title: Älykkyysosamäärä

text: Testeistä on pyritty tekemään mahdollisimman riippumattomia testattavan kulttuuritaustasta, kielitaidosta tai opinnoista. On kuitenkin havaittu, että koulutus parantaa menestymistä ÄO-tutkimuksessa. Keskustelua on käyty siitä, vaikuttaako esimerkiksi Internetin mahdollistama testiharjoittelu menestymiseen mittaustilanteessa. Yksittäisessä testissä tulokseen voivat vaikuttaa haitallisesti olosuhteet, esimerkiksi krapula, unen puute, masennus tai masentuneisuus. Tunnetuimpia testejä ovat David Wechslerin kehittämät testit aikuisille (WAIS) ja lapsille (WISC) sekä Cattellin ja Cattellin ei-verbaalinen älykkyystesti, jota älykkäiden yhdistys Mensa käyttää jäsenikseen pyrkiviä testatessaan.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärän merkitys ja tulkinta on muuttunut aikojen kuluessa. Yhteistä älykkyydestä käytetyille mittauksille on se, että keskimääräinen älykkyysosamäärä on 100 ja että älykkyysosamäärän asteikko ei ole absoluuttinen eli suhdeasteikko vaan järjestysasteikko. Älykkyystesteillä mitataan siis ihmisten älykkyyttä suhteessa toisiinsa, ei ”absoluuttista” älykkyyttä. ÄO-testien kanssa melko voimakkaasti korreloivat yksinkertaiset kognitiiviset tehtävät (elementary cognitive task, ECT), esimerkiksi reaktionopeustestit, perustuvat kuitenkin absoluuttiseen asteikkoon.


title: Älykkyysosamäärä

text: Ensimmäinen älykkyysosamäärän määritelmä tulee Alfred Binet’n vuonna 1904 lapsille kehittämästä testistä, joilla hän halusi selvittää oppilaat, joille olisi annettava lisäopetusta. Lapsen älykkyysosamääräksi katsottiin henkinen ikä jaettuna fyysisellä iällä kerrottuna sadalla. Tämän määritelmän vahvuus oli, että se pysyi yleensä muuttumattomana lapsuusiän ajan. Kyseinen määritelmä ei kuitenkaan sovi aikuisten älykkyyden ilmoittamiseen.


title: Älykkyysosamäärä

text: Myöhemmin älykkyysosamäärä määriteltiin normaalisti jakautuneeksi, ja älykkyysosamäärän keskiarvoksi valittiin 100. Käytännössä älykkyysosamäärä ei noudata aivan normaalijakaumaa, koska sen määrittelyssä käytetty populaatio on rajallinen eikä riittävän edustava ääripäissä. Niinpä huippupisteitä saavien osuus on korkeampi kuin ÄO-asteikon perusteella ennustaisi.


title: Älykkyysosamäärä

text: Nykyinen älykkyysosamäärän tulkinta perustuu persentiileihin, jotka siirretään normaalijakaumalle. Esimerkiksi älykkyys, jonka alle jää 98 prosenttia väestöstä, vastaa normaalijakaumassa pistettä joka on kahden keskihajonnan päässä keskiarvosta.


title: Älykkyysosamäärä

text: Jotta älykkyysosamäärä voisi olla käyttökelpoinen mittari, täytyy älykkyysosamäärätestillä olla riittävä reliabiliteetti ja validiteetti.


title: Älykkyysosamäärä

text: ÄO-testin reliabiliteetilla viitataan testin tulosten toistettavuuteen. Reliabiliteettia voidaan mitata teettämällä samoilla henkilöilla useita älykkyystestejä ja vertaamalla samojen henkilöiden tekemien testien tuloksia. Eri testikertojen tulosten välistä korrelaatiota kutsutaan reliabiliteettikertoimeksi. Mitä suurempi tämä kerroin on, sitä suurempi reliabiliteetti testillä on.


title: Älykkyysosamäärä

text: ÄO-testin validiteetista puhuttaessa viitataan siihen, miten hyvin testi mittaa haluttua ominaisuutta eli kognitiivisia kykyjä. Validiteettia mitataan vertaamalla ÄO-testin tuloksia ja kognitiivisia kykyjä vaativia suorituksia kuten koulumenestystä.


title: Älykkyysosamäärä

text: ÄO-testit ennustavat hyvin opintomenestystä. Englantilaisessa tutkimuksessa havaittiin, että 11-vuotiaana tehdyn ÄO-testin tulokset selittivät suuren osan tulosten vaihtelusta osaamista useissa kouluaineissa mittaavassa GCSE-tutkinnossa, joka suoritetaan 16-vuotiaana. Selittävä osuus vaihteli aineittain siten, että esimerkiksi matematiikassa se oli lähes 60 prosenttia, kieliaineissa noin 40–50 prosenttia ja taideaineissa alle 20 prosenttia.


title: Älykkyysosamäärä

text: Schmidtin ja Hunterin meta-analyysin mukaan ÄO on paras yksittäinen työssä menestymistä ennustava tekijä, kun työnhakijoilla ei ole ennestään kokemusta vastaavasta työstä. ÄO korreloi positiivisesti työsuorituksen laadun kanssa kaikissa ammattiryhmissä, joita on tutkittu. Korrelaatio vaihtelee 0,2:n ja 0,6:n välillä. ÄO kuitenkin ennustaa menestystä paremmin tehtävissä, joissa älyllinen panos on keskeinen, kuin tehtävissä, joissa motoriset kyvyt on tärkeitä. Matala ÄO estää tavallisesti tyydyttävän työsuorituksen tutkimus- ja johtotehtävissä, kun taas vähän muodollisia tietoja ja taitoja vaativissa tehtävissä fyysinen kunto ja kehonhallinta ovat yleensä ÄO:ta tärkeämpiä työsuorituksen laadun vaihtelun selittäjiä.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärän ja elämässä menestymisen välillä on havaittu yhteys. Tutkimus Skotlannissa näytti, että 15 pistettä alhaisempi ÄO merkitsisi 20 % pienempää mahdollisuutta ylittää 76 vuoden ikä ja 30 pistettä alempi tulos tarkoittaisi 37 % pienempää mahdollisuutta. Tutkimuksessa ei kuitenkaan selvitetty muiden ’kolmansien tekijöiden’ (kuten yleinen terveys) vaikutusta ÄO:n ja kuolemisen välillä, joten älykkyyttä ei voida pitää kuolleisuuden kausaalisena syynä. Charles Murrayn tutkimuksissa ÄO:n ja tulotason väliltä löytyi korrelaatiota.


title: Älykkyysosamäärä

text: Frey ja Detterman (2003) ovat löytäneet yleisälykkyyden (g) ja yhdysvaltalaisten SAT-kokeiden tulosten väliltä 82 prosentin korrelaation.


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärän heritabiliteetilla tarkoitetaan sitä osuutta, joka populaation sisäisestä ÄO-tulosten vaihtelusta on selitettävissä perinnöllisillä tekijöillä; muu osa vaihtelusta selittyy ympäristötekijöillä. Heritabiliteettia voidaan tutkia muun muassa adoptio- ja kaksostutkimusten avulla. Tutkimuksissa on havaittu, että perinnölliset tekijät selittävät 40–80 prosenttia ÄO:n vaihtelusta. Varhaisessa lapsuudessa heritabiliteetti selittää vähemmän kuin puolet ÄO:n vaihtelusta populaatiossa, mutta aikuisten ÄO:n vaihtelusta se selittää valtaosan.


title: Älykkyysosamäärä

text: Heritabiliteettia koskevat tulokset on saatu länsimaissa ja Japanissa tehdyistä tutkimuksista. Vähemmän kehittyneissä maissa, joissa aliravitsemus ja sairaudet ovat suuria ongelmia, ympäristötekijät saattavat selittää suuremman osan ÄO:n vaihtelusta populaatiossa kuin kehittyneissä maissa.


title: Älykkyysosamäärä

text: Sukupuolten ÄO-eroista on tehty monia tutkimuksia ja niiden tuloksista on asiantuntijoiden keskuudessa kiistelty. Joidenkin tutkimusten mukaan miesten ja naisten välillä on keskimäärin noin 4 pisteen keskiarvoinen ÄO-ero miesten hyväksi, mutta useimmissa tutkimuksissa eroa ei ole havaittu. Vuonna 2005 Ian Deary, Paul Irwing, Geoff Der ja Timothy Bates tekivät tutkimuksen, jossa keskityttiin 1 292 tyttö-poika-sisarusparin ASVAB-tuloksiin. Tutkimuksen mukaan keskimääräinen ÄO on miehillä ja naisilla sama, mutta miehet ovat yliedustettuja molemmissa ääripäissä, kun taas naisilla hajonta on vähäisempi: tutkimuksen mukaan sekä lahjakkaimmassa että heikkolahjaisimmassa 2 %:ssa on kaksi kertaa niin paljon miehiä kuin naisia.


title: Älykkyysosamäärä

text: Kirjallaan "The Bell Curve" (1994) R. J. Herrnstein ja Charles Murray saivat aikaan vilkkaan keskustelun rodun ja älykkyyden yhteydestä. Teoksessaan he esittivät muun muassa, että eri ihmisrotujen älykkyydessä on eroja. Heidän mukaansa kaakkoisaasialaiset saivat kokeissa korkeimmat pistemäärät. Kirjan tilastojen mukaan afrikkalaislähtöisten amerikkalaisten ÄO on keskimäärin yhden keskihajonnan (15 pistettä) matalampi kuin eurooppalaislähtöisten. Kirjan julkistuksen aikaan Yhdysvaltain medioissa keskusteltiin runsain mitoin tutkimuksen väittämästä mustien ja valkoisten älykkyyserosta, muttei juuri lainkaan aasialaisten ja valkoisten älykkyyserosta. Sama ilmiö toistui Suomessakin Tatu Vanhasen tutkimuksen kohdalla vuosikymmen myöhemmin.


title: Älykkyysosamäärä

text: American Psychological Association (APA) asetti selvitystyöryhmän, jonka tehtävä oli arvioida kysymystä aiheesta tehdyn tutkimuksen valossa. Raportissa päädyttiin johtopäätökseen, että rotujen väliset keskimääräiset älykkyysosamääräerot ovat olemassa, mutta erojen syyt ovat tuntemattomat. Myös Herrnsteinin ja Murrayn käyttämiä tilastoanalyyseja ja lähtöoletuksia on syytetty virheellisiksi. Kirjan kirjoittajat saivat uhkauksia, ja heitä on pitänyt rasisteina muun muassa musta demokraattipoliitikko Jesse Jackson.


title: Älykkyysosamäärä

text: Professori Pertti Tötön mukaan Lynnin ja Vanhasen määrittämät valtioiden keskimääräiset älykkyysosamääräarviot ennustavat erittäin hyvin valtioiden menestystä kouluosaamista mittaavassa PISA-testissä (korrelaatio 78–92 %). Tötön mukaan tämä viittaa siihen, että nämä valtioittaiset älykkyysosamääräarviot olisivat melko oikeita. Myös yksilötasolla on osoitettu koulutuksen parantavan tuloksia älykkyystesteissä.


title: Älykkyysosamäärä

text: Useiden tutkimusten mukaan älykkyysosamäärän kasvaessa uskonnollisten ihmisten määrä vähenee. Syyksi on esitetty esimerkiksi älykkäämpien menestystä elämässä, jolloin heille syntyy helpommin kuva siitä, että he voivat kontrolloida kaikkea elämässään.


title: Älykkyysosamäärä

text: Korkean älykkyysosamäärän seura on nimensä mukaisesti seura tai organisaatio, johon liittyäkseen tarvitaan korkea älykkyysosamäärä standardoidusta testistä. Tunnetuin on Mensa, jonka jäseneksi pääsemiseen vaaditaan korkeampi tulos kuin 98 prosentilla väestöstä. Toisin sanoen tuloksen tulee olla yli kaksi keskihajontaa keskimääräisen tuloksen eli 100:n yläpuolella. Suomen Mensa siirtyi elokuussa 2007 käyttämään keskihajontaa 15; aiemmin se oli 24. Siten Mensan jäsenyyteen vaaditaan Suomessa nykyisin vähintään tulos 131. On myös olemassa vielä korkeamman älykkyysosamäärän seuroja, esimerkiksi Triple Nine Society, johon pääsee vain, jos älykkyysosamäärä on korkeampi kuin 99,9 prosentilla väestöstä, eli yksi tuhannesosa väestöstä on sinne tarpeeksi älykäs.


title: Älykkyysosamäärä

text: Korkeimmat mitatut aikuisten älykkysosamäärät ovat lähellä 200 pistettä. Lasten testeissä on saatu korkeampia lukemia, mutta ne eivät ole vertailukelpoisia aikuisten testeistä saatujen lukujen kanssa. Korkeasta ÄO:staan tunnettuja henkilöitä ovat esimerkiksi Abdesselam Jelloul (ÄO 198) sekä yhdysvaltalaiset William James Sidis (197), Rick Rosner (192) ja Marilyn vos Savant (185, lapsena 228).


title: Älykkyysosamäärä

text: Älykkyysosamäärään on kohdistettu voimakastakin kritiikkiä, sillä älykkyysosamäärä viittaa käsitykseen jonka mukaan ihmisen älylliset kyvyt voitaisiin ilmaista yhdellä yksiselitteisellä mitta-asteikolla. Psykologi Howard Gardner on tarjonnut moniälykkyysteorian, jossa on ajatuksena että älykkyyttä on useampaa lajia. Moniälykkyysteorian mukaan ihmisen kykyä toimia älykkäästi erilaisissa tilanteissa ei voi selittää yhden yleisen älykkyyden avulla, vaan käytössä on useita eri tehtäviin erikoistuneita ja pitkälti toisistaan riippumattomia älykkyyksiä. Kuitenkin esimerkiksi Yhdysvaltojen puolustusvoimat luottavat älykkyysosamäärään. Yhdysvaltojen puolustusvoimat eivät värvää sotilaiksi henkilöitä joilla älykkyysosamäärä on alle 85. Rajaa on kokeiltu alentaa kaksi kertaa 80:een, mutta molempien kokemusten mukaan alle 85:n henkilöt eivät ole riittävän hyviä sotilaita palkkaukseen nähden (Yhdysvalloissa on palkka-armeija).


title: Häät

text: Häät eli vihkiäiset on juhla avioliittoon vihittäessä. Häämenot vaihtelevat paljon eri kulttuurien välillä. Yhteistä kuitenkin useimmille kulttuureille on se, että naimisiin menevä pariskunta pukeutuu tavallista paremmin, ja häävieraille on varattu paljon herkullisia ruokia. Häävieraita on joskus hyvinkin paljon, kuitenkin yleensä vähintään sekä morsiamen että sulhasen lähisuku.


title: Häät

text: Eri uskonnoissa on omanlaisensa hääperinteet, mutta uskontojen sisällä on usein myös paljon kansallista vaihtelua. Eriuskoisten väliset häät voivat sisältää piirteitä kummankin osapuolen oman uskonnon häätavoista. Tiettyjen uskontojen hääseremoniat voivat olla melko vapaamuotoiset, kuten baha'in tai unitaristien. Hääseremoniaan voivat vaikuttaa lisäksi tilaisuuden pappi ja hääpari vanhempineen.


title: Häät

text: Kristillisissä häissä pappi vihkii parin. Kristinuskon mukaan Jumala on asettanut avioliiton miehen ja naisen välille. Kristillisessä hääseremoniassa sulhanen ja morsian vihitään Jumalan kasvojen edessä ja seurakunnan todistaessa avioliittoon. Kirkossa järjestettävät tilaisuudet kuten kristilliset häät ovat jumalanpalveluksia, eivätkä ole luonteeltaan yksityistilaisuuksia, vaan seurakunnan kokoontumisia ja näin kaikille avoimia. Myös kuvaaminen on sallittua kaikille.


title: Häät

text: Kristittyjen häät pidetään yleensä kirkossa, mutta ei palmusunnuntain ja pääsiäisen välisenä aikana. Morsiamen perhe maksaa yleensä hääkulut, ja häät voivat olla muodolliset tai epämuodolliset, tai yksinkertaiset tai ylelliset. Hääseremoniaa seuraa häävastaanotto ja hääjuhla, joihin kuuluu ateria ja musiikkia. Morsian pukeutuu yleensä valkoiseen ensimmäisissä häissään. Muodollisissa häissä tai kuninkaallisissa häissä morsiamella voi olla pitkä laahus, hansikkaat ja huntu. Vapaamuotoiset häät voidaan pitää missä vain, eikä niihin aina kuulu musiikkia. Kristityssä hääseremoniassa lausutaan myös häävala.


title: Häät

text: Koska Intia on monimuotoinen maa niin kansallisesti kuin elintasoltaankin, myös maan hindujen häätavoissa on paljon vaihtelua. Häät ovat yleensä ylelliset. Tilaisuus järjestetään yleensä morsiamen kotona, usein suuressa teltassa, joka on sisustettu kukilla, värikkäillä koristeilla ja koruilla. Myös puutarhassa, pihalla, suljetulla kadulla tai aukiolla voidaan häät järjestää. Morsian pukeutuu sariin. Vieraita on paljon ja heille tarjoillaan ruokaa kolmen päivän ajan.


title: Häät

text: Ennen hääseremoniaa sulhanen saapuu perheineen ja ystävineen morsiamen kaupunkiin ja hänelle järjestetään tervetuloseremonia. Aterian jälkeen sulhanen ja morsian seisovat koristellulla lankulla ja papit pitävät huntua heidän välissään. Papit laulavat häälauluja ja vieraat heittelevät heidän päälleen riisiä ja jyviä. Huntu poistetaan ja hääparin kaulaan pujotetaan santelipuuseppeleet. Morsiamen isä luovuttaa tyttärensä sulhaselle. Morsian hieroo santelipuutahnaa sulhasen otsalle ja sulhanen tekee punaisen merkin morsiamen otsalle koko avioliiton ajaksi. Riisiä ja ghee-voita uhrataan tuleen ja pappi lausuu mantroja. Hääpari lausuu häävalat jumalien edessä ja ottaa seitsemän rituaalista askelta, jotka kuvaavat heidän yhteistä taivaltaan elämän halki. Morsiamen vanhemmat antavat sulhaselle lahjoja ja hääpari kiedotaan puuvillaan ja heille toivotetaan onnea. Morsian pesee kätensä, minkä jälkeen hääpari rukoilee itselleen menestystä, rikkautta ja "dharmaa". Sulhanen pujottaa kukkaseppeleen morsiamen kaulaan, ja kumpikin pukeutuu myös kulta- tai hopeaketjuun, joka symboloi kahden suvun yhdistymistä.


title: Häät

text: Buddhalaisten häät olivat pitkään maallinen tapahtuma. Ajan myötä buddhalaiset halusivat kuitenkin hääjuhliinsa uskonnollisenkin elementin tilaisuutta juhlistamaan, ja munkkeja pyydettiin häiden jälkeen hääparin kotiin lausumaan sutria. Monissa maissa buddhalaisuus yhdistyy paikallisiin muihin uskontoihin, joten buddhalaiset hääseremoniatkin eroavat maiden välillä. Buddhalainen hääpari lupaa hääseremoniassaan toisilleen huomaavaisuutta, rakkautta, kunnioitusta ja uskollisuutta, ja sulhanen myös lahjoja sekä morsian ystävällisyyttä sulhasen sukua ja ystäviä kohtaan. Jos pappi osallistuu seremoniaan, hääpari lupaa hänelle noudattaa buddhalaisuuden hyveitä. Häät järjestetään usein puutarhassa, sillä Buddhan mukaan puutarhassa ei ole mitään epäaitoa.


title: Häät

text: Juutalaisten häätavat eroavat toisistaan eri maissa, sillä juutalaisia asuu eri puolilla maailmaa ja he edustavat erilaisia suuntauksia. Osa rituaaleista esiintyy kaikissa suuntauksissa. Rabbi lukee aluksi rukouksen ja siunaa sen jälkeen kihlauksen. Hääpari maistaa viiniä, joka symboloi pyhitystä. Sulhanen pujottaa morsiamen sormeen sormuksen ja lausuu hepreaksi siihen liittyvän tekstin. Hääseremonian lopuksi sulhanen polkee rikki kankaaseen kiedotun lasin, ja seremonian jälkeen häävieraat toivottavat hääparille onnea. Ortodoksijuutalaisessa seremoniassa luetaan ja allekirjoitetaan avioliittosopimus.


title: Häät

text: Muslimit eivät yleensä pidä häitään moskeijoissa, sillä islamilainen avioliitto perustuu siviilisopimukseen, ja miesten ja naisten tulee olla erillään. Joissain muslimikulttuureissa ei hääseremoniaa pidetä lainkaan, sillä avioliitto katsotaan solmituksi sopimuksen allekirjoitushetkellä. Avioliitot voidaan vahvistaa myöhemmässä vastaanotossa ja juhla-aterialla, jotka järjestetään miehille ja naisille usein erikseen. Jos häät pidetään moskeijassa, häitä johtaa "ma'dhun". Hääseremoniassa morsian ja sulhanen joskus pitävät toisiaan kädestä ja heidän ylleen lasketaan huntu. Koraanin alkuosaa luetaan, minkä jälkeen morsian lupaa itsensä miehelleen Koraanin ja Profeetan mukaisesti. Seremonian johtaja pyytää hääparia lupaamaan toisilleen uskollisuutta, rehellisyyttä ja tottelevaisuutta sekä toivottaa heille onnea. Hääparin ylle heitellään makeisia ja riisiä heidän lähtiessään, ja he saavat makeisia tai kananmunia lahjaksi.


title: Häät

text: Shintolaiset häät järjestetään usein hääpalatsissa tai joskus pyhäkön lähellä. Hääseremoniahuoneessa on pyhäkkö ja alttari. Seremoniassa on länsä kaksi pappia ja nuorta naista. Morsian pukeutuu perinteiseen kimonoon, jonka hän vaihtaa toiseen häävastaanottoa varten. Hääpari istuu papin edessä sukulaistensa ja ystäviensä läsnä ollessa. Hääseremonia on lyhyt ja arvokas, ja pappi lausuu rukouksia hääparin onnelle. Pappi heiluttaa puhdistautumisen symboliksi "haraigushi"-puunoksaa. Kaikki nauttivat sakea, riisiviiniä, joka edustaa suojelevan "kamin" esiin kutsumista.


title: Häät

text: Perinteiset sikhien häät alkavat kun sulhanen ratsastaa kotoaan morsiamen kotiin ystäviensä ja sukulaistensa saattamana. Hääseremonia pidetään sikhitemppelissä tai morsiamen kotona juuri ennen auringonnousua. Tilaisuudessa lauletaan hymnejä, joita yleensä esitetään aamun kunniaksi. Hääseremonia kestää usein koko päivän. Morsian pukeutuu punaisiin ja käyttää asussaan kultakoristeita. Sulhanen pitää kasvonaamiota ja tummanpunaista turbaania. Seremonian johtaja muistuttaa hääparia sikhien aviovelvollisuuksista. Pari lausuu häävalat yhteiseen huiviin pukeutuneina. Heidät julistetaan mieheksi ja vaimoksi, ja morsiamen isä pujottaa heidän kaulaansa kukkaseppeleet. Pari pitää kiinni yhteisestä nauhasta ja kävelee neljä kertaa sikhien pyhän kirjan "Granthin" ympäri. Lopuksi lauletaan ja rukoillaan yhdessä.


title: Häät

text: Uuspakanalliset häät pidetään mahdollisuuksien mukaan ulkosalla. Seremonian aluksi rajataan pyhä tila, yleensä ympyrä, kunnioitetaan neljää klassista alkuainetta, sekä toivotetaan paikallaolijat tervetulleiksi. Jumalilta ja jumalattarilta pyydetään siunausta hääparin tulevaisuudelle. Hääparin oikeat kädet sidotaan yhteen, he vannovat valat, ja heidän kätensä irrotetaan sen merkiksi, että he ovat yhdessä vapaasta tahdostaan. Hääpari vaihtaa sormuksia ja hyppää yhdessä luudanvarren yli, joka symbolisoi heidän vanhan ja uuden elämänsä rajaa. Häiden jälkeen pidetään juhlat.


title: Häät

text: Baha'ilainen hääpari antaa kahden todistajan edessä lausunnon ""Me noudatamme totisesti Jumalan tahtoa"". Hääseremoniakseen he voivat valita perinteisen tai itse laaditun. Hääasujenkin valinta on vapaa, mutta morsian pukeutuu yleensä valkoisiin. Koska ennaltamäärättyjä häärituaaleja ei ole, hääohjelmassa seremonia usein selitetään vieraille, tai hääpari tekee sen itse. Häissä luetaan usein Baha'in tai muiden uskontojen kirjoituksia. Häissä myös lauletaan ja soitetaan sekä kerrotaan runoja. Joskus häiden yhteydessä lausutaan häävalat tai allekirjoitetaan häätodistus.


title: Häät

text: Yhdistymiskirkon häissä vihitään joskus jopa tuhansia pareja yhdessä tilaisuudessa, joka voidaan järjestää esimerkiksi suurella stadionilla. Pohjois-Amerikan eskimot eivät järjestäneet häitä, vaan morsian vain muutti sulhasensa kotiin. Pohjois-Amerikan amissien häitä järjestetään marraskuisin tiistaina ja torstaina. Kolme ja puoli tuntia kestävä ja ulkoisesti vaatimaton seremonia järjestetään morsiamen kotona. Havaijilla järjestetään yhä perinteisiä häitä niin paikallisille kuin turisteillekin. Havaijilaisissa perinnehäissä hääpari pukee kaulaansa kukkaseppeleet eli "leit". Morsian pukeutuu "muumuu"-leninkiin. Seremoniaan kuuluu hääparin kietominen yhteen kankaaseen, nenien hierominen vastakkain ja käsien pitely. Myös hula-tanssi kuuluu perinteiseen havaijilaiseen hääseremoniaan.


title: Häät

text: Länsimaisia häitä vietetään Euroopan juutalais-kristillisissä maissa, sekä maissa joihin länsieurooppalainen vaikutus on levinnyt siirtomaavallan myötä, kuten Amerikkaan, Australiaan ja joihinkin Afrikan maihin. Länsimaiset häät pidetään yleensä kirkossa tai synagogassa, mutta myös esimerkiksi hotelleissa, juhlasaleissa, yksityiskerhoilla, julkisilla paikoilla, kodeissa, ulkosalla tai laivoilla.


title: Häät

text: Hääseremonia voi olla muodollinen tai epämuodollinen. Muodollisissa häissä morsian pukeutuu yleensä puhtautta symboloivaan valkoiseen tai kermanväriseen hääpukuun. Viime aikoina myös muunväriset hääpuvut ovat yleistyneet. Aikoinaan Alankomaissa ja Espanjassa käytettiin mustiakin hääasuja, joita saatettiin käyttää uudelleen hautajaisissa. Morsian voi pitää myös huntua, joka peittää hänen kasvonsa. Sulhanen pukeutuu smokkiin tai mustaan pukuun. Epämuodollisissa häissä pukeutuminen on vapaampaa.


title: Häät

text: Sulhasta voi avustaa häissä hänen valitsemansa bestman. Morsiamen avustajana ja tukena toimii kaaso. Morsiamen apuna toimii myös liuta nuoria morsiusneitoja.


title: Häät

text: Länsimainen "häävala" on peräisin antiikin Roomasta, Italiasta ja Kreikasta. Häävalassa morsian ja sulhanen lupaavat sitoutua toisiinsa. Jatkuvuutta symboloiva vihkisormus pujotetaan morsiamen vasemman käden nimettömään. Vihkimisen jälkeen sulhanen ja morsian suutelevat.


title: Häät

text: Morsian kantaa morsiuskimppua, joka on tehty perinteisesti tuoksuvista yrteistä ja kukista suojaamaan pahojen henkien manauksilta. Morsiamella on tapana heittää morsiuskimppu morsiusneidoilleen, ja sulhanen heittää morsiamen sukkanauhan miesvieraille. Morsiuskimpun kiinni saaneen uskotaan pääsevän seuraavana naimisiin.


title: Häät

text: Vastanaineiden päälle heitellään riisiä, joka symboloi rikkautta ja hedelmällisyyttä. Häiden jälkeen seuraa häävastaanotto ja ruokailu, jolla nautitaan hääkakkua. Hääkakun päällä on usein hääparia esittävä koriste. Häissä tanssittavat häävalssit ja muut tanssit saavuttivat suosiota etenkin kuninkaallisten ja yläluokkien häiden innoittamana, kun myös tavallinen rahvas alkoi tanssia häissään hääparin omaksi tarkoitettua tanssia. Häistä pari jatkaa yhteiselle kuherruskuukaudelle.


title: Häät

text: Suomessa hääperinteet ovat poikenneet paikkakunnittain ja myös suvuttain ja säädyttäin suuresti toisistaan. Häätapoja ja hääkulttuuria on satoja vuosia tallentunut kansanrunouteemme, jota on tutkittu 1800-luvulta asti.


title: Häät

text: Mitä rikkaampia ja koulutetumpia vihille menevät ovat olleet, sitä paremmin tiedot heidän häistään ovat tallentuneet. Varallisuus ja koulutus on myös vaikuttanut siihen, miten paljon myös muista maista tulleita hääperinteitä hääjuhlissa on noudatettu. Suomalainen sananlasku "Häissä syödähän surutta, eletähän huoletonna" kertoo sekä uskomuksista että siitä, miten hääjuhlissa tuli olla paljon tarjottavaa. Yleensä häät ovat järjestäneet morsiamen vanhemmat.


title: Häät

text: Käsitys, että nykyiset suomalaiset häät ovat amerikkalaista perua, ei pidä paikkaansa. Suomalaiset hääperinteet ovat kehittyneet jo kauan ennen kuin eurooppalaiset siirtolaiset muuttivat Amerikkaan. Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla monipuolinen hääkulttuuri kukoisti jo 1700-luvulla, jolloin ongelmana olivat erityisesti kuokkavierailut ja rahahäät, mikä tarkoitti sitä, että niissä myytiin miltei loputtomasti alkoholia. Suomeen saadut vaikutteet ovat siten lähinnä karjalaisia ja ruotsalaisia, koska Ruotsin lakeja ja tapoja on meillä noudatettu pitkään. Myöhemmät vaikutteet ovat Englannista ja Ranskasta.


title: Häät

text: Sotavuosien niukkuus on vaikuttanut moniin käsityksiin häistä, samoin kuin 1970-luvulla vallinnut minimalistinen kausi, jolloin häitä voitiin viettää hyvinkin huomaamattomasti. Kuitenkin Suomessa aina 1930-luvulle asti häät ovat olleet suuria juhlia, joita saatettiin valmistella jopa vuosia. Mikäli varoja oli, tarjoilut olivat ylenpalttiset ja häitä juhlittiin päiviä, jopa viikkoja ja kaikki oli viimeisen päälle hiottua. Morsiamet valmistivat köyhemmissä perheissä itse kapionsa, mutta rikkaat saattoivat palkata kymmenpäisiä morsiuskökköläisiä niitä tekemään. Tosin alempien luokkien ja köyhälistön parissa saattoi morsiuskökkä eli naisväki, joka valmisti kapioita, kokoontua ruokapalkalla talkoovoimin kapioita tekemään. Morsiamen ei tarvinnut tehdä arjen askareita morsiusaikanaan, joten hän saattoi jopa vuodeksi keskittyä kapioiden tekoon, joita tuli olla paljon. Häälahjoja annettiin niin morsiamen kuin sukulaisenkin häävieraille, jopa kuokkimaan tulleille. Tästä syystä morsiamen tehtävänä saattoi olla useammankin sadan kirjaillun nenäliinan ja sukkaparin tai muun lahjan valmistaminen.


title: Häät

text: 2000-luvulla hääjuhlaperinne on moninaistunut. Yhtäältä häät voivat olla kuukausien ajan suunniteltu suuri juhla, jonka kustannukset nousevat kymmeniin tuhansiin euroihin. Toisaalta monet seurakunnat ovat alkaneet järjestää säännöllisin väliajoin yhteisvihkimistilaisuuksia, niin sanottuja hääyötilaisuuksia, joiden yhteydessä hääparit voivat mennä naimisiin pienimuotoisesti mutta kuitenkin juhlavasti. Ensimmäinen hääyötilaisuus järjestettiin Vantaalla Pyhän Laurin kirkossa vuonna 2009.


title: Häät

text:
Suomessa noin 50 prosenttia vihkimisistä on maistraatin suorittamia. Ensimmäisen kerran yli puolet vihkimisistä tehtiin maistraateissa vuonna 2014.
Uusimmissa maistraateissa on juhlavia vihkihuoneita. Siviilivihkimisen toimittaa laamanni, käräjätuomari tai henkikirjoittaja.


title: Häät

text: Todistajien läsnä ollessa vihkijä lausuu vihittäville: ”Avioliiton tarkoituksena on perheen perustaminen siihen kuuluvien yhteiseksi parhaaksi sekä yhteiskunnan säilymiseksi. Avioliitto on tarkoitettu pysyväksi, jotta perheen jäsenet voisivat yhdessä luoda onnellisen kodin.” Kihlakumppaneilta kysytään erikseen seuraavaa (ensin mieheltä): ”Näiden todistajien läsnä ollessa kysyn Teiltä (nimi): tahdotteko ottaa tämän (nimi) aviovaimoksenne (aviomieheksenne) rakastaaksenne häntä myötä- ja vastoinkäymisissä?” (Vastaus: Tahdon) ”Vastattuanne näin myöntävästi teille esitettyyn kysymykseen totean teidät aviopuolisoiksi.” Jos sormuksia vaihdetaan, lausutaan: ”Ottakaa (nimi) liittonne merkiksi sormus mieheltänne (vaimoltanne).” Lopuksi ilmoitetaan: ”Teidät on nyt vihitty avioliittoon. Puolisoina olette keskenänne yhdenvertaiset. Osoittakaa avioliitossanne toinen toisillenne rakkautta ja keskinäistä luottamusta sekä toimikaa yhdessä perheen hyväksi”.


title: Häät

text: Vihkimisen jälkeen hääpari voi järjestää hääjuhlan. Pariskunta voi esimerkiksi vaihtaa juhlassa vihkisormuksia. Henkikirjoittaja voidaan myös kutsua vihkimään juhlapaikalle. Vihkikaavan lisäksi vihkijä saattaa pitää puheen tai lausua tilanteeseen sopivan runon. Häissä voivat puhua myös esimerkiksi morsiusparin vanhemmat tai ammattimainen juhlapuhuja. Juhlaan voi kuulua myös musiikkiesitys. Vihkijuhla voi muodostua esimerkiksi seuraavasti: Morsiusparin tai morsiamen sisääntulo musiikin soidessa. Tervetulotoivotus ja johdanto. Lauluesitys tai lausuntaa. Vihkikaava puolisoiksi julistamiseen asti. Sormusten vaihto. Vihkitodistus allekirjoitetaan ja luovutetaan hääparille. Vihkikaavan loppusanat. Vihkipari siirtyy onniteltavaksi.


title: Häät

text: Amerikkalainen häätilaisuus on järjestetty siten, että ennen vihkimistä sulhanen odottaa isänsä kanssa vihkipaikassa, ja morsiamen isä luovuttaa tyttärensä sulhaselle. Morsiusneidot voivat kantaa huntua. Bestman voi pitää hääjuhlassa puheen.


title: Älykkyys

text: Älykkyys on arkikielen ja psykologian käyttämä käsite, joka viittaa yksilön oppimisen ja sopeutumisen kykyyn. Älykkyys on yksi lahjakkuuden puolista. Linda Gottfredsonin määritelmän mukaan älykkyys on: "”Älykkyys on hyvin yleinen mielen kyky joka mm. käsittää kyvyn järkeillä, suunnitella, ratkaista ongelmia, ajatella käsitteellisesti, ymmärtää monimutkaisia ajatuksia, oppia nopeasti ja oppia kokemuksesta.”


title: Älykkyys

text: Älykkyyden määrittely on vaikeaa eikä siitä ole yksimielisyyttä. Siihen on liitetty sellaisia ominaisuuksia kuin kyky oppia uusia asioita ja soveltaa opittua nopeasti, ratkaista ongelmia, käyttäytyä joustavasti ja tarkoituksenmukaisesti uusissa tilanteissa sekä ymmärtää ja käsitellä abstrakteja käsitteitä. Älykkyyttä on myös pyritty operationalisoimaan niin, että sitä voidaan mitata älykkyystesteillä. Älykkyysosamäärän mittaamiseksi älykkyys on määritelty tietyllä tavalla testiä varten, jotta tietyllä tavalla määriteltyä älykkyyttä voidaan testissä mitata.


title: Älykkyys

text: Jotkin älykkyyden määritelmät korostavat sitä, että älykkyys on yhteydessä ihmisen toimintaan ja toimintakykyyn yleensä, mutta on myös näkemyksiä, joiden mukaan älykkyys on itsenäinen ominaisuus tai kyky. David Weschler, joka on kehittänyt laajasti käytössä olevia älykkyystestejä, on määritellyt älykkyyden (1975) "yksilön kykynä ymmärtää ympärillään olevaa maailmaa ja hänen resurssejaan vastata sen haasteisiin". Suomalainen Lehtovaara tarkensi asian seuraavasti: "kyky uudessa tilanteessa toimia päämäärään pääsevästi edellyttäen, että kysymyksessä ei ole vaistotoiminto". Spearman on puolestaan esittänyt teorian älykkyyden yleisestä g-faktorista, minkä mukaan älykkyys on itsenäinen ominaisuus. Tämäkin määritelmä on useissa tiedesymposiumeissa suomentunut seuraavaksi: "koko ihmiskunnan henkisestä kyvykkyydestä yksilön osaksi tullut kyky valita oikein".


title: Älykkyys

text: Amerikkalaiset psykometriikan asiantuntijat ovat eräässä tutkimuksessa kertoneet käsityksiään älykkyyteen sisältyvistä tekijöistä. Heidän mukaansa älykkyyteen kuuluu ensinnäkin päättelykyky, toiseksi kyky ratkaista erilaisia ongelmia, ja kolmanneksi oppimiskyky. Suurin osa tutkimusjoukosta (87 prosenttia vastaajista) oli sitä mieltä, että älykkyys on olemassa yleiskäsitteenä. Toisaalta älykkyyttä voidaan myös analysoida osatekijöiden avulla, jotka nekin ovat realiteetteja. Älykkyystesteissä voidaankin erottaa yhteisen, yleisen älykkyystekijä g:n lisäksi joukko älykkyyden osia, jotka liittyvät esimerkiksi matemaattis-tieteelliseen, verbaaliseen tai visuaalis-tekniseen lahjakkuuteen.


title: Älykkyys

text: Robert Sternberg on esittänyt yhden tunnetun älykkyyden luokittelun. Hänen mukaansa älykkyys voidaan jakaa kolmeen osaan: Analyyttinen älykkyys on kyky hankkia, vertailla ja arvioida tietoa. Luovaan älykkyys on kyky yhdistellä olemassa olevia tietoja uudella tavalla ja löytää ongelmiin tuoreita ratkaisuja. Käytännöllinen älykkyys on arkisista tilanteista selviytymistä, sosiaalisten taitojen hallitsemista ja kykyä soveltaa tietoja käytännön ongelmiin.


title: Älykkyys

text: Howard Gardner on luokitellut älykkyyden seitsemään, toisistaan riippumattomaan lajiin, mitä kutsutaan Gardnerin moniälykkyysteoriaksi. Näin ymmärrettynä älykkyys koostuu erilaisista lahjakkuuden lajeista.


title: Älykkyys

text: Kiinnostus vertailevaan psykologiaan syntyi Charles Darwinin evoluutioteorian myötä 1800-luvun lopulla. Matemaatikko ja luonnontieteilijä Francis Galton oli ensimmäinen, joka alkoi selvittää älykkyyseroja psykologisluonteisilla testeillä ("mental tests"). Galton uskoi, että älykkyys on perinnöllistä, ja hän käsitti älykkyyden ennen kaikkea hyväksi havaintokyvyksi. Tämän oletuksen mukaisesti hän testasi Lontoossa 1884 yli 9000 näyttelyvierasta, joilta tutkittiin pään kokoa, reaktioaikoja, havaintokynnystä ja visuaalista muistia. Toisin kuin Galton oli olettanut, tieteenharjoittajia ei voinut erottaa tavallisesta näyttelyvieraasta. Galton kuitenkin kehitti korrelaation laskemisen ja loi näin perustaa psykometriikalle.


title: Älykkyys

text: Älykkyystestejä alettiin kehittää Ranskassa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa, kun siellä otettiin käyttöön yleinen oppivelvollisuus. Oppilaita oli paljon ja heidän kyvyissään oli suuria eroja, joten heitä ei voinut jakaa luokkiin ainoastaan iän perusteella. Hallitus ei myöskään luottanut opettajien arvioihin, koska heidän pelättiin suosivan rikkaiden ja yläluokkaisten perheiden lapsia. Ranskan opetusministeri määräsi Alfred Binet'n työtovereineen kehittämään testin, jolla oppimisvaikeuksia voitaisiin selvittää objektiivisesti.


title: Älykkyys

text: Binet'n testissä oli joukko tehtäviä, jotka vaativat päättelyä ja ongelmanratkaisua. Taustaoletus oli, että oppimiskyvyn erot johtuivat eroista lasten kehityksessä. Niinpä lapsen kyvykkyyttä kuvattiin älykkyysiällä: jos lapsi selviytyy esimerkiksi tehtävistä, joissa seitsenvuotiaat keskimäärin onnistuvat, hänen älykkyysikänsä on seitsemän vuotta. Testin avulla voitiinkin ennustaa koulumenestystä melko hyvin. Binet ei kuitenkaan juuri pohtinut, mistä lasten väliset erot johtuivat, ja hän suorastaan vastusti ajatusta synnynnäisestä älykkyydestä. Älykkyysiän käsite ei sopinut aikuisten testaamiseen, joten saksalainen psykologi William Stern muutti sen älykkyysosamääräksi.


title: Älykkyys

text: Älykkyyden mittaamisessa käytetään nykyisin eniten testejä, jotka David Wechsler kehitti 1950-luvulla kehittämää ja joita on sen jälkeen uudistettu ja joista on tehty eri-ikäisille sopivia muunnelmia. Suomessa käytetään aikuisten tutkimiseen vuonna 2005 julkaistua WAIS-III-testiä.


title: Älykkyys

text: Geneetikko Gerald Crabtreen mukaan ihmislajin älykkyys on laskusuunnassa ja ihmislajista tulee jatkuvasti vähemmän älykäs. Erään tutkimuksen mukaan länsimaisten ihmisten älykkyys on laskenut viktoriaaniselta aikakaudelta. Crabtreen mukaan Antiikin kreikkalainen olisi älykäs ja henkisesti tasapainoinen nykyihmisten joukossa. Toisaalta on havaittu Flynnin ilmiö, joka tarkoittaa älykkyyden testaamisessa havaittua ilmiötä, että keskimääräisesti väestön älykkyystesteissä saamat tulokset ovat nousseet merkittävästi 1900-luvulla. Flynnin ilmiötä on selitetty ympäristötekijöillä, kuten muun muassa koulutuksen ja ravinnon saatavuuden ja laadun parantumisella.


title: Älykkyys

text: Älykkyyden laskusuunnan syyksi esitetään ihmislajin degeneroitumista, joka tarkoittaa ihmislajin älykkyyteen vaikuttavien geenien vähittäistä rappeutumista, mikä tekisi ihmislajista vähemmän älykkään sukupolvien kuluessa. Älykkyyteen vaikuttaa 2000-5000 geeniä. Kotieläinten jalostuksesta polveutuvassa eugeniikassa yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa älykkäämpiä ihmisyksilöitä, sillä älykkyyttä on pidetty toivottuna ominaisuutena, josta olisi yhteiskunnalle hyötyä. Eugeniikkaohjelman yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa muun muassa älykkäämpiä ihmisyksilöitä estämällä epätoivottujen yksilöiden lisääntyminen. Eugeenikoiden mukaan väestön kouluttaminen olisi edullisempaa kun väestöön ei kuuluisi vähä-älyisiä ja lisäksi köyhäinapua tarvittaisiin vähemmän. Eugeenikot ovat käyttäneet älykkyystestejä ihmisyksilöiden lisääntymiskelpoisuuden määrittämiseen ja kelpaamattomat steriloitiin tai tapettiin.


title: Älykkyys

text: Älykkyyteen liittyvän eugeniikan puolestapuhuja on ollut transistorin keksinyt William Shockley, jonka mukaan ihmiskunnan tulevaisuus oli uhattuna, koska matalamman älykkyysosamäärän omaavat ihmiset saivat enemmän jälkeläisiä kuin ihmiset, joilla oli korkea älykkyysosamäärä. Tämä taas johtaisi lopulta ihmiskunnan älykkyysosamäärän alenemiseen ja sivilisaation alasajoon. Shockleyn mielestä ihmisille, joilla oli matala älykkyysosamäärä tai jotka kantoivat geneettisiä sairauksia, tulisi maksaa, jotta he suostuisivat sterilisaatioon.


title: Tampere United

text: Tampere United (lyh. TamU) on tamperelainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2018 Kakkosessa. Tampere United perustettiin 1998 Ilveksen ja Tampereen Pallo-Veikkojen yhteistyönä, TPV irtautui kuitenkin projektista. Tampere United on voittanut kolmesti Suomen-mestaruuden (2001, 2006 ja 2007) ja kerran Suomen cupin (2007). Kaudella 2007 TamU ylsi myös Mestarien liigan kolmannelle karsintakierrokselle. Seuralla on yli sata lisenssipelaajia ja toistakymmentä joukkuetta.


title: Tampere United

text: Suomen Palloliiton kurinpitovaliokunta sulki 14. huhtikuuta 2011 Tampere Unitedin kaiken kilpailutoiminnan ulkopuolelle kaudeksi 2011. Tampere United Oy asetettiin konkurssiin kesäkuun lopulla 2011, ja emoseura haki kaudeksi 2012 paikkaa Veikkausliigaan ja Ykköseen, mutta Suomen Palloliiton liittohallitus ei ottanut kumpaakaan hakemusta käsittelyyn. Kaudella 2013 seura jäi odottamaan hovioikeuden päätöstä osakeyhtiön entistä johtoa koskevassa jutussa.


title: Tampere United

text: Tampere Unitedin kannattajat olivat perustaneet jo vuonna 2009 Tampere Unitedin kannattajat ry:n, ja pelasivat kaudella 2011 Palloliiton alaisessa harrastesarjassa TamU-K:n nimellä. Kaudella 2012 kannattajat lähtivät ylläpitämään Tampere Unitedia Kutoseen, ja TamU-K nousikin heti ensimmäisellä yrityksellään Vitoseen. Myös kaudet 2013 ja 2015 päättyivät nousujuhliin, ja TamU-K nousi Kolmoseen.


title: Tampere United

text: Helmikuussa 2015 Jalkapalloseura Tampere United ry ja Tampere Unitedin kannattajat ry tiedottivat yhdessä, että Tampere United palaa jalkapallokartalle kauden 2016 alussa, ja TamU-K sulautuu seuraan. Jalkapalloseura Tampere United ry:n puheenjohtajaksi valittiin Tampere Unitedin kannattajat ry:n puheenjohtaja Heikki Wilen, ja Tampere Unitedin perustamisesta alkaen puheenjohtajana ollut Jyrki Laiho siirtyi taustalle.


title: Tampere United

text: Kaudella 2016 Tampere United voitti Tampereen ja Satakunnan piirien yhteisen Kolmosen, ja nousi Kakkoseen kaudeksi 2017. Kaudella 2017 Tampere United sijoittui Kakkosen B-lohkossa kuudenneksi, ja jatkaa Kakkosessa kaudella 2018.


title: Tampere United

text: Tampere United perustettiin vuonna 1998, kun paikalliset seurat Ilves ja TPV yhdistyivät. TamU peri tällöin Ilveksen paikan Ykkösessä. Seuraavana vuonna TPV kuitenkin irtautui uudesta seurasta. Aluksi TamU pelasi kotiottelunsa Tammelan stadionilla.


title: Tampere United

text: Ensimmäisellä kaudellaan 1999 TamUn valmentajana toimi Harri Kampman. Kyseisellä kaudella TamU voitti Ykkösen alkulohkonsa, ja loppusarjassakin joukkue sijoittui maalierolla ensimmäiseksi. Tasapisteissä sen täytyi kuitenkin pelata Atlantis FC:tä vastaan uusintaottelu. Ottelu päättyi TamUn 2–0-voittoon, ja seura nousi Veikkausliigaan. Samalla kaudella Ykkösen maalipörssin voitti Dionísio, joka teki kaikkiaan 17 maalia. Suomen Cupissa United eteni ensimmäisellä kaudellaan puolivälieriin eli kahdeksan parhaan joukkoon. Cupissa se voitti muun muassa liigajoukkue FC Hakan.


title: Tampere United

text: Ensimmäisellä liigakaudellaan 2000 TamU sijoittui liigassa kuudenneksi, ja Suomen Cupissa joukkue eteni neljännesvälieriin. Joukkueen paras maalintekijä liigassa oli maalintekijätilaston jaetulle toiselle sijalle 14 maalillaan yltänyt Jari Niemi. Vuonna 2000 seuralle perustettiin myös Tampuriini-niminen kannattajaryhmä , joka lopetti toimintansa vuonna 2002. Myöhemmin seuran kannattajaryhmistä suurin oli vuodesta 2003 lähtien toiminut Sinikaarti.


title: Tampere United

text: Kaudella 2001 TamUn päävalmentajaksi nousi aikaisemmin joukkueen apuvalmentajana toiminut Ari Hjelm. Heti Hjelmin ensimmäisellä päävalmentajakaudella TamU voitti Suomen mestaruuden päättäen samalla FC Hakan kolmen mestaruuden putken. Mestaruus varmistui viimeisellä kierroksella, kun liigan kärjessä ollut HJK pelasi viimeisen ottelunsa tasan. TamU, joka voitti lopulta kauden seitsemän viimeistä otteluaan päästämättä maaliakaan, voitti viimeisen ottelunsa ja nousi Suomen mestariksi. TamU pelasi myös Suomen Cupin loppuottelussa, joka pelattiin seuran silloisella kotikentällä Tammelan stadionilla. TamU hävisi kuitenkin FC Atlantikselle, joka voitti ottelun Adrianon maalilla 1–0.


title: Tampere United

text: Seuraavalla kaudella TamU sijoittui liigassa viidenneksi. Mestarien liigan karsinnoissa se putosi ensimmäisellä kierroksella hävittyään armenialaiselle FC Pyunik Jerevanille yhteismaalein 0–6. Kausina 2003, 2004 ja 2005 TamU voitti liigassa pronssia. Se pelasi kyseisinä kausina myös UEFA Intertoto Cupia, jossa se eteni joka kerta kolmannelle kierrokselle. Vuonna 2003 TamUn voitti kroatialainen HNK Cibalia ja vuonna 2004 serbialainen OFK Beograd. Antti Pohja voitti kaudella 2004 liigan maalikuninkuuden, ja hänet valittiin vuoden liigapelaajaksi sekä -hyökkääjäksi. Vuonna 2005 TamU sai Intertoto-cupissa vastaansa italialaisseura SS Lazion, joka voitti ensimmäisen osaottelun kotonaan 3–0. Toinen osaottelu pelattiin Ratinan stadionilla, jonne TamU oli siirtynyt pelaamaan kotiottelunsa kaudesta 2004 alkaen. 10 911 katsojan edessä pelattu ottelu päättyi 1–1-tasatulokseen. TamUn maalin teki Jarkko Wiss.


title: Tampere United

text: Kaudella 2006 TamU pelasi jälleen Intertoto-cupia pudoten toisella kierroksella ruotsalaiselle Kalmar FF:lle yhteismaalein 3–5. Kauden Suomen mestaruus ratkesi vasta viimeisellä kierroksella: TamU voitti vieraissa sen kanssa mestaruudesta kisanneen HJK:n 0–3, mikä ratkaisi mestaruuden TamUlle. Suomen cupissa TamU eteni välieriin, missä se hävisi jatkoajalla HJK:lle 2–1. Eniten liigamaaleja (11) kauden aikana teki liigan maalintekijätilastossa jaetulle neljännelle tilalle sijoittunut Ville Lehtinen. Keskikenttäpelaaja Jarkko Wiss valittiin kauden päätteeksi vuoden liigapelaajaksi, ja Mikko Kavén valittiin neljännen kerran vuoden liigamaalivahdiksi.


title: Tampere United

text: Joulukuussa 2006 seuran uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Sami Salonen. TamU teki myös farmisopimuksen ykkösessä pelanneen PP-70:n kanssa kauden 2007 ajaksi. Sopimus mahdollisti pelaajaliikenteen seurojen välillä. Kesällä 2007 TamU osallistui Mestarien liigan karsintoihin. Ensimmäisellä karsintakierroksella se pudotti jatkosta sanmarinolaisen SS Muratan yhteismaalein 4–1 ja toisella karsintakierroksella bulgarialaisen PFK Levski Sofian yhteismaalein 2–0. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun suomalaisseura selviytyi pelaamalla Mestarien liigan ensimmäiseltä karsintakierrokselta kolmannelle karsintakierrokselle. Kolmannella karsintakierroksella, jonka voittajat etenivät lohkovaiheeseen, TamU sai vastaansa norjalaisen Rosenborg BK:n, jolle se hävisi yhteismaalein 0–5. Ensimmäinen osaottelu pelattiin loppuunmyydyllä ja seuran ennätysyleisön, 16 800 katsojan, edessä Ratinan stadionilla. Mestareiden liigan kolmannelle karsintakierrokselle edettyään TamU pääsi tappionsa jälkeen vielä UEFA Cupin ensimmäiselle kierrokselle, jossa se kohtasi ranskalaisen Bordeauxin. Ratinassa pelattua ensimmäistä osaottelua TamU johti kahdesti joukkueen toisen maalin synnyttyä Tomi Petrescun lähes puolesta kentästä lauotusta kierrelaukauksesta. Lisäajalla Bordeaux onnistui kuitenkin maalinteossa kahdesti, ja voitti ensimmäisen osaottelun maalein 2–3. Toinen osaottelu Ranskassa päättyi 1–1-tasapeliin, jossa TamUn maalin teki Antti Ojanperä. Bordeaux voitti TamUn yhteismaalein 4–3, mikä lopetti seuran eurocup-ottelut kyseisellä kaudella.


title: Tampere United

text: TamU saavutti loppukaudella liigassa 9 ottelun mittaisen tappiottoman putken ja varmisti toisen peräkkäisen mestaruutensa jo ennen kahta viimeistä kierrosta. Lisäksi joukkue voitti Suomen Cupin, jonka loppuottelussa se voitti FC Hongan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Seuran pelaajista Jarkko Wiss lopetti pelaajauransa kauden viimeisessä liigaottelussa tulemalla vaihtoon 14. minuutilla, joka oli myös hänen pelipaitansa numero. Ari Hjelm valittiin toisen kerran vuoden valmentajaksi, ja vuoden liigapelaajaksi ja -keskikenttäpelaajaksi valittiin Juska Savolainen, joka pelasi kauden kaikki liigaottelut ja siirtyi kauden päätteeksi Rosenborgiin.


title: Tampere United

text: Talvella 2008 TamU voitti ensimmäisenä tamperelaisjoukkueena Uusi Lahti Cupin. Hallinneena liiga- ja cup-voittajana TamU lähti kauteen 2008 suurin odotuksin, mutta useat loukkaantumiset ja heikosti sujunut alkukausi veivät mahdollisuudet kolmanteen peräkkäiseen mestaruuteen. Etenkin edelliskauden päätteeksi uransa lopettaneen Jarkko Wissin ja Rosenborgiin siirtyneen Juska Savolaisen jälkeen TamUn keskikenttä oli heikentynyt oleellisesti, ja lopulta joukkue sijoittui sarjassa seitsemänneksi. Mestarien liigan karsinnoissa TamU voitti montenegrolaisen FK Budućnost Podgorican yhteismaalein 3–2 ja eteni toiselle karsintakierrokselle, jossa se koki tappion slovakialaiselle FC Artmedia Petržalkalle maalein 3–7. Suomen Cupissa TamU eteni puolivälieriin, jossa se kohtasi edellisvuoden finaalivastustajansa FC Hongan. Ottelu päättyi espoolaisten jatkoaikavoittoon 2–0, minkä johdosta TamUn vuodesta 2002 jatkunut vuosittainen osallistuminen eurooppalaisiin seuraturnauksiin katkesi. Vaikka TamU sijoittui liigassa edelliskausiin verrattuna vaatimattomasti seitsemänneksi, voitti Henri Myntti yhdessä FC Hongan Aleksandr Kokon kanssa liigan maalikuninkuuden.


title: Tampere United

text: Kaudella 2008–2009 aloitti toimintansa TamU Akatemia, joka oli Ilveksen, TPV:n, TKT:n, PP-70:n, NoPS:n ja muiden kaupunkiseudun nuorten pelaajien yhteinen talenttiakatemia. TamU Akatemia osallistui Suomen Palloliiton talenttiakatemioiden SM-kilpailuihin. Akatemian tavoitteita olivat muun muassa nuorten pelaajien kehittäminen aikuisten sarjatasoille ja heidän opintomenestyksensä tukeminen. TamU Akatemiaan kuuluvien seurojen yhteenlaskettu juniorimäärä oli noin 6 000.


title: Tampere United

text:
Kausi 2009 alkoi TamUn voittaessa keväällä Liigacupin ensimmäistä kertaa seuran historiassa. Finaalissa se kaatoi Jonne Hjelmin kahdella maalilla HJK:n 2–0. Veikkausliigakauden alettua joukkueen ongelmaksi muodostui maalinteko, jota auttoi Rafinhan siirto puolustajasta hyökkäävämmälle pelipaikalle. Kesäkuussa seuran uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Deniz Bavautdin, ja seura aloitti taloutensa kohentamisen muun muassa myymällä pelaajiaan. Taloudellisin keinoin seuraa alkoi tukea myös sen kannattajien perustama yhdistys.
Liigassa TamU sijoittui edelliskauden tapaan seitsemänneksi, mutta Suomen Cupissa joukkue voitti välierässä liigan hopeamiehistön FC Hongan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Finaalissa TamUa vastaan asettui edelliskauden liigamestari FC Inter, joka vei voiton maalein 2–1.


title: Tampere United

text: Kauden 2010 TamU avasi voittamalla historiansa toisen Uusi Lahti Cupin, mutta liigacupissa joukkue jäi alkulohkoon, ja Suomen cupista se putosi neljännellä kierroksella. Liigassa tuloksena oli kahden edelliskauden tapaan seitsemäs sija. Kauden 2010 jälkeen joukkueessa tapahtui sukupolvenvaihdos. Muun muassa TamUssa pitkään pelanneet Antti Pohja, Mikko Kavén ja Toni Järvinen lopettivat uransa, ja heidän tilalleen hankittiin edelliskausien tapaan parikymmenvuotiaita tulevaisuudenlupauksia. Vuosikymmenen ajan TamUn päävalmentajana toiminut Ari Hjelm vaihtui aiemmin joukkueessa pelanneeseen Jarkko Wissiin, joka urheilu-uransa jälkeen oli työskennellyt TamUn organisaatiossa. Wissin johdolla TamU sijoittui Uusi Lahti Cupissa toiseksi.


title: Tampere United

text: Keväällä 2011 media kiinnitti huomiota TamUn ulkomaalaiseen rahoittajatahoon, vedonlyöntivilppiin ja rahanpesuun liitettyyn Wilson Raj Perumalin johtamaan singaporelaiseen Exclusive Sports PTE Ltd -yhtiöön, jolta seura oli saanut noin 300 000 euroa. Seuraan kohdistuneiden epäilyjen johdosta Suomen Palloliiton kurinpitovaliokunta päätti yksimielisesti kokouksessaan 14. huhtikuuta 2011 sulkea TamUn kaikista Suomen Palloliiton virallisista kilpailuista kaudella 2011 mukaan lukien Liigacupin, Suomen Cupin ja Veikkausliigan. Myöhemmin kuitenkin kurinpitovaliokunta päätti antaa TamUn pelata Honkaa vastaan Liigacupin finaalin, joka päättyi Hongan 3–0-voittoon. TamU valitti sulkemispäätöksestä valitusvaliokuntaan sekä oikeusturvalautakuntaan, mutta ne eivät muuttaneet tilannetta millään lailla. Kaiken lisäksi seuran urheilutoimintaa pyörittävä osakeyhtiö oli ajautunut pahoihin talousvaikeuksiin, koska sillä ei ollut jalkapallon lisäksi muuta toimintaa. Tampere United Oy asetettiinkin lopulta konkurssiin 28. kesäkuuta 2011 Pirkanmaan käräjäoikeudessa.


title: Tampere United

text: Kesällä 2011 KRP alkoi epäillä Tampere Unitedin johtoa rahanpesusta. Tammikuussa 2012 osakeyhtiön entinen johto eli toimitusjohtaja Deniz Bavautdin, hallituksen puheenjohtaja Harri Pyhältö ja muut hallituksen jäsenet saivat syytteen törkeästä rahanpesusta. Pirkanmaan käräjäoikeus ensin hylkäsi kaikki Tampere Unitedin entistä johtoa vastaan nostetut rahanpesusyytteet. Jutun syyttäjä kuitenkin valitti päätöksestä, ja tapauksen juttua käsiteltiin uudelleen Turun hovioikeudessa keväällä 2013. Hovioikeus päätyi tuomitsemaan Bavaudtinin ja Pyhällön törkeästä rahanpesusta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin, mutta piti muiden syytettyjen vapauttavat tuomiot voimassa.


title: Tampere United

text: Jalkapalloseura Tampere United ry on jatkanut toimintaa puheenjohtaja Jyrki Laihon johdolla. TamU ilmoitti kesällä 2011 aikovansa hakea paikkaa Veikkausliigasta kaudelle 2012, mutta Suomen Palloliiton liittohallitus ei antanut sille lupaa paikan hakemiseen vedoten siihen, että TamU:lla ei kauden 2011 urheilullisen menestyksen perusteella ole oikeutta liigapaikkaan. Syksyllä 2011 TamU tavoitteli vielä paikkaa Ykköseen kaudelle 2012, mutta ei saanut liittohallitukselta lupaa tehdä tätäkään hakemusta. Kaudelle 2013 seura ei hakenut sarjapaikkaa, vaan jäi odottamaan hovioikeuden ratkaisua Tampere United Oy:n entistä johtoa koskevassa jutussa. Korkein oikeus ei myöntänyt tuomituille valitusoikeutta, joten hovioikeuden tuomio jäi voimaan.


title: Tampere United

text: Helmikuussa 2015 Tampere Unitedin kannattajat ry. ja Jalkapalloseura Tampere United ry. julkaisivat yhteisen lehdistötiedotteen, jossa kerrottiin jalkapallotoiminnan siirtämisestä kannattajayhdistykseltä Jalkapalloseura Tampere United ry:lle kauden 2016 alusta. TamU pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa lähes viiteen vuoteen, kun se kohtasi Suomen Cupissa Tampereen Peli-Toverit 30.1.2016.


title: Tampere United

text: Miesten edustusjoukkueen päävalmentajaksi valittiin marraskuussa 2015 Mikko Mäkelä, ja TamU lähti heti tavoittelemaan nousua Kolmosesta Kakkoseen ja juniorimääriensä voimakasta kasvua. Kauden 2016 päätteeksi TamU nousi Kakkoseen.


title: Tampere United

text: Tampere United pelasi kaudella 2017 päävalmentaja Mikko Mäkelän johdolla Kakkosen B-lohkossa, ja sijoittui vaikeasta alkukaudesta huolimatta tukevasti sarjan keskikastiin kuudenneksi. Sarjapaikka varmistui jo neljä kierrosta ennen sarjan päätöstä, joten syyskuun pelit saatiin pelata ilman paineita. Kaudella 2018 TamU pelasi Kakkosen C-lohkossa eli niin sanotussa pohjoislohkossa. Joukkue keräsi ensimmäisessä seitsemässä ottelussaan vain seitsemän pistettä. Päävalmentaja Mikko Mäkelä päätti erota, ja hänet korvasi pelaajavalmentajaksi siirtynyt Leroy Maluka. United säilytti kauden 2018 päätteeksi paikkansa Kakkosessa sarjan viimeisen kierroksen tasapelillä KuFu-98 vastaan. Kauden loputtua Maluka jätti seuran liityttyään turkulaisen ÅIFKn riveihin. Seuraajaksi nimitettiin Tampereen sarjoissa nuorten valmentamisessa kunnostautunut Mourad Seddiki. Kaudella 2019 United pelaa Kakkosessa eteläisessä B-lohkossa sekä Suomen Cupin alkukarsintoja Kakkosen Cupissa Ilveksen 2. joukkueen ja HJS akatemian kanssa.


title: Tampere United

text: Lähde:


title: Tampere United

text: "Päivitetty 21. helmikuuta 2011".


title: Tampere United

text:
Alla on mainittu TamUssa ainakin yhdessä Veikkausliigaottelussa sekä ainakin yhdessä miesten maaottelussa pelanneet jalkapalloilijat. Täydellinen lista TamUssa Veikkausliigassa pelanneista jalkapalloilijoista löytyy artikkelista Luettelo Tampere Unitedissa pelanneista jalkapalloilijoista.
Lähde: "Tilanne kauden 2010 jälkeen."
Tampere United siirtyi Tammelasta Ratinan stadionille kaudella 2004. Se pelasi kuitenkin yhden kotiottelun Tammelassa 2007 ja 2009.


title: Tampere United

text: Kaudesta 2008 lähtien TamU laski yleisömääriinsä vain paikalla olijat – ei esimerkiksi kaikkia kausikortteja automaattisesti mukaan kuten jääkiekon SM-liigassa.


title: Paavo Nurmi

text: Paavo Johannes Nurmi (13. kesäkuuta 1897 Turku – 2. lokakuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen yhdeksänkertainen kestävyysjuoksun olympiavoittaja. Nurmea on kutsuttu niin kaikkien aikojen olympiaurheilijaksi kuin yhdeksi kaikkien aikojen yleisurheilijoistakin.


title: Paavo Nurmi

text: Juoksijoiden kuninkaaksi ja Lentäväksi suomalaiseksi nimetty Nurmi on kesäolympialaisten historian kolmanneksi menestynein urheilija ja menestynein yleisurheilija. Nurmi voitti vuosien 1920, 1924 ja 1928 olympiakisoissa yhteensä yhdeksän kulta- ja kolme hopeaolympiamitalia. Lisäksi hän teki urallaan 20 henkilökohtaista ja kaksi viestimaailmanennätystä.


title: Paavo Nurmi

text: Urheilu-uransa jälkeen Nurmi toimi juoksuvalmentajana sekä menestyneenä liikemiehenä muun muassa rakennus- ja vaatetusalalla.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi syntyi Turussa 13. kesäkuuta 1897 vanhempiensa toisena lapsena. Isä Johan oli puuseppä. Hänen kuoltuaan 1910 äiti Matilda elätti köyhää perhettä siivoojana, ja Paavokin osallistui perheen menoihin leipurin juoksupoikana ja viilarina. Paavo menestyi koulussa hyvin, ja hänen lukuaineidensa keskiarvo oli kansakoulussa 9,38.


title: Paavo Nurmi

text: Paavo juoksi jo kymmenvuotiaana, mutta harrastus taukosi useaksi vuodeksi, kun isän kuoltua Paavon täytyi osallistua perheen elatukseen. Noin 17-vuotiaana Nurmi alkoi harjoitella välivuosinaan tekemiensä suunnitelmien mukaan. Hän liittyi työväenluokkaisuudestaan huolimatta 1914 porvarilliseen Turun Urheiluliittoon ja voitti 17-vuotiaana ensimmäisen kilpailunsa 3 000 metrin matkalla. Ensimmäisiin Suomen-mestaruuskilpailuihinsa Nurmi osallistui vuonna 1916 Turussa ja sijoittui kuudenneksi niin 5 000 metrillä kuin 2 000 metrilläkin.


title: Paavo Nurmi

text:
Paavo Nurmen nuorukaisena saavuttamia tuloksia:
Vuoden 1918 heikohkoja tuloksia selittävät sisällissodan aiheuttamat olot. Seuraavana vuonna Nurmi meni suorittamaan asepalvelusta, ja samalla paranivat hänen harjoitusolosuhteensa. Nurmen harjoittelu muuttui järjestelmällisemmäksi ja monipuolisemmaksi, ja hän pääsi aseseppäkouluun urheiluvaikuttaja Lauri Pihkalan ansiosta. Samalla hän lievensi askeettista ja vegetaristista elämäntapaansa. Armeijaharjoittelun ansiosta Nurmen tulokset paranivat, ja hän nousi olympiavalmennettavien joukkoon.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi juoksi kesällä 1920 Suomen olympiakarsinnoissa suomenennätyksiä, ja hänet valittiin Suomen joukkueeseen Antwerpenin olympialaisiin 1920. Nurmi voitti ensimmäisistä olympialaisistaan kolme kultamitalia ja yhden hopean. Nurmen ensimmäinen olympiajuoksu oli 17. elokuuta käyty 5 000 metrin kilpailu, jossa hän voitti hopeaa. Nurmi yritti kovalla alkuvauhdilla pudottaa muut juoksijat kyydistä, mutta Ranskan Joseph Guillemot pysyi mukana ja voitti Nurmen loppukirissä. Nurmen aika oli 15.00,0 ja jäi hän Guillemotista 4,4 sekuntia. Nurmi vaihtoi sen jälkeen 10 000 metrin juoksuun toisenlaisen vauhdinjakotaktiikan ja voitti siinä ensimmäisen olympiakultamitalinsa. Nurmi voitti Guillemotin 1,4 sekunnilla loppuajalla 31.45,8. Sen jälkeen hän voitti vielä kahdeksan kilometrin maastojuoksun ja oli mukana kultaa voittaneessa Suomen maastojuoksujoukkueessa.


title: Paavo Nurmi

text: Olympiamenestyksen ansiosta Nurmi sai armeijassa ylennyksen alikersantiksi sekä stipendin, jonka turvin hän opiskeli seuraavien kolmen vuoden aikana koneteknikoksi Helsingin teollisuuskoulussa.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi juoksi vuosina 1921–1923 eri matkoilla kahdeksan maailmanennätystä. Huhtikuussa 1921 Nurmi oli opetellut tasaisen vauhdinjaon periaatteen juoksijamestari Alfred Shrubbin juoksuoppaasta "Running and Cross-Country Running". Hän teki itselleen sekuntitaulukot tulevia maailmanennätysjuoksujaan varten ja ryhtyi harjoittelemaan tasavauhtista juoksemista kelloa vastaan harjoituskentällä.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi lähti maailmanennätysjahtiin kesällä 1921. Hän kohtasi Ruotsissa alkukesän aikana 1921 ruotsalaisen Eric Backmanin neljä kertaa. Kolmannessa kohtaamisessa 20. kesäkuuta huonot olosuhteet pilasivat Nurmen maailmanennätysyrityksen 5 000 metrillä. Kaksi päivää myöhemmin Tukholmassa 22. kesäkuuta Nurmi juoksi 10 000 metrin maailmanennätyksen 30.40,2.


title: Paavo Nurmi

text: Syyskuun 1922 alussa Nurmi rikkoi 2 000 metrin maailmanennätyksen Tampereella. Heti sen jälkeen hän otti tähtäimeensä Hannes Kolehmaisen 5 000 metrin maailmanennätyksen, jota pidettiin lyömättömänä. Ensimmäisen kerran Nurmi yritti rikkoa ennätystä Tukholmassa, mutta jäi rankkasateessa siitä yli 11 sekuntia. 12. syyskuuta sää oli hyvä, ja Nurmi sai yrittää ennätystä uudelleen. Puolimatkan väliaika 7.06,5 oli hyvin kova, mutta ennen viimeistä kierrosta Nurmi oli jäänyt hiukan jälkeen maailmanennätyksestä. Hän juoksi viimeisen kierroksen kuitenkin niin lujaa, että loppuaika 14.35,3 oli uusi maailmanennätys.


title: Paavo Nurmi

text: Elokuussa 1923 Nurmi juoksi vielä Tukholmassa mailin maailmanennätykseksi 4.10,4.


title: Paavo Nurmi

text: Helsingissä 24.–25. toukokuuta 1924 juostuissa olympiakarsintakilpailuissa Nurmi voitti 1 500 metriä ajalla 4.00,5 ja 3 000 metriä ajalla 8.41,5, mutta jäi 10 000 metrillä maailmanennätyksen juosseen Ville Ritolan varjoon.


title: Paavo Nurmi

text: Koska Pariisin olympialaisten ohjelmassa oli 1 500:n ja 5 000 metrin juoksujen loppukilpailut sijoitettu samalle päivälle, Nurmi kokeili etukäteen selviytymistä urakasta HKV:n kisoissa Eläintarhan kentällä 19. kesäkuuta. Hän juoksi kummallakin matkalla maailmanennätyksen: lyhyemmällä matkalla 3.52,6 ja pidemmällä 14.28,2.


title: Paavo Nurmi

text: Pariisin olympialaisten alussa Nurmea säästeltiin, eikä hän juossut 6. heinäkuuta käytyä 10 000 metrin kilpailua, jonka voitti Ville Ritola. Nurmi juoksi ensimmäiset loppukilpailunsa torstaina 10. heinäkuuta. Ensin juostulla 1 500 metrillä Nurmi piti alusta saakka kovaa vauhtia. 800 metrin väliaika 1.58,5 kertoo Nurmen juosseen siihen saakka selvästi lujempaa kuin maailmanennätysjuoksussaan, mutta voiton ratkettua Nurmi löysäsi vauhtia ja voitti kultaa loppuajalla 3.53,6. Noin tunti myöhemmin oli vuorossa 5 000 metrin loppukilpailu. Puolimatkaan saakka kärjessä vuorottelivat Ville Ritola ja Ruotsin Edvin Wide. Siitä eteenpäin Nurmi ja Ritola pitivät vauhtia vuorovedolla ja pudottivat Widenkin kauas taakseen. Loppusuoralla Nurmi piti Ritolan takanaan ja voitti toisen kultamitalinsa ajalla 14.31,2 voittaen Ritolan 0,2 sekunnilla ja pronssimitalisti Widen 30,6 sekunnilla.


title: Paavo Nurmi

text: Lauantaina oli vuorossa 10 560 metrin pituinen maastojuoksu. Jo kilpailun alkaessa oli varjossa lämpöä 36 astetta, joten kilpailusta tuli erittäin raskas. Nurmi aloitti rauhallisesti, ja vasta 4,5 kilometrin kohdalla hän ja Ritola pudottivat pahimman kilpailijansa Widen vauhdistaan. Nurmi saapui maaliin voittajana ajassa 32.54,8. Ritola hävisi hänelle lähes 85 sekuntia. Myös joukkuekilpailusta Suomi sai kultaa.


title: Paavo Nurmi

text: Sunnuntaina Nurmi päätti kisaurakkansa 3 000 metrin joukkuejuoksun loppukilpailuun, josta Nurmi, Ritola ja Elias Katz voittivat Suomelle kultaa Nurmen ollessa koko joukon nopein. Näin Nurmi sai Pariisin kisoista kaikkiaan viisi kultamitalia. Olympialaisten jälkeen Suomen valtio tilasi Wäino Aaltoselta Paavo Nurmen näköispatsaan.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi lähti vuoden 1924 lopulla Yhdysvaltoihin ja osallistui siellä viiden kuukauden aikana 55 kilpailuun, joista hän hävisi vain kaksi. Ensimmäinen kilpailu käytiin täyteen myydyssä Madison Square Gardenissa 6. tammikuuta 1925. Nurmi voitti samana iltana mailin ajalla 4.13,6 ja 5 000 metriä ajalla 14.44,6. Molemmat ajat olivat uusia halliennätyksiä. Nurmella oli vastassa jo olympialaisista tuttuja kilpakumppaneita, sillä maililla toiseksi sijoittui Joie Ray ja 5 000 metrillä Ville Ritola.


title: Paavo Nurmi

text: Kiertueen viimeisen hallikilpailunsa Nurmi juoksi 17. huhtikuuta. Osa juoksuista oli tasoituskilpailuja, ja kahdesti tasoituksen saanut juoksija ehti maaliin ennen Nurmea. Muut 45 hallikilpailustaan Nurmi voitti lukuun ottamatta yhtä keskeytystä. Hallikauden jatkoksi hän kilpaili 19. huhtikuuta ja 26. toukokuuta välisenä aikana vielä kymmenen kertaa ulkoradoilla. Yhdeksän ulkokilpailua Nurmi voitti, mutta viimeisessä 880 jaardin kilpailussa New Yorkissa hän hävisi isäntämaan Alan Helffrichille.


title: Paavo Nurmi

text: Amerikkalaiset ihastuivat mieheen, jolla oli ”alhaisin pulssi, mutta korkein taksa”, ja antoivat hänelle lempinimien "Phantom" ("The Phantom Finn", aavesuomalainen). Presidentti Calvin Coolidge kutsui Nurmen tapaamiseen. Palattuaan Suomeen Nurmi sai presidentti Relanderilta Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan ritarimerkin. Kiertueesta oli taloudellista hyötyä paitsi Nurmelle, myös hänen kotimaalleen, sillä yleisen käsityksen mukaan Nurmen juoksut vaikuttivat siihen, että Yhdysvallat myönsi Suomelle 400 miljoonan markan lainan.


title: Paavo Nurmi

text: Amerikan-matka oli rasittanut Nurmea, ja hän alkoi kärsiä reumasta ja akillesjännevaivoista. Nurmi juoksi 1926–1927 kuitenkin edelleen maailmanennätyksiä, mutta ei enää voittanut jokaista kilpailua.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi riitaantui SVUL:n urheilujaoston puheenjohtaja Lauri Pihkalan kanssa loppuvuonna 1927 siitä, mitä matkoja Nurmen pitäisi juosta Ruotsi-maaottelussa. Riidan seurauksena Nurmi asetti Pihkalaa tukeneiden suomalaisten seurojen kilpailut boikottiin ja uhkasi lähteä Yhdysvaltoihin kilpailemaan ja jättää väliin seuraavan vuoden olympialaiset. Nurmi kuitenkin perui aikeensa syystä tai toisesta ja jatkoi olympiauraansa.


title: Paavo Nurmi

text: Amsterdamin 1928 olympialaisissa Nurmi osallistui kolmelle juoksumatkalle. Pariisin kisojen kultamitalilajeista maastojuoksu ja 3 000 metrin joukkuejuoksu eivät kuuluneet enää kisojen ohjelmaan. Ensimmäisenä kisapäivänä juostiin 10 000 metrin loppukilpailu. Ville Ritola johti juoksua 1 500 metristä lähtien, mutta Nurmi ohitti Ritolan viimeisellä sadalla metrillä ja voitti kultaa olympiaennätyksellä 30.18,8. Ritola hävisi hänelle 0,6 ja Edwin Wide 45,2 sekuntia.


title: Paavo Nurmi

text: Kaksi päivää 10 000 metrin loppukilpailun jälkeen Nurmi selviytyi 5 000 metrin juoksun alkueristä loppukilpailuun. Seuraavana päivänä Nurmi osallistui 3 000 metrin estejuoksun toiseen alkuerään. Ensimmäisellä vesiesteellä hänen jalkineensa piikki tarttui tiukasti estepuuhun, ja hän kaatui vesihautaan, josta ranskalainen Lucien Duquesne auttoi hänet ylös. Rauhallisesti Nurmi juoksi karkuun päässeet muut juoksijat kiinni ennen kahden kilometrin täyttymistä ja tuli maaliin erän voittajana Duquesnen seuraamana.


title: Paavo Nurmi

text: Yhden lepopäivän jälkeen Nurmi juoksi 5 000 metrin loppukilpailussa. Hän kärsi edelleen estejuoksun alkuerässä loukkaantuneesta lonkasta. Nurmi siirtyi kilpailun johtoon vajaan 800 metrin kohdalla mutta päästi puolimatkassa estejuoksun alkuerissä nilkkansa loukanneen Ville Ritolan kärkeen. Loppusuoralla Ritola jätti Nurmen lopullisesti ja voitti hänet ainoan kerran olympialaisjuoksuissa. Nurmen loppuaika oli 14.41,0, ja hän hävisi Ritolalle 3,0 sekunnilla. Wide tavoitti loppusuoralla Nurmea, joka kuitenkin säilytti hopeatilan 0,2 sekunnin erolla ruotsalaiseen.


title: Paavo Nurmi

text: Viimeisen olympiakilpailunsa, 3 000 metrin estejuoksun loppukilpailun, Nurmi juoksi 5 000 metrin loppukilpailua seuranneena päivänä 4. elokuuta. Nuori Toivo Loukola karkasi muilta noin 2 000 metrin kohdalla, ja Nurmi tyytyi johtamaan pääjoukkoa ja hidastamaan ohitseen pyrkineitten ranskalaisten, Henri Dartiguesin ja Duquesnen vauhtia. Viimeisen kierroksen alkaessa Nurmi irtosi pääjoukosta ja juoksi hopealle 9,0 sekuntia Loukolalle hävinneenä.


title: Paavo Nurmi

text: Amsterdamin olympiakisoja seuranneena syksynä Nurmi juoksi maailmanennätykset ylipitkillä matkoilla 15–20 kilometrillä ja tunninjuoksussa. Hän kävi kilpailemassa jälleen Yhdysvalloissa, mutta ei saanut sieltä toivomaansa ammattilaissopimusta. Hän valmistautui seuraavalle olympiamaratonille, ja hänen kilpailutahtinsa harveni. Olympiavuonna 1932 Nurmi juoksi lyhyen maratonin (40,2 kilometriä) epävirallisen maailmanennätyksen.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmen kansainvälinen juoksijanura päättyi skandaalinkäryisesti vähän ennen vuoden 1932 kesäolympialaisia Los Angelesissa. Hänet julistettiin ammattilaiseksi amerikkalaisissa kilpailuissa hankkimiensa palkintojen takia ruotsalaisten kansainvälisen olympiakomitean viranomaisten vaatimuksesta, jota Sigfrid Edström oli eritoten lobannut. Päätös esti Nurmea tavoittelemasta olympiauransa huipennusta maratonjuoksusta. Suomessa valitukset nähtiin ruotsalaisten kateutena, ja Suomi vetäytyi Suomi–Ruotsi-maaottelusta kahdeksaksi vuodeksi välien kiristyessä.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi jatkoi uraansa kansallisissa kilpailuissa vielä pari vuotta ja juoksi viimeisen kilpailunsa syyskuussa 1934. Hän toimi väliaikaisesti myös valmentajana ja muun muassa valmensi suomalaisia kestävyysjuoksijoita Berliinin olympialaisiin 1936. Siellä hänen valmennettavansa voittivat kolme kultamitalia ja saivat yhden kolmoisvoiton. Kisojen jälkeen Nurmi lopetti määräaikaisen valmennustehtävänsä. Nurmi erosi myöhemmin Suomen urheiluliiton valmennusvaliokunnasta ja koki itse tulleensa potkituksi pois. Vuoden 1952 Urheilutoimittajien Liiton järjestämässä keskustelutilaisuudessa Nurmi syytti suomalaisten kestävyysjuoksun silloisesta lamasta sitä, että vanhemman polven neuvoja halveksuttiin ja nuoret olivat laiminlyöneet ennen suositut harjoitusmuodot murtomaahiihdon ja kävelyn. Hän myös suositteli, että suomalaiset paneutuisivat keskipitkiin matkoihin maailmalla vähemmän arvostetun 10 000 metrin sijaan.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmen urheilu-uran aikana valmentajien yleinen mielipide oli, että jopa Suomessa oli häntä lahjakkaampia juoksijoita. Hänestä tuli kuitenkin olympiavoittaja kovan työn ja tahdonvoiman avulla. Nurmi oli paitsi säälimätön itseään kohtaan, myös nopea oppimaan. Hän luki urheilukirjallisuutta, kokeili erilaisia harjoitusmenetelmiä ja pyrki tarkkailemaan kehoaan rasituksen alla.


title: Paavo Nurmi

text:
Nurmen harjoittelu oli aikakautensa huomioon ottaen uraauurtavaa, määrätietoista ja kovaa. Nurmella oli tapana kirjoittaa harjoituksensa tarkasti muistiin ja analysoida niitä, ja hän oli ensimmäinen juoksija, joka otti harjoittelussaan käyttöön sekuntikellon. Nurmi aloitti harjoituskautensa yleensä helmikuussa. Hän teki kaksi harjoitusta päivässä sekä voimisteluharjoituksia. Hieronnassa hän kävi useita kertoja viikossa. Lepopäiviä Nurmi piti harjoituskaudella kuukaudessa yhden tai kaksi. Nurmen harjoitteluun kuului esimerkiksi pitkiä kävelylenkkejä rautapohjaisilla kengillä, tavallisia juoksulenkkejä ja intervalliharjoituksia. Hän harjoitti myös junan perässä juoksemista puskiurista kiinni pitäen askelpituutensa pidentämiseksi. Nurmi kävi myös usein saunassa lihastensa pehmittämiseksi ja kokeili esimerkiksi kuppaamista.
Nurmi voitti henkilökohtaisilta matkoilta 20 suomenmestaruutta ja viesteistä kaksi. Hän voitti myös kaksi Englannin mestaruutta ja yhden Yhdysvaltain mestaruuden.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi voitti urallaan 277 juoksua vuosien 1914–1934 aikana juoksemastaan 310 juoksukilpailusta, pois lukien viestit, alkuerät, tasoituskilpailut ja viestijoukkueita vastaan käydyt kilpailut. Vuodesta 1920 alkaen Nurmi voitti 256 juoksemastaan 273 kilpailusta.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi teki urallaan 20 IAAF:n hyväksymää maailmanennätystä 14 henkilökohtaisella juoksumatkalla sekä kaksi viestimaailmanennätystä Turun Urheiluliiton 4×1500 metrin joukkueessa. Arvokilpailumatkojen 1 500 metrin, 5 000 metrin ja 10 000 metrin maailmanennätystensä lisäksi hän rikkoi ennätyksiä myös 2 000, 3 000 ja 15 000 metrin matkoilla, tunninjuoksussa sekä useilla harvoin juostuilla mailimatkoilla. Nurmi piti samanaikaisesti hallussaan sekä 5 000 että 10 000 metrin matkojen maailmanennätyksiä 2 849 päivää peräkkäin elokuusta 1924 kesäkuuhun 1932.


title: Paavo Nurmi

text: Urheilu-uransa jälkeen juro ja sulkeutunut Nurmi ryhtyi liikealalle. Tosin hän oli alkanut sijoittaa palkkioitaan jo uransa loppuvaiheessa. Rakennuspiirtäjän koulutuksen saanut Nurmi perehtyi pörssin toimintaan lukemalla Finanssilehteä ja kuuntelemalla talouden tuntijoita. Hän oli säästäväinen, mutta se ei estänyt häntä ottamasta riskiä osakekaupassa. Arvopaperikaupan käymisen lisäksi Nurmi rakennutti Helsinkiin nelisenkymmentä taloa. Rakennuttajana hän oli yhtä paneutuva kuin urheilijana ja kävi usein rakennustyömaalla valvomassa työntekoa. Hän kiinnitti huomiota rakennusmateriaalin korkeaan laatuun ja työn jälkeen. Vuonna 1936 Nurmi perusti Asusteliike Paavo Nurmi Oy:n ja toimi sen toimitusjohtajana vuoteen 1973.


title: Paavo Nurmi

text: Talvisodan aikana 1940 Nurmi vieraili Yhdysvalloissa Taisto Mäen kanssa ja osallistui keräystoimintaan Suomen hyväksi. Nurmi sai Suomen urheilun suuren ansioristin 1947.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi juoksi julkisesti vielä vuoden 1952 Helsingin olympiakisojen avajaisissa, kun hän sai kunnian tuoda olympiasoihdun stadionille. Hän ei kuitenkaan ottanut tehtävää vastaan täysin kitkatta, sillä hän piti yhä 20 vuoden takaista ammattilaiseksi julistamista vääryytenä ja kantoi kaunaa Kansainväliselle olympiakomitealle. Urheilu-uran jälkeen Nurmi suhtautui tiedotusvälineisiin entistäkin umpimielisemmin. Hänen kerrotaan suostuneen Yleisradion 70-vuotishaastatteluun vain, koska presidentti Urho Kekkonen haastatteli häntä.


title: Paavo Nurmi

text: Myöhemmällä iällä Nurmi sai aivoveritulpan, mikä sekä katkeroitti häntä että toi esiin inhimillisen puolen. Hän perusti 1968 nimeään kantavan säätiön, joka rahoittaa sydän- ja verisuonitautien sekä yleisen kansanterveyden tutkimusta sekä järjestää alan symposiumin Paavo Nurmi Symposiumin.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi oli 1932–1935 avioliitossa Sylvi Laaksosen kanssa, ja heille syntyi poika Matti 1932. Jälkipolville Nurmi on jäänyt myyttiseksi hahmoksi, jonka on sanottu avautuneen vain juostessaan. Hänellä oli vain vähän ystäviä ja vielä vähemmän uskottuja. Jopa Matti on tunnustanut, että ei todella tuntenut isäänsä. Nurmi suhtautui penseästi Matin yleisurheiluharrastukseen ja oli sitä mieltä, että pojasta ei koskaan tulisi kunnon juoksijaa. Matti Nurmi kuitenkin kilpaili keskimatkoilla hyvällä kansallisella tasolla.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi kirjoitti urheilusta, ja hänen tekstejään julkaisivat Turun Urheiluliiton lehti "Kisatorvi", "Suomen Urheilulehti" ja uutistoimisto Associated Press, jonka tilaama juttusarja levisi ympäri maailmaa. Kokoelma Paavo Nurmen kirjoituksia julkaistiin kirjana vuonna 2010. Nurmi suhtautui urheiluun oman juoksu-uransa jälkeen ristiriitaisesti. Yhtäältä hän väheksyi urheilua, mutta hän seurasi sitä kuitenkin edelleen ja kommentoi Suomen urheilun tilaa julkisuudessa.


title: Paavo Nurmi

text: Vapaa-ajallaan Nurmi kuunteli klassista musiikkia ja soitti myös itse viulua.


title: Paavo Nurmi

text: Nurmi kuoli Meilahden sairaalassa Helsingissä 2. lokakuuta 1973. Hänet haudattiin valtion kustannuksella sukuhautaan Turun hautausmaalle.


title: Paavo Nurmi

text: Paavo Nurmen kotitalo Turussa on ollut museona vuodesta 1997.


title: Hannes Kolehmainen

text: Juho Pietari ”Hannes” Kolehmainen, tunnetaan myös nimellä Johannes Petteri Kolehmainen (9. joulukuuta 1889 Kuopio – 11. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen (1921 myös Yhdysvaltain kansalainen) kestävyysjuoksija ja viisinkertainen olympiamitalisti, johon yhdistetään usein "Suomen Urheilulehden" 1939 keksimä ilmaus ”Hannes Kolehmainen juoksi Suomen maailmankartalle”.


title: Hannes Kolehmainen

text: Kasvissyöjänä tunnettu Kolehmainen tuli urheilevasta perheestä, jossa veljet William ja Tatu olivat myös kovia pitkän matkan juoksijoita. Hänen alkuperäinen kotiseuransa oli Kuopion Reipas ja sittemmin Kuopion Riento. Hän voitti 1908 Suomen-mestaruuden 10 000 metrin juoksussa ajalla 34.22,4. Muutettuaan Helsinkiin Kolehmainen urheili Helsingin Kisa-Veikoissa (HKV) vuosina 1909–1911. Hän voitti 1910 Suomen-mestaruuden 5 000 metrin juoksussa ajalla 15.53,0 ja jaetun mestaruuden tunnin juoksussa, jossa voittomatka oli 17 944 metriä. Seuraavana vuonna hän voitti kolme Suomen-mestaruutta. Hän oli nopein 5 000 metrillä ajalla 16.03,9 ja 10 000 metrillä, jossa voittoaika oli 32.59,9. Lisäksi Kolehmainen juoksi osuuden HKV:n joukkueessa, joka voitti SM-kultaa 5 × 2000 metrin viestissä.


title: Hannes Kolehmainen

text: Alkuvuodesta 1.1.1912 ennen Tukholman olympialaisia Kolehmainen siirtyi Helsingin Jyryyn (HeJy), jota hänen veljensäkin edustivat (Ossi Viidan kirjan mukaan). SM-kisoissa hän oli mukana Jyryn joukkueessa, joka voitti kultaa 5 × 2000 metrin viestissä. Hänet erotettiin työpaikaltaan jyryläisyytensä takia ennen kisoja. Tuohon aikaan poliittiset mielipiteet olivat jyrkkiä, eikä työläistaustaisen urheilijan valinta Suomen edustusjoukkueseen ollut itsestään selvä. Jyryläiset keräsivät varoja, joiden turvin Hannes pystyi matkustamaan ja valmentautumaan vuoden 1912 olympialaisiin. Suurimmat sankaritekonsa Hannes Kolehmainen teki Helsingin Jyryn edustajana (Helsingin Jyryn kunniajäsen nro 1).


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmainen juoksi Tukholmassa 1912 Suomelle kaikkien aikojen ensimmäisen yleisurheilun olympiakullan. Kisoissa hän voitti kolme kultaa ja yhden hopean, sekä rikkoi kolme maailmanennätystä. Parhaiten Kolehmainen muistetaan 5 000 metrin matkalta, jossa hän 10. heinäkuuta alitti ensimmäisenä maailmassa 15 minuuttia ajalla 14.36,6, ja voitti tiukassa kamppailussa viime metreillä ranskalaisen Jean Bouinin yhdellä sekunnin kymmenyksellä. Lisäksi hän voitti 10 000 metrin juoksun ajalla 31.20,8 (voittomarginaali 45,8 sekuntia) ja kahdeksan kilometrin maastojuoksun 33,2 sekunnin erolla toiseksi sijoittuneeseen Hjalmar Anderssoniin. Molemmat voittoajat olivat matkojen ensimmäiset olympiaennätykset. Siihen aikaan Suomi oli osa Venäjän keisarikuntaa, ja vaikka Suomen joukkue oli olympialaisissa omana joukkueena, Venäjän lippu nostettiin salkoon Kolehmaisen voiton kunniaksi. Hänen kuultiinkin sanovan ""olisin melkein toivonut etten olisi voittanut"".


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmaisen 5 000 metrin voittoaika 14.36,6 sekä 3 000 metrin joukkuejuoksussa syntynyt aika 8.36,0 ratifioitiin matkojen ensimmäisiksi virallisiksi maailmanennätyksiksi. 3 000 metrin ennätyksen rikkoi John Zander vuonna 1918 ja 5 000 metrin ennätyksen Paavo Nurmi vuonna 1922.


title: Hannes Kolehmainen

text: Olympialaisten jälkeen Kolehmainen muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän kilpaili Irish American Atletic Club -urheiluseuran väreissä. Ensimmäinen maailmansota keskeytti Kolehmaisen uran, mutta hän päätti jatkaa urheilua ja keskittyä pitemmille juoksumatkoille, erityisesti maratonille. Hän oli juossut ensimmäisen maratonin jo vuonna 1907. Hän juoksi vuonna 1913 ensimmäisen virallisen maailmanennätyksen 20 000 metrin juoksussa ajalla 1.07.40,2. Ennätys pysyi voimassa kymmenen vuoden ajan, kunnes Albin Stenroos rikkoi sen. Kolehmainen sijoittui neljänneksi Bostonin maratonilla vuonna 1917. Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 hän voitti maratonkultaa ensimmäisenä suomalaisena. Voittoaika 2.32.35,8 oli uusi olympiaennätys, vaikka kilpailussa juostu 42 750 metrin matka oli yli puoli kilometriä normaalia maratonia pidempi. Kolehmainen palasi Suomeen kisojen jälkeen. Hän teki vuonna 1920 25 000 metrin juoksun ensimmäisen virallisen maailmanennätyksen 1.26.29,4, jota paransi kaksi vuotta myöhemmin lukemiin 1.25.19,9. Lisäksi hän paransi 1922 Stenroosin 30 000 metrin juoksun maailmanennätystä 52,8 sekunnilla aikaan 1.47.13,4. Stenroos otti tämän ennätyksen takaisin nimiinsä vuonna 1924 ja Martti Marttelin rikkoi 25 000 metrin maailmanennätyksen vuonna 1928. Hän osallistui vielä maratonille Pariisin kesäolympialaisissa 1924, mutta keskeytti.


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmaisesta väitöskirjan "Hymyilevä Hannes" kirjoittanut Ossi Viita pitää Suomen maailmankartalle juoksua yksinkertaistettuna myyttinä, jota on käytetty muun muassa vahvistamaan suomalaisten uskoa huippu-urheiluun. Viidan mukaan Tukholman olympialaiset eivät koskettaneet koko maailmaa, mutta Suomi ei ollut suinkaan yksin tekemässä siellä menestyneistä voittajistaan universaaleja sankareita.


title: Hannes Kolehmainen

text: Menestyksen myötä Kolehmaiseen alettiin suhtautua kaksijakoisesti. Työväestön keskuudessa hänet nähtiin jonkinlaisena luokkapetturina. Valkoiselle Suomelle ja porvarilliselle lehdistölle hän oli puolestaan sankari. Eri intressiryhmät olivat kiinnostuneita ohjailemaan Kolehmaista milloin minkäkin tavoitteen saavuttamiseksi. Kolehmainen toimi omasta halustaan esikuvana muun muassa nuorisolle ja raittiusaatteelle. Hänellä oli myös keskeinen rooli suomalaisten olympiavoittajien keulakuvana.


title: Hannes Kolehmainen

text: Paavo Nurmen ja Ville Ritolan ohella Kolehmaista on kutsuttu nimellä "Lentävä suomalainen" ("The Flying Finn"). Toinen lempinimi oli "Hymyilevä Hannes".


title: Hannes Kolehmainen

text: Juoksijauransa lopulla ja jälkeen Hannes Kolehmainen oli mukana järjestöelämässä muun muassa


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmainen on haudattu Helsingin Kulosaaren hautausmaalle.


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmainen sai Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuren ansioristin vuonna 1947. Hän oli nostamassa olympialippua Paavo Nurmen kanssa Helsingin kesäolympialaisissa 1952.


title: Hannes Kolehmainen

text: Kolehmaisen syntymäkaupungissa Kuopiossa on nimetty katu hänen mukaansa vuonna 1984. Kuopiossa on myös Heikki Konttisen Kolehmaista esittävä patsas vuodelta 1952 Väinölänniemellä. Hän sai nimikkomitalin vuonna 1966, ja Hannes-hölkkä on juostu Kuopiossa vuodesta 1973.


title: Hannes Kolehmainen

text: Jouni Tossavainen on kirjoittanut hänen elämästään romaanin "Hannes Kolehmainen – New Yorkin lentävä suomalainen", joka sai vuonna 2015 Savonia-kirjallisuuspalkinnon.


title: Ville Ritola

text: Viljo Eino ”Ville” Ritola (18. tammikuuta 1896 Peräseinäjoki – 24. huhtikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän voitti Pariisin olympialaisissa 1924 ennätykselliset kuusi mitalia. Kukaan muu suomalainen ei ole yltänyt yhtä moneen mitaliin yksissä olympialaisissa, eikä kukaan yleisurheilija ole yksissä olympialaisissa saavuttanut useampia mitaleita. Ritola oli yksi ”Lentävistä suomalaisista” Paavo Nurmen ja Hannes Kolehmaisen ohella.


title: Ville Ritola

text: Ritola syntyi talollisen perheeseen 14. lapseksi. Kuusi vanhinta lasta oli synnyttänyt Villen isän Juha Ritolan ensimmäinen vaimo, jonka kuoltua Juha Ritola meni uudelleen naimisiin ja sai kaiken kaikkiaan 20 lasta. Näistä tosin viisi kuoli jo varhaislapsuudessa ja kaksi vanhinta oli muuttanut Amerikkaan jo ennen Villen syntymää. Ville oli seitsemäs Ritolan sisaruksista, joka muutti Yhdysvaltoihin. 11 Ritolan sisarusta muutti Amerikkaan.


title: Ville Ritola

text: Ritola toimi suuren osan elämästään kirvesmiehenä ja työnjohtajana. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1913 ollessaan vasta 17-vuotias. Vuonna 1919 Ritola liittyi suomalais-amerikkalaiseen urheiluseuraan ("Finnish-American Athletic Club") ja harjoitteli siellä yhdessä Hannes Kolehmaisen kanssa, joka oli muuttanut Yhdysvaltoihin jo vuoden 1912 olympiakisojen jälkeen. Ensimmäinen kilpailu, joihin Ritola lähes harjoittelematta osallistui, oli New Yorkin ympärijuoksu. Tultuaan 700 kilpailijan joukosta sijalle 33 hän alkoi säännöllisen harjoittelun. Tuolloin hän oli jo 23-vuotias, ja urheilu-uransa päätyttyä hän usein totesikin antaneensa tämän takia tasoitusta kilpailijoilleen, kuten Paavo Nurmelle, jotka olivat harjoitelleet suunnitelmallisesti jo teini-iästä alkaen.


title: Ville Ritola

text: Kolehmainen yritti saada Ritolan liittymään Suomen vuoden 1920 olympiajoukkueeseen, mutta Ritola ei tuntenut olevansa vielä valmis. Lisäksi hän oli juuri mennyt naimisiin Selma Allosen kanssa. Vuonna 1921 hän alkoi kilpailla säännöllisesti ja vuonna 1922 hän voitti ensimmäiset Yhdysvaltain AAU-mestaruutensa. Vuonna 1922 hän tuli toiseksi Bostonin maratonilla.


title: Ville Ritola

text: Ville Ritola palasi Yhdysvalloista Suomeen joulun alla 1923, liittyi Tampereen Pyrintöön ja osallistui 25.5.1924 Suomen olympialaisten karsintakilpailuihin Eläintarhan kentällä Helsingissä. Siellä hän vesisateessa teki uuden maailmanennätyksen 30.35,4.


title: Ville Ritola

text: Pariisin vuoden 1924 olympiakisoissa hän voitti legendaarisesti neljä kultamitalia sekä kaksi hopeaa. Alkuerineen hän joutui juoksemaan pitkän matkan juoksun kahdeksana peräkkäisenä päivänä nuo kuusi mitalia voittaakseen. Hän voitti mitalin kaikissa lajeissa, joihin hän osallistui.


title: Ville Ritola

text: Ensimmäisenä hän osallistui 6. heinäkuuta loppukilpailuun, joka pidettiin ilman alkueriä. Ritola voitti kisan ylivoimaisesti parantaen samalla toukokuussa tekemäänsä maailmanennätystä , siitä huolimatta että hän sekosi kierrosten laskussa, ja luuli vasta lähtevänsä viimeiselle kierrokselle maaliin tullessaan. Jonkin verran keskustelua on seurannut siitä, minkä takia Paavo Nurmi ei osallistunut tähän kilpailuun, jossa hän olisi epäilemättä ollut ainut joka olisi kyennyt haastamaan Ritolan. Joukkueenjohto, ja ilmeisesti myös Paavo Nurmi itse halusivat Nurmen jättävän tämän matkan väliin, helpottamaan muutenkin raskasta kilpailuohjelmaa.


title: Ville Ritola

text: 9.7.1924 Ville Ritola voitti esteiden olympiakullan 75 m erolla hopeamitalistiin. 10.7. olikin vuorossa loppukilpailu, kun Paavo Nurmi oli tuntia ennen voittanut mestaruuden. Kisan kärjessä vuorottelivat puolimatkaan saakka Ville Ritola ja Ruotsin Edvin Wide. Siitä eteenpäin Nurmi ja Ritola pitivät vauhtia vuorovedolla ja pudottivat Widenkin kauas taakseen. Loppusuoralla Nurmi piti Ritolan rinnanmitalla takanaan ja voittaen Ritolan ja pronssimitalisti Widen .


title: Ville Ritola

text: Lauantaina 12.7.1924 oli vuorossa pituinen maastojuoksu. Jo kilpailun alkaessa oli varjossa lämpöä , joten kilpailusta tuli erittäin raskas. 39 matkaan lähtijästä vain 15 tuli maaliin, muut keskeyttivät. kohdalla Ritola ja Nurmi pudottivat pahimman kilpailijansa Widen vauhdistaan – monien muiden tavoin Wide lopulta keskeytti kilpailun. Nurmi saapui maaliin voittajana ajassa 32.54,8. Ritola hävisi hänelle lähes ja pronssimitalisti, Yhdysvaltain Johnson vielä yli minuutin lisää. Maastojuoksun joukkuekilpailussa Suomen kultamitali varmistui vasta, kun Heikki Liimatainen saapui uupuneena maaliin 12:ntena yli viisi minuuttia Nurmen jälkeen – muut suomalaiset olivat keskeyttäneet. Tästä yhdestä kisasta Ritola sai kaksi mitalia: henkilökohtaisen hopeamitalin ja joukkuekullan.


title: Ville Ritola

text: Sunnuntaina 13.7. Ritolan urakan päätti joukkuejuoksun loppukilpailu – alkuerät oli juostu perjantaina. Nurmi piti jälleen kovaa alkuvauhtia ja väsytti ainoana mukanaan roikkuneen yhdysvaltalaisen Joie Rayn niin, että tämä sijoittui lopulta 18:nneksi. Nurmi saapui maaliin ensimmäisenä ajassa 8.32,0 Ville Ritolan ollessa hitaampi. Tässä lajissa ei jaettu henkilökohtaisia mitaleja, mutta Nurmi, Ritola ja Elias Katz voittivat joukkuekultaa.


title: Ville Ritola

text: Näillä mitaleillaan Ritola teki kaksi ennätystä, jotka ovat säilyneet rikkomattomina tähän päivään saakka, ja joiden rikkominen tulee nykyisellä lajivalikoimalla olemaan miltei mahdotonta. Hän on eniten mitaleita yksistä olympialaisista saanut yleisurheilija koko maailmassa, sekä eniten mitaleita yksistä olympialaisista saanut suomalaisurheilija ennen Paavo Nurmea (1924, viisi), Clas Thunbergiä (1924, viisi) ja Marja-Liisa Kirvesniemeä (1984, neljä). Hänen neljä kultamitaliaan yksissä kisoissa on myös Paavo Nurmen jälkeen jaetulla kakkostilalla maailman yleisurheilijoista ja suomalaisista urheilijoista.


title: Ville Ritola

text: 1924 olympialaisten jälkeen Ville Ritola etsi töitä Suomesta, mutta palasi kuitenkin loppuvuodesta Yhdysvaltoihin, vaimon ja marraskuussa syntyneen Anja-tytön seuratessa perässä keväällä 1925.


title: Ville Ritola

text: Talvikaudella 1924–1925 Ville Ritola kilpaili sisähalleissa Yhdysvalloissa ja Kanadassa alittaen silloiset ulkoratojen maailmanennätykset (8.26,8), esteissä (9.18,6), (14.23,2), kahdella maililla, kahden mailin esteissä, kolmella maililla ja viidellä maililla.


title: Ville Ritola

text: Vuoden 1928 olympialaisten lähestyessä Ville Ritola oli jo 32-vuotias ja vuosikymmenen kuluttaville pilvenpiirtäjätyömailla toiminut urheilija. Hän panosti enemmän kirvesmiehen työhönsä kuin urheiluun ja siksi saattoikin pitää pitkiä harjoitustaukoja. 1927 oli viimeinen vuosi, jolloin hän osallistui Yhdysvaltojen amatöörimestaruuskisoihin, voittaen neljä kultaa. Yhteensä hän voitti 1922–1927 seitsemäntoista Yhdysvaltain amatöörimestaruutta.


title: Ville Ritola

text: Amsterdamin olympiakisoissa 1928 hänen saldonsa oli kultamitali 5 000 metrillä ja hopeaa 10 000 metrillä. Päävastustajana oli yhä Paavo Nurmi, joka otti hopean ja kullan .


title: Ville Ritola

text: Ensimmäisenä kisapäivänä juostiin loppukilpailu. Juoksun kärkeen nousi kohdalla Ville Ritola, jonka vauhtiin lähti mukaan vain neljä juoksijaa. Heistä yhdysvaltalainen Ray putosi jo ennen kolmen kilometrin kohtaa ja brittiläinen Beavers ennen neljää kilometriä. Puolimatkan väliaika oli 15.07. Ruotsalainen Edwin Wide putosi Ritolan ja Nurmen vauhdista kohdalla. Nurmi ohitti Ritolan vasta viimeisellä sadalla metrillä ja kiri voittoon olympiaennätyksellä 30.18,8. Ritola hävisi hänelle 0,6 ja Wide .


title: Ville Ritola

text: Ritolan viimeinen olympiaesiintyminen oli Amsterdamin loppukilpailu. Ritola oli loukannut nilkkansa esteiden karsinnoissa, ja joutunut jättämään kisan kesken. Nurmi oli loukannut samoissa karsinnoissa lonkkansa. Nurmi siirtyi loppukilpailun johtoon vajaan kohdalla mutta päästi puolimatkassa Ville Ritolan kärkeen. Kuusisataa metriä ennen maalia yhdysvaltalainen Lermond ja Ruotsin Wide putosivat viimeisinä Ritolan ja Nurmen vauhdista. Loppusuoralla Ritola jätti Nurmen lopullisesti ja voitti hänet lopulta . Tämän voiton myötä Ritolan kokonaissaalis 1924–1928 olympialaisista nousi viiteen kultaan ja kolmeen hopeaan.


title: Ville Ritola

text:
Ritola vetäytyi pois urheilumaailmasta pian vuoden 1928 olympiakisojen jälkeen ja palasi Yhdysvaltoihin rakennustyömaille, joilla hän työskenteli fyysisesti raskaissa tehtävissä aina vuoteen 1959. Vuonna 1937 hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden. Hänen tyttärensä, joka on avioiduttuaan nimeltään Anja Impola asuu edelleen Yhdysvalloissa. Ritolan vaimo Selma kuoli 1965 ja hän meni uudelleen naimisiin Liisan (o.s. Lauren) kanssa 1967. Pariskunta muutti takaisin Suomeen vuonna 1971. Vuonna 1982 Ritola kuoli 86 vuoden iässä asuttuaan Helsingin Lauttasaaressa yli kymmenen vuotta.Alle kuukausi Pariisin olympialaisten jälkeen Ville Ritola joutui keskelle kaksoismurhan rikostutkintaa todistajan asemassa. Ritola oli siskonsa miehen kanssa huviajelulla keskellä yötä 5. elokuuta 1924 Messukylässä lähellä Tampereen rajaa. Miehet osuivat sattumalta kaksoismurhan tapahtumapaikalle. Kirjailija Tuomas Rimpiläinen kuvaa tapahtumia kirjassaan Messukylän veriteko ja muita rikostarinoita Suomesta. Rimpiläisen mukaan Ritolan osuminen kyseiseen vuorokaudenaikaan kyseiselle paikalle kieltolain Suomessa oli sinänsä epäilyttävää, sillä öiset ajelijat alueella olivat yleensä lähinnä laitonta alkoholia etsiviä.
Ritola toimi rikospaikalla kuitenkin aivan oikein ja haki siskonsa miehen kanssa paikalle ensimmäiset poliisit Tampereelta. Ritolaa ei kuitenkaan koskaan kuulusteltu todistajana ja hänen nimeään ei julkaistu rikoksesta kertovissa lehtijutuissa. Tämä saattaa liittyä siihen, että tuoreen olympiasankarin mainetta haluttiin suojella.


title: Predikaatti

text: Predikaatti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Heikki Liimatainen

text:
Heikki Liimatainen (14. maaliskuuta 1894 Karstula – 24. joulukuuta 1980 Porvoo) oli suomalainen olympiavoittaja, juoksija ja liikemies. Hän oli yksi 1920-luvun alun suomalaisia kestävyysurheilun huippunimiä.
Liimatainen sijoittui Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920 10 000 metrin juoksussa seitsemänneksi.


title: BMP

text: BMP voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: TIFF

text: TIFF ( ja "Tag Image File Format") on kuvien tallennukseen käytetty häviötön tiedostomuoto. Sen on kehittänyt Aldus, ja nykyään sitä hallinnoi Adobe Systems. Formaatti on laajasti tuettu kuvankäsittely-, taitto- ja tekstinkäsittelyohjelmissa. Sen rakenne ei ole juurikaan muuttunut vuonna 1992 julkaistun TIFF 6.0 -standardin jälkeen.


title: TIFF

text: TIFF kehitettiin 1980-luvun puolivälissä erimerkkisten työpöytäskannereiden yhteiseksi tiedostomuodoksi. Koska senaikaiset kuvanlukijat tuottivat mustavalkokuvia, myös TIFF tuki aluksi vain kahta arvoa pikseliä kohden. Tietokoneiden ja kuvanlukijoiden kehityksen myötä siihen sisällytettiin sittemmin harmaasävyt ja lopulta värit. Tulostin- ja kuvanlukijavalmistajien lisäksi Aldus teki formaatin lanseerauksessa yhteistyötä myös Microsoftin kanssa, joka ei kuitenkaan osallistunut tekniseen kehitystyöhön.


title: TIFF

text: Versio 6.0 jätti pois aiemmin käytetyt "Tagged Image File Format" - ja "Tag Image File Format" -määreet, ja tiedostomuodon nimi on nykyään pelkkä TIFF.


title: TIFF

text: TIFF on monipuolinen tiedostomuoto, jota käyttävät tiedostot voivat sisältää monentyyppistä otsaketiedoin järjestettyä tietoa. Yksi TIFF-tiedosto voi esimerkiksi sisältää useita JPEG- ja RLE-pakattuja kuvia ja vektorimuotoista tietoa niiden rajauksesta. Standardi tukee myös häviötöntä LZW-pakkausta ja kuvatasoja.


title: TIFF

text: Tiedoston kaksi ensimmäistä tavua kertovat aina käytössä olevan tavujärjestyksen: II (heksoissa 49) on little endian ja MM (4D) big endian. TIFF 6.0 edellyttää lukijaohjelmilta tukea molemmille. Seuraavat kaksi tavua esittävät luvun 42, joka on valittu sen ”syvän filosofisen merkityksen” vuoksi.


title: TIFF

text: Standardin avoimuus on aiheuttanut alkuaikoina yhteensopivuusongelmia. Vapaa tagien ja määreiden käyttö johti ohjelmat käsittelemään tiedostoja eri tavoilla. Tämän takia tyypillisestä TIFF-toteutuksesta tuli varsin riisuttu, ja nykyäänkin lähes kaikki TIFF-kuvat ovat pakkaamattomia 32-bittisiä CMYK- tai 24-bittisiä RGB-kuvia. Graafisen alan ammattilaisten kesken tiedostomuodolle syntyi leikkimielinen nimitys ”"TIFF: Thousands of Incompatible File Formats"”, . Päällekkäisyyksien välttämiseksi sovelluskehittäjät voivat nykyään varata Adobelta yksityisiä tageja.


title: TIFF

text: TIFF:n etuna on kyky tallentaa useita kuvia samaan tiedostoon. Tämä helpottaa esimerkiksi kuvasarjojen ja monisivuisten asiakirjojen käsittelyä. Tiedostomuoto onkin ollut laajasti käytössä erityisesti asiakirjojen jäljennyksessä ja arkistoinnissa, esimerkiksi faksipalvelimissa. TIFF-tiedostoja voidaan lisäksi käyttää häviöttömästi, jolloin niiden uudelleentallentaminen muokkaamisen jälkeen ei aiheuta kuvatiedon katoamista toisin kuin JPEG:n kaltaisissa pakkausmenetelmissä.


title: TIFF

text: Versio 6.0:n käyttämän SampleFormat-tagin myötä kuvadata voidaan tallentaa myös liukuluvuin, ja kokonaislukumuodossa sille pystytään varaamaan yli 8 bittiä kanavaa kohden. Tämän seurauksena TIFF-formaattia on käytetty erityistä tarkkuutta vaativissa kohteissa kuten tieteellisissä sovelluksissa.


title: TIFF

text: TIFF-tiedostoja luetaan kuvadatan sijaintiin osoittavien lyhyiden kuvausosioiden avulla. Tämä poikkeuksellinen rakenne on aiheuttanut joitakin tietoturvaongelmia. Väärät kuvaustiedot voivat saada huonosti suunnitellun ohjelman yrittämään tiedoston lukemista väärästä kohdasta tai kokonaan sen muistialueen ulkopuolelta.


title: TIFF

text: TIFF-kuvien avaamiseen laajasti käytetystä LibTIFF-kirjastosta on löydetty useita puskurin ylivuotovirheitä. Niiden avulla on muun muassa pystytty ajamaan epävirallista koodia erilaisilla kannettavilla laitteilla kuten PlayStation Portablella.


title: Taisto Sinisalo

text: Taisto Jalo Sinisalo (29. kesäkuuta 1926 Kotka – 26. maaliskuuta 2002 Kotka) oli suomalainen poliitikko. Sinisalo toimi SKDL:n kansanedustajana 1962–1979 ja SKP:n varapuheenjohtajana 1970–1982. Sinisalo johti 1970- ja 1980-luvuilla SKP:n sisäistä oppositiota, joka nimettiin hänen mukaansa taistolaisiksi.


title: Taisto Sinisalo

text: Taisto Sinisalo syntyi Kotkassa Jaada Sinisalon aviottomana lapsena. Äiti Sinisalo ja avopuolisonsa Karl Lindstedt olivat aktiivisesti mukana kommunistien salaisessa toiminnassa. Lindstedt oli kaupungin johtavia vasemmistolaisia ja hän istui vuosia vankilassa. Nuori Taisto varttui kotkalaisten kommunistien keskuudessa ja hän oppi politikoinnin aakkoset. Perhe asui aluksi työväentalon vieressä, sitten Katariinan kaupunginosassa.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo harrasti lapsena jalkapalloa ja muita lajeja Kotkan Reippaassa. Hän kävi kannattamassa kaupungin työläisseuroja kuten KTP:tä.


title: Taisto Sinisalo

text: Talvisodan alettua poliisi teki kotietsinnän Sinisalon perheen asuntoon. Ratsian yhteydessä tutkittiin tarkoin myös 13-vuotiaan Taiston päiväkirja. Perhe lähti kodistaan sotaa pakoon ja oleskeli Metsolassa ja Anjalassa. Välirauhan aikana Sinisalo levitti vasemmistolaista Vapaa Sana -lehteä kotkalaisiin koteihin.


title: Taisto Sinisalo

text: Jatkosodan alkuaikoina Sinisalo työskenteli liike- ja varastoalalla – Gutzeitin laatikkotehtaalla ja Karjakunnassa – kunnes hänet kutsuttiin puolustusvoimien palvelukseen. Sinisalon ikäluokka oli viimeinen sodan aikana armeijaan joutunut ja Sinisalon komennus rannikkotykistössä jäi varsin lyhyeksi. Hän osallistui varsinaiseen sodankäyntiin vain 2–3 päivän ajan häätäessään saksalaisia Suursaaresta.


title: Taisto Sinisalo

text: Vuonna 1943 Sinisalo liittyi vanhempiensa kehotuksesta Kotkan sosialidemokraattisiin nuoriin ja hänet valittiin pian järjestön johtokuntaan. Puhetaitoa Sinisalolle opetti osastossa Meeri Kalavainen. Jatkosodan päätyttyä Sinisalo tovereineen lähti SDP:n järjestöstä ja 7. marraskuuta 1944 hän oli perustamassa Kotkan kansandemokraattista nuoriso-osastoa. Uusi yhdistys oli mukana muodostamassa Suomen demokraattista nuorisoliittoa (SDNL) myöhemmin samana vuonna. Sinisalo organisoi SDNL:n osastoja ja järjesti iltamia ympäri maakuntaa. Hän piti ensimmäisen isomman puheensa vappuna 1945 Sippolan Järventaustan työväentalolla.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo hyväksyttiin Suomen kommunistisen puolueen jäseneksi Kotkan osaston ensimmäisessä julkisessa kokouksessa. Sinisalo pääsi Helsinkiin perustettuun kommunistien Sirola-opistoon ensimmäisten joukossa syksyllä 1946. Hän suoritti opinnot mallikkaasti ja keräsi kehuja sekä tutustui lähemmin tulevaan puolisoonsa. Sinisalo arvosti suuresti Sirolasta saamiaan teoreettisia valmiuksia. Häntä opettivat muun muassa Antti Hyvönen, Akseli Mod, Eino Gustafsson ja Eino Nevalainen. Valmistuttuaan Sinisalo palkattiin SDNL:n Kymen piirisihteeriksi.


title: Taisto Sinisalo

text: Kunnallisvaaleissa 1950 Sinisalo valittiin Kotkan kaupunginvaltuustoon. Jo tätä ennen hän oli toiminut nuorisolautakunnan puheenjohtajana. Sinisalo istui valtuustossa vuoteen 1972 asti toimien osan ajasta valtuustoryhmänsä puheenjohtajana.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo siirtyi SDNL:stä SKDL:n leipiin valistussihteeriksi. Vuonna 1954 Sinisalo sairastui – ilmeisesti ylirasituksen vuoksi. Toivuttuaan hän lähti kesäkuussa 1955 opiskelemaan Moskovan Yhteiskuntatieteiden akatemiaan. Pari vuotta kestäneiden yhteiskuntatieteiden, filosofian, historian ja taloustieteen opintojen aikana ongelmia tuotti esimerkiksi venäjän kieli, jota Sinisalo ei osannut sanaakaan Neuvostoliittoon lähtiessään.


title: Taisto Sinisalo

text: Palattuaan Suomeen Sinisalo palkattiin helmikuussa 1957 , kun Kauko Sahari luopui toimesta tämän hyväksi. Sinisaloa oli harkittu tehtävään jo vuodesta 1950. Sinisalon tehtäväksi tuli piirin pitäminen luokkakantaisissa käsissä opportunististien ulottumattomissa.


title: Taisto Sinisalo

text: Vuonna 1959 SKDL:n kansanedustaja Toivo Kujala kuoli ja hänen tilalleen nousi Veikko Kansikas. Kansikas esiintyi itsenäisesti ja hän joutui pian piirijärjestönsä epäsuosioon. Piiri halusi tilalle luotettavampana pidetyn Sinisalon. Vuoden 1962 vaaleissa Kansikas syrjäytettiin mainonnassa ja Sinisalosta tehtiin SKP:n pääehdokas. Sinisalo nousi eduskuntaan. Hän uusi paikkansa seuraavissa vaaleissa 6 537 äänellä. Sinisalo valittiin myös presidentin valitsijamieheksi vaaleissa 1962, 1968 ja 1978.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo osallistui vuoden 1962 nuorisofestivaalien järjestelyihin Helsingissä. Hänen vastuullaan oli pohjoiskorealaisen delegaation ylläpito.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo valittiin SKP:n keskuskomitean varajäseneksi 12. edustajakokouksessa 1960. Maaliskuussa 1965 hän nousi poliittisen toimikuntaan. Alkuvuonna 1966 pidetyssä 14. edustajakokouksesaa Sinisalo oli vähällä tippua keskuskomiteasta. Hänen avukseen tuli kuitenkin Etelä-Karjalan piiri, joka luopui edustajastaan, ja Sinisalo valittiin jatkokaudelle tiukan äänestyksen jälkeen.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo ei kuulunut SKP:n opposition näkyvämpiin nimiin 1960-luvun puolivälissä, kun puolue hajosi. Hän oli lähempänä puolueen ”keskustalaisia” kuin ”jyrkkiä” . Tämä näkyi esimerkiksi vuonna 1967, kun Sinisalo suhtautui hallitusyhteistyöhön Aaltosen kannattajia myönteisemmin. Sinisalon kriittisyys kuitenkin lisääntyi. Maaliskuussa 1968 hän vastusti keskuskomiteassa hallitukseen osallistumista ja tulopoliittisia sopimuksia. Vuonna 1968 Tšekkoslovakian tapahtumat pakottivat valitsemaan puolen lopullisesti. SKP:n Kymen piirikomitea puolusti Varsovan liiton toimenpiteitä varauksetta ja niin teki myös Sinisalo. Hän vastusti poliittisessa toimikunnassa lausumaa, jossa SKP tuomitsi operaation. Sinisalon mielestä Tšekkoslovakian tilanne oli mennyt pisteeseen, jossa muuta mahdollisuutta ei ollut. Hän piti erityisen huolestuttavana sitä, että neuvostovastaisia asenteita levisi myös kommunistien keskuuteen.


title: Taisto Sinisalo

text: SKP:n vähemmistö marssi ulos SKP:n 15. edustajakokouksesta huhtikuun 1969 alussa. Myöhemmin samassa kuussa oppositio muodosti Kommunistien maatakäsittävän neuvottelukunnan, jonka työvaliokunnan puheenjohtajaksi valittiin Sinisalo. Sinisalo kuului kommunistien kuusihenkiseen ydinryhmään, joka neuvotteli puoluehajaannuksen lopettamisesta Suomessa ja Moskovassa loppuvuonna 1969. Helmikuussa 1970 SKP piti ylimääräisen edustajakokouksen, jossa solmittiin niin sanottu osapuolisopimus. Se takasi oppositiolle edustuksen puoluejohdossa, ja Sinisalosta tehtiin puolueen toinen varapuheenjohtaja.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisalo oli opposition pääpropagandisti. Hän osasi puhua, kun Markus Kainulainen puolestaan hallitsi organisatorisen puolen ja Urho Jokinen kirjallisen agitaation. Sinisalon kasvot tulivat 1970-luvulla tutuiksi kaikille suomalaisille. Kolmesti kommunistijohtajaa pyydettiin hallituksiin ministeriksi, mutta hän kieltäytyi todetessaan vaikutusmahdollisuudet olemattomiksi.


title: Taisto Sinisalo

text: Sinisaloa arvostettiin myös kansainvälisissä kommunistisissa piireissä. Hän kävi usein kommunistien kansainvälisissä tapaamisissa, jolloin hän tapasi käytännössä kaikki aikansa tunnetut kommunistijohtajat. Sinisalo täytti 50 vuotta ollessaan Berliinissä Euroopan kommunististen ja työväenpuolueiden kokouksessa vuonna 1976. Häntä onnittelivat henkilökohtaisesti muun muassa Erich Honecker ja Leonid Brežnev, jolta päivänsankari sai lahjaksi pikariston.