title: Rubeus Hagrid

text: Hagridin käydessä Tylypahkaa hänet erotettiin koulusta kolmantena kouluvuotenaan. Syynä oli lordi Voldemort, silloinen Tom Valedro, joka syytti Hagridia Luihuisen perilliseksi ja salaisuuksien kammion avaajaksi, vaikka oli itse syyllinen. Tuolloinen muodonmuutosten opettaja Albus Dumbledore ei kuitenkaan uskonut Hagridin syyllisyyteen vaan sai suostuteltua silloisen rehtorin Armando Dippetin jättämään Hagridin tilustenhoitajaksi. Tästä syystä Hagrid on ollut erittäin uskollinen rehtori Dumbledorelle.


title: Rubeus Hagrid

text: Ruaah on Hagridin jättiläisvelipuoli, joka syntyi vuoden 1931 tienoilla. Kun Ruaah syntyi, hänen äitinsä Fridwulfa hylkäsi poikansa häveten tämän pientä kokoa. Vuosia myöhemmin, kun Rubeus Hagrid ja Olympe Maxime vierailivat jättiläisten luona, Hagrid tapasi veljensä ja vei Ruaahin (vastoin tämän tahtoa) Iso-Britanniaan ja siksi hänen paluumatkansa kesti normaalia kauemmin. Hagrid piilotti Ruaahin Kiellettyyn metsään. Hagridin aikomus oli opettaa Ruaah puhumaan ja käyttäytymään ihmisten tavoin. Ruaah alkoikin hiljalleen oppia ihmisten tavoille ja kutsui Hagridia Haggeriksi ja Hermionea Hermyksi. Ruaah pelasti Harryn, Ronin ja Hermionen kentaureilta ajamalla heidät tiehensä. Myöhemmin Dumbledore järjesti Ruaahin Tylypahkaa ympäröiville vuorille asumaan isoon luolaan, jossa hän on ”paljon onnellisempi kuin metsässä”. Ruaah oli myöhemmin läsnä Dumbledoren hautajaisissa ja otti osaa Tylypahkan taisteluun taistellen jättiläisiä vastaan.


title: Rubeus Hagrid

text: Hagrid pitää vaarallisista eläimistä. Hagridin taipumus ihastua hirviöihin tuottaa ongelmia hänelle ja hänen ystävilleen.


title: Rubeus Hagrid

text: Hiinokka on hevoskotka, joka tuomitaan kuolemaan kirjassa "Azkabanin vanki". Harry ja kumppanit kuitenkin pelastavat sen. Hiinokka lähtee Tylypahkasta Sirius Musta kyydissään.


title: Rubeus Hagrid

text: Hämäkäk () on akromantella eli jättiläismäinen myrkkyhämähäkki ja vanhin Hagridin hirviöystävistä. Hagrid sai sen munana Tylyahossa ja kasvatti kaikessa hiljaisuudessa munasta elävän yksilön. Kuoriutunut Hämäkäk oli kiinanpalatsikoiran kokoinen ja Hagrid kasvatti sitä ja säilytti laatikossa sänkynsä alla.


title: Rubeus Hagrid

text: Kun Luihuisen hirviö tappoi opiskelijatytön, josta tuli kummitus nimeltä Murjottava Myrtti, Tom Valedro juonitteli asian niin, että Hagridin kielletty lemmikki joutui syntipukiksi. Silloinen rehtori Armando Dippet antoi Hagridille potkut ja katkaisi tämän taikasauvan.


title: Rubeus Hagrid

text: Muodonmuutosten opettaja Albus Dumbledore ei niellyt syytettä sellaisenaan vaan hankki Hagridille paikan riistanvartijana. Hän salli tämän myös piilottaa katkaistun taikasauvansa sateenvarjon varteen.


title: Rubeus Hagrid

text: Sillä välin Hämäkäk karkasi Kiellettyyn metsään, jonne se rakensi itselleen pesän. Hagrid onnistui saamaan toisenkin akromantellan munan, josta hän kasvatti uuden yksilön; se oli naaras, Myhäkki, josta tuli Hämäkäkin puoliso. Yhdessä ne kasvattivat suuren hämähäkkipesueen Kiellettyyn metsään.


title: Rubeus Hagrid

text: Kirjassa "Harry Potter ja salaisuuksien kammio" Harry ja Ron menevät Hämäkäkin luo kysymään neuvoja kun Hagrid pidätettiin; he saavat tiedot mutta pesue uhkaa syödä heidät. Pelastajaksi ilmaantuu Kiellettyyn metsään kotiutunut Weasleyn taiottu auto.


title: Rubeus Hagrid

text: Hämäkäk sairastuu "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" -kirjassa ja lopulta kuolee; Hagrid tuo sen pois metsästä ja yhdessä Harryn ja Horatius Kuhnusarvion kanssa hautaa sen kurpitsamaansa viereen. Kuhnusarvio tosin korjaa kaikessa hiljaisuudessa akromantellan hyvin kallisarvoisen myrkyn talteen: se tulee aikanaan muuttumaan samettisiksi tupakkatakeiksi, tammitynnyrissä kypsytetyksi simaksi ja sokeroiduiksi ananasviipaleiksi.


title: Rubeus Hagrid

text: Teoksessa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" kuolonsyöjät ajavat akromantellat eli Hämäkäkin ja Myhäkin lapset hyökkäämään linnaa vastaan. Hagrid marssii niiden keskelle ja pyytää hirviöitä jättämään hyökkäyksen kesken. Akromantellat tottelevat Hagridia ja poistuvat vahingoittamatta Hagridia.


title: Rubeus Hagrid

text: Hagridilla on Harryn ensimmäisenä lukuvuonna hetken aikaa lemmikkinä lohikäärme Norbert. Hagrid voitti lohikäärmeen munan pokerissa. Hagrid hautoo munaa tulessa, jolloin lohikäärme kuoriutuu. Lohikäärmeen kasvaessa Hagridin on luovuttava siitä. Ron Weasleyn veli Charlie Weasley, joka tutkii lohikäärmeitä Romaniassa, ottaa lohikäärmeen hoidettavakseen. Myöhemmin kävi ilmi, että Norbert on naaraslohikäärme.


title: Rubeus Hagrid

text: Tora on Hagridin suuri koira, joka seuraa häntä lähes kaikkialle. Se on suojeleva Hagridia kohtaan, mutta on pohjimmiltaan pelkuri. Kirjoissa Tora on tanskandoggi, mutta elokuvissa napolinmastiffi.


title: Rubeus Hagrid

text: Pörrö on suuri kolmipäinen koira, jonka Hagrid voitti Pörrön baarissa tapaamaltaan kreikkalaiselta mieheltä ja lainasi sen Tylypahkan rehtori Albus Dumbledorelle vartioimaan lattialuukkua, joka johti viisasten kiven säilytyspaikaan. Pörrö esiintyy vain kirjassa "Harry Potter ja viisasten kivi".


title: Juan Carlos Ferrero

text: Juan Carlos Ferrero ([xwaŋ ˈkarlos feˈreɾo]; s. 12. helmikuuta 1980 Onteniente) on espanjalainen tennispelaaja. Hän voitti vuonna 2003 Ranskan avointen kaksinpelin mestaruuden ja oli lisäksi kahdesti Grand Slam -loppuottelun häviävänä osapuolena. Lempinimeltään Ferrero on "Mosquito" (moskiitto). Yhteensä Ferrero on voittanut 16 ATP-turnausta, viimeksi heinäkuussa 2011.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Ferrero lopetti uransa lokakuussa 2012 pelattuun Valencian turnaukseen.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Ferrero teki ammattilaisdebyyttinsä maaliskuussa 1999 Casablancassa pelatussa massakenttäturnauksessa. Hän eteni turnauksessa välieriin. Saman vuoden elokuussa hän teki Yhdysvaltain avoimissa Grand Slam -debyyttinsä; hän putosi turnauksen ensimmäisellä kierroksella. Kaksi viikkoa Yhdysvaltain avoimista putoamisensa jälkeen Ferrero otti viidennessä ATP-kiertueelle kuuluvassa kisassaan, Mallorcalla pelatussa massakenttäturnauksessa, voiton. Hän kukisti turnauksen loppuottelussa Álex Corretjan.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Ferrero jatkoi nousuaan vuonna 2000 ja vaikkei hän onnistunutkaan voittamaan yhtään turnausta, hän pelasi hyvin edeten kahdessa turnauksessa loppuotteluun ja auttaen maataan sen ensimmäiseen Davis Cupin voittoon Australiaa vastaan pelatussa loppuottelussa. Hänen paras Grand Slam -tuloksensa oli välieräpaikka Ranskan avoimissa; hän hävisi lopulta Gustavo Kuertenille viisi erää kestäneen kamppailun jälkeen.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2001 Ferrero vahvisti paikkansa maailman parhaiden massakenttäpelaajien joukossa voittamalla kolme turnausta (Estoril, Barcelona ja Rooma) ja etenemällä toista vuotta peräkkäin Ranskan avointen semifinaaleihin. Tie Roland Garrosissa katkesi kuitenkin jälleen tappioon Gustavo Kuertenia vastaan. Massakenttämenestyksen lisäksi Ferrero voitti vuoden alussa Dubaissa kovalla kentällä pelatun turnauksen ja päätti kauden maailmanlistan sijalla viisi.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2002 Ferrero eteni Ranskan avoimissa ensimmäistä kertaa urallaan Grand Slam -turnauksen loppuotteluun. Hän voitti matkalla finaaliin muun muassa Gastón Gaudion neljännellä kierroksella, Andre Agassin puolivälierissä ja Marat Safinin välierissä. Häntä pidettiin ennen loppuottelua vahvana ennakkosuosikkina maanmiestään Albert Costaa vastaan, mutta Costa yllätti ja voitti ottelun neljässä erässä. Ferrero voitti kaudella kaksi turnausta, Monte Carlossa ja Hongkongissa, ja eteni tuona vuonna Shanghaissa pelatun Tennis Masters Cupin loppuotteluun, jossa hävisi viidessä erässä Lleyton Hewittille. Ferrero oli kauden päätteeksi maailmanlistalla sijalla neljä.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuosi 2003 oli Ferrerolle hänen tähänastisen uransa paras. Hän otti Ranskan avoimissa viimein ensimmäisen Grand Slam -voittonsa. Matkalla loppuotteluun hän voitti muun muassa maanmiehensä Felix Mantillan neljännellä kierroksella, chileläisen Fernando Gonzálezin puolivälierissä ja toisen maanmiehensä, edellisen vuoden mestarin Albert Costan välierissä. Loppuottelussa hän voitti helpohkosti alankomaalaisen Martin Verkerkin suoraan kolmessa erässä. Hän voitti kaudella lisäksi kolme muuta turnausta, massakenttäturnaukset Monte Carlossa ja Valenciassa ja kovalla alustalla pelatun turnauksen Madridissa. Syyskuussa Ferrero eteni Yhdysvaltain avointen loppuotteluun, jossa hävisi suoraan kolmessa erässä Andy Roddickille. Yhdysvaltain avointen jälkeen hän nousi kaksinpelin maailmanlistan kärkipaikalle ja piti sijaa hallussaan kahdeksan viikkoa (8. syyskuuta – 2. marraskuuta). Hän päätti kauden maailmanlistan sijalla kolme ja lisäksi hänet palkittiin maansa vuoden urheilijana.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2004 sairastelut ja loukkaantumiset vaivasivat Ferreron kautta ja hänen kuntonsa ja maailmanlistan sijoituksensa laskivat. Hän eteni vuoden alussa Australian avoimissa välieriin (joissa hävisi Roger Federerille), mutta sen jälkeen hän joutui olemaan koko maaliskuun sivussa vesirokon vuoksi ja pudottuaan huhtikuussa Monte Carlon turnauksessa jo ensimmäisellä kierroksella, hän tarvitsi vielä toisen kuukauden lepäämiseen ja toipumiseen. Toukokuun viidentenä päivänä Ferrero kaatui harjoituksissa loukaten kylkensä ja oikean ranteensa ja lähti puolustamaan Ranskan avointen voittoaan valmistautumatta kunnolla. Hän putosi jo toisella kierroksella hävittyään Igor Andreevia vastaan. Ferreron ongelmat jatkuivat koko loppuvuoden ja hän päätti kauden maailmanlistan kolmenkymmenen kärjen ulkopuolella ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2005 Ferrero paransi jälleen otteitaan ja nousi ATP-listalla ylöspäin. Hän eteni huhtikuussa välieriin Monte Carlo Mastersissa ja loppuotteluun Barcelonan turnauksessa ja syksyllä hän eteni välieriin Pekingissä ja loppuotteluun Wienissä. Hän oli kauden päättyessä ATP-listalla jälleen kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukossa, sijalla 17.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2006 Ferrero selviytyi loppuotteluun Masters-sarjan turnauksessa Cincinnatissa, mutta hävisi Andy Roddickille 3–6, 4–6. Ennen finaalia hän voitti turnauksessa maailmanlistan kakkosen, Rafael Nadalin 7–6(2), 7–6(3) ja Tommy Robredon 6–3, 6–4.


title: Juan Carlos Ferrero

text: Vuonna 2007 Ferrero pääsi finaaliin Brasil Openissa, kunnes hävisi Guillermo Cañasille luvuin 6–7(4), 2–6. Hän saavutti uransa parhaan menestyksen Wimbledonissa etenemällä puolivälieriin, jossa hävisi Roger Federerille luvuin 7–6(2), 3–6, 6–1, 6–3.


title: Mariah Carey

text: Mariah Carey (s. 27. maaliskuuta 1970 Huntington, New York) on yhdysvaltalainen laulaja, säveltäjä, tuottaja ja näyttelijä. Careyn tyylisuuntana on R&B-musiikin ja pop-musiikin yhdistelmä, jossa voi olla myös hiphop-vaikutteita. Carey on sopraano, jolla on viiden oktaavin laajuinen ääniala ja vihellysrekisteri.


title: Mariah Carey

text: Carey nousi tähteyteen 1990-luvun alussa debyyttialbuminsa kappaleen "Vision of Love" myötä. Carey on voittanut urallaan viisi Grammya, hänellä on ollut 18 Billboard-yleislistan ykköshittiä, ja hänen albumejaan on myyty kansainvälisesti yli 200 miljoonaa. Monet laulajat ovat nimenneet Careyn esikuvakseen.


title: Mariah Carey

text: Laulajanuransa ohella Carey on näytellyt myös elokuvissa ja julkaissut hajuvesiä.


title: Mariah Carey

text: Carey syntyi Huntingtonissa, New Yorkissa. Hänellä on afrikkalaisia ja venezuelalaisia juuria isänsä puolelta ja irlantilaisia äitinsä puolelta. Careyn intohimo musiikkiin alkoi jo hänen lapsuudessaan. Hän sai nimensä 1960-luvun alun yhtyeen Kingston Trion levytyksestä "They Call the Wind Mariah". Hänen äitinsä on oopperalaulaja ja laulunopettaja. Hän kutsui jazz-muusikoita kotiinsa soittamaan Mariahin kanssa kappaleita sekä tutustumaan laulamiseen. Carey onkin sanonut selvinneensä musiikin avulla vaikeat lapsuusvuotensa. Hän saattoi purkaa tunteitaan sanoiksi ja täten tietämättään kirjoitti kappaleita.


title: Mariah Carey

text: Carey alkoi sanoittaa omia kappaleitaan yläasteella. Yksi niistä kappaleista oli hittisingle "Vision Of Love". Tällöin Carey alkoi tehdä väliaikaisesti töitä tarjoilijana ja yritti samalla saada levy-yhtiöiden pomoilta levytyssopimusta. Sen ajan tähti Brenda K. Starr otti Mariahin taustalaulajakseen ja päätti auttaa tyttöä pääsemään tähteyteen. Carey sai viimein sopimuksen vuonna 1988 Columbia Recordsille, kun Tommy Mottola sai käsiinsä Mariahin demo-kasetin. Hän etsi Careyn käsiinsä välittömästi. Kahden vuoden työstämisen jälkeen Careyn ensimmäinen studioalbumi "Mariah Carey" näki päivänvalon. Se nousi listan kärkeen välittömästi, kun "Vision Of Love" -single ilmestyi. Carey herätti ihastusta (sekä vihastusta) melismaattisella laulutyylillään. Careyn ääntä onkin sanottu yhdeksi historian parhaaksi, ja hänen äänialansa käsittää yli viisi oktaavia. Lisäksi Carey yltää äänellään jopa vihellysrekisteriin, joka on korkein äänirekisteri, jonka ihminen voi saavuttaa. Alkuvuosinaan Careyllä ei ollut vielä vapaita käsiä musiikkityylinsä valitsemisessa, koska levy-yhtiön pomolla ja Careyn tulevalla aviomiehellä Tommy Mottolalla oli omia visioita. Mottola piti Careyn naapurintyttö-imagossaan. Tämä kuitenkin toimi, ja Carey ehti siinä ajassa tehdä kaksi timanttialbumia. Suhde oli kuitenkin riitainen jo alusta lähtien, ja vuonna 1997 Carey päätti ottaa Tommysta eron ja julkaista albumin omilla ehdoillaan. Albumin nimeksi tuli "Butterfly". Avioero astui voimaan vuonna 1998. Tämän jälkeen Carey teki vielä yhden studio-albumin Columbialla, minkä jälkeen hän sanoi itsensä lopullisesti irti.


title: Mariah Carey

text:
Vuonna 1999 Billboard listasi Careyn 1990-luvun menestyneimmäksi artistiksi. Hän voitti levymyynnillään muun muassa Janet Jacksonin ja Madonnan.
Vuonna 2001 Virgin Records kiinnostui Careystä, ja he allekirjoittivat 80 miljoonan dollarin levytyssopimuksen. Carey ehti kuitenkin julkaista vain yhden albumin, "Glitterin", ennen kuin sopimus purettiin. Carey sai sopimuksen purkamisesta korvaukseksi noin 28 miljoonaa dollaria. Purkamisen syynä painoivat Careyn henkilökohtaisen elämän kaaokset. Kaiken tämän takia Carey hakeutui sairaalaan fyysisen ja henkisen väsymyksen takia. Carey pyörtyi äitinsä kotona alhaisen sokeritasapainon ja unettomuutensa takia. Careyn huhuttiin jopa yrittäneen itsemurhaa, mutta tähti on monesti kommentoinut huhujen olevan täysin perättömiä, sillä hän omien sanojensa mukaan "arvostaa elämäänsä todella paljon eikä haluaisi olla huono esikuva faneilleen moisella tempulla". Silti monet näkivät kaiken negatiivisen julkisuuden olevan loppu Careyn hohdokkaalle uralle.


title: Mariah Carey

text: Vuoden 2001 lopussa apuun saapui kuitenkin Island Records Def Jam, joka pelasti hänet pulasta. Carey julkaisi albumin "Charmbracelet", joka kuvastaa muun muassa hänen äitinsä ja isänsä eron vaikeuksia. Samana vuonna Careyn isä kuoli, ja täten albumilta löytyy kappale "Sunflowers For Alfred Roy", joka on omistettu hänelle. Albumia myytiin miljoonia Yhdysvalloissa, mutta kansainvälistä menestystä albumilla ei ollut.


title: Mariah Carey

text: Vuosi 2005 muutti kaiken. Careyn comeback-levy "The Emancipation of Mimi" kertoo nimenkin perusteella uudesta alusta. Levy oli USA:n myydyin albumi vuonna 2005, jättäen taakseen muun muassa 50 Centin. Maailmanlaajuisesti levy oli toiseksi myydyin, häviten vain Coldplayn X&Y -albumille. Albumi sisältää myös kaksi #1 singleä: "We Belong Together" ja "Don't Forget About Us", joista ensimmäinen vietti Billboard Hot 100 listan ensimmäisellä sijalla peräti 14 viikkoa. "We Belong Together" on myös Island Recordsin menestynein single. Menestys jatkui "Touch my Body" -hitillä joka oli Careyn 18 #1-single, eli eniten naisartistilla, ja hän on tasoissa Elvis Presleyn kanssa toisella sijalla edellään vain The Beatles. Carey nousi takaisin huipulle "The Emancipation of Mimin" myötä voittaen lukuisia palkintoja, muun muassa 3 Grammya.


title: Mariah Carey

text: Listamenestyksellä mitaten Carey oli Yhdysvalloissa 1990-luvun suosituin artisti. Hänellä oli 90-luvulla joka vuonna ainakin yksi single "The Billboard Hot 100" -listan kärjessä. Yhteensä Careyn singleistä on kiivennyt listan kärkeen 18, enemmän kuin kenelläkään muulla naisartistilla. Careyn edellä ykkössijojen määrässä on vain The Beatles, jolla on 20 ykkössingleä. Carey on myös ainut yli 100 miljoonaa albumia myynyt naisartisti, joka on itse kirjoittanut kaikki kappaleensa ja tuottanut albumeitaan.


title: Mariah Carey

text: Careyn vuonna 2005 ilmestynyt studioalbumi "The Emancipation of Mimi" on myynyt maailmanlaajuisesti yli 12 miljoonaa kappaletta. Ilmestyttyään se oli Yhdysvaltojen albumilistan viiden kärjessä 22 viikkoa. Albumilta julkaistu single "We Belong Together" on ollut vuoden soitetuimpia kappaleita maailmalla ja vietti 14 viikkoa USA:n virallisen singlelistan kärjessä.


title: Mariah Carey

text: Mariah Carey on voittanut uransa aikana useita palkintoja, esimerkiksi:


title: Mariah Carey

text: Careyn ensimmäinen roolisuoritus oli elokuvassa "Poikamies pulassa" (1999), jossa hän näytteli pientä sivuosaa. Careyn näyttelijänura ei lähtenyt kovin hohdokkaasti käyntiin 2000-luvulla, sillä elokuva "Glitter" (2001), jossa Carey näyttelee pääosaa, sai murska-arviot ja oli arvostelijoiden mukaan täydellinen floppi. Useat kriitikot arvostelivat Careyn näyttelijäntaitoja, ja heidän mukaansa koko elokuva oli vain sivutuote Virgin Recordsin julkaisemalle samannimiselle albumille, mutta elokuvan soundtrack on yksi maailman eniten myyneistä. Seuraavana vuonna Carey teki taas pienemmän roolisuorituksen roadtrip-elokuvassa "Wise Girls". Vuonna 2005 Carey näytteli hyvin pientä sivuosaa leffassa "State Property 2". Vuonna 2008 ilmestyi elokuva "Tennessee", jossa Carey näyttelee Krystal Evans -nimistä tarjoilijaa. Elokuvassa näyttelee muun muassa Ethan Peck. Elokuva kertoo kahdesta veljeksestä jotka lähtevät etsimään isäänsä . Carey esitti vuonna 2008 ilmestyneessä Adam Sandlerin tähdittämässä "Zohan – lupa saksia" -elokuvassa itseään. Vuonna 2009 Carey näytteli sosiaalityöntekijää elokuvassa "Precious". Elokuva tuli elokuvateattereihin Suomessa keväällä 2010. Vuonna 2013 Carey näytteli Hattie Pearlin roolin elokuvassa "The Butler".


title: Mariah Carey

text: Carey avioitui vuonna 1993 yhdysvaltalaisen musiikkijohtajan Tommy Mottolan kanssa, mutta erosi tästä vuonna 1997. Carey meni uudelleen naimisiin 30. huhtikuuta 2008 näyttelijänä ja rap-artistina tunnetun Nick Cannonin kanssa reilun kuukauden seurustelun jälkeen. Heille syntyi kaksoset Monroe ja Moroccan huhtikuussa 2011. Vuonna 2014 raportoitiin, että pariskunta asuu erillään, ja Cannon vahvisti asian. Pariskunta päätyi eroamaan, ja vuonna 2016 Carey kihlautui australialaisen miljardöörin James Packerin kanssa, josta hän erosi lokakuussa 2016.


title: Mariah Carey

text: Careyn laulutyyli ja -taidot ovat vaikuttaneet merkittävästi tämän päivän populaariin musiikkiin. Musiikkikriitikko C. Brown kirjoittaa The Denver Post -lehdessä Careyn viisioktaavisen äänialan ja melismaattisen laulutyylin innoittaneen kokonaista sukupolvea poplaulajia. Rolling Stonen mukaan Carey on puolestaan inspiroinut "American Idolin" "äänikoulua" ja joka toista R&B-laulajaa 1990-luvulta lähtien. Slate-lehden toimittaja Jody Rosen kirjoittaa artikkelissaan Careyn vaikutuksesta moderniin musiikkiin ja nimeää tämän kaikista vaikutusvaltaisimmaksi laulustilistiksi viimeisen kahden vuosikymmenen ajalta. Careyn on sanottu esitelleen R&B:n ja hip hopin valtavirran popkulttuurille ja popularisoineen rap-musiikin käytön osana kappaleita. Esimerkiksi The New Yorker -lehden toimittaja Sasha Frere-Jones kirjoittaa: "R&B- ja hip hop -tähdille, kuten Missy Elliottille ja Beyoncélle, tuli standardiksi yhdistää melodioihinsa rap-osuuksia. Lisäksi nuoret valkoiset poptähdet, kuten Britney Spears, Jessica Simpson, Christina Aguilera ja ’N Sync, ovat viettäneet viimeiset kymmenen vuotta tehden popmusiikkia, joka muistuttaa selvästi R&B:tä." Frere-Jones jatkaa, että "[Careyn] idea yhdistää naislaulaja ja johtava miespuolinen rap-musiikko samaan kappaleeseen muutti R&B-musiikkia ja lopulta koko popkulttuuria."


title: Mariah Carey

text: Useat artistit ovat saaneet vaikutteita Careyltä, pitäneet häntä musiikillisena esikuvanaan tai nimenneet hänet ihailun kohteekseen. Näihin artisteihin lukeutuvat esimerkiksi Ariana Grande, Britney Spears, Beyoncé Knowles, Katy Perry, Lady Gaga, Christina Aguilera, Jessica Simpson, Rihanna, Kelly Clarkson, Leona Lewis, Jessie J, Kelly Rowland, Mary J. Blige, Jordin Sparks, Natasha Bedingfield, Missy Elliott, Brandy, Charice, Nicki Minaj, Tori Kelly, Jessica Mauboy, Sam Smith ja Justin Bieber. Laulaja Stevie Wonder onkin sanonut, että "kun ihmiset puhuvat suurista, vaikutusvaltaisista laulajista, he puhuvat Arethasta, Whitneystä ja Mariahista. Tämä on osoitus [Careyn] lahjakkuudesta. Hänen äänialansa on sen verran hämmästyttävä."


title: Mariah Carey

text: M by Mariah Carey on Mariah Careyn debyyttihajuvesi, joka ilmestyi vuonna 2007 syksyllä. Hajuveden on tuottanut Elizabeth Arden ja sen pohjana on toiminut tahitilaisten valkoisten Tiare -kukkien tuoksu, Gardenia -kukan (Keikarinkukan) terälehdet, meripihkan tuoksu ja paahdetun vaahtokarkin tuoksu. Hajuvettä ei saa ainakaan "toistaiseksi" Suomen tavarataloista, mutta Ruotsista saa.


title: Mariah Carey

text: Keväällä 2008 lanseerattiin ystävänpäivän kunniaksi Yhdysvalloissa hajuvedestä "Golden Deluxe Edition" Macy's -tavarataloon. "M" by Mariah Carey Golden Deluxe Edition -pullo on väriltään kultainen ja hieman hintavampi.


title: Mariah Carey

text:
Mariahin toinen hajuvesi on nimeltään Luscious Pink ja se julkaistiin USA:ssa elokuussa 2008.
Myös siitä julkaistiin erikoisversio, ja sen nimi on Ultra Pink.


title: Mariah Carey

text: Uusimmat hajuvedet Carey suunnitteli myös Elizabeth Ardenin kanssa. Sarjan nimi on Lollipop Bling ja siihen kuuluu kolme eri hajuvettä, jotka ovat saaneet nimensä Mariahin musiikkikappaleista. Ribbon-tuoksu on sekoitus vadelmaa, hunajamelonia, kurkkua, hortensiaa, sinistä lootusta, jasmiinia, myskiä, valkoista puuta ja sokeria. Mine Again -tuoksussa on punaviinimarjaa, verigreippiä, heliotrooppia, Meksikolaista vadelmasuklaata, hattaraa, magnoliaa, Creamy Musk'ia, tonkapapua ja vaniljaa. Honey-tuoksussa on ananasta, valkoista hunajaa, inkivääriä, sitruunaa, Amazonin liljaa, valkoista freesiaa, myskiä ja Linden-kukkaa.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Venäjänkääpiöhamsteri eli talvikko, virallisesti pikkuhamsteri ("Phodopus sungorus") on kääpiöhamsterien sukuun ("Phodopus") kuuluva pienikokoinen jyrsijälaji. Talvikot lienevät yleisimpiä Suomessa lemmikkinä pidettävistä kääpiöhamstereista. Muut kääpiöhamsterilajit ovat campbellinkääpiöhamsteri ("Phodopus campbelli") ja roborovskinkääpiöhamsteri ("Phodopus roborovskii"). Venäjänkääpiöhamsterin on todettu olevan oma lajinsa, mutta Suomessa käytetään toisinaan nimitystä "venäjänkääpiöhamsteri" myös muista kääpiöhamsterilajeista. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on dzungarianhamsteri.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Luonnossa venäjänkääpiöhamsteri elää mm. Kazakstanin ja Siperian ruohikkoaroilla. Laji löydettiin ensimmäisen kerran vuonna 1773, ja löytäjänä oli eläintieteilijä Peter Simon Pallas. Lajin yksilöt kasvavat 6–10 cm kokoisiksi, ja niiden väritys on yleensä sekoitus ruskean ja harmaan sävyjä. Lisäksi selässä useimmiten on tummempi selkärangan suuntainen juova. Tämän "normaalin" värityksen lisäksi venäjänkääpiöhamstereita on olemassa ainakin helmiäisnormaalin, safiirin ja helmiäissafiirin väreissä. Nimitys "talvikko" tulee turkista, joka luonnossa muuttuu normaalista valkeaksi talvisin.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Venäjänkääpiöhamsterin, kuten muidenkin kääpiöhamstereiden, keskimääräinen elinikä on 1,5–3 vuotta. Ne voivat silti elää yli kolmevuotiaiksikin. Naarashamsteri on sukukypsä 4–5 viikon ikäisenä, mutta lemmikkieläinten suositeltava lisääntymisaika on vasta noin 4–6 kuukauden iässä. Yhdellä naaraalla tulisi teettää korkeintaan kaksi poikuetta, sillä poikueet ovat rankkoja emolle ja lyhentävät sen elinikää huomattavasti. Pennut syntyvät sokeina ja karvattomina. Pentueen koko voi vaihdella, mutta keskimäärin talvikot saavat 3–4 poikasta. Enimmillään pentuja voi syntyä yhdellä kerralla kymmenen. Venäjänkääpiöhamsteri on tiineenä 20–22 päivää. Emo imettää poikuetta 15–21 päivää. Kiima on neljän päivän välein, ja sitä on ihmissilmin lähes mahdoton huomata.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Hamsterit ovat useimmiten toiminnassa öisin. Ne ovat luonteeltaan erakkoja eikä niitä yleensä voi pitää pareittain, elleivät ne ole tottuneet toisiinsa syntymästään asti. Kommunikointi tapahtuu sekä korkeataajuisilla äänillä että ihmiskorvan kuulemalla vikinällä/narinalla. Kuulo- ja tuntoaistit ovat venäjänkääpiöhamstereilla tarkat.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Pesän venäjänkääpiöhamsterit rakentavat luonnossa yleensä maan alle, käyttäen ruohoa, villaa, sulkia ja muita pehmeitä pesänrakennusaineita. Lemmikkitalvikolle kelpaa näitä vastaavasti mm. vessapaperi. Ruokatottumuksiltaan ne ovat lähinnä kasviksia ja siemeniä syöviä. Luonnossa venäjänkääpiöhamsterit syövät löytämiään siemeniä ja kasvinosia, lemmikeille yleensä suositellaan syötettäväksi myös pieniä määriä lihaa tai jauhopukin toukkia eli jauhomatoja. Ruoan kuljettamiseksi ne käyttävät poskipussejaan muiden hamsterilajien tapaan.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text:
Normaali: ruskea selkä, jossa häivähdys harmaata. Mustia sekakarvoja. Selkäjuova musta. Vatsa
valkea.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Safiiri: selkä savunharmaa. Selkäjuova tummanharmaa. Tummanharmaita sekakarvoja. Vatsa valkea.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Helmiäisnormaali: lähes kokonaan valkoinen. Selkäjuova harmaa. Mustia sekakarvoja. Vatsa valkoinen.


title: Venäjänkääpiöhamsteri

text:
Helmiäissafiiri: melkein saman värinen kuin helmiäisnormaali, mutta hieman vaaleampi, sillä helmiäisnormaalilla sekakarvat ovat mustia, kun taas helmiäissafiirilla ne ovat sinertävän harmaita.
Selkäjuova vaalean harmaa.


title: Amissit

text: Amissit (tai amishit; , ) on noin 240 000 ihmisen kristitty ryhmä. Amisseja asuu etenkin Pennsylvaniassa, Ohiossa ja Indianassa Yhdysvalloissa. Amissit ovat anabaptisteja kuten mennoniitat ja hutteriitit. He puhuvat pennsylvaniansaksaa, mutta oppivat koulussa myös englantia.


title: Amissit

text: Amissit noudattavat tiukkaa uskonnollista kuria. He ottavat kasteen 16–22-vuotiaana, jolloin yhteisön jäsen vasta valitsee, haluaako liittyä seurakuntaan. Koulua amissilapset käyvät kahdeksannelle luokalle asti ja jatkavat sen jälkeen oppipoikina omissa yhteisöissään. Amissiperheet ovat hyvin suuria, ja amissien määrä kasvaakin yhä nopeasti. Avioerot johtavat yleensä erottamiseen yhteisöstä. Amissit vastustavat väkivaltaa eivätkä suorita minkäänlaista asepalvelusta.


title: Amissit

text: Amissit viettävät vanhanaikaista, yhteisökeskeistä elämää, ja he pyrkivät torjumaan useimmat ulkopuoliset vaikutteet. Tämän vuoksi heidän kulttuurinsa on edelleen hyvin omaleimainen. Amissit välttävät useimpien modernien laitteiden kuten autojen ja sähkölaitteiden käyttöä ja kulkevat usein hevosvaunuilla. He pukeutuvat vaatimattomasti ja perinteisesti. Naiset käyttävät päähinettä ja miehet hattua, ja miehet kasvattavat naimisiin mentyään parran.


title: Amissit

text: Amissien perinteinen pääelinkeino on maatalous. Nykyisinkin vielä kolmasosa amisseista työskentelee pelloilla, mutta amisseja työllistävät myös kauppa, huonekalujen valmistus ja turismi, ja monella heistä on oma pienyritys.


title: Amissit

text: Vuonna 2010 Yhdysvalloissa asui väestönlaskennan mukaan 241 000 amissia. Noin 70 prosenttia heistä elää Pennsylvaniassa, Ohiossa ja Indianassa. Amissien asuinalue laajenee myös Keskilänteen, ja nopeimmin heidän määränsä kasvaa New Yorkin osavaltiossa. Vuonna 1992 amisseja oli vain 124 000. Heidän lukumääränsä on arvioitu kaksinkertaistuvan nykyisin noin 20 vuoden välein. Amissien nopea väestönkasvu perustuu lähes kokonaan korkeaan syntyvyyteen ja vähäiseen yhdyskunnista poistumiseen, sillä käännynnäisiä amisseihin on liittynyt koko maassa alle 100. Amissien lapsista yli 90 prosenttia liittyy amissikirkkoon aikuisina. Alaikäisten osuus väestöstä on suuri (52 %) ja yli 65-vuotiaiden osuus pieni (6 %).


title: Amissit

text: Amissit voidaan jakaa useisiin suuntauksiin. Näistä selvästi vanhoillisimpia ovat Ohion "Swartzentruberit" ja Nebraskan amissit. Muita pääsuuntauksia ovat, vanhoillisimmasta liberaaleimpaan, "Andy Weaver", "Alte Ordnung" (”vanha järjestys”, "Old Order") ja "Neue Ordnung" (”uusi järjestys”, "New Order").


title: Amissit

text: Amisseilla oli vuonna 2001 noin 250 yhdyskuntaa ja 1 300 seurakuntaa Yhdysvalloissa 24 osavaltiossa ja Kanadassa Ontariossa. Ohion Holmesin piirikunnan amissiyhdyskunta on asukaskuvultaan Yhdysvaltain suurin. Pennsylvanian Lancasterin piirikunnan yhdyskunta on kaikkein tiheimmin asuttu ja yhtenäisin amissiyhdyskunta. Lancasterin yhdyskunnassa oli vuonna 2001 noin 22 000 asukasta, ja he edustavat melko vanhakantaista "Old Order" -suuntausta. Amissit ovat hyvin kotipaikkauskollisia eivätkä yleensä muuta koskaan pois omasta piirikunnastaan.


title: Amissit

text: Amissit ovat 1500-luvun sveitsiläisten anabaptistien jälkeläisiä. Anabaptistit vaativat kasteen suorittamista vasta aikuisiällä ja Raamatun tarkempaa noudattamista kuin muut protestantit. He joutuivat kastekantansa vuoksi riitoihin paitsi protestanttien ja katolisten myös viranomaisten kanssa ja joutuivat pakenemaan vainoja sekä murhia Saksaan, Hollantiin ja Ranskaan. 1690-luvulla anabaptisteista erkani elsassilaisen anabaptistin Jakob Ammannin johtama ryhmä. Tiukat ammannilaiset (joita alettiin pian kutsua "amisseiksi") ajoivat muun muassa yhteisöstä erotettujen sosiaalista hylkimistä, parran kasvattamista, kovaa kuria ja vaatimatonta pukeutumista, mitkä ovat edelleenkin amissien tapoja ja periaatteita. Ammannilta ei jäänyt kirjoituksia, joten nykyamissien uskonnollinen kirjallisuus onkin peräisin Ammannia edeltävältä ajalta.


title: Amissit

text: Amissit muuttivat Yhdysvaltoihin toisen anabaptistiryhmän mennoniittien tapaan 1700-luvun alussa. Heidän ensimmäiset kaksi siirtokuntaansa sijaitsivat nykyisen Lancasterin lähistöllä Pennsylvaniassa. Vuoteen 1880 mennessä Yhdysvalloissa oli jo kuusi amissiseurakuntaa. Euroopan viimeinen amissiyhdyskunta yhdistyi mennoniitteihin vuonna 1937.


title: Amissit

text: Amissit puhuvat yläsaksan murretta pennsylvaniansaksaa, josta he käyttävät nimitystä "Deitsch". Lapset oppivat koulussa myös englantia, ja aikuiset puhuvatkin englantia sujuvasti ulkopuolisten kanssa. Kouluissa opiskellaan myös vanhaa saksaa, jota käytetään uskonnollisissa asiakirjoissa. Puheessa käytetään joskus englanninkielisiä sanoja, kuten "refrigerator" ja "computer". Jotkut amissit ovat huolissaan englannin käytön yleistymisestä. Amissit viittaavat kaikkiin ulkopuolisiin yhteisnimityksellä ”englantilaiset” ("English").


title: Amissit

text: Amissinimet ovat useimmiten sveitsiläisperäisiä. Yleisimpiin sukunimiin kuuluvat muun muassa Miller, Stolzfus, Hershberger, Yoder, Hochstetler, Troyer, King, Schwarz, Fisher ja Lapp. Etunimet ovat perinteisen raamatullisia. Lancasterin yhteisössä kuusi yleisintä sukunimeä kattavat yli 70 prosenttia koko väestä, minkä vuoksi ihmiset käyttävät toisistaan usein kuvaavia lempinimiä.


title: Amissit

text: Amissiyhteiskunnat jaetaan kolmeen tasoon: "setlementti", "piiri" (’district’) ja "yhteenliittymä" (’affiliation’). Setlementtiin kuuluu samalla alueella asuvia perheitä kymmenestä jopa tuhansiin. Piiriin eli seurakuntaan kuuluu kolmisenkymmentä perhettä, jotka asuvat samoilla tienoilla ja käyvät toistensa luona jumalanpalveluksissa. Seurakuntien yhteenliittymät noudattavat keskenään samanlaisia uskonnollisia käytäntöjä. Seurakunnilla on kolme pappia ja diakoni sekä piispa, jonka toimi on yleensä jaettu kahden seurakunnan kesken. Pappien, diakonin ja piispan vaalit ovat monimutkaisia toimituksia, joista ei ole sopivaa keskustella etukäteen.


title: Amissit

text: Amisseilla ei ole keskitettyä organisaatiorakennetta, vaan yhteisöt ovat itsenäisiä. Amissiyhteisöjen organisaatiorakenteet ovat löyhiä ja epämääräisiä, eikä heillä ole byrokratiaa, päämajoja tai toimitusjohtajia. Sen sijaan yhteisö on henkilökohtaisten suhteiden verkosto. Pienen ja yhtenäisen seurakunnan piispan alapuolella kaikki aikuiset miehet ovat suhteellisen tasa-arvoisia. Amissien yhteiskuntarakenteet ovat pieniä, tiiviitä, paikallisia, epämuodollisia ja homogeenisia. Tuloerot ovat pienet: rikkaita on vähän eikä köyhyyttä käytännössä lainkaan. Amissiyhteisöissä rikkomusten tekijöitä kuulustellaan koko seurakunnan edessä ja piispa antaa tuomion. Ankarin rangaistus on kuuden viikon erotus seurakunnasta. Jos väärintekijä ei sinä aikana kadu tekojaan, hänet erotetaan koko yhteisöstä. Katuva jäsen otetaan kuitenkin senkin jälkeen takaisin. Erotettua jäsentä on hyljeksittävä: Hänen kanssaan saa keskustella, muttei esimerkiksi kätellä eikä häneltä saa ottaa vastaan mitään.


title: Amissit

text: Amissiyhteisössä mies on kirkon, työelämän, yhteisön ja kodin pää. Kodin ja lasten hoito on naisen valtakuntaa. Naisilla on äänioikeus seurakunnassa, mutta heillä ei ole pääsyä yhteisön johtovirkoihin. Lähes kaikki opettajat ovat naimattomia naisia. Liikkeenomistajista naisia on noin 15 prosenttia.


title: Amissit

text: Amissit ovat historiallisista syistä olleet aina epäluuloisia hallituksia kohtaan ja he käsittelevät asiansa mieluummin omissa yhteisöissään kuin vievät ne viranomaisille. He eivät juurikaan käytä sairausvakuutuksia eivätkä sosiaaliavustuksia. Veronsa he kuitenkin maksavat, vaikka eivät hyödynnä esimerkiksi verovaroin kustannettuja koulutuspalveluita vaan rahoittavat lisäksi vielä omat koulunsa. Amissit kieltäytyvät toimimasta julkisissa viroissa ja äänestävät laiskasti. Asepalvelus on ankarasti kielletty. Vietnamin sodan kutsuntojen aikana amisseja työskenteli siviilipalveluksessa.


title: Amissit

text: Amissit menevät naimisiin 19–25-vuotiaina, ja 90 % aikuisista on naimisissa. Avioero on tuomittavaa, ja se johtaa yhteisöstä erottamiseen; asumuserotkin ovat harvinaisia. Amissinainen synnyttää keskimäärin noin 7 lasta 45-vuotiaaksi mennessä, ja 10 prosentilla perheistä on vähintään kymmenen lasta. Perheiden koko on viime vuosina kuitenkin hiukan pienentynyt joissain yhteisöissä. Lasten kasvattaminen on halpaa yhteisössä, jossa ei ole kalliita harrastuksia ja jossa lapset osallistuvat kotitöihin jo nuorina. Amissit tuomitsevat ehkäisyn, mutta asenteen lieventymisestä on nähty merkkejä liberaaleimmissa yhteisöissä.


title: Amissit

text:
Amissit kasvattavat lapsistaan kilttejä ja kuuliaisia, ja he kitkevät huonot käytöstavat ja niskuroinnin jo nuorina, usein piiskan avulla. Lapset osallistuvat kotitöihin jo varhain, ja heidät kasvatetaan epäitsekkäiksi yhteisön jäseniksi. Koulussa käytetyn moton mukaan: ”Jeesus tulee ensin, sinä viimeisenä, muut siinä välissä”.
Lapsia ei laiteta päiväkoteihin tai lastentarhoihin, vaan vanhemmat kasvattavat esikouluikäiset lapsensa kotona.


title: Amissit

text: Vuonna 1996 Yhdysvaltain työministeriö sakotti kolmea Pennsylvanian amissien omistamaa sahaa lapsityövoiman käytöstä. Asiasta syntyi maanlaajuinen kiista, ja lakiin tehtiin vuonna 1999 tiettyjen uskonnollisten yhteisöjen kohdalla poikkeus.


title: Amissit

text: Amissilapset käyvät koulua kahdeksannelle luokalle asti, sillä se riittää amissien mielestä heidän elämäntapaansa noudattavalle. Kahdeksannen luokan jälkeen amissinuoret jatkavat opintojaan oppipoikina omissa yhteisöissään.


title: Amissit

text: Amissilapset kävivät julkista koulua 1900-luvun puoliväliin saakka. 1930- ja 1940-luvuilla amissit joutuivat kiistaan opetusviranomaisten kanssa, sillä peruskoulun oppivelvollisuus oli heidän mielestään kasvanut kohtuuttomaksi ja opetusmenetelmät yhteisöstä vieraannuttaviksi. Satoja amissivanhempia pidätettiin kiistan aikana. Vuoden 1956 jälkeen amissit alkoivat järjestää itse opetusta omille lapsilleen. Vuonna 1972 he saivat oikeuden ottaa lapsensa pois koulusta kahdeksannen luokan jälkeen. Joissain liberaaleimmissa yhteisöissä moni amissilapsi viedään edelleen julkiseen kouluun.


title: Amissit

text: Nykyajan amissikoulujen opetusohjelma on käytännöllinen: oppilaille opetetaan etenkin maataloutta, käsitöitä ja liikkeenhoitoa. Uskontoa ei opeteta, mutta rukouksia luetaan aamuisin. Vanhemmat valvovat koulun toimintaa tarkasti.


title: Amissit

text: Amissit ovat kristittyjä, jotka uskovat Kristuksen jumalallisuuteen, taivaaseen ja helvettiin, Raamatun sanaan sekä kirkkoon Jeesuksen ruumiina. Heidän uskonkappaleensa ovat säilyneet muuttumattomina vuodesta 1632. Amisseille usko on kokonaisvaltainen ja erottamaton osa elämää, ja varsinaisia uskonnollisia toimituksia he harjoittavat vain harvoin: tunti sunnuntaiaamuisin, sekä häissä ja konfirmaatiossa. He pitävät jumalanpalvelukset toistensa kotona joka toisena sunnuntaina ja pitävät pysyvää kirkkorakennusta kerskailuna.


title: Amissit

text: Amissit pyrkivät palvelemaan Jumalaa parhaansa mukaan ja antavat pelastumisensa Herran haltuun. Pelastuminen riippuu heidän mielestään teoista eikä uskosta. Elämänsä he perustavat Raamatulle, vaikka harvoin siteeraavatkaan sitä suoraan puheessaan. Raamattua luetaan yhteisissä kokoontumisissa, eikä omia tulkintoja sallita yksilöllisyyden nousun pelossa. Amissit käyttävät saksankielistä Martti Lutherin Raamattua tai englanninkielistä Kuningas Jaakon Raamattua. He käyttävät myös vanhaa "Ausbund"-laulukirjaa.


title: Amissit

text: Vanhoillisimmat amissit eivät harjoita evankeliointia, ja avioliitot yhteisön ulkopuolisten kanssa on kielletty. Amisseja pidetään suvaitsevaisina muita uskontokuntia kohtaan.


title: Amissit

text: Amissit korostavat tottelevaisuutta, nöyryyttä, kieltäymystä, alentumista, säästeliäisyyttä ja yksinkertaisuutta. Amissien ihanteena on lauhkea ja nöyrä ihminen, joka saa tyydytystä yhteisönsä palvelemisesta. Amissit pitävät tärkeinä Jeesuksen sanomaa vihollisensa rakastamisesta ja Jumalalle alistumisesta. Vuonna 2006 amissit saivat osakseen paljon julkista myötätuntoa Pennsylvanian koulusurmien yhteydessä. Ulkopuolinen mies hyökkäsi amissikouluun, surmasi viisi tyttöä, haavoitti viittä ja teki sitten itsemurhan. Amissit antoivat murhaajalle kuitenkin anteeksi, osallistuivat tämän hautajaisiin ja lahjoittivat leskelle rahaa.


title: Amissit

text: Amissit karsastavat ylellisyyksiä, nautiskelua ja viihdettä. He eivät myöskään suosi korkeaa koulutusta, käsitteellistä ajattelua, kilpailemista tai ammatillista tai tieteellistä kunnianhimoa. He näkevät yksinkertaisen ja epäitsekkään elämäntyylin puhdistavan ihmisen itsekkäistä haluista ja olevan Jumalan tahdon toteuttamista. Amissit arvostavat perinteitä ja pitävät asioiden säilyttämistä arvokkaampana kuin niiden muuttamista. Amissit eivät pidä nautintoa sinänsä pahana asiana, ja he hyväksyvät tupakanpolton, hyvän ruoan, virkistyksen, huumorin, leikin ja aviollisen seksin. Pahana he pitävät vain ylenpalttisen nautiskelun himoa. Ylpeyttä amissit pitävät erityisen vahingollisena. Amissit eivät käytä koruja, kosmetiikkaa, koreilevaa pukeutumista, hienoja kankaita tai kirkkaita värejä, sillä he katsovat niiden kuvastavan ylpeyttä. Myöskään seiniä ei koristella tauluin, mutta kankaita tai esineitä voidaan koristella hillitysti.


title: Amissit

text: Amissien mielestä tekninen kehitys on mennyt liian pitkälle. Heille yksinkertainen elämä on ihanne, joten he elävät elämäänsä ja harjoittavat maanviljelyä vanhanaikaisin menetelmin. Eri amissiryhmillä on erilaiset sääntönsä (saks. "Ordnung"), joiden tiukkuus vaihtelee kylästä toiseen.


title: Amissit

text: Amissit erottavat itsensä jyrkästi modernista maailmasta ja pyrkivät suojelemaan kirkkokuntansa puhtautta. He näkevät ulkopuolisen maailman pahuuden, väkivallan, rikoksen ja turmeltuneisuuden paikkana. He omaksuvat itselleen kuitenkin sellaisia asioita ja tapoja, joita he pitävät vaarattomina, kuten tiettyjä sähkölaitteita ja synteettisiä materiaaleja.


title: Amissit

text: Amissien elämän tärkein asia on työnteko, jota he pitävät jumalallisena kutsumuksenaan. Amissit tekevät ruumiillista työtä pelloillaan ja kaupoissaan, usein ryhmissä. Toimettomuus on heille saatanallista. Korkeakoulutusta pidetään haitallisena, sillä se vieraannuttaa ruumiillisesta työstä. Amissit eivät halua helpottaa työtään tarpeettomasti koneiden avulla.


title: Amissit

text: Amissien elämänrytmi on verkkainen kaikin tavoin. He arvostavat hillittyä käyttäytymistä puheesta kädenpuristukseen.


title: Amissit

text: Amissit välttävät kaikenlaisia ristiriitoja ja voimankäyttöä eivätkä siksi palvele armeijassa tai poliisissa eivätkä toimi poliitikkoina, asianajajina eikä valamiehistön jäseninä. Vaikka amissit vastustavat väkivaltaa, he harjoittavat metsästystä.


title: Amissit

text: Amissit pukeutuvat vaatimattomasti ja perinteisesti. He ilmentävät pukeutumisellaan paitsi nöyryyttään, myös yhteenkuuluvuuttaan ja keskinäistä tasa-arvoaan. Myös lapset pukeutuvat jo nuorina vanhempiensa lailla. Vaatteet valmistetaan usein itse, mutta alusvaatteet ja miesten takit ostetaan.


title: Amissit

text: Naiset pitävät päähinettä, jolla ilmennetään alistumista Jumalan ja miehen edessä. Nelivuotiaana tyttöjen tukka solmitaan nutturoille. Aikuisilla naisilla on jakaus keskellä ja nuttura takana. Naiset eivät leikkaa tukkaansa tai aja ihokarvojaan. Nuorten naisten mekko ulottuu vähintään polvien alapuolelle. Mekot ovat yksivärisiä harmaasta siniseen tai viininpunaiseen, ja naiset käyttävät esiliinaa ja hartiaviittaa kahdeksanvuotiaasta lähtien. Sukat ovat mustia. Myös saalia ja hilkkaa käytetään. Suruaikana käytetään mustia vaatteita.


title: Amissit

text: Miehet leikkaavat hiuksensa korvalehden tasalta. Jakausta ei ole ja otsatukka ulottuu puoliväliin otsaa. Naimattomat miehet ajavat partansa, mutta naimisiin mentyään tai 40 vuotta täytettyään miehet antavat parran kasvaa. Ylähuuli kuitenkin ajetaan, sillä amissit yhdistävät viikset edelleen eurooppalaisiin upseereihin. Miehet käyttävät leveälieristä hattua aina ulkosalla. Pojat alkavat käyttää hattua kaksivuotiaina. Kesällä käytetään olkihattuja, talvella mustia villahattuja. Housujen kanssa käytetään henkseleitä, ei vöitä. Värinä on yleensä musta, mutta paita voi olla värikkäämpi.


title: Amissit

text: Joidenkin amissimiesten pukeutuminen oli uhattuna 1970-luvulla, kun laki alkoi vaatia kypärien käyttöä rakennustyömailla. Amissit saivat kuitenkin poikkeusluvan käyttää edelleen jäykkiä lierihattujaan.


title: Amissit

text: Amissinuoriso pyrkii joskus uhmaamaan pukeutumissääntöjä. Kirkonisät ovat olleet huolissaan pojista, jotka eivät käytä hattua, ja tytöistä, jotka käyttävät liian niukkaan päähuivia. 1950-luvulla kapinalliset amissipojat leikkasivat hiuksensa liian lyhyiksi ja 1970-luvulla liian pitkiksi.


title: Amissit

text:
Amissien rituaalit ovat perinteiset ja muuttumattomat: häät, kaste ja hautajaiset noudattavat tiukkaa, kaikkien tuntemaa protokollaa.
Amissit viettävät tavallisimpia amerikkalaisia juhlapäiviä kuten pääsiäistä, joulua, kiitospäivää ja uuttavuotta sekä joitain vanhoja sveitsiläisiä juhlapäiviä. Sunnuntaisin ei tehdä töitä eikä rahaa saa käyttää.


title: Amissit

text: Jumalanpalvelukset pidetään joka toisena sunnuntaiaamuna jonkun amissin kotona. Miehet ja naiset tulevat sisään eri ovista ja istuvat eri penkeillä. Naisilla ei ole osaa jumalanpalveluksessa, mutta he valmistavat aterian sen jälkeen. Seremoniaan kuuluu yhteislaulua ja kaksi saarnaa, joista pitempi kestää tunnin. Rukouksiin polvistutaan. Amisseilla ei ole alttareita, urkuja eikä muitakaan yleisiä jumalanpalveluksen ulkoisia tunnusmerkkejä, vaan kaikki on mahdollisimman vaatimatonta ja perinteistä. Jumalanpalvelus etenee verkkaisesti ja loppuu noin kello 15. Kahdesti vuodessa nautitaan ehtoollinen. Ripittäytyminen voi olla vapaaehtoinen tai vaadittu.


title: Amissit

text: Amissit kastetaan noin 16–22 vuoden ikäisinä, usein vuosi ennen naimisiinmenoa tai juuri ennen sitä. Kaste merkitsee yhteisön sääntöjen omaksumista loppuelämäkseen. Kasteen torjuvat nuoret eroavat lopulta yhteisöstä. Kuusitoistavuotissyntymäpäivästään kasteeseen asti amissinuoret viettävät niin sanottua "rumspringaa", jona aikana he muodostavat muiden nuorten kanssa ryhmiä, joissa he viettävät viikonloppuja.


title: Amissit

text: Häitä järjestetään satokauden jälkeen marraskuisin tiistaina ja torstaina. Kolme ja puoli tuntia kestävä ja ulkoisesti vaatimaton seremonia järjestetään morsiamen kotona. Hääyön jälkeen nuoripari asuu erillään toisistaan omien vanhempiensa luona kevääseen asti, jolloin he perustavat yhteisen kodin. Kuherruskuukautta ei ole, mutta pariskunta viettää viikonloppuja yhdessä vuoron perään eri sukulaistensa luona.


title: Amissit

text: Amissien hautajaisperinne vaihtelee jonkin verran alueittain. Kuitenkin omaiset pesevät vainajan ennen hauturin saapumista. Vainaja puetaan pääasiassa valkoisiin, vaimot toisinaan hääpukuunsa. Itse toimitus on hyvin säännelty ja juhlallinen. Hautakivet ovat yksinkertaisia.


title: Amissit

text: Amissit suosivat kotisynnytystä tai synnytyskeskusta suhteellisen useasti. Sairaaloissa synnyttää noin 59 prosenttia "Old Order-" ja "New Order" -amisseista ja vain 18 prosenttia vanhoillisimmista "Swartzentruber"-amisseista.


title: Amissit

text: Amissit eivät juurikaan käytä ennaltaehkäisevää terveydenhoitoa eivätkä tarkastuksia, vaan menevät lääkäriin vasta sairaina. Amissien käsityksen mukaan jos ihmisellä on hyvä olo, hyvä ruokahalu ja hän on työkykyinen, hoitoa ei tarvita. Amissit rokotuttavat lapsensa harvemmin kuin muut yhdysvaltalaiset: keskimäärin 63 % ja vanhoillisimpien suuntausten edustajista vain 6 % antaa lapsilleen perusrokotukset.


title: Amissit

text: Amisseilla esiintyy joitain perinnöllisiä sairauksia tavallista useammin, koska yhteisön perustajajoukko oli pieni. Näitä ovat kystinen fibroosi ja Crigler–Najjarin oireyhtymä sekä Ellis–van Creveldin oireyhtymä. Holmesin piirikunnan amisseilla esiintyy runsaasti verenvuototautia. Rusto-hiushypoplasiaa eli RHH:ta esiintyy poikkeuksellisen runsaasti Yhdysvalloissa "Old Order" -yhdyskunnissa. Joissakin tapauksissa amisseilla on tavattu tieteelle ennestään tuntemattomia sairauksia. Amisseilla on havaittu elinikää keskimäärin 10 vuotta pidentävä SERPINE1-geenimuunnos, joka suojaa mm. diabetesta vastaan.


title: Amissit

text: Amissien elämäntapa on terveellinen, sillä he tekevät ruumiillista työtä ja syövät tuoretta ruokaa eivätkä käytä kovinkaan paljon alkoholia. Tämän seurauksena lihavuus on harvinaista. Toisaalta maataloustyö ja puusepäntyö sekä raskaat kotityöt aiheuttavat työtapaturmia ja työsairauksia. Lopetettuaan työnteon amissit alkavat vanhalla iällä kärsiä ylipainon kertymisen seurauksista.


title: Amissit

text: Amissit ottavat nykyajan teknologiaa käyttöön valikoivasti. He torjuvat kokonaan television, mutta sallivat sähkön. Puhelimen käyttö on sallittua muttei sen omistaminen. Kodeissa ei ole sähköllä toimivia kodinkoneita. Kaasua käytetään usein valaisuun ja lämmittämiseen. Laitumilla on kuitenkin sähköaitoja ja hevosrattaissa sähkövaloja. Paristokäyttöisiä lamppuja käytetään lukulamppuina ja sahoilla käytetään moottorisahoja. Monet amissiperheet vuokraavat pakastinta kotinsa ulkopuolella.


title: Amissit

text: Amissit kulkevat hevosilla, sillä autojen ja joissain yhteisöissä myös polkupyörillä ajaminen ja niiden omistaminen on kielletty. Myös potkulaudat sallitaan. Tavallisella amissiperheellä on yksi tai kaksi ajohevosta ja 6–8 työhevosta, ja hevonen on tärkeä osa amissien identiteettiä, kulttuuria ja kansanperinnettä. Amissien hevosajoneuvoja on monenlaisia, jotkin avokärryjä ja toiset katettuja vaunuja, joihin mahtuu koko perhe. Nykyisin hevosajoneuvoissa on oltava valot ja heijastimet. Kärryt ovat ulkopuolelta vaatimattomia ja yhdenmukaisia, mutta vaunujen sisällä käytetään joskus erilaisia lisälaitteita ja koristeita. Amisseilta ei vaadita ajolupaa eikä katsastuksia, ja hevosten teille aiheuttamat vauriot käytännössä rahoitetaan turismituloilla, joita amissit kunnille tuottavat.


title: Amissit

text: Amissit voivat matkustaa autoissa ja julkisissa kulkuneuvoissa, mutta eivät lentokoneissa, sillä se on heistä tarpeetonta ja edellyttää suurille kaupunkialueille menemistä. Traktorilla ajamisesta on kiistelty. Nykyisin se on kiellettyä, mutta esimerkiksi traktorin moottoria voidaan käyttää voimanlähteenä.


title: Amissit

text: Maanviljely oli pitkään useimpien amissien pääelinkeino ja oleellinen osa heidän elämäntyyliään ja kristityn velvollisuuttaan. Muut elinkeinot alkoivat yleistyä 1930-luvun laman jälkeen, ja viljelymaan hinnannousu pakotti nopeasti laajentuneen amissiväestön hakeutumaan muunlaisiin töihin 1970-lukuun mennessä. Vuonna 2001 enää yksi kolmasosa amisseista työskenteli peltotöissä. Naisista noin 85 prosenttia on kotiäitejä, mutta monella heistä on osa-aikainen työ, joskin usein kotonaan. Amissit pyrkivät yhä tekemään töitä mahdollisimman lähellä kotiaan, ja miehistäkin 60 prosenttia työskentelee kotona. Amissit työskentelevät yleensä yhdessä toisten amissien kanssa. Amissien yleisimpiä yritysmuotoja ovat pienet kaupat, valmistuspajat ja liikkuvat työporukat. Amissiyrityksiä on nykyisin noin 9000–10 000. Amissit vastaavat noin 10 prosentista Yhdysvaltain huonekalutuotannosta. He valmistavat myös muun muassa tilkkutäkkejä ja järjestävät huutokauppoja.


title: Amissit

text: Amissien liiketoiminta menestyy hyvin, minkä on katsottu johtuvan muun muassa amissien ahkeruudesta, verkostoitumisesta ja hyvästä maineesta. Amissiyrityksistä yli 90 % selviää viiden ensimmäisen vuotensa yli.


title: Amissit

text: Jotkut amissijohtajat ovat huolissaan amissien työnteosta yhteisön ulkopuolella ja pelkäävät ulkopuolisten vaikutteiden olevan yhteisölle vahingoksi.


title: Amissit

text: Amissien elämäntyyli on viime vuosikymmeninä alkanut kiinnostaa tavallisia amerikkalaisia, jotka haluavat nähdä yksinkertaista elämäntapaa. Amissien asuinalueilla käy vuosittain yli 19 miljoonaa turistia. Matkailuyritykset tarjoavat amissialueilla kiertokäyntejä, vaunuajeluja sekä vierailuja ja yöpymisiä amissien kodeissa. Amissit myyvät turisteille käsitöitään ja ruokaa, ja heitä toimii matkailuyrityksissä oppaina sekä myös omistajina.


title: Amissit

text: Kiinnostuksen kasvuun vaikutti osaltaan vuoden 1985 Hollywood-elokuva "Peter Weirin Todistaja", joka kuvattiin Lancasterissa. Pennsylvanian turismivirasto pyrki elokuvan avulla houkuttelemaan osavaltioon turisteja, mutta amissit vastustivat elokuvaa eivätkä osallistuneet sen tekemiseen.


title: Amissit

text: Amissien suhde turismiin on kaksijakoinen. Turistit tuovat alueelle rahaa, mutta toisaalta monet amissit eivät pidä huomiosta ja kokevat, että turismi tekee heidän pyhinä pitämistään asioista ja perinteistään markkinatavaraa.


title: Vääpeli Körmy

text: Vääpeli Körmy on suomalainen kuvitteellinen sotilashahmo, josta kertovia elokuvia on julkaistu viisi kappaletta. Vääpeli Körmy -elokuvat on käsikirjoittanut ja ohjannut Ere Kokkonen ja niiden nimiroolissa näyttelee Heikki Kinnunen. Kaikki viisi elokuvaa on esitetty myös televisiosarjoina.


title: Vääpeli Körmy

text:
Vääpeli Körmy on kuvitteellisessa Pääesikunnan unohtamassa Räyhänrannan varuskunnassa toimivan kolmannen sissikomppanian vääpeli, "komppanian äiti", jonka vastuulla ovat ylemmiltä upseereilta saapuvien käskyjen ja ohjeiden toteuttaminen sekä varuskunnan sotilaiden kouluttaminen. Körmy on sotilaallisen autoritäärinen hahmo, joka joutuu sekä varuskunnan sotilaiden käytännön pilojen uhriksi että ylempiensä toisinaan naurettavien käskyjen välikappaleeksi.
Vääpeli Körmy ei osaa sanoa d-kirjainta, vaan yleensä hän lausuu sen t:nä. Körmy-elokuvat on usein nimetty hänen puhetapansa mukaisesti, kuten esimerkiksi "Etelän hetelmät" tai "Vetenalaiset vehkeet".


title: Vääpeli Körmy

text: Viiden Vääpeli Körmy -elokuvan lisäksi Heikki Kinnusen esittämä sotilashahmo on esiintynyt lyhyesti Ere Kokkosen ohjaamassa elokuvassa "Uuno Turhapuro herra Helsingin herra". Tässä elokuvassa nähtyä ravintolakohtausta käytettiin myös elokuvassa "Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet".


title: Wonderland (Erasuren albumi)

text: Wonderland on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren, alun perin kesäkuussa 1986 Mute Records -levymerkillä julkaistu, debyyttilevy.


title: Wonderland (Erasuren albumi)

text: Albumi ei saavuttanut suurta kaupallista suosiota, eikä yksikään sen kolmesta singlejulkaisusta yltänyt alkuperäismuodossaan brittilistan Top-40:een, mutta yhtyeen myöhempien hittikokoelmien "Pop! The First 20 Hits" (1992) ja "Hits! The Very Best Of Erasure" (2003) yhteydessä julkaistut remix-versiot kappaleista "Who Needs Love Like That" (1992) ja "Oh L'Amour" (2003) ylsivät molemmat Top-20 listalle.


title: Wonderland (Erasuren albumi)

text: Heti julkaisun jälkeen monet pitivät albumia epäonnistuneena - erityisesti verrattuna Clarken aiempiin menestyslevyihin Depeche Moden ja Yazoon kanssa - mutta myöhemmin "Wonderland" on ottanut paikkansa arvostettuna 80-luvun synthpop-klassikkona.


title: Wonderland (Erasuren albumi)

text: Vince Clarke oli suunnitellut käyttävänsä joka kappaleessa eri laulajaa, mutta koska yhteistyö Andy Bellin kanssa sujui mainiosti, hänestä tuli Clarken pysyvä musiikillinen yhteistyökumppani. Kansitekstien tiedoista poiketen kaikki albumin kappaleet "Oh L'Amouria" lukuun ottamatta ovat yksin Vince Clarken kirjoittamia. Auttaakseen uuden laulajan alkuun Clarke antoi Bellille puolet kappaleiden tekijänoikeuksista.


title: Nikolai Bulganin

text: Nikolai Aleksandrovitš Bulganin (; 11. kesäkuuta 1895 Nižni Novgorod – 24. helmikuuta 1975 Moskova)) oli neuvostoliittolainen poliitikko, kenraali, Neuvostoliiton puolustusministeri vuosina 1953–1955 ja Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja vuosina 1955–1958.


title: Nikolai Bulganin

text: Bulganin syntyi Nižni Novgorodissa, toimistovirkailijan poikana. Bulganin liittyi kommunistipuolueeseen vuonna 1917 ja palveli Tšekassa, kommunistien salaisessa poliisijärjestössä vuoteen 1922 asti. Venäjän sisällissodan jälkeen Bulganinista tuli teollisuusjohtaja, sähkötuotannon ministeriössä vuoteen 1927. Moskovan sähkötuotannon johtaja vuosina 1927–1931. Moskovan kaupungin neuvoston puheenjohtajana.


title: Nikolai Bulganin

text: Kommunistinen puoluekongressi valitsi Bulganinin keskuskomitean ehdokasjäseneksi vuonna 1934. Uskollisena Josif Stalinille hän oli nopeasti järjestämässä muiden kommunistijohtajien tuhoamista Stalinin suurissa puhdistuksissa vuosina 1937–1938. Bulganin oli valittu Venäjän neuvostotasavallan (RSFSR) pääministeriksi heinäkuussa 1937. Bulganinista tuli keskuskomitean täysjäsen vuotta myöhemmin, ja syyskuussa 1938 hänestä tuli Neuvostoliiton varapääministeri ja Neuvostoliiton valtion pankin johtaja.


title: Nikolai Bulganin

text: Toisen maailmansodan aikana Bulganin oli hallituksessa ja myös puna-armeijan johdossa, vaikka hän ei ollutkaan koskaan etulinjan komentajana. Bulganin oli ylennetty kenraalieverstiksi, ja hän oli valtion puolustuskomitean jäsen. Bulganinista tuli sotavoimaministeri, ja hän sai Neuvostoliiton marsalkan sotilasarvon vuonna 1946.


title: Nikolai Bulganin

text:
Bulganinista tuli kommunistipuolueen politbyroon ehdokasjäsen.
Hän oli uudelleen Neuvostoliiton varapääministerinä, Stalinin alaisena vuosina 1947–1950. Bulganinista tuli politbyroon täysjäsen vuonna 1948. Stalinin kuoleman jälkeen maaliskuussa 1953, Bulganin nousi ensimmäiselle sijalle Neuvostoliiton johdossa, Bulganin valittiin puolustusministeriksi. Hän oli Nikita Hruštšovin liittolainen valtataistelussa Georgi Malenkovia vastaan, ja helmikuussa 1955 Bulganin valittiin Neuvostoliiton pääministeriksi Malenkovin tilalle. Bulganin hyväksyi Hruštšovin talousuudistukset ja destalinisoinnin. Bulganin ja Hruštšov matkustivat yhdessä ulkomailla Intiassa, Jugoslaviassa ja Isossa-Britanniassa. He olivat Ison-Britannian lehdistön mielenkiinnon kohteena. Heidän toimintaa nimitettiin Neuvostoliiton pr- ja suhdetoiminnaksi, ”charmioffensiiviksi”. Tämä oli täysin uudenlaista ja erilaista Neuvostoliiton ulkopolitiikan hoitamista. Bulganin ja Hruštšov tapasivat Yhdysvaltain presidentin Eisenhowerin Geneven huippukokouksessa kesällä 1955.


title: Nikolai Bulganin

text: Vuonna 1957 Bulganin liittyi kuitenkin Molotovin johtamaan konservatiiviseen ryhmään. Heinäkuussa 1957 konservatiivit yrittivät poistaa Hruštšovin vallasta politbyroon kokouksessa. Bulganin tasapainoili ryhmien välillä. Kun konservatiivit olivat hävinneet ja poistettu vallasta, Bulganin selvisi vähän aikaa vallassa, mutta maaliskuussa 1958 Hruštšov pakotti hänet eroamaan. Bulganin erotettiin keskuskomiteasta, ja hän joutui luopumaan Neuvostoliiton marsalkan arvosta syyskuussa 1958. Bulganin nimitettiin alueellisen talousneuvoston puheenjohtajaksi Stavropoliin. Hän jäi eläkkeelle helmikuussa 1960.


title: Iivana VI

text: Iivana VI (, 23. elokuuta 1740 Pietari – 16. heinäkuuta 1764 Pähkinälinna) oli Venäjän keisari vuosina 1740–1741. Hän nousi valtaan sijaishallitsijanaan äitinsä Anna Leopoldovna vuonna 1740 vain neljän kuukauden ikäisenä isotätinsä keisarinna Annan kuoltua ja menetti sen seuraavana vuonna, kun Pietari Suuren tytär Elisabet kaappasi vallan.


title: Iivana VI

text: Keisarinna Anna oli ensin nimittänyt vallanperijäkseen politiikasta kiinnostumattoman sisarentyttärensä Anna Leopoldovnan, mutta tämän synnytettyä pojan keisarinna siirsi kruunuperimyksen suoraan lapselle. Pienen Iivanan valtakausi jäi lyhyeksi. Jo vuonna 1741 Pietari Suuren tytär Elisabet kaappasi vallan alle vuoden ikäiseltä Iivanalta ja Iivana teljettiin perheensä kanssa pelättyyn Pähkinälinnan vankilaan Nevan Laatokanpuoleiseen suuhun. Myöhemmin hänet siirrettiin joksikin aikaa Käkisalmeen. Vankeusaikanaan hänet tunnettiin nimellä Vanki No 1. Hänellä oli palveluksessaan kaksi vakituista vartijaa, joiden tehtävänä oli paitsi vangista huolehtiminen myös tämän surmaamisesta huolehtiminen, jos maassa alkaisi vallankaappaus. Tosiasiassa vartijoiden asema oli yhtä huono kuin vankinsa, sillä heillä ei ollut juurikaan yhteyksiä ulkomaailmaan. He olivatkin toistuvasti pyytäneet vapautusta tehtävästään.


title: Iivana VI

text: Iivana jäi lähes elinikäisen vankeutensa aikana vaille monia elämän perustarpeita. Hän vietti suurimman osan ajastaan alkeellisessa, kylmässä, pienessä ja likaisessa sellissään. Hän oli laiha ja kerrotaan, että vankeus olisi sumentanut hänen järkensä. Hän oli kyllä oppinut lukemaan käyttöönsä saamansa uskonnollisen kirjallisuuden avulla. Toisinaan hän sai raivokohtauksia ja huusi voimattomana olevansa tsaari.


title: Iivana VI

text: Tavallinen kansa oli varsin tietämätön Iivanan oloista tai hänen fyysisestä tai psyykkisestä tilastaan. Tarinat vankina olevasta lapsitsaarista levisivät ajan mittaan, ja onneton vanki sai kansalta hellittelynimen Ivanuška. Lapsihallitsija pysyi sekä Elisabetin, Pietari III:n että Katariina II:n uhkaajana, sillä vajavaisuuksistaan huolimatta hän oli yhä monien mielestä maan laillinen hallitsija.


title: Iivana VI

text: Iivanan vähäpiirteisen elämän viimeinen vaihe alkoi, kun Pähkinälinnan vartijoiden joukkoon pestattiin Vasili Mirovitš -niminen mies. Hän sai ajan myötä selville Vanki No. 1:n henkilöllisyyden ja alkoi unelmoida hänen nostamisestaan valtaistuimelle. Yhdessä kumppaninsa Apollon Usakovin kanssa hän suunnittelee nostavansa linnoituksen kapinaan ja saattavansa lapsikeisarin kansan tuella Pietariin. Usakov kuitenkin kuoli tapaturmaisesti päivää ennen aiottua kapinapäivää, jota Mirovitš ei kuitenkaan suostunut siirtämään.


title: Iivana VI

text: Kapina alkoi Mirovitšin suunnittelemalla tavalla, mutta myös keisarinna Katariinan turvajärjestelyt toimivat. Jo Elisabetin antaman sekä hänen seuraajiensa vahvistaman käskyn mukaan Vanki numero yhtä ei saanut luovuttaa elävänä ja tuota käskyä noudattaen Iivanan henkilökohtaiset vartijat surmasivat hänet havaittuaan jotakin vakavaa olevan tekeillä. Ruumis siirrettiin pois sotilaallisten kunnianosoitusten saattelemana. Keisarinna Katariinalle Iivanan kuolema oli sekä helpotus että taakka, sillä toisaalta hän vapautui kruunuunsa kohdistuvasta uhkasta, mutta toisaalta hänen osuuttaan tapahtumiin arvuuteltiin jälleen, kuten jo hänen miehensä saadessa surmansa vain suunnilleen vuotta aiemmin.


title: Iivana VI

text: Iivanan hauta löydettiin Holmogorista Arkangelista vuonna 2010.


title: KEDO

text: KEDO (, ) on 9. maaliskuuta 1995 Yhdysvaltojen, Etelä-Korean sekä Japanin kesken perustettu kansainvälinen järjestö. Järjestön tehtävänä on panna toimeen Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välistä vuonna 1994 laadittua puitesopimusta, jolla pyritään rajoittamaan Pohjois-Korean ydinvoimaohjelmaa, koska ydinvoimaohjelman tarkoituksena epäillään olevan ydinaseen kehittäminen.


title: KEDO

text: Järjestön perustamisen jälkeen siihen on liittynyt uusia jäseniä seuraavasti:


title: KEDO

text: Suomi oli järjestön ensimmäinen yleisjäsen. Suomi luopui jäsenyydestään vuonna 2001, jonka jälkeen Suomi päätti kanavoida oman osallistumisensa EU:n kautta.


title: Pietari II (Venäjä)

text: Pietari II (23. lokakuuta 1715 – 29. tammikuuta 1730) oli Venäjän keisari vuosina 1727–1730.


title: Pietari II (Venäjä)

text: Pietarin isä oli Pietari Suuren poika ja kruununperillinen Aleksei Petrovitš. Pietari Suuri tuomitsi Aleksein kuolemaan pikku-Pietarin ollessa vain kolmevuotias. Pietari II nousi valtaistuimelle ollessaan vasta 12-vuotias. Tuolloin hän myös vapautti isoäitinsä, Pietari Suuren ensimmäisen vaimon, Jevdokian vankeudesta Pähkinälinnasta.


title: Pietari II (Venäjä)

text: Pietari II hallitsi Venäjää vain kolmen vuoden ajan; koskaan häntä ei kuitenkaan kruunattu keisariksi. Hänelle oli järjestetty jo avioliitto ja hänen kihlattunsa oli Katariina Dolgorukova, joka oli hänen oppi-isänsä Vasili Lukitš Dolgorukovin veljentytär, mutta hän sairastui isorokkoon ja kuoli kaavailtuna hääpäivänä vain 14 vuoden ikäisenä. Hänen hautansa on Arkkienkelin katedraalissa Moskovassa.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariina I (, 15. huhtikuuta 1684 Tartumaa, Liivinmaa – 17. toukokuuta 1727 Pietari) oli Venäjän keisarikunnan hallitsija yhdessä miehensä Pietari Suuren kanssa vuosina 1724–1725 ja tämän kuoltua nimellisesti yksinvaltias kahden vuoden ajan omaan kuolemaansa asti. Vaatimatonta sukujuurta ollut Katariina oli Pietari Suuren toinen puoliso, virallisesti vuodesta 1712, ja tulevan keisarinna Elisabet Petrovnan äiti.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariinan syntyperästä ei ole luotettavia dokumentteja, ja tiedot varhaishistoriasta ovat paljolti anekdotaalisia. Hän oli syntyjään tuolloin Ruotsille kuuluneelta Liivinmaalta, nykyisen Latvian alueelta. Alkuperäiseltä nimeltään hän oli "Marta Helena Skowrońska", todennäköisesti puolalaistaustaisen talonpojan Samuel Skowrońskin tytär tämän toisesta avioliitosta. Vanhempien kuoltua ruttoon Marta varttui kasvattina ja talousapulaisena luterilaisen papin ja raamatunkääntäjän Ernst Glückin perheessä Marienburgissa. Koulusivistystä hän ei elämänsä aikana saanut.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Seitsentoistavuotiaana Suuren Pohjan sodan aikaan 1702 Marta avioitui ruotsalaisen rakuunan Johan Crusen kanssa, mutta liitto kesti tuskin viikkoa, kun ruotsalaisjoukot vetäytyivät kaupungista. Venäläisten vallattua kaupungin marsalkka Boris Šeremetevin johdolla sen asukkaita siirrettiin muualle. Sekä pastori Glück että Marta vietiin Moskovaan, jonne Glück perusti kaupungin ensimmäisen lyseon. Kaunis Marta otettiin itse marsalkka Šeremetevin talouteen ja myöhemmin edelleen ruhtinas Aleksandr Menšikovin talouteen, joka oli Pietari Suuren läheinen ystävä. Ruhtinaasta ja Martasta tuli läheiset ja pitkäaikaiset liittolaiset.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Pietari oli eronnut ensimmäisestä vaimostaan Jevdokija Lopuhinasta ja sulkenut tämän luostariin vuonna 1698. Vuonna 1703 Menšikov esitteli suojattinsa Martan Pietarille, jä tästä tuli hänen rakastajattarensa. Vuonna 1705 Marta kääntyi ortodoksiksi ja otti nimen "Jekaterina Aleksejevna" (Katariina). Pietari ja Katariina avioituivat salaisesti 1707, ja uudelleen juhlallisesti ja virallisesti 1712.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariina ja Pietari saivat yhdeksän lasta, joista vain kaksi vanhinta, tyttäret Anna (1708–1728) ja Elisabet (1709–1762) varttuivat aikuisikään. Elisabetista tuli myöhemmän Venäjän keisarinna. Anna puolestaan meni naimisiin Karl Friedrich von Holsteinin kanssa ja sai pojan, josta tuli keisari Pietari III.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariina seurasi miestään Turkin sodan Prutin sotaretkelle 1711. Hän vaikutti ratkaisevasti lopputulokseen osallistumalla rauhanneuvotteluihin, minkä ansiosta Pietarin tappiota seuranneet rauhanehdot jäivät kohtuullisiksi. Tämän katsotaan nostaneen huomattavasti Katariinan arvostusta ja vaikuttaneen siihen, että Pietari virallisesti nai Katariinan samana vuonna 1712, kun siirsi pääkaupungin Pietariin, perusti erityisesti naisille tarkoitetun Pyhän Katariinan kunniamerkkiritarikunnan 1714 ja lopulta nosti hänet keisarinnaksi.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariina asettui Menšikovin omistamaan Tsarskoje Selon kylään (nykyisin Puškin), ja sinne rakennettu keisarillinen kesäpalatsi nimettiin myöhemmin Katariinan palatsiksi.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Toukokuussa 1724 Pietari kruunautti Katariinan kanssahallitsijakseen Moskovan Uspenskin katedraalissa. Kuollessaan alkuvuodesta 1725 Pietari ei ollut jättänyt määräyksiä kruununperimyksestä, ja syntyneessä sekavassa tilanteessa Menšikov järjesti nopeasti läheisensä Katariinan julistamisen muodolliseksi hallitsijaksi. Todellista valtaa Venäjällä tuli kuitenkin käyttämään Menšikov ja 1726 perustettu Korkein salaneuvosto ("Верховный тайный совет, Verhovnyi tainyi sovet"), johon kuului 6–7 jäsentä.


title: Katariina I (Venäjä)

text: Katariina kuoli jo toukokuussa 1727, 43-vuotiaana. Häntä seurasi valtaistuimella Pietari Suuren ja hänen ensimmäisen puolisonsa pojanpoika Pietari II, joka oli vasta 12-vuotias ja kuoli kolme vuotta myöhemmin.


title: Fagerstan kunta

text: Fagerstan kunta () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Fagersta.


title: Fagerstan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 269,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 286 henkeä (31.12.2015).


title: Fagerstan kunta

text: Garage- ja punkrockyhtye The Hives on kotoisin Fagerstasta.


title: Fagerstan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 10,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Fagerstan kunta

text: Västanforsin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1927 Fagerstan taajaväkinen yhdyskunta. Koko kunta muutettiin vuonna 1944 Fagerstan kaupungiksi, ja se sai nimensä alueen hallitsevan työnantajan Fagersta Brukin mukaan. Samalla taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut Fagerstan kaupunkiin, mutta Västervålan maalaiskunta liitettiin tuolloin Ramnäsin maalaiskuntaan. Vuonna 1963 Ramnäs liitettiin osaksi Surahammarin maalaiskuntaa, josta Västervålan alue siirrettiin Fagerstaan jo vuonna 1967. Vuonna 1971 Fagerstan kaupunki muutettiin nykyiseksi Fagerstan kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Fagerstan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 143 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 9,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Fagerstan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 736 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 12,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Fagerstan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 907 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 40 000 kruunua.


title: Fagerstan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Fagerstan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Fagerstan kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 313 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Fagersta, jossa oli 11 130 asukasta.


title: Fagerstan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Fagerstan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Fagerstan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Fagerstan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Fagerstan kunta

text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Vasemmistopuolue sai Fagerstassa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.


title: Fagerstan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Fagerstan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Fagerstan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Gopher

text: Gopher on Internetissä käytetty sovelluskerroksen protokolla, jonka muun muassa HTTP-protokolla syrjäytti pääosin 1990-luvulla. Gopher-palvelimet tarjoavat kokoelman hierarkkisesti järjestettyjä tekstitiedostoja. Erona uusiin www-teknologioihin gopher-sivustot eivät sisällä hypertekstiä tai kuvia.


title: Gopher

text: Gopherin URL on muotoa gopher://palvelin/hakupolku (vrt. WWW:n http://palvelin/hakupolku).


title: Gopher

text: Gopher (RFC 1436) oli rajoittuneempi kuin HTTP ja HTML yhdistelmä, mutta myös kevyempi toteuttaa. IANA on varannut portin numero 70 gopher-protokollalle.


title: Tekonurmi

text: Tekonurmi on pelialusta jalkapallolle tai muille urheilulajeille, joita pelataan myös nurmialustalla. Tavallisesti tekonurmi valmistetaan synteettisestä materiaalista. Tekonurmi on monin paikoin käytössä erityisesti alueilla, joissa luonnonnurmen ympärivuotinen ylläpito on hankalaa.


title: Tekonurmi

text: Ensimmäisen kerran tekonurmi tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Houstonissa, Texasissa sijaitsevalle Astrodome-stadionille asennettiin "AstroTurf"-tekonurmi vuonna 1965. 1970-luvulla AstroTurfia ja muita samankaltaisia alustoja, kuten 3M:n "TartanTurf" ja "Poly Turf", asennettiin sekä sisä- että ulkokentille Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Pääasiassa alustoilla pelattiin amerikkalaista jalkapalloa ja baseballia. Astrodomen uusi pinnoite ei saavuttanut suosiota pelaajien keskuudessa, mutta siitä ei voitu luopuakaan stadionin perustavanlaatuisen suunnitteluvirheen estäessä luonnonnurmipinnan.


title: Tekonurmi

text: Tekonurmen kehittäminen on muuttanut oleellisella tavalla koko maahockey-pelin luonnetta. Siitä lähtien, kun pelialusta otettiin 1970-luvulla käyttöön, on maahockeytä pelattu länsimaissa lähes yksinomaan tekonurmella. Tämä on lisännyt pelin nopeutta ja muuttanut mailan muotoa, koska erilainen alusta mahdollistaa erilaisen mailankäsittelytekniikan. Kalliiden tekonurmien yleistymisen seurauksena Intia ja Pakistan ovat menettäneet asemansa maahockeyn kansainvälisellä terävimmällä huipulla.


title: Tekonurmi

text: 1980-luvulla tekonurmen käyttö alkoi yleistyä Euroopassa jalkapallon pelialustana, mutta se saavutti huonoa mainetta kannattajien ja erityisesti pelaajien keskuudessa. Englannissa neljä eri seuraa, QPR, Luton, Oldham ja Preston, vaihtoivat stadioniensa alustaksi tekonurmen 1980-luvulla, mutta vaihtoivat takaisin luonnonnurmeen viimeistään Englannin FA:n kiellettyä tekoalustojen käytön vuonna 1988. Syynä tähän olivat katsojien ja pelaajien valitukset pelin tason kärsimisestä oudosti käyttäytyvän pallon ja palovammojen takia.


title: Tekonurmi

text: "AstroTurf" on huomattavasti kovempi pelialusta kuin luonnonnurmi, ja suorastaan vaarallinen pelaajille. Loukkaantumiset, erityisesti vakavat sellaiset, lisääntyivät. "AstroTurf" oli myös kannattajien mielestä epäesteettisen näköinen, ja sen käytöstä on huipputasolla nyttemmin luovuttu. Sekä UEFA ja FIFA että monet kansallistot kielsivät pitkään tekonurmen käytön.


title: Tekonurmi

text: 2000-luvun taitteessa esiteltiin uudenlaisia, kehittyneempiä tekonurmialustaratkaisuja, jotka eivät varsinkaan ulkonäöllisesti eroa huomattavasti luonnonnurmesta ja ovat myös pelaajille turvallisempia. Näissä kolmannen sukupolven tekonurmiratkaisuissa käytetään synteettisten korsien väli- ja alustamateriaalina hiekkaa tai kumirouhetta alustan pehmentämiseen, jolloin kenttään saadaan ”nurmimaisempi” tuntu.


title: Tekonurmi

text: Vuoden 2004 heinäkuussa FIFA otti käyttöön uuden kaksiportaisen tekonurmien luokitussysteemin. Paremmalla, kahden tähden tekonurmella, saa pelata niin virallisia maaotteluita kuin Mestarien liigan ja UEFA Cupinkin pelejä. Yhden tähden tekonurmet soveltuvat kansallisten sarjojen sekä Intertoto-cupin pelialustoiksi.


title: Tekonurmi

text: Molemman luokitustyypin tekonurmet joutuvat läpikäymään testejä niin laboratoriossa kuin paikan päällä saadakseen FIFA:n hyväksynnän. Laboratoriotesteissä mitataan tunnistettavuutta, kestävyyttä, vastustuskykyä ilmasto-oloille sekä pelaajan ja pallon käyttäytymistä synteettisellä alustalla. ”Kenttätestit” tapahtuvat paikan päällä pinnoitteen asennuksen jälkeen ja sisältävät niin rakennetestejä kuin samat pallon ja pelaajan käyttäytymistä mittaavat testit kuin laboratorio-olosuhteissa. Näin varmistutaan pinnoitteen onnistuneesta asennuksesta.


title: Tekonurmi

text: Tekonurmet ovat yleistyneet erityisesti kylmillä, pohjoisilla seuduilla. UEFA ja FIFA ovat molemmat testanneet ja kehittäneet nurmien ominaisuuksia, ja UEFA on muun muassa tukenut tekonurmihankkeita Moskovan Lužniki-stadionilla, Salzburgin Wals-Siezenheim-stadionilla ja Örebrossa, joilla on jo monen vuoden ajan pelattu pääsarjatason jalkapalloa. Örebron tapauksessa tekonurmen alaisesta pehmikekerroksesta ei tosin tehty riittävän paksua, mikä tekee alustasta kovan pelaajille.


title: Tekonurmi

text: Saman ohjelman puitteissa Skotlannin pääsarjan joukkue Dunfermline Athletic F.C. asensi kolmannen sukupolven pinnoitteen kotikentälleen kaudella 2004–2005. Vierasjoukkueet valittivat kuitenkin pinnoitteesta, minkä seurauksena lajin Skotlannin kattojärjestö kielsi synteettisten kenttien käytön pääsarjassa vuonna 2005. Täten Dunfermline oli pakotettu palaamaan luonnonnurmeen.


title: Tekonurmi

text: Helsingin Finnair Stadiumin tekonurmi sai toimia kokeellisena pelialustana vuoden 2003 alle 17-vuotiaiden MM-turnauksessa. Kolmessa vuodessa Finnair Stadiumin nurmi vanhentui kuitenkin niin, ettei se täyttänyt UEFA:n kaudelle 2005–2006 antamia vaatimuksia, joiden mukaan kansainväliset ottelut voidaan pelata tekonurmella. Tämän takia stadionille asennettiin kesällä 2006 uusi kahden tähden standardin täyttävä synteettinen jalkapallonurmi.


title: Tekonurmi

text: FIFA:n kokeilu jatkui vuonna 2005, jolloin pelattiin seuraava alle 17-vuotiaiden MM-turnaus Perussa. Turnaus käytiin viidellä eri areenalla, joista neljällä oli synteettinen alusta. FIFA:n tutkimusten mukaan turnauksessa kärsittiin vähemmän loukkaantumisista kuin aikaisemmissa turnauksissa. Tämä tulos puoltaisi jalkapallonurmen laajempaa käyttöönottoa.


title: Tekonurmi

text: Uusi tulokas tekonurmiperheeseen on 2006 synteettisen pinnoitteen saanut IF Elfsborgin vuonna 2005 valmistunut Borås Arena.


title: Tekonurmi

text: Vuoden 2006 alussa Pelaajayhdistyksen Veikkausliigan pelaajille tekemässä kyselyssä 65 prosenttia ilmoitti vastustavansa ”kolmannen sukupolven” tekonurmien lisärakentamista virallisiksi pelialustoiksi. 30 prosenttia kannatti asiaa ja viidellä prosentilla ei ollut asiasta mielipidettä suuntaan taikka toiseen.


title: Tekonurmi

text: Vastustusta perusteltiin loukkaantumisriskin kasvulla ja pelin luonteen muuttumisella. Harjoitusalustoina tekonurmia sen sijaan kannatettiin. Kannattajat perustelivat tekonurmia pääasiassa niiden hyvällä tasolla ja sillä, että ne mahdollistavat kilpailukauden pidentämisen.


title: Tekonurmi

text: Kysely toteutetaan kaikkiaan 40 maassa.


title: Jefferson Airplane

text: Jefferson Airplane oli yhdysvaltalainen 1960-luvun jälkipuoliskolla toiminut rock-yhtye, joka kuului hippikulttuurin ja "flower power" -liikkeen keskeisimpiin keulakuviin. Sanfranciscolaisen yhtyeen musiikki edusti tyyliltään psykedeelistä rockia ja folk rockia. Yhtyeen kuuluisimmat levyt ovat vuonna 1967 ilmestynyt "Surrealistic Pillow" ja vuonna 1969 ilmestynyt "Volunteers". Yhtyeen suurimpia hittejä olivat "Somebody To Love", "White Rabbit" ja "Volunteers".


title: Jefferson Airplane

text: Yhtyeen tunnetuimmassa kokoonpanossa olivat laulaja Grace Slick, jota pidetään yhtenä rockin merkittävimmistä naisvokalisteista, Paul Kantner sekä sukujuuriltaan osittain suomalainen kitaristi Jorma Kaukonen, jonka bluesista ja folkista ammentava soittotyyli vaikutti merkittävästi perinteisen rock-soundin muodostumiseen. Yhtyeen nimi juontuu Kaukosen idoleihin lukeutuneen blueskitaristi Blind Lemon Jeffersonin nimestä.


title: Jefferson Airplane

text: Jefferson Airplane perustettiin vuonna 1965, ja siitä tuli pian suosittu San Franciscon alueella. Levytyssopimus saatiin seuraavana vuonna, ja ensilevy "Jefferson Airplane Takes Off" julkaistiin pian sen jälkeen. "Takes Off" menestyi lupaavasti, ja seuraava pitkäsoitto, alkuvuodesta 1967 ilmestynyt "Surrealistic Pillow" merkitsi lopullista läpimurtoa. Siltä poimitut singlet "Somebody to Love" ja Liisa Ihmemaassa -teemaa kierrättänyt "White Rabbit" muodostuivat jättihiteiksi ja klassikoiksi. "Surrealistic Pillow'n" molemmilla hiteillä laulanut Grace Slick jätti varjoonsa yhtyeen toisen vokalistin, Marty Balinin, joka oli aiemmin ollut tärkeimmässä roolissa yhtyeessä.


title: Jefferson Airplane

text: Edellisen levyn menestyksen siivittämänä Jefferson Airplane meni vielä saman vuoden aikana uudestaan studioon. Tuloksena oli loppusyksyllä 1967 ilmestynyt "After Bathing at Baxter's", joka oli edeltäjiään kunnianhimoisempi levy. Kolmen minuutin pop-kappaleiden sijaan levyltä löytyy muun muassa runsaan yhdeksän minuutin "Spare Chaynge" sekä eeppinen "The Ballad of You and Me and Pooneil".


title: Jefferson Airplane

text: Vuosi 1968 vahvisti Jefferson Airplanen aseman yhtenä länsirannikon suosituimmista yhtyeistä. Loppuvuodesta ilmestynyt "Crown of Creation" -levy jatkoi samaa kunnianhimoista linjaa, singlenäkin julkaistun nimikappaleen varoitellessa ydintuhosta. Yhtyeen live-esiintymiset olivat tuolloin parhaimmillaan, ja kiertueella äänitetty livelevy "Bless Its Pointed Little Head" osoittautui myös menestykseksi. Seuraava studiolevy, vuoden 1969 "Volunteers", myi vallankumousta vaatineen nimikappaleensa siivittämänä kultaa.


title: Jefferson Airplane

text: Pian tämän jälkeen yhtyeen tie alkoi mutkistua, ja riitely yhtyeen sisällä vaikeutti menestyksekkään yhteistyön jatkamista. Jefferson Airplane julkaisi kuitenkin vielä kolme levyä, kunnes 1970-luvun alussa ristiriidat kasvoivat ylitsepääsemättömiksi, ja yhtye hajosi, jäsenten lähtiessä omille teilleen.


title: Jefferson Airplane

text: Jorma Kaukonen ja basisti Jack Casady muodostivat yhtyeen Hot Tuna.


title: Jefferson Airplane

text: Vuonna 1974 Jefferson Airplanen entiset jäsenet perustivat yhtyeen nimeltä Jefferson Starship. Se vaihtoi 1970-luvun lopulla tyylinsä listapopiin ja saavutti listamenestystä 1980-luvulla. Yhtye vaihtoi vuonna 1985 nimekseen Starship, ja siitä eronnut Paul Kantner nimesi uuden yhtyeensä Jefferson Starshipiksi, jatkaen Jefferson Airplanen musiikillisella tyylillä.


title: Jefferson Airplane

text:
Jefferson Airplane palasi yhteen vuonna 1989 comeback-kiertuetta ja levyä varten. Paluu oli menestyksekäs, mutta jäi lyhyeksi.
Jefferson Airplane ei koskaan esiintynyt Suomessa. Neljä vuotta yhtyeen hajoamisen jälkeen perustettu Jefferson Starship saapuu Helsingin Kulttuuritalolle 12. huhtikuuta 2016. Keikka toimii samalla myös Jefferson Airplanen 50-vuotisjuhlakonserttina.


title: Carl Wilhelm Scheele

text:
Carl Wilhelm Scheele (9. joulukuuta 1742 – 21. toukokuuta 1786) oli ruotsalainen kemisti ja apteekkari. Scheele löysi ensimmäisenä monia kemiallisia alkuaineita kuten typen, hapen (n. 1772), bariumin (1774), kloorin (1774), mangaanin (1774), molybdeenin (1778) ja volframin (1781). Hän totesi myös ensimmäisenä, että samallakin metallilla saattaa eri yhdisteissä olla eri valensseja. Lisäksi hän valmisti useita yhdisteitä kuten vetysyanidia (HCN, sinihappo)
, vetyfluoridia (HF) ja vetysulfidia (HS, rikkivety).
Scheeleä pidetään myös yhtenä orgaanisen kemian perustajista. Ennen vuotta 1780 ainoat tunnetut orgaaniset hapot olivat muurahaishappo, etikkahappo, bentsoehappo ja meripihkahappo, mutta Scheele eristi useita muita kuten oksaalihapon, viinihapon, sitruunahapon ja maitohapon. Lisäksi hän löysi glyserolin sekä useita estereitä.


title: Carl Wilhelm Scheele

text: Carl Scheele kirjoitti kirjan "Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer".


title: Kelloselkä

text: Kelloselkä on kylä Sallan kunnassa noin 16 kilometrin päässä koilliseen Sallan keskustasta kantatie 82:n varrella. Nimi Kelloselkä tulee saamen kielen sanasta "Kielas". Kielas tarkoittaa "Isoa maata, josta lähtee kannas kuin nurin käännetyn veneen köli, ja usein se on jokien välissä". Kylä sijaitsee Aatsinkijoen ja Kello-ojan välissä, johon työntyy kannas, köli, korkeammasta maasta, joka nykyään tunnetaan Kelloselkä-nimellä. Kylässä on noin 140 asukasta. Kylässä on rajavartioasema, ja rautatieasema. Kelloselässä on myös rataosuuden Laurila–Kelloselkä itäinen päätepiste. Radan liikenne lakkasi joulukuussa 2012.


title: Kelloselkä

text: Kelloselän ala-aste toimi vuoteen 2014 saakka.


title: Kelloselkä

text: Kelloselkä rajoittuu etelässä Aatsingin kylään, idässä Venäjän rajaan.


title: Kelloselkä

text: Kelloselän läpi kulkee UKK-reitti joka on osa Euroopan kaukovaellusreitti E10:ä. Matkailutie Via Karelian toinen päätepiste sijaitsee Sallan Kelloselän rajanylityspaikalla.


title: Kelloselkä

text: Talvisodassa kylän valtasi Neuvostoliiton 122. divisioona 10. joulukuuta 1939, jonka hyökkäystä vastassa oli Erillinen Pataljoona 17 (Er.P 17). Taisteluita käytiin nykyisen kantatie 82 varrella Aatsinkijoen länsipuolella, jossa suomalaiset viivyttivät Neuvostoliiton etenemistä ja hankkivat aikaa pääjoukkojen ryhmittymiseen puolustusasemiin kylän keskustaan. Väärinkäsitysten vuoksi näistä asemista vetäydyttiin lähes taisteluitta seuraavan yön aikana. Kelloselkä pysyi Neuvostoliiton miehittämänä Moskovan rauhaan asti. Kylän asukkaat oli evakuoitu sodan tieltä 3. joulukuuta 1939, ensin autoilla Kemijärvelle ja siitä eteenpäin junalla. Suuri osa kyläläisistä evakuoitiin Karunkiin.


title: Kelloselkä

text: Jatkosodan syttyessä Neuvostoliitto pommitti kylää 25. kesäkuuta 1941. Kylä ei jatkosodan aikana ollut sotatoimialueena vaan rintama oli idempänä. Partisaanit tekivät kuitenkin iskuja kylän alueella katkaistakseen saksalaisten huoltoreitin.


title: Kelloselkä

text: Kylän syrjäisimmät talot ja lapsiperheet oli evakuoitu jo heinäkuussa 1944 ennen Lapin sodan syttymistä. Evakkopitäjiä olivat Kempele, Halsua, Kortesjärvi, Kaustinen, Säräisniemi, Kälviä, Pyhäsalmi ja Ylä-Veteli. Taistelutoimintaa saksalaisten ja suomalaisten välillä ei Kelloselässä käyty. Vetäytyessään pohjoiseen saksalaiset jättivät jälkeensä paljon miinoja jotka sitten vaativat siviiliuhreja sodan jälkeen.


title: Kelloselkä

text: Ensimmäinen radio kylään hankittiin 1920, ensimmäinen puhelin 1948 ja ensimmäinen televisio 1965. Sähköt saatiin loppuvuodesta 1949.


title: Kelloselkä

text: Postitoimisto aloitti kylässä sotien jälkeen. Postitoimisto lopetettiin 28. toukokuuta 1991.


title: Kelloselkä

text: Kelloselän rajanylityspaikka avattiin virallisesti liikenteelle 27. syyskuuta 2002. Avauksen suorittivat Venäjän ja Suomen pääministerit Mihail Kasjanov ja Paavo Lipponen.


title: Kelloselkä

text: Osa Aki Kaurismäen elokuvan Ariel kohtauksista on kuvattu Kelloselässä.


title: King’s Crossin rautatieasema

text: King’s Cross on yksi Lontoon merkittävimmistä rautatieasemista. Asema sijaitsee Lontoon keskusta-alueen koillispuolella ja se on Ison-Britannian itärannikkoa seuraavan rautatielinjan pääteasema. Tämän radan varrella sijaitsevat esimerkiksi seuraavat merkittävät Ison-Britannian kaupungit: Cambridge, York, Durham, Newcastle ja Edinburgh.


title: King’s Crossin rautatieasema

text: Aseman suunnitteli arkkitehti Lewis Cubis, ja se rakennettiin vuosina 1851–1852 aseman paikalla aiemmin sijainneen entisen sairaalan tilalle.


title: King’s Crossin rautatieasema

text: King’s Crossilla on kuvattu kohtauksia Harry Potter -elokuviin ja televisiosarjaan "Sydämen asialla".


title: King’s Crossin rautatieasema

text: Boudiccan haudan väitettiin pitkään sijaitsevan Lontoon rautatieaseman laituri 10:n alla, mutta myytti on sittemmin todettu vääräksi.


title: Speden parhaat

text: Speden parhaat on syksyllä 2003 lähetetty suomalainen 15-osainen komediasarja, joka sisältää sketsejä Spede Pasasen viihdeohjelmista vuosilta 1965–1987. Jokaisen jakson alussa Speden vanhat ystävät muistelevat Spedeä ja hänen työskentelyään viihteen parissa. Sketsit sarjaan valitsi Päiviö Pyysalo.


title: Speden parhaat

text: Myös 1970-luvulla 50 pientä minuuttia- ja Spede Show -tv-ohjelmien parhaita paloja esitettiin Speden parhaat -nimisinä koosteina televisiossa.


title: Speden parhaat

text:
Sarjan arkistokatkelmien pääosissa ovat Speden tv-ohjelmien näyttelijöitä vuosilta 1965-1987.
Sarjan haastattelupätkissä haastateltavina ovat mm. Ere Kokkonen & Jukka Virtanen.


title: Karhukaiset

text:
Karhukaiset (Tardigrada) on yksi eläinkunnan pääjaksoista.
Ne ovat pieniä jaokkeisia eläimiä, jotka muistuttavat niveljalkaisia ja ovat luultavasti niille sukua. Suurimpien aikuisten ruumiinpituus voi olla 1,5 millimetriä, pienimpien alle 0,1 millimetriä. Juuri kuoriutuneet toukat voivat olla alle 0,05 millimetrin mittaisia.


title: Karhukaiset

text: Kehityshistoriallisesti karhukaiset kuuluvat Ecdysozoa-ryhmään yhdessä muun muassa niveljalkaisten, käsnäjalkaisten ja sukkulamatojen kanssa. Vanhimmat tunnetut karhukaisten fossiilit on löydetty Siperiasta keskikambrikautisista kivistä. Saksalainen pappi J. A. E. Goeze löysi karhukaiset vuonna 1773. Muistiinpanoissaan hän kuvaili karhukaista ”miniatyyrikarhuksi”.


title: Karhukaiset

text: Karhukaisten tiedetään voivan lisääntyä sekä suvullisesti että neitseellisesti. Sammaleella elävät karhukaiset munivat pari viikkoa parittelun jälkeen 1–30 munaa, jotka kuoriutuvat kaksi viikkoa myöhemmin. Karhukaisten munien pinnassa on torvimaisia ulokkeita, joilla poikanen saa happea. Ulokkeet ovat lajityypillisiä, ja niiden perusteella lajinmääritys on usein helpompaa kuin aikuisten eläinten. Kasvaessaan karhukaiset luovat nahkansa jopa 12 kertaa. Niiden solut eivät kuitenkaan enää jakaannu, vaan kasvavat kokoa. Karhukaisilla on alusta alkaen 40 000 solua. Karhukaiset ovat aktiivisia kolmesta kuukaudesta kahteen ja puoleen vuoteen elämästään.


title: Karhukaiset

text: Suurin osa karhukaisista on kasvin- tai bakteeriensyöjiä, mutta on myös olemassa petoja. Karhukaisten suuosat ovat veitsenterävät. Niillä ne poraavat reiän kasvi- tai bakteerisoluun, ja sen kautta solun sisältö imeytyy karhukaisen ravinnoksi.


title: Karhukaiset

text: Karhukaisia tunnetaan noin 750 lajia. Karhukaisia tavataan ympäri maailman, napa-alueilta päiväntasaajalle ja vuoristoista merten syvänteisiin.


title: Karhukaiset

text: Helpoiten karhukaisia löytää erilaisista jäkälistä ja sammaleista. Muita tyypillisiä ympäristöjä ovat dyynit, rannat, suot ja merien tai järvien rannat, joissa karhukaisia voi esiintyä jopa 25 000 eläintä litrassa.


title: Karhukaiset

text:
Karhukaiset ovat erittäin kestäviä eläimiä. Niitä on tavattu kuumista lähteistä, Himalajan huipuilta yli 6 000 metrin korkeudesta, ikijään alta ja valtameren pohjasta yli 4 000 metrin syvyydestä. Periaatteessa karhukaisen ainoa tarve on kosteus, mutta siitäkin se voi tinkiä pitkiksi ajoiksi. Ne ovat yksi harvoista eläinryhmistä, jotka pystyvät pysäyttämään aineenvaihduntansa ja siirtymään kryptobioosiin.
Useat lajit selviävät lähes kymmenen vuotta kuivuneessa tilassa. Lepotilassa eläimen aineenvaihdunta laskee alle 0,01 prosenttiin normaalista ja vesipitoisuus 1 prosenttiin. Lepotilan salaisuus on trehaloosi-niminen sokeri, jonka on havaittu olevan erinomainen veden korvike.


title: Karhukaiset

text: Karhukaisten tiedetään selvinneen lepotilassa seuraavista ääriolosuhteista:


title: Matoäyriäiset

text:
Matoäyriäiset ("Pentastomida") on leukajalkaisten äyriäisten alaluokka. Matoäyriäisillä ei ole raajoja, mutta eturuumiissa on kaksi paria koukkukynsiä. Niillä ei ole hengitys- verenkierto- tai ruoansulatuselimiä. Ne elävät loisina selkärankaisten hengityselimissä. Aikuiset matoäyriäiset ovat 1–14 cm:n pituisia.Ennen näiden eläinten katsottiin olevan nivelmatoihin kuuluva alajakso, ja niitä kutsuttiin "punkkimadoiksi". Kuitenkin nahanluonti, siittiöiden rakenne ja DNA-tason tuntomerkit osoittivat ne äyriäisiksi.
Matoäyriäislajeja tunnetaan noin 90. Tunnetuin laji on koiran nenä- ja otsaonteloissa loisiva kuonomato ("Linguatula serrata").


title: Fire Emblem

text: Fire Emblem () on sarja strategisia roolipelejä. Pelien suunnittelija on Nintendon sisäinen yksikkö Intelligent Systems, ja julkaisijana toimii Nintendo itse. Fire Emblemiä pidetään laajalti yhtenä taktisten roolipelien suurimmista pioneereista.


title: Fire Emblem

text: Fire Emblem -sarjan pelit ovat tyypillisiä vuoropohjaisia strategiapelejä, joihin on upotettu paljon elementtejä tietokoneroolipeleistä. Pelien erityispiirteinä on tarinan suuri osuus: tarinaa kuljetetaan hahmojen välisten keskustelujen kautta. Jokainen pelaajan ohjaama yksikkö on oma hahmonsa ja kehittyy taidoissa omaa tahtiaan. Hahmoilla on kullakin oma hahmoluokkansa, joihin lukeutuu sarjan eri osista riippuen muun muassa muodonmuuttajia, maageja, jousiampujia sekä ritareita. Kukin luokka erikoistuu tiettyihin asetyyppeihin, kuten miekkoihin tai jousiin, ja hahmot myös kehittyvät aseidensa käyttämisessä. Kullakin luokalla on omat vahvuutensa ja heikkoutensa. Hahmojen kehittyessä niiden luokkaa voi usein vaihtaa voimakkaampaan. Eräs sarjan keskeisimmistä pelimekaniikoista on pelihahmojen pysyvä kuolema niiden kaatuessa taistelussa. Tällöin hahmoa ei enää voi käyttää loppupelin aikana taisteluissa ollenkaan, ellei peliä jatketa aiemmasta tallennuskohdasta. Usein hahmo myös katoaa pelin jäljellä olevasta tarinasta kokonaan. Muutamissa uudemmissa peleissä on kuitenkin mahdollista valita pelitila, jossa kaatuneet hahmot vetäytyvät kyseisestä taistelusta, ja niitä voi taas käyttää seuraavassa. Pelit sijoittuvat fantasiamaailmoihin.


title: Fire Emblem

text: Ensimmäisen kerran "Fire Emblem" tuli muualla maailmassa suuren yleisön tietoon "Super Smash Bros. Melee" -pelin myötä. Pelissä esiintyy kaksi "Fire Emblem" -hahmoa, Marth ja Roy. Marth esiintyy sarjan ensimmäisessä "(Ankokuryū to hikari no tsurugi)", kolmannessa "(Monshō no nazo)" ja yhdennessätoista "(Shadow Dragon)" -pelissä, ja Roy sarjan kuudennessa osassa "(Fūin no tsurugi)", joka ilmestyi hieman "SSBM":n ilmestymisen jälkeen. "SSBM":n jatko-osassa "Super Smash Bros. Brawl" Marth esiintyy jälleen kerran mukanaan "Path of Radiance"-pelin päähahmo Ike.


title: Fire Emblem

text: Ensimmäinen Japanin ulkopuolella julkaistu varsinainen "Fire Emblem" -peli oli sarjan seitsemäs osa, GBA:lle tehty "Fire Emblem: rekka no ken", joka julkaistiin muualla maailmassa vuonna 2004 nimellä "Fire Emblem".


title: Fire Emblem

text:
Fire Emblem -sarjan pelejä on tähän mennessä julkaistu yhteensä 16 osaa, joista 15 Nintendon eri konsoleille sekä yksi ("Fire Emblem Heroes") Android ja iOS -alustoille. Sarjan kuusi ensimmäistä osaa julkaistiin vain Japanissa. Sarjan peleistä muutamat ovat paranneltuja versioita aiemmista osista, kuten "Shadow Dragon" ("Ankokuryū to hikari no tsurugi") sekä "Echoes: Shadows of Valentia" ("Gaiden"). "Fates" koostuu kolmesta erillisestä, toisiaan lähellä olevasta versiosta: "Birthright", "Conquest" ja "Revelation".
"Fire Emblem: monshō no nazo"-pelin pohjalta tehtiin myös kaksiosainen OVA-animesarja.


title: Kinematiikka

text: Kinematiikka eli geometrinen liikeoppi on mekaniikan ala, joka tutkii kappaleiden liikettä geometriselta kannalta kiinnittämättä lainkaan huomiota liikkeen syihin tai niihin voimiin, jotka vaikuttavat liikkeeseen. Kinematiikka on perustana dynamiikalle eli voimaopille.


title: Kinematiikka

text: Kinematiikan alaan kuuluvat esimerkiksi käsitteet tasainen liike, tasaisesti kiihtyvä liike ja tasainen pyörimisliike sekä niihin liittyvät suureet kuten nopeus, kiihtyvyys, kulmanopeus ja niillä suoritettavat laskutoimitukset.


title: Kinematiikka

text: Liikettä yritettiin mallintaa jo hyvin aikaisessa vaiheessa. Antiikin Kreikan Aristoteleen mukaan kappaleet liikkuivat vain suoria pitkin. Tällöin kivi, joka heitetään vinosti ylös, lentäisi ensin suoraan huippukorkeuteensa, jonka jälkeen se putoaisi kohtisuorasti alas maahan. Keskiajalla Aristoteleen mallia parannettiin niin sanotulla impetus-teorialla:


title: Kinematiikka

text: Kun kivi ammuttiin tykillä taivaalle, sai se impetusta. Kappale liikkuisi suoraa rataa niin kauan kuin sillä olisi impetusta enemmän kuin sillä oli painoa. Kun impetusta oli vähemmän kuin painoa, lentäisi kappale ympyrän muotoista rataa, ja kun impetus loppui, niin tällöin kivi putosi kohtisuoraan alas.


title: Kinematiikka

text: Kinematiikkaa vaivasi pitkään suoran ja ympyrän pyhyys: alussa kaikki liikeradat taivaankappaleiden liikkeistä putoamisliikkeeseen maan päällä yritettiin mallintaa ympyröiden ja suorien avulla. Tästä seurasi muun muassa episykliteoria, joka esitti kaikki tähtien liikkeet ympyröiden avulla. Ongelmaksi muodostui se, että planeettojen liikkeiden selittämiseen ympyröitä tarvittiin tavattoman suuri määrä, mikä ei ollut kovinkaan tyydyttävä ratkaisu ympyräliikkeen ihannoijillekaan.


title: Kinematiikka

text: Galileo Galilei osoitti kokeellisesti, että putoamisliike on tasaisesti kiihtyvää ja että heitetyn kappaleen liikerata on likimain paraabelin muotoinen. Samoihin aikoihin Kepler osoitti, että planeettojen kiertoradat ovat ellipsin muotoisia. Tässä vaiheessa oli kyseessä vain kinemaattinen kuvaus, sillä näihin liikkeisiin vaikuttavia voimia ei tunnettu, ennen kuin Newton myöhemmin esitti gravitaatiolain.


title: Kinematiikka

text: Suhteellisuusteoria merkitsi muutosta myös kinematiikkaan, sillä sen mukaan sekä etäisyydet että aikavälien pituudet riippuvat käytetystä koordinaatistosta ja siten kappaleen liiketilasta.


title: Suffocation

text: Suffocation on yhdysvaltalainen tekninen death metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 1989 New Yorkissa. Suffocationia pidetään yleisesti "brutal death metal" -alalajin alkuunpanijana.


title: Suffocation

text: Suffocation koostuu laulaja Frank Mullenista, kitaristi Terrance Hobbsista, kitaristi Guy Marchaisista, basisti Derek Boyerista ja rumpali Mike Smithistä. Yhtye hajosi vuonna 1998, mutta perustettiin uudelleen vuonna 2003 muutamien jäsenten vaihduttua. Vuonna 2012 yhtyeen alkuperäisjäsen, rumpali Mike Smith erosi yhtyeestä. Hänen tilalleen tuli yhtyeessä aiemminkin ollut Dave Culross. Yhtye on luultavasti saanut nimensä Obituaryn kappaleesta "Suffocation".


title: Lech

text: Lech [] () on 264 kilometriä pitkä Tonavan sivujoki. Se alkaa Itävallan Alpeilta Vorarlbergista, Formarinsee-järvestä 1 865 metrin korkeudelta ja virtaa pohjoiskoilliseen. Se ylittää Saksan rajan muodostaen 12 metriä korkean putouksen ja virtaa kapeaan solaan ja sitten Füssenin tasangon (786 metrin korkeudella), Baijerin maakunnan, Füssenin kaupungin ja Forggensee-tulvajärven läpi. Järven jälkeen joki muodostaa kosken ja putouksen, minkä jälkeen se virtaa kauemmas pohjoiseen ohittaen Schongaun ja Augsburgin kaupungit, minkä jälkeen Wertachjoki liittyy siihen ennen kuin se itse valuu Tonavaan juuri Donauwörthin kaupungin eteläpuolella. Lech on purjehduskelvoton vuolautensa ja soraisuutensa vuoksi, mutta erilaisia melontaretkiä joessa järjestetään. Jokeen on myös rakennettu useita vesivoimalaitoksia ja tekojärviä.


title: Lech

text: Neuschwansteinin linnasta läheltä Füssenia avautuu erityisen kaunis näkymä Lechin laaksoon.


title: Lech

text: Lechin varrella on tapahtunut useita historiallisia käännekohtia:


title: Misery Index

text: Misery Index on yhdysvaltalainen death metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 2001 Baltimoressa, Marylandissä. Yhtye koostuu basisti-laulaja Jason Nethertonista, kitaristi Sparky Voylesista, kitaristi Mark Kloeppelista ja rumpali Adam Jarvisista.


title: Misery Index

text: Misery Index sekoittaa musiikkiinsa vaikutteita hardcore punkista, grindcoresta ja death metalista. Ominaista Misery Indexin kappaleille ovat toisaalta nopeat tempot ja aggressiiviset blast beatit, toisaalta hitaat ja raskaat breakdownit.


title: Misery Index

text: Yhtyeen sanoitukset käsittelevät yksinomaan poliittisia ja sosiaalisia aiheita arvostellen pääosin länsimaista yhteiskuntaa ja kulttuuria.


title: Uskontojen uhrien tuki

text: Uskontojen uhrien tuki UUT ry on vuonna 1987 perustettu ja vuonna 1993 rekisteröity sitoutumaton yhdistys, jonka tavoitteena on tukea uskonnollisissa yhteisöissä vaikeuksiin joutuneita ihmisiä ja näiden läheisiä.


title: Uskontojen uhrien tuki

text: Yhdistys pyrkii ehkäisemään ongelmia käsittelemällä julkisesti asioita, jotka aiheuttavat ahdistusta uskonnollisten yhteisöjen jäsenille. Yhdistys toimii valtakunnallisesti ja sen kotipaikka on Helsinki.