title: Donatolaisuus

text: Donatolaiskiista oli ensimmäinen ekklesiologinen kiista. Muun muassa Augustinus vastusti donatolaisia jyrkästi: hänen mukaansa papin henkilökohtainen arvottomuus ei hänen mukaansa tehnyt sakramenttien pätevyyttä kyseenalaiseksi. Maanpäällinen kirkko on pyhien ja syntisten sekoittunut kokonaisuus ("corpus permixtum") ja syntiset tuomitaan vasta aikojen lopussa. (Tämä näkemys vastustaa vastaavasti myös pelagiolaisuutta.)


title: Donatolaisuus

text: Donatolainen kirkko oli vahvimmillaan noin vuonna 400, jolloin se käsitti yli puolet Pohjois-Afrikan kristityistä. Donatolaiset olivat kannanotoissaan hyvin jyrkkiä; heidän asiaansa tutkittiin kirkolliskokouksissa (esimerkiksi Karthagossa vuonna 411), ja keisari riisti heiltä kansalaisoikeudet vuonna 414, jolloin donatolaiset muodostivat vapaakirkon, joka periaatteessa torjui kirkon ja valtion yhteyden. Donatolainen kirkko kuitenkin käytännössä kukistui, ja 600-luvulla donatolaiset katosivat lopullisesti arabien valloittaessa Pohjois-Afrikan.


title: Donatolaisuus

text: 1500-luvun radikaalireformaatiolla oli selviä aatteellisia yhtymäkohtia donatolaisiin (vrt. anabaptismi).


title: Manaus (kaupunki)

text: Manaus on Amazonasin osavaltion pääkaupunki Luoteis-Brasiliassa. Kaupungissa on noin kaksi miljoonaa asukasta.


title: Manaus (kaupunki)

text:
Manaus sijaitsee lähellä Rio Negron ja Amazonin yhtymäkohtaa, joka tunnetaan nimellä Encontro das Águas (suom. "vesien tapaaminen"). Happaman tummavetisen Rio Negron ja vaalean sedimenttipitoisen Amazonin yhteenvirtaus on turistinähtävyys. Matkaa valtameren rannikolle on 1 500 km, mutta Manausin satamaan pääsee valtamerikelpoisilla aluksilla.
Keskimääräinen ylin lämpötila on ympäri vuoden 30–33 astetta, yön alin noin 23 astetta. Sadetta saadaan heinä-, elo- ja syyskuussa alle 100 mm kuukaudessa, maalis- ja huhtikuussa yli 300 mm kuukaudessa.


title: Manaus (kaupunki)

text: Manaus sai alkunsa São José da Barra -linnakkeena, jonka portugalilaiset uudisasukkaat perustivat puolustukseksi Espanjan Amazon-joen kautta tekemiä hyökkäyksiä vastaan. 13. marraskuuta 1832 uudisasutus nimettiin Manausiksi paikalla aiemmin asuneen ”manaós”-alkuasukasheimon mukaan. Nimi merkitsee heimon kielellä ”Jumalan äitiä”. 24. lokakuuta 1848 Manaus sai kaupunkistatuksen, ja nimekseen Cidade da Barra do Rio Negro. Vuonna 1850 Amazonasista tuli provinssi, ja vuonna 1856 kaupungin nimi palautettiin entiselleen, virallisesti muotoon ”Cidade de Manaus”.


title: Manaus (kaupunki)

text: Vuosina 1890–1920 vulkanointiprosessin keksimisen mahdollistama ”kumibuumi” rikastutti kaupunkia. Sitä kutsuttiin "tropiikin Pariisiksi". Koillis-Brasiliasta virtasi siirtolaisia kumikaupan tuomaa vaurautta etsimään. Vuoden 1920 paikkeilla kumin hinta kuitenkin putosi rajusti Kaakkois-Aasian plantaasien menestyksen ansiosta, ja Manaus vajosi uudestaan köyhyyteen.


title: Manaus (kaupunki)

text: Kompensoidakseen kumikaupan hiipumisen aiheuttamaa lamaa Brasilian hallitus perusti Manauksesta vapaakauppa-alueen 1967. Verohelpotukset houkuttelivat kaupunkiin teollisuutta.


title: Manaus (kaupunki)

text: Nykyisin kaupungissa on noin 600 tehdasta, jotka tarjoavat noin puoli miljoonaa työpaikkaa.


title: Manaus (kaupunki)

text: Manauksen väkiluku on kasvanut vuoden 1991 noin miljoonasta 1.8 miljoonaan vuoden 2010 väestönlaskentaan mennessä, ja vuoden 2015 arviolta yli kahteen miljoonaan.


title: Manaus (kaupunki)

text: Nopeasti kasvaneen kaupungin infrastruktuuri ja asuntokanta eivät ole pysyneet vauhdissa mukana. Virallisten tilastojen mukaan 15 % asukkaista elää slummeissa – osuus on selvästi suurempi kuin koko Brasilian keskiarvo. Joka neljännestä talosta puuttuu juokseva vesi. Viemäröinti on kunnollinen vain joka kymmenennellä – viemärijärjestelmä on ajalta, jolloin kaupungissa oli satatuhatta asukasta.


title: Manaus (kaupunki)

text: Manauksen oopperatalo on tunnettu sekä renessanssiarkkitehtuuristaan että musiikkiesityksistään. Se valmistui vuonna 1892. Siellä järjestetään monenlaisia esityksiä elokuvajuhlista alkaen.


title: Donatus

text: Donatus Suuri (300-luku) oli Karthagon piispa. Hän perusti varhaisella 300-luvulla donatolaisuuden nimellä tunnetun lahkon. Lateraanikokous tuomitsi hänet ja hänen oppinsa harhaoppiseksi vuonna 313.


title: Donatus

text: Donatus jatkoi lahkonsa johdossa huolimatta kirkon tuomiosta ja vainoista. Elokuussa 347 keisari Constans I karkotti hänet Galliaan. Hänen uskotaan kuolleen maanpaossa noin vuonna 355.


title: Pixar

text: Pixar on tietokoneanimaatioihin erikoistunut yhdysvaltalainen animaatiostudio.


title: Pixar

text: Yhtiö sai alkunsa Lucasfilmin digitaalisesta animaatio-osastosta. Steve Jobs, yksi Applen perustajista, osti osaston George Lucasilta vuonna 1986. Jobs ja Edwin Catmull perustivat sen pohjalta uuden yhtiön.


title: Pixar

text: Pixar pyrki aluksi kehittämään vaativaan käyttöön sopivia tietokonejärjestelmiä, mutta tässä yhtiö onnistui heikosti. Sen sijaan John Lasseterin tekemät lyhyet animaatiot, joilla järjestelmää esiteltiin, herättivät suurta ihastusta. Näistä lyhytfilmeistä tunnetuin on Luxo Jr., jonka päähahmo esiintyy myös Pixarin tunnuksessa.


title: Pixar

text: Pixarin menestystarina alkoi, kun yhtiö solmi Disneyn kanssa sopimuksen pitkien animaatioelokuvien tuottamisesta.


title: Pixar

text: Pixar ei ole pelkästään animaatiostudio vaan myös animaatioteknologian kehittäjä. Yhtiön mallinnusohjelmaa RenderMania käytetään useiden elokuvien erikoistehosteiden viimeistelyyn. Ohjelmaa on käytetty muun muassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa, "Matrix"-elokuvissa sekä luonnollisesti Pixarin omissa animaatioelokuvissa.


title: Pixar

text: 24. tammikuuta 2006 The Walt Disney Company ilmoitti ostavansa Pixarin 7,4 miljardilla dollarilla. Sopimuksen mukaan Steve Jobsista tuli Disneyn hallituksen jäsen ja suurin yksittäinen omistaja. Pixar säilyi osittain erillisenä yksikkönä, ja sen tekemät elokuvat saivat brändin Disney Pixar.


title: Aelius Donatus

text: Aelius Donatus (300-luku) oli roomalainen grammatiikan opettaja. Vielä uudella ajallakin käytettiin Donatuksen kielioppia "Ars minor" latinan alkeisopetuksessa.


title: Manaus

text: Manaus tarkoittaa kahta, sisällöltään päinvastaista toimintaa: Toisaalta se merkitsee henkiolentojen esiin kutsumista, toisaalta "eksorkismia" (kreikan sanasta "eksorkismos") eli pahojen henkien pois karkottamista. Manauksen käsite on hyvin vanha ja edelleen osa useita uskontoja. Aasialaisissa kulttuureissa usko pahoihin henkiin on ollut kautta aikojen vahva, ja myös eksorkismi on säilynyt osana kulttuuria. 2000-luvun alussa Afrikan kristittyjen (esimerkiksi Nigeriassa) keskuudessa on huomattu harjoitettavan eksorkismia.


title: Manaus

text: Suomen kielen sanat "manaus" ja "manaaminen" ovat germaanisia lainoja (vrt. , ), eivätkä ne ole sukua suomen sanoille "mana" ja "manala". Manaus tarkoittaa myös kirosanaa eli loukkaavaa ilmaisua taikka kirousta, joka yleensä huutamalla langetetaan toisen ihmisen päälle ja siten yritetään tuottaa tälle haittaa tai vahinkoa. (Polynesialaisissa kielissä "mana" on näkymätön yliluonnollinen voima, jota voi olla esineessä, eläimessä tai ihmisessä.)


title: Manaus

text: Manauksen suorittava henkilö eli "manaaja" on usein pappi taikka šamaani tai muu sellainen henkilö, jolla uskotaan olevan erityisiä henkivoimia tai taitoja.


title: Manaus

text: Yksinkertaisimmillaan manaaminen tapahtuu vetoamalla joko toisaalta henkivoimiin tai toisaalta jumaluuteen kuten Jumalaan tai Kristukseen, ja käskemällä riivaajaa poistumaan. Manaaja saattaa käyttää myös taika- ja uskonnollisia välineitä, kuten loitsuja, jumalilta pyytämistä eli rukousta, eleitä, ikoneja tai amuletteja ja vihkivettä. Manauksen tehon uskotaan perustuvan joko jumaluuden tai jonkin hyväntahtoisen henkiolennon vaikutukseen taikka manaajan käyttämien sanojen, symbolien tai rituaalien tehoon.


title: Manaus

text: Yleensä riivattua eli "possessoitua" henkilöä ei pidetä vastuussa pahoista teoistaan tai riivaajan paikallaolosta. Manaaminen käsitetään siksi kristinuskossa enemmänkin vapauttamisena kuin rankaisemisena. Paholaisen poishäätämistä, päin vastoin kuin noituuden harjoittamista, ei ole pidetty pahana asiana, vaan osoituksena hengellisyydestä.


title: Manaus

text: Jeesus karkotti Raamatun mukaan demoneita, eikä karkottaminen tapahtunut vahvempaan demoniin viittaamalla, vaan nämä tunnistivat Jeesuksen ”Messiaana”. Katolisessa kirkossa manaaminen, oikeammin eksorkismi, on edelleen käytössä, muun muassa kasteen yhteydessä. Paavi Johannes Paavali II määräsi, että jokaisella hiippakunnalla on oltava ainakin yksi manaaja eli eksorkisti. Eksorkistien koulutus on myös kasvanut katolisessa kirkossa 2000-luvulla. Myös Suomessa toimivalla katolisella kirkolla on yksi eksorkisti. Helsingin piispa Teemu Sipon mukaan kuka tahansa pappi ei voi ryhtyä häätämään pahoja voimia, sillä työ vaatii kokemusta ja koulutusta.


title: Manaus

text: Luterilaisen kirkon virallinen oppi, kuten se esitetään Upsalan kokouksen päätöksessä vuodelta 1593, on, että manaamista ei tuomita, mutta pahan karkottamisessa käytettävää sanamuotoa ”Lähde ulos!” suositellaan lievennettävän muotoon ”Väisty pois!”. Päätöksen mukaan seremonia sopii hyvin kastetoimituksen yhteyteen.


title: Manaus

text: Suomessa paholaisen poishäätäminen liittyi tavanomaisena toimenpiteenä luterilaiseen seurakuntaan liittymiseen eli kasteeseen, sillä suomalaisen piispan Mikael Agricolan kastekaava sisältää paholaisen häätömanauksen. Suomen evankelis-luterilainen kirkko luopui eksorkismista kasteessa vuonna 1886. Joissakin muissa evankelis-luterilaisissa kirkossa sitä edelleen käytetään. Ortodoksisessa kirkossa eksorkismi kuuluu edelleen kasteeseen.


title: Manaus

text: Manaamisen on tuonut yleiseen tietoisuuteen muun muassa vuonna 1973 julkaistu kauhuelokuva "Manaaja", joka otti vaikutteita katolisesta manausperinteestä ja kansantaruista.


title: Manaus

text: Rooman katolisen arkkihiippakunnan tunnetun eksorkistin isä Gabriele Amorthin mukaan elokuva "Manaaja" on sisällöltään tarkka ja perustuu tositapahtumiin, joskin erikoisefektit ovat liioiteltuja. Hänen mielestään mahdollisimman monen pitäisi nähdä elokuva, jotta ”ihmiset tietäisivät, mitä me teemme”.


title: CeBIT

text: CeBIT on Hannoverissa Saksassa vuosittain järjestettävä tietotekniikka- ja tietoliikennealan messutapahtuma. Messualueen koko on 400 000 m² ja kävijämäärä noin 700 000. Vuoden 2016 messut järjestetään 14. – 18. maaliskuuta.


title: CeBIT

text: Vuoden 2008 messuille osallistui 5 845 näytteilleasettajaa 77 maasta. Kävijöitä messuilla oli yhteensä 495 000, joista 100 000 Saksan ulkopuolelta.


title: CeBIT

text: Nimi CeBIT tulee sanoista "Centrum der Büro- und Informationstechnik" ().


title: CeBIT

text: Yhdysvalloissa on pidetty oma CeBIT-tapahtuma vuodesta 2003.


title: Kašmirvilla

text: Kašmirvilla (toisinaan kashmirvilla) on korkealla Aasian vuoristoissa elävästä kašmirvuohesta saatavaa hienolaatuista villaa, jonka erityismuoto on pohjoisintialainen pashminavilla. Se on vuosisatojen ajan ollut erityisen haluttua villan pehmeyden, keveyden, helpon kerimisen, vahvuuden ja lämmittävyyden vuoksi. Nimensä se on saanut Pohjois-Intiassa sijaitsevan Kashmirin alueen mukaan, mistä se ensi kerran kulkeutui suuremmissa määrin Eurooppaan brittien mukana.


title: Kašmirvilla

text: Alkuaan Tiibetistä kotoisin oleva kašmirvilla tunnettiin jo roomalaisaikana. Kiinan, Mongolian ja Tiibetin lisäksi kašmirvillaa tuotetaan Iranissa, Turkissa, Afganistanissa, Irakissa, Kashmirissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Kašmirvilla

text: Vuohilajikkeita on kymmenisen kappaletta. Monista yrityksistä huolimatta eläimiä ei ole saatu tuottamaan tätä hienompaa alusvillaa Euroopan ilmastossa yhtä hyvin. Vuohien karheampi päällysvilla eroaa alusvillasta huomattavasti, eikä se sovellu hienoista hienoimman villan valmistamiseen. Aasian viileissä ilmastoissa kašmirvuohi kasvattaa talven varalle erityisen lämpimän alusvillan, jonka se ravistelee yltään lämpimän kevään saapuessa. Vuohipaimenet keräävät osan villasta maasta, mutta elannon vuoksi eläimiä autetaan mekaanisin keinoin. Tämän jälkeen likainen raakavilla pestään, kuivataan ja lajitellaan värin sekä hienouden mukaan. Raaka-aine keritään langoiksi ja lopulta se päätyy vaatteisiin. Käyttökohteiden määrä on äärimmäisen laaja.


title: Kašmirvilla

text: Yksi eläin tuottaa vuodessa vain noin 500 grammaa käyttökelpoista kuitua, jonka seulominen vie suuresti aikaa. Tästä määrästä vain 150 grammaa on korkealaatuista aluskarvaa, joka on päälliskarvaa hienompaa ja selittää suurimmaksi osin hintaerot eri vaatteiden välillä. Jotta vuohen tuottama kuitu määriteltäisiin kašmiriksi, tulee sen olla alle 18,5 mikrometriä leveydeltään ja 3,175 senttiä pituudeltaan.


title: Kašmirvilla

text: Maailmanlaajuinen villatuotanto on vuodessa noin 1,3 miljoonaa tonnia, mistä puhtaan kašmirvillan osa on vain noin 6 500 tonnia. Kysyntä kašmirille on loputon, tuotanto taas rajattu.


title: Kašmirvilla

text: Kašmirvuohia ja mohair-villaa tuottavia angoravuohia risteyttämällä on saatu aikaan cashgoravuoheksi kutsuttu rotu.


title: Kašmirvilla

text:
Kašmirvilla on hienompaa, pehmeämpää ja lämpimämpää kuin muut villatSuomi–Mongolia-seura .
Kašmirvilla on ihoa hyväilevää, kevyttä, hengittävää ja haurasta. Toisaalta kašmirvilla nukkaantuu niin kuin villat yleensä.


title: Kašmirvilla

text: Kašmirvillaa on saatavilla useaa eri laatua. Koska tuotanto on niin hajaantunut, sekaan mahtuu paljon halvempaa, kehnolaatuista kašmiria, josta valtaosa alle sadan euron neuleista on luotu. Korkeatasoiset kašmirneuleet maksavat 200 eurosta ylöspäin ja kašmirin käsittelyssä Skotlanti on vuosien saatossa osoittautunut erityisen tasokkaaksi. Tässä maassa on vuosisataiset perinteet villan kutomisessa ja – toisin kuin Aasiassa – kutomot ovat hyvin vaativia sertifioinnin ja laatutason suhteen. Tästä todisteena esimerkiksi The Scottish Cashmere Clubin kaltaiset järjestöt.


title: Kašmirvilla

text: Esimerkiksi Mongoliasta on alkanut tulla alan teollistumisen myötä huonompilaatuista kašmirvillaa. Huonompaa kašmirvillaa saa halvemmalla, samoin kuin kašmirvillan ja muiden kuitujen seosta.


title: Kašmirvilla

text: Kašmirvilla on tuuletuksessa puhdistuvaa ja sitä ei tarvitse pestä kuin harvoin. Kašmirvillaisia vaatteita täytyy käsitellä ja pestä hellävaroen välttäen kovakouraisia otteita ja mekaanista muokkausta. Pesu tapahtuu haaleassa vedessä neutraalilla pesuaineella. Kašmirvaatteet voidaan pestä käsin kylmässä vedessä tai hienopestä koneessa pesupussissa kašmirvillalle tarkoitetulla pesuaineella.


title: Fiat

text: Fiat Automobiles on Fiat Chrysler Automobiles (FCA) -konserniin kuuluva, FCA Italy S.p.A. -yhtiön omistama italialainen henkilöautojen valmistaja. Yrityksen tärkeimmät tuotantolaitokset sijaitsevat Torinossa, Italiassa. Fiat Professional on Fiat Automobilesin sisaryritys, joka puolestaan valmistaa kevyitä Fiat-hyötyajoneuvoja.


title: Fiat

text: Nimi "Fiat" tulee sanoista "Fabbrica Italiana Automobili Torino (Torinon italialainen autotehdas)" ja on myös latinan sana "tulkoon". Fiatin perusti Giovanni Agnelli Torinossa vuonna 1899, ja yritystä on perinteisesti aina johtanut joku Agnellin suvun jäsenistä.


title: Fiat

text: Lokakuussa 1898 torinolainen Giovanni Battista Ceirano perusti, hänen polkupyöriä valmistaneessa yrityksessään työskennelleen nuoremman veljensä Matteon kanssa, Ceirano Giovanni Battista & C. -nimisen yhtiön. Alkuvuodesta 1899 heidän yhtiönsä oli tarkoitus alkaa valmistaa insinööri Aristide Facciolin suunnittelemaa kevyttä kaksipaikkaista autoa, joka oli varustettu Aristiden itsensä suunnittelemalla 3,5 hv:n, 663 cm³:n kaksisylinterisellä moottorilla ja kaksinopeuksisella vaihteistolla. Giovanni Battistan ja Matteon autolle annettiin nimi "Welleyes" heidän valmistamiensa polkupyörien nimen mukaisesti, ja sille oli odotettavissa kaupallista menestystä, mutta heidän tuotantotilojensa rajallinen koko ei mahdollistanut laajamuotoisemman autojen valmistuksen aloittamista, joten he päättivät myydä autonsa patenttioikeudet torinolaiselle liikemieskonsortiolle, joka perusti auton valmistamista varten "Fabbrica Italiana Automobili Torino" (F.I.A.T.) -nimisen yhtiön. Neljä kuukautta kaupan jälkeen markkinoille tulee Fiatin ensimmäinen henkilöauto, Ceiranon veljesten Welleyes-patenttiin perustuva "FIAT 3 ½ HP".


title: Fiat

text: Ensimmäistä mallia valmistettiin vuosina 1899 – 1900 n. 20 kappaletta. Vuonna 1900 markkinoille tuotiin tehokkaampi Fiat 6 HP, jonka vuotta myöhemmin korvasivat Fiat 8 HP sekä suurempi 10 HP. Vuosituotanto kasvoi 134 autoon ja yhtiö aloitti tuotteidensa viennin Ranskaan ja Britanniaan sekä Yhdysvaltoihin. Viimeksi mainittuun Fiat perusti vuonna 1908 autoja valmistaneen tytäryhtiön. "American F.I.A.T. Automobile Company" oli toiminnassa vuosien 1910 – 1918 välisenä aikana.


title: Fiat

text: Vuonna 1908 markkinoille tuotu Tipo 1 oli yhtiön ensimmäinen massatuotantomalli. Fiatin ensimmäinen kilpa-auto oli vuoden 1914 Ranskan Grand Prix -kilpailua varten valmistettu "S 57/14". Autossa oli 135-hevosvoimainen, 4,5-litrainen moottori. Ensimmäisen maailmansodan mentyä ohi, yhtiö jatkoi toimintaa myös autokilpailujen saralla.. Ensimmäinen täysin uusi, sodan jälkeinen malli oli vuoden '19 Fiat 501. Mallissa oli 1,45-litrainen nelisylinterinen sivuventtiilimoottori, joka perusversiossa antoi tehoa 23 hv. Tehokkaimman "501 SS":n teho oli 30 hv. Mallista tuli yhtiön ensimmäinen suurmenestys, vuoden 1926 loppuun menessä mallia oli eri koriversioina myyty lähes 70 000 kappaletta.


title: Fiat

text: Fiatin ensimmäinen uusi, sodan jälkeinen kilpamalli, oli vuoden 1920 Fiat 801. Vuonna 1921 yhtiöltä tuli markkinoille loistokas, 6,8-litraisella V12-moottorilla varustettu 502 eli "Superfiat". Vuonna 1922 Grand Prix -radoille tuotiin malli 804. Mallin voimanlähteenä toimi 2,0-litrainen kuusisylinterinen rivimoottori ja sillä otettiin kärkisija vuoden 1922 Ranskan- ja Italian Grand Prix'ssä. Vuonna 1923 sen korvasi ahdetulla 8-sylinterisellä rivimoottorilla varustettu 805. Vuonna 1924 englantilainen kilpa-ajaja Ernest Eldridge saavutti vuoden 1908 "SB4":n perustalle rakennetulla Fiat Mefistofelella maanopeusennätyksen. Auton huippunopeudeksi kirjattiin 234,980 km/h.


title: Fiat

text: Vuonna 1925 Fiat toi markkinoille mallin 509, jota valmistettiin neljän vuoden aikana yli 92 000 kappaletta. Malli oli kevyt ja taloudellinen; voimanlähteenä siinä oli 1,0-litrainen nelisylinterinen rivimoottori. Kauden 1927 GP-radoille esiteltiin monoposto-korilla varustettu malli 806, jonka 1500-kuutioinen V12-moottori kehitti tehoa 187 hv @ 8500 r/min. Autolla otettiin voitto vuoden 1927 Milanon Grand Prix'ssa. Tämän kilpailun jälkeen Fiat vetäytyi autourheilusta ja keskitti voimavaransa autojen massatuotantoon.


title: Fiat

text: Vuonna 1932 Fiat toi markkinoille 508 Balilla -mallinsa, joka nousi suureen suosioon. Vuonna 1937 sen korvasi Nuova Balilla 508 C, josta kehittyi edelleen "1100"-sarja, joka pysyi tuotannossa vuoteen 1953 asti. Kahden ensimmäisen valmistusvuotensa aikana Fiat 508 C / 1100 -malleja valmistettiin n. 57 000 kappaletta, joka tekee siitä Fiatin siihen asti myydyimmän auton. Kaikkiaan vuosien 1937 – 1953 välisenä aikana valmistettiin n. 181 000 kappaletta Fiat 508 C / 1100 -mallisarjan autoa. 508-mallin myötä Fiat laajensi valmistusta lisenssivalmistajien avulla. Näitä olivat ranskalainen SIMCA, saksalainen NSU-Fiat ja puolalainen Polski-Fiat.


title: Fiat

text: Vuonna 1935 yhtiö toi markkinoille virtaviivaisen Fiat 1500:n, joka on yksi ensimmäisistä autoista maailmassa, jonka suunnittelussa käytettiin apuna tuulitunnelia. Mallin 1500 cm³:n moottori antoi tehoa 45 hv ja siivitti auton 115 km/h huippunopeuteen. Vuonna 1936 markkinoille tuotiin Fiat 500 ”Topolino”. Kyseinen malli oli intialaisen Premier Automobiles Limited -yhtiön ensimmäinen Fiat-perustainen malli, jonka valmistuksen se aloitti vuonna 1950. Vuonna 1937 508 "Balilla" korvattiin tuoreemmalla 508 C "Nuova Balilla" -mallilla ja vuonna 1949 "Topolinosta" tuli markkinoille päivitetty versio "500 C". Vuonna 1950 esiteltiin yhtiön ensimmäinen uusi, II maailmansodan jälkeinen malli Fiat 1400, joka oli myös yhtiön ensimmäinen itsekantavalla korilla varustettu auto. Vuonna 1952 esiteltiin samaa koria hyödyntänyt, mutta paremmalla varustuksella ja suuremmalla moottorilla varustettu "1900". Fiat 1400 oli espanjalaisen SEATin ja jugoslavialaisen Zastavan ensimmäinen henkilöautomalli. Itävaltalainen Steyr Daimler Puch elvytti henkilöautotuotantonsa 1950-luvun alussa Fiatin lisenssimallien valmistuksella. Seuraava uudella itsekantavalla korilla päivitetty malli oli vuoden 1953 1100-103. Vuoden 1954 Fiat Turbina -kaasuturbiiniauto hyödynsi konsernin huippuosaamista ja teknisiä innovaatioita.


title: Fiat

text: Vuonna 1955 markkinoille tuotiin takamoottorinen Fiat 600. Tästä pikkuautosta muokattiin myös kolmen penkkirivin tila-auto "Multipla". Vuonna 1957 "Topolinon" korvaajaksi esiteltiin Fiat Nuova 500. Vuonna 1964 Fiatin pikkuautoluokkaa täydennettiin hieman suurempikokoisella 850-mallilla. Valmistajansa tämän aikakauden suurinta luokkaa edustivat 1800- ja 2100 -mallit, jotka tulivat markkinoille vuonna 1959. Pari vuotta tämän jälkeen, vuonna 1961, valmistajan keskiluokkaan tuotiin mallit 1300 ja 1500. Vuonna 1966 näiden korvaajaksi esiteltiin 124. Turkkilainen Tofaş aloitti autojen valmistuksen tämän mallin lisenssiversiolla, samoin venäläinen AvtoVAZ. Vuonna 1966 Fiat osti osan autovalmistaja Ferrarista ja sai oikeuden "Dino"-nimen käyttöön. Fiat Dino -mallilla juhlistettiin yhtiön perustajista kenties merkittävimmän, Giovanni Agnellin syntymän 100-vuotispäivää. Vuonna 1969 valmistajansa malliston huipulle, "1900/2300"-mallien seuraajaksi, esiteltiin 130.


title: Fiat

text: Uudelle vuosikymmenelle Fiat tuli kahdella uudella, etuvetoisella mallilla, jotka molemmat saivat "Vuoden Auto Euroopassa" -tittelin. 1100-mallin korvasi vuonna 1969 markkinoille tullut 128. Toinen uutuus oli vuonna 1971 markkinoille tullut 127, joka korvasi takamoottorisen 850:n, vaikka malleja valmistettiinkin vielä parin vuoden ajan rinnakkain. Fiatille tuttuun tapaan, molemista uusista malleista tuli myyntimenestyksiä. Kulttiauton maineen saavuttaneen 500:n rinnalle tuotiin modernisti muotoiltu 126 vuonna 1972. Näihin aikoihin Fiat aloitti tehtaiden rakentamisen sekä Argentiinaan että Brasiliaan. 1970-luvun alussa Fiatin henkilöautotuotanto oli suurimmillaan. Kun mukaan lasketaan myös lisenssivalmistajien tuotteet, Fiat oli tuotannoltaan Euroopan suurin autojen valmistaja.


title: Fiat

text: Pienin kokoluokka oli edelleen suvereenisti Fiatin hallussa, mutta muissa luokissa kilpailu kiristyi 1970- ja 80-lukujen aikana. Kilpailun koveneminen keskittyi erityisesti keskiluokkaan, nykyiseen C-segmenttiin. Ylemmän keskiluokan 125:n seuraajaksi esiteltiin vuonna 1972 Fiat 132 ja alemmassa keskiluokassa 124:n korvasi 131 Mirafiori. Kyseinen malli oli vuosikymmeniin ensimmäinen, jonka mallitunnus koostui numerosarjan lisäksi myös nimestä. Tämä ennakoi Fiatin tulevaisuudessa muuttuvaa nomenklatuuria. Vuonna 1978 Bertonen futuristinen Ritmo korvasi 128:n.


title: Fiat

text: Minimalistinen Panda ja sen jälkeen esitelty Uno edustivat 1980-luvun muotoilukieltä. Molemmat mallit olivat Giugiaron studion muotoilemia. Itävaltalainen Steyr-Puch valmisti Pandasta nelivetoista versiota. Näitä malleja seurasi keskiluokan Tipo. Yhtiö paransi tuotteidensa laatua ruostesuojauksessa, ottamalla käyttöön täyssinkityt korit. Regata korvasi 131:n vuonna 1983.


title: Fiat

text: Fiatin suurinta luokkaa edusti vuonna 1985 markkinoille tullut Croma. Vuoden 1987 "1,9 TD i.d." -versio oli ensimmäinen massatuotettu henkilöauto suoraruisku-dieselillä, mutta Fiat ei jostain syystä rummuttanut asiaa millään lailla. Muut valmistajat alkoivat soveltaa samaa teknologiaa henkilöautojen moottoreihinsa vasta 1990-luvun aikana.


title: Fiat

text: 1990-luvun Fiat Marea sai kunnian olla maailman ensimmäinen massatuotettu ajoneuvo Common-Rail-dieselillä. Tämä innovaatio levisi nopeasti ja jotkin valmistajat tekivät siitä vakiovarusteen. Punto korvasi Unon ja Seicento Cinquecenton. Nämä mallit ovat Suomessa vähemmän tunnettuja.


title: Fiat

text: Regatan korvannut Tempra, sekä sen seuraajat Bravo/Brava sekä Marea menestyivät kohtuullisesti. Rajatummille koderyhmille suunnattua tarjontaa edustivat Multipla- ja Barchetta.


title: Fiat

text: Uuden vuosituhannen vaihtuessa myös Fiatin design vaihtui terävien ja pehmeiden linjojen kombinaatioon. Pienimmässä A-segmentissä eli kaupunkiautojen luokassa, Seicento jatkoi läpi 2000-luvun. Vuonna 2007 se sai rinnalleen uuden 500-mallin, joka sai hämäävästi lisänimen "Nuova 500". Sama nimihän oli ollut jo käytössä vuosien 1957 – 1977 välisenä aikana valmistetun Fiat Nuova 500 -mallin yhteydessä. Uusi Panda II korvasi I:n vuonna 2003.


title: Fiat

text: B-segmentissä eli pienten autojen luokassa, hatchback-korinen Punto II oli korvannut I:n jo vuonna 1999 ja sen valmistus ja myynti jatkui valtaosassa Eurooppaa vuoden 2007 loppuun. Italiassa ja Itävallassa malli oli nimellä "Punto Classic" myynnissä vuoden 2009 loppuun. Tähän rinnalle oli vuonna 2005 tuotu Punton kolmas sukupolvi, Grande Punto, joka vuoden 2009 faceliftin yhteydessä sai nimen "Punto Evo". Vuoden 2012 faceliftissä mallista tuli jälleen "Punto", ilman mitään lisäliitteitä.


title: Fiat

text: Vuonna 1996 Fiat oli lanseerannut oman "maailmanautonsa" Fiat Palion. Tämän nimen alla oli tuoteperhe, johon kuului viisiovinen hatchback, neliovinen sedan, farmari ja lava-auto. Palio-sarjan markkina-alue Euroopassa oli sen itäinen puolisko. Sarjan ensimmäistä revisiota valmistettiin vuosina 1996 – 2001, toista 2001 – 2003, kolmatta 2003 – 2006 ja neljättä vuodesta 2006 eteenpäin. Sarjan neliovinen sedan-malli on Palio-sukuisuudestaan huolimatta ollut omalla mallinimellään, yleensä Siena. Kolmannen sukupolven porrasperä oli nimeltään Albea, jonka Turkissa valmistettuja versioita oli myynnissä koko Euroopassa Varsinainen toisen sukupolven "Novo Palio" tuli markkinoille vuonna 2012.


title: Fiat

text: C-segmentissä eli alemmassa keskiluokassa Bravo ja Brava -mallit korvasi hatchback-korinen Stilo vuonna 2001. Vuonna 2007 sen tilalle tuli Bravo II. Toukokuussa 2015 pidetyssä Istanbulin autonäyttelyssä esiteltiin uusi Fiat Aegea. Malli tulee Euroopassa myyntiin vuoden 2016 aikana, nimellä "Tipo", ja sen on tarkoitus korvata "Bravo II".


title: Fiat

text: Porrasperäisen Marean valmistus päättyi vuonna 2002, eikä malli saanut heti seuraajaa. Vasta vuonna 2007 markkinoille tullut Linea paikkasi tämän aukon. Malli on tarkoitus korvata Aegean porrasperäversiolla, todennäköisesti vuoden 2016 aikana.


title: Fiat

text: D-segmentissä eli ylemmässä keskiluokassa Fiatilla ei ole juurikaan ollut tarjontaa, mutta vuosien 2005 – 2011 välisenä aikana markkinoilla ollut Croma II paikkasi hieman tätä puutetta.


title: Fiat

text: Myöskään avomallia ei Fiatilla ollut tarjolla sitten Punto Cabrion, jonka valmistus päättyi vuonna 1999. Vuonna 2009 tilannetta korjattiin pemeäkattoisella 500C-mallilla.


title: Fiat

text: Vuodesta 1995 lähtien tuotannossa olleen Barchettan valmistus päättyi lopuullisesti vuonna 2005. Mallin valmistuksessa oli ollut jo tauko vuosien 2003 – 2004 välisenä aikana, koska mallin koreja valmistanut yhtiö teki konkurssin. Vuonna 2015 pidetyssä Los Angelesin autonäyttelyssä Fiat esitteli 124 Spiderin, jonka on tarkoitus tulla myyntiin vuonna 2016.


title: Fiat

text: Vuosien 2006 – 2014 välisenä aikana Fiatilla oli tarjolla pienten SUV-mallien luokassa Sedici-niminen malli, joka oli suunniteltu ja valmistettu yhteistyössä Suzukin kanssa. Vuonna 2014 sen paikan otti "crossover"-malli 500X.


title: Fiat

text: Tila-autojen pienimmässä, eli mini-luokassa, Fiatilla oli vuosien 2003 – 2012 välisenä aikana tarjolla malli Idea. Vuonna 2012 sen paikan otti 500L.


title: Fiat

text: Tila-autojen keskiluokkaan ei Multiplan vuonna 2010 tapahtuneen valmistuksen päättymisen jälkeen ole ollut korvaavaa mallia tarjolla.


title: Fiat

text: Isojen tila-autojen luokassa Ulysse II poistui markkinoilta vuonna 2014, jolloin sen korvasi Freemont.


title: Fiat

text: Fiatin ensimmäinen edustaja Suomessa oli Ab Walfrid Alfthan Oy, joka toi maahan ensimmäiset kuusi Fiat-autoa vuonna 1913. Ensimmäiset Fiat-kuorma-autot tuotiin maahan vuonna 1920. 1930-luvun alun lama keskeytti Fiatin maahantuonnin, joka jatkui jälleen vuonna 1938. Uudeksi maahantuojaksi tuli turkulainen Keskusautohalli ja Kauppa Oy, jonka nimi vaihtui sotien jälkeen Keskusautohalli Oy:ksi. Vuonna 1952 Keskusautohallin omistajat perustivat Helsinkiin Finla Oy:n, jolle Fiatin maahantuonti siirtyi. Vuonna 1962 Fiatin edustajaksi Suomessa vaihtui Hankkijan tytäryhtiöksi perustettu Autonovo Oy, joka sai edellisen maahantuojan myynti- ja huoltoverkoston. Autonovo Oy toimi vuodesta 1966 alkaen Helsingin Herttoniemessä, jonne se oli muuttanut Helsingin keskustasta. Vuonna 1967 Autonovo Oy:lle siirtyi Länsi-Saksassa Fiatin lisenssillä tehtyjen Neckar-autojen edustus Korpivaara Oy:ltä.


title: Fiat

text: Vuonna 1960 Fiat-henkilöautoja oli Suomen ajoneuvorekisterissä noin 4 200 kappaletta, mutta niiden määrä kasvoi vuosikymmenen aikana yli kymmenkertaiseksi. Vuoden 1969 lopussa Suomessa oli rekisterissä noin 48 000 Fiat-henkilöautoa, jolloin merkki oli Suomen kolmanneksi yleisin. Fiatit kattoivat 99 prosenttia kaikista italialaisista henkilöautoista Suomessa. Tuolloin suosituimpia malleja olivat pikkuautot Fiat 600 ja 850. Merkin suosio jatkui 1970-luvulla ja Fiat 600 oli Suomen eniten myyty henkilöautomalli vuonna 1971. Helsingin Sompasaaressa purettiin 21. huhtikuuta 1971 yhdestä laivasta 3 532 Fiat 600 -henkilöautoa, mikä lienee Suomen ennätys yhdellä kerralla maahan tuotujen autojen määrässä. Vuoden 1979 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli noin 117 000 Fiat-henkilöautoa, ja ne käsittivät noin kymmenesosan Suomen koko henkilöautokannasta. 1970- ja 1980-luvuilla Suomeen tuotiin myös Fiatin lisenssillä Jugoslaviassa tehtyjä Zastava-autoja. Vuonna 1974 esitellyn Fiat 131 Mirafiorin erikoismalli oli 131 Racing, joka saavutti mainetta ralliautona muiden muassa Markku Alenin ja Ulf Grönholmin ansiosta.


title: Fiat

text: Fiat oli Suomen yhdeksänneksi yleisin henkilöautomerkki vuonna 1988, jolloin niitä oli rekisterissä 103 263 kappaletta. 1980-luvun suosituimpia henkilöautomalleja Suomessa oli Fiat Uno. Vuosina 1988–1992 Fiatin henkilöautoja toi maahan Oy Veho Ab. Vuoden 1995 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 69 014 Fiat-henkilöautoa, jolloin merkki oli tilaston kymmenennellä sijalla. Yleisimmät Fiat-mallit olivat tuona vuonna Fiat Uno ja Fiat 127. Edellistä oli rekisterissä 24 078 kappaletta (mallikohtaisen tilaston 19. sijalla) ja jälkimmäistä 16 683 kappaletta (37. sijalla). Vuodesta 2015 alkaen Fiatin maahantuoja on ollut Fiat Group Automobiles Finland Oy.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: PWF eli Pro Wrestling Finlandia oli Suomessa vuosina 2003 – 2006 toiminut wrestlingpromootio.


title: Pro Wrestling Finlandia

text:
PWF aloitti toimintansa 12. joulukuuta 2003 talousvaikeuksiin joutuneen Valhalla Pro Wrestlingin tilalla (VPW). PWF koulutti omat suomalaiset painijansa, joiden lisäksi heidän tapahtumissaan vieraili ulkomaisia tähtiä, kuten Bernard Vandamme (Belgia), Big John (Norja), Daniel Sebastian (Norja), Erik Isaksen (Norja), Jonny Storm (Yhdistynyt kuningaskunta), Starbuck (Kanada) ja Steve Corino (Yhdysvallat). PWF ilmoitti lopettamisestaan 24. elokuuta 2006.
Pro Wrestling Finlandian tilalle aloitettiin Fight Club Finland.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: Vuonna 2004 PWF:n kuudessa tapahtumassa nähtiin muun muassa mestaruustaistoja ja ulkomaiden vierailijoita. Mayday oli ensimmäinen suuri tapahtuma, joka myöhempinä vuosina nousi myös PWF:n vuoden "päätapahtumaksi". Maydayn kohokohtana nähtiin AMONin ja PitDogin välinen Last man standing -ottelu.


title: Pro Wrestling Finlandia

text:
Mestaruusturnauksessa saatiin ensimmäinen PWF-mestari. Tittelin ansaitsi turnausvoitollaan ahvenanmaalainen Backyard Bully. Samassa tapahtumassa käytiin myös EUROSTARS Euroopanmestaruusottelu norjalaisen Erik Isaksenin ja belgialaisen Bernard Vandamme välillä. Tapahtumassa nauhoitettiin myös Yllytyshullut -televisiosarjan haasteottelu, jossa yllytyshullu sai vastaansa PWF:n Psycho Skinin.
Joulukuun Snow Plow -tapahtumassa "The Canadian Rebel" StarBuck teki PWF-debyyttinsä ottelussa Suomi-Poikaa vastaan. Samassa tapahtumassa käytiin myös Suomen mittakaavassa historiallinen ottelu, jossa PWF-mestari Backyard Bully, AMON ja amerikkalainen Steve Corino ottivat yhteen 3-Way -ottelussa, jossa panoksena olivat PWF-mestaruus ja Corinon hallitsema Pro Wrestling Zero-One -promootion US Heavyweight -mestaruus.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: Vuosi 2005 lähti käyntiin AMONin mestaruusvoitolla ensimmäisessä tapahtumassa. Seuraavassa tapahtumassa AMON kääntyi heeliksi ja liittyi Team VPW -ryhmään.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: Vuoden suurimmassa tapahtumassa MayDay 2:ssa käytiin kolme mestaruusottelua. Englantilaiset Jonny Storm ja Jody Fleisch sekä norjalainen Daniel Sebastian ottivat yhteen 3-Way elimination -ottelussa Ranskan cruiserweight -mestaruudesta. PWF-mestaruudesta käytiin kaksi ottelua. Ensimmäisessä ottelussa painivat mestari AMON, PitDog ja Maveric, mikä päättyi tuplaselätykseen AMONin ja PitDogin toimesta. Tämän seurauksena käytiin mestaruusottelun uusinta AMONin ja PitDogin välillä Last man standing II -ottelun muodossa. MayDayssa käytiin myös ottelu StarBuckin ja Steve Corinon välillä.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: PWF:n seuraavan tapahtuman New Bloodin aikoihin PWF ilmoitti AMONin lähteneen, jolloin mestaruustittelistä tuli avoin. Reckoning Dayssa käytiin turnaus ykköshaastajuudesta, johon selvisivät Stark Adder ja StarBuck. Seuraavassa tapahtumassa, Finlandia Fall Brawlissa StarBuckista tuli uusi mestari.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: Vuoden viimeisissä tapahtumissa StarBuck puolusti mestaruuttaan Stark Adderia vastaan, joka pysyi ykköshaastajana vuoden loppuun saakka. AMONin kanssa samoihin aikoihin lähtenyt PitDog teki paluun SnowPlow 2:ssa, jossa hän kävi ottelun tuoretta painijaa, Jurassic Jayta vastaan.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: PWF:n viimeisen vuoden alussa painittiin "Lucky 13" Invitational battle royal -ottelu, jonka voittajasta Valentinesta tuli mestaruuden ykköshaastaja. Samassa tapahtumassa kohtasivat myös StarBuck ja Big Bully PWF-mestaruusottelussa.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: March Madness -tapahtumassa AMON teki yllättävän paluun, kun hän sekaantui Mavericin ja Jurassic Jayn otteluun. Samaisessa tapahtumassa käytiin Triple threat ottelu Stark Adderin, Suomi-Pojan ja Big Bullyn välillä mestaruuden ykköshaastajuudesta.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: April Assaultissa käytiin streetfight tag team -ottelu, jossa Starbuck ja Stark Adder painivat Suomi-Poikaa ja Big Bullya vastaan.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: Perinteiseksi vuoden kohokohdaksi muodostunut MayDay 3 oli edeltäjiensä tavoin suuri tapahtuma. Tapahtumassa käytiin muun muassa tag team -ottelu, jossa Valentine ja Hel painivat Eddie Anarchya ja kroatialaista Wesnaa vastaan. Illan pääottelussa Stark Adder voitti Starbuckin PWF-mestaruusottelussa tullen uudeksi mestariksi.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: PWF:n viimeisessä tapahtumassa Summer Sizzlerissä Eddie Anarchy ja Valentine kävivät Suomen showpainihistorian ensimmäisen Deathmatchin. Tapahtuman jälkeen PWF ilmoitti lopettamisestaa internetsivuillaan.


title: Pro Wrestling Finlandia

text: "Suluissa kotipaikka ja tapahtuma."


title: Pro Wrestling Finlandia

text: "† Mukana vuorokaudet FCF-mestarina."


title: Alexander Fleming

text: Alexander Fleming (6. elokuuta 1881 – 11. maaliskuuta 1955) oli skotlantilainen tutkija, joka tunnetaan penisilliinin keksijänä. Hän eristi myös ensimmäisenä lysotsyymin vuonna 1921.


title: Alexander Fleming

text: Vuonna 1901 Fleming sai opiskelupaikan St. Mary's Hospitalin lääketieteellisessä koulussa. Hän valmistui vuonna 1906. Ensimmäisessä maailmansodassa Fleming oli lääkärinä Boulognessa hoitamassa englantilaisia joukkoja. Sodan jälkeen hän jatkoi työtään tutkijana ja opettajana St. Mary's Hospitalin lääketieteellisessä koulussa ja rokotuslaboratoriossa, joka liitettiin vuonna 1933 Institute of Pathology and Researchin osaksi. Flemingistä tuli vuonna 1921 rokotuslaboratorion johtajan sijainen.


title: Alexander Fleming

text: Kun Fleming tuli syyskuussa 1928 muutaman viikon poissaolon jälkeen takaisin laboratorioon, hän huomasi erääseen bakteeriviljelymaljaan vahingossa päässeen homepesäkkeen ja sen ympärillä kehän, jossa maljassa viljellyt stafylokokit eivät kasvaneet. Fleming ei heittänyt pois pilalle mennyttä maljaa vaan alkoi tutkia havaitsemaansa ilmiötä. Hän totesi, että kyseinen "Penicillium"-sukuun kuuluva home eritti kasvupaikkansa ympäristöön ainetta, joka aiheutti stafylokokeissa sekä kasvun estymistä että bakteerien hajoamista. Home, jonka Fleming löysi, todettiin Penicillium notatum -lajiksi. Vaikuttavalle, vielä tuntemattomalle aineelle annettiin nimi penisilliini sitä valmistavan homeen mukaan. Fleming arveli, että penisilliinistä saattaisi kehittyä hyvä lääke ihmisten hoitamiseksi. Ainetta ei voitu kuitenkaan tuottaa tehokkaasti eikä helposti tarpeeksi suuria määriä, joten hometta tutkittiin lähinnä vain hänen laboratoriossaan. Vasta toisen maailmansodan puhjettua syntyi liittoutuneilla kiinnostus kaikkia antiseptisia aineita kohtaan. Silloin ruvettiin tutkimaan penisilliinin massatuotannon mahdollisuuksia. Yhdysvalloissa aloitettiin teollinen tuotanto vuonna 1943, kun oli löydetty parempia elatusaineita ja "Penicillium notatum" -laji, joka kasvoi elatusaineessa upoksissa. Vuoden 1944 puolivälissä penisilliiniä valmistettiin jo niin paljon, että sitä riitti tarpeeksi liittoutuneiden sotavoimien käyttöön. Toisen maailmansodan päätyttyä penisilliini saatiin myös vähitellen siviilikäyttöön eri puolilla maailmaa.


title: Alexander Fleming

text: Saavutuksistaan Fleming aateloitiin vuonna 1944, ja vuonna 1945 sai hän Nobelin fysiologian ja lääketieteen palkinnon Howard Floreyn ja Ernst Boris Chainin kanssa penisilliinin keksimisestä.


title: Alexander Fleming

text: Fleming oli vuodesta 1946 johtajana Institute of Pathology and Research -laitoksessa, jonka nimeksi tuli Wright-Fleming-Institute vuonna 1948, jolloin Fleming siirtyi eläkkeelle.


title: Alexander Fleming

text: Fleming kuoli vuonna 1955 keväällä sydäninfarktiin Lontoon Chelseassa.


title: Girard Desargues

text:
Girard Desargues (21. helmikuuta 1591, Lyon – 1661, Lyon) oli ranskalainen arkkitehti, sotilasinsinööri ja matemaatikko. Hänellä oli poikkeavat näkemykset perspektiivistä, jota eivät vakuuttaneet muita. Niinpä Desargues muutti Pariisista Lyoniin ja alkoi tehdä matematiikkaa itsenäisesti.
Hän saikin tehtyä merkittävän teoksen nimeltä "Brouillon projet d'une atteinte aux événements des rencontres d'un cone avec un plan" (Karkea luonnos käsitellä tilannetta, jossa kartio kohtaa tason). Teoksen pääsisältö oli tutkia geometriaa perspektiivisesti. Katsottaessa eri asennoista geometrisiä kuvioita kuvio muuttuu usein jotenkin, esimerkiksi ympyröistä tulee ellipsejä. Sen sijaan esimerkiksi suorien leikkauspisteet eivät muutu katsottiinpa kuviota mistä asennosta tahansa, kunhan oletetaan että yhdensuuntaiset suorat leikkaavat äärettömässä. Teoksen sisältö olikin pääasiassa tutkia näitä muuttumattomia asioita. Näin saadun uuden geometrian avulla oli mahdollista todistaa lauseita, joiden erikoistapauksena saatiin muun muassa Apollonioksen, Descartesin ja Fermat'n keksimiä geometrian lauseita. Projektiivinen geometria sai alkunsa 1600-luvulla Girard Desarguesin tutkimuksista. Itsenäisenä tieteenalana projektiivinen geometria on saanut alkunsa myöhemmin Jean-Victor Ponceletin (1788–1867) tutkimuksista.


title: Girard Desargues

text: Girard Desarguesin oppilaisiin kuului mm. Blaise Pascal.


title: Hirmumyrsky

text: Hirmumyrsky on tuulen voimakkuuden kovin luokka Beaufortin asteikolla. Se vastaa tuulennopeutta 32,7 m/s tai enemmän. Tyypillisesti hirmumyrskyä havaitaan trooppisten hirmumyrskyjen yhteydessä.


title: Hirmumyrsky

text: Näin määritelty tuulennopeus on Maailman ilmatieteen järjestön suositusten mukaan 10 minuutin keskiarvo. Amerikkalaiset kuitenkin käyttävät yhden minuutin keskiarvoja. Tuulen suositeltu mittauskorkeus on periaatteessa 10 metriä esteiden yläpuolella, käytännössä vähän yli 10 m maanpinnan yläpuolella. Suomessa Ilmatieteen laitos määrittelee hirmumyrskyn tuuleksi, jonka nopeuden 10 minuutin keskiarvo on vähintään 33 m/s.


title: Hirmumyrsky

text: Trooppisen hirmumyrskyn tapauksessa halutaan joskus korostaa eroa tuulen ja sen aiheuttavan matalapaineen välillä, jolloin jälkimmäistä kutsutaan pyörremyrskyksi.


title: Kuivalaskeuma

text: Kuivalaskeuma on märkälaskeuman vastakohta.


title: Kuivalaskeuma

text: Kuivalaskeumassa happamoittavat yhdisteet laskeutuvat maahan pölyn mukana tai kaasuna. Kuivalaskeuma on painovoiman aiheuttamaa laskeutumista. Happamoittavat aineet voivat kulkea myös ilmavirtojen mukana ja takertua erilaisiin pintoihin.


title: Kuivalaskeuma

text: Ihmisen toiminnan lisäksi ilmakehään pääsee ajoittain suuria määriä rikkiä ja typpeä tulivuorenpurkausten yhteydessä ja kuumista lähteistä ja muusta vulkaanisesta toiminnasta.


title: Tuomaan lapsuusevankeliumi

text: Tuomaan lapsuusevankeliumi kuuluu Uuden testamentin apokryfikirjoihin. Lapsuusevankeliumi sisältää kertomuksia Jeesuksen lapsuudesta, viisivuotiaasta kaksitoistavuotiaaksi, jolloin Jeesus Luukkaan evankeliumin mukaan kävi Jerusalemin temppelissä. Evankeliumista käytettiin keskiajalla myös nimeä "Evangelium Thomae" eli "Tuomaan evankeliumi", koska nykyisin Tuomaan evankeliumiksi sanottua kirjoitusta ei vielä tuolloin tunnettu. Näitä kahta kirjoitusta ei tule sekoittaa keskenään.


title: Tuomaan lapsuusevankeliumi

text: Lapsuusevankeliumia on tulkittu siten, että se olisi sisällöltään kaikista apokryfikirjoista selvimmin ainoastaan sepitettyä legendaa. Evankeliumi on todennäköisesti kirjoitettu siksi, että ihmiset ovat halunneet tietää enemmän Jeesuksen lapsuusvuosista. Kaikille evankeliumin kertomuksille on yhteistä se, että Jeesuksella jo lapsena oli yliluonnollisia voimia ja hän teki ihmeitä. Hän kuitenkin käyttää voimiaan lapselle tyypilliseen tapaan, esimerkiksi kiroamalla ja surmaamalla ihmisiä vähäpätöisistä syistä.


title: Tuomaan lapsuusevankeliumi

text: Ehkä tunnetuimmassa ihmeessä Jeesuksen isä, puuseppä Joosef, on tekemässä sänkyä. Yksi lauta on kuitenkin liian lyhyt. Jeesus ottaa laudan päästä kiinni ja venyttää sen sopivan pituiseksi. Samoin kuuluisa Koraanistakin löytyvä kohta, jossa Jeesuksen tekemät savilinnut heräävät henkiin, on peräisin Tuomaan lapsuusevankeliumista.


title: Savusumu

text: Savusumu eli smog (engl. "smoke", ’savu’ + "fog", ’sumu’) tarkoittaa etenkin suurkaupungeissa esiintyvää ilmansaaste-episodia, jonka aikana näkyvyys on huono ja saasteiden pitoisuudet voivat kohota vaaralliselle tasolle. Haihtuvat orgaaniset yhdisteet eli VOC-yhdisteet aiheuttavat yhdessä valokemiallisten hapettimien kanssa savusumun syntymisen. Savusumu ärsyttää silmiä ja limakalvoja, rapauttaa maaleja ja kumia sekä tappaa kasveja.


title: Savusumu

text: Smog-käsite tuli tunnetuksi Lontoossa 1800-luvun lopulla. Pahimmillaan savusumu aiheutti 12 000 ihmisen kuoleman vuonna 1952. Vuonna 1954 julistettiin puhtaan ilman kampanja, jonka seurauksena savua aiheuttavien (hiili) polttoaineiden polttaminen kiellettiin tietyillä alueilla kaupungissa. Nykyään Lontoon savusumu aiheutuu liikenteen päästöistä, joskaan ei niin pahana kuin ennen.


title: Savusumu

text: Ilmansaasteiden synnyttämä savusumu on ollut pitkään vakava ongelma Kiinassa. Saasteiden on arvioitu aiheuttavan Kiinassa vuosittain puoli miljoonaa ennenaikaista kuolemaa. Syksyllä 2013 Kiina julkisti toimintasuunnitelman ilmansaasteiden vähentämiseksi sen jälkeen kun Pekingiä ja monia muita Kiinan kaupunkeja oli peittänyt poikkeuksellisen paksu savusumu.


title: Pseudo-Matteuksen evankeliumi

text: Pseudo-Matteuksen evankeliumi on yksi Uuden testamentin apokryfikirjoista. Se tunnetaan myös nimillä Matteuksen lapsuusevankeliumi ja Marian syntymä ja Vapahtajan lapsuus.


title: Pseudo-Matteuksen evankeliumi

text: Evankeliumi kuuluu niin sanottuihin lapsuusevankeliumeihin. Niiden tavoitteena oli täyttää Jeesuksen elämäkerran lapsuusajan kuvauksissa ennen kahdettatoista ikävuotta olevia aukkoja. Evankeliumi kertoo Neitsyt Marian syntymästä ja nuoruudesta ja näihin vaiheisiin liittyvistä ihmeistä, sekä Jeesuksen lapsuudesta. Evankeliumissa on yhdistelty "Jaakobin evankeliumia" ja "Tuomaan lapsuusevankeliumia" ja sepitetty niiden pohjalta lisää legendoja. "Jaakobin evankeliumin" kuvaukseen on liitetty kertomus paosta Egyptiin, jota seuraavat lapsuusevankeliumin kertomukset. Kirjoittajan tavoitteena on ollut näiden kirjoitusten sulauttaminen yhdeksi teokseksi.


title: Pseudo-Matteuksen evankeliumi

text: "Jaakobin evankeliumin" tavoin Maria kuvataan jo lapsena poikkeukselliseksi ja äärimmäisen hurskaaksi. Muiden lapsuusevankeliumien tapaan Jeesuksen kerrotaan tehneen jo lapsena ihmetekoja ja opettaneen hämmästyttävällä viisaudella. Evankeliumi on ensimmäinen, joka mainitsee härkien ja aasien läsnäolon Jeesuksen syntyessä. Tästä on tullut oleellinen osa jouluseimiä ja muita kristillisiä joulun tapahtumien kuvauksia.


title: Pseudo-Matteuksen evankeliumi

text: Kirjoitus vaikutti paljon keskiaikaiseen ajatteluun, erityisesti siksi, että se kuului pyhimyslegendoja sisältäneeseen suosittuun "Legenda aureaan". Niinpä siitä kirjoitettiin myös uusia versioita, kuten "Libellus de Nativitate Sanctae Mariae", joka sisälsi ainoastaan ensimmäisen Marian syntymää käsitelleen osan. Toinen kirjoitukseen perustunut teksti oli "Arabialainen lapsuusevankeliumi", jossa on lisäyksiä yliluonnollisista tapahtumista.


title: Cembalo

text: Cembalo [tšembalo] on psalttarista 1400-luvulla kehittynyt, pianon edeltäjiin kuuluva kosketinsoitin.


title: Cembalo

text: Cembalon kielet ovat kohtisuorassa koskettimistoon nähden. Ääni resonoi kaikukopassa, joka on rakennettu ohutseinäisestä puusta. Sormioita on tavallisesti yksi tai kaksi ja äänikertoja 1–4.


title: Cembalo

text: Cembalon ääni muistuttaa muiden näppäilysoitinten, kuten luutun, ääntä. Tämä johtuu cembalon toimintaperiaatteesta, sillä toisin kuin pianossa, jossa kieliä vasaroidaan, cembalon kieliä näppäillään. Koskettimen näkyvän osan painaminen kohottaa sen toista päätä soittimen sisällä. Tämä edelleen kohottaa pystysuunnassa liikkuvaa luistia, jonka sivulla on pieni, nykyään usein muovista tehty kynsi. Kynsi näppää kieltä noustessaan kielen ohi ja luiskahtaa koskettimen jälleen vapautuessa takaisin kielen alapuolelle.


title: Cembalo

text: Koskettimen painaminen tuottaa suurin piirtein yhtä voimakkaan äänen riippumatta siitä, kuinka kovaa kosketinta painetaan. Sen vuoksi crescendot tai diminuendot tuotetaan ensisijaisesti lisäämällä tai vähentämällä samanaikaisesti soitettavien äänten määrää. Dynamiikka onkin osittain sisäänkirjoitettu cembalolle tehtyihin sävellyksiin. 1500-luvun lopulla soittimeen lisättiin toinen sormio, mikä lisäsi edelleen vaihtelumahdollisuuksia.


title: Cembalo

text: Cembalo oli yleisimmin käytössä 1500–1700-luvulla, ensin continuo-soittimena, myöhemmin myös soolosoittimena. Muita samaan aikaan käytössä olleita kosketinsoittimia ovat esimerkiksi klavikordi sekä cembalon sukulaiset spinetti ja virginaali.


title: Cembalo

text: Italialaiset olivat 1500-luvulla maineikkaimpia cembaloiden valmistajia, ja heiltä hankkivat taitonsa 1600-luvun kuuluisat alankomaalaiset soittimenrakentajat. 1900-luvulla cembalon rakennetta pyrittiin modernisoimaan muokkaamalla sitä raskasrakenteisemmaksi ja enemmän pianoa muistuttavaksi. Nämä kokeilut eivät kuitenkaan olleet soinnillisesti onnistuneita, ja 1900-luvun loppupuolella alettiin uudelleen noudattaa 1600- ja 1700-luvun soitinten rakennusperiaatteita.


title: Cembalo

text: Cembalo täytyy virittää säännöllisesti (viikoittain). Cembalistit opettelevatkin virittämään soittimensa itse. Harjaantunut virittäjä selviytyy urakasta pelkän ääniraudan ja viritysavaimen avulla, mutta hyvästä virityskoneesta on apua ns. jaon tekemisessä.


title: Cembalo

text: Cembaloa ei yleensä viritetä tasavireiseksi, sillä tasavireisessä virityksessä suurin osa intervalleista jää epäpuhtaiksi, eikä soitin resonoi kauniisti. Yleisiä viritysjärjestelmiä ovat "keskisävelinen" sekä ns. "hyvävireiset" ("Well Tempered", "Wohltemperierte"): esimerkiksi Valotti, Werckmeister ja Kirnberger, jotka on nimetty kehittäjiensä mukaan.


title: Cembalo

text: Yksinkertaistettuna virittäminen tapahtuu seuraavasti: viritetään ääniraudasta a (joko 440 Hz tai 415 Hz {myös 392 Hz jne.}) ja sen mukaan pieni a. Tämän jälkeen "tehdään jako" eli viritetään pieni oktaavi (eli keski-c:n alapuolinen oktaaviala) halutun viritysjärjestelmän mukaisesti, ts. jaetaan oktaavi 12:een halutun kokoiseen sävelaskeleeseen.


title: Cembalo

text: Jaon tekeminen onnistuu korvakuulolta mutta vaatii kärsivällisyyttä ja harjoitusta. Epäpuhtaita intervalleja korvakuulolta viritettäessä apuna voi käyttää myös metronomia, jolloin intervallin sävelten synnyttämä huojuntataajuus voidaan säätää tavoitellun viritysjärjestelmän mukaiseksi. Jaon voi tehdä myös virityskoneen avulla, jos virityskone tuntee muitakin kuin tasavireisen järjestelmän.


title: Cembalo

text: Kun jako on valmis, viritetään muut oktaavialat puhtaiden oktaavien avulla. Jos soittimessa on enemmän kuin yksi kieli kutakin sävelkorkeutta kohden, kytketään ensimmäisen kielistön virityksen jälkeen toinen kielistö käyttöön ja viritetään puhtaita priimejä.


title: Cembalo

text: Suomalaisia cembalotaiteilijoita ovat muun muassa Aapo Häkkinen, Kati Hämäläinen, Assi Karttunen, Ilpo Laspas, Pilvi Listo, Anssi Mattila, Elina Mustonen ja Annamari Pölhö. Tunnettuja ulkomaalaisia nimiä ovat puolalainen Wanda Landowska (1879-1959), jonka voidaan katsoneen nostaneen soittimen unohduksesta ja jonka kannustuksen ansiosta myös säveltäjät löysivät sen uudelleen 1900-luvulla, sekä alankomaalaiset Ton Koopman (s. 1944), Gustav Leonhardt (1928-2012) sekä Bob van Asperen (s. 1947).


title: Cembalo

text: Cembalolle ovat säveltäneet muiden muassa Jean-Henri D'Anglebert, Johann Sebastian Bach, William Byrd, Jacques Champion de Chambonnières, François Couperin, Louis Couperin, Girolamo Frescobaldi, Johann Jakob Froberger, Orlando Gibbons, Georg Friedrich Händel, Louis Marchand, Domenico Scarlatti ja Jean-Philippe Rameau. 1900-luvun merkittävistä teoksista voidaan mainita Francis Poulencin ja Manuel de Fallan konsertot. Modernia musiikkia cembalolle ovat säveltäneet Joonas Kokkonen ja Jukka Tiensuu.


title: Cembalo

text: Suomessa cembaloita rakentavat muun muassa Arno Pelto, Jonte Knif ja Hendrik van Schevikhoven.


title: Cembalo

text: Monet cembalistit ovat myös urkureita ja päinvastoin, kuten edellä mainittu Gustav Leonhardt.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Jaakobin protoevankeliumi (eli "Jaakobin alkuevankeliumi", myös Jaakobin evankeliumi) kuuluu Uuden testamentin apokryfisiin kirjoihin.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Evankeliumin kirjoittajaksi on mainittu Jeesuksen veli Jaakob, mikä ei todennäköisesti kuitenkaan pidä paikkaansa. Evankeliumi on todennäköisesti syntynyt kuitenkin ennen vuotta 165, sillä jo Justinus Marttyyri tunsi sen. Jaakobin protoevankeliumista on säilynyt 150 kreikankielistä käsikirjoitusta, joista vanhin on 200- tai 300-luvulta.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Evankeliumi kertoo lähinnä Neitsyt Marian syntymästä, lapsuudesta ja nuoruudesta. Se päättyy Jeesuksen syntymään. Kertomusta on pitkään pidetty sepitettynä legendana. Esimerkiksi Adolf von Harnackin mukaan teksti olisi yhdistetty 300-luvulla kolmesta lähteestä. Sen sijaan tekstilöydöt ja tekstin sisäinen aineisto osoittavat, että evankeliumi on huomattavasti varhaisempi ja yhtenäisempi.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Varhaiskirkossa Jaakobin protoevankeliumi oli hyvin kunnioitettu. Se on jättänyt jälkensä sekä hymnografiaan että ikonografiaan. Jaakobin evankeliumia on käytetty varhaiskirkossa kuin se olisi ollut kanoninen kirjoitus.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Jaakobin evankelumi käännettiin syyriaksi, koptiksi, armeniaksi, etiopiaksi, georgiaksi, slaaviksi ja arabiaksi. Myös iirinkielinen käännös tehtiin ilmeisesti latinalaisen käännöksen pohjalta. Latinalainen käännös joutui kuitenkin epäsuosioon paavi Gelasiuksen bulla "Decrentum Gelasium" määritteli evankeliumin epäluotettavaksi. Tässä oli ilmeisesti taustalla kirkkoisä Hieronymuksen tekstille esittämä kritiikki. Jaakobin evankelumista tehtiin uusi latinannos vasta 1500-luvulla. Serafim Seppälän mukaan tämä oli yksi syy, minkä takia traditio Joosefin ensimmäisestä avioliitosta hylättiin läntisessä kristikunnassa.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Katolinen ja ortodoksinen kirkko hyväksyvät tekstissä esitetyistä asioista esimerkiksi tiedot Marian vanhemmista Annasta ja Joakimista. Katolinen kirkko määrittelee kertomuksen apokryfiseksi, Raamatun kaanonin ulkopuolelle kuuluvaksi kirjaksi.


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Jaakobin protoevankeliumia on kritisoitu siitä, että se ei tuntisi ajanlaskun alun Palestiinan juutalaisuutta. Kirjan kuvauksessa Joakim ei pääse uhraamaan, koska hänellä ei ole lasta:


title: Jaakobin protoevankeliumi

text: Viittausta on pidetty toisen temppelin juutalaisuuteen kuulumattomana, koska Toorassa tai Talmudissa ei ole sellaista käskyä, että lapsettomat juutalaiset eivät pääsisi uhraamaan. Serafim Seppälän mukaan ongelma on teennäinen, koska Joakimia kielletään uhraamasta ensimmäisenä. Sen sijaan ajatus lapsettoman miehen syrjimisestä sopii hyvin ajanlaskun alun juutalaisuuteen, koska lisääntymiskäsky (1. Moos. 1:28) on nimenomaan miehen vastuulla.


title: Maailman ilmatieteen järjestö

text: Maailman ilmatieteen järjestö WMO () on YK:n alainen meteorologian alan kansainvälinen järjestö. Se perustettiin vuonna 1950 jatkamaan vuonna 1873 perustetun Kansainvälisen ilmatieteen järjestön työtä. WMO:ssa on 184 jäsenmaata. Sen päämaja on Genevessä Sveitsissä. Pääsihteerinä vuoden 2016 alusta toimii Petteri Taalas.


title: Maailman ilmatieteen järjestö

text: WMO koordinoi ja standardisoi muun muassa säähavaintojen tekoa ja meteorologian alan koulutusta. Se organisoi ympäristön tilaa tarkkailevia ja suojelevia hankkeita seuraavien ohjelmien kautta:


title: Maailman ilmatieteen järjestö

text:
Ilmastonmuutosta arvioiva kansainvälinen IPCC on WMO:n ja YK:n ympäristöjärjestö UNEPin yhdessä vuonna 1988 perustama elin.
WMO:lla on 185 jäsenvaltiota ja kuusi territoriota. Uusin jäsen on vuonna 2012 liittynyt Etelä-Sudan.
Jäsenet muodostavat kuusi alueellista ryhmää alueellisten asioiden hoitamista varten.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: Nikodeemuksen evankeliumi () on yksi Uuden testamentin apokryfikirjoista. Se jakaantuu kahteen hyvin erilaiseen osaan, jotka ovat "Pilatuksen teot" ja "Kristuksen laskeutuminen tuonelaan".


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: "Pilatuksen teot" ( tai "Acta Pilati") kertoo Jeesuksen tuomitsemisesta, ristiinnaulitsemisesta ja hautaamisesta. Se puolustelee Pilatuksen toimintaa ja tukee hänen pyhimyskulttiaan. Erityisesti koptilainen kirkko piti Pilatusta pyhänä, joten kirja on saattanut syntyä koptilaisten keskuudessa.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: Tekstin kirjoitusaikaa ei tiedetä. Teksti sisältyy kreikankieliseen "Pietarin ja Paavalin tekoihin" sekä keskiaikaiseen latinankieliseen "Nikodemuksen evankeliumiin", vaikka näiden kirjoitusten välillä ei ole näkyviä yhteyksiä.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text:
Kirjoituksen vanhimmat tunnetut osat on kirjoitettu kreikaksi. Teksti koostuu useasta osasta, jotka ovat tyyliltään erilaisia ja vaikuttavat olevan eri henkilöiden kirjoittamia. Vanhin osa ajoittuu todennäköisesti 300-luvulle eaa.
"Catholic Encyclopedian" mukaan kirjoitus on kirjoitettu 300-luvun puolessa välissä. "Pilatuksen teot" ei väitä olevansa Pilatuksen kirjoittama, mutta väittää sen sijaan perustuvansa Jerusalemin "praetoriumissa" säilytettyihin virallisiin asiakirjoihin. Väitetty hepreankielinen alkuperäiskappale on laitettu pseudepigrafisesti Nikodeemuksen nimiin. Tästä kirjoitukselle on keskiajalla annettu nimi "Nikodeemuksen evankeliumi".


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: Kirjoitus vaikutti keskiajalla ja jossain määrin edelleenkin kristillisen "pop-kulttuurin" tuotteisiin. Kirjoituksen suosio voidaan päätellä siitä, että siitä on säilynyt kopioita useilla kielillä useissa käsikirjoitusversioissa ja -perinteissä.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: "Pilatuksen teot" jakaantuu kahteen osaan. Ensimmäinen (luvut I-XI) sisältävät Luukkaan evankeliumiin perustuvan kuvauksen Jeesuksen oikeudenkäynnistä ja ristiinnaulitsemisesta. Toinen osa (luvut xii-xvi) käsittelevät ylösnousemusta ja Sanhedrinissä, juutalaisten suuressa neuvostossa, asian tiimoilta käytyjä keskusteluja.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: Kirkkohistorioitsija Eusebios Kesarealainen, joka kirjoitti noin vuonna 325, mainitsee Justinuksen ja Tertullianuksen tunteneen "Pilatuksen teot" ja muita ei-kanonisia tekojen kirjoja, mutta ei vaikuta tunteneen kirjoitusta itse. Epifanios viittasi "Pilatuksen tekoihin" noin vuonna 376, mutta säilynyt kreikankielinen teksti osoittaa, että sitä on muokattu vielä tämänkin jälkeen.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text: Kirjoitus antaa ymmärtää Pilatuksen kääntyneen kristityksi. Varhaiskristillinen perimätieto sen enempää kuin historiankirjoituskaan eivät kuitenkaan anna tällaista tietoa. On mahdollista, että kirjoitusta ei koskaan ollut tarkoitettu kristityille vakavastiotettavaksi. Se on ollut osa laajempaa Pilatus-kirjallisuutta, jonka tarkoituksena on ollut tarjota enemmän yksityiskohtaista tietoa Jeesuksen elämästä eräänlaisena hurskaana viihdekirjallisuutena.


title: Nikodeemuksen evankeliumi

text:
"Kristuksen laskeutuminen tuonelaan" () kertoo nimensä mukaisesti Jeesuksen saapumisesta tuonelaan kuolemansa jälkeen, sekä paikalla käydyistä keskusteluista. Keskustelussa ovat mukana mm. Tuonela itse, Saatana, Aadam, Set ja Daavid. Tuonelassa Kristus lunastaa vanhurskaat, jo edesmenneet Vanhan testamentin patriarkat. Kirjoituksessa myös Pyhä Dismas, mikä on yhdessä Jeesuksen kanssa ristiinnaulitulle "hyvälle" ryövärille annettu nimi, liittyy Kristuksen seuraan tuonelassa.
Kirjoitus ei liity "Pilatuksen tekoihin", mutta se on keskiaikaisissa "Nikodeemuksen evankeliumeissa" usein liitetty liitteeksi samaan teokseen. Se ei sisälly "Pilatuksen tekojen" kreikankielisiin versioihin.


title: Marjatta Rasi

text: Satu Marjatta Rasi (s. 29. marraskuuta 1945 Punkalaidun) on entinen suomalainen diplomaatti. Hän palveli urallaan ulkomaan edustoissa Lontoossa, Pariisissa, New Yorkissa, New Delhissä ja Wienissä.


title: Marjatta Rasi

text: Toimiessaan suurlähettiläänä Itävallassa Rasi toimi myös Suomen pysyvänä edustajana YK:n Wienin toimistossa (UNOV), kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA:ssa, kansainvälinen ydinkoekieltosopimusjärjestön valmistelukomitea CTBTO:ssa ja kansainvälinen teollistamisjärjestö UNIDO:ssa.


title: Marjatta Rasi

text: Aiemmin Rasi vastasi alivaltiosihteerinä Suomen ulkoasiainministeriön kehityspolitiikkaa ja -yhteistyötä koskevista asioista.


title: Marjatta Rasi

text: Vuosina 1998–2004 Rasi toimi Suomen pysyvänä edustajana YK:ssa. Hän toimi YK:ssa myös talous- ja sosiaalineuvoston (ECOSOC) historian ensimmäisenä naispuheenjohtajana. Ennen palvelustaan YK:n pysyvässä edustustossa New Yorkissa hän toimi muun muassa Suomen suurlähettiläänä Intiassa sekä Nepalissa , Bangladeshissä, Sri Lankassa ja Bhutanissa.


title: Marjatta Rasi

text: Koulutukseltaan Rasi on oikeustieteen kandidaatti Helsingin yliopistosta vuodelta 1969. Rasin harrastuksiin kuuluvat ooppera, kirjallisuus ja uinti.


title: Marjatta Rasi

text: Rasi oli kokoomuksen ehdokkaana vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 4 332 ääntä. Rasi on nimetty kokoomuksen ehdokkaaksi myös vuoden 2015 eduskuntavaaleihin.


title: Rumpu (täsmennyssivu)

text: Rumpu tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Shōrinji kenpō

text: Shōrinji kenpō () on japanilainen, Dōshin Sōn vuonna 1947 luoma itsepuolustusjärjestelmä, joka perustuu perustajan Kiinassa ja Japanissa harjoittelemiin taitoihin. Sō halusi opettaa nuorisolle zen-buddhismia parantaakseen näiden elämänlaatua toisen maailmansodan jälkeen. Hän ajatteli, että yhdistämällä filosofian ja kamppailutaidot hän saisi paljon kiinnostuneita oppilaita. Esikuvakseen hän otti Shaolin-luostarin, jossa legendan mukaan munkit olivat harjoitelleet sekä mieltään että kehoaan kamppailutaitoja kehittämällä. Tätä perintöä kunnioittaakseen Sō antoi lajilleen nimeksi Shōrinji kenpō ("Shaolin-temppelin itsepuolustustaito", vrt. kung fu).


title: Shōrinji kenpō

text: Monipuolisena lajina Shōrinji kenpō on keskittynyt useisiin eri osa-alueisiin. Peruslähtökohtana on itsepuolustus sekä henkinen ja fyysinen terveys. Eri tekniikoita lajissa on yli 600, ja niillä pystytään torjumaan hyökkäykset sekä vastaiskut. Shōrinji kenpōssa yhdistyvät "pehmeät" ja "kovat" tekniikat. Pehmeillä tarkoitetaan sidontoja, vääntöjä, irrotuksia, torjuntoja ja heittoja. Kovilla vastaavasti potkuja sekä iskuja. Lajin tekniikat eivät kuitenkaan perustu puhtaaseen voimaan, vaan akupunktiopisteiden hyväksikäyttöön. Vahvassa asemassa ovat myös muut kuin lamauttamiseen tarkoitetut tekniikat. Akupunktiopisteet soveltuvat myös elvyttämiseen ja terveyden ylläpitämiseen. Shōrinji kenpōlla on oma akupunktiohierontatekniikka, "seihō", jolla saadaan vähennettyä jännitystä sekä rasitusta.


title: Shōrinji kenpō

text: Shōrinji kenpōsta on tullut suosittu harrastus Japanissa, Yhdysvalloissa sekä osissa Eurooppaa ja Aasiaa.


title: Kirsti Lintonen

text: Kirsti Eeva Helena Lintonen (o.s. Kyrölä, s. 23. toukokuuta 1945 Tampere) oli Suomen suurlähettiläs Yhdistyneiden kansakuntien Suomen pysyvässä edustustossa New Yorkissa vuosina 2005-2009.


title: Kirsti Lintonen

text: Lintosella on takanaan pitkä ura ulkoasiainministeriössä, jossa hän on työskennellyt vuodesta 1971 alkaen. Vuodet 1973-1976 hän toimi Suomen diplomaattina Itä-Berliinissä, Saksan demokraattisessa tasavallassa.


title: Kirsti Lintonen

text: Vuodet 1983-1987 Lintonen toimi pääministeri Kalevi Sorsan ulkopoliittisena erityisavustajana. Vuonna 1990 hänet nimitettiin suurlähettilääksi Windhoekiin, Namibiaan. Lintonen on toiminut myös kehitysyhteistyöosastolla ja vuonna 1996 Lintosesta tuli alivaltiosihteeri ja osastonjohtaja. Hän oli ensimmäinen nainen alivaltiosihteeritason virassa.


title: Kirsti Lintonen

text: Vuosina 2000-2005 Lintonen toimi Suomen suurlähettiläänä Pretoriassa Etelä-Afrikassa ja oli samanaikaisesti akkreditoituna myös Botswanassa, Lesothossa, Mauritiuksella, Namibiassa ja Swazimaassa. Lisäksi hän on uransa aikana palvellut Brysselin, Belgradin, Lontoon ja Tukholman suurlähetystöissä.


title: Kirsti Lintonen

text: Koulutukseltaan Lintonen on valtiotieteiden maisteri. Hän on naimisissa ja hänellä on yksi poika.


title: Gallia

text: Gallia oli gallialaisten, kelttien muinaisen pääheimon, kotimaa. Gallia vastasi nykyistä Ranskaa, Belgiaa, Luxemburgia, osia Alankomaista ja Reinin länsipuolista Saksaa, suurta osaa Sveitsiä ja Pohjois-Italiaa Adigeen asti.


title: Gallia

text: Roomalaiset jakoivat Gallian kahteen osaan: "Gallia Cisalpina" (Alppien tämänpuoleinen Gallia) ja "Gallia Transalpina" (Alppien tuonpuoleinen Gallia). Roomalaiset valloittivat Gallia Cisalpinan noin 222 eaa. ja Gallia Transalpinan lopullisesti Caesarin johdolla 50-luvulla eaa.


title: Gallia

text: Keisari Augustus huomasi, että näin monista kansoista koostuvan alueen hallinto oli hankalaa, ja hän erotti siitä vuonna 22 eaa. Gallia Narbonensis-nimisen osan senaatin haltuun, ja jakoi loput kolmeen osaan: Gallia Aquitania etelässa, Gallia Belgica pohjoisessa ja Gallia Lugdunensis niiden välissä.


title: Gallia

text: 300- ja 400-luvuilla useat germaaniset kansat tunkeutuivat Galliaan, joka sittemmin kokonaisuudessaan tuli kuulumaan frankkien valtakuntaan.


title: Lyömäsoitin

text: Lyömäsoitin on soitin, jonka ääni syntyy lyömällä kalvoa tai tietynmuotoista kovaa kappaletta. Lyömäsoittimet voidaan jakaa "membranofoneihin", joissa ääni synnytetään pingotettua kalvoa lyömällä, ja "idiofoneihin", joissa ääni saadaan aikaan lyömällä levyjä tai muunmallisia kappaleita joko toisiinsa tai jollain erilaisella kappaleella. Myös "kordofonien" eli kielisoitinten luokkaan kuuluu joitakin lyömäsoittimia, kuten pianon edeltäjä dulcimer. Lyömäsoittimiin luetaan myös suuri määrä soittimia, joita ei lyödä vaan esimerkiksi ravistetaan (marakassi), raaputetaan (pyykkilauta) tai hierotaan (viinilasi). Jotkin lyömäsoittimet on viritetty tietylle sävelkorkeudelle, ja näitä käytetäänkin pääasiassa melodian tai harmonian synnyttämiseen. Monien lyömäsoitinten tuottaman äänen korkeus on kuitenkin epämääräinen ja soiton kannalta merkityksetön.


title: Lyömäsoitin

text: Lyömäsoitinten soittajaa kutsutaan lyömäsoittajaksi, perkussionistiksi tai lyöjäksi. Kevyessä musiikissa lyömäsoittaja soittaa usein rumpalin kanssa, värittää ja täydentää rytmikuvioita sekä tukee rumpalin soittoa. Klassisen musiikin puolella lyömäsoittajia ja lyömäsoitinryhmiä on sinfoniaorkestereissa.


title: Lyömäsoitin

text: Suomessa lyömäsoittajia koulutetaan Sibelius-Akatemiassa ja konservatorioissa.Kromaattisuudella tarkoitetaan musiikissa puolisävelaskelin etenevää sävelkulkua.


Pohjois-Kypros () on Kyproksen saaren pohjoisosan alue, joka julistautui vuonna 1983 itsenäiseksi valtioksi nimellä Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta ("Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti"). Sen itsenäisyyden on tunnustanut vain Turkki, joka miehitti alueen vuonna 1974. Pohjois-Kypros on "de jure" Kyproksen tasavallan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella.


title: Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta

text: Pohjois-Kyproksen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Sen pääkaupunki on Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa.


text: Pohjois-Kypros käsittää noin kolmasosan Kyproksen saaresta, ja siihen kuuluu saaren koillis- ja pohjoisosa. Pääkaupunki Nikosia on jaettu kaupunki ja yhteinen pääkaupunki Kyproksen tasavallan kanssa. Pohjois-Kyproksen pohjoisrannikkoa pitkin kulkee Pentadáktylos-vuorijono. Sen ja eteläisen Kyproksen puolella sijaitsevan Tróodos-vuoriston välissä pääosin Pohjois-Kyproksen puolella sijaitsee hedelmällinen Mesaorían tasanko. Pohjois-Kyproksen koillisosan muodostaa pitkä ja harvaan asuttu Karpasían niemimaa.


text: Pohjois-Kyproksen ja Kyproksen tasavallan hallussa olevan alueen välillä kulkee noin 156 kilometriä pitkä rajavyöhyke, joka tunnetaan vihreänä linjana.


text: Pohjois-Kypros jakautuu kuuteen hallinnolliseen alueeseen, joihin kuuluvat alueet kuuluvat "de jure" myös Kyproksen tasavallan alueisiin. Osa hallinnollisista alueista vastaa nimiltään ja/tai alueiltaan jotakin Kyproksen tasavallan aluetta tai sellaisen osaa. Alueet ovat:


text: Huomautukset:


text: Pohjois-Kyproksen suurin kaupunki on pääkaupunki Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa, tai oikeammin sen Pohjois-Kyproksen puolella oleva osa eli Pohjois-Nikosia (). Muut suurimmat kaupungit ovat Gazimağusa eli Famagusta/Ammóchostos (), Girne eli Kyrenia/Kerýneia (), Gönyeli eli Kióneli () ja Güzelyurt eli Mórfou ().


text: Kyproksen saari jakautui kahtia, kun Kreikan sotilasjuntan tukemat ja Kyproksen tasavallan yhdistämistä Kreikkaan ajaneet ”énosistit” (muun muassa terroristijärjestö EOKA B) hyökkäsivät saaren turkkilaisvähemmistön kimppuun pyrkiessään liittämään saaren Kreikkaan vuonna 1974.


text:
Käytännössä kiista saaren hallintomuodosta ja turkkilaisen vähemmistön oikeuksista juontaa kuitenkin juurensa jo 1960-luvun alkuun, jolloin saari itsenäistyi Britannian vallasta. Saaren kreikkalaisväestön kansallismieliset piirit eivät hyväksyneet Kyproksen turkkilaisvähemmistölle perustuslaissa annettuja oikeuksia ja kampanjoivat Kreikkaan liittymisen puolesta. Perustuslakikriisi johti myös väkivaltaisuuksiin kreikkalaisten hyökätessä turkkilaiskyliin ja murhaamalla jouluna 1963 satoja turkkilaissiviilejä. Tapahtuman seurauksena YK lähetti rauhanturvajoukkonsa (UNFICYP) Kyprokselle maaliskuussa 1964. Joukot ovat Kyproksella edelleen tänäkin päivänä. Suomi osallistui rauhanturvaoperaatioon vuosina 1964–2005.
Vuonna 1971 EOKA B:n johtohahmot Geórgios Grívas ja Níkos Sampsón olivat kääntyneet presidentti Makariosta vastaan. Kun Kreikassa valtaa pitävä sotilasjuntta julisti saaren osaksi Kreikkaa, Turkki pyysi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta apua tilanteeseen vuoden 1960 perustuslain liitteenä olevan takaajavaltioiden (Kreikka, Turkki, Yhdistynyt kuningaskunta) välisen turvallisuussopimuksen nojalla. Turvallisuussopimus nimittäin kielsi Kyprosta liittymästä osaksi mitään valtiota tai yhteisöä ilman kaikkien takaajamaiden hyväksyntää. Yhdistynyt kuningaskunta kuitenkin kieltäytyi puuttumasta Kreikan sotilasjuntan ja EOKA:n toimiin Kyproksella, täten noudattamatta Kyproksen perustuslakiin sisällytettyjä oletuksia. Turkin pääministeri Bülent Ecevitin palattua Lontoon neuvottelumatkalta Turkki aloitti sotilaallisen operaationsa 20. heinäkuuta 1974 nousemalla maihin Kyproksen pohjoisosista, Girnen kaupungin läheltä. Muutamassa päivässä Turkin joukot olivat vallanneet 37 prosenttia saaresta.


text: Vuonna 2004 pidetyssä kansanäänestyksessä 65 prosenttia kyproksenturkkilaisista kannatti YK:n pääsihteeri Kofi Annanin ehdottamaa yhdistämistä, mutta kyproksenkreikkalaiset torjuivat sen 76 prosentin enemmistöllä oman presidenttinsä Tássos Papadópouloksen ja Kyproksen kirkon johdon suosituksesta.


text: Pohjois-Kyprosta pitkään johtaneen presidentti Rauf Denktaşin seuraajaksi valittiin huhtikuussa 2005 pidetyissä vaaleissa pääministerinä toiminut Mehmet Ali Talat. Talat sai 55 % äänistä äänestysprosentin ollessa 70 %. Hänen johtamansa tasavaltalainen turkkilaispuolue (Cumhuriyetçi Türk Partisi) oli saanut 44 %:n äänisaaliillaan helmikuun 2005 parlamenttivaaleissa miltei puolet 50-paikkaisen parlamentin edustajapaikoista.


text: Yhdistämistä vastustava Derviş Eroğlun johtama kansallinen yhtenäisyyspuolue taas jäi oppositioon saaden 32 % äänistä parlamenttivaaleissa ja hävisi presidentinvaalit Talatille saaden vain 23 % äänistä. Talat pyrkii Kyproksen jälleenyhdistämiseen liittovaltioksi, jotta myös turkkilainen osa pääsee Euroopan unioniin ja samalla eroon taloudellisesta eristäytyneisyydestään. Liittovaltiohankkeesta huolimatta turkkilaiset haluavat liittovaltiolle myös Turkin turvallisuustakuun. Turkki ja Kreikka ovat molemmat NATO:n jäseniä, mikä on ollut sotilasliitolle aiemmin kriittinenkin asia.


text: Valuuttana käytetään uutta Turkin liiraa. Brittivallan peruina Pohjois-Kyproksella on vasemmanpuoleinen liikenne.


text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Pohjois-Kyproksella oli asukasta. Noin puolet väestöstä koostuu kyproksenturkkilaisista, jotka ovat asuttaneet saarta vuosisatoja. Osa heistä on muuttanut saaren eteläosasta Kyproksen konfliktin aikana. Toinen merkittävä väestöryhmä ovat konfliktin aikana saarelle muuttaneet mannerturkkilaiset maahanmuuttajat, joista huomattavalla osalla ei ole Pohjois-Kyproksen kansalaisuutta. Etnisiä vähemmistöjä ovat Karpasían niemimaalle jääneet kyproksenkreikkalaiset ja maroniitit. Pohjois-Kyproksella asuu myös tuhansia Ison-Britannian kansalaisia.


text: Pohjois-Kyproksen presidentti on Mustafa Akıncı, ja pääministerinä toimii Irsen Küçük.


text: Pohjois-Kypros on riippuvainen Turkin antamasta avustuksesta, sillä koska se ei ole kansainvälisen yhteisön tunnustama valtio, se ei voi käydä itsenäisesti ulkomaankauppaa. Pohjois-Kyprokselle ei myöskään ole suoria lentoja, vaan matka sinne käy Turkin ilmatilan tai satamien kautta.


text: Pohjois-Kypros on maatalousvoittoinen valtio. Valtaosa Kyproksen teollisuudesta sijaitsee saaren kreikkalaisella puolella eikä saaren pohjoisosa ole kauppasaarron vuoksi kyennyt tuomaan tilanteeseen muutosta. Valtion talous ei ole vieläkään toipunut täysin vuoden 1974 tapahtumista, ja maa kärsii kasvavasta inflaatiosta.


text: Alueella tuotetaan lihaa, oliiveja, viljaa ja hedelmiä. Myös matkailu on saaren pohjoisosalle tärkeä tulonlähde – suurin osa Pohjois-Kyprokselle saapuvista turisteista on kotoisin Turkista, Isosta-Britanniasta, Saksasta, Italiasta ja Israelista sekä Etelä-Kyprokselta.


title: Liikenne- ja viestintävaliokunta

text: Liikenne- ja viestintävaliokunta (LiV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä liikennettä ja tietoliikennettä koskevat asiat, esimerkiksi laatia mietintö valtioneuvoston tai kansanedustajien liikennettä ja tietoliikennettä koskevista lakiesityksistä. Valiokunnan aihepiiriin kuuluvat myös kuljetusalan työaikoja, Yleisradio Oy:tä ja Postia koskevat asiat.


title: Liikenne- ja viestintävaliokunta

text: Liikenne- ja viestintävaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä.


title: Liikenne- ja viestintävaliokunta

text: 1. maaliskuuta 2003 asti valiokunnan nimenä oli "liikennevaliokunta".


title: Merimetsot

text: Merimetsot (heimo Phalacrocoracidae) on lahkoon Suliformes kuuluva kaloja syövien lintujen heimo. Niiden nokka on tukeva ja koukkupäinen. Niillä on pitkänomainen ruumis, pitkä kaula ja pyrstö. Ne ovat yleensä tumman värisiä ja keskikokoisia tai sitä suurempia lintuja.


title: Merimetsot

text: Merimetsot jaetaan kahteen sukuun, merimetsoihin ja pikkumerimetsoihin. Lajit on aiemmin sijoitettu vain yhteen sukuun, ja osa fylogeneettisestä aineistosta tukee aiempaa jakoa.


title: Merimetsot

text: Merimetsot elävät sekä merialueilla että makeassa vedessä. Ne elävät rannikoilla ja saaristoissa ja pesivät yhdyskunnissa.


title: Merimetsot

text: Merimetsot pyydystävät kaloja sukeltamalla. Ne ponkaisevat veteen usein pienellä vauhtihypyllä. Merimetsot tunnetaan tavastaan levitellä istuessaan siipiään, jonka tarkka syy on tuntematon – yleinen väittämä siipien kuivattelusta ei pidä paikkaansa: merimetsojen rasvarauhanen on täysin toimiva ja höyhenpuku yhtä vedenpitävä kuin vesilinnuilla yleensä.


title: Merimetsot

text:
Merimetsoja on BirdLife Suomen mukaan 26 lajia. BirdLife International lajittelee kuitenkin 30 lajia.
Pikkumerimetsoja on BirdLife Suomen mukaan viisi lajia.


title: Ruusu-Risti

text: Ruusu-Risti ry on Pekka Ervastin 14. marraskuuta 1920 perustama teosofiseen liikkeeseen lukeutuva yhdistys. Järjestön nimi on suomennos saksalaisesta nimestä Rosen-Kreutz, joka viittaa historialliseen ruusuristiläisyyteen, erääseen länsimaisen okkultismin muotoon.


title: Ruusu-Risti

text: Ohjelmansa mukaan Ruusu-Risti:


title: Ruusu-Risti

text: Järjestön sisäisessä, vapaamuuraripohjalle järjestetyssä toiminnassa mukana olevat jäsenet opiskelevat maailman henkisiä perinteitä, niiden lainalaisuuksia ja "syvempää yhteyttä" sekä harjoittavat keskittymistä ja mietiskelyä pyrkien siten käytännössä toteuttamaan eettisemmän ja syvähenkisemmän yhteiskunnan muodostumista.


title: Ruusu-Risti

text: Opintoihin sisältyy Pekka Ervastin teosofis-kristosofisia opetuksia, mutta ainoan virallisen opinkappaleen katsotaan olevan "veljeys".


title: Ruusu-Risti

text: Pekka Ervast kirjoitti yhdistyksen nimen vertauskuvallisuudesta seuraavasti:


title: Ruusu-Risti

text: Muita ruusuristijärjestöjä Suomessa


title: Verensiirto

text: Verensiirto tarkoittaa veren tai sen komponenttien siirtämistä yhdeltä henkilöltä toiselle. Verensiirto voidaan toteuttaa joko suorana antajasta potilaaseen toteutettuna tai epäsuorasti tehtynä, jolloin veri on ennalta verenluovutuksen kautta kerättyä ja varastoitua. Jälkimmäinen tapa on nykyisin lähes ainoana käytössä.


title: Verensiirto

text: Siirrettävän veren täytyy olla veriryhmiltään yhteensopiva vastaanottajan elimistön kanssa. Yleisimmät tutkitut veriryhmät ovat ABO- ja reesusveriryhmät. Saajan ja antajan veri testataan ristikokeen avulla. Verensiirron voi aloittaa lääkäri tai tehtävään erityiskoulutuksen saanut sairaanhoitaja tai kätilö. Yleensä verensiirrossa annetaan jotakin veren osakomponenttia. Yleisimmät siirrettävät veren osat ovat punasolut, trombosyytit eli verihiutaleet ja veriplasma.


title: Verensiirto

text: Veriteitse tarttuvien tautien saaminen verensiirrossa on mahdollista, tällaisia ovat mm. HIV, hepatiitti B ja C sekä syfilis. WHO:n raportin mukaan kaikissa maissa luovutettua verta ei kattavasti tarkasteta näiden tautien varalta. Testaus on puutteellista etenkin matalan tulotason maissa joissa myös saastuneen veren riski on (jopa 500 kertainen ero) suurempi koska veren luovuttamisesta maksetaan.


title: Verensiirto

text: Jehovan todistajat ovat tunnettuja verensiirtojen kieltäytymisestä. Tämä opetus perustuu käsitykseen Raamatun käskystä karttaa verta. Kieltoa veren karttamiseen muutoin perustellaan sillä, että veren käyttö on Raamatussa varattu vain syntien sovittamiseen ja näin ollen muunlainen käyttö häpäisisi myös Kristuksen vuodattaman veren arvoa.


title: Verensiirto

text: Taulukosta näkyy ABO- ja reesusveriryhmien yhteensopivuus antajan ja saajan välillä.


title: Unettomuus

text: Unettomuus () on yleisnimitys monille uneen liittyville häiriöille kuten nukahtamisvaikeudelle, levottomalle unelle, liian varhaiselle heräämiselle sekä erilaisille vuorokausirytmin häiriöille. Arviolta 4–10 prosenttia Suomen aikuisväestöstä kärsii pitkäaikaisesta unettomuudesta, joka alkaa usein jo murrosiässä Suomessa ilmenee enemmän unettomuutta kuin muualla Euroopassa. Lisäksi on olemassa viitteitä siitä, että luonnonkansojen jäsenet eivät kärsi unettomuudesta.


title: Unettomuus

text: Unettomuus aiheuttaa alivireyttä, ärtymystä, keskittymisvaikeuksia, muistin pätkimistä, tinnitusta ja oppimisvaikeuksia. Krooninen unettomuus onkin yhteydessä huonontuneeseen elämänlaatuun ja sosiaalisiin suhteisiin. Unettomuus altistaa myös sekä somaattisille että psyykkisille sairauksille.


title: Unettomuus

text: Sekä unettomuus että unettomuuden hoitoon käytettävät hypnoottiset ja sedatiiviset lääkkeet voivat aiheuttaa kognitiivisia häiriöitä, jotka lisäävät liikenneonnettomuusriskiä


title: Unettomuus

text: Kroonisesta unettomuudesta voidaan puhua, jos tuntee jatkuvasti, ettei ole nukkunut tarpeeksi. Jatkuva unettomuus on oire, jonka taustalla oleva häiriö on aina syytä tutkia.


title: Unettomuus

text: Jos unen saanti on hankalaa ja yölliset heräilyt ovat toistuvia, on syytä tarkistaa, voiko unta parantaa elintapojen muutoksilla (alkoholin, kahvin ja tupakan käyttö sekä liikunta). Kannattaa myös selvittää, onko unihäiriön taustalla jokin elimellinen sairaus, jonka hoito voisi parantaa unta. Levottomien jalkojen aiheuttamassa nukahtamisvaikeudessa mahdollinen kudosraudan puute tulee korjata rautalääkityksellä.


title: Unettomuus

text: Lähes 12 prosenttia Suomen väestöstä kärsii pitkäaikaisesta unettomuudesta. Naiset kärsivät unettomuudesta jopa kaksi kertaa miehiä enemmän. Muita riskiryhmiä ovat esimerkiksi kehitysvammaiset, joista puolet kärsii unihäiriöistä


title: Unettomuus

text: Unettomuus jaetaan ilmenemisaikansa perusteella vaikeuteen nukahtaa, vaikeuteen pysyä unessa (katkonainen uni) sekä liian varhaiseen heräämiseen.


title: Unettomuus

text: Keston mukaan unettomuus ryhmitellään kolmeen luokkaan: lyhytaikaiseen, akuuttiin ja krooniseen unettomuuteen.Otsalohkon harmaan aivoaineen pienen määrän on todettu korreloivan voimakkaasti vaikean unettomuuden kanssa ja on todennäköistä, että aivoaineen kato aiheuttaa unettomuutta eikä toisin päin. Aivojen harmaata ainetta voivat vähentää muun muassa päihteiden käyttö, traumaattiset lapsuusajan kokemukset, lihavuus ja ykköstyypin diabetes. Myös masennusta, skitsofreniaa, Alzheimerin tautia, MS- ja ME-tautia sairastavilla tavataan harmaan aivoaineen katoa.


title: Unettomuus

text: Alkoholin liikakäyttö on suurin yksittäinen unihäiriöriskiä lisäävä elämäntapatekijä, sillä se viisinkertaistaa unihäiriöriskin. Myös unilääkkeiden käyttö on unettomuuden yleinen aiheuttaja, sillä unilääke menettää yleensä tehoaan säännöllisessä käytössä, ja käytettävää annostusta joudutaan lisäämään. Masennuksen ja migreenin on todettu kaksinkertaistavan unihäiriön riskin.Fyysiset sairaudet voivat aiheuttaa unettomuutta joko kivun, epämukavuuden tai metabolisten häiriöiden välityksellä. Lisäksi sairastamiseen liittyvä pelko ja ahdistus voivat lisätä unettomuutta.


title: Unettomuus

text: Hyvin harvinainen unettomuuden syy on 1970-luvulla löydetty FFI-tauti (fataali familiaalinen insomnia), jossa potilaalle autosomin kautta dominantisti periytynyt aivosairaus estää unensaannin. Tavallisesti kyseinen prionitauti puhkeaa keski-iässä ja aiheuttaa kuoleman muutaman kuukauden tai parin vuoden sisällä sairastumisesta.


title: Unettomuus

text: Unihäiriöitä aiheuttavia lääkeaineita ovat bentsodiatsepiinit (etenkin erittäin lyhytvaikutteiset midatsolaami ja triatsolaami), ehkäisypillereiden ja kofeiinin rinnakkaiskäyttö, epilepsialääkkeet (lamotrigiini ja topiramaatti), kalsiumkanavan salpaajat, klonidiini ja jotkut kipulääkkeet voivat säännöllisesti käytettyinä aiheuttaa unettomuutta. Muita tällaisia lääkkeitä ovat mm. efedriini, kilpirauhashormonit (tyroksiini) ja antikolinergit sekä beeta-2-adrenoreseptoreita stimuloivat valmisteet. Diureetit taasen täyttävät rakon virtsalla ja yö voi sen johdosta olla levoton. Muita unettomuutta aiheuttavia lääkeaineita ovat kortisoni, beetasalpaajat, metyylifenidaatti, hydroksitsiini, metoklopramidi, sympatomimeetit ja teofylliini.Rakastuminen, jännittyneisyys ja ahdistuneisuus vaikeuttavat nukahtamista, masennukseen taas liittyy varhainen herääminen.


title: Unettomuus

text: Unihäiriöiden ja psyykkisten oireiden välinen yhteys on kaksisuuntainen: psyykkisiin häiriöihin liittyy usein muutoksia unen määrässä ja laadussa, mutta myös liian lyhyt tai huono yöuni ja unettomuus voi aiheuttaa psyykkisiä ongelmia. Unen puute nostaa stressitasoa, mikä voi vaikeuttaa nukahtamista entisestään.


title: Unettomuus

text: Noin 15 prosentissa tapauksista unettomuuden syynä on muista syistä johtumaton, ns. primaarinen unettomuus. Vähintään kuukauden jatkuva unettomuus, jonka syy ei ole mielenterveyden häiriö eikä elimellinen sairaus voi olla primaarista unettomuutta. Primaarinen unettomuus alkaa yleensä jo lapsuusiässä ja jatkuu muuttumattomana, mutta se voi myös vaikeutua. Jos uni-valverytmin säätely on synnynnäisesti niin puutteellista, että ihminen on kärsinyt jatkuvasta unettomuudesta lapsuudestaan asti myös suotuisissa olosuhteissa, puhutaan idiopaattisesta unettomuudesta. Primaarista unettomuutta on erittäin vaikea hoitaa.


title: Unettomuus

text: Lasten unettomuutta on tutkittu viime aikoina yhä enemmän. Kiinnostavaa on voiko lasten unenpuute olla yhtenä syynä lasten levottomuuteen, keskittymisvaikeuksiin ja häiriökäyttäytymiseen. Tutkimustulokset lasten ja nuorten epäsäännöllisestä vuorokausirytmistä, lyhentyneestä yöunesta. lisääntyneestä päiväväsymyksestä, unihäiriöistä ja niiden yhteydestä psyykkisiin oireisiin on tarkentanut käsitystä unen merkityksestä lasten hyvinvointiin.


title: Unettomuus

text: Tutkimukset viittaavat siihen, että unenpuute on yleistymässä. Lasten nukkumaanmenoajat ovat myöhentyneet ja nukahtamisvaikeudet ovat lisääntyneet. Univajeen yleistymiseen viittaa se, että kouluikäiset lapset nukkuvat viikonloppuna pitempään kuin arkisin. Yleisimpiä lasten ja nuorten unenpuutteen syistä lienevät liian myöhäiset nukkumaanmenoajat, jotka johtuvat mm. internetin käytöstä, tietokonepeleistä tai television katselusta. Tällöin unenpuutteen syynä on se, että vanhemmat eivät pidä huolta lastensa nukkumaanmenoajoista ja siten huolehdi lasten riittävästä unen saannista. Lisäksi myös varsinaiset unihäiriöt voivat altistaa univajeelle.


title: Unettomuus

text: Lasten unihäiriöihin kannattaa puuttua mahdollisimman varhain, sillä ne kroonistuvat helposti. Niiden hoito yleensä parantaa lapsen päivittäistä vointia ja on yhteydessä jopa perhesuhteiden paranemiseen ja masennusoireiden lievenemiseen. Unihäiriöiden hoito kohdistetaan ongelman perussyyhyn. Ensisijaisesti unta haittaavien tekijöiden eliminoimiseen ja unta edistävien tekijöiden löytämiseen. Puuttumalla aktiivisesti unen eri häiriöihin voidaan todennäköisesti välttää monien lasten psyykkistä oireilua merkittävissä määrin.


title: Unettomuus

text: Hyviä tuloksia on saatu vanhempien ja nuoren opastuksesta säännöllisten nukkumaanmenoaikojen noudattamiseen riittävän unen takaamiseksi nuorelle. Tämä voi liittyä myös kognitiivis-behavioraaliseen terapiaan.


title: Unettomuus

text: Kognitiivisia menetelmiä pidetään kroonisen unettomuuden hoidossa ensisijaisina, koska ne vaikuttavat unettomuutta ylläpitäviin tekijöihin ja koska niiden vaikutus säilyy hoidon lopettamisen jälkeen. Lääkkeettömän hoidon avulla vältetään lisäksi lääkkeiden vaaralliset sivuvaikutukset ja riippuvuus lääkkeiden käytöstä. Kognitiivisilla menetelmillä tarkoitetaan terapioita, joissa tutkitaan potilaan mielen toimintamallien ja niistä johtuvan toimintatavan vaikutusta unettomuuteen sekä sitä, mitä terapian myötä tulevat muutokset kokemisen tavassa ja käyttäytymisessä vaikuttavat hyvinvointiin. Kognitiivisessa terapiassa pyritään löytämään ne mekanismit, jotka ylläpitävät juuri tämän potilaan unettomuuden noidankehää, ja katkaisemaan ne. Hoito tapahtuu yleisimmin 5–8 hengen ryhmissä ja tapaamiskertoja on 4–8. Kognitiivis-behavioraalinen terapia voi sisältää unen rajoittamista, unihygieniaa, ärsykkeiden hallintaa, paradoksaalisia tehtäviä ja oppimiseen perustuvaa uudelleenjäsentelyä.


title: Unettomuus

text: Unettomuuden hoitotulokset ovat kuitenkin huonompia kuin kognitiivisessa terapiassa saadut tulokset yleensä. Kognitiivis-behavioraalinen terapia ei nopeuta nukahtamista, mutta voi vähentää nukahtamisen jälkeistä heräilyä. Paras hoitoennuste onkin silloin, kun unettomuus johtuu ahdistuksesta tai masennuksesta.


title: Unettomuus

text: Vain puolet kroonisesti unettomista saavuttaa kliinisesti merkitsevän hoitotuloksen kognitiivisen terapian avulla, näistäkin osa ilmeisesti jatkaen samalla unilääkkeiden käyttöä. Noin kolmasosasta tulee hyvin nukkuvia.


title: Unettomuus

text: Suomessa on hyvin vähän unettomuuden hoitoon pätevöityneitä terapeutteja. Lisäksi tällainen terapia on hyvin kallista..


title: Unettomuus

text: Rentoutusterapia voi auttaa nukahtamisessa eli pienentää nukahtamisviivettä.


title: Unettomuus

text: Unettomuutta voidaan hoitaa myös ääniterapialaitteiden avulla. Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen mukaan ääniterapialaitteet toimivat unettomuuden hoidossa lähes yhtä hyvin kuin reseptilääkkeet.


title: Unettomuus

text: Yleisesti käytetään myös unensaantia edistäviä unilääkkeitä eli hypnootteja. Unilääkkeet ovat yksi maailman käytetyimmistä lääkeryhmistä ja Suomessa käytetään unilääkkeitä enemmän kuin muualla Euroopassa. Unilääkkeet eivät kuitenkaan tarjoa pysyvää ratkaisua unettomuuden hoitoon, koska ne menettävät yleensä tehonsa elimistön tottumisen seurauksena. Unilääkkeiden teho alkaa heiketä usein jo kuukauden käytön aikana. Yli 60-vuotiaiden unettomuutta ei suositella hoidettavaksi lääkeaineilla. Toisaalta vanhoilla henkilöillä käytetään usein nukahtamislääkkeitä vuosia koska lopettaminen tuo enemmän haittaa kuin hyötyä.


title: Unettomuus

text: Unilääkkeet aiheuttavat pitkäaikaiskäytössä myös riippuvuutta, joka ilmenee käytön lopettamisen yhteydessä ilmaantuvina vieroitusoireina kuten rebound-unettomuutena. Tällöin unihäiriö palaa takaisin aiempaa voimakkaampana.


title: Unettomuus

text: Edellä mainituista syistä unilääkkeitä ei voida pitää unettomuuden perushoitona, vaan niitä suositellaan vain tilapäiseen käyttöön (esimerkiksi korkeintaan 3–4 iltana viikossa kunnes unettomuus korjaantuu). Unilääkkeiden jatkuvaan kuukausia kestävään käyttöön tulisi olla selvä syy. Kyseessä voi olla esimerkiksi niin sanotun idiopaattisen unettomuuden hoito. Oikea diagnoosi perustuu huolellisiin unilääketieteellisiin tutkimuksiin.


title: Unettomuus

text: Kaikilla unilääkkeillä voi olla haittavaikutuksia, esimerkiksi päiväaikaista väsymystä, muistihäiriöitä, sekavuutta ja aamuyön heräämistä. Unilääkkeet luokitellaan lääketieteellisen puoliintumisajan mukaan lyhytvaikutteisiin nukahtamislääkkeisiin ja varsinaisiin unilääkkeisiin, joilla on pidempi puoliintumisaika. Hankalien unihäiriöiden hoito lievittää päiväaikaista oireilua varsin lyhyessä ajassa.


title: Unettomuus

text: Tryptofaanin on osoitettu nopeuttavan nukahtamista ilman että se heikentäisi unen laatua tai vähentäisi unen määrää, kuten useimpien muiden unilääkkeiden kohdalla tapahtuu. Melatoniinia voidaan käyttää unettomuuden tilapäiseen hoitoon. Se ei sovellu unihäiriöiden pysyväksi hoitomuodoksi, koska melatoniinin teho katoaa pitkäaikaiskäytössä. Pitkävaikutteinen melatoniini nopeuttaa nukahtamista kolmen kuukauden käytön jälkeen enää 10 prosentilla tutkittavista, ja kuuden kuukauden kuluttua kukaan ei enää hyödy melatoniinilisästä.


title: Unettomuus

text: Melatoniini nopeuttaa erään tutkimuksen mukaan unihäiriöstä kärsivien Asperger-lasten nukahtamista keskimäärin 18 minuutilla. Nukkumisen kokonaistehokkuus ei kuitenkaan parantunut merkitsevästi, koska melatoniini lisäsi myös yöunen katkonaisuutta. Lisäksi tuloksissa oli hyvin paljon yksilöllistä vaihtelua.


title: Unettomuus

text: Unettomuuden hoidossa käytetään myös yleisesti sedatiivisia eli väsyttävän tai rauhoittavan vaikutuksen omaavia masennuslääkkeitä (esimerkiksi mirtatsapiini) tai neurolepteja (esimerkiksi ketiapiini) eli antipsykoottisia lääkkeitä (pieninä annoksina).


title: Unettomuus

text: Masennuslääkkeiden pitkäaikaiskäytön tehosta unettomuuden hoidossa ei kuitenkaan ole olemassa tieteellisesti pätevää tutkimusnäyttöä. Lisäksi kaikkiin keskushermostoon vaikuttaviin lääkeryhmiin liittyy toleranssin kasvun ja vieroitusoireiden riski. Esimerkiksi masennuslääkkeiden sivuvaikutukset ja vieroitusoireet ovat samankaltaisia kuin bentsodiatsepiineilla. Neuroleptien säännölliseen käyttöön tiedetään liittyvän lisäksi huomattavia terveyshaittoja ja -riskejä.


title: Unettomuus

text: Jos uni- tai mielialalääkkeitä käytetään säännöllisesti raskauden aikana, on vaarana, että vastasyntyneellä ilmenee voimakkaita vieroitusoireita.


title: Unettomuus

text: Suomessa ovat jotkut unettomat käyttäneet myös disykloveriinihydrokloridia (disykloveriini, disykloamiini, disyklamiini). Yleensä lääkettä on annettu nestemäisessä muodossa. Kyseessä on keskushermoston, lihasten ja sydämen kolinergisiä reseptoreja salpaava lääkeaine. Disykloveriinin haittoja ovat mm. muistihäiriöt, sydämen rytmihäiriöt, sekavuus, harhojen näkeminen, väsymys, lihasheikkous, hengityskatkokset, ummetus ja virstaamishäiriöt. Disykloveriini rentouttaa lihaksia ja uneton saattaa kokea sen myönteiseksi. Lääkkeen haitat ovat kuitenkin selvästi suuremmat kuin sen edut. Disykloveriinin kehittyy myös riippuvuutta.


title: Unettomuus

text: Barbituraattien käyttö on vähentynyt lähes olemattomiin niiden yliannostukseen liittyvän kuolemanriskin vuoksi. Barbituraatteja saa Suomessa nykyään vain Lääkehallinnon erikoisresepteillä esimerkiksi erittäin vaikean unettomuuden hoitoon.


title: Valto

text: Valto on suomalainen miehen etunimi, muunnelma skandinaavisesta Valdemar-nimestä. Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 2 286 Valtoa.


title: Teosofia

text: Teosofia (kreik. "theos" jumala, "sophia" viisaus, suomeksi "jumalviisaus") tarkoitti alun perin filosofista ajattelua, joka kohdistui Jumalan olemuksen selville saamiseen salaperäisellä, välittömällä näkemyksellä. Tällaista teosofiaa harrastivat muun muassa uusplatonikot, useat keskiajan mystikot, sekä uudella ajalla muun muassa Jakob Böhme, Franz Xaver von Baader ja Friedrich von Schelling.


title: Teosofia

text: Teosofialla on käsitteenä ollut useita hieman erilaisia merkityksiä:


title: Teosofia

text: Nykyaikaisen teosofisen liikkeen tunnettuja edustajia olivat Blavatskyn lisäksi muun muassa eversti Henry Steel Olcott sekä Annie Besant. Myös antroposofian perustajana tunnettu Rudolf Steiner toimi teosofisen liikkeen piirissä ennen siitä irtautumistaan. Suomessa teosofinen liike tuli tunnetuksi varsinkin kirjailija Pekka Ervastin työn kautta.


title: Teosofia

text: H. P. Blavatskyn päätyö oli teosofinen oppi, johon hän sulautti valtavasti vaikutteita eri tahoilta. Eniten Blavatskyn ajatteluun vaikuttaneista oppisuunnista, teoksista ja auktoriteeteista voidaan mainita ainakin buddhalaisuus, Bhagavad Gita ja hindulainen tantrismi, Kabbala (erityisesti Eliphas Levi), Raamattu, Zohar ja Talmud, hermetismi, ruusuristiläisyys, gnostilaisuus, zarathustralaisuus, kaldealaiset, vapaamuurarius, spiritismi, mystiikka, Jakob Böhme ja Mestari Eckhart, alkemia ja magia, aikansa tieteellinen kirjallisuus, Robert Fludd, Paracelsus, maailman mytologiat esimerkiksi germaaninen mytologia, Popol Vuh ja Gilgameš (myös otteita Kalevalasta), antiikin kirkkoisät Irenaeus, Tertullianus, Origenes ja Eusebius, filosofit, etenkin Platon ja uusplatonilaisuus, Porfyrios, Plotinos ja Ammonios Sakkas sekä historioitsijat ja monet muut antiikin kirjailijat kuten Plinius vanhempi, Ovidius, Homeros ja Josefus. Lisäksi hän väitti opiskelleensa huomattavien inkarnaatiolamojen oppilaana Tiibetissä, Ladakhissa, Nepalissa ja Mongoliassa ja perehtyneensä muun muassa vajrayanan esoterismiin eli Kālacakrayanaan, Nepalin svābhāvikoiden oppiin ja sykretistiseen shamanismiin.


title: Teosofia

text: Teosofiasta on löydettävissä paljon piirteitä, jotka ovat yhteisiä useimmille okkulttis-gnostilaisille järjestelmille, ja siksi usein on vaikea todeta täsmällisesti, mistä jokin ajatus on omaksuttu. Jotkut teosofiset ajatukset sen sijaan voidaan löytää lähes sellaisenaan tai hieman muuntuneina buddhalaisista ja hindulaisista opetuksista. Tällaisia ovat esimerkiksi sellaiset ajanjaksot kuin kalpat ja jugat, mandaloissa kuvatut mantereet ja ihmisrodut, ihmisen olemuspuolet eli prinsiipit, siddhit eli yliaistilliset kyvyt sekä joiltakin piirteiltään teosofinen oppi juuriroduista. William Emmette Colemanin mukaan todellisuudessa Blavatsky kopioi tekstinsä – puutteellisesti viitaten – melko pienestä määrästä aikalaiskirjoja ja hänen käsityksensä mm. historiallisista teksteistä olisi perustunut toisen käden lähteisiin, vaikka hän antoi ymmärtää kirjojen olevan edessään. Samoin Dzyanin kirjasta saadut tiedot olisivat olleet tunnetuista englanninkielisistä kirjoista, jotka eivät käsittele Tiibetiä vaan Kiinaa tai Intiaa, mikä selittäisi mm. useat kieli- ja asiavirheet.


title: Teosofia

text: Teosofian mukaan kaikkien uskontojen taustalla on esoteerinen oppi, joka oli muinoin levinnyt ympäri maailman. Nykyisin se on löydettävissä täydellisenä vain muutamissa maanalaisissa kirjastoissa, jotka ovat henkisen veljeskunnan hallinnassa. Tästä opista osa on esitetty muinaisessa Dzyanin kirjassa, jonka runoista Blavatsky selitti osan teoksissaan "Hunnuton Isis" ja "Salainen oppi".


title: Teosofia

text: Tämän opin mukaan ilmenneen maailmankaikkeuden alkulähde on absoluutista eli Parabrahmanista ulosvirrannut jumaluusvoima, Logos. Se ilmenee kolminaisuutena siten että ensimmäinen, Isä-Äiti, on kaiken alkujuuri, toinen eli Poika aloittaa elämän ja muodon kaksinaisuuden, ja kolmas on maailmanjärki, jonka osia ovat ihmismonadit. Jokaisella galaksilla ja aurinkokunnalla on omat pienemmät Logoksensa. Kaikkeudenjärki ilmenee ulkokohtaisesti Fohatina, voimana, joka liittää kokoon muodot ja laittaa liikkeelle kosmisen kehityksenlain.


title: Teosofia

text: Elämä ilmenee fyysisellä tasolla eri luonnonvaltakuntien kautta, joita ovat mineraali-, kasvi-, eläin- ja ihmiskunta. Jälleensyntyvät monadit kehittyvät näiden muotojen kautta karman lain ohjaamina jatkuvasti korkeammille asteille. Maapallo käy läpi seitsemän eri ilmentymää eli manvantaraa niin, että se ensimmäisen kolmen kauden aikana tiivistyy eteerisestä kiinteäksi, kunnes neljännen (eli nykyisen) kauden aikana kehitys muuttuu taas päinvastaiseksi. Maailmassa vaikuttaa mestareiden eli esoteeriseen viisauteen vihittyjen veljeskunta eli niin kutsuttu Valkoinen Veljeskunta, jonka johtajana on aurinkokuntamme Logos, ja tämän alapuolella olentohierarkia, johon kuuluvat dhyan chohanit, kumaarat, buddhat, mahachohanit, chohanit ja mestarit. Blavatsky mainitsi useita mestareita, joita ovat olleet esimerkiksi Buddha, Zarathustra, Jeesus, Pythagoras ja Christian Rosenkreutz.


title: Teosofia

text: Ihmiskunnan kehitys jakautuu seitsemään juurirotuun, jotka puolestaan jakautuvat useisiin alarotuihin. Nykyinen ihmiskunta edustaa viidettä, arjalaista, juurirotua ja on jo siirtynyt kehityksen ylöspäin vievälle, henkistävälle kaarelle. Juurirotujen vaihtuminen tapahtuu luonnonmullistusten kautta, jotka käsittävät mantereiden vajoamisia ja kohoamisia, ja voivat kestää satojatuhansia vuosia. Jokainen juurirotu käy läpi neljä ajanjaksoa eli yugaa, jotka ovat satya yuga, treta yuga, dvapara yuga ja kali yuga. Nykyinen ihmiskunta elää parhaillaan kali yugaa, joka alkoi vuonna 3102 eaa.


title: Teosofia

text: Ihminen on mikrokosmos, ja eri planeettakausien kehityksellä on ihmisessä omat vastaavuutensa esimerkiksi aisteina sekä tajunnan eri tasoina ja ominaisuuksina. Ihmisessä voidaan siten erottaa seitsemän prinsiippiä, jotka ovat ātma eli kaikkiallinen henki, buddhi eli henkinen sielu, manas eli inhimillinen sielu, kāma rūpa eli himo- tai tunnekeho, linga sharīra eli fyysisen kehon kaksoispuoli ts. astraalikeho, prāna eli elonhenkäys elävässä olennossa ja sthūla sharīra eli fyysinen keho. Neljännen juurirodun aikana ihmiskunnassa oli vielä toimivana ”kolmas silmä” eli henkinen näkökyky, jonka fyysinen elin on nyt surkastunut ja tunnetaan käpyrauhasena.


title: Teosofia

text: Monadien henkinen kehitys tapahtuu karman lain kautta, mutta ihmisyksilö voi nopeuttaa omaa kehitystään elämällä moraalisesti oikein. Rukoilu sen tavallisessa merkityksessä on epäjumalanpalvelusta, koska eksoteeristen uskontojen jumalat (kuten Jehova) ovat rajallisia, luotuja olentoja. Ihmisen sen sijaan tulisi pyrkiä toimimaan sopusoinnussa oman jumalallisen itsensä eli ātma-buddhi-manaksen kanssa. Ihmisen kuollessa kolme alinta prinsiippiä tuhoutuvat ja neljä ylintä jatkavat kāma lokaan, joka vastaa katolilaisuuden kiirastulta tai antiikin mytologian Haadesta. Tämän jälkeen ātma-buddhi-manas irtaantuu kāma rūpasta ja jatkaa devakhāniin eli taivaaseen, jossa se pysyy 1 000–1 500 vuotta. Tämän jälkeen se jälleensyntyy maailmaan.