title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Uunon appiukon, vuoristoneuvos Tuuran hermot reistailevat jälleen. Hän päättää tehdä täydellisen elämänmuutoksen muuttaen vaimonsa ja tyttärensä Elisabethin kanssa maaseudulle Uunolta salaa. Uuno sen sijaan on päättänyt elvyttää avioliittoaan olemalla viikon poissa kotoa, kertomatta vaimolleen missä on. Kun Uuno palaa kukkien kanssa kotiin on vaimo muuttanut pois. Uuno löytää jääkaapista Elisabethin jättämän viestin, joka tosin on appiukon kirjoittama. Uuno kuulee, että Härski Hartikainen ja Sörsselssön aikovat sulkea autoverstaan ja he lähtevänsä hätäaputöihin. Uuno lähtee heidän mukaansa.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Vuoristoneuvos Tuura naisineen saapuu maaseudulle ostamalleen kartanolleen. Tuura ihailee maaseudun rauhallista ilmapiiriä ja keinutuolissa ovea, josta ei Uuno kulje. Samassa ovi aukeaa ja Uuno saapuu sisään. Uuno, Hartikainen ja Sörsselssön ovat saaneet tehtäväkseen mitata uuden tekeillä olevan tien suuntaa, jonka insinöörit ovat piirtäneet kulkemaan Tuuran ostaman kartanon läpi. Tuura hermostuu tielinjoista ja tiedosta, että hän on ostanut kartanon Uunon kotikylästä. Tuura ajaa taksilla kolmesataa kilometriä Helsinkiin tapaamaan liikenneministeriä ja saa siellä kuulla, että ministeri on kesälomalla samassa kylässä, josta Tuura osti kartanon. Tuura palaa maaseudulle ja tapaa ministerin tämän kesämökillään. Ministeri lupaa ottaa Tuuran asian puheeksi tielautakunnassa. Samalla Uuno ja Elisabeth menevät tapaamaan Uunon isää Hugoa, jolla on kotona kaikenlaisia keksintöjä. Hugo keittää salaa pontikkaa ja pelkää että nimismies saa selville tämän. Elisabethilla on mielestään vielä opittavaa Turhapuro-suvun miehistä. Maatöiden jälkeen Turhapuron miehet pääsevät mielipuuhiinsa, vertailemaan ihmisen eri oloasentoja. Uuno käy tapaamassa myös vanhaa opettajaansa.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: Tuura miettii keinoja estää tiehankkeet ja Uuno keksii idean, jossa kartanosta tehdään lomailukohde. Appiukko, anoppi ja Elisabeth tekevät kovasti korjaus-, kunnostus- ja siivoustöitä saadakseen kartanoalueesta matkailukohdetta. Uuno sen sijaan ottaa vastaan ensimmäistä asiakasta, joka on Tuuran palkkaama "vakoilija" Kreetta. Erehdyksen ansiosta Kreetta seuraa Uunon tekemisiä, eikä Tuuran antamaa oikeaa kohdetta. Uuno viihdyttää Kreettaa polkupyöräilyllä heinäpelloilla, vehnän kylvämisellä, vesihiihdolla ja saunomisella. Tielautakunnassa suunnitellaan tien kierrättämistä pois Tuuran mailta. Tätä ehdotusta ollaan enemmälti vastaan. Asia pannaan pöydälle siihen asti, kunnes Uunon järjestämä kylän "kesätapahtuma" on pidetty, missä Uunon isä juottaa ihmisille salaa pontikkaa. Uuno saa Tuuralta kaksi miljoonaa markkaa, tielautakunnan miesten päiden käännyttämiseen. Onnistuneen kesätapahtuman jälkeen tielautakunta kokoontuu, äänestäen tien kulkemaan Tuuran maiden läpi kansakoulunopettajan johdolla. Ministeri vetää viivan kartalle, Uunon pitäessä viivoitinta. Tuura on pettynyt jutusta, kunnes Uunon isä saapuu paikalle ja on valmis ostamaan kartanon. Tuura nauraa, mutta Hugolla on rahat kartanoon ja he lähtevät tekemään kauppakirjoja. Uuno saapuu paikalle kertomaan, että hän piti viivoitinta ja peukaloaan niin, että tiehen tuli mutka Tuuran kartanon kohdalle. Tuura lähtee seuraamaan renkituvalle matkannutta Uunon isää.


title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen sanoo maallemuuttoelokuvan kuuluvan sarjaan ”Uuno ja suuret suomalaiset teemat”, joihin hän lukee myös armeijan, Epsanjan ja loton. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Mine Bombers

text: Mine Bombers on suomalaisen pienpelitalo Skitso Productionsin kehittämä ja julkaisema moninpeliin keskittyvä toimintapeli. Peli julkaistiin MS-DOS:lle vuonna 1995. Yksinkertaisimmillaan "Mine Bombers" on kaivosräiskintää, jossa pelaajien täytyy kerätä peliasetuksien mukaisesti joko eniten kultaa tai eniten tappoja, näitä arvoja vähiten haalinut luonnollisesti häviää.


title: Mine Bombers

text: "Mine Bombers" on sekoitus ainakin "Bombermania" ja "Boulder Dashia", ja siinä on myös muita kaukaisia samankaltaisuuksia aikansa pelien kanssa. Peli kuitenkin kokoaa osista omalaatuisen yhtenäisyyden, joka tulee esille viihdyttävänä ja koukuttavana toimintana.


title: Mine Bombers

text: Alkuvalikossa on valittavissa pelattavat kentät, joita on useita kymmeniä ja sen lisäksi arpomalla generoidut kentät. Pelin mukana tuleva kenttäeditori mahdollistaa omienkin kenttien tekemisen. Asetuksista voi säätää myös pommien tehokkuuden, aarteiden määrän, eräajan ja paljon muuta. Ennen pelin alkua pelaajille voi säätää haluamansa nimimerkit. Nimimerkeillään pelatessa pisteet, tapot, kuolemat, kerätyt kullat ja muut tiedot tilastoituvat ja näkyvät aina valikossa nimimerkkiä painaessa.


title: Mine Bombers

text: Nimimerkin syötön jälkeen päästään kauppaan, josta pelaajat voivat ostaa aseita ja varusteita. Pommeja, lisähakkuja ja strategisempia käyttövälineitä on kaupassa runsaslukuisesti ja niitä voi ostaa keräämällään kullalla. Kultaa saa tietenkin kaivamalla tai räjäyttämällä sitä esiin kaivoksista tai tuhoamalla toisia pelaajia, ja saamalla heidänkin kultansa. Erä loppuu heti kun kerättävät aarteet loppuvat, pelaajia on hengissä vain yksi tai eräaika loppuu.


title: Mine Bombers

text: Erän päättyessä palataan taas kauppaan ja voidaan ostaa lisää varusteita, tai vaikka myydä niitä. Oletusasetuksilla kaupan hinnat heittelehtivät pienestä isompaan, ja muuten kalliisiin tuotteisiin kannattaakin sijoittaa rahansa vasta kun hinta on alhainen. Myydessään jotain asetta tai varustetta pelaaja ei saa siitä takaisin samaa summaa jonka hän pulitti sen ostaessaan. Tuotteiden myyminenkin on estettävissä asetusvalikon kautta.


title: Mine Bombers

text: Moninpelin sijasta pelissä on valittavissa myös eteneväinen yksinpeli joka koostuu 15:stä haastavasta kentästä, joissa taisteillaan hirviöitä (Slime, Alien, Furry man, Grenade Monster) vastaan pommittaen tai vältellen näitä. Tarkoituksena on löytää tiensä EXIT palkille, joka avaa kaupan ja mahdollistaa seuraavaan kenttään siirtymisen. Yksinpelissä on vain kolme elämää joka vaikeuttaa peliä huomattavasti, mutta elämiä voi löytää lisää kenttien salapaikoista.


title: Mine Bombers

text: "Mine Bombers" oli alun perin 20 markkaa maksava shareware-peli, mutta on ollut ilmaislevityksessä (freeware) vuoden 2003 alusta lähtien. Skitso Productionsilla on tekeillä pelille jatko-osa, "MBII", josta ei marraskuuhun 2011 mennessä ole annettu vielä juurikaan tietoa julkisuuteen. Tarkoitus oli uudistaa pelin grafiikkaa ja tasapainottaa aseistusta.


title: Mine Bombers

text: Pelin aiheuttaessa toimivuusongelmia uusien laitteistojen kanssa, monet sitä pelaavat käyttävät apunaan erilaisia MS-DOS-emulaattoreita. Yksi käytetyimmistä on DOSBox. Mine Bombers monien muiden vanhojen DOS-pelien tapaan pyörii ”ylikierroksilla” uusilla tietokoneilla ja tarvitaan apuohjelmia, jotka rajoittavat ruudunpiirtonopeutta. Emulaattoreissa on yleensä mukana itsesäädettävä ruudunpiirtorajoitin ja monia muita ominaisuuksia, kuten äänien ja värien sääteleminen.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut 12. Uuno Turhapuro -elokuva. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut Spede Pasanen, ja se on ensimmäinen ilman Ere Kokkosta tehty Uuno-elokuva. Elokuva oli vuoden 1987 ylivoimaisesti katsotuin kotimainen elokuva. Elokuvateattereissa sen näki 352 205 katsojaa.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Nyt myös Suomen elokuvasäätiö tuki ensimmäisen kerran Turhapuroa – lisäkopiotuen muodossa. Elokuvan tuotantokustannukset olivat 2 096 000 markkaa (netto), eli noin 350 000 euroa. Suomen elokuvasäätiö myönsi elokuvalle kopiotukea 79 000 markkaa, eli noin 13 000 euroa.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Uuno ja Härski Hartikainen opiskelevat ahkerasti. Hypnotisointi-kurssia käyvä Hartikainen hypnotisoi vahingossa kapellimestari-kurssia käyvän Uunon puhelimen välityksellä. Uunon vaimo soittaa isälleen vuorineuvos Tuuralle, kertoen Uunon tulleen hulluksi ja tarvitsevansa apua. Tuura ja tämän sihteeri lähtevät Uunon luokse. Tuura yrittää saada Uunon tajuihin puhumalla ruoasta, mutta mikään ei auta. He päättävät lähteä viemään Uunoa sairaalaan. Ulos tultaessa Uuno alkaa stepata kadulla ja laulamaan Sibeliuksen "Finlandiaa". Tuura, Elisabeth ja sihteeri saavat Uunon autoon ja samalla poliisi tulee paikalle. Poliisi tiedustelee metelistä ja kysyy onko autossa oleva mies kuuluisa venäläinen kapellimestari, jonka Tuura myöntää valehdellen. Poliisi ilmoittaa konsertin alkavan ja että kapellimestarin pitäisi olla konserttisalilla. Poliisi lähtee viemään Uunoa poliisiautolla konserttiin. Hartikainen ja Sörsselssön lähtevät herättämään Uunoa ja näkevät Uunon poliisiautossa. Konserttisalilla Hartikainen herättää Uunon hypnoosista ja kertoo tälle, että tämän pitäisi mennä johtamaan Sibeliuksen "Finlandia". Uuno johtaa "Finlandian" kaupunginorkesterin edessä.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Tuuralla on perheelleen tärkeää asiaa ja hän kutsuu Uunon ja Elisabethin sekä sihteerinsä kotiinsa juhlalounaalle. Uuno tulee myöhässä, koska on kutsuvieras ja haluaa tällä tavalla herättää enemmän huomiota. Uuno syö ja juuri kun Tuura on kertomassa asiaansa, Uuno lähtee pöydästä juosten ulos. Tuura hermostuu, mutta hänen huuto ei tavoita Uunoa. Uuno juoksee pankkiin, jossa on ilmainen kahvitarjoilu. Hän käy pankinjohtajan luona kerjäämässä tarjoilun rahana, koska ei voi vatsahaavan vuoksi juoda kahvia. Tuura vaimoineen, Elisabeth ja sihteeri yllättävät kotonaan sohvalla makaavan Uunon. Naiset istuvat Tuuran käskystä Uunon päälle, ettei tämä tällä kertaa karkaa. Tuura kertoo, että hän on ollut aiemmin naimisissa ja hänellä on myös toinen tytär. Samalla hän valaisee Uunoa, että Elisabethin lisäksi toinen tytär on hänen toinen laillinen perijänsä. Uuno juoksee autokorjaamolle ja kertoo Hartikaiselle ja Sörsselssönille, miten appiukko on ryöstänyt puolet Uunon tulevasta perinnöstä, tasan 50 miljoonaa. Uuno juoksee kadulla huutaen, että hänet on ryöstetty. Tuuran juonessa mukana oleva valepoliisi lähtee juoksemaan Uunon perään. Uuno juoksee Tuuran toimiston käytävään ja jää istumaan portaille. Valepoliisi menee Tuuran toimistolle ja muka räjäyttää oven. Hän tuo savun keskeltä nokisen Tuuran istumaan Uunon viereen. Samassa portaikkoon kävelee vaalea nainen, joka kertoo Uunolle olevansa Tuuran Amerikasta tullut tytär Lisbeth Tuura. Paikalle saapuu myös Uunon vaimo ja anoppi sekä Tuuran sihteeri. He vievät Tuuran ja Lisbehtin Tuuran toimistolle. Uuno ihastuu heti Lisbethiin ja lähtee autokorjaamolle kysymään kavereiltaan voiko hän mennä vaimon siskon kanssa naimisiin. Saatuaan tietää, että vaimon siskon kanssa naimisiin meno ei ole sukurutsausta, Uuno lähtee juosten Lisbethin luokse. Koko muu porukka on kahvilla Tuurien luona. Tuura käyttäytyy erittäin ystävällisesti Uunoa kohtaan. Elisabeth ja anoppi epäilevät Tuuralla olevan aivotärähdys ja lähtevät viemään häntä lääkäriin. Uuno alkaa iskeä Lisbethiä. Lääkäri kertoo, että kaikki on Tuuralla kunnossa, eikä mitään vikaa löytynyt.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Uuno saapuu jälleen autokorjaamolle kertomaan kavereilleen tulevista häistään. Hartikainen alkaa epäillä appiukon käytöstä ja agenttikurssin käyneenä alkaa tutkia tapausta. Hän tekee Uunosta kaksoisagentin ja Sörsselssönistä yksöisagentin. Uuno saa tehtäväkseen ottaa selvää mitä perheessä tapahtuu ja hänen pitää kirjoittaa kaikki kuulemansa paperille muistiin. Sörsselsön saa tehtäväkseen seurata Tuuraa. He saavat myös piiput, joille on 500 eri käyttömahdollisuutta. Uuno tulee kotiin ja alkaa kirjoittaa vaimonsa puhetta paperille, mutta ei ehdi kaikkea kirjoittaa, kun vaimo puhuu nopeasti. Puhelin soi ja vaimo vastaa siihen. Elisabeth lupaa Uunon lapsenvahdiksi ministerin kotiin. Vastahakoisesti Uuno lähtee Elisabethin mukaan, joka lähtee Uunoa viemään. Uuno on iloissaan kun hän tapaa ministerin parikymppiset tyttäret, joita hänen on vahdittava etteivät he joudu panttivangeiksi. Tyttäret keräävät ruokaa makuuhuoneeseen, jonne he linnoittautuvat turvaan Uunon kanssa. Uuno lukee tytöille Aku Ankka -lehteä, ettei heitä pelottaisi.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Sörsselssön seuraa Tuuraa, mutta huonon kunnon takia ei jaksa juosta Tuuran perässä ja sen seurauksena hän kadottaa Tuuran. Tuura juoksee salapaikkaan, jossa hän tapaa Lisbethin ja miehen, joka on keksinyt Tuuralle salaisen "Uunosta eroon"-suunnitelman. Samalla myös paljastuu, että Lisbeth ei ole Tuuran tytär. Juonen kehittäjä kertoo, että ero on enää kiinni siitä, että Uuno panee nimensä eropaperiin. Tuura kertoo olevansa onnellinen, kun viimein pääsee Uunosta eroon. Hän käskee kieroilijat kanssaan paikalle huomiseen erotilaisuuteen, jossa hän aikoo pyytää Uunoa kosimaan eron jälkeen toista tytärtään, jonka täytyy antaa Uunolle pakit.


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Tuura, anoppi, sihteeri, Uuno, Lisbeth ja salajuonen keksijä ovat kokoontuneet Tuuran toimistolle juhlistamaan Uunon ja Elisabethin eroa ja uutta alkua, jossa Uunon ja Lisbethin on tuleva saada toisensa. Uuno on kirjoittamassa nimeään eropaperiin, kun Elisabeth tulee ja estää sen. Hän ei aio luopua Uunosta nyt, kun Uunon on löytänyt tukevan otteen elämään ollessaan töissä lapsenvahtina. Elisabeth ja Lisbeth alkavat riidellä Uunosta. Paikalle saapuu ministeri, joka tulee kiittämään Uunoa työstä hänen tyttärien lapsenvahtina. Ja samalla hän kertoo Tuuralle, että aiemmat erimielisyydet unohdetaan ja samalla voidaan sopia kauppasopimus, joka on mennyt aiemmin mönkään. Ministeri perustelee asiaa Tuuralle vielä siten että "vain siksi että teillä on noin mainio vävypoika", johon Tuura iloisesti sanoo "no niin on, ja pysyy!".


title: Uuno Turhapuro – kaksoisagentti

text: Lähde:Elonet"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo, ettei "Kaksoisagentti" ole Turhapuro-sarjan parhaita ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Tupla-Uuno

text: Tupla-Uuno on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut 13. Uuno Turhapuro-elokuva.


title: Tupla-Uuno

text: Elokuva oli vuoden 1988 katsotuin kotimainen elokuva. Elokuvateattereissa sen näki 320 889 katsojaa. Speden vaatimuksesta kaikissa Turhapuro-elokuvissa on noudatettu käsikirjoitusta muiden näyttelijöiden kohdalla sanatarkasti, paitsi Uunoa näyttelevän Vesa-Matti Loirin. Elokuvassa Loiri improvisoi kohtaukset, joissa Uuno esittelee Lydialle kaupunkia. Muista Uuno Turhapuro -elokuvista "Tupla-Uuno" poikkeaa sillä, että siinä Uunon hiukset ovat taakse suoraan kammatut, eivätkä sekaisin niin kuin yleensä, paitsi elokuvan aloittavassa sketsissä, jossa hiukset ovat pystyssä. Elokuvassa ei myöskään ole alkutekstejä, vaan tekijät mainitaan vasta lopputeksteissä.


title: Tupla-Uuno

text: Elokuvan DVD-julkaisu vedettiin välillä pois markkinoilta tekijänoikeudellisista syistä, jolloin myös "Uuno-ilmiö 5" -DVD-boxissa tämä elokuva korvattiin Uuno Turhapuron poika -elokuvalla. DVD-julkaisu kuitenkin palautettiin markkinoille vuoden 2012 loppupuolella, jolloin myös "Uuno-ilmiö 5" -boxi muutettiin ennalleen.


title: Tupla-Uuno

text: Härski Hartikainen ja Sörsselssön näkevät ravintolassa täysin Uunon näköisen miehen, mutta siistimmän. Kaksi ja puoli viikkoa vappua viettänyt Sörsselssön väittää kovasti, että mies on Uuno, mutta Hartikainen ei usko. Sörsselssön menee jututtamaan miestä Uunona. Mies yrittää selventää, ettei ole Sörsselssönin luulema henkilö. Sörsselssön päättää kuitenkin lähteä saattamaan tätä Uunon näköistä miestä kotiin. Kadulla he tapaavat tietä rautatieasemalle kysyvän kauniin tummaihoisen naisen, Lydian. He menevät porukalla oluelle. Samalla Sörsselssönille selviää, ettei mies ole mikään Uuno vaan useamman alan professori Hugo Töttersberg. Sörsselssön jättää toisiinsa ihastuneen parin ja lähtee Härskin luokse autokorjaamolle.


title: Tupla-Uuno

text: Uunon appiukko vuorineuvos Tuura on päättänyt vetäytyä yhtiönsä toimitusjohtajan tehtävistä puheenjohtajaksi. Hän käskee johtoryhmänsä alkaa etsiä Tuura-yhtymälle uutta toimitusjohtajaa. Myyntijohtaja Huttunen on mukana gangsteriporukassa, joka aikoo kaapata Tuuran firman. Hän suosittelee Tuuralle toimitusjohtajaksi gangsteri Seksströmiä, jolle on väärennetty kaikki mahdolliset todistukset ja paperit.


title: Tupla-Uuno

text: Vanhoja kaunoja Uunoa kohtaa poteva Tuuran sihteeri Unelma Säleikkö soittaa Uunolle ja kertoo, että Tuura haluaa Uunon toimitusjohtajaksi firmaan. Uuno suostuu tietämättä, että Tuura ja sihteeri huijaavat häntä. Tuura ostaa kameran ja käskee sihteerin ottaa kuvan, kun hän poseeraa yhtymän ovella Uunon kanssa. Tuura antaa potkun Uunolle takamukseen, ja sihteeri ottaa valokuvan. Uuno menee sosiaalivirastoon ja kertoo kohtalostaan, elää nälässä ja pahoinpideltävänä. Henkilökuntavajauksen vuoksi Uuno pääsee sosiaalivirkailijaksi tutkimaan itse omaa tapaustaan. Kotona hän hämmästyttää vaimoaan selvittämällä virallisesti omia elinolojaan.


title: Tupla-Uuno

text: Uusi toimitusjohtaja on tarkoitus valita kahden viikon kuluttua kahdesta ehdokkaasta, jotka ovat Seksström ja Uuno Turhapuro. Uuno pyytää apua kavereiltaan Hartikaiselta ja Sörsselssöniltä toimitusjohtaja-asiassa. Härski muistaa Uunon kaksoisolennon ja soittaa tämän auttamaan Uunoa toimitusjohtajaksi pääsemisessä. Hugo Töttersberg suostuu, koska on kiitollisuuden velassa Sörsselssönille, jonka ansiosta hän tapasi Lydian. Hugo naamioituu Uunon näköiseksi ja lähtee Sörsselssönin kanssa tutustumaan Tuura-yhtymään. Paikan päällä vale-Uuno tutkii firman kirjanpitoa ja huomaa, että kaikki ei ole aivan oikein. Johtoryhmä naureskelee Uunolle tietämättä, ettei mies ole Uuno. Lopulta johtoryhmä hermostuu ja ajaa Uunon ja Sörsselssönin ulos.


title: Tupla-Uuno

text: Tuura on vetäytynyt kesähuvilalleen vaimonsa ja tyttärensä Elisabethin kanssa. Elisabeth ja anoppi ovat sitä mieltä, että Uunon täytyy saada yrittää firmassa toimitusjohtajana. Aluksi Tuura on tätä kovasti vastaan, kunnes keksii, että toimitusjohtajana Uuno tuhlaisi hetkessä hänen rahansa ja samalla itse tuhoaisi tulevan perintönsä. Naureskellen Tuura päättää tehdä Uunosta toimitusjohtajan, jolla on täydet valtuudet ja kaikki firman rahat käytössään. Hän soittaa sihteerilleen, joka on parasta aikaa selvittämässä Uunolle, että sosiaalivirkailijan nimitys on laiton, eikä hän voi tutkia omaa tapaustaan. Tuura kertoo sihteerilleen, että Uuno on nyt firman toimitusjohtaja. Johtoryhmä on päätöstä suuresti vastaan, kun he näkevät, kuinka Uuno käy tyhjentämässä firman kassalippaan taskuihinsa. Uuno päättää laittaa erottamisuhalla jupisevan johtoryhmän suorittamaan työpaikkaliikuntaa ja kehittää heille laulujumppaleikin, jonka suorittamista sihteeri jää valvomaan. Uuno sen sijaan lähtee rahoineen kaupungille, jossa hän tapaa sattumalta Lydian. Lydia luulee Uunoa Hugoksi. Uuno pysäyttää avoautolla ajavan miehen ja ostaa tämän auton. Hän lähtee näyttämään Lydialle kaupunkia. Uuno ostaa myös pikaveneen, jolla he käyvät ajelemassa. Lopulta he menevät rannalle viltille ottamaan aurinkoa. Uuno nukahtaa.


title: Tupla-Uuno

text: Vale-Uuno ja Sörsselssön saapuvat Tuuran kesähuvilalle. Hugo hurmaa naiset kohteliaalla käytöksellään ja ahkerasti puita pilkkomalla. Tuura ei usko, että mies on Uuno. Lopulta Tuura on kuitenkin sitä mieltä, ettei kahta Uunon näköistä miestä voi olla olemassa. Hugo ja Sörsselssön lähtevät takaisin firmaan tutkimaan lisää tilien epäselvyyksiä. Tuura lähtee heidän peräänsä. Toimistolle tultaessa Tuura näkee väsyneen ja hikisen johtokunnan jumppaamassa. Kuultuaan tilien epäselvyyksistä Tuura erottaa myyntijohtaja Huttusen.


title: Tupla-Uuno

text: Viimeisenä keinonaan gangsteripomo päättää kidnapata Uunon. Tämän kätyrit hyökkäävät rannalla Lydian kimppuun, joka voittaa konnat hetkessä. Uuno herää unestaan. Lydia kertoo Uunolle, että hän on FBI:n agentti, ja hänet on lähetetty suojelemaan tätä, koska tämä on kuuluisa tietokonekeksijä. Lydialle paljastuu, ettei Uuno ole Hugo, ja Lydia juoksee pois paikalta. Uuno lähtee takaisin Tuura-yhtymään, jonne ovat palaamassa kesähuvilalta Sörsselssön ja Hugo. Pihalla Lydia tulee Hugon luokse, ja he lähtevät autolla jättäen Sörsselssönin kadulle. Lydia kertoo Hugolle suojelevansa tätä ja vievänsä hänet turvaan ulkomaille.


title: Tupla-Uuno

text:
Koko perhe ja johtoryhmä ovat kokoontuneet Tuuran huvilalle Uunon toimitusjohtajaksi nimittämistilaisuuteen. Tuura nimittää Uunon yhtiönsä toimitusjohtajaksi. Samalla Uuno ilmoittaa, että on hakeutunut varhaiseläkkeelle, eikä näin ollen ole enää käytettävissä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu "Tupla-Uunoa" yllätyksettömän taatuksi uunoiluksi ja antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Uuno Turhapuro menettää muistinsa

text: Uuno Turhapuro menettää muistinsa on vuonna 1982 julkaistu seitsemäs Uuno Turhapuro -elokuva.


title: Uuno Turhapuro menettää muistinsa

text:
Elisabeth Turhapuro on kyllästynyt mieheensä Uunoon ja yrittää ottaa hänestä avioeron. Koska Uuno ei kuitenkaan pärjäisi yksin elämässä, Elisabeth alkaa kouluttaa uutta vaimoa isänsä sihteeristä Unelma Säleiköstä. Tämä kuitenkin menee pieleen, kun Uuno ja Sörsselssön törmäävät toisiinsa lyöden päänsä yhteen. Törmäyksen seurauksena Uuno menettää muistinsa ja luulee olevansa nainen. Härski Hartikainen taas puuhaa rauhanliikettä, joka synnyttäisi maailmaan lopullisen rauhan dynamiitilla.
Heikki Hietamiehellä oli elokuvassa rooli, mutta se leikattiin lopullisesta esityksestä pois."Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuva saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin on vuonna 1983 julkaistu kahdeksas Uuno Turhapuro -elokuva, joka on jatko-osa edellisenä vuonna julkaistulle "Uuno Turhapuro menettää muistinsa" -elokuvalle. Elokuva oli vuoden katsotuin elokuva, sillä se keräsi 381 181 katsojaa.


title: Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin

text: Kun Uunon muisti palailee pätkittäin, siitä seuraa tunnetusti harmia, kunnes hän kajahtaa taas ja pitää itseään äitinä, joka odottaa lasta. Kuitenkin kaiken myllerryksen keskellä itse Turhapuron ansiosta suunnitellaan uutta Tuntematon sotilas -elokuvan toista osaa, kun venäläinen kauppavaltuuskunta saapuu Helsinkiin.


text: Elokuva on jatkoa elokuvalle "Uuno Turhapuro menettää muistinsa" (1982). Elokuva loppuu siihen, kun Uuno juoksee Moskovaan matkalla olevan junan perään, mikä mitä luultavimmin parodioi Loirin debyyttifilmiä Pojat (1962). Elokuvan loppuun Spede sijoitti vitsiksi tarkoitetun mainoksen, jonka mukaan sarjan seuraava elokuva tulisi olemaan "Uuno Turhapuro – Leningradin lemmikki". Tämän nimistä elokuvaa ei kuitenkaan koskaan tullut.


text:
Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi elokuvalle yhden tähden, kolme ei sitäkään ja viisi ei ollut elokuvaa arvioinut. Keskiarvoksi tuli 0,4 tähteä neljästä.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuva saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Uuno Turhapuron aviokriisi

text: Uuno Turhapuron aviokriisi on vuonna 1981 valmistunut, järjestyksessään kuudes Uuno Turhapuro -elokuvasarjan elokuva ja ensimmäinen värillinen Turhapuro-elokuva. Se on myös ensimmäinen elokuva, jossa Uunon appiukolla on vuorineuvoksen arvonimi ja jossa esiintyy hänen sihteerinsä Unelma Säleikkö (näyttelijänä Elli Castrén).


title: Uuno Turhapuron aviokriisi

text: Uunolla on niin hyvä hajuaisti, että hän pystyy silmät sidottuna haistelemaan ikkunalasin läpi, mitä kaikkea antimia lasin takana on. Poliisi kiinnostuu Uunosta, kun hän hajuaistillaan auttaa poliisia ottamaan varkaan kiinni. Poliisi ottaa Uunon poliisikoirakoulun oppilaaksi.


title: Uuno Turhapuron aviokriisi

text: Uuno Turhapurolla ja tämän vaimolla Elisabethilla on elämänsä vaikein aviokriisi, kun appiukko haluaa järjestää heille eron. Sillä sehän on aivan sopimatonta, että vuoristoneuvoksen vävy on kaiken maailman poliisin koirakouluoppilaana. Samaan aikaan Uunon ystävät Härski Hartikainen ja Sörsselssön kiusoittelevat työnjohtajia palkanmuutoksilla."Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuva saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Spektrofotometri

text: Spektrofotometri on laite, joka mittaa aineiden sähkömagneettisen säteilyn absorptiota eri aallonpituuksilla. Aineen absorptio tietyillä aallonpituuksilla riippuu aineen kemiallisesta koostumuksesta. Spektrofotometrillä selvitetään tutkittavan näytteen absorboimat aallonpituudet eli esimerkiksi näkyvän valon tapauksessa värit.Spektrofotometri perustuu Lambert–Beerin lakiin, jonka mukaan valon absorption määrä on suoraan verrannollinen valon aineessa kulkemaan matkaan ja aineen konsentraatioon liuoksessa. Laki pitää paikkansa vain osittain. On olemassa tietty väkevyysalue, jossa absorptio kasvaa lineaarisesti konsentraation kasvaessa. Tämä alue on riippuvainen aineesta, kuten myös alueen leveys. Spektrofotometriassa käsiteltävät pitoisuudet ovat luokkaa 1 mg/l, joillakin aineilla huomattavasti matalampiakin.


title: Spektrofotometri

text: Spektrofotometrin pääkomponentit ovat säteilylähde, näytetila, monokromaattori ja ilmaisin. Spektrofotometrin säteilylähde lähettää sähkömagneettista säteilyä tietyllä aallonpituusalueella. Säteily osuu monokromaattoriin, josta vain kapea aallonpituuskaista heijastuu itse näytteeseen. Osa tästä säteilystä menee näytteen lävitse ja osa absorboituu. Absorptiota tapahtuu sitä enemmän mitä vahvempi liuos on ja se riippuu myös näytteen kemiallisesta koostumuksesta. Monokromaattoria säätämällä voidaan valita eri aallonpituuksia ja tutkia näytteen absorptio koko säteilylähteen aallonpituusalueella mittaamalla säteilyn intensiteetti näytteen toisella puolella olevalla ilmaisimella. Absorption määrästä tietyillä aallonpituuksilla voidaan päätellä tutkitun aineen kemiallinen koostumus.


title: Ulkoplaneetta

text:
Ulkoplaneetta on planeetta, joka kiertää Aurinkoa ulommalla radalla kuin Maa, sisäplaneetta vastaavasti sisemmällä radalla.
Ulkoplaneetta on kirkkaimmillaan oppositiossa, toisin sanoen samassa
suunnassa kuin Maa Auringosta katsoen.
Ulkoplaneettoja ovat Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Usein mainitaan ulkoplaneettojen kuut omana taivaankappaleryhmänään. Ne ovat enimmäkseen jäästä ja myös kivestä koostuvia, useimmiten kraatterisia, kappaleita.


title: Markku Ketola

text: Markku Tapani Ketola (24. lokakuuta 1945 – 17. lokakuuta 1985) oli diplomiurkuri ja yksi aikansa arvostetuimpia suomalaisia urkutaiteilijoita.


title: Markku Ketola

text: Hän opiskeli urkujensoittoa Sibelius-Akatemian kirkkomusiikkiosastolla professori Tauno Äikään johdolla. Kanttori-urkuriksi hän valmistui keväällä 1968, urkujensoiton diplomitutkinnon hän suoritti 1971 korkeimmalla pistemäärällä 25/25, ja musiikinjohtajan tutkinnon 1974. Hän jatkoi opintojaan useilla mestarikursseilla Suomessa ja ulkomailla, opettajinaan muun muassa Ferdinand Klinda, Guy Bovet, Margaret Irwin-Brandon ja Lionel Rogg.


title: Markku Ketola

text: Porvoon suomalaisen seurakunnan kanttorina Markku Ketola toimi vuodesta 1969 lähtien. Seurakunnan kanttorin työtä hän piti tärkeimpänä tehtävänään. Työnsä ohella hän opetti urkujensoittoa Porvoon musiikkiopistossa 1976–1985, Jyväskylän konservatoriossa 1976–1977 ja Sibelius-Akatemiassa 1981–1985. Hän toimi myös useissa luottamustehtävissä: Uudenmaan Kanttori-urkuriyhdistyksen johtokunnassa vuosina 1973–1975, Organum-seuran hallituksen jäsenenä 1974–1977 ja varapuheenjohtajana 1978–1979, Helsingin hiippakunnan jumalanpalvelus- ja musiikkitoiminnan valiokunnassa 1979–1981 sekä kirkon urkutoimikunnan puheenjohtajana 1980 alkaen. Ketola osallistui aktiivisesti myös useiden urkujen suunnitteluun. Merkittävimpiä hankkeita olivat Porvoon tuomiokirkon (rak. Veikko Virtanen, 1978) ja Mikkelin maaseurakunnan kirkon (rak. Kangasalan urkurakentamo, 1986) urut.


title: Markku Ketola

text: Vuonna 1970 pidetyn ensikonserttinsa jälkeen Markku Ketola teki mittavan elämäntyön konsertoivana urkutaiteilijana Suomessa, useimmissa Euroopan maissa, Yhdysvalloissa ja Filippiineillä. Konsertteja kertyi yhteensä ainakin 438 (300 omaa ja 138 yhteiskonserttia), joista runsas kolmannes ulkomailla. Kaikkialla hän sai kiittäviä arviointeja musiikillisista tulkinnoistaan ja poikkeuksellisen vahvasta tekniikastaan. Viimeisen konserttinsa hän soitti Toulonin urkuviikolla Ranskassa 15. lokakuuta 1985.


title: Markku Ketola

text: Ketolan ohjelmistosta lähes puolet koostui barokkimusiikista, runsas kolmannes romanttistyylisistä sävellyksistä ja noin 15 prosenttia moderniksi luokiteltavasta musiikista. Keskimäärin viidennes ohjelmistosta oli suomalaista musiikkia.


title: Markku Ketola

text: Kansainvälisissä kilpailuissa Ketola menestyi Helsingissä 1973 (2. sija), Prahassa 1971 (jaettu 4. sija) ja Kielissä 1972 (epävirallinen 4. sija). Hänelle myönnettiin myös vuosina 1968–1982 11 apurahaa opintoihin, kilpailuihin ja konserttitoimintaan. Merkittävin apurahoista oli Valtion säveltaidetoimikunnan yksivuotinen taiteilija-apuraha vuodeksi 1974.


title: Markku Ketola

text: Markku Ketola hukkui konserttimatkallaan Ranskan Sainte-Maximessa 17. lokakuuta 1985.


title: Markku Ketola

text: Levytyksiä Ketola teki kolme, joista kaksi omaa ja yhden yhteislevytyksen:Ketolan oma neljänneksi aiottu, romanttistyylinen levytys ei koskaan ehtinyt ilmestyä.


title: Markku Ketola

text: Monien maiden radioyhtiöt ainakin Islannissa, Itävallassa, Puolassa, Sveitsissä ja Yhdysvalloissa nauhoittivat Ketolan konsertteja. Suomen Yleisradiolle hän nauhoitti keskeistä ohjelmistoaan ainakin 20 kertaa, joista kolme oli suoria konserttiäänityksiä.Äänittäjä, ohjaaja Mika Koivusalo on tehnyt musiikillisen dokumenttielokuvan urkuri Markku Ketolasta. Elokuvan ensi-ilta oli elokuvateatterin Matin-Tupa Filmiä ja valoa -elokuvafestivaaleilla Ylistarossa 21.11.2015 Markku Ketolan 70-vuotissyntymäpäivien kunniaksi. Sittemmin elokuvaa on esitetty eri teattereissa Suomessa.


title: Markku Ketola

text: Dokumenttielokuva kertoo urkuri Markku Ketolan (1945–1985) musiikillisen elämänkaaren. Elokuvan runkona toimii ranskalaisen urkurin ja säveltäjän Louis Viernen (1870–1937) tunnetuin urkuteos Carillon de Westminster (Westminsterin kellot). Teoksen soittaa Petri Koivusalo, Markku Ketolan oppilas ja Mika Koivusalon veli. Mika Koivusalo äänitti sen Olarin kirkossa Espoossa syksyllä 1985, jolloin Markku Ketola menehtyi.


title: Markku Ketola

text: Ohjaus ja toteutus Mika Koivusalo; musiikki Louis Vierne, Johann Sebastian Bach, Oskar Merikanto; musiikin esittäjät Petri Koivusalo, Markku Ketola; musiikin äänitys Mika Koivusalo, Markku Lulli-Seppälä.


title: Sakari Virkkunen

text: Veli Niilo Sakari Virkkunen (vuoteen 1935 "Snellman"; 29. toukokuuta 1925 Karttula – 22. maaliskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän oli "Ylioppilaslehden" päätoimittajana vuosina 1951–1954. "Suomen Kuvalehden" toimituskuntaan hän kuului vuodesta 1955 alkaen ensin toimitussihteerinä vuoteen 1967, toimituspäällikkönä vuosina 1968–1972 ja lopulta erikoistoimittajana ja kolumnistina vuosina 1973–1986.


title: Sakari Virkkunen

text: Virkkusen tunnetuimmat kirjalliset teokset olivat Paasikiveä edeltäneitä tasavallan presidenttejä käsittelevät kirjat.


title: Sakari Virkkunen

text: Virkkunen aloitti vuonna 1958 Suomen Kuvalehdessä "Jyviä ja akanoita" -palstan, johon on vuosien mittaan koottu lehdissä, radiossa ja televisiossa sattuneita tahattomia, huvittavia oikeinkirjoitus- ja sanavirheitä. Näistä parhaita Virkkunen kokosi vuonna 1988 kirjaksi.


title: Sakari Virkkunen

text: Sakari Virkkunen julkaisi "Suomen Kuvalehdessä" kolumneja otsikolla ”Miten maa makaa”. Nämä kolumnit eivät suinkaan aina olleet Suomen poliittisen johdon − tai kuten Virkkunen itse ilmaisi: ”ns. edistyksellisten piirien” − mieleen.


title: CDG

text: Kirjainyhdistelmä CDG tai CD+G on lyhenne englanninkielisistä sanoista Compact Disc + Graphics. Kyseessä on tavallinen CD-levy, jossa on hyödynnetty se tila, joka CD:n ääni-informaation tallennuksen jälkeen jää yli tasaisesti jakautuen koko levyn tallennusalueelle. Tämä "ylijäämätila" on juuri ja juuri niin iso, että levylle voidaan koodata kappaleiden sanat käytettäväksi esimerkiksi karaokessa.


title: CDG

text: Vaikka käytettävissä olevan tilan pienuudesta johtuen grafiikka on usein hieman kömpelön näköistä, on se hyvin luettavissa, ja myös kirjainten väri yleensä vaihtuu kappaleen edetessä laulun helpottamiseksi. Sanat saadaan näkyviin vain erityisesti CDG-formaattia varten suunnitellulla koodinpurkulaitteella soittimen optisen ulostulon kautta. Joissakin kuvaa toistavissa soittimissa tämä purkutoiminto on sisäänrakennettuna.


title: CDG

text: CDG-formaatin levyt soivat kuitenkin kaikissa CD-soittimissa kuten tavalliset CD:t, joten vaikka sanojen purkuun tarvittavaa tekniikkaa ei olisi käytössä, niiden mukana voi yleensä aina laulaa.


title: Royal Comics Syndicate

text: Royal Comics Syndicate on suomalainen sarjakuvasyndikaatti, joka on toimintansa alusta lähtien ottanut tavoitteekseen kotimaisen sarjakuvan kansainvälistämisen. Sarjakuvasyndikaatti toimii sarjakuvantekijöiden agenttina ja myy tekijöiden puolesta sarjakuvien julkaisuoikeuksia sanomalehdille, aikakauslehdille ja muille medioille. Royal Comics Syndicaten on perustanut sarjakuvataiteilija Timo Kähkönen, jonka tunnetuin sarjakuva on Paikallisuutisia. Syndikaatti on perustettu vuonna 2004. Sarjakuvasyndikaatin tavoitteena on suomalaisten sarjakuvantekijöiden toimintaedellytysten parantaminen myymällä heidän tuontantoaan kansainvälisille markkinoille.


title: Royal Comics Syndicate

text: Syndikaatin levityksessä on kuusi sarjakuvaa.


title: Autolautta

text: Autolautta on alus, joka kykenee kuljettamaan autoja vesistön yli. Ajoneuvojen lastaus aluksen autokannelle ja sieltä pois tapahtuu keulassa ja perässä olevien porttien kautta (Ro-Ro).


title: Autolautta

text: Ensimmäiset käyttöönotetut lautat olivat pääasiassa ajoneuvojen kuljetusta varten. Matkustajia ja raskaan kaluston kuljettajia varten aluksissa oli hyttipaikkoja ja makuusalonkeja, joissa saattoi levähtää matkan ajan. Viihdykkeitä ei ruokaravintolaa ja baaria lukuun ottamatta juuri ollut.


title: Autolautta

text: Nykypäivän autolautat muistuttavat usein risteilyaluksia, ja ajoneuvojen siirto meren yli on muuttunut toisarvoisemmaksi. Lauttaristeilyille lähdetään nykyään huvittelemaan, ja niissä on muun muassa useita ravintoloita ja baareja, uima-allasosasto saunoineen, pelikasino, lapsimatkustajille omat leikkihuoneensa, sekä verovapaa myymälä. Tämän johdosta varustajat puhuvat mieluummin ”risteilylautoista”.


title: Autolautta

text: EU-sisäliikenteessä Suomen ja Ruotsin välisessä liikenteessä verovapaus on säilytetty Ahvenanmaata koskevan tullivapauden avulla.


title: Extras

text: Extras (esitetty Yle TV1:llä nimellä Tahtoo tähdeksi kanssa) on brittiläinen komediasarja, joka kertoo elokuvissa ja televisiossa työskentelevistä avustajista. Sarjan ovat käsikirjoittaneet ja ohjanneet Ricky Gervais ja Stephen Merchant, jotka myös esittävät sarjan kahta päähenkilöä. "Extrasia" on tehty kaksi kuuden jakson kautta sekä jouluspesiaali jouluksi 2007. Sarja on BBC:n ja HBO:n yhteistuotantoa. Se on palkittu muun muassa Baftalla, Golden Globella ja Emmyllä.


title: Extras

text: Sarjan päähenkilö on Ricky Gervaisin esittämä Andy Millman. Hän on sarjan alussa huonosti töitä saava näyttelijä. Ashley Jensen on sarjassa Andyn ystävä ja kohtalotoveri Maggie Jacobs. Andy Millmanin agenttia näyttelee Stephen Merchant.


title: Timo Kähkönen

text: Timo Kähkönen (s.1970) on suomalainen Tampereella asuva sarjakuvapiirtäjä. Hänen tuotantoaan ovat muun muassa Vesa Ilmarannan käsikirjoittama Paikallisuutisia-sarjakuva, Timo Varpion käsikirjoittama "Synkkä ja myrskyinen yö" -sarjakuva-albumi, EuroSparin mainoshahmot ja lehdissä ilmestyneet sarjakuvat: "Uuno" Pirkkalaisessa ja "Maikat" Opettajassa. Hän tekee myös muotokuvia. Kähkönen on taiteilijana itseoppinut. Kähkönen on perustanut Royal Comics Syndicate -sarjakuvasyndikaatin, joka levittää kotimaisten tekijöiden sarjakuvia.


title: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut

text: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut () on Heinolasta alkunsa saanut karaokekilpailu. Kilpailuja on järjestetty vuodesta 2003 lähtien. Kilpailun oikeudet omistaa Oy KWC Organization Ltd, joka toimii myös kilpailua ohjaavana organisaationa.


title: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut

text: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuoteen 2005 asti Heinolan kesäteatterilla. Vuonna 2005 nelipäiväiseen tapahtumaan osallistui yhteensä noin 10 000 katsojaa. Kilpailuissa on ollut parhaimmillaan osallistujia yli 30 maasta. Vuoden 2006 finaali järjestettiin Tallinkin M/S Galaxyllä. Vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Thaimaan Bangkokissa Suan-Lum Night Bazaarilla. Vuonna 2008 kilpailu palasi takaisin Suomeen, kun finaali järjestettiin kahdesti peräkkäin Lahdessa Lahti Hallissa. Vuonna 2010 finaali järjestettiin Moskovassa, missä molempiin sarjoihin saatiin ensimmäistä kertaa suomalaiset voittajat. Vuonna 2011 kilpailu vieraili Irlannin Killarenyssä ja palasi Suomen Lappeenrantaan vuosiksi 2012 ja 2013. Vuoden 2014 finaali järjestettiin Tukholmassa Solidaritet Areenalla 13.-15.11.2014.


title: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuonna 2015 loppukilpailun tapahtumapaikkana oli Singapore, jossa kilpailu järjestettiin Queen-klubilla Orchard Plazalla 20.-22.11.2015. Kilpailussa oli 59 kilpailijaa 31 maasta. Osallistuneiden maiden määrä on kilpailun historian ennätys.


title: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuoden 2016 loppukilpailu järjestettiin Kanadan Vancouverissa, Edgewater Casinolla. Vuonna 2016 kilpailussa oli mukana ensimmäistä kertaa duot.


title: Karaoken maailmanmestaruuskilpailut

text: Loppukilpailussa lauletaan neljä kierrosta. Yhteenlasketut pisteet ratkaisevat voittajan sekä miesten että naisten sarjoissa. Voittajat saavat rahapalkinnon ja kutsun seuraavan vuoden loppukilpailuun vieraileviksi esiintyjiksi. Tuomaristo koostuu kokeneista musiikin alan ihmisistä.


title: Malån kunta

text: Malån kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Malå.


title: Malån kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 598,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 109 henkeä (31.12.2015).


title: Malån kunta

text: Paikallisiin nähtävyyksiin kuuluu Kristinebergin kaivoskirkko, joka on 90 metrin syvyydessä. Lisäksi kunnassa on Ruotsin eteläisin metsäsaamelaisten kylä, jossa on saamelaismuseo.


title: Malån kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 2,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Malån kunta

text: Målan pitäjästä perustettiin Malån maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuosina 1941–1952 Målan taajama muodosti taajaväkisen yhdyskunnan nimellä "Malåträsk". Vuoden 1952 kuntauudistuksessa aluejako ei muuttunut, ja vuonna 1971 maalaiskunta muutettiin Malån kunnaksi. Vuonna 1974 Malå liitettiin Norsjön kuntaan, mutta erotettiin omaksi kunnakseen jälleen vuonna 1983.


title: Malån kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 21 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Malån kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 30 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Malån kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 176 559 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 66 000 kruunua.


title: Malån kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Malån kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Malån kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 224 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Malå, jossa oli 2 050 asukasta. Malån taajaman nimenä on joskus ollut myös Malåträsk.


title: Malån kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Malån kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Malån kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Malån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1979 luvut ovat nollia, koska tuolloin Malå oli vielä osa Norsjön kuntaa.


title: Malån kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Malån piiri.


title: Malån kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Malån kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ilmari Turja

text: Kaarlo Ilmari Turja (28. lokakuuta 1901 Isokyrö – 6. tammikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, toimittaja ja vuodesta 1970 lähtien professori. Turja toimi "Suomen Kuvalehden" päätoimittajana 1936–1951 ja perustamansa "Uuden Kuvalehden" päätoimittajana 1952–1963. Hän kuului myös AKS:ään.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turja oli taitava poleeminen pakinoitsija ja näytelmäkirjailija, jonka tunnetuimmat näytelmät ovat "Särkelä itte", "Päämajassa" ja "Jääkäri Ståhl". Turja kirjoitti myös murrejuttuja, muistelmia ja matkakirjoja. Turja kirjoitti "Apuun" vielä 1990-luvun alussa.


title: Ilmari Turja

text: Tapani Ruokasen kirjoittama Turjan elämäkerta "Turja — kriivari" ilmestyi 2001.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turja oli kävi koulunsa Vaasassa ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Hän oli varatuomari, mutta ei koskaan työskennellyt juristina.


title: Ilmari Turja

text: Turja sai ensimmäiset toimittajan oppinsa Santeri Alkiolta. Hän herätti huomiota jo "Ylioppilaslehdessä", johon hän pakinoi nimimerkillä ”Teini”. Lehden päätoimittaja oli tuohon aikaan Vilho Helanen, joka tunnettiin myöhemmin muun muassa dekkarikirjailijana.


title: Ilmari Turja

text: Turja tutustui Urho Kekkoseen istuessaan käräjiä Kajaanissa. Miehet ystävystyivät, he kuuluivat kumpikin 1930-luvulla perustettuun Kesäyliopisto-seuraan, josta tuli suomalaisuuden epävirallinen linnake. Kekkosen ja Turjan yhteistyö oli näkyvintä sodan aikana, jolloin Kekkonen pakinoi Turjan päätoimittamaan Suomen Kuvalehteen nimimerkillään ”Pekka Peitsi”.


title: Ilmari Turja

text: Turja toimi "Aitosuomalainen"-lehden toimitussihteerinä vuoden ajan. Lehden päätoimittajana toimi Heikki Lehmusto. "Aitosuomalainen"-lehden toimitus sijaitsi Heimolan talossa.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turja ja Paavo Alkio kävivät vuonna 1925 polkupyörillä Pohjois-Ruotsin Länsipohjassa tutkiakseen alueen suomalaisvähemmistön heikkoa asemaa.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turja lähti kesällä 1928 Norjan Ruijaan ottamaan selvää onko siellä suomalaisia ja missä tilassa. Aloitteen matkasta teki Martti Haavio. Turja sai matkarahaa ylioppilaskunnalta, Akateemiselta Karjala-Seuralta sekä osakunnaltaan. Syksyllä 1928 Turja toi käsikirjoituksen Haaviolle, joka hyväksyi kirjan painamisen. Kirja "Ruijan rantaa ja Ruijan merta, kveenejä ja kinttupolkuja" ilmestyi samana syksynä 1928.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turja kuvaa kirjassaan "Herrojen kanssa marjassa" (1973) Suomalaisuuden Liiton haltuun ottoa Urho Kekkosen johdolla. Aitosuomalaiset, joihin Turja itse kuului, halusivat Liiton toimivan Helsingin yliopiston suomalaistamiseksi.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turjan "Uusi Kuvalehti" oli tutkivan journalismin edelläkävijöitä 1950- ja 1960-luvuilla ja käsitteli monia suurta huomiota herättäneitä tapauksia, tärkeimpinä näistä olivat väärinkäytökset Mannerheim-liitossa, hyväntekeväisyyskauppojen huijaukset, sotamies Hytin sodanaikainen teloitus 1944 ja margariiniskandaali – margariiniteollisuuden ihmisravinnoksi kelpaamattomien raaka-aineiden käyttö. Ne synnyttivät myös oikeusjuttuja mutta Turja selvisi yleensä voittajana jutuissa.


title: Ilmari Turja

text: Ilmari Turjan viimeinen leposija on Helsingin Kulosaaren hautausmaalla.


title: Karbonaatti-silikaattikierto

text: Karbonaatti-silikaattikierto on Maan kallioperässä tapahtuva kiertokulku, jossa maassa olevaa hiilidioksidia sitoutuu silikaatteihin ja vastaaviin mineraaleihin, näin syntyy karbonaatteja, jotka painuvat mannerlaattojen mukana Maan syvyyksiin sulaen laavaksi, joka purkautuu vapauttaen hiilidioksidia kaasukehään. Tämän ilmakehän hiilidioksidin määrää säätelevän kierron arvellaan tasaavan kasvihuoneilmiön vaikutusta ja maapallon lämpötilaa.


title: Karbonaatti

text: Karbonaatti CO on anioni, jossa esiintyy hiili- ja happiatomeja. Karbonaateiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, hiilihapon suoloja, joissa karbonaatti-ioni on anionina ja hiilihapon orgaanisia estereitä. Esimerkiksi kalsiumkarbonaattia CaCO syntyy, kun hiilidioksidia CO sitoutuu kalsiumoksidiin CaO.


title: Karbonaatti

text: Alkalimetallien karbonaatit sekä ammoniumkarbonaatti liukenevat runsaasti veteen, muut karbonaatit ovat hyvin niukkaliukoisia.


title: Magnetar

text: Magnetar on neutronitähti, jolla on huomattavasti tavallista voimakkaampi magneettikenttä. Normaalin neutronitähden magneettikenttä on 100 miljoonaa teslaa, magnetarin tuhatkertainen. Magnetarit ovat alussa "pehmeän gammasäteilyn toistajia" ja myöhemmin "poikkeavia röntgenpulsareita".


title: Magnetar

text: Magneettikenttä syntyy kuuman sisuksen materiaalin konvektion (lämmöstä johtuvien virtausten) synnyttäessä dynamon avulla sähköisesti varautuneiden ionien virratessa. Magnetareissa tapahtuu joskus "tähdenjäristyksiä" magneettikentän vaikuttaessa neutronitähden pinnalla olevaan rautaan. Tällöin vapautuu valtavia energiamääriä röntgen- ja gamma-alueilla. Magnetarin elinikä on korkeintaan muutama 10000 vuotta.


title: Savate

text: Savate on alkuaan ranskalainen taistelulaji. Sitä kutsutaan myös ranskalaiseksi (potku)nyrkkeilyksi. Jotkut pitävä lajia ainoana ”aitona” eurooppalaisena kamppailulajina. Lajin miespuolisia harrastajia kutsutaan nimellä "savateur" tai "tireur" ja naispuolisia harrastajia vastaavasti nimellä "savateuse" tai "tireuse".


title: Savate

text: Savaten juuret johtavat 1700-luvun loppupuolelle Marseillen satamaan, jossa merimiehet kehittivät tehokkaan tappelulajin. Tällöin laji oli pelkästään potkuihin perustuva johtuen silloisesta Ranskan laista, joka rankaisi ankarasti suljetulla nyrkillä lyönnistä, muttei potkuista. Lajin nimen sanotaan tulevan tällöin aseina käytetyistä paksupohjaisista, messinkikärkisistä nahkakengistä (, puhekielessä "savate").


title: Savate

text: Savate on nykyään levinnyt yli 40 maahan. Ranskassa harrastajia on yli 50 000, joista naisia noin 7 000. Suomessa savatea voi harrastaa ainakin Helsingissä, Lappeenrannassa, Hyvinkäällä ja Mäntsälässä. Savatea sanotaan myös ”ranskalaiseksi katutappeluksi”.


title: Savate

text:
Savatessa yhdistyvät nopeat ja tehokkaat potkut ja perinteisen nyrkkeilyn käsitekniikat.
Tekniikat pyrkivät realistisuuteen, tehokkuuteen ja järjenkäyttöön. Potkut eivät ole luonteeltaan kovin ”akrobaattisia”, vaan suurin osa potkuista voidaan suorittaa vastustajan vartalon ala- tai keskivartaloon. Potkut suoritetaan kantapäällä, jalkapöydällä, kengän sisä- tai ulkosyrjällä,
kengän kärjellä ja jalkapohjalla.


title: Savate

text: Myöhemmin tekniikoihin on tullut lisänä myös "Pariisilainen paini" ("Lutte Parisienne") sekä "keppitekniikat" ("La canne").


title: Savate

text: Kilpailussa kielletyt, itsepuolustukseen tarkoitetut tekniikat kulkevat nimellä "Défense de la rue". Näitä harjoitellaan savateen pohjautuvassa itsepuolustuslajissa, Savate Défensessä.


title: Savate

text: Farid Khider, Johnny Catherine, Tony Ancelin, Cyrielle Girodias, Richard Sylla, Andrè Panza, Kamel Chouaref, Sébastien Farina, Bertrand Soncourt, Amri Madani, Christophe Landais, Enoch Effah, Arnaud de Pape, Johnny Catherine, Jacques Dobaria, Kader Kessaghli, Derenik Sargsyan, Fathi Mira, Jérôme Huon, Tony Ancelin, Ismaila Sarr, Djibrine Fall-Télémaque Cyrielle Girodias, François Pennacchio, Paolo Biotti, Julie Burton, Slimane Sissoko, Max Greco, Julie Lazard, Mike et Sullivan Lambret, Richard et Romain Carbone, Tony Ancelin, Alexandre Dumas, Gioachino Rossini, Lordi Byron.


title: Savate

text: Varusteita savatessa ovat trikoopuku (ransk. "combinaison"), nyrkkeilyhanskat,savatejalkineet, hammas-, ala- ja säärisuojat.


title: Savate

text: Harrastajan tasosta kertoo, itämaisen vyöarvon sijasta, pukuun kiinnitettävä hanskan merkki.


title: Savate

text: Hanska-arvot ovat:


title: Dynamoteoria

text: Dynamoteorian mukaan joillakin taivaankappaleilla havaittu magneettikenttä syntyy sähköä johtavan aineen virtauksesta.


title: Dynamoteoria

text:
Dynamon toiminnalle määritellään kolme ehtoa:
Ionisoituneen tai muun sen kaltaisen sähköisen aineen virtaus synnyttää magneettikentän. Kun sähköinen aine toisaalla virtaa magneettikentän läpi, se synnyttää sähkövirtoja, jotka synnyttävät magneettikenttiä. Magneettikentät muuttavat puolestaan virtauksia. Näin syntyy mutkikas systeemi, jota sanotaan dynamoksi. Dynamo ylläpitää itse itseään. Taivaankappaleen pyöriminen järjestää magneettikentän suurelta osin kaksinapaiseksi, dipoliksi. Eri taivaankappaleiden dynamot ovat hieman erilaisia.


title: Dynamoteoria

text: Magneettikenttä voi syntyä sulassa metallissa, metallisessa vedyssä, varautuneissa molekyylioneissa tai ionisoituneessa sähköisessä kaasussa syntyy magneettikenttä kaasun virratessa pyörimisestä johtuvan coriolisvoiman takia.


title: Dynamoteoria

text: Jotta magneettikenttä voitaisiin selittää dynamoteorialla, pitäisi selittää myös virtauksia synnyttävät lämmönlähteet ja niiden jakatuminen taivaankappaleen kolmiulotteisessa rakenteessa. Täydellistä selitystä ei vielä ole, ja kaikkiin selityksiin liittyy monimutkaista matematiikkaa. Vuonna 2005 monia keskeisiä osia kyettiin mallintamaan supertietokoneella, ja ensimmäistä kertaa tulokset vastasivat havaintoja.Dynamo synnyttää magneettikenttiä myös aktiivisten galaksien ytimissä kuuman ionisoituneen kaasun kiertäessä mustan aukon ydintä tai muissa kertymäkiekoissa. Kalvoparadigma ("kalvoteoria") kuvaa dynamoa mustan aukon lähellä.


title: Terapia

text: Terapia (lat. "therapīa", , sananmukaisesti "parantaminen") on pyrkimys korjata terveysongelma, ja se yleensä seuraa lääketieteellistä diagnoosia. Arkikielessä käsite viittaa tavallisesti psykoterapiaan tai puheterapiaan, mutta se voi joissain yhteyksissä viitata myös fysioterapiaan.


title: Terapia

text: Suomessa työskentelevistä terapeuteista Valviran hyväksymiä laillisia ammattihenkilöitä ovat puheterapeutit, toimintaterapeutit, fysioterapeutit sekä ravitsemusterapeutit. Näitä ammatteja ei voi harjoittaa muu kuin laillistettu ammattihenkilö. Lisäksi sekä psykoterapeuteilla että jalkaterapeuteilla on Valviran myöntämä nimikesuojattu ammattinimike. Sen sijaan esim. taide- tai musiikkiterapeuttina voi työskennellä ilman Valviran myöntämää laillistusta.


title: Terapia

text:
Muita terapiamuotoja ovat:
Psykoanalyysissä tavoitteena on, että potilas tulee tietoiseksi omista tiedostamattomista pyrkimyksistään terapeutti-potilas -dialogin myötä. Potilas saa puhua vapaasti ajatuksistaan ja mielikuvistaan terapeutille. Hänen ei tarvitse erityisesti keskittyä lapsuuden tapahtumiin, vaan lapsuuden kokemuksiin liittyvät toiveet ja pelot tulevat esiin potilaan kokemissa tunteissa analyytikkoa kohtaan. Psykoanalyysi kestää hoitona yleensä 4-7 vuotta.


title: Terapia

text: Kirjallisuusterapiassa käytetään valmista kirjallista aineistoa ryhmämuotoisen terapian välineenä. Terapeuttisuus ryhmässä perustuu läsnäolijoiden väliseen vuorovaikutukseen, jossa jäsenten kirjoituksista annettu ja saatu palaute on keskeistä.


title: Morning Musume

text: Morning Musume '19 (myös Momusu, jap. モーニング娘。'19, aiemmin Morning Musume モーニング娘。suom. ”Aamun tyttäret”) on japanilainen tyttöryhmä. Se on osa Hello! Projectia, ja vuoteen 2014 mennessä tuottaja Tsunku sanoitti ja sävelsi kaikki ryhmän kappaleet.


title: Morning Musume

text: Morning Musume tunnetaan kokoonpanon jatkuvasta vaihtuvuudesta, joka tapahtuu "valmistujaisten" (eng. graduations) ja koe-esiintymisien kautta miltei joka vuosi. Jäsenet on jaoteltu sukupolviin (eng. generations), ja ryhmässä on jo ollut neljätoista sukupolvea.


title: Morning Musume

text: Tuottaja Tsunku haki yhtyeeseensä Sharan Q naisvokalistia, ja Heike Michiyo tuli valituksi. Mutta Tsunku näki viidessä muussa hävinneessä tytössä potentiaalia, joten hän antoi Yuko Nakazawalle, Aya Ishigurolle, Kaori Iidalle, Natsumi Abelle ja Asuka Fukudalle mahdollisuuden perustaa tyttöryhmän, jos he saisivat myytyä 50 000 kappaletta demosingleään ”Ai no Tane” viidessä päivässä. Tytöt onnistuivat siinä jo neljässä päivässä ja näin syntyi Morning Musume.


title: Morning Musume

text: Morning Musume debytoi varsinaisella singlellään Morning Coffee 28. tammikuuta. Kappale nousi nopeasti suosioon Japanissa. Toinen sukupolvi liitettiin ryhmään: Kei Yasuda, Mari Yaguchi ja Sayaka Ichii.


title: Morning Musume

text: Tsunku halusi liittää ryhmään uusia jäseniä, joten hän piti koe-esiintymiset. Tsunkun oli tarkoitus liittää ryhmään kaksi uutta jäsentä, mutta ryhmään liitettiin lopulta vain Goto Maki, joka oli siis kolmannen sukupolven ainut jäsen. Morning Musumen seitsemännestä singlestä ”Love Machine” tuli suuri hitti Japanissa ja se myi 1,730,000 kappaletta.


title: Morning Musume

text: Aya Ishiguro valmistui ryhmästä, jonka jälkeen Morning Musumeen liitettiin neljäs sukupolvi: Rika Ishikawa, Hitomi Yoshizawa, Nozomi Tsuji ja Ai Kago. Sayaka Ichii valmistui tämän jälkeen.


title: Morning Musume

text: Yuko Nakazawa valmistui ryhmästä ja Morning Musumeen liitettiin viides sukupolvi: Ai Takahashi, Asami Konno, Makoto Ogawa ja Risa Niigaki.


title: Morning Musume

text: Maki Goto valmistui ryhmästä.


title: Morning Musume

text: Kei Yasuda valmistui ryhmästä ja kuudes sukupolvi liitettiin Morning Musumeen: Miki Fujimoto, Eri Kamei, Sayumi Michishige ja Reina Tanaka. Morning Musume jaettiin kahteen pienempään ryhmään, jotta he voisivat esiintyä useammassa paikassa. Morning Musume Sakura Gumiin kuului Natsumi Abe, Mari Yaguchi, Hitomi Yoshizawa, Ai Kago, Ai Takahashi, Risa Niigaki ja Asami Konno. Morning Musume Otome Gumiin kuului Kaori Iida, Rika Ishikawa, Nozomi Tsuji, Makoto Ogawa, Miki Fujimoto, Sayumi Michishige ja Reina Tanaka.


title: Morning Musume

text: Ryhmän keulakuva Natsumi Abe valmistui ryhmästä. Myöhemmin myös Nozomi Tsuji ja Ai Kago valmistuivat. Tsunku piti uudet koe-esiintymiset, mutta uusia jäseniä ei liitetty, sillä koe-esiintymiset päättyivät ilman voittajaa.


title: Morning Musume

text: Kaori Iida valmistui ryhmästä tammikuussa ja Riska Ishikawa toukokuussa. Pidettiin uudet koe-esiintymiset, ja seitsemäs sukupolvi liitettiin ryhmään: Koharu Kusumi. Mari Yaguchi erosi ryhmästä skandaalin vuoksi.


title: Morning Musume

text: Asami Konno ja Makoto Ogawa valmistuisivat ryhmästä. Pidettiin uudet koe-esiintymiset. 10. joulukuuta ilmoitettiin, että kahdeksas sukupolvi oli liitetty ryhmään: Aika Mitsui.


title: Morning Musume

text: Yoshizawa Hitomi valmistui ryhmästä ja Miki Fujimoto erosi skandaalin takia. Tsunku ilmoitti 15. maaliskuuta, että ryhmään tultaisiin liittämään kaksi kiinalaista jäsentä. Junjun (Li Chun) ja Linlin (Qian Lin) liitettiin kahdeksanteen sukupolveen. 1. toukokuuta Morning Musumesta tuli japanin parhaiten myydyin tyttöryhmä.


title: Morning Musume

text: Morning Musumeen ei liitetty ollenkaan uusia jäseniä. Koharu Kusumi valmistui ryhmästä 2009 tullakseen malliksi.


title: Morning Musume

text: Morning Musume esiintyi ensimmäistä kertaa Euroopassa, Ranskan Japan Expo -tapahtuman kunniavieraana 1. heinäkuuta. Tapahtuman teemakappaleena toimi Tomo. Eri Kamei, Junjun ja Linlin valmistuivat ryhmästä joulukuussa ja uudet koe-esiintymiset aloitettiin.


title: Morning Musume

text: Yhdeksäs sukupolvii liitettiin ryhmään: Mizuki Fukumura, Erina Ikuta, Riho Sayashi ja Kanon Suzuki. Ai Takahashi valmistui ryhmästä. 29. syyskuuta, ja ryhmään liitettiin kymmenes sukupolvi: Haruna Iikubo, Ayumi Ishida, Masaki Sato ja Haruka Kudo.


title: Morning Musume

text: Risa Niigaki ja Aika Mitsui valmistuivat ryhmästä. Uudet koe-esiintymiset alkoivat ja 14. syyskuuta ryhmään liitettiin 11. sukupolvi: Sakura Oda.


title: Morning Musume

text: Reina Tanaka valmistui ryhmästä. Uudet koe-esiintymiset pidettiin, mutta kukaan osallistujista ei tullut valituksi.


title: Morning Musume

text: Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '14:ksi (lausutaan one-four). 12. sukupolven jäsenet liitettiin ryhmään: Haruna Ogata, Miki Nonaka, Maria Makino ja Akane Haga. 5. lokakuuta Morning Musume '14 esiintyi ensimmäisen kerran New Yorkissa. Sayumi Michishige valmistui ryhmästä marraskuussa.


title: Morning Musume

text: Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '15:ksi. Riho Sayashi valmistui ryhmästä.


title: Morning Musume

text: Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '16:ksi. Uudet koe-esiintymiset aloitettiin ja ryhmään liitettiin 13. sukupolvi: Kaede Kaga ja Reina Yokoyama. Kanon Suzuki valmistui ryhmästä.


title: Morning Musume

text: Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '17:ksi. Ryhmä juhli 20. vuotispäiväänsä ja julkaisi uuden version ”Ai no Tane”:sta, johon osallistui Morning Musumen ensimmäisen sukupolvi. Haruka Kudo valmistui ryhmästä. 14. sukupolvi liitettiin ryhmään: Chisaki Morito.


title: Morning Musume

text: Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '18:ksi. Haruna Ogata valmistui ryhmästä kesäkuussa. Haruna Iikubo ilmoitti elokuussa valmistuvansa ryhmästä joulukuussa.


title: Morning Musume

text:
Ryhmä vaihtoi nimensä Morning Musume '19:ksi. Uudet koe-esiintymiset alkoivat 2. tammikuuta.
Aika Mitsui liittyi ryhmään joulukuussa 2006, kahdeksannen sukupolven koe-esiintymisten ainoana jäsenenä. Myöhemmin 15. maaliskuuta 2007, Tsunku ilmoitti, että kaksi uutta jäsentä tultaisiin lisäämään ryhmään Kiinasta, Li Chun ja Qian Lin.


title: Morning Musume

text: Entisistä jäsenistä soolouralla ovat olleet Yuko Nakazawa, Natsumi Abe, Kaori Iida, Hitomi Yoshizawa, Nozomi Tsuji, Miki Fujimoto, Maki Goto, Ai Kago sekä Koharu Kusumi.Morning Musumella oli oma tv-ohjelmansa Hello! Morning vuosina 2000-2007.


title: Rautakello

text: Rautakello on jyväskyläläinen yhtyemuodossa vuonna 2002 perustettu rock-yhtye. Sen ensimmäinen albumi, "1.", ilmestyi 6. kesäkuuta 2003. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet ”Rautakello” ja ”Muisto”, joista ensimmäinen on julkaistu myös Poko Rekordsin "Suomirokkia 8" -kokoelmalevyllä ja jälkimmäinen vuotta myöhemmin kokoelmalevyllä "Suomirokkia 9". Levy-yhtiön myötävaikutuksella yhtye pääsi myös "Pahat pojat" -elokuvan DVD-julkaisun mukana tulleelle bonus-CD:lle kappaleella ”Polttomerkki”.


title: Rautakello

text: Yhtye sai alkunsa laulaja Tommi Hännisen aloitteesta tehdyistä demokappaleista. Demoa oli tarkoitus levittää ainoastaan ystäville ja tutuille. Ollikainen ja Jämsen olivat jo hyvin varhaisessa vaiheessa mukana Ollikaisen äänittäessä ja tuottaessa demoa ja Jämsenin soittaessa kitarat. Roolit sekoittuivat myöhemmin ja kaikki kolme osallistuivat lopulta sävellykseen, sovitukseen, tuotantoon ja soitantaan. Nimenä yhtyeellä oli tuolloin Kaulin.


title: Rautakello

text: Ensimmäisen demon valmistuttua kesällä 2002 kolmikko päätti leikkimielellä lähettää valmistuneita demolevyjä levy-yhtiöille, ja pian Poko Rekords ottikin yhteyttä haluten kuulla lisää. Syksyllä valmistui toinen demo ja Pokon kiinnostus säilyi, joten yhtye alkoi etsiä harjoitustiloja ja täydentää kokoonpanoa siirtyäkseen studio-yhtyeestä live-soittoon kykeneväksi oikeaksi yhtyeeksi. Myös levy-yhtiö antoi ymmärtää että ilman keikkailevaa bändiä ei sopimusta synny. Rumpuja soittamaan värvättiin Petri Honkonen, joka oli yhtyeen jäsenille tuttu rumpali Äänekosken ajoilta. Bassoa soitti ensin Ollikainen, mutta tavoitteena oli löytää joku muu soittamaan bassoa, koska Ollikainen halusi keskittyä kitaraan. Aluksi basistiksi kiinnitettiin yhtyeen vanha ystävä Tomi Kankainen Äänekoskelta, mutta hyvin pian kävi selväksi että etäisyyden ja kiireiden vuoksi Kankainen ei kerkeäisi aktiiviseen bändiharjoitteluun Jyväskylässä. Kankaisen tilalle löytyi pian Saarijärven musiikkiopiston rehtorina toiminut Timo Tikka.


title: Rautakello

text: Talvella yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Poko Rekords Oy:n kanssa ja muutti samalla nimensä Rautakelloksi levy-yhtiön pyynnöstä. Myös yhtyeen jäsenten mielestä uusi nimi oli parempi ja kuvaavampi. Keväällä 2003 valmistui levy, joka levy-yhtiön antamien tietojen mukaan menestyi keskinkertaisesti. Radiosoitto jäi kuitenkin vähäiseksi kuten myös esiintymiset vuonna 2003 (Tullikamarin klubi, Lutakko, Tullikamarin pakkahuone ja Tavastia). Vuoden 2003 lopussa kitaristi Ollikainen jäi pois yhtyeestä sulassa sovussa. Kun EMI:in kuuluva Poko Rekords sai vuoden 2004 alussa käskyn karsia pienimpiä ja heikommin menestyneitä artistejaan, yhtyeelle ilmoitettiin, ettei Pokolla ole kiinnostusta seuraavan levyn julkaisuun.


title: Trevor Pinnock

text: Trevor David Pinnock (s. 16. joulukuuta, 1946) on brittiläinen kapellimestari ja cembalisti. Hän on tunnettu erityisesti barokkimusiikin tulkinnoistaan.


title: Trevor Pinnock

text: Pinnock syntyi Canterburyssä, jossa hän kävi Cathedral Choir Schoolia ja opiskeli urkujen ja cembalon soittoa Lontoossa Royal College of Musicissa. Hän teki ensiesiintymisensä Lontoossa Galliard Ensemblen kanssa Royal Festival Hallissa vuonna 1966. Vuonna 1973 hän perusti The English Concert -yhtyeen, joka on erikoistunut barokkimusiikin esittämiseen periodi-instrumenteilla. Hän jatkoi yhtyeen johtamista vuoteen 2003 saakka, jolloin seuraajaksi tuli viulisti Andrew Manze.


title: Trevor Pinnock

text: Vuonna 1988 hän teki ensiesiintymisensä New Yorkissa johtaen Händelin oopperan "Giulio Cesare". Vuosina 1991–1996 hän oli taiteellisena johtajana National Arts Centre Orchestrassa Ottawassa.


title: Trevor Pinnock

text: Pinnockille myönnettiin CBE-kunniamerkki vuonna 1992.


title: Vilho Pekkala

text: Vilho Ferdinand Pekkala (3. huhtikuuta 1898 Kotka – 20. lokakuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Helsingin Kisa-Veikkoja, Talikkalan Tovereita ja Hallan Visaa.


title: Vilho Pekkala

text: Pekkala joutui vuonna 1929 elinikäiseen kansainväliseen kilpailukieltoon. Suomen olympiajoukkueen palatessa Amsterdamin olympialaisista 1928 S/S Oihonna-laivalla päihtynyt Pekkala oli aiheuttanyt häiriötä laivalla ja uhkaillut muun muassa laivan kapteenia niin että hänet jouduttiin sulkemaan lopulta hyttiinsä. Myös olympiavoittaja Ville Ritola oli jouduttu sulkemaan hyttiinsä päihtymyksen ja tappeluun osallistumisen vuoksi mutta hän selvisi ilman kilpailukieltoa. Ritola poistui kuitenkin Suomesta ensimmäisellä laivalla Yhdysvaltoihin. Pekkalan kotimainen kilpailukielto päättyi 1930 ja hän osallistui vielä vapaapainin SM-kilpailuihin 1931 sijoittuen kolmanneksi mutta ulkomaille hän ei enää päässyt kilpailemaan.


title: Django Reinhardt

text: Jean ”Django” Reinhardt (23. tammikuuta 1910 Liberchies, Belgia – 16. toukokuuta 1953 Fontainebleau, Ranska) oli belgialainen jazzkitaristi. Hän oli aikansa suurin jazzkitaristi ja merkittävin eurooppalainen muusikko jazzin historiassa.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardt kehitti uuden jazzkitaran soittotyylin, joka teki suuren vaikutuksen häntä seuranneisiin kitaristeihin. Nuotteja lukematon Reinhardt sävelsi useita jazzstandardeja, kuten ”Minor Swing”, ”Belleville”, ”Swing 42”, ”Djangology”, ”Daphné” ja ”Nuages”. Reinhardtin tärkein yhteistyökumppani oli viulisti Stéphane Grappelli, joka oli mukana perustamassa yhtyettä Quintette du Hot Club de France.


title: Django Reinhardt

text:
Elämäkertoja Reinhardtista ovat laatineet muun muassa Michael Dregni ja Noël Balen.
Otto Särkän suomennos Noël Balenin alkuperäisteoksesta "Le Génie vagabond" ilmestyi nimellä "Django, vallaton virtuoosi" huhtikuussa 2014 Aviador Kustannuksen julkaisemana.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardt syntyi Belgian Liberchiesissä. Hänen lempinimensä Django tarkoittaa ”minä herään” paikallisella romanikielellä. Reinhardtin perhe kiersi esimerkiksi Italiassa ja Pohjois-Afrikassa ennen asettumistaan Pariisin tuntumaan. Reinhardt soitti karavaanin mukana matkatessaan banjoa, kitaraa ja viulua jo varhaisella iällä. Perheessä oli useita amatöörimuusikoita, mutta varsinainen elinkeino oli huonekalujen teko.


title: Django Reinhardt

text: Ensimmäinen soitin oli viulu, josta Reinhardt siirtyi lahjakseen saamaan Guitjoon, kuusikieliseen banjoon. Hänen ensimmäiset vuodelta 1928 olevat äänitykset on soitettu banjolla. Vaikutteita antoivat kaksi vanhempaa romanimuusikkoa: banjoa soittanut Gusti Mahla sekä kitaristi Jean ”Poulette” Castro. Reinhardt pystyi elättämään itsensä musiikilla varhaisesta teini-iästä alkaen eikä saanut juuri muodollista koulutusta. Aikuisena hän oppi lukemisen alkeet.


title: Django Reinhardt

text: 18 vuoden iässä Reinhardt loukkaantui tulipalossa, joka leimahti hänen vaimonsa Florine ”Bella” Mayerin kanssa jaetussa karavaanin vaunussa. Vaunu oli ollut täynnä herkästi syttyvää selluloidia, josta Mayer teki koristekukkia lisätulojen saamiseksi. Reinhardt oli eräältä soittokeikalta tullessaan tönäissyt vahingossa kynttilän kumoon nukkumaan mennessään. Perheenjäsenet vetivät hänet nopeasti turvaan, mutta hän sai ensimmäisen ja toisen asteen palovammoja ruumiiseensa. Hänen oikea jalkansa halvaantui ja vasemman käden nimetön ja pikkurilli paloivat pahoin. Lääkärit aikoivat amputoida jalan, mutta Reinhardt kielsi sen ja lähti sairaalasta jonkin ajan kuluttua. Vuotta myöhemmin hän pystyi jo kävelemään kepin kanssa.


title: Django Reinhardt

text: Veli Joseph, joka oli myös kitaristi, osti Djangolle uuden kitaran, jota hän opetteli nyt soittamaan uudella tavalla. Nimetön ja pikkurilli eivät osallistuneet enää sooloiluun, joskin niistä oli yhä apua sointujen soittamisessa.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardtin poika, Henri ”Lousson” Reinhardt syntyi vuonna 1929. Vuosien 1929 ja 1933 välisenä aikana Reinhardt löysi itsensä muusikkona. Hän hylkäsi banjon ja Reinhardtin soittimeksi vakiintui kitara. Hän vaikuttui Louis Armstrongin musiikista ja kutsui Armstrongia jopa ”veljekseen”. Samoin aikoihin hän tutustui nuoreen pariisilaiseen viulistiin, jolla oli hyvin samantyyppiset musiikilliset näkemykset. Tämä tuttavuus oli Stéphane Grappelli. Yhdessä he jamittelivat muiden muusikkotuttaviensa kanssa, mutta aluksi uudentyylisen musiikin esittämisellä ei voinut ansaita elantoaan.


title: Django Reinhardt

text: Vuonna 1934 Reinhardt ja Grappelli kutsuttiin perustamaan yhtyettä nimeltä Quintette du Hot Club de France. Mukana kvintetissä olivat Reinhardtin veli, Joseph sekä Roger Chaput, jotka molemmat soittivat niin ikään kitaraa. Louis Vola toimi ryhmän basistina. Chaputin korvasi toisinaan Reinhardtin romani-ystävä Pierre ”Baro” Ferret. Ryhmän laulajana muutamissa kappaleissa oli Freddy Taylor, jonka kanssa yhtye esitti kappaleet ”Georgia on My Mind” sekä ”Nagasaki”. Enemmän yhteistyötä tehtiin kuitenkin laulaja Jean Sablonin kanssa, joka oli mukana 30 levytyksellä vuodesta 1933 alkaen. Yhtyeessä ei ollut perkussionisteja, mutta kitaroita käytettiin hieman lyömäsoitinten tyyliin. Yhtye on itse asiassa yksi harvoista tunnetuista jazz-kokoonpanoista, jotka koostuvat vain kielisoittimista. Etenkin vuosina 1933 ja 1934 levytyksissä oli mukana myös puhallinsoittimia sekä toisinaan esimerkiksi pianoa. Kvintetin kitaristit käyttivät Selmer Maccaferrin kitaroita, jotka olivat ensimmäisiä markkinoilla olleita soololovella varustettuja malleja (eli kaikukopan muoto salli pääsyn otelaudan ylimmille nauhoille). Kyseissä kitaramallissa oli myös alumiinilla vahvistettu kaula.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardt pääsi soittamaan ja levyttämään myös Pariisissa vierailleiden yhdysvaltalaisten jazz-muusikoiden kanssa. Heihin lukeutuivat esimerkiksi Coleman Hawkins, Benny Carter ja Rex Stewart. Suuren esikuvansa, Louis Armstrongin, kanssa Reinhardt pääsi soittamaan radiosta lähetettyyn esitykseen. Uransa myöhemmässä vaiheessa Reinhardt soitti Ranskassa myös Dizzy Gillespien kanssa.


title: Django Reinhardt

text: Kun toinen maailmansota puhkesi, kvintetti oli kiertueella Britanniassa. Reinhardt palasi Pariisiin eroten vaimostaan, joka jäi Britanniaan. Myös Grappelli pysyi saarivaltiossa sodan loppuun asti ja klarinetisti Hubert Rostaing korvasi hänet kvintetissä. Vuonna 1943 Reinhardt meni naimisiin Sophie ”Naguine” Zieglerin kanssa. He saivat lapsen, josta tuli niin ikään tunnettu kitaristi, Babik Reinhardt.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardt selvisi sodasta naarmuitta, toisin kuin sadat tuhannet natsien vainojen uhriksi joutuneet romanit, jotka surmattiin järjestelmällisesti. Reinhardt oli yrittänyt paeta miehitetystä Ranskasta useasti, mutta epäonnistui joka kerta. Hänen selviytymisensä on arveltu johtuvan siitä, että jotkut natsit, kuten Luftwaffen upseeri Dietrich Schulz-Köhn, pitivät jazzista.


title: Django Reinhardt

text: Natsi-Saksa luokitteli jazz-musiikin rappiotaiteeksi ja se olikin välillä ankarasti kiellettyä. Jazzin suuri suosio kuitenkin aiheutti kiellon poistamisen myöhemmin. Natsi-Saksa tarvitsi taitavia sotilasmuusikkoja ja palkkasikin parhaita vierassoittajia palvelukseen. Mukaan pääsivät myös parhaat jazz-soittajat ja -bändit. Musiikki auttoi myös ylläpitämään keskitysleirien mielialaa, eikä sen soittaminen ollut kiellettyä kaikilla keskitysleireillä. Natsien kielteisestä suhtautumisesta johtuen Reinhardt yrittikin sota-aikana työskennellä muiden musiikkityylien parissa. Hän ei osannut lukea nuotteja, mutta kokeili avustajan kanssa kirjoittaa messua ja sinfoniaa. Näiltä ajoilta on peräisin hänen kappaleensa ”Rhythm Futur”, jonka oli tarkoitus olla tyyliltään mahdollisimman kaukana jazzista.


title: Django Reinhardt

text: Sodan jälkeen Reinhardt ja Grappelli kohtasivat jälleen Britanniassa. Reinhardt lähti syksyllä 1946 Yhdysvaltoihin itsensä Duke Ellingtonin orkesterin solistivieraaksi. Yhdysvaltain kiertue loppui kahteen esiintymiseen Carnegie Hallissa, jossa hän sai yleisöltä myrskyisät suosionosoitukset ja ensimmäisen illan päätteeksi hänet kutsuttiin kuudesti takaisin lavalle. Vaikka Reinhardt oli innoissaan siitä, että sai kiertää Ellingtonin kanssa, hänestä ei tullut kovin luontevaa osaa tämän orkesteria. Yleensä Reinhardt soitti vain muutamassa kappaleessa orkesterin show’n päätteeksi eikä häntä varten tehty erillisiä sovituksia. Kiertueen päätteeksi Reinhardt sai pestin Café Society Uptown -nimisestä kuppilasta, jossa hän soitti neljä keikkaa vuorokaudessa paikan oman yhtyeen kanssa vetäen sinne runsaasti väkeä.


title: Django Reinhardt

text: Reinhardtille oltiin lupailtu töitä Kaliforniasta, mutta hän kyllästyi lopulta odotteluun ja palasi Ranskaan vuoden 1947 helmikuussa. New Yorkissa olleessaan Reinhardt olisi halunnut tavata Charlie Parkerin, jonka musiikkiin hän oli ehtinyt jo tutustua ensimmäisten joukossa Euroopassa. Parker oli kuitenkin kiertelemässä muualla, eikä tämä kohtaaminen koskaan toteutunut.


title: Django Reinhardt

text: Ranskaan palattuaan Reinhardtilla oli vaikeuksia orientoitua säntilliseen elämään. Hän saattoi ilmaantua konsertteihin ilman kitaraa tai vahvistinta. Hän tuli arvaamattomammaksi ja saattoi lähteä vaeltelemaan rannoille, kun olisi pitänyt esiintyä. Pariin otteeseen hän kieltäytyi jopa aamulla nousemasta sängystään. Roomassa 1949 Reinhardt levytti kolmen italialaismuusikon kanssa viimeisen täyspitkän levynsä, "Djangologyn". Mukana oli jälleen myös Grappelli.


title: Django Reinhardt

text: Hän asettui 1951 asumaan Fontainebleaun lähistölle, missä hän eli kuolemaansa saakka. Hän jatkoi esiintymisiä Pariisin jazz-klubeilla ja alkoi soittaa sähkökitaraa, vaikka oli aluksi Yhdysvalloissa vierastanut kyseistä soitinta. Viimeisillä singleillään kuukausia ennen kuolemaansa Reinhardt näytti omaksuneen uuden jazz-tyylin, bebopin, ilmaisun omaan musiikkiinsa.


title: Django Reinhardt

text: Tullessaan Avonin juna-asemalta erään keikan jälkeen 16. toukokuuta hän sai aivoverenvuodon ja lyyhistyi kotinsa edustalle. Oli lauantai ja lääkäriltä meni kokonainen päivä paikalle saapumiseen. Fontainebleaun sairaalassa Reinhardt todettiin kuolleeksi jo tuotaessa.


title: Väinö Ikonen

text: Väinö Vilhelm Johannes Ikonen (5. lokakuuta 1895 Tuusniemi – 10. helmikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti.


title: Väinö Ikonen

text: Väinö Ikonen voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa maailmanmestaruuden Helsingissä 1921 ja sai pronssia Pariisin 1924 olympialaisissa, joissa otteli voitot Italian Giovanni Gozzista Norjan Svend Martinsenista, Viron Anton Koolmannista ja Itävallan Adolf Herschmannista. Hän hävisi tiukat ottelut Viron Eduard Pütsepille ja Anselm Ahlforsille. Vuonna 1926 Ikonen alkoi hiljalleen vähentää kilpailuja. Seuratasolla hän edusti kilpaurallaan Helsingin Kisa-Veikkoja ja oli vuonna 1935 perustamassa Helsingin Paini-Miehet ry:tä. Hän toimi Suomen Painiliiton johtokunnassa, painituomarina muun muassa Berliinin 1936 olympialaisissa sekä Suomen painijoukkueen valmentajana ja johtajana.


title: Väinö Ikonen

text: Yleisurheilijana Ikonen saavutti seiväshypyssä SM-pronssia 1916.


title: Stéphane Grappelli

text: Stéphane Grappelli (26. tammikuuta 1908 Pariisi – 1. joulukuuta 1997) oli ranskalainen jazzviulisti ja pianisti, jonka vanhemmat olivat italialaisia.


title: Stéphane Grappelli

text: Grappelli aloitti musiikin opiskelun 10-vuotiaana. Hän ryhtyi jo varhain ammattilaiseksi esiintyen pihasoittajana ja teatteriorkestereissa. Grappelli opiskeli Conservatoire de Parisissa vuosina 1924–1928 ja toimi mykkäelokuvien säestäjänä. Hän soitti pianoa "Grégor and His Gregorians" -orkesterissa, joka kävi kiertueella Argentiinassa 1930-luvun vaihteessa.


title: Stéphane Grappelli

text: Vuonna 1933 hän ja muut pariisilaisen Hotel Claridgen muusikot, kuten Django Reinhardt, alkoivat ”jammailla” esitysten välillä. Ryhmä levytti ensimmäisen kerran vuonna 1934 nimellä Quintette du Hot Club de France. Yhtyeeseen kuului viulu, kolme kitaraa ja basso. Grappelli jatkoi yhteistyötään Reinhardtin kanssa tämän kuolemaan asti vuonna 1953.


title: Stéphane Grappelli

text: Vuonna 1940 Grappelli muutti Englantiin, jossa hän soitti muun muassa George Shearingin kanssa. Hän palasi sodan jälkeen Ranskaan.


title: Stéphane Grappelli

text: Reinhardtin kuoleman jälkeen hän teki satoja levytyksiä, ja esiintyi muun muassa Montreux’n ja Newportin jazzjuhlilla, Carnegie Hallissa, konserteissa, televisiossa ja kiertueilla. Levytyksiä hän teki muun muassa Yehudi Menuhinin, Oscar Petersonin, Paul Simonin ja Pink Floyd -yhtyeen kanssa kappaleella ”Wish You Were Here”. Joillakin levyillä Grappelli soittaa myös pianoa.


title: Theban pyhä joukko

text: Theban pyhä joukko oli antiikin Thebassa toiminut eliittisotilasyksikkö. Joukko koostui tarkoitukseen tarkasti valituista 150 parista miesrakastajia. Plutarkhoksen mukaan thebalainen sotapäällikkö Gorgidas perusti joukon. Aluksi joukon jäseniä käytettiin muiden falangissa taistelevien sotilaiden seassa. Myöhemmin Pelopidas käytti joukkoa omana henkilökohtaisena kaartinaan.


title: Theban pyhä joukko

text: Pyhä joukko kukistui vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelussa, jossa Filippos II:n johtamat makedonialaiset löivät thebalaiset. Plutarkhoksen mukaan pyhä joukko taisteli viimeiseen mieheen asti.


title: Kurt Sanderling

text: Kurt Sanderling (19. syyskuuta 1912 Arys, nyk. Orzysz Puolassa – 18. syyskuuta 2011 Berliini) oli saksalainen kapellimestari.


title: Kurt Sanderling

text: Sanderling syntyi Itä-Preussissa juutalaiseen perheeseen. Hän opiskeli Königsbergissä (nyk. Kaliningrad Venäjällä) ja Berliinissä 1922–1931. Kurt Sanderling työskenteli Berliinin kaupunginoopperassa 1931–1933. Sanderling siirtyi vuonna 1936 Neuvostoliittoon, jossa hänen setänsä asui. Sanderling alkoi työskennellä Moskovan radion sinfoniaorkesterin kanssa vuonna 1936, jossa teki ensiesiintymisen kapellimestarina vuonna 1937. Hän toimi Harkovan filharmonisen orkesterin johtajana 1939–1942, jonka jälkeen vuoteen 1960 hän oli yhdessä Jevgeni Mravinskin kanssa Leningradin (aik. ja nyk. Pietari) filharmonikkojen pääkapellimestarina. Sanderling toimi myös opettajana Leningradin konservatoriossa 1945–1947. Sanderling esiintyi Suomessa Leningradin filharmonikkojen ensimmäisellä Suomen vierailulla keväällä 1946.


title: Kurt Sanderling

text: Sanderling palasi Saksaan, Neuvostoliiton Berliinin-miehitysvyöhykkeelle eli Itä-Berliiniin vuonna 1960 toimien sen sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina vuoteen 1977 saakka. Kurt Sanderling toimi myös Itä-Saksassa Sächsische Staatskapelle Dresden –orkesterin johtajana 1964–1967. Ensiesiintyminen Britanniassa tapahtui 1970 ja hänet yhdistettiin erityisesti Philharmonia-orkesteriin. Vuodesta 1977 lähtien Sanderling toimi lukuisien orkesterien vierailevana kapellimestarina ympäri maailmaa. Hän vetäytyi eläkkeelle 90-vuotiaana 2002.


title: Kurt Sanderling

text: Kurt Sanderlingin poika on kapellimestari Thomas Sanderling.


title: Risteilyalus

text: Risteilyalus, puhekielessä myös risteilijä tai loistoristeilijä, on matkustaja-alus, joka on rakennettu pääasiassa virkistysmatkailua varten. Vaikka alus risteilyn aikana yleensä poikkeaakin useissa satamissa, risteilyalusten tarkoitus ei ole kuljettaa matkustajia paikasta toiseen reittiliikenteen tavoin. Suurin osa matkustajista palaa takaisin lähtösatamaansa. Matkan hintaan voi sisältyä edestakaiset lennot ja mahdollisesti ensimmäinen yö hotellissa.


title: Risteilyalus

text: Entisaikoijen suuret höyrylaivat, joista loisteliampana mainittakoon "RMS Titanic", eivät olleet risteilyaluksia vaan linjalaivoja, koska niiden pääasiallinen tehtävä oli siirtää matkustajia ja postia meren ylitse.


title: Risteilyalus

text: Nykypäivän risteilijät ovat jättiläismäisiä merten kelluvia viihdekeskuksia. Ravintoloita ja baareja on runsaasti. Aluksella on mahdollisuuksia monenlaiseen kuntoiluun, alkaen ulkokansien juoksuradoista ja voimailusaleista. Suurimpiin aluksiin on mahdutettu jopa täysimittainen jääkiekkokaukalo ja seinäkiipeilypaikka. Risteilijässä on tyypillisesti suuret allasosastot. Joissain aluksissa on myös kappeli.


title: Risteilyalus

text:
Suomalainen Oy Wärtsilä Ab, sittemmin Masa-Yards, Kvaerner Masa-yards, Aker Yards, STX Europe ja nykyinen Meyer Turku on rakentanut huomattavan määrän risteilyaluksia lähinnä Karibianmeren liikenteeseen Hietalahden telakalla Helsingissä ja Pernon telakalla Turussa. Suomessa risteilyalusten rakentaminen keskittyy nykyisin Turkuun, jossa on suurempi kuivatelakka.
Nykyään suurin osa ristelijöistä rakennetaan Suomessa (Meyer Turku), Italiassa (Fincantieri), Ranskassa (ent. Alstom → STX Europe) ja Saksassa (Meyer Werft). Vaikka muilta osin laivanrakennusteollisuus onkin pääosin siirtynyt Itä-Aasiaan, risteilijöiden rakentamisessa se on vasta aloittelija.


title: Risteilyalus

text: STX Europen Turun telakalta valmistui marraskuussa 2009 rakentamishetkellä maailman suurin risteilyalus "M/S Oasis of the Seas" (aiemmalta työnimeltään ”Genesis”). Toinen saman luokan alus on "M/S Allure of the Seas" ja kolmas "M/S Harmony of the Seas", joka on maailman suurin matkustaja-alus nykyisin.


title: Risteilyalus

text: Matkustaja-autolauttoja kutsutaan Suomessa toisinaan virheellisesti risteilyaluksiksi. Keskeisin autolautan ja risteilylaivan välinen ero on, että autolautta kuljettaa nimensä mukaisesti myös ajoneuvoja. Tästä suurin osa on yleensä rahtia.


title: Harjumaa

text: Harjumaa eli Harjun maakunta () on pohjoisin Viron maakunnista. Maakunnan pääkaupunki on Tallinna.


title: Harjumaa

text: Harjumaan pinta-ala on 4 326,70 km² ja väkiluku 610 468 henkilöä (1.1.2018). Harjumaa on Viron runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta. Lähes puolet (45 %) Viron väestä asuu Harjumaalla.


title: Harjumaa

text: Maakunnan tärkeimpiä perinteisiä elinkeinoja ovat maatalous, kalastus ja kalanjalostus. Teollisuus työllistää paperi-, rakennusaine-, huonekalu-, panimo- ja elintarvikealoilla. Nykyisin myös matkailu sekä muut palvelualat työllistävät.


title: Harjumaa

text: Maakunnan luonto käsittää rannikkoalangon ja liuskekivilaakion. Luonteenomaista maisemalle on klintti, joka muodostaa korkeita rantatörmiä. Maakunnassa on 34 Itämereen laskevaa jokea, joissa on myös Viron suurimmat putoukset (Keila, Jägala). Alueella on myös järviä, kuten Ülemisten, Kahalan ja Harkun järvet. Jääkausi on muovannut karsti-ilmiöitä, siirtolohkareita, kauniita rantoja, joissa on säilynyt aarniometsiä ja hakakatajikkoja. Maakunnan korkein kohta on Voosen vuori (100 m).


title: Harjumaa

text:
Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Harjumaa koostuu 16 kunnasta, joista neljä on kaupunkeja:
Vuonna 2011 Harjumaalla oli 552 927 asukasta, joista 341 121 (61,7 %) oli virolaisia, 173 194 (31,3 %) venäläisiä ja 37 742 (6,8 %) muita kansallisuuksia.


title: Harjumaa

text: Valtiollisissa vaaleissa Harjumaa on jaettu neljään vaalipiiriin, joista valitaan yhteensä 43 kansanedustajaa 101-jäseniseen riigikoguun: Tallinna on jaettu kolmeen vaalipiiriin (vaalipiirit 1–3). Muu osa Harjumaasta muodostaa yhdessa Raplamaan kanssa vaalipiirin numero 4 (valimisringkond nr 4).


title: Osmo Vänskä

text: Osmo Antero Vänskä (s. 28. helmikuuta 1953 Sääminki) on suomalainen Grammy-palkittu kapellimestari ja klarinettitaiteilija.


title: Osmo Vänskä

text: Vänskä aloitti muusikon uransa klarinetistina soittaen muun muassa Helsingin kaupunginorkesterissa. Opiskeltuaan orkesterinjohtamista Sibelius-Akatemiassa hän voitti Besançon Young Conductor’s -kilpailun vuonna 1982. Vuosina 1988–2008 hän työskenteli Sinfonia Lahden eli Lahden kaupunginorkesterin ylikapellimestarina. Vuosina 1989–1993 hän toimi Crusell-viikkojen taiteellisena johtajana. Vänskä toimi myös vuosina 1993–1996 Islannin sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina. Vuonna 1996 hänet nimitettiin BBC Scottish Symphony Orchestran pääkapellimestariksi.


title: Osmo Vänskä

text: Vänskä aloitti vuonna 2003 Minnesotan orkesterin pääkapellimestarina ja lopetti siellä 1. lokakuuta 2013 muusikoiden ja hallinnon välisten erimielisyyksien vuoksi. Orkesterin toiminta oli työsulun vuoksi ollut jäissä, ja kun ratkaisua ei löytynyt ja monet muusikot olivat siirtyneet muualle, Vänskä asetti aikarajan, johon mennessä ratkaisun olisi pitänyt syntyä että hän jatkaisi.


title: Osmo Vänskä

text: Vänskä teki huhtikuussa 2014 sopimuksen orkesterin kanssa jatkosta kahdeksi vuodeksi ja aloitti toukokuussa 2014. Hän on jatkanut sen jälkeen sopimusta, mutta lopettaa vuonna 2022, jos orkesteri löytää siihen mennessä uuden johtajan.


title: Osmo Vänskä

text: Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1993 Lahti-mitalin numero 28.


title: Osmo Vänskä

text: Vuonna 2014 Vänskä ja hänen johtamansa Minnesotan orkesteri voittivat vuoden parhaan orkesteriesityksen Grammy-palkinnon Sibeliuksen sinfonioista 1 ja 4.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Vuoden 1954 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Falunissa, Ruotsissa 13.–21. helmikuuta. Miesten 18 kilometrin hiihto poistui ohjelmasta, ja tilalle tulivat 15 ja 30 kilometrin matkat. Ensimmäistä kertaa MM-kilpailujen historiassa mukana olivat myös naisten sarjat, kilpailuina 10 kilometrin hiihto ja 3 x 5 kilometrin viesti.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Päivämäärä: 17. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Päivämäärä: 14. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1954

text: Päivämäärä: 16.–17. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Vuoden 1958 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa, Suomessa 1.–9. maaliskuuta. Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo kolmannen kerran historiansa aikana, ja tämä oli ensimmäinen kerta, kun naisille oli kilpailuja Lahden MM-hiihdoissa. Isäntämaa saavutti kisoissa kymmenen mitalia, joista neljä oli kultaa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Saksa osallistui kisoihin ensimmäistä kertaa vuoden 1939 jälkeen Itä-Saksan ja Länsi-Saksan joukkueina.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Lahti valittiin kisojen järjestäjäksi 5. kesäkuuta 1955 Montreuxissa kansainvälisen hiihtoliiton kongressissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 4. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 2. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 8. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 6. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 5. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 7. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 2.–3. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1958

text: Päivämäärä: 9. maaliskuuta


title: Olympos

text: Olympos tai Olympus viittaa seuraaviin:


title: Värttinä

text: Värttinä on kehräämisessä käytettävä työkalu. Se koostuu noin 30 cm pitkästä puupuikosta eli varresta, jonka toisessa päässä on paino eli kehrä. Varren yläpäässä on toisinaan koukku helpottamassa kehräämistä. Värttinän pyörivän liikkeen avulla kasvikuiduista tai karstatusta villasta saadaan yksinkertaista lankaa.


title: Värttinä

text: Värttinäkehruu on ikivanha tapa. Arkeologiset löydöt viittaavat sen olleen käytössä jo 3000 ennen ajanlaskun alkua.


title: Värttinä

text:
Värttinällä kehrätessä kuontalosta tai lepeestä eli kuiturullasta venytetään pieni alku kiertämällä kuituja vähän yhteen suuntaan ja liitetään tämä kiinni värttinässä olevaan lankaan. Tämän jälkeen värttinä pyöräytetään samaan suuntaan kuin alussa kierretyt kuidut ja värttinä pudotetaan kädestä. Syntyy kiertoliike, joka pyörittää kuidut yhteen suuntaan kierteelle. Värttinällä kehrätessä on varottava, ettei syntynyt langankierre pääse kuontaloon. Tätä kontrolloidaan sormenpäillä.
Kuiturullasta päästetään kierrettäväksi sopiva määrä kuituja, joita venytetään samalla. Venytys ja kierteen määrä sekä pyörimisnopeus muodostavat yksinkertaista lankaa. Tämä esilanka kierretään sormien ympärille, mistä lanka pyöritetään värttinän varteen. Jotkin värttinätyypit kieputtavat langan suoraan tainaksi värttinän varteen, useimmat kuitenkin vaativat erillistä varteen pyöritystä. Pyörittämällä värttinää myötäpäivään saadaan Z-kierre. Jos värttinää pyöritetään vastapäivään, saadaan S-kierrettä. Useisiin tarkoituksiin lanka täyty vielä kerrata. Kierteisyys tulee muistaa kerratessa lankaa.


title: Värttinä

text: Dalby, G. & Christmas, L., 1987. Spinning & Dyeing an Introductory Manual. 2 toim. North Pomfret(Vermont): David and Charles Inc.


title: Schengenin sopimus

text: Schengenin sopimus säätelee ihmisten liikkuvuutta rajojen yli sopijamaiden välillä. Sopimukseen kuuluu 26 eurooppalaista maata: Norja, Islanti, Sveitsi ja kaikki Euroopan unionin maat Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Romaniaa, Bulgariaa, Kroatiaa, Kyprosta ja Irlantia lukuun ottamatta.


title: Schengenin sopimus

text: Sopimusta soveltavat valtiot muodostavat niin sanotun Schengen-alueen, jolla on yhteinen rajavalvonta ja jonka sisällä ihmisten liikkuminen tapahtuu ilman järjestelmällisiä tarkastuksia. Näiden valtioiden myöntämät viisumit ovat voimassa koko Schengen-alueella. Amsterdamin sopimuksen lisäpöytäkirjan myötä Schengenin sopimuksesta on tullut osa Euroopan unionin sopimuskokonaisuutta.


title: Schengenin sopimus

text: Vaikka matkustusasiakirjoja ei tarkistetakaan rajoilla, Schengen-alueella matkustavien on pidettävä mukanaan ne matkustusasiakirjat, joita kukin Schengen-maa vaatii, ja tarvittaessa matkustajan on kyettävä todistamaan henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa viranomaisille. Lisäksi esimerkiksi lentoliikenteen turvallisuusmääräykset edellyttävät, että lentoyhtiöiden tulee tarkastaa matkustajien henkilöllisyys.


title: Schengenin sopimus

text: Valtiot voivat palauttaa rajatarkastukset tilapäisesti, jos yleinen järjestys tai kansallinen turvallisuus sitä edellyttävät. Näin teki esimerkiksi Suomi kesällä 2005 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailujen aikana.


title: Schengenin sopimus

text: Rajamuodollisuuksien sijaan viranomaisvalvonnan tukena on tietojärjestelmä (SIS), johon tallennetaan tietoja varastetuista tavaroista, etsintäkuulutetuista henkilöistä ja kadonneista henkilötodistuksista. Tietojärjestelmää käyttävät sopijamaiden poliisit, rajavartijat, pakolaisviranomaiset ja tulliviranomaiset. Lisäksi Irlannilla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on pääsy järjestelmään.


title: Schengenin sopimus

text: Tietojen laajamittaisesta vaihdosta sovittiin 27. toukokuuta 2005 aluksi seitsemän maan kesken. Sopimusneuvottelut alkoivat vuoden 2004 Madridin pommi-iskujen jälkeen. Kesäkuussa 2007 asiaa koskevasta niin sanotusta "Prümin sopimuksesta" tuli EU-säännös Schengenin jäsenmaissa.


title: Schengenin sopimus

text: Sopimuksen allekirjoitti viisi Euroopan valtiota, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska ja Saksa 14. kesäkuuta 1985 Luxemburgissa Schengenin pikkukaupungissa, Ranskan ja Saksan rajojen tuntumassa. Tarkemmin sopimuksen soveltamisen yksityiskohdista ja takeista sovittiin 19. kesäkuuta 1990 ja sopimusta alettiin soveltaa vasta vuonna 1995.


title: Schengenin sopimus

text: Lisäksi Monaco, San Marino ja Vatikaani ovat Schengenin alueen sisällä eivätkä ylläpidä rajamuodollisuuksia, vaikka eivät olekaan allekirjoittaneet sopimusta. Näillä mailla on kahdenkeskiset sopimukset rajanaapuriensa kanssa, jotka ovat Schengenin sopimusmaita. Itävalta on ilmoittanut irtautuneensa väliaikaisesti Schengenin sopimuksesta Euroopan unionia koettelevan siirtolaiskriisin vuoksi.


title: Ólympos

text: Ólympos (, ) on vuori Keski-Makedonian ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeimman huipun Mýtikaksen korkeus on 2 918 metriä ja prominenssi 2 355 metriä. Ólympos on Kreikan korkein ja Balkanin niemimaan toiseksi korkein vuori. Ólymposvuori ja sen ympäristö muodostavat kansallispuiston nimellä Ólympoksen kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Ολύμπου, "Ethnikós Drymós Olýmpou").


title: Ólympos

text: Ólympos sijaitsee kreikkalaiseen Makedoniaan kuuluvan Pierian alueyksikön ja Thessaliaan kuuluvan Lárisan alueyksikön rajalla noin 18 kilometriä länteen pohjoisen Egeanmeren rannikosta, noin 80 kilometriä etelään Thessalonikin kaupungista ja noin 260 kilometriä pohjoiseen Ateenasta. Vuori muodostaa Thessalian pohjoisrajan. Sen pohjoispuolella sijaitsee Makedonian tasanko. Eteläpuolella Témpin eli Tempen sola erottaa Ólympoksen Óssavuoresta. Vuori sijaitsee suhteellisen erillään muista Kreikan korkeimmista vuorista, joista suuri osa, mukaan lukien toiseksi korkein vuori Smólikas, sijaitsee Píndosvuoristossa.


title: Ólympos

text: Ólympoksen vuorimassiivi käsittää noin 500 neliökilometrin kokoisen alueen. Sen ympärysmitta on noin 80 kilometriä ja halkaisija keskimäärin 25 kilometriä. Vuorimassiivi koostuu 52 huipusta, joiden korkeus on 2 918 metrin ja 760 metrin välillä. Huippujen välissä on jyrkkiä solia ja rotkoja. Prominenssiltaan Ólympos on Kreikan toiseksi korkein Kreetalla sijaitsevan Ídavuoren jälkeen. Koko Balkanilla Ólympos on toiseksi korkein vuori Rilavuorten Musalan jälkeen.


title: Ólympos

text: Ólympoksen korkeimmat huiput ovat:


title: Ólympos

text:
Huipuista Mýtikas tunnetaan myös ”kaikkiin jumaliin” viittaavalla nimellä "Pántheon" (Πάνθεον), ja Stefáni nimellä "Thŕonos tou Día" (θρόνος του Δία, ”Zeuksen valtaistuin”).
Ólympos on lumipeitteinen marraskuusta toukokuulle. Keskimääräinen lämpötila on talvella -20 – +10 astetta ja kesällä 0–20 astetta Celsiusta. Ylöspäin noustessa lämpötila laskee keskimäärin 0,5 astetta 100 metriä kohden. Vuoristossa sataa paljon, noin 3–4 kertaa enemmän kuin Kreikan sisämaassa keskimäärin. Puolet sateesta tulee lumena talvisaikaan ja puolet vetenä. Alueella on paljon virtoja sekä lumen sulamisesta syntyviä kausittaisia pieniä järviä.


title: Ólympos

text: Ólympoksen kansallismetsä käsittää hehtaarin eli noin 40 neliökilometrin kokoisen alueen vuoren itärinteessä. Laajempi suojelualue vuoren ympäristössä käsittää 238 neliökilometrin alueen. Ólympos on julistettu myös Unescon biosfäärireservaatiksi sekä merkittäväksi lintujensuojelualueeksi. Vuoren alueella elää 1700 kasvilajia sekä lukuisia eläinlajeja, joista osa on harvinaisia. Vuoren rinteillä kasvaa lehtimetsää noin 500 metrin korkeudelle. Ylempänä kasvaa havumetsää. Puuraja on noin metrissä.


title: Ólympos

text: Useimmat vuorelle kiipeävät aloittavat taipaleen vuoren itäpuolella sijaitsevasta Litóchorosta.


title: Ólympos

text: Ólymposvuoristo on muotoutunut noin 200 miljoonaa vuotta sitten. Alue oli alun perin merenpohjaa. Vuoristo sai lopullisen muotonsa viimeisen jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten.


title: Ólympos

text: Ólympos sai erityisen maineensa antiikin ajalla. Kreikkalaisessa mytologiassa vuori oli olympolaisten jumalten eli kreikkalaisen uskonnon keskeisimpien jumalten asuinpaikka. Siellä ajateltiin sijaitsevan erityisesti ylijumala Zeuksen valtaistuimen. Nimi ”Olympos” on ollut alun perin ilmeisesti yleinen nimi idealisoidulle jumalten asuinpaikalle, ja alkanut viitata tiettyyn vuoreen vasta myöhemmin. Vielä Homeroksella on epäselvää, missä ”Olympos” tarkalleen ottaen sijaitsi, ja eri puolilla antiikin maailmaa sijaitsi (ja sijaitsee edelleen) useita samannimisiä vuoria; antiikin aikana niitä tunnettiin ainakin 14 kappaletta, muun muassa Eliissä, Kyproksella, Lakoniassa, Lyykiassa ja Mysiassa. Nykyään tunnetuimpia ovat Euboian Ólympos ja Lesboksen Ólympos Kreikassa sekä Tróodos-vuorten Ólympos Kyproksella.


title: Ólympos

text: Nimestään huolimatta Ólymposvuorella ei ole yhteyttä Olympian kisoihin, jotka saivat nimensä Peloponnesoksen niemimaalla lähes 300 kilometriä vuoresta etelään sijaitsevasta Olympian lehdosta, joka oli panhelleeninen Zeuksen kulttipaikka. Ólymposvuoren lähellä sen koillispuolella sijaitsi sen sijaan Dionin kaupunki, joka oli Makedonian valtakunnalle tärkeä Zeuksen kulttipaikka.


title: Ólympos

text: Antiikin aikana Ólymposta kutsuttiin myös Makedonian vuoreksi tai Thessalian vuoreksi. Paikallisesti vuoren nimi on tunnettu myös murremuodoissa "Élympos" tai "Élymbo" (Ἔλυμπο(ς)). Eeppisessä runoudessä esiintyy nimimuoto "Ūlympos" (Οὔλυμπος).


title: Ólympos

text: Ólymposvuori valloitettiin ensimmäisen kerran 2. elokuuta 1913. Tuolloin sinne kiipesivät ensimmäisinä paikallinen Chrístos Kákalos sekä sveitsiläiset Frederic Boissonnas ja Daniel Baud-Bovy. Kákalos (1882–1976) toimi tämän jälkeen vuoren ensimmäisenä oppaana ja kiipesi sinne viimeisen kerran vuonna 1972.


title: Ólympos

text: Ólympoksen kansallispuisto perustettiin vuonna 1938. Se oli Kreikan ensimmäinen kansallispuisto.


title: El Alamein

text: El Alamein (tai Al Alamayn) () on kaupunki pohjoisessa Egyptissä Välimeren rannalla. Se sijaitsee 106 km länteen Aleksandriasta ja 240 km luoteeseen Kairosta.


title: El Alamein

text: Nykyään kaupunki toimii pääasiallisesti öljysatamana.


title: El Alamein

text:
El Alamein oli yksi toisen maailmansodan ratkaisupaikkoja. Kaupungin lähistöllä käytiin kaksi suurta taistelua:
Näiden taistelujen välillä käytiin etelämpänä Alam Halfan taistelu, joka oli saksalaisten viimeinen yritys tunkeutua Niilille.


title: El Alamein

text: Paikallisessa sotamuseossa on esitteillä El Alameinin taistelun ja muiden Pohjois-Afrikan taisteluiden näyttelyesineitä. Kaupungin ulkopuolella Tell el-Eisan kukkulalla on italialainen ja saksalainen sotilashautausmaa. Kansainyhteisön joukkojen sotilashautausmaa, johon on haudattu liittoutuneiden puolella taistelleet, sijaitsee myös kaupungin lähellä.


title: El Alamein

text: Kaupungilla on runsaasti valkoisesta hiekastaan tunnettua hiekkarantaa. Kesäkaudella lämpötila vaihtelee tyypillisesti 22...30 °C ja talvikauden keskiarvo on 17 °C.


title: JezzBall

text: JezzBall on tietokonepeli, jossa punavalkoiset pallot liikkuvat neliskulmaisella kentällä. Pallot pitää laittaa pienemmille alueille, jolloin alueet, joilla ei ole palloja, mustuvat. Kun 75 % koko kentästä on mustana, pääsee pelaaja seuraavalle tasolle. Ensimmäisessä tasossa on kaksi palloa ja niiden määrä kasvaa aina yhdellä joka tasossa.


title: JezzBall

text: JezzBallin ohjelmoi Dima Pavlovski. Peli oli mukana Microsoft Entertainment Packilla vuonna 1992 ja myöhemmin myös Best of Windows Entertainment Packilla.


title: JezzBall

text: Pelin pohjalta on tehty myös "Ice Ball" -niminen peli Windows Phone 7 -mobiilikäyttöjärjestelmälle.


title: Irminsul

text: Irminsul ("Irminin pilari") oli saksien kunnioittama tammi tai puinen pylväs, jonka sanottiin yhdistävän taivaan ja maan.


title: Irminsul

text: Irmin oli saksien sodanjumala, Mannuksen poika ja Herminones-heimon esi-isä. Sanan "Irmin" muinaisskandinaavinen muoto oli "Jörmun" ja kiintoisasti, aivan kuten "Ygg", sekin oli yksi Odinin nimistä. Yggdrasil oli marjakuusi tai saarni, jolla Odin uhrasi itsensä ja joka yhdisti taivaan ja maan. Vaikuttaisi siltä, että "Irminsul" olisi edustanut saksien maailmanpuuta vastineena Yggdrasilille. Adam Bremeniläisen (1100-luku) mainitsemalla marjakuusella Uppsalan temppelissä voisi olla suora yhteys Irmin-pylvääseen; Widukindin ja muiden saksilaisylimysten pakoa Tanskaan vuonna 777 Kaarle Suuren voiton jälkeen on selitetty saksien ja Skandinavian heimojen välisellä pakanallisella kulttuurinvaihdolla. Tähän aikaan muinaissaksi ja muinaisskandinaavi olivat kuitenkin vielä keskenään ymmärrettäviä ja naapurikulttuurit säilyttivät ideoiden vapaan välityksen.