title: Tyyne Haarla

text: Haarla oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä 1916–1958. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948.


title: Tyyne Haarla

text: Hänen puolisonsa oli kirjailija Lauri Haarla.


title: Sola (Polvijärvi)

text: Sola on kylä Polvijärven kunnassa, Viinijärven itäpuolella, Polvijärven eteläisessä osassa. Kylä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä kunnan kirkonkylältä, ja asukkaita kylässä on noin 200 (2006).


title: Sola (Polvijärvi)

text:
Vuonna 1960 kylässä tehdyissä kaivauksissa Suovaarassa löytyi saviruukun palasia ja kuparinen rengas, jotka ovat peräisin kivikaudelta. Havaintoja ensimmäisestä asutuksesta löytyy noin vuodelta 3000 eaa.
Solan kylässä on monipuolista yrittäjyyttä matkailupalveluista teknisiin yrityksiin.


title: Parra (laskettelukeskus)

text: Parra on Etelä-Pohjanmaalla Teuvan kunnassa sijaitseva vapaa-aika- ja laskettelukeskus, joka sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Teuvan keskustasta. Parrassa sijaitsee myös maailman suurin keihäs. Parrassa on myös arvoituksellinen ja syntyhistorialtaan tuntematon kivipelto.


title: Eino Jurkka

text: Eino Heikki Jurkka (aik. Juurivirta, ent. Rothström, 9. helmikuuta 1894 Hämeenlinna – 12. helmikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja.


title: Eino Jurkka

text: Eino Jurkka oli pitkän linjan näyttelijä, joka aloitti uransa kiertuenäyttelijänä, minkä jälkeen hän johti alkuvaiheissaan olevaa Oulun Työväen Näyttämöä 1923–1924 ennen Viipuriin siirtymistä. Hän näytteli muun muassa Turun Teatterissa ja Kansan näyttämöllä Helsingissä sekä Intimiteatterissa heti perustamisesta alkaen 1950. Jurkka toimi teatterinjohtajana myös Viipurin Teatterissa ja Koiton Näyttämöllä. Vuonna 1953 hän oli perustamassa Teatteri Jurkkaa.


title: Eino Jurkka

text: Jurkka teki kolmisenkymmentä valkokangasroolia ja ohjasikin kaksi elokuvaa. Hän oli naimisissa näyttelijä Emmi Jurkan kanssa, ja heillä on kolme näyttelijälasta: Sakari Jurkka, Vappu Jurkka ja Jussi Jurkka. Hänen tunnettuja lapsenlapsiaan ovat Laura Jurkka, Mikko Jurkka, Timo Jurkka ja Ville Sandqvist.


title: Wangiwangi

text: Wangiwangi on pieni saari Indonesiassa. Se sijaitsee Sulawesin saaren itäkärjestä kaakkoon. Wangiwangi kuuluu Tukangbesin saaristoon. Saarelta on löytynyt uusi lintulaji "Zosterops sp. nov.".


title: Wangiwangi

text: Saaren väkiluku oli vuoden 1994 väestönlaskennassa 34 081, pinta-ala on 156,5 km² ja korkein kohta 274 metriä mpy. Saarelle on rakenteilla lentokenttä, jonka pitäisi valmistua viimeistään keväällä 2008. Kentän toivotaan lisäävän matkailua.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text:
Tampereen yhteiskoulun lukio – Ilmaisutaidon erityislukio (TYK, Tampereen yhteiskoulun lukio)
on tamperelainen yksityinen lukio. Koulu perustettiin vuonna 1895 oppikouluksi, mutta peruskoulu-uudistuksen jälkeen koulu on jatkanut vain lukiona. Koulun rehtorina toimii Tuija Flinck. Koulu on yksityinen ja sen rakennukset sijaitsevat keskeisellä paikalla Hallituskadun varrella Tampereen keskustan tuntumassa. Ilmaisutaidon erityistehtävä lukiolla on ollut 1990-luvun alusta.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Lukion lisärakennuksena on myös viereinen Tylli, jossa on aiemmin toiminut mm. Tampereen lyseo.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Koulun perustamislupa saatiin 29. toukokuuta 1895 ja koulurakennus valmistui kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1901. Koulurakennus toimi sisällissodassa yhtenä punaisten viimeisistä linnakkeista ja sen kellari (nykyinen ruokala) toimi vankityrmänä. Vuosien 1904 ja 1939 välillä koulu sai niin oikeuden päästää oppilaita korkeakouluun, antaa peruskoulun päättötodistuksen, kuin oikeuden koulun kahdentamiseenkin, sekä peruskoulun että lukion osalta. Koulun lisärakennus valmistui vuonna 1959 ja sen toimintamuoto muutettiin yksityiseksi lukioksi vuonna 1976. Tätä ennen koulu toimi yksityisenä oppikouluna. Valtakunnallisen ilmaisutaidon erityistehtävän koulu sai vuonna 1991 ja oman opetussuunnitelmansa 1993. Nykyisin koulua ylläpitää Tampereen yhteiskoulun säätiö.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Koulun ensimmäisen rehtorin, Kaarlo Tiililän, päiväkirjoista on koottu koulun taannoisen 110-vuotisjuhlan aikoihin julkaistu "Rehtorin päiväkirjat". Tiililän pojanpoika Paul Tiililä kokosi aineiston 40 vuoden ajalta kirjaksi, jota painettiin 1500 kappaletta, ja jota myytiin heti ilmestymispäivänään n. 200 kappaletta. Kirja käsittelee juuri koulun historiaa vuosilta 1899-1936.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Vuonna 2009 Tampereen Yhteiskoulun säätiö osti lukiolle lisärakennukseksi vastapäätä olevan vanhan reaalilyseon rakennuksen.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Keväällä 2011 koulu osallistui Nelosen "Stage"-ohjelmaan, jossa etsittiin Suomen parasta koulumusikaalia. Tuomas Uusitalon valmentama lukion oppilaista koottu ryhmä voitti kilpailun ja pääsi esiintymään elokuussa Linnanmäen Peacock-teatteriin.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Kevääseen 2017 mennessä koululle oli tullut jo ominaiseksi tuottaa musikaaliproduktio ensisijaisesti toisen vuoden opiskelijoiden sekä ilmaisutaito-opettajien johdolla. Vuosien aikana nuoret olivat toteuttaneet muun muassa musikaalit "#FEIMI - Ihan liekeissä" sekä oman näkemyksensä William Shakespearen Romeosta ja Juliasta. Suomen juhlavuonna opiskelijat ottivat käsittelyynsä tamperelaisen näytelmäkirjailija Sirkku Peltolan teoksen "Suruttomat", joka on Peltolan musikaalisovitus Minna Canthin Työmiehen vaimosta Tampereen Työväen Teatterille vuonna 2004. Produktiossa oli mukana noin sata nuorta niin näyttämötyön, tanssin, musiikin, tuotannon kuin puvustuksen ja lavastuksenkin osalta, sekä viisi opettajaa. Kuusi esitystä Hällä-näyttämöllä olivat menestys, joka pian johti yhteistyöhön Tampereen Teatterin kanssa: Suruttomat tekee viisi esitystä teatterin Frenckell-näyttämöllä huhtikuussa 2018.


title: Tampereen yhteiskoulun lukio

text: Tampereen yhteiskoulun lukiosta on valmistunut useita tunnettuja suomalaisia.Luvut ovat lukuvuodelta 2010-2011. (Osa 2006-2007)Näiden lisäksi koulussa on mahdollista suorittaa lukiodiplomit draamasta, tanssista, mediasta, musiikista, kuvataiteesta ja liikunnasta.


title: Denis Nižegorodov

text: Denis Gennadjevitš Nižegorodov (, s. 26. heinäkuuta 1980) on venäläinen kävelijä.


title: Denis Nižegorodov

text: Nižegorodov saavutti 2004 Ateenan olympialaisten 50 kilometrin kävelykilpailussa hopeaa. Vuotta aikaisemmin Pariisin MM-kisoissa hän oli viides. Hän voitti maailmancupin 50 kilometriä 2006. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi.


title: Denis Nižegorodov

text: 11. toukokuuta 2008 maailmancupissa Tšeboksaryssa Nižegorodov käveli 50 kilometrillä maailmanennätyksen 3.34.14. Aikaisempi virallinen maailmanennätys oli Nathan Deakesin nimissä ollut 3.35.47. Nižegorodov oli vuonna 2004 kävellyt 3.35.29 mutta sitä ei hyväksytty maailmanennätykseksi puutteellisten dopingtestien vuoksi. Nižegorodovin maailmanennätyksen rikkoi Yohann Diniz vuoden 2014 EM-kilpailuissa.


title: Denis Nižegorodov

text: Nižegorodov voitti toisen olympiamitalinsa Pekingissä 2008. Hän sijoittui 50 kilometrin kävelyssä pronssille. Nižegorodov oli kohtuullisessa johdossa 15 kilometrin kohdalla, mutta hänet ajettiin kiinni vielä matkan aikana. Loppumatkasta Nižegorodov joutui hidastamaan vauhtiaan hieman kahden varoituksen rasittamana ja tuli maaliin kolmantena. Berliinin MM-kilpailuissa hän keskeytti 50 kilometrin kävelyn. Hän voitti saman matkan Euroopan cupin 2009 ja 2011. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sai 50 kilometrillä hopeaa ajalla 3.42.45.


title: Denis Nižegorodov

text: Nižegorodov on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 61 kilogrammaa.


title: Pääjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Pääjärvi (karjalaksi "Piäjärvi"; ) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi, joka sijaitsee Venäjällä Karjalan tasavallan pohjoisosassa Louhen piirin Kiestingin kunnassa. Järveltä on Suomen rajalle linnuntietä alle 30 kilometrin matka. Pääjärven pinta-ala on 659 km² ja järven pinta on tyypillisesti 100–101 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven vesitilavuus on 9,95 km, keskisyvyys 15,4 metriä ja suurin syvyys 49 metriä. Pääjärven suurin pituus on 77 kilometriä ja suurin leveys noin 30 kilometriä. Järvessä on yli 30 saarta joista useat suurehkoja. Järven pintaveden lämpötila kohoaa heinäkuussa 18–19 °C:een. Järvi on jäässä marraskuusta toukokuulle.


title: Pääjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Pääjärven vesistöalue on laajuudeltaan 12 900 neliökilometriä. Järveen laskevista joista merkittävimmät ovat lännestä Suomen puolelta alkunsa saava Oulankajoki ja etelästä Tuoppajärvestä tuleva Sohjananjoki. Pääjärvi laskee vetensä Kuntijokea myöten Kuntijärveen, josta vedet virtaavat edelleen monien järvien ja jokien kautta Koutajärveen ja sieltä edelleen Vienanmereen.


title: Pääjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Vienan Karjalassa sijaitseva Pääjärvi on kalaisa. Siitä pyydetään mm. siikaa, muikkua, harjusta ja kuoretta.


title: Pääjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Monissa lähteissä kuten useissa venäläiskartoissa järvi esitetään osana Koutajoen tekojärveä (, suom. Kuman eli Kovdan eli Koutajoen tekojärvi). Tämä synnytettiin palvelemaan vuosina 1962–1966 rakennettua vesivoimalaa. Tämän tekojärven alue kattaa myös yläjuoksun Tuoppajärven ja kattaa yhteensä 1 910 neliökilometrin pinta-alan ja voi varastoida 5,63 km voimantuotantoon tarkoitettua vettä. Tekojärven rakentamisen yhteydessä Pääjärven vedenpintaa nostettiin 7–9 metriä aiemmasta tasostaan, ja järven pinta-ala kasvoi 35–40 %. Tällöin monet saaret ja rannat rakennuksineen jäivät veden alle. Nykyään Pääjärven vedenpinta vaihtelee jopa 4,5 metriä säännöstelytason mukaan.


title: Pääjärvi (Karjalan tasavalta)

text: Aikoinaan Pääjärven rannoilla oli muutamia huomattavia vienankarjalaisia kyliä, kuten Oulanka järven länsirannalla, Niska koillisrannalla ja Sohjanansuu eteläpäässä. Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan ajan päättymisen jälkeen 1950- ja 1960-luvuilla seurasi venäläistämistoimenpiteiden aikakausi, jolloin pieniä kyliä hävitettiin "perspektiivittömiä kyliä likvidoimalla" ja väestö määrättiin muuttamaan suurempiin keskuskyliin ja taajamiin. Nykyisin asutusta on vain Niskan kylässä. Huomattavin Pääjärven läheisyydessä olevista asutuskeskuksista on 1970-luvulla rakennettu Pääjärven taajama.


title: The Needle and the Damage Done

text: The Needle and the Damage Done on kanadalaisen muusikon Neil Youngin kuuluisimpia kappaleita. Se julkaistiin Youngin menestysalbumilla "Harvest" (1972). Kappale kertoo Neil Youngin Crazy Horse -yhtyeen kitaristi Danny Whittenin huumeaddiktiosta. Danny kuoli huumeisiin samana vuonna 1972.


title: Aristeídis Konstantinídis

text: Aristeídis Konstantinídis () oli kreikkalainen pyöräilijä ja olympiavoittaja.


title: Aristeídis Konstantinídis

text: Konstantinídis kilpaili vuoden 1896 Ateenan kesäolympialaisissa maantiepyöräilyssä sekä 10 ja 100 kilometrin ratapyöräilyssä. Hän voitti 87 kilometrin matkan Ateenasta Marathónakseen ja takaisin kulkeneen maantiepyöräilykilpailun ajalla 3.22.31, vaikka kaatui ja hajotti pyöränsä pian puolimatkan jälkeen. Ratapyöräilyssä hän oli 10 kilometrillä viides ja keskeytti 100 kilometrin ajon, kuten tekivät seitsemän muutakin kilpailijaa kaikkiaan yhdeksästä osanottajasta.


title: Southern Man

text: Southern Man on kanadalaisen rock-muusikon Neil Youngin tunnetuimpia kappaleita. Se arvostelee raivoisasti Ku Klux Klania ja Yhdysvaltojen etelävaltioiden rasismia. Kappale julkaistiin Youngin albumilla "After the Gold Rush" (1970).


title: Southern Man

text: Southern rock -yhtye Lynyrd Skynyrd antoi vuonna 1974 "vastauksen" kappaleeseen megahitillään "Sweet Home Alabama", joka korostaa etelävaltioiden hyviä puolia.


title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Pekka ja Pätkä puistotäteinä (1955) on Armand Lohikosken ohjaama Puupää-elokuvasarjan neljäs elokuva. Kaikkiaan Suomen Filmiteollisuuden tuottamaan sarjaan tehtiin 13 osaa. Tässä elokuvassa Puupää-sarjaan tulee uusi hahmo, talonmies Pikkarainen, jota esittää Armas Jokio. Pikkarainen oli tosin elokuvan "Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä" käsikirjoituksessa, mutta osuutta ei kuitenkaan kuvattu. Jokio on tätä ennen esittänyt pientä sivuosaa päivällisvieraana vuonna 1953 valmistuneessa Puupää-elokuvassa "Pekka Puupää kesälaitumilla".


title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Pekka ja Pätkä etenevät tässäkin elokuvassa kommelluksesta toiseen. He kokeilevat useita töitä, ensin autonkorjaajana, sitten puutarhurina, maalarina, myymäläapulaisena, hengenpelastajana, ja mukaan mahtuu myös elokuvalle nimen antanut naiseksipukeutumiskohtaus, jossa he kokeilevat puistotädin ammattia.


title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Mikään ei ota luonnistuakseen, sillä esimerkiksi levykaupan kuormaa purkaessaan he onnistuvat hajottamaan säpäleiksi 1 500 kappaleen erän "Karvarin Kalle" -nimistä rillumareiäänilevyä. Liikkeessä juuri asioiva korkeakulttuuria harrastava hienostunut herra merineuvos lupaa ostaa koko erän kiitokseksi inhoamansa roskaviihteen hävittämisestä.


title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Puistotädit tutustuvat Otto-poikaan, jonka juoppo holhooja on hylännyt oman onnensa varaan. Poika kertoo heille äitinsä kuolleen ja isänsä olevan merillä. Isä on kuitenkin palannut meriltä ja etsii poikaansa sosiaalivirkailijan avulla. Etsintöjen aikana merimies ja virkailija rakastuvat toisiinsa, ja isä ja poika löytävät toisensa.


title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Aikalaiskriitikoilta elokuva saa yksimielisen tyrmäyksen lukuun ottamatta Ottoa esittävää Risto Jussilaa, jota pidetään poikkeuksellisen luontevana lapsinäyttelijänä. 2000-luvun kriitikko pitää elokuvaa pehmeämpänä muihin Puupää-elokuviin verrattuna, jopa pirttihirmu Justiinasta tulee lempeäsydäminen.


title: Pistojoki

text: Pistojoki on Vienan Kemijoen vesistön lähdejoki Koillismaalla Suomessa ja Karjalan tasavallassa Venäjällä. Pistojoki saa alkunsa Suomen puolelta Kuusamon keskustaajaman ympäristössä olevista pikkujärvistä. Sieltä se virtaa Kuusamon-, Muo- ja Joukamojärvien kautta itään yli valtakunnanrajan ja laskee Kalevalan kansallisen piirin pohjoisosassa sijaitsevaan Pistojärven luoteisosaan. Pistojärven eteläpäästä Pistojoki laskee muutaman pikkujärven kautta Ylä-Kuittijärveen.


title: Paul Masson

text: Paul Masson (30. marraskuuta 1876 Mostaganem, Algeria – 30. marraskuuta 1944) oli ranskalainen pyöräilijä.


title: Paul Masson

text: 1896 Ateenan kesäolympialaisissa Masson osallistui kolmeen kilpailuun, joista voitti jokaisen. Kahden kilometrin ratapyöräilyn hän voitti ajalla 4.58,2. Kymmenen kilometrin kilpailussa hän kävi tiukkaa taistelua maanmiestään Léon Flamengia vastaan, mutta Masson julistettiin voittajaksi alle sekunnin erolla. 333 metrin kilpailun hän voitti ajalla 24,0 sekuntia.


title: Oldřich Svoboda

text: Oldřich Svoboda (s. 28. tammikuuta 1967 Hradec Králové, Tšekkoslovakia) on uransa lopettanut maalivahti joka edusti Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkuetta vuoden 1991 MM-kisoissa ja Canada Cupissa sekä 1992 olympiaturnauksessa Albertvillessä, jossa voitti pronssia. Hän oli myös mukana kevään 1992 MM-kisoissa kolmantena maalivahtina mutta ei pelannut siellä peliäkään. Tšekin Extraligassa Svoboda edusti muun muassa HC Dukla Jihlavaa, HC Ceske Budejovicea ja HC Znojemsti Orlia. Vuosina 1991–1994 Svoboda pelasi Suomessa TPS:n, Reipas Lahden ja Kokkolan Hermeksen riveissä.


title: Oldřich Svoboda

text: Viimeiset pelinsä Svoboda pelasi kaudella 2004–2005 Tšekin 4. sarjatasolla HC Cesky Krumlovin joukkueessa.


title: Donovan Bailey

text: Donovan Bailey (s. 16. joulukuuta 1967 Manchester, Jamaika) on kanadalainen entinen pikajuoksija. Bailey muutti Kanadaan Jamaikalta 13-vuotiaana.


title: Donovan Bailey

text: Ennen juoksu-uraansa Bailey pelasi baseballia. Vakavissaan hän aloitti juoksuharjoittelun 1990-luvun alussa ja jo 1995 Göteborgin MM-kisoissa hän voitti kultaa sekä sadalta metrillä että pikaviestistä. Samoilta matkoilta Bailey saavutti kultaa myös 1996 Atlantan olympialaisissa, missä hän juoksi sadalla metrillä silloisen maailmanennätysajan 9,84. 1997 Ateenan MM-kisoissa Bailey voitti jälleen kultaa Kanadan pikaviestijoukkueessa ja oli sadalla metrillä toinen.


title: Donovan Bailey

text: Kesäkuussa 1997 Bailey juoksi Michael Johnsonin kanssa 150 metrin kilpailun SkyDomessa Torontossa kilpailussa, jonka oli määrä ratkaista, kumpi heistä on maailman nopein mies. Bailey voitti kilpailun, kun Johnson loukkasi lihaksensa, ja näin Bailey sai kahden miljoonan dollarin palkkion voitostaan. Seuraavina vuosina Bailey kärsi erilaisista vammoista ja loukkaantumisista eikä enää palannut entiselle tasolleen. Hän lopetti uransa vuonna 2001.


title: Lentiera

text: Lentiera (myös "Lendiera", "Lentiira"; ; ) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Mujejärven piirissä Venäjällä. Lentieran ja Lentiera-1:n taajamat sijaitsevat samannimisen järven rannalla noin 70 kilometriä Mujejärvestä lounaaseen. Taajamissa on yhteensä 1 100 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2012).


title: Lentiera

text: Lentieran kunnan pinta-ala on 3 240 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Mujejärven piirin Repolan, koillisessa Voloman ja Pieningän, idässä Sukkajärven ja etelässä Suojärven piirin Porajärven kuntiin sekä lännessä Suomeen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Lentiera

text: Seutu kuuluu Länsi-Karjalan ylänköön, jonka maisemaa leimaavat harjut ja järvet. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Pieninkäjoki (ven. "Peninga"), Lieksanjoki (yläjuoksulla ven. "Lenderka"), Vaska, Muotkajoki ("Motko"), Nola, Suulajoki ("Sula"), Kjuno, Suoverkkajoki ("Šaverka"), Komarinaja, Tuulijoki ("Tula"), Voidoma, Kivi, Kondi ja Marja. Järviä ovat Lieksajärvi, Tuulijärvi ("Tulos"), Vonkajärvi ("Vongozero"), Suulajärvi ("Sula"), Muotkajärvi ("Motko"), Kuikkaselkä, Karkiejärvi ("Kargiozero"), Luovutjärvi ("Lout") ja Aimojärvi ("Aimoozero"). Hyötykaivannaisiin kuuluu hiekka ja sora.


title: Lentiera

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Lentiera-1:n (ven. "Lendery-1"), Kiimanvaaran ja Muotkan taajamat sekä Lentieran ja Muotkan asemat. Asemilla ei ole vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 71 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 12 % valkovenäläisiä, 10 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % suomalaisia.


title: Lentiera

text: Lentieran kylä kuului aikoinaan Repolan kuntaan. Vuonna 1905 se oli osa Repolan Kiimanvaaran kyläkuntaa. Kylässä oli koulu, 11 taloa ja 96 asukasta. Ennen Tarton rauhan toteutusta vuosina 1918–1921 ja jatkosodassa 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä.


title: Lentiera

text: 1920-luvulla perustettiin aluksi Repolan piiriin kuulunut Lentieran kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 11 asutusta: Aimalahti, Akanvaara, Karhuvaara, Kippo, Koskiniemi, Lentiera, Luovutsaari, Maitovaara, Suula, Sulaansaari ja Suoverkka. Kyläneuvostoalueen 415 asukkaasta karjalaisia oli 349, venäläisiä 39 ja suomalaisia 27.


title: Lentiera

text: Lentierasta on soratiet Repolaan, Porajärven ja Mujejärven väliselle maantielle sekä Suomen rajalle (Inarin rajanylityspaikka). Taajamasta on linja-autoyhteys Repolan kautta Mujejärvelle. Suojärven ja Jyskyjärven väliseltä rautatieltä haarautuu Brusnitšnajassa sivurata Lentieran asemalle. Radalla on henkilöliikennettä Sukkajärvelle.


title: Lentiera

text: Kunnan tärkein yritys on Lentieran metsäteollisuuspiiri. Lentierassa toimii myös leipomo, metsänhoitoalueen konttori ja rajavartioston komendantinvirasto.


title: Lentiera

text: Lentieran taajamien palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, paikallissairaala, urheilutalo, posti, kaksi kahvilaa ja joukko kauppoja. Siellä on myös luterilainen rukoushuone.


title: Lentiera

text: Lentieralla, Kiimanvaaralla ja Muotkalla on historiallisen asutuksen status. Entisen Suulaansaaren (ven. "Suloostrov") kylän lähellä on kivikautisia asuinpaikkoja. Historialliset kohteet liittyvät Venäjän sisällissotaan ja toiseen maailmansotaan. Lentierassa on hotelli ja vierasmaja, Lieksajärvellä lomakylä ja Suulaansaarella leirintäalue.


title: Pistojärvi (järvi)

text: Pistojärvi (myös Tihtojärvi, ) on Kemijoen vesistön Pistojoen reitissä oleva järvi. Se sijaitsee Kalevalan kansallisen piirin pohjoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä, lähellä Suomen rajaa. Pistojärvi on 25 kilometriä pitkä.


title: Pistojärvi (järvi)

text: Pistojärveen laskee luoteesta Suomen puolelta alkunsa saava Pistojoki ja idästä Ohdanjärvi. Pistojoki jatkaa kulkuaan Pistojärven eteläpäästä ja laskee parin pikkujärven kautta Ylä-Kuittijärveen. Pistojärven rannoilla oli aikoinaan muutama huomattava kylä kuten Pisto eli Pistojärvi, Hirvisalmi ja Ohta. Nykyisin vakituisia asukkaita ei enää ole.


title: Wanda Landowska

text: Wanda Landowska (5. heinäkuuta 1879 Varsova, Puola – 16. elokuuta 1959 Connecticut, Yhdysvallat) oli puolalainen cembalisti, pedagogi ja musiikkitieteilijä, joka vaikutti voimakkaasti 1900-luvun alkupuolella siihen, että kiinnostus cembaloa kohtaan heräsi uudelleen. Hän oli ensimmäinen, joka levytti Johann Sebastian Bachin Goldberg-muunnelmat cembalolla. Wanda Landowska on erityisen tunnettu Bachin, Louis Couperinin ja Jean-Philippe Rameaun tulkitsijana. Landowskalle sävellettiin hänen uransa aikana monia merkittäviä uusia cembaloteoksia, kuten Manuel de Fallan "El retablo de maese Pedro" ja cembalokonsertto sekä Francis Poulencin "Concert champêtre".


title: Wanda Landowska

text: Landowskan isä oli lakimies ja äiti kielitieteilijä, joka käänsi Mark Twainin tuotantoa puolaksi. Hän aloitti piano-opinnot nelivuotiaana ja opiskeli myöhemmin Varsovan konservatoriossa Jan Kleczynskin ja Alexander Michalowskin johdolla. Hän opiskeli myös sävellystä Berliinissä opettajanaan Heinrich Urban. Vuonna 1900 hän muutti Pariisiin, jossa toimi vuoteen 1912 asti "Schola Cantorumin" opettajana. Vuosina 1912–1919 Landowska toimi cembalo-opettajana Berliinin "Hochschule für Musikissä".


title: Wanda Landowska

text: Landowska perusti Pariisiin vuonna 1927 "École de Musique Anciennen" ja eli Ranskassa vuoteen 1940 asti, jolloin saksalaisten miehittäessä maan hän joutui juutalaisena pakenemaan Portugalin kautta Yhdysvaltoihin. Elämänsä loppuvuodet hän asui Lakevillessä, Connecticutissa.


title: Kimmo Vesa

text: Kimmo Vesa (s. 18. huhtikuuta 1973 Vantaa) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Kimmo Vesa

text: Vesa oli mukana nuorten MM-kisoissa vuonna 1991. SM-liigassa hän edusti Rauman Lukkoa ja Jokereita, lisäksi hän on pelannut Ranskassa ja Ruotsissa.


title: Kimmo Vesa

text: Vesaa on pidetty yhtenä kaikkien aikojen kovimmista kakkosmaalivahdeista. Kaudet 2005–2009 Vesa pelasi Tanskan pääsarjassa Odensen joukkueessa, josta hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 Jeppis HT:n riveihin. Kausi Jeppiksessä jäi kuitenkin varsin lyhyeksi ja Vesa siirtyi naapurikaupunkiin ja tuttuun Kokkolan Hermeksen joukkueeseen, jossa hän pelasi ainakin kauden loppuun saakka ollen samalla mukana nostamassa Hermekstä takaisin Suomi-sarjaan.


title: Pentti Isotalo

text: Pentti Veijo Isotalo (s. 17. helmikuuta 1927 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja erotuomari.


title: Pentti Isotalo

text: Isotalo edusti koko aktiiviuransa Tampereen Ilvestä 1942–1958. Hänet tunnettiin rauhallisena ja järkevänä puolustajana. SM-sarjassa Isotalo keräsi 91 ottelussa tehot 25+7. Isotalolla on seitsemän Suomen-mestaruutta, joka oli pitkään Suomen ennätys.


title: Pentti Isotalo

text: Maajoukkueessa Isotalo pelasi yhdet MM-kisat ja olympiakisat vuonna 1952 Oslossa. Yhteensä Isotalo edusti Suomea 38 maaottelussa.


title: Pentti Isotalo

text: Peliuransa jälkeen Isotalosta tuli yksi Suomen arvostetuimpia erotuomareita. Hän tuomitsi muun muassa seitsemän kertaa MM-kisoissa ja hänet valittiin vuonna 1971 SM-sarjan parhaaksi tuomariksi. SM-liiga on jakanut vuosittain kaudesta 1979–1980 Pentti Isotalo -palkintoa, joka myönnetään liigan parhaalle linjatuomarille. Isotalo pelasi myös jalkapalloa Ilveksessä yhdessä Aarne Honkavaaran kanssa.


title: Tiiksjärvi (Louhen piiri)

text: Tiiksjärvi (karj. Tiikšenjärvi, ) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi Louhen piirissä Karjalan tasavallan pohjoisrajalla Venäjällä. Järven vesistön pinta-ala on 1 080 km. Järven vesipinta-ala on 209 km. Järven kokonaispinta-ala on 232 km² saaret mukaan lukien. Saaria on yli 340; järven rannat ovat rikkonaiset ja jyrkät. Järven pinta on 111 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Tiiksjärvi (Louhen piiri)

text: Tiiksjärvi laskee pohjoiseen Nuottajärveen (Notozero) ja sieltä edelleen Koutajärveen.


title: Tiiksjärvi (Louhen piiri)

text: Klassinen 1900-luvun alussa Pietarissa julkaistu tietosanakirja kuvaa järveä kalaisaksi. Tiiksjärven aiemmat rantakylät, Särkiniemi ja Leipäniemi ovat nykyisin autioita.


title: Egmont-konserni

text: Egmont-mediakonserni () on Egmont International Holding A/S -holdingyhtiön avulla hallittu Pohjoismaiden johtaviin lukeutuva media-alan konserni. Egmontin perusti vuonna 1878 Egmont Harald Petersen. Konsernin päämaja sijaitsee Kööpenhaminassa, Tanskassa. Konsernilla on kymmenien tytär-, yhteis- ja osakkuusyritystensä kautta toimintaa 30 maassa. Konsernissa työskentelee yhteensä 6 300 työntekijää. Vuonna 2016 Egmontin liikevaihto oli 1,56 miljardia euroa.


title: Egmont-konserni

text: Egmont-konsernin omistaa säätiö (Egmont Foundation), jonka voitosta osa jaetaan vuosittain hyväntekeväisyyteen. Vuodesta 1920 alkaen Egmont-säätiö on jakanut yli 230 miljoonaa euroa erityisesti lasten ja nuorten sosiaalisia ja terveydellisiä oloja tukeviin hankkeisiin. Lisäksi tukea suunnataan taiteeseen, kulttuuriin ja tutkimukseen.


title: Egmont-konserni

text: Toisen maailmansodan jälkeen Egmont aloitti yhteistyön Disneyn kanssa. Vuonna 1948 yhtiö ryhtyi julkaisemaan Aku Ankka -sarjakuvalehteä ensin Ruotsissa ja vuonna 1949 myös Norjassa ja Tanskassa. Ostamalla tanskalaisen Aschehoug-kustantamon vuonna 1963 Egmont tuli mukaan myös kirjamarkkinoille.


title: Egmont-konserni

text: Nykyään Egmont tuottaa viikko- ja aikakauslehtiä, sarjakuvia (suurin osa Aku Ankka-lehdessä julkaistuista sarjakuvista on toimitettu Tanskassa), kirjoja, elokuvia, televisio-ohjelmia, oppikirjoja ja pelejä.


title: Egmont-konserni

text: Egmont omistaa yhdessä Sanoma Media Finlandin kanssa puoliksi Egmont Kustannuksen. Suomessa Egmont-konsernia edustavat myös elektronisen kotiviihteen jakelija ja markkinoija Oy Nordisk Film Ab sekä elokuva- ja TV-tuotantoyhtiö Nordisk Film & TV.


title: Pausanias (maantieteilijä)

text: Pausanias (; 100-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka eli Rooman vallan aikana. Hänet tunnetaan teoksestaan "Kreikan kuvaus" ("Periēgēsis tēs Hellados"), joka on matkakuvaus hänen matkoistaan Manner-Kreikassa.


title: Pausanias (maantieteilijä)

text: Kaikki tieto Pausaniaasta on peräisin hänen teoksestaan. Pausanias oli luultavasti kotoisin Lyydiasta ja hän tunsi tarkasti Vähän-Aasian länsiosat. Hän matkusti laajalti Rooman valtakunnan alueella, Kreikan lisäksi muun muassa Egyptissä, Syyriassa, Palestiinassa ja Italiassa, mukaan lukien Rooma. Pausaniaan teos kuvaa ennen kaikkea Attikan (Ateena) ja Peloponnesoksen (mm. Olympia) alueita, Joonian rannikkoa sekä muun muassa Delfoin. Maantieteellisen kuvauksen ohella Pausanias käsittelee teoksessaan erilaisia historiallisia ja uskonnollisia kohteita, arkkitehtuuria ja taidetta sekä paikkoihin liittyviä historiallisia ja mytologisia tapahtumia.


title: František Černý

text: František Černý (s. 28. heinäkuuta 1959) on tšekkoslovakialainen entinen jääkiekkoilija. Tšekkoslovakiaa maajoukkuetasollakin edustanut Černý pelasi 1990-luvun alussa muutaman vuoden myös Suomessa, II-divisioonan Kokkolan Hermeksessä.


title: Linford Christie

text: Linford Christie (s. 2. huhtikuuta 1960 Saint Andrew, Jamaika) on brittiläinen entinen pikajuoksija, olympiavoittaja, Euroopan mestari ja Kansainyhteisön mestari. Vaikka hän on syntynyt Jamaikalla hän edusti urheilijana Iso-Britanniaa.


title: Linford Christie

text: Christie voitti yllättäen 100 metrin juoksussa kultaa Stuttgartin EM-kisoissa 1986. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa hän oli toinen. Rooman MM-kisoissa 1987 hän oli pronssilla. Soulin 1988 olympialaisissa Christie nousi 100 metrin tuloslistassa hopealle, kun alkuperäinen voittaja Ben Johnson jäi kiinni dopingin käytöstä. Myös Christien näytteestä löytyi kiellettyä ainetta, pseudoefedriiniä, mutta sen selitettiin liittyneen flunssalääkkeeseen.


title: Linford Christie

text: Splitin EM-kisoissa 1990 Christie voitti toisen peräkkäisen 100 metrin Euroopan mestaruutensa. Vuoden 1991 sisäratojen MM-kisoissa hän saavutti hopeaa sekä 60:lla että 200 metrillä. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän voitti 100 metrillä olympiakultaa ensimmäisenä britannialaisena sitten Allan Wellsin (Moskova 1980). Hän voitti 100 metrin kultaa myös Stuttgartin MM-kisoissa 1993 omalla ennätysajallaan 9,87 ja Helsingin EM-kisoissa 1994 kolmannen peräkkäisen EM-kultansa. Göteborgin MM-kisoissa 1995 hän oli kuudes. Atlantan 1996 olympialaisten finaalissa hän otti kaksi varaslähtöä, mikä johti hänen sulkemiseensa pois kilpailusta. Vuonna 1999 Christie jäi kiinni nandrolonin käytöstä, minkä jälkeen hän lopetti uransa.


title: Mai-HiME

text: Mai-HiME (舞-HiME) on Sunrise Inc. tuottama animesarja, joka esitettiin TV Tokyolla syyskuusta 2004 maaliskuuhun 2005 asti. Sarjalla on huomattavan laaja hahmokaarti, joka myös kehittyy sarjan aikana. Sarjaan on myös tuotettu toinen kausi nimellä Mai-Otome, jonka oletettavasti ainoa yhteys alkuperäiseen sarjaan on joidenkin samojen hahmojen ja elementtien esiintyminen uudelleen.


title: Mai-HiME

text:
Mai Tokiha on keskiverto-opiskelija, joka saa pikkuveljensä Takumin kanssa stipendin kalliiseen yksityiskouluun, Fuuka-akatemiaan. Mai tekee kovasti töitä sairaan Takumin terveyden eteen, joka odottaa sydänsiirtoa ulkomailta. Fuuka-akatemia osoittautuu kuitenkin normaalista poikkeavaksi kouluksi. Kouluun on kerätty HiMEjä, epätavallisia voimia omaavia tyttöjä, joiden tehtävä koulussa näyttää aluksi olevan sen puolustaminen yliluonnollisilta voimilta. Mai saa tietää olevansa HiME, ja suhtautuu paljastukseen kielteisin tuntein. Hän tapaa lisäksi koulun muita HiMEjä, joista kukin suhtautuu voimiinsa eri tavalla ja käyttää niitä eri tarkoitukseen.
Sarjan puolivälin jälkeen HiME-tyttöjen todellinen tehtävä ja heidän voimiensa uhraus tulevat ilmi. 300 vuoden välein Fuukan maassa järjestetään HiME-karnevaali, jossa kaikki 12 HiMEä taistelevat toisiaan vastaan. Voimakkain HiME saa HiME-tähden voimat itselleen, kun taas häviäjät menettävät läheisimmän ihmisensä uhrauksena häviöstään. Tällä kertaa karnevaaliin tulee kuitenkin uusia käänteitä.Alkumusiikki


title: Mai-HiME

text: Loppumusiikki


title: Mai-HiME

text: Mai-HiMEstä on olemassa myös viisikirjainen manga, mutta sen juoni, alkuasetelmat, ja joissakin määrin jopa hahmojen persoonallisuudet poikkeavat animen vastaavista. Tokyopop on lisensoinut mangan englanninkielistä julkaisua varten ja ensimmäisen kirjan on arvioitu ilmestyvän vuoden 2006 lopulla.


title: Maurice Greene

text: Maurice Greene (s. 23. heinäkuuta 1974 Kansas City, Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikajuoksija.


title: Maurice Greene

text: Pikajuoksussa Greene nousi maailman terävimmälle huipulle 1990-luvun loppupuolella. Ateenan MM-kisoissa 1997 hän voitti sadalla metrillä kultaa, vaikka ei vuotta aikaisemmin ollut päässyt Yhdysvaltain olympiajoukkueeseen. Greene voitti kultaa myös Maebashin MM-hallikisoissa 1999 60 metrillä, Sevillan MM-kisoissa sadalla ja kahdellasadalla metrillä sekä pikaviestissä. 16. kesäkuuta 1999 hän juoksi Ateenassa silloisen maailmanennätysajan 9,79 (+0,1 m/s) parantaen Donovan Baileyn edellistä maailmanennätystä 9,84 peräti viidellä sadasosalla. Aika 9,79 oli sama mihin Ben Johnson pystyi 11 vuotta aikaisemmin mutta dopingista kiinni jääneen Johnsonin ajat hylättiin myöhemmin.


title: Maurice Greene

text: Vuonna 2000 Greene voitti kaikki Kultaisen liigan sadan metrin kilpailut ja pääsi näin osingolle miljoonan dollarin kultapotista. Hän voitti kultaa myös Sydneyn olympialaisten 2000 ja Edmontonin MM-kisojen 2001 sadalla metrillä. Ateenan olympialaisissa 2004 Greene saavutti sadalla metrillä pronssia ja maansa pikaviestijoukkueessa hopeaa.


title: Maurice Greene

text: Uransa aikana Greene juoksi sata metriä virallisissa kilpailuissa ja sallituissa olosuhteissa 52 kertaa alle 10 sekunnin. Enemmän kymmenen sekunnin alituksia on vain Asafa Powellilla. Greenellä oli tapana näytellä kieltään keskittyessään juoksusuoritukseen.


title: Maurice Greene

text: Helmikuussa 2008 Greene ilmoitti lopettavansa kilpailu-uransa pohjevamman vuoksi.


title: Maurice Greene

text: Greene on juossut 60 metriä hallissa aikaan 6,39 sekuntia (Madrid 3.2.1998 ja Atlanta 3.3.2001), joka oli kyseisen matkan maailmanennätys 20 vuotta, ennen kuin vuonna 2018 Christian Coleman juoksi 6,34.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Grazin yliopiston kirjasto (Universitätsbibliothek Graz, UB Graz) on itävaltalaisen Steiermarkin osavaltion suurin tieteellinen kirjasto, jolla on osavaltiossaan myös vapaakappaleoikeus. Se on osa Grazin yliopistoa ja koostuu pääkirjastosta, kahdesta tiedekunnan kirjastosta (oikeus-, sosiaali- ja taloustieteet sekä teologia) sekä useista laitosten erikoiskirjastoista ja laitosten aineistoista. Kirjasto on avoin myös yliopiston ulkopuolisille.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Grazin yliopiston kirjaston syntyvaiheet liittyvät vastauskonpuhdistukseen. Vuodesta 1571 alkaen enemmistöltään protestanttisessa Grazissa oleili jesuiittoja, jotka vaalivat hallitsevan ruhtinaan arkkiherttua Kaarle II:n toivomuksesta takaisinkäännyttämistä katolilaisuuteen. Tätä tarkoitusta varten tuomiokirkon viereen perustettiin vuonna 1573 jesuiittakollegio ja sen yhteyteen koulu, jossa oli myös oma kirjastonsa. Paavi Gregorius XIII vahvisti koulun vuonna 1585 jesuiittayliopistoksi, mikä toi kirjastolle yliopiston kirjaston statuksen. Kirjasto kasvoi nopeasti lopetetuista luostareista takavarikoitujen kirjojen sekä lahjoitusten ja ostojen ansiosta. Yliopisto koostui olennaisesti vain teologian tiedekunnasta, joten teologia oli myös kirjaston tärkein keräysalue, joka ei kuitenkaan rajoittunut ainoastaan katolisiin teoksiin. Matemaatikko Paul Guldinin, Grazin jesuiittayliopiston professori, vaikutuksesta myös luonnontieteet olivat hyvin edustettuina. Jesuiittayliopiston toiminta päättyi jesuiittaveljeskunnan lakkauttamiseen vuonna 1773 ja yliopisto muuttui valtiolliseksi yliopistoksi.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Grazin yliopisto perustettiin keisarillisella deskreetillä uudelleen vuonna 1775 ja se otettiin kirjastoineen valtiollisen hallinnon alaiseksi. Tosin suurin osa keisarillisista virkamiehistä, jotka hoitivat yliopistoa ja sen kirjastoa, olivat entisiä jesuiittoja. Vuonna 1781 kirjasto avattiin uudelleen sen uusien tilojen rakennusmuutosten jälkeen. Siten se oli ensimmäistä kertaa auki yleisölle. Sen suurin ongelma oli 28 niteestä koostuneen kirjaston luettelon katoaminen – ilmeisesti luettelo joutui jesuiittojen vihan uhriksi. Sitä ei ole löydetty tähän päivään mennessä. Kirjakokoelman kasvaminen lakkautetuista jesuiittakirjastoista vain lisäsi kaaosta.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Muutaman muun yliopiston tavoin keisari Joosef II laski vuonna 1782 myös Grazin yliopiston lyseon statukseen. Kirjaston aineisto kasvoi kuitenkin edelleen.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: 19. huhtikuuta 1827, 45 vuoden jälkeen, keisari Frans II saattoi voimaan vanhat oikeudet. Siitä lähtien yliopisto alkoi käyttää molempien perustajiensa mukaista nimeä Grazin Karl-Franzens-yliopisto. Koska yliopiston uudelleen perustamiseen liitettiin velvollisuus olla aiheuttamatta valtiolle lisäkustannuksia, yliopiston kirjaston aineiston kasvu oli edelleen jäämistöjen ja lahjoituksien varassa. Vasta kun henkilöstö kasvoi vuonna 1870 kolmesta kuuteen virkailijaan ja määräraha nostettiin 830:stä 4 000 guldeniin, kirjasto kykeni ensimmäisen kerran pitkään aikaan täyttämään jollakin tavoin tehtävänsä.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Grazin keskustassa sijaitsevan yliopiston tilojen ahtauden vuoksi vuonna 1891 kaupungin reunaan (nykyiseen Geidorfin kaupunginosaan) alettiin rakentaa uutta rakennusta, jolloin yksittäiset rakennukset otettiin käyttöön eri aikoina. Kirjasto muutti vuonna 1895 syyskuun 9. ja 22. välisenä aikana 135 000 niteensä kanssa uuden yliopiston päärakennukseen. Vuonna 1914 keskisen lukusalin koilliseen pitkittäisreunaan rajoittuvaan hallintosivurakennukseen rakennettiin toinen kerros. Aineiston kartuttamisen ja hoidon osalta kirjaston kehitys kärsi maailmansotien aiheuttamista vastoinkäymisistä. Graziin vuonna 1944 kohdistuneiden ilmahyökkäysten vuoksi kirjaston aineistoa suojeltiin varastoimalla 60 000 nidettä muualle. Kirjasto avattiin uudelleen 22. lokakuuta 1945. Toisen maailmansodan aikana tuhoutui 4 500 nidettä (niiden joukossa 200 käsikirjoitusta).


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: 1900-luvun toinen puolisko oli lähinnä rakennusmuutosten ja lisääntyvän desentralismin aikaa. Vuonna 1950 molempia lukusalin kapeamman sivun takana kaakkoispuolella sijaitsevia lähivarastoja laajennettiin suurella varastolisärakennuksella. Vuonna 1970 kirjaston luoteispuolelle rakennettiin uudenaikainen lisätila, jossa on oma erillinen sisäänkäynti. Vuosien 1994 ja 1996 välisenä aikana seurasi ReSoWi-keskuksen rakentaminen, keskukseen sijoitettiin yliopiston kirjastoon kuuluva oikeus-, sosiaali- ja taloustieteellinen tiedekunnan kirjasto. Samalla päärakennusta laajennettiin suurella lisärakennuksella, joka on ainoastaan pääkirjaston käytössä. Lisäksi pääkirjaston laajennuksen yhteydessä perustettiin siitä erillään sijaitsevia erikoiskirjastoja, esimerkiksi Merangasse-kadulla sijaitsevaan Universitätszentrum Walliin. Vuonna 1996 aloitti toimintansa audiovisuaalisten medioiden mediateekki. Yliopiston jakautumisen seurauksena siihenastiset lääketieteelliset osakirjastot yhdistettiin vuonna 2004 itsenäiseksi yliopiston kirjastoksi. Yhdessä Innsbruckin ja Wienin yliopistojen kirjastojen kanssa Grazin yliopiston kirjasto otti johtajuuden kotimaisten ja kansainvälisten konsortioiden muodostamisessa elektronisten kausijulkaisujen ja kirjojen huokeamman yhteisen käytön edistämiseksi. Aloite käynnistyi vuonna 1998, ja 1. heinäkuuta 2005 Grazin yliopiston kirjastossa aloitti toimintansa ”Kooperation E-Medien Österreich”. Grazin yliopiston kirjasto osallistuu myös olennaisesti Austrian Literature Online -projektiin Itävallan kirjallisuuden digitalisoimiseksi.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Yliopiston kirjasto sai sen muuttuessa valtiolliseksi kaksi virkailijaa (johtajan ja kirjaston palvelijan). 1900-luvun alussa oli kirjaston palveluksessa 17 henkilöä, joista 8 oli tieteellisiä virkamiehiä. Vuosituhannen vaihtuessa kuului kirjaston henkilöstöön 120 henkilöä.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Vanhemman yliopiston kirjaston aineiston suuruus on historiallisesti epävarma. Vuonna 1773 annettu tieto oli 10 000 nidettä, vuonna 1776 jo 42 000. Myöhemmin annettujen tietojen perusteella, kaiketi yhtä epävarmoista lähteistä, taas vähemmän ja vuonna 1839 väitetään aineistoa olleen jo 50 000 nidettä. Vuonna 1860 suoritetun laskennan mukaan painettuja teoksia oli noin 38 000 (osittain moniosaisia). 100 000 niteen raja saavutettiin noin vuonna 1879 ja 200 000 niteen raja 1900-luvun ensimmäisinä vuosina. Vuosituhannen vaihtuessa Grazin yliopiston kirjaston kokonaisaineiston määrä oli lähes kolme miljoonaa painettua nidettä, yli 2 000 käsikirjoitusta, noin 1 200 inkunaabelia, lukemattomia oppineiden jäämistöjä sekä noin 1 400 kausijulkaisutilausta.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Erikoiskokoelmien osasto säilyttää käsikirjoituksia ja kaikkia vuoteen 1900 mennessä ilmestyneitä teoksia. Huomatuimpiin pergamenttikäsikirjoituksiin kuuluu viisi vanhinta georgialaista käsikirjoitusta 600- ja 1000-luvun väliseltä ajalta. Ne ovat peräisin Katariinan luostarista Siinaivuoren juurelta. Merkityksellisimpiin paperikäsikirjoituksiin kuuluvat Johannes Keplerin kirjoittamat kirjeet Paul Guldinille.


title: Grazin yliopiston kirjasto

text: Myös Oksyrhynkhoksen ja Hibehin 42 papyruskäsikirjoitusta ansaitsevat maininnan. Ne ovat kotoisin brittiläisen Egypt Exploration Societyn vuosien 1896 ja 1907 välisenä aikana tekemistä kaivauksista ja ne saatiin Graziin vastapalveluksena rahasta, jolla tuettiin kaupungissa suoritettuja kaivauksia. Suurin osa löydöistä on nykyään Ashmolean Museumissa Oxfordissa, British Museumissa Lontoossa ja Egyptiläisessä museossa Kairossa.


title: Nathalie Sarraute

text: Nathalie Sarraute, oikealta nimeltään Natalia eli Nataša Ivanovna Tšernjak (; 18. heinäkuuta 1900 Ivanovo, Venäjä – 19. lokakuuta 1999 Pariisi, Ranska) oli venäläissyntyinen ranskalainen kirjailija ja asianajaja.


title: Nathalie Sarraute

text: Nathalie Sarraute vietti lapsuutensa kahdessa maassa, minkä lisäksi hän joutui elämään myös kahden kulttuurin kohtaamispisteessä. Hänen isänsä Israël (Iljanova) Tšernjak oli sekä Geneven yliopistosta väitellyt luonnontieteiden tohtori että kemian insinööri. Hän oli myös juutalainen kuten myös kirjailijan äiti Pauline Tšatunovski. Varhain orvoiksi jäänyt Sarraute kasvoi veljensä huoltajuudessa. Veli oli kansainvälisesti tunnettu matemaatikko, joka oli tiedekunnassaan ainoa juutalaissyntyinen professori. Hänen äitinsä julkaisi novelleja ja romaaneja nimimerkillä Vichrovski.


title: Nathalie Sarraute

text: Sarraute oli kaksivuotias, kun hänen vanhempansa erosivat. Hän muutti äitinsä kanssa Pariisiin, mutta kävi edelleen säännöllisesti myös Venäjällä. Koulunkäyntinsä hän aloitti Ranskassa, jossa hän myöhemmin myös sitä jatkoi. Hän palasi kuitenkin vuonna 1906 äitinsä ja tämän uuden aviomiehen kanssa Venäjälle Pietariin. Heti seuraavana vuonna hänen isänsä, jota vainottiin poliittisten näkemystensä tähden – hänen setänsä oli eräs terroristeista – emigroitui Pariisiin. Isä perusti Vanvesiin väriaineita valmistavan tehtaan. Sarraute seurasi isäänsä vuonna 1909, ja siinä vaiheessa hän varsinaisesti ranskalaistui.


title: Nathalie Sarraute

text: Vuoden 1909 jälkeen Sarraute jatkoi koulunkäyntiään Ranskassa Alésian kunnallisessa koulussa vuoteen 1912 saakka ja sen jälkeen vuoteen 1918 Fénelon-lyseossa. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon vuonna 1918 hän opiskeli Sorbonnen yliopistossa ja suoritti tutkinnon englannin kielessä. Hän suoritti Oxfordin yliopistossa Bachelor of Arts -tutkinnon vuosina 1920-1921. Hän siirtyi puoleksi vuodeksi Berliiniin ja seurasi siellä Werner Sombartin sosiologian luentoja. Vuonna 1922 hän kirjoittautui Pariisin oikeustieteellisen tiedekuntaan, jossa suoritti oikeustieteen tutkinnon.


title: Nathalie Sarraute

text: Nathalie Sarraute avioitui tulevan kollegansa Raymond Sarrauten kanssa vuonna 1925, ja tästä avioliitoista syntyi kolme lasta:


title: Nathalie Sarraute

text: Vuonna 1926 Sarraute kirjoittautui harjoittelijaksi asianajan tehtävään, ja hän toimi asianajajana vuoteen 1941 asti. Hän hoiti kuitenkin etupäässä vähäisiä rikosasioita.


title: Nathalie Sarraute

text: Ammatillinen ura jäi jatkuvasti vähemmälle, sillä Sarraute kiinnostui 1900-luvun kirjallisuudesta, eritoten Marcel Proustista, James Joycesta ja Virginia Woolfista, jotka vaikuttivat voimakkaasti Sarrauten tuotantoon. Vuodesta 1932 lähtien hän omistautui yhä enemmän kirjallisuudelle, kun hän alkoi kirjoittaa "Tropismeja". Viiden vuoden kirjoitustyön jälkeen lyhyiden tekstien kokoelma oli valmis.


title: Nathalie Sarraute

text: Kustantajat eivät kuitenkaan kiinnostuneet teksteistä, vaikka Sarraute sai apua tuolloin jo tunnetuilta kirjailijoita Jean-Paul Sartrelta ja Max Jacobilta. Kaikki suuret kustantajat, kuten Gallimard ja Grasset, kieltäytyivät teoksen julkaisemisesta. Lopulta hän kuitenkin tammikuussa vuonna 1939 onnistui saamaan kirjansa julkisuuteen pienen Denoëlin kustantamon kautta.


title: Nathalie Sarraute

text: "Tropismeja" sisältää muutamia hyvin lyhyitä tekstejä. Kirjailijan oman kertomuksen mukaan ne ovat ”määrittelemättömiä liikkeitä, jotka liukuvat hyvin nopeasti tietoisuuden rajamailla; ne ovat alkuperältään meidän liikkeistämme, sanoistamme ja tunteistamme, joita me julistamme, jotka me uskomme tuntevamme ja joita pidämme hyvin tunnistettavina”. Kielellisesti Sarrauten taide keskittyi kehittämään kieltä, jolla voisi ilmaista tätä määrittelemättömän pientä, jatkuvassa liikkeessä olevaa olemassaolomme salaista lähdettä.


title: Nathalie Sarraute

text: "Tropismeja"-teoksen ilmestymistä seurasi täydellinen hiljaisuus. Se ei herättänyt lainkaan kirjallista huomiota. Onneksi Sarrauten aviomies tuki häntä kirjallisissa pyrkimyksissä, sillä molemmat olivat kiinnostuneita 1900-luvun kirjallisuudesta.


title: Nathalie Sarraute

text: Sarraute joutui luopumaan työstään asianajajana natsimiehityksen aikana juutalaisten toimintoja säädelleiden lakien tähden. Hän kuitenkin kieltäytyi kantamasta asusteissaan keltaista daavidintähteä ja pakeni maaseudulle Janvryn pikkukaupunkiin (Vallée de Chevreuse). Siellä hänet ilmiantoi eräs kylän kauppias. Hän välttyi kuitenkin pidätykseltä pakenemalla Pariisiin, jossa hän vietti jonkin aikaa.


title: Nathalie Sarraute

text: Vuonna 1943 Sarraute pakeni uudelleen maaseudulle, nyt kuitenkin lähelle Pariisia Parmain kaupunkiin. Hän oli ottanut nimekseen Nicole Sauvage. Virallisesti hän oli kolmen tyttärensä kotiopettaja. Heinäkuussa 1944 Sarraute palasi jälleen Pariisiin. Hän pelastui kuolemalta, mutta ei koskaan puhunut tästä vaikeasta vaiheesta. Syynä oli kunnioitus muiden kärsimyksiä kohtaan.


title: Nathalie Sarraute

text: Toisen maailmansodan jälkeen Sarraute omistautui kirjalliselle toiminnalle. Hänellä oli vaikeuksia toisenkin teoksensa, esikoisromaanin "Portrait d'un inconnu" julkaisemisessa. Lopulta "Portrait d’un inconnu" ilmestyi vuonna 1948 pienen Robert Martin -kustantamon julkaisemana. Myös tämä teos ohitettiin vähin äänin, vaikka sen esipuheen oli kirjoittanut itse Jean-Paul Sartre.


title: Nathalie Sarraute

text: Vuonna 1949 Sarraute osti maalta Chérencestä, Oise-et-Loisen departementista talon, jonne hän vetäytyi viikonloppuisin ja lomiensa ajaksi kirjoittamaan.


title: Nathalie Sarraute

text: Kolmas teos, romaani "Martereau", ilmestyi 1952 ja sai jo julkisuutta. Kustantaja oli arvostettu Gallimard, joka kustansi hänen myöhemmätkin teoksensa. Teos sai osakseen myönteisiä arvosteluja, ja lisäksi sen myynti oli kohtalainen.


title: Nathalie Sarraute

text: Viimeisen teoksensa "Ouvrez" Sarraute julkaisi 1997, jolloin hän oli jo 97-vuotias. Hän kuoli Pariisissa 1999 99-vuotiaana. Elämänsä aikana Sarraute edusti kansainvälistä venäläistä älymystöä, joka pystyi sopeutumaan kaikkiin uusiin oloihin ja erilaisiin piireihin.


title: Jouni Kalliokoski

text: Jouni ”Moppe” Kalliokoski (s. 24. marraskuuta 1963 Hämeenlinna, Suomi) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.


title: Jouni Kalliokoski

text: Peliurallaan hän oli Hermeksen tärkeimpiä hyökkääjiä ja pelasi myös joitakin nuorten maaotteluita. SM-liigassa Moppe ei onnistunut lyömään itseään läpi, vaikka I-divisioonassa takoikin melkoisia teholukemia.


title: Kimagure Orange Road

text:
Kimagure Orange Road (きまぐれオレンジ☆ロード, "Kimagure Orenji Roodo") on suosittu 1980-luvun mangasarja, josta tehtiin myöhemmin anime.
Sen tyylilaji on romanttinen komedia.
Manga on Izumi Matsumoton kirjoittama, ja se ilmestyi alun perin Weekly Shōnen Jump -lehdessä, ja sarjasta luotiin myöhemmin Studio Pierrotilla anime. 1990-luvun puolivälissä siitä oli myös alettu tehdä novelleja.


title: Kimagure Orange Road

text: Kimagure Orange Road alkaa kun Kyousuke Kasuga, yliluonnollisia kykyjä omaava nuorukainen, tapaa kauniin, mutta arvoituksellisen Madoka Ayukawan. Kyousuke rakastuu Madokaan, mutta huonoksi onneksi Madokan paras ystävä, naiivi Hikaru Hiyama rakastuu Kyousukeen.


title: Kimagure Orange Road

text: Sarjasta on manga- ja animejulkaisujen lisäksi olemassa myös radiokuunnelmia sekä novelleja. Mangaa julkaistiin 18 teosta, animea 48 jaksoa, 8 OVAa, pilottijakso ja kaksi elokuvaa.


title: Kimagure Orange Road

text: TV-animen on ohjannut Osamu Kobayashi. Se on tehty Studio Pierrotilla, ja se esitettiin 6.4.1987–7.3.1988 Japanin television kautta.


title: Kimagure Orange Road

text: AnimEigo julkaisi sarjaa englanninkielisillä tekstityksillä ja alkuperäisellä ääniraidalla, mutta julkaisulisenssi meni umpeen 31.7.2006.


title: Kimagure Orange Road

text: Suomessa puolestaan Omaxi julkaisi vuonna 1989 sarjan alkua suomeksi jälkiäänitettynä kahden 85 minuutin pituisella VHS-kasetin verran, nimi käännettynä Superperheeksi. Dubattuja jaksoja videoilla oli yhteensä 8, mutta jaksot oli leikattu yhtenäisiksi, ilman jaksojen omia alkulauluja ja logoja, joten kun yksi jakso loppui, tuli pieni tauko ja seuraava alkoi, kuin jaksottelua ei olisi ollutkaan. Vain videoiden aluissa oli japaninkielinen alkulogo. Ensimmäisellä videolla Golden Voicen yleisääni Pertti Nieminen Kari Kosken luokkatoveria esittää Simo Salmea ja monia muita sivurooleja, kuten opettajien ja häiriköiden ääniä. Ensimmäisellä videolla Kari Koskea näyttelee Erkki Murto, kun taas toisella kasetilla häntä näyttelee Pertti Nieminen ja monia Niemisen ensimmäisellä videolla näyttelemiä miesrooleja on taas korvattu naisnäyttelijöillä. Murto ei näyttele toisella kasetilla. Kyousuke Kasugan nimi käännettiin Kari Koskeksi, Madoka Ayukawan Leena Auraksi ja Hikaru Hiyaman Linda Halmeeksi.


title: Lionel Messi

text: Lionel Andrés ”Leo” Messi (s. 24. kesäkuuta 1987 Rosario, Santa Fe, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa seuratasolla Espanjan Primera Divisiónin Barcelonaa ja lukeutuu myös Argentiinan maajoukkueen vakionimiin joukkueen kapteenina. Hänet on valittu maailman parhaaksi jalkapalloilijaksi vuosina 2009 (Kultainen pallo ja FIFAn vuoden pelaaja), 2010, 2011, 2012 ja 2015 (FIFAn kultainen pallo). Lionel Messiä on monesti luonnehdittu jopa kaikkien aikojen parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Lionel Messi

text: Kaudella 2011–2012 Messi teki maaliennätyksen yhden kauden aikana tehdyissä maaleissa; 73 kappaletta seurajoukkueessa sekä yhteensä 82 seura- ja maajoukkueessa. Vuonna 2012 Messi teki myös kalenterivuoden maaliennätyksen, kun hän onnistui tekemään 91 maalia. 22. marraskuuta 2014, pelatussa ottelussa Sevillaa vastaan Messi teki vielä La Ligan kaikkien aikojen maaliennätyksen.


title: Lionel Messi

text: Mestarien liigassa Messi on tehnyt yhteensä 100 maalia, ja hän on kaikkien aikojen maalintekijätilastossa toisena Cristiano Ronaldon jälkeen. Messi on myös tehnyt yksittäisessä Mestarien liigan ottelussa viisi maalia; samaan on pystynyt vain brasilialainen Luiz Adriano.


title: Lionel Messi

text: Kaudella 2004–2005 ensimmäisen pääsarjapelinsä 17-vuotiaana pelannut argentiinalainen valittiin toiseksi Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä vuonna 2007. Sama toistui vuonna 2008. France Football -lehden Kultaisen pallon äänestyksessä Messi oli 20. sijalla 2006, kolmas 2007 ja toinen 2008. Messin odotus palkittiin vuonna 2009, kun hänet palkittiin sekä Fifan vuoden pelaajaksi että Kultaisen pallon saajaksi. Palkinnot yhdistettiin vuonna 2010. Messi voitti sen sekä 2010 että 2011 ja tuli näin Michel Platinin jälkeen toiseksi pelaajaksi, joka on voittanut Kultaisen pallon kolmena perättäisenä vuotena. Vuoden 2012 palkinto teki hänet historian ainoaksi neljän Kultaisen pallon pelaajaksi. Messi oli äänestyksen toinen 2013. Messiä on ehdotettu Laureus-palkinnon saajaksi neljä kertaa peräkkäin vuosina 2010–2013. Messi voitti kultaisen pallon viidennen kerran vuonna 2015.


title: Lionel Messi

text: Messin ensimmäinen joukkue Rosariossa oli paikallinen Grandoli, johon hänen isoäitinsä Celia (jolle Messi omistaa jokaisen maalinsa tuuletuksessaan: hän katsoo ylös ja nostaa etusormensa kohti taivasta) vei hänet pelaamaan 5-vuotiaana. Kahden vuoden päästä hän siirtyi Newell's Old Boysiin. 10-vuotiaana Messillä huomattiin kasvuhormonin vajaus, johon hän tarvitsi hoitoa. Seuralla ei ollut kuitenkaan varaa käyttää noin 500 puntaa kuussa lääkkeeseen, joten Barcelona maksoi hoidot 13-vuotiaalle Messille sillä ehdolla että hän siirtyy seuraan. Kun nuoriso-osaston johtaja Carles Rexach oli nähnyt Messin pelaavan testiottelua syksyllä 2000, hän teki sopimuksen paperinenäliinalle, kun muuta paperia ei ollut heti saatavilla. Messi siirtyi Barcelonaan 6. maaliskuuta 2001.


title: Lionel Messi

text: Pelattuaan ensin menestyksekkäästi infantil- ja cadet-joukkueissa, kaudella 2003–2004 Messi nousi seurassa ennätyksellisesti viiteen eri joukkueeseen 16-vuotiaana: Hän aloitti kauden ottelulla junioreiden B-joukkueessa, josta nousi A-joukkueeseen. Joulukuussa neljännessä divisioonassa pelaava FC Barcelonan C-joukkue tarvitsi vahvistusta ja Messi siirtyi siihen kunnes keväällä debytoi kolmannen divisioonan B-joukkueessa. Lisäksi hän oli pelannut ystävyysottelun edustusjoukkueen kanssa Portoa vastaan.


title: Lionel Messi

text: Pääsarjassa Messi pelasi ensimmäisen virallisen ottelun 17-vuotiaana syksyllä 2004. Hänestä tuli FC Barcelonan nuorin Espanjan liigassa esiintynyt ja myöhemmin keväällä nuorin maalin tehnyt pelaaja. Hän alkoi esiintyä säännöllisemmin seuran edustusjoukkueessa seuraavana kautena 2005–2006, jolloin myös otti Espanjan kansalaisuuden. Messi nousi nopeasti Barcelonan avainpelaajien joukkoon.


title: Lionel Messi

text:
Messi saavutti seurassa Espanjan liigan mestaruuden kaudella 2004–2005. Seuraava kausi toi liigamestaruuden lisäksi Mestarien liigan voiton. Messi oli loukkaantumisen vuoksi pois loppukauden maaliskuusta toukokuuhun eikä päässyt pelaamaan finaalissa.
Kaudella 2006–2007 joukkue jäi toiseksi niin liigassa kuin seurajoukkueiden MM-kisoissa ja 2007–2008 oli liigan neljäs. Messi kärsi molemmilla kausilla loukkaantumisen: ensimmäisellä hän oli poissa kolme kuukautta ja jälkimmäisellä kaudella kahteen otteeseen kuukauden.


title: Lionel Messi

text: Valmentajaksi kesällä 2008 tuli Pep Guardiola, joka muun muassa käski Messin vaihtaa ruokavaliotaan ja asetti hänelle yksityislääkärin, jonka tuli seurata häntä pelimatkoille.


title: Lionel Messi

text: Karsintakierroksen kautta Mestarien liigaan kaudella 2008–2009 noussut Barcelona voitti lopulta kilpailun ja samana vuonna myös liigan, cupin, Espanjan supercupin, Euroopan supercupin ja lopulta vielä seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Kaudella 2009–2010 Messi voitti Espanjan liigan ja teki kilpailussa 34 maalia, mikä sivusi brasilialaisen Ronaldon nimissä ollutta Barcelonan yhden kauden ennätystä ja toi Messille Kultaisen kengän palkinnon.


title: Lionel Messi

text: Kausi 2010–2011 toi Messille kolmannen Mestarien liigan voiton ja viidennen liigavoiton. Espanjan cupissa joukkue sijoittui toiseksi ja voitti supercupin. Messi oli kolmannen kerran peräkkäin Mestarien liigan paras maalintekijä.


title: Lionel Messi

text: Kausi 2011–2012 alkoi viidennellä Espanjan supercupin ja toisella Euroopan supercupin voitolla. Messi voitti myös seurajoukkueiden maailmanmestaruuden 2011 mutta Barcelona jäi liigassa toiseksi ja Mestarien liigassa välieriin. Kauden aikana Messi rikkoi seurajoukkueensa virallisten otteluiden maaliennätyksen 20. maaliskuuta 2012 nostaen maalisaldonsa hattutempulla 234 maaliin 314 ottelussa. Hän teki kaudella myös La Ligan (50 maalia) ja Mestarien liigan (14 maalia) maaliennätykset ja kaikkien aikojen kausiennätykset 73 maalia seurajoukkueessa ja 82 maalia seura- ja maajoukkueessa. Kauden päätteeksi Messi sijoittui toiseksi joukkuetoverinsa Andrés Iniestan jälkeen journalistien äänestämän UEFAn Vuoden pelaaja Euroopassa -palkinnon äänestyksessä ja voitti liigapelaajien äänestämän palkinnon La Ligan parhaalle pelaajalle.


title: Lionel Messi

text: Kausi 2012–2013 alkoi häviöllä vierasmaalilla Espanjan supercupissa Real Madridille. Joulukuun 9. päivänä 2012 Messi ohitti Gerd Müllerin yhden kalenterivuoden maaliennätyksen tekemällä vuoden 86. maalinsa ottelussa Real Betisiä vastaan. Kaiken kaikkiaan hän teki 91 maalia vuoden 2012 aikana. Liigamestaruuden tuonut kausi päättyi ennenaikaisesti loukkaantumiseen 12.5.2013 La Liga -ottelussa Atletico Madridia vastaan. Messi poistui kentältä 67. minuutilla, kun hänen jo aiemmin saamansa jalkavamma uusiutui. Hän oli loukkaantunut PSG:tä vastaan huhtikuun alussa ja joutui olemaan muutaman ottelun pois ja pelaamaan joitakin otteluita puolikuntoisena. Samalla päättyi ennätyksellinen 21 peräkkäisen liigaottelun maaliputki. Edellinen ennätys oli Teodor Peterekin 16 peliä Puolan liigassa kaudella 1937–1938. Messi oli ensimmäinen, joka teki peräkkäin jokaista 19 liigajoukkuetta vastaan maalin. 46 liigamaalia toivat Kultaisen kengän ennätyksellisesti jo kolmannen kerran.


title: Lionel Messi

text:
Kesällä Amerikoissa pelattujen MM-karsinta- ja näytösotteluiden sekä Eurooppaan ja Aasiaan suuntautuneen valmistelukauden kiertueen jälkeen Messi oli kolmeen kertaan loukkaantuneena alkukaudesta 2013–2014. Marraskuussa reisivaiva uudistui taas, ja tällä kertaa toipumisaika arvioitiin edelliskertoja pidemmäksi. Messin odotettiin palaavan kentille vasta tammikuussa. Maaleja oli ehtinyt 16 ottelussa tulla 14 ja Messi oli Barcelonan alkukauden tehokkain pelaaja. Paluu kentille tapahtui cupin ottelussa Getafea vastaan tammikuussa. Vajaaksi puoleksi tunniksi vaihdosta pelaamaan tullut Messi teki kaksi maalia. Kausi päättyi toiseen sijaan niin liigassa kuin cupissakin. Mestarien liigassa joukkue hävisi puolivälierässä Atletico Madridille, joka sijoittui toiseksi.
Kaudella 2014–2015 Barcelona voitti ensimmäisenä eurooppalaisena joukkueena toisen triplan: La Ligan, Copa del Reyn ja Mestarien liigan. Messi oli Espanjan liigan toiseksi paras maalintekijä (43 maalia), Copa del Reyn kolmanneksi paras (5 maalia) ja Mestarien liigan paras yhdessä Neymarin ja Cristiano Ronaldon kanssa (10 maalia).


title: Lionel Messi

text: Kaudella 2015–2016 Messi loukkaantui syyskuussa 2015 ja oli melkein kaksi kuukautta polvivamman takia pois. 15. helmikuuta 2016 Messi nousi otsikoihin syötettyään rangaistuspotkun suoraan Luis Suárezille. 17. helmikuuta 2016 Messi teki uransa 300. liigamaalin Barcelonassa.


title: Lionel Messi

text: Kaudella 2016–2017 Barcelona putosi Mestareiden liigassa Juventukselle puolivälierissä, mutta sitä edelsi nousu 4–0-takaa-ajoasemasta PSG:tä vastaan neljännesvälierissä. Messi teki uransa 500. maalin Real Madridia vastaan huhtikuussa lisäajan viimeisellä minuutilla tehden samalla 3–2-voittomaalin. Kauden 2017-2018 alussa Messi teki Eibaria vastaan neljä maalia.


title: Lionel Messi

text: FC Barcelona ilmoitti marraskuussa 2017 jatkaneensa sopimustaan Mesiin kanssa kauden 2020–2021 loppuun saakka. Uuden sopimuksen ulosostohinnaksi määriteltiin 700 miljoonaa euroa.


title: Lionel Messi

text:
Messille tarjottiin paikkaa myös Espanjan maajoukkueessa mutta hän valitsi Argentiinan. Messi teki nuorten maajoukkuedebyyttinsä ystävyysotteluissa Paraguayta ja Uruguayta vastaan kesällä 2004 ja valittiin mukaan tammikuussa 2005 pelattuihin nuorten Etelä-Amerikan mestaruuskisoihin. Messi teki viisi maalia. Argentiina sai pronssia ja pääsi näin nuorten MM-kisoihin. Alankomaissa kesällä 2005 järjestetyissä kisoissa Messi johdatti Argentiinan mestaruuteen. Hän voitti kisoissa sekä maalikuninkuuden kuudella maalillaan että parhaan pelaajan palkinnon.
Ensimmäisen miesten maaottelunsa Messi pelasi elokuussa 2005 Unkaria vastaan. Vaihtopelaajana kentälle päässyt Messi sai vain 47 sekuntia myöhemmin suoran punaisen kortin iskettyään vastustajan pelaajaa kyynärpäällä kasvoihin. Hän oli mukana Argentiinan joukkueessa vuoden 2006 MM-kisoissa, jossa joukkue jäi puolivälieriin Saksaa vastaan ja oli loppusijoitukseltaan kuudes. Messi teki yhden maalin. Seuraavana vuonna Copa América 2007 päättyi Argentiinan hopeaan. Messi teki turnauksessa kaksi maalia ja valittiin turnauksen parhaaksi nuoreksi pelaajaksi.


title: Lionel Messi

text: Vuonna 2008 hän saavutti jalkapallon olympiakullan Pekingissä. Finaalissa kaatui Nigeria 1–0, kun Angel di Maria laukoi voittomaalin Messin läpisyötöstä. Messi teki kisoissa kaksi maalia ja antoi kolme maalisyöttöä.


title: Lionel Messi

text: Vuoden 2010 maailmanmestaruuskisoissa Etelä-Afrikassa Messi ei tehnyt yhtään maalia ja syyksi arveltiin kuluttavaa sarjakautta seurajoukkue FC Barcelonan riveissä. Messi kuitenkin kunnostautui pelintekijänä. Kreikka-ottelussa Messi valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Argentiina päätyi loppusijoituksissa viidenneksi hävittyään Saksalle puolivälierässä. Messi oli yksi kymmenestä ehdokkaasta kisojen parhaan pelaajan palkinnon saajaksi.


title: Lionel Messi

text:
Copa Américassa 2011 Messi ei taaskaan saanut yhtään maalia lukuun ottamatta Uruguay-puolivärierän rangaistuspotkukilpailua, mutta pelintekijänä kunnostautuen syötti kolme Argentiinan viidestä maalista ja valittiin alkulohkon kahden ottelun parhaaksi pelaajaksi (Bolivia, Costa Rica). Argentiinan sijoitukseksi jäi seitsemäs.
Messistä tuli maajoukkueensa kapteeni syyskuussa 2011. Hän teki maajoukkueuransa ensimmäisen hattutempun 3–1 Argentiinan voittoon päättyneessä ystävyysottelussa Sveitsiä vastaan 29. helmikuuta 2012 ja toisen 4–3-Brasilia-voitossa 9. kesäkuuta 2012. Messi oli viimeistellyt kolmesti kauden 2011–2012 muissa kuudessa maaottelussa, joten hän teki näin kaikkien aikojen yhden kauden ennätyksen seura- ja maajoukkueessa: yhteensä 82 maalia.


title: Lionel Messi

text: Kesällä 2013 Messi ohitti Maradonan maajoukkuemaaleissa hattutempulla Guatemalaa vastaan (35 maalia). Edelle jäi Gabriel Batistuta 56 maalillaan.


title: Lionel Messi

text: Argentiina eteni karsinnan voittajana Brasilian MM-kisoihin 2014. Messi oli loppuotteluun edenneen Argentiinan kantavia voimia. Hänet valittiin neljän ensimmäisen ottelun parhaaksi pelaajaksi (Bosnia, Iran, Nigeria, Sveitsi) ja palkittiin lopulta turnauksen parhaana pelaajana. Loppuottelun Argentiina hävisi jatkoajalla Saksalle 0–1. Messi teki turnauksessa neljä maalia ja antoi yhden syötön.


title: Lionel Messi

text:
Copa Américassa 2015 Argentiina voitti hopeaa finaalissa Chileä vastaan. Messi teki 4–1 päättyneessä rangaistuspotkukilpailussa Argentiinan ainoan maalin. Paraguay-välieräottelussa (6–1) hän antoi kolme maalisyöttöä ja oli rakentamassa yhtä vaille kaikkia maaleja ja Kolumbiaa (0–0) vastaan teki rangaistuspotkukilpailussa maalin. Alkulohkon Paraguay-pelissä (2–2) hän teki rangaistuspotkusta maalin. Kaikkiaan hän teki turnauksessa yhden maalin ja antoi kolme syöttöä. Messi valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi alkulohkossa Uruguayta (1–0) ja jatkopeleissä Kolumbiaa ja Paraguayta vastaan. Myös alkulohkon Paraguay-ottelussa Messi valittiin parhaaksi, mutta hän kieltäytyi palkinnosta. Turnauksessa ei lopulta valittu lainkaan parasta pelaajaa, kun Messi kieltäytyi tästäkin kunniasta.
Copa Américassa 2016 Argentiina selvitti jälleen tiensä loppuotteluun ja vastassa oli edellisen vuoden tapaan Chile. Maalittoman varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen ottelu ratkottiin rangaistuspotkukilpailussa, jonka Chile voitti lukemin 4–2. Rangaistuspotkukilpailussa Messi epäonnistui omassa rangaistuspotkussaan. Ottelun jälkeen Messi ilmoitti lopettavansa uransa maajoukkueessa. Reilu kuukausi myöhemmin, elokuussa 2016, Messi sanoi pyörtäneensä päätöksensä ja jatkavan edelleen maajoukkueuraansa.


title: Lionel Messi

text: 10. lokakuuta 2017 Argentiina varmisti pääsyn vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuihin. Messi vastasi Argentiinan kaikista maaleista, kun "La Albiceleste" voitti Ecuadorin 3-1 Etelä-Amerikan MM-karsintojen päätöskierroksella.


title: Lionel Messi

text: Messiä on verrattu maanmieheensä Diego Maradonaan pelityylin ja ulkoisen olemuksen samankaltaisuuksien vuoksi. Pienen kokonsa vuoksi Messillä on painopiste alhaalla, minkä vuoksi hän pystyy muita ketterämmin ja nopeammin vaihtamaan etenemissuuntaa ja pitämään palloa. Hänen voimakkaat jalkansa mahdollistavat lyhyet pyrähdykset ja pitävät pallokontrollin harhauttelun aikana. Messin entinen valmentaja Barcelonassa, Josep Guardiola, sanoi kerran: “Messi on ainoa pelaaja, joka juoksee nopeammin pallon kanssa kuin ilman sitä.” Kuten Maradona, Messi on voittopuoleisesti vasenjalkainen. Hän aloittaa harhauttelujuoksunsa yleensä vasemman jalan ulkosyrjällä ja käyttää sisäterää laukaisuun tai syöttöön pelitoverilleen. Messi on kehittynyt entisestään etenkin avainsyöttöjen antajana.


title: Lionel Messi

text: Messi vihittiin jo hänen lapsuuden rakastettunsa argentiinalaisen Antonella Roccuzzo kanssa Messin kotikaupungissa Rosariossa 30. kesäkuuta 2017. Heillä on kolme poikaa, Thiago, Mateo ja Ciro. Messin kaksi serkkua, Maxi ja Emanuel Biancucchi, pelaavat jalkapalloa Paraguayn sarjoissa.


title: Lionel Messi

text: Messi perusti vuonna 2007 Leo Messi Foundation -nimisen hyväntekeväisyyssäätiön, jonka tarkoitus on auttaa hädänalaisia lapsia saamaan koulutusta ja terveydenhoitoa. Vuonna 2010 Messi valittiin UNICEF:in kansainväliseksi hyvän tahdon lähettilääksi.


title: Lionel Messi

text: Ns. Panaman papereista selvisi, että Messi ja hänen isänsä ovat omistajina panamalaisessa Mega Star Enterprises -yhtiössä. Heidät tuomittiin 4, 1 miljoonan euron veropetoksesta 21 kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja yhteensä 3,7 miljoonan euron sakkoihin heinäkuussa 2016. Hän valitti tuomiosta, mutta korkein oikeus vahvisti tuomion toukokuussa 2017.


title: Lionel Messi

text:
"Päivitetty 2. syyskuuta 2018."
"Päivitetty 5. helmikuuta 2018."


title: Lionel Messi

text: Voittaja


title: Lionel Messi

text:
Kultaa
Hopeaa
Pronssia


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kasperi on Seinäjoen ensimmäinen lähiö. Se on osa Kasperin suuraluetta. Kaupunginosa sijaitsee noin 3–4 kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta kaakkoon, ja paikallisliikenteen linja 6 kulkee Kasperin kautta. Kasperi koostuu enimmäkseen 1970- ja 1980-luvulla rakennetusta kerrostalo-, rivitalo- ja omakotialueesta, mutta Kasperin kaupunginosaan kuuluu myös sen eteläpuolella sijaitseva myöhemmin rakennettu Hallilanvuoren asuinalue. Joulukuussa 2016 Kasperin asukasluku oli 3 933, Hallilanvuoren väestö mukaan luettuna.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Alueella on runsaasti palveluita kuten K-Market, huoltoasema, R-kioski, pub-ravintola, hammashoitola, neuvola ja Kasperi-Kivistö -seuran ylläpitämä Toimintojen Talo. Kasperissa sijaitsevat myös Toukolanpuiston koulu ja Lintuviidan koulu sekä päiväkoti. Hallilanvuoren ympäri on rakennettu valaistu pururata ja talvella siinä hiihtolatu. Kaupunginosassa on myös puistoja, pallokenttä ja koirapuisto.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kasperi on matalaa ja tasaista aluetta kuten koko Seinäjoki. Ainoastaan Hallilanvuori ja Kettukallio kohoavat korkeammalle muusta maastosta.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kasperi on pitkään kärsinyt ongelmallisen lähiön maineesta. Tämän leimautumisen takana ovat lähinnä 1970- ja 1980-lukujen aikana olleet levottomuudet alueen vuokrataloissa, ja sitä ylläpitävät kuulopuheet. Monet paikalliset pitävätkin Kasperin huonoa mainetta liioiteltuna. Alueella toimiva asukasyhdistys Kasperi-Kivistö seura on pyrkinyt parantamaan alueen imagoa ja asukkaiden viihtyvyyttä tuomalla alueelle palveluja ja virikkeitä.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kaupunginosan katujen nimien päätteenä on "viita", lukuun ottamatta kolmea suurta tietä: Kototietä, Tapiolantietä ja Vuoritietä. Etuosat katujen nimiin on saatu mm. marjoista, puista, linnuista ja Jukolan seitsemästä veljeksestä. Viitoja ovat mm. Marjaviita, Tuohiviita, Lintuviita ja Jukolanviita.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kasperi oli 1960-luvun alussa vielä täysin asumatonta, metsäistä ja soista aluetta. Seinäjoen kasvaessa kaupungiksi alkoi kiinnostus alueen rakentamisesta. Aikanaan alueen suunnitteluun haettiin esimerkkiä Espoon Tapiolasta ja alkuperäisen kaavan piirsi arkkitehti Kauko Tiihonen. Kasperi rakennettiin pääosin 1970- ja 1980-luvun aikana.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Alueen nimeksi ehdotettiin aluksi Seinäjoen Tapiolaa, mutta lopulta kaupunginosa nimettiin alueen laidalla sijainneen Kasperi-torpan mukaan, jota isännöi siihen aikaan Kustaa Kasperi. Kasperi suvun edustajia on elossa. Kustaa Kasperi oli yrittäjä Martti Salon eno. Martti Salo (s. 1921) ja hänen perillisiään asuu edelleen Seinäjoella.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Vuonna 1988 pub-ravintola Jesperi aloitti toimintansa Kasperissa. Vuonna 1997 Kasperiin avattiin K-Market. Paikallinen asukasyhdistys Kasperi-Kivistö seura avasi Toimintojen Talo -kirpputori-kahvilan Kasperiin entiseen kauppakiinteistöön vuonna 1998.


title: Kasperi (Seinäjoki)

text: Kasperin asuinalueen viereen, Vuoritien eteläpuolelle, rakennettiin 2000-luvulla Hallilanvuoren asuinalue.


title: Kokkolan jäähalli

text: Kokkolan jäähalli on Mestiksessä pelaavan Hermeksen kotihalli. Vuonna 1988 rakennetun hallin suurin yleisökapasiteetti on 5 220, joista 781 on istumapaikkoja. Jääkiekko-otteluissa hallin kapasiteetti on 4 200 katsojaa.


title: Meiltähän tämä käy

text: Meiltähän tämä käy on Matti Kassilan ohjaama komedia vuodelta 1973. Elokuva jäi Esa Pakarisen viimeiseksi.


title: Meiltähän tämä käy

text: Elokuvassa Esa Pakarinen esittää kuuluisaa hahmoaan Severi Suhosta. Elokuvaan on liitetty lukuisia tuotantoaikanaan ajankohtaisia ilmiöitä ja henkilöitä, muun muassa matkailukeisari Kille Kiekkonen, jonka esikuvaksi on tunnistettavissa Kalevi Keihänen. Kiekkoselta tarvitaan elokuvan eräässä vaiheessa helikopteri lainaan.


title: Meiltähän tämä käy

text: Tarina sisältää lukuisia aineksia myös vanhasta rillumarei-kulttuurista, mukana on pontikankeittoa, kovaa ryypiskelyä, saunomista, puolituhmia ralleja ja alastomien naisvartaloiden vilahtelua. Elokuvassa Kauko Helovirta esittää Ville Wållbergia, joka on tunnistettavissa Yhtyneiden Paperitehtaiden suurmieheksi Juuso Waldeniksi.


title: Meiltähän tämä käy

text: Elokuva on kuvattu Waldenin asuinseudulla Valkeakoskella ja sen ympäristössä, muun muassa Sääksmäen sillalla, Tervasaaren tehtaalla ja Tehtaan kentällä.


title: Meiltähän tämä käy

text: Suhonen on tukkijätkä, joka savottatöiden loputtua joutuu hakeutumaan töihin metsäyhtiön tehtaille. Suhoselle osoitetaan paikka tehtaan porttivahtina, ja melkein heti syntyy konflikti sisään pyrkivän tehtaanpatruunan kanssa. Suhosta on nimittäin käsketty estää tuntemattomien pääsy alueelle. Tehtaanpatruuna Wållberg ajaa Jeepillään väkisin portin läpi. Suhoselle määrätään siirto varastolle, jossa vilkas tukkijätkä pitkästyy heti ja eroaa töistä. Paikkakunnalla Suhonen kohtaa tehtaalla työskentelevän vuosien takaisen naistuttavuutensa ja saa kuulla olevansa tämän tyttären isä. Tehtaalla töissä oleva tytär tapailee tehtaanpatruuna Wållbergin poikaa, mikä on omiaan lämmittämään Suhosen ja Wållbergin välejä. Kohta tulevat apekset ajelevat ympäriinsä Jeepillä, ja Wållberg esittelee kaupunkia. Pankinmiehet haluavat syrjäyttää tehtaanpatruunan ja saada uuden komennon tehtaaseen. Lopulta se toteutuu, kun Wållberg jää eläkkeelle.


title: Meiltähän tämä käy

text: Aikalaisarvioissa elokuva saa monelta kiitosta. Sakari Toiviainen ("Ilta-Sanomat") pitää elokuvaa laadukkaana, sutjaakkaana ja hauskana. Ruotsinkielisten lehtien kriitikoiden suhtautuminen on kuitenkin nuivaa. Eirik Udd ("Nya Pressen") löytää elokuvasta kukoistavaa halpaa komediaa.


title: Meiltähän tämä käy

text: Mikael Fränti ("Helsingin Sanomat") aistii vuonna 1981 arviossaan elokuvassa ”paljon kaupallista, väkisin pingotettua laskelmointia”. Vuonna 2014 "TV-maailman" kriitikko AP:n mukaan elokuva modernisoi tukkilaiskomediaa aihetta kunnioittaen mutta välillä tyhjääkin sutien.


title: Nuuskatykki

text: Nuuskatykki on väline, jolla laitetaan irtonuuskaa huuleen. Nuuskatykkinä voi olla apteekista saatavilla oleva lääkeruisku, josta kaiverretaan ruiskuosa pois esimerkiksi saksilla tai puukolla. Nuuskatykkien koko ilmoitetaan millilitroissa, apteekkiruiskuissa yleisimpiä kokoja ovat 2 ml, 5 ml ja 10 ml.


title: Nuuskatykki

text: Icetool on suomalainen, metallinen, nuuskatykki irtonuuskalle. Icetoolia on saatavilla neljää eri kokoa (2 ml, 3 ml, 4 ml ja 5 ml), sekä useita eri värivaihtoehtoja (ruostumaton teräs, titaani, pinkki, vihreä, sininen, punainen, oranssi, musta ja shamppanja). Icetool-nuuskatykit valmistetaan joko ruostumattomasta teräksestä tai alumiinista. Saatavilla on myös Icetool-merkkisiä nuuskarasioita irto- ja pussinuuskalle.


title: Nuuskatykki

text: Prismaster on perinteinen ruotsalainen kovamuovinen nuuskatykki. Prismasteria on saatavana vain yhtä kokoa noin 3 ml:n tilavuudella. Prismaster on huomattavasti Icetoolia huokeampi vaihtoehto, maksaen vain noin 1–8 euroa myyntipaikasta riippuen.


title: Nuuskatykki

text: Kanuuna on virolainen metallinen nuuskatykki. Kanuuna muistuttaa muodoiltaan Icetoolia, mutta on hieman huokeampi vaihtoehto 25 euron hinnallaan. Kanuunaa on saatavana yhtä kokoa 3 ml tilavuudella.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Seinäjoki Crocodiles on vuonna 1987 perustettu seinäjokelainen amerikkalaisen jalkapallon seura. Seura pelaa kaudella 2011 Suomen pääsarjassa Vaahteraliigassa, jossa on pelannut vuodesta 1992 asti. Seura on voittanut amerikkalaisen jalkapallon Suomen mestaruuden vuonna 2001. Kaudella 2011 Crocodilesilla oli ensimmäistä kautta joukkue myös naisten SM-sarjassa.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Crocodiles perustettiin vuonna 1987. Ensimmäinen kausi I-divisioonassa pelattiin jo vuonna 1989, ja vuonna 1990 seuran A-juniorit pelasivat jo pudotuspeleissä. 1990-luvulle tultaessa saatiin Seinäjoella nähdä ensimmäistä kertaa pääsarjan amerikkalaista jalkapalloa kun Crocodiles nousi Vaahteraliigaan kaudella 1991 häviämättä kertaakaan. Kyseisellä kaudella seura valittiin myös vuoden jenkkifutisseuraksi.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: 1990-luvulla seuran edustusjoukkue selviytyi pudotuspeleihin seitsemän kertaa, joidenka myötä Crocodilesin pelaajat saavuttivat maajoukkuepaikkoja. Ensimmäistä mitalia seurassa juhlittiin vuonna 1996 kun Crocodiles voitti pronssia.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: 2000-luvulla alettiin tavoittelemaan suurempaa menestystä ja uuden vuosituhannen ensimmäisellä kaudella tuloksena oli hopeinen mitali, joka kirkastettiin kullaksi seuraavana vuonna. Mestaruuden myötä joukkue edusti suomea Euroopan liigassa vuonna 2002 jääden niukasti mitalipelien ulkopuolelle. Kauden 2002 lopputuloksena kotimaan sarjassa oli pronssinen mitali.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Seuraavana vuonna tulos oli mitalin puolesta sama ja mitalipelit jatkuivat myös kaudella 2004. Tosin 2004 tuli häviö pronssiottelussa Porvoota vastaan. Kaudeksi 2005 Crocot paransivat otteitaan suoriatten runkosarjan läpi ilman tappioita, mutta finaalissa tulos oli kuitenkin pettymys ja kausi päättyi hopeisiin mitaleihin.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Kaudella 2006 runkosarjan kova vauhti jatkui kun runkosarja selvitettiin ylivoimasella voitolla, tuloksena vain yksi tappio koko kaudella puolustuksen pelatessa 8 nollapeliä. Pudotuspeleissä Wolverines kuitenki yllätti Crocodilesin kotikentällään ja kauden päätti pronssiottelu josta Seinäjoelle tuomisena oli jälleen pronssinen mitali. Kaudella 2006 Crocodiles edusti jälleen suomea Eurobowlissa jääden tällä kertaa lohkovaiheeseen.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Kaudella 2007 runkosarjan tuloksena oli 8 voittoa ja kaksi tappiota. Pudotuspeleissä Crocodiles eteni aina finaaleihin asti päättäen kautensa hopeisiin mitaleihin. Kauden 2008 Eurobowlissa Crocodiles selviytyi aina neljänneksi asti jonka myötä se saavutti kotiedun vuoden 2009 puolivälieriin. Runkosarjassa tuloksena oli huonoin sijoitus sitten vuoden 1992 jolloin Crocodiles jäi edellisen kerran pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Vuonna 2009 Crocodilesilla on yli 400 junioria. Joukkue pelasi jälleen myös Euroliigaa. Tappio Porvoolle kuitenkin lopetti eurokauden lyhyeen. Vaahteraliigassa tuloksena oli pronssi. Nuorissa Crocojuniorit olivat omien divisiooniensa kolmen parhaan joukossa joka luokassa. Vuonna 2010 perustettiin Crocodilesiin myös naisjoukkue, joka pelaa ensimmäisen kautensa kaudella 2011 suoraan pääsarjassa.Crocodiles pelaa kotiottelunsa Seinäjoen tekonurmella, josta käytetään myös nimeä Atria Areena. Kenttä sijaitsee Jouppilanvuoren laskettelurinteiden ja Seinäjoen jäähallien läheisyydessä. Crocodiles on kentän ainut vakituinen käyttäjä, mutta myös kaupungin jalkapalloseurat käyttävät kenttää.


title: Seinäjoki Crocodiles

text: Crocodilesilla on junioritoimintaa A-pojista F-poikiin. Seuran junioreiden Suomen mestaruuksia ovat tähän mennessä vuosina 2012 ja 2013 saavutetut mestaruudet. Muut seuran mitalit on ansaittu A- ja B-junioreissa vastavina vuosina.


title: 2017

text: 2017 (MMXVII) oli gregoriaanisen kalenterin normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi sunnuntaista.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusut ("Rhododendron") on suku kanervakasvien ("Ericaceae") heimossa. Suku on lajimäärältään suuri ja laajalle levinnyt. Lajeja tunnetaan 600–1000. Suvun nimi tulee kreikan kielen sanoista "rhodos", ruusu ja "dendron", puu. Alppiruusut eivät ole nimestään huolimatta mitään sukua ruusukasveille.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusut ovat yleensä pensaita, mutta niiden koko vaihtelee jopa 30-metrisistä puista maanmyötäisiin varpuihin. Alppiruusuihin kuuluu sekä ainavihantia että lehtensä varistavia kesävihantia lajeja. Sukuun kuuluvat myös atsaleat sekä mahdollisesti myös pursut ("Ledum"), jotka usein rajataan myös omaksi suvukseen. Useimmilla lajeilla on kiiltävät ja soikeat lehdet sekä terttukukinto, jossa on suuria ja näyttäviä torvimaisia kukkia. Suvussa on kuitenkin myös alppilajeja, joilla on pienet kukat ja lehdet. Joillakin lajeilla lehtien alapinnat ovat suomujen tai hienon karvoituksen peitossa.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusujen tuholaisina esiintyy ainakin seuraavia lajeja: varpulude ("Stephanitis oberti"), alppiruusunlude ("Stephanitis rhododendri"), alppiruusunjauhiainen ("Dialeurodes chittendeni"), uurrekorvakärsäkäs ("Otiorhynchus sulcatus"), tukkimiehentäi ("Hylobius abietis") ja kaskas Graphocephala coccinea, joka levittää Pycnostipanus azalean aiheuttamaa sienitautia.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusuja esiintyy tundralta trooppiseen sademetsään. Merkittävimmät esiintymisalueet ovat Himalajan vuoriston itäosat sekä Indokiinan, Korean, Japanin ja Taiwanin vuoristot. Useita lajeja esiintyy myös Pohjois-Amerikassa ja muutamia Euroopassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat joillakin trooppisilla lajeilla Borneossa ja Uusi-Guineassa. Afrikasta ja Etelä-Amerikasta lajit puuttuvat. Suomessa tavataan lapinalppiruusua aivan pohjoisimmassa Lapissa. Lisäksi koko Suomessa tavattava suopursu luokitellaan nykyään alppiruusuihin kuuluvaksi.


title: Alppiruusut

text: Useimmat lajit pitävät happamasta maaperästä mutta esimerkiksi lapinalppiruusu ("Rhododendron lapponicum") suosii runsaskalkkista kangasmaastoa. Suomen yleisin luonnonvarainen alppiruusulaji suopursu ("Rhododendron tomentosum") kasvaa soilla.


title: Alppiruusut

text: Puutarhassa alppiruusuja hoidetaan havukasvien tavoin. Alppiruusupenkin multa tulee olla hapanta havukasveille soveltuvaa turvetta, eikä suinkaan kalkittua mustamultaa. Käytettyjen kahvinporojen ja piimän kerrotaan auttavan pitämään alppiruusujen maaperää happamana.


title: Alppiruusut

text: Koristekasvikäyttöön on jalostettu yli 25 000 lajiketta. Useimmat lajikkeet on jalostettu kukkien vuoksi, mutta jotkut myös koristeellisten lehtien tai varsien vuoksi. Tärkeimpiä jalostuksessa käytetyistä lajeista on ollut Pohjois-Amerikassa esiintyvä "Rhododendron catawbiense".


title: Alppiruusut

text: Vielä 50 vuotta sitten pidettiin mahdottomana, että alppiruusuja voitaisiin kasvattaa Suomen kaltaisessa kylmänlauhkeassa ilmastossa. Helsingin yliopisto ja Mustilan arboretum ottivat tehtäväkseen 1970-luvulla kehitellä Suomen oloihin sopivia alppiruusulajikkeita. Kestävistä ulkomaisista japaninalppiruusuista ("Rhododendron brachycarpum") alettiin Helsingin Haagassa kehittää kotimaista kantaa. Ensimmäinen suomalainen myyntiin tuotu alppiruusulajike oli pienikokoinen lamoalppiruusu 'Elviira', jolla on tummanpunaiset kukat. Elviira saattaa olla konstikas kasvupaikkansa suhteen, Arboretum Mustilan mukaan se näyttää viihtyvän parhaiten runsaslumisilla talvellakin varjoisilla kasvupaikoilla. Seuraavaksi alun perin mustilanalppiruusuista ("Rhododendron brachycarpum" subsp. "tigerstedtii") saivat alkunsa suomalaiset nykyään suositut marjatanalppiruusu-ryhmään kuuluvat alppiruusut. Ne ovat täysikasvuisena suuria ja tukevarakenteisia. Niistä osa soveltuu vain eteläisimpään Suomeen, mutta eräät lajikkeet, kuten 'Haaga', 'Mikkeli' ja 'Pekka' menestyvät loistavasti jopa Oulun seudulla, 'Mikkeli' soveltuu kokeiltavaksi jopa eteläisimpään Etelä-Lappiin. Myöhemmin markkinoille on tullut myös nukka-alppiruusuja ("Rhododendron smirnowii") ja matalia pienilehtisiä runsaspienikukkaisia karoliinanalppiruusuja, jotka menestyvät hyvin tosin vain eteläisimmässä Suomessa. Karoliinanalppiruusut kasvavat maksimissaan 60 cm korkeiksi tiiviiksi pensaiksi. Tulevaisuudessa jalostajien haasteena on kehitellä keltakukkainen alppiruusu Suomen oloihin.


title: Alppiruusut

text: Sulkeissa olevat rinnakkaisnimet ovat kansainväliseen käyttöön tarkoitettuja. Vuosiluku tarkoittaa jalostus- tai julkaisuvuotta.Lajikkeiden ’Kullervo’ ja ’Pohjolan Tytär’ hangen yläpuolella olevat nuput paleltuvat noin 23 asteen pakkasella, hangen sisällä ne säilyvät (nuput kehittyvät syksyllä). Alppiruusun kannalta kevät on ongelmallista aikaa pohjoisissa oloissa: kasvit kiertävät talvella lehtensä rullalle vähentääkseen haihduttamista. Kevätaurinko harhauttaa pensaat haihduttamaan vettä, mutta koska maa on vielä jäässä, kasvi ei saa korvaavaa vettä ja kuivuu. Myös tuulinen kasvupaikka saattaa aiheuttaa ylimääräistä haihtumista ja aiheuttaa vaurioita. Kuivumisriskiä vähennetään varjostamalla kasvia keväällä, kunnes maa on sula. Voimakas kevätaurinkokin vahingoittaa lehtiä.


title: Alppiruusut

text: Alppiruusut jaettiin vuoteen 2004 asti kahdeksaan alasukuun (luettelo alla), jotka jakautuvat edelleen sektioihin ja alasektioihin. Vuonna 2005 ehdotettiin geneettisten ja kemiallisten tutkimusten jälkeen jaon muuttamista viiteen alasukuun.


title: Co Adriaanse

text: Co Adriaanse (s. 21. kesäkuuta 1947) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.


title: Co Adriaanse

text: Peliurallaan Adriaanse pelasi ammattilaisena vuosina 1964–1970 De Volewijckersissa ja 1970–1976 FC Utrechtissa. Hän lopetti aktiiviuransa vain 29-vuotiaana.


title: Co Adriaanse

text: Vuonna 1979 Adriaanse aloitti valmentajauransa Zilvermeeuwenissa. Neljä vuotta myöhemmin hän siirtyi AZ Alkmaarin kykyjenetsijäksi ja nuorisovalmentajaksi. Tämän jälkeen hän toimi valmentajana PEC Zwollessa ja FC Den Haagissa, mistä hän sai potkut. Hän toimi viiden vuoden ajan Amsterdamin Ajaxin nuorisoakatemian valmentajana ennen siirtymistään Willem II:n peräsimeen. Joukkue sijoittui sarjassa hänen toisella valmentajakaudellaan toiseksi ja pääsi Mestarien liigaan, missä kuitenkin lopulta jäi oman alkulohkonsa viimeiseksi. Adriaanse erosi tehtävästään 20. toukokuuta 2000. Hän siirtyi Ajaxin valmentajaksi, mutta joukkue ei hänen kaudellaan menestynyt kummoisesti, ja hänet vapautettiin tehtävästään 20. marraskuuta 2001.


title: Co Adriaanse

text: Marraskuussa 2002 Adriaanse siirtyi AZ Alkmaarin edustusjoukkueen valmentajaksi. Hänen ensimmäisellä kaudellaan joukkue oli sarjassa kymmenes, mutta kaudella 2003–2004 se sijoittui viidenneksi, mikä oikeutti UEFA-cupin paikkaan. UEFA-cupissa joukkue selvitti tiensä sensaatiomaisesti välieriin saakka, missä se niukasti putosi Sportingille. Samaisella kaudella AZ oli pitkään kotoisessa liigassaan kakkospaikalla ja sijoittui kauden päätyttyä lopulta kolmanneksi. 24. toukokuuta 2004 Adriaanse siirtyi portugalilaisen FC Porton päävalmentajaksi. Hänet erotettiin 9. elokuuta 2006 ja joulukuussa hänet palkattiin ukrainalaisseura FC Metalurh Donetskin päävalmentajaksi.


title: Co Adriaanse

text: Adriaanse jätti Metalurh Donetskin toukokuussa 2007, neljä kierrosta ennen Ukrainan liigan loppua. Elokuussa 2007 Adriaanse teki yksivuotisen sopimuksen qatarilaisen Al-Sadd Sports Clubin kanssa, mutta erosi tehtävistään jo tammikuussa 2008. Maaliskuussa 2008 Adriaanse teki sopimuksen itävaltalaisseura FC Red Bull Salzburgin kanssa. Hän siirtyi joukkueen peräsimeen kesäkuussa 2008, kun Giovanni Trapattoni jätti tehtävänsä.


title: Co Adriaanse

text: Adriaansen johdolla Red Bull voitti kaudella 2008–2009 Itävallan mestaruuden. Menestyksestä huolimatta hänen sopimustaan ei kauden 2008–2009 jälkeen jatkettu.


title: Co Adriaanse

text:
Tammikuussa 2010 Adriaanse aloitti Qatarin olympiamaajoukkueen päävalmentajana. Pesti päättyi maaliskuussa 2011 Qatarin jalkapalloliiton purettua Adriaanseen sopimuksen. Kesäkuussa 2011 hän palasi valmentajaksi kotimaahansa FC Twenten peräsimeen. Adriaanse johdatti Twenten Eurooppa-liigan lohkovaiheessa K-lohkon voittoon ja syyskauden jälkeen joukkue oli Eredivisiessä kolmantena. Hyvistä tuloksista huolimatta Adriaanse sai potkut tehtävistään tammikuun alussa 2012. Kaudella 2014/15 Adriaanse toimi Rob Alflenin teknisenä neuvonantajana FC Utrechtissa.
Adriaanse on tullut tunnetuksi varsin omintakeisista valmennusmetodeistaan. Willem II:n valmentajana ollessaan hän muun muassa juoksutti joukkuettaan pitkiä matkoja ajaen itse autolla perässä tai edellä. AZ Alkmaarissa hänen kerrotaan laittaneen joukkueen etsimään pääsiäismunia, joita ei edes ollut piilotettu. Vaikka metodit voivat kuulostaa oudoilta, on Adriaanse myös saanut aikaan menestystä pienilläkin resursseilla. Hyökkäävän jalkapallon riemujuhlana pidettiin piskuisen Willemin luotsaamista aina Mestarien liigaan saakka 1990-luvun lopussa.


title: Janne Lehtinen (muusikko)

text: Janne Lehtinen (s. 9. lokakuuta 1974) on suomalainen muusikko ja laulaja. Hänet tunnetaan mm. Mummypowder-orkesterin säveltäjä-kitaristi-laulajana, Treeball-yhtyeen rumpalina ja Astrid Swanin taustayhtyeen basistina.


title: Janne Lehtinen (muusikko)

text: Janne Lehtinen on vieraillut kosketinsoittajana Apulanta-yhtyeen levyllä "Plastik" ja laulajana Hypnomen-yhtyeen levyllä "Crystal Skies" sekä soittanut koskettimia The Duplo! -yhtyeessä.


title: Matti Rintakoski

text: Matti Erik Rintakoski (18. syyskuuta 1924 Tampere – 28. kesäkuuta 1995) oli suomalainen jääkiekkoilija.


title: Matti Rintakoski

text: Rintakoski aloitti pelaajauransa SM-sarjassa Tampereen Ilveksessä, jossa pelasi hyökkääjää. Viiden Ilveksen kautensa jälkeen Rintakoski siirtyi paikalliskilpailija TBK:hon, jossa pelasi kaudet 1946–55. TBK vaihtoi nimensä Tapparaksi, jossa Rintakoski pelasi uransa loppuun. TBK:ssa Rintakoski siirtyi pelaamaan puolustajan paikalle ja hänestä tulikin yksi varhaisimpia suomalaisia suurpuolustajia. Rintakoski voitti SM-sarjasta 13 mitalia, joista viisi oli kultaisia ja ennätykselliset seitsemän pronssisia. Rintakosken sanotaan myös olleen ensimmäinen tai ainakin ensimmäisiä suomalaispelaajia, jotka oppivat käyttämään ns. lyöntilaukausta eli lämäriä.


title: Matti Rintakoski

text: Suomea Rintakoski edusti neljä kertaa MM-tasolla ja 1952 Oslon talviolympialaisissa. Maaotteluita Rintakoskelle kertyi 74.


title: Olkipaalirakentaminen

text: Olkipaalirakentamisella tarkoitetaan suorakaiteen muotoisten olkipaalien käyttöä rakennusten ulkoseinien rakennusaineena. Olkipaalirakentaminen on ollut perinteinen rakennustapa useissa maissa. Moderneja 1980-2000-luvuilla olkipaalitekniikalla toteutettuja asuintaloja on muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Saksassa, Itävallassa, Sveitsissä, Irlannissa, Alankomaissa, USA:ssa, Kanadassa, Australiassa, Uruguayssa ja Venäjällä.


title: Olkipaalirakentaminen

text: Olkipaaleja käytetään yleensä yhdessä puurungon kanssa, jolloin puurunko toimii kantavana rakenteena ja olkipaalit eristeenä. Vaihtoehtoisesti olkipaaliseinä voi olla itsekantava. Itsekantavia olkipaalirakennuksia on toteutettu muun muassa Sveitsin vuoristoalueelle Disentikseen.


title: Olkipaalirakentaminen

text:
Lämmöneristyskyvyltään olkipaalirakenne sopii myös kylmiin olosuhteisiin. Olkipaalin U-kerroin, jolla mitaan lämmöneristävyyttä, on vain 0,13. Esimerkiksi passiivitalon määritelmänä on, että U-kerroin on vähemmän kuin 0,15 ja matalaenergiatalolla >0,18.
Olkipaaliseinä voidaan pinnoittaa savirappauksella tai kalkki-hiekka-rappauksella. Puurunkoinen olkipaalirakennus voidaan myös vuorata puuverhouksella normaaliin tapaan.


title: Olkipaalirakentaminen

text: Pelkästään oljesta koostuvaa olkipaalia ei pidä sekoittaa "olki-savi-rakentamiseen", jossa olkea sisältävästä savimassasta muotoillaan yleensä muotin avulla kevytsaviharkko.


title: Armand van Helden

text: Armand van Helden (s. 16. helmikuuta 1970) on yhdysvaltalainen, Bostonista kotoisin oleva DJ ja musiikkituottaja. Hän on yksi house-musiikin pioneeritekijöistä. Van Helden on myös tullut kuuluisaksi remixauksistaan, joita hän on tehnyt tunnetuille artisteille, kuten Britney Spearsille ja Janet Jacksonille. Van Helden oli myös mukana grime-artisti Dizzee Rascalin "Bonkers" -hittisinglellä. Hän kuuluu myös kanadalaisen DJ:n, A-Trakin, kanssa Duck Sauce -nimiseen DJ duoon.


title: Armand van Helden

text: Van Helden nousi klubiyleisön tietoisuuteen vuonna 1996 Tori Amoksen "Professional Widow" -kappaleesta tehdyllä remixillä. Miehen lopullinen läpimurto oli vuonna 1998 julkaistu "2 Future 4 U" -albumi, jolta löytyy listahitti "You Don't Know Me".


title: Armand van Helden

text: Van Heldenin muita tunnettuja kappaleita ovat "Full Moon" (mukana Common, "Killing Puritans", 2000), "Koochy" ("Killing Puritans", 2000), "Why Can't You Free Some Time" ("Gandhi Khan", 2001), "Here My Name" ("New York: A Mix Odyssey", 2004), "Into Your Eyes" ("Nympho", 2005) ja "I Want Your Soul" ("Ghettoblaster", 2007).


title: Armand van Helden

text: Van Heldenille on tyypillistä runsas, 80-luvulta peräisin olevien samplejen käyttö kappaleissaan. Monissa kappaleissa korostuvat myös seksistiset sanoitukset.


title: Armand van Helden

text: Van Helden paikoitellen välttelee suurta kaupallista menestystä julkaisemalla aika ajoin epäkaupallisempia underground -tanssimusiikkilevyjä. Mies on myös tehnyt uransa alkupuolella hip-housea eli rap-painotteista housea sisältävän "Enter The Meatmarket" -albumin.


title: Armand van Helden

text: Van Heldenin uudempaa tuotantoa edustava "Nympho" (2005) on harppaus kaupallisemman housen suuntaan, ja "Ghettoblaster" (2007) on puolestaan kumarrus 80-luvun houselle.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text: Pohjois-Suomen yliopisto on vuonna 2006 valmistuneeseen opetusministeriön virkamiesten laatimaan Suomen yliopisto- ja korkeakoululaitosten kehittämissuunnitelmaan sisältyvä esitys uudesta yliopistosta, joka muodostettaisiin yhdistämällä Oulun ja Lapin yliopistot ja Kajaanin yliopistokeskus yhdeksi yliopistoyksiköksi.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text: Suunnitelman taustalla on opetusministeriön pyrkimys karsia liian pieniin yksiköihin jakautunutta Suomen yliopisto- ja korkeakoulujärjestelmää. Pohjois-Suomen yliopistojen yhdistämisen yhtenä ongelmana ovat kuitenkin yliopistojen väliset suuret etäisyydet, joiden vaikutuksesta yhdistämisellä ei saataisi aikaan merkittäviä kustannussäästöjä.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text: Yliopistojen edustajat ovat julkisuudessa voimakkaasti vastustaneet ajatusta yliopistojen yhdistämisestä. Yhtenä keskeisenä perusteena on ollut yliopistojen omaleimainen identiteetti. Oulun yliopistolla ja Lapin yliopistolla ei ole koulutusalojen suhteen päällekkäisyyttä muualla kuin opettajankoulutuksessa. Opetusministeriön suunnitelmien toteuttamisen kannalta tämä on kuitenkin asiaa eteenpäin vievä seikka. Päällekkäisyyden puuttuessa yhdistäminen olisi helposti suoritettavissa. Yhdistymisen seurauksena saataisiin myös aikaan entistä kokonaisempi yliopistoyksikkö.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text:
Pohjois-Suomen tasapainoisen alueellisen kehittymisen kannalta yhdistymisellä voisi olla myönteisiä vaikutuksia. Tällä hetkellä Lapin yliopistossa ovat edustettuina lähinnä sosiaaliala ja lakitiede. Ouluun on
keskitetty ongelmia ennalta ehkäisevät vahvasti teollistavat ja työpaikkoja luovat alat, kuten tekniikka ja luonnontieteet.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text: Yliopistojen yhdistäminen tarjoaisi molempien yliopistojen opiskelijoille mahdollisuuden opiskella kaikkia yliopistoissa opetettavia aineita. Hankkeen kannattajat uskovat, että pitkällä tähtäimellä tämän voitaisiin olettaa johtavan alueellisen kehityksen tasapainottumiseen.


title: Pohjois-Suomen yliopisto

text: Opetusministeriön suunnitelma Pohjois-Suomen yliopistosta on kuitenkin toistaiseksi siirretty hyllylle.


title: Kuittijärvet

text: Kuittijärvet () on kolmen järven, Ylä-, Keski- ja Ala-Kuittijärven muodostama järviketju Vienan Kemijoen vesistössä Kostamuksen kaupunkipiirin ja Kalevalan kansallisessa piirin alueella Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kuittijärvet

text: Ylä-Kuittijärven pinta on pari metriä muita ylempänä (103 m mpy), sen suurin syvyys on 44 metriä. Se laskee pienen Alajärven kautta Keski-Kuittijärveen. Keski- ja Ala-Kuittijärvi ovat lähes samassa tasossa (100–101 m) ja niitä yhdistää salmi. Niiden vedentasoa säätelee vuonna 1956 rakennettu pato. Järvien kokonaisala on nykyään noin 600 neliökilometriä. Ennen vesistörakentamista ja säännöstelyä järvien pinta-ala oli nykyistä suurempi; esimerkiksi Keski-Kuittijärven pinta-alaksi mainittiin 493 km, kun se nykyään on 257 km.


title: Kuittijärvet

text: Kaikki kolme järveä ovat hyvin kalaisia ja niitä käytetään veneliikenteen reitteinä. Historiallisesti Vienan Karjalan tärkeimmät kauppa- ja kulkureitit veivät Kuittijärvien kautta. Suurin taajama järvialueella on Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla sijaitseva Uhtuan (eli Kalevalan) kaupunkimainen taajama.


title: Ylä-Kuittijärvi

text: Ylä-Kuittijärvi () on läntisin kolmesta Kuittijärvestä Karjalan tasavallassa, Vienan Kemijoen latvoilla.


title: Ylä-Kuittijärvi

text: Ylä-Kuittijärvi jakautuu kolmeen osaan, jotka työntyvät järven keskustasta luoteeseen, koilliseen ja lounaaseen. Näistä varsinkin luoteisosa on pitkä ja lahtimainen. Ylä-Kuittijärven pinta-ala on 198 km² ja sen pinta on 103 metriä merenpinnan yläpuolella. Suurin pituus on 42 kilometriä ja leveys vaihtelee 2 ja 19 kilometrin välillä. Ylä-Kuittijärven rantakylistä merkittävimmät ovat Vuokkiniemi, Vuonninen ja Jyvälahti.


title: Ylä-Kuittijärvi

text: Järven lounaisosaan laskevista joista merkittävimmät ovat etelästä tuleva Livojoki ja lännestä tuleva joki, joka tuo vettä Lapukka-, Veneh-, Kivi- ja Tsenajärvistä. Järven luoteisosaan laskee pohjoisesta Kuusamosta alkunsa saava Pistojoen reitti ja lännestä Vuonnisen- eli Kuorsmanjoki.


title: Ylä-Kuittijärvi

text: Ylä-Kuittijärven vedet laskevat järven koillispäästä ensin pieneen Alajärveen, jonne myös Kostamus-, Koiva- ja Kenttijärvistä tuleva Kenttijoen reitti laskee. Alajärvestä vedet laskevat Keski-Kuittijärven lounaisosaan.


title: Keski-Kuittijärvi

text: Keski-Kuittijärvi () on keskimmäinen kolmesta järviketjun muodostavasta Kuittijärvestä Karjalan tasavallassa Vienan Kemijoen vesistön yläosassa.


title: Keski-Kuittijärvi

text: Keski-Kuittijärvi on kolmesta Kuittijärvestä suurin, sen pinta-ala on noin 257 km². Järven pinta on 101 metriä merenpinnan yläpuolella. Suurin pituus idästä länteen on 41 kilometriä ja leveys pohjoisesta etelään 22 kilometriä. Järvi on 34 metriä syvä. Keski-Kuittijärvessä on saaria enemmän kuin muissa Kuittijärvissä. Suurimmat ovat Uhutsaari ja Suurisaari. Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla sijaitsee Uhtuan eli Kalevalan kaupunkityyppinen taajama. Muista järven rannoilla olevia kyliä ovat Kuusiniemi ja Luusalmi.


title: Keski-Kuittijärvi

text: Keski-Kuittijärveen laskevista joista merkittävimmät ovat lännestä tuleva Yöjoki ja pohjoisesta tuleva Uhutjoki. Keski-Kuittijärvi on kaakkoisosastaan salmiyhteydessä Ala-Kuittijärveen.


title: Ala-Kuittijärvi

text: Ala-Kuittijärvi () on itäisin kolmesta Kuittijärvestä Karjalan tasavallassa Vienan Kemijoen vesistön yläosassa. Vienan Karjalassa sijaitseva järvi kuuluu hallinnollisesti Kalevalan kansalliseen piiriin.


title: Ala-Kuittijärvi

text: Ala-Kuittijärven pinta-ala on 141 km² ja sen pinta on 100 metriä merenpinnan yläpuolella. Ala-Kuittijärven suurin pituus on 30 kilometriä ja leveys 7,5 kilometriä.


title: Ala-Kuittijärvi

text: Ala-Kuittijärvi on pohjoispäästään salmiyhteydessä Keski-Kuittijärveen. Ala-Kuittijärven vedet laskevat sen eteläpäästä alkavaa Kemijokea pitkin Jyskyjärveen. Veden pintaa säätelee vuonna 1956 joen niskaan rakennettu pato.


title: Rockin’ in the Free World

text:
Rockin’ in the Free World on kanadalaisen rock-muusikon Neil Youngin tunnetuimpia kappaleita. Se oli Youngin suurin hitti 1980-luvulla jatkaen hänen edellisinä vuosikymmeninä syntynyttä kaupallista mainettaan. Kappale julkaistiin vuonna 1989 albumilla "Freedom" sekä akustisena konserttitaltiointina että sähköisenä studioversiona.
Kappaleen sanoituksessa viitataan Yhdysvaltain syrjäytyneen väestönosan olosuhteisiin. Monet kuuntelijat tulkitsivat Neil Youngin palanneen vasemmistolaiseen kantaaottavuuteen hänen esitettyään reaganilaisia näkemyksiä pitkin 1980-lukua.


title: Rockin’ in the Free World

text: Hector teki kappaleeseen suomenkielisen tekstin nimellä ”Vapaa maailma kun bailaa”, mutta ei saanut levytysoikeutta ja on esittänyt kappaletta vain keikoillaan.


title: Rockin’ in the Free World

text: Kappaleen editoitu versio soitettiin Michael Mooren elokuvan "Fahrenheit 9/11" lopputeksteissä.


title: Bill Owens

text:
William F. "Bill" Owens (s. 22. lokakuuta 1950 Fort Worth, Texas, Yhdysvallat) on Yhdysvaltain republikaanisen puolueen poliitikko ja Coloradon osavaltion 40. kuvernööri.
Hän palveli virassa kaksi kautta vuodesta 1999 vuoteen 2007. Owens on erikoistunut etenkin Venäjän politiikkaan ja hän on ammatiltaan opettaja. Owens on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Joseph Marcell

text: Joseph Marcell (s. 18. elokuuta 1948 St. Lucia, Karibia) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa rooleistaan Bel-Airin prinssin Geoffrey Barbara Butlerina ja Kauniiden ja rohkeiden Hudsonina. Hänellä on myös poika (s. 1979) ja tytär (s. 1989).


title: Anna Le Moine

text: Anna Le Moine (o.s. Bergström, aiemmin Svärd, s. 30. lokakuuta 1973) on ruotsalainen curlingpelaaja. Hän toimii ykkösheittäjänä Anette Norbergin kipparoimassa joukkueessa, jossa hän on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2005 ja 2006, Euroopan-mestaruuden 2004 sekä EM-hopeaa 1999 ja MM-hopeaa 2002. Lisäksi hän voitti olympiakultaa Torinon olympialaisissa 2006 ja Vancouverin olympialaisissa 2010.


title: Pausanias (Sparta)

text: Pausanias () oli Spartan kuningas vuodesta 409 eaa. Vuonna 395 eaa. hänen piti Lysandroksen kanssa hyökätä Boiotiaan, mutta hän vitkasteli matkallaan Peloponnesokselta. Lysandroksen johtama armeija kärsi tappion Haliartoksen taistelussa ja Lysandros itse sai surmansa. Kun Pausanias viimein pääsi perille näki hän tilanteen toivottomaksi ja solmi vihollistensa kanssa rauhan. Rauhansopimuksen mukaan spartalaisten piti poistua Boiotiasta, mutta he saivat haudata kaatuneet sotilaansa. Spartaan palattuaan Pausaniasta syytettiin petturuudesta ja hänet tuomittiin kuolemaan. Hän pääsi kuitenkin pakenemaan ja eli lopun elämänsä maanpaossa Tegeassa. Pausaniaan poika Agesipolis I seurasi isäänsä Spartan kuninkaana.


title: Eduard Streltsov

text: Eduard Anatoljevitš Streltsov (, 21. heinäkuuta 1937 – 20. heinäkuuta 1990) oli neuvostoliittolainen jalkapalloilija.