title: Sargassomeri

text: Sargassomeren ympärillä on usein sumua ja sateita, koska levää on paljon ja suurella alueella se haihduttaa itsestään vettä, joka muodostuu sumuksi ja nousee taivaalle muodostaen sadepilviä. Lisäksi Golfvirta aiheuttaa Sargassomereen pyörrettä, jolloin levä tiivistyy ja pysyy jatkuvassa liikkeessä.


title: Sargassomeri

text: Sargassomeren keskelle kasaantuu biohajoamatonta muovijätettä merivirtojen aiheuttaman pyörteisyyden vuoksi, muistuttaen Tyynenmeren jätepyörrettä. Sargassomeressä on arvion mukaan yli muovia. Vuonna 2011 tutkijat ovat kuitenkin löytäneet muovia syövän bakteerin.


title: Länsituulten virta

text: Länsituulten virta on Antarktista ympäröivissä merissä lännestä itään kiertävä kylmä merivirta, joka kiertää päättymättömänä kehänä Antarktiksen ympäri. Länsituulten virrasta haarautuvat pohjoiseen Perunvirta, Benguelanvirta ja Länsi-Australian virta. Länsituulten virta eristää Etelämantereen globaalista lämmönkierrosta pitäen yllä sen hyistä ilmastoa. Nimensä Länsituulten virta on saanut alueella vallitsevista hyvin voimakkaista länsituulista, joiden nopeus saattaa olla 20–30 m/s.


title: Länsituulten virta

text: Länsituulten virta on Eteläisen jäämeren dominoiva merivirta. Merenkävijät ovat tunteneet sen jo kauan. Virta yhdistää Atlantin, Intian valtameren sekä Tyynenmeren altaat ja toimii siten pääasiallisena vesimassan vaihtajana näiden merien välillä.


title: Länsituulten virta

text: Niinkutsuttu "klipperireitti" kulkee Länsituulten virtaa pitkin Hyväntoivonniemeltä Australiaan ja edelleen Kap Hornille asti. Reitti oli purjealusten aikakaudella pääasiallinen rahtireitti maailman ympäri. Se on yhä edelleen tänäkin päivänä nopein reitti purjehtien maailman ympäri, ja kilpapurjehtijat käyttävät tätä reittiä.


title: Länsituulten virta

text: Länsituulten virta on maailman voimakkain merivirta, ja se kuljettaa noin kymmenen kertaa enemmän vettä kuin Golfvirta. Voimakkaimmillaan virtaus on Etelä-Amerikan ja Antarktiksen välisessä Drakensalmessa.


title: Nymphaeales

text: Nymphaeales on vesikasveja sisältävä koppisiemenislahko, johon kuuluvat kasvit ovat pohjaan juurtuneita ja kelluvavartisia (heimo Cabombaceae eli viuhkalehtikasvit) tai varrettomia ja lehtiruusukkeellisia (heimo Nymphaeaceae eli lummekasvit). Niillä on eräitä yksisirkkaisille ominaisia piirteitä, kuten pääjuuren korvautuminen versojuurilla ja nuoren varren hajallaan sijaitsevat suljetut johtojänteet, joista puuttuu jälsisolukko ja sen myötä sekundaarinen paksuuskasvu. Lehdet ovat kilpimäisiä, kourasuonisia ja joskus jakaantuneet liuskoiksi. Lehtilaita on ehyt tai hampainen ja kanta leveä. Kukat ovat yksittäisiä ja usein näyttäviä. Niissä on kiehkuroissa sijaitsevat kehälehdet ja heteet, ja emilehdissä on laitaistukat.


title: Nymphaeales

text: Lahkoon kuuluu kolme heimoa:


title: Joonianmeri

text: Joonianmeri (, , ) on Sisilian ja Italian eteläosan sekä Kreikan välissä sijaitseva Välimeren osa. Pohjoisessa se liittyy Otrantonsalmen kautta Adrianmereen. Kapea Messinansalmi mannermaan ja Sisilian välillä puolestaan yhdistää Joonianmeren Tyrrhenanmereen. Joonianmeressä sijaitsevat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret.


title: Joonianmeri

text: Joonianmeren nimi ei välttämättä liity mitenkään joonialaisiin, mutta on mahdollista, että se on saanut nimensä aikana, jolloin joonialaiset vielä asuivat Akhaiassa mereen kytkeytyvän Korintinlahden rannalla. Myöhemmin nimen selitettiin tulleen kreikkalaisen mytologian Iosta. Tämä oli Zeuksen rakastajatar, jonka ylijumala muutti lehmäksi kätkeäkseen tämän puolisoltaan Heralta. Heran lähettämän paarman ahdistamana Io joutui vaeltamaan pitkin meren rantoja. Antiikin kirjallisuudessa merialueesta käytetään usein muotoa Joonianlahti ("Ionios kolpos").


title: Joonianmeri

text: Joonianmeren pinta-ala on noin 616 000 km². Meren suurin leveys on noin 676 kilometriä, ja etäisyys Sisilian Cataniasta Zákynthokselle on noin 496 kilometriä ja Salentosta Korfulle noin 129 kilometriä. Merialueen keskisyvyys on noin 4 000 metriä. Koko Välimeren syvin kohta Kalypson syvänne, jonka syvyys on 5 267 metriä, sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan lounaispuolella. Alue on maanjäristysherkkää.


title: Joonianmeri

text: Sisiliassa Joonianmeren länsilaidalla sijaitsee Catanianlahti, Sisilian ja Apenniinien niemimaan välissä Messinansalmi, sekä niemimaan eteläpäässä Squillacenlahti ja Tarantonlahti. Merialueen itälaidalla Manner-Kreikan rannikolla sijaitsee Amvrakikóslahti eli Ambrakianlahti. Etelämpänä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla sijaitsevat Patraksenlahti, joka yhdistää Joonianmeren Korintinlahteen, sekä Kyparissíanlahti. Peloponnesoksen etelärannikolla sijaitsevat Messenianlahti ja Lakonianlahti.


title: Joonianmeri

text: Joonianmeren suurimmat saaret ovat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret, jotka ovat saaneet merestä nimensä. Ne sijaitsevat merialueen itälaidalla Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Saariryhmän pääsaaret ovat (pohjoisesta etelään) Korfu, Paxós, Lefkas, Kefaloniá, Ithaka ja Zákynthos sekä Kythera, joka sijaitsee kaueampana Manner-Kreikan eteläpuolella Joonianmeren ja Egeanmeren rajalla. Saarten yhteispinta-ala on 2 307 km². Monet saarista ovat suosittuja matkailukohteita.


title: Joonianmeri

text: Merellä on lauttayhteydet Kreikan Patraksesta ja Igoumenítsasta Italian Brindisiin ja Anconaan. Jooniansaarten pääelinkeinot ovat matkailun lisäksi oliivien, viinin ja hedelmien viljely sekä kalastus.


title: Weddellinmeri

text: Weddellinmeri on Atlantin valtameren lahti Grahaminmaan itäpuolella Etelämantereen länsirannikolla. Sen pinta-ala on noin 2,8 miljoonaa neliökilometriä. Weddellinmeren pohjukka on lauttajäätä (Ronnen ja Filchnerin lauttajäät); jäähyllyt voivat olla kooltaan jopa 2 500 neliökilometriä.


title: Weddellinmeri

text: Weddellinmeri on nimetty englantilaisen tutkimusmatkailija James Weddellin mukaan. Ennen vuotta 1900 meri tunnettiin Yrjö IV:n merenä.


title: Kvintiljoona

text: Kvintiljoona on miljoonan viides potenssi eli formula_1. Sana koostuu osista kvint- ja -iljoona, joista ensimmäinen tarkoittaa viittä ja jälkimmäinen viittaa miljoonaan. SI-järjestelmässä ei ole kvintiljoonaa vastaavaa kerrannaisyksikköä.


title: Kvintiljoona

text: Amerikanenglannin sana "quintillion" tarkoittaa lukua 10.


title: Austrobaileyales

text: Austrobaileyales on kaksisirkkaislahko, johon kuuluu puuvartisia kasveja. Ne ovat suhteellisen alkukantaisia ja sijoittuvat sukupuussa lahkojen Amborellales ja Nymphaeales läheisyyteen. Lahkoon kuuluu noin sata lajia. Ne jakautuvat kolmeen heimoon ja nämä edelleen viiteen sukuun.


title: Tuvan lippu

text: Tuvan lippu on Venäjälle kuuluvan Tuvan tasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön 18. syyskuuta 1992. Lipun on suunnitellut Oyun-ool Sat. Tuvan lippu koostuu kahdesta vaaleansinisestä vaakatasossa olevasta puolisuunnikkaasta ja vaaleansinisestä viivasta, jota ympäröivät valkoiset viivat. Lipun vasemmassa päässä on keltainen kolmio.


title: Tuvan lippu

text: Tuvan lipun väreillä on omat merkityksensä, jotka ovat tärkeitä Tuvan asukkaille ja heidän kulttuurilleen. Valkoiset viivat kuvaavat hopeaa ja hyvyyttä. Keltainen väri kuvaa kultaa ja buddhalaisuutta. Vaaleansiniset kentät kuvaavat moraalia ja paimentolaisia sekä Tuvan taivasta. Sininen viiva puolestaan kuvaa kahden joen Bii-Khemin ja Kaa-Khemin yhtymistä Ulug-Khemiksi ("Jenisei") maan pääkaupungin Kyzylin luona.


title: Tuvan lippu

text: Tuvalla on ollut kaikkiaan seitsemän erilaista lippua, joita on käytetty Tuvan historian eri vaiheissa vuosina 1921–1991.


title: Tuvan lippu

text: "Itsenäisyyden ajan liput:"


title: Tuvan lippu

text: "Neuvostoliiton ajan liput:"


title: Lauri Aho

text: Lauri Emil Aho (vuoteen 1906 Finér; 18. heinäkuuta 1901 Pyhäjärvi Ul – 31. joulukuuta 1985 Helsinki) oli ylipormestari ja Helsingin kaupunginjohtaja. Puoluetaustaltaan hän oli kokoomuslainen. Lauri Aho toimi Helsingin kaupunginjohtajana vuosina 1956–1968 kahdentoista vuoden ajan. Tätä ennen hän toimi sanomalehti "Uuden Suomen" päätoimittajana.


title: Lauri Aho

text: Lauri Ahon vanhin poika oli toimitusjohtaja Matti L. Aho.


title: Chloranthaceae

text: Chloranthaceae on koppisiemenisiin kuuluva, aromaattisia puuvartiskasveja käsittävä kaksisirkkaisten heimo, joka muodostaa yksistään lahkon Chloranthales. Siinä on neljä sukua ja 75 lajia, jotka kasvavat tropiikissa ja subtropiikissa, eivät kuitenkaan Afrikassa. Madagaskarilla heimoa edustaa suku "Ascarina".


title: Chloranthaceae

text: Heimon kasvit ovat ainavihantia puuvartiskasveja, joilla on nivelikkäät varret, vastakkainen lehtiasento, sahalaitaiset lehdet, pienet korvakkeet, jotka sijaitsevat tavallisesti tupen reunoilla, ja usein vahvasti turvonneet nivelet. Kukat ovat hyvin pieniä, yksineuvoisia, vastakohtaisia ja sijaitsevat tähkämäisissä ja usein haaraisissa kukinnoissa. Kukkalehdet sijaitsevat kiehkuroissa. Kehälehdet puuttuvat, eri kukissa heteitä ja emejä on yksi, samoin kärki-istukassa riippuvia ja suoria siemenaiheita. Hedelmä on mehevä, marjamainen tai luumarjamainen. Puuaines on pehmeä. Kromosomiluku n = 8, 14, 15.


title: Chloranthaceae

text: Heimon neljästä suvusta "Hedyosmum" on suurin käsittäen 45 heimon 75 lajista. Heimo edustaa varhaista koppisiemenisten sopeutumislevittäytymistä, sillä sen fossiilit ovat yleisiä, monimuotoisia ja maailmanlaajuisia varhaisten koppisiemenisfossiilien joukossa. Varhaisliitukaudelta noin 125 miljoonan vuoden takaa tunnetaan fossiilista siitepölyä, jolle on annettu nimeksi "Asteropollis" ja joka on tunnistettu kuuluvaksi "Hedyosmum"-sukuun. Monia muitakin löytöjä on, mm. hetiöitä, joissa siitepöly on paikallaan ponnessa. Suvuissa "Chloranthus" ja "Sarcandra" kukat ovat sekundaarisesti eli toissijaisesti kaksineuvoisia: heimossa on yksineuvoisista kukista kehittynyt kaksineuvoisia.


title: Chloranthaceae

text: Suvussa "Hedyosmum" kehälehdissä on ainutlaatuiset ikkunamaiset aukot. Sen hedekukissa on heteitä satamäärin, ja sikiäin on kehänpäällinen. "Hedyosmum" edustanee heimon evoluutiopuun varhaisinta kladia, ja sitä seuraavat järjestyksessä "Ascarina", "Chloranthus" ja "Sarcandra".


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Muumipeikko ja pyrstötähti (jap. 楽しいムーミン一家 ムーミン谷の彗星 "Tanoshii Mūmin Ikka: Mūmin Tani no Suisei", ) on vuonna 1992 japanilais-suomalais-hollantilaisena yhteistyönä valmistunut animaatioelokuva, joka pohjautuu Tove Janssonin vuonna 1946 julkaistuun kirjaan "Muumipeikko ja pyrstötähti". Elokuva on ensimmäinen täyspitkä Muumi-elokuva. Se valmistui "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan jälkeen, vaikka sen tapahtumat sijoittuvat kronologisesti ennen sarjan tapahtumia. Ääninäyttelijät ovat pitkälti samoja kuin animaatiosarjan alkuperäisessä suomenkielisessä dubbauksessa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Tove Janssonin ensimmäinen Muumi-kirja "Muumit ja suuri tuhotulva" (1945) sai jatkoa vuonna 1946, kun "Muumipeikko ja pyrstötähti", johon elokuva perustuu, julkaistiin. Teoksen alkuperäinen nimi oli "Kometjakten", ja se julkaistiin suomeksi vuonna 1955. Jansson teki kirjaan kuitenkin myöhemmin muutoksia, ja vuonna 1968 julkaistiin muunneltu versio "Kometen kommer". Eroja versioiden välillä oli muun muassa silkkiapinan vaihtuminen kissaan. Kissa esiintyy myös elokuvassa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Japanilais-suomalais-hollantilaisena yhteistyönä tehtiin animaatiosarjaa "Muumilaakson tarinoita" 1990-luvun alussa. "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuva tehtiin sarjan jälkeen, mutta sen tapahtumat sijoittuvat kronologisesti ennen sarjan tapahtumia. Elokuva on ensimmäinen kokoillan Muumi-elokuva.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: "Muumipeikko ja pyrstötähti" -elokuvan ohjasi myös animaatiosarjan ohjannut japanilainen Hiroshi Saito, ja suomennoksen ohjaajana toimi Tiina Harpf. Suomennoksesta ja sovituksesta vastasi Jertta Ratia-Kähönen. Elokuvan ideoivat Tove Janssonin kirjan pohjalta hänen veljensä Lars Jansson sekä Dennis Livson. Tuottajana toimi Dennis Livson, joka tuotti myös "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjan, ja suomennoksen tuottajana oli Päivi Moore. Keskeisimmät tekijät olivat kaikki samoja kuin televisiosarjassa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Muumiperhe on asettunut asumaan Muumilaaksoon, ja Muumipappa rakentaa joen yli siltaa. Muumipeikko lähtee Nipsun ja Pikku Myyn kanssa rannalle, jossa Nipsu löytää luolan ja Muumipeikko merenpohjasta helmen. Filosofiksi esittäytyvä Piisamirotta saapuu sateisena iltana Muumitaloon ja kertoo menettäneensä kotinsa Muumipapan rakentaman sillan takia. Hän kertoo kummallisista aavistuksistaan. Seuraavana aamuna sade on lakannut, mutta kaikki on mustana avaruudesta laskeutuneen noen takia. Piisamirotta ennustaa katastrofin kohtaavan koko maapalloa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Muumipeikko, Pikku Myy ja Nipsu kuulevat Yksinäisillä vuorilla sijaitsevasta tähtitornista ja lähtevät sinne ottamaan tulevasta katastrofista selvää. Matkalla vuorille he tutustuvat Nuuskamuikkuseen, joka kertoo heille pyrstötähdestä. Nuuskamuikkunen lähtee heidän mukaansa tähtitornille.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Matkalla tähtitornille Nipsu pelastuu jättiläisliskon kynsistä rotkosta, joka on täynnä granaatteja. Jatkessaan matkaa seurue löytää vuorenrinteestä kultaisen nilkkarenkaan. Nuuskamuikkunen kertoo Muumipeikolle Niiskuneidistä ja Niiskusta, jotka ovat Muumipeikon näköisiä, ja myös matkalla tähtitorniin. Nilkkarengas kuuluu hänen mukaansa Niiskuneidille.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Tähtitornilla nelikko saa kuulla tähtitieteilijöiltä, että pyrstötähti putoaa Muumilaaksoon kahden päivän päästä. He kuulevat myös Niiskuneidin käyneen tähtitornissa. Kaveruksille tulee kiire palata takaisin kotiin.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Paluumatkalla seurue pelastaa Niiskuneidin angosturalta, valtavalta lihansyöjäkasvilta. Niiskuneiti ja Niisku liittyvät heidän matkaansa. Seurue saapuu meren rantaan, mutta meri on kadonnut. Niinpä he kävelevät korkeilla puujaloilla entisessä merenpohjassa. Nipsu löytää vanhan laivanhylyn luota kultaisen tikarin. Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen joutuvat vaaraan hylyn sisällä, kun siellä oleva mustekala hyökkää heidän kimppuunsa. He pelastuvat Niiskuneidin löytämän peilin avulla.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Lähestyessään kotia he näkevät Muumilaakson väen pakenevan pyrstötähteä. Pyörremyrsky lähenee, ja kaverukset kohtaavat postimerkkeilijä-Hemulin, joka on huolissaan vain postimerkkiensä kohtalosta. Jouduttuaan pyörremyrskyyn he matkaavat Muumitalolle tuulessa lentävällä teltalla. Yläilmoissa Hemuli pudottaa postimerkkikansionsa ja hyppää sen perään, pudottaen myös Muumipeikon. Kaksikko leijailee Hemulin mekon helmoilla, ja he pelastuvat.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Muumitalossa Muumimamma leipoo kakkua Muumipeikolle, sillä on hänen syntymäpäivänsä. Muumimamma ja Muumipappa ovat huolissaan lapsista, kunnes Piisamirotta kertoo nähneensä näiden palaavan. Muumipeikko esittelee vanhemmilleen uudet ystävänsä, ja Muumimamma kertoo Hemulille pyörremyrskyn tuomasta postimerkkikansiosta, joka osoittautuu Hemulin kansioksi.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Joukkio päättää lähteä turvaan Nipsun löytämään luolaan. Matkalla luolaan kakkua kantava Nipsu huomaa pienen kissan, lähtee antamaan sille kakkupalaa ja jättää kakun kannon päälle. Muumimamma huomaa Nipsun kadonneen, mutta kakku otetaan mukaan. Joukko asettuu luolaan, jonne myös Piisamirotta ilmaantuu, vaikka aiemmin väitti ettei ollut kiinnostunut pelastautumisesta. Kakku katoaa, ja sitä etsitään joukolla, kunnes Pikku Myy tajuaa Piisamirotan istuneen kakun päälle. Pyrstötähden iskeytymisen laskettu aika lähestyy, mutta Nipsu puuttuu. Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen lähtevät etsimään häntä. He löytävät kävelykykynsä menettäneen Nipsun ja kissan, ja kantavat nämä turvaan luolaan.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text:
Lopulta pyrstötähti ei törmääkään maahan, vaan ohittaa täpärästi Muumilaakson. Kaikki ovat pelastuneet ja kadonnut merikin tulee takaisin.
Elokuva sai ensi-iltansa Japanissa 8. elokuuta 1992 ja Suomessa 2. huhtikuuta 1993. Japanin ensi-illan päivämäärä 8. elokuuta eroaa vain päivällä kirjassa ja elokuvassa mainitusta pyrstötähden iskeytymispäivämäärästä. "Muumipeikko ja pyrstötähti" oli vuonna 1993 seitsemänneksi katsotuin elokuva Suomessa 166 738 katsojalla. Kaikkiaan elokuva keräsi Suomessa 176 413 katsojaa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text:
Elokuva on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä.
Alkuperäinen suomalainen DVD-julkaisu sisältää suomeksi puhutun version lisäksi ruotsinkielisen version, sekä suomenkielisen version saamenkielisellä tekstityksellä. Vuonna 2018 elokuva julkaistiin uudelleen DVD:llä digitaalisesti restauroituna versiona. Elokuvaa ei ole äänitetty uudelleen suomeksi kuten "Muumilaakson tarinoita" -sarjalle tehtiin vuonna 2017, joten myös uusi DVD-julkaisu sisältää alkuperäisen suomenkielisen version elokuvasta. Aiemmista DVD-julkaisuista poiketen uusi julkaisu ei tosin sisällä muita kielivaihtoehtoja tai tekstityksiä.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Elokuvan alkuperäisen, japaninkielisen version taustamusiikin on säveltänyt Sumio Shiratori. Se käsittää lähes pelkästään Shiratorin televisiosarjaan "Muumilaakson tarinoita" säveltämiä taustamusiikkikappaleita uudelleenkäytettyinä. Kokonaan uutta ovat ainoastaan alku- ja loppulaulut ”Shiawase No Morugaane” ja ”Kono Sora e, Tsutaetai”, jotka esittää Sumio Shiratorin vaimo, laulaja Emiko Shiratori.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Elokuvasta Japanin ulkopuolella esitetty versio sisältää kuitenkin kokonaan toisen taustamusiikin, jonka on säveltänyt Pierre Kartner, eli sama henkilö, joka teki myös "Muumilaakson tarinoiden" Japanin ulkopuolella käytetyt tunnuslaulut. Kartnerin musiikki on useissa kohtauksissa tunnelmaltaan täysin toisenlainen kuin Shiratorin.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Kartnerin säveltämä taustamusiikki sisältää kolme laulua, jotka esittää suomeksi Benny Törnroos, "Muumilaakson tarinoiden" tunnuslaulujen esittäjä. Elokuvan alkutekstien aikana soi kappale ”Muumien kaunis maa”. Nipsun granaattirotkokohtauksessa soi taustalla osa kappaleesta ”Rohkeus voittaa”, ja elokuvan päättää ”Jo taivas sineen pukeutuu”. Ruotsinkielisessä versiossa loppulaulu alkaa soida jo Muumipeikon herätessä luolassa, mutta suomenkielisessä versiossa vasta siinä kohtaa, kun Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen huomaavat kalliolla meren tulevan takaisin. Benny Törnroos toimi myös ruotsinkielisten musiikkien laulajana.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Elokuvasta on jätetty pois joitain kirjassa esiintyviä kohtia, muun muassa kohtaukset joissa Muumipeikko ystävineen käy tanssiaisissa ja kaupassa. Pikku Myy taas ei esiinny kirjassa, mutta hänet lisättiin elokuvaan.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Myös pienempiä eroja on: esimerkiksi kirjassa seurue lentää teltan sijasta postimerkkeilijä-Hemulin hameella, elokuvassa kuitenkin Muumipeikko myöhemmin lentää hameella. Kirjassa he tapaavat lisäksi perhosia keräävän Hemulin ja joutuvat kondorikotkan hyökkäyksen kohteeksi.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti (elokuva)

text: Suurin osa suomenkielisen version näyttelijöistä esitti roolejaan myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjassa. Nipsulla, Niiskuneidillä, Nuuskamuikkusella ja Mymmelillä on eri ääninäyttelijät kuin televisiosarjassa. Ruotsin- ja japaninkielisten versioiden näyttelijät ovat kaikki sarjasta tuttuja.


title: Šerig-ool Ooržak

text: Šerig-ool Dizižikovitš Ooržak (s. 1942) on Tuvan tasavallan presidentti. Hänet valittiin virkaansa ensimmäisen kerran 11. huhtikuuta 1992. Hänet valittiin uudelleen vuosina 1997 ja 2002 (53 % äänistä).


title: Aleksandria Eskhate

text: Aleksandria Eskhate (kreikaksi Ἀλεξανδρία Ἒσχατη, "Kaukaisin Aleksandria") oli Aleksanteri Suuren vuonna 329 eaa. perustama kaupunki. Kaupunki sijaitsi Keski-Aasiassa Jaksartes-joen (nykyinen "Syrdarja") rannalla. Samalla paikalla sijaitsee Hudžand Tadžikistanissa. Aleksanteri antoi rakennuttaa kaupungin ympärille 6 km pitkät muurit ja kaupunkiin jätettiin asukkaiksi veteraaneja, jotka eivät enää kelvanneet sotapalvelukseen.


title: Miekkapyrstö

text:
Miekkapyrstö ("Xiphophorus hellerii") on hammaskarppeihin ("Poeciliidae") kuuluva kala. Miekkapyrstön tieteellinen sukunimi Xiphophorus eli "miekkaa kantava" ei viittaa täysikasvuisen uroksen pyrstössä olevaan miekkaan, vaan peräevästä muodostuneeseen paritteluevään.
Aikuisen kalan pituus on 10-12 cm. Sukupuolet erottaa toisistaan koiraan pyrstöevän pitkulaisen ulokkeen avulla.


title: Miekkapyrstö

text: Miekkapyrstöstä on jalostettu useita värimuunnoksia mm. risteyttämällä lähisukulaisen platyn ("Xiphophorus maculatus") kanssa. Miekkapyrstön kotiseudulla, Väli-Amerikassa esiintyvät muunnokset ovat väriltään vihertäviä ja haaleita.


title: Miekkapyrstö

text:
Miekkapyrstö on kotoisin Meksikosta ja Keski-Amerikasta.
Se on levinnyt ihmisen mukana muuallekin, tällaisia tulokaskantoja on muodostunut Namibian Otjkoto-järveen ja Transvaaliin. Kaikki kaupan miekkapyrstöt ovat viljeltyjä.


title: Miekkapyrstö

text: Miekkapyrstö on vilkas kala, jota pidetään yleensä pienessä ryhmässä. Akvaariossa on syytä olla reheviä kasveja ja muita piilopaikkoja, jotta arempia kaloja ei kiusata liikaa.


title: Miekkapyrstö

text: Miekkapyrstöt synnyttävät eläviä poikasia helposti kotiakvaarioissa. Ne saattavat kuitenkin syödä omia poikasiaan, joten tiheäkasvuinen kasviviidakko esimerkiksi jaavansammalta auttaa poikasia selviämään ensimmäisistä päivistä.


title: Miekkapyrstö

text: On erimielisyyksiä siitä, voiko miekkapyrstö vaihtaa sukupuolta, nimittäin joskus näyttää siltä että täysikasvuiselle naaraalle kehittyy miekka. Tämä on mahdollisesti vain myöhäistä varttumista.


title: Miekkapyrstö

text: Miekkapyrstö vaatii keskikovaa ja emäksistä vettä (pH yli 7), lämpötila 23-26 °C, akvaarion pituus vähintään 80 cm.


title: Miekkapyrstö

text: Miekkapyrstöt syövät lihapitoista sekaruokaa. Akvaariossa ruoaksi sopivat hiutaleet, lasiin kiinnitettävät ruokatabletit, vesikirput ja levä.


title: Otto I Suuri

text: Otto I Suuri (23. marraskuuta 912, Wallhausen lähellä Sangerhausenia – 7. toukokuuta 973, Memlebenin keisarin palatsissa lähellä Naumburg an der Saalea) oli Saksin herttua. Vuonna 936 hän peri isältään Henrik I:ltä Saksan kuningaskunnan. Kaarle Suuren traditiota noudattaen hänet kruunattiin Aachenissa (Itäfrankkien kuningaskunnan) Saksan kuninkaaksi ja vuonna 962 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi.


title: Otto I Suuri

text: Otto I oli luonteeltaan isäänsä Henrikiä äkkipikaisempi ja hallitsijana kunnianhimoisempi. Hän teki kuninkaan velvollisuutensa ketään säästämättä ja rankaisi usein myös niitä ylhäisiä henkilöitä, joiden tekoja olisi ollut viisaampi katsoa läpi sormien. Aggressiivisen hallintansa takia hän koki myös suuria poliittisia takaiskuja. Hän ei saanut kuitenkaan vihamiehiä, sillä ei suuripiirteisenä henkilönä kantanut kaunaa vihamiehille sovintoon pääsyn jälkeen.


title: Otto I Suuri

text: Taiteen saralla Otto I tuki voimakkaasti karolingisen renessanssitaiteen elvyttämistä, minkä johdosta hänen aikansa tyylisuunta on nimetty ottolaiseksi taiteeksi. Hänen aikanaan hänen nuorin veljensä, arkkipiispa Bruno, rahoitti St. Pantaleonin luostarikirkon rakennuttamisen karolingista perinnettä seuraten.


title: Otto I Suuri

text: Oton ensimmäinen aviopuoliso oli vuodesta 929 Editha (Edith), anglosaksien kuninkaan Athelstanin sisarpuoli. Huomenlahjana Otto sai Edithalta Magdeburgin. Heille syntyi poika ja tytär. Editha kuitenkin kuoli vuonna 946.


title: Otto I Suuri

text: Otto joutui taistelemaan asemastaan omia sukulaisiaan, muita kantaherttuakuntia sekä piispoja vastaan. Otto voitti vastustajansa ja vakiinnutti valtansa Saksan kuninkaana.


title: Otto I Suuri

text: Vuosina 951–952 Otto I valloitti Lombardian ja avioitui Italian edesmenneen kuninkaan lesken Adelheid Burgundilaisen kanssa. Avioliitolla hän laillisti asemansa Italian kuninkaana ja sai samalla Burgundin hallintaansa. Otto ja Adelheid saivat pojan ja tyttären. Kun Otto ilmoitti, että tästä pojasta tulisi hänen seuraajansa Otto II, ensimmäisen avioliiton poika Ludolf nousi kapinaan Lorrainen ja Mainzin ruhtinaiden kanssa. Kapina päättyi Regensburgin valtaukseen vuonna 955.


title: Otto I Suuri

text: Lechfeldin taistelussa lähellä Augsburgia Oton joukot voittivat vuonna 955 unkarilaiset ja saivat päätökseen yli 50 vuotta jatkuneen unkarilaisten hävitysretket Keski-Eurooppaan. Voiton kunniaksi Otto perusti Merseburgin hiippakunnan. Lisäksi Otto alisti slaaviheimot idässä Oderille asti.


title: Otto I Suuri

text: Toisella Italian-retkellään 961–965 Otto valloitti Rooman, avusti paavi Johannes XII:ta, joka palkkioksi avusta kruunasi Oton keisariksi. Otto puolestaan lupasi paaville suojella kristinuskoa. Näin Otosta tuli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan perustaja. Kolmannella Italian-retkellään 966–972 keisari Otto I valloitti Etelä-Italian.


title: Otto I Suuri

text:
Palattuaan Italiasta Otto I kuoli ruokamyrkytykseen palatsissaan Memlebenissä. Hänen hautansa on Magdeburgin tuomiokirkossa. Valtaistuimelle nousi Oton poika, Otto II Punainen.
Otto itse ei ollut kovin oppinut, mutta hän tuli innokkaasti veljeään Brunoa, joka oli Kölnin arkkipiispa, sivistyksen edistämisessä.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahti () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu yhdessä Westendin, Tapiolan, Pohjois-Tapiolan, Otaniemen, Niittykummun, Mankkaan ja Haukilahden kanssa Suur-Tapiolan alueeseen. Se on saanut nimensä samannimisestä lahdesta, jonka länsirannalla se sijaitsee. Laajalahti jakautuu kolmeen osa-alueeseen; Laajarantaan, Lupauksenvuoreen ja Ruukinrantaan.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahti on merenläheinen alue, joka on tunnettu erityisesti hyvistä lintuvesistään. Laajalahden Natura 2000 -alueeseen kuuluu 192 hehtaarin laajuinen matala, avara ja ruovikkoinen merenlahti. Avovesialueen ja ruovikon lisäksi siihen rajautuu tulvametsiä, lehtokasvillisuutta, entistä peltoa ja pensaikkoa.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahti on luokiteltu kansainvälisesti tärkeäksi lintualueeksi. Siellä pesivät muun muassa ruisrääkkä ja luhtahuitti; muuttoaikaan siellä levähtävät runsaslukuisina kaulushaikara, laulujoutsen, pikkujoutsen ja uivelo.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Länsi-Laajalahdessa, golfkentän läheisyydessä sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen maakunnallisesti arvokas Muolaansuo. Luonnontilaisena säilynyt neva on osa laajaa Mankkaan Turvesuota. Muolaansuolla on pieninä laikkuina useita suotyyppejä: erilaisia rämeitä, korpia ja nevoja. Pääkaupunkiseudulla ainutlaatuisella suolla kasvaa useita huomionarvoisia kasveja, mm. tupasluikkaa. Turvesuolla sijaitsee myös Suomen ainoa tunnettu turvetorvijäkälän esiintymä. Turvetorvijäkälä on luonnonsuojelulailla erityisesti suojeltava laji. Sen 1,9 hehtaarin laajuinen esiintymispaikka on rajattu Uudenmaan ympäristökeskuksen päätöksellä vuonna 2004. Pieni osa esiintymästä suojeltiin luonnonmuistomerkkinä jo vuonna 1993.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Varhaisin varma merkki ihmisen oleskelusta Laajalahden alueella ovat röykkiöhaudat. Haudat on tehty pronssikaudella noin 3000 vuotta sitten. Nämä ns. hiidenkiukaat ovat olleet lähellä silloista merenrantaa. Laajalahden Turvesuon itälaidalla olevan kumpareen huipulla on röykkiöhauta. Aikoinaan meri näkyi tältä kumpareelta. Varhaisesta asutuksesta kertovat myös kampakeraamiset löydöt muinaisen meren rannoilta. Ensimmäinen kylä syntyi Laajalahteen, Elfvikin niemelle 1400-luvulla. Kylässä oli jo tuolloin useita taloja. Molempien kylien elinkeinona oli kalastus. Alueella harjoitettiin lisäksi pienimuotoista viljelyä ja karjankasvatusta. Bredvikin kylä autioitui 1600-luvun nälkävuosina tai isonvihan aikaan. Vuoden 1801 kartassa kylä on jälleen mukana. Siellä oli taas melko runsaasti taloja.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahden alueelta löytyy useita ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia, jotka kuuluivat Helsingin maa- ja merilinnoitukseen. Suurin säilynyt tukikohta XXXI:1-2, 4-5 sijaitsee Turvesuontien pohjoispuolella Laajalahdessa. Kohteessa on yhteensä noin 1,3 kilometriä osaksi kallioon louhittuja ja harkkomuurattuja juoksuhautoja, 18 suojarakennusta, 10 kpl A-, 5 kpl B- ja 1 kpl C-tyypin asemia sekä muutama hautoihin johtava porrasrakennelma.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahden länsiosassa sijaitsevalla Turvesuolla () harjoitettiin turvepehkutuotantoa vuodesta 1910 vuoteen 1962 saakka ja sitä varten rakennettiin Kilon turverata, joka johti Kilon rautatieasemalle. Tarvontien työmaa katkaisi yhteyden vuonna 1960. Turveradantie valmistui vuonna 2015 ja kulkee Laajalahden alueella Kilon turveradan linjaa. Vuosina 1957-1986 Turvesuon länsiosassa sijaitsi Mankkaan kaatopaikka. Kaatopaikka-alue otettiin myöhemmin uusiokäyttöön, kun sinne avattiin Tapiola Golf -niminen golfkenttä ja virkistysalue.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahti kehittyi nopeasti sodan jälkeen 1940-luvulla. Laajalahden asuntokanta on jakautunut melko tasaisesti eri rakennustyyppien välillä, yleisimmän tyypin ollessa erilliset pientalot.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahdessa Hagalundintien, nykyisen Kehä I:n, varrella sijaitsi aikoinaan radioasema korkeine radiomastoineen.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Osa alkuperäisestä Laajalahden alueesta luetaan nykyisin Pohjois-Tapiolan kaupunginosaan kuuluvaksi, mutta tunnetaan myös Etelä-Laajalahden nimellä.


title: Laajalahti (Espoo)

text:
Laajalahden ja myös Etelä-Laajalahden erikoisuus on sen katujen nimet, jotka on nimetty luovutetun Karjalan kuntien mukaan. Se on tehty siten, että katujen keskinäinen järjestys vastaa kuntien keskinäistä järjestystä Karjalassa. Etelässä on esimerkiksi Terijoentie ja Metsäpirtintie, pohjoisessa Jääskentie, Kirvuntie, Hiitolantie sekä Lumivaarantie.
Laajalahden länsiosassa sijaitsee links-tyyppinen golfkenttä Tapiola golf.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Ruukinrannassa on kahvila- ja ravintolatarjontaa sekä venesatama.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Suurin osa alueen yrityksistä ja palveluista sijaitsee Laajalahden liikekeskittymässä Pohjois-Laajalahdessa.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Läntiseen Laajalahteen Turvesuontien varrelle rakennetaan liikekeskittymää. Rakentamisen toteuttaa Skanska-konserni.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahdessa sijaitsevat muun muassa Akseli Gallen-Kallelan museo, Villa Elfvikin luonnonsuojelualue, Laajalahden luontopolku, Anja Pankasalon puisto, Elfvikin graniittikaivos, Ruukinrannan venesatama ja Kivennavanpuiston tykistötukikohta.


title: Laajalahti (Espoo)

text:
Laajalahden rhodorendron-ja atsaleapuiston kukinnasta voi nauttia pitkään, kesäkuun alusta aina heinäkuulle saakka johtuen eri aikoina kukkivasta lajikevalikoimasta. Rhodorendronien eli alppiruusujen kukinnan päätyttyä alkaa tuhansien harvinaisten maariankämmeköiden kukinta.
Rhodorendronpuiston on rakentanut Laajalahti ry:n vihertekoryhmä Espoon viidennen kotiseutukummin Anja Pankasalon johdolla. Puisto nimettiin Anja Pankasalon puistoksi vuonna 2016 pidetyssä seremoniassa.


title: Laajalahti (Espoo)

text:
Vapaaherra Emil Standertskjöldin rakennuttamaa Elfvikin kartanoa ympäröivässä metsässä on laaja graniittinen kalliomuodostuma. Paikalle perustettiin kaivos 1900-luvun alussa, josta louhittiin haluttua tummanpunaista ja verenpunaista Laajalahden graniittia. Tummanpunaista kiveä käytettiin muun muassa maa- ja merilinnoitusten, kuten Suomenlinnan rakentamiseen, Kansallismuseon kivirakennelmiin ja Elfvikin kartanon omiin tarpeisiin. Harvinaista ja arvokasta granaattipitoista, verenpunaista graniittia käytettiin raaka-aineena esimerkiksi koruihin. Suuri määrä tätä myös Bredan punaiseksi kullaksi kutsuttua kiveä on kaivettu sijainniltaan tuntemattomaan holviin Elfvikin kartanon metsiin.
Kaivosalueella on myös muutamia lampia.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahdessa on asunut kuvataiteilija Akseli Gallen-Kallela ja kuvanveistäjä Ville Vallgren. Akseli Gallen-Kallelan ateljee toimii nykyisin museona.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahdessa asuvia julkisuuden henkilöitä ovat esimerkiksi kirjailija-kuvittaja Mauri Kunnas, muusikko Jore Marjaranta, Radion sinfoniaorkesterin pianisti Jouko Laivuori, kansanedustaja Jyrki Kasvi sekä uutislukija Leena Kaskela. Matti Vanhanen ja JVG-yhtyeen Jare Brand ovat käyneet Laajalahden koulua.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahden kattojärjestö on vuonna 1950 perustettu Laajalahti ry. Sen toiminnan tarkoituksena on kehittää Laajalahtea ympäristöltään ja palveluiltaan laadukkaan korkealaatuiseksi ja viihtyisäksi asuinalueeksi sekä tiedon lisääminen ja aidon Espoo-hengen ylläpitäminen.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Kehä I kulkee Laajalahden kautta pohjois-eteläsuunnassa. Koska ranta-alue on pääosin rakentamatonta, suurin osa Laajalahden asutuksesta on tien länsipuolella.


title: Laajalahti (Espoo)

text:
Laajalahtea palvelevat seuraavat bussilinjat
Lisäksi Kehä I:tä pitkin kulkee useita bussireittejä, kuten runkolinja 550.


title: Laajalahti (Espoo)

text: Raide-Jokerin reitin on suunniteltu kulkevan Laajalahden kautta. Asemat on suunniteltu Hiitolantien länsipuolelle ja Sakkolantielle Kehä I:n itäpuolelle.


title: Redrama

text: Redrama (oikealta nimeltään Lasse Mellberg, s. 2. lokakuuta 1977 Helsinki) on läpimurtonsa vuonna 2003 tehnyt suomenruotsalainen rap-artisti. Englanniksi esiintyvä Redrama oli osa Alien Allies -ryhmää, johon kuuluivat myös norjalaiset Paperboys ja Madcon. Redrama voitti englanninkielisen rapin Suomen mestaruuden vuonna 2001.


title: Redrama

text: Redrama syntyi ruotsinkieliseen perheeseen Helsingissä vuonna 1977, ja vietti lapsuutensa Kauniaisissa. Hänen äitinsä on lastentarhanopettaja ja isänsä eläkkeellä. Vanhemmat erosivat hänen ollessaan 14-vuotias ja hän jäi asumaan äitinsä ja kahden sisaruksensa kanssa. Redraman pikkuveli Albert kuoli marraskuussa 2010. Vähän ennen tätä Redrama oli tullut uskoon ja vaihtanut elämänsä suuntaa muun muassa lopettamalla päihteiden käytön, joka muodostui hänelle jo ongelmaksi. Hän on kertonut veljensä kuoleman jälkeisen ajan olleen raskasta, mutta on selvinnyt musiikin ja uskon avulla. Hän myös kertoo rukoilevansa ja lukevansa Raamattua päivittäin.


title: Redrama

text: Redrama on soolouransa lisäksi tehnyt yhteistyötä muun muassa Asan, Steen1:n, Kapasiteettiyksikön, Murmurecordingsin, Indievidualin ja D12:n Proofin kanssa. Hän on myös sanoittanut, säveltänyt ja tuottanut kappaleita muille artisteille kuten A. J. McLean, Anna Abreulle, Asalle, Madconille ja Brädille. Hän esiintyy myös kokoonpanoissa GG Caravan ja Ricky Tick Big Band & Julkinen Sana.


title: Redrama

text: Redrama voitti Rap SM -kilpailut vuonna 2001 englanninkielisellä räpillä. Redraman ensimmäinen julkaisu oli "Redrama EP" vuonna 2001. EP sisälsi seitsemän kappaletta ja sen julkaisi Incredible Productions. Levyä myytiin muun muassa The Funkiest-levykaupassa ja siitä tuli yksi liikkeen kaikkien aikojen eniten myyneistä julkaisuista. "Redrama EP" herätti levy-yhtiöiden kiinnostuksen ja vuonna 2002 Redrama teki levytyssopimuksen brittiläisen Virginin kanssa.


title: Redrama

text: Vuonna 2003 julkaistu ensimmäinen albumi "Everyday Soundtrack" nousi listojen kärkeen ja keräsi Redramalle muutamia palkintojakin. Albumin tuotannosta vastasi suurimmaksi osaksi Redrama itse. Levyltä julkaistiin kolme singleä, joista kappale "Hang It Up" nousi Suomen virallisen singlelistan kärkeen.


title: Redrama

text: Vuonna 2004 Redramasta tehtiin dokumentti, jossa seurattiin hänen elämäänsä studiossa ja kiertueella Gang Starrin kanssa Euroopassa sekä hänen kotonaan. Dokumentin ohjasi Jenny Nyroos ja sen esitti Yle TV2.


title: Redrama

text: Alkuvuodesta 2005 Euroopan Unioni myönsi "European Border Breaker" -palkinnon Redramalle tämän debyyttialbumista Midemin musiikkimessuilla. Palkinto oli tunnustus esikoisalbumeille, jotka myyvät eniten EU:n jäsenvaltioissa alkuperämaiden ulkopuolella.


title: Redrama

text: Syksyllä 2005 julkaistiin Redraman toinen albumi, "Street Music". Levyllä käytettiin aikaisempaa enemmän livesoittimia ja samplejen käyttöä vähennettiin. Levyn hitiksi muodostui albumin nimikappale "Street Music", joka soi runsaasti radiossa. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo. Levyllä vieraili myös Elastinen kappaleessa "Blessed". "Street Music" voitti Emma-palkinnon vuoden hiphop/dance-albumista.


title: Redrama

text: Vuonna 2006 Redrama lyöttäytyi yhteen Palefacen ja DJ Mobsterin kanssa. Kolmikon "Still in Charge"-single julkaistiin Stara.fi-viihdeportaalin kautta syyskuussa 2006. Kappaleesta kuvatun musiikkivideon ohjasi newyorkilainen ohjaaja Tii Ricks.


title: Redrama

text: Vuonna 2008 Redrama teki yhdessä jamaikalaisen dancehall-artisti Shaggyn ja JS16:n kanssa jalkapallon EM-kisojen tunnuskappaleen "Like a Superstar".


title: Redrama

text: Redraman kolmas albumi, "The Getaway", julkaistiin kesäkuussa 2009. Albumin julkaisi Rähinä Records. Redrama ilmoitti Facebookissa 19. syyskuuta 2010, ettei kuulu enää Rähinä Recordsin artisteihin, eikä esiinny 5. joulukuuta 2010 järjestyssä Rähinä Live-tapahtumassa. Syy tähän oli artistin ja levy-yhtiön keskeiset erimielisyydet. Hän on silti pysynyt sovussa Rähinän artistien kanssa ja aikoo tehdä yhteistyötä heidän kanssaan jatkossakin.


title: Redrama

text: Vuonna 2011 Redrama julkaisi kaksi ilmaislevyä: "Cabin Fever Diaries Vol. 1":n sekä "Pakkå ruåtsi"-EP:n yhdessä ruotsalaisen rap-artisti Jesse P:n kanssa.


title: Redrama

text: Vuonna 2012 Redrama teki levytyssopimuksen Sony Music Finlandin alaisuudessa toimivan Rokka-levymerkin kanssa. Ensimmäinen neljännen albumin single, "Kickstart" nousi sekä single- että latauslistalle. Toukokuussa 2013 julkaistu single "Clouds" kasvatti Redraman suosiota nousten radioiden soitetuimmaksi kappaleeksi ja sijoittuen kolmanneksi ja neljänneksi lataus- ja singlelistalla. Kappaleen musiikkivideota on katsottu YouTubessa yli kolme miljoonaa kertaa ja kuunneltu Spotifyssä yli kolme miljoonaa kertaa.


title: Redrama

text: Redraman uran neljäs soololevy "Reflection" julkaistiin 28. helmikuuta 2014. Se on tehty yhteistyössä tuottaja MGI:n kanssa. Redrama teki kolmen vuoden aikana levyä varten yli 50 kappaletta, joista parhaat 12 päätyivät lopulliselle albumille. "Reflection" nousi parhaimmillaan kahdeksannelle sijalle Suomen virallisella albumilistalla. Albumi sekä "Let Go" single ylittivät kultalevyrajan. Lisäksi "Clouds" ylitti tuplaplatinalevyn rajan.


title: Redrama

text: Redrama on ollut yksi The Voice of Finlandin tähtivalmentajista ohjelman neljänneltä tuotantokaudelta lähtien.


title: BirdLife Suomi

text: BirdLife Suomi (vuoteen 1995 saakka Lintutieteellisten Yhdistysten Liitto eli LYL) on vuonna 1973 perustettu kansallinen lintuyhdistysten ja -harrastajien keskusjärjestö. Jäsenyhdistyksiä on 30 ja niissä oli jäseniä vuonna 2017 lähes 14 000. Lisäksi BirdLifellä on 7 000 vuositukijaa. Järjestön tavoitteena on linnustonsuojelun ja lintuharrastuksen kautta edistää luonnon monimuotoisuuden säilymistä ja kestävää kehitystä. BirdLife Suomi on täysivaltaisena jäsenenä osa maailmanlaajuista BirdLife Internationalia.


title: BirdLife Suomi

text: BirdLife Suomen edeltäjä Lintutieteellisten yhdistysten liitto (LYL) perustettiin 20. tammikuuta 1973. Silloin sen perusti kuusi jäsenyhdistystä ja 1 500 jäsentä. Vuonna 1992 LYL liittyi kansainväliseen BirdLife Internationaliin ja 29. huhtikuuta 1995 se muutti nimensä muotoon BirdLife Suomi.


title: BirdLife Suomi

text: BirdLife Suomi julkaisee aikakauslehteä "Linnut" (vuoteen 1992 asti Lintumies), jäsenlehteään "BirdLife-lehti" ja tieteellistä sarjajulkaisua "Ornis Fennicaa". Se ylläpitää Tiira-nimistä lintutietopalvelua, jossa voi selata suomalaisia lintuhavaintoja ja pitää omaa havaintopäiväkirjaa.


title: BirdLife Suomi

text: BirdLife Suomi järjestää valtakunnallisia lintutapahtumia, joihin voi osallistua, vaikkei olisi lintuharrastaja. Tammikuun Pihabongauksessa ja heinäkuun Mökkibongauksessa tarkkaillaan lintuja omalla pihalla tai mökillä. Toukokuussa järjestettävässä Tornien taistossa kilpaillaan leikkimielisesti, mistä lintutornista nähdään eniten lintulajeja kahdeksan tunnin aikana, ja samalla kerrotaan yleisölle lintuharrastuksesta. Touko–kesäkuun vaihteessa vietettävä Lasten lintuviikko haastaa aikuiset viemään lapset luontoretkelle.


title: BirdLife Suomi

text:
BirdLife Suomi on ollut mukana vuodesta 1995 alkaen BirdLife Internationalin maailmanlaajuisessa hankkeessa kansainvälisesti tärkeiden lintukohteiden tunnistamiseksi ja suojelemiseksi (Important Bird Areas – IBA). Järjestö aloitti samana vuonna Suomen ympäristökeskuksen ja jäsenyhdistystensä kanssa yhteistyössä hankkeen Suomen kansallisesti tärkeistä lintualueista (Finnish Important Bird Areas – FINIBA).. Vuonna 2011 aloitettiin vastaava hanke maakunnallisesti tärkeiden lintualueiden (MAALI) tunnistamiseksi.Yhdistys rahoittaa toimintansa tukimaksuilla, jäsenmaksuilla, julkaisujen tilausmaksuilla, yleisavustuksilla ja lahjoituksilla.
BirdLife Suomi valitsee vuosittain vuoden nuoren lintuharrastajan, jonka tulee olla alle 18-vuotias:


title: Zákynthos

text: Zákynthos (; myös "Zákinthos"; ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 406 neliökilometriä ja asukasluku 40 758 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Zákynthos kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Zákynthoksen kaupunki.


title: Zákynthos

text: Zákynthos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan länsirannikon edustalla. Se on Jooniansaarten eteläisin saari. Sitä lähin suurempi saari on Kefaloniá noin 8 meripeninkulmaa (noin 15 kilometriä) pohjoiseen. Etäisyys mantereeseen on noin 10 meripeninkulmaa (noin 19 kilometriä).


title: Zákynthos

text: Kooltaan Zákynthos on Jooniansaarista kolmanneksi suurin ja kaikista Kreikan saarista 11. suurin. Suurin osa saaresta on kalkkikalliota. Saaren korkein kohta on Vrachíonas (756 metriä). Saaren etelärannikolla on puolikaarenmuotoinen Laganáksenlahti.


title: Zákynthos

text: Zákynthos kuuluu hallinnollisesti Zákynthoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kuuteen kuntaan. Kunta kuuluu ainoana Zákynthoksen alueyksikköön.


title: Zákynthos

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Zákynthoksen kaupunki (9 772 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla, sekä Gaïtáni (1 899 asukasta), Mouzáki (1 702), Ampelókipoi (1 606), Katastári (1 378), Lithakiá (1 307) ja Vanáto (1 045). (Katso myös: Luettelo Zákynthoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Zákynthos

text: Zákynthos on ollut asuttu neoliittiselta kaudelta lähtien. Antiikin aikana saari oli suhteellisen vauras, ja sen asukkaat perustivat siirtokuntia muun muassa Kreetalle, Parokselle ja nykyiseen Espanjaan. Persialaissodissa saari oli puolueeton ja peloponnesolaissodassa Ateenan puolella. Ateenan kärsittyä tappion Sisilian sotaretkellä saari päätyi Spartan valtapiiriin.


title: Zákynthos

text: Myöhemmin Zákynthos päätyi ensin Makedonian ja sitten Rooman vallan alle. Bysantin kukistuttua saari päätyi venetsialaisten ja frankkien vallan alle. Venetsialaisvalta kesti vuodet 1482–1797. Tuona aikana se sai italialaisen nimensä "Zante". Venetsialaisajan jälkeen saari kuului Napoleonin sotien seurauksena Ranskalle vuodesta 1797 ja Isolle-Britannialle vuosina 1815–1864. Tuolloin saari oli osa Jooniansaarten yhdysvaltoja, joka oli Britannian protektoraatti. Zákynthoksesta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1864.


title: Zákynthos

text: Saari kärsi paljon tuhoja suuressa Joonianmeren maanjäristyksessä vuonna 1953. Monet rakennukset pyrittiin kuitenkin rakentamaan ennalleen.


title: Zákynthos

text: Zákynthoksen pohjoisrannikolla sijaitsevat Sinisiksi luoliksi kutsutut meriluolat. Laganáksenlahti tunnetaan ”Kilpikonnalahtena” sen rannalla pesivien merikilpikonnien, valekarettikilpikonnien, ansiosta. Lahti ja sen eteläpuolinen merialue pienine saarineen muodostavat Zákynthoksen merikansallispuiston. Saaren luoteisrannikolla sijaitseva Navágion ranta eli ”Salakuljettajien poukama” on suosittu ja laivanhylkyineen usein kuvattu retkikohde.


title: Zákynthos

text: Saaren pääsatama on Zákynthoksen kaupunki. Zákynthoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungista etelään.


title: Tuntematon Kadath

text: Tuntematon Kadath () on H. P. Lovecraftin vuonna 1943 julkaistu pienoisromaani. Kadath on päähenkilö Randolph Carterin etsimä "ihmeen ihana päivänlaskun kaupunki", jossa asuvat jumalat; "kukaan ei ole siellä ollut, eikä osaa neuvoa sinne tietä".


title: Tuntematon Kadath

text: Teos on ilmestynyt suomeksi Tampereen Science Fiction Seuran julkaisemassa kokoelmassa "Vaeltaja unien portilla".


title: Ak-Dovurak

text: Ak-Dovurak ( ja ) on kaupunki Barun-Hemtsikskin piirissä Tuvassa Venäjällä 301 kilometriä Kyzylistä länteen. Kaupunki on perustettu 1964.


title: Ak-Dovurak

text: Asukasluvun kehitys:


title: Norjanmeri

text: Norjanmeri on Atlantin valtameren sivumeri Norjan länsipuolella ja Grönlanninmeren itäpuolella, rajoittuen pohjoisessa Barentsinmereen ja etelässä Pohjanmereen, Shetlandin- ja Färsaariin sekä Atlanttiin (ydinosa).


title: Norjanmeri

text: Merialueen suurin syvyys on 3 970 metriä (toisen lähteen mukaan 4 020 m) ja meriveden suolaisuus noin 35 tuhannesosaa. Kokonaispinta-ala on 1 400 000 neliökilometriä.


title: Norjanmeri

text:
Aiemmin merialueen nimi on kirjoitettu suomeksi myös muodossa Rudian meri (1764), Rutjanmeri (1844), Norjan-meri (1914) ja Norjan meri (1937, 1963, 1964, 1965).
Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) määrittelee Norjanmeren rajat seuraavasti (1953):


title: Katupoikien laulu

text: Katupoikien laulu on George de Godzinskyn säveltämä ja Turo Karton sanoittama laulu. Se kuultiin ensi kertaa Birgit Kronströmin esittämänä elokuvassa "Onnellinen ministeri" (1941). Laulun sanat kertovat helsinkiläisistä katunuorista ja siinä käytetään vihellystä. Laulu on liitetty myös Helsingin Jokerien kotipeleihin ja Problems? on käynyt myös soittamassa laulua Hartwall Areenalla.


title: Magnoliales

text: Magnoliales, magnoliamaiset kasvit, muodostavat lahkon kaksisirkkaisten Magnolidien kladissa. Ne ovat puuvartisia, joiden lehdet ovat kahdessa rivissä tai joskus kierteisasentoisia. Niiden kukkarakenteen on (aiemmin) ajateltu edustavan alkukantaista tyyppiä kierteisesti järjestyneine ja lukuisine kehälehtineen ja heteineen ja erillisine emilehtineen.


title: Magnoliales

text: Lahkossa on nykyisen käsityksen mukaan kuusi heimoa.


title: Šagaan-Aryg

text: Šagaan-Aryg (, ) on kaupunki Tuvassa Venäjällä 117 kilometriä Kyzylistä. Šagaan-Aryg on perustettu 1888, mutta kaupunki siitä tuli vasta 1945, jolloin Tuva liitettiin Neuvostoliittoon.


title: Sandemo-sarja

text: Sandemo-sarja on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama viihteellinen romaanisarja. Sarjaan kuuluu 40 osaa, jotka ovat:


title: Sandemo-sarja

text: Sandemo-sarjan ensimmäinen kirja julkaistiin vuonna 1964 ja viimeinen 1981. Sandemo-sarjan kirjoja on olemassa vain pehmeäkantisina.


title: Editha

text: Editha (s. 910 - k. 29. tammikuuta 946, Magdeburg), tunnetaan myös kirjoitusmuodoissa Eadgyth, Edgith ja Edgitha, oli Englannin kuninkaan Edvard I:n ja kuningatar Aelflaedan tytär. Hän avioitui Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan perustajan Otto I Suuren kanssa vuonna 929.


title: Editha

text: Edithan isoisä oli Alfred Suuri; kuningas Athelstan oli hänen velipuolensa.


title: Editha

text: Vuonna 929 Saksan kuningas Henrik I Linnustaja lähetti valtuuskunnan Englantiin hankkimaan puolisoa Otolle. Valittavan oli kaksi sisarusta, joista Otto valitsi Edithan, toinen sisaruksista naitettiin Hochburgundin kuninkaalle Rudolf II.


title: Uusi-Britannia

text: Uusi-Britannia () on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvien Bismarckinsaarten suurin saari, joka sijaitsee Uuden-Guinean koillispuolella. Se on maailman 37. suurin saari ja maansa toiseksi suurin pääsaaren jälkeen. Karkeasti sirpin muotoinen saari on noin 600 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 80 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 36 520 neliökilometriä ja asukasluku 404 641 (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan).


title: Uusi-Britannia

text: Uusi-Britannia on jaettu kahteen maakuntaan: West New Britainiin (pääkaupunki Kimbe) ja East New Britainiin (pääkaupunki Kokopo). Saarella on kulta-, kupari-, rauta- ja hiiliesiintymiä sekä kaakaon ja kopran tuotantoa.


title: Uusi-Britannia

text: Saari on vulkaanisesti aktiivinen ja siellä on useita toimivia tulivuoria. Vuoristojen hallitseman saaren korkein vuori on toimiva tulivuori Mount Sinewit (2 438 m) saaren pohjoisosassa. Useat muutkin huiput kohoavat yli kahden kilometrin korkeuteen. Muita tulivuoria ovat muun muassa Ulawun, Langila, Tavurvur sekä Suluvuoret.


title: Uusi-Britannia

text: Ensimmäinen Uuden-Britannian saarelle saapunut eurooppalainen oli William Dampier 27. helmikuuta 1700. Hän antoi saarelle latinankielisen nimen "Nova Britannia". Saksalaisten hallitessa saarta 1884–1914 Saksan Uuden-Guinean osana sitä kutsuttiin "Uudeksi-Pommeriksi". 11. syyskuuta 1914 saarella käytiin yksi ensimmäisen maailmansodan varhaisista taisteluista, kun australialaiset joukot saapuivat saarelle. Vuonna 1994 saaren suurinta kaupunkia Rabaulia koetteli tulivuorenpurkaus, joka peitti suurimman osan kaupungista ja lentokentän tuhkan alle. Kaupunki jouduttiin hylkäämään ja siirtämään 20 kilometrin päähän Kokopoon. Uutta East New Britainin pääkaupunkialuetta kutsutaan yhä usein Rabauliksi.


title: Tšadanaa

text: Tšadanaa (, ) on kaupunki Tuvassa Venäjällä 224 kilometriä Kyzylistä. Tšadanaa on perustettu 1873, mutta kaupunki siitä tuli vasta 1945, kun Tuva liitettiin Neuvostoliittoon.


title: New Britain

text: New Britain voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: De svarta riddarna

text: De svarta riddarna ("Mustat ritarit") on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama historiallinen romaanisarja. Sarjaan kuuluu kaksitoista kirjaa, jotka ovat (nimisuomennokset ruotsinkielisten nimien mukaan):


title: De svarta riddarna

text: 1. "I skuggan av ett tecken" ("Varjon merkissä")


title: De svarta riddarna

text: 2. "Dit ingen går" ("Sinne ei mene kukaan")


title: De svarta riddarna

text: 3. "Vindens klagan" ("Tuulen valitus")


title: De svarta riddarna

text: 4. "Trollmannens märke" ("Velhon merkki")


title: De svarta riddarna

text: 5. "Skuggor" ("Varjot")


title: De svarta riddarna

text: 6. "Tistel bland rosor" ("Ohdakkeita ruusujen seassa")


title: De svarta riddarna

text: 7. "Amuletterna" ("Amuletit")


title: De svarta riddarna

text: 8. "Järnjungfrun" ("Rautaneitsyt")


title: De svarta riddarna

text: 9. "Demonens vingar" ("Demonin siivet")


title: De svarta riddarna

text: 10. "De okända" ("Tuntematon")


title: De svarta riddarna

text: 11. "Stenarnas tystnad" ("Kivien hiljaisuus")


title: De svarta riddarna

text: 12. "Vinterdröm" ("Talviuni")


title: De svarta riddarna

text:
De svarta riddarna -sarja on julkaistu kolmella kielellä, norjaksi, ruotsiksi ja puolaksi.
Sarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 2000 ja viimeinen vuonna 2003. Lisäksi on kirjoitettu vuonna 2003 julkaistu kirja nimeltä "I riddarnas spår", joka kertoo niistä vanhoista legendoista ja siitä tutkimustyöstä, johon De svarta riddarna -sarja perustuu.


title: De svarta riddarna

text: De svarta riddarna-sarjan tapahtumat alkavat vuonna 2001. Päähenkilöinä on kaksi nuorta, Unni ja Morten. Morten on juuri joutunut auto-onnettomuuteen, ja kun Unni käy hänen luonaan sairaalassa, hän saa kuulla, että 1400-luvulla viisi mustaa ritaria tekivät sopimuksen ja langettivat Mortenin suvun ylle kirouksen, joka aiheutti sen, ettei kukaan siinä suvussa elä 25 vuotta vanhemmaksi. Sekä Mortenin vanhemmat että isovanhemmat kuolivat jo 25-vuotiaina, ja nyt Mortenin 25-vuotissyntymäpäivä lähestyy uhkaavasti ja häntä odottaa sama kohtalo.


title: De svarta riddarna

text: Unni ja Morten päättävät tehdä yhdessä jotakin kirouksen murtamiseksi, ja lähtevät jäljittämään kirousta. Tarinan edetessä he tapaavat kolme muuta nuorta, Antonin ja hänen veljensä Jordin sekä Jordin naisystävän Veslan.


title: Vestan neitsyet

text: Vestan neitsyet eli vestaalit tai vestaalittaret (latinaksi "virgines Vestales") olivat kotilieden jumalattaren Vestan papittaria antiikin Roomassa. Alun perin Rooman kuningas valitsi tehtävään kaksi vestaalia, sitten luku kohotettiin neljään ja lopulta kuuteen. Valinta myös siirtyi pontifex maximukselle, Rooman ylipapille.


title: Vestan neitsyet

text: Ehdolle asetettavan tytön tuli olla iältään kuuden ja kymmenen välillä, eikä hänellä saanut olla ruumiillisia tai henkisiä vammoja. Tytön tuli lisäksi olla vapaiden Rooman kansalaisten tytär. Vestan neitsyeksi valittu antoi siveyslupauksen ja palveli tehtävässään 30 vuotta. Kymmenen ensimmäistä vuotta kuluivat vestaalin tehtävien opiskeluun, seuraavat kymmenen tehtävien hoitoon Vestan temppelissä ja viimeiset kymmenen tehtävien opettamiseen seuraajille. Yksi Vestan neitsyistä toimi papitarten johtajana nimikkeenään "virgo Vestalis maxima".


title: Vestan neitsyet

text: Vestaalien tärkein tehtävä oli vartioida ja pitää yllä Vestan temppelissä palavaa pyhää tulta. Tämän lisäksi he osallistuivat uhrimenojen valmisteluihin ja esiintyivät juhlissa pontifex maximuksen seurassa. Vestaalit asuivat temppelin vieressä sijainneessa talossa, "Atrium Vestae"ssa. Vestan neitsyet saivat useita etuoikeuksia, ja heitä kunnioitettiin suuresti. Heiltä kuitenkin edellytettiin tehtäviensä moitteetonta hoitoa. Jos tuli pääsi sammumaan, vestaali ruoskittiin, ja siveyslupauksensa rikkonut vestaali haudattiin elävältä. Palveluksensa jälkeen Vestan neitsyellä oli lupa mennä naimisiin ja hankkia lapsia. Useimmat pysyivät kuitenkin naimattomina.


title: Vestan neitsyet

text: Vestaalit olivat erittäin arvostettuja ja rikkaita kansalaisia, joiden mielipiteitä kuunneltiin ja joilta kysyttiin tärkeitä asioita. Kun he liikkuivat Rooman kaduilla, heitä kuljetettiin kantotuolissa, ja liktori kulki heidän edellään.


title: Vestan neitsyet

text: Viimeinen tunnettu Vestan neitsyt oli Coelia Concordia. Papitarten toiminta lakkautettiin lopullisesti vuonna 394.


title: Vestan neitsyet

text: Myyttien mukaan Romuluksen ja Remuksen äiti Rhea Silvia olisi ollut Vestan neitsyt, jonka Mars-jumala saattoi raskaaksi.


title: Blåljus!

text: Blåljus (norj. "Blålys!", suom. "Sinivalo") on norjalais-ruotsalaisen Margit Sandemon kirjoittama romaanisarja. Sarja käsittää kuusi kirjaa, jotka ovat (nimisuomennokset ruotsinkielisten nimien mukaan):Blåljus-sarja on julkaistu kahdella kielellä, ruotsiksi ja norjaksi. Sarja julkaistiin vuonna 2004, ja sitä on olemassa vain pehmeäkantisena.


title: Laurales

text: Laurales on kasvilahko kaksisirkkaisten magnolidien kladissa. Siihen kuuluu seitsemän heimoa, joihin sisältyy puuvartisia kasveja. Lehtiasento on läheisestä Magnoliales-lahkosta poiketen vastakkainen ja kukat sijaitsevat viuhkomaisissa kukinnoissa ja ovat maljakehäisiä (pohjus muodostaa putkimaisen rakenteen, jonka reunalla kehälehdet ja heteet ovat). Hedelmät ovat avautumattomia ja 1-siemenisiä, ja putkimainen pohjus (hypanthium) säilyy hedelmäasteelle.


title: Laurales

text: Lahkossa on nykyisen käsityksen mukaan seitsemän heimoa:


title: Babuškin

text: Babuškin, () on kaupunki Baikaljärven etelärannalla Burjatian eteläosassa Venäjällä. Kaupunki on Siperian radan varrella.


title: Babuškin

text: "Asukasluvun kehitys"


title: Babuškin

text: Babuškin perustettiin 1892 postiasemaksi ja aluksi se tunnettiin nimellä Mysovaja (Мысовая). Vuonna 1941 kaupunki nimettiin Babuškiniksi, vallankumouksellisen Ivan Babuškinin kunniaksi, joka teloitettiin asemalla 1906.


title: Asfyksia

text:
Hapenpuutetila eli asfyksia (kreik.) on hengityshäiriö, jossa potilaalla on samanaikaisesti hapenpuute ja liian korkea hiilidioksiditaso. Seurauksena on hengityksen pysähtyminen ja syvä tajuttomuus. Käsitettä käytetään yleensä vain sikiöstä tai vastasyntyneestä puhuttaessa.
Vuonna 2015 noin 9,8 miljoonaa ihmistä kärsi tahattomasta hapenpuutteesta jotka johtivat 35 000 ihmisen kuolemaan maailmalla.


title: Asfyksia

text: asfyksia-sana tulee antiikin kreikasta "ilman" ja , "puristaa" (sydämen syke).


title: Runrig

text: Runrig on skotlantilainen rock-yhtye, jonka perustivat veljekset Rory ja Calum MacDonald 1973. Yhtye tunnetaan gaelinkielisten sanoitusten yhdistämisestä rock-musiikkiin sekä gaelinkielisen kulttuurin edistämisestä.


title: Runrig

text: Yhtyeen laulajana vuoteen 1997 asti toiminut Donnie Munro erosi yhtyeestä alkaessaan tavoitella poliittista uraa Työväenpuolueen (Labour-puolue) ehdokkaana. Yritys ei onnistunut. Myöhemmin myös yhtyeen kosketinsoittaja Peter Wishart lähti poliittiselle uralle Skotlannin kansallispuolueen edustajana.


title: Alessandro Volta

text: Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta (18. helmikuuta 1745 Como – 5. maaliskuuta 1827 Como) oli italialainen fyysikko, joka kehitti teorian staattista sähköä varastoivasta laitteesta. Volta tutki sähköstatiikkaa, pneumatiikkaa ja meteorologiaa. Vuonna 1799 hän kehitti sinkki- ja kuparilevyistä muodostuvan ensimmäisen pariston, Voltan patsaan, jonka hän esitteli vuonna 1800. Volta löysi metaanin ja pystyi ensimmäisenä eristämään sitä. SI-järjestelmän jännitteen yksikkö voltti on nimetty Voltan muistoksi.


title: Alessandro Volta

text: Volta syntyi Italiassa sijaitsevassa Comon kaupungissa. Voltan isä oli toiminut 11 vuotta jesuiittapappina, mutta luopui pappeudesta, avioitui ja sai vaimonsa kanssa yhdeksän lasta. Perheen pojista nuorin oli Alessandro. Voltan isä, Filippo Volta, luuli poikansa olevan kehitysvammainen, koska hän oppi puhumaan vasta 4-vuotiaana. Vanhemmat eivät kyenneet tarjoamaan pojalleen koulutusta, vaikka kuuluivat alempaan aatelistoon. Koulutuksen järjestämisessä auttoivat muut sukulaiset. Volta oli 7-vuotiaana kehitykseltään samalla tasolla kuin muut ikäiset, samaan aikaan hänen isänsä kuoli. Filippo Voltan kuoleman jälkeen Voltasta piti huolta hänen setänsä. Pian koulussa käynnin aloittamisen jälkeen Volta oli jo ikäisiään kehityksessä edellä. Volta opiskeli 13-vuotiaaksi asti jesuiittakoulussa. Jo 14-vuotiaana Volta päätti, että hänestä tulee fyysikko. Päätös syntyi kun hän oli lukenut Joseph Priestleyn kirjan "The History and Present State of Electricity". Lopettaessaan koulunkäynnin 16-vuotiaana, hän hallitsi englannin, ranskan, latinan ja italian kielet sekä pystyi lukemaan hollantia ja espanjaa. Täytettyään 16 vuotta hän sai siirron Comossa sijaitsevaan Benzin seminaariin. Voltan opettaja Isä Gerolamo Bonesi yritti useaan otteeseen käännyttää Voltaa papiksi, mutta tämä pysyi tiukasti suunnitelmassa, johon kuului tieteellinen ura. Setä painosti turhaan Voltaa aloittamaan lakiopinnot.


title: Alessandro Volta

text: Perusopetuksen jälkeen Volta kiinnostui sähköstä ja aloitti sähköisten ilmiöiden tutkimisen. Volta opiskeli sähköä Musschenbroekin, Nollet'n ja Beccarian kirjojen avulla. Nämä kolme olivat tuon ajan sähköä tutkineiden fyysikoiden kärkinimiä. Syvästi sähköstä kiinnostunut Volta rakensi vuonna 1775 niin sanotun elektroforin. Samoihin aikoihin Voltasta tuli Comon High Schoolin fysiikan professori. Seuraavina vuosina hän tutki paljon kaasuja ja onnistui eristämään yksinkertaisinta orgaanista yhdistettä, metaania. Voltan tieteellisen edistymisen seurauksena hän sai vuonna 1779 professuurin Pavian yliopistosta. Tuona aikana hän kehitteli useita laitteita, jotka sovelsivat hänen aiempia tutkimustuloksiaan.


title: Alessandro Volta

text: Volta valittiin vuonna 1791 Royal Societyn ulkomaalaiseksi jäseneksi. Hänelle myönnettiin kolmen vuoden jäsenyyden jälkeen Copley-mitali. Volta meni naimisiin Teresa Peregrinin kanssa vuonna 1794. Perheeseen syntyi kolme poikaa, joista Flamino kuoli 18-vuotiaana. Flaminon kuolema oli suuri järkytys koko perheelle.


title: Alessandro Volta

text: Volta keksi vuonna 1800 ensimmäisen pariston. Tämän ansiosta Napoleon Bonaparte antoi hänelle kreivin ("conte") arvon vuosi keksinnön jälkeen. Volta lopetti tieteellisen tutkimisen vuonna 1819 ja vietti aikansa tilallansa Comnagossa, lähellä Comoa. Volta kuoli lyhyen sairastelun jälkeen 82-vuotiaana 5. maaliskuuta 1827.


title: Alessandro Volta

text: Volta keksi sähköparin, pariston, joka herätti jatkuvan sähkön lähteenä suurta huomiota. Voltan ansiosta sähkövirran käsite alkoi kehittyä, vaikka sen merkitys oli vielä epämääräinen. Hän hylkäsi Galvanin teorian eläinsähköstä: sähkö ei ole peräisin sisältä vaan ulkoa, kahden metallin kontaktista. Voltan väitteet herättivät tieteellisen kiistan, joka aloitti uuden aikakauden sähkön historiassa. Vastaväitteitä torjuakseen Volta ryhtyi selvittämään yhä intensiivisemmin sähkön alkuperää. Hän pystyi muun muassa osoittamaan, että sopiva kahden metallin yhdistelmä aiheutti aistiärsytystä. Volta todisti kokeidensa avulla, että sähkö kulkee aistihermoihin metallista eikä mistään ruumiin lihaksesta.


title: Canellales

text: Canellales on kaksisirkkaislahko magnolidien kladissa. Siihen kuuluu kaksi puuvartisheimoa. Niiden kasveilla on vaatimattoman kokoiset kukat, joissa on erilaistuneet verhiö ja teriö.


title: Canellales

text: Heimossa Canellaceae, kanellapuukasvit, on 13 viiteen sukuun kuuluvaa lajia. Levinneisyysaluetta ovat trooppiset seudut Amerikassa, Itä-Afrikassa ja Madagaskarissa. Lajit ovat ainavihantia pensaita tai puita, joiden lehdet ovat melko paksut, aromaattiset ja korvakkeettomat. Niiden laidat ovat ehyet. Kukkien kolme ulointa kehälehteä ovat verhomaiset ja heteet ovat yhteen kasvaneita. Niiden ponnet avautuvat ulospäin. Sikiäimessä on laitaistukat. Hedelmä on marja.


title: Canellales

text: Heimoon Winteraceae kuuluu 4–7 sukua, joissa on 60–90 tropiikin vuoristoissa, muttei kuitenkaan Afrikan mantereella kasvavaa lajia. Ne ovat usein melko pieniä ainavihantia puita tai pensaita, joiden lehdet ovat aromaattiset, kierteisesti järjestyneet, ehyet ja usein alapinnaltaan harmahtavat. Kukan osat ovat lähes aina erilliset lukuun ottamatta verhiötä, joka muodostaa kukan auetessa pois putoavan hupun eli kalyptran. Hedelmä on usein pieni marja.


title: Uusi-Irlanti

text: Uusi-Irlanti (, tok pisinin kielellä "Niu Ailan") on Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvien Bismarckinsaarten toiseksi suurin saari Uuden-Britannian jälkeen. Uusi-Irlanti on myös yksi Papua-Uuden-Guinean 19 maakunnasta, ja siihen kuuluu pääsaaren ohella muita lähistöllä sijaitsevia pienempiä saaria, kuten Uusi-Hannover, Mussau ja Emira, Tabarsaaret, Lihir sekä Fenisaaret. Musketin muotoiseksi kuvailtu Uusi-Irlanti on hyvin kapea, ja sen luode–kaakkosuuntainen pituus on noin 320 kilometriä ja leveys pääosin alle 10 kilometriä. Kapeudestaan huolimatta saarella on jyrkkä ja teräväpiirteinen keskusvuoristo, jonka korkein huippu Lambel kohoaa 2 150 metrin korkeuteen.


title: Uusi-Irlanti

text: Uuden-Irlannin saaren pinta-ala on noin 9 600 neliökilometriä ja koko maakunnan asukasluku 194 000 (2011). Valtaosa väestöstä asuu pienissä kylissä maaseudulla. Suurin kaupunki ja maakunnan pääkaupunki on Kavieng (11 560 asukasta 2000) saaren pohjoiskärjessä. Saarella puhutaan noin kahtakymmentä kieltä ja 45 murretta. Näistä lähes kaikki kuuluvat austronesialaisiin kieliin. Kopran tuotanto on saaren merkittävimpiä tulonlähteitä.


title: Uusi-Irlanti

text: Saari asutettiin ensimmäisen kerran noin 40 000 vuotta sitten. Noin 3 300 vuotta sitten seudulla sijaitsi Lapitan keramiikkakulttuuri. Hollantilaiset tutkimusmatkailijat saapuivat saarelle ensimmäisinä eurooppalaisina 1516. Lähetystoiminta aloitettiin vasta 1877, ja 1886 saksalaiset siirsivät saaren omaan hallintaansa. Siitä lähtien vuoteen 1914 asti saari tunnettiin nimellä "Uusi-Mecklenburg" ().


title: Paul Ehrlich

text: Paul Ehrlich (14. maaliskuuta 1854 – 20. elokuuta 1915) oli saksalainen lääkäri, professori ja Frankfurt am Mainin seerumi-instituutin johtaja. Hän teki tärkeitä verta ja verisairauksia sekä immuniteettia ja seerumikäsittelyä koskevia huomioita. Hän keksi japanilaisen Sahachiro Hatan kanssa salvarsaanin ja sai yhdessä Ilja Metšnikovin kanssa Nobelin lääketieteen palkinnon 1908.


title: Adelheid

text: Pyhä Adelheid (931 Burgundi – 16. joulukuuta 999  Selzin luostari, Elsass) oli Burgundin kuninkaan Rudolf II:n ja Berta Schwabenilaisen tytär. Hän toimi Pyhän Saksalais-Roomalaisen keisarikunnan sijaishallitsijana, kun keisarin virka oli hänen pojanpojallaan Otto III:lla.


title: Adelheid

text: Jo nuorena neitona Adelheid luvattiin Italian Lotharille puolisoksi, ja hänen täytettyään 16 vuotta pari vihittiin avioliittoon. Jo nuorena Adelheid oli esimerkillinen kristitty, joka piti huolta köyhistä ja oli auttavainen. Vuonna 950, vain kolmen avioliittovuoden jälkeen hänen miehensä myrkytettiin. Maakreivi Berengar II halusi nuoren lesken puolisoksi pojalleen Adalbertille saadakseen lesken hallitseman Italian kruunun haltuunsa. Adelheid ei kuitenkaan hyväksynyt naimatarjousta, minkä johdosta Berengar vangitsi Adelheidin säilyttäen häntä Gardan linnassaan. Adelheidin onnistui paeta vankeudesta Canossaan tyttärensä Emman kanssa, josta myöhemmin tuli Ranskan kuninkaan Lotharin puoliso. Adelheid pyysi apua Otto I:ltä, koska Berengar oli miehittänyt hänen lombardialais-italialaisen kuningaskuntansa. Otto I ja Adelheid avioituivat vuonna 951. He saivat neljä lasta, joista vanhin Mathilde johti abbedissana Quedlingen luostaria ja nuorimmasta Otosta tuli isänsä seuraaja.


title: Adelheid

text: Adelheid oli hyvin sivistynyt nainen, hän puhui neljää kieltä ja luki paljon. Hänellä oli paljon vaikutusvaltaa myös politiikassa, mikä jatkui Otto I:n kuoleman jälkeen Adelheidin ollessa poikansa, keisari Otto II:n tärkeimpiä neuvonantajia. Otto II:n lyhyeksi jääneen hallitusajan jälkeen valtaistuimelle nousi alaikäinen Otto III, jonka äiti, Bysantin prinsessa Theofano, piti yhdessä Adelheidin kanssa valtaa sijaishallitsijoina. Tärkeimpänä päämääränä leskikeisarinnoilla oli säilyttää kruunu suvussa. Tässä työssä heitä avusti Mainzin arkkipiispa Willigis.


title: Adelheid

text: Kun Otto III otti hallintovastuun harteilleen, Adelheid omistautui hyväntekeväisyyteen ja luostareiden perustamiseen. Lähellä Adelheidin sydäntä oli Clunyn luostarin uudistusliike ja sen tukeminen. Lopulta hän muutti Pohjois-Elsassiin perustamaansa Selzin luostariin, jossa hän kuoli vuonna 999. Paavi Urbanus II julisti Adelheidin pyhimykseksi vuonna 1097 ja hänen muistopäiväänsä vietetään joulukuun 16. päivänä.


title: Aristolochiales

text: Aristolochiales-lahkoon kuului kolme ulkonaisesti melko erilaista kaksisirkkaisheimoa. Hydnoraceae käsittää loiselämään sopeutuneita meheväversoisia ja lehtivihreättömiä kasveja, Lactoridaceae vain yhden pensaslajin ja Aristolochiaceae eli piippuruohokasvit ruohovartisia, usein köynnöstäviä kasveja. Niiden keskinäinen sukulaisuus perustuu molekyylitutkimuksiin.


title: Otto II

text:
Otto II Punainen (955 – 7. joulukuuta 983, Rooma) oli Saksin herra ja vuodesta 973 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari.
Hän oli keisari Otto I Suuren ja Adelheid Burgundilaisen poika. Toukokuussa 961 hänet kruunattiin Aachenissa Saksan kuninkaaksi, ja samana vuonna myös Italian kuninkaaksi, molemmissa isänsä kanssahallitsijana. Vuonna 972 kruununprinssi Otto II solmi avioliiton vastikään kuolleen Bysantin keisarin Romanos II tyttären Theofanon kanssa. Keisariksi Otto II nousi isänsä Otto I Suuren rinnalle vuonna 967, ja sai keisarivallan kokonaan itselleen isänsä kuoltua vuonna 973.


title: Otto II

text: Otto sai hyvän koulutuksen setänsä, Kölnin arkkipiispa Brunon luona. Hän oli rohkea ja impulsiivinen ja tuki kirkkoa monin tavoin.


title: Otto II

text: Heti valtaan noustuaan Otto II joutui taistelemaan Baijerin ja Lothringenin herttuoita vastaan. Tanskan kuningas Harald Sinihammas hyökkäsi samaan aikaan pohjoisesta. Kukistettuaan vastustajansa Otto II joutui lähtemään Roomaan auttamaan paavi Benedictus VII:tä. Roomasta hän jatkoi sotaretkeään Etelä-Italiaan, jossa arabit jatkuvilla hyökkäyksillään ahdistelivat Bysantin valtaa. Sotaretki ei ollut onnekas, vaan Otto II joutui vuonna 982 käydyssä taistelussa pakenemaan, ja seuraavana vuonna hän kuoli Roomassa. Valtaistuimelle nousi hänen alaikäinen poikansa Otto III, mutta valta oli leskikeisarinna Theofanolla.


title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituus vaihtelee yleisesti ottaen vähän verrattuna muihin ihmisen anatomisiin ominaisuuksiin. Yleensä pituus noudattaa normaalijakaumaa. Poikkeuksellinen pituus on usein jättikasvun tai lyhytkasvuisuuden aiheuttamaa. Pituuteen vaikuttavat perimä, ravinto ja ympäristötekijät.


title: Ihmisen pituus

text: Aikuiset miehet ovat maailmanlaajuisesti keskimäärin 166 senttimetriä pitkiä ja naiset 154 senttimetriä. Keskiarvoisesti pisimmät ihmiset elävät 2010-luvulla Euroopan maissa, kuten Alankomaissa, Latviassa ja Virossa.


title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituus on vahvasti perinnöllinen ominaisuus. Kaksostutkimusten mukaan noin 90 % pituudesta on geneettisesti määräytynyttä.


title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituus määräytyy usean geenimuunnoksen yhteisvaikutuksesta. Suurin vaikutus on joillain harvinaisilla muunnoksilla, jopa yli kaksi senttimetriä. Kansainvälinen tutkijaryhmien konsortio Genetic Investigation of Anthropometric Traits (GIANT) on vuoteen 2017 mennessä tunnistanut lähes 800 geenimuunnosta, jotka vaikuttavat ihmisen pituuteen. Löytöjen myötä pituuden heritabiliteetista on nyt selvitetty 27,4 prosenttia. Ensimmäiset 700 geenimuunnosta löydettiin vuonna 2014 genominlaajuisen riippuvuustutkimuksen avulla, jossa skannataan suuri määrä genomeja. Näin löydetään yleisiä muunnoksia, joilla on kullakin kuitenkin korkeintaan vain yhden millimetrin vaikutus pituuteen. Vuonna 2017 ryhmä käytti ExomeChip-menetelmää, jolla se löysi 83 harvinaisempaa muunnosta, joita esiintyy korkeintaan viidellä prosentilla ihmisistä. Nämä muunnokset vaikuttavat proteiineja koodaaviin geeneihin, ja niistä 24:llä on yli yhden senttimetrin vaikutus pituuteen.


title: Ihmisen pituus

text: Sisäsiittoisuus ja siitä aiheutuva homotsygoottisuus heikentää pituuskasvua. Vuonna 2012 julkaistun 35 000 ihmisellä tehdyn tutkimuksen mukaan serkusten lapset ovat keskimäärin 3 senttimetriä lyhyempiä kuin lapset, joiden vanhemmat eivät ole toisilleen sukua.


title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituuskasvuun vaikuttavat myös ympäristötekijöiden vaikutukset hänen terveyteensä. Ulkoiset rasitteet vähentävät kasvua. Tarpeellisen ravinnon saanti lisää kasvua. Ympäristötekijöiden vaihtelun johdosta samojenkin populaatioiden keskipituudet ovat voineet vaihdella suuresti sukupolvesta toiseen. Huonoina aikoina kuten sodan aikana väestön keskipituus on usein väliaikaisesti laskenut. Kivikautisen Gravetten kulttuurin aikaiset eurooppalaiset metsästäjä-keräilijämiehet olivat keskimäärin 183 senttimetriä pitkiä. Kun maanviljelys tuli Eurooppaan noin 8000 vuotta sitten, miesten keskipituus aleni lyhyessä ajassa 20 senttimetriä. Muutoksen on arveltu johtuneen ruokavalion proteiinipitoisuuden äkillisestä vähenemisestä viljaan siirtymisen johdosta. Seuraavien seitsemän tuhannen vuoden aikana eurooppalaisten keskipituus ei suuresti kasvanut, joskin hyvin syönyt yläluokka oli selvästi tavallista kansaa pitempää. Amerikkaan siirtolaisiksi lähteneet englantilaismiehet tosin kasvoivat 12 senttimetriä Uuden maailman hyvien maatalousmahdollisuuksien ansiosta. Teollinen vallankumous ja kaupungistuminen heikensivät 1800-luvulla jälleen länsimaalaisten ravinnonsaantia ja suojautumista taudeilta, mikä lyhensi keskipituutta. Vasta 1870-luvulla, kun ravitsemus, hygienia ja terveydenhuolto paranivat, alkoivat myös eurooppalaiset jälleen pidentyä. Sen jälkeen eurooppalaiset ovat pidentyneet yli senttimetrin vuosikymmenessä aina 2000-luvulle asti. Myös muun maailman parantunut ravitsemus- ja terveydenhuoltotilanne on aiheuttanut sen, että esimerkiksi korealaiset ja iranilaiset ovat pidentyneet huomattavasti.


title: Ihmisen pituus

text: Monissa maissa ympäristötekijät eivät enää hidasta ihmisten kasvua, joten geneettinen maksimipituus on saavutettu, eikä keskipituus enää kasva. Joissain riisiä paljon kuluttavissa Aasian maissa ihmisillä on ilmeisesti vielä kasvun varaa, sillä proteiinin liian vähäinen saanti estää siellä ihmisiä kasvamasta täyteen mittaansa.


title: Ihmisen pituus

text: Lopullinen aikuispituus saavutetaan 15–20-vuotiaana. Nainen kasvaa viimeiset millimetrinsä yleensä 15–17-vuotiaana ja mies 18–21-vuotiaana.


title: Ihmisen pituus

text: Aikuispituuden ennustaminen onnistuu parhaiten tutkimalla luustoikää.


title: Ihmisen pituus

text: Lyhyiden ihmisten on useissa tutkimuksissa todettu elävän keskimäärin vanhemmiksi kuin pitkien. Pitkillä ihmisillä on esimerkiksi suurempi riski sairastua syöpään tai veritulppaan kuin lyhyiden, ja heillä myös loukkaantumisen riski on suurempi. Sardiniassa vuonna 2012 tehdyn tutkimuksen mukaan lyhyen miehen elinkaari on keskimäärin noin kaksi vuotta pitempi kuin muiden miesten.


title: Ihmisen pituus

text: Joissain urhelulajeissa urheilijan pituudella voi olla vaikutusta hänen menestymiseensä. Pitkillä urheilijoilla on etua lajeissa, joissa ulottuvuudesta on hyötyä, kuten nyrkkeily, uinti, koripallo ja lentopallo. Lyhyydestä on hyötyä lajeissa, joissa ketteryys ja nopeus ovat tärkeitä, kuten voimistelussa. Pikajuoksijat ovat usein pitkiä, koska he hyötyvät pitkästä askeleesta, mutta kestävyysjuoksijat ovat usein lyhyitä, sillä lyhyellä juoksijalla on pieni energiankulutus. Joissain lajeissa, kuten jalkapallossa ja baseballissa, korkeimmalla huipulla on nähty eripituisia pelaajia.


title: Ihmisen pituus

text: Aikuisten naisten maailmanlaajuinen keskipituus on 154 senttimetriä ja miesten 166 senttimetriä.


title: Ihmisen pituus

text: Maiden vertailussa alankomaalaiset ja islantilaiset ovat keskimäärin pisimpiä maailmassa. Hollantilaismiesten keskipituus on 183,8 senttimetriä ja naisten 170 senttimetriä. Islantilaisten luvut ovat miesten 181,0 senttimetriä ja naisten 167,6 senttimetriä. Myös muiden Euroopan maiden sekä Pohjois-Amerikan asukkaat ovat maailmanlaajuisesti kaikkein pisimpiä. Nopeinta pituuskasvu kuitenkin on Iranissa sekä Etelä-Koreassa, missä naiset ovat pidentyneet sadassa vuodessa jopa 20 senttimetriä.


title: Ihmisen pituus

text: Keski-Afrikan sademetsien pygmit ovat maailman lyhyimpiä kansoja. Esimerkiksi itäisen batwa-kansan miehet ovat keskimäärin 152,9 ja naiset 145,7 senttimetriä pitkiä, ja läntisen Kamerunin pygmimiehet ovat keskimäärin 150 senttimetriä. Pygmeiltä on löydetty geenimuunnoksia, jotka vaikuttavat kasvuhormonireseptoreihin ja sitä kautta pituuteen.


title: Ihmisen pituus

text: Maita, joissa keskipituus on suhteellisen alhainen, on etenkin Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa sekä Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. Pituuskasvu on heikentynyt viime vuosikymmeninä joissain maissa Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa ja Saharan eteläpuolella.


title: Ihmisen pituus

text: Vuonna 2011 julkaistujen uusien kasvukäyrien mukaan suomalaisten nuorten miesten keskipituus on 180,7 senttimetriä ja nuorten naisten keskipituus 167,5 senttimetriä. Vuonna 2013 tehtyjen mittausten mukaan 25–74-vuotiaiden suomalaisten miesten keskipituus oli 178 senttimetriä ja naisten 164 senttimetriä. 25–34-vuotiaiden suomalaisten miesten keskipituus oli 179 senttimetriä ja naisten 166 senttimetriä.


title: Ihmisen pituus

text: Suomalaisista nuorista miehistä alle 167-senttimetrisiä tai yli 195-senttimetrisiä on molempia yksi prosentti. Alle 155-senttimetristen ja yli 180-senttimetristen nuorten naisten osuus on myös prosentin verran ikäluokassaan.


title: Ihmisen pituus

text: Suomen pisimmät ihmiset ovat Lounais-Suomessa (Turku ja Loimaa), jossa 25–34-vuotiaiden miesten keskipituus oli 180 senttimetriä ja naisten 167 senttimetriä.


title: Ihmisen pituus

text: Suomalaiset lapset ovat nykyisin huomattavasti pidempiä kuin 1959–1971 syntyneet, ja lapset saavuttavat loppupituutensa aiempaa nopeammin. Vuonna 1922 suomalaisen 25-45-vuotiaan miehen keskipituus oli 171 senttimetriä.


title: Piperales

text: Piperales on Magnolianae-ylälahkoon kuuluva kasvilahko, jossa on kolme heimoa. Siihen kuuluvilla kasveilla on yleensä pienet siemenet, ja kasvit ovat pääasiassa ruohoja.


title: Piperales

text: Varren johtojänteet sijaitsevat kahtena renkaana. Kukinto on terttumainen ja usein varsipäätteinen eli terminaalinen. Pienet kukat ovat epäselvästi vastakohtaisia ja kehättömiä.


title: Piperales

text: Lahkossa on uusimpien sukulaisuustutkimusten mukaan kolme heimoa. Aikaisemmin itsenäisinä pidetyt Lactoridaceae ja Hydnoraceae sisältyvät piippuruohokasveihin.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä () on Disneyn ensimmäinen pitkä värillinen animaatioelokuva, joka valmistui 1937. Suomessa se sai ensi-iltansa 16. lokakuuta 1938. Elokuva pohjautuu löyhästi Grimmin satuun "Lumikki". Esimerkiksi kääpiöiden nimet ovat kuitenkin Disneyn studioiden keksintöä. Suomenkielisessä versiossa kääpiöiden nimet ovat Viisas, Jörö, Lystikäs, Unelias, Ujo, Nuhanenä ja Vilkas.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuvan alussa prologi kertoo yleisölle satukirjan kautta, että Lumikki on prinsessa, joka asuu yhdessä turhamaisen äitipuolensa kanssa. ”Kuningattarena” tunnettu äitipuoli on ilkeä noita, joka on ottanut valtakunnan haltuunsa Lumikin isän kuoltua. Kuningatar pelkää, että Lumikista kasvaa kauniimpi kuin hänestä, joten hän pakottaa tämän työskentelemään kyökkipiikana. Kuningatar kysyy taikapeililtään päivittäin ”ken on maassa kaunehin”. Jo monta vuotta peili on antanut vastaukseksi kuningattaren nimen tehden kuningattaren näin tyytyväiseksi.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuvan alkaessa taikapeili ilmoittaa kuningattarelle, että Lumikista on nyt tullut maan kaunein neito. Kateellinen kuningatar määrää vastahakoisen metsästäjän viemään Lumikin metsään ja tappamaan tämän. Hän myös vaatii metsästäjää asettamaan Lumikin sydämen jalokivin koristeltuun lippaaseen ja tuomaan sen hänelle todisteena siitä, että hänen käskyjään on noudatettu. Metsästäjä kohtaa Lumikin, mutta tajuaa, ettei voi tappaa tätä. Metsästäjä anoo Lumikilta kyynelehtien anteeksiantoa ja usuttaa tämän sitten pakenemaan metsään ikuisiksi ajoiksi. Lumikin paettua metsästäjä asettaa lippaaseen sian sydämen ja vie sen kuningattarelle.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Eksynyt ja pelokas prinsessa ystävystyy metsän asukkaiden kanssa, jotka vievät hänet syvällä metsässä sijaitsevan mökin luokse. Lumikki löytää mökin sisältä seitsemän pientä tuolia ja luulee, että mökki kuuluu seitsemälle epäsiistille ja orvolle lapselle. Pian käy ilmi, että mökki kuuluu sen sijaan seitsemälle täysikasvuiselle kääpiölle, jotka ovat palaamassa kotiin läheisestä kaivoksesta. Kääpiöt ovat nimeltään Viisas, Jörö, Lystikäs, Unelias, Ujo, Nuhanenä ja Vilkas. Kotiin päästyään kääpiöt saavat kauhukseen nähdä, että heidän mökkinsä on nyt putipuhdas, mistä he päättelevät, että mökkiin on saapunut tunkeilija. Mökin yläkerrasta kääpiöt löytävät Lumikin, joka on vaipunut uneen kääpiöiden sängyille poikittain. Lumikki herää ja näkee kääpiöt ympärillään. Lumikki esittelee itsensä, ja lopulta kaikki kääpiöt toivottavat hänet tervetulleeksi kotiinsa, varsinkin, kun saavat tietää tämän olevan hyvä kokki ja siivooja. Lumikki aloittaa uuden elämän kokaten, siivoten ja pitäen huolta kääpiöiden mökistä sillä välin, kun kääpiöt ovat työskentelemässä kaivoksessaan. Illan tullen he ryhtyvät yhdessä soittamaan, laulamaan ja tanssimaan.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Sillä välin kuningatar saa tietää, että Lumikki on yhä elossa, kun taikapeili vastaa jälleen Lumikin olevan maan kaunein neito. Kuningatar muuttaa itsensä taikajuoman avulla vanhaksi eukoksi ja valmistaa liemen nimeltä ”Uinuva kuolema”. Hän upottaa liemeen tavallisen punaisen omenan. Paha kuningatar selittää yleisölle, että omenaa maistettuaan Lumikki vaipuu maagiseen uneen ja herää unestaan vain, jos hänelle annetaan ”rakkauden ensisuudelma”. Kuningatar päättelee, ettei hänen ole syytä olla suudelmasta huolissaan, sillä kääpiöt tulevat varmasti luulemaan nukkuvaa Lumikkia kuolleeksi ja hautaamaan tämän elävältä. Kuningatar saapuu kääpiöiden mökille Lumikin ollessa yksin ja huiputtaa tämän puraisemaan myrkytettyä omenaa. Sen seurauksena Lumikki vaipuu uneen ja kuningatar huudahtaa: ”Olen maassa kaunehin!” Metsän asukkaat hakevat kääpiöt apuun tunnistettuaan noidan kuningattareksi. Peuroilla ratsastavat, kostonhimoiset kääpiöt ajavat noidan ansaan eräälle jyrkänteelle. Noita yrittää vierittää kääpiöiden niskaan suuren kivenjärkäleen, mutta jyrkänteelle iskee salama, jolloin jyrkänne romahtaa noidan jalkojen alta. Kuningatar putoaa kuolemaansa ja saa kivenjärkäleen päälleen.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Kääpiöt palaavat mökkiinsä ja löytävät sieltä kuolleelta näyttävän Lumikin. He järjestävät Lumikille valvojaiset. Kääpiöt eivät kuitenkaan henno haudata Lumikkia, vaan valmistavat tälle lasista ja kullasta arkun ja vievät sen ja siinä lepäävän Lumikin eräälle metsäaukealle. Yhdessä metsän asukkien kanssa kääpiöt ryhtyvät valvomaan Lumikkia alituisesti. Hieman myöhemmin paikalle saapuu prinssi, joka tapasi Lumikin elokuvan alussa ja rakastui tähän. Prinssi on kuullut lasiarkussa makaavasta Lumikista ja päättänyt tulla katsomaan rakastettuaan. Lumikin kauneuden lumoamana prinssi suutelee Lumikkia särkien lumouksen ja herättäen Lumikin unestaan. Kääpiöt ja eläimet ryhtyvät ilakoimaan prinssin viedessä Lumikin linnaansa, joka alkaa Lumikin läsnäolosta loistaa kultaisena.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text:
Elokuva päättyy alussa nähdyn satukirjan viimeiseen sivuun, jossa lukee ”… ja he elivät onnellisina elämänsä loppuun asti”. Kirja sulkeutuu, ja elokuvan lopputekstit alkavat.
Lyhytanimaatioille ei ollut kysyntää laman jälkeen, kun ihmisten elokuvissakäynnit olivat vähentyneet. Walt Disney oli Euroopassa vieraillessaan nähnyt teatterinomistajien yhdistäneen kuusi Mikki Hiiri -lyhytelokuvaa yhdeksi, ja Disney oivalsi, että elokuvayleisö pystyisi katsomaan pitkiäkin animaatioita. Hän tajusi kuitenkin pitkän elokuvan vaativan enemmän taitoa kuin 7–8 minuutin lyhytpiirrettyjen. "Hassunkuriset sinfoniat" -animaatioelokuvien sarja valjastettiin pitkän piirroselokuvan tuotantoon vaadittavan tekniikan harjoittelukanavaksi. Elokuvattujen näyttelijöiden liikkeitä tutkittiin filmiruutu kerrallaan, värien käyttöä kehitettiin, ja taiteilijat oppivat jäljentämään erilaisia materiaaleja melkein valokuvantarkasti. Suurimpia ongelmia oli piirroselokuville tyypillinen kaksiulotteisuus, sillä syvyyden puute vähensi niiden uskottavuutta. Ratkaisuksi Disneyn teknikot kehittivät monitasokameran, jonka avulla tilan vaikutelma saatiin siirrettyä animaatioonkin. Noin kaksi vuotta kestäneiden alkuvalmisteluiden, tarinailtojen ja koeluonnosten jälkeen varsinaisen animaation aloituspäivämääränä pidetään 28.9.1936.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Estääkseen kilpailevien studioiden vievän animaattoreita kesken tuotannon Disney kehitti bonusjärjestelmän, joka varmisti, että pisimpään palvelleet saisivat yhtä paljon palkkaa kuin hän ja Roy Disney. Ensimmäisenä vuotena "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" -elokuvan budjetti oli 250 000 dollaria, mutta se kaksinkertaistui seuraavana vuonna. Disney ei antanut rahan olla este; jos hän ei ollut tyytyväinen johonkin jaksoon, se tehtiin uudestaan. Studion lainat uhattiin sanoa irti, ja Disney oli velkaa miljoonan palkkarästejä jo ennestään. Bank of American Joseph Rosenberg jäädytti Disneyn lainat ja vaati nähdä mitä studio oli saanut aikaan annetulla lainalla. Disney näytti hänelle kelan verran valmista elokuvaa, jonka jälkeen Rosenberg lupasi niin paljon luottoa kuin tarvittiin.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuva tuli ensi-iltaan 21. joulukuuta 1937. Se jälkiäänitettiin alun perin kymmenelle kielelle ja levitettiin 46 maahan. Elokuvaa ylistettiin kaikkialla, paitsi Isossa-Britanniassa, jossa sensuuri kielsi sen lapsilta, koska pelättiin elokuvan aiheuttavan painajaisia lapsille. Ensimmäisellä esittämiskierroksella elokuvan näki noin sata miljoonaa ihmistä.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" tuotti 175,3 miljoonaa dollaria ja olisi todennäköisesti tuottoisin animaatioelokuva, mikäli inflaatio otettaisiin huomioon. Inflaatio huomioituna tuotot ovat 184,9 miljoonaa dollaria ja elokuva on siten suurituottoisin animaatioelokuva ainakin niistä, joiden tuotot on inflaatiokorjattu. Koska elokuva oli myös Disneyn ensimmäinen pitkä värillinen piirroselokuva, elokuva herätti mielenkiintoa jo tuotantovaiheessa.


title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" valittiin vuonna 1989 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. American Film Institute listasi vuoden 1937 "Lumikin" sijalle 49 vuonna 1998.


title: Idols (Etelä-Afrikka)

text: Etelä-Afrikan Idols oli Idols-formaattiin perustuva viihteellinen kykyjenetsintäkilpailu, josta tehtiin televisiosarja. Kilpailu on järjestetty neljä kertaa vuosina 2002, 2003, 2005 ja 2006.


title: Maggie Smith

text: Dame Margaret Natalie ”Maggie” Smith, CH, DBE (s. 28. joulukuuta 1934 Ilford, Essex, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä ja kaksinkertainen Oscar-voittaja. Hän on mittavan uransa aikana näytellyt lähes , minkä lisäksi hän on esiintynyt muutamissa televisiosarjoissa ja lukuisissa näytelmissä. Smith tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Miss Jean Brodien parhaat vuodet" (1969, parhaan naispääosan Oscar- ja BAFTA-palkinto), "Hotelli Firenzessä" (1985, Golden Globe- ja BAFTA-palkinto), "Harry Potter" -elokuvat (2001–2011) sekä televisiosarjasta "Downton Abbey" (2010–2015).


title: Maggie Smith

text: Margaret Natalie Smith syntyi Essexin Ilfordissa 28. joulukuuta vuonna 1934 Margaret Smithin (omaa sukua Little Hutton) ja tämän aviomiehen Nathaniel Smithin tyttäreksi. Hänen äitinsä oli skottilaissyntyinen sihteeri Glasgow’sta ja isänsä Newcastle upon Tynessä syntynyt opettaja, joka työskenteli Oxfordin yliopistossa. Maggiella on kaksi vanhempaa kaksoisveljeä, Alistair ja Ian. Maggie opiskeli Oxford High Schoolissa.


title: Maggie Smith

text: Margaret-äitinsä kanssa Maggie ei tullut kovinkaan hyvin toimeen, ja hän ottikin läpimurtorooliinsa Jean Brodiena äitinsä piirteitä. Ironisesti, vasta tässä vaiheessa hänen äitinsä lopetti vakuutteluyritykset saada Maggien käymään sihteerikurssi näyttelijäuran takaiskujen varalle.


title: Maggie Smith

text: Maggie Smithin ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 1956 elokuvassa "Child in the House", jossa hänellä oli vain sivuosassa juhlien vieraana. Uransa kymmenen ensimmäistä vuotta Smith työskenteli pääasiassa teatterissa ja hän oli yksi West Endin sekä Laurence Olivierin luotsaaman National Theatren vakiokasvoista Smithin läpimurtorooli elokuvissa oli vuonna 1969 ensi-iltansa saanut "Miss Jean Brodien parhaat vuodet". Nimiroolista hän voitti parhaan naispääosan Oscarin. Toisen Oscarinsa hän voitti vuonna 1978 parhaasta naissivuroolista elokuvassa "Viikonloppu Kaliforniassa". Muita Smithin tunnetuimpia elokuvia ovat "Tädin kanssa maailmalla", "Hotelli Firenzessä" sekä Agatha Christie -filmatisoinnit "Kuolema Niilillä" ja "Rikos auringon alla". Smithin roolit ovat usein olleet ylempiin yhteiskuntaluokkiin kuuluvia perienglantilaisia rouvashenkilöitä kuten esimerkiksi Yorkin herttuatar Ian McKellenin "Richard III:ssa", Betsey-täti Charles Dickens -filmatisoinnissa "David Copperfield", Lady Hester Franco Zeffirellin omaelämäkerrallisessa filmissä "Teetä Mussolinin kanssa" sekä Oscar-ehdokkuuden saanut Trenthamin kreivitär Robert Altmanin murhamysteerissä "Gosford Park". Harry Potter -elokuvasarjan professori Minerva McGarmiwan rooli oli Smithille jokseenkin sopiva, sillä hän itse on kuvaillut roolihahmoaan Jean Brodieksi, jolla on noitahattu päässä.


title: Maggie Smith

text: Vuonna 1970 Smithille myönnettiin CBE ja vuonna 1990 arvonimi Dame. Vuonna 2014 Maggie Smith valittiin Kunniaritarien ritarikuntaan.


title: Maggie Smith

text: Maggie Smith ja Judi Dench ovat keskenään läheisiä ystäviä. He ovat tehneet monia yhteisiä projekteja, kuten "Hotelli Firenzessä", "Teetä Mussolinin kanssa" ja "Ladies in Lavender".


title: Maggie Smith

text:
Siitä huolimatta, että Smith väittää aina ottavansa ensimmäisen roolin joka vastaan tulee, on hän kieltäytynyt muutamien suosittujenkin elokuvien rooleista. Tosin varsinkin viime vuosina Harry Potter -saagan kuvaukset ovat estäneet häntä osallistumasta muihin projekteihin. Tällaisia rooleja ovat muun muassa Endoran osa elokuvassa "Vaimoni on noita" sekä myöhemmin Meryl Streepin esittämä Eleanor "Mantsurian kandidaatissa". Henkilökohtaisista syistä Smith on kieltäytynyt Ruth DeWitt Bukaterin roolista James Cameronin "Titanicissa" sekä Helenin roolista Woody Allenin elokuvassa "Alice". George Cukor tarjosi Smithille myös pääroolia Virginia Woolfista kertovassa elokuvassa, mutta Smithin kieltäydyttyä koko projekti haudattiin.
Smithille on myönnetty useita palkintoja: muun muassa seitsemän Baftaa, joista kaksi kunnia-Baftoja hänen elämäntyöstään, kolme Golden Globea, kaksi Oscaria ja yhdeksän Lontoossa arvostettua Evening Standardia, joista viisi hänen teatterirooleistaan, kolme elokuvista ja yksi kunniapalkinto teatterityöstä. Hän on yksi harvoista näyttelijöistä, joka on voittanut sekä Tonyn, Emmyn että Oscarin.


title: Maggie Smith

text: Vuonna 2007 Maggie Smithillä todettiin rintasyöpä, mutta hoitojen ja lääkityksen ansiosta hän pystyi viimeistelemään kuudennen "Harry Potter" -elokuvan sekä lopulta aloittamaan uuden elokuvansa "From Time to Time" kuvaukset lokakuussa 2008. Vuonna 2010 Smith esiintyi Emma Thompsonin Nanny McPhee -jatko-osassa, "Nanny McPhee ja suuri pamaus" rouva Dochertynä. Vuonna 2011 Smith nähtiin Harry Potter -saagan viimeisessä elokuvassa saattaen professori McGarmiwan taipaleen päätökseen. Seuraavaksi Dame Maggie Smith nähtiin Dustin Hoffmanin esikoisohjauksessa, elokuvaversiossa Ronald Harwoodin näytelmästä "Kvartetti" sekä jo neljännessä yhteistyöprojektissaan ystävänsä Judi Denchin kanssa elokuvassa "The Best Exotic Marigold Hotel". Intiassa sijaitsevaan brittien vanhainkotiin sijoittuvassa komediassa nähdään myös Bill Nighy ja Tom Wilkinson. Vuonna 2015 julkaistiin sen jatko-osa The Second Best Exotic Marigold Hotel. Vuonna 2014 Maggie Smith nähtiin pääosassa elokuvassa My Old Lady yhdessä Kevin Klinen ja Kristin Scott Thomasin kanssa. Maggie Smith näytteli pääosaa Alan Bennetin omiin kokemuksiin pohjautuvassa draamakomedia elokuvassa The Lady in The Van vuonna 2015.


title: Maggie Smith

text: Maggie Smith voitti kolme Emmy-palkintoa roolistaan televiosarjassa Downton Abbey jossa hän näytteli Granthamin leskikreivitär Violet Crawleytä. Downton Abbeytä esitettiin vuosina 2010-2015. Elokuussa 2018 ilmoitettiin että Downton Abbey elokuva saa ensi-iltansa vuonna 2019.


title: Maggie Smith

text:
Smith oli epävirallisesti kihloissa näytelmäkirjailija Beverley Crossin kanssa 1960-luvun alussa. Smithin liityttyä National Theatreen, kihlaus purkaantui kesällä 1966, Robert Stephensin seuratessa Smithiä Roomaan, jossa Smith oli tekemässä elokuvaa nimeltä "Minä ja kolme leskeäni" (1967). Smith ja Stephens avioituivat 29. kesäkuuta 1967. Heille syntyi kaksi poikaa, Chris Larkin (s. 1967) ja Toby Stephens (s. 1969), jotka molemmat ovat myös näyttelijöitä. Smith ja Stephens erosivat vuonna 1974 Stephensin alkoholiongelmien ja syrjähyppyjen vuoksi; ero astui voimaan huhtikuussa 1975.
23. elokuuta 1975 Smith meni naimisiin nuoruudenrakastettunsa Beverley Crossin kanssa. Avioliitto päättyi Crossin kuolemaan maaliskuussa 1998.


title: Medina

text: Medina (; myös al-Madina; al-Madīnah (); al-Madīnat an-Nabī; al-Madīnah al-Munawwarah; Madīnat Rasūl Allāh; Yathrib) on kaupunki Saudi-Arabian Medinan provinssissa, linnuntietä noin 140 kilometriä Punaiseltamereltä koilliseen ja 340 kilometriä Mekasta pohjoiseen.


title: Medina

text: Arabiankielinen lyhyt nimi "Madīna" tarkoittaa kaupunkia. Kaupungin pitkä nimi "al-Madīnat an-Nabī" tarkoittaa profeetan ("nabi") kaupunkia. Virallisella pitkällä nimimuodolla "al-Madīna al-Munawwara" on merkitys ’loistava kaupunki’. Ensimmäinen kirjallinen maininta kaupungista on Koraanissa. Kaupungin varhaisempi nimi oli Jathrib.


title: Medina

text: Kaupunki oli tärkeä islamin alkuaikojen keskus; profeetta Muhammad asettui sinne lähdettyään Mekasta. Nykyään Medinaa pidetään islamin toiseksi pyhimpänä kaupunkina ja se on suosittu pyhiinvaelluskohde. Vain islaminuskoiset saavat tulla kaupunkiin. Siellä sijaitsee Masjid al-Nabawi, profeetan moskeija (koordinaatit ) ja ensimmäinen rakennettu moskeija, "Masjid al-Quba". Lisäksi siellä toimii esimerkiksi Medinan islamilainen yliopisto.


title: Medina

text: Kaupungin väkiluku on kehittynyt Saudi-Arabian väestönlaskentojen mukaan seuraavasti: 608 295 (1992), 918 889 (2004) ja 1 100 093 (2010). Vuonna 2010 Medina oli Saudi-Arabian neljänneksi suurin kaupunki Riadin, Jeddan ja Mekan jälkeen.


title: Livermorium

text: Livermorium, aiemmin väliaikaisesti ununheksium () on IUPACin alkuaineelle 116 antama nimi. Alkuaineen kemiallinen merkki on Lv, aiemmin väliaikaisesti Uuh.


title: Livermorium

text: Alkuaine on nimetty Kaliforniassa sijaitsevan Lawrence Livermore National Laboratoryn mukaan. Laboratorio toimi yhteistyössä venäläisen Joint Institute for Nuclear Researchin (JINR) kanssa, kun aine löydettiin. Laboratorio on saanut nimensä sijaintipaikkansa, Livermoren kaupungin perusteella. Kaupunki puolestaan on nimetty englantilaissyntyisen meksikolais-yhdysvaltalaisen maatilallisen Robert Livermoren mukaan.


title: Livermorium

text: Vuonna 1999 Lawrence Berkeley National Laboratoryn tutkijat ilmoittivat löytäneensä alkuaineet 116 ja 118 (katso oganesson). Muut tutkijat eivät kuitenkaan pystyneet varmistamaan tuloksia, joten väitettä ei voitu todentaa.


title: Livermorium

text: Vuonna 2000 Dubnan tutkimuskeskuksessa (JINR) Venäjällä tuotettiin livermoriumia reaktiolla (jossa syntyi myös fleroviumia):


title: Livermorium

text: Tämä löytö saatiin varmistettua muissa laboratorioissa vuoteen 2006 mennessä. Vuonna 2011 kemian ja fysiikan kansainväliset järjestöt IUPAC ja IUPAP hyväksyivät ununheksiumin virallisesti osaksi alkuaineiden jaksollista järjestelmää. IUPAC katsoo alkuaineen löytäjiksi Dubnan ja Lawrence Livermoren laboratoriot yhdessä. Alkuaineen löytäjät ehdottivat sille nimeksi "livermorium" ja tunnukseksi "Lv". IUPACin epäorgaanisen kemian jaosto hyväksyi nimen ja tunnuksen vuonna 2011. Tämän jälkeen nimi lähetettiin lausuntokierrokselle, ja IUPAC vahvisti sen.


title: Livermorium

text: Livermoriumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki livermoriumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan neljä isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 290–293. Lisäksi isotoopista Lv on maininta kirjallisuudessa, mutta sen olemassaolo on epävarmaa. Isotoopeista pitkäikäisin on Lv, jonka puoliintumisaika on noin 80 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden flerovium-289:ksi. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat jäävät alle 50 millisekunnin. Lisäksi tunnetaan yksi ydinisomeeri Lv, jonka puoliintumisaika on samaa luokkaa kuin perustilan isotoopin.


title: Livermorium

text: Livermoriumin isotoopit hajoavat yksinomaan alfahajoamisella. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017):


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimisto on palveluyritys, joka tarjoaa mainontaan liittyviä palveluita asiakkailleen, jotka ovat joko yrityksiä, järjestöjä tai julkisen hallinnon organisaatioita. Palveluja ovat mainoskonseptien suunnittelu ja rakentaminen, markkinointikampanjoiden ja muiden mainospalvelujen toteuttaminen, mainoskampanjoiden rakentaminen ja toteuttaminen sekä niihin kuuluvien yksittäisten mainosten ja painotuotteiden laatiminen sanoma- ja aikakauslehtiin (ilmoittelu eli lehtimainonta), televisioon (televisiomainonta), radioon tai myymälöihin (radiomainonta, äänimainonta), internetiin ja muihin tiedotusvälineisiin. Mainostoimistoissa tehtävä luova suunnittelu jakautuu tekstien suunnitteluun ja visuaaliseen suunnitteluun. Mainostoimistossa tehdään joskus myös mediasuunnittelu eli ehdotukset tehokkaimpien mainosvälineiden käytöstä, mutta nykyisin mediasuunnittelua tekevät mainostoimistojen sijaan yhä useammin erilliset mediatoimistot. Samoin aineistojen tuotanto ja muut erityisosa-alueet voidaan tehdä myös erillisissä yrityksissä mainostoimiston ulkopuolella. Esimerkiksi mainoselokuvat toteutetaan mainostoimiston suunnitelmien mukaan yleensä erillisissä elokuvatuotantoyhtiöissä.


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimistojen työskentelyssä korostuvat luovuus, projektinhallinta sekä tiimityö. Mainostoimistojen työskentelytavat ja toimistojen osaaminen vaihtelevat laajalti. Mainostoimistojen koko saattaa vaihdella yhden hengen toimistoista aina sadan hengen konserneihin.


title: Mainostoimisto

text: Suomessa toimii noin 2 000 mainostoimistoa, joissa työskentelee noin 4 500 henkeä. Mainosmarkkinoiden trendinä on jo pitkään ollut keskittyminen ja kansainvälistyminen. Suomen 25 suurinta toimistoa vastaa noin 70 prosentista alan kokonaistuloksesta.


title: Mainostoimisto

text: Markkinoinnin, teknologian ja luovuuden liitto MTL ry on mainonnan ja markkinointiviestinnän toimialan etujärjestö.


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimistojen vähentyminen ja liiketoiminnan kaventuminen on ollut alalle leimallista jo vuosien ajan ja tämä on heijastunut myös työpaikkojen vähentymisenä. Keskimääräisen mainostoimiston koko on 22 henkeä, mutta yli neljän hengen toimistoja on maassa ainoastaan noin 100 kpl. Noin 80 prosenttia mainonnan suunnittelusta tapahtuu helsinkiläisissä toimistoissa.


title: Mainostoimisto

text: Vuonna 1975 Suomen suurimmat mainostoimistot liikevaihdon perusteella olivat:


title: Mainostoimisto

text: Vuonna 2012 liikevaihtojärjestykseen asetettiin yksittäisten mainostoimistojen sijasta markkinointiviestintäalan yhtiöryhmiä :


title: Mainostoimisto

text: Mainostoimiston voi palkata toteuttamaan yksittäisen mainoksen tai kokonaisen mainoskampanjan. Täyden palvelun mainostoimisto tarjoaa suunnittelu- sekä projektinhallintapalveluita mainoskampanjoiden toteuttamiseksi. Mainostoimisto voi muun muassa asettaa kampanjan tavoitteet, laatia käytettävän strategian, muotoilla mainonnassa käytettävät viestit ja niiden tyylin, suunnitella medioiden käytön sekä hallita kaikkia kokonaisuuteen liittyviä projekteja. Erikoistunut mainostoimisto voi olla keskittynyt vain johonkin osa-alueeseen, kuten mainosmateriaalien tuotantoon tai medioiden käytön suunnitteluun.