title: Rullafilmi

text: Rullafilmiä käytetään eniten keskikoon filmikameroissa, joiden valmistajia ovat Bronica, Hasselblad, Holga, Mamiya, Pentax, Rollei ja Yashica. Suuren kuvakoon takia kuvan laatu on parempi kuin 1900-luvun loppupuolella suosioon nousseella kinofilmillä, joten rullafilmi jäi 1960-luvulta alkaen pääasiassa ammattikuvaajien käyttöön. Mustavalkoisen ja värinegatiivifilmin lisäksi rullafilmi voi olla diafilmiä.


title: Rullafilmi

text: Yhdelle 120-rullalle mahtuu kuvaamaan kamerasta riippuen 15–16 ruutua 6×4,5 cm koossa, 12 tai 13 ruutua 6×6 cm koossa, 10 ruutua 6×7 cm koossa, 8 ruutua 6×9 cm koossa jne. Suuressa panoraamakamerassa negatiivikoko saattaa olla 6×24 cm, jolloin yhdelle rullalle mahtuu vain 3 ruutua.


title: Rullafilmi

text: Rullafilmiä käyttävään kameraan asetetaan kaksi puolaa, yksi tyhjä ja yksi, jossa on filmiä. Aina kuvan oton jälkeen filmiä rullataan, ja otetut kuvat siirtyvät antopuolalta ottopuolalle. 120-rullafilmin suojapaperin takana kulkee filmiruutujen numerointi: filmiä siirrettäessä uuden ruudun numero tulee joissakin kameroissa näkyviin punaiseksi suojavärjätyllä lasilla tai muovilla päällystettyyn ikkunaan kameran takalevyssä. 220-rullafilmissä kokopitkää suojapaperia numerointeineen ei ole, ja 220-filmiä käytettäessä kameran mahdollinen numeronäyttöikkuna pitää peittää valotiiviiksi.


title: Syndikaatti

text: Sarjakuvasyndikaatit toimivat sarjakuvien levittäjinä.


title: Champagne-Ardenne

text: Champagne-Ardenne on entinen suuralue Koillis-Ranskassa. Champagne-Ardennen pääkaupunki oli Châlons-en-Champagne. Champagne-Ardennessa asuu 1 342 363 ihmistä (1999). Samppanjan tuotannosta kuuluisa Champagnen historiallinen maakunta on osa Champagne-Ardennea. Alue on vuoden 2016 alusta lähtien osa Grand-Estiä.


title: Champagne-Ardenne

text: Champagne-Ardenne koostuu neljästä departementista:


title: Champagne-Ardenne

text: Campagne Ardenne on myös Jack Brosnanin kirjan Rikkaruoho tapahtumapaikka.


title: Savonlinnan Taidelukio

text: Savonlinnan Taidelukio eli "Taikkari" on Savonlinnassa toimiva Suomen ja myös Pohjoismaiden ensimmäinen erikoislukio, joka aloitti toimintansa vuonna 1967.


title: Savonlinnan Taidelukio

text:
Aluksi lukiossa toimi vain kuvataidelinja, mutta vuonna 1979 sen rinnalle perustettiin musiikkilinja ja edelleen ooppera- ja musiikkiteatterilinja, joka muun muassa tekee joka kolmas vuosi "Hannu ja Kerttu" -oopperan. Taidelukiossa opiskellaan tavallisten lukioaineiden ohella myös taideaineita. Yksi kolmasosa kurssitarjonnasta on taidetta. Tunnettuja taikkarilaisia ovat mm. Jani Ruscica,
Ville Löppönen, Emma Ainala, Tarja Turunen, Karoliina Kallio, Joose Keskitalo, ja YUP.


title: Savonlinnan Taidelukio

text: Ooppera- ja musiikkiteatterilinjaa johtaa oopperalaulaja Chieko Okabe-Silvasti miehensä oopperalaulaja Jorma Silvastin tukemana.


title: Franz Jonas

text: Franz Jonas (4. lokakuuta 1899 – 24. huhtikuuta 1974) oli itävaltalainen poliitikko, joka toimi Itävallan presidenttinä vuosina 1965–1974.


title: Franz Jonas

text: Jonas oli Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen jäsen ja ammatiltaan latoja. Toisen maailmansodan jälkeen hän osallistui Wienin kunnallispolitiikkaan ja toimi Wienin kaupunginjohtajana vuosina 1951–1965. Vuonna 1965 hänestä tuli valtion presidentti, ja hänet valittiin uudelleen virkaan vuonna 1971. Hän kuoli kesken virkakauden vuonna 1974.


title: Franz Jonas

text: Jonas on myös yksi tunnetuimmista esperantisteista.


title: Mikko Kivinen

text: Mikko Juhani Kivinen (s. 20. marraskuuta 1957 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja, juontaja, käsikirjoittaja ja muusikko.


title: Mikko Kivinen

text: Teatterikorkeakoulun Jouko Turkan kaudella käynyt Kivinen on esiintynyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa, Tampereen Teatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa ja Tampereen Komediateatterissa. Kivinen on myös Lapinlahden Linnut -yhtyeen alkuperäisiä jäseniä. Hänet erotettiin yhtyeestä vuonna 1992, mutta Kivinen palasi takaisin vuonna 2006. Syynä erottamiseen oli Kivisen mukaan yhtyeen tulehtunut ilmapiiri, Kivisen muut kiireet juontajana ja viimeisenä niittinä Kivisen yhteistyö Pirkka-Pekka Peteliuksen kanssa, mitä pidettiin kilpailevaan leiriin loikkaamisena.


title: Mikko Kivinen

text: Kivinen on ollut mukana useissa televisiosarjoissa, kuten muun muassa "Kummeli", "Akkaa päälle" ja "Herkku & Partanen". Hän on toiminut myös ääninäyttelijänä piirrossarjoissa ja -elokuvissa (esimerkiksi "Toy Story – leluelämää", "Karhuherra Paddington" ja "Ankronikka"). Hänen äänensä on tunnettu myös mainoksissa. Kivinen on vieraillut Vilperin Perikunnan levyillä Vapauttakaa Johnny ja Gloria Vilperum Vol 2.


title: Mikko Kivinen

text: Kivinen on myös toiminut lauluntekijänä, esimerkiksi ”Lipputangon nuppi” -kappaleen sanoitus on hänen käsialaansa. Lisäksi hän on tehnyt sanoituksia muutamille artisteille.


title: Mikko Kivinen

text: Syksyllä 2015 Kivinen teki 35-vuotisjuhlakiertueen.


title: Mikko Kivinen

text: Kivisen isä oli pakinoitsija ja päätoimittaja Sulo Kivinen ja äiti Sosialistisen Työväenpuolueen puheenjohtajana toiminut Lahja Kivinen ja hänen veljensä on yhteiskuntatieteilijä Markku Kivinen.


title: Mikko Kivinen

text: Kivinen on naimisissa viulisti Elina Kivisen (o.s. Huusko) kanssa, ja heillä on yksi tytär.


title: Mikko Kivinen

text: Kivinen tunnetaan myös julkisesti kertomistaan laihdutuskuureista. 1990-luvun puolivälissä hän laihdutti itse kehittämänsä "näkkileipädieetin" avulla yli 40 kiloa. Vuosien aikana Kivinen lihoi entisiin mittoihinsa, mutta maaliskuussa 2008 Ilta-Sanomat kertoi hänen laihtuneen 30 kilogrammaa. Laihdutuskuurien ansiosta hän on saanut kutsumanimet "Jojo Kivinen" ja "näkkäri-Mikko".


title: Mikko Kivinen

text: Jääkiekossa Kivinen on kannattanut helsinkiläisseura Jokereita vuodesta 1973 lähtien. Lisäksi Kivinen on harrastanut nuorempana koripalloa.


title: Lyseonpuiston lukio

text: Lyseonpuiston lukio on Rovaniemen keskustassa sijaitseva lukio, joka perustettiin ensin keskikouluna vuonna 1908 ja laajeni myöhemmin lukioluokilla niin että koulussa voitiin osallistua ylioppilastutkintoon ensimmäisen kerran vuonna 1923 . Lukio toimii arkkitehti Jorma Järven suunnittelemassa koulurakennuksessa, joka valmistui vuonna 1952. Lapin sotaan asti silloinen yhteislyseo (aik. yhteiskoulu) toimi kouluarkkitehtina tunnetun Wivi Lönnin suunnittelemassa talossa.


title: Lyseonpuiston lukio

text: Lyseonpuiston lukion keskeisiä teemoja ovat kansainvälisyyskasvatus ja kuvataide. Lukiossa on mahdollista opiskella tavallisen ylioppilastutkinnon lisäksi myös kuvataidelinjalla tai IB-lukiossa, josta saa kansainvälisen ylioppilastutkinnon (IB-diploma).


title: Lyseonpuiston lukio

text: Korkalovaaran lukio ja Lyseonpuiston lukio yhdistyivät Lyseonpuiston lukion kahdeksi toimipisteeksi syksyllä 2006. Toiminnot yhdistettiin "Lyskan kiinteistöön" Ruokasenkatu 18:aan syksystä 2009 alkaen, jossa myös IB-linja toimii. Ruokasenkadun yksikkö peruskorjattiin lukuvuoden 2010–2011 aikana.


title: Lyseonpuiston lukio

text: Lyseonpuiston lukion oppilaskunta lukeutuu Suomen aktiivisimpiin, ja vuonna 2008 se valittiin Suomen Lukiolaisten Liiton oppilaskuntakilpailussa Suomen parhaaksi. Erityisesti oppilaskunnassa korostetaan kaikkien lukion opiskelijoiden vaikutusmahdollisuuksia oppilaskunnan ja lukion toimintaan.


title: Lyseonpuiston lukio

text: Lyseonpuiston lukio kuuluu UNESCO-koulujen verkostoon.


title: Lyseonpuiston lukio

text: Vuonna 2008 Lyseonpuiston lukio vietti 100-vuotisjuhliaan, mikä ilmeni erilaisina tapahtumina kevät- ja syyslukukausien aikana. Koulun oppilaskunta toteutti juhlan kunniaksi Koulu Afrikkaan -hankkeen, jolla kerättiin yli 40 000 euroa koulun rakentamiseksi Kongon demokraattiseen tasavaltaan. Hanke järjestettiin yhteistyössä Kirkon ulkomaanavun kanssa, ja sen suojelijana toimi Lyseonpuiston lukion entinen opettaja Eeva Ahtisaari.


title: Ingušian vaakuna

text: Ingušian vaakuna otettiin käyttöön 26. elokuuta 1994. Vaakunakilpi on ympyrän muotoinen. Vaakunan keskellä on kotka ja taistelutorni. Kotka kuvaa jaloutta, rohkeutta, viisautta ja uskoa. Torni puolestaan kuvaa vanhaa ja uutta Ingušiaa. Tornin vasemmalla puolella on Stolovajavuori ("Matloam") ja oikealla puolella Kazbekvuori ("Bašloam"). Vuorten yläpuolella on aurinko.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Kalevi Ilmari Kiviniemi (s. 30. kesäkuuta 1958 Jalasjärvi) on suomalainen urkutaiteilija. Valtion säveltaidetoimikunnan mukaan "Urkujen titaaniksi, Urkujen velhoksi ja Improvisaation mestariksi luonnehdittu Kiviniemi on paitsi kansainvälisesti tunnetuin ja tunnustetuin suomalainen urkutaiteilija, myös laajemmalla tasolla kansainvälisten musiikkitaiteilijoidemme ehdotonta kärkijoukkoa".


title: Kalevi Kiviniemi

text: Hän on toiminut Lahden Ristinkirkon urkurina (1985-2000) ja Lahden Kansainvälisen Urkuviikon johtajana (1991-2001). Vuodesta 2000 lähtien hän on toiminut konserttiurkurina.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Kiviniemi aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana isänsä Pauli Kiviniemen johdolla. Ylioppilaaksi hän kirjoitti vuonna 1977 ja pyrki Sibelius-Akatemiaan pääaineenaan laulu. Urkudiplomin ja soitonopettajan tutkinnon hän suoritti v. 1983 saaden samalla yleisen osaston päästötodistuksen. Opettajinaan hänellä oli Eero Väätäinen urkujensoitossa sekä Olli Linjama improvisaatiossa. Kiviniemi suoritti lisäksi opintomatkoja Saksaan, Alankomaihin ja Ranskaan, joissa häneen vaikuttivat eniten Pierre Cochereau, Olivier Messiaen, Jean Langlais, Marie-Claire Alain, Ton Koopman ja Wolfgang Rübsam. Alankomaissa Jacques van Oortmerssen sekä Gustav Leonhardt. Kiviniemi on konsertoinut kotimaan lisäksi mm. Ruotsissa, Tanskassa, Norjassa, Islannissa, Virossa, Italiassa, Englannissa, Saksassa, Ranskassa, Hollannissa, Sveitsissä, Itävallassa, Venäjällä, Japanissa, Filippiineillä, Australiassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Luxemburgissa, Tšekin tasavallassa, Puolassa, Unkarissa, Belgiassa, Manner-Espanjassa ja Kanariansaarilla. Kiviniemi on soittanut usein Pariisin Notre Damessa sekä St. Sulpicen ja Ste Clotilden katedraaleissa. Notre Damessa hän esiintyi ensimmäisen kerran v. 2002 ja St. Sulpicessä v. 2013 ensimmäisena skandinaavina soittaen ”Concerts Spirituels Église St. Suplice Paris” -konserttisarjassa. Tärkeimpiä konserttisaleja, joissa Kiviniemi on konsertoinut, on mm. Gewandhaus Saksassa sekä Japanissa Metropolitan Theatre, Osaka Concert Hall, Sapporo Kitara Concert Hall ja Yokohama Minato Mirai Concert Hall.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Soolo- ja kamarimusiikkikonserttien lisäksi Kiviniemi on esiintynyt useiden nimekkäiden orkestereiden, kuten Moskovan kamariorkesterin ja Moskovan sinfoniaorkesterin solistina, Suomessa Helsingin kaupunginorkesterin ja Sinfonia Lahden solistina mm. Constantin Orbelianin, Patrick Galois’n, Jin Wangin, Jukka-Pekka Sarasteen, Leif Segerstamin, Osmo Vänskän, Peeter Liljen, Petri Sakarin, Hannu Linnun ja Santtu-Matias Rouvalin johdolla." Kalevi Kiviniemi on esiintynyt mm. Liana Isakadzen, Barbara Hendricksin, Olivier Latryn, Vincent Dubois’n, Soile Isokosken, Karita Mattilan, Jorma Hynnisen, Matti Salmisen, Juha Uusitalon, Esa Ruuttusen, Johanna Rusasen, Ville Rusasen, Arto Noraksen, Pyry Mikkolan ja Aale Lindgrenin sekä lukuisten muiden alansa huippua edustavien taiteilijoiden kanssa. Hän on toiminut myös kansainvälisten urkukilpailujen tuomaristossa (Nürnberg 1996, Capri 1998, Speyer 2001, Korschenbroich 2005, St. Albans 2013) sekä pitänyt mestarikursseja mm. Ruhrin Yliopistossa Bochumissa sekä USA:ssa University Appleton Lawrencessä ja Gustavus Adolphus Collegessa. Suomessa mm. Sibelius-Akatemiassa.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Valtion säveltaidetoimikunnan mukaan "Kiviniemi on klassisen urkumusiikin monipuolinen ja suvereeni taitaja. Hänen erikoisalanaan voi pitää ranskalaista urkumusiikkia, mutta hän on poikkeuksellisen luovasti pureutunut eri aika- ja tyylikausien musiikkeihin, myös aivan uusimpaan musiikkiin. Hän on tunnettu myös erinomaisista improvisointitaidoistaan. Lisäksi hän on tehnyt ja esittänyt lukuisia taidokkaita urkusovituksia mm. Wagnerin, Lisztin, Franckin, Rachmaninovin ja Skrjabinin musiikista ja toiminnallaan laajentanut urkutaiteen aluetta pitkälle yli totuttujen rajojen. Kiviniemi on tehnyt myös useita nuorille suunnattuja konsertteja, mm. kitaravirtuoosi Marzi Nymanin kanssa.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Suuren yleisön tietoisuuteen Kalevi Kiviniemi on tullut myös yli 160 levytyksensä kautta. Hän on levyttänyt mm. ensimmäisenä maailmassa koko Sibeliuksen urkutuotannon, Sibelius Complete Organ Works (Fuga-1982, v.2004), joista osa teoksista on käsikirjoitusversioina. Levytyksiä historiallisilla soittimilla hän on tehnyt mm. Yhdysvalloissa, Japanissa, Filippiineillä, Australiassa, Italiassa, Ranskassa, Sveitsissä ja Saksassa. Levy-yhtiöinä ovat olleet mm. Warner Finland, Warner Japan, Warner Italy, Alba, Fuga, MILS, Motette-Ursina ja Griola. Kiviniemen merkittävimpinä levyinä pidetään v. 2009 julkaistuja César Franck Organ Works -levyä (OrganEra) sekä Ranskan Rouenissa äänitettyä Caveillé-Coll -levyä. Kriitikko John Miller (SA-CD.net, 18.3.2009) kirjoittaa Franck-levystä: ”Mielestäni Kiviniemen Franck-levy on maailman parhaiten soitettu ja äänitetty yksittäinen SA-CD-levy.” Kalevi Kiviniemi on tehnyt myös useita TV-nauhoituksia, mm. Pariisin Notre Damen katedraalissa v. 2000. yhdessä Olivier Latryn kanssa sekä useita muita kansainvälisiä televisiointeja." Lisäksi Suomessa on tehty v. 2001 TV-dokumentti Kalevi Kiviniemestä otsikolla ”Urkutulta.” Hän on myös levyttänyt Jean Sibeliuksen koko urkutuotannon ensimmäisenä maailmassa.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Kiviniemi on saanut lukuisia levypalkintoja, mm. kaksi kultalevyä ja yhden platinalevyn. Englantilainen The Organ -lehti valitsi Improvisations-levyn vuoden 2000 tähtilevytykseksi ja kotimaassa suomalaista urkumusiikkia sisältävä Visions-levy on saanut Janne-palkinnon parhaasta suomalaisesta soololevystä. V. 2009 CD Lakeuden Ristin urut valittiin MusicWeb Internationalin toimesta vuoden levyksi, 'Recording of the Year.'


title: Kalevi Kiviniemi

text: Kiviniemi valittiin ensimmäisenä suomalaisena Kuukauden taiteilijaksi Japanissa v. 1998 Musashino Cultural Foundationin toimesta yhdessä Camilla Nylundin kanssa. Sibelius-festivaalilla v. 2003 Kiviniemi sai kapellimestari Osmo Vänskän myöntämän Luonnotar-palkinnon ja v. 2004 hänelle annettiin Organum-seuran kiertopalkinto ansioituneesta työstä suomalaisen urkutaiteen hyväksi. Lahti-seura valitsi Kiviniemen v. 2000 vuoden lahtelaiseksi."[2].v. 2009 Kalevi Kiviniemi vastaanotti maamme merkittävimmän musiikkipalkinnon, Säveltaiteen valtionpalkinnon.[2] V. 2012 hänet lyötiin ritariksi Chevalier OCM -arvonimellä. Pro Cultura Tavastica et Fennica -mitalin hän vastaanotti v. 2014. Lisäksi Kiviniemi on vastaanottanut v. 1999 Lahden kaupungin kulttuuripalkinnon, Pro Arte Tavastica -palkinnon v.1997 ja v. 1991 Director musices -arvonimen.


title: Kalevi Kiviniemi

text: Kalevi Kiviniemi on tehnyt noin 160 LP- ja CD-levytystä.


title: Polygeeninen ominaisuus

text: Polygeeniset ominaisuudet ovat eliöillä ominaisuuksia, joiden kehitystä säätelevät useat vuorovaikutuksessa olevat geenit. Toisin kuin yhden geenin määrittelemät "kvalitatiiviset" ominaisuudet (kuten Gregor Mendelin tutkimat suora- tai angorakarvaisuus ja kelta- tai vihersiemenisyys), polygeeniset ominaisuudet ovat usein "kvantitatiivisia" (kuten pituus ja paino). Tällaisten ominaisuuksien muuntelu ole ryhmiteltävissä selvästi toisistaan erottuviin tyyppeihin, koska sen lisäksi että niiden syntyyn vaikuttaa useampia geenejä, ei useinkaan mikään geenien alleeleista ole epistaattinen, vaan niiden vaikutus on summautuva.


title: Polygeeninen ominaisuus

text: Tavallinen esimerkki polygeenisestä ominaisuudesta on kasvin pituus. Esimerkkikasvin pituuteen vaikuttaa vain kaksi eri lokuksissa olevaa geeniä (A ja B) ja kaksi alleeliparia (Al, Ap ja Bl, Bp). Näistä Al ja Bl ovat lyhytkasvuisuuden ja Ap ja Bp pitkäkasvuisuuden alleeleja. Yksilö AlAlBlBl on noin 40 senttimetriä pitkä. Se edustaa lajin lyhintä tyyppiä. Ap ja Bp lisäävät yksilön 40 senttimetrin peruuspitutta kymmenellä sentillä. Näin yksilöt, joiden perimä on ApApBpBp ovat 80 senttimetrin mittaisia, ja pisimpiä lajissaan.


title: Polygeeninen ominaisuus

text: Kun kaksi ääripään tyyppiä risteytetään keskenään, ovat kaikki ensimmäisen polven yksilöt perimältään AlApBlBp, jotka kaikki edustavat keskiarvotyyppiä, eli ovat 60 senttimetriä pitkiä. Kun kaksi ensimmäisen polven yksilöä risteytetään, voidaan niiden jälkeläiset ryhmitellä viiteen eri pituusluokkaan. Jälkeläiset muodostavat ominaisuuksiltaan normaalin muuntelukäyrän eli Gaussin käyrän, jossa kummankin pään äärityyppejä on vähiten ja ensimmäisen polven kaltaisia keskiarvotyyppejä eniten.


title: Polygeeninen ominaisuus

text: Jos pituuskasvuun vaikuttavia geenejä olisi enemmän kuin kaksi, kuten todellisuudessa useimmiten on, olisi pituusluokkia vielä enemmän ja pituus muuntelisi vielä liukuvammin. Myös samassa lokuksessa olevia alleeleja voi populaatiossa segregoitua useampia kuin kaksi. Toki myös ympäristötekijät vaikuttavat kasvin kasvuun. Tyypillistä kvantitatiivisille ominaisuuksille kuitenkin on, että niiden yleisyyttä kuvaa Gaussin käyrä.


title: Verkkopalvelu

text: Verkkopalvelu tarkoittaa Internet-verkkoon liitetyn tietojärjestelmän antamaa palvelua. Verkkopalvelulla voidaan tarkoittaa myös palvelimen verkkoon tarjoamaan palvelua, englanniksi "network service". Esimerkkejä on muun muassa ssh-palvelu. Verkkopalvelun voi määritellä myös internetissä olevaksi multimedia- tai sisältökokonaisuudeksi.


title: Verkkopalvelu

text: Jos verkkopalvelu rinnastetaan www-sivustoksi, niin voidaan sanoa, että verkkopalvelu on tietyn organisaation tuottama tai tiettyä aihetta käsittelevä ja siten selkeän kokonaisuuden muodostava www-sivujen joukko. Verkkopalvelun synonyymeja ovat muun muassa verkkosivusto, www-sivusto, www-sivut, webbisivut, internet-sivut, internet-sivusto, nettisivusto, nettisivut, kotisivut. Esimerkiksi kaikkien yrityksien verkkosivustoista voidaan käyttää nimitystä verkkopalvelu. Yrityksien sisäisistä verkkopalveluista käytetään nimitystä intranet ja rajatulle kohderyhmälle tarkoitetusta verkkopalvelusta extranet. Verkkopalvelun määrittelyä voidaan tarkentaa listaamalla muita verkkopalveluille ominaisia piirteitä kuten esimerkiksi:


title: Verkkopalvelu

text: Englanninkielisellä määritelmällä, "Online Service Provider", saatetaan viitataan esimerkiksi monipuoliseen verkkosivustoon jolla on jokin selkeä taustataho (yritys, yhdistys, virasto, jne.). Vapaa käännös englanninkielisestä termistä voisikin olla esimerkiksi "verkossa toimiva palvelukanava", lyhyemmin siis "verkkopalvelu".


title: Verkkopalvelu

text: Termiä "verkkopalvelu" ei pidä sekoittaa termiin "Web Services"; edellisellä viitataan ihmisille tarjottuun palveluun, kun taas jälkimmäisellä tarkoitetaan Web-teknologialla toteutettua ohjelmointiteknistä palvelurajapintaa.


title: Verkkopalvelu

text: Verkkopalvelut voidaan karkeasti jakaa kahteen eri luokkaan:


title: Verkkopalvelu

text: Verkkopalveluita voidaan jaotella myös niiden kohderyhmien perusteella:


title: Verkkopalvelu

text: Valtionhallinnon verkkopalveluiden luokittelu vuorovaikutteisuuden mukaan :


title: Verkkopalvelu

text: Kun verkkoa hyödyntämällä tapahtuu jokin muutos Internet-järjestelmän ulkopuolella, voidaan puhua todellisista operatiivisista palveluista. Muutoksia ovat esimerkiksi rahan siirtyminen tililtä toiselle (pankit), tuotteen siirtyminen varastosta eteenpäin (verkkokaupat) tai istuimen tuleminen varatuksi lentokoneesta (sähköiset varausjärjestelmät).


title: Verkkopalvelu

text: Viestinnällisissä verkkopalveluissa palvelun hyöty käyttäjälle perustuu palvelussa olevaan tekstiin, kuviin ääneen tai elävään kuvaan eli hyöty perustuu ruudulla näkyvään ja kaiuttimista kuuluvaan sisältöön. Käyttäjä kokee, että tärkeintä oli informaatio tai viihteellisyys, joka sisällössä tarjottiin. Käyttäjän ei yleensä tarvitse tai kannata lukea uudestaan samaa artikkelia tai sisältöä, mutta mikäli informaatio koettiin tärkeäksi, käyttäjä todennäköisesti palaa takaisin palveluun saadakseen ruudulle näkyviin uutta, edellistä vastaavaa sisältöä. Teksti, kuvat ja ääni ovat viestinnällisen verkkopalvelun ydin.


title: Verkkopalvelu

text:
Julkiset verkkopalvelut ovat tietoverkkojen kautta kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille ja toisille hallinnon yksiköille tarjottavia palveluja, jotka voivat ulottua yksinkertaisesta tietojen etsinnästä ja tarkistamisesta aina vuorovaikutteisten palvelujen tarjoamiseen ja mahdollisuuksiin osallistua asioiden valmisteluun ja päätöksentekoon.
Toinen määritelmä julkisille verkkopalveluille on, että julkiset verkkopalvelut ovat julkishallinnon kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille verkon kautta tarjoamia palveluja. Verkkona on tällöin Internet tai sen WWW (World Wide Web) sekä siihen liitetyt puhelin- ja mobiililaitekanavat.


title: Verkkopalvelu

text: Verkkopalveluiden kehittäminen on monien eri alojen osaamista tarvitseva kokonaisuus, jossa on sekä viestinnällisiä että teknologisia haasteita. Esimerkiksi Overmyer (2000) on todennut verkkopalveluiden kehittämisen olevan ensisijaisesti viestinnällinen haaste, jossa käyttäjäkokemuksen ja viestinnän suunnittelun rooli on suurempi kuin perinteisempien tietojärjestelmien suunnittelussa.


title: Verkkopalvelu

text: Globalisaation tuoma kansainvälistyminen näkyy myös vahvasti verkkopalveluiden kehittämistyössä ja yhä useampia verkkopalveluita tuotetaan monikielisinä. Monikieliset verkkopalvelut tuovat mukanaan myös monenlaisia haasteita. Saman verkkopalvelun käyttäjät voivat olla kovin kaukana toisistaan niin maantieteellisesti kuin kulttuurisesti.


title: Matthias Castrén

text: Matthias Castrén (29. toukokuuta 1764 Pudasjärvi – 15. toukokuuta 1845 Kemi) oli kirkkoherra, lääninrovasti ja luonnontieteiden harrastaja.


title: Matthias Castrén

text: Turun akatemian opintojen ja pappisvihkimyksen jälkeen vuonna 1786 hän toimi aluksi isänsä Kemin kirkkoherran Eric Castrénin apulaisena. Tämän kuoltua hänet nimitettiin kaksi vuotta myöhemmin kirkkoherraksi. Koko Pohjois-Suomesta vastaavaksi lääninrovastiksi hän tuli 1791. Castrén edisti kansanopetusta seurakuntansa alueella, mutta vastusti saamen kielen käyttöä opetuksessa. Vuonna 1808 hän oli mukana ns. Suomen lähetyskunnan jäsenenä Aleksanteri I:n luona. Seuraavina vuosina hän järjesti kirkolliset olot Suomeen liitetyissä Länsi-Pohjan seurakunnissa. Keisari myönsi hänelle tunnustuksena hänen ansioistaan teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1817.


title: Matthias Castrén

text: Matthias Castrén oli myös innokas kasvi- ja eläintieteen harrastaja. Hänen lukuisia kasvitieteellisiä havaintojaan ilmestyi Suomen Talousseuran julkaisuissa.


title: Nils Nordenskiöld

text: Nils Gustav Nordenskiöld (12. lokakuuta 1792 – 2. helmikuuta 1866) oli suomalainen mineralogi ja valtioneuvos. Häntä voi sanoa "Suomen mineralogian isäksi." Hän teki suunnitelman Suomen geologisesta tutkimuksesta ja hänellä oli merkittävä rooli Suomen malmivarojen etsinnässä ja hyödyntämisen aloittamisessa.


title: Nils Nordenskiöld

text: Nordenskiöld nimitettiin vuorimestariksi vuonna 1818, ja hän oli vuorihallituksen yli-intendentti vuosina 1824–1855. Hän käynnisti laajat malminetsinnät ja paransi metallurgisia menetelmiä. Nordenskiöld teki aloitteen koko Suomen laajuisista geologisista tutkimuksista, jotka aloitettiin vuonna 1865. Hän teki aloitteen myös Suomen Tiedeseuran perustamisesta. Hän sai filosofian kunniatohtorin arvon vuonna 1840 ja hänestä tuli valtioneuvos vuonna 1845.


title: Nils Nordenskiöld

text: Nils Nordenskiöld, joka kuului Nordenskiöldin aatelissukuun, oli naimisissa Lars Gabriel von Haartmanin sisaren Margaretha von Haartmanin kanssa. Tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöld oli heidän poikansa. Toinen poika oli metsänhoitaja, meteorologi Nils Carl Nordenskilöd (1837-1889).


title: Lohikäärmeen silmät

text: Lohikäärmeen silmät () on Stephen Kingin romaani. Alkuteos julkaistiin vuonna 1987 ja Tapio Tammisen suomennos Book Studiolta vuonna 1993. Kirja poikkeaa Kingin kauhutuotannosta kerronnaltaan ja tarinaltaan. Se on fantasiaromaani, jonka King kirjoitti tyttärelleen Naomille, koska tämä ei pitänyt isänsä pelottavista ja väkivaltaisista tarinoista. Kirja on myös osoitettu Stephen Kingin ystävälle Ben Straubille.Kuningas Rolandilla on kaksi poikaa, Peter ja Thomas. Peterillä vaikuttaa olevan loistava tulevaisuus edessään; hän on Delainin valtakunnan rakastettu prinssi ja kruununperijä. Sen sijaan Thomas tuntuu olevan Peteriä heikompi monessa asiassa - hänestä jopa tuntuu, että hänen isänsäkin rakastaa Peteriä enemmän kuin Thomasia.


title: Lohikäärmeen silmät

text: Vanhalla kuninkaalla on neuvonantajana velho nimeltään Flagg, kavala juonittelija, joka on yliluonnollisen pitkän iän ja yksinkertaisen Rolandin manipuloinnin avulla yrittänyt sytyttää Delainissa verisen kapinan ja syöstä koko kuningaskunnan tuhatvuotiseen pimeyteen. Flagg pelkää pian epäonnistuvansa aikeissaan, jos rehti ja suoraselkäinen Peter nousisi uudeksi hallitsijaksi. Flagg laatii suunnitelman tämän raivaamiseksi tieltä. Hän murhauttaa salaa kuninkaan polttavalla myrkyllä ja lavastaa Peterin syylliseksi. Peter suljetaan korkeaan Neulan huipulle virumaan loppuiäkseen, ja Thomas, joka Flaggin mieleen on enemmän isänsä kaltainen, kruunataan kuninkaaksi ja Flagg aikoo Thomasin neuvonantajana jatkamaan pelottavan suunnitelmansa toteuttamista. Mutta Peter aikoo paljastaa oikean syyllisen ja paeta nokkeluutensa ja uskollisten ystäviensä avustuksella pelastaakseen Delainin.


title: M.O.T.

text: M.O.T. on lyhenne sanoista ”mikä oli todistettava” tai ”mikä on todistettu” (, ).


title: M.O.T.

text: M.O.T. on alun perin matematiikassa käytetty termi, ja kirjoitettuna matemaattisen todistuksen loppuun se tarkoittaa, että kyseinen todistus on suoritettu. Vaihtoehtoinen esitystapa on piirtää todistuksen loppuun neliö □.


title: M.O.T.

text: Nykyään termiä käytetään muidenkin todistusten tai väittämien yhteydessä, kun halutaan vakuuttaa tai väittää, että asia tuli lopullisesti todistetuksi oikeaksi.


title: M.O.T.

text: Alun perin termiä käyttivät varhaiset kreikkalaiset matemaatikot, kuten Eukleides ja Arkhimedes. Latinankielinen termi on käännös kreikankielisestä ilmaisusta ὅπερ ἔδει δεῖξαι ("hóper édei deĩxai").


title: M.O.T.

text: Vuodesta 1996 Yleisradion TV1-kanavalla esitetyn MOT-ohjelman nimi on lyhenne sanoista ”mikä oli tutkittava”.


title: MOT-kielipalvelut

text: MOT on Kielikone Oy:n kielipalveluiden tuotenimi. MOT-kielipalveluihin kuuluvat sanakirja-, konekäännös- ja kielentarkistuspalvelut, jotka on tehty yhteistyössä sanakirjakustantajien ja kieliasiantuntijoiden kanssa. MOT-tuotteita ja -palveluita on saatavilla Windows-, Internet-, intranet- ja mobiiliympäristöihin.


title: MOT-kielipalvelut

text: MOT on digitaalisten sanakirjojen osalta Suomen markkinajohtaja. MOT-tuotteita ja -palveluita käytetään yrityksissä, julkishallinnossa, oppilaitoksissa ja yksityistalouksissa. Kielikoneella on asiakkaita yli 100 maassa.


title: Philip Boit

text: Philip Boit (s. 12. joulukuuta 1971 Eldoret) on kenialainen kalenjin-heimoon kuuluva maastohiihtäjä.


title: Philip Boit

text: Ennen hiihtouraansa Boit monien muiden kalenjin-heimoveljiensä tapaan harrasti juoksemista. Boitin hiihtouran takana oli amerikkalainen urheiluvälinemerkki Nike. 1990-luvun loppupuolella projektin tarkoituksena oli sponsoritarkoituksissa saada kenialainen hiihtäjä olympialaisiin. Kenian hiihtomaajoukkuetta valmensi tuolloin 24-vuotias lahtelainen Jussi Lehtinen. Niken rahallinen panos projektiin oli 200 000 Yhdysvaltain dollaria. Lisäksi Lehtinen hankki Niken rinnalle Suomesta yhteistyökumppaneiksi sauvavalmistaja Exelin sekä Peltosen sukset. Yhdessä maanmiehensä Henry Bitokin kanssa Boit tuli harjoittelemaan Suomeen, missä he ensimmäisen kerran eläessään näkivät lunta.


title: Philip Boit

text: Boit osallistui 1998 talviolympialaisissa Naganossa lyhimmälle hiihtomatkalle, kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuun, jota hänelle suositteli kilpailuissa FIS:n hiihtotuomariston jäsenenä toiminut norjalainen Odd Martinsen. Martinsen myös kehotti, ettei Boit missään tapauksessa käyttäisi yhden matkan osanotto-oikeuttaan 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuun. Kymmenen kilometrin kilpailu hiihdettiin vesisateessa, ja maastot olivat rankimmat arvokisoissa miesmuistiin. Boitin sukset lipsuivat ja hänen matkaansa hidasti myös kaatuminen. Lopputuloksissa hän sijoittui sijalle 92, maaliin päässeistä viimeiseksi. Hänellä kului matkaan aikaa 47 minuuttia ja 25 sekuntia, noin 20 minuuttia pitempään kuin voittaja Bjørn Dæhliellä. Kilpailun palkintojenjakoseremoniat viivästyivät, koska voittaja Dæhlie odotti Boitia mallialueella halatakseen tätä. Tämä liikutti Boitia niin paljon, että nimesi poikansa Dæhlieksi.


title: Philip Boit

text: Boit ei kuitenkaan lopettanut uraansa Naganoon, vaan osallistui myös 1999 MM-hiihtoihin Ramsaussa, Itävallassa kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuun. Tällä kertaa Boitin matkaa hidasti kaatumisen lisäksi se, että häneltä meni keskellä ylämäkeä kaatumisen yhteydessä olkapää sijoiltaan. Sivustaseuraajan avustuksella Boit sai muljautettua kätensä paikalleen. Lopputuloksissa hänen sijoituksensa oli sama kuin vuotta aikaisemmin Naganossa, 92. Helpommassa kelissä ja maastossa hiihdetyn kilpailun loppuaika oli 40.02,8, mikä jäi noin 16 minuuttia mestaruuden voittaneen Mika Myllylän ajasta. Ramsaun kisoja ennen Boit oli tammikuussa osallistunut Valkeakoskella Continental Cupin kilpailuun.


title: Philip Boit

text: Vuoden 2001 loppupuolella Boit hiihteli joitakin FIS-kilpailuja, ja hänen suoritustasonsa osoitti aikojen perusteella koko ajan paranemista. Hän hiihti Kajaanissa myös FIS-sprinttikilpailun. Vuoden 2002 alkupuolella Boit hiihti ennen Salt Lake Cityn olympialaisia olympialaduilla 10 kilometrin ja sprinttikilpailun, ja nuo kilpailut olivat hänen uransa ensimmäiset, joissa hän ei sijoittunut viimeiseksi. Taakse jäi molemmissa puolenkymmentä muiden, vielä Keniaa vähemmän perinteikkäiden hiihtomaiden tulevia olympiaedustajia.


title: Philip Boit

text: Itse olympiakisoissa Boitille, kuten muillekin uusien hiihtomaiden edustajille, oli tarjolla lyhyempi matka, sprinttihiihto. Vapaalla tyylillä hiihdetyssä olympialaisten sprintissä Boit sijoittui karsinnassa sijalle 64. Hän jätti taakseen viisi muuta hiihtäjää.


title: Philip Boit

text: Vuoden 2002 olympialaisten jälkeen Boit oli pitkään hiihtämättä kilpaa mutta joulukuussa 2005 hän osallistui hiihtokilpailuihin Suomessa. Boit nähtiin myös Torinon olympialaisissa 2006, missä hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa sijalle 92. Maaliin päässeistä hänen taakseen jäi tuloksissa viisi hiihtäjää. 2007 Sapporon MM-kisoissa Boit osallistui sprinttihiihtoon, missä hän jäi karsinnassa viimeiselle sijalle, takaa-ajoon, jossa hän keskeytti, sekä 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailuun, missä hänen sijoituksensa oli 112., kolmanneksi viimeinen. Liberecin MM-kisoissa 2009 hän sijoittui sijalle 51 perinteisen tyylin 10 kilometrin karsintakilpailussa eikä päässyt osallistumaan 15 kilometrin kilpailuun. Yhdistelmäkilpailussa hän keskeytti. Oslon MM-kisoissa 2011 hän sijoittui kymmenen kilometrin perinteisen tyylin karsintakilpailussa sijalle 42, eikä päässyt osallistumaan varsinaiseen 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailuun. Yhdistelmäkilpailussa hänet otettiin kierroksella kiinni ja vapaan tyylin sprinttikilpailussa hän oli 118:s.


title: Philip Boit

text: Boitin setä on entinen maileri Mike Boit, joka 1972 Münchenin olympialaisissa sijoittui pronssille 800 metrin juoksussa.


title: Luettelo jääpallon SM-mitalisteista

text: Tämä on luettelo jääpallon SM-mitalisteista. Suomen mestaruudesta jääpallossa on pelattu vuodesta 1908 lähtien. Luettelossa SM-mitalisteina on mainittu Suomen Palloliiton ja myöhemmin Suomen Jääpalloliiton kilpailujen mitalistit. Työväen Urheiluliitto järjesti 1924–1955 oman Suomen mestaruuskilpailunsa.


title: Luettelo jääpallon SM-mitalisteista

text: 1942 ei järjestetty jääpallossa virallista Suomen mestaruuskilpailua, mutta epävirallinen Suomen mestaruus ratkaistiin niin kutsutussa ”sotasarjassa”. Mestaruuden voitti IFK Helsingfors.


title: Luettelo jääpallon SM-mitalisteista

text:
1947–1953 pelattiin erillinen loppuottelu Suomen Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton kilpailuiden mestareiden välillä. TUL:n kilpailusta finaaliin selvisivät 1947 Porin Pallo-Toverit, 1948–1952 Turun Pyrkivä ja 1953 Oulun Työväen Palloilijat. SPL:n joukkue voitti jokaisella kerralla.
Ottelulla ei ole vaikutusta mitalijärjestykseen, hävinnyt ei siis saanut SM-hopeaa, vaan säilyi edelleen oman liittonsa mestarina ja muut mitalistit liiton sarjan mukaisessa järjestyksessä. Voittaja noteraattiin yleiseksi molempien liittojen tunnustamaksi Suomen mestariksi.


title: Luettelo jääpallon SM-mitalisteista

text: Tämä on luettelo TUL:n jääpallokilpailun mestareista ja loppuottelun tuloksista. TUL järjesti oman jääpallon mestaruuskilpailunsa 1924–1955. Vuoden 1955 jälkeen TUL ei järjestänyt omaa mestaruuskilpailuaan, vaan TUL:n sarjojen joukkueet siirtyivät kilpailemaan SPL:n sarjoihin vuodeksi 1956.


title: Eino Penttilä

text: Eino Penttilä (27. elokuuta 1906 Joutseno – 24. marraskuuta 1982 Pori) oli suomalainen keihäänheittäjä, olympiamitalisti sekä upseeri. Seuratasolla Penttilä edusti muun muassa Lahden Ahkeraa ja Lappeenrannan Urheilu-Miehiä.Penttilä suoritti varusmiespalveluksensa 1924-1926 sekä reserviupseerikurssin 1927. Hän valmistui Kadettikoulun 12. kurssilta vuonna 1930 ja kävi tämän lisäksi kapteenikurssin vuonna 1937 sekä komentajakurssin 1951. Ennen sotaa Penttilä toimi suojeluskuntajärjestössä aluepäällikkönä Pohjois-Hämeen suojeluskuntapiirissä 1935-1939. Talvisodassa hän oli eskadroonanpäällikkönä Kevyt Osasto 3:ssa. Jatkosodassa Penttilä komensi pataljoona JR 15:ssä, Kevyt Osasto 16:a sekä Erillistä Pataljoonaa 20. Sodan jälkeen Penttilä toimi toimistoupseerina armeijakunnan esikunnassa 1944-1947 sekä Satakunnan sotilasläänin esikunnassa 1947-1952. 3.prikaatissa hän oli pataljoonankomentajana 1953-1954 sekä toimistopäällikkönä 1955-1956.


title: Antonio Stradivari

text: Antonio Stradivari (n. 1644 Cremona Milanon herttuakunta – 18. joulukuuta 1737 Cremona) oli italialainen viulujen ja muiden jousisoittimien rakentaja. Stradivarin tekemien soittimien nimenä käytetään usein hänen nimensä latinankielistä muotoa "Stradivarius".


title: Antonio Stradivari

text: Stradivari oli Nicolò Amatin oppilas noin vuodesta 1666 lähtien, minkä jälkeen hän perusti oman verstaansa Cremonaan työskennellen poikiensa Francescon (1671–1743) ja Omobonon (1679–1742) kanssa.


title: Antonio Stradivari

text: Jousisoitinten lisäksi Stradivarin pajassa valmistettiin harppuja, luuttuja, kitaroita ja mandoliineja, joista vain harvat ovat säilyneet. Vuoden 1680 jälkeen hän keskittyi viulunrakennukseen. Hän siirtyi pois Amati-tyylistä ja kehitti noin vuonna 1690 oman, ääneltään täyteläisemmän mallinsa. Arvostetuin Stradivarius-viulu on vuonna 1716 valmistunut "Messias". Stradivarin viulurakennus asetti mittapuun myöhemmälle viulunrakennukselle. Hän myös kehitti nykyviulun tallan rakenteen ja hänen aikanaan viulun mittasuhteet kehittyivät nykyiselleen, matalammaksi rungoksi, joka antoi voimakkaamman äänen kuin aikaisemmat mallit. Hänen viulunrakennuksensa tuotannon ja laadun huippukausi oli vuosina 1700–1720. Hän rakensi yhteensä noin 1 100 soitinta, joista kaikki eivät ole säilyneet nykypäiviin saakka.


title: Karjalan tasavallan lippu

text: Karjalan tasavallan lippu on Venäjään kuuluvan Karjalan tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön 16. helmikuuta 1993 pidetyssä Karjalan tasavallan korkeimman neuvoston istunnossa hyväksymällä perustuslain 158. pykälä. Nykyisessä perustuslaissa valtiolippua käsittelee 12. pykälä. Lipun on suunnitellut Aleksandr Kinner.


title: Karjalan tasavallan lippu

text: Karjalan tasavallan valtiolippu koostuu kolmesta vaakasuorasta kentästä, jotka ovat ylhäältä alas lueteltuna punainen, sininen ja vihreä. Vihreä kuvaa toivetta ja onnenuskoa. Sininen kuvaa suuruutta ja kauneutta. Punainen puolestaan kuvaa kansan voimaa ja rohkeutta. Se on myös perinteinen karjalaisen kirjonnan väri. Lipun leveyden suhde pituuteen on 2:3.


title: Karjalan tasavallan lippu

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyi Karjalan tasavallassa erimielisyyttä siitä, että pitäisikö säilyttää Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan lippu vai pitäisikö palauttaa Uhtuan tasavallan eli itäkarjalaisten lippu. Itäkarjalaisten lipussa on vihreällä pohjalla musta risti, jota ympäröi punainen viiva. Lippu toimii myös nykyisin karjalankielisen väestön tunnuslippuna. Karjalan ASNT:n lippu puolestaan on muuten punainen, paitsi että siinä on tangon vieressä koko lipun levyinen sininen viiva.


title: Karjalan tasavallan lippu

text: Näiden ehdotusten välillä tehtiin sovitteluratkaisu, valitsemalla nykyinen lippu, joka perustui Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan lippuun, joka on muuten samanlainen kuin nykyinen valtiolippu, paitsi että sininen keskikenttä on vain 1/6 osa lipun leveydestä ja vihreä alaosa vain 1/5 osa lipun leveydestä.


title: Karjalan tasavallan lippu

text: Karjalan tasavallalla ja sen edeltäjillä on ollut kaikkiaan yhdeksän lippua. Näistä kaksi ensimmäistä olivat käytössä heimosotien aikana, siinä osassa Karjalaa, joka pyrki liittymään Suomeen. Itäkarjalaisten lippua käytettiin myös jatkosodan aikana Suomen lipun rinnalla Suomen miehittämässä osassa Itä-Karjalaa. Neuvostoliiton aikana oli käytössä neljä erilaista Karjalan ASNT:n lippua ja kaksi erilaista Karjalais-suomalaisen SNT:n lippua. Ja nykyinen lippu on siis yhdeksäs.


title: Korkalovaaran lukio

text: Korkalovaaran lukio on Rovaniemellä, Lapinkävijäntien entisellä postiautovarikolla sijaitseva lukio. Syksyllä 2006 Korkalovaaran lukio yhdistyi hallinnollisesti Lyseonpuiston lukion erilliseksi toimipisteeksi.


title: Korkalovaaran lukio

text: Lukio perustettiin Korkalovaaran yhteiskoulun nimellä vuonna 1954 ja vuonna 1959 se muutti väliaikaistiloista Korkalovaaran kaupunginosaan, Miehentielle, silloisen Korkalovaaran kansakoulun viereen rakennettuun koulurakennukseen. Koulun nimi muuttui Korkalovaaran yläasteeksi ja lukioksi peruskoulujärjestelmään siirtymisen myötä vuonna 1972. Lukion toiminnot siirrettiin keskustaan Lapinkävijäntielle vuonna 2005. Nykyisin lukion entisissä tiloissa Miehentiellä toimii Korkalovaaran peruskoulu.


title: Korkalovaaran lukio

text: Korkalovaaran lukiossa voi suorittaa normaalin ylioppilastutkinnon lisäksi tietotekniikkapainotteisen tai luonnontiedelinjan. Lukiosta kirjoitti vuonna 1978 ylioppilaaksi kirjailija Jari Tervo.


title: Karjalan tasavallan vaakuna

text: Karjalan tasavallan vaakuna on Venäjällä sijaitsevan Karjalan tasavallan tunnus lipun ja hymnin ohella. Se otettiin käyttöön 28. syyskuuta 1993. Sen on suunnitellut Juri S. Nivin. Varsinaisessa vaakunakilvessä on musta karhu takajaloillaan. Karhu perustuu Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1920 suunnitteleman Karjalan riippumattoman tasavallan vaakunaan. Uudessa vaakunassa karhu ei pitele käsissään vesuria.


title: Karjalan tasavallan vaakuna

text: Vaakunakilven pohjana ovat Karjalan tasavallan lipun värit punainen, sininen ja vihreä. Kilven ympärillä on kultaiset koristeet, oikealla männyn ja vasemmalla kuusen kuvio. Kilven yläpuolella on kultainen kahdeksankulmainen tähti, kannuksenpyörä.


title: Karjalan tasavallan vaakuna

text: Karjalan tasavallan vaakunasta on säädetty tasavallan perustuslain 13. pykälässä.


title: Ounasvaaran lukio

text: Ounasvaaran lukio on Rovaniemellä Katajarannan kaupunginosassa sijaitseva lukio. Ounasvaaran lukion yhteydessä toimii myös Lapin maakunnan ainoa virallinen urheilulukio. Lukion vieressä toimi aiemmin myös Ounasvaaran yläaste.


title: Ounasvaaran lukio

text: Ounasvaaran urheilulukio on urheilijoille suunnattu lukio, jossa oppilaan opiskelu- ja harjoittelu/kilpailuaikataulut pyritään laatimaan mahdollisimman hyvin yhteen sopiviksi.


title: Ounasvaaran lukio

text: Ounasvaaran urheilulukiota ovat käyneet mm. Antti Autti, Janne Lahtela, Harri Olli sekä Hannu ja Pirjo Manninen.


title: Sumuvalo

text: Sumuvalot ovat ajoneuvojen valaisimia, joita käytetään parantamaan lähialueen näkyvyyttä. Suomen laki hyväksyy niiden käytön vain sumussa, rankkasateessa tai lumisateessa. Sumuvaloja saa tällöin käyttää lähivalojen asemesta, jos seisontavalot ovat samanaikaisesti kytketyt. Etusumuvalojen toimintaperiaate on luoda sumun alle laaja, valaiseva valokeila parantamaan lähialueen valaistusta. Takasumuvalo taas parantaa auton näkyvyyttä taaksepäin ja vähentää näin peräänajon vaaraa sakeassa sumussa.


title: Sumuvalo

text: Etusumuvalojen virheellinen käyttö on haitallista. Sumuvalot muodostavat auton eteen kirkkaan alueen, jonka valoisuuteen kuljettajan silmä sopeutuu. Tällöin kuljettajan hämäränäkö sumuvalojen keilan ulkopuolelle heikkenee. Etusumuvalojen käyttö voi myös haitata muita tiellä liikkujia. Rankkasade tai sumu imee tehokkaasti sumuvalojen ylimääräistä valotehoa, mutta hyvällä säällä lisävaloteho häikäisee vastaantulijoita. Myös takasumuvalon virheellinen käyttö häikäisee takana ajavia ja kirkas punainen valopiste on kauempaakin katsottuna epämiellyttävä. Takasumuvalo voi aiheuttaa kirkkaudellaan senkin, ettei takana tuleva havaitse jarruvalojen syttymistä.


title: Sumuvalo

text: Etusumuvalot eivät ole pakollinen varuste autoissa. Niitä saa olla autossa kaksi kappaletta ja niiden on annettava valkoista tai vaaleankeltaista valoa. Sijainnin tulee olla enintään 40 senttimetriä auton kylkilinjasta keskelle ja korkeuden maasta vähintään 25 senttiä. Etusumuvalot on kytkettävä siten, että niitä voi käyttää vain ajovalojen tai etuvalojen (pysäköintivalojen) ollessa päällä. Sumuvaloja saa käyttää vain sumun taikka rankan vesi- tai lumisateen aikana. Niitä saa tällöin käyttää lähivalojen asemesta, jos seisontavalot ovat samanaikaisesti kytketyt.


title: Sumuvalo

text: Vähintään yksi punaista valoa lähettävä takasumuvalaisin on 1. tammikuuta 1993 jälkeen käyttöönotetussa autossa pakollinen ja niitä saa olla enintään kaksi. Takasumuvalaisimelle on oltava ohjaamossa merkkivalo. Takasumuvalaisimen on sijaittava vähintään 250 ja enintään 1 000 millimetrin korkeudella. Jos valaisimia on vain yksi, on sen sijaittava keskilinjan vasemmalla puolella. Mikäli valaisimia on kaksi, on niiden sijaittava symmetrisesti, mikä aiheuttaa niiden välille vähimmäisetäisyysvaatimuksen, jotta niitä ei voida tulkita yhdeksi ajoneuvon keskilinjalle asennetuksi valaisimeksi. Valaisimen tulee olla vähintään 10 senttimetrin etäisyydellä jarruvalaisimesta. Takasumuvalaisimen tulee olla taaksepäin suunnattu ja sen tulee näkyä vaakatasossa 25° ulos- ja sisäänpäin sekä vaakatasosta 5° ylös- ja alaspäin.


title: Kuusenleppärousku

text: Kuusenleppärousku ("Lactarius deterrimus") on rouskuihin kuuluva syötävä sieni.


title: Kuusenleppärousku

text: Kuusenleppärouskun lakki on 5–15 cm leveä ja oranssinkeltainen, vanhemmiten lakin väri tosin vihertyy. Jalka on yksivärinen, eikä siinä ole täpliä. Jalka on pitkä ja hoikka.


title: Kuusenleppärousku

text: Maitiaisnesteen vahvan värin vuoksi kuusenleppärouskua ei ole helppo sekoittaa muihin lajeihin, vaikka lakin väri yksilöiden välillä vaihtelee paljon. Sen harvinaisempi lähilaji männynleppärousku ("Lactarius "☀"deliciosus") on kuitenkin hyvin samankaltainen. Männynleppärouskun maitiaisneste on kuitenkin aluksi porkkananpunaista ja kuivuessaan vihertyvää, kuusenleppärouskun maitiaisneste taas on aluksi porkkananpunaista, sitten viinipunaista ja lopuksi vihreää. Kuusenleppärouskun jalassa ei myöskään ole männynleppärouskulle tyypillisiä oransseja täpliä ja kuusenleppärouskun jalka on männynleppärouskua pidempi ja ohuempi.


title: Kuusenleppärousku

text: Kuusenleppärousku kasvaa tyypillisesti tuoreissa kuusi- ja kuusivaltaisissa sekametsissä ja korvissa. Erityisesti paksusammaleiset tai istutetut kuusikot ovat sen kasvupaikkoja.


title: Kuusenleppärousku

text:
Kuusenleppärousku on hyvä ruokasieni, mutta varsinkin alkusyksyisin usein täynnä sienisääskien toukkia. Sienen voi valmistaa suoraan ruuaksi, eikä sitä tule ryöpätä.
Sana leppärousku on muinaissuomalainen eikä tarkoita sitä, että leppärouskut eläisivät symbioosissa lepän kanssa, vaan sana "leppä" tarkoittaa verta, jolloin kyse on verirouskusta. Kuusenleppärousku on kuusen juurisieni.


title: Koivuhapero

text: Koivuhapero ("Russula aeruginea") on vihreälakkinen haperolaji ja hyvä ruokasieni.


title: Koivuhapero

text: Koivuhaperon 4–15 senttimetriä leveä lakki on oliivinvihreä ja reunasta haalistuva Nuorena se on kupera, mutta vanhemmiten kuopalla. Heltat ovat tiheät, tasatyviset ja nuorena valkoiset, mutta myöhemmin vaaleankellertävät ja ruskealaikkuiset. Sienen 4–10 senttimetriä pitkä jalka on valkoinen, varsinkin tyvestä ruskealaikkuinen, renkaaton ja tasapaksu. Malto on valkoista ja haurasta, vioittuneihin kohtiin ilmestyy ruosteenruskeita laikkuja. Koivuhaperolla ei ole erityistä tuoksua.


title: Koivuhapero

text: Koivuhaperoa muistuttavia lajeja ovat esimerkiksi toiset vihertävät haperot kuten kyyhkyhapero ja sillihapero, mutta koivuhapero muistuttaa myös erehdyttävästi tappavan myrkyllistä kavalakärpässientä. Kavalakärpässienen jalassa on ohut, usein repeytynyt rengas, ja sen jalan tyvi on turvonnut ja tupellinen, toisin kuin koivuhaperolla. Kavalakärpässienen heltat ovat pysyvästi täysin valkoiset, mutta koivuhaperolla ne ovat usein lievästi kellertävät. Kavalakärpässieni kasvaa Suomessa vain lounaisrannikolla, Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla.


title: Koivuhapero

text: Koivuhapero on hyvin yleinen koko Suomessa. Se on koivun ja kuusen juurisieni, jota tavataan koivikoissa, kuusikoissa, sekametsissä, puistoissa, polkujen varsilla ja hakamailla. Kasvuaika on kesäkuusta lokakuuhun.


title: Koivuhapero

text: Koivuhapero on hyvä, miedon makuinen ruokasieni. Se ei vaadi ryöppäystä. Se voidaan säilöä kuivaamalla ja pakastamalla. Varsinkin nuorten sienten helttojen maku saattaa olla vähän kirpeä, mutta kirpeys katoaa kypsennettäessä.


title: Aatos Yli-Jaskari

text: Tuomas Aatos Yli-Jaskari (ent. Jaskari, 26. huhtikuuta 1904 Nurmo – 16. maaliskuuta 1962 Nurmo) oli suomalainen kilpapainija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Nurmon Jymyä.


title: David Lean

text: David Lean (25. maaliskuuta 1908 Croydon, Surrey, Englanti – 16. huhtikuuta 1991 Lontoo, Englanti) oli englantilainen elokuvaohjaaja. Hänen merkittävimpiä töitään ovat 1960-luvun taitteen älykkäät spektaakkelit, kuten "Kwai-joen silta" ja "Arabian Lawrence".


title: David Lean

text: Elokuvaleikkaajana aloittaneen Leanin ura ohjaajana avautui 1942, kun hän toimi apulaisohjaajana Noël Cowardin sotaelokuvassa "Meri on kohtalomme" ("In Which We Serve"). Seuraavaksi hän ohjasi 1944–1945 itsenäisesti kolme Noël Cowardin näytelmiin perustuvaa elokuvaa "Onnelliset vuodet", "Vaimoni kummittelee" ja "Lyhyt onni".


title: David Lean

text: Leanille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1990.


title: Bruno Ahlberg

text: Bruno Valfrid Ahlberg (23. huhtikuuta 1911 Espoo – 9. helmikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Hän oli ensimmäinen suomalainen nyrkkeilyssä olympiamitalin voittanut urheilija. Seuratasolla Ahlberg edusti Helsingin Jyryä, Kronohagens Idrottsföreningiä ja Helsingin Atleettiklubia. Ahlberg tunnettiin myös hyvänä mäkihyppääjänä ja uimarina.


title: Bruno Ahlberg

text: Bruno ”Brynkka” Ahlberg aloitti nyrkkeilyuransa Helsingin Jyryssä 1926. Vuonna 1928 hän siirtyi höyhensarjasta kevyeen sarjaan ja kilpaili muun muassa Norjassa ja Moskovan Spartakiadeissa. TUL:n sisäiset riidat johtivat siihen, että Alhberg kuten myös Gunnar Bärlund siirtyivät vuonna 1930 SVUL:n puolelle helsinkiläiseen Kiffeniin eli Kronohagens IF:ään.


title: Bruno Ahlberg

text: Maaotteluun Ahlberg pääsi ensi kerran Ruotsia vastaan helmikuussa 1931, ja hänet valittiin Bärlundin kanssa Suomen edustajaksi Los Angelesin olympialaisiin 1932. Välisarjan ensimmäisellä kierroksella Ahlberg otti Kanadan Tony Mancinista pistevoiton. Toinen vastustaja oli Italian Luigi Fabbroni, jonka Ahlberg Fabbronin parin lattiassa käynnin jälkeen voitti selvästi pistein. Kolmas ottelu oli semifinaaliottelu Saksan Erich Campea vastaan ja sen Campe voitti pistein. Britannian David McCleave ei astunut enää hävinneiden semifinalistien pronssiotteluun, joten Ahlberg sai olympiapronssia.


title: Bruno Ahlberg

text: Los Angelesin olympiakisojen jälkeen vuonna 1933 Ahlberg saavutti useita merkittäviä voittoja. Viipurilaiselle Sten Suviolle hän kuitenkin hävisi heidän jokaisessa neljässä kohtaamisessaan. Vuonna 1935 Ahlberg voitti Viron nousevan tähden Nikolai Stepulovin mutta hävisi tanskalaiselle Gerhard Petersenille, josta tuli Berliinin olympialaisissa pronssimitalisti. Berliinin olympialaisissa Ahlberg otteli keskisarjassa ja hävisi heti ensimmäisessä ottelussa isokokoisemmalle Yhdysvaltain Jimmy Clarkille, joka putosi myös seuraavalla kierroksella. Kisojen jälkeen Ahlberg voitti maaottelussa Tanskan Gerhard Petersenin.


title: Bruno Ahlberg

text: Bruno Ahlberg siirtyi ammattilaiseksi Berliinin olympialaisten jälkeen. Hän otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa huhtikuussa 1937 Etelä-Afrikan Johannesburgissa. Hän otteli Etelä-Afrikassa kesäkuuhun 1937 mennessä kaikkiaan viisi ottelua, joista voitti neljä yhden päättyessä ratkaisemattomana. Keväällä 1938 hän palasi Eurooppaan ja otteli maaliskuussa 1938 Helsingissä ammattilaiseksi siirtynyttä olympiavoittaja Sten Suviota vastaan ratkaisemattoman. Sen jälkeen hän otteli voitokkaita otteluita Ruotsissa ja Saksassa aina tammikuuhun 1939 asti. Sen jälkeen hän siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa otteli ensin Kaliforniassa ja sitten New Yorkissa joulukuuhun 1939 asti kaikkiaan seitsemän ottelua. Otteluissa tuli kaksi tappiota, kolme päättyi voittoon ja kaksi ratkaisemattomaan.


title: Bruno Ahlberg

text: Talvisodan jälkeen Ahlberg palasi Eurooppaan ja otteli vielä seitsemän ammattilaisottelua joulukuusta 1940 huhtikuuhun 1941 Tanskassa, Ruotsissa, Sveitsissä, Italiassa, Saksassa ja Norjassa. Niistä peräti kuusi päättyi tappioon, ja Ahlberg päätti näin ammattilaisuransa. Kokonaissaldoksi muodostui 25 ottelua, joista 11 voittoa, kahdeksan tappiota ja kuusi päättyi ratkaisemattomana.


title: Nikita Mihalkov

text: Nikita Mihalkov (, s. 21. lokakuuta 1945 Moskova) on venäläinen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän on tehnyt klassikkofilmatisointeja, kuten Anton Tšehovin tekstiin perustuvan elokuvan "Keskeneräinen sävelmä mekaaniselle pianolle" (1977). Mihalkov on työskennellyt myös kansainvälisesti: elokuva "Mustat silmät" (1987) tehtiin Italiassa.


title: Nikita Mihalkov

text: Muita Mihalkovin tunnettuja elokuvia ovat "Auringon polttama" (1994) ja sen jatko-osa "Auringon polttama 2" (2011).


title: Nikita Mihalkov

text: Elokuvaohjaaja Andrei Kontšalovski on Nikita Mihalkovin veli. Heidän isänsä oli lastenkirjailija ja muusikko Sergei Mihalkov.


title: Yasujirō Ozu

text: Yasujirō Ozu, (12. joulukuuta 1903 Fukagawa, Tokio – 12. joulukuuta 1963) oli merkittävä japanilainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänellä oli oma erityinen tekninen tyylinsä, jota hän oli kehitellyt mykkäelokuvan ajoilta. Avioliitto ja perhe, etenkin sukupolvien välinen suhde, ovat hänen teostensa läpikäyviä teemoja.


title: Yasujirō Ozu

text: Isä lähetti kymmenvuotiaan Ozun ja tämän sisarukset isoisän luokse Matsuzakaan Mien prefektuuriin, jossa hän sitten asui lähes koko lapsuutensa. Hän kävi koulun sisäoppilaitoksessa, mutta viihtyi paikallisessa elokuvateatterissa paremmin kuin koululuokassa. Hän työskenteli lyhyen aikaa opettajana ennen kuin vuonna 1923 palasi Tokioon Shochikun elokuvayhtiön palvelukseen. Ozu kuoli syöpään 60-vuotissyntymäpäivänään 1963. Hänen haudallaan Engaku-jissa Kamakurassa ei ole nimeä, vain pelkkä kirjoitusmerkki "mu".


title: Yasujirō Ozu

text: Ozu palkkautui aluksi avustavaksi kuvaajaksi. Kolmessa vuodessa hän kohosi apulaisohjaajaksi ja teki ensimmäisen elokuvansa "Zange no Yaiba" ('Katumuksen miekka'). Hän teki uransa aikana yhteensä 54 elokuvaa, joista 26 ohjaajanuransa viiden ensimmäisen vuoden aikana, ja kolmea lukuun ottamatta kaikki Shōchikulle. Ensin Ozu teki joukon lyhyitä komedioita, ennen kuin 1930-luvulla siirtyi vakavampiin aiheisiin. Nuoruutta käsittelevä komedia "Umarete wa mitakeredo" (, 1932), jossa on vakava pohjavire, ei ole pelkästään tämän lajinmuutoksen merkki, vaan kriitikot ovat pitäneet sitä ensimmäisenä merkittävänä teoksena, joka japanilaisessa elokuvassa sisälsi yhteiskuntakritiikkiä. "Umarete wa mitakeredo" nosti Ozun maineeseen.


title: Yasujirō Ozu

text: Opetusministeriön tilauksesta Shōchiku pyysi Ozua vuonna 1935 tekemään lyhyen äänifilmidokumentin "Kagami Shishi", jossa maineikas japanilainen näyttelijä Onoe Kikugorō VI esittää samannimisen kabuki-tanssin. Kuten japanilainen elokuva-ala yleensäkin, myös Ozu siirtyi äänielokuvaan varsin hitaasti. Hänen ensimmäinen ääniraidallinen elokuvansa oli "Hitori musuko" (


title: Sydney Pollack

text: Sydney Pollack (1. heinäkuuta 1934 Lafayette, Indiana – 26. toukokuuta 2008 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -näyttelijä.


title: Sydney Pollack

text: Hänen ohjaamiaan elokuvia ovat muun muassa "Ammutaanhan hevosiakin" (1969), "Parhaat vuotemme" (1973), "Korppikotkan kolme päivää" (1975), "Valaistu ratsumies" (1980), "Tootsie – lyömätön lyyli" (1982) ja Karen Blixenin elämästä kertova "Minun Afrikkani" (1985), joka sai seitsemän Oscaria.


title: Sydney Pollack

text: Näyttelijänä Pollack esiintyi esimerkiksi elokuvissa "Kuolema pukee häntä" ja "Eyes Wide Shut" sekä useissa televisiosarjoissa.


title: Sydney Pollack

text: Pollackin vanhemmat olivat Venäjältä Yhdysvaltoihin siirtyneitä juutalaisia.


title: Arvo Askola

text: Arvo Askola (2. joulukuuta 1909 Valkeala – 23. marraskuuta 1975 Kuusankoski) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Kymintehtaan Urheiluseuraa.


title: Arvo Askola

text: Askola nousi juoksijana huipulle vuonna 1934, jolloin hän saavutti 10 000 metrin juoksussa EM-hopeaa Torinossa hävittyään maanmiehelleen Ilmari Salmiselle 0,6 sekuntia. Saman vuoden SM-kisojen 10 000 metrillä Salminen oli myös 0,6 sekunnin verran nopeampi. Berliinin kesäolympialaisissa 1936 Salminen, Askola ja Volmari Iso-Hollo ottivat 10 000 metrillä Suomelle kolmoisvoiton. Askolan aika oli 30.15,6 ja hän hävisi Salmiselle vain 0,2 sekuntia. Suomen-mestaruuden Askola voitti 8 kilometrin maastojuoksussa vuonna 1936. Hän kilpaili viimeisen kerran vuonna 1938.Lähde:


title: Kettula (Suomusjärvi)

text:
Kettula on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa lähellä Nummi-Pusulan rajaa. Kettulassa on mökkeillyt mm. itse Urho Kekkonen.
Vielä kymmenkunta vuotta sitten Kettulassa oli kyläkauppa ja posti. Parikymmentä vuotta sitten lakkautettiin kamariherra Hjalmar Linderin vuonna 1913 Kettulan kyläläisille lahjoittama kansakoulu .


title: Kettula (Suomusjärvi)

text: Nykyään kylässä on noin sata asukasta, mutta kesäisin väkiluku monikertaistuu mökkiläisten (n. 300) myötä. Kettulassa sijaitsee myös Kettulan pirtti, joka vihittiin käyttöön vuonna 1932. Pirtillä järjestetään kesäisin tansseja ja muita juhlia. MTK:n säätiöllä on Kettulassa metsäomaisuutta ja Kettulan tila, jota käytetään MTK:n kokous-, seminaari-, tiedotus- ja edustuskäytössä. MTK omistaa Kettulan maista noin puolet. Kettulassa on 13 järveä tai lampea kuten Oksjärvi, Kylänalanen, Iso-Torava, Pikku-Torava ja Kaituri. Suomusjärven patikka Ry:n 25 kilometrin pituinen vaellusreitti Ketunkierros, kulkee enimmäkseen Kettulan kylän alueella.


title: Hugo Capet

text: Hugo Capet (ransk. Hugues Capet) (940, Pariisi – 24. lokakuuta 996) oli Pariisin kreivi ja frankkien kuningas (987–996). Hän perusti Ranskaa 1800-luvulle saakka lähes yhtäjaksoisesti hallinneen kapetingien dynastian.


title: Hugo Capet

text: Hugo Capet oli Hugo Suuren ja Saksin Hedwigin poika. Hugo Suuri oli frankkien herttua ja Hedwig Henrik I Linnustajan, Frankkien valtakunnan itäisten osien kuninkaan poika. Hugo Capet avioitui Aquitainian Adélaiden (945–1004), Poitiersin kreivin Vilhelm III:n tyttären kanssa, ja heillä oli liitostaan seuraavat lapset:Hugo Capet oli Robertien dynastiaan kuuluneiden ja frankkien kuninkaina toimineiden Eudes'n sukulainen ja Robert I:n lapsenlapsi.


title: Hugo Capet

text: Isä Hugo Suuri kuoli 16. kesäkuuta 956, ja hänen kolmesta pojastaan vanhin, Hugo, oli vielä tuolloin alaikäinen. Pojat siirrettiin Kölnin arkkipiispan Brunon holhoukseen ja heidän kasvatuksensa kunniallinen hoitaminen tuli Welf-sukuun kuuluvan apotti Huguesin tehtäväksi.


title: Hugo Capet

text: Hugo Capet nousi frankkien herttuaksi vuonna 960 ja samalla myös Orléansin, Senlis'n ja Dreux'n kreiviksi, jotka myöhemmin muodostivat Ile-de-Francen maakunnan, sekä Saint-Martin de Toursin, Saint-Germain-des-Prés'n ja Saint-Denis'n luostarien maalliseksi johtajaksi ("abbé laïc"). Viimeksi mainitut antoivat paitsi taloudellista myös statuksellista lisäarvoa.


title: Hugo Capet

text: Frankkien herttuana Hugo kuului frankkiylimystön terävimpään kärkeen: vuoteen 985 mennessä hän oli liittoutumien myötä kohonnut kuninkaan asemaan. Hänellä ei ollut mitään viimeisen karolingin, Ludvig V:n, kuninkaaksi kruunaamista vastaan 986. Ludvigin kruunajaisissa Reimsissä hän oli mukana kaikkien muiden valtakunnan feodaalisten ylimysaristokraattien tavoin. Hän jopa antoi Ludvig V:lle tukea tämän taistelussa kapinoivaa Reimsin arkkipiispa-herttua Adalbéronia vastaan.


title: Hugo Capet

text: Frankkien karolingisukuinen kuningas Ludvig V kuoli äkillisesti toukokuussa vuonna 987 ilman rintaperillistä. Ludvigin lähin miespuolinen sukulainen oli hänen setänsä, Ala-Lothringenin Kaarle, joka ei ollut mitenkään osallistunut aikoinaan veljensä hallitustoimiin. Frankkien ylimykset kokoontuivat Senlis'n kaupunkiin keskustelemaan valtaistuimen täyttämisestä. Hugo Capet oli jo aiemmin – ehkä tietoisesti – hankkinut itselleen ystäviä ja tukijoita, sillä vaalikokouksen enemmistö ratkaisi, kuka pääsee valtaistuimelle. Eräiden näkemysten mukaan hankkiessaan kannattajia Hugo käytti apunaan mm. voimakasta ja tehokasta demagogiaa, jonka avulla hän tavallaan teki vaalilupauksia sekä maallisille että kirkollisille ylimyksille.


title: Hugo Capet

text: Ylimysten kokouksessa Reimsin arkkipiispa-herttua Adalbéron, jota sekä edesmennyt kuningas Ludvig V että tämän isä, kuningas Lothar, olivat syyttäneet petoksesta, piti merkittävän puheenvuoron, joka oli mahdollisimman epäedullinen Karolingidynastialle. Samalla hän puheessaan esiintyi Hugo Capet'n, frankkien herttuan ja Robertien dynastian jäsenen, valinnan puolestapuhujana. Ylimykset valitsivat kuninkaakseen Hugo Capet'n, ja hänet voideltiin frankkien kuninkaaksi muutamaa päivää myöhemmin 3. heinäkuuta 987 Noyonin katedraalissa. Näin valtakunta sai "kasukkakuninkaan", jolla viitattiin hänen lukuisiin kirkollisiin apotin (abbé) arvoihinsa. Samalla Hugo perusti Kapetingien dynastian, joka hallitsi Ranskaa aina vuoteen 1848 saakka.


title: Hugo Capet

text: Vuonna 988 Karolingien dynastian kruununtavoittelija Ala-Lothringenin Kaarle sai haltuunsa Laonin kaupungin ja alueen. Laonin piispa-herttua Adalbéronin petoksen avulla Kaarle joutui Hugo Capet'n vangiksi Orléansissa vuonna 991 ja kuoli myöhemmin vankeudessa.


title: Hugo Capet

text: Muutaman sadan vuoden mittainen traditio sai alkunsa, kun vaalikuninkuudella tehtäväänsä tullut Hugo kruunautti vanhimman poikansa Robertin kuninkaaksi vanhan roomalaisen perinteen mukaisesti joulupäivänä vuonna 987. Tapa vanhimman pojan kruunaamisesta kuninkaaksi kesti aina Filip II:n hallituskauteen saakka, jolloin vaalikuninkuudesta oli tullut pysyvästi perinnöllinen kuninkuus. Kummassakin kuninkuuden mallissa kuitenkin vanhin miespuolinen jälkeläinen omi perimysoikeuden.


title: Hugo Capet

text: Yleisesti tunnustetaan, ettei Hugo ollut kovin vahva persoonallisuus, ja hänen todetaan olleen ns. heikko hallitsija. Hänen aikanaan ylimystön valta kasvoi, ja kuninkaan hallussa ja hallinnassa oli lähinnä hänen oma läänitysalueensa, joka käsitti Pariisin ympäristöineen. Hugon voidaan todeta hallinneen eräänlaista feodaaliherttuakuntien federaatiota, olihan hänen oma kuninkaallinen alueensa vain pieni osa siitä.


title: Seteli

text: Setelillä on perinteisesti tarkoitettu paperista tehtyä käteistä rahaa. Myöhemmin sanaa on käytetty muistakin maksuvälineistä, kuten lounasseteleistä, liikuntaseteleistä ja palveluseteleistä. Kaupat voivat jakaa mainosten mukana alennusseteleitä, joilla kaupan tiettyjä tuotteita voi ostaa alennettuun hintaan tai alentaa suoraan kauppalaskun loppusummaa.


title: Seteli

text: Tiettävästi ensimmäiset setelirahat otettiin käyttöön Kiinassa 650-luvulla. Ensimmäisenä Euroopassa varsinaisen setelin laski liikkeelle tukholmalainen pankki "Stockholms Banco" 1660. Tukholman seteli poistui käytöstä 1664, kun pankki ei kyennyt enää lunastamaan seteleitä. 1694 Englannin pankki laski liikkeelle pysyvästi seteleitä.


title: Seteli

text: Setelien arvo on historiassa usein ollut sidottu johonkin pysyvään arvoon, esimerkiksi kultakantaan, mutta nykyisissä valuuttajärjestelmissä tästä on luovuttu. Nykyaikaisen rahan eli ns. fiat-rahan toimintaa kuvailee chartalismiksi kutsuttu taloustieteen teoria.


title: Seteli

text: Nykyisin setelirahat valmistetaan joko paperista tai muovista. Setelien väärentämisen vaikeuttamiseksi setelipaperit poikkeavat tavanomaisesta paperista monin tavoin. Paperi voi olla valmistettu puukuidun sijasta osittain tai kokonaan jostakin muusta kuidusta, kuten puuvillasta tai pellavasta. Setelipaperimassaan voidaan sekoittaa muitakin kuituja, jotka näkyvät värillisinä tavallisessa tai ultraviolettivalossa. Paperissa voi olla vesileimoja, tai paperin sisällä muovista tai metallista lankaa. Setelipaperi ei yleensä hohda ultraviolettivalossa, toisin kuin tavallinen paperi. Setelimuoveissa on muunlaisia erityisominaisuuksia. Painamiseen käytetään erilaisia erikoistekniikoita, kuten kohollaan olevia kuvioita tuottavaa kaiverruspainatusta, ja erikoismusteita.


title: Seteli

text: Rahanväärentämistä vastaan tehtyjä, yleisesti tunnettuja turvajärjestelmiä ovat mainittujen vesileimojen ja turvalankojen lisäksi sarjanumerot, hienojakoiset kuviot, hologrammikuviot yms. 1800-luvulla muun muassa pankinjohtajat allekirjoittivat käsin seteleitä niiden aitouden merkiksi. Allekirjoitusperinne on säilynyt näihin aikoihin saakka, vaikkakin 1800-luvun lopusta alkaen allekirjoitus on liitetty seteliin jo sen painovaiheessa.


title: Seteli

text: Seteleitä käsitellään suomalaisissa pankeissa "nippuina". Suomen markkamääräisissä seteleissä käytetyn paperin valmisti koko niiden olemassaoloajan Tervakosken paperitehdas Janakkalan Tervakoskella. Huomattava osa tästä paperimäärästä on valmistettu Tervakosken paperikoneella PK3. Euroseteleiden paperia ei valmisteta Tervakoskella.


title: Seteli

text: Setelien suunnittelua kutsutaan setelitaiteeksi. Setelien suunnittelijoina on usein ollut merkittäviä taiteilijoita, Suomessa esimerkiksi arkkitehti Eliel Saarinen, muotoilija ja kuvanveistäjä Tapio Wirkkala ja julistetaiteilija Erik Bruun.


title: Seteli

text: Seteleiden tutkimus ja myös niiden keräilyharrastus ovat osa rahatiedettä eli numismatiikkaa.


title: Seteli

text: Setelien liikkumisia seurataan harrastusmielessä. Esimerkiksi euroseteleitä seurataan Eurobilltrackerissa ja dollareita "Where is George"-sivustolla.


title: Seteli

text: Iranissa hallituksen vastustajat alkoivat vuonna 2009 kirjoitella iskulauseita, kuten "Kuolema diktaattorille", seteleihin. Seteleihin alkoi ilmestyä opposition mielenilmauksia kesällä 2009 pidettyjen kiistanalaisten presidentinvaalien jälkeen, joissa presidentti Mahmud Ahmadinejad julistettiin vaalien voittajaksi. Maan keskuspankki varoitti ihmisiä kirjoittamasta seteleihin ja pyrki keräämään sotketut setelit pois.


title: Isover

text: Isover on ranskalaisen monialayhtiön Saint-Gobainin eristeitä valmistavan divisioonan nimi ja tuotemerkki. Divisioonalla on toimintaa ympäri maailman ja se on markkinajohtaja alallaan.


title: Isover

text: Isoverin Suomessa toimiva yhtiö on nimeltään Saint-Gobain Rakennustuotteet Oy. Vuonna 2017 yhtiön nimeksi tuli Saint-Gobain Finland Oy. (v. 2007 asti Saint-Gobain Isover Oy). Yhtiö valmistaa lasivillaeristeitä tehtaillaan Hyvinkään Sahanmäessä ja Forssassa. Yhtiö perustettiin vuonna 1994, kun Saint-Gobain osti A. Ahlström Osakeyhtiön lasivillatehtaat. Ahlström oli valmistanut lasivillatuotteita vuodesta 1941 alkaen, ensin Karhulassa ja myöhemmin Ruukissa, Hyvinkäällä ja Forssassa. Hyvinkään ja Forssan tehtaat tuottavat vuosittain n. 50 000 tonnia lasivillaeristeitä lämmön- ja ääneneristämiseen. Eristeet valmistetaan n. 80-prosenttisesti kierrätyslasista.


title: Isover

text: Saint-Gobain Rakennustuotteet Oy:llä on tehdas myös Venäjän Jegorievskissa lähellä Moskovaa ja myyntiyhtiöitä sekä -konttoreita Itä-Euroopan ja Baltian maissa.


title: Kaarlo Tuominen

text: Kaarlo Jalmari Tuominen (9. helmikuuta 1908 Somerniemi – 20. lokakuuta 2006 Lieto) oli suomalainen estejuoksija ja olympiamitalisti.


title: Kaarlo Tuominen

text: Tuominen oli 1930-luvun lopussa yksi maailman parhaista 3 000 metrin estejuoksijoista. Hän saavutti olympiahopeaa Berliinin olympialaisissa 1936 vaikka kaatui ensimmäisellä vesiesteellä.


title: Kaarlo Tuominen

text: Tuominen edusti urallaan Turun Rientoa, Turun Urheiluliittoa, Helsingin Poliisi-Voimailijoita, Karkkilan Poikia ja Kosken Kaikua.


title: Kaarlo Tuominen

text: Opetusministeriö myönsi Tuomiselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2001. Tuominen oli kuollessaan vanhin elossa ollut ja viimeinen toista maailmansotaa edeltäneen aikakauden suomalainen olympiamitalisti.


title: Väinö Kotilainen

text: Väinö Aleksanteri Kotilainen (24. helmikuuta 1887 Heinävesi – 16. maaliskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, vuorineuvos ja ministeri. Sisällissodan aikana Kotilainen sai komennuksen valkoisten päämajaan. Yleni sodan aikana majuriksi. Hän toimi Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön (myöh. Kajaani Oy) toimitusjohtajana vuosina 1921–1924 ja oli Enso-Gutzeit Oy:n toimitusjohtaja vuosina 1924–1944 sekä johtokunnan puheenjohtaja 1937–1944. Lisäksi hän toimi vuosina 1933–1938 Viipurin suojeluskuntapiirin piiriesikunnan jäsenenä. Hän toimi kauppa- ja teollisuusministerinä Risto Rytin I hallituksessa 1. joulukuuta 1939 – 27. maaliskuuta 1940), kauppa- ja teollisuusministerinä 27. maaliskuuta 1940 – 15. elokuuta 1940, kansanhuoltoministerinä Risto Rytin II hallituksessa 15. elokuuta 1940 – 4. tammikuuta 1941 sekä kansanhuoltoministerinä J. W. Rangellin hallituksessa 4. tammikuuta 1941 – 16. huhtikuuta 1941. Hänet nimitettiin Itä-Karjalan sotilashallinnon johtajaksi 15. heinäkuuta 1941 alkaen.


title: Väinö Kotilainen

text: Hän sai vuoden 1943 presidentinvaalissa neljä ääntä.


title: Väinö Kotilainen

text:
Syksyllä 1944 Kotilaisen nimi oli mukana niin kutsutulla , jonka valvontakomissio toimitti silloiselle pääministerille Urho Castrénille. Listalla olleita henkilöitä syytettiin Itä-Karjalassa Suomen miehitysaikana tapahtuneista sotarikoksista ja valvontakomission puheenjohtaja Andrei Ždanov vaati näiden välitöntä pidättämistä. Kotilainen oli alkusyksyllä 1944 määrätty matkustamaan Ruotsiin järjestämään sinne evakuoidun Lapin läänin väestön avustustoimia, ja tämän tehtävän päätyttyä hän sai paikan Eds Bruk Ab:n sellutehtaan isännöitsijänä. Ždanovin listan tultua julkisuuteen Kotilainen määrättiin palaamaan Suomeen, mutta hän ei noudattanut kutsua. Marraskuussa 1944 Kotilaisesta annettiin etsintäkuulutus. Kotilainen palasi kotimaahan vasta maaliskuussa 1949 ja hänet pidätettiin heti hänen saavuttuaan Malmin lentoasemalle. Kuulustelujen jälkeen hänet vapautettiin kuitenkin jo päivää myöhemmin. Kuulusteluissa Kotilainen kiisti koskaan kuulleensakaan rikoksista, joista hänen väitettiin Itä-Karjalan sotilashallinnon johtajana olleen vastuussa, ja vakuutti, että jos sellaisia olisi tullut hänen tietoonsa, hän olisi heti ryhtynyt toimiin niiden selvittämiseksi ja niihin syyllistyneiden saattamiseksi rangaistuksiin.
Kotilainen sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1932 ja hänet ylennettiin everstiksi vuonna 1942. Vuodesta 1952 Kotilainen toimi Rauma-Repola Oy:n johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa saakka.


title: Aleksanterin kirkko

text: Aleksanterin kirkko on Tampereen keskustassa Kaakinmaan kaupunginosassa Hämeenpuiston laidalla sijaitseva Tampereen tuomiokirkkoseurakunnan, vuoteen 2013 saakka Pyynikin seurakunnan kirkko. Arkkitehti Theodor Deckerin suunnittelema kirkko rakennettiin puhtaaksi muuratusta tiilestä vuosien 1880–1881 aikana. Se on nimetty keisari Aleksanteri II:n mukaan. Kirkkoa ympäröi Pyynikin kirkkopuisto, joka on entinen hautausmaa.


title: Aleksanterin kirkko

text:
Kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka pitkiltä sivuilta erkanevat monikulmaisen kuoripäädyn kohdalla lyhyet ristinvarret. Kirkon julkisivua hallitsevat suuret pyöreät ja pyörökaariset ikkunat sekä ulkonevat pilarit, joilla ei kuitenkaan ole rakenteellista merkitystä vaan ne ovat puhtaasti arkkitehtonisia koriste-elementtejä. Puulla katetun kolmilaivaisen kirkkosalin yläparvet on tuettu tiilipilarein. Mannermaista katedraalityyliä tavoitteleva kirkko edustaa myöhempää uusgoottilaista tyyliä, jossa on eri tyylisuuntien vaikutteita.
Kirkossa on 1 430 istumapaikkaa. Kirkossa on 56+3-äänikertaiset Kangasalan urkutehtaan rakentamat sähköpneumaattiset urut vuodelta 1939. Alttaritaulun on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin vuonna 1883, ja se on nimeltään "Kristuksen kirkastus".


title: Aleksanterin kirkko

text: Kirkossa järjestetään pääsääntöisesti noin kolmen viikon välein Tuomasmessu.


title: Aleksanterin kirkko

text: Tampere kuului vuoteen 1904 saakka Messukylän seurakuntaan. Seurakunnan pääkirkkona toimi Messukylän vanha harmaakivikirkko. Tamperelaiset olivat jo 1820-luvulla vaatineet oman kaupunkiseurakunnan perustamista ja vapautumista Messukylän kirkon ylläpidosta, mutta lopulta Suomen senaatti hylkäsi esityksen. Turun tuomiokapituli hylkäsi vastaavat esitykset myös vuosina 1847 ja 1853. Vuonna 1869 senaatti vihdoin hyväksyi esityksen, mutta asetti asialle kaksi ehtoa. Toisen ehdon mukaan Messukylän kirkkoherran piti olla ”virastaan eronneita” eli viran vapaa täytettäväksi. Messukylän kirkkoherran virassa vuonna 1861 aloittanut Josef Grönberg eli kuitenkin lähes 90-vuotiaaksi ja kuoli vasta vuonna 1903. Toinen senaatin asettamista ehdoista oli uuden kirkkorakennuksen rakentaminen.


title: Aleksanterin kirkko

text: Kirkko vihittiin käyttöön adventtina 1881, jolloin siitä tuli Tampereen kaupunkiseurakunnan pääkirkko. Tulipalo tuhosi kirkon lähes kokonaan 1937, kun sen ensimmäinen peruskorjaus oli loppusuoralla. Työ kuitenkin saatettiin loppuun, ja korjaus valmistui joulukuussa 1938.


title: Finlaysonin kirkko

text: Finlaysonin kirkko on Tampereella Finlaysonin tehdasalueella sijaitseva uusgoottilaista tyyliä edustava entinen Finlaysonin puuvillatehtaan kirkko, joka on valmistunut vuonna 1879. Kirkon rakennutti tehtaan johtaja Wilhelm von Nottbeck. Kirkkoa käytettiin ennen tehtaan työntekijöiden hartaustilana. Nykyisin se kuuluu Tampereen evankelis-luterilaisille seurakunnille, ja se on käytössä lasten tiekirkkona ja suosittuna vihkikirkkona. Kirkko valmistui alun perin rukoushuoneeksi. Kirkoksi sen vihki 28. syyskuuta 2009 piispa Matti Repo.


title: Finlaysonin kirkko

text: Finlaysonin tehtaan työntekijöiden käyttöön rakennettu kirkko valmistui vuonna 1879. Kirkko rakennettiin ensisijaisesti hartaustilaksi, mutta siellä myös aloitettiin vuoden ensimmäinen työpäivä jumalanpalveluksella aina 1970-luvulle asti. Finlaysonin tehtaan työntekijät muodostivat oman seurakuntansa vuosina 1846–1860. Tehtaalla oli oma pappi, tehtaansaarnaaja 1846–1880. Hänen tehtävänsä oli huolehtia tehtaalaisten hengellisestä hyvinvoinnista ja vastata suomenkielisestä jumalanpalvelustoiminnasta. Viran lakattua Tampereen papit huolehtivat myös Finlaysonin kirkon tilaisuuksista. Tehdas luovutti kirkon vastikkeetta tontteineen Tampereen evankelis-luterilaisille seurakunnille vuonna 1981. Luovutuksen ehtona oli, että kirkkoa tulee jatkossakin kutsua Finlaysonin kirkoksi.


title: Finlaysonin kirkko

text: Kirkon suunnittelusta vastasi Tampereen silloinen kaupunginarkkitehti F. L. Calonius. Kirkko on yksilaivainen ja goottilaistyylinen. Kirkon julkisivun materiaalina on puhtaaksi muurattu punatiili. Se muistuttaa englantilaista kongregationaalikirkkoa siten, että kirkon saarnatuoli ja urut sijaitsevat tavanomaisesta poiketen alttarin takana. Urkujen päällä arkkienkeli Mikaelia kuvaava patsas katselee kohti vanhaa tehdasaluetta. Kirkossa ei ole minkäänlaista alttaritaulua tai -veistosta. Aluksi kirkossa oli yhtenäiset penkkirivistöt, jotka erotettiin keskikäytävällä vasta myöhemmin. Ulkopuolta koristavat useat huiput ja ristit.


title: Finlaysonin kirkko

text: Kirkon urut on rakentanut urkurakentamo William Hill & Son 1850-luvulla, ja Finlaysonin kirkkoon ne hankittiin Pietarista 1879.


title: Finlaysonin kirkko

text: Kirkkoa korjattiin syyskuusta 2007 loppukesään 2008. Lautalattia korvattiin laattalattialla. Samalla kirkon väritystä tummennettiin aiempaan verrattuna. Naapuritontilta saadun lisätilan ansiosta kirkkoon saatiin rakennettua puuttuvat sakastitilat. Ne yhdistettiin lasikäytävillä kirkkoon.


title: Finlaysonin kirkko

text: Nykyisin kirkon omistaa Tampereen evankelis-luterilainen seurakuntayhtymä. Kirkossa on istumapaikat 280 henkilölle.


title: Finlaysonin kirkko

text: Finlaysonin kirkkoa on käytetty vuodesta 1996 Suomen ainoana lasten kirkkona eli lasten katedraalina. Lasten alttareilla on nähtävillä Lasten Raamattu, ja vieressä on kutakin tapahtumaa ilmentävät asetelmat. Takaosassa olevalla lasten alttarilla lapset voivat itse leikkiä. Vuodesta 1998 lähtien se on toiminut kesäisin lasten tiekirkkona. Koska kirkko on rakennettu rukoushuoneeksi, siellä ei pidetä säännöllistä sunnuntaijumalanpalvelusta. Kirkko on keskeisen sijainnin, pienehköön koon ja viehättävän arkkitehtuurin takia Tampereen suosituimpia vihkikirkkoja. Samoista syistä sekä hyvän akustiikan ansiosta se on myös suosittu konserttikirkko.


title: Patrick O’Brian

text: Patrick O’Brian (alun perin Richard Patrick Russ, 12. joulukuuta 1914 – 2. tammikuuta 2000) oli englantilainen kirjailija ja kääntäjä. Hänet muistetaan parhaiten historiallisesta Aubrey-Maturin-romaanisarjastaan, joka tarkasti ja yksityiskohtaisesti kuvaa Napoleonin aikaista merielämää. Osa teoksista on suomennettu.


title: Patrick O’Brian

text: Patrick O’Brian kirjoitti meriromaanien ohella lukuisia muita romaaneja ja novelleja. Hänen tuotantonsa ei rajoitu pelkästään fiktioon, vaan hän kirjoitti myös muutamia elämäkertoja, muun muassa Joseph Banksista ja Pablo Picassosta. Lisäksi hän käänsi englanniksi elämäkertoja ja muuta kirjallisuutta.


title: Patrick O’Brian

text: Patrick O’Brianin pääteoksena pidetään 20-osaista Aubrey-Maturin-meriromaanisarjaa, jonka päähenkilöt ovat Britannian kuninkaallisen laivaston kapteeni Jack Aubrey ja tämän ystävä, laivalääkärinä toimiva irlantilais-katalonialainen Stephen Maturin, joka on myös luonnontieteilijä ja vakooja. Sarjan 21. osa jäi O'Brianin kuollessa keskeneräiseksi, mutta sen luonnokset julkaistiin muutamia vuosia O’Brianin kuoleman jälkeen. Sarjan ansioina pidetään taitavaa ja aidonoloista Austenin aikaista kieltä, tutkimukseen perustuvaa historiallista tarkkuutta (muun muassa monet kuvatuista meritaisteluista perustuvat tarkastikin tiettyihin historiallisiin taisteluihin, joskin alusten nimiä, miehistön jäsenten henkilöllisyyksiä sekä todellisia tapahtumapaikkoja ja -ajankohtia on usein muutettu) ja yksityiskohtaista laivaston merielämän kuvausta. Kirjasarjan pohjalta tehtiin vuonna 2003 elokuva "".


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Mikkelin tuomiokirkko on Mikkelin kaupungin pääkirkko ja Mikkelin hiippakunnan piispankirkko. Kirkkoarkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko rakennettiin puhtaaksimuuratusta punatiilestä 1896–1897. Kirkko on yksi Suomen uusgoottilaisen kirkkoarkkitehtuurin päätöitä.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Mikkelin kaupungin perustamiskirja kirjoitettiin 1838. Ensimmäisen puolen vuosisadan aikana kaupungilla ei ollut omaa seurakuntaa tai kirkkoa, ja sen asukkaat joutuivat käymään Mikkelin maalaiskunnan kirkossa. Kaupunkilaisten pitkään jatkuneiden pyyntöjen jälkeen perustettiin Mikkelin kaupunkiseurakunta 1891. Kirkon piirustukset tilattiin Suomen kaikkien aikojen tuotteliaimmalta kirkkoarkkitehdilta Josef Stenbäckiltä. Se rakennettiin Ristinmäelle, jossa harjoitteli aikoinaan tarkk'ampujapataljoona.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Kirkko kärsi vain vähäisiä vaurioita jatkosodan pommituksissa, jotka tuhosivat huomattavan osan vanhaa Mikkeliä. Sodan jälkeen 1945 Viipurin hiippakunnan piispanistuin siirrettiin Mikkeliin ja kirkko vihittiin tuomiokirkoksi.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Punatiilinen kirkkorakennus kuuluu Stenbäckin onnistuneimpiin töihin ja edustaa puhdastyylistä uusgotiikkaa. Perinteisestä kirkonrakennustavasta poiketen kirkon alttaria ei arkkitehdin ehdotuksesta sijoitettu itäpäätyyn, auringonnousun ilmansuuntaan, vaan länteen. Näin kirkon torni ja julkisivu saatiin sijoitettua kaupunginpuoleiseen itäpäätyyn. Kirkonkellot tilattiin Bochumin valimosta Saksasta ja aikaa näyttävä tornikello kelloseppä G. W. Linderothin perustamalta Linderothin kellotehtaalta Tukholmasta. Puolipyöreän holvikaton kattaman kirkkosalin lehterit, urkufasadi, alttari ja saarnatuoli koristeltiin runsain puuleikkauksin.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Kirkon tornikellon alkuperäisen koneiston on valmistanut tukholmalainen G. V. Linderoth, mutta sen korvasi 1967 sähköinen koneisto. Vanha on kuitenkin yhä tallella tornissa, mutta sen kunnostaminen ilmeni tutkimuksissa liian kalliiksi. Käytössä oleva kello kunnostettiin, viisarit uusittiin, ja ne otettiin uudestaan käyttöön marraskuussa 2017. Itse kellotaulu säilyi entisellään


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Kirkko peruskorjattiin vuosina 1954–1955 funkisarkkitehti Matti Välikankaan johdolla vastaamaan uuden asemansa asettamia vaatimuksia. Tällöin muun muassa rakennettiin uusi sakasti ja kirkkosalin ilme muuttui pelkistetymmäksi. Vanha saarnatuoli korvattiin funkistyylisellä, ja vanhan urkufasadin taakse rakennettiin uudet, Elis Mårtenssonin suunnittelemat Kangasalan urkutehtaan 51-äänikertaiset urut, joissa on neljä sormiota ja jalkio. Alun perin 25-äänikertaiset urut oli rakentanut urkujenrakentaja Bror Axel Thulé Kangasalta.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Alttarikuorin kahteen ikkunaan hankittiin 1955 Antti Salmenlinnan suuret lasimaalaukset. Vasemmanpuoleisen ikkunan maalaukset kuvaavat Viipurin hiippakunnan historiaa, ja siihen ovat kuvattuna muun muassa piispat Mikael Agricola ja Paavali Juusten sekä näkymä Viipurin kaupungista, Käkisalmen linna ja Sortavalan luterilainen kirkko. Oikeanpuoleinen ikkuna kuvastaa Mikkelin ja Savon historiaa: sen keskushahmo on kaupungin nimikkopyhimys arkkienkeli Mikael, jota ympäröivät Savon ja Mikkelin vaakunat, Olavinlinna sekä Mikkelin keskiaikainen kivisakasti. Alttaritaulun "Jeesus ristillä" maalasi Pekka Halonen 1899.


title: Mikkelin tuomiokirkko

text: Kirkkorakennuksen yhdistää kaupungin järvisatamaan maisemaväylä, joka kulkee Mikkelin keskustan halki. Kirkon ja sataman välinen poikittaiskatu ja junarata poikkeavat osittain maisemakäytävästä.


title: Rovaniemen kirkko

text: Rovaniemen kirkko sijaitsee Suomen Lapissa, Rovaniemen kaupungin keskustassa. Arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelema 850 istumapaikkaa sisältävä kirkko valmistui vuonna 1950. Aikaisempi kirkkorakennus poltettiin Lapin sodassa 16. lokakuuta 1944. Kirkon erikoisuuksiin kuuluu katolla sijaitseva risti, joka on valaistu punaisella valolla. Värivalinta herätti aikoinaan laajaa keskustelua. Ristin väri on punainen, koska sen merkitys on "Verinen risti velkakirjan päällä".


title: Rovaniemen kirkko

text: Vuoden 2005 aikana Rovaniemen kirkkoa kunnostettiin. Näkyvin muutos oli kuparisen vesikatteen uusiminen.


title: Rovaniemen kirkko

text: Kirkon kookkaan (korkeus 14 m, leveys alhaalla 11 m) alttarifreskon toteutti professori Lennart Segerstråle vuonna 1951. Teos on nimeltään "Elämän lähde".


title: Rovaniemen kirkko

text:
Freskon luonnos valmistui jo ennen sotaa vuonna 1936 ja se oli vakavasti ehdolla ensin Rajamäen kirkkoon. Taiteilija lahjoitti luonnoskappaleen Nurmijärven seurakunnalle ja se sekä kaksi taiteilijan tekemää osasuurennosta ovat Rajamäen kirkon seurakuntasalissa. Lopulliseen työhön taiteilija otti vaikutteita viimeisen sotavuoden aikaisista Lapin tuhoista. Hän itse luonnehti teosta seuraavasti:
Taidemaalari Antti Salmenlinnan toteuttamassa kirkon koristelussa aiheena on käytetty perinteistä pohjois-suomalaista arkea. Kirkon omintakeisissa seinämaalauksissa Raamatun vertauskuvallinen lammas on korvattu porolla. Kirkossa on kuvanveistäjä Gunnar Uotilan puusta veistämät evankelistojen kuvat tunnussymboleineen sekä suurikokoinen veistos, jonka aiheena on omalla verellään poikasiaan ruokkiva Lapin joutsen.


title: Rovaniemen kirkko

text: Kirkkosalin urut ovat Christensenin tehtaan valmistamat 45-äänikertaiset urut.


title: Parkanon kirkko

text: Parkanon kirkko on Pirkanmaalla Parkanossa Keskustan kaupunginosassa sijaitseva kirkko, joka rakennettiin vuonna 1800 ja vihittiin käyttöön 1805. Kirkon on rakentanut ja todennäköisesti myös suunnitellut Salomon Köhlström. Kirkon kolmannet urut ovat Hans Heinrichin urkurakentamon rakentamat vuodelta 1977. J. Ahrenbergin suunnittelema 33 metriä korkea graniittinen kellotapuli rakennettiin 1889. Tapulissa on kaksi vuonna 1820 Tukholmassa valettua kelloa.


title: Parkanon kirkko

text: Juhannuksena 1928 kirkkoon iski kellotapulin kautta salama kesken konfirmaatiojumalanpalveluksen. Yksi mies kuoli heti ja kolme vähän myöhemmin. Lisäksi useat kirkossaolijat loukkaantuivat ja kirkon sisäosat vaurioituivat pahasti. Ukkosmyrskyn rankkasade esti kirkkoa syttymästä tuleen.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Donald Herbert Davidson (6. maaliskuuta 1917 – 30. elokuuta 2003) oli yhdysvaltalainen filosofi sekä Willis S. ja Marion Slusser -oppituolien emeritusprofessori Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Hänen työnsä on ollut hyvin merkittävää lähes kaikilla filosofian aloilla 1960-luvulta alkaen, mutta erityinen vaikutus sillä on ollut mielenfilosofian ja kielifilosofian alueilla. Davidson julkaisi enimmäkseen lyhyehköjä esseitä eikä luonut kattavaa teoriaa, mutta hänen töissään on näkyvissä voimakkaita yhtenäisiä piirteitä: Hän käyttää samoja metodeja ja käsittelee samoja ideoita näennäisesti erillisissä ongelmissa. Toinen merkittävä piirre Davidsonin töissä ovat monien filosofien tuotannosta tehdyt synteesit ja yhteenvedot. Näistä filosofeista voidaan mainita muun muassa Aristoteles, Immanuel Kant, Ludwig Wittgenstein, Frank P. Ramsey, W. V. O. Quine ja G. E. M. Anscombe.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Donald Davidson syntyi 6. maaliskuuta 1917 Springfieldissä, Massachusettsissa. Hän opiskeli Harvardin yliopistossa englantia ja kirjallisuustiedettä, ja hänen alempi tutkintonsa valmistui vuonna 1939. Maisterivaiheessa hän vaihtoi pääaineekseen filosofian ja valmistui vuonna 1941. Toisen maailmansodan aikana, vuosina 1942–1945, hän palveli Yhdysvaltain laivastossa Välimerellä. Tämän jälkeen hän jatkoi opintojaan ja valmistui tohtoriksi vuonna 1949. Hänen väitöskirjansa koski Platonin Filebos-dialogia. Quinen oppilaana hänen kiinnostuksen kohteensa alkoivat kuitenkin siirtyä kohti analyyttiselle filosofialle tyypillisiä teemoja.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Ensimmäisen virkansa Davidson sai Queens Collegesta New Yorkissa. Sen jälkeen hän työskenteli vuodet 1951–1967 Stanfordin yliopistossa. Vuosina 1967–1970 hän oli virassa Princetonin yliopistossa, vuosina 1970–1976 Rockefeller-yliopistossa ja vuosina 1976–1981 Chicagon yliopistossa. Vuodesta 1981 kuolemaansa vuonna 2003 saakka Davidson työskenteli Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä. Hän kuoli Berkeleyssä 30. elokuuta polvileikkausta seuranneeseen sydänkohtaukseen.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Ensimmäisessä merkittävässä filosofisessa julkaisussaan, vuonna 1963 julkaistussa artikkelissa ”Actions, Reasons and Causes”, Davidson käsitteli tekojen selittämistä. Hän puolusti näkemystä, jonka mukaan tekojen selittäminen perusteilla on yksi kausaalisen selittämisen muoto. Tämä kanta oli ristiriidassa ajan filosofisen valtavirran wittgensteinilaisen näkemyksen kanssa, jonka mukaan kausaalinen selittäminen merkitsee jonkin tapahtuman ymmärtämistä jonkin kausaalisen lainomaisen säännönmukaisuuden erityistapauksena. Selitettäessä tekoja toimijan perusteisiin viitaten ei vedota mihinkään lainomaiseen säännönmukaisuuteen, joten valtavirran näkemyksen mukaan tällainen selitys ei voi olla kausaalinen.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Davidsonin argumentti perustuu kahdelle ajatukselle. Ensinnäkin hän väittää, että teko voidaan selittää vetoamalla ”ensisijaiseen perusteeseen” ("primary reason"), joka koostuu (a) ”puoltavasta asenteesta” (pro attitude) tai halusta jotakin tekotyyppiä kohtaan, esimerkiksi lampun sytyttämistä, ja (b) uskomuksesta, että jokin teko on tätä tyyppiä, esimerkiksi katkaisimesta kääntäminen on lampun sytyttämistä. Toiseksi hän toteaa Elizabeth Anscombea seuraten, että yhteen tekoon voidaan liittää aina useita tosia kuvauksia. Teko, joka voidaan kuvata lampun sytyttämiseksi, voidaan kuvata lisäksi esimerkiksi käden liikuttamiseksi, huoneen valaisemiseksi ja murtomiehen säikyttämiseksi. Tekoa voidaan pitää tarkoituksellisena tai tahattomana kuvauksesta riippuen: kun sytytän lampun ja valaisen huoneen tarkoituksellisesti, saatan pelotella samalla tahattomasti murtautujan tiehensä.


title: Donald Davidson (filosofi)

text: Kuten lampun sytyttäminen, teon ja sen syyn suhde on Davidsonin mukaan kuvattavissa monin tavoin: Jos teon tekemisen selitykseksi kuvataan ensisijainen peruste, suhde kuvataan rationaalisena eli perusteisiin vetoavana. Jos taas suhde kuvataan siten, että yksi tapahtuma, eli se, että tekijällä on ensisijainen peruste (halu ja uskomus), aiheuttaa toisen tapahtuman, nimittäin teon, suhde kuvataan kausaalisena. Jos teon ja sen selityksen suhde ymmärretään rationaalisena, se ei ole minkään säännönmukaisuuden mukainen, mutta jos se ymmärretään kausaalisena, täytyy olla olemassa lainomainen säännönmukaisuus, jonka tapaus se on.


title: Riverdance

text: Riverdance on irlantilainen tanssiryhmä, jonka teatterimainen show pohjautuu perinteiseen irlantilaiseen tanssiin. Siihen kuuluu nopeita jalkaliikkeitä, joita tehdessä vartalo ja kädet pysyvät liikkumatta.


title: Riverdance

text: Riverdancen läpimurto oli seitsemän minuutin väliaikashow vuoden 1994 Euroviisuissa Dublinissa, jonka jälkeen Riverdance aloitti menestyksekkäät kiertueensa. Vaikka Riverdancen juuret ovat irlantilaisesta tanssissa, se on yhdistänyt eri tyylejä kuten espanjalaista flamencoa. Ryhmässä on nykyisin tanssijoita monista englanninkielisistä maista, sekä muun muassa Espanjasta. He ovat julkaisseet yhdeksän albumia ja voittaneet Grammy-palkinnon. Riverdance on esiintynyt muun muassa Yhdysvalloissa, Japanissa ja Kiinassa sekä eri puolilla Eurooppaa.


title: Koprofilia

text: Koprofilia ( 'uloste' + φιλία 'rakkaus') on parafilia eli sukupuolinen kohdehäiriö, joka kohdistuu ulosteisiin. Koprofiilit saavat seksuaalista nautintoa ulosteilla leikkimisestä. Koprofagia puolestaan tarkoittaa ulosteiden syömistä. Koprofiliaan liittyy usein ulosteiden sisällyttäminen normaaleihin seksuaalisiin toimintoihin, kuten ulosteiden hierominen itseen tai kumppaniin tai sen käyttö sukupuolielinten välittömässä läheisyydessä.


title: Koprofilia

text: Koprofagia on vaarallinen harraste, koska siihen sisältyy esimerkiksi hepatiitin tartuntavaara. Myös oman ulosteensa syöminen voi olla haitallista, koska ulosteessa on paljon bakteereja.


title: Koprofilia

text: Koprofilian syitä on vaikea määritellä sen parafilisen luonteen vuoksi. Ulosteiden yhdistäminen seksuaalisiin toimintoihin saattaa juontaa juurensa myös lapsuuteen, jossa on saatettu nähdä eläinten koprofagiaa tai jopa ihmisten koprofilisia piirteitä, kuten suurpiirteinen ulosteista puhuminen tai niillä leikittely.


title: Koprofilia

text: Syyt saattavat myös olla seurausta kyseessä oleville toiminnoille liika-altistumisesta, kuten koprofiilisen tai koprofagisen pornografian katselusta. Koprofiili on saattanut altistaa itsensä tällaiselle materiaalille joko vahingossa tai kiinnostuksesta. Tämä on saattanut johtaa koprofilian normalisoitumiseen henkilön mielessä aina siihen asti, kunnes kyseisistä toiminnoista tulee yksilölle seksuaalisen himon kohteita.


title: Aviisi

text: Aviisi on Tampereen ylioppilaslehti. Tampereen yliopiston opiskelijoille suunnattu lehti ilmestyy 9 kertaa vuodessa. Lehteä julkaisee Tampereen yliopiston ylioppilaskunta (Tamy). Ensimmäinen Aviisi-nimellä julkaistu lehti ilmestyi 23. syyskuuta 1966, mutta lehden historia ulottuu kauemmas. Kun Yhteiskuntatieteellinen korkeakoulu muutti Helsingistä Tampereelle, paikkakuntaa vaihtoi myös toimittajaopiskelijoiden Neekerit-yhdistyksen lehti "Teisku". Teiskusta tehtiin vuonna 1960 ylioppilaskunnan lehti, jolloin sen nimeksi tuli "Yykoo".


title: Aviisi

text: Aviisin toimitus sijaitsee Tampereen Ylioppilaskunnan toimiston tiloissa. Toimitukseen kuuluu päätoimittaja ja toimitusharjoittelija. Freelance-toimittajat ovat merkittävässä roolissa. Vuodesta 2017 lähtien päätoimittajana on toiminut Tuija Siltamäki.


title: Perhe on pahin

text: Perhe on pahin () oli ensimmäinen Suomessa esitetty yhdysvaltalainen tilannekomedia. Sen ensiesitys Yhdysvalloissa oli CBS:n verkossa 12. tammikuuta 1971 ja sarja jatkui 8. huhtikuuta 1979 asti. Sen jälkeen syyskuussa 1979 sarja jatkui uudella nimellä "Archien kapakka" () ja uudella juonikuviolla vuoteen 1983. Archien kapakan toisesta kaudesta alkaen ei mukana ollut Archien lisäksi yhtään alkuperäisen sarjan hahmoista.


title: Perhe on pahin

text: Sarja perustettiin Johnny Speightin kehittämään brittilaiseen tilannekomediaan "Till Death Us Do Part". "Perhe on pahin" -sarjan pääosassa Archie Bunkerina oli Carroll O'Connor, vaimonaan Edithinä Jean Stapleton. Perheen tytärtä Gloria Stiviciä esitti Sally Struthers ja tämän puolalaissukuista miestä Michael "Läskipää" Stiviciä, jota Archie ei arvostanut, elokuvaohjaajana myöhemmin tunnetuksi tullut Rob Reiner. Vanhoillisen Archien ja hippiajan mielipiteitä omaavan "Läskipään" asenteiden ristiriita ja sanalliset yhteenotot olivat yksi sarjan tunnusmerkeistä.


title: Perhe on pahin

text: Sarjassa käsiteltiin aiheita jotka olivat aiemmin olleet tabuja tai muuten näkymättömiä televisiossa, kuten rasismi, homoseksuaalisuus, raiskaus ja impotenssi.


title: Perhe on pahin

text: Sarjaa esitettiin uudelleen Suomessa 2001-2002 sekä alkuvuodesta 2013 lähtien.


title: Óscar Arias

text: Óscar Rafael de Jesús Arias Sánchez (s. 13. syyskuuta 1940) on costaricalainen poliitikko. Hän oli maansa presidenttinä 1986–1990 ja 2006-2010. Hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto 1987 tunnustuksena sisällissotien lopettamisesta useissa Keski-Amerikan maissa.


title: Óscar Arias

text: Arias syntyi 1940 rikkaaseen kahvinviljelijäperheeseen Heredian provinssissa. Hän opiskeli Yhdysvalloissa lakia ja taloustieteitä Costa Ricassa sekä London School of Economicsissa ja suoritti tohtorintutkinnon Essexin yliopistossa Isossa-Britanniassa vuonna 1974. Jo opiskelijana hän liittyi kansallisen vapautuksen puolueeseen ("Partido Liberación Nacional"), Costa Rican merkittävimpään sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, jossa hän nousi näkyvään asemaan. Vuonna 1972 hänet nimitettiin kansallisen suunnittelun ja talouden ministeriksi. 1970-luvun lopussa hän oli puolueensa johtaja.


title: Óscar Arias

text: 1980-luvun, kun sisällissodat riivasivat Keski-Amerikkaa, Costa Rica onnistui säilymään rauhallisena ja puolueettomana. Maassa ei ollut armeijaa, ja Arias vastusti Yhdysvaltain painostusta vastustaa Nicaraguan vasemmistolaisia sandinistoja tai toimia Costa Ricassa toimivia Yhdysvaltain tukemia contrasissejä vastaan.


title: Óscar Arias

text: Arias johti Guatemalassa käytyjä Esquipulasin rauhanneuvotteluja niiden toisessa vaiheessa vuosina 1986–1987. Niiden päätteeksi Nicaraguan, El Salvadorin, Hondurasin ja Guatemalan presidentit allekirjoittivat rauhansopimuksen, minkä ansiosta Arias sai Nobelin rauhanpalkinnon. Sisällissotien loppumiseen vaikutti Ariaksen ponnistelujen ohella Neuvostoliiton romahdus ja tuen loppuminen vasemmistoryhmiltä.


title: Óscar Arias

text: Huhtikuussa 2003 perustuslaillinen oikeus julisti pätemättömäksi vuoden 1969 perustuslain lisäyksen, joka rajoitti presidentin kauden yhteen. Helmikuun 2006 vaaleissa Arias sai ensimmäisellä kierroksella 40,5 % äänistä keskustalaista Otton Solísia (40,3 %) vastaan. Tuloksen vahvistamiseen vaadittiin uudelleenlaskenta, joka kesti kuukauden, ja 7. maaliskuuta ilmoitettiin Ariasin voittaneen 18 169 äänellä.


title: Óscar Arias

text: Ariasia pidetään markkinamyönteisenä ja hän tuki Keski-Amerikan vapaakauppasopimusta (CAFTA) Yhdysvaltain kanssa. Costaricalaiset hyväksyivät sopimuksen kansanäänestyksessä 2007.


title: Óscar Arias

text: Ulkopolitiikassa hänen hallituksena päätti elokuussa 2006 siirtää Costa Rican suurlähetystön pois Jerusalemista Tel Aviviin sekä 1. kesäkuuta 2007 lähtien tunnustaa Kiinan kansantasavallan lailliseksi Kiinaksi Kiinan tasavallan sijaan.


title: Kakku

text: Kakku (vanhahtavasti tai murteellisesti "kaakku") on leivonnainen, joka koostuu useimmiten sokerista, kananmunista, jauhoista ja leivinjauheesta valmistetusta taikinasta.


title: Kakku

text: Täytekakku koostuu taikinan lisäksi kermavaahdosta ja täytteestä, joka on usein valmistettu marjoista, suklaasta tai hedelmistä. Muita kakkutyyppejä ovat muun muassa voileipäkakku, joka koostuu yleensä vuokaleivästä ja täytteistä, joita voivat olla esimerkiksi majoneesi, kinkku, lohi ja juustoraaste.


title: Kakku

text: Perinteisesti kakkuja on leivottu juhliin, esimerkiksi syntymäpäivän, häiden tai valmistujaisten kunniaksi. Lasten syntymäpäiväkakkuihin on tapana laittaa kynttilöitä täytettävien vuosien mukaan.


title: Kakku

text: Kakut ovat suosittuja myös komedian piirissä; monissa vanhoissa komediaelokuvissa tapahtuu kakutus, eli kermakakkuja heitellään ihmisten kasvoille.


title: Kakku

text: Raakakakkua tai sen ainesosia ei kypsennetä, vaan kakku valmistuu pakkasessa jähmettymällä. Raakakakku on aina gluteeniton ja maidoton ja useimmiten vegaaneille sopiva. Kakun pohjaan käytetään useimmiten pähkinöitä korvaamaan viljatuotteet. Vegaaninen kakku makeutetaan hunajan sijaan esimerkiksi agavesiirapilla, riisisiirapilla tai vastaavalla.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Frederik Willem de Klerk tunnetaan nimellä F. W. de Klerk (s. 18. maaliskuuta 1936 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen poliitikko, joka toimi maansa valtiollisena presidenttinä vuosina 1989–1994 ja Kansallispuolueen johtajana 1989–1997. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon yhdessä seuraajansa Nelson Mandelan kanssa apartheid-politiikan lopettamisesta. De Klerk oli Etelä-Afrikan viimeinen vähemmistövallalla valittu presidentti.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Frederik de Klerkin suku oli merkittävässä asemassa Etelä-Afrikan politiikassa. Hänen isänsä Jan de Klerk toimi ministerinä Hendrik Verwoerdin hallituksessa ja hänen setänsä Johannes Strijdom toimi maan pääministerinä vuosina 1954–1958. De Klerk opiskeli lakimieheksi Potchefstroomin yliopistossa ja valittiin maan parlamenttiin Kansallispuolueen ehdokkaana Vereenigingin vaalipiiristä vuonna 1972. Hänestä tuli ministeri vuonna 1978 ja toimi tulevina vuosina useissa eri ministerintehtävissä. Konservatiivisen puolueen erottua Kansallispuolueesta de Klerkistä tuli puolueen Transvaalin osaston johtaja.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Kansallispuolueen kenttäväen tyytymättömyys Pieter Willem Bothan toimintaan kasvoi varsinkin tämän aivoverenvuodon jälkeen. 15. elokuuta 1989 Botha joutui eroamaan valtiollisen presidentin tehtävästä painostuksen edessä. De Klerk, joka oli valittu helmikuussa puolueen puheenjohtajaksi, nousi maan uudeksi valtiolliseksi presidentiksi. Hän oli presidentiksi tullessaan melko tuntematon. Hän ei ollut kuulunut keskeisiin ministereihin, ja hänen parlamenttipuheensa olivat antaneet kuvan apartheid-järjestelmän tukijasta.


title: Frederik Willem de Klerk

text: De Klerk oli päätynyt siihen lopputulokseen, että ulko- ja sisäpoliittinen tilanne vaati neuvottelujen aloittamista apartheidia vastustaneiden järjestöjen kanssa. Kun kommunismi oli romahtanut Itä-Euroopassa, oli mahdotonta enää puolustaa Kansallispuolueen muodostaman hallituksen aikaisempaa näkemystä, jonka mukaan Afrikkalaisen kansalliskongressin vastainen taistelu oli osa laajempaa kommunismin vastaista taistelua. Pitkällä aikavälillä myös kansainvälinen taloudellinen painostus tulisi johtamaan maan elintason laskemiseen. De Klerk katsoi, että neuvottelujen avulla olisi mahdollista saavuttaa maan valkoisen väestön kannalta parempi lopputulos silloin, kun ne käytäisiin hallituksen vielä ollessa suhteellisen vahvoilla sotilaallisesti.


title: Frederik Willem de Klerk

text: 2. helmikuuta 1990 de Klerk ilmoitti laillistavansa apartheidia vastustaneet järjestöt, vapauttavansa Nelson Mandelan ja satoja muita poliittisia vankeja ja olevansa valmis aloittamaan neuvottelut kaikkien osapuolien kanssa uudesta perustuslaista.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Neuvottelujen aikana poliittinen väkivalta maassa lisääntyi valkoisten, etupäässä afrikaanerinationalististen äärioikeistolaisten liikkeiden ja Inkatha-vapauspuolueen toiminnan vuoksi. Myös maan turvallisuuspoliisi käytti rikollisia keinoja apartheid-hallinnon vastaisen kapinan kukistamiseen. Myöhemmin on saatu todisteita siitä, ettei presidentti de Klerk ollut todennäköisesti täysin tietoinen turvallisuuspoliisin toimista, vaan niiden takana oli ”kolmas voima”, joka koostui pääasiassa armeijan upseereista ja turvallisuusjoukkojen johtajista. Etelä-Afrikan presidentti Thabo Mbeki arveli, että tarkoituksena oli luoda maahan sekasorto, jonka jälkeen de Klerk olisi voitu syrjäyttää ”järjestyksen palauttamiseksi”.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Etelä-Afrikan ensimmäisissä vapaissa vaaleissa vuonna 1994 Kansallispuolue nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi ja de Klerkistä tuli kansallisen yhtenäisyyden hallituksessa varapresidentti. De Klerk erosi tehtävästä vuonna 1996 samalla kun Kansallispuolue jätti hallituksen ja siirtyi oppositioon. Elokuussa 1997 de Klerk jätti tehtävänsä Kansallispuolueen johtajana ja luopui politiikasta, omien sanojensa mukaan puolueen ja maan edun vuoksi.


title: Frederik Willem de Klerk

text: Kun Etelä-Afrikan Totuuskomissio esitti raporttinsa vuonna 1998, siitä puuttui de Klerkiä käsittelevä osa. Se poistettiin, kun de Klerk uhkasi haastaa komission oikeuteen. Hän oli aiemmin suostunut komission haastateltavaksi, mutta vaati poistettavaksi osaa, jossa häntä syytettiin pommiattentaateista mustien vapautusliikkeiden toimistoihin.