title: Afganistanin sota

text: Suomen ulkopoliittisen johdon kommentit Afganistanin miehityksen johdosta vuoden 1980 ensimmäisinä päivinä eivät sanallakaan arvostelleet Neuvostoliiton toimintaa. Ulkoministeri Paavo Väyrysen johdolla, mutta todennäköisesti alivaltiosihteeri Keijo Korhosen johdatuksella ulkoministeriö muotoili lausunnon, jonka mukaan Neuvostoliiton väliintulo perustui Neuvostoliiton ja Afganistanin keskinäiseen sopimukseen ja afgaanien avunpyyntöön. Suomen asenne herätti välittömästi kansainvälistä huomiota, ja muiden muassa Ison-Britannian Helsingin-suurlähettiläs kävi ulkoministeriössä esittämässä hämmästyksensä. Hänen mielestään kaikista maailman maista juuri Suomen olisi luullut huolestuvan neuvostojoukkojen tunkeutumisesta pieneen naapurimaahan. Presidentti Urho Kekkonen, jolle ministerineuvos Viktor Vladimirov kävi Tamminiemessä kertomassa asiasta, totesi miehityksen saattaneen Suomen erittäin hankalaan tilanteeseen, koska Suomi ei voisi mitenkään tukea Neuvostoliiton toimia ja puolueettomanakin olisi vaikea esiintyä. Seuraavana päivänä suurlähettiläs Vladimir Sobolev kävi Kekkosen luona lupaamassa, että Neuvostoliitto vetää joukkonsa pois heti kun niiden Afganistaniin lähettämiseen johtaneet syyt olisivat poistuneet. Tähän Kekkonen sanoi olevansa tyytyväinen.


title: Afganistanin sota

text: Silloinen Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtaja ja ulkopoliittinen taustavaikuttaja Max Jakobson puolusti lehtikirjoituksissaan Suomen hallituksen linjaa. Myöhemmin hän on kirjoittanut, että Suomen käyttäytyminen YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaäänestyksessä ei itse asiassa osoittanut puolueettomuutta, vaan se noudatti "geopoliittista äänestysmallia", joka oli syntynyt Unkarin kansannousun aikoina vuonna 1956 ja josta poikkeaminen olisi voinut herättää epäluuloja Moskovassa. Ulkoministeriön alivaltiosihteerin Keijo Korhosen mukaan myös Afganistanin miehityksen tuomitseminen olisi voitu nähdä kiihkeimpien ulkomaisten suomettajien piirissä vain osoituksena siitä, että Suomi äänestäisi Neuvostoliiton luvalla Neuvostoliittoa vastaan eikä tämä olisi kuitenkaan millään tavoin auttanut afgaaneja. Suomettumisen kriitikkona tunnettu "Helsingin Sanomien" pilapiirtäjä Kari Suomalainen kommentoi Suomen menettelyä YK:ssa piirroksella, jossa Suomen lähettilään paikka yleiskokouksen istuntosalissa oli tyhjänä ja seinäpaperissa sen vieressä näkyi vähäinen kohouma.


title: Afganistanin sota

text: Tampereen yliopiston kansainvälisen politiikan professori Osmo Apunen kiinnitti kolumnissaan "Aamulehdessä" huomiota siihen, että Neuvostoliiton ja Afganistanin välinen sitoumus muistutti luonteeltaan Suomen ja Neuvostoliiton välistä YYA-sopimusta. Apusen kirjoitus herätti järkytystä ja voimakasta paheksuntaa, vaikka hän jättikin sanomatta, että YYA-sopimus voisi antaa Neuvostoliitolle Suomen suhteen samat oikeudet kuin Afganistanissa.


title: Afganistanin sota

text: Ajan mittaan kävi ilmi, että Afganistanista muodostui Neuvostoliitolle sotilaallinen ongelmapesäke. Vaikka tiedusteluraporteista oli ollut luettavissa Afganistanin armeijan surkea kunto, olivat puna-armeijan johtajat uskoneet sen selviytyvän vastarintaryhmistä ja puna-armeijan tulisi ainoastaan antaa materiaaliapua ja miehittää strategisia kohteita. Todettuaan afgaanijoukkojen surkean kunnon, neuvostoliittolaiset tajusivat joutuvansa vastuuseen varsinaisesta taistelutoiminnasta. Mitään suunnitelmaa tähän ei ollut ja tilannetta ei parantanut se, että sotilaita ei oltu koulutettu taistelemaan vuoristossa piileskeleviä muutaman miehen ryhmittymiä vastaan, vaan taistelemaan Naton panssarijoukkoja vastaan.


title: Afganistanin sota

text: Leonid Brežneviä seurasi kommunistisen puolueen pääsihteerinä Juri Andropov vuonna 1982. Hän tajusi, että Neuvostoliitto oli juuttunut kestämättömään tilanteeseen. Puna-armeija ei ollut häviämässä sotaa, sillä afgaanisisseillä ei ollut voimia vallata tukikohtia eikä kaupunkeja. Toisaalta Neuvostoliitto ei voinut mitenkään voittaa sotaa. Vaikka neuvostosotilaat saivat vallattua alueita, sissit palasivat takaisin heti, kun neuvostojoukot poistuivat. Lisäksi sota oli yhä paheneva taloudellinen ja poliittinen taakka. Armeijan vetäminen pois Afganistanista ei tullut kysymykseen, sillä vetäytyminen ilman neuvotteluja olisi tulkittu tappioksi ja sitä olisi pidetty kasvojen menetyksenä. Andropov aloitti ensimmäiset varovaiset rauhantunnustelut sissijohtajien kanssa, mutta ehti kuolla ennen kuin mistään oli ehditty edes neuvotella.


title: Afganistanin sota

text: Miehittäjään vihamielisesti suhtautuvat islamilaisista maista, Kiinasta ja lännestä tukea saavat eri ryhmittymät aiheuttivat sille jatkuvasti tappioita käyttäen hyväksi sissisotaan sopivaa vuoristoista maastoa. Neuvostoliiton joukoilla oli lähinnä hallussaan suurimmat kaupungit ja niille vievät tiet. Maateitse suoritettu huoltotoiminta Neuvostoliitosta oli sekin vaikeuksissa ennen kaikkea yöaikaan eikä kontrollointi onnistunut ilman suuria voimanponnistuksia.


title: Afganistanin sota

text: Juri Andropovia seurasi hänen kuolemansa jälkeen Konstantin Tšernenko. Hänen valitsi lyhyeksi jääneellä kaudellaan (1984–1985) linjan, jossa neuvotteluyritykset hylättiin. Sen sijaan päätettiin lisätä sotilaallista voimaa. Neuvostoliitolle ei tuonut menestystä sissialueella edes sen käyttämät äärimmäisen kovat terrorisodan menetelmät. Sen ilmavoimat käyttivät afgaanikylien pommituksissa isoja fosforilla ja magnesiumilla täytettyjä palopommeja, jotka saivat kohteessa aikaan paikallisen tulimyrskyn. Ilmatorjunnan välttämiseksi aloitettiin vuodesta 1983 alkaen ”mattopommitukset” korkealta. Esimerkiksi huhtikuussa 1984 pommitettiin Panshirin laakson kyliä kolmellakymmenellä koneella päivittäin. Terroripommituksien tarkoitus oli tuhota vastarintaliikettä tukevan siviiliväestön elinmahdollisuudet. Tämä maaseudun tyhjennys onnistuikin, sillä 2,8 miljoonaa afganistanilaista pakeni Pakistaniin ja 1,5 miljoonaa Iraniin.


title: Afganistanin sota

text: Afganistanin sota heikensi myös merkittävästi Neuvostoliiton ja mujahideen-sissejä tukevan Pakistanin välejä. Pakistanin ilmavoimien F-16-hävittäjät ampuivat vuosina 1986–1988 alas ainakin 8 vastustajan konetta, kun koneet loukkasivat Pakistanin ilmatilaa sissejä jahdatessaan. Monien arabimaiden taloudellisen ja sotilaallisen avun lisäksi Afganistaniin virtasi tuhansia muista islamilaisista maista tulleita vapaaehtoisia, muun muassa Osama bin Laden ja muita myöhempiä Al-qaidan jäseniä. Yhdysvaltain tuki oli koko ajan merkittävää ja se lahjoitti muun muassa vuonna 1986 noin 600 Stinger-lähi-ilmatorjuntaohjusta mujahideen-sisseille.


title: Afganistanin sota

text:
Neuvostojoukkoja ja hallitusta vastustavat sissit jakautuivat lukuisiin eri ryhmittymiin. Tärkeimmiksi muodostuivat Pakistanin Peshawarissa päämajaansa pitäneet seitsemän puoluetta jotka nauttivat Pakistanin, Saudi-Arabian ja Yhdysvaltain huomattavasta tuesta (Operaatio Sykloni). Erityisesti Pakistanin tiedustelupalvelu ISI näytteli keskeistä roolia tuen kanavoimisessa ja suosi islamistisia ryhmiä.
Peshawarin puoleista radikaaleihin luettiin yleensä Gulbuddin Hekmatyarin johtama "Hizb-i-Islami" (Islamilainen puolue), tästä eronnut saman niminen Yunus Khalisin johtama ryhmä, Abdul Rasul Sayyafin johtama "Ittihad-i-Islami" sekä Burhanuddin Rabbanin johtama "Jamiat-i-Islami".
Traditionalistista siipeä puolestaan edustivat Mohammad Nabi Mohammadin "Harakat-i-Inqilab-i-Islami" (Islamilaisen vallankumouksen liike), Sibghatullah Mojadedin "Jabha-i-Najat-i-Milli" (Kansallinen vapautusrintama) sekä Ahmed Gailanin "Mahaz-i-Milli-Islami" (Kansallinen islamilainen rintama).


title: Afganistanin sota

text: Iran puolestaan tuki sodassa useita Afganistanin shiiamuslimien muodostamia sissijärjestöjä. Varsinkin Kunarin ja Nuristanin alueilla vaikuttaneet wahhabiitti-sissiryhmät puolestaan saivat tukea Saudi-Arabiasta.


title: Afganistanin sota

text: Näiden ryhmien lisäksi varsinkin alkuvaiheessa sissisotaan osallistuivat myös eräät vasemmistolaiset (erityisesti maolais-vaikutteiset) ja nationalistiset ryhmät.


title: Afganistanin sota

text: Kun Mihail Gorbatšov siirtyi vuonna 1985 Neuvostoliiton johtoon, alettiin sotaan etsiä ratkaisua. Gorbatšov ilmoitti sotilasjohdolle, että antaa näille mahdollisuuden ratkaista tilanteen sotilaallisesti, mutta ratkaisun on tapahduttava pian. Vuosina 1985–1986 neuvostojoukot ja niiden tukema Afganistanin hallituksen armeija suorittivat näyttäviä operaatioita, joilla vallattiin alueita sisseiltä. Alkoi olla kuitenkin jo selvää, että sotaa ei voi voittaa. Vuonna 1987 arviolta 35 prosenttia Afganistanista oli neuvostojoukkojen ja Afganistanin hallituksen valvonnassa, 45 prosenttia oli sissiryhmittymien valvonnassa ja 20 prosenttia ei ollut käytännössä kenenkään valvomaa aluetta.


title: Afganistanin sota

text: Vuonna 1987 solmittiin ensimmäinen väliaikainen aselepo, jossa Neuvostoliiton tuen menettänyt Karmal syrjäytettiin vallasta. Uudeksi presidentiksi tuli Mohammed Najibullah. Marraskuussa 1987 Neuvostoliiton ulkoministeriön edustaja ilmoitti Neuvostoliiton tehneen "poliittisen päätöksen" joukkojensa vetämisestä Afganistanista 7–12 kuukauden kuluessa. Vuonna 1988 YK:n avulla solmittiin Afganistanin ja sissien suurimman tukijan Pakistanin välinen sopimus sekä sopimus Neuvostoliiton joukkojen vetämisestä maasta. Vetäytyessään pois Afganistanista Neuvostoliiton joukot halusivat vaikuttaa vastustajaansa suorittamalla häirintäluontoisia kostoiskuja ballistisilla Scud-ohjuksilla. Kaksi ohjusta osui Asadabadin kaupungin torille, jolloin 300 ihmistä kuoli ja 500 haavoittui. Helmikuussa 1989 viimeinen neuvostosotilas poistui Afganistanista. Jouluaattona 1989 Neuvostoliiton kansanedustajien kongressi tuomitsi – vuoden 1939 Molotov–Ribbentrop-sopimuksen ja siihen liittyneen salaisen lisäpöytäkirjan ohella – neuvostojoukkojen lähettämisen Afganistaniin joulukuussa 1979.


title: Afganistanin sota

text: Afganistanin sota jatkui Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen sisällissotana. Najibullahin johtama kommunistihallinto menetti vähitellen otteensa tukialueistaan ja mujahideen-sissit valtasivat Kabulin vuonna 1992. Najibullah pelastautui tällöin YK:n suojaamaan kotiarestiin. Maassa on tämän jälkeen ollut vain lyhyitä rauhallisempia kausia ja maa on käytännössä sotatilassa tälläkin hetkellä.


title: Gabriel García Márquez

text: Gabriel José de la Concordia García Márquez (6. maaliskuuta 1927 Aracataca, Kolumbia – 17. huhtikuuta 2014 México, Meksiko) oli kolumbialainen kirjailija, toimittaja ja poliittinen aktivisti. Hän asui pääasiassa Meksikossa ja Euroopassa. Latinalaisessa Amerikassa García Márquez tunnettiin lempinimellä ”Gabo”. García Márquez sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1982.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquezin pääteos on 1967 ilmestynyt "Sadan vuoden yksinäisyys". Kirja sijoittuu kuvitteelliseen Macondon kylään Kolumbiassa. Romaani on yksi niin sanotun maagisen realismin tunnetuimmista edustajista. Se on käännetty 35 kielelle, ja sitä on myyty yli 30 miljoonaa kappaletta.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquez syntyi vuonna 1927 Aracatacan kunnassa Kolumbiassa. Hänen isänsä oli lennättimenhoitaja Gabriel Eligio García ja äitinsä hienostoperheen tytär Luisa Santiaga Márquez Iguaran.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquez vietti lapsuutensa äidin vanhempien kartanossa. Hänen sukulaistensa joukossa oli mielikuvituksellisia tarinankertojia, jotka kertoivat historiasta, ihmeellisistä tapahtumista ja legendoista.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquez opiskeli aluksi lakia. Kirjoittaminen oli hänestä kuitenkin kiinnostavampaa, ja niinpä hän keskeytti lakiopinnot ja alkoi työskennellä sanomalehtitoimittajana. Lehtityö vei García Márquezin Eurooppaan. Palattuaan hän meni naimisiin Mercedes Barcha Pardon kanssa.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquez oli poliittisesti vasemmalla. Hän ystävystyi Fidel Castron kanssa ja vietti pitkiä aikoja Havannassa. Tätä ystävyyttä on analysoitu teoksessa "Gabo and Fidel: Portrait of a Friendship". García Márquezin mukaan heidän keskustelunsa ovat liittyneet kirjallisiin aiheisiin, eivät niinkään politiikkaan.


title: Gabriel García Márquez

text: Aiemmin hyvät ystävykset García Márquez ja Mario Vargas Llosa riitaantuivat tuntemattomasta syystä tammikuussa 1976. Vargas Llosa löi García Márquezia, eivätkä kirjailijat olleet enää puheväleissä.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquezin muistelmien ensimmäinen osa "Elää kertoakseen" julkaistiin 2002. Muistelmien loppuosaa ei ilmestynyt kirjailijan sairastumisen vuoksi.


title: Gabriel García Márquez

text: García Márquez kuoli kotonaan Méxicossa 17. huhtikuuta 2014.


title: Gabriel García Márquez

text: Suurin osa García Márquezin kaunokirjallisesta tuotannosta on julkaistu suomeksi. Suomentajia ovat olleet lähinnä Pentti Saaritsa, Matti Brotherus ja Matti Rossi.


title: Namur

text: Namur (vallon. "Nameûr", ) on kaupunki Belgiassa. Se on Namurin provinssin ja koko Vallonian pääkaupunki. Kaupungissa on 107 178 asukasta (2006), joiden suuri enemmistö puhuu äidinkielenään ranskaa. Kaupunki on vanha kelttien kauppapaikka.


title: Namur

text: Namur on tunnettu puujalkatapahtumistaan, jotka täyttivät 600 vuotta vuonna 2011.


title: Namur

text: Namurilla on kuusi ystävyyskaupunkia:


title: Mujahidin

text: Mujahidin, myös mujahedin tai mujahideen (, oik. ) tarkoittaa islamilaisia taistelijoita, jihadia käyviä muslimeita, uskonsotureita (yksikkö "mujahid").


title: Mujahidin

text: Tunnetuin asiayhteys sanalle löytyy Afganistanin sodasta 1979–1989, jossa mujahidin-sissit taistelivat Neuvostoliiton miehitysjoukkoja sekä sen valtaan nostamaa Afganistanin demokraattisen tasavallan kommunistihallitusta vastaan. Erilaisia islamilaisia ryhmittymiä edustaneita sissejä tukivat ennen kaikkea Pakistan, Saudi-Arabia ja Yhdysvallat. Presidentti Ronald Reagan kutsui mujahidineja 'Afganistanin vapaustaistelijoiksi'.


title: Mujahidin

text: Olivier Roy arvioi sodan neljäntenä vuonna olleen vähintään 4000 leiriä, josta mujahidin-joukot toimivat. Suurin osa näistä toimi seitsemän maanpaossa Pakistanissa olleen puolueen alaisuudessa. Merkittävillä komentajilla oli komennossaan 300 tai suurempi joukko miehiä ja useita leirejä. Joukkoja yritettiin järjestää eri komentajien alle, jolloin komentaja Ahmad Shah Massoud sai komentoonsa kerrallaan 10 000 miestä sodan loppuvaiheessa Panjshirin laakson alueella Kabulin pohjoispuolella.


title: Mujahidin

text: Joissain muissakin tilanteissa yhtenäisten joukkojen miesluku saattoi kasvaa kymmeneen tuhanteen satokauden jälkeen. Näin tapahtui muun muassa Neuvostoliiton laajojen hyökkäysten aikana itäisissä maakunnissa ja Khostin kaupungin piirityksen aikana.


title: Mujahidin

text: Mujahideenit voittivat sodan vuonna 1989 neuvostojoukkojen perääntyessä, ja Mohammad Najibullahin hallituksen kaatuessa vuonna 1992. Yhtenäistä hallintoa ei kyetty kuitenkaan järjestämään ja konflikti jatkui sisällissotana, kunnes Taliban -liike valloitti maan vuonna 1996 Mohammed Omarin johdolla.


title: Mujahidin

text: Mujahideen-nimitystä on käytetty myös Irakin sissijoukoista, jotka taistelevat Yhdysvaltain miehitystä ja sen asettamaa hallitusta vastaan. Mujahidin-joukkoihin on liittynyt taistelijoita sekä Irakin sunni- ja šiiamuslimeista. Termiä käytettiin erityisesti taistelijoista, jotka taistelivat Fallujahin piirityksen yhteydessä Yhdysvaltain merijalkaväkeä vastaan huhtikuussa 2004. Yhdysvaltain perääntymisen jälkeen Mujahideen partioivat kaupunkia ja valvoivat šaria-lain täytäntöönpanoa.


title: Strategiapeli

text: Strategiapeli on peli, jossa kaksi tai useampi osapuoli yrittää saavuttaa pelin voittoon johtavan tavoitteensa tekemällä suunnitelmia ja toteuttamalla ne vastustajan tai vastustajien päihittämiseksi.


title: Strategiapeli

text: Perinteisesti strategiapelejä on pelattu lautapeleinä. Klassisia strategialautapelejä ovat muun muassa shakki, tammi ja go. Myös monet pelikorttipelit ovat strategisesti suuntautuneita.


title: Strategiapeli

text: Uudemmissa strategiapeleissä tavoitellaan todellisen maailman tuntua. Näiden klassikoita on Diplomacy, joka on kehitelty alun perin diplomatiaan tutustumisvälineeksi, simulaatioksi. Sitä voidaan pelata myös kirjepelinä. Viihteellisimmistä tutuimpia lienevät Risk ja Catan. Monista laudalla pelattavista strategiapeleistä on tehty tietokoneversio.


title: Strategiapeli

text: Ensimmäiset tietokoneille ja pelikonsoleille julkaistut strategiapelit perustuivat klassisiin lautapeleihin kuten shakki ja go. Ensimmäisenä konsoleille julkaistuna strategiapelinä pidetään Magnavox Odysseylle julkaistua Risk-tyylistä peliä "Invasion" (1972).


title: Strategiapeli

text: Vuonna 1980 julkaistu Strategic Simulationsin "Computer Bismarck" on ensimmäisiä historiallisia strategiapelejä.


title: Strategiapeli

text: Yleisesti ottaen tietokonestrategiapelit jaetaan vuoropohjaisiin, esimerkiksi "Civilization"-sarja, ja reaaliaikaisiin eli tosiaikaisiin strategiapeleihin, esimerkiksi "Age of Empires". Vuoropohjaiset strategiapelit muistuttavat perinteisiä lautapelejä: pelaajat tekevät siirtonsa omilla vuoroillaan muiden odottaessa (tai kaikki tekevät siirtonsa samaan aikaan, mutta seuraava siirto voidaan tehdä vasta kun kaikki ovat siirtäneet). Reaaliaikaisissa strategiapeleissä ei ole vuoroja, vaan osapuolet vaikuttavat peliin jatkuvasti. "Dune II" mainitaan usein nykyaikaisen reaaliaikastrategian kantamuotona. Ensimmäisenä reaaliaikaisena strategiapelinä ("toimintastrategiapelinä") pidetään Don Daglowin "Utopia"-peliä (1981), jota seurasi "Cytron Masters" (1982).


title: Strategiapeli

text:
4X-strategiapelitermin (juontuu englannin kielen sanoista eXplore, eXpand, eXploit, eXterminate - tutki, laajene, hyödynnä, tuhoa) popularisoi ensimmäisenä Simtexin "Master of Orion".
Tämän tyylisissä peleissä on tutkitaan ympäristöä, laajennetaan valtakuntaa perustamalla siirtokunta, hyödynnetään erilaisia kartalta löytyviä resursseja ja tuhotaan vastustajat.


title: Strategiapeli

text: Reaaliaikaisten strategiapelien alatyyppinä on myös tornipuolustuspelit (), joissa vihollisten hyökkäysreitit ja eteneminen ovat ennalta määriteltyjä, ja joissa pelaaja keskittyy pelkästään resurssien hallintaan ja yksiköiden oikeaan sijoitteluun.


title: Strategiapeli

text:
MOBA-pelit (, myös ) ovat reaaliaikaisten strategiapelien suosittu lajityyppi.
MOBA-peleistä esimerkkejä ovat "Dota 2" ja "League of Legends".


title: Strategiapeli

text: Resurssienhallintapeli on alatyyppi, jossa painotus on resurssien kuten raaka-aineiden keräämisellä ja tehokkaalla käytöllä. Näitä ovat usein kaupunginrakennuspelit ja taloussimulaattorit, mutta myös avaruuden valloittamiseen tähtäävät pelit kuten "Millennium 2.2" (1989).


title: Strategiapeli

text: Peleissä voidaan käsitellä kokonaisen kansakunnan kehitystä historian alkuhämäristä tulevaisuuteen kuten peleissä "Populous", "Mega Lo Mania" ja "Spore". Näitä pelejä kutsutaan jumalpeleiksi.


title: Strategiapeli

text: Suurstrategiapeli-nimitystä () käytetään eräistä peleistä, joissa hallitaan sotajoukkojen lisäksi valtakuntaa suurstrategian tasolla ja sen tuottamia resursseja. Näihin peleihin kuuluvat "Balance of Power" (1985) ja "Nobunaga's Ambition" (1983). Etenkin ruotsalainen Paradox Development Studio on tullut tunnetuksen tämän lajityypin peleistä historiaan sijoittuvalla Europa Universalis ja toiseen maailmansotaan sijoittavalla Hearts of Iron -pelisarjoillaan.


title: Strategiapeli

text: Sana "strategia" viittaa sodassa paljon suuremman mittakaavan suunnitteluun kuin monissa strategiapeleissä. Useisiin strategiapeleihin sopii paremmin termi "taktiikkapeli" kun kuvataan yksinkertaisempaa pelimekaniikkaa tai taktiikkaa. Varhaisia vuoropohjaisia taktiikkapelejä ovat esimerkiksi "Laser Squad", jotka painottuvat tietyn joukon ohjaamiseen. Taktinen roolipeli yhdistää lajityyppiin tietokoneroolipelin ominaisuuksia.


title: Strategiapeli

text: Suosituin tietokonestrategiapelien aihepiiri on joku historian aikana käyty laaja sota: Erityisen monet niistä liittyvät toiseen maailmansotaan – esimerkiksi "Company of Heroes" – ja sitä uudempiin konflikteihin. Myös yksittäisiin taisteluihin tai sotaretkiin, kuten vaikkapa Gettysburgin taisteluun tai Aleksanteri Suuren sotaretkiin, pohjautuvia pelejä on paljon. Sotastrategiapeleissä kuten "Total War" -pelisarjassa joukkojen sijoittelulla ja oikea-aikaisella käytöllä on huomattava merkitys.


title: Strategiapeli

text: Strategiapelejä ovat myös valtiosimulaattorit, joissa pelaaja johtaa kokonaista kansakuntaa jollain aikavälillä; joko summittaisesti ihmiskunnan historian alkuhämäristä ennustettuun lähitulevaisuuteen (esimerkiksi "Civilization-"sarja); tai tietyn tarkemmin määritellyn ajanjakson aikana kuten vaikka kolonialismin aikana (esimerkiksi ""), tai keskiajan jälkeisenä aikana ("Europa Universalis"). Joissakin valtiosimulaattoreissa saatetaan käydä maailmanhistoriaa hyvinkin tarkasti ja yksityiskohtaisesti läpi. Yksi kaikkien aikojen kuuluisimmasta sotastrategiapeleistä on "Command & Conquer" -pelisarja.


title: Strategiapeli

text: Aihepiirit voivat yhtä hyvin olla myös täysin fiktiivisiä; esimerkiksi johdetaan oma rotu kokonaisen galaksin valtiaaksi kauppaa käymällä, diplomatiaa harrastamalla, keksintöjä tekemällä, ja sotimalla ("Master of Orion").


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Nobelin kirjallisuuspalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin akatemia on myöntänyt sen ansioituneille kirjailijoille vuodesta 1901 alkaen. Palkinto jaetaan lokakuun alkupuolella. Mitalin lisäksi palkinnon saajaksi valittu henkilö saa huomattavan rahasumman, joka vuonna 2009 oli noin miljoona euroa.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Alfred Nobelin testamentin mukaan kirjallisuuspalkinnolla piti palkita teoksia, joissa on "ihanteellinen tendenssi". Tämän nojalla on useana vuonna palkittu suurelle yleisölle tuntemattomia kirjailijoita ja vastaavasti sivuutettu tunnettuja nimiä ja ennakkosuosikkeja. Ison-Britannian pääministerin Winston Churchillin palkitseminen hänen muistelmistaan vuonna 1953 herätti epäilyjä valinnan poliittisuudesta.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Kirjallisuuspalkintoja ei jaettu vuosina 1914, 1935 ja 2018 eikä toisen maailmansodan aikana vuosina 1940–1943.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Vuoden 1958 kirjallisuuspalkinto myönnettiin neuvostoliittolaiselle Boris Pasternakille. Neuvostoliiton kirjailijaliiton lehti "Literaturnaja gazeta" katsoi Pasternakin palkitsemisen Neuvostoliitolle vihamieliseksi teoksi ja Pasternak erotettiin kirjailijaliitosta. Tämän jälkeen Pasternak ilmoitti kieltäytyvänsä palkinnosta. Vuoden 1970 palkinnon sai samoin neuvostoliittolainen, kotimaassaan jo tällöin julkaisukiellossa ollut Aleksandr Solženitsyn, joka oli kuvannut teoksissaan Stalinin valtakauden ilmapiiriä ja sen aikaista terroria. Solženitsyn karkotettiin Neuvostoliitosta hänen teoksensa "Vankileirien saaristo" ilmestyttyä Pariisissa syksyllä 1973 ja hän vastaanotti palkintonsa vasta vuonna 1974. Vuoden 1964 palkinto myönnettiin ranskalaiselle Jean-Paul Sartrelle, joka kieltäytyi siitä "henkilökohtaisista syistä". Palkinnosta kieltäytyi myös brittiläinen George Bernard Shaw vuonna 1925.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Toistaiseksi ainoana suomalaisena Nobelin kirjallisuuspalkinnon on saanut Frans Emil Sillanpää vuonna 1939.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Vuoden 1931 kirjallisuuspalkinnon saaja, ruotsalainen Erik Axel Karlfeldt on ainoa, jolle palkinto on myönnetty hänen kuolemansa jälkeen. Karlfeldt oli kuollut huhtikuussa 1931.


title: Nobelin kirjallisuuspalkinto

text: Vuoden 2018 kirjallisuuspalkinto jaetaan keväällä 2018 akatemian ympärillä syntyneen kohun vuoksi vasta 2019.


title: Erikoisjoukko

text: Erikoisjoukko on asevoimien sotilasyksikkö, joka on koulutettu ja varustettu tavanomaisista sotilasoperaatioista poikkevaviin tehtäviin. Erikoisjoukot suorittavat tehtäviä, joihin muilla joukoilla ei ole suorituskykyä tai joissa muiden joukkojen käyttö ei ole tarkoituksenmukaista. Niitä käytetään muun muassa vaativiin tiedustelutehtäviin ja iskuosastotoimintaan. Muita tehtäviä voivat olla esimerkiksi maalinosoitus, terrorismin vastaiset operaatiot ja panttivankien vapauttaminen. Erikoisjoukot koostuvat fyysisesti ja henkisesti kestävistä sotilaista, jotka kykenevät pitkäaikaiseen toimintaan pienryhmissä kaikissa olosuhteissa. Niiden toiminta perustuu hyvään koulutukseen, perusteelliseen tehtäviin valmistautumiseen sekä yllätykseen ja nopeuteen.


title: Erikoisjoukko

text: Erikoisjoukoille tunnusomaisia piirteitä ovat:Usein termit erikoisjoukko ja eliittijoukko sekoitetaan virheellisesti keskenään. Nimitys eliittijoukko voidaan liittää johonkin konventionaaliseen sotilasyksikköön esimerkiksi taistelussa kunnostautumisen tai tavallista kovemman koulutuksen perusteella. Tällaisia joukkoja ovat esimerkiksi maahanlaskujoukot ja merijalkaväki (joilla molemmilla on toki omat erikoisjoukkonsa).


title: Erikoisjoukko

text: "”Erikoisjoukot ovat erikoistehtäviin tarkoitettuja, organisoituja, koulutettuja ja varustettuja joukkoja, joiden henkilöstö on valikoitu ja koulutettu toimimaan fyysisesti ja psyykkisesti vaativissa olosuhteissa ja jotka käyttävät tehtävien toteutukseen tavanomaisista joukoista poikkeavia tekniikoita ja menetelmiä."


title: Erikoisjoukko

text: "Erikoisjoukkoja käytetään sotilasstrategisten tai operatiivisten tavoitteiden saavuttamiseksi rauhan, kriisien ja sodan aikana itsenäisesti tai yhteistoiminnassa muiden joukkojen kanssa.


title: Erikoisjoukko

text: "Poliittiset ja sotilaalliset syyt saattavat edellyttää avointa, peitettyä tai salattua toimintatapaa ja mahdollisesti tavanomaisista operaatioista poikkeavan fyysisen sekä poliittisen riskin hyväksymis"tä.


title: Erikoisjoukko

text:
"Erikoisoperaatiot poikkeavat tavanomaisista operaatioista käytettävien toimintamenetelmien, itsenäisen toimintakyvyn, fyysisen ja poliittisen riskin osalta ja ne ovat yleensä toteutukseltaan epäsymmetrisiä. Erikoisjoukkojen ominaisuudet: nopeus, ketteryys, tarkkuus ja joustavuus poikkeavat tavanomaisten joukkojen ominaisuuksista. Keskeistä erikoisoperaatioissa on, että niillä pyritään strategisten tai kokonaisoperaation kannalta merkittävien tavoitteiden saavuttamiseen.”" "(Nato Special Operations Headquartes (NSHQ): Special Operation Task Grout (SOTG) Manual (Draft), 2014)"
Erikoisjoukkoihin pyrkivien täytyy läpäistä vaativa valintaprosessi, jonka aluksi selvitetään kokelaan fyysiset valmiudet ja suoritetaan psykologiset testit. Hyväksytyksi tulevilta edellytetään fyysistä ja henkistä kestävyyttä, aloitekykyä, itseluottamusta sekä kykyä toimia monimutkaisissa tilanteissa väsyneinä ja kovan paineen alaisina. Alkukarsinnan läpäisseet aloittavat erikoisjoukkojen koulutuksen, jonka aikana karsinta jatkuu ja kokelas voidaan hylätä missä vaiheessa tahansa. Suurin osa kokelaista karsiutuu valintaprosessin aikana. Koulutukseen sisältyy muun muassa taktinen tiedustelu, ase- ja ampumakoulutus, viestitekniikka, räjähteiden käsittely, selviytymistaidot, lähitaistelu, lääkintätaidot, laskuvarjohyppykoulutus sekä toiminta helikopterien, ajoneuvojen ja veneiden kanssa. Muita koulutuksen aiheita ovat muun muassa ilmatoiminnan tulenjohto, vapaat laskuvarjohypyt korkealta ja matalalta, köysilaskeutumiset ja vuorikiipeily. Merivoimien erikoisjoukot sekä osa muista erikoisjoukoista saa myös taistelusukeltajakoulutuksen.


title: Erikoisjoukko

text: Tunnetuimpia erikoisjoukkoja ovat Britannian maavoimien SAS ja Britannian merivoimien SBS, jotka ovat olleet esikuvina monien muiden maiden erikoisjoukoille. Useiden maiden asevoimissa jokaisella puolustushaaralla on omat erikoisjoukkonsa.


title: Erikoisjoukko

text: Asevoimien ohella myös muilla viranomaistahoilla, kuten poliisivoimilla tai rajavartiostolla, voi olla omia erikoisjoukkoja. Tunnettuja esimerkkejä ovat esimerkiksi Saksan rajavartioston GSG 9 ja Ranskan poliisivoimien GIGN.


title: Erikoisjoukko

text: Maailmalla tunnettuja asevoimien erikoisjoukkoja ovat muun muassa:Suomen puolustusvoimilla on seuraavat erikoisjoukkoyksiköt:


title: Erikoisjoukko

text: Maailmalla tunnettuja poliisin erikoisjoukkoja ovat muun muassa:


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisi (vanh. sotapoliisi) on sotilas, jonka tehtäviin kuuluu muun muassa järjestyksen turvaaminen.


title: Sotilaspoliisi

text: Useimmissa armeijoissa, myös Suomen puolustusvoimissa koulutetaan sotilaspoliiseja, joiden tehtävänä ovat muun muassa sotilaskohteiden turvallisuusvalvonta, järjestyksen ylläpito, vaarallisten henkilöiden kiinniotto ja virka-aputehtävät.


title: Sotilaspoliisi

text: Suomessa varusmiessotilaspoliisin koulutushaaratunnus on vaakunakilven sisällä oleva miekka, jonka kahvana on leijonan pää. Koulutushaaratunnus on samankaltainen kuin poliisin käyttämä tunnus, jossa miekkaleijona on sijoitettu ovaalin sisään. Leijonan päällä varustettu miekka on ollut ensimmäisenä käytössä puolustusvoimissa.


title: Sotilaspoliisi

text: Varusmiessotilaspoliisit käyttävät sotilaspoliisitehtävissä mustaa hihavaatetta, jossa on sotilaspoliisin lyhenne SP ja mahdollisesti sotilasarvo tai joukko-osastotunnus.


title: Sotilaspoliisi

text: Henkilökuntaan kuuluvat sotilaspoliisit käyttävät sotilaspoliisitehtävissä pääasiallisesti maastopukua ja samaa hihavaatetta kuin varusmiehet tai maastokuviollista haalaria, jonka selässä on mustalla pohjalla valkoinen teksti SOTILASPOLIISI. Tästä poiketen sotilaspoliisit, jotka suorittavat virkatehtäviä pääasiassa varuskuntien ulkopuolella, ovat oikeutettuja palvelusohjesäännön mukaisesti poikkeamaan sotilaspuvusta annetuista säädöksistä. Tyypillisesti nämä ovat virassa olevia operatiivisten osastojen sekä Pääesikunnan sotilaspoliiseja.


title: Sotilaspoliisi

text: Suomalainen sotilaspoliisitoimiala perustettiin 1930-luvulla nimikkeellä "sotapoliisi". Talvi- ja jatkosodan aikaan sotapoliisit olivat puolustusvoimien palvelukseen käskettyjä, pääsääntöisesti entisiä poliiseja, joiden tehtävinä olivat muun muassa järjestyksen ylläpitäminen ja rikosten selvittäminen kenttäarmeijassa. Sotapoliisit olivat pitkään olemassa ainoastaan sodan ajan kenttäarmeijassa.


title: Sotilaspoliisi

text: Talvisodan aikana sotapoliisin tehtävät eivät vielä ehtineet kaikilta osin vakiintua. Esimerkkeinä mainitaan seuraavia 7. Sotapoliisikomppanian suorittamia tehtäviä: liikenteen ohjaus, kohteiden vartiointi, siviilien evakuointi, junapartioiden asettaminen ja päivystys rautatieasemilla, sotavankien kuljetukset ja vartiointi järjestelypaikoilla ja desanttien etsintä.


title: Sotilaspoliisi

text: Puolustusvoimien henkilöstöä ryhdyttiin kouluttamaan sotilaspoliisitehtäviin vuonna 1963 kun Sotilaspoliisikoulu perustettiin Helsinkiin osaksi erillistä autokomppaniaa Mechelininkadun kasarmeille.


title: Sotilaspoliisi

text:
Sotilaspoliisien tehtävät voidaan karkeasti jakaa normaaliolojen ja poikkeusolojen aikana suoritettaviin tehtäviin. Molempia tehtäviä suorittavat palkattuun henkilökuntaan kuuluvat virkamiehinä toimivat ammattisotilaat ja varusmiehet sekä reserviläiset, mutta heidän koulutuksensa sisällössä ja rauhan ajan toimivaltuuksissa on eroavaisuuksia. Rauhan aikana sotilaspoliisitehtäviin
koulutetuilla varusmiehillä ei lain mukaan ole käytössään samoja toimivaltuuksia kuin virkamiehillä (ammattisotilailla).


title: Sotilaspoliisi

text: Normaaliolojen eli rauhan aikana vartio- ja päivystystehtävää suorittavien sotilaspoliisien tehtävänä on järjestyksen turvaaminen puolustusvoimien alueilla. Sotilaspoliisin toimivalta perustuu erilaisiin säädöksiin, esimerkiksi laki puolustusvoimista (jossa erityisesti turvallisuuden ja järjestyksen ylläpitoa koskeva luku) ja yleinen palvelusohjesääntö.


title: Sotilaspoliisi

text: Poikkeusolojen aikana sotilaspoliisijoukkojen tehtäviin kuuluvat seuranta-, valvonta-, tarkkailu-, etsintä- ja kiinniottotehtävät ja tuhoamistehtävät. Erikoisjoukkojen vastaiseen toimintaan kuuluvat myös avainkohteiden ja -henkilöiden suojaamistehtävät. Kohteiden suojaustehtävistä vastaavat pääsääntöisesti vartiokomppaniat.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisivarusmiehiä koulutetaan lähes kaikissa puolustusvoimien joukko-osastoissa. Varusmieheltä edellytetään hyvää ruumiillista ja henkistä kuntoa. Miehistötehtävien koulutusaika on kahdeksan ja puoli kuukautta, ja ryhmän- ja joukkueenjohtajien 11,5 kuukautta. Osa joukko-osastoista lähettää johtajakoulutettavat sotilaspoliisivarusmiehensä toisen joukko-osaston aliupseerikouluun. Joukkueenjohtajat koulutetaan Reserviupseerikoulun Esikunta- ja viestikomppanian sotilaspoliisilinjalla Haminassa. Osa miehistön sotilaspoliiseista koulutetaan tarkka-ampujiksi, tukiasetehtäviin tai koiranohjaajiksi. Koiranohjaajat koulutetaan Sotakoiraosastossa Niinisalossa.


title: Sotilaspoliisi

text: Karjalan Prikaatissa sotilaspoliisivarusmiehet on jaettu operatiivisiin ja taktisiin joukkueisiin vuoden 2013 alusta lähtien. Operatiivinen sotilaspoliisijoukkue osallistuu sodanajan koulutukseen sekä hoitaa vartioinnin Vekaranjärven varuskunnassa, kun taas taktinen sotilaspoliisijoukkue harjoittelee ainoastaan sodanajan sotilaspoliisitoimintaa. Tällä hetkellä Karjalan Prikaati on ainoa joukkoyksikkö, joka on jakanut sotilaspoliisitoimintansa tällä tavalla.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisialan ammattisotilaat koulutetaan Utin Erikoisjääkäripataljoonan sotilaspoliisikoulussa. Palkatulle henkilöstölle pääsyvaatimuksena sotilaspoliisikoulun tarjoamaan koulutukseen on pysyvässä virassa palveleminen ja riittävä fyysinen kelpoisuus.


title: Sotilaspoliisi

text: Yleisesti sotilaspoliisien koulutukseen kuuluu vähintään lakiasiain perusta, oikeudenhoitoa, voimakeinojen käytön harjoittelua, asutuskeskustaistelua, lähitaistelua kylmin asein, mekaanista- ja räjähdemurtamista, (hätä)ensiavun antamista sekä henkilön ja vaarallisen henkilön kohtaamista.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisin henkilökohtaisina aseina ovat rynnäkkökivääri ja pistooli. Poikkeusoloissa sotilaspoliisiryhmällä on lisäksi käytössään tarkkuuskivääreitä ja haulikoita.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliiseja kutsutaan puolustusvoimien käyttämän lyhenteen mukaan spolleiksi ja joskus leikkisästi sotakoiriksi.


title: Sotilaspoliisi

text: Suomalaisten sotilaspoliisien tehtäväkenttä on poikkeuksellinen. Normaaliolojen aikana sotilaspoliisivarusmiehet suorittavat tehtäviä, jotka muissa maissa ovat kokeneiden ammattialiupseereiden tehtäviä. Poikkeusoloissa suomalaiset sotilaspoliisit valmistautuvat ensisijaisesti kansallisen puolustuksen tarpeisiin varsin vaativilla tehtävillä.


title: Sotilaspoliisi

text: Kansainvälisesti sotilaspoliisien tehtävät vaihtelevat kyseisen valtion toimintamallien mukaan. Pääsääntöisesti sotilaspoliisilla on täydet kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat poliisivaltuudet kyseisen valtion sotilasalueilla.


title: Sotilaspoliisi

text: Kansainvälisesti sotilaspoliisin poikkeusolojen tehtävät poikkeavat suomalaisesta erilaisen koulutusjärjestelmän ja erilaisten uhkakuvien ja tehtävien vuoksi. Muissa valtioissa erikoisjoukkojen vastainen toiminta on ensisijaisesti suunnattu omille erikoisjoukoille. Kriisiaikana sotilaspoliisien tehtävät säilyvät ennallaan.


title: Sotilaspoliisi

text: Kansainvälisissä tehtävissä olevilla sotilaspoliisijoukoilla yksiköiden tehtävät on ensisijaisesti suunnattu järjestyksen turvaamiseen, kiinniotettujen käsittelyyn ja oman joukon toiminnan kontrolloimiseen. Yhtenä tehtävänä on myös sotilaspoliisitiedustelu, johon kuuluu sekä CIMIC (Civil-Military Co-operation) että reittitiedustelu.


title: Sotilaspoliisi

text: Kriisinhallintatehtävissä toimivien sotilaspoliisijoukkojen toimintaa johtaa suoraan operaation komentajan alaisuudessa oleva Provost Marshall. Sotilaspoliisin toimivaltuudet riippuvat Yhdistyneiden Kansakuntien operaatiolle myöntämästä mandaatista, Euroopan Unionin mandaatista tai NATO:n mandaatista ja viime kädessä operaatiokohtaisista voimankäytön säännöksistä (Rules Of Engagement, ROE).


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisilla ei ole yleismaailmallista tunnusta tai merkkiä, yleensä sotilaspoliisijoukoissa palvelevalla on oman kansallisuuden maastokuvioon sopiva hihavaate, jossa musta tunnus "MP" (military police).


title: Sotilaspoliisi

text: 1930-luvulla perustettua sotapoliisia varten puolustusvoimilla ei ollut olemassa omaa koulutushaaraa tai -linjaa, vaan henkilöstö otettiin sodan ajan kenttäarmeijaan muualta hankitun soveltuvan osaamisen perusteella.


title: Sotilaspoliisi

text: Myöhemmin ilmenneen tarpeen perusteella 1963 perustettiin Sotilaspoliisikoulu ("SpolK") kouluttamaan puolustusvoimien rauhan- ja sodan ajan tarpeen edellyttämät sotilaspoliisit joilla ei enää edellytetty olevan esim. poliisitaustaa.


title: Sotilaspoliisi

text: Ensimmäinen Sotilaspoliisikoulu sijaitsi Helsingissä Mechelininkadulla, Taivallahden kasarmilla osana senaikaista Erillistä Autokomppaniaa. Puolustusvoimien silloisen organisaatiouudistuksen mukana Sotilaspoliisikoulu liitettiin myöhemmin silloiseen Kaartin Pataljoonaan, mutta se jatkoi toimintaansa samoissa tiloissa Erillisen Autokomppanian yhdistyessä pataljoonaan.


title: Sotilaspoliisi

text: Seuraavaksi sotilaspoliisikoulu siirrettiin Parolaan, jossa se toimi vuoden 1996 loppun saakka. Siellä koulun johtajana toimi mm. kapteeni Maunu Uoti.


title: Sotilaspoliisi

text: Vuonna 1997 Sotilaspoliisikoulu siirrettiin Utin Jääkärirykmenttiin (UtJR), jossa se toimi itsenäisenä toimalakouluna vuoteen 2005. Vuonna 2005 koulu liitettiin osaksi perustettua Erikoisjääkäripataljoonaa.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisikoulu koulutti varusmiehiä ja palkattua henkilökuntaa vuoteen 2005 asti, jonka jälkeen se koulutti ainoastaan palkattua henkilökuntaa. Vuosina 2005–2011 sotilaspoliisikoulu koulutti yli 150 henkilöä joka vuosi eri kursseilla ja opetustilaisuuksissa. Kursseilla keskityttiin normaali- ja poikkeusolojen sotilaspoliisitaktiikkaan ja -taistelutekniikkaan, toimivaltakysymyksiin sekä sotilaspoliisin erikoisvälineiden käsittelyyn. Sotilaspoliisikoulu johti myös sotilaspoliisitoiminnan tutkimus- ja kehittämistyötä sekä koordinoi valtakunnallisesti sotilaspoliisitoimintaa.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisikoulu lakkautettiin puolustusvoimien hallinnollisella päätöksellä 31.12.2011 ja kaikki sen toiminnot siirrettiin kokonaisuudessaan Lappeenrantaan Maasotakoululle. Koulun viimeinen johtaja oli kapteeni Ari Heikkilä.


title: Sotilaspoliisi

text: Puolustusvoimien Sotakoiraosasto sijaitsee Porin prikaatin Tiedustelukomppaniassa Niinisalossa. Sotakoiraosasto vastaa puolustusvoimien koiratoiminnasta.


title: Sotilaspoliisi

text: Kainuun Prikaatissa sijaitseva prikaatin oma sotakoiraosasto vastaa koirien ja -ohjaajien kouluttamisesta KAIPR:n tarpeisiin.


title: Sotilaspoliisi

text: Varusmiehistä koulutetaan sotilaskoirien ohjaajia, koiranohjaaja-aliupseereita ja eläinhuoltomiehiä jokaisesta saapumiserästä marginaalinen määrä. Koulutukseen hakevia on yleensä runsaasti. Esimerkiksi vuonna 2010 koiranohjaajan tehtäviin Kainuussa haki yli sata henkilöä, 70 pyydettiin haastatteluun, joista lopulta valittiin kymmenen. Niinisalossa koirien koulutus keskittyy sotilaspoliisitehtäviin ja Kainuussa sissitehtäviin.


title: Sotilaspoliisi

text: Tykistöprikaatissa varusmieskoiranohjaajien koulutushaara on sotilaspoliisi.


title: Sotilaspoliisi

text: Sotilaspoliisikoulu ja Tykistöprikaatin sotakoiraosasto tekevät tiivistä yhteistyötä sotilaspoliisialalla.


title: Sotilaspoliisi

text: Puolustusvoimien koiria koulutetaan suojelu-, jäljestys-, huume- ja räjähdekoiriksi. Koirat koulutetaan usein ns. combi-koiriksi, joilla on sekä suojelukoulutus että jokin erikoisetsintäkoulutus.


title: Sissisota

text: Sissisota on pienten hajanaisten aseistettujen joukkojen taistelua vihollista vastaan yllätyshyökkäyksin, joilla isketään pelkästään heikkoihin kohtiin kuten pieniin ryhmiin ja huoltoon. Yleensä sitä käydään sissien omassa kotimaassa määrällisesti ylivoimaista perinteistä armeijaa vastaan. Sissisodan logiikkana on kuluttaa ja heikentää vastustajan voimaa ja sitoa sen joukkoja, mutta samalla vältellä avointa taistelua. Menestys on pitkälti riippuvainen siviiliväestön tuesta. Sissit eivät yleensä taktiikallaan voita sotaansa, vaan pyrkivät laajentamaan sen tavanomaiseksi sodaksi.


title: Sissisota

text: Sissisota on ollut sodankäynnin muotona ihmiskunnan alkuajoista lähtien, mutta käsitteenä se on yleisesti tunnettu vasta 1900-luvun sotien, kuten esimerkiksi Afganistanin sodan ja Vietnamin sodan jälkeen. Kummassakin sodassa sissit olivat ajamassa miehittäjää pois maasta menestyksekkäästi. YK:n lisäpöytäkirja vuodelta 1977 rinnastaa sissit tietyin varauksin sotilaisiin.


title: Sissisota

text: Kiinan kommunistista vallankumousta johtaneen Mao Zedongin mielestä sissiliike on kuin kala vedessä: sitä pitää ruokkia ulkopuolelta ja se tarvitsee puhdasta vettä ja happea (=kansan tukea). Esimerkki epäonnistuneesta sissisodasta oli Che Guevaran yritys aloittaa vallankumous Boliviassa. Kansa ei tukenut kommunistisissejä, ja armeija onnistui kukistamaan sissiliikkeen alkuvaiheessaan. Toinen esimerkki oli Viron metsäveljien sissisota neuvostomiehittäjiä vastaan 1940-luvun lopussa ja 1950-luvun alussa: Neuvostoliitto nujersi kapinan käyttäen apunaan väestösiirtoja ja kollektivisointeja.


title: Sissisota

text: Useimmissa kielissä sisseistä käytetään espanjankielistä sanaa "guerrilla", joka alkoi levitä espanjalaisten vapauttaessa alueitaan Napoleonin vallasta vuosien 1807–1814 aikana. Se on johdos sanasta "guerra", sota. Suomen kielen "sissi" on tarkoittanut aiemmin esimerkiksi rosvoa, maankiertäjää ja vakoilijaa. Sen alkuperä saattaa olla venäjän sanassa "shish", tienkulkija.


title: Sissisota

text: Sissi on erä-, tiedustelu- ja pioneeritaitoinen sotilas. Sissin taistelutoimet ovat joko yksilösuorituksia tai pienen ryhmän toimintaa.


title: Sissisota

text: Suomessa on käytetty nimitystä "sissi" myös suomalaisista kaukopartiomiehistä, jotka toimivat rintamalinjojen takana eli vihollisen seassa tiedustelu- ja tuhoamistehtävissä sotilaspuvussa etenkin jatkosodan aikana.


title: Sissisota

text: Sissisota on hajanaisten pienten aseistettujen joukkojen yllätyshyökkäyksiä vastustajan sotilasosastojen kimppuun. Sissit hyökkäävät yllättäen ja pakenevat vastustajan voimatoimia. Sissit väijyttävät, ansoittavat, miinoittavat ja hyökkäävät yöllä.


title: Sissisota

text: Monesti sissit pyrkivät hyökkäämään vastustajan huollon ja kuljetuksen kimppuun, esimerkiksi tuhoamaan tarvikevarastoja ja katkaisemaan maantiekuljetuksia ja rautateitä. Koska nykyaikaiset armeijat ovat hitaasti toimivaa huoltoa vaativia yksiköitä ja myös hitaasti liikkuvia, sissitoiminta on tehokasta niitä vastaan. Hyökkäykset tapahtuvat usein vastustajan ollessa muussa kuin taisteluryhmityksessä, esimerkiksi liikkeessä tai levossa. Sissisota voi olla maan sisäistä poliittisen liikkeen taistelua hallitusta vastaan tai laajemman sodan sivunäyttämö vastustajan sivustassa tai selustassa. Poliittisen sissiliikkeen toimintaan liittyy monesti poliittinen aate eli ideologia, joka motivoi kannattajansa sissisotaan. Sissit käyttävät maastoa hyväkseen ja sen vuoksi toimivat useimmiten metsäisellä tai vuoristoisella alueella. Sissit saattavat olla siviiliasuisia tai hyökkäyksen jälkeen vaihtaa siviilivaatteet päälle tunnistamisen vaikeuttamiseksi.


title: Sissisota

text: Joskus sissisotaa edeltää terrorismin aalto, esimerkiksi Kroatian sodassa ja Indokiinassa vuonna 1957. Terrorismia voi käyttää myös sissitoiminnan tukena. Sissit pyrkivät vastustajaa sotimalla kuluttaessaan väistämään lopullista ratkaisua, eli välttämään vastustajan tuhoamaksi joutumista. Sissit eivät myöskään sisseinä sotiessaan pyri suoraan lopulliseen ratkaisuun. Sissisodan aikana kypsyy armeija, joka pyrkii voittamaan sodan. Sissit tarvitsevat useimmiten sekä paikallisen siviiliväestön aktiivista tukea että myös ase- ja muuta tarvikeapua kauempaa.


title: Sissisota

text: Nykyään sissejä saatetaan huoltaa ilmateitse kaukaakin ja yhteyttä pitää radiopuhelimilla. Nämä mahdollisuudet ovat monesti myös sissisodan heikko lenkki. Sissisotiin liittyy usein monenlaista pienempää häirintää vastustajaa vastaan: sieppauksia, sabotaasitekoja ja ryöstelyä. Sissitoiminta on järjestäytynyttä sissisotaa hajanaisempaa toimintaa, joka syntyy suuren sissiosaston hajottua tai on varsinaisen sissisodan esiaste.


title: Sissisota

text: Koska sissit eivät alivoimaisina kykene voittamaan sotaansa, he pyrkivät laajantamaan sotansa tavanomaiseksi sodaksi, tai kumouksellisen sodan tapauksessa synnyttämään vastustajan kukistaman kansannousun.


title: Sissisota

text: Monesti sissien hyökkäys väestön seasta johtaa laajoihin kostotoimiin paikallista väestöä vastaan varsinkin kansojen välisessä sodassa. Vastustajan joukot voivat autioittaa kostotoimillaan laajoja alueita sissien paljastamiseksi.


title: Sissisota

text: Sissisota on strategialtaan usein puolustuksellista, mutta taktiikaltaan lähes aina hyökkäyksellistä. Sissisodan luonteeseen kuuluu yleensä sodan pitkäkestoisuus (Vietnamin ja Afganistanin sodat kestivät molemmat noin 10 vuotta). Samoin sissisodalle on tyypillistä vastapuolen (hyökkääjän) sotilaallinen, taloudellinen ja tekninen ylivoima ja vastaava puolustajan (sissien) alivoima. Sissisota lasketaan yleensä puolustukselliseksi sodankäynniksi, pois lukien terrorismi.


title: Sissisota

text: Sissisota perustuu muutamiin seikkoihin, jotka tekevät siitä menestyksekkään puolustuksellisen sodankäynnin muodon. Hyökkäävä osapuoli on raskas liikkeissään, koska sen on organisoitava armeijan toiminta vihollisalueella. Sissit ovat pieniä, erillään toimivia ryhmiä ja joustavia liikkeissään, vaikkakin ne voivat toimia myös keskitetyn johdon alaisuudessa. Sissisodassa taistelut pyritään aloittamaan silloin kun se puolustavalle osapuolelle sopii parhaiten, käytännössä päästään iskemään yllättäen, nopeasti ja vihollisarmeijan elintärkeitä kohteita (huolto, johto) vastaan. Kun hyökkääjä joutuu jakamaan resurssejaan sissejä vastaan suunnattuun toimintaan, vaikeutuu kohdealueen operaatio ennestään. Sissitoiminnan suurin hyöty ei usein olekaan itse sissi-iskuissa tuhotut resurssit, vaan se että vastustaja joutuu sitomaan suuren määrän joukkoja suojelemaan resurssejaan sissi-iskuilta. Kaukopartiotoiminnassa sidotaan valtava määrä vihollisen yksiköitä pois rintamalta suojelemaan rintaman selustaa.


title: Sissisota

text: Sissien alueen tuntemus ja asukkaiden antama tuki – äänetön vastarinta – näyttelee suurta osaa koko toimintaa ajatellen. Tämä aiheuttaa hyökkääjän ”näkymisen” ja puolustajan ”piiloutumisen” jolloin sisseillä on etu päättää missä, milloin ja miten taistellaan. Iskut ovat yleensä erittäin nopeita ja niillä pyritään maksimaalisen vahingon tuottamiseen kohteessa.


title: Sissisota

text: Sissisota ilman vakinaisen armeijan tukea on tuomittu epäonnistumaan. Tästä syystä esimerkiksi Malesian muslimisissien sota Ison-Britannian siirtomaahallintoa sekä Viron metsäveljien taistelu neuvostomiehittäjää vastaan epäonnistui. Samoin sissijoukkojen käyttäminen taisteluvoimana vakinaisen armeijan tapaan johtaa nopeasti raskaisiin tappioihin: Vietkong miltei tuhoutui kokonaan Tet-hyökkäyksessä 1968. Tuon katastrofin jälkeen Vietkongilla oli Vietnamin sodassa enää toissijainen osa ja varsinaisen taisteluvastuun kantoi Pohjois-Vietnamin vakinainen armeija.


title: Sissisota

text: Vastasissisodassa tehdään vastaväijytyksiä, saarretaan sissit, tiedustellaan vakoojien avulla sissien olinpaikka, kulkutiet vallataan ja pidetään auki, majoituspaikat ja varastot on vartioitu tehokkaasti.


title: Sissisota

text: Teoreettisesti vastasissisodassa sissit eristetään ja tuhotaan. Sissien yhteys väestöön ja ulkomaisin tukijoihin on katkaistava. Sissit on estettävä värväämästä uusia jäseniä riveihinsä.. Raja, jonka yli sissit saavat tukea, on suljettava, ilmatilaa valvottava ja miehitysverkko ulottetava tiheänä koko asutulle alueelle.


title: Sissisota

text: Vastasissisodan taktiikka perustuu eettisimmillään väestön tuen voittamiseen luomalla sissien ideologian kanssa kilpaileva ideologia ja auttamalla siviiliväestöä käytännön elämässä ja toimimalla sissejä vastaan väestöä puolustaen. Tämän mukaan vastasissisodassa käytetään poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja psykologisia keinoja.


title: Sissisota

text: Ulkomailta tulleiden joukkojen on ymmärrettävä ja suvaittava ainakin jossain määrin paikallista kulttuuria, kieltä, tapoja ja uskontoja. Sissejä vastaan tehoavat joskus suuret hyökkäykset sissien painopistealueille. Nämä hajottavat sissikeskittymät pieniin osiin. Sissejä vastaan toimivat useasti pienet liikkuvat osastot, jotka voidaan lyhyen ajan sisällä siirtää sinne missä sissit parhaillaan toimivat. Helikopteri on liikkuva väline, joka voi kuljettaa sissien tuhoamiseen soveltuvia konetuliaseita ja muuta aseistusta hyvinkin vaikeakulkuisen maaston yllä. Sissejä vastaan toimitaan monesti niin, että puhdistetaan jokin alue sisseistä, perustetaan sinne tiukka valvonta niin että sissit eivät kykene toimimaan siellä, ja siirrytään seuraavalle alueelle. Paikallisista ei-sisseistä omalle puolelle myönteisistä kootaan puolisotilaallisia puolustusjoukkoja.


title: Sissisota

text: Sissien heikkoja kohtia ovat monesti hajallaan toimivien osastojen huolto, mikä johtaa monesti ruoka-, lääkeaine- ja ammuspulaan. Myös yhteydenpito osastojen kesken on vaikeaa. Nykyaikana elektroninen tiedustelu voi paljastaa sissien sijainnin, jos käytetään radiopuhelimia. Näin sissien olinpaikkaan pystytään tekemään nopea täsmäisku vaikkapa lentokoneista laukaistavin ohjuksin. Monet pienet sissiosastot ovat paljastuneen osastosta loikanneiden ilmiantajien takia. Tiedustelu on olennainen osa taistelussa sissejä vastaan.


title: Sissisota

text: Sissejä vastaan taistelussa on olennaista lakkauttaa sissien huolto, joka tulee paikalliselta väestöltä ja/tai ulkomailta, jos sissit toimivat esimerkiksi rajan pinnassa. Epäeettisiä, raakoja tapoja lopettaa sissien piiloutuminen huoltoa varten paikallisen väestön sekaan on sulkea suuria osia väestöstä muualla, keskitysleireihin, surmaamalla heitä tai ajamalla heitä pakoon. Väestöön kohdistuva terrori voi ajaa väestön sissien toiminta-alueilta pakoon, mutta toisaalta se voi nostattaa suuret määrät kansaa kapinaan sissien puolelle.


title: Sissisota

text: Sissien tukea voidaan vähentää myös lupaamalla antautuville sisseille armahdus, ja tukemalla siviiliväestön ilmiantoja ja itsepuolustusta sissejä vastaan sekä auttamalla siviiliväestöä muutenkin, esimerkiksi taloudellisesti.


title: Sissisota

text: Sissien kykyä iskeä vakinaisen armeijan huollon kimppuun voi rajoittaa järjestämällä huoltopaikkojen ja saattueiden vartiointi ja huolto hyvin. Sissien tekemiä väijytyksiä vastaan voi taistella vastaväijytyksin. Esimerkiksi toisessa Tšetšenian sodassa sissejä vastaan taisteltiin öisinkin toimivin pienehköin liikkuvin, tulivoimaisin yksiköin.


title: Sissisota

text: Yleensä puolustettava maa on kokonaan tai suurimmaksi osaksi vihollismiehityksen alaisuudessa, ja varsinaiset armeijan sotatoimet ovat päättyneet; jossain tapauksissa jopa alistetun hallituksen tekemään rauhansopimukseen. Miehityksen alettua osa taistelijoista jatkaa yleensä sotimista oman asiansa puolesta kätketyillä, sotasaaliina saaduilla ja ulkopuolisen tuen tarjoamilla aseilla.


title: Sissisota

text: Sissit yleensä toimivat ilman keskitettyä johtoa, ja toimintaan kuuluu läheisesti siviiliväestön tuki. Toimintaa ohjaavat poliittiset tai uskonnolliset aatteet, fanaattisuus tai asialleen omistautuneisuus (erittäin vahva maanpuolustustahto), jolloin puolustajilla on ns. moraalinen ylivoima miehittäjää vastaan.


title: Sissisota

text: Yleensä puolustava maa käy laajamittaista häirintä, kulutus- ja hidastamissotaa rintamalinjan takana, vihollisen selustassa iskien sissitoiminnan kaltaisella tavalla vihollisen elintärkeisiin ja helposti haavoittuviin kohteisiin, kuten huoltoreitteihin. Pyrkimyksenä on hidastaa, kuluttaa ja sitoa hyökkääjää, jolloin armeijalla on aikaa järjestää puolustusta ja koordinoida paremmin vastahyökkäyksiä vihollista vastaan. Nykyaikaiseen sissisotaan kuuluu myös mittava tiedustelutoiminta, ja se on keskitetyn johdon alaisuudessa erittäin hyvin koordinoitu. Suurin ero oikeastaan perinteiseen sissisotaan on se, että toiminta käydään varsinaisten sotatoimien aikana, ja vihollinen yrittää järjestää mittavaa vastasissitoimintaa alueella.


title: Sissisota

text: Nykyaikainen sissisota voi olla myös hyökkäyksellistä, kuten Persianlahden sodassa, jolloin liittoutuman erikoisyksikköjä pudotettiin Irakiin häiritsemään, tiedustelemaan ja tuhoamaan Scud-ohjusten laukaisualustoja.


title: Sissisota

text: Luettelo eri sissisodista ja sodista, joissa on ollut mukana sissijoukkoja


title: Sissisota

text: Sisseille voitollisiaSisseille tappiollisia


title: Sissisota

text: Käynnissä olevia


title: Hearts of Iron

text: Hearts of Iron on Paradox Interactiven kehittämä ja Strategy Firstin julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva strategiapeli. Peli julkaistiin vuonna 2002 Microsoft Windowsille, Mac OS:lle ja OS X:lle. Pelin jatko-osa "Hearts of Iron II" julkaistiin vuonna 2005.


title: Hearts of Iron

text: Pelissä on määrä ohjastaa lähes mitä tahansa toisen maailmansodan aikaista valtiota. Ennen pitkää suurimmissa koko maailman kattavissa pelin kampanjoissa on määrä liittyä johonkin liittokuntaan, joita on pelissä kolme: akselivallat ("Axis"), liittoutuneiksi kutsutut länsiliittoutuneet ("Allies") sekä Neuvostoliittoa ja sen satelliitteja edustava "Comintern".


title: Hearts of Iron

text: Pelaaja asettuu eräänlaisen jumalhahmon rooliin maan johdossa: muun muassa oman maan vaalituloksia ja teknisen kehittelyn painopisteitä voi muokata pelin edetessä. Tärkein ohjattava osa-alue pelissä on kuitenkin armeija, jota rakennetaan Industrial Capacityksi (pelin pelaajien slangissa käytetään lyhennettä ”IC”) kutsutun teollisen kokonaistuotannon avulla ja jota johdetaan strategiselta tasolta.


title: Hernando de Soto

text: Hernando de Soto (n. 1496 tai 1497 – 21. toukokuuta 1542) oli espanjalainen löytöretkeilijä, joka tunnetaan Mississippijoen eurooppalaisena löytäjänä.


title: Hernando de Soto

text: De Soto syntyi Espanjan Extremadurassa köyhään aatelisperheeseen. Hänen opetuksestaan huolehti Pedrarias Davila, jonka mukana hän lähti 23-vuotiaana Amerikkaan. Vuonna 1532 hän liittyi Francisco Pizarron joukkoihin Perun valloituksessa. Hän palasi Espanjaan rikkaana miehenä, vastaanotti hallitsijan suosionosoitukset ja meni naimisiin Davilan tyttären kanssa.


title: Hernando de Soto

text: Vuonna 1538 de Soto lähti omalla kustannuksellaan valloittamaan Floridaa etsiäkseen kultaa ja jalokiviä. Hänen joukkoihinsa liittyi 30. toukokuuta 1539 Tampa Bayssä 600 espanjalaista ja portugalilaista kavaljeeria. Neljän vuoden ajan he vaelsivat Kaakkois-Amerikassa aarteiden perässä. Alkuperäisasukkaat saivat de Soton miehineen tunkeutumaan yhä syvemmälle erämaihin harhaanjohtavilla lupauksillaan aarteista.


title: Hernando de Soto

text: De Soto kuoli Mississippin rantatörmällä. Hänen seuraajansa kietoivat hänen ruumiinsa viittaan ja upottivat sen yöllä keskelle virtaa salatakseen hänen kuolemansa.


title: Hernando de Soto

text: DeSoton piirikunta Mississippin osavaltiossa on nimetty Hernando de Soton mukaan. Hänen kuolinpaikkansa arvellaan olevan tämän piirikunnan länsirajan muodostavan Mississippijoen partaalla.


title: Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

text: Suomen Big Band -mestaruuskilpailu pidetään joka toinen vuosi. Järjestäjinä ovat Suomen Big Band -yhdistys ja Imatra Big Band Festival. Välivuosina järjestetään big band -sävellyskilpailu.


title: Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

text: Kilpailu on avoin kaikille Suomessa toimiville big bandeille. Edellytyksenä kilpailuun osallistumiselle on se, että orkesteri toimii vakituisesti eikä ole kilpailua varten koottu.


title: Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

text: Kilpailussa oli kaikille avoimen kilpailun (alla "senior-sarja") rinnalla vuosina 1984–1998 myös junior-sarja, johon osallistuvien orkestereiden soittajista suurimman osan oli oltava alle 25-vuotiaita.


title: Suomen Big Band -mestaruuskilpailu

text: Suomen Big Band -mestaruuskilpailun voittajat ovat olleet:


title: Suomen Big Band -yhdistys

text: Suomen Big Band -yhdistys (SBBY) perustettiin vuonna 1978 edistämään big band -musiikkia Suomessa ja tarjoamaan yhdysside suomalaisille orkestereille. Nykyään SBBY toimii yli neljänkymmenen suomalaisen big bandin katto-organisaationa järjestäen koulutusta sekä nuottimateriaalia jäsenilleen.


title: Suomen Big Band -yhdistys

text: Vuonna 2004 SBBY käynnisti uudelleen Big band -orkesterien Suomen mestaruuskilpailut Imatralla.


title: Suomen Big Band -yhdistys

text: Seuraavista orkestereista löydät listätiedoja Wikipediasta:


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock on Suomen toiseksi vanhin rockfestivaali ja Suomen suurimpia yhdistystaustaisia festivaaleja.


title: Ilosaarirock

text: Tapahtuma järjestetään Joensuussa Laulurinteellä heinäkuun toisena viikonloppuna. Ilosaarirock pidettiin nimensä mukaisesti aiemmin Joensuun Ilosaaressa, mutta se siirrettiin vuonna 1991 Laulurinteelle. Ilosaarirockissa on leirintäalue, jonne pääsee matkailuautolla sekä raviradan leirintäalue, jossa autoille on varattu alueen sisällä oma parkkipaikkansa.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock järjestetään pitkälti vapaaehtoisvoimin, ja toimintaa kuvaa talkoohenkisyys. Esimerkiksi vuonna 2006 vapaaehtoisia oli 1500 ja ympärivuotisia työntekijöitä kolme. Tapahtuma ei pyri tuottamaan voittoa, vaan mahdolliset voitot ohjataan seuraavan kesän rocktapahtuman järjestelyihin, tai niillä tuetaan pohjoiskarjalaisia aloittelevia yhtyeitä. Tästä syystä festivaalin lipun hinta on verrattaen edullinen, kuitenkaan laadukkaita kotimaisia ja ulkomaalaisia esiintyjiä unohtamatta. Tapahtuman järjestää Joensuun Popmuusikot ry.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirockista on tapahtuman aikana lähetetty suoria netti-tv -lähetyksiä jo vuodesta 1996 lähtien. Netti-tv:n toteutuksesta on vastannut Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun viestinnän koulutusohjelma. Myös YleX välitti suoria keikkataltiointeja radiossa ja internetissä vuoteen 2012 saakka.


title: Ilosaarirock

text: Ensimmäinen Ilosaarirock järjestettiin Ilosaaressa 29. elokuuta vuonna 1971. Tapahtuman nimi oli Rockrieha ja sen järjesti Joensuun Popmuusikot ry. Tapahtumassa esiintyi kahdeksan paikallista yhtyettä. 80-luvulla Ilosaarirock keskittyi vaihtoehtoiseen rockiin. Festivaalin muuttaessa keskustan Ilosaaresta Laulurinteelle ohjelmaprofiili laventui. Festivaalin alkuvuosien osallistujiat olivat lähinnä Itä-Suomesta.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock siirrettiin vuonna 1991 Laulurinteelle.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 1993 festivaalin tilanne oli tukala. "Meillä oli 1,3 miljoonaa markkaa velkaa, eikä me saatu hankittua mitään, ei telttoja, ei esiintyjiä", muisteli Joensuun popmuusikot ry:n Tuija Lemmetyinen vuonna 1999. "Kaksi viikkoa ennen festivaalia ei ollut edes huvilupaa, koska meillä oli edellisen vuoden Teosto-maksut maksamatta." Seuraavat kuusi vuotta olivat helpompia. Lemmetyinen ja Jone Nuutinen toimivat tapahtuman pääorganisaattoreina koko 1990-luvun "nousuajan" vuoteen 1999 asti.


title: Ilosaarirock

text: 1990-luvulla Joensuun popmuusikot ry tuki festivaalinsa taloutta talven ajan eri puolella Suomea rock-klubeissa järjestetyillä keräyskampanjoilla. Yhdistys keräsi näin apua festivaalin taustatyöhön. Ilosaarirockin ajankohta vakiintui heinäkuun toiseen viikonloppuun, minkä vuoksi sen ohjelmassa voitiin käyttää samoja esiintyjiä kuin Tallinnan Rocksummerissa.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 1994 Ilosaarirock oli yksi kesän suurimmista rockfestivaaleista Suomessa noin 11 000 kävijällään. Yleisömäärä kaksinkertaistui vuodesta 1993 vuoteen 1995, jolloin kävijöitä oli kahden päivän aikana 14 000 kävijää.


title: Ilosaarirock

text:
Vuonna 1996 kävijöitä oli 23 000. Helsingin Sanomat kertoi muun muassa, että festivaalilla on ollut tapana laittaa "päälavan viimeiseksi esiityjäksi jompikumpi Alangon rockia laulavista pojista" ja vuonna 1996 paikan sai 4R.
Ilosaarirock oli loppuunmyyty vuodesta 1998 vuoteen 2011 asti.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 1997 festivaalin järjestäjä Joensuun popmuusikot ry perusti festivaalien tuloilla rahaston. Sen pääoma oli aluksi miljoona markkaa, ja tarkoitus oli jakaa vuosittain apurahoja noin 50 000 markan arvosta pohjoiskarjalaisille popmusiikin harrastajille tallenne-, tarvike- ja matkakustannuksiin. Järjestäjien yllätykseksi Ilosaarirock oli kesällä 19977 Suomen suosituin kansainvälinen rockfestivaali noin 17 000 kävijällään. Provinssirockilla ja Ruisrockilla oli kuuluisampia esiintyjiä, mutta Ilosaaren voitti ne valteillaan, joita olivat Helsingin Sanomien mukaan "sujuvat järjestelyt, hieno tunnelma ja halvat liput".


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 1998 Ilosaarirock oli kesän toiseksi suurin rockfestivaali 17 000 kävijällään, vaikka sillä oli Helsingin Sanomien mukaan "suhteellisen tuntematon esiintyjälista".


title: Ilosaarirock

text: 2000-luvun alussa tapahtuman tulos vaihteli 75 000 ja 144 000 euron välillä. Säästörahat käytettiin kilpailuun esiintyjistä. Järjestäjien tarkoituksena on päästä omille, ei hakea voittoa. Vuonna 2005 esiintymislavoja oli aiempaa enemmän, viisi, minkä lisäksi festivaalilla oli neljä klubia. Joensuussa soitti tapahtuman aikana yli 80 yhtyettä.


title: Ilosaarirock

text:
2000-luvulla festivaalin linjaan kuuluivat "indien, punkin ja metallin luotettavat puurtajat ja uudet artistit".
Oman lisänsä tapahtumaan toivat venäläiset yhtyeet, joita ei muilla suomalaisilla festivaaleilla juuri nähty. Vuonna 2004 esitelyllä Rentolavalla kuultiin soulia, reggaeta ja hiphoppia.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock haki ensimmäistä kertaa valtion kulttuuritapahtumatukea vuonna 2006, 9000 euroa.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 2010 tapahtumassa kävi 21 000 vierasta molempina festivaalipäivinä.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 2011 julkaistiin Ilosaarirock - 40 vuotta tarinoita -niminen kirja festivaalin virallisten avajaisten yhteydessä.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 2012 festivaalialuetta laajennettiin, minkä seurauksena festivaali ei ollut loppuunmyyty ensimmäistä kertaa 11 vuoteen. Samana vuonna Ilosaarirockilla oli myös ensimmäistä kertaa oma mobiilisovellus. Kaupunkilaisilta kerättiin käytettyjä jääkaappeja, joita käytettiin tapahtuman juomien viilennykseen.


title: Ilosaarirock

text:
Vuonna 2013 Ilosaarirock ja Pohjois-Karjalan Martat haastoi yleisön osallistumaan festivaalialueen somistamiseen. Vanhoista ja uusista virkkuutöistä koottiin yhteisötaideteos. Festivaaleilla vieraili lauantaina 24 000 ja sunnuntaina 23 000 maksanutta asiakasta.
Vuonna 2015 festivaalissa vieraili kolmen päivän aikana yli 52 000 kävijää ja tapahtuma ylitti kävijätavoitteensa.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 2016 tapahtumassa oli käytössä niin sanottu mobiilihotellikylä, joka koostui liikuteltavista, ilmatäytteisistä hotellihuoneista. Belgialaisissa Snoozy-modulin huoneissa oli oikeat sängyt lakanoineen, tummennettu ikkuna ja sähkölukko ovessa. Festivaalissa kävi viikonlopun aikana noin 54 000 kävijää.


title: Ilosaarirock

text: Vuonna 2017 Ilosaari rikkoi kävijäennätyksensä, kun yleisöä oli kolmen päivän aikana 67 000. Festivaaleilla esiintyi muun muassa Ultra Bra, joka teki Joensuussa kesän viimeisen paluukeikkansa. Vuoden 2017 Ilosaarirockissa tehtiin naku-uinnin maailmanennätys, joka hyväksyttäneen Guiness World Records -kirjaan. Uimassa alastomina kävi yhtäaikaa 789 henkeä. Poliisin mukaan festivaaliviikonloppu oli rikostilastojen mukaan jopa normaalia kesäviikonloppua rauhallisempi.Tapahtuma toi Joensuun alueelle festivaalin selvityksen mukaan yhteensä yli 14 miljoonaa euroa. Summassa on mukana arvio asiakkaiden rahankäytöstä festivaalilla ja sen ulkopuolella sekä Ilosaarirockin omat ostot.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirockille myönnettiin kansainvälinen Green'n'Clean -ympäristösertifikaatti vuonna 2008 ensimmäisenä festivaalina Suomessa .


title: Ilosaarirock

text: Vuosina 2011 ja 2012 Ilosaarirock on saanut kansainvälisen A Greener Festival Award -tunnustuksen ympäristötyöstä ensimmäisenä festivaalina Suomessa . Vuonna 2012 Ilosaarirock tavoitti sertifikaatin korkeimman tason "outstanding".


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock on lahjoittanut kasvihuonepäästöistään EU:n päästökaupan hintojen mukaisen kompensaatiomaksun luonnonsuojelukohteisiin. Vuoden 2010 kompensaatiosumma lahjoitettiin uhanalaisen rupiliskon suojeluun. Vuoden 2011 lahjoituksen kohde oli Liperissä sijaitseva Kuorinkajärvi, sittemmin on tuettu järvilohta, maakotkien pesien rakentamista Pohjois-Karjalassa sekä saimaannorppia.


title: Ilosaarirock

text: Ilosaarirock on perustanut Unescon kanssa nimikkopuupuiston Kolille.


title: Ilosaarirock

text: Luettelo Ilosaarirockin esiintyjistä


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Ydin eli kerneli () määrittelee käyttöjärjestelmän rakenteen, luokituksen ja ominaisuudet. Ydin voi olla kooltaan muutaman tuhannen tai jopa miljoonien koodirivien pituinen.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Käyttöjärjestelmän ytimiä on kahta päätyyppiä: monoliittisia ja mikroytimiä. Monoliittinen ydin (makroydin) sisällyttää kaikki käyttöjärjestelmän ominaisuudet samaan osoiteavaruuteen (). Muun muassa sulautetuissa järjestelmissä suosittu mikroydin puolestaan huolehtii vain osasta käyttöjärjestelmän toiminnoista. Nykyaikaiset käyttöjärjestelmät eivät ole rakenteeltaan puhtaasti monoliittisia tai mikroytimeen perustuvia, vaikka edelleen selviä esimerkkejä näistä kahdesta mallista on olemassa. Sen sijaan modernit käyttöjärjestelmät soveltavat monillakin tavoilla toistensa ideoita.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Monoliittinen ydin sisältää kaikki käyttöjärjestelmätoiminnot samassa osoiteavaruudessa, ydintilassa (). Monoliittisen rakenteen etuja ovat käyttöjärjestelmän nopeus sekä helppo kehitysmalli. Toisaalta ylläpitäminen monimutkaistuu ominaisuuksien lisääntyessä, sillä yksittäinen ohjelmoija ei voi tuntea kaikkia toimintoja ja niiden vaikutuksia toisiinsa. Huonoista puolista vakavin on, että yksikin virhe jossain käyttöjärjestelmän toiminnossa, kuten muistinhallinnassa, verkkoprotokollassa, levyjärjestelmässä tai laiteajurissa, vaikuttaa käyttöjärjestelmän muihinkin osiin ja kaikkiin prosesseihin. Tästä seuraa koko järjestelmän kaatuminen.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Monoliittinen ydin toimii yksin suojatussa tilassa omassa osoiteavaruudessa ja tarjoaa muille ohjelmistoille järjestelmäkutsut ytimen toimintojen kutsumiseen. Monoliittinen rakenne voi myös olla osittain modulaarinen, eikä ydintä tällöin kutsuta makroytimeksi. Osa käyttöjärjestelmän toiminnoista – kuten laiteajuri – siirretään irralleen ytimestä omaksi käyttöjärjestelmämoduulikseen, joka ladataan keskusmuistiin vain tarvittaessa – liitos on tarkasti sovitettu ytimeen. Tällä toiminnolla kyetään pienentämään käyttöjärjestelmän vaatimaa tilantarvetta keskusmuistissa. Esimerkkejä monoliittista rakennetta käyttävistä käyttöjärjestelmistä ovat OpenBSD, NetBSD, FreeBSD sekä SunOS.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Myös VMS on monoliittiseen ytimeen perustuva (tosin Digital kokeili myös mikroydintä).


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Mikroydinrakenteella pyritään parantamaan käyttöjärjestelmän tietoturvaa ja vakautta, mutta tämä tapahtuu nopeuden kustannuksella. Mikroydinrakenteessa käyttöjärjestelmä pilkotaan useisiin palasiin: pieneksi pelkistetyksi mikroytimeksi sekä käyttöjärjestelmämoduuleiksi, jotka siirretään toiseen osoiteavaruuteen eli käyttäjätilaan (). Jokainen käyttöjärjestelmämoduuli suojataan eristämällä moduulit toisistaan, ja ne ovat yhteydessä ytimeen ja toisiinsa suojattuina prosesseina. Yhden käyttöjärjestelmämoduulin kaatuminen ei vaikuta muihin moduulehin tai ytimeen, vaan ainoastaan sitä tarvitseviin prosesseihin. Vikaantunut käyttöjärjestelmämoduuli voidaan käynnistää uudelleen ja jatkaa prosessin suorittamista. Jokainen käyttöjärjestelmämoduuli tai jopa mikroydin voidaan päivittää muista osista riippumatta. Käyttöjärjestelmä on tällöin hyvin modulaarinen rakenteeltaan ja teoriassa hyvin vikasietoinen. Käyttöjärjestelmän jakaminen erillisiin muistiavaruuksiin tekee siitä kuitenkin hitaan, koska tiedon siirtäminen käyttöjärjestelmämoduulien ja mikroytimen välillä vaatii huomattavasti enemmän prosessorin kellojaksoja kuin monoliittiseen rakenteeseen perustuva käyttöjärjestelmä. Esimerkkejä mikroydinrakenteeseen perustuvista ytimistä ovat Hurd ja Mach. Symbian ja QNX ovat esimerkkejä mikroytimeen perustuvista menestyksekkäistä käyttöjärjestelmistä. Muita mikroytimeen perustuvia käyttöjärjestelmiä ovat BeOS ja Nextstep.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Mikroytimen keskeinen toimintaperiaate on viestien välittäminen moduulien välillä. Kommunikaation aiheuttama kuormitus on myös merkittävä haittatekijä.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Monoliittisen ja mikroytimen lisäksi on useita alaluokkia, kuten "exoydin", "nanoydin" ja "hybridiydin", jotka pyrkivät yhdistelemään kahden pääluokan ominaisuuksia. Ristiriitaisin niistä taitaa olla niin kutsuttu hybridiydin, jossa sovelletaan mikroytimeen perustuvaa käyttöjärjestelmärakennetta mutta monoliittisen käyttöjärjestelmän tavoin. Käyttöjärjestelmä on pilkottu mikroytimeksi ja käyttöjärjestelmämoduuleiksi, mutta moduulit tai osa niistä on siirretty käyttäjätilasta takaisin samaan osoiteavaruuteen, ydintilaan. Hybridiytimen on tarkoitus olla vakaudeltaan ja tietoturvaltaan yhtä hyvä kuin mikroytimeen perustuva käyttöjärjestelmä, mutta samalla yhtä nopea kuin monoliittinen käyttöjärjestelmä.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Vain harvat ytimet ovat puhtaasti monoliittisiä ytimiä tai mikroytimiä. Linux ja Solaris toteuttavat ladattavia moduuleja ytimen osoiteavaruuteen. Mac OS X yhdistää Mach-ytimeen BSD-ytimen ominaisuuksia. Myös Windows NT on suurelta osin monoliittinen.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Moni käyttöjärjestelmäasiantuntija kuitenkin katsoo, että hybridiydin-termi ei oikeastaan tarkoita mitään. Esimerkiksi Linus Torvalds on sanonut, että puhe hybridiytimistä on pelkkää markkinointia:


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text:
Samoilla linjoilla on IBM:n Sonny Rao:
Tyypillisesti käyttöjärjestelmä ydin on suojattu omaan suoritustilaan ("kernel-mode") ja se käyttää usein laitteiston fyysisiä osoitteita. Käyttäjäsovellukset ovat "user-mode" suoritustilassa ja käyttävät virtuaaliosoitteita niille varattuihin muistipaikkoihin.
Ytimen suoritustila voidaan toteuttaa suorittimen ominaisuuksista riippuen korkeammalla suoritustasolla ("supervisor"-tila, Motorola 68000-sarja) tai käyttämällä ohjelmasegmentin tilaa (x86).


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: On myös ytimiä, jotka eivät toteuta muistisuojausta, kuten Amiga OS, jonka piti toimia myös suorittimilla ilman muistinhallintayksikköä.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Kun ensimmäiset modernit käyttöjärjestelmät kehiteltiin 1960-luvun alussa suorituskyky oli tärkeä suunnittelutavoite ja osin siksi ne oli kirjoitettu assemblyllä. Korkeamman tason ohjelmointikieliä oli jo laajalti käytössä sovellusohjelmointiin kuten Fortran ja ALGOL. Järjestelmäohjelmointikielet kuten C-kieli lisäsivät ylemmän tason kielien käyttöä käyttöjärjestelmien toteutuksessa. Tietokoneet olivat vielä rajatussa käytössä, jossa niiden käyttö oli operaattoreiden vastuulla. Ensimmäiset ytimet olivat pieniä ja käyttivät monoliittista rakenteeseen, jossa koko käyttöjärjestelmä toimi yhtenä suoritettavana binäärinä.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Kun käyttöjärjestelmän käytettävissä oleva muisti oli vain 32 tuhatta sanaa, niin kuin MIT-yliopiston ensimmäisessä järjestelmässä CTSS:ssä, monen miljoonan rivin käyttöjärjestelmät eivät olleet mahdollisia ja monimutkaisuus oli hallittavissa. Kun saatavilla oleva muistin määrä kasvoi, kasvoivat myös käyttöjärjestelmät. Lopulta jouduttiin nykyiseen tilanteeseen, jossa käyttöjärjestelmä sisältää satoja järjestelmäkutsuja niin monipuolisilla tapahtumilla, että kukaan ei oikeastaan enää ymmärrä, miten ne toimivat. Windows NT 5.1 -käyttöjärjestelmä sisältää 5 miljoonaa riviä koodia (koko järjestelmä sisältää yli 40 miljoonaa) ja Linux yli 3 miljoonaa riviä koodia. Käyttöjärjestelmien monimutkaisuus on nopeasti muodostumassa ongelmaksi. Tämän rivimäärän vuoksi käyttöjärjestelmän monoliittisella rakenteella on haittansa. Tutkimuksissa on havaittu, että tavallisessa sovellusohjelmassa on 1–20 virhettä 1000 koodiriviä kohden. Koska käyttöjärjestelmä on paljon monimutkaisempi kuin tavallinen sovellusohjelma, se sisältää vielä enemmän virheitä jokaista tuhatta koodiriviä kohden. Niinpä miljoonien rivien kokoiset monoliittiset käyttöjärjestelmät aiheuttavat vakaus- ja tietoturvaongelmia.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: Näitä ongelmia ehkäisemään kehitettiin mikroytimeen perustuva käyttöjärjestelmärakenne, jossa käyttöjärjestelmän toiminnallisuus hajautetaan kahteen osoiteavaruuteen: ydintilaan ja käyttäjätilaan. Jokainen ongelmia aiheuttava koodirivi siirretään käyttäjätilaan, ja ydintilaan jätetään pelkkä mikroydin. Nykyisin käyttöjärjestelmät soveltavat eri tapoja näiden kahden mallin välillä. Useat ovat kokonaan modulaarisia ja jotkin monoliittisia modulaarisilla ominaisuuksilla. Harvat jäävät puhtaasti monoliittisiksi.


title: Käyttöjärjestelmän ydin

text: IBM pyrki kehittämään "Workplace OS" käyttöjärjestelmää "OSF Research Institute"n kanssa perustuen Carnegie Mellon -yliopiston (CMU) Mach-mikrokerneliin, josta tuli yksi kalleimmista epäonnistumisista.


title: Godiva

text: Godiva (muinaisengl. "Godgifu" ’jumalan lahja’) eli Lady Godiva oli anglosaksinen aatelisnainen, joka legendan mukaan ratsasti 1000-luvulla alasti Coventryn kaupungin halki saadakseen aviomiehensä lopettamaan kaupungin asukkaiden raskaan verotuksen.


title: Godiva

text: Tarinan mukaan Godiva oli Leofricin (968–1057), Mercian jaarlin ja Coventryn lääninherran, puoliso. Hän pyysi toistuvasti miestään alentamaan tukahduttavia veroja. Mies kieltäytyi kuitenkin itsepäisesti. Viimein hän kyllästyi vaimonsa aneluun ja lupasi täyttää toiveen, mikäli tämä ratsastaisi alastomana kaupungin katujen halki. Lady Godiva myöntyi, ja julistettuaan, että jokaisen asukkaan piti pysyä sisällä tai sulkea ikkunansa, hän ratsasti kaupungin halki ainoastaan pitkiin hiuksiinsa kietoutuneena.


title: Godiva

text: Vain yksi coventrylainen ei totellut Lady Godivan määräystä: räätäli Tom. Hän porasi reiän kaihtimiensa läpi nähdäkseen Godivan ratsastavan ohi ja sokeutui näystä. Englannin kielessä "Peeping Tom" on tarinan seurauksena tirkistelijän synonyymi.


title: Godiva

text: Lady Godivan puoliso piti lupauksensa ja lopetti raskaan verotuksen. Vaikka Godiva mainitaan henkilönä asiakirjalähteissä, hänen alaston ratsastuksensa on mitä todennäköisimmin vain legenda. Taiteessa Godivan ratsastus on ollut suosittu aihe.


title: Godiva

text: Godivan juhlakulkue ("The Godiva procession") on tämän legendaarisen ratsastuksen muistojuhla, jota vietettiin 31. toukokuuta 1678 lähtien osana Coventryn markkinoiden juhlintaa vuoteen 1826 asti. Vuosien 1848 ja 1887 välisenä aikana se elvytettiin, ja sitä vietetään edelleen.


title: Ilmailu

text: Ilmailu kattaa asiat, jotka liittyvät ilmakehässä lentämiseen ja ilma-aluksiin.


title: Ilmailu

text: Ilma-alukset voidaan jakaa ilmaa raskaampiin ja keveämpiin. Ilmaa raskaammat ilma-alukset voidaan jakaa kiinteäsiipisiin ja pyöriväsiipisiin. Lentokoneet ovat kiinteäsiipisiä. Pyöriväsiipisiin kuuluvat helikopterit ja gyrokopterit. Ilmaa kevyempiä laitteita ovat kuumailmapallot ja ilmalaivat.


title: Ilmailu

text: Jako voidaan myös tehdä myös ilma-aluksen käyttötarkoituksen mukaan: Pääjako on siviili-ilmailu (engl. "Civil Aviation") ja valtiollinen ilmailu (engl. "State Aviation"). Siviili-ilmailu jakautuu edelleen Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n luokittelun mukaan kaupalliseen ilmakuljetukseen, lentotyöhön ja yleisilmailuun.


title: Ilmailu

text: Kaupallinen ilmakuljetus (engl. "Commercial Air Transport, CAT") eli liikenneilmailu on ICAO:n määritelmän mukaan kaupallista lentoliikennettä, jossa kuljetetaan matkustajia, rahtia tai postia maksua tai vuokraa vastaan. Kaupallista liikennettä ovat reitti-, tilaus- ja taksiliikenne.


title: Ilmailu

text: Reittilentoliikenne alkoi lentorahtina, lentopostin säännönmukaisena kuljettamisena muun muassa Yhdysvalloissa, 1920-luvulla. Muut lentoreitit olivat alussa meriliikenteen kanssa kilpailevia ja niiden ilma-aluksina toimivat lentoveneet ja ilmalaivat. Matkustajamäärä alkoi laajentua vasta 1930-luvulla, kun käyttöön tuli kokometallisia lentokoneita, joihin sopi yli kymmenen matkustajaa. Varsinainen lentomatkustamisen läpimurto tapahtui toisen maailmansodan jälkeen. Suihkukoneet puolittivat matkustusajat 1950-luvun lopulta lähtien, mutta lentämisen nopeus ei siitä ole juuri kehittynyt. 1980-luvulta alkaen on syntynyt suuri määrä pienemmiltä lentokentiltä isoille keskuskentille suuntautuvan syöttöliikenteen yhtiöitä. 1990-luvulta lähtien niin kutsutut halpalentoyhtiöt ovat tuoneet lentomatkustamiseen uusia kuluttajaryhmiä.


title: Ilmailu

text: Kymmenen suurinta lentoyhtiötä matkustajamäärin mitattuna ovat olleet 2000-luvulla alla olevan taulukon mukaiset yhtiöt. Suurten yhtiöiden lista ei ole muuttunut paljoa vuosikymmeniin: muutoksia ovat lähinnä PanAmin kaltaiset poistumat, Ryanairin tapaisten halpalentoyhtiön tulo ja Kiinan kansantasavallan lentomatkustuksen kasvu.


title: Ilmailu

text: Finnair kuljetti vuonna 2007 kaikkiaan 8,8 miljoonaa matkustajaa.


title: Ilmailu

text: Reittilentojen lisäksi matkailun lentokuljetuksissa toimii vähemmän tunnettuja niin sanottuja Charter-lentoyhtiöitä. Osa niistä on matkatoimistojen omistamia. Ne operoivat pääosin vuokrakoneilla (leasing) ja jossain määrin jopa vuokramiehistöillä. Myös reittilentoyhtiöt voivat myydä yksittäisiä charter-lentoja.


title: Ilmailu

text: Charter-lentoja käyttävät yleensä matkatoimistot, jotka myyvät yksittäisiä paikkoja kuluttajille, ja suuret ryhmät, kuten urheilujoukkueet. Charter-lennot ovat myös yleistyneet kuluttajien keskuudessa sillä sopivien tilauslentojen löytäminen yksityisille ryhmille on helpottunut tilauslentoja välittävien yritysten kautta. Suomessa tilauslentoja välittää muun muassa Private Skies Oy.


title: Ilmailu

text: Liikemiehiä ja valtiomiehiä kuljettavat kaupalliset liikelentoyhtiöt ja suurempien yritysten omat nk. business-lentokoneet eli liikelentokoneet. Liikelento kattaa toiminnan, jossa lennetään joko yrityksen tai yksityishenkilön omistamalla lentokoneella koneen ohjaajan omatessa ammattilentäjän lupakirjan ellei ohjaaja ole omistaja. Liikeilmailun (Business Aviation) yrityksiin kuuluu esimerkiksi suomalainen Jetflite. Koneita käytetään yleensä myös ambulanssilennoilla, kts. lentotyö.


title: Ilmailu

text: Helikopteri on käytössä pyrittäessä tuomaan ihmisiä kaupunkien keskustaan, ts. kaupallinen toiminta on pääosin liikelentämistä. . Helikopterireittiliikenteestä hyvä esimerkki oli Copterline-yhtiön Helsinki–Tallinna-reitti.


title: Ilmailu

text: Lentorahdin kuljetuksessa yhdysvaltalainen FedEx on merkittävin toimija. Saksan postin omistama DHL on toinen suuri yrittäjä. Lentorahti kuljettaa nykyisin maailmankaupan arvosta merkittävän osan. Muita merkittäviä pikarahtiyhtiöitä ovat UPS ja TNT.


title: Ilmailu

text: Erityislentotoiminnalla eli lentotyöllä (engl. "Aerial Work, AW") tarkoitetaan mitä tahansa muuta toimintaa kuin kaupallista ilmakuljetusta eli liikenneilmailua, kun ilma-alusta käytetään mm. ilmakuvauksen, kartoituksen, partioinnin (mm. metsäpalot), maatalouden ja rakentamisen tarpeisiin. Erityislentotoimintaa on myös laskuvarjohyppylennot ja taitolennot sekä purjekoneiden hinaus ja mainoshinaus. Kaupalliseen erityislentotoimintaan vaaditaan Trafin lupa tai ilmoitus Trafiin.


title: Ilmailu

text: Uudet säännöt erityislentotoiminnasta (engl. "Specialised operation") tulivat sovellettaviksi 21.4.2017.


title: Ilmailu

text: Yleisilmailu (engl. "General Aviation, GA") kattaa käsitteenä kaikki muut siviili-ilmailun toiminnot paitsi Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n määrittelemän kaupallisen ilmakuljetuksen (engl. "Commercial Air Transport, CAT") eli liikenneilmailun ja erityislentotoiminnan eli lentotyön (engl. "Aerial Work, AW"). .


title: Ilmailu

text: Sotilasilmailu kattaa sotilaallisen lentotoiminnan sodan ja rauhan aikana hävittäjä-, pommittaja-, rynnäkkö-, kuljetus-, tiedustelu-, tulenjohto- ja niin edelleen lentokoneilla sekä taistelu- ja kuljetushelikoptereilla sekä miehittämättömillä lentokoneilla sekä lentokoulutuksen näihin tehtäviin. Suomessa tämän tehtävän toteuttaa Suomen ilmavoimat.


title: Ilmailu

text: Useissa suurissa maissa on lisäksi armeijan ja laivaston ilma-ase. Muut ohjukset kuin ilma-aluksista laukaistavat eivät kuulu sotilasilmailuun, vaikka esimerkiksi Yhdysvalloissa pääosa mannertenvälisistä ohjuksista on Yhdysvaltain ilmavoimien alaisuudessa.


title: Ilmailu

text: Kansainvälisen siviili-ilmailun säännöt on luotu Chicagon sopimuksessa vuonna 1944, joka oli pohjana Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) perustamiselle. Kunkin maan siviili- ja osin myös sotilasilmailua hallitsee maan ilmailulainsäädäntö. Suomen ilmailua hallitsee ilmailulaki ja tätä tehtävää toimeenpaneva elin on Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi). Se myöntää ilmailun lupakirjat ja antaa lentokonetyypeille luvan lentämiseen ja muun muassa katsastaa lentokoneet.


title: Ilmailu

text: Lentoliikenteen etuja ajaa kansainvälisesti kansainvälinen ilmaliikenneyhdistys, Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA). Yhdysvalloissa ja Euroopassa vaikuttavat omat alueelliset yhdistyksensä.


title: Ilmailu

text: Suomessa yleisilmailijoiden etua valvoo on Suomen Ilmailuliitto ry (SIL) ja Suomen Moottorilentäjien liitto AOPA Finland.


title: Ilmailu

text: Lennonjohto tai -hallinta kohdistuu kaikkeen lentoliikenteeseen valvotussa ilmatilassa. Sen vaatimuksia ajaa eniten reittilentoliikenne. Valvottua ilmatilaa ovat muun muassa lentokenttien lähialueet ja lentoväylät. Ilmailulain mukaiset säännöt pätevät myös valvomattomassa ilmatilassa.


title: Ilmailu

text: Lennonjohto näkyy ulkopuoliselle parhaiten lennonjohtotornissa ja lentokoneiden nousussa ja laskussa. Lennonjohdon infrastruktuuria ovat lennonjohdolla varustetut lentokentät ja lentopaikat ilman lennonjohtoa, VOR, DME, GPS ynnä muut navigaatiojärjestelmät, VHF-radiopuhelinliikenteen linkkiasemat. Se vaikuttaa myös visuaalisen lentämisen säärajoihin.


title: Ilmailu

text: Suomessa lentoreitti- ja lennonvarmistuspalveluista vastaa valtion kokonaan omistama Air Navigation Services Finland (ANS Finland), pois lukien Mikkelin ja Seinäjoen lentoasemat. Maaliskuun 2017 loppuun saakka lennonjohtopalveluista Suomessa vastasi Finavia.


title: Ilmailu

text: Lentokoneteollisuus suunnittelee, valmistaa ja enenevästi myös huoltaa lentokoneita. Lentokoneteollisuuden historia lyhyesti: Lentokoneiden valmistus syntyi harrastusilmailun pohjalta ja muuntui ensimmäisen maailmansodan kautta teollisuudeksi. Sotaa seurasi alan hiipuminen ja uusi nousu toista maailmansotaa edeltävän kilpavarustelun ja sodan kautta. Kylmä sota jatkoi lentokoneteollisuuden nousukautta ja roolia sotilaallisen huipputeknologian ja kansallisen turvallisuuspolitiikan symbolina pohjoisen pallonpuoliskon maissa. Lentokonetehtaita oli valtaosassa vauraammista maissa siirtyen 1960-luvulta lähtien enenevästi suurten yhtiöiden päätuotteiden lisenssi- ja osavalmistukseen. Pienempien maiden lentokoneiden valmistuskyky liittyi yleensä sotilaskoneisiin, katso esimerkiksi Suomen lentokoneteollisuus ja Valtion lentokonetehtaan historia. Useimpien pienempien maiden lentokoneteollisuus hiipui toisen maailmansodan jälkeen eikä 2000-luvulla enää valmista kokonaisia lentokoneita vaan kuuluu ilmavoimiensa koneiden huollon lisäksi siviili- tai sotilaslentokoneiden alihankintaketjuun. Suuria lentokonetehtaita sijaitsee etenkin Yhdysvalloissa (Boeing), Venäjällä (MiG, Suhoi, Tupolev, Iljušin), Saksassa (Airbus), Ranskassa (Airbus, Dassault), Kanadassa (Bombardier), Englannissa (British Aerospace), Italiassa (Alenia). Monet kehittyvät maat kuten Kiina (AVIC), Intia (Hindustan Aeronautics), Brasilia (Embraer) ja Indonesia ovat 1940-luvulta alkaen 2000-luvun alkuun mennessä luoneet oman kansallisen lentokoneteollisuuden.


title: Ilmailu

text: Purjelento on ollut merkittävin ilmailuharrastus 1930-luvulta alkaen. Monissa maissa valtio on tukenut sitä merkittävästi, esimerkiksi Ranskassa valtio rahoitti jopa 80 % purjelentokerhojen kalustosta vielä 1960-luvulla. 1930-luvun Saksassa ja Neuvostoliitossa purjelennolla oli yhteyksiä ko. maiden sotilasilmailun kehittämiseen. Myös Suomen ilmailuliiton edeltäjä Suomen ilmapuolustusliitto painotti maanpuolustuksellista lentämistä syksyyn 1944 asti.


title: Ilmailu

text: Suomen purjelentotoiminta kattaa koko maan. Purjelennon piti olla vuoden 1940 Helsingin kesäolympialaisten laji. Lajin kilpailutoiminta on vilkasta edelleen. Suomessa on valmistettu muun muassa PIK-purjelentokoneita 1930-luvulta alkaen 1980-luvulle saakka.


title: Ilmailu

text: Laskuvarjo on ilmailun keksinnöistä vanhin. Leonardo da Vinci piirsi luonnoksia laskuvarjosta, mutta keksintö lienee paljon vanhempi. Laskuvarjohyppyjä kokeiltiin kuumailmapalloista ennen ilmaa raskaamman ilma-aluksen syntyä. Ensimmäinen laskuvarjohyppy tapahtui 22. lokakuuta 1797.


title: Ilmailu

text: Ensimmäisessä maailmansodan jälkipuolella Saksa antoi lentäjiensä käyttöön ”elämänvarjon”. Englannissa sen epäiltiin heikentävän lentäjien taistelumoraalia. Laskuvarjohyppy tuli 1920-luvulla ilmailunäytösten suosikkiesitykseksi.


title: Ilmailu

text: Sen sotilaallinen käyttö maavoimissa alkoi 1930-luvulla ensin Neuvostoliitossa ja sitten Saksassa. Suomessa laskuvarjojääkärien toiminta alkoi jatkosodan aikana. 1950-luvulta alkaen laskuvarjohyppy on kasvattanut suosiotaan harrastuksena.


title: Ilmailu

text: Lennokit ovat olleet olemassa jo kauan ennen lentokonetta. Lennokit ovat harrastuksena olleet monen ammattilaisen ensikosketus ilmailuun ja nykyisin erilaisia lennokkityyppejä ja luokkia on kiinteäsiipisistä helikoptereihin ja pienistä sisälennokeista aina suuriin radio-ohjattaviin mallilennokeihin. Suomalaiset lennokkiharrastajat ovat mukana eri ilmailukerhojen, yhdistysten ja lennokkikerhon kautta myös Ilmailuliiton toiminnassa.


title: Ilmailu

text: Sotilakäytössä miehittämättömät ilma-alukset eli UAV:t ovat usein lähes ”oikean” lentokoneen kokoisia, ja niiden hyötykuorma voi olla satoja tai jopa muutamia tuhansia kiloja. Siviilitoiminnassa kuten erilaisissa kuvauksissa käytetään paljon pienempiä kauko-ohjattavia aluksia, jotka pystyväät lennättämään kevyttä kameraa.


title: Ilmailu

text: Kauko-ohjattavien pienoishelikopterien käyttöä sähkölinjojen tarkastuksiin alettiin Suomessa kokeilla syksyllä 2014. Ohjeet ilmatilan varaamiseen tällaisissa toiminnoissa ovat vielä kesken. Suomi kuuluu UAV:n tällaisessa ammattikäytössä edelläkävijöihin. Ammattikäytön ohjeet laatii Trafi, harrastuskäyttöä ohjaa Suomen ilmailuliitto.


title: Ilmailu

text: Ilmailunäyttely (engl. air show) on yleensä lentokentällä järjestettävä lentokoneiden näyttely, jossa tehdään lentokoneiden esittelylentoja lentonäytöksissä. Yhdysvalloissa lentonäytökset ovat kolmen suosituimman yleisötapahtuman joukossa, mukaan lukien baseball.


title: Ilmailu

text: Ilmailua seuraa lehdistön, radion ja television ilmailutoimittajat silloinkin, kun koneita ei tuhoudu lento-onnettomuuksissa. Lento-onnettomuudet ovat edelleen suuruutisia (ks. Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista). Varsinaiseen ilmailujournalismiin liittyy myös valo- ja elokuvaus. "Suomen ilmailutoimittajat ry" on vuonna 1964 perustettu alan yhdistys.


title: Ilmailu

text: Ilmailukirjallisuus on oma kirjallisuuden alansa, jossa julkaistaan suuri määrä teoksia koskien lentokoulutusta, eri konetyyppejä (kuvakirjoja), pioneeriaikojen lentokoneiden suunnittelijoita, lentosotaa jne.


title: Ilmailu

text: Ilmailu on myös eräs teema elokuvissa, etenkin Yhdysvalloissa. Esimerkiksi James Stewart teki useita lentoelokuvia. Lentokone ja helikopteri ovat esiintyneet muissakin elokuvissa erityisroolissa (kuten lankapuhelin aiemmin ja tietokone ja matkapuhelin myöhemmin).


title: Ilmailu

text: Lentokoneiden valokuvauksesta muun muassa ilmailunäyttelyissä on kehittynyt oma harrasteensa. "Lentokonespottaus" on lentokoneiden, niiden laskeutumisten ja nousemisten seuraamista joka on nimettynä toimintana uusi mutta toimintana yhtä vanha kuin lentokone. Sen kautta harrastajat ovat vuosikymmenien ajan saaneet esimerkiksi Yhdysvaltain uusista sotilaslentokoneista vihiä. Vuonna 2005 Afganistanin sodan Euroopan unionin alueella tulivat esille mediassa bongareiden havaintojen perusteella.


title: Ilmailu

text: Ilmailumuseo on kokoelma lentokoneita, jotka ovat esillä museomaisena näyttelynä. Osa ilmailumuseoiden kokoelmista koostuu lentokelpoisista lentokoneista, jotka usein kiertävät eri lentonäyttelyissä. Suurempien ilmailumuseoiden arkistoissa on esimerkiksi lentokoneiden suunnitteludokumentteja tutkijoiden käyttöä varten. Koska ilmailun historia on lyhyt, suuri osa koneista, jotka voidaan entistää näyttelykuntoon, on joko entisöity tai varastoitu museoissa.


title: Ilmailu

text: Varsinaisten museoiden lisäksi on historiallisia koneita esillä esimerkiksi lentoasemilla, kuten Väinö Bremerin Junkers A 50 Junior Helsinki-Vantaan lentoasemahallissa.


title: Ilmailu

text: Lentämisen kustannusten noustessa muun muassa polttoaineen hinnan mukana ja tietotekniikan halvetessa, simulaattorilentäminen on tullut suosituksi. Esimerkiksi US Navyn Miramarin lentotukikohdan simulaattoreita vuokrattiin harrastuskäyttöön 1990-luvulla. Pääosa harrastajista käyttää kuitenkin omia mikrotietokoneita ja kaupallisia ohjelmia, joiden konetyyppejä ja maisemia on tuotettu harrastajavoimin vastaamaan eri käyttäjien mielenkiinnon kohteita.


title: Ilmailu

text: Lentäminen on paljon suurempi ilmastonmuutoksen aiheuttaja, kuin aiemmin on uskottu. Se on nopeinten kasvava hiilidioksidilähde. Lentokoneet tuottavat myös vesihöyryä, joka kondensoituu jääkristalleiksi troposfäärissä. Höyryjuova sitoo maapallon lämpöä. Lentokoneen kaikki päästöt (otsonin muodostuminen päästöistä, hiilidioksidi ja vesihöyry) ovat 2,7-kertaiset pelkkään hiilidioksidiin verrattuna. Lentämisessä ei toistaiseksi ole vaihtoehtoja fossiilisille polttoaineille. Tunnin lentomatka vastaa bangladeshiläisen koko vuoden kasvihuonepäästöjä. Lentoliikenteen polttoaine kerosiini on muista polttoaineista poiketen verovapaata. Toistaiseksi lentämisen kasvun rajoittamista on hidastanut Yhdysvaltojen kieltäytyminen kaikista lentämisen polttoaineveroista. Esimerkiksi jos yhteen kerosiinilitraan lisättäisiin 70 sentin polttoainevero ja lippuun 10 prosentin arvonlisävero, menopaluulento Helsingistä Phuketiin kallistuisi 639 eurosta 1030 euroon.


title: Ilmailu

text: Yhdysvallat peruutti kaikki lennot kolmen päivän ajaksi 11.–14. syyskuuta 2001. Sinä aikana päivälämpötilat nousivat ja yölämpötilat olivat stabiileja. Toisin sanoen, jos ilmasto puhdistuu, kaasujen lämpötilaa nostava vaikutus kasvaa.


title: Ilmailu

text: Lentämisen suosiota kasvattaa vaihtoehtojen puute. Esimerkiksi Kiinan sisäisessä liikenteessä luotijunat ovat jo korvanneet lentoliikennettä: 500 kilometrin pituiselle Zhengzhoun ja Xianin välillä lennot kävivät uuden luotijunan takia kannattamattomiksi jo vuonna 2010.


title: Ilmailu

text: Terrori-iskut syyskuussa 2001 lisäsi lentoliikenteen taloudellista tukea. EU lisäsi lentämisen tukea lokakuussa 2001. Tuki on 27–35 miljardia euroa vuodessa.


title: Dungeons & Dragons

text: Dungeons & Dragons, lyhyesti D&D, on fantasia-aiheinen roolipeli, jonka nykyinen julkaisija on Hasbron omistama yhdysvaltalainen Wizards of the Coast. Alkuperäisen "Dungeons & Dragons" -pelin kehittivät Gary Gygax ja Dave Arneson, ja sen julkaisi vuonna 1974 Gygaxin Tactical Studies Rules (TSR) -niminen yritys. D&D:tä pidetään yleisesti ensimmäisenä roolipelinä. Se on toiminut esikuvana lukuisille perinteisille roolipeleille ja tietokonepeleille.


title: Dungeons & Dragons

text: Kun D&D tuli suosituksi, ilmestyi markkinoille muitakin samantyyppisiä pelejä. Kilpailusta huolimatta D&D on säilyttänyt johtavan markkina-asemansa läpi vuosikymmenten. Vuonna 1977 peli jaettiin kahteen versioon, helpompaan "Dungeons & Dragons" -peliin ja monimutkaisempaan "Advanced Dungeons & Dragons" -peliin (AD&D). Vuonna 2000 "Dungeons & Dragons" -sarja lakkautettiin ja julkaistiin uusi AD&D:n versio "Dungeons & Dragons v3.0". Nykyinen versio on vuonna 2014 julkaistu "Dungeons & Dragons 5th edition".


title: Dungeons & Dragons

text: Vuoteen 2004 mennessä D&D-peliä pelanneita ihmisiä arvioitiin olevan maailmanlaajuisesti 20 miljoonaa, ja peliä oheistuotteineen on myyty yli miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. Suomessa vuonna 1988 ilmestyneitä perussääntöjä myytiin noin 65 000 kappaletta.


title: Dungeons & Dragons

text: Dungeons & Dragonsin julkaisua edelsi "Chainmail"-nimisen, keskiaikaisen miniatyyri-sotapelin julkaisu 1971. Gygax laajensi sääntöjä tavanomaisten sotapelien käyttämien, joukko-osastojen ohjaamiseen liittyvien sääntöjen lisäksi lisäten sääntöjä yksittäisten sotilaiden välisiin taisteluihin ja kirjoitti fantasia-lisäosan, joka sisälsi lohikäärmeitä, taikamiekkoja ja loitsuja. Chainmailin kehitykseen ovat vaikuttaneet Gygaxin lisäksi Jeff Perren ja Dave Arneson. Gygax ja Don Kaye perustivat julkaisuyhtiön Tactical Studies Rules, jonka ensimmäinen julkaistu tuote oli "Chainmail" (1971).


title: Dungeons & Dragons

text:
Chainmailin pohjalta yksilön liikkeitä kuvaavia sääntöjä kehitettiin yhä tarkemmiksi. Vuonna 1974 TSR julkaisi "Dungeons & Dragons" -pelin, joka oli ensimmäinen varsinainen roolipeli, jossa pelaajan tehtävänä oli ohjata yhtä hahmoa läpi seikkailujen. Säännöt esittelivät käsitteen luolamestari, joka oli pelisysteemin johtamisesta vastaava, pelihahmoton pelaaja, joka kuvaa pelaajien kohtaamisia NPC-hahmojen kanssa näiden lopputulemia pelaajien tekemien ratkaisujen perusteella. D&D:n innovaatioiksi luetaan hahmojen kuvaaminen numeerisilla arvoilla hahmolomakkeissa, nopan käyttö taistelujen ratkaisuun ja elämäpisteet.
Dungeons & Dragons oli selkeästi fantasiamaailmaan sijoittuva ajanvietepeli, jonka esikuvina toimivat sotapelien lisäksi elävän historian toiminta ja improvisaatioteatteri. Fantasiamaailman innoittajina olivat monet fantasiakirjailijat, esimerkiksi Jack Vance, Poul Anderson, Robert E. Howard, Edgar Rice Burroughs, H. P. Lovecraft, A. Merritt, Fritz Leiber, L. Sprague de Camp, Fletcher Pratt, Roger Zelazny, Michael Moorcock ja J. R. R. Tolkien.


title: Dungeons & Dragons

text: Ensimmäinen Dungeons & Dragons julkaistiin vuonna 1974, ja sitä pidettiin amatöörimäisenä ja kokeneille sotapelaajille suunnattuna. Se sai kuitenkin suosiota ensin sotapelaajien ja sitten tavallisten opiskelijoiden keskuudessa.


title: Dungeons & Dragons

text: TSR:n ajauduttua taloudellisiin vaikeuksiin yhtiön liiketoiminnan osti vuonna 1997 Wizards of the Coast, joka alkoi kehittää uutta versiota Dungeons & Dragons ja Advanced Dungeons & Dragons -peleistä. Vuonna 2000 julkaistiin "Dungeons & Dragons 3rd edition", joka yhdisti aiemmat pelit, selkeytti pelimekaniikkaa ja teki pelihahmoista aiempaa muokattavampia. Se oli myös ensimmäinen versio, jossa käytettiin d20 System -mekaniikkaa. Sääntökokoelmaan tehtiin myöhemmin paljon korjauksia, ja vuonna 2003 julkaistiin runsaasti pikku korjauksia sisältävä "Dungeons & Dragons v3.5".


title: Dungeons & Dragons

text: Vuonna 2007 Wizards of the Coast ilmoitti julkaisevansa neljännen laitoksen tulevana vuonna. Maailmanlaajuinen "Dungeons & Dragons 4th edition" -kirjojen julkaisu tapahtui 7.6.2008.


title: Dungeons & Dragons

text: Vuonna 2014 Wizards of the Coast julkaisi viidennen Dungeons & Dragons laitoksen.


title: Dungeons & Dragons

text: D&D:n pelaajat luovat itselleen kuvitteellisen pelihahmon, joka yhdessä muiden pelaajien pelihahmojen kanssa osallistuu kuvitteellisiin seikkailuihin fantasiamaailmoissa. Hahmo koostuu numeroarvoista, jotka määräävät hahmon kyvyt erilaisissa asioissa, kuten voima, ketteryys tai älykkyys. Pelihahmot kohtaavat kuvitteellisia olentoja ja paikkoja ja suorittavat tehtäviä, joissa kerätään esineitä ja kokemuspisteitä, jotka auttavat hahmoja kehittymään taitavammiksi seikkailijoiksi.


title: Dungeons & Dragons

text: Yksi pelaajista toimii pelinjohtajana eli luolamestarina (eng. "the Dungeon Master"), jolla ei ole omaa pelihahmoa, vaan hän toimii pelissä kertojana. Luolamestari ohjaa kaikkia muita pelimaailman olentoja paitsi pelaajien omia pelihahmoja. Luolamestarin tehtäviin kuuluvat seikkailujen suunnitteleminen, itse pelin "juontaminen" ja muistiinpanojen tekeminen.


title: Dungeons & Dragons

text: Peliä pelataan etupäässä keskustelemalla. Apuna voi käyttää pelilautaa, jossa pelaajat liikuttavat hahmojaan symboloivia merkkejä tai pienoismalleja tai pelkästään mielikuvituksessa, jolloin luolamestari saattaa esimerkiksi luonnostella pelihahmojen ympäristöä paperin ja kynän avulla, jotta kaikilla on sama käsitys tilanteesta. Erilaiset dramaattiset tilanteet, joissa halutaan sattumanvaraisuutta, kuten taistelu tai ansojen välttäminen, ratkaistaan nopanheitoilla, joissa hahmojen kyvyt vaikuttavat todennäköisyyksiin.


title: Dungeons & Dragons

text: Alkeissääntökirjat ovat "Player’s Handbook", "Dungeon Master’s Guide" ja "Monster Manual", jotka sisältävät olennaisimmat säännöt, ohjeita pelinjohtajille ja erilaisia hirviöitä.


title: Dungeons & Dragons

text: Dungeons & Dragons -pelin tapahtumapaikkoina toimivat erilaiset fantasiamaailmat, joita kutsutaan kampanjamaailmoiksi (engl. campaign setting)


title: Dungeons & Dragons

text: Pelin menestys on synnyttänyt joukon fantasia-aiheisia oheistuotteita, kuten lehtiä, lautapelejä, tietokonepelejä, televisio-ohjelmia ja elokuvia. Suomessa saatavilla oleviin tuotteisiin kuuluvat muun muassa R. A. Salvatoren Forgotten Realms ja Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin Dragonlance-kirjat, vuonna 2001 Suomen elokuvateattereissa pyörinyt "Dungeons & Dragons" -elokuva, tietokonepelit, kuten Eye of the Beholder ja Neverwinter Nights, sekä lehdet Dragon ja Dungeon Magazine.


title: Dungeons & Dragons

text: Myös Futurama-sarjan on Dungeons & Dragonsiin liittyvä. Siinä sarjan hahmot joutuvat peliin tai sen kaltaiseen maailmaan.


title: Dungeons & Dragons

text: Dungeons & Dragons 3.0 julkaisu keskeisiltä osin OGL-lisenssin alaisena vauhditti pienkustantamojen Dungeons & Dragons -pelille tuotettujen teosten ilmestymistä. Ensimmäinen OGL-lisenssin kautta virallisesti 3.0:lle ilmestynyt, kolmannen osapuolen julkaisu oli Green Roninin vuoden 2000 seikkailu "Death in Freeport". Muita hyvin menestyneitä tuotelinjoja ovat olleet muiden muassa Paizon "GameMastery" ja "Pathfinder" sekä Goodman Gamesin "Dungeon Crawl Classics".