title: Raamattu 2005

text: Raamattu 2005 oli raamatunkäännöshanke, jonka tavoitteena oli julkaista suomenkielinen ilmainen ja vapaa raamatunkäännös internetissä. Raamattua käännettiin vapaaehtoisvoimin. Hankkeen tavoitteena oli nykyaikaisen kielen käyttö käännöksessä sekä helposti luettavan alkutekstin tarjoaminen suomenkielisen tekstin ohella.


title: Raamattu 2005

text: Internet-pohjaisen Raamatun eräänä tarkoituksena oli, että käyttäjä voi itse valita eri vaihtoehdoista, mitä nimeä Jumalasta sekä Jeesuksesta tekstissä käytetään ja mihin järjestykseen kirjat on ryhmitelty.


title: Raamattu 2005

text: Hanke muokkasi ensin Vanhan kirkkoraamatun nykysuomelle. Tämän jälkeen alkoi kokonaan uusi käännöstyö. Tekstilaitokset, joiden perusteella käännöstyötä tehtiin, olivat Biblia Hebraica Stuttgartensia (Vanha testamentti) ja joidenkin epävarmojen kohtien osalta muokattu Bysantin tekstilaitos (Uusi testamentti).


title: Raamattu 2005

text: Raamattu 2005 -käännöksen ratkaisuihin kuului muun muassa, että Paavalin kirjeiden ”haureuden” käsite koski kaikenlaisia esiaviollisia sukupuolisuhteita. Muitakin moraalisen sanoman päivityksiä tehtiin. Vuoden 1992 käännöksen kohta ″Ulkopuolelle jäävät koirat ja noidat, irstailijat...″ olisi Raamattu 2005:ssä kuulunut ″Ulkopuolella ovat saman sukupuolen kanssa makaajat ja huumausaineilla harhanäkyjä tavoittelevat, ja avioliiton ulkopuolisten suhteiden harjoittajat...″.


title: Raamattu 2005

text: Vuoden 1992 luterilaisessa Raamatussa on asetettu osia teksteistä sulkuihin, jos niiden on todettu puuttuneen joistakin käytössä olevista vanhoista käsikirjoituksista. Raamattu 2005:ssä näin ei tehty, koska oletettiin että käsikirjoituksia kopioitaessa on tekstinosia todennäköisemmin jäänyt pois kuin ilmestynyt lisää.


title: David Diamond

text: David Diamond (9. heinäkuuta 1915 – 13. kesäkuuta 2005) oli yhdysvaltalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hän syntyi New Yorkissa ja opiskeli muun muassa Pariisissa Nadia Boulangerin johdolla. Säveltäjän esitetyimpiin teoksiin kuuluu "Rounds" (1944) jousiorkesterille. Hänen muita sävellyksiään ovat muun muassa yksitoista sinfoniaa.


title: David Diamond

text: Diamond kuoli sydänvikaan New Yorkissa kesäkuussa 2005.


title: Modi

text: Modi oli skandinaavisessa mytologiassa toinen Thor-jumalan pojista, joka jäi eloon Ragnarökissä ja otti yhdessä velipuolensa Magnin kanssa haltuunsa isänsä ukonkirveen eli Mjölnerin. Hänen nimensä tarkoittaa ”Rohkeutta”.


title: Modi

text: Modin äidistä ei ole Eddassa suoraa mainintaa, mutta Siv-jumalatarta pidetään yhtenä ehdokkaana.


title: Teoria miehistä

text: Teoria miehistä ("Someone Like You...") on vuonna 2001 julkaistu romanttinen komedia. Se kertoo naisesta, joka etsii syytä miksi hänet jätettiin. Elokuvan on ohjannut Tony Goldwyn.


title: Grete von Zieritz

text: Grete von Zieritz (10. maaliskuuta 1899 Wien – 26. marraskuuta 2001 Berliini) oli itävaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hän opiskeli sävellystä Roderich Mojsisovics von Mojsvárin ja pianoa Hugo Kroemerin johdolla. Myöhemmin von Zieritz muutti Berliiniin. Hän ehti uransa aikana säveltää yli 250 teosta.


title: Nissan Primera

text: Nissan Primera on Nissanin vuosina 1990–2007 valmistama ylemmän keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi Nissan Bluebirdin. Sitä valmistettiin Isossa-Britanniassa ja Japanissa. Autoa myytiin Yhdysvalloissa pienin eroavaisuuksin nimellä Infiniti G20 ensimmäisen ja toisen mallisukupolven aikana.


title: Nissan Primera

text: Nissan Primera korvasi mallistossa vanhentuneen Bluebirdin syksyllä 1990. Primera oli erityisesti suunniteltu Euroopan markkinoille, ja siitä tuli suosittu hyvien ajo-ominaisuuksiensa vuoksi. Korimallit olivat neliovinen sedan, viisiovinen hatchback ja farmarimalli Traveller (W10). Suomessa hatchback-korimalli jäi melko harvinaiseksi. Farmari perustui Sunnyn alustalle, eikä yhteisiä osia muiden korimallien kanssa juurikaan ollut. Sitä valmistettiin Japanissa, jossa mallia myytiin nimellä Nissan Avenir.


title: Nissan Primera

text: Primera oli ensimmäinen etuvetoinen henkilöauto, jossa käytettiin etujousituksessa Multi-Link-monivarsituentaa (ei farmarissa). Sitä ennen monivarsituenta oli ollut ainoastaan kalliiden urheiluautomallien varuste. Itse asiassa Primeran etujousitus oli suoraan peräisin 300ZX-mallista.


title: Nissan Primera

text: Moottorivaihtoehtoina oli aluksi 1,6-litrainen kaasutinmoottori (90 hv) tai 2,0-litrainen yksipistesuihku (115 hv). GT-mallissa oli 2,0-litrainen 150-hevosvoimainen monipistesuihkutuksella varustettu moottori. Vuonna 1991 saataville tuli 2,0-litrainen (75 hv) diesel. Varustetasot olivat L, LX, SLX ja GT (farmarimallissa vain LX ja SLX).


title: Nissan Primera

text: L-perusvarusteluun kuului lämmitettävä kuljettajan istuin, ohjauspyörän korkeudensäätö, sisältä säädettävät peilit, analoginen kello, automaattiset ajovalot, radiovalmius, lämmitettävä takalasi, öljynpainemittari, etuturvavöiden korkeudensäätö ja takasumuvalo.


title: Nissan Primera

text: LX:ssä oli lisäksi valaistu hansikaslokero, kuljettajan istuimen korkeussäätö, lämmitettävä etumatkustajan istuin, kaksiosainen takaselkänoja, takaistuinten pääntuet, sähköpeilit (vain farmarissa), sävylasit, takaistuimen kyynärnoja, takalasinpyyhin (ei sedanissa) ja säädettävä tihkukytkin.


title: Nissan Primera

text: SLX-malli sisälsi korinväriset puskurit, kolmipuolaisen ohjauspyörän, sähköpeilit, digitaalisen kellon, takakaiuttimet, kuljettajan istuimen ristiseläntuen säädön, sähköikkunat edessä ja takana ja kattokaiteet farmarissa. ABS-jarrut ja sähkötoimisen kattoluukun sai lisävarusteina.


title: Nissan Primera

text: Huippumalli GT:ssä oli ABS-jarrut, urheilullisemmat puskurit ja helmalevikkeet, kierroslukumittari, nahkaverhoiltu ohjauspyörä, urheiluistuimet ja kevytmetallivanteet.


title: Nissan Primera

text: Heinäkuussa 1993 Primera koki pienen kasvojenkohotuksen. Uudistuksessa auto sai kromikehyksisen etusäleikön ja kirkaslasiset vilkut. Moottorivalikoimassa 1,6-litrainen kaasutinmoottori ja 2,0-litrainen yksipistesuihku muuttuivat molemmat monipistesuihkutteisiksi. Uudessa 1,6-litraisessa oli tehoa 105 hevosvoimaa ja 2,0-litraisessa puolestaan 125 hevosvoimaa (farmarissa 115 hv).


title: Nissan Primera

text: Kasvojenkohotuksen yhteydessä ABS-jarrut tulivat vakiovarusteeksi. L-varustelu poistui ja LX:ssä oli nyt aiemman lisäksi etuistuinten kallistussäätö, kauko-ohjattava keskuslukitus ja osittain korinväriset puskurit. Kuljettajan turvatyyny oli vakiovarusteena vuoden 1995 alusta lähtien.


title: Nissan Primera

text: SLX-malliin sisältyi korinväriset puskurit, kierroslukumittari, kuusi kaiutinta ja korinväriset lämmitettävät sähköpeilit.


title: Nissan Primera

text: GT:ssä oli nyt turvavöiden esikiristimet ja matkustajan turvatyyny.


title: Nissan Primera

text: Lisäksi saatavilla oli vuosien varrella useita niin sanottuja maahantuojan malleja, joiden varustelu on poikennut normaaleista varustetasoista:


title: Nissan Primera

text:
Toisen sukupolven Primera tuli markkinoille syksyllä 1996. Se oli suurilta osin suunniteltu Euroopassa, ja edeltäjänsä tavoin sitä valmistettiin Englannissa. Ulkomuoto muistuttaa suuresti edellismallia, mutta autoon oli tullut uutta pyöreyttä ja olemus oli hiukan muhkeampi. Turvallisuuteen oli kiinnitetty paljon entistä enemmän huomiota. Vuoden 1997 Euro NCAP -kolaritestistä Primera saikin tulokseksi kolme tähteä ja sijoittui hyvin luokassaan.
Korimalleina olivat aluksi neliovinen sedan ja viisiovinen hatchback-malli SportDeck. Farmarimalli Traveller esiteltiin vuonna 1998. Bensiinimoottoreina Suomessa olivat 16-venttiiliset, monipistesuihkutuksella varustetut 1,6- (100 hv) ja 2,0-litraiset (130 hv). Dieselinä oli edellisestä sukupolvesta periytyvä 2,0 TD, jossa oli nyt tehoa 90 hevosvoimaa. Malliston huipulle tuli seuraavana vuonna 150-hevosvoimainen 2,0 GT. Automaattivaihteisena oli saatavissa vain 130-hevosvoimainen malli.Perusmalli oli GX. Siinä oli varsin kattava turvavarustelu: kaksi turvatyynyä, ABS-jarrut, turvavöiden esikiristimet sekä kolmipisteturvavyöt ja pääntuet takaistuimella. Muita vakiovarusteita olivat ajonestolaite, kaksiosainen takaselkänoja, ohjauspyörän korkeussäätö, lämmitettävät etuistuimet, kauko-ohjattu keskuslukitus ja automaattiset ajovalot.


title: Nissan Primera

text: Viisiovisesta oli saatavilla Si-malli, jossa oli urheiluistuimet, takaspoileri ja sähköikkunat edessä.


title: Nissan Primera

text: SLX-mallissa oli enemmän mukavuusvarusteita, kuten sähköikkunat edessä ja takana, lämmitettävät sähköpeilit, kuusi kaiutinta, lukuvalot, sumuvalot ja ulkolämpömittari. Verhoilu oli plyysiä.


title: Nissan Primera

text: Suomessa harvinaiseksi jäi ylellinen SE, jossa oli nahkaverhoilu, kojelaudan puujäljitelmäkoristeet, kromatut ovenkahvat, ilmastointi, kevytmetallivanteet, ajotietokone ja sähkötoiminen kuljettajan istuin. Sporttisen GT-mallin vakiovarustukseen sisältyi SLX-tason lisäksi takaspoileri, helmalevikkeet, osittain nahkaverhoillut urheiluistuimet, kevytmetallivanteet, ilmastointi ja ajotietokone.


title: Nissan Primera

text: Vuoden 1998 malleihin tuli vakiovarusteiksi 15 tuuman pyörät ja sivuturvatyynyt lukuun ottamatta uutta LX-säästömallia, josta oli karsittu myös muun muassa matkustajan turvatyyny, keskuslukituksen kauko-ohjaus, kuljettajan istuimen korkeussäätö ja kylkilistat.


title: Nissan Primera

text: Loppuvuodesta 1998 esiteltiin uusi Plus-malli, joka sisälsi vakiovarustuksen lisäksi korinväriset ulkopeilit, kromatut ovenkahvat, nahkaverhoillun ohjauspyörän, plyysiverhoilun, keskikonsolin puujäljitelmäkoristeet sekä sähköikkunat edessä.


title: Nissan Primera

text: Seuraavana keväänä tuli myös lievästi urheilullinen SRi varustettuna 2,0-litraisella moottorilla. Siihen kuului Plus-varusteiden lisäksi urheiluistuimet, takaspoileri, lämmitettävät sähköpeilit ja ulkolämpömittari. Ovenkahvat olivat kuitenkin korinväriset.


title: Nissan Primera

text: Kesällä 1999 Primeralle tehtiin kasvojenkohotus, jossa keulasta ja perästä tuli aikaisempaa pehmeämmin muotoillut. Keulan ilme muuttui merkittävästi uusien ajovalojen ja puskurien myötä. Ajovalot muuttuivat projektiotyyppisiksi. Moottorivalikoimaa laajensi suorasytytyksellä varustettu 1,8-litrainen, jossa oli tehoa 114 hevosvoimaa. 2,0-litraisen teho nousi 140 hevosvoimaan. Lisävarusteina oli nyt saatavana xenon-ajovalot ja 2,0-litraiseen CVT-automaattivaihteisto. Jarrujärjestelmään oli lisätty hätäjarruassistentti. Primera oli yksi ensimmäisiä automalleja, joissa järjestelmä otettiin käyttöön.


title: Nissan Primera

text: Uudet varustetasot olivat Comfort, Sport ja Elegance.


title: Nissan Primera

text: Comfortissa oli vakiona neljä turvatyynyä, ulkolämpömittari, sähköikkunat edessä, kauko-ohjattu keskuslukitus, lämmitettävät sähköpeilit sekä kuljettajan istuimen korkeus- ja ristiseläntuen säätö. Sportissa oli vakiovarustuksen lisäksi kevytmetallivanteet, takaspoileri, nahkaverhoiltu ohjauspyörä, valkopohjaiset mittarit ja urheilullinen verhoilu. Elegancessa puolestaan oli automaatti-ilmastointi, sähköikkunat takana, kojelaudan puujäljitelmäkoristeet ja kromatut ovenkahvat.


title: Nissan Primera

text: Keväällä 2000 oli tarjolla Si-malli, jossa oli Comfortin lisäksi automaatti-ilmastointi, kevytmetallivanteet, takaspoileri ja jälkiasennettu Clarion-radio/CD-soitin.


title: Nissan Primera

text: Kesäkuussa 2000 tuli saataville Serenade 1,6-litraisena. Varusteina oli Clarion-radio/CD-soitin ja manuaali-ilmastointi, mutta ovenkahvat ja kylkilistat olivat mustat. Varusteista oli karsittu sumuvalot, takaistuimen keskikyynärnoja sekä lukuvalot.


title: Nissan Primera

text: Vuoden 2001 mallistossa Serenaden oli korvannut Family, jonka varustukseen ei kuulunut ilmastointia. Uusi Sport+ sisälsi sivuturvatyynyt, lukuvalot ja takaistuimen keskikyynärnojan, jotka jäivät pois normaaleista Sport-malleista. Uusi moottorivaihtoehto oli 1,6-litrainen (106 hv) suorasytytyksellä.


title: Nissan Primera

text: Kesän 2001 erikoismalli oli Allstar, varusteinaan Comfortin lisäksi radio/CD-soitin, kevytmetallivanteet ja ilmastointi. Moottori oli 1,6-litrainen. Syksyllä 2001 Elegancen korvasi Luxury, jossa oli aiemman lisäksi/sijaan kevytmetallivanteet, alumiinikoristeet kojelaudassa ja valkopohjaiset mittarit.


title: Nissan Primera

text: Vuoden 2001 loppupuolella esiteltiin Primeran kolmas sukupolvi. Auton muotoilu oli aikaisempaa yksilöllisempää ja painoa oli kertynyt jonkin verran edellismallia enemmän. Primeran perusrakenne on sama kuin vuotta aiemmin esitellyssä Renault Lagunassa. Kojelaudan persoonallinen piirre on keskitetty mittaritaulu. Eurooppaan myytävät autot valmistettiin jälleen Englannissa.


title: Nissan Primera

text: Moottoreina olivat 1,6- (109 hv), 1,8- (116 hv) ja 2,0-litraiset (140 hv) 16-venttiiliset bensiinimoottorit sekä 1,9- (120 hv) ja 2,2-litraiset (138 hv) yhteispaineruiskutteiset dieselit. Ainoastaan Japanissa oli saatavilla 2,5-litrainen bensiinimoottori. 1,6- ja 1,8-litraisia lukuun ottamatta vaihteisto oli kuusivaihteinen. 1,8-litraisen yhteyteen sai myös neliportaisen perinteisen automaattivaihteiston ja 2,0 litran moottoriin CVT-automaatin.


title: Nissan Primera

text: Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä Primera sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. Samaan rakenteeseen perustuva Laguna ylsi kuitenkin täyteen viiteen tähteen vuonna 2001.


title: Nissan Primera

text: Perusmalli Visian varustelu oli kattava luokassaan. Siihen kuului kuusi turvatyynyä, aktiiviset pääntuet, ABS-jarrut hätäjarruassistentilla, lämmitettävät sähköpeilit ja etuistuimet, sähköikkunat edessä, kuljettajan istuimen korkeussäätö, etuistuinten ristiseläntuen säätö, ajotietokone 5,8 tuuman värinäytöllä ja automaatti-ilmastointi.


title: Nissan Primera

text: Teknassa oli kuuden CD:n vaihtajalla varustettu audiojärjestelmä, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin, rengaspaineidenvalvonta, 17 tuuman kevytmetallivanteet, sumuvalot sekä sähköikkunat ja lukuvalot takana. Verhoilun väri oli Visian harmaan sijaan musta.


title: Nissan Primera

text: Vuonna 2005 Primera koki pieniä uudistuksia. Ohjaamossa muutoksena oli uudenmallinen ohjauspyörä, ja materiaalit olivat aikaisempaa laadukkaampia. Vaikeakäyttöiseksi moitittua informaatiokeskusta uudistettiin selkeämmäksi. ESP oli nyt myös vakiovarusteena perusmallista lähtien, lukuun ottamatta 1,6-litraisia malleja. Uusi varustetaso oli Acenta, jota ei aikaisemmin ollut tuotu Suomeen. Muilla markkinoilla mallia oli saanut alusta alkaen. Acentassa oli Visian lisäksi 16 tuuman kevytmetallivanteet, peruutuskamera, nahkaverhoiltu ohjauspyörä, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin, automaattisesti himmenevä taustapeili, sumuvalot ja vakionopeudensäädin.


title: Nissan Primera

text: Vuoden 2007 erikoismalli XE:ssä oli Acentan varusteiden lisäksi osittain nahkaverhoillut istuimet, sähköikkunat ja lukuvalot takana sekä hopeiset mattaviimeistellyt ovenkahvat.


title: Nissan Primera

text: Primeran myynti Suomessa lopetettiin syksyllä 2007. Malli ei saanut Euroopassa itselleen seuraajaa, joten Nissanin mallistosta on siitä lähtien puuttunut vastaavan kokoluokan auto.


title: Aniak

text: Aniak on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Kuskokwiminjoen etelärannalla 95 kilometriä Russian Missionista lounaaseen. "Aniak" on jupikkielinen sana, joka tarkoittaa "paikkaa josta se tulee ulos". Se viittaa paikkaan, jossa Aniakinjoki virtaa Kuskokwiminjokeen.


title: Aniak

text: Vuoden väestönlaskennassa Aniakissa asui 572 ihmistä. Näistä 68,36% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Aniak

text: Vuonna 1914 Tom L. Johnson asettui asumaan kauan hylättynä olleeseen Aniakin alueen jupikkikylään ja avasi sinne kaupan ja postitoimiston. Jupikit Willie Pete ja Sam Simeon toivat perheensä Ohagamiutista Aniakiin. Kauppias nimeltään Semen Lukin löysi alueelta kultaa vuonna 1932.


title: Aniak

text: Aniak on nykyään alueen kaupallinen keskus. Useat sen asukkaista ovat kalastajia.


title: Mahicanit

text: Mahicanit ovat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansa, joka asui Hudsonin jokilaaksossa New Yorkissa ja New Jerseyssä ensimmäisten eurooppalaisten saapuessa alueelle vuonna 1609. Seuraavien sadan vuoden aikana mahicanit siirtyivät asumaan idemmäs mohawkien ja eurooppalaisten kanssa syntyneen jännitteen seurauksena. Samalla mahicaneja alettiin kutsua ”Stockbridgen intiaaneiksi”, koska useat heistä asettuivat asumaan Stockbridgen kaupungin lähetysasemien läheisyyteen.


title: Mahicanit

text: Kirjailija James Fenimore Cooperin käytti vuonna 1826 ilmestyneessään teoksessaan "Viimeinen mohikaani" ("The Last of the Mohicans") piirteitä sekä mahicaneista että mohegaaneista kuvatessaan mohikaaneja.


title: Mahicanit

text: Syyskuussa vuonna 1609 hollantilaista kauppayhtiötä palveleva merikapteeni Henry Hudson purjehti matalikolle joella, jota kutsuttiin nimellä "Muh-he-kun-ne-tuk" ja joka virtasi läpi mahicanien asuttaman alueen. Myöhemmin joki nimettiin Hudsonin mukaan. Paikalliset intiaanit käyttäytyivät vieraanvaraisesti ja osoittivat suurta kiinnostusta vieraidensa kauppatavaroihin. Tämä johti nopeasti kehittyvään kauppasuhteeseen hollantilaisten ja mahicanien välillä. Intiaanit vierailivat päivittäin Hudsonin aluksella "Halve Maenilla" ja toivat mukanaan tupakkaa, ostereita, marjoja ja maissia. Hollantilaiset vaihtoivat tuotteita puukkoihin, kirveisiin ja erilaisiin helyihin. Kauppiaiden suurin mielenkiinto kohdistui majavan ja saukon turkiksiin, joita Hudson osti suuria määriä Eurooppaan vietäväksi. Hollannissa turkikset herättivät yleistä ihastusta, ja erityisesti turkisten alkuperä kiinnosti kauppiaita.


title: Mahicanit

text: Hudsonin avattua kauppasuhteet monet laivat purjehtivat kesäisin mahicanien maille. Kauppiaat lastasivat alukset täyteen turkiksia ja palasivat pois ennen talven tuloa.


title: Mahicanit

text: Turkiskaupan muuttuessa nopeasti yhä tuottavammaksi hollantilaiset kauppiaat päättivät tehdä liiketoiminnasta ympärivuotista. He lähettivät pienen ryhmän miehiä mahicanien maille Hudsonin jokilaaksoon ja rakensivat vuoden 1614 aikana Fort Nassaun kauppa-aseman pienelle saarelle nykyistä Albanya vastapäätä.


title: Mahicanit

text: Mahicanit yrittivät hallita Hudsonlaakson turkiskauppaa Fort Nassaun ympäristössä ja yrittivät estää St. Lawrencen irokeeseja tunkemaan mukaan kaupankäyntiin. Irokeesiliiton mohawkit eivät hyväksyneet mahicanien yksinoikeutta kaupankäynnissä hollantilaisten kanssa, vaan halusivat itsekin luoda kauppasuhteet Fort Nassauhun. Vuonna 1617 alkanut mahicanien ja mohawkien sota ja tulviva Hudsonjoki vaikeuttivat Fort Nassaun siirtolaisten elämää ja pakottivat hollantilaiset jättämään kauppa-asemansa. Vaikka he olivat mahicanien puolella, he suosivat samalla mohawkeja myymällä näille aseita.


title: Mahicanit

text: Hankkimansa vaikutusvallan avulla hollantilaiset saivat järjestettyä aselevon intiaanien välille 1618. Fort Nassau kunnostettiin nopeasti uudelleen. Mahicanien ja mohawkien välisen taistelun tauottua Hollannista tuli lisää kauppiassukujen jäseniä, jotka rakensivat uuden kauppa-aseman mahicanien maille. Paikka sai nimekseen Fort Orange ja se pystytettiin Fort Nassaun läheisyyteen 1618. Vuonna 1621 Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania sai toimiluvan ja julisti kaikki maat Connecticut- ja Delawarejokien välillä Uudeksi Amsterdamiksi.


title: Mahicanit

text: Vuonna 1624 mahicanien ja mohawkien välillä kyteneet riidat leimahtivat uudelleen sodaksi. Fort Orangen komentaja Daniel Van Crieckenbeeck aseisti seitsemän miehen iskuryhmän auttamaan mohikaaneja. Vapaaehtoisjoukko käveli suoraan mohawkien järjestämään väijytykseen. Neljä miehistä, heidän johtajansa mukaan lukien, sai surmansa. Jälkeenpäin mohawkit järjestivät suuren voitonjuhlan, jonka kohokohtana eräs tapetuista hollantilaisista keitettiin ja syötiin vanhan irokeesiheimojen rituaalin mukaisesti.


title: Mahicanit

text: Tieto tapahtumista aiheutti pakokauhun Hudsonjoen kauppa-asemilla. Uuden-Hollannin kuvernööri Peter Minuit, joka oli ostanut Manhattanin saaren ja perustanut sinne Fort Amsterdamin linnakkeen, antoi maanmiehilleen määräyksen pysyä intiaanisodassa puolueettomina. Hän evakuoi kauppa-asemien asukkaat ja toimitti nämä suojaan Fort Amsterdamiin. Mahicanit ja mohawkit jatkoivat sotaansa vuoteen 1628, kunnes mahicanit joutuivat jättämään kylänsä Hudsonjoen länsipuolella ja siirtymään joen yli itään. Mohawkit ottivat alueen turkiskaupan hallintaansa, ja heistä tuli Uuden-Amsterdamin merkittävin kauppakumppani. Hollantilaisten asutus alkoi painottua enemmän Manhattanille, jossa Uusi-Amsterdam kohosi Peter Minuitin johdolla hetkelliseen kukoistukseen alueen alkuperäisväestön joutuessa antamaan tilaa eurooppalaisille maahanmuuttajille. Hollantilaisten ja intiaanien välit pysyivät kuitenkin hyvinä Peter Minuitin valtakauden ajan.


title: Mahicanit

text: Mahicanien ja mohawkien väliset erimielisyydet kestivät 1660-luvulle, jolloin mahicanit lopulta luopuivat lähes koko Hudsonin laaksosta ja myös pääkaupungistaan "Shodacista". Lopullinen rauha mahicanien ja mohawkien välillä solmittiin vuonna 1675. Mahicanien lukumäärä lisääntyi saman vuosikymmenen aikana heidän adoptoituaan heimoonsa narragansett-heimon jäseniä, jotka olivat käyneet häviöksi kääntyneen sodan brittejä vastaan. Uusi-Englanti otti haltuunsa hollantilaisille kuuluneet alueet ja hallitsi itäistä rannikkoa. Osa mahicaneista muutti Kanadaan ja osa siirtyi Indianaan, jossa he asuivat aluksi miamien kylissä. New Yorkiin jääneestä mahicanien kansanosasta tuli irokeesien sopimusliiton (Covenant Chain) alainen jäsenheimo, joka taisteli entisten verivihollistensa mohawkien rinnalla Virginian ja Carolinan intiaaneja vastaan.


title: Mahicanit

text: Läntiseen Massachusettsiin muuttanut mahicanien ryhmä luovutti maansa briteille vuonna 1724 ja seuraavan vuosikymmenen aikana heidät koottiin Stockbridgen lähetysasemille. Saksalaiset herrnhutilaissaarnaajat käännyttivät kristinuskoon paljon Pennsylvaniaan siirtyneitä mahicaneja vuodesta 1740 eteenpäin. Osa tästä ryhmästä siirtyi 1770-luvun aikana Ohioon, missä he perustivat yhdessä käännytettyjen delawarejen kanssa Gnadenhuttenin yhdyskunnan. Yhdysvaltain vapaussodassa Stockbridgessä asuvat mahicanit tukivat siirtokuntien armeijaa taisteluissa Englantia vastaan. Vuonna 1856 mahicaneille perustettiin intiaanireservaatio Wisconsiniin. Reservaatin maat käsittivät etupäässä havumetsää, joten maanviljely jäi vähäiseksi ja elinkeinot muotoutuivat metsätalouden ympärille.


title: Mahicanit

text: Monista mahicanien 1700-luvun aikana käydyistä sodista englantilaisten tukena on jälkipolville jäänyt kuva näiden intiaanien urhoollisuudesta ja rohkeudesta. Varsinaisesti heidät nosti kuuluisiksi kirjailija James Fenimore Cooper, joka teos "Viimeinen mohikaani" ("The Last of the Mohicans") julkaistiin vuonna 1826. Hän kuitenkin erehtyi sekoittamaan kaksi eri kansaa keskenään sotkien Hudsonin jokilaakson mahicanit Connecticutin mohegaaneihin. Kirjailija otti molemmista kansoista piirteitä ja antoi ihmisille väärää tietoa ”sukupuuttoon kuolleesta mohikaanien kansakunnasta”. Jotkut Uncasvillen tämän päivän mohegaanit pitävät itseään edelleen Hudsonlaakson mahicanien jälkeläisinä.


title: Mahicanit

text: Wisconsinin alueilla elää nykyään yli 3 000 mahicania, joista puolet asuvat hajallaan reservaatin ulkopuolella. Pieni osa mahicaneista asuu Connecticutissa. Wisconsinin Reservaatin sisällä saijaitsevat Red Springsin ja Bartelmen pikkukaupungit. Kertaalleen tyhjiksi hakatut metsät ja niiden eläinkanta ovat elpyneet. Mahicanien kieli on kuitenkin hävinnyt kokonaan 1900-luvun aikana, ja kansan joukkoon on sulautunut munsee-heimon jäseniä. Vaikka mahicaneja on kutsuttu kolmella eri vuosisadalla Stockbridgen intiaaneiksi tai stockbridge-munsee-ryhmäksi, he käyttävät itsestään myös nimeä mohicanit. Wisconsinin mahicanit isännöivät Mohican North Star Casinoa, bingohallia ja Pine Hillsin golfrataa.


title: Mahicanit

text: Mahicanit kuuluivat suureen algonkinien kieliryhmään, johon lukeutui useita Hudsonin ja Connecticutjoen välimaastoissa eläneitä heimoja. Heimojen yhteenlaskettu jäsenmäärä lienee ollut yli 35 000, mutta mahicanliitossa, jonka voi rajata New Yorkin osavaltiossa lähelle Albanya, oli vain noin 8 000 henkeä. Läheisiä sukulaiskansoja olivat massaschusettit, wampanoagit ja nausetit, jotka puhuivat mahicaanien kanssa samaa algonkinien N-murretta. Saman kieliryhmän L-murretta puhuvat delawareihin kuuluvat munsee- ja unamiheimot olivat kuitenkin tavoiltaan lähempänä mahicaneja.


title: Mahicanit

text:
Mahicanien omakielinen nimi oli "Muh-he-kun-neun", joka merkitsi ”suuren joen kansaa”. Hollantilaiset maahanmuuttajat kutsuivat heitä ”joki-intiaaneiksi”, kun taas ranskalaiset käyttivät heistä sanaa "loup" ’sudet’. Irokeesit tunsivat mohikaanit nimellä "Akochakanen" (’änkyttäjät’ tai ’vieraskieliset’).
Mahicanien vanhojen kylien nimistä on löytynyt useita merkintojä varhaisten eurooppalaisten tekemistä kartoista ja päiväkirjoista. Kirjattuja nimiä ovat muun muassa "Aepjin", "Housatonic", "Marigoman's Castle", "Monemius", "Oswego", "Potic", "Scaticook", "Winooskeek" ja "Wyeck". Myöhemmin perustettuja kristittyjä kyliä ovat olleet "Brotherton", "Moravian" ja "Stockbridge".


title: Mahicanit

text: Mahicanien kylät olivat melko suuria. Niihin sisältyi tavallisesti 20–30 isoa taloa, jotka usein sijaitsivat vuorilla ja olivat suojattuja linnoitusmaisesti. Talojen pituus oli tavallisimmin 30, joskus jopa 60 metriä. Useita sukuja samasta klaanista saattoi asua samassa talossa. Mahicanien pääkaupunki oli nimeltään "Shodac". Se oli lähellä nykyistä Albanyn kaupunkia. Mahicanit rakensivat kylänsä jokien varsille. Suuret maissipellot sijaitsivat yleensä mohikaanikylien lähettyvillä. Vaikka maanviljely olikin suurin ravinnonlähde, myös metsästys ja kalastus sisältyivät elinkeinoihin. Mahicanien maaseutu muodostui metsistä, joiden eläinkantaan kuuluivat niin majavat, hirvet, mustakarhut, saukot ja ilvekset kuin kalkkunat ja fasaanitkin. Talvisin mahicanit saattoivat pitää useita metsästysleirejä hajallaan eri puolilla Hudsonjokea ja paljon kaukaisemmillakin alueilla. Kovien pakkasten aikana vetäydyttiin kuitenkin paalutettujen kylien suojaan, jotka turvasivat hyvin myös vihollisen hyökkäyksiltä.


title: Mahicanit

text: Yleisesti päälliköiden muodostama neuvosto kokoontui säännöllisesti Shodacissa päättämässä kaikista tärkeimmistä asioista. Päällikkyys oli perinnöllinen, lukuun ottamatta sotapäälliköitä, jotka valittiin osoittamiensa kykyjen perusteella. Heimoneuvoston jäsenet valikoitiin kansanäänestyksen mukaan. Pääsääntöisesti mohikaanien hallitus kannatti demokratiaa.


title: Mahicanit

text: Useimmat mahicaneista pukeutuivat nahkavaatteisiin: säärystimiin, viittaan ja mokkasiineihin. Suurimmilla päälliköillä saattoi olla useampi vaimo. Miesten keskuudessa soturit ajoivat joko päänsä kaljuiksi tai jättivät päälaelle kapean hiussuikaleen, joka ylettyi alas niskaan. Tämä hiustyyli tunnetaan nimellä skalppitöyhtö tai "Algonkin Roach" ja siitä tunnisti soturin. Tämä kampaustyyli oli ominainen lähes kaikille itärannikon heimoille, joskin siitä oli paljon erilaisia muunnoksia. Naiset antoivat hiustensa kasvaa pitkiksi, ja usein he muotoilivat ne majavanhännän muotoisiksi. Halutessaan olla erityisen kauniita naiset koristelivat kaulansa tai otsansa erilaisin ornamentein, jotka kiinnitettiin takaa. Suurten järvien seuduilta mohikaanit louhivat tai ostivat kuparia, josta he valmistivat sekä erilaisia koruja että nuolenkärkiä. Monista perinteisistä aseista ja työkaluista luovuttiin myöhemmin, kun kaupankäynti uudisasukkaiden kanssa käynnistyi.


title: Big Trouble

text: Big Trouble on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut musta komediaelokuva, joka pohjautuu pakinoitsija-kirjailija Dave Barryn kirjoittamaan romaaniin. Rikosfarssissa toinen toistaan hölmömmät tunarihahmot yrittävät salakuljettaa ydinpommia halpalennolla Miamista Bahamasaarille.


title: Big Trouble

text: Lentoyhtiöiden löysille turvatoimille irvaileva elokuva oli valmistumisvaiheessa loppukesästä 2001, mutta se jäädytettiin heti syyskuun 11. päivän terrori-iskujen tapahduttua. Se sai ensi-iltansa vasta keväällä 2002, muttei menestynyt kovin hyvin.


title: Kuskokwimjoki

text: Kuskokwimjoki () on noin 1 165 kilometriä pitkä joki Lounais-Alaskassa.


title: Kuskokwimjoki

text: Se virtaa enimmäkseen Kuskokwim-vuorilla ja laskee Kuskokwimlahteen Beringininmereen. "Kuskokwim" on englanninkielinen väännös jupikkielisestä sanasta, joka tarkoittaa "isoa hidasta liikkuvaa asiaa".


title: Jumalan Kansan Raamattu

text: Jumalan Kansan Pyhä Raamattu on Uuras Saarnivaaran johdolla Kansanlähetyksessä tehty suomenkielinen raamatunkäännös, joka valmistui vuonna 1992. Käännös pohjautuu Vanhaan kirkkoraamattuun, ja siinä on korjattu sen virheitä sekä lisätty selityksiä.


title: Raamattu Kansalle

text: Raamattu Kansalle on suomalainen raamatunkäännös, jonka on tarkoitus olla mahdollisimman uskollinen Raamatun alkuteksteille. Käännöstä toimittava yhdistys on samanniminen. Yhdistys perustettiin vuonna 1987.


title: Raamattu Kansalle

text: Raamattu Kansalle on syntynyt eräänlaisena vastalauseena Uuden kirkkoraamatun käännöstyölle, jonka monet piirit ovat katsoneet olevan liian epäuskollinen alkuteksteille. Raamatun käännöstyö tapahtuu noin 60 eri kristillisiin suuntauksiin kuuluvan kääntäjän talkootoiminnalla.


title: Raamattu Kansalle

text:
Uuden testamentin käännös valmistui vuonna 1999. Vanhan testamentin puolelta Psalmien kirjan käännös valmistui vuonna 2002. Tarkistettu Uusi testamentti ja Psalmit ilmestyi vuonna 2009 ja nuorten pokkariversio vuonna 2010. Raamattu Kansalle Uusi testamentti ja Psalmit on julkaistu myös äänikirjana sekä sähköisiin lukulaitteisiin sopivana
e-kirjana. Lopullinen koko Raamatun kattava käännös ilmestyi 26. kesäkuuta 2012.


title: Raamattu Kansalle

text: Dosentti Kari Latvuksen mukaan käännös ei noudata asetettua tavoitetta, sillä se ei ole uskollinen alkutekstille, mutta on valtaosin hyvää työtä tehtävänasettelunsa antamissa rajoissa.


title: Anvik

text: Anvik on kaupunki Alaskassa.


title: Anvik

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 104. Näistä 90 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Gareth

text: Gareth tai sir Gareth oli yksi pyöreän pöydän ritareista. Hän oli kuningas Lotin ja kuningas Arthurin sisaren Morgausen poika. Gareth saapui Camelotiin esiintyen keittiöpoikana, eikä suostunut paljastamaan nimeään. Sir Kay antoi hänelle lempinimen "Aimokäsi".


title: Gareth

text: Gareth lupautui pelastamaan neito Linetin sisaren Lionesin, joka oli punaisten tasankojen punaisen ritarin vankina. Vaiheikkaiden seikkailujen jälkeen Gareth selviytyy lopulta linnaan, jossa Liones on vankina. Hän voittaa linnaa piirittävän punaisen ritarin, mutta säästää tämän hengen vannotettuaan ensin, että punaisen ritarin on mentävä kuningas Arthurin hoviin ja antauduttava Arthurin armoille. Gareth suoriutuu näin tehtävästään ja menee lopulta naimisiin Lionesin kanssa.


title: Nerudan postinkantaja

text: Nerudan postinkantaja on vuonna 1983 valmistunut chileläinen draama, jonka Antonio Skármeta ohjasi kirjansa pohjalta. Se kertoo posteljoonin ja runoilija Pablo Nerudan ystävyydestä. Elokuvassa puhutaan espanjaa.Myöhempi ja kansainvälisesti tunnetumpi elokuvasovitus samasta Antonio Skármetan tarinasta on "Il Postino – Posteljooni" (1994).


title: Atqasuk

text: Atqasuk on kaupunki Pohjois-Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa Atqasukin asukasluku oli 228. Näistä 95 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Atqasuk

text: Kaupungin alueella sijaitsee Atqasuk Edward Burnell Sr. Memorial -lentokenttä, jonka yksi kiitotie palvelee keskimäärin 44:ää lentoa kuukaudessa.


title: Udinese Calcio

text: Udinese Calcio on italialainen jalkapalloseura, joka pelaa maan pääsarjassa Serie A:ssa. Sen kotikaupunki Udine sijaitsee lähellä Slovenian rajaa. Seuran lempinimiä ovat "Bianconeri" (mustavalkoiset), "Zebrette" (pikkuseeprat), "Friulani" ja "Udin" etenkin paikallisten puhekielessä.


title: Udinese Calcio

text: Udinese Calcio perustettiin vuonna 1896 osana "Società Udinese di Ginnastica e Scherma"a. Ensimmäisellä kaudellaan seura voitti Kansallisen voimisteluliiton (FGNI) järjestämän alueturnauksen. Jotkut pitävät tätä Italian ensimmäisenä jalkapallomestaruutena, mutta sitä ei ole kuitenkaan ikinä virallisesti tunnustettu.


title: Udinese Calcio

text: Udinese nousi ensimmäisen kerran Serie A:han vuonna 1950 ja saavutti toistaiseksi parhaan sijoituksensa vuonna 1955, jolloin se oli peräti toinen. Udinese Calcio putosi pääsarjasta 1961–62 ja nousi sinne takaisin vasta vuonna 1979, vietettyään vuosia alasarjoissa, Serie C:ssäkin jopa 14 kautta. Sen jälkeen joukkue on ollut enimmäkseen Serie A:ssa käyden välillä Serie B:ssä. Kaudella 1997–98 Udinese Calcio sijoittui Serie A:ssa kolmanneksi, mikä on paras sijoitus sitten vuoden 1955. Kaudella 2005–06 joukkue pääsi ensimmäistä kertaa karsimaan Mestarien liigaan, kun se oli edellisenä kautena sijoittunut Serie A:ssa neljänneksi. Udinese Calcio eteni lohkovaiheeseen, mutta jäi lohkonsa kolmanneksi eikä päässyt kilpailussa jatkoon, vaan sai lohdutuspaikan UEFA Cupiin.


title: Lämpölaajeneminen

text: Lämpölaajeneminen tarkoittaa materiaalien laajenemista eli tilavuuden kasvamista lämpötilan noustessa. Lämpölaajenemisessa lämpölaajenemiskerroin on positiivinen, mutta jotkut harvat materiaalit voivat myös kutistua lämmetessään tietyillä lämpötilaväleillä, jolloin lämpölaajenemiskerroin on negatiivinen ja voidaan puhua lämpökutistumisesta. Lämpölaajeneminen ei ole välttämättä lineaarista, vaan materiaalista riippuen mahdolliset tietyt lämpötilavälit, materiaalin kiderakenteet ja olomuodonmuutokset vaikuttavat lämpölaajenemiskertoimeen. Lämpölaajeneminen ei vaikuta vain yhteen suuntaan vaan luonnollisesti kun lämpötila laskee, tapahtuu käänteinen muutos materiaalissa eli materiaalin tilavuus pienenee. Lämpölaajenemisen vaikutuksia voidaan laskea pituuksille (kuinka paljon kappale pidentyy) ja tilavuuksille (kuinka paljon kappaleen tilavuus kasvaa). Lämpölaajenemisen vaikutuksia voidaan laskea kiinteille olomuodoille, nesteille ja kaasuille.


title: Lämpölaajeneminen

text: Aineen lämpölaajenemista kuvaa lämpölaajenemiskerroin, joka kertoo paljonko kappaleen koko muuttuu sen lämpötilan muuttuessa yhden asteen Celsius- tai Kelvin-asteikolla. Kerroin voi riippua lämpötilasta ja kappaleen rakenteesta (muun muassa kiderakenteesta) ja olla eri suuruinen eri suuntiin. Lämpölaajenemiskertoimen yksikkö on 1/°C tai 1/K.


title: Lämpölaajeneminen

text: Kappaleen laajenemista tutkittaessa vain yhdessä suunnassa käytetään pituuden lämpötilakerrointa eli "lineaarista lämpölaajenemiskerrointa" formula_1. Kappaleen pituuden muutos formula_2 voidaan ratkaista yhtälöstä


title: Lämpölaajeneminen

text: missä formula_4 on kappaleen alkuperäinen pituus ja formula_5 on lämpötilan muutos.


title: Lämpölaajeneminen

text:
Esimerkiksi raudan lineaarinen lämpölaajenemiskerroin on noin
12·10 1/°C eli 0,000 012/°C huoneenlämpötilassa.


title: Lämpölaajeneminen

text: Kerroin voidaan ilmoittaa selkeämmin 12 μm/(m°C), eli yhden asteen lämpötilanmuutoksella metrin terästanko laajenee 12 mikrometriä eli 0,012 mm.


title: Lämpölaajeneminen

text:
Esimerkiksi metrin pituisen rautakappaleen lämmetessä kymmenen astetta sen pituus muuttuu
1000 mm · 10°C · 12·10 1/°C = 0,12 mm.


title: Lämpölaajeneminen

text: Koko kappaleen lämpölaajenemista vakiopaineessa kuvataan "tilavuuden lämpölaajenemiskertoimella" formula_6. Tällöin tilavuuden formula_7 muutos


title: Lämpölaajeneminen

text: missä formula_9 on kappaleen alkuperäinen tilavuus. Isotrooppisille aineille pätee approksimaatio


title: Lämpölaajeneminen

text: Approksimaatio voidaan perustella, kun ajatellaan aineen laajenevan pituutensa osalta joka suuntaan saman verran. Tämän seurauksena aineesta koostuvan kappaleen tilavuus muuttuu, mutta se säilyttää muotonsa. Johdetaan approksimaatio olettamalla kuution muotoinen kappale, jonka sivunpituus on formula_11:


title: Lämpölaajeneminen

text:
Approksimaatiossa pituuden lämpötilakerroin oletetaan hyvin pieneksi, jolloin sen toiseen tai kolmanteen potenssiin korotettuna sisältämät termit approksimoidaan nollaksi.
Seuraa, että
formula_13


title: Lämpölaajeneminen

text: Jos lämpenevä kappale on pitkä, on lämpölaajenemisen aiheuttama pituuden muutos myös varsin suuri. Tämän vuoksi lämpölaajeneminen pitää ottaa huomioon esimerkiksi sillanrakennuksessa. Sillan ramppeihin tehdään yleensä pienet raot, jotka sallivat sillan laajentua ja kutistua rikkoutumatta. Samoin rautatieliikenteen alkuvaiheessa peräkkäisten ratakiskojen välissä oli raot. Tarvittaessa isompaa liikevaraa kiskojen päät viistettiin ja laitettiin limittäin, jolloin viisto raon muoto aiheutti vähemmän tärinöitä kuin suora rako. Nykyisin tekniikan kehittymisen myötä ratakiskot hitsataan yhteen ja lämpölaajeneminen estetään kiinnittämällä kisko tiukasti ratapölkkyihin, jolloin lämpötilanmuutokset aiheuttavat kiskoihin lämpöjännityksiä, eli kylmä aiheuttaa vetojännitystä ja kuuma puristusjännitystä.


title: Lämpölaajeneminen

text: Lämpölaajenemista hyödynnetään esimerkiksi junan pyörien kiinnittämisessä: Keskiö jäähdytetään ja teräksisiä pyöriä kuumennetaan monta sataa astetta. Sitten kuuma pyörä sovitetaan sopivalla välyksellä valmistettuun keskiöön ja annetaan sen jäähtyä. Jäähtyessään pyörä puristuu tiukasti kiinni keskiöön ja täten saadaan luja kiinnitys. Teräksen lämpösovituksessa sovitustiukkuus on –0,01 mm/akselin halkaisijan 10 mm eli jos akseli on 50 mm tulee kiinnitettävän kappaleen reikä olla 49,95 mm ja sovituslämpötilaero 300 °C.


title: Lämpölaajeneminen

text: Myös analogisten lämpömittareiden toiminta perustuu lämpölaajenemiseen.


title: Raski

text:
Raski eli leipäjuuri on perinteisesti ruisleivän nostatuksessa käytetty hapatin, joka sisältää maito- ja etikkahappobakteereja sekä villihiivoja. Raskia on säilytetty kuivattamalla leivontaan käytettävä puinen tiinu, jolloin bakteeri- ja hiivaitiöt voivat säilyä hyvissä olosuhteissa jopa vuosikymmeniä.
Raski valmistetaan taikinantekoa edeltävänä päivänä. Silloin sekoitetaan pieni erä niin sanottua siemenraskia veden ja jauhojen kanssa vellimäiseksi seokseksi. Raski käy 12-20 tuntia 26-30 °C lämpötilassa. Siemenraskin maitohappobakteerit ja hiivat käyttävät jauhoa ravinnokseen, lisääntyvät voimakkaasti ja muodostavat samalla maito- ja etikkahappoa, jolloin raski happanee ja tuottaa ruisleivän ominaisen happaman maun. Lopulliseen ruisleivän happamuuteen voidaan vaikuttaa muuttamalla maito- ja etikkahapposuhdetta käymislämpötilalla, käymisajalla sekä raskiseoksen jauhon ja veden suhteella. Yleensä raskissa syntyy enemmän maitohappoa kuin etikkahappoa. Molempia happoja tarvitaan hyvän ruisleivän makuun ja aromiin.


title: Raski

text: Ruisleivän kotileivonnan aikaan jokaisella talolla oli oma taikinanjuurensa, joka saattaa olla monien vuosikymmenten takaa. Samalla tavoin jokaisella leipomolla on tänäkin päivänä oma raskinsa. Hyvä ruisraskiosaaminen on keskeinen tekijä korkealaatuisen ruisleivän aikaansaamiseksi. Aiemmin hapanleipää tehtiin taikinajuuren avulla muistakin kotoisista viljoista (ohra, kaura, vehnä, tattari).


title: Franz Stahl

text: Franz Stahl (s. 30. lokakuuta 1962) on yhdysvaltalainen muusikko ja kitaristi. Vuosina 1997-1999 Stahl tuli tunnetuksi Dave Grohlin johtaman Foo Fighters -yhtyeen kitaristina. 1980-luvulla Stahl toimi vuonna 1981 perustetun Scream-yhtyeen kitaristina, jossa hänen veljensä Peter toimi laulajana.


title: Auferstanden aus Ruinen

text: Auferstanden aus Ruinen oli Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) kansallishymni. Sen säveltäjä on Hanns Eisler ja sanoittaja Johannes R. Becher, DDR:n myöhempi kulttuuriministeri.


title: Auferstanden aus Ruinen

text: Rytmillisesti hymni jäljittelee Beethovenin 9. sinfonian finaalia (12 neljäsosanuottia ja synkooppi). Kahdeksannentoista tahdin kohdalta alkaa "Marseljeesi"-vaikutteinen väliosa, jonka jälkeen palataan alkuosan rytmitykseen.


title: Auferstanden aus Ruinen

text: Hymni Auferstanden aus Ruinen kirjoitettiin ja korotettiin kansallishymniksi vuonna 1949, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan tavoitteena oli vielä yhtenäisen sosialistisen Saksan luominen. Tämän johdosta teksti sisältää viittauksia ”yhteen isänmaahan”, joka tekstissä on yksinkertaisesti ”Saksa”. Tekstin sanoitus tuo lisäksi ilmi DDR:ssä alkuvuosina vallinneen iloisen ja reippaan eteenpäin menemisen hengen: vanhan Saksan raunioille haluttiin luoda uusi, demokraattinen Saksa. Laulun nimi tarkoittaa suomeksi ”Raunioista noussut”.


title: Auferstanden aus Ruinen

text: DDR:n näkemys kansallisuuskysymykseen muuttui ratkaisevasti 1960-luvun loppupuolella. Tällöin DDR alkoi korostaa olevansa Saksan liittotasavallasta erillinen, sosialistinen saksalainen kansakunta, jolla on oma kansallisuustunne. Alkuvuosina hellitty ajatus yhtenäisestä sosialistisesta Saksasta hylättiin virallisesti. Tämän johdosta DDR:n perustuslaista poistettiin viittaukset ”Saksaan”. Samalla myös kansallishymnin viittaukset yhtenäiseen saksalaiseen isänmaahan muuttuivat ongelmallisiksi. 1970-luvun alkupuolelta lähtien kansallishymniä ei DDR:ssä enää laulettu, vaan hymninä soitettiin Eislerin melodia ilman sanoja. 1980-luvun loppupuolella Becherin hymniä alettiin taas laulaa DDR:n johtoa vastustavissa kansalaisliikkeiden mielenosoituksissa, jotka muiden asioiden ohella vaativat myös Saksojen yhdistymistä.


title: Auferstanden aus Ruinen

text: Saksojen yhdistymisen myötä vuonna 1990 "Auferstanden aus Ruinen" menetti asemansa kansallishymninä. Yhdistyneen Saksan kansallislaulu on "Deutschlandlied", josta lauletaan sen kolmas säkeistö, "Einigkeit und Recht und Freiheit".


title: Barrow

text: Utqiagvik (aiemmin tunnettu myös nimellä "Barrow") on kaupunki Pohjois-Alaskassa. Se on Yhdysvaltojen pohjoisin asutettu paikka. Läheinen Point Barrow on Yhdysvaltojen pohjoisin kohta.


title: Barrow

text: Vuonna 2007 kaupungin asukasluku oli 3 982 (vuonna 4 581). Vuonna 2000 asukkaista 57,19 % katsoi kuuluvansa etnisesti Amerikan alkuperäisasukkaisiin.


title: Barrow

text: Utqiagvikin nimi tarkoittaa inupiatunin kielellä "paikkaa jossa pöllöjä metsästetään". Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet että inupiatit ovat asuneet Utqiagvikin ympäristössä jo vuoden 500 tienoilla. Jäännöksiä 16 turpeeseen rakennusta asumuksesta on säilynyt Birnik-kulttuurin ajalta noin vuodelta 800.


title: Barrow

text: Aiemmin virallisena nimenä käytössä ollut Barrow tulee Point Barrowista, joka taasen on saanut nimensä vuonna 1825 brittiläisen Sir John Barrowin mukaan. Brittiläiset laivastoupseerit olivat alueella tutkimassa ja kartoittamassa Pohjois-Amerikan arktista rannikkoa. Yhdysvaltojen armeija perusti meteorologisen ja magneettisen tutkimusaseman Utqiagvikiin vuonna 1881. Cape Smythe Whaling and Trading Station perustettiin vuonna 1893. Vuodesta 1888 Utqiagvikissa oli presbyteerikirkko ja postitoimisto avattiin vuonna 1901.


title: Barrow

text: Vuonna 1935 kuuluisa viihdyttäjä Will Rogers ja lentäjä Wiley Post tekivät suunnitellun pysähdyksen lentomatkallaan 25 km etelään Utqiagvikista. Noustessaan uudelleen heidän koneensa putosi jokeen surmaten molemmat. Putoamispaikalla on nykyään kaksi muistomerkkiä.


title: Barrow

text: Kaupungissa pidettiin 4.10.2016 kansanäänestys, jonka nojalla kaupungin alkuperäinen inupiatuninkielinen nimi Utqiagvik päätettiin palauttaa sen viralliseksi nimeksi. Samalla kolonialistien antamalta nimeltä Barrow poistettiin sen virallinen asema.


title: William Goldsmith

text: William Goldsmith (s. 4. heinäkuuta 1972) on yhdysvaltalainen rock-muusikko ja rumpali. Goldsmith on soittanut useissa eri yhtyeissä, joista tunnetuin on Sunny Day Real Estate. Goldsmith soitti myös 1990-luvun puolivälissä yhdysvaltalaisessa rockyhtye Foo Fightersissa rumpuja. Goldsmithin soittoa kuullaan vuonna 1997 ilmestyneellä The Colour and the Shape -albumilla, mutta ei koko levyllä, vain kappaleilla "Doll", "Up in Arms" ja "My Poor Brain". Goldsmithin suurin esikuva on ollut The Who -yhtyeen Keith Moon.


title: Concerto for Group and Orchestra

text: Concerto for Group and Orchestra on Deep Purplen ja Royal Philharmonic Orchestran vuonna 1969 esittämä konsertto rockyhtyeelle ja orkesterille. Teoksen sävelsi kosketinsoittaja Jon Lord. Konsertto äänitettiin 24. syyskuuta 1969 Lontoon arvostetussa Royal Albert Hallissa ja julkaistiin albumina saman vuoden joulukuussa. Teos on perinteisen klassisen konserton tavoin kolmiosainen. Albumilla kapellimestarina toimi Malcolm Arnold.


title: Concerto for Group and Orchestra

text: Konsertto oli uraauurtava, sillä se oli ensimmäisiä populaarimusiikin ja klassisen musiikin yhdistäviä teoksia. Se oli myös Deep Purplen läpimurto kotimaassaan Englannissa. Tetragrammaton Recordsin joulukuussa 1969 julkaisema ensimmäinen yhdysvaltalainen painos on nykyään keräilyharvinaisuus, sillä yhtiö meni pian levyn julkaisun jälkeen konkurssiin eikä ehtinyt tehdä isoa painosta albumista.


title: Concerto for Group and Orchestra

text: Purplen ja orkesterin lämmittelysetit sekä encore on julkaistu albumin CD-painoksissa.


title: Concerto for Group and Orchestra

text: Bonuskappaleet CD-versioissa:


title: Riipuskala

text: Riipuskala (; ) on kylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirin Aunuksen kaupunkikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Alavoisenjoen rannalla viisi kilometriä Aunuksen asemalta maanteitse lounaaseen. Kylässä on 757 asukasta (vuonna 2011).


title: Riipuskala

text: 1900-luvun alussa Riipuskala lähiseutuineen muodosti Aunuksen läänin Aunuksen kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, johon kuuluivat Riipuskalan, Alavoisen, Juoksielan, Latvan, Riiskalan, Ulvanan ja Yllösen kyläkunnat. Vuonna 1905 siinä oli yhteensä 119 kylää ja 6 200 asukasta. Volosti käsitti Alavoisen- ja Yllösenjoen tiheään asutut jokivarret Aunuksen kaupungin ympäristössä. Se rajoittui luoteessa Vitelen, koillisessa Kotkatjärven ja kaakossa Nekkulan kuntiin sekä lounaassa Laatokkaan. Laatokan rannalla oli pieni Ondrusovan luostari. Seutu oli tunnettu siellä valmistetuista hevoskärryistä ja reistä sekä oljen punonnasta ja nahkatöistä.


title: Riipuskala

text: Vuodesta 1927 lähtien Riipuskala toimi Aunuksen piiriin kuuluneen kyläneuvoston keskuksena. Vuonna 1933 siellä oli noin 1 550 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Myöhemmin kylät liitettiin Aunuksen kyläneuvostoon. Huohpoila eli Sozoila ("Sozoila"), Šokkoila, Tšongiela ("Tšengelitsy"), Vaatšila ("Vattšelitsy"), Vaikkoila ("Vaikoila") ja Ylä-Sieksi ("Verhnjaja Sedoksa") yhdistettiin Riipuskalaan vuonna 1957.


title: Riipuskala

text: Riipuskalan kautta kulkee Aunuksen ja Sortavalan välinen maantie A130. Palveluihin kuuluvat peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja posti. Kylässä on ortodoksinen kirkko.


title: Morgause

text:
Morgause on kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa Arthurin ja Morganin sisar. Morgause on Igraine ja hänen ensimmäisen aviopuolisonsa Gorloisin tytär.
Joidenkin tarinoiden mukaan Morgausella on ollut suhde Arthuriin ja heille on syntynyt poika Mordred, mutta toisissa tarinoissa taas Morgan on Mordredin äiti.


title: Morgause

text:
Morgause on naimisissa kuningas Lotin, Arthurin vihollisen, kanssa. Heillä on neljä poikaa:
Gawaine, Agravaine, Gaheris ja Gareth.


title: Morgause

text: Useissa uudemmissa legendojen tulkinnoissa Morgausen ja Morgan le Fayn hahmot on yhdistetty.


title: Glenn Hughes

text: Glenn Hughes (s. 21. elokuuta 1951 Staffordshire, Englanti) on brittiläinen muusikko. Hän aloitti uransa funkyhtye Trapezessa, jossa hän lauloi ja soitti bassoa ollen samalla keulahahmo. Vuonna 1973 Hughes liittyi Deep Purplen basistiksi, mutta hän myös lauloi yhtyeessä David Coverdalen ohella. Hughes oli mukana kolmella Deep Purplen albumilla: "Burn", "Stormbringer" ja "Come Taste the Band" (kokoonpanot Mk3 ja Mk4).


title: Glenn Hughes

text: Deep Purplen neljännen kokoonpanon hajottua vuonna 1976, Hughes aloitti soolouran. Deep Purplen ajoilta hänelle jäi huumeriippuvuus, josta hän pääsi eroon vasta 1990-luvulla. Hughesin vahva lauluääni oli huomattu jo kauan sitten, ja Tony Iommi otti hänet Black Sabbathin laulajaksi vuonna 1986. Päihdeongelmat pakottivat hänet kuitenkin lähtemään yhtyeestä. Hughes ehti levyttää Black Sabbathin kanssa albumin "Seventh Star".


title: Glenn Hughes

text: Päästyään eroon huumeriippuvuudesta, Hughes on jatkanut soolouraansa menestyksellä ja tehnyt levyjä muun muassa Black Sabbathin Tony Iommin ja Rainbow’n Joe Lynn Turnerin kanssa. Kaksi viimeisintä albumiaan, "Soul Mover" (2005) ja "Music For the Divine" (2006), hän on tehnyt yhteistyössä Red Hot Chili Peppersin muusikoiden kanssa. Vuonna 2003 Hughes soitti Rata Blancan kanssa. Hughes toimi vuosina 2009-2013 superyhtye Black Country Communionin laulaja-basistina sen hajoamiseen saakka. Black Country Communionin jälkeen hän kiersi superyhtye Kings of Chaosin mukana, kunnes vuonna 2013 hän perusti uuden yhtyeen, joka kantaa nimeä California Breed.


title: Muhu

text: Muhu eli Muhumaa (, ) on Viroon kuuluva saari Saarenmaan ja mantereen välissä Itämeressä. Muhu on Viron kolmanneksi suurin saari Saarenmaan ja Hiidenmaan jälkeen.


title: Muhu

text: Muhu alkoi muodostua noin 8 000 vuotta sitten, kun se nousi hitaasti merestä. Saari on pinnanmuodoiltaan hyvin tasainen. Sen korkein kohta on 21,5 metriä merenpinnasta. Pinnan muodot ovat muodostuneet mannerjään aiheuttamana. Kallioperä on muinaisista koralliriutoista muodostunutta kovaa sedimenttikiveä. Kallioperässä on dolomiittia, mikä on Muhun tärkein luonnonvara. Maaperä kallioperän päällä on ohut, se on harvoin yli 5 metriä paksu. Saaren pienen koon ja tasaisten pinnanmuotojen takia sisävesiä on vain vähän ja ne ovat kooltaan merkityksettömiä. Saaressa aikoineen virranneet Soonda- ja Lõetsajoet on kuivatettu.


title: Muhu

text: Maatalouden harjoittamisen vähäisyyden takia Muhun luonto on hyvin säilynyt. Suuri osa saaren rannikosta on suojeltu EU:n Natura 2000 hankkeen nojalla. Nisäkkäistä saarella tavataan muun muassa peuroja, kettuja ja hirviä. Monet muuttolinnut, kuten joutsenet, hanhet ja sorsat pysähtyvät muuttomatkoillaan saaren rannikolla. Saarella on myös kolme merikotkapariskuntaa. Saarta ympäröivillä merialueilla on aikanaan ollut runsaasti ahventa, kuhaa ja siikaa, mutta niiden kannat ovat sittemmin romahtaneet. Muhun hevostiloilla on rotuna uhanalaisia eestinhevosia. Muhulla tavataan 23 harvinaista kämmekkälajia, jotka kaikki ovat suojeltuja.Ensimmäiset asukkaat tulivat saarelle tiettävästi 4 500 vuotta sitten. Saari on ollut historiallisesti hyvin tiheään asuttu. Se oli Saarenmaan muinaismaakunnan tärkeimpiä alueita. Muhu oli viimeisiä itsenäisiä virolaisalueita, jotka kukistuivat sodassa Kalparitaristoa vastaan Baltian ristiretkien aikana. Saarenmaalaiset johtivat Virolaisten suurta kapinaa vuonna 1224, mutta kapina kukistettiin ja ritaristo hyökkäsi saarelle Henrikin Liivinmaan kronikan mukaan 20 000 sotilaan voimin vuonna 1227. Onnistuneen valloitusretken jälkeen asukkaat kastettiin kristinuskoon. 1200-luvun lopulla rakennettiin saaren keskustaan Pyhälle Katariinalle omistettu gootilaistyylinen kirkko. Jo vuodesta 1532 saarella asui vapaita virolaisia talonpoikia, mikä oli poikkeuksellista silloisen Viron alueella.


title: Muhu

text: Liivinmaan sodan aikana Muhun valloittivat tanskalaiset. Vuodesta 1645 saarta hallitsivat vuorostaan ruotsalaiset. Ruotsin kuningatar Kristiina läänitti alueen Magnus De la Gardielle. Ruotsi luopui alueistaan virossa Uudenkaupungin rauhassa ja Muhu liitettiin Venäjän keisarikuntaan. Venäjän vallan alaisuudessa Muhu kuului hallinnollisesti Liivinmaan kuvernementtiin. 1850-luvun puolivälissä Nikolai I:n hallituskaudella 70 prosenttia asukkaista kääntyi ortodoksiseen uskoon, koska maata alettiin jakaa kääntyneille. 1900-luvun alussa Muhussa oli noin 6 000 asukasta. Viron itsenäisyyssodan aikana Muhu oli tuolloin syttyneen Saarenmaan kapinan keskuksia ja kapinan alkupaikka. Itsenäisen Viron aikana Muhu oli jaettu kahteen kuntaan, jotka yhdistettiin vuonna 1939. Neuvostovallan aikana Muhu jaettiin kahteen kyläkuntaan vuonna 1945 ja neljään vuonna 1950. 1954 kyläkuntien määrä supistettiin jälleen kahteen ja nekin liitettiin yhteen vuonna 1960. Itsenäisessä Virossa Muhu oli ensimmäinen virallinen kunta, se perustettiin virallisesti 1. lokakuuta 1990.


title: Muhu

text: Muhun väestö poikkeaa virolaisten valtavirrasta. Itseään he kutsuvat nimellä "Muhu rahvas" eli muhun kansa. Oma identiteetti on saarella vahva. Asukkaita Muhussa on vähän alle 2 000 (1918 vuonna 2010), mutta asukasmäärä kaksinkertaistuu saarella kesänsä viettävien saapuessa, joista monen juuret ovat saarella. Toisaalta monet Muhulta muualle esimerkiksi töihin muuttaneet eivät rekisteröidy uudelle paikkakunnalleen, vaan pysyvät rekisterissä Muhulla. Poismuuton ja alhaisen syntyvyyden takia Muhun väkiluku laski 11 prosenttia vuosina 1996–2006.


title: Muhu

text: Muhun asukkaat kutsuvat usein ihmisiä etunimen ja asuinpaikan yhdistelmällä. Tapa on peräisin ajalta ennen sukunimiä. Muhun ehkä tunnetuin perinne on kutominen. Saarella tehdään esimerkiksi kansallispukuja, joita käytetään lähinnä juhlatilaisuuksissa. Muhu on kuuluisa käsityöläisistään, jotka ovat kierrelleet mantereella. He ovat antaneet Virolle sen ainutlaatuisen arkkitehtuurisen tyylin. Muhulaisia on ollut rakennustöissä Viron ohella myös esimerkiksi Riiassa ja Pietarissa. Hiljattain on herätetty henkiin myös vanha tapa koristella talojen ovia värikkäillä symboleilla. Aikoinaan niitä maalattiin pahojen henkien pitämiseksi loitolla.


title: Trapeze

text: Trapeze oli brittiläinen rockyhtye. Sen musiikissa oli vaikutteita funkista.


title: Trapeze

text: Trapeze perustettiin maaliskuussa 1969. Sen perustajajäsenet olivat Glenn Hughes, Mel Galley ja Dave Holland. Hughes lähti yhtyeestä vuonna 1973 liittyäkseen Deep Purpleen. Galley ja Holland onnistuivat pitämään Trapezen koossa, kunnes Holland vuonna 1979 jätti yhtyeen liittyäkseen Judas Priestiin. Trapeze hajosi pian tämän jälkeen. Holland perusti yhtyeen uudelleen vuonna 1990, mutta se hajosi jälleen vuonna 1994.


title: 200 metrin juoksu

text: 200 metrin juoksu on yleisurheilun juoksumatka, joka kilpaillaan kaikissa tärkeimmissä arvokisoissa. Se lasketaan kuuluvaksi pikajuoksumatkoihin.


title: 200 metrin juoksu

text: Ulkoradoilla, kun käytetään normaalia 400 metrin pituista rataa, 200 metrin juoksu alkaa kaarteesta ja päättyy etusuoralle. Tehokkaaseen kaarrejuoksuun tarvitaan toisen tyyppistä juoksutekniikkaa kuin pelkkään suorajuoksuun.


title: 200 metrin juoksu

text: Antiikin olympialaisissa yhtenä lajina oli "stadion", jossa juostiin yksi "stade" (192 metriä tai vaihtoehtoisesti mikä urheiluareenan pituus kulloinkin oli). Yhdysvalloissa 200 metriä juostiin suoralla aina vuoteen 1960 saakka.


title: 200 metrin juoksu

text: 200 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1900. Naisten 200 metrin juoksu tuli mukaan vuonna 1948. Yleisurheilun MM-kilpailuissa 200 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestyneimmät maat ovat Yhdysvallat ja Jamaika.


title: 200 metrin juoksu

text: Lähde


title: Lindjärvi

text: Lindjärvi eli Lintujärvi (; ) on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Hirvaksen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suunujoen muodostaman samannimisen järven rannalla 42 kilometriä Hirvaksesta länteen. Kylässä on yhdeksän asukasta (vuonna 2013).


title: Lindjärvi

text: Lindjärven pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopulla. Se oli eteläisin Novgorodin Lapin pogostoista. 1900-luvun alussa Lindjärvi kuului Poventsan kihlakunnan Mäntyselän volostiin, jossa se lähikylineen muodosti Lindjärven kyläkunnan. Pogostan eli Ylävaaran (ven. "Verhnjaja Gora") lisäksi kyläkuntaan kuuluivat Alangon ("Ponizovje"), Hokanmäen ("Fokina Gora"), Koikarin, Korpijärven ("Korbozero"), Lindjärven Sununsuun ("Ussuna Lindozera") ja Uloisen eli Melaselän ("Meloselga") kylät. Lindjärven kyläryhmän muodostaneissa Ylävaaran eli Ylikylän, Alangon ja Sununsuun kylissä oli vuonna 1905 59 taloa, 370 asukasta ja koulu.


title: Lindjärvi

text: Neuvostoaikana perustettiin aluksi Petrovskin piiriin kuulunut Lindjärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 siellä oli 698 asukasta, joista 668 oli karjalaisia, 21 venäläisiä ja 9 muiden kansallisuuksien edustajia. Toisen maailmansodan jälkeen kyläneuvoston keskus oli Hamanniemessä ("Fomin Navolok"), josta se vuonna 1958 siirrettiin Kaidozeron taajamaan. Lindjärven kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1960 ja Lindjärven kylä siirrettiin ensin Jyrkänmäen ("Jurkostrov") kyläneuvostoon, joka vuonna 1962 liitettiin Hirvaksen taajamaneuvostoon.


title: Lindjärvi

text: Lindjärven pogostalla kohosivat vuonna 1634 rakennettu Pyhän Nikolaoksen ja vuonna 1881 pystytetty Neitsyt Marian syntymän kirkot. Lähistöllä asuneiden rajavartijoiden kerrotaan käyttäneen ne polttopuiksi toiseen maailmansotaan mennessä. Sodan alussa kylät evakuoitiin ja poltettiin.


title: Lindjärvi

text: Nykyään Lindjärvi on lähinnä kesäasutus. Sinne johtaa paikallistie Jyrkänmäestä. Kylään ei ole linja-autoyhteyttä. Lähistöltä on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja. Suunujoelle suunnitellaan kahden vesivoimalaitoksen rakentamista.


title: Fishbone

text: Fishbone on Kaliforniassa vuonna 1984 perustettu yhtye, joka sekoittelee musiikissaan muun muassa skata, reggaeta, funkkia, punkkia, funk rockia, metallia, rappia. Alkuperäiset jäsenet olivat John Norwood Fisher (basso, laulu), Fish Fisher (rummut), Angelo Christopher Moore (laulu, saksofoni), Kendall Rey Jones (kitara), Christopher Gordon Dowd (laulu, koskettimet, pasuuna), "Dirty" Walter A.Kibby II (laulu, trumpetti). Myöhemmin kokoonpano vaihtui kuitenkin useita kertoja vakiojäseniksi muodostuivat Angelo Moore ja Norwood Fisher, jotka ovat vieläkin mukana. Samoihin aikoihin (1984) Los Angelesin funk rock -piireistä nousi yhtyeitä, kuten Red Hot Chili Peppers ja Jane's Addiction. Myöhemmin Fishbone teki kiertueen Red Hot Chili Peppersin kanssa ja yhtyeet tekevät edelleen yhteistyötä: muun muassa "The Psychotic Friends Nuttwerx":llä vierailee Flea ja Chad Smith kappaleessa "Shakey Ground".


title: Fishbone

text:
Fishbone on usein ottanut kantaa rotuennakkoluuloihin.
2002:2003:


title: Mäntyselkä

text: Mäntyselkä (; ) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Tšopinan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Semsjärven etelärannalla 32 kilometriä Tšopinasta länteen. Kylässä ei ole vakituista asutusta (vuonna 2013).


title: Mäntyselkä

text: Semsjärven pogostaan kuulunut Mäntyselän eli Suvipään kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvun lopussa. 1900-luvun alussa se oli Aunuksen läänin Poventsan kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan keskus. Mäntyselän volosti jakautui Kumsjärven, Lindjärven ja Pyhäniemen kyläkuntiin. Lännessä se rajoittui Poventsan kihlakunnan Porajärven, pohjoisessa Paatenen, koillisessa Petrovski Jamin ja kaakossa Sungun volosteihin, etelässä Petroskoin kihlakunnan Kontupohjan ja Munjärven volosteihin sekä lounaassa Suomeen. Vuonna 1905 volostin 33 kylässä oli lähes 4 100 asukasta. Mäntyselän kylässä oli 12 taloa, koulu ja 105 asukasta.


title: Mäntyselkä

text: Neuvostoaikana perustettiin Karhumäen piiriin kuulunut Mäntyselän kyläneuvosto. Vuonna 1933 sen 14 asutuksessa oli 1 200 asukasta, joista lähes kaikki olivat karjalaisia. Toisen maailmansodan jälkeen Mäntyselkä liitettiin Kumsin kyläneuvostoon.


title: Ruhnu

text: Ruhnu () on Viroon kuuluva saari ja kunta Riianlahdella Itämeressä. Saarenmaan maakuntaan kuuluvassa saaressa on alle 200 pääasiassa virolaista asukasta, ja sen pinta-ala on 11,9 neliökilometriä.


title: Ruhnu

text: Lähin asuttu alue mantereella on Latvian Kuurinmaalla sijaitseva Kolka, joka on 37 kilometrin päässä Ruhnusta. Ennen vuotta 1944 saarta asuttivat satoja vuosia vironruotsalaiset, joiden elinkeinona oli ollut maanviljelys, kalastus ja hylkeenpyynti. Toisen maailmansodan aikana vironruotsalainen väestö evakuoitiin Ruotsiin. Sen jälkeinen asutus on peräisin neuvostoajalta. Nykyään Ruhnun kunnassa on vain yksi kylä, Ruhnun kylä, joka sijaitsee saaren keskiosassa.


title: Ruhnu

text: Ruhnu on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,5 kilometriä leveä. Se on muodostunut Riianlahden kaakkois–luode-suuntaiselle merenpohjan selänteelle. Merenpohjasta se nousi noin 11 500 vuotta sitten. Itäosat ovat pääasiassa mäntymetsää, joka peittää 60 prosenttia saaren pinta-alasta. Länsiosissa on pieniä tervaleppäsaarekkeita, mutta pääosin se on käytössä maatalousmaana. Saaren pinta-alasta on yksityisomistuksessa 747 hehtaaria, josta 86 hehtaaria on peltoa, 227 hehtaaria niittyä ja 291 hehtaaria metsää. 60 prosenttia koko saaren pinta-alasta on palautettu tai tullaan palauttamaan saarelta lähteneille vironruotsalaisille. Virolaiset omistavat vain 7 prosenttia yksityisistä maista.


title: Ruhnu

text: Maaeläimistä Ruhnulla tavataan muun muassa metsäkauriita, kettuja, rottia, kotihiiriä, haisukonnia ja rantakäärmeitä. Ympäröivillä merialueilla elää norppia ja harmaahylkeitä. Metsäkauris istutettiin saarelle vuonna 1970, ja niitä on myöhemmin tuotu saarelle lisää geeniperimän parantamiseksi. Haisukonnan luultiin hävinneen saarelta, kunnes eräs yksilö löytyi paikallisen talon kellarista vuonna 2002. Kotieläimistä Ruhnulla kasvatetaan pääasiassa eestinkarjaa ja ruhnunlammasta. Ruhnunlampaita on koko maailmassa vain 25 kappaletta, mutta kantaa pidetään vakaana. Vuonna 2006 saarelle tuli jäälautan mukana karhu, joka aiheutti mediahälyä, kun sitä yritettiin turhaan ottaa kiinni parin kuukauden ajan. Karhu palasi luultavasti oma-aloitteisesti takaisin mannermaalle.


title: Ruhnu

text: Ruhnun saaren ensimmäiset asukkaat olivat todennäköisesti hylkeenpyytäjiä, jotka saapuivat alueelle neoliittisella kivikaudella. Saarelta löydettyjä nuotioiden jäänteitä on radiohiiliajoitettu vuoteen 5 300 eaa. Ruhnusta tunnetaan yhteensä kuusi kivikautista asuinpaikkaa. Vielä tuolloin saaresta on ollut merenpinna yläpuolella vain kooltaan 3-4 km² ja paikoin vain 50 metriä leveä hevosenkengän muotoinen saareke. Saarella ei todennäköisesti näin ollut vakituista asutusta, vaan siellä vierailtiin ajoittain. Ensimmäiset asukkaat kuuluivat ilmeisesti varhaisneoliittiseen Narvan kulttuuriin. Saarelta on löytynyt myös yhteensä 1924 tuluskiveä ajalta 700 eaa.–100 jaa.


title: Ruhnu

text: Ei ole varmaa tietoa siitä milloin saaren vironruotsalainen asutus on syntynyt. 1350-luvulta peräisin olevassa Gutasaagassa mainitaan osan gotlantilaisista lähteneen "Dagaithi" nimiselle saarelle. Saaren on oletettu tarkoittaneen Hiidenmaata, mutta kyse voi olla myös Ruhnusta. Ensimmäisen kerran Ruhnu ja sen ruotsalainen asutus mainitaan historiallisessa lähteessä vuodelta 1341 olevassa kirjeessä, joka oli osoitettu Kuurinmaan piispalta saaren asukkaille. Siinä saarelaisille taattiin oikeus elää ruotsalaisten lakien mukaan. Vuonna 1558 saari yhdistettiin Kuurinmaan herttuakuntaan.


title: Ruhnu

text: Vuonna 1621 Ruhnu liitettiin Ruotsiin. Vuonna 1623 saari läänitettiin ruotsalaiselle vapaaherra ja amiraali Carl Carlsson Gyllenhielmille. Vuonna 1624 Ruhnussa asui 120 henkilöä ja siellä oli 18 taloa. Vuonna 1626 saari vuokrattiin saksalaiselle Isak Bohnille. Vuosina 1643–1644 rakennettiin Pyhän Magdalenan kirkko. Vuonna 1646 Ruhnulle rakennettiin Kustaa II Adolfin käskystä majakka. Suuren Pohjan sodan aikana venäläiset hyökkäsivät saarta vastaan ja valloittivat sen. Taistelussa kuoli ruotsalaisia johtanut luutnantti ja kaksi sotilasta. Vuonna 1750 saarella oli 190 asukasta ja vuonna 1842 asukkaita oli jo 389. Vuonna 1900 paikalliseen pappilaan perustettiin 6-luokkainen koulu. Ensimmäisessä maailmansodassa Saksan keisarikunnan merijalkaväki miehitti saaren vuonna 1915. Virolaiset miehittivät saaren vuonna 1919. Latvia vaati turhaan saarta itselleen vedoten sen maantieteelisen sijaintiin.


title: Ruhnu

text: Vuonna 1922 saarella asui 252 ruotsalaista, 10 virolaista, 2 saksalaista, sekä 7 tuntematonta kansallisuutta olevaa. Latvia tunnusti saaren kuuluvan Viroon vasta vuoden 1922 marraskuussa, mutta esitti siitä ostotarjouksen Virolle. Tähän ei kuitenkaan suostuttu. Vuonna 1927 ruhnulaiset alkoivat käyttää sukunimiä. Aiemmin nimet oli muodostettu etunimen ja asuinpaikan mukaan. Vuoden 1932 vaaleissa saksalaisen ja ruotsalaisen vähemmistöjen muodostama puolueliitto sai eniten ääniä Ruhnusta, yhteensä 116. Vuonna 1934 saarella oli 282 asukasta, joista 277 oli ruotsalaisia ja loput virolaisia. Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron ja samalla Ruhnun. Neuvostoliittolaiset asettivat saarelle sotilaitaan, mutta heidät evakoitiin 7. syyskuuta 1941 saksalaisten tieltä, jotka valloittivat saaren muutamaa viikkoa myöhemmin. Vuonna 1944 miltei kaikki ruhnulaiset lähtivät pakoon Ruotsiin Neuvostoliiton edetessä Virossa. Vain kaksi perhettä jäi saarelle.


title: Ruhnu

text: Vironruotsalaisten lähdettyä asukkaita tuli Saarenmaalta ja Kihnusta. Vuonna 1949 saarella asui 113 henkilöä. Vuonna 1958 Ruhnuun perustettiin "Kommunismi Majak" -niminen kalastuskolhoosi, jossa työskenteli 61 henkilöä. Vuonna 1958 rakennettiin saaren ensimmäinen sähkövoimala. Vuonna 1960 vanha puukirkko kunnostettiin ja avattiin udelleen kotiseutumuseona. Vuonna 1961 saarella oli 175 asukasta. Saareen iski tuhoisa myrsky vuonna 1969 ja se kaatoi lähes 65 % saaren metsistä. Lisäksi se vahingoitti taloja ja veneitä. Samana vuonna saarelle porattiin 787,4 metriä syvä porauskaivo, kun sieltä yritettiin etsiä öljyä tai maakaasua. Mitään ei löytynyt, mutta porauskaivosta tuli Viron syvin. Vuonna 1970 Kommunismi Majak lopetti toimintansa. Viron itsenäistyttyä Ruhnusta tuli osa Viroa. Vuonna 1993 saarella oli 53 asukasta ja lisäksi noin 10 upseeria perheineen ja 40 venäläistä sotilasta. Viimeinen venäläinen armeijan edustaja, eräs upseeri, lähti perheineen saarelta vuoden 1994 lokakuussa.


title: Ruhnu

text: Ruhnun saaren itäosassa on 1877 pystytetty Le Havressa valmistetuista osista tehty 40 metriä korkea metallinen majakka, joka sijaitsee 21,5 metriä merenpinnasta korkealla mäellä.


title: Ruhnu

text: Ruhnussa on kaksi kirkkoa, Ruhnun vanha kirkko, joka on peräisin 1600-luvulta, on tehty puusta yksilaivaiseksi ja edustaa barokkityyliä ja Ruhnun uusi kirkko, joka on seiniensä alaosista kivinen ja yläosistaan puuta. Ruhnun barokkipuukirkossa penkit ovat kaiverretut kansallisin vertauskuvin. Ruhnussa on museo, Ruhnun museo, jossa on paljon kansatieteellisiä esineitä.


title: Ruhnu

text: Ruhnun saarelle on mannermaalta viikoittainen lentoyhteys sekä epäsäännöllinen laivayhteys. Lentokone lentää talvisin kerran ja kesäisin kaksi kertaa viikossa. Lentokenttä on ruohopintainen ja sen pituus on 600 ja leveys 60 metriä. Kentälle on hiljattain rakennettu uusi terminaali. Saaren sataman rakennus aloitettiin vuonna 1958. Ennen sitä tarvikkeita tuotiin laivoilta saarelle paikallisten asukkaiden veneillä. Sataman laiturin rakennusmateriaalina käytettiin paikallisten kivimuurien kiviä. Vuonna 1969 myrsky tuhosi laiturin, eikä sitä ole korjattu entiseen kuntoonsa vieläkään. Jokaiselta rannalta johtaa polkuja saaren keskustassa sijaitsevaan kylään. Satamasta lähtee sorapohjainen maantie samaan paikkaan.


title: Aseseppä

text: Aseseppä toimii käsityöammattilaisena useimmiten itsenäisenä yrittäjänä tai työntekijänä aseteollisuudessa. Asesepän työ tehdään yleensä verstaassa. Yleisimpiä työvälineitä ovat muun muassa sorvit, jyrsimet, porakoneet, hiomakoneet ja erilaiset käsityövälineet. Asesepän täytyy osata työstää sekä metallia että puuta. Yleisimpiä työkohteita ovat metsästysaseet, urheiluaseet ja virka-aseet. Asesepän työ on luvanvaraista toimintaa. Asesepäksi voi Suomessa opiskella Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa. Aiemmin asesepäksi pystyi opiskelemaan myös Rovaniemellä, ammatillisessa aikuiskoulutuskeskuksessa.


title: Aseseppä

text: Ase voidaan valmistaa joko kokonaan alusta asti itse tai ase voidaan koota valmiista osista joita ovat muun muassa piippu, lukko, lukkorunko, tukki ja tähtäimet. Aseeseen tehtävät muunnostyöt ovat usein lukon muutoksia, kaliiperin muuttaminen, tähtäinten säätö ja muutostyöt kuten esimerkiksi tukin muokkaaminen soveltumaan esimerkiksi ampujan pituudelle. Korjaustyöt ovat yleensä rikkoutuneiden metalli- tai puuosien korjausta tai vaihtamista. Tällaisia ovat muun muassa nallipiikki, tukin puuosat, tähtäimet ja iskurit. Entisöintityöt ovat yleensä vanhojen aseiden restauroimista mahdollisimman lähelle alkuperäistä kuntoa. Yleisimpiä huoltotöitä ovat koneiston sekä piippujen huollot. Koristetöitä ovat muun muassa erilaiset kaiverrukset, upotukset ja pintakäsittelyt metalliin ja puuhun.


title: Videle

text: Videle on:


title: Adam Jones

text: Adam Thomas Jones (s. 15. tammikuuta 1965, Libertyville, Illinois) on amerikkalaisen progressiivista metallia soittavan yhtyeen Toolin kitaristi. Hän toimii myös Melvinsin kiertuekitaristina sekä on vieraillut muutamilla Melvinsin albumeilla. Hän on esiintynyt myös Jello Biafran ja Melvinsin yhteisellä kiertueella ja vieraili albumeilla "Never Breathe What you Can't See" ja "Sieg Howdy!".


title: Adam Jones

text: Adam Jones vastaa Toolin animoiduista musiikkivideoista. Jones on myös taidemaalari.


title: Adam Jones

text: Jones syntyi Illinoisissa ja aloitti lapsena viulun soiton. Vuonna 1980 Jones perusti Tom Morellon kanssa yhtyeen Electric Sheep, joka kuitenkin hajosi myöhemmin. Jones soitti yhtyeessä bassoa. Jones päätti muuttaa Los Angelesiin ja ryhtyä opiskelemaan Hollywoodin meikkausakatemiassa. Hän opiskeli myös elokuvien erikoistehosteiden tekemistä.


title: Adam Jones

text: Kalifornian vuosinaan Jones tapasi Maynard James Keenanin, Paul d'Amourin ja Danny Careyn, ja he perustivat Toolin vuonna 1990.


title: Adam Jones

text: Jones omistaa useita Gibson Les Paul -kitaroita ja käyttää Diezelin, Marshallin ja Mesa Boogien vahvistimia ja Ibanezin pedaaleja.


title: Viteleen piiri

text: Viteleen eli Vitelen piiri () oli paikallishallintoalue Neuvostoliittoon kuuluneessa Karjalan autonomisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa vuosina 1927–1930.


title: Viteleen piiri

text: Vuonna 1927 perustettu Viteleen piiri käsitti entiset Vitelen ja Tulemajärven kunnat sekä ja lähes puolet Vieljärven kunnasta. Sen pinta-ala oli 2 779 neliökilometriä. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 11 700 asukasta, joista 97,1 % oli karjalaisia, 1,7 % venäläisiä ja 1,0 % suomalaisia.


title: Viteleen piiri

text: Piiriin kuului kymmenen kyläneuvostoa: Kinelahti, Kolatselkä, Nälmäjärvi, Palalahti, Pultsoila, Rajakontu, Suurmäki, Tuulos, Vieljärvi ja Vitele. Hallinnollinen keskus oli Viteleen kylä. Asutuskeskuksia oli yhteensä 188, joista suurimmat olivat lähes 400 asukkaan Rajakontu sekä kahden–kolmensadan asukkaan Jyrkilä, Ylänkö, Suuripuoli, Palalahti, Knässinä, Vieljärvi ja Kinelahti. Rajakonnun kylässä oli tulli- ja rajavartioasema.


title: Viteleen piiri

text: Vitelen piiri lakkautettiin vuonna 1930, jolloin sen eteläosa (suunnilleen entinen Vitelen kunnan alue) liitettiin Aunuksen ja pohjoisosa (suunnilleen entisten Tulemajärven ja Vieljärven kuntien kuntien alueet) Prääsän piiriin.


title: Karhuvuori (Kotka)

text: Karhuvuori on kaupunginosa Kotkan länsiosassa. Karhuvuoren alue liitettiin laajan alueliitoksen yhteydessä Kymin kunnasta Kotkaan vuonna 1954.


title: Karhuvuori (Kotka)

text: Kaupunginosa on tyypillinen 1960–1970-lukujen lähiö, jossa rakennuskanta muodostuu 3–4-kerroksisista elementtikerrostaloista. Myöhemmin alueelle on tehty jonkin verran täydentämisrakentamista. Muutamat peruskorjatut kerrostalot, joihin on rakennettu muun muassa hissi, kuuluivat Kotkan asuntomessujen oheiskohteisiin vuonna 2002.


title: Karhuvuori (Kotka)

text: Kaupunginosan alueella sijaitsee Steveco-areena (Karhuvuoren urheilutalo), joka toimii Korisliigassa pelaavan KTP-Basketin ja koripallon naisten SM-sarjassa pelaavan Peli-Karhujen kotiareenana. Muita merkittäviä rakennuksia ovat Karhuvuoren koulu (luokat 6–9) ja Karhuvuoren vesitorni. Karhuvuoressa toimii myös Kotkan kaupunginkirjaston lähikirjasto.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Suomen 24. eduskuntavaalit järjestettiin 20.–21. maaliskuuta 1966. Vasemmistopuolueet (SDP, SKDL, TPSL) saivat kolmannen kerran itsenäisen Suomen eduskuntavaalien historiassa enemmistön äänistä (51,0 %) ja myös eduskuntaan kaikkien aikojen suurimman enemmistön (103–97). Vuonna 1966 aloittanut hallitus tunnetaan nimellä Paasion I hallitus, jota seurasi Koiviston I hallitus ja Auran I hallitus. Ennen vaaleja vaalilakia muutettiin siten, että vaalit siirrettiin heinäkuun alusta maaliskuuhun.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Eduskuntavaalit heijastivat sitä yhteiskunnallista ja henkistä murrosta, jota Suomi eli 1960-luvulla. SDP lähti vaaleihin edullisesta oppositioasemasta ja saattoi hyökätä häikäilemättä. Puolue oli suunnannut kesällä 1963 valitun uuden puheenjohtajansa Rafael Paasion johdolla kurssiaan "pari piirua vasemmalle" ja puoluesihteeri Kaarlo Pitsinki laati äänestäjiin vedonneen "kahdeksan kohdan vaaliohjelman". Presidentti Urho Kekkonen sanoi Helsingin työväentalossa syksyllä 1964 pitämässään puheessa olevansa valmis tulemaan SDP:ta puolitiehen vastaan Pitkänsillan yli ja tarvittaessa pitemmällekin. Suomen Työväen Säästöpankin toimitusjohtaja Mauno Koivisto meni vuoden 1965 vappupuheessaan Tampereella Paasiota pidemmälle ehdottaessaan sosialidemokraattien ja kansandemokraattien hallitusyhteistyötä. Entinen puoluesihteeri Väinö Leskinen teki poliittisen ripittäytymisen ja ilmoittautui "Kekkosen mieheksi" todetessaan syksyllä 1965, että "politiikassa on aika sotia ja aika sopia" ja että "nyt on aika sopia". Näin SDP alkoi taas näyttää todelliselta vaihtoehdolta hallituspuolueeksi.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Äänestysvilkkaus oli samaa huipputasoa kuin vuonna 1962, mutta Jukka Tarkan mukaan nyt purkautui kaikki se, minkä noottikriisi oli padonnut neljä vuotta aikaisemmin. Vaaleista tuli sosialidemokraattien voittokulku ja karvas tappio miltei kaikille muille. SDP lisäsi äänimääräänsä lähes 200 000:lla ja eduskuntapaikkojensa määrää 17:llä. Virolaisen hallituksessa mukana olleet Keskusta ja Kokoomus menettivät kannatustaan, edellinen noin 20 000:lla ja jälkimmäinen noin 25 000:lla äänellä. Suomen Kansanpuolueen ja Vapaamielisten Liiton seuraajaksi vaalien alla perustettu Liberaalinen Kansanpuolue sai noin 5 000 ääntä vähemmän kuin edeltäjänsä neljä vuotta aiemmin ja menetti neljä paikkaa. Hallituspuolueet menettivät yhteensä kymmenen kansanedustajan paikkaa. Vaalimatematiikka teki äärivasemmiston tuloksesta nurinkurisen. SKDL:n äänimäärä väheni noin 5 000:lla, mutta se menetti jopa kuusi paikkaa. Sen sijaan kansandemokraattien kanssa vaaliliitossa ollut TPSL lisäsi paikkalukuaan viidellä huolimatta noin 40 000 äänen menetyksestään. SKDL teki tappiostaan huolimatta vaalien jälkeen paluun hallitukseen 18 vuoden tauon jälkeen. Eduskuntaan palannut Suomen pientalonpoikien puolue muutti elokuussa 1966 nimensä Suomen Maaseudun Puolueeksi. Politiikan tarkkailijoiden mukaan SPP/SMP:n puheenjohtaja Veikko Vennamo hyödynsi näin taitavasti ja tehokkaasti sen markkinaraon, joka oli avautunut poliittiseen kenttään Maalaisliiton vaihdettua nimensä Keskustapuolueeksi syksyllä 1965.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Uusia äänestäjiä vuoden 1966 eduskuntavaaleissa oli paljon: lähes 300 000 äänioikeutettua osallistui vaaleihin ensimmäistä kertaa.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Uusia kansanedustajia olivat muun muassa Reino Breilin, Pauli Burman, Margit Eskman, Sakari Knuuttila, Mikko Laaksonen, Sinikka Luja, Valde Nevalainen, L. A. Puntila ja Arvo Salo (SDP), Katri-Helena Eskelinen, Erkki Haukipuro, Katri Kaarlonen, Heimo Linna, Ahti Karjalainen ja Sylvi Saimo (Kesk.), Ele Alenius, Kauko Hjerppe, Osmo Kock, Lauha Männistö ja Veikko Saarto (SKDL), Jouni Apajalahti ja Pentti Mäki-Hakola (Kok.), Ingvar S. Melin ja Henrik Westerlund (RKP) sekä Pirkko Aro ja Arne Berner (LKP). SDP:n kansanedustaja, puoluesihteeri Kaarlo Pitsinki siirtyi loppukesällä 1966 Uudenmaan läänin maaherraksi ja hänen tilalleen tuli uutena kansanedustajana Seija Karkinen.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Eduskunnan jättivät näissä vaaleissa muun muassa SDP:n Karl-August Fagerholm ja Edvard Pesonen, TPSL:n Martta Salmela-Järvinen, Keskustapuolueen Eemil Luukka, SKDL:n Ville Pessi, Kokoomuksen Reino Ala-Kulju, joka oli valittu eduskuntaan 1933 IKL:n edustajana, RKP:n Sven Högström ja Bertel Lindh, sekä LKP:n Armi Hosia ja Esa Kaitila.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Eduskunnasta pudonneisiin kuuluivat muun muassa SDP:n Olavi Kajala ja Olavi Lindblom, Keskustan Yrjö Hautala, Erkki Ryömä ja Veikko Svinhufvud, SKDL:n Tauno Kelovesi, Juho Mäkelä, Gösta Rosenberg, Hannes Tauriainen ja Irma Torvi, Kokoomuksen Aksel Airo, Jussi Saukkonen ja Toivo Wiherheimo, RKP:n Johan Otto Söderhjelm, sekä LKP:n Antti Linna.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: TPSL lisäsi paikkalukuaan tuntuvasti, mutta puolueen puheenjohtaja Aarre Simonen ei onnistunut pääsemään takaisin eduskuntaan. Useita muita entisiä kansanedustajia taas palasi taukojen jälkeen, muun muassa SDP:n Uuno Takki, Keskustan Mikko Kaarna ja Kerttu Saalasti, Kokoomuksen Tuure Junnila, TPSL:n Tyyne Leivo-Larsson ja Olli J. Uoti sekä SMP:n Veikko Vennamo. LKP:n Juho Tenhiälä loikkasi pian vaalien jälkeen Keskustaan.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Keskustan kansanedustaja Marja Lahti kuoli talvella 1967 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli hiihtäjä ja maanviljelijä Heikki Hasu. Eduskuntaan palannut, TPSL:n keskeisiin hahmoihin kuulunut Olli J. Uoti kuoli saman vuoden keväällä ja hänen kuolemansa merkitsi puolueelle myös yhden paikan menetystä, sillä hänen tilalleen tuli vaaliliittokumppani SKDL:ää edustanut paperityöläinen Kauko Tamminen. Keskustan Esa Timonen siirtyi Pohjois-Karjalan läänin ja samoin keskustalainen Niilo Ryhtä Lapin läänin maaherraksi syyskuun alussa 1967 ja heidän tilalleen tulivat lehtori Paula Ruutu ja kunnanjohtaja Veikko Honkanen. Kaikki neljä uutta kansanedustajaa olivat olleet aiemminkin eduskunnan jäseninä.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: SKDL:n Pekka Silander kuoli toukokuussa 1968 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli toiminnanohjaaja Ensio Laine. SDP:n Uuno Takki kuoli syyskuussa 1968 ja hänen tilalleen tuli ammattientarkastaja Eero Salo. Keskustan Olavi Lahtela kuoli kesken eduskunnan täysistunnon joulukuussa 1968 ja hänen tilalleen tuli aiemminkin kansanedustajana toiminut Akseli Paarman. SKDL:n Lyyli Koskinen kuoli elokuussa 1969 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli pienviljelijä Niilo Nieminen.


title: Eduskuntavaalit 1966

text: Tuloksia verrataan vuoden 1962 eduskuntavaaleihin.


title: DTMF

text: DTMF (engl. "Dual-tone multi-frequency", myös "Touch Tone" tai "Tone Dialing") on puhelinlaitteissa käytetty numeroiden äänitaajuusvalintatapa. Aikaisemmin käytettiin hidasta impulssivalintaa, jossa valittava numero ilmoitetaan pulssien määrällä pulssisarjoissa. Äänitaajuusvalinnassa kukin numero on koodattu kahdeksi toisiinsa epäharmonisessa suhteessa olevan taajuuden muodostamaksi ääneksi. Näin varmistetaan, että käytännössä mitkään luonnolliset äänet eivät puhelimen mikrofoniin tullessaan pääse aiheuttamaan virheellistä numerovalintaa.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Suomen 23. eduskuntavaalit järjestettiin eduskunnan hajotuksen vuoksi 4.–5. helmikuuta 1962: muussa tapauksessa ne olisi pidetty saman vuoden heinäkuun alussa. Aiheena ennenaikaisiin vaaleihin oli, että puolueristiriitojen rasittama ja varsin suppeaan parlamentaariseen pohjaan nojannut Miettusen I hallitus oli osoittautunut kyvyttömäksi Suomen puolueettomuuden turvaamisessa kiristyneessä kansainvälisessä tilanteessa, johon liittyi myös noottikriisi. Vaalien jälkeen muodostettiin Karjalaisen I hallitus, jota seurasivat vaalikauden aikana Reino Lehdon johtama virkamieshallitus sekä Virolaisen hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Alkutalvi 1962 oli poliittisesti vilkasta aikaa, sillä äänestäjät valitsivat runsaan kahden viikon kuluessa sekä presidentin valitsijamiehet että uuden eduskunnan. Molempien vaalien äänestysvilkkaus oli ennätyksellinen: yli 80 prosenttia äänioikeutetuista kävi vaaliuurnilla. Eduskuntavaaleissa äänioikeuttaan käyttäneitä oli yli 350 000 enemmän kuin vuonna 1958. Sosialidemokraatteja lukuun ottamatta kaikki puolueet saivat ennätysmäärän ääniä. Vaalimatematiikka ei kuitenkaan suosinut äärivasemmistoa. Ensimmäistä kertaa omilla listoillaan esiintynyt Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto (TPSL) sai yli 100 000 ääntä, mutta vain kaksi kansanedustajaa. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL) lisäsi äänimääräänsä yli 50 000:lla, mutta menetti kolme eduskuntapaikkaa. Tilanteen nurinkurisuutta korosti, että Suomen Kansanpuolueen äänimäärä lisääntyi runsaalla 31 000:lla, mutta sen kansanedustajien määrä kasvoi peräti viidellä.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Maalaisliitto nousi vaaleissa historiansa kolmannen kerran eduskunnan suurimmaksi puolueeksi. Vaalien jälkeen sillä oli hallussaan poliittinen värisuora: sekä presidentin (Urho Kekkonen), pääministerin (Ahti Karjalainen) että eduskunnan puhemiehen (Kauno Kleemola) paikat. Sisäisestä hajaannuksesta kärsineelle ja noottikriisin vuoksi poliittiseen paitsioon ajautuneelle SDP:lle vaalien tulos oli miltei katastrofi, mitä pahensi osaltaan se, että puolue menetti vaalien jälkeen paikkansa puhemiehistössä. SDP:n kärsimä tappio johti vaalien jälkeen Väinö Tannerin eroon ja Väinö Leskisen erottamiseen puoluejohdosta sekä sovintoneuvottelujen aloittamiseen TPSL:n kanssa. Sen sijaan Kokoomus osoittautui vapautuneen Honka-liiton painolastista, sillä se kasvatti äänimääräänsä liki 50 000:lla ja kansanedustajiensa määrää kolmella. Rehtori Jussi Saukkonen nousi eduskunnan puhemiehistöön ensimmäisenä kokoomuslaisena lähes 20 vuoteen.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Vaalipiirijakoon oli tullut muutoksia edellisten vaalien jälkeen uusien Keski-Suomen ja Pohjois-Karjalan läänien perustamisen myötä vuonna 1960. Entinen Kuopion läänin itäinen vaalipiiri muuttui Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiriksi ja rajat muutettiin lääninrajojen mukaisiksi. Jäljelle jäänyt Kuopion lääni käsitti nyt yhden vaalipiirin. Osasta entistä Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä muodostettiin Keski-Suomen läänin vaalipiiri, johon liitettiin osia Hämeen läänin pohjoisesta sekä Mikkelin ja Kuopion läänien vaalipiireistä. Vaasan läänin jäljelle jääneen alueen kolme vaalipiiriä (itäinen, pohjoinen ja läntinen) yhdistettiin yhdeksi.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. Reino Kangas, Reino Karpola ja Aaro Lintilä (ML), Kelpo Gröndahl, Lauri Kantola, Aarne Saarinen ja Taisto Sinisalo (SKDL), Voitto Hellsten, Uljas Mäkelä, Valdemar Sandelin, Edit Terästö, Uki Voutilainen ja Antero Väyrynen (SDP), Erkki Huurtamo, Juuso Häikiö, Raimo Ilaskivi, Paavo Rautkallio ja Pentti Sillantaus (Kok.), Kristian Gestrin (RKP) sekä E. J. Paavola (Vapaamielisten Liitto). Eduskuntaan palasivat mm. Maalaisliiton Vilho Leivonen, RKP:n Johan Otto Söderhjelm, sekä KP:n Irma Karvikko.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Näissä vaaleissa eduskuntaan valittiin vielä yhdeksän ns. pitkän parlamentin (1939−1945) jäsentä: SDP:n Karl-August Fagerholm, Olavi Kajala, Edvard Pesonen ja Eino Raunio, TPSL:n Martta Salmela-Järvinen, Maalaisliiton Kauno Kleemola ja Eemil Luukka sekä RKP:n Johan Otto Söderhjelm ja Albin Wickman. Rauniota lukuun ottamatta kaikki jättivät eduskunnan tai tippuivat vuoden 1966 vaaleissa. Puhemieheksi valittu Kauno Kleemola kuoli kesken vaalikauden vuonna 1965 ja hänen tilalleen valittiin K.-A. Fagerholm.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Eduskunnan jättivät näissä vaaleissa mm. SDP:n Väinö Tanner, joka oli kuulunut jo vuonna 1907 valittuun ensimmäiseen yksikamariseen eduskuntaan ja oli mukana kaikkiaan 40 valtiopäivillä, Kokoomuksen Päiviö Hetemäki, Oskari Lehtonen ja Kyllikki Pohjala, RKP:n Nils Meinander, SDP:n Onni Hiltunen ja Arvo Tuominen, SKDL:n Eino Kilpi sekä maalaisliittolaiset pitkän linjan parlamentaarikot Viljami Kalliokoski (41 valtiopäivät) ja Antti Kukkonen (38 valtiopäivät). Eduskunnasta putosivat mm. Keskustan Kusti Eskola ja Kerttu Saalasti, SDP:n Onni Peltonen ja 44 valtiopäivät istunut Viljo Rantala, SKDL:n Aimo Aaltonen, näkyvästi Honka-liitossa mukana olleet Kokoomuksen Tuure Junnila ja Pientalonpoikien Puolueen Veikko Vennamo, sekä TPSL:n Urho Kulovaara, Olli J. Uoti ja Aarre Simonen, jonka kohtaloon vaikutti juuri vaalien alla päätökseen saatu ns. Kätilöopiston juttu.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Uuden eduskunnan aloittaessa työnsä koettiin pienehkö riita salin istumajärjestyksestä. Kansanpuolueen eduskuntaryhmä toivoi siirtoa Edistyspuolueelta aikanaan perimiltään paikoilta Maalaisliiton ja Kokoomuksen välistä Maalaisliiton ja SDP:n väliin istuntosalin keskiosaan. Eduskunnan enemmistö ei kuitenkaan katsonut istumajärjestyksen muuttamista miltään osin aiheelliseksi.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Alkaneen vaalikauden aikana kuoli yksitoista kansanedustajaa, SKDL:n Esa Hietanen, Inkeri Virtanen, Yrjö Murto ja Murron varamiehenä eduskuntaan tullut Johannes Mustonen, SDP:n Georg Eriksson ja Väinö Tikanoja, Keskustan Eeli Erkkilä, Kauno Kleemola ja Markus Niskala sekä Kokoomuksen Olli Aulanko ja Väinö Kuoppala.


title: Eduskuntavaalit 1962

text: Tuloksia verrataan vuoden 1958 eduskuntavaaleihin.


title: Kalakoulu

text: Kalakoulu eli Suomen kalatalous- ja ympäristöinstituutti on Paraisten Kirjalassa, Kaarinasta Paraisille johtavan maantien 180 läheisyydessä, Hessundin sillan itäpuolella toiminut ammattikoulu. Koulusta valmistui oppilaita moniin kalatalous ja ympäristöalan tehtäviin, kuten ammattikalastajaksi, kalavesienhoitajaksi, kalanjalostajaksi, kalanviljelijäksi, kalastusoppaaksi, ympäristönhoitajaksi tai luontoyrittäjäksi. Aikoinaan koulun omisti kokonaan Suomen valtio, kalakoulun nimi oli tuolloin Valtion Kalatalousoppilaitos.


title: Kalakoulu

text: Vuoden 2011 alusta oppilaitos on kuulunut Kaarinan, Paimion ja Paraistren kuntien yhteiseen Peimarin koulutuskuntayhtymään ja on jatkanut toimintaansa nimellä Ammattiopisto Livian Kalatalous- ja ympäristöopisto.


title: Kalakoulu

text: Koululla oli aiemmin kolme kalastustroolaria, joiden nimet olivat Osmerus, Alpinus ja Harengus. Osmerus ja Alpinus -alukset oli valmistettu Suomessa 1980-luvulla. Harengus oli valmistettu Neuvostoliitossa. Nämä troolarit on sittemmin päätetty korvata ajanmukaisemmalla kalastusaluksella. Koululla on myös oma kalanviljelylaitos ja kalanjalostuslaitos.


title: Camel (yhtye)

text: Camel on brittiläinen progressiivista rockia soittava yhtye, joka perustettiin vuonna 1971. Yhtye ei ole koskaan saavuttanut kovinkaan merkittävää kaupallista suosiota, eikä se ole kovin tunnettu toisin kuin useat muut sen ajan progressiiviset yhtyeet, kuten Yes, Pink Floyd tai Genesis. Silti se luokitellaan progressiivisen rockin kärkiyhtyeisiin, ja yhtye on nauttinut konserttisuosiota koko uransa ajan.


title: Camel (yhtye)

text:
Yhtyeen miehistö on vaihdellut vuosien kuluessa useasti. Ainoastaan kitaristi Andy Latimer on ollut yhtyeen jäsen koko sen elinkaaren ajan. Camelin musiikissa jazz-elementeillä on suuri osuus verrattuna useimpiin muihin progressiivisen rockin yhtyeisiin.
Camel on tehnyt myös useita konseptialbumeita ja useita Camelin levyjä pidetään progressiivisen rockin mestariteoksina.


title: Camel (yhtye)

text: Basisti Doug Ferguson, kitaristi Andrew Latimer ja rumpali Andy Ward soittivat alun perin nimellä The Brew. DJM -levy-yhtiön Dick James kiinnostui yhtyeestä kuultuaan sen lähettämiä demonauhoja. Hän kiinnitti heidät uuden laulaja/pianisti-lauluntekijä Philip Goodhand-Taitin taustakokoonpanoksi. He soittavat tämän albumilla "I Think I'll Write a Song" (1971). Kokemus auttoi yhtyettä huomaamaan kosketinsoittimien mahdollisuudet.


title: Camel (yhtye)

text: Peter Bardens oli ollut 1960-luvulla kulttisuosiota nauttineessa Shotgun Express -rhythm & blues kokoonpanossa. Hän liittyi kokoonpanoon koesoiton jälkeen vastattuaan ilmoitukseen Melody Maker -lehdessä.


title: Camel (yhtye)

text: Yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia; "Camel" (1973) ja "Mirage" (1974), jäivät vähälle huomiolle, vaikka molempien on katsottu sisältävän hyvinkin korkeatasoista materiaalia.Nyman 1979, s.111. Ensimmäinen albumi, joka saavutti Britanniassa kaupallista menestystä, oli konseptialbumi "The Snow Goose" (1975, listasijoitus 22.).Nyman 1979, s.111. "Moonmadness" (1976) oli viimeinen albumi alkuperäiskokoonpanolla; basisti Doug Ferguson erosi Camelista yhtyeen halutessa korostaa jazz-elementtejä ja hänen tilalleen tuli Richard Sinclair. Ensimmäinen albumi hänen kanssaan oli "Rain Dances" (1977). "Rain Dances" -albumin aikaan yhtyeeseen oli liittynyt myös saksofonia, klarinettia ja huilua soittava Mel Collins.


title: Camel (yhtye)

text: Alkuperäinen kosketinsoittaja Peter Bardens lähti yhtyeestä "Breathless"-albumin (1978) julkaisun aikoihin ja samalla erosi myös basisti Richard Sinclair, joka väsyi rankkaan keikkailuun. Alkuperäisrumpali Andy Ward puolestaan joutui eroamaan huumeongelmansa vuoksi vuoden 1981 "Nude"-albumin jälkeen.


title: Camel (yhtye)

text: Camel piti jäähyväiskiertueeksi nimetyn konserttisarjan vuonna 2003, jonka jälkeen yhtye jäi horrostilaan Andrew Latimerin terveysongelmien takia.


title: Camel (yhtye)

text: Yhtye teki paluun lavoille Harrogate Royal Hall -salissa lokakuussa 2013. Seurannut kiertue oli loppuunmyyty. Latimer-Bass-Clement-Scherpenzeel on yhtyeen tämänhetkinen kokoonpano vaikka se toimii nyt pitkälti muiden jäsenten aikataulujen sekä Andrew Latimerin sävellystyön ja terveyden ehdoilla.


Camel (yhtye)


title: Camel (yhtye)

text: 2003 (Yhdysvallat)


title: Camel (yhtye)

text: 2003 (Eurooppa) paluu 2013–


title: The Snow Goose

text: The Snow Goose on Camelin kolmas, ja samalla läpimurtoalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 1975. Albumi on Camelin yksi arvostetuimmista, se oli myös yhtyeen ensimmäinen konseptialbumi. Levy perustuu Paul Gallicon kirjaan "The Snow Goose". Levyn katsotaan kuuluvan progressiivisen rockin konseptialbumien parhaimmistoon. Se on kokonaan instrumentaali.


title: The Snow Goose

text: Levy kertoo haavoittuneesta linnusta, jonka tyttö nimeltä Fritha löytää ja vie tämän vanhassa majakassa asuvan erakon, Rhayaderin, luo hoitoon. Rhayader parantaa linnun. Tarinalla on kuitenkin surullinen loppu, sillä Rhayader kuolee sodassa pelastaessaan englantilaisia sotilaita Dunkerquesta. Rhayader on kaupunki Walesissa ja tarkoittaa kymrinkielellä vesiputousta.


title: The Snow Goose

text: Vuonna 2002 Decca Records julkaisi levystä uudelleenmasteroidun version, jossa on viisi lisäkappaletta. Lisäksi 19. toukokuuta 2009 julkaistiin "Deluxe Edition", jonka bonuslevy sisältää teoksen liveversiona.


title: The Snow Goose

text:
A-puoli
B-puoli


title: Maanjäristysvalot

text: Maanjäristysvalot eli maanjäristyshohteet ovat voimakkaaseen maanjäristykseen liittyviä valoilmiöitä taivaalla.


title: Maanjäristysvalot

text: Vuonna 373 eaa. Kreikassa merkittiin muistiin maanjäristykseen liittyvä valoilmiö. Kerrottiin valopilareiden ilmaantuneen taivaalle ennen maanjäristystä, joka tuhosi Heliken ja Buran kaupungit.


title: Maanjäristysvalot

text: Vielä 1900-luvun alkupuolella ilmiötä pidettiin pelkkänä myyttinä, kunnes Japanissa otettiin valokuvia valoista 1960-luvulla.


title: Maanjäristysvalot

text: Maanjäristysvaloja havaitaan eniten maanjäristyksen aikana, mutta myös hiukan järistyksen jälkeen, ja joskus vähän ennen järistystä. Maanjäristysvalojen muoto muistuttaa lähinnä revontulia. Väriltään valot ovat sinertäviä tai valkoisia. Yleensä valot loistavat taivaalla useita sekunteja, mutta myös kymmeniä minuutteja kestäviä valoja on havaittu.


title: Maanjäristysvalot

text: Joissakin maanjäristyksissä syntyy myös elektromagneettista säteilyä, joka häiritsee radiolähetyksiä. Näin oli esimerkiksi Chilen ison maanjäristyksen aikana vuonna 1960.


title: Maanjäristysvalot

text: Tunguskan räjähdykseen, joka tapahtui Siperiassa Venäjällä vuonna 1908, ja jonka syy on edelleen epävarma, liittyi voimakasta ilmakehän hohdetta, joka näkyi Länsi-Euroopassa asti.


title: Maanjäristysvalot

text:
Ilmiön synty on tuntematon, mutta siitä on monia teorioitaTapani Koivulan kirjassa Ufojen kosminen viesti mainitaan, että ufoja nähdään vuoristoissa. Michael Persinger esitti väitteen vuonna 1975, että jotkut ufot johtuisivat maanjäristyksiä edeltävistä pietsovaloilmiöistä.
Näillä ilmiöillä voidaan yrittää selittää monia Hessdalenin ja Pudasjärven ufoja.
Ilmiötä ufojen selittäjänä ei ole täysin varmistettu.


title: Maanjäristysvalot

text:
Pietsosähköisen ilmiön tiedetään synnyttävän sähköä siten, että kun pietsoilmiötä tuottavaa kidettä puristetaan tai taivutetaan, se synnyttää sähköä.
Riittävän voimakkaat sähkökentät synnyttävät valoa. Jos kalliossa on jännityksiä
ja pietsoilmiölle sopivia kvartsikiteitä, silloin syntyy valoilmiöitä ja sähkökenttiä ennen maanjäristyksiä. Valo on enimmäkseen infrapunaista, mutta voi olla joskus näkyvääkin.


title: Maanjäristysvalot

text:
Pietsoilmiötä esiintyy siirroslinjojen lähellä, mutta joskus jopa yli 100 km päässä niistä. Valoilmiöt syntyvät, kun sähkökenttä virittää ilman atomien elektroneja. Esimerkiksi Dan Matsson mainitsee valoilmiöitä havaitun 1500 kertaa Hessdalenissa ennen maanjäristyksiä.
Pietsoilmiöön liittyy muun muassa surisevaa ääntä, tukehduttavaa tunnetta ja epileptisen kohtauksen kaltaisia oireita.


title: Maanjäristysvalot

text: Isossa-Britanniassa Paul Devereux on esittänyt Michael Persingerin pietsovaloteoriaan kohdistetun kritiikin vuoksi ajatuksen, jonka mukaan maan lähellä olevat valot selittyisivät niin sanotulla triboluminesenssilla. Triboluminesenssi syntyy, kuin joitain aineita taivutellaan, ja sen lähisukulainen fraktoluminesenssi näitä aineita rikottaessa.


title: Ajoverkko

text: Ajoverkko on kalaverkko, joka liikkuu vedessä joko aluksen hinaamana tai itsekseen ajelehtien. Sen yläreunaa pidetään kohoilla veden pinnassa tai pinnan lähellä. Alareunaan asennettujen painojen avulla verkko pidetään pystysuorassa.


title: Ajoverkko

text: Tonnikalaa on kalastettu perinteisesti kilometrien pituisilla ajoverkoilla. Luonnonsuojelijat vastustavat tätä, koska verkkoon takertuu myös delfiinejä, pyöriäisiä, kilpikonnia ja muita uhanalaisia vesieläimiä.


title: Ajoverkko

text: Lohen ajoverkkokalastus on herättänyt Suomessa voimakkaita tunteita; jokilohen perinteisien kalastajien mukaan Ahvenanmaalla tehtävä ajoverkkokalastus pienentää lohikantoja liikaa. Itämerellä ajoverkkokalastus päättyi Euroopan unionin päätöksellä vuonna 2008. Päätös johtui osaltaan myös EU:n päätöksestä suojella pyöriäistä.


title: Suomukala

text: Suomukala on kotimaisten perinteisten kauppakalojen (hauki, ahven, lahna ym.) yhteisnimitys. Suomukala-nimityksellä ei ole biologista merkitystä esimerkiksi kalalajien sukulaisuussuhteiden arvioinnissa, vaan kysymyksessä on puhtaasti käyttötalouteen liittyvä määre.


title: Suomukala

text: Tärkeimmistä kauppakaloista silakkaa, kilohailia, muikkua ja kuoretta ei katsota suomukaloiksi. Sama koskee lohensukuisia kaloja.


title: Melodraama

text: Melodraama on tunteellinen tai teatraalinen taideteos. Melodraamassa voidaan havaita oikeudenmukaisuuden, paatoksen ja huumorin elementit. Tragediasta melodraama eroaa esimerkiksi mahdollisen onnellisen lopun perusteella. Aihepiirinä on melodraamassa tavallisesti romanttinen rakkaus.


title: Melodraama

text: Melodraama voi esiintyä niin näytelmässä kuin elokuvassakin, laajassa mielessä myös kirjallisuudessa. Elokuvassa tunnettuja melodraamojen ohjaajia ovat olleet esimerkiksi Douglas Sirk ja Teuvo Tulio.


title: Melodraama

text: Sana melodraama juontuu kreikan sanoista "meloidia", laulu, ja "drama", toiminta. Alun perin termi tarkoitti näytelmää, joka yhdisti musiikkia ja puhetta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Vuoden 1982 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Oslossa, Norjassa 19.–28. helmikuuta. Kisaohjelmaan kuului neljä miesten ja neljä naisten maastohiihtolajia, kolme mäkihyppykilpailua ja kaksi yhdistetyn kilpailua. Mäkihypyn ja yhdistetyn joukkuekilpailut kuuluivat ensimmäistä kertaa viralliseen kilpailuohjelmaan. Kisojen menestynein maa oli 14 mitalia kerännyt isäntämaa Norja (seitsemän kultaa, neljä hopeaa ja kolme pronssia). Menestynein urheilija oli Norjan Berit Aunli (kolme kultaa ja yksi hopea).


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 23. helmikuutaHarri Kirvesniemi aloitti räväkästi ja oli 5 kilometrin kohdalla 16,5 sekuntia edellä toiseksi nopeimpaa, Oddvar Bråta. Vielä 10 kilometrin kohdalla ero oli Kirvesniemen hyväksi lähes kymmenen sekuntia mutta lopulta häntä nopeampi oli myös Aleksandr Zavjalov, tosin vain 0,2 sekunnin erolla. Brå saavutti pitkän uransa ensimmäisen arvokisavoiton. Maailmanmestaruuden 30 kilometrillä voittanut Thomas Eriksson keskeytti.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 20. helmikuutaLars-Erik Eriksen johti kilpailua pitkään mutta kolmanneksi viimeisenä matkaan lähtenyt, vuonna 1979 nuorten maailmanmestaruuden voittanut Thomas Eriksson nousi viimeisellä kympillä yllättäjänä voittoon. Bill Koch hyödynsi luistelutekniikkaa ja ylsi pronssille. Suomalaisista Harri Kirvesniemi oli poissa vatsataudin takia ja hänen tilallaan hiihtänyt Aki Karvonen oli toiseksi parhaana suomalaisena kymmenes.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 27. helmikuutaKilpailunumerolla 16 hiihtänyt Asko Autio johti yli puolet matkasta mutta väsyi lumisateessa viidenneksi. Jäljempänä matkaan lähtenyt Thomas Wassberg aloitti rauhallisesti mutta oli puolimatkassa jo Aution jälkeen toisena ja 38 kilometrin väliaikapisteellä johdossa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 25. helmikuutaEnsimmäisellä osuudella kärjessä hiihtivät Norja ja Ruotsi. Neuvostoliitto jäi osuudella 1.20 minuutin päähän kärjestä seitsemänneksi ja Suomi yli kahden minuutin päähän kymmenenneksi. Kolmannella osuudella Neuvostoliitto nousi kärkeen ja Suomi neljänneksi Ruotsin pudotessa mitalikamppailusta. Neljännen osuuden viimeisessä nousussa Neuvostoliiton Aleksandr Zavjalov kaatui Norjan Oddvar Brån ohittaessa hänet mutta Brån sauva katkesi. Maaliin hiihtäjät tulivat aivan tasoissa ja sääntöjen mukaisen maalikameran puuttumisen vuoksi kultamitalit annettiin molemmille. Suomen Juha Mieto ja Itä-Saksan Frank Schröder kamppailivat keskenään yhtä tiukasti ja myös pronssimitalit annettiin kahdelle joukkueelle.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 22. helmikuutaKärkikaksikko oli sama kuin kolme päivää aiemmin hiihdetyllä 10 kilometrillä. Kaikki neljä norjalaista sijoittuivat kymmenen parhaan joukkoon mutta paras neuvostoliittolainen oli yllättäen vasta sijalla 13.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 19. helmikuutaBerit Aunli johti jo puolimatkassa Hilkka Riihivuorta lähes 20 sekunnilla. Kaikki neljä norjalaista sijoittuivat yhdeksän parhaan joukkoon.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 26. helmikuutaKolme kultaa jo voittanut Berit Aunli jäi hopealle, kun sairastelustaan toipunut ja Aunlia myöhemmin ladulle lähtenyt Raisa Smetanina voitti hänet runsaalla kolmella sekunnilla.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982

text: Päivämäärä: 24. helmikuutaNeuvostoliiton 39-vuotias Galina Kulakova oli mitaleilla jo kahdeksansissa peräkkäisissä arvokisoissa.