title: Valmyn taistelu

text: Kun preussilaiset valtasivat Pariisia suojaavan Verdunin linnoituksen, väkijoukkojen raivo kohdistui yli 1000 vankiin. Näissä niin sanotuissa syyskuun murhissa pahoinpideltiin kuoliaaksi niin poliittisia kuin rikoksista tuomittuja vankeja. Pariisin hallitus ehkä uskoi tällaisen, oikein suunnatun kiihkon lujittavan taistelutahtoa, sillä Ranskan vallankumouksellinen armeija oli osoittautunut varsin epäluotettavaksi. Vähän aiemmin Itävallan Alankomaiden (nyk. Belgian) rajalla oli käyty kahakka oli päättynyt heikosti koulutettujen ja johdettujen ranskalaisten pakoon. Vallankumous oli ylentänyt omia kenraaleitaan, joita nyt vangittiin ja tapettiin.


title: Valmyn taistelu

text: Muiden sotanäyttämöiden tarpeet vaativat kuitenkin preussilaisten ja heidän saksalaisten liittolaistensa voimia. Itävalta ei saanut Ranskan sotaretkelle niin paljon miehiä, kuin se olisi halunnut. Lisäksi niiden miesvahvuus väheni koko ajan. Braunschweigin herttua Kaarle Vilhelm Ferdinand kaavailikin liittyvänsä armeijoineen itävaltalaisiin jo rajalla, mutta Pariisin tapahtumat saivat hänet jatkamaan suoraan kohti Pariisia. Ranskan armeijan otti johtaakseen kenraali Charles-François Dumouriez, joka marssitti joukkonsa nyky-Belgian rajalta kohti Sedania. Hän uskoi Ardennien metsän suojaavan preussilaisilta. Mutta Kaarle oli ovela vastustaja. Hän veti joukkonsa Ardennien läpi pakottaen Dumouriezin asettumaan asemiin metsäalueen eteläpuolelle. Dumouriez käytti hyväkseen Kaarlen varovaisuutta ja sai ennen taistelun alkua riveihinsä vielä 25 000 uutta miestä, joita komensi kenraali François-Christophe Kellermann. Näin ranskalaisten kokonaisvahvuus oli yli 36 000 miestä. Preussilaisia oli 34 000. Kaarle päätti yrittää katkaista ranskalaisten mahdollisen perääntymistien Chalonsin tiellä ja pakottaa heidät taisteluun Valmyn kylässä.


title: Valmyn taistelu

text: Preussilaisten etujoukko marssi kohti ranskalaisten asemia tiheän sumun turvin aamulla 20. syyskuuta 1792. Usvan läpi alkoi kuulua tykkien jylinää. Yronin kukkulalla asemissa olleet Kellermannin joukot olivat yllättäen vastatusten preussilaisten kanssa. Tykkitulesta huolimatta preussilaiset jatkoivat marssiaan kohti tietä, jossa tulitus vain tiheni. Seurasi tykistön kaksintaistelu, jolla ei kylläkään ollut ratkaisevaa vaikutusta preussilaisten etenemiseen.


title: Valmyn taistelu

text: Kun sumu ja ruudinsavu hälveni, Kaarle Vilhelm Ferdinand ryhmitti pääjoukkonsa Valmyn edustalle. Ranskalaiset olivat hyvissä asemissa, eivätkä aikoneet lähteä. Vastustaja ei näyttänyt ensinkään Kaarlen odottamalta sekasortoiselta joukolta. Tästä huolimatta hän määräsi joukkojensa jatkamaan etenemistä. Kellermann, joka tiesi ranskalaisten valttina olevan taisteluhenki, nosti hattunsa miekkansa kärkeen huutaen: ""Vive la Nation!"" [Eläköön kansakunta!] Miehet vastasivat innoissaan: ""Vive la Nation! Vive la France! Vive notre general!"" [Eläköön kansakunta! Eläköön Ranska! Eläköön kenraalimme!].


title: Valmyn taistelu

text: Hetki oli juuri sellainen, jossa armeijan mieli häilyi taistelun ja paon välillä. Ranskalaiset pitivät asemansa. Kaarlen hermot pettivät ja hän määräsi miehensä pysähtymään. Alkoi jälleen tykistön kaksintaistelu. Kaarle neuvotteli illalla upseereittensa kanssa ja päätti vetää joukkonsa Valmystä pohjoiseen. Samaan aikaan ranskalaiset peräytyivät etelään. Taistelu oli ohi.


title: Valmyn taistelu

text: Valmy oli erikoinen voitto. Se aloitti uuden aikakauden sodankäynnin historiassa. Ensimmäisen kerran ideologia näytteli ratkaisevaa osaa sodassa. Ranskalaisten parempi taistelutahto ratkaisi voittajan. Valmyn voitto oli enemmän psykologinen kuin sotilaallinen saavutus. Taistelun jälkeen Ranskan vallankumousarmeija luuli olevansa niin turvassa, että se teloittutti Ranskan kuningasparin ja aloitti kokonaisten sotien sarjan. Sodat koulivat sen voittoisan sotakoneen, millä Napoleon valloitti Euroopan.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomen sotahistoria käsittää Suomen alueella käydyt aseelliset selkkaukset sekä konfliktit joihin Suomen alueen asukkaita on osallistunut merkittävissä määrin. Useimmiten tällaiset selkkaukset ovat tapahtuneet Suomessa tai sen lähialueilla, mutta suomalaisia on osallistunut myös muualla Euroopassa käytyihin selkkauksiin.


title: Suomen sotahistoria

text: Muinaisyhteisöiden keskinäiset suhteet ovat kaikkialla olleet lähtökohtaisesti epäluuloiset ja vihamieliset toisia yhteisöjä kohtaan. Suomesta tunnetaan jo varhaisina aikoina käytössä linnoituksia. Iijoen varrella Yli-Iissä sijaitsevalta Kierikiltä tunnetaan kivikautinen linnoitus, joka oli rakennettu paalujen varaan ja varustettu paaluaitauksella. Myös jätinkirkot ovat saattaneet olla muinaisia linnoituksia. Suomesta on löytynyt myös pronssikautisia linnavuoria, kuten esimerkiksi Laitilan Hautvuori, Veitakkalan linnamäki sekä Liedon Vanhalinna. Merovingiajalla sotaisuus ja sotilaallinen hierarkia on korostunut. Rautakauden lopulla lopulla Itämeren alueen suomensukuiset heimot olivat usein konflikteissa toisiaan sekä muita kansoja vastaan.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomen sotahistorian pitkäaikaisena piirteenä oli kuuluminen Ruotsin valtakuntaan keskiajalta vuoteen 1809 asti. Tämän vuoksi Suomi oli usein Ruotsin ja venäläisten valtioiden (Novgorodin, Moskovan ja keisarillisen Venäjän) välisten sotien taistelutantereena tai sodankäynnin tukialueena. Toisaalta suomalaisia taisteli Ruotsin armeijassa myös Baltiassa ja mannermaalla käydyissä sodissa.


title: Suomen sotahistoria

text: Vuosina 1809–1917 Suomen suuriruhtinaskunnan sotahistoria oli luonnollisesti sidoksissa Venäjän keisarikuntaan. Venäjän vallan aika oli Suomen kannalta yksi historian rauhallisimmista kausista (vain Oolannin sota kosketti Suomen aluetta), mutta jonkin verran suomalaisia vapaaehtoisjoukkoja tai upseereita taisteli Venäjän lipun alla Manner-Euroopassa ja Aasiassa. Itsenäisyyden ajalla Suomessa on käyty sisällissota ja sen jälkimainingeissa lähialueiden heimosodat, minkä lisäksi maa on käynyt kolme erillistä sotaa toisen maailmansodan yhteydessä 1939–1945.


title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.


title: Suomen sotahistoria

text: 1000-1300-luvut olivat Itämeren alueella rauhatonta aikaa. Katolisen kirkon tavoitteena oli alueen pakanallisten kansojen käännyttäminen kristinuskoon. Rauhanomaisten keinojen ei koettu riittävän esimerkiksi Liivinmaalla, joten välineeksi otettiin ristiretkien pohjoinen versio. Katolisen kirkon tavoitteita toteutti pääasiassa alueen orastaneet katoliset kuningas- ja ruhtinaskunnat kuten Tanska, Ruotsi, Novgord ja muut ryhmät, kuten kalparitarit ja ristiretkeläiset, mutta toisaalta ne pyrkivät saamaan uusia alueita hallintaansa myös kirkosta välittämättä. Idässä ortodoksinen Novgord oli maltillisempi käännyttämään lähialueiden pakanallisia kansoja kristinuskoon, mutta teki aktiivisesti sotaretkiä nykyisen Suomen ja luovutetun Karjalan alueelle. Itämeren alueen suomensukuiset kansat sotivat myös keskenään ja liittoutuivat vaihtelevasti Ruotsin ja Novgorodin kanssa tehden myös hyökkäyksiä omien alueittensa ulkopuolelle. Useat Suomen linnavuoret olivat käytössä kyseisenä aikana.


title: Suomen sotahistoria

text: Riimukivissä on muutamia merkintöjä Suomessa surmansa saaneista henkilöistä. Ruotsin Gävlessä sijaitseva riimukivi Gs 13 kertoo Egil-nimisen henkilön kuolleen Hämeeseen tehdyllä ryöstöretkellä joskus 1000-luvun alussa. Retkeä johti Freygeirr-niminen päällikkö. Riimukiven tekstin mukaan sen pystytti Egilin muistoksi hänen veljensä Brúsi. Myös riimukivi G 319 on pystytetty Suomessa 1200-luvun alussa kuolleen Auðvaldr-nimisen henkilön muistoksi. Ruotsin Söderby-Karlin kirkossa sijaineen, mutta myöhemmin kadonneen riimukiven U 582, pystyttivät Bjôrn ja Ígulfríðr heidän Suomessa surmansa saaneen poikansa Ótryggrin muistolle.


title: Suomen sotahistoria

text: Ensimmäiset Suomen kansojen ja Suomen alueen aseellisista konflikteja koskevat lähteet ovat peräisin mm. saagoista, Saxo Grammaticuksen töistä sekä Johannes Messeniuksen tekemästä Suomen kronikasta, joka osittain pohjautuu edellä mainittuihin. Nämä tiedot ovat kuitenkin usein epävarmoja ja sekoittuvat mytologiaan. 1000-luvulta lähtien Suomen tapahtumista kertovat mm. Novgorodin ensimmäinen kronikka, Nestorin kronikka, Sofian ensimmäinen kronikka ja Eerikin kronikka. Tiedot käyvät luotettavammiksi 1200-luvulla, mutta tältäkin vuosisadalta saatu kuva on varmasti puutteellinen.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomen alue tuli osaksi Ruotsin kuningaskuntaa vähitellen ja vaiheittain 1200- ja 1300-luvuilla. Ruotsin hallinnon alaisten alueiden sotalaitos vähitellen muodostui emämaan mallin mukaiseksi. Alkuvaiheessa kuitenkin talonpoikainen nostoväki oli edelleen sotavoimien ydinjoukkona. 1300-luvulla väenottojärjestelmä muuttui niin, että jokainen asekuntoinen velvoitettiin puolustamaan omaa maakuntaansa hyökkääjiä vastaan. Vihollishyökkäyksen kohteeksi joutuneen alueen jokainen asekuntoinen mies osallistui taistelutoimintaan.


title: Suomen sotahistoria

text: Näiden suomalaisten joukkojen lisäksi oli Suomessa jo keskiajalla varsinkin linnojen varusjoukkoina vähäisiä määriä värvättyjä ulkomaalaisia sotilaita.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomessa ruvettiin jo keskiajalla käyttämään tuliaseita, joista ensimmäisinä käyttöön otettiin tykit. Vanhin Suomesta tavattu tykki on mahdollisesti myöhemmin maahan tuotu 1300-luvun loppupuolen mallinen ase.


title: Suomen sotahistoria

text: Ruotsin ja Novgorodin välillä solmittiin vuonna 1323 Pähkinäsaaren rauha, joka lopetti pitkän sotaisen kauden. Sen jälkeen kun Venäjä 1400-luvulla yhdistyi, Ruotsin ja Venäjän välillä käytiin seuraavat sodat, joissa taisteltiin myös Suomen alueella:Muita Ruotsin sanottuna aikana käymiä sotia olivat ainakin:Lisäksi Suomessa käytiin vuosina 1596–1597 sisällissota, joka tunnetaan nimellä nuijasota.


title: Suomen sotahistoria

text: Ruotsin vapaussodassa talonpojat muodostivat Kustaa Vaasan armeijan rungon, mutta samanaikaisesti oli pestattu joukkoihin myös ulkomaisia ammattisotilaita. Sodan päätyttyäkin hallitsijat pitivät valtakunnan palveluksessa ulkomaista sotaväkeä, mutta he luopuivat pitämästä ainoastaan ulkomaista väkeä ja palasivat aikaisemman kansallisen armeijan kannalle. Syyt olivat sekä sotilaallisia että taloudellisia. Myöhemmin Dacken sota osoitti, että kotimainen sotaväki oli parempaa kuin ulkomainen ja valtakunnalle oli suuri säästö, kun vähempään tyytyvät kotimaan miehet olivat sotilaina.


title: Suomen sotahistoria

text: Tekemällä maakuntien kanssa sopimuksia hallitsija sai ottaa sovitun määrän sotaväkeä palvelukseensa, mikä oli jonkinlaista pakkokirjoitusta. Se kohdistui sekä talonpoikiin että kaupunkien porvareihin, pappeihin ja vouteihin. Tällainen väenotto aloitettiin Suomen alueella Dacken sodan alkaessa ja venäläisten tehtyä hävitysretkiä Suomeen. Kustaa Vaasa kehotti avoimessa kirjeessään 18. heinäkuuta 1542 Suomen linnoja ja kuninkaankartanoita ottamaan kuninkaan palvelukseen kaikki ne nuoret miehet, joilla oli halua varustautua haarniskalla ja hevosella, sekä samoin jalkaväkeen kelvollisia miehiä.


title: Suomen sotahistoria

text: Västeråsin valtiopäivät hyväksyivät vuonna 1544 hallitsijan esityksen uudesta rekrytointitavasta sekä antoivat luvan luetteloida palveluksessa olleen sotaväen. Näin sai alun värväysjärjestelmä, jolle perustui tavalla tai toisella myös suurvallan luomiseen käytetty armeija.


title: Suomen sotahistoria

text: Kustaa Vaasa muodosti vuonna 1555 ensimmäiset suomalaiset vakinaiset jalkaväkijoukko-osastot, joita kutsuttiin lippukunniksi (). Ne nimettiin komentajansa mukaan ja lippukunta oli sekä hallinnollinen että taktillinen yksikkö, jonka vahvuuden tuli olla 500 miestä. Vahvuus kuitenkin vaihteli suuresti. Se jakaantui viiteen kvärtermästaren johtamaan viidennekseen (), jotka edelleen jaettiin 10–20 miehen ruotumestarin () johtamaan ruotuun. Muuna henkilöstönä lippukunnassa olivat luutnantti, vänrikki, saarnaaja, profossi, tarkastuskirjuri, välikäsi, muonittaja, vääpeleitä, kuljettaja, pillimies ja rummuttajia.


title: Suomen sotahistoria

text: Koottu miehistö vannoi kuninkaalle uskollisuudenvalan ollen valmiina heti käskyn saatuaan astumaan lippujen alle. Joukot joutuivat hajallaan ollen elättämään itsensä parhaaksi näkemällään tavalla lukuun ottamatta lyhyttä harjoitusaikaa ja palkanmaksutilaisuuksia.


title: Suomen sotahistoria

text: Aatelin ratsupalvelus määrättiin Kustaa Vaasan ja Eerik XIV:n hallitusaikoina tulojen mukaan, jolloin asetettiin ratsumies jokaisesta 300 markan rälssitalotulosta sekä 200 markan läänitystulosta. Jo Kustaa Vaasa huomasi, että rälssin asettama ratsuväki oli riittämätön, siten hän määräsi vuonna 1536, että kuka tahansa joka hankki hyvällä haarniskalla varustetun ratsumiehen kuninkaan palvelukseen, sai siitä vuosipalkkana rahaa ja vaatetta. Juhana III nosti tulorajat aatelisprivilegeissään vuonna 1569 siten, että sodanaikana 400 markan rälssituloista varustettava yksi ratsumies, mutta rauhanaikana vasta 800 markan tuloista. Vuodesta 1571 yksi ratsumies oli asetettava 400 markan läänitystuloista. Aatelin ratsupalvelus menetti tulosidonnaisena ja verovapautusten myötä merkitystään ja lopulta Juhana III aatelisprivilegeissään määräsi aateluuden perinnölliseksi ja ratsupalveluksesta riippumattomaksi.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomalaisasutuksen leviäminen Pähkinäsaaren rauhassa sovitun rajalinjan itäpuolelle ärsytti venäläisiä, jotka olisivat toisaalta halunneet oman vaikutuspiirinsä ulottuvan aina Perämeren rannikolle asti. Vuonna 1553 Inkeristä tehtiin hävitysretki suomalaisten asuttamalle Karjalankannakselle. Tähän vastattiin luonnollisesti hävitysretkellä suomalaisten puolelta ja väkivaltainen kierre sai alkunsa. Kustaa Vaasa antoi vuonna 1554 määräyksen puolustaa niin sanottua Riitamaahan kuuluvaa Kivennavan seutua, mikä käytännössä tarkoitti sen liittämistä kiinteästi Ruotsin yhteyteen. Tämän jälkeen seurasi useita väkivaltaisia retkiä puolin ja toisin kunnes sota toden teolla puhkesi vuonna 1555.


title: Suomen sotahistoria

text: Joutselän taistelussa suomalaisten saavuttama voitto maahantunkeutuneista joukoista esti varsinaisten taistelutoimien leviämisen muualle kuin Karjalaan. Toisaalta tataarien aiheuttama selustauhka pakotti Iivana IV Julman keskittämään joukkojaan toisaalle ja siten sota muodostui lähinnä suurehkojen osastojen välisiksi rajakahakoiksi. Sota päättyi Novgorodin rauhaan 2. huhtikuuta 1557.


title: Suomen sotahistoria

text: Ruotsi osallistui kilpailuun Itämeren herruudesta ja Venäjän kaupan valvonnasta, joka johti kesällä 1563 sotaan liittoutuneita Tanskaa ja Lyypekkiä sekä hieman myöhemmin vielä Puolaa vastaan. Sodan muodollisena syynä oli Tanskan kuningas Kristian III:n oli liittänyt vaakunaansa Ruotsin kolme kruunua, koska hän katsoi Ruotsin kuuluvan edelleen valtakuntaansa. Sotaa käytiin tulevina vuosina sekä Liivinmaalla että Etelä-Ruotsissa. Sodankäyntiin vaikutti lisäksi Ruotsin hallitsijan Eerik XIV:n välirikko veljensä Juhanan kanssa, joka oli avioitunut Puolan hallitsijan tyttären kanssa.


title: Suomen sotahistoria

text: Sota päättyi Stettinin rauhaan 13. joulukuuta 1570. Ennen rauhan solmimista oli alkanut jo elokuussa uusi sota Venäjää vastaan, pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota. Sodan syynä olivat Liivinmaan omistus sekä Ruotsia hallitsevan Juhana III:n ja Venäjän hallitsijan Iivana IV Julman henkilökohtainen kauna.


title: Suomen sotahistoria

text: Ruotsin hallitsijaksi 1611 noussut Kustaa II Aadolf oli osallistunut Venäjää vastaan käydyn sodan loppuvaiheeseen, jolloin hän huomasi Ruotsin armeijan taktiikan ja organisaation heikkoudet. Hänen aloittamansa uudistuksen tavoitteena oli luoda aiempaa suurempia määrätyn kokoisia asevelvollisuusrykmenttejä, jotka rekrytoitaisiin olemassa olevien hallintoalueiden mukaisesti. Ensimmäisessä vaiheessa oli tarkoitus perustaa kahdeksan maarykmenttiä, joissa kussakin olisi 3264 miestä.


title: Suomen sotahistoria

text: Suomessa maarykmennttien muodostamista hidastivat olemassa olevien lippukuntien palvelus Puolan ja Venäjän vastaisilla rajoilla sekä täydennystarpeen puute, jolloin Suomessa ei suoritettu väenottoa joukkojen täydentämiseksi. Suomeen määrättiin 1617-1618 maarykmenttien muodostamista hoitamaan komissaarit, joina olivat Viipurin, Savonlinnan ja Kyminkartanon alueella Henrik Fleming, Pohjanmaalla Filip Scheding, Ahvenanmaalla Kristoffer Wulfsdorf ja Sten Klaunpoika ja Turun läänissä Johan de la Gardie. Ennen väenoton aloittamista määrättiin Henrik Fleming Karjalan maarykmentin everstiksi (komentajaksi). Henrik Flemingin rykmentin everstiluutnantiksi määrättiin Ernst Creutz.


title: Suomen sotahistoria

text: Luotavat maarykmentit ja ratsurykmentit määrättiin katselmukseen, jonka pitäisi valtakunnan varainhoitaja Jesper Matsson Kruus. Kruus antoi ohjeet jakaa Suomesta kootut joukot kahteen rykmenttiin, joissa kummassakin olisi kahdeksan lippukuntaa (komppaniaa). Kustaa II Aadolf vahvisti yksiköiden nimiksi Suomen ja Karjalan maarykmentti. Saamiensa ohjeiden mukaisesti rykmentit saivat alueelliset täydennysalueet ja selkeät tehtävät. Karjalan maarykmentti hoitaisi Narvan itäpuolisella alueella ja Suomen maarykmentti Virossa varuskuntapalvelusta.


title: Suomen sotahistoria

text:
Suomessa täydennettiin vuonna 1622 organisointia muodostamalla kahden maarykmentin sijaan kolme eli Suomen, Karjalan ja Cobronin maarykmentit. Nyt rykmentin vahvuudeksi määrättiin 1 176 miestä, jotka jaettaisiin kahdeksaan 147 miehen komppaniaan. Organisaatiomuutoksia hidasti joukkojen osallistuminen sotatoimiin ja uusi rykmentti organisaatio saatiin kuntoon vasta 30-vuotiseen sotaan.
Sisällissotaa käytiin Suomessa 27. tammikuuta – 15. toukokuuta välisenä aikana vuonna 1918. Sodan välitön syy oli suomalaisen yhteiskunnan hajoaminen ylhäältäpäin Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen seurauksena. Suomen kansa oli jakautunut kahteen taloudellisesti, sosiaalisesti ja poliittisesti eri asemassa olleeseen kansanosaan. Vladimir Leninin johtamat bolševikit painostivat tuellaan ja vaatimuksillaan suomalaista työväenliikettä vallankumouksen toteuttamiseen. Hänen vaikutuksestaan sisällissodan syttymiseen ollaan silti eri mieltä. Vuoden 1917 aikana epäonnistuivat kummankin valtaryhmän sisäiset pyrkimykset yhteiskunnan hajoamisen ja ongelmien kasautumisen estämiseksi sekä uuden rakenteen ja järjestyksen luomiseksi. Tammikuussa 1918 tilanne kärjistyi nopeasti sodaksi, kun sekä valkoisten että punaisten jokainen näkyvä sotilaallinen tai poliittinen toimi johti rintaman toisella puolella vastaliikkeeseen ja mahdollisuus kompromissiin oli jo menetetty. Senaatti sai 12. tammikuuta eduskunnalta valtuudet ”lujan järjestysvallan” luomiseksi, mikä puolestaan antoi lisäpontta punakaartien toimiin. Osapuolet perustelivat valmistelujaan, erityisesti omille kannattajilleen, puolustautumisella.


title: Suomen sotahistoria

text: Toista maailmansotaa edeltäneet vuosikymmenet olivat kuluneet Suomen ja kommunistisen Neuvostoliiton keskinäisen epäluulon vallitessa maiden välillä. Neuvostoliiton Josif Stalin ja Saksan Adolf Hitler olivat kumpikin tahoillaan käsittäneet, että sota heidän maidensa välillä olisi ennen pitkää väistämättä edessä. Stalin ei ollut vielä saanut armeijansa kehittämistä valmiiksi ja toisaalta Hitler halusi estää joutumisensa kahden rintaman sotaan, olihan hän jo huhtikuussa 1939 suunnitellut hyökkäyksen Puolaan, jonka rajat taas länsivallat olivat taanneet. Tämän vuoksi Saksa ja Neuvostoliitto solmivat Molotov–Ribbentrop-sopimuksen, jolla osapuolet käytännössä jakoivat Itä-Euroopan keskenään. Suomi, Baltian maat ja puolet Puolasta kuuluivat Neuvostoliiton etupiiriin. Tilanne oli ollut Suomelle uhkaava jo tätä ennen mutta nyt Neuvostoliitto sai vapaat kädet toimia Suomen ja Baltian kysymyksissä kuten halusi. Tämä kehitys johti talvisotaan.


title: Suomen sotahistoria

text: Huhtikuussa 1941 Hitler määräsi suunnittelemansa Neuvostoliiton-hyökkäyksen ajankohdaksi 22. kesäkuuta 1941. Suomen asema hyökkäyksessä oli pitkään epäselvä, mutta sille oli joka tapauksessa varattu siinä rooli. Saksa oli jo saanut aiemmin tehtyä sopimuksen Suomen kanssa saksalaisten joukkojen kauttakulusta. Virallisesti nämä olivat vain joukkojen vaihtoon Norjasta liittyviä siirtokuljetuksia. Saksan asenne Suomea kohtaan oli muuttunut vuosien 1940–1941 vaihteessa. Nyt Suomi nähtiin tärkeänä osana hyökkäyksessä itään. Suomen asema välirauhan aikaan talvisodan jälkeen oli ollut hyvin tukala ja poliittinen liikkumavara oli niukka. 26. kesäkuuta 1941 presidentti Risto Ryti totesi radiopuheessaan Suomen ja Neuvostoliiton välillä olleet vaikeudet ja ne myönnytykset, joihin Suomi oli taipunut. Ryti sanoi, etteivät suomalaiset vihanneet Neuvostoliiton kansoja ja ettei suomalaiset olleet ylläpitäneet mitään kostoaikeita. Lyhyesti Ryti totesi vuosisataisen idänpaineen helpottamiseksi nyt olevan paremmat onnistumisen mahdollisuudet kuin koskaan aiemmin. Saksan hyökkäsi 22. heinäkuuta. Neuvostoliiton koneet pommittivat 25. kesäkuuta kohteita Suomessa. Näitä Neuvostoliitto perusteli väitteillä Suomen tekemistä pommituksista, mitä ei kuitenkaan ei oltu kuitenkaan tehty. 29. kesäkuuta saksalaiset joukot ylittivät Neuvostoliiton rajan Petsamossa. Saksalais-suomalaiset joukot aloittivat hyökkäyksensä Sallassa 1. heinäkuuta.


title: Suomen sotahistoria

text: Jatkosodan päättyessä aselepoehtojen mukaisesti Suomi sitoutui karkottamaan saksalaiset joukot maasta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksalaiset näkivät tärkäksi tavoitteeksi suojata Pohjois-Norjaa ja Petsamon nikkelikaivoksia, joten he aloittivat vapaaehtoisen vetäytymisen pohjoista kohden. Saksalaiset käynnistivät operaatio Birken ja Lapin sodan katsotaan alkaneen Suomen ja Saksan välillä. Aluksi sota oli vain näennäinen suomalaisten seuratessa sovitusti saksalaisten peräytyessä. Saksalaiset auttoivat tänä aikana evakuoimaan Lapin siviiliväestön Ruotsiin ennen vihollisuuksien alkamista. 15. syyskuuta saksalaiset laukaisivat operaatio Tanne Ostin, maihinnousuyrityksen Suursaaren valtaamiseksi. Suomalaisjoukkojen ja Neuvostoliiton ilma- ja merivoimien vastarinnan ansiosta maihinnousu epäonnistui ja sen johdosta operaatio Tanne West, vastaava maihinnousu Ahvenanmaalle, peruttiin.


title: Suomen sotahistoria

text: Saksalaisten yritettyä vallata Suursaaren ja miinoitettua Suomen rannikkoa, myöntyivät suomalaiset Neuvostoliiton vaatimuksiin ja aloittivat 28. syyskuuta varsinaiset sotatoimet yhteenotolla Pudasjärvellä. Muutamaa päivää myöhemmin suomalaiset nousivat maihin Torniossa, iskien saksalaisten selustaan. Tornion maihinnousua saksalaiset pitivät vallinneen herrasmiessopimuksen pettämisenä ja ryhtyivät varsinaisiin sotatoimiin turvatakseen hallitun vetäytymisensä.


title: Suomen sotahistoria

text: Aloitettujen sotatoimien takia saksalaiset ottivat vetäytyessään käyttöön poltetun maan taktiikan. Talvella 1944–1945 sotatoimet jähmettyivät asemasodaksi, sillä saksalaisten asemat Kilpisjärven tien varrella Käsivarren Lapissa olivat niin vahvoja, ettei niiden valtaaminen onnistunut. Keväällä 1945 saksalaiset vetäytyivät pois Ruijasta, minkä jälkeen heidän ei tarvinnut myöskään pitää hallussaan Käsivarren Lappia perääntymistiensä turvaamiseksi. Samaan aikaan Suomi siirtyi käymään sotaa varusmiesjoukoin, sillä varsinainen sodan ajan armeija oli välirauhansopimuksen ehtojen mukaisesti kotiutettu 5. joulukuuta 1944 mennessä. Loppukeväästä sotaa kävi enää 600 miehen vahvuinen kantahenkilökuntaa ja varusmiehiä käsittänyt osasto Käsivarren Lapissa. Näin vähäisiä joukkoja voitiin käyttää, sillä sodan painopiste oli siirtynyt Keski-Eurooppaan eikä Neuvostoliitolla ollut tarvetta painostaa Suomea sodan loppuunsaattamiseksi. Sodan viimeinen yhteenotto käytiin Kilpisjärvellä 25. huhtikuuta 1945. Viimeiset saksalaiset poistuivat Suomen alueelta 27. huhtikuuta, minkä jälkeen Suomi katsoi sodan tosiasiallisesti päättyneeksi.


title: Perinteisiin vetoaminen

text: Perinteisiin vetoaminen eli argumentum ad antiquitatem on argumentaatiovirhe, jossa väite perustellaan tai torjutaan vakiintuneisiin tapoihin, käytäntöön, uskomuksiin jne vetoamalla. "Vanha konsti on parempi kuin pussillinen uusia." Tämän virheen yleinen kaava on seuraava:Toinen muoto on:Esimerkkejä perinteeseen vetoamisesta:


title: Perinteisiin vetoaminen

text: Perinteeseen vetoamisen vastakohta on uutuuteen vetoaminen.


title: Boma

text: Boma on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se oli Belgian Kongon (nyk. Kongon demokraattisen tasavallan) pääkaupunki vuosina 1886–1926. Vuonna 1926 Boman korvasi pääkaupunkina Kinshasa.


title: Boma

text: Vuonna 2004 kaupungissa oli runsaat 171 000 asukasta.


title: Boma

text: Boma sijaitsee Kongojoen pohjoisrannalla, noin 90 kilometrin päässä mereltä.


title: Boma

text: Alun perin Boman seutua asuttivat kongoihin kuuluvan mboma-heimon jäsenet. Kaupungin nimi oli alkujaan Mbanza Mboma ja sitä hallitsi kuningas, "ntinu", jota kutsuttiin nimellä "mani-mboma", Boman valtias. Mani-mboma maksoi veroa Kongon kuningaskuntaa hallitsevalle mani-kongolle, mutta muuten hän hallitsi ruhtinaskuntaansa itsenäisesti. Tämä järjestely oli vielä voimassa vuonna 1848, kun unkarilainen tutkimusmatkailija Laszló Magyar vieraili Bomassa.


title: Boma

text: Bomasta tuli jo varhain monikansallinen kaupunki. 1800-luvun alkupuolella Bomassa asui vain noin 500 ihmistä. Seutu oli harvaan asuttua, koska orjakauppiaat ottivat alueen asukkaita orjikseen ja väkeä pakeni sisämaahan turvaan. Kun länsivaltojen mielenkiinto siirtyi orjakaupasta luonnonvaroihin, he tarvitsivat enemmän työvoimaa kuin mitä alueella oli saatavilla. Työläisiä piti värvätä Länsi-Afrikasta ja naapuriheimoista (mm. yombet, woyot ja solongot). Lisäksi kaupungissa toimi siirtomaavirkailijoita ja lähetystyöntekijöitä useista Euroopan maista ja Yhdysvalloista. Tällaiset olosuhteet olivat suotuisat kauppakielenä käytetyn kituban leviämiselle. Siirtomaa-aikana väestö kasvoi nopeasti tuhansiin asukkaisiin. Varsinainen väestöräjähdys tapahtui kuitenkin vasta 1960-luvulta alkaen, Kongon itsenäistymisen jälkeen.


title: Boma

text: Vuonna 1886 Bomasta tuli Kongon vapaavaltion toinen pääkaupunki. Sitä ennen pääkaupunkina toimi vuoden verran Matadin läheisyydessä sijaitseva Vivi. Vuonna 1908 Bomasta tuli Belgian Kongon pääkaupunki, kun siirtomaan hallinta siirtyi kuningas Leopold II:lta Belgian valtiolle.


title: Boma

text: Boma on satamakaupunki, josta kuljetetaan muun muassa puutavaraa, banaaneja, kaakaota ja palmutuotteita.


title: Boma

text: Boma on Mayomben rautatien eteläinen pääteasema. Pohjoinen pääteasema on 140 kilometrin päässä Tshelassa. Kaupungista on maantieyhteys itään Matadiin ja länteen Muandaan.


title: Kongon demokraattisen tasavallan lippu

text: Kongon demokraattisen tasavallan lippu on Kongon demokraattisen tasavallan kansallistunnus. Se otettiin käyttöön 20. helmikuuta 2006. Samankaltainen lippu oli käytössä vuosina 1963–1971. Se erosi nykyisestä lipusta vain siten, että sen taustan sininen oli tummempi. Kongon demokraattisen tasavallan nykyisessä lipussa vaaleansininen kuvaa rauhaa, punainen maan itsenäisyystaistelijoiden vuodattamaa verta, keltainen maan vaurautta ja tähti maan loistavaa tulevaisuutta. Lipun halki kulkeva vinoviiva kuvastaa myös Kongojokea, joka halkoo maata tuoden sille vaurautta.


title: Kongon demokraattisen tasavallan lippu

text: Mobutu Sese Sekon aikana (1971–1997) tuolloinen Zairen tasavalta käytti maan perinteestä täysin eroavaa lippua. Siinä oli maan vehreyttä ja vaurautta kuvaavalla vihreällä pohjalla keltainen ympyrä, jossa oli kuvattuna soihtua pitelevä käsi. Soihtu kuvasi maan tietä kohti loistavaa tulevaisuutta. Lipun värit olivat panafrikkalaisia.


title: Kongon lippu

text: Kongon lippu voi tarkoittaa kahta asiaa:


title: Ugandan lippu

text: Ugandan lippu on Ugandan kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 9. lokakuuta 1962, kun maa itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Lippu on jaettu kuuteen vaakaraitaan. Mustat raidat kuvaavat afrikkalaisia, keltaiset auringonpaistetta ja punaiset veljeyttä. Lipun keskellä on etelänkruunukurjen kuva, joka oli maan symboli brittivallan aikana.


title: Satulatuoli

text: Satulatuoli on tuolityyppi, jossa on ulkonäöltään satulaa muistuttava istuin. Satulat muistuttavat muun muassa polkupyörä- ja ratsastussatulaa. Yksi ensimmäisistä satulatuoleista oli Achille ja Pier Giacomo Castiglionin "Sella" vuodelta 1957 (Zanotta ), jonka istuin oli kilpapyörän satula (Brooks ).


title: Satulatuoli

text: Ratsastuksenomainen istunta on ryhdikäs ja luonteva selälle, joten selkänojan tukea ei tarvita. Selkänoja voi olla tuolissa venyttelytukena. Yleensä satulatuolissa on pyörillä varustettu alaristikko ja kaasujousi, jonka avulla tuolin korkeus voidaan säätää istujalle sopivaksi. Pyörät mahdollistavat liikkumisen - esimerkiksi työkalujen kurottamisen istualtaan.


title: Satulatuoli

text: Satulatuolissa istutaan normaalia korkeammalla, joten sen kanssa käytettävän työtason tai pöydän tulee olla korkeammalla kuin tavallista tuolia käytettäessä. Tätä varten on olemassa työpöytiä ja pulpetteja, joiden korkeus voidaan säätää sähköisesti tai mekaanisesti käyttäjälle sopivaksi. Tavallisen pöydän korkeutta voidaan lisätä esimerkiksi tarkoitusta varten valmistettujen korotuspalojen avulla.


title: Satulatuoli

text: Satulatuolin istuinosa on joko yksiosainen tai kaksiosainen. Kaksiosainen istuin vähentää intiimialueelle ja reisiin kohdistuvaa istumapainetta ja hiostumista. Miehille kaksiosaisen istuimen katsotaan olevan terveellisempi kuin yksiosainen.


title: Satulatuoli

text: Satulatuoleissa voi olla korkeuden säädön lisäksi istuimen kallistuksen säätömahdollisuus. Joissakin tuoleissa on aktiivista istumista edistävä keinumekanismi, jonka ansiosta istuja voi liikkua istuessaan ja siten edistää lantioalueen aineenvaihduntaa sekä vähentää selän paikallista rasitusta. Kaksiosaisissa satulatuoleissa on saatavilla myös malli, jossa istuimen osien välisen raon leveyttä voidaan säätää istujalle sopivaksi.


title: Satulatuoli

text: Satulatuolin käyttöönotto vaatii hieman totuttelua ja uudenlaisen asenteen istumiseen. On tavallista, että muutaman ensimmäisen viikon aikana pakaralihaksissa ja ristiselässä tuntuu ohimenevää rasitusta. Satulatuolia käytetään yleensä siksi, että käyttäjät kokevat sen olevan perinteistä tuolia terveellisempi mm. selälle ja jaloille. Satulatuoli-istuminen voi ennaltaehkäistä istumatyöperäisten selkä-, niska- ja hartiakipujen syntymistä ja auttaa niiden hoidossa.


title: Satulatuoli

text: Satulatuolin istuma-asento poikkeaa tavallisen tuolin istuma-asennosta. Perinteisellä tuolilla istuttaessa vatsan ja reisien välinen kulma on noin 90 astetta. Satulatuolissa istutaan 20–30 senttiä korkeammalla, jolloin vatsan ja reisien väliin muodostuu noin 135 asteen kulma. Tällaisessa asennossa välilevyjen lähellä oleva kudos on vähemmän puristuksissa mikä johtaa välilevyjen parempaan aineenvaihduntaan ja on siten terveellisin kulma istuvalle. Myös polvinivelten kulma on oikeaoppisessa istuma-asennossa noin 135 astetta ja siitä on samat hyödyt polvinivelille kuin selän välilevyille. Polviin kohdistuva rasitus on vähäisempi noustaessa satulatuolista kuin perinteisestä istuimesta.


title: Satulatuoli

text: Saksalainen ortopedi Hannes Schoberth osoitti istuvien henkilöiden röntgenkuvauksien avulla jo 1960-luvun alussa, että lannenivel taipuu vain 60 astetta. Niiden tutkimuksien mukaan 90 asteen kulma selän ja reisien välillä saavutetaan istuessa vain, jos lantio kallistuu taaksepäin. Tuolin selkänoja pakottaa selän pystyasentoon, jolloin selän kaarevuus – lordoosi ja kyfoosi – suoristuu.


title: Satulatuoli

text: Vuonna 2006 nämä havainnot vahvistettiin magneettikuvaus-tekniikalla, jossa kuvattavat henkilöt istuivat toimistotuolilla eri lannekulmilla (). Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että nykyään viranomaisten ja monen lääketieteen edustajan suosittelema 90 asteen kulma selän ja reisien välillä kuormittaa välilevyjä haitallisella tavalla. Välilevyjen kannalta haitattomin kulma lanteessa on tutkimuksen mukaan 135 astetta tai suurempi.


title: Satulatuoli

text: Istujan paino jakautuu tuolipinnalle eri tavoin tuolityypistä riippuen. Tavallisen toimistuolin aiheuttama paine jakautuu laajalle alueelle reisiin ja pakaroihin (ylin painekuva). Kuvassa punainen alue osoittaa suurempaa painetta. Yksiosainen satulatuoli aiheuttaa kohonnutta painetta myös genitaalialueelle (keskimmäinen kuva). Kaksiosainen satulatuoli-istuminen keskittää paineen istuinluille. Painemittauksissa on käytetty Tekscan-painemattoa.


title: Satulatuoli

text: Tutkimuksissa on todettu, että istuminen nostaa kivesten lämpötilaa. Koskelon ja Hännisen raportin mukaan satulatuoli-istuminen pitää lämpötilan alempana kuin muilla tuolityypeillä. Seuranta-aika oli 40 minuuttia. Tässä tutkimuksessa satulatuoli oli yksiosainen. On todennäköistä, että kaksiosainen satulatuoli olisi sitä parempi tuolityyppi, koska paine ei kohdistu samalla tavalla kivesalueelle.


title: Satulatuoli

text: Tampereen yliopiston väitöstutkimuksessa selvitettiin uudenmallisten satulatuolien ja etuosastaan kaarevien työpöytien vaikutuksia oppilaiden tuki- ja liikuntaelinoireisiin ja selän ryhtiin 25kk aikana. Koululaisten käyttäessä uudenmallisia koulutyöpisteitä heidän TULE-oireissaan tai selän ryhdissään ei tapahtunut positiivisia muutoksia verrattuna tavanomaisia koulutyöpisteitä käyttäneeseen kontrolliryhmään.


title: Satulatuoli

text: Avoline, Bambach, Byllet, Ergonea, Frapett Produktion, Håg, Kango, Khol, myKolme design, Pauner, Proergo, Salli Systems, Topstar, Variér


title: S’il suffisait d’aimer

text: S’il suffisait d’aimer on Céline Dionin albumi vuodelta 1998. Musiikki on suurimmaksi osaksi ranskalaisen laulaja-lauluntekijän Jean-Jacques Goldmanin käsialaa ja kokonaan ranskankielistä. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli neljä miljoonaa kappaletta.


title: Argumentum ad hominem

text: Argumentum ad hominem tai lyhyesti ad hominem (, henkilö, argumentointi henkilöä vastaan) on argumentaation muoto, jossa argumentoija viittaa joihinkin vastapuolen piirteisiin, joilla ei ole merkitystä keskusteltavan aiheen kannalta. Ad hominem määritellään useimmiten argumentointivirheeksi, mutta joissain yhteyksissä käytettynä ad hominem on kuitenkin hyväksyttävä, jopa välttämätön, menettelytapa.


title: Argumentum ad hominem

text: Ad hominem -argumentin yleinen kaava on seuraava:Ad hominem -argumentointivirheessä keskustelija viittaa joihinkin vastapuolen piirteisiin, joilla ei ole merkitystä keskusteltavan aiheen kannalta. Mikäli vastapuolesta esitetyt väitteet ovat epätosia, kyseessä on mustamaalaus, minkä tavoitteena on viedä kohteelta uskottavuus tai arvostus. Väärän tiedon levitys ei kuitenkaan tee mustamaalaamisesta ad hominem -virhettä, vaan se, että siinä esitetään keskustelun asiayhteyteen kuulumattomia seikkoja. Tämän vuoksi myös todenperäisen mutta asiaankuulumattoman tiedon esittäminen on ad hominem -virhe. Mustamaalaaminen, jossa esitetään tosiasioina epätosia seikkoja jotka olisivat relevantteja keskustelulle, jos ne olisivat tosia, on yksinkertaisesti valehtelemista. Oleellista ad hominem -virheessä on siis vastapuoleen kohdistuvien, keskustelun aiheelle merkityksettömien väitteiden esittäminen, olivat ne tosia tai eivät.


title: Argumentum ad hominem

text: Ad hominem -argumentti voidaan myös tulkita keskustelun aiheen vaihtamiseksi. Tämän motiivina saattaa olla yritys ohjata huomio pois alkuperäistä aihetta koskevien argumenttien heikkoudesta.


title: Argumentum ad hominem

text: Kaikki keskustelijoiden ominaisuuksiin viittaaminen ei kuitenkaan ole virheellistä. Ad hominem on hyväksyttävä menettelytapa kun keskustelun aiheena ovat väittelijöiden ominaisuudet, taipumukset ja tavoitteet. Myös keskusteltaessa jonkin henkilön jääviydestä johonkin tehtävään voidaan käyttää ad hominemia. Näissä tapauksissa ”henkilökohtaisuuksiin menemistä” ei voida välttää. Ad hominemia voidaan myös käyttää vetoamalla vastapuolen aiemmin keskustelussa esittämiin väittämiin.


title: Argumentum ad hominem

text: Ad hominem jaotellaan viiteen alaluokkaan:Nimensä mukaisesti ad hominem abusivum tarkoittaa suoranaista loukkausta. Henkilön persoonassa on jotain vastenmieliseksi koettua, ja argumentti kohdistuu siihen asian sijasta.


title: Argumentum ad hominem

text: Tässä virheessä puolestaan hyökkäyksen kärki kohdistuu persoonan sijasta asianhaaroihin, kuten sen ryhmän, jota X edustaa, ominaisuuksiin. Tämän loukkauksen alalajeja ovat ’ad virem’ (mieheen) ja ’ad feminam’ (naiseen) eli sukupuoleen kohdistuvat hyökkäykset. Tämä virhe käsittää myös väärään auktoriteettiin vetoamisen (niin sanotun ”suutari pysyköön lestissään” -virheen). Se eroaa argumentum ad auctoritatemista siinä, että ad auctoritatem vetoaa ihmiseen tai instituutioon, jota pidetään kyseisen alan auktoriteettiina, mutta ad hominem circumstantiae siihen, että ihminen tai instituutio on jonkin toisen alan auktoriteetti.


title: Argumentum ad hominem

text: "Tu quoque" "(niin sinäkin)" tarkoittaa esitetyn argumentin kyseenalaistamista sillä perusteella, että se on ristiriidassa esittäjän oman toiminnan tai hänen aiemmin esittämänsä argumentin kanssa. Tämän virheen yleinen kaava on seuraava:Ad hominem tu quoque -argumentilla ei voida kumota esitettyä väitettä, koska ristiriita muiden väitteiden tai toiminnan kanssa ei ole osoitus väitteen virheellisyydestä. Tu quoque on kuitenkin hyväksyttävä argumentaatiosiirto, jolla voidaan osoittaa vastapuolen perustelujen olevan ristiriidassa. Vastapuolen tulee ristiriidasta eroon päästäkseen muuttaa joitain oletuksiaan tai hylätä ne.


title: Argumentum ad hominem

text: Kaivon myrkyttäminen tarkoittaa henkilöön kohdistuvaa argumentointia, jossa vasta-argumentti esitetään vihjailevalla tai ennakkoasenteisella kielenkäytöllä; näin ikään kuin myrkytetään se kaivo, josta vastustaja ammentaa voimansa.


title: Argumentum ad hominem

text: Ad hominem motivum tarkoittaa henkilön tai instanssin X motiiveihin vetoamista: Argumentin A täytyy olla epätosi, sillä X:llä on oma lehmä ojassa: Hän esittää argumentin intressiensä vuoksi. "Vaikka" argumentoija esittäisikin argumentin omien intressiensä vuoksi, se ei silti tee argumentista virheellistä.


title: Sambian lippu

text: Sambian lippu on maan vaakunan ja kansallislaulun ohella maan kansallistunnus. Lippu otettiin käyttöön 24. lokakuuta 1964. Sitä muokattiin hieman vuonna 1996, jolloin lipun pohjaväriä vihreää vaalennettiin hieman. Lipun vihreä kuvaa maan sademetsiä ja luonnon vihreyttä. Lipun punainen väri kuvaa itsenäisyystaistelua, musta Sambian ihmisiä ja oranssi luonnonvaroja. Kotka raitojen yläpuolella kuvaa kansan kykyä päästä yli maan ongelmista. Samainen kotka on kuvattuna myös Sambian vaakunassa.


title: Malawin lippu

text: Malawin lippu otettiin käyttöön 29. heinäkuuta 2010. Lipun yläkohdassa keskellä on aurinko, ja siinä on kolme vaakaraitaa: musta, punainen ja vihreä.


title: Malawin lippu

text: Malawin lipun nouseva aurinko kuvaa toivoa ja Afrikan vapautta. Musta raita kuvaa Afrikan ihmisiä, punainen Afrikan puolesta kuolleita ja vihreä Malawin luontoa.


title: Malawin lippu

text: Malawin hallitus julkaisi joulukuussa 2009 esityksensä uudesta lipusta. Tiedotusministeri Leckford Thothon mukaan uusi lippu tarvittiin, koska vanha lippu kuvasi vuoden 1964 itsenäistymisen aikaista tilannetta. Nouseva aurinko edusti toivoa ja vapautta. Malawi on kuitenkin mennyt vuosikymmenien aikana eteenpäin, ja siksi päivänkoitto ei enää voi kuvata maan tilannetta. Presidentti Bingu wa Mutharika hyväksyi lippua muuttavan lakiehdotuksen 29. heinäkuuta 2010. Katolisten pappien järjestö, monet seurakunnat ja kansalaisryhmittymät vastustivat uuden lipun käyttöönottoa, sillä he pelkäsivät lipun muuttamisen tulevan kalliiksi.


title: Jääkärikonflikti

text: Jääkärikonflikti, "Vaasan jääkärikonflikti" tai "jääkäriselkkaus" tarkoittaa jääkärien ja kenraali Mannerheimin välisiä, jääkärien Suomeen paluun jälkeen helmikuussa 1918 Vaasassa esille tulleita erimielisyyksiä. Ristiriidat johtuivat jääkärien ja heidän taustavoimiensa ja toisaalta Mannerheimin näkemyseroista erityisesti siinä, millä tavoin jääkäreitä tulisi käyttää hallituksen joukoissa sisällissodassa. Keskeisesti konfliktiin vaikutti myös yksinkertaisesti se, etteivät osapuolet vielä tunteneet toisiaan vaan toimivat lähtökohtiensa vastakkaisuutta korostavien ennakkoluulojen pohjalta.


title: Jääkärikonflikti

text: Jääkäreille, jotka olivat hitsautuneet yhteen pataljoonaksi, oli tärkeää, että he saisivat toimia yhdessä myös Suomeen tultua. Everstiluutnantti Wilhelm Thesleffin hahmottelemana ajatuksena oli ollut muodostaa Jääkäripataljoona 27:n ympärille vapaaehtoisilla täydennetty vahva osasto, iskujoukko. Jääkärit olisivat näin muodostettavan prikaatin kaaderi (runkohenkilöstö) ja miehistö rekrytoitaisiin suojeluskunnista. Prikaatin vahvuuteen olisi kuulunut kaksi jalkaväkirykmenttiä, ratsuväenosasto, patteriston verran kenttätykistöä sekä pioneerikomppania.


title: Jääkärikonflikti

text: Mannerheimille tämä ajatusmalli ei sopinut lainkaan. Hän pelkäsi, että jääkärit olisivat yhtenä joukkona taistellessaan alttiita suurille tappioille: "En voi kunniallisena suomalaisena toteuttaa heidän suunnitelmaansa, koska olen lujasti vakuuttunut siitä, että se johtaa valkoisen armeijan tuhoon", hän sanoi asian esittäneelle senaattori Heikki Renvallille.


title: Jääkärikonflikti

text: Mannerheim ei myöskään hyväksynyt ajatusta saksalaisten tekemästä maihinnoususta, ainakaan ennen kuin Tampere olisi hallituksen joukkojen käsissä. Vastavetona oli jääkärien uhkaus koota pataljoona ja vallata sen voimin Tampere.


title: Jääkärikonflikti

text: Jääkärien lähetystö saapui Mannerheimin kutsumana neuvotteluihin Seinäjoelle. Neuvottelussa yhtenä keskeisenä kysymyksenä oli tulevan armeijan organisaatio, johon oli rykmenttitasolle kaavailtu jääkärien tahdon vastaisesti nimenomaan Venäjällä koulutettuja upseereita.


title: Jääkärikonflikti

text: Mannerheim vastasi jääkärien huoleen, että hänellä ei yksinkertaisesti ollut tulevan armeijan upseeristoksi ja aliupseeristoksi muuta realistista vaihtoehtoa kuin jääkärit. Mannerheimia tuki myös Suomen armeijaan everstinä palkattu Jääkäripataljoona 27:n entinen komentaja Eduard Ausfeld.


title: Jääkärikonflikti

text: Thesleff esitti neuvotteluiden lopputuloksen seuraavasti: "M. luonnollisesti jää, mutta tekee yhteistyötä saksalaisten kanssa, mutta antaa vapaat kädet jääkäreille!"


title: Jääkärikonflikti

text: Tutkija Lars Westerlund on esittänyt, että jääkärikonfliktiin liittyy Mannerheimin Seinäjoen asemalla olleeseen esikuntajunaan tehty pommiattentaatin yritys. Mannerheim ei ollut iskun sattuessa paikalla, joten attentaatti epäonnistui. Sen tuloksena junan ympärille tehtiin suojaksi verkkoaita, joka näkyy joissakin junaa esittävissä valokuvissa. Westerlund arvelee teon taustalla olleen "jyrkimpiä aktivisteja". Konkreettisina niminä Westerlund esittää Wilhelm Thesleffin sekä Paul von Gerichin. Ulkomaisena tahona mukana olisi ollut vaikuttamassa Saksan meriesikunta.


title: Jääkärikonflikti

text: Pommin olemassaolo tiedetään varmasti, mutta sen asentaneesta henkilöstä tai tahosta ei ole mitään varmaa tietoa.


title: Varallisuuteen vetoaminen

text: Argumentointi varallisuudella, eli argumentum ad crumenam () on keskustelussa esitetty argumentaatiovirhe, joka tarkoittaa väitteen perustelemista henkilön varallisuuteen vedoten. Tämä argumentaatio perustuu siihen, että kyvykkyyden ja varallisuuden välille ajatellaan riippuvan toisistaan. Niiden välillä ei kuitenkaan tarvitse olla syy–seuraus-suhdetta eli kausaatiota (ks. cum hoc ergo propter hoc -virhe).


title: Varallisuuteen vetoaminen

text: Argumentin yleinen kaava on:


title: Varallisuuteen vetoaminen

text: Tyyppiesimerkki tästä virheestä on lause: "Jos olet niin hirveän fiksu, niin mikset ole jo miljonääri?" Samaan hengenvetoon voisi toki kysyä, että "jos olet miljonääri, niin mikset ole fiksu?"


title: Varallisuuteen vetoaminen

text: Toinen esimerkki tästä on vaikkapa lause:"Sinun pitäisi ottaa Jaakko-enosta mallia. Hän oli jo kaksikymppisenä miljonääri."


title: Varallisuuteen vetoaminen

text: "Asterix"-sarjakuvassa päällikkö Aladobixin vaimo Smirgeline elättelee jatkuvasti "argumentum ad crumenam" -toiveita verratessaan puolisoaan varakkaaseen Homeopatix-veljeensä.


title: Dominican lippu

text: Dominican lippu on Karibianmerellä sijaitsevan Dominican saarivaltion tunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Lippu otettiin käyttöön 3. marraskuuta 1978, joskin siihen on tehty pieniä muutoksia vuosina 1981, 1988 ja 1990. Vihreä pohjaväri symboloi maan kasvillisuutta. Lipun risti kuvaa kristinuskoa ja sen kolme väriä kolminaisuutta. Ristin värit symboloivat maataloutta ja aurinkoa (keltainen), jokia ja vesistöjä (valkoinen) ja orjakauppaa (musta). Punainen ympyrä symboloi sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kymmenen tähteä kuvaavat Dominican kymmentä aluetta (Saint Luke, Saint Mark, Saint George, Saint Paul, Saint Joseph, Saint Peter, Saint Andrew, Saint David, Saint Patrick ja Saint John). Lipun erikoisuus on siinä kuvattu Dominican kansallislintu, keisariamatsonipapukaija.


title: Illinoisit

text: Illinoisit olivat monen alkuperäiskansan muodostama liittokunta Yhdysvalloissa. He asuivat historiallisen aikakauden alkaessa laajoilla alueilla keskilännessä. Maat käsittivät lähes koko nykyisen Illinoisin osavaltion sekä osia Iowasta, Missourista, Arkansasista ja Wisconsinista. Illinoiseja on arveltu olleen 1600-luvun alkupuolella noin 12 000 - 20 000 henkeä. Heidän ei tiedetä saapuneen alueelle mistään muualta ja siksi heidät on joidenkin muinaistutkijoiden arviointien perusteella yhdistetty varhaisiin kummunrakentajiin, Adena- ja Hopewell-kulttuureihin.


title: Illinoisit

text: Illinoisit kuuluivat suureen algonkinien kielikuntaan ja olivat läheistä sukua miami-intiaaneille. Illinoisien liittokuntaan kuului kymmenkunta itsenäistä heimoa ja kylää. Illinoisien omakielinen nimi oli "ilini" tai "iliniwek", joka merkitsi ihmistä. Ranskalaiset väänsivät nimen muotoon Illinois ja siitä tuli tämän kansan virallinen nimi, myöhemmin myös eräs Yhdysvaltain osavaltioista.


title: Illinoisit

text: Tämän päivän illinoisit tunnetaan peoria-nimellä.


title: Illinoisit

text: Illinoisien esihistoriaa ei tarkkaan tunneta, mutta varhaisten kuvausten mukaan nämä kävivät sotia 1600-luvulla useita naapurikansoja vastaan. Muun muassa osaget, chickasawit, dakotat ja irokeesit kuuluivat vihollisiin. Vihamielisten kansojen ympäröiminä illinoisit ottivat keskuuteensa saapuneet ranskalaiset ystävällisesti vastaan, ja antoivat heidän perustaa mailleen linnakkeita.


title: Illinoisit

text: Vuonna 1673 tutkimusmatkailija Louis Jolliet ja lähetyssaarnaaja Jacques Marquette poikkesivat Mississippijoen varrelle pystytettyyn suureen illinoisien kylään. Osa päälliköistä oli pukeutunut ranskalaisiin takkeihin merkiksi varhaisesta kauppasuhteesta Uuteen Ranskaan. Vuonna 1675 jesuiitat aloittivat lähetystyönsä illinoisien parissa. Samalla kaupankäynti vilkastui ja saadakseen tuliaseita sekä muita eurooppalaisia tuotteita Illinoisit kauppasivat vierailleen turkisten ohella muista heimoista orjiksi ottamiaan naisia ja lapsia. Majavien ja muun riistan vähyys pakotti illinoisit laajentamaan saalistusmaitaan Indianaan, Ohioon ja ala-Michiganiin. Samalla he tunkeutuivat irokeesien omimille metsästysmaille. Raskaiden majavasotien uuvuttamat irokeesit halusivat hoitaa tilanteen diplomatian keinoin. Irokeesien liittokunnan johtavan heimon senecojen päällikkö lähetettiin neuvottelijaksi metsästyskiistaa selvittämään. mutta illinoisit eivät taipuneet sovitteluratkaisuun, vaan surmasivat päällikön.


title: Illinoisit

text: Kesällä 1680 senecat keräsivät 500 - 600 soturia ja aloittivat kostoiskut illinoisien maille.. Hollantilaisilta ostetuilla musketeilla aseistettuina he hävittivät suuren illinoisien asutusalueen Kaskaskian Vermilionjoen suulla. Illinoisit olivat lähettäneet naisensa,lapsensa ja vanhuksensa piiloon kuuden mailin päässä olevalle saarelle, mutta senecat jäljittivät heidät. Kykenemättä vastarintaan pakolaiset jäivät vihollistensa armoille.


title: Illinoisit

text: Tutkimusmatkailija Robert Cavelier de La Salle miehineen löysi illinoisien tuhotut kylät ja irokeesien jättämät tunnusmerkit, joista oli helppo päätellä keitä hyökkääjät olivat olleet. Ranskalaisten arvion mukaan Irokeesit surmasivat noin 800 illinoisia ottivat vangeiksi noin 400 naista ja lasta..


title: Illinoisit

text: Illinoisien heimoista peoriat ja kaskaskiat kärsivät suurimmat menetykset.Uuden-Ranskan siirtokunta auttoi illinoiseja siirtymään muualle, mutta tästä huolimatta he kärsivät naapurikansojen toistuvista hyökkäyksistä. Siouxit ja osaget karkottivat omalla tahollaan moingwena-illinoisit etelään. Shawneet ja chickasawit ajoivat michigameat mailtaan ja kaskaskiat joutuivat sotimaan foxeja ja winnebagoja vastaan. Chepoussat ja michigameat liittyivät kaskaskioihin ja sulautuivat yhdeksi heimoksi.


title: Illinoisit

text: Vaikka Uusi-Ranska teki rauhansopimukseen vuonna 1701 irokeesien kanssa, illinoisit olivat edelleen alttiina ympäristön muiden kansojen hyökkäyksille. Alkuperäisistä heimoista viiden jäljellä olevan yhteismäärä oli huvennut kuuteentuhanteen. Ranskalaisille lojaaleina he auttoivat näitä sodissa muita heimoja vastaan. Vuonna 1730 illinoisien rooli oli merkittävä Uuden-Ranskan onnistuessa tuhoamaan foxit.


title: Illinoisit

text: Seuraavat sodat eivät olleet yhtä menestyksekkäitä. Englantilaisten siirtomaavallan leviäminen kohti Ranskan Louisianaa tulehdutti suurvaltojen välejä. Brittien aseistamat chickasawit alkoivat häiritä Louisianan ja Kanadan välistä liikennettä. Louisianan kuvernööri turvautui Uuden-Ranskan intiaaniliittolaisiin, etelässä choctaweihin ja pohjoisissa illinoiseihin. Toista tuhatta soturia käsittävä intiaaniarmeija hyökkäsi kahdesta suunnasta chickasawien maille vuoden 1736 aikana. Sota osoittautui tappiolliseksi niin Ranskalle kuin heidän liittolaisilleenkin. Illinoisit, eritoten kaskaskiat ja michigameat, menettivät paljon väestöstään. Kun illinoissoturit taistelivat muualla tekivät pienet chickasawien sotapartiot useita kuolettavia iskuja illinoiskyliin, jotka oli jätetty naisten, lasten ja vanhusten haltuun.


title: Illinoisit

text: 1740-luvun alkuun tultaessa illinoisit olivat menettäneet suuren osan voimastaan sotien, kulkutautien ja ranskalaisten myymän alkoholin seurauksena. Vuonna 1752 saukit tuhosivat illinoisien Michigamean ja Cahokian kylät. Illinoisit pyysivät apua ranskalaisilta, mutta jäivät ilman näiden tukea. Uuden-Ranskan mureneminen 1757 brittiläisten vallan alla oli raskas menetys illinoiseille, jotka menettivät pitkäaikaisen ja ainoan liittolaisensa.


title: Illinoisit

text: Vuonna 1763 alkaneeseen Pontiacin kapinaan osallistui vain muutama illinois-soturi, pääosan pysyessä puolueettomina. Kapinassa Uusi-Englanti menetti paljon sotilaita ja yhdeksän linnakettaan. Kansannousun tukahduttua Pontiacista tuli brittien liittolainen. Neljä vuotta myöhemmin hänet murhattiin illinoisien kylässä.


title: Illinoisit

text: Pontiacin kohtalo sai kapinaan osallistuneet heimot kuohuksiin ja he kohdistivat vihansa illinoiseihin. Monille heimoille riitti motiiviksi kosto, joillekin taas halu päästä jakamaan illinoisien maat. Kapinaan osallistuneet heimot kokosivat saatavilla olevat soturinsa ja hyökkäsivät lyömään lopullisesti hajalle illinoisien liittokunnan.


title: Illinoisit

text: Lyhytkestoisen sodan seurauksena illinoisit hajaantuivat. Hyökkäykseen osallistuneet heimot jakoivat keskenään tuhotun liittokunnan maat. Peoriat hakivat turvaa ranskalaisten linnakkeista ja muut illinoisit pakenivat Kaskaskian ranskalaissiirtolaisten luo. Eloonjääneistä suuri osa oli naisia ja lapsia. Illinoisien väkiluku oli pudonnut alkuperäisestä yli 12 000:sta alle tuhannen. Vuonna 1778 kaskaskioita oli laskettu olleen 210 henkeä ja peorioiden sekä michigameoiden yhteismääräksi oli saatu 170. Voimakas alkoholisoituminen lisäsi heidän rappiotaan. Katolisten pappien onnistui kääntää illinoisien elämäntyylin parempaan suuntaan ja raitistuneina he alkoivat viljellä maata. 1790-luvun aikana vähät jäljellä olevat soturit taistelivat Yhdysvaltain puolella muita intiaaneja vastaan.


title: Illinoisit

text: 1800-luvun alussa jäljellä olevat 11 peoriaa kirjoittivat rauhansopimuksen Yhdysvaltain kanssa. Michigameat kuolivat sukupuuttoon. Noin 150 jäljellä olevaa peoriaa ja kaskaskiaa myivät maansa hallitukselle 1832 siirtyen Kansasiin. Täällä he liittyivät sukulaisiinsa miameihin, joiden kanssa välit olivat olleet huonot yli vuosisadan ajan. Vuonna 1867 Yhdysvaltain hallitus siirsi kahden suuren kansakunnan rippeet Oklahomaan.


title: Illinoisit

text: Nykyään illinoisien kieli on kuollut. Myös nimi on haudattu. Heitä kutsutaan peoria-intiaaneiksi ja heitä oli 1950-luvulla vajaa 800 henkeä, joista illinoiseja noin puolet. Mutta osavaltiona heidän nimensä elää. Heidän yhteinen lukumääränsä on noin 3000 intiaania. Peorian oma kulttuurikomitea tekee tosissaan työtä elvyttääkseen oman kielensä. Heidän suurin vuosittainen juhlatapahtumansa on Pow-wow.


title: Illinoisit

text:
Illinoisien monipuolinen talous perustui maanviljelyyn, metsästykseen, kalastukseen ja hyötykasvien keräilyyn. Heidän maassaan oli paljon preeriaa, joten biisoninmetsästyksestä tuli tärkeä elinkeino. Kun hevonen oli vielä tuntematon, preerialla liikuttiin jalkaisin. Illinoisit pyydystivät biisoneita saartamalla eläimet ansaan sytyttämiensä preeriapalojen avulla. Samalla tulen avulla varmistettiin, ettei kasvillisuus levinnyt alueelle, vaan se pysyi paljaana taaten biisoneille hyvät liikkumatilat. Toisin kuin monet muut seudun intiaanit, illinoisit eivät käyttäneet tuohesta tehtyjä kanootteja. He koversivat saksanpähkinäpuusta pirogue-tyylisiä veneitä, joiden pituus saattoi olla jopa 15 metriä.
Illinoisit on yhdistetty muinaisiin Kummunrakentajiin, mutta Cahokian esihistoriallisen kaupungin muinaiskumpujen keskeltä löytyneen illinoiskylän asukkaat kielsivät esi-isiensä osuuden kumpujen tekemiseen. Illinois-kylät sijaitsivat varsin yleisesti jokien varsilla, koska maaperä oli parempaa maanviljelyä ajatellen. Kyliä ei monien naapurien tapaan suojattu paaluvarustuksin. Wigwamit olivat pitkiä, tynnyriholvin muotoisia ja niissä saattoi asua kymmenenkin perhettä.


title: Illinoisit

text:
Illinoisien molemmat sukupuolet käyttivät tatuointeja. Miehet nyppivät Hiuksensa lukuun ottamatta otsatupsua ja joitakin korvien edessä ja takana kasvavia hiuksia. Illinoiseja pidettiin taitavina jousimiehinä. Sodissa he käyttivät keihäitä ja puisia nuijia, kunnes eurooppalainen teollisuus syrjäytti vanhat perinteiset sotatarvikkeet. Vaikka Illinoisit tunnettiin sotaisina ovat varhaiset uudisasukkaat kuvailleet heitä myös aroiksi, oikullisiksi ja salakavaliksi. Rakenteeltaan he olivat pitkiä ja rotevia. Vainajansa he nostivat puihin maatumaan, mutta luut haudattiin myöhemmin alkeellisiin kivistä kasattuihin hautaholveihin.
Illinoisien miehet olivat moniavioisia, mutta naisten kohtalo oli julma, jos he jäivät kiinni avionrikkomisesta. Heidät silvottiin leikkaamalla irti korva tai nenä.


title: Illinoisit

text: Kun ranskalaiset Louis Juliet ja Jacques Marquette saapuivat vuonna 1673 illinoisien maille he huomasivat, että Illinoisien keskuudessa monet miehet olivat omaksuneet naisen roolin niin pukeutumisen kuin sosiaalisen asemankin suhteen. Illinoisit kutsuivat heitä nimellä "Ikoneta" ja ranskalaiset käyttivät heistä nimeä "berdache." He kuuluivat yhteisöön muiden tavoin. Jokuset nuoret pojat olivat omaksuneet tyttöjen tavat ja leikit. Heidän taipumuksensa huomioitiin kasvattamalla heistä tyttöjä. Myöhemmin sama käytäntö on löydetty monilta intiaanikansoilta.


title: Illinoisit

text: Illinoisit palvoivat "Kitchesmanetoaa", joka oli ylin Jumaluus kaikkien muiden jumalien yläpuolella. Myös aurinkoa ja ukkostas kunnioitettiin elämän luojina ja maan ylläpitäjinä. Yliluonnollisia voimia omaavat šamaanit, niin miehet kuin naisetkin, järjestivät parantamis-rituaaleja sairaille. Illinoisien alkuperäiseen uskonjärjestelmään kuului tärkeänä osana seremoniapiippu, jota poltettiin riitojen lopettamiseksi, liittoutumien vahvistamiseksi ja ennestään tuntemattomien henkilöiden ystävyyden lujittamiseksi. Illinoisien piippujen pesät tehtiin yleensä metaformisesta mutakivestä ja pesä liitettiin puiseen höyhenin koristeltuun varteen.


title: Illinoisit

text: Juhlamenoista eräs tärkeimmistä oli seremoniapiipun tanssi, joka yleensä liittyi sotaan lähtöön tai rauhan solmimiseen. Jacques Marquette käytti peorioiden lahjoittamaa seremoniapiippua passina tavatessaan muita heimoja. Illinoisit olivat erityisen tunnettuja monivärisistä taidokkaista maalauksistaan, joita he tekivät eläinten vuotiin.


title: Dave Silk

text: David ”Dave” Silk (s. 1. tammikuuta 1958 Scituate, Massachusetts) on entinen yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.


title: Dave Silk

text: Silk aloitti uransa NCAA-sarjassa Bostonin yliopiston joukkueessa, jossa pelasi kaudet 1975–1979. New York Rangers varasi hänet NHL:ään 1978 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 58. Seuraavana vuonna Silk valittiin Yhdysvaltojen jääkiekkomaajoukkueeseen. Joukkue onnistui 1980 talviolympialaisissa yli odotusten ja voitti olympiakultaa. Silk antoi ratkaisevassa ottelussa Neuvostoliittoa vastaan kaksi maaliin johtanutta syöttöä. Muutama päivä olympiakisojen jälkeen hän solmi sopimuksen Rangersin kanssa ja aloitti ammattilaisuransa. Se oli kuitenkin loukkaantumisten sävyttämä, eikä hän pystynyt pelaamaan kahdeksan NHL-kautensa aikana kuin 249 runkosarjaottelua. Uransa loppuosan, kaudet 1986–1991 Silk pelasi Saksan Bundesliigassa käyden lisäksi pelaamassa kauden 1987–1988 AHL:n pudotuspelit Maine Marinersin paidassa.


title: Dave Silk

text: Pelaajauransa jälkeen Silk toimi Bostonin yliopiston joukkueen apulaisvalmentajana kaudella 1992–1993. Tämän jälkeen hän on työskennellyt investointipankkialalla.


title: Salah Hissou

text: Salah Hissou (s. 16. tammikuuta 1972 Ait Taghia) on marokkolainen kestävyysjuoksija, maailmanmestari ja entinen maailmanennätysmies. Hissou voitti maailmanmestaruuden 5 000 metrillä Sevillassa 1999. 10 000 metrin maailmanennätyksen 26.38,08 hän juoksi Brysselissä 23. elokuuta 1996. Atlantan olympialaisista 1996 Hissou sai pronssia 10 000 metriltä. MM-pronssia Hissou sai Ateenasta 1997 10 000 metriltä.


title: Alaskan lippu

text: Alaskan lippu on Yhdysvaltain Alaskan osavaltion virallinen lippu. Sen suunnitteli 13-vuotias Benny Benson vuonna 1926. Lipussa on sinisellä pohjalla kahdeksan kultaista tähteä, jotka symboloivat Otavaa ja Pohjantähteä. Sininen väri symboloi merta, taivasta, vuoristojärviä sekä lemmikkejä, Alaskan tunnuskukkaa. Pohjantähti kuvaa Alaskan asemaa pohjoisimpana osavaltiona ja Ison Karhun tähdistöön kuuluva Otava voimakkuutta.


title: Malin lippu

text: Malin lippu on Malin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 1. maaliskuuta 1961. Sitä ennen oli käytetty samankaltaista lippua, jossa tosin oli tyylitelty musta ihmishahmo, "kanaga". Kuva poistettiin vuonna 1960, koska ihmisen kuvia pidetään islamissa, Malin valtauskonnossa, sopimattomina. Panafrikkalainen vihreä-kelta-punainen pystytrikolori viittaa lippuun, jota Malin entinen emämaa käyttää. Vihreä väri symboloi ympäröivää luontoa, keltainen mineraalivaroja ja puhtautta ja punainen taas itsenäisyyden puolesta tehtyjä uhrauksia ja rohkeutta.


title: Kiwanis International

text: Kiwanis International on kansainvälinen hyväntekeväisyysjärjestö. Se on perustettu 1915 Detroitissa. Nykyisin Kiwanis-kerhoja on yli 8000. 1900-luvun lopulla jäseniä oli yli 3000 000 70 maassa.


title: Kiwanis International

text: Pääkonttori on nykyisin Indianapolisissa Yhdysvalloissa. Järjestö oli aluksi vain liikemiesten välinen järjestö, se on hyväksynyt naisjäseniä vuodesta 1987 alkaen.


title: Kiwanis International

text: Kiwanit järjestävät lapsille ja koululaisille kerhoja, joiden toiminta pyrkii edistämään humanistisia arvoja uskonnosta riippumatta.


title: Lesothon lippu

text: Lesothon lippu on Lesothon kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 4. lokakuuta 2006. Lipussa on keskellä musta sotho-kansan perinteinen basotho-hattu eli "mokorotlo".


title: Lesothon lippu

text: Edellinen lippu oli käytössä 17. tammikuuta 1987 – 4. lokakuuta 2006. Sen valkoinen väri kuvaa rauhaa, sininen sadetta ja vihreä vaurautta ja hyvinvointia. Vuosina 1987–2006 lipussa oli myös perinteisiä lesotholaisia aseita ja kilpi. Tätä lippua ennen vuosina 1966–1987 oli ollut käytössä lippu, jossa oli valkoinen sotho-hattu. Tämän lipun sininen väri kuvasi taivasta ja sadetta, valkoinen rauhaa, vihreä maata ja punainen uskoa.


title: Lesothon lippu

text: Sotho-hattu palautettiin uuteen lippuun aseiden tilalle siksi, että haluttiin kuvastaa maan rauhanomaista suuntautumista.


title: Itseen yleistäminen

text: Itseen yleistäminen on subjektiivinen argumentaatiovirhe, jossa väitteen esittäjä pitää yleisargumenttia itselleen subjektiivisesti totena. Sen yleinen kaava on:Esimerkki itseen yleistämisestä voi olla vaikkapa:


title: Itseen yleistäminen

text: Itseen yleistäminen tunnetaan myös subjektiivisena relativistisena virhepäätelmänä. Sen inverssi on itsestä yleistäminen eli objektiivinen relativistinen virhepäätelmä.


title: Tongan lippu

text: Tongan lippu otettiin käyttöön vuonna 1866 ja määriteltiin virallisesti Tongan perustuslaissa 4. marraskuuta 1875. Se oli suunniteltu alun perin vuonna 1862, jolloin lippu oli täysin samanlainen kuin Punaisen Ristin lippu, mutta sitä muutettiin sekaannuksen välttämiseksi. Lippujen symboliikka on erilainen, sillä Tongan lipussa punainen risti on Jeesuksen risti.


title: Tongan lippu

text: Tongan perustuslain mukaan lippua ei koskaan saa muuttaa, vaikka maan armeijalla ja laivastolla on omat lippunsa.


title: Hätäinen päätelmä

text: Hätäinen päätelmä tarkoittaa argumentaatiovirhettä, jossa kausaliteetti tai korrelaatio päätellään vain yhden, usein ensimmäisenä mieleentulevan, mahdollisuuden mukaan ja sivuutetaan muut mahdollisuudet, usein miettimättä lainkaan mielekkäimpiä vaihtoehtoja. Sen yleinen kaava on seuraava:Esimerkki tästä virheestä on:


title: Iin rautatieasema

text: Iin rautatieasema (, ) on Suomen rataverkon liikennepaikka Pohjois-Pohjanmaalla rataosalla . Rautatieasema sijaitsee Iin kunnan Asemankylässä. Liikennepaikan etäisyys Helsingin päärautatieasemalta Haapamäen ja Oulun asemien kautta mitattuna on 789,2 ratakilometriä. Matkustajajunien pysähdykset Iissä lakkautettiin 3. syyskuuta 2006. Tavaraliikennettäkään ei ole. Ii on lyhin rautatieaseman nimi Suomessa.


title: Iin rautatieasema

text: Iin asemarakennuksen on suunnitellut Bruno Granholm IV luokan piirustusten mukaan peilikuvana ja se on valmistunut rautatien rakentamisen yhteydessä. Museovirasto on arvioinut asemarakennuksen ja se on yksi suojeltavista rakennuskohteista. Nykyisin osa asemarakennuksesta on yksityiskäytössä. Miehitys Iin asemalla päättyi lopullisesti vuonna 2003 ja nykyisin Iin liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulusta käsin.


title: Iin rautatieasema

text: Ratapiha käsittää pääraiteen lisäksi yhden sivuraiteen, jota käytetään junien kohtaamiseen. Tämän lisäksi liikennepaikalla on sivuraide jota voidaan käyttää ratatyökoneiden väistöraiteena.


title: Dicto simpliciter

text: Dicto simpliciter () tarkoittaa argumentaatiovirhettä, jossa yksityistapauksen ominaisuudet esitetään koskevaksi koko joukkoa tai jossa ne kiistetään vetoamalla koko joukkoon. Dicto simpliciterissä siis käytetään joko yksinkertaista sääntöä perusteena pätevää poikkeusta vastaan tai vaaditaan poikkeustapauksen perusteella kokonaisuutta hyväksyttäväksi. Dicto simpliciteristä on kaksi versiota:Dicto simpliciterin yleinen kaava on seuraava:Dicto simpliciter ad dictum secundum quid -esimerkkinä voisi olla vaikkapa seuraava:


title: Dicto simpliciter

text: Dicto secundum quid ad dictum simpliciter -esimerkki puolestaan on seuraava:


title: Dicto simpliciter

text: Dicto simpliciteriä käytetään usein puolustettaessa sekä legalismia että toisaalta myös anarkismia.


title: The Freewheelin’ Bob Dylan

text: The Freewheelin’ Bob Dylan on Bob Dylanin maaliskuussa 1963 julkaistu toinen albumi, joka nosti hänet suuren yleisön tietoisuuteen. Albumin aloittaa klassikoksi muodostunut kappale ”Blowin’ in the Wind”.


title: The Freewheelin’ Bob Dylan

text: Kappaleiden tekijä Bob Dylan, ellei toisin mainita.


title: Mezuza

text: Mezuza () on juutalaisen kodin oven oikeaan pieleen kiinnitettävä pieni kotelo, joka sisältää pergamentille kirjoitettuja Tooran jakeita. Mezuza-kotelo on suorakaiteen muotoinen, ja se voidaan valmistaa erilaisista materiaaleista. Heprean sana "mezuza" tarkoittaa ovenpieltä. Mezuza-käsky kuuluu Šema Israel -rukoukseen:


title: Mezuza

text: Mezuzan teksti koostuu kahdesta Tooran kappaleesta: 5. Moos. kirja 6:4-9 ja 11:13-21. Teksti kirjoitetaan käsin pergamentille samojen sääntöjen mukaan, joita noudatetaan sefer Toran ja tefillinien kirjoittamisessa. Sen jälkeen pergamentti eli "klaf" kääritään rullalle ja sijoitetaan suojakoteloon. Koska mezuzan tärkeä osa on "klaf" ja kotelon tarkoitus on vain suojata sitä, kotelo voi olla valmistettu mistä materiaalista tahansa. Ennen mezuzan asettamista ovenpieleen lausutaan rukous.


title: Mezuza

text: Mezuza kiinnitetään kodin jokaisen oven oikeanpuoleiseen pieleen kylpyhuonetta ja WC:tä lukuun ottamatta. Juutalainen kiinnittää sen myös oman yrityksensä tai toimistonsa ovenpieliin. Niissä israelilaissa kaupungeissa, joissa on muurit, se kiinnitetään muurin porttien pieliin.


title: Ragunanin eläintarha

text: Ragunan on eläintarha Jakartassa, Indonesiassa. Se perustettiin vuonna 1864 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1966. Eläintarhassa on noin 4 040 eläintä 295 eri eläinlajista. Eläintarhan pinta-ala on 1,4 neliökilometriä.


title: Ragunanin eläintarha

text: Eläintarha oli suljettuna 19. syyskuuta–11. lokakuuta 2005, kun siellä olevista linnuista oli löydetty lintuinfluenssaa.


title: Ragunan

text: Ragunan tarkoittaa seuraavia paikkoja Intiassa:


title: Ner tamid

text: Ner tamid ( eli "ikuinen liekki") on juutalaisen synagogan pyhimmän osan aron ha'kodeš en, eli "pyhän kaapin" etupuolelle ripustettu jatkuvasti palava valo. Se voi olla kynttilä, öljylamppu tai sähkövalo.


title: Piukat paikat

text:
Piukat paikat () on vuonna 1959 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Billy Wilder. Sen pääosissa näyttelevät Marilyn Monroe, Jack Lemmon ja Tony Curtis. "Piukat paikat" oli yleisömenestys ja on vakiinnuttanut asemansa yhtenä elokuvahistorian suosituimmista komedioista. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 16. lokakuuta 1959.
Elokuvassa kaksikko Joe (Curtis) ja Jerry (Lemmon) ovat joutuneet vuonna 1929 Chicagossa mafiosojen tekemän joukkomurhan silminnäkijöiksi. Pennittömät muusikot yrittävät paeta mafiamiehiltä näkymättömiin. Hätäratkaisuna kaksikko pukeutuu naisiksi ja värväytyy naisorkesterin soittajiksi. Orkesterin mukana he matkustavat Floridaan. Yhtyeen solisti Sugar Kane (Monroe) on kaksikon mielestä hurmaava, ja he molemmat yrittävät saada hänet rakastumaan itseensä. Joe kutsuu itseään Josephineksi, Jerry itseään Daphneksi.


title: Piukat paikat

text: "Piukkojen paikkojen" viimeinen repliikki on elokuvahistorian kuuluisimpia. Kun Daphne kertoo viettelemälleen miehelle olevansa itsekin mies, hän saa vastaukseksi lauseen ”kukaan ei ole täydellinen” (”Nobody’s perfect”).


title: Piukat paikat

text: Monroe esittää elokuvassa muun muassa kappaleet ”I Wanna Be Loved by You” ja "I’m Thru with Love".


title: Piukat paikat

text: Elokuva palkittiin parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globella ja Monroe palkittiin parhaan naispääosan ja Lemmon parhaan miespääosan Golden Globella. Elokuva palkittiin parhaan mustavalkoelokuvan puvustuksen Oscarilla saatuaan lisäksi viisi muuta Oscar-ehdokkuutta.


title: Piukat paikat

text: American Film Institute on valinnut elokuvan . Samaan tulokseen tuli 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa BBC:n äänestyksessä vuonna 2017.


title: Piukat paikat

text: Kaksi rehkivää muusikkoa, Joe ja Jerry (Tony Curtis ja Jack Lemmon), todistaa ystävänpäivän verilöylyä muistuttavan välikohtauksen. Kun ”Spats” Columbon (George Raft) johtamat Chicagon gangsterit näkevät heidät, kaksikko pakenee henkensä edestä. Päästyään pakoon he päättävät lähteä kaupungista ja ottaa vastaan työn Floridaan matkaavassa naisyhtyeessä, minkä seurauksena he joutuvat naamioitumaan naisiksi. Josephineksi ja Geraldineksi itseään kutsuvat Joe ja Jerry, joka myöhemmin vaihtaa nimensä Daphneksi, liittyvät yhtyeeseen ja nousevat junaan. Siellä kumpikin mies ihastuu ”Sugar Kaneen” (Marilyn Monroe), yhtyeen laulajaan ja ukulelen soittajaan, ja kamppailevat hänen suosiostaan pidellen samalla yllä rooliaan naisina.


title: Piukat paikat

text: Floridassa Joe kosiskelee Sugaria naamioitumalla edelleen Shell Oilin perijäksi, ”Junior”-nimiseksi miljonääriksi, matkimalla muun muassa Cary Grantin ääntämystä. Oikea miljonääri Osgood Fielding III (Joe E. Brown) puolestaan ihastuu Jerryn esittämään Daphneen. Eräänä iltana Osgood pyytää Daphnen viettämään iltaa omistamalleen jahdille. Joe taivuttelee Jerryn pidättelemään Osgoodia maissa sillä välin, kun hän vie Sugarin samaiselle jahdille. Sinä yönä Osgood kosii Daphnea, joka suostuu mielenliikutuksen vallassa uskoen saavansa Osgoodilta suuren rahallisen korvauksen heti vihkimisen jälkeen.


title: Piukat paikat

text: Kun gangsterit saapuvat samaan hotelliin osallistuakseen ”Italialaisen oopperan ystävät” -nimiseen konferenssiin, Spats ja hänen jenginsä näkevät Joen ja Jerryn. Useiden humorististen takaa-ajojen jälkeen (ja todistettuaan jälleen yhden, tällä kertaa Spatsin ja hänen miestensä joukkomurhan) Jerry, Joe, Sugar ja Osgood pakenevat miljonäärin jahdilla. Matkalla Joe paljastaa Sugarille oikean henkilöllisyytensä, mutta Sugar kertoo Joelle rakastavansa tätä kaikesta huolimatta. Jerry puolestaan yrittää selittää Osgoodille, ettei hän voi naida tätä. Osgood ei kuitenkaan ota tietääkseenkään Jerryn vastaväitteistä, vaan pysyy järkähtämättä kosintansa takana. Hän on jo ehtinyt kertoa kihlauksesta äidilleen, joten häät tullaan pitämään kuten sovittu. Lopulta ärsyyntynyt Jerry ottaa peruukkinsa pois ja huutaa: ”Olen mies!”, minkä seurauksena Osgood lausuu elokuvan loppurepliikin: ”No, kukaan ei ole täydellinen.”


title: Pangermanismi

text: Pangermanismi on 1800-luvulla syntynyt ajattelutapa, joka korosti saksalaisten eri heimojen tai laajemmassa mielessä kaikkien germaanisia kieliä puhuvien kansojen yhteenkuuluvuutta. Pangermanismiin liittyi käsitys erityisestä germaanisesta kansanluonteesta ja usein myös rasistinen oletus germaaneista ”arjalaisen herrarodun” puhdasverisimpinä edustajina. Pangermanistisen ideologian keskeisin poliittinen tavoite oli Suur-Saksan luominen.


title: Pangermanismi

text: Pangermanismin synty liittyi saksalaisen kansallistunteen nousuun ja pyrkimyksiin luoda yhtenäinen saksankielinen kansallisvaltio. Tämä toteutui osittain vuonna 1871 Saksan keisarikunnassa eli ”Pien-Saksassa”, jonka ulkopuolelle jäi kuitenkin Itävalta. Tämän jälkeen pangermanismi yhdistettiin usein imperialistiseen ajatteluun, jossa Saksalle kaavailtiin roolia Euroopan johtavana valtiona. Saksa voitiin nähdä Alankomaissa, Belgiassa ja Skandinaviassa asuvien germaanien liittolaisena, suojelijana ja eräänlaisena isoveljenä. Pangermanismin suhde Britanniaan oli mutkikkaampi: englantilaiset ja saksalaiset voitiin nähdä germaanisina sukulaiskansoina, mutta samalla Brittiläinen imperiumi oli Saksan kilpailija ja vastustaja. Pangermanismi vaikutti voimakkaasti kansallissosialistiseen ideologiaan.


title: Pangermanismi

text: Rinnakkaisia ilmiöitä ovat esimerkiksi panslavismi, panfennismi eli suomalainen heimoaate, skandinavismi ja panarabialaisuus.


title: Humaš

text: Humaš ( eli "viisi") on kirjaksi sidottu Toora ja se sisältää siis viisi Mooseksen kirjaa. Humaš sisältää usein hepreankielisen tekstin lisäksi myös käännöksen jollekin toiselle kielelle sekä tekstiin liittyviä kommentteja.


title: Mikve

text: Mikve on juutalaisuudessa rituaalikylpy. Tooran käskyn mukaisesti uskova juutalainen pariskunta noudattaa ns. perhepuhtauslakeja ("taharat mišpaha"), jotka koskevat naisen kuukautiskiertoa ja sukupuolikontaktia. Miehen ja vaimon fyysinen yhteys kuukautisvuodon aikana on ehdottomasti kielletty. Vuodon päätyttyä nainen laskee seitsemän "puhdasta" päivää ja kastautuu niiden päätteeksi rituaalikylpyyn eli "mikveen". Vedessä ollessa luetaan "tevillaa" eli rituaalikastautumista koskeva siunaus ja veteen upottaudutaan kolmesti niin, että viimeisetkin hiukset ovat pinnan alla.


title: Mikve

text: Mikveen upottautuu myös juutalaisuuteen kääntyvä henkilö. Juutalaisen lain mukaan mikven vesi pesee kääntyvän entisestä elämästä ja vedestä noustessaan hän on "kuin vastasyntynyt lapsi". Erään tulkinnan mukaan kristinuskon kasteperinne periytyy juuri mikvestä.


title: Mikve

text:
Nykyään mikveen upotetaan myös uudet ruoanvalmistus- ja tarjoiluastiat. ("tevilat kelim") Joillain miehillä on tapana käydä mikvessä ennen juhlapyhiä tai sapattia tai hasidijuutalaisten kohdalla jopa joka päivä, mikä liittyy ajatukseen ejakulaation aiheuttamasta rituaalisesta epäpuhtaudesta.
Mikven perusvaatimus on se, että sen vesi on kosketuksissa jonkin luonnollisen vedenlähteen, kuten sadeveden, sulaneen lumen, joen, järven tai meren kanssa. Paras rituaalikylpypaikka olisikin luonnossa oleva vesiallas, mutta käytännön syistä useimmat uskovat juutalaisnaiset käyttävät synagogien yhteyteen rakennettuja mikvejä.


title: Mikve

text: Mikven toinen vaatimus on se, että siinä on vähintään 40 sea-mittaa eli noin 750 litraa vettä. Ihmisen täytyy pystyä upottautumaan mikveen kokonaan.


title: Mikve

text: Mikven vieressä on säiliö, johon kertyy katolta valuvaa sadevettä. Säiliö on yhteydessä itse mikve-altaaseen putken välityksellä ja kun allas täytetään, on sen vesi siis kosketuksissa luonnonveden kanssa. Tämän mallin mukaan rakennettu mikve on košer eli kelvollinen.


title: Mikve

text: Tooran mukaan mikvessä upottautuminen on pakollista seuraavissa tilanteissa:


title: Mikve

text: Koska nykyään mitään temppeliin liittyviä rituaaleja ei voida tehdä, eikä puhdistautuminen rituaalisesta epäpuhtaudesta ole useimmissa tapauksissa mahdollista eikä tarpeellista, näitä rituaaleja ei nykyjuutalaisuudessa harjoiteta. Tämän takia kaikki juutalaiset ovat nykyään rituaalisen epäpuhtauden tilassa. Ainoat tilanteet, joissa mikvessä upottautuminen on edelleen välttämätöntä, ovat juutalaisuuteen kääntyminen ja kuukautisten jälkeinen "tevila". Näiden tilanteiden ero muihin on se, että näissä tapauksissa mikvessä upottautumiseen littyy myös jokin muutos, joka ei liity temppeliin. Kääntymisen tapauksessa mikve muuttaa ihmisen ei-juutalaisesta juutalaiseksi, ja kuukautisten jälkeinen mikve tekee sukupuolisen kanssakäymisen taas sallituksi.


title: Steve Janaszak

text: Steven James ”Steve” Janaszak (s. 7. tammikuuta 1959 St. Paul, Minnesota) on entinen yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Steve Janaszak

text: Janaszak aloitti uransa NCAA-sarjassa Minnesotan yliopiston joukkueessa, jossa hän pelasi kaudet 1975–1979. Viimeisen kautensa päätteeksi hänet valittiin sarjan lopputurnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Vuonna 1979 Janaszak valittiin Yhdysvaltojen maajoukkueeseen. Joukkue voitti 1980 talviolympialaisissa olympiakultaa, mutta Janaszak ei pelannut turnauksessa minuuttiakaan, vaan oli varamaalivahtina. Kisojen jälkeen hän solmi sopimuksen Minnesota North Starsin kanssa. NHL-ura ei kuitenkaan lähtenyt käyntiin kunnolla vaan otteluja kertyi lähinnä farmisarjoissa. Kaudelle 1981–1982 hän siirtyi Colorado Rockiesiin, mutta ei päässyt pelaamaan kuin kahdessa ottelussa NHL:ssä. Kauden 1982–1983 Janaszak kiekkoili vielä CHL-liigan Wichita Windissä, kunnes lopetti pelaajauransa.


title: Martti Manninen

text: Martti Jermo Antero Manninen (s. 13. marraskuuta 1943 Hirvensalmi) on suomalainen virkamies ja tasavallan presidentin entinen neuvonantaja. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti ja puoluekannaltaan keskustalainen.


title: Martti Manninen

text: Manninen oli 1970-luvulla ulkoministeriön palveluksessa lukuisissa eri tehtävissä ja työskenteli muun muassa Suomen Tel Avivin ja Washingtonin suurlähetystöissä. Manninen toimi tasavallan presidentin neuvonantajana vuodesta 1994, mitä ennen hän oli ollut presidentin erityisavustajana vuodesta 1984. Hän oli myös presidentin kanslian kansliapäällikön sijainen vuodesta 1988.


title: Martti Manninen

text: Hänet irtisanottiin virastaan vuonna 2003 syntyneen niin sanotun ”Irak-skandaalin” vuoksi, jossa Manninen syyllistyi virkasalaisuuden rikkomiseen luovuttaessaan ulkoasiainministeriön salaisia asiakirjoja silloisen oppositiopuolueen Suomen Keskustan puheenjohtajalle Anneli Jäätteenmäelle. Oikeudessa hänet tuomittiin 80 päiväsakkoon.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kuralan Kylämäki on Turun kaupungin omistama museo- ja kulttuurivirkistysalue, jossa ylläpidetään 1940–1950 -lukujen mukaista maalaismiljöötä rakennuksineen, puutarhoineen, niittyineen ja peltoineen.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kylämäessä on neljä maatilaa – Iso-Rasi, Vähä-Rasi, Iso-Kohmo ja Vähä-Kohmo – ja niiden 26 rakennusta. Alue on suojeltu muinaismuistolailla vuonna 1980, ja rakennukset asemakaavalla 1984. Kuralan kylä kuuluu Aurajoen kansallismaisemaan ja Turun kansalliseen kaupunkipuistoon, ja on yksi Museoviraston määrittämistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kylämäessä ylläpidetään muiden muassa niitä kädentaitoja ja työtapoja, jotka ovat muokanneet kylän nykyisen perinnemaiseman. Maatilan ytimeksi on valittu keskellä mäkeä sijaitsevan Iso-Kohmon rakennukset. Kokeiluverstaalla kädentaitoja ylläpidetään laaja-alaisesti muinaistekniikoista taidetyöpajaan. Yleisön osallistaminen toimintaan ja kädentaitojen välittäminen sukupolvelta toiselle on keskeinen tavoite.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kuralan kylä kuului aiemmin Kaarinan kuntaan. Suuria osia Maariasta ja Kaarinasta liitettiin Turun kaupunkiin vuonna 1938, ja Kurala sisältyi tähän liitokseen. Turun ja Kaarinan itäraja kulkee nyt Kuralan kylän peltojen takana. Osana Turkua Kuralan alue kaavoitettiin Turun yleiskaavassa 1952 ja asemakaavalla 1959 kerrostaloalueeksi. Tieto tästä tulevaisuudenkuvasta pysäytti elinkeinon kehittämisen ja koneellistamisen, joiden suhteen kylässä oli siihen asti kuljettu eturintamassa, ja Kurala ajautui syrjään maatalouden myöhemmistä kehityslinjoista. Varsinais-Suomelle tyypillistä maitotalousvaltaista, omavaraista maataloutta harjoitettiin 1970-luvun alkuun asti. Toisin kuin useissa kaupunkiin liitetyissä kylissä Kuralassa pellot, niityt ja rakennukset säilyivät poikkeuksellisen koskemattomana kokonaisuutena.


title: Kuralan Kylämäki

text: Alkuperäiset omistajasuvut luopuivat viljelystä 1960- ja 1970-lukujen kuluessa ja myivät tilansa. Voimassa olevan kaavan mukaista asuinlähiötä oli tarkoitus ryhtyä toteuttamaan 1970-luvun puolivälissä. Alueella tuolloin tehtyjen arkeologisten koekaivausten jälkeen koko mäki kuitenkin todettiin laajaksi muinaisjäännökseksi ja suojeltiin Lääninhallituksen päätöksellä ja muinaismuistolain nojalla 19.3.1980. Turun kaupunki asetti museolaitoksen (silloinen Turun kaupungin Historiallinen museo) tehtäväksi suunnitella alueen jatkokäyttö. Ensimmäinen toimintasuunnitelma Elävän historian kylä valmistui 1984. Vuonna 1986 laadittiin suunnitelman toteuttamisen mahdollistanut uusi kaava. Alueen hoidosta ja toiminnasta on vastannut vuodesta 1987 lähtien kaupungin museolaitos, nykyiseltä nimeltään Turun museokeskus.


title: Kuralan Kylämäki

text: Esihistoriallisen asutuksen kannalta kylän sijainti kivikauden ajan saaristossa, Aurajokea ja Jaaninojaa edeltävien kulkukelpoisten salmien risteyksessä on mielenkiintoinen. Myöhäisrautakautiseksi oletettu kulkureitti Hämeen Härkätie kulkee kylän sivuitse. Tämän vesi- ja maareittien kannalta keskeisen sijainnin takia Kurala saattaa olla myös muinainen kauppapaikka. Läheistä Kuralan kylän maihin kuulunutta rikasta rautakautista Ristimäen kalmisto- ja asuinaluetta on tutkittu 1910- ja 1950-luvuilla, mutta itse Kuralan mäellä on toistaiseksi suoritettu vain koekaivauksia. Aurajoen vastakkaiselta rannalta Ravattulan kylän Ristimäeltä on vuonna 2013 paikallistettu Suomen toistaiseksi vanhimman löydetyn kirkkorakennuksen perustukset ja kristillinen kalmisto.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kuralan kylän mäki muodostuu kahdesta kohoumasta, joista itäisessä on koekaivauksin todettu rautakautinen hautakumpu ja polttokenttäkalmisto 600-luvulta jaa. Kyläasutus keskittyy korkeammalle läntiselle mäelle. Myös sieltä on useita kalmistoihin, rautakautiseen asuinpaikkaan ja raudanvalmistukseen liittyviä löytöjä. Alueella on myös kuppikiviä, joihin yleisen käsityksen mukaan on rautakaudella uhrattu jyviä ja muuta satoa. Kohoumien välinen peltotilkku on todettu muinaispelloksi. Koska Kurala sijaitsee alueella, jossa peltoviljelyyn on siirrytty ensimmäisenä Suomessa, sillä voi tulevaisuudessa olla merkityksensä suomalaisen asutus- ja maataloushistorian selvittämisen kannalta.


title: Kuralan Kylämäki

text: Ensimmäiset historialliset asiakirjatiedot ovat 1300-luvulta. Keskiajalla ja 1500-luvulla Kuralassa oli kahdesta neljään kantataloa, 1600-luvulla enää kolme. Siitä pitäen ne voidaan kuitenkin tunnistaa nimeltä: Kohmo mäen laella, Rasi länsilaidalla ja Huhko etelärinteessä. Tästä eteenpäin kantatalojen vaiheita ja omistussuhteita voi seurata aukotta. Tilat ovat käyneet läpi Varsinais-Suomelle tyypilliset vaiheet: keskiaikana ne kuuluivat aika ajoin muun muassa Tuomiokirkon omistuksiin ja 1600-luvun suurvaltakaudella säätyläisten läänityksiin. Kirkon omistukset siirrettiin uskonpuhdistuksen jälkeen kruunulle eli valtiolle, ja näin kävi 1600-luvun lopussa myös suurelle osalle aatelisten läänityksiä. 1700-luvun puolivälissä Ruotsin valtakunnan laki antoi mahdollisuuden jakaa maatiloja perillisten kesken, erottaa niistä torppia ja ostaa kruunulle kuuluvia tiloja talonpoikaiseen omistukseen perintötiloiksi. 1700-luvulla kukin Kuralan kantataloista halottiin kahtia ja ostettiin perintötiloiksi. Enimmillään kylässä on siis ollut kuusi taloa, ja nykyiset Iso- ja Vähä-alkuiset nimet periytyvät 1700-luvulta.


title: Kuralan Kylämäki

text: Isojako johti 1700- ja 1800-luvuilla toisinaan kantatalojen siirtymiseen hajalleen alkuperäiseltä kylän mäeltä ja rakennuskannan uusiutumiseen. Kuralassa perinteinen ryhmäkylärakenne on säilynyt nykypäiviin asti. Kylän kuudesta talosta Iso- ja Vähä-Huhko liitettiin 1900-luvun alkuun mennessä Iso-Rasiin, josta näin tuli kylän pinta-alaltaan suurin ja samalla johtava talo, jonka kautta maatalouden ja rakentamisen innovaatioita omaksuttiin kylän muihin taloihin 1900-luvulla. Kolmen tilan päärakennusten vanhimmat osat ovat mahdollisesti jo 1700-luvulta, ja yksi on rakennettu 1915. Kahdella pihalla vanhakantainen umpipiharakenne on edelleen selvästi havaittavissa.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kauimmin saman suvun hallussa eli vuodesta 1664 on ollut Iso-Kohmon talo. Vanhimmat jäljellä olevat rakennukset puolestaan seisovat Vähä-Kohmon mailla. Ainakin talon luhtirivi on rakennettu 1700-luvun lopulla. Myös molempien Kohmojen ja Vähä-Rasin päärakennusten vanhimmat osat saattavat periytyä jo 1700-luvulta. Nuorin päärakennuksista on vuonna 1915 valmistunut Iso-Rasin päärakennus, mutta nuorin asuintalo on Kohmon rintamamiestalo vuodelta 1949 Kuralan itäisen kumpareen laidalla. Läntisen kumpareen korkeimmalla laella seisoo 1910-luvulla tehty kylän yhteinen vesisäiliö. Vesi on alkuun nostettu sinne tuulimoottorilla, jonka runko on edelleen jäljellä Jaaninojan rannalla. Kylään vedettiin sähkö jo vuonna 1920, ja myös kaivon pumppu sai sähkömoottorin. Talojen ulkorakennukset ovat enimmäkseen 1920- ja 1930-luvuilta.


title: Kuralan Kylämäki

text: Perinteiseen maatalouteen on kuulunut kotieläinten laiduntaminen viljelyyn kelpaamattomilla alueilla. Kylämäkeä kiertävien ketojen ja hakamaiden laidunkäyttö on saattanut alkaa jo rautakaudella. Laidunnuksen tuloksena perinnemaisemille muodostuu monimuotoinen eliöyhteisö, joka hyötyy valoisasta ja niukkaravinteisesta ympäristöstä. Entisajan talonpoika ei tavoitellut kaunista maisemaa, vaan se syntyi taloudellisen toiminnan sivutuotteena.


title: Kuralan Kylämäki

text: Kylämäen etelärinteellä on paahteista ketoa, jolla kasvaa harvakseltaan puita ja pensaita. Kedon kasvilajistoon kuuluu vanhan kulttuurin seuralaisia kuten sikoangervoa ja hakarasaraa. Kylämäen pohjoispuolella perinnemaisema muuttuu hakamaaksi, jolla vaihtelevat puustoiset alueet ja avoimet niittylaikut.


title: Kuralan Kylämäki

text: Perinteisen maatalouden luomat biotoopit olivat helposti elvytettävissä museon aloittaessa toimintansa kylässä 1987. Perinnebiotooppeja on ylläpidetty siitä pitäen laiduntamalla ja niittämällä. . Toistuvilla kasvi-inventoinneilla on voitu todeta mäelle ilmestyneen tai palautuneen perinnemaiseman hoidon ansiosta museon toiminta-aikana mm harmaapoimulehteä ja pikkulitteänurmikkaa. Laitumien läpi kulkee maisemareitti.


title: Kuralan Kylämäki

text: Paitsi luonnonkasveja, alueella vaalitaan myös pihojen omia vanhojakoriste- ja hyötykasvien kantoja. Pihoilla on mm 23 alkuperäistä omenapuuta, joista osa on istutettu jo ennen talvisotaa. Vähä-Rasin pihalle on alkuperäisen kasvillisuuden lisäksi perustettu perinteisten perennojen näytemaa, johon on koottu vanhoja kasvikantoja Varsinais-Suomen alueelta. Vähä-Kohmon pihalla on vastaavasti hyötykasvien näytemaa, jonka sijoitus juuri tälle pihalle perustuu siihen, että talossa harjoitettiin 1930-luvulta alkaen pienimuotoista puutarhaviljelyä ansiotarkoituksessa. Iso-Rasissa puolestaan on jäljellä piirteitä ammattilaispuutarhurin 1920-luvulla laatimasta puutarhasuunnitelmasta.


title: Kuralan Kylämäki

text:
Kuralan Kylämäki on Turun Museokeskukseen kuuluva avoin kulttuurivirkistysalue ja museo. Museo on avoinna kesäkaudella, jolloin yleisö pääsee tutustumaan 1950-luvun maatilan päärakennukseen sekä entisajan työtapoja esittelevään kokeiluverstaaseen.
Kurala on elävän historian kylä, jossa museo kertoo menneisyydestä toiminnan ja tekemisen avulla. Iso-Kohmon talon emäntä työskentelee tuvassaan arkisissa töissään ja seurustelee vieraidensa kanssa työn ohessa. Museon tunnelmaan kuuluvat äänet ja tuoksut, jotka tuovat menneen ajan tähän päivään. Kokeiluverstaalla kävijä saa itsekin kokeilla kädentaitojaan.
Talvikaudella museossa järjestetään vuodenaikaan liittyviä tapahtumia. Ryhmät pääsevät Kuralaan opastukselle tilauksesta silloinkin, kun museo on suljettu.
Kokeiluverstaalla järjestetään työpajoja ja kädentaitokursseja ympäri vuoden.


title: Jigdal

text: Jigdal () on päivittäisen juutalaisen aamupalveluksen (šahrit) avaushymni. Jigdal lauletaan myös sapatin aloittavan perjantai-illan iltapalveluksen (arvit) lopussa. Sen kirjoitti 1300-luvulla Roomassa elänyt rabbi Daniel Ben-Jehuda. Tämä 13-säkeinen hymni tiivistää 13 juutalaisen uskon peruskohtaa, jotka rabbi Moses Maimonides (1135 - 1204) muotoili mišna-kommentissaan (Sanhedrin 10:1). Sen jokainen säe on 16-tavuinen. Espanjan ja Portugalin sefardijuutalaiset lisäsivät siihen vielä 14. säkeen.


title: Jigdal

text: Jigdal esittää tiivistetysti juutalaisen uskon 13 peruskohtaa: Sefardirituaalin lisäys:


title: Komorien lippu

text: Komorien lippu on Komorien tunnus ja se otettiin käyttöön nykyisessä muodossaan vuonna 2003. Lipun raidat kuvaavat Komorien eri saaria: keltainen Mohelia, valkoinen Mayottea, punainen Anjouania ja sininen Grand Comore'ia. Mayotte ei kuulu Komorien valtioon, mutta se on mukana raitojen määrässä, koska Komorien valtiossa on pyritty saamaan myös Mayotte valtioon mukaan. Kuunsirppi ja neljä tähteä vihreällä pohjalla viittaavat Komorien valtaukontoon islamiin, mutta tähtien määrä samalla saarten lukumäärään.


title: Mewtwo

text: Mewtwo on järjestysnumeroltaan 150. Pokémon. Se on psyykkistä tyyppiä. Rakettiryhmän johtajan Giovannin pyynnöstä tiedemiehet muuttivat legendaarisen pokémonin Mewin DNA:ta, ja loivat Mewtwon. Tästä juontuu myös Mewtwon nimi. Mewtwo on Pokémon-peleissä todella voimakas. Koska Mewtwo on voittamaton, se on järkevää kohdata taistelussa käyttäen Dittoa, joka pystyy muuntumaan vastustajakseen, tai toista Mewtwoa. Peleissä Mewtwo on sukupuoleton, eli sitä ei voi risteyttää. Sen erikoiskyky "Pressure" kuluttaa hyökkäävältä Pokémonilta kaksi PP:tä. Mewtwo on tarun mukaan maailman tehokkain, vahvin ja nopein olento.


title: Mewtwo

text: Peleissä "Pokémon X ja Y" Mewtwo on yksi mega-evoluutioon kykenevistä pokémoneista ja on Charizardin lisäksi ainoa, jolla on kaksi eri mega-evoluutiomuotoa.


title: Mewtwo

text: Varsinaisten Pokémon-pelien lisäksi Mewtwo esiintyy "Super Smash Bros. Melee"-pelissä piilotettuna hahmona.Pokémon-animessa Mewtwo on kloonannut joitakin Pokémoneja. Tässä on lista niistä (huomaa nimen lopussa oleva two=kaksi).


title: Yhteispäätösmenettely

text: Yhteispäätösmenettely on Euroopan unionin tärkein lainsäädäntömenettely. Se otettiin käyttöön Euroopan unionissa Maastrichtin sopimuksella vuonna 1992. Lissabonin sopimuksen mukainen uusi nimitys on tavallinen lainsäätämisjärjestys.


title: Yhteispäätösmenettely

text: Yhteispäätösmenettelyn (tavallisen lainsäätämisjärjestyksen) kulusta on yksityiskohtaiset säännökset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklassa.


title: Yhteispäätösmenettely

text: Nimensä mukaisesti yhteispäätösmenettelyn idea on, että Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto eli ministerineuvosto ovat tasavertaisia EU:n lainsäädäntövallan käyttäjiä. Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto voivat esittää muutoksia eli tarkistuksia Euroopan komission esittämään lakiehdotukseen. EU:n lainsäädäntö tulee hyväksytyksi, kun parlamentin ja neuvoston välillä on yhteisymmärrys ehdotuksen sisällöstä.


title: Yhteispäätösmenettely

text: Nimitys "tavallinen lainsäätämisjärjestys" on kuvaava sikäli, että Lissabonin sopimuksen myötä sitä sovelletaan lähes kaikkeen EU-lainsäädäntöön, joka vaikuttaa kansalaisten, yritysten ja viranomaisten toimintaan. Lissabonin sopimuksen voimaantuloon saakka yhteispäätösmenettelyä sovellettiin eniten EU:n sisämarkkinalainsäädännössä, ympäristöpolitiikassa ja liikenteessä.Vuosina 2007-2009 suurin osa (n. 70 %) komission ehdotuksista hyväksyttiin jo ensimmäisen kierroksen aikana. Parlamentin ja neuvoston edustajat käyvät koko prosessin ajan neuvotteluita, jotka tekevät tämän mahdolliseksi. Sovittelukomitean käyttöön turvaudutaan vain muutamassa lainsäädäntöasiassa vuosittain.


title: Havdala

text: Havdala () on juutalainen sapatin tai suuren juhlapyhän päätöstoimitus. Nimi johtuu heprean verbistä "le'havdil" [להבדיל] joka tarkoittaa "erottaa". Havdala on siis hetki, jolloin juhla-aika päättyy ja siirrytään arkeen.


title: Havdala

text: Toimituksessa luetaan neljä siunausta:Suurten juhlapäivien päättävässä havdalassa luetaan vain viini- ja havdala-siunaukset.


title: Saint Lucian lippu

text: Saint Lucian lippu on Saint Lucian kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se on ollut käytössä 1. maaliskuuta 1967 lähtien. Lipun sininen tausta kuvaa taivasta ja merta. Keltainen väri symboloi auringonpaistetta ja vaurautta. Musta ja valkoinen symboloivat rodullista harmoniaa. Kolmio keskellä lippua kuvaa Pitonvuoria, kahta tulivuorta Saint Lucialla.


title: Malesian lippu

text: Malesian lippu koostuu neljästätoista vaakasuorasta raidasta, sekä kuunsirpistä ja tähdestä. Lipun neljätoista raitaa ja tähden neljätoista sakaraa kuvaavat Malesian osavaltioita. Kuunsirppi ja tähti kuvaavat islamia, Malesian valtauskontoa. Lippu muistuttaa hieman Yhdysvaltain lippua, mistä Malesian lipun raidat ja sininen yläkulma on myös johdettu. Lipun on suunnitellut arkkitehti Mohamed Hamzah.


title: Malesian lippu

text: Malaijan liittovaltion lippu otettiin käyttöön vuonna 1950. Lipussa oli 11 raitaa ja tähdessä 11 sakaraa, jotka edustivat liittovaltion yhtätoista osavaltiota. Lipun vaakaraitojen punainen ja valkoinen väri tulevat Kaakkois-Aasian tunnusväreistä, ja ne periytyvät Majapahitien imperiumin lipusta. Keltainen on kuninkaallinen väri, joka viittaa liittovaltion sulttaanikuntiin. Sininen on otettu Iso-Britannian lipusta, sillä osoitetaan yhteyttä Brittiläiseen Kansainyhteisöön.


title: Malesian lippu

text: Nykyisen mallinen lippu otettiin käyttöön 16. syyskuuta 1963, kun Malaijan liittovaltioon liittyivät Sarawak, Sabah ja Singapore. Lippuun lisättiin kolme raitaa ja tähteen kolme sädettä kuvaamaan uusia osavaltioita. Yhdistymisen myötä maan nimi muuttui Malesiaksi. Singapore erosi valtioliitosta vuonna 1965, mutta lippua ei kuitenkaan muutettu, vaan sen tulkintaa muutettiin. Neljästoista sakara ja raita muutettiin edustamaan liittovaltion pääkaupunkiterritoriota Kuala Lumpuria.


title: Kap Verden lippu

text: Kap Verden nykyinen lippu otettiin käyttöön 22. syyskuuta 1992.


title: Kap Verden lippu

text: Keltaiset tähdet viittaa kymmeneen pääsaareen ja niiden väliseen yhteyteen ja tasa-arvoisuuteen. Sininen kuvaa Atlantin valtamerta ja taivasta. Punainen kuvaa tietä edistykseen, jälleenrakennusta ja ponnistuksia. Valkoinen on rauhan väri.


title: Kap Verden lippu

text: Ennen nykyistä lippua Kap Verdellä oli vuosina 1975–1992 käytössä erilainen lippu, joka oli väreiltään samanlainen kuin Guinea-Bissaun lippu. Lippu vaihdettiin sen takia, että suhteet Guinea-Bissauhun katkesivat siellä tapahtuneen vallankaappauksen vuoksi.


title: Martin Koch

text: Martin Koch (s. 22. tammikuuta 1982 Villach, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Martin Koch

text: Juniorien MM-kisoissa Koch voitti joukkuemäen kultaa vuosina 1999 ja 2000. Maailmancupissa hän tuli suuren yleisön tietoisuuteen kaudella 2001–2002, jolloin Koch sijoittui Engelbergin osakilpailussa kolmanneksi. Samalla kaudella hän oli maailmancupin osakilpailuissa toisena Sapporossa ja Hakubassa sekä sijoittui cupin loppupisteissä kahdeksanneksi. Salt Lake Cityn olympialaisissa Koch oli suurmäessä kahdeksas ja normaalimäessä neljästoista.


title: Martin Koch

text: Koch sijoittui neljänneksi lentomäen MM-kisoissa Kulmissa 2006. Toisissa olympialaisissaan Torinossa 2006 hän oli mukana voittamassa kultaa joukkuemäen kisassa. Samana keväänä hän otti maailmancupissa kakkos- ja kolmostilan Planican lentomäessä. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Koch sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi. Maaliskuussa 2007 hän oli maailmancupissa toinen Holmenkollenilla sekä kahdesti kolmas Planicassa.


title: Martin Koch

text: Koch saavutti uransa ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisamitalin oltuaan Gregor Schlierenzauerin jälkeen toinen lentomäen MM-kisoissa Oberstdorfissa 2008. Kochin hyppyjen pituudet olivat 215,5, 221, 213 metriä ja 201,5 metriä, joista kolme ensimmäistä olivat kunkin kierroksen pisimmät hypyt. Henkilökohtaisen kilpailun jälkeen hän voitti kultaa joukkuekilpailussa. Maailmancup-kaudella 2007–2008 hän sijoittui toiseksi Planican sekä kolmanneksi Sapporon ja Liberecin osakilpailuissa. Kaudella 2008–2009 hän oli kolmas Tauplitzin lentomäkikilpailussa ja yhdeksäs cupin kokonaiskilpailussa. Kaudella 2009–2010 hän sijoittui jälleen kolmanneksi Tauplitzin lentomäessä ja Sapporon suurmäessä ja oli cupin kokonaiskilpailussa kahdeksas. Lentomäen MM-kisoissa Planicassa Koch oli voittamassa Itävallalle joukkuekilpailun kultaa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli kymmenes. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Koch saavutti Harrachovin lentomäessä kaudella 2010–2011. Samalla kaudella hän voitti myös Oberstdorfin lentomäessä ja oli toinen Willingenissä sekä kolmas Planican lentomäessä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi. Uransa pisimmän hypyn 241,5 metriä hän hyppäsi Vikersundissa 11. helmikuuta 2011. Oslon MM-kilpailuissa 2011 Koch oli mukana Itävallan sekä normaalimäen että suurmäen joukkuekilpailun kultaa voittaneessa joukkueessa. Suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi. Kaudella 2011–2012 Koch voitti Oberstdorfin lentomäessä, Oslossa sekä Planican toisen osakilpailun, oli toinen Engelbergin ensimmäisessä osakilpailussa ja kolmas Planican ensimmäisessä osakilpailussa. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa 2012 Koch voitti joukkuekilpailun kultaa ja sai henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia, vaikka kaatui toisen kierroksen 243 metrin hyppynsä.


title: Lauri Pyykönen

text: Lauri Pyykönen (s. 20. huhtikuuta 1978 Pirkkala) on entinen suomalainen maastohiihtäjä. Pyykönen edusti seuratasolla Vantaan Hiihtoseuraa. Pyykösen pituus on 176 cm ja paino 72 kg. Hänen paras tuloksensa arvokisoista on 2006 Torinon olympialaisten parisprintin viides sija Keijo Kurttilan kanssa. Pyykönen lopetti uransa vuonna 2008.


title: Lauri Pyykönen

text: Pyykönen on naimisissa Hanna (o.s. Jäppinen) Pyykösen kanssa. Heille syntyi poika elokuussa 2006. Perhe asuu Jyväskylässä.


title: Incognito

text: Incognito on brittiläinen jazz- funkbändi. Sen keskushahmo on Jean Paul 'Bluey' Maunick: säveltäjä, tuottaja, kitaristi ja laulaja. Vuosien varrella yhtyeeseen on kuulunut liki viisikymmentä muuta muusikkoa, tunnetuimpina laulajat Maysa, Jocelyn Brown  ja Carleen Anderson. Ensimmäinen albumi ilmestyi 1981, uusin vuonna 2012.


title: Incognito

text: Soulwalking


title: Pedro Pires

text: Pedro Verona Rodrigues Pires (s. 29. huhtikuuta 1934, St. Filipe) on kapverdeläinen poliitikko, joka edustaa Kap Verden afrikkalaista itsenäisyyspuoluetta PAICV:ta. Hän oli maansa presidentti vuosina 2001-2011.


title: Pedro Pires

text: Pires syntyi St. Filipellä vuonna 1934. Hän opiskeli Lissabonin yliopistossa. Vuonna 1975 Piresistä tuli Kap Verden pääministeri. Hän toimi virassaan vuoteen 1991 saakka, jolloin uudeksi pääministeriksi valittiin Carlos Veiga. Maaliskuussa 2001 Pires seurasi António Mascarenhas Monteiroa Kap Verden presidenttinä.


title: Stan Smyl

text: Stanley Phillip "Stan" Smyl (s. 28. tammikuuta 1958 Glendon, Alberta) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Stan Smyl

text: Ennen ammattilaisuraansa Smyl pelasi yhden kauden (1974–75) Bellingham Blazersissä BCJHL:ssä (British Columbia Junior Hockey League) ja kolme täyttä kautta (1975–1978) New Westminster Bruinsissa WCHL:ssä (Western Canada Hockey League). Smyl oli voittamassa Bruinsissa kolmea WCHL:n mestaruutta ja kahta Memorial Cupin mestaruutta (1977 ja 1978) eli Canadian Hockey Leaguen mestaruutta.