title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Peter Pan -kirjojen kirjoittajan J. M. Barrien on yleisesti uskottu kärsineen psykososiaalisesta lyhytkasvuisuudesta.


title: Justin Gatlin

text: Justin Alexander Gatlin (s. 10. helmikuuta 1982 Brooklyn, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pikajuoksija, olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari. Huhtikuussa 2006 hän antoi positiivisen dopingnäytteen ja heinäkuussa 2006 hänet tuomittiin kahdeksan vuoden kilpailukieltoon. Gatlin vaati tapaukselleen välimieskäsittelyä ja tammikuussa 2008 välimiesoikeus lyhensi kilpailukiellon neljän vuoden pituiseksi.


title: Justin Gatlin

text: Alkujaan Gatlin juoksi 110 metrin aitoja (ennätys 13,78). Hän herätti huomiota jo Floridassa, missä hänen perheensä tuolloin asui, lukioiden mestaruuskilpailuissa vuonna 2000 voittamalla pika-aidat, 100 metrin sileän ja 300 metrin aidat sekä sijoittumalla pituushypyssä kolmanneksi. Samana vuonna hän pääsi Tennesseen yliopistoon. Yliopistoaikoinaan hän voitti kuusi yliopistomestaruutta. Vuonna 2001 hän jäi kiinni amfetamiinin käytöstä Yhdysvaltain nuorten mestaruuskisoissa. Gatlin sai kahden vuoden kansainvälisen kilpailukiellon, mutta sai silti edelleen luvan kilpailla kotimaassaan. Gatlin valitti päätöksestä ja väitti positiivisen tuloksen johtuneen hänen ADHD-lääkityksestään. Valitus hyväksyttiin, kahden vuoden kilpailukielto kumottiin heinäkuussa 2002 ja hän pääsi varoituksella. Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF kuitenkin ilmoitti, että seuraava dopingrike voi johtaa elinikäiseen kilpailukieltoon. Vuosina 2001 ja 2002 hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden 100 ja 200 metrillä.


title: Justin Gatlin

text: Vuonna 2002 hän jätti opinnot ja siirtyi ammattimaiseksi urheilijaksi, ja jo sisäratojen MM-kisoissa 2003 Birminghamissa hän voitti 60 metrillä kultamitalin ajalla 6,46. Saman vuoden Pariisin ulkoratojen MM-kisoihin Gatlin ei päässyt kun karsiutui 100 metrillä Yhdysvaltain mestaruuskisoissa alkuerissä.


title: Justin Gatlin

text: Ateenan olympialaisissa 2004 Gatlin oli huippukunnossa. Hän voitti satasen kilpailun omalla ennätysajallaan 9,85, juoksi Yhdysvaltain hopealle sijoittuneessa pikaviestijoukkueessa ja saavutti 200 metrillä pronssia ajalla 20,03.


title: Justin Gatlin

text: Vuoden 2005 Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa Gatlin otti vilppilähdön 100 metrin alkuerissä ja hylättiin, mutta sai silti osallistua välieriin. Lopulta hän voitti Yhdysvaltain mestaruuden niin 100 kuin 200 metrillä. Helsingin MM-kisoihin hän lähti ennakkosuosikkina, varsinkin kun keväällä maailmanennätyksen juossut jamaikalainen Asafa Powell ei loukkaantumisen vuoksi ollut 100 metrillä mukana. Gatlin lunastikin odotukset voittamalla sekä 100 (aika 9,88) että 200 metrin (20,04) maailmanmestaruuden.


title: Justin Gatlin

text: Keväällä 2006 Gatlin oli etukäteen uhonnut juoksevansa 100 metrillä uuden maailmanennätyksen 12. toukokuuta 2006 Dohassa, Qatarissa. Dohan kilpailuiden alkuerässä Gatlin sivusi jo omaa ennätystään 9,85. Finaalissa kellot pysähtyivät aikaan 9,77 josta tarkistuksen jälkeen putosi yksi sadasosa pois aikaan 9,76. 17. toukokuuta 2006 Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF ilmoitti että Gatlinin aika oli pyöristetty väärin eikä hän juossutkaan uutta maailmanennätystä vaan sivusi Asafa Powellin vanhaa ennätystä. Gatlinin tarkka aika Dohassa oli 9,766, joka virheellisesti pyöristettiin alaspäin.


title: Justin Gatlin

text: Vuonna 2006 Gatlin juoksi Yhdysvaltain mestaruuskilpailuissa, jossa hän voitti 100 metrin juoksun. Hän juoksi kilpailun tietoisena, että oli antanut muutamaa kuukautta aikaisemmin positiivisen dopingnäytteen.


title: Justin Gatlin

text: Neljän vuoden kilpailukieltonsa jälkeen Gatlin kilpaili ensimmäisen kerran 4. elokuuta 2010 Rakveressa Virossa 100 metrillä. Alkuerässä hän juoksi ajan 10,34 s ja loppukilpailussa 10,24 s. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui 100 metrin välierissä. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 Gatlin voitti 60 metrin juoksun maailmanmestaruuden ajalla 6,46. Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa 2012 hän voitti 100 metriä ennätyksellään 9,80.


title: Justin Gatlin

text: Lontoon Olympialaisissa Gatlin juoksi kolmanneksi ennätyksellään 9,79. Lisäksi hän juoksi alun perin toiseksi sijoittuneessa Yhdysvaltojen pikaviestijoukkueessa, joka kuitenkin myöhemmin hylättiin Tyson Gayn dopingkäryn takia. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Gatlin sai hopeaa sekä 100 metrillä ajalla 9,85 että pikaviestissä.


title: Justin Gatlin

text: Kaudella 2015 Gatlin paransi ennätyksiään sekä 100 että 200 metrillä. Hän juoksi toisen osuuden Yhdysvaltojen voittaessa World Relays -kilpailuissa 4 × 100 metrin viestin maan ennätysajalla 37,38. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän saavutti 100 metrillä hopeaa ajalla 9,80. Hän hävisi Usain Boltille yhdellä sadasosasekunnilla. Gatlin oli toinen myös 200 metrin juoksussa, ajalla 19,74. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sai 100 metrillä hopeaa ajalla 9,89. 200 metrillä hän karsiutui välierissä.


title: Justin Gatlin

text: Gatlin voitti World Relays -kilpailuissa kultaa pikaviestissä 2017.


title: Justin Gatlin

text: Vuoden 2017 Yhdysvaltain MM-karsinnoissa Gatlin voitti 100 metriä kauden parhaalla ajallansa 9,95 s (-0,7m/s).


title: Justin Gatlin

text: Vuonna 2017 Lontoon MM-kisoissa Gatlin voitti kultaa ajalla 9,92 s. Pikaviestissä hän juoksi toisen osuuden Yhdysvaltojen hopeajoukkueessa.


title: Justin Gatlin

text: 29. heinäkuuta 2006 Gatlin ilmoitti tiedotusvälineille jääneensä kiinni dopingista. Gatlinin mukaan häneen näytteessään oli merkkejä kehon ulkopuolisesta testosteronista tai sen johdannaisista. Gatlin antoi positiivisen näytteen viestijuoksun jälkeen Kansas Cityssä 22. huhtikuuta 2006. Käryn jälkeen Gatlinin valmentaja Trevor Graham ilmoitti olevansa varma, että testitulos oli lavastettu ja hänen mukaansa syyllinen oli Gatlinin hieroja Chris Whetstine.


title: Justin Gatlin

text: Koska kyseessä oli Gatlinin toinen käry, häntä uhkasi elinikäinen kilpailukielto. Gatlin kuitenkin hyväksyi Yhdysvaltain antidopingtoimikunnan (USADA) hänelle tekemän ehdotuksen kahdeksan vuoden kilpailukiellosta. Ehdotuksen vaatimuksena oli, että Gatlin todistaa valmentajaansa Trevor Grahamia vastaan. Kilpailukielto astui voimaan 15. elokuuta 2006. Väliaikaisessa kilpailukiellossa hän oli ollut 25. heinäkuuta 2006 lähtien. Gatlin vaati tapauksensa käsittelyä välimiesoikeudessa. Tammikuussa 2008 välimiesoikeus päätyi neljän vuoden kilpailukieltoon. Myöhemmin Gatlin valitti Urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen (CAS) yrittäen saada mitätöidyksi vuoden 2001 kärynsä, jolloin hän olisi selvinnyt kahden vuoden kilpailukiellolla. CAS kuitenkin hylkäsi Gatlinin valituksen ja hänet asetettiin neljän vuoden kilpailukieltoon ja hänen 22. huhtikuuta 2006 jälkeen tehdyt tuloksensa, mukaan lukien ME 9,77, hylättiin.


title: Justin Gatlin

text: Juoksuradoille kilpailukiellon saanut Gatlin aikoi vaihtaa lajia amerikkalaiseen jalkapalloon. Hän harrasti lajia vielä ensimmäisenä vuotenaan Tennesseen yliopistossa ennen kuin ryhtyi keskittymään juoksemiseen. 4. toukokuuta 2007 hänet valittiin NFL-joukkue Tampa Bay Buccaneersin testileirille.


title: Juri Krimarenko

text: Juri Krimarenko (, s. 11. elokuuta 1983) on ukrainalainen korkeushyppääjä, maailmanmestari 2005 Helsingistä.


title: Juri Krimarenko

text: Ennen Helsingin MM-kisoja oli Krіmarenko kesäkuussa hypännyt oman ulkoratojen ennätyksensä 233. Hän ei kuitenkaan lukeutunut edes mitalisuosikkeihin Helsingissä, ja hänen ainoat arvokilpailujen mitalinsa olivat sotilaiden maailmanmestaruus vuodelta 2003, mikä tuli tuloksella 218, ja alle 23-vuotiaiden EM-pronssi 2005 tuloksella 227.


title: Juri Krimarenko

text: Helsingin kilpailu oli luonteeltaan varsin erikoinen. Ruotsalainen ennakkosuosikki, olympiavoittaja Stefan Holm jäi tulokseen 229. Tasaisessa kilpailussa kahdeksan miestä pudotti toistamiseen korkeudesta 232, peräti 23 kertaa peräkkäin. Viimeisenä hyppyvuorossa ollut Krimarenko, kilpailun tuntemattomin hyppääjä, kuitenkin ainoana pääsi yli kolmannella yrittämällään ja voitti näin maailmanmestaruuden.


title: Juri Krimarenko

text: Myöhemmin vuonna 2005 İzmirissä järjestetyissä kesäuniversiadeissa Krimarenko sijoittui kuudenneksi tuloksella 220. hän myös ylitti 220, mikä riitti kahdeksanteen sijaan. Hän hyppäsi ennätyksensä 234 Bydgoszczin hallikilpailussa helmikuussa 2007. Osakan MM-kilpailuissa 2007, Pekingin olympialaisissa 2008, Berliinin MM-kilpailuissa 2009, Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010, Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 ja Moskovan MM-kisoissa 2013 Krimarenko jäi karsintaan.


title: Juri Krimarenko

text: Krimarenko voitti 2009 Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen korkeushyppykilpailun tuloksella 231. Hän on voittanut Ukrainan-mestaruuden ulkoradoilla 2005, 2008 ja 2013 sekä sisäradoilla 2013.


title: RS-virus

text: RS-virus () on paramyksoviruksiin kuuluva RNA-virus. Se eristettiin ensimmäisen kerran simpanssista vuonna 1956. RS-virus on kooltaan ja muodoltaan vaihteleva, halkaisijaltaan keskimäärin 120–300 nanometriä. RS-virus säilyy tartuntakykyisenä elimistön ulkopuolella vain muutamia tunteja, ja se voidaan helposti inaktivoida saippuoilla ja desinfektioaineilla. Suomessa THL:n tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin 3 834 RSV-tapausta vuonna 2017.


title: RS-virus

text: RS-viruksen aiheuttama hengitystieinfektio oireilee influenssan tavoin. Tauti alkaa yleensä nuhana, jonka jälkeen on mahdollista, että kuume nousee 38–39 celsiusasteeseen. Kuume häviää yleensä noin viikossa, mutta yskänoireita voi esiintyä kahdesta kolmeen viikkoon. RS-virus on yleisin keuhkoputkentulehduksen ja keuhkokuumeen aiheuttaja alle yksivuotiailla lapsilla. Tartuntaa ei voi parantaa lääkkeillä, eikä sitä vastaan ole olemassa rokotetta. Virus on erittäin helposti tarttuva, eikä siltä voi suojautua juuri muuten kuin välttämällä julkisilla paikoilla liikkumista epidemian aikana. Koska virus leviää hengitysteitse, ei käsien pesusta ole välttämättä hyötyä tartunnan ehkäisemiseksi.


title: Rick Parfitt

text: Richard John "Rick" Parfitt OBE (12. lokakuuta 1948 Woking, Surrey, Iso-Britannia – 24. joulukuuta 2016 Marbella, Espanja) oli rytmikitaristi ja laulaja rockyhtyeessä Status Quo.


title: Rick Parfitt

text: Parfitt tapasi Status Quon perustajajäsenen, Francis Rossin ensimmäistä kertaa vuonna 1965. Parfitt liittyi Status Quon jäseneksi kaksi vuotta myöhemmin ja esiintyi yhtyeessä kuolemaansa saakka. Vuonna 1985 Parfitt teki sooloalbumia, mutta sitä ei ole koskaan julkaistu.


title: Rick Parfitt

text: Parfitt on kirjoittanut useita Status Quon hittejä, kuten "Whatever You Want", "Again and Again" ja "Rain". Vuonna 2005 Parfittilla epäiltiin kurkkusyöpää, mutta kasvain osoittautui hyvänlaatuiseksi, ja se poistettiin.


title: Rick Parfitt

text: Vuonna 2015 hän meni mukaan yhdessä vaimonsa Lyndsay Parfittin kanssa Julian Hallin vuonna 1999 perustamaan "Status Homes" -nimisen kiinteistöalan yritykseen Marbellaan Costa del Solille Espanjaan.


title: Rick Parfitt

text: Parfitt jätti Status Quon 29. lokakuuta 2016 saatuaan aiemmin samana vuonna jälleen yhden sydänkohtauksen. Hänen tilalleen rytmikitaristiksi tuli "The Last of the Electrics Tour"in lopuille keikoille Richie Malone.


title: Rick Parfitt

text: Parfitt kuoli espanjalaisessa sairaalassa lounasaikaan jouluaattona 2016 verenmyrkytykseen, jonka oli aiheuttanut aikaisemmin saatu olkapäävamma.


title: Francis Rossi

text: Francis Rossi OBE (s. 29. toukokuuta 1949 Forest Hill, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on yksi Status Quo -yhtyeen perustajajäsenistä. Hän on yhtyeen laulaja ja kitaristi.


title: Francis Rossi

text: Rossi on toiminut koko muusikon uransa ajan Status Quossa, mutta hän on myös esiintynyt muiden artistien albumeilla. Vuonna 1985 Rossi julkaisi kaksi soolosingleä ja vuonna 1996 häneltä ilmestyi sooloalbumi "King Of The Doghouse", johon sisältyi TOP 50-hitti "Give Myself To Love".


title: Saunakallio

text: Saunakallio on Järvenpään 3. kaupunginosa. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosassa asui 1 400 ihmistä.


title: Saunakallio

text: Saunakallio sijaitsee keskustasta luoteeseen rautatiehen rajautuen sen länsipuolella ja luetaan kuuluvaksi kaupungin läntisiin kaupunginosiin. Saunakallion nykyinen asutus rajautuu etelässä Loutin kaupunginosaan ja lännessä Eriksnäsinojaan ja peltoihin ja Tuusulan kunnanrajaan. Pohjoisessa alueen asutus päättyy noin 300 metriä Saunakallion aseman pohjoispuolella ns. Hiihtomajan metsään. Naapurikaupunginosia pääradan itäpuolella ovat Sorto ja Jamppa.


title: Saunakallio

text: Saunakallion rautatieasema sijaitsee Jäppilänkadun ja Wärtsilänkadun risteyksen vieressä, 2 kilometriä Järvenpään rautatieasemasta pohjoiseen, 39 kilometrin päässä Helsingistä. Saunakallion asemalla pysähtyvät R- ja T-junat. Asemalla on neljä raidetta. Asema oli vuosina 2007–2011 liikennöineen G-junan pääteasema.


title: Saunakallio

text: Saunakallio on pientalovaltainen kaupunginosa. Myös Järvenpään yleiskaavassa 2020 se on säilytetty pientaloalueena. Alueen kasvureserviksi on osoitettu nykyisen alueen länsipuoliset osat Eriknäsinojasta alkaen.


title: Avaruussää

text: Avaruussää on maapallon lähiympäristössä ilmakehän uloimmissa osissa ja sen ulkopuolella tapahtuva sähkömagneettisen kentän ja sähköisesti varautuneiden hiukkasten jakauman muutosilmiöitä.


title: Avaruussää

text: Avaruussäätä voidaan ennustaa tavallisten sääennustusten tapaan tarkkailemalla Auringon aktiivisuutta ja sen lähinnä aurinkotuulen välityksellä tapahtuvia vaikutuksia Maan lähiympäristöön. Avaruussään ennustaminen on uusi tieteenala, jonka tutkimusalueen perustan muodostavat geofysiikka, astrofysiikka ja meteorologia.


title: Avaruussää

text: Avaruussään tarkkailun ja ennustamisen motiivina on se, että avaruussää voi merkittävästi vaikuttaa erilaisten energianjakelu- ja tietoliikenneverkkojen toimintaan Maan pinnalla. Magneettikentän vaihtelut voivat aiheuttaa hyvin voimakkaita induktioilmiöitä erilaisissa laajoissa johdinverkoissa. Nämä geomagneettisesti indusoituneet virrat voivat aiheuttaa sähköverkkoon häiriöjännitteitä ja -virtoja ja siten vaurioittaa sähköverkon muuntajia ja aiheuttaa myös virheellisiä laukaisuja suojareleissä. Avaruussää vaikuttaa merkittävästi myös radioliikenteeseen. Näkyvin avaruussään suoranainen ilmentymä ovat revontulet.


title: Avaruussää

text: Avaruussään aiheuttamia häiriöitä ilmenee niin sanottujen magneettisten myrskyjen aikana. Magneettiset myrskyt johtuvat Auringossa tapahtuvista energia- ja hiukkaspurkauksista. Purkaukset aiheuttavat muutoksia Auringosta poispäin suuntautuvaan hiukkasvirtaukseen, aurinkotuuleen. Muutosten saavuttaessa Maan magneettikentän siinä tapahtuu merkittäviä kenttävoimakkuuksien ja varattujen hiukkasten jakaumien vaihteluja. Seurauksena syntyvän avaruussäämyrskyn aikana Maan lähiympäristössä kuluu energiaa teholla, joka ylittää moninkertaisesti kaikkien Suomen ydinvoimaloiden yhteenlasketun energiantuotantokapasiteetin. Sähkövirtojen voimakkuus on usein yli 100 000 ampeeria.


title: Avaruussää

text: Avaruussäähäiriöiden esiintymistiheys noudattaa Auringon aktiivisuutta. Auringon aktiivisuuden näkyvin ilmentymä ovat tunnettua keskimäärin 11 vuoden jaksollisuutta noudattavat auringonpilkut. Aurinko on aktiivisimmillaan pilkkumaksimin aikana. Tällöin myös magneettiset myrskyt ja niiden aiheuttamat häiriöt ovat voimakkaimmillaan. Auringonpilkkujen määrä oli viimeksi maksimissaan vuonna 2000. Huhtikuussa 2000 tapahtuneen voimakkaan magneettisen myrskyn aikana sen aiheuttamia revontulia havaittiin harvinaisen laajalla alueella aina Etelä-Eurooppaa myöten. Auringonpilkkujakson 24. maksimi sijoittunee vuoteen 2013.


title: Avaruussää

text: Avaruussää, lähinnä Auringon purkaukset ja aurinkotuuli, aikaansaavat häiriöitä avaruudessa toimiviin avaruusaluksiin. Yhdysvalloissa useampi taho seuraa avaruussäätä (Yhdysvaltain ilmavoimat, NASA, NOAA, NORAD). Euroopassa ESA on tehnyt vastaavaa seurantaa ja vuonna 2009 se perusti Space Situational Awareness -ohjelman. Euroopan komission 7. puiteohjelma aloitti vuonna 2009 tämän teeman projektien rahoituksen. Kaikissa muissakin suurissa avaruustoimintamaissa (Intia, Japani, Kiina, Venäjä) tehdään alan tutkimusta ja avaruusolosuhteiden seurantaa.


title: Avaruussää

text: Seuraava auringonpilkkumaksimi vuonna 2013 jäänee edellistä vuoden 2000 maksimia heikommaksi. Tämä ei kuitenkaan vaikuta siihen, kuinka rajuja yksittäisiä purkauksia Auringossa voi esiintyä pilkkujakson aikana. Muun muassa Yhdysvaltain ilmavoimat on arvioinut, että sen GPS-paikannussatelliitit voivat vaurioitua voimakkaan roihupurkauksen aiheuttaman avaruussäämyrskyn aikana.


title: Avaruussää

text: Kesällä 2010 25 avaruusmaata kokoontui Bremenissä ennen vuotuista COSPAR-kokousta International Living with a Star (ILWS) -kokoukseen, jossa ehdotettiin maailmanlaajuista alan ohjelmaa. 30. elokuuta 2012 laukaistiin Radiation Belt Storm Probes -tiedeohjelman satelliittipari tutkimaan Van Allenin vyöhykettä ja avaruussäätä.


title: Veneto

text: Veneto on Italian koillisosassa sijaitseva hallinnollinen alue, jonka pääkaupunki on Venetsia.


title: Veneto

text: Alueeseen kuuluu 580 kuntaa, jotka muodostavat seitsemän maakuntatason hallintoaluetta: kuusi maakuntaa ja yhden metropolikaupungin. Ne ovat Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Verona ja Vicenza sekä Venetsian metropolikaupunki.


title: Veneto

text: Alueen pinta-ala on 18 381 km² ja asukasluku vajaat viisi miljoonaa. Pinta-alaltaan alue on Italian kahdeksanneksi suurin ja väkiluvultaan viidenneksi suurin.


title: Veneto

text: Veneton alueen bruttokansantuote on Italian alueista kolmanneksi suurin (156 mrd. € vuonna 2016), noin 10 prosenttia koko maan kansantaloudesta.


title: Kristillisdemokraatit

text: Kristillisdemokraatti tarkoittaa kristillisdemokratian kannattajaa.


title: Kristillisdemokraatit

text: Kristillisdemokraattisia puolueita ovat muun muassa:


title: Wäinö Korhonen

text: Wäinö Kalevi Korhonen (21. joulukuuta 1926 Jääski – 13. joulukuuta 2018 Lohja) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti.


title: Wäinö Korhonen

text: Korhonen aloitti viisiottelun vuonna 1949 ja saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa kaksi vuotta myöhemmin. Hän osallistui lajissa olympialaisiin Melbournessa 1956, kuusiin MM-kilpailuihin sekä 16 kertaa SM-kilpailuihin. Hän voitti Melbournessa pronssia sekä henkilökohtaisesta että joukkuekilpailusta. MM-kilpailuissa Korhonen sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi ja voitti joukkuekilpailussa kahdesti hopeaa ja kerran pronssia. SM-mitaleita hän voitti kymmenen, viimeisen vuonna 1967. Uransa jälkeen Korhonen toimi aktiivisesti lajin parissa muun muassa valmentamalla Veikko Salmista.


title: Wäinö Korhonen

text: Korhonen edusti Suomea Melbournen olympialaisissa myös miekkailussa kalvassa. Hän voitti SM-mitaleita viisiottelun ja miekkailun lisäksi uinnissa ja vesipallossa. Lisäksi hän kilpaili jääpallossa, keilailussa, koripallossa, pesäpallossa sekä ralliautoilussa.


title: Wäinö Korhonen

text: Korhonen toimi myös elokuva- ja panimoaloilla, kaupan eri alueilla, metsurina ja pesuloitsijana. Hän toimi miekkailuliiton hallituksessa, autourheilujärjestö AKK:n pääsihteerinä 1960–1964 ja Trans-Meri Oy:n myyntijohtajana 1973–1990, minkä jälkeen jäi eläkkeelle. Hän oli aktiivinen myös elokuvamaailmassa ja oli mukana kuudessa elokuvassa ja yli 50 radiokuunnelmassa.


title: Wäinö Korhonen

text: Wäinö Korhonen sai Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2008.


title: Adrian Goldsworthy

text: Adrian Keith Goldsworthy (s. 1969) on brittiläinen historioitsija ja sotakirjailija. Hän opiskeli Oxfordin yliopistossa ja on kirjoittanut useita teoksia antiikin Rooman sotahistoriasta.


title: Berndt Katter

text: Berndt Leopold Katter (15. lokakuuta 1932 Helsinki – 20. heinäkuuta 2014 Turku) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti. Hän menestyi kansallisella tasolla myös vesipallossa, uinnissa ja kalpamiekkailussa, joissa saavutti Suomen mestaruuksia.


title: Berndt Katter

text: Siviiliuransa Katter teki muun muassa SOK:n, Turun Lampun, OPA Oy:n, Humppilan Lasin ja Sylvi Salonen Oy:n palveluksessa. Hänellä on kolme lasta, joista tunnetuin lienee muusikko Thomas Katter.


title: Berndt Katter

text: Katter kuului Odd Fellows -järjestöön ja oli vapaamuurari.


title: Berndt Katter

text: Katter kuoli Turussa 20. heinäkuuta 2014, 82-vuotiaana aivoinfarktin aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Kiintokunta

text:
Olkoon N kunta ja G N:n automorfismeista muodostuva ryhmä. Tällöin
formula_1
on N:n alikunta, jota sanotaan G:n kiintokunnaksi.


title: Kiintokunta

text: Kiintokunnille on voimassa seuraava


title: Kiintokunta

text:
Artinin lause:
Olkoon N kunta, G äärellinen ryhmä N:n automorfismeja ja formula_2 sen kiintokunta. Tällöin


title: Monarkki

text: Monarkki on eräs valtionpäämiestyyppi. Monarkit yleensä perivät asemansa ja hallitsevat kruunauspäivästään alkaen koko elinikänsä. Historiallisesti monarkit ovat monasti olleet enemmän tai vähemmän yksinvaltaisia. Nykyisin monet monarkit ovat ennen kaikkea keulakuvia, joilla on vain vähän tai ei ole lainkaan poliittista valtaa. Edelleen on kuitenkin myös monarkkeja, joilla on suuri tai lähes absoluuttinen valta. Monarkki edustaa yleensä laajempaa monarkistista järjestelmää, joka määrittää säännöt ja käytännöt koskien seuraajaa, velvollisuuksia ja valtaa. Tämä erottaa monarkkisuvun diktaattoriperheistä, joiden valta ei perustu pitkäaikaiseen traditioon ja kestää yleensä vain kahden sukupolven ajan. Monarkin hallitsemaa valtiota kutsutaan monarkiaksi.


title: Monarkki

text: Sana monarkki tulee kreikan kielen ilmaisusta "monos archein", joka tarkoittaa yhtä hallitsijaa, ja viittaa antiikin Kreikan yksinvaltaisiin hallitsijoihin. Ajan myötä yksinvaltiaan käsite on korvautunut esimerkiksi diktaattorilla, ja monarkki viittaa nykyisin lähes aina traditionaalisesti määrittyvään asemaan, johon yleensä, mutta ei aina, liittyy vallanperimys. Monarkkien perinteisesti käyttämiä nimityksiä ovat muun muassa kuningas, kuningatar, keisari, keisarinna, ruhtinas, ruhtinatar, sulttaani, emiiri, maharadža ja maharani.


title: Legio I Germanica

text: Legio I Germanica oli roomalainen legioona. Julius Caesar perusti sen vuonna 48 eaa. Pompeiusta vastaan käymäänsä kansalaissotaa varten. Bataavien kapinan jälkeen vuonna 80 jaa. legioonan joukot liitettiin Legio VII Geminaan.


title: Legio I Germanica

text: Legioona taisteli Caesarin alaisena muun muassa Farsaloksen taistelussa. Caesarin murhan jälkeen se pysyi uskollisena Augustukselle. Vuosina 30 eaa. - 16 eaa. legioona oli sijoitettu Hispania Tarraconensisiin. Tämän jälkeen heidät siirrettiin puolustamaan rajaa Reinin varrella. Neljän keisarin vuotena (68) legioona valitsi Vitelliuksen keisariksi. Vespasianus voitti kuitenkin seuranneen sisällissodan.


title: William Murdoch (perämies)

text: William McMaster Murdoch (28. helmikuuta 1873 Dumfries and Galloway, Skotlanti – 15. huhtikuuta 1912, Pohjois-Atlantti) oli Kuninkaallisen laivaston luutnantti ja "RMS Titanicin" ensimmäinen perämies ja yksi 1 500:sta laivan upotessa hukkuneesta. Murdoch oli aiemmin toiminut muun muassa "RMS Olympicin" perämiehenä.


title: William Murdoch (perämies)

text: Murdoch oli työvuorossa komentosillalla, kun Titanic törmäsi jäävuoreen 14. huhtikuuta 1912. Hän huusi tuhoisaksi osoittautuneen käskyn: ”Stop engines, full astern together, hard a-starboard”. Törmäyksen jälkeen Murdoch avusti tyyrpuurin puoleisten pelastusveneiden laskemisessa. Jotkut matkustajat ovat kertoneet Murdochin ampuneen itsensä ennen uppoamista. Sitä ei ole kuitenkaan voitu todistaa, koska Murdochin ruumista ei ole löydetty. Osa selviytyneistä miehistön jäsenistä, muun muassa lamppumies Samuel Hemming ja toinen perämies Charles Lightoller, kertoi nähneensä Murdochin pelastuslautta A:n liepeillä ennen kuin venekansi peittyi veteen ja suuri aalto vei Murdochin mennessään. Harold Bride kertoi myöhemmin nähneensä Murdochin elottoman ruumiin pelastuslautta B:n lähistöllä.


title: William Murdoch (perämies)

text: Elokuvassa "Titanic" (1997) Ewan Stewartin esittämä Murdoch ampuu kaksi miestä ja lopulta itsensä. Murdochin ei ole voitu todistaa ampuneen ketään laivalla olijoista, ja tästä elokuvan osuudesta Murdochin sukulaiset esittivät voimakkaita vastalauseita.


title: Tuula Valkama

text: Tuula Orvokki Valkama (s. 1937, k. 31. joulukuuta 2018) oli suomalainen iskelmäsanoittaja. Hänen tunnetuimpia sanoituksiaan tai käännöksiään ovat "Yölintu", "Kissankultaa", "Muuttuvat laulut", "Perhonen", "Erehdyin kerran", "Painan vain pääni" ja "Äideistä parhain". Valkama on käyttänyt osassa sanoituksiaan salanimeä Nepis.


title: Tuula Valkama

text:
Valkama työskenteli pääasiassa Musiikki-Fazerin (Finnlevyn) palveluksessa. Hänen sanoituksiaan ovat tulkinneet muun muassa Matti ja Teppo, Paula Koivuniemi sekä useat muut tunnetut iskelmälaulajat. Kultalevyrajan on hänen sanoituksistaan ylittänyt ainakin Tapio Rautavaaran tulkitsema "Häävalssi". Hänen sanoituksiinsa ovat säveltäneet musiikkia monet tunnetut säveltäjät kuten Toivo Kärki ja Rauno Lehtinen, toisaalta hän teki sanoitukset usein myös valmiiseen musiikkiin. Hänen työtovereitaan oli aikoinaan muun muassa Juha Vainio. Yleisradion äänilevystön tietokannassa on 189 hänen sanoitustaan useiden eri esittäjien tulkitsemina. Soitetuin niistä oli vuonna 2004 Yölintu (sija 39.), joka on ollut viime vuosina Suomen 40 soitetuimman kappaleen joukossa.
Tuula Valkaman sanoittama ja Tapio Rautavaaran esittämä Häävalssi on Suomen kaikkien aikojen 15. eniten myyty singleäänite ja piti aikoinaan listalla kärkitilaa 13 kuukautta. Hänen sanoituksistaan myös Kissankultaa (es. Matti & Teppo, säv. M. Ruohonen) on singlemyynnin TOP100:ssa.


title: Tuula Valkama

text: Rauno Lehtisen sävelmään tehty sanoitus "Muuttuvat laulut" (äänitys 1969) käsittelee kylmää sotaa ja ydinvaltojen valtaa, jonka käsissä koko maailman kohtalo on.


title: Hp

text: Hp, HP tai H-P voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Atsuriitti

text: Atsuriitti, Cu(CO)(OH), on kuparimalmimineraali ja on väriltään keskisininen. Väri voi kuitenkin vaihdella vaaleansinisestä tummansiniseen. Viiru on sininen. Atsuriitin kiilto on lasimainen, joskus himmeä.


title: Atsuriitti

text: Atsuriitin kovuus on 3,5–4 Mohsin asteikolla ja on kidejärjestelmältään monokliininen.


title: Atsuriitti

text: Atsuriitilta puuttuu fluoresenssi.


title: Atsuriitti

text: Atsuriittia esiintyy kuparimuodostumien hapettumisvyöhykkeillä.


title: Atsuriitti

text: Atsuriitti on saanut nimensä taivaansinisen värinsä vuoksi. Sitä käytettiin jo muinaisessa Egyptissä ja sitä on arvostettu maalin sinisenä pigmenttinä tuhansien vuosien ajan. Tästä mineraalista on otettu talteen kuparia, mutta se ei ole teollisesti yhtä tärkeä kuin kalkopyriitti tai borniitti.


title: Atsuriitti

text: Atsuriitista tehtiin keskiajan lopulle saakka jauhetta, jota käytettiin ”vuorensiniseksi” tai ”armenian kiveksi” kutsutun pigmentin valmistuksessa. Keskiajan taidemaalarit käyttivät yleisesti näitä pigmenttejä, kunnes havaittiin, että näin muodostuva väri ei ole vakaata. Atsuriittijauhe imee itseensä kosteutta ilmasta ja muuttuu ajan kuluessa malakiitiksi, joka on vihreää.


title: Atsuriitti

text: Massiivista koristekivissä käytettyä atsuriittia kutsutaan chessyliitiksi, sillä sitä löytyy Chessystä Lyonin läheltä Ranskasta. Atsuriittia löytyy myös Italiasta, Kreikasta, Australiasta, Namibiasta ja Marokosta.


title: Atsuriitti

text: Kun atsuriittia laitetaan suola- tai typpihappoon, se reagoi poreillen. Jos sitä pidetään liekin yllä, se muuttuu mustaksi ja syttyy helposti.


title: Atsuriitti

text: Atsuriitti on melko painava mineraali. Se painaa neljä kertaa enemmän kuin vastaava määrä vettä huoneenlämpötilassa.


title: Amadeus I

text: Amadeus I ("Amedeo Ferdinando Maria di Savoia", 30. toukokuuta 1845 Torino, Italia – 18. tammikuuta 1890 Torino, Italia) oli Espanjan kuningas (1870–1873) ja Aostan ensimmäinen herttua. Hänen vanhempansa olivat yhdistyneen Italian ensimmäinen kuningas Viktor Emanuel II ja Itävallan arkkiherttuatar Maria Adelhaide.


title: Amadeus I

text: Vuonna 1867 hän nai Cisternan ruhtinatar Maria Vittoria dal Pozzon (s. elokuussa 1847 – k. marraskuussa 1876), jonka kanssa sai kolme lasta:Vuotta myöhemmin sen jälkeen kun vallankumous ("La Gloriosa") oli syrjäyttänyt kuningatar Isabella II:n, Espanjan uusi parlamentti päätti palauttaa monarkian ja ryhtyi etsimään uutta hallitsijaa ulkomailta. Savoijilainen Amadeus valittiin kuninkaaksi 16. marraskuuta 1870 ja kruunattiin Madridissa 2. tammikuuta 1871.


title: Amadeus I

text: Kuninkaan valinta sattui samaan ajankohtaan kuin hänen suurimman tukijansa kenraali Joan Primin salamurha. Tätä seurasivat useat ongelmat: Espanjan epävakaa poliittinen tilanne, tasavaltalaisten salaliittot, karlistien kansannousu, Kuuban separatismi, puolueidensisäiset ristiriidat, kapinoivat hallitukset ja salamurhayritykset.


title: Amadeus I

text: Amadeus saattoi luottaa vain edistyspuolueen tukeen, jonka johtajat pystyivät enemmistön turvin ohjailemaan parlamentin toimintaa. Edistykselliset jakautuivat monarkisteihin ja perustuslaillisiin, joka pahensi epävakaisuutta. Vuonna 1872 puolueidenväliset erimielisyydet leimahtivat, kun karlistit nousivat kapinaan baski- ja katalaanialueilla, ja pian tasavaltalaisten kansannousuja alkoi ilmetä kaupungeissa ympäri maata. Asevoimien tykistöjoukot menivät lakkoon, ja hallitus kehotti kuningasta rankaisemaan niitä.


title: Amadeus I

text: Nähdessään mahdollisuuden joutua hallitsemaan ilman kansan tukea, Amadeus antoi määräyksen rangaista tykistöä ja sen jälkeen luopui välittömästi kruunusta 11. helmikuuta 1873. Kello kymmenen samana iltana Espanja julistettiin tasavallaksi ja Amadeus esiintyi parlamentin edessä julistaen espanjalaisten olevan mahdottomia hallita.


title: Amadeus I

text: Kuningas jätti Espanjan ja palasi Italiaan, jossa otti Aostan herttuan arvonimen. Ensimmäisen vaimonsa kuoleman jälkeen hän nai ranskalaisen prinsessa Marie Laetitia Napoleonin (s. 20. marraskuuta 1866 – k. 25. lokakuuta 1926), jonka kanssa sai yhden pojan. Amadeus eli lopun elämäänsä Torinossa, jossa kuoli 18. tammikuuta 1890.


title: Amadeus I

text: Espanjan ensimmäinen tasavalta kesti lopulta vain alle kaksi vuotta, ja joulukuussa 1874 Isabella II:n poika Alfonso XII julistettiin kuninkaaksi.


title: Amadeus I

text: Viisikymmentä vuotta Amadeuksen kuoleman jälkeen hänen pojanpojastaan tuli Tomislav II, itsenäisen Kroatian valtion ensimmäinen ja ainoa kuningas. Valtionhoitajana toimi kuitenkin Ante Pavelić, eikä kuninkaalla ollut käytännössä mitään valtaa ja hän luopui kruunusta 29 kuukautta nimittämisensä jälkeen.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis Kuopio (ent. Kuopion Teknologiakeskus Teknia Oy eli Teknia) on Technopolis Oyj:n alainen yrityspalveluorganisaatio, joka tarjoaa toimitila- ja asiantuntijapalveluja teknologiayrityksille. Se sijaitsee Kuopion tiedepuistossa Savilahden alueella. Vuonna 2012 teknologiakeskuksessa toimi 130 yritystä, joissa oli yhteensä noin 2 300 työntekijää.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknologiakeskukseen ja koko tiedepuistoon sijoittuvat yritykset ja yhteisöt toimivat erityisesti elintarvike- ja ravitsemusalalla, bioteknologiassa ja lääkekehityksessä (Fimea) sekä hyvinvointi-, terveydenhuolto- ja ympäristöalalla. Näiden lisäksi turvallisuusteknologia (Pelastusopisto, Savonia-amk ja Itä-Suomen yliopisto) ja sensoriteknologia (Honeywell, Savonia ja VTT) ovat kasvussa.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis Oyj osti helmikuussa 2008 Kuopion Teknologiakeskus Teknian Kuopion kaupungilta. Kaupan kokonaisarvo oli noin 67 miljoonaa euroa. Toiminta järjestettiin uudelleen Technopolis Kuopion ja Technopolis Ventures Kuopion alle. Kaupunki on jatkanut osaamiskeskus-, kansainvälistymis- ja innovaatiohankkeitaan perustamassaan Kuopio Innovation Oy:ssä, jossa Technopolis on mukana neljänneksellä.


title: Technopolis Kuopio

text: Kuopion kaupunki perusti Kuopion Teknologiakeskus Teknia Oy:n vuonna 1986. Sen tarkoitus oli tarjota toimitila-, kansainvälistymis- ja liiketoiminnan kehittämispalveluita teknologiayrityksille. Lisäksi se järjesti Kuopion alueen osaamiskeskusohjelmien toimintaa ja tapahtumia, kuten Venture Cupin, ja kuului Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKELiin.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknia vietti 20-vuotisjuhliaan 5. lokakuuta 2006. Sen työpaikkojen lukumäärä lisääntyi 2000-luvun alussa teknologiakeskuksista nopeimmin. Teknian yritysten ja yhteisöjen lukumäärä kasvoi alkuperäisestä 18:sta noin 150:een ja työpaikkojen määrä 2 500:aan, kun Honeywell muutti keväällä 2007 valmistuneeseen Innotekniaan. Vuonna 2007 Tekniaan valmistui myös Ark Therapeuticsille geenilääketehdas.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknian liikevaihto oli vuonna 2006 5,7 miljoonaa euroa ja käyttökate 2,5 milj. euroa. 31. lokakuuta 2008 Technopolis Kuopio Oy sulautettiin emoyhtiö Technopolis Oyj:hin.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknian toimitusjohtajia olivat vuosina 1987–1989 Jorma Pylkkänen ja vuosina 1989–1999 Veli-Matti Nokso-Koivisto. Viimeisenä toimitusjohtajana toimi vuodesta 1999 vuoteen 2008 Hannu Janhunen. Janhunen toimi myös Suomen Teknologiakeskusten Liitto TEKEL:in puheenjohtajana. Hän oli myös jäsenenä teknologiakeskusten maailmanjärjestön (IASP) hallituksessa 2006–2008.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis Oyj osti Kuopion Teknologiakeskus Teknia Oy:n helmikuussa 2008. Technopolis osti 18,1 miljoonalla eurolla Kuopion kaupungin 99,8 % osuuden Teknian koko osakekannasta. Velat mukaan lukien kaupan kokonaisarvo oli noin 67 miljoonaa euroa. Kaupassa omistajaa vaihtanut kokonaisuus pilkottiin siten, että Technopolis Kuopio otti haltuunsa kiinteistöt sekä niihin liittyvän toiminnan ja Technopolis Ventures Kuopio perustettiin vastaamaan yrityskehitys- ja hautomotoiminnasta. Kuopion kaupunki järjesteli osaamiskeskus-, kansainvälistymis- ja innovaatiohankkeensa Kuopio Innovation Oy:n alle, jossa Technopolis on mukana neljänneksellä. Teknian Shanghain toiminnot jäivät kaupungille Kuopio Innovationin tytäryhtiöksi, kunnes ne myytiin joulukuussa 2008 eteenpäin.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis Kuopio on pärjännyt odotettua paremmin taantumassa. Tilojen käyttöaste oli Q2/2009 jälkeen paras Tampereen ja pääkaupunkiseudun kanssa. Se oli käytännössä 100 %, sillä 50 000 neliöstä oli vapaana vain 550, jotka pidetään tietoisesti väliaikaisina tiloina pikaisia tarpeita varten. Kuopio erottui erityisesti Jyväskylästä, jonka vahva ICT-painotus ajoi ongelmiin Nokian ilmoitettua lähdöstä paikkakunnalta. Nokia ei itse ollut vuokralla Technopoliksella, mutta sen lähtö vaikutti voimakkaasti koko alan yritysverkostoon paikkakunnalla. Technopoliksen toimitusjohtaja Keith Silverangin mukaan Kuopion menestyksekkääksi osoittautunut konsepti levitetään strategiamuutoksen kautta koko konserniin. ICT-painoa vähennetään houkuttelemalla lääke- ja hyvinvointialan yrityksiä. Myös julkisyhteisöjä, esimerkiksi alueellistamishankkeissa siirtyviä laitoksia, havitellaan vuokralaisiksi Kuopion mallin mukaisesti. Technopolis Kuopion toimitusjohtaja Hannu Eronen kertoi lokakuussa 2009 myös uuden investoinnin, 16-kerroksisen tornitalon ja ison parkkihallin rakentamisen vaatiman asemakaavamuutosprosessin olevan loppusuoralla. Silverang visioi, että Technopolis Kuopion koko voisi kaksinkertaistua kymmenessä vuodessa.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknologiakeskus laajeni 2000-luvulla 15–20 %:n vuosivauhdilla. Innoteknian valmistumisen jälkeen uusien tilojen rakentaminen keskeytyi ensimmäistä kertaa vuosiin, koska rakentamisen suhdanteiden katsottiin olevan epäotolliset, mikä olisi heijastunut uusien tilojen vuokriin. Lokakuussa 2007 tilojen käyttöaste ylitti 97 %. Teknologiakeskuksen vuokrataso on Kuopion korkeimpia, mutta samaa tasoa kuin muualla maan teknologiakeskuksissa. Myynti pohjautuu valmiisiin palvelukokonaisuuksiin. Technopolis Kuopio hoitaa muun muassa yli 200 yrityksen aulapalvelut.


title: Technopolis Kuopio

text: Loppusyksystä 2008 Technopolis ilmoitti uusista rakennusinvestoinneista. Honeywellin toimitilojen (Innoteknia 1) yhteyteen rakennetaan parkkitalo sekä lisää toimistotilaa 400 hengelle. Technopolista kaavailtiin myös toteuttajaksi Kuopion lentoaseman läheisyyteen nousevaan yrityspuistoon, jonne Savon Voima ilmoitti rakennuttavan uuden pääkonttorinsa. Tämä rakennusurakka meni lopulta YIT Rakennus Oy:lle. Osuuskunta KPY tulee kiinteistön omistajaksi.


title: Technopolis Kuopio

text: Huhtikuussa 2009 Savon Sanomat kertoi Technopolisin suunnittelevan toista, jopa 16-kerroksista toimistotornia, joka sijoittuisi vastakkaiselle laidalle tiedepuistoa kuin 2004 valmistunut MicroTower. Uusi tornitalo ja sen nelikerroksinen "jalustarakennus" nousisi aiemmin rakennettavaksi julkistettujen Innoteknia 1:n sisartalon ja parkkitalon viereen Viestikadulle. Ennen rakentamista tarvitaan kuitenkin kaavamuutos, sillä nykyinen kaava mahdollistaa vain 12 kerrosta ja puolet Technopolisin haluamaa pienemmän parkkitalon. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean on arvioitu mahdollisesti sijoittuvan kyseisiin tiloihin.


title: Technopolis Kuopio

text: Viestikadun 2-vaiheen rakennushanke käynnistyi joulukuussa 2009 ja valmistuu syksyllä 2010. Hankkeen kustannusarvio on noin 9,6 miljoonaa euroa ja bruttoala 13 400 neliömetriä, johon sisältyy 236 paikan autohalli. Tiloihin sijoittuvat muun muassa Kuopion kaupungin ja Kuopion yliopistollisen sairaalan yhteinen tietotekniikan palvelukeskus Istekki sekä rakennusyritys Skanska.


title: Technopolis Kuopio

text: Teknologiakeskuksessa sijaitsee noin 200 pääosin ICT- ja hyvinvointiteknologia-alan yritystä ja yhteisöä. Lisäksi siellä on merkittäviä Itä-Suomen yliopiston ja Savonia-ammattikorkeakoulun toimintoja, kuten kauppatieteen-, it-tradenomi- ja insinöörikoulutukset, sekä laboratorioita, kuten mikrosensoriteknologian yhteiskäyttölaboratorio. Toimitiloihin ovat sijoittuneet väliaikaisesti myös Työ- ja elinkeinotoimisto sekä Kuopion hallinto-oikeus, joiden omat tilat ovat remontissa.


title: Technopolis Kuopio

text:
Kuopion teknologiakeskuksen yrityshautomo voitti Vuoden hautomoyritys -kilpailun kolme kertaa viidestä vuoteen 2008 mennessä.
Ensimmäisen kerran tämä tapahtui vuonna 2005, jolloin Navicore Oy nousi ykköseksi. Toisella kertaa vuonna 2006 pelastus- ja hoiva-alan tuotteisiin ja palveluihin keskittynyt Telespro Finland Oy nousi kärkipaikalle. Kolmas tuli toukokuussa 2008 Numcore Oy:n voittaessa Venture Cupin. Vuonna 2004 kisan voitti turkulainen Firstbeat Technologies Oy ja 2007 myös turkulainen Biocis Pharma Oy. Voittajan valitsee Suomen Teknologiakeskusten liitto TEKELin yrityskehitystiimin jäsenistä koostuva raati.


title: Technopolis Kuopio

text: Viiden ensimmäisen vuoden jälkeen hautomon yrityksistä oli toiminnassa 80 prosenttia, kun keskimääräinen luku on 50. Yrityshautomon alkuvuosina 1990–1999 perustetuista 43 yrityksestä 32 toimi edelleen. Kuuden liiketoiminta oli myyty, ja vain kahdeksan toiminta oli loppunut. Edelleen toimivien yritysten liikevaihto oli yhteensä 18 miljoonaa euroa, ja ne työllistivät 300 henkilöä. Loppuvuodesta 2006 hautomossa oli 10 yritystä.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis-kaupan myötä yrityshautomotoiminta siirtyi helmikuussa 2008 varta vasten perustetulle Technopolis Ventures Kuopio Oy:lle. Vuonna 2009 Technopolis ilmoitti uudelleenorganisoivansa kehityspalvelunsa, minkä myötä paikalliset Technopolis Ventures -yhtiöt aiottiin sulauttaa emoyhtiöönsä Technopolis Ventures Oy:hyn. Tämä tapahtui 1. maaliskuuta 2010.


title: Technopolis Kuopio

text: Technopolis Ventures Kuopion palvelukokonaisuuteen kuuluneet yrityshautomopalvelut siirtyivät vuoden 2010 alussa Kuopio Innovationille.


title: Abdulbaha’

text: Abdulbaha’ (myös kirjoitusasulla `Abdu’l-Bahá'), alun perin Abbas Efendi, (23. toukokuuta 1844 Teheran, Persia – 28. marraskuuta 1921 Haifa, Palestiina) oli bahai-uskon perustajaprofeetan Baha’ullahin vanhin poika ja hänen seuraajansa vuodesta 1892. Liikkeen joutuessa vuodesta 1868 alkaen maanpakolaisuuteen, Abdulbaha’ vahvisti ja edisti sen leviämistä Persian lisäksi 23 maahan. Hän kirjoitti bahai-uskon keskeisimpiä teoksia Baha’ullahin ja Shoghi Effendin tekstien rinnalla. Abdulbaha’n vierailut länsimaissa levittivät uskonnon Lähi-idän ulkopuolelle. Samalla hänen kirjoituksensa saivat vaikutteita kristinuskosta ja länsimaisesta humanitaarisuudesta.


title: Abdulbaha’

text: Abdulbaha’n isä Baha’ullah oli ennen kuolemaansa testamentannut hänelle "Kitab-i ahd" -teoksessa bahai-liikkeen johdon. Vastaavasti Abdulbaha’n vanhempi veli Mirza Muhammad Ali määrättiin hänen seuraajakseen. Baha’ullah kuoli vuonna 1892, mutta suurin osa perheenjäsenistä liittoutui Mirza Muhammad Alin johdolla Abdulbaha’a vastaan. He saivat kannatusta Syyriassa, mutta vahvimmat tukialueet Iranissa ja Yhdysvalloissa jäivät Abdulbaha’n puolelle.


title: Abdulbaha’

text: Nuorturkkilaisten vallankumouksen seurauksena kaikki poliittiset vangit vapautuivat vuonna 1908. Vapautunut Abdulbaha’ siirtyi Haifaan, matkusti laajalta vuosina 1910–1913 ja palasi Haifaan uuden uskonnon maailmankeskukseen. Samaan aikaan Mirza Muhammad Alin joukkojen kannatus kuihtui. Abdulbaha’n vahva karisma ja haluttomuus sitoutua selkeästi määrättyyn oppiin pitivät liikkeen yhtenäisenä sen leviämisen aikana.


title: Abdulbaha’

text: Baha’ullahin ja Abdulbaha’n kirjoitukset levisivät 1890-luvulta lähtien. Varhaiskauden bahailaisuus oli opillisesti baabilaisuuden jatkaja, mutta leviäminen Lähi-idän ulkopuolelle – varsinkin Amerikkaan – muutti bahai-uskoa. Jumalaa ei voinut tuntea suoraan, mutta sen sijaan hänen ilmentymiään olivat olleet profeetat Abraham, Zarathustra, Mooses, Jeesus, Muhammad, Bab ja viimeisenä Baha’ullah. Virallisenkin opin kannalta Jeesus oli eräs tärkeimmistä profeetoista ja hänen odotettiin palaavan viimeisinä päivinä. Abdulbaha’n uskonnollista auktoriteettia lisättiin opilla, jonka mukaan hän oli "Liiton Keskus". Oppi muistutti bahai-uskoa edeltäneen šaikhilaisuuden oppia kätketyn imaamin ainoasta maanpäällisestä edustajasta, "ruknista".


title: Abdulbaha’

text: Tällä tavalla liikettä yhtenäistettiin Abdulbaha’n taakse, mikä ei jättänyt tilaa muille johtohahmoille. Luultavasti tämä sai osan hänen kannattajistaan liittymään kilpailevan Mirza Muhammad Alin joukkoihin. Toisena kilpailevana johtohahmona oli syyrialainen entinen kristitty Ibrahmin Khairallah (k. 1929), joka toimi itsenäisenä bahai-johtajana Amerikassa. Hän loi liikkeelle vahvan kristillisen messiaanisen odotuksen. Vuodesta 1900 lähtien amerikkalaiset bahait suuntasivat katseensa yksinomaan Abdulbaha’an, joka otti etäisyyttä Khairallahin oppeihin. Abdulbaha’n neutraali asenne uskonnollisissa opeissa loi menestystä Amerikassa ja esti puhtaasti kristittyjä näkemästä liian aikaisin bahai-uskon šiialaiset juuret. Juuri Amerikassa bahailaisuus saavutti lopullisesti universaalin luonteen.


title: Abdulbaha’

text: Bahailaisuus sai 1870- ja 1880-luvulla kannatusta myös muidenkin kuin baabilaisten keskuudessa. Liike ei vetänyt puoleensa šiialaista oppineistoa, mutta sen sijaan liike levisi erityisesti kauppiaiden ja sivistyneistön keskuudessa. Bahai-uskon nopeimman kasvun aikana vuodesta 1890 vuoteen 1920 se keräsi käännynnäisiä länsimaista sekä sorrettujen Persian juutalaisten ja zarathustralaisten keskuudesta. Laajeneminen pysähtyi 1920-luvulla, kun Persian yhteiskunta muuttui maalliseksi ja bahai-uskon perinteinen kohderyhmä ei kaivannut enää uutta uskontoa.


title: Abdulbaha’

text: Vankilasta vapautumisensa jälkeen Abdulbaha’ saattoi kiertää vapaasti ympäri maailmaa eikä hänen tarvinnut tyytyä ainoastaan lähettämään valtuuttamiaan persialaisia opettajia. Vuonna 1911 hän kiersi luennoimassa ympäri Eurooppaa ja seuraavana vuonna Amerikassa. Kiertueet toivat runsaasti julkisuutta, mutta niissä ei tuotu esille uusia opillisia asioita.


title: Abdulbaha’

text: Abdulbaha’ kuoli 1921. Hän nimitti testamentissaan tyttärenpoikansa Shoghi Effendin liikkeen johtajaksi. Abdulbaha’n testamentti korosti velvollisuutta totella nuorta Shoghia. Abdulbaha’n syrjäytetty veli Mirza Muhammad Ali yritti vielä vedota varhaisempaan Baha’ullahin testamenttiin, jossa johtajuuden olisi kuulunut siirtyä hänelle, mutta asia ei saanut juurikaan kannatusta. Nykyinen bahai-usko perustuu Babin, Baha’ullahin ja Abdulbaha’n teoksiin, joiden tulkitsijana toimii Shoghi Effendi. Abdulbaha’n hauta sijaitsee Babin hautapyhäkössä Israelin Haifassa.


title: Katri Ylander

text: Katri Marianne Ylander (s. 17. joulukuuta 1985 Harjavalta) on suomalainen laulaja. Hän sijoittui vuonna 2005 "Suomen Idols" -kykyjenetsintäkilpailun toisella tuotantokaudella toiseksi, kymmenen prosenttiyksikön äänierolla voittaja Ilkka Jääskeläiseen. Jääskeläinen sai 55 % ja Ylander 45 % äänistä.


title: Katri Ylander

text: Idolsin semifinaalissa Ylander lauloi Stellan kappaleen ”Piste.” Suurelle yleisölle tuntemattoman kappaleen esitys Idols-ohjelmassa aiheutti aluksi jättiryntäyksen bändin kotisivuille. Nopeasti tämän jälkeen kyseinen laulu nousi digitaalisten myyntilistojen kärkeen.


title: Katri Ylander

text: Ylander solmi pian Idols-kisan päättymisen jälkeen levytyssopimuksen Sony BMG:n kanssa ja hänen debyyttialbuminsa julkaistiin 14. kesäkuuta 2006. "Katri Ylander" -niminen albumi ylitti kultalevyrajan lokakuussa 2006. Tällä hetkellä albumia on myyty yli 19 000 kappaletta. Ylanderin toinen albumi ilmestyi 31. lokakuuta 2007. Albumi oli nimeltään "Kaikki nämä sanat", joka on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän. Albumin ensimmäinen single ”Valehdellaan” sai ensisoittonsa YleX Aamussa 21. elokuuta 2007.


title: Katri Ylander

text: Vuonna 2008 Ylander oli mukana Pariisin kevään esittämällä Kesäkumi-kappaleella ”Mä haluun sua enemmän ku muut haluu” yhdessä Super Jannen kanssa. Ylander julkaisi kolmannen albuminsa "Valvojat" 2. syyskuuta 2009. Albumin ensimmäinen single ”Maailman ihanin” oli ensisoitossa YleX:llä 18. toukokuuta 2009.


title: Katri Ylander

text: Levy-yhtiö Sony Music kokosi Ylanderin siihen astisen uran julkaisemalla 8. kesäkuuta 2011 "Maailman ihanimmat" -nimisen kokoelman, joka sisälsi huhtikuussa 2011 singlenä julkaistun ”Irrallaan” -nimisen kappaleen.


title: Katri Ylander

text: Ylander jäi keikkatauolle kevättalvella 2010 miettiäkseen uransa seuraavaa siirtoa. Ylander ja hänen silloinen muusikkomiehensä Matti Salovaara alkoivat yhdessä työstämään uutta muusiikkia, jonka he päättivät julkaista "Katri Ylander & Yksinäinen yhtye" -nimellä erottaakseen projektin Ylanderin soolourasta. Ylander solmi uuden levytyssopimuksen Suomen Musiikki -yhtiön kanssa, joka julkaisi yhtyeen albumin "Uusi maa" 13. syyskuuta 2013. Albumin ensimmäinen single ”Naamiot” julkaistiin 19. huhtikuuta.


title: Katri Ylander

text: Yhtye keikkali muutaman vuoden ajan. Yhtyeen toiminta kuitenkin hiipui, ja Ylander ja Salovaara erosivat. Yhtyeen toiminnan hiivuttua Ylander keikkaili satunnaisesti yksin sekä vieraillen muiden artistien, erityisesti Kimmo Härmän konserteissa.


title: Katri Ylander

text: Ylander ilmoitti lokakuussa 2018 julkaisevansa 30. marraskuuta uuden singlen ”Sinä pärjäät” Suomen Musiikilla. Hän kertoi myöhemmin aloitteen uudelle musiikille tulleen levy-yhtiön Kari Hynniseltä.


title: Katri Ylander

text: Ylander unelmoi jo pienenä laulajan urasta. Hän on osallistunut erilaisiin kykyjenetsintäkilpailuihin, muun muassa "Golden Starsiin" (pääsi 12 parhaan joukkoon) ja Ponnahdus Pinnalle -kisaan (Sanna-Kaisa Heinosen kanssa muodostamansa duon, "Predatorin", voimin kolmossijalle).


title: Katri Ylander

text: Helsingissä asuvalla Ylanderilla on ravintola- ja palvelualan koulutus tarjoilijana. Aiemmin hän on työskennellyt tarjoilijana ravintolassa ja kahvilassa.


title: Frans Myyryläinen

text: Frans Johan ”Janne” Myyryläinen (käytti vuoden 1918 jälkeen nimeä Juuso Matero; 30. joulukuuta 1881 Viipuri – 8. toukokuuta 1938 Petroskoi) oli Suomen sisällissodassa punakaartin organisoijia Kainuussa sekä toimi upseerina Venäjällä. Hänet muistetaan parhaiten niin sanotun läskikapinan johtajana. Kapinan yhteydessä hän käytti salanimeä Jahvetti Moilanen.


title: Frans Myyryläinen

text: Materoa pidettiin rahjalaisena, ja hän oli Eino Rahjan luottomies.


title: Frans Myyryläinen

text: Myyryläisen isä kuoli keuhkotautiin pojan ollessa kolmivuotias. Myyryläinen oli isäpuolensa apuna 13-vuotiaasta lähtien oja- ja sekatöissä. Hän kävi Vuohimäen käsityökoulun 1897-1898 ja teki sen jälkeen saha- ja uittotöitä lähinnä Viipurin läänissä ja Kainuussa vuosina 1898–1910. Vuoden 1905 suurlakon aikana Myyryläinen oli työssä Kemin sahoilla ja hän oli mukana Laitakarin työväenyhdistyksessä sekä punakaartissa.


title: Frans Myyryläinen

text: Myyryläinen oli mittamiehenä ja työnjohtajana Kainuun savotoilla vuodesta 1908 alkaen ja meni naimisiin Eeva Stiina Karjalaisen kanssa 1910. Kajaanin Teppanassa Hinnin talossa asuneeseen perheeseen syntyi kolme poikaa.


title: Frans Myyryläinen

text: Myyryläinen toimi 1915 Kainuun Osuusliikkeen Mieslahden myymälänhoitajana ja vuonna 1917 kiertävänä tarkastajana. Hän osallistui Kainuun punakaartien perustamiseen organisaattorina ja värvärinä. Vastapuoli eli sikäläiset suojeluskuntalaiset pitivät häntä erityisen vaarallisena.


title: Frans Myyryläinen

text: Sisällissodan aikana helmikuussa 1918 hänet pidätettiin ja tuomittiin kahdeksaksi vuodeksi kuritushuoneeseen sekä menettämään kansalaisluottamuksensa 12 vuodeksi. Matkalla Lahden vankileirille hän pakeni mutta joutui kiinni. Toisella yrityksellä hän onnistui pakenemaan Kainuun kautta Venäjälle. Siellä Myyryläinen kävi punaupseerikoulun, jonka jälkeen hän osallistui maanalaiseen toimintaan Kainuussa.


title: Frans Myyryläinen

text: Myyryläinen osallistui 1920-luvun alussa maanalaiseen toimintaan Kainuussa. Erityisesti hänet tunnetaan Pohjolan punaisen sissipataljoonan vuonna 1922 tekemästä retkestä Sallaan ja Savukoskelle. Tapausta kutsutaan yleisesti läskikapinaksi. Myyryläinen johti pataljoonaa käyttäen nimeä Jahvetti Moilanen. Sen jälkeen Myyryläinen jatkoi toimintaa puna-armeijan kouluttajana ja organisaattorina Venäjän puoleisessa Karjalassa. Olojen rauhoituttua hän toimi opettajana ja lehtimiehenä Petroskoissa. Tällöin hän esiintyi nimellä Juuso Matero.


title: Frans Myyryläinen

text: Stalinin puhdistusten aikana Myyryläistä vastaan nostettiin tekaistuja syytteitä joiden perusteella hänet vangittiin yöllä 5. huhtikuuta 1938 ja teloitettiin luultavasti Petroskoissa 8. toukokuuta 1938. Sotilastribunaali palautti 21. toukokuuta 1957 hänen kunniansa ja vapautti kaikista syytteistä. Omaisille tieto hänen kunniansa palautuksesta Venäjällä tuli 30. toukokuuta 1957.


title: Frans Myyryläinen

text: Ennen teloitusta Matero oli arvostellut työleireille joutuneilta metsätyössä vaadittavaa työmäärää liialliseksi. Häntä syytettiin uudistuksia vastustavaksi "antimekanisaattoriksi", ja syytteisiin sisältyi myös se seikka, ettei hän hallinnut "Leninin ja Stalinin kieltä".


title: Frans Myyryläinen

text: Myyryläinen oli kahdesti naimisissa, toinen vaimo oli Hilja Matero. Hänellä oli kolme lasta ensimmäisestä avioliitosta. Hänen hautapaikkansa on tuntematon.


title: Nikolai Gerard

text: Nikolai Nikolajevitš Gerard tai "Gerhard" (; 3. syyskuuta 1838 Homelin piirikunta, Mogiljovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 9. joulukuuta 1929 Uusikirkko, Suomi) oli venäläinen todellinen salaneuvos.


title: Nikolai Gerard

text: Gerardin vanhemmat olivat kaartinupseeri Nikolai Gerard ja Helena Piramidov. Hän valmistui lakimieheksi ja eteni varsin nopeasti virkauralla. Hän sai salaneuvoksen arvon, tuli 1876 senaatin ja 1898 valtakunnanneuvoston jäseneksi sekä 1901 neuvoston siviili- ja ja kirkollisasian osaston päälliköksi. Suomen kenraalikuvernöörinä hän toimi 6. joulukuuta 1905 – 2. helmikuuta 1908. Hän oli ensimmäinen tätä virkaa hoitanut siviili. Gerard oli liberaali ja erosi kenraalikuvernöörin virastaan duuman konservatiivien painostuksesta. Myös Voimaliiton asia heikensi osaltaan hänen asemaansa.


title: Nikolai Gerard

text: Eronsa jälkeen Gerard syrjäytettiin kaikesta muustakin julkisesta toiminnasta. Venäjän vallankumouksessa hän menetti omaisuutensa ja muutti bolševikkeja pakoon takaisin Suomeen 1922. Suomen hallituksen vieraana hän sai paikan Halilan parantolasta Uudeltakirkolta.


title: Nikolai Gerard

text: Gerardin puoliso vuodesta 1878 oli Zinaida Afanasjeva (k. 1934).


title: Platon Rokassovski

text: Paroni Platon Ivanovitš Rokassovski (, k. 18. maaliskuuta 1869) oli venäläinen jalkaväenkenraali ja suomalainen vapaaherra. Hän toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1861–1866. Aiemmin hän oli toiminut virkaatekevänä kuvernöörinä vuosina 1854–1855. Rokassovskin ollessa kenraalikuvernöörinä virkaatekevänä kenraalikuvernöörinä vuosina 1861, 1864, 1868, 1870, 1872–1873 toimi Johan Mauritz Nordenstam. Toimiessaan Suomen kenraalikuvernöörinä hänet naturalisoitiin Suomen aateliin ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 37, nimellä Rokassowskij.


title: Platon Rokassovski

text: Rokassovski taisteli Turkin sodassa 1828–1829 sekä Kaukasiassa.


title: Andrei Illarionov

text: Andrei Nikolajevitš Illarionov (, s. 16. syyskuuta 1961 Leningrad) on venäläinen libertaari taloustieteilijä ja presidentti Vladimir Putinin entinen talouspoliittinen neuvonantaja. Hän toimii nykyisin vanhempana tutkijana Cato-instituutissa Washington DC:ssä Yhdysvalloissa.


title: Andrei Illarionov

text: Illarionov aloitti 17-vuotiaana työt puhelin- ja postipalvelutoimistossa Siestarjoella. Sen jälkeen hän aloitti taloustieteen opinnot Leningradin valtionyliopistossa, josta valmistui maisteriksi 1983 ja filosofian tohtoriksi 1987.


title: Andrei Illarionov

text: Illarionov opetti 1983–1984 ja 1988–1990 Leningradin valtionyliopiston kansainvälisten taloussuhteiden yksikössä. Sen jälkeen hän toimi 1990–1992 vanhempana tutkijana alueellisten talouksien tutkimusyksikössä Pietarin taloustieteiden ja rahoituksen valtionyliopistossa. Hänestä tuli 1992 varapääministeri Jegor Gaidarin (sittemmin vt. pääministeri) osa-aikainen taloudellinen neuvonantaja ja Venäjän hallituksen talousuudistusten keskuksen ensimmäinen varajohtaja. Vuosina 1993–1994 Illarionov johti ministerineuvoston ja hallituksen puheenjohtaja Viktor Tšernomyrdinin analyysi- ja suunnittelutyöryhmää, minkä jälkeen hänestä tuli Leontievin kansainvälisen sosiaali- ja taloustieteiden tutkimuskeskuksen varajohtaja ja Moskovan yksikön päällikkö. Hän perusti Taloudellisen analyysin instituutin ja johti sitä 1994–2000. Illarionov vaati voimakasta ruplan devalvointia ennen vuoden 1998 talouskriisiä, kriisin estämiseksi.


title: Andrei Illarionov

text: Illarionov aloitti tehtävät presidentti Vladimir Putinin vanhempana taloudellisena neuvonantajana 12. huhtikuuta 2000, ja toukokuussa 2000 hänestä tuli Putinin henkilökohtainen edustaja G8-maiden ryhmässä. Hän oli tärkeä vaikuttaja 13 prosentin tasaveroon siirtymisessä, Neuvostoliiton aikaisen ulkomaisen velan maksamisessa, öljytuloilla rahoitetun Venäjän vakautusrahaston perustamisessa ja Venäjän G8-jäsenyyden täysivaltaistamisessa.


title: Andrei Illarionov

text: 3. tammikuuta 2005 Illarionov erosi tehtävästään presidentin G8-edustajana. 21. joulukuuta hän ilmoitti: ”Tänä vuonna Venäjästä on tullut eri maa. Se ei ole enää demokraattinen maa. Se ei ole enää vapaa maa.” "Washington Posti"n mukaan hän oli viitannut yhdysvaltalaisen Freedom Housen raporttiin. 27. joulukuuta 2005 Illarionov tarjoutui eroamaan protestoidakseen hallinnon kehityssuuntaa todeten, ettei Venäjä ollut enää poliittisesti vapaa, vaan autoritaarisen eliitin johtama. ”On eri asia työskennellä maassa, joka on osittain vapaa, kuin sellaisessa, jonka poliittinen järjestelmä on muuttunut eikä maa ole enää vapaa ja demokraattinen”, hän sanoi. Hän myös sanoi, ettei hän kyennyt enää vaikuttamaan hallinnon kehityssuuntaan ja Kreml rajoitti hänen ilmaisunvapauttaan. Illarionov arvosteli avoimesti Jukos-prosessia, hallinnon virkamiesten lisääntyvää vaikutusvaltaa Gazprom- ja Rosneft-suuryhtiöissä, Venäjän ja Ukrainan välistä kaasukiistaa ja Venäjän yleistä energiapolitiikkaa.


title: Andrei Illarionov

text: Illarionov siirtyi Yhdysvaltoihin, ja hänet nimitettiin lokakuussa 2006 vanhemmaksi tutkijaksi yhdysvaltalaisen Maailmanlaajuisen vapauden ja hyvinvoinnin keskuksen libertaariseen neuvottelukuntaan Cato-instituuttiin Washingtoniin. Asemassaan hän on valitellut, että Venäjästä ”on tullut uusi yhtiöitetty valtio, jossa valtio-omisteisia yrityksiä johdetaan henkilökohtaisten tavoitteiden mukaan ja yksityisyrityksistä on tullut valtion pyrkimyksiä palvelevien mielivaltaisten sekaantumisten kohteita” ja ”poliittisia, taloudellisia ja siviilivapauksia mitätöidään uusin tavoin.” Illarionov osallistui mielenosoituksiin 14. huhtikuuta 2007 Moskovassa ja 9. kesäkuuta 2007 Pietarissa.


title: Andrei Illarionov

text: Illianoroilla on kuva, että jossakin vaiheessa Venäjä saattaa haluta Suomen.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Johan Mauritz Nordenstam (21. syyskuuta 1802 Tukholma – 8. kesäkuuta 1882 Helsinki) oli suomalainen aatelismies ja Venäjän armeijassa palvellut kenraali, joka toimi Suomen Senaatin talousosaston varapuheenjohtajana vuosina 1858–1882, pidempään kuin kukaan toinen. Virka vastasi nykyistä Suomen pääministeriä, mikä tekee Nordenstamista Suomen ylivoimaisesti pitkäaikaisimman ”pääministerin”. Poliittisena vaikuttajana hän oli vanhoillinen hallitsijan oikeuksien suojelija.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam oli myös 1847–1858 Uudenmaan läänin kuvernööri, 1847–1855 Keisarillisen yliopiston sijaiskansleri sekä 1848–1858 salkuton senaattori. Myöhemmin hän hoiti useita kertoja lyhytaikaisesti Suomen kenraalikuvernöörin tehtäviä ja oli kolmasti säätyvaltiopäivien maamarsalkkana.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Johan Mauritz Nordenstamin vanhemmat olivat everstiluutnantti Carl Johan Nordenstam (1754–1823) ja Maria Charlotta Standertskjöld (1776–1807). Hänen isoisänsä, göteborgilaiseen Swart-sukuun kuulunut pääsotatuomari Carl Fredrik Swart oli aateloitu vuonna 1751 nimellä Nordenstam. Isä palveli 1780-luvulta alkaen Viaporissa, toimi Leskikuningattaren henkirykmentin komentajana ja siirtyi useiden ruotsalaisten upseerien tavoin Suomen sodan jälkeen Suomen suuriruhtinaskunnan alamaiseksi. Äiti oli suomalaista Standertskjöld-aatelissukua.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam lähti isänsä tukemana sotilasuralle. Käytyään Pietarin kymnaasia hän pääsi 1818 Haapaniemen kadettikouluun, josta siirtyi sen lakkauttamisen jälkeen uuteen Haminan kadettikouluun ja valmistui vänrikiksi vuonna 1823. Hän aloitti palveluksensa keisarillisen seurueen majoitusoaston (sittemmin Venäjän yleisesikunta) alaisuudessa ja sai 1826 ylennyksen alikapteeniksi. Vuonna 1828 hän osallistui Turkin sotaan – muun muassa Šumlan linnoituksen piiritykseen – ja hänet ylennettiin luutnantiksi.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Vuodesta 1829 Nordenstam palveli 18 vuoden ajan Kaukasiassa. Hänet ylennettiin 1831 alikapteeniksi, 1832 kapteeniksi, 1836 everstiluutnantiksi, 1839 everstiksi ja 1843 kenraalimajuriksi. Hän oli 1838–1843 Kaukasian alueen linjajoukkojen ja Mustanmeren joukkojen päämajoitusmestari, 1843–1845 linjajoukkojen komentaja ja Mustanmeren joukkojen esikuntapäällikkö sekä 1845–1846 Kaukasian armeijan esikuntapäällikön apulainen. Rajaseudun vuoristoheimoja vastaan käydyn sodan aikana Nordenstam kunnostautui myös useissa taisteluissa Avarian alueella Dagestanissa, kuten Akhulgon linnoituksen piirityksessä. Syyskuusta 1846 seuraavan vuoden kevääseen hän toimi Stavropolin kuvernementin siviilikuvernöörinä, mutta hänen ankara johtamistapansa ei tyydyttänyt paikallisia asukkaita ja hänet kutsuttiin takaisin Pietariin.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam palasi Suomeen vuonna 1847, kun Suomen kenraalikuvernöörinkanslian päällikkönä Pietarissa toiminut Konstantin Fischer tarjosi hänelle virkaa Uudenmaan läänin kuvernöörinä ja ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt toista yliopiston sijaiskanslerina. Nordenstam suostui kumpaankin tarjoukseen, ja hänet nimitettiin kuvernööriksi kesäkuun alussa ja vt. sijaiskansleriksi lokakuun lopussa. Hänet haluttiin varsinkin sijaiskanslerina kenraalikuvenööri Aleksandr Menšikovin luottomieheksi, joka valvoisi kaikkea epäilyttävää poliittista kehitystä yliopistolla. Nimityksen yhteydessä virkaan liittyviä valtaoikeuksia lisättiin, jotta hän voisi tehokkaammin puuttua pieniinkin asioihin. Nordenstamin virka sijaiskanslerina vakinaistettiin helmikuussa 1849. Toukokuussa 1848 hänet nimitettiin myös keisarillisen senaatin talousosaston jäseneksi sekä sensuuriylihallituksen pääjohtajaksi.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text:
Vaikka Nordenstam hoitikin useaa virkaa yhtä aikaa, hän painotti sijaiskanslerin tehtäviä. Sotilaana hän uskoi ajalle tyypilliseen kuriin ja järjestykseen ja piti tarkasti silmällä kaikkea toimintaa, mikä voitaisiin Pietarissa tulkita epäilyttäväksi. Tämä vastasikin keisari Nikolai I:n hallinnon periaatteita. Nordenstam myös raportoi ahkerasti kotimaan mielialoista ja tapahtumista Armfeltille Pietariin. Hyödyntämällä kaksoisrooliaan kanslerina ja kuvernöörinä Nordenstam onnistui estämään ”Euroopan hullun vuoden” 1848 tapahtumien leviämisen Suomeen ja varmistamaan suomalaisten pysymisen lojaaleina tsaarinvallalle. Ylioppilaiden levottomuus saatiin suunnattua Fredrik Cygnaeuksen organisoimaan, Helsingin Kumtähden kentällä 13. toukokuuta järjestettyyn Floran päivän juhlaan, joka oli luonteeltaan vaaraton isänmaallisuuden ilmaus. Nordenstam osallistui itsekin tapahtumaan ja sai osakseen ylioppilaiden hurraahuudot.
Nordenstam paheksui ylioppilaiden liian vapaamielistä elämäntapaa, pukeutumista ja ravintolaelämää ja tahtoi puuttua varsinkin viimeksi mainittuun. Huonoon käytökseen liittyneet tapaukset lisääntyivät kevään 1849 aikana, eikä Nordenstam luottanut sen jälkeen enää ylioppilaiden poliittiseenkaan lojaaliuteen. Hänen mielestään kuria yliopistolla oli tiukennettava, etteivät länsieurooppalaiset vapaamieliset aatteet pääsisi leviämään. Vuonna 1849 hänet asetettiin johtamaan komiteaa, jonka oli tarkoitus uudistaa yliopiston säännöksiä, mutta tehtävä peruttiin pian ja siirrettiin C. G. Mannerheimille. Nordenstam valmisteli kuitenkin vuonna 1850 hyväksytyn uuden kurinpitosäännöstön, joka teki univormun käytöstä pakollista ylioppilaille ja johon sisältyi niin sanottuun pedellijärjestelmään siirtyminen. Siinä olisi asetettu erityinen viranomainen valvomaan ylioppilaita kuuden vahtimestarin arvoisen pedellin avustuksella. Nordenstam sai esityksellä vastaansa sekä ylioppilaat että konsistorin. Aloittaessaan tehtävänsä pedellit joutuivat heti halveksunnan kohteiksi.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Kun Nordenstam erotti joukon teatterissa huonosti käyttäytyneitä ylioppilaita, konsistori syytti häntä muotovirheestä, sillä hän oli ohittanut muun yliopiston halinnon. Vuoden 1851 alussa vastakkainasettelu ylioppilaiden kanssa paheni, kun opiskelijat boikotoivat Nordenstamin Venäjän kruununprinssin 25-vuotisen kanslerikauden kunniaksi järjestämiä tanssiaisia. Nordenstam vaati opiskelijoiden rankaisemista mielenosoituksesta esivaltaa vastaan. Tapaus ratkaistiin armahduksella, mutta sijaiskanslerin kykyyn kontrolloida ylioppilaiden mielipidettä ei enää luotettu entiseen tapaan. Vapaamielisemmän Aleksanteri II:n noustua valtaistuimelle vuonna 1855 Nordenstam joutui luopumaan sijaiskanslerin tehtävästä. Nordenstamin aikaisia yliopiston hallintosäädöksiä lievennettiin ja ylioppilaiden univormuja muutettiin vähemmän sotilaallisiksi 1856, mutta univormupakko oli säilyi voimassa vuoteen 1873.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam ylennettiin vuonna 1853 kenraaliluutnantiksi, ja Krimin sodan aikana hän oli Suomeen sijoitettujen joukkojen esikuntapäällikkönä. Nordenstam toimi 1857–1861 tie- ja vesikulkulaitoksen johtokunnan puheenjohtajana sekä 1857–1862 Suomen ensimmäisen ratayhteyden, Helsinki–Hämeenlinna-radan johtokunnan puheenjohtajana radan rakentamisen ajan. Hän johti Suomen rautateitä vielä uudelleen vuosina 1868–1870, jolloin rakennettiin Riihimäki–Pietari-rata. Nordenstam oli myös vuosina 1856–1882 Helsingin keisarillisen palatsin eli nykyisen Presidentinlinnan esimiehenä ja johti sen restaurointitöitä. Hänen kaudellaan hankittiin pääosa palatsiin sijoitetusta keisarillisesta taidekokoelmasta eli nykyisestä Presidentinlinnan taidekokoelmasta.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam nimitettiin huhtikuussa 1858 Lars Gabriel von Haartmanin seuraajana senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi, missä tehtävässä palveli kuolemaansa 1882 saakka. Nimityksen yhteydessä hän jätti Uudenmaan läänin kuvernöörin tehtävät, mutta jatkoi sensuurihallituksen johdossa vielä vuoteen 1865. Nordenstam toimi myös virkaatekevänä kenraalikuvernöörinä peräti viiteen otteeseen vakinaisten kenraalikuvernöörien ollessa estyneitä: hän sijaisti kreivi F. W. R. Bergiä 29. toukokuuta – 24. syyskuuta 1861, Platon Rokassovskia 5. elokuuta – 16. marraskuuta 1864 sekä Nikolai Adlerbergiä 20. heinäkuuta – 18. lokakuuta 1868, 7. toukokuuta – 11. syyskuuta 1870 ja 19. marraskuuta 1872 – 24. maaliskuuta 1873. Bergin virkavapaan aikana vuonna 1861 Nordenstam määräsi lieventämään sensuuria, mikä mahdollisti melko avoimen julkisen keskustelun niin sanotun tammikuun valiokunnan toiminnasta.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstamin on katsottu vaikuttaneen muutenkin myönteisesti ensimmäisten säätyvaltiopäivien koollekutsumiseen vuonna 1863. Nordenstam sai kunnian tuoda keisari Aleksanteri II:n valtiopäiväkutsun Pietarista Helsinkiin, ja hänet nimitettiin syyskuussa samana vuonna maamarsalkaksi eli aatelissäädyn puhemieheksi. Vaikka hän ei kuulunutkaan liberaaleihin, joita tuolloin oli huomattava osa aatelissäädyn valtiopäiväedustajista, hän onnistui silti voittamaan säädyn luottamuksen ja arvostuksen. Nordenstam myös käytti asemansa suomia valtaoikeuksia taitavasti linjatessaan valtiopäivien toimintaa. Hän jatkoi maarmarsalkkana vuosien 1867–1868 ja 1872 valtiopäivillä. Nordenstam johti myös 1865 perustuslakikomiteaa, joka laati esityksen uudesta valtiopäiväjärjestyksestä ja hallitusmuodosta. Hallitusmuotoesitystä keisari ei hyväksynyt, mutta uusi valtiopäiväjärjestys astui voimaan huhtikuussa 1869. Valtiopäivillä 1877–1878 hän oli sairautensa vuoksi enää pelkkänä riviedustajana, mutta myötävaikutti silti tärkeän asevelvollisuuslain hyväksyntään.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Poliittiselta profiililtaan Nordenstam oli puoluejaon ulkopuolelle asettuva, hallitsijan valtaoikeuksia tiukasti suojeleva ”keisarin mies” ja henkisesti Nikolai I:n ajan kasvattama. Hän hoiti usein tehtäviään kritiikkiä herättäneellä komentajan otteella. Maamarsalkkana hän rajasi useasti omasta mielestään hallitsijalle kuuluvia asioita säätyvaltiopäivien päätösvallan ulkopuolelle, mikä herätti protesteja aatelissäädyn keskuudessa. Nordenstam pystyi kuitenkin säilyttämään asemansa Suomen hallinnon ja politiikan uudistuessa.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam palkittiin ansioistaan monin kunnianosoituksin. Hänet korotettiin vapaaherralliseen aatelisarvoon vuonna 1860 ja merkittiin seuraavana vuonna Ritarihuoneelle vapaaherrallisena sukuna numero 46. Hänet myös ylennettiin jalkaväenkenraaliksi 1870 ja keisarin kenraaliadjutantiksi 1874. Jo 1848 Nordenstam oli nimetty Suomen Tiedeseuran ja Societas pro Fauna et Flora Fennica -seuran kunniajäseneksi. Hän asui Helsingissä yksityistalossa osoitteessa Pohjoisesplanadi 35, samassa korttelissa useiden muiden senaattorien kanssa. Nordenstam kuoli vuonna 1882. Hänen hautansa on Hietaniemen hautausmaan vanhan alueen suurikokoisimpia muistomerkkejä.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Vaikka 24 vuotta senaatin talousosastoa johtanut Nordenstam oli Suomen ”pitkäaikaisin pääministeri”, hän on myöhemmässä historiankirjoituksessa ja -tutkimuksessa jäänyt melko tuntemattomaksi. Asiaa ei ole helpottanut se, että hän hävitti suuren osan henkilökohtaista arkistoaan ennen kuolemaansa. Nordenstamista julkaistiin vuonna 1938 postimerkki.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstam meni vuonna 1839 Kaukasiassa naimisiin venäläisen nimineuvoksen tyttären Olga Vladimirovna Panovan (1823–1891) kanssa. Heidän ainoa poikansa kuoli heti syntymän jälkeen vuonna 1841. Kolme tytärtä eli aikuisiksi, ja kaksi heistä toimi keisarinnan hovineitinä. Tyttäristä Sofia meni myöhemmin naimisiin kreivi Carl Robert Mannerheimin kanssa ja Anna kauppaneuvos Nicolas Sinebrychoffin kanssa. Sofia Nordenstamista tuli näin myös marsalkka C. G. E. Mannerheimin äitipuoli.


title: Johan Mauritz Nordenstam

text: Nordenstamin ainut eloon jäänyt miespuolinen jälkeläinen, joskin aviottomana syntynyt, oli hänen kuopiolaisen piian Maria Augusta Ahlqvistin (ent. Kukkonen) kanssa vuonna 1826 saamansa August Ahlqvist, myöhempi Helsingin yliopiston suomen kielen professori ja rehtori. Varmistaakseen aatelisarvonsa periytymisen eteenpäin Nordenstam adoptoi vuonna 1869 perillisekseen Standertskjöld-sukuun kuuluvan serkkunsa pojan, Herman Standertskjöld-Nordenstamin. Nordenstamin aatelissuku sammui näin hänen kuollessaan ja arvo sekä suvun numero siirtyivät uudelle Standertskjöld-Nordenstam-suvulle.


title: Exciter

text: Exciter on kanadalainen speed metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 1978 Ottawassa nimellä Hell Razor. Yhtyeen perustajajäsenet olivat laulaja-rumpali Dan Beehler, kitaristi John Ricci ja basisti Allan Johnson. Vuonna -80 nimeksi vaihdettiin Exciter ja yhtye nauhoitti ensimmäisen demonsa. Demo lähetettiin Mike Varneylle Shapnel recordsiin ja kappale World War 3 päätyi yhtiön julkaisemalle kokoelmalle US Metal Volume 2:lle. Yhtye teki pian levytyssopimuksen Shrapnel Recordsin kanssa ja julkaisi ensimmäinen albuminsa, "Heavy Metal Maniacin" (1983). Myöhemmin samana vuonna bändi vaihtoi Mega Force Recordsille kolmen levyn sopimuksella ja julkaisi kakkosalbuminsa Violence & Force 1984 Vuotta myöhemmin Exciter vaihtoi levy-yhtiötä tehden levytyssopimuksen Music for Nationsin kanssa ja lensi Lontooseen nauhoittamaan "Long Live the Loud" -täyspitkäänsä. Ennen vuoden loppua julkaistiin myös kolmen kappaleen EP, "Feel the Knife", joka jäi viimeiseksi alkuperäiskokoonpanolla. Pian John Ricci lähti yhtyeestä ja hänet korvattiin Brian McPheellä. Vuoden 1986 täyspitkän, "Unveiling the Wickedin" jälkeen Beehler siirtyi laulaja-rumpalin tehtävistä pelkäksi rumpaliksi, hoitaen vain osan taustalauluista. Yhtye julkaisi ensimmäisen ja ainoan levynsä uuden laulajan, Rob Manaltin kanssa vuonna 1988. Levy oli nimetty bändin mukaan "Exciteriksi". Sen julkaisi kanadalainen Maze Music - yhtiö. Seuraavaksi yhtye julkaisi levyn "Kill After Kill" minkä ajaksi Beehler palasi laulajaksi. Tämän levyn julkaisi saksalainen Noise Records. Vuonna 1993 julkaistu livealbumi "Better Live than Dead" oli viimeinen Exciter-julkaisu missä Beehler oli mukana. Se on nauhoitettu Kanadassa -91. Vuonna -96 Riccin rinnalle astuivat laulaja Jacques Belanger sekä Mark ja Rik Charron. Bändi julkaisi -97 levyn The Dark Command ja -00 Blood of the Tyrants - niminen levy näki päivänvalon. 2004 bändi nauhoitti levyn The New Testament, joka tarjoili vanhoja klassikoita uudelleen soitettuna. John Ricci soittaa myös bassot levyllä. Bändin levy-yhtiö on ollut viime levyt Osmose Records. 22.2.2008 Exciter julkaisi levyn "Thrash, Speed, Burn" Massacren kautta joka esittelee Kenny "Metalmouth" Winterin laulussa. Lokakuussa 2010 bändi julkaisi kymmenennen albuminsa Death Machine joka on huomattavasti edeltäjäänsä raaempi varsinkin laulullisesti. Levyn tiimoilta bändi on kiertänyt ahkerasti lähinnä Pohjois-Amerikkaa. 2014 alkuperäisjäsenet Dan Beeler ja Allan Jonsson palasivat yhtyeeseen.


title: Killinkosken kirkko

text: Killinkosken kirkko sijaitsee Virroilla Killinkosken kylässä. Rukoushuoneyhdistyksen rakennuttama kirkko valmistui vuonna 1928 ja se luovutettiin Virtain seurakunnalle 1977. Kirkon on suunnitellut tuottelias kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck. Kirkko jäi hänen viimeiseksi toteutetuksi työkseen. Kyseessä on myös hänen kirkoistaan pienin: istumapaikkoja on 150. Kirkon 6-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1963 rakentamat.


title: Killinkosken kirkko

text: Killinkosken Rukoushuone-Yhdistys oli perustettu 1920-luvun alkupuolella. Yhdistys rakennutti rukoushuoneen lahjoitusten ja talkootyön voimin. Arkkitehti Stenbäck oli Killinkosken Nauhatehtaan perustajan P. G. Holmin lanko. Myös kirkon sisustus alttaritaulua myöten tuli lahjoituksena. Rukoushuoneen vihkiäiset olivat uudenvuodenaatonaattona 1928.


title: Killinkosken kirkko

text: Rukoushuoneyhdistys hankki Killinkoskelle myös hautausmaan ja sinne siunauskappelin. Aika ajoin oman seurakunnan perustamista oli suunniteltu, mutta ajatus raukesi, kun Killinkoskelle saatiin kappalainen.


title: Killinkosken kirkko

text: Kirkkoon hankittiin urut vuonna 1963, seurakunta avusti hankkeessa. Rukoushuoneyhdistys lahjoitti kirkon ja hautausmaan kappeleineen Virtain seurakunnalle 1977.


title: Killinkosken kirkko

text: Kirkko on rakennettu puusta Stenbäckin yleistä käytäntöä vastaan. Hän oli sitä mieltä, että kirkot piti rakentaa ainoastaan kivestä, ennen kaikkea graniitista. Kirkko rakennettiin hirsistä ja kirkkosalin sisäosat ovat peittämätöntä hirsipintaa. Kirkko maalattiin ulkoa vuonna 1978.


title: Killinkosken kirkko

text: Kirkon tyyli yhdistelee Stenbäckille ominaisia tyylisuuntia jugendia, kansallisromantiikkaa ja uusgotiikkaa. Kirkon torni on jugendilaistyyppinen, toisaalta sen historistinen viittaus Suomen vanhaan kellotapuliarkkitehtuuriin ja epäsymmetrinen pohjakaava viittaavat kansallisromantiikkaan, kuten kirkon laivan päädyn assosisaatiot keskiaikaisiin kivikirkkoihin. Kirkkosalin kolmioruutuihin päättyvät ikkunat ovat puolestaan uusgoottista perintöä.


title: Killinkosken kirkko

text: Josef Stenbäck on suunnitellut Killinkosken kylään myös nauhatehtaan.


title: Colorado Rapids

text: Colorado Rapids on yhdysvaltalainen jalkapalloseura, joka pelaa Major League Soccer -liigassa (MLS). Seura pelaa nykyään kotiottelunsa vuonna 2007 avatulla Dick's Sporting Goods Park -stadionilla Commerce Cityssä Coloradossa. Kausina 1996–2001 seuran kotikenttänä toimi sittemmin purettu Mile High Stadium, joka sijaitsi Denverissä, ja kausina 2002–2006 niin ikään Denverissä sijainnut Invesco Field at Mile High.


title: Colorado Rapids

text: Colorado Rapids on perustettu vuonna 1995 ja se oli yksi MLS:n kymmenestä perustajaseurasta. Seura on kuulunut koko historiansa ajan liigan läntiseen konferenssiin. Rapids on pelannut kerran liigan mestaruuden ratkaisevassa MLS Cupin loppuottelussa, vuonna 1997, jolloin seuran päävalmentajana toimi Glenn Myernick. Seura hävisi loppuottelun D.C. Unitedia vastaan maalein 2–1. MLS:n pudotuspeleihin Rapids on edennyt yhdeksänä kautena, yhden finaalikerran lisäksi seura on edennyt kolmesti MLS:n semifinaaleihin, vuosina 2002, 2005 ja 2006. Vuonna 1999 Rapids oli häviävänä osapuolena Lamar Hunt U.S. Open Cupin loppuottelussa A-Leaguessa (nykyään USL First Division) pelannutta Rochester Raging Rhinosia vastaan.


title: Colorado Rapids

text: Rapidsin on omistanut vuodesta 2004 E. Stanley Kroenken Kroenke Sports Enterprise -yritys, joka osti Rapidsin sen alkuperäisomistajalta Anschutz Entertainment Groupilta. Muita urheiluseuroja, joiden pääomistaja Kroenke on, ovat NBA-seura Denver Nuggets, NHL-seura Colorado Avalanche ja NLL-seura Colorado Mammoth. NFL-seura St. Louis Ramsin Kroenke omistaa yhdessä Georgia Frontieren kanssa ja Arena Football Leaguen Colorado Crushin yhdessä John Elwayn ja Pat Bowlenin kanssa. Helmikuussa 2007 Rapids ja Englannin Valioliigassa pelaava Arsenal FC ilmoittivat tulevasta yhteistyöstään. Samassa yhteydessä Rapids julkisti uuden logonsa ja uudet värinsä. Seuran nykyinen pääväri on burgundyn punainen, kun kausina 1996–2002 pääväri oli vihreä ja kausina 2003–2006 pääväreinä olivat sininen ja musta.


title: Colorado Rapids

text: Rapidsin päävalmentajana on kaudesta 2005 alkaen toiminut Uruguayssa syntynyt, Yhdysvaltain kansalaisuuden sittemmin saanut ja maata maajoukkuetasollakin edustanut entinen jalkapallopuolustaja Fernando Clavijo. Seuran pelaajista kapteeni on sekä puolustajana että keskikenttäpelaajana pelaava Pablo Mastroeni.


title: Polska

text: Polska on puolalaista alkuperää oleva tanssi. Vanhimmat tiedot Puolasta ovat 1500-luvulta. Se on ollut suosittu 1700-luvulta lähtien erityisesti Ruotsissa, valtatanssina tai muotitanssina se oli 1730–1830. Suomessa sana "polska" kyseisen tanssin valtakautena tarkoitti tanssimista yleensä. Sitä on tanssittu sekä piiri- että paritanssina, ketjuissa ja laulaen, laulupolskina. Polskan askelikot ja askeleet ovat kohtuullisen yksinkertaisia, esimerkiksi kävelyä, hyppyä, vaihtoaskelta ja kisa-askelta. Tämä mahdollistaa rohkean improvisoinnin ja tuo tanssin kaikkien tanssittavaksi.


title: Polska

text: Polska on ollut osa hääjuhlaa eri puolilla Suomea, erityisesti Pohjanmaalla. Myös pennihäitä on vietetty. Rahallisen avustuksen tarpeessa olevat ovat järjestäneet tanssitilaisuuden, johon on valittu "morsian", jota on tanssitettu. Jokaisesta tanssista maksettiin. Näitä tansseja kutsuttiin rahapolskiksi. Tapa on ollut käytössä vielä 1930-luvulla.


title: Polska

text: Polska on yleinen pari menuetille. Menuetin jälkeen tanssittiin reipas polska.


title: Joutsenon kirkko

text: Joutsenon kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema vuonna 1921 rakennettu kirkko Joutsenossa. Kirkko on korjattu vuonna 1965 ja toisen kerran 1996. Istumapaikkoja kirkossa on 600. Tyyliltään kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja on rakennettu betonista. 26-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat. Kirkko vihittiin alkujaan Johanneksen kirkoksi.


title: Joutsenon kirkko

text: Nykyinen kirkko on kolmas Joutsenossa, pitäjän seurakunta perustettiin jo 1600-luvulla. Edellinen kirkko paloi sisällissodan aikana 1918 ja sitä edellinen purettiin huonon kuntonsa takia 1758.


title: Transsendenssi

text: Transsendenssi eli transsendentaalisuus on filosofiassa käsite, jolla tarkoitetaan yleensä havaintokokemuksen ulkopuolelle jääviä ilmiöitä, joista ei voida saada järkitietoa. Tällainen ilmiö on transsendentti eli transsendentaali: käsityskyvyn ylittävä mysteeri.


title: Transsendenssi

text: Immanuel Kantin kehittelemä transsendentaalinen idealismi tekee eron yksilön kokemuksen ja olioiden sinänsä välille. Sen mukaan voimme tietää vain millainen on oma kokemuksemme jostakin asiasta. Tietämyksen ulkopuolelle jää millainen tuo asia todellisuudessa on.


title: Transsendenssi

text: Transendenssi on myös aistien tehostumista jota kutsutaan yliaistillisuudeksi.


title: Jomalan kirkko

text: Jomalan kirkko sijaitsee Jomalan kunnassa Ahvenanmaalla ja on omistettu Ahvenanmaan suojeluspyhimykselle, Pyhälle Olaville. Kirkko on rakennettu todennäköisesti vuosien 1270 ja 1290 välillä. Näin ollen se on Suomen vanhin kivinen pitäjänkirkko ja vanhin muurattu kivirakennus. Se on tyyliltään Suomen ainoa "aito" romaaninen kivikirkko, mutta siinä on myös goottilaisia yksityiskohtia. Kaivauksista on löydetty Suomen vanhimmat tunnetut lasimaalaukset.


title: Jomalan kirkko

text: Kirkko sijaitsee Prästgårdenin kylässä. Torni on 52 metriä korkea. Kirkon hautausmaalle on haudattu muun muassa ahvenanmaalainen poliitikko, toimittaja ja Tidningen Åland -lehden perustaja Julius Sundblom.


title: Jomalan kirkko

text: Jomalan kirkon 27-äänikertaiset urut on rakentanut Veikko Virtanen vuonna 1964. Hyvän akustiikkansa ansiosta Jomalan kirkko on suosittu konserttien pitopaikka.


title: Savitaipaleen kirkko

text: Savitaipaleen kirkko on kirkkorakennus Savitaipaleella. Se on rakennettu 1921–1924 rapakivigraniitista ja on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema.


title: Savitaipaleen kirkko

text: Edellinen kirkko tuhoutui tulipalossa 24. huhtikuuta 1918 sisällissodan aikana. Jo tätä kirkkoa ennen seurakunnalla on ollut viisi kirkkoa, toisin sanoen nykyinen on järjestyksessään seitsemäs. Tyyliltään kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja sille ovat ominaisia korkeat holvikaaret. Rakennusmateriaalina käytetyt kivet on louhittu pitäjän Kaskeinkylän Viuhovuoresta. Kirkon nykyisissä uruissa on 33 äänikertaa ja ne ovat Hans Heinrichin rakentamat. Ne ovat olleet kirkossa vuodesta 1979.


title: Savitaipaleen kirkko

text: Savitaipaleen kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelemista kirkoista viimeisiä. Sen jälkeen rakennettiin enää Kauhavan (1925) ja Killinkosken (1928) kirkot.


title: Savitaipaleen kirkko

text: Kirkko sijaitsee Savitaipaleen keskustassa mäen päällä, josta on näköalat kirkonkylään.


title: Savitaipaleen kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on tehnyt kuvanveistäjä Viljo Savikurki vuonna 1961.


title: Irja Tulonen

text: Irja Marjatta Tulonen (o.s. Saikkonen, s. 6. tammikuuta 1943 Lumivaara) on tamperelainen sairaanhoitaja ja entinen Kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1995 vaaleissa. Tulonen on istunut Tampereen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1982 ja oli sen hallituksen puheenjohtaja 1992–1995. Hän oli Karjalan liiton varapuheenjohtaja 2002–2005. Tulosella on kaksi lasta miehensä Rauno Tulosen kanssa.


title: Irja Tulonen

text: Tulonen sai julkisuutta keväällä 2005, kun hän teki kirjallisen kysymyksen kulttuuriministeri Tanja Karpelalle jääkiekon väkivaltaisuudesta.


title: Irja Tulonen

text: Hän ei asettunut enää ehdokkaaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.


title: Irja Tulonen

text: Irja Tulonen sai vuonna 2011 kunnallisneuvoksen arvonimen.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulu (MAASK) on Suomen maavoimien joukko-osasto ja puolustushaarakoulu, jonka kotipaikka on Lappeenranta. Vuodesta 2015 alkaen osia Maasotakoulun toiminnoista sijaitsee myös Haminassa, Hattulassa, Kankaanpäässä ja Riihimäellä.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulu perustettiin vuonna 2001, ja se on Maavoimien komentajan alainen. Maasotakoulun päätehtäviä ovat tutkimus, puolustusvalmiuden ylläpito ja koulutus. Maasotakoulussa työskentelee yli 600 henkilöä. Joukko-osaston tukikohta on Lappeenrannan–Haminan varuskunta.


title: Maasotakoulu

text:
Maasotakoulun koulutuskeskus (KOULK) suunnittelee, valmistelee, toteuttaa ja kehittää Maasotakoulussa järjestettävän palkatun henkilöstön perus-
ja täydennyskoulutusta sekä varusmieskoulutusta. Lisäksi koulutuskeskus toteuttaa Maasotakoululle käsketyn sotilasammatillisen aliupseerikoulutuksen ohjauksen maavoimissa.


title: Maasotakoulu

text:
Maasotakoulun koulutuskeskus järjestää maavoimien upseerien maavoimien puolustushaaran perusopinnot kuin myös jalkaväen, tykistön, pioneerien ja viestin aselajien sekä
tiedustelun ja elektronisen sodankäynnin eriytyvät opinnot Maanpuolustuskorkeakoulun sotatieteiden kandidaatin ja -maisterin tutkintojen maavoimien koulutusohjelman (aik. maasotalinja) opiskelijat käyvät puolustushaaraopinnot sekä jalkaväki-, pioneeri-, kenttätykistö- ja viestiaselajien eriytyvät aselajiopinnot Maasotakoulussa ja sen alaisissa aselaji- ja toimialakouluissa.


title: Maasotakoulu

text:
Koulutuskeskus järjestää myös maavoimien palkatun aliupseeriston maavoimien puolustushaaraopinnot kuin myös jalkaväen, tykistön, tiedustelun, pioneerin ja viestin
aselajien sekä tiedustelun ja elektronisen sodankäynnin eriytyvät opinnot sekä maavoimien esikunnan käskemän palkatun henkilökunnan täydennyskoulutuksen. Vuonna 2014 Maanpuolustuskorkeakoulun kadettikurssin maasotalinjan aloitusvahvuus oli 112 opiskelijaa, ja kaikkiaan Maasotakoulussa opiskelee vuosittain yli 1 000 henkilöä.


title: Maasotakoulu

text: Henkilöstön lisäksi Maasotakoulussa koulutetaan asevelvollisia. Maasotakoulun Reserviupseerikoulu ja Panssarikoulu järjestävät kahdesti vuodessa reserviupseerikurssin. Reserviupseerikoulun maavoimien reserviupseerikurssin aloitusvahvuus on noin 700 oppilasta ja Panssarikoulun panssarireserviupseerikurssin 40–60 oppilasta. Reserviupseerikouluun kuuluu myös kaksi alokkaita vastaanottavaa yksikköä, joissa palveluksensa aloittaa noin 200 varusmiestä kahdesti vuodessa.


title: Maasotakoulu

text: Panssarikoulu perustamispäivänä pidetään 2. huhtikuuta 1948, kun panssaripataljoonan komentaja Nils Åkerman allekirjoitti esityksen pysyvän panssarialan opetuksen järjestämisestä. Toukokuussa 1952 panssarivaunupataljoona panssarikoulusta muodostettiin itsenäinen joukko-osasto kevyen prikaatin alaisuuteen. Joulukuussa 1971 siitä tuli itsenäinen sotilasopetuslaitos.


title: Maasotakoulu

text: Panssarikoulu liitettiin 1. tammikuuta 2015 maasotakoulun koulutuskeskuksen osastoksi.


title: Maasotakoulu

text: Reserviupseerikoulu on liitetty osaksi maasotakoulua.


title: Maasotakoulu

text:
Maavoimien tutkimuskeskus (MAAVTKESK) on maasotakoulun alainen tutkimuslaitos Tutkimus- ja kehittämisosaston keskeisin tehtävä on suorituskykyjen suunnittelua, kehittämistä, käyttöä, hankkeita sekä hankintoja tukeva tutkimus ja kehittäminen sekä edellä mainittuja tukeva kokeilu- sekä testaustoiminta. Pääosa MAAVTKESK:n noin 70 työntekijästä työskentelee
Haminassa, mutta kolme tutkimussektoria sijoittuu muualle. Tutkimus- ja kehittämisosaston tykistösektori toimii Niinisalossa, panssarisektori Hattulassa ja viestisektori Riihimäellä,
koska paikkakunnilla sijaitsevista varuskunnista löytyvät välineet, joihin sektoreiden tutkimus- ja kokeilutoiminta kohdistuu. Maavoimien tutkimuskeskuksen kymmenen tutkimusalaa ovat: jalkaväki, panssari ja mekanisointi, tykistö, pioneeri, ilmatorjunta, tiedustelu, valvonta ja maalittaminen sekä elektroninen sodankäynti, johtamisjärjestelmä ja viesti, huolto, koulutus- ja simulaattori, rakennetun alueen taistelu.


title: Maasotakoulu

text: Maavoimien tutkimuskeskuksen toiminnan painopiste on kentällä, siellä missä joukot toimivat. Maavoimien tutkimuskeskus tekee tutkimusta ja järjestää kokeilutoimintaa yhteistyössä eri tahojen kanssa, usein joukko-osastoissa. Maasotakouluun kuuluvassa Maavoimien tutkimuskeskuksessa tehdään maavoimien kehittämiseen liittyvää tutkimustoimintaa.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun alaisuudessa toimii myös yksi Suomen kuudesta sotilassoittokunnasta, Rakuunasoittokunta.


title: Maasotakoulu

text: Jalkaväkikoulu perustettiin 1. tammikuuta 2015 erilliseksi maasotakoulun osastoksi, koska maasotakoulu oli toiminut aikaisemmin maavoimien puolustushaarakoulun lisäksi myös jalkaväen kouluna. Koulun perinnepäivä on 10. lokakuuta ja perinnemarssina on Sillanpään marssilaulu. Jalkaväkikoulun perustehtävä on järjestää puolustusvoimien palkatulle henkilöstölle perus- ja täydennyskoulutusta. Jalkaväkikoulu on jakautunut korkeakouluosastoon, täydennyskoulutusosastoon ja maavoimasektoriin.


title: Maasotakoulu

text:
Korkeakouluosasto suunnittelee, valmistelee ja järjestää toteutettavan upseerikoulutuksen ja muut erikseen käskettävät kurssit sekä opetustilaisuudet.
Täydennyskoulutusosasto suunnittelee, valmistelee ja järjestää maavoimien aliupseerien opintokokonaisuuksien puolustushaa-
raopintoja ja jalkaväkiopinnot sekä muut erikseen käskettävät kurssit ja opetustilaisuudet.


title: Maasotakoulu

text: Maavoimasektori tukee molempien osastojen järjestämiä puolustushaaraopintoja.


title: Maasotakoulu

text: Jalkaväkikoulu on jalkaväkikoulutuksen (jääkäri-, panssarin-torjunta-, kranaatinheitin-, tiedustelu- ja sotilaspoliisikoulutus) pääasiallinen koulu. Sen tavoitteena on kehittyä myös jalkaväen taistelutekniikassa ja taktiikassa taisteluosastotasolle asti. Taistelutekniikan ja taktiikan opetusta jalkaväkikoulu toteuttaa yhteistoiminnassa maasotakoulun koulutuskeskuksen kanssa.


title: Maasotakoulu

text: Joukko-osastoa komentaa Maasotakoulun johtaja. Hänen alaisuuteensa kuuluvat apulaisjohtaja ja esikunta sekä joukkoyksikköinä Reserviupseerikoulu, Koulutuskeskus ja Maavoimien tutkimuskeskus.Maasotakoulu perustettiin Pääesikunnan alaiseksi itsenäiseksi puolustushaarakouluksi 1. elokuuta 2001 edellisenä päivänä lakkautetun Maanpuolustusopiston tilalle ja tiloihin. Muutos liittyi puolustusvoimien upseerikoulutuksen uudistukseen, jossa opistoupseerien koulutus lopetettiin ja Maanpuolustuskorkeakoulun ylempää korkeakoulututkintoa vastannut upseerin tutkinto jaettiin upseerin alemmaksi (sotatieteiden kandidaatti) ja ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi (sotatieteiden maisteri). Maasotakoulu alkoi toteuttaa osia näiden tutkintojen opetuksesta. Vuodesta 2008 alkaen Maasotakoulu on ollut Maavoimien komentajan alainen joukko.


title: Maasotakoulu

text: Ensimmäinen Maasotakoulussa opiskellut maavoimien kadettikurssi aloitti opintonsa 10. syyskuuta 2001 ja oli numeroltaan 88. Maasotakoulu järjesti pääsykokeet, ja kadetit opiskelivat koko ensimmäinen lukuvuoden Maasotakoulussa ennen siirtymistään Maanpuolustuskorkeakouluun Santahaminaan. Kandidaatti- ja maisterivaiheessa Maasotakoulu toimi aselajikouluna jalkaväkilinjan opiskelijoille. Maasotakoulussa oli mahdollista opiskella myös pelkät vuoden mittaiset upseerin perusopinnot ja työllistyä määräaikaisen reserviupseerin virkaan.


title: Maasotakoulu

text: Upseerikoulutus uudistui jälleen vuonna 2006 Bolognan prosessin myötä. Opinnot muuttuivat kaksivaiheisiksi siten, että kaikki suorittavat aluksi kolmevuotiset kandidaattiopinnot ja siirtyvät muutamaksi vuodeksi puolustusvoimien palvelukseen ennen kaksivuotisia maisteriopintoja. Uudessa järjestelmässä opintojen aloitus siirtyi Maanpuolustuskorkeakouluun, ja maavoimien kadetit opiskelivat Maasotakoulussa ensimmäisen lukuvuoden kevään. Jalkaväkilinjalle suuntautuneet palasivat kouluun koko kolmanneksi lukuvuodeksi. Maisterivaiheessa jalkaväkilinjan opiskelijat opiskelivat Maasotakoulussa noin kolmen kuukauden mittaisen jakson.


title: Maasotakoulu

text: Vuonna 2015 Maasotakoulun tehtävät jalkaväen upseerien aselajikouluna siirtyivät Koulutuskeskuksen alaisuuteen perustettuun Jalkaväkikouluun. Samalla Koulutuskeskuksen alaisuuteen liitettiin myös Panssarikoulu, Pioneerikoulu, Tykistökoulu ja Viestikoulu. Kandidaattiopintoja muutettiin niin, että ensimmäiset puolitoista vuotta opiskellaan Maanpuolustuskorkeakoulussa, seuraavat puoli vuotta puolustushaarakoulussa ja viimeinen vuosi aselajikoulussa.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun perustamisen yhteydessä koulun alaisuuteen siirtyi yli 500 Maanpuolustusopistossa opintonsa aloittanutta opistoupseerin perus- ja jatkokurssien opiskelijaa. Viimeinen opistoupseerin peruskurssi valmistui Maasotakoulusta vuonna 2003, ja opistoupseerien jatkokoulutusta Maasotakoulu järjesti vuoteen 2012 asti.


title: Maasotakoulu

text: Vuonna 2008 Maasotakoulussa alkoi uusimuotoisen aliupseeriston koulutus maavoimien ja jalkaväen sotilasammatillisilla opintojaksoilla 1–2 ja mestariopinnoilla.


title: Maasotakoulu

text: Vuosina 2012–2015 toimeenpantu puolustusvoimauudistus laajensi ja hajautti Maasotakoulun toimintaa. Uudistuksen myötä Maasotakoululla on toimintoja viidellä paikkakunnalla ja henkilöstön määrä kasvoi noin 230:stä noin 630:een.


title: Maasotakoulu

text: Itsenäinen joukko-osasto Reserviupseerikoulu Haminasta liitettiin joukkoyksikkönä osaksi Maasotakoulua 1. tammikuuta 2015. Reserviupseerikoulun toiminta Haminassa jatkuu. Lappeenrannassa sijainnut Maasotakoulun ainoa varusmiesyksikkö Rakuunaeskadroona puolestaan liitettiin hallinnollisesti Reserviupseerikouluun. Yksikkö lakkautettiin vuoden 2016 lopussa, minkä jälkeen Maasotakoulun varusmieskoulutus keskitettiin Haminaan.


title: Maasotakoulu

text: Pioneeri- ja Suojelukoulu siirtyi Keuruulta Lappeenrantaan kesällä 2014 ja liitettiin hallinnollisesti Maasotakouluun 1. tammikuuta 2015 nimellä Pioneerikoulu. 1. tammikuuta 2015 Maasotakouluun liitettiin hallinnollisesti myös Panssarikoulu Hattulasta, Tykistökoulu Kankaanpäästä ja Viestikoulu Riihimäeltä. Näiden koulujen toiminnot jäivät pääosin entisiin paikkoihinsa. Lappeenrantaan perustettiin 1. tammikuuta 2015 Jalkaväkikoulu. Haminaan perustettiin Maavoimien tutkimuskeskus, joka muodostettiin Maasotakoulun Maataistelukeskuksesta ja Maasotakouluun liitettyjen aselajikoulujen tutkimus- ja kehittämisosastoista.


title: Maasotakoulu

text: Rakuunasoittokunta laajeni vuoden 2014 alussa ja jatkoi toimintaansa Lappeenrannasta käsin toimialueenaan koko Itä-Suomi.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakouluun kuulunut asevelvollisuusasioista vastannut Etelä-Karjalan aluetoimisto yhdistettiin Kymenlaakson aluetoimiston kanssa Kaakkois-Suomen aluetoimistoksi, joka sijoitettiin Kouvolaan Karjalan prikaatin alaisuuteen.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun vuosipäivä on 19. lokakuuta ja kunniamarssi Otto Kotilaisen säveltämä ”Maasotakoulun marssi” eli ”Nuoret sankarit”. Maasotakoulun lipun suunnitteli heraldikko Liisa Kontiainen. Lipussa on maavoimien vihreällä pohjalla Suomen leijona ja upseerikoulutukseen viittaava heraldinen ruusu. Maasotakoulun joukko-osastoristissä on Yrjönristi päällään ristikkäiset miekat.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun toisen maailmansodan aikaisia perinnejoukkoja ovat jatkosodan Jalkaväkirykmentti 1 ja Jalkaväkirykmentti 2. Maasotakoulu vaalii myös Maanpuolustusopiston ja sen edeltäjien sekä Uudenmaan rakuunapataljoonan perinteitä. UudRakP oli Lappeenrannassa toiminut joukko-osasto, jonka perinteet siirtyivät Maanpuolustusopiston edeltäjän Päällystöopiston vaalittavaksi vuonna 1990.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun alaisilla yksiköillä on lisäksi omia tunnuksiaan ja perinteitään.


title: Maasotakoulu

text: Maasotakoulun johtajana ovat toimineet:


title: Luettelo muusikoista soittimen mukaan

text: Tämä on luettelo soittajista heidän soittimensa mukaan.


title: Määräaikainen reserviupseeri

text: Määräaikaiseksi reserviupseeriksi (lyh. MARU) nimitetään sellaista virkaan nimitettyä sotilasta, joka on suorittanut vuoden kestävät upseerin perusopinnot Maa-, Meri- tai Ilmasotakoulussa. Koulutuksesta on käytetty myös nimeä reserviupseerin jatkokoulutus. Tutkinto antaa kelpoisuuden reserviupseerin määräaikaiseen virkaan. Määräaikaisuus voi kestää enimmillään 5+5 vuotta, mikäli henkilö ei saa lisäkoulutusta tehtäviinsä.


title: Määräaikainen reserviupseeri

text: Määräaikainen reserviupseeri saattoi ennen jatkaa opintojaan ja kouluttautua sotatieteen kandidaatiksi tai maisteriksi Maanpuolustuskorkeakoulussa, mutta koulutus on sittemmin lopetettu. Ns. Bolognan prosessin yhteydessä myös Puolustusvoimien koulutusta muutettiin yhteiseurooppalaiseen suuntaan. Tämä tarkoitti myös MARU-koulutuksen loppua, kun Maanpuolustuskorkeakoulu siirtyi kaksivaiheiseen koulutusjärjestelmään.


title: Määräaikainen reserviupseeri

text: Valtaosa määräaikaisista reserviupseereista on sittemmin siirtynyt vakinaiseen aliupseerivirkaan tai siviilityönantajan palvelukseen.


title: Malmbanan

text: Malmirata () on Ruotsin ja Norjan rataverkkoon kuuluva 500 kilometrin mittainen rataosuus, joka alkaa Perämeren rannikolta Luulajan kaupungista Ruotsissa ja päättyy Atlantin valtameren rantaan Narvikissa Norjassa. Norjan puoleinen osuus on nimeltään Ofotbanen.


title: Malmbanan

text: Rataosan suurin käyttäjä on kaivosyhtiö LKAB:n tytäryhtiö MTAB, joka kuljettaa Kiirunan ja Malmbergetin kaivoksista louhittua rautamalmin Luulajan ja Narvikin satamiin, joissa malmi kuormataan laivoihin vientiä varten. Malmirata ei ole Ruotsin ainoa malminkuljetusta varten rakennettu rautatie, mutta Luulaja–Narvik-osuus on niistä tunnetuin.


title: Malmbanan

text: Rataosuus Jällivaaran ja Luulajan välillä valmistui 1888, ja viimeinen osuus Kiirunasta Narvikiin valmistui 14. heinäkuuta 1903. Rataosuuden vihki käyttöön kuningas Oskar II. Kiirunan ja valtakunnanrajan välinen osuus oli yksi Ruotsin ensimmäisiä pidempiä sähköistettyjä rataosia. Sähköistys valmistui vuonna 1915.


title: Malmbanan

text: Raskaan malmiliikenteen hoitoa varten radalle hankittiin Ruotsin vahvimmat höyryveturit, jotka myöhemmin korvattiin vahvemmilla sähkövetureilla. Malmiradan sähkövetureista tunnetuimpia olivat lähes 40 vuotta vanhat kolmiyksikköiset Dm3-kiertokankisähköveturit, joiden korvaaminen saksalaisvalmisteisilla kaksiosaisilla IORE-sähkövetureilla alkoi vasta vuosituhannen vaihteessa.


title: Malmbanan

text: Malmirata on rautatieharrastajien suosima nähtävyys, eritoten Dm3-vetureiden käytön jatkuvasti vähentyessä ja uuden IORE-vetokaluston lisääntyessä.


title: Malmbanan

text: Vuodesta 2009 lähtien Malmiradan kunnossapidosta on vastannut suomalainen VR Track.


title: Juhani Sjöblom

text: Touko Juhani Sjöblom (s. 4. syyskuuta 1949 Tuusula) on tuusulalainen yrittäjä ja entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hän nousi eduskuntaan 4. huhtikuuta 1997, kun kansanedustaja Tuula Linnainmaa jätti paikkansa.


title: Juhani Sjöblom

text: Juhani Sjöblom on vaikuttanut Tuusulan Sulan alueen kehitykseen yhdessä veljiensä kanssa 1970-luvulta lähtien, toiminut rakennuttajana, ja on yrittäjänä perheyrityksessä, Seepsula Oy:ssä, jonka toimiala on kiviainesten jalostus ja myynti. Juhani Sjöblom on tunnettu aktiivisesta läsnäolostaan luottamistoimissa.


title: Mineraalivilla

text: Mineraalivilla on lämpö- ja äänieristeenä käytettävä rakennusmateriaali. Mineraalivillalla voidaan tarkoittaa sekä lasivillaa että kivivillaa.


title: Mineraalivilla

text: Mineraalivilla on lahoamatonta. Mineraalivillan sisältämä sideaine, bakeliittiliima on palavaa, mutta yli 50 kg/m painava mineraalivilla, tai tyyppihyväksytty kevyempi mineraalivilla hyväksytään Suomessa palamattomaksi rakennustarvikkeeksi. Bakeliittiliima aiheuttaa lasivillan keltaisen värin. Kivivillassa bakeliittiliiman väri peittyy kiviaineksen värillä.


title: Mineraalivilla

text: Mineraalivillan valmistuksessa raaka-aine puhalletaan ohuiksi kuiduiksi, jotka voidaan muovata eristelevyiksi tai -matoiksi, tai puristaa erilaisiin muotoihin.


title: Mineraalivilla

text: Mineraalivillasta valmistetaan eri tuotetyyppejä:


title: Tunnuslause

text: Tunnuslause eli motto on lause tai hokema, josta aatteellinen, uskonnollinen tai muu liike tunnistetaan. Kuuluisia tunnuslauseita ovat muun muassa "Vapaus, veljeys ja tasa-arvo", joka on Ranskan suuren vallankumouksen aikainen iskulause ja Ranskan nykyisen tasavallan tunnuslause.


title: Tunnuslause

text: Motto on ryhmän tai järjestön tavoitteita tai tarkoitusta kuvaava lause. Monilla valtioilla, yliopistoilla ynnä muilla organisaatioilla on oma mottonsa. Motot ovat usein latinaksi.


title: Tunnuslause

text: Turun yliopiston motto on ”"Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle"”. Vastaavasti Helsingin yliopiston tunnuslause on "Opiskelu ja opettaminen – yliopiston sydän".


title: Tunnuslause

text: Vuonna 1936 komitea ehdotti moton ”"Vapaa vankka vakaa"” lisäämistä Suomen vaakunan yhteyteen. Esitystä ei kuitenkaan hyväksytty.


title: Tunnuslause

text:
Helsingissä Vanhan ylioppilastalon julkisivussa lukee ”"Spei suae patria dedit"” (”Isänmaa antoi toivoilleen”).
Heraldiikassa vaakunoiden yhteydessä kilven alapuolella on joskus nauhakiemura, johon on kirjoitettu tunnuslause (kutsutaan myös motoksi tai vaalilauseeksi). Lauseen sisältöä ei ole rajoitettu, mutta usein etenkin vanhoissa vaakunoissa tunnuslause viittaa usein kilvellä tai kypäränkoristeena olevaan kuvioon. Sitä ei pidetä vaakunakokonaisuuden varsinaisena osana, sillä se on henkilökohtainen ja monessa maassa vapaasti valittavissa, muutettavissa tai poistettavissa.


title: Sühbaatar (provinssi)

text: Sühbaatar () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan itäosassa ja rajautuu Dornogovin, Hentiin ja Dornodin provinsseihin sekä etelässä Kiinaan. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 51 091 asukasta ja sen pinta-ala on 82 300 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Baruun-Urt.