title: Fotorealismi

text: Fotorealismi tai fotonaturalismi (myös valokuvarealismi, valokuvauksellinen realismi, hyperrealismi tai superrealismi) on 1960-luvulla syntynyt taidemuoto, jossa kuvien mallina ja kuvan tekemisen lähtökohtana ei ole niinkään itse todellisuus, vaan valokuvat siitä. Valokuva toimi välikappaleena todellisuuden ja taiteilijan välillä. Kuvaus on fotorealistisissa töissä valokuvantarkkaa.


title: Fotorealismi

text: Fotorealismia kutsuttiin 1960-luvulla Yhdysvalloissa myös uudeksi realismiksi (”new realism”). Se oli vastareaktio pop-taiteen ohella modernismin abstraktia maalaustaidetta kohtaan. Fotorealismi yleistyi 1970-luvun alussa myös Euroopassa. Kasselin documentassa olivat vuonna 1972 mukana muun muassa Ralph Goings, Robert Bechtle, John de Andrea, Don Eddy, Gerhard Richter, Chuck Close, Richard Estes ja Duane Hanson.


title: Fotorealismi

text: Suomalaisista muun muassa Esko Tirrosen maalaukset ovat lähellä fotonaturalismia. Suuntaus oli esillä Ars 74 -näyttelyssä Helsingissä ja Tampereella keväällä 1974. Mukana oli useita sekä amerikkalaisia että eurooppalaisia hyperrealismin edustajia. Suuntauksen vaikutus jäi tuolloin kuitenkin melko lyhytaikaiseksi.


title: Fotorealismi

text: Valokuvan tultua osaksi maalaustaidetta ja digitaalisen kuvan yleistyttyä kiinnostus fotorealismia kohtaan on kasvanut.


title: Ola Fogelberg

text: Ola ”Fogeli” Fogelberg (20. heinäkuuta 1894 Helsinki – 25. elokuuta 1952 Tammisaari) oli suomenruotsalainen sarjakuvataiteilija ja Osuusliike Elannon mainospäällikkö, jota pidetään yhtenä suomalaisen sarjakuvan tärkeimmistä pioneereista. Hänen tunnetuin luomuksensa on sarjakuva "Pekka Puupää", jota hän piirsi 27 vuoden ajan vuosina 1925–1952 ja jota työtä jatkoi myöhemmin hänen tyttärensä Ruth Elisabeth "Toto" Fogelberg-Kaila 23 vuoden ajan vuosina 1952-1975. Fogelbergin töihin kuuluu myös kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen jatkosarjakuva "Janne Ankkanen". Sarjakuvansa hän signeerasi nimimerkillä Fogeli.


title: Ola Fogelberg

text: Fogelberg oli monipuolisuusmies, joka sarjakuvataiteilijan ja mainosmiehen töidensä lisäksi vaikutti lukuisilla eri elämänalueilla. Nuoruudessaan hän oli suomenennätyksiä rikkonut juoksija ja myöhemmin työväen urheiluliikkeen keskeinen vaikuttaja. Hän oli myös lahjakas keksijä, joka sai keksinnöilleen lukuisia eri patentteja, sekä animaation pioneeri, joka valmisti yhden Suomen ensimmäisistä piirretyistä elokuvista.


title: Ola Fogelberg

text: Ola Fogelberg vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Oulunkylässä, joka oli tuolloin Helsingin maalaiskuntaan kuulunut asemakylä ja huvilayhdyskunta. Hän oli Carl Fogelbergin ja Ebba Fogelbergin (o.s. von Mickwitz) vanhin lapsi, ja hänelle syntyi myöhemmin kaksi pikkuveljeä, Harald ja Cedric. Hänen perhetaustansa oli vankan porvarillinen, ja suvussa oli runsaasti virkamiehiä, pappeja ja upseereita. Isä Carl Fogelberg oli Posti- ja lennätinhallituksen reviisori, isoisä J. J. Fogelberg puolestaan Helsingin pitäjän kirkkoherra. Äiti Ebba von Mickwitz oli puolestaan baltiansaksalaista aatelissukua. Yläluokkaisesta taustastaan huolimatta Ola Fogelbergistä tuli poliittiselta vakaumukseltaan vasemmistolainen, ja hänen koko työuransa kietoutui työväenliikkeen järjestöjen ja lehtien sekä osuustoiminnan ympärille.


title: Ola Fogelberg

text: Nuorena miehenä Fogelberg oli innokas puolimaileri, lempinimeltään ”Fogeli från Ågeli” (”Fogeli Ogelista” eli Oulunkylästä). 19-vuotiaana, vuonna 1913, hän alitti ensimmäisenä suomalaisena Suomen maaperällä kaksi minuuttia 800 metrillä suomenennätysajalla 1.59,3. (Tahko Pihkala oli alittanut kaksi minuuttia aikaisemmin Tukholmassa, mutta suoritusta ei oltu hyväksytty suomenennätykseksi, koska se oli tehty ulkomailla). Samana syksynä Fogelberg teki suomenennätyksen myös tuhannella metrillä ajalla 2.32,8. Vuoden 1914 Kalevan-ottelussa hän voitti 800 metrin juoksun. Menestyksestä huolimatta Fogelbergin juoksutyyliä arvosteltiin voimakkaasti: hänellä oli tapana roikkua koko kisan ajan kärjessä olijan perässä ja ohittaa tämä juuri ennen maalia valtavalla loppukirillä. "Suomen Urheilulehti" nimitti häntä ”loisjuoksijaksi”.


title: Ola Fogelberg

text: Fogelberg ei halunnut ammattiurheilijaksi, ja hän lopetti menestyksekkään urheilu-uransa 21-vuotiaana, vuonna 1915. Hän pysyi kuitenkin urheilumaailman luottamustehtävissä. Vuonna 1919 perustetun Suomen Työväen Urheiluliiton lippu ja tunnuskuva olivat Fogelbergin suunnittelemia, ja hän toimi myös liiton julkaiseman "Työväen Urheilulehden" ensimmäisenä päätoimittajana. Hän oli myös toimitsijana kaksissa Sosialistisen Työläisurheiluinternationaalin järjestämissä työläisolympialaisissa: Prahan epävirallisissa kisoissa 1921 sekä ensimmäisissä virallisissa työläisolympialaissa Frankfurt am Mainissa 1925. Ola Fogelberg edusti Helsingin Jyryä.


title: Ola Fogelberg

text: Menestyksekkään urheilu-uran vastapainona Fogelbergin koulunkäynti Svenska Normallyceumissa oli takkuista. Hän jäi kerran luokalleen ja kirjoitti keväällä 1914 ylioppilaaksi rimaa hipoen, huhun mukaan koko maan huonoimmilla pisteillä. Isänsä yllytyksestä hän pyrki opiskelemaan Helsingin kauppakorkeakouluun, mutta reputti suomen kielen kokeen. Taitavana itseoppineena piirtäjänä Fogelberg alkoi elättää itsensä tekemällä pilapiirroksia ja kuvituksia.


title: Ola Fogelberg

text: 1910-luvulla Fogelberg työskenteli kuvittajana lukuisissa eri lehdissä. Hän avusti pääasiassa vasemmistolaisia lehtiä, kuten TUL:n "Työväen Urheilulehteä", sosialidemokraattien pää-äänenkannattajaa "Työmiestä" ja pilalehti "Kurikkaa". Etenkin Kurikka oli tärkeässä asemassa: ensimmäisen maailmansodan vuosina Fogelberg oli lehden johtava taiteilija ja teki siihen runsaasti pilapiirroksia. Hänen piirroksiaan leimasi tyypillinen sosialistinen kuvasto: työläiset kärsivät porvarien sotapolitiikan kynsissä, Saksan Vilhelm II saa potkut kansaltaan, maaliskuinen myrskytuuli sieppaa kruunun Nikolai II:n päästä, Aleksandr Kerenski antaa kuoliniskun Suomi-neidolle, kruunut ja valtikat palavat roviolla. Useimpien tuon ajan pilapiirtäjien tavoin Fogelberg ei kuitenkaan antanut puoluerajojen kahlita työskentelyään, ja hän avusti myös oikeistolaista "Suomen Kuvalehteä".


title: Ola Fogelberg

text: Sisällissodan aikana Fogelberg toimi Työmiehen ja Kurikan pilapiirtäjänä, mutta sodan jälkeen hän ei kuitenkaan joutunut hankaluuksiin, vaan siirtyi sulavasti Suomen Kuvalehteen piirtämään reportaaseja Helsingin valtauksesta. Fogelberg kutsuttiin myös asepalvelukseen Helsingin vartiopataljoonaan. Hän matkusti Santahaminaan 21. toukokuuta 1918 samalla laivalla, jossa kuljetettiin teloitettaviksi tuomittuja punavankeja, ja joutui silminnäkijäksi, kun kirjailija ja Työmiehen entinen päätoimittaja Algot Untola ammuttiin mereen. Fogelberg vapautui asepalveluksesta vuonna 1919.


title: Ola Fogelberg

text: Sisällissodan jälkeen Fogelberg alkoi työskennellä vakituisena mainospiirtäjänä Osuusliike Elannossa. Hänet palkkasi henkilökohtaisesti yhtiön toimitusjohtaja Väinö Tanner, josta tuli hänen pitkäaikainen ystävänsä. 1920-luvun puolivälissä Fogelbergistä tuli Elannon ensimmäinen mainospäällikkö. Tässä tehtävässä hän pysyi vuoteen 1945 saakka ja organisoi sekä yhdenmukaisti nopeasti laajenevan Elannon mainonnan. Fogelberg myös piirsi henkilökohtaisesti lukuisia julisteita ja mainoskuvia, joista tunnetuin on Elannon kuuluisa tulitikkuetiketti. Fogelbergin alaisina Elannon mainososastolla työskentelivät muun muassa Asmo Alho, tuleva "Kieku ja Kaiku" -sarjakuvan piirtäjä, sekä Tapani Kovanen, tuleva Suomen Sosialidemokraatin pilapiirtäjä.


title: Ola Fogelberg

text: Mainospäällikön työnsä lisäksi Fogelberg teki lukuisia kuvakirjoja, joissa lapsille mainostettiin osuuskauppa-aatetta enemmän tai vähemmän suoraviivaisesti. Kirjassa "Jussi ja Maija ja Iso-Laiska" (1922) lapsia varoiteltiin ”Iso-Laiskoista” eli ahneista yksityiskauppiaista. "KK:n aapiskirja pienokaisille" (1924) ja "Olli, Tutti ja Killi" (1927) opettivat osuusliikkeen tuotemerkkejä. "Aladdin, lampun prinssi – tarina Pekka Housunkuluttajasta" (1928) puolestaan kertoi, että osuuskaupan säästölipas on kuin Aladdinin taikalamppu: kun sinne säästää ahkerasti rahaa, osuusliike täyttää kaikki toiveet kuin lampun henki. Lisäksi Fogelberg kuvitti osuusliikkeen työntekijöille tarkoitettua valistusaineistoa, kuten kirjan "Myyjän katekismus: 9 kysymystä ja 100 vastausta" (1929).


title: Ola Fogelberg

text: Fogelberg aloitti ammattipiirtämisen jo 17-vuotiaana vuonna 1911 ja piirsi uransa aikana muun muassa Suomen Kuvalehdelle, pilalehti Kurikalle ja Työmiehelle. Lokakuussa 1917 Suomen Kuvalehdessä alkoi ilmestyä sarjakuva "Janne Ankkanen", jota käsikirjoitti kirjailija Jalmari Finne ja piirsi Ola Fogelberg. Kyseessä oli yksi ensimmäisiä suomalaisia sarjakuvia (ensimmäisenä pidetty "Professori Itikaisen tutkimusretki" oli ilmestynyt kuusi vuotta aiemmin) ja kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen jatkosarjakuva. Sarjakuvan tyylilaji on yhteiskunnallinen satiiri, ja sen päähahmona on anarkistinen ankka, joka ottaa osaa itsenäistyvän Suomen poliittisiin myllerryksiin: Janne Ankkanen organisoi ankkalammen elintarvikesäännöstelyn, nostattaa Korkeasaaren eläimet kapinaan ja suunnittelee Suomelle uuden lipun, jossa komeilee vaakunaleijonan tilalla hänen oma kuvansa.


title: Ola Fogelberg

text: Janne Ankkanen ehti seikkailla vain yhdessätoista Suomen Kuvalehden numerossa, ennen kuin sisällissota puhkesi ja lehden ilmestyminen katkesi. Sodan jälkeen lehti aloitti ilmestymisensä uudelleen, mutta sarjakuva ei palannut. Finne ja Fogelberg tekivät hahmosta vielä sarjakuvakirjan "Janne Ankkanen sotajalalla" (1918), jossa Jannen sodanlietsominen sytyttää allegorisen taistelun maatilan kanojen, kissojen ja koirien välille.


title: Ola Fogelberg

text: Vuonna 1925 työväenosuuskauppojen keskusjärjestö Kulutusosuuskuntien Keskusliitto (KK) pyysi Fogelbergiltä sarjakuvaa julkaisemaansa "Kuluttajain Lehteen". Fogelberg loi kukkahattuisen, hyväntahtoisen mutta tyhmän miehen, joka sai nimen Pekka Puupää. Nimi oli peräisin vanhalta työtoverilta Jalmari Finneltä, joka oli kutsunut jotakuta mielestään tyhmää henkilöä "varsinaiseksi Pekka Puupääksi". Sarjakuva "Pekka Puupää" ilmestyi ensimmäisen kerran 30. huhtikuuta 1925 Kuluttajain Lehdessä. Kaksi vuotta myöhemmin myös "Elanto"-lehti otti sarjakuvan sivuilleen.


title: Ola Fogelberg

text: Pekka Puupää mainosti hassuttelujensa ohella edistysmielistä osuuskauppaliikettä ja otti kantaa sen ajan yhteiskunnallisiin tapahtumiin. Menestyksekkäin sarja oli sotien jälkeen, jolloin Puupää-sarjakuvat menivät kaupaksi 60 000–70 000 kappaleen painoksina. Pekka Puupää -albumeja ilmestyi vuoteen 1976 mennessä 33 kpl ollen kaikkien aikojen myydyin suomalainen sarjakuva. Suomenruotsalainen Fogelberg ei koskaan oppinut suomea kunnolla, mutta hän loi suomalaisen viihteen arkkityypin joka oli välivaihe hölmöläissaduista Uuno Turhapuroon. Työnsä hän signeerasi lempinimellänsä Fogeli.


title: Ola Fogelberg

text: Pekka Puupään lisäksi Fogelberg piirsi 1930–1940-luvuilla useita muita sarjakuvia, mutta mikään niistä ei kyennyt kilpailemaan suosiosta Puupäiden ylivertaisuuden edessä. Näistä sarjoista pitkäikäisin oli "Herra Pätkä", Pekka Puupään parhaan ystävän nimikkosarja, joka ilmestyi osuusliikkeen toimihenkilöiden lehdessä "Työtoverissa" vuosina 1929–1943. "Pupu ja Pelle" ilmestyi Kuluttajain Lehdessä 1926–1934 "Pölhö-Kustaa" Elanto-lehdessä 1927–1929, "Avulias Aatu" Suomen Kuvalehdessä 1930–1932 ja "Kilu-Kalle" Pohjanmaan Kansassa 1938–1939. Suurin osa näistä hahmoista oli Pekka Puupään muotin mukaan valettuja, hyväntahtoisia mutta yksinkertaisia ja toistuviin kommelluksiin joutuvia miekkosia, ja sarjakuvat kierrättivät usein Puupää-sarjojen vanhoja vitsejä. Fogelberg myös antoi hahmojensa tehdä vierailuja toistensa sarjoihin: Pekka Puupää oli tuttu näky niin Herra Pätkän kuin Pölhö-Kustaan vieraana ja päinvastoin.


title: Ola Fogelberg

text: Käydessään vuonna 1927 Yhdysvalloissa Ola Fogelberg tutustui animaatiotekniikkaan. Matkalle hän oli ottanut mukaansa yli viiden minuutin piirretyn Pekka Puupää -filmin, joka on sittemmin kadonnut. Hän esitti filmin kuuluisalle animaattorille, Max Fleischerille. New Yorkissa hän haki patenttia Iris-painomenetelmälleen, mutta vastaava menetelmä oli jo patentoitu.


title: Ola Fogelberg

text: Keksijänä hän patentoi neljä keksintöä ja keksi lisäksi muun muassa hiihtomonojen hakaset, joihin nauha oli helppo pujottaa.


title: Ola Fogelberg

text: Talvisodan aikana 45-vuotias Ola Fogelberg kutsuttiin palvelukseen, jota hän suoritti ilmavalvojana Helsingin Sörnäisissä. Jatkosodan aikana hän ei enää joutunut sotilaspalvelukseen, mutta osallistui vapaaehtoisena viihdytystehtäviin. Ollessaan kerran Lapissa viihdytyskiertueella elokuvia esittämässä Fogelberg loukkaantui vakavasti, kun häntä kuljettanut kuorma-auto ajoi sillalta jokeen. Hän joutui makaamaan useita kuukausia Ivalon saksalaisessa sotilassairaalassa kylkiluut ja selkä murtuneina. Saksalaiset sotilaslääkärit pitivät ihmeenä että hän selvisi onnettomuudesta hengissä.


title: Ola Fogelberg

text: Sota-aika oli Fogelbergille henkisesti raskasta. Hänen poikansa Bengt, panssarintorjuntajoukkojen kersantti, kaatui Vuosalmen taistelussa heinäkuussa 1944. Hänen vävynsä Urpo Viinikka, joka palveli sotilaslääkärinä, teloitettiin rintamakarkurina kuukautta myöhemmin. Rauhansopimuksen astuessa voimaan syyskuussa Fogelbergien kesäasunto Kirkkonummella jäi Neuvostoliittolle luovutetulle Porkkalan vuokra-alueelle.


title: Ola Fogelberg

text: Vastoinkäymisistä huolimatta Fogelberg piirsi Pekka Puupäätä läpi sodan, jopa sairaalassa maatessaan. Vuonna 1943 hän julkaisi ensimmäisen sarjakuvistaan kootun albumin "Pekka Puupää – 101 sarjaa". Albumi menestyi hyvin, ja Fogelberg ryhtyi julkaisemaan samanlaisen joka joulu.


title: Ola Fogelberg

text: Sodan jälkeen, vuonna 1945, Fogelberg erosi Elannon mainospäällikön tehtävästä ja ryhtyi loppuiäkseen vapaaksi sarjakuvataiteilijaksi. Hän osti tilan Skåldön saaresta Tammisaaresta ja ilmoitti uudeksi ammatikseen kalastajan. Tässä oli kuitenkin kyse lähinnä lainkierrosta, sillä sodan jälkeinen lainsäädäntö salli maatilan omistamisen vain maanviljely- ja kalastusammattien päätoimisille harjoittajille; tosin Fogelberg harjoitti tilallaan jonkin verran kalastusta ja omenanviljelyä. Elannosta eroamisen ja vapaaksi taiteilijaksi heittäytymisen mahdollistivat Pekka Puupää -albumeista saadut ansiot.


title: Ola Fogelberg

text: Fogelberg ehti viettää ”Tammisaaren vapaaherran” elämää seitsemän vuoden ajan. Keväällä 1952 hän sairastui vakavasti ollessaan lomamatkalla Kanariansaarilla. Paikallinen sairaala määritteli sairauden keltataudiksi, mutta Suomeen palattuaan Fogelbergiltä diagnosoitiin haimasyöpä. Tauti eteni nopeasti ja Fogelberg joutui vuodepotilaaksi, mutta hän piirsi Pekka Puupäätä niin kauan kuin pystyi. Viimeisinä aikoinaan hän siirsi piirustusvastuun tyttärelleen Totolle. Ola Fogelberg kuoli Tammisaaressa elokuun 1952 lopussa, 58-vuotiaana.


title: Ola Fogelberg

text: Fogelbergin kuoleman jälkeen Suomen Filmiteollisuus teki Pekka Puupäästä 13 elokuvaa. Esa Pakarinen ja Masa Niemi olivat Pekka ja Pätkä. Fogelin leskelle maksettiin oikeuksista vain kertakorvaus 50 000 markkaa.


title: Ola Fogelberg

text: Fogelbergin tytär Toto Fogelberg-Kaila (1924–2013) toimitti ja kirjoitti Pekka Puupää-sarjaa 1953–1976, piirtämisessä apuna oli Lasse Hietala.


title: Ola Fogelberg

text: Suomen sarjakuvaseura on vuodesta 1972 alkaen jakanut ansioituneille suomalaisille sarjakuvan tekijöille Puupäähattu-palkintoa, joka perustuu Pekka Puupään hattuun.


title: Ola Fogelberg

text: Lauttasaari-seuran ehdotuksesta Helsingin kaupunki nimesi vuonna 2015 Fogelbergin entisen kotitalon lähellä Lauttasaaren Pajalahdessa sijaitsevan pienen puistikon Fogelberginpuistoksi.


title: Ola Fogelberg

text: Mukana eivät ole Pekka Puupää -albumit. Ola Fogelberg on kuvittaja ja tekijä ellei toisin mainita.


title: Paavo Berglund

text: Paavo Allan Engelbert Berglund (14. huhtikuuta 1929 Helsinki – 25. tammikuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari ja viulisti.


title: Paavo Berglund

text: Berglund aloitti muusikonuransa viulistina Radion sinfoniaorkesterissa vuonna 1949. Hän toimi Radion sinfoniaorkesterin apulaisjohtajana vuodesta 1955 ja ylikapellimestarina vuosina 1962–1971. Tämä kausi päättyi riitaan, joka kuitenkin pian sovittiin, ja hän vieraili orkesterin konserttien johtajana aina 2000-luvulle asti. Vuosina 1972–1979 hän oli Bournemouthin sinfoniaorkesterin ylikapellimestari Englannissa ja rinnan tämän kanssa Helsingin kaupunginorkesterin taiteellinen johtaja 1975–1979. Vuosina 1987–1991 Berglund oli Tukholman filharmonisen orkesterin ja vuosina 1993–1998 Tanskan kuninkaallisen orkesterin ylikapellimestari. Hän myös vieraili maailman suurten orkesterien johtajana, New Yorkin filharmonikoista ja Berliinin filharmonikkoihin.


title: Paavo Berglund

text: Berglund perusti jo vuonna 1952 Helsingin kamariorkesterin, jonka ensikonsertti oli menestys, ja orkesteri sai pian kiitosta myös Sibeliukselta. Berglund teki kolme Sibeliuksen sinfonioiden kokonaislevytystä: Bournemouthin sinfoniaorkesterin kanssa vuosina 1972–1977, Helsingin kaupunginorkesterin kanssa vuosina 1984–1987 ja Euroopan kamariorkesterin kanssa vuosina 1995–1997. Hän johti 1960- ja 1970-luvulla myös merkittäviä kantaesityksiä, esimerkiksi ystävänsä Joonas Kokkosen sinfoniat.


title: Paavo Berglund

text: Paavo Berglund sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1985, ja myös mm. säveltaiteen valtionpalkinnon.


title: Paavo Berglund

text: Berglundin omistuksessa ollut Stradivarius-viulu siirtyi 1,8 miljoonan euron kauppasummalla hänen perikunnaltaan vuonna 2012 Suomen Kulttuurirahastolle. Samalla Kulttuurirahasto sai lahjoituksena Berglundin levytysten oikeudet ja hänen orkesterinuottimateriaalinsa. Viulun nimeksi tulee ex. Berglund.


title: Paavo Berglund

text: Berglundin vastoinkäymisiä olivat 1960-luvulla tehty selkäleikkaus ja 1970-luvulla tapahtunut auto-onnettomuus, jossa hänen lonkkansa murtui. Hänen poikansa on viinialan yrittäjä ja Nanson hallituksen puheenjohtaja Juha Berglund. Vesa-Matti Loiri ja Pekka Loiri ovat hänen serkkujaan.


title: Rakettiryhmä

text: Rakettiryhmä () on "Pokémon"-televisiosarjassa, -videopeleissä ja -mangassa esiintyvä kuvitteellinen rikollisjärjestö.


title: Rakettiryhmä

text: Pokémon-universumissa Rakettiryhmä ryöstää Pokémoneja Giovanni Mortiego ( "Sakaki") -nimiselle johtajalleen, joka pyrkii toisaalta valloittamaan ja toisaalta yhdistämään maailman. Rakettiryhmä on laajalle levinnyt rikollisverkosto, mutta animaatiosarja on tehnyt jäsenistä tunnetuiksi vain Jessien ( "Musashi"), Jamesin ( "Kojirō") ja heidän puhuvan Meowthinsa ( "Nyasu") (Ryhmä 1) sekä Butchin ( "Kosaburō") ja Cassidyn ( "Yamato") (Ryhmä 2). Kolmikon (Jessie, James ja Meowth) päätavoite on ollut Ash Ketchumin Pikachun nappaaminen sarjan alusta asti. Kolmikko osoittaa sarjassa useita kertoja tiedostavansa olevansa osa televisiosarjaa.


title: Rakettiryhmä

text: Jessiellä ja Jamesilla on usein arveltu olevan romanttisia tunteita toisiaan kohtaan, koska esimerkiksi he hädän hetkellä kapsahtavat toistensa kaulaan. Jessien ja Jamesin nimet on otettu Villin lännen lainsuojattomalta Jesse Jamesilta, japanilaiset nimet "Musashi" ja "Kojirō" on puolestaan napattu samurai Miyamoto Musashilta ja hänen kuuluisimmalta vastustajaltaan Sasaki Kojirōlta. Jessien nimen voikin toisinaan nähdä kirjoitusasussa "Jesse" esimerkiksi Pokémon-korteissa. Vastaavasti Butchin ja Cassidyn nimet ovat peräisin toiselta Villin lännen lainsuojattomalta, Butch Cassidyltä. Sekä Jessie että James esiintyvät animeen perustuvassa "Electric Tale of Pikachu" -mangassa. Animessa Jessien rooli ei ole vielä päättynyt, mutta mangan lopussa Jessie ja James menivät naimisiin ja saivat vauvan.


title: Rakettiryhmä

text: Jessie ja James ovat saavuttaneet mainetta laajalti Ash Ketchumin ja hänen ystäviensä arkkivihollisina, he esiintyivät ensi kertaa kaikkien aikojen toisessa jaksossa "Pokémon hädässä!" ("Pokémon Emergency!"), jossa he tunkeutuivat Viridian Cityn Pokémon-keskukseen ryöstöaikeissa, mutta Ash ja Pikachu pysäyttivät heidät. Tästä jaksosta lähtien Pikachu on ollut Rakettiryhmän pakkomielle. He yrittävät toistuvasti napata sen tai joitakin muita harvinaisia tai voimakkaita Pokémoneja vietäväksi pomolleen Giovannille, tosin käytännöllisesti katsoen tyystin vailla menestystä.


title: Rakettiryhmä

text: Jessien historiasta tiedetään, että hän opiskeli aikoinaan Pokémon-hoitajaksi, mutta ei selvinnyt opinnoistaan. Myöhemmin hän osallistui Pokémon-kouluun, jossa hän tapasi Jamesin. Saatuaan koulu historian huonoimmat arvosanat ja jouduttuaan erotetuksi sieltä he liittyivät fillarijengiin. Myöhemmin he liittyivät Rakettiryhmään ja päätyivät lopulta pariksi.


title: Rakettiryhmä

text: Kun Ash lähti matkustamaan Hoenniin, Jessie ja James tietysti kannoillaan, Jessie kiinnostui Mayn tapaan Pokémon-kilpailuista ja alkoi ottaa osaa niihin. Hän tosin on sortunut toisinaan huijaukseen, mutta on siitäkin huolimatta epäonnistunut niin huijausten kuin "reilujenkin pelien" yhteydessä. Hän on kilpailuissa käyttänyt sievän tytön valepukua ja sellaisia valenimiä kuin "Jessabella", "Jessadia" tai "Jessaliina". Vasta Sinnohissa Jessie alkoi todella voittaa kilpailuja ja pääsi lopulta jopa Suurfestivaaliin asti, jossa hän kuitenkin lopulta hävisi. Jessie on yleisesti lainaillut muiden, useimmiten Jamesin Pokémoneja kilpailuja varten.


title: Rakettiryhmä

text: Jessien ja Jamesin välistä suhdetta voi toisinaan kuvailla jopa romanttiseksi, vaikka heidän välilleen toisinaan syntyykin riitoja. Tästä huolimatta heidän nähdään usein hädän hetken koittaessa kapsahtavan toistensa kauloihin turvaa hakien. Esimerkiksi jaksossa "Neidonkallion aave" ("Ghost of the Maiden's Peak") James ihastuu mystiseen aaveneitoon, jolloin Jessie vaikuttaa halukkaalta pitämään partnerinsa niin kaukana aaveesta kuin suinkin mahdollista. Tämä saattaa viitata pienempään tai suurempaan mustasukkaisuuteen. "Electric Tale of Pikachu" -mangassa Jessien ja Jamesin suhde menee animeakin pidemmälle, kun Jessie ja James sarjan lopussa jopa menevät naimisiin.


title: Rakettiryhmä

text: Jessien ensimmäinen Pokémon oli Ekans, jonka hän sai syntymäpäivälahjaksi ja joka myöhemmin kehittyi Arbokiksi. Jessien kiintymys käärmepokémoneja kohtaan näkyy myös siinä, että Arbokin jälkeen sen paikan hänen tiimissään korvasi Seviper. Jessie oli kerran pyydystänyt Lickitungin, mutta eräs toinen kouluttaja oli saanut hänet vahingossa vaihtamaan sen Wobbuffetiin, joka tuli usein ulos Poké-pallostaan omin päin.


title: Rakettiryhmä

text: Vaikka niin voisikin erehtyä luulemaan, Jessie ei suinkaan ole täysin tunteeton Pokémoneja kohtaan, ei ainakaan omiansa. Tämän näkee siinä miten vaikeaa ja surullista hänellä on ollut joidenkin Pokémoniensa vapauttamisessa. Sen jälkeen, kun Rakettiryhmä lähetettiin Unovaan, he eivät saaneet enää käyttää vanhoja pokémonejaan, joten heidän oli pyydystettävä itselleen uusia. Jessie oli pyydystänyt Unovasta Woobatin ja Frillishin. Kun Ashin matka Unovassa ja Decolore-saaristossa päättyi, hän, James ja Meowth palasivat Rakettiryhmän tukikohtaan ja luovuttivat Giovannille kaikki Pokémoninsa, mutta Jessie sai takaisin yhden vanhoista pokémoneistaan: Wobbuffetin. Hän pyydysti myöhemmin Kalosista Pumpkaboon, joka kehittyi myöhemmin vaihdon kautta Gourgeistiksi.


title: Rakettiryhmä

text: Animessa Jessien alkuperäinen japaninkielinen ääninäyttelijä on Megumi Hayashibara, paitsi hänen ollessaan lyhyen aikaa äitiyslomalla, jolloin häntä tuurasi Akiko Hiramatsu. Englanninkielisenä äänenä oli kausilla 1–8 Rachael Lillis ja kaudesta 9 lähtien Michele Knotz. Suomenkielisiä ääninäyttelijöitä ovat olleet Mari Laari (kausilla 1–4 sekä 7. kauden jaksoissa 1–16), Karolina Blom (kausilla 5–6 sekä 7. kaudella jaksoissa 17–52), Kiti Kokkonen (kausilla 8–10) ja Susa Saukko (kaudesta 11 lähtien).


title: Rakettiryhmä

text: Jessie ja James ovat saavuttaneet mainetta laajalti Ash Ketchumin ja hänen ystäviensä arkkivihollisina. He esiintyivät ensi kertaa kaikkien aikojen toisessa jaksossa "Pokémon hädässä!" ("Pokémon Emergency!"), jossa he tunkeutuivat Viridian Cityn Pokémon-keskukseen ryöstöaikeissa. Ash ja Pikachu pysäyttivät heidät. Vaikkei Rakettiryhmä aluksi välittänyt Pikachusta tuon taivaallista, tämän jakson lopusta lähtien Pikachu on ollut heille pakkomielle. He yrittävät toistuvasti napata sen tai joitakin muita harvinaisia tai voimakkaita Pokémoneja vietäväksi pomolleen Giovannille, tosin käytännöllisesti katsoen täysin vailla menestystä.


title: Rakettiryhmä

text: Jamesin historiasta tiedetään, että hän syntyi hyvin rikkaaseen perheeseen, joka on täydellinen vastakohta hänen nykyiselle usein täysin rutiköyhälle elämänalalleen. Jamesin omaisuuteen kuuluvat nykyäänkin mm. hänen vanhempiensa valtava kartano, hieman pienempi kartano hänen lemmikki-Growlithelleen Growlielle, hänen isovanhempiensa ylläpitämä valtava "kesämökkinä" toimiva linna sekä edellisiä pienempi talo Sinnohissa, johon hän meni aina kun muita remontoitiin.


title: Rakettiryhmä

text: Rikkaan ja yleellisen elämän vastapainoksi Jamesilla oli kurinalainen ja rankka valvonta harteillaan. Hänellä oli 23 henkilökohtaista ohjaajaa sekä joka viikko viulu- ja pianotunnit. James sieti tätä kaikkea lähinnä Pokémoniensa kanssa leikkimällä, vieraillemalla todella mukavien isovanhempiensa luona sekä keräilemällä pullonkorkkeja. Lopulta kipuraja kuitenkin ylittyi, kun Jamesin vanhemmat halusivat Jamesin naivan Jessiebelle-nimisen tytön. Haluttomana mennä naimisiin James pakeni vanhempiensa luota. Aikanaan hän liittyi Pokémon-kouluun, jossa hän tapasi Jessien. He yhdessä saivat koulun historian huonoimmat arvosanat, mistä hyvästä heidät potkittiin pellolle. Tämän jälkeen Jessie että James liittyivät fillarijengiin. Myöhemmin he siirtyivät Rakettiryhmään ja päätyivät siellä partnereiksi.


title: Rakettiryhmä

text: Jessien ja Jamesin välistä suhdetta voi toisinaan kuvailla jopa romanttiseksi, vaikka heidän välilleen toisinaan syntyykin riitoja. Tästä huolimatta heidän nähdään usein hädän hetken koittaessa kapsahtavan toistensa kauloihin turvaa hakien. Esimerkiksi jaksossa "Neidonkallion aave" ("Ghost of the Maiden's Peak") James ihastuu mystiseen aaveneitoon, jolloin Jessie vaikuttaa halukkaalta pitämään partnerinsa niin kaukana aaveesta kuin suinkin mahdollista. Tämä saattaa viitata pienempään tai suurempaan mustasukkaisuuteen. "Electric Tale of Pikachu" -mangassa Jessien ja Jamesin suhde menee animeakin pidemmälle, kun Jessie ja James sarjan lopussa menevät jopa naimisiin ja saavat lapsen.


title: Rakettiryhmä

text: Jamesin ensimmäinen Pokémon oli hänen lemmikki-Growlithensa Growlie, jonka hän jätti vanhempiensa kartanolle paettuaan kotoaan. Hänen ensimmäinen Pokémoninsa Rakettiryhmässä oli hänen joululahjakseen saamansa Koffing, joka myöhemmin kehittyi Weezingiksi. Jamesin kiinnostuksen kohteena näyttävät olevan myös erilaiset ruohopokémonit, erityisesti Victreebel ja Cacnea, vaikkakin ne yleensä satuttavat häntä kun hän vapauttaa ne Poképalloistaan.


title: Rakettiryhmä

text: Vaikka niin voisikin erehtyä luulemaan, James ei suinkaan ole täysin tunteeton Pokémoneja, ei ainakaan omiansa, kohtaan. Tämän näkee siinä miten vaikeaa ja surullista hänellä on ollut joidenkin Pokémoniensa hylkäämisessä. Sen jälkeen, kun Rakettiryhmä lähetettiin Unovaan, he eivät saaneet enää käyttää vanhoja pokémonejaan, joten heidän oli pyydystettävä itselleen uusia. James oli pyydystänyt Unovasta Yamaskin ja Amoongussin. Ashin matkan Unovassa ja Decolore-saaristossa päätyttyä, hän, James ja Meowth palasivat Rakettiryhmän tukikohtaan ja luovuttivat Giovannille kaikki pokémoninsa. Hän pyydysti myöhemmin Kalosista Inkayn.


title: Rakettiryhmä

text: Animessa Jamesin alkuperäinen japaninkielinen ääninäyttelijä on Shin'ichirō Miki. Englanninkielisenä äänenä oli kausilla 1–8 Eric Stuart (aivan ensimmäisissä jaksoissa Ted Lewis) ja kaudesta 9 lähtien Carter Cathcart. Suomenkielisiä ääninäyttelijöitä ovat olleet Velimatti Ranta (1. kauden 52 ensimmäisessä jaksossa, 3. kaudella jaksoissa 1–20 sekä kausilla 7–10 ja kauden 11 jaksoissa 71-72), Anssi Känsälä (1. kauden jaksot 52-53, 58–63, 66–79), Antti Jaakola (1. kauden jaksot 64-65 sekä erikoisjaksot Joulun Jynx ja Jäinen uhka ja 3. kauden jaksot 137–142), Peter Pihlström (4. kaudella, 11. kauden jaksot 53–70, 73–104 ja 12. kaudesta eteenpäin) ja Saku Mäkynen (kausilla 5–6).


title: Rakettiryhmä

text: Giovannista ei tiedetä juuri mitään. Joitakin seikkoja tosin on tiedossa:


title: Rakettiryhmä

text: Giovannin äiti toimi häntä ennen Rakettiryhmän johtajana. Tämä tieto on tosin ilmoitettu vain animen tarinalinjassa, eikä siihen ole ainuttakaan viittausta yhdessäkään pelissä.


title: Rakettiryhmä

text: Vaikka Giovanni ei animessa juuri itse asetu itsenäisesti vastustajan rooliin, hänen alaisensa pitävät hänet usein mielessään tehtäviensä aikana. Giovanni itse on nähty ottelamassa vain kahdesti. Jaksossa "Merkin herruus" ("The Battle of the Badge"), jossa hänet nähtiin ainoan kerran animessa suorittamassa kulissityötään "Viridian City"n salijohtajana. Ottelussaan Gary Oakia vastaan hän paljastui voimakkaaksi taistelijaksi. Vaikka hänen kaksi ensimmäistä Pokémoniaan hävisivät Garyn Pokémoneilla ilman ainuttakaan voittoa, hänen Mewtwonsa voitti sekä Garyn Nidokingin että tämän Arcaninen yhtäaikaisesti ilman vaikeuksia. Hän joutui kuitenkin poistumaan salilta selittämättömän hätätilanteen takia, ja jätti sen Jessien ja Jamesin hoidettavaksi. Kun Ash pian saapui paikalle saliottelua varten, hän kohtasi Jessien ja Jamesin, jotka tuttuun tapaansa hävisivät hänelle Giovannilta käyttöönsä saamista voimakkaista Pokémoneista huolimatta ja Togepin takia hänen ottelusalinsa sortui. Toisen kerran Giovanni otteli jaksossa "Meloetta ja Meritemppeli!", jossa hän otteli omalla lemmikillään, Persianilla, Ashin Pikachua vastaan ja voitti helposti. Seuraavassa jaksossa Giovanni käytti Meloettaa ja mystistä "Totuuspeiliä (eng. Reveal Glass)" kutsuakseen legendaariset kami-Pokémonit Landoruksen, Thunduruksen ja Tornaduksen ja alisti ne hallintaansa uudelleen (hän oli tehnyt niin aiemminkin, mutta epäonnistunut). Ashin ja kumppanien avulla niin kami-Pokémonit kuin Meloettakin pääsivät vapaiksi, ja Giovanni vetäytyi muiden Rakettiryhmän jäsenten kanssa takaisin Kanton alueelle, vaikka Jessie, James ja Meowth palasivat jatkaakseen alkuperäistä tavoitettaan: Ashin Pikachun nappaamista.


title: Rakettiryhmä

text: Giovanni esiintyy "Pokémon Red", "Green" ja "Blue", "Yellow", "FireRed" ja "LeafGreen", "HeartGold" ja "SoulSilver" ja "Stadium" -peleissä.


title: Rakettiryhmä

text: Pokémon Adventures -mangassa Giovannilla on pitkälti sama rooli kuin animessa, joskin mangassa hänellä on alaisinaan muita "Kanto"-maailman salijohtajista: Luutnantti Surge, Sabrina ja Koga. Mangassa Giovanni on kuitenkin paljon animeminäänsä armottomampi, esimerkiksi eräässä kappaleessa hänen nähdään käyttävän Cloysteriaan tappaakseen kaksi Magmaria. On paljastettu, että Giovanni on Silverin, Goldin vastustajan, isä.


title: Rakettiryhmä

text: Butch () muodostaa yhdessä kumppaninsa Cassidyn () kanssa toisen tärkeän Rakettiryhmä-parivaljakon Jessien ja Jamesin ohella. Butch ja Cassidy tosin ovat järjestössä pomonsa Giovannin paremmassa suosiossa kuin Jessie ja James, ja siksi he saavatkin muun muassa parempia varusteita ja toimeksiantoja. Lisäksi heidän suunnitelmansa yleensä toimivat, toisin kuin Jessien ja Jamesin.


title: Rakettiryhmä

text: Butch ja Cassidy ovat saaneet nimensä villin lännen lainsuojattomalta, Butch Cassidyltä.


title: Rakettiryhmä

text: Animessa Cassidy ja hänen kumppaninsa Butch nähtiin ensi kertaa jaksossa "Kasvatuskeskuksen salaisuus" ("The Breeding Center Secret"), jossa he olivat perustaneet kasvatuskeskuksen, johon kouluttajat jättivät Pokémoninsa kasvatettaviksi, kun todellisuudessa ne pantiin häkkeihin, valmiiksi poiskuljetusta varten. Jo tässä jaksossa paljastui, että Jessie ja James tunsivat Butchin ja Cassidyn jo ennestään, vaikka he eivät olleet tienneet keskusta juoneksi ja olivatkin tunkeutuneet sinne varastakseen siellä säilytettävät Pokémonit. Ashin ja kumppaneiden avulla juoni kuitenkin paljastui, Pokémonit palautettiin oikeille omistajilleen ja Butch ja Cassidy joutuivat vankilaan.


title: Rakettiryhmä

text: Jaksossa "Pikachu Re-Volts" (ei esitetty Suomessa) Butch ja Cassidy tekivät taas pahojaan. He olivat päässeet ulos vankilasta pomonsa maksamina ja ottivat nyt eräällä Orange-saarten saarista Pokémoneja hallintaansa kasvatuskeskuksesta varastetun Drowzeen avulla. Jopa Jessie ja Jamesin Pokémonit aivopestiin, Meowth'ta myöten. Tämän epätoivoisen tilanteen takia he olivat valmiita liittoutumaan Ashin ja kumppanien kanssa. He saivat tuhottua antennin, jonka kautta Drowzee oli käyttänyt voimiaan, jolloin aivopestyt Pokémonit palautuivat ennalleen. Butch ja Cassidy eivät kuitenkaan luovuttaneet, vaan taistelivat vastaan ja yrittivät saada kaikki saaren Pokémonit hallintaansa, mutta Mistyn Togepin Drowzeelta oppimasta "Metronomi"-liikkestä seurannut räjähdys tuhosi tornin täysin. Butch ja Cassidy joutuivat taas telkien taa.


title: Rakettiryhmä

text: Butch ja Cassidy tosin palasivat myöhemminkin kuvioihin, aina pahat mielessään. He ovat usein esittäneet tärkeitä osia Pokémon-sarjan erikoisjaksoissa, joissa päärooleihin pääsevät yleensä taustalla toimivat hahmot.


title: Rakettiryhmä

text: Jaksossa "Uudet allianssit" ("The Ole' Berate and Switch") Butch, Cassidy, Jessie ja James sekoittivat parejaan, jolloin Jessie ja Butch sekä James ja Cassidy toimivat pareina, tosin huonoin yhteistyötuloksin, ja jo jakson aikana vanhat ryhmät palautuivat ennalleen.


title: Rakettiryhmä

text: On paljastettu, että Jessie ja Cassidy kohtasivat toisensa ensi kertaa joko vähän ennen tai sen aikana, kun heitä koulutettiin Rakettiryhmän jäseniksi, ja heidän oletetaan olleen toistensa vastustajia siitä lähtien. Mutta toisin kuin Jessie, Cassidy pitää pokkansa paljon paremmin kuin Jessie ja on vähemmän altis raivonpurkauksille. Jessie inhoaa Cassidyä tämän loputtoman ylimielisyyden vuoksi, ja vaikuttaa siltä, että Cassidy pitää tämän inhon lietsomisesta.


title: Rakettiryhmä

text: Yleensä muut hahmot, toisinaan jopa Cassidy, lausuvat Butchin nimen väärin, kuten "Biff", "Hutch", "Bob", "Bill", "Butcher", "Patch", "Botch" tai "Chuck", mistä Butch ei pidä. Butch onkin tottunut sanomaan häntä virheellisesti kutsuville, että hänen nimensä on Butch. Toisinaan, joskin harvoin, joku hahmo voi kutsua Butchia hänen oikealla nimellään, jolloin Butch voi tottumuksesta lipsauttaa huuliltaan kiellon ja sanoa, että hänen nimensä on jokin vääristä nimistä, eikä hän erehdyksen hoksattuaan ole yleensä kovinkaan hyvällä tuulella ja alkaa takoa päätään seinään. Butch on kyllästynyt tähän nimijuttuun siinä määrin, että hän on jo ärsyynnyksissään välillä harkinnut nimensä vaihtamista, ja koska tämäkin tapahtui takaumassa, lienee oletettavaa, että samainen ajatus on pälkähtänyt hänen päähänsä myöhemminkin.


title: Ariel Ramírez

text: Ariel Ramírez (4. syyskuuta 1921 Santa Fe – 18. helmikuuta 2010 Monte Grande) on argentiinalainen säveltäjä ja pianisti. Vuonna 1964 hän sävelsi esitetyimmän teoksensa, "Misa Criollan". Se on messu, jossa on muun muassa kansanmusiikkivaikutteita. Misa Criolla ensiesitettiin Düsseldorfissa vuonna 1967. Ramírezin muihin teoksiin kuuluu muun muassa pianokappaleita.


title: Den glider in

text: ”Den glider in” on Peter Karlssonin säveltämä ja sanoittama laulu, joka tuli tunnetuksi Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen tunnussävelmänä jääkiekon maailmanmestaruuskisoissa 1995 Ruotsissa.


title: Den glider in

text: Laulun levytti Nick Borgen yhdessä Ruotsin maajoukkueen kanssa. Suomi voitti maailmanmestaruuden ja laulu nousi Suomessa suureen suosioon. Se äänestettiin samana vuonna Radiomafian top 500 -listalla kaikkien aikojen 13:nneksi parhaaksi kappaleeksi. Maajoukkuepelaajat ja valmentaja Curt Lindström levyttivät kappaleen Kirkan kanssa ruotsiksi, koska säveltäjä kielsi kappaleen tekstin kääntämisen suomeksi (levy-yhtiö BMG:n kiellon takia).


title: Den glider in

text: Sanat "Den glider in" tulevat ruotsalaisen radiotoimittajan Lennart Hylandin tunnetusta referaatista jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1962, kun Nils Nilsson teki ratkaisevan maalin tyhjään maaliin maailmanmestaruuden ratkaisseessa ottelussa, jossa Ruotsi voitti Kanadan 5–3 ja Ruotsi voitti näin kultaa.


title: Nypykät

text: Nypykät oli heinolalainen vuosina 1988–1995 toiminut rockfolk-yhtye. Teatteriryhmä Metkun piirissä oli syntymäisillään orkesteri, ja se perustettiin 1988 Nuorison taidetapahtumaa varten. Nypykät koki huippuhetkensä alkuvuosien ahkeran keikkailun ja omakustannelevyjen (singlet "Lastenlaulu" ja "Jazzilla taivaaseen/Kanuunaralli") aikana.


title: Nypykät

text: Singlet julkaistiin uudelleen nimellä "The Kings of Polkka -EP", kun orkesteri teki levytyssopimuksen Poko Rekordsin kanssa. Albumi "Kanuunaralli" julkaistiin alkuvuodesta 1991. Kotimaan kiertäminen lisääntyi ja ulottui aiempaa laajemmalle. Orkesterin tunnuspiirteet, hilpeä lavaesiintyminen ja ratkiriemukas polkanjytke, eivät kauan kestäneet ”oikeaa” muusikkoutta. Levy-yhtiö ei uskonut uuteen materiaaliin, ja pääosin vanhoista lauluista koottu EP "Elämä on sumfaraa" julkaistiin 1992. Poko Records julkaisi 1991–1992 Nypyköiden singlet "Niukkasen toimisto/La Suklaamuna", "Kaunis Barcelona/Mustekalan mailla" ja "Nisse Polkka/Mikävä". Vanhojen laulujen esittäminen, ongelmat ja ristiriidat johtivat eroamisiin 1993.


title: Nypykät

text: Pienentynyt Nypykät yritti jatkaa omakustanteilla, singlellä "Lainattu seteli" ja EP:llä "Siivekäs ystävä". Uutta levytyssopimusta ei syntynyt. Yhtye koottiin kolmen keikan ajaksi vuonna 2001, jolloin ilmestyi myös live-albumi "Livekala". Kokoelman "Keräilyerä 1994–1995" julkaisi 2012 Spiridom.


title: Nypykät

text: Vuonna 2007 osa Nypykät-yhtyeessä toimineista muusikoista oli mukana perustamassa Tupakan Ystävät -yhtyettä. Kolme albumia tähän mennessä julkaissut yhtye on esittänyt keikoillaan useita Nypykät-kappaleita.


title: Nypykät

text: 1992 ja 2001 livenauhoituksia kokoava "Livekala ja perkeet" julkaistiin 2016 Rocket Recordsin toimesta.


title: Basilika (arkkitehtuuri)

text: Basilika on suorakulmion muotoinen, kolmi- tai useampilaivainen rakennus, jossa keskilaiva on muita laivoja korkeampi, niin että valo pääsee sisään sen yläosan ikkunoista. Nykykielenkäytössä basilika viittaa tämänmalliseen kirkkoon. Se eroaa siis hallikirkosta, jossa kaikki laivat ovat samankorkuiset. Basilikatyyppi on peräisin antiikin Kreikan ja Rooman arkkitehtuurista. Antiikin aikaiset basilikat eivät kuitenkaan olleet uskonnollisia rakennuksia, vaan niitä käytettiin muun muassa kauppaan ja oikeudenkäynteihin.


title: Basilika (arkkitehtuuri)

text: Basilikan kehittivät roomalaiset kreikkalaisen pylväskäytävän, stoan, perusteella. Latinan nimitys "basilica" juontuukin kreikan ilmaisusta στοὰ βασιλική ("stoa basilikē", kuninkaallinen pylväskäytävä). Rooman vanhimman tunnetun basilikan, "Basilica Porcian", rakennutti 184 eaa. Marcus Porcius Cato. Yhden kuuluisimmista basilikoista, Maxentiuksen basilikan, pani alulle Maxentius ja viimeisteli Konstantinus 313. Jo Augustuksen aikoihin basilikaa pidettiin oleellisena osana kaupungiksi itseään kutsuvaa asutuskeskusta.


title: Basilika (arkkitehtuuri)

text: Kolmannelta vuosisadalta alkaen kristityt rakensivat basilikatyyppisiä rakennuksia kulttipaikoikseen, sillä he tarvitsivat isoja tiloja, joihin seurakunta saattoi kokoontua. Pakanatemppeleitä ei voitu käyttää mallina, koska niissä rituaalit suoritettiin usein ulkona. Kristityissä kirkoissa on basilikan päässä puolipyöreä alttarikomero, apsis, jossa pappi seisoo korokkeella. Kirkot saivat vaikutteita etenkin keisaribasilikoista, joissa ei harjoitettu kaupankäyntiä.


title: Basilika (arkkitehtuuri)

text: Italiassa sanalla "basilica" tarkoitetaan myös erityisen arvoaseman omaavaa kirkkorakennusta sen muodosta riippumatta, esimerkiksi "Basilica di San Marco" Venetsiassa.


title: Saara Widbom

text: Saara Kerttu Elina Widbom (o.s. Ylitalo) (s. 1984) on suomalainen näyttelijä. Suuren yleisön tietoisuuteen hän tuli roolistaan 1990–luvun menestyssarjassa "Blondi tuli taloon" (1994–1995). Myöhemmin hän näytteli Lilli Abrahamssonia televisiosarjoissa "Ihmeidentekijät" (1996–1998) ja "Parhaat vuodet" (2000–2002). Hän on näytellyt myös Tampereen Komediateatterissa sekä Rauman Kaupunginteatterissa.


title: Saara Widbom

text: Syksyllä 2005 hän toimi juontajana Nelosella esitetyssä peliohjelmassa "Play". Vuosina 2015, 2016 ja 2017 Widbom on vieraillut "Salatut elämät" -sarjassa lääkäri Romppaisen roolissa.


title: Saara Widbom

text: Saaran vanhemmat ovat näyttelijä-ohjaaja Elina Halttunen ja lääkäri Veli Ylitalo. Hänellä on kolme sisarusta, joista sisko Johanna on myös näyttelijä. Hänen tätinsä on näyttelijä Marjukka Halttunen sekä isovanhemmat näyttelijät Hilkka Helinä ja Kaarlo Halttunen.


title: Saara Widbom

text: Widbom on nykyiseltä ammatiltaan kokki.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies () on DC Comicsin sarjakuvahahmo. Mort Weisingerin ja Paul Norrisin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1941 "More Fun Comics" -sarjakuvalehden numerossa 73.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies on DC:n versio vedenalaisesta supersankarista, ja sarjakuvamarkkinoilla hänen pahimmaksi "kilpailijaksi" voisi luokitella Marvel Comicsin hahmon Namorin, joka luotiin jo 1939. Nykyään Vesimies on näistä kahdesta kuuluisampi. Vesimies ja Namor ovat taistelleet toisiaan vastaan muun muassa Suomessakin ilmestyneessä DC vs. Marvel -lehdessä; taistelun voitti Vesimies, mutta toisaalta lopputulos määräytyi lukijaäänestyksen myötä. Hän on Oikeuden Puolustajien perustajajäseniä.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiehellä on Yhdysvalloissa oma nimikkolehtensä ja hän on esiintynyt useissa piirretyissä, kuten Superystävissä ("Super Friends") ja JLA -animaatiossa ("Justice League" 2001-2004). Vuonna 1967 hän seikkaili animaatiosarjassa "The Superman/Aquaman Hour of Adventure". Hahmo on esiintynyt myös muutaman kerran Smallville-sarjassa.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiestä pidetään yleisesti hieman koomisena sankarina. Tästä voinee suurimmalla syyllä syyttää Yhdysvalloissa 1970- ja 80 -luvuilla esitettyä suosittua Superystävät -piirrettyjä; sarja esitti DC-universumin supersankareita sekä erityisesti Vesimiestä hyvin camp-tyylisessä ilmapiirissä. Oma ansionsa lienee myös sillä, että hänellä on tapana "keskustella" kalojen kanssa sekä pukeutua vihreisiin trikoo-housuihin ja oranssinväriseen suomupaitaan. Vesimies kuuluu kuitenkin DC Comicsin niin kutsuttuun "Kärkikuusikkoon" (muita ovat Teräsmies, Batman, Ihmenainen, Salama ja Vihreä Lyhty).


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Päinvastoin kuin monen muun DC Comicsin sankarin, Vesimiehen synnyintarina on hahmon luomisen jälkeen (1941) muuttunut muutamaankin otteeseen. Nk. "Kultaisella Kaudella" (noin. 1938-1949) Vesimies ei ollut syntyperäinen "Atlantiksen kadonneen mantereen" asukki. Hän oli erikoislaatuisen tiedemiehen luoma "koeputkilapsi", jonka ainoa supervoima oli kyky selviytyä veden alla. Hän myös toimi enemmän seikkailijana kuin supersankarina.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: "Hopeisella ja Pronssi Kaudella" (1950-luvun alku-1986) Vesimies oli voimiltaan ja erikoiskyvyiltään samantapainen kuin nykyään. Hän oli synnyinperältään kuitenkin Tom Curryn biologinen lapsi ja hänen äitinsä Atlanna ei ollut kuningatar vaan merenneito.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 1987, Vesimiehen synnyintarina muuttui nykyisin sarjakuvissa käytettävään muotoonsa. Orin-nimen saanut lapsi syntyi Atlantiksessa velho Atlanin ja Kuningatar Atlannan lapseksi. Atlantiksen taikauskoiset asukkaat uskoivat lapsen kärsivän muinaisen hirviön, Kordaxin, kirouksesta koska Orinin hiukset olivat keltaiset ja hän pystyi kommunikoimaan merenelävien kanssa. Hylätyn Orinin löysivät delfiinit, jotka hoitivat nuorta lasta ja toimittivat tämän majakkasaaren rannikolle.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Majakanvartija Thomas (kutsuttu nykyaikana myös Arthuriksi) Curry löysi nuoren Orinin. Tom adoptoi ja kasvatti lapsen, nimeten hänet Arthur Curryksi. Adoptioisänsä kuoleman jälkeen Arthur lähti etsimään paikkaansa maailmalta. Matkan aikana kohtasi Kakon, naispuolisen eskimon, jonka kanssa hänellä oli lyhyt suhde. Suhteen päätyttyä Arthur lähti Kakon kotikylästä saaden vasta myöhemmin selville että Kako oli synnyttänyt hänen poikansa Koryakin.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Merenalaisilla tutkimusretkillään hän joutui sattumalta vedenalaisen Poseidon-kaupungin vartijoiden vangiksi. Vankeusaikanaan tutustui tulevaan liittolaiseensa tiedemies Vulkoon, jonka avustamana suojeli Poseidonia merenalaisten hirviöiden hyökkäykseltä. Vapauduttuaan Arthur sai kuulla synnyintarinansa ja Kuningatar Atlannan poikana, hänet kruunattiin Atlantiksen kuninkaaksi (tosin menetti myöhemmin arvoasemansa The Obsidian Age -sarjakuvatarinassa 2003).


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Myöhemmin Arthur tapasi supersankari Salaman (Barry Allen) ja tämän inspiroimana ryhtyi itsekin supersankariksi käyttäen nimeä Vesimies.Rajoitus! Vesimies heikkenee, jos hän on liian kauan poissa merivedestä.Vesimies esiintyi muutaman kerran vierailevana hahmona Smallville-sarjassa ja teki ensi esiintymisen sarjan viidennellä tuotantokaudella 20. lokakuuta 2005, jossa Alan Ritchson näytteli tulevaa supersankaria. Sarjassa hahmo tunnetaan pelkästään nimellä Arthur Curry tai lyhyesti AC. Hänen kerrotaan olevan biologian opiskelija Miamin yliopistossa ja kuuluu koulunsa uintijoukkueeseen. AC toimii salaa myös eräänlaisena meriaktivistina pelastaessaan erinäisiä merten olentoja ja niiden asuin alueita roistoilta kuten Lex Luthor.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: AC esiintyi myös sarjan kuudennen kauden jaksossa "Justice", jossa hän työskentelee Vihreän Nuolen supersankari-tiimissä, joka on eräänlainen Oikeuden Puolustajien prototyypi. Ryhmässä hän saa koodinimekseen Vesimies. Seuraavan kerran AC esiintyi sarjan 8. tuotantokauden avausjaksossa "Odyssey", jossa se oli etsimässä Vihreän Nuolen johdolla Clarkia Pohjoisnavalta. Vihreä Nuoli lopulta löysi hänet Venäjältä ja muut sankarit hajaantuivat omille teilleen, kunnes Luthorin entisen alaiset jäljittivät AC:n Norjasta ja vangitsivat hänet. Sittemmin Vihreä Nuoli pelasti hänet, jonka jälkeen AC lähti myöhemmin omille teilleen.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiehelle oli suunnitteilla oma televisiosarja Smallvillen tekijöiltä, mutta Warner Brosin televisiokanavan WB ja UPN yhdistyessä tilalle tullut The CW ei halunnut ottaa mahdollista sarjaa ohjelmistoonsa syksylle 2006. Tämän johdosta Aquaman jäi yhden jakson mittaiseksi televisio-ohjelmaksi, mutta se oli saatavilla iTunesissa ja esitettiin televisiossa 9. kesäkuuta 2009 Kanadassa.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Justin Hartleyn näyttelemä Vesimies asui Florida Keysissä, jossa hän työskenteli rantabaarissa ystävänsä Evan kanssa. Myöhemmin jakson aikana AC:ksi kutsuttu Vesimies saa selville olevansa Atlantisin prinssi ja ryhtyy alun epäröinnin jälkeen tutkimaan menneisyyttään tarkemmin. Hän kohtaa sarjan aikana sarjakuvissakin esiintyneen vihollisensa Sirenin.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies esiintyi ensimmäistä kertaa animaatiosarjassa vuonna 1967 The Superman/Aquaman Hour of Adventure ohjelmassa, jossa oli yhdistetty kahden eri sarjan jaksoja yhdeksi ohjelmaksi. Vuotta myöhemmin Vesimiehen sarjan jaksot eriteltiin omaksi sarjaksi Aquaman. Hahmon äänenä toimi Marvin Miller.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies seikkaili sarjassa Vesipojan kanssa ja lisäksi se ratsasti usein Storm nimisellä merihevosella. Sillä oli supervahvuuden lisäksi kyky kommunikoida merieläinten kanssa ja luoda tiivistettyjä vesipalloja, joita se välillä heitteli vihollisia päin. Vesimies kohtasi sarjassa useanlaisia vihollisia, joista sen arkkiviholliset olivat The Brain, Black Manta ja kuningatar Vassa.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vuonna 1973 Vesimies esiintyi Hanna-Barberan tuottamissa Superystävät animaatiosarjoissa joita tuotettiin vuoteen 1985 asti. Vesimies kuului sarjan vakiosankareihin suurimmaksi osaksi ensimmäisestä sarjasta lähtien, jolloin kahdessa ensimmäisessa sarjassa hahmon äänenä toimi Norman Alden. Myöhemmissä sarjoissa Vesimiehen äänenä toimi William Callaway.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies teki yhden jakson mittaisen vierasroolin Teräsmiehen animaatiosarjassa vuonna 1999 jaksossa "A Fish Story", jossa sankarin äänenä toimi Miguel Ferrer. Se poikkesi luonteeltaan edellisiin sarjoihin verrattuna olemalla jämäkämpi ja komentavampi Atlantisin kuningas.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Sarjassa Vesimies käy kapinaan rannikkoasukkaita vastaan, kun Lex Luthor aiheuttaa meressä vakavia ongelmia meren eläimille kokeillaan. Luthor onnistuu kaappaamaan Vesimiehen, jonka myötä meren eläimet aiheuttavat harmia laivoilla ja veneillä kulkeville ihmisille. Teräsmies saapuu auttamaan Lois Lanen kanssa Vesimiestä, joka on julistaa sodan rannikkoasukkaita vastaan hänen maailmansa häiritsemisestä ja itsensä sieppaamisesta.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiehellä oli vieraileva rooli Justice League ja Justice League Unlimited -sarjoissa, jossa hahmon äänenä oli Scott Rummell.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies pohjautui suurilta osin kuumapäiseen antisankariin, joka esiintyi vuosien 1994-2001 Vesimiehen sarjakuvissa. Sen ulkonäkö oli myös erilainen Teräsmies-sarjaan nähden pidempineen hiuksineen ja partoineen. Sarjan aikana hän uhrasi kätensä pelastaakseen poikansa, jonka Orm jätti kuolemaisilleen, yrittäessään syrjäyttää veljeään, Vesimiestä kuninkaan valtaistuimelta. Vesimies esiintyi myöhemmin myös Justice League Unlimitedin sarjan alussa, auttaessaan Teräsmiestä, Batmania ja Ihmenaista taistelemaan Ultimen ryhmää (Wind Dragon, Longshadow, Juice, Downpour ja Shifter).


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiestä ei kuitenkaan voitu enää käyttää sarjan myöhemmissä jaksoissa oikeudellisista syistä, Aquaman pilottijakson myötä. Samaisesta syystä Vesimiehen arkkivihollinen Black Manta ei myöskään esiintynyt sarjassa omalla nimellä.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies on yksi päävierashahmoista Batman – pelottomat -sarjassa, jossa sen äänenä toimi John DiMaggio. Se on kuvailtu sarjakuvan tavoin Atlantisin kuninkaaksi ja merten suojeliaksi. Vesimies esiintyy sarjassa ystävällisenä seikkailijana, jolla on tapana kertoa omista seikkailuistaan lähes jokaiselle henkilölle tilanteesta riippumatta. Vesimiehellä on tuttujen erikoisvoimien lisäksi kyky manipuloida ympärillä olevaa vettä, sekä luoda niistä palloja, miekkoja ja suojakilpiä. Sen ulkonäkö pohjautuu pääosin alkuperäiseen oranssipaitaiseen ja vihreä trikoiseen versioon parran kera.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiehellä oli pieni rooli elokuvassa , jossa se toi merelle oletettavasti hukkuneen Teräsmiehen takaisin rannikolle.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimiehellä oli edellisen animaatioelokuvan tavoin pieni rooli vuoden 2010 elokuvassa , jossa hahmon äänenä toimi Josh Keaton. Se auttoi Batmania taistelemaan Superwomanin kätyreitä vastaan, jotka olivat tunkeutuneet Oikeuden Puolustajien vahtitorniin.


title: Vesimies (sarjakuvahahmo)

text: Vesimies esiintyi Young Justice animaatiosarjassa vuoden 2010 loppupuolella, jossa se on mentorin roolissa yhdessä muiden Oikeuden Puolustajien kanssa nuoremmille sankareille. Hahmon äänenä toimii Phil LaMarr.


title: Salazar

text: Salazar on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Antikytheran kone

text: Antikytheran kone on antiikin kreikkalainen mekaaninen tähtitieteellinen laskulaite. Se on valmistettu 100-luvulla eaa. ja löydettiin haaksirikkoutuneen antiikin aikaisen laivan hylystä, niin kutsutusta Antikytheran hylystä, Antikytheran saaren läheltä Kreikasta vuonna 1901. Koneen säilyneitä osia on tutkittu pitkään, mutta läpimurto tutkimuksessa tapahtui vasta 2000-luvulla uuden tekniikan myötä. Tutkijoiden mukaan konetta käytettiin muun muassa Kuun, Auringon ja todennäköisesti myös muiden aurinkokunnan taivaankappaleiden liikkeiden mallintamiseen sekä auringon- ja kuunpimennysten ennustamiseen.


title: Antikytheran kone

text: Antikytheran koneen koneisto koostui hammasrattaista, joista tunnetaan 30 kappaletta. Konetta käytettiin pyörittämällä sen sivussa ollutta kampea. Koneisto laski annetulle päivämäärälle Kuun, Auringon ja oletettavasti myös tunnettujen planeettojen sijainnin taivaalla suhteessa toisiinsa ja eläinrataan, hyödynsi Metonin jaksoa kuu- ja aurinkokalentereiden synkronoimiseen, sekä käytti saros-jaksoa auringon- ja kuunpimennysten päiväysten laskemiseen. Samalla koneessa oli myös muun muassa olympiadien vuodet ja niiden panhelleeniset kisat sisältänyt kalenteri. Laskutoimitusten tulokset havainnollistettiin laitteen etu- ja takapaneelissa olleilla osoittimilla.


title: Antikytheran kone

text: Koneen löytyminen muutti käsityksen antiikin ajan teknisestä osaamisesta, jonka ei oletettu olleen tarpeeksi edistynyttä tämänkaltaisen monimutkaisen kojeen luomiseen. Vastaavanlaisia laitteita osattiin seuraavan kerran valmistaa vasta myöhäiskeskiajalla.


title: Antikytheran kone

text: Koneen säilyneet pronssiosat ovat esillä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa (esine X 15087).


title: Antikytheran kone

text:
Antikytheran kone on peräisin antiikin Kreikasta hellenistiseltä ajalta noin 100-luvulta eaa. Koneen säilyneissä osissa olevissa kirjoituksissa käytettyjen kirjaintyyppien perusteella se voidaan ajoittaa tarkemmin noin vuosiin 150–100 eaa.
Koneen alkuperäksi ehdotettiin aiemmin usein Rhodosta, joka oli hellenistisellä ajalla merkittävä tähtitieteellisen tutkimuksen keskus. Kaupungissa vaikutti merkittävimpänä tähtitieteilijä Hipparkhos (n. 190–127 eaa.). Koneen tekijäksi Rhodoksella on ehdotettu muun muassa Poseidoniosta (n. 135–51 eaa.). Koneessa olevan kuu-aurinkokalenterin kuukaudet kuitenkin viittaisivat siihen, että sillä olisi joku yhteys Korinttiin tai sen siirtokuntiin luoteisessa Kreikassa tai muualla. Erään ehdotuksen mukaan kone olisi valmistettu Korintin siirtokuntiin kuuluneessa Syrakusassa Sisiliassa. Tällöin se saattaisi pohjautua syrakusalaisen Arkhimedeen (n. 287–212 eaa.) jo aikaisemmin rakentamiin vastaaviin mekaanisiin laitteisiin.


title: Antikytheran kone

text: Cicero mainitsee sekä Arkhimedeen että Poseidonioksen valmistaneen vastaavan kaltaisen laitteen. Cicero kertoo, että roomalainen sotapäällikkö Marcellus otti Arkhimedeeltä Syrakusan valtauksen yhteydessä vuonna 212 eaa. jonkinlaisen pronssista tehdyn mekaanisen tähtitieteellisen laitteen, joka mallinsi Auringon, Kuun ja viiden planeetan liikkeet ja esitti auringon- ja kuunpimennykset. Arkhimedeen tiedetään myös kirjoittaneen kadonneen teoksen tähtitieteellisistä koneista. Arkhimedeen tekemä laite saattaa olla jonkinlainen Antikytheran koneen edeltäjä. Se ei kuitenkaan ole sama kone, sillä Antikytheran kone hyödyntää Arkhimedeen kuoleman jälkeen tehtyjä tähtitieteen keksintöjä. Näistä merkittävin on Apollonioksen (n. 262–190 eaa.) ja Hipparkhoksen kehittämä episyklimalli. Se selitti ja mallinsi Kuun kiertonopeuden näennäistä vaihtelua, joka nykytietämyksen valossa on seurausta siitä, että Kuun rata on ympyrän sijasta ellipsi. On ehdotettu, että Arkhimedes olisi joka tapauksessa antanut suunnittelemansa koneen jonkun työpajan valmistettavaksi, ja tällainen työpaja on voinut jatkaa koneiden valmistamista ja jatkokehitystä myös Arkhimedeen kuoleman jälkeen.


title: Antikytheran kone

text: Cicero mainitsee myös, että Poseidonios, jonka hän oli itse tavannut Rhodoksella vuonna 79 eaa., oli tehnyt aurinkokunnan mallintaneen koneen. Se käsitti osoittimet Auringolle, Kuulle ja viidelle tunnetulle planeetalle. Tämä Poseidonioksen suunnittelema laite ajoittuu samaan aikaan Antikytheran koneen kanssa. Jos Antikytheran kone mallinsi koko aurinkokunnan, se voisi jopa olla sama laite. Joka tapauksessa Ciceron todistus osoittaa, että antiikin aikana on ollut useita vastaavia mekaanisia tähtitieteellisiä laitteita ja jonkinlainen niiden valmistamisen perinne. Tällaiseen perinteeseen ("sfairopoiein", ”pallonrakennus”) viittaa myös Ptolemaios teoksessaan "Hypotheseis tōn planōmenōn" (”Planeettoja koskevia hypoteeseja”).


title: Antikytheran kone

text:
Kone on niin monimutkainen, että sen valmistaminen on todennäköisesti vaatinut useita versioita ja prototyyppejä ennen nykyaikaan säilyneen koneen valmistumista. Taustalla on mahdollisesti vuosikymmenten tai jopa satojen vuosien kehitystyö. Ensimmäiset versiot lienevät olleet yksinkertaisempia ja niissä on ollut vähemmän ominaisuuksia. Koneen alkuperäistä käyttötarkoitusta ei tunneta. Se on voinut olla todellisessa käytössä kalenterina ja pimennysten ennustamisessa tai astrologisessa käytössä, tutkimus- ja opetuskäytössä, tai tarkoitettu lähinnä tieteelliseksi ja tekniseksi taidonnäytteeksi. On muun muassa ehdotettu, että Antikytheran koneen kaltaiset laitteet olisivat vaikuttaneet episyklisten aurinkokuntateorioiden syntyyn, sen sijaan että ne olisivat vain mallintaneet kyseisiä teorioita. Toisaalta se, että kone sisältää tavallisen kreikkalaisen kuu-aurinkokalenterin ja olympiadiosoittimen kisakalentereineen, voi viitata siihen, että koneella oli mahdollisesti muutakin kuin puhtaasti tieteellistä käyttöä. Koneen alkuperäiseksi nimitykseksi on ehdotettu nimiä "Pinaks" (”Taulu”) ja "Sfairā" (”Pallo”).
Konetta oltiin kuljettamassa roomalaisessa kauppalaivassa noin vuonna 65 eaa. yhdessä monen muun kreikkalaista alkuperää olleen esineen kanssa. Lastia oltiin erään teorian mukaan viemässä mahdollisesti Pergamonista Roomaan, todennäköisesti roomalaisten sotasaaliina. Esineet olivat peräisin Välimeren itäosista, muun muassa Pergamonista, Rhodokselta ja Kosilta. Laiva kuitenkin haaksirikkoutui ja upposi Kytheran ja Kreetan saarten välisellä merialueella sijaitsevan Antikytheran saaren edustalle noin 50 metrin syvyyteen.


title: Antikytheran kone

text: Antikytheran koneen ja muiden vastaavien antiikin aikaisten laitteiden edustama tähtitieteellisten hammasrataslaitteistojen perinne vaikuttaa säilyneen arabialaisessa tieteessä läpi keskiajan. Myöhäiskeskiajalla ja uudella ajalla se vaikutti edelleen länsimaiseen kellopelirakentamiseen.


title: Antikytheran kone

text: Antikytheran hylkynä tunnettu hylky löytyi vuonna 1900. Sen löysivät Sýmiltä tulleet merisienensukeltajat, jotka olivat päätyneet Antikytheralle myrskyä pakoon. Myöhemmin sukeltajat palasivat paikalle yhdessä tutkijoiden kanssa. Hylystä nostettiin vuosina 1900–1901 suuri määrä antiikin aikaisia esineitä, mukaan lukien suuria pronssiveistoksia, joista tunnetuimmat ovat niin kutsutut Antikytheran efebi ja Antikytheran filosofi, lasiesineitä, amforoita ja muuta keramiikkaa, jalokiviä sekä lukuisia pronssiesineiden kappaleita. Näin löytö oli yksi meriarkeologian ensimmäisiä suuria sensaatioita. Hylkyä on tutkittu useita vuosia. Se on osoittautunut varsinaiseksi aarreaitaksi ja sieltä on vuosikymmenten kuluessa nostettu paljon lisää esineitä. Hylyn löydöt on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon Ateenassa.


title: Antikytheran kone

text: Tutkijoiden huomio kiinnittyi alussa hylystä löydettyihin veistoksiin ja muihin selvempiin löytöihin. Sekalaisten pronssiesineiden joukossa ollut Antikytheran kone herätti huomiota vasta vuonna 1902. Tuolloin vielä löydettäessä yhtenä hapettuneena pronssikappaleena ollut kone hajosi useampaan osaan, mikä paljasti osan hammasrataskoneistosta arkeologi Valérios Stáisille. Museo julkaisi koneesta ensimmäisen kuvauksen vuonna 1903. Tätä kautta kone sai enemmän huomiota, ja sen tutkimus alkoi. Kone on saanut nimensä hylystä, eikä sillä ole muuta historiallista yhteyttä Antikytheran saareen.


title: Antikytheran kone

text: Sukellukset Antikytheran hylyllä jatkuvat edelleen ja niitä on tehty myös mm. vuosina 2014–2016. Toiveena olisi löytää samalla lisää koneen osia.


title: Antikytheran kone

text: Saksalainen filologi Albert Rehm oli ensimmäisiä, joka vuonna 1905 ymmärsi laitteen olevan tähtitieteellinen laskulaite. Ioánnis Theofanídis yritti ensimmäisenä rakentaa rekonstruktion koneesta vuodesta 1929 alkaen. Koneen tutkimus oli kuitenkin sen kunnon vuoksi vaikeaa, ja pysähtyi pitkäksi aikaa. Derek J. de Solla Price aloitti koneen tutkimuksen vuonna 1951 ja julkaisi siitä ensimmäisen artikkelin "Scientific American" -lehdessä vuonna 1959. Hän muun muassa esitti ensimmäisen arvion koneen hammasrattaiden lukumäärästä ja kunkin rattaan hampaiden lukumäärästä. Vuonna 1974 Price julkaisi uuden tutkimuksen, jossa hampaiden lukumäärästä esitettiin korjatut arviot sekä kuvattiin tähän perustuen kunkin rattaan todennäköinen tehtävä koneistossa, sillä hampaiden lukumäärä kertoo sen, millaisen jako- tai kertolaskun kaksi toisiinsa kytkettyä ratasta suorittaa. Uusi tutkimus perustui ensimmäisiin koneistosta otettuihin röntgenkuviin, jotka otti kreikkalainen radiologi Charálampos Karákalos.


title: Antikytheran kone

text: Pricen lisäksi konetta ovat tutkineet myös muun muassa Michael Wright sekä Allan Bromley, jotka ottivat koneesta ensimmäiset kolmiulotteiset röntgenkuvat, ja osoittivat Pricen mallinnuksen koneen toiminnasta olevan osin virheellinen. Vuonna 2005 koneen tutkimuksen aloitti Antikythera Mechanism Research Project -tutkimusryhmä (mm. Mike Edmunds, Tony Freeth), joka sai käyttöönsä museon varastosta löytyneitä pieniä, aiemmin tutkimattomia koneen osia. Tutkijat saivat apua myös uusimmasta teknologiasta. Hewlett-Packard suoritti koneen kappaleiden pintojen suuritarkkuuksisen digikuvauksen Polynomial Texture Mapping (PTM) -tekniikalla. X-Tek puolestaan siirrätti vuonna 2005 Ateenaan kahdeksan tonnin painoisen BladeRunner-nimisen suuritehoisen röntgenkuvauslaitteiston kappaleiden kuvaamiseksi. Laitteiston Microfocus X-ray Computed Tomography (CT) -tekniikan avulla koneen möhkälemäiset osat voitiin ikään kuin ”viipaloida” kolmiulotteisesti. Kaikki nämä lisäsivät huomattavasti tietämystä koneen rakenteesta sekä siinä olleista piirtokirjoituksista.


title: Antikytheran kone

text: Uusin tutkimus on vahvistanut koneen käyttötarkoitukseksi Kuun ja Auringon liikkeiden ja pimennysten mallintamisen, osoittanut kaikkien koneen etu- ja takapaneelien tunnettujen osoittimien käyttötarkoitukset ja selittänyt yhtä lukuun ottamatta kaikkien tunnettujen rattaiden tehtävän ja sijainnin. Lisäksi esille tulleiden piirtokirjoitusten tutkimus on käytännössä vahvistanut aikaisemmat arvelut siitä, että kone on mitä todennäköisimmin mallintanut koko aurinkokunnan planeettoineen.


title: Antikytheran kone

text: Koneen toiminnan selvittyä vähitellen se on osoittautunut sensaatioksi, sillä ilman löytöä antiikin ajan tieteen ja hienomekaniikan ei tiedetty olleen vastaavalla tasolla. Vastaavanlaisia laitteita osattiin valmistaa seuraavan kerran vasta myöhäiskeskiajalla noin 1500 vuotta myöhemmin. Kaikesta edistyksellisyydestään huolimatta kone ei kuitenkaan ollut erityisen tarkka, mikä johtui sekä ajan tähtitieteen teorioiden puutteista, kuten ennen kaikkea vajavaisuudesta maakeskisen maailmankuvan aiheuttamien ongelmien kiertämisessä, että pienistä heitoista toteutuksessa. Tämän johdosta kone vaati oikein toimiakseen uudelleenkalibrointia suhteellisen usein. Tony Freethin ja Alexander Jonesin sanoin, ”Antikytheran kone oli suunniteltu ennustamaan taivaan ilmiöitä oman aikansa hienostuneimpien tähtitieteellisten teorioiden mukaisesti, ja se on ainoa todistuskappale kadonneen insinööritaidon historiasta, puhtaan nerokkuuden ilmentymä ja yksi antiikin maailman suurista ihmeistä — mutta se ei toiminut erityisen hyvin”.


title: Antikytheran kone

text:
Antikytheran kone koostui pronssista tehdystä koneistosta, joka oli sijoitettu puulaatikkoon. Koneisto oli vähätinaista pronssia (95 % kuparia ja 5 % tinaa). Puulatikon koko oli noin 34 x 18 x 10 senttiä. Laite oli käsikäyttöinen, ja sitä käytettiin pyörittämällä sen sivussa ollutta kampea. Tämä laittoi laitteen sisällä olleen hammasrataskoneiston pyörimään, mikä liikutti edelleen laitteen pronssisissa etu- ja takapaneeleissa olleita osoittimia.
Etupaneelin keskellä olleessa näytössä oli kaksi samankeskistä kehää, joista toisessa oli 12 ekliptikan tähdistöä eli eläinradan merkkiä ja toisessa 365-päiväinen egyptiläinen kalenteri. Etupaneelin keskellä oli aurinkokuntamalli eli "Kosmos", joka esitti Kuun ja Auringon ja mitä todennäköisemmin myös tunnettujen planeettojen liikkeet taivaalla maakeskisesti nähtynä. Ainakin Auringolla ja Kuulla oli oma osoitin, joka näytti niiden sijainnit taivaalla maasta katsottuna sekä suhteessa toisiinsa että suhtessa eläinrataan. Planeetoilla oletetaan olleen samanlaiset osoittimet. Erillinen päivämääräosoitin osoitti koneeseen kampea veivaamalla asetetun päivän 365-päiväisessä kalenterissa.


title: Antikytheran kone

text: Takapaneelin ylälaidassa oli puolestaan spiraalimainen 235 kuukuukautta käsittänyt Metonin jaksoon perustunut näyttö. Sitä käytettiin kuu- ja aurinkokalentereiden synkronoimiseen, sillä nämä kalenterit osuvat yhteen aina 235 kuukuukauden eli 19 aurinkovuoden välein. Metonin jakson näytön yhteydessä oli myös täydentävä Kallippoksen jakson osoitin sekä olympiadit näyttänyt panhelleenisten kisojen kisakalenteri osoittimineen. Takapaneelin alalaidassa oli samoin spiraalimainen 223 kuukuukautta eli noin 18 aurinkovuotta käsittänyt saros-jaksoon perustuva näyttö, joka näytti kullekin jakson kuukaudelle sijoittuvat auringon- ja kuunpimennykset, jotka toistuivat samanlaisina aina jakson välein, sekä siihen liittynyt tarkentava ekseligmos-osoitin.


title: Antikytheran kone

text: Sekä etu- että takapaneelin suojana oli pronssiset luukut. Etupuolen luukku on saattanut peittää suljettuna joko koko etupaneelin tai vain keskellä olleen näytön. Takapuolen luukku on peittänyt ilmeisesti koko takapaneelin. Sekä paneeleissa että luukuissa oli paljon kirjoitusta, kuten käyttöohjeet ja erilaista kalenteritietoa. Koneessa arvioidaan olleen kirjoitusta noin 15 000 merkkiä. Näistä noin 3 000 on voitu tunnistaa. Kirjoitusten korkeus vaihtelee 1,2–5,0 mm välillä. Tekstit ovat koinee-kreikkaa.


title: Antikytheran kone

text: Freethin ja Jonesin mukaan kone on tehty tarkasti, ja eräät sen osat ovat vaatineet toimiakseen millimetrin kymmenesosan tarkkuutta toteutuksessa. Säilyneissä osissa ei näy merkkejä valmistusvirheistä tai korjausyrityksistä. Kone on hämmästyttävän pienikokoinen, mikä viittaa kannettavuuteen yhtenä keskeisenä ominaisuutena.


title: Antikytheran kone

text: Kampea pyörittämällä käyttäjä saattoi asettaa päivämääräosoittimen osoittamaan tiettyä päivää etupaneelin 365-päiväisessä kalenterissa. Päivämääränäyttöä voitiin kääntää yhdellä päivällä joka neljäs vuosi, mikä korvasi karkauspäivän puuttumisen. Samalla kun päivämäärä asetettiin, mekanismi siirsi koneen kaikki muut osoittimet vastaamaan tilannetta asetettuna päivänä. Aurinko-osoitin näytti Auringon ja Kuu-osoitin Kuun sijainnin 12 tähdistöstä koostuneella eläinradalla. Kuu-osoittimesta saattoi nähdä myös kuun vaiheen. Takapaneelin Metonin jakson näytöstä voitiin puolestaan nähdä vastaava kreikkalaisen kalenterin kuukuukausi, kun taas oheinen olympiadiosoitin näytti, mikä olympiadin neljästä vuodesta oli menossa, ja mitkä panhelleeniset kisat silloin järjestettiin.


title: Antikytheran kone

text: Takapaneelin saros-jakson näyttöä voitiin puolestaan käyttää seuraavan auringon- tai kuunpimennyksen ajankohdan tarkistamiseen. Tällöin kampea voitiin veivata lisää, kunnes saros-osoitin osui seuraavan sellaisen kuukauden kohdalle, johon oli merkitty pimennys ja sen alustava kellonaikatieto. Erillinen ekseligmos-osoitin korjasi kellonaikaa. Tarkka päivämäärä saatiin sen tosiseikan avulla, että auringonpimennys tapahtuu aina uudenkuun aikaan ja kuunpimennys täydenkuun aikaan. Päivämäärän saamiseksi kampea piti siis kääntää vielä sen verran, että etupuolen Aurinko- ja Kuu-osoittimet saatiin haluttuun asentoon suhteessa toisiinsa. Tämän jälkeen päivämäärä nähtiin 365-päiväisestä kalenterista (ja vastaava kreikkalainen kuukausi jälleen Metonin jakson osoittimen näyttämästä kuukuukaudesta).


title: Antikytheran kone

text: Tutkimukset osoittavat, että laitteen sisäisen koneiston hammasrattaiden lukumäärä, rattaiden hampaiden lukumäärä ja se, miten rattaat on kytketty hammasrattaistoksi, vastaa koneen etu- ja takapaneelien ilmaisemaa käyttötarkoitusta. Rattaat ovat selvästi suorittaneet Auringon ja Kuun liikkeisiin sekä Metonin jaksoon ja saros-jaksoon liittyviä laskutoimituksia.


title: Antikytheran kone

text: Tunnettuja hammasrattaita on 30 kappaletta. Niistä 29 laskee Auringon ja Kuun liikkeitä, kun taas yhden tehtävää ei tunneta. Lisäksi tutkijat ovat postuloineet kymmenen hammasratasta, jotka olisi tarvittu, jotta kone on voinut suorittaa ilmeisen tehtävänsä. Näin rattaita on täytynyt olla ainakin 40. Rattaassa r1 on kirjoitus ΜΕ, mikä saattaa tarkoittaa lukua 45 ja olla kyseisen rattaan numero. Mikäli kone on sisältänyt täydellisen aurinkokuntamallin planeettoineen, rattaita on täytynyt olla huomattavasti enemmän. Wright (2002) on tehnyt tätä varten rekonstruktion, jossa on tunnettujen lisäksi toiset 40 ratasta. Freethin ja Jonesin (2012) tuoreemmassa rekonstruktiossa tarvitaan vain 18 lisäratasta. Tässä artikkelissa seurataan pääosin Freethin ja Jonesin rekonstruktiota.


title: Antikytheran kone

text: Hammasrattaiden paksuus vaihtelee 1,0 ja 2,7 millimetrin välillä ja hampaiden pituus on noin 1,5 mm. Hammastus on tehty käsin viilaamalla. Hammasrataskoneisto on kehittynyt ja käyttää muun muassa varhaisimpana tunnettuna koneistona episyklisiä rattaita eli rattaita, jotka on kiinnitetty toisiin rattaisiin ja pyörivät näin niiden mukana. Osa rattaista on yhdistetty toisiinsa tai osoittimiin erilaisilla varsilla taivaankappaleiden nopeusanomalioiden ja näennäisen retrogradisen liikkeen toteuttamiseksi. Rattaat on pakattu hyvin tiiviisti lähes koskettamaan toisiaan. Esim. rataspakan e1–e6 viiden rataskerroksen paksuus on vain noin 7 millimetriä. Koneisto on suunniteltu niin, että se voidaan avata ja purkaa kalibrointia varten.


title: Antikytheran kone

text: Seuraavassa esitetään rekonstruktio koneen akseleista ja rattaista. Julkaisuissa akselit on tavan mukaan merkitty isoin kirjaimin (A–Q). Osan akseleista sisällä pyörii toisia akseleita. Samassa akselissa (tai samankeskisissä akseleissa) olevat rattaat on merkitty pienin kirjaimin ja numerolla (esim. akselissa B ovat rattaat b0, b1, b2 ja b3). Numero on sitä suurempi, mitä kauempana etupaneelista takapaneelin päin ratas on. Akseleiden (ja niissä olevien rattaiden) pyörimissuunta on myötäpäivään (mp) tai vastapäivään (vp) etupaneelin suunnasta katsottuna. Laitteen takapaneelissa olevat osoittimet näyttävät siis pyörivän päinvastaiseen suuntaan taulukossa olevaan nähden. Muutamat rattaat ovat kiinteitä, jolloin toisessa samankeskisessä mutta pyörivässä rattaassa olevat episykliset rattaat pyörivät niiden ympäri. Akseleiden pyörimisnopeus on ilmaistu suhteessa päivämääräosoittimen yhteen täyteen kierrokseen (1 vuosi).


title: Antikytheran kone

text: Selitykset:


title: Antikytheran kone

text: Päivämääräosoitin näytti samalla sekä päivämäärän aurinkokuntamallia kiertäneessä 365-päiväisessä kalenterissa että Auringon sijainnin suhteessa samoin mallia kiertäneen eläinradan tähdistöihin. Osoitin oli akselissa B (B:n ulompi) ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 liikuttamana. Osoittimen liikkeen toteuttanut suuri ratas b1 oli koneiston pääratas, joka välitti päivämäärätiedon eri puolille muuta koneistoa muiden rattaiden kautta.


title: Antikytheran kone

text: Kuu-osoitin näytti Kuun sijainnin suhteessa eläinradan tähdistöihin. Osoitin oli akselissa B (B:n sisempi) ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → c1 — c2 → d1 — d2 → e2 — e5 → k1 — k2 → e6 — e1 → b3 liikuttamana.


title: Antikytheran kone

text: Kuu-osoitin otti huomioon Kuun kiertonopeuden näennäisen vaihtelun, jonka syytä ei antiikin aikana tunnettu, mutta joka nykytiedon valossa johtuu siitä, että Kuun rata on ellipsin muotoinen. Koneistossa anomalia oli toteutettu kekseliäästi akseliin E nähden episyklisillä rattailla k1 ja k2, jotka olivat päällekkäin mutta eri keskisissä akseleissa. Ratas k1 oli kytketty rattaaseen k2 pystysuoralla varrella, joka oli kiinni k1:ssä mutta liikkui k2:sta pyörittäessään samalla edestakaisin k2:ssa olleessa pitkänomaisessa kolossa. Tällöin k1:n pyöriessä tasaista nopeutta k2 pyöri välillä nopeammin ja välillä hitaammin. Kuuosoittimeen oli toteutettu myös Kuun kiertoradan perihelikiertymä akselin E rattailla. Ratas e4 oli rengasmainen, ja k1 ja e5 pyörivät sen sisällä samassa tasossa. Kuun kiertoradan mallintaminen perustui Hipparkhoksen teorioihin.


title: Antikytheran kone

text: Kuuosoittimeen oli ilmeisesti yhdistetty myös kuun vaiheiden näyttö. Se oli todennäköisesti toteutettu niin, että osoittimen varressa oli Kuuta esittänyt pallo, jonka toinen puoli oli valkoinen ja toinen musta. Erillinen hammasrattaisto pyöritti osoitinta ja samalla palloa Kuun vaiheiden mukaisesti. Wright (2002) ja Freeth ja Jones (2012) ovat tehneet tähän liittyneestä rattaistosta hieman erilaiset rekonstruktiot.


title: Antikytheran kone

text: Aurinko-osoitin (myös "tosiaurinko-osoitin") on koneeseen oletettu hypoteettinen osoitin. Se mallinsi Auringon maakeskisen kiertoradan niin, että se otti huomioon myös (todellisuudessa Maan kiertoradan elliptisyydestä johtuvan näennäisen) vaihtelun Auringon ”kiertonopeudessa” kuuosoittimen tavoin. Auringon kiertoradan mallintaminen perustui Kuun kiertoradan tavoin Hipparkhoksen teorioihin. Takakannen piirtokirjoituksen perusteella osoittimessa saattoi olla Auringon merkkinä kullanvärinen pallo. James Evansin (et al., 2010) rekonstruktiossa erillistä tosiaurinko-osoitinta ei kuitenkaan tarvita. Sen sijaan yksi Aurinko-osoitin olisi voinut toimia sekä päivämääräosoittimena että hoitaa samalla kiertonopeuden anomalian esittämisen.


title: Antikytheran kone

text: Planeettaosoittimet. Tutkijat pitävät todennäköisenä, että koneessa olisi ollut Auringon ja Kuun osoittimien lisäksi myös erilliset osoittimet antiikin aikana tunnetuille planeetoille eli Merkuriukselle ("Hermēs"/"Stilbōn"), Venukselle ("Afroditē"/"Fōsforos"), Marsille ("Arēs"/"Pyroeis"), Jupiterille ("Zeus"/"Faethōn") ja Saturnukselle ("Kronos"/"Fainōn"). Osoittimet olisivat näyttäneet planeettojen sijainnin maakeskisesti suhteessa eläinrataan. Tällaisten osoittimien olemassaolo voidaan päätellä siitä, että koneen takakannen osista tunnistettujen ohjetekstien perusteella kone on mallintanut myös planeettojen liikkeet jollakin tavalla. Osoittimien varsissa ajatellaan olleen planeettoja esittäneet pallot, joista jokainen on ollut eri värinen (Merkuriukselle turkoosi, Venukselle lasuurinsininen, Marsille onyksinpunainen, Jupiterille kristallinvaalea ja Saturnukselle obsidiaanintumma) mahdollisesti yleisen astrologiaan liittyneen käytännön mukaan. Jokaiselle pallolle oli merkitty oma pyöreä rata, jota pitkin se näytti kulkevan.


title: Antikytheran kone

text: Planeettaosoittimiin liittyvästä koneistosta ei ole kuitenkaan säilynyt juurikaan osia, joten se on pääosin hypoteettinen. Koneiston on täytynyt sijaita rattaan b1 päällä sen ja etupaneelin välissä. Osoittimien ajatellaan usein olleen aurinkokuntamallin näyttötaulussa samankeskisiä päivämäärä- sekä Aurinko- ja Kuu-osoittimien kanssa. Niihin liittyvästä rattaistosta on tehty useita erilaisia rekonstruktioita, joissa rattaat sijoitetaan yleensä episyklisiksi eli kiinnitetyiksi rattaaseen b1 pyörimään sen mukana. Tämä selittäisi rattaan suuren koon. Ensimmäinen koko planeettamallin rekonstruktio oli Wrightin (2002) esittämä. Se osoitti, että planeettamalli oli toteutettavissa, mutta oli monimutkainen eikä vastannut täysin koneen tunnettua rakennetta. Tuoreempi rekonstruktio on Freethin ja Jonesin (2012) tekemä. Siinä esitetään toimiva koneisto koko aurinkokuntamallille vain 18 hammasrattaalla, tekijöiden mukaan yhteensopivasti todistusaineiston kanssa ja seuraten koneen tunnettujen ratkaisujen antamaa esimerkkiä.


title: Antikytheran kone

text: Freethin ja Jonesin mallissa (kaavakuva 1) aurinkokuntamallin osoittimien akselit ovat samankeskisiä ja kulkevat toistensa sisällä. Sisimmästä uloimpaan laskettuna akselit ovat: Kuu, Aurinko, Merkurius, Venus, päivämääräosoitin, Mars, Jupiter ja Saturnus. Aurinkokuntamallissa osoittimet ovat samassa järjestyksessä uloimmasta sisimpään. "Merkurius-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 — "mer1" → "mer2". Ratas "mer2" pyörittää osoitinta rattaan päällä pyörivään suurempaan pyöreään levyyn kytketyn poikkivarren välityksellä. Levy mahdollistaa sen, että itse ratas on pieni mutta sen pyörittämä säde suurempi. "Venus-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 — "sun1" → "ven2". Myös tässä ven2:seen kytketty suurempi levy pyörittää osoitinta poikkivarren avulla. "Aurinko-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 — "sun1" → "sun2" → "sun3", joista viimeksi mainittu pyörittää osoitinta suoraan rattaassa olevaan tappiin kytketyn poikkivarren välityksellä. "Mars-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 — "mar1" → "mar2" — "mar3" → "mar4". "Jupiter-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 — "jup1" → "jup2" — "jup3" → "jup4". "Saturnus-osoittimen" rattaisto on a1 → b1 → "sat1" → "sat2" — "sat3" → "sat4". Näistä "mar2"/"mar3", "jup2"/"jup3" ja "sat2"/"sat3" -parit on kytketty toisiinsa Kuu-osoittimen toteutusta muistuttavalla ratkaisulla, jossa ylempään rattaaseen kytketty varsi pyörittää alempaa ratasta pystysuoran varren välityksellä, mikä toteuttaa nopeusanomalian. Planeettaosoittimien koneisto toteuttaa myös planeettojen näennäisen retrogradisen liikkeen, toisin sanoen osoittimet vaihtavat välillä kiertosuuntaa.


title: Antikytheran kone

text: Freethin ja Jonesin rekonstruktio ei käytä tunnistamatonta ratasta r1. Lisäksi koneen tunnetuissa osissa on muita piirteitä, joiden tarkoitusta ei vielä ymmärretä. Näin aurinkokuntamallin todellinen toteutus on saattanut erota jonkin verran, tai koneessa on saattanut olla vielä tuntemattomia lisätoimintoja. Erääksi tällaiseksi toiminnoksi tutkijat ehdottavat kuun solmujen näyttöä.


title: Antikytheran kone

text: Evansin (2010) rekonstruktiossa planeettoja varten on kokonaan erilliset näyttötaulut, jotka on sijoitettu eläinradan kehään keskellä olevan päivämäärä-/aurinko- ja kuuosoittimien akselin ympärille. Planeettaosoittimien täsmällinen toteutus saattaa jäädä arvoitukseksi, mikäli koneesta ei vielä löydy aiemmin tuntemattomia osia.


title: Antikytheran kone

text: Eläinrata


title: Antikytheran kone

text: Aurinkokuntamallia kiersi sisemmässä kehässä eläinrata eli ne 12 ekliptikan varrella olevaa tähdistöä, joiden kautta Aurinko näyttää taivaalla kulkevan. Koneen rakentamisen aikoihin eläinradan merkki ja Auringon kohdalle osunut tähdistö vastasivat toisiaan, toisin kuin nykyisin. Kullekin merkille on kehässä yhtä suuri 30 asteen osuus, vaikka todellisuudessa tähdistöjen leveys taivaalla vaihtelee. Tähdistöjen nimet oli kirjoitettu kehään kreikaksi. Tähdistöt ovat:Eläinradan kehässä oli eri tähdistöjen kohdalla yksittäisiä kirjaimia, joiden selitys oli parapegma-osioissa etupaneelin ylä- ja alalaidassa.


title: Antikytheran kone

text: Egyptiläinen kalenteri


title: Antikytheran kone

text: Aurinkokuntamallin uloimmassa kehässä oli 365-päiväinen egyptiläinen kalenteri, jota käytettiin yleisesti tähtitieteessä hellenistisellä ajalla. Se koostui kahdestatoista 30-päiväisestä kuukaudesta sekä viidestä ylimääräisestä päivästä ("epagomenē"), jotka muodostivat eräänlaisen jäännöskuukauden vuoden loppuun. Kuukausien egyptiläiset nimet oli kirjoitettu kehään kreikkalaisin kirjaimin. Kuukaudet ovat:Kalenterissa ei ollut karkauspäiviä, mutta kalenterikehä oli siirrettävä, joten sitä voitiin siirtää yhden päivän verran joka neljäs vuosi. Tämä oli toteutettu niin, että kehän alapuolella oli tappi, joka voitiin sijoittaa mihin tahansa kehän alla olleesta 365 kolosta.


title: Antikytheran kone

text: Etupaneelissa aurinkokuntamallin ylä- ja alapuolella oli parapegma-tekstejä eli tähdistöjen vaiheita kuvanneita almanakkatekstejä. Ne kuvasivat tärkeiden tähtien ja tähdistöjen nousu- ja laskuaikoja vuoden varrella. Osa nousuista ja laskuista sijoittuu aamuun ja osa iltaan. Tärkein säilynyt katkelma parapegma-teksteistä on seuraava (peräisin paneelin oikeasta ylälaidasta kappaleesta C):


title: Antikytheran kone

text: Rekonstruktio koko parapegma-teksteistä näkyy kaavakuvassa 5.


title: Antikytheran kone

text: Koneen etukannen sisä- ja ulkopuolella oli ohjetekstejä koneen toimintaan liittyen. Niistä on säilynyt katkelmia. Niiden perusteella kirjoitukset ovat käsitelleet planeettojen kiertoratoja ja niiden syklien pituuksia Maasta nähtynä suhteessa Aurinkoon ja eläinrataan. Esimerkiksi Venuksen sykliksi annetaan 462 vuotta eli 289 kierrosta ja Saturnuksen sykliksi 442 vuotta eli 427 kierrosta.


title: Antikytheran kone

text: Metonin jakson osoitin


title: Antikytheran kone

text: Metonin jaksoa käytettiin kuu- ja aurinkokalenterin synkronisoimisessa. Jakson pituus on 235 kuukuukautta eli 19 aurinkovuotta, minkä seurauksena aurinko- ja kuukalenterit osuvat yhteen aina jakson välein.


title: Antikytheran kone

text: Metonin jakson osoitin oli akselissa N ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → "n1" liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö muodostui viisikehäisestä spiraalista, jossa oli 235 solua eli yksi solu jakson jokaista kuukautta kohti. Näytön osoittimen päässä oli tappi, joka kulki spiraalissa kiertäneessä urassa, kun kampea veivattiin. Osoittimen varsi piteni, kun osoittimen pää siirtyi spiraalin uloimpiin kehiin. Kun osoittimen pää päätyi spiraalin loppuun, se piti siirtää käsin takaisin alkupisteeseen.


title: Antikytheran kone

text: Koneen kalenterissa käytettiin jonkun tavallisen kreikkalaisen kalenterin kuukausia, mitä on pidetty merkkinä siitä, että noin 100 eaa. mennessä Metonin jaksoa oli alettu käyttää muutoin melko sekavien kreikkalaisten kalenterien synkronointiin. Koneessa kuukausien nimet vastaavat parhaiten Epeiroksen ja Korkyran (nyk. Korfu) alueen tunnettuja kalentereita. Kuukaudet ovat:


title: Antikytheran kone

text: Ensimmäisessä solussa on vuoden ensimmäinen kuukausi Foinikaios ja viimeisessä eli 235:ssä solussa Apellaios. Jakson jokaisen 19 vuoden ensimmäisen kuukauden soluun on merkitty vuoden numero LΑ – LΙΘ (L merkitsi vuotta, eli ”vuosi 1” – ”vuosi 19”). Kuu- ja aurinkokalenterin synnyttämien vuosien pituuksien tasaamiseksi osassa vuosista osa kuukausista on kreikkalaisten kalenterien yleisen käytännön mukaisesti toistettu, niin että näissä vuosissa on ollut 13 kuukautta. Oletetaan, että tällaisten vuosien kohdalla koneen kalenterissa Eukleios-kuukausi on ollut kahdesti peräkkäin.


title: Antikytheran kone

text: Oletusarvoisesti kussakin kuukaudessa oli 30 päivää, mutta kalenterien tasaamiseksi osassa kuukausista tuli olla 29 päivää. Kuukaudet, joista poistettiin yksi päivä, oli merkitty sijoittamalla 235 kuukautta spiraaliin niin, että ne muodostivat samalla viisi kuukautta käsittävät sarakkeet. Spiraalin sisäkehässä suunnilleen joka toisen sarakkeen alapuolella oli kreikkalaisin numeroin merkitty luku, joka ilmaisi, kuinka mones päivä kyseisestä kuukaudesta tuli poistaa. Esimerkiksi solun 1 alapuolella oli luku Α (poistetaan kuukauden 1. päivä), solun 33 alapuolella luku Β (poistetaan 2. päivä) ja solun 35 alapuolella luku Ϛ (poistetaan 6. päivä).


title: Antikytheran kone

text: Kallippoksen jakson osoitin


title: Antikytheran kone

text: Kallippoksen jakso on tarkempi versio Metonin jaksosta. Se koostuu neljästä Metonin jaksosta ja sen pituus on näin 76 vuotta. Koneessa Metonin jakson näyttöä oli täydennetty sijoittamalla sen sisään pienempi Kallipoksen jakson näyttö.


title: Antikytheran kone

text: Kallippoksen jakson osoitin oli akselissa Q ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → "n1" — "n2" → "p1" — "p2" → "q1" liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö koostui neljästä sektorista, jotka oli merkitty numeromerkein Α–Δ (1–4). Näytön osoitin kertoi, kuinka mones Kallippoksen jakson neljästä Metonin jaksosta oli menossa.


title: Antikytheran kone

text: Olympiadiosoitin


title: Antikytheran kone

text: Metonin jakson näytön sisään oli sijoitettu myös olympiadiosoitin ja siihen liittynyt kisakalenteri.


title: Antikytheran kone

text: Olympiadiosoitin oli akselissa O ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → "n1" — "n3" → o1 liikuttamana. Osoitin oli ainoa, jonka luonnollinen (eli tässä tapauksessa takapaneelin suunnasta katsottu) pyörimissuunta oli vastapäivään. Aiemmin olympiadiosoitinta luultiin Kallippoksen jakson osoittimeksi, ja siksi sen paikalla esiintyy vanhemmissa tutkimuksissa juuri Kallippos-osoitin.


title: Antikytheran kone

text: Osoittimen pyöreä näyttö oli jaettu neljään sektoriin, jotka oli merkitty kirjaimin LΑ – LΔ (”vuosi 1” – ”vuosi 4”). Ne ilmaisivat olympiadin neljää vuotta. Kunkin vuoden kohdalle oli merkitty yksi tai kaksi kisaa. Näytössä olivat ainakin kaikki neljä panhelleenistä kisaa sekä Dodonassa järjestetyt pienemmät Naa- (tai Naia) -kisat. Kisat olivat:


title: Antikytheran kone

text: Kisat on ryhmitelty neljälle vuosille eri tavoin kuin normaalisti. Yleensä attikalaista kalenteria käytettäessä vuoden katsotaan alkavan keskikesällä, jolloin peräkkäisinä keväänä ja syksynä meidän kalenterissamme samana vuonna olevat kisat ovat eri vuosina. Koneen kalenterissa saman kevään ja syksyn kisat on kuitenkin merkitty samalle vuodelle.


title: Antikytheran kone

text: Saros-jakson osoitin


title: Antikytheran kone

text: Saros-jaksoa käytetään auringon- ja kuunpimennysten ennustamiseen. Jakson pituus on noin 223 kuukuukautta tai noin 18 vuotta, 11 kuukautta ja 8 tuntia, ja sen kuluttua pimennykset toistuvat suunnilleen samanlaisina ja samassa järjestyksessä. Toisin sanoen havaittu kuunpimennys toistuu samanlaisena 223 täysikuuta myöhemmin ja havaittu auringonpimennys 223 uuttakuuta myöhemmin. Tämä johtuu siitä, että Auringon ja Kuun keskinäiset sijainnit toistuvat kyseisen jakson välein.


title: Antikytheran kone

text: Saros-jakson osoitin oli akselissa G ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — "m3" → e3 — e4 → f1 — f2 → g1 liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö muodostui nelikehäisestä spiraalista, jossa oli 223 solua eli yksi solu jakson jokaista kuukautta kohti. Osoitin toimi samalla tavalla kuin Metonin jakson osoitin: Sen päässä oli tappi, joka kulki spiraalissa kiertäneessä urassa, kun kampea veivattiin. Osoittimen varsi piteni, kun osoittimen pää siirtyi spiraalin uloimpiin kehiin. Kun osoitin päätyi spiraalin loppuun, se piti siirtää käsin takaisin alkupisteeseen.


title: Antikytheran kone

text: Auringon- ja kuunpimennykset oli merkitty lyhenteillä niihin soluihin, joita vastaavina kuukausina pimennykset tapahtuivat. Soluissa saattoi olla merkittynä myös kummatkin pimennykset, jos ne tapahtuivat saman kuukauden aikana. Tällöin kuunpimennys on aina merkitty ensin, mikä johtuu siitä, että auringonpimennykset tapahtuivat aina käytetyn kuukalenterin kuukausien lopussa. Jakson kuukausista 51 kuukautta käsittää yhden tai useamman pimennyksen. Nämä kuukaudet on merkitty solun alalaitaan juoksevalla kirjaintunnisteella Α – Ω (koska pimennyksiä oli jaksossa enemmän kuin aakkosissa kirjaimia, samat kirjaimet toistuvat). Pimennyksiä on yhteensä 65, ja niistä 38 on kuunpimennyksiä ja 27 auringonpimennyksiä. Jaksossa pimennyksiä osuu joskus myös peräkkäisille kuukausille, mutta muutoin pimennysten välissä oli yleensä noin 5–6 kuukauden pimennyksetön aika. Pimennykset oli merkitty soluihin seuraavin lyhentein:


title: Antikytheran kone

text: Koko pimennyskalenteri on rekonstruoitu spiraalin kierroksittain ja kuukausittain seuraavasti (kellonajat on merkitty vain pimennyksille, joille ne on voitu rekonstruoida):


title: Antikytheran kone

text: Ekseligmos-osoitin


title: Antikytheran kone

text: Ekseligmos-osoitin ilmaisi, kuinka monta tuntia pimennyksen ajoitukseen oli lisättävä. Tämä johtuu siitä, että saros-jakso ei ole tasapäiviä vaan noin kahdeksan tuntia yli.


title: Antikytheran kone

text: Ekseligmos-osoitin oli akselissa I ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — "m3" → e3 — e4 → f1 — f2 → g1 — g2 → h1 — h2 → i1 liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö oli jaettu kolmeen sektoriin, joista ensimmäinen oli ilmeisesti tyhjä, toisessa oli luku Η (8) ja kolmannessa luku ΙϚ (16), mikä ilmaisi lisättävien tuntien määrän. Samalla pimennys siirtyi edellisestä 120 astetta lännemmäksi jokaista kahdeksaa tuntia kohden, eli se ei välttämättä ollut näkyvissä samasta paikasta.


title: Antikytheran kone

text: Myös koneen takakannen sisä- ja ulkopuolella oli ohjetekstejä koneen toimintaan liittyen. Tekstit vaikuttavat mm. selittävän jokaisen osoittimen tarkoituksen. Eräs merkittävä katkelma mainitsee 235 osaan jaetun spiraalin, mikä viittaa selvästi Metonin jakson näyttöön. Toinen sisältää luvut 76, 19 ja 223, mitkä kaikki liittyvät Metonin ja Kallippoksen jaksoihin ja saros-jaksoon. Säilyneistä katkelmista laajimpiin kuuluu seuraava aurinkokuntamallin osoittimia kuvaava kirjoitus koneen takakannen sisäpuolelta (peräisin koneen kappaleesta B):


title: Antikytheran kone

text: Antikytheran koneesta tunnetaan 82 säilynyttä kappaletta. Ne ovat hapettuneita pronssikappaleita, joissa on useita koneen paneeleiden ja rattaiden pronssisia osasia yhteensulautuneena. Myös koneen puulaatikosta on säilynyt vähäisiä jäänteitä osana näitä kappaleita. Alun perin kone löydettiin yhtenä kappaleena, mutta se hajosi löydön yhteydessä. Myöhemmin tutkimuksen aikana se on murentunut pienemmiksi kappaleiksi.


title: Antikytheran kone

text: Koneen tunnetuista kappaleista seitsemän on suurempia. Ne on merkitty kirjaimin A–G, ja niiden puoliin viitataan esim. A-1 (kappale A, etupuoli) tai A-2 (kappale A, takapuoli). Kappaleet ovat:


title: Antikytheran kone

text: Pääosien lisäksi tunnetaan 75 pienempää kappaletta, jotka on merkitty numeroin 1–75. Merkittävimpiä on kappale 19, jossa on tärkeä katkelma koneen takakannen kirjoituksesta, joka kuvaa takapaneelin osoittimien toimintaa. Myös kappaleissa 20, 21, 22, 24 ja 25 on hieman suurempia kirjoitusten osia. Merkkejä kirjoituksesta on myös monissa muissa kappaleissa. Osalla pienemmistä kappaleista ei kuitenkaan ole erityistä arvoa koneen tuntemisen kannalta.


title: Arto Salminen

text: Arto Sakari Salminen (22. lokakuuta 1959 Helsinki – 15. marraskuuta 2005 Hausjärvi) oli suomalainen kirjailija. Salmisen tuotannon aiheita ovat esimerkiksi viihdeteollisuus, tosi-TV, pätkätyöt ja köyhyys.


title: Arto Salminen

text: Salmisen niukkaeleiset, mustaa huumoria viljelevät romaanit koskettelivat uusliberalismiin taipuneen yhteiskunnan kipupisteitä – köyhien, syrjäytyneiden ja huono-osaisten elämää. Salmisen teoksia on usein luonnehdittu inhorealistisiksi. Provokatoristen aiheiden lisäksi hän sai tunnustusta kirkkaasta kielestään, joka toi estetiikkaa rankkojenkin aiheiden käsittelyyn.


title: Arto Salminen

text: Salminen kirjojen myynti oli ilmestymisaikaan vähäistä, mutta myöhemmin arvostus on kasvanut.


title: Arto Salminen

text: Salminen muokkasi romaanistaan "Varasto" vuonna 2005 näytelmäversion, joka sai ensi-iltansa 9. joulukuuta 2005 Kansallisteatterin Willensaunassa. Jukka Rantasen ohjaama esitys oli arvostelumenestys. Romaanin "Varasto" pohjalta on Taru Mäkelä ohjannut elokuvan "Varasto" (2011). Elokuvalle on tehty vuonna 2018 ilmestynyt jatko "Varasto 2", joka ei kuitenkaan enää perustu kirjaan.


title: Arto Salminen

text: Salminen sai Koskenkorva-palkinnon 1998, Olvi-palkinnon 2004 ja oli Runeberg-palkintoehdokkaana 2002. Salminen kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen vuonna 2005.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Anastasio ”Tachito” Somoza Debayle (5. joulukuuta 1925 – 17. syyskuuta 1980) oli Nicaraguan puolustusvoimien ylipäällikkö 1967–1979, presidentti 1. toukokuuta 1967 – 1. toukokuuta 1972 ja maan hallitsija 1. joulukuuta 1974 – 17. heinäkuuta 1979. Somoza-suku oli hallinnut maata vuodesta 1936, ja Anastasio Debayle oli sukunsa kolmas ja viimeinen valtionpäämies.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Anastasio Debayle syntyi Anastasio Somoza Garcían, silloisen Nicaraguan presidentin pojaksi. Nuori Debayle sai lempinimekseen ”Tachito”. Hänen isänsä tunnettiin nimellä ”Tacho”. Anastasio Debayle sai koulutuksensa St. Leo Collegessa Miamissa Floridassa ja Sallen sotilasakatemiassa New Yorkissa ennen kuin meni West Pointiin, josta hän valmistui 6. kesäkuuta 1946.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Heti valmistumisensa jälkeen Debayle nimitettiin Nicaraguan armeijan ylipäälliköksi. Nimityksen suoritti hänen isänsä, joka oli nimittänyt sukunsa muitakin jäseniä valtion eri virkoihin. 10. joulukuuta 1946 Debayle meni naimisiin Hope Portocarreron Debaylen kanssa Managuassa. Häissä oli 4 000 kutsuvierasta. Hope Portocarro ja Anastasio saivat viisi lasta.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Kun vanha Garcia salamurhattiin 21. syyskuuta 1956, Anastasion veljestä Luisista tuli maan presidentti. Anastasio oli saanut kuitenkin suuren vaikutusvallan maan poliittisessa elämässä. 1. toukokuuta 1967, ennen kuin Luis Somoza kuoli sydänkohtaukseen vain 45-vuotiaana, Anastasiota tuli maan presidentti. Luis Somoza hallitsi maata lempeämmillä otteilla kuin vanha Somoza. Anastasio hallitsi puolestaan isänsä keinoilla. Anastasion virkakausi päättyi virallisesti toukokuussa 1972, mutta hallitus oli laatinut lakeja presidentin uudelleen valinnasta. Vuonna 1974 valittiin kolmen miehen troikka, jossa oli kaksi edustajaa liberaalipuolueesta ja yksi konservatiivipuoleesta, ja heidät ylennettiin armeijan johtoon.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Somoza ja hänen troikkansa laativat 3. huhtikuuta 1971 uuden perustuslain, jossa hänet valittiin armeijan johtoon ylipäällikkönä. Hän erosi presidentin virasta 1. toukokuuta 1972, mutta oli kuitenkin maansa todellinen johtaja de facto.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: 23. joulukuuta 1972 voimakas maanjäristys järisytti maan pääkaupunkia Managuaa. Tuhansia ihmisiä kuoli ja suurin osa kaupungista tuhoutui. Julistettiin poikkeuslaki, joka vahvisti Somozan suvun hallinnon virallisesti. Somozan sukua arvosteltiin liian hitaasta avustustyöstä ja avun jakamisesta. Monia Managuan rakennuksista ei ole vieläkään rakennettu uudelleen kaupungin katedraalia lukuun ottamatta.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Somoza valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 1974 vaaleissa, jotka olivat epärehelliset, sillä oppositio boikotoi niitä. Samana aikana katolinen kirkko alkoi arvostella maan hallitusta. 1970-luvulla nicaragualaisten ihmisoikeuksia poljettiin ja maassa tehtiin monia pidätyksiä.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Vuonna 1975 Somoza Debayle aloitti sotilaallisen kampanjan vasemmistolaisen oppositiopuoluetta sandinisteja vastaan, joka sai tukea Fidel Castron Kuubasta. Se oli aloittanut toiminnan maassa vuonna 1963. Marxilaisten sandinistien kannatus nousi suuren maanjäristyksen aikana, ja kun Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter veti Yhdysvaltain tuen maasta. Carterin tekoa arvosteltiin, sillä Somozan hallinto nähtiin antikommunistisena vastapainona. Jimmy Carter vetosi tekoonsa ihmisoikeuden puolesta, mutta Somoza alkoi saada aseita Israelilta, koska hänen isänsä oli ollut tukemassa Israelia vuoden 1948 sodassa. Jimmy Carter pakotti Israelin lopettamaan tukensa Somozalle. Vuonna 1979 Debayle erosi virasta ja yritti asettua asumaan Miamiin, mutta Jimmy Carter epäsi häntä pääsemästä maahan. Hän sai kuitenkin turvapaikan Alfredo Stroessnerin Paraguaysta. Seuraavana päivänä sandinistit ottivat vallan Nicaraguassa.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Anastasio Somoza Debayle tapettiin 17. syyskuuta 1980 kello 10.10 Asunciónissa Paraguayssa. Ampujaksi väitettiin heti tapahtuman jälkeen Hugo Irurzún -nimistä sandinistisissiä. Somoza istui Mercedes-Benz -autossaan, kun autoa ammuttiin RPG-7-singolla. Kaikki autossa olleet henkilöt kuolivat.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Somoza haudattiin Woodlawn Parkin hautausmaalla Miamissa, Floridassa olevaan mausoleumiin.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: CIA:n entinen agentti Brian Latell on esittänyt kirjassaan, että Somozan murhan takana olisi ollut Fidel Castro. Castro olisi palkannut sandinistit murhaamaan Somozan. Hänen mukaansa sandinisteilla ei ollut minkäänlaista mahdollisuutta päästä valtaan vuoden 1979 vallankumouksessa ilman Kuuban armeijan tukea.


title: Anastasio Somoza Debayle

text: Latell kirjoitti, että Fidelin veli Raúl Castro oli sandinistien valtaan tulon takana. Kuuban salainen palvelu toimitti neuvonantajia sandinisteille ennen valtaan nousua. Kuuban mukaan Somoza oli pääarkkitehtina Yhdysvaltain vuonna 1961 tekemässä Sikojenlahden maihinnousussa, joka kuitenkin epäonnistui.


title: Anastasio Somoza García

text: Anastasio "Tacho" Somoza García (1. helmikuuta 1896 – 29. syyskuuta 1956) oli Nicaraguan presidentti ja diktaattori vuosina 1937–1947 ja 1950–1956.


title: Anastasio Somoza García

text: Anastasio Somoza Garcían isä oli varakas kahviplantaasin omistaja. Hän opiskeli Yhdysvalloissa, palasi kotimaahan ja epäonnistui liikemiehen uralla. Somoza nousi valtaan syrjäyttäen enonsa armeijan tuella 1937. Hän keskitti valtaa ja varallisuutta perheelleen ja ystävilleen, ja hänen jälkeensä maata hallitsivat hänen kaksi poikaansa Luis Somoza Debayle ja Anastasio Somoza Debayle. Somoza Garcia ammuttiin 1956.


title: Jean-Claude Duvalier

text: Jean-Claude Duvalier (3. heinäkuuta 1951 Port-au-Prince – 4. lokakuuta 2014 Port-au-Prince) oli Haitin presidentti ja diktaattori 1971–1986. Hän seurasi virassa isäänsä François Duvalieria. Isä ja poika saivat kansan suussa lempinimet "Papa Doc" ja "Baby Doc".


title: Jean-Claude Duvalier

text: Jean-Claude Duvalier nousi valtaan vain 19-vuotiaana ja oli maailman nuorin presidentti.


title: Jean-Claude Duvalier

text: Nuori presidentti karkotti maasta isänsä tärkeimmän avustajan, äitinsä veljen Gaston Jumellen ja sulki marraskuussa 1972 tämän ylläpitämän Hemo Caribbean -yhtiön, joka oli järjestänyt joukkoverenluovutuksia 3-5 dollarin korvausta vastaan henkilöä kohden. Luovutusten tuottama veri ja veriplasma myytiin ulkomaille.


title: Jean-Claude Duvalier

text: François Duvalier loi pelätyt puolisotilaalliset Tonton Macoutes- joukot, jotka osallistuivat poliittisten vastustajien kiduttamiseen ja surmaamiseen. Jean-Claude Duvalier hyväksyi näiden joukkojen toiminnan ja brutaalit toimintatavat jossain määrin. Hänen hallintonsa on arvioitu olleen vähemmän väkivaltainen, mutta pahemmin korruptoitunutta isäänsä verrattuna


title: Jean-Claude Duvalier

text: Duvalierin vietti ylellistä elämää. Hänen häänsä maksoivat viisi miljoonaa dollaria, vaikka samaan aikaan maa kärsi köyhyydestä. Ihmisoikeusryhmien mukaan hänen aikanaan maassa kidutettiin ja surmattiin tuhansia poliittisia vankeja.


title: Jean-Claude Duvalier

text: Vuonna 1986 korruptiosyytteiden raskauttama Jean-Claude Duvalier pakotettiin luopumaan vallasta, minkä seurauksena hän muutti Ranskaan.


title: Jean-Claude Duvalier

text: Kun Jean-Bertrand Aristide ilmoitti luopuvansa vallasta 2004, Jean-Claude Duvalier ilmoitti asettautuvansa ehdolle vuoden 2005 vaaleissa.