title: Hugo Chávez

text: Yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja Oliver Stone teki vuonna 2009 dokumenttielokuvan "South of the Border", jossa hän kiersi haastattelemassa Etelä-Amerikan eri johtajia, jotka ajavat yhteiskunnallista muutosta ja pyrkivät irrottamaan maitaan USA:n vaikutusvallasta. Yksi Stonen haastattelemista presidenteistä oli Hugo Chávez. Stonen mukaan hänen elokuvansa tarkoitus on heijastella Etelä-Amerikassa tapahtuvia yhteiskunnallisia muutoksia ja toimia samalla vastapainona USA:n ja Euroopan medioille, jotka esittävät Chávezin diktaattorina. Hollywoodin tähdistä myös Sean Penn on ilmaissut tukensa Chávezille.


title: Saab 35 Draken

text:
Saab Draken tai Saab 35 on ruotsalaisvalmisteinen hävittäjälentokone, jota Saab valmisti vuodesta 1955 vuoteen 1974. Draken valmistettiin korvaamaan Saab J 29 Tunnan. Drakenin seuraajaksi tuli Saab JA 37 Viggen. Sana "draken" tarkoittaa joko leijaa tai lohikäärmettä. Kirjain "J" mallinimessä merkitsee "Jakt", hävittäjää.
Draken oli 1990-luvulle saakka Suomen ilmavoimien päähävittäjätyyppi yhdessä MiG-21:n kanssa. Ensimmäinen Suomen ilmavoimien lennosto, joka sai Drakenit oli Hämeen lennosto. Koneet osoitettiin Hämeen lennoston Hävittäjälentolaivue 11:lle. Hämeen lennoston kalustona oli 1958 hankittuja Folland Gnateja ja myös kuusi 1966 hankittua MiG-21 hävittäjää. Kaikkiaan Drakeneita rakennettiin 651 yksilöä joista Suomen ilmavoimilla oli 50 yksilöä lentokalustossaan.


title: Saab 35 Draken

text: Suihkukonekauden alkaessa Ruotsi katsoi tarvitsevansa suihkuhävittäjän, joka kykenisi torjumaan korkealla lentävät pommikoneet ja torjumaan hävittäjät. Vaikka saatavana oli jo torjuntahävittäjiä kuten Yhdysvaltain ilmavoimien F-104 Starfighter, Saabin Draken soveltui nimenomaan Ruotsin ilmapuolustuksen tarpeisiin. Eräs esitetyistä vaatimuksista oli operointi maantiekentiltä sekä varusmiesten suorittaman tankkaamisen ja aseistamisen kestoajan rajoittaminen kymmeneen minuuttiin. Syyskuussa 1949 Ruotsin asevoimien materiaalilaitos toimitti tarjouspyynnön hävittäjä/torjuntahävittäjästä Saabille, joka aloitti suunnittelun vielä samana vuonna.


title: Saab 35 Draken

text: Drakeniin toteutettiin kaksoisdeltasiivet. Siiven 80 asteen kulma mahdollisti nopeasti lentämisen ja 60 asteen kulma mahdollisti hyvät lento-ominaisuudet hitaasti lennettäessä. Voimanlähteeksi valittiin yksi Svenska Flygmotorin RM 6B/C turbojet eli lisenssivalmisteinen Rolls-Royce Avon 200/300.


title: Saab 35 Draken

text: Ensimmäiset J35A:t toimitettiin Ruotsin ilmavoimien () F13 -lennostolle Norrköpingiin 8. maaliskuuta 1960. Viimeiset A-mallin koneet toimitettiin vuonna 1962. Koneita rakennettiin kaikkiaan 90 kappaletta (valmistusnumerot () 35001 - 35090). Tyyppi oli palveluskäytössä F16 -lennostossa aina vuoteen 1976.


title: Saab 35 Draken

text:
Parannettu ja takarungoltaan pidennetty versio, jossa oli ranskalaisen tulenjohtotutkan sijasta ruotsalainen PS07-tutka ja S6:sta parannettu S7-tähtäin sekä lisenssivalmisteisia Sidewinder-ohjuksia. Ensimmäiset B-mallin koneet toimitettiin vuonna 1961 F16 -lennostolle Upsalaan sekä F18 -lennostolle Tullingeen ja F10 -lennostolle Ängelholmiin. Valmistusmäärä oli 73 konetta. Tyyppi poistui palveluskäytöstä vuonna 1976.
Suomen ilmavoimat vuokrasi 6 B-mallin konetta Ruotsin ilmavoimilta vuonna 1972 ja ne ostettiin vuonna 1976. Käytössä Suomessa harjoitushävittäjänä tyyppimerkinnällä J35BS Draken (S=Suomi) 1972-1995 ensin Tikkakoskella Hämeen lennostossa ja myöhemmin Lapin Lennostossa Rovaniemellä.


title: Saab 35 Draken

text:
Taas J 35A:ta, Sk 35C:ä ja J 35B:ä tehokkaammalla moottorilla varustettu malli. Koneita valmistettiin 92 kpl. Tyyppi oli palveluskäytössä F4 -lennostossa Östersundissa ja F21 -lennostossa Luleåssa vuoteen 1984.
Oli kuudella kiinteällä kameralla varustettu tiedustelukone. E-mallin 60:stä koneesta 31 oli uusia ja 29 muunnettiin käytetyistä 35D-koneista. Neljän lisäsäiliön ansiosta sillä oli hävittäjiä pitempi toimintasäde. Tyyppi palveli F11 ja F21 -lennostoissa vuosina 1964-1979.
J 35D:stä kehitetty Drakenin viimeinen tuotantoversio, jossa oli tehokkaampi tulenjohtojärjestelmä ja monipuolisempi ohjusvarustus. tyypin ensilento tapahtui 26.6.1964. Ohjuksina voitiin käyttää Ruotsissa lisenssillä valmistettuja lämpöhakuisia HM-58 Falcon- (ruotsalaiselta merkinnältään Rb28) ja AIM-9 Sidewinder- (Rb24) sekä puoliaktiivisesti tutkan avulla hakeutuvia HM-55 Falcon (Rb27) ilmataisteluohjuksia. Tyyppiä valmistettiin 230 kpl vuosina 1965..1968. Sarja F1 käsitti 100 konetta (valm no:t 35401..35500) ja F2 -sarja 130 konetta (valm no:t 35551..35630). Tyyppi oli 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa Ruotsin päähävittäjä. Se palveli F13, F1, F10, F3, F12 F16 ja F17 -lennostoissa (F=Flygflottij). Tyyppiä alettiin Ruotsissa poistaa palveluksesta 1980-luvulla ja viimeisenä se oli palveluskäytössä F10 -lennostossa Ängelhomissa vuoteen 1989.


title: Saab 35 Draken

text: Suomen ilmavoimille ostettiin aiemmin hankittujen Draken -koneiden täydennykseksi kuusi Ruotsista käytettyjä F1 -tyypin koneita vuosina 1976-1978 (DK-261..271, parittomat numerot) ja kahdeksantoista vuosina 1984-88 (DK-225..259, parittomat numerot). Koneet olivat palveluskäytössä 1976-2000 Lapin lennostossa Rovaniemellä (Hävittäjälentolaivue 11) ja 1985-1997 Satakunnan lennostossa Pirkkalassa (Hävittäjälentolaivue 21). F-mallin virallinen viimeinen lento Suomessa tapahtui Rovaniemellä 16. elokuuta 2000 (DK-241) DK-juhlassa, minkä jälkeen koneet poistettiin palveluksesta. Joitain siirtolentoja tehtiin vielä tämänkin jälkeen. Osa koneista romutettiin, osa siirrettiin museoille ja koulutuskäyttöön.


title: Saab 35 Draken

text:
Oli käytetyistä J 35F2-koneista modernisoitu torjuntahävittäjä. Ruotsin ilmavoimien F10 -lennoston käytössä oli tyyppiä vuodesta 1987 alkaen yhteensä 67 kpl. Koneet poistuivat käytöstä 8.12.1998.
Itävallalle 1987-89 toimitetut J 35Ö koneet (24 kpl) olivat F4 -lennoston peruskorjattuja 35D-sarjan koneita. Koneet saivat uudet valm n:o 351401..351424 ja tunnukset 01..24. Koneet poistuivat käytöstä vuonna 2005 viimeisinä Draken koneina.
Tanskan Saabilta ostamat 51 kpl J35F2 -koneita saivat tunnuksen A35XD Draken (A=attack, X=vienti ja D=Danmark). Koneista 20 oli tanskalaisen merkintätavan mukaan F-35-hävittäjiä (toimitusvuodet 1970 – 71), 20 RF-35-tiedustelukoneita (1971 – 72), kuusi TF-35 koulutuskoneita (1971 – 72) ja myöhemmin vielä viisi TF-35-konetta (1976 – 77). Koneet oli optimoitu paremminkin rynnäkkötehtäviin kuin ilmapuolustukseen; koneiden rakennetta vahvistettiin ja polttoainemäärää kasvatettiin 40 prosentilla. Koneet palvelivat Eskadrille 725 ja Esk. 729 -laivueissa Karupissa vuoteen 1993.
Suomessa lisenssillä koottu J 35F2:n vientiversio. Koneet olivat viimeiset tuotantolinjalta valmistuneet Drakenit. Tunnetaan Suomessa merkinnällä Saab 35S Draken (S=Suomi). Tunnukset DK-201..223 (parittomat numerot). Käytössä yhteensä 12 kpl vuosina 1974-2000 Lapin lennoston Hävittäjälentolaivue 11:ssä Rovaniemellä. Tyypin viimeinen lento Suomessa tapahtui 16.8.2000 Rovaniemellä.


title: Saab 35 Draken

text: J 35A:sta muunneltu aseistamaton ja tutkaton kaksipaikkainen harjoituskone. Kaikkiaan 26 A-mallin konetta muutettiin kaksipaikkaiseksi C-mallin koneeksi. Koneet saivat uudet valm. no:t 35800..35826. Käytössä Suomessa 2-paikkaisena harjoitushävittäjänä tyyppimerkinnällä J35CS Draken 1978-2000 Lapin Lennostossa Rovaniemellä ja 1984-1997 Satakunnan Lennostossa Pirkkalassa.


title: Pierre Curie

text: Pierre Curie (lausunta: ; 15. toukokuuta 1859 – 19. huhtikuuta 1906) oli ranskalainen fyysikko, jonka tutkimukset radioaktiivisuuden, pietsosähköilmiön, magnetismin ja kristallografian aloilla olivat uraauurtavia. Pierre Curie työskenteli yhdessä vaimonsa Marie Curien kanssa radioaktiivisuuden parissa. Curiet ottivat käyttöön termin "radioaktiivisuus" ja vuonna 1898 Pierre avusti vaimoansa uusien alkuaineiden, poloniumin ja radiumin, löytämisessä. Curiet jakoivat Henri Becquerelin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1903. Myös Pierre ja Marie Curien tytär Irène Joliot-Curie ja vävy Frédéric Joliot-Curie olivat radioaktiivisuutta tutkineita fyysikoita.


title: Pierre Curie

text: Curie syntyi vuonna 1859 Pariisissa tohtori Eugène ja Sophie-Claire Curien (o.s. Depouilly) perheen toiseksi pojaksi. Curiella oli Jacques niminen kolme vuotta vanhempi isoveli. Curie sai perusopetuksen kotona. Teini-ikäisenä hän kiinnostui matematiikasta, etenkin avaruusgeometria oli hänen mielenkiinnonkohteitaan. 16-vuotiaana hän oli suorittanut vaadittavan tutkinnon Sorbonnen yliopistoa varten.


title: Pierre Curie

text: Sorbonnessa opiskellessaan Curie sai päätökseen vuonna 1878 fysiikan maisterintutkintoa vastaavan "licence ès sciences" -tutkinnon. Tutkinnon suorittamisen jälkeen hän pääsi oitis laboratorioapulaiseksi yliopistolle. Näihin aikoihin Curie teki ensimmäisen tieteellisen työn laskettuaan lämpösäteilyn aallonpituuden ja jatkoi veljensä avustamana tutkimuksiaan kiteiden parissa. Veljekset havaitsivat kidetutkimusten seurauksena, että kiteisiin kohdistuvan mekaanisen jännityksen seurauksena syntyy sähköinen jännite kiteen vastakkaisten pintojen välille. Tätä ilmiötä kutsutaan pietsosähköiseksi ilmiöksi. Laboratorioapulaisena Curie toimi vuoteen 1882 asti, jolloin hänet asetettiin pariisilaisen teollisuusfysiikan ja -kemian koulun (ESPCI) laboratoriotoiminnan johtoon. Curiesta tuli tohtori vasta vuonna 1895, vaikka oli tehnyt jo varsin mittavan uran. Tohtoriksi väittelemisen jälkeen hänet nimitettiin Sorbonnen yliopiston fysiikan professoriksi.


title: Pierre Curie

text: Tämän jälkeen Curie tutki etenkin magnetismia, jossa hänet muistetaan erityisesti niin sanotun Curie-pisteen löytämisestä. Curie-piste on lämpötila, jossa ferromagneettinen aine muuttuu paramagneettiseksi.


title: Pierre Curie

text: Curie meni naimisiin puolalaisen Maria Skłodowskan (myöh. Marie Curie) kanssa, joka oli aiemmin muuttanut Ranskaan opiskelemaan matematiikkaa ja fysiikkaa. Curiet kokivat paljon vastoinkäymisiä heidän radioaktiivisuuteen liittyvissä tutkimuksissaan. Laboratorion olosuhteet olivat huonoja, ja jotta toimeentulo oli mahdollista, oli heidän pakko tehdä paljon opetustyötä. Suuri työtaakka heijastui stressaantumiseen. Pierre ja Marie saivat kaksi tytärtä, Irène Curien (1897) ja Ève Curien (1905).


title: Pierre Curie

text: Curie kuoli liikenneonnettomuudessa aamulla 19. huhtikuuta 1906. Matkalla laboratorioonsa hän jäi rankkasateessa kärryjen alle ollessaan ylittämässä "rue Dauphinea" Pariisissa. Hänen päänsä murtui ja Curie kuoli nopeasti. Ennen kuolemaansa Pierre Curie kiinnostui spiritismistä ja osallistui alan istuntoihin.


title: Pierre Curie

text: Marie ja Pierre Curie alkoivat tutkia vuonna 1897 säteilyilmiötä, jonka Henri Becquerel oli aiemmin löytänyt. Helmikuussa vuonna 1898 Curiet löysivät pikivälkkeestä ja eskyniittimineraalista selvästi uraanin lähettämää säteilyä voimakkaampaa säteilyä. Säteilyn alkuperäksi Curiet päättelivät olevan jonkin uuden alkuaineen. Alkuaineelle annettiin Marie Curien synnyinmaan, Puolan mukaan nimeksi polonium. Alkuaine tunnetaan hyvin myrkyllisenä. Heinäkuussa 1898 julkaistussa artikkelissa Curiet kertovat havainnoistaan ja antavat ilmiölle nimen radioaktiivisuus. Vielä saman vuoden joulukuussa he löysivät spektroskooppisin menetelmin uuden alkuaineen, jolle he antoivat nimen radium, joka tulee latinan sanasta "radius" eli säde.


title: Pierre Curie

text: Pierre Curien muistoksi nimetty mittayksikkö "curie" tarkoittaa yhtä monta radioaktiivista hajoamista sekunnissa kuin grammassa radiumia.


title: Haapalehto

text: Haapalehto on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoispuolella noin viisi kilometriä keskustasta itään. Haapalehdossa asuu noin 2 500 asukasta. Kaupunginosa on rakennettu pääosin 1970-luvulla. Alueella on lähinnä omakoti- ja rivitaloja. Haapalehdon alueella on huoltoasema, kaksi kauppaa, grillikioski sekä päiväkoti. Lisää lähipalveluja on Myllyojan ostoskeskuksessa.


title: Haapalehto

text: Myllyojan suuralueeseen kuuluva Haapalehto jakaantuu kahteen osa-alueeseen, Ylä-Haapalehtoon sekä Ala-Haapalehtoon, jotka tunnettiin aluksi nimillä Haapalehto I ja Haapalehto II.


title: Haapalehto

text: Eteläisempi Ylä-Haapalehto sijaitsee lähellä Hiukkavaaran entistä kasarmialuetta. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakotitaloja eri vuosikymmeniltä, rivitaloyhtiöitä on lähinnä Haapalehdontien ympärillä. Ylä-Haapalehdon alue on rakennettu täyteen muutamia tontteja lukuun ottamatta.


title: Haapalehto

text: Alueen harvoista yrityksistä kenties tunnetuin on Haapalehdontien varrella sijaitseva grillikioski Lehto-Grilli.


title: Haapalehto

text: Laaja Ala-Haapalehdon alue sijoittuu Ruosteojan, Maanmittarintien, Parkkisenkankaantien ja Vaalantien rajaamalle alueelle. Lisäksi alueeseen kuuluvat Maanmittarintietä risteävien teiden koillispäät. On tulkinnanvaraista, kuuluvatko myös Kulma-, Löyly- ja Sivutie Ala-Haapalehtoon. Alueen rakennuskanta on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Alueella on kaksi päivittäistavarakauppaa. Näistä toinen on Suomen sadas Lidl-myymälä, joka avattiin 15. kesäkuuta 2006. Taitoluistelija Susanna Pöykiö on kotoisin Ala-Haapalehdosta.


title: Haapalehto

text: Ala-Haapalehdon aluetta halkoo pitkään rossipolkuna tunnettu pyörätie. Alueella on kaksi urheilukenttää, joiden molempien vieressä on talvisin mäenlaskupaikkana käytettävä täyttömaasta muodostettu mäki.


title: Haapalehto

text: Alueella sijaitsi 1980-luvulla myös koulu, Haapalehdon ala-aste, joka kattoi peruskoulun luokat 1 ja 2.


title: Kyrkösjärvi

text: Kyrkösjärvi on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla. Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82 000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä.


title: Kyrkösjärvi

text:
Kyrkösjärven padon yhteydessä keskussairaalan Y-talon kohdalla on vesivoimalaitos, jonka putouskorkeus on 42 metriä, rakennusvirtaama 20 m³/s ja koneteho 7,3 MW. Voimalaitokselta vesi johdetaan 1,4 km pituiseen tyhjennystunneliin, joka kulkee sairaala-alueen alla ja päättyy Seinäjokeen lähellä kaupungin keskustaa.
Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimalaitos, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja.


title: Kyrkösjärvi

text: Kalastusta on Kyrkösjärvellä harjoitettu jo kymmenien vuosien ajan. Järvi tunnetaan erityisen hyvin kuhan vetouistelusta ja ison hauen virvelikalastuksesta. Kyrkösjärven kuhakanta on viime vuosien aikana pysynyt samanlaisena. Keskimääräinen kuha painaa noin 600 grammaa, mutta Kyrkösjärvestä saadaan vuosittain 5–8-kiloisiakin. Lisäksi järveen on istutettu kirjolohta. Järven ahvenet ovat pienikokoisia, mutta niitä on paikoin runsaasti. Talvella järvestä pilkitään pääosin ahventa.


title: Kyrkösjärvi

text: Tunnetuimmat kalapaikat ovat Kyrkösjärven keskellä sijaitseva kapeikko, voimalasta tuleva lämpövesiputki sekä pohjoispuolen uimarannat.


title: Kyrkösjärvi

text: Kyrkösjärveä käytetään yleisesti veneilyyn ja melomiseen.


title: Kyrkösjärvi

text: 1970-luvulla tehdyssä hankesuunnitelmassa Kyrkösjärven tekojärven odotettiin monipuolistavan Seinäjoen seudun urheilua, kun se toisi mukanaan melonnan, soudun ja purjehduksen. Odotukset ovat toteutuneet purjehdusta lukuun ottamatta.


title: Kyrkösjärvi

text: Kyrkösjärven veneily perustuu lähinnä kalastukseen. Uusin venelaituri valmistui vuonna 2015 Seinäjoen asuntomessuille .


title: Kyrkösjärvi

text: Kyrkösjärven tekojärveä on käytetty melontaan koko sen historian ajan . Melonnan puitteet nousivat uudelle tasolle vuonna 2017, jolloin melontaseura Kyrönjoen Koskihäjyt käynnisti Kyrkösjärven melontaelämyshankkeen. Hankkeeseen kuuluu neljän vajan melontakeskus, suuri laituri ja 20 kilometrin mittainen Kyrkösjärven vesielämysreitti. Manner-Suomen maaseutuohjelmaan kuuluva 150 000 euron hanke valmistuu kesällä 2018. Hankkeessa annetaan myös nimet yli 30:lle Kyrkösjärven saarelle ja luodolle. Aikaisemmin vain Kyrkösjärven suurimmalla saarella on nimi, Perämäki .


title: Uralilainen sanasto

text: Seuraavassa taulukossa on joitakin uralilaista kielisukulaisuutta osoittavia sanarinnastuksia. Taulukossa olevilla sanoilla on (suunnilleen) sama merkitys kuin suomen kielen sanoilla paitsi, jos muunlainen merkitys on esitetty. – On hyvä muistaa, että kielisukulaisuuden osoittamiseen ei aina tarvita suomen kieltä, vaan muutkin uralilaisten kielten väliset rinnastukset ovat yhtä päteviä.


title: Uralilainen sanasto

text: Suomen, saamen ja unkarin sanat on annettu niiden nykyisen oikeinkirjoituksen mukaisina. Muiden sanojen ulkoasua on paikoin yksinkertaistettu, varsinkin obinugrilaisia ja samojedikielten sanoja. Udmurtin, komin, nenetsin ja selkupin sanoissa y merkitsee suppeaa keskivokaalia (IPA: ), ö puolisuppeaa, usein labiaalista keskivokaalia (IPA: tai ). Nämä vastaavat perinteisen suomalais-ugrilaisen tarkekirjoituksen merkkejä "i̮" ja "e̮".


title: Uralilainen sanasto

text: Mordva-sarakkeessa e = ersä, m = mokša; mansi-sarakkeessa e = etelämansi, p = pohjoismansi.


title: Uralilainen sanasto

text:
Perinteisesti on vastineiden löytymistä samojedikielistä pidetty välttämättömänä kriteerinä sille, että jonkin sanan voisi olettaa palautuvan uralilaiseen kantakieleen. Monet tällaisista sanoista löytyvätkin myös lähes kaikista muista uralilaisista kielistä:
Ei kuitenkaan aina: monille suomalais-samojedilaisilla sanoille ei tunneta vastineita ugrilaisista tai edes permiläisistä kielistä.
Myös mm. näillä sanoilla on laajasti vastineita halki uralilaisen kielikunnan, aina eri ugrilaisiin kieliin saakka, mutta ei kuitenkaan samojedikielissä. Perinteisesti niiden on katsottu periytyvän vain suomalais-ugrilaisesta kantakielestä asti, joskin tämän erillinen olemassaolo on kyseenalaistettu. Monet, mahdollisesti jopa kaikki, voivat siis olla uralilaisesta kantakielestä periytyviä sanoja, jotka ovat vain myöhemmin kadonneet samojedikielistä (vrt. edellinen osio).


title: Uralilainen sanasto

text: Sanarinnastuksista voidaan koota lauserinnastuksia, jotka kuulostavat samalta useissa suomalais-ugrilaisissa kielissä. Tunnetuin tällaisista lauseista on "Elävä kala ui veden alla".


title: Korsika

text: Korsika (korsikaksi ja , ) on Ranskalle kuuluva saari Välimeressä Italiasta länteen ja Italialle kuuluvan Sardinian saaren pohjoispuolella. Korsika listataan usein yhtenä Ranskan hallintoalueista, vaikka tarkkaan ottaen sen asema on vuodesta 1991 alkaen ollut alueellinen yhteisö, "collectivité territoriale". Korsika koostuu yhdestä Corsen departementista.


title: Korsika

text: Korsikalla oli vuoden 2007 alussa 299 209 asukasta. Osa asukkaista puhuu korsikan kieltä. Korsika tunnetaan Napoléon Bonaparten syntymäpaikkana. Ranska on hallinnut saarta vuodesta 1768.


title: Korsika

text: Korsikan asuttamisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä, mutta ensimmäiset todisteet ihmisasutuksesta saarelta ovat 9 000–10 000 vuotta vanhoja. Bonifacion läheltä on löydetty 8 570 vuotta vanha naisen luuranko, joka on nimetty "Dame de Bonifacioksi". 5000-vuosisadalla eaa. Korsikalle tuli merkittäviä muuttoaaltoja. Nämä neoliittisen kivikauden asukkaat kasvattivat karjaa ja osasivat kutoa. Väestön kasvun myötä kauppayhteydet muualle vilkastuivat ja 4000-vuosisadalla eaa. saarelle alettiin pystyttää megaliitteja. Näihin aikoihin korsikalaiset kävivät kauppaa lähinnä Italian rannikon asukkaiden kanssa. Kaivauksista on löydetty etruskilaisia ja kreikkalaisia esineitä. Noin 3 500 vuotta sitten Korsikan eteläosiin tuli "Torréen"-nimellä tunnettua väestöä, jotka pystyttivät "torri"-nimisiä torneja eri puolille saarta. Torréenit hallitsivat saaren eteläosaa 600-luvulle eaa. asti, kunnes sodankäynti johti muuttoaaltoon Sardiniaan. Vuonna 565 eaa. Fokaiasta tulleet siirtolaiset perustivat Alalian kaupungin. Korsikaa hallitsivat sittemmin ensin etruskit ja sittemmin karthagolaiset, kunnes Rooma valloitti Alalian vuonna 259 eaa. ja kaupunki nimettiin uudelleen Alériaksi. Pax Romanan aikana kaupunkia kehitettiin ja siitä tuli Korsikan provinssin pääkaupunki. Vuonna 100 eaa. perustettiin Marianan kaupunki nykyisen Bastian eteläpuolelle.


title: Korsika

text: Rooman valtakuntaa vastaan kohdistuneet barbaarien hyökkäykset vaikuttivat Korsikallakin. Vuonna 455 jaa. vandaalit nousivat maihin Korsikalla. mikä ilmeisesti johti Alérian hylkäämiseen. Kun vandaalit olivat valloittaneet myös Pohjois-Afrikan rannikon he karkottivat sieltä piispoja Korsikalle. Tämä luultavasti vauhditti saaren kristillistämistä, joka oli alkanut vuosisataa aiemmin. Vuonna 534 saaren otti haltuunsa Bysantti, mutta sen valta jäi heikoksi ja saari jäi barbaarien hyökkäysten armoille. Saarelle hyökkäsivät vuonna 549 ostrogootit ja vuonna 725 langobardit. Langobardit hallitsivat saarta vuoteen 754 saakka, kunnes frankit kukistivat heidät. Frankit oli kutsuttu suojelemaan Roomaa paavin pyynnöstä. Frankkien kuningas Pipin Pieni lahjoitti saaren paaville ja siirroksen vahvisti hänen poikansa Kaarle Suuri 20 vuotta myöhemmin. Pian saarta alkoivat uhata saraseenit, jotka hyökkäilivät mereltä käsin etenkin Balagnen seuduille. Tämä johti monien korsikalaisten muuttoon pois saareltaan.


title: Korsika

text: 1000-luvun alusta lähtien mantereen vaikutus Korsikalla kasvoi. Saarelle kehittyi samanlainen feodaalijärjestelmä kuin muuallekin Eurooppaan. Korsikalla leimaava piirre oli keskenään vallasta taistelevien eri klaanien voimakas vaikutus politiikkaan. Tämä johti saaren jakamiseen kahteen maantieteeliseen alueeseen. "Deça de Monts" oli koillisessa sijainnut kaupan ansiosta hyvin kehittynyt alue ja lounaassa sijainnut "Delà des Monts" oli takapajuisempaa maata. Vuonna 1077 kirkko antoi Korsikan Pisan arkkipiispalle, mistä alkoi Pisan valtakausi saarella. Kuitenkin Pisan kilpailu Genovan kanssa johti siihen, että paavin piti vuonna 1133 jakaa saari kuuteen hiippakuntaan, joista molemmat kilpailijat saivat kolme. Vuonna 1195 vahvistunut Genova otti haltuunsa Bonifacion ja perusti Calvin kaupungin. Koko saaren he saivat haltuunsa Pisan kanssa käydyn Melorian taistelun jälkeen vuonna 1284. Genova yritti kehittää saaren hallintoa ja rakennutti puolustusasemia saaren rannikolle, mutta tätä haittasivat yhä Pisalle uskolliset paikalliset ylimystön jäsenet. Genovalaisten ja paikallisten ylimystön jäsenten välit säilyivät hankalina koko Genovan valtakauden ajan ja useat ulkoiset vallat käyttivät tätä sittemmin hyväkseen.


title: Korsika

text: Mustan surman saapumisen jälkeen vuonna 1348 hankalat olosuhteet johtivat useisiin kapinoihin saarella. Saarella kilpailivat feodaalijärjestelmän yläluokkaan kuuluvat ja sen tuhoamiseen tähtäävät rahvaat. Tuon ajan merkkihenkilöitä oli rahvasta vastaan taistellut Arrico della Rocca ja rahvaan puolesta taistellut Sambucuccio d'Alando. Genova hallitsi saarta useampaan otteeseen yksityisten järjestöjen kautta, joista ensimmäinen oli vuonna 1378 saarella hallinnon aloittanut kaupallinen Maona, mutta se joutui nopeasti konkurssiin. Sen jälkeen vuonna 1320 saaren otti väliaikaisesti haltuunsa Vincentello d'Istria. Genova yritti sittemmin rajoittaa maanomistajien valtaa, mutta huonoin tuloksin. Genovalaiset eivät myöskään huomioineet korsikalaisten kylien liiton "Terres des Communesin" vaatimuksia rahvaalle edullisemmasta maankäytöstä, mikä syvensi kuilua rannikon kaupunkien ja sisämaan asukkaiden välillä. Vuonna 1453 Genova antoi saaren hallinnon Genovalaiselle Pyhän Yrjön pankille "Capitula Corsorum"-lailla. Pankilla oli oikeus kerätä veroa, painaa kolikoita ja valvoa järjestystä. Sen lisäksi sillä oli oma armeijansa. Pankki heikensi maanomistajien valtaa ja tehosti maanviljelystä rannikon tasangoilla toivoen näin pääsevänsä eroon saarta vaivaavasta malariasta. Vuonna 1553 Ranska nousi maihin Korsikalla yrittäen saada jalansijaa Välimerellä sodassa Espanjaa vastaan. Heidän puolellaan taisteli korsikalainen Sampiero Corso. Ranskalaiset valloittivat yksi kerrallaan genovalaisten puolustustukikohdat, joihin lukeutui voittamattomana pidetty Bonifacio. Ranskalaiset kuitenkin vetäytyivät solmittuaan rauhan, mutta Corso kieltäytyi lopettamasta taistelua ja vetosi muihin Euroopan maihin tukea saadakseen. Vuonna 1563 Corso yritti uutta maihinnousua saarelle toivoen saavansa aikaan kansannousun, mutta hänet murhattiin. Vuonna 1569 Genova oli jälleen vakauttanut asemansa saarella, mutta seuraavien 200 vuoden aikana saarella oli useita kapinoita genovalaisia vastaan.


title: Korsika

text:
Genovan yritettyä kerätä uusia veroja vuonna 1729 monet kieltäytyivät maksamasta niitä mikä johti useaan kapinaan. Vuonna 1735 saari julistautui itsenäiseksi ja sille tehtiin perustuslaki ja valittiin kuningas, johon virkaan astui Theodor von Neuhof. Hän kuitenkin hylkäsi kruunun vain kahdeksan kuukauden jälkeen. Vuonna 1745 Jean-Pierre Gaffori johti aseellisia korsikalaisia joukkoja ja hänen seuraajansa Pasquale Paoli onnistui perustuslaillisen valtion luomisessa vuonna 1755. Paoli perusti myös Corten yliopiston ja Korsikan armeijan. Korsikan itsenäisyys loppui Ranskalaisten hyökkäykseen ja vuonna 1769 kärsittyyn tappioon Ponte-Novon taistelussa. Heikentynyt Genova oli vuotta aiemmin luovuttanut saaren Ranskalle Versaillesin sopimuksella
Ranskan vallan aikana Korsika jaettiin kahteen hallinnolliseen alueeseen ja kaupungit menettivät niiden Genovan vallan aikana saamansa erityisoikeudet. Ranskan vallan kannattajia suosittiin, mutta korsikalainen nationalismi ei kuollut. Ranskan vallankumouksen aikaan vuonna 1790 korsikalaiset riisuivat aseista Bastiaan sijoitetun sotaväen ja pakolaisena ollut Pasquale Paoli palasi saarelle. Kun Ranskan vallankumoukselliset tuomitsivat Paolin kuolemaan, hän pyysi brittien apua mikä johti Englannin vallan alaisen kuningaskunnan perustamiseen vuonna 1794. Ranskalaiset ottivat saaren takaisin haltuunsa vuonna 1796. Ranskalaisia joukkoja johti Korsikalla syntynyt Napoleon Bonaparte.


title: Korsika

text: Napoleonin kukistumisen jälkeen vuonna 1815 olot Korsikalla olivat rauhoittuneet. Ranskan vaikutus saarella kasvoi ja perinteinen rosvous ja verikostoperinne laimenivat. Saaren liikenneyhteyksiä ruvettiin parantamaan ja vuonna 1827 valmistui tie Ajacciosta Bastiaan ja samalle välille rakennettiin myös vuonna 1894 valmistunut rautatie. Lisäksi vuodesta 1830 saarelta oli mantereelle säännöllinen laivaliikenne. Väestömäärä nousi nopeasti ja kun saarella oli 1790-luvulla asunut noin 150 000 asukasta, oli siellä 1890-luvulla jo 300 000 asukasta. Saarelle kehittyi myös aiemmin merkityksettömän pieni keskiluokka. Sisämaan paimenien perinteistä rajoittamatonta paimennusta ryhdyttiin rajoittamaan. Teollisen vallankumouksen myötä ranskalaiset maataloustuotteet alkoivat vallata markkinoita Korsikalla ja moni saarelainen jäi työttömäksi. Tästä syystä tuhannet korsikalaiset muuttivat pois saarelta ja se menetti ensimmäisen maailmansodan jälkeen lähes 6 000 asukasta vuosittain maastamuuttajina. Lisäksi sodassa oli kuollut lähes 20 000 korsikalaista. Toisessa maailmansodassa saari päätyi Vichyn Ranskalta Italialle vuonna 1942. Korsika oli kuitenkin Ranskan alueista ensimmäinen akselivaltioiden vallasta vapautettu, kun liittoutuneet valloittivat saaren vuonna 1943.


title: Korsika

text: Toisen maailmansodan jälkeen malaria hävitettiin Korsikalta ja Algerian sodan johdosta saarelle muutti Algerian ranskalaisia. Lisäksi saarella nousi jälleen nationalistinen liikehdintä. Vuonna 1973 Korsikalaiset puolueet Front Régionaliste Corse ja Action Régionaliste Corse vaativat autonomiaa Korsikalle, sekä Korsikan suojelua turismilta. Puolueilla oli laaja kansan tuki takanaan. Vuonna 1975 mielenosoituksissa ammuttiin kaksi poliisia ja tapauksen jälkeen perustettiin väkivaltainen Korsikan kansallinen vapautusrintama (, "FLNC"), joka suoritti tulevina vuosikymmeninä useita terrori-iskuja. Järjestö uutisoi laskeneensa aseensa kesäkuussa 2014. Vuonna 1991 Ranskassa tehtiin laki Korsikan autonomiasta. 1990-luvulla alkoi myös suurimittainen turismi.


title: Korsika

text: Vuonna 2008 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 89% korsikalaisista vastusti saaren itsenäistymistä ja heihin lukeutui 59% nationalistien kannattajista. Suurempaa autonomiaa kannatti 51% kaikista ja 87% nationalisteista. Autonomian suosion arvellaan johtuvan siitä, että se nähdään ratkaisuna taloudellisiin ongelmiin. Saman tutkimuksen mukaan 45% oli sitä mieltä, että taloudelliset ongelmat johtuivat vallanpitäjien politiikasta. 14% piti ongelmien syynä nationalisteja. Presidentinvaaleissa 60% korsikalaisista äänesti Union pour un Mouvement Populairen ehdokasta Nicolas Sarkozyä, mutta vuoden 2008 kyselyn mukaan Sarkozyhyn positiivisesti suhtautuvia oli vain 38%. Vuonna 2003 saarella äänestettiin saaren kahden hallintoalueen liittämisestä yhteen ja suuremman autonomian saamisesta. Esitys kaatui kansanäänestyksessä, jossa 51% äänestäneistä vastusti esitystä.


title: Korsika

text: Korsikalaiset nationalistiset liikkeet ovat jatkaneet terroristi-iskujaan. Vuonna 1998 korsikalainen Yvan Colonna ampui saaren silloisen kuvernöörin Claude Erignacin. Suurin väkivaltaa harjoittava ryhmä FLNC julisti oma-aloitteisesti aselevon vuonna 2003, mutta rikkoi sen maaliskuussa 2005. Presidentinvaalien aikaan vuonna 2007 saarella tapahtui useita pienimuotoisia pommi-iskuja.


title: Korsika

text: Korsika on vuoristoinen ja harvaan asutettu. Sen itärannikko on maanmuodostukseltaan tasaista ja suoraa, länsirannikolla on puolestaan lukuisia lahtia ja kallioista rantaa. Sisämaassa on suuria metsäalueita. Korsika asettui nykyiselle paikalleen mantereiden liikkeessä noin 18 000 000 vuotta sitten. Sisämaan vuoret yltävät 2 500 metrin korkeuteen ja niistä suurimmat ovat Monte Cinto (2 706 m), Monte Rotondo (2 622 m), Monte Pardo (2 393 m) ja Monte d'Oro (2 389 m). Vuoriston puuraja on 1 500 metrin korkeudella. Saaren keskiosat ovat metsän peitossa lukuun ottamatta tulen tuhoamia alueita ja laaksojen pohjia. 500–800 metrin korkeudella metsissä kasvaa kastanjaa, joita alueelle istuttivat genovalaiset. Ne olivat aikoinaan vuoriston asukkaiden merkittävin ruoanlähde. 700–1500 metrin korkeudessa sijaitsevat Forêt d'Aïtonen, Forêt de Vizzavonan ja Forêt de Valdo-Niellon metsäalueet. Näitä metsiä hallitsee euroopanmustamänty. Matalammilla alueilla maasto on mäkistä ja kasvaa heinikkoa. Näillä alueilla kasvatetaan myös usein oliivia, jota voidaan kasvattaa 600 metrin korkeuteen saakka. Vielä matalemmilla alueilla Cap Corsessa ja Nebbion alueen rannikkotasangoilla kasvatetaan viinirypäleitä sekä sitrushedelmiä. Rannikolla kasvaa myös eukalyptuspuita, joita istutettiin soisille alueille vuonna 1866 malarian kitkemiseksi. Rannikolla kasvaa tammia sekä kaupunkien tuntumassa Korsikalle tuotuja istutettuja palmuja. Lisäksi Porto-Vecchion ja Calvin alueilla kasvaa tiheitä varjostinkuusimetsiä.


title: Korsika

text: Nisäkkäistä saarella on muun muassa villisikoja ja mufloneja, sekä hiljattain takaisin saarelle tuotu saksanhirven alalaji korsikanhirvi ("Cervus elaphus corsicanus"). Matelijoista Korsikalla elää muun muassa kreikankilpikonna, kaksi endeemistä "Podarcis"-suvun liskolajia ja ihmiselle vaaraton pensaskäärme. Rannikolla on runsaasti lintuja ja niihin lukeutuvat esimerkiksi sääksi, eri lokit, merimetsot ja suurikokoinen partakorppikotka.


title: Korsika

text: Parc Naturel Régional de la Corse puisto kattaa suuren osan Korsikaa. Pinta-alaa puistolla on 3 300 km². Puisto perustettiin vuonna 1972 luonnon ja paikallisten elintapojen suojelemiseksi.


title: Korsika

text: Korsikan pääkaupunki on Ajaccio. Korsikassa on yksi Corsen departamentti joka koostui aiemmin kahdesta Corse-du-Sudin ja Haute-Corsen departamentistä. Corsen departamentti luotiin aluevaalien jälkeen 1. tammikuuta 2018 Departementti on jaettu viiteen arrondissementtiin sekä 52 kantoniin. Kuntia Korsikalla on yhteensä 360. Korsikan alueellinen parlamentti on L'Assemblée de Corse, joka sijaitsee Ajacciossa.


title: Korsika

text: Korsikalta on mantereelle sekä laiva- että lentoliikennettä ja saarella on teiden lisäksi rautateitä. Useat lentoyhtiöt liikennöivät lentokentille Calviin, Ajaccioon, Figariin ja Bastiaan. Ulkomaisista lentoyhtiöistä liikennettä saarelle järjestävät muun muassa British Airways ja United Airlines. Ranskalaisista lentoyhtiöistä samoin toimivat Air France ja lukuisat pienemmät lentoyhtiöt. Ranskan mantereelta ja Italiasta on lauttayhteydet Korsikalle. Bastian satamaan tulee meriliikennettä Nizzasta, Toulonista, Genovasta, Savonasta, La Speziasta ja Livorniosta. Lisäksi Ajacciosta on yhteys Porto Torresiin Sardiniassa. Saarella on Bastia-Corte-Ajaccio rautatie. Kantateitä kulkee väleillä Bastia-Calvi, Bastia Corte Ajaccio ja Bastia-Porto-Vecchio.


title: Korsika

text: Korsikan pääasialliset vientituotteet ovat juustot, hedelmät, oliiviöljy, viini ja tupakka. Noin 40 % kaikista Korsikan asukkaista työskentelee Ranskan valtiolle. Korsika onkin taloudellisesti hyvin riippuvainen Ranskasta. Myös turismi on merkittävä tulonlähde. Koska turistit tulevat Korsikalle yleensä kesällä, turismiin liittyvissä töissä työskentelevät viettävät talvet usein töissä Ranskan mantereella. Korsikan bruttokansantuote oli vuonna 2009 noin 7,34 miljardia euroa. Bruttokansantuote asukasta kohden oli 23 800 euroa, mikä oli Ranskan muiden alueiden keskiarvoa pienempi.


title: Korsika

text: Korsikalla oli vuoden 2007 alussa 299 209 asukasta. Saari on ollut väestöltään Ranskan eniten kasvavia alueita vuodesta 1999. Väestönkasvu johtuu pääasiassa muuttoaallosta Korsikalle. Suurin osa väestönkasvusta on keskittynyt kaupunkeihin. Väestönkasvusta huolimatta yli 75-vuotiaita oli saarella 9,9 % väestöstä Ranskan keskiarvon ollessa 8,5 %. Koulutustaso on Korsikalla Ranskan keskiarvoa huonompi ja 34 % väestöstä ei ole kouluttautunut millekään alalle keskiarvon ollessa 31 %. Lisäksi vain 18,6 % väestöstä on suorittanut kandidaatin tai korkeamman tutkinnon Ranskan keskiarvon ollessa 23 %. Vuonna 1999 Korsikalla oli 26 000 maahanmuuttajaa, eli noin 10 % silloisesta väestöstä. Korsika onkin Île-de-Francen jälkeen suhteessa eniten maahanmuuttajia vastaanottanut Ranskan alue. Valtaosa eli 57 % Korsikalle muuttajista on miehiä. Muuttajista 13 800 oli Marokosta, Algeriasta ja Tunisiasta marokkolaisten muodostaessa näistä 80 %. Suurimmat Euroopasta tulleet maahanmuuttajaryhmät olivat italialaiset (18,7 %) ja portugalilaiset (12,3 %). Etnisten korsikalaisten korsikankielinen nimitys on "i Corsi", mantereelta muuttaneita ranskalaisia kutsutaan nimellä "continentaux".


title: Korsika

text: Korsikalla puhutaan perinteisesti korsikaa, joka on sukua italialle. Suurin osa osaa myös ranskaa, joka on korsikan ohella alueen toinen virallinen kieli. Monet osaavat myös italiaa. Korsikan kieleen on vaikuttanut voimakkaasti Toscanassa puhuttu italian kieli, jota käytettiin paitsi Pisan, myös Genovan vallan ajan hallinnossa. Vaikutteita on tullut myös Calabriasta, Sardiniasta ja Ranskan mantereelta. Ranskan kieli alkoi valloittaa alaa 1800-luvulta lähtien. Korsikasta tuli Korsikalla toinen virallinen kieli vuonna 1974 ja sitä opetetaan kouluissa ja useimmat oppivat sen kotonaan. Korsikan ja ranskan lisäksi Korsikalla on puhuttu liguuria ja kreikkaa. Liguria puhuivat 1200-luvulla saarelle tulleet genovalaiset siirtolaiset ja sitä puhutaan paikoittain edelleen. 1600- ja 1700-luvuilla tulleiden kreikkalaisten "cargasé"-nimellä tunnettua murretta ei enää käytännössä puhuta.


title: Korsika

text: Korsikalaisen perinteisen musiikin huomattavimpia piirteitä ovat laulut. "Paghjella" on perinteinen polyfooninen kolmen miehen laulama laulu. Korsikalle se on tullut Baleaareilta ja sitä esitetään tavallisesti uskonnollisissa menoissa kylissä ja kaupungeissa. Perinne on kuitenkin vaarantunut ja se on Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa. "Voceru" on naisten esittämä surumielinen laulu ja sen esittäjät pukeutuvat mustaan. "Chajma e rispondi" on kuorolaulu, jossa kuorot kilpailijat pilkkaavat toisiaan improvisoiden. Perinteiset soittimet ovat tavallisesti puhallinsoittimia. Kuitenkin korsikalaisessa musiikissa käytetään myös esimerkiksi kitaraa ja viulua. Tunnettuja Korsikalla syntyneitä muusikkoja ovat muun muassa Tino Rossi ja Alizée.


title: Korsika

text: Suurin osa korsikalaisista on katolilaisia ja monet säilyneet perinteet ovat luonteeltaan uskonnollisia. Paikallisten pyhimyksien merkkipäiviä juhlitaan yleisesti kylissä ja kaupungeissa. Ehkä tunnetuin korsikalainen tapa on kuitenkin "vendetta" eli verikostoperinne, joka oli Korsikalla yleinen 1800-luvun puoliväliin saakka. Verikosto saattoi johtaa sukupolvia kestäneeseen kostokierteeseen eri sukujen välillä. Kierre katkesi yleensä vain jos paikallisen papin onnistui järjestää osapuolten välille sopimus. Verikostoperinne johtui paljolti genovalaisen hallinnon kyvyttömyydestä ratkaista tavallisen kansan asioita. Naimisiin menot olivat Korsikalla perinteisesti järjestettyjä ja sulhanen tai morsian ei voinut siihen juuri vaikuttaa. Järjestämisestä vastasi suku. Kiertääkseen vanhempiensa tahtoa pari saattoi joko karata tai kertoa aikeistaan avioitua julkisesti, jolloin yleisö saattoi tuomita tai hyväksyä aikeet. Molemmissa tapauksissa oli vendetan riski. Perhe oli ja on edelleen tärkeä yhteiskunnallinen yksikkö.


title: Korsika

text: Korsikalla on kaksi merkittävää jalkapallojoukkuetta, AC Ajaccio ja SC Bastia. Niistä molemmat pelaavat kaudella 2013–2014 maan pääsarjassa, Ligue 1:ssä. Korsikalla on myös epävirallinen jalkapallomaajoukkue, joka ei kuitenkaan ole UEFAn tai FIFAn jäsen. Vuodesta 1973 alkaen saarella on ajettu Korsikan ralli, mutta kilpailu siirrettiin pois saarelta kaudella 2010. Ralli sai MM-arvon takaisin kaudella 2015. Saarella järjestetään amatöörien Tour de Corse -pyöräilykisat.


title: Hakunila

text: Hakunila () on yli 11 000 asukkaan kaupunginosa Itä-Vantaalla Hakunilan suuralueella. Sitä rajaavat lännessä Lahdenväylä, etelässä Kehä III, idässä Ojanko ja Sotunki sekä pohjoisessa Itä-Hakkila. Hakunilan keskus on korkealle mäelle 1970-luvulla syntynyt tiivis kerrostalolähiö, jota ympäröivät pientaloalueet sekä runsas luontoalue hiihtolatuineen. Hakunilassa on useita kouluja (Hevoshaan koulu, Lehtikuusen koulu, Sotungin koulu, Sotungin lukio), kirjasto, kirkko, ostoskeskus (Hakunilan keskus) ja uimahalli.


title: Hakunila

text: Hakunilan kaupunginosaan kuuluu myös Lahdenväylän ja Lahdentien välinen "Kaskelan" pientaloalue ja linja-autovarikkoalue sekä sen viereinen Hakunilan vesitorni. Varikkojen paikalle on suunniteltu Hakunilan keskustan nimellä kulkevaa kauppakeskusta.


title: Hakunila

text: Hakunilan alueella on runsaasti suomalaisperäisiä paikannimiä, jotka kertovat ajasta ennen ruotsalaisten tuloa alueelle. Sotunkin on ainakin osittain ollut alun perin suomalainen kylä, jonka maille mahdollisesti 1400-luvulla perustettiin ruotsalainen uudistalo "Hokonsböle," jonka ensimmäinen isäntä oli mahdollisesti kotoisin Sotungista.


title: Hakunila

text: Nimi Hakunila on suomenkielinen muoto vanhasta ruotsinkielisestä paikannimestä "Håkansböle", joka tarkoitti kirjaimellisesti ""Hokonin uudistaloa"". Nimi oli käytössä ainakin jo 1500-luvulla, kirjoitettuna toisinaan myös Hokonsböle. Se on todennäköisesti ollut alun perin talon, mutta myöhemmin myös kylän nimenä. Nimi johtuu tuohon aikaan yleisestä miehen etunimestä Håkan tai Hokon. Vuoden 1540 maakirjoissa mainitaan kylän suurimman talon isäntänä Hokon Jönson. Nimen on kuitenkin arveltu olevan vanhempi ja johtuvan jostakusta hänen samannimisestä esi-isästään. Håkan saattaa viitata myös seudulla runsaasti oleviin kukkuloihin, sillä sitä håkan vanhassa pohjoismaisessa nimistössä on merkinnyt.


title: Hakunila

text: Yksi Vantaan alueen ensimmäisistä kylistä sijaitsi Kormuniitynojan laakson reunalla Hakunilanmäen itäpuolella. 1600-luvulla alueelle syntyi kaksi merkittävää kartanoa, Hakunilan ja Nissbackan kartanot, joiden entisillä mailla koko kaupunginosa sijaitsee. Itse Hakunilan kartano ja osa aiemmista Håkansbölen tilan maista sijaitsee Vantaan nykyisessä aluejaossa kuitenkin Hakunilan naapurialueen, Ojangon kaupunginosan puolella.


title: Hakunila

text: Hakunilan kartanon rakennukset omistaa nykyään Vantaan kaupunki; näihin kuuluvat jugendtyylinen päärakennus (Armas Lindgren 1905) sekä Ruotsin kuningas Kustaa III:n vierailun kunniaksi rakennettu mutterihuvimaja (1775). Nissbackan kartanon puistossa ja luonnonkivistä rakennetussa suuressa viljamakasiinissa on kuvanveistäjä Laila Pullisen pysyvä veistosnäyttely; itse Nissbackan kartanorakennus paloi vuonna 1935, ja sen rauniot ovat yhä nähtävissä. Hakunilantien eteläpäässä on Alan Fibin horoskooppiaiheinen meluaitaan maalattu ympäristöteos.


title: Hakunila

text: Kun Hakunilan ongelmat ja jengiriidat kärjistyivät suomalaisten ja somalialaisten välisiksi konflikteiksi ja tulivat valtakunnalliseen julkisuuteen syyskuussa 2000, poliisi ja kaupunki päättivät käynnistää kiinteämmän yhteistyöprosessin Hakunilan tilanteen selvittämiseksi ja rauhoittamiseksi. Hakunilan maahanmuuttajiin kohdennetut toimenpiteet eli Hakunila-projekti kesti runsaan vuoden ja rauhoittivat tilanteen. Hankkeessa keskityttiin muun muassa asumisen järjestelyihin, turvallisuuteen, nuorisoon ja koulujen monikulttuurisuuskasvatukseen.


title: Hakunila

text: Kesällä 2002 Hakunilassa on kuvattu elokuvaa "Nousukausi". Kaupunginosa esitti Jakomäkeä. Siellä kuvattiin "Janne löytää autonavaimensa kaupassa" 25. kesäkuuta 2002 Hakunilan Siwassa, kirpputorikohtaus 26. kesäkuuta Hakunilan pizzeriaa vastapäätä ja kohtaus "Mian yksityiselämää (Janne kertoo matkaideasta)" 22. elokuuta 2002 sekä "Janne pizzalähettinä" samana päivänä. Tappelu Ilpo Heinon kanssa kuvattiin Käärmekalliolla 15. elokuuta 2002.


title: Hakunila

text: 26. joulukuuta 2014 ensi-iltansa saanut Antti Heikki Pesosen "Päin seinää" -elokuva kuvattiin suurilta osin Hakunilassa ja Sotungissa.


title: Hakunila

text: Hakunilan urheilupuistossa järjestettiin 11.–13. tammikuuta 2008 Vantaan SM 2008 -hiihdot. Viimeksi SM-hiihdot olivat samassa paikassa vuonna 1997. Jukolan viesti järjestettiin Hakunilassa 16.–17. kesäkuuta 2012. Urheilupuistossa on myös useasti järjestetty Myötätuulirock-musiikkitapahtuma. Hakunilassa on vuosikymmeniä toiminut lähinnä jalkapalloon keskittynyt urheiluseura Hakunilan Riento, joka on voittanut muun muassa useita piirinmestaruuksia sekä cupeja.


title: Hakunila

text: Hakunilan kautta kulkee useita bussilinjoja ja sieltä on yhteyksiä muun muassa Helsinkiin, Itä-Hakkilaan, Vuosaareen, Mellunmäkeen, Myyrmäkeen, Tikkurilaan, Korsoon ja Kunikaanmäelle ja Kuusijärvelle.


title: Reinhard Heydrich

text: Reinhard Tristan Eugen Heydrich (7. maaliskuuta 1904 – 4. kesäkuuta 1942) oli SS-kenraali ("SS-Obergruppenführer und General der Polizei"), natsi-Saksan keskusturvallisuusviraston "Reichssicherheitshauptamtin" (RSHA) ensimmäinen päällikkö ja Böömin ja Määrin protektoraatin virkaatekevä protektori. Häntä kutsuttiin muun muassa "Prahan teurastajaksi".


title: Reinhard Heydrich

text: Heydrich varttui musikaalisessa katolisessa perheessä. Urheilullinen oikeistomielinen 15-vuotias nuorukainen liittyi kenraalimajuri Georg Maerckerin Freikorps-osastoon vuonna 1919. Heydrich värväytyi Saksan laivastoon vuonna 1922. Aliluutnantiksi hänet ylennettiin vuonna 1926, jonka jälkeen hän palveli viestiupseerina taistelulaiva Schleswig-Holsteinilla. Hänet erotettiin laivastosta vuonna 1931 ”upseerille ja herrasmiehelle sopimattoman menettelyn takia”. Heydrich oli nimittäin purkanut aiemman kihlauksensa pian sen jälkeen kun oli tavannut tulevan vaimonsa Lina von Ostenin.


title: Reinhard Heydrich

text: Vuonna 1931 Heinrich Himmler valitsi Heydrichin uuteen SS:n vastavakoiluyksikköön ja värväsi tämän samalla kansallissosialistiseen puolueeseen. Heydrich sai nopeasti pelottavan maineen puolueen sisällä ja heinäkuussa 1932 hänen yksikkönsä otti nimen "Sicherheitsdienst" (turvallisuuspalvelu). Vuonna 1934 hänet nimitettiin Preussin Gestapon johtoon. Heydrichista ja Himmleristä tuli pian läheisiä kumppaneita ja molemmat hyötyivät toisistaan poliittisesti. Myöhemmin Heydrich nimettiin keskusturvallisuusvirasto RSHA:n ensimmäiseksi päälliköksi. RSHA:n alaisuudessa olivat SD, Gestapo, rikospoliisi ja Einsatzgruppen.


title: Reinhard Heydrich

text: Heydrichista tuli natsi-Saksan likaisen työn suunnittelun ja toteutuksen avainhahmoja. Hän ylläpiti arkistoja natsien vastustajista ja oli mukana suunnittelemassa Puolan valehyökkäystä, jota käytettiin tekosyynä Saksan hyökkäykselle Puolaan 1. syyskuuta 1939. Hän oli 20. tammikuuta 1942 järjestetyn Wannseen konferenssin puheenjohtaja. Tilaisuudessa keskusteltiin ja päätettiin ”juutalaiskysymyksen lopullisesta ratkaisusta” ("Endlösung der Judenfrage").


title: Reinhard Heydrich

text:
Syyskuussa 1941 Heydrich nimettiin Konstantin von Neurathin tilalle käskynhaltijaksi Böömin ja Määrin protektoraattiin (nykyinen Tšekki ilman Sudeettialueita, jotka oli liitetty Saksaan 1938 Münchenin sopimuksella).
Heinrich Himmler piti Heydrichiä, läheisintä alaistaan, vaikeasti lähestyttävänä ihmisenä. Hänen mielestään Heydrich oli ”onneton ihminen, täysin jakaantunut itseään vastaan”.


title: Reinhard Heydrich

text: Reinhard Heydrich palveli Wehrmachtissa reservin majurina. On mahdollista, että hän toimi pommikoneen konekivääriampujana Puolan offensiivissa.


title: Reinhard Heydrich

text: Vuonna 1940 hän hankki melkoisen iäkkäänä hävittäjälentäjän koulutuksen. Tämä tehtiin propagandamielessä tarkoituksena osoittaa, että SS-miehet ovat eräänlaista kaiken osaavaa eliittiä.


title: Reinhard Heydrich

text: Huhtikuussa 1940 hän lensi Messerschmitt Bf 109 -hävittäjällä Jagdgeschwader 77-rykmentissä Norjassa. 13. toukokuuta 1940 hän teki epäonnistuneen lentoonlähdön ja loukkaantui maahansyöksyssä. Toukokuussa 1940 hän lensi Pohjois-Saksassa ja Alankomaissa. Toisen onnettomuuden jälkeen hän palasi Berliiniin.


title: Reinhard Heydrich

text: Kesäkuun puolivälissä 1941 hän alkoi taas lentää Himmlerin kiellosta huolimatta. Hän lensi Bf 109E-7 -hävittäjällään JG 77:ssä Baltsista eteläiselle itärintamalle. 22. heinäkuuta 1941 hänen koneensa vaurioitui pahasti Neuvostoliiton ilmatorjuntatulessa Jampolissa. Heydrich teki pakkolaskun ei-kenenkään-maalle ja pääsi omiensa luo. Hän sai uuden lentokiellon esimieheltään ja tämä kielto piti.


title: Reinhard Heydrich

text: Hän lensi tiedustelulentoja tai torjuntalentoja eikä saavuttanut ilmavoittoja. Hän sai toisen luokan rautaristin vuonna 1940 ja ensimmäisen luokan rautaristin vuonna 1941. Hän sai "Frontflugspange"-rintamatunnuksen, josta voidaan päätellä hänen lentäneen yli 60 sotalentoa.


title: Reinhard Heydrich

text: Tšekkoslovakian hallitus oli maanpaossa Lontoossa, ja brittiläisen koulutuksen saaneet S.O.E:n agentit murhasivat Heydrichin Prahassa 27. toukokuuta 1942 (operaatio Anthropoid). Adolf Opálkan johtama ryhmä – johon kuuluivat Josef Valčík, Jan Kubiš ja Jozef Gabčík – odotti Heydrichin autoa kadunkulmassa, jossa se joutui hidastamaan. Kun auto lähestyi, Gabčík tähtäsi ja painoi Sten-konepistoolinsa liipaisinta, mutta aseeseen tuli toimintahäiriö, eikä se lauennut. Autoa kuljettanut "SS-Oberscharführer" Klein luuli Gabčíkin olevan yksin ja pysäytti auton ampuakseen väijyjän. Silloin Kubiš heitti panssarintorjuntakäsikranaatin autoon, ja sen räjähdyksessä Heydrich haavoittui kuolettavasti.


title: Reinhard Heydrich

text: Vaikka Himmler lähetti parhaat lääkärinsä paikalle, Heydrich kuoli prahalaisessa sairaalassa verenmyrkytykseen 4. kesäkuuta kello 4.30 aamulla 38-vuotiaana. Hänet haudattiin juhlavissa hautajaisissa Berliinissä, ja Adolf Hitler piti tilaisuudessa muistopuheen. Ernst Kaltenbrunner valittiin Heydrichin seuraajaksi.


title: Reinhard Heydrich

text: Kostoksi Heydrichin kuolemasta 10. kesäkuuta saksalaiset turvallisuusjoukot piirittivät Lidicen kaivoskylän, surmasivat kylän kaikki yli 16-vuotiaat miehet, lähettivät naiset ja lapset keskitysleireille ja sen jälkeen polttivat kylän.


title: Reinhard Heydrich

text: Heydrichin kuoleman jälkeen ensimmäiset kolme ”kokeilukeskitysleiriä” avattiin Treblinkassa, Sobibórissa ja Bełżecissä. Projekti nimettiin operaatio Reinhardiksi.


title: Reinhard Heydrich

text: Heydrich ripittäytyi kuolinvuoteellaan katolilaiselle papille muun muassa juutalaisia vastaan tehdyistä teoista. Leskeksi jäänyt vaimo Lina Heydrich avioitui uudelleen suomalaisen Mauno Mannisen (1915–1969) kanssa vuonna 1965. Lina Manninen kuoli 1985.


title: Reinhard Heydrich

text: Nuorempi veli Heinz Heydrich oli alun perin fanaattinen kansallissosialisti, mutta vähitellen hän alkoi vastustaa Hitlerin järjestelmää. On oletettavaa, että epäsuotuisaksi käynyt sota vaikutti Hitlerin hallinnon vastustamiseen. Hän hankki joillekin juutalaisille väärennettyjä henkilöllisyyspapereita, jotta nämä välttyisivät vainolta. Gestapo lopulta paljasti hänen toimintansa, jolloin hän sai valita itsemurhan tai oikeudenkäynnin väliltä. Säästääkseen perheensä Heinz Heydrich ampui itsensä 19. marraskuuta 1944.


title: Reinhard Heydrich

text: Heydrichin kuoleman jälkeen on esitetty joitakin todisteita, joiden mukaan Heydrichillä olisi ollut juutalainen isovanhempi. Sekin on mahdollista, että Hitler ja Himmler olisivat tietäneet tämän tosiseikan tai huhun. ”Sekarotuisena” häntä ei olisi hyväksytty SS:n jäseneksi.


title: Reinhard Heydrich

text: SS:n entinen tiedustelujohtaja Walter Schellenberg on 1950-luvulla väittänyt Heinrich Himmlerin kertoneen hänelle, että Heydrichin suvussa olisi ”Süss”-niminen sukulainen. Heydrich oli tämän tarinan mukaan tunnustanut Himmlerille vuonna 1935, jolloin Himmler oli vielä sivussa vallan ytimestä, että hänen yksi isovanhempansa olisi juutalainen. Tästä olisi kuulemma kerrottu Hitlerille ja tämä olisi tehnyt Heydrichistä erikoistapauksen. Tämän jälkeen Heydrichin syntymäpaikan Hallen rekisteristä olisi poistettu tietoja Heydrichin suvusta.


title: Reinhard Heydrich

text: On kuitenkin arvioitu, että muut natsijohtajat olisivat puuttuneet 1930-luvulla asiaan. Kansallissosialistisen puolueen pääsukututkija Achim Gercke olisi Gregor Strasserin pyynnöstä tutkinut Heydrichin taustaa. Huhu Heydrichin juutalaisuudesta oli ollut liikkeellä puolueen ydinpiirissä jo vuonna 1932. Kyseessä oli sekä Heydrichin lesken että tämän 1930-luvun alun selvityksen mukaan ollut tilanne, jossa Heydrichin isoäiti olisi leskeksi jäätyään mennyt lukkoseppä Süssin kanssa naimisiin, mutta heillä ei ollut yhteisiä jälkeläisiä Heydrichin suvussa.


title: Mekaniikan peruslait

text: Mekaniikan peruslait eli Newtonin lait muotoili fyysikko Isaac Newton. Ne julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1687 teoksessa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica". Mekaniikan peruslait käsittelevät kappaleiden liiketilan muutoksia, kun niihin vaikuttaa voimia.


title: Mekaniikan peruslait

text: eli "jatkavuuden laki" tai "liikkeen jatkavuuden laki" (myös Newtonin I laki tai inertialaki)


title: Mekaniikan peruslait

text: Laki koskee vapaita kappaleita, jotka eivät ole vuorovaikutuksessa muiden kappaleiden kanssa.


title: Mekaniikan peruslait

text: eli "dynamiikan peruslaki" (myös Newtonin II laki)


title: Mekaniikan peruslait

text: Esimerkkejä: kun kahteen erimassaiseen kappaleeseen vaikutetaan samalla voimalla, saa pienempimassainen kappale suuremman kiihtyvyyden (sen nopeus muuttuu enemmän). Kun kaksi erimassaista kappaletta törmää toisiinsa kohtisuoraan ja täysin kimmoisasti, on pienempimassainen kappale se, jonka liiketila muuttuu enemmän. Kappaleen liike on tasaista (kiihtyvyys on nolla) tai se on paikallaan, jos siihen vaikuttavien voimien summa on nolla.


title: Mekaniikan peruslait

text: Edellinen käsittely on paikallaan klassisen fysiikan tapauksissa. Modernin fysiikan mukaan voima on liikemäärän p muutos aikayksikössä eli liikemäärän derivaatta ajan suhteen


title: Mekaniikan peruslait

text: Liikemäärä formula_3, missä "m" on massa ja v on nopeus. Klassisessa kuvassa massa on vakio. Tällöin päädytään alussa esitettyyn lakiin, sillä formula_4. Relativistisessa tapauksessa, missä kappaleen nopeus lähenee valon nopeutta tyhjiössä, täytyy kuitenkin ottaa huomioon erityisen suhteellisuusteorian antamat korjaukset.


title: Mekaniikan peruslait

text: eli "voiman ja vastavoiman laki" (myös Newtonin III laki)


title: Mekaniikan peruslait

text: Esimerkiksi lautanen aiheuttaa pöytään voiman, ja pöytä aiheuttaa lautaseen yhtä suuren mutta vastakkaissuuntaisen voiman.


title: Mekaniikan peruslait

text: Newtonin III. lain mukaista voimaa ja vastavoimaa ei pidä sekoittaa Newtonin II. laista johdettuun tasapainoyhtälöön, joka on usein algrebrallisesti samankaltainen, mutta jonka fysikaalinen merkitys on toinen. Oleellisena erona on se, että voima ja vastavoima vaikuttavat aina eri kappaleisiin. Esimerkiksi pöydän pinnan lautaseen kohdistama tukivoima, joka tasapainoyhtälössä kumoaa maan lautaseen kohdistaman painovoiman vaikutuksen, ei voi olla painovoiman vastavoima, sillä nämä molemmat voimat vaikuttavat samaan kappaleeseen. Todellisuudessa pöydän lautaseen kohdistaman tukivoiman vastavoima on voima, jolla lautanen vaikuttaa pöytään, ja maan lautaseen kohdistaman painovoiman vastavoima on painovoima, jolla lautanen vaikuttaa maahan. Voiman vastavoima on aina olemassa.


title: Mekaniikan peruslait

text: Mekaniikan III peruslaista seuraa, että kappaleiden vuorovaikutuksissa niiden yhteenlaskettu liikemäärä säilyy.


title: Sievert

text: Sievert (tunnus Sv, [si:vert]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Sievert kuvaa ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta toisin kuin gray, joka on absorboituneen annoksen yksikkö. "Sievert" on nimetty ruotsalaisen säteilysuoja-asioiden asiantuntijan Rolf Sievertin mukaan.


title: Sievert

text: Yhden sievertin henkilöannoksen arvioidaan aiheuttavan ihmisessä kuolemaan johtavan syövän tämän elinaikana noin 5 %:n todennäköisyydellä. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla.


title: Sievert

text: Suomalaisen keskimääräinen säteilyannos on noin 3,7 mSv vuodessa.


title: Sievert

text: Rem on vanhentunut ekvivalenttiannoksen yksikkö, jonka sievert on korvannut. Yksi rem on sama kuin 0,01 Sv.


title: Sievert

text: Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtainen.


title: Sievert

text: Annosnopeus ilmaisee säteilyannoksen määrän aikayksikköä kohden. Annosnopeuden yksikkö on sievertiä tunnissa ("Sv/h").


title: Gray

text: Gray (tunnus Gy, lausutaan [grei]) on SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö. Gray ilmaisee joulen energian kohdistumista kilogramman massaan. Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta puolestaan kuvaa sievert, joka on säteilyn ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Gray on nimetty Louis Harold Grayn mukaan.


title: Gray

text: Absorboituneelle annokselle on olemassa myös vanhentunut yksikkö rad, joka ei kuulu SI-järjestelmään. Yksi Gy on sama kuin 100 rad.


title: Becquerel

text: Becquerel (tunnus Bq, lausutaan [bekrel]) on SI-järjestelmän mukainen (säteilyn) aktiivisuuden yksikkö. Radioaktiivisen aineen aktiivisuus on 1 Bq silloin, kun ainemäärässä hajoaa keskimäärin yksi atomi sekunnissa. Yksikkö becquerel on nimetty radioaktiivisuuden tutkijan Henri Becquerelin mukaan.


title: Becquerel

text: Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta kuvaa sievert ja absorboituneen annoksen yksikkö on gray. Aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista.


title: Revontulet

text: Revontulet ovat valoilmiöitä, jotka koostuvat värikkäistä, tanssivista ja vaihtelevista kuvioista yötaivaalla. Revontulia näkyy sitä enemmän, mitä lähempänä napoja ollaan – Suomessa ne ovat yleisimpiä Lapissa talvella. Revontulet aiheutuvat aurinkotuulen varautuneiden hiukkasten osumisesta Maan ilmakehään. Niitä syntyy kun Van Allenin vyöhykkeet ”ylikuormittuvat” energisillä hiukkasilla, jotka pääsevät Maan magneettikentän läpi ja törmäävät ylempään ilmakehään. Voimakkaimmat revontulet näkyvät yleensä voimakkaiden Auringon koronassa tapahtuneiden purkausten jälkeen.


title: Revontulet

text: Maassa, Jupiterissa, Saturnuksella, Uranuksella ja Neptunuksella ilmiön aiheuttavien, aurinkotuulen kantamien hiukkasten ja magneettikentän vuorovaikutus on rajuinta magneettisten napojen lähistöllä. Tästä syystä revontulia kutsutaan pohjoisella pallonpuoliskolla nimellä "aurora borealis", eteläisellä pallonpuoliskolla "aurora australis" eli eteläntuli. Latinaksi "aurora" tarkoittaa aamuruskoa.


title: Revontulet

text: Revontulien alkuperä on Aurinko, 149 miljoonan kilometrin päässä maasta. Auringosta lähtevät hiukkaset kulkeutuvat aurinkotuulena 300–1 000 km/s nopeudella Maapalloa kohti, kantaen mukanaan Auringon magneettikenttää. Maan magneettikenttä suojelee Maata aurinkotuulen hiukkasilta ja säteilyltä. Aurinkotuuli vääristää maan magneettikentän komeetan hunnun muotoiseksi "magnetosfääriksi". Suurin osa varatuista hiukkasista kiertää maan magneettikentän kenttäviivoja pitkin, mutta osa hiukkasista jää magneettikentän vangiksi, varsinkin jos ympäröivä inteplanetaarinen magneettikenttä on Maan magneettikentän napaisuuteen nähden vastakkaissuuntainen hiukkasryöpyn osuessa magnetosfääriin. Hiukkaset kiertyvät magneettikentän mukana kohti napa-alueita ja muodostavat ilmakehään osuessaan revontulia. Voimakkaimpien magneettisten myrskyjen aikaansaamat revontulet yleensä liittyvät auringonpilkkuihin liittyviin roihupurkauksiin, mutta on olemassa monia muitakin Auringon aktiiviseen toimintaan liittyviä aurinkotuuleen vaikuttavia ilmiöitä, kuten CME, korona-aukot tai kadonneet filamentit. Voimakkaimmat revontulet syntyvät noin 100 kilometrin korkeudessa maan pinnasta.


title: Revontulet

text: "Revontulivyöhykkeet" ovat suunnilleen ympyrän muotoisia kehämäisiä alueita, jotka ovat Maan molempien magneettisten napojen ympärillä noin 3 000 kilometrin päässä niistä. Maan magneettikenttää pitkin maahan virtaavat hiukkaset saavuttavat ilmakehän normaalisti revontulivyöhykkeellä, jossa revontulia näkyy yleensä kaikkina kirkkaina öinä. Vyöhyke on suurelta osin 60. ja 75. leveyspiirien välillä, paikoitellen niiden ulkopuolellakin, koska magneettinavat eivät ole maantieteellisillä navoilla. Esimerkiksi Euroopan manterella vain Fennoskandian pohjoisin osa sattuu revontulivyöhykkeelle, Suomesta lähinnä Luoteis-Lappi. Avaruudesta katsottuna revontulet näyttävätkin muodostavan kehän magneettinapojen ympärille.


title: Revontulet

text: Kun magnetosfääri häiriintyy, revontulien muodostaman kehän säde kasvaa ja niitä näkyy kauempanakin magneettisista navoista. Voimakkaan auringon aktiivisuuden aikana revontulia voi näkyä 25.–30. leveysasteen tienoilla eteläisellä ja pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Revontulet

text: Voimakkaita revontulinäytelmiä ja magneettisia häiriöitä on havaittu myös auringonpilkkujakson minimin aikaa, mutta tilastollisesti revontuliaktiivisuudella on kaksi loivaa huippua, jotka ajoittuvat pilkkumaksimin molemmin puolin. Pilkkuminimin aikaan revontulia nähdään esimerkiksi Etelä-Suomessa melko vähän.


title: Revontulet

text: Revontulien ulkonäkö vaihtelee. Pitkät kaaret ja säteet alkavat 100 kilometrin korkeudesta, ja jatkuvat ylöspäin magneettikenttää pitkin satoja kilometrejä. Kaaret voivat olla vain 100 metriä ohuita, mutta ne saattavat ulottua horisontista horisonttiin. Revontulet voivat olla lähes paikoillaan ja sitten ennalta arvaamatta alkaa kääntyä ja tanssia. Puolenyön jälkeen revontulet voivat muuttua laikullisiksi ja vilkkua kymmenen sekunnin välein aina aamuun asti. Revontulet ovat usein väriltään keltaisenvihreitä, mutta korkeat säteet voivat muuttua ylä- ja alaosastaan punaisiksi. Joskus harvoin auringonvalo osuu revontulien yläosiin luoden hailakkaan sinisen värin. Erittäin harvoin, ehkä kymmenen vuoden välein, revontulet voivat muuttua kokonaan syvänpunaisiksi ylhäältä alas asti. Valon lisäksi varatut hiukkaset tuottavat lämpöä, joka säteilee pois infrapunasäteilynä tai kulkeutuu yläilmakehän voimakkaiden tuulten mukana pois.


title: Revontulet

text: Revontulet aiheuttaa aurinkotuulen korkeaenergiaisten hiukkasten vuorovaikutus maan yläilmakehän atomien kanssa. Korkeaenergiaiset hiukkaset, yleensä elektronit, voivat virittää neutraalin kaasun valenssielektronit, jotka palatessaan viritystilastaan alemmalle energiatilalle säteilevät fotoneja. Samankaltainen luminesenssi-ilmiö tapahtuu neonlampussa. Valon väri riippuu kaasuatomeista, johon hiukkanen törmää, ja niiden energiatiloista. Vihreä väri syntyy yksiatomisesta hapesta (valon aallonpituus 557,7 nm) noin 100-150 kilometrin korkeudessa, ja sitä ylempänä punainen yksiatomisesta hapesta (630,0 nm). Sininen väri syntyy typestä.


title: Revontulet

text: Auringon säteilyn ominaisuudet vaihtelevat tuntien–satojen vuosien jaksoilla. Tunnetuin jakso on 11-vuotinen auringonpilkkujakso. Revontulia esiintyy yleensä eniten samoihin aikoihin kuin auringonpilkkujakin on eniten. Aurinko vaikuttaa planeettojenvälisen magneettikentän suuntaan ja aurinkotuulten nopeuteen ja tiheyteen. Revontulet ja maan magneettikentän aktiivisuus liittyvät Auringosta lähtöisin oleviin hiukkaspurkauksiin. Auringon protonihiukkasvuon ja UV- ja röntgensäteilyn äkillinen kasvu vaikuttavat Maan ionosfääriin ja sitä kautta muun muassa lyhytaaltoja käyttäviin radioyhteyksiin (mm. SID, PCA).


title: Revontulet

text: Auringonpilkkujen ja samalla revontulien määrässä on havaittu myös pitkäkestoisempia tai epäsäännöllisiä vaihteluja. Noin vuosina 1640–1715 oli niin sanottu Maunderin minimi, jonka aikana auringonpilkkuja oli poikkeuksellisen vähän eikä revontuliakaan juuri näkynyt.


title: Revontulet

text: Jos planeettojenvälinen magneettikenttä on vastakkaisessa suunnassa Maan magneettiseen kenttään nähden, Auringosta lähtöisin olevat revontulihiukkaset kytkeytyvät paremmin Maan magnetosfääriin ja suurempi määrä energiaa virtaa Maan napa-alueille. Tämä aiheuttaa revontulien voimistumisen ja niiden siirtymisen kohti keskileveysasteita.


title: Revontulet

text: Voimakkaampia Maan magneettikentän häiriöitä kutsutaan (geo)magneettisiksi myrskyiksi. Myrskyn aiheuttavan hiukkaspilven ensihavainnot tehdään Lagrangen pisteessä olevilla auringontutkimussatelliiteilla. Maanpinnalla myrskyn alkaminen havaitaan muutamia tunteja myöhemmin magnetometreissa äkillisenä magneettisena impulssina, jota seuraa revontulien ilmaantuminen taivaalle. Magneettikentän myrskyt voivat kestää useita tunteja tai jopa päiviä, jolloin revontulia voi näkyä useina peräkkäisinä öinä. Myrskyä seuraa sarja alimyrskyjä, kunnes magneettikenttä päivien kuluessa hiljalleen rauhoittuu.


title: Revontulet

text: Jokaisessa myrskyssä voi vapautua satoja terajouleja energiaa, joka on yhtä paljon kuin Suomessa noin puolessa tunnissa kulutettu energia. Magneettiset myrskyt voivat aiheuttaa korkeilla leveysasteilla (Pohjois-Amerikka, Pohjoismaat) sähkönsiirron kantaverkoissa (ns. GIC-imiö) satojen ampeereiden tasavirtoja, jotka saattavat vaurioittaa muuntajia ja muita laitteita, tai aiheuttaa suojalaitteiden virhetoimintoja, jotka voivat aiheuttaa laaja-alaisia sähkökatkoksia. Myrskyt voivat myös vaikuttaa satelliitti–maa-yhteyksiin ja paikannusjärjestelmien tarkkuuteen.


title: Revontulet

text: Geomagneettista kenttää voidaan mitata magnetometriksi kutsutulla instrumentilla. Useiden magnetometrien muodostama tieto antaa havainnoitsijoille mahdollisuuden seurata geomagneettisten olosuhteiden tilaa. Magnetometrin tieto annetaan yleensä kolmen tunnin välein erilaisina indeksilukuina. Erästä näistä kutsutaan "K-indeksiksi". K-indeksin arvo vaihtelee nollan ja yhdeksän välillä ja se on suoraan verrannollinen geomagneettisen kentän vaihteluihin kolmen tunnin aikajaksoilla. Mitä korkeampi K-indeksi on, sitä todennäköisemmin revontulia esiintyy. K-indeksi on sidottu havaintopaikkaan. Paikallinen K-indeksi voidaan arvioida lähimmän havaintopaikan mukaan siellä, missä observatorioita ei ole. Maapallon keskimääräistä revontuliaktiviteettia kuvaa "Kp-indeksi".


title: Revontulet

text: Usein väitetään, että revontulia katsellessa voi kuulla humisevaa tai kolisevaa ääntä. Näiden äänien olemassaoloa on kyseenalaistettu, koska revontulet sijaitsevat noin 100 kilometriä maanpinnan yläpuolella erittäin harvakaasuisessa ympäristössä, joka ei varmasti voisi aiheuttaa maanpinnalle kuuluvia ääniä. Revontulien ääniä koskevat väitteet liitetään usein revontulien liikkeeseen, vaikka todellisuudessa äänen matka kestää monta minuuttia yläilmakehästä Maan pinnalle.


title: Revontulet

text: Yksi mahdollisuus on, että sähkömagneettiset aallot muuttuvat ääniaalloiksi esineissä, jotka sijaitsevat lähellä katsojaa. Tällaisia esineitä voisivat olla esimerkiksi kuuntelijan hiukset tai vaatteet, tai jopa jotkut kuuloelinten osat. Viimeaikainen suomalainen tutkimus viittaa siihen, että ääniä todella kuuluisi. Niiden fysikaalisia perusteita ei kuitenkaan vielä täysin tunneta. Aalto-yliopiston tutkijat ovat onnistuneet äänittämään revontuliin liittyviä ääniä.


title: Revontulet

text: Uusimman mittaustuloksen mukaan revontuliin liittyvät äänet syntyvät vain 70 metrin korkeudessa ja ovat ihmiskorvin kuultavissa. Aiemmin on luultu, että äänet syntyvät niin korkealla, että niitä ei voi kuulla. Aalto-yliopiston tutkijat nauhoittivat revontulten ääniä kolmella toisistaan erilleen sijoitetulla mikrofonilla ja pystyivät paikantamaan niiden syntypaikan vertailemalla äänten kulkeutumisesta johtuvia viiveitä. Äänet eivät synny revontulissa, vaan samat auringon hiukkaspurkaukset, jotka synnyttävät revontulia, voivat synnyttää myös äänilähteitä lähellä maanpintaa. Äänien syntymisen yksityiskohdat ovat yhä arvoitus, eikä niitä esiinny säännöllisesti revontulien aikana. Äänet ovat hiljaisia ja erottuvat vain vaivoin ympäristön kohinasta. Ääniä kuulleet ovat usein kuvanneet niitä etäisenä kohinana ja rätinänä. Tutkijat pitävät tämän vuoksi mahdollisena, että äänten syntytapoja on useita ja äänilähteiden etäisyydet maanpinnasta voivat vaihdella.


title: Revontulet

text: Monet pohjoiset kansat, muun muassa kolttasaamelaiset, eräät Siperian kansat ja eräät intiaanit, ovat uskoneet revontulten olevan verta, jota vertavuotaviin haavoihin kuolleet edelleen vuotavat vainajien maassa. Kolttasaamelaisten ja eräiden muiden uskomuksissa verisesti kuolleille on varattu oma paikkansa tuonpuoleisessa, verisurman saaneiden vainajala, ja sieltä ovat lähtöisin revontulet. Kolttasaamelaiset naiset ovat voineet suojautua hatuillaan revontulten näkyessä, sillä he pelkäsivät, että muuten verisurman saaneiden sielut tarttuisivat heihin ja aiheuttaisivat verenvuotoja. Revontulet eivät kuitenkaan olleet merkki vainajien tuskasta tai huonoista oloista. Siperian kansojen ja intiaanien uskomuksissa veri roiskui taivaalle vainajien pelatessa palloa, ratsastaessa tai muissa leikeissä tai harjoituksissa. Kolttasaamelaisten uskomuksissa vainajat leikkelivät itseään vuotaakseen verta.


title: Revontulet

text: Skandinaavisessa mytologiassa revontulien ajateltiin johtuvan valkyyrioiden kimaltelevista haarniskoista, kun he ratsastivat pohjoisen yötaivaan alla.


title: Revontulet

text: Saamelaiset uskoivat revontulien syntyvän myös toisella tavalla, ketun huiskiessa hännällä hankia.


title: Revontulet

text: Suomalaisissa tarinoissa, joissa matkataan Pohjolaan, kerrotaan usein matkaajien näkevän Pohjolan läheisyyden paisteesta ja kuumotuksesta, joka hehkuu Pohjolan porteista, kivisistä mäistä ja muista rakenteista. Tämä hehku on toisinaan tulkittu revontuliksi. Eräs suomalainen revontulten nimitys onkin "pohjanpalo". Kansanruno kertoo:


title: Revontulet

text: Välimeren maissa revontulia näkyy varsin harvoin, mutta tällöin ne saattavat olla hyvinkin näyttäviä ja näkyä laajoilla alueilla. Ne mainitaan useissa antiikin Kreikan kirjallisissa lähteissä, joista tiedetään esimerkiksi Thaleen noin 600 eaa. kiinnittäneen niihin huomiota ja yrittäneen keksiä niille selitystä. On arveltu, että tuolloin Thales näki samat revontulet, joihin kiinnitti huomiota myös samaan aikaan elänyt profeetta Hesekiel, jonka kirjan alussa olevan kuvauksen taivaalla näkyneistä poikkeuksellisista ilmiöistä on selitetty viittaavan revontuliin.


title: Revontulet

text: Televisiosarja "Villi Pohjola" käsitteli myös revontulia sekä japanilaisten kiinnostusta ilmiötä kohtaan. Sarja on levittänyt yleisempään tietoisuuteen joidenkin pohjoisten kansojen uskomusta, että revontulten alla siitetty lapsi on erityisen onnekas.


title: Ekvivalenttiannos

text: Ekvivalenttiannos kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa säteilyannosta ja nimenomaan sen biologista vaikutusta. Fysikaalista säteilyannosta kuvaa absorboitunut annos (säteilyenergia kohteen massaa kohti). Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla. Ekvivalenttiannoksen SI-järjestelmän mukainen yksikkö on sievert. Kun painotuskerroin on 1, vastaa yksi sievert yhtä graytä.


title: Ekvivalenttiannos

text: Elimen absorboima ekvivalenttiannos ("H") saadaan kertomalla säteilylajin "R" aiheuttama absorboitunut annos ("D") säteilylajin vaarallisuutta kuvaavalla painotuskertoimella ("w"). Kun elimeen absorboituu useamman tyyppistä säteilyä, ekvivalenttiannos voidaan ilmaista summalausekkeena:


Ekvivalenttiannos


title: Ekvivalenttiannos

text: Painotuskerroimelle "w" on eri säteilylajeille määritelty seuraavat arvot:Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden suhde annokseen on ainekohtaista.


title: Ekvivalenttiannos

text: Suomalaisen saama säteilyannos eri lähteistä yhteensä noin 3,7 mSv vuodessa. Säteilysairauden aiheuttaa kerralla saatu noin 1000 mSv annos.Ekvivalenttiannokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rem (tunnus rem), jonka koko on 0,01 Sv.


title: Absorboitunut annos

text:
Absorboitunut annos (tunnus D) on fysikaalinen suure, joka kuvaa ionisoivan säteilyn aiheuttamaa todellista säteilyannosta kohdeaineessa. Absorboituneella annoksella ilmoitetaan, kuinka suuren energiamäärän säteily on jättänyt kohdeaineeseen massayksikköä kohden, joten suureen yksikkö on joulea/kilogramma (J/kg), josta käytetään nimitystä gray (tunnus Gy). Gray on yleensä liian suuri yksikkö, joten yleisemmin käytetään yksiköitä milli- tai mikrogray. Matemaattisesti merkittynä absorboitunut annos saadaan kaavalla:
jossa "E" on säteilyn energiamäärä ja "m" on absorboivan kohteen massa.


title: Absorboitunut annos

text: Ekvivalenttiannos puolestaan kuvaa säteilyn aiheuttamaa biologista vaikutusta. Ekvivalenttiannos voidaan laskea absorboituneesta annoksesta säteilyn luonteesta riippuvien painotuskertoimien avulla.


title: Absorboitunut annos

text: Ionisoivaa säteilyä lähettävän kappaleen aktiivisuuden vaikutus vieressä olevaan kappaleeseen absorboituneeseen säteilyannokseen on ainekohtaista. Eri materiaalit absorboivat säteilyä eri määriä.


title: Absorboitunut annos

text: Absorboitunut säteilyannos saa aikaan näkyviä vaikutuksia elävässä kudoksessa ja myös kiinteissä kuolleissa materiaaleissa, kuten puussa. Puun sisäinen rakenne haurastuu (selluloosakuidut hajoavat) hieman 1 miljoonan grayn säteilyannoksella ja puun rakenne hajoaa täysin 6 MGy annoksella. Vastaavia ilmiöitä on havaittavissa esimerkiksi muoveilla. Elävässä kudoksessa säteily aiheuttaa vaurioita paljon pienemmällä annosmäärällä. Ihmisellä koko ruumiseen kohdistuva noin 6 grayn kerta-annos tuhoaa luuytimen, mikä johtaa kuolemaan joidenkin päivien kuluessa. Röntgentutkimuksessa saatavat annokset ovat 1,4 milligrayn luokkaa.


title: Absorboitunut annos

text: Absorboituneelle annokselle on myös SI-järjestelmään kuulumaton yksikkö rad (tunnus rad). Yksi rad on 0,01 Gy, eli


title: Aktiivisuus

text: Aktiivisuus on kemiallinen suure, joka on aineen tehollinen konsentraatio. Väkevämmissä liuoksissa ei voida enää olettaa, että liuennut aine dissosioituu täydellisesti liuokseen, vaan aine tarrautuu itseensä sekä muihin yhdisteisiin kiinni, joten sen tehollinen eli välittömästi saatavilla oleva konsentraatio on pienempi. Esimerkiksi pH on määritelty vetyioniaktiivisuuden mukaan, koska pH mittaa liuoksen välitöntä happamuutta – ja siten reaktiivisuutta ja syövyttävyyttä – eikä neutralointikykyä.


title: Aktiivisuus

text:
Termodynamiikan teoriaa käyttämällä voidaan johtaa, että ideaaliseoksessa liuoksen kemiallinen potentiaali "μ" riippuu lämpötilasta "T" ja pitoisuudesta "x" seuraavasti:
Tätä samaa kaavaa voi käyttää aktiivisuuden määrittelemiseen, jos oletetaan, että kaavaa voidaan käyttää samassa muodossa myös epäideaalisille seoksille.
Ideaaliseokselle "a = x" eli aktiivisuus on sama kuin pitoisuus.


title: Aktiivisuus

text:
Aktiivisuus on yksikötön suure. Se määritellään mielivaltaisen standarditilan mukaan.
missä "a" on aktiivisuus, "f" on aktiivisuuskerroin ja "C" on pitoisuus (joko mooliosuus, konsentraatio tai molaalisuus). Standarditila on yleensä joko mooliosuus = 1, konsentraatio = 1 mol/l tai molaalisuus = 1 mol/kg. Riippumatta siitä minkä valitsee, kussakin laskussa on käytettävä aina samaa standarditilaa. Aktiivisuuskertoimeen "f" kuvaa sitä, kuinka paljon liuoksen aktiivisuus poikkeaa konsentraatiosta, ja sen arvioimiseen on useita menetelmiä.


title: Aktiivisuus

text: Yleensä kokonaiskonsentraatioltaan alle 0,1 mol/l liuoksille voidaan olettaa, että aktiivisuus on noin sama kuin konsentraatio. Jo inertin suolankin lisääminen niin, että 0,1 mol/l ylittyy, tekee liuoksen niin vahvaksi, että aktiivisuus on selvästi pienempi ja pH ei ole sama kuin konsentraatiosta laskettu. Jos liuoksessa on vain happoa, on pH 1 – joka vastaa ionivahvuutta 0,1 mol/l – se, jonka alapuolelle mentäessä laskuissa on otettava huomioon se, että liuoksen suuri ionivahvuus pienentää aktiivisuutta ja siten nostaa itse pH-arvoa.


title: Säteilyannos

text: Säteilyannos voi tarkoittaa seuraavia suureita:


title: Luettelo Suomen kaupungeista

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen nykyisistä kaupungeista. Vuoden 2018 alussa kaupunkien kokonaismäärä oli 107. Kaupungit ovat Suomessa samalla kuntia, joten tämän luettelon tiedot löytyvät myös artikkelista Luettelo Suomen kunnista.


title: Luettelo Suomen kaupungeista

text: Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kaupungit ovat artikkelissa Luettelo Suomen entisistä kaupungeista. Perustamisvuoden mukaan järjestettynä nykyiset ja entiset kaupungit löytyvät artikkelista Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan.


title: Luettelo Suomen kaupungeista

text: Seuraavan luettelon toisessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin nykymaakuntaan kaupunki kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kaupunkien maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdan mukaiset.


title: Suomen seutukunnat

text: Seutukunnat () ovat muutaman kunnan muodostamia aluekokonaisuuksia, joiden muodostamisen perusteena on käytetty kuntien välistä yhteistyötä ja työssäkäyntiä. Jokainen Suomen kunta kuuluun johonkin seutukuntaan ja saman seutukunnan jäsenkuntien täytyy olla samasta maakunnasta. Suomen seutukunnat on määritelty työ- ja elinkeinoministeriön aluepoliittisen tukialuejaon perusalueiksi. Työ- ja elinkeinoministeriö myös vuosittain vahvistaa seutukuntajakoon tulevat muutokset. Seutukunnat muodostavat Euroopan unionin tilastollisen aluejakotason LAU 1 (ent. NUTS 4). Vuoden 2011 alusta Suomen kunnat on jaettu 70 eri seutukuntaan. Seutukuntajako on otettu käyttöön vuonna 1994. Osa seutukuntien nimistä on keksitty varta vasten tuota seutukuntaa varten seutukuntajakoa laadittaessa, osa on kyseisten alueiden perinteisiä nimiä, esim. Järviseutu ja Vakka-Suomi.


title: Suomen seutukunnat

text: Työ ja elinkeinoministeriön määritelmän mukaan seutukuntajako perustuu kuntajakoon ja sitä käytetään tilastollisena aluejakona seurattaessa maakunnan osa-alueiden kehitystä. Seutukuntajako ei ole ollut vuodesta 2014 lähtien enää virallinen aluejako. Vuonna 2018 seutukunnat olivat yksi Suomen tilastotoimessa käytetyistä alueluokituksista.


title: Suomen seutukunnat

text:
Seutukunnat muodostuvat joko kaupunkiseuduista, muutamista pienemmistä kaupunkikeskuksista ja niitä ympäröivistä maaseuduista tai maaseutumaisista kunnista. Seutukunnat tekevät yhteistyötä mm. palvelujen tuottamisessa, elinkeinopolitiikassa ja maankäytön suunnittelussa. Seutukunnille ei ole asetettu lakisääteisiä päätöksentekoelimiä eli niissä päättävät kunnat itse. Suomessa monet kunnat ovat siirtäneet valtuustojen hyväksynnällä osan päätöksentekovallastaan seutukuntien toimielimille. Tällaisia toimielimiä ovat mm. kuntayhtymät, kuntien yhteiset lautakunnat sekä seutuvaltuustot.
Suomessa seutukunnat saavat myös päättää itse nimistään, mutta seutukuntatunnuksista sopivat sisäministeriö ja Tilastokeskus.


title: Suomen seutukunnat

text: Seutukuntajako kuuluu NUTS-alueluokitusjärjestelmään "(Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques / Nomenclature of Territorial Units for Statistics)", jota EU käyttää alueelliseen tilastointiin ja aluepolitiikan kohdentamiseen.


title: Suomen seutukunnat

text: NUTS-järjestelmässä ylemmän tason alue jakautuu pienempiin seuraavan tason alueisiin jne. Esimerkiksi Suomessa NUTS 1-tason muodostavat manner-Suomi ja Ahvenanmaa. Seuraavan NUTS 2-tason muodostavat Suomen suuralueet ja siitä seuraava NUTS 3-taso muodostuu maakunnista. Seutukunnat muodostavat NUTS 4-tason ja yksittäiset kunnat NUTS 5-tason. Nykyään NUTS 4-taso on LAU 1-taso "(Local Administrative Units)" ja NUTS 5-taso on LAU 2-taso.


title: Suomen seutukunnat

text: Vaikka seutukunnat pitäisi NUTS-järjestelmän mukaan esittää suuralueittain ja maakunnittain, on ne tässä lueteltu tutummin pelkästään maakunnittain.


title: Suomen seutukunnat

text: Taulukko seutukuntien määristä Suomessa vuosina 1994–2011.


title: Kapellimestari

text: Kapellimestari () on orkesterin tai soitinyhtyeen johtajasta käytettävä nimitys. Myös kuoronjohtajaa nimitetään toisinaan kapellimestariksi tai kuorokapellimestariksi. Kapellimestari johtaa musiikkiesityksiä visuaalisin keinoin. Näistä johtamiskeinoista tärkein on käsin suoritettava viittominen eli niin sanottu lyönti. Lyönnillä ilmaistaan muusikoille kappaleen tempon ja dynamiikan vaihtelut sekä muut tulkintaan liittyvät yksityiskohdat. Lyönnin lisäksi kapellimestarin koko vartalon liikkeet ja kasvojen ilmeet – harjoitustilanteessa myös äänet – muodostavat kokonaisuuden, joka auttaa muusikoita – sekä yleisöä – hahmottamaan sävellyksen rakenteen ja tunnesisällön.


title: Kapellimestari

text: Vaikka suomen kielen sana "kapellimestari" tulee saksan sanasta "Kapellmeister", käytetään saksan kielessä kapellimestarista nykyään kuitenkin yleisemmin sanoja "der Dirigent" [mies], "die Dirigentin" [nainen]. Kapellimestari oli 1500-1800 -lukujen aikana aateliston ja monarkkien palveluksessa olleen viranhaltijan titteli. Monet kuuluisat säveltäjät, kuten J.S. Bach, Beethoven, Haydn, Händel, D. Scarlatti, Telemann, Wagner ja Weber, toimivat kapellimestareina sanan perinteisessä merkityksessä eli olivat jonkun orkesterin johtajina (mikä ei kuitenkaan välttämättä sisältänyt konkreettista orkesterin johtamista esityksen aikana nykyiseen tapaan). Kantasana "die Kapelle" viittaa varsinaisesti orkesteria pienempiin muusikkoryhmiin - alkuperäisemmältä merkitykseltään "kappeliin", jossa tällaiset ryhmät mahtuivat soittamaan. Kantasana sai tämän toisen merkityksen jo italiassa ennen kuin sana lainattiin saksaan. Sanan merkitys laajentui kuitenkin pian ja vastaava virka tunnetiin muissakin Euroopan maissa kappeliin viittaavalla nimellä (esim. italiaksi "maestro di cappella", ranskaksi "maître de chapelle", venäjäksi "kapelmejster" (капельме́йстер), ruotsiksi "kapellmästare" jne.). Kuitenkin vain suomeen "kapellimestari" on jäänyt yhä pääasialliseksi sanaksi, kun viitataan sinfoniaorkesterin johtajaan.


title: Kapellimestari

text: Kapellimestareita alettiin käyttää 1700-luvun jälkipuoliskolla, jolloin sinfoniaorkesterit syntyivät. Aiempi barokkimusiikki oli orkesterien kokojen puolesta pienimuotoisempaa. Felix Mendelssohnin myötä alkoi vakiintua näkemys, että kapellimestari muodostaa teoksesta tietyn tulkinnan, jonka hänen johtamansa orkesteri sitten soittaa. Suomen ensimmäisenä kapellimestarina voidaan pitää Turun akatemian Akateemisen kapellin perustajaa ja johtajaa Carl Petter Lenningiä.


title: Kapellimestari

text: Johtamisen apuvälineenä monet kapellimestarit käyttävät tahtipuikkoa, soittokuntien kapellimestarit marssi- ja seremoniasoitoissa yleensä johtajan sauvaa. Viime aikoina on muotiin tullut uudestaan 1800-luvun alun käytäntö, jonka mukaan kapellimestari voi samalla olla myös orkesterin tai yhtyeen soittaja tai solisti. Tämä on kuitenkin pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Esimerkiksi pianisti Murray Perahia ja cembalisti Ton Koopman ovat tehneet tällaisia levytyksiä.


title: Kapellimestari

text: Konsertissa tapahtuva näkyvä johtaminen on vain osa kapellimestarin työstä. Merkittävin osa työstä on teosten itsenäinen opiskelu ja tulkinnan muodostaminen partituurin perusteella, johon voi kulua kuukausia tai vuosia. Muu osa työstä muodostuu orkesterin ohjelmiston valinnasta (taiteellinen johtajuus), sekä orkesterin harjoittamisesta ja kehittämisestä. Teokset käydään orkesterin kanssa läpi huolellisesti useaan kertaan, minkä aikana kapellimestari siirtää oman näkemyksensä teoksesta orkesterin jäsenille. Tässä vaiheessa kiinnitetään huomiota myös soittajien mahdollisiin virheisiin tai vääriin tulkintoihin. Myös edustukselliset ja henkilöstöpoliittiset tehtävät kuuluvat toisinaan kapellimestarin toimenkuvaan – näin on tapana erityisesti Yhdysvalloissa.


title: Kapellimestari

text: Kuuluisat kapellimestarit ovat klassisessa musiikissa solistien tavoin suuria tähtiä - usein solisteja tunnetumpia. Kapellimestari ei ole pakollinen, esimerkiksi tunnettu newyorkilainen Orpheus-kamariorkesteri ei käytä kapellimestaria. Tällöin kapellimestarille kuuluvia tehtäviä (lukuun ottamatta johtamista esityksen aikana) joudutaan antamaan konserttimestareille tai muille orkesterin jäsenille. Kapellimestarin merkitys korostuu myöhäisromantiikan musiikista alkaen, jolloin teosten orkesterit olivat usein aiempaa isompia ja niissä on entistä enemmän ja tulkinnanvaraisempia temponvaihteluita. Tällaisia suuren orkesterin monimutkaisempia teoksia ei esitetä ilman kapellimestaria, sillä eri puolilla orkesteria olevat muusikot tarvitsevat jonkin yhteisen viittauspisteen kohdissa, joissa tempo ei ole ilmiselvä.


title: Kapellimestari

text: Kapellimestari joutuu tekemään monia valintoja sen suhteen, miten teos esitetään. Näistä helpoin huomata on ehkä esityksen tempo, joka vaikuttaa suuresti esityksen kestoon (samoin kestoon vaikuttaa, hyppääkö kapellimestari partituurin mahdollisten kertausmerkkien yli vai ei). Erityisesti 1800-lukua edeltäviin teoksiin sisältyy tempojen lisäksi myös paljon muita vapauksia tai alkuperäiskäsikirjoituksen epäselvyyksiä esimerkiksi kuoron koon ja orkesterin kokoonpanon suhteen, ja esitykset saattavat kuulostaa hyvinkin erilaisilta sen mukaan, millaisiin ratkaisuihin kapellimestari on päätynyt. Kapellimestari voi vanhassa musiikissa pyrkiä autenttiseen taikka sitten modernimpaan tulkintaan. Levytyksen onnistumisen kannalta tärkeitä ovat kuitenkin kapellimestarin lisäksi myös soittajien sekä äänitysteknikoiden osuus omissa tehtävissään.


title: Kapellimestari

text: Eräät kapellimestarit myös säveltävät tai sovittavat musiikkia. Tunnettuja säveltäjä-kapellimestareita ovat tai ovat olleet muun muassa Felix Mendelssohn, Leonard Bernstein, Gustav Mahler, Richard Strauss, Pierre Boulez, Leif Segerstam ja Esa-Pekka Salonen.


title: Peräkkäishaku

text: Tietojenkäsittelytieteessä peräkkäishaku eli lineaarihaku on yksinkertainen hakualgoritmi, joka etsii arvoa taulukosta käymällä sen läpi alkio alkiolta. Toisin kuin puolitushaku tai interpolaatiohaku, peräkkäishaku ei vaadi, että alkiot ovat suuruusjärjestyksessä.


title: Peräkkäishaku

text: Peräkkäishaku yleistyy jokaiselle tietorakenteelle, jonka alkiot voidaan luetella yksi kerrallaan ("iteroituva tietorakenne") ja jonka alkioille on määritelty yhtäsuuruus.


title: Peräkkäishaku

text: Peräkkäishaun periaate voidaan muotoilla seuraavasti:


title: Peräkkäishaku

text: Seuraava on pseudokoodina toteutettu peräkkäishakualgoritmi, joka kertoo arvon "x" indeksin taulukossa "T":


title: Peräkkäishaku

text: Peräkkäishaun asymptoottinen suoritusaika on kertaluokkaa "O"("n"). Jos oletetaan että haettava alkio esiintyy taulukossa, niin sen etsimiseen satunnaisesti järjestetystä "n":n pituisesta taulukosta tarvitaan keskimäärin "n" / 2 vertailua. Parhaimmassa tapauksessa, jossa etsitty alkio on taulukon ensimmäinen alkio, tarvitaan yksi vertailu. Pahimmassa tapauksessa, jolloin etsitty alkio ei esiinny taulukossa lainkaan, algoritmi tekee syötteen pituuden verran eli "n" kappaletta vertailuja.


title: Peräkkäishaku

text: Samat luvut pätevät jokaiselle tietorakenteelle, jossa seuraavaan alkioon siirtyminen vie aina saman verran aikaa.


title: Peräkkäishaku

text: Peräkkäishaku yhdistettynä tietuealkioihin mahdollistaa ajassa "O"("n") toimivan hakurakenteen eli assosiaatiotaulun toteuttamisen lähes minkä tietorakenteen avulla tahansa. Esimerkkitoteutus taulukkona:


title: Peräkkäishaku

text: Tehokkaampia hakurakennetoteutuksia ovat hajautustaulu ja tasapainoinen hakupuu.


title: Kas-Pin

text:
Kas-pin on hankasalmelaisen Kaarlo Valkosen esittelemä suomalainen taistelulaji, joka yhdistää puukkotekniikoita ja itämaisia taistelutekniikoita.
Lajilla on Valkosen mukaan pitkä historia, mutta sen alkuperästä ja muusta historiasta ei ole tuotu julkisuuteen muuta kuin Valkosen kertomukset.


title: Kas-Pin

text: Eri puolilla Suomea on seitsemän Valkosen valtuuttamaa kas-pin-opettajaa.


title: Kas-Pin

text: Valkosen kertomien tarinoiden mukaan kas-pin-taistelutaito on kulkenut Valkosen suvussa vuosisatoja, yli 30 sukupolven ajan. Tällöin lajin historia ulottuisi noin 1100-luvulle saakka. Lajille luonteenomaisia aseita olisi käytetty jo 1500- ja 1600-luvulla. Tarinat kertovat myös seppä Jon Valkosen käyneen opettamassa Kiinassa muun muassa lehtipellin taontaa ilman saumaa. Suomalaisten sotataitojen kehittymiseen olisivat johtaneet alituiset sodat venäläisiä vastaan.


title: Kas-Pin

text:
1800-luvulla olisi vaihdettu tietoja ja oppeja kiinalaisten ja tiibetiläisten mestareiden kanssa. Kiinassa olisi puhuttu tulivalkean kansan eli pohjoisen kansan taistelutaidosta, jolla olisi tarkoitettu suomalaisia ja suomalaista sotataitoa. Yksi näistä suomalaisista taidoista olisi ollut nimenomaan Valkosen suvun kas-pin-taistelumenetelmä.
Nykymuotoonsa lajin olisvat kehittäneet suomalaiset naiset neljän sukupolven aikana miesten ollessa sotimassa.


title: Kas-Pin

text: Kas-pinin kerrotaan saaneen nimensä Kasi-nimisestä kalliosta, jolla taitoa harjoiteltiin. Toinen annettu selitys nimen historialle on puukkoharjoituksissa syntyvästä kahdeksikon muotoisesta liikeradasta. Kaspin on myös sukunimi.


title: Kas-Pin

text: Kaarlo Valkosen kotipaikkakunnalla näihin tarinoihin suhtaudutaan epäilevästi, eikä niille olekaan esitetty muuta lähdettä kuin Kaarlo Valkosen kertomukset.


title: Kas-Pin

text: Kas-pin lähtee itsepuolustuslajien valtavirrasta poiketen aseharjoituksena. Perusaseena käytetään puukkoa ja aseeton taistelu opitaan siinä sivussa. Lajiin kuuluu myös "Riihioppi", joka on pimeässä taistelun harjoittamista. Lisäksi lajissa pystyy erikoistumaan useisiin aseisiin. Lajille tyypillistä on osa-alueiden runsaus, aseiden runsaus ja eksoottisuus sekä tavanomaisesta poikkeavissa ympäristöissä suoritetut harjoitukset.


title: Kas-Pin

text:
Taistelussa pyritään vastustajan lukitsemiseen mahdollisimman nopeasti ja suoraviivaisesti.
Lajissa tehokkuus saavutetaan rentouden, ei voiman kautta.


title: Kas-Pin

text: Pääteemoja on neljä: "Hermot", "Hipaisu", "Enkelin kosketus" ja "Näkymätön käsi" (enkelin kosketusta ja näkymätöntä kättä ei kukaan voi toiselle opettaa, vaan ne tulevat ajan kanssa ja harjoittelun kautta).


title: Kas-Pin

text: Kas-pinissa käytettäviä aseita ovat muun muassa:


title: Luettelo suomalaisista sanomalehdistä

text: Tämä on luettelo Suomen sanomalehdistä ilmestymistiheyden mukaan:


title: Luettelo suomalaisista sanomalehdistä

text: (b) = broadsheet, (t) = tabloidi


title: Airbus A330

text:
Airbus A330 on eurooppalaisen Airbusin kehittämä keskipitkän ja pitkän matkan kaksimoottorinen laajarunkolentokone. Koneeseen mahtuu mallista ja sisustuksesta riippuen tyypillisesti 200-300 matkustajaa, tilauslentoliikenteessä jopa 440 matkustajaa.
Kilpailevan Boeingin suunnilleen vastaavan kokoiset koneet ovat A330:a vanhempi ja hieman pienempi Boeing 767 sekä A330:a uudempi, komposiittirakenteinen Boeing 787.


title: Airbus A330

text: Airbus A330:n tausta ulottuu aina Airbusin ensimmäiseen lentokonemalliin, A300:aan saakka. Jo ennen kuin ensimmäinen A300 oli edes lentänyt (mikä tapahtui 1972), Airbusin insinöörit olivat suunnitelleet yhdeksän erilaista jatkokehitelmää A300:sta, numeroituina A300B1:stä A300B9:ään. B2 ja B4 olivat pohjana A300:n tuotantoversiolle ja B9 oli pidennetty ja tehokkaammilla moottoreilla varustettu versio, josta myöhemmin kehittyi A330. Jonkin verran myöhemmin suunniteltiin jatkokehitelmät B10, B11 ja B12. B10 oli lyhennetty pidemmän kantaman versio, josta kehittyi A310, ja B11 oli nelimoottorinen valtamerten ylityksiin sopiva pitkän matkan versio, josta kehittyi A340. Muut kehitelmät eivät koskaan edenneet suunnittelua pidemmälle.


title: Airbus A330

text: A330 ja A340 suunniteltiin samanaikaisesti, ja koneet ovat moottorien lukumäärää lukuun ottamatta useimmilta osin identtisiä. Nelimoottoriversio A340 oli tarpeellinen, koska koneiden suunniteluaikaan pitkät lennot vailla varalaskumahdollisuutta (valtamerien ylitys) eivät olleet matkustajaliikenteessä sallittuja kaksimoottorikoneilla.


title: Airbus A330

text: A330:n kehitystyötä oli tehty pienen suunnittelijaryhmän voimin 1970-luvulta lähtien, ja A330:n ja A340:n alustavat tekniset tiedot julkistettiin 1982 Farnborough’n ilmailunäyttelyssä. Näistä kävi ilmi A330:n erityisen suuri rahtitila. Se kykeni kuljettamaan 30 LD3-rahtikonttia, joka oli lähes kaksinkertainen DC-10:een verrattuna ja 18 % enemmän kuin paljon suuremmassa Boeing 747 -jumbojetissä. Siiven kehitystyötä tehtiin koko 1980-luvun ajan British Aerospacella (BAe) Englannissa Hatfieldissä ja Filtonissa. Kehitetty uusimman aerodynaamisen tietämyksen mukainen ylikriittinen siipi oli paitsi aikaisempia tehokkaampi, myös paksumpi, mikä teki siivestä rakenteellisesti lujemman ja mahdollisti siten pidemmän kärkivälin ilman painon lisäystä. Kärkivälin pidentäminen oli hyödyllistä, koska siipi kuluttaa sitä vähemmän energiaa nostovoiman tuottamiseen, mitä pidempi sen kärkiväli on suhteessa leveyteen.


title: Airbus A330

text: Uusiin moottoreihin liittyvien kehitysriskien välttämiseksi Airbus päätti käyttää A330:ssa vain olemassa olevia ja koeteltuja lentomoottoreita, ja tarjosi asiakkaille moottorivaihtoehdon kaikilta kolmelta merkittävältä lentomoottorinvalmistajalta, Rolls-Roycelta, General Electriciltä ja Pratt & Whitneyltä. Rolls-Roycen tarjoama moottori on Trent 772, General Electricin CF6-80E1 ja Pratt & Whitneyn PW4168. Kaikkien moottorimallien työntövoima asettuu välille 300-320 kN. Suosituimmaksi moottorivaihtoehdoksi on osoittautunut Rolls-Royce, jonka osuus on noin 58 %.


title: Airbus A330

text: Koneessa otettiin käyttöön Airbusin kapearunkoiseen A320:een kehittämä digitaalinen fly-by-wire -ohjausjärjestelmä sekä A320-tyyppinen ohjaamo. Fly-by-wire on tietokoneavusteinen järjestelmä ilman suoraa mekaanista yhteyttä ohjainten ja ohjainpintojen välillä. Tämä mahdollistaa ohjauskäskyjen turvallisuuden varmistamisen ennen niiden suorittamista. Näin järjestelmä estää esimerkiksi siiven kohtauskulman kasvamisen liian suureksi, mikä johtaisi koneen sakkaamiseen. Yhtenäisen ohjaamojärjestelyn etuna on nopea ja lyhyt lentäjäkoulutus konetyypistä toiseen siirtyville lentäjille.


title: Airbus A330

text: Ensimmäiset tilaukset A330:lle saatiin maaliskuussa 1987, jolloin Air Inter tilasi 5 konetta ja varasi 15 optiota, ja Thai Airways International tilasi 4 konetta ja 4 optiota. Laajamittainen kehitystyö ei kuitenkaan käynnistynyt ennen kuin kesäkuussa 1987, jolloin Airbusin hallitus käynnisti virallisesti projektin. Tässä vaiheessa A330:lle oli sitovia tilauksia eri lentoyhtiöiltä 41 ja sisarmalli A340:llä 89.


title: Airbus A330

text: A330:n rungon läpimitta on sama kuin A300:n, ja runkorakenne on lähes sellaisenaan peräisin A300-600 -mallista, mutta pidennettynä. Siivet ovat kuitenkin kokonaan uudet, samoin kuin korkeus- ja sivuvakaajat.


title: Airbus A330

text: A330:n runko valmistetaan Saksassa Bremenissä, siivet ja laskutelineet Englannissa Broughtonissa ja korkeusvakaaja Espanjassa Getafessa. Loppukokoonpano tapahtuu Ranskan Toulosessa. Tuotantoa varten kaikki Airbusin osakkaat rakensivat uusia suuria tuotantolaitoksia niin Englannissa, Saksassa kuin Ranskassakin. Tuotantoteknologia muutettiin aikaisempaa automaattisemmaksi käyttäen poraus- ja niittausrobotteja. Osat kuljetettiin Touloseen alun perin suuritilavuuksisilla Super Guppy 201 -rahtikoneilla, joihin mahtuivat sekä siivet että rungon osat kokonaisina. Vuodesta 1996 lähtien kuljetukset on hoidettu Airbusin itse valmistamilla vieläkin suuremmilla Airbus Beluga -rahtikoneilla.


title: Airbus A330

text: A330:n ensilento tapahtui 2. elokuuta 1992. Se oli ilmaan noustessaan painavin koskaan lentänyt kaksimoottorinen lentokone. Kone sai koelento-ohjelman päätyttyä Euroopan ja USA:n ilmailuviranomaisten hyväksynnän 21. lokakuuta 1993. Ensimmäinen käyttäjä oli Air Inter, jonka ensimmäinen kaupallinen lento tapahtui 17. tammikuuta 1994 Pariisista Marseilleen. Useimmat uudet lentokoneet ovat valmistuessaan painavampia kuin on suunniteltu ja tilaajille luvattu, mutta A330 on harvinainen poikkeus: se oli 500 kg kevyempi kuin oli luvattu.


title: Airbus A330

text: ETOPS on kaksimoottorikoneita koskeva lähimmän varalaskukentän aikaetäisyyttä koskeva normi. Vuonna 2009 A330 oli ensimmäinen lentokone, joka sai 240 minuutin ETOPS-hyväksynnän.


title: Airbus A330

text: A330 on keskikokoinen laajarunkokone, jonka kaksi moottoria on ripustettu siipien alapuolelle. Siivet ovat hyvin kapeat ja pitkät, ja niissä on tehokas ja taloudellinen ylikriittinen siipiprofiili. Siipien kärkiväli on 60,3 m, mikä on pidempi kuin paljon suuremmassa Boeing 747-300:ssa. Siipien päissä on kulmaan asetetut 2,74 m korkeat siivekkeet (wingletit), jotka vähentävät siiven aiheuttamaa vastusta. A330neo:ssa wingletit muotoillaan uudelleen muodoiltaan pyöreämmiksi ja kärkiväli kasvatetaan 64 metriin. A330:n peräsin ja sivuvakaaja ovat komposiittirakenteisia. Messier-Dowtyn valmistamat päälaskutelineet ovat nelipyöräiset ja nokkapyörä kaksipyöräinen.


title: Airbus A330

text: Ohjaamossa on kuusi suurikokoista näyttöä, joissa on koneen navigointiin ja lentotilaan liittyvät näytöt (Electronic Flight Instrument System, EFIS), sekä koneen eri teknisten järjestelmien tilasta kertovat näytöt (Electronic Centralised Aircraft Monitor, ECAM). Lentäjän edessä sijaitsevan, mekaanis-hydraulisen ohjauspyöräohjaimen asemesta konetta ohjataan lentäjän vasemmalla puolella sijaitsevalla pienikokoisella sidestick-ohjaimella, jonka komennot välittyvät fly-by-wire -järjestelmään sähköisesti.


title: Airbus A330

text: Koska A330:n tilauskanta oli säilynyt hyvänä huolimatta 17 vuotta uudemman Boeing 787:n aiheuttamasta kilpailutilanteesta, eikä polttoaineenkulutuksen ero matkustajapaikkaa kohden modernimpaan 787:ään ollut kuin 10-12 prosenttia A330:n tappioksi, Airbus päätti modernisoida koneen uusimman teknologian mukaisilla moottoreilla. Lisäksi siipien kärkiväliä päätettiin kasvattaa 64 metriin ja wingletit (siivenkärkievät) suunnitella uudelleen. Näillä toimenpiteillä saavutetaan Airbusin mukaan 14 prosentin säästö polttoaineenkulutuksessa matkustajapaikkaa kohden, mikä toisi koneen tasoihin Boeing 787:n kanssa, onnistuneessa tapauksessa jopa ohikin. Koska A330 on kuitenkin täysin vakiintuneessa tuotannossa oleva kone, jonka tuotantoinvestoinnit on jo kauan sitten kuoletettu, Airbus kykenisi tarjoamaan kilpailutilanteen niin vaatiessa konetta 787:ää edullisemmin, mutta silti hyvällä katteella.


title: Airbus A330

text: Airbus neuvotteli eri moottorivalmistajien kanssa uudesta moottorista, ja neuvottelujen jälkeen teki Rolls-Roycen kanssa yksinoikeussopimuksen, jolloin uuden koneversion ainoaksi moottorintoimittajaksi tuli Rolls-Royce uudella Trent 7000 -moottorilla. Yksinoikeussopimus kattaa varmemmin moottorintoimittajan riskin kehityskulujen takaisin saamisesta tulevien kauppojen myötä. Trent 7000 -moottorissa on 50:1 painesuhde, 2,8 metrin läpimittainen puhallin ja 10:1 ohivirtaussuhde. Nykyisessä Trent 700 -moottorissa on 36:1 painesuhde, 2,47 metrin läpimittainen puhallin ja 5:1 ohivirtaussuhde.


title: Airbus A330

text: Airbus käynnisti projektin heinäkuussa 2014 Farnborough’n ilmailunäyttelyssä. A330-200 mallin korvaa A330-800neo ja A330-300 mallin A330-900neo. Molempien konemallien rungon mitat säilyvät ennallaan. Uusien 800- ja 900-mallien toimitukset alkoivat 2018. 200- ja 300-mallien valmistus jatkuu vielä jonkin aikaa rinnalla.


title: Airbus A330

text: A330-300 on ensimmäisenä valmistunut versio, joka otettiin käyttöön tammikuussa 1994. Sen pituus on 63,7 m ja kantomatka nykyisin 11 300 km. Suurin lentoonlähtöpaino on 242 t. Reittilentoyhtiöt sisustavat koneen tyypillisesti 250–300 matkustajalle. Tilaus- ja halpalentoyhtiöiden koneissa matkustajamäärä vaihtelee 350:stä jopa 436:een.


title: Airbus A330

text: A330-200 on vuonna 1998 käyttöön otettu, rungoltaan lyhennetty pitkän matkan versio. Sen pituus on 58,8 m ja kantomatka 13 400 km. Viimeisimmän version suurin lentoonlähtöpaino on 242 t. Reittilentoyhtiöt sisustavat koneen tyypillisesti 210–260 matkustajalle, tilauslentokäytössä 300–322 matkustajalle.


title: Airbus A330

text: A330-200F on rahtiversio, joka pystyy kantamaan 65 tonnin kuormaa 7 400 km tai 70 tonnin kuormaa 5 900 km. Se otettiin käyttöön vuonna 2010. Etummainen laskuteline on laskettu matkustajamalleja alemmas, jotta rahtitilan lattia saataisiin täysin vaakasuoraksi lastauksen ja purkamisen helpottamiseksi. Etulaskutelineen ulostyöntyvä kotelo muodostaa koneen alle helposti tunnistettavan "kuplan". Matkustajamallien lattia on koneen maassa ollessa hieman eteenpäin kallellaan.


title: Airbus A330

text: A330-800 on Rolls-Roycen uusilla Trent 7000 -moottoreilla varustettu versio A330-200 -mallista. Ensimmäinen toimitus on luvattu tapahtuvaksi vuonna 2018 Hawaiian Airlinesille.


title: Airbus A330

text: A330-900 on Rolls-Roycen uusilla Trent 7000 -moottoreilla varustettu versio A330-300 -mallista. Ensimmäinen toimitus tapahtui marraskuussa 2018 TAP Portugalille.


title: Airbus A330

text: A330 MRTT (Multi Role Tanker Transport) on sotilaskäyttöön tarkoitettu ilmatankkaukseen kehitetty kone, joka soveltuu myös joukkojen ja rahdin kuljetukseen. Se on käytössä Australian, Britannian, Ranskan, Korean, Arabiemiraattien, Saudi-Arabian ja Singaporen ilmavoimilla Tankkerikäytössä siihen mahtuu 111 tonnia polttoainetta ja lisäksi samanaikaisesti 45 tonnia rahtia. Joukkojenkuljetuksessa siihen mahtuu 380 henkeä. Ensimmäinen kone toimitettiin Australiaan 2011.