title: Lauri Sutela

text: Sutela valmistui upseeriksi Kadettikoulusta pioneerilinjalta lokakuussa 1939 ja joutui parin kuukauden kuluttua talvisotaan. Hän palveli koko sota-ajan rintamajoukoissa ja toimi jatkosodassa muun muassa komppanianpäällikkönä ja pataljoonankomentajana. Hän meni 1945 naimisiin Kaisu Rajavaaran, Johannes Rajavaaran tyttären, kanssa.


title: Lauri Sutela

text: Sotien jälkeen Lauri Sutela organisoi tiedustelupäällikkönä Suomen sotilastiedustelun, ja sitä pidetään näyttönä ylimpiin tehtäviin, komentajaputkeen, jossa häntä kierrätettiin pääesikunnassa tärkeillä paikoilla. Pääesikunnan tiedotusosastolle perustettiin Sutelan johtoon tiedusteluelin, "tarkastustoimisto", vuonna 1959. Sutela oli valmistunut yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulusta vuonna 1949, ja kenraalimajuriksi hänet ylennettiin vuonna 1966.


title: Lauri Sutela

text: Sutela toimi päämajamestarina 1966–1968, yleisesikuntapäällikkönä 1968–1971, pääesikunnan päällikkönä 1971–1974 ja puolustusvoimain komentajana 1974–1983. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi vuonna 1968 ja täydeksi kenraaliksi vuonna 1974.


title: Lauri Sutela

text: Sutela ei juuri esiintynyt julkisuudessa, eikä hän kirjoittanut muistelmia. Hänen muistiinpanonsa ovat kuitenkin olleet tutkijoiden käytössä. Taiteesta ja tekniikasta kiinnostuneen Sutelan suunnitelmissa oli alkujaan arkkitehdin ura, mutta sotilasuralle hän päätyi velvollisuudentunnosta. Taiteelliset harrastukset jatkuivat kuitenkin koko eliniän. Matti Lukkari kirjoitti Sutelasta elämäkertateoksen ”Lauri Sutela, puolustusvoimain komentaja” joka ilmestyi vuonna 2003.


title: Robot Wars

text: Robot Wars on brittiläinen viihdesarja, jossa ihmisten rakentamat robotit taistelevat toisiaan vastaan. Tavoitteena on työntää vastustaja ”kaivoksi” kutsuttuun automaattiseen kuoppaan, kipata se yli laidan, halvaannuttaa se tai saada tuomareilta enemmän pisteitä. Robottien aseena on esimerkiksi kippejä, piikkejä, hakkuja, pihtejä, leukoja, sirkkeleitä ja pyöriviä levyjä. Jos molemmat robotit ovat voimissaan ajan loputtua, tuomarit ratkaisevat voittajan. Tuomio perustuu tyyliin, ohjaukseen, tuhoihin ja hyökkäävyyteen. Ohjelman vakiohenkilöitä ovat Craig Charles, Philippa Forrester ja Jonathan Pierce.


title: Robot Wars

text: Taistelun hankaloittamiseksi areenalla vaanii viisi kotirobottia: Pihdeillä ja liekinheittimellä varustettu Kersantti Bash, vauhtipyörän ja torahampaat omistava Matilda, hakullinen ja kauhallinen Shunt, sirkkelillä ja pihdeillä aseistautunut Dead Metal ja Sir Killalot, jolla on pihdit ja peitsi.


title: Robot Wars

text: Robot Wars on ollut erittäin suosittu tv-sarja maailmalla. Oli olemassa myös Robot Wars Club, johon Robot Wars -fanit voivat liittyä. Suomessa sarjaa on näytetty Subtv:llä.


title: Robot Wars

text: Robot Wars turnausten mestareita ovat RoadBlock, Panic Attack, Chaos 2 (kaksi kertaa), Razer, Tornado ja Typhoon 2. Tämän lisäksi Razer on voittanut maailmanmestaruuden kahdesti.


title: Pertti Tolla

text: Pertti Jussi Tolla (s. 30. syyskuuta 1936 Jääski) on suomalainen sotilas ja kenraaliluutnantti evp.


title: Pertti Tolla

text: Tolla ylennettiin kenraaliluutnantin arvoon vuonna 1989.


title: Pertti Tolla

text: Hän valmistui Kadettikoulusta vuonna 1959. Tolla on toiminut mm.:Hän kävi ilmasotalinjan Sotakorkeakoulussa 1969.


title: Pertti Tolla

text: Tollan poika Petri Tolla (s. 1962) on palvellut myös ilmavoimissa Ilmasotakoulun johtajana ja Ilmavoimien Esikunnan operaatiopäällikkönä ja nykyisin ilmavoimien kakkosmiehenä esikuntapäällikönä.


title: Pertti Tolla

text: Tolla jäi reserviin vuonna 1992 ja on sen jälkeen toiminut mm. Helsingin Suomalaisen Klubin ilmailukerhon vetäjänä vuodesta 2004.


title: Vielä virtaa

text: Vielä virtaa () oli pisimpään tehty brittiläinen, BBC:n tuottama komediasarja. Sarjaa tehtiin vuodesta 1973 vuoteen 2010 kaikkiaan 295 jaksoa 31 tuotantokauden aikana. Suomessa sitä on esittänyt Yle TV1. Sarjan on kirjoittanut Roy Clarke, joka on kirjoittanut myös monia muita brittiläisiä komediasarjoja, muun muassa sarjaa "Pokka pitää" ().


title: Vielä virtaa

text: Sarjan päärooleissa ovat muun muassa Bill Owen, Peter Sallis, Brian Wilde, Kathy Staff sekä Stephen Lewis (tarkastaja Blakey sarjassa "Mennään bussilla"). Sarjan tapahtumat sijoittuvat pieneen englantilaiskylään Yorkshireen, Englantiin. Televisiosarja on nostattanut kuvauspaikkana toimivan Holmfirthin kylän maailmankartalle.


title: Vielä virtaa

text: Sarjassa seurattiin kolmen ystävyksen – vanhat herrat Compo, Clegg ja Foggy, jotka elävät toista lapsuuttaan – ja muiden kyläläisten edesottamuksia. Pääkolmikko ihmettelee maailman menoa omaan hullunkuriseen tapaansa ja työntää nenänsä joka paikkaan. Ja siellä, missä he liikkuvat, ei yllättäviä käänteitä puutu. Kylän tapahtumia ja kyläläisten edesottamuksia puidaan sitten laveasti rouvien kahvipöydässä.


title: Vielä virtaa

text: William Compo Simmonite (Bill Owen) – Iäkäs resupekka, joka kasvattaa frettejä. Niin näyttelijä kuin roolihahmokin kuolivat vuonna 1999. Roolihahmon kuolinsyynä oli sydänkohtaus, kun taas Owen kuoli haimasyöpään.


title: Vielä virtaa

text: Norman "Cleggy" Clegg (Peter Sallis) – Pessimisti. Compon ystävä. Sarkastisten kommenttien mestari.


title: Vielä virtaa

text: Cyril Blamire (Michael Bates) – sarjan alkuperäinen jäsen ennen Foggya


title: Vielä virtaa

text: Walter Foggy Dewhurst (Brian Wilde) – Entinen sotilas, joka elää edelleen sota-aikaa. Compon ja Cleggin ystävä. Myöhemmin hahmon paikalla nähtiin Seymour, mutta Foggy palasi vuonna 1990 hänen lähdettyään.


title: Vielä virtaa

text:
Seymour Utterthwaite (Michael Aldridge) – Tuli sarjaan Foggyn lähdettyä. Keksijä ja entinen rehtori.
Herbert Truly Truelove (Frank Thornton) – Entinen Scotland Yardin poliisi, joka vertaa kaikkea entiseen rouvaansa. Compon ja Cleggin ystävä.
Billy Hardcastle (Keith Clifford) – Kolmikon kolmas mies Compon kuoltua. Omasta mielestään sukua Robin Hoodille, äidin puolelta. Ottaa suvun perinteet liiankin vakavasti.


title: Vielä virtaa

text: Alvin Smedley (Brian Murphy) – Noran naapuri Compon kuoltua. Tekee usein kepposia naapurilleen.


title: Vielä virtaa

text: Entwistle (Burt Kwouk) – Sähkömies ja tulevaisuuden ennustaja, joka ajelee punaisella lava-autolla.


title: Vielä virtaa

text: Luther Hobbo Hobdyke (Russ Abbot) – Entinen maitomies, joka uskottelee kavereilleen olleensa aiemmin MI5-agentti. Ylläpitää kylän turvallisuusasioita vaihtelevin menestyksin


title: Vielä virtaa

text: Howard Sibshaw (Robert Fyfe) – Lyhyenläntä ukkeli, joka kärsii ankaran vaimonsa Pearlin kourissa. Asuu Cleggin naapurissa.


title: Vielä virtaa

text: Pearl Sibshaw (Juliette Kaplan) – Howardin vaimo


title: Vielä virtaa

text: Marina (Jean Fergusson) – Howardin toinen nainen. Työskentelee myyjänä kauppakeskuksessa


title: Vielä virtaa

text: Nora Batty (Kathy Staff) – Compon kärttyisä naapuri ja ihastuksen kohde


title: Vielä virtaa

text: Wally Batty (Joe Gladwin) – Noran miesvainaja. Kasvatti kyyhkyjä. Motoristi.


title: Vielä virtaa

text: Stella (Barbara Young) – Noran sisko. Muutti siskonsa luo talonvahdiksi tämän lähdettyä Australiaan.


title: Vielä virtaa

text: Täti Wainwright (Jean Alexander) – Antiikkikauppias. Howardin täti. Mestari pakkomyynnissä


title: Vielä virtaa

text: Clem Smiler Hemmingway (Stephen Lewis) – Epäonninen vanha mies. Työskentelee täti Wainwrightin kaupassa.


title: Vielä virtaa

text: Wesley Pedgen (Gordon Wharmby) – Kylän pellepeloton, jolle ainoa tärkeä asia maailmassa ovat moottorit.


title: Vielä virtaa

text: Edith Edie Pedgen (Thora Hird) – Wesleyn vaimo. Järjestää kylän rouvien kahvikutsut ja arvostaa siisteyttä.


title: Vielä virtaa

text: Glenda Wilkinson (Sarah Thomas) – Wesleyn ja Edien tytär. Glenda ja Barry ovat sarjan ainoa onnellinen aviopari.


title: Vielä virtaa

text: Barry Wilkinson (Mike Grady) – Glendan mies. Työskentelee asuntolainakonttorissa ja arvostaa siisteyttä. Yrittää vähän kapinoida, jos vain Glenda antaa luvan.


title: Vielä virtaa

text: Ros Utterthwaite (Dora Bryan) – Edien sisko, joka on aiemmin ollut useasti suhteessa naimisissa olevien miesten kanssa. Tämän vuoksi Edie häpeää siskoaan.


title: Vielä virtaa

text: Eli Duckett (Danny O'Dea) – Höperö vanha ukko, jolla on huono näkö.


title: Vielä virtaa

text: Ivy (Jane Freeman) – kärttyisä kahvilanpitäjä


title: Vielä virtaa

text: Sid (John Comer) – Ivyn edesmennyt mies, joka piti samaa kahvilaa.


title: Vielä virtaa

text: "Crusher" Milburn (Jonathan Linsley) – Ivyn ja Sidin isokokoinen sukulaispoika. Auttoi tätiään kahvilanpidossa setänsä kuoltua.


title: Vielä virtaa

text: Tom (Tom Simmonite) (Tom Owen) – Compon poika. Tuli mukaan isänsä kuoltua, mutta charmi ei ollut isän veroinen, joten jäänyt sivuhenkilöksi.


title: Vielä virtaa

text: Neiti Davenport (Josephine Tewson) – Runoudesta pitävä romantiikannälkäinen kirjastonhoitaja, joka haaveilee saavansa joskus miehen itselleen.


title: Vielä virtaa

text: Nelly (June Whitfield) – Pearlin hyvä ystävä. Joutuu jatkuvasti ohjeistamaan miestään Travista (ei näytetty sarjassa) matkapuhelimen välityksellä.


title: Vielä virtaa

text: Toby Mulberry Smith (Trevor Bannister) – vaimonsa ulospotkima ja Barryn naapuriin muuttanut golfklubin johtaja.


title: Vielä virtaa

text: Morton Beemish (Christopher Beeny) – Barryn ja Tobyn ystävä. Työskenteli ennen ulosottomiehenä.


title: Vielä virtaa

text: PC Cooper (Ken Kitson) – maaseudun rauhaa rakastava poliisimies, joka apyrkii välttelemään rikosten selvittämistä kaikin keinon.


title: Vielä virtaa

text: PC Walsh (Louis Emerick) – PC Cooperin pari, hoitaa usein grilliä auton ollessa parkissa.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Heikki Aukusti Tuominen (5. joulukuuta 1920 Perniö – 21. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja ministeri. Tuominen on ollut valtiovarainministeriön palveluksessa 1954–1968 ja Postipankin pääjohtajana 1968–1988. Hän on ollut toisena valtiovarainministerinä 1963–1964, sisäasiainministerinä 1971–1972 ja 1972–1975 sekä valtiovarainministerinä 1975. Tuominen on toiminut lukuisten rahalaitosten ja teollisuusyritysten johtoelimissä.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Heikki Tuominen syntyi Perniössä 1920. Hänen lakiopintonsa keskeytyivät talvisodan ja asepalveluksen johdosta. Reserviupseerikoulun jälkeen hän siirtyi konekiväärijoukkueen johtajaksi Rukajärven suuntaan. Asemasodan aikana hän suoritti ilmavoimien tähystäjäkurssin ja palveli sodan loppuajan Lentolaivue 6:ssa sukellusvenetorjunnassa ja tiedustelulentäjänä. Moskovan välirauhan aikana Tuominen toimi ilmavoimien esikunnassa ja hoiti yhteyksiä valvontakomissioon.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Tuominen aloitti virkamiesuransa Maatalousministeriön asutusasiainosastolla, jossa hän palveli vuoteen 1955 saakka. Sieltä hän siirtyi valtiovarainministeriöön hallitussihteeriksi. Vuosina 1962–1965 Tuominen toimi eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa ja perustuslakivaliokunnan sihteerinä. Tuominen ehti toimia samalla myös 2. valtiovarainministerinä Reino R. Lehdon virkamieshallituksessa vuonna 1963. Vuonna 1965 hän palasi valtiovarainministeriöön budjettipäälliköksi.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Tuominen toimi sisäasianministerinä ensin Teuvo Auran virkamieshallituksessa vuonna 1971–1972 ja myöhemmin Kalevi Sorsan hallituksessa vuosina 1972–1975. Lisäksi hän oli vielä valtiovarainministerinä Keijo Liinamaan virkamieshallituksessa vuonna 1975.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Tuominen nimitettiin Postipankin pääjohtajaksi vuonna 1968. Pääjohtajakaudellaan hän johti Postipankkia liikepankiksi sekä kehitti sen ulkomaantoimintoja. Tuominen osallistui myös monien valtionyhtiöden liiketoimintaan, joita olivat Finnair, Neste, Pohjolan Liikenne, Sponsor, Teollisuusrahasto, Vientiluotto ja Mortage Bank of Finland. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1988.


title: Heikki Tuominen (ministeri)

text: Tuomiselle myönnettiin ministerin arvonimi vuonna 1988. Kaksi vuotta myöhemmin Japanin keisari myönsi hänelle Keisarillisen Pyhän Aarteen Ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkin. Jälkimmäinen liittyi hänen uraansa Postipankin pääjohtajakaudella. Samaten Tuomiselle on myönnetty muun muassa 4:nnen luokan Vapaudenristi, Suomen lentomerkki (honoris causa) ja Suomen Leijonan suurristi.


title: Goottilainen aakkosto

text: Goottilaisen aakkoston, jota käytettiin kirjoittamaan nyttemmin kuollutta goottien puhumaa itägermaanista kieltä, kehitti visigoottien uskonnollinen johtaja piispa Wulfila (311–383) 300-luvun puolivälin tienoilla. Piispa Wulfila halusi tarjota kansansa käyttöön kirjoitetun kielen ja mahdollisuuden lukea hänen käännöstään Raamatusta.


title: Goottilainen aakkosto

text:
Jokaisella kirjaimella on oma numeroarvonsa. Kirjaimilla 90 ja 900 ei ole ääntämyksellistä arvoa.
Suurin osa kirjaimista on lainattu kreikkalaisesta aakkostosta, 3 kpl latinalaisesta aakkostosta (sininen) ja 5 kpl germaanisista riimuista (violetti).
Transliter. transliteraatio latinalaisiin aakkosiin


title: Goottilainen aakkosto

text: Etimol. Kirjaimen etymologia, ts. alkuperäinen muoto


title: Esko Töyri

text: Esko Emil Töyri (vuoteen 1935 Törnroos, 6. syyskuuta 1915 Helsinki – 4. marraskuuta 1992 Kerava) oli suomalainen elokuvaohjaaja ja elokuvaaja. Töyri kuvasi vivahteikkaasti muun muassa elokuvat "Pikajuna pohjoiseen", "Hornankoski", "Vain kaksi tuntia", "Rosvo Roope", "Katupeilin takana", "Hallin Janne", "Ratavartijan kaunis Inkeri", "Noita palaa elämään", "Putkinotko", "Ryysyrannan Jooseppi", "Tähdet kertovat, komisario Palmu" ja "Kultainen vasikka". Yhteensä hän oli tekijänä 59:ssä kokoillan elokuvassa työskennellen 23 eri elokuvaohjaajan kanssa. Hän on kirjoittanut myös kaksi elokuvatyöläishistoriikkiä. Hän voitti kolmesti elokuva-alan Jussi-palkinnon.


title: Jussi Vikainen

text: Johan (Jussi) Vieno Vikainen (4. syyskuuta 1907 Vehmaa – 7. marraskuuta 1992) oli suomalainen kuvanveistäjä ja professori (1980). Pro Finlandia -mitalin hän sai 1966. Vikaisen työt edustavat tyylitellyn realismin pohjalle rakentuvaa abstraktia muotoilua.


title: Jussi Vikainen

text: Vikainen pääsi 18-vuotiaana Turun Taideyhdistyksen piirustuskouluun tavoitteenaan maalarin opinnot. Hän valmistui sieltä 1927. Yrjö Liipola neuvoi kuitenkin Vikaista kuvanveiston jatkamiseen, ja hän pääsikin kuvanveistäjä Aarre Aaltosen oppilaaksi. Opintomatkoja Vikainen teki 1930 Firenzeen, 1933 Tukholmaan sekä 1934 Pariisiin ja Roomaan. Vuosina 1936–1937 hän oli Yrjö Liipolan opissa. Sotien jälkeen Vikainen toimi Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun opettajana 1952–1954.


title: Jussi Vikainen

text: Jussi Vikainen on tullut tunnetuksi etenkin Lounais-Suomessa, jonne hän suunnitteli 20 sankaripatsasta vuosina 1949–1956. Niistä ison osan hän veisti kotiseutunsa Vehmaan graniittiin. Vikainen tuotti myös yli 50 mitalia tai plakettia sekä runsaasti pienveistoksia ja reliefejä.


title: Vito Corleone

text: Vito Corleone (syntyjään Vito Andolini, 7. joulukuuta 1891 – 25. heinäkuuta 1955), Kummisetä ("The Godfather") tai Don, amerikanitalialaisen rikollisperheen päämies, on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä" ja Francis Ford Coppolan ohjaamassa samannimisessä elokuvassa. Elokuvassa "Kummisetä" vanhemman Corleonen osaa näyttelee Marlon Brando ja elokuvassa "Kummisetä osa II" nuorempaa Corleonea näyttelee Robert De Niro. Molemmat palkittiin osistaan Oscar-palkinnolla.


title: Vito Corleone

text: Alkuperäiseltä nimeltään Vito Andolini syntyi 7. joulukuuta 1891 Corleonen kaupungissa, Sisiliassa. Vuonna 1901 sisilialainen mafia murhasi hänen isänsä kostoksi siitä, että isä oli murhannut julkisesti mafiapomon. Pojan henkeä ei luvattu säästää äidin anomuksista huolimatta. Äiti lähetti pojan pakoon Yhdysvaltoihin, missä englantia osaamaton poika ei pystynyt kertomaan viranomaisille nimeään ja kaulalapusta huolimattomasti luettiin sukunimeksi kotipaikkakunta.


title: Vito Corleone

text: Poika asui suhteellisen onnellisesti New Yorkissa oliiviöljyä maahantuovan sukulaisperheen Abbandandojen luona ja avusti kauppa-apulaisena. Hän meni naimisiin, nuori pari sai perheenlisäystä ja elämä sujui hyvin. Pian kuitenkin italialaisyhteisön rikollispäällikkö Don Fanucci järjesti sukulaispojalleen töitä Abbandandojen kaupasta ja Corleone jäi työttömäksi. Hän ennen pitkää joutui Fanuccin kanssa ristiriitoihin ja näki ainoaksi ratkaisuvaihtehdoksi tämän tappamisen. Hän onnistui murhassa eikä jäänyt siitä kiinni, jolloin hänen arvonantonsa yhteisön silmissä parani.


title: Vito Corleone

text: Hänen osoittautuessa vaatimattomien ja köyhien ihmisten auttajaksi sekä älykkääksi liikemieheksi, hän eteni hiljalleen koko yhteisön kummisedäksi, Doniksi. Hänen neuvonantajakseen ("consigliere") nousi Genco Abbandando sekä kahdeksi ryhmänjohtajaksi ("caporegime") Salvatore Tessio ja Pete Clemenza, jotka olivat olleet Viton parhaat ystävät nuoruudesta alkaen.


title: Vito Corleone

text: Perhe hallitsi paikallista prostituutiota, alkoholin salakauppaa ja uhkapelitoimintaa, joiden kaikkien toiminnassa pysymisen edellytyksenä oli viranomaisten ja poliitikkojen tuki lahjuksien kautta.


title: Vito Corleone

text: Toisen maailmansodan jälkeen huumekauppa tuli yhä merkittävämmäksi liiketoiminnaksi. Kun Corleone kieltäytyi ottamasta osaa ja auttamasta viranomaisiin päin, hänet päätettiin murhata. Hän kuitenkin toipui ampumahaavoistaan, mutta seuranneessa mafiasodassa hänen esikoispoikansa tapettiin ja nuorin poikansa jouduttiin lähettämään turvaan Sisiliaan. Corleonen sovittelukykyjen avulla perheet kuitenkin solmivat rauhan ja hän sai pojan turvallisesti takaisin. Corleone eli vielä jonkin vuoden Michaelin otettua ohjakset käsiinsä uutena Donina, mutta vielä ennen kuolemaansa hän ehti antaa strategisesti oikeat neuvot pojalleen perheen tuhon estämiseksi.


title: Vito Corleone

text: Vito Corleone kuoli 25. heinäkuuta 1955 sydänkohtaukseen tomaattitarhassaan leikkiessään lapsenlapsensa Anthonyn kanssa.


title: Luettelo panssarivaunuista

text: Tämä on luettelo toisen maailmansodan jälkeisistä panssarivaunuista. Katso myös luettelo vanhoista panssarivaunuista.(I ja II maailmansota)


title: Tommi Santala

text: Tommi Santala (s. 27. kesäkuuta 1979 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Hän on rightin puolelta pelaava keskushyökkääjä, mutta voi pelata myös laitahyökkääjänä.


title: Tommi Santala

text: Santala aloitti ammattilaisuransa Jokereissa kaudella 1998–1999. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi HPK:hon, jossa hän sai enemmän vastuuta ja teki läpimurtonsa. Santala voitti myös SM-liigan syöttöpörssin kaudella 2002–2003 (38 syöttöä). Vuonna 1999 Atlanta Thrashers varasi hänet NHL:ään viimeisellä, eli yhdeksännellä kierroksella.


title: Tommi Santala

text: Santala oli siirtymässä HIFK:hon kaudeksi 2003–2004, mutta siirtyikin NHL:ään. Hän teki Thrashersissä tehot 1+2=3 33 ottelussa. Santala oli palaamassa HIFK:hon kaudeksi 2004–2005, mutta päättikin pysyä Pohjois-Amerikassa ja pelata NHL:n työsulun ajan AHL:ssä. Santalan oli määrä pelata Atlanta Thrashersissa kausi 2005–2006, mutta koska peliaikaa ei tullut, hän palasi Jokereihin, jossa oli joukkueensa paras pistemies.


title: Tommi Santala

text: Kaudeksi 2006–2007 Santala siirtyi takaisin NHL:ään, Vancouver Canucksin joukkueeseen. Hän pelasi siellä 30 ottelua tehoin 1+5=6. Kaudeksi 2007–2008 Santala palasi taas Jokereihin ja kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi Kloteniin.


title: Tommi Santala

text: Kesken kauden 2016–2017 Santala siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskiin.


title: Tommi Santala

text: Santala on pelannut kolmet jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, vuonna 2003, 2006 ja 2009. Vuonna 2003 hän pelasi seitsemän ottelua, ja saalisti yhden syöttöpisteen, mutta vuonna 2006 hän pääsi kokoonpanoon vain kertaalleen, mutta voitti pronssia joukkueen mukana. Santala pelasi kaikki seitsemän ottelua vuonna 2009.


title: Esa Kotilainen

text: Esa Kotilainen (s. 1946) on eräs kuuluisimmista suomalaisista kosketinsoittajista. Hän soitti 1970-luvulla lyhyen aikaa Wigwam- ja Tasavallan Presidentti -yhtyeissä, sekä julkaisi oman sooloalbumin vuonna 1977.


title: Esa Kotilainen

text: Kotilainen aloitti muusikon uransa soittamalla harmonikalla valsseja ja tangoja. Hän kuitenkin siirtyi kosketinsoittimiin ja liittyi 1960-luvun lopulla Tamara Lundin kiertueyhtyeeseen. Vuonna 1970 hän esiintyi Dannyn kesäshow-kiertueella ja sen jälkeen Kisun ja Kirkan yhtyeissä. Tämän jälkeen Kotilainen siirtyi soittamaan erityisesti progressiivisen rockin yhtyeissä kuten Tasavallan Presidentti ja Wigwam. Hän oli myös mukana Hectorin ja Jukka Tolosen albumeilla ja tuli erityisesti tunnetuksi Minimoog-syntetisoijan soittajana, ja hänellä on myös yksi Suomen ainoista Mellotron -kosketinsoittimista. Muita Kotilaisen yhtyeitä olivat 1970-luvulla Karelia, Neum ja Dimensio.


title: Esa Kotilainen

text: 1980- ja 1990-luvuilla kosketinsoittaja Kotilainen soitti muun muassa Remu Aaltosen, Ballsin, J. Karjalaisen, Neumannin ja Pelle Miljoonan albumeilla. Lisäksi hän oli mukana yhden albumin 1986 julkaisseessa Halleyn planeetta - kokoonpanossa.


title: Esa Kotilainen

text: Samaten hän on soittanut Suomen Kansallisoopperassa ja Savonlinnan Oopperajuhlilla. Lillehammerin talviolympialaisten avajaisissa vuonna 1994 hän esiintyi yhdessä Nils-Aslak Valkeapään ja Paroni Paakkunaisen kanssa. Vuonna 2007 Kotilainen soitti Mellotronia Hectorin jäähyväiskiertueella "Näkemiin - kuulemiin".


title: Esa Kotilainen

text: Soololevyillään Kotilainen on soittanut myös hanuria. Albumi "Turpeisen baari" (2003) sisältää musiikkia televisiosarjoihin "Vain muutaman huijarin tähden", "Peräkamaripojat" ja "Mooseksen perintö".


title: Esa Kotilainen

text: Vuosina 2001–2006 Kotilainen soitti koskettimia uudelleen aktivoituneessa Wigwamissa. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2011.


title: Tauno Äikää

text: Tauno Äikää (9. joulukuuta 1917 Kurkijoki – 24. kesäkuuta 2008 Espoo) oli suomalainen urkuri ja pianisti.


title: Tauno Äikää

text: Äikää opiskeli Sibelius-Akatemiassa pianonsoittoa Ernst Lingon ja urkujensoittoa Elis Mårtensonin johdolla ja suoritti urkudiplomin vuonna 1950 sekä pianodiplomin vuonna 1951. Lisäksi hän teki opintomatkoja Saksaan ja Ranskaan. Työskenneltyään urkurina Kuopion maaseurakunnassa vuosina 1942–1951 ja Lahdessa vuosina 1951–1958 Äikää toimi Helsingin tuomiokirkkoseurakunnassa Johanneksenkirkon urkurina 1958–1982 ja Sibelius-Akatemian opettajana vuosina 1958–2008, lehtorina 1966–1983. Hän vieraili lukuisten kansainvälisten urkutapahtumien esiintyjänä ja konsertoi laajalti Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Äikään asiantuntemusta on usein käytetty hyväksi urkujen suunnittelussa. Tauno Äikää toimi aikanaan Viipurin Lauluveikot -mieskuoron 1. Adventtisunnuntaiden urkurina Johanneksen kirkossa Helsingissä.


title: Tauno Äikää

text: Sulo Saaritsin laulama ja Tauno Äikään säestämä "Taas kaikki kauniit muistot" on vuodesta 1955 perinteisesti soinut Yleisradiossa joulurauhan julistuksen radioinnin jälkeen.


title: Tauno Äikää

text: Tauno Äikäälle myönnettiin director musices -arvonimi vuonna 1952 ja professorin arvonimi vuonna 1974. Hän sai elämäntyöstään Jenny ja Antti Wihurin rahaston tunnustuspalkinnon 1984, säveltaiteilijain valtionpalkinnon 1979 sekä kirkon musiikkipalkinnon vuonna 1984. Äikää kuoli 90-vuotiaana Espoossa kesällä vuonna 2008.


title: RPG

text: RPG voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Hannele Yki-Järvinen

text: Hannele Yki-Järvinen (s. 25. helmikuuta 1956 Helsinki) on suomalainen lääkäri. Lääketieteen ja kirurgian tohtori Yki-Järvinen on ollut Helsingin yliopiston sisätautiopin professori vuodesta 1997 ja HYKSin Diabetesklinikan ylilääkäri vuodesta 2000. Hän oli Suomen Akatemian akatemiaprofessorina 1995–2000 ja 2000–2005, Texasin yliopiston apulaisprofessorina 1994–1997 ja Karoliinisen instituutin professorina vuodesta 2002. Hän on kansainvälisesti arvostettu diabeteksen, tarkemmin insuliiniresistenssin, tutkija. Yki-Järvinen havaitsi kroonisen hyperglykemian aiheuttavan insuliiniresistenssiä. Hän sai 1995 nuoren tutkijan Anders Jahren palkinnon.


title: Atso Almila

text: Atso Aksel Almila (s. 13. kesäkuuta 1953 Helsinki) on suomalainen kapellimestari, säveltäjä ja pasunisti. Hän on toiminut Sibelius-Akatemian kapellimestari- ja orkesterikoulutuksen professorina vuodesta 2013.


title: Atso Almila

text: Almila valmistui ylioppilaaksi vuonna 1972. Hän opiskeli orkesterinjohtoa Sibelius-Akatemiassa Jorma Panulan sekä kuoronjohtoa Harald Andersénin johdolla ja suoritti kapellimestaridiplomin vuonna 1979. Vuonna 1981 hän sai jaetun ensimmäisen sijan yhdessä Jukka-Pekka Sarasteen kanssa pohjoismaisissa kapellimestarikilpailuissa Norrköpingissä.


title: Atso Almila

text: Almila johti Polyteknikkojen Orkesteria vuosina 1975–1979, Suomen Kansallisteatterin orkesteria 1982–1987 sekä 1989–1995 ja Tampereen kaupunginorkesteria vuodet 1987–1989. Vuosina 1993–2000 hän oli Joensuun kaupunginorkesterin taiteellinen johtaja. Kuopion kaupunginorkesterin kapellimestarina hän toimi vuodet 1995–1999. Syksystä 2007 hän on toiminut orkesterin toisena kapellimestarina. Vuodesta 2000 hän on ollut päävierailija Seinäjoen kaupunginorkesterissa, jota hän on myös johtanut Tangomarkkinoilla. Vuonna 2013 hänet nimitettiin Joensuun kaupunginorkesterin kunniakapellimestariksi.


title: Atso Almila

text: Almila on toiminut Sibelius-Akatemiassa orkesterinjohdon yliassistenttina vuodesta 1991 lähtien sekä orkesterinjohdon lehtorina vuosina 2002–2010. Hän hoiti määräaikaista orkesterinjohdon professuuria elokuusta 2013 alkaen Leif Segerstamin jäätyä eläkkeelle. Joulukuussa 2013 hänet nimettiin viisivuotiseen kapellimestari- ja orkesterikoulutuksen professuuriin elokuusta 2014 alkaen.


title: Atso Almila

text: Almila on tuottelias säveltäjä. Hän on säveltänyt muun muassa oopperat "Kolmekymmentä hopearahaa" (1987), "Ameriikka" (1991), "Isontaloon Antti" (2000), "Pohjanmaan kautta" (2002), "Auringonkukat" (2009) ja "Salapoliisiooppera" (2014). Tuotantoon kuuluu myös viisi sinfoniaa (1988, 2003, 2008, 2012 ja 2017), konserttoja, kamarimusiikkia sekä teatteri- ja elokuvamusiikkia. Hän on työskennellyt myös "Muusikko"-lehden, "Ilkan" ja "Savon Sanomien" kolumnistina. Vuosina 1993–1997 Almila oli valtion säveltaidetoimikunnan jäsen.


title: Atso Almila

text: Almilan isä oli toimittaja ja dekkarikirjailija Matti Almila alias "Kai de Puu". Almilan ensimmäinen puoliso oli kirjailija Tuulia Aho (1977–1985). Hän on ollut toisen puolisonsa kanssa naimisissa vuodesta 1997. Almilalla on viisi lasta.


title: VC-1

text: VC-1 eli Video Codec 1 on videonpakkausalgoritmi, joka pohjautuu Microsoftin WMV9-videokoodekkiin (Windows Media Video version 9). SMPTE (the Society of Motion Picture and Television Engineers) on julkaissut standardin virallisella nimellä SMPTE 421M.


title: VC-1

text: VC-1 on perinteinen diskreettiin kosinimuunnokseen (DCT-muunnos) pohjautuva pakkausalgoritmi. WMV9-koodekista poiketen VC-1 tukee myös lomitettua videota.


title: VC-1

text: Standardissa määritellään kolme eri koodausprofiilia, joissa käytetään erilaisia käyttötarkoitukseen sopivia teknisia ominaisuuksia.


title: VC-1

text: VC-1 on pakollinen videonpakkausalgoritmi molemmissa nykyaikaisissa optisissa teräväpiirtotallennusformaateissa, HD DVD:ssä ja Blu-rayssa, eli kaikki näiden formaattien toistolaitteet kykenevät toistamaan VC-1-videota. VC-1 on myös Microsoftin Xbox 360 -videopelikonsolin virallinen videonpakkausalgoritmi.


title: Kremlin kellot

text: Kremlin kellot on vuonna 1956 Tammen kustantamana ilmestynyt Arvo Poika Tuomisen muistelmakirja, joka kertoo hänen ajastaan Kominternin palveluksessa Moskovassa vuosina 1933–1939. Teos on kuvaus stalinismin vuosista, suomalaiskommunistien kohtaloista ja Neuvostoliiton arjesta ennen toista maailmansotaa. Ilmestyessään "Kremlin kellot" sai Suomessa osakseen suurta julkisuutta. Se on kronologisessa järjestyksessä kolmas osa Tuomisen omaelämäkerrallisesta trilogiasta, jonka kaksi muuta osaa ovat "Sirpin ja vasaran tie" sekä "Maan alla ja päällä". Edeltävä osa "Maan alla ja päällä" ilmestyi kuitenkin vasta kaksi vuotta myöhemmin.


title: Kremlin kellot

text: Kirjan nimi viittaa Moskovan Kremlin Spasskaja-tornin suureen tornikelloon.


title: Sami Lehtinen

text: Sami ”Parta-Sami” Lehtinen on suomalainen basisti ja kitaristi, joka tunnetaan parhaiten Apulannan basistina. Hän on kotoisin Tammelasta ja koulutukseltaan soitinrakentaja. Nykyään hän asuu Helsingissä.


title: Sami Lehtinen

text: Lehtisestä tuli Apulannan virallinen jäsen vuoden 2005 alussa Tuukka Temosen lähdettyä yhtyeestä. Ennen Temosen lähtöä Lehtinen oli toiminut vuodesta 2001 lähtien yhtyeen keikkakitaristina. Hän myös soitti lisäkitaroita albumille "Hiekka" ja EP:lle "Pudota". Ennen Apulantaan liittymistään Lehtinen työskenteli rakennustyömaalla. Hänet tunnetaan erityisesti hänelle ominaisesta parrasta, josta nimitys Parta-Sami tuleekin.


title: Sami Lehtinen

text: Sami Lehtinen lopetti Apulannan basistina 26.5.2014.


title: Migé Amour

text: Migé Amour (oik. Mikko Paananen; s. 19. joulukuuta 1974 Helsinki) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten HIM-yhtyeen basistina ja perustajajäsenenä. Hän on soittanut myös yhtyekaverinsa, kitaristi Mikko Lindströmin Daniel Lioneye -yhtyeessä.


title: Migé Amour

text: Vuonna 2013 Amour voitti YleX:n "Suomen paras basisti" -äänestyksen.


title: Migé Amour

text: Amourilla on kaksi veljeä, Antti ja Petteri sekä sisko Paula. Isä Sven-Erik Paananen soittaa Helsingin kaupunginorkesterissa oboeta ja äiti Riitta Elstelä on näyttelijä.


title: Emerson Burton

text: Janne Johannes Puurtinen (taiteilijanimeltään Emerson Burton) (s. 17. lokakuuta 1974 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten HIM-yhtyeen kosketinsoittajana. Puurtinen ei ole yhtyeen alkuperäinen jäsen, mutta hän liittyi kokoonpanoon vuonna 2001, koska entinen kosketinsoittaja erosi. Vanhemmat olivat molemmat balettitanssijoita. Myös Puurtinen itse harrasti balettia, mutta ei pärjännyt alalla. Hän aloitti sen jälkeen pianokoulun. Burton on soittanut myös koskettimia Cosmos Tangossa, Suburban Tribessä ja Torpedossa. Hän on käyttänyt myös HIMissä taiteilijanimeä King Tut. Janne Puurtisella on myös kokintaitoja. Hänen luotsaama menu oli tarjolla Ravintola Ilveksessä joulukuun ajan vuonna 2008. Burtonin ensimmäinen albumi HIMin kanssa oli Deep Shadows and Brilliant Highlights. Burton on tehnyt myös Migen kanssa Plasma Mullet-nimisen humoristisen kappaleen. Vuonna 2003 Puurtinen valittiin maailman parhaaksi Goottirock kosketinsoittajaksi.


title: Gas Lipstick

text: Mika Kristian "Kaasu" Karppinen, taiteilijanimeltään Gas Lipstick (s. 8. helmikuuta 1971 Eskilstuna, Ruotsi) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten HIM-yhtyeestä, jonka rumpalina hän toimi vuodesta 1999 vuoteen 2015 asti.


title: Gas Lipstick

text: Karppisen muita yhtyeitä ovat grindcore-yhtye To Separate the Flesh from the Bones, rockyhtye Bendover sekä hardcore punk -yhtyeet Ääritila ja Valvontakomissio. Nykyään Karppinen vaikuttaa myös yhtyeissä "Hallatar" ja "Flat Earth". Aikaisemmin Karppinen on soittanut rumpuja Kyyriassa, soittanut kitaraa ja laulanut Dementiassa sekä soittanut bassoa Dischangessa. Hän toimi myös sessiorumpalina Tarotin riveissä Suomen-kiertueella.


title: Gas Lipstick

text: 27. tammikuuta 2015 Mika Karppinen julkaisi avoimen kirjeen, jossa hän ilmoitti jättävänsä HIMin 16 vuoden jälkeen ja ottavansa seuraavan askeleen muusikkona.


title: Gas Lipstick

text: Karppisen soittotyyli eroaa monista muista rock-rumpaleista niin että hän lyö Hi-hattia vasemmalla kädellä ja virveliä oikealla jota kutsutaan "avoimeksi soittotyyliksi" joka on tyypillinen soittotapa vasenkätisille rumpaleille.


title: Toini Gustafsson

text: Toini Lempi Gustafsson-Rönnlund (o.s. Karvonen, s. 17. tammikuuta 1938 Suomussalmi, Suomi) on ruotsalainen hiihtäjä, jonka parhaat menestysvuodet ajoittuivat 1960-luvulle.


title: Toini Gustafsson

text: Zakopanen MM-hiihdoissa 1962 Gustafsson oli voittamassa hopeaa Ruotsin viestijoukkueessa sekä sijoittui 5 kilometrillä seitsemänneksi ja 10 kilometrillä kahdeksanneksi. Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 hän sai jälleen viestissä hopeaa sekä sijoittui 5 kilometrillä kuudenneksi ja 10 kilometrillä kahdeksanneksi. Oslon MM-kisoissa 1966 hän saavutti ensimmäisen henkilökohtaisen arvokisamitalinsa sijoituttuaan 10 kilometrin hiihdossa hopealle. Samoissa kisoissa hän sai pronssia viestissä sekä sijoittui 5 kilometrillä kuudenneksi.


title: Toini Gustafsson

text: Grenoblen talviolympialaisissa 1968 Gustafsson saavutti kultamitalin 5 ja 10 kilometrin kilpailussa. Viestissä hän hiihti nopeimman yksityisajan, mutta siitä huolimatta Ruotsi jäi hopealle. Samana vuonna Gustafsson palkittiin Svenska Dagbladetin kultamitalilla.


title: Toini Gustafsson

text: Gustafsson voitti 10 kilometrin kilpailun Holmenkollenin hiihtokisoissa vuosina 1960, 1967 ja 1968, Ruotsin hiihtokisoissa vuosina 1966 ja 1967 sekä Salpausselällä vuonna 1968.


title: Toini Gustafsson

text: Toini Gustafsson-Rönnlund oli ammatiltaan liikunnanopettaja. Hän on kansallisuudeltaan suomalainen, syntynyt Suomussalmella, mutta hänet lähetettiin sotalapseksi Ruotsiin vuonna 1944, jolloin hän oli kuusivuotias.


title: Toini Gustafsson

text: Vuonna 1969 ilmestynyt Toini Gustafssonin elämäkertakirja on nimeltään "Från adresslapp till guldmedalj".


title: Toini Gustafsson

text: Gustafsson-Rönnlundin aviomies Assar Rönnlund oli myös maastohiihdon olympiavoittaja. Hänen pikkuserkkunsa Kirsti Karvonen voitti 18-vuotiaitten tyttöjen Suomen mestaruuden vuonna 1962 ja sijoittui naisten SM-hiihdoissa parhaimmillaan viidenneksi.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Wounded Kneen verilöyly on taistelu, joka käytiin joulukuun lopulla 1890 Wounded Knee -joen lähellä Etelä-Dakotassa. Tuolloin Yhdysvaltain armeijan sotilaat surmasivat noin 150–300 lakota-intiaania. Tapahtuma oli Pohjois-Amerikan intiaanisotien viimeinen merkittävä taistelu. Ammuttujen intiaanien lisäksi tuntematon määrä pakoon päässeitä lakotoja paleltui kuoliaaksi. Yleisen käsityksen mukaan verilöyly alkoi vahingonlaukauksesta, kun armeijan sotilaat yrittivät ottaa pois erään lakotasoturin kivääriä. Kuolleiden intiaanien joukossa oli heidän johtajansa Iso Jalka, lakotanimeltään Si Tanka eli Täplikäs Hirvi.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Lännen valloituksesta ja myös Wounded Kneen verilöylystä kertoo Dee Brownin kirja "Haudatkaa sydämeni Wounded Kneehen".


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Yhdysvaltain kongressi teki 2. maaliskuuta 1889 päätöksen siouxeille Etelä-Dakotaan annetun suuren reservaatin jakamisesta viiteen pienempään reservaattiin. Neuvotteluja siouxien luona johti kenraali George Crook. Hän oli ainoa valkoinen mies, johon intiaanit luottivat, ja siksi hänet oli valittu tehtävään. Monet vaikutusvaltaiset siouxien johtajat kieltäytyivät sopimuksen allekirjoittamisesta, heidän joukossaan myös Little Big Hornin taistelusta kuuluisaksi tullut Istuva Härkä. Crook sai kuitenkin lopulta taivutetuksi riittävän määrän reservaattien päälliköitä Yhdysvaltojen kannalle. Presidentti Benjamin Harrison avasi helmikuussa 1890 Crookin valtuuskunnan neuvottelemat maa-alueet Yhdysvaltain asukkaille.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Pienempiin reservaatteihin siirretyt intiaanit saivat maapalan, jolla heidän piti kasvattaa karjaa tai harjoittaa maanviljelyä. Siouxien piti myös lähettää lapsensa englanninkielisiin kouluihin, ja alkuperäiskansojen kielten puhuminen oli kielletty. Näillä toimenpiteillä yritettiin lopettaa siouxien vaelteleva elämäntapa ja saada heidät omaksumaan siirtolaisten elämäntyyli. Siirtymävaiheen aikana Bureau of Indian Affairs oli vastuussa siouxien ruokahuollosta, mutta se ei kyennyt hoitamaan tehtäväänsä. Kun lisäksi maa ei kelvannut viljelyyn ja biisonien määrä oli vähentynyt, seurauksena oli nälänhätä. Vuosina 1889–1890 lakotojen keskuuteen levisi tuhkarokkoa ja muita intiaaneille tappavia tauteja.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Maaliskuussa 1890 Nevadasta palannut lakotojen lähetystö toi kansansa keskuuteen henkitanssin, joka oli lähtöisin paiute-intiaani Wovokalta. Valkoisten lähetyssaarnaajien estelyistä huolimatta henkitanssin ympärille kehittyi nopeasti laajeneva uskonnollinen liike. Ilmiö olisi saattanut menettää suosionsa nopeasti, ellei hyvin kuiva kesä1890 olisi aiheuttanut katoa, jota seurasi nälkä. Jopa valkoiset maanviljelijät hylkäsivät tilansa keskikesän kuivuuden takia. Intiaaneille muuttaminen oli vaikeampaa, koska valkoiset olivat supistaneet heille antamiaan avustuksia. Monien intiaanikylien johtomiehet pyysivät apua Yhdysvalloilta. Kongressi ei suoraan torjunut pyyntöjä, mutta lupasi tukea vasta joulukuussa, jolloin se oli liian myöhäistä. Tämä herätti erityisesti lakotoissa vastustusta valkoisia kohtaan ja lisäsi voimakkaasti henkitanssin suosiota.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Kesällä 1890 lakotat siirtyivät yhä enemmän majoistaan tanssileireihin, joissa vastoin Wowokan ohjeita tanssittiin jatkuvasti. Myös henkitanssin alkuperäinen rauhanomainen sanoma muuttui. Lakotojen versiossa tanssiin liittyi pyrkimys vaipua transsitilaan ja tavata sitä kautta kuolleita esi-isiä. Tanssin uskottiin myös auttavan valkoisten karkottamiseen maasta, joka kuului intiaaneille. Vanhoihin perinteisiin nojaavat ja Yhdysvaltoja vastustavat päälliköt alkoivat saada kannatusta. Lakotojen vaikutusvaltainen vanha päällikkö Punainen Pilvi ei itse osallistunut katolisena henkitanssiin, mutta ei myöskään vastustanut sitä.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Aseistautuneet oglala-lakotat estivät elokuun lopulla 1890 intiaanipoliiseja keskeyttämästä heidän tanssiaan. Lehtikirjoittelu ja asioita vääristelevä huhumylly saivat jotkut valkoiset pakenemaan lähellä lakotojen asuinalueita olevista kodeistaan. Loppukesästä sekä vanhoilliset että valkoisia tukevat lakotat aseistautuivat, kun väärä huhu kertoi armeijan vanginneen eräässä lakotaleirissä naisia ja lapsia. Samanaikaisesti reservaattien intiaaniasiamiehet huolestuivat henkitanssin yhä kasvavasta suosiosta.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Henkitanssiin liittyneet uskomukset, kuten luodeilta suojaavat sotapaidat, lisäsivät lakotojen rohkeutta ja uhmaa. Marraskuussa 1890 yhteenottojen uhka kasvoi Pine Ridgen ja Rosebudin reservaateissa, joissa henkitanssijoiden osuus intiaaneista oli suuri. Kenraali Nelson A. Miles piti henkitanssia kansankiihotuksena ja aavisti siinä piilevän uuden intiaanisodan uhan. Lehdistö tiedotti alueen tapahtumista syksyn ja alkutalven mittaan hyvin epäluotettavasti. Ensin kerrottiin taisteluista armeijan ja intiaanien välillä, ja seuraavana päivänä uutinen peruttiin. Uudisasukkaat ottivat lehtiuutiset totena ja vaativat viranomaisilta toimia intiaanien liikehdinnän pysäyttämiseksi.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: 15. joulukuuta 1890 Standing Rockin reservaatin intiaaniasiamies lähetti 40 intiaanipoliisia pidättämään Istuvaa Härkää sen jälkeen kun tämä oli antanut kannattajilleen luvan aloittaa henkitanssin. Viidellä päivällä aikaistetun pidätyksen taustalla oli kenraali Milesin vahvistunut uskomus, jonka mukaan Istuva Härkä lietsoi sotaa ja käytti henkitanssia nostattamaan kapinamieltä. Pidätyksen aikana syntyneessä tulitaistelussa Istuva Härkä sai surmansa rintaan ja päähän osuneista luodeista. Hänen lisäkseen menehtyneiden joukossa oli kahdeksan muuta lakotaa sekä kuusi pidätykseen osallistunutta intiaanipoliisia.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Istuvan Härän kuoleman jälkeen armeijan tärkeimmäksi tehtäväksi jäi painostaa lakotat luopumaan henkitanssista ja viedä nämä intiaaniasemille.. Prikaatinkenraali John R. Brooke otti komentoonsa lakotojen saattamisen reservaatteihin. Päällikkö Iso Jalka livahti kuitenkin armeijan valvonnasta johtaen lakotoja, joihin liittyi Istuvan Härän entisiä kannattajia. Ryhmän määränpää oli Pine Ridgen reservaatti, jossa Ison Jalan tarkoitus oli keskustella päällikkö Punaisen Pilven kanssa tilanteen rauhoittamisesta. Everstiluutnantti Edvin V. Sumnerin mukaan Ison Jalan joukot pakenivat, koska pelkäsivät armeijaa. Yhdysvaltain joukkojen ylin komentaja kenraali Miles uskoi Ison Jalan lähteneen sotaretkelle ja komensi armeijan ajamaan takaa pakolaisia ja käyttämään tarpeen vaatiessa kovia otteita.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Ankaraan pakkasen vuoksi siouxien matka oli raskas. Iso Jalka sairastui keuhkokuumeeseen, ja 28. joulukuuta hänen ryhmänsä antautui majuri Samuel Whitesiden yksiköille. Intiaanit kuljetettiin läheiselle Wounded Kneen purolle, jonne he leiriytyivät sotilaiden valvonnassa. Saman päivän iltana eversti James W. Forsyth tuli leiriin seitsemännen ratsuväkirykmentin kanssa ja otti komennon. Hän kertoi saaneensa käskyn kuljettaa vangitut lakotat Union Pacific-rautatien varteen ja lähettää heidät junalla sotilasvankilaan Omahaan. Yöllä eversti Forsythin miehet toivat paikalle vahvistuksia ja kevyitä 42 mm:n Hotchkiss-tykkejä, jotka asetettiin intiaanien leiriä ympäröiville kukkuloille..


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Seuraavana aamuna tehdyssä väestönlaskennassa todettiin Ison Jalan ryhmän käsittävän 120 miestä ja 230 naista ja lasta. Forsyth määräsi lakotojen aseet kerättäviksi ja kertoi heidän kuljetuksestaan pois sotatoimialueelta. Suurin osa intiaaneista suostui luovuttamaan aseensa. Heiltä otettiin kiväärien lisäksi veitset, kirveet ja jopa telttojen seipäätkin. Lopuksi sotilaat pyysivät intiaanisotureita riisumaan huopansa nähdäkseen niiden alle. Aseita etsittiin jopa naisten vaatteista. Lakotojen suuttumus näkyi heidän kasvoiltaan, mutta vain henkimies Keltainen Lintu (Zintkála Zi) ilmaisi vihansa valkoisille ja alkoi laulaa henkitanssiin kuulunutta laulua. Kuuro lakotasoturi Musta Kojootti ei halunnut luopua kivääristään, josta oli maksanut korkean hinnan. Kun sotilaat tarttuivat häneen, ase laukesi vahingossa ja aiheutti yleisen sekasorron.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Wounded Kneen joukkomurha alkoi sotilaiden karbiinien yhteislaukauksesta . Osa intiaaneista vastasi tuleen, mutta heidät nujerrettiin nopeasti. Iso Jalka sai surmansa ensimmäisten lakotojen joukossa. Ammunnan tauottua armeija kävi lähitaisteluun nuijin, veitsin ja pistoolein. Koska aseistariisunnan jäljiltä vain harvoilla intiaaneilla oli aseita, he lähtivät pyrkimään pakoon. Heidän peräänsä ammuttiin neljällä Hochkiss-tykillä.. Tykistön tulituksessa ja muussa ammunnassa kuoli ja haavoittui myös lähitaistelussa olleita sotilaita, joista yhteenoton aikana sai surmansa 25. Haavoittuneiden määräksi laskettiin myöhemmin 39..


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Tiedot lakotojen tappioista vaihtelevat lähteestä riippuen 150–300 välillä. Suurin osa eloon jääneistä intiaaneista antautui Yhdysvaltain armeijan sotilaille. Taistelupäivän iltana alkanut lumimyrsky peitti leirin, jossa viruvista haavoittuneista lakotoista monet kuolivat pakkaseen Kun sotilaat palasivat neljän päivän kuluttua taistelupaikalle, he löysivät irvokkaisiin asentoihin jäätyneitä lakotojen ruumiita.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Suurin osa kaatuneista intiaaneista haudattiin armeijan kaivamiin joukkohautoihin Wounded Kneehen. Hautaajina toimi armeijan palkkaama yksityinen miesryhmä. Kuolleiden intiaanien nimiä ei edes koetettu selvittää. Hautaamisen aikana löydettiin ruumiskasoista joitakin vielä hengissä olevia lapsia, joista ainakin yksi adoptoitiin siirtolaisperheeseen. Lakotat pystyttivät hautapaikan reunalle muistokiven. Myöhemmin paikka ympäröitiin verkkolanka-aidalla, joka poistettiin 1990-luvun alussa.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Intiaanien kapinointi jatkui heikentyneenä vielä verilöylyn jälkeen, kun armeija taisteli vuoden 1890 viimeisenä päivänä noin 50 lakotan kanssa. Viimeiset henkitanssijat antautuivat 15. tammikuuta 1891 neuvottelujen ja lyhyen kahakoinnin jälkeen..


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Aluksi sekä armeija että lehdistö pitivät Wounded Kneen tapahtumia hyvänä taisteluna vihamielisiä intiaaneja vastaan. Kun myöhemmin paljastui, että armeija oli tappanut säälimättä naisia ja lapsia, kääntyi yleinen mielipide sotilaita vastaan ja tapahtumia alettiin kutsua teurastukseksi. Armeijan käytös joutui ankaran arvostelun kohteeksi. Wounded Kneessä käyttöön otettu intiaanien aseista riisuminen nähtiin Yhdysvaltojen silloisen intiaanipolitiikan vastaisena. Sekä hallitus että armeija tutkivat tapauksen, mutta tutkimukset vapauttivat armeijan syytteistä.. Tapahtumat Wounded Kneessä huononsivat Yhdysvaltain ja siouxien suhteita sukupolvien ajaksi.


title: Wounded Kneen verilöyly

text: Wounded Kneen verilöylyn jälkeen kenraali Nelson Miles erotti Forsythin, ja sotilastuomioistuin arvosteli tämän toimenpiteitä välikohtauksen aikana mutta jätti tuomitsematta. Forsyth sai lisäksi asemansa takaisin puolustusministerin päätöksellä, ja myöhemmin hänet ylennettiin kenraaliksi. 20 verilöylyyn osallistunutta sotilasta sai Medal of Honorin, joka on Yhdysvaltojen korkein sotilasansiomitali. Eräät intiaaniaktivistit ovat myöhemmin vaatineet, että nämä kunniamerkit peruttaisiin.


title: Taavetti Laatikainen

text: Taavetti ”Pappa” Laatikainen (27. heinäkuuta 1886 Haukivuori – 15. huhtikuuta 1954 Mikkeli) oli suomalainen jääkäriupseeri, jalkaväenkenraali ja Mannerheim-ristin ritari numero 17.


title: Taavetti Laatikainen

text: Taavetti Laatikaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Taneli Laatikainen ja Ulla Tarkiainen. Taavetti vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Julia Grönroosin kanssa.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1906 ja liittyi Hämäläis-Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1906–1911 ja suoritti filosofian kandidaatti-tutkinnon vuonna 1911. Laatikainen auskultoi syyslukukauden vuonna 1911 ja 1913 Helsingin Suomalaisessa Normaalilyseossa ja toimi nuorempana lehtorina Porin klassillisessa lyseossa 1. tammikuuta 1912 – 31. toukokuuta 1913 välisen ajan. Laatikainen kävi Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1927 ja teki opintomatkan Ruotsin sotakouluihin vuonna 1928 sekä suoritti Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1928. Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1931–1932.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen joutui Porissa suomenkielen lehtorina ollessaan tappeluun santarmien kanssa puolustaessaan oppilaitaan, jonka jälkeen hän lähti Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena siellä sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 7. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Laatikainen osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Laatikainen oli siis useimpia muita jääkäreitä vanhempi, mistä hän sai lisänimen ”Pappa”.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 ensin vannottuaan lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen. Samassa tilaisuudessa hänet ylennettiin Suomen armeijan luutnantiksi. Laatikainen palasi takaisin Suomeen (Vaasa) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Vaasasta hänet komennettiin adjutantiksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan adjutanttina. Hän otti adjutanttina osaa sisällissodassa Kelhon ja Sotavallan taisteluissa Lempäälässä ja Kämärän asemalla käytyihin taisteluihin sekä itse Viipurin valloitukseen.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen palveli sisällissodan jälkeen Kaartin jääkäripataljoonan adjutanttina, mutta oli komennettuna 22. kesäkuuta – 28. heinäkuuta 1918 väliseksi ajaksi adjutantiksi Vuoristoprikaatiin. Komppanianpäälliköksi hän sai nimityksen 23. lokakuuta 1918 Kaartinjääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Komppanianpäällikön tehtävistä hän oli komennettuna Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi 1. kesäkuuta – 10. lokakuuta 1919 väliseksi ajaksi. Seuraavaksi hänet komennettiin Jääkäriprikaatin esikuntaan sotatoimien upseeriksi 10. toukokuuta – 14. heinäkuuta 1920 väliseksi ajaksi. Omien töidensä ohella hän hoiti vuosina 1919–1920 Kaartin Jääkäripataljoonan komentajan viransijaisuuksia.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen siirrettiin 16. helmikuuta 1921 Viipurin rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin aluksi ase- ja konekivääriupseeriksi ja 14. kesäkuuta 1921 alkaen II pataljoonan komentajaksi. Pataljoonan komentajan tehtävistä hän oli useasti vuosina 1921–1923 komennettuna Reserviupseerikoulun johtajaksi, kunnes 7. maaliskuuta 1923 hänet nimitettiin kyseiseen virkaan. Laatikainen toimi sotilaspedagogisten kurssien johtajana 10. marraskuuta 1924 – 16. toukokuuta 1925 välisenä aikana. Hän toimi myös kesällä vuonna 1925 sisällissodan aikaisten reserviupseerien reserviharjoitusten johtajana ja kesällä 1926 aliupseerien reserviharjoitusten järjestäjänä ja tarkastajana.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen siirrettiin 28. huhtikuuta 1927 Kadettikoulun johtajaksi, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 Karjalan kaartin rykmentin komentajaksi. Laatikainen toimi Hyökkäysvaunukokeiluosaston johtajana vuonna 1934. Hänet siirrettiin 26. helmikuuta 1937 Turunmaan sotilasläänin komentajaksi. Laatikainen nimitettiin 11. helmikuuta 1938 alkaen 1. divisioonan komentajaksi.


title: Taavetti Laatikainen

text: Talvisodan syttyessä Laatikainen sai komentoonsa Kannaksen suojajoukoista perustetun vahvennetun 1. divisioonan. Myöhemmin hän sai johdettavakseen 19. helmikuuta 1940 perustetun I armeijakunnan. Talvisodassa Laatikainen otti osaa joukkoineen taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä, mutta joutui kesällä 1941 ennen jatkosodan syttymistä perustamaan sodan aikaisen V armeijakunnan toimien samalla armeijakunnan komentajana 29. kesäkuuta 1941 saakka.


title: Taavetti Laatikainen

text: Jatkosodan puhjettua Laatikainen komennettiin 29. kesäkuuta 1941 kenraalimajuri Paavo Talvelan tilalle II armeijakunnan komentajaksi ja hän otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella. Karjalankannakselta Laatikainen siirtyi 9. lokakuuta 1941 esikuntineen Maaselän suunnalle, missä hän sai komentoonsa sinne muodostetun Karjalan Armeijan alaisen II armeijakunnan. Maaselällä Laatikainen otti osaa taisteluihin muun muassa Karhumäessä, jonka hän valtasi miestensä kera ja tämän johdosta Laatikainen ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Asemasota vaiheessa Laatikaisen komentamasta II armeijakunnasta muodostettiin 1. maaliskuuta 1942 Päämajan alainen Maaselän Ryhmä ja samassa yhteydessä lakkautettiin Karjalan Armeija.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikaisen poika Esko kaatui rintamalla joulukuun lopulla 1942.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen komensi Maaselän Ryhmää aina 1. maaliskuuta 1944 saakka. Tuolloin hänet siirrettiin Karjalankannakselle, ja hän sai komentoonsa Päämajan alaisen IV armeijakunnan, joka oli muodostettu Kannaksen Ryhmän esikunnasta ja sen alaisuudessa olleista Länsi-Kannaksen joukoista. Armeijakunta joutui peräytymään Leningradin Rintaman joukkojen alettua suurhyökkäyksen kesäkuussa 1944. Laatikaisen alaiset joukot eivät kyenneet pysäyttämään hyökkäävää vihollista vielä VT-asemassa, vaan perääntyivät VKT-asemaan. Uusissa asemissa Laatikainen sai järjestettyä joukkonsa puolustukseen ja kykeni pysäyttämään hyökkäävän vihollisen.


title: Taavetti Laatikainen

text: Sotien jälkeen Laatikainen siirrettiin 3. divisioonan komentajaksi, mistä hänet siirrettiin edelleen vuoden 1944 joulukuussa Puolustusvoimain Pääesikunnan tarkastajaksi. Pääesikunnan tarkastajan toimen ohella hän toimi ainoan rauhanajan Armeijakunnan väliaikaisena komentajana vuoden 1947 maaliskuulle saakka. Samana vuonna Laatikainen nimitettiin jalkaväen tarkastajaksi, mistä virasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 27. heinäkuuta 1948 säädetyn eroamisiän perusteella. Laatikainen kuoli 15. huhtikuuta 1954 ja hänet haudattiin Mikkeliin.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen toimi ohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1919–1920 ja Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920 sekä 2. divisioonan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1934–1936. Haminan kaupungin verotuslautakunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1925–1926 ja Huopalahden kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1928–1930 sekä Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1926–1927 ja varapuheenjohtajana vuosina 1928–1930 sekä nimitettiin Helsingin reserviupseerikerhon ensimmäiseksi kunniajäseneksi vuonna 1926.


title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen toimi Suomen Tasavallan täysivaltaisena edustajana rajaneuvotteluissa vuosina 1940–1941 ja oli Puolustuslaitoksen koulutus- ja kasvatusmenetelmiä sodan perusteella käsittelevän komitean puheenjohtajana vuonna 1947 sekä toimi Suur-Savon asevelipiirin piiritoimikunnan puheenjohtajana vuosina 1940–1945. Hänet nimitettiin kunniapuheenjohtajaksi sodanaikaisen 1. divisioonan ja I armeijakunnan aseveliyhdistyksiin.


title: El Salvadorin sisällissota

text: El Salvadorin sisällissota oli El Salvadorissa vuodesta 1979 vuoteen 1992 jatkunut konflikti, jossa vasemmistolaiset sissit taistelivat kaataakseen Yhdysvaltojen tukeman sotilasdiktatuurin ja myöhemmät epädemokraattisiksi katsotut siviilihallitukset. Sota päättyi ratkaisemattomana kylmän sodan päättyessä.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Nicaraguan vuoden 1979 sandinistivallankumouksesta herätteen saanut pienten ryhmien hallituksen vastainen sissisota laajeni vuoden 1980 aikana täysimittaiseksi konfliktiksi. Maan arkkipiispan Óscar Romeron murha 24. maaliskuuta 1980 radikalisoi Salvadorin poliittista ilmapiiriä entisestään. Samaan aikaan äärioikeistolaisten kuolemanpartioiden terrori siviiliväestön keskuudessa lisääntyi. Vuoden lopussa vasemmistolaiset sissiliikkeet yhdistyivät Farabundo Martín Kansallisen vapautuksen rintamaksi FMLN:ksi ("Frente Farabundo Martí de Liberación Nacional"). Ne käynnistivät joulukuussa "lopullisen hyökkäyksen", josta alkoi 11 vuotta kestäneen sisällissodan aktiivinen vaihe.


title: El Salvadorin sisällissota

text: FMLN valtasi nopeasti alueita El Salvadorin harvaan asutulla maaseudulla, muttei kyennyt saamaan haltuunsa suuria asutuskeskuksia. Heikkotasoinen armeija turvautui laajaan terroriin ja amerikkalaisten tarjoamaan lentokalustoon käyttäen monia Vietnamin sodassa tehokkaiksi havaittuja kemiallisia aseita kuten napalmia. Sota juuttui alkuvaiheen jälkeen asemasodaksi. Sissit eivät kyenneet laajentamaan valtaamiaan "turva-alueita", eikä armeija toisaalta pystynyt ajamaan sissejä niiltä pois. Jatkuva maaseutuväestöön kohdistunut terrori tyhjensi hallituksen joukkojen hallussa olevat alueet lähes täydellisesti, ja ne jäivät usein elinkelvottomiksi.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Sota päättyi vasta vuoden 1991 lopussa alkaneessa rauhanprosessissa. Tätä ennenkin oli tehty rauhantunnusteluja, mutta ne eivät olleet vakuuttaneet FMLN:n johtoa. Rauhanprosessi päättyi 1992, kun FMLN luovutti aseensa ja muuntui poliittiseksi puolueeksi sen jälkeen aselepo oli solmittu tammikuussa 1992.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Kaksitoista vuotta kestäneessä sodassa arvioidaan kuolleen 75 000 henkeä ja sodan aiheuttaneen kahden miljardin Yhdysvaltojen dollarin taloudelliset vahingot.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Maasta tuli surullisenkuuluisa El Salvadorin sotilasjohdon koordinoimien kuolemanpartioiden toiminnan takia. Äärioikeistolaiset ryhmät kiduttivat ja murhasivat tuhansia ihmisiä, ja vielä useampia katosi. Terrorin kohteena oli koko väestö, eikä edes kirkkojen työntekijöitä säästetty. Erityisesti sisseiltä vallattuja alueita "puhdistettiin" lähes täysin. Teot jäivät pääasiassa selvittämättä, eikä syyllisiä yritetty aikoinaan edes saada vastuuseen. Lisäksi Guatemalaan ja Hondurasiin sotaa pakoon lähteneitä surmattiin useissa joukkomurhissa, ja raja-alueella kohdemaiden armeijat olivat usein surmatöissä mukana.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Myös vasemmistolaississit syyllistyivät ihmisoikeusrikkomuksiin ja harjoittivat jonkin verran poliittista terroria ja salamurhia. Ne kostettiin yleensä siviiliväestöön kohdistuneilla surmatöillä.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Yhdysvaltojen hallitus moninkertaisti El Salvadoriin antamansa sotilasavun heti konfliktin laajennuttua. Erityisesti presidentti Ronald Reagan piti El Salvadoria elintärkeänä Yhdysvaltojen eduille Keski-Amerikassa. Vain Yhdysvaltojen suurisuuntainen sotilaallinen tuki esti kapinallisia voittamasta.


title: El Salvadorin sisällissota

text: Sandinistit antoivat alkuvaiheessa jonkin verran aseapua FMLN:lle mutta lopettivat sen Yhdysvaltojen painostuksesta jo 1980. Nicaraguasta siirtyi myös jonkin verran vapaaehtoisia El Salvadoriin. Sandinistien panos jäi kuitenkin varsinkin Yhdysvaltojen tukeman contra-sodan alettua mitättömäksi. Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu CIA tosin julkaisi – myöhemmin täysin perättömäksi osoittautuneen – raportin El Salvadorin Moskovan, Havannan ja Nicaraguan kautta "kauko-ohjatusta" vallankumouksesta.


title: Lauri Markkula

text: Lauri Juhani Markkula, taiteilijanimeltään Larry Love (s. 19. helmikuuta 1983) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Negativen entisenä kitaristina, säveltäjänä ja sanoittajana. Lauri myös lauloi taustoja. Markkula julkaisi 18. toukokuuta 2011 Facebook-sivuillaan tiedotteen faneille, jossa hän ilmoitti eroavansa Negativesta. Ennen Negativea Markkula soitti kitaraa S.N.A.F.U.-yhtyeessä, mutta yhtyeen solistin lähdettyä yhtyeen nimi muuttui Shannoniksi ja Lauri siirtyi laulamaan. Shannonissa rumpuja soitti hänen pikkuveljensä Henkka. Negativeen kitaristi liittyi vuonna 2000. Laurin isä Heikki on myös muusikko, äiti Kirsti on maalaaja, veli Henrikki soittaa rumpuja bändissä nimeltä Axentry ja pikkusisko Saara levyttää samalle levy-yhtiölle kuin Negative.


title: Antti Aatamila

text: Antti Aatamila, taiteilijanimeltään Antti Anatomia (s. 22. kesäkuuta 1982 Ivalo, Inari) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Negativen ja Jupi7erin nykyisenä basistina. Nykyään hän asuu Tampereella, kuten muutkin Negativen jäsenet. Antti soittaa rumpuja Mancity Dolls-punk-coveryhtyeessä sekä vuodesta 2015 alkaen Sonja Sinivuori Sirkuksessa.


title: Antti Aatamila

text: Aatamila suoritti varusmiespalveluksensa vuoden 2002 alussa, palvellen kuusi kuukautta Niinisalon tykistöprikaatissa. Tämän jälkeen hän jatkoi uraansa Negativen parissa.


title: Antti Aatamila

text: Antilla on kaksi veljeä: Anssi ja Arttu. Sukulaisjuuret ovat Nurmeksessa


title: Antti Aatamila

text: Antilla on monia tatuointeja, jotka kertovat hänen elämänsä eri vaiheista.


title: Antti Aatamila

text: Aatamilasta tuli isä loppuvuodesta 2011.


title: Janne Heimonen

text:
Janne Heimonen, taiteilijanimeltään Jay Slammer (s. 13. elokuuta 1983 Tampere) on Negative-yhtyeen rumpali. Hän on yksi yhtyeen perustajajäsenistä ja on ollut yhtyeessä mukana 1997 alkaen.
Janne ei kuitenkaan suinkaan ollut heti aluksi yhtyeen rumpali, vaan ajatuksena oli, että hän soittaisi bassoa, mutta koska se näytti hölmöltä ja kömpelöltä, hän päätti siirtyä rumpujen taakse.


title: Janne Heimonen

text: Taiteilijanimi Jay on väännetty etunimestä Janne, Slammer tulee miehen suosikkidrinkistä Tequila Slammerista.


title: Janne Heimonen

text: Janne on kertonut ihailevansa muun muassa Nirvanaa ja Musea ja hänen suuria idoleitaan ovat muun muassa Dave Grohl ja Taylor Hawkins.


title: Steffi Graf

text: Stefanie Maria ”Steffi” Graf (s. 14. kesäkuuta 1969 Mannheim) on saksalainen tennispelaaja, joka oli urallaan maailmanlistan ykkösenä ja on muun muassa olympiavoittaja. Yleisesti Grafia pidetään yhtenä kaikkien aikojen menestyneimmistä, jopa menestyneimpänä naispelaajana kautta aikojen. Hän voitti urallaan 22 kaksinpelien Grand Slam -turnausta.


title: Steffi Graf

text: Vuonna 1988 Graf ylsi yhtenä harvoista Grand Slamiin, eli hän voitti saman vuoden aikana Australian, Ranskan, Wimbledonin ja Yhdysvaltain avoimet tennisturnaukset. Lisäksi hän voitti samana vuonna olympiakultaa Soulissa. Grafin saavutusta, Grand Slam ja olympiakulta, alettiin kutsua "Golden Grand Slamiksi" tai lyhyemmin "Golden Slamiksi".


title: Steffi Graf

text: Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuosilta 1987-1990, 1993 ja 1995-1996.


title: Steffi Graf

text: Tennistähti perusti ja rahoitti myös Children For Tomorrow -hyväntekeväisyysjärjestön.


title: Steffi Graf

text: Vuodesta 2001 Graf on ollut naimisissa Andre Agassin kanssa. Parilla on kaksi lasta.


title: Janne Kokkonen

text: Janne Kokkonen, taiteilijanimeltään Mr. Snack (s. 15. heinäkuuta 1978) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Negative-yhtyeen nykyisenä kosketinsoittajana. Kokkonen liittyi yhtyeeseen vuoden 2003 juhannuskeikkojen jälkeen, jota ennen soitti kitaraa Destination X -yhtyeessä. Hän on kuulunut myös yhtyeisiin Satellite Kids ja The Hip Hillbillies


title: Nürnbergin lait

text: Nürnbergin lait (, myös Nürnbergin rotulait, "Nürnberger Rassengesetze") tarkoittavat 15. syyskuuta 1935 natsi-Saksassa säädettyjä lakeja, jotka rajoittivat, juutalaisten ja muiden ”ei-arjalaisten” henkilöiden oikeuksia ja loivat näin laillisen pohjan juutalaisten rodulliselle syrjinnälle. Lakien tarkoitus oli eristää juutalaiset ”puhdasverisistä” saksalaisista sekä poliittisesti että sosiaalisesti. Lait säädettiin illalla 15. syyskuuta 1935 Saksan valtiopäivien erityisistunnossa, jonka valtiopäivien puheenjohtaja Hermann Göring oli kutsunut koolle kansallissosialistisen puolueen 7. puoluepäivien eli ”Vapauden puoluepäivien” yhteyteen Nürnbergin kaupunkiin.


title: Nürnbergin lait

text: Nürnbergin lakeihin kuuluivat "Gesetz zum Schutze des deutschen Blutes und der deutschen Ehre" (Laki saksalaisen veren ja kunnian suojelemiseksi) ja "Reichsbürgergesetz" (Kansalaisuuslaki). Usein myös kolmas samassa yhteydessä säädetty laki eli "Reichsflaggengesetz" (Valtakunnanlippulaki) luetaan kuuluvaksi Nürnbergin lakeihin, vaikkei se aihepiirinsä perusteella niihin kuulukaan.


title: Nürnbergin lait

text: Laki saksalaisen veren ja kunnian suojelemiseksi esti juutalaisten ja ei-juutalaisten väliset avioliitot sekä sukupuolisen kanssakäymisen juutalaisen ja ei-juutalaisen kanssa. Ennen lain säätämistä solmittuihin avioliittoihin lailla ei ollut vaikutusta. Koska avioliitot juutalaisten ja ei-juutalaisten välillä oli kielletty, tuomittiin lain perusteella nimenomaan sukupuolisesta kanssakäymisestä. Tätä kutsuttiin kansallissosialistisessa terminologiassa rodunhäpäisyksi ("Rassenschande"), ja sitä pidettiin hyvin vakavana rikoksena. Rotulakien rikkomisesta oli rangaistuksena vankeutta tai erityisen raskauttavissa tapauksissa kuritushuonetta. Tämän lisäksi rodunhäpäisystä tuomittuja halvennettiin julkisesti. Lain rikkojat voitiin kärsityn vapausrangaistuksen jälkeen lähettää viranomaispäätöksillä ”turvasäilöön” keskitysleireille määräämättömän pitkiksi ajoiksi. Rotulakien rikkomisesta rangaistiin vain miehiä, ei naisia, mutta naisiakin voitiin halventaa ja häpäistä julkisesti, mikäli he olivat olleet kanssakäymisissä juutalaismiesten kanssa.


title: Nürnbergin lait

text: Kansalaisuuslaki puolestaan määräsi, että vain saksalaista syntyperää olevilla tai ”lähisukulaisilla” (kansalaisuuslaki käyttää hyvin vaikeasti määriteltävää käsitettä "Artverwandt") oli oikeus Saksan kansalaisuuteen. Täten kansalaisuuslaki toteutti jo vuonna 1920 Kansallissosialistisen puolueen ohjelmassa ilmaistun tavoitteen, jonka mukaan vain saksalaista syntyperää olevat voivat olla Saksan kansalaisia. Heitä varten luotiin uusi käsite ”valtakunnankansalainen” ("Reichsbürger"). Juutalaiset ja muut ei-saksalaista syntyperää olevat menettivät kansalaisoikeutensa. Heitä varten luotiin tosin käsite ”kansalainen” ("Staatsangehöriger"), mutta käytännössä sana ”asukas” ("Einwohner") olisi kuvannut heidän asemaansa paremmin. Täysien kansalaisoikeuksien menettäminen tarkoitti muun muassa äänioikeuden menettämistä. Koska viranomaisina voivat toimia vain Saksan kansalaiset, merkitsi kansalaisuuslaki niiden juutalaissyntyisten erottamista virasta, jotka olivat saaneet pitää virkansa vuoden 1933 ammattivirkamieslain poikkeussäännösten perusteella. Kansalaisoikeuksien vieminen edesauttoi myöhempien, aina vain kovempien juutalaisvastaisten lakien saattamista voimaan.


title: Nürnbergin lait

text: "Reichsflaggengesetz" täydensi laissa saksalaisen veren ja kunnian suojelemiseksi annettua juutalaisten lipunkäyttökieltoa määrittelemällä hakaristilipun valtion- ja kansallislipuksi.


title: Nürnbergin lait

text: Kansalaisen juutalaisuudelle ja ei-juutalaisuudelle asetettiin tarkka määritelmä. Henkilöt, joilla oli neljä saksalaista isovanhempaa, olivat ”saksalaista verta”. Jos isovanhemmista kolme tai neljä oli juutalaisia, henkilö luokiteltiin juutalaiseksi. Yksi juutalainen isovanhempi teki ihmisestä 2. asteen ”sekarotuisen” ("Mischling 2. Grades"), kaksi juutalaista isovanhempaa tai toinen täysjuutalainen vanhempi taas 1. asteen sekarotuisen ("Mischling 1. Grades"). 1. asteen sekarotuiset määriteltiin kuitenkin täysjuutalaisiksi, mikäli he kuuluivat juutalaiseen seurakuntaan tai he olivat naimisissa täysjuutalaisen kanssa. Isovanhempien juutalaisuus puolestaan määrättiin sen perusteella, kuuluivatko nämä juutalaiseen seurakuntaan.


title: Nürnbergin lait

text: Nürnbergin lait julistettiin lopullisesti mitättömiksi liittoutuneiden valvontakomission 1. asetuksella kansallissosialististen lakien mitätöimiseksi 20. syyskuuta 1945. Käytännössä lait tietysti menettivät merkityksensä jo aiemmin, kun liittoutuneiden sotavoimat miehittivät Saksan ja asettivat voimaan omat sotalakinsa ja määräyksensä.


title: Tapio Ilomäki

text: Juho Tapio Ilomäki (21. huhtikuuta 1904 Koski Hl (nyk. Hämeenkoski) – 25. heinäkuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen elokuvamusiikin säveltäjä. Hän sävelsi 25-vuotisen uransa aikana musiikkia Suomi-Filmille, Suomen Filmiteollisuudelle, Jäger-Filmille, Fenno-Filmille ja Fennadalle. Ilomäki sävelsi musiikkia muun muassa elokuviin "Sano se suomeksi" (1931, ensimmäinen suomalainen äänielokuva), "Tukkipojan morsian" (1931), "Tukkijoella" (1937),Isoviha (1939) "Noita palaa elämään" (1952) ja "Putkinotko" (1954). Ilomäki toimi lisäksi muun muassa kapellimestarina, orkesterinjohtajana, käsikirjoittajana, leikkaajana ja studiopäällikkönä.


title: Tapio Ilomäki

text: Ennen kuolemaansa Ilomäki oli perustamassa Elokuvasäveltäjät r.y:tä, joka tunnetaan nykyään nimellä Säveltäjät ja sanoittajat ELVIS ry.


title: Tapio Ilomäki

text: Ilomäki käytti toisinaan salanimeä Jussi Mäki.


title: Tapio Ilomäki

text: Ilomäki teki vuosina 1952-1953 yhteistyötä laulaja ja lauluntekijä Veikko Lavin kanssa. Ilomäki sävelsi muutamia Lavin lauluja ja hänen yhtyeensä säesti Lavia tämän levytyksissä.


title: LL Cool J

text: James Todd Smith (s. 14. tammikuuta 1968 Bay Shore, New York) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä LL Cool J (lyh. "Ladies Love Cool James").


title: LL Cool J

text: LL Cool J on esiintynyt lisäksi useissa elokuvissa, esimerkiksi "Mindhuntersissa", ja "Deep Blue Seassa", jotka molemmat on ohjannut suomalainen Renny Harlin, muita tunnettuja osia ovat muun muassa "Halloween H20" ja "S.W.A.T.".


title: LL Cool J

text: Näiden lisäksi LL Cool J esiintyy syksyllä 2009 Yhdysvalloissa alkaneessa sarjassa nimeltä . Se on spin-off sarjasta "NCIS Rikostutkijat".


title: Nils Schumann

text: Nils Schumann (s. 20. toukokuuta 1978 Bad Frankenhausen, Thüringen, Saksan liittotasavalta) on entinen saksalainen 800 metrin juoksija, Euroopan mestari ja olympiavoittaja.


title: Nils Schumann

text: Schumann voitti 800 metrillä nuorten Euroopan mestaruuden vuonna 1997 ja alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuden vuonna 1999. Vuonna 1998 hän voitti aikuisten Euroopan-mestaruuden sekä sisäradoilla että ulkoradoilla. 1999 Sevillan MM-kisoissa hän selviytyi loppukilpailuun, mutta jäi kahdeksanneksi.


title: Nils Schumann

text: Vuonna 2000 Schumann sijoittui Gentin EM-hallikilpailuissa hopealle. Sydneyn olympialaisissa hän selviytyi välieriin ja lopulta loppukilpailuun. Loppukilpailussa hän aloitti loppusuoralla kirin, ja karisti viime metreillä rinnaltaan ennakkosuosikin, Tanskan Wilson Kipketerin ja voitti olympialaisten kultamitalin.


title: Nils Schumann

text: 2001 MM-kisoissa Edmontonissa hän sijoittui viidenneksi ja 2002 EM-kisoissa saavutti pronssia. Olympiavuosi 2004 meni loukkaantumisesta toipuessa.


title: Nils Schumann

text: Schumann lopetti uransa vuonna 2009 loukkaantumisten vuoksi.


title: Nils Schumann

text: Seuratasolla Schumann edusti LG Eintracht Frankfurtia.


title: William Tanui

text: William Kiptarus Tanui (s. 22. helmikuuta 1964 Kemeloi, Kenia) on kalenjin-heimoon kuuluva kenialainen entinen keskimatkojen juoksija ja 800 metrin juoksun olympiavoittaja 1992 Barcelonassa.


title: William Tanui

text: Tanui nousi huipulle suhteellisen kypsällä iällä, voitettuaan Kenian karsinnat 1 500 metrillä vuoden 1990 Kansainyhteisön kisoihin. Itse Kansainyhteisön kisoissa Uuden-Seelannin Aucklandissa hän sijoittui kuudennelle sijalle. Samana vuonna hän voitti Kairossa 800 metrillä Afrikan mestaruuden. 1991 sisäratojen MM-kisoissa Sevillassa hän juoksi 800 metrin finaalissa ensimmäisenä maaliin, mutta hylättiin ratarikon vuoksi.


title: William Tanui

text: Vuonna 1992 Barcelonassa järjestetyissä kesäolympialaisissa Tanui saavutti uransa suurimman saavutuksen, 800 metrin olympiavoiton. Loppukilpailussa hän peittosi niukasti maanmiehensä Nixon Kiprotichin. 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa hän sijoittui samalla matkalla seitsemänneksi.


title: William Tanui

text: Uransa loppupuolella Tanui keskittyi enemmälti 1 500 metrille. 1996 Atlantan olympialaisissa hän sijoittui matkalla lopputuloksissa viidenneksi. 1997 Pariisin sisäratojen MM-kisoissa hän sijoittui pronssille ja 1999 MM-kisoissa Maebashissa neljänneksi.


title: Hanna Poulsen

text: Hanna Poulsen (o.s. Ek, s. 9. helmikuuta 1984 Porvoo) on vuoden 2005 Miss Suomi. Hänet valittiin myös yleisön ihannetytöksi. Ek osallistui missivuotensa aikana Miss Universe -kilpailuun Bangkokissa ja Miss Baltic Sea -kilpailuun. Viimeksi mainitussa hän sijoittui toiseksi perintöprinsessaksi.


title: Hanna Poulsen

text: Hanna Poulsenin aviomies on ravintoloitsija Henrik Poulsen. He menivät naimisiin kesällä 2012.


title: Hanna Poulsen

text: Hanna Poulsen on opiskellut sosiaalipolitiikkaa Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa.


title: Prost Grand Prix

text: Prost Grand Prix oli vuosina 1997–2001 toiminut ranskalainen Formula 1 -talli. Sen tallipäällikkönä toimi sarjan nelinkertainen maailmanmestari Alain Prost, joka osti Ligier-tallin vuonna 1997. Prostin kuljettajina ajoivat muun muassa Olivier Panis, Jarno Trulli ja Jean Alesi. Talli saavutti viisivuotisen historiansa aikana 35 pistettä, 16 piste- ja kolme palkintosijaa.


title: Prost Grand Prix

text: Tallissa ajoi joka kaudella ranskalainen kuljettaja. Ranskalaisella Alain Prostilla lienee ollut aikomus tehdä Prostista yhdessä niin ikään ranskalaisen Peugeot'n kanssa vahva ranskalaistalli. Talli ei kuitenkaan menestynyt toivotulla tavalla ja vähitellen sponsorit katosivat. Prost Grand Prix meni konkurssiin kauden kynnyksellä.


title: Prost Grand Prix

text: Ligier ja Prost merkitään usein tilastoissa yhdeksi talliksi, koska Prostin voi ajatella olevan käytännössä vain uudelleen nimetty Ligier.


title: Prost Grand Prix

text: Ligier oli 1970- ja 1980-luvulla kyennyt muutamaan voittoon, ja sijoittui parhaimmillaan MM-sarjassa toiseksi kaudella 1980. 1980-luvun alkupuolelta lähtien talli joutui kuitenkin tyytymään vain satunnaisiin pistesijoihin, kunnes pian sillä oli vaikeuksia selvitä aika-ajoista itse kilpailuun. Kilpailutkaan eivät olleet helppoja, sillä keskeytyksiä tuli paljon.


title: Prost Grand Prix

text: Kaudesta 1992 lähtien talli alkoi taas saavuttaa satunnaisia pistesijoja ja kaudesta 1993 jopa palkintosijoja. Kohokohta oli kauden 1994 Saksan GP, jossa molemmat kuljettajat sijoittuivat palkintosijoille. Vuoden 1994 alkupuolella Flavio Briatore osti Ligierin. Pian kävi selväksi, että tallin käyttämät Renault'n moottorit siirrettäisiin kaudeksi 1995 Benettonille. Tom Walkinshaw otti tallin hoitoonsa, ja olisi halunnut sen kokonaan omistukseensa. Koska Guy Ligier esti tämän, Walkinshaw lähti tallista vuonna 1996 ja osti Footworkin.


title: Prost Grand Prix

text: Tallin viimeiseksi kaudeksi ennen Alain Prostin ostoa jäänyt 1996 ei kokonaisuudessaan ollut erityisen hyvä, mutta kauden kohokohdaksi muodostui Monacon GP. Olivier Panis saavutti siinä uransa ensimmäisen ja ainoan voittonsa, ja katkaisi näin Ligierin 15 vuoden voitottoman ajanjakson.


title: Prost Grand Prix

text: Kauden 1997 auto esiteltiin Ligier-tallin autona, mutta talven testauksien jälkeen 3. helmikuuta Alain Prost osti tallin Flavio Briatorelta ja nimesi tallin oman nimensä mukaisesti Prost Grand Prix'ksi. Seuraavana päivänä hän teki kolmivuotisen sopimuksen, joka kattoi kaudet 1998–2000, moottoritoimittaja Peugeot'n kanssa. Prostin vaihdettua tallin nimen 21 vuotta Formuloissa esiintynyt Ligier poistui rata-autoilun kuninkuusluokasta.


title: Prost Grand Prix

text: Kaudella 1997 talli käytti JS45-autoa, jossa oli Mugen-Hondan V10-moottori. Tallilla oli käytössään Bridgestonen renkaat. Kuljettajina tallissa olivat Olivier Panis, joka oli ollut tallissa jo Ligier-ajoilla, ja tulokas Shinji Nakano. Auton nimeämiskäytäntö oli perua Ligieriltä, joiden kaikki autot nimettiin JS-kirjainyhdistelmällä ja luvulla (kunnianosoitus Guy Ligierin ystävälle, edesmenneelle Formula-1-kuljettaja Jo Schlesserille). Näin siksi, että auto oli ehditty suunnitella, rakentaa ja esitellä ennen Prostin saapumista talliin. Pääsponsorina jatkoi Gauloises, joka oli sponsoroinut Ligieriä edellisellä kaudella.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi 1997 oli Prostille sen historian ensimmäinen, mutta samalla paras. Olivier Panis onnistui sijoittumaan kahdesti palkintokorokkeelle: kolmanneksi Brasiliassa ja toiseksi Espanjassa. Myös muita pistesijoja kertyi silloin tällöin, mutta ei mitenkään säännölliseen tahtiin. Panis joutui kovaan kolariin Kanadan Grand Prix'ssa. Häneltä murtuivat molemmat jalat, minkä takia hän joutui olemaan seitsemästä seuraavasta kilpailusta sivussa. Panisin korvasi silloin Minardilla ajanut Jarno Trulli. Trulli selviytyi tehtävästään kohtalaisen hyvin, sillä hän ajoi maaliin saakka kaikissa, paitsi yhdessä kilpailussa, ja saavutti kerran kolme pistettä. Tallin toinen virallinen kuljettaja Shinji Nakano ajoi huonommin, sillä keskeytyksiä tuli enemmän, eikä hän saavuttanut kuin kaksi pistettä.


title: Prost Grand Prix

text: Trulli johti Itävallan GP:tä Mika Häkkisen ensimmäisen kierroksen keskeytyksen jälkeen, mutta hänkin joutui myöhemmin keskeyttämään moottoririkon takia. Muutama viikko Luxemburgin GP:n jälkeen talliin palkattiin Bernard Dudot uudeksi tekniseksi johtajaksi.


title: Prost Grand Prix

text: Pisteitä kertyi kaudella kaiken kaikkiaan 21 ja sijoitus valmistajien MM-sarjassa oli kuudes. Pisteitä keränneistä talleista taakse jäivät Sauber (16p), Arrows (9p), Stewart (6p) ja Tyrrell (2p).


title: Prost Grand Prix

text: Kaudella 1998 talli ajatti AP01-autoa, jossa oli Peugeot'n V10-moottori, sillä talli oli joutunut luopumaan Mugen-Hondan moottoreista, jotka menivät Jordan-tallille. Talli vaihtoi Nakanon pois, ja tilalle tuli edellisellä kaudella hyvin ajanut Jarno Trulli. Tallin auto kaudella 1998 nimettiin ensimmäistä kertaa Prostin oman nimen mukaan: kirjaimet AP viittaavat Alain Prostiin. Tallia sponsoroivat kaudella muun muassa PlayStation ja Canal+.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi 1998 alkoi huonosti jo testiajoissa. Tallilla oli ongelmia vaihdelaatikkonsa kanssa. Oli myös lähellä, että talli ei olisi startannut kauden avauskilpailuun, koska se ei ollut vielä läpäissyt kolaritestiä. Auto meni testeistä läpi, mutta kausi oli suuri pettymys. Kuljettajat olivat kaukana pistesijoista ja keskeytyksiä tuli paljon. Kauden ainoa piste tuli tapahtumarikkaasta Belgian GP:stä, jolloin Trulli sai kuudennella sijallaan yhden pisteen.


title: Prost Grand Prix

text: Talli saavutti kauden aikana siis vain yhden pisteen ja tuloksena oli yhdeksäs sija valmistajien MM-sarjassa.


title: Prost Grand Prix

text: Kaudella 1999 tallilla oli käytössään Peugeot'n V10-moottori AP02-autossaan. Kuljettajavaihdoksia ei tallissa tapahtunut, vaan Panis ja Trulli jatkoivat kilpailemista.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi ei alkanut erityisen vahvasti, mutta kauden viidennen kilpailun jälkeen sekä Panis että Trulli olivat onnistuneet molemmat saavuttamaan yhden pisteen. Kauden keskivaiheilla oli merkkejä kilpailukyvyn parantumisesta, sillä keskeytyksiä ei juurikaan tullut, vaan autot pääsivät maaliin asti. Tosin pistesijojen ulkopuolelle useimmiten. Panis onnistui saalistamaan vielä yhden pisteen Saksasta. Kauden kohokohta oli kuitenkin selvästi Trullin toinen sija Euroopan GP:stä, josta sade oli tehnyt todella mielenkiintoisen kilpailun. Panis oli ajamassa Japanin GP:ssä hyvää kilpailua, kun hän nousi lähdön jälkeen kuudennelta sijalta kolmanneksi lähinnä siksi, että Michael Schumacher yritti peittää Mika Häkkisen hyvää lähtöä. Panis joutui kuitenkin keskeyttämään 19 ajetun kierroksen jälkeen autoon tulleen sähkövian takia.


title: Prost Grand Prix

text: Kauden aikana pisteitä kertyi yhdeksän ja tuloksena oli seitsemäs sija valmistajien MM-sarjassa. Taakse jäivät Sauber, Arrows, Minardi ja pisteittä jäänyt esikoiskauttaan ajanut BAR.


title: Prost Grand Prix

text: Kaudella 2000 tallilla oli yhä käytössään Peugeot'n V10-moottori. Auto oli nimeltään AP03. Täksi kaudeksi talli oli vaihtanut molemmat kuljettajansa pois, ja tilalle tuli kokenut Jean Alesi ja ensikertalainen Nick Heidfeld. Alesi oli ollut tallipäällikkö Alain Prostin tallikaveri kaudella 1991, ja Heidfeld oli F3000-mestari. Tallin uutena yhteistyökumppanina oli muun muassa Yahoo!.


title: Prost Grand Prix

text: Lupaavasta kuljettajakaksikosta huolimatta kausi meni täysin penkin alle. Keskeytyksiä tuli jatkuvasti, eikä talli onnistunut saavuttamaan yhtään MM-pistettä. Kauden noloin hetki koettiin Itävallan Grand Prix'ssa, jossa Alesi ja Heidfeld kolaroivat keskenään ja joutuivat näin molemmat keskeyttämään.


title: Prost Grand Prix

text: Talli jäi Minardin kanssa ainoina ilman pistettä ja ilman sijoitusta valmistajien MM-sarjassa.


title: Prost Grand Prix

text: Vuoden lopussa neljä (Ligier-ajat mukaan laskettuna viisi) kautta kestänyt yhteistyö pääsponsori Gauloises'n kanssa päättyi.


title: Prost Grand Prix

text: Marraskuussa 2000 Prostin henkilökunnassa tapahtui muutoksia. Prost nimesi ranskalaisen Henri Durantin tallin tekniseksi johtajaksi ja espanjalaisen Joan Villadelpratin tallin toimitusjohtajaksi. Joulukuussa Prostin ilmoitettiin tehneen kolmivuotisen sopimuksen rengastoimittaja Michelinin kanssa.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi 2001 vaikutti lupaavalta. Tallilla oli käytössään Aceriksi nimetyt Ferrarin moottorit. Auto oli nimeltään AP04. Kauden aikana tallissa ajoi peräti viisi eri kuljettajaa, mikä oli saman verran kuin mitä tallilla oli koko sen historiansa aikana kausilla 1997–2000 ollut. Sponsorit vaihtuivat kaudeksi lähes täysin. Uusia yhteistyökumppaneita olivat muun muassa Parmalat, Adecco ja Acer, joista viimeksi mainitun mukaan nimettiin tallin moottorit.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi aloitettiin kuljettajakaksikolla Jean Alesi – Gaston Mazzacane, mutta neljän kilpailun jälkeen Mazzacane vaihdettiin Luciano Burtiin. Alesille kausi Prostilla oli kohtalaisen hyvä, sillä hän ajoi jokaisessa kilpailussa maaliin ja onnistui ajamaan muutamaan otteeseen pistesijoille. Alesi kuitenkin siirtyi kauden viideksi viimeiseksi kilpailuksi Jordan-talliin, jossa hän myös kauden päätteeksi lopetti uransa. Alesin tilalle tuli saksalainen Heinz-Harald Frentzen, mutta hän ei onnistunut saavuttamaan yhtään MM-pistettä. Kauden kolmessa viimeisessä kilpailussa Burti oli loukkaantuneena, joten häntä korvasi Tomáš Enge. Hänkään ei onnistunut saavuttamaan pisteitä.


title: Prost Grand Prix

text: Kauden aikana pisteitä kertyi neljä ja tuloksena oli yhdeksäs sija valmistajien MM-sarjassa.


title: Prost Grand Prix

text: Kausi 2001 jäi Prostille viimeiseksi, sillä talli meni vuoden 2002 alussa konkurssiin. Talli kun ei koskaan saanut korvattua menetettyjä sponsorirahoja Gauloises-sopimuksen päätyttyä vuonna 2000. Velkoja jäi noin 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Prost Grand Prix

text: ** Ferrarin moottorit nimettiin Acer-nimisiksi.


title: Michael Corleone

text: Michael Corleone on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon romaaneissa "Kummisetä" ja "Sisilialainen". Corleone on myös päähenkilö Francis Ford Coppolan ohjaamassa Kummisetä -elokuvatrilogiassa, missä häntä näyttelee Al Pacino, joka oli suorituksestaan kahdesti ehdolla "Academy Award" -palkinnon saajaksi.


title: Michael Corleone

text: Vuonna 1920 syntynyt Michael on Vito Corleonen ja tämän vaimon Carmellan nuorin poika. Hänellä on kaksi vanhempaa veljeä, Santino ”Sonny” Corleone ja Frederico ”Fredo” Corleone sekä nuorempi sisar Constanzia ”Connie” Corleone. Perheen "consigliere" Tom Hagen on Michaelin epävirallinen adoptioveli.


title: Michael Corleone

text: Päinvastoin kuin veljensä, Michael ei tahdo olla tekemisissä Corleonen perheen liiketoimien kanssa vaan haaveilee rehellisestä, amerikkalaisemmasta elämästä. Myöskään Vito ei tahdo Michaelin olevan tekemisissä mafian kanssa, vaan hän tahtoisi suosikkipoikansa ryhtyvän politiikkaan.


title: Michael Corleone

text: Kun Yhdysvallat liittyy mukaan toiseen maailmansotaan vuonna 1941, Michael lopettaa opintonsa Dartmouth Collegessa ja värväytyy merijalkaväkeen ja taistelee Tyynenmeren sodassa. Michael ylennetään kapteeniksi ja hänet palkitaan urheudesta Navy Cross -kunniamerkillä. Vuonna 1944 hänen kuvansa painetaan Life-lehteen hänen urheudestaan kertovan kuva-asetelman kera. Hänet vapautetaan ennenaikaisesti vuonna 1945 toipumaan työkyvyttömäksi tekevän vamman vuoksi. Michaelin tietämättä hänen isänsä oli järjestänyt vapautuksen. Michael palaa juhlimaan Connien häitä naisystävänsä ja entisen luokkatoverinsa, Kay Adamsin, kanssa. Michael pysyy kotona muutaman viikon, mutta perheeltään kysymättä hän päättää palata Dartmouth Collegeen.


title: Michael Corleone

text: Kun huumeparoni Virgil Sollozzo on vähällä salamurhata Michaelin isän vähän ennen joulua 1945, Michael ajautuu maailmaan, jota hän on vältellyt hyvin pitkään. Hän vakuuttaa uudelleen uskollisuuttaan isänsä vuoteen vierellä. Hän estää toisen murhayrityksen, jonka järjestäjinä ovat Sollozzo ja korruptoitunut poliisikapteeni McCluskey. Michael uskoo, että hänen isänsä henki on edelleen vaarassa ja tarjoutuu tappamaan vastustajat. Sonny, joka hallitsee perhettä isän poissaollessa, on aluksi epäileväinen, sillä poliisin murhaaminen ei kuulu mafian toimenkuvaan. Michael kuitenkin painottaa McCluskeyn olevan korruptoitunut ja onnistuu vakuuttamaan veljensä.


title: Michael Corleone

text: Murhattuaan Sollozzon ja McCluskeyn Michael pakenee Sisiliaan, missä hän asuu kaksi vuotta perhetuttava Don Tommasinon luona. Hän avioituu nuoren Apollonia Vitellin kanssa. Muutamaa kuukautta myöhemmin Michael saa tietää, että Sonny on murhattu. Michaelin ja Apollonian valmistautuessa muuttamaan huvilaan Syrakusassa, Apollonia kuolee Michaelille tarkoitetussa autopommissa, jonka hänen korruptoitunut henkivartijansa Fabrizio oli asentanut. Uskollisena sisilialaiselle, perinteikkäälle kostolle, Michael lopulta löytää Fabrizion ja tapattaa tämän.


title: Michael Corleone

text: Michael palaa Yhdysvaltoihin keväällä 1951 ja ottaa Sonnyn paikan Viton kruununperijänä. Isänsä kanssa Michael suunnittelee pääsevänsä eroon kaikista muista New Yorkin rikollispomoista ja antaa tarkoituksella vastustajien nakertaa vähitellen Corleonen perheen etuja, jotta he eivät osaisi odottaa iskua Corleonen perheeltä. Michael vakuuttaa isälleen, että on aika irroittaa perhe mafiasta. Noin vuoden kuluttua paluusta Yhdysvaltoihin Michael avioituu Kayn kanssa ja lupaa tekevänsä perheestä laillisen viiden vuoden kuluessa. Kahden vuoden kuluessa pari saa kaksi lasta, Anthonyn ja Maryn.


title: Michael Corleone

text: Kun Vito menee osa-aikaeläkkeelle vuonna 1954, Michaelista tulee perheen operoiva päämies. Hän yrittää ostaa kasinonomistaja Moe Greenen osakkuuden kasinosta, jonka Corleonen perhe rahoitti, aikeenaan siirtää perhe Nevadaan ja laillistaa Corleonen nimi. Ennen kuolemaansa vuonna 1955 Vito varoittaa Michaelia, että vihollisperheen päämies Emilio Barzini yrittää murhata Michaelin järjestäen teeskennellyn tapaamisen rauhan muodostamisesta perheiden välille. Kun "caporegime" Salvatore Tessio epähuomiossa paljastaa juonitelleensa Barzinin kanssa Michaelia vastaan, tämä päättää ”selvittää kaikki perheen asiat” päivänä, jona hänestä tulee Connien pojan kummisetä. Michael päättää tilata kaikkien muiden New Yorkin mafiaperheiden päämiesten murhat. Listalla ovat Barzini, Philip Tattaglia, Carmine Cuneo ja Victor Stracci sekä samalla Greene Tessio ja Connien väkivaltainen aviomies Carlo Rizzi, joka aiemmin oli järjestänyt Sonnyn murhattavaksi. Michael palauttaa Corleonen perheen paikan maan vaikutusvaltaisimpana rikollisperheenä ja luo itselleen maineen jopa isäänsäkin julmempana ja kierompana johtajana.


title: Michael Corleone

text: Kun Connie saa tietää Carlon kuolemasta, hän raivostuu ja syyttää Michaelia tämän tappamisesta. Michael tyrmää syytteet hysteriaksi ja kieltää osuutensa murhassa. Myöhemmin Michael tapaa "capojensa" kanssa, missä Clemenza tervehtii häntä ”Don Corleonena” ja suukottaa hänen kättään.


title: Michael Corleone

text: Vuosiin 1958–1959 sijoittuvassa "Kummisetä osa II":ssa Michael lähenee 40. ikävuottaan. Frank Pentangeli johtaa perheen liiketoimia New Yorkissa Clemenzan kuoltua muutamaa vuotta aiemmin. Vaikka Michael on nyt vahvasti vakiintunut maan vaikutusvaltaisimmaksi mafiajohtajaksi, hän on silti päättänyt tehdä perheestä laillisen. Hänen yrityksensä uudistaa perhe ovat kuitenkin olleet epäonnisia, sillä hänen monet vihollisensa ja oma kasvava pakkomielteensä kostaa ovat pitäneet hänet mukana rikollisessa alamaailmassa. Hän on alkanut työstää sopimusta Hyman Rothin, isänsä entisen liikekumppanin, kanssa kasino-operaatioiden hallinnasta Kuubassa. Michael yritetään murhata, ja hän päättelee Rothin olevan yrityksen takana, mutta epäilee tämän saaneen apua soluttautujalta Corleonen perheessä. Hän päättää antaa Rothin uskoa, että he ovat yhä hyviä liikekumppaneita, jotta saisi tietää kenelle Roth maksoi murhayrityksestä. Osana harhautusta Michael käskee Pentangelin selvittää kiista Rothin liikekumppaneiden, Rosaton veljesten, välillä. Kun Pentangeli tapaa Rosaton veljekset, he yrittävät tappaa hänet, mutta hän selviää hyökkäyksestä.


title: Michael Corleone

text: Michael, Roth ja Michaelin veli Fredo matkustavat Kuubaan väärentääkseen kumppanuuden Fulgencio Batistan kanssa, mikä antaa heille vapauden hoitaa operaatioitaan Kuubassa ilman viranomaisten häirintää, Kuuban hallitukselle tehtäviä, avokätisiä maksuja vastaan. Kuubassa Michael lähettää henkivartijansa tappamaan Rothin uudenvuodenaattona, mutta sotilaat tappavat henkivartijan murhayrityksen aikana. Michael paljastaa Fredolle saaneensa tietää, että tämä on petturi perheen keskuudessa. Uudenvuoden juhlinnan aikana voittoisat kapinallisjoukot saapuvat Havannaan, mikä pakottaa Batistan ja rikollispomot ulos maasta ja pilaa Michaelin suunnitelmat Kuubassa. Veljeänsä pelkäävä Fredo kieltäytyy pakenemasta takaisin Yhdysvaltoihin Michaelin kanssa. Roth pakenee Miamiin.


title: Michael Corleone

text: Pentangeli, joka uskoo Michaelin tilanneen murhansa, asetetaan todistamaan Michaelia vastaan senaatin järjestäytyneen rikkollisuuden tutkinnassa. Michael kuitenkin järjestää Pentangelin veljen Vincenzon matkustamaan Sisiliasta osallistumaan käsittelyyn. Vincenzo ja Frank vaihtavat katseita juuri ennen käsittelyn alkua. Pentangeli ymmärtää uhkan ja peruuttaa aiemmat lausuntonsa, mikä saattaa käsittelyn kaaokseen ja tuhoaa valtion oikeusjutun Michaelia vastaan.


title: Michael Corleone

text: Fredo paljastaa, että Rothin kätyri Johnny Ola houkutteli ilmiantamaan Michaelin. Fredo toteaa paheksuvansa Michaelin alistavaa suhdetta veljeensä ja sanoo, että olisi halunnut ottaa perheen haltuunsa Viton kuoleman jälkeen. Michael päättää, että hän aikoo tapattaa Fredon sen jälkeen, kun Carmella-äiti on edesmennyt.


title: Michael Corleone

text: Kun Kay ymmärtää, että Michael tulee aina elämään rikoksen ja väkivallan maailmassa, hän päättää lähteä ja ottaa lapset mukaansa. Michael pyytää vaimoaan miettimään uudelleen, kunnes Kay paljastaa, ettei aiemmin saanut keskenmenoa vaan suoritti itselleen abortin. Michael raivostuu, lyö Kaytä kasvoihin ja karkottaa tämän perheestä. Avioeron jälkeen Michael ottaa lasten huoltajuuden.


title: Michael Corleone

text: Kun Carmella kuolee, sisarensa Connien pyynnöstä Michael vaikuttaa tehneen sovinnon Fredon kanssa. Tämä on kuitenkin vain juoni Fredon houkuttelemiseksi, sillä myöhemmin Neri tappaa Fredon Michaelin käskystä. Michael lähettää Tom Hagenin suostuttelemaan Pentangelin tekemään itsemurhan säästääkseen hänen perhettään. Hän lähettää "capo" Rocco Lamponen tappamaan raskaasti vartioidun Rothin John F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle tämän palatessa Yhdysvaltoihin.


title: Michael Corleone

text: Michael muistelee isälleen järjestettyjä yllätys-syntymäpäiväjuhlia 7. joulukuuta 1941. Takaumassa Michael kertoo perheelleen, että on lopettanut collegessa ja värväytynyt merijalkaväkeen. Fredo on ainoa perheestä, joka tukee päätöstä. Kun Vito saapuu juhliin, koko perhe rientää tervehtimään häntä lukuun ottamatta Michaelia, joka istuu yksinään. Elokuvan loppukuva on Michaelista istumassa yksinään Corleonen Lake Tahoen asuma-alueen sisäpihalla.


title: Michael Corleone

text: Vuosiin 1979–1980 sijoittuvassa "Kummisetä osa III":ssa Michael on muuttanut takaisin New Yorkin ja tehnyt kovaa työtä poistaakseen perheen rikoksen maailmasta. Hän on siirtänyt New Yorkin rikolliset etuutensa pitkäaikaiselle valvojalle Joey Zasalle. Lepytelläkseen Vatikaania hän on myynyt uhkapeliosakkuutensa muille mafiaperheille ja tunnustanut laajamittaiset liiketoimintatilansa ”Corleone Groupiksi”. Armottomasta huipullenousustaan johtuvan syyllisyyden riivaamana Michael käyttää varakkuuttaan hyväksi palauttaakseen maineensa, muun muassa isänsä Viton mukaan nimetyn hyväntekeväisyysjärjestön avulla. Hän antoi lasten huoltajuuden Kaylle kymmenen vuotta aiemmin.


title: Michael Corleone

text: Pyhä istuin on nimennyt hänet Pyhän Sebastianuksen ritarikomentajaksi hänen hyvän työnsä ansiosta. Michaelilla ja Kaylla on kiusallinen jälleennäkeminen yhdeksän vuoden jälkeen. Kay toteaa, ettei tahdo Anthonyn olevan missään tekemisissä Corleonen ”perinnön” kanssa ja hänen sekä Anthonyn tietävän totuuden Fredon kuolemasta. Michael myöntyy antamaan Anthonyn pyrkiä oopperalalulajaksi eikä vaadi tätä liittymään liiketoimiin.


title: Michael Corleone

text: Michaelin uusi suhde kirkon kanssa antaa hänelle mahdollisuuden ottaa haltuunsa suuren kiinteistöyhtiö Immobiliaren. Hän on jo valmiiksi yhtiön suurin osakkeenomistaja ja tarjoutuu ostamaan Vatikaanin 25 prosentin osuuden yhtiöstä, mikä antaisi hänelle määräysvallattomien omistajien osuuden. Hän ottaa Vincent Mancinin, Sonnyn aviottoman pojan ja Zasan jengin sotilaan, suojatikseen. Michaelia huolettaa Vincentin impulsiivisuus ja tulinen luonne, mutta vielä enemmän tämän romanssi Michaelin tyttären, Maryn, kanssa. Michael näkee yhtäläisyyksiä siihen, kuinka Apollonia kuoli kolme vuosikymmentä aiemmin, jotta Michaeliin päästäisiin käsiksi ja pelkää Vincentin lisääntyvän osallisuuden ”perheen bisneksissä” vaarantavan Maryn.


title: Michael Corleone

text: Iltana, jona Michael ilmoittaa hajottavansa uhkapeli-imperiuminsa, Zasa tekee selvää suurimmasta osasta mafian kommissiota helikopterihyökkäyksessä Atlantic Cityssä. Michael pakenee Vincentin avulla. Hän tajuaa, että hänen vanha tuttavansa Don Altobello oli mukana juonimassa hänen kuolemaansa.


title: Michael Corleone

text: Hyökkäyksen traumatisoimana Michael saa diabeteskohtauksen, mikä jättää hänet hetkellisesti työkyvyttömäksi. Michaelin toipuessa Connie antaa Vincentille luvan salamurhata Zasa. Michael on raivoissaan ja vaatii, ettei samankaltaisia käskyjä anneta niin kauan kuin hän on elossa.


title: Michael Corleone

text: Michael palaa Sisiliaan katsomaan, kun Anthony tekee operatiivisen debyyttinsä Teatro Massimossa. Epäillen Altobellon yrittävän murhata häntä uudelleen, Michael laittaa Anthonyn soluttautumaan Altobellon "regimeksi" teeskentelemään vaihtaneensa puolta. Michael vie Kayn kiertoajelulle Sisiliaan, jonka aikana hän pyytää entiseltä vaimoltaan anteeksi. Kay kertoo yhä rakastavansa Michaelia ja tulevansa aina rakastamaan.


title: Michael Corleone

text: Samaan aikaan Immobiliaren sopimus seisoo paikoillaan, näennäisesti siksi, että Paavi Paavali VI:n on itse allekirjoitettava ulos siitä. Michaelille käy kuitenkin ilmi, että Immobiliaren sopimus on todellisuudessa kehittynyt huijaus. Sen on sepittänyt Immobiliaren puheenjohtaja Licio Lucchesi, joka on huijannut Vatikaanin pankin arkkipiispa Gildayltä ja kirjanpitäjä Frederick Keinszigiltä omaisuuden käyttäen Michaelin ”sijoitusta” jälkien peittämiseen. Toivoen voivansa pelastaa sopimuksen, Michael pyytää apua Don Tommasinolta, kuka ohjaa hänet kardinaali Lamberton (tulevaisuuden Paavi Johannes Paavali I) luo. Lamberton kannustuksesta Michael tekee ensimmäisen synnintunnustuksensa 30 vuoteen ja murtuu kyyneliin myöntäessään tilanneensa Fredon murhan. Lamberto kertoo Michaelille, että tämä kärsii synneistään, mutta tällä voi vielä olla mahdollisuus pelastukseen.


title: Michael Corleone

text: Pian Paaviksi tulemisensa jälkeen Johannes Paavali I kuolee Gildayn myrkyttämänä. Michael tulee pian tietoiseksi salamurhaaja Moscasta, kenet Altobello yhdessä salaliittolaisten kanssa on palkannut tappamaan hänet. Mosca tappaa Tommasinon ja Michael vannoo vanhan ystävänsä arkun äärellä, ettei tee enää syntiä.


title: Michael Corleone

text: Vincent ilmoittaa Lucchesin olevan Michaelin murhaamisyritysten takana, työskennellen käsikädessä Altobellon kanssa. Väsyneenä yksinäiseen ja veriseen Donin elämään, Michael antaa Vincentille luvan iskeä takaisin ja eläköityy tehden Vincentistä seuraajansa. Vastineeksi Vincent lupaa lopettaa suhteensa Maryn kanssa.


title: Michael Corleone

text: Sinä iltana Michael, Kayn ja Anthonyn kanssa sovinnon tehneenä, katsoo poikansa esiintymistä ooppera Cavalleria rusticanassa. Sillä aikaa Vincent organisoi Lucchesin, Gildayn ja Keinszigin murhat ja Connie murhaa Altobellon syöttämällä tälle myrkytetyn cannollin.


title: Michael Corleone

text: Esityksen lopussa Mosca ampuu Michaelia, haavoittaen tätä: luoti menee läpi ja osuu Maryyn kuolettavasti. Maryn kuolema hajottaa Michaelin ja hän huutaa tuskissaan Maryn ruumiin vierellä. Michael palaa Bagheriaan, Sisiliaan, missä hän kuolee vuosia myöhemmin yksin, samalla sisäpihalla, missä meni Apollonian kanssa naimisiin.


title: Michael Corleone

text: Michael on toissijainen hahmo Mario Puzon "Sisilialainen"-romaanissa, joka sijoittuu Michaelin ensimmäisen Sisiliaan pakenemisen aikaan. Hän saa kuulla Clemenzalta romaanin päähenkilö Salvatore Guilianon legendaarisista teoista. Michael on halukas tapaamaan Guilianon, mutta tämä murhataan ennen kuin tapaaminen järjestyy.


title: Michael Corleone

text: Michael esiintyy Mark Winegardnerin romaaneissa "The Godfather Returns" ja "The Godfather’s Revenge". Romaanissa "The Godfather Returns", joka sijoittuu suurin piirtein "Kummisetä osa II":n aikaan, Michael kamppailee uuden vastustajan, Nick Geracin, kanssa ja yrittää laillistaa perheen. "The Godfather’s Revenge" sijoittuu muutama vuosi toisen elokuvan jälkeen, ja siinä Michael toimii suojellakseen rikosimperiumiaan Geracia ja vaikutusvaltaisen poliittisen dynastian vehkeilyä vastaan. Samaan aikaan hän yrittää elää Fredon tapattamisen aiheuttaman syyllisyyden kanssa. Romaanissa Michaelilla on suhde näyttelijätär Marguerite ”Rita” Duvallin kanssa 1960-luvun alkupuolella, mutta Michael lopettaa suhteen tajutessaan yhä rakastavansa Kaytä.


title: Michael Corleone

text: Michael Corleone on mukana videopeleissä "The Godfather" ja toiseen elokuvaan perustuvassa "The Godfather II", mutta hahmoa ei ääninäyttele Al Pacino eikä sitä ole muovattu hänen ääntään vastaavaksi.


title: Tukivektorikone

text: Tukivektorikone () on 1990-luvulla kehitetty lineaarinen luokitinmalli, joka soveltuu luokitteluun ja käyränsovitustehtävään. Tukivektorikone voidaan toteuttaa neuroverkolla. Tukivektorikoneen yleistämiskyky on MLP-neuroverkkoon verrattuna parempi. Yleistämiskyky kuvaa luokittimen kykyä luokitella ennalta tuntemattomat näytteet oikein.


title: Tukivektorikone

text: Tukivektorikoneen perusajatus on sovittaa kahden näytejoukon väliin sellainen taso, että sen kanssa yhdensuuntaisten marginaalitasojen välimatka on mahdollisimman suuri eikä yksikään näyte jää marginaalitasojen väliin. Marginaalitasojen välimatkaa rajoittavia näytevektoreita kutsutaan tukivektoreiksi. Luokittelun tulos riippuu ainoastaan näistä tukivektoreista.


title: Tukivektorikone

text: Tukivektorikoneen tulee opetuksen jälkeen osata luokitella mielivaltainen näyte. Luokitin opetetaan opetusaineiston perusteella, ja siksi sen hyvyys osaltaan riippuu opetusaineiston hyvyydestä.


title: Tukivektorikone

text: Kun opetusjoukot eivät ole separoituvia, käytetään tukivektorikonetoteutusta, jota kutsutaan joustavan marginaalin luokittimeksi. Menetelmä etsii opetusaineistosta ne näytevektorit, jotka määrittävät eri luokkien rajat.


title: Tukivektorikone

text: Optimimarginaaliluokitin on tukivektorikoneen toteutus separoituville näytejoukoille. Optimimarginaaliluokitin määrää päätöstason formula_1 kahden separoituvan näytejoukon välille. Lisäksi vaaditaan että kummankin luokan päätöstasoa lähimmän pisteen ja päätöstason välinen etäisyys on mahdollisimman suuri. Tämä tarkoittaa sitä että kummankin luokan lyhin etäisyys pintaan nähden on sama, koska kokonaisuuden kannalta lyhin etäisyys määrittyy lähempänä olevan luokan perusteella.


title: Tukivektorikone

text: Luokat ovat lineaarisesti separoituvia silloin kun kahden eri luokan yksikäsitteinen erottaminen yhdellä tasolla on mahdollista.


title: Tukivektorikone

text: Etsitään piirreavaruuden formula_2 tasoa formula_3 siten, että näytevektorille formula_4 pätee


title: Tukivektorikone

text: Sovitaan, että luokan formula_6 pisteitä vastaa formula_7:n arvo formula_8 ja luokan formula_9 formula_10. Muodostetaan yhtälö


title: Tukivektorikone

text:
joka pätee kummankin luokan pisteille. Jos opetustieto koostuu formula_12 eri pisteestä, jotka ovat formula_4, kun formula_14, ja formula_15 ovat niiden vastaavat luokat (joko formula_8 tai formula_10), niin vaadimme että luokat erottava taso formula_3
toteuttaa ehdon


title: Tukivektorikone

text: Näytepisteen euklidinen etäisyys tasoon formula_3 on