title: Martti Innanen

text: Martti Innasen keikkatahti ja suosio hiipuivat 1970-luvulle tultaessa. Vuonna 1971 häneltä ilmestyi kommunistinuoria pilkannut single ”Radikaalipentujen laulu”, joka kuitenkin asetettiin radiossa soittokieltoon. Vuonna 1978 julkaistiin Innasen uran toinen albumi, Discophon-yhtiön tuottama "Päreitä kainalossa". Sen kappaleet olivat osittain uusia orkesteriversioita kappaleista, jotka oli alun perin julkaistu hänen vuonna 1974 kotonaan äänittämällään kasetilla "Päreitä kainalossa eli tuhkaluukku auki". Innanen saavutti vuonna 1978 uransa viimeisen listahitin kappaleella ”Borneolaisen passipoliisin parempi huuhaalaulu”. Vuoden 1980 Syksyn sävel -kilpailussa hän sijoittui neljänneksi omalla kappaleellaan ”Marduusialainen kissantervauslaulu”. Samana vuonna ilmestyi myös albumi "Kissantervaaja".


title: Martti Innanen

text: Innanen lopetti keikkailun vuonna 1985 ja ryhtyi radiopakinoitsijaksi. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1993. Hän teki vielä vuonna 1994 jäähyväiskeikan Kyröskosken lavalla, jossa hän esiintyi noin 40 lampaan kanssa. Innasen viimeiset levytykset olivat kolme vuotta myöhemmin äänitetyt kappaleet ”Orpo pihalaulaja” ja ”Sudennahkaviitta”, jotka ilmestyivät CD-levyllä "Umpirautaa".


title: Martti Innanen

text: Vuonna 2011 "Helsingin Sanomille" antamassaan 80-vuotishaastattelussa Innanen suhtautui laulu-uraansa nuivasti eikä halunnut juuri puhua siitä. Hän kertoi kuitenkin oppineensa, että ”tämän umpitollon kansan musiikillista sivistystä ja huumorintajua ei voi aliarvioida koskaan liikaa”.


title: Martti Innanen

text: Sanoittaessaan Innanen käytti toisinaan salanimeä Topi Kutvonen ja sekä säveltäessään että sanoittaessaan salanimeä Tauno Taunola.


title: Martti Innanen

text: Martti Innanen toimi muusikonuransa lisäksi Yleisradion vahtimestarina vuodesta 1953 lähtien. Hän aloitti radiossa vuonna 1965 lukemaan parodista seikkailusarjaansa "Seikkailija Joe Smith". Hän kirjoitti myös kuunnelmia, kuten villin lännen parodian "Kostajan käsi ei vapise – ei ainakaan paljon". Tuolloin Innanen tarjosi Joe Smithin tarinoita myös levy-yhtiölle, mutta päätyi lopulta levyttämään inhoamiaan tangoja vuonna 1967. Vuonna 1974 radiossa kuultiin salapoliisiparodia ”Synccä linna”. Vuonna 1990 aloittaneelle Radiomafialle Innanen teki kolme ohjelmasarjaa. Hän kirjoitti myös pakinoita paikallisradioille. Innasen puhe-esityksiä on myöhemmin julkaistu uudelleen CD-levyillä "Joe Smith Rasilian satemetsässä" (2000) ja "Horolan Elinan ihmeelliset seikkailut" (2004).


title: Martti Innanen

text: Läpimurtonsa kirjailijana Innanen teki samoihin aikoihin kuin hän nousi suosioon muusikkona, vuonna 1967. Tuolloin ilmestyi hänen ensimmäinen teoksensa "Seikkailu viitakossa." Toinen kirja, "Lippa vinossa", julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin. Kun Innasen keikkakysyntyä 1970-luvun alussa väheni, hän panosti erityisesti kirjallisiin töihinsä. Samalla vuosikymmnellä Innanen kirjoitti omalla nimellään seksiparodioita miestenlehtiin: ensin "Kalleen" ja "Jalluun", myöhemmin "Rattoon" ja vielä 1980-luvulla "Nykypostiin". Hän levytti myös pornografisia huumorilauluja. Vuonna 1981 hän julkaisi siihen asti kunnianhimoisimman kirjansa, jännitysromaanin "Frank Armoton".


title: Martti Innanen

text: Innanen kiinnostui naivistisesta kuvataiteesta vuonna 1950 nähtyään Aleksanterinkadun liikkeiden ikkunoissa Håkan Brunbergin tauluja. Innasen ensimmäinen oma maalaus oli vuonna 1973 valmistunut "Kameli Kärsämäen asemalla". Viimeiset kaksikymmentä elinvuottaan Innanen työskenteli yksinomaan kuvataiteilijana. Hän järjesti elokuussa 1976 Galleria Taidepisteessä Helsingissä ensimmäisen yksityisnäyttelynsä, minkä jälkeen näyttelyissä seurasi seitsemän vuoden tauko Innasen keskittyessä kehittämään tekniikkaansa. 1980-luvun puolivälissä näyttelyitä oli parin vuoden välein. Sittemmin Innanen kohosi kansainvälisesti tunnustetuksi naivistiksi.


title: Martti Innanen

text: Maalauksissaan Innanen vei parodian äärimmilleen. Valtaosa hänen teoksistaan sijoittuu maalaismaisemaan ja niiden usein pitkät nimet kuvastavat paikkakuntaa: "Tyrnävän Viljon hirmuinen rumpusoolo", "Kärsämäen käsilläseisoja" ja "Porvoon Svenska talande Bättre Andersson". Innasen maalausten tyypillinen suomalaishahmo on karvalakkipäinen, nenää kaivava mies. Yleisiä hahmoja ovat myös ihmissudet, jotka teemana kiinnostivat Innasta lapsesta asti. Hän pyrki kuvaamaan ihmissutensa poikkeuksellisesti ystävällisinä ja lastenkirjamaisina.


title: Martti Innanen

text: Martti Innanen voitti vuonna 1995 naivistisen taiteen Prix Suisse et Prix Europe de Peinture Moderne International -pääpalkinnon, jolla hän sai osakseen mainetta ja arvostusta. Voiton myötä Innanen pyrki irtautumaan Huuhaa-lisänimestään siinä kuitenkaan onnistumatta.


title: Martti Innanen

text: Martti Innasen iskelmäparodioita ja maalaustuotantoa yhdistää satiirinen asenne suomalaisuuteen. Innanen ei omien sanojensa mukaan koskaan pyrkinyt suuren yleisön suosioon. Populaarimusiikin museon, Pomuksen, mukaan Martti Innasen 1960-luvun sanoitustyyli oli uskalias, koska hän teki selkeitä tangoparodioita ivaamaan suomalaisten huonoa musiikkimakua. Rohkeaksi asian tekee se, että tangoa on pidetty suomalaiselle tanssilavayleisölle ”vakavana, suorastaan pyhänä asiana”. Sivuston mukaan Innasen musiikki tullaankin aina muistamaan nimenomaan tango- ja iskelmäparodioista. Parodioiden tekoon Innasta innoitti maaseudun tanssilavojen yleisö, jolla oli tapana vaatia yhtyeitä soittamaan tangoa. Innaselle tällaiset kehotukset olivat tulleet tutuiksi hänen kierrettyä Suomea tanssiorkesterien kitaristina. Lisäksi hän oli lapsuudessaan viettänyt kesiä maalla, sillä hänen isänsä oli kotoisin Parikkalasta ja äiti Kivennavalta. Innasen hiteissä satirisoidaan iskelmäkliseitä ja suomalaista tuohikulttuuria.


title: Martti Innanen

text: Maarit Niiniluoto kuvaa Martti Innasta monilahjakkuudeksi, joka kirjoitti, puhui, lauloi ja maalasi, muttei koskaan kertonut mitään itsestään. Hänen tauluissaan oli visioita, jotka olisivat voineet olla hänen lauluistaan. Niiniluoto uskoo Innasen olleen herkkä ihminen, mutta salanneen sen.


title: Martti Innanen

text: Maaseudun Tulevaisuus -yhtyeen solisti Juissi Vainiolan mukaan Innanen oli suomalaisen huumorimusiikin saralla mestari, jonka tuotanto oli ylitse muiden. Osaamista korostaa, että sekin osa kansasta, joka ottaa iskelmämusiikin vakavasti, arvostaa hänen tuotantoaan. Vainiolan mukaan Innasen sanoitukset loivat mielikuvan metsäsuomalaisesta onnenmaasta, jossa oltiin köyhiä mutta onnellisia ja työteliäitä – ja jos rakkaudessa ei aina tullutkaan menestystä, olivat tallella kauniit muistot.


title: Martti Innanen

text: Ylen musiikkitoimittaja Josper Knutas on sanonut, että Innasella on pieni merkitys jazz-musiikille ja suunnaton merkitys parodiselle musiikille, mutta hänen suurin merkityksensä on kuvataiteessa. Knutaksen mukaan Innasen taulut ovat kuvia hänen musiikistaan. Knutas kuvaa Innasta Suomen ykkösnaivistiksi ja tylyksi totuuden puhujaksi. Innanen oli muun muassa sanonut suomalaisen olevan ”ihmisen ja ryssän risteytys”.


title: Martti Innanen

text: Lisänimen Huuhaa Innanen otti käyttöön 1970-luvulla. Se oli hänen mukaansa suomennos jazz-muusikko Dizzy Gillespien taiteilijanimestä. Innasen mukaan sana ’dizzy’ tarkoittaa suomeksi huuhaata. Toisen version mukaan nimi on peräisin jazz-muusikoiden käyttämästä sanasta hoohey. Innasen mukaan huuhaa on muusikkohuumoria, jota on mahdoton selittää. Hän itse ei pitänyt nimen tuomasta leimasta.


title: Martti Innanen

text: Martti Innanen oli naimisissa Pirkko Innasen kanssa. Urheiluselostaja Mikko Innanen (s. 1967) on Martti Innasen poika.


title: Martti Innanen

text: Martti Innanen menehtyi 3. joulukuuta 2014 Meilahden sairaalassa Helsingissä lyhyen sairauden jälkeen. Hän oli kuollessaan 83-vuotias.


title: Deathmatch Classic

text: Deathmatch Classic (lyhennettynä DMC) on Valve Corporationin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Se on tehty kunnianosoituksena id Softwaren "Quake"-pelille, sillä Valven oma GoldSrc-pelimoottori perustuu "Quaken" moottorille. Peli sisältää "Quaken" sisältäen alkuperäisen pelin deathmatch-kentät, aseet sekä nopeuden. Nykyään "Deathmatch Classic" alkaa olla kuoleva modi, sillä suurin osa pelaajista on siirtynyt muihin peleihin. Jäljellä on vielä kourallinen pelin faneja pitämässä peliä elossa.


title: Deathmatch Classic

text: Pelaaminen muistuttaa erittäin paljon "Quakea". Peli säsältää innoituksensa alkuperäiset aseet ja varusteet, lukuun ottamatta kirvestä joka korvattiin "Half-Lifen" nimikkoaseella sorkkaraudalla. "DMC" imitoi "Quaken" ominaisuuksia kuten nopeaa liikkuvuutta käyttäen hyväksi bunny hop - ja racket jump -nimisiä pelitaktiikoita. Näitä käyttäessä pelaaja omaksuu erittäin nopean vauhdin.


title: Deathmatch Classic

text: Pelin tarkoitus on yksinkertaisesti ampua muita pelaajia ja kerätä sitä kautta pisteitä ennaltamäärättyjen aikarajojen ja pistemäärien sisällä.


title: Deathmatch Classic

text: Pelissä on useita kenttiä eli pelialustoja, joista toiset ovat vaativampia ja toiset helpompia.


title: Deathmatch Classic

text: Peli kehitettiin Valven kunnianosoituksena id Softwarelle.


title: Deathmatch Classic

text: Peli julkaistiin myöhemmin OS X ja Linux -alustoille.


title: Vanhus ja meri

text: Vanhus ja meri () on Ernest Hemingwayn romaani vuodelta 1952. Teos on kirjailijan kuuluisimpia. Kirjassa kuvataan allegorisesti ihmisen ja luonnon, elämän ja sen vääjäämättömän päättymisen yhteyttä.


title: Vanhus ja meri

text: Epäonninen Santiago päättää lähteä kauas merelle kalastamaan. Lopulta hän saa koukkuun suuren marliinin. Hän ei saa vedetyksi sitä veneeseen, vaan päättää väsyttää sen. Jottei kalan tempominen katkaisisi siimaa, hän pitää sitä itse kolme päivää, mikä aika kuluu kalan väsyttämiseen. Tuona aikana siima tekee häneen haavoja ja lopulta hän kärsii janon lisäksi myös nälästä, vaikka yrittääkin pyytää pikkukaloja muilla siimoilla. Lopulta hän lähtee rahtaamaan kuollutta marliinia rantaan, mutta hait syövät sen matkalla. Kun hän pääsee rantaan kalasta on jäljellä vain luuranko.


title: Vanhus ja meri

text: Romaanin päähenkilö on vanha kuubalainen kalastaja Santiago. Hän ei ole saanut kalaa 84 päivään. Santiago asuu vaatimattomasti pienessä majassa. Hän on aiemmin toiminut kilpikonnalaivan tähystäjänä ja hänen suurena intohimonaan on amerikkalaisen baseballin seuraaminen. Erityisesti hänen esikuvansa on Joe DiMaggio. Santiago on taipuvainen filosofointiin ja hän näkee lopulta saamansa suuren kalankin inhimillisenä, tasaveroisena kilpakumppanina.


title: Vanhus ja meri

text: Santiagon ystävä ja oppipoika Manolin on erittäin uskollinen Santiagolle ja välittää tästä suuresti. Hän muun muassa tuo vanhukselle ruokaa ja huopia yöksi sekä auttaa kalastusvälineiden kantamisessa. Vaikuttaa siltä, että Manolin pitää Santiagon seurasta, sillä he puhuvat innostuneesti esimerkiksi baseballista ja Manolin odottaa usein Santiagoa satamassa mereltä palaavaksi. Isänsä tahdosta Manolin on siirtynyt toisen kalastajan oppiin. Hän kuitenkin kävi ensi kerran merellä Santiagon mukana.


title: Vanhus ja meri

text: Sivuhenkilöitä ovat kahvilanpitäjä Martin, joka järjestää Santiagolle ruokaa, sekä Perico, joka kertoo baseball-tuloksia.


title: Omega Centauri

text: Omega Kentauri tai NGC 5139 on tunnettu pallomainen tähtijoukko, joka kiertää Linnunrataa. Tähtijoukko on eteläisellä tähtitaivaalla Kentaurin tähtikuviossa, eikä se näy Suomessa. Eteläisen deklinaationsa, -47°29' takia se näkyy Etelä-Euroopassa.


title: Omega Centauri

text: Tämä tähtijoukko on pallomaisista tähtijoukoista kaikkein kirkkain. Tässä tähtijoukossa on muutama miljoona vanhaa tähteä, ja se on 17 000 valovuoden päässä maasta. Tähtijoukko peittää taivaasta 36,3' ja sen näennäinen kirkkaus on 3,68, se näkyy paljain silmin tähtenä ja on siksi saanut tähdelle tarkoitetun Bayerin nimen. Oletetaan, että tämäkin pallomainen tähtijoukko on entisen kääpiögalaksin ydin.


title: Tähtikuvio

text: Tähtikuvio (laajemmassa muodossaan asterismi) on muutaman tähden muodostama selvästi erottuva, yleensä pienehkö kuvio tähtitaivaalla. Tähtikuvion ja asterismin ero on se, että tähtikuvio sijaitsee yhdessä tähdistössä eli tähtitaivaan rajatulla alueella, mutta asterismi voi ulottua useamman tähdistön alueelle.


title: Tähtikuvio

text: Tähtikuvion tähdet yhdistetään usein tähtikartoissa viivoin. Tosin piirtämistapa on usein kartanpiirtäjän oma valinta. Osa kartanpiirtäjistä pyrkii piirtämään tähtikuviot niin, että ne muistuttaisivat jollain tavalla kuvioon liittyvää mytologista hahmoa. Toiset kartanpiirtäjät suosivat taas geometrisiä muotoja.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Carl Gustaf Mannerheim (10. elokuuta 1797 – 9. lokakuuta 1854) oli suomalainen hallintomies, kreivi ja kuuluisa hyönteistutkija. Hän oli Carl Gustaf Emil Mannerheimin isoisä.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Carl Gustaf Mannerheim syntyi Louhisaaren linnassa Askaisissa 1797. Isä Carl Erik Mannerheim oli Linnén oppilaita. Isä oli harrastanut ikänsä botaniikkaa, mutta oli myös korkeassa virassa oleva poliitikko. Äiti oli Vendla Sofia von Willebrand. Poika Carl Gustaf keräsi jo lapsuudessaan hyönteisiä, erityisesti kovakuoriaisia. 16-vuotiaana hän meni opiskelemaan Turkuun ja jatkoi sitten C. R. Sahlbergin opastamana kovakuoriaiskokoelmiensa täydentämistä. Heistä tuli myöhemmin pysyviä ystäviä. C. G. Mannerheim erikoistui lakiopintoihin ja valmistuttuaan 1819 hän pääsi sihteeriksi Pietariin Keisarin Suomen asiain valtiosihteerille Robert Henrik Rehbinderille.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Mannerheim toimi vuosina 1826–1831 muun muassa Helsingin yliopiston kanslerinsihteerinä. Mannerheim nimitettiin vuonna 1833 Vaasan läänin maaherraksi, mutta siirtyi pian Viipurin lääniin samaan tehtävään. Vuosina 1839–1854 hän toimi Viipurin hovioikeuden presidenttinä.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Mannerheimin puoliso oli vuodesta 1832 Eva Vilhelmina von Schantz, joka oli Suomen sodassa kunnostautuneen everstiluutnantti Carl Constantin von Schantzin ja Carolina Lovisa Weissman von Weissensteinin tytär. Tästä avioliitosta syntyi Carl Robert Mannerheim, sotamarsalkka C.G.E.Mannerheimin isä, sekä tytär Anna Mannerheim joka oli naimisissa tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Kaiken vapaa-aikansa Mannerheim kartutti kovakuoriaiskokoelmiaan ja oli myös kirjeenvaihdossa yli sadan eurooppalaisen koleopterologin kanssa. Häntä ei juuri nähty kulttuuririennoissa. Sitä vastoin hänellä oli työnsä kautta hyvät kontaktit Viipurin ja hyvin kansainvälisen Pietarin alueilla. Hän saattoi jatkuvasti hyödyntää Pietarin tiedeakatemian eläintieteellisen museon laajaa hyönteistieteellistä kirjastoa ja mallikokoelmia. Pietarissa hänellä ei ollut juuri aikaa retkeilyyn, joten kokoelmat karttuivatkin enimmäkseen vaihtamalla ja ostamalla muilta keräilijöiltä.


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Muut tuon ajan venäläiset ja suomalaiset tutkijat eivät rohjenneet yleensä kuvata uusia lajeja kysymättä ensin Mannerheimin mielipidettä. Tämä auktori sai heiltä sitten vastapalveluna paljon mallikappaleita omiin kokoelmiinsa. Erityisesti Mannerheim käytti suuria summia trooppisten "Buprestidae"-heimon yksilöiden hankkimiseen kertomatta tästä esimerkiksi vaimolleen. Myöhemmin Helsingissä eläintieteen professorina toimineen Fr. W. Mäklinin avustuksella kokoelmat saatiin Viipurissa uuteen järjestykseen. Mannerheim testamenttasi 20 000 lajia käsittäneen arvokkaan kuoriaiskokoelmansa Helsingin yliopistolle. (Coll. Mannerheim)


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Mannerheim kuvasi lukuisia tieteelle uusia kovakuoriaislajeja. Osa näistä on julkaistu C. R. Sahlbergin teoksessa "Insecta Fennica".


title: Carl Gustaf Mannerheim

text: Mannerheimin lukuisat systematiikan ja eliömaantieteen aloja käsittelevät julkaisut ovat tulleet tunnetuiksi aikoinaan. Hän teki paljon tutkimusmatkoja ulkomaille ja organisoi paikalliset hallintoviranomaiset ja muun muassa lääkärit keräämään kuoriaisia esimerkiksi tuolloin Venäjälle kuuluneesta Alaskasta. Näissä järjestelyissä epäilemättä edesauttoivat suomalainen amiraali Arvid Adolf Etholén ja monet muut suomalaistaustaiset Venäjän virkamiehet.


title: Teräsmies elokuvissa

text: Teräsmies on DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen supersankari, jonka ovat luoneet Joe Shuster ja Jerry Siegel. Hän on alusta asti esiintynyt useissa elokuvissa. Ensimmäiset elokuvat, joissa hahmo esiintyi, olivat lyhytanimaatioita 1940-luvulta. Sen jälkeen hahmo kahdessa sarjafilmissä vuosina 1948 ja 1950. Vuonna 1951 hahmo esiintyi kokopitkässä elokuvassa "Superman and the Mole Men", jonka pääosassa esiintyi George Reeves.


title: Teräsmies elokuvissa

text: Ilya ja Alexander Salkind sekä Pierre Spengler ostivat Teräsmiehen elokuvaoikeudet vuonna 1974. Useiden käsikirjoitusten jälkeen Richard Donner palkattiin ohjaajaksi. "Teräsmies" (1978) ja "Teräsmies II" (1980) kuvattiin samanaikaisesti. Kahdeksan prosenttia "Teräsmies II.n" kuvauksista oli jo tehty, kun edellisen elokuvan kuvaukset oli tehty pääosan esittäjä Christopher Reeven kanssa. Salkindit palkkasivat erottivar Donner ohjaajan asemasta "Teräsmiehen" ensi-illan jälkeen ja "Teräsmies II:n" ohjauksen vei loppuun Richard Lester. Lester palasi ohjasi myös kolmannen elokuva, "Teräsmies III" (1983), ja Salkindit tuottivat vuonna 1984 spin-offin nimeltä "Supertyttö" ennen kuin elokuvaoikeudet myytiin Cannon Filmsille, joka toteutti neljännen elokuvan "" (1987), joka sai kriittisemmän vastaanoton. Ilya Salkind tilasi käsikirjoituksen myös viidennelle elokuvalle ennen before Warner Bros. osti elokuvaoikeudet kokonaisuudessaan vuonna 1993.


title: Teräsmies elokuvissa

text: Seuraavien 11 vuoden aikana Warner Bros. kehitti useita elokuvia, jotka peruttiin. Tim Burtonin elokuvassa "Superman Lives" pääosaan oli kaavailtuna Nicolas Cage, Wolfgang Petersenin suunnitteli elokuvaa "Batman vs. Superman", ja J. J. Abrams käsikirjoitti elokuvan "Superman: Flyby". Studio palkkasi Bryan Singer ottamaan Teräsmies-elokuvien toteuttamisen vastuulleen vuonna 2004, ja vuonna 2006 ilmestyi "Superman Returns", jonka pääosaa esitti Brandon Routh. Positiivisesta vastaanototsta huolimatta, Warner Bros. oli pettynyt elokuvan alhaiseen tuotantoon ja siksi Singerin ehdottama jatko-osa peruttiin. Studio melkein tuotti elokuvan Oikeuden Puolustajista, ohjaajana George Miller ja Teräsmiehen esittäjänä D. J. Cotrona, mutta se hyllytettiin, että elokuvasarja aloitettiin uudestaan vuonna 2013 elokuvalla "Man of Steel", jonka ohjasi Zack Snyder ja tuotti Christopher Nolan. Teräsmiestä elokuvassa näytellyt Henry Cavill palasi rooliinsa elokuvissa "" (2016) ja "Justice League" (2017).


title: Teräsmies elokuvissa

text: 70–80 -luvun elokuvissa Teräsmiehen rooliin olivat ehdolla myös muun muassa Clint Eastwood, Sylvester Stallone, Robert Redford sekä John Waynen poika Patrick, mutta ohjaaja Donner päätyi kuitenkin 24-vuotiaaseen, 193-senttiseen Reeveen. Teräsmiehen arkkiviholliseksi valittiin Oscar-voittaja Gene Hackman. Teräsmiehen isäksi, Jor-Eliksi, saatiin itse Marlon Brando osittain siksi, että Kummisetä-elokuvien käsikirjoittaja Mario Puzo oli elokuvan käsikirjoittajana. Brandolle jouduttiin maksamaan aikanaan ennätyksellinen 3,7 miljoonan dollarin palkkio runsaan kymmenen minuutin näyttelijäsuorituksesta; lisäksi Brandolle luvattiin pieni osuus myös elokuvan lipputuloista.


title: Teräsmies elokuvissa

text: Elokuvia kuvattiin New Yorkissa (Teräsmies-elokuvien Metropolis), Kanadassa (Smallville-kohtaukset) ja Lontoossa "Pine Woodin" elokuvastudioilla. Elokuvat kuvaavat nk. "hopeakauden" (Silver Age) Teräsmiehen seikkailuja: hopeakausi sijoittui sarjakuvissa 1950-luvun alkupuolelta aina vuoteen 1986 asti, ja kyseisen ajan Teräsmies oli huomattavasti voimakkaampi kuin nykyinen (Post-Crisis) Teräsmies.


title: Teräsmies elokuvissa

text:
Christopher Reeven elokuvat:
Perutut elokuvat:


title: Teräsmies elokuvissa

text: "Superman Returns" (2006)


title: Teräsmies elokuvissa

text: Worlds of DC:


title: T-80

text: T-80 on Neuvostoliitossa 1984 käyttöön otettu taistelupanssarivaunu. T-80 oli ensimmäinen neuvostoliittolainen kaasuturbiinimoottorilla varustettu panssarivaunu ja ensimmäinen, jossa oli ballistiikkatietokone ja laseretäisyysmittari. T-80 myöhempiä malleja on valmistettu Venäjällä Omskissa ja T-84-malli on edelleen tuotannossa Ukrainassa.


title: T-80

text: T-80:n suunnittelu alkoi 1970-luvulla ja se hyväksyttiin palveluskäyttöön 1976. Ensimmäinen valmistusversio valmistui kuitenkin vasta 1978, kaksi vuotta aikaisemmin kuin yhdysvaltalainen vastineensa M1 Abrams. Vaunua valmisti ensin Kirov lähellä Leningradia ("nyk. Pietari") ja nykyisin KBTM Omskissa. T-80UD:ta ja T84:aa valmistaa myös XKBM Ukrainassa Harkovassa.


title: T-80

text: Huolimatta siitä, että T-80 on ulkoisesti samankaltainen kuin edeltäjänsä T-72, perustuu T-80 enemmän vanhempaan T-64:ään. Vaunun voimanlähteenä oli turbiinimoottori, joka teki vaunusta nopean, hiljaisemman ja liikkumiskykyisen maastosta riippumatta. Moottori kuitenkin osoittautui kenttäkäytössä epäluotettavaksi. Lisäksi moottori kulutti huimasti polttoainetta verrattuna dieselmoottoriin.


title: T-80

text: Ensimmäinen versio vaunusta oli raskaammin panssaroitu kuin sen edeltäjä T-64. Pääase, 125 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna 2A46M-1, oli sama kuin T-72:ssa. Vanhemmissa T-80:n malleissa pääaseesta voitiin ampua 9K112 Kobra (NATO: AT-8 "Songster") -panssarintorjuntaohjuksia. Myöhemmin nämä korvattiin nopeammalla laserohjatulla 9K119 Refleks -ohjuksella. Runkoa oli muutettu, jotta polttoainetta saataisiin mahtumaan kaksinverroin T-64:ään verrattuna. Tämän lisäksi tornin taakse saadaan sijoitettua lisäpolttoainesäiliöt toimintasäteen kasvattamiseksi. T-72:sta oli ensimmäiseen malliin otettu torniin sijoitettavat 12 savunheitintä.


title: T-80

text: Myöhempiin 1980-luvun malleihin T-80B ja -BV lisättiin ensiksi mainittuun uusi keraamikomposiittipanssarointi ja jälkimmäiseen reaktiivipanssarointi (Kontakt ERA). Reaktiivipanssarointi teki vaunun keulan käytännössä läpäisemättömäksi NATO:n silloisille panssarintorjuntaohjuksille. Vaunun ensimmäinen merkittävästi edeltäjiään parempi malli oli kuitenkin vasta T-80U. U-mallin myötä T-80 sai uuden tornin, uuden panssarintorjuntaohjuksen 9M119 Refleks ("Nato-nimeltään AT-11 Sniper"), jota voidaan käyttää myös helikoptereita vastaan. Lisäksi se sai toisen sukupolven reaktiivipanssaroinnin Kontakt-5 ja uuden tehokkaamman sekä luotettavamman moottorin, joka nosti tehon 1 100:sta 1 250 hevosvoimaan.


title: T-80

text: Kuten muut neuvostoliittolaiset panssarivaunut, T-80 on huomattavan matala ja kevyt (46 tonnia) verrattuna M1 Abramsiin (63 tonnia) tai Leopard 2:een (55 tonnia). Neuvostodoktriini edellytti kylmän sodan aikaan nopeasti etenevää hyökkäystä Keski- ja Länsi-Eurooppaan, joiden jokimaasto on upottavaa suomaata.


title: T-80

text: Kaasuturbiinista luovuttiin ukrainalaisissa T-80UD ja T-84-malleissa ja moottori korvattiin 1 000 hv dieselmoottorilla. Huolimatta moottoritehon vähentämisestä, vaunu on keveytensä ansiosta vieläkin huomattavan liikuntakykyinen.


title: T-80

text: T-80:n uudemmissa versioissa on monipuoliset omasuojajärjestelmät. Arena on aktiivinen omasuojajärjestelmä, jonka avulla voidaan tuhota vaunua lähestyvät ohjukset ja singon ammukset. Järjestelmän tutka havaitsee lähestyvän pst-ohjuksen sen ollessa vähintään 50 metrin etäisyydellä ja laukaisee sitä kohti sirpaloituvan torjuntaheitteen, joka tuhoaa ohjuksen.


title: T-80

text: Štora-järjestelmä puolestaan havaitsee vaunuun kohdistuvan 0,6-1,1 mikrometrin aallonpituusalueen säteilyn (osa näkyvästä valosta ja lähi-infrapuna). Tätä aallonpituusaluetta käytetään yleisesti lasersädettä seuraavien sekä laservalaisuun hakeutuvien ohjusten ohjausjärjestelmissä. Järjestelmä reagoi vaunuun kohdistuvaan lasersäteilyyn laukaisemalla aerosolisavuheitteen, joka pysäyttää 0,4-14 mikrometrin aallonpituusalueen säteilyn (koko näkyvän valon ja infrapuna-alue), ja näin estää vaunun valaisun ohjusta varten, sekä peittää sen kaikilta optisilta tähtäimiltä, myös lämpötähtäimiltä. Savujärjestelmä kattaa 360 astetta. Järjestelmä käsittää myös infrapunahäirintälaitteen, jolla voidaan häiritä panssarintorjuntaohjuksen seuraamista sen ampumalaitteelta, ja näin estää oikeiden ohjauskomentojen lähettämistä tällä tavoin ohjattaville ohjuksille. Häirintälaite kattaa 20° tornin molemmilla puolilla vaakasuunnassa ja 4° pystysuunnassa. Valmistajan mukaan osumistodennäköisyys pienenee neljännekseen alkuperäisestä järjestelmiä käytettäessä.


title: T-80

text: Uusimman T-80UM2-mallin runkoa on muokattu siten että miehistö ja ammukset sijaitsevat eri tilassa. Lisäksi vaunu on suunniteltu siten, että vihollisammuksen räjäyttäessä vaunun omat ammukset, sinkoutuvat nämä ulospäin ja jättävät näin miehistölle paremman mahdollisuuden selviytyä hengissä. Piirre on uusi venäläisissä vaunuissa, vaikka se on ollut standardi länsimaisissa vaunuissa jo pitkään. On epävarmaa, tulevatko Venäjällä tehdyt T-80:n jatkokehitelmät ikinä tuotantoon Venäjän siirtyessä T-90-vaunuun.


title: T-80

text: Pääase on automaattilataava 125 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna (2A46M), joka on sama kuin T-72:sessa. Tulinopeus on 6-8 laukausta minuutissa. Ammustyyppi voi olla panssariammus (AP), alikaliiperiammus (APDS), pyrstövakautettu alikaliiperiammus valojuovalla (APFSDS-T), ontelokranaatti (HEAT) sekä erityyppisiä sirpalekranaatteja valojuovalla tai ilman, mm. (HE-FRAG). Pst-ohjus on laserohjattava 9M119 Refleks (NATO: AT-11 Sniper), joka voidaan ampua 100-4000 metrin päähän tai 5 kilometrin etäisyydelle ilma-alusta vastaan. Lisäksi yksi 7,62 mm (PKT) tykinputken suuntainen konekivääri ja yksi tornin katolla oleva 12,7 mm (NSVT) ilmatorjuntakonekivääri.


title: T-80

text: Vaunua käyttävät valmistajamaat Venäjä ja Ukraina. Venäjä ilmoitti luopuvansa T-80:n valmistuksesta 1992, tosin muutamia on tilattu valmistuksen pitämiseksi käynnissä vientitilaisuuksien saamiseksi. Venäjä siirtyi tilauksissaan halvempaan T-72:een ja sen seuraajaan T-90:een. Ukrainassa valmistetut vaunut ovat "80 % ukrainalaisia".


title: T-80

text: Neuvostoliiton romahtamiseen saakka vuonna 1991 T-80 oli maan parhaana pidetty taistelupanssarivaunu ja sitä käytti suurin osa taisteluvalmiista joukko-osastoista. TAE-sopimuksen asiakirjojen mukaan marraskuussa 1990 Uralin länsipuolelle oli sijoitettu yhteensä 4 874 vaunua. Suurin osa niistä oli käytössä Itä-Euroopaan Natoa vastaan sijoitetuissa joukko-osastoissa. Tuotettujen vaunujen kokonaismäärä lienee ollut TAE-sopimuksen tietoja suurempi. Neuvostoliiton romahdettua miltei kaikki T-80 vaunut jäivät Venäjän käsiin lukuun ottamatta Harkovan tehtaalla Ukrainassa olleita noin 350:tä vaunua ja alle sataa vaunua Valko-Venäjällä.


title: T-80

text: T-80 sai kansainvälistä Venäjän perustuslaillinen kriisin aikana lokakuussa 1993, jolloin vaunua käytettiin Boris Jeltsinin ja tämän poliittisten vastustajien välillä. Kriisin aikana T-80-vaunut tulittivat Moskovan valkoista taloa.


title: T-80

text: Tšetšenian yrittäessä irrottautua Venäjästä 1990-luvulla T-80 -vaunuja käytettiin sitä vastaan. Vaunuja ei oltu virallisesti sijoitettu alueen sotilaspiirille, vaan ne otettiin käyttöön varastoilta ja niitä käyttivät miehistöt, joita ei oltu erikseen niiden ajamiseen koulutettu. 31. joulukuuta 1994 T-72 ja T-80-vaunuilla varustetut yksiköt määrättiin etenemään Tšetšenian pääkaupunki Groznyihin. Hyökkäyksen tuloksena noin 70 % siihen osallistuneesta 200 vaunusta tuhottiin. Taistelujen aikana 1994-1995 tuhoutui vähintään 17 T-80B ja T-80BV-vaunua. Tšetšeenit tähtäsivät usein RPG-7 singoillaan kevyesti suojattuun moottorin päällä olevaan panssarointiin, johon oli mahdollista osua korkeista taloista kaupunkitaistelujen aikana. Ammuksen oli näin mahdollista läpäistä moottorin kautta miehistön tiloihin ja ammuksiin, joihin osuminen käynnisti räjähdysten ketjureaktion joka huipentui usein tykkitornin irtoamiseen. Sodan jälkeen T-80 joutuikin kritiikin kohteeksi. Suojauksen ohella puhuttiin sen suuresta polttoaineen kulutuksesta ja kalliista moottorista. Puolustusministeri Pavel Gratsov väitti myöhemmin panssarivaunujen huonoa suunnittelua Tšetšenian sotien tappioiden yhdeksi pääsyyksi. Kritiikki oli yksi syy, minkä takia Venäjä päätti lopulta ryhtyä valmistamaan T-90-vaunuja T-80 sijaan.


title: Willem-Alexander

text: Willem-Alexander Claus George Ferdinand (s. 27. huhtikuuta 1967) on Alankomaiden kuningas. Hän on Alankomaiden hallitsijana äitinsä, kuningatar Beatrixin seuraaja. Willem-Alexanderilla on kaksi veljeä, prinssi Johan Friso ja prinssi Constantijn.


title: Willem-Alexander

text:
Willem-Alexander avioitui Máxima Zorreguieta Cerrutin (sittemmin kuningatar Máxima) kanssa 2. helmikuuta 2002. Heillä on kolme lasta: kruununprinsessa Catharina-Amalia (s. 7. joulukuuta 2003), prinsessa Alexia (s. 26. kesäkuuta 2005) ja prinsessa Ariane (s. 10. huhtikuuta 2007).
Willem-Alexander oli Alankomaiden ensimmäinen miespuolinen kruununperillinen sitten Vilhelm III:n pojan Aleksanterin, joka kuoli 1884. Valtaan noustuaan hänestä tuli maan ensimmäinen miespuolinen hallitsija yli sataan vuoteen. Kuninkaaksi noustessaan hän päätti käyttää kaksoisnimeä Willem-Alexander eikä isoisoisänsä tavoin pelkkää ensimmäistä etunimeään, jolloin hänestä olisi tullut Vilhelm IV.


title: Willem-Alexander

text: Willem-Alexanderilla on suomalaisia sukujuuria. Hänen edesmennyt isänsä, prinssipuoliso Claus van Amsberg, polveutui pommerilaisista Schlippenbachin kreiveistä, jotka olivat sotamarsalkka Nils Bielken ja tämän vaimon, Porin kreivittären Eeva Kustaantytär Hornin nuoremman tyttären jälkeläisiä. Eeva Hornin isänisänisä oli Kankaisten ritari Henrik Klaunpoika Horn, joka oli Vehkalahden Salmenkylän Kirstin poika.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Kadonnutta aikaa etsimässä () on Marcel Proustin kirjoittama romaanisarja, jonka hän kirjoitti vuosina 1908–1922. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Ranskassa vuosina 1913–1927. Suomeksi se on ilmestynyt kymmenenä niteenä.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: "Kadonnutta aikaa etsimässä" kertoo elämästä: nuoren ihmisen kehittymisestä, illuusioiden katoamisesta, kasvusta idealismista realismiin. Mutta tämän sinänsä normaalin kehityskertomuksen Proust toteuttaa täysin omalla ja aikanaan vallankumouksellisella tavallaan: teoksen kerronta on samanaikaisesti äärisubjektiivista ja ääriobjektiivista, assosiatiivista ja kauttaaltaan analyyttisen psykologisoivaa: se kuvaa inhimillisen todellisuuden rakentumista muistin, viettien, libidon ja mielleyhtymien kautta. Proust pyrkii selvittämään kertojan jokaisen mielleyhtymän ja motiivin, kuten myös – mahdollisuuksien mukaan – jokaisen muun henkilön teot motiiveineen, taka-ajatuksineen jne. Tästäkin syystä teos etenee hyvin hitaasti ja siitä tuli laaja.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin kieli on monipolvista, tarkkaa, täsmällistä ja erittäin ilmaisukykyistä. Kirjallisen tyylin psykologinen oivaltavuus oli uutta ja oikeastaan vailla aikaisempaa esikuvaa. Teos oli julkaisuaikanaan myös varsin uskalias, sillä homoeroottiset kuvaukset liittyvät kiinteästi useisiin teoksen henkilöihin. Näiden tekijöiden summasta koostuu teoksen maine: kyse on yhdestä 1900-luvun keskeisimmästä kaunokirjallisesta teoksesta.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Luettelossa ovat teoksen "Kadonnutta aikaa etsimässä" osat, ensin alkuperäisteokset ja sitten niiden suomennokset.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: "Kadonnutta aikaa etsimässä" kuuluu maailmankirjallisuuden keskeisiin teoksiin. Teoksesta on tullut useiden käsitteiden, sanontojen, mielikuvien ja analyysien lähde. Teoksen pohjalta on kirjoitettu tuhansia artikkeleita ja lukuisa määrä jopa lääketieteellisiä väitöskirjoja. Teos alkaa kertojan pohdinnalla unensaantivaikeuksistaan: "Longtemps je me suis couché de bonne heure" ("Pitkät ajat menin varhain nukkumaan", suom. Pirkko Peltonen ja Helvi Nurminen). Lisäksi teoksen ehkä kaikkein tunnetuin kohtaus on se, jossa kertoja elää uudelleen erään lapsuutensa tapahtuman kastaessaan madeleineleivosta lehmuksenkukkateehen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin teos luokitellaan tajunnanvirtakirjallisuuteen, joskin Proust eittämättä loi tästä kirjallisuudenlajista aivan oman sovellutuksensa. Usein puhutusta vaikeaselkoisuudesta huolimatta teoksen ensimmäisen niteen osa "Swannin rakkaus", joka on usein julkaistu omana niteenään, on kuulunut Ranskassa muun muassa pääsykoekirjoihin. Tässä osassa Proust käsittelee kirjan keskeisiin henkilöihin kuuluvan Charles Swannin ja Odette de Crécyn suhteen tunteellisia ja äkillisiä muutoksia. Koska tämä osa on myös suhteellisen lyhyt, sitä pidetään usein eräänlaisena helpompana johdantona itse teokseen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustille oli suurta apua varhaisista kirjoituksistaan, kun hän lopulta päätti toteuttaa laajan teoskokonaisuutensa "Kadonnutta aikaa etsimässä". Toinen näistä postuumina ilmestyneistä teoksista oli "Contre Sainte-Beuve", jota Proust kirjoitti vuodesta 1908 lähtien aina siihen saakka, kun hän aloitti "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teoksen kirjoittamisen noin vuonna 1910. Teos ilmestyi viimeistelemättömänä katkelmana 1954, ja se sisältää myös lukuisia filosofisia ajatuksia, jotka myöhemmin saavat paikkansa "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teoksessa. Toinen näistä teoksista on vuosina 1896–1899 kirjoitettu "Jean Santeuil". Teos ilmestyi keskeneräisenä vuonna 1954. Vaikka sen kerrontametodi on täysin erilainen kuin "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teoksessa, se sisältää kuitenkin useita kokonaisuuksia, jotka sisältyivät myöhemmin Proustin pääteokseen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Vaikka Marcel Proustia pidettiin yleisesti vain hienostelevana dandynä, joka haaveili kirjailijan urasta, ennen suurtyötään hän ehti kuitenkin julkaista vuonna 1896 kirjasen "Les plaisirs et les jours", jonka esseillä hän valmentautuu kirjalliseen ilmaisuun. Samoin kaksi merkittävää käännöstyötä englannista ranskaksi, John Ruskinin "La Bible D’Amiens" (alkuteos "Bible of Amiens") 1904, ja "Sésame et les lys" (alkuteos "Sesame and Lilies") 1906, toivat esille hänen kykynsä tarkkaan ja monivivahteiseen ilmaisuun, joka on ominaista teokselle "Kadonnutta aikaa etsimässä".


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin teoksen lyhyt ja yksiselitteinen yhteenveto on vaikeaa. Kirjassa ei ole varsinaista juonta, sillä siinä ei ole keskeistä tapahtumaa tai yhtä ainoata teemaa, jonka ympärille yhteenvedon voisi rakentaa. Monty Python on sketsissään "The Summarize Proust Competition" järjestänyt kilpailun parhaasta 15 sekunnissa tehdystä Proustin yhteenvedosta. Kirjan kerronnallisista puitteista voi ehkä kuitenkin tehdä jonkinlaisen yksinkertaisen yhteenvedon:


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Liian vahvasta yksinkertaistamisen vaarasta huolimatta "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teosta voidaan pitää kertomuksena siitä, miten teos itsessään tulee kirjoitetuksi. Jo hyvin nuorena kertoja, joka kutsuu itseään myöhemmin myös Marceliksi, haaveilee kirjailijanurasta. Hän on kuitenkin fyysisesti niin sairas ja herkkä, että vanhemmat eivät pakota häntä harkitsemaan tai hankkimaan mitään muuta elämänuraa. Niin hän omistautuu seuraelämälle ja ajanvietteille. Eräänä esikuvana hänellä on kirjailija Bergotte, ja viimeisen osan lopulla kertoja ymmärtää, että hänen kohtalonsa on kirjoittaa kirja omasta elämästään.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin teoksen esitystapa on paradoksaalinen. Teos on tutkielma kirjoittajan omasta elämästä vähäisimpiäkin yksityiskohtia myöten. Tässä hyvin erikoislaatuisessa yhteisössä, joka koostuu 1900-luvun alun Ranskan ylemmästä porvaristosta ja aristokratiasta, hän kohoaa universaaliuteen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin teoksen filosofia ja estetismi eivät kuitenkaan voi olla kuin pieni osa koko aikakaudesta:Proustin kirjoitustyyli on hyvin omaperäinen. Hänen lauseensa ovat pitkiä, ja vaikka ne muistuttavatkin tässä mielessä Proustin usein siteeraaman kirjailijan, Saint-Simonin herttuan, tyyliä, vasta kuitenkin Proustin oma erityislaatuinen henkevyys on synnyttänyt "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teoksen omaperäisen tyylin. Aikalaiset ovat kertoneet, että kirjoittaja käytti omassa puheessaan pitkälti samanlaista tyyliä.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Tämän omaperäisen tyylin ansiosta kirjoittaja voi käsitellä totuutta kaikissa ulottuvuuksissa, kaikissa mahdollisissa aistihavainnoissa ja kaikissa mahdollisissa vivahteissa. Kyseessä on impressionistien esittämä näkemys: "Todellisuudella ei ole merkitystä kuin aistihavainnon kautta esitettynä, olipa kyseessä sitten todellinen tai kuviteltu."


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Prisma ei toimi ainoastaan teoksen eri henkilöiden välityksellä. Se on myös kertojan tapa kokea ja havainnoida, sillä hän on tarkastelee asioita ajan suhteen useista eri näkökulmista: kuluvan hetken näkökulmasta, menneen hetken näkökulmasta sekä menneen hetken näkökulmasta sellaisena kuin se ilmenee nykyisyydessä.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proustin teos ei rajoitu vain psykologiseen ja sisäiseen ulottuvuuteen, vaan se käsittelee usein hyvin ankaralla tavalla oman aikansa yhteiskuntaa: vastakohtaisuutta Guermantesien aristokraattisten sfäärien ja Verdurinien tapaisten nousukasporvareiden välillä. Tähän tulee vielä palveluskunnan maailma kotiapulainen Françoisen kautta. Oman erikoisen lukunsa muodostavat ylhäistä syntyperää oleva paroni Charlus sekä vaatturi Jupien, joiden erilaisuus johtaa heidät seksuaaliseen kanssakäymiseen ja siten eräänlaiseen "sovintoon" yhteiskuntaluokkien välillä. Eri osiensa kautta teos heijastelee oman aikansa historiallisia tapahtumia, kuten esimerkiksi Dreyfus-skandaalia ja ensimmäistä maailmansotaa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proust piti John Ruskinin teoksista, joista kaksi hän käänsi ranskaksi. Ruskinilla oli merkittävä vaikutus Proustin tyyliin kirjoittajana. Proust myös ilmoitti, että "Kadonnutta aikaa etsimässä" olisi hänen pyrkimyksensä kirjoittaa ranskalainen versio Tuhannen ja yhden yön tarinoista.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proust esittää psykologisen teorian, jossa keskeisiä ovat muisti, alitajunta ja lapsuudenkokemukset. Vaikka hän kirjoitti Sigmund Freudin aikalaisena, he eivät olleet lukeneet toistensa teoksia. Muistin rooli on siis keskeinen ja tämän takia madeleinenleivoksesta kertova kohtaus on kirjan keskeinen avain. Proust tuntuu kertovan meille, että me olemme yhtä kuin muistomme. Menneisyydestä irtautuminen on osaksi muistoista etääntymistä, ja se toimii eräänlaisena puolustusmekanismina tuskaa ja ikäviä muistoja vastaan. Kun kertojan isoäiti kuolee, isoäidin kuolemantuskaa kuvataan näennäisesti täydellisenä hajalle menemisenä, ja erityisesti muistojen virratessa hänen muististaan hän tuntuu menettävän yhteyden niihin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Suuri osa teoksesta käsittelee taiteen olemusta. Yksi kirjan suuria hetkiä on kirjailija Bergotten kuolema, joka tapahtuu hänen vieraillessaan Vermeerin taidenäyttelyssä. Kertoja (kirjailija) käyttää museossa käydessään kokonaisen sivun kuvatakseen pientä keltaista läiskää keskellä "Näkymä Delftistä" -maalausta. Proust tuokin voimakkaasti esille demokraattista taiteentuntemuksen teoriaa, jonka mukaan jokainen meistä pystyy tuottamaan taidetta. Avaimena tähän on elämänkokemus, teoksen täydentäminen sen avulla ja sen muuttaminen luovaksi taiteelliseksi prosessiksi.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: "Guermantesin tie" -osasta alkaen homoseksuaalisuus on yksi kirjan keskeisiä teemoja. Kirjassa on useita selvästi homoseksuaaleja henkilöitä, ja Proust tutkii heidän kauttaan poikkeavuuden asemaa yhteiskunnassa ja tuo esiin seksin merkityksen ihmisen elämänmenossa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Alkuperäinen ranskankielinen teos julkaistiin useassa osassa vuosina 1913–1927, viimeiset siis postuumisti ja siten ilman Proustin lopullisia korjauksia, joita Proust varmasti olisi tehnyt, jos olisi ollut elossa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proust ei löytänyt teoksensa ensimmäiselle osalle "Du côté du chez Swann" kaupallista kustantajaa. Arvostettu Gallimard-kustantaja (Nouvelle Revue Française) hylkäsi teoksen Proustin harrastelija- ja seurapiirihenkilön maineen vuoksi. Teoksen julkaisi kuitenkin "Grasset"-kustantamo kirjoittajan itsensä kustantamana vuonna 1913. Teos sai arvostelijoilta ristiriitaisen vastaanoton. Kuitenkin monissa kirjallisissa piireissä todettiin, että nyt oli julkaistu jotakin sellaista, jolla olisi merkitystä kirjallisuudelle, ja samalla sen todettiin olevan alkua uudelle taiteelliselle hankkeelle. Proust maksoi Grasset-kustantamolle noin 300 frangia (nykyrahassa noin 1 000 euroa) saadakseen imartelevan arvostelun osasta "Swannin tie". Hän maksoi myös "Kadonnutta aikaa etsimässä" -teoksensa ensimmäisen painoksen mainitsemisesta sanomalehtien etusivuilla. Proust kirjoitti huomiot itse ja lähetti ne kirjoitettavaksi kirjoituskoneella sanomalehtiin "jotta käsialastani ei jäisi jälkiä" ja etäännyttääkseen itsensä "ehdottomasti rahasta, joka siirtyy kädestä toiseen".


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Vuonna 1914 André Gide, joka oli Gallimard-kustantamossa hylkäämässä Proustin teosta, kirjoitti Proustille anteeksipyyntönsä ja onnittelunsa kirjan johdosta. Samalla hän kertoi kustantamonsa olevan kiinnostunut julkaisemaan teoksen muut osat. Proust kuitenkin valitsi kustantajakseen Grasset'n.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
Seuraavan osan ilmestymisen sekoitti ensimmäinen maailmansota. Grasset-kustantamon omistajan oli lähdettävä sotaan, ja kustantamon ovet sulkeutuivat. Tämä antoi Proustille mahdollisuuden tarttua Giden tarjoukseen ja siirtyä Gallimardille. Aikaa myöten kirjan koko kasvoi kasvamistaan; aluksi sen piti oleman vain kahden tai kolmen niteen mittainen.1879
Kertojan vanhempien avioliitto. Swann tutustuu Odetteen. 30. tammikuuta: Grévy valitaan tasavallan presidentiksi. 18. joulukuuta: Paris-Murcien juhla. Vuoden 1879 lopulla: Swann «yhdistyy Odetten kanssa».


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1880
Swannin ja Odetten suhde viilenee. Kesäkuu: Swann kuulee Saint-Euvertin juhlissa uuden pienen musiikkiesityksen. Heinäkuu: kertojan syntymä. Loka-marraskuu: syntyvät Albertine ja "Jeunes filles en fleurs" -teoksen Morel, Mlle de Vinteuil et Gilberte, Odetten tytär. Vuosina 1880 ja 1881: Odette osallistuu kaksi vuotta kestävään Välimeren-risteilyyn.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1881
Alkuvuodesta: Swann kohtaa omnibussissa Mme Cottardin, joka kertoo Odetten jumaloivan Swannia, jonka mustasukkaisuus laimenee. Swann lähtee Combrayhin ja tapaa Mme de Cambremer-Legrandin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1885
Kertoja vierailee äitinsä kanssa uutenavuotena Léonie-tädin luona. Täti asuu aina talvet Pariisissa. Kertojan tulee antaa viiden frangin rahan tädin kotiapulaiselle Françoiselle.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1888
Kertoja käy setänsä Adolphen luona. Setä tapaa tuona päivänä kotonaan Odetten. Setä suljetaan tämän jälkeen pois perhepiiristä, eikä hän enää saa vierailla Combrayssa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1889
Swann avioituu Odetten kanssa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1890
Kertoja joutuu menemään nukkumaan saamatta hyvänyönsuudelmaa äidiltään, sillä Swann on tullut vierailulle Léonie-tädin taloon Combrayhin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1892
Lomat Combrayssa. Kertoja tekee kävelyretkiä kohden Tansonvilleä, jossa hän näkee Gilberten, ja kohden Guermantesia, jossa hän ei kuitenkaan koskaan pääse linnalle saakka. Kertoja kiinnostuu kahdesta naisesta. Combrayssa hän osallistuu tohtori Pervepiedin tyttären vihkiäisiin ja näkee samalla Guermantesin herttuattaren. Pariisissa hän näkee rouva Swannin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1894
Vinteuilien tytär viettää skandaalimaista elämää ystävättärensä (rakastajattarensa) kanssa. Kertoja (14-vuotiaana) masturboi ja kokee, ensimmäistä kertaa, rakkauden erään serkkunsa kanssa Léonie-tädin sohvalla. Léonie-täti kuolee syksyllä. Kertoja perii tämän. Hän lukee Augustin Thierryä. Léonie-tädin kotiapulainen Françoise siirtyy kertojan vanhempien palvelukseen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1895
Alkuvuosi: kertoja (15-vuotias) toivoo pääsevänsä matkustamaan Firenzeen ja Venetsiaan, mutta sairauden tähden hänen on luovuttava suunnitelmista. Champs-Élysées -kadulla kertoja tutustuu Gilbertiin. Teatterissa hän näkee kuuluisan näyttelijättären Berman. Herra de Norpois käy päivällisellä hänen vanhempiensa luona. Kertoja mainitsee kuningas Théodosen vierailun.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1896
1. tammikuuta: kertoja ehdottaa Gilbertelle uuden ystävyyden solmimista. Mutta onnellisen alun jälkeen heidän suhteensa väljähtyy. Lokakuu: kertoja käy ulkona Gilbertin ja tämän vanhempien kanssa, ja siellä he kohtaavat prinsessa Mathilde de Bonabarten, kun tsaari Nikolai II on vierailulla Pariisissa (7. lokakuuta). Tuolloin (16-vuotiaana) Bloch vie kertojan ilotaloon.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1897
1. tammikuuta: kertoja havaitsee, että hän ei ole onnistunut valloittamaan Gilberten sydäntä. Vuoden alkupuoliskolla, 17-vuotiaana, hän on yksi Odetten ympärillä pyörivistä nuorukaisista. Kesä–heinäkuu: kertoja menee Combrayhin osallistuakseen Léonie-tädin äidin hautajaisiin. Hän käyskentelee maaseudulla ja huomaa skandaalimaisen elämän, jota neiti Vinteuil viettää rakastajattarensa kanssa Montjouvain'issa isänsä, herra Vinteuilin, kuoleman jälkeen. Elokuu: kertoja tutustuu Balbecissa "Kukkaan puhkeavien tyttöjen varjossa" -teoksen henkilöihin. Marraskuu: Dreyfus-skandaalin alkuvaihe, asiakirjojen julkistaminen. Kertojan vanhempien muutto. Hän käy oopperassa ja näkee Guermantesin herttuattaren. Hän rakastuu perätysten rouva Swanniin ja Guermantesin herttuattareen.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1898
13. tammikuuta: otetaan esille ns. Esterhazyn oikeudenkäynti. 14. tammikuuta: Émile Zola julkaisee kuuluisan kirjeensä "J'accuse" ("Minä syytän"), jossa hän voimakkaasti arvostelee syyttömän Alfred Dreyfusin tuomiota ja vaatii sen oikaisemista. Picqartin ensimmäinen pidätys. 7.–13. helmikuuta Zolan oikeusprosessi ja tuomitseminen. Zola valittaa tuomiosta ja uusi oikeudenkäynti on heinäkuussa. Kesäkuu: isoäitinsä kuoleman jälkeen kertojalla on kuuden kuukauden suruaika, ja vasta joulukuussa kertoja palaa seuraelämään. Talvi: kertoja osallistuu Guermantesin herttuattaren tarjoamille illallisille.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1899
Kertoja kutsutaan Guermantesin prinsessan illallisille. Siellä hän havaitsee paroni Charluksen ja Jupienin välisen erikoisen suhteen. 3. kesäkuuta: Picquart pääsee vapauteen vankeudesta. Swann tekee kuolemaa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1900
Lääkäreiden määräyksestä kertoja (20-vuotiaana) matkustaa Balbeciin, jossa hän on viettänyt kesäänsä vuonna 1897. Paroni Charlus tutustuu Moreliin, joka on myös 20-vuotias ja suorittaa asepalvelustaan Doncièresissä. Raspelièressä Morel on kutsuttu soittamaan Degyssy-juhlaan. Kertoja ja Albertine on kutsuttu vierailemaan Verdurinien luona (20 vuotta Swannin ja Odetten jälkeen). Toukokuu: Sarah Bernhardt esiintyy L'Aiglonissa. Kertoja jää Balbeciin 15. syyskuuta saakka. Tästä päivästä lähtien Albertine asuu kertojan luona Pariisissa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Huom. kirjasta "Vanki" lähtien Proustilla ei ole ollut aikaa harmonisoida teoksensa kronologiaa. On siis erotettava toisistaan sisäinen kronologia (henkilöiden ikä) ja ulkoinen kronologia (historialliset tapahtumat, jotka ovat tapahtuneet sisäisen kronologian tapahtumien jälkeen).


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1901
Kertoja elää Albertinen kanssa. Talvi: vierailu Guermantesin herttuattaren luona. Paroni Charlus on 62-vuotias. Albertine jättää lopullisesti kertojan. Kevät: Albertine pakenee ja kuolee onnettomuudessa. Kertoja alkaa unohtaa Albertinen helluntaina.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1902
Vuoden alku: Keskustelu Andréen kanssa. Kevät: matka Venetsiaan. Kertoja huomaa rouva de Villeparisisin ja rouva de Norpoisin vanhentuneen, he ovat yli 80-vuotiaita. Hän ihastuu lasiliikkeen myyjättäreen, joka on 17-vuotias (kuten oli Albertine Balbecissa). Venetsiassa muusikko laulaa "O Sole mion" (joka oli sävelletty 1901). Gilberte ilmoittaa avioliitostaan Robert de Saint-Loupin kanssa. Kesä: kolmas oleskelu Balbecissa. Gilberte on raskaana.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1903
Gilberte synnyttää tyttären, joka teoksessa on neiti de Saint-Loup. Kertoja suorittaa asepalveluksensa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1904–1914
Kertoja joutuu useita kertoja eri parantoloihin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1907
Harden-Eulenburg-skandaali.
1909
Les Ballets russes eli Venäläinen baletti Pariisissa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1914
Sodan syttymisen tähden Gilberte matkustaa Combrayhin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1916
Vuoden alku: Saint-Loup kuolee rintamalla, hänen hautajaisensa pidetään Combrayssa. Herra de Verdurin kuolee. Hänen leskensä avioituu Durasin herttuan, Guermantesin prinssin kanssa. Tämä on köyhtynyt Baijerin vallankumouksen seurauksena.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1918
Marraskuu: Tunteellinen ja nostalginen kävelyretki Bois de Boulognen puistometsässä.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1919
Vuoden alku: Kertoja on sairas, häntä vaivaa flunssa. Madeleineleivoksen tapahtuma muistuttaa hänelle Combraysta. Toukokuu–kesäkuu: Palattuaan parantolasta kertoja vierailee eräänä aamupäivänä Guermantesin prinsessan luona; hän on 39-vuotias, tapaa Guermantesin herttuan (83-vuotias) ja haluaa tavata neiti de Guermantesin (16-vuotias). Kertoja päättää kirjoittaa teoksen "Kadonnutta aikaa etsimässä". Päivä on hänen elämänsä kaunein, mutta kamalin päivä on vuonna 1890, kun äiti kieltäytyi antamasta hyvänyönsuukkoa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Combray on Pariisista lounaaseen pieni kaupunki, joka oli oikealta nimeltään "Illiers" ja myöhemmin Proustin kunniaksi Illiers-Combray. Kaupungissa oli Léonie-tädin kesäasunto, jossa Proustin perhe ja muu suku vierailivat. Proust vieraili siellä siis usein lapsuudessaan, ja hän säilytti Léonie-tädin talon puutarhasta taianomaisia muistikuvia, jopa talon tuhoamisen jälkeenkin.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Illiers oli Proust-suvun vanhaa asuinseutua, ja se kiihotti nuoren miehen, tulevan kirjailijan, mielikuvitusta. Perheen keskinäiset suhteet ja suhteet naapureihin ovat jatkuvasti kehityksen alainen kokonaisuus, kun kirjailija kirjoittaa Léonie-tädin kodista. Myös ympäristön keskiaikaisten rakennusten jäänteet ovat kirjan nuorelle kertojalle jatkuvan ilon lähde.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Le côté de Guermantes on yksi Proustin kävelyreiteistä Combrayssa. Reitti johti ikivanhan aatelissuvun Guermantesien linnalle, mutta koskaan kävelyretket eivät yltäneet sinne saakka.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Le côté de chez Swan, joka johti kohden Méséglisen kylää, oli toinen kävelyreitti, jonka varrella kohdattiin muut Combrayn mielenkiintoiset asiat.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Näiden kävelyretkien avulla Proust voi romaanissaan kuvailla Eaucen maisemia, joilla on keskeinen osa kirjailijan muistoissa. Alueen halki virtaava Loire-joki muuttuu romaanissa Vivonne-joeksi, jossa Proustin kertomuksen mukaan lumpeet kukkivat. Nämä kukinnot ovat kuitenkin muistoja vuoden 1900 taidenäyttelystä Durand-Ruel-galleriasta, jonne Claude Monet oli asettanut näytteille kuuluisat lummetaulunsa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Tämä lapsuuden maiseman kuvaus kertoo hyvin, miten todellisuus ja fiktio sekoittuvat luontevasti teoksen "Kadonnutta aikaa etsimässä" ensimmäisessä osassa ja luovat myyttisen kuvan onnellisesta lapsuudesta, jonka kertoja sai viettää lähellä äitiään. Teoksen loppuosassa kertoja palaa uudelleen tuohon maisemaan, mutta Gilberte Swannin talo, joka on vierailun kohde, ei herätä enää samoja tunteita, ja myös kertojan tunteet Gilbertiä kohtaan ovat samalla tavoin viilenneet.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Pariisi oli Marcel Proustin kotikaupunki koko hänen elämänsä ajan. Hän asui peräti lähes koko elämänsä 8. kaupunginosassa aivan Monceaun puiston lähellä. Vain elämänsä loppuvaiheessa hän vietti joitain hetkiä naapurustossa 16. kaupunginosassa. Monet kohdat Proustin teoksessa kertovat Pariisista. Niistä saa tarkan ja yksityiskohtaisen kuvauksen erään yhteiskuntaluokan elämästä 1800-luvun lopun Pariisissa.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proust on selvästikin tuntenut erittäin hyvin kaikki kuvaamansa Pariisin paikat.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Oman lukunsa ansaitsee Faubourg Saint-Germain, jonka vanhoihin ylellisiin yksityisastuntoihin (palatseihin) ovat asettuneet asumaan niin todellisuudessa kuin Proustin kirjassakin ylhäisaatelistoon kuuluvat suvut, joita edustaa eritoten Guermantesin herttuatar. Teoksen viimeisessä osassa kertoja palaa vielä tuonne suuresti kaipaamaansa maailmaan, jossa kuitenkin uuden ajan tuulet ovat aiheuttaneet suuria muutoksia.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Balbec on kylpyläkaupunki, joka oli teoksessa pitkään nimellä Quequeville. Se on eräänlainen lomailun ja seurapiirielämän ihannekuva. Siellä yhdistyivät viehättävästi meren ja hiekkarantojen jatkuva leikki.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Proust saapui Trouvilleen ensimmäisen kerran vuonna 1891 ja oli sen Grand Hôtel Cabourgin uskollinen vieras myös vuosina 1907 ja 1913. Näiden lomiensa aikana hän tutustui Normandian maaseutuun autonkuljettajansa Alfred Agostinellin kyyditsemänä.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Osassa "Kukkaanpuhkeavien tyttöjen varjossa" Balbec saa kertojan uneksimaan kaikesta, mikä saa alkunsa, kun Swann kertoi siellä olevasta 1100–1200-lukujen vaihteessa rakennetusta kirkosta, joka on vielä puoliksi romaanista tyyliä, puoliksi gotiikkaa. Kirkko on ehkä mielenkiintoisin esimerkki normandialaisesta gotiikasta, tyyliltään jopa niin yksinkertainen, että sitä voisi Proustin mukaan kutsua jopa persialaiseksi.


title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Omien halujensa tuntemisessa Balbec kuitenkin merkitsee hyvin keskeistä paikkaa teoksen kertojan minälle. Siellä hän kohtaa taidemaalari Elstirin ja rannalla joukon nuoria tyttöjä, joista yksi on Albertine, yksi koko romaanin keskeisistä päähenkilöistä. Albertinen rakkaus ja rakkaus Albertineen värisyttävät koko lopputeosta ja siten myös kertojan elämää. Rakkaudesta kuitenkin jää oikeastaan vain kipeitä muistoja, jotka ovat voimakas vastakohta Balbecissa vietetyille onnellisille hetkille.


title: Pusula

text: Pusula, aiemmin Metsäkansa, on entinen Suomen kunta. Se yhdistettiin vuonna 1981 Nummen kunnan kanssa Nummi-Pusulan kunnaksi. Aiemmin sekä Nummi että Pusula olivat olleet Lohjan kappeliseurakuntia. Vuoden 2013 alusta Nummi-Pusula ja sen myötä myös Pusula tuli osaksi Lohjan kaupunkia. Pusulan kaavoitetut alueet muodostavat nykyään Lohjan 104. kaupunginosan.


title: Pusula

text: Pusulan naapurikunnat ennen vuoden 1981 kuntaliitosta olivat Karkkila, Nummi, Somero, Tammela ja Vihti. Aiemmin sen rajanaapureina olivat vuoteen 1969 myös Pyhäjärvi Ul ja vuoteen 1977 Somerniemi.


title: Pusula

text: Pusulan maa-ala ennen kuntaliitosta oli 268,7 km² (1963), josta peltoa 20,2 % ja metsämaata 65 % (1959). Asukkaita kunnassa oli 3 593 (1963). Elinkeinorakenne vuonna 1960 oli seuraava: maa- ja metsätalous 56 %, teollisuus ja rakennustoimi 17 %, kauppa ja liikenne 9 %, palveluelinkeino 5 %. Pusulan kylän postinumeroalueella on 1695 asukasta (2015) ja yhdessä Pusulaan kiinteästi liittyvän Hyönölön kylän kanssa noin 1900 asukasta. Pusulan kirkolta on Karkkilaan 20 km ja Lohjalle 33 km. Pusulan eteläosa on kallioista mäkimaata, pohjoisosa karua, soista ja runsasjärvistä metsäseutua. Pusulassa sijaitsee Keräkankare ja Kylmälähde, jotka kuuluvat Natura 2000 -alueisiin.


title: Pusula

text: Paikallislehti on kahdesti viikossa ilmestyvä Karkkilan Tienoo. Vuosina 1988-2015 ilmestyi myös kerran viikossa Ykkössanomat. Nähtävyyksiä ovat kotiseutumuseo, Töllin Mylly ja Ariman lasitehtaan (1864–1914) jäännökset. Kunnan alueelta on myös löydetty kivikautinen asuinpaikka.


title: Pusula

text: Kirkonkylän palveluita ovat muun muassa kaksi elintarvikeliikettä, rautakauppa, huoltoasema, jonka yhteydessä toimii hampurilaisravintola Roll`s, pankki, apteekki, kaksi parturi-kampaamoa, kukkakauppa, kyläkauppakeskus PikkuOmena, hammasteknikko ja ravintola. Kunnallisia palveluita ovat paloasema, kuntosali, nuorisotalo, päiväkoti, kirjasto, peruskoulu, vammaiskeskus ja terveysasema. Pusulan Hyönölän kylässä toimii Tuukkasen leipomo ja kahvila.


title: Pusula

text: Pusulan kirkonkylässä on Pusulan kirkko (C. L. Engel, 1838) ja Kärkölän kylässä Kärkölän kyläkirkko (1842). Pusulan seurakunta kuului Helsingin hiippakuntaan ja Lohjan rovastikuntaan. Se muodosti seurakuntayhtymän Nummen seurakunnan kanssa vuosina 1981–2012, nykyisin Pusula on yksi Lohjan seurakunnan alueseurakunnista. Seurakunnassa oli noin 2 400 jäsentä. Pusulan kirkko on rakennettu 1838 ja korjattu perusteellisesti 1932.Ahonpää, Arimaa, Hattula, Hauhula, Herrala, Hirvijoki, Hyrkkölä, Hyönölä, Ikkala, Karisjärvi, Karjasjärvi, Kaukela, Koisjärvi, Kärkölä, Marttila, Mäkkylä, Pusula, Radus, Seppälä, Suomela, Tausta, Tölli, Uusikylä, Viiala, Vörlö


title: Pusula

text: Vuoden 1980 taajamarajauksen mukaan Pusulan taajamat olivat Pusulan kylä (524 asukasta) ja Ikkala (213 asukasta).


title: Pyhämaa

text: Pyhämaa (aikaisemmin "Pyhämaan Luoto") oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Pyhämaan kunta pakkoliitettiin vuoden 1974 alusta Uuteenkaupunkiin tuolloin vireillä olleen Neste Oy:n kolmannen öljynjalostamon rakennushankkeen johdosta. Rakennushanke kuitenkin kariutui. Pyhämaan naapurikunnat olivat Kalanti, Pyhäranta, Uudenkaupungin maalaiskunta ja Uusikaupunki.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaalla on vanha runsaasti maalattu uhrikirkko 1600-luvulta. Uudempi kivikirkko on vuodelta 1804.


title: Pyhämaa

text: Ensimmäisen pysyvän asutuksen on otaksuttu Pyhämaan alueelle tulleen vuoden 1000 tienoilla, jolloin alueelle katsotaan asettuneen jonkin verran ruotsalaislähtöistä väestöä. Samalla on katsottu suomalaisperäisen "mannerkansan" alkaneen muuttaa saaristoon noin kaksisataa vuotta myöhemmin, jolloin he asettuivat oletettavasti niille saarille, joilla ei vielä asutusta ollut.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaan asuttamisesta ei ole kovin varhaisia kirjallisia lähteitä. Vanhin on latinankielinen vuodelta 1411 oleva asiakirja, jossa jaetaan Uudenkirkon seurakunnan 75 kyläkuntaa neljään yökuntaan pappilan rakentamista varten. Tuossa asiakirjassa mainitaan Edväinen ja Kammela, jotka tuolloin kuuluivat Uuteenkirkkoon. Uuteenkirkkoon Pyhämaan kylistä kuului vuodesta 1712 aina 1800-luvulle asti myös Kukainen, mutta Kukaisten ensimmäisen asutuksen tiedetään syntyneen vuonna 1704. Samoin Uuteenkirkkoon kuuluivat Meri-Saarnisto ja Majamaa, joista ensimmäinen sai asutuksensa 1749 ja jälkimmäinenkin 1700-luvun kuluessa. Torlahden alue oli asuttu jo ainakin vuonna 1463.


title: Pyhämaa

text: Osa Pyhämaasta kuului aina 1600-luvulle asti Untamalan kirkkopitäjään, joka myöhemmin tunnetaan Laitilana. Tältä alueelta ei tunneta kovin tarkasti asutuksen alkamisvuosia, mutta voidaan sanoa, että Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kylät mainitaan asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1413, jolloin niitten on pitänyt olla asuttuja. Paasio esittää kirjassaan otaksuman, perustaen väitteensä Kettelin ja Pyhämaan kylien melko suureen talolukuun vuoden 1540 maakirjassa, että edellä mainitut kylät ovat syntyneet jo varhain keskiajalla, viimeistään 1300-luvulla. Pyhämaan nimi esiintyy ensimmäistä kertaa maakirjassa vuonna 1540 muodossa "Pyhema", jolloin sillä tarkoitettiin Pyhämaan kirkonkylää. Paasio arvelee, että nimi on jo varhaiskeskiaikaista perua ja toteaa samalla nimeen liittyvät kansantarinat mielikuvituksen tuotteeksi.


title: Pyhämaa

text: Koska Kammelan, Kukaisten ja Edväisten yhteydet pitäjänsä, Uudenkirkon, keskustaan olivat hankalat, anoivat nämä kylät siirtoa Pyhämaan seurakuntaan. Olihan niiden asukkaat jo vanhastaan käyneet Pyhämaan kirkossa ja heillä oli siellä omat penkit ja kirkkotalli. Kylät päätettiinkin siirtää Pyhämaahan 2.12.1863 päivätyllä tuomiokapitulin kirjeellä. Tosin on huomattava, että osia Kukaisten saaresta, nimittäin Meri-Saarnisto ja Majamaa jäivät tässä yhteydessä edelleen Uuteenkirkkoon ja ne liitettiin Pyhämaahan vasta 1920, pitkällisten neuvotteluiden jälkeen.


title: Pyhämaa

text: Kun 1920-luvulla tuli voimaan oppivelvollisuuslaki, joka määräsi muodostamaan kansakoulupiirit, tuli monille kunnille ongelmia hajanaisen saariston kanssa. Uusikirkko oli yksi näistä kunnista. Ongelmat koskivat Ruotsinveden ja Velhoveden alueen saaria, joita oikein kukaan ei olisi halunnut ristikseen. Tämäkään neuvottelu ei edennyt nopeasti, vaan vasta vuoden 1942 alusta liitettiin nuo saaret, ja tosin vastoin tuolloin jo kalantilaisten tahtoa myös Raulion ja Torlahden alueet Pyhämaahan. Liitoksen myötä Pyhämaan maapinta-ala kasvoi 14,1 neliökilometrillä ja väkilukukin lähes kahdellasadalla. Tämä liitos ei ilmeisesti po. alueilla saanut yksimielistä kannatusta ja vielä 1960-luvullakin ilmeni ajoittaista halua liittyä takaisin Kalantiin.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaan alue oli jakaantunut kahteen eri kirkkopitäjään keskiajalta aina 1800-luvun maalaiskuntia koskeneeseen lakiin asti. Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa ja Pyhämaan Luoto, eli Pyhämaa, erosivat omiksi kunnikseen. 1400-luvulta lähtien käytössä olivat myös hallintopitäjät, jotka luotiin lähinnä veronkantoa varten. Pyhämaan alue, lukuun ottamatta Laitilan hallintopitäjään kuuluneita Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kyliä, kuului tässä jaossa Velluan veropitäjään eli Peteksen lääniin. Huomataan siis, etteivät kirkkopitäjät ja hallintopitäjät olleet alueeltaan yhteneviä. Kirkollisesti Laitilaan kuuluneet Heinäinen, Kuivarauma ja Kursila kuuluivatkin hallinnollisesti Uuteenkirkkoon.


title: Pyhämaa

text: Aina vuoteen 1865 asti oli maallinenkin hallinto seurakunnan kirkkoherran taskussa. Asetuksella ja lailla oli määrätty kirkkoherra pitämään kaksi pitäjäkokousta vuodessa, joissa äänioikeutettuja olivat manttaalin pannun maan ja ruukkien omistajat. Näissä kokouksissa tuli käsitellä taloudelliset ja muut kunnalliset asiat kirkollisten asioitten ohella. Kirkkoherra oli siis ikään kuin oman toimensa ohella myös kunnanjohtaja. Kun kunnallisten tehtävien määrä 1800-luvun mittaan kasvoi, eikä seurakunnalla ollut varsinaisia toimeenpanoelimiä, alkoi kunnallisasioiden hoito viedä kohtuuttomasti kirkkoherrojen aikaa. Asiantilan korjaamiseksi julkaistiin valtiopäivien päätöksen mukaisesti 6.2.1865 asetus kunnallishallinnosta maaseudulla. Tämä asetus määräsi ensimmäisessä pykälässään, että "kukin seurakunta maaseudulla on ittepäällensä erinäinen kunta". Tässä yhteydessä maalliselle hallinnolle siirtyivät opetus, palosuojelu, sairaanhoito, köyhäinhoito, järjestyksen ylläpitäminen aj kunnallinen rakentaminen. Suuri uudistus oli manttaaliin perustuvasta äänioikeudesta luopuminen. Nyt uusissa kuntakokouksissa äänivaltaa voivat käyttää kaikki kunnan asukkaat, jotka eivät olleet holhouksen alla, jotka nauttivat kansalaisluottamusta ja joilla ei ollut velkana enempää kuin edellisen vuoden kunnallisverot. Äänimäärä kuitenkin oli veroäyrien luvusta riippuva. Toimeenpanoelimeksi muodostettiin kunnallislautakunta, johon kuului esimies, varaesimies ja vähintään viisi jäsentä varajäsenineen.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaassa tilanne koettiin hankalaksi. Seurakunta oli laaja ja voimakkaasti kahteen osaan jakautunut. Lisäksi seurakunnasta käytettiin nimeä Pyhämaa, jota luotolaiset eivät suin surminkaan olisi koko kunnan nimeksi antaneet, koska katsoivat sen kuuluvan juuri saaristo-osalle. Samaan aikaan sattuneet katovuodet köyhdyttivät aluetta voimakkaasti. Useaan otteeseen anottiin lykkäystä uudistuksen toteuttamiseen, mutta sitä ei myönnetty kuin ainoastaan vuoden 1870 alkuun. Kun näin oli kunta muodostettava, alkoi voimakas kiistely siitä, pitäisikö muodostaa yksi vai kaksi kuntaa. Luotolaiset ajoivat kappelinsa muodostamista omaksi kunnakseen, koska katsoivat olevansa joka tapauksessa erillään mantereesta, rohdaislaiset taas yhtä kuntaa, koska arvelivat sen tulevan halvemmaksi. Tätä kiistelyä jatkui vuosikymmenen kunnes vuoden 1883 syyskuussa pidetty Rohdaisten ja Luodon viimeinen yhteinen kuntakokous totesi kuvernöörin vahvistaneen kunnan jaon. Tämän jälkeen luotolaiset käyttivät aina vuoteen 1908 asti kunnastaan nimeä Pyhämaan luodon kunta, rohdaislaiset vaihtelevasti Pyhämaan Rohdaisten kunta, Pyhämaan mantereen kunta, Rohdaisten kunta ja lopulta 1908 Pyhäranta.


title: Pyhämaa

text: Paasio otaksuu, että Pyhämaan alueella, ehkä jopa erikseen Rohdaisissa ja Luodolla, oli tavallaan itsellinen seurakunta 1200- ja 1300-luvuilla. 1400-luvun mittaan hän katsoo käydyn kilpailua näistä alueista edellä mainittujen Uudenkirkon ja Untamalan kirkkopitäjien välillä, kun katsottiin suurempien seurakuntakokonaisuuksien olevan välttämättömiä. Tämä johti alueen edellä kuvattuun jakoon. Kaksisataa vuotta tuon yhdistämisen jälkeen puhalsivat toisenlaiset tuulet. Tuolloin katsottiin laajojen kirkkopitäjien olevan hajanaisia ja tehokkaamman puhdasoppisuuden levittämisen takia, varsinkin piispa Isak Rothoviuksen aikana (1627-1652) suosittiin uusien seurakuntien syntyä. Pyhämaan Laitilaan kuuluneet alueet erotettiinkin omaksi seurakunnakseen vuonna 15.4.1639. On ymmärrettävissä myös välimatkojen takia se, miksi nämä alueet Laitilasta haluttiin erottaa. Tuolloin muodostuneen Pyhämaan seurakunnan sisällä alkoi melkoinen kissanhännänveto luodon ja mantereen välillä, jonka seurauksena seurakunnan ja kappelin statukset vaihtelivat edestakaisin. Kun seurakuntaa muodostettiin pidettiin sen kahta osaa ainakin teoriassa saman arvoisina. Vuonna 1688 sitten muodostettiin Rohdaisten kappeli ja siis luodosta tuli emäseurakunta. Vuonna 1782 osat vaihtuivat. Tämä status sitten pysyikin siihen saakka, kun molemmista muodostettiin pitäjän jaon yhteydessä oma seurakuntansa 1908.


title: Pyhämaa

text: Pyhämaan seurakunta koki tavallaan kunnan kohtalon vuoden 2009 alusta. Uudenkaupungin alueella toimi vielä 1970-luvun alun kuntarajoja noudattaneen neljän seurakunnan (Kalanti, Lokalahti, Pyhämaa ja Uusikaupunki) muodostama seurakuntayhtymä, jonka purkamisesta Uudenkaupungin seurakunnan seurakuntaneuvosto teki aloitteen muitten kanssa asiasta neuvottelematta syksyllä 2007. Kirkossakin vallalla olevan suuriin kokonaisuuksiin pyrkimisen myötä seurakuntayhtymän purkautuminen katsottiin pienemmissä seurakunnissa olevan väistämätön tosiasia, joka sai nämä laatimaan aiesopimusluonnosta, joka sitten solmittiinkin kaikkien neljän seurakunnan välillä lopputalvesta 2008. Kesäkuussa 2008 Kirkkohallitus teki päätöksen yhtymän ja neljän seurakunnan lakkauttamisesta ja uuden Uudenkaupungin seurakunnan perustamisesta 1.1.2009. Palmusunnuntaina 5.4.2009 pidettiin uuden seurakunnan ensimmäiset seurakuntavaalit, joissa valittiin kirkkovaltuusto. Tämän valtuuston tehtäväksi jäi aiesopimuksen toteuttaminen, eli käytännössä neljän kappeliseurakunnan perustaminen seurakuntaan noudatellen lakkautettujen seurakuntien/kuntien rajoja. Pyhämaan seurakunnan seuraajana toimii nyt Pyhämaan kappeliseurakunta.


title: Pyhämaa

text: Vanha puinen Pyhämaan uhrikirkko on sisäseiniltään kauttaaltaan raamatun kertomuksilla kuvitettu. Se on rakennettu ja uusittu vuosina 1647–52. Uudempi kivikirkko on vuodelta 1804. (T. Vennberg).


title: Pyhämaa

text: Nykyisin alueen asukasluku on noin 600 henkilöä. Alueella on paljon kesämökkejä, joten väkimäärä lisääntyy kesäisin. Kirkonkylässä sijaitsee vierasvenesatama. Pyhämaan Suviteatteri esittää näytelmiä kesäisin.


title: Pyhämaa

text: Kunnallisista palveluista Pyhämaassa on jäljellä Kirkonkylässä sijaitseva koulu, jossa lukuvuonna 2011-2012 on nelisenkymmentä oppilasta ja kolme opettajaa. Kaksi kauppaa palvelevat kirkonkylässä ja Kammelassa. Alueella on myös ravintola.


title: Pyhämaa

text: Kylätoiminta Pyhämaalla on vilkasta ja toimivia yhdistyksiä on kymmenkunta. Vuonna 2015 koko Pyhämaalle nimellä "Pyhämaan Luoto" myönnetiin Varsinais-Suomen vuoden kylän arvonimi.


title: Pyhämaa

text: Vuodesta 1942 Pyhämaan alueella on ollut kuusitoista kylää: Edväinen/Ärväne (Edsvik), Hallu, Heinäinen, Kammela, Ketteli/Ketli (Kettils), Kuivarauma/Kuiviraumo, Kukainen/Kukane, Kursila/Kursla, Majamaaholm-yksinäistila, Pitkäluoto (Långholm), Pyhämaa, Saarnistoholm-yksinäistila, Suurikkala/Raulio, Torlahti-yksinäistila (Torlax), Varhela ja Viisola.


title: Pyhämaa

text: Edellä mainituista Hallu, Suurikkala, Varhela ja Viisola eivät varsinaisesti ole käytössä olevia kylännimiä, vaan Kalannin kylien mukaan nimensä saaneita alueita. Suurikkalaa väestö kutsuu Raulioksi, joksi sen nimeä on anottu aikanaan muutettavaksikin, siinä onnistumatta. Muut kolme ovat alueina pieniä ja niistä yleensä käytetäänkin saaren tms. maatieteellisen paikan nimeä.


title: Pyhämaa

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Pyhämaalla ei ollut lainkaan taajamia.


title: Pyhämaa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pyhämaan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Jan Vapaavuori

text: Jan Pellervo Vapaavuori (s. 3. huhtikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen poliitikko ja Helsingin ensimmäinen pormestari. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja vuosina 2003–2015 ja Kataisen ja Stubbin hallituksen elinkeinoministeri vuosina 2012–2015. Vuosina 2007–2011 Vapaavuori toimi asuntoministerinä Vanhasen ja Kiviniemen hallituksissa sekä ministerinä ulkoasiainministeriössä (virkanimeltään "pohjoismainen yhteistyöministeri").


title: Jan Vapaavuori

text: Syyskuusta 2015 kevääseen 2017 Vapaavuori toimi Euroopan investointipankin varapääjohtajana.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori oli Kokoomuksen ehdokas Helsingin pormestariksi vuoden 2017 kuntavaaleissa. Hän sai historian suurimman äänimäärän, 29 745 henkilökohtaista ääntä.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori valmistui ylioppilaaksi Pohjois-Helsingin lukiosta vuonna 1984. Hänen yleisarvosanansa oli laudatur. Vuonna 1989 Vapaavuori valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta. Hän on opiskellut myös kansantalouden ja laskentatoimen perusopintoja Svenska handelshögskolanissa ja suorittanut oikeustieteen jatko-opintoja Helsingissä, Uppsalassa ja Haagissa.


title: Jan Vapaavuori

text: Vuosina 1987–1991 Vapaavuori oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan (HYY) edustajiston jäsen ja vuosina 1990–1995 Suomen ylioppilaskuntien liiton liittokokouksen vastaava puheenjohtaja.


title: Jan Vapaavuori

text: Valmistumisensa jälkeen Vapaavuori toimi vuosina 1990–1991 vertailevan oikeustieteen vs. assistenttina Helsingin yliopistossa ja vuosina 1991–1992 Kansainvälisen talousoikeuden instituutin tutkijana.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori aloitti poliittisen uransa vuonna 1992 Ben Zyskowiczin rekrytoitua hänet kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteeriksi. Hän toimi kolmen eri ministerin erityisavustajana kolmessa hallituksessa. Vuosina 1993–1995 hän avusti ulkomaankauppaministeri Pertti Salolaista, vuonna 1995 oikeusministeri Sauli Niinistöä ja vuosina 1999–2001 ulkomaankauppaministeri Kimmo Sasia. Vapaavuori jätti tehtävät Niinistön avustajana nuoruuden rikostuomioidensa tultua esiin mediassa ja toimi vuodet 1995–1999 kokoomuksen kansainvälisten asioiden sihteerinä. Maaliskuussa 2001 hän siirtyi kesken vaalikauden urheilumarkkinointiyhtiö Track & Field Finland Oy:n toimitusjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2003, jolloin tuli toisella yrittämällä valituksi eduskuntaan.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 1996 kunnallisvaaleissa. Hän oli vuosina 1997–2000 liikuntalautakunnan puheenjohtaja, 2001–2005 kaupunginhallituksen jäsen ja 2005–2007 kaupunginhallituksen puheenjohtaja asuntoministeriksi valintaansa saakka. Vuodet 2003–2005 hän oli myös kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori oli vuoden 2017 kuntavaaleissa koko maan suurin ääniharava


title: Jan Vapaavuori

text: Ensimmäisen kerran Vapaavuori oli ehdolla eduskuntaan vuoden 1995 vaaleissa Helsingin vaalipiiristä, muttei tullut valituksi. Vuoden 2003 vaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi 4 657 äänellä. Helmikuussa 2006 hänestä tuli kokoomuksen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori valittiin uudelleen vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. mukaan hän oli vuonna 2007 valituista kansanedustajista mielipiteiltään oikeistolaisin. Hän on kuitenkin arvoliberaali ja on kertonut kannattavansa esimerkiksi tasa-arvoista avioliittolakia.


title: Jan Vapaavuori

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Vapaavuori sai Helsingin vaalipiirissä neljänneksi eniten ääniä (11 203). Hänet valittiin kesäkuussa 2011 Pekka Ravin seuraajaksi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Vapaavuori toimi myös valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajana vuosina 2011–2012.


title: Jan Vapaavuori

text: Kevään 2007 vaalien jälkeen Vapaavuoresta tuli Vanhasen toisen hallituksen asuntoministeri. Hän jatkoi tehtävässä myös Kiviniemen hallituksessa vuoteen 2011.


title: Jan Vapaavuori

text: Asuntoministerinä Vapaavuori vastusti muun muassa Vihtiin suunniteltua Ideaparkia ja pyrki pitkäaikaisasunnottomuuden poistamiseen. Hänen kaudellaan laadittiin muun muassa asunnottomuuden vähentämisohjelma ja pyrittiin lisäämään asuntojen tuotantoa. Helsingissä Vapaavuori kannatti uusien kerrostaloasuntojen 75 keskiarvoneliömetrin rakennusmääräyksestä luopumista, koska se johtaa asuntojen liian vähäiseen rakentamiseen ja hintojen nousuun, mikä puolestaan koskee erityisesti pienissä asunnoissa asuvia vuokra-asujia.


title: Jan Vapaavuori

text: Rakennusalaa Vapaavuori kannusti sopimaan energiatehokkaille taloille yksiselitteiset ja helposti ymmärrettävät termit, jotka auttaisivat myös tavallista rakentajaa valintojen teossa.


title: Jan Vapaavuori

text: Marraskuussa 2012 Vapaavuoresta tuli Kataisen hallituksen elinkeinoministeri Jyri Häkämiehen siirryttyä Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajaksi. Elinkeinoministerinä Vapaavuori vastusti yritystukien poistamista ja tukenut teollisuusyrityksiä energia-asioissa.


title: Jan Vapaavuori

text: Huhtikuussa 2014 Vapaavuori ilmoitti tavoittelevansa kokoomuksen puheenjohtajan ja samalla käytännössä pääministerin paikkaa kesän puoluekokouksessa Jyrki Kataisen luopuessa tehtävästä. MTV Uutisten kokoomuksen piirihallituksen jäsenille teettämän kyselyn mukaan Vapaavuoren kannatus seuraavaksi puheenjohtajaksi oli korkeinta 25 prosentin osuudella. Kokoomuksen eduskuntaryhmästä Vapaavuoren puheenjohtajuutta kannatti ainakin kymmenen kansanedustajaa, muiden muassa Ben Zyskowicz, Sari Sarkomaa ja Sampsa Kataja. Vapaavuori kuitenkin putosi kisasta puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella häviten Paula Risikolle ja Alexander Stubbille.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuoren ollessa elinkeinoministeri käsiteltävinä ovat olleet muun muassa STX:n Turun telakka, Fennovoiman ja TVO:n ydinvoimaloiden periaatepäätökset sekä Talvivaaran ongelmat ja konkurssi.


title: Jan Vapaavuori

text: Helmikuussa 2015 Vapaavuori nimitettiin Suomen ehdokkaaksi Euroopan investointipankin hallitukseen. Vapaavuori on työskennellyt syyskuusta 2015 kesäkuuhun 2017 Euroopan investointipankin varapääjohtajana Luxemburgissa.


title: Jan Vapaavuori

text: 17. maaliskuuta 2016 julkaistiin Vapaavuoren kirjoittama kirja "Puoliholtiton Suomi" (Otava). Kyseessä ei ole varsinainen muistelmateos, vaan se tarjoaa "näkemyksen Suomen luisumisesta talouden kärkikaartista keskikastiin".


title: Jan Vapaavuori

text: Kesäkuusta 2017 lähtien Vapaavuori on toiminut Helsingin ensimmäisenä pormestarina. Vapaavuori marssi Helsinki Pride -kulkueessa kesäkuussa 2018 ja haluisi esimerkillään viestittää ihmisille yhdenvertaisuusasioiden tärkeydestä.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori syntyi keskiluokkaiseen kaksikieliseen perheesen. Hänen isänsä on varatuomari Panu Vapaavuori ja äiti ruotsalainen kotitalousopettaja Gun Vapaavuori (o.s. Carlson). Hänellä on nuorempi veli, joka on myös juristi. Perhe asui ensin Helsingin Tehtaankadulla, myöhemmin Konalassa ja lopulta Puistolassa. Vapaavuori on ollut vuodesta 2005 naimisissa eläinlääketieteen tohtori Outi Vapaavuoren kanssa.


title: Jan Vapaavuori

text: Varusmiespalveluksen Vapaavuori suoritti Rannikkojääkärikoulussa 1984–1985. Sotilasarvoltaan hän on kapteeni (2008).


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori tuomittiin 17-vuotiaana pahoinpitelystä kuukaudeksi ja 15 päiväksi ehdolliseen vankeuteen vuonna 1982. Vuonna 1984 Vapaavuori tuomittiin sakkoihin osallisuudesta varkauteen. Vuonna 2001 Vapaavuori tuomittiin rattijuopumuksesta 11 430 markan sakkoihin ja ajokieltoon.


title: Jan Vapaavuori

text: Vapaavuori harrastaa monenlaista liikuntaa; hän on juossut useita maratoneja.


title: Aristobulos Kassandreialainen

text: Aristobulos (kuoli vuoden 301 eaa. jälkeen) oli makedonialainen historioitsija. Hän seurasi Aleksanteri Suuren mukana tämän sotaretkellä Persiaa vastaan. Hän kirjoitti myöhemmin Aleksanterin elämäkerran joka kuitenkaan ei ole säilynyt nykypäivään. Historioitsija Arrianos käytti Aristobuloksen teosta kirjoittaessaan oman Aleksanteri Suuren elämäkerran. Arrianoksen muuita lähteitä olivat Ptolemaioksen kirjoittama Aleksanterin elämäkerta ja Nearkhoksen "Indike".


title: Aristobulos Kassandreialainen

text: Ollessaan Persiassa Aleksanteri määräsi Aristobuloksen johtamaan Kyyros Suuren haudan joka oli vaurioitunut. Aristobulosta ei mainita missään lähteissä ottaneen osaa sotatoimiin. Hän alkoi kirjoittaa Aleksanterin elämäkertaa jo Intian sotaretken aikana. Aleksanterin kuoleman jälkeen hän asui luultavasti Aleksandriassa.


title: Kivesjärvi

text: Kivesjärvi on kylä ja rautatieasema Paltamossa samannimisen järven rannalla, valtatien 22 sekä Oulu–Kontiomäki -rautatien varrella. Asukkaita on noin 80. Kivesjärven kylä valittiin Vuoden kyläksi vuonna 1993.


title: Kivesjärvi

text: Kivesjärvellä toimi 1990-luvun alkuun saakka Kivesvaaran laskettelukeskus.


title: Kivesjärvi

text: Kyläyhdistyksen ohella Kivesjärvellä toimii aktiivisesti Kivesjärven kehittämisyhdistys ry, jonka tavoitteena on matkailullisesti kehittää Kivesjärven kylää ja lähiympäristöä.


title: Kivesjärvi

text: Kivesjärven rautatieasema sijaitsee valtatien varressa kylän laitamilla. Nykyisin VR:n henkilöjunat eivät pysähdy Kivesjärvellä matkustajien ottoa tai jättöä varten. Kivesjärven liikennepaikka on miehittämätön junakohtauspaikka, jota ohjataan kaukokäytöllä Oulusta. Asemarakennus on nykyisin asumiskäytössä.


title: Feynmanin polkuintegraali

text: Polkuintegraalit ovat fyysikko Richard Feynmanin esittelemä ajatustapa, jossa hiukkasen ei enää ajatella siirtyvän yhtä tiettyä reittiä paikasta toiseen, vaan hiukkanen näyttäisi kulkevan kaikkia mahdollisia reittejä yhtä aikaa. Näihin lukeutuvat myös ne reitit, joissa aika kulkee takaperin, sekä ne, joissa hiukkanen jää kiertämään silmukkaa ajassa.


title: Feynmanin polkuintegraali

text: Feynmanin polkuintegraalireitit ilmaistaan kahdella luvulla, joista toinen ilmaisee hiukkasta kuvaavan aallon voimakkuutta ja toinen sen huipun sijaintia. Todennäköisyys hiukkasen siirtymiselle paikasta toiseen saadaan laskemalla yhteen kaikkien mahdollisten reittien aallot. Käytännössa isommat kappaleet liikkuvat kuitenkin yhtä reittiä kerrallaan, koska monista hiukkasista koostuvalla kappaleella reitit kumoavat toisensa ja vain yksi jää jäljelle. Polkuintegraalien kuvakulmasta virtuaalihiukkaset näyttävät olevan yksi ja sama hiukkanen, joka kiertää polkuintegraalissa ympyrää ajan suhteen.


title: Paltamon kirkonkylä

text: Paltamon kirkonkylä sijaitsee Kiehimänjoen suulla Oulujärven rannalla, valtatien 22 ja kantatien 78 risteyskohdassa, Oulu–Kontiomäki -rautatien varrella. Kirkonkylä on Paltamon kunnan keskustaajama. Paltamon nykyistä kirkonkylää on kutsuttu vanhastaan nimellä "Kiehimä". Paltamon seurakunnan varhemmat kirkot ovat sijainneet Manamansalossa ja Paltaniemellä.


title: Paltamon kirkonkylä

text: Kirkonkylän havaittavimmat maamerkit kirkon ohella ovat Kiehimänjoen ylittävät maantie- ja rautatiesillat.


title: Paltamon kirkonkylä

text: Aikaisemmin kunnan kirkonkylä sijaitsi nykyisin Kajaaniin kuuluvassa Paltaniemen kylässä.


title: Paltamon kirkonkylä

text: Pääosa kunnan palveluista on keskittynyt keskustaajamaan.


title: Revonlahti

text:
Revonlahti () on entinen Suomen kunta. Revonlahden naapurikunnat olivat Pattijoki, Siikajoki, Lumijoki, Paavola ja Liminka.
Revonlahden kunta yhdistettiin 1973 Paavolan kunnan kanssa Ruukin kunnaksi, ja edelleen 1. tammikuuta 2007 Ruukin ja Siikajoen yhdistyessä siitä tuli osa Siikajoen kuntaa. Revonlahden kirkko on vuodelta 1775. Suomen sodassa 27. huhtikuuta 1808 käydyn Revonlahden taistelun kunniaksi on pystytetty L. Kallisen veistämä muistomerkki vuonna 1935.


title: Revonlahti

text: Alapää, Lahtiranta, Keskikylä, Relletti, Ylipää.


title: Revonlahti

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Revonlahdella ei ollut taajamia, mutta Paavolan Ruukin taajama ulottui kolmen asukkaan verran Revonlahden puolelle. Nykyisin Revonlahden kirkonkylä määritellään kuitenkin taajamaksi.


title: Revonlahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Revonlahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Hepoköngäs

text: Hepoköngäs on Suomen korkeimpia luonnonvaraisia vesiputouksia ja vuonna 1956 perustetun Hepokönkään luonnonsuojelualueen tunnetuin nähtävyys. Sen putouskorkeudeksi mainitaan yleensä 24 metriä. Suomen korkein vesiputous Korkeakoski Maaningalla on 12 metriä korkeampi. Maanmittauslaitoksen karttojen mukaan Hepokönkään korkeus on alle 20 metriä, sillä putous sijaitsee korkeuskäyrien 175 m ja 195 m välissä. Hepoköngäs sijaitsee Heinijoessa noin 16 kilometriä Puolangan keskustasta Hyrynsalmen suuntaan. Heinijoki on osa Kiiminkijoen latvavesistöä ja saa alkunsa Haukijärvestä läheltä Hyrynsalmen ja Puolangan rajaa.


title: Hepoköngäs

text: UKK-reitti Puolanka–Hyrynsalmi kulkee Hepoköngästä sivuten, ja Hepokönkäällä reitistä haarautuu myös osuus Paljakalle.


title: Hepoköngäs

text: Hepokönkäästä on valmistettu pienoismalli, joka sijaitsee Paljakka-talossa. Pienoismallin on valmistanut Suomussalmen kunnan "Vaihtoehtona työ" -projekti.


title: Jokipohja

text: Jokipohja on Tampereen XXVI kaupunginosa. Se muodostaa Nekalan ja Vihiojan kanssa Nekalan alueen. Jokipohja rajoittuu pohjoisessa Iidesjärveen, idässä Muotialaan, etelässä Veisuun sekä lännessä Jokipohjantiehen jonka toisella puolella on Vihiojan kaupunginosa. Kaupunginosassa sijaitsee Nekalan siirtolapuutarha, jonka suunnitelman Tampereen kaupunginvaltuusto hyväksyi vuonna 1932.


title: Jokipohja

text: Jokipohja on alun perin ollut Hatanpään kartanon peltoalue. Jokipohjan torppa mainitaan vuonna 1837, ja saman nimisiä torppia on seudulla ollut muitakin. Torpparit suorittivat kartanoon päivätyötä eli taksvärkkiä, ja sen perusteella kadunnimistö perustuu kartano- ja torppa-aihepiiriin. Jokipohjassa sijaitsevat myös jatkosodan aikana rakennetut niin kutsutut Asevelikylä ja Ruotsalaiskylä, joiden talojen suunnitteluun osallistui muiden muassa akateemikko Alvar Aalto. Suomen Aseveljien Liiton rakennuttamaan Asevelikylään kuului 13 Aallon suunnittelemaa taloa, joissa kussakin oli kaksi keittiön ja kahden huoneen asuntoa. Vuonna 1943 käyttöön vihityn Asevelikylän ensimmäiset asukkaat olivat sotainvalideja ja sotaleskiä perheineen. Kaupunginosan ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1939 alueen länsiosalle.


title: Mel Brooks

text: Mel Brooks, oikealta nimeltään Melvin Kaminsky, (s. 28. kesäkuuta 1926 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen koomikko, elokuvaohjaaja, näyttelijä, käsikirjoittaja ja tuottaja.


title: Mel Brooks

text: Brooks aloitti uransa vuonna 1949 televisiokomedioiden käsikirjoittajana. Hän loi vuonna 1965 alkaneen suositun "Salainen agentti 86" -komediasarjan. Brooks alkoi ohjata elokuvakomedioita 1960-luvun lopulla. Hän sai ensimmäisestä elokuvastaan "Kevät koittaa Hitlerille" (1968) parhaan käsikirjoituksen Oscar-palkinnon. Brooksin menestyneimpiä komedioita ovat "Villiä hurjempi länsi" (1974) ja "Frankenstein Junior" (1974). Brooks ohjasi vuosina 1968–1995 kaikkiaan 11 komediaelokuvaa, ja hän on itse myös näytellyt niistä useimmissa. Elokuvissaan Brooks yleensä parodioi Hollywoodin kliseitä ja perinteisiä lajityyppejä crazy-huumorin keinoin. Ohjaajanuransa jälkeen Brooks on tehnyt useita äänirooleja ja televisioesiintymisiä.


title: Mel Brooks

text: Melvin Kaminsky syntyi 28. kesäkuuta 1926 Brownsvillessa, Brooklynissa, New Yorkissa. Hänen vanhempansa olivat Max Kaminsky ja Kate o.s. Brookman, kumpikin Itä-Euroopassa syntyneitä juutalaisia. Melvinillä oli kolme isoveljeä. Isä kuoli, kun Melvin oli kaksivuotias, ja äiti muutti poikineen Williamsburgiin. Vaikka perhe oli isän kuoleman jälkeen köyhä, Melvin oli perheen nuorimpana hyvin hemmoteltu.


title: Mel Brooks

text: Melvin oli jo nuorella iällä kaveripiirinsä ja kulmakuntansa hauskuuttaja. Hän kävi elokuvissa niin usein kuin pystyi ja kuunteli radiosta etenkin Eddie Cantorin komediaohjelmaa. Teatterissakäynti yhdeksänvuotiaana teki Melviniin niin suuren vaikutuksen, että hän otti tavoitteekseen ryhtyä isona kirjoittajaksi teatteriin.


title: Mel Brooks

text: Vuonna 1939 perhe muutti vuodeksi Brighton Beachiin, mutta palasi sen jälkeen Williamsburgiin. Melvin opetteli lukioaikoinaan soittamaan rumpuja. Koulunkäynnistä hän ei ollut kiinnostunut ja sai heikkoja arvosanoja, toisin kuin isoveljensä. Hän alkoi käydä teini-ikäisenä kesätöissä Catskillvuorten juutalaisissa lomakeskuksissa ja sai samalla tilaisuuksia esiintyä koomikkona ja rumpalina. Vakituisen koomikon sairastuttua Kaminsky sai tuurata tätä päivittäisellä kahden tunnin ohjelmapaikalla, mikä antoi hänelle tilaisuuden kehittää stand up -koomikon taitojaan. Hän otti myöhäisteini-iässä taiteilijanimekseen Melvin Brooks, joka tuli hänen äitinsä tyttönimestä Brookman. Etunimensä hän lyhensi myöhemmin. Tuohon aikaan moni juutalainen viihdyttäjä otti itselleen amerikkalaisenkuuloisen nimen vaikuttaakseen vähemmän etniseltä.


title: Mel Brooks

text: Kaminsky valmistui lukiosta 17-vuotiaana vuonna 1944. Hän liittyi armeijaan ja meni peruskoulutukseen Virginian sotilaalliseen instituuttiin Lexingtonissa ja sen jälkeen Oklahomaan. Hänet lähetettiin alkuvuonna 1945 Eurooppaan palvelemaan pioneerina toisen maailmansodan loppuvaiheissa, kun saksalaiset oli jo ajettu perääntymään. Hänen päätehtävänsä oli miinanraivaus. Kaminsky ylennettiin sodan lopussa korpraaliksi, ja hän kiersi jonkin aikaa miehitysjoukkojen viihdyttäjänä.


title: Mel Brooks

text: Raskaat sotakokemukset painoivat teini-ikäistä Kaminskya pitkään hänen kotiutumisensa jälkeen. Sota myös vahvisti hänen juutalaista identitettiään, vaikka hän ei ollutkaan uskonnollinen. Kaminsky kävi velvollisuudentunnosta äitiään kohtaan Brooklyn Collegea kymmenen kuukauden ajan mutta jätti opinnot kesken. Hän alkoi käyttää nimeä Melvin Brooks kaikkialla. Hän sai töitä teatterituottaja Benjamin Kutcherin apupoikana. Kutcheria hän käytti vuonna 1968 Max Bialystockin hahmon esikuvana. Brooks työskenteli kesällä 1947 teatteriseurueen avustajana ja ohjaajana. Kokemus rohkaisi häntä yrittämään saada töitä Broadwaylta, tosin ilman menestystä.


title: Mel Brooks

text: Brooks ihaili suosittua koomikkoa Sid Caesaria ja he ystävystyivät. Brooks vietti aikaa Ceasarin uuden TV-sketsishow’n "Admiral Broadway Review’n" harjoituksissa alkuvuonna 1949 ja yritti sinnikkäästi saada työtä sen käsikirjoittajana. Show’n tuottaja ei pitänyt Brooksista, mutta Caesar piti nuoren Brooksin ideoista ja palkkasi tämän omasta pussistaan 40 dollarin viikkopalkalla käsikirjoittajien avustajaksi. Ohjelma oli menestys, mutta se lopetettiin kesäkuussa 1949, ja Brooks oli taas väliaikaisesti ilman työtä. Caesar otti Brooksin mukaan myös seuraavan vuoden helmikuussa alkaneen uuden ohjelmansa "Your Show of Shows" kirjoittajatiimin avustajaksi. Brooksin rooli repliikkien ideoijana kasvoi viikko viikolta, ja huhtikuussa hän sai ensi kertaa nimensä lopputeksteihin. Hän alkoi myös saada palkkansa ohjelman tuotantobudjetista. Kaudelle 1951–1952 hänet otettiin vihdoin käsikirjoittajatiimin oikeaksi jäseneksi. Nuorella ja impulsiivisella Brooksilla oli aluksi vaikeuksia sopeutua ryhmän kurinalaisiin työskentelytapoihin. Brooksin palkkio nousi lopulta viiteen tuhanteen dollariin jaksoa kohti.


title: Mel Brooks

text: Vuonna 1952 Brooks kirjoitti "Kauppamatkustajan kuolemaa" parodioineen sketsin ”Of Fathers and Sons” revyyseen "Curtain Going Up", joka ei kuitenkaan päässyt Broadwaylle asti. Brooksin sketsi otettiin kuitenkin "New Faces" -revyyseen ja siitä tehtyyn elokuvaan "New Faces" (1954). Sketsistä tuli suosittu, ja se antoi Brooksille mainetta teatteripiireissä. Brooks kävi ahkerasti Broadway-esityksissä ja löysi sitä kautta ensimmäisen vaimonsa, tanssija Florence Baumin, jonka kanssa hän meni naimisiin marraskuussa 1953. Epäkypsän Brooksin oli vaikea sopeutua itselleen täysin uuteen elämäntilanteeseen, minkä seurauksena avioliitto ajautui ajan myötä vaikeuksiin.


title: Mel Brooks

text: Keväällä 1954 Caesarin "Your Show of Shows" lopetettiin, ja ohjelman käsikirjoitustiimi jakaantui kahtia ohjelman kahden päätähden, Caesarin ja Imogene Cocan, uusiin ohjelmiin. Brooks jättäytyi aluksi pois kummastakin, sillä hän pyrki Broadway-käsikirjoittajaksi. Hänet saatiin seuraavana talvena vaikeuksissa olleeseen Imogene Cocan ohjelmaan, mutta hän riitautui muiden kirjoittajien kanssa, jotka eivät olleet tottuneet hänen röyhkeään käyttäytymiseensä ja sekopäisiin vitseihinsä. Ohjelman loppumisen jälkeen Brooks työskenteli Caesarin ohjelman "Caesar’s Hour" käsikirjoittajatiimissä syksystä 1955 kevääseen 1957, kunnes sekin lopetettiin.


title: Mel Brooks

text: Caesarin show’n loppumisen jälkeen Brooks koki uusia takaiskuja. Hän oli muokkaamassa keväällä 1957 "Shinbone Alley" -broadwayshow’n käsikirjoitusta, mutta show ei menestynyt. Syksyksi Brooks sai töitä "The Polly Bergen Show’n" tuottaja/käsikirjoittajana, mutta hänet erotettiin pian. Talvella Brooks osallistui Caesarin ja Cocan uuden ohjelman kirjoittamiseen, mutta se lopetettiin neljän kuukauden jälkeen. Caesarin tähden hiipuessa hänen ja Brooksin tiet erosivat. He tekivät myöhemmin vain joitakin yksittäisiä erikoisohjelmia, joissa Brooksin kirjoittajatoverina toimi usein nuori Woody Allen. Epäonnisen Brooksin ansiot olivat romahtaneet, ja kolmen lapsen nuori isä oli ajautunut aviokriisiin.


title: Mel Brooks

text: Brooks pääsi kirjoittamaan Jerry Lewisin komedia/varieteeshow’ta, jonka esittäminen alkoi joulukuussa 1959. Lewis kutsui Brooksin kesällä 1960 Los Angelesiin kirjoittamaan myös elokuvaansa "Jerry naistenmiehenä". Brooks ei kuitenkaan sopeutunut egoistisen Lewisin johtamaan käsikirjoitustyöhön, ja myös miesten näkemykset komediasta olivat liian erilaiset. Lewis erotti Brooksin 13 viikkoa kestäneen yhteistyön jälkeen, eikä Brooksin nimeä näkynyt elokuvan tekijätiedoissa.


title: Mel Brooks

text: Brooks kehitti sketsihahmon nimeltä ”2000-vuotias mies” käsikirjoittajatoverinsa Carl Reinerin kanssa heidän työskennellessään Caesarille 1950-luvun alussa. Sketsissä Brooks esitti osin improvisoiden 2000-vuotiasta miestä, joka oli tavannut lähes kaikki historian merkkihenkilöt, ja vastaili Reinerin esittämiin kysymyksiin. Hahmo perustui Brooksin Sol-setään. Brooks ja Reiner julkaisivat suosituksi nousseen sketsinsä komedialevynä vuonna 1960. Levyä myytiin miljoona kappaletta, se sai Grammy-ehdokkuuden ja teki urakriisissä olleesta Brooksista tunnetun nyt myös esiintyvänä koomikkona. Brooks ja Reiner tekivät levylle seuraavina vuosina kaksi jatko-osaa, joilla Brooks esitti muitakin hahmoja. Levyjen menestyksen seurauksena Brooks ja Reiner alkoivat esiintyä yhdessä televisiossa, vaikka he eivät voineetkaan siellä improvisoida tai olla yhtä rohkeita kuin levyllä. He tekivät sketsistään uusia levytyksiä seuraavina vuosikymmeninä ja saivat Grammyn vuonna 1998.


title: Mel Brooks

text: Brooks oli komedialevynsä tuomista tuloista huolimatta vuonna 1962 yhä pahassa rahapulassa eikä kyennyt maksamaan laskujaan. Hän teki sekalaisia, vaihtelevasti menestyneitä esiintymis- ja kirjoittamistöitä, kuten esiintymisiä televisiospesiaaleissa, tekstiä kahteen teatterimusikaaliin, jotka menestyivät huonosti, sekä suosituksi nousseen sarjan olutmainoksia radioon.


title: Mel Brooks

text: Vuoden 1962 tienoilla Brooks alkoi kirjoittaa romaaniaan "Springtime for Hitler", josta hän myöhemmin ohjasi elokuvan. Hän teki satiiriseen käsikirjoituksen ja puheroolin "The Critic" -lyhytanimaatioon, joka esitettiin keväällä 1963. Animaatio voitti useita palkintoja eri maissa ja keväällä 1964 myös parhaan lyhytanimaation Oscarin.


title: Mel Brooks

text: Brooks ja Florence saivat avioeron tammikuussa 1962, ja äiti sai kolmen lapsen huoltajuuden. Brooks muutti yhteen uuden naisystävänsä, näyttelijä Anne Bancroftin kanssa. He menivät naimisiin elokuussa 1964. Kahelin Brooksin ja viehättävän Bancroftin liitto herätti julkisuudessa paljon huomiota, sillä paria pidettiin hyvin epäsuhtaisena. Liitto oli kuitenkin hyvin onnellinen.


title: Mel Brooks

text: Vuonna 1964 televisiotuottaja David Susskind pyysi Brooksia tekemään agenttiparodian televisioon. Hän sai työparikseen Buck Henryn. Brooks loi epätavanomaisen, hullun, sarjakuvamaisen ja aikuiselle miesyleisölle suunnatun komediasarjan "Salainen agentti 86", jonka päähahmona oli amerikkalaisessa sitcomissa ensi kertaa idiootti. Sarjaa alettiin esittää vuonna 1965, ja se nousi niin yleisön kuin kriitikoidenkin suosioon. Brooks itse kirjoitti sarjan ensimmäisellä kaudella kolme jaksoa, joista yksi toi hänelle Emmy-ehdokkuuden. Seuraavan viiden vuoden ajan hän toimi sarjan teossa lähinnä vain neuvonantajana.


title: Mel Brooks

text: Televisiosarjansa menestyksen myötä Brooks pystyi nyt valikoimaan työnsä aiempaa paremmin. Hän kirjoitti edelleen television erikoisohjelmia ja Broadway-näytelmiä tai konsultoi niiden käsikirjoittajia. Hän sai Emmyn käsikirjoituksistaan vuonna 1967. Hän esiintyi myös televisiovisailuissa ja komedioissa. Samalla Brooks kirjoitti koko ajan romaaniaan "Springtime for Hitler", joka satirisoi Adolf Hitleriä. Dialogipainotteinen romaani muuttui ensin näytelmän käsikirjoitukseksi ja lopulta 1960-luvun puolivälissä elokuvakäsikirjoitukseksi. Samalla se muuttui kertomaan tuottajista, jotka tekevät tahallisen huonon Hitler-aiheisen musikaalin. Tarinan uskalias kepeys aiheutti aluksi vaikeuksia löytää elokuvalle tuottajaa ja rahoittajaa. Lopulta elokuva saatiin tuotantoon, mutta sen nimi vaihdettiin. Brooks ohjasi ja käsikirjoitti elokuvan sekä sävelsi ja kirjoitti sen nimikkolaulun.


title: Mel Brooks

text: Brooksin kokemattomuus elokuvaohjaajana aiheutti kuvauksissa paljon ongelmia ja riitoja. "Kevät koittaa Hitlerille" ("The Producers") saatiin valmiiksi loppuvuonna 1967. Koe-esitykset menivät penkin alle, ja vasta kun elokuvan sattumalta nähnyt näyttelijä Peter Sellers ryhtyi innostuneesti markkinoimaan elokuvaa, se laitettiin teatterilevitykseen. Epätavallisesta mustasta komediasta ei tullut suurta menestystä, mutta Brooks voitti siitä parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscarin 1969.


title: Mel Brooks

text: Brooksin toinen elokuva, "12 pallia eli kevät koittaa anopille" ("The Twelve Chairs", 1970), perustui venäläiseen satiiriin, jonka Brooks oli kuullut lapsena. Elokuva kuvattiin Jugoslaviassa. Brooks ohjasi ja käsikirjoitti elokuvan jälleen itse, ja hänen kasvanut kokemuksensa teki kuvauksista esikoiselokuvaa helpommat. Näyttelijä Frank Langellan mukaan kuvaukset olivat ratkiriemukkaita etenkin Brooksin ja pääosan esittäjän Dom DeLuisen ansiosta. Brooks näytteli itse pienen sivuosan. Elokuva oli edeltäjäänsä rauhallisempi ja vakavampi. Se sai varauksellisen myönteisen vastaanoton kriitikoilta, mutta elokuvayleisöä se ei juurikaan kiinnostanut. Brooks otti itselleen henkilökohtaisesti tärkeän elokuvan epäonnistumisen raskaasti, vaikka ymmärsikin että sen venäläisyys jäi katsojille vieraaksi. Jälkeenpäin hän on pitänyt sitä yhtenä kolmesta elokuvastaan, joista hän on eniten ylpeä. Toisen kaupallisen epäonnistumisensa jälkeen Brooks päätti ryhtyä tekemään jatkossa aiheeltaan enemmän valtavirran elokuvia sekä tekemään käsikirjoituksiaan yhdessä muiden kirjoittajien kanssa.


title: Mel Brooks

text: Vuonna 1970 Brooks oli mukana käsikirjoittamassa Emmy-palkittua televisiokomediaa "Annie, the Women in the Life of a Man". Koska hänellä ei ollut elokuvaa työn alla, hänellä oli paljon aikaa lukea venäläistä kirjallisuutta ja kartuttaa levykokoelmaansa. Toukokuussa 1972 Brookseille syntyi poika Max.


title: Mel Brooks

text: Brooks tapasi vuonna 1973 kykyjenetsijä David Begelmanin, jonka kautta hänelle järjestyi tilaisuus tehdä seuraava elokuvansa. Western-parodia "Villiä hurjempi länsi" (1974) oli suurmenestys ja tuotti 120 miljoonaa dollaria pelkästään Yhdysvalloissa. Menestyselokuvansa ansiosta Brooks nousi Hollywoodissa vakavasti otettavaksi elokuvantekijäksi. "Villiä hurjempi länsi" oli täynnä hulluja ja vulgaarejakin vitsejä, ja se innoitti samantyylisiä crazy-komedioita seuraavina vuosikymmeninä. Brooks itse sanoi elokuvaansa liittyen, että elokuvakomediassa täytyy olla runko: elokuvan täytyy kertoa jostain. Kliseet ja vitsit ovat Brooksille vain keinoja koristella elokuva: ”Mitä kaikki koristeet olisivat ilman puuta, joka niitä tukee? Ne olisivat vain kasa kimaltelevaa rihkamaa.”


title: Mel Brooks

text: Brooksin neljäs elokuva "Frankenstein Junior" (1974) perustui näyttelijä Gene Wilderin ideaan ja käsikirjoitusluonnokseen, jota Brooks muokkasi yhdessä Wilderin kanssa. Brooks kuvasi komedian mustavalkoisena tribuuttina 1930-luvun Frankenstein-elokuville. Vuoden 1974 joulukuussa julkaistu elokuva oli suurmenestys kuten edeltäjänsäkin.


title: Mel Brooks

text: Brooks teki 20th Century Foxin kanssa usean elokuvan tuotantosopimuksen. Suunniteltu yhteistyö Gene Wilderin kanssa ei jatkunut, sillä Wilder alkoi ohjata omia elokuvia. Ennen seuraavaa elokuvaansa Brooks teki Robin Hoodia parodioivaa televisiokomediaa "When Things Were Rotten". Sarja ei kuitenkaan vastannut Brooksin fanien odotuksiin, ja se lopetettiin 13 jakson jälkeen.


title: Mel Brooks

text: Brooksin seuraava elokuva oli mykkäkomedia "Pähkähullujen paratiisi" (1976). Brooks teki elokuvan kunnianosoitukseksi lapsuudessaan rakastamilleen mykkäelokuville ja samalla vastalauseeksi elokuvan kaupallistumiselle 1970-luvulla. Elokuvassa Brooks teki näyttelijänä ensimmäisen pääosansa ja otti mukaan myös vanhan ystävänsä Sid Caesarin. Elokuva sai varautuneen vastaanoton, eikä siitä tullut edeltäjiensä veroista menestystä.


title: Mel Brooks

text: "Korkeuskammo" (1977) oli Brooksin kunnianosoitus Alfred Hitchcockin elokuville. Elokuva menestyi kohtalaisesti mutta jäi silti kauas Brooksin suosituimpien komedioiden lipunmyynnistä eikä voittanut yhtään palkintoa. Elokuvan odotettua huonompi menestys oli Brooksille kova isku.