title: Purola (Kajaani)

text: Purolan vuonna 1919 valmistunut koulu tuhoutui tulipalossa ystävänpäivän vastaisena yönä 14.2.2011. Koulun rakentamisen rahoitti aikanaan Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö ja koulu toimi opetuskäytössä 2000-luvulle saakka.


title: Maksiimi

text: Maksiimilla tarkoitetaan lyhyttä kokemuksesta johdettua yleistä totuutta, periaatetta tai käyttäytymissääntöä. Maksiimi sisältää tyypillisesti jonkin elämänohjeen, joka usein on puettu mietelauseen (aforismin) muotoon.


title: Maksiimi

text: Suomen kielen sivistyssanana maksiimi tarkoittaa 'ajattelemisen tai toiminnan perusohjetta'. Sen taustalla on keskiajan logiikan latinankielinen ilmaus "propositio maxima". Sanatarkasti suomennettuna tämä tarkoittaa "suurinta (tai ylintä) propositiota", ts. sellaista väitelausetta, josta muut propositiot, päättelylauseet, seuraavat.


title: Maksiimi

text: Ranskalaiset aforismikirjailijat rupesivat myöhemmin käyttämään ilmaisun loppuosan ranskankielistä vastinetta "maxime" tarkoittamassa 'hyvin tiiviiksi kiteytettyä ajatusta', josta ikään kuin seuraa joukko alemman tason päätelmiä.


title: Planica

text: Planica on Julisten Alppien laakso Kranjska Gorassa Slovenian luoteisosassa.


title: Planica

text: Etelässä laakso ulottuu Triglavin kansallispuistoon saakka. Planicassa on myös Planica Nordic Center talviurheilukeskus.


title: Planica

text: Erityisesti Planica on tunnettu mäkihypyn kilpailujen tapahtumapaikkana. Ensimmäinen mäkihyppykilpailu järjestettiin Planicassa jo 1930-luvulla. Maailman ensimmäisen yli sata metriä kantaneen hypyn hyppäsi Josef Bradl Planicassa vuonna 1936. Ensimmäisen yli 200 metrin hypyn hyppäsi suomalainen Toni Nieminen vuonna 1994. Planican suuren hyppyrimäen seudulle rakensi Stanko Bloudek vuonna 1934. Yksi maailman viidestä lentomäestä sijaitsee Planicassa ja siellä on järjestetty lentomäen maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1972, 1979, 1985, 1994, 2004 ja 2010. Hyppyrimäkien uudelleenrakentamisen yhteydessä avattiin niiden yhteyteen myös olympiatason maastohiihtoalue ja FIS päättikin antaa sinne lopulta vuoden 2020 lentomäen maailmanmestaruuskilpailuiden ohella kolmen epäonnistuneen haun jälkeen (2017, 2019, 2021) Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuodelle 2023.


title: Katri Vala

text: Katri Vala (oik. Karin Alice Heikel o.s. Wadenström, 11. syyskuuta 1901 Muonio – 28. toukokuuta 1944 Eksjö, Ruotsi) oli suomalainen opettaja, runoilija ja suomentaja.


title: Katri Vala

text: Katri Valan vanhemmat ovat porvoolaissyntyinen metsänhoitaja Robert Waldemar Wadenström (s. 26.8.1873) ja Alexandra Fredrika (o.s. Mäki). Perheen esikoinen Katri syntyi äitinsä kotipaikkakunnalla Muoniossa ja perhe muutti seuraavana vuonna Porvooseen, jossa syntyi poika Erkki. Vuonna 1905 perhe muutti Ilomantsiin. jossa syntyi Niilo (1905–1945), joka käänsi neljä kirjaa. Robert Wadenström kuoli vuonna 1911 ja äiti ja lapset muuttivat samana vuonna takaisin Porvooseen. Katri Vala kirjoitti ylioppilaaksi 1919 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Heinolan seminaarista 1922. Vuosina 1922–1928 hän työskenteli kansakoulunopettajana Kuopion maalaiskunnassa, Valkealassa ja Askolassa. Kansakoulunopettajana Ilomantsissa Katri Vala toimi vuosina 1925–1929.


title: Katri Vala

text: Vala sairastui 1928 tuberkuloosiin, josta hän ei koskaan täysin parantunut ja joka johti lopulta hänen ennenaikaiseen kuolemaansa vain 42 vuoden iässä. Ilomantsissa Valalla oli suhde Edvin Stoltin kanssa.


title: Katri Vala

text: Toivuttuaan sairaudestaan riittävästi Vala teki matkan Rivieralle ja Pariisiin. Matkan jälkeen hän asettui asumaan Helsinkiin, missä hän vuonna 1930 solmi avioliiton kemistin koulutuksen saaneen vasemmistoradikaalin Armas Heikelin kanssa. Vuonna 1931 Katri Vala synnytti ensimmäisen lapsensa. Tyttövauva eli kuitenkin vain pari tuntia. Menetys aiheutti runoilijalle syvän masennuskauden, joka näkyy myös hänen tuotannossaan. Hänen toinen lapsensa Mauri Henrik Heikel syntyi vuonna 1934. Vuosina 1935–1937 Katri Vala toimi opettajana Lauritsalassa. Pahenevan tuberkuloosin ja taloudellisten ongelmien vuoksi Katri Vala muutti vuonna 1940 Ruotsiin, missä asui hänen veljensä Erkki. Katri Vala kuoli 28. toukokuuta 1944 Eksjön parantolassa Ruotsissa.


title: Katri Vala

text: Tulenkantajat-ryhmän tunnetuimpiin nimiin kuulunut Katri Vala julkaisi esikoiskokoelmansa 1924. Hänen vapaamittainen runoutensa herätti myös kiivasta keskustelua. Hän kirjoitti Tulenkantajien lehteen nimimerkillä Pecka.


title: Katri Vala

text: Katri Vala oli 1930-luvulla mukana perustamassa myös vasemmistolaista kirjailija- ja taiteilijaryhmä Kiilaa. Hänen kirjallisessa tuotannossaan tältä ajalta näkyvät pasifismin ja fasisminvastaisuuden teemat. Suuren maailmanpalon ennakointi hallitsi vuonna 1942 ilmestynyttä jäähyväiskokoelmaa "Pesäpuu palaa", joka oli suurimmalta osin kirjoitettu jo ennen sotia.


title: Katri Vala

text: Katri Valan mukaan on nimetty "Katri Valan tie" ja "Katri Valan polku" Espoon Lintuvaarassa, jossa runoilija asui. Ilomantsin keskustassa on "Katri Valan tie" ja Porvoossa, Johannisbergin alueella ovat "Katri Valan katu" ja "Katri Valan kuja".


title: Katri Vala

text: "Katri Valan puisto" ("ent. Marjatanmäen puisto") on Helsingin Sörnäisissä. Katri Vala on haudattu nimikkopuistoonsa. Uurna muurattiin Hämeentien puoleiseen rinteeseen kivipaateen.


title: Katri Vala

text: Ilomantsiin Katri Vala Kulttuurikeskuksen ympäristöön on valmistumassa Katri Vala puistikko, jossa on myös Katri Vala -ruusuja.


title: Katri Vala

text: Katri Vala Kulttuurikeskuksen ruusuja esiteltiin kesällä 2017 Katri Vala Kulttuurikeskuksen täyttäessä 10 vuotta.


title: Katri Vala

text: Katri Vala Kulttuurikeskus sijaitsee entisessä Ilomantsin kirkonkylän kansakoulussa, jossa Katri Vala toimi opettajana vuosina 1925–1929. Kulttuurikeskukseen johtaa "Katri Valan tie". Katri Vala asui koululla äitinsä ja Niilo-veljensä kanssa vuosina 1927–1929. Kulttuurikeskus toimii näyttelyiden, tapahtumien ja kurssien pitopaikkana. Keskuksessa on Katri Valan elämää esittelevä, pysyvä "Sininen ovi -näyttely." Keskuksen yhteyteen on rakennettu ulkoesiintymisareena, jossa on 300 istumapaikkaa. Areena valmistui 2014.


title: Katri Vala

text:
Katri Valan vuonna 1971 paljastettu muistokivi sijaitsee Mäen tilan pihapiirissä Muonion keskustassa, Lahenrannantiellä.
Lapin sodassa palaneen Mäen talon, Katri Valan synnyinkodin, on taiteilija Eero Järnefelt ikuistanut vuonna 1929 Ateneumin taidemuseon kokoelmiin kuuluvaan akvarelliinsa "Rakennuksia rannalla".


title: Katri Vala

text: MSL:n Vaara-Karjalan Kulttuuriyhdistys ry julkisti Katri Vala 110 vuotta -runotapahtumassa 11. syyskuuta 2011 taiteenmaisteri "Pinte Kankaan" suunnitteleman Katri Vala -postimerkin ja -postikortin. Merkkejä ja kortteja myydään Katri Vala Kulttuurikeskuksessa.


title: Katri Vala

text: Joulukuussa 2014 valmistui Katri Vala Kulttuurikeskuksen viereen Katri Vala Areena. Areena käsittää 300 paikkaisen katsomon, toimintakentän ja esiintymiskorokkeen.


title: Katri Vala

text: Areena on toiminut Karhunveiston kilpailujen pitopaikkana.


title: Katri Vala

text: Areenalla on esitetty kesäteatteriohjelmaa mm. Maarianvaaran kesäteatterin ja Teatteri Traktorin toimesta. .


title: Katri Vala

text: Suomennoksia Heinrich Heinen, comtesse de Noaillesin ja Ernst Tollerin runoista on kokoelmassa "Paluu". Katri Vala käänsi myös klassista kiinalaista runoutta.


title: NHL-kausi 2005–2006

text: Kausi 2005–2006 oli National Hockey Leaguen järjestyksessä 88. kausi. Liiga oli ollut telakalla vuoden päivät koko edelliskauden peruuntumiseen johtaneen johdosta. NHL ja pelaajayhdistys NHLPA eivät päässeet yksimielisyyteen .


title: NHL-kausi 2005–2006

text: Alustava sopu syntyi viimein 13. heinäkuuta 2005. 21. heinäkuuta pelaajayhdistys äänesti sopimuksesta ja se hyväksyttiin selkeällä enemmistöllä (7:1). Seuraavana päivänä liigajoukkueiden omistajien (board of governors) vastaavassa äänestyksessä uusi sopimus hyväksyttiin yksimielisesti.


title: NHL-kausi 2005–2006

text: Liiga julkisti myös uuden logon. Vanhan musta-oranssin sijasta väreinä uudessa logossa ovat hopea ja musta. Lisäksi 'NHL'-tekstin kallistus on käännetty kirjoitussuuntaan laskevaksi.


title: NHL-kausi 2005–2006

text: Liigan kaapelitelevisiointioikeudet siirtyivät ESPN:ltä OLN-yhtiölle (aikaisempi nimi "Outdoor Life Network"). OLN:n omistavan yhtiön Comcastin laajakaista-asiakkaat voivat seurata pelejä myös internetin kautta, vähintään viisi peliä viikoittain. Myös NBC lähettää tammikuusta lähtien satelliittiensa kautta jonkin verran pelejä.


title: NHL-kausi 2005–2006

text: Kauden ensimmäisen maalin teki Buffalo Sabresien Jean-Pierre Dumont New York Islandersia vastaan. NHL:n historian ensimmäiset voittomaalit rangaistuslaukauskilpailussa merkittiin Ottawa Senatorsin Daniel Alfredssonille ja Dany Heatleylle, jotka molemmat onnistuivat avauskierroksella Toronton Ed Belfouria vastaan.


title: NHL-kausi 2005–2006

text:
Liiga oli kaudelle 2005–2006 ottanut käyttöön selvästi aikaisempaa tiukemman tuomarilinjan. Kaikki koukkiminen, kahvaaminen ja estäminen pyrittiin karsimaan. Alkukaudella uusi ilme lisäsikin maalien määrää sekä muutti pelin luonnetta. Kaudelle 2005–2006 lanseerattiin myös joukko sääntömuutoksia:
Kausi alkoi lokakuun viidentenä päivänä ja ensimmäistä kertaa liigan historiassa kaikki 30 joukkuetta pelasivat avauspäivänä. a ei tällä kaudella pelattu. Sen sijaan liiga meni helmikuussa tauolle, jotta Torinon talviolympialaisissa olisi parhaat pelaajat maajoukkueiden käytettävissä. Phoenix, jossa all star -peli piti alun perin järjestää, sai hyvityksenä järjestettäväkseen kauden 2008–2009 pelin. Uudessa otteluohjelmassa oli aikaisempaa enemmän divisioonien sisäisiä pelejä. NHL toivoi tämän luovan lisää kipinöitä divisioonien omien taisteluparien välille.


title: NHL-kausi 2005–2006

text:
Runkosarjassa divisiooniensa voittajat jakoivat konferenssin kolme kärkisijaa, loput viisi jatkoonpääsijää valittiin pistejärjestyksessä.
"V = Voitot, H = Häviöt, HJA = Häviöt jatkoajalla tai rangaistuslaukaisukilpailussa, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit, PIST = Pisteet"


title: Luettelo Stanley Cupin voittaneista joukkueista

text: Seuraavassa on luetteloitu Stanley Cupin voittaneet joukkueet, niin vanhan ajan "challenge cup" -järjestelmän ajoilta kuin uudelta ajaltakin. Luetteloituina ei kuitenkaan ole joukkueita, jotka alkuaikoina voittivat Cupin voittamalla oman liigansa mestaruuden.


text: Seuraavassa on lueteltu vuodesta 1915 eniten Stanley Cupeja voittaneet joukkueet. Tuona vuonna Cup jaettiin ensimmäisen kerran "vuosittain". Sitä ennen kyseessä oli niin sanottu "challenge cup" – joukkueet pystyivät haastamaan voittajan läpi vuoden, joten selvää yhtä voittajaa kaudelle ei ollut.


title: Birka

text: Birka oli viikinkiajan huomattava kaupunki ja kauppapaikka Ruotsissa. Birkan alkuperäinen nimi on luultavasti ollut Bierkø tai Björkö (). Se sijaitsi Mälarenilla, nykyisen Björkön saarella Ekerön kunnassa. Birka ja Hovgården kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Birka syntyi 750-luvulla. Se ehti kukoistaa noin 200 vuotta ennen kuin se hylättiin noin vuonna 975, samaan aikaan kun Sigtunan kristitty kaupunki perustettiin 35 km päähän.


title: Birka

text: Birkaa pidetään Ruotsin ensimmäisenä kaupunkina. Birkassa on asunut enimmillään ehkä noin 700–1 000 ihmistä. Alueelta on löydetty noin 3 000 hautaa ja jäännöksiä hirsiasumuksista. Birka oli aikoinaan Pohjois-Euroopan tärkeimpiä markkinapaikkoja. Kaupungissa myytiin turkiksia, rautaesineitä sekä käsityöläistuotteita. Turkiksia hankittiin suomalaisilta, saamelaisilta ja Koillis-Venäjältä sekä paikallisilta metsästäjiltä. Kaupunkiin saapui tavaroita kaukaa idästä ja islamilaisesta maailmasta. Alueen haudoista on löytynyt jälkiä mm. lasista, kankaista, kiinalaisesta silkistä ja reininmaalaisesta keramiikasta. Birka oli myös varhainen kristinuskon keskus. "Pohjolan apostoli" Ansgar saapui avustajansa Witmarin kanssa Birkaan 829. Kaupunkiin perustettiin 831 pieni seurakunta, jota pidetään Ruotsin ensimmäisenä.


title: Birka

text: Lounais-Suomi kuului Birkan vaikutuspiiriin, ja noin vuosia 800–975 on Suomen esihistoriasta puhuttaessa joskus nimitetty jopa "Birkan kaudeksi". Birkasta on löytynyt useita hautoja joiden esineistö on peräisin Suomesta. Alueelta on löytynyt myös suomalaisen perinteen mukaan tehtyä keramiikkaa, joka viittaa sinne muuttaneisiin ihmisiin.


title: Fourier’n sarja

text: Fourier’n sarja on tapa esittää jaksollinen funktio trigonometristen sini- ja kosinifunktioiden avulla äärettömänä summana eli sarjakehitelmänä. Ranskalainen matemaatikko ja fyysikko Joseph Fourier kehitti sarjat tutkiessaan lämmönjohtumisen teoriaa 1800-luvun alkupuolella.


title: Fourier’n sarja

text: Fourier’n sarja on määritelty Eulerin lausetta hyväksikäyttäen kompleksilukujen eksponenttifunktion avulla:


title: Fourier’n sarja

text: Missä "F" on Fourier’n kerroin. Kerroin saadaan vastaavasta funktiosta "f(x)" integroimalla:


title: Fourier’n sarja

text: Joskus Fourier’n sarja on annettu suoraan trigonometrisina funktioina. Merkintä on pidempi, mutta se saattaa olla joskus havainnollisempi.


title: Fourier’n sarja

text: Tässä esiintyvät kertoimet "a" ja "b" saadaan integraaleista:


title: Fourier’n sarja

text: Kertoimia formula_6 kutsutaan sarjan parillisiksi ja formula_7 parittomiksi kertoimiksi. Nimitys tulee siitä, että "parillisilla funktioilla" (joilla formula_8) ainoastaan kertoimet formula_9, kun taas "parittomilla funktioilla" (joilla vastaavasti formula_10) vain kertoimet formula_11. Parilliset ja parittomat funktiot ovat kuvaajiltaan symmetrisiä tai antisymmetrisiä y-akselin suhteen eikä nimityksellä ole suoraa yhteyttä esimerkiksi lukujen parillisuuteen.


title: Fourier’n sarja

text: Fourier’n sarjoja esiintyy fysiikassa erittäin monenlaisissa yhteyksissä. Niitä käytetään apuna esimerkiksi röntgenkristallografiassa, optiikassa, akustiikassa, kvanttikenttäteoriassa ja signaalinkäsittelyssä. Myös eräiden osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisut ovat Fourier’n sarjoja. Fourier’n sarjan kaltaisia sarjoja voidaan rakentaa sinin ja kosinin johdannaisten lisäksi myös muiden ortogonaalisten funktiojoukkojen avulla.


title: Entente cordiale

text:
Entente cordiale (ranskaa, ”sydämellinen yhteisymmärrys”) oli Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan välinen liitto, joka muodostui 1904. Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei virallisesti tehnyt liittosopimuksia, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kumppanuutta kutsuttiin sydämelliseksi yhteisymmärrykseksi, ranskaksi L’Entente cordiale.
Muodoltaan entente ei ollut valtiosopimus, vaan pelkkä julistus, jossa on myös salaiset osuudet ja joka käsitti Pohjois-Afrikan jaon Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan kesken. Entente päätti Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kilpailun ja sai maat toimimaan yhdessä johdonmukaisesti kilpailussaan Saksan, Itävalta-Unkarin ja Italian muodostaman kolmiliiton kanssa sekä Venäjän tukemisessa Itävalta-Unkaria vastaan.


title: Entente cordiale

text: Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoasiainministeri Henry Petty-Fitzmauricen ja Ranskan Lontoon suurlähettilään Paul Cambonin 8. huhtikuuta 1904 allekirjoittama julistus ei virallisesti sisältänyt muuta kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan Marokkoa, Egyptiä, Siamia (Thaimaata), Madagaskaria, Uusia Hebridejä, Länsi- ja Keski-Afrikkaa sekä Newfoundlandia koskevien erimielisyyksien sopimisen, mutta yhteisymmärrys ja imperialistisen kilpailun lopettaminen Ranskan ja Britannian kesken loi kuitenkin edellytyksen ententeä pidemmälle menevälle yhteistyölle. Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska muodostivat sotilassopimuksen 30. huhtikuuta 1905 ja laivastosopimuksen 16. syyskuuta 1912.


title: Entente cordiale

text: Pitkälle meneväksi liittoyhteistyöksi kolmisopimukseksi entente laajeni Pietarissa 31. elokuuta 1907, kun Venäjä liittyi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteistyöhön. Ranskan kanssa Venäjä oli liittoutunut jo 1894 Ranskan ja Venäjän sopimuksella. Ranskalaiset rahoittivat mittavasti Venäjän rautatieverkoston rakentamista, mutta myös varustelua. Saksan ja Venäjän suhteet olivat lähteneet heikentymään Wilhelm II:n aikana, kun valtakunnankansleri Otto von Bismarck oli eronnut. Venäjä oli saanut Saksan sijaan Ranskasta ensin lainarahoittajan teollistumiselleen, sittemmin myös liittolaisen.


title: Entente cordiale

text: Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sovittiin etupiirit Persiassa, Afganistanissa, Tiibetissä. Venäjä sai pohjoiset alueet Persiasta ja Yhdistynyt kuningaskunta Persianlahden alueen etelässä. Tavoitteena oli estää Saksan vallan kasvu alueella.


title: Entente cordiale

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän väliaikaisen hallituksen oli siksi vaikea luopua Saksan ja Itävalta-Unkarin vastaisesta taistelusta, koska se oli Ranskalle tapa keventää saksalaisten painetta Saksan kahden rintaman sodassa itärintamalla. Konkreettisia Ranskan auttamiseen pyrkineitä toimia olivat Brusilovin hyökkäys 1916 ja Kerenskin hyökkäys 1917. Ranskan, mutta myös Yhdistyneen kuningaskunnan sotilassuhde Venäjään Saksaa vastaan johti myöhemmin myös Pohjois-Venäjän interventioon 1918.


title: Entente cordiale

text: Entente oli poliittisesti ja sotilaallisesti laajimmillaan liittolaistensa kanssa Neuvosto-Venäjän vastaisessa interventiossa 1918–1920, missä britit ja ranskalaiset hyökkäsivät Neuvosto-Venäjää vastaan Murmanskista ja Arkangelista, ranskalaiset Puolasta ja Ukrainasta sekä Krimiltä, japanilaiset ja yhdysvaltalaiset Kaukoidästä jne.


title: Entente cordiale

text: Vaikka ententen tulon Arkangelin ja Murmanskin alueelle katsottiin 1918 suojaavan Venäjän saksalaisilta, johti se kuitenkin ententen lopulta sotaan Neuvosto-Venäjää vastaan.


title: Entente cordiale

text: Entente jakoi keskenään Kansainliiton mandaattihallintona ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan siirtomaat sekä Osmanien valtakunnan jäänteet Lähi-idässä. Muodollisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska vain hoitivat Kansainliiton niille uskomaa valtuutusta, mandaattia, mutta käytännössä Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska hallitsivat suoraan ilman Kansainliiton hallintoa Saksan entisiä siirtomaita.


title: Entente cordiale

text: Baltiansaksalaisia ja Neuvosto-Venäjää vastaan suuntautunut, Baltian riippumattomuuteen sisäisesti baltiansaksalaisesta vähemmistöstä sekä ulkoisesti Neuvosto-Venäjästä tähtäävä politiikka muodostui ensimmäisen maailmansodan päätyttyä, kun saksalaisia jäi Itä-Eurooppaan Saksan rajojen ulkopuolelle ja kun Neuvosto-Venäjä pyrki ottamaan takaisin ensimmäisen maailmansodan Venäjän keisarikunnan rintamalinjoilla menettämiä ja Brest-Litovskin rauhassa menettämiä alueita sekä estämään Viron, Latvian ja Liettuan sekä Ukrainan itsenäistymisen. Pyrkimyksistä muodostui reunavaltiopolitiikka sekä myös Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan sotilaallinen tuki Neuvosto-Venäjää vastaan taisteleville itsenäistyville valtioille.


title: Entente cordiale

text: Baltian entente perustui muodollisesti Kansainliittoon ja kansainvälisten suhteiden pienten ja suurten välillä tapahtuvaan säätelyyn sopimuksenvaraisesti.


title: Entente cordiale

text: Aineellisesti Baltian entente perustui suunnitelmiin Puolan, Viron, Liettuan, Latvian, mahdollisesti myös Suomen, sotilaalliselle varautumiselle ja yhteistoiminnalle siltä varalta, että Neuvostoliitto hyökkää. Käytännössä suunnitelmat johtivat suunnitteluyhteistyöhön sotilasviranomaisten tapaamisissa, radiotiedustelutietojen vaihtoon sekä Suomen ja Viron välillä lopulta Suomenlahden tykistösulkuun. Suomen yhteistyötä Viron kanssa ei kuitenkaan liitetä reunavaltiopolitiikkaan eikä Baltian ententeen, vaikka se ilmensi Baltian ententen pyrkimystä Neuvostoliitolta suojautumiseen ja osittain jopa sen eristämiseen, koska toiminta oli kahdenvälistä ja koska Suomi tosiasiallisesti yleisesti luopui reunavaltiopolitiikasta jo ennen 1935, jolloin Pohjoismainen suuntaus ilmoitettiin Suomen viralliseksi linjaksi.


title: Entente cordiale

text: Baltian entente päättyi siihen, että Puola allekirjoitti Saksan kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen 26. tammikuuta 1934, jolloin Baltian ententen Saksan vastainen perusta murtui eivätkä Baltian maat kyenneet voimavaroiltaan heikompina jatkamaan politiikkaa.


title: Entente cordiale

text: Ranskan tukema ja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymä Puolan ja ententen välinen politiikka kuitenkin jatkui toiseen maailmansotaan asti. Toinen maailmansota alkoi siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska vaativat Puolan turvallisuuden takaajina Saksalta uhkavaatimuksella Puolan offensiivin keskeyttämistä ja vetäytymistä Puolasta. Kun Saksa ei tähän suostunut, oli seurauksena Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Brittiläisen kansainyhteisön maailmanlaajuinen sota Saksaa vastaan, minkä seurauksena myös Yhdysvallat ensimmäisen maailmansodan tapaan liittyi tukemaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Ranskaa Saksaa vastaan, jolloin entente laajeni liittoutuneiksi.


title: Entente cordiale

text: Entente-valtiot Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska, erityisesti Ranska pyrkivät patoamaan Saksan lisääntyvää vaikutusvaltaa. Ranska oli politiikassaan johdonmukaisempi, mutta heikompi, kun taas Yhdistynyt kuningaskunta pyrki myös ymmärtämään Versailles’n rauhansopimusta vähitellen mitätöivän Saksan politiikkaa kieltäytymällä vastatoimista ja kieltäytymällä tukemasta Ranskaa sen suunnittelemissa vastatoimissa.


title: Entente cordiale

text: Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen noustua valtaan ja Espanjan sisällissodan alettua Ranskassa nousi vallalle kansanrintamapolitiikka, joka haki yhteyttä myös Neuvostoliittoon Saksan voiman patoamiseksi. Ranska ja Neuvostoliitto tekivät Tšekkoslovakian kanssa sen turvallisuuden takaavan sopimuksen 1936.


title: Entente cordiale

text: Entente muodosti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan välisen poliittisen yhteistyön ennen toista maailmansotaa.


title: Rasmus Lerdorf

text: Rasmus Lerdorf (s. 22. marraskuuta 1968, Qeqertarsuaq, Grönlanti) on tanskalais-kanadalainen ohjelmoija ja ensimmäisen PHP:n pääkehittäjä. Rasmus osallistui myös myöhemmin PHP:n kehitystyöhön yhteistyössä Andi Gutmansin ja Zeev Suraskin kanssa, jotka myöhemmin kehittivät Zend Enginen, ytimen jota PHP yhä käyttää.


title: Rasmus Lerdorf

text: Vuonna 1993 Rasmus valmistui Waterloon yliopistosta järjestelmäsuunnittelun insinööriksi ja vuodesta 2002 lähtien Rasmus on työskennellyt Yahoolla infrastruktuurin suunnittelijana.


title: Taistelukenttä

text: Taistelukenttä tai taistelutanner on alue, jolla taistelu aseellisten joukkojen välillä käydään. Kentiksi voidaan nykyisessä merkityksessä kutsua muitakin taistelupaikkoja kuin avomaita, esimerkiksi metsiä, vuoristoseutuja tai kaupunkeja. Sana ”taistelukenttä” tulee kuitenkin siitä, että muinoin ja vielä Napoleonin sotienkin aikaan monet taistelut pyrittiin käymään melko tasaisilla avomailla eli kentillä tai tanterilla. Tällaisia olivat esimerkiksi kedot, niityt, pellot, nummet, arot ja aavikot. Näkyvällä paikalla tapahtuvassa ”avoimessa” taistelussa oli usein pitkälti kyse kunnian ja näyttävyyden tavoittelusta ja perinteen seuraamisesta, mutta jossain tapauksessa kyseessä saattoi olla myös taktinen valinta. Usein avomaalla yllätyksellisyys oli vähäisintä, ja tähän pyrittiinkin. Yllätyksellisyys katsottiin petoksellisuudeksi, ja sen käyttäjät kunniattomiksi tai pelkureiksi. Myös suojautuminen metsään tai linnakkeeseen oli joissain tapauksissa pelkuruutta. Avotaistelut olivat varsinkin ratsuväen ja muun raskaan kaluston eduksi. Avomaasto korostaa myös aseteknisen kehittyneisyyden eroa, sillä esimerkiksi usein kehittyneempi ampuma-ase ampuu kauemmaksi.


title: Taistelukenttä

text: Vastaavista syistä myös sotaväen harjoituskenttinä käytettiin avoimia alueita. Eräs tällainen harjoituskenttä, joka vieläkin on maastoltaan avoin ja on edelleen sotilaskäytössä, on Parolannummi Hattulassa.


title: Taistelukenttä

text: Suomalaisessa vanhassa kansanperinteessä taistelutantereita kutsutaan esimerkiksi sotikedoiksi, sotikeroiksi, toratantereiksi tai tappotantereiksi.


title: Keto

text: Keto on kuiva niitty. Keto on metsäisellä seudulla avomaa, jota pitää avoimena karjan laidunnus.


title: Keto

text: Ketoja on hiekkaisilla ja kallioisilla alueilla, joiden kasvualusta pidättää heikosti vettä ja haihtuminen on suurta puiden vähäisen määrän takia. Kedoilla elää omaleimainen kasvistonsa, joita ei kasvaisi pohjoisessa ilman ihmisen toimintaa. Ne ovatkin usein tärkeä osa kulttuurimaisemaa. Nykyisin joitakin ketoja pidetään yllä keinotekoisesti.


title: Keto

text: Kasvit ovat matalia ja niitä on harvassa; eniten kuitenkin alkukesästä, että kasvit ehtisivät kukkia ja tehdä siemenet ennen kesän kuivinta aikaa. Kedoilla on usein paljon kukkia, sillä muun muassa hyvän näkyvyyden vuoksi hyönteispölytteiset kasvit ovat vallalla. Ketokasveja kasvaa usein myös teiden reunoilla.


title: Niitty

text: Niityksi sanotaan maataloudessa heinän saantia varten raivattua aukiota. Niittyjä ei varsinaisesti muokata. Tulvan puuttomana pitämää heinämaata sanotaan luhdaksi. Niityillä kasvavia heinäkasveja ja saroja on niitetty tuotantoeläinten rehuksi. Niityt ja luhdat olivat ainoa korsirehun lähde ennen vanhaan; pelloilla heinää alettiin viljellä vasta 1800-luvun loppupuolella. Niitto tapahtui aiemmin käsin viikatteella, nykyisin korjaaminen tapahtuu koneellisesti. Perinteisesti niitetty heinä kuivatettiin joko seipäillä tai levällään maassa, jolloin sitä päivisin pöyhittiin haravalla ja yöksi koottiin rukoihin, kunnes se kuivuttuaan voitiin viedä talteen.


title: Niitty

text: Useissa paikoissa ympäri Suomea niityt ja luhdat kuuluvat erottamattomana osana kulttuurimaisemaan. On olemassa myös luonnonniittyjä, jotka ovat katoamassa. Ne ovat alun perin syntyneet paikoille, missä puut eivät syystä tai toisesta viihdy. Kun ei ole puita varjostamassa, niin niittykukkien määrä on myös suuri. Niityn eri kasvilajien määrä voi olla huomattavankin suuri ja joukossa voi olla monia harvinaisiakin kasvilajeja, kuten esimerkiksi noidanlukkoja.


title: Niitty

text: Kukkivan niityn kauneus on havaittu myös kaupallisessa mielessä, ja niittykukkien siemeniä on myynnissä erilaisina siemenseoksina. Kukkaniittyjä on perustettu myös kaupunkiympäristöön.


title: Niitty

text: Kuivaa niittyä kutsutaan nimellä keto; on olemassa myös kosteita niittyjä sekä esimerkiksi ranta- ja lehtoniittyjä. Tulvaniittyä sanotaan yleensä luhdaksi. Erilaiset niityt ovat nykyään arvokkaita perinnebiotooppeina.


title: Esko Almgren

text: Esko Kalevi Almgren (s. 2. heinäkuuta 1932 Kotka) on suomalainen opetusneuvos ja poliitikko. Hän oli Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja Kymen läänin vaalipiiristä vuosina 1979–1991 ja toimi kristillisen puolueen puheenjohtajana 1982–1989.


title: Esko Almgren

text: Almgren oli sotalapsena Ruotsissa jatkosodan loppuvaiheessa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1952 Kotkan lyseosta ja filosofian maisteriksi vuonna 1956 Helsingin yliopistosta.


title: Esko Almgren

text: Ennen poliittista uraansa Almgren oli biologian ja maantieteen lehtori Kotkan lyseossa (1957–1958 ja 1960–1966) ja Kotkan yhteislyseossa (1958–1960) sekä rehtori Kotkan yhteiskoulussa (1966–1974), Katariinan lukiossa (1974–1976) ja vuodesta 1976 sekä Katariinan peruskoulussa että lukiossa. Hänelle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi vuonna 1993.


title: Esko Almgren

text: Almgren toimi SKL:n puoluesihteerinä 1979–1982. Hänet valittiin kristillisten puheenjohtajaksi vuonna 1982. Eduskunnassa Almgren oli jäsen lakivaliokunnassa, pankkivaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa ja ulkoasiainvaliokunnassa. Hän oli myös Parlamenttienvälisen liiton Suomen ryhmän jäsen. Almgren oli presidentin valitsijamieheksi vuosien 1978 ja 1988 vaaleissa. Vuodesta 1997 Almgren oli kristillisten puoluevaltuuston puheenjohtaja.


title: Esko Almgren

text: Kunnallispolitiikassa Almgren oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1965-2017 ja kaupunginhallituksessa vuosina 1969–1975. Hän on Suomen pitkäaikaisempia kunnallispoliitikkoja. Almgren on ollut myös Suomen Vapaakirkon hallituksen (1967–1975 ja 1994–1997), Suomen YK-valtuuskunnan (1978) ja Kymen läänin koulusuunnittelulautakunnan jäsen.


title: Esko Almgren

text: Almgrenin vanhemmat olivat työnjohtaja Vilho Konstantin Almgren ja Anni Matilda Heikkinen. Hän oli naimisissa prokuristi Eeva Kaarina Wahlroosin (k. 2010) kanssa vuodesta 1953. Almgrenilla on neljä lasta.


title: Esko Almgren

text: Raptori julkaisi vuonna 1990 Almgrenista kertovan kappaleen ""Esko A".", jossa yhtye kritisoi Almgrenin suhtautumista televisiossa näytettävään erotiikkaan. Kappale sisältyi platinaa myyneelle "Moe!"-albumille.


title: Esko Almgren

text: Myös Lapinlahden Linnut teki vuonna 1990 televisiosarjaansa "Maailman kahdeksan ihmettä" sketsin tapauksesta, jossa Almgren oli tippumassa pois eduskunnasta, mutta säilyttikin viime hetkillä paikkansa. Sketsissä Markku Toikan näyttelemä äärimmäisen hillitty Almgren puhkeaa poikkeukselliseen riemuun kuullessaan paikkansa varmistuneen.


title: Dimensio

text: Dimensio voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Dopefish

text: Dopefish on Tom Hallin keksimä kuvitteellinen kala, joka esiintyi ensimmäisen kerran tietokonepelissä "Commander Keen 4" vuonna 1991. Sen jälkeen Dopefish on esiintynyt useissa eri tietokonepeleissä kuten "Wacky Wheels", "Hitman 2" ja "Quake" sisäpiirin vitsinä.


title: Dopefish

text: Ulkonäöltään dopefish on suuri vihreä kala, jolle kaksi ulkonevaa etuhammasta antaa oudon ulkonäön. Tietokonepelissä Commander Keen 4 Dopefish kuvattiin maailmankaikkeuden toiseksi tyhmimmäksi olennoksi (tämä viittää kirjassa Linnunradan käsikirja liftareille esiintyneeseen hahmoon "traalilainen sontiaismolottajapeto", joka kuvaillaan maailmankaikkeuden tyhmimmäksi olennoksi). Dopefish ei ajattele muuta kuin uimista ja syömistä, ja vaikka sen ravinnoksi kelpaa kaikki mikä liikkuu, on sen mieliruokaa tietokonepelisankarit, erityisesti Commander Keen. id Softwaren Tom Hall myöhemmin keksi Dopefishille kuvitteellisen latinalaisen nimen: "Pisces swimeatus".


title: Dopefish

text: Lista ei sisällä alkuperäistä Commander Keen -peliä ja pelien modeja.


title: Kasvin talvehtiminen

text: Kasvin talvehtiminen on kasvien normaaleille elintoiminnoille epäsuotuisa kausi, jolloin kasvi joutuu olemaan lepotilassa.


title: Kasvin talvehtiminen

text: Lepo voi olla vain hetkellistä pakkolepoa, jolloin kasvi hidastaa elintoimintojaan olosuhteiden muututtua epäsuotuisiksi ja vilkastuttaa niitä jälleen olojen palattua suotuisammiksi, mutta tavallisesti talvilepo kuuluu vuotuisena osana kasvin elämänrytmiin. Sademetsässä, missä ei ole varsinaista vuodenaikojen vaihtelua, kasvit lepäävät eri aikoina, myös saman lajin eri yksilöt. Alueilla, joilla on selkeä vuodenaikojen vaihtelu, kasvit ovat sopeutuneet rytmiin ja niiden lepo osuu elintoimintojen kannalta epäsuotuisaan ajankohtaan.


title: Kasvin talvehtiminen

text: Puiden ja pensaiden maanpäälliset versot silmuineen talvehtivat lumipeitteen yläpuolella. Pohjoisilla seuduilla suurin osa niistä pudottaa lehtensä syksyllä, mutta sielläkin on myös kasveja, jotka talvehtivat lehtien kanssa, kuten mahonia ja useimmat havupuut.


title: Kasvin talvehtiminen

text: Matalakasvuiset lajit ovat yleensä lumen suojassa ja lumi onkin hyvä lämmön eriste. Lumen suojassa talvehtivia kasveja eli "kamefyyttejä" ovat esimerkiksi erilaiset varvut, jotka yleensä ovat ainavihreitä. Maan rajassa talvehtivat yleensä ruohomaiset kasvit, joiden maanpäälliset osat kuolevat talveksi, mutta silmut talvehtivat lähellä maan pintaa. Tällaisia kasveja on enimmät monivuotiset luonnonkasvit, sekä perennat. Osalla näistä lajeista varsi kuivuu talventörröttäjäksi, josta linnut ja tuuli levittävät siemeniä lumentulon jälkeen.


title: Kasvin talvehtiminen

text: Monien monivuotisten ruohomaisten kasvien kaikki maanpäälliset osat kuihtuvat talveksi, ja niistä talvehtivat vain tietyt maanalaiset osat kuten sipulit, varsi- tai juurimukulat tai juurakot silmuineen. Näitä sanotaan piilotalvehtijoiksi eli "geofyyteiksi".


title: Kasvin talvehtiminen

text: On myös yksivuotisia ruohokasveja, jotka talvehtivat vain siemeninä ja joiden kaikki muut osat kuolevat talven ajaksi. Niitä sanotaan "terofyyteiksi".


title: Erik Alexander Ingman

text: Erik Alexander Ingman (14. helmikuuta 1810 Lohtaja – 14. toukokuuta 1858 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, kirjailija ja fennomaani. Hän toimi Suomen ensimmäisenä lapsenpäästöopin ja lastentautien professorina ja edisti suomen kieltä myös lääketieteessä.


title: Erik Alexander Ingman

text: Erik Alexander Ingman syntyi Lohtajalla vuonna 1810. Hänen vanhempansa olivat Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Ingman (o.s. Cajanus). E. A. Ingman opiskeli Oulun triviaalikoulussa, mutta vuonna 1822 tulipalo tuhosi koulun lähes kokonaan ja hänen oli siirryttävä ensin Raaheen ja sitten Vaasan triviaalikouluun. Ylioppilaaksi hän pääsi Turussa vuonna 1827 ja aloitti heti sen jälkeen opinnot yliopistossa pääaineenaan antiikin kielet ja kirjallisuus. Jälleen tulipalo keskeytti opinnot vuonna 1828.


title: Erik Alexander Ingman

text: Yliopisto-opinnot jatkuivat Helsingissä. Opiskeluaikana Ingman liittyi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan ja oli sen ensimmäisiä jäseniä, vaikkei osallistunut perustamiskokoukseen. Ystävänsä Elias Lönnrotin ohella Ingman oli yksi harvoja kunnolla suomea osaavista seuran jäsenistä. Sen vuoksi hänelle lankesi tehtäväksi seuran sääntöjen suomentaminen, ne kun oli alun perin kirjoitettu ruotsiksi. Seurassa Ingman toimi kielenhuoltotehtävissä ja osallistui aktiivisesti suomen kielen kehittämiseen. Hänen sepittäminään pidetään muun muassa sanoja "kirjain", "pilkku" ja "suunnitelma".


title: Erik Alexander Ingman

text:
Vuonna 1838 E. A. Ingman meni naimisiin Vilhelmina Sofia Albertina Schildtin kanssa. Tämä oli Ingmanin läheisen ystävän ja opiskelutoverin Wolmar Schildtin sisar. Tuore aviomies sai Kristiinankaupungista viran kaupunginlääkärinä.
Ingmanin vaimo kuoli 1849. Samana vuonna Ingman nimitettiin Pohjalaisen osakunnan kuraattoriksi, jossa tehtävässä hän toimi kaksi vuotta. Hän julkaisi ensimmäisen suomenkielisen lääketieteellisen kirjoituksen "Ovatko taudit itsenäisiä eläväisiä olentoja?" (1849) ja myöhemmin useita muita kirjoituksia ruotsiksi.


title: Erik Alexander Ingman

text: Leskeksi jäänyt Ingman meni vuonna 1850 naimisiin papin tyttären Eva Vilhelmina Peranderin kanssa. Heidän tyttärensä olivat Anna ja Eva Ingman, joista jälkimmäinen tuli tunnetuksi taidemaalarina. Äiti kuitenkin kuoli nuoremman tyttärensä synnytykseen vuonna 1853.


title: Erik Alexander Ingman

text: Vuonna 1833 Ingmanista tuli kandidaatti hänen suomennettuaan opinnäytteeksi "Iliaan" ensimmäisen runon. Heti seuraavana vuonna Ingman julkaisi teoksen "Lauluja Anakreonilta ynnä myös laulu Sapfolta", joka sisälsi hänen kreikasta suomentamaansa lyriikkaa. Kokoelmassa Ingman otti käyttöön pitkiä vokaaleja ja vokaaliyhtymiä ilmaisevat korkomerkit. Ingman suomensi myös Frans Mikael Franzénin ja unkarilaisen Mihály Vörösmartyn runoja, joita ei ole julkaistu, sekä laati mukaelman J. L. Runebergin runosta ja käänsi ruotsiksi hieman "Kalevalaa". Ingmanin oma runous jäi "Mehiläisessä" vuonna 1837 ilmestyneeseen idylliin "Elias ja Anna" .


title: Erik Alexander Ingman

text: Vuosi 1833 oli Ingmanille merkittävä siksikin, että hän siirtyi keväällä opiskelemaan lääketiedettä kielten ja kirjallisuuden sijaan. Eniten Ingmaniin lienee vaikuttanut professori Immanuel Ilmoni. Vuonna 1836 E. A. Ingman suoritti maisterin tutkinnon ja kaksi vuotta myöhemmin lisensiaatin tutkinnon hyvällä arvosanalla. Kolme viikkoa lisensiaatin tutkinnon jälkeen oli vuorossa väitöskirja "Om behandlingen af Syphilis utan Quicksilver", jossa Ingman käsitteli kupan parantamista luonnonfilosofisin menetelmin. Vuosi myöhemmin hän muutti täysin käsitystään ja rikkoi samalla välit professori Ilmoniin.


title: Erik Alexander Ingman

text: Vuonna 1844 Ingman julkaisi "Suomi"-aikakauslehdessä itse kehittämänsä ohjeet ulkomaisten paikannimien suomalaistamiseksi . Hänen mielestään ulkomaisista nimistä oli karsittava vieraat konsonantit ja konsonattiyhtymät. Suomalaisen kirjoitusasun oli mukailtava nimen ääntöasua. Ohjeiden mukaan Stuttgartista olisi tullut Tutkartti, Scotlandista Iskotlanti, Floridasta Luorita, Filippiineistä Vilipin saaret, Bordeauxista Portoo ja New Yorkista Niu-Jorkki. Lopulta suurin osa ehdotuksista torjuttiin, mutta osa Ingmanin ehdotuksista on yhä käytössä, esimerkiksi Alpit, Siperia, Hampuri ja Englanti.


title: Erik Alexander Ingman

text: Vuonna 1842 Ingman siirtyi yliopiston palvelukseen Kliiniseen instituutin kirurgian ja synnytysopin apulaiseksi ja myös työskenteli Helsingin yleisessä sairaalassa. Toimensa ohessa Ingman teki apurahojen turvin tieteellisiä matkoja Eurooppaan. Matkojen aikana hänen luonnontieteellinen näkemyksensä vahvistui ja hän hankki uutta lääketieteellistä kirjallisuutta ja välineitä.


title: Erik Alexander Ingman

text: Suomen kielen ensimmäistä professuuria perustettaessa E. A. Ingmanin nimi oli esillä, mutta viran sai lopulta M. A. Castrén. Vuonna 1856 Ingman sai kuitenkin professorin arvonimen. Kaksi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin synnytysopin ja lastentautien hoidon professoriksi, mutta jo silloin hän oli niin pahasti sairas, ettei voinut pitää virkaanastujaisesitelmäänsä. Paksusuolen syöpä vei hänet hautaan Helsingissä kolme kuukautta myöhemmin 14. toukokuuta 1858. Elias Lönnrot otti huolehtiakseen orvoksi jääneistä tyttäristä, ja holhoojaksi määrättiin lasten täti Amalia Perander.


title: Rinkelinmäki

text: Rinkelinmäki on Hämeenlinnan Pullerinmäen kaupunginosaan kuuluva alue, joka on osa Ahveniston harjumuodostumaa. Rinkelinmäki on valtakunnallisesti tunnettu Rinkelinmäen jäähallista, jolla jääkiekkoseura Hämeenlinnan Pallokerho pelaa kotiottelunsa sekä poliisikoirakoulusta.


title: Rinkelinmäki

text: Alueen merkittävimmän asutuksen muodostaa Rinkelinmäen lähiö, joka rajoittuu lännessä Ahvenistonharjun rinteeseen ja idässä Poltinahontiehen. Lisäksi Rinkelinmäellä sijaitsee käytöstä poistettu Ahveniston vesitorni, jonka katolla on tähtitieteen harrastajien (Hämeenlinnan Vega r.y.:n) tähtitorni. Vesitornin juurella on tennishalli ja entinen Poltinahon varuskunta-alue.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Ayaan Hirsi Ali (syntyjään Ayaan Hirsi Magan, s. 13. marraskuuta 1969, Mogadishu, Somalia) on somalialaissyntyinen yhdysvaltalainen, tunnettu ja usein kiistelty kirjoittaja, feministi, elokuvantekijä ja islamin kriitikko. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 2013. Ennen sitä hänellä oli ollut Alankomaiden kansalaisuus.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Ayaan Hirsi Ali on entinen Tweede Kamerin liberaalidemokraattista kansanpuoluetta (VVD) edustanut kansanedustaja (30. tammikuuta 2003 – 16. toukokuuta 2006). Hän jätti parlamentin ja muutti joksikin aikaa Yhdysvaltoihin hänelle väärin perustein myönnetystä turvapaikasta syntyneen kohun vuoksi. Kohun aikana Hirsi Alin ilmoitettiin menettävän Alankomaiden kansalaisuutensa, mutta myöhemmin Alankomaiden hallitus päätti, että hän saakin pitää sen.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Ayaan Hirsi Alin isä Hirsi Magan Isse kuului Somalian diktaattorin Siad Barren hallintoa vastustaneeseen oppositioon. Hirsi Alin perhe joutui pakenemaan 1970-luvulla Somaliasta Saudi-Arabiaan, josta perhe muutti Etiopiaan ja edelleen Keniaan.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Omien sanojensa mukaan Ayaan Hirsi Ali on taustaltaan tyypillinen radikaalimuslimi. Keniassa ollessaan hän kävi Nairobin islamilaista tyttökoulua. Radikaali-islamistinen opettajasisar Aziza teki 16-vuotiaaseen Hirsi Aliin suuren vaikutuksen. Hirsi Alista tuli itsekin harras muslimi, ja hän alkoi käyttää musliminaisten pitkää kaapua. 1980-luvun alussa Saddam Husseinin hallitsema Irak oli hyökännyt lännen, joidenkin arabimaiden ja myös Neuvostoliiton tukemana vastaperustettuun Iranin islamilaiseen tasavaltaan. Kuultuaan Irakin armeijan hirmutöistä Hirsi Ali halusi tulla itsekin marttyyriksi Irakin vastaisessa pyhässä sodassa. Jonkin aikaa Hirsi Ali kannatti myös islamistista ääriryhmää, Muslimiveljeskuntaa.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Vuonna 1992 isä järjesti Hirsi Alin avioliiton Kanadassa asuvan kaukaisen serkun kanssa. Häiden jälkeen Hirsi Ali matkusti Saksaan, jonne hän jäi odottamaan oleskelulupaa Kanadaan. Saksasta hän kuitenkin karkasi junalla Alankomaihin, josta hän haki turvapaikkaa. Hänelle myönnettiin oleskelulupa humanitäärisistä syistä ja myöhemmin kansalaisuus. Hirsi Alin alkuperäinen nimi oli Ayaan Hirsi Magan, nykyisen nimensä hän otti saapuessaan Alankomaihin.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Alankomaissa Hirsi Ali opiskeli yhteiskuntatieteitä Leidenin yliopistossa. Opiskeluvuosinaan hän työskenteli tulkkina ja kääntäjänä oikeus- ja maahantuloviranomaisten palveluksessa. Hirsi Ali osaa hollannin lisäksi viittä kieltä (englantia, somalia, arabiaa, amharaa ja suahilia).


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Hirsi Ali valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 2000. Hän pääsi töihin Alankomaiden työväenpuolueen PvdA:n tutkimuslaitokseen, Wiardi Beckman Stichtingiin syyskuussa 2001, juuri ennen 11. päivän iskuja. Hirsi Alin tutkimustyö keskittyi siihen, miten siirtolaisnaiset, eritoten muslimit, sopeutuivat Alankomaiden yhteiskuntaan.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Hirsi Alin kiistanalaiset mielipiteet aiheuttivat kitkaa työväenpuolueen sisällä. Hirsi Alin mielestä työväenpuolueessa ei ollut tarpeeksi tilaa eikä tukea siirtolaisyhteisöjen tiettyjen kulttuuripiirteiden aiheuttamien kielteisten seurausten kritiikille. Vuoden 2002 elokuussa julkaistussa kirjassa "De zoontjesfabriek" ("Poikatehdas", julkaistu suomeksi 2005 osana kirjoituskokoelmaa "Neitsythäkki") Hirsi Ali arvosteli islamin perinteisiä näkemyksiä naisen asemasta. Kirja käsitteli myös tiettyjä kulttuuriperinteitä kuten Somaliassa, Egyptissä ja joissain muissa Afrikan maissa yleistä naisten sukupuolielinten silpomista. Suomessa kirjan alkupuheesta oli karsittu osa tekstiä, ja kustannusyhtiö vähätteli julkisuudessa kirjan totuusarvoa.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Kirjansa julkaisemisen aikoihin Hirsi Ali kertoi radiohaastattelussa, että vaikka hän oli edelleen identiteetiltään muslimi, hän ei enää uskonut jumalaan. Hirsi Alia, tämän työnantajaa ja Englannissa asuvaa isää oli aikaisemminkin uhkailtu tämän kärkevien mielipiteiden vuoksi, mutta haastattelu nosti tappouhkausten aallon. Syyskuun 2002 jälkeen Hirsi Ali on elänyt pysyvästi poliisin suojeluksessa ja hänelle on määrätty henkilökohtaiset turvamiehet.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Lokakuussa 2002 Hirsi Ali loikkasi työväenpuolueesta liberaaliseen kansanpuolueeseen, jonka parlamenttivaalilistalle hänet otettiin ehdokkaaksi. Tammikuun 2003 vaaleissa Ayaan Hirsi Ali valittiin alahuoneen jäseneksi.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Sanomalehti Trouw julkaisi Hirsi Alin haastattelun kolme päivää vaalien jälkeen. Haastattelussa tämä toteaa profeetta Muhammadin viimeiseen vaimoon Aišaan viitaten: "”Meidän länsimaisten mittapuidemme mukaan Muhammad on perverssi mies ja tyranni.”" Islamilaisen perimätiedon hadithin mukaan Aiša oli kuusivuotias avioliiton solmimisen aikaan ja yhdeksänvuotias Muhammadin maatessa hänet.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Lisäksi Hirsi Ali sanoo, että "”mielestäni Muhammad on yksilönä halveksuttava. Muhammadin mukaan naisten on elettävä kotiensa vankeina, heidän on käytettävä huntua, heiltä on kielletty tietyt työt, heillä ei ole samaa perintöoikeutta kuin miehillä, heidät pitää kivittää, jos he syyllistyvät aviorikokseen – haluan näyttää, että on myös toisenlainen todellisuus kuin se ’totuus’, jota levitetään maailmalle saudien rahojen avulla.”" Monet islamilaiset organisaatiot ja yksittäiset muslimit reagoivat raivostuneesti Hirsi Alin jyrkkiin mielipiteisiin ja uskosta luopumiseen. Rikosilmoitusten takia yleinen syyttäjä joutui arvioimaan Hirsi Alin lausuntoja, mutta totesi, ettei niitä voitu pitää yksittäisiä muslimeja syrjivinä eikä myöskään muslimien vastaisena kiihotuksena.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Vuonna 2004 Hirsi Ali teki lyhytelokuvaan "Submission" ("Alistuminen", sana ’islam’ tarkoittaa alistumista) käsikirjoituksen ja oli sen kertojan äänenä. Filmi kertoo naisiin kohdistuneesta väkivallasta islamilaisessa yhteisössä. Filmissä esiintyvien naisnäyttelijöiden vartaloon on kirjoitettu Koraanin säkeitä, joilla naisten pahoinpitelemistä ja syrjintää on puolusteltu.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Lyhytelokuva esitettiin alankomaalaisella TV-kanavalla elokuussa 2004. Muslimien piirissä reaktio elokuvaan oli pääosin kielteinen. Elokuvan ohjaajan, Theo van Goghin, henkeä uhattiin, ja radikaali-islamisti Mohammed Bouyeri murhasi van Goghin 2. marraskuuta 2004 tämän ollessa pyöräilemässä töihin. Murhaaja kiinnitti van Goghin ruumiiseen Hirsi Alille osoitetun avoimen kirjeen, jossa hän sekavien antisemitististen salaliittorönsyilyjen jälkeen julisti tuhoa Amerikalle, Euroopalle, Alankomaille, uskottomille fundamentalisteille ja Ayaan Hirsi Alille. Murhaaja oli syntynyt Alankomaissa, mutta hänen vanhempansa olivat lähtöisin Marokosta.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: South Park -sarjan jakson "200" herättämän kohun yhteydessä Ayaan Hirsi Ali kommentoi South Parkin tekijöitä varoittanutta Revolution Muslim -sivuston kirjoitusta sanomalla, että "se ei ollut pelkkä varoitus, vaan hyökkäys ilmaisunvapautta vastaan". "200"-jaksosta Hirsi Ali sanoi: "Se ei ollut pelkästään hauska tai ovela. Se toi esiin olennaisen asian ajasta, jossa elämme. On yksi ihmisryhmä, yksi uskonto, joka julistaa olevansa kaiken kritiikin yläpuolella."


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Toukokuussa 2006 alankomaalainen "Zembla"-televisiodokumentti otti uudelleen esiin Hirsi Alin turvapaikkahakemukseen liittyvät epäselvyydet: Hirsi Ali oli hakiessaan turvapaikkaa valehdellut oikean nimensä, ikänsä ja maan, josta hän saapui. Hän oli kertonut näistä asioista julkisesti poliittisen HP/De Tijd -lehden haastattelussa jo syyskuussa 2002. Media alkoi spekuloida mahdollisuudella, että Hirsi Ali menettäisi kansalaisuutensa ja näin ollen myös parlamenttipaikkansa.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Aluksi liberaalien (VVd) siirtolaisministeri Rita Verdonk sanoi, ettei tutkisi asiaa, mutta populistisen Lijst Pim Fortuyn -johtajan Hilbrand Nawijnin vaatimuksesta hän myöntyi selvittämään sitä. Verdonk tunnetaan julkisuudessa nimellä "Rauta-Rita" tiukasta suhtautumisestaan maahanmuuttoon.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Asian tutkiminen kesti kolme päivää. Loppupäätelmä oli, että Hirsi Ali ei ollut saanut Alankomaiden kansalaisuutta laillisesti pätevällä tavalla valehdeltuaan ikänsä ja syntymäaikansa. Valehtelun motiivi oli välttää pakkoavioliitto ja saada turvapaikka Hollannista. Turvapaikan saamiseksi Hirsi Alin oli esitettävä tulevansa sotaa pakoon Somaliasta. Hän oli kertonut olevansa vuonna 1967 syntynyt Ayaan Hirsi Ali, vaikka itse asiassa olikin vuonna 1969 syntynyt Ayaan Hirsi Magan. Näin ollen Hirsi Ali tulkittiin laittomaksi siirtolaiseksi. Hirsi Ali erosi parlamentista 16. toukokuuta 2006 myönnettyään valehdelleensa turvapaikkahakemuksessa. Hän ilmoitti muuttavansa Yhdysvaltoihin syyskuussa 2006. Hollannin pakolaisministeri sanoi kuitenkin 19. toukokuuta, ettei Hirsi Ali menettäisi kansalaisuuttaan, ja 27. kesäkuuta 2006 Hollannin tiedotusvälineet ilmoittivat maan hallituksen päättäneen, että Hirsi Ali saa pitää maan kansalaisuuden.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Kansalaisuuskohu johti lopulta Jan Peter Balkenenden hallituksen kaatumiseen, kun koalitiohallituksen pienin puolue Democraten 66 veti tukensa hallitukselta.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Vuonna 2006 Hirsi Ali sai paikan American Enterprise Institutesta Washington, D.C.:sta. Alankomaiden hallitus jatkoi hänen turvallisuuskustannustensa takaamista.


title: Ayaan Hirsi Ali

text: 25. syyskuuta 2007 Hirsi Ali sai pysyvän oleskeluluvan Yhdysvaltoihin samaan aikaan Alankomaiden oikeusministeri Hirsch Ballin ilmoitti Hirsi Alille, ettei Alankomaiden hallitus enää takaa hänen turvallisuuskustannuksiaan ulkomailla 1. lokakuuta 2007 alkaen. Hirsi Alista tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 2013


title: Ayaan Hirsi Ali

text: Hirsi Ali on naimisissa tietokirjailija Niall Fergusonin kanssa. Heidän poikansa Thomas syntyi joulukuussa 2011.Molempien kirjojen sisältö on julkaistu suomeksi 2005 osana kirjoituskokoelmaa "Neitsythäkki". ()


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Cast Away – tuuliajolla ("Cast Away") on 2000 ensi-iltansa saanut Robert Zemeckiksen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva. Elokuva seuraa autiolle Tyynenmeren saarelle lento-onnettomuuden seurauksena haaksirikkoutunutta FedExin työntekijää. Elokuvan käsikirjoitti William Broyles Jr., ja sen pääroolissa näyttelee Tom Hanks. Hanks sai roolisuorituksestaan parhaan miespääosan Golden Globe -palkinnon ja Oscar-ehdokkuuden. Lisäksi elokuva oli ehdolla parhaan äänileikkauksen kategoriassa. Elokuvamusiikin säveltänyt Alan Silvestri palkittiin Grammy-palkinnolla. Elokuvaa kuvattiin Fidžin saarivaltioon kuuluvalla Monurikilla.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: On vuosi 1995. Chuck Noland (Tom Hanks) on aikaan pakkomielteisesti suhtautuva järjestelmäanalyytikko, joka matkustaa ympäri maailmaa ratkaisemaan FedExin varastojen tuottavuusongelmia. Chuck on ollut jo pitkään parisuhteessa Kelly Frearsin (Helen Hunt) kanssa, mutta Chuckin kiireiset aikataulut estävät heitä toteuttamasta unelmaansa avioliitosta. Parin viettäessä joulua sukulaisten kanssa Chuck joutuu lähtemään kesken kaiken Malesiaan ratkaisemaan erästä työongelmaa. Lentokone joutuu ankaraan myrskyyn ja tekee pakkolaskun Tyyneenmereen. Chuck onnistuu pelastautumaan uppoavasta koneesta ja haaksirikkoutuu puhallettavalla pelastuslautalla autiolle saarelle. Herättyään Chuck lähtee tutkimaan saarta ja huomaa olevansa ainoa eloonjäänyt.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Ensi alkuun Chuck yrittää viestittää pelastajille olinpaikkansa ja yrittää lähteä saarelta pelastuslautan rippeiden avulla, mutta saarta ympäröivät voimakkaat aallot huuhtovat hänet takaisin. Chuck ryhtyy etsimään ruokaa, vettä, suojaa ja avaa rannalle huuhtoutuneet FedExin paketit, joista löytyy käyttökelpoisia esineitä. Chuck jättää kuitenkin aukaisematta erään paketin, johon on maalattu siipipari. Yrittäessään tehdä tulta ensimmäistä kertaa Chuck saa syvän haavan käteensä. Vihaisena Chuck ryhtyy paiskomaan lähettyvillään olevia esineitä, muun muassa eräästä paketista löytynyttä Wilson-urheiluyhtiön lentopalloa. Hieman myöhemmin Chuck piirtää kasvot pallon pinnalla olevaan veriseen kädenjälkeen, nimeää pallon Wilsoniksi ja alkaa puhua sille. Chuckin tulehtunut hammas aiheuttaa vaivaa, mutta hänen onnistuu poistaa se luistimen avulla. Hän menettää operaatiossa tajuntansa.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Kuluu neljä vuotta. Chuck on laihtunut, hänen partansa ja hiuksensa ovat kasvaneet pitkiksi, ja hän on pukeutunut lannevaatteeseen. Chuck on myös tullut taitavaksi kalastajaksi ja tulentekijäksi. Kaiken lisäksi Chuck käy useita keskusteluja ja väittelyjä Wilsonin kanssa. Saaren rannalle huuhtoutuu eräänä päivänä osa siirrettävän wc:n seinää. Chuck ryhtyy seuraavaksi rakentamaan lauttaa ja käyttää rannalle huuhtoutunutta osaa sen purjeena. Lautan valmistuttua Chuck suuntaa kohti avomerta ja pääsee purjeen avulla saarta ympäröivien aaltojen läpi. Kun Chuck on ajelehtinut merellä jonkin aikaa, hän joutuu myrskyyn, joka miltei repii hänen lauttansa palasiksi. Myöhemmin Wilson putoaa lautalta ja katoaa, mikä saa Chuckin suuren surun valtaan. Myöhemmin ohiajava rahtilaiva löytää merellä ajelehtivan Chuckin ja ottaa tämän kyytiin.


title: Cast Away – tuuliajolla

text:
Palattuaan takaisin ihmisten pariin Chuck saa tietää, että hänet on julistettu jo vuosia sitten kuolleeksi. Chuck käy tapaamassa Kellyä, ja he kumpikin tunnustavat rakastavansa toisiaan yhä, mutta Kellyllä on nyt oma perhe, eikä hänellä ja Chuckilla ole näin ollen enää mahdollisuuksia yhteiseen tulevaisuuteen. Chuck matkustaa Texasiin toimittaakseen saarelta mukanaan tuoman avaamattoman FedEx-paketin perille. Talo on kuitenkin tyhjä, joten Chuck jättää paketin kuistille ja kiinnittää siihen viestin, jossa lukee, että kyseinen paketti pelasti hänen henkensä. Chuckin pysähdyttyä erääseen syrjäiseen tienristeykseen avopakettiautolla ajava nainen pysähtyy antamaan hänelle ajo-ohjeita. Naisen ajaessa pois Chuck huomaa, että tämän avopakettiautossa on sama kuva kuin hänen talolle jättämässä paketissa. Chuck jää katselemaan risteyksestä lähteviä teitä sekä naisen loittonevaa autoa.
FedExin toimitusjohtaja Fred Smithillä on elokuvassa lyhyt cameorooli.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Ohjaaja Robert Zemeckis kertoo saaneensa elokuvan idean Tom Hanksilta, jonka kanssa tämä oli tehnyt aiemmin yhteistyötä elokuvassa "Forrest Gump" (1994). Hanks toimitti Zemeckikselle käsikirjoittaja William Broyles Jr.:n kanssa laaditun keskeneräisen käsikirjoituksen. Käsikirjoitus pysyi keskeneräisenä projektina useita vuosia, jonka aikana Hanks ja Zemeckis työskentelivät muissa elokuvatuotannoissa. Yksi käsikirjoituksen ongelmista liittyi tapaan, jolla päähenkilö Chuck Noland pääsee pakenemaan autiosaarelta.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: "Cast Away – tuuliajolla" kuvattiin lopulta kahdessa kuvausjaksossa. Elokuvan ensimmäisen puoliskon kuvausten päätyttyä tuotanto keskeytettiin noin vuoden ajaksi, minkä aikana ohjaaja Zemeckis ja muu tuotantoryhmä kuvasivat Harrison Fordin tähdittämän elokuvan "Salaisuus pinnan alla" (1997). Kuvaustauon aikana elokuvan pääroolia näytellyt Hanks valmistautui toista kuvausjaksoa varten pudottamalla painoaan noin 25 kiloa. Lisäksi hän kasvatti parran ja hankki voimakkaan rusketuksen.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Elokuvan saarelle sijoittuva osuus kuvattiin Fidžiin kuuluvalla Monurikilla, joka kuuluu Mamanucasaariin. Elokuvan kuvaukset jouduttiin keskeyttämään toisessa kuvausvaiheessa, kun Hanksin jalassa ollut hoitamaton rakkula aiheutti verenmyrkytyksen. Lisäksi hän jäi kuvausten eräässä vaiheessa ajelehtimaan pelastuslautalla, kun sen kiinnitysköysi katkesi. Osa elokuvan kohtauksista, mukaan lukien loppukohtaus kuvattiin Canadianin kaupungissa Länsi-Texasissa, Yhdysvalloissa.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Ohjaaja Zemeckiksen mukaan elokuvan kuvaustyylissä on havaittavissa kolme erilasta tyyliä. Elokuvan ensimmäisen osan kohtaukset ennen päähahmon joutumista autiosaarelle kuvattiin käsivaralta Steadicam-kameralla ja kohtauksille on ominaista kiireisyys. Tarinan siirtyessä autiosaarelle kamera pysyy kohtauksissa paikallaan ja kuvakulmaa vaihdetaan ainoastaan panoroimalla tai kallistamalla kameraa. Näyttelijä jää välillä kuvakulman ulkopuolelle ja palaa sitten takaisin kuvaan. Kamera ei myöskään seuraa näyttelijän toimintaa, vaan tämä työskentelee kuvakentän alalla. Elokuvan kolmannelle osalle ovat tyypillisiä etäiset nostolaitteesta otetut kuvat.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Elokuvan ääniraidassa on merkillepantavaa musiikin vähyys, jota ei kuulla lainkaan Tom Hanksin näyttelemän Chuckin ollessa autiosaarella. Lisäksi saarella ei kuulla lainkaan erilaisten eliöiden, kuten lintujen tai hyönteisten ääntä, minkä on tarkoitus lisätä eristyksen tunnetta. Alan Silvestrille myönnettiin 2002 Grammy-palkinto lopputeksteihin säveltämästään kappaleesta ”End Credits”. Virallinen CD-kokoelma "Cast Away: The Films of Robert Zemeckis and the Music of Alan Silvestri" sisältää musiikkikappaleita säveltäjä Alan Silvestrin ja ohjaaja Robert Zemeckiksen yhteisistä elokuvaprojekteista. Ainoa kokoelmaan kuuluva elokuvassa "Cast Away – tuuliajolla" esiintynyt kappale on ”End Credits”. Elokuvan kappalelista:


title: Cast Away – tuuliajolla

text: FedEx ei maksanut elokuvassa esitetystä tuotesijoittelusta, mutta yritykselle aiheutui joitain kuluja kuvausryhmälle tarjotusta logistisesta tuesta. FedExin päätöstä sallia sen logon esiintyminen elokuvassa vaikeutti yrityksen kuljetuskoneen lento-onnettomuuteen perustunut juoni. FedExin edustajan mukaan elokuvan juoni kuitenkin esitti yrityksen yleisesti positiivisessa valossa.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: FedEx tarjosi kuvausryhmän käyttöön kuvauskohteita yrityksen pakettienlajittelukeskuksissa Memphisissä, Los Angelesissa ja Moskovassa, sekä lentokoneita, rekkoja, univormuja ja logistista tukea. Lisäksi FedExin markkinointiedustajat valvoivat kaksi vuotta kestäneitä kuvauksia. FedExin edustajan mukaan yrityksen bränditietoisuus lisääntyi elokuvan seurauksena etenkin Aasiassa ja Euroopassa.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Elokuvan käsikirjoittaja William Broyles Jr. kertoo saaneena ajatuksen elokuvassa esiintyneestä Wilson-lentopallosta tehdessään tutkimustyötä käsikirjoitusta varten Kalifornianlahdella sijainneella selviytymisleirillä. Broyles vietti useita päiviä yksin saarella ja hankki ravintonsa luonnosta. Hän kertoo löytäneensä eräänä päivänä rannalta lentopallon, jota hän ryhtyi kutsumaan Wilsoniksi. Lentopallo päätyi lopulta elokuvan käsikirjoitukseen, samoin kuin useat muut Broylesin saarella kehittämät ideat.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Yksi elokuvassa lavasteena käytetyistä lentopalloista myytiin julkaisun jälkeen huutokaupassa 18 500 dollarilla FedEx Officen entiselle toimitusjohtajalle Ken Maylle. Lentopalloja valmistava Wilson Sporting Goods käynnisti lisäksi oman mainoskampanjan, joka perustui Wilson-lentopallon elokuvarooliin Tom Hanksin rinnalla. Lisäksi yritys valmisti elokuvassa käytetystä lentopallosta kopion, jota myytiin elokuvan julkaisun aikana.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Cast Awayn ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 7. joulukuuta 2000. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 26. tammikuuta 2001. Elokuva tuotti Yhdysvalloissa ensi-iltaviikonlopun aikana noin 28 miljoonaa dollaria. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti yhteensä 429 632 142 dollaria, josta noin 233 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa ja noin 196 miljoonaa dollaria kansainvälisesti. Elokuvan tuotantobudjetti oli noin 90 miljoonaa dollaria.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Tom Hanks sai roolisuorituksestaan parhaan miespääosan Golden Globen. Alan Silvestrille myönnettiin elokuvan lopputekstien sävellyksestä Grammy-palkinto. Elokuva sai kaksi Oscar-ehdokkuutta: Tom Hanks oli ehdokkaana kategoriassa paras miespääosa ja elokuva kategoriassa paras äänitys. Lisäksi Tom Hanks oli ehdolla Bafta-palkinnon saajaksi parhaasta miespääosasta. Broadcast Film Critics Association -järjestö myönsi elokuvalle Critics' Choice Movie Award -palkinnon.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Yhdysvaltalainen elokuvakriitikko Roger Ebert antoi elokuvalle 3/4 tähteä. Hänen mukaansa Tom Hanks suoriutuu erinomaisesti kannatellessaan elokuvaa kaksi kolmasosaa sen pituudesta. Ebert kutsui tarinaa vahvaksi ja yksinkertaiseksi, mutta piti sitä liiallisten monimutkaisuuksien ympäröimänä kritisoiden erityisesti elokuvan viimeistä osaa, jota hän kutsui tylsäksi antikliimaksiksi.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: "The New York Times" -lehden elokuvakriitikko Stephen Holdenin mukaan elokuva on vahvimmillaan tarinan ollessa kauimmillaan sivilisaatiosta. Hänen mukaansa yksi elokuvan ansioista on realistinen erikoistehosteiden käyttö ja sen rajallinen ääniraita päähenkilön ollessa saarella lisää onnistuneesti eristyksen tunnetta. Holden kehuu lisäksi Tom Hanksin ja Helen Huntin yhteisiä kohtauksia.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: Internet-sivusto Rotten Tomatoesin konsensuksen mukaan elokuva tarjoaa älykkään käsikirjoituksen, yhden Robert Zemeckiksen kypsimmistä ohjaustöistä ja Tom Hanksilta esimerkillisen roolisuorituksen. 90 % verkkosivun kriitikoista antoi Cast Awaylle positiivisen arvosanan keskiarvolla 7,4/10. Lisäksi noin 740 000 sivuston käyttäjästä 83 % antoi elokuvalle positiivisen arvosanan keskiarvolla 3,5/5. Metacritic-sivuston 32 kriitikon arvioon perustuva arvosana on 73/100. Noin 200 sivuston käyttäjistä antoi elokuvalle keskiarvon 7/10.


title: Cast Away – tuuliajolla

text: American Broadcasting Companylle (ABC) työskennellyt Lloyd Braunn ehdotti 2003 televisiosarjaa, jossa olisi vaikutteita näkemästään elokuvasta "Cast Away". Sarja jäi lopulta toteutumatta, mutta konsepti toteutui myöhemmin ABC:n menestyssarjassa "Lost".


title: Cast Away – tuuliajolla

text: FedEx esitti vuoden 2003 Super Bowl -loppuottelussa elokuvan loppukohtausta parodioineen mainoksen, jossa päähahmo Chuck Noland toimittaa autiosaarella mukanaolleen avaamattoman FedEx-paketin vastaanottajalleen. FedExin edustajan mukaan yhtiö sai parodiaan luvan elokuvan tekijöiltä.


title: Äyskäri

text: Äyskäri (usein kuuppa, nappo, kousa, kippo tai vesikauha) on veneen tyhjentämiseen tarkoitettu vedenammentamisväline. Sen muoto on sopeutettu tehokkaaseen kauhomisliikkeeseen; vesi virtaa liikkeen auttamana nopeasti sisään avoimesta etupäästä, ja liike jatkuu tyhjentäen äyskärin veneen laidan yli. Äyskäriä käytetään myös öljyvahinkojen torjunnassa, ja sen muoto on todettu toimivaksi myös jyvien ja jauhojen ammentamisessa. Äyskäri on veneen tyhjentämisessä huomattavasti esimerkiksi samankokoista kauhaa tehokkaampi. Perinteisesti äyskärit kaiverrettiin puusta, nykyään valmistusaineena on yleensä muovi.


title: Juhana Fredrik Cajan

text: Juhana (Johan) Fredrik Cajan (Kajaani) (13. syyskuuta 1815 Sotkamo – 28. helmikuuta 1887 Piippola) oli suomalainen historioitsija, kirjailija ja pappi.


title: Juhana Fredrik Cajan

text: Cajanin vanhemmat olivat nimismies Johan Cajan ja Eva Elfving. Cajan pääsi ylioppilaaksi 1832, opiskeli sitten luonnontieteitä ja teki mm. tutkimusmatkan Lappiin. Tutustuttuaan Elias Lönnrotiin vuonna 1835 hän kuitenkin kiinnostui kansallisperinnöstä niin, että oli mukana Lönnrotin seuraavana vuonna tekemän seitsemännen runonkeräysmatkan alussa. Cajan julkaisi matkasta Mehiläinen -lehdessä 1837 kirjoituksen "Matkakertoelma Hiidenlinnaan". Papiksi Cajan valmistui 1842, mutta jo sitä ennen eli 1839 ja 1840 hän oli julkaissut Mehiläisen liitteenä ensimmäisen 244-sivuisen suomenkielisen Suomen historian "Suomen historia koetteeksi kerrottu lyhykäisessä järjestyksessä". Esipuheen teokseensa hän kirjoitti nimimerkillä J.F. Kainonen. Vuonna 1846 siitä ilmestyi Cajanin laatima uusittu ja laajennettu painos "Suomen historia, kertoi J.F. Kajaani. Ensimmäinen osa elikkä Pakanuuden ja Paavinuskon ajat", jonka julkaisi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Jatkotyö jäi kuitenkin kesken Cajanin sairastuttua henkisesti. Hänen piti sairauden takia jättää 1863 myös vuodesta 1857 hoitamansa vakinainen Piippolan kappalaisen virka.


title: Juhana Fredrik Cajan

text: Cajanin puoliso vuodesta 1842 oli Adolfina Augusta Tauler (k. 1858).


title: Puutiainen

text: Puutiainen ("Ixodes ricinus", jokapäiväisessä kielenkäytössä myös punkki) on punkkeihin kuuluva eläin. Se kiinnittäytyy sopivaan isäntäeläimeen imeäkseen siitä verta ja saattaa jäädä siihen kiinni jopa päiväkausiksi. Suomessa sitä tavataan koko maan eteläisessä puoliskossa Kemi-Joensuu-linjalle asti, ja erityisen runsaasti Ahvenanmaalla ja saaristossa. Vastoin vanhaa kansanuskomusta puutiaiset eivät pudottaudu ihmisten päälle lepistä eivätkä muistakaan puista, vaan elävät ja liikkuvat eniten aluskasvillisuuden joukossa, heinikoissa ja pensaikoissa. Puutiainen ei kestä pitkään kuivuutta tai kuumuutta, joten se viihtyy parhaiten lehtometsissä ja rantalepikoissa. Punkkikausi alkaa, kun keskilämpö on 5 °C ja päättyy pysyvien pakkasten tultua. Itärajan takaa tulevaa tappavaa aivokalvontulehdusta levittävää siperianpuutiaista eli taigapunkkia ("Ixodes persulcatus") on tavattu jo Pohjois-Karjalassa ja Perämeren rannikolla. Sen kantama virus aiheuttaa vakavampaa ja helpommin kroonistuvaa puutiaisaivotulehdusta.


title: Puutiainen

text: Puutiainen tarvitsee elinaikanaan sukupuolesta riippuen kaksi tai kolme veriateriaa kasvunsa aikana: toukka- eli larvavaiheessa sekä nymfivaiheessa kehittyäkseen ja naaraat aikuisena munien munimiseen. Ihmisillä kaikkein yleisimpiä ovat nymfivaiheen puremat, sillä vain 1–2 millimetrin mittainen nymfi on hankalampi havaita iholta kuin täysikasvuinen punkki. Larvavaiheessa punkit suosivat isäntäeläiminään jyrsijöitä ja lintuja. Päästyään imemään verta punkki viipyy isännän iholla 3 päivää (larvat ja nymfit) tai 7–9 päivää (aikuiset).


title: Puutiainen

text: Turun yliopiston vuonna 2015 tekemän keräyksen ja tutkimuksen mukaan puutiaisista noin 30 prosenttia kantaa ainakin yhtä taudinaiheuttajaa. Puutiaiset saattavat tartuttaa tauteja purressaan ihmistä tai eläintä. Ne levittävät borrelioosia (noin 15% kantajia) ja puutiaisaivotulehdusta (1,5%), harvoin myös jänisruttoa. Turun yliopiston tutkijat ovat löytäneet suomalaisista punkeista myös anaplasma- ja ricketsia-bakteereita.


title: Puutiainen

text: Puutiaisaivotulehduksen riski on suurin lounaissaaristossa ja -rannikolla sekä paikoin Kaakkois-Suomessa. Borrelioositartunnan voi saada alueella, joka ulottuu Oulun korkeudelle saakka. Puutiaisenpureman riski on suurin alavalla varjoisalla maalla, jossa on runsaasti kosteaa matalahkoa kasvillisuutta. Lyhyeksi leikatulla kuivalla nurmella puutiaiset eivät viihdy.


title: Puutiainen

text: Ruotsissa on 200 todettua tapausta, joissa puutiaisen puremasta on seurannut liha-allergia, joka tarkoittaa allergisuutta punaiselle lihalle.


title: Puutiainen

text: Punkit purevat suomalaisia arviolta puoli miljoonaa kertaa vuodessa, ja borreliatapauksia on 7 000 vuodessa, puutiaisaivokuumetartuntoja noin 40 vuodessa.


title: Puutiainen

text: Bakteerin aiheuttamaa borrelioosia voidaan ehkäistä poistamalla puutiainen iholta mahdollisimman pian. Kansanperinteessä on usein neuvottu upottamaan puutiainen voihin tai rasvaan, jolloin puutiaisen peräpäässä sijaitsevat hengityselimet eivät saa ilmaa ja puutiainen itse vetäytyy ulos ihosta. Tätä keinoa ei kuitenkaan enää nykyisin suositella, sillä puutiainen saattaa tukehtuessaan oksentaa suolensisältönsä puremaan, jolloin borrelioosin riski kasvaa. Puutiainen tulisi siksi poistaa mekaanisesti esim. pinseteillä tai tarkoitusta varten erityisesti suunnitelluilla punkinpoimijoilla. Pinseteillä tartutaan puutiaista mahdollisimman alhaalta kiinni, ja puutiainen poistetaan hitaasti vetäen iholta. Punkinpoimijoita on myös malleja, joilla puutiainen kiilataan V:n muotoiseen loveen, sekä pihtejä jotka puristavat puutiaista kyljistä. Näillä puutiainen poistetaan pyörittämällä sitä rauhallisesti yhteen suuntaan muutama kokonainen kierros, jolloin punkin ote ihosta irtoaa ja sen voi helposti nostaa pois.


title: Puutiainen

text: Sekä vetämällä että pyörittämällä puutiainen voi vahingoittua ja osia siitä voi jäädä puremakohtaan, mikä saattaa aiheuttaa tulehduksen. Puutiaisen puristamista muualta kuin päästä tulisi myös välttää, sillä puristaessa puutiaisen nesteitä voi kulkeutua takaisin puremakohtaan. Pyörittämällä käyttäen sopivaa punkinpoimijaa riski "oksentamiseen" sekä pään katkaisemiseen on pienempi, sillä puutiaiseen ei kohdistu lainkaan vetoa tai puristusta. Irrotetun puutiaisen voi tappaa esimerkiksi nipistämällä.


title: Puutiainen

text: Vuonna 2006 Oulun yliopistossa hyönteistutkijana työskentelevän Juhani Itämiehen mukaan runsaasti kasvanut lemmikkikoirien määrä on yksi niistä syistä, jotka ovat mahdollistaneet puutiaisten nopean leviämisen Suomessa. Myös hirvien osuus puutiaisten leviämiseen on pohdinnassa. Ruskea koiranpunkki ("Rhipicephalus sanguineus") muistuttaa puutiaista sekä kooltaan että ulkonäöltään.


title: Puutiainen

text: Helsingissä puutiaisen leviämistä uusille alueille on helpottanut city-kanien määrän kasvu.


title: Puutiainen

text: Åbo Akademin emerita-loistutkija Margaretha Gustafsson suosittelee metsäkauriiden ja valkohäntäpeurojen ampumista, koska ne ovat punkkien suosikki-isäntiä. Kaikki metsästäjät eivät haluaisi luopua kauriista eikä peuroista.


title: Casio

text: Casio (, "Kashio Keisanki Kabushikigaisha") on japanilainen vuonna 1946 perustettu elektroniikkalaitteiden valmistaja. Casion päämaja sijaitsee Tokiossa.


title: Casio

text: Casio on tunnettu taskulaskimista, äänentoistolaitteista, syntetisaattoreista, digitaalista pianoista, kameroista, elektronisista sanakirjoista ja kelloista. Vuonna 1957 Casio julkisti maailman ensimmäisen täysin elektronisen laskimen.


title: Casio

text:
Casio on myös tehnyt tietokoneita kuten Casio FP-6000, Casio FX-9000, Casio SX-1000 sekä MSX-yhteensopivia.
Yhtiö on pyrkinyt pelikonsolimarkkinoille kahdella konsolilla: Casio PV-1000 ja Casio Loopy.


title: Punkki

text: Punkki on:


title: Itkevä tyttö

text: Itkevä tyttö oli raumalaislähtöinen, vuonna 2001 perustettu taiderockyhtye.


title: Itkevä tyttö

text: Yhtyeen tyyli on runsaasti jazzia ja grungea sekoittavaa rockia, joskin alkuaikoinaan Itkevä tyttö käytti tyylistään nimitystä ”iskelmägrunge”. Myöhemmin yhtye on itse kuvannut sitä vain termillä taiderock, joka on liitetty moniin muihinkin satakuntalaisiin yhtyeisiin, kuten Maj Karma, Lapko ja Kuusumun Profeetta.


title: Itkevä tyttö

text: Laulaja-kitaristi Lauri-Matti Parppei on toiminut vuodesta 2003 myös Klustermus ry:n puheenjohtajana.


title: Itkevä tyttö

text: Yhtyeen viimeisin julkaisu on kesäkuussa 2010 ilmestynyt "Hyvästi entinen elämä" -EP.


title: Itkevä tyttö

text: Vuoden 2012 huhtikuussa yhtye vetäytyi studioon luomaan uutta levyä, jonka oli määrä ilmestyä syksyllä. Kesäkuussa kotisivuille lisättiin näyteraita Puut eivät puhu. Studiopäiväkirjaa päivitettiin silloin tällöin, mutta levyn ilmestymispäivää ei ilmoitettu. Tammikuussa 2013 julkaistiin Spotify-palvelussa Puut eivät puhu / Kehä -single ja Youtubessa levyltä pois jäänyt Lepakot-kappale.


title: Itkevä tyttö

text: 3.5.2013 studiopäiväkirjaan ilmestyi Lauri-Matin kirjoittama teksti, jossa kerrottiin yhtyeen viime aikojen kuulumisista ja päätöksestä lopettaa toimintansa sekä perustaa uusi, Musta valo -niminen yhtye. 8.5.2013 yhtye kirjoitti kotisivuilleen seuraavan viestin:


title: Itkevä tyttö

text: "Hyvästi, vanhat ystävät. Lähdemme matkoille. Tervetuloa mukaan. Uusi aika on täällä. Kiitos kaikista vuosista, jotka kuljitte mukanamme – tarina ei ole kuitenkaan vielä ohi."


title: Megalopoliin taistelu

text: Megalopoliin taistelu käytiin vuonna 331 eaa. Makedonian ja Spartan joukkojen välillä. Spartalaisia johti kuningas Agis III ja makedonialaisia johti Aleksanteri Suuren Makedonian hallitsijaksi jättämä Antipatros.


title: Megalopoliin taistelu

text: Spartalaiset olivat saaneet rahallista apua persialaiselta Farnabazokselta joka johti Persialaisten toimia Vähässä-Aasiassa sen jälkeen kun persialaisten päällikkö Memnon oli kuollut. Raha-avun turvin Spartan kuningas Agis III saattoi koota suuren armeijan jolla hän aikoi kukistaa makedonialaiset. Aleksanteri Suuri oli jättänyt Antipatroksen hallitsemaan Makedoniaan ja oli ottanut mukaansa suurimman osan armeijasta kun hän lähti valloittamaan Persian valtakuntaa. Aleksanteri kukisti persialaiset Issoksen taistelussa vuonna 333 eaa. ja valloitti pian tämän jälkeen Foinikian. Tämän jälkeen persialaisten laivasto ei enää ollut uhka Makedonialle. Aleksanteri lähetti myös suuria summia rahaa Antipatrokselle jotta hän pystyisi palkkaamaan sotilaita spartalaisia vastaan.


title: Megalopoliin taistelu

text: Vuonna 331 eaa. sai aikaan liiton Makedoniaa vastaan. Antipatros marssi armeijansa kanssa Peloponnesokselle ja armeijat kohtasivat Maegalopoliksen lähellä. Spartalaiset kärsivät suuren tappion ja kuningas Agis kuoli matkalla Spartaan. Antipatros puolestaan pystyi lähettämään osan joukoistaan avustamaan Aleksanteri Suurta.


title: Gustaf Erik Eurén

text: Gustaf Erik Eurén (20. syyskuuta 1818 Pori – 13. helmikuuta 1872 Hämeenlinna) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja kielentutkija. Hän toimi Hämeenlinnan lukion historian lehtorina vuodesta 1857.


title: Gustaf Erik Eurén

text: Eurénin vanhemmat olivat porilainen porvari Erik Eurén ja Juliana Sigström. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja Turun lukiota päästen ylioppilaaksi 1841. Eurén ehti olla myös tehtaan kirjanpitäjänä Ulvilassa ennen ylioppilaaksi tuloaan. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844, ja hänet vihittiin papiksi 1853.


title: Gustaf Erik Eurén

text: Eurén toimi Turun tuomiokapitulin ylimääräisenä amanuenssina 1844 ja Turun lukiossa apulaisena vuodesta 1845 ja lehtorina vuodesta 1852. Hän oli Hämeenlinnan lukion historian lehtorina vuodesta 1857 ja toimi lukion rehtorina 1857–1863. Eurén oli Turun tuomiokapitulin jäsen 1852–1857 ja osallistui vuoden 1872 säätyvaltiopäiville.


title: Gustaf Erik Eurén

text: Eurén oli naimisissa kaksi kertaa:


title: Michèle Mouton

text: Michèle Mouton (s. 23. kesäkuuta 1951 Grasse) on entinen ranskalainen ralliautoilija. Hän teki autourheilun historiaa voittamalla ensimmäisenä ja toistaiseksi ainoana naisena rallin MM-osakilpailun.


title: Michèle Mouton

text: Mouton osallistui ensimmäiseen MM-osakilpailuunsa tammikuussa 1973 kartanlukijana. Omien sanojensa mukaan hän ei ollut vuotta aiemmin edes tiennyt, mitä ralli on. Kartanlukijan ura jäi lyhyeksi, kun hänen isänsä osti hänelle oman auton, Renault Alpinen. Mouton kierteli erinäisiä Ranskan sisäisiä rallikilpailuja, mutta osallistui vuosittain myös Korsikan ja Monte Carlon MM-osakilpailuihin. Ensimmäisen MM-osakilpailunsa kuljettajana Mouton ajoi Korsikassa 1974.


title: Michèle Mouton

text: Vähitellen Michèle Moutonin maine kasvoi ja hän sai ajettavakseen parempia autoja. Hän ajoi Renault'n jälkeen vuosina 1977–1980 muun muassa Autobianchia, Lanciaa ja Fiatia. Mouton ajoi Fiatilla Korsika-rallin viidenneksi kolme kertaa (1978, 1979 ja 1980).


title: Michèle Mouton

text: Michèle Moutonin ura harppasi eteenpäin syksyllä 1980, kun häntä pyydettiin Audin uuden tehdastallin kakkoskuljettajaksi. Samassa tallissa oli ykköskuljettajana Suomen Hannu Mikkola ja kolmoskuljettajana Ruotsin Stig Blomqvist. Mouton suostui ja osallistui "Audi Quattrolla" vuoden 1981 MM-sarjaan. Naiskuljettajan hankkimista uuteen tehdastalliin pidettiin aluksi vain mainostemppuna, mutta Mouton osoitti ajotaidoillaan olevansa paikkansa arvoinen.


title: Michèle Mouton

text: Kausi 1981 ei alkanut lupaavasti. Viidestä ensimmäisestä osakilpailusta oli tuloksena 4. sija, 13. sija ja kolme keskeytystä. San Remo -rallissa lokakuussa Mouton kuitenkin yllätti kaikki ja saavutti historiallisen ensimmäisen MM-osakilpailuvoiton naisena. Viimeisessä osakilpailussa tuli jälleen keskeytys ja Michèle Mouton oli lopulta kuljettajien MM-sarjan kahdeksas.


title: Michèle Mouton

text: Kausi 1982 alkoi heikosti. Mouton kolaroi ensimmäisessä MM-osakilpailussa Monte Carlossa niin pahasti, että hän ja kartanlukija joutuivat sairaalaan. Mouton oli loukannut polvensa ja kartturi oli kolarin jälkeen tajuton. Kuljettaja ja kartturi ehtivät kuitenkin toipua jo toiseen osakilpailuun. Loppukausi sujuikin paremmin, ja siitä tuli Michèle Moutonin uran paras. Mouton voitti kolme rallin MM-osakilpailua, Portugalin rallin, Akropolis-rallin ja Brasilian rallin, ja voitti kuljettajien MM-sarjan hopeaa hävittyään täpärästi Opel-kuljettaja Walter Röhrlille. Röhrl keräsi 109 pistettä, Mouton 97. Michèle Mouton arvosteli julkisesti Röhrlin tyyliä ajaa varman päälle ja varmistella kokonaiskilpailun johtoa napsimalla pisteitä. Mouton sanoi itse ajavansa aina täysillä ja vain osakilpailuvoitot tavoitteena. Röhrl puolestaan sanoi, että 'Audilla osaa ajaa vaikka opetettu apina'. Kaudella 1982 Walter Röhrl voitti kaksi osakilpailua, Michèle Mouton kolme.


title: Michèle Mouton

text: Michèle Mouton ajoi vielä 1983 täyden kauden ja 1984 vajaan kauden Audilla, mutta ei onnistunut enää saamaan osakilpailuvoittoja. Kaudella 1983 hän oli MM-sarjan 5. ja 1984 MM-sarjan 12. Vuonna 1986 Mouton osallistui Monte Carlon ja Korsikan ralleihin Peugeot'lla ja voitti samana vuonna Länsi-Saksan rallimestaruuden. Mouton lopetti uransa kauden 1986 jälkeen.


title: Michèle Mouton

text: Michèle Mouton osallistui urallaan 50 MM-sarjan osakilpailuun ja sai niissä neljä voittoa. Kolme kertaa hän oli toinen ja kahdesti kolmas. Aktiiviuran päätyttyä Mouton on osallistunut joihinkin autourheilutapahtumiin, muun muassa vuonna 2000 Lontoo–Sydney-maratoniin Porschella. Hän oli myös mukana järjestämässä Race of Champions -kisaa, joka järjestettiin Henri Toivosen muistoksi ensimmäistä kertaa vuonna 1988.


title: Eero Salmelainen

text: Erik Rudbeck (kirjailijanimeltään Eero Salmelainen) (17. huhtikuuta 1830 Iisalmi – 29. kesäkuuta 1867 Kuopio) oli suomalainen kansanrunouden tutkija, kirjailija, lehtimies ja suomentaja.


title: Eero Salmelainen

text: Rudbeckin vanhemmat olivat Iisalmen kihlakunnan henkikirjuri Anders Rudbäck (k. 1835) ja Maria Sofia Crohns. Hän kävi Kuopion ylä-alkeiskoulun vuosina 1840-1846 ja sen jälkeen Kuopion lukion, josta hän pääsi ylioppilaaksi 1849. Keisari Nikolai I:n kuoltua Rudbeck piti hautajaisissa puheen, joka oli Helsingin yliopiston historian ensimmäinen suomenkielinen. Myöhemmin puhe painettiin. Rudbeck valmistui filosofian kandidaatiksi 1856 ja maisteriksi 1857. Opiskeluvuosinaan hän teki vuonna 1850 kansanrunouden keruumatkan yhdessä Albin Rothmanin kanssa, ja tällöin hän kiinnostui kansansatujen keräämisestä ja tutkimisesta.


title: Eero Salmelainen

text: Kun Rudbeckin suomalaisen kansanrunon kerrontamuotoa käsitellyt väitöskirja "Om Finnarnes Folkdikt i obunden berättande form" (1857) hylättiin muotoseikkojen takia, hän lähti Helsingistä Kuopioon, jossa hän toimi Kuopion lukion ja tyttökoulun opettajana jatkaen kuitenkin samalla kansansatukokoelmiensa toimittamista. Rudbeck kärsi viimeisinä vuosinaan alkoholiongelmasta.


title: Eero Salmelainen

text: Rudbeck julkaisi teoksen "Suomen kansan satuja ja tarinoita" (1852–66, uusi kuvitettu ja korjattu painos 1920).


title: Eero Salmelainen

text:
Rudbeckille on pystytetty "Köyhän nauris"-niminen muistomerkki Iisalmen Kirman kylään. Hänen hautansa on Kuopion vanhalla hautausmaalla.
tekijänimellä Eero Salmelainen


title: Mannerilmasto

text:
Mannerilmasto (kontinentaalinen eli mantereinen ilmasto) on lauhkean vyöhykkeen mantereiden sisäosissa vallitseva kuiva ilmastotyyppi, jossa tapahtuu voimakkaita lämpötilan vaihteluja. Tyypillisessä mannerilmastossa on kesällä kuivaa ja kuumaa, talvella kovia pakkasia.
Köppenin ilmastoluokituksessa mannerilmastot kuuluvat luokkaan D.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-27

text: Mikojan-Gurevitš MiG-27 () on Neuvostoliitossa kehitetty hävittäjä-pommittaja, joka on jatkokehitelmä MiG-23:sta. Entisen Neuvostoliiton maiden lisäksi se on käytössä ainakin Sri Lankassa ja Intiassa, jossa konetta myös valmistettiin lisenssillä.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-27

text:
MiG-27 muistuttaa suuresti MiG-23:n hävittäjä-pommittajaversioita, mutta rakennetta on yksinkertaistettu ja vahvistettu rynnäkkökäyttöön paremmin sopivaksi. Moottorin ilmanottoaukot ovat kiinteät (MiG-23:ssa säädettävät), jälkipoltin yksinkertaisempi, panssarointia lisätty ja laskutelinettä vahvennettu. GSh-23-tykki on korvattu 6-putkisella 30mm GSh-30-6 Gatling-tyyppisellä tykillä. Myös koneen järjestelmiä kehitettiin paremmin rynnäkkötehtäviin sopiviksi. Kone lensi ensilentonsa 1972, ja otettiin käyttöön 1975. Neuvostoliiton ilmavoimille koneita valmistettiin yhteensä 719 kappaletta.
MiG-27 oli Su-17:n ohella Neuvostoliiton pääasiallinen kevyt hävittäjä-pommittaja 1970- ja 1980-luvuilla. Se osallistui Afganistanin sisällissotaan ja myös ensimmäiseen Tšetšenian sotaan. Neuvostoliiton hajottua Venäjän ilmavoimat päätti supistaa konekantaansa ja kaikki yksimoottoriset taistelukoneet poistettiin käytöstä 1990-luvun aikana, mukaan lukien MiG-23 ja MiG-27. Joitakin satoja koneita on edelleen varastoituna. Jotkin entisen Neuvostoliiton maat käyttävät MiG-27:ää edelleen. Ukraina myi neljä MiG-27M-konetta Sri Lankan hallitukselle. Kylmän sodan aikana konetta ei myyty ulkomaille Intiaa lukuun ottamatta, vaan vientiasiakkaat joutuivat tyytymään vähemmän tehokkaaseen MiG-23BN:ään.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-27

text: Intialla on käytössä vielä yli 150 konetta, joka tunnetaan paikallisesti nimellä "Bahadhur". Moottoriviat ovat olleet yleisiä useita vuosikymmeniä käytetyissä koneissa ja Intian ilmavoimat on menettänyt 2001–2010 12 konetta onnettomuuksissa.


title: Sousse

text: Sousse (suomeksi myös "Susa" ,) on kaupunki Tunisiassa, Pohjois-Afrikassa. Se sijaitsee Välimeren rannikolla, Hammametinlahden rannalla, noin 140 kilometriä Tunisista etelään. Soussen asukasluku oli vuonna 2004 173 047. Se on merkittävä satamakaupunki, josta viedään muun muassa oliiveja, oliiviöljyä ja hedelmiä. Kaupungin tärkeimmät elinkeinot ovat matkailu, elintarvike-, tekstiili- ja koneteollisuus sekä kalastus. Tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat vanhakaupunki eli Medina, katakombit ja Ribat eli luostarilinnoitus. Sousse on brittien, saksalaisten, pohjoismaalaisten ja venäläisten suosima matkakohde. Soussessa käy matkailijoita sekä kesäisin että talvisin. Talvisin joulukuun paikkeilla Soussessa on parhaimmillaan 20 °C lämmintä. Kaupungista on noin kymmenen kilometriä Port El Kantaouin kaupunkiin ja noin 20 kilometriä Monastiriin, jossa sijaitsee Monastirin lentoasema.


title: Sousse

text: Antiikin aikana kaupungin nimi oli Hadrumetum. Foinikialaiset perustivat Hadrumetumin 1200-luvulla eaa.


title: Sousse

text: Kaupunki liittoutui Rooman kanssa Puunilaissotien aikaan ja vältti siten pahimmat vauriot. Kaupunki eli suhteellisen rauhassa 700-vuotisen kauden Pax_Romanan aikaan. Liviuksen mukaan Hadrumetum oli Roomalaisarmeijan maihinnousupaikka Scipio Africanuksen aikaan toisessa Puunilaissodassa.


title: Sousse

text: Osana Bonifaciuksen kapinaa Konstantinopolia vastaan Vandaalit pyydettiin paikalle. He ottivat haltuun Hadrumetumin vuonna 434 ja nimesivät kaupungin Hunerikopolikseksi. Vandaalisodassa Justinianus valtasi kaupungin 534 ja nimesi kaupungin jälleen roomalaisittain.


title: Sousse

text: 600-luvulla arabi-islamilaiset armeijat valtasivat nykyisen Tunisian alueen ja levittivät nopeasti arabialaisen kulttuurin ennestään täysin roomalaiselle ja kristinuskoiselle alueelle. Arabit valtasivat kaupungin, joka Rooman kaatumisen jälkeen oli ollut vain muisto entisestä kukoistuksestaan. Kaupunki nimettiin Sûsaksi ja muutamassa vuosikymmenessä siitä tuli Aghlabidien dynastian suurin satama. Aghlabidien Sisilian valtaus vuonna 827 tehtiin pääosin Sûsasta käsin.


title: Sousse

text: Seuranneina vuosisatoina eurooppalaiset rupesivat työntämään islamia takaisin ja Sûsa oli hetken Normannien vallassa 1100-luvulla, sitten täysin Espanjalaisten valloittama, ja 1700-luvulla venetsialaisten ja ranskalaisten pommitusten kohteena. Ranska nimesi kaupungin Sousseksi.


title: Sousse

text: Historian myllerryksestä huolimatta Sousse on onnistunut säilyttämään hyvin islamilaisista ajoista juontuvan arabialaisen ulkoasun ja tunnelman vuosisatojen takaa. Nykyään sitä pidetään yhtenä parhaiten säilyineistä meren rannalla sijaitsevista arabilinnoituksista. Ribatin luostarilinnoitus, korkeuksiin nouseva minareetin ja vahtitornin yhdistelmä, on näyttävä matkailukohde.


title: Sousse

text: Sousse oli vuonna 1967 shakin Interzonal-turnauksen paikkana. Turnauksesta tuli kuuluisa, kun ensimmäisellä sijalla ollut shakin maailmanmestari Bobby Fischer yllättäen luovutti.


title: Sousse

text: Nykyään Sousse noin 200 000 väkiluvullaan vaalii hyvin keskiaikaista historiaansa kapeine, mutkittelevine kujineen. Jäljellä on Kasbah-linnoitus, Medinan vanhakaupunki, Ribatin luostarilinnoitus ja pitkä muuri Välimeren rannassa. Ympärillä on moderni, väljemmin rakennettu kaupunki pitkine suorine katuineen.


title: Sousse

text:
Historiansa aikana Sousse on ollut viittä eri kulttuuria edustavien alaisuudessa. Jokainen näistä kulttuureista antoi uuden tai muunnetun nimen kaupungille. Jokainen näistä nimistä esiintyy eri muodoissa eri kielissä. Vanhimmasta uusimpaan näitä nimiä ja muotoja ovat muun muassa:
Lista on vain murto-osa Soussen kirjoitustavoista ja käännöksistä vuonna 1903(PDF sivu 366).


title: Sousse

text: ICOMOS-raportin mukaan vuodelta 1987, Soussen piiritys ja valloitus 600-luvun lopussa (Oqba Ibn Nafîi) johti täydelliseen tuhoon kaupungissa, joka koostui puunilaisesta, roomalaisesta ja bysanttilaisesta menneisyydestä tuhannen vuoden ajalta. Raportin mukaan yksikään monumentti tältä ajalta ”subsists in situ”.


title: Sousse

text: Tunisian virallinen taho kansallisperintö- ja arkeologia-asioissa on "Institut National du Patrimoine Tunisie" / National Heritage Institute (INP) (Kansallinen perintöinstituutti). Instituutilla on projekti nimeltä "Carte Nationale des Sites Archéologiques et des Monuments Historiques". Projekti jakaa valtion suorakaiteen muotoisiin 1:50000 karttasivuihin. Sousse kuuluu karttasivulle 'Sousse 57'.


title: Sousse

text: Myöhemmät historialliset ja arkeologiset dokumentit Soussesta ovat saatavilla italiankieliseltä DOCARTIS-sivulta


title: Sousse

text: (in French), saavatilla "Institut National du Patrimoine Tunisie" / Maailmanperintökohde -instituutti, sisältää yli 400 sivua erilaisista tutkimuksista ja papereista Soussen Arkeologiselta seuralta vuodelta 1930. Paperissa on kymmenkunta viitettä sanaan sirkus Soussen yhteydessä. Tämän dokumentin pohjelta ei jää epäselväksi että Roomalainen Sirkus Soussessa oli ainoa julkinen Soussen monumentti jonka sijainti oli tiedossa (PDF sivu 204).


title: Sousse

text: Tämän tiedoston keskustelun perusteella sekä ilmavalokuvan perusteella näyttää kiistattomalta että Roomalainen sirkus on löydetty Soussen alueelta, noin 1 km luoteeseen Medinan rajalta paikalta joka nykyään on osittain urheilukentän alla.


title: Sousse

text: Sousse on Tunisian kolmanneksi suurin kaupunki Tunisin ja Sfaxin jälkeen. Vaikka Sousseen yhdistetään usein oliiviöljyn tuotanto ja muita teollisuuden aloja, kaupunki elää nykyään lähinnä turismista. Noin 2 500 neliökilometrin oliivilehto on yksi Antiikin ajoilta jäljelle jääneistä rikkauksista. Vilkas satama kaupungin keskustassa tuo oman osansa keskustan elämään.


title: Sousse

text: Sousse on tärkeä lomakohde. Vanhankaupungin Medinassa, siitä 10 kilometriä pohjoiseen Port El Kantaouissa, ja niiden välillä on merenrannalla suuret hotellialueet, joilla on yli 40 000 makuupaikkaa.


title: Sousse

text: Hiekkarantojen takaa alkavat viljelmät ja oliivilehdot. Kaupungissa on Välimerenilmasto kuumine kuivine kesineen ja kosteine leutoine talvineen. Merenranta tarjoaa leudon ilmaston ympärivuotiselle turismille. Soussessa käy vuosittain noin 1,2 miljoonaa matkailijaa.


title: Sousse

text: UNESCO nimesi Soussen Medinan Maailmanperintökohteeksi 1988, mainiten erityisesti hyvän säilymisen nykykehitykseltä.


title: Sousse

text: Medinan vanhakaupunki kaupunginmuureineen ja linnoituksineen on historiallisesti merkittävä. Medinasta löytyy sekä avoimia (Souq) että katoksellisia basaareja. Historiallisesti merkittäviin rakennuksiin kuulu Ribatin linnoitus, vanha moskeija, historiallinen museo Kasbah-linnoituksessa ja Karthagon ajan katakombit.


title: Sousse

text: Soussen vanhaakaupunkia on käytetty monasti elokuvien kuvaamiseen. Kuuluisin elokuva lienee Kadonneen aarteen metsästäjät (1981), jossa Sousse esittää Kairoa, vaikka Sousse valkoiseksi rapattuine taloineen ja sinisine puitteineen ei mitenkään muistuta Kairoa.


title: Frank Chu

text: Frank Chu (s. 1960) on eräs San Franciscon tunnetuimmista aktivisteista ja eksentrikoista. Hän on protestoinut lähes päivittäin ainakin vuodesta 1995 lähtien USA:n presidenttejä, suuryrityksiä ja "12 Galaksia" vastaan.


title: Frank Chu

text: Frank Chu asuu Oaklandissa, josta hän matkustaa päivittäin San Franciscoon, missä hän löytää suurimman yleisön mielenosoitukselleen ohikulkijoista ja ajoittain television uutislähetyksissä. Hän elää avustuksilla, kylttimainoksilla ja pienillä kannattajien antamilla lahjoituksilla.


title: Frank Chu

text: Chu kulkee päivittäin tai lähes päivittäin päiväsaikaan erityisesti San Franciscon Market Streetillä tai Montgomery Streetillä kantaen kylttiä, jonka tekstit vaihtuvat. Hän pyrkii saavuttamaan julkisuutta hakeutumalla televisiokameroiden eteen ja on yleensä siellä missä tapahtuu.


title: MotoGP

text: MotoGP:n maailmanmestaruussarjassa kilpaillaan kolmessa luokassa: MotoGP1, -2 ja -3. Pyörät edustavat kussakin luokassa tekniikan huippua. Erityisen suosittua se on Välimeren maissa. Sarjaa on kilpailtu jo vuodesta 1949.


title: MotoGP

text: 1960-luvulle tultaessa, lisättiin uusi luokka mukaan MM-sarjaan, 50-kuutioiset. Samalla uusia värejä nousi mukaan MM-sarjaan. Rhodesialaisia alkoi tulla mukaan kilpailemaan, joista menestyneimmät olivat kuusinkertainen maailmanmestari Jim Redman ja kaksinkertainen maailmanmestari Gary Hocking.


title: MotoGP

text: Redmanin lisäksi 1960-luvun suuria nimiä olivat Mike Hailwood ja Giacomo Agostini. Hailwood voitti kaikkiaan yhdeksän maailmanmestaruutta 1960-luvulla ja Agostini kuusi, mutta 1970-luvulla hän nosti mestaruuksien määrän lopulta 15:teen.


title: MotoGP

text: Hailwood voitti 500-kuutioisissa neljä peräkkäistä maailmanmestaruutta, kuten Agostini, joka kuitenkin jatkoi mestaruusputkeaan aina vuoteen 1972 asti. 1960-luvulla aloittivat uransa 1970-luvulla mainetta niittäneet kuljettajat Agostinin lisäksi mm. Phil Read, Teuvo Länsivuori, Dieter Braun sekä 13-kertainen maailmanmestari Angel Nieto.


title: MotoGP

text: Vuonna 1966 alkoi pitkä aikakausi, joka ei helposti unohdu ratamoottoripyöräilyn ystäviltä. Giacomo Agostini aloitti rakentamaan valtakauttaan voittamalla 500-kuutioisten maailmanmestaruuden, taistellen siitä tiukasti Mike Hailwoodin kanssa. Agostini voitti kolme, Hailwood neljä kilpailua kauden yhdeksästä kilpailusta. Seuraavana taistelu jatkui, jolloin 500-kuutioisten 10 voittoa jaettiin tasan Agostinin ja Hailwoodin kesken. Hailwood, kuitenkin voitti 1966 ja -67 350- ja 250-kuutioisten maailmanmestaruudet, joidenka jälkeen hän lopetti TT-uransa.


title: MotoGP

text: Kun Hailwood oli lopettanut uransa, Agostinilla ei ollut mitään esteitä hallita koko sarjaa. Hän voitti 1968 ensi kertaa 350-kuutioiset ja 500-kuutioisissa kaikki kauden 10 kilpailua. Tahti jatkui seuraavana vuonna, jolloin myös pistelasku uudistettiin. Voitosta sai 15, kakkossijasta 12, kolmossijasta 10, nelossijasta 8, viitossijasta 6 pistettä ja siitä eteenpäin pisteen välein niin että sijasta 10 sai yhden pisteen. Agostinille kertyi 105 pistettä, kun toiseksi tulleelle Gyula Marsovskylle kertyi vain 47 pistettä.


title: MotoGP

text: 1970-luvulle tultaessa Agostinin asema alkoi horjua hieman. Hän onnistui voittamaan mestaruuden 1970, 1971 ja 1972, kunnes 1973 Agostini alkoi kärsiä epäonnesta. 500-kuutioisissa hän keskeytti niin paljon kilpailuja, ettei päässyt kunnolla mukaan mestaruustaistoon. Agostini voitti kolme kilpailua ja oli kerran toinen, mikä riitti kolmossijaan. Edelle kiilasivat brittiläinen Phil Read sekä uusiseelantilainen Kim Newcombe. 350-kuutioissa Agostini onnistui voittamaan mestaruuden. Seuraavaksi vuodeksi Agostini vaihtoi Yamahalle pitkän MV Agusta -uran jälkeen. Ensimmäinen kausi menikin Yamahalla ajon opettelussa, tuloksena kaksi voittoa ja neljäs sija MM-sarjassa. Maailmanmestari oli jälleen Phil Read ennen Teuvo Länsivuorta. Agostini kuitenkin voitti jälleen 350-kuutioiset.


title: MotoGP

text: Kaudella 1975 Agostini onnistui puristamaan mestaruuteen 500-kuutioissa, mutta ei onnistunut voittamaan 350-kuutioisia. Mestaruus 500-kuutioisissa oli kaikkiaan kahdeksan kyseisessä luokassa ja kaikki luokat laskettuna peräti 15. Puhuttiin mestarin comebackistä, mutta Agostini ei enää tuntunut taistelevan mestaruudesta ja lopetti uransa kauden 1977 jälkeen.


title: MotoGP

text: Jarno Saarinen nousi maailman kuuluisuuteen vuonna 1972 voitettuaan 250-kuutioisten TT-ajon maailmanmestaruuden. ""Paroni"" oli jo edellisenä vuonna ajanut hopeaa 350-kuutioisissa ja pronssia 250-kuutioissa. 350-kuutioisissa hän toisti viime vuotisen tempun.


title: MotoGP

text: Saarisen aisaparina mestaruustaistossa, ja lopun uran aikana oli japanilainen Hideo Kanaya, joka ajoi useasti kakkoseksi aina kun Saarinen voitti osakilpailun, mestaruustaisto kuitenkin tapahtui italialaisen Renzo Pasolinin kanssa. Saarinen varmisti mestaruuden siellä missä sitä kenties eniten toivottiin, Suomen TT-ajoissa 1972, jonka hän voitti. Kaudesta oli näin jäljellä yksi osakilpailu kun eroa Pasoliniin oli 16 pistettä, kun kilpailun voitosta sai 15 pistettä. Pasolini voitti kauden päätöskilpailun Espanjassa, johon Saarinen ei osallistunut, joten eroksi jäi lopulta vain yksi piste.


title: MotoGP

text: Kauden 1973 päätavoitteeksi Saarinen asetti 500- ja 250-kuutioisten ja ehkä myös 350-kuutioisten voiton. Saarinen ehti voittaakin 500-kuutioisten kaksi ja 250-kuutioisten kolme ensimmäistä kilpailua (500cc:ssa Saarinen oli lopputuloksissa 7., 250cc:ssa 4.) ennen kuin sai surmansa onnettomuudessa kesken Italian TT-ajojen. Samassa onnettomuudessa kuoli myös Saarisen kanssa 250-kuutioisten mestaruudesta taistellut Renzo Pasolini. Kun Saarinen oli kuollut, päättyi myös Saarisen aisaparin Kanayan kausi siihen, kun Yamaha vetäytyi loppukauden kisoista kunnioittaakseen Saarisen muistoa. Kanaya oli ajanut kaksi kakkossijaa niistä kisoista, jotka Saarinen oli voittanut.


title: MotoGP

text: Italialainen F1-kuljettaja Jarno Trulli on saanut etunimensä Jarno Saarisen mukaan.


title: MotoGP

text: Aina 1970-luvun lopusta 1990-luvun alkuun asti yhdysvaltalaiset hallitsivat sarjaa. Vuodesta 1978 vuoteen 2000 asti yhdysvaltalaiset voittivat kaikkiaan 16 maailmanmestaruutta, 14 500-kuutioisissa ja kaksi 250-kuutioisissa.


title: MotoGP

text: Kaikkien aikojen ensimmäinen amerikkalainen MM-kultaa voittanut kilpailija oli Kenny Roberts, joka voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa heti ensimmäisellä kaudellaan, toisaalta hän oli ehtinyt ajaa 250-kuutioisissa vuonna 1974, mutta vain yhden osakilpailun verran, joten häntä käytännössä pidettiin tuolloin neljä vuotta myöhemmin vielä ns. tulokaskuljettajana.


title: MotoGP

text: Roberts voitti maailmanmestaruudet vielä -79 ja -80, jonka jälkeen seuraavaa mestaria jouduttiin odottamaan vuoteen 1983 asti. Tuolloin Roberts itsekin taisteli mestaruudesta maamiehensä Freddie Spencerin kanssa. Roberts ja Spencer voittivat molemmat kuusi kilpailua kauden 12 kilpailusta, mutta Spencer voitti mestaruuden pistein 110-100. Kauden jälkeen Roberts vetäytyi MM-sarjasta. Spencer voitti uransa toisen maailmanmestaruuden samassa luokassa kaksi vuotta myöhemmin, ja voitti samana vuonna myös 250-kuutioisten maailmanmestaruuden. Spencer oli näin toistaiseksi viimeinen, joka pystyi voittamaan MM-sarjassa samana vuonna kahden luokan maailmanmestaruudet.


title: MotoGP

text: 1980-luvun kovia nimiä olivat Robertsin ja Spencerin lisäksi amerikkalaiset 4-kertainen maailmanmestari Eddie Lawson, 3-kertainen maailmanmestari Wayne Rainey, maailmanmestari Kevin Schwantz, 13 osakilpailua ja kuusin MM-mitalia, mutta ei koskaan maailmanmestaruutta voittanut Randy Mamola sekä australialainen maailmanmestari Wayne Gardner. Rainey ja Schwantz voittivat näistä kuljettajista ainoat mestaruutensa kuitenkin 1990-luvulla, mutta menestyivät siitä huolimatta myös -80-luvulla ihan hyvin.


title: MotoGP

text: Vuonna 1982 ajettiin viimeinen kilpailu Suomessa. Se ajettiin Imatralla. Lisäksi Suomessa on kisattu MM-pisteistä myös Tampereen Pyynikissä.


title: MotoGP

text: Kaksi kenties koko 1990-luvun kovinta nimeä olivat australialainen Mick Doohan ja italialainen Max Biaggi. Doohan voitti 5 - ja Biaggi 4 maailmanmestaruutta. Doohan voitti ne 500-kuutioisissa (1994-98), jossa kilpaili ainoastaan koko uransa. Biaggi taas voitti mestaruutensa 250-kuutioisissa (1994-97).


title: MotoGP

text: Näistä kahdesta Doohan nousi aikanaan huomattavasti tunnetummaksi kuin Biaggi. Voitettuaan kolmannen maailmanmestaruutensa, Aprilia antoi potkut Biaggille yllättäen (käytännössä raha-asioista johtuen) ja tilalle tulivat Loris Capirossi ja Stefano Perugini. Biaggi siirtyi kuitenkin Hondalle, jossa tämä hankki neljännen maailmanmestaruutensa ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi kuninkuusluokkaan eli 500-kuutioisiin, jossa hän ajoi heti MM-hopealle.


title: MotoGP

text: Doohan puolestaan taisteli -90-luvun alussa tiukasti MM-tittelistä, mutta onnistui vasta 1994. Kaudella 1997 Doohan voitti kaikkiaan 12 kilpailua 15 osakilpailusta, eikä sitä olla tähänkään päivään mennessä pystytty rikkomaan. Viidennen maailmanmestaruutensa jälkeisenä kautena Doohan kilpaili vain 2 kilpailua, ennen kuin lopetti, vedoten vanhojen vammojen vaivoihin ja estääkseen mahdollisten uusien tuloa.


title: MotoGP

text: Valentino Rossi on hallinnut Road Racingin MotoGP-sarjaa koko 2000-luvun sillä hän voitti mestaruuden vuosina 2001-2005. Ketjun katkaisi vuonna 2006 mestaruuden voittanut Nicky Hayden Rossin sijoittuessa MM-sarjan toiseksi. Vuonna 2007 mestaruuden vei Casey Stoner ja Rossi sijoittui loppupisteissä kolmanneksi. Rossi palasi maailmanmestaruuksissa voittokantaan vuonna 2008 ja 2009 varmistaessaan uransa yhdeksännen ja MotoGP-uransa seitsemännen maailmanmestaruuden.


title: MotoGP

text:
Valentino Rossin menestys MotoGP:ssä on erityislaatuista esimerkiksi se, että hän on onnistunut voittamaan maailmanmestaruuden neljän eri tallin ja kahden eri valmistajan pyörillä. MotoGP:n maailmanmestaruudet Rossin valtakaudella pyörien kuutiotilavuutta muutettiin myös 990cc:sta 800cc:n.
Rossin ensimmäinen kuninkuusluokan mestaruus 2001 tuli vielä 500-kuutioisten aikakaudella. Tämä tekee Rossista ainoan MotoGP-kuljettajan, joka on voittanut kuninkuusluokan maailmanmestaruuden sekä 2-tahtisella että 4-tahtisella MotoGP-pyörällä.


title: MotoGP

text: MM-sarjan pienin luokka oli GP1, jossa moottoreiden tilavuus on rajattu 80-125 kuutiosenttimetriin. Moottorien tulee olla yksisylinterisiä. Luokassa pyörän ja ajovarusteissa olevan kuljettajan yhteispaino on oltava vähintään 136 kilogrammaa.


title: MotoGP

text: Pyörät kootaan erikoisosista, pääasiassa eri tehtaiden myymistä virityssarjoista. Kuitenkin jotkut tallit saavat suurilta tehtailta kuten Hondalta tai Aprilialta erikoisvalmistettuja osia. Suuri osa kokoaa pyöränsä itse tehtaalta peräisin olevan rungon ympärille muiden osien ollessa itse tehtyjä tai muualta ostettuja.


title: MotoGP

text: 125-kuutioisten pyörien huipputehot ovat 55-65 hevosvoimaa. Moottorit ovat joko luisti- tai läppäohjattuja kaksitahtisia. Kierrosluku on noin 12 000-13 000. Korkeimmat 125-kuutioiselle pyörälle mitatut nopeudet ovat noin 245 km/h.


title: MotoGP

text:
Vuonna 2012 125-kuutiosten luokka korvattiin uudella Moto3-luokalla, jonka pyörissä käytetään 250-kuutioisia yksisylinterisiä nelitahtimoottoreita.
Moto3-pyörät ovat myös isompien luokkiensa tapaan prototyyppejä.
Moottorien toimittajia uudessa sarjassa on Moto2-sarjaan verrattuna useita, joten tekniikkan luotettavuus saattaa olla uudessa sarjassa ratkaisevassa asemassa.
Uudet moottorit ovat vanhoja 2T-moottoreita hieman tehottomimpia, mutta vääntöä ja kierroksia saattaa olla jopa enemmänkin riippuen moottorista.
Myöskin pyörien ajo-ominaisuudet on saatu hiottua testeissä niin, että niillä on ajettu jo rikki vanhojen 125-kuutiosten pyörien rataennätyksiä.


title: MotoGP

text: MM-sarjan keskimmäisessä luokassa, GP2:ssa, on moottorin kuutiotilavuuden oltava 175-250 cm³, ja moottori saa maksimissaan olla kaksisylinterinen. Suurin osa moottoreista on nykyisin tyyppiä V2. Kaudella 2006 KTM käytti moottoria, jonka sylinterit on aseteltu rinnakkain. Moottorit ovat joko luisti- tai läppäohjattuja kaksitahtisia, ja niiden osat ovat suurelta osin samoja kuin 125 cm³:n luokassa. Myös tässä luokassa suurin osa pyöristä kootaan tehtaiden valmistamista virityssarjoista, muutamaa Hondan, KTM:n ja Aprilian tehdaspyörää lukuun ottamatta.