title: Jerry Lee Lewis

text:
Lewisin ura ei kuitenkaan loppunut avioskandaaliin, vaan hän jatkoi myöhemmin 1960- ja 1970-luvuilla country-musiikin parissa nousten monilla kappaleillaan country-listan kärkeen. Jerry Lee Lewis nauttii nykyään suurta mainetta rock 'n' roll -musiikin varhaisten kehittäjien riveissä. Jerry Lee Lewisista on tehty elokuva nimeltä "Great Balls Of Fire" (1989), jossa Lewisia näytteli Dennis Quaid. Hän on esiintynyt myös vuoden 1978 musiikkielokuvassa "Kuumaa vahaa".
Jerry Lee Lewis esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Kulttuuritalolla helmikuussa 1977. Vuonna 1990 hän esiintyi Helsingissä hotelli Hesperian pienessä yökerhossa ja seuraavan kerran Hartwall Areenalla osana "The Greatest Rock And Roll Show On Earth" -konserttia yhdessä Chuck Berryn ja Little Richardin kanssa 24. heinäkuuta 1997. Seuraavan kerran Lewis nähtiin Suomessa 27. elokuuta 2007, kun hän esiintyi Helsingin jäähallissa.


title: Niki Lauda

text: Andreas Nikolaus ”Niki” Lauda (s. 22. helmikuuta 1949 Wien, Itävalta) on itävaltalainen Formula 1 -kuljettaja, joka kilpaili MM-sarjassa vuosina 1971–1979 sekä 1982–1985. Hän voitti maailmanmestaruuden kolme kertaa. Hänen lempinimensä olivat kilpauran aikana "Mouse" (hiiri)," Computer" (tietokone) ja "Rat" (rotta), jotka perustuivat hänen pidättyvään ja viileään olemukseen.


title: Niki Lauda

text: Nykyään hän toimii Mercedeksen F1-tallin puheenjohtajana.


title: Niki Lauda

text: Niki Lauda aloitti F1-uransa Max Mosleyn johtamassa March-tallissa vuonna 1971. Uran alkutaival sujui vaatimattomasti ja Lauda joutui luopumaan tallipaikastaan kauden 1972 jälkeen. Seuraavana vuonna hän kilpaili BRM-tallissa ja ajoi ensimmäiset MM-pisteensä sijoittumalla Belgian GP:ssä viidenneksi. Kauden päätteeksi hän seurasi tallitoveriaan Clay Regazzonia Ferrari-talliin. Kaudella 1974 Lauda sijoittui MM-sarjassa neljänneksi kerättyään 38 pistettä ja voitettuaan Espanjan ja Hollannin GP:t. Tallitoveri Regazzoni oli sarjassa toinen ja Ferrari síjoittui autonvalmistajien tuloksissa toiseksi.


title: Niki Lauda

text: Vuonna 1975 Lauda voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden 26-vuotiaana. Hän voitti kauden 14 osakilpailusta viisi: Monacon, Belgian, Ruotsin, Ranskan ja Yhdysvaltain GP:t. Hän keräsi 64,5 pistettä ja voitti toiseksi sijoittuneen Emerson Fittipaldin lähes 20 pisteellä. Ferrari voitti valmistajien mestaruuden.


title: Niki Lauda

text: Kauden 1976 yhdeksästä ensimmäisestä osakilpailusta Lauda voitti viisi: Brasilian, Etelä-Afrikan, Belgian, Monacon ja Britannian GP:t. Nürburgringillä 1. elokuuta hän joutui vakavaan onnettomuuteen: hän sinkoutui kostealta radalta ulos yli 200 km/h nopeudella, osui pylvääseen ja lensi ratapenkereestä takaisin radalle auton syttyessä palamaan. Auton polttoainetankki oli lähes täynnä, koska tuolloin ajettiin vasta kilpailun toista kierrosta. Kanssakilpailijoiden Arturo Merzarion ja Guy Edwardsin avustuksella Lauda saatiin ulos palavasta autosta. Lauda ei menettänyt onnettomuudessa tajuntaansa mutta hänen saamansa palo- ja hengitystievammat olivat siinä määrin vakavat, että hänelle annettiin sairaalassa viimeinen voitelu. Lauda selvisi hengissä ja ajoi jälleen vain 42 vuorokautta onnettomuutensa jälkeen. Kauden 1976 mestariksi nousi James Hunt yhden pisteen erolla Laudaan jälkimmäisen vetäydyttyä kahden ajokierroksen jälkeen kaatosateessa ajetusta kauden päätöskisasta, Japanin GP:stä.


title: Niki Lauda

text: Kaudella 1977 Lauda voitti mestaruuden ylivoimaisesti vaikka voitti vain kolme kilpailua: Etelä-Afrikan, Saksan ja Hollannin GP:t. Hän varmisti mestaruuden 2. lokakuuta Watkins Glenin GP:ssä, kun hän ajoi neljänneksi ja nousi 72 pisteeseen.. Kahteen viimeiseen osakilpailuun hän ei enää lähtenyt mukaan.


title: Niki Lauda

text: Kaudeksi 1978 Lauda siirtyi Brabham-talliin. Hän voitti Ruotsin ja Italian GP:t ja sijoittui lopputuloksissa neljänneksi 44 pisteellä, 20 pistettä Lotus-kuljettaja Mario Andrettille hävinneenä. Kaudella 1979 Lauda keräsi vain neljä MM-pistettä. Hän turhautui kilpailemiseen ja ilmoitti Kanadan osakilpailun vapaiden harjoitusten jälkeen lopettavansa uransa kesken kauden. Hän vetäytyi formuloista ja perusti keräämällään omaisuudella lentoyhtiön.


title: Niki Lauda

text: Vuonna 1982 Lauda oli jälleen mukana Formula 1 -sarjassa kauden avauskilpailusta lähtien. Hän ajoi McLaren-autoa solmittuaan rahakkaan sopimuksen. Hän voitti jo kolmannen paluunsa jälkeisen kilpailun Long Beachillä. Kauden toisen voittonsa hän ajoi Britannian GP:ssä ja sijoittui kauden lopputuloksissa viidenneksi 30 pisteellä. Kaudella 1983 Lauda keräsi McLarenillaan vain 12 pistettä ja sijoittui MM-sarjassa kymmenenneksi.


title: Niki Lauda

text: Kaudella 1984 Lauda voitti uransa kolmannen mestaruuden puolen pisteen erolla tallitoveriinsa Alain Prostiin. Hän on Prostin ohella ainoa vähintään kauden pituisen kilpailutauon jälkeen paluun tehnyt kuljettaja, joka on voittanut maailmanmestaruuden. Lauda voitti kauden aikana Etelä-Afrikan, Ranskan, Britannian, Itävallan ja Italian GP:t. Mestaruus ratkaistiin Portugalin GP:ssä Estorilissä, jossa Prost voitti mutta Laudan nousu toiseksi Nigel Mansellin keskeytyksen jälkeen riitti tuomaan hänelle mestaruuden. McLaren voitti luonnollisesti myös valmistajien mestaruuden.


title: Niki Lauda

text: Lauda jatkoi Formula 1:ssä vielä vuoden 1985 mutta keskeytti suurimman osan kilpailuistaan ja voitti vain Hollannin GP:n, jossa hän oli 0,23 sekuntia tallitoveriaan Prostia nopeampi. Lauda keräsi viimeisenä kautenaan 14 pistettä ja sijoittui MM-tuloksissa kymmenenneksi mutta McLaren voitti valmistajien mestaruuden.


title: Niki Lauda

text: Lauda ajoi urallaan 171 GP-kilpailua, joissa hän saavutti 25 voittoa, 24 paalupaikkaa ja 25 kilpailun nopeinta kierrosta. MM-pisteitä Lauda keräsi urallaan 420,5, minkä ennätyksen ohitti Alain Prost vuonna 1988.


title: Niki Lauda

text: Kilpauransa päätyttyä Lauda ei jättänyt Formula 1 -piirejä. Hän on toiminut muun muassa Ferrari-tallin neuvonantajana ja Jaguar-tallin tallipäällikkönä. Hän toimi saksalaisen RTL-kanavan Formula 1-asiantuntijana. Hän on jakanut värikkäitä lausuntoja autoista, talleista ja persoonattomina pitämistään kuljettajista.


title: Niki Lauda

text: Lauda on toiminut Mercedeksen Formula 1 -tallin puheenjohtajana vuoden 2012 syksystä lähtien.


title: Niki Lauda

text: Niki Laudan poika Mathias Lauda ryhtyi myös kilpa-autoilijaksi. Kauden 2005 Mathias Lauda ajoi GP2-sarjassa. Kaudella 2006 hän kilpaili DTM-sarjassa. Lisäksi hän on ajanut A1-sarjassa, Speedcar Seriesissä ja Porsche Supercup-sarjassa. Nykyisin hän ajaa FIA WEC -sarjassa.


title: Niki Lauda

text: Laudalle tehtiin keuhkonsiirtoleikkaus elokuussa 2018.


title: Presidentinlinna

text: Presidentinlinna on Suomen tasavallan presidentin edustusasunto Helsingin Kruununhaassa Kauppatorin laidalla. Talo edustaa enimmäkseen pietarilaissävytteistä empiretyyliä. Presidentinlinnassa järjestetään joka vuosi 6. joulukuuta itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, joka on vuosittain kävijämäärältään suurin tapahtuma linnassa.


title: Presidentinlinna

text: Arkkitehti Pehr Granstedt suunnitteli talon alkujaan 1814 varakkaan Heidenstrauch-suvun kauppiastaloksi ja asunnoksi. Kolmikerroksisen rakennuksen ensimmäinen kerros oli varattu kaupankäyntiä varten, toinen Heidenstrauchien omaksi asunnoksi ja kolmas kerros oli jaettu pieniksi vuokrahuoneistoiksi. Kauppaneuvos J. H. Heidenstrauch oli 1800-luvun alkupuolella Helsingin rikkain asukas.


title: Presidentinlinna

text: Heidenstrauchit ehtivät asua kauppakartanossaan vain 17 vuotta, kunnes Suomen senaatti osti talon vuonna 1837 Venäjän keisareiden Suomen palatsiksi. Kauppaa edelsi vuosia kestänyt suunnitteluvaihe, jolloin palatsia oli suunniteltu sijoitettavaksi milloin minnekin päin Helsinkiä, muun muassa Tähtitornin vuorelle ja Katajanokan vuorelle. Suomeen Berliinistä tuotu Helsingin uudelleenrakennuskomitean arkkitehti Carl Ludvig Engel olisi halunnut rakennuttaa keisarille uuden palatsin joko Esplanadin puiston päähän Kauppatorin länsipuolelle taikka Katajanokalle. Keisari ei kuitenkaan lämmennyt Engelin ajatuksille, vaan määräsi Heidenrauchien kauppiaskartanon ostettavaksi valtiolle.


title: Presidentinlinna

text: Rakennusta muutettiin ja laajennettiin huomattavasti Engelin suunnitelmien mukaan 1843. Rakennusta kutsuttiin nyt virallisesti nimellä "keisarillinen palatsi Helsingissä". Palatsin ensimmäiseen kerrokseen sijoitettiin palatsin keittiöt sekä henkilökunnan asuintilat. Toisessa kerroksessa eli pääkerroksessa sijaitsivat keisarinnan vastaanottotilat ja osa keisarillisista makuuhuoneista sekä kolmanteen kerrokseen ulottuvat suuri ja pieni ruokasali sekä tanssisali. Palatsin kolmannen kerroksen makuu- ja työhuoneet varattiin keisarille ja tämän lähiseurueelle, ja sieltä oli myös kulku pienelle näköalatornille sekä salaiset kierreportaat keisarinnan makuuhuoneeseen.


title: Presidentinlinna

text: Linnan laajennusta suunniteltiin useampaan otteeseen 1800-luvun loppupuolella, mutta vasta vuonna 1907 rakennettiin suurempi valtiosali odotushalleineen arkkitehti Johan Jacob Ahrenbergin suunnitelmien mukaisesti.


title: Presidentinlinna

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana palatsi toimi sotasairaalana, jonne voitiin sijoittaa 200 rintamalla haavoittunutta sotilasta. Venäjän vallankumouksen aikana se toimi venäläisen sotilas- ja työläisneuvoston päämajana. Vuoden 1918 sisällissodan aikana talossa oli saksalaisten ja myöhemmin suomalaisten esikunta. Sisällissodan jälkeen rakennusta kaavailtiin Suomen kuninkaan linnaksi, jolloin rakennuksesta alettiin puhua "linnana". Se ehdittiin jopa osittain sisustaa tähän tehtävään, mutta valtiomuodon vakiinnuttua tasavallaksi jo tilatut tai hankitut huonekalut joutuivat myyntiin Stockmannille. Viron vapaussodan aikana 1918–1919 pihasiivessä toimi Viron Avustamisen Päätoimikunnan kanslia. Vuosina 1919–1921 talon kolmannessa kerroksessa oli Suomen ulkoasiainministeriö. Presidentinlinnaksi rakennus kunnostettiin vuonna 1921. Tällöin esimerkiksi ortodoksinen kirkkosali linnan toisesta kerroksesta purettiin ja paikalle rakennettiin kirjasto. Kirkon esineet otettiin Kansallismuseon kokoelmiin.


title: Presidentinlinna

text: Presidentin virka-asunto sijaitsi alun perin presidentinlinnassa. Vuonna 1940 Tamminiemi lahjoitettiin presidentin virka-asunnoksi; Ryti ja C. G. E. Mannerheim asuivat siellä, kun taas Paasikivi vietti koko presidenttikautensa linnassa. Urho Kekkonen muutti presidenttikautensa alussa 1956 Tamminiemeen, jossa hän asui kuolemaansa 1986 asti ja josta tehtiin myöhemmin museo. Mauno Koivisto asui presidentinlinnassa, kunnes uusi virka-asunto Mäntyniemi valmistui 1993. Mäntyniemessä ovat asuneet kaikki Koiviston jälkeiset presidentit Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Presidentti voi itse päättää missä edustusasunnoista asuu.


title: Presidentinlinna

text: Presidentti Sauli Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat presidentinlinnaan.


title: Presidentinlinna

text: Presidentinlinnassa on noin sata erikokoista huonetta, ja kerroksia on kolme. Ensimmäisessä kerroksessa ovat linnan työntekijöiden ja tasavallan presidentin kanslian työtilat, linnan keittiöt ja sauna. Toisessa kerroksessa ovat presidentin edustustehtäviin käytettävät huoneet. Kolmannessa kerroksessa on presidentin yksityistiloja. Valtionpäämiehen yksityisasunnoksi presidentinlinnan yksityistilat olivat vaatimattomat: kolme huonetta ja keittiö. Nykyään yksityistilat lienevät muussa käytössä, koska presidentti ei enää asu linnassa.


title: Presidentinlinna

text:
Linnan toisen kerroksen edustustiloja:
Lisäksi linnassa ovat ainakin seuraavat huoneet: punainen odotushuone, goottilainen sali, puolisoiden huone, keltainen salonki ja kirjasto.


title: Presidentinlinna

text: Presidentinlinnaan on sijoitettu lukuisia Suomen valtion omistamia taideteoksia, kuten Edelfeltin öljyväritöitä ja Walter Runebergin veistoksia. Valtaosan linnan taideteoksista on peräisin ajalta 1850–1890 Venäjän keisarien ajalta, ja tätä osaa linnan kokoelmista kutsutaan keisarilliseksi taidekokoelmaksi. Eräs tunnetuimmista Presidentinlinnan taideteoksista on Severin Falkmanin historiamaalaus "Kaarle Knuutinpoika Bonde lähdössä Viipurin linnasta Tukholmaan kuninkaanvaaliin 1448". Nykyisin presidentin työhuoneessa tasavallan presidentin uudenvuodenpuheen taustalla näkyvä maalaus on Edelfeltin "Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä" vuodelta 1899. Linnan huonekalut ovat suurimmaksi osaksi empireä tai siihen sekoittuneita kertaustyylejä, kuten uusrokokoota. Linnassa on myös paljon uusrenessanssityylisiä huonekaluja ja koriste-esineitä, jotka ovat peräisin Venäjän keisarin Lappeenrannan-residenssistä. Linnan esineistö ei ole säilynyt täysin koskemattomana, vaan osa siitä on kulkeutunut muihin valtion rakennuksiin, kuten Kultarantaan, Tamminiemeen ja Kesärantaan.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sana () on niin sanotun kolmannen aallon karismaattisuutta edustava kristillinen herätysliike. Se vaikuttaa Turussa sekä järjestää satunnaisia karismaattisia kokouksia Lahdessa, Oulussa, Helsingissä, Raahessa ja Rovaniemellä. Elämän Sana on perustettu vuonna 1990. Pastorina toimii Sami Hartikainen.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sanan juuret ovat toisen maailmansodan jälkeisessä helluntaiherätyksessä sekä tähän pohjautuvissa parantamisliikkeissä Yhdysvalloissa. Elämän Sana -seurakunta edustaa karismaattista uskonliikettä. Suomessa toiminnan aloitti Uskon Sana vuonna 1981. Elämän Sana-Livets Ord rekisteröitiin vuonna 1986.


title: Elämän Sana

text: Ruotsalaisen Livets Ord -liikkeen perusti Ulf Ekman 24. toukokuuta 1983. Ekman oli liikkeen johtaja vuoteen 2000 asti. Livets Ordilla on Euroopan suurin raamattukoulu Uppsalassa.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sana seurakunta korostaa juutalaiskansan merkitystä pelastushistoriassa, ja tekee lähetystyötä Israelissa. Se järjestää parantumiskokouksia ja tekee myös ohjelmatuotantoa TV7:lle ja Radio Dei:lle.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sana pyrkii auttamaan ihmisiä uskomaan Raamatun kertomuksia. Usko, rukous ja vastaukset rukouksiin ovat myös liikkeen teemoja. Jotkut ihmiset ovat arvostelleet liikettä väärästä kannasta esimerkiksi vammaisiin ja liiketalouteen.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sanalla on raamattukouluja myös Venäjällä, Ukrainassa, Armeniassa, Azerbaidžanissa, Tadžikistanissa, Afganistanissa, Israelissa ja Intiassa. Liikkeen tunnetuin edustaja on ruotsalainen laulaja Carola Häggkvist.


title: Elämän Sana

text: Elämän Sana on osa ns. uskonliikettä, jonka taustalla vaikuttaa yhdysvaltalaisperäinen menestysteologia. 2000-luvulla Elämän Sana -liike on kuitenkin pitänyt matalaa profiilia menestysteologisista kytköksistään ja pyrkinyt luomaan yhteiskristillistä imagoa.


title: Elämän Sana

text: Turun Elämän Sana on itsenäinen, mutta yhdensuuntainen Uppsalan Livets Ord -seurakunnan kanssa. Liikkeen mukaan Jumalan siunaus näkyy hengellisen siunauksen lisäksi myös maallisena menestyksenä ja hyvänä terveytenä. Tavoiteltavana pidetään myös Pyhän Hengen kastetta, jonka ensimmäisenä merkkinä pidetään kielillä puhumista. Suomessa Elämän Sana -seurakunnat ovat kuitenkin ottaneet etäisyyttä menestysteologian voimakkaimpiin korostuksiin.


title: MG-34

text: MG-34 ( eli konekivääri mallia 1934) on saksalainen toisen maailmansodan aikainen konekivääri. MG-34 tunnetaan maailman ensimmäisenä yleiskonekiväärinä, joka soveltui niin ilmatorjuntaan, jalkaväen tulitukiaseeksi kuin ajoneuvojen aseistukseksi.


title: MG-34

text: MG-34 suunniteltiin 1930-luvun alussa Rheinmetall-yhtiön insinööri Louis Stangen johdolla, ja se suunniteltiin alusta saakka vastaamaan Saksan armeijan tarpeita yleiskonekiväärinä. Ase hyväksyttiin käyttöön vuonna 1934 ja sen sarjatuotanto aloitettiin 1935. MG-34 toimi Wehrmachtin päätoimisena tulitukiaseena toisessa maailmansodassa aina vuoteen 1942, jolloin se vähitellen korvattiin nopeampaan sarjatuleen kykenevällä ja luotettavammalla MG-42:lla. Lisäksi MG-34:n valmistaminen oli kallista suhteessa MG-42:seen ja sen tarkasti sovitetut osat kestivät taistelukenttien olosuhteita paljon MG-42:sta huonommin. MG-34 toimi kuitenkin sodan loppuun asti ajoneuvojen konekivääriaseistuksena.


title: MG-34

text: MG-34 sai sodan aikana useita rooleja. Jalkaväen tulitukiaseena sitä käytettiin haaratuella, joka mahdollisti nopean liikkumisen. Haaratuki voidaan kiinnittää joko piipun vaipan etuosaan tai piipun vaipan juureen, rungon eteen. Tarvittaessa nopeaa liikuteltavuutta käytettiin usein "Gurttrommelia", pientä rumpulipasta, joka sisälsi yhden 50 patruunan vyön, jolloin vältettiin vyön sotkeutuminen ja aseen jumittuminen. Tuliasemassa MG-34 voitiin kiinnittää kiikaritähtäimellä varustettuun "Lafette 34" -kolmijalkaan. Ilmatorjunta-aseena palvellessaan se voitiin kiinnittää tarkoitukseen suunniteltuun kolmijalkaan ja varustaa erityisellä ilmatorjuntatähtäimellä.


title: MG-34

text: MG-34:ssä on piipun pikavaihto-ominaisuus, ja ohjeiden mukaisesti vaihdetun piipun elinikä on 5 000–6 000 laukausta.


title: Paavo Riekkinen

text: Paavo Johannes Riekkinen (s. 14. kesäkuuta 1936) on suomalainen aivotutkija ja Kuopion yliopiston neurologian ja neurotieteiden laitoksen emeritusprofessori. Hänet tunnetaan kansainvälisesti erityisesti Alzheimerin tautia koskevista tutkimuksistaan. Hänellä ja vaimollaan on poika Paavo Riekkinen, joka myös toimi Kuopion yliopiston aivotutkijana.


title: Paavo Riekkinen

text: Hänet tuomittiin joulukuussa 1999 kahden vuoden vankeusrangaistukseen yliopiston tutkimusrahojen kavaltamisesta (tuomio tuli törkeästä kavalluksesta, veropetoksesta ja törkeästä petoksesta). Vuonna 2008 hänet tuomittiin edellisvuoden joulukuussa vaimoonsa kohdistuneista pahoinpitelyistä neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja 30 päiväsakkoon. Riekkinen oli pahoinpidellyt puolisoaan aiheuttaen hengenvaarallisia vammoja. Riekkinen oli kuristanut, vahingoittanut teräaseella, lyönyt vasaralla sekä retuutanut puolisoaan hiuksista. Pahoinpitelyt tulivat ilmi vasta viikkojen päästä, kun puoliso kaatui ulkoillessaan ja lääkärikäynnin yhteydessä pahoinpitelyjäljet tulivat ilmi.


title: Urpo Rinne

text: Urpo Kalervo Rinne (s. 21. elokuuta 1935 Parkano) on suomalainen neurologi. Hän toimi Turun yliopiston neurologian professorina vuosina 1969–2000.


title: Urpo Rinne

text: Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Ikaalisten yhteiskoulusta vuonna 1954 Rinne alkoi opiskella lääketiedettä ja väitteli tohtoriksi vuonna 1960. Vuonna 1969 hänet nimitettiin Turun yliopiston neurologian professoriksi ja yliopistollisen keskussairaalan neurologisen osaston johtajaksi. Eläkkeelle hän jäi vuonna 2000. Vuonna 1987 Rinne sai ruotsalainen Per Algot Månberg -palkinnon Parkinsonin tautia käsittelevästä tutkimustyöstään, ja samana vuonna hänestä tuli myös Suomen Parkinson -liiton puheenjohtaja.


title: Urpo Rinne

text: Rinne kavalsi Parkinsonin tautiin sairastuneiden potilaiden sairauden tutkimukseen ja hoitoon myönnettyjä tutkimusvaroja ja siirsi niitä sveitsiläisille pankkitileilleen noin 60 miljoonaa markkaa ja suomalaisille pankkitileilleen noin 10 miljoonaa markkaa. Rinteen kavallus paljastui, kun Kuopion yliopiston patologian professori Kari Syrjänen sai yliopistolta vakavan varoituksen tekijänoikeuksien loukkaamisesta ja jäi kiinni veronkierrosta. Kun Syrjänen erotettiin professorin virasta, hän ilmiantoi professorikolleegansa Paavo Riekkisen tutkimusrahojen kavalluksesta. Riekkisen jutun tutkimusten yhteydessä alettiin tutkia myös Paavo Riekkisen samannimisen pojan toimia, ja hänen kauttaan paljastuivat Urpo Rinteen kavallukset.


title: Urpo Rinne

text: Turun käräjäoikeus tuomitsi Rinteen 21. joulukuuta 2001 neljän vuoden vankeusrangaistukseen tutkimusrahojen kavaltamisesta. Rinne syyllistyi oikeuden mukaan 16 törkeään petokseen, erittäin raskauttavien asianhaarojen vallitessa hyötymistarkoituksessa tehtyihin virkarikoksiin, törkeään virka-aseman väärinkäyttöön sekä törkeään veropetokseen. Sekä Rinne että syyttäjä tyytyivät tuomioon eikä asiaa käsitelty Turun hovioikeudessa. Vuotta myöhemmin Rinteen pojat neurologian professori Juha Rinne (TYKS) ja neurologian ylilääkäri Jaakko Rinne (KYS) tuomittiin tuhansien eurojen sakkoihin perintö- ja lahjaveropetoksista. Maksettavaa kertyi Juha Rinteelle 5 810 euroa ja Jaakko Rinteelle 1 470 euroa.


title: Urpo Rinne

text: Rinne vältti syytteet Parkinson-potilaiden väärästä hoidosta, koska syyteoikeus ehti osassa tapauksista vanhentua ja muille tapauksille ei löydetty näyttöä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä. Terveydenhuollon oikeusturvakeskus totesi, että Rinne oli toiminut epäasianmukaisesti ja epäeettisesti, mutta hoitovirheitä ei löydetty. Parkinsonin taudin luonne tekee vaikeaksi näytön saamisen vammantuottamisesta, koska tauti etenee joka tapauksessa ja hoidolla voidaan vain helpottaa oireita.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian tasavalta (, ) oli vuosien 697–1797 välillä Adrianmeren pohjukassa sijainnut kauppatasavalta. Nimessä oleva "serenissima"-sana tarkoittaa "mitä seesteisin", joka oli kunnianimi, jota aluksi käytettiin vain maan johtajasta eli "doge"sta.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian kaupunki syntyi kansainvaellusten aikaan, kun joukko veneettejä pakeni goottien tieltä mantereelta laguunin saarille. Tarinan mukaan kaupunki perustettiin 25. maaliskuuta 421 klo 12, joskaan tästä ei ole mitään todisteita. Jo vuonna 523 goottikuningas Teoderik Suuri pyysi venetsialaisia veneitä viinin ja öljyn kuljettamiseen. Kaupungin merimahti alkoi kasvaa. Kaupunkivaltion perustamisvuotena pidetään vuotta 697 tai muuta 600-luvun loppuvuosista, koska ensimmäinen doge valittiin tehtävään vuonna 697. Keskiajalla Venetsia oli Välimeren alueen tärkeimpiä kauppapaikkoja ja mahtava merivaltio. Sen alueisiin kuuluivat Veneton maakunta, Istrian niemimaa sekä nykyisin Kroatiaan kuuluva Dalmatian rannikkoalue, mutta ajoittain sillä oli alueita kauempanakin. Muun muassa Kreeta oli vuosisatojen ajan Venetsian alaisuudessa.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian valtionpäämiestä kutsuttiin "dogeksi", kuten myöhemmin myös toisessa suuressa tasavallassa Genovassa. Sana juontuu latinan termistä "dux" eli herttua. Venetsian doge toimi valtionjohtajana jo 600-luvun lopussa. Doge valittiin vaaleilla elinikäiseksi johtajaksi. Vuonna 1143 doge tuli päätöksissään riippuvaiseksi kymmenmiehisen suuren neuvoston mielipiteestä. Tämä synnytti laajaa korruptiota, kun päätöksiä ostettiin neuvostolta.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsiassa oli suuret erot varakkaiden ja köyhien välillä. Aatelissuvut olivat kuitenkin niin tasavahvoja, ettei mikään niistä kohonnut johtoasemaan. Aateliset liittoutuivat usein sekä dogea että alempia luokkia vastaan, jotka taas toimivat yhteistuumin vastavoimana. Dogea valittaessa aatelissuvut vuorottelivat, jottei virka muuttuisi perinnölliseksi. Suuren neuvoston perustaminen oli ylimmän säädyn voitto, joka teki tasavallasta 1300-luvulta alkaen aatelistasavallan. Se kuitenkin huolehti kansalaisten asioista hyvin, joten alemmatkin säädyt olivat melko tyytyväisiä. Hallintokoneisto kasvoi, ja valtio alkoi olla 1300-luvun alusta alkaen ulkomaankaupan osapuoli, kun se otti monopolin maustekaupassa ja rahoitti kaleeriliikennettä Flanderiin.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian vaikeat maantieteelliset olot vaativat sen asukkailta yhteistoimintaa. Yhteisesti oli huolehdittava siltojen ja kanaalien kaivamisesta sekä elintarvikehuollosta. Yhteinen puolustus perustui asevelvollisuuteen. Viholliselle laguuni ja sen puolustus oli ylivoimainen vastus. Asukkaat myös tunsivat suurta yhteenkuuluvuutta, joka ei ollut tavallista keskiajan sääty-yhteiskunnissa.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian merimahdin perusta oli 1100-luvulla valmistunut Arsenalen telakka. Seuraavina vuosisatoina sitä laajennettiin, ja siitä tuli maailman suurin telakka. Työntekijöitä oli 16 000. Kaleerien rakentaminen rationalisoitiin niin pitkälle, että laivoja pystyttiin sarjatuotantona valmistamaan jopa yksi laiva per päivä. Kaleereita käytettiin sekä sota-aluksina että kauppalaivoina.


title: Venetsian tasavalta

text: Keskiajalla Venetsian vauraus perustui ennen kaikkea kaupankäyntiin itämaiden, erityisesti Egyptin kanssa. Venetsian kaleerit olivat tavallinen näky Välimerellä. Muun muassa lähes kaikki Eurooppaan tuotu pippuri kulki Venetsian kautta. Venetsia kuljetti suuren osan silkkitietä tulleesta tavarasta Länsi-Eurooppaan. Lopulta se kuitenkin menetti suurelta osaltaan merkityksensä kaukokaupan keskuksena, kun Vasco da Gama vuonna 1498 löysi meritien Intiaan. Sen jälkeen Venetsian menestys pohjautui ennen kaikkea taidokkaaseen käsityöhön; lähisaarten Muranon lasi ja Buranon pitsi olivat haluttua kauppatavaraa.


title: Venetsian tasavalta

text: 1500-luvun uusi menestystuote oli peili. Muranon peilit olivat laadultaan ylivoimaisia vanhanaikaisiin kuperiin tai koveriin kuvastimiin verrattuna, sillä vanhat olivat himmeitä ja vääristivät kuvaa. Venetsiassa opittiin valmistamaan suoria peilejä uudentyyppisestä lasista, jota kutsuttiin "cristalloksi". Se oli kirkasta lasia, josta voitiin tehdä erittäin ohut peili. Sen tausta päällystettiin tina- ja elohopeakerroksella. Valmistustapa pidettiin salaisuutena, jotta Venetsialla säilyisi monopoli tuotteen valmistukseen. Se säilyikin sadan vuoden ajan, kunnes Firenze sai houkutelluksi peiliammattilaisia karkaamaan sinne.


title: Venetsian tasavalta

text: Vuoden 1000 paikkeilla doge Pietro II Orseolo aloitti merenvihkimisseremonian perinteen ("Sposalizio del Mare") juhlistaakseen Dalmatian valloitusta. Joka vuosi helatorstaina doge purjehti merelle mahtavalla kaleerillaan, 1300-luvulta alkaen "Bucintorolla". Venetsian arkkipiispan johtaman seremonian päätteeksi doge heitti mereen sormuksen lausuen: "Desponsamus te, mare. In signum veri perpetuique dominii" (Me otamme sinut puolisoksemme, Meri. Ikuisen valtamme symboliksi.) Perinne loppui Napoleon I:n valloitettua Venetsian 1797, jolloin ranskalaiset vangitsivat viimeisen dogen. Viimeinen Bucintoro-kaleeri tuhottiin Napoleonin käskystä tammikuussa 1798. Laiva paloi kolmen päivän ajan, jonka jälkeen ranskalaiset sotilaat ryöstivät sitä koristaneen kullan.


title: Venetsian tasavalta

text: Ensimmäiset tunnetut maininnat Venetsian karnevaaleista ovat vuodelta 1094. Naamioituminen yleistyi vasta myöhemmin, mutta se mainitaan jo vuodelta 1268 peräisin olevasta kirjoituksessa. Kimmoke kasvojen peittämiseen tuli ehkä idästä, jossa venetsialaiset kävivät kauppaa keskiajalla. Karnevaaleja edeltävinä kuukausina venetsialaiset yhteiskuntaluokasta riippumatta pukeutuivat samankaltaisiin naamiaisasuihin. Yleisin vaatetus oli valkoinen naamio, musta viitta ja kolmikulmainen hattu, joihin myös kerjäläiset pukeutuivat. Karnevaalien aika päättyi vuonna 1797. Karnevaaliperinne elvytettiin uudelleen vasta 1970-luvulla.


title: Venetsian tasavalta

text: Länsivallat halusivat vuodesta 1095 alkaen varustaa sotaisia ristiretkiä Palestiinan turkkilaisia vastaan. Venetsia oli haluton osallistumaan niihin, koska ne haittaisivat kauppaa. Lopulta Venetsia hyötyi ristiretkistä, koska se myi tavaraa molemmille osapuolille. Venetsialaiset harhauttivat vuonna 1202 Venetsiaan kokoontuneen ristiretkijoukon Konstantinopoliin, joka joutui vuosiksi 1203–1204 lännen kirkon valtaan ja se ryöstettiin pahasti.


title: Venetsian tasavalta

text: Vuosisatojen ajan Venetsia kilpaili niemimaan toisella puolella sijaitsevan Genovan kanssa, ja niillä oli myös sotaisia yhteenottoja vuodesta 1261. Niiden kauppa-alue erosi jonkin verran kaupunkien sijainninkin takia. Vuonna 1381 käyty neljäs sota päättyi Venetsian voittoon, ja se sai kauppaherruuden koko Välimerellä. Kauppaherruus oli kuitenkin lyhytaikainen, sillä 1400-luvulla Portugali löysi meritien Intiaan ja turkkilaiset valloittivat Bysantin, jolloin Välimeren merkitys alkoi vähetä.


title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian tasavalta menetti itsenäisyytensä 12. toukokuuta 1797, kun Napoleon I jakoi sen alueet Campo Formion rauhansopimuksessa Itävallan ja Ranskan kesken. Napoleonin häviön jälkeen alue liitettiin Itävaltaan. Vuonna 1848 tasavalta palautui vähäksi aikaa, mutta pian se liitettiin jälleen Itävaltaan, kunnes se vuonna 1866 liitettiin Italiaan (Dalmatian rannikkoalueita lukuun ottamatta).


title: Castrén

text: Castrén (myös Castrenius) on suomalainen suku, jonka jäsenet ovat vaikuttaneet tieteessä ja politiikassa. Ensimmäisenä suvussa Castrenius-nimeä käytti Pälkäneen kirkkoherra Olaus ("Olof") "Castrenius" (1666 – 1737). Hänen isänsä oli ollut ratsutilallinen Sääksmäen Linnaisissa, joten nimi Castrenius lienee tullut latinan 'linnaa' tarkoittavasta sanasta "castrum". Suvun kaikki nykyiset haarat polveutuvat hänen vanhimmasta pojastaan, Kajaanin pormestari ja kruununvouti Matthias Castreenista. Suku asettui isonvihan jälkeen Pohjois-Pohjanmaalle, missä se tunnettiin pitkään virkamies- ja pappissukuna. 1900-luvun alussa suvusta tuli poikkeuksellisen paljon nuorsuomalaisia poliitikkoja.


title: Dan Simmons

text: Dan Simmons (s. 4. huhtikuuta 1948 Peoria, Illinois) on yhdysvaltalainen kauhu-, fantasia- ja tieteiskirjailija, jonka tunnetuin teos on Hugo-palkinnon ja Tähtivaeltajan voittanut "Hyperion" (1989) ja sen seuraaja "Hyperionin tuho". Samaan sarjaan kuuluvat myös teokset "Endymion" ja "Endymionin nousu". Simmons sekoittaa scifiä, fantasiaa ja kauhua jopa samassa teoksessa.


title: Dan Simmons

text: Simmons suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon englannin kielestä Wabash Collegessa 1970 ja seuraavana vuonna Master in Education -tutkinnon Washingtonin yliopistossa Missourin osavaltion St. Louisissa.


title: Dan Simmons

text:
Jo lapsena Simmons halusi kirjailijaksi. Kymmenvuotiaana hän kirjoitti ensimmäisen tieteisnovellinsa ja sitä seurasi myöhemmin jatko-osa "Ihmemaa Ozille". Simmons kuitenkin valmistui opettajaksi ja toimi ammatissa päätoimisena melkein 20 vuotta, kirjoittaen harrastuksekseen ennen kuin kirjailijan ura urkeni .
1981 Simmons oli jo valmis hylkäämään ammattikirjailijan haaveensa kun hän tapasi Denverissä pidetyssä kirjoittajaseminaarissa arvostetun tiedekirjailijan Harlan Ellisonin. Tämän rohkaisusta Simmons lähetti novelinsa "The River Styx Runs Upstream" kirjoitusilpailuun. Novelli voitti ja julkaistiin seuraavana vuonna "The Twilight Zone Magazine"-lehdessä


title: Dan Simmons

text: Simmons oli jo lyhyessä ajassa saavuttanut mainetta novelleillaan kun hänelle sattui vahinko. Novelli jonka hän aloitti kesällä 1982 ei pysynyt kirjailijan hallinnassa vaan siitä kasvoi kirjailijan kesälomalla kirja. Se julkaistiin kuitenkin vasta kolme vuotta myöhemmin 1985 nimellä "Kalin laulu". Seuraavana vuonna romaani voitti parhaan romaanin World Fantasy -palkinnon Like julkaisi kirjan suomeksi vuonna 2001 .


title: Nigel Mansell

text: Nigel Ernest James Mansell (s. 8. elokuuta 1953 Upton-upon-Severn, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen autourheilija, joka kilpaili Formula 1 -sarjassa vuosina – ja –.


title: Nigel Mansell

text: Hän osallistui urallaan 187 kilpailuun, joissa ajoi 31 voittoa, 32 paalupaikkaa ja 30 kilpailun nopeinta kierrosta. MM-pisteitä Mansell keräsi urallaan 482. Mansellilla on eniten keskeytyksiä F1-maailmanmestareista. Ennen mestaruutta Mansell ajoi kolmasti MM-pisteissä toiseksi.


title: Nigel Mansell

text: Hän voitti urallaan maailmanmestaruuden kahdessa arvostetussa autourheilusarjassa, ensin Formula ykkösissä vuonna ja heti seuraavana vuonna silloisen CART (nyk. Champ Car)-sarjan mestaruuden tulokaskaudellaan, johon kukaan muu ei ollut vielä pystynyt ennen häntä. Mansell on myös Mario Andrettin, Emerson Fittipaldin ja Jacques Villeneuven lisäksi ainoa, joka on voittanut sekä Formula 1 että CART-sarjan mestaruudet.


title: Nigel Mansell

text: Mansell ajoi pääuransa jälkeen Grand Prix Masters -sarjassa vuosina 2005–06.


title: Nigel Mansell

text: Mansell aloitti kilpailu-uransa kartingilla, kunnes siirtyi menestyksen saattelemana Formula Ford -sarjaan. Hän voitti 42 ajamastaan kilpailu 33 ja hänet kruunattiin vuoden 1977 Britannian Formula Ford -sarjan mestariksi. Myöhemmin samana vuonna Mansell sai mahdollisuuden ajaa Lolan T570 Formula 3 -autoa Silverstonessa. Hän sijoittui kilpailussa neljänneksi ja päätti siirtyä Formula kolmosiin seuraavaksi kaudeksi.


title: Nigel Mansell

text: Mansellin ensimmäinen kausi Formula kolmosissa alkoi hienosti, kun hän starttasi debyyttikilpailuun paalulta ja ajoi maaliin toisena. Auto ei kuitenkaan ollut kilpailukykyinen, koska sopimus Unipartin kanssa pakotti tallia käyttämään heikkoja Triumphin moottoreita, kun taas huipputallit käyttivät Toyotan koneita. Kolmen seitsemännen ja viimeisessä kilpailussa neljännen sijan ajanut Mansell päätti lähteä tallista. Seuraavaksi kaudeksi hän osti kuljettajan sopimuksen Dave Price Racing -tallista. Mansell voitti ensimmäistä kertaa Formula 3 -sarjassa Silverstonen radalla maaliskuussa ja sijoittui kahdeksanneksi maailmanmestaruuskamppailussa. Hänen kilpailu-uransa oli kuitenkin vaakalaudalla jouduttuaan suureen kolariin, josta hän kuitenkin selvisi luun murtumilla. Lotus-tallin pomo Colin Chapman kuitenkin oli kiinnittänyt huomiota Mansellin ajotaitoihin ja antoi hänelle testikuljettajan sopimuksen Lotuksen Formula 1 -tallista.


title: Nigel Mansell

text: Mansellin taidot testikuljettajana vakuuttivat Colin Chapmanin ja hän antoikin Mansellille tilaisuuden osallistua kolmeen Grand Prix:hin vuonna . Debyyttikilpailussaan Itävallan GP:ssa hän kuitenkin keskeytti auton hajottua (hän sai myös ohjaamoon vuotaneesta polttoaineesta palovammoja). Toisessa kilpailussa Nigelin oli jälleen tyytyminen keskeytykseen. Kolmannessa kilpailussa hän karsiutui ja sen jälkeen Lotus jatkoi kauden loppuun yhdellä autolla, jota käytti tallin ykköskujettaja Mario Andretti. Hän kuitenkin ilmoitti siirtyvänsä kauden päätteeksi Alfa Romeolle, joten Lotukselle jäi tyhjä kuljettajan paikka seuraavalle kaudelle.


title: Nigel Mansell

text: Mansell valittiin Lotuksen kuljettajaksi kaudelle . Hän onnistui ajamaan kauden viidennessä ja uransa seitsemännessä kilpailussa kolmanneksi, jonka lisäksi hän saavutti myös kaksi pistesijaa ajamalla neljänneksi ja kuudenneksi.


title: Nigel Mansell

text: Kaudella Mansell suunnitteli kilpailua myös Le Mansin 24 tunnin ajossa Formuloiden ohella ansaitakseen enemmän rahaa. Colin Chapman kuitenkin uskoi, että Mansell altistuu tarpeettomille riskeille ja maksoi 10 000 puntaa hänelle, jottei hän ottaisi osaa kilpailuun. Chapman solmi Mansellin kanssa myös kauden loppuun asti kestävän sopimuksen, joka teki hänestä myöhemmin miljonäärin.


title: Nigel Mansell

text: Chapmanin ja Mansellin välille kehittyi läheinen ystävyyssuhde, mutta Mansell koki järkytyksen Chapmanin yllättäen kuollessa 1982. Mansell kertoi myöhemmin, että "osa minua kuoli hänen kanssaan. Olen menettänyt perheenjäseneni." Chapmanin kuoleman seurauksena suhteet Lotukseen heikkenivät.


title: Nigel Mansell

text: Mansell ajoi sopimuksen loppuun asti ennen kuin hänen siirrostaan Wiliamsille ilmoitettiin. Mansellin paikan Lotuksella otti brasilialainen Ayrton Senna.


title: Nigel Mansell

text: Mansell siirtyi Williamsille vuonna 1985 vuoden 1982 maailmanmestari Keke Rosbergin tallikaveriksi. Mansellin ensimmäiset kisat menivät taisteluun viimeisistä pistesijoista. Syksyllä Belgian GP:ssä hän nousi viimein ensi kertaa palkintokorokkeelle Williamsilla oltuaan toinen. Kolme viikkoa myöhemmin Mansell voitti ensimmäisen kilpailunsa Euroopan GP:n ja kaksi viikkoa myöhemmin Etelä-Afrikan GP:n. Loppupisteissä Mansell oli kuudes Rosbergin ollessa kolmas.


title: Nigel Mansell

text: Seuraavaksi kaudeksi hänen tallikaverikseen tuli kaksinkertainen maailmanmestari Nelson Piquet Rosbergin lähdettyä Mclarenille. Williams-Hondat hallitsivat kautta ottaen yhdeksän voittoa. Mansell voitti viisi kilpailua: Belgian, Kanadan, Ranskan, Britannian ja Portugalin GP:t. Viimeiseen kilpailuun lähdettäessä Mansellilla oli seitsemän pisteen etumatka toisena olleeseen Alain Prostiin. Mansellin mestaruus näytti varmalta, kunnes 19 kierrosta ennen maalia, Nigelin rengas räjähti ja voittoon ajanut Prost nousi mestaruuteen.


title: Nigel Mansell

text: Seuraavalla kaudella Willams nousi kiistattomasti parhaaksi talliksi. Mansell voitti osakilpailun peräti kuudesti (San Marinon, Ranskan, Britannian, Itävallan, Espanjan ja Meksikon GP:n), mutta tasaisesti palkintosijoille ajanut Piquet oli saanut isoimman otteen mestaruuteen kun kaudesta oli jäljellä kaksi kilpailua. Piquet'n mestaruus sinetöityi kun Mansellin kausi päättyi kohtalokkaaseen ulosajoon.


title: Nigel Mansell

text: Kausi 1988 meni heikommin Williamsin menettäessä Hondan moottorit Mclarenille ja joutuessa käyttämään Juddin moottoreita. Autoa vaivasi heikko luotettavuus, josta johtuen Mansell pääsi vain kahdesti maaliin kaudella ollen Isossa-Britanniassa ja Espanjassa toinen. Sijoitus pisteissä oli yhdeksäs.


title: Nigel Mansell

text: Kaudelle 1989 Mansell siirtyi Williamsilta Ferrarin talliin, viimeisenä itse Enzo Ferrarin valitsemana kuljettajana talliin. Ferrarilla Mansellin tallikaveriksi tuli itävaltalainen Gerhard Berger. Ferrarilla Mansell menestyi jo alusta alkaen ja voitti ensimmäisen kilpailunsa tallissa. Mansell oli viimeisin debyyttikilpailunsa Ferrarilla voittanut kuljettaja ennen Kimi Räikköstä ja vuotta . Mansell nautti suurta arvostusta Ferrarin kannattajien, tifosien, keskuudessa ja saikin lempinimen "il leone", leijona.


title: Nigel Mansell

text: Kausi 1989 oli kuitenkin lopulta kohtalainen Mansellille, vaikka hän voittikin kahteen otteeseen kauden aikana. Ferrarin oikukas vaihdelaatikko aiheutti hänelle monta keskeytystä, ja sen lisäksi hänet hylättiin kahdesti kauden aikana. Mansell sijoittui lopulta neljänneksi mestaruustaulukossa.


title: Nigel Mansell

text: Kaudelle 1990 Mansell sai uuden tallikaverin, kun vanha kilpakumppani Alain Prost siirtyi McLarenilta Ferrarin riveihin. Kauden 1989 tallikaveri Gerhard Berger siirtyi Prostin tilalle McLarenille. Kauden aikana Mansell joutui tunnustamaan hallitsevan maailmanmestarin paremmakseen ja joutui katsomaan sivusta Prostin ja brasilialaisen Ayrton Sennan välistä kamppailua mestaruudesta. Mansell kuitenkin onnistui voittamaan yhden kilpailun kauden aikana ja nappaamaan muutaman palkintokorokesijan. Hän sijoittui viidenneksi MM-pisteissä.


title: Nigel Mansell

text: Edellisen kauden osoittauduttua pettymykseksi, Mansell ilmoitti lopettavansa uransa. Frank Williams suostutteli Mansellin palaamaan ja lupasi tälle Williamsin ykköskuskin paikan ja Mansell palasi entiselle työnantajalleen.


title: Nigel Mansell

text: Williamsilla oli käyttössään tehokkaat Renault'n moottorit, ja Mansellin tallikaverina toimi Riccardo Patrese. Vaikka kauden ensimmäisessä kilpailussa näyttikin siltä, että Prost ja Senna taistelisivat jälleen keskenään mestaruudesta, Prostin ongelmaksi koitui Ferrarin epäluotettavuus. Näin Mansell nousi kamppailemaan mestaruudesta voitettuaan kesällä kolme peräkkäistä kilpailua. Epäonni vaivasi kuitenkin edelleen englantilaista, joka menetti viimeisetkin mestaruusmahdollisuutensa kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Suzukassa, jossa hän pyörähti hiekoille jo ensi kierroksilla.


title: Nigel Mansell

text: Kaudella 1992 asiat olivat kuitenkin toisella lailla. Williamsilla oli selvästi paras auto käytössään, ja se näkyi jo aikaisessa vaiheessa. Mansell voitti kauden alussa 5 ensimmäistä kilpailua peräkkäin ja oli kuudennessa toinen. Ainoa uhkaaja oli tallikaveri Patrese. Kaikkiaan Mansell voitti kauden aikana yhdeksän kilpailua, ajoi 14 paalupaikkaa ja keräsi 108 MM-pistettä, jotka säilyivät pitkään ennätyksinä (Michael Schumacher rikkoi piste-ennätyksen kaudella 2001 ja voittoennätyksen kaudella 2002. Sebastian Vettel rikkoi paalupaikkaennätyksen kaudella 2011). Ylivoimaisesta mestaruudesta kertoi se, että Mansell varmisti maailmanmestaruutensa jo elokuussa Unkarin GP:ssä, kun viisi kilpailua oli vielä ajamatta.


title: Nigel Mansell

text: Kauden 1992 jälkeen Mansell ilmoitti lopettavansa kilpailemisen Formula ykkösissä, osittain sen takia, että F1-kilparadoille palaava Alain Prost tulisi olemaan hänen tallikaverinsa kaudella 1993 ja että Mansell oli riitautunut tallipäällikkö Frank Williamsin kanssa.


title: Nigel Mansell

text: Mansell ei kuitenkaan lopettanut kilpailemista kokonaan vuoden 1992 mestaruuteen, vaan siirtyi Pohjois-Amerikassa ajettavaan IndyCar-sarjaan. Mansell liittyi Newman/Haas Racingin talliin, jossa hän korvasi Formula 1 -uralle lähteneen Michael Andrettin.


title: Nigel Mansell

text: Mansell teki IndyCar-historiaa, kun hän otti ensimmäisenä tulokaskuljettajana paalupaikan ja voiton kauden avauskilpailussa Australiassa. Pari viikkoa myöhemmin Mansell loukkasi selkänsä, kun hän ajoi rajusti ulos Phoenixissa pidetyssä kilpailussa. Mansell ajoi hyvin Indy 500:sessa ja johtikin kilpailua, vaikka kyseessä oli Mansellin ensimmäinen ovaaliradalla ajama kilpailu. Mansell kuitenkin menetti johtonsa kilpailun aikana ja sijoittui lopulta kolmanneksi. Mansell voitti debyyttikautensa aikana yhteensä viisi kilpailua ja pääsi sen lisäksi palkintokorokkeelle viidesti. Mansell voitti IndyCar-mestaruuden ja nousi niiden kuljettajien joukkoon, jotka ovat voittaneet sekä F1- että IndyCar-mestaruuden.


title: Nigel Mansell

text: Mansellin IndyCar-ura jatkui vielä kaudella 1994, mutta menestys ei enää ollut samanlaista kuin edeltäneellä mestaruuskaudella. Mansell riitautui IndyCar-legenda Mario Andrettin kanssa ja putosi fanien suosiosta kauden aikana. Suosion menetystä kuvaa hyvin heikon kysynnän takia peruttu nimikirjoitustilaisuus.


title: Nigel Mansell

text: Kausi 1994 oli Mansellin viimeinen Pohjois-Amerikassa.


title: Nigel Mansell

text: Ayrton Sennan menehdyttyä San Marinon GP:ssä kauden 1994 alussa Williams kaipasi huippukuljettajaa Damon Hillin rinnalle. Testikuljettaja David Coulthard oli korvannut Sennan jo parissa kilpailussa, mutta Williamsin tähtäimmissä oli vuoden 1992 F1-maailmanmestari Mansell. Mansell lopulta teki loppukauden kattavan sopimuksen ja ajoi ensimmäisen kilpailunsa Ranskassa, josta tuloksena oli keskeytys. Paluukilpailunsa jälkeen Mansell palasi Pohjois-Amerikkaan, jossa hänellä oli samanaikaisesti sopimus IndyCar-sarjassa mutta ajoi vielä kauden kolme viimeistä kilpailua Williamsin väreissä. Mansell otti uransa viimeisen voiton 41-vuotiaana Australiassa, jossa ajettiin kauden viimeinen osakilpailu. Mansellin voitto jäi Michael Schumacherin ja Damon Hillin välisen mestaruustaiston ratkaisseen kolarin varjoon, jossa Schumacher oli tarkoituksella ajanut Hilliä päin ja ratkaissut mestaruuden itselleen.


title: Nigel Mansell

text: Ennen vuotta 1995 oli liikkeellä huhuja, joiden mukaan Mansell olisi jäämässä Williamsille seuraavaksi kaudeksi, mutta huhut lyötiin laudalta, kun Mansell teki sopimuksen McLaren-Mercedeksen kanssa. Mansell sai tallikaverikseen suomalaisen Mika Häkkisen. Mansellilta odotettiin paljon McLarenilla, mutta visiitti osoittautui pettymykseksi. Kauden alussa Mansell ei edes mahtunut autoon, joten häneltä jäi kauden ensimmäiset kilpailut väliin. Mansell lopulta pääsi tositoimiin kauden kolmannessa kilpailussa, josta saldona oli vaatimaton kymmenes sija. Mansell oli jatkuvasti tallitoveriaan Häkkistä hitaampi. Kauden neljäs ja samalla Mansellin uran viimeinen F1-kilpailu tuotti keskeytyksen. Mansell aiheutti eripuraa jatkuvalla autoon kohdistuneella valittamisellaan, ja tallipäällikkö Ron Dennis jälkikäteen onkin sanonut, että Mansellin hankkiminen oli virhe. Mansellin korvasi hänen tilallaan alkukauden ajanut Mark Blundell.


title: Nigel Mansell

text: McLarenin jälkeen Mansell oli vielä pariin otteeseen F1-testeissä muutaman tallin kanssa, mikä antoi vihiä vielä uudesta paluuyrityksestä, mutta Mansellin F1-ura pättyi lopullisesti.


title: Nigel Mansell

text: Formula 1 -uran loputtua Mansell pysyi vielä kilparadoilla. Mansell ajoi Britannian vakioautojen mestaruussarjassa kolme kilpailua vuoden 1998 aikana. Mansellin ensiesiintyminen Fordin ratissa tapahtui Donington Parkin radalla. Hän keskeytti ensimmäisen sprinttilähdön kolmen kierroksen jälkeen, minkä takia hän starttasi päälähtöön sijalta 19. Pääkilpailun aikana sääolot kuitenkin muuttuivat, ja rata tuli märäksi. Mansell oli kilpailun kärjessä muutamaan otteeseen mutta oli lopulta viides. Mansell keskeytti molemmat lähdöt Brands Hatchissa ja oli sijoilla 14 ja 11 Silverstonessa ollen kokonaistilastossa sijalla 18, 21:stä kilpailijasta.


title: Nigel Mansell

text: Vuonna 2005 Mansell ilmoitti palaavansa kilparadoille vastaperustettuun Grand Prix Masters -sarjaan, jossa koko kuljettajisto koostui entisistä vähintään 45-vuotiaista F1-kuljettajista. 52-vuotias Mansell voitti vuoden 2005 ainoan Masters-lähdön. Toiseksi kilpailussa sijoittui Emerson Fittipaldi ja kolmanneksi Mansellin Williams-aikojen tallitoveri Riccardo Patrese. Ennen kilpailua koettiin kiistanalaisia hetkiä, kun kilpailuun jo mukaan ilmoittautunut Alain Prost jätti tulematta paikalle ja perui osallistumisensa.


title: Nigel Mansell

text: Vuodelle 2006 oli suunnitteilla neljä Grand Prix Masters -osakilpailua, ja Manselilla oli sopimus koko kaudelle Team Altechin kanssa. Neljästä kilpailusta kaksi ajettiin. Kauden toiseksi kaavailtu kilpailu Italian Monzassa jouduttiin perumaan meluhaittojen takia, ja kauden viimeiseksi kaavailtu Etelä-Afrikassa ajettava kilpailu peruttiin niin ikään. Mansell voitti kauden ensimmäisen kilpailun Qatarissa ja keskeytti kauden kolmannessa, Isossa-Britanniassa ajetussa kilpailussa.


title: Nigel Mansell

text: Grand Prix Masters -sarja oli jo suunniteltu vuodelle 2007, mutta sarjaa järjestänyt yhtiö Delta Motorsport ajautui konkurssiin syyskuussa 2007 ja koko kausi jäi ajamatta.


title: Nigel Mansell

text: Mansellin pojat Greg ja Leo ovat myös kilpa-ajajia, joiden kanssa hän osallistui vuonna 2010 Le Mansin 24 tunnin ajoihin, jotka päättyivät keskeytykseen.


title: Commander Keen

text: Commander Keen on id Softwaren luoma tietokonepelihahmo ja tietokonepelisarja.


title: Commander Keen

text: Commander Keen -pelien pääosassa on Billy Blaze -niminen violettipaitainen poika, joka on varustettu jalkapallokypärällä, laserpistoolilla ja hyppykepillä. Pelit sijoittuvat lähinnä avaruuteen eri planeetoille, joissa Billy seikkailee. Pelit ovat hyvin perinteisiä tasohyppelyjä, mutta merkittäväksi ne teki PC-peleissä lähes ennennäkemättömän hieno EGA-grafiikka näytönvierityksineen ja shareware-levitysmuoto, jota id Software käytti myöhemmin Wolfenstein 3D:ssä ja Doomissa.


title: Commander Keen

text: Seitsemän Commander Keen peliä julkaistiin MS-DOS alustalle. Pelit on jaettu sarjoihin ja ne katsotaan olevan episoodeja näiden kuuluvaan sarjaan. Sarjan ensimmäinen jakso oli yleensä saatavilla shareware-levitysmuotoa käyttäen. Kahdeksas Commander Keen peli julkaistiin Game Boy Color-alustalle.


title: Commander Keen

text: "Invasion of the Vorticons" julkaistiin joulukuussa 1990. Kyseisen trilogian julkaisi Apogee Software shareware-levitysmuotoa käyttäen. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että ensimmäinen episoodi oli vapaasti levitettävissä, mutta toinen ja kolmas episoodi olivat maksullisia.


title: Commander Keen

text: "Keen Dreams" julkaistiin kesällä 1991. Softdiskin kautta peli oli aluksi ainoastaan saatavilla maksusta, mutta elokuussa 1992 episoodi julkaistiin shareware-levitysmuotoa käyttäen.


title: Commander Keen

text: "Goodbye, Galaxy!" jatko-osa alkuperäiseen "Invasion of the Vorticons" trilogiaan julkaistiin vuoden 1991 loppupuolella. Apogee Software julkaisi jälleen pelin shareware-levitysmuotoa käyttäen, joten neljättä episoodia sai levittää ilmaiseksi, kun taas viides episoodi oli tarjolla maksua vastaan.


title: Commander Keen

text: "Aliens Ate My Baby Sitter!" peli oli ainoa alkuperäisistä Commander Keen peleistä jota ei julkaistu shareware-levitysmuotoa käyttäen. Kyseisen pelin julkaisi FormGen vuoden 1991 loppupuolella ja se oli saatavilla suoraan kaupanhyllyiltä.


title: Commander Keen

text: "Commander Keen" julkaistiin euroopassa 15. kesäkuuta 2001 Game Boy Color alustalle. Kyseinen peli oli ainoa sarjassa joka ei ollut id Softwaren kehittämä; pelin kehitti David A. Palmer Productions ja julkaisijana toimi Activision.


title: Seminaari

text: Seminaari voi tarkoittaa seuraavia:Sana on lainattu latinan ilmauksesta "seminarium", joka johtuu latinan sanasta "semen" ’siemen’.


title: Yhdysvaltain federalistinen puolue

text: Yhdysvaltain federalistinen puolue toimi vuodesta 1787 vuoteen 1820. Tämän jälkeen puolue muuttui Whig-puolueeksi, jonka pohjalta nykyinen republikaaninen puolue syntyi.


title: Yhdysvaltain federalistinen puolue

text: Federalistinen puolue pyrki unionin vallan laajentamiseen.


title: Yhdysvaltain Whig-puolue

text: Yhdysvaltain Whig-puolue toimi vuosina 1834–1856. Se jatkoi federalistisen puolueen perinnettä. Whig-puolueen perustajat vastustivat presidentti Andrew Jacksonin politiikkaa, jota he pitivät liian itsevaltaisena, ja he antoivat presidentille pilkkanimen ”Kuningas Andrew”. Kaikkein yhtenäisimmin whigit äänestivät kongressissa intiaanipolitiikkaa koskevissa kysymyksissä. He vastustivat Jacksonin ja tämän seuraajan Martin Van Burenin linjaa, johon kuuluivat muun muassa pakkosiirrot.


title: Yhdysvaltain Whig-puolue

text: Orjuuskysymys ja erityisesti vuoden 1850 kompromissi aiheuttivat puolueen hajaantumisen. Pohjoisvaltioissa sen kannattajat perustivat nykyisinkin toimivan republikaanisen puolueen. Myös Know Nothing -puolue sai kannattajia entisistä whigeistä, ja sisällissodan jälkeen heitä liittyi Etelävaltioiden demokraatteihin. Konservatiivisia whigejä oli liittynyt demokraatteihin jo ennen sotaa.


title: Yhdysvaltain Whig-puolue

text: Yhdysvaltain nykyisessä poliittisessa keskustelussa viitataan joskus whigeihin esimerkkinä puolueesta, joka menetti kannattajansa ja olemassaolon syynsä. Tällöin pohditaan yleensä sitä, voisiko vastaavaa tapahtua nykyaikana. Kyseistä rinnastusta käytti jo filosofi Nicholas Butler 1930-luvulla.


title: Kolmen sepän patsas

text: Kolme seppää (myös "Kolmen sepän patsas") on Felix Nylundin veistos Helsingin Aleksanterinkadun ja Mannerheimintien risteyksessä, Kolmensepänaukiolla. Vuonna 1932 paljastetussa realistisessa teoksessa kolme alastonta seppää takoo rautaa. "Kolme seppää" oli ensimmäisen ammattimaisen taidevalajan Arttu Halosen suurikokoisin valutyö. Pronssivalu tehtiin Halosen taidevalimossa Lapinlahdella.


title: Kolmen sepän patsas

text: Felix Nylund osallistui jo vuonna 1913 J. V. Snellmanin muistomerkkikilpailuun seppä-aiheisella ehdotuksella. Vuonna 1919 hän luonnosteli monumentaalisen patsaan, jossa kolme seppähahmoa oli sijoitettu kymmenen metriä korkean kivipylvään päähän. Kumpikaan näistä veistoksista ei toteutunut, mutta Nylund hyödynsi niitä "Kolmen sepän patsasta" veistäessään. Veistoksen kolmesta sepästä yksi on mestariseppä, joka pitelee taottavaa rautaa alasimen päällä ja käyttää pajavasaraa. Kaksi muuta seppää takoo suurilla moukareilla. Seppien vartalomalleina Nylund käytti Voimistelu- ja Urheiluseura Jyryn painijoita. Mestarisepällä on runoilija Arvid Mörnen kasvonpiirteet, moukariaan ylhäällä pitävällä sepällä Nylundin omat kasvonpiirteet, ja moukariaan alhaalla pitävällä sepällä kivenhakkaaja Aku Nuutisen kasvonpiirteet. Vartaloiden malleina on sanottu olleen muurari Paavo Koskinen ja poliisi Sundström.


title: Kolmen sepän patsas

text: Pronssipatsaan graniittialustan yläosaa kiertää latinankielinen teksti MONUMENTUM – PONENDUM – CURAVIT – LEGATUM – J. TALLBERGIANUM – PRO HELSINGFORS A.D. MCMXXXII ("Patsaan pystytti J. Tallbergin lahjoituksen avulla Pro Helsingfors v. 1932"). "Kolmen sepän patsaan" lahjoitti Helsingin kaupungille Pro Helsingfors -säätiö, joka oli hankkinut sen kauppaneuvos Julius Tallbergin rahalahjoituksen avulla. Tallbergin liiketalo sijaitsee Kolmensepänaukion pohjoislaidassa, ja lahjoituksen tarkoituksena oli nimenomaan ollut hankkia veistos talon edustalle. Patsas pystytettiin paikalle, jossa oli aiemmin sijainnut yleinen kaivo.


title: Kolmen sepän patsas

text: "Kolme seppää" vaurioitui jatkosodan pommituksissa 1944. Tuhon jälkiä on yhä nähtävillä patsaan jalustassa ja esimerkiksi alasimessa on pomminsirpaleiden tekemä reikä.


title: Kolmen sepän patsas

text: "Kolmen sepän patsas" on suosittu kohtaamispaikka Helsingin keskustassa. Seppien työasentoja tutkineet ovat todenneet patsaan asetelman olevan enemmänkin taiteellinen kuin realistinen: hahmot seisovat niin lähellä toisiaan, että jos todelliset sepät yrittäisivät takoa tällä tavoin, he löisivät alasimen sijaan toisiaan päähän.


title: Kolmen sepän patsas

text: "Kolmen sepän" alkuperäiset kipsimallit on sijoitettu Työväen Akatemian kirjastoon.


title: Kolmen sepän patsas

text: Nykyisin "Kolme seppää" saa tonttulakit joka vuosi marraskuun lopussa Helsingin yliopiston opiskelijajärjestön Limes ry:n järjestämissä Wappujouluissa.


title: Optinen lennätin

text: Optinen lennätin oli sähköisen lennättimen edeltäjä. Se oli nopeampi tapa viestiä pitkien matkojen päähän kuin esimerkiksi hevosella matkaava kuriiri. Optisen lennättimen kuljettaman viestin suurinta etäisyyttä rajoittavat maantiede, maaston muodot, sää ja ihmissilmän havainnointikyky. Käytännössä suurin osa optisista lennättimistä oli ketjutettu, jotta viesti voitiin toimittaa pidemmälle.


title: Optinen lennätin

text: Optisessa lennättimessä viestien piti olla lyhyitä tai muuten sisällöltään rajoitettuja. Jos olisi haluttu lähettää pitkiä monimutkaisia viestejä, olisi viestiasemien pitänyt olla hyvin lähellä toisiaan. Joka tapauksessa viestiasemien ylläpitäminen oli kallista, joten optista lennätintä ei kannattanut rakentaa pitkälle matkalle. Rooman valtakunnan kaatumisen jälkeen optista lennätintä ei ilmeisesti käytetty Euroopassa vuosisatoihin.


title: Optinen lennätin

text: Antiikin aikana optisia lennättimiä käytettiin laajasti. Sitä käytettiin erityisesti Rooman valtakunnan Limes-rajoilla Keski-Euroopassa, Britanniassa ja Lähi-Idässä. Antiikin aikana optisen lennättimen tehokkuutta rajoitti lähinnä ihmissilmän näkökyky.


title: Optinen lennätin

text: Kiinassa on historian saatossa käytetty savumerkkejä viestittämiseen sota-aikana.


title: Optinen lennätin

text: Suomessa arvellaan esihistoriallisina aikoina ja historiallisen ajan taitteessa mäille sijoitettujen muinaislinnojen toimineen ajoittain vartiopaikkoina, joilta lähetettiin savumerkkejä lähiseutujen väestöille ja toisille linnoille varoittaen uhkaavasta vihollisesta.


title: Optinen lennätin

text: Kaukoputki tuli laajasti käyttöön 1600-luvun alussa ja samalla havaittiin sen käyttökelpoisuus optisessa lennättimessä. Englantilainen Robert Hooke esitti 1600-luvun puolessa välissä optisen lennättimen käyttöönottoa. 1700-luvun lopulla optisen lennättimen rakentamista harkittiin vakavasti. Ranskassa rakentamista esitettiin ensin kuninkaalle, mutta rakentamisen aloitti vasta vallankumouksen jälkeen kansalliskokous. Uusi optinen lennätin tunnettiin nimellä Chappe-lennätin, alkuunpanijansa Claude Chappen mukaan. Ensimmäinen linja rakennettiin vuonna 1794. Sen ensisijainen käyttötarkoitus oli sotilaallinen, ja ensimmäinen viesti kertoi hallitukselle Pariisissa, että ranskalaiset olivat vallanneet Le Quesnoyn takaisin.


title: Optinen lennätin

text: Chappe-lennätin koostui ketjusta torneja, joista oli näköyhteys ketjun viereisiin torneihin. Tornien huipulla oli iso palkki, johon oli kiinnitetty kaksi pienempää palkkia. Kaikki palkit olivat liikuteltavia ja valaistu, joten niillä pystyi viestimään yölläkin. Chappe-lennättimessä oli 192 eri asentoa, jotka merkitsivät eri kirjaimia, sanoja tai kokonaisia fraaseja. Lennättimellä saatettiin viestiä selväkielisesti tai salakielellä. Jokaista asemaa käytti normaalisti kaksi miestä, toinen miehistä havainnoi viestin ja kirjoitti sen ylös. Toinen taas viestitti seuraavalla asemalle. Maastosta riippuen asemien väli oli keskimäärin 8-10 kilometriä. Hyvällä säällä torneja tiputettiin ketjusta pois ja viestin etenemisnopeus kasvoi. Kohtalaisella säällä ja jos viestissä oli vain muutama sata merkkiä tieto kulki 400 kilometriä päivässä.


title: Optinen lennätin

text: Vuoden 1800 paikkeilla Chappe-lennättimen kaltainen järjestelmä rakennettiin Englannissa. Lennätin yhdisti amiraliteetin tärkeisiin satamiin. Venäläiset rakensivat pian optisen lennättimen Pietarista Kronstadtiin ja Pietarista Varsovaan. Vielä 1830-luvulla Preussi rakensi optisen lennätinlinjan Berliinistä Trieriin.


title: Optinen lennätin

text: Englannissa on optisen lennättimen seurauksena useita paikkoja, joita kutsutaan edelleen nimellä "Telegraph Hill", lennätinkukkula.


title: Optinen lennätin

text: 1850-luvulla Yhdysvaltain armeijan majuri Albert J. Myer kehitti järjestelmän, jossa heilutettiin lippua (soihtua tai lyhtyä yöllä) oikealle ja vasemmalle, samaan tapaan kuin pisteet ja viivat Morsen aakkosissa. Tämä lippujärjestelmä oli helpommin liikuteltavissa kuin kiinteisiin alustoihin perustuneet järjestelmät, ja sitä käyttivätkin Yhdysvaltain sisällissodan molemmat osapuolet.


title: Optinen lennätin

text: Ruotsiin rakennettiin Abraham Niclas Edelcrantzin kehittämä optinen lennätinverkko vuodesta 1794 alkaen. Edelcrantzin järjestelmä perustui 10 käännettävään tauluun, joiden avulla voitiin muodostaa 1024 eri numerosarjaa, jotka piti purkaa kirjaimiksi, sanoiksi tai viesteiksi koodikirjojen avulla.


title: Optinen lennätin

text: Verkko kattoi aluksi linnakkeet Tukholman ympäristössä, mutta sitä laajennettiin 1796 Ruotsin Grisslehamnista Signilskärin kautta Eckeröön Ahvenanmaalle.


title: Optinen lennätin

text: Lennätinverkkoa jatkettiin Tanskaan ja sitä pidetäänkin maailman ensimmäisenä kansainvälisenä tietoliikenneverkkona. Tanskan suunnalla kehitys kuitenkin loppui 1801.


title: Optinen lennätin

text: Suomessa linjaa jatkettiin Eckeröstä Uuteenkaupunkiin ja Turkuun. Haminan rauhan jälkeen 1809 lakkasi Suomessa lennättimen käyttö tai ainakin sen kirjoitettu historia. Ahvenanmaalla ja paikoin myös Turun ja Uudenkaupungin välillä on jäljellä jäänteitä ja muistolaattoja lennätinasemista.


title: Optinen lennätin

text: Ruotsin optinen lennätinverkko oli varattu aluksi sotilaskäyttöön, mutta 1837 se avattiin myös yleisölle. Laajimmillaan sen käyttö oli 1850-luvulla, jonka jälkeen sähköinen lennätin alkoi syrjäyttää optista lennätintä. Viimeiset optiset lennättimet poistettiin käytöstä Ruotsissa 1881 Göteborgin alueella.


title: Optinen lennätin

text: Lennättimen taulut oli järjestetty 3 x 3 ruudukoksi, jossa jokainen pystysarake muodosti yhden numeron. Näin saatiin kolmenumeroinen luku, joita oli yhteensä 512 erilaista. Ylimmässä rivissä oli yksi ylimääräinen taulu, joka merkitsi kirjainta A, joka käytännössä kaksinkertaisti mahdollisten numerosarjojen lukumäärään. 3 x 3 ruudukon jokaisen sarakkeen ylin taulu merkitsi lukua 1, keskimmäinen lukua 2 ja alin lukua 4. Näillä kolmella taululla kullekin sarakkeelle voitiin muodostaa numero, joka saatiin summaamalla näkyvissä olevien tauljen arvot keskenään. Näin kunkin sarakkeen arvoksi saatiin 0-7.


title: Optinen lennätin

text:
Esimerkiksi luku 367 lähetittiin Edelcrantzin optisella lennättimellä seuraavasti:
=


title: Optinen lennätin

text: Venäjän keisarikunnan ensimmäinen optinen lennätin rakennettiin Pietarin ja Laatokan välille 1824. Talvipalatsista Kronstadtiin rakennettiin toinen linja 1833. Pietarin ja Venäjän keisarin kesäasuntojen välille Tsarskoje seloon ja Hatsinaan rakennettiin yhteydet 1835. Seuraavaksi yhteydet perustettiin Pietarin ja Varsovan välille vuoteen 1839 mennessä. Tuolloin välillä oli 149 optista lennätinasemaa, joita hoiti 1 908 henkilöä.


title: Optinen lennätin

text: Optinen lennätin rakennettiin Suomenlahden rannikolle Krimin sodan aikana 1854–1855 alkaen keisarillisella asetuksella, jonka kenraalikuvernööri Aleksandr Sergejevitš Menšikov sai tiedoksi 23. helmikuuta 1854. Rakennustöiden johtajaksi määrättiin viteen 1853 Viipurin läänin kuvernöörinä toiminut kenraalimajuri ja vapaaherra Casimir von Kothen. Hangosta Pietariin rakennettiin 42 optista lennätinasemaa. Oolannin sodan vihamielisyydet taukosivat elokuuksi 1854, mutta määräys jatkon rakentamisesta lännemmäs annettiin jo seuraavana vuonna. Myöhemmin linja jatkui Turkuun ja Uuteenkaupunkiin saakka. Tuolloin linjaa käytti 22 upseeria sekä 460 aliupseeria tai miehistöön kuuluvaa.


title: Optinen lennätin

text: Venäjän ja afgaanien sodan aikana 1885 optinen linja tarkastettiin siltä varalta, että Venäjän mahdollisen menestyksen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta ryhtyisi vastatoimiin Itämerellä Oolannin sodan tapaan. Vihollisuuksia kuitenkaan ei maiden kesken puhjennut, joten linja jäi käyttämättä.


title: Optinen lennätin

text: Suomessa Viestimuseon ensimmäisessä huoneessa sisäänkäynnistä oikealla puolella on optisen lennättimen pienoismalli.


title: Eskimo

text: Eskimo voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Teutoburgin taistelu

text: Teutoburgin taistelu (tai Teutoburgin metsän taistelu) käytiin vuonna 9 jaa. Taistelussa Arminiuksen johtamat germaaniheimot tuhosivat Publius Quinctilius Varuksen johtaman roomalaisen armeijan, kolme kokonaista legioonaa (XVII, XVIII ja XIX). Roomalaiset käyttivät taistelusta nimeä "clades Variana", Varuksen tuho .


title: Teutoburgin taistelu

text: Teutoburgin taistelu oli yksi Rooman sotavoimien pahimmista tappioista kautta aikain. Taistelu pysäytti roomalaisten valloitukset Germaniassa ja vakiinnutti Reinin aseman roomalaisten ja germaanien välisenä rajana.


title: Teutoburgin taistelu

text: Drusus ja Tiberius tekivät useita sotaretkiä Germaniaan, joiden menestystä juhlittiin Roomassa näkyvästi. He eivät kuitenkaan perustaneet syvemmälle Germaniaan pysyviä varuskuntia, vaan palasivat aina joukkoineen Reinin taakse. Tästä huolimatta Germanian katsottiin jo olevan lähes Rooman provinssi.


title: Teutoburgin taistelu

text: Augustus nimitti Publius Quinctilius Varuksen Germanian maaherraksi vuonna 7. Varus aloitti heti alueen voimakkaan roomalaistamisen. Hän sovelsi roomalaisia lakeja ja suhtautui muutenkin germaaneihin kuin alistettuun kansaan. Tämä raivostutti ylpeät germaanit, ja he ryhtyivät suunnittelemaan vastarintaa. Salassa valmistellun kapinan johtoon nousi nuori keruskiylimys Arminius, joka oli Rooman kansalainen ja tunsi roomalaisten taistelutavat, sillä hän oli palvellut Rooman armeijassa. Kapinaan osallistuivat keruskien lisäksi khattit ja brukterit sekä muutamat muut heimot.


title: Teutoburgin taistelu

text: Varus perusti kesäleirinsä Weserjoelle kesällä vuonna 9. Varuksen armeijaan kuului kolme legioonaa, kuusi kohorttia auxilia-joukkoja ja kolme "alaa" ratsuväkeä, yhteensä noin 18 000–24 000 miestä. Valtaosalla joukoista oli vain vähäistä kokemusta sekä taistelusta germaaniheimoja vastaan että paikallisessa maastossa. Sotilaiden lisäksi leirissä oli myös tuhansia siviilejä, kaupustelijoita, naisia, lapsia ja orjia sekä eläimiä, jotka liikkuivat armeijan mukana. Maaston polut olivat kapeita ja mutaisia.


title: Teutoburgin taistelu

text: Kesän jälkeen Varus päätti siirtää joukkonsa talvileiriin. Hän valitsi reitin, joka kulki Teutoburgin metsän läpi. Roomalaisten joukoissa palvellut Arminius tunsi luultavasti reitin entuudestaan. Germaanit päättivät järjestää lähistöllä kapinan, jotta roomalaiset saataisiin houkuteltua kukistamaan kapina ja samalla poikkeamaan reitiltään syvemmälle metsään, jossa heidät voitaisiin yllättää.


title: Teutoburgin taistelu

text: Varuksen saattue ei ollut kovin hyvin organisoitu, eivätkä roomalaiset olleet tottuneet liikkumaan tiheässä ja vaikeakulkuisessa maastossa. Pian he huomasivat joutuneensa keskelle synkkää metsää, josta ei ollut enää paluuta. Dio Cassiuksen mukaan marssin aikana puhkesi rajuilma, joka vaikeutti kulkua entisestään, ja saattue venyi useiden kilometrien pituiseksi hajanaiseksi jonoksi. Roomalaisten etenemistä seuranneet germaanit siirtyivät tällöin lähemmäs ja aloittivat hyökkäilyn. Useat peräkkäiset iskut aiheuttivat sekasortoa ja harvensivat roomalaisten joukkoja. Roomalaiset joutuivat hylkäämään kuormavankkurinsa ja osan varusteistaan päästäkseen eteenpäin.


title: Teutoburgin taistelu

text: Antiikin ajan kirjallisten lähteiden mukaan taistelu kesti yhteensä kolme päivää, jolla kuitenkin tarkoitettiin koko marssia metsän läpi. Arkeologi Peter S. Wells on kyseenalaistanut näiden kuvausten luotettavuuden ja arvellut varsinaisen taistelun kestäneen vain joitakin kymmeniä minuutteja. Yllätetyt roomalaiskohortit eivät kyenneet järjestäytymään totuttuihin taistelumuodostelmiinsa, eivätkä metsässä hajallaan olevat roomalaisten joukot pystyneet yhdistymään lujaksi rintamaksi. Varus haavoittui ja teki lopulta ilmeisesti itsemurhan. Germaanit tuhosivat koko roomalaisten saattueen, ja Arminius sai kertomusten mukaan haltuunsa kahden legioonan kotkat ("aquila"), kolmas sen sijaan hävisi kantajansa ruumiin mukana.


title: Teutoburgin taistelu

text: Taistelun tulokseen vaikutti 15–20 kilometrin pituiseksi venynyt roomalaisten marssimuodostelma. Tässä tilanteessa se kohtasi kevyillä aseilla varustautuneiden germaaniheimojen hyökkäyksen. Germaaneilla oli kevyet miekat ja kapeat, lyhyet keihäät. Hyökkääjät piirittivät koko armeijan ja roomalaisten päälle satoi keihäitä. Arminius ymmärsi vihollisen taktiikan ja kykeni johtamaan joukkonsa ylivoimalla pieniä yksiköitä vastaan.


title: Teutoburgin taistelu

text: Roomalaisten onnistui rakentaa linnoitettu yöleiri piirityksestä huolimatta. Aamulla roomalaiset pystyivät murtautumaan ulos piiritysrenkaasta kärsien kuitenkin raskaat tappiot. Roomalaiset pakenivat seuraavaan metsikköön vesisateessa. Sade esti heitä käyttämästä jousia sillä märkä jänne löystyi ja kilvet vettyivät muuttuen painaviksi.


title: Teutoburgin taistelu

text: Roomalaiset aloittivat yömarssin paetakseen mutta joutuivat seuraavaan Arminiuksen joukkojen ansaan Kalkriesen kukkulalla. Hiekkaisella, avoimella kaistaleella oli aita joka mahdollisti germaanien hyökkäämiset roomalaisia vastaan suojasta. Roomalaiset yrittivät hyökätä aitaa vastaan mutta epäonnistuivat ja Numonius Vala pakeni roomalaisten luota. Tämän jälkeen germaanijoukot ryntäsivät roomalaisten kimppuun. Tässä tilanteessa Varus teki itsemurhan ja Praefectus Ceionius antautui tehden myöhemmin itsemurhan. Samaan aikaan Praefectus Eggius kuoli johtaen sankarillisesti tuomittuja joukkojaan.


title: Teutoburgin taistelu

text: Teutoburgissa koetulla tappiolla oli suuri vaikutus Rooman laajentumispyrkimyksiin. Augustus ja hänen seuraajansa Tiberius tulivat varovaisemmiksi, ja Rein vakiintui Rooman ja germaanien väliseksi rajaksi. Suurin syy tähän tosin lienee ollut se, että taloudellisesti takapajuinen Germania ei ollut vaivalloisen valloittamisen arvoinen. Reinille ja Tonavalle rakennettiin linnoitettu rajalinja, "limes". Taistelussa tuhoutuneiden legioonien numeroita ei enää koskaan käytetty .


title: Teutoburgin taistelu

text: Rooma pystyi kuitenkin jo vuonna 14 lähettämään Germanicuksen johtaman kuuden legioonan armeijan murskaamaan Arminiuksen kokoamaa germaaniheimojen liittoa. Roomalaiset saivat joitakin voittoja, mutta lopullista tavoitettaan he eivät saavuttaneet. Kesällä vuonna 15 Germanicus palasi Teutoburgin taistelupaikalle haudatakseen kuolleet asianmukaisesti. Germanicus jatkoi vielä vuonna 16 rangaistusretkiä Germaniaan. Sotaretkillään Germanicus onnistui saamaan takaisin kaksi Varuksen legioonien kotkaa. Saman vuoden lopussa Tiberius kuitenkin kutsui Germanicuksen takaisin Roomaan. Sen jälkeen roomalaiset vetäytyivät Reinin taakse.


title: Teutoburgin taistelu

text: Taistelupaikan tarkka sijainti oli pitkään hämärän peitossa. 1980- ja 1990-luvulla suoritettujen arkeologisten kaivausten jälkeen pidetään kuitenkin käytännöllisesti katsoen varmana, että lopullinen taistelu käytiin Kalkriesessä, Osnabrückin pohjoispuolella.


title: Lasipalatsi

text: Lasipalatsi on liikerakennus Helsingin Kampissa Mannerheimintien varrella. Lasipalatsi valmistui vuonna 1936, ja se on Helsingin huomattavimpia funktionalistisia rakennuksia.


title: Lasipalatsi

text: Vuonna 2018 Lasipalatsiin avattiin uusi Amos Rex -taidemuseo.


title: Lasipalatsi

text: Lasipalatsin paikalla oli aiemmin Turun kasarmi, joka tuhoutui sisällissodassa 1918. Kolmen nuoren arkkitehdin Viljo Revellin, Heimo Riihimäen ja Niilo Kokon suunnittelema Lasipalatsi kohosi paikalle vuonna 1936. Se liittyi läheisesti vieressä sijainneeseen linja-autoasemaan. Liikehuoneistoja, ravintoloita ja elokuvateatterin sisältävä Lasipalatsi suunniteltiin alun perin väliaikaisrakennukseksi, joka oli tarkoitus myöhemmin purkaa suuremman liikerakennuksen tieltä. Varubodenin ruokakauppa, Siemen Oy - Frö Ab ja HOK:n jäätelöbaari (aikaisemmin Valion baari) olivat vuosikymmeniä Lasipalatsin näkyvimpiä yrityksiä. Elokuvateatteri Bio Rex oli valmistuessaan yksi kaupungin suurimmista, ja siellä järjestettiin muun muassa kotimaisten elokuvien juhlallisia ensi-iltanäytöksiä.


title: Lasipalatsi

text: Lasipalatsin alkuperäiset purkusuunnitelmat lykkääntyivät vuosikymmenestä toiseen, mutta rakennusta ei myöskään kunnostettu, koska sen lopullinen kohtalo oli ratkaisematta. 1980-luvulla Ale-pubin suurikokoiset mainoslakanat alleviivasivat rapistuneen talon alennustilaa. Vasta kun rakennuslautakunta asetti uhkasakon, kiinteistövirasto kunnostutti talon ulkoseiniä. Kesällä 1985 vanha harmahtavan sävyinen maali vaihdettiin läpivärjättyyn valkoiseen laastiin. Kaupunkilaiset vastustivat rakennuksen purkamista kerta toisensa jälkeen, ja myös museovirasto asettui kannattamaan sen suojelua.


title: Lasipalatsi

text: Vuosikymmenten nuhjaantumisen jälkeen Lasipalatsi suojeltiin ja peruskorjattiin 1998 kulttuuri- ja mediakeskukseksi. Peruskorjauksen suunnittelivat arkkitehdit Pia Ilonen ja Minna Lukander. Rakennuksessa toimii kahviloita, Ravintola Lasipalatsi ja monia media-alan yrityksiä. Rakennuksessa on myös nettipalveluita ja näyttelytiloja. Yleisradion Aamu-TV-lähetys toimitettiin Lasipalatsista marraskuusta 1998 vuoden 2007 kesään asti. Myös 1990-luvun suosittua nuorten Jyrki-ohjelmaa kuvattiin Lasipalatsissa. Elokuvateatteri Bio Rex on erikoistunut esittämään valtavirrasta poikkeavia kulttuurielokuvia.


title: Lasipalatsi

text: Välittömästi Lasipalatsin länsipuolella sijaitseva aukio oli vuoteen 2005 saakka kaukoliikenteen linja-autojen lähtölaiturialueena. Varsinaisena linja-autoasemana toimi aukion toisella puolella sijainnut Turun kasarmin piharakennus, jossa nykyisin on ravintola ja näyttelytiloja. Kun Kampin keskus valmistui, linja-autojen lähtölaiturit siirtyivät sen alle maanalaisiin tiloihin, ja aukio on nyt vain jalankulkijoiden käytössä. Siellä on järjestetty muun muassa valokuvanäyttelyitä. Lasipalatsin aukiolla järjestetään myös isoja projisointeja, kuten joulukuun ajan näkyvä, Kontupisteessä tuotettu Animaatiojoulukalenteri. Projisoitavat videot ja kuvat ovat nähtävissä BioRexin aukion puoleisessa seinässä.


title: Lasipalatsi

text: Kaupunginvaltuusto päätti 21. toukokuuta 2014 oikeuttaa kiinteistölautakunnan luovuttamaan apporttiomaisuutena Fastighets Ab Glaspalatset i Helsingfors -nimiselle yhtiölle Lasipalatsin rakennukset. Suunnitelmassa Lasipalatsin alle rakennetaan uusi Amos Andersonin taidemuseo Amos Rex. Samalla koko Lasipalatsi peruskorjataan ja entisöidään alkuperäiseen loistoonsa. Amos Rexin rakentamisesta ja ylläpidosta vastaa Konstsamfundet. Amos Rexin kulttuurikeskuskokonaisuus koostuu vanhasta Lasipalatsista, johon kuuluu elokuvateatteri Bio Rex, ja Lasipalatsin aukion alle sijoittuvasta näyttelytilasta. Rakennustyöt alkoivat tammikuussa 2016 ja museo avattiin yleisölle 30. elokuuta 2018.


title: ISO 8859-4

text: ISO 8859-4 on ISO 8859 -standardiin kuuluva kahdeksanbittinen merkistö. Se tunnetaan myös nimellä Latin-4 tai pohjoiseurooppalainen.


title: ISO 8859-4

text: Se suunniteltiin alun perin viron, liettuan, latvian, grönlannin ja saamen kirjoittamiseen. ISO 8859-10 ja Unicode ovat lähes korvanneet sen.


title: ISO 8859-5

text: ISO 8859-5 on ISO 8859 -standardiin kuuluva kahdeksanbittinen merkistö. Se suunniteltiin tukemaan kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettuja kieliä, kuten bulgariaa, valkovenäjää, venäjää ja ukrainaa. Siitä puuttuu kuitenkin ukrainan Ґ-kirjain, joka ei ollut käytössä ennen vuotta 1991.


title: ISO 8859-5

text: ISO 8859-5 ei ikinä levinnyt laajaan käyttöön. KOI8-R ja KOI8-U ja Windows-1251 ovat paljon yleisempiä. Nämä pyritään korvaamaan Unicode-merkistöllä.


title: ISO 8859-9

text: ISO 8859-9, Latin-5 tai turkkilainen on ISO 8859 -standardiin kuuluva kahdeksanbittinen merkistö. Se suunniteltiin kattamaan turkkilaiset kielet, ja siten olemaan käyttökelpoisempi kuin ISO 8859-3. Se on lähes identtinen ISO 8859-1:n kanssa, lukuun ottamatta kuutta merkkiä:


title: ISO 8859-10

text: ISO 8859-10 eli Latin-6, on ISO 8859 -standardiin kuuluva kahdeksanbittinen merkistö. Se suunniteltiin kattamaan pohjoismaiset kielet paremmin kuin ISO 8859-4.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talo on kongressi- ja tapahtumakeskus Töölönlahden rannalla Helsingin keskustassa. Alvar Aalto suunnitteli rakennuksen vuonna 1962 ja se valmistui 1971. Kongressisiipi suunniteltiin vuonna 1970 ja rakennettiin vuosina 1973–1975. Taloon valmistui keväällä 2011 uusi näyttely- ja kokoustila.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talo oli osa Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelmaa, jonka mukaan Töölönlahden länsirannalle olisi tullut rakentaa kulttuurirakennusten ketju. Muut Aallon suunnittelemat rakennukset eivät toteutuneet. Finlandia-talon avajaisia vietettiin 2. joulukuuta 1971. Avajaiskonsertissa kantaesitettiin Einojuhani Rautavaaran "Meren tytär" ja Aulis Sallisen "Sinfonia (opus 24)"; lisäksi Isaac Stern soitti Helsingin kaupunginorkesterin solistina Sibeliuksen viulukonserton.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talosta löytyy mm. kokous- ja juhlatiloja pienimuotoisille yritystapahtumille, juhlille, näyttelyille, konserteille ja kansainvälisille suurkongresseille. Rakennus on myös suosittu nähtävyys, johon tutustuu vuosittain tuhansia matkailijoita eri puolilta maailmaa. Rakennuksen omistaa Helsingin kaupunki.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talon johtoajatus oli tornimainen osa, jossa kokonaisuuden ylitse on rakennettu vino katto. Tämä ajatus syntyi, koska Aalto uskoi saavuttavansa paremman akustiikan jättämällä tyhjän kaiuntatilan salin yläpuolelle. Tila on sisäkaton ritilärakenteen ansiosta yleisön näkymättömissä, mutta sen avulla saadaan aikaiseksi syvä jälkikaiunta, joka on ominaista korkeille kirkkosaleille. Aalto käytti marmoria niin sisä- kuin ulkopinnoissakin, missä se muodostaa kontrastin mustalle graniitille. Marmori toimii Aallolle yhdyssiteenä Välimeren alueen kulttuuriin, jonka hän halusi tuoda myös kotimaahansa.


title: Finlandia-talo

text: Rakennuksen yksityiskohdat, kuten valaisimet, huonekalut, paneelit, lattianpäällysteet ja koristelistat on suunniteltu erikseen. Luonnonmateriaaleissa ei ole teknisesti keinotekoisia painotuksia. Aallon näkemyksen mukaan arkkitehtuurin on oltava taustana ihmiselle. Finlandia-talossa huomio kohdistuu yleisöön ja esiintyjiin, eikä hämmästyttäviin muotoihin ja räikeään sisustukseen. Aallon ajatuksena oli, että Finlandia-talon yleisön ei tarvitse olla pukeutunut juhlapukuun, kuten entisaikojen upeissa oopperalämpiöissä ja kullatuissa konserttisaleissa, vaan se saa mieluummin olla yhtä aito ja luonnollinen kuin ympäristönsä.


title: Finlandia-talo

text: Päärakennuksessa ovat Finlandia-sali (1 700 henkilöä), Helsinki-sali (340 henkilöä), Terassisali (250 henkilöä), Elissa-sali (130 henkilöä), Aurora-sali (84 henkilöä), Veranda (1 700 henkilöä), ravintolasalit sekä yleisölle avoimet Cafe Veranda ja Galleria Veranda.


title: Finlandia-talo

text: "Finlandia-sali" suunniteltiin alun perin konserttisaliksi, ja se on pelkistetty toisinto Essenin suuren oopperatalon salista. Salissa on Kangasalan urkutehtaan rakentamat Suomen ensimmäiset suuren konserttisalin urut. Niiden julkisivu on myös Alvar Aallon suunnittelema.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-salin akustiikka aiheutti alkuvaiheessa ongelmia. Aalto halusi salin muistuttavan keskiaikaista kirkkoa, joiden akustiikka on luonnostaan hyvä. Salin yläpuolella oleva korkea kaiuntatila oli alun perin auki ylös asti. Korjausten yhteydessä tila suljettiin, ja samalla salin lavaa korotettiin puolella metrillä. Nykyisin Finlandia-salin akustiikan on todettu olevan hyvää keskitasoa. Salin ovet on päällystetty hevosen jouhista tehdystä materiaalista.


title: Finlandia-talo

text: Salin permannolla on 1 200 ja parvekkeella 500 istumapaikkaa. Lattia on tammiparkettia ja siniset osat seinällä ovat suomalaista koivua. Näyttämö on 15 metriä leveä ja se koostuu useista nostettavista lavanostinpaloista. Salin esirippu on Dora Jungin suunnittelema. Keskellä lavaa on tavarahissi, jolla voidaan kuljettaa tavaraa lavan alla kahdessa kerroksessa oleviin varastoihin. Finlandia-sali tuli jo alussa suosituksi kokousten, kongressien, juhlien, konserttien ja erilaisten tapahtumien paikkana.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-sali on toiminut myös monen poliittisen tapahtuman näyttämönä. Näitä ovat muun muassa kesällä 1975 järjestetty Etyk-kokous, johon osallistuivat muun muassa Neuvostoliiton presidentti Leonid Brežnev ja Yhdysvaltojen presidentti Gerald Ford. Kokouksessa joka toinen rivi oli otettu pois, jotta osallistujille saatiin mahtumaan pöydät. Monet muutkin maailman johtajat ovat pitäneet puheita Finlandia-salissa, kuten presidentti Ronald Reagan, presidentti George H. W. Bush, presidentti Mihail Gorbatšov, paavi Johannes Paavali II ja Dalai-lama.


title: Finlandia-talo

text:
Piazza on iso ja valoisa lämpiötila. Nimi juontaa Aallon ihaileman Italian toreista ja aukioista, jonne ihmiset kokoontuivat tapaamaan toisiaan.
Helsinki-salissa ja sen lämpiössä järjestetään erilaisia tilaisuuksia. Aalto käytti tämän tilan esikuvana Saksan Detmerodessa sijaitsevan Pyhän Stefanoksen kirkon kirkkosalia. Etenkin katto on kopio siitä. Katon panelointiin käytettiin amerikkalaista oregon-mäntyä. Helsinki-salin seiniä tarkastellessa huomaa, että salissa on vain yksi terävä kulma.


title: Finlandia-talo

text: Ravintola koostuu kolmesta siirtoseinillä erotettavasta salista. Yhdistettynä saleissa mahtuu ruokailemaan 380 henkilöä ja cocktail-tilaisuus voidaan järjestää 650 hengelle.


title: Finlandia-talo

text: Kongressisiiven erikoisuus on julkisivun ”aallot”, jotka antavat rakennukselle elävyyttä. Ulkoseinät noudattavat ympäröivän maaston muotoa, ne eivät ole suoria, vaan kaartuvat. Aalto halusi sekä säilyttää suuren osan tontilla kasvavaa puustoa, että myös rikkoa suorille seinille ominaisen jäykän samankaltaisuuden.


title: Finlandia-talo

text: Kongressisiivessä on muunneltavat A- ja B-salit sekä yhteensä 13 pienempää kokoustilaa.


title: Finlandia-talo

text: Laajennusosa Veranda valmistui vuonna 2011 aikaisemmin pimeänä ajoluiskana, sekä katettuna pysäköintitilana toimineeseen tilaan Karamzininrannan puolella. Laajennusosa on mahdollisimman neutraali ja ajatukseltaan kevyt katettu tila. Sen katto-, seinä- ja lattiapintojen alkuperäinen luonne ja materiaalit on säilytetty mahdollisimman pitkälle. Rakennustyöt on toteutettu yhteistyössä Museoviraston kanssa. Suureen yhtenäiseen tilaan on sijoitettu mahdollisimman vähän uusia kiinteitä elementtejä, jotta tilaa voidaan käyttää esimerkiksi näyttelyissä ja banketeissa. Siirtoseinien avulla tila voidaan jakaa pienempiin tilayhdistelmiin. Verandan kokonaispinta-ala on 2 200 m², kokoustila on 240–1 310 hengelle. Ruokailu voidaan järjestää 1 000 hengelle ja cocktail-juhlat 1 700 hengelle. Verandan pääsuunnittelijana toimi Jyrki Iso-Aho ja Verandan sisustussuunnittelusta on vastannut Jaakko Puro Oy. Kalustevalinnat perustuivat muotoilun ohella keveyteen, kuljetettavuuteen ja moniin eri käyttötarkoituksiin soveltumiseen. Verandassa sijaitsee myös yleisölle avoin Cafe Veranda sekä Galleria Veranda. Sekä Verandasta että Cafe Verandasta on hyvät näkymät Töölönlahdelle.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talon kantava runko − pilarit, palkit ja ulkoseinät − on teräsbetonia, väliseinät betonia ja tiiltä. Osa väliseinistä on kantavia. Välipohjat ovat sekä valettuja betonivälipohjia (palkistot) että alalaattapalkistoja (mm. konserttisalin lämpiön ja parvekelämpiön katot). Konserttisali ja kamarimusiikkisalit ovat irrallaan muusta rakennusrungosta akustisista syistä.


title: Finlandia-talo

text: Talon seinät on peitetty suurilla Carraran marmorista valmistetuilla laatoilla. Laatat alkoivat vääntyillä 1980-luvulla ja vuonna 1991 rakennuksen sivustoille asennettiin suojaverkkoja. Lopulta laatat vaihdettiin uusiin samanlaisiin marmorilaattoihin vuosina 1998–1999. Remonttia edelsi laaja keskustelu materiaalivalinnoista. Vuonna 2013 uutisoitiin, että uudetkin laatat ovat alkaneet vääntyillä. Vaurioitunut julkisivu uudistetaan jälleen talon peruskorjauksen yhteydessä vuosien 2021–2024 aikana ja Carraran marmoria sopivampaa julkisivumateriaalia selvitetään parhaillaan.


title: Finlandia-talo

text: Finlandia-talo sijaitsee Mannerheimintien ja Töölönlahden välisessä puistossa. Sen naapureina ovat Hesperian puisto ja Helsingin Kaupunginmuseon Hakasalmen huvila. Kansallismuseo on sitä vastapäätä Mannerheimintien toisella puolella.


title: Finlandia-talo

text: Kesäkuussa 2006 Finlandia-talon organisaatio muuttui itsenäiseksi osakeyhtiöksi, jonka osakekannan omistaa kokonaan Helsingin kaupunki. Yhtiön toimitusjohtaja on Johanna Tolonen.


title: Finlandia-talo

text: Kongressi- ja tapahtumakeskus Finlandia-talo Oy:n liikevaihto oli 8,7 miljoonaa euroa tilikaudella 2015. Kasvua vuoteen 2014 verrattuna kertyy noin 1,1 miljoonaa euroa. Finlandia-talon tulos tulee yli kolmenkertaistumaan edellisen vuoden 168 000 euroon verrattuna. Kyseessä on Finlandia-talon 45-vuotisen historian paras tulos.


title: Karies

text: Karies eli hammasmätä tai (hammas)reikä on hammassairaus, jossa maitohappo syövyttää hampaan kiilteeseen reiän. Sitä aiheuttaa muun muassa "Streptococcus mutans" -niminen bakteeri, joka tuottaa hiilihydraateista (muun muassa glukoosista ja sakkaroosista) hammasta syövyttäviä happamia aineenvaihduntatuotteita. Kyseessä on tartuntatauti, jonka aiheuttama bakteeri tarttuu syljen välityksellä usein jo vauvana tai pikkulapsena, esimerkiksi vanhemmalta lasta syötettäessä tai suukotellessa.


title: Karies

text: Hampaita suojaavan kovan kiillekerroksen vaurioiduttua hoitamaton karies etenee hammasluussa eli dentiinissä, kunnes saavuttaa hammasytimen eli pulpan. Tällöin hammasydin tulehtuu, ja tilasta käytetään nimeä "pulpiitti". Hammasytimen tulehduksen (pulpiitin) oireena on erittäin voimakas särky. Hoitamattomana tulehdus voi edetä hampaan juurikanavan kautta leukaluuhun, jolloin syntyy pieni absessi eli märkäkertymä. Pitkälle edennyt karies voi tuhota hampaan täysin. Hoitamaton leukaluun tulehdus voi johtaa jopa verenmyrkytyksen kautta kuolemaan.


title: Karies

text: Hammaskiille koostuu pystysuunnassa olevista kiilleprismoista, jotka puolestaan ovat rakentuneet pienistä kuusikulmaisista hydroksiapatiittikiteistä. Hammasplakin bakteerit tuottavat ravinnon sokereista happoja, jotka liuottavat hampaiden kiillettä ("demineralisaatio"). Bakteerit tunkeutuvat kiilteeseen helpoimmin prismojen välikohdista ja jatkavat levittäytymistä kiilteen pinnan alla edellyttäen, että bakteerit saavat toistuvia sokeriannoksia ravinnokseen. Tällainen kiillekaries näkyy paljain silminkin vaalean liitumaisina värimuutoksina hampaissa (liitukaries).


title: Karies

text: Hammaslääkärien suosittelemat keinot reikiintymisen välttämiseksi ovat hampaiden harjaus fluoria sisältävällä hammastahnalla kahdesti päivässä, kaikkien hampaanvälien puhdistus hammaslangalla, hammastikuilla tai hammasväliharjalla vähintään kahdesti viikossa tai mieluiten päivittäin, sokeria tai hapanta ainesta sisältävän ruoan (myös hedelmien ja mehun) hillitty käyttö sekä napostelun välttäminen happohyökkäyksien määrän ja tiheyden vähentämiseksi. Lisäksi suositellaan ksylitolipurukumin käyttöä aina aterian jälkeen. Henkilöstä riippuen voidaan suositella myös lisäfluorin käyttöä esimerkiksi tablettien muodossa.


title: Karies

text: Karieksen kehittymistä edistää myös kuiva suu sekä joidenkin lääkkeiden käyttö. Muun muassa alkoholi kuivattaa suuta. Suun kuivuuden hoito ja lääkityksen huomioiminen kuuluvat karieksen ehkäisyyn.


title: Karies

text: Fluori pysäyttää kariesvaurion etenemisen ja korjaa jo syntyneitä vaurioita uudelleen kovettamalla hammaskiillettä ("remineralisaatio").


title: Karies

text: Fluori käynnistää uusien apatiittikiteiden muodostumisen vauriokohdassa. Syntyvät fluoriapatiittikiteet ovat vaikealiukoisempia kuin kiilteen alkuperäiset hydroksiapatiittikiteet. Sen ansiosta hampaan haponsietokyky paranee. Fluorin vaikutuksesta syntynyt uusi kiille on siten vahvempaa kuin hampaan alkuperäinen kiille. Prismojen päälle saostuu kalsiumfluoridia, josta happohyökkäyksen alkaessa irtoaa fluoria hapon aiheuttaman vaurion korjaamiseksi. Ihanteellisinta on saada fluoria usein pieninä annoksina, jotta kiilteen pinnalla säilyy jatkuva fluorivarasto.


title: Karies

text: Fluori ja ksylitoli yhdessä ehkäisevät tehokkaasti hampaiden reikiintymistä. Ksylitoli heikentää kariesbakteerien aineenvaihduntaa ja katkaisee happohyökkäyksen. Fluori taas pysäyttää kariesvaurion etenemisen hampaassa ja korjaa jo syntyneitä vaurioita. Fluori ja ksylitoli siis täydentävät toistensa vaikutusta, koska ne vaikuttavat eri tavoin.


title: Karies

text: Erytritoli on ksylitolia tehokkaampi torjumaan kariesta. Erytritolin ja ksylitolin seos saattaa olla pelkkää erytritolia tehokkaampi, mutta asiaa ei ole vielä tutkittu.


title: Karies

text: Alkava kariesvaurio, joka ei ole vielä läpäissyt kiillettä, voidaan pysäyttää parantamalla suuhygieniaa, lisäämällä fluorin käyttöä ja välttämällä napostelua. Hammaslääkäri seuraa määräaikaistutkimuksin, eteneekö vaurio vai ei.


title: Karies

text: Mikäli kariesvaurio on edennyt kiilteestä syvemmälle hammasluuhun tai hammasytimeen asti, hammas täytyy paikata. Reikiintyneen hampaan paikkaus aloitetaan poistamalla karieksen vaurioittama hammaskudos yleensä turbiini- ja mikromoottoriporan avulla. Tämän jälkeen onkalo, josta vaurioitunut hammaskudos on poistettu, käsitellään erityisillä käsittelyaineilla, jotta paikka-aine kiinnittyy hampaaseen. Hammaspaikat valmistetaan nykyisin useimmiten yhdistelmämuovista, mutta niitä valmistetaan myös amalgaamista, lasi-ionomeerista, keraamisesta materiaalista tai kullasta. Muovipaikka vaatii myös erityisen valokovetuksen. Paikan kiinnityksen ja kovetuksen jälkeen se muotoillaan yleensä vielä mikromoottoriporalla purentaan sopivaksi. Keraamisten ja kultatäytteiden valmistamiseen tarvitaan yleensä useampia hoitokäyntejä, muut paikkamateriaalit vaativat yleensä vain yhden hoitokerran.


title: Karies

text: Mikäli kariesvaurio on edennyt pitkälle hammasytimeen tulehdukseksi asti, tilanne vaatii yleensä juurihoidon. Juurihoidossa tulehtunut kudos poistetaan mekaanisesti, juurikanavat desinfioidaan ja hoidetaan paikallisella lääkeaineella. Juurihoito vaatii yleensä useamman hoitokäynnin. Lopuksi hoidettu juurikanavaontelo täytetään ja hammas paikataan tai kruunutetaan.


title: Tähtiniemen silta

text: Tähtiniemen silta on Heinolassa sijaitseva liittorakenteinen vinoköysisilta, joka valmistui Heinolan ohitustien ohella marraskuussa 1993.Sen kautta kulkee valtatien 4 liikenne nelikaistaisena moottoritienä. Silta ylittää Ruotsalaisen Tähtiniemen kohdalta. Vaakasuunnassa kaareva silta on Heinolan vaikuttava maamerkki.


title: Tähtiniemen silta

text: Tähtiniemen silta on kokonaispinta-alaltaan (20 929 m²) Suomen suurin ja kokonaispituudeltaan toiseksi pisin Raippaluodon sillan jälkeen. Sen kokonaispituus on 924 metriä ja hyötyleveys 22 metriä, pohjoispäässä liki 30 metriä. H-kirjaimen muotoinen pyloni ulottuu 105 metrin korkeuteen järven pinnasta. 12-aukkoisen sillan pisin jänne on 165 metriä, toiseksi pisin on 127 metriä.


title: Tähtiniemen silta

text: Suunnittelukilpailuvaiheessa sillan pyloni oli terästä, mutta se toteutettiin teräsbetonisena. Pyloni on paikallavalua ja tehty kiipeävällä muottikalustolla. Sillan kannen tukena on kaksi sillan pituussuuntaista teräksista hitsattua palkkia, joiden korkeus on noin 3,3 metriä, lisäksi niiden välissä on sekundäärinen kannatin. Pääpalkkien väli on 14 metriä. Silta kannen teräsrunkoon kuuluu vielä poikittainen teräspalkisto. Kannen teräsrakenne työnnettiin paikoilleen perinteisesti maatukien takaa vaiheittain siirtäen. Sillan kansilaatta on valettu 45 osassa. Koska pääpalkit ovat korkeita, vinoköysiä on vain kuusi kummallakin siltakannen reunalla, paksuimmat köydet ovat halkaisijaltaan noin 200 millimetriä. Vinoköydet on sijoitettu harppumaisesti eli samansuuntaisesti.


title: Tähtiniemen silta

text: Tähtiniemen silta perustuu Tielaitoksen vuonna 1988 järjestämään rakennusinsinööritaitokilpailuun. Kilpailu oli kutsukilpailu neljälle toimistolle, ehdotuksia tuli kaikkiaan 10. Kilpailun voitti oululainen suunnittelutoimisto SuunnitteluKortes ehdotuksellaan "Heinolan Tähti". Toimisto saksalaisine kumppaneineen myös suunnitteli sillan. Suunnittelusta vastasivat insinööri Algot Kettunen, tekniikan lisensiaatti Esko Järvenpää ja insinööri Pentti Pohjola. Vinoköysiosuuden ja pylonin pääsuunnittelija on diplomi-insinööri Wilhelm Zellner saksalaisesta insinööritoimisto Leonhart, Andrä und Partner GmbH:sta. Suunnittelukilpailuvaiheessa oli konsulttina myös diplomi-insinööri, arkkitehti Jussi Tervaoja. Sillan teräsrakenteet toimitti ja asensi ylivieskalainen PPTH Teräs. Muutoin sillan urakoi YIT-Yhtymä, joka suunnitteli itse sillan vedenalaiset paalutetut peruslaatat. Tähtiniemen sillan rakentaminen maksoi yhteensä 165 miljoonaa markkaa.


title: Kaivoksela

text: Kaivoksela () on kaupunginosa Länsi-Vantaalla Myyrmäen itäpuolella. Sen halki kulkee Hämeenlinnanväylä, ja idässä se rajoittuu Vantaanjokeen ja lännessä Mätäojaan, jonka kautta Vantaanjoki muinoin laski mereen. Kaivokselan asukasluku oli suurimmillaan lähes 5 000 vuonna 1971; nykyisin se on 4 300 (2015). Kaupunginosan pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Nimensä kaupunginosa on saanut vanhasta Sillbölen kaivoksesta.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselan kautta on kulkenut maantie Helsingistä Nurmijärvelle. Se kulki Vanhaa Kaarelantietä, Yhtiönkujaa ja Kaivokselantietä pitkin ja edelleen Vanhalle Nurmijärventielle. Maantien ja Mätäojan risteyksen ympäristössä sijaitsi jo keskiajalla Kårbölen kylä. Maantiestä erkani Yhtiönkujan kohdalla toinen tie Helsingin pitäjän kirkonkylään (Kuninkaantammentie).


title: Kaivoksela

text: Vuorimestari Magnus Linder löysi vuonna 1744 rautamalmiesiintymän Sillbölen ratsutilan mailta. Malmi osoittautui hyvälaatuiseksi ja kaivostoiminta aloitettiin. Kaivostoiminta jatkui jaksoittain aina vuoteen 1866, jolloin toiminta muuttui kannattamattomaksi. Vuonna 1833 alue tuotti lähes puolet Suomen rautamalmista.


title: Kaivoksela

text: Kaarenmäen asutus syntyi sodan jälkeen 1950-luvulla, jolloin rakennettiin myös Nurmijärventie, nykyinen Hämeenlinnanväylä.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselan lähiörakentaminen alkoi vuonna 1961. Alueen kasvu tukeutui Hämeenlinnanväylään ja suunniteltuun Vaskivuorentien myötäiseen metroyhteyteen. Metrosuunnitelmat kuitenkin peruuntuivat, ja metroyhteyden sijasta rakennettiin Vantaankosken rata Myyrmäen kautta. Vielä vuonna 1974 alueen postinumero oli "Helsinki 44". Vaikka Kaivoksela oli Helsingin maalaiskunnan eli nykyisen Vantaan puolella, alue nähtiin silti helsinkiläisenä lähiönä.


title: Kaivoksela

text: Vaskipuiston asemakaava on vuodelta 1996. Sen laajennuskaava hyväksyttiin 2010, ja tuli voimaan syyskuussa 2012.. Alueen rakentaminen alkoi keväällä 2012. Aluetta rakennettiin yhä keväällä 2016.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselan asuntokanta on valmistunut "aalloissa". Länsiosassa on Vantaan vanhin kerrostalolähiö, joka on rakennettu vuosina 1961–1965. Lähiö on väljä ja se koostuu pienistä tornitaloista sekä maaston muotoa seurailevista talomuureista. 1990-luvulla Kaivokselan eteläosiin rakennettiin useita uusia kerros- ja pientaloja. Hämeenlinnanväylän molemmin puolin sijaitsee melko laaja yritysalue, jossa on muun muassa merkittävä autokaupan keskittymä. Idempänä on vielä pientaloja.


title: Kaivoksela

text: Hämeenlinnanväylällä sijaitsee Kaivokselan pikavuoropysäkki, joka on lähiliikenteen sekä Helsingin, Hämeenlinnan ja Tampereen välisen linja-autoliikenteen käytössä.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselan pinnanmuodot ovat vaihtelevia. Korkeimman (54 mpy.) ja matalimman (18 mpy.) kohdan välillä korkeuseroa on 36 metriä. Vantaanjoen sekä Mätäojan jokilaaksot reunustavat kaupunginosan itä- ja länsiosia. Väliin jäävät sekä Vaskivuoren virkistysalue, että useat mäet, joista yhdellä sijaitsee Kaivokselalle tunnuksenomainen vesitorni sadetutkineen.


title: Kaivoksela

text: Vetokannaksen virkistysalue on Vantaan Kaivokselassa osoitteessa Vantaanlaaksontie 1 sijaitseva virkistysalue. Siihen kuuluu Vetokannaksen vanhaan 1950- ja 1960-luvulla syntyneeseen sorakuoppaan vuosina 2010–2012 rakennettu uimaranta sekä leikki- ja kuntoilupaikka. Vetokannas avattiin kesällä 2012.


title: Kaivoksela

text: Sillbölen kaivosalue sijaitsee vanhan kerrostaloalueen länsipuolella metsäisellä mäellä. Rautakaivoksen jäljiltä alueella on nykyisin 12 osittain veden täyttämää kaivantoa.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselan kulttuurimaisemaan kuuluvat Mätäojan laakson reunalla sijaitsevat Silvolan kaivokseen "Sillböle Grufva" 1920-luvulta, etelämpänä "Abrams" (1920), ja pohjoisessa "Djupbäckin" maatilan päärakennus (1928).


title: Kaivoksela

text: Mätäojanlaakso on rehevä kosteikkoalue, jossa on soita, allikoita ja tulvaniittyjä. Siellä kasvaa muutamia harvinaisia kasvilajeja, kuten harajuuri ja leväkkö sekä lisäksi rahkasara ja sääskenvalkku. Mätäoja kulkee valtakunnallisesti arvokkaan Vaskivuoren kallioalueen ohi. Seutu on lintujen suosimaa pesimä- ja levähdysaluetta.


title: Kaivoksela

text: Eduskuntavaaleissa 2007 kolme suurinta puoluetta olivat Kokoomus (23,4 %), SDP (22,7 %) ja Vihreät (14,3 %). Äänestysprosentti oli 67,1 %.


title: Kaivoksela

text: Kaivokselassa toimii Kaivokselan koulu (alakoulu) ja Kaivokselan päiväkoti. Alakoulun lähellä sijaitseva urheilukentällä on mahdollista harrastaa mm. jalkapalloa, tennistä sekä talvisin luistelua. Lisäksi alueella on myös Kaivokselan ostoskeskus sekä Lidlin ja S-marketin suuret myymälät. Itä-Kaivokselassa Silvolan alueella on lammen ympärillä Vetokankaan virkistysalue.


title: Kaivoksela

text: Vantaankosken seurakunnan vuonna 1969 valmistunut Kaivokselan kirkko tuhoutui sisältä täysin tulipalossa 15. lokakuuta 2006. Kirkko purettiin kesällä 2014. Sittemmin 1980-luvulla valmistunut Myyrmäen kirkko on palvellut myös Kaivokselan asukkaita.


title: Kaivoksela

text: Enemmät palvelut löytyvät Myyrmäen aluekeskuksesta.


title: Košer

text: Košer () tai kosher on juutalaisten määräysten ("kašrut", ) mukaan valmistettu tai niitä noudattava asia, yleisimmin ruoka tai ruoanvalmistusmenetelmä. Kašrut liittyy myös muihin juutalaisen uskonnon elementteihin kuten Toorakääröön, mezuzaan, tefillineihin tai mikveen.


title: Košer

text: Ruoka-aineet jaetaan Tooran lakien mukaan kolmeen pääryhmään: "basari" eli lihatuotteet mukaan lukien lintujen liha, "chalavi" eli maitotuotteet sekä "parve" tai "pareve" eli neutraalit tuotteet: kasvikset, hedelmät, kala, munat ja hunaja.


title: Košer

text: Maaeläimiä koskeva tärkein sääntö sallii syötäväksi vain märehtivät sorkkaeläimet. Tämän säännön mukaan kielletyistä eläimistä mainitaan erikseen märehtimättömät sorkkaeläimet (kuten sika), ruokaansa "uudestaan pureksivat" (ei välttämättä märehtivät) ei-sorkkaeläimet (kuten jänis) sekä märehtimättömät sorkattomat eläimet. Vielä erikseen kielletään kaikki tassulliset eläimet (kuten karhu) ja maha lähellä maata liikkuvat eläimet (kuten matelijat, sammakkoeläimet, nilviäiset ja lähes kaikki hyönteiset). Hyönteisistä sallittuja ovat sellaiset lajit, joilla on hyppäämiseen erikoistuneet korkeat takajalat (kuten heinäsirkat.


title: Košer

text: Vedessä ruokailevista ja lisääntyvistä eläimistä sallittuja ovat vain ne, joilla on sekä evät että suomut. Kiellettyjä ovat siis esimerkiksi rustokalat, vesinisäkkäät ja äyriäiset. Lentävistä eläimistä kiellettyjä ovat selkärankaisia eläimiä syövät petolinnut, haaskansyöjälinnut sekä lepakot.


title: Košer

text: Sallittujenkin eläinten käyttämistä ruoaksi rajoittaa vielä vaatimus oikeasta teurastustavasta (paitsi kalojen kohdalla). Kuolleina löytyneitä tai väärin teurastettuja eläimiä ei saa syödä. Myöskään kiellettyjen lintujen munia tai minkään eläimen verta tai rasvaa ei saa syödä.


title: Košer

text: Kasveista kiellettyjä aineita ovat ainoastaan alle kolmivuotiaiden puiden hedelmät ja sekaviljeltyjen viljelyalojen tuotteet.


title: Košer

text: Eläimen rituaalista teurastusta kutsutaan nimellä šehita. Karja ja siipikarja on teurastettava siten, että yhdellä pitkällä terävällä veitsen vedolla avataan eläimen kaulavaltimo. Tarkoituksena on että eläin kärsii mahdollisimman vähän. Sen veri saadaan valutettua mahdollisimman tarkkaan pois. Šehitaa ei voi suorittaa samoilla välineillä, joilla teurastetaan ei-košereita eläimiä.


title: Košer

text: Teurastetun eläimen sisäelimet tarkistetaan; on nimittäin oltava varmaa että se on ollut terve. Vasta tämän jälkeen eläin voidaan todeta košeriksi. Ennen ruoaksi valmistamista lihaa liotetaan vedessä ja se peitetään vähäksi aikaa suolaan, jotta veri lähtisi siitä mahdollisimman tarkasti. Eläin myöskin niin sanotusti suonitaan eli osa verisuonista joudutaan poistamaan. Vain nautojen ja lampaiden etupää on kosher (12. kylkiluuhun asti).


title: Košer

text: Koska teurastus pitää suorittaa tiukasti määrätyllä tavalla rabbin valvonnassa, ei juutalaiseen ruokavalioon kuulu riista. Metsästettyä eläintä ei voida teurastaa rabbin valvonnassa ja laskea siitä välittömästi verta pois. Koska eräs teurastuksen näkökannoista on myös eläimen kärsimyksen minimoiminen, ei juutalaisen ideologian mukaan villieläintä voi vangita muulla tavoin ja suorittaa sen jälkeen teurastusta säädetyllä tavalla.


title: Košer

text: Tooran käskyn mukaan vasikkaa ei saa keittää äitinsä maidossa, minkä vuoksi liha- ja maitotuotteita ei sekoiteta koskaan keskenään eikä niitä tarjoilla samalla aterialla.


title: Košer

text: Eri maiden juutalaisten perinteiden välillä on eroja maito- ja liharuokien nauttimisen välisen ajan suhteen. Maidon, voin ja kevyiden juustojen nauttimisen jälkeen riittää useimpien perinteiden mukaan pelkkä suun huuhtelu, toiset pitävät tunnin aikavälin. Lihatuotteiden nauttimisen jälkeen pidetään yleisesti 4–6 tunnin tauko ennen maitoruokien nauttimista perinteestä riippuen. Syynä on se, että liharuoat sulavat hitaasti. Samasta syystä eräiden näkemysten mukaan kypsien juustojenkin jälkeen tulisi odottaa useampia tunteja ennen liharuokien nauttimista. Perinteestä riippuen juutalaiskodissa voi olla erilliset astiat ja jopa ruoanvalmistusvälineet maito- ja liharuoille.


title: Košer

text: Neutraaleja parve-tuotteita saa sen sijaan yhdistellä vapaasti sekä liha- että maitoruokien kanssa. Kalaa ei useimpien traditioiden mukaan sekoiteta lihan kanssa samaan, vaikka niitä tarjoiltaisiinkin samalla aterialla. Lisäksi košer-lakeja noudattava pidättäytyy myös juustoista, joissa on eläinperäinen juoksete.