title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Uuno Turhapuro – This Is My Life on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Uuno Turhapuro -elokuva, joka on tehty Spede Pasasen muistoksi. Elokuva on Uuno Turhapuro -elokuvasarjan 19. ja viimeinen osa.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Toisin kuin useimmissa muissa Turhapuro-elokuvissa, "This Is My Lifessa" Uunolla ei ole yllä perinteistä asuaan verkkopaitaa, pussihousuja ja pitkää vaaleaa berberiä, vaan kotioloissa hänellä on yllään sininen verkkapuku ja muualla tumma miesten puku. Perinteiseen asuunsa Uuno kuitenkin pukeutuu jälleen elokuvan päättävässä loppukohtauksessa, jossa hänen hahmonsa muistuttaa 1980-luvun alun Uunoa.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Edellisessä "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies" -elokuvassa Tapio Hämäläisen esittämän vuoristoneuvos Tuuran korvasi Heikki Nousiainen. Tähän elokuvaan Hämäläinen oli saatu kuitenkin houkuteltua takaisin, tosin hänen roolinsa oli tällä kertaa tavallista pienempi. "This Is My Life" jäi Hämäläisen, Ville-Veikko Salmisen, Marjatta Raidan, Marita Nordbergin, Helge Heralan, Simo Salmisen ja ohjaaja Ere Kokkosen viimeiseksi elokuvaksi.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Elli Castrénin esittämän Unelma Säleikön roolin osuus elokuvassa on pieni kohtaus, jossa radiotoimittaja haastattelee häntä ja kyselee muistoja Uunosta. Syynä oli Ere Kokkosen mukaan se, että niin nuorekasta naamaa, kuin Castrénilla oli, ei millään voitu sijoittaa vanhainkotiin.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Elokuva oli vuoden 2004 kolmanneksi katsotuin kotimainen elokuva katsojamäärällään 145 000.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Uuno naamioituu vanhukseksi ja soluttautuu rikkaille tarkoitettuun vanhainkotiin, jossa appiukko ja anoppikin viihtyvät. Talon valmis ruokapöytä houkuttelee aina nälkäistä Uunoa, mutta kuinka ollakaan: ruoka-aika ei koskaan osu Uunon kohdalle.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Samaan aikaan vanhainkodissa talonmiehenä työskentelevä Sörsselssön ilmoittaa Uunon television "This is My Life" -kilpailuun, jossa kilpailijat kertovat omasta elämästään katsojien äänestäessä heidät ilta illan jälkeen jatkoon tai ulos ohjelmasta. Vanhainkodin asukkaat seuraavat televisiosta, kuinka Uuno kertoo juontajalle elämäkertansa. Uunosta tulee hetkessä koko Suomen kansan rakastama, mutta tuotantoyhtiö manipuloi äänestystuloksen ja Uuno on vaarassa tippua kilpailusta. Uunosta on kuitenkin tullut niin suosittu, että tuotantoyhtiö lopulta taipuu ja hän voittaa kilpailun.


title: Uuno Turhapuro – This Is My Life

text: Uuno Turhapuro -elokuvien isän Spede Pasasen kuoltua syyskuussa 2001 päättivät Vesa-Matti Loiri ja Ere Kokkonen, että uusia Turhapuroja ei ilman Pasasta tehdä. Mutta kun aikaa oli kulunut, päättivät he tehdä sittenkin vielä yhden, viimeisen Turhapuro-elokuvan Spede Pasasen muistoksi. Elokuvan juoni perustuu Speden ja Ere Kokkosen yhteiseen ideaan Uunosta vanhainkodissa. Elokuvaan on käytetty runsaasti arkistomateriaalia vanhoista Turhapuro-elokuvista. Speden esittämä Härski Hartikainen on mukana elokuvassa vanhan materiaalin muodossa sekä loppukohtauksessa, jossa Uunon, Härskin ja Sörsselssönin nuoret hahmot kävelevät kohti auringonlaskua sijaisnäyttelijöiden esittäminä. Elokuvassa on tekijänoikeudellisista syistä vanhaa materiaalia vain Kokkosen omista ohjauksista. Elokuva kuvattiin 22. huhtikuuta ja 21. toukokuuta 2004 välisenä aikana.


title: Lasse Naukkarinen

text: Lasse (Lauri) Eero Tapani Naukkarinen (s. 3. syyskuuta 1942 Heinävesi) on suomalainen ohjaaja-käsikirjoittaja-kuvaaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1962. Hän opiskeli 1960-luvulla kamerataidetta Taideteollisessa oppilaitoksessa. Hän valmistui oppilaitoksen kamerataiteen osastolta vuonna 1967. Ensimmäiset kosketuksensa elokuvaan hän sai Filminor Oy:ssä 1960-luvun lopulla hänen toimiessaan siellä kameramiehenä. Ensimmäinen oma ohjaustyö "Solidaarisuus" valmistui vuonna 1970. Naukkarinen toimi Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston lehtorina vuosina 1972–1975. Hänelle myönnettiin valtion taiteilija-apuraha vuosille 1975–1977. Vuodesta 1980 lähtien Naukkarinen on tehnyt dokumenttielokuvia omistamalleen Ilokuva-tuotantoyhtiölle. Hän on ohjannut yli 30 dokumentti- ja fiktioelokuvaa ja toiminut lukemattomissa muissa elokuvissa kuvaajana, leikkaajana, tuottajana ja käsikirjoittajana.


title: Lasse Naukkarinen

text: Naukkarinen oli taiteilijaprofessorina vuosina 1991–1995.


title: Davo

text: Davo (oikealta nimeltään Jukka Tapani Salmi, s. 21. huhtikuuta 1976 Kemijärvi) on suomalainen rap-artisti. Davo on käyttänyt myös nimiä Davo Isotaaki, Davo-ukki ja Celes (englanninkielinen tuotanto). Davo oli jäsenenä MC Taakibörsta -yhtyeessä sekä ryhmässä nimeltä Tundra, jossa vaikuttavat myös Asa, Setä Koponen ja ruotsalainen Ken Ring. Davo oli mukana Edu Kehäkettusen kanssa No Smoking Team nimisessä yhtyeessä vuonna 2012. He julkaisivat yhden levyn, "Terve elämä, puhdas omatunto".


title: Davo

text: 1990-luvulla Davo vieraili useilla eri julkaisuilla. Hänen englanninkielellä tekemiään freestyle-kappaleita kuultiin muun muassa DJ Anonymouksen julkaisemilla mixtapeilla "Baby I Like It Raw", "Hip Hop Is Living" ja "Keeping Crates Stacked 1997". Hänen Celes-nimellään tekemänsä kappale ”DLO Logic Pt.1” oli mukana vuonna 1996 julkaistulla "Rap Inside" -kokoelmalla. Kappaleen tuotannosta vastasi DJ Anonymous. Vuonna 1998 Davo äänitti Pablon kanssa "Mäntäkenraalit" nimisen kappaleen, jonka tuotti Didier Selin.


title: Davo

text: Davolla oli 2000-luvun alussa levytyssopimus tamperelaisen Open Records -levy-yhtiön kanssa, mutta sopimus purettiin, kun materiaalia ei syntynyt. Davo oli myös mukana Open Recordsin vuonna 2001 julkaisemalla "Suomi Hip Hop -kokoelma 3" -albumilla.


title: Davo

text: Nykyään Davo on vuonna 2003 perustetun levy-yhtiön Numbers Entertainmentin artisti. Hän on myös yksi yhtiön perustajista. Davon soololevy "Tundra 24" on jo valmis, mutta sitä ei ole vielä julkaistu. Levyltä julkaistiin vuonna 2005 single "Anthem / Niinku täälpäin sanotaan". Davo on myös suunnitellut julkaisevansa Asan kanssa yhteislevyn nimeltä "Suomen partaalta".


title: Davo

text: Davo on vieraillut muun muassa Asan, Stig Doggin, Nueran, Petri Nygårdin, Kaucaan ja Tommi H:n levyillä. Hän on tehnyt myös taustoja esimerkiksi Asan "Leijonaa metsästän"- ja "Terveisiä kaaoksesta" -albumeille. Davo on toiminut myös Redraman keikka-DJ:nä. Uusin Davon julkaisu on useita suomiräpin legendoja sisältävältä julkaisulta "Monelt ne tulee II", jossa häneltä kuullaan kappale ”Jatkuu jatkuu”.


title: Davo

text: Davo on myös tehnyt Sacha Remlingin kanssa Mustapippuri -kokkiohjelmaa MoonTV-kaapelikanavalle. Joulukuussa 2011 Basso Radion sivustolla alettiin esittää Ukki tekee ruokaa -nimistä ruoanlaitto-ohjelmaa.


title: Tabe Slioor

text: Tabe Maria Ingeborg Slioor (21. marraskuuta 1926 Helsinki – 25. huhtikuuta 2006 Turku) oli suomalainen seurapiirijulkkis, mannekiinikoulun johtajatar, toimittaja ja valokuvaaja.


title: Tabe Slioor

text: Slioor syntyi suomalais-persialaiseen perheeseen, ja hänellä oli kolme vanhempaa veljeä. Slioorin iranilainen isä Eramis työskenteli hedelmäkauppiaana Helsingin Vanhassa kauppahallissa ja hänen suomalainen äitinsä oli kotiäiti. Vanhempiensa avioeron jälkeen Slioor kasvoi Svealundin tyttökodissa Espoossa tavaten vanhempiaan aika ajoin; Slioorin isä sairastui pahasti ja kuoli vuonna 1936, kun taas hänen äitinsä asui mielenterveydellisistä syistä sairaalassa.


title: Tabe Slioor

text: Pelastusarmeijan kansainvälisen etsintätoimiston vuonna 1947 tekemän tutkimuksen mukaan Slioorin isoisä asui edelleen Iranissa ja oli suurtilallinen kantaen ruhtinaan arvonimeä.


title: Tabe Slioor

text: Slioor meni ensimmäisen kerran naimisiin suomalaistaiteilija Sigurd Laesvirran kanssa Helsingin tuomiokirkossa vuonna 1944. Seuraavana vuonna parille syntyi tytär Aulikki. Avioliittonsa kautta Slioor tutustui suomalaisiin taiteilija- ja taiteentukijapiireihin ja alkoi pian työskennellä mallina. Erottuaan Laesvirrasta Slioor jatkoi mallintöitä ja esiintyi Mika Waltarin käsikirjoittamassa ja Toivo Särkän ohjaamassa elokuvassa "Tanssi yli hautojen", joka sai ensi-iltansa joulukuussa 1950.


title: Tabe Slioor

text: Käytyään mannekiinikurssin Slioor perusti vuonna 1951 Helsingin Mannekiinikoulun, joka toimi sittemmin arvostetussa osoitteessa Bulevardilla. Slioor opiskeli alaa myös Pariisissa, jossa hän suoritti mannekiinityön diplomin École Parisienne de Mannequins -mannekiinikoulussa vuonna 1952. Tavallista suurempaa matkakassaansa varten Slioor tarvitsi virallisen luvan Suomen Pankista, jossa hän tapasi ja tutustui Urho Kekkoseen; heidän suhteensa laatu on ollut spekuloinnin kohteena vuosikymmeniä.


title: Tabe Slioor

text: Slioorin elämänvaiheet, kauneus, itsevarmuus ja karisma nostivat hänet pian suomalaismedian tietoisuuteen, ja häntä on kutsuttu yhdeksi ensimmäisistä suomalaisjulkkiksista Armi Kuuselan ohella. Slioor oli myös ensimmäinen nainen, joka sai Suomessa mennä ravintoloihin ilman herraseuraa. Ennen vuotta 1969 ravintolat rajoittivat yksin liikkuvien naisten pääsyä ravintolaan, ettei niiden taso heikentynyt.


title: Tabe Slioor

text: Slioor harrasti ammuntaa sekä kilpa-autoilua ja voitti muun muassa kolmasti naisten sarjan Suomen Autoklubin järjestämissä "Tuhannen kilometrin ajoissa" S. P. J. Keinäsen Fiat 1400:lla.


title: Tabe Slioor

text: Eläintarhan ajojen aattona vuonna 1953 Slioor tutustui Kalastajatorpalla järjestetyissä juhlissa naimisissa olevaan kaupunginjohtaja Erik von Frenckelliin sekä Ruotsin prinssi Bertiliin, jota hän tapaili myöhemmin Tukholmassa. Slioorin ja von Frenckellin välille syttyi monivuotinen, julkinen rakkaussuhde, ja he matkustelivat eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Itävallassa, Sveitsissä ja Ranskassa. Vieraillessaan Brysselin maailmannäyttelyssä Slioor tapasi Prinsessa Margaretin, jonka seurueessa hän tutustui näyttelyyn ja jonka kanssa hän soitti pianoa nelikätisesti prinsessan kunniaksi järjestetyissä tanssiaisissa.


title: Tabe Slioor

text: Slioor järjesti lukuisia muotinäytöksiä eri puolilla Suomea, mutta myös Leningradissa, New Yorkissa ja Queen Elizabethilla. Vuonna 1955 hän asui jonkin aikaa New Yorkissa, ensin Plaza Hotellissa ja sen jälkeen Sonja Henien huoneistossa. Slioor opiskeli paikallisessa mannekiinikoulussa ja järjesti menestyksekkään muotinäytöksen Vijaya Lakshmi Panditille sekä muille YK-diplomaateille. Muiden lehtijuttujen sekä TV- ja radiohaastattelujen ohella myös The New York Times teki artikkelin Slioorista, "häikäisevästä kaunottaresta", joka on "Suomen johtava malli ja Helsingin Mannekiinikoulun johtajatar".


title: Tabe Slioor

text: Suomen televisiotoiminnan alkuvaiheissa jo vuonna 1956 Slioor järjesti oman televisioidun muotinäytöksensä, jossa esiintyi myös hänen tyttärensä Aulikki sekä muita mannekiineja. Neuvostoliiton kauppakamarin kanssa Slioor järjesti maailman siihen asti suurimman mannekiini- ja tekstiilinäyttelyn Leningradissa vuonna 1957. Neuvostoliiton kauppaministeri avasi näyttelyn, jonka avajaisiin oli kutsuttu 4000 vierasta. Slioor toimi tapahtuman edustajana ja Leningradin kaupunginjohtaja Nikolai Smirnov sen suojelijana. Esiintyjinä nähtiin muun muassa Anita Välkki. Näyttelyn myötä Suomesta tuli ensimmäinen länsimaalainen tekstiili- ja muotimaa, joka on ollut edustettuna alan tapahtumassa Neuvostoliitossa.


title: Tabe Slioor

text: Vuosina 1955–1965 Slioorin suuri arvohuoneisto Ullanlinnassa toimi taiteilijoiden, diplomaattien, politiikan ja liike-elämän edustajien, älymystön sekä muiden seurapiirihenkilöiden kohtauspaikkana. Slioorin laajaan tuttavapiiriin kuuluivat muun muassa Pentti Saarikoski, Alpo Jaakola, Lauri Leppänen, George de Godzinsky, Kullervo Linna, Olavi Virta, Armo Hormia, Rakel Wihuri, Viktor Lebedev, Hertta Kuusinen ja Jussi Lappi-Seppälä. Vuosina 1960-1962 Slioor oli naimisissa pitkäaikaisen ystävänsä juristi Kalevi Nietosvaaran kanssa, ja vuonna 1962 hän esiintyi Teuvo Tulion lyhytelokuvassa "Se alkoi omenasta", joka kertoi Slioorista itsestään.


title: Tabe Slioor

text: Vuonna 1961 Slioor julkaisi "Jallu"-miestenlehdessä 10-osaisen "Miehet ja minä" -muistelmasarjan, joka sai myöhemmin jatkoa hänen omassa lehdessään. Slioor esiintyi jokaisen kymmenen Jallun kannessa ja herätti valtavasti huomiota kertomalla avoimesti muun muassa suhteestaan naimisissa olevaan kaupunginjohtaja von Frenckelliin. Jallu rikkoi irtonumeroiden myyntiennätyksiä, ja se myös vedettiin pois myynnistä tunnettuihin päättäjiin liittyvien paljastusten johdosta.


title: Tabe Slioor

text: Vuosina 1962–1965 Slioor julkaisi omaa "Madame"-lehteään, josta tuli Suomen ensimmäinen juorujulkaisu. Myös Slioorin tytär Aulikki toimitti lehteä matkustaen eri puolilla Eurooppaa ja Pohjois-Afrikassa. Sliooria on pidetty edelläkävijänä "Madame"-lehtensä johdosta. Tampereen yliopiston tutkijan Laura Saarenmaan mukaan "näin jälkikäteen katsoen hän oli hyvinkin merkittävä. Hän oli ensimmäinen henkilö, joka julkaisi kuuluisuuksien, erityisesti eliitin yksityiselämään liittyviä asioita – seuraajia tuli vasta 1960-luvun lopussa ja 1970-luvulla."


title: Tabe Slioor

text: Slioorilla oli myös oma, Ranskassa tuotettu parfyymi vuosina 1963–1965. Timo Sarpanevan suunnittelema pakkaus käsitti neljä eri pulloa: yö-, päivä-, ilta- ja erikoiskäyttöön. Parfyymisarjaa mainostettiin näyttävästi Slioorin Madame-lehdessä, sekä sen sisäsivuilla että takakansissa.


title: Tabe Slioor

text: Slioor muutti Yhdysvaltoihin 1960-luvun puolivälissä ja meni naimisiin vuonna 1965 amerikansuomalaisen Vietnam-helikopterilentäjän Matti Kososen kanssa. Avioliitto päättyi kuitenkin eroon kolmen vuoden jälkeen vuonna 1968.


title: Tabe Slioor

text: Yhdysvalloissa Slioor asettui San Franciscoon, jossa hän työskenteli toimittajana ja valokuvaajana. Hän tapasi, haastatteli ja kuvasi monia tunnettuja politiikan ja kulttuurin vaikuttajia, kuten Ronald Reagan, Robert Kennedy, Nelson Rockefeller, Spiro Agnew, Henry Miller, Bing Crosby, Harry Belafonte ja Rita Hayworth. Slioor raportoi myös San Quentin -vankilasta ensimmäisenä toimittajana, joka sai luvan kuvata vankilaa vapaasti. Slioor teki työmatkoja myös muualle Yhdysvaltoihin, muun muassa Chicagoon.


title: Tabe Slioor

text: San Franciscossa Slioor ystävystyi maailmankuulun kuvanveistäjän Benny Bufanon kanssa ja opiskeli mosaiikin tekoa tämän johdolla. Myöhemmin Bufano kertoi myyneensä kaksi Slioorin työtä tuhannesta Yhdysvaltain dollarista per teos. Slioor ja Bufano jatkoivat työskentelyä yhdessä muun muassa taiteilijan elämäkerran parissa, jota ei kuitenkaan koskaan saatu valmiiksi Bufanon kuoltua vuonna 1970. He osallistuivat myös moniin seurapiiritilaisuuksiin, kuten San Franciscon pormestarin tyttären häihin, ja Slioor ystävystyi myös monien muiden kaupungin silmäätekevien kanssa.


title: Tabe Slioor

text: Vuonna 1969 The Bufano Society of the Arts -taidesäätiö alkoi vaatia takaisin taideteoksia, jotka Slioor oli saanut tai ostanut Bufanolta, arvoltaan noin 250 000 Yhdysvaltain dollaria. Slioor kieltäytyi, jonka seurauksensa yhdysvaltalaismedia alkoi uutisoida oikeuskiistasta näyttävästi jopa sanomalehtien etusivuilla. Erityisesti San Francisco Chronicle ja The San Francisco Examiner uutisoivat tapauksesta, jota seurasivat myös uutis- ja radiokanavat sekä media Suomessa.


title: Tabe Slioor

text: The San Francisco Examiner kirjoitti 9. helmikuuta 1969: "Muutama kuukausi aikaisemmin kukaan San Franciscossa ei ollut kuullut puhuttavankaan Spiro Agnewsta tai Tabe Slioorista. Mutta nyt heidän nimensä mainitaan tavan takaa. Spiro Agnew on jo kuuluisa ja Tabe on kiipeämässä hyvää vauhtia huipulle. On toki huomioitavaa, ettei hän ole Yhdysvaltain varapresidentti, kuten Spiro Agnew - ei ainakaan vielä. Tabe Slioor on tavattoman kaunis suomalainen, josta kirjoitettiin viime viikolla joka lehdessä ja jota haastateltiin kaikilla TV-asemilla, koska hän joutui pikku kuvanveistäjän Benny Bufanon kanssa kiistaan tämän taideteoksista. Rouva Slioorin valtava valokuvakokoelma todistaa, että hän on joutunut tekemisiin kaikkien San Franciscossa käyneiden kuuluisuuksien kanssa".


title: Tabe Slioor

text: Lopulta oikeus päätti, että Slioorin on palautettava suurin osa taideteoksista takaisin, koska niiden virallinen omistaja oli Bufanon taiteesta vastaava The Bufano Society of the Arts -säätiö. Bufanolla ei näin ollen ollut oikeutta antaa pois eikä myydä teoksiaan itse, kuten San Francisco Chronicle kirjoitti 11. helmikuuta 1969. Yhdysvalloissa Slioorin lakiasioita hoiti maineikas Melvin Belli, jonka asiakkaita olivat mm. Zsa Zsa Gábor, Errol Flynn, Lana Turner, Tony Curtis, Mae West, Chuck Berry, The Rolling Stones, Muhammad Ali, Sirhan Sirhan ja Jack Ruby.


title: Tabe Slioor

text: Asuessaan San Franciscossa Slioor meni viimeisen kerran naimisiin. Hänen neljäs aviomiehensä oli valokuvaaja William Douglas Ganslen. Avioliitto päättyi kuitenkin eroon vuonna 1976.


title: Tabe Slioor

text: Slioorin tytär Aulikki puolestaan alkoi työskennellä musiikkialalla toimien muun muassa Herbie Hancockin, Santanan ja The Pointer Sistersin levytysten äänittäjänä sekä jammaillen esimerkiksi Jorma Kaukosen ja Jerry Garcían kanssa. Aulikki toimi myös karjapaimenena Nevadassa ennen kuin muutti Alaskaan. Siellä hän kouluttautui lentäjäksi, meni naimisiin, sai lapsen ja työskenteli taiteilijana ja vapaana kirjoittajana. Hänellä oli myös oma studio ja galleria, minkä lisäksi hän juonsi omia ohjelmiaan monen vuoden ajan paikallisilla KBBI- ja KDLL-radiokanavilla. Nykyään Aulikki Slioor-Knight työskentelee muun muassa miehensä Commercial & Recreational Marine Services LLC. -firmalle, joka toimii Homerin pursiseuralla.


title: Tabe Slioor

text: Vietettyään 16 vuotta Yhdysvalloissa Slioor muutti takaisin Suomeen, asettui maatilalleen Tammelaan ja katosi julkisuudesta. Vuonna 1997 WSOY julkaisi hänen omaelämäkertansa "Tabe", ja Slioor antoi useita haastatteluja medialle, minkä lisäksi YLE teki hänestä dokumenttielokuvan "Tabe Slioor, ei kuka tahansa". Kirjansa lanseeraamisen jälkeen Slioor katosi taas julkisuudesta.


title: Tabe Slioor

text:
Iltalehden pyytäessä haastattelua "kaikkien aikojen tunnetuimmalta salarakkaalta" vuonna 2004 Slioor vastasi: "Voi, voi toimittaja, kun minun kaikki rakkaani ovat olleet julkisia. Pystypäin olen kulkenut heidän rinnallaan ja he minun. Suurien kristallikruunujen alla tanssittiin, ei salassa." Haastattelua ei koskaan tehty.
Slioor vietti suurimman osan loppuelämästään Turussa, jossa hän asui kissansa kanssa. Hän piti yhteyttä perheeseensä ja ystäviinsä, ja hänen tyttärensä Aulikki vietti paljon aikaa hänen kanssaan viimeisinä vuosina. Keväällä 2006 Slioorin kuolema uutisoitiin laajalti suomalaismediassa.


title: Tabe Slioor

text: Vuonna 2007 Slioorin elämästä tehtiin näytelmä Komediateatteri Arenassa ja Suomen kansallisbiografian tekijät valitsivat hänet itsenäisyyden ajan 90 merkkihenkilön joukkoon. Slioor nousi etusivun uutiseksi vielä vuonna 2009, kun Suojelupoliisin historiasta kertova kirja "Ratakatu 12: Suojelupoliisi 1949–2009" paljasti Suomen pitkäaikaisimman presidentin Urho Kekkosen käyttäneen Supoa apunaan seuratessaan Slioorin toimia. Vuonna 2010 Slioor nousi jälleen esille mediassa, kun Aleksanterin teatterissa sai ensi-iltansa uusi näytelmä hänen elämästään.


title: Tabe Slioor

text: Kesällä 2011 ja 2012 YLE esitti vuonna 1962 valmistuneen "Se alkoi omenasta" -lyhytelokuvan, joka kertoo Slioorin elämästä ja jonka pääosassa Slioor itse esiintyy. Vuonna 2012 Slioorin omistama Corvette Sting Ray Coupe -auto (1964) esiteltiin American Car Show -tapahtumassa Suomessa. Autoa on näyttävästi esitelty Suomen lehdistössä vuosien varrella, mukaan lukien alkuperäiset jutut ja kuvat Jallu-lehdessä sekä viimeisimmät jutut autoilulehti Mobilistissa sekä Ilta-Sanomissa.


title: Tabe Slioor

text: Vuonna 2014 suomalainen "Eeva"-lehti teki etusivun jutun Slioorin ja von Frenckellin rakkaussuhteesta.


title: Tabe Slioor

text: Slioor on haudattu Malmin hautausmaalle.


title: Keltaisten turbaanien kapina

text: Keltaisten turbaanien kapina oli Han-dynastian aikainen kapina Kiinassa.


title: Keltaisten turbaanien kapina

text: Taolaisuutta kannattavan lahkon perustaja velho Zhang Jiao toi uskontonsa Hanin hoviin, mutta sitä ei hyväksytty. Yhtenä syynä oli se, että taolaisuudessa pyrittiin tasa-arvoon. Aikaisemmin Zhang Jiao oli saanut "Rauhan tie" -kirjan eräältä mystikolta. "Rauhan tietä" hän opetti joillekin kyläläisille taikatempuilla havainnollistaen. Zhang Jiao sai satoja tuhansia seuraajia, josta puhkesi kapina Hanin ja Zhangin välillä. Zhangin seuraajat pitivät keltaista otsanauhaa kunnioituksen osoituksena Zhangia kohtaan. Zhang Jiao sai apua veljiltään Zhang Baolta ja Zhang Liangilta. Keltaisten turbaanien kapina kuitenkin tukahdutettiin verisesti yhdessä vuodessa. Zhangit kuolivat, mutta sotilaallinen ryhmä Keltaisia turbaaneja jäi. He eivät olleet enää uhka Hanille.


title: Keltaisten turbaanien kapina

text: Zhang Jiaon alkuperäinen nimi oli Zhang Jue. Veljensäkin vaihtoivat nimensä: Zhang Ba Zhang Baoksi ja Zhang Lian Zhang Liangiksi.


title: Vasaramäki

text: Vasaramäki () on kaupunginosa Turussa kolme kilometriä keskustasta kaakkoon. Vasaramäessä on lähinnä rivi- ja omakotitaloja, mutta reunoilla on myös muutamia kerrostaloja. Alue rajoittuu Hippoksentiehen, Uudenmaantiehen, Skarppakullantiehen sekä Lemminkäisenkatuun. Vasaramäessä sijaitsevat Rakuunatien päiväkoti, Vasaramäen koulun Lehmustien yksikkö (alakoulu) ja Syreenikujan yksikkö (yläkoulu). Vasaramäen kirjasto sijaitsee alakoulun kiinteistössä. Myös Kupittaan lukio sijaitsee Vasaramäessä. Vasaramäessä on K-Market Lehmustie sekä Luolavuoren puolella, Kivikartiontiellä palveleva Vasaramäen apteekki.


title: Vasaramäki

text: Vasaramäellä on rajaa Kupittaan, Itäharjun, Kurjenmäen, Luolavuoren, Peltolan, Skanssin ja Huhkolan kaupunginosien kanssa.


title: Vasaramäki

text: Alue tunnetaan funkkis-korttelistaan ja Erik Bryggmanin suunnittelemasta entisestä seurakuntatalosta. Hautausmaantien eteläpuolisessa mäessä sijaitsevaa kerrostaloaluetta ovat suunnitelleet mm. Bryggmanin avustajana aikanaan toiminut professori, arkkitehti Pekka Pitkänen sekä Turun asemakaava-arkkitehtina toiminut Olavi Laisaari. Alueella toimii aktiivinen Vasaramäen omakotiyhdistys. Se on perustettu vuonna 1946 ja nykyisin puheenjohtajana toimii Tomi Viitanen.


title: Vasaramäki

text: Kaupunginosan nimi juontaa juurensa kauppias C. G. Hammariin, joka vuokrasi alueelta maata vuosina 1823–1826. Hänen mukaansa alue sai ruotsinkielisen nimen Hammarbacka, joka on käännetty suomeksi Vasaramäeksi. Hänen mukaansa on nimetty myös Uudenmaantien rinnalla kulkeva pienempi katu, joka oli alun perin suunniteltu mm. raitiovaunujen käyttöön.


title: Vasaramäki

text: Vasaramäen alueella on useita puisto- ja metsäalueita sekä Turun hautausmaa.


title: Vasaramäki

text: Vasaramäkeen kulkee tällä hetkellä toistakymmentä bussilinjaa:


title: Bjørn Wirkola

text: Bjørn Wirkola (s. 4. elokuuta 1943 Alattio) on norjalainen mäkihyppääjä, joka voitti 1960-luvun jälkipuoliskolla kaksi maailmanmestaruutta ja kolme kertaa Keski-Euroopan mäkiviikon sekä pelasi kansallisella huipulla jalkapalloa. Wirkolan suku on kveeniperäinen.


title: Bjørn Wirkola

text: Wirkola voitti Oslon MM-kilpailuissa 1966 maailmanmestaruuden sekä normaali- että suurmäessä. Olympialaisissa hän sijoittui parhaimmillaan neljänneksi normaalimäessä Grenoblessa 1968. Innsbruckin olympialaisissa 1964 hän oli yhdistetyssä hiihdossa yhdestoista ja suurmäessä kuudestoista. Sapporon olympialaisissa 1972 hän jäi suurmäessä 37:nneksi. Wirkola voitti Keski-Euroopan mäkiviikon kolme kertaa peräkkäin vuosina 1967–1969 sekä sijoittui toiseksi vuonna 1965 ja kolmanneksi vuonna 1966. Hän paransi mäkihypyn pituusmaailmanennätystä viisi kertaa: pisin hyppy kantoi 162 metriä Planicassa 1969.


title: Bjørn Wirkola

text: Wirkola pelasi myös jalkapalloa. Hän edusti uransa aikana Altaa ja Rosenborgia. Rosenborgin riveissä hän voitti sekä liiga- että cup-mestaruuden.


Ominaisarvo, ominaisvektori ja ominaisavaruus ovat alun perin lineaarialgebran piirissä kehitettyjä toisiinsa verrattavia käsitteitä. Olkoon "A" annettu vektoriavaruuden "V" lineaarikuvaus. "A":n "ominaisvektori" on vektori "v", jonka suunta ei muutu kuvauksessa "A". Kerrointa, jolla kuvavektori kutistuu tai kasvaa tässä kuvauksessa, sanotaan vektorin "ominaisarvoksi". Usein kuvaus voidaan luonnehtia kokonaan ominaisarvojensa ja ominaisvektoreidensa avulla. "Ominaisavaruus" on joukko ominaisvektoreita joilla on sama ominaisarvo.


title: Ominaisarvo, ominaisvektori ja ominaisavaruus

text: Nämä käsitteet ovat merkittävässä roolissa useilla puhtaan ja soveltavan matematiikan osa-alueilla, kuten lineaarialgebrassa, funktionaalianalyysissä ja jopa useissa epälineaarisissa tilanteissa.


text: Avaruuden muunnokset, kuten translaatio, rotaatio, peilaus ja homotetia, tai näiden yhdisteet, voidaan havainnollistaa graafisesti näyttämällä miten ne muuntavat vektoreita. Vektorit voidaan havainnollistaa koordinaatistossa nuolin, jotka osoittavat yhdestä pisteestä toiseen.Esimerkiksi kolmiulotteisen avaruuden rotaatio on vektori, joka sijaitsee sillä rotaatioakselilla, minkä suhteen rotaatio suoritetaan. Vastaava ominaisarvo on yksi ja vastaava ominaisavaruus sisältää kaikki vektorit jotka ovat yhdensuuntaisia tämän akselin kanssa. Tässä yksiulotteisessa avaruudessa avaruuden geometrinen kertaluku on yksi. Vastaavasti spektri koostuu vain yhdestä reaaliluvusta.


text: Kun Maa pyörähtää akselinsa ympäri, muuttuu myös Maan keskipisteestä alkavan vektorin suunta, mikäli vektori ei osoita samaan suuntaan kuin pyörähdysakseli tai ole nollavektori. Tarkastellaan Maan pyörähtämistä tunnin välein. Nyt huomataan, että ainoastaan Maan napoihin osoittavat vektorit pysyvät koko ajan paikoillaan, joten vain ne ovat muunnoksen ominaisvektorit. Lisäksi vektorin pituus pysyy koko ajan muuttumattomana, joten sen ainoa ominaisarvo on 1.


text: Toinen fysikaalinen esimerkki saadaan kun janan yksi piste kiinnitetään ja jana venytetään pituudeltaan kaksinkertaiseksi. Tämän muunnoksen ominaisarvo on 2. Jokainen vektori kiinnitetystä pisteestä janan mielivaltaiseen pisteeseen on ominaisvektori ja ominaisavaruus on näiden vektorien muodostama joukko.


text: Ominaisarvoyhtälö on matriisin ominaisarvoista muodostettu polynomiyhtälö. Sen ratkaisuna saadaan matriisin ominaisvektorit, jotka ovat käyttökelpoisia monissa sovelluksissa.


text:
Olkoon v formula_1:n ominaisvektori ja "λ" sitä vastaava ominaisarvo. Tällöin ominaisarvoyhtälö on määritelmän mukaan
missä formula_3 on vektori, joka saadaan kun muunnosta formula_1 sovelletaan vektoriin v.


text:
Olkoon formula_1 lineaarikuvaus. Tarkastellaan tämän vektoriavaruuden kantaa. Tällöin formula_1 ja v voidaan esittää matriisien avulla tämän kannan suhteen. Matriisiesityksen mukaan on tällöin voimassa
missä kertolaskuna on matriisien kertolasku. Tämä on yhtäpitävää "n" lineaarisen yhtälön kanssa, missä "n" on kannan vektoreiden lukumäärä. Tässä yhtälössä sekä ominaisarvo "λ", että "v":n "n" komponenttia ovat tuntemattomia.


text: Toisinaan on kuitenkin mahdotonta kirjoittaa ominaisarvoyhtälö matriisimuotoon. Tämä tilanne on esimerkiksi silloin, kun vektoriavaruus on ääretönulotteinen. Muunnoksesta formula_1 ja avaruudesta, mihin muunnosta sovelletaan, riippuen voidaan ominaisarvoyhtälö esittää differentiaaliyhtälönä. Jos formula_1 on differentiaalioperaattori, kutsutaan ominaisvektoreita yleensä differentiaalioperaattorin "ominaisfunktioiksi". Esimerkiksi derivointi on lineaarinen muunnos, joten sen avulla voidaan muodostaa differentiaalioperaattori.


text:
Tarkastellaan derivointia ajan formula_10 suhteen. Nyt sen ominaisfunktiot toteuttavat ominaisyhtälön
missä "λ" on funktion ominaisarvo. Tällainen ajan funktio on vakio jos "λ=0", kasvava jos "λ" on positiivinen ja vähenevä jos "λ" on negatiivinen. Esimerkiksi kanien ideaalipopulaatiomalleissa jäniskanta lisääntyy sitä voimakkaammin, mitä enemmän jäniksiä on, joten tässä tapauksessa parametri "λ" on positiivinen.


text: Ominaisarvoyhtälön ratkaisu on "N=e", eli funktio on differentiaalioperaattorin "d/dt" ominaisfunktio ominaisarvonaan "λ". Jos "λ" on negatiivinen, ratkaisua kutsutaan eksponentiaalisesti väheneväksi, muutoin eksponentiaalisesti kasvavaksi. "λ":n arvo voi olla mikä tahansa kompleksiluku. Operaattorin "d/dt" spektri on siten koko kompleksitaso. Tässä esimerkissä vektoriavaruus, missä operaattori "d/dt" toimii, on derivoituvien yksimuuttujisten funktioiden avaruus. Tämän avaruuden dimensio on ääretön, sillä ei ole mahdollista ilmaista kaikkia derivoituvia funktioita äärellisen monen kannan funktion lineaarisena yhdisteenä. Kuitenkin annettua ominaisarvoa "λ" vastaa yksiulotteinen ominaisavaruus. Se on kaikkien funktioiden "N=Ne", missä "N" on mielivaltainen vakio, muodostama joukko. Alkuarvo saadaan sijoittamalla yhtälöön "t=0".


text: Spektrilauseessa kuvastuu ominaisarvojen ja -vektoreiden käyttökelpoisuus karakterisoida lineaarinen muunnos yksikäsitteisesti. Yksinkertaisimmassa muodossaan spektrilause sanoo, että tietyillä ehdoilla vektorin lineaarinen muunnos voidaan esittää lineaarikombinaationa ominaisvektoreista, joiden kertoimet saadaan kertomalla vektorin ominaisarvot skalaarilla ja ottamalla tästä tuloksesta pistetulo sen vektorin kanssa, johon lineaarista muunnosta sovelletaan. Matemaattisesti tämä voidaan kirjoittaa muodossa


text: missä formula_13 ja formula_14 tarkoittavat formula_1:n ominaisvektoreita ja -arvoja. Yksinkertaisimmat tapaukset, jossa lause on voimassa, on tapaus missä lineaarinen muunnos on annettu reaaliluvun ja symmetrisen matriisin avulla tai kompleksiluvun ja hermiittisen matriisin avulla.


text: Jos määritellään muunnoksen "n":s potenssi suorittamalla muunnosta "n" kertaa peräkkäin, saadaan määriteltyä muunnoksen polynomit. Yleisempi versio lauseesta on, että jokainen formula_1:n polynomi on muotoa


text: Lause voidaan yleistää myös muille funktioille kuin polynomeille, kuten esimerkiksi analyyttisille funktioille ja Borelin funktioille.


text: Oletetaan, että haluamme laskea annetun matriisin ominaisarvot. Nämä voidaan laskea karakteristisen polynomin avulla jos matriisi on pieni. Suurilla matriiseilla polynomin juurten tarkkojen arvojen laskenta on usein mahdotonta, jolloin on käytettävä numeerisia menetelmiä. Tämä siksi, että ominaisarvoyhtälö on tällöin korkeampaa kuin neljättä astetta ja Abelin-Ruffinin lauseen mukaan tällaiselle polynomiyhtälölle ei ole olemassa yleistä ratkaisukaavaa.


text: Karakteristinen polynomi on tärkeä työkalu neliömatriisin ominaisarvojen selvittämisessä. "λ" on annetun neliömatriisin "A" ominaisarvo vain jos lineaarisella yhtälöryhmällä ("A" – "λI") "v" = 0 ("I" on yksikkömatriisi) on nollavektorista poikkeava ratkaisu "v", jota kutsutaan "A":n ominaisvektoriksi. Koska yhtälöllä on olemassa nollasta eroava ratkaisu "v" vain jos matriisin determinantti on nolla, saadaan ominaisarvot yhtälöstä


text:
Yhtälö "p"("λ") = det("A" – "λI") on polynomiaalinen "λ":n suhteen, sillä determinantit ovat määritelmän mukaan summia tuloista.
Tämä on "A":n karakteristinen polynomi; matriisin ominaisarvot ovat sen karakteristisen polynomin nollakohtia.


text:
Matriisin "A" kaikki ominaisarvot saadaan ratkaisemalla yhtälö formula_19. Jos "A" on "n"×"n"-matriisi, on formula_20 "n":ttä astetta ja "A":lla voi olla siten korkeintaan "n" ominaisarvoa.
Toisaalta, algebran peruslauseen mukaan tällä yhtälöllä on täsmälleen "n" juurta, kun juurien kertaluvut otetaan huomioon. Kaikilla paritonasteisilla reaalipolynomeilla on reaalijuuri, joten "n"×"n"-matriiseilla on aina vähintään yksi ominaisvektori kun "n" on pariton. Funktioteorian perusteista seuraa myös, että reaalimatriisin epäreaaliset ominaisarvot esiintyvät toistensa konjugaattipareina.


text: Kun ominaisarvot λ tiedetään, ominaisvektorit saadaan ratkaisemalla yhtälö


text: Esimerkki neliömatriisista, jolla ei ole reaalisia ominaisarvoja, on 90 asteen kierto myötäpäivään:


text: jonka karakteristinen polynomi on formula_23. Tämän polynomin nollakohdat ovat toistensa kompleksikonjugaatit "i" ja -"i". Siten reaalisia ominaisvektoreita ei ole.


text:
Käytännössä suurten matriisien ominaisarvoja ei lasketa karakteristisen polynomin avulla. Polynomin laskeminen itsessään on työlästä ja polynomin juuren tarkkaa arvoa ei ole aina mahdollista selvittää. Juurten approksimointiin on kehitetty tehokkaita numeerisia algoritmeja, mutta pienetkin numeeriset virheet voivat kasaantua, jolloin matriisin oikeat ominaisvektorit voivat olla todellisuudessa hyvinkin erilaisia numeerisiin tuloksiin verrattuna. Siten ominaisarvoja lasketaankin käytännössä iteratiivisillä menetelmillä. Yksinkertaisin menetelmä on ns. potenssimenetelmä: valitaan satunnaisesti vektori "v" ja lasketaan yksikkövektorit
Tämä jono suppenee lähes aina kohti itseisarvoltaan suurinta ominaisarvoa vastaavaa ominaisvektoria. Tämä algoritmi on helppo toteuttaa, mutta ei ole aina käytännöllinen. Kuitenkin suositut numeeriset lineaarialgebran algoritmit, kuten QR-algoritmi, perustuu tähän.


text: Matriisin "A" ominaisarvon λ algebrallinen kertaluku on λ:n kertaluku "A":n karakteristisen polynomin nollakohtana. Tosin sanoen jos λ on eräs polynomin juuri, sen kertaluku on karakteristisen polynomin tekijöihinjaossa esiintyvän termien ("x" − "λ") lukumäärä. "n"×"n"-matriisilla on "n" ominaisarvoa algebrallinen kertaluku huomioon ottaen, koska "n"×"n"-matriisien karakteristinen polynomi on "n":ttä astetta. Ominaisarvoa kutsutaan yksinkertaiseksi jos sen algebrallinen kertaluku on 1.


text:
Matriisilaskennan oppikirjoissa saattaa törmätä seuraavanlaiseen lauseeseen:
Tämä tarkoittaa sitä, että ominaisarvon 4 algebrallinen kertaluku on 2, ominaisarvon 3 kertaluku on 3, kahden kertaluku on kaksi ja yhden yksi. Tämäntyyppinen kirjoitusasu on käytössä, sillä algebrallinen kertaluku on oleellinen käsite monissa matriisilaskennan tulosten todistuksissa.


text: Algebrallinen kertaluku voidaan myös ajatella dimensiona. Se voidaan ajatella "yleistettynä ominaisavaruutena", joka on matriisin (λI − "A") nolla-avaruus kaikilla riittävän suurilla k. Se on siis "yleistettyjen ominaisvektoreiden" avaruus, missä yleistetty ominaisvektori on mikä tahansa vektori, joka kuvautuu nollaksi jos vektori kerrotaan matriisilla λI − "A" riittävän monta kertaa. Ominaisvektori on yleistetty ominaisvektori, joten jokainen ominaisavaruus sisältyy vastaavaan yleistettyyn ominaisvektoriin. Tämän ominaisuuden perusteella voidaan todistaa, että ominaisarvon geometrinen kertaluku on aina korkeintaan yhtä suuri kuin algebrallinen kertaluku. Tätä ei tule sekoittaa yleistettyyn ominaisarvo-ongelmaan.


text:
Esimerkki: Olkoon
"A":lla on vain yksi ominaisarvo, nimittäin λ = 1. "A":n karakteristinen polynomi on formula_28, joten ominaisarvon algebrallinen kertaluku on 2. Toisaalta vastaava ominaisavaruus on pelkästään yksikkövektorin formula_29 virittämä, joten geometriseksi kertaluvuksi saadaan 1.


text: Hajotuslause on erikoistapaus spektrilauseesta tietyille matriiseille. Tämä lause esitetään usein koordinaatistomuunnosten avulla. Jos "U" on kääntyvä matriisi, se voidaan tulkita koordinaatiston muunnoksena. Tässä uudessa koordinaatistossa vektoria formula_30 merkitään formula_31. Nämä vektorit saadaan soveltamalla koordinaatiston muunnosta vektoriin "v", formula_32. Tästä koordinaatistosta päästään takaisin alkuperäiseen koordinaatistoon muunnoksen formula_33 avulla. Soveltamalla muunnoksia formula_32, formula_35 ja formula_36 identiteettiin formula_37, saadaan formula_38, missä formula_39. Tämä on "A":n esitys uudessa kannassa. "U":n sarakkeista voidaan tällöin lukea uudet kantavektorit. Hajotuslauseesta seuraa, että jos "U":sta voidaan valita "n" lineaarisesti riippumatonta "A":n ominaisvektoria, niin tällöin matriisi formula_39 on diagonaalinen eli lävistäjämatriisi ja sen lävistäjäalkiot ovat "A":n ominaisarvot. Tällöin "A":ta sanotaan diagonalisoituvaksi matriisiksi. Esimerkki ei-diagonalisoituvasta matriisista on kohdassa algebrallinen kertaluku esiintyvä matriisi "A".


text: On olemassa useita hajotuslauseen yleistyksiä, joita voidaan käyttää, jos matriisi ei ole diagonalisoituva. Eri hajotelmat toimivat eri tapauksissa.Spektri on invariantti yhtenevyysmuunnosten suhteen: matriiseilla "A" ja "P""AP" on samat ominaisarvot kaikilla matriiseilla "A" ja kaikilla kääntyvillä matriiseilla "P". Spektri on niin ikään invariantti transpoosin suhteen: matriiseilla "A" ja "A" on samat ominaisarvot.


text: Matriisi on kääntyvä jos ja vain jos sillä ei ole ominaisarvonaan nollaa.


text: Matriisi on diagonalisoituva jos ja vain jos sen ominaisarvojen algebralliset ja geometriset kertaluvut vastaavat toisiaan. Erityisesti "n"×"n"-matriisi, jolla on "n" eri ominaisarvoa, on diagonalisoituva.


text: Vektoriavaruus, missä matriisi toimii, on aina suora summa yleistetyistä ominaisavaruuksista (eli on näiden avaruuksien virittämä), jotka ovat lineaarisesti riippumattomat. Tämä pätee kaikille tavallisille ominaisavaruuksille vain jos ne yhtyvät yleistetyssä ominaisavaruudessa, toisin sanoen vain jos matriisi on diagonalisoituva.


text: Spektristä voidaan saada lisätietoa jos matriisi on erityistä muotoa


text: Yleisesti matriisin jälki, toisin sanoen päädiagonaalin alkioiden summa, on yhtä suuri kuin matriisin ominaisarvojen summa ja matriisin determinantti on matriisin ominaisarvojen tulo. Tulossa on otettava huomioon ominaisarvojen kertaluvut.


text: Olkoon "A" "m"×"n" matriisi, jolle "m" ≤ "n" ja B "n"×"m" matriisi. Tällöin "BA":n ominaisarvot ovat samat kuin "AB":n. Muut "n" − "m" ominaisarvoa ovat nollia.


text: Konjugaattinen ominaisvektori on vektori, jonka arvo muunnoksen jälkeen on skalaari kertaa vektorin konjugaatti. Tässä skalaaria kutsutaan lineaarikuvauksen konjugaattiseksi ominaisarvoksi. Konjugaattiset ominaisvektorit ja -arvot antavat oleellisesti saman tiedon kuin tavalliset ominaisvektorit ja -arvot, mutta ne esiintyvät toisissa koordinaatiston muunnoksissa kuin tavalliset ominaisvektorit ja -arvot. Vastaava konjugaattinen ominaisarvoyhtälö on


text: Esimerkiksi koherentissa sähkömagneettisessa hajaantumisteoriassa lineaarinen muunnos "A" esittää hajaantunutta säteilyä, ja ominaisvektorit esittää sähkömagneettisen aallon polaarisaatiotiloja. Myös esimerkiksi optiikassa koordinaatisto on valittu siten, että syntyvä ominaisarvoyhtälö on tavallista muotoa, kun taas tutkat muodostavat tietokoneelle ominaisarvoyhtälöitä, jotka ovat konjugaattista muotoa.


text:
Yleistetty ominaisarvoyhtälö on muotoa
missä "A" ja "B" ovat matriiseja. Yleistetyt ominaisarvot saadaan ratkaisemalla yhtälö
missä formula_48 on reaali- tai kompleksiluku.
Jos "B" on kääntyvä, voidaan alkuperäinen yhtälö kirjoittaa muodossa
joten yleistetty ominaisarvoyhtälö pelkistyy tavalliseksi ominaisarvoyhtälöksi. Useimmiten kuitenkin matriisin kääntäminen aiheuttaa numeerista virhettä, joten ylempää yleistettyä ominaisarvoyhtälöä on suositeltavaa käyttää sovelluksissa.


text: Jos "A" ja "B" ovat symmetrisiä reaalikertoimisia matriiseja, on "A":n ja "B":n ominaisarvot reaaliset. Tätä ei kuitenkaan havaita helposti jälkimmäisestä muodosta, sillä matriisi formula_50 ei ole välttämättä symmetrinen vaikka "A" ja "B" olisivat.


text: Tapauksesta, missä neliömatriisin "A" alkiot ovat jonkun renkaan alkioita, kutsutaan λa oikeaksi ominaisarvoksi jos on olemassa nollasta poikkeava sarakevektori "x" siten, että "Ax"=λ"x", tai vasemmaksi ominaisarvoksi jos on olemassa nollasta poikkeava rivivektori "y", jolle "yA"="y"λ.


text: Jos rengas on kommutatiivinen, vasemmat ja oikeat ominaisarvot yhtyvät, joten voidaan puhua pelkästään ominaisvektorista. Aina näin ei kuitenkaan ole, esimerkiksi jos kerroinrenkaana on kvaternioiden muodostama rengas.


text: Jos vektoriavaruus on ääretönulotteinen, voi olla hyödyllistä määritellä käsite spektriarvo. Spektriarvot ovat joukko skalaareita λ jolle Greenin operaattori formula_51 ei ole määritelty.


text: Jos "λ" on formula_1:n ominaisarvo, on "λ" myös formula_1:n spektriarvo. Käänteinen ei päde, kaikki spektriarvot eivät ole ominaisarvoja. On jopa olemassa operaattoreita Hilbertin ja Banachin avaruuksissa, joilla ei ole ainuttakaan ominaisvektoria. Tämä voidaan nähdä seuraavasta esimerkistä. Hilbertin avaruuden formula_54 (avaruus, jonka muodostavat kaikki skalaarijonot formula_55 joille formula_56 suppenee) bilateraalisella siirrolla ei ole ominaisarvoja, mutta on spektriarvoja.


text: Funktionaalianalyysissä käsite "spektrin operaattori" määritellään joukoksi annetun spektrin spektriarvoja. Tätä käsitettä käytetään paljon sirontateoriassa.


text: Ääretönulotteisissa avaruuksissa operaattorin spektri voi olla "diskreetti" tai "jatkuva". Edellinen tapaus esiintyy, jos spektri on numeroituva joukko skalaareita, jälkimmäinen kun joukko on ylinumeroituva. Eksponentiaalinen kasvu tai hajoaminen tuottaa jatkuvan spektrin, kun taas esimerkiksi värähtelevä jousi diskreetin. Vetyatomin malleissa taas esiintyy molempia. Vetyatomin perustila vastaa diskreettiä spektriä, kun taas vedyn ionisoitumista kuvaava malli tuottaa jatkuvan spektrin.


text:
Esimerkki ominaisarvoyhtälöstä, missä muunnos formula_1 esitetään differentiaalioperaatioiden avulla, on ajasta riippumaton kvanttimekaniikan Schrödingerin yhtälö
missä "H", Hamiltonin operaattori, on toisen kertaluvun differentiaalioperaattori ja formula_59, aaltofunktio, on yksi funktion ominaisfunktioista, jota vastaava ominaisarvo "E"" vastaa tilan energiaa.


text: Toisaalta tapaus, missä etsitään vain perustilan ratkaisua Schrödingerin yhtälölle, esiintyy usein kvanttikemiassa. Etsimme suuretta formula_59 neliöllisesti integroituvien funktioiden avaruudesta. Koska tämä avaruus on Hilbertin avaruus, jossa on hyvin määritelty skalaaritulo, voidaan muodostama niin sanottu perusjoukko, jossa formula_59 ja "H" voidaan esittää yksiulotteisena vektorina ja matriisina. Tällöin Schrödingerin yhtälö voidaan esittää matriisimuodossa.


text:
Diracin bra-ket-merkintätapaa käytetään paljon tässä yhteydessä korostamaan eroa vektorin tai tilan formula_62 ja sen esityksen välillä. Tällöin Schrödingerin yhtälö kirjoitetaan muotoon
formula_63, ja suuretta formula_62 kutsutaan "H":n ominaistilaksi (toisinaan käytetään myös merkintää formula_65), joka nähdään muunnoksena pikemminkin kuin erityisenä differentiaalioperaattoreiden esityksenä. Yllä olevassa yhtälössä formula_66 ymmärretään vektorina, joka saadaan soveltamalla muunnosta "H" vektoriin formula_62.Kvanttimekaniikassa, erityisesti atomi- ja molekyylifysiikassa, Hartree-Fock teoria atomisista ja molekulaarisista radoista voidaan määrittää Fock-operaattori ominaisvektorina. Vastaavat ominaisvektorit esittävät Koopmanin teorian ionisoitumispotentiaaleja. Tässä yhteydessä termiä ominaisvektori käytetään tavanomaista laajemmassa mielessä, koska Fockin operaattori riippuu eksplisiittisesti orbitaaleista ja niiden ominaisarvoista. Jos tätä halutaan korostaa, voidaan puhua "implisiittisestä ominaisarvoyhtälöstä". Tällaiset ominaisarvoyhtälöt ratkaistaan usein iteroimalla, tässä tapauksessa käytetty menetelmä on nimeltään itsekonsistentti kenttä -menetelmä. Kvanttikemiassa Hartree-Fock -yhtälöt esitetään usein ei-ortogonaalisena perusjoukkona. Tämä erityinen yleistetty ominaisarvoyhtälö on nimeltään Roothaanin yhtälö.Kuvankäsittelyssä jonkun henkilön naamaa käsitellessä naama voidaan ajatella joukkona vektoreita, joiden komponentit kuvaavat kunkin pikselin kirkkautta. Tämän vektoriavaruuden dimensio on pikseleiden lukumäärä. Normalisoitujen kuvien muodostamaa kovarianssimatriisia kutsutaan ominaisnaamaksi. Näistä yhdistellä eri naamojen tunnuspiirteitä, jolloin esimerkiksi ominaisnaaman kuvan pakkaus on tehokasta. Menetelmää käytetään ihmisten tunnistamisessa.Mekaniikassa jäykän kappaleen pääakseleiden muodostaman inertiatensorin ominaisvektoreista voidaan lukea kappaleen inertiamomentit. Inertiatensori mahdollistaa kappaleen koordinaattien laskemisen, kun kappale pyörii painopisteensä ympäri.


text: Kiinteän kappaleen mekaniikassa kuormitustensori on symmetrinen, joten se voidaan hajottaa diagonaalitensoriksi, jonka ominaisarvot voidaan lukea diagonaalilta ja jonka ominaisvektorit muodostavat tensorin kannan. Diagonaalisuuden perusteella tensorin kaikki komponentit ovat pääkomponentteja.Verkkoteoriassa verkon ominaisarvot määritellään verkon vieruslistamatriisin "A" ominaisarvoiksi, tai nykyään yhä useammin verkon Laplacen matriisin formula_68, missä "T" on diagonaalimatriisi, joka sisältää verkon särmien asteet, ominaisarvoiksi. Verkon pääominaisarvoa käytetään arvioimaan kuinka yhtenäinen verkko on. Menetelmää käyttää esimerkiksi Googlen PageRank-algoritmi arvioimaan hakusanojen ja www-sivujen asiasisällön vastaavuutta.


title: Prerafaeliitit

text: Prerafaeliitit (englanniksi "The Pre-Raphaelite Brotherhood") oli Englannissa 1800-luvun loppupuolella vaikuttanut taiteilijaryhmä. Englantilaisista taidemaalareista, runoilijoista ja kriitikoista koostuneen ryhmän perustivat vuonna 1848 John Everett Millais, Dante Gabriel Rossetti ja William Holman Hunt. He olivat myös ryhmän huomattavimpia edustajia. Prerafaeliittien esikuvina olivat ennen kaikkea Italian 1400-luvun taiteilijat ja heidän tuotantonsa. Tähän viittasi ryhmän nimi "prerafaeliitit", Rafaelia edeltävä.


title: Prerafaeliitit

text: Ryhmä vastusti tuolloin vallinnutta akateemista taidetta, jota he pitivät kaavamaisena ja hengettömänä. Heidän mielestään varsinkin Rafaelin klassisilla asetelmilla ja tyylikkäillä sommitelmilla oli ollut taiteen akateemista opetusta turmeleva vaikutus. Erityisesti he vastustivat Englannin kuninkaallisen taideakatemian ("The Royal Academy of Arts") perustajan Sir Joshua Reynoldsin vaikutusvaltaa.


title: Prerafaeliitit

text: Prerafaeliitit halusivat palata 1400-luvun italialaisten ja flaamilaisten taiteilijoiden, varhaisrenessanssin yltäkylläisiin yksityiskohtiin, voimakkaisiin väreihin ja taidokkaisiin sommitelmiin. He pitivät itseään uudistusliikkeenä ja julkaisivat omaa aikakauslehteä, "The Germiä".


title: Prerafaeliitit

text: Veljeskunnan, joksi taiteilijaryhmä kutsui itseään, varhaisia perusperiaatteita olivat seuraavat neljä julkilausumaa:


title: Prerafaeliitit

text: Periaatteet ovat tietoisesti epädogmaattisia, sillä veljeskunta halusi korostaa yksittäisten taiteilijoiden henkilökohtaista vastuuta omista ideoistaan ja niiden toteutuksesta. Romantiikan vaikutuksen alaisina he uskoivat vapauden ja vastuun olevan erottamattomia. Heitä kuitenkin kiinnosti erityisesti keskiaikainen kulttuuri, sillä he uskoivat sen hallussa olleen hengellisen ja luovan yhtenäisyyden, joka oli sittemmin menetetty.


title: Frenckellin kirjapaino

text: Frenckellin Kirjapaino Oy oli suomalainen vuonna 1642 perustettu kirjapaino. Yritys hakeutui konkurssiin vuonna 2008. Painotalo sijaitsi Espoon Suomenojalla ja työllisti 40 henkilöä. Frenckellin kirjapaino oli konkurssiin mennessään Suomen vanhin yritys. Paino keskittyi yritysten painotuotteisiin, muun muassa vuosikertomuksiin ja muihin yritysjulkaisuihin.


title: Frenckellin kirjapaino

text: Yrityksen viimeinen toimitusjohtaja, Berndt von Frenckell, oli yhdeksättä polvea Frenckelleitä yrityksessä. Ensimmäinen Frenckell tuli Suomeen kirjapainoalan opiskelijana Saksasta Gutenberg-yliopistosta.


title: Frenckellin kirjapaino

text: Kirjapainon perusti 1642 Ruotsista muuttanut kirjakauppias Peder Wald Turun akatemian yhteyteen. Paino siirtyi Frenckellin suvulle noin sata vuotta myöhemmin. Se oli 1700-luvulla vahva kulttuurivaikuttaja ja painoi Suomen ensimmäistä sanomalehteä sekä myöhemmin muun muassa ensimmäisen Kalevalan ja monia Runebergin teoksia. Myöhemmin yrityksessä painettiin muun muassa osakekirjoja ja postimerkkejä.


title: Frenckellin kirjapaino

text: Yritys jätti konkurssihakemuksensa 29. elokuuta 2008. Toimitusjohtaja Berndt von Frenckellin mukaan ongelmana oli likviditeetin puute, alan hinnat olivat olleet liian huonoja ja tilauskirjapainojen välinen kilpailu erittäin kovaa. Konkurssin jälkeen Suomen vanhimmaksi yritykseksi tuli vuonna 1649 perustettu Fiskars.


title: Sami Jauhojärvi

text: Sami Olavi Jauhojärvi (s. 5. toukokuuta 1981 Ylitornio) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, parisprintin olympiavoittaja ja kolminkertainen MM-pronssimitalisti. Hän voitti kultaa Sotšin talviolympialaisissa 19. helmikuuta 2014 miesten parisprintissä parinaan Iivo Niskanen.


title: Sami Jauhojärvi

text: Kesästä 2006 lähtien Jauhojärvi on edustanut Vuokatti Ski Teamia. Aiemmin hän on edustanut Alatornion Pirkkoja ja Aavasaksan Urheilijoita.


title: Sami Jauhojärvi

text: Huhtikuussa 2017 Jauhojärvi ilmoitti lopettavansa uransa arvokisatasolla. Hän toimii Yleisradion asiantuntijana tv-lähetyksissä.


title: Sami Jauhojärvi

text: Jauhojärvi voitti nuorten maailmanmestaruuden 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Puolassa 2001. Samoissa kisoissa hän sai lisäksi pronssia 10 kilometrin perinteisellä ja hopeaa viestistä.


title: Sami Jauhojärvi

text: Torinon olympialaisten 2006 15 kilometrillä (p) hän oli yhdeksäs. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän saavutti Liberecin MM-kilpailuissa 2009 oltuaan Ville Nousiaisen kanssa pronssilla. Samoissa kisoissa hän hiihti lisäksi toisen osuuden pronssia saaneessa Suomen viestijoukkueessa sekä sijoittui yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi.


title: Sami Jauhojärvi

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli Matti Heikkisen voittamassa 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa viides. Samalla sijalla hän oli myös Ville Nousiaisen kanssa parisprintissä. Lisäksi hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen viestijoukkueeseen.


title: Sami Jauhojärvi

text: Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Jauhojärvi hiihi avausosuuden viidenneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa. Yhdistelmäkisassa hän oli sijalla 54 ja 50 kilometrin perinteisen kilpailussa 30.


title: Sami Jauhojärvi

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Jauhojärvi voitti Iivo Niskasen kanssa perinteisen parisprintissä kultaa, mikä oli samalla Suomen ensimmäinen olympiavoitto talvikisoissa 12 vuoteen, kesäolympialaiset mukaan lukien kuuteen vuoteen. 15 kilometrin perinteisen kilpailussa Jauhojärvi oli 17:s ja yhdistelmäkilpailussa 33:s. Lisäksi Jauhojärvi hiihti avausosuuden Suomen kuudenneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.


title: Sami Jauhojärvi

text: Falunin MM-kilpailuissa 2015 Jauhojärvi yhdistelmäkilpailun 34. ja 50 kilometrin perinteisellä sijalla 29. Hän oli mukana myös kahdeksanneksi sijoittuneessa miesten viestijoukkueessa.


title: Sami Jauhojärvi

text: Lahden MM-kilpailuissa 2017 Jauhojärvi ja Niskanen ottivat perinteisen tavan parisprintissä voiton omassa karsintaerässään. Finaalissa he saavuttivat pronssia. Ennen loppusuoraa Niskanen oli vielä ankkuriosuudellaan toisena Emil Iversenin jälkeen. Iversen kuitenkin kaatui viimeisessä kaarteessa kiilattuaan Niskasen eteen. Niskanen kompastui norjalaiseen ja jäi kilpailussa kolmanneksi. 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi hävittyään voittajalle, eli Iivo Niskaselle, noin minuutin ja kahdeksan sekuntia. Lisäksi Jauhojärvi hiihti avausosuuden viidenneksi sijoittuneessa miesten viestijoukkueessa.


title: Sami Jauhojärvi

text: Jauhojärvellä on yksi maailmancupin osakilpailuvoitto, jonka hän saavutti Trondheimissa 50 kilometrin perinteisellä maaliskuussa 2009. Jauhojärven muut palkintosijat ovat 15 kilometrin perinteisen kolmannet sijat Davosissa joulukuussa 2007 ja 2008, Rukalla marraskuussa 2008 ja 2014 sekä Lahdessa maaliskuussa 2015. Lisäksi hän on ollut samassa kilpailumuodossa neljäs Beitostølenissä marraskuussa 2005 ja Lahdessa maaliskuussa 2008, viides Holmenkollenin perinteisellä 50 kilometrillä kevättalvella 2007, Bormion takaa-ajokilpailussa maaliskuussa 2008, Davosin 15 kilometrillä kaudella 2010–2011 ja Lahden sprintissä maaliskuussa 2012 sekä kuudes 15 kilometrillä Rukalla marraskuussa 2005 ja Davosissa joulukuussa 2014.


title: Sami Jauhojärvi

text: Tour de Skin 2006–2007 lopputuloksissa Jauhojärvi oli seitsemäs ja Val di Fiemmen 30 kilometrin (p) kilpailussa kolmas. Tour de Skillä 2008–2009 hän oli Val di Fiemmen yhteislähtökilpailussa toinen ja kokonaiskilpailussa yhdeksäs. Kaudella 2010–2011 Jauhojärvi oli Rukan kolmen kilpailun tapahtuman perinteisen sprintissä kolmas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kaudella 2008–2009 neljänneksi ja normaalimatkojen cupissa myös neljänneksi. Kaudella 2006–2007 hän oli kokonaispisteissä yhdeksäs.


title: Sami Jauhojärvi

text: Jauhojärvi valittiin tammikuussa 2015 yhdessä Iivo Niskasen kanssa vuoden 2014 urheilijaksi.


title: Sami Jauhojärvi

text: Jauhojärvi lopetti uransa maailmancup tasolla keväällä 2017, mutta kilpaili vielä muutamissa kilpailuissa kaudella 2017-2018. Loppuvuodesta 2018 Jauhojärvi kertoi, että ei aio enää hiihtää vapaaehtoisesti kilpaa.


title: Sami Jauhojärvi

text: Jauhojärvi on naimisissa Laura Jauhojärven kanssa ja heillä on vuonna 2012 syntynyt Oiva-poika, vuonna 2016 syntynyt Alpo-poika ja vuonna 2018 syntynyt Elvi-tyttö. Jauhojärvi valmistui ylioppilaaksi vuonna 2000. Hän on opiskellut Lapin yliopistossa laskentatoimen koulutusohjelmassa.


title: Aero Airlines

text: Aero Airlines AS oli Finnairin vuonna 2000 Viroon perustama lentoyhtiö, jonka kotikenttänä oli Tallinnan lentoasema. Yhtiö perustettiin, jotta voitaisiin hyödyntää edullisempaa virolaista palkkatasoa. Tavoitteeseen ei kuitenkaan koskaan ihan päästy, minkä seurauksena kustannustaso jäi liian korkeaksi eikä toimintaa saatu niin kannattavaksi, että tarpeellinen investointiohjelma uusiin koneisiin olisi ollut taloudellisesti toteutettavissa. Kaikki yhtiön lennot lennettiin Helsinkiin tai Helsingistä.


title: Aero Airlines

text: Parhaimpina vuosinaan 2005 ja 2006 yhtiö kuljetti yhteensä 1,5 miljoonaa matkustajaa ja lensi 60 lentoa joka päivä yhdeksällä koneellaan. Aeron laivastoon kuului viimeksi kaksi Finnairilta käytöstä poistunutta ATR 72 -potkuriturbiinikonetta, joilla se lensi lyhyitä Suomen sisäisiä lentoja sekä näiden lisäksi Tallinnaan. Yhdeksän konetta siirtyivät vähitellen Aerolle, ja vuonna 2004 ne rekisteröitiin Viroon. Viimeinen lento AY3116 Tallinnasta Helsinkiin 6.1.2008 oli samalla Finnairin viimeinen potkurikonelento.


title: Aero Airlines

text: Vahva yhteistyö Finnairin kanssa näkyi mm. siten, että kaikki Aeron lennot lennettiin Finnairin lentoyhtiökoodeilla. Lisäksi lentojen aikataulut oli suunniteltu toimimaan jatkoyhteyksinä Finnairin ulkomaanlentojen kanssa.


title: Aero Airlines

text: Yhtiö perustettiin vuonna 2000, ja se lensi ensimmäisen lentonsa 31.3.2002, ensisijaisena tavoitteenaan operoida Suomesta Baltian maihin. Toimiluvan lentoliikenteen harjoittamiseen se sai Viron ilmailuviranomaiselta syksyllä 2001. Toimitusjohtajana toimi kuuden vuoden ajan Tommi Aaltonen. Enimmillään henkilöstöä oli noin 200, joista kolmasosa oli vuokratyövoimaa.


title: Aero Airlines

text: Nimi "Aero" juontaa juurensa vuoteen 1923, jolloin perustettiin Aero Oy (nyk. Finnair). Nimi otettiin käyttöön uudestaan, kun nykyinen Aero Airlines perustettiin.


title: Aero Airlines

text: Finnair päätti lopettaa yhtiön toiminnan nykymuodossaan helmikuussa 2007. Alasajon syynä oli Aeron luopuminen kaikista koneistaan ja se, että toimintaa ei ole koskaan saatu niin kannattavaksi, että investoiminen uusiin koneisiin olisi taloudellisesti järkevää. Aero lopetti toimintansa 7.1.2008, minkä jälkeen koneet myytiin ulkomaille. Osa Aerolta poistuvista lennoista korvattiin Finnairin omilla Embraer 170- ja 190 -koneilla, mutta suurin osa reiteistä siirtyi Finncomm Airlines -yhtiön operoitaviksi.


title: Aero Airlines

text: Joulukuussa 2007:


title: Arvid Adolf Etholén

text: Arvid Adolf Etholén, kansainvälisesti tunnettu myös nimellä Adolf Etolin (, "Adolf Karlovitš Etolin") (9. tammikuuta 1798, Helsinki – 29. maaliskuuta 1876, Elimäki) oli suomalainen venäläis-amerikkalaista kauppakomppaniaa palvellut merenkulkija, tutkimusmatkailija, hallintovirkamies ja Venäjän Amerikan (Alaskan) kuvernööri.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Arvid Adolf Etholén syntyi Helsingissä porvarisperheeseen ja valmistui keisarillisesta laivastoakatemiasta 1817. Hän siirtyi pian venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian palvelukseen ja teki mittavan elämäntyön Venäjän amerikkalaisissa siirtokunnissa ja Tyynellämerellä, jossa hän vietti kolme pitkää jaksoa, 1818–1824, 1826–1837 sekä 1840–1845.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Ensimmäisillä komennuksillaan hän toimi aluksen päällikkönä komppanian lukuisilla huolto-, hallinto- ja tutkimuspurjehduksilla pohjoisella Tyynellämerellä ja myös Havaijilla ("Sandwich-saarilla") ja etelämpänä Chileen saakka. Hän osallistui mm. Alaskan rannikkoa kartoittaneisiin retkikuntiin 1822–1823 ja toimi Alaskan kuvernöörin apulaisena ja varamiehenä 1832–1837.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Vuonna 1838 Pietarissa Etholén nimitettiin kauppakomppanian korkeimmaksi hallintovirkamieheksi, Venäjän Amerikan kuvernööriksi. Hän matkusti Etelä-Amerikan ympäri takaisin siirtokuntien pääkaupunkiin Alaskan Novoarkangelskiin (nykyisin Sitka) mukanaan seurue, johon kuului useita muita suomalaisia, mm. Etholénin tuore puoliso, luterilaisen seurakunnan papiksi värvätty Uno Cygnaeus, luonnontieteilijä Reinhold Ferdinand Sahlberg, joka toimi jonkin aikaa siirtokunnan lääkärinä, sekä Etholénin adjutanttina työskennellyt Johan Bartram.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Etholenin kuvernöörikausi Alaskassa 1840–1845 oli vielä venäläisen toiminnan laajenemisen aikaa. Uusia tukikohtia perustettiin ja Novoarkangelskiin rakennettiin julkisia rakennuksia, muun muassa protestanttinen kirkko. Etholén kävi aluekauppaa sekä brittiläisen Hudson Bay Companyn että yhdysvaltalaisten kanssa, joille hän myi venäläisten eteläisimmän tukikohdan Fort Rossin Kaliforniassa. Alkuasukkaisiin luotiin suhteita ja heidän elintapojaan muovattiin kulttuuri-imperialismin hengessä. Kauppakomppanian alkuperäinen toimiala, turkiskauppa, oli kuitenkin jo kuihtumassa riistakantojen romahdettua.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Kuvernöörikauden jälkeen Etholén toimi Pietarissa kauppakomppanian johtokunnassa 1846–1859.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Matkoillaan Etholén kokosi merkittäviä kansatieteellisiä kokoelmia Alaskasta, Aleuteilta ja Tyynenmeren saarilta. Ensimmäinen Turun akatemialle lahjoitettu kokoelma tuhoutui kuitenkin jo Turun palossa 1827. Palattuaan lopullisesti Eurooppaan Etholén lahjoitti toisen kokoelman Helsingin yliopistoon. Tämä kansainvälisesti merkittävä, Etholénin etnografisena Alaska-kokoelmana tunnettu esineistö kuuluu nykyisin Kansallismuseolle ja osia siitä on näytteillä Kulttuurien museossa Helsingissä.


title: Arvid Adolf Etholén

text: Erotessaan laivastosta Etholén ylennettiin kontra-amiraaliksi 1847. Suku aateloitiin Suomessa 1856. Alaskassa Alexandersaaristossa sijaitseva Etolin Island -saari on nimetty Etholénin mukaan, niin myös Etolin Strait -salmi, Cape Etolin -niemi sekä Etolin Bay -lahti Nunivak-saarella Yukonjoen suiston edustalla, Etolin Point -niemi Bristolinlahden pohjoisrannalla sekä "Etolin street" -katu Sitkan kaupungissa. Venäjällä Kuriilien Urup-saarella on Etolinille nimetty niemi.


title: Royals

text: Royals oli vuosina 1975–1978 toiminut suomalainen rock-yhtye. Se perustettiin kesällä 1975 Albert Järvisen erottua Hurriganesista. Yhtyeen muut jäsenet olivat Pave Maijanen ja Ismo ”Ippe” Kätkä. Lisäksi kesällä 1977 yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Mikko Rintanen.


title: Royals

text: Nuortenlehdissä Royalsin ja Hurriganesin välille yritettiin luoda keinotekoista kilpailuasetelmaa, vaikka yhtyeiden tyylisuuntaus oli toisistaan aivan poikkeava. Royalsin musiikki sisälsi myös progressiivisia elementtejä, Jim Pembroken sanoittamat kappaleet ”More Is What You Give/Get” ja ”Just My Situation” ovat esimerkkejä tästä.


title: Royals

text: Yhtye tuli tiensä päähän toukokuussa 1978, jolloin Albert Järvinen liittyi Dave Lindholmin Pen Lee -yhtyeeseen ja Pave Maijanen jatkoi musiikin tekemistä Mistakes-yhtyeessä.


title: Bischofshofen

text: Bischofshofen on kaupunki ja talviurheilukeskus Salzachin laaksossa Alpeilla, Itävallan keskiosissa Salzburgin osavaltiossa.


title: Bischofshofen

text: Bischofshofen sijaitsee matalimmillaan 547 ja korkeimmillaan 1 250 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Sen pinta-ala on 49,61 km² ja asukasluku oli vuonna 2012 noin 10 900.


title: Bischofshofen

text: Bischofshofenissa hypätään viimeinen perinteikkään Keski-Euroopan mäkiviikon neljästä osakilpailusta. Lisäksi Bischofchofenissa järjestettiin vuoden 1999 hiihdon MM-kilpailujen suurmäen mäkikilpailut.


title: Mistakes

text: Mistakes oli vuosina 1980-1982 toiminut Pave Maijasen johtama suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen tunnetuin kappale on hitiksi noussut "Pidä huolta". Yhtye tunnettiin myös nimellä Pave's Mistakes.


title: Mistakes

text: Yhtyeessä soittivat Pave Maijasen lisäksi Jyrki "Muta" Manninen, Risto Hankala ja Jan Noponen.


title: Kvasikuu

text: Kvasikuu (yleisemmin kvasisatelliitti) on kappale, jonka kiertoaika tähden ympäri on usean kierroksen ajan sama kuin jonkin planeetan, mutta jonka radan epäkeskisyys on erilainen kuin planeetalla. Kvasikuu kiertää täten osan kiertoradastaan tähden ympäri lähempänä ja osan kauempana kuin planeetta. Muista 1:1-keskiliikeresonanssiradoista kvasikuurata eroaa siinä, että kappaleen rataelementeistä keskiliike ja keskilongitudi ovat koko ajan likimain samat kuin itse planeetalla. Planeetalta katsottuna kvasikuu tekee kierroksen planeetan ympäri aina yhden planeetan vuoden aikana, mutta retrogradiseen suuntaan, siis planeetan kiertosuuntaa vastaan. Oikeista kuista kvasikuut eroavat siinä, että niiden kiertoradat sijaitsevat planeetan Hillin pallon ulkopuolella ja ovat aina epävakaita.


title: Kvasikuu

text: Nimityksen "kvasikuu" ottivat käyttöön suomalainen tähtitieteilijä Seppo Mikkola ja kanadalainen Kimmo Innanen artikkelissaan vuonna 1997. Yleisemmin kvasisatelliitti voi viitata luonnolliseen tai keinotekoiseen satelliittiin.


title: Kvasikuu

text: Maapalloa seuraa joitain asteroideja, jotka kiertävät planeettaamme lähes samalla radalla Auringon ympäri. Näistä voi muodostua Maan kvasikuita. Tällä hetkellä ainoat kappaleet, joita voidaan kutsua kvasikuiksi, ovat asteroidit (164207) 2004 GU, (277810) 2006 FV, 2013 LX, 2014 OL sekä poikkeuksellisen vakaalla kvasikuuradalla liikkuva 2016 HO. Vuodesta 1996 vuoteen 2006 saakka asteroidin 2003 YN rata oli Maan kvasikuurata. on luultavasti lähtöisin Kuuhun kohdistuneen törmäyksen aiheuttamista kimpaleista. Astroidi (164207) 2004 GU liikkuu normaalisti niin sanotulla hevosenkenkäradalla, mutta on viimeiset 500 vuotta ollut Maan kvasikuu. Tilanne jatkuu samanlaisena seuraavat 500 vuotta. Myös asteroidi 2015 SO:n rata Maan läheisyydessä vaihtelee ajoittain hevosenkenkä- ja kvasikuuradan välillä.


title: Kvasikuu

text: Asteroidi , joka tällä hetkellä liikkuu Maan radan tuntumassa hevosenkenkäradalla, siirtyy kvasikuuradalle 500 vuoden kuluttua.


title: Kvasikuu

text: Asteroidi 3753 Cruithne liikkuu myös satunnaisin väliajoin Maan kvasikuuradalla, mutta tavallisesti se kulkee hevosenkenkärataa myöten.


title: Kvasikuu

text: 2016 HO3 "kiertää" Maata 38–100 Kuun etäisyyden päässä.


title: Kvasikuu

text: Asteroidi 2002 VE on Venuksen kvasikuu ja löytöjärjestyksessään ensimmäinen kvasikuuradalta tavattu kohde.


title: Kvasikuu

text: Transneptunisiin kohteisiin lukeutuva (309239) 2007 RW liikkuu Neptunuksen läheisyydessä kvasikuuradalla.


title: Kvasikuu

text: Plutino (15810) 1994 JR on kääpiöplaneetta 134340 Pluton tilapäinen kvasikuu Myös kääpiöplaneetta 1 Cereksen ja asteroidi 4 Vestan ratojen läheisyydessä liikkuu kappaleita, jotka päätyvät ajoittain näiden kvasikuuradoille.


title: Raimo Heino

text: Raimo Isma Heino (13. syyskuuta 1932 Helsinki – 30. marraskuuta 1995) oli suomalainen kuvanveistäjä ja kuvaamataidon opettaja.


title: Raimo Heino

text: Heinon vanhemmat olivat faktori Paavo Johannes Heino ja Aune Ellen Hellqvist ja puoliso vuodesta 1957 taidemaalari Marja Kuoppamäki. Heino tuli ylioppilaaksi 1952, kävi Suomen Taideakatemian koulun 1954-1957 ja valmistui kuvaamataidon opettajaksi Taideteollisesta oppilaitoksesta 1963. Hän toimi kuvaamataidon, piirustuksen ja kuvasommittelun opettajana useissa eri oppilaitoksissa vuodesta 1960 vuoteen 1991 asti.


title: Raimo Heino

text: Heinon tunnetuin teos lienee lakan marjoja ja kukkia kuvaava reliefi, joka on kuvattuna suomalaiseen kahden euron kolikkoon. Hänen muita tunnettuja teoksiaan ovat muun muassa Keravalla kirkon oven ylle tehty reliefi apostoleista ja Hämeenlinnassa teknillisen koulun pihalla oleva teräsveistos "Konerytmi". Heino suunnitteli myös paljon mitaleita ja juhlarahoja. Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1985, valtion 15-vuotinen taiteilija-apuraha hänelle myönnettiin 1982.


title: Raimo Heino

text: Heinon teoksia ovat muun muassa seuraavat:


title: Ragnar Granit

text: Ragnar Arthur Granit (30. lokakuuta 1900 Riihimäki – 12. maaliskuuta 1991 Tukholma) oli yksi kaikkien aikojen tunnetuimpia suomalaisia tiedemiehiä ja maailmanlaajuisestikin 1900-luvun huomattavimpia näköaistin ja hermoston tutkijoita. Hän oli fysiologi, jolle myönnettiin Nobelin fysiologian ja lääketieteen palkinto näön fysiologiaa koskevista tutkimuksista vuonna 1967 yhdessä Haldan Keffer Hartlinen ja George Waldin kanssa. Granit teki suuren osan urastaan Tukholmassa, ja hän oli vuodesta 1941 Ruotsin kansalainen.


title: Ragnar Granit

text: Granit vietti lapsuutensa Oulunkylässä ja kävi Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon. Hän opiskeli filosofiaa Åbo Akademissa ja suoritti lääketieteen kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1924 ja sai lääketieteen ja kirurgian tohtorin arvon 1927. Näköaistin tutkimuksesta kiinnostunut Granit suoritti jatko-opintoja ja toimi vierailevana tutkijana 1920- ja 1930-luvulla aikansa parhaimmissa tieteellisissä keskuksissa, Oxfordissa ja Philadelphian Johnson Foundation -tutkimuslaitoksessa. Hänet nimitettiin vuonna 1928 ensin Helsingin yliopiston fysiologian laitoksen assistentiksi, 1929 dosentiksi ja vuonna 1937 fysiologian professoriksi.


title: Ragnar Granit

text: 1930-luvun loppupuolella Granit oli jo saavuttanut huomattavan kansainvälisen maineen yhtenä silmän ja verkkokalvon johtavista tutkijoista. Tästä ovat parhaana osoituksena Granitin vuonna 1940 saatu kutsu Harvardin yliopiston professoriksi sekä samana vuonna Tukholmasta saatu kutsu Karoliinisen instituutin neurofysiologian laitoksen johtajaksi.


title: Ragnar Granit

text: Mainituista tarjouksista – jotka molemmat oli pantu alulle jo ennen talvisotaa – Granit valitsi Tukholman ja siirtyi välirauhan aikana jatkamaan tutkimuksiaan Ruotsiin. Tukholmaan siirryttyään Granit sai pian Ruotsin kansalaisuuden, ja vuonna 1945 hänet nimitettiin vastaperustetun Nobel-instituutin johtajaksi samalla kun hänelle laitoksen johtajana perustettiin henkilökohtainen neurofysiologian professorin virka. Mainituissa viroissa Granit pysyi eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1967 asti, mutta jatkoi vielä tämänkin jälkeen aktiivisesti tutkimuksiaan sekä toimi mm. useaan otteeseen vierailevana professorina eri puolilla Yhdysvaltoja, Oxfordissa sekä Bad Neuheimin Max Planck -instituutissa.


title: Ragnar Granit

text: Tukholmassa Granit vielä jatkoi muutamia vuosia näön fysiologian tutkimuksiaan, mutta 1940-luvun puolivälistä lähtien hän siirtyi tutkimaan lihaksiston toiminnan hermostollista säätelyä. Vaikka monet arvioitsijat ovat pitäneet Granitin ja hänen tutkimusryhmänsä saavutuksia lihasten neurofysiologiassa vieläkin merkittävämpinä kuin hänen työtään silmän ja verkkokalvon toiminnan selvittämisessä, Granitin Nobelin palkinto myönnettiin kuitenkin nimenomaan hänen "silmän primäärejä fysiologisia ja kemiallisia näköön liittyviä tapahtumasarjoja koskevista keksinnöistään". Näistä keksinnöistä merkittävin osa oli pantu alulle 1930-luvulla Oxfordissa ja saatettu loppuun 1930-luvun lopun Suomessa, minkä jälkeen osa hänen Helsingin tutkimusryhmästään siirtyi hänen mukanaan Tukholmaan. Tätä tutkimusryhmää voi hyvällä syyllä pitää ensimmäisenä Nobel-tason suomalaisena tutkimusryhmänä. Granit itse arvioi Nobelin palkinnon jakautuvan ”fifty-fifty” Suomen ja Ruotsin välille".


title: Ragnar Granit

text:
Granit sai akateemikon arvonimen Suomessa vuonna 1985. Hän oli seuraavien yliopistojen kunniatohtori:
Granitin mukaan on nimetty muun muassa viidessä eri suomalaisessa yliopistossa toimiva Ragnar Granit Instituutti, Ragnar Granit Säätiö, Ragnar Granit Nuoren tutkijan palkinto ja Ragnar Granit Symposium. Riihimäellä, jossa Granit syntyi, avattiin 13.10.2006 Ragnar Granitin aukio, jolla nykyään vietetään vuosittain Ragnarin päivää.


title: Ragnar Granit

text: Granitin vanhemmat olivat metsänhoitaja Arthur Wilhelm Granit ja Bertie Helena Malmberg. Hän säilytti lämpimät suhteet Suomeen Tukholmaan muuttonsa jälkeenkin ja oli läpi elämänsä ylpeä suomenruotsalaisista juuristaan. Granit palasi aina kesäisin kesäpaikkaansa Korppoon Vikminneen, jota hän piti toisena kotinaan. Hakuteoksiin hän merkitsi asuinpaikakseen ”Stockholm och Korpo”.


title: Ragnar Granit

text: Granitin vaimo oli vapaaherratar Marguerite ”Daisy” Bruun (1902–1991). Heillä oli yksi poika Michael (s. 1930), arkkitehti, Ruotsin Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin professori. — Ragnar ja Marguerite Granit on haudattu sukuhautaan Korppoon kirkon hautausmaahan.


title: Heikki Hietamies

text: Heikki Juhani Hietamies (s. 1. heinäkuuta 1933 Lappeenranta) on suomalainen toimittaja, juontaja, kirjailija ja koomikko. Hän on ollut vuosikymmenien ajan Apu-lehden toimittaja sekä Apu-kerhon vetäjä ja sitä ennen televisiotoimittaja. Hietamies juonsi television Lauantaitansseja vuosina 1977–1985 sekä Esko Mustosen kanssa vuosina 1977—1988 Lappeenrannan humppafestivaaleja.


title: Heikki Hietamies

text: Hän on myös juontanut useita kilpailuja, kuten Tangomarkkinoita ja Vihreät Niityt -iskelmätapahtuman yhteydessä käytävää Toivo Kärki -laulukilpailua.


title: Heikki Hietamies

text:
Hietamies on julkaissut lähes 20 kirjaa. Ensimmäiset teokset olivat humoristisia. Sotapoika-romaanista (1986) alkoivat vakavammat teokset.
Hietamies on Laila Hirvisaaren (ent. Laila Hietamies) entinen puoliso ja Eve Hietamiehen isä. Hän on tehnyt yhdessä tyttärensä kanssa televisiosarjojen käsikirjoituksia.


title: Valdas Adamkus

text: Valdas V. Adamkus (s. "Valdemaras Adamkevičius", 3. marraskuuta 1926) oli Liettuan presidentti vuosina 1998–2003 sekä 2004–2009. Vuonna 2003 hän hävisi vaalit Rolandas Paksasille, joka poistettiin virasta parlamentin päätöksellä virkavirheen vuoksi. Adamkus valittiin tämän jälkeen uudelleen. Toisen maailmansodan aikana Saksaan paennut Adamkus teki uransa Yhdysvaltain liittovaltion ympäristönsuojeluviraston (EPA) palveluksessa ja muutti eläkkeelle jäätyään takaisin Liettuaan.


title: Valdas Adamkus

text: Adamkus syntyi tiukan katoliseen perheeseen Kaunasissa Liettuassa. Ollessaan nuori hän osallistui vastarintaan Puna-armeijaa vastaan ja perhe pakeni Saksaan toisen maailmansodan aikana. Sodan jälkeen Adamkus opiskeli Münchenin yliopistossa ennen muuttoa Yhdysvaltoihin vuonna 1949.


title: Valdas Adamkus

text: Hän palveli Yhdysvaltain armeijan tiedustelussa 1950-luvulla. Asuessaan Chicagossa Adamkus oli töissä mm. autotehtaassa ja valmistui vuonna 1960 insinööriksi Illinoisin teknillisestä instituutista.


title: Valdas Adamkus

text: Adamkus meni Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) palvelukseen vuonna 1970, viraston perustamisen jälkeen, ja vuonna 1981 presidentti Ronald Reagan nimitti hänet aluetarkastajaksi. Adamkus oli vastuussa ympäristöohjelmista Illinoisin, Indianan, Michiganin, Minnesotan, Ohion ja Wisconsinin alueella. Vuonna 1985 presidentti Reagan myönsi Adamkusille korkeimman valtion virkamiehelle jaettavan kunniamerkin. Adamkus toimi ympäristönsuojeluviraston palveluksessa vuoteen 1997 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Valdas Adamkus

text: Hän pääsi vierailemaan Liettuassa vuonna 1972 konferenssiedustajiston mukana.


title: Valdas Adamkus

text: Pian jätettyään työnsä liittovaltion palveluksessa, Adamkus muutti takaisin synnyinmaahansa Liettuaan. Päätettyään pyrkiä maan presidentiksi, hän kävi läpi oikeuskiistan, sillä hänen vaalikelpoisuutensa kyseenalaistettiin pitkän ulkomailla vietetyn ajanjakson jälkeen. Oikeus kuitenkin päätti jutun Adamkusin eduksi ja hän pääsi presidenttiehdokkaaksi luovuttuaan virallisesti Yhdysvaltain kansalaisuudesta.


title: Valdas Adamkus

text: Adamkus osallistui vuoden 1998 presidentinvaaleihin ja voitti vaalien toisella kierroksella vastaehdokkaansa hyvin niukasti; Adamkus sai 50,37 % äänistä ja vastaehdokas Arturas Paulauskas 49,63 %. Adamkus pyrki jatkokaudelle vuoden 2003 vaaleissa, mutta hävisi yllättäen toisella kierroksella Rolandas Paksasille. Vain vuosi vaalien jälkeen Liettuan parlamentti kuitenkin erotti Paksasin, koska perustuslakituomioistuin oli tulkinnut tämän rikkoneen maan perustuslakia; vuoden 2005 lopulla Liettuan korkein oikeus kuitenkin hylkäsi Paksasia vastaan nostetut syytteet. Adamkus oli ehdokkaana kesän 2004 ennenaikaisissa presidentinvaaleissa ja tuli valituksi 52,1 prosentin ääniosuudella vastaehdokkaan Kazimira Prunskienen jäädessä 47,9 prosenttiin.


title: Valdas Adamkus

text: Presidenttinä Adamkus käytti veto-oikeuttaan estämään parlamentin säätämän lain, joka olisi kieltänyt homoudesta kertomisen mm. kouluissa.


title: Rahanlyönti

text: Rahanlyönti on kolikoiden valmistamista metallista.


title: Rahanlyönti

text: Muinaisessa Kreikassa jokaisella kaupunkivaltiolla oli oma kolikkopajansa. Rooman valtakunnassa kolikoita käytettiin propagandan ja viestinnän välineenä: uusi keisari tuli tunnetuksi, kun hänen kasvokuvansa lyötiin kolikoihin, jotka levisivät läpi koko valtakunnan.


title: Rahanlyönti

text: Ensimmäiset kolikot tehtiin vasaroimalla: lyömällä kovalla iskulla kaksi muottia pehmeähkön metallilevyn molemmille puolille. Tämä oli pääasiallinen kolikoiden valmistusmenetelmä noin vuodesta 1000 eaa. alkaen 1600-luvulle asti. Vasaroitujen kolikoiden koko vaihtelee. Joissakin kulttuureissa, lähinnä Aasiassa, tehtiin kolikoita myös valamalla.


title: Rahanlyönti

text: Puhtaat kulta ja hopea ovat liian pehmeitä pysyäkseen kolikon muodossa, siksi kultaan lisättiin hopeaa ja pronssia, hopeaan pronssia ja pronssiin lyijyä ja sinkkiä. Muottien piti olla kovempaa metallia kuin kolikkoaihioiden. Kultakolikot lyötiin pronssimuoteilla, hopea- ja pronssikolikot rautamuoteilla.Ensimmäisiä kertoja Suomessa lyötiin kolikkoja jo rautakaudella. Nämä olivat ulkomaisten rahojen kopioita.


title: Rahanlyönti

text: Ruotsin vallan aikaan Suomessa tarvittiin rahapaja, kun kuninkaalle piti maksaa veroja rahalla eikä luontaistuotteilla. Ensimmäiset Suomessa järjestelmällisesti valmistetut kolikot ovat 1400-luvulta Turusta. 1500-luvun puolivälissä alettiin käyttää yksinomaan Ruotsissa lyötyjä kruunuja, ja sittemmin myös Venäjän kolikoita Suomen siirryttyä Venäjän osaksi vuonna 1809. Oma rahapaja tehtiin Suomeen uudelleen vasta 1864.


title: Majel Barrett

text: Majel Barrett (oik. "Majel Lee Hudec", 23. helmikuuta 1932 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat – 18. joulukuuta 2008 Bel Air, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten osallisuudestaan "Star Trek" -sarjojen ja elokuvien tekemiseen. Barrett oli naimisissa "Star Trek" -brändin luojan Gene Roddenberryn kanssa.


title: Majel Barrett

text: Majel Barrettin ääntä kuullaan "Star Trek" -sarjojen tietokoneiden äänenä, mutta tämän lisäksi hän on ainoa näyttelijä, joka on esiintynyt kaikissa viidessä "Star Trek" -sarjassa: "Star Trek" (1966), "Star Trek – uusi sukupolvi" (1987), "" (1993), "" (1995) ja "" (2001). Lisäksi hän näytteli useimmissa "Star Trek" -elokuvissa. Barrett on saanut lempinimen ”Rouva "Star Trek"” ("The First Lady of Star Trek")


title: Majel Barrett

text: Hän myös esiintyi "Babylon 5" TV-sarjan yhdessä jaksossa, jossa näytteli edesmenneen Centaurin keisarin enuustajantaitoista puolisoa.


title: Sokraatikot

text: Sokraatikoilla tarkoitetaan Sokrateen oppilaita. Sokrates ei itse perustanut omaa filosofista koulukuntaa, mutta hänen oppilaansa perustivat lukuisia sokraattisia koulukuntia, joista kehittyivät myöhemmin lähes kaikki kreikkalaisen filosofian suurimmat koulukunnat, tai ainakin Sokrateen vaikutus välittyi niihin erilaisten opettaja-oppilas-ketjujen kautta.


title: Sokraatikot

text: Sokrateen tunnetuimmat oppilaat olivat Platon, Ksenofon ja Antisthenes. Platonia ei kuitenkaan useimmiten lasketa varsinaiseksi sokraatikoksi eikä hänen Akatemiaansa lueta sokraattisten koulujen joukkoon. Antiikin aikana Platonia pidettiin kuitenkin pitkään yhtenä sokraatikkona muiden joukossa eikä häntä pidetty aina edes sokraatikoista tärkeimpänä tai edes Sokrateen perinnön varsinaisena jatkajana samassa määrin kuin muita sokraatikkoja — hänen ei ole yleensä katsottu kuuluneen Sokrateen varsinaiseen sisäpiiriin.


title: Sokraatikot

text: Eräs yhteinen piirre sokraatikoille oli se, että he kirjoittivat lukuisia sokraattisia dialogeja, joissa totuutta etsittiin sokraattista menetelmää käyttäen.


title: Sokraatikot

text: Sokraatikkoja on tutkinut erityisesti Gabriele Giannantoni teoksessaan "Socratis et Socraticorum Reliquiae". Hän luettelee yhteensä noin seitsemänkymmentä sokraatikkoa.


title: Sokraatikot

text: Merkittävimmät sokraatikot olivat:


title: Sokraatikot

text: Sokrateen kuoleman ja sitä seuranneen n. 150 vuoden aikana useat kreikkalaiset filosofiset koulukunnat esittivät olevansa Sokrateen ainoita oikeita perillisiä. Koulujen perustajat olivat yleensä Sokrateen välittömiä oppilaita, ja myöhemmät johtajat heidän oppilaitaan alenevassa opettaja-oppilas -ketjussa.


title: Sokraatikot

text: Tärkeimmät sokraattisista koulukunnista olivat Antistheneen perustama kyyninen koulukunta, Aristippoksen perustama kyreneläinen koulukunta ja Eukleideen perustama megaralainen koulukunta. Megaralaisesta koulukunnasta erkaantui myöhemmin megaralaisen Eubulideen oppilaan Kleinomakhoksen perustama dialektinen koulukunta. Lisäksi Faidon perusti elisläisen koulukunnan, josta on kuitenkin säilynyt vain vähän tietoja.


title: Sokraatikot

text: Sokraattiset koulukunnat keskittyivät Sokrateen tavoin etiikkaan ja jatkoivat hänen aloittamaansa hyveen etsintää, mutta päätyivät osittain hyvin erilaisiin ratkaisuihin. Esimerkiksi kyynikoiden mielestä olemassaolon perimmäinen tarkoitus oli juuri hyve, ei nautinto, kyreneläisten mielestä taas nautinto oli kaikkein suurin hyvä ja nimenomaan ruumiillisessa muodossa. Osa sokraattisista koulukunnista suhtautuikin toisiinsa vihamielisesti. Etiikan lisäksi jotkut sokraatikot pohtivat dialektisten periaatteiden seurauksia logiikalle ja metafysiikalle.


title: Sokraatikot

text: Sokraattiset koulukunnat vaikuttivat erityisesti hellenistisen filosofian koulukuntiin, stoalaisiin, epikurolaisiin ja skeptikoihin. Stoalaisuus kehittyi kyynisyyden pohjalle ja megaralaisuus puolestaan vaikutti skeptisyyteen. Kyreneläisyyttä ja epikurolaisuutta puolestaan yhdistää hedonismi, vaikkakin kyreneläisyys vaikutti epikurolaisuuteen enemmänkin negatiivisesti, kiistakumppanina.


title: Kahden keikka

text: Kahden keikka () on saksalainen televisiosarja, joka kertoo rikoksia selvittävästä asianajaja–yksityisetsivä -kaksikosta. Sarjan aloitusjakso esitettiin saksalaisella ZDF:n televisiokanavalla 11. syyskuuta 1981 ja Suomessa sitä on esitetty Yle TV2:lla vuodesta 1983. Sarjaa on kuvattu yhteensä yli 300 jaksoa. Kahden keikka siirtyi Yle TV1:n ohjelmistoon muiden saksalaisdekkareiden tavoin alkuvuodesta 2014.


title: Kahden keikka

text: Sarjan viimeinen jakso esitettiin Saksassa 29. maaliskuuta 2013. Suomessa viimeinen jakso "Viimeiset sanat" () esitettiin 18. tammikuuta 2015.


title: Kahden keikka

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat Frankfurtiin, jossa rikoksia, useimmiten murhia, selvittelevät sarjassa alusta asti ollut yksityisetsivä, entinen poliisi Josef Matula (Claus Theo Gärtner) ja hänen työparinaan vuodesta 2000 lähtien toiminut asianajaja Markus Lessing (Paul Frielinghaus).


title: Kahden keikka

text: Ennen Lessingiä Matulan työnantajana oli kolme muuta asianajajaa:


title: Kahden keikka

text: Sarjassa oli lähes alusta asti mukana myös asianajajatoimiston sihteeri Helga Sommer (Renate Kohn). Hänen tilalleen astui vuonna 2008 Kristin Wernstedt (Caroline Grothgar).


title: Kahden keikka

text: Josef Matulan tapa ratkaista ongelmat on usein suoraviivainen, mikä on poikkeavaa verrattuna muihin suosittuihin saman aikakauden saksalaisiin poliisisarjoihin, kuten Vanha kettu ja Derrick. Matulan menetelmät eivät aina ole täysin lain kirjaimen mukaisia. Rajoja rikkoen hän pukeutuu yleensä farkkuihin ja hiukan pieneltä näyttävään nahkatakkiin, eikä suinkaan ajele muiden poliisisarjojen rikosetsivien tavoin saksalaisella BMW:llä vaan Alfa Romeolla. Tohtori Lessingillä sen sijaan on Mercedes.


title: Kahden keikka

text: Sarjan tunnussävelmän on luonut Klaus Doldinger.


title: Kahden keikka

text: TV2 esitti sarjan uusintoja ensimmäisestä jaksosta alkaen 29. maaliskuuta 2010 - 23. elokuuta 2010 sekä syyskaudella 2011. Uusintakierros jäi viimeksi tauolle, koska TV2:n ohjelmaprofiilia uudistettiin voimakkaasti 2012. Uusintapakettiin kuuluvat loput 15 jaksoa piti alun perin esittää vuoden 2012 aikana, mutta niiden esittäminen siirtyi suunnitellusta ja jatkui 3. heinäkuuta 2014 TV1:llä.


title: Kahden keikka

text: Sarjalle kasvot antanutta Matulaa yli kolmen vuosikymmenen ajan näytellyt Gärtner jäi lopulta eläkkeelle vuonna 2013. Vuoden 2014 maaliskuusta lähtien Saksassa esitettiin uusia jaksoja, jossa Wanja Mues esittää yksityisetsivää Leo Oswaldia ja Antoine Monot asianajaa Benni Hornbergia.


title: Kahden keikka

text: Perttu Lepän ohjaamassa elokuvassa "Helmiä ja sikoja" oli kohtauksia, joissa Hirvosen perhe katsoo televisiosta "Kahden keikka" -televisiosarjaa. Heillä oli tapana veikata, kuinka monta kertaa päähenkilö Matula ”saa turpaansa”.


title: Isoviiva

text: Isoviiva eli samanarvonviiva kahden muuttujan funktiolle on käyrä, joka yhdistää pisteet, joissa funktiolla on sama arvo. Isoviivakartta on kartta, johon on piirretty isoviivoja - tunnetuin tällainen on topografinen kartta, jossa maaston korkeuskäyrät ovat korkeuden isoviivoja maantieteellisen sijainnin funktiona.


title: Isoviiva

text: Funktion gradientti on aina kohtisuorassa isoviivoihin nähden - maastossa vesi valuu korkeuskäyrien poikki.


title: Isoviiva

text: Meteorologiassa käytetään useita erilaisia isoviivoja:


title: Isoviiva

text: Suureen muutoksen samanarvonviivaille saadaan nimet, kun etuliite "iso" vaihdetaan muotoon "isallo": esimerkiksi . ilmanpaineen muutoksen samanarvon viiva on "isallobaari", lämpötilan "isallotermi".


title: IF Drott

text: Idrottsföreningen Drott (IF Drott) on vuonna 1921 perustettu pietarsaarelainen urheiluseura. Seuran lajit ovat keilailu, lentopallo, voimistelu ja yleisurheilu. Drottin puheenjohtaja on Monica Grankulla-Häggblom.


title: IF Drott

text: Seuralla oli aikaisemmin toimintaa jalkapallossa, ja seura voitti vuonna 1957 lajissa miesten Suomen Cupin. Vuonna 1966 Drott lopetti toimintansa jalkapallossa ja sen tilalle perustettiin FF Jaro.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans I (12. helmikuuta 1768 Firenze, Toscanan suurherttuakunta – 2. maaliskuuta 1835 Wien, Itävallan keisarikunta) oli viimeinen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (1792–1806) ja ensimmäinen Itävallan keisari (1804–1835). Hän kuului Itävaltaa 1200-luvulta 1900-luvulle hallinneeseen Habsburg-sukuun.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans nousi valtaistuimelle vuonna 1792 isänsä, keisari Leopold II:n jälkeen. Tuolloin hänestä tuli Rooman keisari hallitsijanimellä Frans II sekä Itävallan arkkiherttua ja Unkarin ja Böömin kuningas. Napoleonin kukistettua Saksalais-roomalaisen keisarikunnan Frans julisti itsensä vuonna 1804 Itävallan keisariksi hallitsijanimellä Frans I; kaksi vuotta myöhemmin hän luopui virallisesti Rooman keisarin arvonimestään. Hän on Euroopan historian ainoa hallitsija, joka on kantanut yhtaikaa kahta eri keisarinarvoa, ja on siksi saanut kutsumanimen "Doppelkaiser" ("kaksoiskeisari").


title: Frans I (Itävalta)

text: Fransin vanhemmat olivat keisari Leopold II sekä Espanjan prinsessa Maria Louise, Espanjan Bourbon-sukuisen kuninkaan Kaarle III:n tytär. Fransin syntyessä keisarina oli hänen setänsä Joosef II, ja hänen isänsä hallitsi pohjoisitalialaista Toscanan suurherttuakuntaa, joka kuului Habsburg-suvun omistuksiin. Koska Joosef II oli lapseton, näytti todennäköiseltä, että keisariuden perisi hänen veljensä vanhin poika Frans. Tämän vuoksi Frans kutsuttiin 16-vuotiaana keisarilliseen hoviin Wieniin, jossa hän sai kruununperillisen kasvatuksen.


title: Frans I (Itävalta)

text: Joosef II kuoli vuonna 1790, ja hänen veljestään Leopoldista tuli uusi keisari. Leopold ehti kuitenkin olla valtaistuimella vain kaksi vuotta, sillä hän kuoli ennenaikaisesti 1792, vain 44-vuotiaana. Hänen poikansa, 24-vuotias Frans, kruunattiin saman vuoden maaliskuussa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi.


title: Frans I (Itävalta)

text: Ranskan suuri vallankumous uhkasi Fransin valtakuntaa. Hänen tätinsä Marie-Antoinette kuoli giljotiinilla. Huhtikuussa 1792 vallankumouksellinen Ranska julisti sodan Itävallalle. Ensimmäinen sota kesti viisi vuotta ja päättyi tappioon. Itävalta pakotettiin rauhaan Campo-Formiossa 1797, ja menetti Lombardian ja Reinin länsirannan. Frans johti Itävallan sotaan uudelleen 1799 ja 1805, mutta hävisi molemmilla kerroilla. Pressburgin rauhassa 1805 Fransin oli luovutettava Venetsia Italian kuningaskunnalle ja Tiroli Baijerille.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans otti 1804 Itävallan keisarin arvonimen, pian sen jälkeen kun Napoleon julisti itsensä keisariksi. Itävallan keisarina hän oli Frans I. Seuraavan hävityn sodan jälkeen hän hajotti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans julisti uudelleen sodan Ranskalle huhtikuussa 1809. Wienin rauhassa 1809 hän menetti Salzburgin, Krainin ja Adrianmeren rannikon. Frans nimitti uuden ulkoministerin, Klemens von Metternichin, ja ryhtyi voittoisan Ranskan liittolaiseksi. Keisarin tytär Maria Louise annettiin Napoleonin puolisoksi ja Ranskaa autettiin Venäjän retkellä.


title: Frans I (Itävalta)

text: Vuonna 1813 hän ryhtyi taas sotaan Ranskaa vastaan ja sai Wienin kongressissa (1814–1815) takaisin entisen alueensa, paitsi Belgian ja lisäksi Venetsian. Keisarien solmima Pyhä allianssi takasi taantumuksen pysymisen vallassa ja Euroopan suurvaltojen rajat pysyivät muuttumattomina lähes puoli vuosisataa.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans tuki von Metternichin konservatiivista politiikkaa ja palautti katoliselle kirkolle sen menettämää valtaa. Lisäksi hän tuki taiteita ja tieteitä, sekä otti käyttöön höyrylaivat Tonavalla ja oli innostunut rautateiden rakentamisesta.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans haudattiin Wienissä keisarilliseen kryptaan hautaan numero 57 neljän vaimonsa ympäröimänä.


title: Frans I (Itävalta)

text: Muissa hallitsemissaan maissa hänet tunnettiin nimillä: saksaksi: Franz II/I, tšekiksi: František I, slovakiksi; František I, unkariksi: I. Ferenc, italiaksi: Francesco II/I ja sloveniaksi Franc.


title: Frans I (Itävalta)

text: Frans I oli naimisissa neljä kertaa:


title: Frans I (Itävalta)

text: 6. tammikuuta 1788 Frans nai Elisabet Württembergilaisen (21.4.1767–18.2.1790), Württembergin herttuan tyttären. Avioliitto kesti vain kaksi vuotta, sillä Elisabet kuoli lapsivuoteeseen synnyttäessään ensimmäistä lastaan. Tytär, arkkiherttuatar Ludovika Elisabet, selvisi hengissä synnytyksestä mutta kuoli jo vuoden ja neljän kuukauden iässä (1790–1791).


title: Frans I (Itävalta)

text: 19. maaliskuuta 1790 Frans nai serkkunsa, prinsessa Maria Teresan (6.6.1772–13.4.1807), joka oli Molempain Sisilian kuninkaan Ferdinand I:n ja Itävallan arkkiherttuatar Maria Karolinan tytär. He saivat kaksitoista lasta, mutta vain seitsemän saavutti aikuisiän.


title: Frans I (Itävalta)

text: Kolmannen kerran Frans nai 6. tammikuuta 1808 toisen serkkunsa Maria Ludovika von Austria-Esten (1787–1816), joka oli arkkiherttua Ferdinand Karlin ja Modenan Maria Beatrice d'Esten tytär. Avioliitto oli lapseton ja päättyi kahdeksan vuoden jälkeen Maria Ludovikan menehtyessä tuberkuloosiin.


title: Frans I (Itävalta)

text: Viimeisenä Frans nai 10. marraskuuta 1816 prinsessa Karoline Augusten (1792–1873), joka oli Baijerin kuninkaan Maksimilian I:n tytär ja ollut aiemmin naimisissa Württembergin kruununprinssin Vilhelm I:n kanssa. Lapseton avioliitto kesti Fransin kuolemaan asti, jonka jälkeen Karoline Auguste eli korkeaan ikään ja kuoli 81-vuotiaana.


title: G-piste

text: G-pisteeksi (Gräfenberg-spot) kutsutaan herkkää aluetta naisen emättimen tai miehen peräsuolen etuseinämässä.


title: G-piste

text: Väitetysti naisen G-piste sijaitsee yleensä noin neljän sentin syvyydessä emättimen etuseinämän keskivaiheilla. G-pisteen nimesivät 1980-luvulla Beverly Whipple ja John Perry gynekologi Ernst Gräfenbergin mukaan. Miehen G-piste sijaitsee noin 2,5-5 cm syvyydessä peräsuolen etuseinämässä eturauhasen kohdalla.


title: G-piste

text: Joidenkin naisten mukaan heillä ei ole G-pistettä, eikä lääketiede ole kyennyt varmistamaan G-pisteen olemassaoloa. Sen olemassaolosta ei kuitenkaan olla yksimielisiä. Tätä teoriaa tukee myös se, että identtisiltä kaksosilta ei välttämättä molemmilta löydy G-pistettä, vaikka he muuten olisivat samanlaisia monella eri tapaa. Monet naiset kokevat G-pisteen hyväilyn miellyttävänä vasta ollessaan jo valmiiksi seksuaalisesti kiihottuneita. G-pistettä voidaan stimuloida hankaamalla tai painelemalla esimerkiksi sormin. Jotkin yhdyntäasennot edesauttavat miehen siittimen osumista G-pisteen alueelle emättimessä. G-pisteen stimulointi aiheuttaa erilaisen, joidenkin mukaan voimakkaamman orgasmin kuin klitoriksen stimulaatio, ja saattaa aiheuttaa ejakulaation.


title: Ferdinand I (Itävalta)

text: Ferdinand I (19. huhtikuuta 1793 – 29. kesäkuuta 1875) oli Itävallan keisari sekä Unkarin, Böömin ja Lombardia-Venetsian kuningas (1835–1848). Hän sai lempinimen "hyväntahtoinen" ("Ferdinand der Gütige", "Ferdinand Dobrotivý"). Vallankumouksen puhjettua hän joutui joulukuussa 1848 luopumaan kruunusta veljenpoikansa Frans Joosefin hyväksi.


title: Ferdinand I (Itävalta)

text: Ferdinand oli Frans I:n ja tämän serkun Napolin Maria Teresan poika. Hän tuli keisariksi isänsä jälkeen vuonna 1835. Hänet kruunattiin viimeisenä Habsburgina Böömin kuninkaaksi vuonna 1836 ja Lombardia-Venetsian kuninkaaksi vuonna 1838. Vaikka Ferdinand oli heikkomielinen ja epileptinen, hänet asetettiin silti valtaistuimelle laillisen perimyksen säilyttämiseksi. Häntä ei julistettu kykenemättömäksi hallitsemaan valtakuntaa, mutta todellista valtaa käytti ministeri Klemens von Metternichin ja Habsburg-suvun muiden edustajien muodostama ”salainen valtiokonferenssi” () eli tosiasiallinen sijaishallitus.


title: Ferdinand I (Itävalta)

text: Ferdinand naitettiin Sardinian prinsessa Maria Annalle, joskaan liitto ei ehkä täyttänyt avioliiton tunnusmerkkejä, vaan vaimo oli ennemminkin Ferdinandin hoitaja. He eivät saaneet lapsia.


title: Ferdinand I (Itävalta)

text: Vuoden 1848 vallankumous ei syttynyt niinkään Ferdinandia kuin hänen vanhoillisia neuvonantajiaan vastaan. Von Metternich pakeni maasta ja Ferdinand luopui kruunusta veljenpoikansa Frans Joosefin hyväksi 2. joulukuuta 1848. Ferdinand asui sen jälkeen Prahan linnassa, jossa hän kuoli vuonna 1875. Hänet haudattiin Wieniin.


title: Eazy-E

text: Eric Lynn Wright (7. syyskuuta 1964 – 26. maaliskuuta 1995), paremmin tunnettu taiteilijanimellään Eazy-E, oli yhdysvaltalainen rap-artisti, joka nousi kuuluisuuteen yhtenä rap-ryhmittymä N.W.A:n jäsenistä ja tunnettiin sanoituksista, jotka keskittyivät huumeisiin, aseisiin, poliisivoimiin, sutenööreihin, prostituutioon ja väkivaltaiseen käyttäytymiseen kaikkia niitä kohtaan jotka eivät kunnioittaneet häntä. Wright perusti levy-yhtiö Ruthless Recordsin huumeiden myynnistä saamillaan rahoilla, ja toimi suurena vaikuttajana gangsta-rapin, hip-hopin alalajin, syntymisessä.


title: Eazy-E

text: Eric Wright syntyi Richard ja Kathie Wrightin (o.s. Lolis) perheeseen Kalifornian Comptonissa 7. syyskuuta 1964. Hänen isänsä työskenteli postitoimistossa ja äitinsä montessori-koulussa. Teini-ikäisenä hänen koulunkäyntinsä keskeytyi, mutta myöhemmin hän suoritti high schoolin loppuun. Comptonissa oli tuolloin paljon köyhyyttä ja rikollisuutta, ja hän ajautui rikollisille poluille ja liittyi Kelly Park Compton Crips-jengiin.


title: Eazy-E

text: Rikollisena eläminen ei kuitenkaan vastannut hänen tulevaisuuden suunnitelmiaan, joten koulut käytyään hän kiinnostui musiikkialasta. Wright perusti levy-yhtiön Ruthless Records ja yhdessä Arabian Princen, Ice Cuben, Dr. Dren, MC Renin ja DJ Yellan kanssa hän perusti yhden maailman tunnetuimmista gangsta-rap-ryhmistä, N.W.A:n (Niggaz With Attitude). Heidän kappaleensa "Fuck tha Police" nosti Comptonin ja Los Angelesin suureen julkisuuteen rapin maailmassa.


title: Eazy-E

text: N.W.A. julkaisi debyyttialbuminsa "Straight Outta Compton" vuonna 1988. Kappaleilla kuten "Fuck tha Police" ja "Gangsta, Gangsta" he saivat FBI:n ja LAPD:n loukkaantumaan. Heidän musiikkinsa ja erityisesti lyriikkansa saivat myös poliitikot kiinnostumaan rap-musiikista, muttei positiivisessa mielessä. Gangsta-rap jakautui samalla kahteen leiriin: niihin, joiden mielestä N.W.A vain kertoi asiat niin kuin ne olivat, ja niihin, jotka ajattelivat, että N.W.A:n ei pitäisi ylistää väkivaltaa, jota latinoiden ja mustien keskuudessa oli muutenkin paljon.


title: Eazy-E

text: Myös Wrightin ensimmäinen sooloalbumi "Eazy-Duz-It" julkaistiin vuonna 1988 ja se saavutti kaksinkertaisen platinarajan myydessään 2,7 miljoonaa kappaletta. Albumilta julkaistiin kolme singleä: "We Want Eazy", "Eazy-Er Said Than Dunn" ja "Boyz-N-The-Hood".


title: Eazy-E

text: Ice Cube jätti N.W.A:n vuoden 1989 loppupuolella. Seuraavana vuonna ryhmä julkaisi EP:n "100 Miles and Runnin’" ja vuonna 1991 he julkaisivat platinaa myyneen viimeisen albuminsa "Efil4zaggin". Tämän jälkeen ryhmä hajosi, jonka jälkeen Dr. Dre perusti Death Row Recordsin yhdessä Suge Knightin kanssa ja MC Ren ja DJ Yella jäivät Wrightin kanssa Ruthless Recordsiin. Wright riitaantui Dr. Dren kanssa, joka julkaisi vuonna 1992 albumin "The Chronic," jossa oli loukkaavia sanoituksia Wrightia kohtaan.


title: Eazy-E

text: Wright julkaisi ensimmäisen EP-levynsä "" vuonna 1992. Hän alkoi tekemään paljon yhteistyötä comptonilaisten rap-artistien B.G. Knocc Outin ja Drestan kanssa. Wright julkaisi vuonna 1993 toisen EP-levynsä "It's on (Dr. Dre) 187Um Killa", joka oli vastaus Dr. Dren "The Chronic" -albumille.


title: Eazy-E

text: Wright löysi Bone Thugs-N-Harmony -ryhmän Clevelandista. Ryhmä kirjoitti levysopimuksen Ruthless Recordsin kanssa.


title: Eazy-E

text: Eazy-E:n lukuisten naisten kanssa harjoittama suojaamaton seksi vaati veronsa. Vuonna 1995 hän sai tietää, että sairasti AIDSin aiheuttamaa keuhkokuumetta. Noin kahden kuukauden kuluttua hän menehtyi sairauden aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Eazy-E

text: Eric Wright kuoli 26. maaliskuuta 1995 Cedars-Sinain sairaalassa Los Angelesissa kello 6.35 ainoastaan vaimonsa, Tomica Woodsin ja lapsensa, Dominickin, läsnä ollessa.


title: Eazy-E

text: Ennen kuolemaansa hän ehti sopia riitansa entisten N.W.A.:n jäsenten kanssa ja kertoi olevansa seitsemän lapsen isä kuuden eri naisen kanssa.


title: Eazy-E

text: Vuoden 2015 elämäkertaelokuva "Straight Outta Compton" kertoo N.W.A rap-yhtyeen tarinasta. Elokuvassa Jason Mitchell näyttelee Eazy-E:tä.


title: Mandalay

text: Mandalay on Myanmarin toiseksi suurin kaupunki. Sen asukasluku oli noin 897 000 vuonna 2011. Se on "Mandalayn alueen" pääkaupunki ja sijaitsee Iravadijoen itärannalla maan kuivassa keskiosassa. Mandalay sijaitsee 716 kilometriä pohjoiseen Myanmarin suurimmasta kaupungista Yangônista, josta on kaupunkiin rautatieyhteys. Mandalaysta rata haarautuu edelleen Lashioon ja Myitkyinaan. Kaupungissa on lisäksi lentoasema ja merkittävä jokisatama. Mandalay on Myanmarin pohjoisosan kaupan, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Siellä on muun muassa yliopisto sekä silkki-, metalli-, elintarvike- ja käsityöteollisuutta, kuten jaden hiontaa, tulitikkujen valmistusta ja hopeatöitä. Kaupunki toimii maan uskonnollisena keskuksena; siellä on useita luostareita ja yli 700 pagodaa.


title: Mandalay

text: Burman kuningas Mindon Min perusti Mandalayn vuonna 1857 maan pääkaupungiksi, jona se oli vuosina 1860–1885 kolmanteen Burman sotaan asti, jolloin britit valloittivat Burman siirtomaakseen siirtäen pääkaupungin Yangôniin. Kaupunki rakennettiin asumattomalle alueelle 236-metrisen Mandalay-kukkulan juureen Buddhan tekemän ennustuksen perusteella, jonka mukaan kyseisellä paikalla tulisi olemaan buddhalaisuuden metropoli uskonnon 2 400-vuotisen historian kunniaksi.


title: Mandalay

text: Toisen maailmansodan aikana japanilaiset miehittivät kaupungin, ja se tuhoutui liittoutuneiden piirityksessä lähes kokonaan.


title: Luettelo auringonkaltaisista tähdistä

text:
Auringon lähellä olevaan muutaman kymmenen valovuoden säteiseen tilaan mahtuu runsaasti enemmän tai vähemmän aurinkoa muistuttavia tähtiä.
Seuraaviin taulukoihin on sisällytetty pääsarjan tähtiä tai alijättiläisiä spektriluokista F5-K5.


title: Luettelo auringonkaltaisista tähdistä

text: Laajalti ottaen auringonkaltaisia tähtiä ovat spektriluokkien F5 -- K5 pääsarjan tähdet.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1924

text: 1924 talviolympialaisten ohjelmassa oli yhteensä neljä maastohiihdon, mäkihypyn ja yhdistetyn kilpailua. Kilpailut toimivat samalla myös ensimmäisinä pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailuina.


text: Päivämäärä: 2. helmikuuta


text: Päivämäärä: 30. tammikuuta


text: Päivämäärä: 25. tammikuuta


text: Pronssimitalisti Haugen sai mitalinsa vasta vuonna 1974, jolloin kilpailun järjestäjien tekemä laskuvirhe paljastui. Alun perin pronssimitali annettiin norjalaiselle Thorleif Haugille, kun hänen pisteikseen oli laskettu virheellisesti 18,000.


title: Curling talviolympialaisissa 1924

text: 1924 talviolympialaisissa järjestettiin curling-kilpailu miehille.


title: Curling talviolympialaisissa 1924

text: Alun perin curling oli kisoissa näytöslaji mutta 82 vuotta myöhemmin, vuonna 2006, Kansainvälinen olympiakomitea muutti lajin viralliseksi.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarle I (saks. "Karl", 17. elokuuta 1887 Persenbeug, Itävalta-Unkari – 1. huhtikuuta 1922 Funchal, Madeira, Portugali) oli Itävallan keisari sekä Böömin (Kaarle III) ja Unkarin kuningas (Kaarle IV) vuosina 1916–1918. Hän oli viimeinen Habsburg-sukuinen hallitsija. Kaarle tuli hallitsijaksi isosetänsä Frans Joosef I:n kuoltua kesken ensimmäisen maailmansodan ja joutui luopumaan kruunusta valtakuntansa hajotessa sodan lopussa. Hän yritti 1920-luvun alussa kahdesti huonolla menestyksellä palata Unkarin kuninkaaksi, sillä Unkarissa monarkiaa ei ollut nimellisesti kumottu.


title: Kaarle I (Itävalta)

text: Kaarle oli arkkiherttua Otto Frans Joosefin ja Saksin prinsessa Maria Josephan poika. Vuonna 1911 hän avioitui prinsessa Zita von Bourbon-Parman kanssa. Heillä oli kuusi poikaa ja kaksi tyttöä. Hänen vanhin poikansa oli myöhemmin Saksaa edustanut europarlamentaarikko Otto von Habsburg (1912–2011).