title: Verona

text: Kaupunkiin kuuluvat historiallisen keskustan ulkopuolella sijaitsevat asuintaajamat Avesa, San Michele Extra, San Massimo all'Adige, Quinzano, Quinto di Valpantena, Poiano di Valpantena, Parona di Valpolicella, Montorio Veronese, Mizzole, Marchesino, Chievo, Cà di David ja Moruri.


title: Verona

text: Veronan varhaisin asutus on sijainnut Adigen vasemman rannan kukkuloilla. Verona oli tärkeiden kulkureittien risteyskohta, ja sen merkitystä lisäsi vuonna 148 eaa. perustettu roomalainen sotilastie Via Postumia, joka Veronan kohdalla ylitti Adigen. Ylityspaikan viereen, nykyisen Colle di San Pietron rinteille muodostui roomalainen siirtokunta, joka todennäköisesti 80-luvulla eaa. myös linnoitettiin. Vuonna 49 eaa. Verona sai roomalaiskaupungin, municipiumin aseman. Asutus siirrettiin silloin Adigen oikeanpuoleiselle rannalle. Sinne perustettiin muurien suojaama kaupunkilinnoitus roomalaista ruutuasemakaavaa soveltaen.


title: Verona

text: Verona oli Rooman keisariajalla vauras ja osittain komeasti rakennettu kaupunki. Nykyisen Piazza Erben kohdalla sijaitsi monumentaalirakennusten ja pylväskäytävien reunustama forum. Muurin ulkopuolelle rakennettuun amfiteatteriin mahtui 30 000 katsojaa ja se oli Rooman Colosseumin sekä Capuan ja Milanon amfiteattereiden jälkeen Italian suurin. Joen vasemmalla rannalla kohosi julkisten rakennusten ryhmä taitavasti jokimaisemaan sijoitettuna, mikä antoi kaupunkikuvalle hellenististä komeutta. Veronassa yhtyi neljä roomalaistietä: Via Gallica, Via Augusta, Vicum Veronensium ja Via Postumia. Adigen yli johti kaksi siltaa, Ponte Pietra ja Ponte Postumia, joista edellinen on jäljellä.


title: Verona

text: Kristinusko tuli Veronaan 200-luvulla, mutta vasta Veronan kahdeksannen piispan Zenon (k. 380) aikana katolisuus sai vankemman jalansijan kaupungissa. Zenosta tulikin Veronan suojeluspyhimys. Kaupungissa alettiin 300-luvun puolivälistä lähtien rakentaa kirkkoja pääasiassa muurien ulkopuolelle vanhojen hautausmaa-alueiden yhteyteen. Ensimmäisen vuosituhannen lopulla kaupungissa oli jo viitisenkymmentä kirkkoa.


title: Verona

text: Antiikin Veronan vähittäinen rappeutuminen oli alkanut jo 200-luvun lopulta lähtien ja nopeutui kansainvaellusaikaan siirryttäessä. 400-luvulla ostrogoottien kuningas Teoderik Suuri, joka ajoittain hallitsi Veronasta käsin ja rakennutti sinne palatsinsa, yritti vielä kohentaa kaupunkia kunnostamalla raunioituneita julkisia rakennuksia. Vanhojen muurien vahvistukseksi hän rakennutti uuden, ulomman kehämuurin. Langobardit ottivat Veronan haltuunsa vuonna 568/569 ja hallitsivat aluksi sieltä käsin. Vuoden 590 suuri tulipalo teki perusteellista tuhoa kaupungissa lamauttaen sen elämän pitkiksi ajoiksi. Kaupunkipalo merkitsi Veronan kohdalla lopullista siirtymistä antiikista keskiaikaan.


title: Verona

text: Karolingit saivat Veronan haltuunsa 774. Italian kuninkaaksi nimitetty Pipin hallitsi sieltä jonkin aikaa, sen jälkeen Veronassa pitivät valtaa kreivit yhdessä piispan kanssa. 800-luvun lopulla ja 900-luvun alkupuolella, kansallisten kuninkaiden aikana, Verona oli hetkellisesti Italian pääkaupunkina. Jatkuva uhka unkarilaisten taholta varjosti kaupungin ja ympäröivän maaseudun elämää koko 900-luvun alkupuoliskon ajan. Muurien ulkopuolella sijainneet kirkot muun muassa joutuivat hävityksen kohteeksi.


title: Verona

text: Kun Otto I oli kukistanut unkarilaiset vuonna 955, alkoi Veronassakin uusi elpymisen ajanjakso. Kauppa ja rahatalous kehittyivät, ja uusi yhteiskuntaluokka, kauppiaat, astui näyttämölle. Valta siirtyi vähitellen kreivin ja piispan käsistä kunnallista yhteishallintoa edustaville elimille. Tämä ”kommuunin” kausi alkoi Veronassa 1100-luvun alkupuolella. Uutta hallintomuotoa edustavat konsulit mainitaan ensimmäisen kerran 1136.


title: Verona

text: Tänä aikana myös Veronan kaupunkikuva muuttui. Vuoden 1117 suuren maanjäristyksen jälkeen kaupungin merkittävimmät kirkot jälleenrakennettiin, ja ne saivat romaanisen tyylin mukaisen entistä komeamman asun. Samaa tyyliä edusti uuden kaupunginhallinnon palatsi, Palazzo del Comune, joka alun perin oli nelisiipinen rakennus kulmatorneineen. Ehkä eniten kaupunkikuvaa muuttivat aateliston asuintornit, joita kohosi kaupungin alueelle kymmenittäin, ehkä sadoittain. Mahtisukujen kesken vallitsi jatkuva sotatila. Väkivaltaisuuksiin kyllästyneet kaupungin asukkaat olivat lopulta valmiit hyväksymään johtajakseen itsevaltaisen ruhtinaan. Ensin tällaista valtaa käytti keisari Fredrik II:n suosima Ezzelino III da Romano, joka osoittautui julmaksi tyranniksi.


title: Verona

text: Ezzelinon kukistuttua alkoi Veronan keskiajan loistokausi, Scala-ruhtinaiden aika (1226–1387). Ruhtinaista huomattavin oli Cangrande I della Scala (k. 1329), jonka hovi oli merkittävä kulttuurin keskus ja veti puoleensa oppineita ja taiteilijoita kaikkialta Italiasta. Cangranden aikana valmistui kaupungin uusi muurikehä, keskiajan pisimpiä Euroopassa. Mastino II:n aikana Veronan valta oli laajimmillaan ulottuen aina Toscanaan saakka. Kaupunkikuvaa kehitti edustavammaksi varsinkin Cansignorio della Scala. Keskeiset piazzat muotoutuivat. Aikaa myöten ruhtinaiden hallinto muuttui kuitenkin kansaa sortavaksi tyranniaksi ja sortui lopulta Milanon Viscontien ottaessa Veronan haltuunsa 1387.


title: Verona

text: Milanolaisen Visconti-suvun lyhyen hallituskauden aikana (1387–1405) Verona menetti kokonaan hallinnollisen itsenäisyytensä ja joutui suorittamaan Milanolle raskaita veroja ja maksuja. Vuodet 1402–1404 Verona oli Padovan Carrara-suvun hallussa ja päätyi vuonna 1405 Venetsian alaiseksi. Lyhyttä itävaltalaisepisodia (1509–1516) lukuun ottamatta Venetsian hallinto jatkui vuoteen 1797. Kaupungin talous elpyi vaikka sen kauppa kärsi Venetsian kontrollista. Myös rakennustoiminta vilkastui ja väkiluku kasvoi yli 50 000 asukkaaseen. Renessanssipalatsit ja uudet kaupunginportit rikastuttivat kaupunkikuvaa. Kaupunginmuureja vahvistettiin bastionijärjestelmällä. Pahan takaiskun aiheutti vuoden 1630 ruttoepidemia, jolloin väkiluku putosi lähes kolmannekseen entisestä. 1700-luvulla Verona oli jälleen elpynyt ja siellä kukoisti hienostunut kulttuurielämä.


title: Verona

text: Napoleonin sotien aikana heikentynyt Venetsian tasavalta ei kyennyt puolustamaan Veronaa. Ranskan ja Itävallan armeijat kilpailivat kaupungin omistamisesta. Lunévillen rauhassa 1801 Verona jaettiin kahtia. Adigen vasen puoli tuli itävaltalaisten, oikea ranskalaisten hallintaan. Vuonna 1814 koko kaupunki joutui Itävallalle, joka teki siitä vahvasti linnoitetun sotilastukikohdan osana laajempaa linnoitusjärjestelmää: Veronan, Mantovan, Peschieran ja Legnagon nelikulmiota.


title: Verona

text: Itävallan hallinnosta Verona vapautui 1866, jolloin se liitettiin Italian kuningaskuntaan. 1800-luvun jälkipuoliskolla alkoi kaupungin laajentumis- ja teollistumisprosessi, joka ei kuitenkaan ole hävittänyt vanhan, historiallisen kaupungin yhtenäistä, monista aikakerrostumista muodostuvaa rakennetta.


title: Verona

text: Veronan väestönkehitys oli voimakasta 1900-luvun alusta 1970-luvulle asti, jolloin asukasluku saavutti huippunsa (266 000 asukasta). Sen jälkeen kasvu on pysähtynyt. Toukokuussa 2006 Veronan asukasluku oli 260 250, josta naisia 136 466 ja miehiä 123 784. Kaupungin väestö on ikääntymässä. Yli 65-vuotiaiden osuus oli vuonna 2004 22 %. Veronan historiallisen keskustan alueella asuu noin 30 000 henkeä.


title: Verona

text: Maahanmuuttajien määrä Veronassa on ollut jatkuvassa kasvussa. Vuoden 2005 väestötilaston mukaan kaupungin asukkaista ulkomailta muuttaneita oli 9 % eli 23 000, eniten Sri Lankasta ja Romaniasta tulleita. Koko Veronan maakunnassa maahanmuuttajia oli 65 000, marokkolaiset suurimpana ryhmänä.Kaupungin hallintoelimiä ovat viideksi vuodeksi kerrallaan valittava kaupunginvaltuusto ja kaupunginhallitus, jonka puheenjohtajana on kaupunginjohtaja (). Kaupunginhallitukseen kuuluu puheenjohtajan lisäksi 14 jäsentä. Kaupunki jakaantuu kahdeksaan hallinnolliseen piiriin, joilla on oma kaupunginosavaltuustonsa ja johtajansa.


title: Verona

text: Vuoden 2002 kunnallisvaaleissa keskusta-vasemmisto sai Veronassa enemmistön valtuustoon. Myös nykyinen kaupunginjohtaja Paolo Zanotto kuuluu tähän ryhmittymään.


title: Verona

text: Verona kuuluu Italian vauraimpiin kaupunkeihin ja sen talouselämä on monipuolisesti kehittynyt. Tärkeitä tuotannonaloja kaupungissa ovat muun muassa mekaaninen teollisuus, graafinen teollisuus, elintarviketeollisuus ja huonekaluteollisuus. Verona on kansainvälinen messu- ja kongressikaupunki, jossa on vuosittain kymmeniä eri alojen tapahtumia. Keskeinen messualue on "Veronafiere". Sen näyttelyalueen pinta-ala on 350 000 neliömetriä, josta katettua tilaa 122 000 neliömetriä.


title: Verona

text: Veronan maakunta on Italian autoistuneinta aluetta, ja liikenteelliset ongelmat ovat suuret varsinkin kaupungin historiallisessa keskustassa. Ilman saastuminen on tuntuvaa ja ylittää usein EU:n asettamat raja-arvot, jolloin liikennettä joudutaan rajoittamaan. Pari keskustan tärkeintä liikekatua on muutettu kävelykaduiksi.


title: Verona

text: Julkinen kaupunkiliikenne, joka ennen toimi raitiovaunujen varassa, hoidetaan nykyään busseilla. Suunnitteilla on kuitenkin ollut jo pitkään osittainen palaaminen raitiovaunuliikenteeseen.


title: Verona

text: Veronan ydinkeskustan katuverkko perustuu roomalaisaikaiseen suorakulmaiseen asemakaavaan, mutta vanhat pääaukiot Piazza delle Erbe ja "Piazza dei Signori" ovat saaneet muotonsa lähinnä keskiajalla. Veronassa on huomattavia roomalaisajan rakennusjäännöksiä: amfiteatteri "Arena", joka on edelleen käytössä, roomalaisen teatterin rauniot Adigen vasemmalla rannalla, "Ponte Pietra" -silta ja osia roomalaiskaupungin pääporteista. Muutoin kaupunkikuva on keskiaikaisten monumentaalirakennusten dominoima. Romaanisen ajan erikoispiirre on tiili- ja kiviaineksen vuorottelulla aikaansaatu julkisivujen nauhamaisuus. Kauas näkyvinä maamerkkeinä ovat kirkkojen korkeat kellotornit ja vielä niitä korkeammalle kohoava kaupungintorni "Torre dei Lamberti", jonka korkeus on 84 metriä.


title: Verona

text: Romaanisen arkkitehtuurin helmiä ovat San Zeno Maggioren ja San Lorenzon kirkot. Muita merkittäviä keskiaikaisia kirkkoja ovat Veronan tuomiokirkko Santa Maria Matricolare ja "San Fermo Maggiore", molemmat gotiikan kaudella uudistettuja, sekä Veronan goottilaisen kirkkoarkkitehtuurin päätyö, dominikaanikirkko "Santa Anastasia". Gotiikan ajan ainutlaatuinen erikoisuus on "Della Scala"-suvun ruhtinaiden aidattu hauta-alue monumentaalisine muistomerkkeineen ("Arche scaligere") vanhan kaupungin keskustassa. Tältä ajalta on myös yksi Veronan tunnusomaisimmista rakennuksista, Scala-ruhtinaiden linna "Castelvecchio" ja siihen liittyvä silta "Ponte Scaligero".


title: Verona

text: Renessanssiajan huomattavin arkkitehti Veronassa oli Michele Sanmicheli, jonka töitä ovat kaupunginmuurin portit "Porta Nuova", "Porta Palio" ja "Porta San Zeno" sekä taidehistoriallisesti merkittävät palatsit "Palazzo Canossa", "Palazzo Pompei" ja "Palazzo Bevilacqua". 1700-luvulla syntyi amfiteatterin äärelle kaupungin uusi keskusta "Piazza Bra". Sen pohjoisreunalla on leveä jalkakäytävä "Liston" kahvila- ja ravintolaterasseineen. Vanhaa ja uutta keskustaa yhdistää Piazza Bran nurkalta lähtevä vilkas jalankulkukatu "Via Mazzini" elegantteine myymälöineen.


title: Verona

text: Verona oli 1800-luvun lopulle asti Italian maalauksellisimpia kaupunkeja, mutta vuoden 1882 tuhoisan tulvan jälkeen tapahtunut Adigejoen uoman ja sitä reunustavien rakennusten kovakourainen käsittely hävitti osan tätä maalauksellisuutta. Toinen maailmansota aiheutti Veronassa myös suurta tuhoa, mutta kaupungin tunnusomaiset piirteet säilyivät entisellään. Esimerkiksi saksalaisten vetäytyessään räjäyttämät historialliset sillat entisöitiin huolellisesti.


title: Verona

text: Shakespeare on "Romeo ja Julia" -näytelmällään tehnyt Veronan nimen tunnetuksi kaikkialla maailmassa. Jo 1800-luvulla matkailijat hakeutuivat paikoille, jotka mielikuvitus saattoi liittää näytelmän tapahtumiin. ”"Runoilijakin etsiytyy mielellään tällaisille paikoille"”, kirjoitti Heinrich Heine vuonna 1829, ”"vaikka sitten hymähteleekin sydämensä herkkäuskoisuudelle"”. 1900-luvun alkupuolella ""Julian talon"" ja ""Julian haudan"" asema matkailunähtävyyksinä vakiinnutettiin keskiaikaisromantiikan hengessä suoritetuilla järjestelyillä. Ne ideoi veronalainen keskiajan tutkija ja museomies "Antonio Avena". Kaupungin keskustassa sijaitsevasta Julian pihasta parvekkeineen onkin tullut yksi massaturismin pääkohteista Veronassa. ""Romeon talo"", hyvin säilynyt 1300-luvun tiilirakennus on jäänyt vähemmälle huomiolle, koska sen tilat eivät ole avoinna yleisölle.


title: Verona

text: Veronaan liittyvistä kulttuurin merkkihenkilöistä tunnetuimmat ovat antiikin suuri runoilija Catullus (87–57 eaa.), joka oli syntynyt Veronassa (tai Sirmionessa, Gardajärven niemellä) ja renessanssitaiteilijat Pisanello ja Paolo Veronese. Kukaan näistä ei kuitenkaan jäänyt pysyvästi Veronaan, vaan kaikki suorittivat elämäntyönsä pääosin muualla. Myös myöhäisrenessanssin suuri arkkitehti, Michele Sanmicheli, siirtyi Roomaan, mutta joutui vuonna 1527 tapahtuneen kaupungin ryöstön, ”sacco di Roman” takia palaamaan takaisin Veronaan, jonka kaupunkikuvaan hän jätti sitten pysyvät jäljet.


title: Verona

text: Veronassa on vaikuttanut huomattavia oppineita ja humanisteja, kuten arkkidiakoni Ireneus Pacificus (778–844), joka oli paitsi kirkonmies, myös matemaatikko, arkkitehti ja runoilija. Renessanssiajan monilahjakkuus Fra Giocondo oli humanisti, arkeologi ja arkkitehti. Valistusajan suuri veronalainen kulttuurivaikuttaja oli Scipione Maffei (1675–1755).


title: Verona

text: Veronalaisten rakastamia kulttuurihenkilöitä uudemmalla ajalla ovat olleet paikallisella murteella kirjoittanut runoilija Berto Barbarani (1872–1945), jonka pronssipatsas on Piazza Erben kulmauksessa, ja taidemaalari Angelo Dall'Oca Bianca (1858–1942).


title: Verona

text: Vuonna 1913 alkaneista Arenan oopperajuhlista on tullut pysyvä perinne ja ne ovat kaupungin tunnetuin vuosittainen kulttuuritapahtuma. Teatro Filarmonico on ollut tärkeä ooppera- ja konserttisali Veronassa vuodesta 1732 lähtien. Vuoden 1749 tulipalon ja toisen maailmansodan pommitustuhon vuoksi se on jouduttu rakentamaan kahdesti uudelleen. Tuomiokapitulin kirjasto, Biblioteca Capitolare, on yksi vanhimmista olemassa olevista kirjastoista. Sen lähtökohtana on ollut ainakin jo 500-luvun alussa tuomiokirkon yhteydessä toiminut kirjoittamo, Scriptorium, jonka toiminta jatkui keskeytyksettä kansainvaellusten kauden yli. 1700-luvun lopulla perustettu Veronan kaupunginkirjasto Biblioteca civica on sekin kokoelmiltaan huomattava.


title: Verona

text: Veronalainen kulttuuri-instituutio oli myös vanha Café Dante Piazza dei Signorin äärellä. Se oli taiteilijoiden, kirjailijoiden ja sanomalehtimiesten perinteinen kohtaamispaikka varsinkin 1900-luvun alkupuolella. 1990-luvulla se muuttui turistiravintolaksi.


title: Verona

text: Veronalaisten eniten harrastamat urheilulajit ovat pyöräily ja jalkapallo. Pyöräilyn maailmanmestaruuskisat on pidetty Veronan seudulla 1999 ja 2004.


title: Verona

text: Tärkeimmät veronalaiset jalkapalloseurat ovat:


title: Verona

text: Veronalainen keittiö liittyy kiinteästi Veneton ruokaperinteeseen, johon kuuluu riisin, polentan ja papujen käyttö perusaineksina. Kuivatusta turskasta tehty "baccalà" kuuluu tähän perinteeseen samoin kuin keitetty naudanliha, "bollito". Veronalainen erikoisuus on bolliton kanssa nautittava kastike "pearà", jonka uskotaan periytyvän jo langobardien ajalta.


title: Verona

text: "Bigoli", alun perin käsin tehty tuorepasta, on Veronan seudun perinneruokaa, jota voidaan höystää esimerkiksi Gardajärven särkikaloilla, jolloin syntyy ”"bigoi co le agole"”. Veronan seudulla viljeltävä riisi, "Vialone nano veronese", soveltuu puolestaan hyvin risottoihin. "Risotto con la tinca" saa makunsa Gardajärven suutarista, kalasta, jota ei juuri muussa muodossa enää käytetä. Järven kalansaaliit päätyvät kuitenkin yhä harvemmin veronalaisiin ravintoloihin tai kotitalouksiin vaan jäävät suureksi osaksi paikalliseen käyttöön.


title: Verona

text: Veronalaiseen perinteeseen kuuluvat vedessä keitetyt jauho- ja perunapallerot, "gnocchi alla veronese". Tämä ruokalaji liittyy erityisesti Veronan karnevaalipäivään, jonka nimikin on "il venerdi gnocolar". Jouluna nautitaan "pandoroa", jälkiruokakakkua, jonka kehittelyssä veronalaisilla 1800-luvun sokerileipureilla oli osuutensa.


title: Verona

text: Veronalainen erikoisuus, hevosenlihamuhennos ”"pastissada de caval"”, kuuluu pysyvästi perinteisten veronalaisravintoloiden ruokalistalle. Tarina kertoo sen periytyvän goottilaiselta ajalta, jolloin Teoderik ja Odovakar ottivat yhteen Veronan edustalla. Sadat hevoset saivat taistelussa surmansa, ja asukkaat keksivät säilyttää hevosenlihaa viinissä, johon oli lisätty aromaattisia yrttejä. Lihasta valmistettiin hauduttamalla herkullista muhennosta. Nykyisin pastissadaa nautitaan yleensä polentan kera.


title: Verona

text: Veronalainen keittiö on uudistunut ja kansainvälistynyt, mutta pitänyt kiinni myös perinteisistä ruokalajeista tulkiten niitä uudella tavalla. Veronan huippuravintolat edustavat modernia innovatiivista keittotaidetta ja ovat olleet usein kansainvälisten gastronomisten oppaiden tähdittämiä.


title: Viipurin linnalääni

text: Viipurin linnalääni oli Suomen keskiaikainen hallintoalue. Linnalääni muodostui Torkkeli Knuutinpojan perustettua Viipurin linnan 1290-luvulla puolustamaan Novgorodilta vuonna 1293 vallattua Karjalaa. Novgorodin ja Ruotsin sotimisen päätti vasta 1323 solmittu Pähkinäsaaren rauha, jossa Karjala jaettiin kahden valtakunnan kesken. Rajalinjan epämääräisyyden vuoksi siitä riideltiin ja sodittiin myöhemminkin.


title: Viipurin linnalääni

text: Viipurin linnalääni käsitti koko Itä-Suomen: Ruotsin Karjalan lisäksi lääniin kuului Savo vuoteen 1534 ja Itä-Uusimaa eli Porvoon lääni vielä uuden ajan alussa. Viipurin linnalääni säilyi vuoden 1634 hallitusmuotoon liittyneeseen Kustaa II Aadolf toimeenpanemaan lääninhallinnon uudistukseen saakka.


title: Viipurin linnalääni

text: Linnaläänin päällikkönä oli ruotsalaisia suurmiehiä, kuten Bo Joninpoika Grip, Kaarle Knuutinpoika Bonde ja Sten Sture vanhempi.


title: Porvoon linnalääni

text: Porvoon linnalääni oli Uudenmaan maakunnan itäisen puoliskon käsittänyt Suomen paikallishallintoalue, joka tunnetaan jo 1400-luvulla. Porvoon linnalääni oli Viipurin linnan alaisena voutikuntana 1500-luvun alussa, jolloin siihen kuuluivat Helsingin, Sipoon, Porvoon, Pernajan ja Pyhtään pitäjät. Vuonna 1553 osa siitä siirrettiin uuteen Helsingin lääniin, joka kuitenkin liitettiin Porvoon lääniin jo vuonna 1562. Ennen vuonna 1619 tapahtunutta Turun linnalääniin liittämistä sen rajoja muutettiin useaan kertaan. Vuonna 1620 se yhdistettiin Hämeen ja Uudenmaan lääniin.


title: Neil Hardwick

text: Robert Neil Hardwick (s. 22. heinäkuuta 1948 Teversal, Englanti) on englantilais-suomalainen teatteri- ja televisio-ohjaaja sekä kirjailija.


title: Neil Hardwick

text: Englannissa syntynyt Hardwick varttui Teversalissa lähellä Nottinghamia. Hänen isänsä oli opettaja ja poika on kuvannut itseään ilmauksella ”toisen polven ei-kaivostyöläinen”.


title: Neil Hardwick

text: 11-vuotiaana Hardwick pääsi stipendin turvin sisäoppilaitokseen. Jo koululaisena hän kirjoitti, ohjasi ja usein näytteli päärooleja omissa näytelmissään. Sisäoppilaitoksesta hänet rekrytoitiin 18-vuotiaana töihin ydinenergiakomissioon tutkimusfyysikon virkaan. Yliopisto-opiskelut hän aloitti Cambridgen yliopistossa King's Collegessa fysiikassa, mutta vaihtoi pian filosofiaan. Silloin hän löysi uudella tasolla myös teatterin maailman.


title: Neil Hardwick

text: Cambridgen yliopistosta valmistunut Hardwick muutti Suomeen 1969 rakkauden perässä. Hän aloitti näyttelijänuransa Suomessa keskikoulujen ja lukioiden englannin kielen kurssinauhojen äänenä 1970-luvun puolivälissä ja tuli 1960- ja 1970-luvulla syntyneiden suomalaisten keskuudessa tunnetuksi lasten kieliohjelman "Hello Hello Hello" (1975) poliisina. Hardwickin ja Jussi Tuomisen käsikirjoittama ja Esko Leimun ohjaama "Kielipuoli potilas" voitti ensimmäisen palkinnon Sopotin Intervision-kilpailussa Puolassa 1978. Hardwickin maine nimenomaan suomalaisena ohjaajana ja suomalaisen elämänmuodon tarkkasilmäisenä kuvaajana lähti TV2:n komediasarjoista "Tankki täyteen" ja "Reinikainen". Hardwick on kertonut huumorisarjojensa taustoista Jukka Annalan tv-tietokirjassa "Toopelivisio" (Teos, 2006). Hardwickin taiteellisesti kunnianhimoisin työ lienee muistinmenetyksen ja ekoterrorismin teemoilla pelaava televisiosarja "Pakanamaan kartta".


title: Neil Hardwick

text: Hardwick on ohjannut revyitä ja huumoripätkiä, mutta omimmillaan hänen on sanottu olevan pienen ihmisen surkuhupaisan arkielämän kuvaajana. Hän on myös toiminut sillanrakentajana suomalaisen ja englantilaisen kulttuurin välillä, tuonut Suomeen näytelmiä ja selittänyt suomalaista elämänmenoa brittiläisissä TV-ohjelmissa. Hän on toistuvasti tuonut esille kyllästymisensä suomalaiseen holhousmentaliteettiin, mutta myöntänyt toisaalta, että tämä on ainoa maa, jossa hän ”on jotakin”.


title: Neil Hardwick

text: Hardwick on myös toiminut 1995 elokuvataiteen professorina Taideteollisessa korkeakoulussa.


title: Neil Hardwick

text: Hardwick oli 1990-luvun lopussa kaksi ja puoli vuotta työkyvytön podettuaan vakavaa masennusta. Hänen televisiotyönsä oli jäänyt kesken ja hän pystyi vain makaamaan sängyssä, juomaan vettä ja oksentelemaan. Lääkärin annettua vääränlaisia masennuslääkkeitä Hardwick oli kuolla maksatulehdukseen. Vuoden 1999 syksyllä hän kuitenkin tapasi Helsingin Fredrikinkadulla kaupunginteatterin johtajan Asko Sarkolan, joka ehdotti, että hän tulisi kaupunginteatterille ohjaamaan. Tästä tuli Hardwickin ensimmäinen vakituinen työpaikka. Hardwickin mukaan ilman Sarkolan ehdotusta hän olisi voinut kuolla.


title: Neil Hardwick

text: Suomen Mensa ry palkitsi Neil Hardwickin 2010 Mensa-palkinnolla tunnustuksena tämän pitkäaikaisesta työstä suomalaisen kulttuurin hyväksi. Mensan mukaan Hardwick on moniosaaja, joka on kuvannut suomalaista kulttuuria syvällisesti, terävästi ja lämmöllä lukuisissa näytelmissä, kirjoissa ja elokuvissa. Vuonna 2011 Hardwick palkittiin Pro Finlandia -mitalilla ja 2017 Suomi-palkinnolla.


title: Neil Hardwick

text: Hardwickilla on poika Sam (s. 1985, Suomi), joka on esiintynyt Nightwishin albumeilla Wishmaster ja Century Child Dead Boyn äänenä.


title: Neil Hardwick

text: Hardwick sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1981.


title: Pius XII

text: Paavi Pius XII (alkuperäiseltä nimeltään Eugenio Maria Giuseppe Giovanni Pacelli, 2. maaliskuuta 1876 – 9. lokakuuta 1958) toimi paavina vuosina 1939–1958.


title: Pius XII

text: Pius XII:n paavinkauden eli pontifikaatin ajalle ajoittui toinen maailmansota, ja paavin toiminta sodan aikana on herättänyt ristiriitaisia mielipiteitä paavin sympatioista sodan eri osapuolia kohtaan. Pius XII kuuluukin 1900-luvun kiistellyimpiin paaveihin. Erityisesti paavin toiminta holokaustin suhteen herätti keskustelua, ja Pius XII:ta on hänen kuolemansa jälkeen sekä syytetty passiivisesta suhteutumisesta juutalaisten joukkotuhoamiseen että myös kiitelty juutalaisten suojelemisesta toisen maailmansodan aikana.


title: Pius XII

text: Ennen paaviksi tuloaan Pacelli toimi Berliinissä Vatikaanin lähettiläänä. Pacelli oli mukana laatimassa natsi-Saksan kanssa solmittua sopimuksesta, eli konkordaattia, joka vahvisti katolisen kirkon asemaa Saksassa, kun kirkko luopui kaikista poliittisista pyrkimyksistään. Hän teki aiemmin samanlaisen sopimuksen myös Italian Benito Mussolinin kanssa.


title: Pius XII

text: Pacelli syntyi 1876 lakimiesperheeseen, jonka suvun jäsenet olivat useiden sukupolvien saatossa olleet kirkon keskushallinnon palveluksessa. Pacelli suoritti pappisvihkimyksensä 1899, minkä jälkeen hän opiskeli Rooman yliopistossa lakia. Hän toimi paavin palveluksessa vuodesta 1901 lähtien. Samaan aikaan hän opetti paavillisessa diplomatiakorkeakoulussa kansainvälistä oikeutta. Paavi Benedictus XV nimitti hänet Müncheniin nuntiukseksi 1917 ja 1920 Weimarin tasavaltaan Berliiniin. Berliinistä Pacelli kutsuttiin Roomaan saamaan kardinaalihattunsa 1929.


title: Pius XII

text: Pacellista tuli kardinaalivaltiosihteeri 1930 ja paavi Pius XI lähetti hänet ulkomaanmatkoille, joiden tarkoituksina oli saada "Pacelli ja maailma tuntemaan toisensa". Pacelli vieraili monissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Argentiinassa ja Ranskassa.


title: Pius XII

text: Vuonna 1939 konklaavissa valittiin paavia selvästi puhkeavaa sotaa varten. Pacelli oli juristin ja hallintomiehen uransa ansiosta kuurian kokenein diplomaatti, vaikka hänellä ei ollut kokemusta hiippakunnan tai seurakunnan johtajana. Hänet valittiin paaviksi kolmannessa äänestyksessä 2. maaliskuuta saaden 48 ääntä 62:sta. Neljäntoista muun kuuriakardinaalin mielestä Pacelli oli liian ujo, pelokas ja päättämätön voidakseen toimia paavina.


title: Pius XII

text: Pius XII yritti aluksi estää sodan syttymisen diplomaattisin keinoin, mutta hänen yrityksensä eivät kantaneet hedelmää. Hän kehotti 31. elokuuta Saksan ja Puolan hallituksia neuvotteluihin, mutta Puola oli jo liikellepanokannalla. Kun seuraavan päivän aamuna Pius sai kuulla Saksan hyökkäyksestä Puolaan, hän meni yksityiskappeliinsa itkemään. Hän tuomitsi Neuvostoliiton hyökkäykset Suomeen, tuota ”pientä, rauhallista ja työteliästä kansaa kohtaan”, samoin hän tuomitsi Saksan hyökkäyksen Belgiaan. Pius XII myös yritti estää Italiaa liittymästä sotaan mutta epäonnistui.


title: Pius XII

text: Sodan molemmat osapuolet yrittivät keinoja kaihtamatta saada paavin puolelleen. Esimerkiksi Mussolini kehotti Piusta liittymään sotaan kommunismia vastaan, mutta Pius ei suostunut vaikka pitikin kommunismia pahempana kuin kansallissosialismia. Hän ei suostunut asettumaan liittoutuneiden puolelle, jotka Casablancassa vuoden 1943 tammikuussa esittivät vaatimusta ehdottomasta antautumisesta.


title: Pius XII

text: Pius kehotti radiopuheissaan oikeudenmukaiseen rauhaan ja tuomitsi ihmisoikeuksiin kohdistuneet loukkaukset, kuten siviiliväestön pommitukset. Hän ei ehdottanut konkreettista rauhansuunnitelmaa, koska ei halunnut toistaa paavi Benedictus XV:n epäonnistumista ensimmäisen maailmansodan yhteydessä. Hän seurasi kyllä Benedictuksen esimerkkiä, jossa Vatikaanin toimisto välitti tietoja sotavangeista näiden omaisille. Lisäksi toimisto välitti avustuksia vangeilla ja sodan uhreille.


title: Pius XII

text: Vaikka Pius XII toimikin sodan aikana rauhan puolesta ja pyrki auttamaan eri maiden hätää kärsiviä asukkaita ja sotavankeja, kiinnitetään nykyaikana enemmän huomiota hänen vaikenemiseensa juutalaisten joukkotuhoamisesta. On totta, että Vatikaani tiesi muita valtioita paremmin juutalaisten järjestelmällisestä tuhoamisesta. Sopimus Mussolinin kanssa ja toisen maailmansodan tapahtumat olivat alentaneet paavin arvovaltaa maailmalla, minkä vuoksi sodanaikaista paavia Pius XII:a jopa syytettiin aikanaan natsiksi ja tämän epäiltiin suojelevan natsirikollisia. Joka tapauksessa paavi ei toiminut aktiivisesti saksalaisia vastaan, vaikka katolinen kirkko pysyikin oppositiossa suhteessa kansallissosialismiin. Tosin paavilla ei olisi todennäköisesti ollut mahdollisuutta estää tai edes hillitä holokaustia, vaikka hän olisikin tuominnut sen. Paavilla oli syytä olettaa, että asian suora tuomitseminen olisi vain pahentanut tilannetta. Eräänäkin päivänä paavi poltti keskitysleirejä vastustavan kirjoituksensa, jonka oli aikonut julkaista Italian lehdissä, koska samantyyppinen julkilausuma oli Alankomaissa johtanut kymmenientuhansien juutalaissyntyisten katolilaisten vangitsemiseen. Paavin toimien puolustajat muistavat yleensä myös paavin toiminnan saksalaisten miehittäessä Rooman 1943, jolloin paavi antoi piilottaa noin viitisen tuhatta juutalaista Vatikaaniin ja kaupungin luostareihin.


title: Pius XII

text: Vuoden 1944 jälkeen paavi hallitsi Vatikaania yksinvaltaisemmin kuin aiemmin. Hän ei enää nimittänyt itselleen kardinaalivaltiosihteeriä, mikä teki hänestä entistä yksinvaltaisemman paavin.


title: Pius XII

text: Kylmän sodan aikana paavi edusti selkeästi läntistä kantaa, joka vastusti kommunismia. Samalla tosin hän pyrki parantamaan Itä-Euroopan valtioiden katolilaisten elinoloja. Italiassa hän antoi jälleen tukensa maan kristillisdemokraattiselle puolueelle, joka oli menettänyt tukensa Pius XI:n Lateraanisopimuksessa. Paavi myös kielsi katolilaisia liittymästä Italian kommunistiseen puolueeseen.


title: Pius XII

text: Pius XII oli modernin teologisen tutkimuksen suhteen edeltäjiään vapaamielisempi, sillä hän antoi 1940-luvulla kirjoittamassaan kiertokirjeessä katolilaisille raamatuntutkijoille luvan käyttää tieteellisiä metodeja. 1950-luvulla paavin linja muuttui kuitenkin konservatiivisemmaksi ja lähemmäs Pius IX:n ja Pius X:n politiikkaa ja joistain uskonkohdista ei enää saatu keskustella kriittisesti.


title: Pius XII

text: Pius XII myös julisti dogmin Neitsyt Marian ottamisesta ruumiineen taivaaseen. Tämä julistus annettiin "ex cathedra", piispanistuimelta, ja vuoden 1870 kokouksen mukaan paavi oli tällöin erehtymätön. Kuollessaan 9. lokakuuta 1958 Pius XII jätti seuraajalleen konservatiivisen ja vanhanaikaisen katolisen kirkon sekä ikääntyvän kardinaalikollegion; vanha paavi ei ollut nimittänyt viiteen vuoteen uusia kardinaaleja.


title: Pius XII

text: Varsinkin loppuvuosinaan Pius XII johdatti katolista kirkkoa konservatiivisempaan suuntaan, mikä osittain pakotti hänen seuraajansa Johannes XXIII:n ja Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen uudistusten tielle. Vuoden 1950 elokuussa katolinen maailma sai luettavakseen kiertokirjeen ("Humani generis"). Siinä ilmoitettiin, että kun paavi on antanut ratkaisunsa johonkin uskonkohtaan, ei teologien enää tarvitse siitä keskustella. Kiertokirjeessä korostettiin myös, että uskonkohtien tulkitseminen kuului yksinomaan kirkon opetusviralle. Tämän seurauksena paavin esiin nostamista teologisista kysymyksistä ei enää keskusteltu kirkossa.


title: Teoderik

text: Teoderik on ollut useiden hallitsijoiden nimi.


title: Hardwick

text: Hardwick on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Maki

text: Maki voi viitata johonkin seuraavista:


title: Suicide Commando

text: Suicide Commando on belgialainen EBM-yhtye, jonka perusti Johan van Roy vuonna 1986. Yhtyeen ensimmäinen pitkäsoitto julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1994 saksalaisen "Off-Beat" -levy-yhtiön kautta.


title: Portviini

text: Portviini on portugalilainen väkevä viini, useimmiten makea. Se on saanut nimensä Porton kaupungin mukaan. Portviiniä käytetään erityisesti jälkiruokajuomana.


title: Portviini

text: Arvostettuja portviinitaloja ovat muun muassa Fonseca, Taylor, Quinta do Noval, Niepoort, Dow ja Graham.


title: Portviini

text: Dourojoen laaksossa on valmistettu korkealaatuista viiniä jo ainakin 1400-luvun puolivälistä lähtien. Nykyisen muotoiseksi väkevöidyksi makeaksi viiniksi portviini kehittyi 1700- ja 1800-luvuilla. Väkevöity portviini kehitettiin, kun viiniin piti saada parempi säilyvyys pitkien merimatkojen ajaksi. Vuodesta 1756 lähtien portviinin nimi on ollut suojeltu: sitä saa käyttää vain Douron laaksossa Pohjois-Portugalissa valmistetusta portviinistä. Nykyään nimi on suojattu EU:n säädöksin. Viinin tuotanto on tarkoin säädeltyä Portugalin lainsäädännössä. Tuottajia ja viinin laatua valvoo Portugalin maatalousministeriön alainen "Instituto dos Vinhos do Douro e Porto" -virasto.


title: Portviini

text: Portviini tuli suosituksi Englannissa vuonna 1703 solmitun Methuenin sopimuksen jälkeen. Siinä Englanti sopi Portugalin kanssa siitä, että he maksoivat portugalilaisesta portviinistä vain ⅔ siitä mitä ranskalaisesta viinistä. Järjestelyt liittyivät Ranskan ja Englannin välillä tuolloin vallinneisiin huonoihin suhteisiin. Porton kaupunkiin muodostui tuolloin brittiläisten viinikauppiaiden yhteisö, jonka liiketoimintana oli portviinin valmistaminen ja laivaaminen Englantiin. Varsinainen viininviljely tapahtui Douron yläjuoksulla, mistä viini laivattiin jokea pitkin tynnyreissä Portoon varastoitavaksi ja sekoitettavaksi valmiiksi vientikelpoiseksi viiniksi. Brittien portviinin vienti näkyy edelleen portviinimerkeissä, jotka ovat usein brittiläisperäisiä (Croft, Cockburn, Dow, Graham, Offley, Taylor, Warre ja Symington).


title: Portviini

text: Portviini valmistetaan Douron alueen paikallisrypälelajikkeista. Näitä ovat muun muassa Touriga Nacional, Touriga Francesa, Tinta Barroca ja Tinta Cão. Näitä rypäleitä käytetään harvoin muun kuin portviinin valmistukseen, mutta nyttemmin myös näistä valmistettuja perinteisiä punaviinejä on tullut saataville. Portviiniin lisätään käymisen aikana 77-prosenttista alkoholia, jolloin käyminen keskeytyy ja viiniin jää jäljelle rypälesokeria, joka tekee juomasta makean. Samalla viiniin jää jäljelle rypälemehun alkuperäistä hedelmäisyyttä ja marjaisuutta. Yleensä viinin annetaan käydä 2–3 päivää ennen käymisen keskeyttämistä. Viiniin lisättävänä alkoholina käytetään korkealaatuista viinispriitä. Portviinin vahvuus on yleensä noin 20 tilavuusprosenttia alkoholia.


title: Portviini

text: Portviiniä säilytetään ja kypsytetään tammitynnyreissä vähintään kaksi vuotta, mutta usein vuosikymmeniä. Pitkän tynnyrikypsytyksen aikana tuoreen portviinin hedelmäiset aromit muuttuvat rusinaisiksi ja pähkinäisiksi, sillä viini hapettuu ja tammesta liukenee viiniin aromiaineita. Samalla viinin väri muuttuu läpinäkymättömän tummanpunaisesta läpikuultavan punaruskeaksi. Erittäin pitkään tynnyrikypsytetty portviini lähenee maussaan konjakkia, joka niin ikään saa arominsa tammitynnyreistä. Käytettävän tynnyrin koko vaikuttaa viinin kypsymiseen siten, että pienissä tynnyreissä suurempi osuus viinistä pääsee kosketuksiin puun ja ilman kanssa kuin suurissa sammioissa.


title: Portviini

text: Pullotusta varten viinistä tehdään yleensä sekoite, johon käytetään tyypistä riippuen lyhyen tai pitkän aikaa tynnyreissä kypsyneitä viinejä. Jotkut viinityypit sekoitetaan eri vuosien ja/tai eri viinitilojen viineistä, kun taas joihinkin käytetään vain saman vuoden ja saman viinitilan viinejä.


title: Portviini

text: Portviiniä nautitaan usein jälkiruokaviininä esimerkiksi juustojen, pähkinöiden ja kuivattujen hedelmien kanssa. Hyvin usein portviini nautitaan kuitenkin sellaisenaan makuelämyksenä tai tunnelman luojana. Klassinen yhdistelmä on punainen portviini ja stilton- tai tilsit-juusto tai maustettu suklaa. Portviini on myös suosittu laatusikarien kyytipoikana. Vuosikertaviinit on dekantoitava ennen juomista, sillä pulloihin muodostuu ajan myötä sakkaa. Tällainen viini on syytä nostaa noin vuorokautta ennen pullon avaamista pystyyn, jotta sakka ehtii laskeutua pullon pohjalle. Punaisen portin tarjoilulämpötila on virallisesti 16–18 °C, valkoinen tarjotaan viilennettynä. Epävirallisesti valkoinen portviini tulee varastoida ja säilyttää jääkaapissa, punainen vaatii parin tunnin jääkaappijäähdytyksen ennen avaamista, jonka jälkeen se tulee myös säilyttää jääkaapissa.


title: Portviini

text: Portviinien säilyvyys avattuna riippuu viinityypistä. Korkin tyypistä voi päätellä, miten pitkään valmistaja on ajatellut viinin säilyvän avattuna. Jos pullo on suljettu korkkiruuvilla avattavalla korkilla, pullo on tarkoittu juotavaksi kerralla ja avattu pullo säilyy korkeintaan muutaman vuorokauden. Jos taas korkki on uudelleen suljettava, avattu pullo säilyy joitakin viikkoja tai kuukausia. Säilytys viileässä ja pimeässä saattaa parantaa säilyvyyttä.


title: Portviini

text: Suomessa portviini on ollut vähän tunnettu ja sen saatavuus Alkosta on varsin rajoitettu. Meillä ehkäpä tunnetuin portviini on ruby-tyyppiin lukeutuva Sandeman Old Invalid, joka on ollut Alkon valikoimissa yhtäjaksoisesti 1930-luvulta saakka.


title: Helen Morrison

text: Helen Morrison (s. 9. heinäkuuta 1942) on yhdysvaltalainen oikeuspsykiatri ja koulutukseltaan lääketieteen tohtori. Hän asuu Chicagossa, Illinoisissa. Hänet tunnetaan parhaiten tavoitteestaan pyrkiä ymmärtämään sarjamurhaajien psyykeä. Hän on haastatellut itse yli 80 sarjamurhaajaa.


title: Helen Morrison

text: Hänen tutkimuksensa pääalue on ollut etsiä sarjamurhaajia yhdistäviä persoonallisuustekijöitä. Hän on julkaissut noin 125 akateemista tutkimusta ja kirjan "My Life Among the Serial Killers: Inside the Minds of the World's Most Notorious Murderers".


title: Helen Morrison

text: Morrison on kehittänyt 30 vuoden aikana oman haastattelumenetelmänsä, joka vaatii pitkiä, vähintään useita tunteja kestäviä yhtäjaksoisia haastatteluja. Hänen menetelmänsä pohjautuu näkemykseen, jonka mukaan sarjamurhaajat osaavat matkia erinomaisesti normaalia käytöstä; matkimista on kuitenkin vaikea pitää uskottavasti yllä yhtäjaksoisesti. Hän haastattelee tavallisesti tekijöitä vuosien ajan, kun oikeudenkäynti on jo ohi.


title: Helen Morrison

text: Näiden haastattelujen perusteella Morrison esittää seuraavat väitteet:Morrison todisti John Wayne Gacyn oikeudenkäynnissä puolustuksen erikoisasiantuntijana. Omaiset lahjoittivat Gacyn ruumiin tieteelle, ja hänen aivojaan säilytetään Morrisonin kellarissa.


title: Amenemhet I

text:
Amenemhet I oli muinaista Egyptiä 12. dynastian aikaan vuosina 1985-1956 eaa. tai 1991–1962 eaa. hallinnut faarao.
Amenemhetin isä oli Senusret -niminen pappi ja Nefret -niminen nainen oli hänen äitinsä. Amenemhet ei ollut siis ollenkaan kuninkaallista sukua. Hänen nimensä on ensimmäinen, jossa on Amon-jumalan nimi. Amon oli aikaisemmin melko tuntematon jumala, joka sai alkunsa ilmeisesti Theban seudulla 11. dynastian aikaan.


title: Amenemhet I

text: Amenemhetin edeltäjän, Mentuhotep IV:n, visiirin nimi oli myös Amenemhet. Nämä saattoivat olla yksi ja sama henkilö, mikä selittäisi Amenemhetin valtaan nousun ja uuden dynastian perustamisen kuninkaallisen perheen ulkopuolelta.


title: Amenemhet I

text: Amenemhetin valtaannoususta ei ole tarkempia tietoja, mutta el-Lishtistä löytyneeseen kivilaattaan on kaiverrettu Mentuhotep IV:n ja Amenemhetin nimet vierekkäin, joka mahdollisesti osoittaa Amenemhetin toimineen Mentuhotepin kanssa sijaishallitsijana. Tässä tapauksessa olisi mahdollista, että Mentuhotep oli valinnut Amenemhetin seuraajakseen. Kirjallisista dokumenteista on löydetty "Neferetin ennustuksena" tunnettu kirjoitelma, jonka väitetään olevan vanhan valtakunnan ajalta. Siinä ennustetaan Amenemhetin valtaannousua, mutta on mahdollista, että se oli hänen hallituskautenaan laatimaa propagandaa, jolla hän pyrki oikeuttamaan hallintoaan.


title: Amenemhet I

text: Amenemhetin ulkopolitiikka keskittyi pääasiassa Lähi-idän suuntaan, jossa hän karkotti karavaaneja ryösteleviä beduiiniheimoja ja rakennutti sinne linnakkeen nimeltään "kuninkaan muurit". Myöhemmällä ajalla tätä linnaketta lienee ilmeisesti pidetyn Amenemhetin hallituskauden merkittävimpänä rakennusprojektina, sillä se mainitaan Nefertin ennustuksessa sekä Sinuhen tarinassa. Amenemhet järjesti myös sotaretken libyalaisia vastaan, jota johti hänen poikansa ja seuraajansa Senusret I.


title: Amenemhet I

text: Amenemhetin harjoittama sisäpolitiikka pyrki pääasiassa siirtämään valtaa lääninherroilta, jotka sen olivat ensimmäisen välikauden aikana saavuttaneet, takaisin keskushallinnolle. Tehostaakseen tätä muutosta (ja myös ollakseen lähempänä lädi-idän rajaa) Amenemhet siirsi pääkaupungin Thebasta uuteen perustamaansa kaupunkiin nimeltä Amenemhet-Itj-Tawy (Amenemhet on ottanut kaksi maata haltuunsa), joka sijaitsi Faijumin lähistöllä. Vaikka kaupungin tarkkaa sijaintia ei tiedetä, oletetaan sen olleen lähellä el-Lishtiä, johon Amenemhet rakennutti hautansa. Amenemhet rakennutti pääkaupunkinsa uuteen paikkaan todennäköisesti erottaakseen itsensä perinteisitä valtakeskuksista näin pakottaen hallintoeliitin muuttamaan uuteen pääkaupunkiin ja hylkäämään omistamansa valtavat maa-alueet. Osaltaan tästä vanhojen hallintokeskusten hylkäämisestä kertoo myös se, ettei Amenemhet rakennuttanut Amonin kulttikeskukseen Thebaan juurikaan monumentteja, vaikka Amon on mainittu hänen nimessäänkin. Amenemhet näyttää myös ajaneen politiikkaa, jossa virkailijoiden virat eivät enää periytyneet isältä pojalle, vaan niihin päästiin ansioiden kautta.


title: Amenemhet I

text: Amenemhetin ei ilmeisesti rakennuttanut juurikaan monumenttejä hallituskaudellaan, lukuun ottamatta Ptahin temppeliä Memfiksessä.


title: Amenemhet I

text: Amenemhet joutui salamurhan uhriksi kolmantenakymmenentenä hallitusvuonnaan. Tähän viitataan mm. Sinuhen tarinassa. Myös Amenemhetin seuraajan, Senusret I:n, hallituskaudelta peräisin olevissa teksteissä kerrotaan kuinka Amenemhetin kimppuun hyökättiin tämän ollessa nukkumassa, kuinka hän puolustautui ja kuinka viimein hänen henkivartijansa murhasivat hänet. Tekstissä mainitaan myös Senusretin olleen sotaretkellä Egyptin rajojen ulkopuolella, joka saattaa osoittaa murhan olleen yritys kaapata valta ja tuhota Amenemhetin perustama dynastia. Senusret kuitenkin ehti takaisin Egyptiin ennen kuin tämä ehti tapahtua ja teloitutti kaikki murhasta vastuussa olevat.


title: Amenemhet I

text: Amenemhet rakennutti "Amenemhet on mahtava ja miellyttävä" -nimisen pyramidinsa el-Lishtiin, lähelle Faijumia. Pyramidin tavoitteena oli osoittaa Amenemhetin dynastian olevan yhtä mahtava kuin vanhan valtakunnan suurten pyramidinrakentajien dynastioiden. Egypti ei kuitenkaan ollut vielä yhtä vauras toipuessaan yhä ensimmäisestä välikaudesta, joten Amenemhetin pyramidi jäi huomattavasti vanhan valtakunnan pyramideja pienemmäksi.


title: Amenemhet I

text: Pyramidin runko on rakennettu kalliosta louhitusta kivestä sekä mutatiilistä ja se on katettu tasaiseksi hakatulla kalkkikivellä, joka tosin on nykyään sortunut, paljastaen pyramidin ytimen. Pyramidin rakennuksessa on käytetty monista muista monumenteista irti hakattuja kiviä. Ainakin Khufun, Khafren, Unaksen ja Pepin nimet on löydetty Amenemhetin pyramidissaan käyttämistä kivistä. Vanhojen hautojen materiaalin uudelleenkäyttö oli hyvin tavallista tuona aikana, sillä niistä oli helppo louhia jo valmiiksi muotoon hakattuja kiviä.


title: Amenemhet I

text: Gaston Maspero suoritti kaivauksia pyramidissa vuonna 1882.


title: Mari Kiviniemi

text: Mari Johanna Kiviniemi (s. 27. syyskuuta 1968 Seinäjoki) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 1995–2014 ja keskustan puheenjohtaja 2010–2012. Hän oli Suomen 62. pääministeri vuosina 2010–2011.


title: Mari Kiviniemi

text: Heinäkuussa 2014 Kiviniemi valittiin OECD:n apulaispääsihteeriksi kahden vuoden kaudeksi, ja huhtikuussa 2016 hänen toimikauttaan päätettiin jatkaa kahdella vuodella elokuuhun 2018 asti.


title: Mari Kiviniemi

text: Toukokuussa 2018 Kiviniemi nimitettiin kaupan alan edunvalvontajärjestö Kaupan liiton toimitusjohtajaksi tammikuusta 2019 alkaen.


title: Mari Kiviniemi

text: Kiviniemi kävi koulunsa Jalasjärvellä ja vietti lukiossa vuoden vaihto-oppilaana Länsi-Saksassa. Ylioppilaaksi kirjoitettuaan vuonna 1988 hän aloitti kansantaloustieteen opiskelut Helsingin yliopistossa. Kiviniemi valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1994 ja kirjoitti pro gradu -tutkielmansa aiheesta "Optimaalinen patenttijärjestelmä teknisen kehityksen edistäjänä".


title: Mari Kiviniemi

text: Vuosina 1990–1991 Kiviniemi toimi Keskustan Opiskelijaliiton pääsihteerinä. Kiviniemi valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa ja uudelleen vuoden 2008 vaaleissa. Hän ei ollut enää ehdolla vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Nuoren Suomen liiton puheenjohtajana hän toimi vuosina 2006–2010.


title: Mari Kiviniemi

text: Kiviniemi nousi eduskuntaan vuoden 1995 vaaleissa jalasjärveläisenä Vaasan vaalipiiristä 9 308 äänellä. Hän toimi Vanhasen ensimmäisen hallituksen aikana pääministeri Matti Vanhasen talouspoliittisena neuvonantajana (2004–2005) ja Paula Lehtomäen äitiysloman ajan ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä syyskuusta 2005 maaliskuuhun 2006.


title: Mari Kiviniemi

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Kiviniemi valittiin eduskuntaan ainoana keskustalaisena Helsingin vaalipiiristä 7 385 äänellä. Vaalikampanjaansa Kiviniemi käytti lähes 66 000 euroa, josta 57 350 euroa ohjattiin "Huomisen Suomi ry" -nimisen tukiyhdistyksen kautta. Lahjoittajia ei kerrottu. Tukiyhdistyksen puheenjohtajana toimi Turkistuottajien viestintäjohtaja Päivi Mononen-Mikkilä ja rahastonhoitajana Kiviniemi. Kiviniemi tunnetaan turkistarhauksen puolestapuhujana.


title: Mari Kiviniemi

text: Ennen valintaansa keskustan puheenjohtajaksi Kiviniemi toimi Vanhasen II hallituksessa hallinto- ja kuntaministerin tehtävissä vuosina 2007–2010.


title: Mari Kiviniemi

text: Kiviniemi nousi pääministeriksi 22. kesäkuuta 2010 puolueen puheenjohtajan ja pääministerin tehtävistä jättäytyneen Matti Vanhasen tilalle. Tätä ennen kesäkuussa 2010 Kiviniemi oli valittu puolueensa puheenjohtajaksi keskustan Lahden puoluekokouksessa. Vuoden 2010 aikana Kiviniemi korosti usein, että eläkejärjestelmän kestävyyttä parantavat uudistukset kuten työurien pidentäminen pitää saada tehdyksi tulevaisuuden hyvinvoinnin turvaamiseksi.


title: Mari Kiviniemi

text: Koulujen kieltenopetuksesta Kiviniemi on sanonut keskustan olevan sitoutunut pakkoruotsiin, mutta toisaalta hän on myös kannattanut vapaaehtoisuuden lisäämistä Itä-Suomessa, jolloin vaihtoehtona olisi venäjä.


title: Mari Kiviniemi

text: Eduskuntavaalien 2011 alla Kiviniemi painotti kasvua ja tiedotusvälineiden useista kysymyksistä huolimatta ei kertonut mistä keskusta leikkaisi tulevalla vaalikaudella valtion kestävyysvajeen korjaamiseksi. Hän oli ainoa puoluejohtaja, joka kieltäytyi esittämästä leikkauskohteita. Vuoden 2011 eduskuntavaalikampanjaansa Kiviniemi käytti yhteensä 41 650 euroa, josta puolue antoi hänelle 35 995 euroa. Yrityksiltä Kiviniemi sai tukea 2 000 euroa ja yksityishenkilöiltä 3 655 euroa. Yle pyysi anteeksi Kiviniemeltä virheellistä väitettään hänen liittyvän vaalirahakohuun 27.1.2011.


title: Mari Kiviniemi

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa keskusta kärsi suurtappion ja sen edustajaluku hupeni 51:stä 35:een. Huhtikuussa 2012 Kiviniemi ilmoitti, ettei tavoittele puolueen puheenjohtajuutta kesän puoluekokouksessa. Syyksi hän esitti keskustan vaalitappion sekä puolueen pienen kannatuksen mielipidemittauksissa. Hän totesi kantavansa vastuuta siitä, ettei puolue ole päässyt nousemaan riittävän rivakasti, mutta eräiden arvioiden mukaan taustalla saattoi olla myös pettymys siihen, että Paavo Väyrynen ja Mauri Pekkarinen haastoivat hänet jo lyhyen puheenjohtajuuden jälkeen.


title: Mari Kiviniemi

text: Kiviniemen on kerrottu toimineen pääministerinä tarkasti protokollan mukaan muun muassa tasavallan presidenttiin ja hänen ulkopoliittiseen mandaattiin liittyvissä asioissa. On kuitenkin arveltu, että hänen ja presidentin epäviralliset välit eivät olleet ainakaan vuoden 2010 syksyllä vielä kehittyneet vastaavasti.


title: Mari Kiviniemi

text: Heinäkuussa 2014 Kiviniemi nimitettiin ensimmäisenä suomalaisena Pariisissa toimivan OECD:n apulaispääsihteeriksi kahden vuoden kaudeksi. Hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi Terhi Peltokorpi.


title: Mari Kiviniemi

text: 28. huhtikuuta 2016 OECD:n neuvosto päätti jatkaa hänen toimikauttaan kahdella vuodella, 24. elokuuta 2018 asti.


title: Mari Kiviniemi

text: Kiviniemi on ollut naimisissa vuodesta 1996 lähtien toimitusjohtaja Juha Louhivuoren kanssa. Parilla on kaksi lasta, vuonna 1997 syntynyt Hanna ja vuonna 2000 syntynyt Antti. Mari Kiviniemen isä on siipikarjayrittäjä, maanviljelysneuvos Antti Kiviniemi ja äiti yliagronomi Kaija Kiviniemi.


title: Mari Kiviniemi

text: Harrastuksikseen Mari Kiviniemi on maininnut juoksemisen, rullaluistelun, hiihdon, pianonsoiton ja lukemisen.


title: Väkevä viini

text: Väkevä viini on viinistä tai rypälemehusta, tai näiden sekoituksesta, etanolia lisäämällä valmistettua viinijuomaa. Väkevän viinin alkoholiprosentti on 15–22. Alun perin väkevät viinit kehitettiin, jotta viinistä saatiin paremmin säilyvää.


title: Väkevä viini

text: Väkeviä viinejä ovat muun muassa banyuls (banyuls AOC), madeira, málaga, marsala, portviini, sherry ja vermutti.


title: Valtatie 1

text: Valtatie 1 eli Turunväylä on Helsingistä Turkuun johtava valtatie. Se on osa kansainvälistä E18-väylää. Tien pituus on 165,2 kilometriä. Tie kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.


title: Valtatie 1

text: Valtatie 1 on kokonaan moottoritietä lukuun ottamatta Helsingin kaupungin alueella katuverkossa kulkevaa 5,8 kilometrin ja Turun päässä olevaa 2,5 kilometrin osuutta. Sen viimeinenkin osa avattiin liikenteelle 28. tammikuuta 2009. Tien avaamista viivästyttivät tunneleiden varotoiminnoissa ilmenneet ongelmat. Tien liikenne on varsin sujuvaa, lukuun ottamatta ajoittaisia ruuhkia Helsingin päässä.


title: Valtatie 1

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Helsinki – Espoo – Kauniainen – Espoo (uudelleen) – Kirkkonummi – Vihti – Lohja – Vihti (uudelleen) – Lohja (uudelleen) – Salo – Paimio – Kaarina – Turku. Vilkkaimmillaan Valtatie 1 on Kehä I:n ja Kehä II:n välillä, missä keskimääräinen liikennemäärä on noin 60 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.


title: Valtatie 1

text: Helsingin ja Turun välillä on kulkenut maantie jo 1300-luvun puolivälistä, jolloin Turusta Viipurin johtava Suuri rantatie muodostui.


title: Valtatie 1

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Helsingin ja Turun välinen valtatie nimettiin valtatieksi 1. Valtatien 1 rakentaminen oli eräs Suomen varhaisimmista valtatiehankkeista. Sen rakentaminen alkoi jo 1930-luvulla, ja uusi tie valmistui vaiheittain vuoteen 1951 mennessä. Valmistunut tie oli aikanaan hyvin uudenaikainen. Liikennemäärien kasvaessa tien suorituskyky ja turvallisuus kuitenkin heikkenivät, ja ennen moottoritien valmistumista ykköstie oli ollut pitkään profiililtaan vanhanaikainen, mutkainen ja mäkinen, ruuhkainen ja vaarallinen. Tietä oli parannettu ohituskaistoin, mutta kaistojen päätekohdissa oli tapahtunut vakaviakin onnettomuuksia.


title: Valtatie 1

text: Vuosien 1956 ja 2009 välisenä aikana rakennettiin Helsingin ja Turun välille vaiheittain moottoritie. Sitä mukaa kuin sen eri osat otettiin käyttöön, vanha ykköstie jäi rinnakkaistieksi, jonka numero alun perin oli 118. 1990-luvun puolivälin tienumerouudistuksessa rinnakkaistien numero "standardisoitiin" ja muutettiin seututieksi 110.


title: Valtatie 1

text: Tien alkupää Helsingissä kävi nopeasti ahtaaksi, ja vuonna 1956 aloitettiin Suomen ensimmäisen moottoritien rakentaminen Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen, suunnilleen nykyiseen Kehä III:n liittymään saakka. Uusi, "Tarvontieksi" kutsuttu moottoritie valmistui 16. joulukuuta 1962. Nykyään sen nimenä on Helsingin, Espoon ja Kirkkonummen alueella "Turunväylä". Moottoritietä jatkettiin Lohjanharjulle 1970-luvulle mennessä kolmessa osassa: Ensin vuonna 1967 rakennettiin 14 kilometrin osuus Veikkolaan, sitten neljän kilometrin osuus Veikkolan ohi ja tämän jälkeen Nummenkylään loppuosuus, joka valmistui 1971. Viimeiseen urakkaan kuuluivat myös Porintien alkuosuus Palojärven liittymästä ja Lohjan suuntaan erkaneva muutaman kilometrin moottoriliikennetieosuus. 10. syyskuuta 1977 tiellä avattiin maailman ensimmäinen automaattinen sääasema.


title: Valtatie 1

text: Tämän jälkeen moottoriteiden rakentaminen pysähtyi ykköstien osalta lähes 15 vuodeksi. 1970-luvulla valmistui tosin lyhyt nelikaistainen osuus Kaarinan ja Turun välille sekä Salon ohikulkutie. Nämä osuudet eivät kuitenkaan olleet moottoriteitä. Moottoritien rakentamista jatkettiin 1990-luvulla Turun päästä. Ensimmäisenä valmistui Paimion ja Kaarinan välinen osuus 1990-luvun puolivälissä. Kaarinan ja Turun välinen osuus valmistui 1990-luvun lopulla ensin valtatien 10 liittymään saakka; viimeinen osuus, johon kuului Aurajoen ylittävä silta, valmistui 2000-luvun alussa. Muurlan ja Paimion välinen moottoritieosuus valmistui vuonna 2003.


title: Valtatie 1

text: Lohjanharjun ja Muurlan välisen moottoritieosuuden rakentaminen aloitettiin tammikuussa 2004. Sen ensimmäinen, 12 kilometriä pitkä osuus Lohjanharjulta Lohjalle avattiin liikenteelle 15. joulukuuta 2005. Hankkeeseen sisältyi yksi uusi eritasoliittymä, minkä lisäksi olemassa olevaa Hevoskallion eritasoliittymää parannettiin. Tätä osuutta ei kuitenkaan vielä liitetty valtatiehen.


title: Valtatie 1

text: Alun perin uusi tie oli tarkoitus avata kokonaisuudessaan liikenteelle 15. marraskuuta 2008. Tunneliturvallisuusjärjestelmien testauksen vuoksi Lohjan ja Lahnajärven välisen osuuden käyttöönotto viivästyi yli kaksi kuukautta. Ensimmäisenä otettiin käyttöön osuus Lahnajärveltä Muurlaan 19. marraskuuta 2008. Lopulta 28. tammikuuta 2009 valmistui myös Lohjan ja Muurlan välinen moottoritieosuus.


title: Valtatie 1

text: Uuteen osuuteen sisältyi kahdeksan eritasoliittymää ja seitsemän tunnelia, joiden yhteispituus on 5,1 kilometriä. Tunneleista pisin, Karnaisten tunneli, on 2,3 kilometriä pitkä ja Suomen toiseksi pisin maantietunneli. Koko Lohjanharju–Muurla-tien kustannusarvio oli 335 miljoonaa euroa, mikä sisälsi myös valtatiehen 25 kuuluvan Lohjan läntisen sisääntulotien. Tietä on rakennettu niin sanotulla elinkaarimallilla, jossa Tieyhtiö Ykköstie Oy rakensi tien ja myös vastaa tien kunnossapidosta vuoteen 2029 asti. Tien käyttöönoton yhteydessä myös osa vuonna 2005 valmistuneesta moottoritieosuudesta muutettiin valtatieksi 1. Kun uusi moottoritie avattiin liikenteelle, valtatiestä 1 tuli kokonaan vähintään nelikaistainen. Valtatie 1 onkin valtatie 29:n ohella ainoa Suomen valtatie, joka on kokonaisuudessaan kaksiajorataista tietä.


title: Valtatie 1

text: Kehä I:n ja Nihtisillan väliin avautui 2015 uusi liittymä, Turvesolmu.


title: Valtatie 1

text:
Liittymästä etelään kulkeva Turveradantie johtaa Koivumankkaantielle.
Pääkaupunkiseudulla tien kapasiteettia tullaan lisäämään merkittävästi vuoteen 2020 mennessä. Ensin rakennettiin kolmannet kaistat Kehä I:ltä Kehä II:lle Kehä I:n parantamishankkeen yhteydessä. Toisessa vaiheessa kolmannet kaistat rakennetaan Kehä II:lta Kehä III:sta eteenpäin Histaan saakka. Kolmannessa vaiheessa kolmannet kaistat rakennetaan Histasta edelleen valtatie 2:n liittymään Palojärveen saakka.


title: Valtatie 1

text: Espoon Kirkkojärven kohdalla tie on rakentamisen jälkeen painunut 1–2 metriä pehmeän savisen maaperän vuoksi, koska tietä ei aikanaan paalutettu. Vesi on noussut tielle 2011 ja 2017. Vuoden 2011 tulvimisen jälkeen tietä päätettiin nostaa ja painumisen estämiseksi tehdä betonipaalutus. Työ oli meneillään, kun lokakuussa 2017 vesi nousi tielle niin paljon, että toinen kaista kumpaankin suuntaan jouduttiin sulkemaan, ja liikenne puuroutui jatkuvasti. Veden nousua tielle estettiin hiekkasäkkivallein.


title: Valtatie 1

text: Valtatie 1:llä on useita merkittävän pituisia tietunneleita, joissa jokaisessa on useita hätäpoistumisteitä ja SOS-puhelimet.


title: Valtatie 1

text: Tunnelit on numeroitu seuraavasti:


title: Valtatie 1

text: Tunnelia nro 1 ei ole vielä rakennettu, vaan sen numero lienee varattu E18 Turun kehätielle Raision keskustan kohdille suunniteltuun tunneliin.


title: Käsiraudat

text: Käsiraudat ovat toisiinsa ketjulla tai saranoilla yhdistetyt lukittavat ja kiristettävät metallirenkaat, joilla pidätetty, vangittu tai muun syyn vuoksi käsirautojen käytön kohteena oleva henkilö kahlitaan ranteistaan.


title: Käsiraudat

text: Käsirautoja on valmistettu etupäässä metalleista, kuten teräs tai alumiini, mutta uusia innovaatioita on myös kehitelty joista esimerkkinä ASP valmistaa muovi- ja metallikomponentteja yhdisteleviä rautoja.


title: Käsiraudat

text: Käsiraudoilla rajoitetaan kiinniotetun käsien käyttöä ja liikerataa. Kahlinnan tarkoitus on kolmitahoinen. Ensinnäkin käyttämällä käsirautoja kahlitsija suojelee itseään, työtovereitaan ja sivullisia. Toiseksi kahlitsija estää kiinniotettua vahingoittamasta itseään. Kolmas olennainen aspekti on kiinnioton tai muun toimivaltaan perustuvan laillisen toimenpiteen suorittamisen varmistaminen rajoittamalla henkilön toimintamahdollisuuksia. Käsi- tai peukalorautoja on mahdollista käyttää myös kidutusvälineinä useilla tavoilla.


title: Käsiraudat

text: Käsiraudat ovat lukitsemisen jälkeen avattavissa avaimella tai rautasahalla, joskin niiden tiirikointi hakaneulalla, paperiliittimellä tai ohuella nippusiteellä on helppoa niiden rakenteen tuntevalle henkilölle. Erityisvälineitä on myös joskus valmistettu lukittujen rautojen avaamiseksi.


title: Käsiraudat

text: Suomalaisessa oikeuskäytännössä käsirautojen käyttö kahlitsemiseen on sallittua seuraavissa tilanteissa:


title: Käsiraudat

text: erilaisissa tilanteissa joissa jokin viranomainen käyttää toimivaltaa ja raudoitukselle on sellaisessa tilanteessa painavat perusteet.


title: Käsiraudat

text: esimerkiksi erotiikkaan tai muuhun marginaaliseen käyttöön liittyen.


title: Käsiraudat

text: - kun kyseessä on yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain määrittelemä vartija, koska mainitussa laissa käsiraudat määritellään yhdeksi vartijan virallisista voimankäyttövälineistä. Tämä edellyttää että voimankäytöstä aiheutuu vähin mahdollinen haitta.


title: Käsiraudat

text: - kun kyseessä on järjestyksenvalvoja tai järjestyslain mukainen järjestyksenvalvoja, on käsiraudat määritelty laissa yhdeksi järjestyksenvalvojan virallisista voimankäyttövälineistä.


title: Käsiraudat

text: Pakkokeinolain ensimmäisen pykälän neljäs momentti antaa lainmukaista jokamiehen kiinniotto-oikeutta käyttävälle oikeuden ""käyttää sellaisia kiinniottamisen toimittamiseksi tarpeellisia voimakeinoja, joita voidaan pitää kokonaisuutena arvioiden puolustettavina, kun otetaan huomioon rikoksen laatu, kiinniotettavan käyttäytyminen ja tilanne muutenkin."" Tällöin käsirautojen käyttö saattaa tulla kyseeseen, vaikka siihen ei annetakaan mitään lähtökohtaista oikeutta.


title: Käsiraudat

text: Ihmisen kahlitseminen edellä mainittujen tapausten ulkopuolella on oikeudetonta vapauden rajoittamista eli vapaudenriistoa. Käytön oikeutuksen tutkii tapauskohtaisesti viranomainen, ja rangaistavuudesta päättää tuomioistuin.


title: Käsiraudat

text: Kahlitsemisvälineiden historia käsittää kaksi merkittävää askelta moderniin suuntaan. Ensinnäkin 1780 Hiatt rupesi valmistamaan kahleita ja käsirautoja joihin oli integroitu lukko sisään. Hiatt aloitti myös avainten standardisoinnin joka tarkoitti sitä, että lukkopesä ja avaimet eivät olleet yksilöllisiä vaan avaimet sopivat kaikkiin saman mallisiin tuotteisiin. Käytäntö levisi Amerikkaan myöhemmin 1800-luvulla. Toinen merkittävä edistysaskel oli kooltaan säädettävien käsirautojen kehittäminen, jonka teki Adams 1860-luvulla.


title: Käsiraudat

text: Käsirautoja on pääasiassa kahta eri mallia: ketjulla ja saranakiinnityksellä. Näistä malleista on lisäksi useita erilaisia muunnelmia, kuten joiltakin valmistajilta löytyvä selkeästi harvinaisempi jäykkä malli, jossa ketju on korvattu kiinteällä käteen sopivalla kahvalla. Ainakin Hiatt valmistaa tästäkin edistyksellisempää ultimate-mallia, joissa sarana lukkiutuu avattaessa jäykäksi ja tämä lukko pitää avata käsirautojen avaimella niiden taittamiseksi kantotilaan.


title: Käsiraudat

text: Eräs ero käsirautamallien kesken on esiviritysominaisuus, jota ammattisanastossa myös herkistämiseksi kutsutaan. Tässä toimituksessa käsirautojen hammastanko pyöräytetään poskipalojen välistä läpi ja vedetään sen jälkeen takaisinpäin niin, että hammastanko jää rungon viimeisten lukitushampaiden varaan esiviritettyyn tilaan. Tästä tilasta raudat on nopea painaa kahlittavan ranteisiin. Hiatt mainostaa kotisivullaan, että esiviritys on heidän rautojensa erityisominaisuus, mutta ainakin Peerlessin tietyistä malleista tämä ominaisuus jo löytyy.


title: Käsiraudat

text: Työkäytössä olevista raudoista on syytä löytyä kaksinkertainen lukitusjärjestely, jota myös varmuus- ja takalukitukseksi kutsutaan. Tätä lukitusmenetelmää käyttämällä käsirautojen kiristyminen liiaksi estetään, jolloin varmistetaan sekä kahlitun oma turvallisuus että kahlitsijan oikeusturva tilanteessa jossa raudat kiristyisivät muuten liian kireälle aiheuttaen kahlitulle näin vammoja. Kertaalleen paikalleen asetettuja käsirautoja on erittäin vaikea löysätä avaamatta niitä kokonaan.


title: Käsiraudat

text: Yksipuoliseksi valmistettu lukkopesä on tavanomaisesti sijainnut rautojen rungossa ja kaksinkertaisen lukituksen "aktivointikolo" käsirautojen "syrjässä." ASP on aloittanut muovi-metallikombinaatiota edustavissa raudoissaan tavan sijoittaa lukkopesä molemmille puolille käsirautojen runkoa jolloin ei raudoitettaessa tarvitse keskittyä siihen, kuinka päin raudat laittaa kiinniotetulle. Samoin tässä mallissa varmuuslukituksen aktivointi on rungossa molemmilla puolilla.


title: Käsiraudat

text: Käsirautojen testaamisessa käytetään ainakin NIJ-standardia, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa voimankäyttötarkoitukseen suositellaan ainoastaan tämän standardin mukaisia rautoja perusteena se että testit tehdään Liittovaltion toimesta ja näin varmistetaan osaltaan oma oikeusturva rikosoikeudellisessa prosessissa.


title: Käsiraudat

text: Välineitä ja tapoja ihmisten kahlitsemiseen on historian aikana ollut lukemattomia. Ammoisissa kirjoituksissa ensimmäiset viitteet kahlittuihin henkilöihin löytyy Raamatun Mooseksen kirjoista. On selvää että nämä erosivat moderneista käsirauta- ja kahlitsemislaitteista olennaisesti.


title: Käsiraudat

text: Muunlaisista välineistä nykyään on yleisesti käytössä jalkaraudat, jotka käsirautojen tapaan lukitaan nilkkoihin ja joilla rajoitetaan mahdollisuutta jalkojen käyttöön joko pakenemisessa tai kehon omina aseina.


title: Käsiraudat

text: Oheisessa kuvassa on esitettynä myös niin kutsutut peukaloraudat. Niiden käyttöä ei missään tapauksessa rohkaista vaan niitä pidetään sekä lääketieteen että voimankäytön ammattilaisten keskuudessa kahlitun terveydelle tarpeettoman vaarallisina. On tärkeä huomata että kahlinnalla nimenomaan suojellaan myös kahlittua itseään, eikä sillä länsimaisessa turvallisuuskulttuurissa ole tarkoitus rangaista tai satuttaa vaan varmistaa toimenpide mahdollisimman pienellä haitta-asteella.


title: Käsiraudat

text: Raudat ovat huomattavan vaaralliset jos niitä ei osata käyttää oikein tai jos niitä osataan tarkoituksella käyttää väärin.


title: Käsiraudat

text: Ensinnäkin voimankäyttötilanteissa vaara aiheutuu jos raudat ovat toimintahäiriön takia takalukossa. Tällöin ne saatetaan painaa kiinniotetun ranteisiin stressin vaikutuksessa niin voimakkaasti että kohdehenkilön ranteet vahingoittuvat, tai niitä ei voida käyttää ilman takalukituksen avaamista joka vaarantaa sekä turvallisuuden että kiinnioton. Kiinniotetulle itselleen vaaraa voivat aiheuttaa myös liian tiukoiksi kiristyneet raudat.


title: Käsiraudat

text: Työkäyttöön valmistetut raudat ovat tarkoituksella niin jämäkät, että niitä ei marginaalisia tapauksia lukuun ottamatta saa avattua ilman erityistietoja, -taitoja tai -välineitä. Kahlitun ihmisen mahdollisuus puolustautua, paeta ja suojella itseään on erittäin rajoitettu. Tämän takia kahlitsija on vastuussa kahlitun henkilön turvallisuudesta. Työkaluiksi tarkoitetut raudat ovat äärettömän vaaralliset erityisesti lapsille, koska ne voi lukita myös täysin vahingossa altistaen henkilön tällöin monenlaisille vaaroille hänen alentuneen toimintakykynsä takia.


title: Käsiraudat

text: On myös huomattava, että käsiraudat ovat ainoastaan tilapäiseen hallintaan tarkoitettu työkalu ja näin ollen on kiinniottajan kannalta vaarallista antautua valheelliseen turvallisuuden tunteeseen. Raudat itsessään eivät tee kahlitusta vielä vaaratonta tai täysin toimintakyvytöntä. Samoin huonolaatuisten rautojen käyttäminen työtehtävässä vaarantaa kiinnioton ja näin myös kiinniottajien ja sivullisten turvallisuuden. Esimerkiksi psyykkisesti häiriintyneen kiinniotetun tiedetään saaneen käsiraudat rikki vääntämällä niitä hampaillaan.


title: Käsiraudat

text: Nimekkäitä käsirautavalmistajia on lukuisia. Safariland (entinen Hiatts), TCH (Total Control Handcuffs) Peerless ja Smith & Wesson lienevät kuuluisimmat. Väärennettyjä S&W-käsirautoja esiintyy runsaasti. Muita yleisiä käsirautojen valmistajia ovat muun muassa Bianchi, ASP, HWC, Clejuso, Rivolier ja Alcyon.


title: Käsiraudat

text: Parasta käsirautojen valmistajaa ei voi nimetä, sillä monessa mallissa on käytännöllisiä ominaisuuksia joita taas toisissa ei ole. On kuitenkin huomattava, että Alcyon-merkkisten rautojen kenttäkäyttöarvo ei ole kaikkein paras, vaan Kontrolli-lehden testissä ne arvioitiin sekä kokemusten että testin perusteella melkeinpä vaarallisiksi huonon laadun takia.


title: Käsiraudat

text: Seksileikeissä käytetyt käsiraudat on yleensä varustettu avausnapilla, jolloin avaimen kadottaminen ei merkitse ”katastrofia”. Avausnappi on upotettu syvään ja kapeaan koloon, josta sidottu ei pysty sitä tavoittamaan. Suosittuja ovat myös pehmustetut käsiraudat, jotka eivät raavi ihoa. Seksikäsirautoja ei pitäisi voida kiristää niin paljon, että verenkierto estyisi. Pehmuste ehkäisee myös nikkeliallergiaa. Tämänkaltaiset käsiraudat eivät sovellu ihmisen kiinniottamiseen, sillä ne saattavat hajota kovassa rimpuilussa ja aiheuttaa hajotessaan ihovaurioita ja haavoja ja toisaalta myös vaarantavat kiinnioton sekä joissain tapauksissa kiinniottajan, sivullisten tai kiinniotetun oman turvallisuuden.


title: Bhagavad Gita

text: Bhagavad Gītā (devanagari: भगवद्गीता, usein lyhyemmin "Gita") on 400–100 eaa. syntynyt hindulaisuuden pyhä kirjoitus, joka on osa laajempaa tekstikokonaisuutta "Mahabharataa (Aranyakaparva. 25 - 42)." Teoksen nimi tarkoittaa "Herran laulua". Bhagavad Gītāssa Krishna, joka hindulaisuuden valtasuuntauksissa katsotaan Vishnun avataraksi, ilmoittaa olevansa Jumala ja kuvailee omaa jumaluuttaan sekä olemassa olevan suhdetta itseensä.


title: Bhagavad Gita

text: Kahdeksantoistakappaleinen kirja koostuu seitsemästäsadasta säkeestä. Kappaleiden nimet ovat seuraavat:Näistä kuuden ensimmäisen sanotaan käsittelevän karmaa eli toimintaa, kuuden keskimmäisen bhaktia eli antaumusta, ja kuuden viimeisen jnanaa eli tietoa.


title: Bhagavad Gita

text: Eräs yleisesti tunnetuimmista Bhagavad Gitan kohdista on fyysikko Robert Oppenheimerin lainaus kappaleesta 11.32. Tarinan mukaan Oppenheimer olisi sanonut atomipommin räjäytyksen yhteydessä englanniksi "Now, I am become Death, the destroyer of worlds". Oppenheimerin lause voitaisiin kääntää suomeksi esimerkiksi muotoon "Nyt olen kuolema, maailmojen tuhoaja". Suomennoksessa vastaava kohta kuuluu "Minä olen Aika, maailmojen mahtava lopettaja, ja olen täällä tuhotakseni kaikki ihmiset". Myös englanninkielisiä käännöksiä on erilaisia ja lauseen voi ymmärtää eri tavalla käännöksestä riippuen.


title: Bhagavad Gita

text: Suomenkielisiä käännöksiä ovat Biokustannus Oy:n julkaisema Martti Humun saksasta kääntämä "Bhagavad-Gîtâ" vuodelta 1905, Gaudeamuksen sanskriitista käännetty laitos "Bhagavadgītā: Herran laulu" sekä A.C. Bhaktivedanta Swamin alkuperäistekstillä ja kommentaareilla varustettu "Bhagavad-gītā kuten se on".


title: Tilli

text: Tilli eli maustetilli ("Anethum graveolens") on yksivuotinen Aasiasta peräisin oleva ruohokasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ympäristössä, mutta sitä käytetään enimmäkseen mausteena Pohjoismaissa, Venäjällä ja Puolassa – tosin myös intialainen keittiö tuntee tillin. Suomessa se on yksi viljellyimmistä yrteistä.


title: Tilli

text: Tillin käytössä on huomattava se, että mitä pohjoisemmaksi mennään, sen suositummaksi tulee tillin lehtien käyttö mausteena. Etelässä käytetään mieluummin tillin hedelmiä mausteena. Tämä johtuu siitä, että pohjoisessa, missä päivä on pitkä, lehtiin muodostuu enemmän aromiaineita, mutta etelän maissa lehdet ovat lähes mauttomia. Onkin osoitettu, että tillin lehtien aromiaineiden ero jo Utsjoen ja Etelä-Suomen välillä on huomattava.


title: Tilli

text: Tieteellisen nimensä ("Anethum") on tilli saanut siitä, että se kasvaa varsin nopeasti, sillä kreikkalaiset sanat "ano theo" tarkoitavat "ylös juoksen". Jo roomalaisten gladiaattorien on kerrottu syöneen ”Anethum”-nimistä yrttiä, jonka sanottiin lisäävän heidän voimiaan.


title: Tilli

text: Englantilainen ja muihinkin kieliin tullut nimi dill tai suomen kieleen tullut tilli tulee muinaisnorjalaisesta tai saksilaisesta "dilla"-verbistä, joka tarkoittaa tuudittamista tai unettamista. Nimi juontaa juurensa siitä, että lasta oli tapana sivellä tillivedellä, jotta tämä nukahtaisi helpommin.


title: Tilli

text: Suomeen tilli saapui 1600-luvulla, mutta jo muinaiset egyptiläiset käyttivät tilliä ruuansulatusta parantavana lääkkeenä ja myös hajusteena. Tillistä tehdyn mehun väitetään rauhoittavan levottomia lapsia. Tilliteen uskotaan myös lisäävän imettävän äidin maidoneritystä.


title: Tilli

text: Tilliä kasvatetaan kahdessa eri muodossa: lehti- ja kruunutillinä. Tilli on meille tuttu etenkin keitettyjen perunoiden ja kalan mausteena. Kruunutillin kukintoja käytetään mm. rapujen keittämisessä sekä kurkkujen säilömisessä. Tillin siemenet sopivat säilykkeiden ja marinadien maustamiseen. Suomalainen erikoisuus on tilliliha.


title: Drakon

text: Drakon oli antiikin kreikkalainen lainsäätäjä. Hän toimi Ateenan arkonttina vuonna 621 eaa. ja sai tehtäväkseen säätää kaupungille sen ensimmäiset lait. Vaikka ne olivat hyvin ankaria, ne oli tarkoitettu oikeudenmukaisiksi. Drakon olikin ensimmäinen, joka teki eron tahallisen murhan ja tahattoman kuolemantuottamuksen välillä.


title: Drakon

text: Myöhemmin Drakonin lakeja kuitenkin pidettiin liian ankarina. Siksi hänen nimestään on johdettu sana drakoninen, joka viittaa sinänsä perusteltuun, mutta tarpeettoman julmaan tai epäinhimilliseen asiaan.


title: Hippias

text: Hippias (, kuoli 490 eaa. jälkeen) oli Peisistratoksen poika ja Ateenan tyrannina veljensä Hipparkhoksen kanssa. Hänet karkotettiin vuonna 510 eaa.


title: Eddie Edwards

text: Michael Edwards (s. 5. joulukuuta 1963), paremmin tunnettu nimellä Eddie "the Eagle" Edwards, oli ensimmäinen Isoa-Britanniaa olympialaisissa edustanut mäkihyppääjä.


title: Eddie Edwards

text: Edwards syntyi Cheltenhamissa. Hän työskenteli rakennuksilla rapparina tullessaan valituksi Ison-Britannian olympiajoukkueeseen. Aikaisemmin hän oli edustanut Britanniaa vuoden 1987 maailmanmestaruuskilpailuissa. Edwards valittiin, koska muita ehdokkaita ei ollut. Hänellä ei juuri ollut rahoitusta harjoittelulleen ja hän oli kymmenisen kiloa painavampi kuin seuraavaksi painavin kilpailija – näin Edwards sijoittui viimeiseksi sekä normaali- että suurmäen kilpailuissa. Hänen kilpailemistaan haittasivat myös korkeanpaikankammo ja huurun kerääntyminen hänen laseihinsa. Kuitenkin Edwardsin rohkeus, rakastettava persoonallisuus ja menestymättömyys lämmittivät ihmisten mieltä, ja hänestä tuli vähitellen julkisuuden lemmikki. Lisäksi myöhemmällä iällä Edwards on osallistunut television puolella brittiläiseen seuranhakuohjelmaan.


title: Eddie Edwards

text: Edwards harjoitteli mäkihyppyä Suomessa ja asui harjoitteluaikana mielisairaalassa säästäkseen rahaa. Edwards kertoo, että innostus mäkihyppyyn alkoi Glouchesterin hiihtokeskuksessa, kun hän oli 12-vuotias ja sai sukset ensimmäistä kertaa jalkaansa.


title: Eddie Edwards

text: Brittiläinen mäkikotka on julkaissut kirjan "On the piste" (ISBN 0-233-99497-1). Hän on vuonna 1991 levyttänyt lauluosuuden yhteistyössä suomalaisten muusikoiden Irwin Goodmanin ja Jussi Halmeen kappaleeseen "Mun nimeni on Eetu". Levytys on käännösversio englanninkielellä vuonna 1988 levytetystä alkuperäisversiosta "Fly Eddie Fly"-kappaleesta. Se saavutti listasijoituksen Suomen ja Englannin singlelistoilla. Myöhemmin 2010-luvulla Edwardista kertova elokuva "Eddie the Eagle" on saanut ensi-iltansa Suomessa 1. huhtikuuta 2016. Edwardsin pääosassa siinä on Taron Egerton.


title: Eddie Edwards

text: Edwards sai uransa parhaimpina aikoina mainossopimuksista isot rahat, mutta siitä huolimatta ajautui konkurssiin vuonna 1992. Myöhemmin Eddie aloitti lakitieteen opiskelut Leicesterin De Montfort -yliopistossa ja valmistui sieltä 2003. Nykyään hän asuu vaatimattomassa asunnossa Woodchesterissa Samantha-vaimonsa ja kahden tyttärensä Ottilien ja Honeyn kanssa.


title: Arvoteoria

text: Arvoteoria (arvo-oppi, arvofilosofia, aksiologia) on filosofian osa-alue, joka tutkii arvoja.


title: Arvoteoria

text: Arvosubjektivismin mukaan arvot ovat yksilöllisiä valintoja.


title: Arvoteoria

text: Arvo-objektivismin mukaan voidaan saavuttaa yksimielisyys oikeista arvoista.


title: Arvoteoria

text: Sosiologiassa arvoteoria tutkii yhteiskunnallisia arvoja. Tutkijoita ovat muun muassa Max Weber, Karl Marx, Emile Durkheim, Jürgen Habermas ja Axel Hägerström.


title: Muistio (ohjelma)

text: Muistio () on Microsoft Windowsin mukana tuleva yksinkertainen tekstieditori. Se muokkaa tiedostoja ilman tyyli- tai muita metatietoja, joten se soveltuu mm. tekstimuotoisten asetustiedostojen muokkaamiseen.


title: Muistio (ohjelma)

text: Windowsin 95, 98, ME ja 3.1-versioiden Muistioissa oli 64 kilotavun rajoitus muokattavan tekstitiedoston koolle. Muistio käyttää DOS-mallisia rivinvaihdon merkintätapoja, joten se ei ymmärrä mm. Unixin tai MacOS:n käyttämiä rivinvaihtoja.


title: Muistio (ohjelma)

text: Yksinkertaisuutensa vuoksi ohjelma yleensä avautuu nopeammin kuin monimutkaisemmat tekstinkäsittelyohjelmat.


title: Paikkakunta

text: Paikkakunnalla tarkoitetaan asuttua yhdyskuntaa, kaupunkia tai kylää, ylipäätään nimettyä taajamaa. Kielitoimiston sanakirjan mukaan käsite ”paikkakunta” viittaa varsinkin kuntaan. Lainsäädännössä käsitteellä ”paikkakunta” tarkoitetaan kuntaa hallinnollisena yksikkönä.


title: Paikkakunta

text:
Tilastokeskus määrittelee ”paikkakunnan” tarkoittavan kuntaa esimerkiksi asuntojen vuokria koskevissa tilastoissa.
Yleiskielessä paikkakunnalla ei usein tarkoiteta hallinnollista kuntaa. Kielitoimiston sanakirjan mukaan sillä tarkoitetaan varsinaisesti maaseutu- tai kaupunkikuntaa, eli kuntaa ylipäänsä.


title: Paikkakunta

text: Paikkakuntalaiseksi nimitetään paikkakunnalla asuvaa, paikkakunnan asukasta.


title: Michael Edwards

text: Michael Edwards -nimisiä henkilöitä:


title: Kornetti

text: Kornetti ( ’pikku torvi’ < "corno" ’torvi’) on vaskipuhallin, joka läheisesti muistuttaa trumpettia mutta on ulkonäöstään huolimatta läheisempää sukua käyrätorvelle.


title: Kornetti

text: Kornetti kehitettiin Ranskassa 1800-luvun alussa sikäläisestä postitorvesta lisäämällä siihen venttiilit. Tätä soitinta alettiin käyttää sinfoniaorkesterissa jo 1820-luvun lopulla (esimerkiksi oopperassa "Wilhelm Tell").


title: Kornetti

text: Kornetti oli jazzissa alkujaan suositumpi kuin trumpetti, koska sen venttiiliteknologia oli kehittyneempää.


title: Devanagari

text: Devanāgarī (, 'jumalten kaupunki') on Intiassa ja muualla Aasiassa tavattava kirjoitusjärjestelmä, joka on tyypiltään abugida. Devanagari on alueen klassisen sivistyskielen sanskritin pääasiallinen kirjoitusmerkistö, mutta sillä on kirjoitettu myös paalia. Devanagari on kehittynyt brahmi-kirjoituksesta.


title: Devanagari

text: Nykyisin devanagaria tai sen johdannaista käyttävät useat pohjoisintialaiset kielet. Se on myös Intian valtakielen hindin omaksuma merkistö. Marathia, kašmiria, biharia, sindhiä, nepalia ja monia muita kirjoitetaan devanagarilla yksinomaisena tai vaihtoehtoisena kirjoitusjärjestelmänä.


title: Devanagari

text: Devanagari on Intiassa maan perustuslain mukaan virallinen hindinkielen kirjoitusmuoto.


title: Devanagari

text: Devanagari on abugida-kirjaimisto, eli konsonanttimerkki sisältää jo vokaalin; esimerkiksi kirjain प lausutaan pa. Mikäli jonkun toisen vokaalin halutaan seuraavan konsonanttia, käytetään vokaalidiakriittejä, esimerkiksi pu kirjoitetaan पु. Jos kaksi tai useampi konsonantti on peräkkäin ilman välissä olevaa vokaalia, konsonanttikirjaimet yhdistetään ligatuuriksi, joka käyttäytyy kuin yksittäinen konsonanttikirjain; esimerkiksi ska kirjoitetaan स्क, joka on kirjainten स ja क ligatuuri.


title: Devanagari

text: Taulukoiden transkriptio seuraa ISO 15919 -standardia. Ääntämys (merkitty IPA:lla) mukailee klassista sanskritia, mutta nykyintialaisissa kielissä ääntämys voi vaihdella. Konsonanttitaulukoissa mukana oletuksena seuraavaa vokaalia ei ole merkitty. Vokaalin puuttuminen on merkitty muutoin "halantilla/viramalla" (katso erikoismerkit alempana).


title: Ratsumestari

text: Ratsumestari on ratsuväessä käytetty kapteenia vastaava sotilasarvo. Ratsumestarit saattoivat toimia ratsuväessä komppaniaa vastaavan eskadroonan päällikköinä.


title: Avatar

text: Avatar tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Savustus

text: Savustus tai savustaminen on ruoan valmistus- ja säilömismuoto, jossa ruoka kypsennetään altistamalla se savulle pitkäksi aikaa. Savun sisältämien eri kemikaalien, lämmön ja tuotteen osittaisen kuivumisen yhteisvaikutuksella voidaan parantaa elintarvikkeen säilyvyyttä.


title: Savustus

text:
Kalansavustus on yksi savustusmenetelmä. Kalansavustukseen sopivat parhaiten kaikkein rasvaisimmat kalalajit. Tällaisia kalalajeja Suomessa ovat muun muassa lohi, kirjolohi, taimen, nieriä, muikku, siika ja lahna.
Savustus säilömistapana on keksitty ilmeisesti useissa kulttuureissa yhtä aikaa jo esihistoriallisella ajalla. Sumerilaisten tiedetään savustaneen kalaa vuonna 3500 eaa. Mesopotamiassa. Myös hedelmiä on savustettu perinteisesti ainakin Kiinassa, jossa savustettu aprikoosi oli erityinen herkku Tang-dynastian aikana 618–907 eaa. Roomalaiset maksoivat suuria rahasummia Mustanmeren tonnikalasta eli salsamentumista. Toinen roomalaisten erityinen herkku oli savustettu juusto. Nykyisin juustoa valmistetaan savustamalla Italiassa caciocavallo-nimisenä.


title: Savustus

text:
Euroopassa savustusta on harrastettu jo varsin varhaisina aikoina ja säilömismuotona se on suolaustakin vanhempi. Irlannista on löydöksiä, joiden perusteella on päätelty, että Bann-joen varrella olisi savustettu kalaa jo vuonna 2000 eaa. Ruoan säilöminen suolaamalla levisi Länsi-Eurooppaan vasta 500 eaa. Keskiaikaisessa Euroopassa savustettu silli oli hyvin yleistä ruokaa ja se voidaan tärkeydessä rinnastaa kuivattuun turskaan (kapakala), joka oli erityisesti yksi köyhemmän väestön ravinnon kulmakivistä. Vuodelta 1349 on säilynyt asiakirjoja, joiden mukaan silloin olisi rakennettu valtava sillisavustamo Englantiin. Se osoittaa, että toiminta on ollut laajamittaista.
Savustettavista kaloista merkittäviä olivat sillin lisäksi ainakin turskan sukulainen kolja ja lohi. Isoissa englantilaisissa savustamoissa lämpötila ei noussut yleensä yli 29 asteen, joten niissä savustus tapahtui niin sanotulla kylmäsavustusmenetelmällä. Samoihin aikoihin Pohjois-Euroopan hansakaupungeissa kehitettiin täysin toisenlainen savustusmenetelmä eli kuumasavustus, jossa savustuslämpötila nousi hyvinkin yli sataan asteeseen. Saksassa tähän tapaan käsiteltyä silakkaa kutsutaan nimellä "Bücklinge", joka on käännetty englanniksi muotoon "buckling". Samaa menetelmää käytetään silakan lisäksi makrilliin, sampeen, ankeriaaseen ja loheen. Suomessa silakan lisäksi suosittu ja perinteinen savukala on muikku.


title: Savustus

text: Vanhat savustusmenetelmät poikkesivat melko paljon nykyisestä savustuksesta, joka kehitettiin vasta vuonna 1843. Keskiaikana savustettavaan kalaan laitettiin huomattavasti enemmän suolaa kuin nykyään ja kalan savustus esimerkiksi Englannin suuressa savustamossa kesti useita päiviä. Aina välillä tuli sammutettiin ja kalan annettiin levätä. Lopputulos poikkesi melkoisesti nykyään tunnetusta savukalasta tai kylmäsavukalasta. Savustettavaa kalaa prosessoitiin, kunnes se oli täysin kuivaa ja rakenteeltaan hyvin kovaa, sekä hyvin suolaista.


title: Savustus

text: Savustaminen ei ole sama kuin elintarvikkeen mikrobien tuhoaminen: savustetuista ja umpiopakatuista kaloista on tutkimuksissa löydetty merkittäviä määriä patogeeneja mikrobeja. Lämminsavustettu kala säilyy noin viikon, kylmäsavustettu 2-4 viikkoa.


title: Savustus

text: Kuumasavustuksessa kala tai liha savustetaan nopeasti eli 1–2 tunnissa hyvin lämpimässä tavallisesti 60–80 celsiusastessa, joskus 90–100 asteen lämmössä.


title: Savustus

text: Lämminsavustuksessa lihaa tai kalaa savustetaan 40–80 asteessa kolmesta viiteen tuntia. Tuotetta voidaan tämän jälkeen vielä kypsentää esimerkiksi kuumassa vesihöyryssä pitämällä kuten tehdään vaikkapa leikkelemakkaroille. Erityisesti lihan hitaasta savustuksesta suuressa kosteudessa käytetään termiä "palvaaminen".


title: Savustus

text: 1990-luvulta alkaen elintarviketeollisuus on siirtynyt käyttämään nestesavustusta, jossa tuote käsitellään nesteytetyllä savulla. Se on syrjäyttänyt vähitellen perinteistä puupurusavustusta.


title: Durga

text: Durga on eräs hindulaisuuden suosituimmista ja tunnetuimmista jumalattarista, Shivan puolison Parvatin sotaisa neitseellinen muoto. Kirjaimellisesti käännettynä nimi tarkoittaa "vaikeasti lähestyttävää", viitaten jumalattaren mahtiin jumalten suojelijana sekä Parvatin syntyperään Himalajan vuoristossa. Durga kuvataan usein kahdeksankätisenä, kahdeksassa kädessään kaikkien jumalten aseita pitäen ja tiikerillä tai leijonalla ratsastaen.


title: Durga

text: Devi-Mahatmya, Markandeya-puranan osio, kertoo Durgan syntyneen eri jumalten yhdistäessä voimansa, shaktinsa yhdeksi jumalattareksi taistelussa demonien armeijaa vastaan. Durga ja hänen raivostaan syntynyt vieläkin hurjempi jumalattaren ilmentymä, Kali, taltuttivat demonit joiden edessä miespuoliset jumalat olivat voimattomia. Suosituimpiin Durgan ikoneihin kuuluu kuva jumalattaresta kukistamassa puhvelidemoni Mahishaa (kuva tunnetaan nimellä Mahisasur tai Mahisasur-Mardini, Mahishan Surmaaja).


title: Durga

text: Hindujen syksyinen valojen juhla, Diwali symboloi etenkin Länsi-Bengalissa Durgan voittoa demoneista, sekä juhlistaa Devin eri ilmenemismuotoja. Siihen sisältyy kolmesta neljään päivään kestävä Durgan palvontaseremonia, Durga Puja. Juhlan päätteeksi valtaisat Gangesin savesta valmistetut, ylellisesti koristellut jumalattaren kuvat upotetaan takaisin jokiin jotta jumalatar voi palata takaisin perheensä luokse Himalajalle.


title: Lentomestari

text: Lentomestari on käytöstä poistettu ilmavoimien sotilasarvo, joka vastasi maavoimien sotilasmestaria. Lentomestareilla oli upseerin virkapuku.


title: Lentomestari

text: Ilmavoimien ensimmäiseksi lentomestariksi nimitettiin 1. heinäkuuta 1925 kapitulanttivääpeli Hannes Haijala.


title: Lentomestari

text: Nuorin lentomestareista oli hävittäjälentäjä Eero Kinnunen, joka kaatui Kronstaditin lähellä ilmatorjunta-ammuksen osumasta syksyllä 1943.


title: Lentomestari

text: Tunnettuja lentomestareita olivat muiden muassa Mannerheim-ristin ritari Ilmari Juutilainen ja koelentäjä Urho Heiskala.


title: Lentomestari

text: Viimeinen lentomestariksi ylennetty oli Reijo Jukonen vuonna 1952. Kaikkiaan lentomestareita oli vuosien mittaan Suomen ilmavoimissa 140. Sotilasarvon lakkauttaminen vuonna 1952 kosketti 18:aa silloin palveluksessa ollutta lentomestaria.


title: Vahtimestari

text: Vahtimestari on henkilö, joka työskentelee esimerkiksi viraston, laitoksen tai yrityksen palveluksessa ja huolehtii tehtävistä kuten postin jakelusta, monistuksesta, kulunvalvonnasta ja vierailijoiden opastuksesta.


title: Vahtimestari

text: Ammattinimikkeenä vahtimestari tarkoittaa henkilöä, joka suorittaa erilaisten tilojen vartiointia, vieraiden vastaanottoa ja järjestyksen ylläpitoa, ja joka ei ole vartija tai järjestyksenvalvoja.


title: Vahtimestari

text: Vahtimestari voi työskennellä esimerkiksi sairaalassa tai terveyskeskuksessa, jolloin hänen työtehtävänsä koostuvat pääasiassa asiakaspalvelusta (puhelimitse ja työpisteen äärellä) ja mahdollisesti myös potilaskuljetuksista eri osastojen välillä. Turvallisuudesta vastaavat yleensä vartijat. Vahtimestarille saattaa kuulua myös postitus sekä saapuvan postin jakaminen laitoksessa eri osastoille, puhelinvaihteen hoito sekä esimerkiksi toimistoteknisten laitteiden kunnossapitoon liittyvät asiat, kuten huoltotilaukset. Sairaaloissa ja terveyskeskuksissa vahtimestari ei myöskään yleensä huolehdi kiinteistön hoidosta, vaan sen hoitavat talonmiehet. Ne vahtimestarit, jotka työskentelevät muualla kuin laitoksissa saattavat huolehtia myös talonmiehen tehtävistä, sekä pintapuolisesta siisteydestä tiloissa. Kyseisiä tehtäviä hoitavasta henkilöstä voidaan joissain yhteyksissä käyttää myös nimikettä "virastomestari". Ravintoloissa toimivat "portsarit" (ransk. "portier") eli eteisvahtimestarit.


title: Vahtimestari

text: Nykyään vahtimestarin tehtäviä yhä useammissa yrityksissä hoitaa vartija, esimerkiksi sairaaloissa, hotelleissa, ja teollisuusyrityksissä vartijat ovat korvanneet vahtimestarit useissa paikoissa.


title: Vahtimestari

text: Vahtimestareita kutsutaan julkisen sektorin hallinnossa usein virastomestareiksi. Myös alan koulutusta annetaan nimellä virastomestarin ammattitutkinto. Muita nimityksiä ovat aulapalveluhenkilö tai toimistoisäntä tai -emäntä.


title: Rehupiikles

text: Rehupiikles on huumorimusiikkisävytteinen, juuriltaan jalasjärveläinen, Joose Tammelinin luoma ja luotsaama yhtye, jonka musiikille on ominaista ulkomaisten musiikkiklassikoiden muokkaaminen yhtyeen omaan maanläheiseen tyyliin sopivaksi. Kappaleiden sanoitukset kertovat eloisasti eteläpohjalaisesta elämänmenosta ja -tavoista seudun omalla murteella. Rehupiikles-nimi viittaa yhtyeen alkuaikojen The Beatles-covereihin, joiden levyttäminen silloin ei tullut kysymykseen tekijänoikeussyistä. Yhtyeen nimen "rehu" liittyy maalaisuuteen ja "piikles" on väännös eteläpohjanmaan murteella The Beatlesin nimestä. Rehupiiklesin tunnetuin kappale on ""Ylihärmä"" yhtyeen ensimmäiseltä albumilta "Noiruttu Pohojam'maa" (1995). Kappaleen pohjana on Scott McKenzien tunnetuksi tekemä ""San Francisco (Be Sure to Wear Some Flowers in Your Hair)"".


title: Rehupiikles

text: Yhtye saavutti läpimurtonsa lähinnä Etelä-Pohjanmaalla heti ensimmäisen levynsä julkaisun jälkeen ja on sen jälkeen nauttinut maakuntalaisten suosiota. Vaikka yhtyeen jäsenet ovat vuosien varrella vaihtuneet, keikkailee yhtye edelleen pääasiassa Länsi-Suomen alueella. Vuonna 2011 Rehupiikles esiintyi yhdessä Pohjat Miehet -nimisen mieskuoron kanssa.Kaikki Rehupiiklesin jäsenten nimet ovat peite- tai taiteilijanimiä. Esimerkiksi Joose Tammelinin peitenimi on Tapani Antero Mettoomäki. Tavallaan voitaisiin tulkita soittajien olevan enemmänkin hahmoja. Ensimmäisen levyn kansivihosta selviää, että kaikki yhtyeen jäsenet ovat jalasjärveläisiä, mutta nykyiseen kokoonpanoon kuuluu jäseniä myös muualta Etelä-Pohjanmaalta.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Antiikin Kreikan kulttuurilla on ollut suuri vaikutus Euroopan historiassa. Antiikin Kreikkaa kutsutaan usein länsimaisen sivistyksen kehdoksi.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Kreikan kulttuuri on kehittynyt tuhansien vuosien aikana, saaden alkunsa antiikin Kreikan arkaaiselta ajalta. Myöhemmin se vaikutti suuresti Rooman, Bysantin ja Ottomaanien valtakuntien kulttuuriin.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Antiikin Kreikan kirjallisuuden alkuajat ja klassillinen kirjallisuuskausi kestivät noin vuoteen 300 eaa. Tuohon aikaan kirjallisuudessa oli hallitsevana eeppinen runous, jota edustivat muun muassa Homeros ja Hesiodos. Merkittävimmät teokset olivat Homeroksen "Ilias" ja "Odysseia", joihin koko myöhempi kreikkalainen kulttuuri ja mytologia suurelta osin perustuivat.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Kreikkalainen lyriikka sai alkunsa elegioista, jota edustivat muun muassa Tyrtaios ja Theognis, ja jambirunoudesta, jota edustivat Arkhilokhos ja Semonides. Lyyrinen runous jakautui monodiseen (yhden laulettavaan) tunnelmalauluun ja kuoron eli "khoroksen" yksiäänisesti laulamaan ja tanssimaan kuorolyriikkaan. Edellisen maineikkaimmat edustajat ovat Alkaios, Sapfo ja Anakreon, jälkimmäisen Alkman, Simonides ja Pindaros.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Draamakirjallisuus sai alkunsa 500-luvulla eaa. Kreikkalaisen tragedian suuret nimet ovat Aiskhylos, Sofokles ja Euripides, komedian puolestaan Aristofanes.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Proosakirjallisuuden merkittävimmät edustajat ovat eläinsatujen kirjoittaja Aisopos, filosofit Anaksimandros, Herakleitos, Platon ja Aristoteles, historiankirjoittajat Herodotos, Thukydides ja Ksenofon, lääketieteilijä Hippokrates sekä puhujat Isokrates, Demosthenes ja Aiskhines.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Hellenistinen eli aleksandrialainen kirjallisuuskausi sijoittuu noin vuosiin 300–30 eaa. Tällöin Aleksandria oli Ateenan sijasta tärkeimpänä sivistyskeskuksena. Tuon ajan kreikkalainen kirjallisuus oli etupäässä Kreikan suuruuden ajan jälkisatoa. Huomattavimmat kirjailijat olivat runoilijat Apollonios Rhodios, Theokritos ja Kallimakhos, historioitsija Polybios, polyhistori Eratosthenes, geometrian perustaja Eukleides ja tieteellisen mekaniikan perustaja Arkhimedes sekä eräät filosofit ja filologit.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Rooman vallan aikakauden kreikkalaisessa kirjallisuudessa (30 eaa. – 529 jaa.) kaunokirjallisuuden merkitys oli vähäinen. Tuon ajan kirjallisuutta edustivat muun muassa Lukianos ja Heliodoros. Aikakauden historiankirjoittajista huomattavimmat ovat Plutarkhos, Arrianos, Josephus ja Cassius Dio, filosofeista Epiktetos, Marcus Aurelius (joka oli roomalainen, mutta kirjoitti kreikaksi) ja Plotinos, tähtitieteilijöistä Ptolemaios ja lääkäreistä Galenos.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Tragedia ja komedia saivat alkunsa Kreikassa. Merkittäviä näytelmien kirjoittajia olivat muun muassa Aiskhylos, Sofokles, Euripides, Aristofanes ja Menandros.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Kreikkalainen musiikki on tullut tunnetuksi etupäässä musiikin teoriaa käsittelevien teosten kautta. Itse sävellyksistä on löydetty vain harvoja, ja niistäkin suurin osa on peräisin verraten myöhäiseltä ajalta.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Kreikkalainen musiikki oli pääasiallisesti vokaalimusiikkia, ja sen taiteellinen arvo oli ennen kaikkea harmoniassa, sävelten ja sanojen sekä niihin liittyvien ruumiinliikkeiden keskinäisessä sopusoinnussa sekä tämän sopusoinnun pohjalla kehittyneessä rytmin monipuolisuudessa ja eheydessä. Muissa suhteissa musiikki oli melko alkeellista, kuten soinnutukseen ja soitinnukseen nähden. Moniäänisyyttä ei tunnettu, lukuun ottamatta oktaaveissa laulamista ja soittamista. Arvellaan kuitenkin, että säestävillä soittimilla on silloin tällöin lisätty tilapäisiä korusäveliä varsinaisten laulun sävelten lomiin.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Soittimina kithara ja aulos olivat yleisimmät ja arvostetuimmat. Metodiikassa ilmeni samantapaisia ominaisuuksia kuin keskiajan yksiäänisissä laulusävellyksissä ja useiden Euroopan nykyisten kansojen kansansävelmissä.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Varsinkin antiikin Kreikan rakennustaide oli korkealla tasolla jo esihistoriallisella ajalla, kuten Troijan, Kreetan, Tirynsin ja Mykenen valtavat linnan- ja palatsinrauniot toiselta tuhatluvulta eaa. osoittavat. Samoin taideteollisuus oli korkeatasoista.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Kreikkalainen uskonto koostui useista toistensa kanssa rinnan eläneistä kulteista, uskomuksista ja toimituksista, joiden alkuperä ja historia vaihtelivat. Kreikkalaisessa uskonnossa ei ollut kyse pelkästä kreikkalaisesta mytologiasta ja sen jumaluuksista; siihen liittyy erilaisia kansanuskomuksia, kulttitoimituksia ja arkisia rituaaleja, sekä mysteeriuskontoja. Kreikkalainen uskonto oli luonteeltaan yhteisöllinen: jumalten palvonta oli kaupunkivaltion tehtävänä. Mysteerikultit, joista kuuluisin oli Eleusiin mysteerikultti, tarjosivat yksilöllisempää uskonelämää.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Monet kreikkalaiset tunnustivat merkittävimmät, niin kutsutut olympolaiset jumalat: Zeus, Poseidon, Haades, Apollon, Artemis, Afrodite, Ares, Dionysos, Hefaistos, Athene, Hermes, Demeter, Hestia ja Hera. Vaikka Kreikan mytologia on säilynyt varsin hyvin, on hankala saada kuvaa tavallisen kansan uskomuksista, jotka näyttävät eronneen tuntuvasti sivistyneistön kehittyneemmistä uskonnollisista rakenteista.


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Antiikin kreikkalainen ruoka oli yleensä yksinkertaista, mikä oli seurausta alueen karuista maanviljelyolosuhteista. Ruoat ja ruokatavat vaihtelivat luonnollisesti alueittain, eri aikoina sekä vaurauden mukaan. Kreikkalaisen keittiön keskeisimpiä ruoka-aineita olivat viljat, kasvikset, oliiviöljy ja viini. Kreikkalaiset pitivät erityisessä arvossa kalaruokia. He söivät suhteellisen vähän lihaa, ja se syötiin aina uhrattuna. Ruokailu oli yleensä aina yhteisöllinen tapahtuma, oli kyse sitten ateenalaisista pidoista eli "symposioneista" tai spartalaisesta yhteisateriasta ("syssitia").


title: Antiikin Kreikan kulttuuri

text: Viini oli antiikin kreikkalaisen juomakulttuurin merkittävin juoma ja keskeinen osa koko kreikkalaista kulttuuria. Sillä oli sekä yhteisöllisiä, uskonnollisia että lääkinnällisiä käyttötarkoituksia. Antiikin kreikkalaiset viinit olivat nykyisiä viinejä makeampia ja vahvempia. Viini nautittiin lähes aina sekoitettuna eli vedellä laimennettuna. Sekoitussuhde oli yleensä yksi osa viiniä kolmeen osaan vettä. Viiniin lisättiin usein mausteita. Viinin nauttiminen oli keskeinen osa pitoja.


title: Kenraalieversti

text: Kenraalieversti () on esimerkiksi Neuvostoliiton ja Saksan armeijassa sekä SS:ssä käytössä ollut kenraalinarvo. Saksassa se oli korkein kenraalin arvo, jonka yläpuolella oli kuitenkin sotamarsalkan arvo. Neuvostoliitossa kenraalieversti oli kenraaliluutnanttia ylempi mutta armeijakenraalia alempi.


title: Kenraalieversti

text: Suomalaisille tunnetuin kenraalieversti lienee Suomessa sodan jälkeen toimineen liittoutuneiden valvontakomission puheenjohtaja Andrei Ždanov. Toinen tunnettu Suomessa vaikuttanut kenraalieversti oli Lapissa olleiden saksalaisjoukkojen pidetty komentaja Eduard Dietl. Myös hänen seuraajansa Lothar Rendulicin sotilasarvo oli sama.


title: Kenraalieversti

text: Etelä-Ossetiasta 2008 käytyjen taistelujen aikana Venäjän federaation asevoimien tiedottajana toimi pääesikunnan apulaispäällikkö, kenraalieversti Anatoli Nogovitsyn.


title: Reserviupseerikoulu

text: Reserviupseerikoulu (RUK) on Haminassa toimiva Maasotakoulun joukkoyksikkö, joka kouluttaa suurimman osan Suomen maavoimien ja rajavartiolaitoksen sekä osan meri- ja ilmavoimien reserviupseereista. Koulu on perustettu 1. huhtikuuta 1920. Koulun perinne perustuu suojeluskuntien järjestämään upseerikurssiin, Vimpelin kouluun, ja sen opetusohjelman ydin perustui Viipurissa järjestettyihin Markovillan upseerikokelaskursseihin. Markovillan kursseja kutsuttiin Wiipurin Upseerikouluksi, joka toimi 1918–1920.


title: Reserviupseerikoulu

text: Reserviupseerikoulun tärkein tehtävä on reservinupseeriston valtakunnallinen kouluttaminen. Tähän tehtävään sisältyvät reserviupseerikurssien järjestäminen, upseerikokelaiden jatkokoulutus, aliupseerista upseeriksi reservissä -täydennyskurssit, joukkueenjohtajakurssit Maanpuolustuskorkeakoulun aloittaville reservin aliupseereille sekä sotilasjohtamisen kurssi puolustusvoimien palkatulle henkilöstölle. Lisäksi Reserviupseerikoululla on muita valtakunnallisia koulutustehtäviä.


title: Reserviupseerikoulu

text: Reserviupseerikoulun operatiivisiin tehtäviin kuuluvat puolustusvalmiuden ylläpito ja Haminan varuskunnallisiin toimintoihin liittyvät turvallisuustehtävät. Reserviupseerikoulu tuottaa Haminan varuskunnassa reserviupseerikurssien lisäksi omaa joukkotuotantoa.


title: Reserviupseerikoulu

text: Reserviupseerikoulu ylläpitää lisäksi maanpuolustustahtoa mm. osallistumalla Hamina Tattoon järjestelyihin ja järjestämällä RUK-seminaareja.


title: Reserviupseerikoulu

text: Vuoden 2014 loppuun asti Reserviupseerikoulu oli Itä-Suomen sotilasläänin alainen joukko-osasto. Tammikuussa 2015 se liitettiin osana puolustusvoimauudistusta Lappeenrannassa sijaitsevaan joukko-osastoon ja maavoimien puolustushaarakouluun Maasotakouluun. Reserviupseerikoulun toiminta Haminassa jatkuu joukkoyksikkönä. Joukko-osastojen esikunnat ja huoltokeskukset yhdistettiin, ja Maasotakoulun esikunta ja huoltokeskus toimivat jatkossa osin molemmilla paikkakunnilla.


title: Reserviupseerikoulu

text: Joukkoyksikköä johtaa Reserviupseerikoulun johtaja, helmikuusta 2017 alkaen eversti Jouko Rauhala. Hänen alaisuudessaan toimivat apulaisjohtaja, toimisto ja reserviupseerikurssin johtaja sekä seitsemän varusmiehiä kouluttavaa perusyksikköä.


title: Reserviupseerikoulu

text: Viidessä perusyksikössä koulutetaan reserviupseerioppilaita kahdesti vuodessa järjestettävällä 14-viikkoisella reserviupseerikurssilla, joiden vahvuus on 600-700 upseerioppilasta:Kaksi muuta perusyksikköä vastaavat joukkotuotannosta (muun muassa sotilaspoliisien, kuljettajien, lääkintämiesten ja huollon koulutus) ja ottavat vastaan myös alokkaita:Suomen puolustusratkaisu edellyttää suurehkoa kenttäarmeijaa (230 000 sotilasta), jonka päällystön runkona toimivat palkattuun henkilökuntaan jo rauhan aikana kuuluvat upseerit ja opistoupseerit. Näitä on yhteensä noin 9 000, mikä ei riitä täyttämään sodan ajan koko päällystötarvetta. Puolustusvoimien henkilökuntaan kuuluvat korkeakoulu- ja opistoupseerit sijoitetaan pääasiassa pataljoonatasolle sekä prikaati- ja armeijakuntatason johto- ja asiantuntijatehtäviin. Näin ollen päällystö koostuu komppania- ja patteritasolle reserviläisistä.


title: Reserviupseerikoulu

text: Tätä varten osasta varusmiehiä koulutetaan RUK:ssa reserviupseereja. Reserviupseerikouluun otetaan kustakin saapumiserästä 700–750 upseerioppilasta, jotka saavat koulutuksen oman koulutushaaransa joukkueen, jaoksen tai tulevia tehtäviään vastaavan ryhmän johtajiksi. Lisäksi osa upseerioppilaista koulutetaan yksikön varapäällikön tehtäviin, joko komppaniaupseereiksi tai patteriupseereiksi.


title: Reserviupseerikoulu

text: Ryhmänjohtajiksi reserviupseereja sijoitetaan pääasiassa tiedustelussa sekä eräissä muissa erikoisjoukoissa, joiden miehistötehtävissä on aliupseereja. Tiedusteluryhmien ryhmänjohtajien opetus tapahtuu jalkaväen opetuksen yhteydessä. Muita upseeriryhmänjohtajia on mm. Kranaatinheitinkomppaniassa mittausupseeri viestijoukoissa, esimerkiksi viestikomppanian, suunnitteluryhmässä ja valvontaryhmässä.


title: Reserviupseerikoulu

text: Muita puolustusvoimien sotilasopetuslaitoksia, joissa järjestetään reserviupseerikursseja, ovat muun muassa Panssarikoulu (panssariala), Ilmasotakoulu (lentoteknillinen ala, ohjaajakurssi sekä ilmavoimien viestiala), Merisotakoulu (laivasto, merivalvonta-tulenjohto, rannikkotutka, sekä meritiedustelu), Huoltokoulu (osa Huoltokoulutuskeskusta, lääkintäupseerikurssi), Urheilukoulu (urheilijoiden reserviupseerikurssi) ja Laskuvarjojääkärikoulu (laskuvarjojääkärijoukot).


title: Reserviupseerikoulu

text: Reservin upseerin tutkinnossa on neljä arvosteltavaa oppiainetta: johtamistaito (painokerroin 9), aselajioppi (painokerroin 9), taktiikka (painokerroin 4) ja liikunta (painokerroin 4).


title: Reserviupseerikoulu

text: Yleisarvosana määräytyy eri aineiden painotettujen arvosanojen perusteella. Erityisesti kurssin alkuvaiheessa teoriakoulutusta saattaa olla paljonkin, mutta sen määrä riippuu olennaisesti linjasta, sillä aselajioppi voi olla joko teoria- (esimerkiksi viesti) tai käytäntöpainotteista (esimerkiksi jalkaväki).