title: Nabatealaiset

text: Diodoros Sisilialaisen mukaan nabatealaiset olivat vain yksi monesta arabiheimosta. Vaikka heitä oli 300-luvulla eaa. vain reilut 10 000 olivat he vauraimpia kuin kaikki muut heimot. Nabatealaisten liittolaisina mainitaan useita heimoja joiden asuinalueita ei tarkasti tiedetä. Onkin todennäköistä että nabatealaisten kuningaskunta oli eri arabiheimoista koostuva liittouma, jota johti nabatealaisten kuningas. Nabatealaisten kuningaskunta sijaitsi muinaisen Edomin alueella ja on epäilty että nabatealaisten tullessa alueelle Persialaiskauden aikana edomilaiset siirtyivät lännemmäs eteläiseen Juudeaan. Toisaalta arkeologiset todisteet osoittavat että edomilaisia asui alueella vielä nabatealaisten muuttaessa sinne. Lisäksi edomilaisen jumalan Qosin palvonta jatkui vielä nabatealaiskaudella. Nabatelaisten valta ulottui myös Moabin alueelle ja myös moabilainen kulttuuri säilyi jossain määrin nabatealaisten aikana.


title: Nabatealaiset

text: Hieman ennen ajanlaskun alkua nabatealaiset rakensivat Petran kaupungin keskelle autiomaata paikkaan, jonne pääsi vain vaikeakulkuisten solien kautta. Valtakunnan eteläisellä rajalla oli toinen merkittävä kaupunki, Hegra, joka on nykyään hautautunut hiekkaan, mutta oli 2000 vuotta sitten vehreä keidas. Sekä Petran että Hegran ympäristöön oli rakennettu valtava sadeveden keruujärjestelmä.


title: Nabatealaiset

text: Nabatealaisten uskonnosta tiedetään hyvin vähän. Ainakin alkuaikoina uskonto oli kuitenkin monijumalainen ja jumalille uhrattiin. Pääjumala oli Dushara. Dusharaa ja muita jumalia kuvattiin alueen muillekin kulttuureille tyypilliseen tapaan kivenlohkareina.


title: Nabatealaiset

text: Nabatealaisten kirjoituksissaan käyttämä kieli oli aluksi aramean ja heprean tyyppistä voimakkain arabialaisin vaikuttein. Myöhemmin nabatealaisten kielen voi sanoa vaihtuneen arabiaksi. Nabatealaisten käyttämä kirjaimisto oli puolestaan arabialaisen kirjaimiston edeltäjä.


title: Nabatealaiset

text: Epätäydellinen luettelo nabatealaisten kuninkaista.


title: Richmond (Virginia)

text: Richmond on Yhdysvaltain Virginian osavaltion pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 214 000.


title: Richmond (Virginia)

text: Richmond asutettiin ensimmäisen kerran vuonna 1607 Christopher Newportin ja kapteeni John Smithin purjehduksella Jamesjokea ylöspäin. Richmond-nimen kaupunki sai vasta vuonna 1737. 1700-luvulla Richmondissa oli paljon orjakauppaa. 1860-luvulla kaupunki oli Konfederaation läntinen pääkaupunki ja Yhdysvaltain sisällissodassa sen ympärillä käytiin laajoja taisteluita.


title: Richmond (Virginia)

text: Kaupungin pinta-ala on 162,0 km² josta vettä on 6,4 km². Kaupungin halki kulkee Jamesjoki. Richmondia ympäröivät Henricoin ja Chesterfieldin piirikunnat.


title: Richmond (Virginia)

text: Richmondin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Virginia Historical Society (lyhennetynä VHS), Virginia Museum of Fine Arts, Monument Avenue, Landmark Theater (tunnetaan myös nimellä "The Mosque") ja Richmond Coliseum.


title: Richmond (Virginia)

text: Richmondissa on paljon hienoja kirkkoja joista mainittakoon Cathedral of the Sacred Heart, St. John's Episcopal Church ja First Baptist Church.


title: Richmond (Virginia)

text: Tupakkateollisuus on vieläkin merkittävät tekijä Richmondin taloudessa, samoin kirjapainot, kustantaminen, kemianteollisuus, tekstiiliteollisuus, farmasianteollisuus, metalliteollisuus sekä puu- ja paperitehtaat.


title: Richmond (Virginia)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa Richmondissa oli 204 247 asukasta. Vuonna 2013 väkiluvun arvioitiin kasvaneen 214 000:een. Asukkaista puolet ovat afroamerikkalaisia.


title: Medeia

text: Medeia (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa noita, Kolkhiin (nykyisin Georgian ja Turkin rajamailla, Mustanmeren rannalla) kuninkaan Aieteen tytär ja velho Kirken veljentytär.


title: Medeia

text: Iasonin ja muiden noin viidenkymmenen argonautin tultua ryöstämään kultaista taljaa, kuningas lupasi luovuttaa taljan mikäli Iason suorittaisi muutaman tehtävän. Hänen tuli ensin valjastaa auran eteen Hefaistoksen antamat tulta syöksevät härät, kyntää niillä pelto ja vielä kylvää siihen lohikäärmeen hampaat. Hampaista materialisoitui soturijoukko, mutta Medeia oli varoittanut Iasonia, joka tiesi heittää hyökkääjien joukkoa kivellä. Soturit eivät kyenneet päättelemään, mistä kivi oli tullut, ja he hyökkäsivät toisiaan vastaan surmaten lopulta toisensa. Lopuksi Aietes käski, että Iasonin tuli tappaa taljaa vartioiva lohikäärme, joka ei koskaan nukkunut. Medeia kuitenkin nukutti pedon yrteillään, jonka jälkeen Iason otti taljan. Kuningas ei pitänyt kuitenkaan sanaansa vaan yritti polttaa argonauttien laivan Argon. Nämä kuitenkin pääsivät pakoon, mukanaan Medeia, joka oli rakastunut Iasoniin.


title: Medeia

text: Kuningas ryhtyi välittömästi takaa-ajoon, mutta Medeia viivytti isäänsä tappamalla veljensä Apsyrtoksen ja heittämällä tämän paloitellun ruumiin mereen. Ennen takaa-ajon jatkamista Aietes pysähtyi keräämään kaikki palaset talteen. Paon aikana Atalante (ei esiinny kaikissa tarinan versioissa) haavoittui vakavasti, mutta Medeia paransi hänet. Paluumatkalla Medeia ennusti, että Argon perämies Eufemus jonain päivänä hallitsisi koko Libyaa. Näin kävikin hänen jälkeläisensä Battuksen kautta. Matkan jatkuessa ristiin rastiin Argon puhuva kokkapuu kehotti Iasonia ja Medeiaa puhdistautumaan Apsyrtoksen murhasta. Sen neuvoa seuraten pari pistäytyi Kirken luona Aiaian saarella, missä velhotar puhdisti heidät. Seuraavaksi heitä uhkasivat merimiehiä syövät seireenit, mutta mukaan kutsuttu Orfeus otti lyyransa esiin ja alkoi laulaa ja soittaa niin kauniisti, että se teki seireenien viettely-yritykset tyhjäksi.


title: Medeia

text: Faiaakien saarelle saavuttuaan takaa-ajajat vaativat Medeian luovuttamista, johon faiaakien kuningas Alkinoos suostuikin mikäli Medeia olisi vielä neitsyt. Kuningatar kertoi ehdosta Medeialle, jonka jälkeen nuoripari nopeasti huolehti siitä, ettei kuninkaan ehto täyttyisi. Tämän jälkeen matka jatkui Libyan rannikolle ja sieltä edelleen Kreetalle, jonka vartijana oli Talos, pronssinen jättiläinen. Taloksella oli vain yksi suoni, joka ulottui hänen niskastaan aina nilkkaan saakka. Tämän suonen piti kiinni yksi ainokainen pronssinen naula. Siitä, miten Talos lyötiin, on kaksi versiota. Joko Medeia hypnotisoi hänet ja huijasi hänet vetämään naulan pois, jotta voisi tehdä tästä kuolemattoman, tai vaihtoehtoisesti Herakleen ystävä Poias surmasi hänet nuolellaan.


title: Medeia

text: Argonauttien ollessa matkoillaan Hera, joka oli vihoissaan Peliakselle, teki suunnitelmia saadakseen hänet rakastumaan Medeiaan, jonka Hera toivoi tappavan Peliaksen. Kun Iason ja Medeia palasivat neljä kuukautta kestäneeltä matkaltaan Iolkokseen, Thessaliaan, Pelias kieltäytyi luovuttamasta valtaistuintaan. Medeia astui kuvaan juonineen ja selitti, kuinka vanhan pukin voi muuntaa nuoreksi leikkaamalla sen kahtia ja keittämällä puoliskon. Medeian näyttäessä miten tämä tapahtuu padasta hyppäsi elävä, nuori pukki. Peliaksen tyttäret, innoissaan mahdollisuudesta nuorentaa isäänsä, leikkasivat tämän kappaleiksi ja heittivät pataan. Se oli kuitenkin Peliaksen loppu. Iason ja Medeia joutuivat pakenemaan Korinttiin, jonka kuningas Kreon yritti saada Iasonia jättämään Medeian, jotta tämä voisi naida hänen oman tyttärensä Glauken (toinen nimi Kreusa). Tätä seuranneista tapahtumista on myös hieman eriävät versiot. Ensimmäisen mukaan Medeia myrkytti kuninkaan ja pakeni Ateenaan jättäen lapsensa Iasonin huostaan, minkä jälkeen kostoksi Kreonin sukulaiset tappoivat lapset. Toisen mukaan Iason meni kuin menikin naimisiin Glauken kanssa, mutta Medeia antoi hänelle lahjaksi viitan, joka sytytti kantajansa tuleen. Glauken mukaan nimettiin Glauken lähde, johon hän tämän jälkeen syöksyi. Sen jälkeen kun Medeia oli tappanut kuninkaan tyttären, tämä palasi talolleen ja löi miekallaan omat lapsensa kuoliaiksi.


title: Medeia

text: Ateenassa Medeia meni naimisiin Aigeuksen, Theseuksen isän kanssa. He saivat yhden lapsen, Medoksen. Kun Theseus vielä identiteettinsä isältään salaten palasi Ateenaan, Medeia koetti tappaa hänet pyytämällä Theseusta ottamaan kiinni Marathonia terrorisoineen hurjan sonnin. Theseus kuitenkin onnistui tehtävässään, minkä jälkeen Medeia antoi hänelle myrkytetyn viinipikarin. Kuitenkin viime hetkellä kun kuningas näki Theseuksen sandaalit, kilven ja miekan, hän ymmärsi että tässä oli hänen oma jälkeläisensä ja löi pikarin maahan. Medeia pakeni jälleen, tällä kertaa poikansa kanssa Vähään-Aasiaan, jossa Medos myöhemmin nousi kuninkaaksi.


title: Medeia

text: Tragediarunoilija Euripideen näytelmä "Medeia" kertoo Korintin tapahtumista edellä kerrottuun tapahtumakulkuun nähden hieman poikkeavasti. Euripideen versiossa muun muassa Medeia tappaa itse omat lapsensa. Näytelmä esitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 431 eaa. Jotkut aikalaiskriitikot syyttivät Euripidestä siitä, että hän olisi antanut rikkaiden korinttilaisten lahjoa itsensä viidellä talentilla (vastasi 30 000 drakmaa, eli oli valtava summa rahaa), jotta korinttilaisia ei kuvattaisi näytelmässä lasten murhaajina.


title: Medeia

text: Medeiasta ovat kirjoittaneet myös Ovidius, Seneca ("Medeia"), Geoffrey Chaucer, Pierre Corneille ("Medea", 1635) ja Christa Wolf "(Medeia", 1996, suomennettu).


title: Medeia

text: Antiikin mytologiset aiheet ovat kautta aikojen olleet oopperasäveltäjien suosiossa, joten ei ole ihme että Medeian tarinaan perustuvia oopperoita on sävelletty. Tunnetuimpien tekijöiden joukossa ovat ranskalainen Marc-Antoine Charpentier ja italialainen Luigi Cherubini. Molempien oopperat ovat nimeltään "Médée" ja molemmissa libretot ovat ranskan kielellä.


title: Medeia

text: Elokuvan muotoon tapahtumat ovat (nimellä "Medea") kääntyneet muun muassa vuonna 1969 (ohjaajana Pier Paolo Pasolini, pääosassa Maria Callas) ja vuonna 1988 (ohjaajana Lars von Trier). Samannimisen minisarjan TV:lle teki vuonna 2004 hollantilainen Theo van Gogh.


title: Peipsijärvi

text: Peipsijärvi (; tai Пско́вско-Чу́дское о́зеро, "Pskovsko-Tšudskoje ozero"; ) on Narvanjoen vesistöön kuuluva järvi Viron ja Venäjän rajalla. Sen pinta-ala on 3 555 neliökilometriä. Peipsijärvi on Viron suurin ja pinta-alaltaan Euroopan neljänneksi tai viidenneksi suurin luonnonjärvi Laatokan, Äänisen, Vänernin ja Saimaan jälkeen.


title: Peipsijärvi

text: Peipsijärvi sijaitsee Itä-Euroopan tasangolla viimeisen jääkauden muovaamassa painaumassa. Sen pinta-alasta 1 570 neliökilometriä eli 44 % kuuluu Viroon. Vesistö koostuu kolmesta järvenselästä, joita voidaan pitää myös erillisinä järvinä. Pohjoinen pääallas on varsinainen Peipsijärvi (vir. "Suurjärv" tai "Peipsi", ven. "Tšudskoje ozero"), jonka pinta-ala on 2 611 neliökilometriä. Etelässä sijaitsee 708 neliökilometrin laajuinen Pihkovanjärvi (vir. "Pihkva järv", ven. "Pskovskoje ozero"). Niitä yhdistää matala salmen kaltainen Kuumajärvi (vir. "Lämmijärv", ven. "Tjoploje ozero"), jonka alue käsittää 236 neliökilometriä. Venäläinen nimitys "Tšudskoje ozero", jota käytetään myös koko Peipsijärvestä, viittaa sen rannoilla asuneisiin tšuudeihin.


title: Peipsijärvi

text: Kolmekymmentä metriä merenpinnan yläpuolella sijaitsevan Peipsijärven keskisyvyys on 7,1 metriä ja suurin syvyys 15,3 metriä. Sen vesitilavuus on 25,07 kuutiokilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee vuosittain jopa kolme metriä. Järvi jäätyy marras-joulukuun vaihteessa ja vapautuu jäistä huhti-toukokuussa, jolloin myös vesi on yleensä korkeimmillaan. Jäät lähtevät ensimmäisenä Pihkovanjärvestä ja Kuumajärvestä.


title: Peipsijärvi

text: Järvessä on 35 saarta, joiden yhteispinta-ala on 29 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat Kolpino (11,1 neliökilometriä), Piirissaar (7,5) ja Kamenka (4,0). Piirissaar toimii Peipsijärven pääaltaan ja Kuumajärven luonnollisena rajana. Kuumajärven ja Pihkovanjärven rajana voidaan pitää länsirannan Terepniki ja itärannan Mtež -niemien välistä linjaa.


title: Peipsijärvi

text: Peipsijärven 520 kilometrin pituinen rantaviiva on melko yhtenäinen Kuumajärven rikkonaista itärantaa lukuun ottamatta. Pääaltaan kaakkoisnurkassa on hiekkasärkän takana järven kaltainen Raskopelin lahti. Jokea muistuttava Värskanlahti yhtyy Pihkovanjärveen Kolpinosaaren molemmilta puolilta. Rannat ovat alavia ja soistuineita. Pohjois- ja itärantaa reunustaa hiekkasärkkä, jolla paikoittain kasvaa mäntyjä. Järven laakeassa pohjassa on paksu mutakerros.


title: Peipsijärvi

text: Peipsijärvi laskee Suomenlahteen Narvajoen kautta. Järvestä virtaa vuosittain keskimäärin yli 12 kuutiokilometriä vettä, mikä muodostaa 3 % Itämeren kokonaisvirtauksesta. Peipsijärven 47 800 neliökilometrin laajuisesta valuma-alueesta 27 917 neliökilometriä kuuluu Venäjään, 16 323 Viroon ja 3 560 Latviaan. Etelässä sijaitsee pieni Valko-Venäjään kuuluva suoalue. Järveen laskevista joista suurimmat ovat Velikaja ja Emajoki. Pienempiä jokia ovat Võhandu, Želtša, Pimža eli Piusa, Rannapungerja ja Tšornaja.


title: Peipsijärvi

text: Järvi on melko ravinteikas ja kärsii varsinkin eteläosassaan Pihkovan, Tarton ja pienempien asutusten jätevesien sekä maatalouden päästöjen aiheuttamasta rehevöitymisestä. Se on Pohjois-Euroopan kalarikkain järvi, joka on antanut kalastajille vuosittain noin 7 000–11 000 tonnin saaliit. Tärkeimmät kalalajit ovat kuha, hauki, lahna, särki ja ahven. Kiiski, made, muikku ja kuore ovat menettäneet taloudellisen merkityksensä. Järvi on myös tärkeä muuttolintujen pysähtymispaikka. Lintukannan suojelemiseksi on perustettu Venäjän puolelle Peipsijärven rauhoitusalue ja Viroon joukko Natura 2000 -alueita.


title: Peipsijärvi

text: Peipsijärven ympäristö muodostaa kulttuurialueen, joka on ollut asuttu mesoliittikaudelta lähtien. Sen kautta on kulkenut viikinkien käyttämä kauppareitti. 800-luvulla järven kaakkoispuolelle syntyi Pihkovan kaupunki, minkä jälkeen itäslaavit alkoivat levittäytyä seudulla asuneiden itämerensuomalaisten keskuuteen. Vuonna 1242 järven jäällä käytiin Peipsijärven taistelu, joka pysäytti saksalaisen ritarikunnan etenemisen Novgorodin alueelle.


title: Peipsijärvi

text: 1500-luvulta lähtien Peipsijärven länsirannalle alkoi siirtyä venäläisiä kalastajia, jotka sittemmin muodostivat Viron vanhauskoisen venäläisasutuksen. Venäläiset harjoittivat myös käsityöammatteja ja puutarhaviljelyä sekä kävivät muualla ansiotöissä. Virolaiset ja setukaiset asettuivat ainoastaan maanviljelyyn soveltuville paikoille, joita Peipsijärven rannoilla on melko vähän. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa virolaisia muutti paljon järven itäpuolelle Outovan kihlakuntaan.


title: Posliini

text: Posliini eli porsliini on kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen. Raaka-aineiden suhteita vaihtelemalla saadaan koostumukseltaan ja ominaisuuksiltaan erilaisia posliinilaatuja. Jos edellä mainittuun seokseen sekoitetaan luutuhkaa, se sulaa helpommin.


title: Posliini

text: Kiinalainen ja japanilainen posliini on poltettu luonnosta saaduista, helposti sulavista saviseoksista. Posliini poltetaan jopa kolmeen kertaan. Ensimmäisessä poltossa (raakapoltto) 950–1 000 °C:ssa esineestä tulee luja mutta huokoinen. Toisessa poltossa (lasituspoltto) lämpötila on 1 280–1 300 °C. Koristekuviointien värit poltetaan kolmannessa poltossa 700–800 °C:ssa.


title: Posliini

text: Posliinia käytetään koriste-esineissä, sähköteollisuudessa sen hyvän sähköeristyksen vuoksi sekä kemianteollisuudessa, koska se kestää liuosten syövyttävää vaikutusta paremmin kuin lasi. Posliini on myös mekaanisesti lasia vahvempi ja sen lämpölaajenemiskerroin on alhainen. Poltettu posliini on lujaa ja kestävää.


title: Posliini

text: Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. Eurooppaan ei tullut tietoa posliinin valmistusmenetelmästä, joten eurooppalaiset kehittivät omat valmistustapansa. Vuonna 1707 saksalainen alkemisti Johann Böttger kehitti toimivan posliinireseptin. Hän perusti Meißenin posliinitehtaat. Ranskassa ja Britanniassa tehtiin omia kokeiluja, joiden seurauksena kehitettiin Sèvres-, Wedgwood- ja Spode-posliinit.


title: Posliini

text: Herttoniemen kartanossa Helsingissä toimi Suomen ensimmäinen, vuonna 1762 perustettu posliinitehdas. Nykyisin Suomen tunnetuin posliinimerkki on Arabia.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Perillinen ("Inheritance Cycle", aiemmin "Inheritance Trilogy") on yhdysvaltalaisen Christopher Paolinin kirjoittama fantasiakirjasarja, jonka ensimmäinen osa "Eragon" julkaistiin vuonna 2002 ja uudelleen vuonna 2003. "Perillinen" kertoo nuoresta Eragonista ja hänen lohikäärmeestään Saphirasta. Tapahtumat sijoittuvat fantasiamaailma Alagaësiaan. Sarjasta on vuoteen 2012 mennessä julkaistu neljä osaa. Sarjan kahta ensimmäistä kirjaa on myyty yhteensä yli 15,5 miljoonaa kappaletta, ja sarjan kirjoja on käännetty yli 50 kielelle.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Paolini aloitti esikoisteoksensa "Eragonin" kirjoittamisen 15-vuotiaana vuonna 1998. Paolinin perhe julkaisi itse "Eragonin" vuonna 2002. Kustantamo Alfred A. Knopf julkaisi teoksen uudelleen vuonna 2003. "Perillisen" toinen osa "Esikoinen" julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin vuonna 2005 ja sarjan kolmas osa "Brisingr" puolestaan syyskuussa vuonna 2008. Alun perin sarjan oli tarkoitus koostua vain kolmesta kirjasta, mutta sittemmin luku laajeni neljään. Sarjan neljännen osan nimi on "Perillinen", ja se julkaistiin 8. marraskuuta 2011. "Eragonin" pohjalta on tehty samanniminen elokuva. Se sai ensi-iltansa vuonna 2006.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Sarjan kaikki neljä osaa on julkaistu suomeksi. Ensimmäinen osa "Eragon" julkaistiin suomeksi huhtikuussa vuonna 2005 Tero Kuittisen kääntämänä. "Esikoinen" julkaistiin maaliskuussa vuonna 2006, ja sarjan kolmas teos "Brisingr" maaliskuussa 2009. Toisen ja kolmannen osan on kääntänyt Tarja Rouhiainen. Neljännen osan suomentaja on Sirkka Aulanko ja julkaisupäivämäärä 16. lokakuuta 2012. Suomeksi kirjoja julkaisee kustannusyhtiö Tammi.17-vuotias poika Eragon löytää metsästysretkellään sinisen kiven, joka osoittautuu lohikäärmeen munaksi. Munasta kuoriutuu lohikäärme Saphira, jonka Eragon piilottaa metsään. Ra'zacit hyökkäävät Eragonin kotiin tavoitteenaan saada lohikäärme. Eragonin eno kuolee hyökkäyksessä. Eragon päättää kostaa Ra'zaceille ja lähtee yhdessä Saphiran ja entisen lohikäärmerastastaja Bromin kanssa kostoretkelle. Ra'zacien löytäminen ei ole helppoa, mutta myöhemmin erään kaupungin ulkopuolella ra'zacit pääsevät yllättämään toverukset. Brom saa veitsen kylkeensä ja kuolee myöhemmin luolassa. Kuvaan astuu myös Murtagh, joka on pakolainen, ja Bromin tappaman Morzanin poika. Eragon menee vardenien luokse ja siunaa siellä tyttövauva Elvan. Vardenien ja Urgalien sota syttyy ja Eragon ja Saphira tempautuvat siihen mukaan. Vardenit lyövät urgalit ja Eragon onnistuu tappamaan varjo Durzan lävistämällä tämän sydämen. Sota kuningasta vastaan on alkamassa.


title: Perillinen (kirjasarja)

text:
Vardenien johtaja Ajihad sekä Murtagh ja kaksoset lähtevät Farthen'durin tunneleihin jahtaamaan urgaleita, mutta
Ajihadin surmaavat Farthen'durin sisäänkäynnillä urgalit, ja Murtagh ja kaksoset katosivat. Ajihadin tyttärestä, Nasuadasta, tulee Vardenien uusi johtaja. Eragonille ja hänelle tulee valtaongelmia senaatin kanssa. Eragonin serkulle Roranille tulee ongelmia kun Ra'zacit alkavat vainota häntä. Carvahallin kylä ei kuitenkaan suostu luovuttamaan Rorania Ra'zaceille, joten kylä joutuu konfliktiin ja
Roran saa kyläläiset ylipuhuttua lähtemään pois kylästä Selkärankavuoriston yli. Kyläläiset selviävät Selkärankavuoristosta ja jatkavat matkaa laivoilla kohti Surdaa. Myöhemmin he kuulevat että Eragon on lohikäärmeratsastaja. He onnistuvat karistamaan heitä jahdanneet sotilaat ja Ra'zacit.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Tällä välin Eragon on lähtenyt haltoiden luo jatkamaan koulutusta ja hänelle paljastuu että maailmassa on hänen ja Alagaesian pahan kuninkaan Galbatorixin lisäksi vielä yksi ratsastaja, joka alkaa opettaa Eragonia. Eragon saa tietää että hänen siunaus meni pieleen ja Elva joutuu suojelemaan muita onnettomuuksilta. Eragonin koulutus jää kesken, sillä hän sai selville, että Vardenit aikovat ottaa yhteen Valtakunnan kanssa. Eragon saapuu vain hetkeä ennen taistelua. Vaikka Eragon oli saanut lisää koulutusta, hänen voimansa eivät tahtoneet riittää. Roranin ja kyläläisten laiva saapuu aivan taistelun läheiselle joelle. Roran ja muut kyläläiset liittyivät myös taisteluun Vardenien puolelle. Taistelu alkaa jo kääntyä voitoksi, mutta sitten Eragon huomaa toisen ratsastajan, joka ei ole Galbatorix vaan Murtagh, jonka Galbatorix oli pakottanut lupaamaan uskollisuutensa hänelle muinaisella kielellä. Roran tappaa kaksoset, jotka olivat pettureita. Murtagh tappaa kääpiökuningas Hrothgarin. Murtagh ja Eragon taistelevat, mutta kun Eragon on häviämäisillään, hän onnistuu keksimään porsaanreiän Murtaghin lupauksista. Murtagh ei tapa häntä, mutta varastaa hänen miekkansa. Vardenit olivat voittaneet, mutta Eragon hävinnyt. Murtagh paljastaa Eragonille, että he ovat veljekset. Heidän molempien isä on valapatto Morzan ja äiti Selena.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Kirjan alussa Eragon lähtee Roranin kanssa pelastamaan tämän kihlattua Katrinaa ra'zacien kynsistä, heidän piilopaikkansa on salainen, eikä Eragon pysty aistimaan ra'zaceja. Lopulta piilopaikka löytyy Helgrind vuoren kätköistä, Eragon, Roran ja Saphira onnistuvat tappamaan ra'zacit (yhtä lukuun ottamatta) ja lethrblakat. He hakevat Katrinan tyrmästä, mutta Eragonin jättäytyy etsimään pakoon lähtenyttä ra'zacia ja muu seurue lähtee kohti vardenien leiriä. Eragon löytää jäljelle jääneen, lajinsa viimeisen, ra' zacin ja tappaa sen. Eragon löytää myös Katrinan isän, teurastaja Sloanin ja lähettää hänet kohti Ellesmeraa. Eragon vaeltaa takaisin vardenien pariin. Kun Eragon palaa Roran pyytää vihkimään hänet ja Katrinan. Samana päivänä, kun häiden oli tarkoitus olla, hyökkää vardenien kimppuun joukko sotureita, jotka eivät tunne kipua. Joukossa on myös Murtagh lohikäärmeineen. Eragon onnistuu karkottamaan heidät, samalla kun urgalit, kääpiöt, surdalaiset ja vardenit onnistuvat tappamaan valtakunnan soturit. Vardenit kärsivät kovia tappioita taistelun aikana, häät kuitenkin pidetään pian.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Tämän jälkeen Eragon lähtee Farthen Dûriin, vuorelle, jonka sisällä sijaitsee kääpiöiden pääkaupunki Tjornheim. Siellä pidetään kääpiöiden johtajan vaalit, jossa Eragon on mukana kuuluessaan kääpiöiden klaaniin. Tjornheimissä ollessaan joukko mustaan pukeutuneita miehiä hyökkää Eragonin kimppuun ja miltei tappavat hänet. Loppujen lopulta Eragon ja hänen henkivartiansa saavat tapettua muukalaiset, jotka osoittautuvat erään toisen klaanin, Az Sweldn rak Anhûinin alaisiksi. Lopulta pidetään itse vaalit, jonka voittaa Eragonin ystävä, Orik, joka kuuluu saamaan klaaniin kuin Eragon. Vaalien jälkeen Saphira korjaa magiallaan Aryan rikkoman suuren tähtisafiirin. Tämän jälkeen Eragon ja Saphira suuntaavat kohti Ellesmeraan, jossa Eragon takoo itselleen uuden miekan haltiaseppä Rhunonin avustuksella. Miekkaan tarvittavan metallin Eragon saa Menoapuun avulla, kun hän kutsuu puun henkeä Linneaa. Eragon nimeää miekan Brisingiriksi, joka tarkoittaa tulta. Ellesmerassa Eragonille selviää että hänen isänsä ei olekaan Morzan vaan Brom. Kirjan lopussa Oromis ja hänen lohikäärmeensä Glaedr kuolevat kaksintaistelussa Murtaghia vastaan. Eragon saa myös tietää että Galbatorixen voimien salaisuus on lohikäärmeiden eldunarit eli "sydänten sydämet".


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Kirjan alussa vardenit valloittavat Belatonan. Ihmiskissat liittyvät vardeneihin kuninkaansa Grimrr Puolitassun johdolla. Nasuada lähettää Roranin Aroughsiin kukistamaan kaupungin. Matkan aikana magiankäyttäjä Carn kuolee. Samaan aikaan vardenit matkaavat kohti Dras Leonaa. Käy ilmi, että Murtagh ja hänen lohikäärmeensä Thorn vartioivat kaupunkia, joten kaupungin valloitus osoittautuu pulmalliseksi. Jeod kertoo Eragonille, että kaupungin alle on kaivettu lukuisia tunneleita. Eragon, Arya, Angela, Solembum, ja haltia Wyrden lähtevät tunneleiden kautta kaupungin alle aikeinaan avata portit vardeneille sisältä päin. Samaan aikaan Saphira ja Blödhgarm houkuttelevat Thornin ja Murtaghin pois tieltä. Dras Leonan valloitus onnistuu, mutta yön aikana Murtagh ja Thorn palaavat. Eragon ja Arya eivät ole selvinpäin, joten vardenien puolustaminen osoittautuu vaikeaksi. Murtagh sieppaa Nasuadan ja vie tämän Uru'Baeniin. Eragonista tulee vardenien johtaja. Hänestä ja Saphirasta kuitenkin tuntuu, että mahdollisuus voittaa Galbatorix on menetetty. He lähtevät Sielujen Holvin luo Vroengardin saarelle siinä toivossa, että löytäisivät apua.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: Samaan aikaan Uru'Baenissa Galbatorix yrittää murtaa Nasuadaa. Käy ilmi, että Murtagh oli tuonut Nasuadan Uru'Baeniin aikeissaan pelastaa tämän. Murtagh lupaa auttaa Nasuadaa Galbatorixia vastaan, ja saa tosinimensä vaihdettua. Vroengardin saarella Eragon ja Saphira saavat tietää tosinimensä. Nimiensä avulla he avaavat Sielujen Holvin ja löytävät sisältä Eldunareja ja satoja säilyneitä lohikäärmeen munia. He palaavat vardenien luo ja aloittavat hyökkäyksen Uru'Baeniin. Eragon, Saphira, Arya ja Elva rynnivät Galbatorixin huoneeseen. Galbatorix paljastaa keksineensä muinaisen kielen nimen jonka avulla voi hallita magiaa. Murtagh ja Eragon tappelevat, vain koska Galbatorix tahtoo tietää, kumpi on oikeasti parempi. Murtagh on vähällä tappaa velipuolensa, mutta Galbatorix ehtii estää häntä. Taistelun loputtua, kun Murtagh makaa maassa vatsa auki ja molemmat veljeksistä ovat haavoittuneita, Murtagh sytyttää Galbatorixin palamaan magian avulla. Thorn ja Saphira hyökkäävät yhdessä Shruikanin kimppuun. Arya surmaa Shruikanin ja Eragon puolestaan Galbatorixin. Murtagh vapauttaa Nasuadan ja he kaikki lähtevät pois linnasta joka romahtaa heti sen jälkeen. Haltiakuningatar Islanzadi kuolee taistelun aikana. Arya hakee vihreän lohikäärmeen munan. Munasta kuoriutuu uroslohikäärme Fírnen Aryalle. Nasuadasta tulee kuningatar. Roranin ja Katrinan vauva on tyttö, jonka nimeksi tulee Ismira. Elain synnytti pojan nimeltä Toivo, jolla on huulihalkio, jonka Eragon paransi. Islanzadin tyttärestä Aryasta tulee haltioiden kuningatar. Eragon lähtee Alagesiasta lopullisesti kouluttaakseen uutta lohikäärmeratsastajien sukupolvea kaukana idässä, mukanaan Blödhgarm ja muutama muu haltia sekä kaikki Eldunarit.


title: Perillinen (kirjasarja)

text: "Perillinen"-kirjasarja on ollut suosittu. Sarjan kaksi ensimmäistä kirjaa ovat myyneet yhteensä yli 15.5 miljoonaa kappaletta, ja sen kirjoja on käännetty yli 50 kielelle. Kirjasarja on saanut kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton, ja sitä on kritisoitu liioista samankaltaisuuksista esimerkiksi "Tähtien sota" -elokuvasarjan ja "Taru sormusten herrasta" -kirjasarjan kanssa.


title: Musta raamattu

text: Musta raamattu on magiaa ja noituutta käsittelevä kirja, joka sisältää kabbalistisia manauksia, loitsuja ja sinettejä. Kirja väittää, nimiölehdellä olevan otsikkonsa mukaisesti, olevansa "Kuudes ja seitsemäs Mooseksen kirja", jotka olisi jätetty pois Raamatusta.


title: Musta raamattu

text: Kuudes ja seitsemäs Mooseksen kirja julkaistiin Stuttgartissa 1849 antikvaristi Johann Scheiblen keräämän aineiston pohjalta. Aineiston alkuperä on voitu jäljittää 1500-luvulle. Englanninkielinen käännös ilmestyi New Yorkissa 1880. Suomenkielinen laitos on julkaistu 1902 Michiganissa ja se on oletettavasti käännetty Egyptian Publishing Companyn vuonna 1900 julkaisemasta versiosta. Kirjan etusivulla mainitaan, että se on käännetty englanninkielisestä teoksesta. Mustaa raamattua ei tule sekoittaa Suomalaiseen "Mustakirjaan" jonka tekijäksi mainitaan Aaprami Pöyrynen.


title: Musta raamattu

text: Suomessa on monesti kerrottu verenseisauttajien ja muiden kansanparantajien lukeneen Mustaa raamattua. Kirja tunnetaan myös vanhassa suomalaisessa satuperinteessä.


title: Musta raamattu

text: "Mustan raamatun" suomenkielisen painoksen osat ovat:


title: Kreivi Dooku

text: Kreivi Dooku on yhdysvaltalaisen elokuvaohjaajan George Lucasin luoma kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy "Tähtien sota" -elokuvasarjassa ja sen oheiskirjallisuudessa.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku syntyi rikkaaseen ja vaikutusvaltaiseen perheeseen Serenno-planeetalla. Jedit vaistosivat, että Voima oli vahvana hänessä, joten he ottivat nuoren Dookun jedikoulutukseen. Kaikkien muiden jedilapsien tavoin Dookua koulutti suurmestari Yoda, ja 13-vuotiaasta lähtien hänen jedimestarinsa oli Thame Cerulian. Dookusta tuli erittäin voimakas jedi ja taitava miekkailija, mutta ylimielisyytensä vuoksi hänestä tulikin elitistinen ja ksenofobinen. Aristokraattiseen sukuun syntynyt Dooku piti ihmisiä ylempiarvoisempina kuin avaruusolentoja, ja jedimestari Jorus C'baothin tavoin uskoi, että jedien tulisi hallita tasavaltaa ilman kansleria ja senaattia.


title: Kreivi Dooku

text: Jedimestarin arvon saavutettuaan Dooku koulutti useita jedejä, joista merkittävimpiin kuuluivat Qui-Gon Jinn ja Komari Vosa. Poliittisesti lahjakkaana hän toimi diplomaattina ja ratkaisi rauhanomaisesti lukemattomia kiistoja, jotka olisivat voineet johtaa planeettojen välisiin sotiin. Hänestä tulikin nopeasti hyvin maineikas ja kiistelty hahmo jedien keskuudessa.


title: Kreivi Dooku

text: Hieman ennen Naboon taistelua Dooku sai tehtäväkseen johtaa sadan jedin iskujoukkoa Galidraanin taistelussa, jossa jedit surmasivat kaikki mandalorialaiset palkkasoturit, lukuun ottamatta Jango Fettiä ja Montrossia. Taistelu kuitenkin aiheutti jedeille pahoja tappioita, ja Dooku alkoi pitää tasavaltaa liian korruptoituneena ja heikkona hallituksena. Niinpä entisen oppipoikansa Qui-Gon Jinnin kuoltua Dooku erosi vapaaehtoisesti jediritarikunnasta ja hylkäsi lopullisesti uskonsa tasavaltaan. Hän palasi takaisin kotiinsa Serennossa ja otti vanhan aatelisarvonsa kreivin.


title: Kreivi Dooku

text: Näihin aikoihin Dooku kohtasi salaperäisen sith Darth Sidiousin ja lankesi Voiman pimeälle puolelle. Sidious — joka etsi uutta oppipoikaa Darth Maulin tilalle – otti Dookun sith-oppilaakseen ja antoi tälle sith-nimen Darth Tyranus.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku osoitti uskollisuuttaan uudelle mestarilleen surmaamalla entisen ystävänsä, omalaatuisen jedimestari Sifo-Dyasin. Pian sith-kaksikko sai selville, että ennen kuolemaansa Sifo-Dyas oli tehnyt sopimuksen kaminolaisten kanssa, jotta nämä kloonaisivat sotilaita tukemaan jedejä ja suojelemaan tasavaltaa. Sithit ottivat nopeasti kloonausohjelman haltuunsa, ja Dookun uutena tehtävänä oli värvätä palkkasoturi kloonisotilaiden geneettiseksi kantaisäksi.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku lupasi luovuttaa viiden miljoonan krediitin rahasumman sille palkkionmetsästäjälle, joka kykensi surmaamaan hänen entisen oppilaansa Komari Vosan, josta oli tullut pahamaineisen Bando Gora -kultin johtaja.


title: Kreivi Dooku

text: Lopulta mandalorialainen palkkionmetsästäjä Jango Fett onnistui surmaamaan pahimman kilpailijansa Montrossin ja päihittämään Vosan. Dooku ja Fett tapasivat Bogdenin Kohlma-kuussa, jossa he sopivat, että Fettistä tulisi kloonisotilaiden geneettinen kantaisä. Dooku itse tappoi Vosan.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku keräsi ympärilleen tuhansia aurinkokuntia ja suuryhtiöitä, jotka halusivat erota tasavallasta. Hänen johtamasta separatistiliikkeestä tuli Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaatio.


title: Kreivi Dooku

text: Hän järjesti separatistien ensimmäisen kokouksen Geonosiksella, mutta Obi-Wan Kenobi vakoili kokousta ja sai selville, että Dookun johdolla konfederaatio valmisteli sotaa tasavaltaa vastaan. Obi-Wan jäi vangiksi ja Dooku yritti käännyttää hänet pimeälle puolelle, mutta jediritari vastusti kreivin ehdotusta.


title: Kreivi Dooku

text: Anakin Skywalker ja Padmé Amidala saapuivat Geonosikselle pelastamaan Obi-Wania, mutta joutuivat vangeiksi. Obi-Wan, Anakin ja Padmé yritettiin teloittaa areenalla, mutta Mace Windu ja sadat muut jedit saapuivat pelastamaan vangit. Dookun käskystä tuhannet taisteludroidit hyökkäsivät jedien kimppuun.


title: Kreivi Dooku

text: Jedit jäivät nopeasti alakynteen, mutta silloin Yoda saapuikin mukanaan klooniarmeija; Dooku totesi tilanteen muutoksen ja vetäytyi separatistien komentokeskukseen. Hän ymmärsi separatistien häviävän taistelun ja käski droidiarmeijan perääntyä. Geonosiksen arkkiherttua Poggle Vähäisempi luovutti hänelle separatistien salaisen aseen pohjapiirrokset. Aseesta kehitettiin myöhemmin Imperiumin pelätty avaruusasema Kuolemantähti.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku pakeni kiiturillaan salaiseen hangaariinsa, mutta Obi-Wan ja Anakin seurasivat häntä. Hän oli juuri pakenemassa avaruusaluksellaan, kun jedit haastoivat hänet valosapelitaisteluun.


title: Kreivi Dooku

text: Dooku tyrmäsi Anakinin sith-salamalla ja voitti Obi-Wanin kaksintaistelussa. Hän yritti surmata Obi-Wanin, mutta Anakin esti häntä. Dooku ja Anakin taistelivat, kunnes Dooku katkaisi valosapelillaan Anakinin oikean käden ja lennätti hänet Voimalla Obi-Wanin viereen.


title: Kreivi Dooku

text: Juuri silloin kulman takaa ilmestyi jedimestari Yoda, joka luultavasti ajoituksellaan pelasti Anakinin ja Obi-Wanin hengen. Ensin Dooku yritti heittää palan hiekkakiveä Yodan päälle Voiman avulla, mutta Yoda torjui hänen heittonsa helposti voiman avulla. Tämän jälkeen Dooku ja Yoda aloittivat hurjan valosapelitaistelun.


title: Kreivi Dooku

text: Taistelu olisi jatkunut paljon kauemmin, ellei Dooku olisi käyttänyt Voimaa kaataakseen nosturin haavoittuneiden Obi-Wanin ja Anakinin päälle. Yoda onnistui pelastamaan heidät, mutta Dooku pakeni Darth Sidiouksen luokse Coruscantiin. Taas kerran hän jätti helpon kohteen henkiin, sillä Yoda ei olisi voinut puolustautua ja käyttää Voimaa samaan aikaan.


title: Kreivi Dooku

text: Ehkä Dookullakin oli jonkinlainen käsitys kunniasta, ja puolustuskyvyttömän surmaaminen, varsinkin kun kyseessä oli hänen entisen jedimestarinsa, tuntui ehkä vastenmieliseltä. Hän saapui sithien salaiseen piilopaikkaan Coruscantilla, ja ilmoitti sithmestarilleen, että sota tasavallan ja konfederaation välillä oli alkanut.


title: Kreivi Dooku

text: Kuukausi tämän jälkeen Tyranus matkusti Rattatak-planeetalle liittääkseen sen konfederaatioon. Siellä hän tapasi Asajj Ventressin, naisen, joka oli kokenut nuoruudessaan paljon julmuutta, ja saanut jonkin verran jedikoulutusta. Dooku vaikuttui hänen kyvyistään, ja nimitti hänet separatistien johtajaksi.


title: Kreivi Dooku

text: Ventressille annettiin tehtäväksi useaan kertaan surmata Obi-Wan ja Anakin, sekä muita Tasavallan korkea-arvoisia. Hän onnistui surmaamaan muutaman jedin, mutta Kenobia ja Skywalkeria hän ei milloinkaan onnistunut vahingoittamaan, lukuun ottamatta henkisiä vammoja sekä Anakinin silmässä olevaa arpea. Viimeisellä yrityksellään tuhota jedikaksikko hän epäonnistui, ja yritti paeta ”Mestarinsa” alukselle. Dooku kuitenkin katsoi Asajjin epäonnistuneen ja hylkäsi tämän.


title: Kreivi Dooku

text: Obi-Wan voitti Ventressin, ja luuli tämän kuolleen. Hänet vietiin alukseen, jonka oli tarkoitus viedä hänet Corusantiin. Ventress oli kuitenkin vain transsissa, ja käski herättyään pilottien viedä hänet mahdollisimman kauas sodasta, jedeistä ja Dookusta.


title: Kreivi Dooku

text: Coruscantin taistelun aikana Dooku ja kyborgikenraali Grievous ”kaappasivat” ylikansleri Palpatinen eli Darth Sidiouksen. Obi-Wan ja Anakin tunkeutuivat Grievousin lippulaivalle "Näkymättömälle kädelle" ja yrittivät vapauttaa Palpatinen, mutta joutuivat taisteluun Dookua vastaan. Hän kuitenkin yllättyi, koska jedien valosapelitaidot olivat valtavasti kehittyneet. Dooku päihitti Obi-Wanin ja heitti hänet Voiman avulla sivuun. Anakin jatkoi taistelua Dookun kanssa ja lopulta leikkasi kreivin kädet poikki. Palpatinen käskystä Anakin katkaisi täysin puolustuskyvyttömän kreivin pään irti. Dookun kuoltua Grievousista tuli konfederaation johtaja.Kreivi Dooku esiintyi "" ja "". Häntä esitti englantilainen Christopher Lee. Dookun ääninäyttelijä on ja videopeleissä Corey Burton.


title: Kreivi Dooku

text: Nimen Dooku on väitetty pohjautuvan japaninkieliseen sanaan "doku", joka merkitsee ”myrkkyä”. Dookun etunimeä ei ole koskaan paljastettu.


title: Kreivi Dooku

text: Christopher Leen kerrotaan valittaneen liian pienestä roolistaan "Sithin kostossa".


title: Stigmatisaatio

text: Stigmatisaatio (, --> häpeä‚ merkki, stigma, --> polttomerkki) tarkoittaa väitettyjä yliluonnollisella tavalla henkilöön ilmestyviä Jeesuksen kärsimyksen haavoja eli stigmoja. Haavat tulevat esimerkiksi jalkoihin ja käsiin, paikkoihin joihin ristin naulat kuviteltiin lyödyn. Lisäksi haavoja saattaa tulla kylkeen kohtaan, johon roomalainen sotilas haavoitti Kristusta, selkään ruoskaniskuja muistuttavina ruhjeina tai otsaan orjantappurakruunun merkiksi. Haavat saattavat ilmestyä lähinnä symbolisina merkkeinä iholle tai verta vuotavina ja syvinä haavoina, jotka tuottavat kipua. Joillakin väitetyillä stigmatisaation uhreilla on ollut kaikki merkit, joillakin vain osa.


title: Stigmatisaatio

text:
"The Catholic Encyclopedian" mukaan ennen 1200-lukua ei tunneta yhtään stigmaatikkoa. Ensimmäinen muistiin kirjattu stigmatisaatiotapaus on vuodelta 1222 Englannista, haavat ilmestyivät Stephen Langton -nimiselle miehelle. Kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 1224 Franciscus Assisilaisen kerrottiin kärsivän stigmoista pari vuotta ennen kuolemaansa. Hänen stigmatisaatiotaan juhlistettiin ennen 17. syyskuuta. 1300-luvulla eläneen pyhän Katariina Sienalaisen kerrotaan kantaneen stigmataa, mutta kun hän nöyryydestä pyysi niiden tulevan näkymättömiksi, hänen rukouksensa kuultiin. Suuremman osan kaikista stigmaatikoista, ehkä yli 80 prosenttia, väitetään olevan naisia. Moni raportoitu stigmaatikko on kuulunut johonkin sääntökuntaan.
Stigmat esiintyvät tyypillisesti katolilaisilla alueilla, protestanttien keskuudessa ne ovat erittäin harvinaisia. Tätä on pidetty merkkinä ilmiön valheellisesta luonteesta, stigmojen syntyä pidetäänkin tavallisesti joko psykosomaattisena oireiluna tai tahallisena itsensä vahingoittamisena.


title: Stigmatisaatio

text: Paavi Johannes Paavali II:n äskettäin pyhimykseksi julistaman Padre Pion väitetään kärsineen stigmoista vuosikymmeniä. Uskonnollisissa piireissä herää kuitenkin aika ajoin keskustelua ilmiön luonteesta: katolisen kirkon historiassa tunnetaan monia tapauksia, joissa merkittävät kirkon henkilöt ovat haavoittaneet itseään vakuutellakseen uskollisuuttaan.


title: Stigmatisaatio

text: Epäilijät liittävät stigmat myös nk. Münchhausenin oireyhtymään, jota sairastavat kokevat usein sairaalloista tarvetta saada huomiota ja huolenpitoa tekeytymällä sairaiksi tai jopa vahingoittamalla itseään.


title: Stigmatisaatio

text: Muun muassa seuraavien henkilöiden uskotaan olleen stigmaatikkoja:


title: Saippuasarja

text: Saippuasarja (joskus englanninkielisen termin "soap opera" mukaan saippuaooppera) on televisiossa tai radiossa esitettävä jatkuva sepitteellinen sarjamuotoinen ohjelma, joka sijoittuu valmistumisaikaansa ja jolla on jatkuva juoni: tarinalla ei ole loppua vaan juonenkäänteet johtavat yhä uusiin tapahtumiin ja muodostavat näin jatkuvan avoimen kertomuksen.


title: Saippuasarja

text: Saippuasarjat alkoivat 1930-luvulla Yhdysvalloissa radiossa. Televisiossa niitä alettiin esittää 1940-luvun loppupuolella. Yhdysvalloissa niitä esitetään yleensä päiväsaikaan, mistä johtuu niistä toisinaan käytettävä nimitys ”daytime serial” (”päiväajan sarja”). Nimitys "saippuasarja" (tai -"ooppera") tulee siitä, että varhaisten radiosarjojen sponsoreina oli hyvin paljon pesuainevalmistajia, koska ne oli suunnattu lähes yksinomaan naisille, erityisesti kotirouville.


title: Saippuasarja

text: Suosituimmat saippuasarjat lähetetään joka päivä (usein arkisin), ja ne jatkuvat vuosia. Runsaasta jaksomäärästä johtuen saippuasarjassa tyypillisesti osa näyttelijöistä vaihtuu tuotantokausien vaihtuessa. Joissakin sarjoissa on samaa roolihahmoa saattanut näytellä useampi näyttelijä. Toisaalta suositun näyttelijän palaaminen sarjaan saattaa aiheuttaa uskomattomia juonenkäänteitä (muun muassa Patrick Duffyn hahmon kuolleista nouseminen "Dallasissa", Teemu Lehtilän hahmon kuolleista nouseminen "Salatuissa elämissä" ja Hunter Tylon hahmon kaksinkertainen kuolleista nouseminen "Kauniissa ja rohkeissa").


title: Saippuasarja

text: Yksi tyypillinen ominaisuus saippuasarjoissa on lasten nopea vanhentuminen. Esimerkiksi kesätauon aikana sarjan vauvoista saattaa kasvaa kouluikäisiä lapsia ja kouluikäisistä lapsista teini-ikäisiä nuoria.


title: Vihannespunkki

text:
Vihannespunkki ("Tetranychus urticae") on punkkien lahkoon kuuluva hämähäkkieläin. Epävirallinen nimi kehrääjäpunkki juontuu punkin kehräämästä seitistä, josta ne on helppo tunnistaa. Kotipuutarhassa ne ovat yleisiä tuholaisia.
Vihannespunkkien väri on vaalea tai vaaleanvihreä, pään lähellä niillä on kaksi silmiä muistuttavaa pistettä. Talvehtineet vihannespunkit ovat oranssinsävyisiä. Vartalon muoto on soikea. Kooltaan ne ovat alle 0,5 mm:n pituisia, koiraat ovat pienempiä kuin naaraat. Naaraan selässä on 12 jäykkää karvaa.


title: Vihannespunkki

text: Jos kasvin lehdet muuttuvat likaisen keltaisiksi ja alkavat vähitellen putoilla, syynä voivat olla vihannespunkit. Vihannespunkkien ehkäisemiseksi kannattaa kasveja tutkia muutaman päivän välein suurennuslasilla. Yleensä nämä erittäin pienet hämähäkkieläimet viihtyvät lehtien alapinnoilla. Niiden aiheuttamat vauriot ilmenevät pieninä, vaaleina pisteinä lehdissä. Näistä pisteistä vihannespunkit ovat alhaalta päin imeneet kasvin nesteitä. Munat ovat pyöreitä, ulosteet kuin pieniä pisteitä. Myös tyhjiä kuoriutumisnahkoja tai ohuita kehruuseittejä voi löytyä. Jos punkkeja on paljon ja ne ovat ehtineet kutoa seittiä, niistä voi olla hyvin vaikeaa päästä kokonaan eroon.


title: Vihannespunkki

text: Vihannespunkit viihtyvät kuivassa ja lämpimässä kuten muutkin hämähäkkieläimet, joten helpoin torjuntakeino on nostaa ilmankosteutta. Vihannespunkkeja ei pitäisi ilmestyä, jos ilman suhteellinen ilmankosteus on yli 50 %. Varsinkin lehtien alapintojen sumuttaminen säännöllisesti vedellä on kannattavaa. Lämpötilan pitäminen matalana myös huonontaa lisääntymismahdollisuuksia. Vihannespunkit pysyvät hengissä myös viileämmässä ja aloittavat rajun lisääntymisen heti lämpötilan noustua. Vihannespunkkien valloittama kasvi tulisikin poistaa heti muiden joukosta ettei tartunta leviä. Kasvin voi tämän jälkeen käsitellä torjunta-aineella, sumuttaa kunnolla ja pitää muutaman päivän ajan karanteenissa. Usein jopa pelkkä sumutus ja ilmankosteuden nosto voivat riittää.


title: Vihannespunkki

text: Vihannespunkin luonnollinen saalistaja on petopunkkeihin kuuluva ansaripetopunkki ("Phytoseiulus persimilis"), jota käytetään biologisessa torjunnassa. Muita käytettyjä torjuntaeliöitä ovat kalifornianpetopunkki ("Amblyseius californicus"), punkkisääski eli petosääski ("Feltiella acarisuga"), jauhiaislude ("Macrolophus caliginosus"), punkkipirkko ("Stethorus punctillum"), ripsiäispetopunkki ("Amblyseius cucumeris") ja ruskopetopunkki ("Amblyseius degenerans").


title: Kajava

text: Kajava voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jauhiaiset

text: Jauhiaiset ("Aleyrodoidea") ovat nivelkärsäisten ("Hemiptera") lahkoon kuuluva yläheimo, johon kuuluu ainoastaan yksi heimo, "Aleyrodidae". Tyypillinen laji on ansarijauhiainen ("Trialeurodes vaporariorum"), joka on kasvihuoneviljelyssä merkittävimpiä tuhohyönteisiä.


title: Jauhiaiset

text: Suomesta on tavattu 13 jauhiaislajia, joista kahta tavataan ainoastaan kasvihuoneissa Yksi laji on vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD).


title: Jauhiainen

text:
Jauhiainen voi tarkoittaa seuraavia:
Jauhiainen on suomenkielinen sukunimi. Vuonna 2015 nimi oli nykyisenä nimenä 2664 henkilöllä Suomessa. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:Fiktiossa esiintyvä Jauhiainen-niminen hahmo on:


title: Harsosääsket

text: Harsosääsket ("Sciaridae") on laaja sääskiheimo, jonka eräät lajit elävät sisällä asuinhuoneissa. Toistaiseksi maailmasta on nimetty noin 2000 harsosääskilajia. Arvioiden mukaan nimettyjä lajeja on vasta noin 10-20 prosenttia maailman koko harsosääskien lajimäärästä. Suomessa tavataan noin 300 lajia.


title: Harsosääsket

text:
Harsosääsket ovat hentorakenteisia, noin 2-3 mm:n pituisia, lentäviä hyönteisiä.
Niillä on pitkät, helminauhamaiset tuntosarvet sekä pitkät jalat. Ruumis on yleensä musta, kyttyräselkäinen, takaruumis hoikka. Siipien suonitukselle on tyypillistä siiven kärkeen päättyvä heinähankakuvio.


title: Harsosääsket

text: Harsosääsken toukat ovat jalattomia ja niillä on musta pääkapseli. Väriltään toukat ovat lasimaisen läpikuultavia, muuttuen myöhemmin valkoisiksi. Täysikasvuisina toukat ovat 6-7 mm pitkiä.


title: Harsosääsket

text: Harsosääskien elämänkierto (muna, kolme toukkavaihetta, kotelo ja aikuinen) kestää noin 3-4 viikkoa.


title: Harsosääsket

text: Harsosääskille alttiita koristekasveja ovat begonia, petunia, lehtikaktus, joulutähti, pelargoni, tulilatva, neilikka, esikko, liljat, syklaami ja orkideat. Harsosääsket ovat lisäksi yleisiä myös yrteillä, salaateilla, kurkuilla sekä tomaatilla. Harsosääskiä esiintyy erityisesti silloin, kun kasvualusta on riittävän kostea.


title: Harsosääsket

text: Aikuiset harsosääsket syövät levää, sienirihmastoa sekä kaikenlaista mätänevää orgaanista ainesta. Toukat syövät edellisten lisäksi pistokkaiden ja taimien hentoja hiusjuuria sekä kasvupisteen kallussolukkoa.


title: León (maakunta)

text: León on maakunta luoteisessa Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen luoteisosassa. Sen rajanaapureita ovat Zamoran, Ourensen, Lugon, Asturian, Cantabrian, Palencian ja Valladolidin maakunnat. Noin neljännes maakunnan 468 316 (vuonna 2017) asukkaasta asuu pääkaupungissa Leónissa.


title: León (maakunta)

text: Maakunnassa vallitsee kansanliike, jonka mielestä Leónista pitäisi tehdä oma itsehallintoalueensa.


title: León (maakunta)

text: León jakaa Picos de Europan kansallispuiston Cantabrian ja Asturian kanssa.


title: Hyppyhäntäiset

text: Hyppyhäntäiset (Collembola) on niveljalkaisten lahko. Niitä pidettiin ennen hyönteisinä, mutta nykyään lasketaan niihin kuusijalkaisiin, jotka eivät kuulu hyönteisiin. Hyppyhäntäisiä tavataan ympäri maailman ja niitä tunnetaan yli 6000 lajia. Suomesta hyppyhäntäislajeja tunnetaan hieman yli 200.


title: Hyppyhäntäiset

text: Eläimet ovat saaneet suomenkielisen nimensä monilla lajeilla takaruumissa sijaitsevasta hyppyhangosta, jonka avulla ne voivat paeta saalistajiaan.


title: Hyppyhäntäiset

text: Fossiiliaineiston perusteella hyppyhäntäiset lukeutuvat varhaisimpiin maaeläimiin. Ryhmästä tunnetaan runsaasti meripihkaan säilyneitä fossiileja, mutta esimerkiksi Skotlannista löydetty "Rhyniella praecursor" -fossiili sijoittuu devonikaudelle noin 400 miljoonan vuoden taakse.


title: Hyppyhäntäiset

text: Hyppyhäntäiset ovat 1–4 millimetrin pituisia niveljalkaisia. Väritykseltään ne ovat usein valkoisia tai harmaita, mutta myös värikkäitä ja kirjavia lajeja esiintyy. Eläimet ovat paljain silmin tarkasteltaessa hieman matomaisia, mutta suurennuslasilla katsottaessa niiltä paljastuu kuitenkin kuusi jalkaa sekä lyhyet, nelijaokkeiset tuntosarvet


title: Hyppyhäntäiset

text: Eräs piirre, joka erottaa hyppyhäntäiset hyönteisistä, on niiden suuosat, jotka eivät ole ulkonevat kuten hyönteisillä. Suuosat ovat lajista riippuen purevat tai imevät. Toinen piirre on takaruumiin jaokkeiden lukumäärä, joka on hyppyhäntäisillä vain kuusi, kun hyönteisillä jaokkeita on aina 11.


title: Hyppyhäntäiset

text: Monilla lajeilla on takaruumiissaan hyppyhanko ("furca"), joka sijaitsee takaruumiin neljännen jaokkeen alapinnalla ja jota ne pitävät taivutettuna vatsan alle kolmannen jaokkeen lisäkkeiden ("tenaculum") kiinnipitämänä. Tarvittaessa eläin voi laukaista hangon ja pongahtaa pakoon. "Anurida"-suvun sekä muutaman muun suvun lajeilta hanko kuitenkin puuttuu. Ryhmälle ainutlaatuinen piirre on takaruumiin ensimmäisen jaokkeen alapuolella oleva vatsaputki ("collophora"), jonka tarkka merkitys on tuntematon, mutta sillä saattaa olla merkitystä eläimen nestetasapainon säätelyssä. Vatsaputken kahden laajenevan rakkulan avulla eräät lajit voivat myös kiinnittyä vedenpintaan ja tarvittaessa ponkaista ilmaan samaan tapaan kuin hyppyhangon avulla.


title: Hyppyhäntäiset

text: Siipiä ei ole ja näköaistimina toimivat korkeintaan kahdeksasta pistesilmästä muodostuvat alkeelliset verkkosilmät.


title: Hyppyhäntäiset

text: Hyppyhäntäisten yksilötiheys on suurempi pohjoisessa kuin tropiikissa ja ne lisääntyvät paremmin viileässä kuin lämpimässä. Hyppyhäntäisiä elää myös arktisilla alueilla. Ne selviävät napaseutujen talvesta kuivattamalla ruumiistaan kaiken nesteen.


title: Hyppyhäntäiset

text: Hyppyhäntäiset viihtyvät kosteissa oloissa. Suurin osa elää maaperässä karikkeen joukossa, mutta jotkut myös lahoavilla puunrungoilla tai aluskasvillisuudessa. Eräät lajit elävät suolaisten tai suolattomien vesilammikoiden pinnalla. Kevättalvella hyppyhäntäisiä voi nähdä hangella suurina ryhminä. Näihin talvella esiintyviin lajeihin kuuluu etenkin "Hypogastrura nivicola", mutta etenkin arktisten alueiden hyppyhäntäisiin lukeutuu myös muita psykrofiilisiä lajeja.


title: Hyppyhäntäiset

text: Ravinnokseen ne käyttävät hajoavaa orgaanista ainesta, sienirihmastoa, mikroskooppisia leviä, kasvien siitepölyä ja itiöitä sekä bakteereja. Hyppyhäntäiset lukeutuvat maaperän tärkeimpien orgaanisen jätteen kierrättäjien joukkoon. Eräät lajit syövät myös eläviä kasveja ja ovat tuholaiseläimiä.


title: Hyppyhäntäiset

text: Hyppyhäntäiset lisääntyvät kuten ensimmäiset maaniveljalkaiset. Koiras laskee spermatoforin maahan, josta naaras poimii sen mukaansa. Muutamat lajit lisääntyvät neitseellisesti. Muodonvaihdos on olematon. Munasta kuoriutuva nymfi käy läpi 3–8 (useimmiten 4–5) toukkavaihetta ennen aikuistumistaan ja aikuinen eläin luo vielä nahkansa 1–3 kertaa. Hyppyhäntäisen elinkaari kestää yhdestä puoleentoista vuotta. Talvehtiva vaihe on lajista riippuen muna tai aikuinen.


title: Hyppyhäntäiset

text: Tuhoeläiminä merkitystä on ainakin pieniä kasvintaimia vioittavalla "Bourletiella hortensis" -lajilla sekä sieniviljelmiä vahingoittavalla "Hypogastrura armata" -lajilla.


title: Kilpikirvat

text: Kilpikirvat ("Coccidae") ovat kasvituholaisia. Ne näyttävät pieniltä ruskeilta kohoumilta kasvien suonissa ja jäävät usein havaitsematta. Havaittaessa niitä voi jo olla liikaa. Jos kasvi on pahoin saastunut, se on järkevintä heittää pois.


title: Kilpikirvat

text: Aikuiset kilpikirvat eivät liiku ollenkaan, ne vain imevät kasvista ravintoa paikoillaan. Toukat sen sijaan etsiytyvät sopiviin kohtiin ja alkavat muodostaa suojakseen kovaa kilpeä, jonka valmistumisen jälkeen ne eivät enää ikinä liiku. Kilpikirva pitää itseään paikoillaan hyvin kehittyneen kärsänsä avulla ja munat kehittyvät kilven takareunan alle. Kun toukka kuoriutumisen jälkeen etsii sopivaa kohtaa, saattavat ne tällöin vaeltaa ja tartuttaa toisen kasvin.


title: Kilpikirvat

text: Kilpikirvoja on vaikea saada pois, sillä myrkyt tepsivät vain kilpeä valmistaviin toukkiin. Aikuiset kilpikirvat raaputetaan irti esimerkiksi teroitetulla puutikulla tai ohuella, teräväkärkisellä veitsellä.


title: Gipuzkoa

text: Gipuzkoa () on maakunta Biskajanlahden rannalla pohjoisessa Espanjassa, Baskimaan itsehallintoalueen koillisosassa. Sen rajanaapureita ovat Ranska sekä Biskajan, Álavan ja Navarran maakunnat.


title: Gipuzkoa

text: Gipuzkoa on 1 980 neliökilometrin pinta-alallaan Espanjan pienin maakunta. Väkiluku on 719 282 (vuonna 2017),


title: Villakilpikkä

text: Villakilpikkä ("Planococcus citri") on eräs villakilpikirvojen heimoon kuuluva laji ja on kilpikirvojen tapaan myös kasvintuhooja.


title: Villakilpikkä

text: Aikuinen villakilpikkänaaras on ovaalin muotoinen, noin 4–5 mm pitkä ja 1,5 mm leveä. Se erittää ympärilleen villamaisen suojuksen, joka voi olla 5–15 mm. Naaraan ruumista reunustaa 18 paria vahapiikkejä. Aikuisella naaraalla saattaa näkyä pituussuunnassa harmahtava raita selkäpuolella.


title: Villakilpikkä

text: Villakilpikällä on kolme elämänvaihetta: muna, nuoruusasteet (naarailla kolme ja koirailla neljä toukka-astetta) ja aikuinen hyönteinen. Villakilpikän keltaiset munat ovat naaraan erittämän munasäkin suojassa. Toukat ovat 0,5–4 mm, pyöreänsoikeita. Vahakerros kehittyy niiden pinnalla vasta ensimmäisen toukka-asteen jälkeen.


title: Villakilpikkä

text: Villakilpiköiden kehitys munasta aikuiseksi on varsin pitkä: 3–3,5 kk 18 asteessa, 1,5 kk 22 asteessa ja 4 viikkoa 30 asteessa. Koiras elää aikuistuttuaan vain 1–2 vrk, jona aikana se hedelmöittää useita naaraita. Aikuiset naaraat elävät keskimäärin kolme kuukautta.


title: Villakilpikkä

text: Villakilpikkänaaraat ja niiden nuoruusasteet vahingoittavat kasveja imemällä niiden soluista kasvinesteitä. Aikuiset koiraat eivät vioita kasveja. Suurin haitta on villakilpiköiden erittämä mesikaste ja siinä elävät noki- ja härmäsienet. Lisäksi villakilpikät erittävät kasveihin myrkkyjä, jotka saattavat aiheuttaa joidenkin kasvien epämuodostumista. Kasvin saastuneet lehdet kellastuvat ja putoavat ennenaikaisesti. Kasvien kasvu tyrehtyy ja pienet kasvit voivat kuolla kokonaan.


title: Villakilpikkä

text: Uuden Provado-nimisen torjunta-aineen kerrotaan tehoavan myös villakilpiköihin. Ainetta saa joko aerosolina, tai multaan työnnettävinä puikkoina. Se imeytyy kasviin ja kasvin nesteitä imevät kirvat syövät sitä ja kuolevat. Tehoaineena on imidaklopridi. Ainetta löytyy myös muilla tuotenimikkeillä. Aine on kuitenkin ongelmallista syötäväksi tarkoitetuissa kasveissa, koska se kulkeutuu kaikkiin kasvin osiin.


title: Villakilpikkä

text: Villakilpiköitä voidaan torjua myös ns. biologisella torjunnalla. Tällöin kasviin päästetään nk. crypto-petokuoriaisia, jotka syövät kirvoja. Kun kaikki kirvat on syöty, petokuoriaiset kuolevat myös. Tämä torjuntamenetelmä on myrkytön ja on näin ollen hyvä vaihtoehto ruokakasvien tapauksessa.


title: Castellón

text: Castellón (katalaaniksi "Castelló") on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Valencian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Valencian, Teruelin ja Tarragonan maakunnat.


title: Castellón

text: Maakunnan pääkaupunki on Castellón de la Plana (katalaaniksi "Castelló de la Plana"). Väkiluku on 575 470 (vuonna 2017), joista 30 prosenttia asuu pääkaupungissa. Toinen tärkeä kaupunki on Villarreal (katalaaniksi "Vila-Real"). Maakunnassa on yhteensä 135 kuntaa.


title: Castellón

text: Castellón on kaksikielinen maakunta. Lähes kaikki asukkaat puhuvat espanjaa, ja monet myös alueen toista virallista kieltä, valenciaa.


title: Ripsiäiset

text: Ripsiäiset ("Thysanoptera") ovat pieniä (0,5-14 mm) ja kapearuumiisia, yleensä tummia hyönteisiä, jotka eivät osaa lentää hyvin. Toisinaan kuitenkin tuuli kuljettaa niitä pitkienkin matkojen päähän.


title: Ripsiäiset

text: Varhaisimmat ripsiäisten kantamuotojen fossiilit ovat kivettymiä permikaudelta ja ensimmäiset nykyisenkaltaisten ripsiäisten jäänteet ovat triaskaudelta. Liitu- ja tertiäärikautisissa meripihkoissa niitä tavataan jokseenkin yleisesti kaikissa merkittävissä esiintymissä.


title: Ripsiäiset

text: Suomesta tunnetaan noin 138 ripsiäislajia, koko maapallolta 5 500 lajia. Ripsiäisillä on pistävät ja imevät suuosat ja ne käyttävät ravinnokseen kasvisolukkoa, siitepölyä tai sienirihmastoa ja -itiöitä. Eräät lajit ovat myös petoja. Aikuiset ripsiäiset ovat nelisiipisiä, tynkäsiipisiä tai siivettömiä, 1–5 mm:n pituisia, kapeita ja useimmiten litteitä hyönteisiä. Jotkut ripsiäislajit lisääntyvät ilman hedelmöitystä, partenogeneettisesti. Ripsiäisten alalahkoihin kuuluvat pistinripsiäiset ("Terebrantia"), joilla on tikarimainen munanasetin ja torviripsiäiset ("Tubulifera"), joilla on takaruumiin kärki torvimainen.


title: Ripsiäiset

text: Eräät ripsiäislajit, kuten kalifornian- ("Frankliniella occidentalis"), palmu- ("Thrips palmi") ja traakkipuunripsiäinen ("Parthenothrips dracaenae"), ovat viljely- ja huonekasvien tuholaisia, mutta Suomessa niiden taloudellinen merkitys on melko vähäinen. Jos kasvin lehdille ilmestyy harmaanvalkeita laikkuja, kyseessä saattavat olla ripsiäiset. Nämä laikut vähitellen yhtyvät ja saavat hopeisen kimalluksen. Lehtien alapinnoilla näkyy ulosteita pieninä pilkkuina. Yleensä munat löytyvät kasvin nuorimmista osista. Vihertävänkeltaiset toukat asustavat lehtien alapinnoilla ja niitä on todella vaikea havaita.


title: Ripsiäiset

text: Tuholaislajien munat selviytyvät yleensä torjunta-aineista, koska ne on munittu kasvisolukon sisään ja siksi niitä vastaan on vaikea taistella. Kuoriutuessaan kalifornianripsiäisen toukat pudottautuvat multaan ja vain muutama jää kasviin ruokailemaan. Mullasta nuoret ja nopealiikkeiset ripsiäiset tulevat hetkeksi näkösälle kun kasveja kastelee kerralla runsaasti. Aikuisena ne kiipeävät takaisin kasviin munimaan ja syömään. Ripsiäiset pystyvät myös koteloitumaan ja odottelemaan parempia aikoja.


title: Ripsiäiset

text: Torjunta-ainekäsittely on tehtävä toistuvasti kerran viikossa, kunnes ripsiäiset pysyvät kurissa. Ripsiäisiä voi torjua myös esimerkiksi petopunkeilla ("Mesostigmata") ja ripsiäispetopunkeilla ("Amblyseius cucumeris"). Petopunkit elävät mullassa ja syövät multaan pudonneet ripsiäisten kotelot. Ripsiäispetopunkki taas imee saaliinsa elinnesteet ja saalistaa noin kolme ripsiäisentoukkaa päivässä.


title: Valladolid (maakunta)

text: Valladolid on maakunta läntisessä Espanjassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Zamoran, Leónin, Palencian, Burgosin, Segovian, Ávilan ja Salamancan maakunnat.


title: Valladolid (maakunta)

text: Maakunnan 521 130 (vuonna 2017) asukkaasta lähes kaksi kolmannesta asuu pääkaupungissa Valladolidissa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Maakunnassa on yhteensä 225 kuntaa, joista yli kolmannes on alle 200 asukkaan kyliä.


title: Erlang

text: Erlang on teleliikenteen määrän yksikkö. Se on saanut nimensä tanskalaisen matemaatikko Agner Krarup Erlangin (1878–1929) mukaan. Liikenteen määrä 1 erlang merkitsee, että tarkkailujakson aikana keskimäärin yksi johto tai kytkinelin on varattuna.


title: Erlang

text: Esimerkiksi jos puhelinlinja on varattu keskimäärin 60 minuuttia tunnissa liikennemääräksi tulee yksi (1) erlang.


title: Valencia (maakunta)

text: Valencia (katalaaniksi "València") on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Valencian itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Alicanten, Albaceten, Cuencan, Teruelin ja Castellónin maakunnat. Myös Cuencan ja Teruelin välissä sijaitseva Rincón de Ademuzin erillisalue on osa Valenciaa.


title: Valencia (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 2 540 707 (2017). Kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Valenciassa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Maakunnassa on yhteensä 266 kuntaa.


title: Barcelona (maakunta)

text: Barcelona on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Tarragonan, Lleidan ja Gironan maakunnat.


title: Barcelona (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 5 576 037 (2017). Noin kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Barcelonassa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Cerdanyola, Martorell, Mataró, Granollers, Sabadell, Terrassa, Sitges, Igualada, Vic, Manresa ja Berga.


title: Barcelona (maakunta)

text: Barcelonan maakunta on tunnettu arkkitehtuuristaan. Rannikolla sijaitsevien alueiden pääelinkeino on turismi.


title: Barcelona (maakunta)

text: Maakunta on jaettu edelleen kymmeneen piirikuntaan (katalaaniksi "comarca"):


title: Shirley Rumsey

text: Shirley Rumsey on brittiläinen pääasiassa renessanssimusiikkia esittävä muusikko. Hän laulaa ja säestää itseään muun muassa kitaralla, luutulla, viola da manolla ja vihuelalla. Rumsey on levyttänyt muun muassa Naxokselle. Hän opiskeli laulamista ja luutun soittoa Royal College of Musicissa.


title: Shirley Rumsey

text: ei täydellinen


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Naxos on taidemusiikkia julkaiseva levy-yhtiö. Yhtiön perusti saksalaissyntyinen, Hongkongissa asuva Klaus Heymann vuonna 1987. Naxos on maailman johtava klassisen musiikin levy-yhtiö julkaisujensa laajuudeltaan ja kattavuudeltaan.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Naxoksen alkuperäisenä toiminta-ajatuksena 1980-luvun lopulla oli tarjota laadukasta klassista musiikkia mahdollisimman monelle klassisen musiikin ystävälle. CD-levyjä tarjottiin LP-levyjen hinnalla.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Vuosien varrella Naxokselle levyttävien taiteilijoiden joukkoon on liittynyt suuri joukko tunnettuja nimiä, esimerkiksi Patrick Gallois, Marin Alsop, Leif Segerstam, Okko Kamu, Chloë Hanslip, Robert Craft, Gerard Schwarz, Lontoon filharmonikot ja Seattle Symphony Orchestra. Suomalaisista taiteilijoista yhtiölle hiljattain levyttäneitä ovat mm. kapellimestari Pietari Inkinen, Helsingin barokkiorkesteri, Aapo Häkkinen sekä Sinfonia Finlandia Jyväskylä. Suomalaisista säveltäjistä Naxoksen levytysluettelosta löytyvät mm. Einojuhani Rautavaara, Bernhard Henrik Crusell, Uuno Klami, Einar Englund, Magnus Lindberg ja Kai Nieminen. Suomalainen levy-yhtiö Ondine on myös Naxoksen omistuksessa.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Naxos on julkaissut lukuisia levyjä, esimerkiksi Bachin kantaatteja ja Telemannin "Pöytämusiikin", joita laajasti pidetään ensiluokkaisina levytyksinä. Vuonna 2005 "Gramophone"-lehti valitsi Naxoksen vuoden levy-yhtiöksi, ja vuosittain yhtiölle myönnetään suuri osa taidemusiikin levytyksille annettuista palkinnoista. Vuoden 2010 Grammy-palkintojenjaossa Naxos sai kuusi palkintoa.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Naxos-merkin parhaimpina puolena on pidetty valikoiman laajuutta. Levykatalogi on alan laajin: vuonna 2010 se käsitti lähes 6 000 nimekettä. Näistä yli 800 on saanut kolme tähteä Penguin Guide -suosituslistalla ja yli 130 on valittu "Gramophonen" toimittajien kuukauden valinnaksi (Editor's Choice).


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Merkillä on myös julkaistu uudestaan maineikkaita vanhoja esityksiä vuosikymmenien takaa CD-muodossa, mukaan lukien musiikinhistorian tunnetuimpia kapellimestareita, laulajia, pianisteja ja viulisteja, joukossa mm. Jussi Björling, Maria Callas, Aulikki Rautawaara, Kim Borg, Arturo Toscanini, Vladimir Horowitz, Artur Rubinstein, Jascha Heifetz ja Pablo Casals.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Yhtiöllä on kattava streaming-kuuntelupalvelu "Naxos Music Library", jossa käyttäjä voi kuunnella lähes 400 eri levymerkin julkaisuja. Suomalaisista levymerkeistä mukana ovat Ondine, Alba ja SibaRecords. Klassisen musiikin lisäksi Naxos Music Library sisältää myös joukon blues-, jazz-, kansanmusiikki-, gospel- ja pop-äänitteitä.


title: Naxos (levy-yhtiö)

text: Fg-Naxos on kansainvälisen Naxos-yhtiön Suomen-jakelija ja sisaryhtiö. Fg-Naxos jakelee useita kymmeniä suurempia levymerkkejä sekä satoja pienempiä levymerkkejä mm. taidemusiikin, jazzin, gospelin ja kansanmusiikin saralla. Fg-Naxos tuottaa taidemusiikkia Naxos-levymerkillä sekä jazz- ja populaarimusiikkia Prophone Finnish Jazz- ja Long Play Records -levymerkeillä. Yhtiön alkukirjaimet viittaavat suomalaisen gospelmusiikin levymerkkiin Finngospel, jota Fg-Naxos myös tuottaa.


title: Kanttiaalto

text: Kanttiaalloksi (eli "sakara-aalloksi" tai "neliöaalloksi") kutsutaan suorakulman muotoista aaltoa. Ideaalinen kanttiaalto vuorottelee säännöllisesti kahden tason välillä. Sitä käytetään esimerkiksi digitaalisissa laitteissa kellopulssina.


title: Kanttiaalto

text: Matemaattisesti kanttiaalto voidaan toteuttaa esimerkiksi askelfunktioiden, kuten signum-funktion avulla


title: Kanttiaalto

text: Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää myös yksikköaskelfunktiota.


title: Kanttiaalto

text: Fourier-sarjana ideaalinen kanttiaalto voidaan kirjoittaa


title: Tarragona (maakunta)

text: Tarragona on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat Castellónin, Teruelin, Zaragozan, Lleidan ja Barcelonan maakunnat.


title: Tarragona (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 791 693 (2017), joista noin viidennes asuu pääkaupungissa Tarragonassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Constantí, Reus, Falset, El Vendrell, Tortosa ja Amposta.


title: Ciudad Real (maakunta)

text: Ciudad Real on maakunta keskisessä Espanjassa Kastilia-La Manchan itsehallintoalueen lounaisosassa. Sen rajanaapureita ovat Cuencan, Albaceten, Jaénin, Córdoban, Bajadozin ja Toledon maakunnat.


title: Ciudad Real (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 502 578 (vuonna 2017) ja pinta-ala 19 813 neliökilometriä. Noin kahdeksasosa väestöstä asuu pääkaupungissa Ciudad Realissa.


title: Ciudad Real (maakunta)

text: Las Tablas de Daimielin kansallispuisto ja osa Cabañerosin kansallispuistosta sijaitsevat Ciudad Realin alueella.


title: Maltan liira

text: Maltan liira () oli Maltan rahayksikkö ennen siirtymistä euroon. Maltalaiset itse kutsuvat Maltan liiraa usein Maltan punnaksi, jäänteenä Yhdistyneen kuningaskunnan vallan ajasta.


title: Maltan liira

text: Maltan liiran lyhenne oli LM, vaikkakin perinteinen ₤-merkki oli yhä paikallisessa käytössä. Maltan liiran kansainvälinen valuuttatunnus oli MTL.


title: Maltan liira

text: Maltan liityttyä Euroopan unioniin vappuna 2004 Maltalla oli velvoite pyrkiä taloutensa saattamiseen eurokuntoon eli lähentymiskriteerien täyttämiseen niin, että liira voidaan korvata eurolla. EU hyväksyi heinäkuussa 2007  Maltan hakemuksen liittyä euroalueeseen. Malta otti eurot käyttöön 1. tammikuuta 2008, mutta liira oli laillinen maksuväline 31. tammikuuhun 2008. Maltan liiran eurokurssi on 1 € = 0,429300 MTL.


title: Maltan liira

text: Kierrossa olleet kolikot:


title: Maltan liira

text: Kierrossa olleet setelit:


title: Salamanca (maakunta)

text: Salamanca on maakunta läntisessä Espanjassa Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen länsiosassa. Sen rajanaapureita ovat Portugali sekä Zamoran, Valladolidin, Ávilan ja Cáceresin maakunnat.


title: Salamanca (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 333 603 (2018). 45 prosenttia väestöstä asuu pääkaupungissa Salamancassa. Maakunnassa on yhteensä 362 kuntaa, joista yli puolessa on alle 300 asukasta.


title: Neoptera

text: Uussiipiset (Neoptera) on hyönteisten ryhmä, johon kuuluu suurin osa siivekkäistä hyönteisistä. Ryhmälle yhteistä ovat kehittyneet siivet, jotka kääntyvät takaruumiin peitoksi. Muutamilta ryhmiltä siivet ovat tosin sittemmin surkastuneet pois joko osittain tai kokonaan. Uussiipiset on ollut aiemmin taksonomisessa luokituksessa ylälahko, mutta nykyään se sijoitetaan yleensä osaluokan asemaan.


title: Neoptera

text: Nykyisten lahkojen lisäksi uussiipisiin katsotaan kuuluneen myös sukupuuttoon kuolleet hyönteislahkot Caloneurodea, Glosselytrodea, Miomoptera, Protodiptera, Protorthoptera sekä Titanoptera.


title: Neoptera

text: Uussiipiset jaetaan kahteen suureen ylälahkoon siipien muodostumisen tavan mukaan: Endopterygota ja Exopterygota. Suurin ero ryhmien välillä on kuitenkin se miten ne kehittyvät täysikasvuisiksi. Exopterygotan toukkia kutsutaan nymfeiksi, ja ne näyttävät aikuisilta yksilöiltä mutta ovat pienempiä. Ne käyvät läpi osittaisen muodonvaihdoksen useiden nahanluontien kautta. Endopterygotan hyönteiset käyvät läpi täydellisen muodonvaihdoksen sarjan selkeitä muutoksia ja kotelon kautta.


title: Digital Equipment Corporation

text: Digital Equipment Corporation (DEC, Digital) oli yhdysvaltalainen tietotekniikkavalmistaja, jonka perustivat MIT:n insinöörit Ken Olsen (vaimo Eeva-Liisa Aulikki Valve) ja Harlan Anderson vaimoineen vuonna 1957. Perustamisen rahoitti American Research and Development Corporation, joka sijoitti yhtiöön 70 000 dollaria vastineeksi 70 prosentin omistusosuudesta.


title: Digital Equipment Corporation

text: DEC oli etenkin ensimmäisinä vuosikymmeninään merkittävä tietotekniikan edelläkävijä ja toi tunnetuksi etenkin minitietokoneen käsitteen. Yrityksen listautuminen vuonna 1966 oli jättipotti etenkin rahoittajataho American Research and Development Corporationille, joka sai sijoituksestaan vuonna 1972, tuolloin yli 400 miljoonan dollarin arvoisessa yhtiössä, useampituhatkertaisen voiton.


title: Digital Equipment Corporation

text: Yhtiö myi tallennusmediatuotantonsa Quantumille vuonna 1994.


title: Digital Equipment Corporation

text: DEC:lla oli tytäryhtiö Suomessa vuoteen 1998 asti, jolloin Compaq osti DEC:n. Hewlett-Packard osti puolestaan Compaqin vuonna 2002.


title: Leipäpuu

text: Leipäpuu eli malaijienleipäpuu ("Artocarpus altilis") on Tyynen valtameren saarilla elävä puu, jonka noin vesimelonin kokoista hedelmää kutsutaan vain nimellä leipäpuun hedelmä (eng. breadfruit).


title: Leipäpuu

text: Leipäpuun hedelmä muistuttaa ravintoarvoiltaan ja käytön puolesta monessa suhteessa perunaa. Kypsänä sitä voi syödä sellaisenaan, mutta yleensä se keitetään, grillataan tai paistetaan aivan kuten peruna. Leipäpuun hedelmä ei ole kovin hyvin tunnettu Euroopassa. Vaikka suomalainen nimi on hyvin samankaltainen johanneksenleipäpuun ("Ceratonia siliqua") kanssa tai apinanleipäpuun ("Adansonia digitata") kanssa, leipäpuu on kuitenkin kokonaan eri heimoon kuuluva kasvi.


title: Leipäpuu

text: Leipäpuu kasvaa noin 30 m korkeaksi. Sen lehdet ovat suuret ja syvästi hammaslaitaiset, ja niitä käytetään usein koristeluun puun kasvualueilla. Ne ovat päältä kiiltävät, alta karvaiset. Kasvissa on valkeaa maitiaisnestettä, jota voidaan käyttää liimana. Hedelmä on raakana vihreä ja muuttuu kypsyessään päältä keltaiseksi. Sisältä se on kermanvärinen. Siemenet ovat soikeat, ruskearaitaiset.


title: Leipäpuu

text:
Puu on alkujaan kotoisin Malesiasta, Indonesiasta ja lähisaarilta. Se on levinnyt polynesialaisten mukana muillekin Tyynenmeren saarille Havaijia myöten. Eurooppalaiset, tarinan mukaan kapteeni James Cook, vei sen Keski- ja Etelä-Amerikkaan.
Leipäpuu pärjää vain trooppisessa ilmastossa, missä lämpötila ei koskaan laske alle neljän asteen. Sen kasvu loppuu jo lämpötilan laskiessa 15 asteen alapuolelle mutta myös silloin, jos on kuumempaa kuin 35 astetta.


title: Kuusijalkaiset

text: Kuusijalkaiset ("Hexapoda") on niveljalkaisten alajakso. Nimensä mukaisesti tähän alajaksoon kuuluvilla eläimillä on kuusi jalkaa.


title: Kuusijalkaiset

text: Kuusijalkaisiin kuuluu niveljalkaisten alajaksoista eniten lajeja. Alajaksoon kuuluu kaksi luokkaa: hyönteiset ja Entognatha, jolle ei vielä ole virallista suomenkielistä nimeä; (ehdotettu on "alkuhyönteiset" tai "Sisäleukaiset".


title: Kuusijalkaiset

text: Aiemmin kuusijalkaisten katsottiin olevan läheisintä sukua tuhatjalkaisille ("Myriapoda"), ja ne jopa laskettiin samaan alajaksoon. Uusi tutkimus on kyseenalaistanut tämän, ja kuusijalkaisten lähimmät sukulaiset saattavatkin olla äyriäiset ("Crustacea").


title: Kuusijalkaiset

text: Kuusijalkaisten yhdistävänä piirteenä on kolmesta osasta: päästä ("caput"), keskiruumiista ("thorax") ja takaruumiista ("abdomen") muodostuva vartalo sekä keskiruumiista erkanevat kolme raajaparia. Hyönteiset erottuvat muista kuusijalkaisten ryhmistä ennen kaikkea suuosiensa osalta, sillä hyönteisillä ylä- ja alaleuka eivät jää pään muodostavan kitiinikapselin sisäpuolelle. Taksonomisesti hyppyhäntäiset ja esihyönteiset ovat kehittyneet yhteisestä kantamuodosta sen jälkeen kun hyönteisten ja kaksisukahäntäisten kantamuodot ovat jo eriytyneet. Sen sijaan kaksisukahäntäiset ovat kehityshistoriallisesti lähellä hyönteisiä ja eräiden arvioiden saattavat jopa jakaa niiden kanssa yhteisen kantamuodon.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit oli vuosina 1954–2010 Alankomaiden kuningaskuntaan kuulunut, kahdesta saariryhmästä muodostunut autonominen alue Karibianmerellä. Siihen kuuluivat "Suojanpuolen saaret" Venezuelan rannikon edustalla sekä "Tuulenpuolen saaret" Puerto Ricon itäpuolella. Saarten pääkaupunkina toiminut Willemstad sijaitsee Curaçaolla. Alun perin Alankomaiden Antilleihin kuului myös Aruba, mutta se erotettiin omaksi autonomiseksi alueekseen vuonna 1986.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit muodostuivat kahdesta toisistaan erillään olevasta saariryhmästä, joita kutsuttiin tuulenpuolensaariksi ja suojanpuolensaariksi. Suojanpuolen saaret sijaitsevat Venezuelan rannikon edustalla, ja saariryhmään kuuluvat Aruba, Bonaire ja Curaçao, jotka tunnetaan myös ABC-saarina. Tuulenpuolen saaret sijaitsevat ABC-saarista noin 800 kilometriä koilliseen, Puerto Ricon itäpuolella. Tuulenpuolensaariin kuuluvat Sint Eustatius ja Saba sekä Saint Martinin saaren eteläosa Sint Maarten.


title: Alankomaiden Antillit

text: Molemmat saariryhmät sijaitsevat trooppisella vyöhykkeellä. ABC-saarilla vallitsee suhteellisen kuiva ilmasto, mutta tuulenpuolensaarilla sataa vuoristoisemman maaston vuoksi huomattavasti enemmän.


title: Alankomaiden Antillit

text: Espanjalaiset saapuivat ABC-saarille vuonna 1499 ja Espanja hallitsi saaria aina 1600-luvulle asti. Vuoden 1635 tienoilla Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppania otti saaret hallintaansa. Saarista tuli tärkeä orjakaupan tukikohta. Orjuus kiellettiin vuonna 1862, jolloin jokainen vapautunut orja sai tilkun maata.


title: Alankomaiden Antillit

text: Saaret olivat Alankomaiden siirtomaana vuoteen 1954 saakka, jolloin niistä muodostettiin autonominen alue. Alun perin Alankomaiden Antilleihin kuului myös Aruba, mutta se erotettiin omaksi autonomiseksi alueekseen vuonna 1986.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillit oli tarkoitus lakkauttaa 15. joulukuuta 2008, jolloin Sint Marteenista ja Curaçaosta tulisi autonomisia maita Alankomaiden kuningaskunnassa Aruban tapaan, ja Bonairesta, Sint Eustatiuksesta ja Sabasta erityisasemassa olevia kuntia. Päätös viivästyi alkuperäisestä aikataulustaan ja se toteutettiin lopulta 10. lokakuuta 2010.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillien valtionpäämies oli Alankomaiden monarkki, jota edusti kuvernööri. Ulkopolitiikasta vastasi Alankomaiden hallitus. Sisäpoliittisista asioista päätettiin saarien omissa hallituksissa. Vuonna 2005 saarten hallitus päätti Alankomaiden Antillien hajottamisesta ja vuodesta 2010 lähtien saarilla on ollut uusi poliittinen asema Alankomaiden kuningaskunnassa.


title: Alankomaiden Antillit

text: ABC-saarten taloutta määritti pitkälti Venezuelasta saatu öljy. Curaçao sai tuloja öljynjalostamisesta ja -varastoinnista sekä tankkerien vierailuista saaren kuivatelakoilla. Öljytulojen vähetessä turismista muodostui tärkeä elinkeino. Myös veroparatiisiyhtiöiden isännöinti oli talouden tärkeä tulonlähde. Ennen öljyteollisuutta merkittävin tulonlähde oli kuuluisa Curaçao-appelsiinilikööri.


title: Alankomaiden Antillit

text: Alankomaiden Antillien saarilla asuu yli 50 kansallisuuden edustajia. Etninen monimuotoisuus johtuu saaren historiasta, afrikkalaisten orjien jälkeläisiä on saarten väestöstä noin 85 prosenttia. Espanjalaiset uudisasukkaat surmasivat saarten alkuperäisväestön 1500-luvulla. Ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat olivat Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian työntekijöitä. Alankomaiden Antillien viralliset kielet olivat hollanti ja papiamento, joka on espanjan kreolikieli.


title: Manu Chao

text: Manu Chao (oik. José Manuel Thomas-Arthur Chao, s. 21. kesäkuuta 1961 Pariisi, Ranska) on ranskalais-espanjalainen laulaja. Hänen äitinsä on baski ja isänsä, kirjailija Ramón Chao, La Coruñan kaupungista Galiciasta. Hän syntyi Ranskassa, jonne hänen vanhempansa olivat paenneet Francon diktatuuria vuonna 1956.


title: Manu Chao

text: Manu Chaon musiikki tunnetaan useiden eri tyylien, kuten rockin, salsan, reggaen, cumbian, chansonin ja skan yhdistämisestä. Hänen levyillään lauletaan monilla eri kielillä, esimerkiksi englanniksi, ranskaksi, espanjaksi, portugaliksi, arabiaksi ja wolofiksi, niitä myös yhdistellen. Manu Chaon onkin sanottu luoneen kokonaan uuden "mestiza"-musiikkityylin, jota ovat sittemmin seuranneet ja edelleen kehittäneet useat muut artistit, muun muassa Amparanoia, Dusminguet, Los de Abajo, Wagner Pá ja Macaco.


title: Manu Chao

text: Ennen soolouraansa Manu Chao soitti yhtyeissä kuten Hot Pants, Los Carayos ja Mano Negra, joista Mano Negra saavuttikin suurta suosiota varsinkin Latinalaisessa Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Oman uransa lisäksi Manu Chao on ollut mukana usean muun yhtyeen levyillä vierailevana artistina, sekä toiminut esimerkiksi Amadou & Mariamin albumin tuottajana.


title: Manu Chao

text: Varsinkin soolourallaan Manu Chao on tullut tunnetuksi myös poliittisesta kantaaottavuudestaan. Hän on sympatisoinut meksikolaista EZLN-liikettä, joka on näkynyt muun muassa hänen levyillensä sisällyttämissä otteissa Subcomandante Marcosin puheista. Tämän lisäksi hän on esiintynyt useissa poliittisissa tapahtumissa, kuten Genovassa G8 maiden kokouksen yhteydessä järjestetyissä mielenosoituksissa vuonna 2001, sekä Tanskassa Ungdomshusetin tukimielenosoituksessa lokakuussa 2007. Myös hänen kappaleidensa sanoitukset sisältävät usein voimakasta yhteiskuntakritiikkiä.


title: Nyquistin teoreema

text: Nyquistin teoreema eli "Nyquist–Shannon-teoreema" on ruotsalaisen Harry Nyquistin (1889–1976) vuonna 1928 esittämä teoreema, jonka mukaan signaalista tulee ottaa näytteitä taajuudella, joka on suurempi kuin kaksinkertainen alkuperäisessä signaalissa esiintyvään suurimpaan taajuuteen nähden, jotta näiden näytteiden perusteella voidaan rakentaa alkuperäistä vastaava signaali. Saman tuloksen saivat lähes samaan aikaan toisistaan tietämättä myös Vladimir Kotelnikov, Claude Shannon, Karl Küpfmüller ja Edmund Whittaker, joten teoreemasta käytetään myös heidän nimiään yksin tai erilaisina yhdistelminä. Usein puhutaan myös pelkästä "näytteenottoteoreemasta".


title: Nyquistin teoreema

text: Jos analogisesta signaalista otetaan näytteitä liian harvakseltaan, näytteenottotaajuutta korkeampitaajuiset komponentit laskostuvat alempitaajuisten signaalien päälle. Tällöin näytteestä ei saada enää muodostettua alkuperäistä signaalia, vaan signaali on "vääristynyt". Siksi ennen näytteenottoa on tärkeää käyttää alipäästösuodatinta, joka poistaa signaalin mahdollisesti sisältämät liian korkeat taajuudet.


title: Nyquistin teoreema

text: Usein Nyquistin teoreemaan viitattaessa puhutaan Nyquistin teoriasta ja sanotaan, että korkein toistettava taajuus on puolet näytteenottotaajuudesta, ”Nyquist-taajuus”. On huomattava, että jo lähestyttäessä Nyquist-taajuutta menetetään alkuperäisen signaalin aaltomuoto ja toiston voimakkuus vaihtelee taajuudesta riippuen. Nyquist-taajuinen signaali voi jopa hävitä kokonaan, jos näytteet osuvat sen nollakohtiin.


title: Pelias

text: Kuningas Pelias () oli kreikkalaisessa mytologiassa Akastoksen, Peisidiken ja Alkestiksen isä. Hänen vanhempansa olivat Tyro ja Poseidon.


title: Pelias

text: Tyro oli naimisissa Kretheuksen kanssa ja heillä oli poika, Aison, mutta Tyro rakasti Enipeusta, joen jumalaa. Hän myös tavoitteli Enipeusta, joka kuitenkin torjui Tyron lähentelyt. Eräänä päivänä kuitenkin Tyroa himoitseva Poseidon naamioi itsensä Enipeukseksi ja onnistui näin saamaan Tyron. Heille syntyivät kaksoispojat Pelias ja Neleus. Tyro kuitenkin jätti poikansa vuorelle ja heidät kasvatti palvelusneito. Aikuistuttuaan pojat etsivät Tyron käsiinsä ja tappoivat hänen äitipuolensa Sideron koska tämä oli kohdellut Tyroa huonosti. Tämä tapahtui Heran temppelissä jonne Sidero koetti piiloutua ja tästä sai alkunsa Heran ikuinen viha Peliasta kohtaan.


title: Pelias

text: Pelias oli vallanhimoinen mies ja tavoitteli koko Thessalian hallintaa. Tämä mielessään hän karkotti Neleuksen ja Fereksen sekä lukitsi Aisonin Iolkoksen vankityrmiin. Siellä ollessaan Aison meni naimisiin ja sai useampia lapsia, joista tunnetuin on Iason. Aison lähetti Iasonin Pelion-vuorelle, Kheiron-kentaurin luo oppiin. Vallasta syöksemistään vainoharhaisesti pelkäävää Peliasta taas oraakkeli varoitti vain yhdellä sandaalilla kulkevasta miehestä.


title: Pelias

text: Vuosia myöhemmin Pelias uhrasi kerran Poseidonille. Iason, joka oli kutsuttu osallistumaan uhriin ja kiirehti paikalle, menetti matkalla sandaalinsa auttaessaan jotakuta pääsemään joen yli. Kun Iason pääsi kaupunkiin, hänet kuulutettiin yksisandaalisena miehenä. Vainoharhainen Pelias kysyi häneltä, mitä hän tekisi joutuessaan kasvokkain miehen kanssa, jonka on ennustettu olevan hänen turmansa. Iason vastasi lähettävänsä miehen etsimään kultaista taljaa. Pelias otti neuvosta vaarin ja lähetti Iasonin etsimään taljaa.


title: Pelias

text: Iasonin poissa ollessa Pelias erehtyi luulemaan että Argo, Iasonin kipparoima alus, oli uponnut ja tämän kuullessaan Aison ja Promakhos tekivät itsemurhan myrkyllä (tai vaihtoehtoisesti Pelias tappoi heidät itse). Hera taas halusi edelleen Peliaan hengiltä ja hän punoi juonia saadakseen Peliaan rakastumaan Medeiaan, joka hänen suunnitelmissaan tappaisi Peliaan. Argonauttien palatessa Pelias ei luovuttanut istuintaan suosiolla. Medeia kuitenkin selitti peliadeille, Peliaan tyttärille, miten vanhaa oinasta voi nuorentaa leikkaamalla sen kahtia ja heittämällä pataan. Demonstraation ollessa käynnissä padasta hyppäsi kuin hyppäsikin nuori, elävä oinas ja tästä innostuneena kuninkaan tyttäret leikkasivat isänsä kappaleiksi ja heittivät pataan, ja näin Pelias kuoli.


title: Pelias

text: Peliaalla oli siis poika, Akastos, joka hieman myöhemmin ajoi Iasonin ja Medeian Korinttiin ja täten sai valtakunnan takaisin. Hänen toisesta tyttärestään Alkestiksestä tuli myöhemmin kuningas Admetoksen vaimo.


title: Äänenvaimennin

text: Äänenvaimennin on laite, jolla on tarkoitus alentaa kaasun virtauksen aiheuttamaa melua. Äänenpaineen alentaminen voi tapahtua esimerkiksi korkeapaineisen kaasun hallitulla paineen alentamisella tai resonaattorikammiolla, jossa ääniaallot kumoavat toisiaan.


title: Äänenvaimennin

text: Äänenvaimentimia käytetään esimerkiksi ajoneuvoissa, aseissa, rakennusten ilmanvaihtokanavissa, maamoottoreissa, pneumatiikassa. Äänenvaimentimilla on tärkeä tehtävä koneiden käyttömukavuuden parantamisessa ja meluhaittojen vähentämisessä.


title: Äänenvaimennin

text: Aseissa äänenvaimentimet ovat hyödyllisiä ampumaratamelun vähentämisessä ja ampujien kuulon suojelemisessa. Äänenvaimenninta voi myös käyttää metsästyksessä, jolloin luontoon vapautuu vähemmän melua eikä ampujan ole pakko käyttää kuulonsuojaimia. Äänenvaimennin suojaa myös metsästyskoiran kuuloa.


title: Äänenvaimennin

text: Ampuma-aseissa äänenvaimennin on tavallisesti lieriön muotoinen kappale, jossa on päissä reiät luodin sisäänmenolle sekä ulostulolle. Äänenvaimennin asennetaan piipun päähän. Äänenvaimennin kiinnitetään esimerkiksi kierteillä tai rakennetaan kiinteästi piippuun kiinni. Äänenvaimennin on tavallisesti 20–35 senttimetrin pituinen ja halkaisijaltaan 2–5 sentin putki.


title: Äänenvaimennin

text: Äänenvaimentimen toiminta perustuu siihen, että korkeapaineisia ruutikaasuja (paine: ~20 MPa) ohjataan laajentumaan vaimentimen sisällä oleviin rajattuihin kammioihin, jotka ovat tilavuudeltaan noin 20–30-kertaisia verrattuna piipun tilavuuteen. Ruutikaasut siis saavat laajeta sekä myös jäähtyä vaimentimessa ennen pääsemistään vaimentimesta ulos ja tämä kaasun paineen aleneminen ilmenee aseen suuäänen vaimenemisena.


title: Äänenvaimennin

text: Äänenvaimentimella on mahdollista poistaa ruutiaseiden laukaisumelua tehokkaasti vain, jos luodin lähtönopeus piipun suulla alittaa äänennopeuden. Yliääniluoti aiheuttaa ylisoonisena lentäessään yliäänipamauksen, jota ei voi poistaa vaimentimella. Tässäkin tapauksessa ääntä voidaan alentaa tavallisesti noin 20–30 desibeliä, koska piipunsuusta purkautuvaa kaasunpainetta saadaan alennettua. Ruutikaasun paineenaleneminen tuntuu myös rekyylin vähenemisenä. Myös itselataavien ja konetuliaseiden laukaisuääntä voidaan vaimentaa tehokkaasti. Revolvereissa taas rullan ja piipun välissä oleva rako ja sieltä purkautuva korkea paine estää revolverin tehokkaan äänenvaimennuksen ilman erikoisjärjestelyjä, lukuun ottamatta revolveria, jonka rulla sulkeutuu tiiviisti piippuun ennen laukausta. Vaimentimen rakenne vaikuttaa myös siihen, mihin suuntaan vaimentimesta vapautuvan äänenpaineen purkautuminen painottuu: se ratkaisee, kuulostaako vaimennus tehokkaammalta ampujan vai ympäristön kohdalla. Korkea äänenpaine yleensä painottuu aseen etupuolelle.


title: Äänenvaimennin

text: Nykyaikaiset vaimentimet eivät huononna aseen osumatarkkuutta lainkaan kuten vanhemmat nk. läpiammuttavat mallit, joissa luoti joutui kosketuksiin vaimentimen kumisten tms. haittojen kanssa. Tämän vuoksi vaimentimet kuluivat haittojen osalta käyttökelvottomiksi jopa alle kymmenellä laukauksella, toisin kuin nykyaikaiset vaimentimet, joita voi käyttää myös muun muassa tarkkuuskivääreissä. Vaimentimet voivat kuitenkin aiheuttaa osumakeskiön siirtymää, kuten mikä tahansa piippuun lisättäva massa ja voi olla tarpeellista kohdistaa ase uudelleen.


title: Äänenvaimennin

text: Käsi- tai varsijousessa äänenvaimentimen muodostavat kaksi lähelle jänteen päitä - tavallisesti noin parinkymmenen sentin päähän molemmista silmukkapunoksista - kiinnitettyä pehmeää tupsua, jotka on tehty kiertämällä kapea turkishihna jänteen ympärille tai valmistamalla villalangasta tms. pehmeästä materiaalista vastaava pallomainen tupsu. Laukauksen jälkeen ne sammuttavat tehokkaasti jänteen värähtelyn vaimentaen siten laukausäänen. Niiden toimintaa voi verrata soivan kitarankielen vaimentamiseen painamalla sitä sormella. Koska vaimentimet tuovat jänteelle lisää painoa ne myös heikentävät jousen heittoa hieman.


title: Äänenvaimennin

text: Pneumatiikassa äänenvaimentimia käytetään paineilmajärjestelmästä purkautuvan paineilman melun vähentämiseen.


title: Kokapensas

text: Kokapensas eli aitokokapensas ("Erythroxylum coca") ("Huánuco" eli "Bolivian koka") on eniten viljelty kokalaji, ja siten siitä valmistetaan pääosa maailman kokaiinista. Kasvi viihtyy trooppisessa ilmastossa ja vuoriston rautapitoisessa mullassa. Erythroxylum coca oli se kokalaji, jota eurooppalaiset merenkulkijat toivat 1800-luvulla mukanaan palatessaan Eurooppaan.


title: Kokapensas

text: Kokapensas on pensas tai pieni puu, joka kasvaa korkealla vuoristossa puskamaisesti 180–240 cm:n mittaiseksi. Oksat ovat suoria. Kasvin tunnistaa suurista, soikeista ja tummanvihreistä lehdistä. Kukat ovat kellertävänvalkoisia ja kasvavat ryhmissä pienten varsien päässä. Kukkimisen jälkeen pensas tuottaa pieniä punaisia marjoja.


title: Kokapensas

text: Laji ei kasva Etelä-Amerikan ulkopuolella jos ei oteta huomioon yksittäisiä näytekappaleita kasvitieteellisissä puutarhoissa. Intiaaniväestö on viljellyt sitä niin kauan, että se tuskin enää lisääntyy villinä. Siementen elinvoimaisuus ei säily kauan, vain parisen viikkoa, ja ne kuolevat helposti jos ne joutuvat alttiiksi kuivuudelle.


title: Kokapensas

text: Erästä Erythroxylum cocan alalajia, "Erythroxylum coca" subsp. "ipadúa", kutsutaan nimellä 'Amazonin koka', koska sitä viljellään nimensä mukaisesti Amazonin alueella. Pensas on heikkokasvuisempi kuin nimialalaji "Erythroxylum coca" var. "coca" ja lehdet ovat paksumpia. Sen siemenet itävät varsin heikosti, mutta sitä lisätään pistokkaiden avulla.


title: Kokapensas

text: Amazonin kokan lehdet sisältävät joissakin tapauksissa vain 0.11 prosenttia kokaiinia, mikä on varsin alhainen pitoisuus. Alalajia tutkittiin systemaattisesti vuonna 1979 Amazonin viljelyalueille sijoittuneen tutkimusmatkan yhteydessä.


title: Piirikytkentä

text: Piirikytkentä () on tiedonsiirtomenetelmä, jossa yhteys tilaajien välillä on avoinna koko yhteystapahtuman ajan. Riippumatta siitä, onko kanavalla liikennettä, yhteys pidetään avoinna jatkuvasti. Tätä menetelmää käyttää muun muassa perinteinen puhelinverkko ja ISDN.


title: Piirikytkentä

text: Piirikytkennässä verkon resurssit, esimerkiksi kaistanleveys, jaetaan yhteyksille varattaviin osiin. Tämä kanavanvaraus osiin voidaan tehdä joko taajuuden (Frequency Division Multiplexing, FDM) tai aikajakson perusteella (Time Division Multiplexing, TDM).


title: Piirikytkentä

text: Toinen tapa muodostaa yhteys ja siirtää tietoa on pakettikytkentä.


title: Els Aarne

text: Els (oik. Else) Aarne (30. maaliskuuta 1917 – 14. kesäkuuta 1995) oli virolainen säveltäjä. Hän syntyi Ukrainassa ja opiskeli nuorena Tallinnan konservatoriossa. Aarne sai suosiota muun muassa kamarimusiikin säveltäjänä. Lisäksi hän sävelsi kaksi sinfoniaa ja muuta musiikkia.


title: Marcello Abbado

text: Marcello Abbado (s. 7. lokakuuta 1926 Milano) on italialainen säveltäjä ja pianisti. Hän on viulisti Michelangelo Abbadon poika ja kapellimestari Claudio Abbadon veli. Hän otti pianotunteja Gianandrea Gavazzenilta ennen kuin aloitti opinstonsa Mlanon konservatoriossa.


title: Marcello Abbado

text: Abbado on työskennellyt muun muassa säveltäjä Paul Hindemithin kanssa. Abbado on säveltänyt monenlaista musiikkia, kuten orkesteriteokset "Hommage à Claude Debussy" sekä "Costruzioni per 5 piccole orchestre".


Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto () on on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut George Lucas. Se on "Tähtien sota" -elokuvasarjan esiosatrilogian kolmas osa ja julkaisujärjestyksessään elokuvasarjan kuudes osa. Elokuvan pääosissa esiintyvät Ewan McGregor, Natalie Portman, Hayden Christensen, Ian McDiarmid, Samuel L. Jackson, Christopher Lee, Anthony Daniels, Kenny Baker ja Frank Oz.


title: Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto

text: "Sithin kosto" sijoittuu sijoittuu tapahtumiltaan kolme vuotta "" jälkeen. Jediritarit ovat hajaantuneet eri puolille galaksia sodassa separatisteja vastaan. Jedimestari Obi-Wan Kenobin lähtiessä kukistamaan kenraali Grievousia, separatistien droidiarmeijan johtajaa, Anakin Skywalkerin ystävyys Galaktisen tasavallan ylikansleri Palpatinen kanssa uhkaa jediritarikunnan, Tasavallan sekä Anakinin omaa tulevaisuutta.


text: Elokuva sai ensi-iltansa oli 19. toukokuuta 2005. Se rikkoi avausviikollaan useita ennätyksiä ja tuotti maailmanlaajuisesti yli 848 miljoonaa dollaria. "Tähtien sodan" saaga jatkui vuonna 2015 jatko-osatrilogian ensimmäisellä elokuvalla "".


text: "" sijoittuu Episode IV:n ja III:n väliin.


text: Galaktinen tasavalta on sodassa sith-lordi kreivi Dookun johtamaa separatistijärjestö Yhdistyneiden aurinkokuntien konfederaatiota vastaan. Separatistikomentaja kenraali Grievousin kidnapattua ylikansleri Palpatinen, jediritarit Obi-Wan Kenobi ja Anakin Skywalker lähetetään pelastamaan hänet. Grievousin aluksella Obi-Wan ja Anakin kohtaavat valosapelitaistelussa kreivi Dookun. Taistelun päätteeksi Anakin, vastoin jedisäännöstöä, mutta Palpatinen vaatimuksesta, tappaa puolustuskyvyttömän Dookun. Palatessaan Coruscantiin Anakin saa tietää salaisen vaimonsa senaattori Padmé Amidalan raskaudesta. Anakin on aluksi iloinen uutisesta, kunnes näkee unen, jossa Padmé kuolee synnytyksessä.


text: Ylikansleri Palpatine nimittää Anakin Skywalkerin edustajakseen jedineuvostoon, mutta neuvosto ei anna hänelle jedimestarin arvonimeä ja Obi-Wan pyytää Anakinia vakoilemaan Palpatinea. Anakinin luottamus jedeihin alkaa hiipua ja Palpatine alkaa houkutella Voiman pimeälle puolelle kertomalla kyvystä välttyä kuolemalta. Samaan aikaan Obi-Wan lähetetään Utapaulle surmaamaan Grievous ja Yoda lähetetään puolustamaan Kashyyykiä separatisteilta. Kun Palpatine paljastaa Anakinille olevansa sith-lordi Darth Sidious, Anakin kertoo tästä jedimestari Mace Windulle. Windu sekä jedimestarit Kit Fisto, Agen Kolar ja Saesee Tiin menevät pidättämään Palpatinea, joka tappaa hetkessä kaikki muut paitsi Windun. Palpatinen ja Windun taistellessa valosapelein, Anakin saapuu paikalle ja pelastaa Palpatinen Windulta, jonka Palpatine surmaa. Anakin vannoo uskollisuuttaan Palpatinelle, joka antaa hänelle sith-nimen Darth Vader.


text: Palpatine antaa kloonisotilaille käskyn tuhota jedit. Vain jedit Obi-Wan ja Yoda selviävät. Vader johtaa kloonisotilaiden hyökkäystä Jeditemppeliin ja menee sen jälkeen tuliperäiselle planeetta Mustafarille, jossa hän tappaa separatistineuvoston jäsenet. Palpatine julistaa senaatille muuttavansa tasavallan Galaktiseksi Imperiumiksi ja itsensä keisariksi. Coruscantilla Obi-Wan ja Yoda palaavat Jeditemppeliin ja saavat tietää Anakinin petoksesta. Obi-Wan kertoo tästä Padmélle ja he lähtevät Mustafariin. Kun Vader luulee Padmén johdattaneen Obi-Wanin hänen luokseen, kuristaa hän vaimoaan ja ryhtyy kaksintaisteluun Obi-Wanin kanssa. Taistelu päättyy, kun Kenobi leikkaa Vaderin vasemman käden ja molemmat jalat. Vader vierii laavavirran lähistölle ja laavan kuumuus sytyttää hänet liekkeihin. Sillä välin Yoda yrittää tappaa Palpatinen, mutta epäonnistuu ja joutuu pakenemaan.


text: Obi-Wan vie Padmén Polis Massaan. Siellä Padmé synnyttää kaksoset, Luken ja Leian, mutta kuolee heti synnytyksen jälkeen. Palpatine pelastaa Vaderin ja Vaderin pahasti palaneeseen kehoon asennetaan mekaaniset raajat sekä elintoimintoja ylläpitävä haarniska. Palpatine kertoo Padmén kuolemasta, mikä murtaa Vaderin. Sithit aloittavat Kuolemantähden rakentamisen, kun taas Obi-Wan ja Yoda päätävät piilottaa kaksoset Imperiumilta. Senaattori Bail Organa adoptoi Leian ja vie tämän Alderaaniin. Yoda lähtee maanpakoon Dagobahiin ja Obi-Wan Tatooinelle, missä hän vie Luken Owen Larsin luokse, aikoen katsoa tämän perään, kunnes on oikea aika haastaa Imperiumi.


text: "Sithin kostosta" tehtiin videopeli, "", ja Matthew Stover kirjoitti elokuvan pohjalta kirjan. Elokuvan musiikin on säveltänyt John Williams, ja siitä koostettiin musiikkialbumi. Albumiin kuuluu viisitoistaraitainen CD-levy ja DVD, jossa esitellään Tähtien sota -sarjan musiikkia kappaleisiin sopivien elokuvakohtausten kanssa. DVD:n juonsi Ian McDiarmid. Albumilta julkaistiin myös singlelevy "Battle of the Heroes", jota varten tehtiin musiikkivideo.


text: Elokuva vei Cannesin elokuvajuhlilla huomiota kilpailusarjaan osallistuneilta elokuvilta. "Helsingin Sanomien" arvostelun mukaan toimintakohtausten tietokonetehosteet olivat vaikuttavia, mutta dialogi köyhää ja dramatiikka puuttui kokonaan – tämän elokuvan dramaattisen loppuratkaisunhan useimmat katsojat jo tietävät. Toisaalta elokuvalehti "Hohdon" mukaan elokuvan yllättävyys ja erinomaisuus piilee nimenomaan tuossa seikassa.


text: Yhdysvalloissa elokuva keräsi 24 tunnissa 50 miljoonaa euroa, mikä on kaikkien aikojen ennätys. Elokuvaa näytettiin näiden 24 tunnin aikana Yhdysvalloissa lähes 3 700 elokuvateatterissa noin 9 400 näytöksessä. Monet yhdysvaltalaiset kriitikot ylistivät elokuvaa, esimerkiksi "The New York Times" -sanomalehden elokuvakriitikko A. O. Scott julisti elokuvan sarjan parhaimmaksi osaksi.


text: Star Wars Celebration VI -tilaisuudessa kerrottiin, että "Sithin kosto" tulee 3D-teattereihin 11. lokakuuta 2013. Julkaisua kuitenkin viivytettiin tuotannon vuoksi. 3D-versio esitettiin ensi kerran Star Wars Celebration Anaheim -tapahtumassa 17. huhtikuuta 2015.


title: Uhanalaisuus

text: Uhanalaisuus määritellään perinteisesti siten, että eliölajiin tai sen populaatioon kohdistuu lopullisen häviämisen vaara. Lajin uhanalaisuuden arviointi on lajin levinneisyyden, yleisyyden ja runsauden muutosten ennakoimista käytössä olevien tietojen perusteella. Uhanalaisuutta arvioitaessa populaatioiden häviämisnopeus on olennainen tekijä, ja uhanalaisten lajien suojelutyössä häviämisnopeuteen pyritään vaikuttamaan eri tavoin.


title: Aarin kieli

text: Aari on eräs afroaasialainen kieli. Sitä puhutaan lähinnä Etiopiassa.


title: Aarin kieli

text: Vuonna 2007 tehdyn laskennan mukaan aaria puhui äidinkielenään 235 000 ihmistä, joista yksikielisiä on 129 000. Vain alle 10 % aaria äidinkielenään puhuvista osaa lukea ja kirjoittaa.


title: Aarin kieli

text: Uusi testamentti on käännetty kielelle vuonna 1997.


title: Aarin kieli

text: Aarin kielen katsotaan jakautuvan kymmeneen päämurteeseen, jotka ovat:Galila poikkeaa muista murteista verrattain paljon eikä se aina ole muiden murteiden kanssa keskenään ymmärrettävä.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Saatanallinen Raamattu () on Anton Szandor LaVeyn vuonna 1969 kirjoittama okkulttis-filosofinen kirja. Se sisältää LaVeyn satanistisen filosofian perusteet, satanistisia rituaaleja ja muita aiheeseen liittyviä esseitä. Teosta pidetään modernin magian ja satanismin klassikkona.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Saatanallisen Raamatun pääteemat ovat yksilökeskeinen hedonismi, rationalistinen lähestymistapa uskontoihin ja mustan magian käyttö. Teosta ei pidä sotkea kabbalistiseen Mustaan raamattuun, joka on vanha noituuden ja magian loitsu- ja manauskirja.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Saatanallinen Raamattu on jaettu neljään osaan ns. neljän elementin (tuli, ilma, maa, vesi) mukaan. Lisäksi kirjan lopussa on 19 "Eenokin Avainta", eenokinkielisiä tekstejä jotka on tarkoitettu käytettäväksi rituaaleissa.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Sisältää laveylaisen satanismin keskeiset periaatteet yhden esseen ja viiden eri listan muodossa.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Sisältää filosofian tarkempaa tutkailua ja selittämistä kahdessatoista esseessä. Aiheina ovat kristinuskon Jumala, Saatana, viha ja rakkaus, seksi, viettelykset, kuolemanjälkeinen elämä, uskonnolliset pyhäpäivät sekä enemmän tai vähemmän surullisenkuuluisa Musta messu.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Sisältää ohjeita satanistisiin rituaaleihin, ja muita aihetta sivuavia esseitä.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Sisältää erilaisia kirjoituksia, joita voi lausua rituaalien aikana, sekä mm. listan paholaisten nimistä, joita esiintyy eri uskonnoissa ja kulttuureissa.


title: Saatanallinen Raamattu

text: Saatanallinen Raamattu ei itsessään sisällä kirjallisia viitteitä. Teoksen symboliikka on johdettavissa semiittiseen kulttuuriin, josta näkyvimpänä ilmentymänä toimii voimasana Shemhamforash. Sanan voidaan katsoa olevan adaptaatio sanasta 'Shem ha-meforash', jonka tulkitsijana on toiminut muun muassa Gershom Scholem.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: Lahden ammattikorkeakoulu (LAMK) () on Lahdessa sijaitseva, Päijät-Hämeen maakunnassa toimiva monialainen ammattikorkeakoulu. LAMKille on valmistunut uusi moderni kampus entiseen Iskun huonekalutehtaaseen, Mukkulankadulle. Uusi kampus on käytössä syksystä 2018 alkaen. Niemen kaupunginosaan rakentuva NiemiCampus muodostuu siitä eteenpäin kahdesta osoitteesta Mukkulankatu 19 ja Niemenkatu 73.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: LAMKissa opiskelee yli 5 000 eri alojen opiskelijaa. Opiskelijoita on AMK-tutkintoon johtavassa koulutuksessa, täydennyskoulutuksessa, avoimen ammattikorkeakoulun opinnoissa ja ylempää ammattikorkeakoulututkintoa (YAMK) suorittamassa.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulun rehtorina toimii Turo Kilpeläinen. Henkilöstöä on noin 360, josta noin 170 on opettajia.


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text:
Lahden ammattikorkeakoulussa voi opiskella liiketalouden ja matkailun alaa, muotoilua ja mediaa, tekniikan alaa sekä sosiaali- ja terveysalaa.
AMK-tutkinnot


title: Lahden ammattikorkeakoulu

text:
YAMK-tutkinnot (ylempi AMK-tutkinto, johon hakijalla on oltava soveltuvan korkeakoulututkinnon lisäksi kolmen vuoden työkokemus alalta):Bachelor’s Degree Programmes
Master’s Degree Programmes