title: Bomfunk MC’s

text: Yhtyeen menestyksen hetki oli vuosi 2000, kun single "Freestyler" nousi listojen kärkeen yli kymmenessä maassa, mukaan lukien Britannia ja Saksa. "Freestyler" oli Euroopan myydyin single vuonna 2000. Seuraavat "In Stereo" -debyyttialbumilta nostetut singlet eivät enää nousseet listamenestyjiksi ja samoin itse albumin myyntiluvut jäivät odotettua alhaisemmiksi, ollen kuitenkin noin 800 000 kappaletta maailmanlaajuisesti. Vuonna 2002 seurasi jatkoa albumilla "Burnin' Sneakers". Suurimmaksi hitiksi nousi ”Something Going On”, joka nosti yhtyeen takaisin listojen kärkipäähän Saksassa.


title: Bomfunk MC’s

text: Vuonna 2003 DJ Gismo jätti Bomfunkit ja tilalle tulivat DJ/tuottaja -kaksikko Skillsters, eli Riku Pentti (Infekto, DJ) sekä Okke Komulainen (syntikat). Bomfunkien mukana näkee myös entistä enemmän vierailevia artisteja ja etenkin Charles Shalter (Max C) on usein laulamassa keikoilla.


title: Bomfunk MC’s

text: Vuonna 2003 päättyi myös Bomfunk MC’sin ja Sony Musicin välinen levytyssopimus, koska yhtyeen toista levyä "Burnin' Sneakers" (2002) ei promotoitu. Uusi levytyssopimus Universal Musicin kanssa ei tuottanut tulosta, kun yhtyeen kolmas albumi "Reverse Psychology" (2004) ja sen singlejulkaisut alisuoriutuivat pahasti Euroopan markkinoilla."In Stereo" on julkaistu kolmena eri versiona (normaali, limited edition sekä special edition) ja "Burnin’ Sneakers" kahtena versiona (normaali ja limited edition DVD-versio).


title: Salaryman

text: Salaryman () on Japanissa käytetty nimitys ylemmästä toimihenkilöstä tai toimistotyöntekijästä.


title: Salaryman

text: Japanissa on tyypillistä, että työntekijät omistautuvat yhtiölleen ja tekevät ahkerasti työtä sen menestyksen eteen. Salaryman-nimitys tulee englannin kielen sanoista "salary" ja "man", jotka merkitsevät yhdessä vapaasti suomennettuna "palkkatyöläinen". Salaryman-nimitys on sävyltään neutraali tai jopa aavistuksen kunnioittava.


title: Salaryman

text: Naispuolisista toimihenkilöistä on tavattu käyttää nimitystä office lady () tai lyhennettä OL. Termi käsittää pääsääntöisesti sihteeri- ja assistenttitason työtä tekevät naiset, erityisesti nuoret ja naimattomat. Naispuolisen ylemmän toimihenkilön kutsuminen "office ladyksi" mielletään halventavaksi.


title: Salaryman

text: Vastaava termi ruumiillista ja suorittavaa työtä tekevästä henkilöstä (niin sanotuista "duunareista") on "nikutai-rōdō-sha" (肉体労働者).


title: Observatorio

text: Observatorio (, havainnointipaikka) on luonnon ja tähtitaivaan ilmiöiden havaitsemiseen tarkoitettu paikka tai rakennus.


title: Observatorio

text: Yleisimmin observatoriolla tarkoitetaan pelkistetysti tähtitornia, jossa maapallon ulkopuolisia kohteita voidaan tutkia tähtikaukoputken avulla. Observatoriot ja niissä käytetyt teleskoopit ovat kalleutensa vuoksi yliopistojen, valtioiden, järjestöjen ja avaruustutkimuslaitosten (NOT, ESO, ESA) yhteisiä tutkimuskeskuksia, joissa tähtitieteilijät tutkivat hyvinkin kaukaista ulkoavaruutta käyttäen myös silmälle näkymättömiä valon aallonpituuksia (infrapuna) ja muuta sähkömagneettista säteilyä.


title: Observatorio

text: Tähtitornit sijoitetaan yleensä kauaksi taajamista sellaiseen paikkaan, jossa valosaaste on mahdollisimman vähäistä. Parhaat tähtitornit ja teleskoopit sijaitsevat korkeilla vuorilla pilvien yläpuolella tai jopa avaruudessa maapallon kiertoradalla (Hubble), jolloin ilmakehä ja sääilmiöt eivät häiritse avaruuden tutkimista. Suomessa ei ole mahdollista sijoittaa tähtitornia näin korkealle, koska Suomen tunturit ovat suhteellisen matalia.


title: Observatorio

text: Moni yleisötähtitorni on rakennettu korkeaan rakennukseen, kuten vesitorniin. Näin saadaan hyödynnettyä rakennus kahteen tarkoitukseen. Korkeudesta on myös hyötyä: horisontin madaltuminen ja valosaasteen väheneminen. Usein kuitenkin rakennetaan oma rakennus, jonne kaukoputki sijoitetaan.


title: Observatorio

text:
Suurin osa Suomen tähtitorneista on lähinnä harrastekäytössä ja ne omistaa usein paikallinen tähtiharrastusyhdistys. Moni tähtitorni on myös yleisölle avoin.
Ammattitutkijoiden käytössä Suomessa on Turun lähellä Tuorlan observatorio ja Kirkkonummella Metsähovin havaintokeskus, jossa on Helsingin yliopiston kolme tähtitornia, Aalto-yliopiston radioteleskooppi ja aiemman Geodeettisen laitoksen havaintoasema. Helsingin yliopiston vanha observatorio Tähtitorninmäellä on ollut opetus- ja tutkimuskäytössä.


title: Observatorio

text: Vulkanologisessa observatoriossa tutkitaan tulivuoria. Tutkimustyön tarkoituksena on saada selville syitä ja tapahtumaketjuja, jotka aiheuttavat tulivuorenpurkauksia. Maailman vanhin vulkanologinen observatorio on Italiassa sijaitseva vuonna 1841 perustettu Vesuviuksen observatorio.


title: Super Mario Kart

text: Super Mario Kart on Nintendon kehittämä ja alun perin 1992 Super Nintendo Entertainment System-pelikonsolille julkaisema ensimmäinen "Mario Kart" -ajopelisarjan videopeli.


title: Super Mario Kart

text: Pelattavana on kahdeksan eri hahmoa, joiden ajo-ominaisuudet vaihtelevat. Pelin yksinpelivaihtoehtoina ovat Mario Kart GP, jossa otellaan tietokoneen ohjastamia kuljettajia vastaan sekä Time Trial -aika-ajot. Valittavana on kolme eri vaikeusastetta: 50 cc, 100 cc ja 150 cc.


title: Super Mario Kart

text: Yksi pelin erityispiirteistä olivat ajon aikana käytettävät bonusesineet, joiden vaikutukset vaihtelevat muun muassa vauhdin hetkellisestä lisääntymisestä muiden kilpailijoiden pienentämiseen.


title: Super Mario Kart

text: Pelin taustamusiikin sävelsivät Soyo Oka ja Tarō Bandō.


title: Super Mario Kart

text: Super Mario Kartissa on kahdeksan pelattavaa hahmoa:


title: Super Mario Kart

text: Vaikkakin Super Mario Kart (lyhyemmin SMK) on julkaistu 1990-luvun alkupuolella, on se säilyttänyt suosionsa lukuisten Super Nintendo -harrastajien parissa. Tästä esimerkkinä mariokart64.com -sivustolla toimiva aktiivinen pelaajajärjestö, jonka toiminta keskityy suurimmaksi osaksi Time Trial -moodissa kisaamiseen ja siinä saavutettujen aikojen toimittamiseen sivustolle. Sivustolta löytyy Time Trial -moodin lisäksi ranking-listat muun muassa Mario Kart Game Boy:lle, eri ajajilla saavutetuille ajoille (nopeimmat ajat tehtäessä Bowserilla tai Donkey Kong JR:llä) sekä erilaisilla tempuilla eli huijauksilla tehdyille ajoille.


title: Tähtikaukoputki

text: Tähtikaukoputki on kaukoputki, joka on ensisijaisesti suunniteltu taivaankappaleiden tarkkailuun näkyvän valon aallonpituuksilla. Tähtikaukoputkella voidaan tarkkailla esimerkiksi Kuun pinnanmuotoja, Aurinkoa, tähtijoukkoja, galakseja, aurinkokunnan planeettoja, asteroideja jne. Tähtikaukoputki voi olla joko tieteellistä tutkimusta tai harrastuskäyttöä varten tehty. Tieteellisissä kaukoputkissa on yleensä kiinni jonkinlainen havaintolaite, esimerkiksi fotometri, CCD-kenno tai spektrometri. Harrastusputkissa on yleensä okulaari, jonka läpi kohteita katsotaan silmin ja sovite, johon kameran saa kiinni.


title: Tähtikaukoputki

text: Tähtikaukoputken tärkein ominaisuus on sen valovoima. Kaukoputken objektiivilla tarkoitetaan sen valoa keräävää elementtiä, linssikaukoputkissa linssiä ja peilikaukoputkissa pääpeiliä. Mitä suurempi on kaukoputken objektiivi, sitä enemmän valoa se kerää. Valovoima on verrannollinen objektiivin pinta-alaan, eli sen halkaisijan toiseen potenssiin. Ihmissilmän pupillin pinta-ala on noin neliösenttimetrin suuruusluokkaa ja suurten kaukoputkien peilit ovat kymmeniä neliömetrejä. Suuri kaukoputki siis kerää yli satatuhatta kertaa enemmän valoa ja näkee vastaavasti himmeämpiä kohteita.


title: Tähtikaukoputki

text: Toinen tärkeä putken ominaisuus on sen erotuskyky, joka on suoraan verrannollinen objektiivin halkaisijaan. Koska tähtitieteen kohteet ovat usein hyvin himmeitä ja pieniä, niiden tarkkaa tutkimista varten tarvitaan hyvin suuria kaukoputkia. Tämän hetken parhaissa observatorioissa peilien halkaisijat ovat 10 metriä (Keck-teleskoopit Havaijilla) ja 8 metriä (VLT Chilessä). Toisaalta tiettyihin käyttötarkoituksiin, kuten asteroidien etsimiseen, riittää pienikin kaukoputki. Tähtiharrastajien kaukoputkissa objektiivin halkaisija on tyypillisesti 10–30 senttimetriä.


title: Tähtikaukoputki

text: Käytännössä suurissa kaukoputkissa erotuskykyä kuitenkin rajoittavat ilmakehän aiheuttamat häiriöt. Niiden välttämiseksi voidaan joko rakentaa avaruuskaukoputkia tai korjata maakaukoputkien kuvaa aktiivisella tai adaptiivisella optiikalla. Avaruuskaukoputket ovat kuitenkin hyvin kalliita rakentaa ja vaikeita huoltaa ja lisäksi nykyiset maanpäälliset kaukoputket pystyvät adaptiivisella optiikalla korjaamaan häiriöt melko tehokkaasti. Tunnetuin avaruusteleskooppi on Hubble.


title: Tähtikaukoputki

text: Toisin kuin yleensä luullaan, tähtikaukoputkissa putken suurennus ei ole erityisen tärkeä ominaisuus. Suurennusta rajoittaa kuitenkin erotuskyky – vaikka suurennusta kasvatetaan, kohteesta ei näe kuitenkaan erotuskykyä pienempiä yksityiskohtia. Käytännössä siis objektiivin halkaisija rajoittaa suurinta käyttökelpoista suurennusta. Suurennusta voi arvioida yksinkertaisella nyrkkisäännöllä: suurin käyttökelpoinen suurennus on samaa luokkaa kuin objektiivin halkaisija millimetreissä. Siis 20 senttimetrin kaukoputkella ei kannata käyttää yli 200-kertaista suurennusta.


title: Tähtikaukoputki

text: Nykyajan suuret tähtikaukoputket ovat poikkeuksetta peilikaukoputkia ("reflektoreita"). On hyvin vaikeaa rakentaa suurta linssikaukoputkea ("refraktoria"), sillä linssikaukoputket ovat pitkiä ja suuret linssit ovat painavia. Koska linssi sijaitsee aivan putken yläpäässä, suuri kaukoputki tarvitsisi valtavat tukirakenteet. Peilikaukoputkissa raskain osa, itse peili, sijaitsee putken alapäässä ja peilikaukoputket ovat lyhyempiä kuin saman polttovälin omaavat linssikaukoputket, joten peilikaukoputkelle riittää huomattavasti pienempi ja yksinkertaisempi tukirakenne. Lisäksi akromaattilinssissä on neljä pintaa, jotka täytyy hioa tarkasti ja linssin materiaalin pitää kauttaaltaan olla virheetön, kun taas peilissä on vain yksi pinta, joka täytyy hioa ja peilin materiaalissa voi olla pieniä virheitä. Tämän vuoksi linssien hinta nousee jyrkästi koon kasvaessa. Maailman suurin linssikaukoputki on 102-senttinen. Se on rakennettu jo 1897, ja sijaitsee Yerkesin observatoriossa Yhdysvalloissa.


title: Tähtikaukoputki

text: Tähtikaukoputken kuva näkyy ylösalaisin ja peilikuvana, toisin kuin kiikareissa ja maanpinnalla olevien kohteiden tarkkailuun tarkoitetuissa maakaukoputkissa, joissa kuva käännetään erillisellä optiikalla oikein päin. Tähtitaivaan kohteita katsellessa tai valokuvatessa kuvan asennolla ei ole merkitystä ja lisäoptiikka jätetään pois, sillä mitä enemmän optiikkaa valon kulkureitillä on, sitä enemmän valoa menee hukkaan. Esimerkiksi jos tyypillinen peili heijastaa 80 % siihen osuvasta valosta, kolmen peilin jälkeen alkuperäisestä valosta on jäljellä enää 51,2 %.


title: Tähtikaukoputki

text: Tieteellinen tähtikaukoputki sijaitsee yleensä tähtitornissa. Tähtiharrastajien putket ovat yleensä pieniä ja helppoja kuljettaa, joten ne yleensä pystytetään joka havaintoyö erikseen. Monella tähtiseuralla on myös omia tähtitorneja, esimerkiksi Ursalla Helsingin Kaivopuistossa. Joillakin harrastukseen omistautuneilla tähtiharrastajilla on omia tähtitorneja, joissa voi olla melko suuriakin kaukoputkia.


title: Tähtikaukoputki

text: Tähtikaukoputken pystytystapa on yleensä joko ekvatoriaalinen tai atsimutaalinen. Atsimutaalisessa (tarkemmin alt-atsimutaalisessa) pystytyksessä yksi akseli kääntää kaukoputkea vaakatasossa ("atsimuutti") ja toinen pystytasossa ("altitudi"). Tämän pystytyksen etu on siinä, että se on yksinkertainen. Ongelma on kuitenkin se, että Maan pyöriessä kohteet liikkuvat tasolla pitkin ekvaattoritasossa olevaa ympyrää, jolloin kohteen seuraamiseksi on käännettävä molempia akseleita, vieläpä eri nopeudella eri aikaan.


title: Tähtikaukoputki

text: Ekvatoriaalisessa pystytyksessä yksi akseli ("rektaskensioakseli") on asetettu samansuuntaiseksi Maan pyörimisakselin kanssa, eli akselin pää osoittaa taivaannapaan. Toinen akseli ("deklinaatioakseli") kääntää putkea rektaskensioakselin pyörimistasoa kohtisuorassa suunnassa. Tämän menetelmän etu on se, että kohteen seuraamiseksi taivaalla tarvitsee kääntää ainoastaan rektaskensioakselia vakionopeudella. Siten seuranta on helppo automatisoida asentamalla moottori, joka pyörittää akselia. Ekvatoriaalinen pystytys on kuitenkin hankalampi rakentaa ja kookkaampi kuin atsimutaalinen, minkä vuoksi se on yleensä kalliimpi rakentaa.


title: Tähtikaukoputki

text: Vielä 1960–70-luvuille asti suuret tieteelliset kaukoputketkin pystytettiin ekvatoriaalisesti, sillä tarkka seuranta on välttämätöntä tieteellisissä havainnoissa. Nykyään tietokoneilla voidaan hoitaa myös atsimutaalisen kaukoputken seuranta tarpeeksi tarkasti, joten käytännössä kaikki uudet suuret kaukoputket pystytetään atsimutaalisesti. Ekvatoriaalista pystytystä suositaan yhä kaukoputkissa, jotka eivät ole tietokoneohjattuja.


title: Hyvinkään Liikenne

text: Hyvinkään Liikenne on Hyvinkäällä toimiva paikallisliikennettä harjoittava linja-autoyritys. Yhtiön perusti Tauno Mäkelä vuonna 1954, aloittaen samalla säännöllisen paikallisliikenteen Hyvinkäällä, ja se on edelleen perheyritys. Yhtiö omistaa 15 autoa, joilla se ajaa Hyvinkään kaupungissa kuutta paikallisliikenteen linjaa (noin 300 vuoroa päivässä arkisin), palvelulinjoja, koululaiskuljetuksia sekä tilausajoja. Paikallisliikenteen linjat liikennöivät rautatieasemalta Paavolan, Veikkarin, Hyvinkäänkylän, Hakalan, Martin sekä Ahdenkallion (Maauimala) kaupunginosiin. Seitsemäs linja avataan rautatieaseman ja uuden Kravunharjun kaupunginosan välille. Lisäksi yhtiön linja-autot liikennöivät myös Rajamäkeen ja Riihimäelle.


title: Hyvinkään Liikenne

text: Aikuisen kertalippu kaupungin sisäisessä liikenteessä maksaa 2,50 € ja lapsen 1,50 €.


title: Hyvinkään Liikenne

text: Hyvinkään Liikenteen yhteydessä toimii myös matkatoimisto "Uudenmaan Seuramatkat Oy", joka perustettiin vuonna 1968. Ensimmäisiä bussimatkoja ulkomaille Hyvinkään Liikenne järjesti jo 1950-luvulla.


title: Normannit

text: Normannit ("pohjoisen miehet") olivat skandinaavisperäinen, Normandian seudulle Ranskaan asettunut väestö, joka keskiajalla vaikutti merkittävästi muun muassa Britteinsaarilla ja Välimerellä.


title: Normannit

text: Normannit olivat alkuperältään skandinaavisia valloittajia (etenkin tanskalaisia viikinkejä), jotka 800-luvun loppupuolella alkoivat hallita Pohjois-Ranskan osaa, joka nykyään tunnetaan Normandiana. Viikinkipäällikkö Rollon (855–932) johdolla normannit tekivät Ranskan kuninkaan Kaarle Yksinkertaisen (879–929) kanssa sopimuksen, jonka nojalla he saivat haltuunsa pienen alueen Seinen alajuoksulta vuonna 911. Sopimuksen määrittämiä valtasuhteita ei tarkasti tunneta, mutta todennäköisesti Rollo ei saanut vielä herttuan arvoa, joka oli normanneilla Rikhard II:sta alkaen. Myöhemmin Rollo laajensi alueen nykyisen Normandian laajuiseksi. Vastaavia sopimuksia, joiden mukaan viikingit saivat haltuunsa jonkin tärkeän joen alajuoksun alueen, tekivät viikinkiaikana monet ruhtinaat: Viikinkien oli tarkoitus lähinnä torjua muiden viikinkien ryöstöretket. Normandia oli harvoja tällaisia kestäneitä viikinkiläänityksiä.


title: Normannit

text: Jo Rollo oli kääntynyt kristinuskoon ainakin nimellisesti, tosin testamentissaan hän vielä antoi määräyksen sekä lahjoittaa rahaa kristilliselle kirkolle että valmistaa ihmisuhrin. Hänet haudattiin Roueniin, joka oli normannihovin sijaintipaikka alusta asti. Rouen vaurastui mm. viikinkien ryöstösaaliilla tehdyn kaupan myötä. Myöhemmät normannihallitsijat omaksuivat kristinuskon täysin ja myös muinaisnorja vaihtui ranskaan ilmeisesti jo yhden-kahden sukupolven aikana. Skandinaavinen kieli jätti kuitenkin Normandiaan joitakin paikannimiä (esimerkiksi -torp, -tot-, -lund-loppuisia) sekä murteeseen muutaman lainasanan, lähinnä merenkulkusanastoon. Normannit omaksuivat Ranskassa kehittymässä olleen läänityslaitoksen, josta he muodostivat loogisen kokonaisuuden, jota sovelsivat valloittamissaan ulkomaissakin.


title: Normannit

text: 1000-luvulle tultaessa normannihovi oli ilmeisen pitkälle unohtanut myös skandinaaviset tavat, joskin Vilhelm Valloittajan (1028–1087) vaiheita kuvaavassa Bayeux'n seinävaatteessa normanneilla esiintyy vielä viikinkityyppiseksi sanottu hiusmuoti. Normandia säilyi melko itsenäisenä aina siihen saakka, kunnes Ranskan kuningas Filip II Augustus (1165–1223) valloitti herttuakunnan vuonna 1204. Normanniherttuat kuitenkin vannoivat aina nimellistä uskollisuutta Ranskan kuninkaalle.


title: Normannit

text: Normannikulttuuri oli erityisen yritteliäs ja mukautuva, minkä ansiosta se levisi laajalle Eurooppaan mm. Englantiin, Skotlantiin, Irlantiin sekä Välimeren alueella Etelä-Italiaan, Sisiliaan ja Maltalle.


title: Normannit

text: Normannit olivat yhteydessä Englantiin varhaisvaiheistaan saakka. Englannin kuningashuone ja Normandian herttuat kytkeytyivät yhteen Normandian herttuan Rikhard I Pelottoman tyttären Emman naitua Englannin kuninkaan Ethelred II Neuvottoman (n. 968–1016). Vuonna 1066 Normandian herttua Vilhelm II (1028–1087) valloitti Englannin ja nousi sen kuninkaaksi Vilhelm Valloittajana. Tällä oli suuri vaikutus Englannin kieleen ja kulttuuriin.


title: Normannit

text: Skotlantiin normannit saapuivat Vilhelmin valloitettua sen 1072. He rakensivat linnoja ja perustivat aatelisperheitä, joiden keskuudesta tuli eräitä myöhempiä kuninkaita, kuten Robert Bruce, sekä muutamia ylämaiden klaaneja.


title: Normannit

text: Normanneja saapui Italiaan sotureiksi 1000-luvun alussa ilmeisesti Jerusalemista palaavien pyhiinvaeltajien välittämien yhteyksien kautta. Merkittävimpiin Italiaan saapuneisiin normannisukuihin kuuluivat Tancred de Hautevillen jälkeläiset. Normannit saivat herttuan ja kreivin titteleitä sekä haltuunsa alueita muun muassa Apuliassa ja Calabriassa, mistä käsin he pääsivät valtaamaan Maltan ja Sisilian saraseeneilta Robert Guiscardin sekä tämän veljen Roger Suurkreivin johdolla. Vastapaavi kruunasi Rogerin pojan Roger II:n Sisilian kuninkaaksi 1130. Normannit yhdistivät bysanttilaiset, arabialaiset ja lombardialaiset hallintovaikutteet omaan feodaalimalliinsa muodostaen ainutlaatuisen hallintomuodon, jossa vallitsi huomattava uskonnollinen vapaus. Normannieliitin ohessa Sisiliassa vaikutti juutalaista, islamilaista, katolista ja ortodoksista ylimystöä. Sisilian kuningaskunta säilyi normanneilla vuoteen 1194, jonka jälkeen se siirtyi Hohenstaufen-dynastialle.


title: Normannit

text: Ristiretkien johtajiin kuului normanneja, kuten Tankred. Taranton Bohemund perusti ensimmäisen ristiretken yhteydessä Antiokian ruhtinaskunnan, joka oli olemassa vuosina 1098–1268.


title: Kybernetiikka

text: Kybernetiikka on erilaisten järjestelmien säätö- ja viestintätapahtumia tutkiva tiede. Termi kybernetiikka juontuu muinaiskreikan sanasta "ohjata".


title: Kybernetiikka

text: Kybernetiikan peruselementit ovat:


title: Kybernetiikka

text: Kybernetiikka tutkii yleisesti itseohjautuvia automaattisesti säätyviä systeemejä. Nämä systeemit voivat edustaa hyvin monenlaisia eri aloja. Kybernetiikkaa on sovellettu niin biologisiin järjestelmiin kuin yhteiskunnan ilmiöiden ja toiminteiden mallintamiseen. Jotta saataisiin oikeaa 'hallintatietoa' kompleksisten järjestelmien tehokkaaseen valvontaan, sekä niiden itseohjausmekanismien parhaaseen optimointiin, on saatava niistä maksimaalista (tai väh. riittävää) toiminnallista informaatiota. Tämä voi tarkoittaa joko (kuten enimmäkseen on rajoituttu tekemään) sen seurantaa, että jokin "järjestelmä" automaattisesti reagoi ns. palautetietoon, pitäen näin itsensä edelleen toimintakuntoisena ja -kykyisenä tai (mikä ehkä olisi suotavaa) tätä käsitettä (kyberneettistä metodia) alettaisiin enemmän soveltaa myös luonnon ilmiöiden kuvailuun.


title: Kybernetiikka

text:
Tämä ajatus lienee ollut myös jo Norbert Wienerin eräänä motiivina hänen teoksessaan "Ihmisestä, koneista, kielestä". Luonnon toiminnoissa esiintyvistä itsesäätelymekanismeista on viime vuosina jo ilmestynyt merkittävää kirjallisuuttakin. Esimerkkeinä mm. James Lovelock: "Gaian kosto" , joka käsittelee maapallon ilmaston itsesäätelyn ja niin myös ihmiskunnan tulevaisuuden ongelmia, sekä John Gribbin: "Syvä yksinkertaisuus", jossa jopa osoitetaan, että myös galaktisella ja siis laajalla kosmisella tasolla, vallitsee materian itseään säätävien elementtien: entropian ja gravitaation, keskinäinen kybernetiikka.
Vaikka ko. teokset eivät juuri käytä kybernetiikan käsitettä, on sen 'läsnäolo' silti aivan ilmeistä. Gribbin: s. 250–253.


title: Kybernetiikka

text: Biologiset oliot rakentuvat oleellisesti elintoiminnoiltaan kyberneettisesti kuvailtavien säätelytoimintojen ja "ohjailun" varaan. Laajasti ottaen myös maapallon ilmasto ylläpitää toimintaansa ja tasapainoaan (esim. lämpötila, veden kiertokulku jne.) auringosta saamansa lämmön stimuloimilla itseään säätävillä kyberneettisillä toimintatavoilla.


title: Kardinaali

text: Kardinaali on paavin myöntämä arvonimi, jonka kantajat ovat oikeutettuja valitsemaan paavin konklaavissa. Kardinaalin virka onkin toiseksi korkein arvonimi paavin jälkeen katolisessa kirkossa. Lisäksi kardinaaleilla on erityinen vastuu katolisen kirkon hallinnosta. Samoin käytännössä vain kardinaali voidaan valita paaviksi, vaikkakin periaatteessa kuka tahansa katolilainen mies voidaan kohottaa paavinistuimelle.


title: Kardinaali

text: Osa kardinaaleista toimii korkeissa hallintoviroissa Roomassa sijaitsevan Vatikaanivaltion yhteydessä toimivissa hallintoelimissä. Heitä kutsutaan kuuriakardinaaleiksi ja kirkon keskushallintoa vanhan Rooman valtakunnan esikuvan mukaan kuuriaksi. Suurin osa kardinaaleista toimii paikallisten hiippakuntien piispoina, vaikka heilläkin on kardinaalinarvon myötä myös vastuuta kokonaiskirkon hallinnosta.


title: Kardinaali

text: Kardinaalilla on oikeus kantaa erityisiä arvonmerkkejä, ja hänen protokollan mukainen puhuttelunsa kuuluu ”eminenssi”. Paavi vihkii (virallisesti ”luo”) uudet kardinaalit kardinaalikollegion virallisessa kokouksessa, "konsistoriumissa".


title: Kardinaali

text: Nimitys kardinaali on peräisin latinan sanasta "cardinalis", jonka suomennoksia ovat tärkeä, keskeinen, ja joka puolestaan on johdettu sanasta "cardo", eli ovensarana. Ei ole täyttä selvyyttä siitä, miten nimitys kardinaali on alun alkaen syntynyt. Yleisimmän teorian mukaan nimitystä "cardo" alettiin käyttää Rooman kaupungin tai sen ympäristön pääkirkoista, jolloin kirkoista vastuussa olevia pappeja alettiin kutsua nimellä "cardinalis" ("in cardinatus cardinalis"). Myöhemmin näistä kirkoista samoin kuin eräistä Roomassa sijaitsevista vanhoista diakonialaitoksista tuli titulaarikirkkoja, joiden johtoon nimettiin muodollisesti ansioitunut pappi. Hän ei siis enää käytännössä vastannut kirkon tai diakonialaitoksen toiminnasta, vaan kyseessä oli puhdas arvonimi ("tituli cardinales"). Toisen teorian mukaan kardinaalinimitys on syntynyt siitä, että kyseiset papit toimivat Rooman piispan eli paavin läheisimpinä työtovereina. Koska paavi piti itseään apostoli Pietarin seuraajana ja Jeesus lupasi Pietarille taivasten valtakunnan avaimet (Matteus 16:18–20), kardinaalit katsoivat olevansa taivasten valtakunnan oven ”saranoita”.


title: Kardinaali

text: Kyseessä on eräs katolisen kirkon vanhimmista kunnianimityksistä. Protokollaarisesti kardinaalit ovat kirkon korkeimpia viranhaltijoita heti paavin jälkeen. Nimitystä käytti ensi kertaa paavi Silvester I (314–336) – "presbyteri et diaconi cardinales".


title: Kardinaali

text: Kardinaalin koko arvonimi kuuluu: "Sanctae romanae ecclesiae cardinalis" (”Pyhän Rooman kirkon kardinaali”).


title: Kardinaali

text: Alkujaan kardinaalien tehtävissä oli vain roomalaisten pappien johtava joukko, mutta vähitellen virkoja alettiin antaa muillekin. Paaviuden keskiaikaisen historian aikana kardinaalikollegio muodostui vain noin puolesta sadasta paavin nimittämästä henkilöstä, mutta myöhemmin kardinaalien määrä alkoi kasvaa.


title: Kardinaali

text: Kardinaalit eivät ole aina valinneet paavia. Alun perin paavin valitsi Rooman kansa, mutta keskiajalla oikeus siirrettiin vain kardinaaleille. Syynä valintajärjestelmän muuttamiseen oli muun muassa kansan oikeuden valita paavi kautta aiheutunut paaviuden latistuminen poliittiselle pelille. Järjestelmän, jossa paavi nimitti kardinaalit ja kardinaalit nimittivät paavit, etuna oli se, että se varmisti paaviuden jatkuvuuden; hyvät paavit ojensivat kardinaalin hatun hyville kardinaaleille, jotka puolestaan valitsivat hyviä paaveja. Paavilla on koska tahansa oikeus korvata kardinaalikollegio millä tahansa muulla valitsemallaan elimellä.


title: Kardinaali

text: Alun perin kenestä tahansa katolisesta saattoi tulla kardinaali. Esimerkiksi 1500-luvulla Reginald Pole oli kardinaali 18 vuotta ennen kuin hänestä tehtiin pappi. Nykyään tyypillisesti vain piispoista tehdään kardinaaleja, mutta myös pappi voidaan valita kardinaaliksi, minkä jälkeen hänet on vihittävä piispaksi.


title: Kardinaali

text: Uuden ajan alussa Englannin ja Ranskan monarkeilla oli kardinaaleja ministereinä – Englannissa Wolsey ja Ranskassa Richelieu ja Mazarin. He eivät olleet kardinaaleja kirkollisten meriittiensä takia, vaan koska tätä kautta kuninkaat pystyivät maksamaan ministereiden palkan kirkon rahoista.


title: Kardinaali

text: Vuonna 1378 paaviksi valittu Urbanus VI ei ollut ennen paaviksi tuloaan kardinaali. Tämä tapaus oli poikkeuksellinen, sillä yleensä vain kardinaali saattoi nousta paavinistuimelle. Urbanus VI:n jälkeen kaikki paavit ovatkin olleet kardinaaleja ennen nousemistaan paavinistuimelle. Periaatteessa paavin ei tarvitsisi olla kardinaali, mutta yleensä kardinaalikollegio valitsee uuden paavin kardinaalien joukosta.


title: Kardinaali

text: Kardinaalien joukko alkoi kansainvälistyä yli maanosien rajojen vasta 1870-luvulla, jolloin silloinen paavi Pius IX luovutti kardinaalin punaisen hatun New Yorkin arkkipiispalle. Vasta 1900-luvulla nimitettiin ensimmäiset eteläamerikkalaiset kardinaalit, ja kiinalaisesta tuli kardinaali ensimmäistä kertaa vasta vuonna 1946. Intialainen mies sai kardinaalin hatun ensimmäistä kertaa vuonna 1953 Pius XII:n nimittämänä ja japanilainen vuonna 1960 Johannes XXIII:n ollessa paavina. Vasta vuonna 1960 nimettiin ensimmäinen syntyperältään afrikkalainen kardinaali, Dar es Salaamin Laurean Rugambwa, jolle kardinaalin viran ojensi Johannes XXIII.


title: Kardinaali

text: Vuonna 1586 paavi Sixtus V antoi määräyksen, jonka mukaan kardinaaleja sai olla kerrallaan nimitettyinä vain enintään seitsemänkymmentä. Paavi Johannes XXIII:n aikana tämä jäsenmäärä ylitettiin ja Paavali VI:n pontifikaatin aikoihin kardinaaleja oli jo lähes kaksinkertainen määrä, kuin mitä Sixtus V:n yläraja salli. Paavali VI:n aikana tapahtuikin tärkeä käänne, sillä italialaiset kardinaalit jäivät vähemmistöön. Paavali VI uudisti muutenkin kardinaalikollegiota kieltämällä yli 80-vuotiaita kardinaaleja äänestämästä paavinvaalissa ja samalla rajoittamalla äänioikeutettujen kardinaalien määrän sataankahteenkymmeneen jäseneen.


title: Kardinaali

text: Kardinaalien määrä on viime vuosikymmeninä kasvanut. 18. marraskuuta 2004, kardinaaleja oli 185, joista 122 oli alle 80-vuotiaita, ja he saivat osallistua paavin valintaan.


title: Kardinaali

text: Kardinaaliksi nimitettävä on yleensä jo aikaisemmin vihitty piispaksi. Kuitenkin kardinaaliksi voidaan vihkiä myös ansioitunut pappi – yleensä tällöin on kyse teologisista ansioista. Katolisen kirkon kanoninen laki kuitenkin edellyttää, että kardinaaliksi nimitettävä pappi vihitään piispaksi. Paavi voi kuitenkin vapauttaa tästä velvollisuudesta, mikäli kardinaaliksi vihittävä näin toivoo. (Viimeinen tällainen tapaus oli saksalainen teologi Leo Scheffczyk.) Paavi ei ole velvoitettu antamaan kardinaaliksi nimittämänsä henkilön nimeä julkisuuteen, jolloin puhutaan kardinaalinimityksestä "in pectore" ("rinnassa"). Näin tapahtuu tavallisesti, kun kardinaali nimitetään maasta, jossa kirkkoa vainotaan.


title: Kardinaali

text: Kardinaalilla on oikeus osallistua paavinvaaliin ja päästä paavin puheille aina halutessaan. Tämän lisäksi hänellä on tiettyjä, lähinnä seremoniallisia oikeuksia. Kardinaalilla on oikeus tulla haudatuksi omaan nimikkokirkkoonsa Roomassa, hänellä on oikeus antaa synninpäästö kaikkialla maailmassa (yleensä synninpäästöoikeus on sidottu hiippakuntaan), hän saa kantaa erityistä ”kardinaalinpurppuraista” asua (joka tosiasiassa on helakanpunainen) ja vuodesta 1630 kardinaalilla on ollut oikeus tulla puhutelluksi sanalla ”eminenssi”. Mikäli kardinaalia syytetään rikoksista kanonista lakia vastaan, häntä vastaan voidaan käydä oikeutta vain paavin omassa tuomioistuimessa. Tämä johtuu siitä, että kardinaalien katsotaan olevan maanpäällisiä tuomareita korkeammalla, ja vain paavi on heidän tuomarinsa maan päällä. Sitä paitsi hän saa itse määrätä todistajien kuulemisen paikan. Omassa titulaarikirkossaan hänellä ei ole johtoasemaa, mutta kirkon suojelijana hänellä on oikeus toimia neuvonantajana.


title: Kardinaali

text: Kardinaalilla on myös käytännössä erityisoikeus tulla paaviksi. Vaikka kanoninen laki sallii periaatteessa kenet tahansa katolisen miehen paavinistuimelle, valitsevat kardinaalit käytännössä paaveiksi vain kardinaaleja. Sitten keskiajan lopun Urbanus VI:n kaikki paavit ovat ennen nimitystään toimineet kardinaaleina. Lisäksi nykypäivänä pidettävissä konklaaveissa eli paavinvaaleissa kardinaalit kirjoittavat ehdokkaansa äänestyslipukkeisiin, joissa lukee: "Valitsen paaviksi korkea-arvoisimman herrani, kardinaali [ehdokkaan nimi]:n"


title: Kardinaali

text: Kardinaalien arvo on toiseksi korkein koko katolisessa kirkossa. Vain paavin katsotaan olevan arvossa kardinaalien yläpuolella. Kardinaalit sijoittuvat kirkon hierarkiassa esimerkiksi piispoja korkeammalle, vaikkakin poikkeuksena on se, että Rooman piispan – eli paavin – katsotaan olevan kardinaaleja korkea-arvoisempi.


title: Kardinaali

text: Kardinaalien keskinäisessä hierarkiassa heidän arvoonsa vaikuttaa se, kuinka kauan he ovat toimineet kardinaalina, missä tehtävissä he toimivat ja mitä kardinaaliluokkaa he edustavat. Tällä hetkellä korkea-arvoisimmat elävät kardinaalit ovat:


title: Kardinaali

text: Oikeus nimittää kardinaalit kuuluu hallitsevalle paaville, samoin kuin myös piispojen nimittäminen.


title: Kardinaali

text: Kardinaalin virka kuuluu yleisesti joihinkin tärkeisiin piispanistuimiin. Tämä tarkoittaa sitä, että normaalisti näille piispanistuimille nimitetyt piispat saavat samalla myös kardinaalin punaisen hatun, vaikkakaan kyseessä ei ole minkäänlainen sääntö eikä kardinaalinnimitys piispannimityksen ohella ole välttämätön. Esimerkiksi Italian kaupunkien Milanon, Torinon, Firenzen, Venetsian, Palermon ja Napolin tai Saksan Kölnin, Mainzin ja Trierin kaupunkien piispanistuimiin liitetään usein myös kardinaalin virka. Paikoin käytetään termiä "potku ylöspäin", jolla tarkoitetaan henkilön siirtämistä kuuriasta jonkin suuren kaupungin piispaksi, mutta ilman virkaan yleensä liittyvää kardinaalin virkaa. Esimerkiksi paavi Pius XII nimitti Enrico Battista Montinin vuonna 1954 Milanon arkkipiispaksi ilman kardinaalin virkaa, koska tällöin Montini ei voinut enää työskennellä kuuriassa, eikä hän ilman kardinaalin virkaa voinut tavoitella seuraavan paavin aikana tärkeitä kardinaaleille varattuja virkoja.


title: Kardinaali

text: Myös yleinen tapa katolisessa kirkossa on ollut entisten paavillisten lähettiläiden, nuntiusten, nimittäminen kardinaaleiksi. Tavan tarkoituksena on ollut se, että kardinaalikollegion diplomaattinen asiantuntemus pysyisi korkealla tasolla. Monet paavit, esimerkiksi Pius XI, Pius XII ja Johannes XXIII, olivat toimineet nuntiuksina ennen kardinaalin viran saamista.


title: Kardinaali

text: Kardinaalit muodostavat katolisen kirkon kardinaalikollegion, jota johtaa kardinaalidekaani. Kardinaalidekaanina on toukokuusta 2005 asti toiminut Angelo Sodano. Kardinaalien nimitysoikeus on yksin paavilla, joka vihkii eli "luo" uudet kardinaalit kardinaalien juhlallisessa kokouksessa eli konsistoriumissa. Kirkkolain mukaan kardinaalit ovat paavin välittömiä avustajia hänen johtaessaan kirkkoa.


title: Kardinaali

text: Paavin kuoltua ja kirkon näin jouduttua sedisvakanssiin äänioikeutetut kardinaalit kokoontuvat konklaaviin valitsemaan uuden paavin. Paavi Paavali VI:n vuonna 1968 antaman asetuksen mukaan paavinvaalissa ovat äänioikeutettuja ne kardinaalit, jotka eivät paavin kuolinpäivää edeltävänä päivänä olleet täyttäneet 80 vuotta. Samainen paavi antoi Johannes Paavali II:n vuonna 1996 vahvistaman määräyksen, jonka mukaan konklaaviin kokoontuneiden kardinaalien lukumäärä ei saa ylittää 120:tä. Helmikuussa 2001 ja lokakuussa 2003 pidetyt konsistoriumit kohottivat lukumäärän väliaikaisesti 135:een.


title: Kardinaali

text: Kardinaalikollegiossa eli kardinaalien muodostamassa kokonaisuudessa eri maanosat ja valtiot ovat epätasa-arvoisesti edustettuja, mikä lienee osasyynä siihen, että paavi valitaan yleensä eurooppalaisesta valtiosta ja useimmiten Italiasta. Syynä lienee paavi-instituution keskittyminen Roomaan ja Italiaan sekä sen läheinen yhteys Eurooppaan ja sen historiaan.


title: Kardinaali

text: Vuoden 2004 kardinaalikollegion kokoonpano:


title: Kardinaali

text: Eurooppalaiset kardinaalit ovat selvästi suurin ryhmä kardinaalikollegion sisällä, riippumatta siitä, lasketaanko vain äänioikeutetut vai myös yli 80-vuotiaat kardinaalit. Eurooppalaisten kardinaalien joukossa suurin ryhmä ovat italialaiset kardinaalit, joita oli vuonna 2004 yhteensä 39. Äänioikeutettuja italialaisia kardinaaleja oli tällöin 21.


title: Kardinaali

text: Kardinaaleissa on kolme eri luokkaa ("ordines"):Kardinaalit jakautuvat kardinaalipiispoihin, kardinaalipappeihin ja kardinaalidiakoneihin. Jaon tausta on historiallinen: se perustuu niihin virkoihin, joiden haltijoista nykyiset kardinaalinvirat ovat kehittyneet. Nykyään jako on yksinomaan seremoniallinen, eikä se vaikuta kardinaalien äänioikeuteen paavinvaalissa.


title: Kardinaali

text: Kardinaalipiispat eli piispallisen järjestyksen kardinaalit ovat Rooman kirkon viranhaltijoista arvokkaimpia. Koska nykyään käytännössä kaikki kardinaalit ovat piispoja, merkitsee kardinaalipiispan titteli, että kyseisellä kardinaalilla on jonkin Rooman ympäristössä sijaitsevan eli suburbikaarisen hiippakunnan piispan arvonimi. Koska pidettiin sopimattomana, että kukaan muu kuin Rooman piispa eli paavi hoitaisi piispantointa Rooman kaupungin alueella, tehtiin Rooman lähistön hiippakunnista titulaarihiippakuntia, joiden piispan arvonimi annettiin ansioituneelle kardinaalille. Nykyään myös katolisen kirkon yhteydessä olevien Idän katolisten kirkkojen patriarkoilla on kardinaalipiispan arvo.


title: Kardinaali

text: Kardinaalipiispat ovat ainoita kardinaaleja, joiden on ”aina” ollut oltava piispoja. Vuodesta 1962 kardinaaleiksi on pääsääntöisesti voitu nimittää vain piispoiksi vihittyjä. Mikäli kardinaaliksi valitaan mies, joka ei ole piispa, tulisi hänet kanonisen lain mukaan vihkiä piispaksi. Paavi voi kuitenkin vapauttaa kardinaaliksi valitsemansa tästä velvoituksesta, mikäli tämä tätä anoo. Jos kardinaalia ei ole vihitty piispaksi, ei hänestä luonnollisestikaan voi tulla kardinaalipiispaa.


title: Kardinaali

text: Kardinaalikollegion dekaani, kardinaalien "primus inter pares" puheenjohtaja, on aina kardinaalipiispa, joka on suburbikaarisen hiippakunnan titulaaripiispa. Aikaisemmin dekaanin arvo kuului automaattisesti virkaiältään vanhimmalle kardinaalipiispalle, joita oli kuusi. Nykyään kardinaalipiispat valitsevat dekaanin joukostaan, mutta äänestys saa lainvoiman vasta, kun paavi on sen hyväksynyt. Suburbikaarisia hiippakuntia on seitsemän, mutta niillä on vain kuusi kardinaalipiispaa. Tämä siksi, että Ostian titulaaripiispa ei ole oma kardinaalipiispansa, vaan dekaani liittää sen omaan titteliinsä.


title: Kardinaali

text: Mikäli paaviksi valitaan henkilö, jota ei ole vihitty piispaksi – mihin kanoninen laki antaa mahdollisuuden, – hänet vihkii piispaksi kardinaalikollegion dekaani, Ostian kardinaalipiispa.


title: Kardinaali

text: Tällä hetkellä suburbikaaristen hiippakuntien kardinaalipiispoina toimivat:


title: Kardinaali

text: 1920-luvun puoleenväliin saakka virkaiältään vanhoilla kardinaalipapeilla oli oikeus tulla valituiksi kardinaalipiispoiksi, kun kardinaalipiispan paikka tuli vapaaksi. (Samalla tavalla vielä nykyäänkin kymmenen vuotta palvelleilla kardinaalidiakoneilla on oikeus tulla nimitetyiksi kardinaalipapeiksi.) Siitä lähtien paavi on nimittänyt kardinaalipiispat vapaasti oman harkintansa mukaan. Vain kardinaalikollegion keskeisillä jäsenillä, joilla on hyvä suhde paaviin, on käytännössä mahdollista tulla valituiksi. Vain Idän riituksen patriarkat liittyvät kardinaalikollegioon suoraan kardinaalipiispoina.


title: Kardinaali

text: Vuonna 1965 paavi Paavali VI määräsi motu propriossaan "Ad Purpuratorum Patrum", että Idän katolisten riitusten patriarkoilla, jotka nimetään kardinaaleiksi, on oikeus liittyä piispallisen järjestyksen kardinaaleihin. Arvoasemaltaan he olisivat suburbikaaristen kardinaalipiispojen (jotka Johannes XXIII oli vuonna 1962 vapauttanut viimeisistä velvollisuuksistaan titulaarihiippakunnissaan) alapuolella. Koska heillä ei ole suburbikaarista titulaarihiippakuntaa, he eivät voi valita dekaania eikä heitä voida valita dekaaniksi.


title: Kardinaali

text: Kolme Idän katolisen riituksen nykyistä kardinaalipiispaa ovat:


title: Kardinaali

text: Lissabonin ja Venetsian läntiset patriarkat, joista käytännössä tulee lähes aina kardinaaleja, nimitetään kardinaalipapeiksi, ei kardinaalipiispoiksi.


title: Kardinaali

text: Kardinaalipapit, jotka sijoittuvat protokollaarisesti kardinaalipiispojen ja kardinaalidiakonien väliin, ovat suurin kardinaaliryhmistä. Nimityksestä huolimatta kardinaalipapit toimivat yleensä suurten hiippakuntien arkkipiispoina tai piispoina eri puolilla maailmaan, vaikka osa heistä onkin toimessa kuuriassa.


title: Kardinaali

text: Alun alkaen kardinaalipapit olivat Roomassa sijaitsevien seurakuntien kirkkoherroja, jotka paavi kutsui neuvonantajikseen oman viran ohella ja joille hän antoi kardinaalin arvon. Vaikka nykyään suurin osa kardinaalipapeista toimii muualla kuin Roomassa, annetaan jokaiselle heistä silti Roomassa oma seurakunnan nimikkokirkko. Paavi Paavali VI lakkautti viimeisetkin hallinnolliset velvollisuudet, jotka kardinaaleilla oli omaa nimikkoseurakuntaansa kohtaan. Nykyään kyseessä on siis pelkkä kunnianimitys. Kuitenkin jokainen kardinaaliksi nimitetty pitää omassa nimikkokirkossaan erityisen juhlamessun, ja hänen nimensä ja kardinaalin vaakunansa sijoitetaan hänen nimikkokirkkonsa oven pieleen. Osa Rooman kirkoista on ollut kardinaalikirkkoja jo toiselta vuosisadalta alkaen.


title: Kardinaali

text: Vuonna 1587 paavi Sixtus V rajoitti kardinaalikollegion määrän seitsemäänkymmeneen, ja samalla kardinaalipappien määrä rajattiin viiteenkymmeneen. Tämä raja kumottiin vasta vuonna 1958, ja nimikkoseurakunnat pysyivät vuosisatojen ajan lähes samoina – käytännössä muutoksia tapahtui vain, mikäli jokin nimikkokirkoista rappeutui käyttökelvottomaksi. Kun paavi Johannes XXIII poisti rajoituksen kardinaalipappien määrästä, hän alkoi samalla lisätä uusia kirkkoja nimikkokirkkojen listaan. Nykyään Roomassa on lähes 150 nimikkokirkkoa.


title: Kardinaali

text: Virkaiältään vanhin kardinaalipappi on arvoltaan kardinaaliprotopappi. Hänellä on periaatteessa tiettyjä seremoniallisia velvoituksia konklaavissa paavinvaalin yhteydessä. Koska kardinaaliprotopappi on lähes aina yli 80-vuotias eikä näin ollen saa osallistua konklaaviin, ovat nämä velvoitukset käytännössä menettäneet merkityksensä. Nykyinen kardinaaliprotopappi on brasilialainen Eugênio de Araújo Sales.


title: Kardinaali

text: Kardinaalidiakonit ovat kardinaalien alin luokka. Kardinaalidiakonien luokkaan kuuluvat ovat yleensä joko kuuriassa työskenteleviä kuuriakardinaaleja tai teologisista ansioistaan kardinaalinarvon saaneita pappeja. Kardinaalidiakonien luokka on syntynyt seitsemästä diakonista, jotka työskentelivät paavin taloudessa, sekä seitsemästä diakonista, jotka valvoivat kirkon diakonista työtä Rooman kaupungissa. Alun alkaen kyseessä olivat siis käytännön diakonista ja hyväntekeväisyydestä vastanneet viranhaltijat. Kun kardinaalidiakonista tuli arvonimi, rajattiin heidän arvonsa neljääntoista ja heille annettiin titulaariksi jokin näistä vanhoista Rooman diakonaateista. Nykyään kardinaalidiakonien määrä on kuitenkin suurempi.


title: Kardinaali

text: Kardinaalidiakonien määrä oli rajattu neljääntoista vuodesta 1587, jolloin paavi Sixtus V rajasi koko kardinaalikollegion lukumäärän seitsemäänkymmeneen, aina vuoteen 1958. Vuonna 2005 oli kaiken kaikkiaan yli viisikymmentä tunnustettua titulaaridiakonaattia, vaikka kardinaalidiakoneja olikin vain kolmekymmentä. Kardinaalidiakoneilla on vanhastaan ollut oikeus anoa paavilta korotusta kardinaalipapin asemaan, kun he ovat olleet kardinaalidiakoneja kymmenen vuoden ajan. Tällöin heitä kohdellaan protokollaarisesti ikään kuin he olisivat olleet kardinaalipappeja kardinaaliksi vihkimisestään alkaen. Kun kardinaalidiakonista tulee kardinaalipappi, hän voi valita titulaarikirkokseen jonkin vapaana olevista Rooman titulaarikirkoista. Hänen titulaaridiakonaattinsa voidaan myös korottaa titulaarikirkon arvoon tätä tilannetta varten (pro hac vice).


title: Kardinaali

text: Vuoteen 1918 oli mahdollista saada kardinaalin arvo ilman pappisvihkimyksen sakramenttia. Tällöin kuitenkin kardinaalidiakonin luokka oli ainoa mahdollinen kardinaaliluokka. Esimerkiksi 1500-luvulla Reginald Pole oli kardinaali 18 vuoden ajan, ennen kuin hänet vihittiin papiksi. Vuonna 1918 kuitenkin määrättiin, että kaikkien kardinaalien, myös kardinaalidiakonien, on oltava papiksi vihittyjä, ja vuodesta 1962 kaikki kardinaalit ovat olleet piispoja eräitä ansioituneita teologeja lukuun ottamatta, jotka paavi on kohottanut kardinaalin arvoon kiitokseksi heidän elämäntyöstään. Tällaisetkin kardinaalit tulisi kanonisen lain kaanonin 351 mukaan vihkiä piispoiksi, mutta paavi voi anomuksesta vapauttaa tästä velvollisuudesta.


title: Kardinaali

text: Kardinaalina virkaiältään vanhin kardinaalidiakoni on arvonimeltään kardinaaliprotodiakoni. Hänen tärkein protokollaarinen etuoikeutensa on saada julistaa uuden paavin nimi päättyneen konklaavin jälkeen Pietarinkirkon Siunausten parvekkeelta. Tämänhetkinen kardinaaliprotodiakoni on Renato Martino.


title: Kardinaali

text: Kardinaali "in pectore" tarkoittaa salaisesti nimitettyä kardinaalia, jonka paavi on nimittänyt julkistamatta tämän henkilöllisyyttä. Paavi siis kertoo nimittäneensä kardinaalin, mutta hänen henkilöllisyytensä pidetään salassa. Teoriassa sen tuntevat vain paavi ja Jumala. Edes kardinaaliksi nimitetylle itselleen ei ole tarpeen kertoa nimityksestä, vaikka näin ilmeisesti yleensä tehdäänkin. Koska kardinaalina toimiminen edellyttää, että nimitys on julkinen, ei kardinaalilla "in pectore" ole kardinaalin oikeuksia ja etuoikeuksia, ellei hänen nimeään ole julkistettu joko suullisesti esimerkiksi konsistoriumissa tai kirjallisesti esimerkiksi paavin hengellisessä testamentissa. Kun salaisen kardinaalin nimi julkistetaan, hänen katsotaan kuitenkin toimineen kardinaalina jo nimityshetkestä saakka. Mikäli paavi kuolee julkistamatta kardinaalin "in pectore" nimeä, nimitys raukeaa.


title: Kardinaali

text:
Paavi voi päättää pitää kardinaalinimityksen salaisena, mikäli:
Kummassakin tapauksessa kyse on alueista, jotka ovat vihamielisiä katolilaisuudelle tai kristinuskolle yleensä tai kielteisiä uskonnollisuudelle sinänsä. Kardinaaleja "in pectore" arvellaan nimitetyn Kiinan kansantasavallan, Neuvostoliiton ja entisten Itä-Euroopan kansandemokratioiden alueelle.


title: Kardinaali

text: Esimerkiksi paavi Johannes Paavali II nimitti hallituskaudellaan neljä kardinaalia "in pectore".


title: Kardinaali

text: Kardinaalinepos () tarkoittaa paavin kardinaaliksi nimittämää sukulaistaan, joka yleensä oli hänen veljen- tai sisarenpoikansa. Tapa, jossa paavi teki sukulaisestaan yhden kardinaaleista, oli käytössä varsinkin keskiajalla ja uuden ajan alussa. Kardinaaliksi nimitetty paavin sukulainen sai paitsi kardinaalin viran, myös epävirallisen johtajuuden kardinaalikollegiossa. Nepotismiin perustunut kardinaalineposten nimittäminen osoittautui myöhemmin epäkohtaiseksi järjestelmäksi, minkä johdosta se lopetettiin asteittain 1600-luvulla. Viimeinen kardinaalinepos oli Pietro Ottaboni – jota ei pidä sekoittaa paavi Aleksanteri VIII:n, jolla myös oli sama nimi. Ottabonin kuoltua kardinaalineposten nimittäminen lopetettiin, jolloin kollegion johtoon nousi kardinaalivaltiosihteeri.


title: Kardinaali

text: Arvonsa merkkinä kardinaalilla on erityinen vaatetus, joka erottaa hänet muista katolisen papinviran haltijoista. Erityisissä liturgisissa juhlatilanteissa kardinaalit käyttävät helakanpunaista – paastonaikaan ja aikaisemmin yleensäkin purppuranpunaista – viittaa eli sutaania, hartioita peittävää mozettaa sekä erityistä papillista hattua eli birettaa, jonka paavi luovuttaa kardinaalille erityisessä seremoniassa. Lisäksi kardinaalin asuun kuuluu leveä vyöhihna eli zingulum sekä pileolus, pieni päälaen peittävä päähine, moiréesilkistä. Asun punainen väri viittaa siihen, että kardinaalien tulee aina olla valmiita marttyyrikuolemaan uskonsa tähden. Jumalanpalvelusten ulkopuolella kardinaalit käyttävät mustaa sutaania, jossa on punainen ommeltu reunus ja punaiset napit. Aikaisemmin yleinen kardinaalinhattu, jossa on leveä lieri ja kummallakin sivulla roikkuvat viisitoista punaista solmuketta, on nykyään jäänyt pois käytöstä. Se kuvataan kuitenkin kardinaalin vaakunassa, ja kardinaalin hautajaisissa hattu asetetaan hänen arkulleen.


title: Kardinaali

text: Arvonsa merkkinä jokaisella kardinaalilla on myös kardinaalin sormus, jonka hän on saanut paavilta. Sormus kuvaa täten myös paavin ja kardinaalien läheistä yhteyttä. Jokainen paavi luovuttaa kardinaaleille oman sormuksensa, jonka etupuolella on sama, paavin valitsema kuva. Edellisen paavin Benedictus XVI:n sormuksessa on kuvattuna moderni ristiinnaulitun kuva, jonka vierellä seisovat Maria ja Johannes. Sormuksen sisäpuolella on jokaisen kardinaalin oma vaakuna. Perinteisesti katolilaiset ovat kunnioituksensa osoituksena suudelleet kardinaalin sormusta tavatessaan tämän.


title: Kardinaali

text: Kardinaalijärjestelmässä on etunsa, mutta myös haittansa. Vaikka esimerkiksi paavin valinnan siirtäminen kardinaaleille poisti osittain politikoinnin paavinvaaleissa, toi järjestelmä mukanaan myös epäkohtia.


title: Kardinaali

text: Paavien esimerkiksi tiedetään pitkän paaviuden historian aikana syyllistyneen nepotismiin. Paavit nimittivät veljen- ja sisarenpoikiaan kardinaaleiksi esimerkiksi varmistaakseen paavillisen ”dynastian” säilymisen suvussa. Tällöin kardinaalinimityksissä ei ratkaissut nimitettävien kardinaalikandidaattien poliittiset, diplomaattiset tai teologiset taidot, vaan he saivat viran vain, koska olivat sukua paaville. Järjestelmän ongelmia lisäsi paikoin se, että paavin nimittämistä veljen- tai sisarenpojista tuli kardinaalinepoksia, joille kuului kardinaalikollegion johtajan virka.


title: Kardinaali

text: Esimerkkinä paavien harjoittamasta nepotismista kardinaalinimitysten suhteen voidaan pitää 1400-luvulla hallineen paavi Calixtus III:n toimintaa. Borgian perheeseen kuulunut paavi Calixtus III teki kahdesta veljenpojastaan kardinaalin. Toisesta nepotistisesti nimitetystä kardinaalista tuli myöhemmin Aleksanteri VI. Aleksanteri VI tuli myöhemmin tunnetuksi yhtenä historian huonomaineisimpana paavina, ja hänen aikanaan paavius oli selvässä alennustilassa. Paavi Aleksanteri VI harjoitti itsekin nepotismia, ja hän jopa suunnitteli Kirkkovaltion antamista pojalleen. Aleksanteri VI nosti myös rakastajattarensa veljen Alessandro Farnesen kardinaaliksi, ja tästä tuli myöhemmin paavi Paavali III. Paavali III jatkoi perinteitä valitsemalla kaksi veljenpoikaa – iältään 14 ja 16 vuotta – kardinaaleiksi.


title: Kardinaali

text: Toinen epäkohta kardinaalijärjestelmässä oli sen keskittyminen Eurooppaan ja erityisesti Italiaan, minkä vuoksi paavinistuimelle ei noussut satoihin vuosiin ainuttakaan ei-italialaista paavia. Koska suuri enemmistö kardinaaleista oli italialaisia, nostivat he paaviksi toisia italialaisia kardinaaleja, jotka taas paavina ollessaan nimittivät lisää italialaisia kardinaaleja. Esimerkiksi hollantilaisen Hadrianus VI:n (paavina 1522–1523) jälkeen seuraavaa ei-italialaista paavia jouduttiin odottamaan yli 450 vuotta, sillä seuraava Italian ulkopuolelta tullut paavi oli virkaansa vuonna 1978 valittu puolalainen Johannes Paavali II.


title: Esrange

text: Esrange (European Space and Sounding Rocket Range) on Ruotsin Lapissa sijaitseva avaruuskeskus, jossa on muiden muassa alikiertoradan rakettien laukaisukeskus. Esrange on myös merkittävä satelliittien maa-asema.


title: Esrange

text: Se sijaitsee 45 kilometriä Kiirunan kunnan keskustaajamasta Kiirunasta itään. Esrangessa työskentelee noin sata henkeä.


title: Esrange

text: Esrange on Norjan Andøyan ohella toinen Pohjoismaissa sijaitsevista laukaisukeskuksista. Esrangen laukaisutoiminta on nykyään lähinnä revontulten mittausta, luotainrakettien laukaisuja ja säähavaintopallojen lähetystä.


title: Esrange

text: Kiirunan Esrangen laukaisualueelta suurimmat luotausraketit nousevat korkeimmillaan yli 700 kilometriin.


title: Esrange

text: Ruotsi laukaisi 1950-luvun lopussa raketteja sotilaallisesta Naustan keskuksesta ja 1960-luvun alussa Kronogårdin rakettilaukaisukeskuksesta, jossa raketit olivat pääosin NASA:n Nike-Cajun -luotainraketteja.


title: Esrange

text: Euroopan avaruusjärjestön (ESA) edeltäjä ESRO aloitti Esrangen rakentamisen vuonna 1964. Ensimmäinen raketti laukaistiin vuonna 1966.


title: Esrange

text: Vuonna 1972 keskus siirtyi Ruotsin valtion omistaman yhtiön Swedish Space Corporationin omistukseen.


title: Esrange

text: Esrange on myös merkittävä satelliittien maa-asema, jonka antennit vastaanottavat tietoa muun muassa useista kaukokartoitus- ja tietoliikennesatelliiteista. Satelliittitoiminta aloitettiin vuonna 1978 ja nykyään se työllistää lähes sata henkilöä. Euroopan avaruusjärjestö ESA perusti avaruuskeskuksen yhteyteen (Salmijärvi) oman maa-asemansa vastaanottamaan tietoa ERS-kaukokartoitussatelliiteista. Myöhemmin laitteistoja on käytetty myös maapalloa tutkivan Envisat-satelliitin mittaustulosten vastaanottamiseen. Vuodesta 1999 lähtien Esrange on kuulunut myös maailmanlaajuiseen satelliittien maa-asemien PrioraNet-verkostoon.


title: Esrange

text: Vuonna 2011 ESRANGEn toimintaan kuuluivat muun muassa


title: Messier 19

text: Messier 19 on pallomainen joukko ("NGC 6273") Käärmeenkantajan tähdistössä. Charles Messier löysi sen kesällä 1764. Etäisyyttä Maasta sillä on noin 28 000 valovuotta. Kohde loittonee meistä 146 km/s:n nopeudella. Ulkonäöltään kohde on melko keskittynyt (luokkaa VIII), ja sen löytää kulkemalla taivaalla 8 astetta Antareksesta itään.


title: Matkahuolto

text: Oy Matkahuolto Ab on 28. tammikuuta 1933 perustettu yksityinen linja-autoliikenteen palvelu- ja markkinointiyritys, jonka omistaa Linja-autoliitto osastoineen. Yhtiön pääliiketoiminta-alat ovat matka- ja pakettipalvelut sekä kioskipalvelut.


title: Matkahuolto

text: Oy Matkahuolto Ab:n tytäryhtiöitä ovat Trimico Oy sekä kiinteistöosakeyhtiöt. Trimico Oy:n päätoimialana ovat liiketoimintojen taustaohjelmien valmistus, suunnittelu, vuokraus ja myynti. Matkahuolto omistaa 12 kiinteistöosakeyhtiötä, jotka pääasiassa omistavat kukin yhden linja-autoaseman. Niiden merkitys Matkahuollon taloudelliseen tilaan on kuitenkin vähäinen. Oy Matkahuolto Ab toimi 7. heinäkuuta 1955 saakka nimellä O/Y Matkahuolto A/B. Yrityksen aputoiminimiä ovat Matka Pyörä, Suomen Pikarahti ja Siipipyörä.


title: Matkahuolto

text: Matkahuolto kehittää linja-automatkustukseen liittyviä palveluja ja tuotteita sekä vastaa niiden saatavuudesta. Matkahuollon merkittäviin tehtäviin kuuluu aikatauluinformaatiojärjestelmien, matkakortti- ja matkalippujärjestelmien, maksu- ja clearingjärjestelmien sekä muiden matkustukseen liittyvien maksu- ja tietojärjestelmien kehittäminen.


title: Matkahuolto

text: Yrityksellä on internet- ja puhelinpalvelu, jossa on useimpien Suomessa liikennöivien kaukoliikenteen linja-autojen aikataulut. Linja-autojen lähtöjä on noin 40 000 päivässä ja lisäksi linja-autopysäkkitietoja on 20 000 paikalta.


title: Matkahuolto

text: Matkahuollon matkakorttijärjestelmä on käytössä valtakunnallisesti kaukoliikenteessä sekä useilla eri paikkakunnilla kaupunki- ja seutuliikenteessä. Järjestelmä on avoin ja yhteensopiva myös muiden järjestelmien kanssa.


title: Matkahuolto

text: Matkahuolto ylläpitää Suomen laajuista paketinkuljetusjärjestelmää, joka perustuu linja-autoliikenteen aikataulutettuun reittiverkostoon. Toimintaan kuuluu lisäksi nouto- ja jakelupalvelu. Vuonna 2015 Matkahuolto kuljetti yli 12 miljoonaa pakettia.


title: Matkahuolto

text: Matkahuollon palveluverkostoon kuuluu 30 omaa toimipaikkaa ja lisäksi noin 2 000 palvelupistettä. Matkahuollon palveluja välittää noin 400 asiamiestä. Lisäksi Pakettipisteinä palvelee K-Marketeja, R-kioskeja, Saleja ja Tokmanneja sekä lukuisia muita yrityksiä kautta maan. Matkahuollon matkakortteja ladataan myös R-kioskeissa.


title: Matkahuolto

text: Kilpailuvirasto teki syyskuussa 2011 yllätystarkastuksen Matkahuollon ja Linja-autoliiton pääkonttoreihin kartelliepäilyn vuoksi. Virasto epäili Matkahuoltoa ja Linja-autoliittoa kilpailunrajoituslain (480/1992) 4 § ja 6 § rikkomisesta eli kilpailijoiden keskeisestä kielletystä yhteistyöstä sekä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä.


title: Matkahuolto

text: Tammikuussa 2016 Kilpailu- ja kuluttajavirasto sai valmiiksi tutkinnan, jonka mukaan Matkahuolto on ollut osa kartellia. Kartelli, johon on kuulunut Matkahuollon lisäksi eri liikennöitsijöitä, on estänyt ja rajoittanut kilpailijoiden pääsyä alalle. Virasto esitti lähes 40 miljoonan sakkoa liikennöitsijöille ja Matkahuollolle. Markkinaoikeus ratkaisi Matkahuoltoa koskevan asian joulukuussa 2017 ja hylkäsi merkittävän osan Kilpailu- ja kuluttajaviraston vaatimuksista.


title: Matkahuolto

text: Liikenneministerinä vuosina 2011–2014 toiminut Merja Kyllönen on sanonut Matkahuollon uhkailleen häntä. Matkahuolto kiisti väitteen tiedotteessaan.


title: Matkahuolto

text: Matkahuollon omistaa Linja-autoliitto, jonka tehtävänä on vaikuttaa muun muassa julkiseen valtaan niin, että liiton jäsenten toiminta olisi kannattavaa.


title: Matkahuolto

text: Linja-autoliikenteen alkuaikoina yrittäjät ilmoittivat kukin erikseen sanomalehdissä, mistä heidän bussinsa lähtevät ja mihin aikaan. Vuonna 1928 perustettiin Linja-autoliikennöitsijäin Liitto (LAL), ja LAL:n paikallisosastot ryhtyivät perustamaan keskitettyjä linja-autoasemia. Ensimmäinen linja-autoasema aloitti Tampereella vuonna 1932. Asemat syntyivät usein huoltoasemien yhteyteen, sillä öljyalan yritykset oivalsivat tässä tilaisuuden kasvattaa markkinoitaan.


title: Matkahuolto

text: Oy Matkahuolto Ab:n perustivat 1933 LAL:n ohella öljy-yhtiöt Shell ja Nobel-Standard sekä Suomen Autoilijaliitto ry ja Vakuutusosakeyhtiö Liikenne, kukin niistä 20 prosentin osuudella. Kaksi viimemainittua myivät 1930-luvun loppuun mennessä osuutensa LAL:lle. Yhtiöjärjestyksen mukaan Matkahuolto pyrki "toimimaan ammattiautoilijoiden huoltokonttorina, perustamaan linja-autojen pysähdyspaikoille odotus- ja matkailutoimistoja sekä tavaran säilytys- ja kuljetustoimistoja, omistamaan tai vuokraamaan kiinteistöjä, toimimaan vakuutusyhtiöiden asiamiehinä, harjoittamaan ravintola- ja kahvilaliikettä ynnä kauppaa kaikilla autoalaan kuuluvilla artikkeleilla."


title: Matkahuolto

text: Matkahuollon tehtävistä tärkein oli linja-autoasemaverkon laajentaminen. Vuonna 1939 Matkahuollolla oli 56 toimipaikkaa ja 36 omaa asemaa. Helsingin linja-autoasema avattiin vuonna 1935. Sinne sijoittui Matkahuollon pääkonttorin lisäksi myös Linja-autoliikennöitsijäin Liitto.


title: Matkahuolto

text: Sotien aikana linja-autoliikenteen suosio kasvoi, mutta autokapasiteetti supistui. Matkaliput oli varattava ennakkoon, ja lipunmyynti Matkahuollon asemilla lisääntyi. Sotien jälkeen 1947 Matkahuollon omia linja-autoasemia oli 45, ja kolme vuosikymmentä myöhemmin 1977 jo 68. Asiamiestoimipaikkoja oli 225 vuonna 1947. Suurimmillaan asiamiesverkko oli vuonna 1967 (464 kpl), kunnes verkosto alkoi supistua maaseudulta pois muuton ja yksityisautoistumisen takia. Vuonna 1977 yrittäjävetoisia Matkahuollon toimipaikkoja oli vajaa 400.


title: Matkahuolto

text: Sotien jälkeen Matkahuolto tarjosi palvelujaan myös liikenteenharjoittajille myymällä matkalippuniteitä, rahastajan pihtejä ja kuljettajan lakkeja. Almex-rahastuskassakoneita meni kaupaksi 1960–1970-luvuilla vuosittain aluksi 300 ja lopulta noin tuhat kappaletta vuodessa.


title: Matkahuolto

text:
Matkahuollon välittämän bussirahdin määrä kasvoi nopeasti sodan jälkeen. Kun vuonna 1947 tehtiin runsas miljoona rahtikirjaa, vuonna 1969 niitä kirjoitettiin jo yli viisi miljoonaa.
Vuonna 1989 Matkahuolto keskitti tavarakuljetukset Sininen Kuljetus –nimiseen konseptiin. Seuraavana vuonna monet bussiyritykset liittyivät ExpressBus -palveluun.


title: METOP

text: MetOp (tai METOP) on Euroopan ensimmäinen naparadan operatiivinen sääsatelliitti. Se on Euroopan sääsatelliittijärjestön, EUMETSATin satelliitti. Yhdysvaltain, likimain vastaava organisaatio, NOAA on toimittanut siihen joitakin mittalaitteita. METOPS-satelliitit toteuttavat sään ennustamisessa tarvittavan datan kokoamisesta. Suomessa MetOp-satelliittien dataa vastaanottaa Ilmatieteen laitos.


title: METOP

text: MetOp koostuu kolmesta satelliitista, jotka laukaistaan peräkkäin 14 vuoden aikana alkaen 19. lokakuuta 2006, jolloin laukaistiin MetOp-2. Se sai nimen MetOp-A laukaisun jälkeen. METOP-satelliitit muodostavat avaruudesta havaintoja tekevän osan "EUMETSAT's Polar System" eli EPS-järjestelmästä. Toinen METOP laukaistiin 17. syyskuuta 2012 ja kolmas laukaistaan vuonna 2017.


title: METOP

text: Satelliitit rakensi EADS Astriumin tehtaat Ranskassa, Saksassa ja Englannissa. Astrium SAS Ranskassa johti satelliitin suunnittelua ja valmistusta. Astrium GmbH Saksassa johti hyötykuormamoduulin (Payload Module) kehitystyötä ja asensi tiedelaitteet siihen. Se suunnitteli ja rakensi ASCAT ja GRAS-instrumentit. ASTRIUM Ltd, Englannissa, johti huoltomoduulin (Service Module Mechanical Subsystems) suunnittelua ja valmistusta.


title: METOP

text: Tamperelainen Patria valmisti satelliittien GOME-instrumentin elektroniikkayksikön. Espoolainen Space Systems Finland (SSF) teki satelliittisarjan telemetrian ja telekomentojen käsittelyohjelmistot, jotka ovat keskeinen osa satelliitin toiminnan ohjausta. SSF toteutti otsonidatan myös analysoinnin ohjelmistoja EUMETSATin (ja Ilmatieteen laitoksen) EUMETSATin nk. otsoni-SAF-keskukselle, joka sijaitsee Tähtelässä Sodankylässä.MeTOPin instrumentit eli mittaavat laitteet (sekä englanninkieliset lyhenteiden alkuperäisnimet):


title: METOP

text: EUMETSAT, ESA ja Euroopan komissio valmistelevat METOP Second Generation-sääsatelliitteja, joita kutsutaan myös Post-EPS-satelliitiksi (EPS=EUMETSAT Polar System). Euroopan komissio rahoittaa 7. puiteohjelman kautta siihen yhden instrumentin, Sentinel-5:n, jota puolestaan valmistelee ESAn Sentinel 5 Precursor-missio.


title: Hyvinkään kirkko

text: Hyvinkään kirkko on professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelema, vuonna 1961 valmistunut moderni kirkko. Kirkko on Hyvinkään tunnetuimpia nähtävyyksiä ja sijaitsee keskeisellä paikalla kaupungin pääkadun Hämeenkadun varrella. Kirkko näkyy kauas, ja se on helppo tunnistaa pyramidimaisesta muodostaan. Pyhän kolminaisuuden kunniaksi rakennuksen kaikki muodot ovat kolmioita.


title: Hyvinkään kirkko

text: Kirkkosalin valaistus on toteutettu siten, että päähuomio keskittyy alttarille. Alttaritauluna on ikkuna, josta avautuu näkymä kirkkopuistoon. Alttarilla on matala risti. Salissa on istumapaikat 630 ihmiselle, jonka lisäksi urkuparvelle ja yläsaliin mahtuu yhteensä 250 henkeä. Urut on rakentanut vuonna 1977 Urkurakentamo Hans Heinrich. Ne ovat 35-äänikertaiset.


title: Hyvinkään kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Hyvinkään kirkon ja siihen liittyvän seurakuntakeskuksen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Hyvinkään kirkko

text: Hyvinkään evankelis-luterilaisen seurakunnan muut kirkot ovat Hyvinkään vanha kirkko ja Kytäjän kirkko.


title: GOCE

text: GOCE oli ESA:n kaukokartoitussatelliitti, jolla mitataan maan painovoimaa ja valtamerien merivirtauksia. Nimi on akronyymi sanoista "Gravity Field and Steady-State Ocean Circulation Explorer".


title: GOCE

text: Satelliitin massa on 1 200 kg. Satelliitin kiertorata on vain 250 km korkea aurinkosynkroninen kiertorata. Satelliitin suunnitellaan toimivan vain 6–12 kuukautta noin 250 km:n korkeudella − rata ylläpidetään rakettimoottorin avulla ja sen ajoainevaranto on rajallinen. GOCE tuottaa runkoonsa kiinnitetyillä aurinkokennoilla 1 500 W sähkötehoa. Aurinkosähkö antaa sähkötehon englantilaisvalmisteiselle ionimoottorille, joka käyttää ajoaineena ksenonia (40 kg kaikkiaan) ja toimii radankorjausmoottorina.


title: GOCE

text: Satelliitissa on kolme instrumenttia, joista tärkein on "Electrostatic Gravity Gradiometer" (EGG). Tämä instrumentti mittaa painovoimagradienttia satelliitin paikalla avaruudessa. Mittauksista voidaan monimutkaisen inversiomenetelmän avulla rekonstruoida Maan painovoimakenttä. Tämän kentän eräs tasa-arvopinta taas on geoidi, joka pitäisi olla sama kuin keskimerenpinta, mutta muun muassa merivirtausten vuoksi näin ei ole. Pintojen välinen poikkeama on metrin luokkaa oleva. Meritopografia mahdollistaa merivirtausten mallittamisen.


title: GOCE

text: Suomessa Geodeettinen laitos on mukana GOCE-satelliittiin liittyvässä tutkimuksessa. Espoolainen Space Systems Finland -yhtiö toteutti satelliitin asennonsäädön tietokoneohjelmiston.


title: GOCE

text: Satelliitti laukaistiin 17. maaliskuuta 2009 Plesetskin kosmodromilta Venäjältä Rockot-kantoraketilla.


title: GOCE

text: Vuoden 2010 elokuun lopussa ESA ilmoitti, ettei GOCE ole toiminut kuukauteen tietokoneen laitevian takia. Tietokoneessa oli ollut toimintahäiriö jo aiemmin. Syyskuun alussa 2010 tietokoneen päätietokoneella ja varatietokoneella olleet viat kierrettiin niiden ohjelmistoja muuttamalla.


title: GOCE

text: Marraskuussa 2010 päätettiin jatkaa satelliitin toimintaa 18 kuukaudella vuoden 2012 loppuun asti tarkoituksena tarkentaa jo kerättyä tietoa.


title: GOCE

text:
2012 marraskuussa satelliitin rataa laskettiin 255 km:sta 235 km:iin tarkemman datan saamiseksi. Ajoainetta oli tällöin jäljellä 50 viikon ajaksi.
Rataa laskettiin edelleen 229 km:iin toukokuussa 2013. Ajoaineena käytetyn ksenonin loppumisen jälkeen aluksen laskettiin saapuvan yläilmakehään 2–3 viikon kuluessa. 18. lokakuuta 2013 ESA ilmoitti ajoaineen paineen vähentyneen alle toimintarajan. Virallisesti satelliitin toiminnan ilmoitettiin loppuneen 21. lokakuuta, kun sen ionimoottori lopetti toimintansa.


title: GOCE

text: GOCE-satelliitti tuhoutui maanantain vastaisen yönä kello 2.16 Suomen aikaa saavuttaessaan ilmakehän tiheämmät osat. ESA:n mukaan satelliitti putosi mereen Etelä-Atlantilla 400 kilometriä Falklandin saarista etelään lähellä Tulimaan kärkeä.


title: Uspenskin katedraali

text: Uspenskin katedraali eli Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali on Helsingin ortodoksisen seurakunnan sekä samalla Helsingin hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Punatiilinen kirkko sijaitsee Helsingin keskustassa Katajanokan kalliolla. Uspenskin katedraali on Pohjois- ja Länsi-Euroopan suurin ortodoksinen kirkko. Se on myös suosittu turistikohde, jossa käy vuosittain jopa puoli miljoonaa vierailijaa.


title: Uspenskin katedraali

text: Kirkon nimi tulee slaavikielisestä sanasta "uspenie", joka merkitsee poisnukkumista (kuolemista). Katedraali onkin pyhitetty Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen muistolle, jonka muistopäivää vietetään 15. elokuuta.


title: Uspenskin katedraali

text: Katedraalin on suunnitellut kuuluisa venäläinen kirkkoarkkitehti, akateemikko Aleksei M. Gornostajev. Kirkon arkkitehtuurissa on vahvasti vaikutteita 1500-luvun venäläisestä kivikirkosta, joka sijaitsee Moskovan lähellä Kolomenskojessa. Uspenskin katedraali on rakennettu vuosina 1862–1868 pääasiassa lahjoitusvaroin ja vihitty käyttöön 25. lokakuuta 1868. Uspenskin Katedraalin rakentamiseen käytettiin tiiliä, jotka tuotiin Ahvenanmaalta Bomarsundin purettavasta linnoituksesta. 1960-luvulla katedraalia kunnostettiin ja sen kupolit kullattiin, ja korjaustyö valmistui kirkon satavuotisjuhliin 1968.


title: Uspenskin katedraali

text: Kirkon kupolit päällystettiin 24 karaatin kullalla uudestaan vuodesta 2004 alkaen, ja kultaustyö valmistui toukokuussa 2007. Kupolien juuriosien rst-rungot ovat peräisin 1960-luvulta. Kuparipellit uusi metalliseppä Antero Flander Rautalammilla; ristit ja niiden alla olevat pallot ja suurimman kupolin kuparipellitys jäivät käyttöön vanhoista osista. Kultaustyön suorittivat kultaajamestari Harri Virtanen ja kultaajamestari Raimo Snellman työryhmineen. Kupolityö kultauksineen kokonaisuudessaan maksoi noin 500 000 euroa, joista lahjoituksina saatiin 170 000 euroa. Vuonna 2005 kunnostettiin ja asennettiin paikalleen viisi kupolia. Loput kupoleista nostettiin takaisin paikalleen 4. kesäkuuta 2007 alkaen.


title: Uspenskin katedraali

text: Pohjoisseinälle oli sijoitettu ihmeitätekeväksi sanottu ikoni, Kozelštšanin Jumalanäiti, joka on tuotu kirkkoon Viipurin Sorvalista. Ikoni on koristeltu helmin, ja sen suojalasin alla on monia kiitokseksi saatuja koruja ja ristejä. Ikoni varastettiin aamuyöllä 9. kesäkuuta 2010. Kirkkoon oli murtauduttu ja yritetty viedä myös toinen ikoni. Poliisi piti varkautta tilaustyönä ja epäili varastetun ikonin päätyneen ulkomaille − lähinnä itäiseen Eurooppaan −, koska sen myymistä Suomessa pidettiin käytännössä mahdottomana. Kozelštšanin Jumalanäiti löydettiin kuitenkin maastokätköstä läheltä Turkua helmikuussa 2011, kun varkaudesta rangaistustaan istuva mies kertoi sijainnista oma-aloitteisesti. Ikoni vietiin korjattavaksi Uuden Valamon luostariin Heinävedelle.


title: Uspenskin katedraali

text: Vuoden 2007 elokuussa kirkosta vietiin keskellä päivää Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän ikoni.


title: Uspenskin katedraali

text: Katedraalin kupeessa olevan puiston on suunnitellut Svante Olsson. Puiston istutustyöt aloitettiin vuonna 1897. Puiston nimi oli Katajanokanpuisto vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 puisto nimettiin uudelleen Tove Janssonin puistoksi.


title: Uspenskin katedraali

text: Vaikka kirkko ulkoisesti on vanhan slaavilaisen perinteen mukainen, sisällä kirkossa näkyy sen bysanttilainen perinne. Sisätila on avara, ja kattoa tukee neljä suurta, yhdestä graniittilohkareesta veistettyä pylvästä. Ortodoksiseen tapaan kirkossa ei ole penkkejä, mutta salin reunoille on asetettu muutamia istuimia. Kirkon etuosassa sijaitsee ikonostaasi, jonka takana on alttari. Kirkon pinta-ala on 967 neliömetriä. Kirkossa on kolmetoista kullattua sipulinmuotoista kupolia, yksi suuri ja kaksitoista pienempää. Kupolien määrä kuvastaa Kristusta ja kahtatoista apostolia. Lisäksi kellotornin päällä on vielä yksi kupoli.


title: Uspenskin katedraali

text: Katedraalin pohjakerroksessa on kirkkosali ja kryptakappeli, joka on pyhitetty pappismarttyyri Aleksandr Hotovitskille (k. 1937). Kryptassa järjestetään erilaisia tilaisuuksia, kuten kirkkotaiteen ja kirkollisten esineiden näyttelyitä ja luentotilaisuuksia.


title: Hajasäteily

text: Hajasäteily on elektronisten laitteiden tahatonta sähkömagneettista säteilyä ympäristöönsä. Periaatteessa kaikki elektroniset laitteet, joissa kulkee vaihtovirta, säteilevät jonkin verran, siis esimerkiksi kaikki vastaanottimet, tietokoneet tai tietokonenäytöt. Hajasäteily sisältää usein laitteen käsittelemää informaatiota.


title: Hajasäteily

text: Myös lähettimet voivat hajasäteillä. Tällöin ne lähettävät smg-säteilyä hyötykaistan ulkopuolella. Yleensä hajasäteilyteho on erittäin pieni lähettimien varsinaisiin lähetystehoihin verrattuna.


title: Hajasäteily

text: Hajasäteilystä tuli kuuluisa 1980-luvulla, kun esitettiin, että tietokonenäyttöjä on mahdollista "salakatsella" jopa satojen metrien päästä lähes kotitekoisin laittein näyttöjen hajasäteilyyn perustuen. Hajasäteilyn estäminen on siis myös tietoturvakysymys.


title: Hajasäteily

text: Huonosti rakennettu tai epäkunnossa oleva elektroninen laite voi hajasäteillä niin paljon, että se häiritsee useiden metrien päässä muita elektronisia laitteita.


title: Hajasäteily

text: Hajasäteilyä käytetään hyväksi hajasäteilytiedustelussa. Televisiomaksun tarkastaja voi siis periaatteessa havaita porraskäytävästä hajasäteilyyn perustuen, onko asunnossa TV-vastaanotinta päällä.


title: Hajasäteily

text: NATO-mailla on Tempest-niminen standardi hajasäteilyn mittaamiseksi ja pitämiseksi aisoissa.


title: Hajasäteily

text: Hajasäteily voi tarkoittaa myös esimerkiksi auringon säteilyä, joka ei tule suoraan auringosta, vaan heijastuu jostakin pinnasta epäsuorasti kohteelle.


title: Pierre Montet

text: Pierre Montet (27. heinäkuuta 1885 – 19. kesäkuuta 1966) oli ranskalainen arkeologi ja egyptologi.


title: Pierre Montet

text: Pierre Montet syntyi Villefranche-sur-saônessa Ranskassa. Opiskelunsa jälkeen hän toimi professorina Strasbourgin yliopistossa vuosina 1919–1948 ja Pariisin yliopistossa vuosina 1921–1924. Ensimmäiset kaivauksensa Montet suoritti Bybloksessa (nyk. Jubayl Libanonissa). Kaivauksilta hän löysi yhden vanhimmista tunnetuista kirjoituksista. Tutkimustensa tulokset hän julkaisi kirjassaan "Byblos et l’ Egypte".


title: Pierre Montet

text: Montet suoritti laajoja kaivauksia Taniksessa sijaitsevissa haudoissa, joista hän löysi useita 21. ja 22. dynastian aikaisia esineitä, kuten kultaisen hautanaamion ja hopeasta valmistetun sarkofagin. Hän onnistui myös osoittamaan esineissä ilmeneviä syyrialaisia vaikutteita.


title: Pierre Montet

text: Montet kuoli Pariisissa kesäkuussa 1966 80-vuotiaana.


title: Amman

text: Amman () on Jordanian pääkaupunki sekä maan hallinnollinen, taloudellinen ja teollinen keskus. Vuonna 2015 siellä oli noin 1,8 miljoonaa asukasta. Jordanian kuninkaanlinna ja parlamentti ovat Ammanissa. Kaupungin alueella on pitkä historia, mutta varsinaisesti nykyinen kaupunki on muodostunut ja kasvanut vasta 1900-luvun aikana.


title: Amman

text: Amman on rakennettu kukkuloille, jotka rajatuvat idässä Ajlunvuoriin. Kaupunki on jakaantunut voimakkaasti kahtia. Itäosa on perinteinen islamilainen kaupunki ja sen liepeillä on paljon palestiinalaisten pakolaisten asumuksia. Länsiosa on vehreämpi ja siellä on kahviloita ja taidegallerioita. Kuninkaallinen palatsi on itäosassa, parlamentti länsiosassa.


title: Amman

text: Vuoden kuumimmat kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskilämpötila on yli 25 astetta. Sadetta saadaan noin 270 mm vuodessa. Toukokuusta lokakuuhun sadetta saadaan vain muutamia millimetrejä.


title: Amman

text: Amman on hyvin vanha kaupunki. Asutus on ollut keskittynyt wadin pohjoispuolelle, kolmionmuotoiselle ylängölle. Siellä ensimmäiset merkit asutuksesta ovat kalkoliittiselta ajalta (4000–3000 eaa.). Kreikkalaisella ja Roomalaisella kaudella kaupunki tunnettiin nimellä "Philadelphia". Roomalaiselta kaudelta on säilynyt joitakin rakennelmia, kuten suuri teatteri ja puutarha nykyisen kaupungin keskustassa. Jälkensä jättivät myös Bysantin valtakunta ja Umaijadit, mutta kaupunki hylättiin kokonaan 1000- ja 1200-lukujen välillä.


title: Amman

text: Vanhan kaupungin rauniolle perustettiin uusi kyläkeskus 1800-luvulla. Sen alkuperäisiä asuttajia olivat tšerkessisiirtolaiset. Osmanien valtakunta kannusti asutuksen syntymistä Makkahiin johtavan maantien turvaamiseksi. Vuonna 1909 paikalla asui noin 2 000 asukasta. Vuonna 1903 rakennettu Hijazin rautatie avitti kaupungin kasvua. Osmanien valtakunnan hajottua suuret osat sen hallitsemista alueista päätyivät brittien ja Ranskan haltuun. Nykyinen Jordania muodosti osan brittien hallitsemaa Transjordanian emiirikuntaa ja sen emiiri Abdullah I tarvitsi hallitsemansa alueen keskelle uuden pääkaupungin. Kehitys oli kuitenkin hidasta alueen köyhyyden takia. 1920-luvulla kaupunkiin rakennettiin sen ensimmäinen sairaala ja sähköverkko. Virallisesti Ammanista tehtiin Transjordanian pääkaupunki vuonna 1928. Kaupunki säilytti asemansa Jordanian itsenäistyttyä vuonna 1948.


title: Amman

text: Ammanissa oli 21. lokakuuta 1953 mellakoita, joissa yritettiin tunkeutua Britannian suurlähetystöön ja kivitettiin Ranskan suurlähetystöä sekä amerikkalaisen avustusjärjestön rakennusta. Jordanian joukot onnistuivat palauttamaan järjestyksen.


title: Amman

text: Ammanin kaupunkisuunnittelu ei pysynyt kasvavan väestön mukana. Vuonna 1890 kaupungissa asui vain 1 000 asukasta ja vuonna 1990 heitä oli jo miljoona. Kun Israel perustettiin vuonna 1948 kymmeniä tuhansia palestiinalaispakolaisia muutti kaupunkiin. Pakolaisleirit ympäröivät nykyisin sen keskustaa. Palestiinalaisleirit toimivat paljolti keskusvallasta itsenäisesti ja palestiinalaiset räjäyttivät Jordaniassa useita kaappaamiaan matkustajakoneita. Kuningas Husseinin joukot palauttivat Jordanialaisvallan vasta vuonna 1970 niin sanotun mustan syyskuun aikana vuonna 1970. Sittemmin kaupungista kehittyi paikallisen talouden keskus ja kaupunkiin syntyivät sitä nykyisin leimaavat hiljattain perustetut kaupunginosat. Nykyisin kaupunki on jakaantunut voimakkaasti rikkaaseen länsiosaan ja köyhään itäosaan.


title: Amman

text: Amman on Jordanian taloudellinen keskus. Kaupungissa harjoitettuihin teollisuuden aloihin kuuluvat elintarvike-, tupakka-, sementti-, tekstiilit-, paperi-, muovi- ja alumiiniteollisuus. Kaupungissa sijaitsee Ammanin pörssi ja Arab Bankin pääkonttori.


title: Amman

text: Ammanin kaupunkia palvelee Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema noin 40 kilometriä kaupungista etelään. Akaban satamaan etelässä kulkee pohjois-etelä suuntainen maantie, minkä lisäksi länteen kohti Jerusalemia kulkee kaksi maantietä. Yksi kaupungin pääasiallisista kulkuväylistä on myös tie al-Salṭin kaupunkiin luoteessa.


title: Amman

text: Useat yksityiset linja-autoyhtiöt kuljettavat matkustajia Aqabaan.


title: Amman

text: Kaupungin sisäinen julkinen liikenne toimii bussien ja taksien avulla. Osalla takseista on kiinteä reitti ja hinta.


title: Amman

text: Ammanissa toimii vuonna 1962 perustettu Jordanian yliopisto. Kaupungissa sijaitsee myös Jordanian kansalliskirjasto, sekä useita museoita.


title: Amman

text: Ammanissa pelaa kuusi jalkapallon ylimmän sarjatason joukkuetta, joista kaksi, Al-Faisaly SC ja Al-Wehdat SC, ovat voittaneet Jordanian mestaruuksia. Jordanian ralli ajetaan Ammanin ja Kuolleenmeren lähettyvillä.


title: Amman

text: Ammanissa toimiva Jordanian sinfoniaorkesteri lakkautettiin varojen puutteessa vuonna 2012, mutta se on aloittanut uudelleen yksityisen sponsorin tukemana.


title: Adventures in the Magic Kingdom

text: Adventures in the Magic Kingdom on Capcomin kehittämä ja julkaisema toimintapeli, joka julkaistiin Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1990. Peli kuuluu moniin Capcomin luomiin Disney-aiheisiin peleihin, joihin Nintendo Entertainment Systemillä lukeutuivat muun muassa "" (Tikun ja Takun pelastuspartio) ja "DuckTales" (Ankronikka). Pelissä ohjataan poikaa, jonka tehtävänä on löytää huvipuiston lumotun linnan kuusi avainta, jotta puisto voidaan avata. Apureina pelissä toimivat muun muassa Aku Ankka, Hessu Hopo ja Mikki Hiiri.


title: Adventures in the Magic Kingdom

text: Pelissä on tuttuja tasohyppelyelementtejä (Kummitustalo ja Merirosvokentät), mutta myös ajopelin aineksia, kevyttä reaktiotestiä (Space Mountain ja Suuri Ukkosvuori) sekä Disney Trivia -tietokilpailu, jossa pelaajan on vastattava puistossa piilevien lasten kysymyksiin.


title: Elektroninen harhautus

text: Elektroninen harhautus on elektronisen sodankäynnin osa-alueen, elektronisen suojautumisen osa-alue.


title: Elektroninen harhautus

text: Elektronisella harhauttamisella pyritään antamaan väärä kuva omasta toiminnasta. Keinoja ovat harhauttava viestintä, muu harhauttava elektroninen toiminta, harhauttava valelaite tai harhauttava signaali. Esimerkki elektronisesta harhautuksesta on oman viestinnän kätkeminen voimakkaiden yleisradioasemien taajuuksiin, jotka toimivat harhauttavana signaalina.


title: Elektroninen harhautus

text: Tutkia voidaan harhauttaa esimerkiksi havaitsemaan enemmän maaleja kuin niitä todellisuudessa on. Alukset ja lentokoneet voivat harhauttaa tutkaohjattua ohjusta perässä vedettävällä aktiivisella valelaitteella, johon ohjuksen on tarkoitus hakeutua. Myös tutka voi harhauttaa vastatoimia siihen suunnitelluilla elektronisen sodankäynnin ominaisuuksilla. Tutkaan hakeutuva ohjus voidaan pyrkiä harhauttamaan tutkan läheisyyteen sijoitetulla laitteella, joka toistaa tutkan lähettämää signaalia. Tällöin tutkan todellinen sijainti muuttuu moniselitteiseksi ja ohjuksen osumatodennäköisyys pienenee.


title: Adaptiivinen älyantenni

text: Adaptiivinen älyantenni on antenni, jonka ominaisuuksia voidaan muuttaa ulkoisella ohjauksella. Adaptiiviset älyantennit ovat useimmiten antenniryhmiä.


title: Adaptiivinen älyantenni

text: Yksinkertainen adaptiivinen älyantenni on kahden antennin ryhmä, jossa toisen antennin syöttöjohdossa yhteiseen antenniliitäntään on säädettävä viivelinja. Tällaisen antenniryhmän keskeisin ominaisuus on se, että toisen antennin viivettä säätämällä saadaan mielivaltaisesta suunnasta tuleva häiriö- tai häirintälähetys nollattua. Tällöin yhteiseen antenniliitäntään tulevien radioaaltojen keskinäinen vaihe-ero on 180 astetta eli ne kumoavat toisensa.


title: Adaptiivinen älyantenni

text: Tällaiset antenniryhmät ovat tärkeitä elektronisessa sodankäynnissä. Niillä voidaan pienentää merkittävästi häirinnän vaikutusta.


title: Adaptiivinen älyantenni

text:
Tutka-alueen adaptiivisissa antenneissa saattaa olla satoja, jopa tuhansia antenneja, joita ohjataan yksilöllisesti tai ryhmissä. Näin saadaan aikaiseksi muun muassa:
Tällainen suuri adaptiivinen antenni vaatii hyvin suuren laskentakapasiteetin ja sen takia tehokkaita tietokoneita ohjaukseensa.


title: Radiohiljaisuus

text: Radiohiljaisuus, nykyisin emissiokontrolli, emissioiden hallinta, on elektronisen sodankäynnin termi ja tarkoittaa radioiden täydellistä käyttökieltoa. Näin estetään vastustajaa saamasta tietoja radioliikenteestä. Perinteisesti sitä on käytetty esimerkiksi ennen hyökkäystä, jolloin uusista hyökkäysvaiheessa käyttöön otettavista taajuuksista saadaan suojaa mahdollisimman pitkään.


title: Radiohiljaisuus

text: Nykyään käsite radiohiljaisuus on vanhanaikainen, koska viestiverkot ovat kehittyneet laajemmiksi ja elektroninen tiedustelu, muun muassa suuntiminen, on kehittynyt elektroniikan yleisen kehityksen myötä. Tämän vuoksi radiohiljaisuus määritellään elektromagneettisina päästöinä ja puhutaan emissioiden hallinnasta.


title: Radiohiljaisuus

text: Joukkoja suojataan emissiokontrollitasoilla (emission control, EMCON) elektroniselta tiedustelulta ja sen avulla tehtävältä aseelliselta tai elektroniselta häirinnältä vaikutukselta. Oleellista on se, miten helposti joukko voi paljastua lähetteiden perusteella.


title: Radiohiljaisuus

text: EMCON tarkoittaa radiomagneettista säteilyä lähettävien laitteiden, radio, toisiotutkavastain sekä radiokorkeusmittari, lähetyskieltoa. Radiohiljaisuus on rikottava, jos lentoturvallisuus edellyttää sitä. Lähes täydellinen hiljaisuus on EMCON A, kun taas EMCON D:ssä radio- ja dataliikennöinti radioteitse on sallittu tehtävän edellyttäessä.


title: Filmation

text: Filmation oli piirrettyjä valmistava yhtiö, joka perustettiin 1960-luvulla Yhdysvalloissa. Yhtiö muistetaan ankarasta arkistokuvien käytöstä. Tämä tarkoitti sitä, että oleellisimmat animaatiot tehtiin jo ennen kuin yhtään käsikirjoitusta oli saatu aikaiseksi, jotta jaksot pystyttiin kasaamaan helposti ja uutta animaatiota tarvitsi luoda vähän, jos ollenkaan. Näin säästettiin kuluissa. Tämä sai useat piirretyt näyttämään erittäin halvoilta.


title: Filmation

text: Filmation joutui myös rajoittamaan jaksojen sisältöä, ei vain rajoitetun animoinnin, vaan myös pääasiallisen kohdeyleisön, lasten, takia. Tämä näkyi varsin selvästi Batman-sarjakuvaan pohjaavassa piirrossarjassa, jossa vakavammat ja synkemmät aiheet oli eliminoitu tehokkaasti tarpeettomalla täytekomiikalla. Monet yhtiön piirretyistä sisälsivät niin sanotun opetusosion itse jakson päätteeksi.


title: Filmation

text: 60-luvulla Filmation oli yksi Hanna-Barberan (nykyään "Cartoon Network Studios") harvoista kilpailijoista ja sen menestyneimpiin sarjoihin lukeutuivat "Archie"-sarjakuvien pohjalta tehty piirrossarja sekä Star Trek'iin pohjautuva animaatiosarja jossa ääninäyttelijöinä toimivat sarjan alkuperäiset näyttelijät. Archie-piirretyn suosio johti Hanna-Barberan päätökseen luoda kuuluisa "Scooby Doo" -piirretty. Vaikka Filmation tuotti Batman-animaatiosarjan, itse näyttelijöillä toteutetun TV-sarjan animoidun intron tuotti yhtiön kilpailija Hanna-Barbera. Tämän lisäksi Robinilla ja Shaggy'llä oli sama ääninäyttelijä, Casey Kasem.


title: Filmation

text: 1980-luku oli Filmationin kulta-aikaa, kun yhtiö alkoi vuonna 1983 tuottamaan Mattelin "Masters of the Universe" -lelusarjaan pohjaavaa piirrossarjaa He-Man. Kyseinen sarja olikin Filmationin tuottavin ja suosituin, ja sarjalla onkin yhä vankka fanipohja. Sarjan lopun jälkeen luotu sisarsarja "" ei menestynyt, vaikka sen animointi oli laadultaan parempaa. He-Man-piirretyn välillä järjetön säästökuuri johti siihen, että sarjan tuottaja Lou Scheimer päätyi ääninäyttelemään suurinta osaa sarjan sivuhahmoista.


title: Filmation

text: Yhtiön viimeinen piirretty oli tieteis-länkkärisarja BraveStarr. Filmation suljettiin silloisen omistajan, kosmetiikkayhtiö, L'Oréalin päätöksestä vuonna 1989.


title: Filmation

text: Filmationin tuotantoa 1960-luvulta 1980-luvulle, suluissa sarjan aloitusvuosi Yhdysvalloissa:


title: Moottorisaha

text: Moottorisaha on kevyt, useimmiten pienen kaksitahtisen bensiinimoottorin voimalla toimiva ketjusaha.


title: Moottorisaha

text: Moottorisahaa käytetään puiden kaatamiseen, katkomiseen, karsimiseen ja muuhun puun työstöön. Moottorisahan moottori on yleensä kaksitahtimoottori, mutta markkinoilla on myös sähkö- tai akkutoimisia moottorisahoja. Vaatimaton teho ja riippuvuus sähkövirran saannista rajaa niiden käytön lähinnä rakennustyömaille kirvesmiesten käyttöön, sähköistetyille kesämökeille tai moottorisahalla puusta taideteoksia veistelevien käyttöön. Sähkö- ja akkumoottorisahat eivät tuota pakokaasuja, joten ne soveltuvat myös sisätiloissa käytettäviksi toisin kuin polttomoottorilla toimiva saha, jonka pakokaasu sisältää runsaasti häkää.


title: Moottorisaha

text: Moottorisahan toiminnassa moottorin akselilla oleva keskipakokytkentäinen vetopyörä pyörittää teräketjua terälevyn eli laipan ympäri. Teräketjun leikkuuteho riippuu moottorin kierrosnopeudesta (r/min), joka määrää laippaa kiertävän ketjun kehänopeuden (m/s). Kaikkein eniten leikkuutehoon vaikuttaa ketjun terävyys. Sitä ei moottorisahasta puhuttaessa voi koskaan liikaa korostaa. Ketju tylsyy pienestäkin kiveen, hiekkaan tai naulaan hipaisusta. Siksi tien tai pihan läheisyydessä kasvavien puiden tyvi usein kuoritaan ennen kaatamista. Ketju teroitetaan maastossa erityisellä pyöröviilalla. Myynnissä on myös sähkökäyttöisiä ketjunteroittimia, joita käytetään ketjujen perusteroitukseen.


title: Moottorisaha

text: Moottorisahat ilmestyivät Suomessa hakkuutyömaille 1940-luvun lopulla, vaikka savotoillamme tehtiin kokeiluja alkeellisilla moottorisahoilla jo aikaisemminkin. 1950-luvun mittaan moottorisaha vakiintui metsätyömaiden perustyökaluksi ja vuonna 1960 kaadettiin moottorisahalla puita enemmän kuin perinteisin menetelmin. Ensimmäiset sahat olivat kömpelöitä ja painavia, lähes parikymmenkiloisia, ja sahan matkassa toimitettiinkin sille oma kuljetuskelkkansa, jolla sitä vedettiin puulta puulle. Vanhimmissa sahoissa oli uimurikaasutin, joka ei toiminut kuin uimuri pystyasennossa. Siksi kaatosahausta varten niissä oli 90 astetta kiertyvä kaasutin, minkä ansiosta terä ja koko saha voitiin kääntää vaaka-asentoon kaatosahauksen ajaksi. Teräketjukaan ei ollut vielä nykyisenlainen kouruhampainen. Terän viilaus onnistui siten lattaviilalla.


title: Moottorisaha

text: Kehitystä tapahtui koko ajan ja kelkka jäi pois kun paino putosi, mutta painoa sahalle jäi vielä 12 - 13 kg. Laipan tyvessä pidettiin tärkeänä painoa lisäävää lujatekoista kaarnatukea. Ketjun voitelusta piti sahaajan huolehtia painamalla aika-ajoin voitelupumpun nappia. Lisäksi sahoista puuttui takapotkusuoja, jolloin ketjulaipan kärjen osuessa esimerkiksi oksaan saattoi tulla takapotku (eli terälaipan ylös ja taaksepäin suuntautuva nopea liike), jonka seurauksena pyörivä terä saattoi osua käyttäjään.


title: Moottorisaha

text: Nykyisten moottorisahojen paino vaihtelee n.3,5 kg:n ja 10 kg:n välillä, joista kevyimmät ovat puunhoitosahoja ja järeimmät on tarkoitettu erittäin suurten puiden kaatoon. Yleensä ammattikäyttöön tarkoitettu moottorisaha painaa n. 5-6 kg. Laippojen pituudet vaihtelevat 30:n ja 105 cm:n (12-42 tuuman) välillä sahan koon ja käyttötarkoituksen mukaan. Yleisimmin käytettävät laipat ovat 33-38 cm pitkiä. Nopeudeltaan sahojen moottorit kiertävät enimmillään n. 15 000 kierrosta minuutissa, jolloin ketjun nopeus on n. 20 m/s. Sahojen kaksitahtimoottorien kuutiotilavuus on yleisimmin 30:n ja 60:n kuutiosenttimetrin välillä. Moottorisahassa käytettävä kaasutintyyppi on jo pitkään ollut kalvokaasutin, joka sallii sahan käytön missä asennossa tahansa. Ketjun voitelu on automaattinen ja ammattisahoissa säädettävissä tarpeen mukaan.


title: Moottorisaha

text: Puolustusvoimissa kaikki pioneereina palvelevat varusmiehet koulutetaan moottorisahan käyttöön.


title: Moottorisaha

text: Kaikissa myytävissä sahoissa on jo pitkään pitänyt olla etukahvan edessä takapotkusuoja, joka laukeaa joko esimerkiksi käden työntäessa sitä eteenpäin tai takapotkun aiheuttaman kiihtyvyyden vuoksi. Lauetessaan takapotkusuoja lukitsee ketjun nopeasti ja myös hidastaa sahan liikettä takapotkun sattuessa, jolloin se ehkäisee pysähtyneenkin terän osumista käyttäjään. Moottorin ja teräketjun aiheuttamaa tärinää vähennetään kahvojen ja koneen välisillä kumityynyillä ja jousilla.


title: Moottorisaha

text: Tärinän ja kylmän aiheuttamaa valkosormisuutta ehkäistään sahoissa tärinänvaimennuksen lisäksi sähkölämmitteisillä kahvoilla. Vanhoissa sahoissa kahvojen lämmitys toimi kierrättämällä kuumaa pakokaasua niiden kautta. Joissain uusissa sahoissa on myös lämmitettävä kaasutin, millä ehkäistään talvikäytössä mahdollisia kaasuttimen jäätymisongelmia.


title: Moottorisaha

text: Moottorisahalla työskennellessä on aina käytettävä asianmukaisia turvavarusteita, joita ovat kypärä, jossa on silmikko ja kuulosuojaimet, viiltosuojalla varustetut turvahousut tai haalarit sekä metsurin saappaat tai kengät.


title: Moottorisaha

text: Ruotsissa moottorisahakortti on ollut pakollinen ammattikäyttäjille vuodesta 2012 ja niitä on myönnetty yli satatuhatta kappaletta. Perustustason koulutus maksaa noin 400–800 euroa ja itse lupa 300 kruunua (33 euroa). Ruotsissa metsätöiden turvallisuudesta huolestuttiin etenkin vuoden 2005 Gudrun-myrsky raivaustöiden jälkeen. Maaseudun Tulevaisuus kertoi 2016 että Suomessakin kaavailtiin pakollista tutkintoa.


title: Filologia

text: Filologia on oppiaine, joka tutkii kielen, tekstien ja kulttuurien välistä yhteyttä. Perinteisesti filologialla käsitetään lähinnä vanhojen tekstien (esimerkiksi keskiaikaiset saagat) tutkimus, mutta useimmat nykyfilologit tutkivat myös moderneja tekstejä liikkuen näin samoilla alueilla kirjallisuustieteen ja kielitieteen kanssa.


title: Filologia

text: Suomessa filologiaa voi opiskella Helsingin, Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa.


title: Dionysos

text: Dionysos (, roomalaisten Bacchus) on viinin, näyttämötaiteen, päihtyneen hurmion ja hedelmällisyyden jumala antiikin Kreikan mytologiassa.


title: Dionysos

text: Nimen alkuosa viittaa todennäköisesti ylijumala Zeukseen, jonka genetiivimuoto on kreikaksi "Dios"; loppuosan merkitys on epävarma, mutta se saattaa viitata Nysa-vuoreen, jolla Dionysos varttui. Dionysos tunnettiin myös nimillä "Eleutherios" ("Vapauttaja") ja "Soter" ("Pelastaja"). Toisinaan hänestä käytettiin myös nimeä "Lyaios", joka myös tarkoittaa "Vapauttajaa". Nimitys johtui siitä, että Dionysoksen ajateltiin vapauttavan ihmisen huolista ja murheista.


title: Dionysos

text: Dionysoksen synnytti kuolevainen Semele Zeuksen hedelmöittämänä. Erään myytin mukaan Zeuksen mustasukkainen puoliso Hera huijasi Semeleä pyytämään Zeusta näyttäytymään todellisessa luonnossaan; Semele ei kestänyt näkyä vaan paloi. Zeus ehti kuitenkin pelastaa poikansa ja sijoitti tämän reiteensä. Myöhemmin Zeus lähetti Heran pelossa Dionysoksen Kreikan ulkopuolelle nymfien hoitoon. Vartuttuaan Dionysos keksi viinin mahdin ja lähti vaeltamaan Aasiaan johtaen kulkuetta, jossa marssi viinistä hurmaantuneita satyyrejä, sileenejä ja nymfejä. Dionysoksen kerrotaan muuttaneen veden viiniksi Dionysoksen ja Ariadnen häissä.


title: Dionysos

text: Dionysosta kunnioitettiin juhlatilaisuuksilla, joita kutsuttiin orgioiksi tai bakkanaaleiksi. Termit "mysteria", "telete" ja "orgia" viittasivat kreikkalaisten mysteerien kulttijuhliin, rituaaleihin ja vihkiytymistilaisuuksiin. Dionysoksen rituaalit tarjosivat kreikkalaisille vapautuksen arkipäivästä. Rituaalien päämääränä oli "parusia", jumaluuden läsnäolo, jossa itse jumala ja jumaluuden palvoja samaistuivat toisiinsa.


title: Dionysos

text: Ateenasta ei löydy todisteita hillittömästä Dionysoksen palvontarituaalista, jota ns. mainadinen myytti edustaa. Ateenassa esiintynyt Dionysoksen palvonta oli luonteeltaan rauhallista. Euripideen mukaan Dionysokseen palvontaan liittyi myös rituaaleja, jotka olivat saaneet vaikutteita "barbaareilta". Pääosaa näissä tilaisuuksissa näyttelivät viinistä hurmioituneet lähes alastomat naiset, mainadit, jotka karjuivat, tanssivat ja repivät kappaleiksi eläimiä.


title: Dionysos

text: Dionysoksen kunniaksi järjestetyistä menoista kehittyivät dityrambit ja kreikkalainen teatteri.


title: Dionysos

text: Taiteessa Dionysos kuvataan usein pitkähiuksiseksi nuorukaiseksi tai pieneksi sylilapseksi. Toisinaan Dionysos kuvataan naismaiseksi, pulleaksi nuorukaiseksi, jonka yllä on pantterin talja.


title: Dionysos

text: Kreikkalainen tragedia sai alkunsa Dionysoksen palvontaan liittyvistä tanssi- ja lauluesityksistä, ja sillä oli tärkeä uskonnollinen rooli. Tragedia kuvaa ihmisiä, jotka kohtaavat jonkin murheellisen tapahtuman. Aristoteleen "Runousoppi" on länsimaisen kirjallisuuden tärkein kreikkalaista tragediaa käsittelevä teos. Kreikan kielen sana "hamartia", joka Uudessa ja Vanhassa testamentissa on käännetty sanalla "synti", tarkoittaa kreikkalaisen tragediakirjallisuuden yhteydessä "traagista erehdysta". Aristoteleen Runousopin suomennos noudattaa tätä käännöstraditiota.


title: Dionysos

text: Aristoteleen mukaan traaginen erehdys on teko, jonka seurauksena tragediasankari ajautuu kertomuksessa surulliseen kohtaloon. Kyseessä teko, jonka sankari suorittaa täysin vapaaehtoisesti. Teko on traaginen sen vuoksi, että vapaaehtoisuudesta huolimatta sankari on olosuhteiden tai oman tietämättömyytensä armoilla. Aristoteleen mukaan traaginen erehdys on teko, joka toisinaan ansaitsee muilta ihmisiltä moittimista ja toisinaan ei ansaitse. Traaginen erehdys ei johdu pelkästään sankarin luonteen huonoudesta vaan myös olosuhteiden pakosta.


title: Dionysos

text: Dionysoksen palvonta liittyi kiinteästi Ateenan kaupungissa suoritettuun Farmakos-riittiin, joka oli yksi muinaisista puhdistautumiskäytännöistä. Mikäli kaupunkia kohtasi jokin onnettomuus, kaupunkilaiset veivät joukostaan yhden miehen uhrattavaksi. Uhratun oli määrä kantaa syntipukin tavoin kaupunkilaisten jumalia kohtaan suorittamat rikokset ja puhdistaa kaupunki. Syntipukkiriitti ja tragedia ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa. Sanalla tragedia tarkoitettiin alun perin "pukkilaulua".


title: Dionysos

text: Aristoteleen mukaan tragedian päämäärä on "katharsis", emotionaalinen puhdistuminen. Tragedian kautta katsojat saattoivat puhdistua kielteisistä tunteista. Seuratessaan tragedian hahmoja ihmiset pystyivät samaistumaan heihin. Nähdessään näytelmän henkilöiden kärsivän ihmiset käsittelivät omaa suruaan ja kokivat tunteensa jalostuneemmalla tavalla. Uusi testamentti käyttää samaa puhdistautumista tarkoittavaa sanaa kuin Aristoteles viitatessaan "synneistä puhdistautumiseen".


title: Dionysos

text: Friedrich Nietzsche on painottanut filosofiassaan tragedian merkitystä. Nietzschen mukaan ihmiselämään liittyy perustavalla tavalla traagisuus. Myös psykologi Sigmund Freud tutki ihmisen psyykeä lähtökohtanaan kreikkalainen tragediakirjallisuus.


title: Kaapeli

text: Kaapeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Valokuvamuisti

text: Valokuvamuistilla tarkoitetaan kykyä muistaa hyvin tarkasti nähty asia. Monilla ihmisillä on väitetty olevan valokuvamuisti, mutta tähän mennessä juuri yhtään luotettavaa koetta aiheesta ei ole tehty. Väitetään, että sitä esiintyy erityisesti eritasoisilla autismin kirjoon kuuluvilla, kuten Asperger-syndroomaisilla.


title: Valokuvamuisti

text: Valokuvamuisti sotketaan yleisesti eideettiseen muistiin, mutta ne ovat eri asioita.


title: Selibaatti

text: Selibaatti eli naimattomuus tarkoittaa pidättäytymistä avioliitosta ja yleensä seksuaalielämästä.


title: Selibaatti

text: Selibaattilupaus on osa kristillisiä luostarilupauksia. Katolisen kirkon latinalaisessa riituksessa selibaattia edellytetään munkkien ja nunnien lisäksi myös papeilta ja piispoilta, ortodoksisessa kirkossa sekä idän katolisissa kirkoissa vain piispoilta.


title: Évariste Galois

text: Évariste Galois (ransk. [evaʁist ɡalwa]) (25. lokakuuta 1811 Bourg-la-Reine – 31. toukokuuta 1832 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko.


title: Évariste Galois

text: Évariste Galois eli lyhyen ja intensiivisen elämän. Hän ei juurikaan saanut tunnustusta matemaatikkona elinaikanaan, vaikka häntä nykyään pidetään aivan erityisen lahjakkaana. Galois'n keksimät riittävät ja välttämättömät ehdot sille, että polynomiyhtälön ratkaisu voidaan esittää juurien avulla, mullisti matematiikan ja hänen tutkimuksensa algebrassa loi perustan modernille ryhmäteorialle. Hänen kootut teoksensa käsittävät 60 sivua, joskin hänen töitään joutui hukkaankin.


title: Évariste Galois

text: Ensimmäiset 12 vuotta elämästään Galois ei käynyt koulua lainkaan, vaan sai kotiopetusta äidiltään. Hänen isänsä oli yhteisön merkittävä henkilö, joka Galois'n ollessa pikkulapsi valittiin Bourg-la-Reinen pormestariksi. Vaikka hänen vanhempansa olivat älykkäitä ja koulutettuja, tietoa merkittävästä matematiikan osaamisesta ei hänen perheessään kuitenkaan ole.


title: Évariste Galois

text: Suurin yksittäinen seikka, joka vaikutti Galois'n elämään, oli Ranskan vallankumous, joka alkoi Bastiljin valtauksella 1789. Monarkia kaatui 1790-luvulla, ja 1804 Napoleon nousi keisariksi. Galois'n syntyvuonna, 1811, Napoleon oli uransa huipulla, mutta 1814 hänen valtakuntansa kaatui ja kuningas Ludvig XVIII nousi valtaan Napoleonin vastustajien avulla. Tarkoituksena oli häivyttää vallankumouksen merkitystä.


title: Évariste Galois

text: Kun monarkia oli palautettu, Galois oli jo koulussa, Lycée Louis-le-Grandissa. Hän pärjäsi hyvin ja sai jopa palkintoja, mutta joutui kerran jäämään luokalle heikkojen retoriikkataitojensa vuoksi. 15-vuotiaana hän aloitti matematiikan opintonsa M. Vernierin johdolla ja innostui aineesta välittömästi. Samalla kuin hänen matematiikanopettajansa havaitsi Galois'ssa älykkyyttä ja intohimoa matematiikkaa kohtaan, kokivat muut opettajat hänet lähinnä sulkeutuneeksi ja oudoksi. Galois suoritti mielestään helpot mutta käytännössä vaikeaksikin mielletyt matemaattiset probleemat yleensä päässälaskuina, mikä ei ymmärrettävistä syistä miellyttänyt opettajia. Lisäksi hän piti koulun algebraa ikävystyttävänä ja luki mieluummin suurten matemaatikkojen Legendren ja Lagrangen teoksia.


title: Évariste Galois

text: ""Se on hänen intohimonsa matematiikkaa kohtaan, joka hallitsee häntä. Luulen, että hänelle olisi parasta, että hänen vanhempansa antaisivat hänen opiskella ainoastaan tätä; hän tuhlaa aikaansa täällä eikä tee muuta kuin kiduttaa opettajia sekä upottaa itsensä rangaistuksien alle."" -Galois'n opinto-ohjaaja


title: Évariste Galois

text: Tosin Galois teki 16 vuoden iässä yhden matemaattisen virheenkin, jonka hän kyllä itse huomasi nopeasti. Hän kuvitteli löytäneesä yleisen [viidennen asteen yhtälö]]n ratkaisun. Saman oli kokenut hieman aiemmin norjalainen matemaattinen nero Niels Henrik Abel. Ratkaisuhan on todistettu mahdottomaksi.


title: Évariste Galois

text: Galois oli vanhempiensa tavoin ns. radikaali republikaani, eli hän vastusti monarkiaa. Tasavaltalaisuuden kannatus julkisesti oli siihen aikaan kiellettyä, eivätkä poliittiset puolueet saaneet ilmoittaa itsensä tasavaltalaisiksi, joten republikaanit (tasavaltaisuuden kannattajat) kutsuivat itseään radikaaleiksi. Vuonna 1828 Galois haki 16 vuoden ikäisenä École Polytechnique -kouluun, joka oli silloin maan maineikkain yliopisto etenkin matematiikassa ja nykyäänkin Ranskan merkittävimpiä insinöörien koulutuslaitoksia. On todennäköistä, että hän pyrki kouluun muun muassa sen vahvan poliittisen ilmapiirin vuoksi, mutta hän epäonnistui kokeen suullisessa osiossa ja joutui jatkamaan opintoja Louis-le-Grandin lyseossa.


title: Évariste Galois

text: Galois opiskeli nyt matematiikkaa lähes ainoan ymmärtäjänsä Louis Richardin (1795–1849) johdolla, mutta keskittyi yhä enemmän omiin tutkimuksiinsa kuin varsinaisiin opintoihin. Hän omaksui Legrenden kuuluisan teoksen geometrian alkeista ensimmäisellä lukukerralla sekä luki sujuvasti Lagrangen ammattimatemaatikoille tarkoitettuja teoksia algebrasta ja funktioista. Richard, hänen opettajansa, raportoi:


title: Évariste Galois

text: ""Hän työskentelee vain matematiikan ylimmissä piireissä.""


title: Évariste Galois

text: Keväällä 1829 Galois julkaisi ensimmäisen tutkielmansa, joka käsitteli ketjumurtolukuja. Kesällä hän lähetti Ranskan tiedeakatemiaan (Académie des sciences) kaksi tutkielmaa, jotka käsittelivät polynomiyhtälöiden ratkaisua algebran avulla. Nämä kaksi artikkelia sisälsivät keskeistä uutta tietoa polynomiyhtälöistä, ja arvostettu matemaatikko Cauchy toimi niiden arvioijana. Cauchy kieltäytyi kuitenkin julkaisemasta artikkeleita, eivätkä syyt siihen ole täysin selvät, sillä Cauchy tunnisti Galois'n löytöjen tärkeyden. On jopa väitetty, että Cauchy olisi varastanut Galois'n ideoita omaa tutkimustaan varten, mutta yleisesti uskotaan, että hän lähinnä ehdotti Galois'lle artikkeleiden yhdistämistä Akatemian matematiikkakilpailua varten.