title: Carlos Castaneda

text: Castanedan arvostelijoiden mukaan kirjat ovat kuvaamiensa tapahtumien suhteen epätarkkoja ja osittain jopa täysin keksittyjä. Tutkijoiden mukaan yaqui-intiaanien opit eivät todellisuudessa muistuta lainkaan Castanedan heidän suuhunsa asettamia oppeja. Toisaalta Castanedan kirjojen mukaan don Juan painottaa, että hänen uskomusjärjestelmänsä on hänen omansa eikä yaqui-intiaanien uskomusjärjestelmä. Castaneda itse toteaa kolmannen kirjansa "Matka Ixtlaniin" johdannossa: "Toistaiseksi en ole hetkeäkään koettanut paikantaa don Juania mihinkään kulttuuriympäristöön. Se että hän pitää itseään yaqui-intiaanina ei merkitse, että hänen tietonsa noituudesta olisivat yaqui-intiaaneille tuttuja tai yleensä käytössä heidän keskuudessaan."


title: Carlos Castaneda

text: Arvostelijat väittävät, että don Juan oli keksitty henkilö, koska kukaan muu kuin Castaneda ei tavannut häntä – lukuun ottamatta tietysti Castanedan rakastajattaria. Koska kirjoissa shamaaneista käytetään salanimiä, ei heidän olemassaoloaan voida epäsuorastikaan tarkistaa. Kriitikoiden mukaan teoksissa kuvatut tapahtumat eivät myöskään sovi yhteen Castanedan tunnettujen elämänvaiheiden kanssa.


title: Carlos Castaneda

text: Kriitikoiden mukaan Castanedan tensegrity on paljolti "intiaanimaiseksi" muutettua kiinalaista voimistelua. Castaneda ei viitannut tensegrityyn ensimmäisissä kirjoissaan, vaikka väitti oppineensa sen don Juanilta.


title: Carlos Castaneda

text: Kriitikot ovat myös väittäneet Castanedan seuraajien perustaneen kultin jonka väitetään toimineen kyseenalaisilla tavoilla.


title: Carlos Castaneda

text: Castanedan kultin keskipisteessä oli joukko voimakkaan omistautuneita naisia, joista kaikki olivat tai olivat aiemmin olleet Castanedan rakastajattaria.


title: Carlos Castaneda

text: Kaksi Castanedan rakastajatarta katosi päivä hänen kuolemansa jälkeen. Muutamaa viikkoa myöhemmin Patricia Partin, Castanedan adoptiotytär ja rakastajatar, katosi myös. Helmikuussa 2006 Kalifornian Kuolemanlaaksosta löytyi ruumis, joka tunnistettiin DNA-analyysin avulla Partinin ruumiiksi.


title: Carlos Castaneda

text: On väitetty, että Castaneda opetti näille seuraajilleen, että kuoltuaan hän katoaisi valonvälähdyksessä eikä kuolisi ihmisen fyysistä kuolemaa, ja liittyisi jokaiseen maailmankaikkeuden pisteeseen. Jos naiset pitäisivät Castanedan kättä kuoleman hetkellä, he katoaisivat myös valonvälähdyksessä eivätkä kuolisi fyysisesti. Castaneda kuoli myöhemmin haimasyöpään.


title: Carlos Castaneda

text: Castaneda käski Partinin tavata hänet Kuolemanlaaksossa, jossa he liittyisivät yhdessä tähtiin. Partinin auto löytyi muutaman kilometrin päästä hänen autostaan, keskeltä Kuolemanlaaksoa.


title: Värisyvyys

text: Värisyvyys (myös "bittisyvyys", "bittisyys", "pikselisyvyys") on bittikarttagrafiikassa ja digitaalisessa valokuvauksessa se väritarkkuus, jolla värejä tuotetaan tai tallennetaan. Värisyvyys kertoo yhtä pikseliä kohti käytettävien bittien lukumäärän. Mitä enemmän bittejä on, sitä tarkemmin värit toistuvat.


title: Värisyvyys

text: Värisyvyys liittyy kuvien tallentamiseen digitaalikameralla, skannerilla sekä värien esittämiseen grafiikkakortilla. Värisyvyys määrittää myös tulostettavan tai painettavan kuvan värien määrän.


title: Värisyvyys

text: Käytettävien bittien määrä rajaa värien enimmäismäärän kuvassa. Värisyvyydeltään todellinen väri () perustuu bittisyvyyteen, joka on vähintään 8 bittiä jokaista pääväriä (RGB) kohti. Yleensä puhutaan täysvärikuvasta, 24-bittisestä digitaalikuvasta tai värillisestä digikuvasta. Tätä pidetään vähimmäissyvyytenä, jotta kuvan värit vaikuttaisivat luonnollisilta. Tietotekniikassa käytetty 32-bittinen RGBA-kuva käyttää lisäksi alpha-kanavaa, jota käytetään läpinäkyvyystietoon renderöinnissä.


title: Värisyvyys

text: Digitaalikameran värisyvyyteen vaikuttaa kamerassa olevan A/D-muuntimen resoluutio. Digitaalikameran värisyvyys on yleensä ainakin 8 bittiä pääväriä kohti, kalliimmissa laitteissa enemmän. JPEG-kuvatiedostomuodossa suurin mahdollinen tallennettava värisyvyys on 24 bittiä.


title: Värisyvyys

text: Myyntiesitteissä mainittu suurempi värisyvyys tarjoaa mahdollisuuden tallentaa laajemmin kohteen kirkkauseroja. Käytännössä kuitenkin CCD-kennon kohina ja häiriöherkkyys saattavat ilmaantua näkyviin kuvatiedostossa. Suurempi värisyvyys ei välttämättä tarkoita laadullisesti parempaa digitaalista kuvatiedostoa. Myönteisessä tapauksessa värintoisto on tarkempaa, kuvassa on runsaasti värisävyjä.


title: Värisyvyys

text: Dynaamista alueita eli digitaalikameroiden tallennusalueita on kuitenkin vaikea vertailla, sillä mittaustavasta ei ole yksimielisyyttä. Laitevalmistajat käyttävät mittaukseen omia mittaustapojaan. Mittaustapoja ja tuloksia on vaikea saada ostopäätöksen tueksi. Kameran kennoherkkyyssäätö vaikuttaa myös tallennusalueen laajuuteen. Digitaalikameran dynaamisen alueen riittävyys tavanomaisissa kuvaustilanteissa kannattaa varmistaa koekuvauksilla.


title: Turun Palloseura

text: Turun Palloseura eli TPS on turkulainen palloilun yleisseura. Perustamishetkellä vuonna 1922 TPS oli ainoastaan jalkapalloseura, mutta vuonna 1937 mukaan liittyi myös jääkiekko ja 1995 salibandy. Mukana on ollut myös käsi- ja jääpallotoimintaa. Käsipallossa seura on saavuttanut SM-kultaa vuonna 1944. Jääpallon SM-sarjassa seura käväisi 1932.


title: Turun Palloseura

text: Jääkiekossa TPS on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin. Jalkapallossa joukkue nousi takaisin Suomen korkeimmalle sarjatasolle Veikkausliigaan kaudella 2017 vietettyään kaksi kautta Ykkösessä. Tuoreempi salibandypuoli pelasi kaudella 2007–2008 myös salibandyn pääsarjaa historiansa ensimmäistä kertaa.


title: Turun Palloseura

text: Turun Palloseura pelaa jalkapalloa Veikkausliigassa. Seura on voittanut kaikkiaan kahdeksan Suomen mestaruutta, kolme Suomen Cupia ja yhden Liigacupin. Naisten edustusjoukkue pelaa Naisten Liigassa.


title: Turun Palloseura

text: Turun Palloseuran jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1937. Seura pelaa SM-liigassa. TPS on saavuttanut jääkiekossa yhteensä yksitoista Suomen mestaruutta, joista viimeisimmän kaudella 2009–2010.


title: Turun Palloseura

text: TPS Salibandy r.y. on perustettu vuonna 1995. Joukkue pelaa pääsarjatasolla, Salibandyliigassa. Kotiareena on Caribia 994-halli.


title: Turun Palloseura

text: Turun Palloseuran säätiön tarkoituksena on edistää ja tukea taloudellisesti Turun alueen jalkapalloilua, jääkiekkoilua, salibandya ja muuta palloilu-urheilua sekä erityisesti palloilu-urheilun junioreiden kasvua ja kehitystä. Säätiö merkittiin säätiörekisteriin 11. maaliskuuta 2011.


title: Kirkkoisä

text: Kirkkoisiksi kutsutaan kristinuskon alkuvaiheen ensimmäisiä ja vaikutusvaltaisimpia teologeja ja kirjoittajia, jotka ovat luoneet pohjan koko kristinuskon teologialle.


title: Kirkkoisä

text:
Kirkkoisät vaikuttivat aikana, jolloin kristillinen oppi, teologia ja elämä muotoutuivat voimakkaasti, toiselta vuosisadalta 500-luvulle. Tätä ajanjaksoa kutsutaan kirkkohistoriassa patristiseksi ajaksi heidän mukaansa (latinan sanasta "patres", ”isät”). Nimitys kirkkoisä on myöhemmin, lähinnä keskiajalla, annettu kunnianimitys niille kirkon opettajille, joiden on katsottu saavuttaneen yleiskirkollisen auktoriteettiaseman kirkon piirissä.
Ensimmäisiä kristillisiä kirjoittajia ja teologeja, jotka elivät kahden ensimmäisen sukupolven aikana apostolien jälkeen, kutsutaan apostolisiksi isiksi tai apostolisiksi kirkkoisiksi. Heidän oletetaan tunteneen joitain apostoleja henkilökohtaisesti. Myöhäisemmät kirkkoisät taas tunsivat apostolien perinnön suullisena ja kirjallisena perimätietona. Kirkkoisillä ei siis tarkoiteta kristinuskon alkuaikojen marttyyrejä, askeetteja tai muita pyhimyksiä — suurin osa on tosin julistettu pyhimyksiksi myöhemmin — ei myöskään apostoleja eikä Uuden testamentin kirjojen kirjoittajia.


title: Kirkkoisä

text: Kirkkoisien merkittävin aikaansaannos on heidän edustamansa kristinuskon haaran (joka oli suhteellisen yhtenäinen vuoteen 1054, jolloin se jakautui läntiseen katoliseen ja itäiseen ortodoksiseen kirkkoon) määrittely suhteessa antiikin filosofiaan, monijumalisiin uskontoihin sekä muihin kilpaileviin kristinuskon tulkintoihin. Tämä määrittely on tapahtunut kirkon opin täsmennys- ja määrittelytyön kautta (saarnat, teologiset kirjoitukset, kirkolliskokoukset), julkisissa sekä yksityisissä elämänohjeissa (saarnat, kirjeet, moraaliset kirjoitukset) sekä kristinuskoa puolustavissa kirjoituksissa (apologiat). Ekumeenisten kirkolliskokousten päätöksiin ja Raamatun kaanonin muodostumiseen kirkkoisien vaikutus on ollut ratkaiseva.


title: Kirkkoisä

text: Kirkkoisät jaetaan usein kahteen ryhmään, näiden kirjoituksissaan käyttämän kielen mukaan: latinalaisiin ja kreikkalaisiin kirkkoisiin. Kuitenkin esimerkiksi kreikkalaiset kirkkoisät olivat tunnettuja opettajia myös läntisen Välimeren latinankielisellä alueella ja päinvastoin – 'kirkkoisyys' sisältää ajatuksen kirkkoisän opetuksen luonteesta yleisenä ja (teoriassa) koko kristilliseen maailmaan levinneenä. Osa kirkkoisistä kirjoitti muilla kuin latinan ja kreikan kielillä. Esimerkiksi Pyhä Efraim Syyrialainen kirjoitti syyriaksi, mutta hänen teoksiaan käännettiin jo varhain ja laajalti kreikaksi ja latinaksi.


title: Kirkkoisä

text: Kirkkoisien ajattelua, työtä ja opetusta tutkivaa tieteenhaaraa kutsutaan patristiikaksi. Kirkkoisien teoksista on koottu laitoksia nimellä Patrologia.


title: Kirkkoisä

text: Kaikkein ensimmäisiä kirkkoisiä kutsutaan apostolisiksi isiksi, koska on ajateltu näillä olleen suoran kontaktin apostoleihin ja näiden opetukseen. Merkittävimmät olivat:Kuuluisimmat latinalaiset kirkkoisät olivat:Kuuluisimmat kreikkalaiset kirkkoisät olivat:Edellä lueteltujen tunnetuimpien kirkkoisien lisäksi joukkoon voidaan lukea useita muita ensimmäisten vuosisatojen kristillisiä apologeetteja, muita kirjoittajia ja piispoja. Katolisessa kirkossa Pyhän Johannes Damaskoslaisen, joka eli 700-luvulla, katsotaan perinteisesti olleen viimeinen kirkkoisistä, ja samalla ensimmäisiä skolastikoista. Ortodoksinen kirkko ei varsinaisesti katso kirkkoisien ajan päättyneen koskaan, ja laskee mukaan myös muita myöhäisempiä, vaikutusvaltaisia teologeja.


title: Kirkkoisä

text: Aavikkoisät olivat varhaisia munkkeja, jotka elivät Egyptin autiomaassa. Vaikka he eivät kirjoittaneet paljon, heidän vaikutuksensa oli suuri. Heihin kuuluvat muiden muassa Pyhä Antonius Suuri ja Pyhä Pakhomios. Suuri määrä heidän lyhyistä sanonnoistaan on koottu teokseen "Apophthegmata Patrum".


title: Lähioikeudet

text: Lähioikeudet eli tekijänoikeuden lähioikeudet ovat tekijänoikeutta lähellä olevia oikeuksia, joista säädetään Suomen tekijänoikeuslain 5. luvussa. Niillä suojataan esittäviä taiteilijoita ja heidän esityksiään, äänitetuottajia ja kuvatallenteen tuottajia, luetteloiden valmistajia, radio- ja televisioyrityksiä ja valokuvaajia. Tällaisia lähioikeuksia kutsutaan joskus myös naapurioikeuksiksi.


title: Lähioikeudet

text: Lähioikeussuoja ei sulje pois varsinaista tekijänoikeussuojaa, jos kyse on teoksesta. Luettelo, taulukko ja tietokanta voivat saada varsinaista tekijänoikeussuojaa suppeampaa luettelosuojaa.


title: Lähioikeudet

text: Valokuvaajan tuotoksia ja kopioita suojaa lähioikeus mahdollisen tekijänoikeuden lisäksi. Muita lähioikeuden piiriin kuuluvia ovat esimerkiksi videointi teatteriesityksestä, ääninauhoitus konsertista, äänitallenteiden tuotanto ja julkaisu, kuvatallenteen tuotanto ja julkaisu sekä radio- ja televisiotoiminta. Näiden oikeuksien suoja-ajat lasketaan esitys-, tallentamis-, julkaisemis-, lähetys- tai valmistamisvuodesta. Esitys ja julkaisematon tallennettu teos saa tekijänoikeussuojaa 50 vuoden ajaksi. Julkaistulla ja valmistetulla teoksella suoja-aika on 70 vuotta.


title: Lähioikeudet

text: 12. syyskuuta 2011 Euroopan parlamentti ja komissio päättivät pidentää esittäjien ja äänitetuottajien lähioikeuksien suojan 70 vuoteen. Direktiivi oli toteutettava kansallisessa lainsäädännössä vuoteen 2014 mennessä. Suomen tekijänoikeussäädökset yhteensovitettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston antamien direktiivien kanssa vuonna 2013 hyväksytyillä laeilla..


title: Kaarle I (Liechtenstein)

text: Kaarle I ("Karl"; 1569 – 12. helmikuuta 1627) oli ensimmäinen ruhtinas Liechtensteinin suvussa (hän ei kuitenkaan hallinnut nykyisen Liechtensteinin ruhtinaskunnan aluetta). Protestanttina syntynyt Kaarle kääntyi katolilaiseksi vuonna 1599, minkä ansiosta hänet nimitettiin nopeasti korkeisiin valtion virkoihin. Vuonna 1608 Habsburgin arkkiherttua Matthias antoi Kaarlelle perinnöllisen ruhtinaan arvonimen hänen oltuaan Matthiaksen puolella Habsburgin veljesten kiistoissa. Oltuaan vähän aikaa poissa politiikasta Kaarle otti sleesialaisen Troppaun herttuakunnan haltuunsa vuonna 1614. Vuonna 1622 Troppauhun liitettiin Jägerndorfin herttuakunta, jolloin alue muodosti ruhtinaan arvolle sopivan läänityksen.


title: Kaarle I (Liechtenstein)

text: Böömin kapinoiden aikana Kaarlelle annettiin tehtäväksi pidättää ja teloittaa kapinallisia, joilta takavarikoidun omaisuuden ansiosta Liechtensteinin suvun omaisuus kasvoi merkittävästi.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uusi-Kaledonia () on Ranskalle kuuluva erityisyhteisö Tyynenmeren keskellä. Maantieteellisesti se on osa Melanesiaa. Uuden-Kaledonian pinta-ala on 18 575 neliökilometriä ja asukasluku on vuoden 2011 arvion mukaan 256 275. Yhteisön pääkaupunki on Nouméa. Vuoteen 1998 Uusi-Kaledonia oli Ranskan merentakainen alue, mutta se sai vuonna 1998 solmitulla sopimuksella erityisaseman ja muita alueita enemmän itsehallintoa. Uuden-Kaledonian itsenäistymisestä järjestettiin kansanäänestys marraskuussa 2018, jossa suurin osa äänestäjistä kannatti Ranskan osana pysymistä.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uuden-Kaledonian alue muodostuu saarista, jotka ovat Grande Terre (16 350 km²), Pinssaari (156 km²), Loyautésaaret (1 980 km²) sekä pienet Bélepsaaret. Grande Terre on noin 400 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Saaren jakavat osiin vuoriryhmät, joiden korkeimpia huippuja ovat Mont Panié (1 629 m) ja Mont Humbolt (1 618 m). Vuorilta laskee mereen useita jokia. Itärannikko on maastoltaan vuoristoista ja ilmastoltaan kosteaa, länsirannikko kuiva ja tasaisempi. Monista muista Tyynenmeren saarista poiketen Grande Terre ei ole syntynyt vulkaanisen toiminnan seurauksena, vaan se on osa historiallista Gondwanamannerta. Pinssaari ja Loyautésaaret sitä vastoin ovat syntyneet nykyisin sammuneen tulivuorijonon vulkaanisen toiminnan seurauksena. Loyautésaaret ovat tasaisia, eikä niillä ole jokia. Pinssaarella sen sijaan on muutamia mäkiä ja virtoja. Uuteen-Kaledoniaan kuuluu lisäksi joukko pienempiä saaria, joita ovat esimerkiksi Chesterfieldsaaret, Matthew- ja Huntersaaret sekä Île de Walpole. Mikään niistä ei ole asutettu, mutta Vanuatu on vaatinut Matthew- ja Huntersaaria itselleen.


title: Uusi-Kaledonia

text: Keskimääräinen korkein lämpötila vaihtelee välillä 22–28 °C ja alhaisin välillä 11–17 °C. Helmikuu on yleensä vuoden lämpimin kuukausi. Viileimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu. Syklonikausi ajoittuu tammikuun ja huhtikuun välille. Kuivakausi on loka–marraskuussa ja sadekausi helmikuusta toukokuun alkupuolelle. Sade ei jakaudu tasaisesti, vaan pääsaaren itärannikko saa yleensä enemmän sadetta kuin länsirannikko sisämaan vuoriston vuoksi.


title: Uusi-Kaledonia

text: Koska Uusi-Kaledonia on ollut erillään mantereesta noin 80 miljoonan vuoden ajan, sillä on useita kotoperäisiä kasvi-, nisäkäs- ja erityisesti lintulajeja. Biodiversiteettiin on vaikuttanut myös etenkin vuoristoinen maasto. Yhteensä eri eläinlajeja on Uudessa-Kaledoniassa yli 4 500. Ainoat endeemiset nisäkäslajit ovat neljä saarella tavattavaa hedelmälepakkolajia. Saarelle 1800-luvulla istutetut hirvet ovat tehneet suurta tuhoa kannan kasvettua hallitsemattomasti. Alueella tavataan noin 68 lajia maalintuja, joista noin 20 on endeemisiä. Niihin kuuluu muun muassa erittäin uhanalainen kagu. Saarilla tavataan lisäksi monia endeemisiä skinkki- ja gekkolajeja. Gekko "Rhacodactylus leachianus" kasvaa noin 35-senttiseksi. Uudessa-Kaledoniassa tavataan noin 3 250 eri kasvilajia, joista noin 80 prosenttia on kotoperäisiä. "Araucaria columnaris" -puu on tärkeä kanakkien miehuuden symboli. Muita alueen kotoperäisiä puita ovat esimerkiksi "Ficus prolixa" ja "Montrouziera cauliflora". "Aghatis lanceolota" on tärkeä puuteollisuudelle sen hyvän laadun takia. Uudessa-Kaledoniassa on useita suojelualueita, mutta niistä vain luonnonsuojelualueet ovat tiukasti suojeltuja. Luontoa uhkaavat muun muassa kaivostoiminnan takia tehtävät metsänhakkuut sekä metsä- ja pensaikkopalot.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uuden-Kaledonian ensimmäiset asukkaat olivat noin 3 500 vuotta sitten Vanuatulta tulleita lapitakulttuurin edustajia. He olivat metsästäjä-keräilijöitä, mutta harjoittivat jo myös maanviljelyä. Kulttuuri on nimetty Uuden-Kaledonian Konéen lähellä sijaitsevan kaivauspaikan mukaan. Uudesta-Kaledoniasta käsin tämän kulttuurin edustajat asuttivat edelleen Fidžin, Tongan ja Samoan. 1100-luvulta eaa. 1800-luvulle jaa. polynesialaiset asuttivat osia Uudesta-Kaledoniasta ja sekoittuivat osittain paikalliseen väestöön. Varhaiset asukkaat viljelivät muun muassa jamssia, taaroa ja maniokkia. Viljelyä varten tehtiin penkereitä, joiden jäänteitä on edelleen näkyvillä. Yhteiskunnallisesti alueen asukkaat olivat jakautuneet eri klaaneihin.


title: Uusi-Kaledonia

text: Eurooppalaiset saapuivat Uuteen-Kaledoniaan 1700-luvulla. Kapteeni James Cook havaitsi alueen pääsaaren Grande Terren vuonna 1774 ollessaan matkalla tutkimaan Terra Australista. Hän nimesi alueen Uudeksi-Kaledoniaksi Skotlannin vanhan nimityksen mukaan, koska alue muistutti hänen mielestään Skotlannin kumpuilevaa maisemaa. 4. syyskuuta 1774 Cook ja hänen miehistönsä rantautuivat ja tutkivat aluetta kymmenen päivän ajan. He kohtasivat myös paikallisia, jotka käyttäytyivät heitä kohtaan ystävällisesti. Seuraavana eurooppalaisena paikalla kävi ranskalainen Jean-François de Galaup vuonna 1788. Hän kuitenkin katosi miehistöineen. Häntä etsimään lähetettiin Ranskasta vuonna 1791 Brunty d’Entrecasteaux’n ja Huon de Kermadecin johtama retkikunta, joka saapui Uuteen-Kaledoniaan vuonna 1793. De Kermadec kuoli pian saapumisen jälkeen. D’Entrecasteaux järjesti retkikunnan maihin, jossa he eivät tavanneet paikallista väestöä. Syynä on arveltu olleen sen, että Cookin miehistön mukana olisi tullut väestön kuoleman aiheuttaneita kulkutauteja. D’Entrecasteaux palasi Ranskaan, ja paluumatkalla hän teki ensimmäisen havainnon Loyautésaariin kuuluvasta Ouvéasta. Loyautésaaria kartoitti kuitenkin kunnolla vasta vuonna 1827 ranskalainen Dumont d’Urville. 1800-luvulla Uuteen-Kaledoniaan alkoi tulla valaanpyytäjiä ja santelipuun kauppiaita. 1840-luvulta lähtien alueelle tuli myös sekä katolilaisia että protestanttisia lähetyssaarnaajia.


title: Uusi-Kaledonia

text: 1850-luvun alussa Ranska oli alkanut etsiä uusia sotilaallisia tukikohtia ja vaihtoehtoista sijaintipaikkaa Ranskan Guayanassa sijainneelle rangaistussiirtolalle, jossa kuolleisuus oli ilmaston takia suurta. Vuonna 1853 Napoleon III määräsi, että Uusi-Kaledonia pitää liittää Ranskaan. Ranskan lippu nostettiin Baladessa 24. syyskuuta samana vuonna, mihin britit eivät reagoineet. Nykyiseen Nouméaan alettiin tuoda vankeja vuonna 1864, ja vuoteen 1897 mennessä alueelle oli lähetetty yhteensä noin 25 000 vankia. Vapautuessaan suurin osa heistä jäi asumaan alueelle. Esimerkiksi Pariisin kommuunista tulleiden ranskalaisten vankien lisäksi alueelle tuotiin Pohjois-Afrikasta noin 1 700 arabi- ja berberivankia. 1860- ja 1870-luvuilla alueelta löydettiin nikkeliä, jota kaivamaan tuodut ranskalaiset siirtolaiset saivat alkuperäisasukkaiden maita. Seurauksena oli vihamielisyyksiä paikallisten kanakkien kanssa, jotka nousivat vuonna 1878 avoimeen kapinaan päällikkö Ataïn johdolla. Kapinaa kukistettaessa kuoli 200 ranskalaista ja 1 200 kanakkia. Kapinan jälkeen kanakit eristettiin sisämaan reservaatteihin. Vankien virta alueelle loppui vuonna 1897, ja kun siirtolaisia ei tullut tarpeeksi, työvoimaa palkattiin Indonesiasta, Indokiinasta ja Japanista. Kanakkien määrä väheni 42 500:sta (vuonna 1887) 28 000:een vuoteen 1901 mennessä.


title: Uusi-Kaledonia

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan armeijassa palveli 2 145 uusikaledonialaista mukaan lukien noin 1 005 kanakkia. Uusikaledonialaisia kuoli sodassa noin 600. Vuonna 1917 syttyi uusi kanakkikapina, tällä kertaa Noël-nimisen päällikön johdolla. Kukistetussa kapinassa kuoli noin 200 kanakkia ja 11 ranskalaista. Toisessa maailmansodassa Uusi-Kaledonia asettui puoltamaan Charles de Gaullen Vapaata Ranskaa Vichyn Ranskan sijasta. Uusikaledonialaisia taisteli muun muassa Pohjois-Afrikassa ja Italiassa. Pearl Harborin taistelun jälkeen paikalliset japanilaiset vietiin keskitysleireille tai karkotettiin. Yhdysvallat keskitti vuonna 1942 alueelle 40 000 sotilasta. Sodan jälkeen Uudesta-Kaledoniasta tuli siirtomaan sijaan Ranskan merentakainen alue, ja vuonna 1946 kanakit saivat Ranskan kansalaisuuden. Vuonna 1953 perustettiin ensimmäinen kanakkipuolue Union Calédonienne, johon kuului myös valkoisia pienmaanomistajia. Nikkelibuumi vaurastutti aluetta 1960- ja 1970-luvuilla sekä toi siirtolaisia muun muassa Vanuatulta, Tahitilta ja Ranskasta.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uuden-Kaledonian itsenäisyysliike muodostui 1970-luvulla. Vuonna 1979 perustettiin itsenäisyyttä ajavien Front Indépedentiste ja vuonna 1977 sitä vastustanut Rassemblement pour Calédonie dans la République (RPCP). 1980-luvulla alkoi niin sanottu Les Évènements eli ”tapahtumat”. Front Indépedentiste liittoutui muiden itsenäisyyttä ajavien puolueiden kanssa ja muodosti Front de Libération Nationale Kanak et Socialisten eli FLNKS:n vuonna 1984. Vähän myöhemmin kymmenen kanakin murha ajoi alueen sisällissodan partaalle. Ranska ehdotti vuonna 1985 rajoitettua itsehallintoa osana Ranskaa, mutta FLNKS hylkäsi ehdotuksen. Samana vuonna surmattiin nuori maahanmuuttaja Yves Tuval, ja sen jälkeen yksi FLNKS:n johtajista Eloi Machoro. Machoron kuolema johti mellakoihin ja kuuden kuukauden poikkeustilaan. Itsenäisyydestä järjestettiin vuonna 1987 kansanäänestys, jossa 98 prosenttia kannatti Ranskan osana pysymistä. Arviolta 84 prosenttia kanakeista oli kuitenkin boikotoinut vaaleja äänestyskelpoisuudesta syntyneiden erimielisyyksien vuoksi. Vuonna 1988 itsenäisyyttä kannattavat ja sitä vastustavat solmivat rauhansopimuksen. Sopimuksen mukaan Uusi-Kaledonia jaettiin eteläiseen ja pohjoiseen provinssiin sekä Loyautésaarten alueeseen. Vuonna 1998 Nouméassa solmittiin sopimus, jossa sovittiin itsenäisyyttä koskevan uuden kansanäänestyksen järjestäminen 15–20 vuoden kuluessa. Samana vuonna pidettiin suuremmasta autonomiasta kansanäänestys, jonka uusikaledonialaiset hyväksyivät 71,8 prosentin kannatuksella.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uuden-Kaledonian itsenäistymisestä järjestettiin kansanäänestys 4. marraskuuta 2018. 56,4 % äänestäneista kannatti Ranskan osana pysymistä.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uusi-Kaledonia jakautuu kolmeen provinssiin, jotka ovat Province des îles Loyauté, Province Nord ja Province Sud. Erityisyhteisön päämies on Ranskan presidentti, jota edustaa alueella Thierry Lataste. Presidentin edustajan valitsee presidentti sisäasiainministerin esityksestä. Uuden-Kaledonian presidentti on vuodesta 2015 lähtien ollut Philippe Germaine. Presidentin valitsee virkaansa Kaledonian kongressi viisivuotiskauden ajaksi. Uudessa-Kaledoniassa on 11 ministeristä koostuva kabinetti, jonka jäsenet valitsee Uuden-Kaledonian kongressi. Kongressin edustajat valitaan suorilla vaaleilla viisivuotiskausiksi. Viimeisimmät vaalit pidettiin vuonna 2014. Uudella-Kaledonialla on lisäksi kaksi paikkaa Ranskan senaatissa ja samoin kaksi Ranskan kansalliskokouksessa. Molemmissa paikkoja pitää hallussaan UMP. Äänestys itsenäisyydestä on tarkoitus järjestää vuosien 2014–2019 välillä. Vuonna 2006 päätettiin, että tulevassa äänestyksessä saavat äänestää vain alueen pitkäaikaiset asukkaat.


title: Uusi-Kaledonia

text: CIA:n julkaiseman "The World Factbookin" mukaan Uudessa-Kaledoniassa asui vuonna 2016 arviolta 275 355 asukasta. Vuoden 2009 arvion mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat kanakit (40,3 %), eurooppalaiset (29,2 %), wallisfutunalaiset (8,7 %), tahitilaiset (2 %), indonesialaiset (1,6 %), vietnamilaiset (1 %), vanuatulaiset (0,9 %) ja muut (16,2 %). Kanakeista suuri osa heistä asuu "tribus"-nimellä tunnetuissa yhteisöissä sisämaassa ja Grande Terren itärannikolla. Uudessa-Kaledoniassa syntyneitä eurooppalaistaustaisia kutsutaan nimellä "caldoche". Maaseudulla asuvia vadocheja kutsutaan nimellä "broussard" ja kaupungeissa nimellä "calédonien". Broussardeja asuu Grande Terren länsirannikolla ja calédoneja lähinnä Nouméan ympäristössä. Ranskasta hiljattain muuttaneita kutsutaan nimillä "métros" tai "zorreilles". Heidän lisäkseen Uudessa-Kaledoniassa on noin 2 000 "pied-noiria" eli Algeriasta tulleita ranskalaisia. Alueen polynesialaistaustaiset asukkaat ovat tulleet osittain Ranskan Polynesiasta, mutta suurimmaksi osaksi Wallis ja Futunalta ja tarkemmin Wallisin saarelta. He ovat yleensä eurooppalaisten tavoin vastustaneet ajatusta itsenäistymisestä. Alueen aasialaiset ovat tulleet 1900-luvun alussa ja 1960-luvun nikkelibuumin aikana. Nikkelibuumin aikana tulivat myös vanuatulaiset, joiden lisäksi maassa on pieni englantia puhuva vähemmistö pääasiassa Australiasta ja Kanadasta. Ranska on alueen virallinen kieli, mutta alueella puhutaan myös 33 melanesialaista ja polynesialaista kieltä. Suurin uskontokunta ovat katolilaiset, jotka muodostavat noin 60 prosenttia väestöstä. Toinen suuri ryhmä ovat protestantit (30 %) ja muut uskonnot (10 %).


title: Uusi-Kaledonia

text: Alueen sisäisessä ilmaliikenteessä toimii lentoyhtiö nimeltä Air Calédonie, ja kansainvälisessä liikenteessä toimii Air Calédonie International. Air Calédonie lentää Magentan lentoasemalta Nouméasta Konéen, Touhoon ja Koumacille pääsaarella, sekä jokaiselle Loyautésaarelle ja Pinssaarelle. Loyautésaarien välillä ei ole suoria lentoreittejä. Uudessa-Kaledoniassa on yhteensä 25 lentokenttää, joista 12 on päällystetty. Tieverkkoa saarella on yhteensä 5 622 kilometrin verran.


title: Uusi-Kaledonia

text: Vuoden 2014 arvion mukaan Uuden-Kaledonian bruttokansantuote oli 11,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Bruttokansantuote henkilö kohden oli vuonna 2012 arvion mukaan 38 800 dollaria. Uudella-Kaledonialla on suuret luonnonvarat. Alueella sijaitsee maailman tunnetuista nikkelivaroista noin 25 prosenttia. Vain pieni osa alueen maasta sopii viljelykseen, ja noin 20 prosenttia tuonnista koostuukin ruuasta. Suurimmat tuontimaat ovat Ranska, Australia, Etelä-Korea, Singapore, Malesia, Kiina ja Uusi-Seelanti. Suurimmat vientimaat ovat Kiina, Japani, Australia, Ranska ja Belgia. Vuosien 2009 ja 2010 välillä Ranska käytti Uuden-Kaledonian talouden tukemiseen enemmän rahaa kuin muihin merentakaisiin alueisiinsa. Ranskan pääministeri Manuel Valls vahvisti 500 miljoonan dollarin suuruisen apupaketin Uuteen-Kaledoniaan vuosiksi 2016–2019. Vuonna 2013 Uudella-Kaledonialla oli velkaa 112 miljoonaa dollaria. Talouden uskotaan kohentuvan tulevien vuosien aikana nikkelin hinnan nousun ja uusien kaivosteollisuuteen tehtyjen investointien avulla.


title: Uusi-Kaledonia

text: Kanakkien perinteinen yhteiskunta perustui klaanijärjestelmälle. Ennen eurooppalaisten tuloa Uudessa-Kaledoniassa oli arviolta 300 klaania. Klaanin jäsenyys kulki suvussa, ja jokainen klaani liitti yleensä itsensä johonkin myyttiseen esi-isään. Klaaneilla oli päällikkö, jonka asema oli periytyvä. Päällikkö oli aina mies, ja hän päätti muun muassa oikeudesta ja sodasta. Naiset liittyivät tavallisesti miehensä sukuun, ja lapset nimettiin isän mukaan. Monesti isää tärkeämpi henkilö on kuitenkin äidin veli, joka toimii lapsen kummina. Varsinkin Uuden-Kaledonian pääkaupunki Nouméa ja jossain määrin Grande Terren länsirannikko ovat kulttuuriltaan ranskalaisia. Broussardit eroavat kaupunkien ranskalaisista, ja he vertaavat itseään usein Australian takamaiden asukkaisiin. Niinpä esimerkiksi australialaiset hatut ovat yleisessä käytössä. Varsinaisesta ranskalaisesta kulttuurista vastaavat lähinnä kaupunkien kalédonialaiset ja maahan hiljattain muuttaneet.


title: Uusi-Kaledonia

text: Kanakit tekevät perinteistä käsityötä lähinnä puusta ja kivestä. Puusta tehtiin perinteisesti jumalien kuvia, ja tärkein veistostyyppi oli "fléche fattiére" -nimellä tunnetut toteemit. Myös eläinaiheet, kuten haukat ja kilpikonnat, ovat yleisiä. Puusta tehtiin veistosten ohella aseita. Kanakit käyttivät pyöreä- ja linnunpään muotoon muotoiltuja nuijia sekä heittokeihäitä. Tärkein kivestä tehty käsityö oli seremonialliset kirveet. Niitä käytettiin klaanin voiman symboleina. Kirveen kivi oli yleensä vihreästä serpentiinikivestä tai jadesta. Kirveen kahvaan käytettiin lepakonnahkaa.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uuden-Kaledonian suosituin urheilulaji on jalkapallo, ja se on suosittua laajasti kaikkien väestöryhmien keskuudessa. Tunnettu uusikaledonialainen jalkapalloilija on esimerkiksi Christian Karembeu. Jalkapalloa pelaavat pääasiassa miehet. Naisten keskuudessa pelataan esimerkiksi rantalentopalloa ja krikettiä. Ranskan vaikutuksesta Uudessa-Kaledoniassa pelataan myös yleisesti petankia. Uusi-Kaledonia on perinteisesti pärjännyt hyvin Etelä-Tyynenmeren kisoissa. Uuden-Kaledonian jalkapallomaajoukkue on ollut FIFAn jäsen vuodesta 2004 lähtien.


title: Uusi-Kaledonia

text: Uudessa-Kaledoniassa on useita kirjakustantamoita ja kirjailijoita. Esimerkiksi kustantamo Grain de Sable on erikoistunut julkaisemaan alueen historiasta ja perinnöstä kertovaa kirjallisuutta. Tunnettuja uusikaledonialaisia kirjailijoita ovat esimerkiksi sarjakuvaa "Brousse en Folie" tekevä Bernard Berger, runoja ja näytelmiä kirjoittava Pierre Gope, itsenäisyyttä kannattava poliittinen kirjailija Dewe Gorodey, Ranskassa syntynyt fiktiokirjailija Claudine Jacques ja runoja ja näytelmiä kirjoittava Nicolas Kurtovitch.


title: Red Team

text: Red Team on simuloiduissa tilanteissa hyökkäyksellinen, vihollista kuvaava oman organisaation yksikkö. Vastaavasti Blue Team tarkoittaa oman organisaation "varsinaista" yksikköä. Suomessa red teamista käytetään usein nimeä 'maaliosasto'.


title: Red Team

text: Termiä käytetään muun muassa sodankäynnissä ja tietoturvassa. Edellisessä Red Team toimii kuten vihollinen, jälkimmäisessä kuten esimerkiksi krakkeri. Red Team mahdollistaa hyvin tehokkaan ja realistisen harjoittelun yksikön toimialalla tarjoamalla näkymän vastapuolen toimintaan.


title: Red Team

text: Red Team luo toimintaan:


title: Suur-Suomi

text: Suur-Suomi-aate on itämerensuomalaisten kansojen yhteenkuuluvuutta korostava heimoaatteen radikaali muoto. Sen tavoitteena on liittää Suomeen Neuvostoliitolle kuulunut Itä-Karjala ja mahdollisesti myös muita Suomen naapurivaltioiden osia, kuten Inkeri tai Pohjois-Norjan ja -Ruotsin suomenkielisen väestön asuinalueita. Suur-Suomi-aatetta edustaneista järjestöistä Akateeminen Karjala-Seura puhui Suur-Suomesta sekä tavoitellun suursuomalaisen valtion että suomalais-karjalaisen ei-valtiollisen kieli- ja kulttuuriyhteisön merkityksessä.


title: Suur-Suomi

text: Suur-Suomi-aatteen laajamittainen kannatus oli voimakkaimmillaan Suomen itsenäisyyden alkuaikoina. Toisen maailmansodan jälkeen Suur-Suomi-aate käytännössä sammui.


title: Suur-Suomi

text: Yleensä Suur-Suomi-haaveilijat hahmottelivat Suur-Suomen itärajaksi Fennoskandian luonnonmaantieteellistä itärajaa, joka kulkee Vienanmereltä Vienan kannaksen yli Ääniselle ja Syväriltä Nevajoen tai Rajajoen poikki Suomenlahteen. Nämä rajat sisältävät suomalaisten ja itäkarjalaisten alueet. Joskus mukaan sisällytetään myös Nevan eteläpuolinen Inkeri, Viro sekä myös Norjan Ruija ja Ruotsin Norrbottenin suomenkielinen alue. Joskus Suomen rajoiksi myös esitettiin laajempaa, muinoin itämerensuomalaista aluetta ”"Väinältä Väinälle"” eli Pohjois-Venäjän Vienajoelta Latvian Väinäjoelle. Nykyään lähinnä leikillisessä mielessä joskus puhutaan Suur-Suomesta tarkoittaen jopa Uralille ulottuvaa aluetta.


title: Suur-Suomi

text: Idea niin sanotusta kolmen kannaksen rajasta on satoja vuosia vanha, peräisin jo ajalta, jolloin Suomi kuului Ruotsiin ja Ruotsin ja Venäjän välillä oli erimielisyyksiä ja välillä sotia siitä, missä Ruotsin (samalla Suomen) ja Venäjän rajan pitäisi kulkea. Ruotsin valtionjohdossa kolmen kannaksen raja katsottiin helpoimmaksi puolustaa, koska maaraja olisi silloin ollut lyhin mahdollinen. Kannakset olivat Vienankannas, Aunuksenkannas ja Karjalankannas.


title: Suur-Suomi

text: 1800-luvulla pidettiin tärkeinä valtioiden ja kansojen ”luonnonmukaisia rajoja”, jotka muodostuivat maantieteellisistä rajoista. Vielä 1800-luvun alkupuolella ei nimitystä ”Suur-Suomi” tiettävästi käytetty, mutta ajatus Suomen luonnonmaantieteellisistä rajoista on peräisin jo noilta ajoilta. Vuonna 1837 kasvitieteilijä J. E. A. Wirzen määritteli Suomen luonnonvaraisten kasvien levinneisyysalueen itäiseksi rajalinjaksi Vienanmeren, Äänisen ja Syvärin ja geologi Wilhelm Ramsay määritteli vuosisadan alussa kallioperätutkimuksissaan Fennoskandian kallioperän käsitteen. Myös Zachris Topelius otti asian myöhemmin esille virkaanastujaisluennossaan vuonna 1854.


title: Suur-Suomi

text: Samoihin aikoihin kehittynyt suomalais-ugrilainen kielentutkimus nosti esille poliittisen rajan itäisellä puolella elävät suomalaisten sukulaisheimot, ja poliittisen rajan katsottiin olevan myös kielellisesti ja etnisesti väärässä paikassa. Noilta ajalta on peräisin muun muassa August Ahlqvistin (A. Oksanen) runo ”Suomen valta”, jossa sukulaisheimojen veljeyttä korostettiin muun muassa seuraavin säkein: ”"Äänisjärvi, Pohjanlahti, / Auranrannat, Vienansuu, / siin’ on, suomalainen, mahti, / jok’ ei oo kenenkään muun."”


title: Suur-Suomi

text: Heikki Nurmion sanoittamassa Jääkärimarssissa (1917) ”Vienan rannat ja maa” määriteltiin kuuluvaksi Suomeen: ”"Viro, Aunus, Karjalan kaunis maa, yks’ suuri on Suomen valta."” Myöhemmin sanat muutettiin uutta tilannetta vastaaviksi: ”"Häme, Karjala, Vienan rannat ja maa, yks’ suuri on Suomen valta."”


title: Suur-Suomi

text: Karelianismi oli taiteilijoiden, kirjailijoiden ja säveltäjien kansallisromanttista Karjala-harrastusta ja karjalaisuuden pitämistä suomalaisuuden alkulähteenä. Karelianismi oli voimakkaimmillaan 1890-luvulla. Esimerkiksi kirjailija Ilmari Kianto oli tunnettu Vienan-ystävä. Hän kirjoitti Vienan-retkestään kirjan "Suomi suureksi – Viena vapaaksi" (1918), jonka koko painos on takavarikoitu.


title: Suur-Suomi

text: Pohjois-Norjassa on suomenkielinen vähemmistö, kveenit. Suomenkielinen asutus oli levinnyt varsinkin 1860-luvulla. Kveeneillä oli tapana eristäytyä omiin yhdyskuntiinsa. Akateeminen Karjala-Seura ja Suomalaisuuden Liitto tekivät aktiivisesti kveenityötä vuosina 1927 – 1934 välillä. Tärkein aktiviteetti oli suomenkielisen materiaalin ja propagandan levittäminen eri kanavien kautta. Toiminta hiipui vuodesta 1931 lähtien ja päättyi 1934, mutta mainittujen järjestöjen lehdissä kveenien asioita käsiteltiin vielä tämänkin jälkeen.


title: Suur-Suomi

text: Norjassa virisi pelko ”suomalaisesta vaarasta”. Kveenivähemmistöä alettiin norjalaistaa samantapaisin keinoin kuin Itä-Karjalan suomalaistaminen ja myöhempi venäläistäminen. Pääasiallinen keino oli kulttuuri- ja kielipoliittinen syrjintä koululaitoksen kautta, norjankielinen joukkoviestintä ja ns. kaaderipolitiikka. Suomen kielen käyttöä ja arvostusta pyrittiin vähentämään ja suomenkielisten etninen identiteetti ja kulttuuri pyrittiin hävittämään.


title: Suur-Suomi

text: Suomen itsenäisyyden alkuaikoina Suomessa alettiin vaatia Ruotsin Norrbottenin suomenkielisten alueiden, ”Länsipohjan”, liittämistä Suomeen. Tämä oli vastareaktio Ahvenanmaan halulle liittyä Ruotsiin. Suomen valtiovalta perusti Länsipohjan toimikunnan, jonka tehtävänä oli aikaansaada Länsipohjassa suomalaiskansallista liikehdintää. Ruotsissa puolestaan pyrittiin ruotsalaistamaan suomenkielisiä muun muassa lisäämällä ruotsin opetusta Pohjois-Ruotsin suomalaisseuduilla. Vielä 1950-luvulla Pohjois-Ruotsin kouluissa suomen kielen puhumisesta rangaistiin.


title: Suur-Suomi

text: 1920-luvulla suur-Suomea rakennettiin heimosodissa ja haluttiin yhdistää kaikki itämerensuomalaiset kansat yhdeksi valtioksi. Tällaista halua oli myös läntisessä Itä-Karjalassa, joista Repolan ja Porajärven kunnat liittyivät Suomeen, tosin vasta tiukkojen ehtojen myötä, mutta jäivät Tarton rauhassa rajojen ulkopuolelle.


title: Suur-Suomi

text: Eniten suur-Suomen projekti elähdytti Akateemisen Karjala-Seuran ja Lapuan liikkeen ja sen parlamentaarisen seuraajan IKL:n politiikkaa. Myös Kokoomuksessa ja Maalaisliitossa oli Suomen suurentamisen kannattajia. Mannerheimin Miekkavala 1918 ja Miekantuppipäiväkäsky 1941 lisäsivät Suur-Suomi-innostusta. Vasemmistopoliitikoista suursuomalaista harrastusta oli aikoinaan Oskari Tokoilla ja Väinö Voionmaalla, joka julkaisi 1918 kirjan ”Suur-Suomen luonnolliset rajat”.


title: Suur-Suomi

text: Vuonna 1919 Repolan ja Porajärven kunnat julistautuivat eronneiksi Venäjästä ja liittyneiksi Suomeen, mutta rajansiirtoa ei virallisesti vahvistettu. Vuonna 1920 Tarton rauhanneuvotteluissa Suomi vaati muutakin Itä-Karjalaa itselleen. Venäjä ei suostunut tähän ja vaati Repolaa ja Porajärveäkin itselleen mutta tarjosi Suomelle Petsamoa. Väittelyn jälkeen presidentti K. J. Ståhlberg suostui tähän aluevaihtoon. Itä-Karjala-vaateista luopumisen takia oikeiston äärimmäisellä laidalla rauhaa pidettiin häpeärauhana.


title: Suur-Suomi

text: Suomi halusi Tarton rauhaa solmittaessa 1920 Itä-Karjalalle kansallishallinnon ja autonomian. Kansainliitto ratkaisi Itä-Karjalan kuuluvan Neuvosto-Venäjälle vaatien, että sille on annettava autonominen itsehallinto. Samaan aikaan Kansainliitto ratkaisi myös Ahvenanmaan kysymyksen Suomen eduksi. Suomen sisällissodan jälkeen Venäjälle paenneet punaiset nousivat johtoasemaan Itä-Karjalassa, jonne perustettiin Karjalan työkansan kommuuni, johtajanaan Edvard Gylling. Punaisten tehtävänä oli lisäksi toimia Suomen vallankumouksen sillanpääasemana. Suomalainen eliitti vahvisti asemansa 1923 perustettaessa Karjalan ASNT.


title: Suur-Suomi

text: Koska Karjalan Työväenkommuuni oli käytännössä Suomesta paenneiden punaisten käsissä, Suomi esitti, ettei Neuvosto-Venäjä ollut järjestänyt Itä-Karjalaan sellaista kansanvaltaista itsehallintoa kuin rauhansopimuksessa oli sovittu. Tätä seuranneen epäonnistuneen kansannousun jälkeen Suomeen pakeni neuvostovaltaa vastustaneita itäkarjalaisia.


title: Suur-Suomi

text: Sisällissodan jälkeen paenneiden suomalaisten lisäksi Itä-Karjalaan muutti suomalaisia Inkerinmaalta ja paluumuuttajia Pohjois-Amerikasta. Myös he pitivät Itä-Karjalaa osana suomalaista kulttuuripiiriä. Monien mielipiteet olivat samanlaiset kuin Suomen heimoaatteen kannattajien.


title: Suur-Suomi

text: Vielä vuonna 1926 Neuvosto-Karjalan asukkaista 96,6 % puhui äidinkielenään karjalan kieltä. Karjalan kielellä ei ollut kirjakieltä ja sellaisen luomista pidettiin mahdottomana monien murteiden vuoksi. Karjalan viralliseksi kieleksi tuli venäjän lisäksi suomi. Suhtautuminen suomen kieleen oli moninaista. Joidenkin karjalaisten oli vaikea ymmärtää suomen kirjakieltä ja sen käyttäminen kohtasi Aunuksen Karjalassa suoranaista vastarintaa paikallisten taholta, Vienan Karjalassa kieleen suhtauduttiin positiivisemmin. Vastarinta leimattiin paikallisten kulakkien ja venäläisšovinistien sosialismin vastaiseksi myyräntyöksi.


title: Suur-Suomi

text: Kesällä 1930 suomalaistamispolitiikka nousi julkiseksi kiistelyn aiheeksi. Erimielisyyksiä oli muun muassa Neuvosto-Karjalan virallisesta kielestä. Oli epäselvää opetetaanko karjalaisille suomea vai kehitetäänkö heidän omaa kieltään. Neuvosto-Karjalan johdossa ajatus karjalan kirjakielestä torjuttiin. Neuvostoliiton keskuskomitean kansallisuuksien neuvosto ja Neuvostoliiton tiedeakatemia protestoivat Neuvosto-Karjalan pakkosuomalaistamista vastaan.


title: Suur-Suomi

text: Stalinin vainoissa 1937 Neuvosto-Karjalan johtoa syytettiin kuitenkin trotskilais-porvarillisesta nationalismista, Karjalan kielen ja kulttuurin kieltämisestä ja orientoitumisesta porvarilliseen Suomeen. Suomalainen johto kesti vuoteen 1937 asti, kunnes se likvidoitiin Stalinin vainoissa. Samalla aloitettiin alueen venäläistäminen kieltämällä sekä suomen, että karjalan kielen julkinen käyttö. Venäläistämistä perusteltiin alueen helpompana hallittavuudella, kun venäjän kanssa kilpailevia kieliä ei ollut.


title: Suur-Suomi

text: Neuvostoliitto perusti talvisodan alussa Suomen kansanvaltaisen tasavallan, jota johti Terijoen hallitus ja Otto Wille Kuusinen. Tarkoitus oli sisällyttää perustettuun neuvostotasavaltaan sekä valloitettu Suomi että osa Itä-Karjalasta. Tästä syystä alueen viralliseksi kieleksi palautettiin suomi. Kun Suomen miehitys jäi tekemättä, maaliskuussa 1940 perustettiin Karjalais-suomalainen neuvostotasavalta, johon kuuluivat sekä entisen Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavallan alue kokonaisuudessaan että osa Suomen Moskovan rauhassa 1940 luovuttamista alueista.


title: Suur-Suomi

text: Jo sisällissodan aikana vuonna 1918 Carl Gustaf Emil Mannerheim oli Antreassa Karjalankannaksella antanut julistuksen, jossa toteaa ettei tulisi panemaan miekkaansa tuppeen ennen kuin Suomi ja Itä-Karjala olisivat vapaat. Jatkosodassa Mannerheim antoi kuuluisan miekantuppipäiväkäskynsä, jossa viittasi julistukseensa. Päiväkäskyssä oli mainintoja myös ”suuresta Suomesta”, mikä jo tuolloin aiheutti myös kielteistä huomiota poliittisissa piireissä.


title: Suur-Suomi

text: Jatkosodan aikana 1941 Suomi miehitti historiansa laajinta aluetta. Monet muuallakin kuin oikeistossa halusivat liittää Itä-Karjalan Suomeen. Perusteet olivat paitsi ideologisia ja poliittisia, myös sotilaallisia: niin sanottu kolmen kannaksen linja oli aiempaa rajaa helpompi puolustaa. Saksan ollessa tukena siihen oli mahdollisuus. Venäläisiä ja karjalaisia kohdeltiin eri tavoin. Venäjää puhuvan väestön etnistä taustaa tutkittiin, jotta saataisiin tietää, mikä osa siitä oli ”kansallista väestöä” eli karjalaisia, mikä ”epäkansallista väestöä” eli enimmäkseen venäläisiä. Venäläistä väestöä koottiin keskitysleireille, jotta se olisi ollut helpompi siirtää pois. Suomeen siirtyi saksalaisten miehittämältä alueelta noin 62 000 inkerinsuomalaista, joista kuitenkin palautettiin takaisin Neuvostoliittoon 55 000. Heitä kohtasi Neuvostoliitossa karkottaminen Siperiaan. 1950–1960 luvulta alkaen heillä oli mahdollisuus päästä takaisin kotisijoilleen.


title: Suur-Suomi

text: Valtion tiedotuslaitos julkaisi vuonna 1941 Suur-Suomi-aatetta tukeva saksankielisen teoksen "Finnlands Lebensraum", jonka tarkoituksena oli perustella tieteellisesti Itä-Karjalan ja Inkerinmaan liittämistä Suomeen.


title: Suur-Suomi

text: Sanomalehdistä innokkaimmin Suur-Suomi-aatetta kannatti Isänmaallisen kansanliikkeen pää-äänenkannattaja "Ajan Suunta", joka näki syksyllä 1941 puolueen ”kuningasajatuksen” olevan toteutumassa. Maalaisliiton "Ilkka" kirjoitti heti jatkosodan puhjettua: "”Me emme haaveile Novgorodista emmekä Moskovasta, meille riittävät Syväri, Ääninen ja Vienan rannat.”" Kolmas Suur-Suomi-puolue oli Kokoomus. Myös poliittiseen keskustaan lukeutunut "Helsingin Sanomat" kirjoitti Mannerheimin miekantuppipäiväkäskyn jälkeen: "”Oikeisiin mittasuhteisiin suurentuneessa elintilassamme me voimme hengittää vapaammin ja turvallisemmin.”" Myöhempi akateemikko Martti Haavio kirjoitti päiväkirjassaan, miten Aunuksessa syyskuussa 1941 vierailleet eduskunnan varapuhemies ja eräät kansanedustajat olivat sanoneet, että heillä oli kiire tulla katsomaan ”isänmaamme uutta maakuntaa”. Vielä keväällä 1943 kerrottiin opiskelijanuorison keskuudessa vallinneen voimakkaan Suur-Suomi-innostuksen, ja kevään 1943 ylioppilasaineiden joukossa oli aihe ”Jos saisin määrätä Suomen rajat”


title: Suur-Suomi

text: Toisaalta oli taloudellisia motiiveja Itä-Karjalan metsävarantojen hyödyntämisen muodossa. Alueita ei kuitenkaan juridisesti liitetty Suomeen, vaan eduskunta julisti vain talvisodassa menetetyt alueet Suomeen kuuluviksi. Alueiden hoidosta vastasi Itä-Karjalaan asetettu sotilashallinto, joka teki valmistelevia toimenpiteitä vallattujen alueiden väestön suomalaistamiseksi sekä valmisteli niiden liittämistä Suomeen.


title: Suur-Suomi

text: Jatkosodan hyökkäysvaiheessa vuonna 1941, jolloin eläteltiin toiveita Saksan voitosta Neuvostoliitosta, alettiin pohtia, mitä alueita Suomi voisi saada itselleen mahdollisessa rauhanteossa Neuvostoliiton kanssa. Saksan tavoitteena oli ottaa haltuunsa Astrahan–Arkangeli-linja, joka olisi mahdollistanut myös Suomen alueiden laajentamisen itään. Professori Jalmari Jaakkolan kirjoittama kirja, "Die Ostfrage Finnlands", suomeksi "Suomen idänkysymys", joka julkaistiin 29. elokuuta 1941, pyrki perustelemaan Itä-Karjalan valtausta. Kirja käännettiin englanniksi ja ranskaksi ja se sai kritiikkiä osakseen muun muassa Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.


title: Suur-Suomi

text: Suomen opetusministeriö perusti 11. joulukuuta 1941 Tieteellisen Itä-Karjalan toimikunnan, jonka tarkoituksena oli ohjata Itä-Karjalaa koskevaa tutkimusta, jotta alueesta muodostuisi mahdollisimman tarkka kuva. Toimikunnan ensimmäisenä puheenjohtajana oli Helsingin yliopiston rehtori Kaarlo Linkola ja toisena Väinö Auer. Oikeusoppineet valmistelivat kansainvälisoikeudellisia perusteluja sille, miksi Suomen tulisi saada haltuunsa Itä-Karjala.


title: Suur-Suomi

text: Valloitetulle alueelle perustettiin internointileirejä, joita omana aikanaan nimitettiin aluksi ”keskitysleireiksi” ja sittemmin ”siirtoleireiksi”. Niihin suljettiin:Äänisniemen, Syvärinlaakson ja Maanselänkannaksen väestöä, joka perinteisesti sattuu puhumaan venäjää, siirrettiin etulinjasta taemmaksi leireihin paitsi neuvostopartisaanien hyökkäysten ehkäisemiseksi myös siviilien itsensä suojelemiseksi. Äänisniemelle oli tätä paitsi pakkautunut ei-suomensukuista syntyperää olevia pakolaisia eri puolilta Karjalais-suomalaista sosialistista neuvostotasavaltaa; odottaessaan turhaan kuljetusta Äänisjärven ylitse he jäivät Suomen puolustusvoimien käsiin. Tutkimuskirjallisuuden perusteella voi arvioida, että rintamien läheltä evakuoituja taikka pakolaisia saattoi olla jopa 16 600 Itä-Karjalan leireihin sijoitetuista ihmisistä. Tämä tarkoittaisi yli 69 prosenttia leirien korkeimmasta väkiluvusta, joka oli 23.984 henkeä, 1. huhtikuuta 1942.


title: Suur-Suomi

text: Kuolleisuus miehitetyn Itä-Karjalan ”keskitysleireillä” oli huomattavasti korkeampi kuin saman alueen vapaan väestön keskuudessa (26 ‰), saatikka Suomessa (13,1 ‰) – jopa 137,5 ‰. Varsinaisena syynä Itä-Karjalan leiriläisten korkeaan kuolleisuuteen näyttää olleen heikko ravitsemustilanne, ja jossain määrin myös heidän ikärakenteensa: 20–30-vuotiaiden naisten sekä alaikäisten lasten (lähes 50 %) suuri suhteellinen osuus.


title: Suur-Suomi

text: Suur-Suomi-aatteen kulta-aikaa oli 1910-luku. 1920-luvulla aatteen suosio hiipui, mutta nousi vielä hetkeksi suosioon jatkosodan aikana. Jatkosodan loppu käytännössä sammutti Suur-Suomi-aatteen, koska sen toteuttamiselle ei enää ollut poliittisia eikä sotilaallisia edellytyksiä. Neuvostoliitto oli voittanut sodan ja laatinut Suomelle ankarat rauhanehdot, jossa muun muassa Suomen alue entisestään pieneni. Lisäksi kansallissosialismin ja fasismin kaatumisen jälkeen nationalistis-ekspansiivisia ajatuksia ei enää katsottu hyvällä. Suur-Suomi-aatetta kannattaneet Akateeminen Karjala-Seura ja IKL lakkautettiin. Osaltaan asiaan vaikutti luultavasti myös se, että itäkarjalaiset eivät olleet miehitysaikana yksimielisesti tukemassa Suomen aluelaajennushanketta, vaan suuri osa heistä suhtautui suomalaisiin kuin miehittäjiin: välinpitämättömästi saadessaan olla rauhassa ja vihamielisesti jouduttuaan paineeseen. Itäkarjalaiset olisivat mieluummin ottaneet suomalaisilta vastaan materiaalista kuin ”hengellistä” apua, aivan kuten heimosodissakin.


title: Suur-Suomi

text: Samaten kulttuurinen pohja putosi aatteelta, kun yhteydenpito Neuvostoliiton alaisuuteen jääneisiin suomensukuisiin kansoihin vaikeutui ja byrokratisoitui. Vasta Viron itsenäistymisen ja Neuvostoliiton romahtamisen myötä yksityisten kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen toimintamahdollisuudet ovat alkaneet elpyä.


title: Suur-Suomi

text: Suur-Suomi-aatteen takaisista motiiveista on keskusteltu jonkin verran. Lienee kiistatonta, että osalla aatteen kannattajista taustalla oli vilpitön halu auttaa heimoveljiä, sillä aate kytkeytyi laajempaan heimoyhteistyöhön. Toisaalta myöhemmin aate alkoi saada selvemmin imperialistisia piirteitä. Esimerkiksi aatteen tärkeimpiin kannattajiin kuulunut Akateeminen Karjala-Seura, joka alun perin oli syntynyt heimotyöjärjestöksi, julkaisi jo toisena toimintavuonnaan ohjelmansa, joka käsitteli paljon laajempia strategisia, maantieteellisiä, luonnonhistoriallisia ja poliittisia perusteluita Suur-Suomi aatteelle: tämä osoittaa, että seuran toiminnan altruistinen motiivi väistyi jo hyvin varhain taka-alalle Suomi-keskeisyyden tieltä.


title: Suur-Suomi

text: Varsinaista Suur-Suomi-aatetta viljelevät nykyaikana enää harvat yksittäiset henkilöt. Nykyisin heimoaate pyrkii pääasiassa edistämään suomalaissukuisten kansojen selviytymistä ja elvytystyötä ilman valtiollisten rajojen muutoksia, eikä sen yhteydessä mielellään puhuta suursuomalaisuudesta sanan missään merkityksessä. Tällaista toimintaa harrastaa muun muassa Juminkeko-säätiö. Myös tunnetummat ja arvostetummat M.A Castrénin seura, Suomi–Venäjä-Seura ja monet suomalais-ugrilaiset seurat tukevat Suomen sukulaiskansojen selviytymiskamppailuja. Opiskelijoiden keskuudessa heimoaate elää vahvimmin Tarton yliopistossa, Virossa.


title: Suur-Suomi

text: Elokuussa 2008 kansainvälisen tilanteen kiristyessä Etelä-Ossetian viiden päivän sodan seurauksena nimimerkki Kunto Kalpa arvosteli "Keskisuomalainen"-lehdessä rajusti Suomen Venäjä-politiikkaa. Kalvan mielestä Suomessa on nostanut päätään "henkinen suursuomalaisuus".


title: Raimo Helminen

text: Raimo Ilmari Helminen (s. 11. maaliskuuta 1964 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja jääkiekkoilija, joka pelasi pitkän uran keskushyökkääjän pelipaikalla. Helminen pelasi SM-liigassa ainoastaan yhdessä joukkueessa, Tampereen Ilveksessä. Lisäksi hän edusti Yhdysvalloissa NHL:ssä New York Rangersia, Minnesota North Starsia ja New York Islandersia sekä Ruotsissa Malmötä. Helminen voitti maailmanmestaruuden lisäksi sekä Suomen- että Ruotsin-mestaruuden ja Euroopan cupin. Peliuransa jälkeen hän on valmentanut Suomen 20-vuotiaiden maajoukkuetta, Ilvestä, KHL-seura Barys Astanaa ja Kazakstanin maajoukkuetta. Kaudesta 2016–2017 lähtien Helminen on toiminut KHL-seura Jokerien apuvalmentajana.


title: Raimo Helminen

text: Helminen pelasi seuratasolla ammattilaisena 26 vuotta. Hän aloitti SM-liigassa kaudella 1982–1983, ja hänen viimeinen kautensa oli kausi 2007–2008. Häntä pidetään Ilveksen tunnuskuvana. Suomen maajoukkueessa Helminen pelasi 331 ottelussa, joten hän on pelannut enemmän maaotteluja kuin kukaan toinen jääkiekkoilija maailmassa. Helminen pelasi Suomen edustusjoukkueessa 19 arvoturnauksessa. Joukossa on kuudet olympialaiset. Helmisellä on yhteensä kuusi MM- ja kolme olympiamitalia.


title: Raimo Helminen

text: Helminen tunnettiin pelaajana lähinnä pelinrakentajana, ja monesti hän syöttikin ensin joukkuetoverilleen, ennen kuin yritti itse laukoa. Hänet muistetaan myös vaatimattomana ja hiljaisena henkilönä, joka ei haastatteluissa sanonut montakaan sanaa. Uran jälkeen Helmistä on muistettu monilla kunnianosoituksilla. Hänet on valittu jääkiekkoleijonaksi, Ilves on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 41 ja Suomen maajoukkue pelinumeron 14. Helmisen uraa varjostivat veroepäselvyydet, jotka syntyivät Malmön pelivuosilta.


title: Raimo Helminen

text: Raimo Helminen syntyi 11. maaliskuuta 1964 Tampereen Koivistonkylässä asuneiden Sylvi ja Jyrki Helmisen perheeseen toisena lapsena. Isosisko Terhi on kaksi vuotta vanhempi. Raimo aloitti jääkiekkoharrastuksen varhain, sillä kotitalon lähellä oli kenttä, joka jäädytettiin talvisin. Kesällä hän pelasi myös jalkapalloa ja harrasti yleisurheilua päälajinaan seiväshyppy. Jalkapalloa Raimo pelasi 15-vuotiaaksi asti Tampereen Pallo-Veikoissa, ja hän oli useasti mukana SM-lopputurnauksessa.


title: Raimo Helminen

text: Helminen sai lempinimen Raipe jo nuorena, ja se on seurannut häntä koko pelaajauran ajan. Nimen keksijästä ei ole tietoa, ei myöskään ajankohdasta, mutta Raipeksi häntä kutsuttiin jo alle kouluikäisenä Koivistonkylän kentällä.


title: Raimo Helminen

text: Helmisen ensimmäinen joukkue ei ollut Ilves, vaan KooVee, johon hän liittyi vuonna 1971. Tuohon aikaan KooVee oli ainoa joukkue, jolla oli Koivistonkylässä sarjatoimintaa nuorimmissa ikäluokissa. KooVeessa hän pelasi F- ja E-junioreissa vuodet 1971–1977.


title: Raimo Helminen

text: Ilvekseen Helminen siirtyi D-juniori-ikäisenä syksyllä 1977, ja hän pelasi Ilveksen juniorijoukkueissa kevääseen 1983 asti. Viimeisellä kaudellaan hän pelasi myös jo Ilveksen edustusjoukkueessa SM-liigassa. Hän voitti ensimmäisen SM-mitalinsa 14-vuotiaana vuonna 1978, kun Ilveksen D-juniorit sijoittuivat pronssille. B-junioreissa hän sai hopeaa vuonna 1981, ja seuraavana vuonna tuli sekä B- että A-junioreiden Suomen-mestaruus. Vielä vuonna 1983 mitaleihin tuli lisää A-junioreiden SM-hopea.


title: Raimo Helminen

text: Ilveksen liigajoukkueeseen Helminen nousi 18-vuotiaana kaudella 1982–1983. Nuorelle tulokkaalle kaavailtiin suurta roolia, sillä hän syrjäytti kokeneemman Kari Järvisen valmentaja Seppo Hiitelän suunnitelmissa ennen kauden alkua. Varusmiespalvelustaan suorittanut Helminen ei kuitenkaan pystynyt vakuuttamaan ensimmäisissä peleissään. Hänet pudotettiin loppukaudeksi neloskenttään, ja Järvinen pääsi takaisin isompaan rooliin. Ensimmäisen SM-liigamaalinsa Helminen teki 6. marraskuuta 1982 Rauman Lukkoa vastaan. Yhteensä Helminen teki ensimmäisellä kaudellaan kaksi maalia ja kolme maaliin johtanutta syöttöä (2+3). Ilves sijoittui Helmisen ensimmäisellä kaudella SM-liigan kolmanneksi, kun se voitti Tapparan pronssiottelussa.


title: Raimo Helminen

text: Toisella kaudellaan Helminen nousi nopeasti Ilveksen avainpelaajien joukkoon ja teki yhteensä 37 runkosarjaottelussa. Ilveksen kausi oli kuitenkin vaikea, eivätkä nuoret tähdet olleet vielä aivan valmiita kantamaan vastuuta. Kesällä 1984 Helmisen tuleva NHL-urakin sai alkunsa, kun New York Rangers varasi hänet toisella kierroksella koko varaustilaisuuden 35. pelaajana. Kykyjenetsijät olivat alkaneet pitää häntä Euroopan parhaana hyökkääjänä hyvin menneiden nuorten MM-kilpailujen ansiosta. Kausi 1984–1985 sujui Ilveksen ja Helmisen kannalta toivotusti. Ilves voitti liigan mestaruuden, ja Helminen oli merkittävässä roolissa joukkueen ykkösketjun keskushyökkääjänä; laitahyökkääjinä olivat Mikko Mäkelä ja Jari Neuvonen. Runkosarjassa Helminen sai 21+36 pistettä ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi edellään vain samassa ketjussa pelannut Mäkelä ja pistepörssin voittanut Matti Hagman. Ilveksen mestaruuden kannalta tärkein pelaaja oli kuitenkin kakkoskentän keskushyökkääjä Risto Jalo, joka ratkaisi sekä neljännen että viidennen, viimeisen loppuottelun TPS:a vastaan, vaikka hänet kannettiin paareilla pois jäältä viimeisen ottelun ensimmäisessä erässä.


title: Raimo Helminen

text: Mestaruuskauden jälkeen Ilveksen joukkue hajosi. Helminen siirtyi New York Rangersiin kesällä 1985, ja hänen seurakaverinsa Ville Sirén, Mikko Mäkelä ja Ari Haanpää saivat myös NHL-sopimukset. Helminen saapui Rangersiin hyvään aikaan, sillä joukkuetta oli aiemmin valmentanut eurooppalaisia pelaajia suosinut Herb Brooks ja häntä seurasi Ted Sator, joka myös arvosti eurooppalaisia. Helminen pelasikin hyvän tulokaskauden pääasiassa Rangersin kakkos- tai kolmoskentässä ja kamppaili peliajasta toisen tulokkaan, Mike Ridleyn kanssa. Yhteensä Helminen pelasi 66 ottelua ja teki kymmenen maalia sekä antoi 30 maaliin johtanutta syöttöä. Rangersinkin kausi sujui kokonaisuudessaan hyvin, sillä nuori joukkue eteni Stanley Cupin välieriin. Ne Rangers kuitenkin hävisi tulevalle mestarille Montreal Canadiensille. Helmisen rooli jäi pieneksi pudotuspelivaiheessa, missä hän pelasi vain kaksi ottelua.


title: Raimo Helminen

text: Kesällä 1986 Helmisen Rangers-ura kääntyi alamäkeen, kun joukkue uusi johtoaan. Uusi valmentaja ei löytänyt sopivaa roolia Helmiselle, joka istuikin useita otteluita katsomon puolella ja pelasi myös farmissa New Haven Nighthawksissa. Kauden loppupuolella Helminen kaupattiin Minnesota North Starsiin, jonka kausi kuitenkin loppui nopeasti, sillä joukkue ei päässyt pudotuspeleihin.


title: Raimo Helminen

text: Seuraavaksi kaudeksi Helmisen piti palata Minnesotaan, mutta hän päätyi takaisin Ilvekseen. Hän sai nimittäin jännetupentulehduksen ja sittemmin kämmenen murtuman maajoukkueleirillä ennen vuoden 1987 Kanada cupia. Turnauksen jälkeen Helminen lähti suoraan Minnesotan harjoitusleirille, mutta käsi loukkaantuneena ei pystynyt antamaan näyttöjä. Minnesota ei siksi halunnut tehdä sopimusta, ja Helminen päätti palata Suomeen. Helminen liittyi Ilvekseen kesken kauden 1987–1988 ja vahvisti ennestäänkin kilpailukykyistä joukkuetta. Ilves voittikin SM-liigan runkosarjan, mutta pudotuspeleissä Lukko voitti Ilveksen välierissä suoraan kolmessa ottelussa, mikä oli SM-liigan suurimpia yllätyksiä. Helminen pelasi henkilökohtaisesti hyvän kauden, ja hänet valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen.


title: Raimo Helminen

text: NHL-välivuoden jälkeen Helmisestä oltiin jälleen kiinnostuneita Pohjois-Amerikassa, ja kaudeksi 1988–1989 hän teki sopimuksen New York Islandersin kanssa. Helmisen kausi kuitenkin epäonnistui täysin, sillä hän kärsi pahoista selkäkivuista. Välillä hän ei pystynyt iskiaksen takia edes kävelemään kunnolla, ja hän pelasi NHL:ssä kauden aikana vain parikymmentä ottelua. Loppukauden hän pelasi AHL-liigan Springfield Indiansissa. Tässä vaiheessa uran jatkokin oli epävarma, mutta vanha joukkuekaveri Risto Jalo suositteli Helmiselle hieroja Leo Saariota, joka oli hoitanut Jaloakin. Saarion avulla Helmisen selkäkivut saatiin hoidettua muutaman vuoden kuluessa.


title: Raimo Helminen

text: Helminen palasi Islanders-vuoden jälkeen takaisin Eurooppaan, hieman yllättäen Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Malmö IF:ään, jonka omistaja Percy Nilsson oli päättänyt nostaa seuransa Elitserieniin. Helmisen ensimmäinen kausi Ruotsissa oli loukkaantumisten takia rikkonainen, vaikka hän teki keskimäärin kaksi pistettä ottelua kohti. Lisäksi Helminen teki MoDota vastaan maalin, joka ratkaisi Malmön nousun Elitserieniin.


title: Raimo Helminen

text: Heti ensimmäisellä kaudellaan Elitserienissä Malmö yllätti ja oli runkosarjan viides, mutta putosi jatkosta pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella. Toinen kausi (1991–1992) olikin sitten menestys. Djurgården oli voittanut kolme Ruotsin-mestaruutta peräkkäin, mutta keväällä 1992 Malmö katkaisi Djurgårdenin valtakauden kukistamalla sen finaaleissa voitoin 3–2. Helmisestä tuli neljäs pelaaja, jolla on sekä Suomen- että Ruotsin-mestaruus.


title: Raimo Helminen

text: Kauteen 1992–1993 Malmö lähti puolustamaan mestaruutta, mutta hävisi välieräsarjan Brynäsille. Helminen pelasi kuitenkin tehojen kannalta siihen mennessä parhaan Ruotsin-kautensa, ja hän oli kolmas Elitserienin runkosarjan pistepörssissä. Pisteitä kertyi runkosarjassa 42, joista maaleja oli 9 ja syöttöpisteitä 33. Samalla kaudella Malmö voitti seurajoukkueiden Euroopan cupin, ja Helmisestä tuli ensimmäinen turnauksen voittanut suomalaispelaaja. Noihin aikoihin Helminen oli ehkä koko Euroopan kovapalkkaisin jääkiekkoilija.


title: Raimo Helminen

text: Kausi 1993–1994 oli jälleen menestyksekäs Malmölle. Joukkue voitti mestaruuden, ja Helminen oli sen johtohahmoja. Hän pelasi alkukauden Ilveksen-aikaisen joukkuetoverinsa Mikko Mäkelän kanssa ennen tämän loukkaantumista. Tulosta syntyi sen jälkeenkin, ja Helminen voitti Ruotsin Elitserienin pistepörssin ensimmäisenä ulkomaalaisena pelaajana. Suomalaisten menestyksen täydensi Luulajan Mika Nieminen, joka oli pistepörssin toinen. Helminen teki 20+34 pistettä pelaamissaan 38 ottelussa. Kaudet 1994–1995 ja 1995–1996 eivät sujuneet enää aivan yhtä hyvin Malmöltä eikä Helmiseltä. Viimeisen kauden epäonnistumiseen osasyynä saattoi olla se Helmisen jo kesällä 1995 tekemä päätös, että tuleva kausi jäisi hänen viimeisekseen Ruotsissa.


title: Raimo Helminen

text: Helminen palasi SM-liigaan ja Ilvekseen kaudeksi 1996–1997. Hänet olisi halunnut palkata useakin seura, vahvimmin HIFK, mutta hän oli päättänyt palata Ilvekseen. Helminen ei kuitenkaan voinut enää käyttää Ilveksessä tuttua pelaajanumeroaan 14, sillä tämä Lasse Oksasen vanha numero oli jäädytetty pari kautta aikaisemmin. Tästä lähin Helmisellä oli Ilveksessä numero 41. Maajoukkueessa Helminen jatkoi kuitenkin numerolla 14.


title: Raimo Helminen

text: Helmisen paluu oli Ilvekselle hyvin tärkeä, sillä perinteinen seura oli menestynyt liigassa heikosti. Helmisen myötä seuran uskottavuus ja kiinnostavuus nousi, ja katsojamäärä nousi keskimäärin yli 500:lla ottelua kohti. Kaukalossa Helminen oli vireessä, ja hän voitti 39 syöttöpisteellään liigan syöttötilaston, vaikka Mika Arvaja olikin Ilveksen paras pistemies. Lisäksi Helminen teki liigan ennätyksen, kun hän sai tehopisteitä 23 ottelussa. Ilves eteni mitalipeleihin mutta jäi silti neljänneksi hävittyään pronssiottelun HPK:lle. Helminen valittiin vielä kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentällisen keskushyökkääjäksi, mikä oli toinen kerta hänen urallaan.


title: Raimo Helminen

text: Kesällä 1997 Ilves hankki joukkueeseensa JyP HT:stä ruotsalaishyökkääjä Peter Larssonin, ja Larsson ja Helminen olivat kahden kauden ajan tehokas parivaljakko. Kaudella 1997–1998 Helmisen ketjun toisessa laidassa pelasi yleensä Sami Ahlberg, ja hyökkäyskolmikon takana puolustivat kanadalainen Allan Measures ja nuori Pasi Saarinen. Viisikon yhteistyö osoittautui onnistuneeksi: Helminen, Larsson ja Measures valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen, Larsson voitti pistepörssin ja sai Veli-Pekka Ketola -palkinnon, Measures palkittiin parhaana puolustajana ja Helminen valittiin runkosarjan parhaaksi pelaajaksi sekä palkittiin Kultaisella kypärällä. Pudotuspeleissä Ilves kaatoi ensimmäisellä kierroksella helposti SaiPan ja välierissä Jokerit. Finaalisarjassa HIFK oli kuitenkin vahvempi, ja Ilves sai hopeaa. Kyseisen kauden tähdistökentällisessä Helminen oli ainoa suomalainen pelaaja.


title: Raimo Helminen

text: Kauteen 1998–1999 Ilves lähti jopa mestarisuosikkina, sillä joukkue oli hankkinut kesällä lisää hyviä pelaajia. Heitä tarvittiin paljon, sillä Ilves pelasi SM-liigan lisäksi EHL:ää. Kausi oli kuitenkin Ilveksen kannalta pettymys, ja joukkue putosi jatkosta jo puolivälierissä. Helminen valittiin silti tähdistökentälliseen, jo kolmannen kerran peräkkäin. Pisteitä Helmiselle kertyi 50 (12+38) 53 ottelussa. Ilveksen kapteeni Hannu Mattila lopetti liigauransa keväällä 1999, ja Helminen nousi ansaitusti Ilveksen kapteeniksi kaudelle 1999–2000. Seuraavat kolme kautta hän pelasi edelleen tehokkaasti. Kaudella 2000–2001 Ilves ylsi pronssille ja Helminen oli Ilveksen tehokkain pelaaja pudotuspeleissä.


title: Raimo Helminen

text: Kausi 2002–2003 oli murheellinen Ilvekselle ja Helmiselle. Ilves jäi liigan jumboksi, ja Helminen teki vain 31 pistettä mutta oli silti Ilveksen paras pistemies. Helminen oli jo monena kautena päättänyt uransa jatkosta vasta kesällä, mutta tuolloin hän teki päätöksensä jo varhain, sillä hän ei halunnut lopettaa uraansa katastrofikauteen. Samalla kaudella syntyi myös Helmisen kyseenalainen yhden runkosarjaottelun jäähyennätys. 7. joulukuuta paikallisottelussa Tapparaa vastaan Helminen kopautti aloituksessa linjatuomaria mailalla takapuoleen ja käski pudottamaan jo kiekon. Linjatuomari ilmoitti päätuomari Jyri Rönnille, että tuomarin koskemattomuutta oli rikottu, ja Helminen sai kymmenen minuutin käytösrangaistuksen. Koska Helminen oli mielestään kokenut vääryyttä, hän meni ottelun päätyttyä kertomaan tiukkasanaisesti tuomareille, mitä mieltä oli heidän pelistään. Helminen oli jo lähtemässä pois kaukalosta, kun kuulutus kertoi Rönnin antaneen hänelle pelirangaistuksen. Helminen suuttui entisestään ja lähti uudestaan tuomarien luokse, vaikka hänen seurakaverinsa Jesse Niinimäki yritti rauhoittaa häntä. Rönn antoi Helmiselle vielä ottelurangaistuksen, joten Helminen sai yhteensä 55 minuuttia rangaistuksia koko pelissä, mikä oli uusi SM-liigan ennätys. Lisäksi hän sai kolmen ottelun pelikiellon. Vielä samana vuonna SM-liigan pudotuspeleissä JYPin Kimmo Pikkarainen rikkoi Helmisen ennätyksen yhdellä jäähyminuutilla.


title: Raimo Helminen

text: Helmisen pistemäärä kasvoi jälleen seuraavalla kaudella, ja Ilves ylsi pudotuspeleihin. Helminen teki kaudella 9+34 pistettä ja oli Cory Murphyn jälkeen Ilveksen toiseksi paras pistemies. Helmisestä tuli heti kauden alussa 12. syyskuuta 2003 iäkkäin koskaan Ilveksessä pelannut jääkiekkoilija, kun hän ohitti Niilo Tammisalon ennätyksen. Tammisalo oli pelannut viimeisen pelinsä Ilveksessä 39 vuoden, 4 kuukauden ja 10 päivän ikäisenä.


title: Raimo Helminen

text: Helminen oli pelannut pitkään Ilveksen ykköshyökkääjänä. Kaudella 2004–2005 hänen paikkansa kuitenkin otti Patrik Štefan, joka tuli NHL:n työsulun vuoksi Suomeen. Helmisen pisteet jäivät kaudella 7+21:een, ja hän oli Ilveksen viidenneksi tehokkain pelaaja.


title: Raimo Helminen

text: Helminen teki viimeisinä kausinaan vähemmän pisteitä kuin ennen, sillä hän ei enää saanut yhtä paljon peliaikaa ylivoimalla, mutta toisaalta hän onnistui erikoistumaan puolustustehtäviin. Kauden 2005–2006 avauskierroksella Helmisestä tuli SM-liigan historian vanhin pelaaja, kun hän ohitti Pertti Lehtosen, joka lopetti uransa 41 vuoden, 5 kuukauden ja 24 päivän iässä. Seuraavan kauden alkukierroksilla Helminen menetti hetkellisesti kapteenin asemansa, kun hän oli keihästänyt Arto Kukia ja saanut pelirangaistuksen. Ilveksen valmennusjohto Kari Elorannan johdolla otti kapteenin arvon pois Helmiseltä yhden ottelun ajaksi ja antoi sen Pasi Petriläiselle.


title: Raimo Helminen

text: Kausi 2007–2008 oli Helmisen pitkän uran viimeinen. Kauden toisessa ottelussa, joka oli samalla Ilveksen ensimmäinen kotiottelu, Helminen saavutti kahdeksantena pelaajana 700 ottelun rajan. Helminen pelasi 11. tammikuuta viimeisen runkosarjan pelinsä HIFK:ta vastaan, ja ennen ottelua helsinkiläisjoukkue muisti pitkän uran tehnyttä Helmistä palkinnolla. Lisäksi kotijoukkueen fanit taputtivat seisaaltaan Helmisen kunniaksi. Tämän jälkeen monet muutkin seurat muistivat Helmistä tämän viimeisissä peleissä.


title: Raimo Helminen

text: Uransa viimeisen runkosarjaottelun Helminen pelasi 4. maaliskuuta 2008 loppuunmyydyssä Hakametsän jäähallissa. Ilves voitti ottelussa Lukon 5–2. Helmistä muistettiin sekä ennen ottelua että sen jälkeen. Ilveksen joukkue lahjoitti hänelle mittatilaustyönä teetetyn viinikaapin. Hän sai lisäksi muun muassa ensimmäisen ottelunsa ottelupöytäkirjan, vuoden 1985 mestaruuspaidan ja palkinnon poikkeuksellisesta urheilu-urasta. Palkinnon on perustanut Aamulehti, ja Helminen oli sen ensimmäinen saaja. Hänen viimeisen runkosarjaottelunsa pelipaita luovutettiin Jääkiekkomuseolle.


title: Raimo Helminen

text: Runkosarjan jälkeen Helmisen ura jatkui vielä pudotuspeleissä puolivälieräsarjaan Kärppiä vastaan. Ilveksen mahdollisuuksia voittaa Kärpät pidettiin erittäin pieninä. Ottelusarja kuitenkin venyi kuuteen peliin. Ilveksen kausi ja samalla Helmisen ura päättyi lopulta Tampereella kuudennen puolivälieräottelun jatkoerässä ajassa 69.45, kun Kärppien Hannes Hyvönen teki ottelun voittomaalin. Ilves oli tasoittanut ottelun vain 17 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppua, kun Mike Bishai oli tehnyt maalin Helmisen ja Vesa Viitakosken syötöstä. Ottelun jälkeen Ilveksen pelaajat kiittivät yleisöä, ja Helminen poistui ensimmäisenä kaukalosta. Koko katsomo osoitti suosiotaan seisten, myös Kärppien kannattajat. Huuto ja taputukset jatkuivat, kunnes Helminen palasi vielä kerran jäälle. Sen jälkeen hän jätti kaukalon viimeistä kertaa Ilveksen pelaajana.


title: Raimo Helminen

text: Ensimmäiset maaottelunsa Helminen pelasi nuorten maajoukkueissa. Hänen tilillään on 26 nuorten ja 11 poikien maaottelua. Helmisen ensimmäinen arvoturnaus oli vuoden 1982 18-vuotiaiden EM-kisat. Seuraavana vuonna Helminen pelasi 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa ja teki seitsemässä pelissä. Vuoden 1984 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Suomi voitti hopeaa, ja Helminen oli kisojen kohutuin pelaaja. Hän rikkoi turnauksen piste-ennätyksen, joka oli ollut Vladimír Růžičkan nimissä. Helminen teki seitsemässä ottelussa peräti 11 maalia ja antoi 13 maaliin johtanutta syöttöä, eli yhteensä 24 pistettä. Hänet valittiin sekä turnauksen parhaaksi pelaajaksi että tähdistökentälliseen.


title: Raimo Helminen

text: Helminen edusti ensimmäisen kerran Suomea miesten maajoukkueessa 17. tammikuuta 1984, heti nuorten kisojen jälkeen. Ottelussa Suomi hävisi Tšekkoslovakialle . Helminen pääsi lopulta Sarajevon olympiajoukkueeseen 19-vuotiaana. Hän teki ensimmäinen pisteensä olympialaisissa heti ensimmäisessä pelissä Itävaltaa vastaan. Suomi sijoittui kisoissa kuudenneksi, ja Helmisen saldo oli kuudessa pelissä . Ensimmäisen maaottelumaalinsa Helminen teki olympialaisten jälkeen 9. huhtikuuta 1984 Neuvostoliittoa vastaan.


title: Raimo Helminen

text: Ensimmäiset MM-kilpailut Helminen pelasi keväällä 1985 Prahassa. Hän oli Suomen kolmanneksi paras pistemies ja teki 4+5 pistettä kymmenessä ottelussa. Syksyllä 1985 Helminen siirtyi NHL:ään, eikä hän pelannut kahdella seuraavalla kaudella ainuttakaan maaottelua. Kaudella 1987–1988 hän pelasi taas Ilveksessä ja palasi myös maajoukkueeseen. Helminen oli mukana syksyn 1987 Kanada-cupissa ja keväällä 1988 Calgaryn olympialaisissa. Kaikkiaan hän puki Suomen peliasun päälleen tuon kauden aikana 46 maaottelussa. Calgaryssä Helminen saavutti seitsemässä ottelussa pistemäärän ja keräsi siten joukkueensa pelaajista eniten pisteitä. Ottelussa Ruotsia vastaan Helmisen osuus oli merkittävä, kun hän teki yhden maalin ja alusti toisen, Timo Blomqvistin viimeistelemän . Helminen ei pystynyt pelaamaan kisojen kahta viimeistä peliä loukattuaan polvensa, mutta Suomi voitti silti hopeaa ja otti ensimmäisen arvokisamitalin miesten tasolla.


title: Raimo Helminen

text: Kauden 1988–1989 Helminen oli jälleen NHL:ssä, mutta seuraavalla kaudella hän palasi Eurooppaan ja samalla maajoukkueeseen. Vuoden 1990 maailmanmestaruuskilpailut Bernissä päättyivät Helmisen osalta jo neljän ottelun jälkeen selkävaivoihin. Keväällä 1991 MM-kilpailut käytiin Suomessa. Helmistä pidettiin ennen kisoja maajoukkueen leirillä varmana kisapelaajana, sillä Suomella oli keskushyökkääjistä pulaa, mutta juuri ennen kisojen alkua Christian Ruuttu tuli NHL:stä kisajoukkueeseen ja pudotti Helmisen Leijonista. Albertvillessä 1992 Helminen pelasi kolmannet olympialaisensa. Kisat olivat pettymys suomalaisille, sillä sijoitus oli vasta seitsemäs. Albertvillen talviolympialaiset jäivät Helmisen viimeiseksi Pentti Matikaisen valmennuskaudella, sillä Matikainen ja kakkosvalmentaja Hannu Aravirta tulivat siihen tulokseen, että Helmisen maajoukkueura olisi ohi.


title: Raimo Helminen

text: Kesällä 1993 Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi nousi ruotsalainen Curt Lindström. Aravirta jatkoi kakkosvalmentajana ja laati Lindströmin pyynnöstä listan 70 pelaajasta, jotka olivat ehdolla maajoukkueeseen. Helminen ei ollut listalla, mutta Lindström halusi ottaa hänet silti maajoukkuerinkiin. Niinpä Helminen palasi maajoukkueeseen kaudella 1993–1994. Lillehammerissa hän oli mukana jo uransa neljänsissä olympialaisissa, vaikka kolme viikkoa ennen kisojen alkua hänen peukalonsa oli murtunut. Suomi sai silti pronssia ja hävisi vain yhden erän koko kisoissa, eikä Helmisen kentällistä vastaan tehty yhtään maalia tasakentällisin. Samana keväänä Italian MM-kisoissa Suomi sai jälleen mitalin. Kanada kaatoi Leijonat loppuottelussa vasta rangaistuslaukauskilpailussa. Helmisen tulos sekä olympialaisissa että MM-kisoissa oli 1+5 pistettä. Kevään 1995 MM-kilpailuissa Suomen jääkiekkojoukkue voitti lopulta parin pettymyksen jälkeen maailmanmestaruuden. Helmiselle MM-kulta oli jo neljäs aikuisten arvokisamitali. Hän oli Suomen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 1+7. Ainoan maalinsa hän teki välierässä Tšekkiä vastaan.


title: Raimo Helminen

text: Vuosina 1996 ja 1997 Suomi ei saanut mitalia. Vuoden 1997 kisat olivat myös ainoat Suomessa pelatut MM-kisat, joissa Helminen oli mukana. Vuonna 1996 hän teki 0+4 pistettä, ja vuonna 1997 pisteitä tuli . Vuonna 1996 pelattiin myös ensimmäinen World Cup, ja Helminen oli taas edustamassa Suomea.


title: Raimo Helminen

text: Vuonna 1998 Suomi sai taas mitalin arvokisoissa. Naganossa 1998 Helminen pelasi jo viidennet olympialaisensa, samoin kuin saksalainen Dieter Hegen. Heitä ennen vain saksalainen Udo Kießling ja norjalainen Petter Thoresen olivat edustaneet maataan viisissä olympialaisissa. Ensimmäistä kertaa olympialaisissa Helminen joutui puolustavaan rooliin, kun hänet siirrettiin kisojen aikana toisesta kentällisestä neljänteen. Suomi voitti kisoista kolmannen olympiamitalinsa, kun joukkue kaatoi Kanadan pronssiottelussa. Myöhemmin keväällä pelattiin MM-kilpailut Sveitsissä. Kisat olivat pisteiden perusteella Helmisen parhaat, sillä hän teki Suomen joukkueesta eniten pisteitä, kaksi maalia ja yhdeksän maaliin johtanutta syöttöä.


title: Raimo Helminen

text:
Kevään 1999 maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Norjassa. Kisojen aikana Helmisestä tuli Suomen maajoukkueen paras pistemies kautta aikojen, kun hän ohitti tilastoissa Mika Niemisen. Suomi voitti kisoista hopeaa, ja se oli Helmisen seitsemäs aikuisten arvokisamitali. Suomalaiselle jääkiekkoyleisölle on jäänyt kisoista mieleen Suomen Venäjää vastaan tekemä viime hetkellä, vain kaksi sekuntia ennen peliajan päättymistä. Maali syntyi Helmisen syötöstä, ja sen teki Jere Karalahti. Pietarissa 2000 Helminen pelasi melko vaisusti, ja moni ajatteli hänen maajoukkueuransa olevan ohi. Pietaristakin Suomi voitti pronssia. Saksassa 2001 Helminen pelasi kuitenkin jälleen huomattavasti paremmin ja teki 1+5 pistettä. Hän myös rikkoi 200 pisteen ja 300 pelatun maaottelun rajan, ja kisoista tullut hopeamitali oli hänen yhdeksäs arvokisamitalinsa.
Kaudella 2001–2002 Helminen teki monta kertaa jääkiekkohistoriaa. Hänet valittiin Salt Lake Cityn olympialaisiin, jotka olivat hänen kuudennet olympialaisensa. Helmisen lisäksi jääkiekkoilijoista ainoastaan Teemu Selänne on pelannut kuusissa olympialaisissa. Maajoukkuevalmentaja Hannu Aravirtaa oli jo useamman vuoden kritisoitu siitä, että hän valitsi Helmisen joka vuosi kisoihin. Olympialaisissa pelasivat kaikki NHL-pelaajatkin, joten kritiikki oli erityisen kovaa ja Helmisen valintaa pidettiin ennätyshakuisena. Helminen pelasi kuitenkin kiitettävästi nelosketjun puolustavana keskushyökkääjänä, eikä vastustaja tehnyt ainuttakaan maalia Suomen verkkoon tasakentällisin, kun Helminen oli jäällä. Myöhemmin keväällä MM-kisoissa Helminen saavutti ennätyksen myös pelatuissa maaotteluissa. Jatkolohkon ottelussa Venäjää vastaan hän pelasi nimittäin 321. maaottelunsa ja ohitti tilastoissa saksalaisen Udo Kießlingin. Helminen oli vielä ehdolla maajoukkueeseen kevään 2003 kotikisoissa. Hän oli mukana koko leirityksen ajan, mutta koki uransa suurimman henkilökohtaisen pettymyksen, kun Aravirran valmennustiimi pudotti hänet joukkueesta viimeisten joukossa. Helminen putosi toisen kerran urallaan pois arvoturnauksesta, ja kummallakin kerralla kyseessä olivat kotikisat.


title: Raimo Helminen

text: Ne maaottelut, jotka Helminen pelasi ennen vuoden 2003 MM-kisoja, näyttivät monen vuoden ajan jäävän hänen viimeisikseen, mutta vielä keväällä 2008 hänet kutsuttiin maajoukkueeseen yhden ottelun ajaksi. Niin Helminen pelasi uransa 331. ja viimeisen maaottelun Euro Hockey Touriin kuuluvassa LG Hockey Games -turnauksessa, jonka ensimmäinen ottelu Tšekkiä vastaan pelattiin Hakametsän jäähallissa Tampereella 7. helmikuuta. Kalervo Kummola sai idean juhlaottelusta, kun turnaukseen valittu Riku Hahl loukkaantui. Suomen joukkue pelasi ottelun Helmiselle, ja Tšekki hävisi luvuin . Ilta huipentui, kun Helminen syötti neljä sekuntia ennen päätössummeria Tuomas Pihlmanille, joka teki ottelun viimeisen maalin. Helminen siis lopetti uransa juuri sellaisella suorituksella, joka oli aina ollut hänen vakiintunut roolinsa peleissä eli syöttäjänä. Hän oli tehnyt uransa aikansa enemmän syöttöjä maalille kuin maaleja. Suomen Jääkiekkoliitto muisti Helmistä pelin jälkeen kahden hengen matkalla Kanadan MM-kisoihin, ja vanhat Ilveksessä pelanneet maajoukkuetoverit lahjoittivat hänelle keinutuolin ja lumilapion.


title: Raimo Helminen

text: Helminen on saanut urastaan monia tunnustuksia lopettamisensa jälkeen. Ilves jäädytti Helmisen pelinumeron 41 kotiottelussa Lahden Pelicansia vastaan lauantaina 22. marraskuuta 2008. Numero oli seitsemäs Ilveksen jäädyttämä pelinumero. Tapahtuman mainitsi Jeff Z. Klein New York Timesin jääkiekkoblogissaan, jossa Helmistä verrattiin Patrick Royhin ja Wendel Clarkiin.


title: Raimo Helminen

text: Jääkiekkoliitto palkitsi Helmisen liiton korkeimmalla mahdollisella kunnianosoituksella eli kultaisella ansioristillä liiton 80-vuotisjuhlien yhteydessä. Samalla Jääkiekkoliitto aateloi Helmisen ja yhdeksän muuta jääkiekkovaikuttajaa Jääkiekkoleijonan arvonimellä.


title: Raimo Helminen

text: Helmisen jääkiekkomaajoukkueessa käyttämä jäädytettiin 11. marraskuuta 2010 Hartwall-areenan kattoon. Jäädytys tapahtui ennen Suomen ja Venäjän välistä ottelua, joka oli osa Euro Hockey Touriin kuuluvaa Suomessa järjestettävää Karjala-turnausta. Kansainvälinen jääkiekkoliitto ilmoitti joulukuussa 2011 liittävänsä Helmisen kuuluisuuksien galleriaansa.


title: Raimo Helminen

text: Helmisen siirtymisestä valmentajan tehtäviin huhuiltiin pitkään pelaajauran päättymisen jälkeen. Helminen palasi jääkiekon pariin helmikuussa 2009, kun hän toimi Suomen alle 19-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajana viiden maan turnauksessa Turun seudulla. Ensimmäisen vakituisen valmennustehtävänsä Helminen sai 20-vuotiaiden maajoukkueesta, kun hänet nimettiin kaudeksi 2009–2010 Hannu Jortikan apuvalmentajaksi. Helmisen sopimusta jatkettiin 20-vuotiaiden maajoukkueen valmennusryhmässä myös kaudelle 2010–2011, jolloin päävalmentajana toimii Lauri Marjamäki.


title: Raimo Helminen

text: Ilveksen valmennusryhmään Helminen liittyi maaliskuussa 2010, kun Ilves uusi valmennusjohtoaan. Helmisen teki kevään 2010 ja kauden 2010–2011 kattavan sopimuksen Juha Pajuojan johtamaan Ilves-valmennukseen.


title: Raimo Helminen

text: Helminen nimettiin 20-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajaksi helmikuussa 2011. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi. Helmisen palkkaamista päävalmentajaksi kritisoitiin ennen ja jälkeen turnauksen, koska Helmisellä ei ollut aiempaa päävalmentajakokemusta.


title: Raimo Helminen

text: Tammikuussa 2012 Helminen nimitettiin Ilveksen päävalmentajaksi SM-liigakaudeksi 2012–2013. Ilveksen kausi ei mennyt hyvin, ja Helminen sai potkut tammikuussa 2013, jolloin Ilves oli viimeisenä 14 pistettä toiseksi viimeisenä ollutta Turun Palloseuraa perässä. Hänen tilalleen nousi Tuomas Tuokkola, joka oltiin nimitetty jo aiemmin Helmisen korvaajaksi kaudelle 2013–2014, kun Helminen oli ilmoittanut jättävänsä valmentajan tehtävän kauden jälkeen.


title: Raimo Helminen

text: Helminen siirtyi kesällä 2013 kazakstanilaisen KHL-joukkue Barys Astanan apuvalmentajaksi. Hänet houkutteli sinne joukkueen päävalmentajaksi valittu Ari-Pekka Selin. Selin ja Helminen saivat samalla johdettavakseen Kazakstanin maajoukkueen, joka on yleensä annettu Astanan valmentajan vastuille. Selinin ja Helmisen Astana teki kaudella 2013–2014 KHL-historiansa parhaan tuloksen, kun joukkue sijoittui runkosarjassa itäisen konferenssin toiseksi ja pääsi pudotuspeleissä toiselle kierrokselle. Helminen ja Selin saivat silti kauden jälkeen potkut, kun Kazakstan putosi kevään 2014 MM-kilpailuissa takaisin MM-kisojen I-divisioonaan. Helminen oli sopinut toimivansa syksyllä 2015 Jukka Jalosen apuna 20-vuotiaiden valmennusryhmässä, kun Barys Astanasta otettiin uudestaan yhteyttä. Helminen siirtyi kesällä 2015 takaisin Astanaan Jerlan Sağımbajevin kakkosvalmentajaksi. Helmisen toinen rupeama Kazakstanissa oli lyhyt, sillä Barys Astana antoi valmentajakaksikolleen potkut 13 ottelun jälkeen. Joukkue oli voittanut niistä neljä. Potkujen jälkeen Helminen siirtyi kakkosvalmentajaksi Dinamo Riikaan, mutta hänet erotettiin sieltäkin tammikuussa 2016.


title: Raimo Helminen

text: Kaudeksi 2016–2017 Helminen siirtyi KHL-joukkue Jokerien apuvalmentajaksi.


title: Raimo Helminen

text: Helminen tunnettiin urallaan erityisesti loistavana syöttäjänä, vaikka uransa alkuaikoina hän teki paljon maalejakin. Tulokaskaudella SM-liigassa maaleja tuli jopa neljä enemmän kuin syöttöjä. Helminen tunnettiin erityisesti tarkoista "lättysyötöistään", joita hän antoi ketjukavereilleen. Hän olisi todennäköisesti tehnyt urallaan enemmän maaleja, jos olisi itse laukonut enemmän, mutta hän haki usein syöttömahdollisuutta viimeiseen asti, vaikka olisi ollut hyvässä maalintekopaikassa.


title: Raimo Helminen

text: Nopeus ei ollut Helmisen vahvuus, vaikka ei hän ollut hidaskaan, mutta hän oli suhteellisen kookas pelaaja, joten hänen liikeratansa olivat pitkät ja liikkeet vaikuttivat todellista hitaammilta. Iän myötä nopeus tietysti vähentyi, mutta sen Helminen korvasi pelisilmällä. Hän osasi ajoittaa tilanteet ja sijoittua kaukalossa siten, että pärjäsi vähemmälläkin vauhdilla. Helmisen suurin vahvuus olikin pelinlukutaito. Entinen pelaaja ja valmentaja Juhani Tamminen pitää Helmistä poikkeuksellisena suomalaisena jääkiekkolahjakkuutena, jolla oli harvinainen kyky kontrolloida koko kenttää kiekollisena.


title: Raimo Helminen

text: Yksi Helmisen pitkän uran salaisuuksista oli hänen sopeutumiskykynsä. Hän pelasi uransa aikana onnistuneesti monessa eri roolissa ja teki aina sen, mitä valmentaja pyysi. Helminen oli pitkään Ilveksen ylivoiman pyörittäjä, mutta samalla hän oli maajoukkueessa luotettava puolustava hyökkääjä. Ilveksessäkin Helmisen rooli hyökkääjänä pieneni viimeisinä kausina ja puolustusvastuu lisääntyi. Kaudella 2007–2008 Helminen sai runsaasti kehuja alivoimapelistä.


title: Raimo Helminen

text: Vaikka Helminen vaikuttaa rauhalliselta, niin otteluissa hän oli mukana aina koko sydämellään. Siksi hän hermostui tuomareihin silloin tällöin, pari kertaa kaudessa, mistä seurasi useita käytösrangaistuksia. Helminen kiivastui yleensä siksi, että hänen mielestään Ilvestä oli kohdeltu epäoikeudenmukaisesti. Hänen nimissäänhän on myös SM-liigan yhden ottelun jäähyennätys. Helminen vihasi häviämistä ja otti usein tappion henkilökohtaisesti. Esimerkiksi kevään 2004 pudotuspeleissä, kun Ilves putosi jatkosta puolivälierissä HIFK:ta vastaan, Helminen jäi ratkaisevan pelin jälkeen 45 minuutiksi pukukoppiin pelivarusteet päällään. Vaikka muut olivat lähteneet jo ruokailemaan, Helminen oli edelleen pukukopissa ja mietti, mitä olisi voinut tehdä paremmin.


title: Raimo Helminen

text: Muuten Helmistä pidetään luonteeltaan hiljaisena ja vaatimattomana. Haastatteluissa hän vastasi yleensä vain lyhyesti. Kun kameroita ei ole paikalla, Helminen on kuitenkin puheliaampi. Joukkuekaverit kunnioittivat Helmistä hänen kokemuksensa vuoksi, ja pukukopissa kaikki kuuntelivat häntä. Vaatimattomuus ilmenee siten, että Helminen usein jopa vähättelee suorituksiaan haastatteluissa. Muut pelaajat ovat saattaneet joskus huomauttaa Helmiselle, jos vähättely meni liiallisuuksiin.


title: Raimo Helminen

text: Helminen asuu perheineen Koivistonkylässä lähellä lapsuudenkotiaan. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo Leena sekä lapset Anssi ja Nelli, jotka ovat syntyneet 90-luvun alussa. Anssi on nimetty Anssi Melametsän mukaan, sillä hän oli Raimo Helmisen idoli, kun tämä oli vielä C-juniori. Helminen ja hänen joukkuekaverinsa ja hyvä ystävänsä Jari Neuvonen ihailivat Melametsän lisäksi Tony Arimaa; molemmat olivat 1970-luvun lopussa pelanneet läpimurtokautensa Jokereissa. Helminen ja Neuvonen sopivat, että antaisivat esikoispojilleen nimet esikuviensa mukaan. Helminen antoikin pojalleen nimeksi Anssi, mutta Neuvonen perääntyi vedosta ja poika sai nimen Aleksi.


title: Raimo Helminen

text: Helminen omistaa tamperelaisen Powerset Oy:n, joka on Suomessa tunnettu valo- ja audioalan yritys. Hän osti yhtiön liiketoiminnan omistamansa yhtiön kautta 1. huhtikuuta 2006. Helminen on myös Tampereella ja Helsingissä sijaitsevien Hook Wings -nimisten kanansiipiravintoloiden osaomistaja.


title: Raimo Helminen

text: Helminen on mukana vapaaehtoistyössä ja osallistuu aktiivisesti myös hyväntekeväisyyteen. Hän on kuulunut jo vuosia Lastenklinikoiden Kummit -järjestöön, joka kerää varoja Suomen lastenklinikoille, ja on vieraillut usein lastenklinikoilla. Helminen on pelannut myös monissa hyväntekeväisyysotteluissa, kuten Pietarinkadun Oilersin ja Manchester Broilersin välisissä kamppailuissa. Kesällä 2004 alkoi vuosittainen Helmisen taitokiekkokoulu jääkiekkoilijalupauksille Tanhuvaaran urheiluopistossa. Leirillä on ollut opettajana Helmisen lisäksi myös Raimo Summanen, ja koulun lehtorina toimii entinen Ilves-valmentaja Ari-Pekka Selin.


title: Raimo Helminen

text: Helminen on esiintynyt myös televisiossa ja elokuvissa. Tunnetuimmat esiintymiset ovat tamperelaisen viihderyhmän Kummelin samannimisessä sketsisarjassa, sarjassa "Lääkärit tulessa" ja esikoiselokuvassa "Kummeli Stories". Helminen näyttäytyi myös "Paavo ja Raili" -sarjan yhdessä jaksossa pienessä roolissa. Lisäksi Helminen on ollut kilpailijana leikkimielisissä visailuohjelmissa "Leikin varjolla" ja "Se on siinä". Helminen oli Yleisradion kommentaattorina jääkiekon MM-kilpailuissa, kun hän oli pudonnut itse maajoukkueesta. Vuonna 2004 ilmestyi Helmistä käsittelevä Vesa Laitisen kirjoittama kirja "Raipe: vaatimattomuuden lyhyt oppimäärä". Se ei ole varsinainen elämäkerta, vaan kertoo enemmän Helmisen elämänkatsomuksesta. Kirjan on kustantanut Kustannus Oy Aamulehti. Vuonna 2008 sai ensi-iltansa Yle TV2 -kanavalla Vierumäen urheiluopiston opiskelijoiden lopputyönä tekemä televisiodokumentti "Raipe Helminen – 26. kevät", joka käsitteli Helmisen pelaajauraa.


title: Raimo Helminen

text: Suuret suomalaiset -äänestyksessä vuonna 2004 Helminen sijoittui 98:nneksi. Tampereen vuoden urheilija Helminen on ollut kolmesti (vuosina 1998, 1999 ja 2000), ja vuonna 2007 hänet valittiin vuoden positiivisimmaksi tamperelaiseksi.


title: Raimo Helminen

text: Helminen on ollut julkisuudessa myös veroepäselvyyksien vuoksi, sillä hän joutui pelikausistaan Malmössä myöhemmin vaikeuksiin Ruotsin verottajan kanssa. Skånen lääninverotoimisto katsoi, että Malmössä käytettiin palkanmaksujärjestelmää, jonka tarkoitus oli vain kiertää työnantajamaksut ja tuloverot. Malmö nimittäin ilmoitti, että ulkomaalaispelaajat olivat joukkueessa ilman kirjallista sopimusta ja joukkue vain vuokrasi pelaajien oikeudet ulkomaalaisten agenttiyhtiöiden kautta. Elitserienissä ei voi kuitenkaan pelata ilman sopimusta, joten kaikilla pelaajilla oli allekirjoitettu sopimus. Malmö siis maksoi joillekin pelaajille kahta palkkaa, sillä he saivat kuukausipalkkansa lisäksi agenttifirmojen kautta rahaa, josta ei maksettu veroja.


title: Raimo Helminen

text: Helminen sai Malmölta virallista kuukausipalkkaa 20 000–25 000 kruunua vuodessa. Lisäksi seura maksoi vuokraa Helmisen pelaajaoikeuksista agentti Don Baizleyn World Hockey Rights -yhtiölle, joka maksoi muun muassa 26. kesäkuuta 1991 runsaat 120 000 Kanadan dollaria Helmisen henkilökohtaisessa käytössä olleelle tilille torontolaiseen pankkiin. Helminen ei ollut tehnyt tästä summasta veroilmoitusta eikä maksanut veroja Kanadaan. Samantapainen järjestelmä oli käytössä myös muiden Malmön ulkomaalaispelaajien kohdalla.


title: Raimo Helminen

text: Ruotsin verottaja teki ensimmäiset henkilökohtaiset veropäätökset 20. joulukuuta 1997, jolloin Helmiselle määrättiin melkein neljän miljoonan kruunun ja Timo Blomqvistille 1,5 miljoonan kruunun jälkiverot. Helmisen asiaa puitiin oikeudessa monta vuotta, kunnes marraskuun 20. päivänä vuonna 2003 kamarioikeus ei antanut enää valitusmahdollisuutta Regeringsrätteniin, joka on Ruotsin ylin hallintotuomioistuin. Malmön vastuulle jäi lopulta yli 30 miljoonaa kruunua maksettavaa.


title: Raimo Helminen

text: Vuonna 2008 Malmö haastoi Helmisen Tampereen käräjäoikeuteen. Joukkue peri Helmiseltä takaisin veromaksuja, joita se maksoi hänen puolestaan. Summa oli alun perin kaikkiaan 2,3 miljoonaa kruunua eli noin 242 000 euroa. Myöhemmin Malmö kuitenkin pienensi vaatimustaan ja peri enää 158 000 euron summaa. Juttu ei päätynyt oikeuteen asti, sillä Helminen ja Malmö sopivat asian keskenään ennen marraskuulle 2008 sovittua istuntoa. Helminen joutui maksamaan Malmölle sopimuksen mukaan, mutta julkisuuteen ei kerrottu summan suuruutta.


title: Visualisointi

text: Visualisointi tarkoittaa jonkin asian tekemistä havainnolliseksi näköaistille. Visualisoinnissa on oleellista ihmisen sisäisten mallien muodostumisen tukeminen. Visualisointi voidaan määritellä yleisemmin tarkoittamaan mitä tahansa tiedon esittämistä ihmisen omaa ymmärrystä tukemaan muotoon. (Vertaa)


title: Visualisointi

text: Visualisoinnin keinoja ovat muun muassa kuvat (luolamaalaus, 3D-kuvat, tekniset piirrokset), taulukot ja animaatio. Kartta visualisoi maastoa tai paikkatietoa, taulukkolaskentaohjelman kaavio laskennan tuloksia, käsitekartta käsitteiden välisiä suhteita ja tietokonegrafiikka tietokoneen tietoa, esimerkiksi tietokonepeliä. Yleisiä termejä ovat muun muassa informaation visualisointi, 3D-visualisointi, tekniikan visualisointi ja 3D-mallinnus.


title: Visualisointi

text:
Visualisointi on tärkeää muun muassa tieteessä, tekniikassa, opetuksessa, multimediassa, markkinoinnissa ja lääketieteessä. Esimerkiksi animaation avulla voidaan havainnollistaa lääketieteen erittäin kompleksisia ja dynaamisia ilmiöitä. Tekniikan alalla visualisointeja käytetään paljon käyttöohjeissa, markkinointimateriaaleissa ja multimediassa.
Edward Tufte on esittänyt, että hyvä informaation visualisointi muodostuu seuraavista osatekijöistä:Visualisointi voi vahingossa tai tarkoituksella vääristää esittämäänsä tietoa. Vääristymästä käytetään termiä valehtelukerroin (), joka ilmaisee visualisoinnin määrätystä muuttujan arvosta antaman vaikutelman suhdetta muuttujan todelliseen arvoon. Valehtelukerroin kasvaa esimerkiksi kun pylväskaavion pylväiden pohjatasoksi määritetään jokin nollasta poikkeava arvo tai kun aikasarjaa esittävä kuvaaja pystysuuntaista skaalausta kasvatetaan, jolloin arvon kehittyminen vaikuttaa todellista jyrkemmältä.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Edgar Rice Burroughs (1. syyskuuta 1875 Chicago, Yhdysvallat – 19. maaliskuuta 1950 Encino, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Tarzan- ja Mars-kirjasarjoistaan.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Burroughs kävi koulunsa paikallisissa kouluissa. Chicagon influenssaepidemian aikaan vuonna 1891 hän vietti puoli vuotta veljensä maatilalla Idahossa. Burroughs valmistui Michiganin sotilasakatemiasta vuonna 1895 ja pyrki West Pointiin, jonka pääsykokeita hän ei kuitenkaan läpäissyt. Hän oli sen jälkeen jonkin aikaa värvättynä sotilaana, mutta vapautettiin palveluksesta, kun hänellä oli todettu sydänvaivoja.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Tämän jälkeen Burroughs teki sekalaisia töitä, ja vuonna 1899 hän siirtyi työskentelemään isänsä yritykseen. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin Emma Centennia Hulbertin kanssa. Vuonna 1904 Burroughs jätti vakituisen työn ja hankki usean vuoden ajan elantonsa erilaisissa kehnosti palkatuissa töissä, aluksi Idahossa ja sitten Chicagossa. Vuonna 1911 Burroughs ryhtyi kirjoittamaan tarinoita tutustuttuaan pulp-lehtien tarjontaan ja päätettyään, että pystyisi itse kirjoittamaan viihdyttävämpiä kertomuksia. Tuottelias Burroughs menestyi kirjoittamillaan tarinoilla hyvin. Vuonna 1912 hän julkaisi kuuluisimman teoksensa, "Tarzan, apinoiden kuningas".


title: Edgar Rice Burroughs

text: Burroughs oli yksi tuotteistamisen edelläkävijöistä. Hän ymmärsi jo varhain Tarzanin kaupalliset mahdollisuudet ja pyrki tarjoamaan hahmonsa yleisölle useiden eri viestimien kautta. Hän perusti 1923 verotussyistä oman yhtiön Edgar Rice Burroughs Inc:n, joka ryhtyi julkaisemaan hänen kirjojaan.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Toisen maailmansodan aikaan Pearl Harborin hyökkäyksen aikoihin Burroughs asui Havaijilla ja pyysi päästä sotakirjeenvaihtajaksi. Vuosina 1942–1945 hän toimi sotakirjeenvaihtajana Tyynellämerellä ylpeillen olevansa maailman vanhin lajissaan.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Tarzan, varsinaiselta nimeltään "John Clayton III", brittiläisen lordi Greystoken poika, jätetään laivakapinan seurauksena vanhempiensa kanssa vauvaikäisenä Afrikan rannikolle. Hänen vanhempiensa kuoltua paikallisen ihmisapinoitten heimon naaras, "Kala", ottaa hänet kasvatikseen. Poika saa apinanimekseen Tarzan, joka tarkoittaa valkoista ihoa. Tarzan kasvaa taitavaksi viidakon valtiaaksi ja kokee monia seikkailuja. Aikuisena hän käy Englannissa, mutta palaa takaisin Afrikkaan. Teosten juonikuvioissa toistuvat hyvän ja pahan välinen taistelu, kadonneet kansat ja maailmat, Afrikan rikkaudet sekä taistelut petoeläinten kanssa.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Burroughs on kertonut Tarzan-hahmon innoittajiksi antiikin myytit, Romulus ja Remus -tarinan, Rudyard Kiplingin Viidakkokirjan ja erään lehtileikkeen, jossa haaksirikkoutuneen merimiehen kanssa autiolla saarella asunut naarasapina tarjosi merimiehelle mukaan omaa poikastaan, kun tämä pelastettiin saarelta.Viimeisestä kirjasta noin neljäsosa on Burroughsin käsialaa, sen kirjoitti loppuun Joe R. Lansdale.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Mars-sarjan päähenkilö on John Carter, entinen Konfederaation ratsuväkikapteeni ja suuri sankari. Arizonalaisessa luolassa intiaanien surmaaman ystävänsä ruumiin vieressä hän irtautuu ruumiistaan ja siirtyy avaruuden poikki Marsiin eli sen omalla kielellä Barsoomiin. Marsin pienemmän painovoiman vuoksi hänen voimansa tekee hänestä nopeasti arvostetun. Kovan taistelun jälkeen hän voittaa omakseen Heliumin jeddakin eli keisarin tyttären Dejah Thorisin.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Burroughsin kerrontaa pidetään vetävänä, ja hänen Mars-kirjoihin luomansa taistelukohtausten mallit vaikuttavat yhä. Marsin valinnassa hänellä oli edeltäjiä 1800-luvun kirjallisuudessa, ja hän sai vaikutteita muun muassa Edwin Arnoldin teoksesta "Gullivar of Mars" (1905). Sittemmin Mars on ollut tieteiskirjallisuuden suosikkiplaneetta.Pellucidar on maailma Maapallon sisällä. Pääsankarit ovat David Innes ja Abner Perry, jotka porautuvat maan sisään erityisellä kaira-aluksella etsiäkseen hiili- ja malmiesiintymiä mutta päätyvätkin Pellucidariin. He ovat enemmänkin päättäväisiä etsijöitä kuin varsinaisia sankareita. Innesistä tulee Pellucidarin keisari ja Perry on sivilisaation rakentaja. Toisen osan lopussa rakennetaan jo rautatietä, kolmannessa kohdataan jo kompassin ja mustaruutiaseet tuntevia merirosvoja, korsarilaisia. Neljännessä korsarilaisten vankina ollut Innes palaa Tarzanin ja tämän ystävien avulla Sarimaahan. Päähenkilönä on avaruusaluksella Venukseen matkannut telepaatti Carson Napier, jota voidaan pitää heikoimpana Burroughsin sankarihahmoista: hän on pakenija eikä taistelija tai etsijä.Suomentamatta ovat:Burroughsin lännenromaaneista "Intiaanipäällikkö"-kirjat ovat huomattavia intiaaninäkökulmansa ansiosta. Romaanipari tarkasteli intiaanikulttuuria todenmukaisemmassa valossa kuin suuri osa muusta aikansa lännenkirjallisuudesta. Burroughs tuo erityisen voimakkaasti esiin valkoihoisten häikäilemättömyyden, mutta ei säästä vastapuoltakaan: Esimerkiksi monien intiaanien taipumus juopotteluun tuodaan esiin. Kokijahahmona on puoliverinen uudisraivaajaperheen poika Andy McDuff, jonka hengen apassijohtaja Geronimo säästää tappaessaan tämän vanhemmat. Koska pojan äiti oli intiaani, hän on riittävästi intiaanin näköinen, joten Geronimo vie hänet majaansa ja luovuttaa nuorimmalle vaimoistaan. Pojasta tulee ylpeä nuori mies, josta kouliintuu varhain soturi ja sotapäällikkö.Burroughsin tuotanto oli runsas; kaiken kaikkiaan hänen tuotannostaan on suomennettu alle puolet. "Wizard of Venus" julkaistiin Yhdysvalloissa vasta 1990-luvulla.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Tarzan-elokuvia on tehty runsaasti, ja nämä elokuvat ovat suhtautuneet joskus väheksyvästi afrikkalaisiin. Nykyisin perikunta valvoo teosten julkaisua ja filmatisointeja; esimerkiksi elokuvaa "Tarzan, the Ape Man" (1981) sensuroitiin, koska naispääosan esittäjä Bo Derek esiintyi kirjailijan perikunnan mielestä tarpeettoman alastomana. Sen sijaan elokuva "Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes" (1984) jonka ohjasi englantilaisohjaaja Hugh Hudson, hyväksyttiin sellaisenaan.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Vuonna 2012 tuli ensi-iltaan Disneyn tuottama Mars-sarjaan perustuva "John Carter" -elokuva. Elokuva menestyi taloudellisesti heikosti ja sen on arvioitu aiheuttavan tuotantoyhtiölle jopa satojen miljoonien dollarien tappiot.


title: Edgar Rice Burroughs

text: L. Valakivi kirjoitti 1940-luvulla Tarzanin innoittamana neljä kirjaa, jonka pääosassa oli karhujen kasvattama suomalainen Tarsa. Romaanit olivat:


title: Edgar Rice Burroughs

text: Tarzan-kirjoista myös suomalainen kirjailija Veikko Huovinen sai aiheen novelliinsa "Tarzan Suomessa", jossa metsähoitajan koulutuksen saanut kirjailija tarkastelee koulutuksensa perusteella tieteellistä tyyliä tavoitellen Tarzanin selviytymismahdollisuuksia suomalaisessa metsäluonnossa todeten ne heikoiksi.


title: Edgar Rice Burroughs

text: Yksi Mars-kirjojen marsilaisista sivuhahmoista oli Tars Tarkas, josta suomalainen elokuvaohjaaja Aarne Tarkas (e. "Saastamoinen") otti sukunimensä; alkuperäisestä nimestään hän ei pitänyt, koska lapsena koulussa häntä oli pilkattu haukkumanimellä "moinen saasta".


title: Edgar Rice Burroughs

text: Mars-aiheisia kirjoja on suomalaisessa poikakirjallisuudessa ollut sekä ennen Burroughsia (Arvid Lydecken ja Aapo Pärnänen) että tämän jälkeen (muun muassa Antero Harju).


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppea suhteellisuusteoria eli erityinen suhteellisuusteoria tai erikoinen suhteellisuusteoria on fysiikassa yleisesti hyväksytty ja kokeellisesti hyvin tuettu tieteellinen teoria, jonka Albert Einstein julkaisi 1905. Se korvasi newtonilaisen eli klassisen mekaniikan käsityksen muuttumattomasta avaruudesta ja ajasta näiden yhtymäksi, aika-avaruudeksi, ja sisällytti itseensä sähkömagnetismin teorian, kuten Maxwellin yhtälöissä on esitetty.


title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Muuttumattomalla nopeudella liikkuvan kappaleen sanotaan olevan inertiaalikoordinaatistossa. Jos vakionopeuksisia kappaleita on useita ja ne liikkuvat samaan suuntaan, ovat ne samassa inertiaalikoordinaatistossa. Inertiaalikoordinaatistoja ollessa useita, ovat niiden kappaleiden ominaisuudet "suhteellisia" toisiinsa, ja näitä ominaisuuksia voidaan verrata suppean suhteellisuusteorian avulla, josta nimi "suhteellisuus"teoria johtuu. Teoria on "suppea", koska se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa, eikä sitä voida siis käyttää kiihtyvässä tai hidastuvassa liikkeessä oleville kappaleille. Suppeassa suhteellisuusteoriassa myös jätetään huomiotta kappaleiden painovoiman vaikutus, joka "yleisen" suhteellisuusteorian mukaan aiheuttaa aika-avaruuden vääristymistä.