title: Ilmavoimat

text: Ilmasodankäynti alkoi 1700-luvun lopulla kun kuumailmapalloja alettiin käyttää tähystykseen. Ilmalaiva keksittiin vuonna 1852. Ferdinand von Zeppelinin jäykkä ilmalaiva lensi ensi kerran vuonna 1900 ja Wrightin veljesten lentokone vuonna 1903. Molempien mahdollisuudet sodankäynnissä havaittiin heti. Ilmalaivan merkitys jäi kuitenkin kaksikosta vähäisemmäksi ja ne vedettiin palveluksesta vuonna 1916. Lentokoneiden kehitykseen panostettiin Wrightin veljesten ensimmäisen moottoroidun lentokoneen jälkeen.


title: Ilmavoimat

text: Ensimmäisen kerran lentokonetta käytettiin sotatoimissa 1. helmikuuta 1911 Meksikon vallankumouksessa. Italian–Turkin sodassa italialaiset käyttivät lentokoneita tiedusteluun ja marraskuusta 1911 lähtien myös pommituksiin ja tykistön tulenjohtoon. Alkuvuodesta 1912 italialaiset tekivät ensimmäisen ilmavalokuvauslennon ja alkoivat käyttää myös ilmalaivoja tiedusteluun ja pommituksiin. Ensimmäisessä Balkanin sodassa bulgarialaiset käyttivät ensimmäisinä tarkoitusta varten suunniteltuja ilmapommeja.


title: Ilmavoimat

text: Ensimmäisessä maailmansodassa syntyivät lähes kaikki nykyaikaisen ilmasodankäynnin muodot. Koneita käytettiin laajasti ilmapommituksiin, rynnäköintiin vihollisen maakohteita vastaan rintamalla ja niillä pyrittiin saavuttamaan ilmaherruus. Saksa, Ranska ja Britannia rakensivat sodanaikana 50 000–60 000 konetta, eli yhteensä lähes 200 000 konetta. Yleisin lentokonemalli sodassa oli yksipaikkainen, yksimoottorinen kaksitasohävittäjä. Pommikoneet sitä vastoin olivat kaksimoottorisia ja sodan loppupuolella oli jo nelimoottorisiakin pommikoneita. Pommikoneilla tehtiin strategisia pommituksia. Pommikoneiden pieni asekuorma ja lyhyt toimintasäde piti strategiset pommitukset vaikutuksiltaan vähäisinä.


title: Ilmavoimat

text: Italialainen kenraali Giulio Douhet kehitteli maailmansotien välissä ajatuksia totaalisesta ilmasodasta ja ilmaherruuden merkityksestä. Näistä ajatuksista kehittyi douhetismi, jonka johtoajatus oli äärimmäinen hyökkäävyys ilmasodankäynnissä. Douhetin pääteos oli vuonna 1921 julkaistu "Il domino dell’aria". Lähes kaikkien maiden ilmavoimat seurasivat douhetismia ennen toista maailmansotaa.


title: Ilmavoimat

text: Toisen maailmansodan alussa hävittäjät olivat yksimoottorisia yksitasoja. Moottoriteho oli sodan alussa 1 200 hevosvoimaa ja vaakalentonopeus 500 km/h. Sodan lopussa tehoa oli 2 000 hevosvoimaa ja nopeus 700 km/h. Sodan alussa hävittäjät oli aseistettu jopa kahdeksalla konekiväärillä, mutta sodan aikana osa konekivääreistä korvattiin yhdellä tai kahdella 20 mm:n tykillä. Sodan lopulla aseina käytettiin myös raketteja. Sodassa lentokoneiden taktinen käyttö kehittyi. Ilmapommituksista tuli strategisia ja niitä suoritettiin niin päivällä kuin yölläkin. Ilmavoimat tavoittelivat ehdotonta ilmaherruutta. Rynnäkkö- ja syöksypommituskoneet tukivat maasotaa ja pystyivät tuhoamaan tykein, pommein, konekiväärein ja raketein pistemaaleja. Hävittäjiä käytettiin myös rynnäköintiin. Ilmasodankäynti muuttui sodan aikana suurten osastojen yhteistoiminnaksi, myös hävittäjien osalta. Tutka otettiin käyttöön johtamisessa.


title: Ilmavoimat

text: Pommikoneiden tyypit vaihtelivat hävittäjiä enemmän käyttötarkoituksen mukaan. Sodan alussa pommikoneiden toimintasäde oli noin 600 kilometriä ja pommikuorma 1000 kg. Sodan lopun B-29 Superfortressin toimintasäde oli 2 900 kilometriä ja pommikuorma 9 000 kiloa. Lisäksi se oli varustettu hyvällä panssaroinnilla ja 12 raskaalla konekiväärillä.


title: Ilmavoimat

text: Taistelu Britanniasta oli ensimmäinen maavoimien liikkeistä riippumattoman taistelu ilmaherruudesta. Se toi ilmasodankäyntiin uusina piirteinä hävittäjien suojaamat strategiset päiväpommitukset, strategiset yöpommitukset ja strategisen ilmasodan merenkulkua vastaan. Lisäksi taistelussa alettiin käyttää erityistä hävittäjäpommittajaa. Myöhemmin sodan aikana liittoutuneilla oli käytössään paremman toimintasäteen ja pommikuorman pommittajia sekä pitkän matkan saattohävittäjiä. Toinen maailmansota päättyi Tyynellämerellä, kun Yhdysvallat elokuussa 1945 pudotti ydinpommit Hiroshimaan ja Nagasakiin.


title: Ilmavoimat

text: Vuonna 1944 Britanniassa ja Saksassa otettiin käyttöön suihkulentokone.


title: Ilmavoimat

text: Suihkulentokoneiden kehitys oli toisen maailmansodan jälkeen erittäin nopeaa. Se kulki kahta linjaa: toiset maat keskittyivät monitoimihävittäjän kehittämiseen, kun taas toisissa maissa suunniteltiin jokaiseen tehtävään eri suihkukone, eli esimerkiksi rynnäkkökone, tiedustelukone ja torjuntahävittäjä. Ensimmäisen kerran suihkukoneita käytettiin laajasti Korean sodassa.


title: Ilmavoimat

text: Aluksi keskityttiin kehittämään nopeutta ja nousukykyä. 1950-luvulla palveluskäytössä oli koneita jotka saavuttivat 15 kilometrin korkeudessa kahden Machin nopeuden (kaksinkertainen äänennopeus). Koneet kasvoivat isoiksi ja hävittäjienkin lentoonlähtöpaino nousi 20 tonniin. Lähi-idässä käytyjen sotien ja Vietnamin sodan kokemusten jälkeen kehitystyössä keskityttiin lyhentämään lentoonlähtö- ja laskumatkaa, pidentämään toimintasädettä ja parantamaan ketteryyttä. Suihkukoneiden käyttöönoton jälkeen oli oletettu, että lentokoneiden välinen kaartotaistelu jäisi historiaan, mutta tämä oletus osoittautui vääräksi. Hävittäjien tehtäviin tuli toisten lentokoneiden torjumisen lisäksi myös risteilyohjusten torjuminen. Rynnäkkötehtävissä koneen aseiksi tulivat tykkien ja perinteisten pommien lisäksi raketit ja polttovaikutuspommit. Ilmataisteluun tuli aseistukseksi konetykin rinnalle maaliinhakeutuvat ilmataisteluohjukset. Kaiken teknisen kehityksen tuloksena hävittäjistä tuli niin kalliita, että suurvallatkin pystyvät tuottamaan niitä vain rajallisia määriä.


title: Ilmavoimat

text: Kylmän sodan aikana kehittyi suuria valvonta- ja taistelunjohtokoneita, sekä suuria kuljetuskoneita. Tiedustelu- ja taistelunjohtokoneet pystyvät tutkilla ja muilla valvontalaitteilla valvomaan maakohteiden liikettä satojen kilometrien etäisyydeltä. Kuljetuskoneita käyttämällä voidaan tehdä nopeita joukkojen ja kaluston keskityksiä. Tämän vuoksi lentokenttien puolustamisesta tuli entistä tärkeämpää. Kylmän sodan aikana ilmatilan sotilaallinen merkitys kasvoi ja puolueettomillakin mailla piti olla uskottava ilmapuolustus myös rauhan aikana. Suurvallat alkoivat tiedustella toisten valtioiden tutka- ja valvontajärjestelmien tehokkuutta ajoittaisilla tiedustelulennoilla.


title: Ilmavoimat

text: Kylmän sodan alussa suurvallat perustivat strategiansa ydinasepelotteeseen. Sodan aikana strategisten ilmavoimien oli tarkoitus hyökätä ydinpommein vastustajan kaupunkeja ja muita kohteita vastaan.


title: Ilmavoimat

text: Lentokoneiden ilmassa tapahtuvaa polttoainetankkausta oli ideoitu jo ensimmäisen maailmansodan aikana. Ensimmäisen kerran todellista ilmassa tapahtunutta tankkausta kokeiltiin vuonna 1923 Yhdysvalloissa. Seuraavat laajamittaiset kokeilut tapahtuivat Britanniassa vuonna 1938. Ilmatankkausta kehitettiin eteenpäin toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa ja vuoteen 1948 mennessä oli kehitetty nykyaikaisen ilmatankkauksen menetelmät. Yhdysvalloilla oli 1950-luvulla jo useita satoja ilmatankkauskoneita. Myös muissa maissa ilmatankkaus otettiin käyttöön.


title: Ilmavoimat

text: Tekniikan kehitys on vienyt ilmavoimia vakaasti eteenpäin. Pääosa hävittäjäkoneista on kuitenkin 1960-luvulla suunniteltuja, ja niiden korvaamista muun muassa Eurofighter-, Joint Strike Fighter- ja Raptor-koneilla on suunniteltu. Rynnäkkökoneet kuten SEPECAT Jaguar, eräässä mielessä Tornado jne. sulautuvat tuleviin hävittäjiin.


title: Ilmavoimat

text: Raskaat pommikoneet ovat harvalukuisia B-1B Lancer- ja B-2 Spirit -pommittajia lukuun ottamatta 50-vuotiaita B-52-koneita. On esitetty arvioita, että B-52-pommittajaa käytettäisiin vielä toiset 50 vuotta. Tämä on merkki sotilaslentokoneen tulemisesta vakiintuneeksi aseeksi, kuten esimerkiksi raskas tykistö. Tällöin muutokset hidastuvat sijoitetun investoinnin ollessa kallis merkittävien suunnittelumuutosten kustannukset ovat myös suuret. Osaksi toimitaan jo fysiikan määrittämien rajojen (esimerkiksi lentonopeus ilmakehässä) sisällä. Yhdysvallat on 2000-luvulla pohtinut taas pommikoneita, jotka lentäisivät pääosan matkasta avaruudessa. Tähän on myös ulkopoliittinen tarve – esimerkiksi Libyan pommittamiseen 1980-luvulla USA:n piti kysyä läpilentolupia NATO-mailta, jotka eivät niitä hyökkäykseen myöntäneet.


title: Ilmavoimat

text: USA:lla on jo 1980-luvun lopulta ollut lähes täysin tutkassa näkymättömiä ns. häivelentokoneita (stealth; muun muassa F-117). Häiveteknologiaa sovelletaan nykyään kaikissa lentokoneissa, vaikka ne eivät olisikaan ns. tutkassa näkymättömiä. Häiveteknologia sai alkunsa Lockheedin kokeiluista muun muassa SR-71-koneessa. Sittemmin F-117-koneen tutkaheijastuslaskenta tuli mahdolliseksi, kun CIA käänsi venäläisen tiedelehden artikkelin vuodelta 1967. Se oli lisäksi mahdollista ratkaista numeerisesti, kun koneen pinnat tehtiin tasoiksi, kuten F-117 pinnat ovat. Sittemmin tietokoneet kehittyivät ja myös juohevia muotoja pystyttiin mallintamaan.


title: Ilmavoimat

text: Pommien ohjattavuus on lisännyt niiden tehoa suuresti. Kun vielä toisessa maailmansodassa joskus vain yksi pommi sadasta tai tuhannesta osui maaliinsa (mm. brittien ensimmäiset ilmahyökkäykset Saksaan), niin nykyisistä laser- ja tv-ohjatuista pommeista jopa yli puolet osuu. Ilmasta tapahtuva tiedustelu on lisääntynyt suuresti sekä tehokkuudellaan että määrältään. AWACS-tutkavalvontakoneet keräävät valtavan määrän tietoa, jolla voidaan ohjata maa-, meri- ja ilmasotaa tehokkaasti.


title: Ilmavoimat

text: Taistelukoneet ovat kaikki vielä miehitettyjä, mutta nykyään käytetään paljon miehittämättömiä lentokoneita/lennokkeja muun muassa tiedusteluun. Mm. tykistöllä voi olla omat tiedustelulennokkinsa. Predator-lennokit tai UAV:t pystyvät jo hyökkäämään kauko-ohjauksella lennon aikana tarkentuvia maakohteita vastaan.


title: Ilmavoimat

text: Koulukoneet ovat kautta maailman tilanteessa, jossa ne pitää uusia. Peruskoulukoneet eivät välttämättä vaadi muutoksia, mutta monessa maassa koulukoneet vanhenevat ja niiden valmistajat eivät enää ole toiminnassa. Koulutus ei kuitenkaan käyne yleisilmailukoneilla (kuten Cessna), koska niiden käsittelyominaisuudet ovat liian erilaiset. Myös harjoitushävittäjät, kuten BAe Hawk, ovat elinkaarensa jälkipuolella. Tilanne on samanlainen kaikkialla maailmassa.


title: Ilmavoimat

text: Lentosimulaattorien käyttö on laajentunut koulutuksessa, mutta se ei vastaa todellista lentämistä, koska se on täysin turvallista eikä testaa lentäjän psykologisia ominaisuuksia. Se ei myöskään testaa lentäjien kykyä lentää esimerkiksi ilmatorjuntatuleen tai ilmataisteluun.


title: Majavat

text: Majavat (heimo "Castoridae") ovat isoja, litteähäntäisiä, ruskeaturkkisia jyrsijöitä. Ne kokoavat kaatamistaan puista patoja ja asuvat ja hankkivat ruokaa näin rakentamistaan tekoaltaista. Majavat ovat norsujen (ja ihmisen) lisäksi ainoita eläimiä, jotka pystyvät kaatamaan täysikasvuisen puun.


title: Majavat

text: Majavan kyky kaataa puita perustuu sen rautaa sisältävään hammaskiilteeseen, joka tekee hampaista poikkeuksellisen lujat ja väriltään oranssinruskeat. Euroopanmajavan hampaat kasvavavat 0,39 cm kuukaudessa ja majavan on pakko käyttää niitä jatkuvasti niiden kulumiseksi.


title: Majavat

text: Majavien heimoon kuuluu nykyisin vain yksi suku, majavat ("Castor"), ja kaksi lajia, euroopanmajava ("Castor fiber") ja kanadanmajava ("Castor canadensis"). Esihistoriallisella ajalla eli muitakin sukuja ja lajeja, esimerkiksi jättiläismajava ("Castoroides ohioensis"), jotka tunnetaan vain fossiililöytöjen perusteella.


title: Majavat

text: Sana "majava" esiintyy myös kahden majavien heimoon kuulumattoman jyrsijälajin, vuorimajavan ja rämemajavan eli nutrian, nimessä.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Creedence Clearwater Revival eli CCR oli John Fogertyn johtama kuuluisa yhdysvaltalainen rock-yhtye. CCR nousi yhdeksi 1960- ja 70-lukujen taitteen merkittävimmistä rock-yhtyeistä, ja sen seitsemästä albumista viisi ylsi Yhdysvaltain top 10:een. Lisäksi yhdeksän yhtyeen singleä pääsi kymmenen myydyimmän joukkoon, ja niistä seitsemää myytiin yli miljoona kappaletta. Myös muualla maailmassa CCR saavutti menestystä.Nyman 1995, s. 220.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Yhtyeen hittikappaleista mainittakoon ”Fortunate Son”, ”Up Around the Bend”, ”Green River”, ”Looking Out My Backdoor”, ”Have You Ever Seen the Rain?”, Who'll Stop the Rain, ”Travelin' Band”, ”Proud Mary” ja ”Bad Moon Rising”.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Creedence Clearwater Revival sai alkunsa vuonna 1959, kun samaa Portolan yläastetta El Cerriton pikkukaupungissa käyneet 13-vuotias kitaristi John Fogerty, rumpali Doug Clifford ja pianisti Stu Cook muodostivat yhdessä yhtyeen nimeltä The Blue Velvets. Yhtye soitti koulukonserteissa ja -tansseissa, markkinoilla ja muissa tilaisuuksissa instrumentaaliversioita aikansa hittikappaleista Duane Eddyn surffimusiikista Ray Charlesiin.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Kolmikko teki vuonna 1960 ensimmäisen levytyksensä, doo-wop-kappaleen nimeltä ”Beverly Angel”. Samana vuonna yhtyeen laulajaksi ja johtajaksi tuli John Fogertyn isoveli Tom Fogerty, ja syksyllä yhtye alkoi esiintyä pohjoisessa Kaliforniassa nimellä Tommy Fogerty and the Blue Velvets. Yhtye äänitti demoja ja yritti saada levytyssopimusta. Vuonna 1961 levy-yhtiö Orchestra julkaisi neljä Fogertyn veljesten tekemää kappaletta ja seuraavana vuonna vielä kaksi, mutta etenkin viimeisen singlen myynti jäi hyvin heikoksi.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Jazz-levyjä tuottanut Fantasy Records kiinnostui vuonna 1963 Blue Velvetsin instrumentaalidemoista ja solmi heidän kanssaan levytyssopimuksen. Yhtye alkoi käyttää enemmän laulusolistia ja vaihtoi lyhytaikaisesti nimekseen The Visions. Fantasy julkaisi yhtyeen ensimmäisen singlen marraskuussa 1964. Manageri Max Weiss vaihtoi singlelle yhtyeen nimeksi The Golliwogs, joka kuulosti hänen mielestään muodikkaan brittiläiseltä. Yhtye ei pitänyt nimestä mutta taipui managerinsa ja levy-yhtiön omistajan tahtoon.


title: Creedence Clearwater Revival

text: The Golliwogs soitti 1960-luvun puolivälissä ahkerasti 50 dollarin ja ilmaisten kaljojen palkkioilla keikkoja opiskelijajuhlissa, baareissa ja sotilastukikohdissa. Yhtyeen laulajana oli toiminut kesään 1964 asti vain Tom Fogerty, mutta nyt myös John alkoi laulaa. Pian Johnista tuli yhtyeen laulusolisti, Tom siirtyi soittamaan rytmikitaraa ja Cook vaihtoi pianon bassokitaraan.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Keväällä ja kesällä 1965 Fantasy julkaisi Golliwogsilta kaksi uutta singleä, mutta ilman suurta menestystä. Useimmat yhtyeen kappaleet olivat Fogertyn veljesten kirjoittamia. Fantasy siirsi yhtyeen uudelle Scorpio-levymerkilleen, joka suuntautui rock-musiikkiin. Lokakuussa 1965 julkaistu single ”Brown Eyed Girl” myi jo kohtalaisen hyvin, 15 000 kappaletta, vaikka ei noussutkaan hitiksi. Sitä seuranneet singlet eivät myyneet yhtä hyvin. Loppuvuonna 1966 yhtye oli tauolla kun John Fogerty ja Clifford suorittivat asepalveluksensa. Menestyksen antaessa odottaa itseään yhtye jatkoi jäsenten rahahuolista huolimatta kuitenkin keikkailua ja harjoittelua.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Lokakuussa 1967 Fantasyn myyntijohtaja Saul Zaentz osti levy-yhtiön ja teki Golliwogsin kanssa uuden sopimuksen. Sopimuksen ehdot olivat yhtyeen ja sen lauluntekijöiden kannalta hyvin huonot mutta tyypilliset tuolle ajalle. Zantzin ehdotuksesta yhtye alkoi etsiä uutta nimeä. Tom Fogertyn kaverilla oli kaveri nimeltä Credence Nuball. Siitä yhtye keksi nimen Creedence, joka viittasi sanaan ’creed’ (). Sanan Clearwater, ’kirkas vesi’ yhtye sai Olympia-oluen mainoksesta, ja se vetosi myös etenkin Cliffordin ympäristötietouteen. Revival, ’elpyminen’, viittasi yhtyeen ja sen soittaman yksinkertaisen rock and rollin uudestisyntymiseen. John Fogerty yhdisti nämä kolme sanaa, ja kun Zaentz hyväksyi nimen, yhtyeestä tuli Creedence Clearwater Revival.Nyman 1995, s. 221.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Yhtyeen ensimmäinen keikka uudella nimellään oli jouluaattona 1967, ja sen ensimmäinen single ”Porterville” julkaistiin tammikuussa 1968. Yhtye sai jokaviikkoisen esiintymissopimuksen Deno-Carlo-nimiseltä klubilta North Beachissa, ja sen suosio alkoi kasvaa.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Heinäkuussa 1968 CCR julkaisi debyyttialbuminsa "Creedence Clearwater Revival". Albumin sijoitus yhtyeen kotimaassa oli 52, mutta varsinaista menestystä saavutti cover vanhasta Dale Hawkinsin hitistä ”Suzie Q”, joka pääsi Billboard Hot 100 -listalla sijalle 11. Toinen lainakappale, alun perin Screamin' Jay Hawkinsin esittämä ”I Put a Spell on You”, ylsi sijalle 58. Albumille sisältyi myös ”Walk on the Water”, joka oli uusi versio Golliwogs-aikakauden kappaleesta ”Walking on the Water”.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Tammikuussa 1969 CCR:n toinen albumi, yhtyeen suosioon nostanut "Bayou Country" näki päivänvalon. Se sisälsi muun muassa erään yhtyeen tutuimmista hiteistä, ”Proud Maryn”, joka nousi Yhdysvalloissa listakakkoseksi. Vahvasti sen vaikutuksesta johtuen myös "Bayou Country" -albumi menestyi, ja nousi Billboard-listan seitsemännelle sijalle.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Elokuussa yhtyeen kolmas albumi, Yhdysvaltain listaykköseksi noussut "Green River" julkaistiin, ja sen kappaleet ”Bad Moon Rising” ja ”Green River” olivat suuria hittejä. Lisäksi pienemmiksi listamenestyksiksi muodostuivat ”Lodi” ja ”Commotion”. CCR muuttui megaluokan yhtyeeksi kymmenen vuoden tahkoamisen jälkeen. Suosion alkamisen nopeudesta kertoo se, että vielä kesällä 1968 yhtyeen konserttipalkkiot olivat noin 30 dollaria – vuoden 1969 puolivälin paikkeilla palkkiosumma oli noin 30 000 dollaria, ja monet esiintymiset tapahtuivat suurilla stadioneilla jopa 150 000 ihmisen edessä.Nyman 1995, s. 224. Creedence Clearwater Revival pääsi myös esiintymään Woodstockin rock-festivaalille. Yhtyeen esiintyminen tapahtui kello 3 aamulla, jolloin suurin osa yleisöstä oli nukkumassa. Yhtye ei halunnut tapahtumasta kuvattuun elokuvaan, koska sen jäsenet eivät olleet tyytyväisiä esitykseen, ja sopimuksellisista epäselvyyksistä johtuen CCR:n esityksiä ei kuultu elokuvan soundtrackilläkään.


title: Creedence Clearwater Revival

text:
Vuoden 1969 lopulla yhtye julkaisi jo kolmannen albuminsa saman vuoden aikana; kyseinen "Willy and the Poor Boys" saavutti jälleen menestystä nousten Yhdysvalloissa listan kolmanneksi. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat singlejulkaisut ”Down on the Corner” (sijoitus Yhdysvalloissa 3.) ja ”Fortunate Son” (sijoitus 14.). Myös kappaleet ”The Midnight Special” ja ”It Came Out of the Sky” muodostuivat klassikoiksi. Viimeksi mainittu oli ”Fortunate Sonin” ohella sanoituksiltaan John Fogertyn ensimmäisiä poliittisia kannanottoja.
Vuonna 1970 yhtyeen kenties menestynein albumi "Cosmo's Factory" julkaistiin ja se sisälsi monta suurta hittiä, kuten singlet ”Up Around The Bend”, ”Lookin' out My Back Door”, ”Travelin' Band”, ”Run Through the Jungle” ja ”Who'll Stop the Rain”, ja lisäksi 11-minuuttinen Marvin Gaye -cover ”I Heard It Through the Grapevine” lukeutuu yhtyeen kuuluisten äänitysten joukkoon. "Cosmo's Factoryn" myötä Creedence Clearwater Revivalista oli tullut maailman menestynein yhtye samana vuonna hajonneen The Beatlesin tilalle. CCR oli myös huomattavan suosittu Vietnamin sodassa taistelleiden amerikkalaisjoukkojen keskuudessa. Erityisesti kappale ”Run Through the Jungle” () oli sotilaiden mieleen.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Menestyksestä huolimatta yhtye kohtasi arvostelua, ja CCR:ää kritisoitiin jopa purukumipop-yhtyeeksi. Tästä syystä vuoden 1970 joulukuussa ilmestyneestä albumista "Pendulum" tehtiin aikaisempia pitkäsoittoja kunnianhimoisempi. Kappaleissa käytettiin huomattavan paljon kosketin- ja puhallinsoittimia, ja yhdessä kappaleessa oli mukana myös taustakuoro. "Pendulum" ylsi top 10:een Yhdysvalloissa, ja singlet ”Have You Ever Seen the Rain?” ja ”Hey Tonight” muodostuivat suuriksi hiteiksi.


title: Creedence Clearwater Revival

text: "Pendulumin" aikoihin yhtyeen sisäiset riidat kärjistyivät, kun Tom Fogerty, Doug Clifford ja Stu Cook kertoivat kyllästyneensä olemaan vain John Fogertyn taustabändi ja alkoivat vaatia myös omien sävellystensä levyttämistä. Tom Fogerty lähtikin soolouralle vuonna 1971. Hänelle ei otettu korvaajaa, vaan yhtye jatkoi triona. Vuonna 1972 julkaistiin "Mardi Gras", jolla oli mukana myös Cookin ja Cliffordin sävellyksiä. Albumi sai murskaavan vastaanoton kriitikoilta – sitä haukuttiin jopa ”kaikkien aikojen huonoimmaksi suuren yhtyeen tekemäksi levyksi”. Yhtye teki vielä Euroopan-kiertueen, mutta ilmoitti lopulta hajoamisestaan 16. lokakuuta 1972.


title: Creedence Clearwater Revival

text: CCR:n hajottua sen jäseniä sitoi Fantasy Recordsiin vuoden 1974 loppuun asti vanha sopimus sen kanssa. Sopimus edellytti lisäksi kaikilta jäseniltä peräti 24 julkaistua kappaletta vuosittain.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Kaikki neljä tekivätkin omia sooloalbumejaan. Sillä välin Fantasy ryhtyi julkaisemaan CCR:ltä kokoelma-albumeja, live-albumeja ja yhtyeen kauhuksi jopa Golliwogsin vanhoista singleistä kasatun albumin. John Fogerty yritti tehdä pesäeroa vanhaan yhtyeeseensä ja jopa itseensä ensimmäisellä sooloalbumillaan, jonka hän julkaisi kuvitteellisen yhtyeen nimellä. Se ei kuitenkaan lyhentänyt Fogertyn ”velkaa” levy-yhtiölleen, sillä country-covereita sisältänyt albumi ei ollut riittävän CCR-tyylistä musiikkia. Vain Tom Fogerty oli pystynyt täyttämään Fantasy-sopimuksen ehdot. Vuoden 1973 lopussa John Fogerty oli Fantasylle velkaa jo lähes 40 tekemätöntä kappaletta. Hän yrittikin neuvotella Zaentzilta parempia sopimusehtoja mutta tuloksetta.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Fantasy vapautti Cookin, Cliffordin ja Tom Fogertyn sopimuksestaan vuoden 1974 lopussa, mutta John Fogerty oli kuitenkin yhä sidottu siihen. Lopulta Asylumin David Geffen osti Fogertyn osittain ulos sopimuksesta. Fantasy omisti kuitenkin yhä oikeudet CCR:n kappaleisiin, mikä katkeroitti Fogertyn vuosikymmenien ajaksi. Fantasy jopa haastoi Fogertyn oikeuteen 1980-luvulla siitä, että Fogerty oli väitetysti plagioinut omaa CCR-kappalettaan uudella soololevyllään.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Huonosti soolourallaan menestynyt Tom Fogerty yritti vielä 1970-luvulla koota CCR:n uudelleen. Myös Cook ja Clifford halusivat yhtyeen jatkavan, mutta John Fogerty ei lämmennyt ajatukselle. Fogerty myös vastusti ainoana jäsenenä Fantasyn tapaa rahastaa julkaisemalla yhtyeen vanhaa materiaalia yhä uusin tavoin. Vaikka John Fogertyn 1970-luvun sooloalbumit eivät menestyneetkään, CCR:n musiikki koki 1970-luvun lopulla uuden nousun suosioon.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Tom Fogerty kuoli vuonna 1990. CCR otettiin vuonna 1993 Rock and Roll Hall of Fameen, mutta John Fogerty ei suostunut esiintymään Cookin ja Cliffordin kanssa edes nimitystilaisuudessa. Fogertyn katkeruuden lopullinen syy oli se, että yhtyetoverit olivat salaa myyneet CCR:n ryhmä-äänioikeutensa Saul Zaentzille, minkä seurauksena Zaentz ei enää kysynyt Fogertyn mielipidettä yhtyeen musiikin käyttämisestä mainoksissa ja kokoomalevyillä. Fogertyn mukaan muut jäsenet olivat näin pettäneet yhtyeen rahasta.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Clifford ja Cook perustivat vuonna 1995 vanhoja CCR-kappaleita esittävän yhtyeen, jonka nimeksi tuli Creedence Clearwater Revisited. Laulajaksi ja kitaristiksi otettiin People-yhtyeen John Tristao. Fogerty haastoi yhtyeen oikeuteen Creedence Clearwater -nimen ja CCR-lyhenteen käytöstä, ja vähäksi aikaa yhtye vaihtoikin nimekseen Cosmo's Factory. Fogerty hävisi jutun, ja uusi CCR sai jatkaa. Clifford ja Cook haastoivat puolestaan Fogertyn oikeuteen, kunnes peruivat syytteet lopulta vuonna 2001. Revisited julkaisi live-esiintymisistään kootun tupla-CD:n "Recollection" (1998).


title: Creedence Clearwater Revival

text: Fogerty oli pitkään vältellyt soolouransa aikana CCR:n kappaleiden esittämistä, mutta 1990-luvulla hän alkoi ottaa niitä jälleen ohjelmistoonsa ja konserttijulkaisuihinsa. Fantasyn vaihdettua omistajaa vuonna 2004 se antoi Fogertylle takaisin hänen vuonna 1975 luovuttamansa rojaltioikeudet tekemiinsä CCR-lauluihin.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Laulaja-kitaristi-lauluntekijä John Fogertyn tavaramerkiksi muodostuivat muutaman minuutin tarinat, joiden teemana oli usein kaukokaipuu, lähteminen tai matkustaminen. Musiikillisesti hänen sävellystensä esikuvina toimivat muun muassa Chuck Berry, Bo Diddley ja Little Richard. Tärkeässä osassa yhtyeen rosoisessa ja siloittelemattomassa soundissa oli rytmikitaristi Tom Fogertyn, basisti Stu Cookin ja rumpali Doug Cliffordin luoma yksinkertaisen tehokas komppi. "Willy and the Poor Boys" -albumista lähtien CCR:n musiikissa oli kasvavassa määrin vaikutteita rockin, soulin ja rhythm and bluesin lisäksi myös countrysta ja folkista.Nyman 1995, s. 225. AllMusicin Richie Unterbergerin mukaan yhtyeen musiikki oli sekoitus rockabillyä, swamp popia, R&B:tä ja countrya. CCR yhdistetään erityisesti roots rock -genreen.


title: Creedence Clearwater Revival

text: Suomalainen musiikkitoimittaja Jake Nyman on nähnyt Creedence Clearwater Revivalin suurelle menestykselle syynä muun muassa sen, että yhtye esitti yksinkertaista perusrockia aikakaudella, jolloin monet yhtyeet kokeilivat siipiään kunnianhimoisten albumikokonaisuuksien tai kaupallisen purukumipopin parissa. Näiden kahden tyylin välissä oli selkeä markkinarako, jonka CCR täytti. Yhtye erosi myös ulkoiselta olemukseltaan muista yhtyeistä ruutupaitoineen ja farmarihousuineen. John Fogerty onkin sanonut, ettei yhtyeen jäsenissä ollut ”mitään erikoista”.


title: Oulun Arktos

text: Oulun Arktos ry on oululainen tähtitieteellinen yhdistys, joka perustettiin 1962 eli samaan aikaan kun Oulun yliopistolla aloitettiin tähtitieteen luennot.


title: Oulun Arktos

text: Arktosilla on kaksi tähtitornia. Puolivälinkankaan tähtitorni Oulussa on rakennettu Puolivälinkankaan vesitornin huipulle vuonna 1969. Tornin kaukoputki on "Celestron 8" -peilikaukoputki, joka on hankittu yhdistykselle 1970-luvulla. Kaupungin valosaasteen vuoksi yhdistyksen toinen tähtitorni rakennettiin maaseudulle noin 45 km:n päähän Oulusta Paavolan kylään. Paavolan tähtitorni valmistui 1989. Tornin kaukoputki on 30 cm Newton-tyyppinen peilikaukoputki.


title: Kangastus

text:
Kangastus on valon taittumisesta ilmakehän erilämpöisissä
kerroksissa aiheutuva ilmiö, joka saa kaukaiset kohteet näkymään muualla kuin ne todellisuudessa
ovat. Valon taittuminen aiheuttaa vaikutelman esimerkiksi autiomaassa olevasta järvestä, asfaltilla olevasta vesilammikosta tai merellä horisontin yläpuolella leijuvasta saaresta tai kaupungista.


title: Kangastus

text:
Toisin kuin hallusinaatio, kangastus on todellinen optinen ilmiö, joka voidaan valokuvata, sillä
valonsäteet todella taittuvat niin, että ne muodostavat kaukaisista kohteista havaittavissa olevia
optisia kuvia. Miltä kuva katsojan mielestä näyttää, riippuu kuitenkin myös siitä, miten ihmismieli subjektiivisesti havainnon tulkitsee. Esimerkiksi maassa näkyvät taivaan sinen heijastuskuvat tulkitaan herkästi veden pinnaksi.


title: Kangastus

text:
Kangastukset jaetaan alapuolisiin ja yläpuolisiin kangastuksiin. Yläpuolisen kangastuksen
erikoislaji on "Fata Morgana", joka muodostuu useista toistensa yläpuolella olevasta
saman kohteen kuvasta, jotka yhdessä muodostavat nopeasti muuttuvan kangastuksen.


title: Kangastus

text:
Maanpinnan lähellä ilmassa on erilämpöisiä kerroksia, jotka toimivat kuten linssit ja peilit.
Kylmä ilma on tiheämpää kuin lämmin, ja sen vuoksi sillä on suurempi taitekerroin. Tämä taitekertoimen vaihtelu eri tiheyksisissä kerroksissa aiheuttaa valon taittumista ja heijastumista. Kun valo taittuu Snellin lain mukaisesti kohti tiheämpää ja kylmempää ilmaa ja heijastuu kerrosten rajapinnoilta, syntyy kangastus.
Alapuolinen kangastus syntyy, kun kylmän kerroksen alapuolella on lämmin kerros, eli kun maa tai meri on ilmaa lämpimämpi. Tällöin maa lämmittää läheisyydessään olevaa alinta ilmakerrosta. Valon saapuessa tähän lämmenneeseen kerrokseen tapahtuu kokonaisheijastus, jolloin tämä kerros toimii peilin tavoin ja heijastaa kohteen kuvan ylöspäin.


title: Kangastus

text: Ehkä tunnetuimmat alapuoliset kangastukset esiintyvät tasaisilla hiekka-aavikoilla, mutta aurinkoisella säällä ne ovat muuallakin yleisiä asfaltoiduilla maanteillä. Sekä hiekka että asfaltti kuumenevat tehokkaasti auringon paisteessa, jolloin maan tai tien pinnan lämpötila voi olla jopa 10 astetta korkeampi kuin ilman lämpötila metrin korkeudessa, mikä riittää saamaan aikaan kangastuksen.


title: Kangastus

text: Autiomaassa tämä heijastuskuva näyttää usein kaukaiselta järveltä tai lammikolta. Todellisuudessa kyseessä on taivaan sinen tai jonkin kaukaisen ja sen vuoksi sinertävältä näyttävän kohteen heijastuskuva. Samasta syystä maanteillä näyttää auringon paisteessa usein siltä kuin edessä olisi vesilätäköitä. Samaan tapaan myös maantien kuuma asfaltti voi kuumentaa heti yllään olevaa ilmaa, jolloin siihen taivaalta tuleva valonsäde heijastuu tien pinnasta poispäin ja näyttää katsojan silmässä kimmeltävältä vedenpinnalta. Tällaiset kangastukset näkyvät selkeimmin, kun silmä on lähellä maan pintaa, jolloin valon taittuminen on tehokkainta. Tällaiset tiellä näkyvät kangastukset häviävät näkyvistä tai siirtyvät kauemmaksi, kun niitä lähestytään.


title: Kangastus

text: Merellä alapuolisena kangastuksena voi näkyä saari horisontin alapuolella, joskus yhtä aikaa todellisen saaren kanssa, joka näyttäisi leijuvan ilmassa. Tällaisia kangastuksia merellä esiintyy etenkin syksyllä ja talven alussa, kun meri on yllä olevaa ilmaa lämpimämpi.


title: Kangastus

text: Alapuoliset kangastukset eivät yleensä näy kovin kauan. Kuuma ilma kohoaa vähitellen, ja kylmä ilma laskeutuu, jolloin lämpötilaerot tasaantuvat, mikä voi aiheuttaa turbulenssia. Tällöin kangastuskuva muuttaa muotoaan: se voi värähdellä taikka venyä vaaka- tai pystysuorassa suunnassa. Jos ilmassa on useita erilämpöisiä kerroksia, eri kangastukset voivat yhdistyä ja saada kohteen näkymään kahtena. Alapuoliset kangastukset harvoin ovat näennäiseltä kooltaan yhtä astetta eli suunnilleen auringon tai kuun näennäistä läpimittaa suurempia, ja kohteet, joiden kuvina ne syntyvät, ovat enintään muutaman kilometrin päässä.


title: Kangastus

text: Yläpuolinen kangastus syntyy, kun lämmin ilmakerros on kylmän kerroksen yläpuolella. Tällainen lämpötilainversio on kuitenkin melko harvinainen ilmiö, sillä tavallisesti ilma on ylempänä kylmempää kuin alempana.


title: Kangastus

text: Lämpötilainversion vaikutuksesta yläpuolinen lämmin ilma toimii peilin tavoin ja saa kaukaiset kohteet näyttämään leijuvan taivaanrannan yläpuolella. Yläpuoliset kangastukset ovat harvinaisempia kuin alapuoliset, mutta kun niitä esiintyy, ne pysyvät kauemmin näkyvissä, koska lämpimällä ilmalla on taipumus kohota ja kylmällä laskeutua.


title: Kangastus

text: Tavallisimmin yläpuolisia kangastuksia näkyy napaseuduilla, varsinkin laajoilla jäätiköillä, joilla on tasainen, alhainen lämpötila. Lämpimämmänkin ilmaston alueilla niitä esiintyy, mutta siellä ne ovat yleensä heikompia ja lyhytaikaisempia. Esimerkiksi kaukainen rantaviiva voi näyttää olevan korkeammalla ja samalla mahdollisesti lähempänä kuin se on. Turbulenssin vuoksi samasta kohteesta saattaa myös näkyä useampia tanssivia kuvia päällekkäin. Tällaisesta kangastuksesta käytetään nimitystä "Fata Morgana".


title: Kangastus

text: Todellisen kohteen etäisyydestä ja lämpötilan gradientista riippuen yläpuolinen kangastus voi olla oikein päin tai ylösalaisin. Usein se näyttää kohteen ylä- ja alaosien vääristyneeltä sekoitukselta.


title: Kangastus

text:
Yläpuolisen kangastuksen ansiosta horisontin alapuolella oleva kohde voi tulla näkyviin.
Tällainen kangastus voi esimerkiksi nostaa Tallinnan tai Tukholman rakennukset näkyviin Suomen rannikolla, josta niihin ei muutoin ole suoraa näköyhteyttä. Jos merenpinnan ja suoraan sen yläpuolella olevan ilmamassan lämpötila on esimerkiksi 15 astetta, ja muutaman kymmenen metrin korkeudessa ilman lämpötila nousee äkisti 25 asteeseen, syntyy niin sanottu lämpötilan harppauskerros. Näin voi tapahtua kesällä, kun kylmälle merelle virtaava lämmin ilma nousee ylöspäin. Jos merenpinnan ja harppauskerroksessa olevan ilman lämpötilaero on riittävän suuri, harppauskerros heijastaa valonsäteet takaisin alaspäin. Tavallisimmin tällaisia kangastuksia näkyy keväällä ja alkukesällä, jolloin meri on kylmempi kuin sen yläpuolella oleva ilma.


title: Kangastus

text: Fata Morgana on kangastus, jossa kaukaiset saaret näyttävät horisontissa siintävältä, muotoaan nopeasti muuttavalta utopiakaupungilta.


title: Kangastus

text:
Nimitys johtuu kuningas Arthurin tarustossa esiintyvästä noidasta, Morgan le Faystä, jonka
nimi tarujen italiankielisissä versioissa esiintyy muodossa Fata Morgana.
Alun perin nimitystä on käytetty Reggion, Napolin ja Sisilian rannikolla, etenkin Messinansalmessa näkyvistä kangastuksista.


title: Kangastus

text:
Fata Morgana -tyyppisiä kangastuksia esiintyy kaikkialla maailmassa, mutta yleisimpiä ne ovat napaseuduilla, varsinkin laajoilla jäätiköillä. Siellä niitä näkyy varsinkin hyvin kylmällä säällä, kun taas lämpimämmissä ilmastovyöhykkeissä merellä ja järvillä niitä esiintyy
kuumina päivinä. Fata Morganan syntyminen edellyttää, että lämpötilainversion on oltava niin suuri, että siitä aiheutuva valonsäteiden kaareutuminen on suurempi kuin maan pinnan kaarevuus.


title: Kangastus

text: Ilmiön on väitetty aiheuttaneen Titanicin uppoamisen.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Bhopalin onnettomuus on Intiassa vuonna 1984 sattunut maailman kaikkien aikojen pahin teollisuusonnettomuus. Onnettomuus tapahtui aamuyöllä 3. joulukuuta, kun yhdysvaltalaisen Union Carbiden omistamalta hyönteismyrkkytehtaalta purkautui Bhopalin kaupunkiin myrkyllistä metyyli-isosyanaattia. Eri arvioiden mukaan 8 000–30 000 ihmistä kuoli myrkkykaasuihin. altistui kaasulle, ja heistä 20 000:n arvellaan myöhemmin kuolleen altistumisen seurauksiin. Eloon jääneillä ilmeni pahoja keuhko- ja silmävaurioita.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Union Carbiden oman lausunnon mukaan vuodon ainoa mahdollinen syy oli tuhotyö: joku laittoi tahallaan vettä nestesäiliöön. Vuonna 1989 Union Carbide myöntyi maksamaan korvauksia 470 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Madhya Pradeshin osavaltion tilastojen mukaan onnettomuudesta oli hyväksytty kevääseen 2007 mennessä.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Metyyli-isosyanaatti- eli MIC-säiliön sisällön lämpötila oli ollut alun perin 15–20 celsiusastetta, minkä jälkeen sinne oli päässyt tuntemattomasta lähteestä 450–900 kilogrammaa vettä. MIC ja vesi reagoivat eksotermisesti, mikä synnytti lisää lämpöä ja kehitti hiilidioksidia, joka taas nosti painetta säiliössä. Korkea lämpötila ja kloroformin läsnäolo kiihdyttivät säiliön korroosiota, ja säiliöstä vapautunut rauta toimi katalyyttina MIC:n trimerisaatiossa kiihdyttäen reaktiota. Laskelmien mukaan MIC:n 40-prosenttinen reagointi riittäisi höyrystämään siitä loput. Tästä päätellen säiliössä olisi pitänyt olla yli kiintoainetta, mutta tutkimuksissa sitä löydettiin vain reilut neljä tonnia. Lopun kiintoaineen arveltiin karanneen varoventtiilin kautta kaasuna ympäröivään ilmaan, tunnetuin seurauksin. Tämän tapauksen suurin virhe oli erittäin heikko kunnossapidon taso. Laitteiston kunnosta oli jo aikaisemmin annettu huomautuksia tehtaanjohdolle, ja niiden toimimattomuus oli mitä suurimmalla todennäköisyydellä yksi onnettomuuteen johtaneita syitä. Hätäsoihtu oli alun perin rakennettu noin neljä kertaa liian pieneksi, ja se oli ollut korjaustöiden vuoksi poissa käytöstä. Kaiken lisäksi prosessista oli sammutettu jäähdytysjärjestelmä, minkä vuoksi MIC-säiliön lämpötila oli noussut alkuperäisestä nollasta celsiusasteesta.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Syynä pidetään riittämättömiä turvallisuusmääräyksiä.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Kahdeksan ihmistä todettiin syyllisiksi onnettomuuteen 7. kesäkuuta 2010. Syytetyt tuomittiin kahden vuoden vankeusrangaistuksiin ja sakkoihin. Tuomitut ovat tehtaan tuolloista johtoa. Oikeuden mukaan johto syyllistyi rangaistavaan huolimattomuuteen, kun se ei pystynyt estämään onnettomuutta.


title: Bhopalin onnettomuus

text: Helsingin Sanomien mukaan syytettyinä oli kahdeksan, mutta oikeuteen saapui vain seitsemän henkilöä. Union Carbiden toimitusjohtaja Warren Andersson ei saapunut Yhdysvalloista oikeudenkäyntiin, eikä oikeusistuin käsitellyt hänen syytettään poissaolosta huolimatta. Seitsemän entistä johtajaa tuomittiin enimmillään kahden vuoden vankeuteen ja sakkoihin.


title: Kiertokanki

text: Kiertokanki on mäntämoottorin olennainen osa kampiakselin ohella. Kiertokanki muuttaa männän edestakaisen liikkeen kampiakselin pyöriväksi liikkeeksi. Kiertokankia on moottorissa jokaiselle männälle omansa. Myös höyrykoneessa on kiertokankia, joiden tehtävä ja toiminta ovat samat kuin polttomoottorissa. Myös erilaisissa pumpuissa ja kompressoreissa käytetään samankaltaista tekniikkaa.


title: Nokia 260C

text: Nokia 260C on Nokian kiintolevyllä varustettu kaapeliverkon digitaalisovitin. Kiintolevylle voi tallentaa 80 gigatavun edestä televisio-ohjelmia, myös ajastetusti. Vastaanottimeen kuuluu ominaisuus, joka voi pysäyttää televisio-ohjelman ruudulle, jolloin käyttäjä voi katsoa sen loppuun halutessaan. Nokia 260C on yhteensopiva Nokian kamerapuhelinten kanssa, mikä mahdollistaa digitaalivalokuvien siirtämisen langattomasti vastaanottimeen. Digitaalivastaanottimella voi katsoa vapaiden televisio- ja radiokanavien lisäksi maksullisia kanavia Conax-salauksenpurkua ja -kortinlukijaa hyödyntäen. Nokia 260C:ssä on myös seitsemän vuorokauden sähköinen ohjelmaopas ("EPG").


title: Vuoden 2002 talviolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 2002 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 77 eri maasta, jotka kilpailivat 78 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Suomen sotakorvaukset olivat sotakorvauksia, joita Suomen piti toisen maailmansodan jälkeen maksaa Neuvostoliitolle. Joulukuussa 1944 vahvistetun välirauhansopimuksen mukaisesti Suomen oli maksettava Neuvostoliitolle kuuden vuoden aikana sotakorvauksia 300 miljoonan kultadollarin (ns. sotakorvausdollari) arvosta. Sotakorvaussopimuksen allekirjoittivat valtioneuvoston juhlahuoneistossa Smolnassa Helsingissä valvontakomission puheenjohtaja Andrei Ždanov ja pääministeri J. K. Paasikivi. Maksuaika pidennettiin vuoden 1945 lopussa kahdeksaan vuoteen ja kesällä 1948 korvausten nimellisarvo alennettiin 226,5 miljoonaan kultadollariin. Viimeinen sotakorvausjuna ohitti Vainikkalan raja-aseman 18. syyskuuta 1952. Suomi oli ainoa maa maailmassa, joka suoritti sille määrätyt sotakorvaukset. Sotakorvausjärjestelmä perustui tavarantoimituksiin, ei käteismaksuun. Poikkeuksena oli kauppalaivaston alusten luovuttaminen, minkä vaikutus oli kansantalouden pääomavaroja kaventava.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Sotakorvauksia koskeneet neuvottelut syksyllä 1944 kuuluivat ulkoministeriön vastuulle. Neuvotteluihin osallistui myös valtioneuvoston asettama asiantuntijakomitea, jonka puheenjohtajana oli Suomen Selluloosayhdistyksen toimitusjohtaja, vuorineuvos Walter Gräsbeck ja jäseninä Suomen Puunvienti Oy:n toimitusjohtaja Gunnar Jaatinen, MTK:n hallituksen puheenjohtaja Juho Jännes, Tampellan toimitusjohtaja Arno Solin, ulkoministeriön lähetystöneuvos Johan Nykopp ja Wärtsilä-yhtymän pääjohtaja, vuorineuvos Wilhelm Wahlforss.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Sotakorvausten arvoa ei laskettu käyvin dollarihinnoin vaan kultadollareina vuoden 1938 arvon pohjalta. Kultadollarin arvon on arvioitu olevan noin 15 % normaalia dollaria korkeampi. Suomen markan arvo aleni 50,8 % vuosien 1938 ja 1944 välillä. Tällöin päädytään sotakorvausten 400 miljoonan dollarin kokoluokkaan Suomen markan arvon pohjalta vuonna 1944. Raskaimmillaan 1945–1949 sotakorvaukset sitoivat 15–16 % valtion menoista, jotka 1945 olivat noin 43 000 miljoonaa vanhaa markkaa ja 1946 noin 52 000 miljoonaa vanhaa markkaa. Vuosina 1950–1952 sotakorvauksia oli vielä 7–5 % valtion menoista.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Vaikka sotakorvaussopimus allekirjoitettiin joulukuussa, sotakorvausvuosi alkoi ja päättyi sen mukaan aina Moskovan välirauhan allekirjoittamisen vuosipäivänä 19. syyskuuta.


title: Suomen sotakorvaukset

text:
Sotakorvausten käytännön sujumisesta vastasi Sotakorvausteollisuuden valtuuskunta eli Soteva.
Ensimmäisenä sotakorvausvuonna jouduttiin luovuttamaan puutavaran sekä metsätalous- ja metalliteollisuuden tuotteiden lisäksi 119 alusta, mikä oli neljäsosa Suomen jo sodan vuoksi puoleen supistuneesta kauppalaivastosta. Toisesta korvausvuodesta lähtien luovutukset olivat uustuotantoa, pääasiassa metalliteollisuuden tuotteita. Tämä vaati metalliteollisuuden olennaista laajentamista, sillä ennen sotia sen osuus tuotannosta oli vain 3,7 %. Teollisuustuotteiden toimittaminen vaati suuria ponnistuksia. Yhdysvalloista ja Ruotsista saatujen raaka-aineiden ja laitteiden sekä lainarahoituksen avulla se kuitenkin onnistui. Sotavuosina Suomen kauppavaihto oli alentunut 57 %. Menojen kattamiseksi oli myös säädettävä uusia veroja. Toimitetut määrät olivat niin suuria, että esimerkiksi 15 telakalla rakennetuista yli 500 laivasta olisi muodostunut yli 30 kilometriä pitkä yhtenäinen laivajono ja rautatiekuljetuksiin tarvittiin yhteensä 345 000 junavaunua. Sotakorvaustavaran tuotantoa valvoivat neuvostoliittolaiset tarkastajat, jotka huolehtivat tavaran laadusta.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Esimerkkeinä sotakorvaustuotteista ovat 535 erilaista alusta, 52 500 sähkömoottoria, 1 140 muuntaja-asemaa ja 30 täydellistä tehdaslaitosta voima-asemineen. Sotakorvauksen piiriin kuuluneita aluksia olivat muun muassa S/S Turso, Kuunari Vega ja täysin antimagneettisista raaka-aineista rakennettu ns. "kultakuunari" Zarja, jonka kaikki metalliosat olivat Outokummun piipronssia. Näin siksi, että alukselta käsin pystyisi suorittamaan herkimmätkin magneettiset mittaukset. Zarjan rakennustyössä vaativin tehtävä oli piipronssisten vesi- ja polttoainesäiliöiden valmistus; säiliöt olivat aluksen ahtaiden tilojen vuoksi hyvin monimuotoisia, ja lopulta vain helsinkiläinen Työkalu- ja hammaspyörätehdas Oy suostui edes yrittämään. Niittaus ei pitänyt nesteitä, niittausten tinaaminen ei auttanut ja hitsaaminen oli lähes mahdotonta siten ettei saumasta tullut magneettinen. Työ kuitenkin onnistui; Väinö Auerin mukaan pari viimeistä säiliötä oli suomalaisten normien mukaan lähes kelvottomia, mutta ne hyväksyttiin kuitenkin.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Yhtenä sotakorvaustoimitusten tavaraeränä olivat pystytysvalmiit puutalopaketit. Josef Stalin lahjoitti taloja edelleen Puolaan. Niitä oli vuonna 2013 vielä jäljellä Varsovassa noin kolmekymmentä.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Sotakorvaustuotteille valittiin toimittajat Sotevan järjestämässä kokouksessa. Esimerkiksi Porin Konepaja toimitti erityisesti höyrykäyttöisiä sähkögeneraattoreita varusteineen, siis pieniä voimalaitoksia. Niiden voimanlähteitä kutsuttiin teollisuuslokomobiileiksi. Lars Holmström (1986) selostaa näiden sotakorvaustuotteiden kehittämistä ja toimitusprosessia teoksessaan "Maksoimme velkaa: sotakorvauspäiviä ja vähän öitäkin".


title: Suomen sotakorvaukset

text: Huomattavan erän sotakorvauksista muodosti rautatiekalusto, esimerkiksi yhteensä 728 kapearaiteista veturia, joista suurin osa oli höyryvetureita; merkittävin yksittäinen eli 525 yksilöä käsittänyt tyyppi oli PT-4, joka muodostaakin maailman suurimman yhtenäisen sarjan kapearaiteisia höyryvetureita.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Sodan ja sotakorvausten vaikutuksesta yksityinen kulutus laski lähes neljänneksen, investointien volyymi romahti puoleen ja vienti oli vuonna 1945 vajaa viidennes sotaa edeltäneestä. Sotakorvausten hyötypuolelle on usein laskettu metalliteollisuuden pakollinen kehittäminen siten, että jo vuonna 1949 Suomella oli Pohjoismaiden uudenaikaisimmat telakat sekä konepaja- ja valimoteollisuus. Yrityksistä muun muassa Valmet on syntynyt valmistettaessa sotakorvauksina luovutettavia tavaroita.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Toisaalta on esitetty arvioita, että jos nämä varat ja resurssit olisivat olleet käytettävissä vientitoiminnan ja teollisuuden kehittämiseen, Suomi olisi menestynyt erinomaisesti ja varmasti paremmin kuin maksamalla sotakorvauksia. Sodan jälkeen myös Euroopassa varastot olivat tyhjät ja kysyntää tuotteille olisi varmasti ollut myös lännessä. Erityisesti Iso-Britannia olisi kaivannut pikaisia puutavaratoimituksia. Toisaalta suomalaisen teollisuuden tuotantosuunnat ja kapasiteetti olivat suuntautuneet toisin, joten ei ole mitään näyttöä, että länteen suuntautunut tuotanto olisi syntynyt. Juuri tämän sotakorvausten tuoman pakon kehittää ja laajentaa metalliteollisuutta on katsottu olleen hyödyksi Suomen talouselämälle. Toisaalta sotakorvausten merkitystä "Suomen metalliteollisuuden luojana" on liioiteltu, sillä metalliteollisuus oli kehittynyt merkittävästi jo sodan aikana. Taloushistorioitsija Riitta Hjerppe on korostanut, että metalliteollisuuspainotteisista sotakorvauksista suoriuduttiin, koska metalliteollisuudella oli Suomessa pitkä historia ja se oli kehittynyt voimakkaasti jo 1930-luvulla sekä sodan aikana. Valtiojohdon on katsottu korostaneen sotakorvausten positiivisia vaikutuksia myös poliittisista syistä. Oli myös erittäin tärkeää, että sotakorvausten maksulle saatiin kansan tuki. Samalla on jätetty taka-alalle esimerkiksi se, että tavaroiden vastikkeeton vienti Neuvostoliittoon söi jälleenrakennukseen kipeästi kaivattuja varoja ja hidasti elintason nousua. Myös kauppasuhteet itään olisivat monien tuotteiden kohdalla syntyneet ilman sotakorvauksiakin, sillä niille olisi joka tapauksessa ollut kysyntää Neuvostoliitossa.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Sotakorvaussuoritusten päättyminen vapautti Suomen suuresta taloudellisesta taakasta, mutta urakan päättyminen oli vähintään yhtä merkityksellinen henkinen kysymys. Suomalaiset tunsivat saaneensa aikaan jotakin hyvin konkreettista, joka oli muutakin kuin käsin kosketeltavaa. Tunnettiin, että osa maan itsenäisyydestä oli voitettu takaisin. Sotakorvausten päättymisen kunniaksi pidettiin Helsingin messuhallissa 23. syyskuuta 1952 juhla, jossa puhuivat pääministeri Urho Kekkonen, kauppa- ja teollisuusministeri Penna Tervo, Sotevan johtaja Svante Sundman ja Neuvostoliiton kauppaministeri Pavel Kumykin. Sotakorvausten päätyttyä niiden käytännön sujumisesta vastannut Soteva ajettiin vähitellen alas ja sen toiminta päättyi virallisesti vuoden 1953 lopussa. Sotevan selvittelyelin lakkautettiin seuraavana vuonna.


title: Suomen sotakorvaukset

text: Messuhallin juhlassa sattui välikohtaus, jolla oli kauaskantoiset seuraukset Suomen sisäpolitiikassa. Kauppa- ja teollisuusministeri Penna Tervo lähetettiin kotiin lepäämään neuvostoliittolaisten vieraiden kunniaksi aikaisemmin päivällä järjestettyjen juhlapäivällisten jälkeen ja hänen puheensa ilmoitettiin peruuntuneeksi. Tervo saapui kuitenkin pitämään puheensa, mutta tilaisuudessa mukana olleille ja sitä radion välityksellä seuranneille ei jäänyt epäselväksi, ettei ministeri ollut parhaassa kunnossaan. Sosialidemokraattien eduskuntaryhmä antoi Tervolle ankarat nuhteet, ja puoluesihteeri Väinö Leskisen vaatimuksesta Tervo pyysi eroa ministerin tehtävästä. Presidentti J. K. Paasikivi ei kuitenkaan myöntänyt Tervolle eroa. Jupakan seurauksena Leskisen ja Tervon vuosikausien monet myrskyt kestänyt ystävyys katkesi lopullisesti. Tervon yhteistyö Urho Kekkosen kanssa tiivistyi sitä mukaa kuin se joutui vaikeuksiin Väinö Leskisen kanssa, mistä seurasi hajaannus sosialidemokraattisessa puolueessa, Työväen Urheiluliitossa ja ammattiyhdistysliikkeessä.


title: Jargon

text: Jargon (; mongerrus, siansaksa) on jonkin ryhmän tai yhteisön ammatti- tai erikoiskieli. Jargonia tavataan esimerkiksi monien harrastusten tai ammattien harjoittajien, kuten lääkäreiden, puheessa. Jargon voi tarkoittaa myös sekavaa tai jokeltavaa puhetta, josta on vaikeaa saada selvää.


title: Jargon

text: Erikoiskielenä jargon helpottaa asiantuntijoiden keskinäistä viestintää, kun pitkät ja hankalat termit voidaan korvata lyhyemmillä mutta alan piirissä silti täsmällisillä vastineilla. Yhteinen erikoissanasto voi luoda yhteenkuuluvuuden tunnetta ja toisaalta sulkea sanastoa tuntemattomat alakulttuurin tai tiedonsaannin ulkopuolelle. Tarkoituksellisesti ulkopuolisille vaikeaselkoisia jargoneita ovat muiden muassa varkaiden "cant" ja lääkärijargon.


title: Viranomaisyhteistyö

text: Viranomaisyhteistyö on erityisesti 1990-luvun aikana esille noussut verkostoitumisen muoto. Siinä viranomaiset toimivat yli omien organisaatioiden rajojen yhteistoiminnassa ja tietoa toisilleen jakaen. Viranomaisyhteistyö voi olla valtioiden (vast.) välistä tai valtion tai sen osan sisällä tapahtuvaa. Yleensä sillä tarkoitetaan eri viranomaisien välistä yhteistoimintaa ja tiedon jakamista, mutta se voi tapahtua myös saman viranomaisalan sisällä, mutta eri valtioiden välisenä. Jälkimmäisestä on esimerkki Europolin toiminta.


title: Viranomaisyhteistyö

text: Syinä viranomaisyhteistyön kasvuun voidaan nähdä mm:


title: Viranomaisyhteistyö

text: Toimiva viranomaisyhteistyö vaatii tekniikan lisäksi yleisiä verkottumisen/verkostoitumisen edellytyksiä.


title: Viranomaisyhteistyö

text: Juha Kotilaisen vuonna 2009 tehdyn diplomityön mukaan Wikipedian määritelmä oli ainoa geneerinen yritys määritellä viranomaisyhteistyötä. Wikipedian määritelmä oli hänen mukaansa varsin yleinen, eikä se ottanut huomioon eri merkitysten rakentumista.


title: Siinai

text: Siinain niemimaa on kolmionmuotoinen niemi ja samalla kannas Välimeren ja Punaisenmeren välillä. Lännessä Siinai rajoittuu Suezin kanavaan ja idässä Egyptin ja Israelin väliseen rajaan. Siinai on nykyään osa Egyptiä, mutta se kuuluu maantieteellisesti Aasiaan.


title: Siinai

text: Siinai on pääosin aavikkoa, mutta sen itä- ja pohjoisrannikolla on asutusta. Pohjoisessa on autio kalkkikivitasanko, et-Tihin erämaa, jota reunustaa etelässä kalkkikivivuoristo puolikuun muotoisena kaarena. Etelämpänä on hiekkakivivyöhyke, jossa vaihtelevat matalat vuoret, ahtaat laaksot ja leveät tasangot. Tällä hiekkakivialueella on arvokkaita mineraaleja (kuparimalmia ja turkooseja), joita käytettiin jo noin vuonna 3000 eaa. Alueelta on löydetty öljyä ja mangaania. Siellä kohoaa Siinain vuoristo, nykyiseltä nimeltään Tor Sina.


title: Siinai

text: Siinainvuori on 2 285 metriä korkea ja sen juurella sijaitsee Pyhän Katariinan luostari. Vuoren eteläpuolella on niemimaan ja Egyptin korkein kohta, 2 639 metriä korkea Katariinan vuori. Lounaassa sijaitsee kolmas vuori, Um Somarin vuori, joka on 2 584 metriä korkea.


title: Siinai

text: Siinai on aina ollut tärkeä kauppareitti Aasian ja Afrikan välillä. Myös monet armeijat ovat liikkuneet sitä kumpaankin suuntaan. Arabit ja juutalaiset ovat kiistelleet Siinaista Israelin perustamisen jälkeen. Israel miehitti alueen kuuden päivän sodassa vuonna 1967, mutta palautti sen Egyptille 1982.


title: Shotacon

text: Shotacon (jap. ショタコン, translitteroituna shōtakon) on japaninkielinen käsite, lyhentymä ilmauksesta "Shōtarō konpurekkusu" (Shōtarō-kompleksi). Sana viittaa Shōtarō-nimiseen poikaan, joka esiintyy mangassa "Tetsujin 28-go". "Shotacon" tarkoittaa sekä viehtymystä murrosikäisiin poikiin (efebofilia) että animessa ja mangassa viehättäviksi kuvattuja poikia.


title: Pisa

text: Pisa on kaupunki Italiassa, Toscanassa, Arnojoen suulla Välimeren rannalla. Pisassa on noin 90 000 asukasta.


title: Pisa

text: Pisa oli olemassa jo etruskien ja Rooman valtakunnan aikoihin. Pisan huippukausi sijoittuu keskiajalle, jolloin se oli Genovan, Amalfin ja Venetsian rinnalla yksi neljästä italialaisesta merivallasta. Pisa oli tärkeä kaupallinen keskus ja sillä oli hallussaan merkittävä laivasto Välimerellä. Se kilpaili mm. Genovan ja Venetsian kanssa.


title: Pisa

text: Pisa valloitti osan Sardiniaa ja menestyksellisesti voitti monia kilpailevia kaupunkeja Sisiliassa ja Etelä-Italiassa. Pisan laivasto osallistui myös ristiretkiin. Kaupunkiin virranneita varoja käytettiin "Campo dei Miracoli"n rakennusten, kuten tuomiokirkon ja Pisan kaltevan tornin, rakentamiseen.


title: Pisa

text: Pisalla oli itsenäinen demokraattinen hallitus, ja kaupunkia hallitsi valtuusto. Paavin ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin välisessä valtataistelussa Pisa oli aina keisaria tukevien ghibelliinien puolella, ja tuki aktiivisesti mm. Fredrik I Barbarossaa, Fredrik II:ta ja Henrik VII:ttä. Keisarit tunnustivat Pisan itsenäisyyden ja olivat siinä määrin kiitollisia, että antoivat Pisalle herttua Henrik II:n sotasaaliit, jotka ovat yhä tallessa Pisan tuomiokirkossa.


title: Pisa

text: Pisan valta alkoi hiipua vuonna 1284, kun se hävisi Genovalle Melorian meritaistelussa. Taistelussa kaupunki menetti merimahtinsa eikä koskaan toipunut tappiosta kunnolla. Pisa yritti kohottaa asemaansa 1300-luvulla, mutta lopulta Firenze valloitti sen vuonna 1406.


title: Pisa

text: Pisan ehdottomasti kuuluisin nähtävyys on Pisan kalteva torni, joka on osa arkkitehtonista kokonaisuutta "Piazza dei Miracolissa" ("Ihmeiden aukio") kaupungin vanhan keskustan pohjoispuolella. Piazza dei Miracolissa ovat myös kaunis tuomiokirkko ("Duomo") ja kastekappeli.


title: Pisa

text: Muita mielenkiintoisia nähtävyyksiä ovat "Ritareiden aukio", jolla sijaitsee "Palazzo della Carovana dei Cavalieri" hienoine julkisivuineen, "Borgo Stretto", jossa voi käyskennellä keskiaikaisten arkadioiden alla, ja "Lungarnon" kadut Arnon rannalla. Pisassa on kuuluisan kaltevan tornin lisäksi kaksi muuta kallellaan olevaa tornia.


title: Grindcore

text: Grindcore, usein lyhennetty sanaan grind, on hardcore punkin tyylilaji, joka syntyi 1980-luvun puolivälissä. Grindcore on ottanut vaikutteita monilta muilta merkittäviltä tyylilajeilta, kuten death metalilta, industrial metalilta, noiselta ja monilta hardcore punkin muilta raskailta muunnelmilta.


title: Grindcore

text: Grindcoren ominaispiirteitä ovat raskaat ja matalat kitara-osuudet, nopea tempo, blast beatit, kappaleiden lyhyt pituus ja karjuntaan tai huutoon perustuvat lauluosuudet. Sanoitukset ovat väkivaltaisia, brutaaleja ja kertovat sosiaalisista ja poliittisista ongelmista ja ajoittain sisältävät mustaa huumoria.


title: Grindcore

text: Grindcoren varhaiset kehittäjät olivat yhtyeet Dirty Rotten Imbeciles, Deep Wound, Siege, Repulsion, mutta nimityksen tyylilajille keksi brittiläinen yhtye Napalm Death. Muita tyylilajin pioneereja olivat mm. brittiläiset Heresy, Extreme Noise Terror ja Carcass sekä amerikkalaiset Terrorizer ja Righteous Pigs.


title: Grindcore

text: Grindcore-nimitystä käytetään erityisesti Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa.


title: Grindcore

text: Grindcoren juuret ovat 1980-luvun puolivälin hardcore punk -yhtyeissä Dirty Rotten Imbeciles, Siege, Deep Wound ja Lärm. Varsinainen grindcore alkoi kehittyä 1980-luvun puolivälissä yhtyeiden alettua sekoittaa thrash metalia ja hardcorea keskenään. Tällaisia yhtyeitä olivat muun muassa Terrorizer, Extreme Noise Terror, Righteous Pigs, Repulsion, Carcass, Bolt Thrower, Sore Throat ja Napalm Death. Varsinkin Napalm Deathia pidetään yleisesti grindcoren pioneerina. Nimityksen "grindcore" keksikin yhtyeen rumpali Mick Harris.


title: Grindcore

text: Grindcore oli aluksi hyvin marginaalinen metallimusiikista ja punkista kehittynyt tyylisuunta, mutta 1990-luvulla siitä kehittyi erilaisia alalajeja. Deathgrind ja goregrind (lähempänä death metalia), noisegrind (raakaa ja kaoottista) ja electrogrind (sekoitus elektronisia elementtejä) olivat tyylisuuntia, jotka perustuvat grindcoreen.


title: Grindcore

text: Nykyään grindcoreen on sekoitettu kaikenlaista musiikkia, kuten extreme metalia, noise rockia ja elektronista musiikkia. Muita sekoituksia ovat hardcore punk, kuten powerviolence ja suositumpi tyylilaji metalcore, joka on muokannut grindcorea merkittävästi.


title: Grindcore

text: Monet grindcore-kappaleet ovat aggressiivisia, kaoottisia ja nopeita laulun ja soiton yhdistäviä purkauksia. Ääriesimerkki lyhyydestä ja tiivistyneestä aggressiosta on Napalm Deathin kappale "You Suffer", joka kestää 1,316 sekuntia ja on täten päässyt Guinnessin ennätysten kirjaan maailman lyhyimpänä kappaleena.


title: Grindcore

text: Sanoituksiltaan grindcore on perinteisesti nojannut punk- ja hardcore punk -yhteydestä tuttuun vasemmistolaiseen yhteiskuntakriittisyyteen, jolloin sanoitukset ovat tavallisesti sosiopoliittisia kannanottoja. Tosin nykyään löytyy myös äärioikeistolaisia ja valkoista rasismia ajavia yhtyeitä, jonka tyyliä kutsutaan nimellä "hategrind" tai "hatecore".


title: Grindcore

text: On olemassa myös puhtaasti humoristisia grindcore-yhtyeitä, esimerkkinä yhdysvaltalaiset Anal Cunt, Wehrmacht tai suomalainen Lakupaavi, jonka huumori on hyvin härskiä, alatyylistä ja poliittisesti epäkorrektia. Nykyään genre on pirstaloitunut entisestään, joten myös lyriikoiden pituus, muoto ja aiheet ovat monipuolistuneet.


title: Grindcore

text: Vuosien saatossa grindcore on pirstoutunut erilaisiin alalajeihin tyylin ottaessa vaikutteita eri musiikin ja taiteen lajeista:


title: Nagasaki

text: Nagasaki ( ) on satamakaupunki Kyūshūn länsirannikolla Nagasakin prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 437 636 asukasta (vuonna 2014). Nagasaki on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.


title: Nagasaki

text: Kaupunki sijaitsee Urakami-joen suulla, missä kapeaan lahteen laskeva joki muodostaa suojaisan luonnonsataman. Kaupunki on rakennettu lahtea ympäröiville rinteille amfiteatterin muotoon, tasaista maata on vain siellä missä sitä on vallattu vesialueita täyttämällä joko Nagasakinlahdessa tai Urakamijoesta.


title: Nagasaki

text: Vuoden kuumin kuukausi on elokuu, jolloin päivän ylin lämpötila on yli 30 astetta. Tammi- ja helmikuussa vuorokauden alin lämpötila jää lähelle nollaa. Eniten sataa kesä- ja heinäkuussa, yli 300 mm.


title: Nagasaki

text: Vuosina 1640–1859 Nagasakissa oli Japanin ainut eurooppalaisille avoin satama ja sekin oli avoin vain hollantilaisille. 1900-luvun alussa kaupungista kehittyi merkittävä laivanrakennuskeskus. Nykyisin Mitsubishin hallissa oleva telakka perustettiin 1857, ja se oli Japanin ensimmäinen sotalaivojen korjauksia varten tehty telakka.


title: Nagasaki

text: Yhdysvallat pudotti ydinpommin Nagasakiin kolme päivää Hiroshiman ydinpommin jälkeen 9. elokuuta 1945. Ydinpommi tuhosi yli puolet Nagasakin rakennuksista ja tappoi arviolta 75 000 ihmistä. Noin 40 000 nagasakilaista vammautui.


title: Nagasaki

text: Nagasakissa on myös huomattavaa lentokone-, silkki- ja puuvillateollisuutta sekä useita terästehtaita. Nagasakin yliopisto on perustettu vuonna 1949.


title: Nagasaki

text: Nagasakin lentoasemalta on lentoja Tokioon ja Osakaan sekä muihin Kiushun kaupunkeihin. Osakaan pääsee myös linja-autolla, matka kestää 10 tuntia. Kaupungin sisäistä liikennettä hoitavat bussit ja viisi raitiovaunulinjaa.


title: Silkki

text: Silkki on silkkiperhosen toukan koteloista eli kokongeista kelattua kuitua ja siitä valmistettavaa kangasta. Silkin valmistus keksittiin Kiinassa, ja suurin osa maailman silkistä valmistetaan vielä nykyisinkin Itä-Aasiassa. Silkkiä arvostetaan vaatekankaana sen hyvien ominaisuuksien, kuten kiillon, pehmeyden ja lujuuden vuoksi.


title: Silkki

text: Silkkiperhosia on noin 180 lajia, joista muutamien kehräämää silkkikuitua käytetään hyväksi. Näistä tunnetuin ja yleisin on mulperiperhonen ("Bombyx mori"). Se syö ainoastaan valkomulperipuun lehtiä. Valkomulperi viihtyy vain alueella, joka on 60. pohjoisen ja 40. eteläisen leveysasteen välissä. Mulperiperhosen nykyinen muoto ei enää pärjäisi luonnossa, sillä se on sokea ja lentokyvytön, eikä sillä ole suuta. Laji tuottaa puhtaan valkoista silkkisäiettä. Silkkiperhosen lisäksi jotkin muutkin hyönteislajit valmistavat silkkikuitua erilaisiin tarkoituksiin.


title: Silkki

text: Silkinviljelyyn kuuluu mulperipuun viljely, munien tuottaminen ja toukkien kasvattaminen. Yksi perhonen munii noin 500 munaa, jotka säilytetään talven yli ja haudotaan keväällä +22 asteen lämmössä toukiksi. Toukat ovat kuoriuduttuaan 3 millimetrin mittaisia, ja niitä kasvatetaan kennostoissa, joissa niitä ruokitaan muutaman tunnin välein tuoreilla mulperipuun lehdillä. Toukat ovat herkkiä olosuhteille kuten ilmanlaadulle. 28 vuorokauden kuluttua toukka on kasvanut 8–9 senttimetrin pituiseksi ja 4-grammaiseksi. Kun toukka on täysikasvuinen, se lopettaa syömisen ja asettuu oksanhankaan, ja silkinkehruu alkaa.


title: Silkki

text: Täysikasvuinen toukka kehrää 60 tunnin ajan. Sen tuottama raakasilkki koostuu kahdesta valkuaisaineesta, fibroiinista ja serisiinistä. Silkissä on 18 aminohappoa, rasvaa, väriainetta ja mineraaleja. Toukka erittää alahuulensa kahdesta kehruurauhasesta fibroiinia kahtena säikeenä ja serisiiniä, joka liimaa säikeet yhteen. Toukka muodostaa säikeistä itselleen 2,5 × 3,5 senttimetrin suuruisen kotelokopan eli kokongin, jossa on 2–3 kilometriä yhtenäistä silkkisäiettä. Kotelokopat lajitellaan ja niistä valitaan parhaat jatkotuotantoon. 10–14 vuorokauden kuluttua perhoset kuoriutuvat kokongeista ja alkavat heti tuottaa uusia munia.


title: Silkki

text: Silkintuotantoon valitut kokongit höyrykäsitellään tai pakastetaan toukan tappamiseksi, ja proteiinipitoinen toukka syödään tai valmistetaan rehuksi. Yhteen kiloon raakasilkkiä käytetään 250–300 kiloa lehtiä ja noin 10 000 toukkaa. Yhtenäistä lankaa eli "grège"-lankaa saadaan yhdestä kotelosta yleensä 500–1000 metriä. Päällimmäisistä langoista kehrätään "schappe"- ja "bourette"-lankaa.


title: Silkki

text: Grège-lankoja yhdistetään keskenään ja myydään sellaisenaan silkkikangasta valmistaville tehtaille. Silkkisäikeiden liima-aine eli serisiini poistetaan yleensä vasta valmiista langasta tai kankaasta keittämällä silkkiä useissa saippualiuoksissa. Keitettäessä silkki saa lisää lujuutta ja pehmeyttä sekä kevenee jopa 30 %. Ennen silkkiin lisättiin painohäviön korvaamiseksi erilaisia orgaanisia suoloja, eli sitä kuormitettiin. Nykyään kuormituksesta on luovuttu, sillä se heikentää silkin laatua. Kuiduista valmistetaan värjäämällä, valkaisemalla ja kutomalla erilaisia silkkikankaita.


title: Silkki

text: Silkin vuosituotanto on nykyään noin 70 000 tonnia. Suurimpia silkin viljelymaita ovat Kiina (yli 50 %), Japani, Intia, Korea ja Brasilia. Euroopassa silkkiä viljellään vain vähän. Kiina on myös maailman tärkein silkkilankojen valmistaja. Myös muissa Aasian maissa ja Euroopassa valmistetaan silkkikankaita.Silkin suosio perustuu sen moniin hyviin ominaisuuksiin. Silkkikuitu on joustavaa ja lujaa. Silkin tyypillinen ja kaunis kiilto syntyy siitä, että toukan kehräämän säikeen poikkileikkaus on kolmion muotoinen. Silkkisäie imee painostaan 30 prosenttia kosteutta tuntumatta märältä, ja siksi sitä käytetäänkin muun muassa urheiluasuissa. Silkki oikenee itsestään levossa, lukuun ottamatta hyvin hienoja ja sileitä silkkikankaita ja ns. kuormitettua silkkiä. Koska silkillä on hyvä lämmöneristämiskyky, se tarjoaa lämpöä mutta tuntuu silti viileältä. Iholla silkki tuntuu miellyttävältä, sillä sen koostumus ja kosteuspitoisuus muistuttavat ihoa. Silkki on lujuudestaan huolimatta kevyttä. Silkki neutralisoi hajuja, hylkii likaa ja on paloturvallista. Silkki puhdistuu usein pelkällä tuuletuksella. Hiki ja hajusteet voivat kuitenkin aiheuttaa siihen värimuutoksia, joten silkkivaatteisiin tulisi ommella vuori ja kainalolaput.


title: Silkki

text: Silkki soveltuu paitsi vaatemateriaaliksi, myös kirjontaan ja maalaamiseen, sillä silkkilanka on taipuisaa ja väri imeytyy siihen hyvin. Silkkiä käytettiinkin Kiinassa maalauskankaana ennen paperin keksimistä.


title: Silkki

text: Silkkivaate tuuletetaan käytön jälkeen, jolloin se puhdistuu itsestään reagoimalla hapen kanssa. Silkin voi pestä 30-asteisessa vedessä hienovaraisesti ja ilman linkousta. Rumpukuivausta, aurinkokuivausta tai lämpöpatterin lähellä kuivausta ei suositella. Silkin voi silittää enintään 150 asteessa. Silkkiä on paras säilyttää hiukan viileässä ja valolta suojattuna.


title: Silkki

text: Vaatteiden etiketeissä silkistä käytetään kansainvälistä lyhennettä SE.


title: Silkki

text: Vanhin löydetty silkkikangas on noin 4 700 vuotta vanhaa, mutta arkeologisten kaivausten mukaan silkkitehtaita on ollut vähintään 5 500 vuoden ajan. Vanhimmat tunnetut kirjotut silkkikangaspalat ovat peräisin ensimmäiseltä vuosituhannelta eaa., ja niiden aiheet ovat säilyneet kirjontojen aiheina nykyaikaan saakka.


title: Silkki

text:
Silkin keksimisestä kerrotaan Kiinassa erilaisia tarinoita. Yhdessä näistä keisari Hoang Tin (2677–2597 eaa.) kaunis puoliso Si Ling Chi keksi silkin käyttämisen kutomista varten nähdessään silkkiperhosen toukan kehräämässä itselleen koteloa, tai kun hänen teekuppiinsa putosi valmis kotelo, joka alkoi purkautua lämpimässä juomassa. Keisarinna Si Ling Chi onkin korotettu silkinviljelyn suojelijattareksi ja jumalattareksi. Joissain tarinoissa myös itse keisarin tai hänen toisen puolisonsa kerrotaan keksineen silkin valmistustaidon. Silkin merkki on osana satoja kiinan kielen sanamerkkejä.
Kiinasta oli myyty silkkiä Eurooppaan jo ennen antiikin aikaa, mutta 200-luvulla eaa. avattiin Aasian poikki kulkeva kauppareitti, joka tunnettiin nimellä Silkkitie. Silkkitietä pitkin kulki silkin lisäksi muutakin arvokasta kauppatavaraa niin idästä länteen kuin takaisinkin. Silkkipakat kuljetettiin Kiinasta karavaaneilla Syyrian satamiin ja sieltä saraseenien laivoilla Eurooppaan. Intiaan silkki tuli vuonna 300 ja persialaiset aloittivat oman silkintuotantonsa 500-luvulla.


title: Silkki

text: Kiinalaiset eivät suostuneet kertomaan muulle maailmalle kuinka silkkiä tehdään. Kerrotaan, että Bysantin keisari Justinianus päätti vuonna 542 varastaa silkin salaisuuden kiinalaisilta ja lähetti asialle kaksi munkkia. He olisivat tarinan mukaan tuoneet Kiinasta kaksi onttoa puukeppiä täynnä silkkiperhosen toukkia, mutta tarina ei ole uskottava, sillä toukkien pitäminen elossa ei olisi näin onnistunut. Etelä-Eurooppaan, pääasiassa Sisiliaan, tuotiin silkkiperhosen toukkia 1100-luvulla, koska ristiretkeläiset onnistuivat tällöin saamaan taidon mukaansa Bysantista. Ranskaan toukkia alettiin tuoda 1400-luvulla, ja Lyon ohitti pian italialaiset Euroopan tunnetuimpana silkintuottajana.


title: Silkki

text: Suomessa mulperipuuta yritettiin viljellä silkintuotantoon 1750-luvulla, mutta puut eivät kestäneet kylmiä talvia.


title: Rotten Sound

text: Rotten Sound on vuonna 1993 perustettu vaasalainen grindcore-yhtye, jonka musiikissa on myös vivahteita death metallista. Yhtyeen tyyli oli sen alkuaikoina erilainen kuin nykyään, ja he itse pitävätkin vuonna 2002 julkaistua "Murderworks"-albumia ensimmäisenä albuminaan.


title: Rotten Sound

text: Monien grindcore-yhtyeiden tapaan myös Rotten Sound on kantaa ottava yhtye, joka kritisoi sanoituksissaan länsimaalaista elämäntapaa: esimerkiksi Cycles-albumin sanoitukset käsittelevät muun muassa kulutusyhteiskuntaa ja globalisaatiota sekä ihmisten ahneutta.Entiset jäsenet


title: Rotten Sound

text: Studioalbumit


title: Rotten Sound

text: Kokoelma-albumit


title: Rotten Sound

text: Singlet


title: Rotten Sound

text: EP:t


title: Rotten Sound

text: Split-albumit


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Paavi Aleksanteri III (s. noin 1100/1105 – k. 30. elokuuta 1181) oli paavina 7. syyskuuta 1159 – 30. elokuuta 1181. Hänen oikea nimensä oli Orlando Bandinelli ja hän syntyi Sienassa. Aluksi hän toimi opettajana Bolognan yliopistossa, jossa hän opetti kanonista oikeutta ja kirjoitti "Stroman" tai "Summa Magistri Rolandin", joka oli ensimmäisiä kommentteja Gratianuksen teokseen "Decretum".


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Lokakuussa 1150 paavi Autuas Eugenius III nosti hänet kardinaaliksi. Näihin aikoihin hän kirjoitti teoksensa "Sentences", joka perustui Pierre Abélardin kirjaan "Introductio ad theologicam". Vuonna 1153 hänestä tuli paavin kansleri ja hän johti keisari Fredrik I Barbarossaa vastustavia kardinaaleja.


title: Aleksanteri III (paavi)

text: 7. syyskuuta 1159 hänet valittiin paavi Hadrianus IV:n seuraajaksi. Kardinaalien vähemmistö valitsi paaviksi kuitenkin pappi Octavianuksen, joka otti nimen Victor IV. Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta tuki vastapaavia ja hänen seuraajiaan Paschalis III:ta (1164–1168) ja Calixtus III:ta (1168–1178). Hävittyään Legnanon taistelun Barbarossa tunnusti vuonna 1177 Venetsian rauhassa Aleksanterin paaviksi. 12. maaliskuuta 1178 Aleksanteri palasi Roomaan, josta hän oli ollut paossa kahdesti. 1162–23.11.1165 hän oli paossa Ranskassa ja 1167–1168 Italiassa Gaetan, Beneventon, Anagnin ja Venetsian kaupungeissa.


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Barbarossan päihittämisen lisäksi Aleksanteri nöyryytti Englannin kuningas Henrik II:ta ja vahvisti Alfonso I:n oikeuden Portugalin kruunuun. Ollessaan paossa Ranskassa hän oli kuningas Ludvig VII:n suojeluksessa.


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Maaliskuussa 1179 Aleksanteri järjesti kolmannen lateraalikonsiilin (Yhdestoista ekumeeninen kirkolliskokous). Sen päätöksiin lukeutuu monia paavin ehdotuksia kirkon tilanteen parantamiseksi. Yksi päätöksistä on nykyäänkin voimassa oleva sääntö, jonka mukaan paavin valintaan tarvitaan kaksi kolmasosaa äänistä. Kolmas lateraanikonsiili oli Aleksanterin vallan lakipiste. Kuitenkin pian kirkolliskokouksen jälkeen Rooman tasavalta pakotti Aleksanterin pakenemaan kaupungista lopullisesti, ja 29. syyskuuta 1179 eräät aateliset valitsivat vastapaavi Innocentius III:n. Käyttämällä rahaa viisaasti Aleksanterin onnistui kuitenkin saamaan Innocentius valtaansa niin, että tämä syrjäytettiin tammikuussa 1180. Vuonna 1181 hän julisti Skotlannin kuninkaan Vilhelm I:n pannaan ja Skotlannin interdiktiin. Aleksanteri III kuoli Civita Castellanassa 30. elokuuta 1181.


title: Aleksanteri III (paavi)

text: Aleksanteri III:n aikana Ruotsi sai oman arkkipiispan Uppsalaan. Aleksanterin Bulla ("Gravis admodum") on vanhin tunnettu Suomea koskeva Vatikaanin asiakirja.


title: Filip I (Ranska)

text: Filip I (23. toukokuuta 1052 – 29. heinäkuuta 1108 Meulan) oli Ranskan kuningas 1060—1108. Filip kuului kapetingien sukuun.


title: Filip I (Ranska)

text: Filipin vanhemmat olivat Ranskan kuningas Henrik I ja Kiovan prinsessa Anna. Filip voideltiin Reimsissä kuninkaaksi 23. toukokuuta 1059 7-vuotiaana, noudattaen tavaksi muuttunutta käytäntöä, että voitelu tehtiin voidellun isän vielä eläessä. Filipin äiti Anna toimi kuitenkin hallitsijana vuodesta 1060 vuoteen 1066, hän oli Ranskan ensimmäinen kuningattar, joka toimi sijaishallitsijana poikansa alaikäisyyden aikana. Kuningatar Annan apuna sijaishallintoa hoitamassa olivat nuoren kuninkaan setä Flanderin kreivi Baudouin V ja Reimsin arkkipiispa-herttua Gervais.


title: Filip I (Ranska)

text: Kuningatar Anna ei epäröinyt sekaantua myöhemminkään hallitustoimiin. Leskeksi jäätyään hän oli avioitunut uudelleen Vermandoisin kreivin kanssa. Hoviin hän palasikin vuonna 1071 kun Filip avioitui Hollannin Berthen kanssa. Mukanaan hoviin hän toi uuden aviopuolisonsa. Uuden aviopuolison kuoleman jälkeen Anna asettui vakituisesti hoviin poikansa sinne kutsumana.


title: Filip I (Ranska)

text: Hallitsijana Filip poikkesi edeltäjistään siinä, että hän ei pyrkinyt kaikin keinoin laajentamaan kuninkaallista aluettaan suurvasallien tai muidenkaan pienempien läänitysten hallitsijoiden kustannuksella. Tämä helpotti valtakunnan ylimysten asemaa ja he onnistuivat lähes täysin irrottautumaan kaikesta kuninkaan vallasta.


title: Filip I (Ranska)

text: Kuninkaan alaisuudessa oikeastaan olivat vain hänen omat alivasallinsa nykyisen Ile-de-Francen alueella. Suurimman uhan Ranskan kuninkaan auktoriteetille ja vallalle aihutti kuitenkin Normandia, sillä sen herttuasta Vilhelm Äpärästä oli vuonna 1066 tullut Vilhelm Valloittaja ja Englannin kuningas. Filipille tilanne oli vaikea, sillä hän oli joutunut tavallaan kahden tulen väliin; idässä oli Pyhä Saksalais-roomalainen keisarikunta ja lännessä Englanti, jonka hallitsijalla oli laajat alueet Ranskassa. Filip koettikin diplomatialla saada Normandian pienet vasallit aiheuttamaan mahdollisimman paljon vaikeuksia lääninherralleen herttualle ja siten vapauttamaan Filipin jatkuvasta naapurin tarkkailusta.


title: Filip I (Ranska)

text: Avioliitto Hollannin Berhen kanssa oli poliittinen järkiavioliitto, sillä liiton kautta saatujen sukulaisten kanssa pyrittiin tiivistämään liittoa, joka olisi toiminut vastapainona jatkuvasti huolta aiheuttavalle Vilhelm Valloittajan politiikalla ja toimille. Filipin keskeiset tukijat olivatkin Anjoun ja Flanderin kreivit, jotka myös kokivat Vilhelm Valloittajan kasvaneen vallan uhkaavana.


title: Filip I (Ranska)

text: Suuri osa Filipin valtakaudesta kului valtaa hamuavien alamaisten kapinoiden tukahduttamiseen. Vuonna 1077 hän teki rauhan Englannin kuninkaan, Normandian herttua Vilhelm I Valloittajan kanssa, joka luopui Bretagnen valloittamisesta. Kuitenkin jo pari vuotta myöhemmin 1079 Filip solmi liiton Vilhelm Valloittajan pojan Robertin kanssa, tämä oli näet noussut kapinaan isäänsä vastaan. Tämän lisäksi hän muutenkin pyrki sekoittamaan Vilhelm Valloittajan perheen sisäistä dynamiikkaa saaden Robertin vielä nousemaan veljeään Vilhelm II Punaista vastaan.


title: Filip I (Ranska)

text: Yleisesti historiantutkimuksessa pidetään Filip I:n vahvana ominaisuutena hänen älykkyyttään ja kykyä käyttää hyväkseen tuolloin käytössä ollutta feodaalista tapaoikeutta, jonka avulla hän koetti saada vasallit kunnioittamaan hallitsijan asemaa. Realistina Filip kuitenkin keskitti pääsääntöisesti huomionsa omien alueittensa hyvään hallintaan ja otti hovin palvelukseen etenkin ns. keskitason aateliston edustajia, joille hän luovutti monia palatsinsa virkoja. Hän pyrki rakentamaan kuninkaallista valtaa seuraajiensa käytettäväksi.


title: Filip I (Ranska)

text: Kärsivällisesti hän myös pyrki laajentamaan kuninkaallista hallinta-aluetta. Anjoun kreivikunnan perimysongelmat mahdollistivat sen, että vuonna 1082 hän liitti valtakuntaansa Vexinin kreivikunnan ja vuonna 1100 hän oston kautta Bourgesin, joka tuli näyttelemään myöhemmissä historian vaiheissa merkittävää roolia Ranskan kuninkaan aseman pelastamisessa.


title: Filip I (Ranska)

text: Filipillä oli isänsä ja isoisänsä tavoin moninaisia ongelmia avioliitoissaan. Tosin isoisänsä Robert II:n kaltaisiin ongelmiin hän ei joutunut, vaikka molemmat joutuivat paavin pannaan.


title: Filip I (Ranska)

text: Vaikeudet eivät suinkaan päättyneet tähän, sillä Paavi Urbanus II ei hyväksynyt avioliittoa, eikä siten myös ensimmäisen avioliiton purkua pelkällä kuninkaan itse tekemällä ilmoituksella. Seurauksena oli Filipin julistaminen pannaan. Ranskassa Filipin toimintaa vastusti erityisesti Chartresin piispa Yves.


title: Filip I (Ranska)

text: Paavin julistamasta pannasta ja avioliiton mitätöimisestä huolimatta Filip ja Bertrade jatkoivat eloaan kuin virallisena avioparina. Parin yhteiselämä tuomittiin ja pannaanjulistus vahvistettiin useissa konsiileissa mm. Clermontissa, Nîmesissä ja Beaugencyssä. Bertrade ei voinut sietää poikapuoltaan Ludvigia ja yritti kaikin tavoin estää tämän lyömisen ritariksi Abbevillessä vuonna 1097, sillä tämä tarkoitti pojan tulemista täysi-ikäiseksi. Kolme vuotta myöhemmin, vastoin Bertraden pyrkimyksiä, sillä tämä yritti saada kruununperilliseksi oman poikansa, Filip voitelutti Ludvigin kuninkaaksi jo perinteeksi muodostunutta tapaa noudattaen.


title: Filip I (Ranska)

text: Filipin hallinnon aikana paavi Urbanus II saarnasi vuonna 1095 voimakkaasti Pyhälle maalle tehtävän ristiretken toteuttamiseksi. Filip ei kuitenkaan voinut osallistua ensimmäiseen ristiretkeen, koska hänet oli julistettu pannaan ja tämä pannaanjulistus oli useasti konsiileissa vahvistettu. Tosin tätä pidetään yleisesti vain paavin kehittelemänä tekosyynä ja todellisuudessa Filipin useat hyökkäykset kirkon maa-omaisuuksia ja saamia läänityksiä vastaan olisivat olleet paavin mukaantulokiellon todellinen vaikutin.


title: Filip I (Ranska)

text: Vielä kuolemassaankin Filip korosti eriseuraisuuttaan, sillä kun hän kuoli Melunin linnassa 29. heinäkuuta 1108 häntä ei haudattu frankkien ja Ranskan hallitsijoiden perinteiseen hautapaikkaan Saint Denisin kuninkaalliseen nekropoliin, vaan hänet haudattiin Saint-Benoît-sur-Loiren luostariin. Filipin seuraaja oli hänen poikansa Ludvig VI, jonka valtaanastuminen oli kuitenkin monen taistelun takana.


title: Päijännetunneli

text: Päijännetunneli on Päijänteestä Helsingin seudulle johtava raakavesitunneli, joka tuo vettä noin miljoonan asukkaan ja teollisuuden käyttöön. 120 kilometriä pitkänä se on maailman toiseksi pisin tunneli heti New York Cityyn vettä kuljettavan 137 kilometrin pituisen Delawaren vesitunnelin jälkeen. Yli miljoona suomalaista saa käyttövetensä Päijännetunnelin vedestä pääkaupunkiseudulla.


title: Päijännetunneli

text: Tunneli rakennettiin pääkaupunkiseudun kuntien yhteistyönä, kun havaittiin, että seudun omat vesivarat olivat niukat ja huonolaatuiset. Suunnittelu aloitettiin 1960-luvulla, rakentaminen aloitettiin sitkeän suurtyöttömyyden aikaan 1972 ja tunneli otettiin käyttöön 1982. Rakennelma tuli maksamaan 530 miljoonaa markkaa vuoden 1981 hintatasossa, eli vuoden 2005 rahassa noin 195 miljoonaa euroa. Tunnelin rakennustöitä viivyttivät ongelmat, mm. pohjaveden tunkeutuminen tunneliin syyssateiden aikaan ja kallion osoittautuminen oletettua rapautuneemmaksi.


title: Päijännetunneli

text: Päijännetunneli kulkee 30–100 metrin syvyydellä maan pinnasta ja sen poikkipinta-ala on 16 neliömetriä. Päijännetunnelista vetensä ottavat Helsinki, Vantaa, Espoo, Kauniainen, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Sipoo ja Tuusula. Ajoittain myös Porvoo käyttää sen vettä. Yhteensä yli miljoona suomalaista käyttää Päijännetunnelin vettä, mutta myös alueen teollisuuslaitokset käyttävät samaa vettä. Tunneli voi toimia vesijohdon ohella myös vesivarastona esimerkiksi sodan ja muun kriisin aikana. Tunnelin tilavuus on noin kaksi miljoonaa kuutiometriä. Vesi virtaa Päijännetunnelin läpi noin yhdeksässä päivässä.


title: Päijännetunneli

text: Tunneli alkaa Asikkalanselältä Päijänteen eteläpäästä. Vedenottokohta on 360 metrin etäisyydellä rannasta noin 25 metrin syvyydessä, jotta vesi olisi mahdollisimman tasalämpöistä läpi vuoden. Tämä helpottaa vedenpuhdistusta pääkaupunkiseudun vedenpuhdistuslaitoksissa. Päijännetunneli päättyy Helsingin ja Vantaan rajalla sijaitsevan Silvolan tekojärven luo, jonka eteläpuolella sijaitsee Pitkäkosken vedenpuhdistamo. Vesi johdetaan Helsingin vedenpuhdistuslaitoksille joko suoraan tunnelista tai tekoaltaan kautta. Päijännetunneli siis kuljettaa raakavettä, joka puhdistetaan vasta lähellä käyttökohdetta eli tunnelissa ei kulje puhdistettua vettä. Päijännetunnelin kautta otetaan vettä noin kolme kuutiometriä sekunnissa. Lupaehtojen mukaan vettä voidaan ottaa jopa 13 kuutiometriä sekunnissa. Tunnelin kautta ohjataan puhdistettavaksi vuosittain noin 100 miljoonaa kuutiometriä vettä, mikä on järven luontaisesta virtaamasta vain noin sadasosan verran. Osuus on niin pieni, ettei sen ottamisella ole vaikutuksia Päijänteen tai Kymijoen luonnonolosuhteisiin.


title: Päijännetunneli

text: Päijännetunneliin kuuluvat Asikkalanselän vedenottamo, Huljalan varavedenottamo, Kalliomäen voimala, Ridasjärven pumppaamo, Korpimäen pumppaamo, Rusutjärven pumppaamo ja Ylästön sulkukeskus. Päijännetunnelin puolivälissä sijaitsee Kalliomäen voimalaitos, jonka teho on 830 kW ja vuosituotanto noin 7 GWh. Päijänteen veden pinnan korkeudesta johtuen vesi kulkee tunnelissa omalla paineellaan. Kalliomäen voimalaitoksessa virtauksesta otetaan ylimääräinen veden virtauksen sisältämä energia talteen ja muutetaan sähköksi. Silvolan altaan lisäksi vettä on johdettu Keravanjokeen ja Tuusulan Rusutjärveen parantamaan niiden vedenlaatua.


title: Päijännetunneli

text: Päijännetunnelin eteläosa peruskorjattiin vuonna 2008 huhti-joulukuussa, jolloin pääkaupunkiseudun vesi otettiin Vantaanjoesta. Korjaustöihin osallistui 130 henkilöä, ja työt maksoivat 18 miljoonaa euroa. Edellisen kerran tunneli oli suljettu pohjoisosan peruskorjauksen vuoksi vuonna 2001.


title: Stratagus

text: Stratagus on pelimoottori, joka mahdollistaa erilaisten reaaliaikaisten strategiapelien pelaamisen.


title: Stratagus

text: Strataguksen lähdekoodi on saatavilla avoimesti. Ohjelma toimii 32-bittisissä Windowseissa, Mac OS X:ssä, AmigaOS 4:ssä ja POSIX-tyyppisissä UNIX-järjestelmissä (Mukaan lukien *BSD ja Linux). Pelimoottori on tehty C-kielellä, ja eri peliskenaarioiden skriptauksessa käytetään Lua-skriptikieltä.


title: Stratagus

text: Stratagus oli alkuperäiseltä nimeltään Freecraft, ja sen alkuperäinen tarkoitus oli nimenomaan toimia uutena pelimoottorina "Warcraft II"-pelille. Freecraft-koodi kuitenkin laadittiin niin, että sillä pystyttiin pelaamaan muitakin pelejä. Freecraft-projekti loppui Blizzard Entertainmentin vaatimuksesta, sillä heidän näkemyksensä mukaan nimi oli liian lähellä Warcraft-tavaramerkkiä - ja myös siksi että Freecraftin tekijätiimi oli kyllästynyt.


title: Stratagus

text: Suhteellisen pian sen jälkeen uudet tekijät jatkoivat työtä Stratagus-nimen alla. Nykyisin Strataguksen Warcraft II-tuki on hajautettu omaan projektiinsa nimeltä Wargus, ja lisäksi on ilmaantunut useita muita peliprojekteja. Muutamia esimerkkejä toimivimmista ovat esimerkiksi Magnant, Battle for Survival, Astroseries ja Battle for Mandicor.


title: Brad Pitt

text: William Bradley ”Brad” Pitt (s. 18. joulukuuta 1963 Shawnee, Oklahoma) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-palkittu elokuvatuottaja. Hän on voittanut Golden Globe -palkinnon ja ollut useasti Oscar-ehdokkaana. Hän on saanut huomiota myös seksisymbolina.


title: Brad Pitt

text: Brad Pitt syntyi Shawneessa, Oklahomassa ja varttui Springfieldissä Missourissa. Hänellä on kaksi nuorempaa sisarusta. Vanhemmat olivat uskonnollisia ja perhe kuului eteläiseen baptistikonventioon. Bradin isä Bill omisti rekkakuljetusyhtiön ja äiti Jane oli perheterapeutti.


title: Brad Pitt

text: Pitt opiskeli journalismia Missourin yliopistossa. Hän jätti koulun kuitenkin kesken ja muutti Los Angelesiin tavoittelemaan näyttelijänuraa. Siellä Pitt teki sekalaisia töitä muun muassa El Pollo Loco -pikaruokaketjun maskottikanana Sunset Boulevardilla ja autonkuljettajana, mutta hän otti samalla näyttelijäntunteja ja onnistui saamaan agentin itselleen. Hän sai aluksi pieniä rooleja televisiosarjoissa kuten "Dallas" ja "Another World".


title: Brad Pitt

text: Pittin ensimmäinen teatterielokuva oli "Cutting Class" (1989). Hän nousi parrasvaloihin elokuvan "Thelma ja Louise" (1991) renttuna liftaripoikana. Sen jälkeen hänen uransa lähti nousuun muun muassa elokuvissa "Kalifornia" (1993), "True Romance" (1993), "Veren vangit" (1994) ja "Seitsemän" (1995). Läpimurtonsa jälkeen Pitt on näytellyt useissa kansainväisesti tunnetuissa ja menestyneissä elokuvissa. Näistä mainittavimpia ovat muun muassa "Fight Club" (1999), "Snatch – hävyttömät" (2000), "Ocean’s Eleven – korkeat panokset" (2001), "Troija" (2004), "Mr. & Mrs. Smith" (2005), "Kunniattomat paskiaiset" (2009) ja "12 Years a Slave" (2013).


title: Brad Pitt

text: Elokuvasta "12 apinaa" (1995) Pitt sai uransa ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa parhaasta miessivuosasta. Kyseisen rooli toi hänelle Golden Globe -palkinnon parhaasta miessivuosasta. Hän oli jo aiemmin Golden Globe -ehdokkaana elokuvasta "Intohimon tuulet" (1994). Kolmannen Golden Globe -ehdokkuutensa Pitt sai elokuvasta "Babel" (2006).


title: Brad Pitt

text: Vuoden 2008 elokuvassa "Benjamin Buttonin uskomaton elämä" Pitt näyttelee vanhasta nuoreksi kasvavaa miestä. Hän sai roolistaan neljännen Golden Globe -ehdokkuutensa ja toisen Oscar-ehdokkuutensa.


title: Brad Pitt

text: Pitt on seurustellut muun muassa Sinittan, Juliette Lewisin ja Gwyneth Paltrow’n kanssa. Paltrow’n kanssa Pitt kihlautui joulukuussa 1996, mutta he purkivat kihlauksensa kesällä 1997. Pitt solmi avioliiton näyttelijä Jennifer Anistonin kanssa 29. heinäkuuta 2000. Pariskunta ilmoitti erostaan tammikuussa 2005, ja avioero tuli viralliseksi 2. lokakuuta 2005.


title: Brad Pitt

text: Pitt avioitui näyttelijä Angelina Jolien kanssa 23. elokuuta 2014 seurusteltuaan hänen kanssaan yhdeksän vuotta. Heillä on kuusi lasta: Kambodžasta adoptoitu Maddox Chivan Jolie-Pitt (s. 2001), Vietnamista adoptoitu Pax Thien Jolie-Pitt, Etiopiasta adoptoitu Zahara Marley Jolie-Pitt (s. 2005) sekä heidän biologinen tyttärensä Shiloh Nouvel Jolie-Pitt (s. 2006) ja heinäkuussa 2008 syntyneet biologiset kaksoset, Knox Leon ja Vivienne Marcheline.


title: Brad Pitt

text:
20. syyskuuta 2016 Angelina Jolien kerrottiin hakeneen eroa Pittistä.
Pian sen jälkeen Pitt ja Angelina Jolie erosivat.


title: Brad Pitt

text: Vuonna 2015 pikkuplaneetta 29132 Bradpitt nimettiin hänen mukaansa.


title: Brad Pitt

text: Vuonna 2016 vastalöydetty loispistiäisampiaissuku Conobregma bradpitti nimettiin hänen mukaansa.


title: Iänmääritys

text: Iänmääritys eli ikäys tarkoittaa eliön, esineen tai ilmiön alkamishetken määrittämistä sen nykytilan avulla. Esimerkiksi elävien eliöiden iänmäärityksellä tarkoitetaan aikaa sen syntyhetkestä ja kiven iänmäärityksellä aikaa sen kiteytymishetkestä kiinteään muotoon.


title: Iänmääritys

text:
Nykyaikaisilla menetelmillä pystytään myös monivaiheisiin iänmäärityksiin, esimerkiksi
kuolleen eliön ikä kuollessa ja kuolinhetki kuten myös maahan lentäneen Marsin meteorin synty-, lento- ja putoamishetki Antarktikselle.


title: Iänmääritys

text: Iänmääritysmenetelmä eli ajoitusmenetelmä on menetelmä, jolla pyritään määrittämään vanhan maasta kaivetun esineen tai aineen ikää. Iänmääritystä tarvitsevat muun muassa arkeologit ja paleontologit sekä muut muinaishistorian tutkijat. Iänmääritysmenetelmät perustuvat monesti jonkin aineen muuttumiseen toiseksi sen ikääntyessä. Joidenkin radioaktiivisten aineiden tiedetään hajoavan tunnetulla vauhdilla.


title: Iänmääritys

text: Eri iänmäärityksen alalajeja:Radiometrinen iänmääritys eli radioisotooppimenetelmät perustuvat siihen että alkuaineen isotoopit hajoavat tunnetulla vauhdilla toisiksi alkuaineiksi tai isotoopeiksi. Isotoopit ovat saman alkuaineen eri muotoja joissa on eri määrä neutroneita ytimessä ja tämän vuoksi poikkeavat massaltaan toisistaan. Radioaktiivisesti hajoavia isotooppeja sanotaan radioisotoopeiksi. Niitä syntyy muun muassa kosmisen säteilyn takia tavallisista alkuaineista.


title: Iänmääritys

text: Tunnettuja radioaktiivisia iänmääritysmenetelmiä ovat radiohiilimenetelmä eli hiili-14-menetelmä (C-14-menetelmä), kalium-argon-menetelmä, uraani-lyijy-menetelmä ja uraani-torium-menetelmä. Radioaktiivinen iänmääritys perustuu siihen, että jokin radioaktiivinen alkuaine tai isotooppi hajoaa toiseksi tietyllä nopeudella. Esimerkiksi jos puoliintumisaika on 6 000 vuotta, 6 000 vuoden kuluessa aina puolet alkuperäisestä aineesta on jäljellä. Esimerkiksi 6 000 vuodessa 100 grammasta jää jäljelle 50 grammaa, 12 000 vuodessa 25 grammaa, 18 000 vuodessa 12,5 grammaa ja niin edelleen. Esineen ikä saadaan yksinkertaisesti mittaamalla tutkittavan radioisotoopin määrä tarkoin ja laskemalla matemaattisella kaavalla aineen ikä.


title: Iänmääritys

text: Nämä isotooppeihin perustuvat menetelmät ovat suhteellisen tarkkoja. Erityisesti viime aikoina analyysimenetelmät ovat tarkentuneet huomattavasti, parhaimmillaan päästään prosentin murto-osan tarkkuuteen. Radiohiilimenetelmä perustuu siihen, että ylemmässä ilmakehässä syntyy kosmisen säteilyn vaikutuksesta radioaktiivista hiiltä C-14. Radioaktiivinen hiili kulkeutuu eloperäiseen luontoon, esimerkiksi kasveihin ja eläimiin. Menetelmän epätarkkuus johtuu siitä, ettei radiohiiltä synny ilmakehässä aivan vakiovauhdilla.


title: Iänmääritys

text: Hyvin nuorten ja hyvin vanhojen näytteiden ajoitus on epätarkkaa, koska hiili-14-määrän mittaustarkkuus asettaa omat rajansa. Radiohiilimenetelmällä voi määrittää jopa 50 000 vuoden ikäisten esineiden ikiä. Uraani-torium-menetelmä ulottuu 700 000 vuoden taakse.


title: Iänmääritys

text: Radiometrisiä iänmääritysmenetelmiä:Tunnetuin radioisotooppimenetelmä, jolla voi määrittää esineiden ikiä jopa 30 000, 58 000–62 000 vuoden takaa.


title: Iänmääritys

text: AMS, hiukkaskiihdytinajoitus, perustuu esineessä olevien eri isotooppien pitoisuuksien tarkkaan mittaamiseen massaspektrometrillä eli AMS:lla. Menetelmä kantaa huomattavasti vanhempiin esineisiin kuin perinteinen hiili-14-menetelmä, mahdollistaa vähemmän hiiltä sisältävien esineiden ikien mittauksen ja on tarkempi kuin perinteinen hiili-14-menetelmä.


title: Iänmääritys

text: Tällä menetelmällä ajoitetaan tyypillisesti satojentuhansien–miljoonien vuosien ikäisiä kiviä. Kalium-40 muuttuu argon-40:ksi noin 1,25 · 10 vuoden puoliintumisajalla. Tulivuoren purkaustuotteita voi ajoittaa tällä menetelmällä. Menetelmällä ei voi ajoittaa alle 300 000–500 000 vuoden ikäisiä kiviä.


title: Iänmääritys

text: Tällä menetelmällä ajoitetaan miljoonien vuosien ikäisiä kivikerrostumia. Menetelmä on epätarkka nuorten kivien kohdalla. Vastaavia ajoitusmenetelmiä ovat uraani-uraani ja uraani-toriumajoitus.


title: Iänmääritys

text: Luonnonuraani U-238 hajoaa itsekseen (fissioituu), ja sen hajoamistuotteista jää jälkiä joihinkin tietyn tyyppisin mineraaleihin. Fissiojäljet saadaan esille etsaamalla (käsittelemällä mineraalia hapolla) kiillotettu mineraali. Tämän jälkeen tavallisella mikroskoopilla näkyy fissiojälkiä. Uraanin määrä määritetään mittaamalla näytteen kuumennuksessa syntyvät niin sanotut "termiset neutronit". Sopivia mineraaleja ovat apatiitti, titaniitti, zirkoni ja vulkaaninen lasi. Esimerkiksi apatiitin kuumennus yli 70–120 °C nollaa fissiojälkikellon, koska tällöin fissiojäljet sulavat.


title: Iänmääritys

text: Termoluminesenssi: nuori ja vanha aine säteilevät kuumennettaessa eri määrän valoa. Valon määrä riippuu siitä kuinka paljon aineeseen on tullut säteilyä sen edellisen kuumennuskerran jälkeen. Menetelmä sopii siis esimerkiksi keramiikan ja sedimenttien ajoittamiseen.


title: Iänmääritys

text: Aminohappojen rakenteen muuttumiseen perustuu L-D-aminohappo-rasemisaatio-menetelmä. Siinä mitataan sitä, miten aminohapot vanhetessaan muuttuvat L-muodosta T-muotoon. Tätä 1970-luvulla kehitettyä, aikoinaan usein käytettyä menetelmää pidetään melko epätarkkana varsinkin silloin, jos alueen ilmaston historiaa ei tunneta. Aminohapon muutos L:stä D:ksi nimittäin riippuu muun muassa lämpötilasta, kosteudesta, maaperän kemiallisesta koostumuksesta, kuolleesta eliöstä ja monista muista tekijöistä. Menetelmän tarkkuus paranee, jos käytettävissä on vertailusarja näytteiden kalibrointiin.


title: Iänmääritys

text: Keraamisten esineiden ikä voidaan määritellä rehydroksylaation avulla. Arkeologinen materiaali on suurelta osin poltettua savea. Kun keraamiset esineet reagoivat ilmassa olevan kosteuden kanssa, niiden paino lisääntyy. Esineen paino nollataan kuumentamalla. Punnitsemalla ja piirtämällä suora saadaan melko tarkka ajankohta, jolloin esine alun perin poltettiin. Yli 10 000 vuoden ikäisten esineiden määrittely ei ole luotettavaa, ja tulipalo nollaa esineen iän.


title: Iänmääritys

text: Iänmääritys voi perustua myös luonnonilmiöihin, joiden rakenne muuttuu vuodenaikojen vaihdellessa, esimerkiksi puiden vuosirenkaisiin, kalojen suomuihin ja liejukerrostumiin: kesällä syntyy erilainen kerros kuin talvella. Myös jäätikön jäästä voi laskea kerroksia, mikäli ei olla kovin syvällä.


title: Iänmääritys

text: Vuosirengasanalyysi eli dendrokronologinen analyysi pohjautuu siihen, että ilmasto vaihtelee puun kasvuaikana, ja eri vuosina syntyy eri paksuisia vuosirenkaita. Sateinen vuosi tuottaa paksumman vuosirenkaan eli vuosiluston kuin kuiva. Jos kaksi puuta elää osittain samaan aikaan, toinen hieman aikaisemmin, toinen hieman myöhemmin, molemmista näkyy sama vuosirengaskuvio, toisessa esimerkiksi lähellä puun ydintä, toisessa lähellä puun kuorta. Jos löydetään vaikkapa 100 puuta, jotka ovat ainakin osittain saman ikäisiä, voidaan rakentaa tarkka ajoitussysteemi eli kronologia, joka käy mille tahansa vanhimman ja nuorimman puun iän välille. Eri seuduilla säiden vaihtelu on kuitenkin erilaista, ja jokaiselle seudulle on rakennettava omanlaisensa kronologia. On tehty tuhansien vuosien taakse ulottuvia vuosirengassarjoja, "puukalentereita", joiden avulla on pystytty kalibroimaan C-14-ajoitusta, jolloin kalibrointiongelmat vähenevät huomattavasti; Koska puiden vuosirenkaat ovat eloperäistä ainetta, vuosirenkaista voidaan ottaa C -14 -analyysi ja tätä kautta saadaan tieto siitä paljonko ilmakehässä on tuolloin ollut C -14:aa ja antaa tietoa siitä paljonko C -14:aa saman ikäisissä kohteissa on


title: Iänmääritys

text: Jos tunnetaan kerrostumien järjestys, voidaan sanoa mikä on vanhin kerrostuma. Jos tunnetaan kaksi kerrostumaa, joiden ikä voidaan määrittää, voidaan välissä olevien aineiden ja esineiden ikiä arvailla. Jos kyse on arkeologiasta, nuorempaa esineistöä voi tunkeutua vanhempiin kerrostumiin esimerkiksi kaivutoiminnan takia.


title: Iänmääritys

text: Paleomagneettinen iänmääritysmenetelmä: maan magneettikenttä vaihtelee suuntaansa kymmenientuhansien–miljoonien vuosien välein. Jos jokin kiven tai vastaavan heikko magneettinen vuorovaikutus pystytään mittamaan, voidaan arvioida esineen ikä, varsinkin jos on esimerkiksi kerrostumajärjestyksestä on saatu karkea arvio esineen iälle. Menetelmä kertoo yleensä vain aikahaarukan.


title: Iänmääritys

text: Ajoitusmenetelmissä on joskus huomattavaakin epätarkkuutta ja jälkikäteen tehdyissä tutkimuksissa on monta kertaa huomattu, miten aikaisemmat arviot ovat heittäneet tuhansia–kymmeniä tuhansia vuosia. On myös mahdollisuus, että samaan kerrostumaan on jokin ihmisen toiminta, maanvyöry tai jokin muu tapahtuma sekoittanut huomattavasti nuorempaa tai vanhempaa ainesta.


title: Ekokatastrofi

text: Ekokatastrofi tai ympäristökatastrofi tarkoittaa maailmanlaajuista tai ainakin laajamittaista ekosysteemin luhistumista. Puhekielessä sillä viitataan usein ympäristöön kohdistuviin suuronnettomuuksiin, kuten öljytankkerin karilleajoon. Tunnettuja ekokatastrofeja ovat olleet muiden muassa Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986, Bhopalin hyönteismyrkkytehtaan onnettomuus vuonna 1984 ja Meksikonlahden öljyonnettomuus vuonna 2010.


title: Assuanin pato

text: Assuanin pato on Assuanin lähelle Egyptiin, Niilin ensimmäisen kataraktin läheisyyteen vuonna 1970 valmistunut, maailman suurimpiin kuuluva pato. Rakennushankkeen olivat panneet alulle Neuvostoliitto ja Egyptin hallitus. Sen avulla saatiin hallintaan Niilin vuosittaiset tulvat satojen kilometrien matkalta.


title: Assuanin pato

text: Assuanin läheisyydessä Niilissä on kaksi suurta patoa. Britit alkoivat rakentaa ensimmäistä Assuanin patoa 1899. Pato valmistui vuonna 1902 ja se oli kaksi kilometriä pitkänä ja 54 metriä korkeana silloisen maailman suurin pato. Padon tarkoitus oli säädellä Niilin laakson viljelysten kastelua sekä Niilin jokavuotista tulvaa. Pato avattiin 10. joulukuuta. Patoa laajennettiin vielä vuosina 1907–1912 ja 1929–1933.


title: Assuanin pato

text: Vuonna 1946 pato oli hyvin huonossa kunnossa. Sen jälkeen kun Gamal Abdel Nasser oli vuonna 1954 tullut Egyptin presidentiksi, Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta suunnittelivat rakentavansa muutamaa kilometriä etelämmäksi uuden, edellistä paljon korkeamman padon ja antoivat Egyptille 270 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainan mutta peruivat sen kesäkuussa vuonna 1956.


title: Assuanin pato

text: Sen jälkeen Nasser sai taakseen Neuvostoliiton ja Kiinan tuen. Rakennustyömaa kesti vuodesta 1960 vuoteen 1970. Pato avattiin 21. heinäkuuta. Ensimmäinen osa valmistui vuonna 1964. Pato rakennettiin neuvostoinsinöörien ja -arkkitehtien alaisuudessa. Suurin osa rakennuksessa käytetystä materiaalista tuli Neuvostoliitosta.


title: Assuanin pato

text: Uusi pato on yli 100 metriä korkea. Sen taakse muodostui maailman suurimpiin tekojärviin kuuluva Nasserjärvi, joka on noin 480 kilometriä pitkä ja 5 250 km²:n laajuinen ja ulottuu pitkälle Sudanin puolelle. Sen alle jäi myös Niilin toinen katarakti.


title: Assuanin pato

text: Rakennustyön aikana tekojärvi uhkasi peittää alleen monia historiallisesti arvokkaita monumentteja. Muun muassa Abu Simbelin temppeli oli jäämässä kokonaan veden alle ja se jouduttiin YK:n avustuksella siirtämään kokonaisuudessaan toisaalle. Sen sijaan Philaen saari Isiksen temppeleineen ja nubialainen Wadi Halfan kaupunki jäivät vesimassojen alle. Myös Philaen saaren rakennukset purettiin ja siirrettiin korkeammalle naapurisaarelle vuonna 1972 alkaneessa operaatiossa.


title: Assuanin pato

text: Myös lähes koko Nubian alue uhkasi peittyä vedellä ja tällä pelättiin olevan ympäristöä vaurioittavaa vaikutusta. Padon ympäristöä saastuttavat vaikutukset jäivät pienemmiksi kuin pelättiin.


title: Assuanin pato

text: Voimaloiden tuottama sähkö muodosti puolet Egyptin koko tuotannosta padon valmistuessa. Vuonna 2010 Egypti tuotti 138 700 miljoonaa KWh sähköä, josta vesivoiman eli lähinnä Assuanin osuus (12,9 TWh) oli alle kymmenen prosenttia.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammi eli viisikanta on viiden yhtä pitkän janan muodostama tähtimäinen kuvio, joka on vanha ja usein käytetty symboli. Sana "pentagrammi" tulee kreikan sanasta πεντάγραμμον ("pentagrammon"), joka tarkoittaa viittä viivaa.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammi oli monissa yhteyksissä käytetty symboli antiikin Kreikassa ja Babyloniassa. Usein se on käsitetty taikamerkiksi, ja sen vuoksi se on nykyäänkin muun muassa wiccalaisten, eräiden uuspakanallisten lahkojen sekä myös vapaamuurarien paljon käyttämä symboli. Kristinuskossa se taas on vanhastaan symboloinut Kristuksen viittä haavaa.


title: Pentagrammi

text: Tiettävästi ensimmäisenä pentagrammi esiintyi sumereilla noin 3000 eaa. Sumerien kuvakirjoituksessa pentagrammi tarkoitti sanaa "UB", joka tarkoittaa kärkeä, kulmaa, pientä huonetta tai rakoa. René Labat’n laatimassa sumerilaisten piktogrammien luettelossa siinä on kaksi kärkeä ylöspäin.


title: Pentagrammi

text: Babylonialaisille pentagrammin kärjet merkitsivät todennäköisesti eri suuntia: eteenpäin, taaksepäin, vasemmalle, oikealle ja ylös. Näillä suunnilla oli merkitystä myös astrologiassa, ja ne vastasivat myös viittä tunnettua planeettaa: Jupiteria, Merkuriusta, Marsia ja Saturnusta sekä ylös osoittava sakara ”taivaan kuningattarena” pidettyä Venusta (Ishtaria).


title: Pentagrammi

text: Pythagoralaiset käyttivät pentagrammista nimeä Hygieia (), kreikkalaisen terveyden jumalattaren mukaan. He pitivät pentagrammia sen geometristen ominaisuuksien vuoksi matemaattisesti täydellisenä kuviona.


title: Pentagrammi

text: Pentagrammia käyttivät myös keskiaikaiset uuspythagoralaiset, joista tosin on kyseenalaista, voidaanko heitä lainkaan pitää pythagoralaisina. Heille sen viisi kärkeä edustivat viittä klassista alkuainetta:


title: Pentagrammi

text: Tämän mukaisesti kärkiä merkittiin kreikkalaisilla aakkosilla υ-γ-ε-ι-α. Tämä merkintä kuitenkin alkoi vaihdellen milloin mistäkin kärjestä, ja myös kiertosuunta (vasta- tai myötäpäivään) vaihteli.