title: John Wayne Gacy

text: Gacyn oikeudenkäynti alkoi 6. helmikuuta 1980 Chicagossa. Hän vetosi mielisairaudesta johtuvaan syyntakeettomuuteen, mutta vetoomusta ei hyväksytty. Gacy oli diagnosoitu psykopaatiksi. 13. maaliskuuta hänet todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan.


title: John Wayne Gacy

text: Toukokuun 9. päivän aamuna Gacy siirrettiin Menardin vankilasta Crest Hillin vankilaan teloitettavaksi. Samana iltapäivänä hän sai lounastaa perheensä kanssa vankilan suljetulla sisäpihalla. Viimeisellä ateriallaan Gacy söi KFC:n kanaa, friteerattuja katkarapuja, ranskalaisia, tuoreita mansikoita ja sokeritonta Coca Colaa. Myöhemmin iltapäivällä hänen sallittiin rukoilla katolisen papin kanssa ennen siirtoa teloituskammioon.


title: John Wayne Gacy

text: Teloituksen ympärille syntyi medianäytelmä, ja vankilan ympärille kerääntyi suuria väkijoukkoja: joidenkin lähteiden mukaan jopa tuhatkunta henkeä. Kauppiaat myivät T-paitoja ja muuta Gacy-aiheista rihkamaa. Myynnissä oli esimerkiksi paitoja, joissa oli klovnin kuva ja teksti: "No tears for the clown!" Karkeasti suomennettuna: "ei kyyneleitä klovnille". Kun ilmoitus Gacyn kuolemasta tuli, väkijoukko puhkesi hurraahuutoihin.


title: John Wayne Gacy

text: Gacy ei ilmeisesti osoittanut katumusta. Hän totesi ennen teloitustaan, ettei hänen tappamisensa toisi ketään takaisin. Viimeisiksi sanoiksi jäivät "Kiss my ass", karkeasti suomennettuna: 'pussaa peppuani'.


title: John Wayne Gacy

text: Teloituksen aikana myrkkyruiskeessa käytetyt aineet kovettuivat annostelun aikana tuntemattomasta syystä injektioneulassa, jolla myrkky annosteltiin. Neula jouduttiin vaihtamaan, ja tällä kertaa myrkky saatiin annosteltua oikein. Anestesiologit syyttivät vankilan kokemattomia lääkintäteknikkoja ensimmäisen injektion epäonnistumisesta. He myös sanoivat, että jos teloituksessa olisi käytetty normaaleja ja toimiviksi todettuja metodeja, tällaista ei olisi tapahtunut. Teloituksen epäonnistumisesta kiertää myös sitkeä huhu, jonka mukaan teko olisi ollut tahallinen siksi, että "Gacya vihattiin yleisesti niin paljon". Vaikka lähteiden mukaan kyse oli lähinnä tuntemattomasta syystä.


title: John Wayne Gacy

text: Gacyn oikeudenkäynnin syyttäjä William Kunkle oli sanonut: "Gacy selvisi itse kuolemastaan paljon helpommin kuin yksikään hänen uhreistaan."


title: John Wayne Gacy

text: Teloituksen jälkeisenä yönä Gacylle tehtiin ruumiinavaus oikeuspsykiatri Helen Morrisonin johdolla. Gacyn aivot poistettiin, ja Morrison tutki ne pyrkien etsimään fyysisiä poikkeavuuksia, jotka olisivat voineet antaa viitteitä Gacyn persoonallisuudesta. Aivoista ei kuitenkaan löytynyt mitään normaalista poikkeavaa. Gacyn aivot ovat tällä hetkellä Morrisonin omistuksessa.


title: John Wayne Gacy

text: Morrison oli haastatellut Gacya useasti tämän eläessä. Hän oli myös haastatellut useita kymmeniä muita sarjamurhaajia tavoitteenaan tutkia ja pyrkiä ymmärtämään sarjamurhaajien psyykeä.


title: John Wayne Gacy

text: Lista Gacyn tunnistetuista uhreista ja surmien ajankohdista.


title: John Wayne Gacy

text: 19721975197619771978Kahdeksaa Gacyn uhria ei ole tunnistettu. Yhdeksäs tuntematon uhri tunnistettiin vuoden 2007 kesäkuussa Timothy McCoyksi Nebraskasta. McCoy oli Gacyn ensimmäinen tunnettu uhri.Gacysta on tehty televisioelokuva "To Catch A Killer", joka esitettiin vuonna 1992. Täysipitkä elokuva "Gacy", jonka pääosassa näyttelee Mark Holton, sai ensi-iltansa vuonna 2003. Vuonna 2010 valmistui Ford Austinin kauhukomedia "Dahmer vs. Gacy", jossa käytetään Jeffrey Dahmerin ja John Wayne Gacyn hahmoa.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden (koko nimeltään , "Usāma ibn Muḥammad ibn `Awad ibn Lādin") (10. maaliskuuta 1957 Riad, Saudi-Arabia – 2. toukokuuta 2011 Abbottabad, Pakistan) oli saudiarabialainen terroristi, terroristijärjestö al-Qaidan perustaja ja johtaja, joka tunnetaan syyskuun 11. päivän terroritekojen epäiltynä suunnittelijana. FBI ei näytön puutteesta johtuen etsintäkuuluttanut häntä kyseisistä iskuista. Osama bin Laden itse kiisti osallisuutensa, mutta myöhemmin otti vastuun niistä.


title: Osama bin Laden

text: Syyskuun 11. päivän iskujen lisäksi Osama bin Ladenia pidettiin vastuullisena vuonna 1998 tehdyistä pommi-iskusta Yhdysvaltain suurlähetystöihin Dar es Salaamissa ja Nairobissa, Keniassa sekä lukuisista muista terrori-iskuista ympäri maailmaa. FBI oli luvannut 25 miljoonan dollarin palkkion Osama bin Ladenin kiinni saamiseen johtavista vihjeistä.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Ladenin olinpaikasta ja terveydentilasta liikkui syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen erilaisia tietoja. Marraskuussa 2008 CIA:n johtaja arvioi, että Osama bin Laden elää, mutta on syrjässä aktiiviterrorismista. CIA piti Osaman kiinnisaamista silti ensiarvoisen tärkeänä hänen symboliarvonsa vuoksi. Osama piileskeli pitkään Pakistanissa, vaikka hänen uskottiin erääseen aikaan olevan yhä Tora Boran vuoristossa missä hänet nähtiin viimeksi. Osama kuoli Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukkojen iskuun 2. toukokuuta 2011, 40 minuuttia kestäneen tulitaistelun jälkeen.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden haudattiin mereen Yhdysvaltojen ilmatukialuksen kannelta 24 tunnin sisällä kuolemastaan. Mikään riippumaton, ulkopuolinen taho ei ehtinyt todistaa Osama bin Ladenin ruumiin olemassaoloa.


title: Osama bin Laden

text: Osaman nimi voidaan translitteroida eri kieliin useilla tavoilla, kuten "Usāma ibn Lādin" (SFS 5755:n mukainen suomenkielinen muoto), "Usama bin Laden" (FBI:n ja BBC:n käyttämä englanninkielinen muoto).


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden vietti suurimman osan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Saudi-Arabiassa Jeddassa. Hänen isänsä oli jemeniläissyntyinen Muhammad bin Ladin (k. 1968) ja äitinsä syyrialaissyntyinen Alya Ghanim.


title: Osama bin Laden

text: Vanhemmat erosivat pian Osaman syntymän jälkeen, ja hän jäi äitinsä luokse Saudi-Arabiaan. Hän oli vanhempiensa ainoa poika, mutta hänellä on yli 50 sisarpuolta isänsä avioliitoista 10–20 naisen kanssa. Kun isä kuoli, Osama peri ensi arvioiden mukaan noin 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin omaisuuden; myöhempien arvioiden mukaan omaisuus olisi vajaan 25 miljoonan arvoinen.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden opiskeli Jeddassa Al Thagherin Model School -lukion oppilaana. Hänen uskotaan omaksuneen uskonnollisen vakaumuksensa opiskeluaikoinaan islamistisen veljeskunnan tapaamisissa. Hän on itse kertonut opiskelleensa taloushallintoa Kuningas Abdulazizin yliopistossa. Eri lähteissä Osama bin Ladenilla kerrotaan olevan joko rakennusinsinöörin tai julkishallinnollisen alan tutkinto tai ei kumpaakaan tai molemmat.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden siirtyi syntymämaastaan Saudi-Arabiasta Afganistaniin vuonna 1979 22-vuotiaana liittyäkseen Neuvostoliiton miehitysjoukkoja vastaan CIA:n ja ISI:n tuella taistelevien muslimisissien riveihin. Vuoteen 1984 mennessä hän oli perustanut Maktab al-Khadamat -peiteorganisaation (MAK), joka toimitti aseita, rahaa ja taistelijoita Afganistanin sotaa varten.


title: Osama bin Laden

text: Hän antoi elokuussa 1996 lontoolaisessa "Al-Quds al-Arabi" -lehdessä julkaistun sodanjulistuksen ”kahden pyhän paikan maata miehittäviä amerikkalaisia vastaan”.


title: Osama bin Laden

text: Vuonna 1988 Osama erosi MAKista ja perusti uuden al-Qaida-nimisen ryhmän, johon liittyi useita MAKin äärijäseniä. Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista 1989, ja Osamasta tuli Saudi-Arabiassa sankari. Persianlahden sodan aikoihin hän kuitenkin kritisoi Saudi-Arabian riippuvuutta Yhdysvaltain armeijasta ja vaati kaikkien ulkomaalaisten poistumista maasta. Hän arvosteli kuningaskuntaa ja joutui lopulta pakenemaan Sudaniin 1991, jossa hän aloitti uudet operaatiot. Elokuussa 1998 hän organisoi terroristi-iskut Yhdysvaltain Kenian ja Tansanian suurlähetystöihin. Iskuissa kuoli yli 200 ihmistä. Tämä isku toi Osaman länsimaiden tietoisuuteen. Varsinaisesti lehtien etusivuille Osama nousi syyskuun 11. päivän iskuissa 2001.


title: Osama bin Laden

text: Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen 2001 Yhdysvallat aloitti kiivaan jahdin terroristijohtajan löytämiseksi, mutta Osama onnistui pysymään piilossa. Hänen olinpaikakseen epäiltiin Afganistanin ja Pakistanin rajaseudun al-Qaidalle myötämielistä heimoaluetta. Toisaalta Osaman epäiltiin myös kuolleen.


title: Osama bin Laden

text: Huhtikuussa 2006 julkaistiin ääninauha, jossa Osama bin Ladeniksi esitelty mies vaati länsimaisia ja yhdysvaltalaisia tuotteita boikottiin profeetta Muhammadista julkaistujen pilakuvien takia.


title: Osama bin Laden

text: Huhujen mukaan Osama bin Laden olisi kuollut elokuun lopulla 2006. Asiasta kertoi ranskalaislehti L’Est Républicain verkkosivullaan. Tiedot on kiistetty. Lehti sanoi saaneensa tietonsa salaiseksi luokitellusta asiakirjasta, jonka oli laatinut Ranskan tiedustelupalvelu DGSE. Raportin tiedot on lehden mukaan välitetty presidentti Jacques Chiracille, pääministeri Dominique de Villepinille ja Ranskan sisä- ja puolustusministereille. ”Tavallisesti luotettavan lähteen mukaan sauditiedustelu on nyt vakuuttunut siitä, että Osama bin Laden on kuollut.” raportissa todetaan. Raportin mukaan Osama olisi 23. elokuuta 2006 sairastunut harvinaisen ärhäkkään lavantautiin, mikä aiheutti hänen sisäelintensä lamaantumisen. Sauditiedustelu olisi saanut tietää tapahtumasta ensi kertaa 4. syyskuuta 2006.


title: Osama bin Laden

text: 8. syyskuuta 2007 tuli julki video, jossa Osama muun muassa kehotti kannattajiaan tekemään iskuja Irakissa olevia yhdysvaltalaisjoukkoja vastaan. Video oli ensimmäinen lähes kolmeen vuoteen.


title: Osama bin Laden

text: 20. maaliskuuta 2008 tuli julki äänitallenne jossa Al-Qaida-johtaja Osama bin Laden uhkaa Euroopan unionia ”vakavalla rangaistuksella” Muhammed-pilapiirrosten uudelleenjulkaisun vuoksi. Osama sanoo internetiin välitetyllä ääninauhalla tanskalaisten ja muunmaalaisten lehtien julkaisemien piirrosten olevan osa ”ristiretkeä”, johon myös paavi on osallisena. Äänitallenne Osaman puheesta julkaistiin al-Qaidan viestejä aiemminkin julkaisseella islamistisella verkkosivulla ja on suunnattu EU:ta vastaan. Viestin kesto on runsaat viisi minuuttia ja sen yhteydessä näytetään still-kuvaa Osamasta. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n mukaan ääninauha on aito.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden kielsi aluksi osallisuutensa iskuihin lausunnossa, jonka qatarilainen al-Jazeera -satelliittikanava lähetti 16. syyskuuta 2001. Joulukuussa 2001 Yhdysvaltain hallitus julkisti videonauhan, jossa bin Laden iloitsi iskuista ja kertoi tienneensä niistä etukäteen. Viranomaisten mukaan nauha oli tehty syyskuussa Kandaharissa. Samassa kuussa al-Jazeera lähetti uuden videon, jossa bin Laden ylisti Yhdysvaltoja vastaan tehtyjä terrori-iskuja ja kehotti iskemään erityisesti talouselämää vastaan. Hän ei kuitenkaan sanonut olevansa itse iskujen takana. Lokakuussa 2004, neljä päivää ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja, al-Jazeera lähetti nauhoituksen, jossa bin Laden myönsi osallisuutensa syyskuun 11. päivän iskuihin. Al-Jazeera ilmoitti nauhan olevan peräisin Pakistanista, ja Yhdysvaltain turvallisuusviranomaiset pitivät sitä aitona. Nauhoituksessa bin Laden sanoo muun muassa: ”Olimme sopineet komentaja Attan kanssa – Allah olkoon hänelle armollinen, – että kaikki operaatiot pitäisi toteuttaa 20 minuutissa, ennen kuin Bush ja hänen hallintonsa huomaavat”. Hänen mukaansa vahinkoja olisi tullut vähemmän, jos Bush olisi toiminut nopeammin. ”Mutta nyt, Jumalan kiitos, meillä oli kolme kertaa enemmän aikaa”.


title: Osama bin Laden

text: Syyskuussa 2002 al-Jazeera lähetti haastattelun, jossa Khalid Sheikh Mohammed ja Ramzi Binalshibh kertoivat iskujen suunnittelusta. Heidän kertomansa mukaan iskuista oli päätetty vuoden 1999 alussa ja bin Laden sai tietää tarkan päivämäärän 6. syyskuuta 2001.


title: Osama bin Laden

text: Yhdysvaltain tiedustelujoukot paikallistivat bin Ladenin noin 50 kilometriä Islamabadista pohjoiseen, alle 140 kilometrin päässä Pakistanin heimoalueilta sijaitsevasta Abbottabadin keskisuuresta kaupungista. Bin Laden asui siellä aidatussa ja vartioidussa ylellisessä rakennuksessa, joka oli valmistunut vuonna 2005. Yhdysvaltain tiedustelujoukot olivat tarkkailleet rakennuksia elokuusta 2010 lähtien.


title: Osama bin Laden

text: Nimettömänä pysyttelevä yhdysvaltalainen viranomainen kertoi Yhdysvaltain salanneen operaation valmistelun Pakistanilta. Lähteen mukaan Yhdysvallat ei turvallisuussyistä paljastanut suunnitelmaansa etukäteen millekään muulle maalle. Vielä ei ole selvää, onko Pakistanin poliisilla ollut tietoa Osama bin Ladenin olinpaikasta.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Laden surmattiin Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukkojen johtamassa iskussa. Operaation toteutti parikymmentä erikoisjoukkojen jäsentä. Isku tapahtui 2. toukokuuta 2011 noin klo 1.30 paikallista aikaa. Käskyn oli antanut presidentti Barack Obama.


title: Osama bin Laden

text: Iskun tehnyt erikoisryhmä 6 oli koulutettu varta vasten terrorismin vastaiseen taisteluun.


title: Osama bin Laden

text: Iskun tavoitteena ei ollut vangita vaan tappaa Osama bin Laden. Iskuun Abbottabadiin päädyttiin, kun eräs Osama bin Ladenille läheinen lähetti jäljitettiin sinne neljän vuoden etsintöjen jälkeen. Itse operaatio kesti noin 40 minuuttia. Iskussa yhdysvaltalaiset joukot tappoivat kolme miestä, joiden joukossa oli aseeton Osama bin Laden ja tämän poika. Surmansa sai myös ristituleen joutunut nainen. Alun perin Yhdysvallat tiedotti virheellisesti, että naista käytettiin ihmiskilpenä, mutta myönsi tiedon myöhemmin täysin vääräksi. Yksi yhdysvaltalaisten helikopteri sai operaatiossa osumia ja joutui tekemään pakkolaskun, jonka päätteeksi erikoisjoukot tuhosivat sen. Sotilaat sen sijaan säilyivät vahingoittumattomina iskun aikana.


title: Osama bin Laden

text: Osama bin Ladeniksi oletettu ruumis tunnistettiin alustavasti kasvontunnistustekniikoiden avulla. Yhdysvaltain hallitus päätti kuitenkin salata kuolleesta Osama bin Ladenista otetut kuvat. Suoritetut DNA-testit varmistivat nopeasti Abbottabadissa kuolleen miehen 99,9 prosentin varmuudella Osama bin Ladeniksi. Vertailussa käytettiin Osama bin Ladenin jo aikaisemmin kuolleen sisaren DNA:ta.


title: Osama bin Laden

text: Yhdysvaltalaisjoukot ottivat mukaansa bin Ladenin ruumiin, kuljettivat sen ensin Afganistaniin, ja hautasivat sen samana päivänä mereen Arabianmeren pohjoisosassa. Yhdysvaltain puolustusministeriö ilmoitti, että sekä ruumiin valmistelussa että hautauksessa oli noudatettu mahdollisimman tarkasti islamilaisia tapoja.


title: Osama bin Laden

text: Yhdysvaltain viranomaiset päätyivät hautaamaan bin Ladenin mereen, sillä he olettivat ettei yksikään maa halunnut hänen hautaansa alueilleen. Haudasta ei myöskään haluttu pyhiinvaelluspaikkaa. Merihautaus ei kuitenkaan tyydytä sunnimuslimeja, joiden tärkeimmän uskonoppineiden keskus ilmoittaa, ettei ruumiin laskeminen mereen ole islamin mukaista, eikä kunnioittavaa ruumiin kohtelua.


title: Osama bin Laden

text: Presidentti Obama ilmoitti vielä samana päivänä julkisesti pienen erikoisyksikön onnistuneen surmaamaan bin Ladenin.


title: Osama bin Laden

text: Al-Qaida julkaisi 6. toukokuuta 2011 tiedonannon perustajansa Osama bin Ladenin kuolemasta ja levitti tietoa islamistisesti suuntautuneilla keskustelupalstoilla.


title: Pioneer 10

text: Pioneer 10 on Nasan Pioneer-avaruusohjelman avaruusluotain, joka laukaistiin 2. maaliskuuta 1972. Se on ensimmäinen ihmisen tekemä laite, joka on kulkenut asteroidivyöhykkeen läpi, tehnyt Jupiterista ensimmäiset lähihavainnot ja ohitti ensimmäisenä Kuiperin vyöhykkeellä sijaitsevan kääpiöplaneetta Pluton kiertoradan vuonna 1983.


title: Pioneer 10

text: Pioneer 10 jatkaa matkaansa tähtienvälisessä avaruudessa. Se ohittaa Härän tähdistöön kuuluvan Aldebaranin (α Tau, "Härän silmä") noin kahden miljoonan vuoden kuluttua. Tässäkään ei tosin voida puhua varsinaisesta ohilennosta. Välimatkaa jää useita valovuosia.


title: Pioneer 10

text: Pioneer 10 ja Pioneer 11 ovat lähes identtisiä. Luotaimia rakennettiin kaksi, jotta Pioneer 11 voisi hoitaa tehtävän, jos Pioneer 10 sattuisi hajoamaan. Tähän järjestelyyn päädyttiin, koska kyseessä oli ensimmäinen lento ulkoplaneetoille ja luotainten oli pakko kulkea asteroidivyöhykkeen läpi. Molemmat luotaimet laukaistiin järeällä Atlas-Centaur-monivaiheraketilla, joka kykeni antamaan luotaimelle riittävän nopeuden suoraan matkaan kohti Jupiteria. Kaikki sujui hyvin ja Pioneer 10 & 11 kuvasivat ja tutkivat Jupiteria sekä Pioneer 11 myös Saturnusta. Pioneerit ottivat ensimmäiset lähikuvat Jupiterista ja Saturnuksesta sekä havaitsivat monia uusia asioita kuten sen, että Jupiter on pääosin nestemäinen.


title: Pioneer 10

text:
Jupiterin ohilento moninkertaisti luotainten nopeuden ja moottorien käyttö vielä lisäsi sitä. Planeettatutkimuksen päätyttyä luotaimet ohjattiin ulos aurinkokunnasta ja niiden liikkeitä alettiin tarkkailla huolellisesti. Luotaimet tutkivat kosmista säteilyä ja aurinkotuulen hiukkasia. Pioneer 11 vaikeni joulukuussa 1995 ja Pioneer 10 vaikeni tammikuussa 2003. Luotaimet on suunniteltu siten, että niiden kulkua pystytään seuraamaan tarkasti, toisin kuin esimerkiksi Voyager-luotaimet.
Pioneerien korkeus on 2,9 metriä ja leveyttä niillä on 2,74 metriä eli niiden lautasantennien halkaisijan verran. Alusten kahdeksan watin lähettimet käyttävät alusten lautasantenneja. Mittalaitteet ovat antennin alapuolella olevassa säiliössä, jonka lämpötilaa säädellään mahdollisuuksien mukaan. Maasta tulevat radiosignaalit vastaanotetaan kartion muotoisella antennilla, joka sijaitsee lautasantennin keskellä. Sähkö tuotetaan neljällä ydinparistolla kahden puomin päässä, jotka ovat noin kolmen metrin päässä pyörimisakselista. Luotaimen kolmas puomi on noin 6,6 metriä pitkä ja magnetometrit sijaitsevat sen päässä. Kahden puomin välinen kulma on aina 120 astetta. Luotainten plutoniumkennot tuottivat uusina kummassakin luotaimessa 2580 watin lämpötehon, josta muuttui sähköksi 160 wattia. Nykyisin Pioneer 10:n kennoista saadaan lämpötehoa enää 2000 wattia ja sähköä 60 wattia. Samoja tutkimuslaitteita Pioneer 10:ssä & 11:ssä on 11 kappaletta ja Pioneer 11:ssä on lisäksi yksi ylimääräinen laite. Koska luotaimen antennin on jatkuvan yhteydenpidon takia osoitettava tarkkaan kohti Maata, vaaditaan usein tapahtuvia suunnankorjauksia, jotka suoritetaan lyhyillä sopivasti suunnatuilla kaasusuihkuilla. Pioneerit eivät käytä tätä tekniikkaa vaan ne pyörivät lautasantennin akselin ympäri, koska usein toistuvat pienetkin suunnankorjaukset muuttavat luotaimen suuntaa ja nopeutta nykäyksittäin vaikeuttaen jatkuvaa nopeusseurantaa. Pyöriminen vakauttaa aluksen vähentäen huomattavasti tarvetta jatkuviin suunnankorjauksiin.


title: Pioneer 10

text:
Tämä ilmiö havaittiin vasta 1980, jolloin Pioneer 10 oli niin kaukana Auringosta, että aavevoima alkoi tulla esiin Auringon valon ja aurinkotuulen vaikutuksen takaa. Kyseessä on Aurinkoon päin suuntautuva kiihtyvyys, jonka aiheuttavan voiman suuruus on vain kymmenesmiljardisosa painovoimasta Maan pinnalla. Luotaimen nopeutta seurataan edelleen tarkalla
Doppler-tutkalla ja seurannasta saatua nopeudenvaihtelua verrataan kaikkiin mahdollisiin luotaimen nopeuteen vaikuttaviin tekijöihin, jolloin tulokseksi saadaan aavevoima. Aluksi syynä pidettiin seurantamenetelmässä olevaa vikaa, mutta sitä ei löytynyt. Kaikki tulokseen
vaikuttavat pienetkin tekijät pyrittiin ottamaan huomioon piinallisen tarkasti. Pioneer 11:ltä saatiin vahvistus aavevoimalle 1987, jolloin se oli riittävän kaukana Auringosta. Tässä tapauksessa seuranta-aika jäi lyhyeksi, sillä 1990 sattui laitevika ja luotain mykistyi 1995. Voyagereiltä vahvistusta ei voida saada niiden erilaisen navigointijärjestelmän vuoksi, mutta 19. tammikuuta 2006 laukaistu Nasan New Horizons -luotain on saatettu rakentaa ilmiön havainnointia silmällä pitäen.


title: Mooren laki

text: Mooren laki on alun perin Gordon E. Mooren tekemä havainto, jonka mukaan transistorien lukumäärä halvasti toteutettavissa mikropiireissä kaksinkertaistuu noin kahden vuoden välein.


title: Mooren laki

text: Moore loi "lakinsa" vuonna 1965. Hän kiinnitti huomiota piireissä käytettyjen komponenttien määrän suurin piirtein kaksinkertaistuvan vuoden ajanjaksossa ja päätteli, että kehitys jatkuisi ainakin seuraavan 10 vuoden ajan. Vuonna 1975 hän muutti tarvittavan ajan kahdeksi vuodeksi.


title: Mooren laki

text: Mooren lakiin viitataan usein virheellisesti; sen kerrotaan kuvailevan tietokoneen laskutehon kaksinkertaistumista 18 kuukauden välein. Mooren Intel-kollegan päättelemä aika 18 kuukautta on kuitenkin seuraus sekä Mooren laista että transistorien nopeutumisesta. Transistorien määrän kasvu yksinään ei välttämättä johda laskutehon kaksinkertaistumiseen, vaan siihen vaikuttavat lukuisat muut tekijät.


title: Mooren laki

text: Mooren lain arvellaan pätevän läpi 2010-vuosikymmenen Intelin kerrottua vuonna 2012, että se pystyy melko varmasti tuottamaan 5 nanometrin transistoreita. Vuonna 2012 pienimmät suorittimissa käytetyt transistorit olivat 22-nanometrisiä ja vasta vuoden 2014 lopulla Intel siirtyi 14 nanometrin valmistukseen. 10 nanometrin viivanleveyteen siirtyminen on luvassa vasta vuonna 2017, jonka jälkeen mahdollisesti nähdään vielä 7 ja 5 nanometrin valmistustekniikat jollakin aikataululla.


title: Mooren laki

text: Prosessorivalmistaja AMD:n pääsuunnittelija John Gustafson esitti vuonna 2013, että Mooren laki kestää enää kymmenen vuotta, kehitys on hidastumassa. Myös DARPAn mikrojärjestelmien johtaja Robert Colwell arveli, että Mooren laki pysähtyy vuonna 2022 noin 5-7 nanometrin kohdalla. Sen jälkeen kehitys olisi hidasta, 2040-luvulla teho olisi ehkä vain 50-kertainen eikä 3500-kertainen. Toisaalta vuonna 2012 kehitettiin teknologia, jolla peräti vain 1 atomin kokoisia transistoreja voisi tuottaa massoittain, tosin toistaiseksi vain -200 asteen lämpötilaan.


title: Mooren laki

text: On esitetty monia teknologioita, joilla transistoreja voitaisiin pienentää, mutta Colwellin mielestä niistä vain 2-3 on lupaavia eivätkä nekään kovin lupaavia. Toisaalta epäilyjä on esitetty aiemminkin, ja ne ovat osoittautuneet ylipessimistiksi teknologian kehittyessä.


title: Mooren laki

text:
2016 Intelin teknologiajohtaja William Holt esitti, että Mooren laki on lakkaamassa, kun Intel keskittyy lähitulevaisuudessa suoritinten energiatehokkuuden parantamiseen laskentatehon asemesta uusien valmistumenetelmien kehityksessä. Laskentateho saattaisi hetkellisesti jopa vähetä uusien valmistustekniikoiden myötä. Wattia kohden laskentatehoa olisi kyllä enemmän kuin perinteisillä piipohjaisilla ratkaisuilla, mutta kokonaissuorituskyky olisi ainakin aluksi huomattavasti perinteisiä suorittimia heikompi.
Maaliskuussa 2016 Intel ilmoitti yhtiön päätöksestä hidastaa uuden mikropiiriteknologiansa julkaisutahtia.


title: Immanuel Kant

text: Immanuel Kant (22. huhtikuuta 1724 Königsberg – 12. helmikuuta 1804 Königsberg), oli vaikutusvaltainen preussilainen filosofi. Kantin työt rakensivat siltaa aikakauden rationalististen ja empirististen koulukuntien välille. Hänellä oli suuri vaikutus niin valistusta seuranneeseen romantiikkaan ja 1800-luvun saksalaisiin idealisteihin kuin nykyfilosofian kysymyksenasetteluihin.


title: Immanuel Kant

text: Kant katsoi, että filosofiassa oli puhjennut ajattelun ”kopernikaaninen vallankumous”. Kantin perustana tälle vallankumoukselle olivat toisaalta hänen transsendentaaliseen idealismiin perustunut tietoteoriansa ja toisaalta hänen itsenäiseen järkeen perustunut moraalifilosofiansa. Nämä asettivat järjen ohjaaman ihmissubjektin tiedollisen ja moraalisen maailman keskipisteeseen. Tietoteoriassa Kant katsoi, että tietoa todellisuudesta ei voi saavuttaa pelkän aistimusten kasautumisen kautta. Sen sijaan tieto muodostui sääntöihin perustuvan synteesin menetelmällä. Tämä koostui aistimuksia hyödyntävien ”ymmärryksen kategorioiden” käsitteellisestä yhdistämisestä ihmismielessä. Aistimukset ovat kyllä välttämättömiä kaikelle kokemukselle, mutta luonnon järjestys ja siinä vaikuttavat kausaaliset välttämättömyydet ovat mielen tuotteita, jotka syntyvät sen vuorovaikutuksesta mielen ulkopuolella olevien asioiden ("Ding an sich" ’olio sinänsä’, ’oleva sellaisenaan’) kanssa.


title: Immanuel Kant

text: Moraalin suhteen Kant katsoi, että hyvän alkuperä ei ollut missään ihmisten ulkopuolisessa, ei sen enempää luonnossa kuin Jumalassa, vaan pelkästään hyvässä tahdossa. Hyvä tahto on sellainen tahto, joka toimii niiden yleispätevien moraalilakien mukaan, jotka itsenäinen ihmisolento antaa itselleen vapaasti. Nämä lait velvoittavat ihmisiä kohtelemaan toisia ihmisiä päämääränä, ei ainoastaan keinoina päästä päämäärään.


title: Immanuel Kant

text: Immanuel Kant – joka kastettiin nimelle ”Emanuel” mutta vaihtoi nimensä myöhemmin muotoon ”Immanuel” – syntyi vuonna 1724 Saksan Königsbergissä, nykyisessä Venäjän Kaliningradissa, joka oli tuohon aikaan Itä-Preussin pääkaupunki. Hän vietti koko elämänsä kotikaupungissaan tai sen liepeillä. Hänen isänsä oli Johann Georg Kant, memeliläinen satulaseppä, nykyisen Liettuan Klaipėdasta, ja hänen äitinsä Anna Regina Reuter. Hänellä oli useita sisaruksia. Kant opiskeli muun muassa kaupungin Collegium Fridericianumissa. Nuoruudessaan Kant oli tasainen mutta ei huomiota herättävä oppilas. Hänen kasvatettiin pietistisessä kodissa painottaen hartautta, nöyryyttä ja Raamatun kirjaimellisuutta. Näin Kant sai ankaran ja kurinalaisen kasvatuksen, joka suosi latinaa ja uskonnollisia aiheita matematiikan ja luonnontieteen sijasta. Myöhemmin Kant kuvasi tuota aikaa onnettomaksi. Kantin äiti kuoli vuonna 1737.


title: Immanuel Kant

text: Kant kirjautui Königsbergin yliopistoon 16-vuotiaana vuonna 1740. Hän opiskeli Gottfried Leibnizin ja Christian Wolffin filosofiaa Martin Knutsenin alaisuudessa. Knutsen oli rationalisti, joka oli tietoinen myös brittiläisen filosofian ja tieteen kehityksestä ja opetti Kantille myös Newtonin matemaattista fysiikkaa. Kantin isän äkillinen kuolema vuonna 1746 keskeytti hänen opintonsa. Kantista tuli Königsbergin ympärillä olleissa pienissä kaupungeissa toiminut yksityisopettaja, mutta hän jatkoi myös tutkimuksiaan. Vuonna 1749 hän julkaisi ensimmäisen filosofisen teoksensa, "Gedanken von der wahren Schätzung der lebendigen Kräfte". Tämän jälkeen hän julkaisi useita muita teoksia luonnontieteellisistä asioista. Kant valmistui maisteriksi 1755 ja saman vuoden syksyllä valmistui väitöskirja "Principiorum Primorum Cognitionis Metaphysicae Nova Dilucidatio". Vuoden lopulla hänestä tuli yliopiston lehtori. Nimityksestä lähtien hän suuntautui yhä enemmän filosofisiin aiheisiin, mutta jatkoi myös luonnontieteistä kirjoittamista koko elämänsä.


title: Immanuel Kant

text: 1760-luvun alkupuolella Kant kirjoitti joukon merkittäviä filosofisia teoksia. Logiikkaa käsitellyt "Die falsche Spitzfindigkeit der vier syllogistischen Figuren" julkaistiin vuonna 1762. Seuraavana vuonna ilmestyivät "Versuch den Begriff der negativen Größen in die Weltweisheit einzuführnen" ja "Der Einzig Mögliche Beweisgrund zu einer Demonstration des Dasein Gottes". Vuonna 1764 Kant kirjoitti teoksen "Beobachtungen über das Gefühl des Schönen und Erhabenen" ja sijoittui teoksellaan "Untersuchungen über die Deutlichkeit der Grundsätze der Natürlichen Teologie und der Moral" Moses Mendelssohnin jälkeen toiseksi Berliinin akatemian kilpailussa. Vuonna 1766 Kant nimitettiin kuninkaallisen linnan kirjaston apulaiskirjastonhoitajaksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 1772.


title: Immanuel Kant

text: Kant oli hakenut professuuria useita kertoja jo 1750-luvun loppupuolella. Vuonna 1770 45-vuotias Kant nimitettiin lopulta Königsbergin yliopiston logiikan ja metafysiikan vakinaiseksi professoriksi. Hän kirjoitti professorinväitöskirjansa "De mundi sensibilis atque intelligibilis forma et principiis" tämän nimityksen puolustamiseksi. Tässä teoksessa alkoivat kehittyä monet hänen kypsän iän filosofiansa keskeiset teemat, mukaan lukien ero älyn kykyjen ja aistillisen havaitsemiskyvyn välillä.


title: Immanuel Kant

text: 46-vuotiaana Kant oli vakiinnuttanut asemansa oppineena ja hänen vaikutusvaltansa filosofina kasvoi jatkuvasti. Häneltä myös odotettiin paljon. Vastauksessa oppilaalleen Markus Herzille Kant havaitsi, että hän oli epäonnistunut professorinväitöskirjassaan selittämään havaintokyvyn ja älyllisten kykyjemme välistä suhdetta. Hän myös kiitti David Humea ja erityisesti tämän teosta "Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä" siitä, että oli herännyt ”dogmaattisesta unesta”. Tämä tapahtui joskus vuonna 1770. Seuraavan yhdentoista vuoden aikana Kant ei julkaissut mitään filosofiaa käsittelevää.


title: Immanuel Kant

text: Kant käytti hiljaisen vuosikymmenensä pohtien ratkaisua esitettyyn ongelmaan. Kun hän lopetti hiljaisuuden toukokuussa 1781, hänen vastauksensa oli "Puhtaan järjen kritiikki". Vaikka "Kritiikki" on nykyään eräs filosofian historian kuuluisimmista teoksista, siitä ei välitetty juuri lainkaan sen ensimmäisellä julkaisukerralla. Kirja oli pitkä, alkuperäisenä saksankielisenä painoksena yli 800 sivua, ja se oli kirjoitettu kuivalla koulufilosofisella tyylillä. Se sai vain muutamia arvosteluja, ensimmäisen ilmestyessä vasta tammikuussa 1782, eivätkä arvostelijat ymmärtäneet "Kritiikin" vallankumouksellista luonnetta. Kant pettyi teoksen saamaan vastaanottoon. Hän kuitenkin ymmärsi teoksen epäselvyyden ja kirjoitti teoksen "Prolegomena", joka teki yhteenvedon "Kritiikin" pääkohdista. Kant myös rohkaisi ystäväänsä Johann Schultzia julkaisemaan lyhyen selitysteoksen "Kritiikkiin".


title: Immanuel Kant

text: Kantin maine kasvoi vähitellen 1780-luvun mittaan. Tätä vauhdittivat useat merkittävät teokset: vuonna 1784 hän julkaisi esseen "Vastaus kysymykseen: Mitä on valistus?", vuonna 1785 teoksen "Grundlegung zur Metaphysik der Sitten" (suom. "Moraalin metafysiikan perustus", 2014), joka oli hänen ensimmäinen moraalifilosofinen teoksensa; ja vuonna 1786 teoksen "Metaphysiche Anfangsgründe der Naturwissenschaft". Kantin maineen kasvu sai kuitenkin alkunsa odottamattomasta lähteestä. Vuonna 1786 Kantin oppilas Karl Reinhold alkoi julkaista avoimia kirjeitä kantilaisesta filosofiasta. Näissä kirjeissä Reinhold esitti Kantin filosofian vastauksena silloiseen kiistaan panteismista. Friedrich Jacobi oli syyttänyt hieman aiemmin edesmennyttä G. E. Lessingiä spinozalaisuudesta. Lessingin ystävä Moses Mendelssohn kiisti tämän. Heidän välilleen kehittyi kitkerä julkinen kiista. Reinhold esitti kirjeissään, että Kantin "Kritiikki" voisi saada riidan asettumaan puolustamalla järjen auktoriteettia ja rajoja. Reinholdin kirjeitä luettiin laajalti ja ne tekivät Kantista aikansa kuuluisimman filosofin. Vuonna 1786 Kant valittiin Königsbergin yliopiston rehtoriksi sekä Berliinin tiedeakatemian jäseneksi.


title: Immanuel Kant

text: Kant julkaisi toisen painoksen "Puhtaan järjen kritiikistä" vuonna 1787. Tässä uudessa painoksessa kirjan alkuosaa oli muokattu laajalti. Suurin osa hänen myöhemmistä teoksistaan keskittyi muihin filosofian osa-alueisiin, kuten moraalifilosofiaan ja estetiikkaan. Hän jatkoi moraalifilosofiansa kehittämistä erityisesti vuonna 1788 julkaistussa "Käytännöllisen järjen kritiikissään", joka tunnetaan myös nimellä ”toinen "Kritiikki"” ja vuonna 1797 ilmestyneessä teoksessa "Metaphysik der Sitten". Vuonna 1790 ilmestynyt "Arvostelukyvyn kritiikki" (”kolmas "Kritiikki"”) sovelsi kantilaista järjestelmää estetiikkaan ja teleologiaan. Hän kirjoitti myös joukon osittain yleistajuistettuja esseitä historiasta, uskonnosta, politiikasta ja muista aiheista. Nämä teokset saivat Kantin aikalaisilta hyvän vastaanoton ja takasivat hänen keskeisen asemansa 1700-luvun filosofiassa. Tuohon aikaan ilmestyi useita aikakausjulkaisuja, jotka oli tarkoitettu pelkästään kantilaisen filosofian puolustamiseen ja arvosteluun. Vuonna 1791 Johann Gottlieb Fichte saapui Königsbergiin tapaamaan Kantia. Vuonna 1794 Kant valittiin Pietarin tiedeakatemian jäseneksi.


title: Immanuel Kant

text: Kantin suosiosta huolimatta filosofiset virtaukset alkoivat kuitenkin kulkea toiseen suuntaan. Monet Kantin merkittävimmistä oppilaista, kuten Reinhold, Fichte ja Jakob Sigismund Beck, etenivät kantilaisuudesta yhä jyrkempään idealismiin. Tämä sai aikaan saksalaisen idealismin nousun. Kant vastusti tätä kehitystä ja arvosteli Fichteä avoimessa kirjeessään vuonna 1799. Tämä oli yksi hänen viimeisiä filosofisia tekojaan. Hänen terveytensä, joka oli pitkään ollut huono, kääntyi yhä huonommaksi ja hän kuoli Königsbergissä vuonna 1804. Hänen keskeneräinen viimeinen teoksensa, katkelmallinen "Opus Postumum", julkaistiin nimensä mukaisesti postuumisti.


title: Immanuel Kant

text: Vuosina 1873–1881 kerättiin rahaa Kantin hautamuistomerkin rakentamiseksi. Hänen hautansa pilareineen lähellä Königsbergin katedraalia Pregolja-joen varrella on yksi harvoja saksalaisajan muistoja, jotka neuvostoliittolaiset säästivät vallattuaan kaupungin vuonna 1945. Kantin alkuperäinen hauta tuhoutui pommituksessa aiemmin samana vuonna. Kaupungin yliopiston edessä seisova uusi Kantin patsas on saksalaisten vuonna 1991 lahjoittama.


title: Immanuel Kant

text: Kant oli aikanaan pidetty seuramies. Hän piti myös suosittuja maantiedon luentoja, vaikkei koskaan itse poistunut Königsbergistä. Kant sanoi, että olisi halunnut nuorena naimisiin, mutta hänellä ei ollut rahaa siihen. Vanhempana hänellä taas olisi ollut rahaa, mutta hän ei ollut enää kiinnostunut ajatuksesta.


title: Immanuel Kant

text: Vanhemmalla iällä Kant oli hyvin säntillinen ja noudatti joka päivä tarkkaa aikataulua. Hän esimerkiksi kävi päivittäin aina samaan aikaan kävelyllä; kerrotaan, että hänen kävelyreittinsä varrella asuneet ihmiset tarkistivat hänen ohikulkunsa mukaan kellojensa ajan. Vuonna 1778 Kantille tarjottiin professuuria ja hovineuvoksen arvonimeä Hallessa, mutta Kant kieltäytyi, koska se olisi häirinnyt liikaa hänen tottumuksiaan.


title: Immanuel Kant

text: Terveydellisten pakkomieltymystensä takia Kant pelkäsi niin kovasti vilustumista, ettei koskaan ottanut ketään mukaansa kävelyilleen, koska silloin hän olisi joutunut hengittämään suunsa kautta, ja hän pelkäsi siten sairastuvansa. Hän myös inhosi hikoontumista niin, että piti aina työhuoneensa lämmittämättömänä, oli ulkona pakkasta kuinka paljon tahansa, ja hän puhui pelkästä paidassaan olevasta hikitahrasta palvelijalleen kuin maailman pahimmasta asiasta.


title: Immanuel Kant

text: Kant oli nuorena metafyysikko perinteisemmässä mielessä, mutta hän sanoi David Humen herättäneen hänet ”dogmaattisesta unesta”. Hume esitti esimerkiksi, että syysuhdetta eli kausaliteettia ei voida havaita aistein eikä myöskään johtaa ihmisen järjestä. Kant piti tällaisia ajatuksia tieteenfilosofian perustan murentavina, ja pyrki luomaan filosofisen järjestelmän, jossa syysuhde ja muut havaitun todellisuuden säännönmukaisuudet voidaan ”pelastaa” skeptisiltä vastaväitteiltä. Kantin filosofian yhtenä lähtökohtana on myös kristinuskon puolustaminen, kuten hän itse ilmoitti.


title: Immanuel Kant

text: Kant tunnetaan parhaiten transsendentaalisesta idealismistaan, jonka mukaan ihminen tuo tietokyvystään lähtöisin olevia muotoja ja käsitteitä havaintoihin todellisuudesta, joita ei muuten kyettäisi tulkitsemaan. Tämän ajatus yhdistää kaksi vastakkaista näkemystä: rationalismin, jonka mukaan varmaa tietoa voidaan saada vain järjellä ja empirismin, jonka mukaan tieto perustuu kokemukseen. Kant nimesi kaksitoista ymmärryksen peruskategoriaa, joiden avulla ihminen hänen mukaansa ymmärtää todellisuuden ilmiöitä. Ihminen ei siis voi koskaan saada tietoa maailmasta sinänsä, koska emme voi käsittää asioita ilman näitä kategorioita. Kantin kaksitoista kategoriaa ovat: Näiden luokkien lisäksi Kant painotti, että jo syntyessään ihmiselle on annettu käsitys ajasta ja paikasta. Jonkin asian ymmärtääkseen tai kuvitellakseen ihminen siis luontaisesti liittää olion johonkin aikaan ja paikkaan. Tämän apriorisen tiedon lisäksi Kant teki perinteiseen tiedon luonnetta käsittelevään keskusteluun uuden jaon. Hän pilkkoi tiedon lajit edelleen analyyttiseen tietoon, joka on totta jo termien perusteella eikä kaipaa siksi erityisiä todisteluita, sekä synteettiseen tietoon, joka taas käsittää kokemuksesta riippuvaisen, kontingentin tiedon kuten esimerkiksi värit.


title: Immanuel Kant

text: Moraalifilosofiassa Kant oli velvollisuusetiikan kannattaja. Hänen mielestään ihminen voi nähdä järjellä tietyt käskyt objektiivisesti oikeiksi moraalin ohjenuoriksi. Näiden oikeiden käskyjen perustana on kategorinen imperatiivi, jonka mukaan "ihmisen on toimittava aina siten, että hänen toimintansa kantava ajatus voi periaatteessa tulla laiksi kaikkina aikoina". Esimerkiksi valehtelu on väärin, koska jos valehtelusta tulisi yleinen ohjenuora, silloin puhumisesta menisi merkitys, jota valehtelija ei itsekään halua.


title: Immanuel Kant

text:
Kantin mukaan kategorinen imperatiivi on selkeä, yksittäinen moraalinen velvoite, joka on johdettu velvollisuuden käsitteestä.
Kategorinen imperatiivi on siis ehdottoman velvoittava, eli se velvoittaa toimijaa riippumatta tämän tahdosta tai haluista. Näin se on vastakkainen hypoteettiselle imperatiiville. Kantin mukaan kaikki muut moraaliset velvoitteet on johdettu kategorisesta imperatiivista ja voidaan koetella sitä vastaan. Kant uskoi, että moraalilaki on itsessään järjen periaate, eikä perustu satunnaisiin tietoihin maailmasta, kuten tietoon siitä, mikä voisi tehdä meidät onnelliseksi. Vastaavasti hän uskoi, että tämä moraalinen velvoite pätee kaikkiin ihmisiin.


title: Immanuel Kant

text: Ajatus myötätunnosta kuuluu myös kiinteästi tähän ajatteluun. Aina jonkin teon tehdessään moraalisen toimijan tulisi asettua täydellisesti toisen henkilön asemaan ja pohtia näin, miten muita tulee kohdella tietyissä tilanteissa. Kant painotti yhteisöllisessä vuorovaikutuksessa etenkin, että "toisia ihmisiä tulee aina käsitellä päämääränä sinänsä eikä välineenä jonkin asian hankkimiseen".


title: Immanuel Kant

text: Kant muotoili kategorisen imperatiivin kolmella tavalla, jotka hän itse katsoi kuitenkin suunnilleen yhtäläisiksi:Ensimmäinen muotoilu voidaan tulkita ”yleispätevyyskokeena”. Kantin mukaan moraalisen toimijan maksiimi on hänelle ”subjektiivinen tahdon periaate” eli se, mitä agentti uskoo tai tahtoo, on hänen syynsä toimia. Yleispätevyyskokeessa on viisi askelta:Vaikka Kant ei osallistunut säännöllisesti kirkonmenoihin, hän ilmaisi "Puhtaan järjen kritiikissä" uskonsa Jumalaan ja esitti moraalisen perustelun Jumalan olemassaolon puolesta sanoen: ”Jotta moraalilla olisi merkitystä, meidän täytyy olettaa täydellisen hyvä ja oikeudenmukainen olento moraalin perustaksi.”


title: Immanuel Kant

text: Estetiikassa Kant kannatti näkemystä, jonka mukaan esteettinen arvostelma tehdään tunteella, mutta tunne voi olla objektiivisessa mielessä joko oikeassa tai väärässä. Kantin panos estetiikan alueella on nähtävissä jo "Puhtaan järjen kritiikissä". Kant oli ensimmäisiä, jotka ottivat estetiikan osaksi filosofista järjestelmäänsä, ja sen ajatukset olivat merkittävässä osaa hänen filosofiassaan.


title: Immanuel Kant

text: "Kritiikin" osassa ”Kauneuden analytiikka” Kant sanoi, että kauneus ei ole taide-esineen tai luonnonilmiön ominaisuus vaan mielentila – nautinto joka seuraa mieltymystä koskevasta arvostelmasta. Vaikka vaikuttaa siltä, että käytämme järkeämme päättäessämme mikä on kaunista ja tunnemme, että voimme saada toiset vakuuttuneeksi mielipiteestämme, mieltymystä koskeva arvostelma on puhtaasti subjektiivinen eikä perustu mihinkään muuhun kuin olion arvostukseen itseensä: se on epäitsekäs nautinto. Kant uskoi myös, että mieltymystä koskevien arvostelmien tekemiseen käytetyt kyvyt ovat samoja joita käytetään moraalisten arvostelmien tekemiseen: kummatkin ovat epäitsekkäitä ja katsomme kummankin olevan universaaleja. Hän väitti myös, että jalouden ja ylevyyden kokeminen auttaa moraalisen luonteen kehittymisessä.


title: Immanuel Kant

text: Kant on myöhemmin liitetty klassisen liberalismin perinteeseen. Hänen mielestään ”laki ei saa erotella ihmisiä syntyperän, varallisuuden tai sukupuolen mukaan. – – Ihmisten tasa-arvoisuus kansalaisina on sen sijaan täysin yhteensopivaa sen kanssa, että heidän välillään vallitsee suuria varallisuuseroja".


title: Immanuel Kant

text: Kantin mukaan ajatus yhteiskuntasopimuksesta on kategorisen imperatiivin kaltainen käytännöllisen järjen puhdas ajatus. Tämä tarkoittaa sitä, että ihmisen järki ymmärtää luonnostaan, että valtion olemassaolo on oikeutettu niin kauan kuin se kykenee ylläpitämään järjestystä. Oikeudenmukainen valtiomuoto ja lainsäädäntö voidaan tunnistaa siitä, että kaikkia kansalaisia kohdellaan tasapuolisesti. Kantin mukaan riitti kuitenkin se, että tasapuolisuus täyttyy, jos voidaan periaatteessa ajatella, että jokainen kansalainen antaisi valtiomuodolle ja laeille hyväksyntänsä.


title: Immanuel Kant

text: Valtiomuodoista Kant kannatti perustuslaillista tasavaltalaisuutta. Hän vastusti demokratiaa, ajatellen enemmistön vallan uhkaavan yksilönvapauksia. Hän sanoi: ”Demokratia on välttämättä despotismia, koska se asettaa toimeenpanovallan yleistahdon vastaisesti; kun kaikki voivat tehdä päätöksen yhtä vastaan, jonka mielipide saattaa olla toinen, kaikkien tahto ei täten ole kaikkien tahto, mikä on ristiriitaista ja vastakkaista vapauden kanssa” ("Ikuiseen rauhaan" II).


title: Immanuel Kant

text: Kantin mukaan kansalaisilla ei ollut oikeutta vastustaa valtiovaltaa, sillä valtiovallan toiminta, joka takasi yhteiskuntarauhan, perustui sen oikeuteen määrätä ja rangaista. Kansalaisilla tuli kuitenkin olla täysi vapaus ilmaista mielipiteitään ja osallistua tällä tavoin yhteiskunnan kehittämiseen.


title: Immanuel Kant

text: Kantin mukaan vapaus on vapautta pakottamisesta ja valtiolla ei ole oikeutta rajoittaa kenenkään vapautta muuten kuin estääkseen tätä loukkaamasta toisten vapautta.


title: Immanuel Kant

text:
Kantin kuuluisin teos "Puhtaan järjen kritiikki" (1781) käsittelee tieto-oppia ja ontologiaa. Kirja on pyrkimys pelastaa tieteenfilosofia David Humen esittämiltä skeptisiltä väitteiltä ja luoda pohjaa uudelle ihmisen tietokykyyn huomiota kiinnittävälle ajattelutavalle filosofiassa. Kantin kaksi muuta pääteosta ovat nimeltään "Käytännöllisen järjen kritiikki" (1788), joka käsittelee etiikkaa, sekä "Arvostelukyvyn kritiikki" (1790), joka käsittelee estetiikkaa. "Moraalin metafysiikan perustus" (1785) on ehkä vielä "Käytännöllisen järjen kritiikkiä" merkittävämpi etiikan teos.Kant muutti länsimaisen filosofian ajattelutapoja ja kieltä. Hänen tavoitteenaan oli rajata se alue, jota filosofit käsittelivät. Tämän ajatuksen mukaan Kant siis teki filosofiasta ”kriittistä”. Kantin ajatus ”kritiikistä” oli tutkia mielen ja tiedon oikeutettua aluetta. Tässä mielessä ”puhtaan järjen kritiikki”, mikä oli myös hänen tunnetuimman teoksensa nimi, tarkoitti sen tutkimista, mitä varmaa ja oikeutettua tietoa ihmiset voivat saavuttaa pelkästään ajattelemalla asioita itsenäisesti, riippumatta kokemuksesta ja aistihavainnoista. Hänen johtopäätöksensä oli: ei paljoakaan.
Ennen Kantia lähes kaiken filosofian toimintatapana oli johtopäätösten tekeminen kaikkeuden luonteesta, Jumalasta tai sielusta pelkästään loogisella päättelyllä, mikä vaikutti olevan mielekästä "a priori" -menetelmällä, pelkästään loogisella päättelyllä. Tällaisen logiikan kautta on ”selvää”, että Jumala tai kaikkeus on niin tai näin, koska se on loogisesti pätevää. Filosofian historiassa jokaista tällaista kaikkeutta tai Jumalaa koskevaa teoriaa vastaa kuitenkin joku toinen teoria, jossa joku on ajatellut asiat juuri päinvastoin. Kant kutsui tätä tuottamatonta, ratkaisematonta ja edestakaisin kulkevaa dogmaattista ajattelua ”puhtaan järjen dialektiikaksi”. Se oli väistämätön seuraus siitä, että tietoon pyrittiin pääsemään pelkästään loogisesti ilman kokemusta tai tieteellisesti perusteltua aistien todistusta. Kantille tällainen filosofia oli kokenut vararikon ja se tuli hylätä. Kantin mukaan filosofian tuli siitä lähtien toimia ”puhtaan järjen rajoissa” ja tunnistaa, että suurin osa tiedosta saattoi tulla ainoastaan aistihavaintoihin perustuvasta tieteestä, ei metafysiikasta, joka koski asioita joista emme koskaan voisi saada aistihavaintoja.


title: Immanuel Kant

text: Filosofi Arthur Schopenhauer sai paljon vaikutteita Kantin transsendentaalisesta idealismista. Hän hyväksyi eron kahden tiedon lajin, maailman havaittuna ilmiöinä ja maailman ajateltuna ei-ilmiöinä (”oleva sellaisenaan”), välillä. Kantille oleva sellaisenaan ei voi olla aistikokemuksella tunnettu olio. Schopenhauerille oleva sellaisenaan voi olla suoraan ja välittömästi koettu perustana sellaiselle, mikä eläimen elämässä tunnetaan tahtona, haluna, pyrkimisenä, himoitsemisena tai viettinä. Schopenhauer katsoi, että tahto sellaisenaan, kuten oleva sellaisenaan, on koko koetun maailman sisin, olennaisin luonto.


title: Immanuel Kant

text: Kantin mielestä Kopernikuksen vallankumous kaikkeuden ymmärtämisessä perustui siihen, että hän otti tarkkailijan sijainnin huomioon laskelmissaan. Tämä selitti sen, miksi näyttää siltä, että aurinko kiertää maata vaikka tosiasiassa maa kiertää aurinkoa. Kun tarkkailijan sijainti otetaan huomioon, vältetään tiedostamaton tarkkailijan oman havainnon, näkökulman tai sijainnin projisointi maailmankuvaan. Kant näki vastaavuuden tämän ja filosofian rakennemuutoksen välillä: kun ajattelijan ”sijainti” otetaan huomioon, vältetään tiedostamaton ajattelijan omien ajattelutapojen (”puhtaan järjen”) heijastaminen filosofiseen todellisuuden kuvaan. Kantin mukaan tällainen tiedostamaton filosofien parissa tapahtunut heijastaminen oli tuottanut metafysiikan harhat, jotka olivat hallinneet filosofian aiempaa historiaa. Kant katsoi tämän vallankumouksen olevan osa valistusta ja siihen liittyvää valistuneen kansalaisen sekä dogmatiikasta ja järkeen perustumattomista arvovalloista vapaan yhteiskunnan luomista.


title: Sunnuntai

text: Sunnuntai (lyhenne su tai sunn.) on lauantain ja maanantain väliin jäävä viikonpäivä. Se on nykyään eurooppalaisen SFS-EN 28601-standardin mukaan seitsemäs ja viimeinen viikonpäivä. Ennen vuotta 1973 sunnuntai oli viikon ensimmäinen ja lauantai viimeinen päivä. Tällöin kyseinen muutos toteutettiin Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) suosituksesta.


title: Sunnuntai

text: Roomalaisessa ja juutalaisessa kalentereissa sunnuntai on viikon ensimmäinen päivä. Päivä on egyptiläisen ajanlaskun mukaan perinteisesti nimetty suurimman taivaankappaleen eli Auringon mukaan ("dies solis").


title: Sunnuntai

text: Länsimaissa sunnuntai on perinteellinen viikoittainen lepopäivä ja samalla lakisääteinen vapaapäivä ja nykyisin laajalti muuallakin. Joillakin työpaikoilla on kuitenkin tehtävä työtä myös silloin, mutta työaikalain mukaan on pyhätyöstä maksettava korotettu palkka, ja lisäksi on vastaava vapaapäivä järjestettävä jonakin muuna viikonpäivänä.


title: Sunnuntai

text: Suomessa monet kaupat ja kaikki virastot ovat kiinni sunnuntaisin. Vuosina 2009–2015 kaupat saivat olla avoinna sunnuntaisin klo 12-18, kuitenkin isänpäivän ja jouluaaton välisenä aikana klo 12–21. Pienet alle 400 neliön kaupat saivat olla vapaasti avoinna sunnuntaisin juhlapyhiä lukuun ottamatta. Vuoden 2016 alusta kauppojen aukiolo vapautettiin.


title: Sunnuntai

text: 1900-luvun loppupuolella Suomessa ja monissa muissakin maissa yleistyi viisipäiväinen työviikko, jolloin sunnuntain lisäksi myös lauantai on laajalti vapaapäivä, joskaan ei virallinen pyhäpäivä.


title: Sunnuntai

text: Useimmat kristilliset kirkkokunnat viettävät sunnuntaita pyhäpäivänään. Tällaisen aseman se on saanut pääasiassa sen vuoksi, että evankeliumien mukaan Jeesuksen ylösnousemus tapahtui sapatin jälkeisenä, juutalaisen laskutavan mukaan viikon ensimmäisenä päivänä eli sunnuntaina. Kuitenkin muun muassa Seitsemännen päivän adventistit ja messiaaniset juutalaiset ovat sitä mieltä, että sunnuntain pyhittämisellä ei ole raamatullista perustetta: Jeesuksen ylösnousemus tapahtui viikon ensimmäisenä päivänä, mutta Jeesus ei antanut mitään käskyä tämän päivän pyhittämisestä. Se on kuitenkin vakiintunut tapa, joka juontaa juurensa jo hyvin varhaiselta kristilliseltä ajalta. Adventistit argumentoivat, että Jeesus itse vietti sapattia ja kehotti seuraajiaan rukoilemaan, ettei ennustettu pako Jerusalemista tapahtuisi talvella eikä sapattina (Matt. 24:20). Jeesus julisti olevansa ”sapatin Herra” (Mark. 2:28) ja sanoi, ettei laista katoaisi pieninkään kirjain ei ainoakaan piirto ennen kuin taivas ja maa katoavat (Matt.5:18).


title: Sunnuntai

text: Raamatullinen Sapatti perustuu ensimmäisen Mooseksenkirjan luomiskertomukseen (2.Moos.20:8–11) ja oli yleisesti vietetty pyhä päivä myös Jeesuksen aikoihin.


title: Sunnuntai

text: Vaikka Sapatti säilytti vakiintuneen asemansa myös alkuseurakunnassa läpi Neron vainojen aina 300-luvulle asti, nousi sapatin rinnalle jo varhain toinenkin pyhä päivä. Sunnuntaita alettiin yleisesti viettämään Jeesuksen ylösnousemuksen juhlapäivänä. Vaikka Raamatusta ei löydykään varsinaista käskyä viikon ensimmäisen päivän pyhittämiselle, monet uskovat, että jo Apostolit alkoivat viettämään sunnuntaita Jeesuksen ylösnousemisen juhlapäivänä. Tästä ei kuitenkaan vallitse yksimielistä käsitystä.


title: Sunnuntai

text: Rooman keisarin Diocletianuksen hallituskaudella 284-305 kristittyjä vainottiin vielä ankarasti. Hänen jälkeensä keisariksi noussut Konstantinus ja hänen kanssahallitsijansa Licinius säätivät 313 niin sanotun Milanon ediktin, joka poisti kristittyihin kohdistuneet vainot ja palautti kirkoilta takavarikoidun omaisuuden. Kun vainot lakkasivat, alkoi kristillisyys ja pakanallinen Rooma lähestyä toisiaan. Kirkkoon liittyi niitä, jotka tunnustivat Jeesuksen, mutta eivät täysin luopuneet pakanallisista tavoistaan.


title: Sunnuntai

text: Auringon palvonta, Kreikkalainen filosofia (katso Platon ja Sokrates), kuvien palvonta ja moni muu pakanallinen tapa löysi uuden muotonsa kristillisessä kirkossa.


title: Sunnuntai

text: Lakisääteinen Sunnuntain vakiinnuttaminen tapahtui asteittain. Vuonna 321 rooman keisari Konstantinus Suuri antoi määräyksen "auringon kunnioitetun päivän" pyhittämisestä. Silloin kaikkien oli lopetettava työskentely muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta.


title: Sunnuntai

text: Aika ajoin pidettiin suuria kirkolliskokouksia, joihin kirkolliset arvohenkilöt kokoontuivat kaikkialta maailmasta. Miltei jokaisessa kirkolliskokouksessa Raamatullista sapattia vähä vähältä alennettiin, samalla kun sunnuntaita vastaavasti korotettiin. Näin sunnuntaita ruvettiin kunnioittamaan jumalallisena asetuksena, kun taas sapattia alettiin pitää jäänteenä juutalaisesta lakiuskonnosta.


title: Sunnuntai

text: Kuudennella vuosisadalla sunnuntai oli täysin vakiinnuttanut asemansa kristillisenä juhlapäivänä, "Herran päivänä".


title: Sunnuntai

text: Sunnuntain alkuperälle on eri näkemyksiä.


title: Sunnuntai

text: Roomalaiskatolinen kirkko pitää sapatin siirtämisen lauantailta sunnuntaille todisteena omasta auktoriteetistaan, joka ylittää Raamatun arvovallan. He sanovat, ettei Raamatusta löydy käskyä sunnuntain pyhittämiselle. .


title: Sunnuntai

text: Monet protestantit kuitenkin näkevät Raamatussa viittauksia siihen, että alkuseurakunta olisi alkanut viettämään sunnuntaita jo apostolisena aikana.


title: Sunnuntai

text: Apostolien teot kertovat Paavalin seuralaisineen menneen sapatinpäivänä rukouspaikkaan (Apo.16:13) ja tapansa mukaan sapattisin synagoogaan (Apo.17:2, Apo. 18:4)


title: Sunnuntai

text: Myöhemmin esitetään Paavali seuralaisineen murtamassa leipää myöhään illalla "viikon ensimmäisenä päivänä" (Ap. t. 20:7)


title: Sunnuntai

text: Raamatun ulkopuolisia lähteitä ovat mm:


title: Sunnuntai

text: Toiselta vuosisadalta peräisin olevassa Barnabaan kirjeessä sanotaan: ”Sen vuoksi vietämmekin iloiten kahdeksatta päivää, jona Jeesus nousi kuolleista!” (15:9). Kirkkoisä Ignatios puolestaan kirjoittaa noin vuonna 100, että ”ne, jotka elivät vanhan järjestyksen mukaan, tulivat uuteen toivoon eivätkä enää pitäneet sapattia, vaan elivät ottaen vaarin Herran päivästä … jolloin meillekin elämä koitti hänen ja hänen kuolemansa kautta”. Justinos Marttyyri (100-165) kertoi kristittyjen kokoontuvan yhteen sunnuntaisin, ”koska Jeesus, meidän Vapahtajamme, nousi ylös tuona päivänä”.


title: Sunnuntai

text: Useissa kielissä sunnuntain nimi on nykyään kristillisperäinen latinasta tuleva Herran päivä (Dominicus tai Dies Domini): espanjassa ja portugalissa Domingo, ranskassa dimanche ja italiassa Doménica. Venäjässä sunnuntaita kutsutaan ylösnousemuksen päiväksi ().


title: Sunnuntai

text: Monissa kielissä sunnuntai on Auringon päivä. Päivä oli nimetty Auringon mukaan egyptiläisessä kalenterissa, josta tapa siirtyi Rooman valtakuntaan ja myöhemmin myös germaaneille. Latinaksi päivän nimi on "dies solis", Auringon päivä. Myös saksan kielessä (Sonntag), hollannissa (Zondag), englannin kielessä (Sunday), japanin kielessä (日曜日 / Nichiyōbi) ja ruotsin kielessä (söndag) nimi johdetaan auringosta. Germaanisissa kielissä nimi tulee Sunnelta, saksien auringonjumalalta tai Sunnalta, joka oli skandinaavien auringonjumala.


title: Sunnuntai

text: Ensimmäisillä vuosisadoilla kristityt joutuivat kokoontumaan jo ennen auringonnousua, sillä sunnuntai oli tavallinen työpäivä Rooman valtakunnassa. (Gaius Pliniuksen kirje Keisari Trajanukselle). 300-luvulla Keisari Konstantinus määräsi sunnuntain Rooman valtakunnan viralliseksi lepopäiväksi. Tämä johtuu siitä, että hän oli kääntynyt kristityksi ja halusi nyt tarjota kristityille paremmat mahdollisuudet vanhaan käytäntöönsä kokoontua sunnuntaisin.


title: Pajut

text: Pajut ("Salix") on puuvartisten kasvien suku pajukasvien ("Salicaceae") heimossa. Pajujen suvussa on noin 450 kaksikotista varpu-, pensas- tai puumaista lajia. Suomessa eri pajulajeja kasvaa noin 20. Niitä kasvaa varsinkin purojen, ojien ja pienten jokien varsilla.


title: Pajut

text: Nopeakasvuisuutensa vuoksi pajuja hyödynnetään energiapuuna (vesipaju). Pajun kuoressa on salisylaatteja, minkä vuoksi sitä on käytetty lääkekasvina. Salisylaatit imeytyvät ruoansulatuskanavasta elimistöön ja hajoavat siellä salisyylihapoksi, joka on tulehduskipulääke. Rohdosten raaka-aineeksi tarkoitettua salisylaattipajua voidaan myös viljellä. Pajut ovat notkeita ja nopeasti pitkän ohkaisiksi vitsoiksi kasvavina hyvin soveltuvia punontatöihin siinä missä rottinki tai bambukin. Useimmista pajuista voidaan valmistaa pajupilli.


title: Pajut

text: Paju versoo uinuvista silmuista ja juurivesoista ja on siksi vaikea hävitettävä. Pelto-ojien varsilla kasvavat pajut ovat usein haitallisia rikkakasveja. Perimätiedon mukaan pajukot saadaan katoamaan lopullisesti siten, että katkaistaan ne 7–8 päivää ennen mustaa- eli uuttakuuta.


title: Pajut

text: Useimmat pajut kukkivat varhain keväällä, ennen kuin niihin on kasvanut lehtiä. Niiden kukintoja sanotaan pajunkissoiksi.


title: Pajut

text: Pajulajeista, joita kasvaa Pohjoismaissa, erotetaan usein alalajeja ja muunnoksia. Pajut myös risteytyvät helposti ja risteymät muistuttavat vaihtevasti kantalajejaan.Muualla kasvavia pajulajeja:


title: Lämpö

text: Lämpö on lämpötilaerosta aiheutuvaa energian siirtymistä korkeammassa lämpötilassa olevasta eli lämpimämmästä kappaleesta alemmassa lämpötilassa olevaan eli viileämpään kappaleeseen. Tämän siirtyneen energian määrää kuvaava suure on lämpömäärä. Varastoitunut tai luovutettu lämpömäärä muuttaa kappaleen ulkoisesti havaittavaa lämpötilaa.


title: Lämpö

text: Lämpö siirtyy aina kuumemmasta kappaleesta kylmempään lämpöopin sääntöjä noudattaen, eli lämpötilaeroja tasoittavasti. Siirtyminen voi tapahtua johtumalla, säteilemällä tai konvektiolla (kuljettumalla). Konvektiossa eli kuljetuksessa "energiaa siirtyy" virtaavan kaasun tai nesteen mukana. Johtuessa "energia siirtyy" suoraan kahden tai useamman aineen kosketuspinnan kautta. Lämpösäteilyssä "energia siirtyy" materiaalin emittoimana sähkömagneettisena säteilynä. Lämpösäteily ei tarvitse väliainetta, joten se voi läpäistä jopa tyhjiön. Näissä kaikissa esimerkeissä siirtynyt energia on siis lämpöä.


title: Lämpö

text: Kappaleen lämpötilan muutokseen, eli sisäenergian muutokseen formula_1, vaaditaan joko työtä "W" tai lämpömäärä "Q" (riippuen siitä miten systeemin tekemä ja systeemiin tehty työ määritellään on työn etumerkki joko positiivinen tai negatiivinen).


Lämpö


title: Lämpö

text:
Jos kappaleen lämpötila muuttuu arvosta formula_3 arvoon formula_4, niin kappaleeseen on siirtynyt lämpömäärä on
formula_5,
jossa "m" on kappaleen massa ja "c" ominaislämpökapasiteetti massayksikköä kohti. Toisaalta systeemiin on saatettu tehdä työtä "W", mikä muuttaa systeemin lämpötilaa. Tehty työ saattaa olla esim. kitkan tekemää työtä tai sähkövastuksen läpi kulkevan virran tekemää työtä, joka nostaa hehkulangan lämpötilaa. Kemiallisissa reaktioissa voi systeemi joko vapauttaa tai sitoa tietyn lämpömäärän, tällöin puhutaan joko ekso- tai endotermisestä reaktiosta. Samoin aineen olomuodon muutokset ovat joko endo- tai eksotermisiä, sulaminen, höyrystyminen ja sublimoituminen ovat endotermisiä tapahtumia ja vastaavasti tiivistyminen, jähmettyminen ja härmistyminen ovat eksotermisiä.


title: Lämpö

text: Termien lämpömäärä ja lämpö erona on siis se, että lämpömäärä on se energian määrä, mikä sitoutuu kappaleeseen tai poistuu kappaleesta. Lämpö on siis ilmiö, lämpömäärä siihen liittyvä suure.


title: Lämpö

text: Aikaisemmin lämpöä pidettiin yleensä erityisenä aineena, josta esimerkiksi Antoine Laurent Lavoisier käytti nimitystä kalorikki. Sen oletettiin olevan massatonta tai ainakin äärimmäisen harvaa, näkymätöntä ja nestemäistä ainetta, jota kaikki kappaleet sisälsivät sitä enemmän, mitä korkeampi niiden lämpötila oli. Lämmön johtumisen oletettiin johtuvan kalorikin siirtymisestä kappaleesta toiseen.


title: Lämpö

text: Kalorikkiteorian avulla voitiin selittää monia ilmiöitä kuten lämpölaajeneminen ja lämpötilaerojen tasoittuminen. Vaikeasti selitettäväksi osoittautui kuitenkin kappaleiden lämpötilan nousu kitkan vaikutuksesta niitä hangatessa.


title: Lämpö

text: Jo 1100-luvulla esitettiin hypoteesi, että havaittava lämpö on jonkinlaista aineen pienimpien osien liikettä. Myöhemmin saman teorian esittivät muun muassa Francis Bacon ja Robert Hooke sekä 1700-luvun lopulla Rumfordin kreivi Benjamin Thompson Yleisesti hyväksytyksi tämä käsitys tuli kuitenkin vasta vähän ennen 1800-luvun puoliväliä, kun energian säilymislaki tuli tunnetuksi ja voitiin määrittää myös lämmön mekaaninen ekvivalentti.


title: Lämpö

text: Lämpö-sanaa käytetään arkikielessä usealla eri tavalla kuin sen tieteellinen merkitys on. Lämpö voidaan kuvata ominaisuutena, mikä aiheuttaa lämpimän aistimuksen. Lämpö on myös yleiskielen määritelmän mukaan aineen pienimpien osasten liikettä ja lämpöliikkeeseen liittyvä energialaji. Lämpö-termillä tarkoitetaan välillä fysiikassa myös varastoitunutta energiaa, lämpöenergiaa eli termistä energiaa, joka on sitoutunut kappaleisiin. Vanhoissa tietosanakirjoissa lämpö on myös määritelty lämpöliikkeeksi, mutta IUPAC:n määritelmä käsittelee termiä "heat" vain siirtyvän energian merkityksessä. Lämpö yhdyssanassa kuvaa lämpötilaan liittyvää ominaisuutta kuten "kainalolämpö" tai "ruumiinlämpö".


title: Lämpö

text: Absoluuttinen nollapiste on lämpötila, jossa tasapainossa olevat atomit ovat alimmalla energiatilallaan. Se on siten myös matalin mahdollinen lämpötila ja siten Kelvin-asteikon alkuarvo. Fysikaalisesti sen saavuttaminen on kuitenkin mahdotonta.


title: SI-perusyksiköt

text: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä määrittelee seitsemän SI-perusyksikköä.


title: SI-perusyksiköt

text: Kaikki muut fysikaaliset yksiköt voidaan johtaa näistä perusyksiköistä, joten ne tunnetaan johdannaisyksikköinä. SI-etuliitteitä tulee käyttää pitkiä numeroita käytettäessä.


title: Jousisoitin

text: Jousisoittimet, aiempi nimitys: jouhisoittimet, ovat kielisoittimia, joita soitetaan jousella. Tavallisesti jousisoittimilla tarkoitetaan viuluperheeseen kuuluvia viulua, alttoviulua ja selloa sekä gambaperheen jälkeläisiin kuuluvaa kontrabassoa, jotka ovat vakiintuneet nykyaikaisiin yhtye- ja orkesterikokoonpanoihin.


title: Jousisoitin

text: Jousisoittimille on yhteistä se, että niitä soitetaan jousella. Poikkeus on keskiajalla kehitetty kampiliira, jossa jousen tehtävää hoitaa kieliä hankaava puukiekko. Kiekkoa pyöritetään kammella.


title: Jousisoitin

text: Jousten muodot ja koot vaihtelevat, mutta kaikissa on puusta, hiili- tai lasikuidusta tehty kaari, jonka päihin on jännitetty hevosen häntäjouhia. Jouhia kiristetään vääntämällä nuppia, joka liikuttaa frossin (jousen tyvipään) mekanismia saaden jouhet kiristymään. Frossi on yleensä rakennettu eebenpuusta, kilpikonnankuoresta tai norsunluusta.


title: Jousisoitin

text: Historiallisesti jousella on soitettu monia soittimia. Vanhoista soittimista nykypäivänä käytetään esimerkiksi suomalaisessa kansanmusiikissa jouhikkoa, ruotsalaisessa kansanmusiikissa avainviulua ja barokkiorkestereissa viola da gambaa.


title: Jousisoitin

text: Tavallinen tapa soittaa jousisoittimia on "détaché" (). Se tarkoittaa, että jousta vedetään kielen päällä eteen- tai taaksepäin erikseen joka nuotin kohdalla. Romantiikan ajan musiikissa sävelet tyypillisesti soitetaan legatomaisesti yhteen, kun taas vanhemmissa teoksissa ne on tapana soittaa selvemmin erillään.


title: Jousisoitin

text: Legatokaarella merkityt nuotit soitetaan aina yhdellä jousenvedolla. Staccato voidaan tehdä nopeassa tempossa "spiccato"-tekniikalla eli käyttämällä hyppivää jousta. Hitaammissa staccatoissa jousi voidaan pitää kielellä eli käyttää kiinteää jousta. Tämän tekniikan nimi on "martelé".


title: Jousisoitin

text: Muita ilmaisukeinoja:


title: Jousisoitin

text: Jousisoittimilla voidaan tuottaa myös huiluääniä.


title: Klavikordi

text: Klavikordi on pienikokoinen, hyvin hiljainen historiallinen eurooppalainen kosketinsoitin. Se keksittiin 1300-luvulla ja sitä valmistettiin vielä 1840-luvulle asti. Klavikordi on eräs pianoa edeltävä kosketinsoitin, jonka piano myöhemmin lopulta syrjäytti. Sekä klavikordi että piano kuuluvat klaveerisoittimiin.


title: Klavikordi

text: Klavikordia suositeltiin sen monien hyvien ominaisuuksien vuoksi harjoitussoittimeksi niin cembalisteille kuin urkureillekin. Klavikordia soittamalla oppii hienostuneen soittotavan, soitin vie pianoa vähemmän tilaa, se on helpohko huoltaa ja lisäksi edullinen ja pieniääninen. Klavikordin vivahteikkaan soinnin ansiosta sitä alettiin 1700-luvulla arvostaa muutoinkin kuin harjoitussoittimena. Se on ainoa akustinen kosketinsoitin, joka kykenee vibratoon.


title: Klavikordi

text: Vanhojen esikuvien mukaisia klavikordeja ryhdyttiin rakentamaan jälleen 1900-luvun jälkipuoliskolla. Suomessa klavikordeja ovat rakentaneet mm. Oy Soitinrakentajat AmF/Markku Hakalisto, Pentti Pelto, Henk van Schevikhofen sekä Pekka Vapaavuori. Ulkomaillakin tunnettuihin suomalaisklavikordisteihin kuuluvat Anna Maria McElwain ja Aapo Häkkinen.


title: Lämpötila

text: Lämpötila (tunnus T, t ) on fysiikassa ja kemiassa käytettävä perussuure, joka ilmaisee kohteen termodynaamisen lämpötilan eli absoluuttisen lämpötilan. Arkikielessä lämpötila kertoo, kuinka lämmin kohde on. Lämpötila ilmoitetaan käyttäen lämpötila-asteikkoja, joista kolme yleisintä ovat celsius, fahrenheit ja kelvin. Lämpötila on makroskooppinen fysikaalinen suure — se voidaan siis havaita vain suurella atomijoukolla, muttei yksittäisillä atomeilla.


title: Lämpötila

text: Aine on lämmin, jos se tuntuu käteen tai muualle ihoon lämpimältä. Ihmisen ihossa oleva lämpötila-aisti koostuu lämpöön reagoivista soluista, jotka havaitsevat kosketuksessa esineen lämpötilaeron kehon lämpötilaan nähden. Havaitsemme siten vain sen, onko esine kylmempi vai lämpimämpi kuin ihomme.


title: Lämpötila

text: Fysiikassa aine on lämmintä, jos siihen on tullut atomitasolla liike-energiaa, joka saa atomit liikkumaan. Aineen rakennehiukkasten liikkumista (tai kiinteässä aineessa värähtelyä) kutsutaan lämpöliikkeeksi. Mitä nopeammin atomit liikkuvat tai värähtelevät, sen enemmän niihin on kertynyt liike-energiaa ja sen korkeampi on niiden keskimääräinen lämpötila. Kun kaksi esinettä koskettavat toisiaan, osuvat viileämmän esineen värähtelevät atomit lämpimämmän esineen värähteleviin atomeihin. Atomien väliset vuorovaikutukset siirtävät liike-energiaa törmääjien välillä ja liike-energiaa alkaa levitä kosketuspinnan yli toiseen esineeseen. Atomitasolla puhutaan liike-energiasta, mutta makrotasolla sitä kutsutaan lämpöenergiaksi. Lämpöenergian erot tasoittuvat, kun energia siirtyy lämpimästä viileään, jolloin lämpimämpi esine jäähtyy ja viileämpi esine lämpenee. Kun lämpöenergia ei mainittavasti enää siirry tai tasoitu, ovat esineet samassa lämpötilassa. Sanalla "tila" ei tarkoiteta mitään mitattavaa ominaisuutta vaan ainoastaan sitä, että lämpöenergia siirtyminen esineiden välillä on loppu.


title: Lämpötila

text: Jos esineen lämpötilaa mitataan nestetoimisella lämpölaajenemismittarilla, on kyseessä kahden eri lämpötilaisen esineen kosketuksesta. Esineen ja lämpömittarin lämpöenergiat tasoittuvat kosketuksessa, jolloin lämpömittari viilenee tai lämpenee ja siten mittarin nestepatsas lyhenee tai pitenee. Muutos johtuu mittarin nesteen lämpölaajenemisesta, joka pidentää nestepatsasta lämpöliikkeen kasvaessa ja lyhentää sitä lämpöliikkeen vähentyessä. Kun lämpöliikkeen energiamäärä on tasoittunut lämpömittarissa ja esineessä, ovat niiden lämpötilat samat ja kyseinen lämpötila voidaan lukea mittarin asteikolta.


title: Lämpötila

text: Lämpömittarin asteikosta ei voida päätellä mitattavan kohteen energian määrästä tai lämpöliikkeen suuruudesta, mutta lämpötilan avulla voidaan epäsuorasti päätellä edellä mainitut, ja monet muutkin, suureet. Mittarin lukemisen vaivattomuus on tehnyt lämpömittarista suositun mittausvälineen, jolla on vahva asema myös tieteessä.


title: Lämpötila

text: Lämpöliike on termodynamiikan termein ilmaistuna siis aineen rakennehiukkasen liike-energiaa. Kaasussa kaasun hiukkaset liikkuvat eli lentävät nopeasti ja suoraviivaisesti eteenpäin, kunnes törmäävät toiseen hiukkaseen tai astian seinämään. Tällöin hiukkanen muuttaa lentosuuntaansa vaihtaen törmäyksessä liike-energiaa liikemäärän säilyessä kimmoisassa törmäyksessä. Nesteessä hiukkaset ovat niin lähellä toisiaan, että sähköiset voimat sitovat hiukkaset toisiinsa kiinni, mutta ne pääsevät kuitenkin liukumaan toistensa lomitse. Törmäyksiä tapahtuu nesteessä paljon enemmän kuin kaasussa, sillä hiukkaset ovat koko ajan hyvin lähellä toisiaan. Kiinteässä olomuodossa aineen hiukkaset ovat sidottuja tiettyyn kiderakenteeseen, jonka puitteissa lämpöliike tapahtuu edestakaisena värähdysliikkeenä. Kiinteän aineen hiukkaset vuorovaikuttavat toisiinsa sähköisellä vuorovaikutuksella ja joskus suorilla törmäyksillä.


title: Lämpötila

text: Koska hiukkasia on suuria määriä ja liike-energia on jakautunut eri hiukkasille epätasaisesti. Lämpötila voidaan ilmaista käyttämällä mittana liike-energian keskiarvoa tilanteessa, jossa aineen eri osien lämpötilaerot ovat tasaantuneet. Tasaantuneeksi tilaksi kutsutaan sitä termodynaamista tilaa, jonka esiintymistodennäköisyys kyseisellä energiamäärällä on suurin. Termodynamiikan nollannessa perussäännössä esitetäänkin, että eristetyssä systeemissä muodostuu itsestään terminen tasapaino, jolloin lämpötilaerot tasoittuvat.


title: Lämpötila

text: Sisäenergialla U tarkoitetaan aineen sisältämien kaikkien energiamuotojen summaa eli aineen kokonaisenergiaa. Siihen sisällytetään aineen rakenneosasten sidosenergiat sekä lämpöliikkeen etenemis-, pyörimis- ja värähdysenergiat. Sisäenergia muuttuu aina, kun aine luovuttaa tai vastaanottaa energiaa ympäristönsä kanssa. Termodynamiikan ensimmäinen pääsääntö toteaa, että aineen termodynaamisessa tasapainotilassa sisäenergialla on tietty arvo (joulea) eli sisäenergia on todellinen tilafunktio. Lämpötila ei ole tätä tilaa esittävä suure, mutta sitä käytetään apuna lämpöenergialaskuissa, koska sisäenergiaa ei voi mitata suoraan.


title: Lämpötila

text: Entropiaksi E kutsutaan suuretta, joka ilmaisee aineen sisäisten lämpötilaerojen määrää. Mitä enemmän eroja on, sitä pienempi on entropia. Entropia kasvaa, kun lämpötilat tasoittuvat termodynaamisesti. Termodynamiikan toinen pääsääntö toteaa, että eristetyssä systeemissä aineen entropia kasvaa vääjäämättä, joten terminen tasapainotila syntyy ajan myötä itsestään. Termodynamiikan kolmas pääsääntö toteaa myös, ettei absoluuttista nollapistettä voida saavuttaa. Jos lämpöenergiaa eksyy aineen sekaan, se leviää sinne ja sen poistaminen kokonaan ei enää onnistu.


title: Lämpötila

text:
Tilastollinen lähestymistapa johtaa liike-energian keskiarvoa sisältävään määritelmään. Absoluuttinen lämpötila T on suoraan verrannollinen atomijoukon liike-energian odotusarvoon formula_1 nähden
missä formula_3 on Bolzmannin vakio. Tämä selittää sen, miksi vain "absoluuttinen lämpötilan" Kelvin-asteikko kelpaa fysiikassa lämpötilan suureeksi suoraan.


title: Lämpötila

text: Lämpötilaa (, tunnus T ) mitataan SI-järjestelmässä kelvineillä (K) tai celsiusasteilla (°C). Celsius-asteikko määritellään merkitsemällä puhtaan veden jäätymispistettä nollalla ja kiehumispistettä normaalipaineessa luvulla 100. Kelvin-asteikko sen sijaan on määritelty niin, että absoluuttinen nollapiste on nolla kelviniä, mutta asteikkovälinä käytetään samansuuruista asteväliä kuin Celsius-asteikossa. Celsius-lämpötila muunnetaan Kelvin-asteikon lämpötilaksi lisäämällä siihen luku 273,15.


title: Lämpötila

text: Etenkin USA:ssa lämpötilan mittaukseen käytetään Fahrenheit-asteikkoa. Fahrenheit-asteikon nollapisteeksi valittiin alin jäätymispiste, joka voitiin suolan ja veden liuoksella aikaansaada, ja ihmisen normaali ruumiinlämpö määriteltiin arvoksi 96. Celsius-lämpötila muutetaan Fahrenheit-asteikkoon kertomalla luvulla 1,8 ja lisäämällä luku 32.


title: Lämpötila

text: Absoluuttinen nollapiste on se lämpötila, jossa aineessa ei ole yhtään lämpöliikettä. Kyseinen lämpötila on teoreettinen, sillä sellaisessa tilassa olevaan aineeseen johtuu tai siirtyy aina ympäristöstä lämpöenergiaa.


title: Lämpötila

text: Planckin lämpötila on fyysikko Max Planckin esittelemä teoreettinen lämpötila, joka saattoi esiintyä ensimmäisellä hetkellä maailmankaikkeuden alkuräjähdyksessä. Sitä korkeammasta lämpötilasta ei ole mielekästä puhua, ainakaan tässä universumissa.


title: Lämpötila

text:
Kun ilmanlämpötila on Suomessa yli 25 °C, on hellettä. Kun maanpinnan lähellä on kasvukaudella pakkasta, sitä sanotaan hallaksi.
Virallinen ilmanlämpötila mitataan kahden metrin korkeudelta maanpinnasta. Tähän vaikuttavia tekijöitä ovat tuulisuus, auringonpaiste ja korkeus merenpinnasta.


title: Paine

text: Paine (tunnus p) on suure, joka ilmaisee pinta-alayksikköön kohdistuvaa kohtisuoraa voimaa. Matemaattisesti paine formula_1 ilmaistaan muodossa


title: Paine

text: jossa:


title: Paine

text: Nesteille hydrostaattinen paine aiheutuu painovoiman kohdistumisesta nesteeseen. Hydrostaattinen paine formula_1 voidaan merkitä muodossa


title: Paine

text: SI-järjestelmässä paineen yksikkö on newton neliömetriä kohti (1 N/m), jolla on nimi pascal (Pa). Sen kerrannaisista käytetään varsinkin ilmatieteessä yleisimmin hehtopascalia (hPa), joka on 100 pascalia.


title: Paine

text: Pascalin ohella paineelle on varsinkin aikaisemmin käytetty myös seuraavia yksiköitä:


title: Paine

text: Yksiköiden vastaavuus karkeasti käytännön mittauksissa:


title: Paine

text: 1 bar = 100 kPa = 0,1 MPa = 1000 hPa


title: Paine

text: 1 bar ≈ 1 at = 1 kp/cm (vastaa 10 000 mmvp)


title: Paine

text: 1 bar ≈ 1 atm (vastaa 760 mmHg)


title: Paine

text: 1 bar ≈ 750 mmHg


title: Paine

text: 1 bar ≈ 14,5 psi


title: Paine

text: Kineettisen kaasuteorian mukaan kaasun paineen synty aiheutuu hiukkasten (atomit, molekyylit yms.) törmäilystä pintaan. Törmätessään ne antavat pintaan liikemääräimpulssin, jonka ansiosta kappale alkaisi liikkua partikkeleista poispäin. Esimerkiksi ilmakehässä oleva esine ei lähde liikkumaan mihinkään suuntaan, koska sen joka puolella on ilmamolekyylejä, jotka kaikki tönivät sitä poispäin ja kumoavat toistensa vaikutuksen.


title: Paine

text: Jos tämän ilmakehässä olevan kappaleen sisällä ei olisi ilmamolekyylejä niin tiheästi kuin sen ympärillä, ei sisällä olevien molekyylien kappaleen seinämien sisäpintoihin aiheuttama paine pystyisi kumoamaan ulkopuolella olevien ilmamolekyylien aiheuttamaa painetta, jolloin kappale puristuisi kasaan, jos seinämät eivät kestäisi paine-eron aiheuttamaa voimaa.


title: Paine

text: Jokapäiväisessä kielenkäytössä paineella tarkoitetaan toisinaan ylipainetta tai alipainetta, eli erotusta ympäröivän ilmakehän paineeseen. Monet paineen mittausmenetelmät, kuten U-putki, mittaavat juuri tätä erotusta. Mm. autonrenkaiden paine ilmoitetaan ja mitataan edelleen säännöllisesti ylipaineena. Nk. absoluuttista painetta voidaan tarvittaessa merkitä mittayksikön alaviitteellä ”abs”.


title: Paine

text: Ylipaine tarkoittaa kohteen suurempaa painetta verrattuna ympäristöön. Kohde voi olla eristetty ympäristöstään, jolloin ylipaine säilyy. Esimerkiksi kaasupullossa voidaan säilyttää kaasua ylipaineessa. Tällöin kaasu vie pienemmän tilan kuin normaalipaineessa. Ylipaineventtiili (yleinen nimitys myös varoventtiili) avautuu, kun suljetun tilan paine kohoaa säädetyn rajan yli verrattuna ulkoiseen paineeseen.


title: Paine

text: Eristämätöntä ylipainetta voi olla kaasuvirtauksissa. Rajaamaton ylipaine pyrkii normalisoitumaan siten, että kohteesta virtaa ympäristöön kaasua kunnes erot tasoittuvat (saturaatio).


title: Paine

text: Lääketieteessä tunnetaan ylipainehengitys vaativana tehohoitomuotona.


title: Paine

text: Alipaine tarkoittaa kohteen pienempää painetta verrattuna ympäristöön. Kohde voi olla eristetty ympäristöstään, jolloin alipaine säilyy. Eristämätöntä alipainetta voi olla kaasuvirtauksissa. Rajaamaton alipaine pyrkii normalisoitumaan siten, että ympäristöstä virtaa kaasua kunnes erot tasoittuvat (saturaatio).


title: Paine

text: "Alipaineventtiili" on tekninen turvalaite, joka avautuu, kun suljetun tilan paine laskee säädetyn rajan alle verrattuna ulkoiseen paineeseen.


title: Paine

text: Putkiposti toimii alipaineella.


title: Paine

text: Fluidin kokonaispaine saadaan seuraavasti:


title: Paine

text: missä:


title: Paine

text:
Dynaaminen paine (joskus myös patopaine
on fluidin liikkeestä johtuva paine.


title: Paine

text: Staattinen paine on paine, jonka fluidi kohdistaa ollessaan paikallaan.


title: Paine

text: On olemassa monia painemittarien eli manometrien toimintaperiaatteita: esimerkiksi U-putki, paineputkimanometri ja pietsokidepaineanturi.


title: Paine

text: Erilaisia paineen mittaamiseen tarkoitettuja laitteita ovat mm. verenpainemittari, rengaspainemittari ja ilmapuntari.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Myyrmannin räjähdys tapahtui Vantaalla Myyrmäen kaupunginosassa kauppakeskus Myyrmannissa 11. lokakuuta 2002. Kauppakeskuksen aulassa meneillään olleen lapsille suunnatun pelle-esityksen aikana räjähti hauleilla päällystetty kotitekoinen pommi, joka surmasi seitsemän ihmistä ja haavoitti 164:ää. Kuolonuhreista kolme oli alaikäisiä, joista kaksi oli syntynyt 1985 ja yksi 1995. Kuolleet aikuiset olivat 1963 ja 1965 syntyneet naiset, vuonna 1978 syntynyt mies sekä vuonna 1983 syntynyt mieshenkilö, joka oli ajokortin ja tutkimusten kautta pommin valmistajaksi paljastunut vantaalainen kemiantekniikan opiskelija ja kemian harrastaja Petri Erkki-Tapio Gerdt (17. huhtikuuta 1983 – 11. lokakuuta 2002) Teon tahallisuudesta ei ole varmaa näyttöä.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdt työskenteli kolme kuukautta kesätöissä tavaratalo Hong Kongissa, jossa hän oli viimeistä kertaa töissä pommi-iskua edeltäneenä sunnuntaina. Osa pommin raaka-aineista ja osista oli hankittu työpaikalta. Kesän jälkeen Petri Gerdt jatkoi tavaratalossa työskentelyä vain satunnaisesti opiskelu- ja harrastuskiireisiin vedoten.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kesän ja syksyn aikana Petri Gerdt haali pommiin tarvittavat kemikaalit useista eri liikkeistä. Joissakin apteekeissa oli kieltäydytty myymästä kemikaaleja Gerdtille, koska hän ei ollut osannut uskottavasti selittää, mihin hän niitä tarvitsi.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Aamulla Petri Gerdtin vanhemmat lähtivät töihin normaalisti eivätkä havainneet mitään erikoista Petrin käytöksessä. Petri Gerdt lähti kotoaan Tikkurilasta aamupäivän aikana ennen kello kahtatoista. Gerdt jätti matkapuhelimensa suljettuna hyllyyn, josta poliisi sen myöhemmin löysi. Hän jätti myös tietokoneensa päälle lepotilaan.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 12.12 Gerdt nousi linjan 84 bussiin, joka kulki Tikkurilan ja Mellunmäen väliä. Tutkimuksissa ei selvinnyt hänen tekemisiään ja liikkeitään seuraavan neljän tunnin aikana. On arveltu, että hän olisi piilottanut osan pommitarvikkeista Mellunmäen läheisiin metsiin ja viimeistellyt samalla pommiaan. Mellunmäessä sijaitsee ensimmäisen maailmansodan aikaisten linnoitteiden raunioita, joiden joukosta on helppo löytää kätköpaikkoja. Hän mahdollisesti kävi myös Itäkeskuksessa tai metrolla liikkuen muualla Helsingin alueella.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 16.10 Gerdt nousi linjan 84K bussiin Mellunmäen metroasemalta ja palasi Tikkurilaan.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 17.10 silminnäkijä havaitsi Gerdtin Tikkurilan Asematiellä kulkemassa kohti Tikkurilan asemaa ja sen viereistä bussiterminaalia.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 17.15 tai 17.18 Gerdt nousi bussiin numero 50, joka kulki Myyrmäkeen.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 18.00 Gerdt saapui Myyrmäkeen. Hänen liikkeistään kello 18.00 ja 19.20 välisenä aikana ei ole tarkkaa tietoa.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.00–19.20 silminnäkijähavaintoja Gerdtistä Myyrmannin kauppakeskuksessa ja sen liepeiltä. Hän kävi toisen kerroksen yleisö-WC:ssä viimeistelemässä pommiaan. 11-vuotias poika (tubettaja Eddspeaks) havaitsi hänen käsittelevän reppua ja hauleja WC-kopin oven alta. Poika aluksi luuli tätä ääntä vyön soljen ääneksi, mutta myöhemmin huomasi sen olleen haulien kilinää.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.20 valvontakamera kuvasi Gerdtin varmuudella ensimmäisen kerran Myyrmannissa. Valvontakamerat eivät kuitenkaan kuvanneet räjähdyspaikkaa.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.30 Petri Gerdt istui räjähdyspaikan viereisillä penkeillä. Pommin sisältänyt reppu oli vielä tuolloin hänen jalkojensa vieressä.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.30– Gerdtin liikkeistä on epämääräisiä silminnäkijähavaintoja. Rikostutkimuksen mukaan pommi oli räjähtäessään hänen sylissään, noin metrin korkeudella, Gerdtin ollessa räjähdyshetkellä pystyasennossa.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.35 pommi räjähti Gerdtin sylissä surmaten hänet välittömästi. Gerdtin ruumis sinkoutui 15 metriä ja paiskautui vasten urheilukauppa Intersportin ikkunaa. Gerdtin lisäksi pommi surmasi kaksi aikuista naista, aikuisen miehen ja kolme alaikäistä. 166 sivullista haavoittui eriasteisesti, osa vakavasti. Kello 19.36.49 ensimmäinen hätäpuhelu soitettiin hätänumeroon.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 19.38 ensimmäiset pelastusyksiköt saapuivat paikalle.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 20.04 STT julkaisi ensimmäisen uutisen Myyrmannin pommista. Yle lähetti tapahtumasta ylimääräisen uutislähetyksen.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 20.50 viimeiset vakavasti loukkaantuneet potilaat oli siirretty sairaaloihin. Rikospaikkatutkijat siirtyivät räjähdyspaikalle.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 21.00 viranomaiset pitivät ensimmäisen tiedotustilaisuuden Myyrmannissa.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 21.30 kriisiapupiste avattiin Kilterin koululla lähellä Myyrmannia.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 23.10 pelastuslaitos lopetti pelastustyöt. Tapaus siirtyi poliisin hoidettavaksi.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 1.30 rikosepäilyjen vahvistuessa tutkintavastuu siirrettiin Vantaan poliisilta keskusrikospoliisille.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Kello 3.00 Poliisi tiedotti epäilevänsä Myyrmannin räjähdystä tahalliseksi rikokseksi onnettomuuden sijaan.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdtiä kuvaillaan hiljaiseksi, yksinäiseksi, eristäytyväksi, ujoksi, kiltiksi, toiset huomioon ottaneeksi ja toisia arvostaneeksi henkilöksi. Hänellä ei ollut todettu mitään psyykkistä häiriötä tai muuta vastaavaa. Hänen isänsä Armas Gerdt kuvailee poikansa olleen herkkä luonne, joka tirautti lapsena itkut pienestä kaatumisesta tai tukkapöllystä ja joka pienempänä sai tahtonsa läpi. Isä kuvailee Gerdtiä jossain määrin lapselliseksi luonteeksi.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Seurustelusuhteita tai muuten laajaa kaveripiiriä hänellä ei tiedettävästi ollut koskaan. Hän ei saanut yhtään ystävää edes koripalloharrastuksensa parista, jossa hän oli hyvä (hän sai mm. Most Valuable Player -palkinnon). Petri oli erittäin yksinäinen, ja monet hänen kontakteistaan olivat netissä. Gerdtin luona ei käynyt muita hänen ikäisiään koskaan, paitsi joskus tietokonepelejä pelaamassa perheen tietokoneella, jollaista tuohon aikaan monella ei vielä ollut. Käynnit kuitenkin loppuivat kokonaan hänen ollessa kymmenvuotias.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Gerdt vietti paljon aikaa huoneessaan ja perheen tietokoneella. Muun ajan hän oli koulussa tai koripalloharjoituksissa. ”"Kun Petri ei ollut koulussa tai koripalloharjoituksissa, hän oli kotona"”, Gerdtin isä kuvailee. 11. lokakuuta 2002 Petriä ei kuulunut illalla kotiin, joka ei ollut tavallista Gerdtille. Perhe oli lauantaiaamuna 12. lokakuuta 2002 ihmetellyt, missä hän voisi olla: ”"Eikä hän (Petri) edes voinut olla kenenkään luona yötä, sillä hänellä ei ollut yhtään kaveria"”, Gerdtin isä kuvailee.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdt (Petri Erkki-Tapio Gerdt) syntyi perheeseen ensimmäisenä lapsena. Gerdtin syntymästä vuosi myöhemmin heidän perheensä muutti Tikkurilaan omakotitaloon. Alueella ei ollut juuri lainkaan lapsiperheitä, joissa olisi ollut samanikäisiä lapsia, joten Gerdt jäi tämänkin ympäristön osalta yksin. Myöhemmin hän oli haluton enää menemään yksin ulos. Ainoa hyvä ja oman tasoinen ystävä oli hänen pikkusiskonsa. ”"Jos sisko oli kotona, Petrillä oli kaveri"”, isä kuvailee.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Koulussa Gerdtiä kiusattiin ja syrjittiin voimakkaasti, vaikka hän kiisti asian sitä kysyttäessä. ”"Kyllä hän (isä) joskus asiasta kysyi, mutta poika oli ylpeä, ei myöntänyt kertaakaan"”, Gerdtin isä muistelee. Kiusaaminen oli pahimmillaan yläasteella, jossa kukaan ei puuttunut kiusaamiseen. Kiusaaminen näkyi muun muassa eristämisenä, porukoista ja ryhmätöistä yksinjättämisenä. Syitä kiusaamiseen olivat muun muassa Gerdtin outo kävelytapa ja liikunnalliset suoritukset koulussa (mm. luistelu ja hiihto). Häntä mahdollisesti kiusattiin vielä lukiossakin. Koska Gerdt oli melko pitkä (187 cm), kiusaaminen olisi luultavasti ollut henkistä.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdtin koulumenestys oli kaikesta huolimatta hyvää. Hänellä oli suuri kiinnostus luontoon, josta kertoo myös se, että hän pärjäsi valtakunnallissa Metsävisassa 1999 saaden kunniamaininnan.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Ylioppilaskokeet olivat menneet huonommin kuin Gerdt osasi odottaa, mikä saattoi masentaa häntä entisestään. Hän oli päässyt opiskelemaan kemiaa EVTEK:iin, vaikka oli ensisijaisesti halunnut yliopistoon. Kesän ajan hän oli ollut töissä Hong Kong -liikkeessä. Hän jopa halusi töihin viikonlopuiksi ja saattoi tehdä useita viikkoja töitä ilman vapaapäiviä. Työpaikalla hänestä pidettiin ja hän palveli asiakkaita hyvin. ”"Kesällä vanhemmat olivat käyneet katsomassa, kuinka poika pärjäsi aikuisten töissä. Hyvin työ näytti sujuvan"”, Gerdtin isä muistelee.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Pommin räjähdyksen syy ja Petri Gerdtin motiivit eivät koskaan selvinneet. Ei ole olemassa varmaa näyttöä siitä, että hän olisi halunnut vahingoittaa toisia henkilöitä tai itseään. Gerdt ei milloinkaan osoittanut omaavan itsetuhoisia ajatuksia tai halua vahingoittaa muita. Rikostutkimuksessa selvisi, että hänellä ei ollut aikomus kuolla ainakaan itse räjähdyksessä. Pommin kuitenkin mahdollisesti oli tarkoitus räjähtää Myyrmannissa, mutta ei ole tietoa siitä, oliko pommin tarkoitus räjähtää kauppakeskuksen ollessa vielä auki vai sulkemisajan jälkeen. Pommissa oli ajastin. Gerdt saattoi yrittää ensin laittaa pommin sisältänyttä reppuaan roskakoriin. Roskakori olisi ollut hyvä piilopaikka pommin sisältäneelle repulle.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdtin isä Armas Gerdt arvelee "Petrin matka Myyrmanniin" -kirjassaan, että Petri Gerdt olisi ollut viemässä pommia räjäytettäväksi Myyrmannin läheiseen metsään, ja että pommi räjähti kauppakeskuksessa vahingossa. Petrin suunnittelemassa räjähdyspaikassa olisi saattanut olla ihmisiä, ja Gerdt olisi odotellut Myyrmannissa parempaa hetkeä räjäyttää pommi. Hän oli kokeillut vastaavalla tavalla pienempiä pommeja. Itsetehdyt räjähteet voivat olla erittäin epävakaita ja voivat räjähtää äkkiarvaamatta. Pommi kuitenkin räjähti keskeisellä paikalla Myyrmannin kauppakeskusta, ja se oli vuorattu 6 000 teräksisellä haulilla ja nauloilla. Lisäksi aurinko oli ollut laskeneena jo tunnin verran pommin räjähdyshetkellä (aurinko laski kello 18.26).


title: Myyrmannin räjähdys

text: Tämän teorian mukaan pommin oli tarkoitus räjähtää Myyrmannin kauppakeskuksessa, mutta vasta kauppakeskuksen sulkemisajan jälkeen aiheuttaen vain aineellista tuhoa kiinteistölle. Tätä teoriaa vastaan sotii se, että Petri Gerdt saapui Myyrmäkeen jo kello 18.00 eikä vain vähän ennen sulkemisaikaa. Pommi myös räjähti näkyvällä paikalla. Metrin korkeus maasta oli optimaalinen vahingoittamaan ihmisten keskikehoa. Pommi oli vuorattu 6 000 teräksisellä haulilla ja nauloilla, mutta toisaalta haulit lisäävät tuhovoimaa myös kiinteitä kohteita vastaan. Hauleja käytetään myös yleisesti tutkittaessa räjähdyksen tehoa ja tuhovaikutusta ympäristöön.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Tämän teorian mukaan pommi oli itsemurhaisku. Gerdt halusi tarkoituksella kuolla iskussa tappaen mahdollisimman monta sivullista. Tätä teoriaa vastaan sotii itsemurhaviestin puuttuminen ja ajankohdan valitseminen, eli tunti ennen sulkemisaikaa. Yleensä itsemurhaiskuilla haetaan julkisuutta. Itsemurhaiskun tekijä haluaa julistaa jotakin ideologista tai poliittista päätöstään miksi hän teki iskun. Itsemurhaiskua tai onnettomuutta tukee jossakin määrin Gerdtin nettikirjoittelu. Yhdessä kirjoituksessa hän kuvaa: ”"Mulle ei oo sattunut suurempia onnettomuuksia, mutta kerran näin unta, että poliisiauto ajoi laukaisupaikalle. Onnex olin jo ’leijailemassa’ toiseen suuntaan."” Isän mukaan leijailu kuitenkin oli Petrin oma ilmaisu juoksemiselle.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Tämän teorian mukaan Petri Gerdtin oli tarkoitus jättää pommi roskakoriin tai sen päälle keskeiselle paikalle Myyrmannissa. Hän poistui pommin luota laukaistaakseen sen joko kauko-ohjaimella tai ajastimella. Jostakin syystä pommi ei kuitenkaan räjähtänyt, ja Gerdt palasi paikalle tutkimaan sitä, jolloin pommi laukesi tappaen pommin rakentajan. Tahallisen pommi-iskun teorioita vastaan sotii motiivin puute sekä eräät rikostutkinnassa ilmenneet seikat. Hänen käytöksessään ja kirjoittelussaan ei ole havaittavissa mitään tavallisesta nuoresta miehestä poikkeavia intohimoja ideologisesti tai poliittisesti, lukuun ottamatta epänormaalia kiinnostusta pommeihin ja niiden tuhovaikutukseen. Petri myös luki Che Guevaran elämäkertaa (joka jäi kesken).


title: Myyrmannin räjähdys

text:
Pommin aineksiin Gerdtiltä kului luultavasti 150–180 euroa. Pommi oli sullottuna hänen vanhaan koulureppuunsa. Pommissa oli noin 6 000 teräksistä haulia ja hieman nauloja.
Pommi oli kahden litran virvoitusjuomapullo, jossa oli ANNM-nimistä räjähdeainetta. Pommi painoi hauleja ja nauloja lukuun ottamatta arviolta 2–3 kilogrammaa. Pommin aloitepanos oli mahdollisesti peroksidipohjainen räjähdeaine, kuten HMTD, joka on epävakaa räjähdeaine ja reagoi muun muassa metallien kanssa. Petri oli aiemmin Kotikemia-foorumilla keskustellut ANNM-räjähdeaineesta ja HMTD-aloitepanoksesta. 1. syyskuuta 2002 Petri kuvailee samassa langassa pommikokeiluaan: ”"Kerran räjäytin 10g. heksametyylitriperoksidi-diamiinia metallisen yskänpastillirasian sisällä. HMTD oli mahd. tiiviisti pakattu ja rasia oli tiukasti suljettu teipillä. Rasian päällä oli vanhoja pehmeäkantisia luetteloita. Räjähdys oli helvetin kova! Sen seurauksena kannesta repes sirpale joka lävisti ensimmäisen luettelon kokonaan ja siististi (sirpaleen muoto näkyi selvästi eikä leikkausjälki ollut rosoista). Lisäksi pinon päällimmäinen luettelo lensi vaakatasossa (suurin ilmanvastus) lähes 10 metrin korkeuteen. Taisi yksi varashälytinkin laueta ellei jotkut kriminaalit ollut juuri samalla hetkellä kopeloinu jotain autoa"”. Haulit Gerdt oli ostanut paikallisesta urheilutavaraliikkeestä, jolloin niiden kokonaismäärä saatiin arvioitua.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri oli internetissä toimineen, räjähteisiin erikoistuneen Kotikemia-foorumin vakiokeskustelija nimimerkillä ”rc”. Hänellä ei tiettävästi ollut yhteyksiä ääriliikkeisiin. Hän oli kiinnostunut pommien valmistamisesta harrastuksena. Ennen suomalaista foorumia hän luki keskusteluja ulkomaalaisilta sivustoilta. Keskustelupalstalla keskusteltiin räjähteistä, muttei jutun tutkijan mukaan yllytetty ketään rikokseen. Myöhemmin oikeus antoi internetin keskustelupalstan ylläpitäjänä toimineelle, ”Einstein”-nimimerkillä kirjoittaneelle 17-vuotiaalle hämeenlinnalaisnuorelle vapauttavan tuomion. Foorumi suljettiin pian räjähdyksen jälkeen, mutta keskusteluista voi löytää kopioita internetistä.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Tapaus järkytti varsinkin Suomea ja muita Pohjoismaita, joissa ihmishenkiä vaativat räjähdykset ovat erittäin harvinaisia. Monet suomalaiset ja ulkomaalaiset poliitikot, kuten tasavallan presidentti Tarja Halonen, pääministeri Paavo Lipponen ja Ruotsin pääministeri Göran Persson esittivät suruvalittelunsa iskun uhreille ja haavoittuneille. Räjähdyksessä kuolleiden muistotilaisuus pidettiin Myyrmäen kirkossa pari päivää iskun jälkeen. Myyrmannin kauppakeskuksen aineelliset vahingot olivat mittavia. Myyrmanni joutui korjattavaksi saamiensa vaurioiden vuoksi ja avattiin uudelleen 30. lokakuuta 2002, eli vajaat kolme viikkoa räjähdyksen jälkeen. Räjähdyksen jälkihoitoa on myöhemmin puitu julkisuudessa. Osa vammautuneista katsoo jääneensä ilman asiallista tukea yhteiskunnan taholta.


title: Myyrmannin räjähdys

text: Petri Gerdtin isä Armas Gerdt kirjoitti tapahtuman jälkeen pojastaan kirjan "Petrin matka Myyrmanniin". Se on kuvaus räjähdykseen johtaneista tapahtumista. Kirjaa ei ole tehty puolustuspuheenvuoroksi, vaikka kirjassa käsitelläänkin koulukiusaamista, yksinäisyyttä, eristäytymistä ja koko perheen surua ja koko tapahtuman käsittämättömyyttä.


title: Demo

text: Demo voi olla


title: Assembly (tapahtuma)

text: Assembly (puhekielessä usein Assyt) on Suomessa järjestettävä demoparty ja tietokonefestivaali, joka on lajissaan maailman suurimpia. Vuodesta 1992 lähtien järjestetty tapahtuma on demoskene-kulttuurin keskeinen vuosittainen tapahtuma, mutta nykyisin tapahtuma yhdistää myös verkkopelaajia ja useita muita tietokonealakulttuureja. Suuri osa kävijöistä tuo tapahtumaan omat tietokonelaitteistonsa, joilla voi muun muassa hyödyntää tapahtuman nopeaa verkkoyhteyttä.


title: Assembly (tapahtuma)

text:
Vuodesta 2007 lähtien tapahtumaa on järjestetty kaksi kertaa vuodessa, joista "Assembly Winter" alkuvuodesta, yleensä helmikuussa ja "Assembly Summer" kesäisin, yleensä elokuussa. Molemmat tapahtumat pidetään Messukeskuksessa. Talvitapahtuma keskittyy pelaamiseen, kesätapahtuma jatkaa perinteistä Assembly-perinnettä laaja-alaisena tietokonefestivaalina.
Muiden demopartyjen tapaan Assemblyn ohjelmaan kuuluu kilpailut eli kompot, joita järjestetään useissa kategorioissa, kuten demoissa, tietokonegrafiikassa ja musiikissa. Perinteisten ja tärkeimpien kompojen rinnalle on vuodesta 1994 alkaen otettu myös pelikompoja. Verkkopelit muodostavat nykyään tärkeän osan Assemblyä. Assemblyillä esiintyi artisteja ja DJ:itä, muun muassa Machinae Supremacy on esiintynyt kahdesti ja viimeksi vuonna 2011.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Assemblyn järjestämisestä vastaa yli kahdesta sadasta vapaaehtoisista koostuva Assembly Organizing, muodollisesti Assembly Organizing Oy. Pääjärjestäjinä ovat lähes koko tapahtuman historian toimineet Pekka Aakko ("Pehu/Accession") ja Jussi Laakkonen ("Abyss/Future Crew").


title: Assembly (tapahtuma)

text: Ensimmäisen kerran Assembly järjestettiin 24.-26. heinäkuuta vuonna 1992 Kasavuoren koulukeskuksessa Kauniaisissa, ja se oli jo tällöin yli 700 kävijällään suurin Suomessa koskaan järjestetty demotapahtuma ja lanparty. Seuraavina vuosina tapahtuman kävijämäärä moninkertaistui vuosittain, jota heijastaa myös tapahtumapaikan koon kasvaminen. Vuonna 1994 tapahtuma järjestettiin jo Helsingin jäähallissa ja vuodesta 1995 Helsingin messukeskuksessa.


title: Assembly (tapahtuma)

text: CNN on tehnyt lyhyen katsauksen tapahtumaan vuonna 1994.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuonna 1999 Assembly siirtyi Hartwall-areenalle. Vuonna 2014 Summer Assembly siirtyi jälleen Helsingin Messukeskukseen tapahtuman kasvun johdosta.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuonna 2007 alkaneet Assembly Winter -tapahtumat järjestettiin ensin Tampereella Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa. Vuosina 2010-2013 talvitapahtuma järjestettiin Helsingissä Kaapelitehtaalla. Vuodesta 2014 lähtien Assembly Winter on järjestetty Messukeskuksessa.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Assemblyä on kritisoitu jo lähes alkuvuosista alkaen asiaan perehtymättömien vieraiden houkuttelusta esimerkiksi lehtimainoksin sekä liiallisesta kaupallisuudesta. Demopartyt olivat perinteisesti olleet underground-tapahtumia, joista eivät edes tienneet juuri muut kuin piireissä liikkuvat. Nykyisin demoskene on avoimempi kuin 1990-luvun alkupuolella, mutta esimerkiksi pelaajien haluttomuus sulkea koneidensa näytöt kilpailujen ajaksi on aiheuttanut ristiriitatilanteita vielä viime vuosinakin.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuodesta 2015 lähtien näyttöjä ei ole tarvinnut sulkea.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuodesta 2000 alkaen Assembly on huomioinut demoskeneläiset erityisryhmänä tarjoamalla kunnostautuneille demontekijöille - niin uusille kuin vanhoillekin - mahdollisuuden halvempiin "oldskool-lippuihin" ja päähallista erilliseen "oldskool-alueeseen". Tietoinen keskittyminen demoskeneen on onnistunut pitämään tapahtuman suosittuna myös alkuperäisen kohderyhmänsä keskuudessa, minkä ansiosta Assembly ei ole pelkistynyt pelkäksi valtavaksi LAN-tapahtumaksi tanskalaisen vastineensa "The Partyn" tapaan.


title: Assembly (tapahtuma)

text: 9. marraskuuta 2006 Assembly sai Mindtrek Grand Prix -pääpalkinnon, 20 002 euroa. Kilpailun päätuomari Risto Linturi sanoi palkinnon heijastavan mm. sitä, että tapahtuma on osaltaan vaikuttanut esimerkiksi menestyneen suomalaisen peliteollisuuden syntymiseen.


title: Assembly (tapahtuma)

text: 2. elokuuta 2015 Yleisradio esitti Assemblyjen demokompon suorana Yle TV2:lla. Osana demokompon televisioesitystä esitettiin kommentaattorien mielipiteitä demoista ja studiosegmentti.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuonna 2018 Telia osti enemmistöosuuden Assembly Organizing Oy:stä. samana vuonna assembly järjestää CS:GO turnauksen Gamexpo 2018 tapahtumassa.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Vuodesta 1995 asti läheisissä metsissä alettiin järjestää varjotapahtumana Boozemblyä, joka on tapaamispaikka sekä Assemblyn virallisille kävijöille, että ulkopuolisille tietokoneharrastajille ja heidän kavereilleen. Boozemblyssä on mahdollista käyttää päihteitä, mikä ei ole sallittua Assemblyillä. Myöhemmin it-alan yritykset ovat sponsoroineet Boozemblyyn ilmaisia alkoholijuomia. Boozemblystä on Assemblyn tavoin muodostunut tärkeä osa Suomen demoskene-kulttuuria.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Assembly on edelleen kansainvälisesti arvostetuimpia ja suurimpia demotapahtumia. Vuonna 2003 se houkutteli Hartwall Areenalle noin 6 600 kävijää kotimaasta ja ulkomailta, ja näistä yli kolmella tuhannella oli mukana oma tietokone. Vuoden 2009 tietojen mukaan kävijämäärä on vakiintunut reiluun 5 000:een.


title: Assembly (tapahtuma)

text: Tapahtumassa kilpaillaan mm. seuraavissa lajeissa, tosin kompot vaihtelevat jonkin verran vuosittain:


title: Kivi

text: Kivi on materiaali, joka muodostuu mineraaleista ja luokitellaan mineraalisisältönsä mukaan.


title: Kivi

text: Kivilajit jaotellaan syntyperänsä mukaan magmakivilajeihin, sedimenttikivilajeihin ja metamorfisiin kivilajeihin.


title: Kivi

text: Magmakivet ovat muodostuneet kiteytyneestä magmasta, sedimenttikivet vanhempien kivilajien rapautuessa ja muodostaessa iskostuneita yhdisteitä, metamorfiset kivet taas kun magma- ja sedimenttikivet joutuvat syvällä maan kuoressa lämpötilan ja kovan paineen alaiseksi.


title: Kivi

text: Kivi on epäorgaaninen eli elottoman luonnon aine, ja kivestä tehdyt esineet säilyvät maaperässä tuhansien vuosien ajan mätänemättä. Kun orgaaninen materiaali jättää jälkensä kiveen, tulos tunnetaan nimellä fossiili.


title: Kivi

text: Suomen peruskallio on suurimmaksi osaksi graniittia, gneissiä ja Kaakkois-Suomessa rapakiveä.


title: Kivi

text: Kiveä käytetään teollisuudessa moniin eri tarkoituksiin, kuten keittiötasoihin. Kivi on materiaalina kalliimpaa mutta kestävämpää kuin esimerkiksi puu.


title: Luettelo vuorijonoista

text: Tämä on luettelo vuorijonoista maanosittain aakkosjärjestykseen ryhmiteltyinä. Jäljempänä Maan ulkopuolisia vuorijonoja.


title: Polyamidi

text: Polyamidi (lyhenne PA) on polymeeri, jossa monomeerit ovat yhdistyneet amidisidoksin. Teoriassa on mahdollista syntetisoida valtava määrä erilaisia polyamideja. Polyamideilla tarkoitetaan yleensä vain keinotekoisia polymeerejä, vaikka luonnon proteiinejakin voidaan pitää polyamideina. Polyamideista tunnetuin on 1930-luvulla kehitetty nailon, joka on rakenteeltaan lineaarinen polyamidi. Lineaarisilla polyamideilla on kolme kaupallisesti merkittävää valmistustapaa. Nämä valmistustavat ovat diamiinin ja dikarboksyylihapon tai diamiinin ja dihappokloridin välinen kondensaatioreaktio, aminohapon itsekondensaatio ja laktaamirenkaan aukeaminen.


title: Polyamidi

text: Polyamidi luetaan teknisiin muoveihin ja sitä käytetään eräässä kolmiulotteisen tulostuksen tekniikassa tulostusmateriaalina. Sen kitkakerroin terästä vasten on 0,25-0,35.


title: Polyamidi

text: Polyamideista valmistetaan muun muassa vaatteita, mattoja, köysiä ja erilaisia koneenosia, kuten pieniä hammaspyöriä. Vaatteissa polyamideja käytetään sellaisenaan tai sekoitteina. Polyamidivaatteet ovat kevyitä ja kestäviä mutta helposti sähköistyviä. Aromaattisista polyamideista eli aramideista voidaan valmistaa lämpöä kestäviä ja erityisen lujia tekstiilejä, kuten palomiesten suojavaatteita.Numero polyamidin perässä ilmaisee kuinka monta hiiliatomia molekyyliketjussa sijaitseva monomeeri sisältää. Yksi luku lyhenteen perässä kertoo, että aine on valmistettu yhdestä lähtöaineesta. Jos lukuja on kaksi, ensimmäinen luku ilmaisee käytetyn diamiinin hiiliatomien määrän ja toinen luku kertoo käytetyn kahdenarvoisen hapon hiiliatomien määrän.