title: Alfa Centauri

text: Tähtijärjestelmästä on löydetty myös kaksi eksoplaneettaa. 16. lokakuuta 2012 Alfa Centauri B:tä kiertämästä havaittiin mahdollisesti noin Maan massainen planeetta, Alfa Centauri Bb. Se oli siihen mennessä lähin löydetty eksoplaneetta. Planeetta kiertää emotähteään hyvin lähellä, vain 6 miljoonan kilometrin päässä 3,2 päivän kiertoajalla. Tämän vuoksi uskotaan, että planeetta on elämälle sopimaton laavaplaneetta, jonka tyypillinen pintalämpötila on noin 1 200 °C. Myöhemmin löytöä on epäilty, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan planeettaa ei välttämättä ole olemassa. Varmuutta asiasta ei ole vielä saatu.


title: Alfa Centauri

text: Elokuussa 2016 löydettiin Proxima Centauria kiertävä Proxima Centauri b, joka on lähin löydetty eksoplaneetta. Sen arvellaan olevan elinkelpoisella vyöhykkeellä.


title: Alfa Centauri

text: Yleisin tähden käytetty nimi on sen Bayerin designaatio, Alfa Centauri, joka joskus suomennetaan myös Alfa Kentauriksi. Toisin kuin suurin osa taivaan kirkkaimmista tähdistä, Alfa Centauri tunnetaan parhaiten designaatiolla. Tähden vaihtoehtoisista nimistä tunnetuin lienee Rigil Kentaurus (Rigel Kentaurus). Nimi tarkoittaa ”kentaurin jalkaa” ja viittaa tähden sijaintiin Kentaurin tähdistössä. Toinen vaihtoehtoinen nimi, Toliman, tarkoittaa ”viiniköynnöstä”.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centauria ei voi nähdä Suomesta, sillä se sijaitsee syvällä eteläisellä taivaanpallolla. Tähti on näkyvissä leveysasteiden 25° N ja 90° S välillä, ja sen sijainti on noin 15° itään Etelän ristin tähdistöstä.


title: Alfa Centauri

text: Koska Alfa Centauri on lähellä Aurinkoa, lähes kaikki tähtikuviot näyttäisivät Alfa Centaurista katsottuna suunnilleen samalta kuin täältä katsottuina. Aurinko olisi melko kirkas yötaivaan tähti (näennäinen kirkkaus –0,63). Se muodostaisi yhden lisäsakaran Kassiopeian tähdistöön sijoittumalla vasemman puolen äärimmäisestä tähdestä alaviistoon. Tämä sijainti on Alfa Centaurin koordinaattien vastakohta taivaanpallolla.


title: Alfa Centauri

text: Järjestelmän kaksi päätähteä Alfa Centauri A ja B muodostavat kaksoistähden. Ne kiertävät yhteistä massakeskipistettä 3,6 miljardin kilometrin päässä toisistaan, ja niiden kiertoaika on 80 vuotta.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centauri A on kaksoistähden "ensisijainen komponentti". Se on kellertävä, hieman Aurinkoa suurempi ja kirkkaampi pääsarjan tähti. Tähden massa on noin 10 %, säde noin 23 % ja valovoima noin 53 % Auringon vastaavaa suurempi. Sen spektriluokka on G2 V (sama kuin Auringolla) ja näennäinen kirkkaus −0,01, mikä tekee siitä yötaivaan neljänneksi kirkkaimman yksittäisen tähden. Tähden pintalämpötilaksi on arvioitu 5 790 K. Vuonna 1991 tähden kiertoajaksi akselinsa ympäri arvioitiin 28,8 ± 2,5 päivää. Uudemmat mittaukset kuitenkin viittaavat lyhyempään 22,5 ± 5,9 päivän kiertoaikaan.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centauri B on kumppaniaan pienempi ja kaksoistähden "toissijainen komponentti". Se on oranssin värinen, hieman Aurinkoa pienempi ja himmeämpi tähti. Tähden massa on noin 91 %, säde noin 87 % ja valovoima noin 50 % Auringon vastaavasta. Sen spektriluokka on K1 V ja näennäinen kirkkaus 1,33.


title: Alfa Centauri

text: Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti 16. lokakuuta 2012, että noin Maan massaisen planeetan oli havaittu kiertävän Alfa Centauri B:tä. Löytö tehtiin säteisnopeusmenetelmällä eli havainnoimalla planeetan vetovoiman aiheuttamaa tähden säteisliikkeen vähäistä heilumista. Nimen Alfa Centauri Bb saanut planeetta oli Maata lähin löydetty eksoplaneetta ennen Proxima Centauri b:n löytymistä.


title: Alfa Centauri

text: Planeetan massan alarajaksi arvioitiin 1,13 Maan massaa. Se kiertää emotähteään hyvin lähellä, noin 0,04 AU:n (6 miljoonaa km) päässä 3,2 päivän kiertoajalla, ja siksi arvioidaan, että planeetta on elämälle sopimaton laavaplaneetta. Planeetan pintalämpötila on noin 1 200 °C, eli korkeampi kuin yhdelläkään aurinkokunnan planeetoista.


title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauri on himmeä punainen kääpiötähti noin 0,29 valovuoden (13 000 AU) päässä Alfa Centauri AB:stä. Se sijaitsee 4,22 valovuoden päässä Auringosta ja on Linnunradan aurinkokuntaa lähinnä oleva yksittäinen tähti. Sen näennäinen kirkkaus on vain 11,01, joten se ei näy paljaalla silmällä. Tähden absoluuttinen kirkkaus, 15,45, on vain pieni osa Auringon absoluuttisesta kirkkaudesta.


title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauri on huomattavasti Alfa Centauri A:ta ja B:tä pienempi. Sen massa on noin 12 % ja säde 14 % Auringon vastaavista. Tähden lämpötilaksi on arvioitu 3 040 K, ja sen spektriluokka on M6 Ve.


title: Alfa Centauri

text: On todennäköistä, että Proxima Centauri on gravitationaalisesti sitoutunut kiertämään Alfa Centauri AB:tä. Tähteä kutsutaankin joskus nimellä Alfa Centauri C. Jos näin on, tähden kiertoaika AB:n ympäri on 0,5–2 miljoonaa vuotta. Sitoutumista puoltaa se, että toisiaan lähellä olevat Proxima ja kaksoistähti liikkuvat samansuuntaisesti ja samankaltaisella nopeudella avaruuden läpi; liikkeiden samankaltaisuus on epätodennäköisesti vain sattumaa. Vaihtoehtoisesti Proxima voisi olla hyperbolisella (avoimella) radalla kaksoistähden ohi ja poistua sen läheisyydestä joskus tulevaisuudessa. Täyttä varmuutta asiasta ei ole vielä saatu.


title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauria kiertää elokuussa 2016 löydetty eksoplaneetta, Proxima Centauri b. Planeetta on Maata lähin koskaan löydetty eksoplaneetta sekä myös eräs pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centaurin ominaisliike on melko suuri. Se on 3,678 kaarisekuntia vuodessa.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centaurin säteisnopeus on noin 22,3 km/s Aurinkoa kohti. Sen on arvioitu käyvän lähimpänä Aurinkoa 27 700 vuoden kuluttua, jolloin sen etäisyys olisi 3,26 valovuotta ja näennäinen kirkkaus −0,86. Taivaan kirkkainta tähtijärjestelmää siitä ei kuitenkaan koskaan tule. Tämän jälkeen Alfa Centauri alkaa etääntyä Auringosta, eikä ole enää nähtävissä paljain silmin 100 000 vuoden kuluttua.


title: Alfa Centauri

text: Koska Alfa Centauri on Aurinkoa lähin tähtijärjestelmä ja nähtävissä paljain silmin, se on ollut tärkeä tutkimuskohde kautta tähtitieteen historian. Alfa Centauri onkin tunnettu mahdollisesti jo vuosituhansien ajan. Joulukuussa 1689 tähden tunnisti ensimmäisen kerran kaksoistähdeksi jesuiittapappi Jean Richaud Puducherryssä, Intiassa. Kaksoistähden tarkempia ominaisuuksia tutki vuonna 1752 ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille, joka onnistui muun muassa arvioimaan tähtien sijainnit suhteessa toisiinsa. Havaintonsa hän teki Hyväntoivonniemeltä pienellä linssikaukoputkella. Ensimmäiset mikrometrihavainnot puolestaan teki John Herschel vuonna 1834, ja vuonna 1848 Alfa Centauri oli jo tunnistettu Aurinkoa lähimmäksi kirkkaaksi tähdeksi.


title: Alfa Centauri

text: Huomattavasti himmeämmän Proxima Centaurin löysi skotlantilainen Robert T. A. Innes tutkiessaan tähtien ominaisliikettä vuonna 1915. Myös hän teki havaintonsa Hyväntoivonniemeltä, vaikkakin tehokkaimmin varustein. Innes havaitsi tähden olevan lähempänä Aurinkoa kuin kaksoistähtipari.


title: Alfa Centauri

text: Vuonna 2008 planeettatutkija Gregory Laughlin kollegoineen esitti Alfa Centaurin kaksoistähtijärjestelmän ja erityisesti Alfa Centauri B:n olevan lupaava kohde Maan kokoluokkaa olevien eksoplaneettojen löytämiseksi. Havainnointiin kuluva aika olisi noin 3–5 vuotta. Havaintomenetelmä olisi säteisnopeusmenetelmä, jolloin noin 200 sekunnin välein koottaisiin spektrejä, joista sitten laskettaisiin keskiarvojen perusteella mahdollisen planeetan vaikutus tähteen. Myöhemmin tietokoneella tehdyssä koemallinnuksissa todettiin, että säteisnopeushavainnoista voitaisiin erottaa vain 0,6 Maan massainen planeetta. Maan massainen planeetta heiluttaisi Alfa Centauria noin 0,1 m/s, joka on hyvin pieni nopeus.


title: Alfa Centauri

text: Alfa Centaurin spektristä tehtäviä säteisnopeushavaintoja häiritsee muun muassa se, että spektrissä esiintyy myös itse tähdestä (ei mahdollisesta planeetasta) johtuvia muutoksia. Javiere Guedesin tekemien tietokonemallinnosten mukaan joiden mukaan Alfa Centauri B:lle syntyisi 1–4 noin kahden Maan massaista eksoplaneettaa 0,5–1,5 AU:n etäisyydelle tähdestä (suunnilleen sama kuin sisäplaneettojen etäisyys aurinkokunnassamme). Esimerkiksi kaksi viidestä simulaatiosta sisälsi planeettoja selvästi elinkelpoisella vyöhykkeellä, ja toiset kaksi viidestä elinkelpoisen vyöhykkeen rajoilla.


title: Alfa Centauri

text: Vuonna 2008 planeettojen etsinnän aloitti kaksi tutkijaryhmää: Debra Fischerin johtama ryhmä chileläisellä CTOS-observatoriolla ja Michel Mayorin ja Stéphane Udryn johtama ryhmä Euroopan eteläisellä observatoriolla. Vuonna 2009 etsintään liittyi myös ryhmä Mount Johnin observatoriolla.


title: Alfa Centauri

text: 16. lokakuuta 2012 Euroopan eteläinen observatorio ilmoitti, että noin Maan massaisen planeetan oli havaittu kiertävän Alfa Centauri B:tä. Havainto sai osakseen myös epäilyä, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan planeetta ei välttämättä ole olemassa. Kysymys on edelleen avoin.


title: Alfa Centauri

text: Ensimmäiset merkit Proxima Centauria kietävästä planeetasta havaitsi Mikko Tuomi, joka työskentelee Britanniassa Hertfordshiren yliopistossa. Hän päätteli asian arkistotiedoista, jotka koskevat Proxima Centaurin liikkumista. Vahvistaakseen uuden eksoplaneetan mahdollisen löydön ESO käynnisti Pale Red Dot -hankkeen tammikuussa 2016. 24.8.2016 Proxima Centauri b:n olemassaolo vahvistettiin Euroopan eteläisessä observatoriossa, ja tutkimusryhmää johti Guillem Anglada-Escudé Queen Maryn yliopistosta. Löytö raportoitiin "Naturessa". Mittaukset suoritettiin käyttämällä kahta spektrografia, HARPSia La Sillan observatoriossa ja erittäin isolla teleskoopin UVESia. Virheellisen positiivisen tuloksen todennäköisyys on pienempi kuin yksi kymmenestä miljoonasta.


title: Alfa Centauri

text: Uutiset ESO:n löydöstä vuotivat "Der Spiegelille", joka julkaisi sen 12.8.2016, ja huhu levisi nopeasti. Euroopan eteläinen observatorio kiisti osallisuutensa vuotoon ja kieltäytyi kommentoimasta löytöä ennen virallista ilmoitusta 24.8.2016.


title: Puoluerekisteri

text: Puoluerekisteri on valtiollinen rekisteri (luettelo), jota ylläpidetään lain nojalla ja velvoittamana yhdistyksistä, jotka pyrkivät vaikuttamaan valtiollisiin asioihin ja jotka täyttävät puoluerekisteriin merkitsemisen vaatimukset. Puoluerekisterissä olevat yhdistykset ovat siis rekisteröityneitä puolueita.


title: Puoluerekisteri

text: Oikeusministeriö ylläpitää puoluerekisteriä.


title: Puoluerekisteri

text: Rekisteröidyllä puolueella on oikeus asettaa ehdokkaita eduskuntavaaleihin, kunnallisvaaleihin ja Euroopan parlamentin vaaleihin. Ne yhdistykset, jotka eivät ole rekisteröityjä puolueita oikeusministeriön puoluerekisterissä, eivät voi asettaa ehdokkaita, vaan ehdokkaille on koottava erikseen kullekin oma valitsijayhdistyksensä kulloisenkin vaalin säädösten mukaisesti.


title: Puoluerekisteri

text: Puolueen rekisteröimiseksi vaaditaan 5 000 vaalikelpoisen äänestäjän allekirjoittamaa kannattajakorttia, jotka eivät saa olla vuotta vanhempia. Jos puolue ei kaksissa perättäisissä eduskuntavaaleissa onnistu saamaan kansanedustajia, se poistetaan puoluerekisteristä. Monet pienpuolueet toimivat tämän takia vuoron perään tavallisina aatteellisina poliittisina "yhdistyksinä" ja "rekisteröityneinä puolueina".


title: Puoluerekisteri

text: Jos jokin rekisteröity puolue päättää itse lopettaa toimintansa, se voidaan poistaa rekisteristä omasta hakemuksestaan. Näin on menetelty muutaman kerran, mm. vuonna 1973 Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton ja vuonna 2001 Remonttiryhmän osalta. Suomen Maaseudun Puolueen toiminta päättyi konkurssiin vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen, mutta puoluerekisteristä SMP poistettiin vasta vuoden 2003 vaalien jälkeen, koska puolue ei itse ollut anonut poistoa rekisteristä. Vuonna 1990 toimintansa lopettaneet Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Demokraattinen Vaihtoehto säilyivät samasta syystä rekisterissä kaksien eduskuntavaalien yli vuoteen 1995 saakka.


title: Puoluerekisteri

text: Puolueen viralliseen nimeen liittyvät säännöt


title: Puoluerekisteri

text: Uuden yhdistyslain mukaan yhdistysten rekisterissä oloa kuvaava jälkimerkintä kirjoitetaan ilman pisteitä (ry, "rekisteröity yhdistys"). Samalla Puoluelain mukaan puoluerekisterissä olevaa yhdistystä merkitään jälkiliitteellä r.p., pisteineen ("rekisteröity puolue" tai "registrerat parti"). Puoluelain mukaan rekisteröityyn puolueeseen ei enää tule viitata yhdistysliitteellään, vaan siihen tulee viitata rekisteröitynä puolueena niin kauan kun se on puoluerekisterissä.


title: Puoluerekisteri

text: Puolueiden nimissä osalla puolueista on kaksiosainen nimi, joista toinen osa on suomea ja toinen ruotsia. Joillain puolueilla taas on sekä suomenkielinen että ruotsinkielinen nimi. Vihreällä liitolla on suomenkielinen, ruotsinkielinen ja saamenkielinen nimi. Moinen moninainen nimikulttuuri heijastelee Suomen historiaa niin osana Ruotsi-Suomea, kuin valtiona joka on myös perustettu alueelle jolla on ollut erillistä, saamelaista alkuperäisasutusta. Suomen nykyiset kielilait koodaavat tuon ajatuksen, ja sääntelevät siis myös yhdistys- kuten puoluenimistöä.


title: Puoluerekisteri

text: Suomessa puoluerekisterin pitäminen tuli välttämättömäksi 10. tammikuuta 1969 hyväksytyn puoluelain vuoksi. Helmikuun alussa 1969 perustettuun puoluerekisteriin merkittiin kaikki silloiset eduskuntapuolueet: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen Kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto ja Suomen Maaseudun Puolue sekä Suomen Kommunistinen Puolue.


title: Puoluerekisteri

text: Puoluerekisteristä poistettiin eduskuntavaalien 2007 jälkeen kahdeksan puoluetta: Suomen työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue, Liberaalit, Muutosvoimat Suomi, Köyhien Asialla, Yhteisvastuu puolue, Suomen Isänmaallinen kansanliike ja Suomen Kansan Sinivalkoiset. Näistä Suomen Työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue ja Köyhien Asialla palasivat kuitenkin myöhemmin puoluerekisteriin näiden saatua uudestaan vaadittavat 5 000 kannattajakorttia.


title: Puoluerekisteri

text: Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen puoluerekisteristä poistettiin Suomen Kommunistinen Puolue, Kommunistinen Työväenpuolue ja Suomen Senioripuolue. SKP hyväksyttiin takaisin rekisteriin joulukuussa 2011 ja KTP elokuussa 2012. Suomen Senioripuolue päätti kesäkuussa 2012 liittyä Itsenäisyyspuolueen jäsenyhdistykseksi ja lopetti toimintansa itsenäisenä puolueena loppuvuodesta 2014.


title: Puoluerekisteri

text: Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen rekisteristä poistettiin Suomen Työväenpuolue, Itsenäisyyspuolue, Köyhien Asialla, Muutos 2011, Sinivalkoinen Rintama ja Piraattipuolue. Piraattipuolue hyväksyttiin takaisin rekisteriin kesäkuussa 2016 ja Itsenäisyyspuolue tammikuussa 2017. Sininen tulevaisuus merkittiin puoluerekisteriin marraskuussa 2017.


title: Puoluerekisteri

text: Vuonna 2000 säädetyn puolue-, vaali- ja kansanäänestyslain nojalla yhdistyksen on oltava puoluerekisterissä, jotta äänestyslipukkeissa voisi olla ehdokkaan nimen lisäksi myös puolueen nimi. Tämä koskee Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin, Skotlannin parlamentin, Walesin kansalliskokouksen, Pohjois-Irlannin lainsäädäntöelimen ja Euroopan parlamentin vaaleja sekä paikallisvaaleja paitsi Englannin, Walesin ja Skotlannin kunta- ja seurakuntavaaleja.


title: Puoluerekisteri

text: Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvaalilautakunta ylläpitää erikseen puoluerekisterejä Pohjois-Irlannille ja Isolle-Britannialle. Britannian rekisteriin ilmoittautuessaan puolue saa päättää, rekisteröityykö se Englannissa, Walesissa vai Skotlannissa vai niissä kaikissa. Rekisteröitymisvaatimuksen tavoitteena on varmistaa, että puolueiden rahoitusta säädellään ja tarkkaillaan asianmukaisesti.


title: Puoluerekisteri

text: Vaalilautakunta voi hylätä puolueen rekisteröinnin, jos puolueen nimi muistuttaa hämäävästi jo olemassa olevan puolueen nimeä tai jos rekisteröintihakemuksessa ei ole kaikkia tarvittavia tietoja. Vaalilautakunta veloittaa rekisteröintimaksun.


title: Tarhaomenapuu

text: Tarhaomenapuu ("Malus domestica") on omenapuiden ("Malus") sukuun kuuluva kasvi. Sen hedelmä, omena, on valkeamaltoinen ja syötävä. Kypsänä pinta on punainen, vihreä tai keltainen tai niiden sekoitus.


title: Tarhaomenapuu

text: Tarhaomenapuu kasvaa villinä varsinkin Keski-Aasiassa. Sitä viljellään yleisesti lähes kaikkialla lauhkeassa ilmastovyöhykkeessä.


title: Tarhaomenapuu

text: Kasvitieteellisesti omena on epähedelmä, koska sen pääosa ei ole muodostunut emin sikiäimestä vaan kukkapohjuksesta. Kun omenapuun kukkapohjus kasvaa omenaksi, sikiäin ja siinä olevat siemenet jäävät sen sisään ja siitä tulee omenan siemenkota, joka siis on omenapuun varsinainen hedelmä termin kasvitieteellisessä merkityksessä.


title: Tarhaomenapuu

text: Omena on parhaiten Suomessa hyvällä menestyksellä viljeltävä hedelmäpuu. Tarhaomenapuun leikkaukseen kestää kolme vuotta sen istutuksesta.


title: Tarhaomenapuu

text:
Yleisiä omenalajikkeita ovat esimerkiksi "Royal Gala", "Golden Delicious", "Red Delicious" ja Granny Smith.Ensimmäisenä omenapuita alettiin viljellä Keski-Aasiassa. Nykyään omenoita kasvatetaan suurimmassa osassa maapallon viileähköjä osia.
Omenat jaotellaan kesä-, syys- ja talvilajikkeisiin hedelmien kypsymisajankohdan mukaan. Kesäomenat säilyvät n. 1–2 viikkoa, syysomenat 1–2 kuukautta, mutta talviomenat vain paranevat säilöttäessä. Kesäomenista saadaan 2–3 satoa, talvi- ja syyslajikkeista yksi sato.


title: Tarhaomenapuu

text: Suomen kotipuutarhoissa kasvatetaan muun muassa seuraavia lajikkeita:


title: Tarhaomenapuu

text: Suomeen omenan arvellaan tuodun Ruotsista ristiretkeläisten mukana eli 1100–1200-lukujen paikkeilla. Ensimmäinen varma tieto suomalaisesta omenan istuttajasta kertoo valtaneuvos Erik Flemingistä, joka perusti Kuitian kartanoon Paraisille hedelmätarhan vuonna 1539. Taimet hankittiin Tallinnasta. Kristoffer Kuninkaan todennäköisesti vuonna 1548 valmistuneen maanlain varkaudhen kaaren kohta 25 määrää rangaistuksen omenavarkaudesta seuraavasti:


title: Tarhaomenapuu

text: ""Warasta mies Toisen puutarhast omenit eli muita hedhelmä, Tule Talonpoika ia käsittä hänen sijtä, nijn ottakan hänen waatteens merkixi, taita hän tunnusta cahden miehen Todhistoxella nijn maxakan 3. ma~rka ia wahingon iällens, ia ei mahda hän saadha sitä wariella. Tule miehen Tappo, haauat eli Sinist taicka punaist heidhän waihellens olkan se caxi maxos quin Isände saapi, ia se maxamatt quin se saapi ioka tuli warkais.


title: Tarhaomenapuu

text: "Hacka mies omenapuun mahan eli muun hedhelmäitzeuän puun, puu Tarhas, maxakan 3. ma~rka. Mwrta hän oxan hedhelmä puusta, maxakan 6. äyri, ios hän tyköä otetan tunnustaiain cansa, Nytt soimatan se hänelle, warielkan 12. miehelle, eli maxakan quin ennen on sanottu.""


title: Tarhaomenapuu

text: Novgorodin ja sittemmin Moskovan Venäjän hallussa olleilta Inkerinmaalta ja Karjalankannaksen itäosasta on asiakirjamainintoja omena- ja hedelmätarhoista jo keskiajalta ja myös 1500-luvulta.


title: Tarhaomenapuu

text:
1600-luvulla kreivi Pietari Brahe hankki omena- ja kirsikkapuun taimia Ristiinan ja Tarvasjoen kartanoihinsa.
Juho Kurki, Turun hovioikeuden presidentti, on ensimmäisiä menestyneitä hedelmänviljelijöitä Suomessa. Hän perusti maatilalleen Aurajoen rannalle suuren hedelmätarhan vuosina 1635–40. Satoa tuli niin paljon, että hän toimi Tukholman hovin hedelmänhankkijana.


title: Tarhaomenapuu

text: Vuonna 1709 oli kova pakkastalvi, jonka seurauksena lähes kaikki Pohjoismaiden ja jopa Pohjois-Saksankin hedelmäpuut tuhoutuivat. Suomenkielisten Tieto-Sanomien 11. numeron artikkeli vuoden 1776 kesäkuulta kertoo valtiovallan halusta innostaa kansalaisia aivan kilvoitukseen saakka viljelemään omenoita. Lehti kirjoitti: "Kilwoitus aine Kunnia-palkkioon. Kuninkall. Isän Maata holhowa Seura Ruotzisa lupaa yhden kaunistetun Hopia-Rahan sille, joka kaswattaa, ja taikka itze pitä eli muille myy sata wesaa eli wähää Omena- taikka Päärynä-Puuta, kuuden wuoden wanhaa taikka myöskin wanhempaa."


title: Tarhaomenapuu

text: Suomen valtionarkistossa on professori Böckerin keräämä tilasto, jonka mukaan Suomessa oli 1820-luvulla 3 942 hedelmätarhaa. Näistä 2 472 oli Turun ja Porin läänissä. 1920-luvulla pomologi Olavi Collanin tilaston mukaan Suomessa oli vähintään 1 680 000 hedelmäpuuta 5 900 hehtaarilla ja vuoteen 1939 mennessä määrän arvioidaan nousseen jo kolmeen miljoonaan puuhun. Suomessa omenan viljely oli suurimmillaan 1930-luvun lopulla, mutta sota-ajan kylminä pakkastalvina suurin osa omena- ja päärynäpuista tuhoutui ja jäljelle jäi vain kolmannes puutarhapuista. Nyt Suomessa on taas yhtä paljon hedelmäpuita kuin ennen sotia ja vuosittain istutetaan lähes 100 000 tainta lisää pääosin kotipuutarhoihin.


title: Tarhaomenapuu

text: Ongelma Suomeen tuoduissa puutarhapuissa oli pitkään se, että puut tuotiin eteläisemmistä maista, eivätkä ne olleet tottuneet Suomen olosuhteisiin. 1800-luvulla avautuivat kauppasuhteet Pietariin, josta venäläiset omenalajikkeet levisivät Suomeen ja ne olivatkin kestävyydeltään parempia kuin etelästä tulleet serkkunsa. Suurin osa silloisista Suomeen tuoduista uusista lajikkeista tuotiin professori Regelin taimistolta Pietarista. Vielä nykyäänkin suosituimpien lajikkeiden joukossa ovat Harlamovski, Antonovka, Sokerimiron ja kanelit. Venäläiset lajikkeet ovat ilmeisesti risteytyneet jossain vaiheessa "Malus baccata"n eli marjaomenan ja "Malus prunifolia"n eli siperianomenan kanssa, joilta ne ovat saaneet talvenkestävyyttä. Ruotsalaiset ja saksalaiset lajikkeet ovat polveutuneet "roomalaisista kannoista". Talvikestävyyttä on parannettu kotimaisten perusrunkojen käytöllä. Suomessa yleisin kotipuutarhojen perusrunko on yhä Antonovkan siemenestä kasvatettu, mutta ammattitarhoissa on pari viime vuosikymmentä käytetty paljon kotimaista perusrunkoa, joka on "Malus baccata"n vapaapölytteinen jälkeläinen.


title: Tarhaomenapuu

text: Tietojen ja taitojen kasvaminen on myös parantanut omenien viljelymahdollisuutta Suomessa. Valtiopomologin virka perustettiin Suomessa vuonna 1893. Viran ensimmäinen haltija oli vaasalainen Aleksandra Smirnoff, jonka pääteos nimeltään "Suomen pomologiian käsikirja" ilmestyi vuonna 1894. Perustettiin sekä puutarhaseuroja että puutarhakouluja, joista valmistui ammattilaisia. Omenatietoutta jaettiin kansalle ja kohta oli joka talon pihassa yksi omenapuu tai useampia. Suunnitelmallinen ja ammatillinen risteytystoiminta aloitettiin 1800-luvun puolella, ja Suomen Talousseura perusti vuonna 1861 Turun Ruissaloon ensimmäisen suomalaisen hedelmäpuutaimiston. Parikymmentä vuotta myöhemmin Suomen puutarhayhdistys perusti oman taimistonsa Helsinkiin. 1800–1900-lukujen taitteessa myös Viipurin puutarhayhdistys kasvatti omenapuuntaimia ja oli yhteistyössä muiden muassa pietarilaisen Regelin puutaimiston kanssa. Tehokkaaseen jalostukseen päästiin 1950-luvun lopulla, jolloin aloitettu ohjelma jatkuu yhä. Tuolloin valittiin 17 lähinnä venäläistä, kanadalaista ja kotimaista emolajiketta, joita sittemmin valvotusti risteytettiin keskenään. Näin syntyi n. 10 000 tainta, joista nyttemmin n. 200 käytetään emopuuna jatkojalostusta varten.


title: Tarhaomenapuu

text: 1980-luvulla taimituotanto keskittyi Helsinki-Turku-Tampere-alueelle taloudellisista syistä. Pohjoisten vyöhykkeiden lajikkeita poistettiin käytöstä ja ne olivat lähellä hävitä sukupuuttoon, jolta niitä ryhdyttiin pelastamaan 1980-luvun lopulla. Pohjoisemmilla vyöhykkeillä usein epäonnistuttiin yritettäessä kasvattaa liian eteläisiä lajikkeita. Epäonnistumisen seurauksena monet menettivät kiinnostuksensa omenanviljelyyn. Tilanne muuttui 1990-luvulla nopeasti, jolloin perustettiin paljon uusia, paikallisia, hedelmäpuihin erikoistuneita taimistoja. Nyt saatavilla on taas n. 300 omenalajiketta, joista 10 menestyy jopa Lapin läänin alueella. Suomalainen omenalajikkeisto on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen. Ainoastaan Kanadan kylmien seutujen omenalajikkeisto on siihen verrattava.


title: Tarhaomenapuu

text: Suomen liityttyä Euroopan unioniin omenan tullisuoja poistui ja suomalaiselle omenanviljelykselle ennustettiin jopa kadotusta. Kuluttajat ovat kuitenkin arvostaneet kotimaista omenaa ja ostaneet sitä huolimatta siitä, että se on hinnakkaampaa kuin ulkomainen kilpailijansa. Ammattiviljelyksillä omenaa tuotetaan Suomessa pääosin Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Sato on vuosittain 2,5–3 miljoonaa kilogrammaa. Suomeen tuodaan omenoita vuodessa 40–50 miljoonaa kilogrammaa ja kotitarveviljelystä on vain arvioita, jotka liikkuvat muutamassa kymmenessä miljoonassa kilogrammassa.


title: Tarhaomenapuu

text: Ammattiviljelmillä on viime vuosina Suomessa alettu käyttää ns. kääpiöiviä ja puolikääpiöiviä omenapuita, jotka kasvavat ainoastaan 2–2,5 metriä korkeiksi. Ne ovat runsassatoisia ja niiden tuottamien hedelmien poiminta ja hoitotoimet ovat vähemmän työtäitä, kuin korkeilla, isoksi kasvavilla omenapuilla. Lisäksi hedelmät ovat niissä suurempia, paremmin värittyneitä ja muotopuhtaampia. Satoikä alkaa kääpiökasvuisilla omenapuilla varhain, jo 3–4-vuotiaina. Kääpiöpuut ovat tuettava salkoon tms., sillä niiden heikko juuristo ei jaksa yksinään pitää puuta pystyssä. Lisäksi ne ovat vaateliaampia kastelun ja lannoituksen suhteen. Istutusvälinä käytetään nykyään n. 1 metriä ja rivivälinä 3–4 metriä. Myös kotipuutarhoissa kääpiökasvuiset omenapuut valtaavat nykyään yhä enemmän alaa suurilta, paljon tilaa vieviltä, omenapuilta.


title: Tarhaomenapuu

text: Omenanviljelijöiden päälajike on Lobo, tosin uusissa istutuksissa käytetään paljon myös muita lajikkeita. Harvinainen suomalainen omenalajike on Turso.


title: Tarhaomenapuu

text: Omenan puuaines on painavaa ja kovaa, itse asiassa kovempaa kuin muiden Suomessa kasvavien puiden. Puuaines on esimerkiksi soitinrakentajien suosiossa.


title: Knuut

text: Knuut voi tarkoittaa seuraavia:


title: Valumaefekti

text:
Valumaefekti tai trickle down -uskomus () on populistinen poliittinen käsite, jonka mukaan ylimpienkin tuloluokkien verotuksen lieventäminen parantaa myös köyhimpien asemaa tulojen ja pääomien "valuessa" alaspäin. Tämän ei odoteta tapahtuvan minkäänlaisen hyväntekeväisyyden kautta, vaan tavallisen markkinatalouden mekanismien kautta rikkaiden kuluttaessa rahansa tuotteisiin, joita myös köyhät valmistavat tai sijoittaen rahojaan pääomiksi yrityksiin, jotka täten kykenevät tuottamaan köyhienkin käyttämiä tuotteita halvemmalla.
Nykypäivänä valumaefekti identifioituu kaikkein läheisimmin talouspolitiikkaan, joka tunnetaan nimellä ”reaganomics” tai laissez-faire. Valumaefekti ei perustu mihinkään koherenttiin talousteoriaan. Valumaefekti liittyy myös tasaverosta käytävään keskusteluun. Kansainvälinen valuuttarahasto on tutkimuksessaan osoittanut valumaefektin paikkansapitämättömäksi vuonna 2015.


title: Valumaefekti

text: Trickle down -teoria oli alun perin vitsi, jonka esitti amerikkalainen humoristi Will Rogers pilkatessaan presidentti Herbert Hooverin epäonnistunutta talouspolitiikkaa niin sanotun suuren laman aikana 1930-luvulla: ”kaikki raha keskitettiin huipulle siinä toivossa, että sitä valuisi alas köyhillekin”.


title: Valumaefekti

text: Rogersin vitsissä Hoover oli insinööri, joka tiesi veden valuvan alaspäin. Hooverin seuraaja Franklin Delano Roosevelt uskoi sen sijaan keynesiläiseen ”pump priming” -ajatukseen, että rahaa pitäisi antaa työtä tekevälle väestönosalle ja yritykset kasvattaisivat tuotantoa ja palkkaisivat lisää työntekijöitä vastatakseen esiintyvään kulutuskysyntään.


title: Valumaefekti

text: Presidentti Reagan hyväksyi veronleikkaukset sisältäneen lain elokuussa 1981. Väite siitä, että Reaganin veronleikkaukset kasvattivat taloutta 1980-luvulla on vielä tänäkin päivänä kiivas väittelynaihe taloustieteilijöiden keskuudessa. Vuodesta 1981 Yhdysvaltojen keskuspankin Paul Volcker samanaikaisesti pudotti ohjauskorkoa ja ohjauskorko oli laskusuunnassa vuosikymmenen ajan. Vuoden 1981 toukokuun huippukorkeasta 20 prosentin ohjauskorosta oli laskettu yhdeksän prosentin tasolle vuoden 1982 lopussa. Matalampi ohjauskorko kiihdyttää taloutta.


title: Valumaefekti

text: 1980-luvulla Reaganin ollessa presidenttinä Yhdysvaltojen talous kasvoi. Vuonna 1984 talouskasvu oli 7,3 prosenttia. Yhdeksi talouskasvun syyksi on esitetty puolustusbudjetin kasvatus 325 miljardista dollarista vuonna 1980 vuoden 1987 456 miljardiin dollariin. Väittämän mukaan kasvaneella puolustusbudjetilla olisi ollut kerrannaisvaikutuksia. Toinen Reaganin kaudella vaikuttanut tekijä oli öljyn hinnan merkittävä lasku. 1970-luvun öljykriiseistä siirryttiin 1980-luvun öljyn ylituotantoon, joka romahdutti öljyn hinnan. Osa öljyn hinnan laskusta johtui vahvistuneesta dollarista. Vuonna 1986 taloustieteilijät arvioivat öljyn hinnan laskun muodostavan pääosan talouskasvusta.


title: Valumaefekti

text: ”Reaganomicsin” on osoitettu 1980-luvulta asti jyrkästi kiihdyttäneen tulojen epätasaista jakautumista ja kasautumista rikkaimmille.


title: Valumaefekti

text: Taloustieteilijä Milton Friedman toimi Reaganin taloudellisena neuvonantajana. Vuonna 1976 Friedman oli kannattanut julkisesti tasaveroa "People"-lehden haastattelussa.


title: Valumaefekti

text: Kansasin osavaltiossa republikaanien kuvernööri Sam Brownback teki osavaltiossa epäonnistuneen valumaefektikokeilun vuonna 2013. Brownback lupasi työpaikkojen lukumäärän kasvavan, osavaltioon muuttavan lisää ihmisiä ja käytettävissä olevien tulojen kasvavan. Brownback asetti kaikille tavoitteille numeeriset tavoitteet. Viisi vuotta myöhemmin tarkasteltuna kaikki metriikat olivat kehittyneet vastoin kuvernöörin odotuksia. Jopa oman puolueen ihmiset kääntyivät Brownbackiä vastaan.


title: Valumaefekti

text: Katolisen kirkon paavi Franciscus:


title: Valumaefekti

text: IMF:n 150 maata käsittäneen tutkimuksen mukaan alaspäin valuminen ei pidä paikkaansa. 20 %:n suurituloisimpien osuuden tulojen kasvatus yhdellä prosentilla hidastaa talouskasvua 0,1 prosentilla. Päinvastoin, 20 %:n pienituloisimpien osuuden tulojen kasvatus yhdellä prosentilla kiihdyttää talouskasvua 0,4 prosentilla. Tutkimus rakentui pohjalle jota ovat tehneet muut instituutiot ja taloustieteilijä Joseph Stiglitz.


title: Valumaefekti

text: Vuonna 2017 presidentti Donald Trumpin verosuunnitelmaa perusteltiin valumaefektillä. Verouudistuksen tarkoituksena oli kiihdyttää talouskasvua ja kannustaa investointien tekemiseen. Verotuksen uudistamista perusteltiin sanomalla, että uudistus on tehty auttamaan rikkaita, jotta rikkaat voisivat auttaa paremmin köyhiä. Logiikka oli sellainen, että rikkaille annetut veronalennukset johtavat työntekijöiden palkkojen nousuun, joka johtaa käytettävissä olevien tulojen kautta kulutuskysynnän kasvuun. Rikkaille suunnattu veronleikkaus siis johtaisi epäsuoriin hyötyihin keski- ja alaluokalle.


title: Valumaefekti

text: Trumpin valumaefektillä perusteltu verouudistus kohtasi kritiikkiä demokraattiselta puolueelta ja itsenäisiltä analyytikoilta.


title: Peruna

text: Peruna ("Solanum tuberosum") on koisokasvien (Solanaceae) heimoon kuuluva kasvi, jonka mukulaa käytetään ravintona. Peruna on yksi eniten käytetyistä ravintokasveista Euroopassa ja Etelä- sekä Pohjois-Amerikassa. Peruna kuuluu niiden yhdeksän viljelykasvin joukkoon, joiden avulla tuotetaan 75 prosenttia ihmisravinnosta.


title: Peruna

text: Perunakasvi on kooltaan pieni mutta suurilehtinen. Perunan mukulat kasvavat maan alla. Useimmiten perunan kuori on ruskea tai keltainen, mutta se voi olla myös violetti, punainen tai vaaleanpunainen. Sisältä peruna on usein vaalea, mutta on mahdollista, että se on sisältäkin kuoren värinen. Se sisältää noin 10–15 % tärkkelystä, vajaat 2 % proteiinia, ja tuoreena myös kohtalaisesti c-vitamiinia, joka kuitenkin osittain tuhoutuu useita kuukausiakin kestävän varastoinnin aikana. Maanpäällisessä osassa saattaa olla myös marjoja, jotka ovat solaniinipitoisuutensa vuoksi myrkyllisiä.


title: Peruna

text: Suomessa perunat istutetaan yleensä toukokuun loppupuolella ja sato korjataan syys- ja lokakuun vaihteen aikoihin. Poikkeuksena ovat varhaisperunat, joista ensimmäiset, silloin vielä varsin pienikokoiset, saatetaan nostaa jo toukokuun lopulla.


title: Peruna

text:
Perunaa syödään monella tavalla valmistettuna kuten keitettyinä, paistettuina tai perunamuhennoksena. Kaikkein jauhoisimmat perunat, jotka keitettäessä rikkoontuisivat keitinveteensä, suositellaan höyrytettäviksi kiehuvan veden päällä, mikä on mahdollista välipohjallisella kattilalla, jossa välipohjan muodostaa ritilä.
Teollisuus jalostaa perunaa esimerkiksi ranskalaisiksi perunoiksi ja perunalastuiksi eli sipseiksi. Joistakin perunalajikkeista valmistetaan myös perunajauhoa, joka on puhdasta tärkkelystä.


title: Peruna

text: Perunan nimitys suomen kielessä tulee ruotsin sanasta "päron", päärynä, sillä ruotsin kielessä on perunaa aikaisemmin kutsuttu maapäärynäksi, "jordpäron". Maapäärynän lisäksi perunaa on pidetty myös maaomenana. Ranskankielinen sana "pomme de terre" samoin kuin hollannin kielen "aardappel" tarkoittavat maaomenaa. Ruotsissa ensimmäiset perunat viljeltiin 1600-luvulla Uppsalan linnan puutarhassa maaomenina. Perunan ruotsinkielinen nimi, en potatis, on ensimmäistä kertaa Johan Asltrömerin käyttämä ja se perustuu juureksen englanninkielisen nimen monikkoon "potatoes". Kreivitär Eva Ekblad kirjoitti Ruotsin tiedeakatemialle tutkielman siitä, miten perunaa voidaan käyttää viinan, perunajauhojen sekä puuterin valmistamiseen. Tämän ja keksintöjensä vuoksi hänet nimitettiin ensimmäisenä naisena tiedeakatemian jäseneksi.


title: Peruna

text: Useissa eurooppalaisissa kielissä nykyiset perunaa tarkoittavat sanat kuten englannin "potato", ruotsin "potatis" ja norjan "potet" sekä myös suomessa kansanomaisesti käytetty sana "potaatti" tulevat tainonkielisestä sanasta "patata", joka kuitenkin tarkoittaa toista kasvia, bataattia (latinaksi "Ipomoea batatas"). Myös espanjan kielessä sana patata tarkoitti alkujaan bataattia. Italian kielessä "patata "tarkoittaa perunaa.


title: Peruna

text: Saksan kielen ja venäjän kielen perunaa tarkoittavat sanat "Kartoffel" ja "kartofel" (puhekielessä "kartoška") tulevat italiankielisestä sanasta "tartufolo", joka tarkoittaa tryffeliä. Espanjan kielen "papa" on lähtöisin Andeilla asuneiden intiaanien kielestä ja tarkoittaa mukulaa. Myös englannin kielessä perunaa on kutsuttu mukulaksi, "tuber", tarkoittaen maan alla kasvavaa tryffelisienen mukulaa.


title: Peruna

text: Vanhan ruotsin kielen "jordpäron"- eli "maapäärynä-" nimityksen lisäksi Suomessa on perunaa kutsuttu myös nimillä: perna, pärinä, pääry, pääly, potaatti, pottu, omena, maaomena ja kartohka.


title: Peruna

text:
Suomessa syödään perunoita vajaa 60 kg henkeä kohti vuodessa. Uusimmat tilastot näyttävät perunankulutuksen notkahtaneen jälleen 2010-luvulla alaspäin ollen 52,3 kiloa henkeä kohti
vuodessa. (Luonnonvarakeskus, Ravintotase; Tilastokeskus 2012.). Vuonna 1956 suomalainen söi noin 188 kiloa perunaa vuodessa. Suomessa suhteellisesti eniten perunoita syödään Pohjanmaalla, vähiten Etelä- ja Itä-Suomessa. Miehet syövät perunaa suhteessa enemmän kuin naiset. Euroopan maista Suomen perunankulutus henkeä kohden on kahdeksas, Ruotsin viides. Ruotsissa syödään perunoita 84 kg henkeä kohden. Eniten Euroopassa perunoita syödään Liettuassa ja Irlannissa, joissa perunankulutus on miltei kaksinkertainen henkeä kohden Suomen määrään verrattuna. Peruna sisältää vähemmän proteiinia kuin riisi tai pasta. Kaukoidässä ja Afrikassa perunankulutus on huomattavasti lisääntynyt. Perunalla on monenlaisia vahvuuksia: peruna on kevyttä ja monipuolista ravintoa. Sen hiili- ja vesijalanjäljet ovat huomattavasti pienempiä kuin esimerkiksi riisin ja pastan (esim. Hartikainen 2012). Yhden peruna-annoksen tuottaminen kuluttaa energiaa vain kolmasosan pastaan ja viidesosan riisiin verrattuna. Vedenkulutus on vain puolet pastan ja kolmasosa riisin vedenkulutuksesta. Yhden peruna-annoksen vaatima viljelyala on vain 0,04 m, kun pasta-annos vaatii 0,15 ja riisiannos 0,27 m (Gerbens-Leenes, etc. 2006) Peruna sisältää runsaasti C-vitamiinia, magnesiumia, kaliumia, rautaa ja kuitua, mutta ei juurikaan rasvaa.


title: Peruna

text: Peruna on koisokasvi, ja heimon useimpien muiden kasvien tavoin se sisältää luonnostaan glykoalkaloidia (solaniiniglykosidit, kuten α-solaniini ja β-kakoniini), jotka ovat ihmiselle myrkyllisiä. Solaniinipitoisuutensa vuoksi sen maanpäälliset osat kuten lehdet ja marjat ovatkin syötäväksi kelpaamattomia ja kitkerän makuisia.


title: Peruna

text:
Solaniinia on runsaasti myös perunan useimpien Etelä-Amerikassa villeinä kasvavien perunoiden mukuloissa. Sitä vastoin viljellyissä perunalajikkeissa sitä on vain mitättömän pieninä, vaarattomina pitoisuuksina. Mukuloiden solaniinipitoisuus kuitenkin nousee selvästi, jos ne kesken kasvukauden joutuvat päivänvaloon, jolloin ne samalla tulevat vihreiksi.
Suomessa perunan keskimääräinen glykoalkaloidipitoisuus on 82 mg/kg, joskin uudet perunat, pienimukulaiset perunat tai varastoitaessa tai noston yhteydessä kolhiintuneet perunat saattavat sisältää huomattavasti suurempia pitoisuuksia. Pitoisuus vaihtelee myös merkittävästi eri lajikkeiden välillä.
- perunan glykoalkaloidin suurin sallittu pitoisuus on 200 mg/kg


title: Peruna

text: Glykoalkaloidien hyödyntämistä mm. syöpä- ja kolesterolilääkkeissä sekä sairaalabakteerien torjunnassa tutkitaan parasta aikaa.


title: Peruna

text: Suomessa käytetään yli 40 perunalajiketta.


title: Peruna

text: Lajikkeet on ryhmitelty kiinteämaltoisiin perunoihin, yleisperunoihin ja jauhoisiin perunoihin. Myös päätyyppien väleille lukeutuvia perunoita on. Teollisuutta varten on lisäksi olemassa tärkkelysperunoita, joita ei ole vähittäiskaupassa.


title: Peruna

text: Suomessa käytettävistä lajikkeista suurin osa on peräisin Alankomaista tai Saksasta.


title: Peruna

text: Peruna on peräisin Etelä-Amerikasta Andien alueelta. Siellä sitä on varsinkin vuoristoalueilla viljelty jo tuhansien vuosien ajan.


title: Peruna

text: Espanjalaiset valloittajat toivat 1500-luvulla perunan Eurooppaan. Todennäköisesti Andeilta Espanjaan palanneet merimiehet käyttivät sitä samoin kuin maissia ravintonaan merimatkan aikana. Varhaisin sitä koskeva kirjallinen maininta on peräisin Andeilla 1530-luvulla matkustelleelta Cieza de Léonilta. Monista varhaisista maininnoista on kuitenkin vaikea päätellä, onko niissä tarkoitettu perunaa vai bataattia, jota nykyäänkin kutsutaan myös "makeaksi perunaksi" (, ). Bataatti tosin vaatii paljon lämpimämpää ilmastoa kuin peruna, minkä vuoksi sitä ei suurimmassa osassa Eurooppaa voida viljellä.


title: Peruna

text: Nykyisin pidetään todistettuna, että Kanarian saarilla perunaa viljeltiin kaupallisesti viimeistään vuonna 1567, jolloin se mainittiin erään sieltä Antwerpeniin lähteneen laivan rahtikirjassa, ja Espanjan manterellakin sitä on viljelty jo vuonna 1570.


title: Peruna

text: Englannissa tunnetaan perimätieto, jonka mukaan Francis Drake olisi tuonut perunan Eurooppaan. Nykyiset tutkijat eivät kuitenkaan pidä tätä uskottavana, koska hän palasi Etelä-Amerikasta kotimaahansa Tyynenmeren kautta Hyväntoivonniemen ympäri, mikä kesti kaksi vuotta, eivätkä hänen kuljettamansa perunat olisi näin kauan pysyneet lisääntymiskykyisinä.


title: Peruna

text: Vielä tämän jälkeen pitkät ajat vain harvat ihmiset Euroopassa viljelivät tai söivät perunaa, jonka viljelys kohtasi varsin voimakasta vastustustakin. Varsinkin kirkollisissa piireissä levitettiin huhua, että kasvi olisi myrkyllinen tai muuten vahingollinen sielulle. Monet papit jopa kielsivät seurakuntalaisia viljelemästä perunaa sillä perusteella, ettei sitä mainittu Raamatussa eikä se siksi kelvannut ihmisravinnoksi. Eräät herbalistit myös väittivät sen aiheuttavan spitaalia. Väitteissä kasvin myrkyllisyydestä oli perääkin, sillä sen vihreät osat, myös vihertynyt mukula, sisältävät myrkyllistä solaniinia.


title: Peruna

text: Kasvitieteilijät kuitenkin kasvattivat perunaa puutarhakasvina jo 1600-luvun alussa, mutta suurimmassa osassa Eurooppaa sitä alettiin vasta 1700-luvulla yleisesti viljellä peltomittakaavassa. Monessa maassa asiaan vaikuttivat sodat ja myös hallitsijoiden päätökset. Suuri merkitys oli Preussin kuningas Fredrik II Suuren vuonna 1744 antamalla määräyksellä, jonka mukaan virkamiesten oli jaettava ilmaisia siemenperunoita ja viljelyohjeita kaikkialla valtakunnassa. Ranskassa perunan yleistymiseen vaikutti erityisesti farmaseutti Antoine-Augustin Parmentier, joka itse oli ollut seitsenvuotisen sodan (1756–1763) aikana kolme vuotta Preussin sotavankina, mutta pysynyt sen ajan hengissä ja terveenä nimenomaan perunan ansiosta. Ranskan vallankumouksen aikana häntä alettiinkin kunnioittaa sankarina, joka oli pelastanut kansan nälästä aikana, jolloin kaikesta muusta oli pulaa.


title: Peruna

text: Muutamissa osissa Eurooppaa, erityisesti Irlannissa peruna pian muodostui kasvavan väestön lähes ainoaksi päivittäiseksi ravinnoksi. Vuonna 1845 Irlantiin kuitenkin levisi perunarutto, joka tuhosi koko perunasadon. Seurauksena olikin katastrofaalinen nälänhätä.


title: Peruna

text: Ruotsiin peruna saapui 1655, jolloin lääkäri ja luonnontieteilijä Olof Rudbeck istutti perunaa Uppsalan kasvitieteelliseen puutarhaan. Hän tosin suositteli sitä sen kukkien vuoksi lähinnä koristekasviksi. Jonas Alströmer puolestaan vakiinnutti englannin kielestä lainaamansa sanan "potatis" perunan nimeksi.


title: Peruna

text: Suomessa perunoita on nähty ainakin 1720-luvun lopulta , jolloin niitä tuli Inkooseen Fagervikin kartanoon saksalaisten peltiseppien mukana. Perunanviljelyä edisti erityisesti Asikkalan seurakunnan kappalainen Axel Laurell, joka kehui perunoita jokaisen saarnansa yhteydessä. Hän julkaisi myös opaskirjan perunan viljelystä vuonna 1773. Peruna vei pian nauriin aseman suomalaisten tärkeimpänä viljelys- ja ruokajuureksena. Naurista on viljelty Suomessa jo esihistoriallisena aikana. Nykyisin peruna mielletään suomalaisten perinteiseksi perusravinnoksi.


title: Peruna

text: Suomessa on Perunantutkimuslaitos, joka toimi Hämeenlinnan Lammilla 1982–2011 ja sen jälkeen Seinäjoen Ylistarossa.


title: Peruna

text:
Suomessa tuotetaan perunaa noin 22 000 peltohehtaarilla vuonna 2016. Elokuussa 2009 perunasta tuottajalle tarjottu hinta oli noin 0,10–0,15 €/kg Perhoslajeista perunalla elävät ainakin
Perunalla esiintyvät kirvalajit ovat "Acyrthosiphon malvae", "Aphis craccivora", "Aphis fabae", "Aphis frangulae", "Aphis gossypii", "Aphis nasturtii", "Aphis solanella" (ei Suomessa), "Aphis spiraecola" (ei Suomessa), "Aulacorthum solani", "Brachycaudus helichrysi", "Macrosiphum euphorbiae", "Myzus antirrhinii" (ei Suomessa), "Myzus ascalonicus", "Myzus ornatus", "Myzus persicae", "Neomyzus circumflexus", "Pemphigus"-suvun lajit, "Pseudomegoura magnoliae" (ei Suomessa), "Rhopalosiphoninus latysiphon" (ei Suomessa), "Rhopalosiphum rufiabdominale", "Smynthurodes betae" sekä "Uroleucon compositae" (ei Suomessa).


title: Didgeridoo

text: Didgeridoo (tai didjeridu) on erikoislaatuinen Pohjois-Australian aboriginaalien puhallinsoitin. Sitä kuvataan joskus luonnon puutrumpetiksi. Soittimen ääni on erikoinen tasainen pörinä, johon lisätään nyansseja ja efektejä eri soittotekniikoilla.


title: Didgeridoo

text: Didgeridoo on yleensä sylinterin tai kartion muotoinen putki, jolla on pituutta 1-2 metriä. Yleisin pituus on lähellä 1,5 metriä. Yleistäen sävelkorkeus on sitä matalampi mitä pidempi soitin on. Suosituimpia perinteisessä aboriginaalimusiikissa ovat sävelet D:stä F#:een. Didgeridoon perussävelkorkeus on kaksi oktaavia vastaavaa pianon keskisävelkorkeutta alempana (esimerkiksi C on 2 oktaavia keski-C:n alapuolella).


title: Didgeridoo

text:
Didgeridoon iästä ei ole olemassa tarkkaa tietoa, mutta yleisen käsityksen mukaan se on maailman vanhin puhallinsoitin. Arkeologiset luolamaalausten tutkimukset Pohjois-Australiassa osoittavat, että Kakadun alueen aboriginaalit ovat käyttäneet didgeridoota 1 500 vuoden ajan. Nykyisin didgeridoot valmistetaan yleensä puusta, mutta luolamaalausten perusteella on arveltu varhaisimpien soitinten olleen bambua.
"Didgeridoo" käsitetään yleisesti onomatopoeettiseksi länsimaiseksi sanaksi, mutta vaihtoehtona on myös esitetty, että se voisi olla lähtöisin iirinkielisestä, muun muassa torvensoittajaa, puhaltajaa ja hyräilijää tarkoittavasta sanasta "dúdaire" (tai "dúidire"), yhdistettynä sanaan "dubh", musta (tai "duth", alkuperäinen). Sana esiintyy ensimmäisiä kertoja painettuna vuoden 1919 "Australian National Dictionaryssä" ja Herbert Basedow'nn teksteissä vuodelta 1926.


title: Didgeridoo

text: Pohjois-Australian aboriginaaleilla on tälle soittimelle useita nimiä, joista "yirdaki" on tunnetuimpia länsimaissa. "Yirdaki" (tai "yidaki") viittaa tietyntyyppiseen Koillis-Arnheminmaasta kotoisin olevan Yolngu-kansan valmistamaan ja käyttämään soittimeen. Nimeä ei voi käyttää suoraan "didgeridoon" vastineena. Länsi-Arnheminmaassa yleisempi nimi on "mago", joka ei myöskään ole yleisnimi. Yleinen näkemys on, että alkuperäisnimiä käytetään vain alkuperäistarkoituksessa vaikka soitinmyyjät ovat ottaneet näitä nimiä markkinointikäyttöön myydessään turisteille valmistettuja soittimia.


title: Didgeridoo

text: Aitoja aboriginaali-didgeriduita tuotetaan perinteitä vaalivissa yhteisöissä Pohjois-Australiassa. Tyypillisimmät materiaalit ovat kovat puulajit, erityisesti alueelle tyypilliset eri eukalyptuslajit, joita termiitit kovertavat ontoiksi. Myös bambua käytetään. Eukalyptuspuusta käytetään yleensä runko, mutta joskus myös oksia. Aboriginaalikäsityöläiset käyttävät paljon aikaa etsiessään sopivaa puuta didgeridoon valmistukseen. Vaikeinta on löytää puu, jossa termiittien syömä onkalo on sopivan kokoinen. Jos onkalo on liian suuri tai liian pieni, ei soittimen laatu ole riittävän hyvä. Taitava soitinvalmistaja löytää sopivan puun äänen perusteella koputtamalla runkoa. Sopivuus varmistetaan vielä soittamalla juuri kaadettua runkoa.


title: Didgeridoo

text: Kun sopiva puu on löydetty ja kaadettu, siitä sahataan talteen didgeridooksi kelpaava osa. Puusta poistetaan kaarna veitsellä, ja päät siistitään. Soittimen voi maalata tai jättää käsittelemättä. Joskus suukappaleeksi tarkoitetun pään ympärille lisätään kerros mehiläisvahaa parantamaan soittomukavuutta ja ilmatiiviyttä. Mehiläisvahan käyttö on yleisempää massatuotetuissa didgeriduissa, alkuperäiset yleensä soivat helposti ilmankin. Hyväksi havaittu ja kestävämpi vaihtoehto on myös sorvata puusta sopivankokoinen suukappale.


title: Didgeridoo

text: Joskus didgeridoon valmistamiseen käytetään muoviputkia. Ne ovat halpoja hankkia, kevyitä, ja ne voidaan helposti virittää halutulle sävelkorkeudelle. Tällaisen soittimen äänenlaatu ja soitettavuus eivät vastaa alkuperäisiä soittimia, mutta ne ovat hyviä soiton opetteluun. Tosin huippusoittajatkin käyttävät muoviputkia muun muassa levytyksissä pienen massan takia, jolloin rytmityksistä tulee tarkempia ja nopeampia.


title: Didgeridoo

text: Didgeridoota soitetaan värisyttämällä huulia suukappaletta vasten tasaisen huminan tuottamiseksi käyttäen samalla erityistä kiertoilmahengitystä. Tekniikka vaatii samanaikaista sisäänhengitystä nenän kautta ja uloshengitystä suun kautta käyttäen kieltä ja poskia. Kieli sulkee kurkunpään ja eristää suuhun (poskiin) jääneen ilman, jolloin voidaan hengittää sisään nenän kautta ilman että ilma kulkeutuu suuhun. Tekniikka mahdollistaa jopa tuntien yhtäjaksoisen soiton. Oikean opetuksen alaisena kiertohengityksen voi oppia noin 15 minuutissa.


title: Didgeridoo

text: Pohjois-Australian aboriginaaliryhmille didgeridoo on olennainen osa seremoniaa, sillä se säestää laulua ja tanssia uskonnollisissa rituaaleissa. Didgeridoota soitetaan myös joskus soolona harrastustarkoituksessa. Kovapuusta veistetty keppipari (clapsticks) antaa tempon laululle seremonian aikana. Didgeridoon rytmi ja "melodia" ja clapsticksien tempo muodostavat tarkkoja kuvioita, joita siirretään perimätietona sukupolvelta toiselle. Vain miehet soittavat didgeridoota ja laulavat seremonioissa kun taas naiset ja miehet tanssivat yhdessä. Seremonioiden ulkopuolella naisetkin joskus soittavat didgeridoota.


title: Didgeridoo

text:
Yleisesti luullaan etteivät naiset saa soittaa didgeridoota, vaikka legendan mukaan kyse on siitä, että naisten ei tarvitse soittaa mutta miesten tarvitsee.
Lyhennettynä versiona tämä juontaa juurensa perimätiedosta jonka mukaan avaruudesta saapui kolme sisarusta. Miehet seurasivat naisia rannikolta rannikolle ja eräänä yönä varastivat heiltä pussukan, josta löytyi didgeridoo. Koska miehet varastivat naisten salaisuuden, niin heidän täytyy soittaa.


title: Didgeridoo

text: Joidenkin Aboriginaaliheimojen mukaan didgeridoon soittaja siirtyy toiseen ulottuvuuteen, josta hänen tilallensa tulee soittajan kaksoisolento joka rauhoittaa kuuntelijat.


title: Didgeridoo

text: Länsimaihin didgeridoo alkoi tehdä tuloaan pääasiallisesti 80-luvun lopulla Trance Missionin (Stephen Kent) sekä Aboriginaaliyhtye Yothu Yindin levytysten myötä. Suomeen didgeridoo rantautui yksilötasolla samoihin aikoihin mutta konserteissa ja levytyksissä sitä esiintyi vahvasti vasta 90-luvun puolenvälin aikoihin. Suomessa didgeridoon uranuurtajayhtyeitä olivat Kalkutan Konepaja, El otro yo, Suburban Tribe ja Kyyria.


title: Didgeridoo

text: Suomen vahvimpia didgeridoo-skenejä esiintyi Lepakolla, jossa järjestettiin konserttien lisäksi didgeridoo-kursseja 1995–2000. Didgeridoon soittajia tai harrastajia on Suomessa arvioiden mukaan noin tuhat, kaksituhatta.


title: Didgeridoo

text: Suurin osa kaupoista löytyvistä didgeriduista ei ole aitoja soittimia. Ne on yleensä valmistettu teollisesti tai korjattu massoina Australian metsistä, usein muiden kuin aboriginaalien toimesta, mutta joskus myös aboriginaalit ovat mukana toiminnassa. Soitinten valmistuksessa käytetään myös muita kuin perinteisiä materiaaleja, kuten agavea, yuccaa, muovia, nahkaa, lasia ja lasikuitua.


title: Didgeridoo

text: Autenttisen soittimen määrittely on hankalaa. Yksi määritys on että aboriginaalididgeridoo on valmistettu termiittien kovertamasta eukalyptuspuusta, jonka on kaatanut aboriginaalikäsityölainen, joka on itse viimeistellyt ja koristellut soittimen heimonsa perinteiden mukaisesti. Soittimen voi koristella myös joku toinen aboriginaali. Alkuperäinen aboriginaalididgeridoo myös soi helposti "yliäänellä", jota käytetään usein muun muassa Koillis-Arheminmaan perinteisessä soittotyylissä.


title: Didgeridoo

text: 1900-luvulla didgeridoosta kehitettiin useita "modernisoituja" versioita. Australialaisen didgeridoon soittaja Charlie McMahonin kehittämä Didjeribone (kutsutaan myös nimillä "slideridoo" ja "slidgeridoo") rakentuu kahdesta sisäkkäisestä muoviputkesta, joita voi liu'uttaa vetopasuunan tavoin. Tällä tavoin voi helposti soiton aikana vaihtaa didgeridoon päätaajuutta.


title: Didgeridoo

text: Salt Lake Citystä kotoisin oleva didgeridoon soittaja ja soitonopettaja Marko Johnson puolestaan kehitti pienikokoisen soittimen didjboxin, joka toimii samoilla periaatteilla kuin perinteinen didgeridoo. Soittimella on pituutta alle 60 senttiä, ja se on patentoitu Yhdysvalloissa.


title: Didgeridoo

text: British Medical Journalin vuonna 2005 julkaisemassa tutkimuksessa havaittiin, että didgeridoon soitto auttaa vähentämään kuorsausta ja uniapneaa, kuten myös päiväväsymystä. Tutkimuksen mukaan tämän aiheuttaa ylähengitystien lihasten vahvistuminen, mikä taas vähentää niiden taipumusta painua nukkuessa kokoon.


title: Didgeridoo

text: Fysioakustisen terapiatuolin kehittäjä, edesmennyt Petri Lehikoinen oli kertomansa mukaan saanut idean tuoliinsa muun muassa didgeridoosta, joka toistaa samoja taajuuksia. Lehikoinen teki myös hieman tutkimusta miten fysioakustinen tuoli vaikuttaa didgeridoon soittajaan.


title: Kirjoitusvirhe

text: Kirjoitusvirhe on kirjoitusprosessin aikana tehty tahaton virhe, jonka seurauksena sana kirjoitetaan väärin. Kirjoitusvirheitä nimitetään myös typografisiksi virheiksi, ladontavirheiksi, mistä tulee nimi ”typo”.


title: Kirjoitusvirhe

text: Yleensä lukija osaa päätellä, mitä kirjoittaja on alun perin tarkoittanut, mutta sopivassa paikassa oleva kirjoitusvirhe voi tehdä tekstin täysin ymmärtämiskelvottomaksi, varsinkin silloin, jos lukijana on ihmisen asemasta tietokone.


title: Kirjoitusvirhe

text: Kirjoitusvirheiden yleisiä muotoja ovat:


title: Kirjoitusvirhe

text: Kirjoitusvirheet on joskus helppo huomata, koska ne häiritsevät aivoja luettaessa.


title: Sverker

text: Sverker on muinaisskandinaavinen miehen etunimi, joka on esiintynyt muun muassa kahdella Ruotsin keskiaikaisella kuninkaalla. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen on arveltu johtuvan sanoista "svart ger", musta keihäs.


title: Sverker

text: Suomessa nimi Sverker annettiin 1900-luvulla alle 60 henkilölle, 2000-luvulla sitä ei ole ole annettu kenellekään.


title: Kalervo Kummola

text: Kalervo Juhani Kummola (s. 21. marraskuuta 1945 Raisio) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja ja entinen kansanedustaja.


title: Kalervo Kummola

text: Suomen jääkiekkoliiton hallituksen jäsen hän on ollut vuodesta 1975, varapuheenjohtaja 1990–1997 ja puheenjohtaja 1997–2016. Hän on toiminut Suomen edustajana Kansainvälisen jääkiekkoliiton liittokokouksissa vuodesta 1976. IIHF:n hallitukseen hän nousi vuonna 1998 ja on toiminut IIHF:n varapuheenjohtajana vuodesta 2003.


title: Kalervo Kummola

text:
Koulutukseltaan Kummola on merkonomi (1965). Keskikoulun hän suoritti vuonna 1963. Kummola pelasi jääkiekkoa maalivahtina Turun alasarjajoukkueissa vuoteen 1967 asti. Kummola on pelannut jalkapalloa Åbo IFK:n reservijoukkueessa.
Kummola äänestettiin jääkiekon SM-liigan ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi vuonna 1975. Vuonna 1987 Kummola ryhtyi toisena perustajista tuotantoyhtiö VipVisionin toimitusjohtajaksi. Se tuotti muun muassa Hockey Night -ohjelmaa. Vuonna 1988 hän osti liigasta pudonneen, talousvaikeuksissa olleen Jokerit ja houkutteli Hjallis Harkimon mukaan Jokereihin vuonna 1990. Kummola oli seuran pääomistaja vuosina 1988–1991 ja hallituksen jäsen vuoteen 2002.


title: Kalervo Kummola

text: Kummola on toiminut Tampereen kaupunginvaltuustossa 15 vuotta ja Kokoomuksen kansanedustajana yhden kauden. Hän toimi Tampere-talon toimitusjohtajana vuodesta 2004 vuoteen 2011. Kummola oli yksi Tampere Unitedin perustajista ja omistajista. Hän oli vuonna 1979 perustamassa Suomen Jääkiekkomuseota, joka aateloi hänet Jääkiekkoleijonaksi numerolla 106 vuonna 1996. Kummola toi karaoken Suomeen.


title: Kalervo Kummola

text: Jääkiekon MM-kisoissa 2012 kohua herätti paloturvallisuuteen vedoten yleisöstä poistetut Kalervo Kummolan vastaiset lakanat ja niiden heiluttajat.


title: Kalervo Kummola

text: Kalervo Kummola ajaa nuuskan täyskieltoa jääkiekkoilun piirissä. Suomen jääkiekkoliitto on jo säännöissään kieltänyt kaikki tupakkatuotteet pelaajien ja toimitsijoiden tiloissa.


title: Kalervo Kummola

text: Huhtikuussa 2016 Kummolalle myönnettin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi.


title: Kalervo Kummola

text: Kesäkuussa 2016 Kummolalle myönnettiin pääkonsulin arvonimi.


title: Kalervo Kummola

text: Tammikuussa 2019 hänet palkittiin Suomen Urheilugaalassa elämänurastaan suomalaisessa jääkiekkoilussa.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talo on Tampereen Sorsapuistossa sijaitseva Pohjoismaiden suurin konsertti- ja kongressikeskus. Rakennus on otettu käyttöön vuonna 1990, ja sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Sakari Aartelo ja Esa Piironen. Salien akustiikkasuunnittelusta on vastannut Alpo Halme. Taloon valmistui vuonna 2016 uusi laajennusosa.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talossa on vuosittain satoja tapahtumia, konsertteja, kokouksia ja muita tilaisuuksia. Siellä toimivat muun muassa Tampere Filharmonia ja Muumimuseo. Talossa järjestettiin presidentin itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto vuonna 2013.


title: Tampere-talo

text: Konsertti- ja kulttuuritalon tarpeellisuudesta oli keskusteltu Tampereella jo 1930-luvulla, mutta vasta 1970-luvulla rakennushanke sisällytettiin kaupungin toiminta- ja taloussuunnitelmiin. Projektin edetessä talon käyttötarkoitus laajeni huomattavasti, ja vuonna 1982 järjestettiin arkkitehtuurikilpailu Pohjoismaiden suurimmasta konsertti- ja kongressitalosta. Sille oli varattu paikka tontilta, jossa oli toiminut teurastamo vuosina 1910–1962 ja eläintarha vuosina 1964–1972.


title: Tampere-talo

text: Arkkitehtuurikilpailun voittivat Sakari Aartelo ja Esa Piironen ehdotuksellaan ”Tehtaan pilli”. Rakennustöiden jo käynnistyttyä suunnitelmia muokattiin ja kokonaisuuteen päätettiin lisätä myös itäinen näyttelytila (Sorsapuistosali).


title: Tampere-talo

text: Tampere-talon ensimmäinen konsertti järjestettiin Isossa salissa 19. helmikuuta 1990. Esiintyjänä oli Juice Leskinen, joka juhli samana päivänä 40-vuotissyntymäpäiväänsä. Talon rakentaminen oli vielä kesken, joten virallisia avajaisia vietettiin vasta seuraavana syksynä. Vihkiäistilaisuudessa 29. syyskuuta 1990 olivat läsnä tasavallan presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto. Esiintyjänä nähtiin musiikkikomiikan tähti Victor Borge.


title: Tampere-talo

text: Ison salin esiintymislava on ollut vuosien varrella monenlaisessa käytössä; se on saanut kaksi kertaa jopa jääpeitteen, kun ohjelmassa on ollut jääbalettia. Tampere-talon suurimpiin tuotantoihin on lukeutunut Laura Pausinin konsertti (2005), jota varten laulaja toi mukanaan 12 kiertuerekkaa.


title: Tampere-talo

text: Vuonna 2013 tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio järjestivät itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton Tampere-talossa, sillä Presidentinlinna oli tuolloin remontissa. Presidentinkanslian mukaan tilaisuus päätettiin pitää Tampereella, koska sinne oli helppo saapua eri puolilta Suomea. Kutsuvieraina nähtiin sinä vuonna erityisesti maakuntien edustajia. Illan ohjelmaan kuului vastaanoton lisäksi Tampere Filharmonian konsertti, jossa esiintyivät solisteina Vesa-Matti Loiri, Maria Ylipää, Soile Isokoski ja Waltteri Torikka. Juhlat televisioitiin suorana lähetyksenä, ja parhaimmillaan niitä seurasi yli kaksi miljoonaa katsojaa.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talon kävijäennätys tehtiin vuonna 2017, jolloin rakennuksessa vieraili yhteensä 481 000 kävijää. Kaiken kaikkiaan Tampere-talossa on sen olemassaolon aikana käynyt yli 9 miljoonaa ihmistä.


title: Tampere-talo

text: Tampere-taloa voidaan pitää postmodernin ajan arkkitehtuurina, sillä rakennus on kovin moni-ilmeinen. Siinä on yhdistetty pyöreitä ja suorakulmaisia muotoja sekä erilaisia rakennusmateriaaleja. Julkisivu koostuu vaihtelevan kokoisista ja sävyisistä kaakelilaatoista, metallilevyistä sekä lasivitriineistä. Yliopistonkadun varrella sijaitsevaa pääsisäänkäyntiä reunustavat pilarit, joiden yläpuolelle sijoittuu talon putkimainen toimistosiipi. Rakennuksen sisällä kulkee katua muistuttava suoraviivainen tila, joka kiiltävine teräs- ja kivipintoineen muodostaa vastakohdan salien veistokselliselle puuverhoukselle. Aulatiloista ja lämpiöistä avautuu lasivitriinien kautta näkymä Sorsapuistoon.


title: Tampere-talo

text: Rakennuksessa näkyy niin sanottu laivaestetiikka, joka oli Tampere-talon suunnittelun aikaan vallinnut arkkitehtuuritrendi. Talo tuo mieleen sisämaahan ajautuneen valtamerialuksen. Tampere-talon eräs esikuva on ollut Sydneyn oopperatalo (1973), ja rakennusten julkisivulaatat ovat peräisin samasta tehtaasta. Laatat ovat hyvin tyypillinen 1980-luvun materiaalivalinta, ja Tampere-talossa käytetty pastellinsininen sävy on niin ikään aikakaudelle ominainen väri.


title: Tampere-talo

text: Vuonna 2017 avatun Muumimuseon näyttelytilat poikkeavat tunnelmaltaan Tampere-talon muista tiloista, ja ne on suunnitellut arkkitehti Taina Väisänen. Sisustuksessa on käytetty samoja sinisen, vihreän ja liilan sävyjä, joita esiintyy Tove Janssonin alkuperäistaiteessa. Museossa on hämärää, koska kova valo vahingoittaisi herkkiä taideteoksia.


title: Tampere-talo

text: Tampere-taloon on tehty pienehköjä laajennuksia ja julkisivumuutoksia vuosina 2005 ja 2007. Vuonna 2015 aloitettiin suuri, yli 20 miljoonaa euroa maksanut remontti- ja laajennushanke, jossa tavoitteena oli tehdä talosta houkuttelevampi kokous- ja tapahtumapaikka. Entisten Rondo- ja Studio-salien paikalle päätettiin rakentaa pysyvät tilat Muumimuseolle. Rondo ja Studio korvattiin puolestaan uusilla Maestro-, Duetto- ja Riffi-tapahtumatiloilla, joita varten rakennukseen tehtiin lisäosa. Remontin yhteydessä myös talon aulatiloja ja ravintolapalveluja uudistettiin.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talon laajennusosa tapahtumatiloineen saatiin käyttöön vuonna 2016, ja Muumimuseo valmistui kesällä 2017. Tampereen kaupunki ei kuitenkaan ollut kaikilta osin tyytyväinen rakennustyön laatuun. Virheitä havaittiin muun muassa lisärakennuksen julkisivuritilässä, maalipinnoissa, lattioissa ja katsomorakenteissa. Urakoitsijana toiminut Jatke Oy oli kaupungin mielestä epäonnistunut ja jäänyt jälkeen aikataulusta. Urakoitsija taas syytti kaupunkia hankkeen huonosta suunnittelusta, sillä esimerkiksi arkkitehtitoimistoa oli vaihdettu kesken projektin. Kaupunki palkkasi kesällä 2017 uuden urakoitsijan korjaamaan puutteita, ja jälkityöt jatkuivat vielä vuonna 2018.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talo Oy on vuonna 1987 perustettu osakeyhtiö, jonka ainoa osakkeenomistaja on Tampereen kaupunki. Yhtiön toimitusjohtaja on vuodesta 2012 lähtien ollut Paulina Ahokas. Aiemmin Tampere-taloa ovat johtaneet Carl Öhman (1990–1997), Kaarina Suonio (1997–2004) ja Kalervo Kummola (2004–2011).


title: Tampere-talo

text: Tampere-talon liikevaihto ja muut tuotot olivat vuonna 2017 yhteensä 17,7 miljoonaa euroa.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talo on valittu seitsemän kertaa peräkkäin Suomen parhaaksi kongressitaloksi. Vuonna 2011 sille myönnettiin Vuoden konserttisali -palkinto Musiikki & Media -tapahtumassa.


title: Tampere-talo

text: Tampere-talon viereen valmistuu vuonna 2019 Marriott-ketjun hotelli. Rakennukseen tulee 11 maanpäällistä kerrosta ja yli 200 hotellihuonetta. Hotellista pääsee kulkemaan Tampere-talon aulaan yhdyskäytävää pitkin.


title: Tampere-talo

text: Tulevan hotellirakennuksen tontteineen omistaa työeläkevakuuttaja Keva. Tampereen kaupunki myi Kevalle tontin Tampere-talon piha-alueelta 3,4 miljoonalla eurolla vuonna 2017.


title: Leena Harkimo

text: Leena-Kaisa Harkimo (o.s. Alamäki, s. 28. maaliskuuta 1963 Pori) on suomalainen entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hän oli Jokeri-Liiga-Hockey ry:n (vuodesta 1997 Jokerit HC Oyj:n) toimitusjohtaja 1991–1999. Hän luopui virasta tultuaan valituksi kansanedustajaksi 1999 Uudenmaan vaalipiiristä. Harkimo on koulutukseltaan yo-merkonomi. Hän on työskennellyt myös mallina.


title: Leena Harkimo

text: Harkimo toimi kansanedustajana vuosina 1999–2015. Hän ei asettunut enää ehdolle vuonna 2015. Helmikuussa 2016 Harkimo aloitti työn Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton eli Profurin edunvalvontatehtävissä. Työn myötä hän erosi luonnonsuojelujärjestö WWF:n hallintoneuvostosta, jossa hän oli ollut vuodesta 2010.


title: Leena Harkimo

text: Aviopuolisona oli vuodesta 1989 liikemies Hjallis Harkimo, josta hän erosi vuonna 2003. Lapsia on kaksi, Joel Harkimo (s. 1990) ja Leo Harkimo (s. 2001). Hänen isoveljensä Matti Alamäki on moninkertainen rallicrossin Euroopan mestari. Harkimo seurustelee Timo Kousan kanssa.


title: Ralli

text: Ralli on moottoriurheilulaji, jossa kilpailuvälineinä toimivat tavallisiin tuotantoautoihin pohjautuvat autot. Teknisesti rallikilpa-autot ovat kuitenkin hyvin kaukana tavallisesta autosta. Rallikilpailut käydään useimmiten etappikilpailuina yleisillä teillä, johon kuuluu sekä siirtymätaipaleita että suljetuilla teillä käytäviä pikataipaleita eli erikoiskokeita, joiden ajat ratkaisevat lopputulokset.


title: Ralli

text: Rallia voidaan ajaa kaikilla alustoilla kuten asvaltilla, soralla, lumella ja jäällä. Englannin kielen sana "rally" merkitsi alun perin kokoontumisajoja.


title: Ralli

text: Nykyajan rallikilpailut ovat jatkoa autourheilun alkuaikoina järjestetyille maantiekilpailuille. Ensimmäinen virallinen autokilpailu järjestettiin Ranskassa heinäkuussa 1894 ja tehtävänä oli 126 kilometrin ajo Pariisista Roueniin. Kilpailuun osallistui alkukarsinnan jälkeen 19 autoa, joista yhdeksän oli bensiinikäyttöisiä ja loput höyryvoimalla liikkuvia. Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettiin ensimmäinen autokilpailu vuonna 1896 Lontoosta Brightoniin. Ensimmäisenä suuren luokan kansainvälisenä retkeilyajona syntyi – alun perin lähinnä rikkaiden turistien houkuttelemiseksi tammikuussa hiljaiseen Monacoon – vuonna 1911 Monte Carlo -ralli, jossa kilpailijat saapuivat Monte Carloon yhdestätoista etukäteen määrätystä lähtöpisteestä eri puolilta Eurooppaa.


title: Ralli

text: Varhaisimmat merkit autourheilun leviämisestä Pohjoismaihin löytyvät Ruotsista, jossa ajettiin kilpaa maantiellä ensimmäisen kerran vuonna 1904. Ensimmäinen maantieajo Göteborgista Tukholmaan järjestettiin vuonna 1906. Suomen ensimmäinen virallinen autokilpailu järjestettiin helmikuussa 1910 Viipurissa, jossa Papulanlahden jäälle aurattua 800 metrin rataa kierrettiin 12 kertaa. Vielä saman vuoden aikana kilpailtiin autoilla myös Hipposradalla Tampereella. Suomalaisen autourheilun ensimmäinen pitkä kilpailu järjestettiin vuonna 1923 reitillä Helsinki–Tornio–Tukholma Pohjanlahden ympäri ajaen. 1930-luvun aikana sai alkunsa myös autoilla suoritettava suunnistus- ja tarkkuusajo. Ensimmäistä varsinaista kotimaista rallia saatiin odottaa kuitenkin vuoteen 1951 saakka, jolloin Suomen Autoklubin Jyväskylän osasto järjesti ensimmäiset Jyväskylän Suurajot – näin siitä huolimatta, että suomalaisia oli osallistunut jo vuosien 1934 ja 1935 Monte Carlo -ralleihin.


title: Ralli

text: Autojen tullessa nopeammiksi ja niiden lukumäärän kasvaessa alkoivat yleisillä teillä järjestetyt autokilpailut muodostua vaarallisiksi. Alkuperäisten rallien luonnetta jouduttiin liikenteen lisääntyessä muuttamaan, kunnes monien kehitysvaiheiden jälkeen – lähinnä vasta 1950-luvulla – päädyttiin järjestelmään, jossa rallin ratkaisuvaiheet tapahtuvat muulta liikenteeltä suljetuilla alueilla suoritettavissa erikoiskokeissa. Rallien kehittyminen entistä urheilullisemmiksi ja niiden mainonnallisen merkityksen voimistuminen johti siihen, että useat autovalmistajat perustivat omia rallitallejaan 1950-luvulta lähtien. Rallitallien synty puolestaan merkitsi autourheilun nopeaa muuttumista harrastelusta kohti täyttä ammattimaisuutta, ja yksityisyrittäjien mahdollisuudet menestyä suurralleissa hupenivat käytännössä olemattomiksi.


title: Ralli

text: Ralliautoilun maailmankeskukseksi muodostui Eurooppa, jossa ralli-innostus vilkastui huomattavasti toisen maailmansodan jälkeisen autoja ja liikennettä koskeneen pula- ja säännöstelykauden loputtua. Rallin EM-sarja käynnistyi vuonna 1953, ja ensimmäinen rallin Euroopan mestari oli länsisaksalainen Porschella ja Fiatilla ajanut Helmut Polensky. Ensimmäinen pohjoismainen rallin Euroopan mestari oli Ruotsin Gunnar Andersson (Volvo) vuonna 1958 ja ensimmäinen suomalainen Rauno Aaltonen (Mini) vuonna 1965. Jyväskylän Suurajot suoritettiin EM-sarjan osakilpailuna ensimmäisen kerran vuonna 1959.


title: Ralli

text: Huomattavia kilpailuja syntyi myös Euroopan ulkopuolella; näitä ovat olleet esimerkiksi Keniassa vuodesta 1953 järjestetty Safari-ralli ja vuonna 1957 ensimmäisen kerran ajettu Argentiinan ralli. Suomessa virisi 1960-luvun alkuvuosina voimakas yleinen kiinnostus rallia kohtaan etenkin suomalaisten kuljettajien menestyttyä kansainvälisissä ralleissa. Minillä lukuisia voittoja saavuttaneet Timo Mäkinen ja Rauno Aaltonen loivat vuosina 1963–1964 käsitteen "The Mini Finns", ja muita 1960-luvun suomalaisia rallitähtiä olivat Pauli Toivonen, Esko Keinänen, Simo Lampinen, Leo Kinnunen, Jorma Lusenius ja Onni Vilkas.


title: Ralli

text: Rallin maailmanmestaruussarja perustettiin vuonna 1973, ja ensimmäisenä vuonna siihen kuului 13 osakilpailua. Osakilpailujen määrä on vuosittain hieman vaihdellut. Vuonna 2015 rallin MM-sarjaan kuului samoin 13 osakilpailua, ja vuoden 2015 loppuun mennessä MM-sarjassa oli ajettu yhteensä 549 rallia. Maailmanmestaruus oli aluksi automerkkikohtainen, vuodesta 1977 kuljettajakohtainen. Ensimmäinen henkilökohtainen rallin maailmanmestari oli Italian Sandro Munari ja ensimmäinen suomalainen Markku Alén heti seuraavana vuonna, 1978.


title: Ralli

text:
WRC-autossa ("World Rally Championship") lähtökohtana on sarjatuotantoauto, jota on vuoden aikana valmistettu vähintään 25 000 kappaletta. Korin pitää säilyä alkuperäisen näköisenä, vaikka esimerkiksi puskureiden ja siipien vaihtaminen on sallittua. Auton vähimmäispituus on 4 metriä, ja vähimmäispaino 1230 kg. Autoon saa rakentaa nelivedon, vaikka siihen ei olisi sarjatuotantomallina sellaista saatavilla. Moottorilohko pitää olla sarjatuotantomallista, mutta sen saa ahtaa. Maksimitilavuus oli 2000 cm³, ja ahtoilman virtausta rajoitettiin 33 mm kuristimella, jolla moottorien tehot jäävät jonkin verran yli 300 hevosvoiman.
Vuonna 2011 siirryttiin 1600 cm³ turbomoottoreihin ja lisäksi autojen elektroniikkaa, esimerkiksi tasauspyörästöjen lukkojen tietokoneohjausta, karsitaan kulujen vähentämiseksi. Vuonna 2017 uudet säännökset sallivat 1600 cm³ turboahdetun moottorin, jonka ahtoilman virtaus rajoitetaan 36 mm kuristimella. Tämä ja kaikki muut muutokset sallivat noin 380 hevosvoiman tehot. Uudet säännökset myös kieltävät kaikki ajamiseen vaikuttavat rajoittimet, jolloin ainoaksi tietokoneeksi jää moottorin toimintoja ohjaava ECU ("Engine Control Unit"). Autoissa on nyt myös aktiiviset keskitasauspyörästöt.


title: Ralli

text: Super 2000 -luokka sijoittuu virityssäännöiltään suurin piirtein A- ja N-ryhmän välimaastoon. Auto on nelivetoinen, moottori on kaksilitrainen vapaasti hengittävä ja käyntinopeudeltaan enintään 8500 k/min. Autossa on tehoa noin 280 hevosvoimaa ja vääntöä noin 250 newtonmetriä. Voimansiirto on mekaaninen.


title: Ralli

text: Hinnaltaan Super 2000 -autot ovat huomattavasti WRC-autoja edullisempia. Vuonna 2007 Super 2000 -luokan autoilla ryhdytään kilpailemaan N-ryhmän rinnalla tuotantoautojen maailmanmestaruudesta. Lisäksi SM-sarjassa ryhdytään käyttämään Super 2000 -kalustoa. Vuonna 2011 rallin MM-sarjassa siirrytään S2000-autoihin perustuviin 1600-kuutioisiin, turbomoottorisiin kilpureihin.


title: Ralli

text: N-ryhmäluokituksessa täytyy olla vuoden aikana valmistettu vähintään 2 500 samanlaista sarjatuotantohenkilöautoa. Muutoksia sallitaan vähemmän kuin A-ryhmässä. Ahtoilman rajoitin on N-ryhmässä 32 mm. FIA esitteli N-ryhmän vuonna 1982 korvaamaan silloisen numeroluokituksen ryhmä 1:n.


title: Ralli

text:
F-ryhmä on Suomessa toimiva suosittu luokka kaksivetoisille ja ilman turboa toimiville 1- 2- N- ja A-ryhmiin luokitelluille ralliautoille, joiden FIA:n kansainvälinen luokitus on päättynyt. Näin F-ryhmään tulee koko ajan uutta kalustoa, kun autojen kansainvälinen luokitus on voimassa ainoastaan seitsemän vuotta sen valmistuksen päättymisestä.
Erityisessä suosiossa F-ryhmässä ovat perinteisesti olleet Ford Escort MkI&II, Toyota Starlet, Toyota Corolla Coupe GT, Opel Manta, Opel Ascona, Opel Kadett, Opel Astra, Volvo 240, VW Golf I-III sekä BMW E36


title: Ralli

text:
B-ryhmä on nykyään ralliautoilussa kielletty luokka, joka oli voimassa 1980-luvulla. Luokitukseen tuli valmistaa vuoden aikana vähintään 200 sarjatuotantoautoa, evoluutioversioon 20. Melko väljien autonrakentelusääntöjen johdosta autoista kehittyi liian nopeita, mikä johti vakaviin onnettomuuksiin ja johti luokan kieltämiseen rallissa kauden 1986 jälkeen.
Tähän vaikutti erityisesti suomalaisen rallikuljettajan Henri Toivosen ja hänen kartanlukijansa Sergio Creston kuolemiin johtanut traaginen onnettomuus Korsikan MM-osakilpailussa 1986.
Huomattavaa on, että vaikka tehokkaiden ja kevyiden B-ryhmän "superautojen" nopeudet olivat näennäisesti huimia, nykyiset WRC-autot ovat huolimatta pienemmästä moottoritehosta erikoiskokeilla nykyisin nopeampia. Suurin syy tähän on alusta- ja rengastekniikan kehittyminen.


title: Ralli

text: Ralliauton miehistö eli autokunta koostuu kahdesta henkilöstä: autoa ajavasta kuljettajasta ja kakkoskuljettajasta eli kartanlukijasta. Tarvittaessa myös kartanlukija voi ajaa auton maaliin, tosin tämä on nykypäivänä hyvin harvinaista. Aikaisemmin, kun rallikilpailut käytiin pääasiassa paikasta toiseen kulkevilla yleisillä teillä, kartanlukija luki kirjaimellisesti karttaa. Nykyään kartanlukijan asema on muuttunut merkittävästi. Hänen tehtävänsä on lukea "nuottivihkoon" kirjoitetut "nuotit" oikeassa rytmissä erikoiskokeen edetessä. Hän myös huolehtii autokunnan oikea-aikaisesta saapumisesta aikatarkastusasemille sekä tähän liittyvistä asiakirjoista. Ralleja voi myös nuotittaa vaikkei osallistuisi kisaan. Tällöin nuotit tehdään varastoon tulevaisuutta varten.


title: Ralli

text:
Pääsääntöisesti rallin erikoiskokeet saa nuotittaa. Tämä on käytäntö esimerkiksi SM- ja MM-sarjoissa.
Nuotit ovat kuljettajakohtaisesti tyyliltään vaihtelevia ajo-ohjeita, jotka sisältävät sanoja ja numeroita. Yksittäisen nuotin tarkoitus on ilmaista esimerkiksi tietyn mutkan muoto, sen etäisyys jo ajetusta mutkasta sekä mahdollisia erityispiirteitä. Esimerkiksi 200 metrin päässä oleva lähes täyskaasulla ajettava, urainen, ja sisämutkaan piiloutuneita kiviä sisältävä mutka voisi nuotissa kuulua: 200 oikea täys miinus urat kiviä sisällä.
Suurin osa rallikuljettajista käyttää mutkien jyrkkyydestä sanallista asteikkoa, joka perinteisesti etenee loivimmasta jyrkimpään seuraavasti: täys (kaasu pohjassa ajettava), eri, nopee, koo (90 asteen mutka) ja serpo (neulansilmämutka). Jyrkkyyksiä voidaan tarkentaa lisäämällä perään plussia tai miinuksia (eri plus=hieman eriä nopeampi). Tunnetuimpia numeropohjaisten jyrkkyyksien käyttäjiä ovat suomalaisista Jari-Matti Latvala ja Kimi Räikkönen. Ulkomaalaisista edesmennyt skotti Colin McRae käytti jyrkkyyksistä numeroasteikkoa, hänen tapauksessaan 1-6, joista 6 oli loivin.
Mutkien erityispiireistä mainitaan yleensä läheisyydessä olevat kivet, puut, paalit tai muut esteet sekä urat, lika ja mutkan kaltevuus.
Hyppyihin liittyy tavanomaisesti nuotti "sido", joka tarkoittaa lyhyttä jarrutusta ennen ilmalentoa. Hypyille ja nypyille ajamiseen on nuotissa usein myös ohjeita ajolinjasta (keskeltä, oikea laita yms.).
Persoonallisia lisäyksiä nuotteihin ovat kuljettajan itselleen suunnittelemat ilmaisut halutusta toimintamallista kuten Toni Gardemeisterin "usko" ja Mikko Hirvosen "mene ja käännä".


title: Ralli

text:
Nuotituksessa autokunta ajaa erikoiskokeet kilpailun ulkopuolella läpi käyttäen alhaisia, rajoitusten mukaisia nopeuksia. Kuljettaja sanelee ajamisen ohessa mieleisensä nuotit, joilla hän pyrkii mahdollisimman tarkalla, mutta yksinkertaisella tavalla kuvaamaan reitin kulkua. Kartturi kirjaa nuotit ylös. Nuotituksen toisella ajokerralla kartturi lukee nuotit kuljettajalle, joka sanelee niihin haluamansa korjaukset. Nuotteja korjataan myös kisan aikana, mikäli siihen on tarvetta. Jos käytössä on ns. etuauto, tekee sen miehistö täsmäkorjaukset ja -lisäykset kilpakuljettajan nuotteihin juuri ennen erikoiskokeen alkua.
Kuljettajat käyttävät tavallisesti vanhoja nuottejaan pohjana vuodesta toiseen, mikäli mahdollista. Esimerkiksi auton vaihtuminen erilaiseen tai muu vastaava poikkeavuus aikaisemmasta ajosta saattaa johtaa täysin uusien nuottien tekemiseen.


title: Ralli

text: Kilpailuja, joissa nuottien käyttö on kielletty, kutsutaan yleisesti "pimeiksi". Tällaisen kilpailun reittiin ei tavallisesti saa käydä muutenkaan tutustumassa.


title: Ralli

text: Ralliin kuuluu myös erikoiskokeiden välissä suoritettavat huollot, jotka suoritetaan niille määrätyillä paikoilla esimerkiksi isoilla piha-alueilla. Huollon aikana on mahdollista säätää autoa ja korjata erikoiskokeiden aikana tulleita mahdollisia vaurioita. Yleensä tämän hoitaa varikkohenkilökunta, johon kuuluu mekaanikkoja ja muita huoltoon osallistuvia henkilöitä, esimerkiksi insinöörejä (yleisimmin korkeammilla tasoilla kuten MM-sarjassa).


title: Ralli

text: Rallissa on kilpailtu virallisesti vuodesta 1973 lähtien ensin vain autonvalmistajien mestaruudesta ja vuodesta 1979 lähtien myös kuljettajien maailmanmestaruudesta. Rallin MM-sarja koostuu lukuisista eri puolilla maailmaa ajettavista etappikilpailuista. Rallin SM-sarjaa on ajettu vuodesta 1959 lähtien. Hieman poikkeavia rallikilpailuja ovat maastorallit kuten Pariisi–Dakar ja Minskistä Vladivostokiin kulkeva Expedition Trophy.


title: LaTeX

text: LaTeX () on Leslie Lamportin kehittämä ladontajärjestelmä. Järjestelmä itse tulostaa nimen muodossa LaTeX. LaTeX koostuu joukosta makroja, jotka on rakennettu TeX-järjestelmän päälle. Se soveltuu erityisesti matemaattisen materiaalin latomiseen. LaTeX tukee lukuisia kieliä, myös suomea.


title: LaTeX

text: Monet luonnontieteelliset julkaisusarjat edellyttävät niissä julkaistavien tieteellisten artikkelien olevan kirjoitettu LaTeXia käyttäen. Näissä sarjoissa myös artikkelien muotoilu tapahtuu myös poikkeuksetta LaTeX-pakettien avulla, vaikka artikkeli lähetettäisiinkin eri muodossa. Myös Wikimedian matemaattinen tekstinsyöttö vastaa olennaisilta osin LaTeXin syntaksia.


title: LaTeX

text: LaTeXin ajatuksena on yksinkertaistaa ladontaa TeXiin verraten ja ohjata kirjoittaja kiinnittämään huomiota enemmänkin tekstin rakenteeseen kuin ulkoasuun. LaTeXiin löytyy hyvin laaja joukko erilaisia dokumenttityyppejä, minkä ansiosta kirjoittajan ei useinkaan tarvitse itse huolehtia dokumenttien muotoilusta. LaTeX huolehtii automaattisesti esimerkiksi rivin- ja sivunjaosta, kuvien asettelusta, dokumentin sisäisistä viittauksista ja sisällysluettelosta.


title: LaTeX

text: LaTeX-dokumentin tuottaminen koostuu kahdesta vaiheesta: kuvauskielisen dokumentin kirjoittamisesta ja dokumentin kääntämisesta. Käännettäessä LaTeX tuottaa DVI-tiedoston, jonka voi edelleen muuntaa PDF- tai Postscript-tiedostoksi. LaTeX-tiedosto mahdollista kääntää myös suoraan PDF-tiedostomuotoon pdfTeX-ohjelmalla.


title: LaTeX

text:
Alla on esimerkki LaTeX-dokumentin lähdekoodista. Esimerkissä käytetty koodin väritys on ainoastaan luettavuuden parantamiseksi, eikä sillä ole merkitystä lopputuloksen kannalta.
Esimerkkikoodista käännetty valmis dokumentti:


title: LaTeX

text: Ääkkösten ja muiden ASCII-merkistöön kuulumattomien merkkien käyttö on välillä sekavaa (). Helpoin tapa ratkasta ongelma on syöttää ääkkösiä vastaava LaTeX-koodi, esim:


title: LaTeX

text: kun halutaan kirjain ä.


title: LaTeX

text:
Kirjainten erikseen koodaminen ei kuitenkaan ole järkevää hyvin pitkässä tekstissä. Tällöin usein ilmenee ongelma, että ladontavaiheessa suoraan näppäimistöltä kirjoitetut ääkköset katoavat tekstistä. Tämä johtuu siitä että editorin merkistökoodausoletus ei ole sama kuin preambulissa ilmoitettu, esim. utf8. Tällöin pitää vaihtaa joko ohjelman oletus tai preambulin ilmoitus, tai molemmat. Esim. ilmainen ja avoin TeXmaker 1.9.9 oletuksen voi muuttaa valikosta
Jos koodaukseksi valitaan ISO-8859-1 eli latin1, on LaTeX-dokumentin alkuun kirjoitettava
Utf8-koodauksen valinta tapahtuu kirjoittamalla preambuliin


title: LaTeX

text: Näin ääkkösten kirjoittaminen käy helposti.


title: LaTeX

text: Useimmissa suosituissa Unix- ja Linux-alustoilla käytettävissä tekstieditoreissa on tuki LaTeX-dokumenttien kirjoittamiseen. Nämä helpottavat käyttäjää esimerkiksi värittämällä LaTeX-merkkikielessä käytetyt elementit omilla väreillään ja tarjoavat lyhyitä näppäinyhdistelmiä makrojen kirjoittamista varten. Esimerkiksi tekstieditoreissa (X)Emacs ja Vim on laaja LaTeX-tuki. Myös Windowsille on olemassa LaTeX-editoreja ja -kehitysympäristöjä, kuten Texniccentter, sekä TeX-implementaatioita, kuten Miktex. Lyx puolestaan on käyttökelpoinen LaTeXia tulostukseen käyttävä wysiwyg-tekstinkäsittelyohjelma.


title: LaTeX

text: Texshop (, GPL) -- Mac OS X.


title: LaTeX

text: Texworks (, GPL) -- Windows, GNU/Linux, Mac OS X.


title: LaTeX

text: Viiteluettelon ylläpitoa voi LaTeXissa helpottaa käyttämällä Bibtexiä. Humanistis-yhteiskuntatieteellisissä teksteissä on syytä käyttää Jurabib-laajennusta.


title: Pikseli

text: Pikseli (, lyhenne px) eli kuva-alkio on bittikarttagrafiikassa kuvan pienin yksittäinen osa, suomeksi myös "piste" tai "kuvapiste". Kuvatiedostossa oleva alkio eli kuvapikseli koostuu yhdestä tai useammasta lukuarvosta, jotka vastaavat eri värikomponenttien kirkkautta. Digitaalisissa näyttölaitteissa kuvapinta koostuu diskreeteistä elementeistä eli näyttöpikseleistä. Kuvatiedostoa esitettäessä yksi tai useampi kuvapikseli projisoituu yhdelle tai useammalle näyttöpikselille. Jos kuvatiedoston ja näytön pikselit vastaavat toisiaan yksi yhteen puhutaan natiiviresoluutiosta mutta kuvia suurennettaessa tai pienennettäessä vastaavuus häviää.


title: Pikseli

text: Kuvatiedoston koko näytöllä riippuu useasta tekijästä – kuvatiedoston sisältämien pikselien määrästä, näyttölaitteen koosta sekä näytön resoluutiosta. Pikselit ovat kuvassa suorakulmion muotoisia: joko litistyneitä tai neliömäisiä.


title: Pikseli

text: Termiä resoluutio (eli erottelukyky) käytetään puhuttaessa tietokoneiden näytöistä, digitaalikameroiden säädöistä ja kuvankäsittelyohjelmassa kuvatiedoston pikselien määrästä. Resoluutio tarkoittaa pikselien määrää näytöissä ja televisioissa; näytön yksityiskohtien erottelutarkkuutta. Resoluutio 1 600 × 1 200 tarkoittaa, että kennossa on 1 600 pikseliä leveyssuunnassa ja 1 200 pikseliä korkeussuunnassa.


title: Pikseli

text: Termiä megapikseli (lyhenne Mpx) käytetään yleisimmin näyttöjen ja digitaalikameroiden yhteydessä. Megapikseli tarkoittaa miljoonaa pikseliä. Kolmen megapikselin kameran CCD-kenno (oikeammin 2 048 × 1 536 = 3 145 728, eli 3,1 megapikseliä) tuottaa 2 048 × 1 536 pikselin kuvatiedoston. Digitaalikameroissa yksi pikseli pystyy kuitenkin yleensä tallentamaan vain yhden päävärin RGB-järjestelmässä, tyypillisesti siten, että puolet pikseleistä tunnistavat vihreää väriä ja 1/4 punaista ja sinistä. Lopullinen kuva luodaan näistä näytteistä algoritmien avulla.


title: Pikseli

text: Pikseleiden väri määräytyy käytettävästä värimallista, yksi pikseli voi sisältää pelkästään harmaasävyarvon, indeksiviitteen vakioituun väripalettiin tai suoran väriarvon, joka määräytyy kuvan muodosta.


title: Pikseli

text: RGB-väritilassa väri määritellään näytöllä esitettävänä punaisen (R;red), vihreän (G;green) ja sinisen (B;blue) kanavan arvona (kukin kanava saa 24-bittisessä RGB-esityksessä jonkin arvon väliltä 0–255). Tässä tapauksessa musta pikseli on arvoiltaan (0,0,0) ja valkoinen (255,255,255).


title: Pikseli

text: Väliin jäävät arvot määräytyvät värilämpötilasta, gammakorjauksesta, värintoistoprofiilista, jne. RGB-tilaan voidaan yhdistää myös kuvan pikselien peittävyys (läpinäkyvyys).


title: Pikseli

text: Digitaalisessa kuvankäsittelyssä yleisimmin esiintyviä pikselimääriä:


title: Pythagoras

text: Pythagoras (, 582–496 eaa.) oli antiikin Kreikassa elänyt filosofi ja tutkija. Hän perusti filosofis-uskonnollisen koulukunnan, pythagoralaisuuden, jonka yli 600 oppilasta omistautuivat matemaattisluonteiselle tutkimukselle ja henkiselle itsensä kehittämiselle.


title: Pythagoras

text: Pythagoraan henkilön historiallisuus on myös kyseenalaistettu, ja tämä sai alkunsa jo muutamia vuosisatoja hänen aikansa jälkeen. Nykyisin jotkut ovat tulkinneet hänet tieteilijän sijasta ennemmin jonkinlaisen uskonnollisen kultin johtajaksi. Yhtäkään varmuudella Pythagoraan tekemäksi tiedettyä kirjoitusta ei tunneta.


title: Pythagoras

text: Pythagoras syntyi kauppiasperheeseen Samoksen saarella Kreikassa. Hänen ajattelunsa juuret ovat joonialaisessa luonnonfilosofiassa – hänen kerrotaan olleen Anaksimandroksen oppilas, ja kerrotaan, että hän olisi tavannut nuorena myös Thaleen juuri ennen tämän kuolemaa. Näin hän sai perustiedot filosofiassa ja matematiikassa. Hänen kerrotaan olleen myös Ferekydeen oppilas, mutta tämän tiedon todenperäisyyttä on epäilty.


title: Pythagoras

text: Kertoman mukaan Thales kehotti Pythagorasta matkustamaan Egyptiin syventääkseen filosofista ja matemaattista koulutustaan. Egyptissä hän eli 15 vuotta pappien keskuudessa opiskelemassa. Siihen aikaan hän vaihtoi myös kreikkalaisen nimensä, Mnesarkhos, Pythagoraaksi, joka tarkoittaa ”sitä, joka tuntee Jumalan kuin auringon”. Egyptin lisäksi hänen kerrotaan käyneen myös Babyloniassa.


title: Pythagoras

text: Palattuaan Samokselle noin vuonna 530 eaa. hän perusti filosofisen koulun, mutta se ei saavuttanut menestystä. Pythagoraan kerrotaan myös olleen huonoissa väleissä saaren tyrannin Polykrateen kanssa, minkä seurauksena hänen kerrotaan asuneen Samoksella luolassa (nk. Pythagoraan luola). Siksi Pythagoras lähti Krotoniin Etelä-Italian Suur-Kreikkaan, ja perusti uuden koulun, joka menestyi. Koulu yhdisti matematiikan uskonnolliseen mystiikkaan ja toimi kuin salaseura. Pythagoras opetti vain yöaikaan, jotta vain harvat ja valitut olisivat nähneet hänen kasvonsa.


title: Pythagoras

text: Pythagoraan koulu oli avoin sekä miehille että naisille. Pythagoras vaati oppilaitaan elämään askeettisesti, keskittymään tieteiden opiskeluun, taipumaan aina hänen tahtoonsa, olemaan vaiti ulkopuolisille, ja omistamaan osan elämästään julkiselle toiminnalle ja osan opetustoiminnalle. Iamblikhoksen mukaan elämä koulussa koostui uskonnollisesta opetuksesta, yhteisistä aterioista, urheilusta, lukemisesta ja filosofian opiskelusta. Suurin osa opiskelijoista oli tämän vuoksi aristokraatteja, koska tällainen opiskelu vaati varallisuutta ja vapaa-aikaa. Koulun jäsenet asuivat koulussa, eivät omistaneet yksityisiä tavaroita ja söivät vain kasviksia.


title: Pythagoras

text: Myös musiikki oli oleellinen osa koulun elämää: oppilaat lauloivat säännöllisesti hymnejä Apollonille, lyyran soittoa käytettiin sairauksien parantamiseen, ja runojen ulkoaopettelua ja siteerausta harjoitettiin ennen ja jälkeen unen muistin parantamiseksi. Pythagoralaiset käyttivät tunnuksenaan pentagrammia ja noudattivat monia elämäntapaan liittyviä sääntöjä. Esimerkiksi papujen syöminen ja aurinkoon päin virtsaaminen oli kiellettyä.


title: Pythagoras

text: Pythagoralaisten elämässä keskeinen käsite oli henkinen ja ruumiillinen puhtaus. Matemaattisten ongelmien pohdiskelun ajateltiin puhdistavan mieltä ja valmistavan sitä yhteyteen jumaluuden kanssa. Vastaavasti kaiken ruumiiseen ja mieleen vastaanotetun tuli olla puhdasta, oli se sitten puhetta, musiikkia, ruokaa tai juomaa. Sisäpiiriin otettujen oppilaiden edellytettiin opin puhtauden vaalimiseksi olevan täysin puhumatta useiden vuosien ajan.


title: Pythagoras

text: Pythagoraan ollessa 70-vuotias demokratian kannattajat alkoivat horjuttaa koulun asemaa juuri siksi, että suurin osa sen oppilaista oli aristokraatteja. Lopulta Pythagoraan koulukunta hajosi, ja vallanpitäjät yrittävät vangita Pythagoraan voidakseen syyttää häntä nuorison turmelemisesta. Pythagoras pakeni Metapontioniin, missä hän kuoli eri tarinoiden mukaan joko vanhuuteen, paastoon tai murhaan jonkin verran yli 80-vuotiaana.


title: Pythagoras

text: Pythagoras opetti jälleensyntymisoppia eli reinkarnaatiota, jonka mukaan sielut vaeltavat välttämättömässä kierrossa elävästä olennosta toiseen. Hän uskoi itsekin olleensa ennen useissa ruumiissa. Hän väitti olleensa aiemmin Aithalides, Hermeen poika. Tältä hän olisi saanut lahjan, että hän muistaa läpi elämän ja kuoleman kierron kaikki hänelle tapahtuneet asiat. Aithalideen jälkeen hän siirtyi Euforboksen ruumiiseen, sitten Hermotimokseen, sitten Pyrrhokseen ja lopulta Pythagoraaseen. Pythagoraana hän siis saattoi muistaa kaiken tämän.


title: Pythagoras

text: Hänen muut opetuksensa koostuvat ytimekkäistä sanonnoista tai tunnussäännöistä ("symbola"), jotka olivat usein kysymys–vastaus-muodossa. Osa sanonnoista oli hyvin yksinkertaisia, kuten:


title: Pythagoras

text: Osa oli puolestaan hyvinkin arvoituksellisia, kuten:


title: Pythagoras

text: Monet symboloista olivat erilaisia maagisia sääntöjä, jotka käsittelivät primitiivisiä tabuja. Esimerkkinä ohjeet siitä, kuinka tulee kohentaa tulta, tai asettaa kengät ennen kuin käy nukkumaan, sekä mitä ei tule syödä. Useat ohjeista ja kielloista ovat kuitenkin enemmän vertauskuvallisia. Tutkijat ovat väitelleet esimerkiksi siitä, tarkoittiko hänen kieltonsa ”älä kajoa papuihin” todella ruokavaliota vai ainoastaan käytännön varovaisuutta. Mustia ja valkoisia papuja käytettiin nimittäin Suur-Kreikassa (Kaakkois-Italiassa) äänestämiseen, ja näin ollen ”älä kajoa papuihin” voisi tarkoittaa ”älä sekaannu politiikkaan”. Toisen tulkinnan mukaan pavut vatsassa ilmaa muodostavina ovat osallisia ihmisen sielusta. Näin niiden syömättä jättäminen on paitsi parempi vatsalle, myös tekee unet miellyttävimmiksi. Esoteerisemman tulkinnan mukaan papuja ei olisi saanut syödä niiden muodon vuoksi. Pythagoralaisilla oli muitakin oppeja, kuten ettei saisi kävellä keskellä tietä.


title: Pythagoras

text: Myöhemmin pythagoralaiset jakaantuivat kahteen leiriin. Toinen puoli, "akousmatikoi", pitäytyi näissä symboloissa mestarinsa opetuksen ytimenä. Toinen puoli, "mathematikoi", lisäsi tutkimukseen geometrian, musiikin teorian, tähtitieteen, mekaniikan ja muita tieteitä. Jälkimmäiset sanoivat, että edelliset tunsivat ainoastaan opin ulkoisen puolen, mutta he itse tuntevat myös sen sisäisen puolen. Edelliset taas syyttivät jälkimmäisiä siitä, että he lisäsivät asiaankuulumatonta materiaalia alkuperäisiin opetuksiin. Nykyäänkään tutkijat eivät voi yksiselitteisesti määrittää mikä oli ”oikea” pythagoralainen oppi.


title: Pythagoras

text: Pythagoraasta säilyneet elämäkertatiedot heijastavat tätä jakoa: hänet kuvataan joko maanläheisenä poliittisena uudistajana, tieteen pioneerina, tai villinä shamaanina.


title: Pythagoras

text: Luonnontieteelliset vaikutteensa Pythagoras sai enimmäkseen egyptiläisiltä. Tuohon aikaan egyptiläiset olivat kreikkalaisia pidemmällä sekä matematiikassa että tähtitieteessä. Monet tutkijat uskovat, että egyptiläiset käyttivät Pythagoraan teoreemoja joissakin arkkitehtonisissa hankkeissaan ennen 500-lukua eaa.


title: Pythagoras

text: Pythagoras ja hänen oppilaansa uskoivat, että kaikki maailmassa liittyy matematiikkaan, ja että kaikki voidaan ennustaa ja mitata rytmisesti toistuvina sykleinä. Matematiikassa Pythagoras keskittyi ennen kaikkea geometriaan ja aritmetiikkaan. Kerrotaan, että hänen huomattuaan suorakulmaisen kolmion hypotenuusan neliön olevan yhtä suuri kuin sen kahden muun sivun neliöiden summa (ns. Pythagoraan lause), hän uhrasi härän havainnon kunniaksi. Samantyyppistä tarinaa kerrotaan tosin myös Thaleksesta.


title: Pythagoras

text: Tähtitieteessä pythagoralaiset olivat hyvin perillä jaksoittaisista ja numeerisista suhteista planeettojen, kuun ja auringon välillä. Taivaallisten kehien liikkeiden ajateltiin tuottavan harmoniaa, jota kutsuttiin "sfäärien musiikiksi". Tällä tarkoitettiin enemmän matemaattista konseptia kuin kuultavissa olevaa musiikkia. Johannes Kepler käytti myöhemmin pythagoralaisia ideoita hyväkseen kehittäessään teoriaa aurinkokunnan toiminnasta. Myös pythagoralaiset uskoivat, että maa itsessään on myös liikkeessä.


title: Pythagoras

text: On vaikea määritellä, mitkä ajatukset olivat Pythagoraan alkuperäisiä opetuksia, ja mitkä hänen seuraajansa ovat lisänneet myöhemmin. Vaikka hänen tiedetään painottaneen geometriaa, klassiset kreikkalaiset kirjoittajat pitävät alan varsinaisena pioneerina kuitenkin Thalesta. Pythagoraan maine matematiikan keksijänä tulee lähinnä roomalaiselta ajalta.


title: Pythagoras

text: Joka tapauksessa on selvää, että hän oli musiikin teorian pioneeri, sillä hän havaitsi numeeriset suhteet, jotka määrittelevät musiikillisen sävelasteikon. Tällä on tärkeä rooli pythagoralaisessa perinteessä, eikä aiemmista kreikkalaisista tai egyptiläisistä musiikin teorioista ole tietoa. Toinen tärkeä ja omintakeinen pythagoralainen havainto oli se, että neliön lävistäjän pituus ei ole yhteismitallinen sen sivun kanssa, toisin sanoen niiden suhde ei ole ilmaistavissa kahden kokonaisluvun osamääränä, mikä johti irrationaalilukujen keksimiseen. Tämä järkytti kreikkalaisia matemaatikkoja, ja myös pythagoralaisten omaa ajatusmaailmaa – he olivat uskoneet, että pelkästään kokonaisluvut ja niiden suhteet riittäisivät määrittämään kaikki geometriset kuviot.


title: Pythagoras

text: Pythagoraalla on ollut vaikutusta myös matematiikan ulkopuolella. Hän tutki myös esim. lääketiedettä, ja Hippokrateen valan juuret ovat Pythagoraan koulukunnan valassa, jonka keskeisin idea oli pahan tekemisen välttäminen.


title: Pythagoras

text: Pythagoraan teoksia ei ole säilynyt nykyaikaan. Antiikin aikana kiersi useita hänen nimiinsä laitettuja teoksia, mutta jo Aristoteles ja Aristoksenos sanoivat niiden olevan väärennöksiä. Myös Pythagoraan oppilaat korostivat opettajansa opetusten sanallista perimätietoa – he viittasivat hänen opetuksiinsa aina "autos efe" ('hän itse sanoi').


title: Pythagoras

text: Diogenes Laertios mainitsee kuitenkin hänen kirjoittaneen muun muassa seuraavat teokset:


title: Moldovan leu

text: Moldovan leu (, mon. "lei") on Moldovan rahayksikkö. Sen ISO 4217 -standardin mukainen koodi on MDL. Yksi leu jakautuu 100 baniin (, mon. "bani").


title: Moldovan leu

text: Moldovan leu poikkeaa nimellisarvoltaan selvästi Romanian leusta, mikä varsinkin Romanian tai Moldovan alueella matkustavien on syytä huomata. 19.7.2004 yksi euro oli 14,7622 leuta ja yksi Yhdysvaltain dollari 11,9571 leuta. Tammikuun 2014 lopussa yksi euro oli arvoltaan 18,2029 leuta eli yhdellä Moldovan leulla (MDL) sai 0,05492 euroa.


title: Moldovan leu

text:
Moldovan leu otettiin käyttöön 29. marraskuuta 1993
Moldovan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta. Vuodesta 1940 alueella käytettiin Neuvostoliiton ruplaa ja sitä ennen Romanian leuta.


title: Syvä taivas

text: Syvä taivas () on harrastelijatähtitieteessä käytetty termi, jolla viitataan aurinkokunnan ulkopuolella sijaitsevaan avaruuden osaan ja siellä oleviin kohteisiin.


title: Syvä taivas

text:
Syvän taivaan kohteisiin luetaan lähes kaikki havaittavissa olevat kaukaisemman avaruuden kohteet yksittäisiä tähtiä ja muuttuvia tähtiä lukuun ottamatta. Kaksois- ja moninkertaisten tähtien kuulumisesta syvän taivaan kohteisiin on näkemyseroja.
Tyypillisiä syvän taivaan kohteita ovat erilaiset tähtijoukot ja -sumut sekä galaksit.


title: Syvä taivas

text: Monia syvän taivaan kohteita voidaan pitää ns. "pintakohteina", eli niillä on havaittava pinta, toisin kuin tähdillä, jotka suurillakin kaukoputkilla näkyvät pistemäisinä.Koska syvän taivaan kohteet ovat yleensä melko kaukaisia ja himmeitä, tarvitaan silmälle apuvälineeksi kiikari tai kaukoputki keräämään valon fotoneita. Kuitenkin monet syvän taivaan kohteet ovat havaittavissa jo paljain silmin. Kaikki eivät tyydy vain katselemaan ja ihastelemaan kohteita, vaan piirtävät ja kuvaavat niitä kameroilla ja CCD-kennoilla mahdollistaen tieteellisen tarkat havainnot. Esimerkiksi monet viime aikojen supernovista ovat harrastajien löytämiä.


title: Syvä taivas

text: Syvän taivaan kohteista on olemassa useita yleisessä käytössä olevia luetteloita, joissa jokainen kohde on saanut oman tunnuksensa. Messierin luettelon 110 kohdetta ovat kaikki keskivertoharrastajan ulottuvilla. NGC ("New General Catalogue") sisältää rektaskension mukaan numeroituina yli 7000 syvän taivaan kohdetta ja sen lisäluettelo IC ("Index Catalogue") noin 5 000 kohdetta.


title: Syvä taivas

text: Syvää taivasta on havaittu hamasta muinaisuudesta asti. Lukuisat kohteet tunnettiin jo antiikin aikana, mutta niiden todellista luonnetta alettiin ymmärtää vasta 1600- ja 1700-luvuilla kaukoputkien kehityksen myötä. Ensimmäisiä syvän taivaan havaintoja kaukoputkella teki Galileo Galilei, joka havaitsi muun muassa tähtijoukkoja, ja huomasi Linnunradan koostuvan lukuisista tähdistä. 1700-luvulla Charles Messier teki ensimmäisen syvän taivaan kohteiden luettelon, joka sisälsi 109 kohdetta. Luettelo tunnetaan nykyään Messierin luettelona, ja suurin osa sen kohteista on suhteellisen helppoja ja kirkkaita, ja ovat helposti näkyvissä pienelläkin kaukoputkella. Messierin jälkeen kohteita tutkivat ja luetteloivat muun muassa William Herschel ja hänen poikansa John Herschel. 1800-luvulla Rossen jaarli William Parsons havaitsi aikansa suurimmalla kaukoputkella muun muassa Ajokoirien tähdistössä sijaitsevaa ”pyörregalaksia” ja havaitsi ensimmäisenä galaksin kierteisrakenteen.


title: Supernovajäänne

text: Supernovajäänne (SNR) on sumu, joka syntyy tähden räjähtäessä supernovana. Räjähdys voi johtua kahdesta eri syystä. Massiivinen tähti voi lopettaa fuusioenergian tuottamisen ytimessään ja romahtaa sisäänpäin oman painovoimansa vaikutuksesta. Toinen mahdollisuus on, että valkoinen kääpiö kerää toiselta tähdeltä niin paljon materiaalia, että se saavuttaa kriittisen massan ja romahtaa neutronitähdeksi. Kummassakin tapauksessa tuloksena on supernova. Räjähdyksen voimasta tähdestä poistuva materiaali muodostaa laajentuvan kaasupilven, jonka me näemme supernovajäänteenä.


title: Supernovajäänne

text: Ehkä kaikkein tunnetuimpia ja eniten havaittuja supernovajäänteitä on SN 1987A, tuore jäänne Suuressa Magellanin pilvessä. SN 1987A on myös meitä lähin supernova sitten Johannes Keplerin vuoden 1604 supernovan SN 1604. Muita tunnettuja supernovajäänteitä ovat Messierin luettelon ensimmäinen kohde Rapusumu, vuoden 1054 supernova. Vuoden 1572 supernovan SN 1572 jäänne on nimetty sitä havainnoinneen Tyko Brahen mukaan.


title: Supernovajäänne

text: Aurinko on vanhan supernovajäänteen sisällä ns. "paikallisessa kuumassa kuplassa", jossa on hyvin harvaa, kuumaa tähtienvälistä kaasua.


title: Gestuno

text: Gestuno on keinotekoinen, kansainvälinen viittomakieli. Aloite kansainvälisestä viittomakielestä tehtiin Kuurojen Maailmankongressissa 1951. Tarkoitus oli tehdä esperanton kaltainen yleiskieli, jonka avulla eri viittomakieliä käyttävät kuurot voisivat kommunikoida keskenään.


title: Gestuno

text: Vuonna 1973 komitea loi kansainvälisten viittomien järjestelmän pohjan. Se valitsi selkeimpiä viittomia eri viittomakielistä, jotta kieli olisi helppo oppia. Vuonna 1975 komitea julkaisi sanakirjan, jossa on noin 1 500 viittomaa.


title: Gestuno

text: Gestunossa ei ole tarkkaan määriteltyä kielioppia, eli se ei ole varsinaisesti kieli. Gestunolla on tarkoitus pystyä kommunikoimaan käyttäen minkä tahansa viittomakielen kielioppia.


title: Gestuno

text: Varsinkin 1980-luvulla gestuno antoi pohjan kansainvälisen viittomisen synnylle. Kansainvälinen viittominen on pieni kokoelma yleisesti tunnettuja viittomia ja yksinkertaista kielioppia, jota ei ole koskaan varsinaisesti kirjoitettu muistiin. Alkuperäisen gestunon käyttö on nykyään lähestulkoon olematonta.


title: Kiinteistö

text: Kiinteistö on maanomistuksen yksikkö, johon kuuluu rajoiltaan määritelty osa maapallon pintaa.