title: Pallomainen tähtijoukko

text: Jokaisella joukolla näyttäisi olevan selkeä ikä. Tämä tarkoittaa sitä, että joukon tähdet syntyivät suurin piirtein samaan aikaan. Havainto johti ensi askeliin maailmankaikkeuden kehityksen ymmärtämisessä.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Jotkin pallomaiset tähtijoukot, kuten Linnunratamme Omega Centauri ja M31:n G1 ovat massiivisen suuria: niiden massa on useita miljoonia kertoja suurempi kuin Auringon massa. Tällaiset joukot voivat olla entisiä galakseja, joista on jäljellä vain tiivis ydin. Muu osa galaksista on mahdollisesti liittynyt toiseen galaksiin, jota jäljelle jäänyt ydin nyt kiertää. Suurin osa pallomaisista tähtijoukoista on kuitenkin huomattavasti pienempiä, noin sadan tuhannen tähden joukkoja.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Pallomaiset tähtijoukot sijaitsevat galaksin halossa, joka kiertää galaksin ydintä jopa sadan tuhannen parsekin etäisyydellä. Muista tähdistä poiketen tähtijoukkojen tähtien liikerata ei ole rajoittunut galaksin tasoon.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Auringon sijainti Linnunradalla selvitettiin tutkimalla pallomaisia tähtijoukkoja. Aina 1920-luvulle saakka kuviteltiin Auringon sijaitsevan lähellä galaksin keskustaa, koska tähdet näyttivät jakautuvan havaittavissa olevalle Linnunradalle tasaisesti. Pallomaisten tähtijoukkojen sijoittuminen oli kuitenkin huomattavan asymmetrinen. Jos oletetaan, että pallomaiset tähtijoukot muodostavat suunnilleen pyöreän pallomaisen kehän galaksin keskustan ympärille, voidaan arvioida Auringon suunta galaksin keskustasta. Edelleen, arvioimalla joukkojen etäisyyksiä voidaan arvioida Auringon etäisyys galaksin ytimestä. Näin menettelemällä havaittiin, että Linnunradasta voidaan havaita Maasta katsottuna vain pieni osa; suurin osa on peittynyt kaasuun ja pölyyn.


title: Pallomainen tähtijoukko

text: Useimmat pallomaiset tähtijoukot ovat hyvin vanhoja, vanhimpia tunnettuja kappaleita. Pallomaisten tähtijoukkojen tähdet kuuluvat vanhaan populaatioon II. On arvioitu, että ne muodostuivat samaan aikaan isäntägalaksinsa kanssa. Joissakin galakseissa on havaittu sinisiä pallomaisia tähtijoukkoja. Sininen väri tarkoittaa kuumia, nuoria, melko vastikään syntyneitä tähtiä. Vielä ei tiedetä, voivatko pallomaiset tähtijoukot muodostua galaksin syntyä myöhemmin, mutta on todennäköistä, että niiden muodostuminen liittyy katastrofisiin tapahtumiin, kuten galaksien törmäyksiin. Joistakin elliptisistä galakseista (joiden uskotaan syntyneen kahden kierteisgalaksin törmäyksestä ja yhteensulautumisesta) on löydetty sekä vanhoja että nuoria pallomaisia tähtijoukkoja. Vanhemmat ovat todennäköisesti tulleet kierteisgalaksien mukana ja nuoret syntyneet törmäyksessä.


title: Pallomainen tähtijoukko

text:
Pallomaisissa tähtijoukoissa tähtien esiintymistiheys on varsin suuri, ja läheistä vuorovaikutusta tähtien välillä esiintyy siksi paljon (esimerkiksi tähdet lähes törmäävät toisiinsa). Jotkin eksoottiset tähtityypit ovat huomattavasti yleisempiä pallomaisissa joukoissa kuin muualla. Näitä tähtien törmäyksissä syntyneitä erikoisia tähtiä ovat muun muassa millisekuntipulsarit,
siniset harhailijat ("blue stragglers") ja matalamassaiset röntgenkaksoistähdet.


title: Avoin tähtijoukko

text: Avoin tähtijoukko (eli avonainen tähtijoukko) on joukko tähtiä, jotka ovat syntyneet samalla alueella tähtienvälisestä kaasu- ja pölypilvestä. Nuorissa avoimissa tähtijoukoissa on yleensä melko paljon nuoria O- tai B-spektriluokan tähtiä, ja niiden lähettyvillä on usein vielä tähtienvälistä kaasua jäljellä. Tämä kaasu muodostaa usein joukkoon heijastussumuja. Nämä molemmat ominaisuudet on luonnollinen seuraus siitä, ettei tähtien keskinäinen gravitaatio kykene pitämään joukkoa kasassa vaan avoimet tähtijoukot hajaantuvat ympäröivään avaruuteen satojen miljoonien vuosien kuluessa, joten havaittavissa olevat joukot ovat välttämättä nuoria.


title: Avoin tähtijoukko

text: Avoimet tähtijoukot tarjoavat tärkeän ja yksinkertaisen tähtitieteellisen etäisyydenmittausmenetelmän, joka tunnetaan "pääsarjasovituksena". Menetelmä perustuu siihen, että joidenkin avoimien tähtijoukkojen tähtien etäisyydet on mahdollista mitata suoraan trigonometrisen parallaksin avulla ja kunhan kunkin tähden näennäinen kirkkaus mitataan, tähtien absoluuttiset magnitudit tunnetaan. Kun tällaisen tähtijoukon tähdet merkitään Hertzsprungin–Russellin (HR) -diagrammiin siten, että vaaka-akselilla on tähden väri-indeksi (josta on ensin poistettu tähtienvälisen aineen aiheuttama punertuma) saadaan tunnistettua tähtijoukon tähtien pääsarja sekä tyypillisesti hieman asymptoottihaaraan kehittyviä jättiläistähtiä.


title: Avoin tähtijoukko

text: Jos nyt halutaan määrätä uuden, etäisyydeltään tuntemattoman tähtijoukon etäisyys, tehdään tästä uudesta tähtijoukosta samanlainen HR-diagrammi, mutta pystyakselina käytetään absoluuttisen sijasta näennäistä magnitudia. Kun tämän tähtijoukon HR-diagrammi asetetaan tunnetulla etäisyydellä sijaitsevan tähtijoukon diagrammin päälle ja diagrammeja siirretään magnitudiakselin suunnassa niin, että joukkojen pääsarjat menevät päällekkäin, tuntemattoman joukon näennäisen magnitudin (luettuna mistä kohtaa asteikkoa tahansa) ja vertailujoukon absoluuttisen magnitudin (luettuna tietysti samasta kohtaa kuin edellinen) erotus (nk. "etäisyysmoduuli") ilmaisee välittömästi tuntemattoman joukon etäisyyden.


title: Avoin tähtijoukko

text: Vaikka menetelmä voi ensilukemalta vaikuttaa monimutkaiselta se on hyvin yksinkertainen ja tarkka. Menetelmä toimii, koska avoimessa tähtijoukossa on tyypillisesti useita satoja tähtiä ja koska kaikki tähdet ovat suurin piirtein samassa kehitysvaiheessa, jokseenkin kaikki saman väri-indeksin omaavat tähdet ovat yhtä kirkkaita. Lisäksi avoimien tähtijoukkojen läpimitat ovat mitättömiä havaitsijan ja tähtijoukon väliseen etäisyyteen verrattuna, joten kaikkien tähtien voidaan katsoa olevan samalla etäisyydellä.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaarinen sumu on tähtitieteessä hehkuva kaasukuori, joka on syntynyt normaalikokoisen tai pienen tähden elinkaaren lopussa tähden puhallettua ulkokuorensa avaruuteen. Planetaariset sumut ovat kaasusumuista pienimpiä – niiden koko on korkeintaan muutamia valovuosia ja elinikä joitakin tuhansia vuosia. Planetaaristen sumujen sukulaisia ovat supernovajäänteet, jotka ovat kuitenkin syntyneet varsin erilaisissa olosuhteissa ja poikkeavat yleensä myös ulkonäöltään planetaarisista sumuista.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaariset sumut ovat kaikki melko himmeitä, eikä niitä voi havaita paljain silmin. Ensimmäisen lajityypin edustajan, Nostopainosumun M27, löysikin vasta vuonna 1764 Charles Messier kaukoputkellaan. Ajan alkeellisilla havaintovälineillä sumut näyttivät pieniltä vihertäviltä kiekoilta – siten hyvin samanlaisilta kuin kaukaiset kaasuplaneetat Uranus ja Neptunus. William Herschel antoi niille yhä nykyisin käytössä olevan nimen, vaikka planetaarisilla sumuilla ei todellisuudessa olekaan mitään tekemistä planeettojen kanssa.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaaristen sumujen luonne säilyi arvoituksena aina spektroskopian keksimiseen saakka 1800-luvun puolivälissä. Silloin havaittiin, että tähdet sekä tietyt "tähtisumut" (jotka myöhemmin paljastuivat galakseiksi) synnyttivät jatkuvan spektrin, jossa oli tummia absorptioviivoja kertomassa eri alkuaineiden läsnäolosta. Kun William Huggins tutki Kissansilmäsumun spektriä, hän huomasi sen olevan tyystin erilainen tähtien spektreihin verrattuna. Se koostui vain muutamista emissioviivoista, joista kirkkaimman aallonpituus oli 500,7 nanometriä. Viiva ei vastannut mitään tunnettua alkuainetta, ja niinpä sen oletettiin olevan uusi alkuaine, jolle annettiin nimeksi "nebulium". Samalla periaatteella oli vuonna 1868 löydetty helium Auringon spektristä. "Nebuliumia" ei kuitenkaan koskaan löydetty planeetaltamme, toisin kuin heliumia, ja 1900-luvun alussa Henry Russell ehdotti, että outo emissioviiva saattaisikin olla poikkeuksellisissa olosuhteissa olevan tunnetun alkuaineen aiheuttama.


title: Planetaarinen sumu

text: 1920-luvulla keksittiin, että erittäin harvassa kaasussa elektronit voivat siirtyä metastaattisille korkeammille energiatasoille atomeissa ja ioneissa, mikä tiheämmässä kaasussa ei ole mahdollista, koska atomien törmäykset estävät kyseisten energiatasojen säilymisen. Spektrospooppisin mittauksin todettiin, että planetaariset sumut todella koostuvat hyvin harvasta kaasusta. 500,7 nanometrin emissioviivan aiheuttaa elektronien siirtyminen metastaattisille tasoille hapessa. Se sijaitsee näkyvän valon sinivihreällä alueella, mikä aiheuttaa sumuille niiden ominaisvärin. Valokuvaustekniikat eivät yleensä ole kovin herkkiä vihertäville väreille, joten sumun saaminen näkymään valokuvassa luonnollisen värisenä on hankalaa.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaaristen sumujen ymmärrettiin olevan osa tähtien kehityskaaren loppua, kun sumujen keskuksista löydettiin pieniä ja kuumia valkoisia kääpiötähtiä ja kun sumujen havaittiin laajenevan. 1900-luvun lopulla avaruusteleskoopit mahdollistivat muiden kohteiden ohella myös planetaaristen sumujen tutkimisen sellaisilla aallonpituuksilla, jotka eivät läpäise Maan ilmakehää, sekä sumujen tiheyden ja lämpötilan tarkemman mittauksen. Hubble-avaruusteleskooppi on paljastanut lukuisista sumuista aiemmin luultua paljon monimutkaisempia rakenteita.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaarisia sumuja on löydetty Linnunradasta yli 1 500 kappaletta, mutta todellisuudessa niitä arvellaan olevan galaksissamme noin 10 000. Ne ovat keskittyneet galaktisen tason lähettyville. Tähtijoukoissa planetaariset sumut ovat hyvin harvinaisia: vain neljä sumua on löydetty pallomaisista tähtijoukoista (muun muassa "Pease 1" M15:ssä ja "IRAS 18333-2357" M22:ssa) ja yksi vanhasta avoimesta tähtijoukosta (NGC 2818 tähtijoukossa NGC 2818A). Avoimet tähtijoukot hajaantuvat yleensä ennen kuin niiden tähdet pääsevät elinkaarensa loppuun, joten sumut eivät ehdi yleensä syntyä niiden aikana. Suurimmilla kaukoputkilla planetaarisia sumuja on kyetty löytämään myös paikallisryhmän galakseista: Suuresta ja Pienestä Magalhãesin pilvestä, Andromedan galaksista (M31), M32:sta, Kolmion galaksista (M33) ja NGC 6822:sta. Ne ovat siten mitä todennäköisimmin tavallisia kaikissa galakseissa.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaarinen sumu on elinkaaren viimeinen vaihe valtaosalle tähdistä. Vain Aurinkoa vähintään 1,44 kertaa massiivisemmat tähdet (kyseinen suhde tunnetaan Chandrasekharin rajana) päättävät päivänsä supernovana, jolloin on usein seurauksena supernovajäänne. Tyypillinen auringonkaltainen tähti viettää suurimman osan useita miljardeja vuosia kestävästä elämästään varsin rauhallisesti muuttamalla fuusioreaktion avulla vetyä heliumiksi ytimessään. Energian virratessa kaasun mukana ulospäin syntyy painetta. Sen kumoaa tähden oma painovoima, joka puolestaan pyrkii luhistamaan tähden kasaan. Näin tähti pysyy tasapainossa.


title: Planetaarinen sumu

text: Kun tähden vetyvarastot alkavat loppua, paine ei enää riitä pitämään tähden osia kasassa, vaan sen ydin alkaa luhistua painovoiman vaikutuksesta. Samalla sen ydinosien lämpötila nousee moninkertaiseksi – Auringolla noin 15 miljoonasta kelvinasteesta 100 miljoonaan asteeseen. Lämpötilan nousu aiheuttaa tähden ulkokerrosten nopean laajenemisen, ja ne puolestaan viilenevät. Tähdestä on tullut punainen jättiläinen. 100 miljoonassa asteessa ydin alkaa muuttaa heliumia hiileksi ja hapeksi, ja sen luhistuminen pysähtyy. Ytimen sisään muodostuu sisempi, hiilestä ja hapesta koostuva ydin, ja heliumkerros on sen ulkopuolella.


title: Planetaarinen sumu

text: Heliumin fuusioreaktio on erittäin herkkä lämpötilan vaihteluille: jo kahden prosentin kasvu lämpötilassa yli kaksinkertaistaa reaktion nopeuden. Tällöin vapautunut energia kuumentaa tähteä entisestään, jolloin heliumkerros ensin laajenee, viilenee ja lopulta viilentää koko ytimen hidastaen taas reaktion entiselle tasolleen. Tähdestä on tullut äärimmäisen epävakaa – pulssinomaisesti se vuoroin laajenee ja supistuu yhä voimakkaammin, kunnes se lopulta puhaltaa ulko-osansa kauas avaruuteen. Tällaisessa laajenemis-supistumisvaiheessa on muun muassa Valaan tähdistössä oleva kuuluisa muuttuva tähti Mira. Useilla planetaarisilla sumuilla on havaittavissa heikko halo, joka on peräisin kyseisen vaiheen ajalta ennen tähden lopullista tuhoa.


title: Planetaarinen sumu

text: Tähdestä irtoava kaasu muodostaa laajenevan pilven, ja paljastaa vähitellen tähden sisempiä ja yhä lämpimämpiä osia. Kun paljastuneen pinnan lämpötila on noussut noin 30 000 kelviniin, lähettää se runsaasti ultraviolettisäteilyä, jonka fotonit ionisoivat kaasupilven atomit ja kaasu alkaa hehkua. Pilvestä on syntynyt planetaarinen sumu.


title: Planetaarinen sumu

text: Lähekkäisille kaksoistähdille voi syntyä erikoisen muotoinen planeetaarinen sumu, kun kaksi tähden ydintä kiertää yhteisen harvahkon kaasuvaipan sisässä. Kaasuvaippa syntyy massiivisen tähden laajetessa nielaisten pienemmän pääsarjan tähden. Toisesta tähdestä tulee valkoinen kääpiö ja toisesta pääsarjan tähti. Yhteisen kaasuvaipan kitka aiheuttaa tähtien tiheiden ydinten kiertoratojen lähestymistä ajan mukana yhä nopeammin, kyse on "spiralloitumisesta sisään". Lopputulos on erikoisen muotoinen planetaarinen sumu, jonka sisässä on valkea kääpiö ja pääsarjan tähti.


title: Planetaarinen sumu

text: Koska auringonkaltaisia tähtiä on Linnunradassa ainakin sata miljardia ja planetaarisia sumuja taas vain 10 000, on sumujen eliniän oltava korkeintaan muutamia kymmeniä tuhansia vuosia. Tähden jäänne viilenee ajan myötä energian poistuessa siitä säteilynä, ja sen massa ei ole enää riittävä hiilen ja hapen fuusioimiseksi. UV-säteily heikkenee ja ionisoi yhä vähemmän yhä kauemmaksi laajentunutta kaasupilveä, kunnes tähti muuttuu valkoiseksi kääpiöksi, sumun atomit rekombinoituvat ja sumu häviää avaruuteen toimien ehkä myöhemmin uusien tähtien raaka-aineena. Tyypillisen planetaarisen sumun elinkaari on noin 10 000 vuoden mittainen.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaariset sumut ovat yleensä vain 1–3 valovuoden kokoisia – huomattavasti pienempiä kuin useimmat muut kaasusumut. Ne koostuvat erittäin harvasta kaasusta, jonka tiheys on noin 10 kertaa pienempi kuin maan ilmakehän. Tyypillisesti yhdessä kuutiosenttimetrissä on vain 1 000 hiukkasta – vähemmän kuin missään ihmisen keinotekoisesti luomassa "tyhjiössä".


title: Planetaarinen sumu

text: Keskustähden säteily kuumentaa sumun noin 10 000 kelviniin. Lämpötila nousee, kun sumu on laajentunut jonkin verran, sillä sumu absorboi ensin kaikkein vähiten energiset fotonit, jotka absorboituvat kaasuatomeihin kaikkein todennäköisemmin. Vasta myöhemmin korkeaenergiaiset fotonit absorboituvat, mikä johtaa sumun lämpötilan kasvuun.


title: Planetaarinen sumu

text: Jos sumussa on tarpeeksi materiaa, absorboi se kaikki tähden lähettämät UV-fotonit, ja näkyvän osan ulkopuolelle jää kerros ionisoitumatonta sumua. Tällöin sumun sanotaan olevan "säteilyllisesti rajoittunut". "Materiaalisesti rajoittuneessa" sumussa UV-säteily riittää ionisoimaan koko sumun, ja säteilyä voi jäädä ylikin.


title: Planetaarinen sumu

text: Planetaariset sumut ovat yleensä muodoltaan melko symmetrisiä ja enemmän tai vähemmän pallomaisia. Noin 10 prosentilla sumuista on bipolaarinen (kaksiosainen) rakenne. Sumun muoto riippuu myös siitä, missä kulmassa näemme sen: suoraan sivulta päin katsottuna tietynlaiset sumut ovat tynnyrimäisiä (esimerkiksi Nostopainosumu M27), kun taas navan suunnalta katsottuna ne vaikuttavat rengasmaisilta (esimerkiksi Lyyran rengassumu M57 ja Helix-sumu). Planetaariset sumut ovat kuin lumihiutaleita: vaikka niissä toistuvat samat niille luonteenomaiset piirteet, ovat ne silti ällistyttävän monimuotoisia, eikä kahta samanlaista ole mahdollista löytää. Suurten teleskooppien kuvat ovat paljastaneet sumujen rakenteessa monimutkaisia kuvioita, joiden syntymekanismi on toistaiseksi epäselvä. Ne saattavat olla seurausta häiriötekijöistä, kuten kaksoistähden jäljelle jääneestä komponentista tai planeetoista. Uuden teorian (tammikuu 2005) mukaan sumujen rakenne on magneettikenttien synnyttämä.


title: Planetaarinen sumu

text: "Vorontsovin–Veljaminovin jaottelun" mukaan planetaariset sumut jaetaan seuraaviin tyyppeihin:


title: Louis Blériot

text: Louis Blériot (1. heinäkuuta 1872 Cambrai – 2. elokuuta 1936 Pariisi) oli ranskalainen ilmailun uranuurtaja, keksijä, lentokonesuunnittelija ja lentäjä. 25. heinäkuuta 1909 hän ylitti ensimmäisenä ihmisenä Englannin kanaalin ilmaa raskaammalla lentokoneella.


title: Louis Blériot

text: Louis Blériot syntyi Cambraissa, Ranskassa 1. heinäkuuta 1872 ja opiskeli insinööriksi Pariisissa École Centrale Parisissa.


title: Louis Blériot

text: Blériot oli jo varhain kiinnostunut lentämisestä ja hän rakensi vuonna 1900 miehittämättömän moottorikäyttöisen ornitopterin, jonka oli tarkoitus lentää siipiä räpyttelemällä. Kuten muutkin edeltävät ornitopterit myös tämä kokeilu epäonnistui, mutta Blériot jatkoi kuitenkin työtään toimivan lentokoneen kehittämiseksi.


title: Louis Blériot

text: Blériot perusti lentokonesuunnittelija Gabriel Voisinin kanssa Blériot-Voisin -yhtiön vuonna 1903. Yritys rakensi vesitasoliitokoneen, joka lensi vuonna 1905. He kehittivät myös Antoinette-moottoria käyttävän kaksitason. Yritys hajosi vuonna 1906, minkä jälkeen Blériot alkoi rakentaa ja lentää itse suunnittelemiaan lentokoneita.


title: Louis Blériot

text: Keveiden moottoreiden tullessa markkinoille hän kehitti erityyppisiä lentokoneita aina siipirakenteeltaan laatikkoleijamaisesta kaksitasosta canard-malliseen (korkeusohjaimet rungon etuosassa eikä pyrstössä, kuten nykyisin on yleisintä) yksitasoon. "Blériot V" oli maailman ensimmäinen menestyksellinen yksitaso. Tämä lentokone nousi ilmaan vuonna 1907, mutta syöksyi pian maahan ja hylättiin.


title: Louis Blériot

text: "London Daily Mail" –sanomalehden lupaama 1 000 punnan palkkio ensimmäiselle Englannin kanaalin ylittävälle lennolle kiinnosti muiden mukana Blériot’ta. Palkkio rohkaisi häntä kehittämään neljännen yksitasonsa ja ensimmäisen todella menestyksekkään lentokoneensa, Blériot XI -mallin.


title: Louis Blériot

text: Bleriot lensi omalla Bleriot XI -koneellaan ensin Euroopan kestävyyslentoennätyksen 36 minuuttia ja 55 sekuntia. Tämän jälkeen hän voitti sillä Ranskan ylilennon, ja tunsi olevansa valmis lähtemään Englannin kanaalin ylittävälle lennolle.


title: Louis Blériot

text: Blériot on parhaiten tunnettu 25. heinäkuuta 1909 Bleriot XI -koneellaan suorittamastaan lennosta Englannin kanaalin yli, mikä oli maailman ensimmäinen suuremman vesialueen ylittänyt lento ilmaa raskaammalla lentolaitteella. Lento suuntautui Calais’sta Doveriin ja kesti 37 minuuttia. Se ilahdutti ranskalaisia ja huolestutti brittejä, jotka yhtäkkiä tunsivat itsensä haavoittuvaisiksi ilmahyökkäyksille.


title: Louis Blériot

text: Pian kanaalinylilennon jälkeen Blériot kohdisti huomionsa lentokoneiden suunnitteluun ja rakentamiseen. Hänestä tuli vuonna 1914 vaikeuksissa olevan lentokonevalmistaja Société pour les Appareils Deperdussinin johtaja. Hän vaihtoi yrityksen nimeksi "Société Pour Aviation et ses Derives" (SPAD) ja nosti sen Ranskan johtavien taistelulentokoneiden valmistajien joukkoon. Ensimmäisessä maailmansodassa SPAD rakensi yli 5 600 lentokonetta Ranskalle ja myös vei joitakin koneita Britanniaan ja muihin maihin.


title: Louis Blériot

text: Blériot avasi myös ennen ensimmäistä maailmansotaa lentokouluja Englannissa, Brooklandsissa ja Hendonin lentoasemalla sekä vuonna 1917 tehtaallaan Addlestonessa, Brooklandsin lähellä Surreyssä.


title: Louis Blériot

text: Sodan jälkeen hän perusti oman yhtiön, Blériot Aéronautiquen, kaupallisen lentokoneen kehittämiseksi.


title: Burma (täsmennyssivu)

text: Burma tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vincent van Gogh

text: Vincent Willem van Gogh () oli alankomaalainen, postimpressionistinen taidemaalari. Vaikka hänen maalauksensa eivät saaneet aikanaan suosiota, kuolemansa jälkeen häntä on pidetty ja edelleen pidetään yhtenä tärkeimmistä eurooppalaisista kuvataiteilijoista. Hänen teoksillaan oli suuri vaikutus ekspressionismin ja fauvismin syntyyn, kuten myös merkittävään osaan muusta 1900-luvun taiteesta. Hänen teoksistaan on maksettu ennätyssummia, ja myös hänen töidensä näyttelyt ovat hyvin suosittuja.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin maalaustyylin tunnusomaisia elementtejä ovat huomionkiinnittävät värit, voimakas siveltimenkäyttö ja ääriviivoin rajatut muodot.


title: Vincent van Gogh

text: Taiteilijana Van Gogh oli suureksi osaksi itseoppinut. Uransa alkuvuosina Van Gogh asui Hollannissa, missä hän piirsi ja maalasi lähinnä maalaisia työssään. Hän muutti Ranskaan vuonna 1886 ja samalla hänen väripalettiinsa tuli kirkkaita värejä aiempien harmaiden sijaan. Van Gogh teki lähes 900 maalausta ja kymmenvuotisen taiteilijanuransa aikana. Viimeisinä vuosinaan hän sairastui psyykkisesti ja teki lopulta itsemurhan.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent Willem van Gogh syntyi 30. maaliskuuta 1853 Groot Zundertin kylässä Hollannissa Pohjois-Brabantissa lähellä Belgian rajaa. Hän oli Theodorus van Goghin ja Anna Cornelia Carbentusin kuusilapsisen perheen ensimmäinen lapsi. Vincentin isä ja isoisä olivat molemmat pappeja. Isä oli luonteeltaan ankara ja äiti aikalaisten mukaan ”liikuttava ihminen”. Van Goghin suku kuului niin sanottuun Groningenin puolueeseen, hollantilaisreformoidun kirkon vapaamieliseen siipeen.


title: Vincent van Gogh

text: Vincentin sedistä kolme oli menestyneitä taidekauppiaita. Sisaruksista tärkeimmäksi Vincentin elämässä tuli myöhemmin neljä vuotta nuorempi Theo van Gogh. Täsmälleen vuosi ennen Vincentin syntymää perheeseen oli syntynyt kuolleena poika, jolle oli annettu nimeksi niin ikään Vincent Willem. Lapsena Vincent joutuikin kävelemään joka sunnuntai hautakiven ohi, jossa oli hänen nimensä ja syntymäpäivänsä.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent kävi 1860–1861 kyläkoulua Zundertin kylässä. Vuonna 1861 isä siirsi hänet siskon kanssa yksityisopetukseen. Vincent lähetettiin 12-vuotiaana sisäoppilaitokseen Zevenbergeniin 20 kilometrin päähän. Siellä hän kiinnostui lukemisesta. Hänen kirjallinen makunsa oli laaja: hänen suosikkejaan olivat esimerkiksi William Shakespeare ja "Setä Tuomon tupa". Kansakoulun jälkeen hän siirtyi 1866 keskikouluun Tilburgissa. Sen hän jätti kesken maaliskuussa 1868.


title: Vincent van Gogh

text: Nuorena poikana Vincent oli pidetty, vaikkakin itsepäinen ja temperamenttinen. Hän muisteli varhaisvuosiaan myöhemmin kirjeessään veljelleen Theolle kuitenkin onnettomina: ”Minun nuoruuteni oli --- synkkä, kylmä ja hedelmätön.”


title: Vincent van Gogh

text: Jätettyään koulun Van Gogh meni 16-vuotiaana heinäkuussa 1869 oppipojaksi Haagiin Goupil & Cien taidekaupan taidegalleriaan, jonka hänen setänsä Cent omisti. Taidegalleriassa hän tutustui 1800-luvun salonkitaiteeseen ja hollantilaisiin maisemamaalauksiin. Siellä hän tuli jälleen läheiseksi Theo-veljensä kanssa, ja he alkoivat kirjoitella toisilleen. Veljekset kävivät tiivistä kirjeenvaihtoa Vincentin kuolemaan saakka.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh sai 20-vuotiaana siirron Goupilin Lontoon-osastoon. Hän viihtyi Lontoossa, mutta koki siellä ensimmäiset sydänsurunsa, kun hänen ihastuksensa, vuokraemännän tytär, ei tuntenut häntä kohtaan samoin. Van Gogh otti tapauksen niin raskaasti, että hänen sukulaisensa huolestuivat hänestä. Van Gogh siirrettiinkin Lontoosta Pariisiin 1875.


title: Vincent van Gogh

text: Pariisissa Van Goghin uskonnollisuus voimistui, ja hän siteerasi Raamattua entistä useammin kirjeissään veljelleen. Hän asui Montmartrella brittiläisen työtoverinsa kanssa. Van Gogh kiinnitti aiempaa vähemmän huomiota työnsä hoitamiseen taideliikkeessä, joten hänet erotettiin vuoden 1876 alussa. Van Gogh oli siten 23-vuotiaana työtön eikä tiennyt, mitä tekisi seuraavaksi. Hän palasi Englantiin Ramsgateen ja sai töitä sisäoppilaitoksen opettajana. Hän opetti ranskaa, saksaa ja aritmetiikkaa ja valvoi poikia koulupäivän jälkeen. Muutaman kuukauden jälkeen hän otti opettajantyön myös Isleworthissa, jossa hän pääsi opettamaan Raamattua ja toisinaan myös saarnaamaan paikallisessa metodistikappelissa.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh palasi Hollantiin joulukuussa 1876 ja jätti vanhempiensa kehotuksesta palaamatta Englantiin. Hänen Cent-setänsä järjesti hänelle töitä kirjakaupassa Dordrechtissa. Van Gogh joutui jättämään työt kuitenkin jo neljän kuukauden kuluttua, sillä hän oli käyttänyt työaikansa lähinnä Raamatun kääntämiseen ja piirusteluun. Van Gogh alkoi suunnittella papiksi ryhtymistä ja aloitti vanhempiensa tuella teologian opinnot Amsterdamissa. Kreikanopinnot eivät kuitenkaan sujuneet, joten vuoden kuluttua Van Gogh lopetti. Hän kirjautui kuitenkin maallikkosaarnaajien kouluun Brysselissä vuonna 1878, mutta hän ei saanut lähetystyöpaikkaa sen seurauksena. Hän muutti Etelä-Belgian Borinagen kaivoskaupunkiin saarnaamaan, mikä toikin hänelle kuuden kuukauden kokeilujakson maallikkosaarnaajana. Hän otti Raamatun kehotukset tosissaan ja luopui omaisuudestaan. Hän muutti asumaan kojuun ja nukkui sen lattialla. Hänen perheensä huolestui jälleen, ja Theo ryhtyi suostuttelemaan Vincentiä ryhtymään taiteilijaksi.


title: Vincent van Gogh

text: Keskusteltuaan veljensä kanssa Vincent vetäytyi pian yhdeksäksi kuukaudeksi eristyksiin. Sen aikana hänen uskonnollinen kiihkonsa laantui ja hänestä tuli järjestäytyneen uskonnon vastustaja. Samalla hän oli tehnyt päätöksen ryhtyä taiteilijaksi. Hän aloitti piirtelemällä paikallisia kaivosmiehiä. Hän yritti etsiä itselleen taideopettajaa, ja Theo tarjoutui tukemaan häntä.


title: Vincent van Gogh

text: Vaikka Van Gogh kävikin ajoittain lyhyitä aikoja taideopinnoissa, hän oli suurimmaksi osaksi itseoppinut. Hän piirsi harjoituksen vuoksi satoja yksityiskohtaisia tutkielmia ja harjoitteli asetelmien piirtämistä ja maalaamista. Hän kehitti piirustustaitojaan myös kopioimalla Jean-Francois Millet’n, Jozef Israëlsin sekä muiden mestarien töitä.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh kävi läpi kaksi kertaa Charles Barguen piirustuskurssin, jossa kopioitiin litografioita. Hän kirjoitti veljelleen Theolle vuonna 1881: ”Huolellinen tutkiminen ja jatkuva & toistuva Barquen harjoitusten kopioiminen on antanut minulle näkemystä figuurien piirtämiseen. Olen oppinut mittaamaan ja näkemään ja etsimään pääpiirteitä, niin että Jumalan kiitos, se mikä minusta näytti äärimmäisen mahdottomalta aikaisemmin on tulossa nyt vähitellen mahdolliseksi. En ole enää luonnon edessä niin avuton kuin aikaisemmin.” Van Gogh opiskeli lisäksi Brysselin taideakatemiassa, Haagissa Anton Mauven opissa ja vuodesta 1885 alkaen Antwerpenin taideakatemiassa.


title: Vincent van Gogh

text: Vaikka Van Gogh ei kurinalaisesta taideopetuksesta välittänytkään, hänen teostensa erikoiset perspektiivit ja kirkkaat värit olivat harkittuja poikkeamia käytännöistä, jotka hän tunsi hyvin.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh oli piirrellyt jo lapsena saniaisia, kukkia ja kotinsa esineitä, ja hän oli koristellut kirjeitään piirroksilla. Hänen sukulaisistaan moni oli jo taidealalla, myöhemmin myös Theo-veli. Vincent tarvitsi myös kanavan purkaa tunteitaan ja hollantilaisia maalaisia kohtaan tuntemaansa myötätuntoa.


title: Vincent van Gogh

text: Taiteilijanuransa alkuvuosina Van Gogh kuvasi paikallisia maalaisia töissään ja arkivaatteissaan. Hän halusi kuvillaan tavoittaa kohteistaan jotain olennaista ja ”herättää vakavia ajatuksia”. Hän kirjoitti: "”Työnteossa olevan maalaisen hahmon piirtäminen... on modernin taiteen tosiydin.”"


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh perusti ensimmäisen ateljeensa borinagelaisen hiilikaivosmiehen tupaan kesäksi 1880. Vuokran hän maksoi isänsä lähettämistä rahoista. Theo lähetti Pariisista grafiikan vedoksia kopioitavaksi ja Haagin Goupilin johtaja anatomian ja perspektiivin oppikirjoja. Syksyllä 1880 Van Gogh muutti brysseliläiseen hotelliin. Hän söi hyvin vähän ja sairastui puutostautiin, minkä takia hänen hampaansa putosivat jo vähän yli kolmenkymmenen vuoden iässä. Hän kirjoittautui Brysselissä kuninkaalliseen taideakatemiaan ja harjoitteli siellä kipsi- ja elävän mallin piirtämistä. Hän kävi myös anatomian seminaareissa ja opetteli mittasuhteiden, perspektiivin sekä valon ja varjon kuvauksen säännöt. Hän ystävystyi taidemaalari Anthon van Rappardin kanssa ja käytti tämän ateljeeta.
Elämä Brysselissä oli niin kallista, että Van Gogh muutti vanhempiensa luokse Etteniin keväällä 1881. Siellä hän piirsi ahkerasti, esimerkiksi tunnetun teoksensa "Kylväjä". Hän rakastui palavasti serkkuunsa Kee Vosiin, joka kuitenkin peloissaan torjui kiihkeän Van Goghin rakkaudentunnustukset. Syvästi rakkaudenkipeä Van Gogh etsiytyi haagilaisen prostituoidun syliin ja muutti itsekin Haagiin. Siellä hän maalasi sukulaisensa, Haagin koulukunnan maalarin Anton Mauven opissa. Van Gogh ei kuitenkaan halunnut harjoitella kipsivaloksilla, ja miehet riitaantuivat. Van Gogh ei myöskään onnistunut saamaan epäkaupallisia teoksiaan myydyksi kaupungissa.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent aikoi viedä naisystävänsä vihille pelastaakseen hänet prostituutiolta, mutta Theo vastusti aietta voimakkaasti. Avioliitto ei lopulta toteutunut, vaikka Vincent jatkoikin naisen ja hänen lastensa kanssa asumista ja heidän elättämistään.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh opetteli käyttämään neljästä langasta ja puukehyksestä koottua välinettä, joka helpotti perspektiivin luomista. Hän kiinnostui myös öljyväreistä ja ryhtyi tekemään impastotekniikalla paksuja maalikerroksia, jotka saattoivat hänen myöhemmissä töissään kohota kankaasta jopa senttimetrin. Hänen väripalettinsa oli yhä harmaavoittoinen.
Van Gogh muutti jälleen vanhempiensa luo Nueneniin loppuvuonna 1883. Pyykkihuoneeseen tehdyssä ateljeessaan Van Gogh maalasi ahkerasti maisemia, asetelmia ja maalaisväkeä. Hänen isänsä kuoli keväällä 1885. Van Gogh maalasi ensimmäisen mestariteoksena "Perunansyöjät" asuessaan Nuenenissa. Hän teki Theo-veljensä kanssa sopimuksen, jonka mukaan Vincent sai Theolta säännöllistä kuukausikorvausta sitä vastaan, että hän luovutti tälle kaikki maalauksensa. Näin hän sai tunteen siitä, että hän oli ansainnut Theolta saamansa avun. Samalla hän kuitenkin arvosteli Theoa liiallisesta kriittisyydestä sekä siitä, ettei tämä etsinyt maalauksille ostajia riittävän aktiivisesti.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh jätti Alankomaat lopullisesti kahdeksan kuukautta isänsä kuoleman jälkeen. Ensin hän meni Antwerpeniin, missä hän opiskeli taidetta muutaman kuukauden ajan. Tuona aikana hän tutki museoissa ja kirkoissa Rubensin värinkäyttöä ja alkoi itsekin käyttää aiempaa kirkkaampia värejä. Helmikuussa 1886 hän muutti Pariisiin.
Vincent asui Pariisissa Theon luona. Theo järjesti aluksi Vincentin lääkärille ja hammaslääkärille, sillä tämän terveys oli heikolla tolalla vuosien laiminlyönnin jälkeen. Pian Theo vuokrasi heille tilavan asunnon Rue Lepiciltä Montmartresta. Vincentin terveys ja mieliala kohenivat Pariisissa nopeasti. Hän kävi kolmen viikon ajan Fernand Cormonin taidetunneilla, joilla hän kehitti erityisesti piirrostekniikkaansa ja tutustui nuoriin ranskalaisiin taiteilijoihin, kuten Émile Bernardiin ja Henri de Toulouse-Lautreciin. Hän hankki maalaustarvikkeita Père Tanguyn kaupasta ja maksoi ne omilla maalauksillaan, joita Tanguy myi Van Goghin kuoltua.


title: Vincent van Gogh

text: Pariisi oli vuonna 1886 täynnä uutta luovia ihmisiä etenkin taiteen alalla. Kaupungissa Van Gogh tutustui Édouard Manet’n, Edgar Degas’n ja Paul Cézannen sekä impressionistien, pointillistien ja symbolistien maailmaan sekä japanilaisiin vaikutteisiin. Hän oppi tuntemaan Camille Pissarron, Toulouse-Lautrecin, Paul Signacin ja Paul Gauguinin sekä muita avantgarde-maalareita, ja hän tutki heidän töitään ja ideoitaan tarkasti. Tämän seurauksena Van Goghin tyyli muuttui kahden vuoden aikana täysin: hänen töihinsä tuli uutta keveyttä ja valoa, raatavien maatyöläisten tummat hahmot vaihtuivat eloisiin lähikuviin uusista ystävistä ja taiteilijasta itsestään, ja hän alkoi maalata myös rauhallisia kahviloiden sisätiloja ja tuulenvireisiä maisemia. Van Gogh teki tyylillisiä kokeiluja pointillismilla, japanilaisella tyylillä ja etenkin impressionismilla. Impressionismin hän oppi Camille Pissarrolta, joka yhdessä Theon ja Toulouse-Lautrecin kanssa arvosti Van Goghin taidetta ehkä eniten. Jäljittelemällä japanilaisia ukiyo-e-puupiirroksia Van Gogh omaksui kirkkaat värit ja selkeät ääriviivat. Hän hankki satojen vedosten kokoelman ja vertasi japanilaisia mestareita suurimpiin eurooppalaisiin mestareihin kuten Rembrandtiin ja Vermeeriin. Pointillisti Georges Seurat’lta Van Gogh omaksui vastavärit, joita hän käytti myöhäistuotannossaan poikkeuksellisen paljon.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh teki Pariisissa kahden vuoden aikana yhteensä noin 200 maalausta. Näistä kukkamaalauksia oli noin 50, asetelmia 35 ja maisemia 50.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent oli alkanut juopotella Pariisissa ja elää epäsiistiä ja häiritsevää elämää. Tämä ahdisti Theoa, joka ei kuitenkaan halunnut häätää veljeään. Hermoromahduksen partaalla roikkunut Vincent päätti itse muuttaa pois Pariisista helmikuussa 1888.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh muutti eteläranskalaiseen Arlesin kaupunkiin keväällä 1888. Arlesissa Van Gogh vaikuttui suuresti seudun valosta, väreistä ja luonnosta, joita hän vertasi ”japanilaiseen unelmaan”. Arlesissa Van Goghin taide saavuttikin huippunsa väriloistossaan. Hän oli lakannut tekemästä kankaalle hiilellä luonnoksia ja levitti nyt väriä paksuin vedoin suoraan tyhjälle kankaalle. Tasaisia väripintoja hän täytti omaperäisesti säleikön tai sädekehän muotoisilla kuvioilla. Hän maalasi luonnon lisäksi myös paikallisia asukkaita, vaikka hän ei ollutkaan kovin pidetty kaupungissa. Hänen läheisin ystävänsä oli postinkantaja Joseph Roulin, joka myös toimi perheenjäsenineen usein hänen mallinaan. Lisäksi Van Gogh maalasi Arlesissa elokuussa 1888 ja tammikuussa 1889 useita auringonkukkatöitä, joissa maljakossa on 12–14 auringonkukkaa. Van Gogh arvosti myös yön keinovaloja ja kirkasta tähtitaivasta, ja hän maalasi kesällä 1888 useita yökuvia niin ulkona kuin sisälläkin.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh työskenteli kiivaasti ja teki vuoden 1888 aikana ainakin 90 piirrosta ja 100 maalausta. Arlesiin sijoitettiin ”Van Goghin vuonna” 1962 litteitä kiviä niille paikoille, joilla Van Gogh maalasi taulujaan. Hän lähetti maalauksiaan Pariisiin Theolle ja puolusteli samalla kovaa työtahtiaan, jota Pariisissa oli arvosteltu. Hän kuitenkin myönsi kirjeissään Theolle olleensa jo romahduksen partaalla.
Aluksi Van Gogh asui hotellissa, mutta hän muutti muutaman kuukauden kuluttua nelihuoneiseen vuokra-asuntoon, jonka keltaisia ulkoseiniä hän erityisesti arvosti. Hän halusi perustaa uuden ”etelän koulukunnan” ja pyysi muita taiteilijoita, kuten Gauguinia, Seurat’ta ja Bernardia, asumaan paikkakunnalle hänen kanssaan. Gauguin saapuikin Arlesiin lokakuussa 1888 Theon rahallisella tuella. Miehet maalasivat paljon yhdessä, vaikka heidän suhteensa olikin välillä vaikea. Gauguin ei pitänyt Van Goghin epäsiisteydestä ja vastavärien käytöstä, vaikka arvostikin tätä taiteilijana suuresti. Gauguin ei myöskään pitänyt Arlesista yhtä paljon kuin Van Gogh. Miehet keskustelivat paljon taiteen teoriasta, ja vuoden loppuun mennessä keskustelut olivat usein riitaisia. Gauguin valitteli Van Goghin arvaamatonta käytöstä ja päätti lähteä Arlesista.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Goghin ja Gauguinin ystävyys päättyi riitaan, jonka seurauksena Van Gogh leikkasi palan vasemmasta korvalehdestään irti ja arlesilaisen lehtijutun mukaan kääri sen kangaspalaan ja lahjoitti Rachel-nimiselle prostituoidulle. Vuoden 2016 tutkimuksen mukaan kyseessä ei ollut prostituoitu vaan bordellissa työssä ollut palvelijatar, joka oli todennäköisesti tuttu Van Goghille muista yhteyksistä. Van Goghin luultiin aluksi kuolleen sänkyynsä, mutta hän toipui sairaalahoidossa. Jotkut tutkijat ovat myöhemmin esittäneet, että Paul Gauguin olisi sivaltanut miekalla hänen korvansa irti riidassa bordellin edustalla. Vuoden 2016 tutkimuksen mukaan Van Gogh sai tuona samana päivänä tietää, että hänen veljensä Theo oli menossa naimisiin. Taidehistorioitsija Martin Bailey arvelee, että tämä lisäsi Van Goghin ahdistusta, koska hän pelkäsi menettävänsä Theon henkisen ja taloudellisen tuen. Tämän Bailey arvelee olleen ainakin tärkeä osasyy korvan viiltämiseen.
Theo saapui Arlesiin ja vietti Vincentin kanssa pari päivää. Hän totesi Vincentin psyykkiset ongelmat ja oli niiden suhteen pessimistinen. Vincent toipui korvavammastaan ja jatkoi tammikuussa 1889 maalaamista entiseen tapaan. Hän sai kuitenkin vainoharhaisen kohtauksen helmikuussa, ja pian kaupungin asukkaat saivat hänet suljettua lukkojen taakse. Hän meni lopulta toukokuussa potilaaksi Saint-Rémyssa sijainneeseen mielisairaalaan. Sairaalan johtaja diagnosoi hänellä olleen akuutti mania ja hallusinaatioita, jotka aiheuttivat korvan leikkaamisen. Sairaalan lääkärit eivät kuitenkaan tehneet diagnoosia Van Goghista. Jälkikäteen Van Goghin kohtausten syynä on arvioitu olleen skitsofrenia, alkoholismi, kuppa, epilepsia tai maanis-depressiivinen psykoosi.
Van Gogh ei saanut mielisairaalassa muuta hoitoa kuin kaksi kylvetystä viikossa. Hänelle annettiin kaksi huonetta, joista toisessa hän saattoi maalata. Hän sai maalata myös ulkona, ja hän kiinnostui etenkin sypressipuista, jotka hän kuvasi liekinomaisesti maasta nousevina. Myös hänen kuvaamansa pilvet, puut, kukkulat ja rotkot oli väkevästi kuvattu.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh sai uuden kohtauksen kesällä 1889 vierailtuaan Arlesissa, ja hän ilmeisesti yritti itsemurhaa. Hän toipui hitaasti eikä lähtenyt huoneestaan kahteen kuukauteen. Hänen tahtonsa maalata säilyi kuitenkin vahvana, ja hän teki sairaalassa kaksi maalausta viikossa toistuvista kohtauksistaan huolimatta. Hän alkoi kuitenkin haluta pois sairaalasta, jossa hän ei tuntenut pystyvänsä parantumaan. Hänen taiteilijaystävänsä eivät halunneet ottaa häntä asumaan kanssaan, mutta lopulta auversilainen lääkäri Paul Gachet järjesti hänelle asunnon ja alkoi hoitaa häntä.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin vielä asuessa Saint-Rémyn mielisairaalassa avantgarde-lehti "Mercure de France" julkaisi alkuvuonna 1890 ensimmäisen hänestä kirjoitetun lehtiartikkelin. Siinä nuori taidekriitikko G. Albert Aurier ylisti Van Goghia, jonka töitä hän oli nähnyt Theon kotona ja Père Tanguyn kaupassa. Aurier korosti etenkin Van Goghin töiden yletöntä voimaa ja hermostuneisuutta sekä niiden häikäiseviä värejä. Van Gogh oli kiusaantunut artikkelista sen hänelle suoman ylistyksen vuoksi ja vähätteli omaa merkitystään muihin taiteilijoihin kuten Gauguiniin nähden. Pian artikkelin julkaisun jälkeen ensimmäinen Van Goghin työ, "Punainen viinitarha", myytiin näyttelyssä Brysselissä. Ostaja oli belgialainen taiteilija Anna Bock.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh matkusti Pariisiin toukokuussa 1890 toivuttuaan uusimmasta kohtauksestaan. Pariisissa hän asui Theon ja tämän vaimon luona kolme päivää ja oli vaimon kuvauksen mukaan hyvässä kunnossa ja hyväntuulinen. Pariisista hän jatkoi Auvers-sur-Oisen kylään tohtori Paul Gachetin luo. Siellä hän alkoi jälleen maalata ahkerasti. Hän piti aluksi Gachetista ja teki tästä muotokuviakin, mutta alkoi myöhemmin pitää tohtoria sairaampana kuin itseään. Hänen viimeisiksi jääneissä töissään on aiempaa ahdistuneempi tunnelma.
Van Gogh ampui oman kertomansa mukaan itseään vatsaan sunnuntaina 27. heinäkuuta 1890 maatalon pihalla Auversissa. Hän käveli takaisin matkakotinsa huoneeseen, mistä isäntä löysi hänet makaamasta sängyltä. Theo matkusti paikalle ja istui Vincentin kuolinvuoteen äärellä keskustellen pitkään tämän kanssa. Vincent van Gogh kuoli 36 tuntia ampumisen jälkeen keskiyön jälkeen tiistaina 29. heinäkuuta. Hänet haudattiin Auversiin. Theo murtui veljensä kuolemasta ja kuoli itsekin seuraavan vuoden tammikuussa, alle kuusi kuukautta Vincentin jälkeen. Hänen jäännöksensä siirrettiin Vincentin viereen 23 vuotta myöhemmin.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin ampumisesta on olemassa vain hänen itsensä kuvaus, eikä asetta löydetty, ja jotkut ovat epäilleet kertomuksen todenperäisyyttä. Kaksi yhdysvaltalaistutkijaa esitti vuonna 2011, että Van Goghia olisikin ampunut kaksi teinipoikaa. Vuonna 2016 Van Gogh -museo asetti näytteille aseen, jolla hänen uskotaan ampuneen itsensä. Ase löytyi vuonna 1960 kyseiseltä pellolta ja oli ennen näytteille asettamista yksityiskokoelmassa.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin maalaustyylin tunnusomaisia elementtejä ovat huomionkiinnittävät värit, voimakas siveltimenkäyttö ja ääriviivoin rajatut muodot. Hänen siveltimenkäyttönsä oli ajoittain pointillisista.


title: Vincent van Gogh

text:
Taiteilijanuransa alkuvuosina Van Gogh tutki ja kopioi mestareiden, etenkin Jean-François Millet’n, teoksia, mutta hänen muotokielensä oli jo omaperäinen. Van Gogh oli mieltynyt vaatimattomiin aiheisiin: karuihin maisemiin, köyhien arkielämään ja tavallisiin esineisiin. Hän oli itsekin kokenut paljon taloudellisia vaikeuksia, ja hän tunsi aina syvää myötätuntoa köyhiä kohtaan. Hänen paletissaan oli etenkin aihepiiriin sopivia tumman ruskeita sävyjä, ja piirroksissaan hän käytti syvän mustia tiiviitä ja raskaita varjostuksia. Opettajaltaan Mauvelta hän omaksui valohämyn, josta kirkkaat sävyt puuttuivat kokonaan. Hän kirjoitti pyrkimyksestään realismiin: ”Saan jotain merkittävää aikaan vain, jos paneudun piirtämiseen perusteellisesti ja tosissani, ja jos pyrin aina kuvaamaan todellisuutta.” Toisaalta hän kirjoitti vähän myöhemmin Theolle pelkän todellisuuden jäljentämisen riittämättömyydestä: ”Osaisinpa vain ilmaista, miltä minusta tuntuu” ja ”Haluan koskettaa ihmisiä taiteellani. Haluan heidän sanovan, ’Hän tuntee syvällisesti, hän tuntee hellästi’.”
Van Gogh kehitti postimpressionistisen tyylinsä vuosien 1886 ja 1888 välillä Pariisissa, jossa hän omaksui valoisan ja kirkkaan väripaletin. Hän oli maalatessaan spontaani, vaistonvarainen ja nopea pyrkiessään vangitsemaan ilmiön tai ohikiitävän tunnetilansa. Hän kirjoitti: ”On parempi olla uskalias vaikka tekisikin silloin paljon virheitä, kuin ahdaskatseinen ja yliharkitsevainen.”


title: Vincent van Gogh

text: Kuvasommittelussaan Van Gogh korosti lävistäjää samaan tapaan kuin japanilaisissa puupiirroksissa tehtiin. Van Goghille oli tyypillistä kuva-alan jakaminen vaakasuikaleiksi tai suuriksi kolmioiksi, jotka hän yhdisti voimakkaasti pakenevilla viivoilla. Vasemmalle eteen hän sijoitti usein tumman kohteen voimistamaan syvyysvaikutelmaa ohjaamalla katsojan katsetta. Keskialalle hän sijoitti pääkohteen. Horisontin hän sijoitti usein korkealle. Hän käytti myös tiettyjen väriyhdistelmien perspektiivisiä ominaisuuksia syvyysvaikutelman vahvistamiseksi tai vähentämiseksi.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin myöhäistuotannossa erityisen keskeisen merkityksen sai rakenne, osien jäsennys kokonaisuudeksi. Tummilla ääriviivoilla hän sitoi monivärisistä pisteistä koostuvat pinnat konkreeteiksi muodoiksi. Värejä Van Gogh käytti tunteiden ilmaisuun: ”Yritän ilmaista punaisen ja vihreän kautta ihmiskunnan hirmuisia intohimoja.” Keltaista hän rakasti, ja se edusti hänelle aurinkoa.


title: Vincent van Gogh

text: Provencessa 1888–1889 Van Gogh pyrki vangitsemaan kankaalle etenkin valon ja varjojen vaikutuksen ja maalasi siksi mielellään keskipäivällä. Hän käytti vaaleita värejä, joita hän levitti sekoittamattomina kankaalle erivahvuisina viivoina ja kaarina, ja jäsensi ne ohuin ääriviivoin ja loi niistä vastaväreillä kontrasteja. Hän käytti voimakkaita siveltimenvetoja myös välittääkseen käsityksen taiteilijan omista voimakkaista tunteista. Väriä hän levitti usein hyvin paksulti.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin taide alkoi herättää laajempaa kiinnostusta hänen kuoltuaan. Fauvistit ja saksalaiset ekspressionistit löysivät Van Goghin ennen ensimmäistä maailmansotaa, ja hänestä tuli modernin taiteen suunnannäyttäjä. Van Goghilla oli suuri vaikutus 1900-luvun taiteilijoihin ja taidesuuntauksiin. Van Goghia pidetään nykyisin yleisesti yhtenä Hollannin suurista taiteilijoista ja ehkä jopa maailman arvostetuimpana taiteilijana. Van Goghin taiteesta on maksettu ennätyssummia, ja myös hänen näyttelynsä ovat olleet ennätyksellisen suosittuja. Hänestä on myös tullut kärsivän taiteilijan arkkityyppi. Hänen legendaansa ovat rakentaneet hänen köyhyytensä, itsensä vahingoittaminen, henkinen romahdus, itsemurha ja se, ettei hänen epätavallista lahjakkuuttaan tunnistettu, vaan hänet torjuttiin omana elinaikanaan.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent van Gogh kärsi viimeisten kahdenkymmenen elinkuukautensa aikana psyykkisestä sairaudesta, ja häntä on tutkittu usein siltä kannalta, miten sairaus vaikutti hänen elämäänsä.


title: Vincent van Gogh

text: Nuorena Vincent van Gogh oli luonteeltaan vaikea, sulkeutunut ja vetäytyvä, mutta luontoa ja eläimiä hän rakasti. Kylällä hänet tunnettiin hyväsydämisenä ja ystävällisenä. Van Gogh oli normaali ja sosiaalinen nuori mies kesään 1874 asti, jolloin hänestä tuli kiihkouskonnollinen. Sitä seuraavinakaan vuosina hänen kirjeissään ei tosin ole merkkejä mielenhäiriöistä tai syvästä masennuksesta. Hänen käyttäytymisensä oli silti ympäristön mielestä jo hyvin poikkeavaa ja epäsosiaalista vaikkakin epäitsekästä. Vanhemmat olivat huolissaan Vincentistä, koska tämä oli aina allapäin. Vincentin kirjeissä veljelleen on nähtävissä kohonnutta toimeliaisuutta, mutta ei kuitenkaan sairaalloista kiihkoa eli maniaa. Kirjeet ovat kuitenkin usein ylipitkiä, mikä saattaa lääketieteen tohtori Erkki Kivalon mukaan kertoa sairaalloisesta piirteestä. Vuonna 1885 Van Gogh näki itsekin aiemman uskonnollisuutensa ohimenneenä sekavuustilana, eikä osoittanut persoonallisuudessaan vielä mitään patologista suuntaa.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh sai ensimmäisen lievän kohtauksensa keväällä 1887 Pariisissa. Hän oli muuttunut hermoherkäksi ja alkanut käyttää runsaasti alkoholia. Psykiatri Karl Jaspersin mukaan Van Goghin mielisairaus alkoi viimeistään keväällä 1888. Van Gogh sai ensimmäisen vakavan kohtauksensa lopulta joulukuussa 1888 Arlesissa ja joutui sairaalahoitoon.


title: Vincent van Gogh

text: Arlesin sairaalan johtajan diagnoosi Van Goghille oli ”äkillinen kiihkotila ja yleinen sekavuus”. Van Goghia hoitaneen lääkärin Felix Reyn mukaan kyse niin vuodenvaihteessa kuin keväälläkin 1889 oli ”epileptisistä kriiseistä”. Saint-Rémyn johtaja uskoi myös epilepsiaan selityksenä. Loppuaikoina Van Goghia hoitanut hermolääkäri Paul Gachet puolestaan mahdollisesti uskoi tärpättimyrkytykseen ja auringonpistokseen.


title: Vincent van Gogh

text: Ehdotettuja diagnooseja Van Goghille 1900-luvun alkupuolen lääketieteellisessä kirjallisuudessa olivat paitsi epilepsia, myös epileptoidinen psykoosi, skitsofrenia, neurastenia, aivokasvain, psykopatia, syfiliittinen (kuppaan liittyvä) skitsoidis-epileptinen tila, syfiliittinen aivokalvo-aivotulehdus, vaiheittainen harhamielisairaus, krooninen auringonpistos ja keltaisen värin vaikutus. 1940-luvun jälkeisiä ehdotuksia ovat olleet esimerkiksi maanis-depressiivinen psykoosi, temporaali-epilepsia ja krooninen digitalismyrkytys. Lääketieteen tohtori Erkki Kivalo (1989) pitää selvänä, että Van Goghin sairaus vuosina 1888–1890 oli epilepsia. Epilepsian syitä saattoi olla monia: esimerkiksi vaikea synnytys tai kuppa, joka Van Goghilla tiedetään olleen.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin suvussa ei ollut varsinaista sukurasitusta mielisairauksiin tai epilepsiaan. Hänen pikkusiskonsa Wilhelmien tosin sairastui skitsofreniaan. Theon kuolemaan johtaneiden terveysvaivojen takana oli ehkä hermoston syfilis.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin sairauskohtaukset katkaisivat hänen työskentelynsä useasti, kerran jopa kuukausiksi. Toisaalta monet tutkijat ovat nähneet sairauden myös edesauttaneen hänen tyylinsä kehittymistä ja aiheuttaneen monet tyylin erityispiirteistä. Toisaalta joidenkin tutkijoiden mukaan Van Goghin työt mielenhäiriön vallassa olivat hajanaisia ja niistä oli kadonnut todellisuudentaju.


title: Vincent van Gogh

text:
Van Gogh teki lähes 900 maalausta ja kymmenen vuoden taiteilijanuransa aikana. Hän teki yli 40 omakuvaa, Rembrandtin jälkeen eniten suurista taiteilijoista. Hän signeerasi teoksensa ”Vincent”, mitä hän perusteli sillä, että hänen sukunimeään ei osattu Ranskassa ääntää.
Ei tiedetä, mikä jäi Van Goghin viimeiseksi maalaukseksi. Heinäkuussa Auversissa maalattu "Vehnäpelto ja variksia" on yksi ehdokas. Myös jompikumpi Charles-Francois Daubignyn pihasta tehdyistä maalauksista, Chaponvalin taloista tehty maalaus, tai "Puun juuria ja runkoja" -niminen maalaus saattaa olla hänen viimeisensä. Hänen viimeinen omakuvansa oli "Omakuva parrattomana" syyskuulta 1889.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin yli 85:n olinpaikkaa ei tiedetä. Osa saattaa olla tallessa yksityiskokoelmissa, mutta osa voi olla lopullisesti kadonnut. Muutama teos on varkailla. Kuusi Van Goghin teosta on tuhoutunut niiden lisäksi, jotka Van Gogh itse hävitti varhaisvuosinaan.


title: Vincent van Gogh

text: Ateneum oli maailman ensimmäinen museo, jonka kokoelmiin kuului Van Goghin teos: taiteilijan viimeisiin maalauksiin kuuluva "Katu, Auvers-sur-Oise" (1890) liitettiin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1903. Suurin kokoelma Van Goghin töitä on Amsterdamin Van Gogh -museossa, jonka pysyvässä näyttelyssä on yli 200 maalausta ja 500 piirrosta. Toiseksi suurin kokoelma on Hollannin Otterlon Kröller-Müller-taidemuseossa, jossa on 91 maalausta ja yli 180 piirrosta.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh sai elämänsä aikana myytyä vain yhden teoksen. Hänen kuolemansa jälkeen hänestä on tullut yksi maailman halutuimmista taiteilijoista.


title: Vincent van Gogh

text: Toistaiseksi kalleimmalla hinnalla myyty Vincent van Goghin taulu on vuonna 1890 maalattu "Tohtori Gachet’n muotokuva". Se myytiin huutokaupassa vuonna 1990 japanilaiselle liikemiehelle Ryoei Saitolle 82,5 miljoonan dollarin hintaan, mikä oli aikanaan maailmanennätys. Van Goghin omakuva "Muotokuva taiteilijasta parrattomana" (1889) myytiin 71,5 miljoonalla vuonna 1998.


title: Vincent van Gogh

text: Van Goghin maalausten keltainen on vähitellen tummunut. Muutoksen syynä on Van Goghin käyttämä kromikeltainen, joka valon UV-säteilyn vaikutuksesta hapettuessaan tummuu.


title: Vincent van Gogh

text: Van Gogh piirsi ja maalasi yli 40 omakuvaa, Rembrandtin jälkeen eniten suurista taiteilijoista. Van Goghin omakuvien tyyli muuttui vuosien aikana. Varhaisissa omakuvissa värit ovat vielä hollantilaisen murrettuja, mutta Pariisin-vuosina omakuvien väripaletti muuttui kirkkaammaksi. Arlesissa Van Gogh maalasi itsensä kerran japanilaisvaikutteisesti buddhalaiseksi munkiksi. Leikattuaan palan korvaansa irti Van Gogh maalasi itsestään muutaman viikon kuluttua kuvan side korvalla. Hän maalasi kaikki omakuvansa peilikuvina. Hän maalasi omakuvia harjoituksen vuoksi, mutta myös siksi, että hänellä ei ollut riittävästi asiakkaita tai varaa palkata malleja.


title: Vincent van Gogh

text: Vincent ja Theo van Gogh kävivät hyvin aktiivista kirjeenvaihtoa. Heidän välisistä kirjeistään on säilynyt 36 Theon kirjoittamaa ja 661 Vincentin kirjoittamaa. Vincentin muille perheenjäsenilleen kirjoittamista kirjeistä on lisäksi säilynyt 135. Kirjeissään vuosina 1872–1890 Vincent kirjoitti hyvin avoimesti ja laajasti tunteistaan ja elämästään, ja nämä kirjeet ovat tärkeä dokumenttikokoelma Vincentin elämästä. Vincent elävöitti kirjeitään usein piirroksilla. Vuonna 1885, kun hän oli ollut taiteilijana jo viiden vuoden ajan, hänen kirjeisiinsä piirtämänsä kuvat olivat kehittyneet kömpelöistä raapustuksista taidokkaiksi miniatyyreiksi.


title: Pyörä

text: Pyörä on ulkoreunaltaan ympyrän muotoinen esine, joka voi pyöriä keskellä olevan akselinsa ympäri. Ensimmäisiä käyttötarkoituksia pyörälle oli tavaroiden siirtämisen helpottaminen rakentamalla rattaita ja kärryjä, joissa hyödynnettiin pyörää. Pyörä muuttaa suuren liukukitkan kevyemmäksi vierimisvastukseksi ja siten helpottaa raskaiden taakkojen liikuttelua. Pyörän avulla on mahdollista siirtää kevyesti paljon raskaampia taakkoja kuin kantamalla. Pyörä kytketään yleensä akseliin, jolloin voidaan rakentaa erilaisia kärryjä ja vaunuja. Näiden avulla voidaan kuljettaa suuria määriä tavaraa joko ihmisten tai eläinten vetämänä tai jonkinlaisen moottorin avulla.


title: Pyörä

text: Pyörä on esihistoriallisen maailman merkittävimpiä keksintöjä. Pyörän synty liitetään yleensä 3000-luvun eaa. Mesopotamiaan, jossa sitä käytettiin savenvalussa. Pyörän kanssa samaan tapaan on käytetty myös teloja. Esimerkiksi muinaiset egyptiläiset hyödynsivät teloja raskaiden kivien siirtämisessä rakennustyömaillaan.


title: Pyörä

text: Pyörää hyödynnetään paitsi rattaissa, vaunuissa ja kärryissä myös autoissa, moottoripyörissä ja työkoneissa. Hammaspyörä, hihnapyörä, väkipyörä ja ketjupyörä ovat myös erilaisia pyöriä. Ajatusta liukukitkan muuttamisesta vierimisvastukseksi hyödynnetään myös vierintälaakereissa. Vanhahtava nimitys pyörälle on "ratas." Ratas voi tarkoittaa myös hammasratasta, hammaspyörää tai muuta pyörivää koneenosaa.


title: Pyörä

text: Nykyisin ajoneuvoissa käytetään pyöriä, jotka muodostuvat renkaasta ja vanteesta. Yleisin rengastyyppi on ilmatäytteinen kumirengas. Vanteet valmistetaan yleensä teräksestä tai alumiinista. Vanne voi olla jäykkä levystä väännetty tai valamalla valmistettu vanne tai jännityksien avulla koossa pysyvä pinnavanne. Kiskoilla liikkuvien kulkuneuvojen kuten junien ja raitiovaunujen pyörät ovat yleensä kokonaan terästä.


title: Pyörä

text: Aiemmin pyörät valmistettiin puusta. Myöhemmin keksittiin liittää pyörään teräksinen rengas pyörän kestävyyden parantamiseksi.


title: Pyörä

text: Buddhalaisuudessa pyörä on uskonnollinen vertauskuva. Elämän väitetään olevan loppumaton kierto uudelleensyntymiä, josta voi paeta valaistumalla. Mandala on pyörään perustuva symboli.


title: Pyörä

text: Muun muassa vuodenkiertoa, aurinkoa ja hyvää onnea symboloiva aurinkopyörä-merkki on tunnettu eri puolilla maailmaa. Aurinkopyörä-merkki on ilmeisesti alkujaan puolallisen pyörän kuva.


title: Avaruustekniikka

text: Avaruustekniikka on avaruudessa käytettävää teknologiaa. Avaruuden ympäristötekijät, kuten painottomuus ja tyhjiö, synnyttävät teknologialle merkittävästi erilaisia vaatimuksia kuin esimerkiksi Maan päälliselle teknologialle. Luotettavuus on erityisen tärkeää, koska korjaaminen ja huoltaminen on yleensä mahdotonta matkaan lähettämisen jälkeen.


title: Avaruustekniikka

text: Avaruustekniikan piiriin kuuluvat muun muassa laitteet kuten satelliitti, avaruusluotain, laskeutuja, avaruusasema ja avaruusalus sekä näiden avaruuteen laukaisemiseen käytettävät kantoraketit. Avaruudessa liikeradan muuttaminen vaatii rakettimoottorin tai jonkin muun tavan synnyttää propulsiota.


title: Avaruustekniikka

text: Avaruustekniikan komponentit ja järjestelmät eivät pääsääntöisesti sovellu muuhun käyttöön, joten joudutaan tekemään uniikkeja komponentteja. Lisäksi toimintavarmuuden takaamiseksi komponentit tulee testata monia muita aloja tarkemmin. Nämä molemmat nostavat suhteellisesti kustannuksia verrattuna matalampien varmuusvaatimusten ja suurien sarjojen tuotantoon. Tämän vuoksi pyritään mahdollisuuksien mukaan hyödyntämään mm. tavallista teollisuus- ja kulutuselektroniikkaa.


title: Avaruustekniikka

text:
Avaruustekniikan erityispiirteitä ovat avaruuden olosuhteiden kestämisen lisäksi toimintavarmuus sillä huolto on yleensä täysin mahdotonta. Avaruuden ympäristön erityispiirteitä Maan pinnan painovoimaan ja kaaksukehään verrattuna ovat muiden muassa:
Miehittämättömillä lennoilla ei voida tehdä huoltoja taikka korjauksia ja miehitetyilläkin hyvin rajoitetusti, joten komponenttien tulee olla hyvin luotettavia. Kaikki mahdolliset ongelmat pitää pystyä ennakoimaan ja ottamaan jo suunnittelussa huomioon. Myös etäohjaus on etäisyyksien vuoksi rajoitettua, joten esimerkiksi luotaimilta vaaditaan kykyä hyvinkin automaattiseen toimintaan.


title: Avaruustekniikka

text: Avaruustekniikkaa on pidetty teknisen kehityksen edelläkävijänä ja ajajana. Muun muassa mikroprosessorin ensimmäinen käyttö on liitetty Apollo-lentoihin. Toisaalta miniatyrisoitua elektroniikkaa kehitettiin jo toisen maailmansodan aikana muun muassa ilmatorjuntakranaattien sytyttimiin ja 1950-luvulla ballististen ohjusten ydinkärkien toiminnan ohjaukseen. Sotatekniikan ja avaruustekniikan kehittäminen ovatkin aina kietoutuneet yhteen, varsinkin avaruustoiminnan alkuaikoina. Lukuisat kantoraketit on tehty ohjusten pohjalta ja ensimmäinen avaruuteen asti tehty laukaisu tehtiin V2-ohjuksella. Myös elektroniikan kehittäminen on yhteydessä sotatekniikkaan. Tietokone ja telemetriatietoliikenne olivat olemassa ennen avaruusalusta, mutta avaruustekniikka loi tarpeen miniatyrisoidulle tietokoneelle.


title: Avaruustekniikka

text: Koska avaruusalusprojektit olivat hyvin monimutkaisia ja laajalle verkottuneita, niiden puitteissa on väitetty tehdyn merkittävästi projektinhallinnan välineiden kehittämistä. Yhdysvaltain laivaston Polaris-ohjuksen kehityshankkeessa kehitettiin 1950-luvun lopussa myös eräs edelleen käytetyimmistä projektinhallintamenetelmistä, PERT.


title: Avaruustekniikka

text: Myös kirurgian edistymistä on liitetty Nasan Apollo-ohjelmaan. Toisaalta Vietnamin sota oli ensimmäinen, jossa esimerkiksi kuusi luotia mahaansa saanut sotilas saatiin pelastettua edistyneen sairaanhoidon avulla.


title: Avaruustekniikka

text: Teflon-muovi liitettiin aikoinaan 1960-luvun lopussa ja edelleenkin voimakkaimmin Apollon niin kutsuttuihin spin-offeihin. Tämä vuonna 1938 keksitty muovi tuotiin markkinoille 1950-luvun jälkipuolella ennen ensimmäistäkään miehitettyä avaruuslentoa.


title: Avaruustekniikka

text: Simulointiohjelmista lujuuslaskentaohjelma NASTRAN (laajemminkin käytössä oleva elementtimenetelmällä differentiaaliyhtälöitä numeerisesti ratkaiseva ohjelmisto) kehitettiin Nasassa, mutta se tehtiin Boeing 747 -lentokoneen suunnittelun avuksi. Sinänsä menetelmä oli käytössä jo toisen maailmansodan aikana, silloin tosin matriisilaskenta ratkaistiin käsin eikä tietokoneella.


title: Avaruustekniikka

text: Suoria käytännön hyötyjä ovat satelliittihavaintojen aikaansaamat paremmat keskipitkän välin (3 päivää) sääennusteet. Sääsatelliittidatan käyttöönotto sään ennustamisen laskentamalleissa kesti noin 20 vuotta. Muita hyötyjä on satelliittitietoliikenne, jolla etäisiin tai kehittymättömiin paikkoihin saadaan esimerkiksi puhelinyhteys. Satelliittipaikannus etenkin GPS:n avulla on suhteellisen laajasti käyttöönotettu ammattiliikenteessä ja huviveneilyssä.


title: Avaruustekniikka

text: Spin-offit eli teknogian siirtyminen avaruustekniikasta muualle on ollut esillä, koska sillä osin perustellaan toimintaan satsaamisen kannattavuutta lyhyelläkin tähtäimellä. Tämä on kuitenkin ollut jossain määrin harhaanjohtavaa avaruusalan alussa ja vähentynyt. Nykyään puhutaankin spin in'in tarpeesta eli yritetään tuoda avaruustekniikkaan etenkin kulutuselektroniikan komponentteja.


title: Avaruustekniikka

text: 2000-luvulla avaruustekniikka on joutunut tilanteeseen, jossa nk. avaruuskäyttöön kelpuutettuja komponentteja on yhä vaikeampi saada. Ne ovat olleet amerikkalaisten MIL-standardien mukaisten komponenttien eräs alalaji, jossa komponentteja tarkastetaan vielä tiheämmin. Näiden valmistuslinjoja on suljettu Yhdysvaltain asevoimien siirtyessä käyttämään COTS-komponentteja (commercial off-the-shelf). Kaupallisissa komponenteissa, etenkin prosessoreissa ja muisteissa, on paljon parempi suorituskyky kuin perinteisissä säteilynkestävissä (rad hard) luotettavissa (high rel) komponenteissa.


title: Raketti

text: Raketti on laite, joka kulkee ulos purkautuvan kaasusuihkun avulla. Raketti voi liikkua myös tyhjiössä, koska raketin liike perustuu ampuma-aseen rekyyliä muistuttavaan reaktioperiaatteeseen. Rakettimoottori on tyypillinen reaktiomoottori.


title: Raketti

text: Raketteja käytetään muun muassa ilotulituksissa, avaruusaluksissa ja ohjuksissa. Hyötykuormien laukaisuun käytettävästä raketista käytetään nimitystä kantoraketti.


title: Raketti

text: Raketin laukaisu tuottaa voimakasta melua. Saturn V -raketin laukaisu tuotti 220 desibelin äänenpaineen. Raketin alle pumpattiin vettä ääniaaltojen absorboimiseksi, muussa tapauksessa ääniaaltojen heijastuminen olisi vahingoittanut rakettia.


title: Raketti

text: Rakettimoottori perustuu Newtonin kolmanteen lakiin, jonka mukaan voima aiheuttaa yhtä suuren vastavoiman. Tätä sanotaan voiman ja vastavoiman tai aktion ja reaktion laiksi. Arkielämässä tämä laki näkyy muun muassa täyteen puhalletussa ilmapallossa, joka päästetään vapaaksi. Pallo lähtee liikkeelle, koska sen suusta purkautuu kaasua ulos. Tyypillinen puhdas raketin tyyppinen reaktioilmiö on ampuma-aseen laukaistaessa syntyvä rekyyli. Ampuma-ase potkaisee tuntuvasti, vaikka lähtevän luodin massa on melko pieni. Arkisesti sanottuna, raketti voidaan kuvitella kaasuhiukkasia sarjatulena ampuvaksi aseeksi.


title: Raketti

text: Rakettimoottori on yleensä kemiallinen reaktiomoottori, jossa kiinteän tai nestemäisen ajoaineen palaminen polttokammiossa muuttaa ajoaineen kemiallisen energian paine- ja lämpöenergiaksi. Kuuma palamiskaasu kiihdytetään suureen nopeuteen raketin suuttimessa. Rakettimoottori kuljettaa mukanaan sekä polttoaineen että hapettimen ja on näin ollen täysin omavarainen verrattuna esimerkiksi suihkumoottoriin, joka tarvitsee ilman happea toimiakseen.


title: Raketti

text: Raketti voi olla kuljetusväline, ohjus, lentokone tai avaruusalus.


title: Raketti

text: Raketteja käytetään lähinnä tutkimus, harraste, huvi- ja sotilaskäytössä.


title: Raketti

text: Tutkimus- ja harrastekäytössä käytetään yleensä ohjaamattomia raketteja, jotka toimivat yleensä kiinteän ajoaineen moottorilla tai joskus hybridimoottorilla. Harrastekäytössä ovat pienoismalliraketit, joissa on vastaava moottori kuin ilotuliteraketeissa. Tutkimuskäytössä olevat raketit sisältävät hyötykuormanaan mittalaitteita, joilla voidaan tutkia raketin lentoa tai tehdä esimerkiksi mikrogravitaatiokokeita.


title: Raketti

text: Huvikäytössä on ilotulitusraketti, joka on samankaltainen ruutiraketti, jollaisia käytettiin Kiinassa 2 200 vuotta sitten. Se on ohjaamaton laukaisun jälkeen ja räjäyttää moottorin sammuttua ilmaan viuhkan palavia rakeita, jotka muodostavat kuviota taivaalle.


title: Raketti

text: Sotilaskäytössä raketteja kutsutaan ohjuksiksi, kun niissä on lentoradan ohjausjärjestelmä tai raketeiksi, kun raketti lentää laukaisun jälkeen ilman ohjausta (esimerkiksi Stalinin urut ja singon ammus).


title: Raketti

text: Monivaiheraketissa on monta peräkkäistä rakettia. Ensimmäinen vaihe antaa vauhtia seuraavalle, jolloin saavutetaan suurempi nopeus ja pitempi paloaika. Kantoraketeissa käytetään erityisen suuren työntövoiman antavia moottoreita ensimmäisessä vaiheessa, jotta päästään nopeasti pois ilmakehän alakerroksista, missä ilmanvastus hidastaa raketin lentoa.


title: Raketti

text: Termiä raketti käytetään myös rakettimoottoreista, joita on lähinnä satelliiteissa ja avaruuslentokoneissa ja joita kutsutaan myös propulsio- eli työntövoimajärjestelmiksi. Sellaisia ovat kemialliset, sähköiset (ionipropulsio) ja ydinpropulsiojärjestelmät.


title: Raketti

text: Avaruustekniikassa raketteja käytetään muun muassa satelliittien ja avaruusalusten laukaisuun avaruuteen. Tällöin kyse on kantoraketeista tai avaruussukkuloista. Nämä ovat toistaiseksi monivaiheraketteja Nasan sukkuloita lukuun ottamatta kertakäyttöisiä. Avaruusluotaimen kuljettamiseen korkeammalle kiertoradalle käytetään radankorjausmoottoria. Avaruusalusten ja sukkulan asennonsäädössä käytetään pienempiä rakettimoottoreita, joita kutsutaan trustereiksi. Planeetan kiertoradalle saapumisessa käytetään vastaavaa moottoria jarrutukseen, tällöin puhutaan jarruraketista.


title: Raketti

text: Rakettiteknologian uranuurtajia olivat venäläinen Konstantin Tsiolkovski (teoria 1880-luvulta lähtien), yhdysvaltalainen Robert Goddard (ensimmäinen nesteajoainetta käyttävä raketti 1920-luvulla), saksalainen Hermann Oberth, ranskalainen Robert Esnault-Pelterie, neuvostoliittolainen Sergei Koroljov (ensimmäinen mannertenvälinen ballistinen ohjus ja satelliitti vuonna 1957, ensimmäinen miehitetty avaruusalus vuonna 1961) ja saksalainen Wernher von Braun (V-2-ohjus vuonna 1942). Heidän lisäkseen ja osin paljon heitä ennen oli lukuisa joukko ruutirakettien kehittäjiä.


title: Raketti

text:
Rakettien perusyhtälö tunnetaan Tsiolkovskin lakina. Siinä esiintyy muun muassa
massasuhde ja suihkunopeus eli polttoaineen ominaisimpulssi.


title: Netcat

text: Netcat (nc) on TCP- ja UDP-yhteyksien luomiseen käytetty työkalu. Sillä voi sekä muodostaa erilaisia yhteyksiä toisiin tietokoneisiin että avata portteja ja ottaa vastaan yhteyksiä muilta koneilta. Netcat antaa ennen kaikkea mahdollisuuden säätää kaikkia mahdollisia eri parametreja, kuten lähdeporttia tai tiettyjä TCP-optioita, mikä tekee siitä erittäin hyödyllisen kaikenlaisten TCP/IP-järjestelmien testaamiseen. Sillä onkin kätevä testata vaikkapa palomuurin tai pakettisuodattimen toimintaa.


title: Netcat

text: Netcat on vakiovarusteena miltei jokaisessa nyky-Linuxissa ja -Unixissa.


title: Netcat

text: Netcatista on olemassa myös salausominaisuudella varustettu versio, Cryptcat.


title: Netcat

text:
Komento tulostaa oletustulostusvirtaan netcat:n avulla fi:Wikipedian Etusivun HTML-koodin:
Niin sanotun back-kanavan tai ts. takaoven teko kohdejärjestelmästä netcat:n avulla omaan koneeseen:


title: Netcat

text: Jota ennen täytyy omaan koneeseen luoda netcat:llä kuuntelijat esimerkiksi:


title: Netcat

text: Täten saadaan tyylikkäästi Bourne-shell tai muu haluttu komentotulkki etäkäyttöön.


title: Netcat

text: Voidaan käyttää myös yksinkertaiseen porttiskannaukseen:


title: Shōgun (romaani)

text: Shōgun on James Clavellin Aasialaissaagan ensimmäinen romaani. Se sijoittuu feodaaliajan Japaniin vuoden 1600 tietämille ja kertoo fiktiivisen tarinan Tokugawa Ieyasun valtaannoususta shōgunaattiin englantilaisen merimiehen ollessa päähenkilönä. Kirjaa myytiin maailmalla yli 8 miljoonaa kappaletta vuosina 1975-1983. Siitä on tehty myös minisarja Shōgun, siitä lyhennetty teatterielokuva ja Broadway-musikaali.


title: Shōgun (romaani)

text: Romaanin englantilaisella merimiehellä oli todellinen esikuva: Will Adams (1564–1620), joka haaksirikkoutui hollantilaisella laivalla Japaniin ja lyhyen vankeuden jälkeen "ystävystyi" Ieyasun kanssa.


title: Shōgun (romaani)

text: Clavellin omasta mielestä "Shōgun" on parasta mainosta Japanille, mitä kukaan koskaan on länsimaissa tehnyt. "Shōgun" on kirjana, elokuvana, TV-sarjana ja musikaalina aina aivan erilainen, ei ollenkaan sama tarina.


title: Shōgun (romaani)

text: Muiden Clavellin romaanien tapaan Shōgunin sisältö perustuu osittain historiaan. Romaanin päähenkilöt perustuvat seuraaviin historiallisiin henkilöihin:


title: Videokamera

text: Videokamera on kamera, joka tallentaa liikkuvaa kuvaa ja ääntä elektronisesti. Se voi olla analoginen, jolloin tallennusvälineenä käytetään analogista videonauhaa tai digitaalinen, jolloin tallennusvälineenä käytetään digitaalista videonauhaa, DVD-levyä, muistikorttia tai kiintolevyä.


title: Videokamera

text:
Analoginen videokamera voidaan kytkeä televisioon SCART-, komposiittivideo- tai S-video-liitännällä.
Digitaalinen videokamera voidaan kytkeä tietokoneeseen esimerkiksi FireWire-liitännällä; kameran FireWire-liitäntä voi olla yksisuuntainen ("out") tai kaksisuuntainen ("in" ja "out"). Useissa digitaalisissa videokameroissa on myös analogiset liitännät, joiden avulla kamera on liitettävissä analogisiin laitteisiin, kuten videonauhuriin tai televisioon.


title: Videokamera

text: Periaatteessa kaikkia tähän päivään saakka valmistettuja elektronisia kameroita voidaan kutsua yhteisellä nimellä videokamera, koska niiden toimintaperiaate on samanlainen. Videokamera yleistyi nimityksenä enemmän siinä vaiheessa, kun niitä alettiin valmistaa kevytrakenteisina ja niitä tuli saataville kuluttajienkin käyttöön. Tätä ennen videokameroiden ollessa raskaita ja suurikokoisia niistä käytettiin nimitystä televisiokamera, koska niitä käytettiin pääasiassa TV-tuotannossa.


title: Videokamera

text: Ensimmäisen täysin elektronisen videokameran kehitti ja konstruktoi venäläissyntyinen sähköinsinööri ja keksijä Vladimir Zworykin vuonna 1923. Hänen suunnittelemansa videokamera oli samalla perusta nykyisen elektronisen televisiotekniikan toiminnalle. Zworykinin videokamerassa käytettiin melko erikoisenmuotoista, lasista katodisädeputkea, jonka sisään asennettu valoherkkä kuvaelementti muutti sen pinnalle heijastuneen kuvan elektroniseksi signaaliksi. Samalla Zworykin keksi hajottaa optisen kuvan osiin eli vaakasuuntaisiin kuvajuoviin, jolloin kokonainen kuva voitiin siirtää vain yhtä sähköistä johdintietä vastaanottimeen. Katodisädeputkea alettiin kutsua kuvaikonoskoopiksi, kun Zworykinin videokameroiden teollinen tuotanto aloitettiin.


title: Videokamera

text: Zworykinin videokamerassa käytetyn katodisädeputken toiminta on hyvin samanlainen kuin itse TV-vastaanottimen kuvaputki. Putken elektronitykillä synnytetyllä ohuella elektronisuihkulla "piirretään" vaakajuovia valoherkkään elementtiin, joka yhdessä säteen ja siihen kohdistuvan valon kanssa tuottaa säteen kohdalla valonvoimakkuudesta riippuvaisen sähköjännitteen. Elektronisäteen liikettä ohjataan putken ulkopuolella olevilla keloilla, jonka magneettisuus muuttaa säteen kulkusuuntaa.


title: Videokamera

text: Videokameroissa käytettiin hyvin pitkään katodisädeputkia kuvanottokomponenttina. Luonnollisesti niiden tuottama videokuva oli aluksi mustavalkoista. Ajan kuluessa niitä kehiteltiin yhä pienempikokoisiksi, jolloin voitiin valmistaa myös kohtuukokoisia valvontakameroita teollisuuden käyttöä varten.


title: Videokamera

text: Kuvaikonoskoopista seuraava yleinen katodisädeputkimalli oli kuvaortikon, jonka lasiputki oli malliltaan täysin suora. Pituutta ortikonputkella oli noin puoli metriä.


title: Videokamera

text: Kun televisiokuvaan tuli värit mukaan, tarvittiin videokamerassa yhden putken sijasta peräti kolme erillistä kuvaelementtiputkea, jokaiselle RGB-perusvärille omansa. Se aiheutti TV-kameroiden koon kasvamista, vaikka perustarkoituksena olikin saada niistä entistä pienempiä.


title: Videokamera

text: Viimeisin versio kameraputkista oli Vidicon-putki, jolla oli pituutta vain tulitikkurasian verran. Sen tuottama kuva ei ollut kuitenkaan verrattavissa kuvaortikonin laadukkaaseen videokuvaan, joten siksi Vidicon-putkia käytettiinkin enemmän pienikokoisissa valvontakameroissa ja kannettavissa kotivideokameroissa. Värillistä videokuvaa varten Vidiconista kehiteltiin kotivideokameroihin Saticon- ja Plumbicon-kameraputkia.


title: Videokamera

text: Katodisädeputkien käytössä oli omat tietyt puutteensa. Sen valoherkkä elementti oli usein hidas reagoimaan nopeisiin liikkeisiin, joista näkyvin esimerkki on kuvassa kirkkaan valopisteen vaelluksesta perään jäävä pyrstö. Niiden häipyminen kuvasta kesti muutaman sekunnin. Mustavalkoisissa ortikonputkissa suora vastavalo aiheutti ympärilleen mustan alueen ja pitkään kuvaaminen samaa liikkumatonta kohdetta kuvan "kiinnipalamisen", joka näkyi videokuvassa negatiivisena ennen palautumista. Kaikilla katodisädeputkilla oli yhteistä se, että niillä ei saanut koskaan kuvata suoraan aurinkoa kohti. Kirkas ja voimakasta lämpösäteilyä sisältävä auringonvalo poltti kameraputken kuvaelementtiin jäljen välittömästi ja pysyvästi.


title: Videokamera

text: 1980-luvulla kaikissa videokameroissa alkoivat yleistyä puolijohdetekniikalla valmistetut CCD-kennot, joilla vanhanmalliset katodisädeputket voitiin korvata pois käytöstä. Kameraputkiin verrattuna CCD-kennot reagoivat nopeasti liikkeisiin jättämättä kuvaan häntiä. Lisäksi ne ovat käyttövalmiita välittömästi ilman kameraputkien vaatimaa hehkutusaikaa, tarvitsevat toimiakseen huomattavasti vähemmän sähkövirtaa ja pienempää jännitettä sekä pystyvät kuvaamaan huonommassakin valaistuksessa.


title: Videokamera

text: Ammattitason videokameroissa käytetään edelleen kolmea erillistä kennoa jokaista perusväriä varten, jolloin videokuvan värientoistossa saadaan värikontrasti syvemmäksi ja värisävyt enemmän todellista vastaaviksi. Kuluttajakäyttöön myytävissä kameroissa kennoja on yleensä yksi, jossa jokaista perusväriä kuvaavat kuvapiste-elementit ovat yhdistettynä samassa kennossa. Nykyään harrastelijatason videokameroissakin on ryhdytty käyttämään ammattilaisten tapaan kolmea kuvakennoa.


title: Videokamera

text: Nykyisellä CCD-kennojen valmistustekniikalla yksikenno- ja kolmikennokameroiden värien toistossa on hyvin vähäisiä silmin havaittavia eroja. Kolmen erillisen kennon käytössä kuvapisteiden määrää voidaan käyttää enemmän ja kuvan yksityiskohdat saadaan terävimmiksi. Sen lisäksi värillinen videokuva hämärässä valaistuksessa kuvattuna on yksikennokameraa selkeämpi.


title: Videokamera

text:
Nykyiset videokamerat ovat kaikki poikkeuksetta varustettuja myös videonauhurilla niiden pienentyneen rakenteen ansiosta. Nauhuriosa voi olla integroituna kameran rakenteeseen tai kuten ammattitason Betacam-kameroissa toisiinsa yhteen liitettäviä erillisosia. Digitaalisissa videokameroissa käytetään nykyisin enemmän integroitua
rakennetta. Aluksi kameran ja nauhurin yhdistelmästä käytettiin nimitystä kameranauhuri, mutta nykyään puhutaan pelkästä videokamerasta.


title: Elokuvakamera

text: Elokuvakamera on kameratyyppi, joka tallentaa kuvia nopeassa tahdissa filmille. Kun kehitetty filmi projisoidaan, syntyy katselijalle vaikutelma liikkuvasta kuvasta, vaikka kyse on itse asiassa yksittäisistä kuvista. Filmiformaatit luokitellaan niiden leveyden mukaan: yleisimmät elokuva- ja televisiotuotannoissa käytetyt filmityypit ovat 35 mm ja 16 mm.


title: Elokuvakamera

text: Jotkin filmiformaatit ovat olleet ns. amatööriformaatteja jotka eivät ole olleet standardien mukaisia, kuten Movette. Movettea käyttävää kameraa mainostettiin vuonna 1917 Moving Picture World lehdessä.


title: Elokuvakamera

text: Elokuvakameroiden tallennusnopeus on yleensä 24 kuvaa sekunnissa, joka on myös esitysstandardi elokuvateattereissa. Hidastuksia kuvatessa voidaan käyttää korkeampaa tallennusnopeutta, ja vastaavasti nopeutuksia kuvatessa matalampaa nopeutta. Yleisimmät kuvasuhteet elokuvakäytössä ovat 1,85:1 ja 2,39:1 (”CinemaScope”) ja televisiokäytössä 16:9.


title: Elokuvakamera

text: Termillä digitaalinen elokuvakamera tarkoitetaan korkealaatuista ammattilaisvideokameraa, joka on suunniteltu nimenomaan elokuvakäyttöön.


title: Filmikamera

text: Filmikamera on kamera, joka tallentaa kuvan valoherkälle filmille. Nimitystä käytetään sekä liikkuvaa kuvaa kuvaavista elokuvakameroista että staattista kuvaa kuvaavista valokuvakameroista, etenkin silloin kun halutaan korostaa digitaalikameran ja filmikameran eroavaisuuksia. "Kamera"-sana tulee latinankielisestä ilmaisusta camera obscura eli pimeä huone.


title: Filmikamera

text: Ensimmäiset valokuvat, dagerrotyypit, valotettiin elohopealla käsitellylle kuparilevylle ilman filmiä. Dagerrotyypit olivat uniikkeja. Pian kehitettiin lasilevy, jolle valettiin valoherkkää emulsiota ja näistä pystyi kehittämisen ja kiinnittämisen jälkeen tekemään niin monta vedosta kuin haluttiin. Ensin kuvaajan oli itse valettava emulsio lasilevylle ja valotettava ja kehitettävä se emulsion ollessa vielä kosteaa, mutta 1872 esiteltiin kuivalevyt, jotka saattoi valottaa ja kehittää koska halusi. Lasilevy oli yleisin kuvausmateriaali 1880-luvulle saakka, jolloin markkinoille tuli teollisesti valmistettu filmi, jolle emulsio oli valettu. Lasilevyjä käytettiin kuitenkin yleisesti toiseen maailmansotaan saakka ja jotkut kuvaajat käyttivät niitä vielä 1960-luvulla. Erikoistarkoituksiin (tähtitieteellisessä kuvaamisessa) lasilevyjä käytettiin vielä 1980-luvulla.


title: Filmikamera

text: Ensimmäiset filmikamerat valmisti Kodak, jonka "Kodak No.1"-kamerassa vuonna 1888 käytettiin rullafilmiä. Varsinainen markkinoiden avaaja oli Kodak Brownie-kamera vuonna 1900, jossa filmin taustalle oli sijoitettu suojapaperi. Tämä mahdollisti filmin vaihtamisen valossa. Kamera oli alkujaan tarkoitettu lapsille. Yhdelle filmirullalle mahtui 6 kuvaa. Brownie-laatikkokameroiden yksinkertaisuus teki valokuvaamisesta laajalle levinneen harrastuksen. Melko pian kehitettiin laatikon rinnalle kokoon taittuva paljekamera, joka mahtui esimerkiksi taskuun.


title: Filmikamera

text: Filmejä valmistettiin erilaisina rullina erilaisiin kameroihin, esimerkiksi 1920-luvulla markkinoilla oli 28 erilaista rullatyyppiä. Vaikka kinofilmikamerat tulivat teollisen valmistuksen piiriin 1920-luvulla, niin rullafilmi pysyi pääasiallisena filmimateriaalina 1950-luvulle saakka. Etenkin ammattikuvaajien suosima kamera oli 120-puolaa käyttävä Rolleiflex. Värifilmin siirtyminen näppäilykäyttöön ja valotusautomatiikka lisäsivät pienkameroiden suosiota. Suomessa kinofilmikamerat olivat yleisimpiä 1970-luvulta lähtien, jolloin harrastajatkin alkoivat ottaa kameroillaan värillisiä diakuvia ja vaihto-objektiivein varustetut peiliheijastusjärjestelmäkamerat halpenivat. Samanaikaisesti taskukamerat eli pokkarit (englanniksi pocket camera) yleistyivät. Jakoa järjestelmäkameroihin ja taskukameroihin ovat lieventäneet taskukameroihin tulleet vaihtuvapolttoväliset objektiivit, joissa yhdellä zoomobjektiivilla saavutetaan järjestelmäkameralle ominainen vaihteleva kuvakulma.


title: Filmikamera

text:
Järjestelmäkameroissa on vaihdettavat objektiivit, ja niihin on saatavilla monenlaisia lisävarusteita. Järjestelmäkameroita käyttävät vaativat harrastajat sekä esimerkiksi uutiskuvaamiseen tai luontokuvauksiin erikoistuneet ammattilaiset. Pokkarit puolestaan on suunniteltu mahdollisimman helppokäyttöisiksi ja rakenteeltaan yksinkertaisiksi käyttökameroiksi, jotka sopivat mm. lomakuvien ottamiseen.
Kinofilmikamera Leica esiteltiin Leipzigin kevätmessuilla 1925. Vilho Setälä osti tiettävästi ensimmäisen Suomeen tuodun Leican. Leican osoittauduttua suosituksi alkoivat muutkin tehtaat valmistaa 36 mm x 24 mm -filmikokoa käyttävää kameratyyppiä. Ensin markkinoille tuli Zeiss Ikon-tehdas Contax-kamerallaan ja sen jälkeen Kodak Retinalla. Eroina oli se, että Leica ja Contax olivat vaihdettavaobjektiivisia mittaetsinkameroita. Retinassa taas oli kiinteä objektiivi ja kameran hinta huomattavasti halvempi kuin kilpailijoiden. Retinankin polttoväliä voitiin vaihdella erilaisten lisäkkeiden avulla. Varsinainen uutuus oli vuonna 1936 esitelty ensimmäisen kinofilmipeilikamera. Toisen maailmansodan jälkeen saksalaiset patentit katsottiin rauenneiksi ja erilaisia kinofilmikameroita tuli markkinoille monista maista, joissa aikaisemmin oli ollut tuotantoa lähinnä omiin tarpeisiin. Etsinkamerat kehittyivät ja niihin tuli kaksi päätyyppiä: järjestelmärungot, joihin saattoi vaihtaa objektiivin ja joitain muitakin osia, ja kiinteäobjektiiviset, joissa objektiivi oli kiinteä. Kiinteäobjektiiviset kehittyivät niin, että niihin rakennettiin ensin valotusmittari, ja sitten kamerasta tuli automaattinen, jossa elektroniikka sääti joko himmentimen arvon tai sulkimen ajan tai molemmat. Seuraavaksi kameroihin ilmestyi automaattinen salama, ja lopulta kamera automatisoitui niin, että laite sääti valotuksen, etäisyyden ja väläytti tarvittaessa salamaa.


title: Filmikamera

text: Käytetyt filmikoot ovat historian myötä pienentyneet. Koska suurennuskojeet yleistyivät hitaasti, oli negatiivin koolla 1900-luvun alkuun asti suuri merkitys, koska vedokset tehtiin pinnakkaiskopioina. Maisemakuvaajat, kuten Signe Brander, I. K. Inha ja Daniel Nyblin käyttivät usein ns. täyden koon negatiivia saadakseen kookkaita vedoksia. Levyjen koot vaihtelivat, 10x15, 13x18, 18x24 cm jne, mutta Suomessa käytettiin eniten 9x12 cm laseja. Lasilevyjä käytettiin rinnan pakkafilmikasetissa olevien laakafilmien kanssa, laakafilmi syrjäytti lasilevyt ammattikuvauksessa lopullisesti vasta 1950-60-luvuilla, jolloin muotokuvaus värifilmillä yleistyi.


title: Filmikamera

text: Ammattivalokuvaajat käyttävät usein kinofilmiä huomattavasti suurempia filmikokoja, jotka takaavat paremman kuvanlaadun. Esimerkiksi studiokäytössä yleisissä rullafilmikameroissa käytetään 6 cm leveää filmiä. Yleisiä rullafilmikameroiden negatiivikokoja ovat 6x4,5, 6x6, 6x7, 6x9 ja 6x12 cm. Laakafilmikameroissa on tätäkin suuremmat negatiivikoot: 9x12 cm, 4x5 tuumaa, 18x24 cm ja 8x10 tuumaa.


title: Filmikamera

text: Filmikameroissa on alatyyppejä; esimerkiksi erikoiskamerat kuten vedenalais-, pienois-, pikakuvaus- ja panoraamakamerat.


title: Kaari Utrio

text: Kaari Marjatta Utrio (oik. Utrio-Linnilä, vuosina 1965–1973 Virkajärvi; s. 28. heinäkuuta 1942 Helsinki) on suomalainen kirjailija, joka on kirjoittanut kymmeniä historiallisia romaaneja ja useita historiaan liittyviä tietokirjoja.


title: Kaari Utrio

text: Utrio on ollut vapaa kirjailija vuodesta 1968. Vuosina 1995–2000 hän oli taiteilijaprofessori.


title: Kaari Utrio

text: Utrion vanhemmat olivat kirjankustantaja ja Tammen toimitusjohtaja Untamo Utrio ja toimittaja Meri Utrio (o.s. Vitikainen). Utrion kotona oli nelisentuhatta kirjaa ja kirjallisuuden merkitystä pidettiin suurena. Utrio tutustui kirjallisuuteen jo nuorena, kun hänen äitinsä luki lapsille iltasaduksi maailmankirjallisuuden klassikoita, kuten Rudyard Kiplingiä ja William Shakespearea.


title: Kaari Utrio

text: Seitsenvuotiaana Utrio luki itse ensimmäisen kokonaisen kirjan, joka oli paksu "Jokamiehen maailmanhistoria". Koulussa Utrio menestyi hyvin, myös ainekirjoituksissa, vaikkei hänellä ollut vielä suunnitelmia kirjailijaksi ryhtymisestä. Sen sijaan hänen toiveammattinsa oli historiantutkija. Carl Grimbergin "Kansojen historia" toimi hänelle tärkeänä johdantona historiaan.


title: Kaari Utrio

text: Utrio valmistui ylioppilaaksi vuonna 1962 Helsingin tyttölukiosta. Hän opiskeli historiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1967. Seuraavana vuonna Utrio julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Kartanonherra ja kaunis Kirstin", jonka Tammi kustansi. Kirjan nimi oli kustantajan antama, eikä Utrio itse pitänyt siitä.


title: Kaari Utrio

text: Utrio on toiminut aktiivisesti monissa järjestöissä ja oli vuosina 1980–1988 Someron kunnanvaltuuston sosiaalidemokraattisen ryhmän sitoutumaton jäsen. Vuosina 1987–1991 Utrio oli Suomen Kirjailijaliiton hallituksen jäsen ja vuosina 1999–2005 Minna Canthin seuran puheenjohtaja. Hän on luennoinut kotimaassa ja ulkomailla. Utrio on ollut Väinö Tannerin Säätiön akateemikko vuodesta 2000. Vuonna 2002 hänelle myönnettiin elämäntyöstä Valtion tiedonjulkistamispalkinto.


title: Kaari Utrio

text: Utrio on puolustanut julkisuudessa eutanasiaa. Hänen mielestään omaehtoinen kuolema voisi ehkä olla myös ratkaisu suurten ikäluokkien vanhentumisesta seuraavaan hoitaja- ja hoitopaikkapulaan.


title: Kaari Utrio

text: Utrio oli vuosina 1965–1973 naimisissa kapteeni Jaakko Virkajärven kanssa ja vuodesta 1974 Kai Linnilän kanssa ja jäi leskeksi 2017. Hänellä on kolme lasta. Vuonna 1975 Utrio muutti Somerniemelle (vuodesta 1977 osa Someroa). Hän kokeili miehensä kanssa aluksi omavaraista maataloutta, mutta he lopettivat sen muutaman vuoden päästä. Vuonna 1982 he perustivat Amanita-tuotantoyhtiön. Siitä muodostui perheyritys, sillä siellä työskenteli myös Meri Utrio, ja myöhemmin henkilökuntaan liittyi myös poika Lauri Linnilä vaimonsa kanssa.


title: Kaari Utrio

text: Utrion romaaneja yhdistää se, että niistä useimmat sijoittuvat historiallisiin aikoihin, osa kaukaisempaan historiaan, osa lähemmäs nykypäivää. Päähenkilö on usein jollakin tavalla Suomeen tai Suomen historiaan liittyvä nainen, joskin esimerkiksi teoksessa "Vaskilintu" (1992) toisena päähenkilönä on mies, Eirik Väkevä. Tapahtumapaikkana on usein Suomi tai sen lähialueet, mutta välillä kirjoissa esiintyy myös Konstantinopolin kaltaisia kaukaisia paikkoja.


title: Kaari Utrio

text: Utrion romaanien päähenkilöt ovat yleensä keksittyjä, mutta hän käyttää sivuhenkilöinä usein oikeasti eläneitä ihmisiä. Historiantietämystään Utrio hyödyntää teosten yksityiskohdissa, jotka luovat aikakauden tunnelmaa. Kirjoissa nousee esiin arkisen elämän historia, eivät ainoastaan suuret valtiolliset tapahtumat. Arkea tarkastellaan naisen näkökulmasta, jolloin myös naisen huono asema historiallisina aikoina näkyy. Toisaalta Utriolla on myös useita vahvoja naishahmoja, jotka pystyvät saavuttamaan itselleen verrattain hyvän aseman lujuutensa ja rakkautensa kautta.


title: Kaari Utrio

text: Utrion voi nähdä jatkavan suomalaisen historiallisen romaanin perinnettä. Vanhempien mieskirjailijoiden tuotantoon verrattuna Utrio on uudistanut historiallista romaania nostamalla naiset päähenkilöiksi. Lisäksi hänen tyylinsä on kerronnaltaan yksityiskohtaista eikä hän juuri käytä kerronnassa preesensmuotoja.


title: Kaari Utrio

text: Utrion tietokirjat nostavat romaanien tavoin esiin naisten ja lasten historian, joka usein historiallisessa kirjallisuudessa jää vähälle. "Eevan tyttäret" on yksi Utrion merkittävimmistä tietokirjoista. Teoksessa tarkastellaan naisen historiaa muinaisesta Lähi-idästä ja antiikin Kreikasta nykypäivään saakka. "Eevan tyttärissä" näkyy feministisen ajattelun pohjavire ja patriarkaalisen yhteiskunnan arvostelu. Teos on käännetty seitsemälle kielelle.


title: Kaari Utrio

text: Utrion teokset kustansi vuosina 1968–2009 Tammi. Vuodesta 2011 alkaen kustantajana on toiminut on perheyritys Amanita. Aiempien teosten uusia painoksia Tammi kuitenkin julkaisee edelleen.


title: Stalingradin taistelu

text: Stalingradin taistelu oli toisen maailmansodan käännekohta ja yksi ihmiskunnan verisimmistä taisteluista. Se oli aikanaan suurin koskaan käyty taistelu (osallisena noin viisi miljoonaa sotilasta), jossa vastakkain olivat akselivallat ja Neuvostoliitto. Taistelussa Saksa liittolaisineen valtasi liki kokonaan etelävenäläisen Stalingradin (nykyisen Volgogradin) kaupungin, mutta puna-armeija onnistui saartamaan noin 250 000 akselivaltojen sotilasta mottiin ja tuhoamaan joukot torjuttuaan saksalaisten vastahyökkäyksen. Akselivallat menettivät 850 000 sotilasta, noin neljänneksen itärintaman miesvahvuudestaan, eivätkä enää toipuneet menetyksestä. Neuvostoliiton voitto aloitti pian saksalaisten perääntymisen itärintamalla, mikä lopulta johti natsi-Saksan häviöön keväällä 1945.


title: Stalingradin taistelu

text: Kun akselivallat aloittivat suurhyökkäyksen Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 yli kolmen miljoonan sotilaan voimin, sen päätavoite oli valloittaa Leningrad, Moskova ja Ukraina. Stalingrad ei alun perin ollut tärkeä kohde Adolf Hitlerin sotasuunnitelmassa. Kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä – tavoitteena oli vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat sekä katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä suurhyökkäyksen yhteydessä. Kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo saksalaisten tärkein valloituskohde. Kaupungin valloittaminen oli strategisesti kannattavaa, sillä sen tehtaissa valmistettiin myös suuri osa Neuvostoliiton sotatarvikkeista ja sen kautta kulki lautoilla noin 70 % Neuvostoliiton käyttämästä öljystä.


title: Stalingradin taistelu

text: Saksan armeija sai 13. heinäkuuta käskyn hyökätä Stalingradiin. Neljä päivää myöhemmin Hitler kuitenkin määräsi kenraali Hothin 4. panssariarmeijan Kaukasuksella olevien joukkojen tueksi, mikä heikensi hyökkäyksen tehoa merkittävästi. Stalingradin puolustus oli vielä heikko, joten panssarivaunujen avulla kaupunki olisi voitu vallata verraten helposti. 29. heinäkuuta Hitler määräsikin panssarivaunut takaisin kaupunkiin, mutta Neuvostoliitto oli jo ehtinyt tehostaa puolustusta.


title: Stalingradin taistelu

text: Neuvostoliittolaisten joukot Stalingradissa käsittivät Vasili Tšuikovin komentamat 62. ja 64. armeijan, jotka olivat miehittäneet kaupungin kaikki tärkeät rakennukset. Neuvostosotilaat pyrkivät käyttämään hyväksi olosuhteita, joihin saksalaiset liittolaisineen eivät olleet tottuneet. Neuvostojoukot pyrkivät pysyttelemään niin lähellä vihollistaan, että saksalaislentokoneet eivät voineet pommittaa oman vihollisensa etulinjoja. Kaupunkia pommittaessaan saksalaiset saattoivat vaikeuttaa myös omaa taisteluaan: kun sortuneet talot tukkivat tiet, akselivaltojen panssarivaunut eivät pystyneet etenemään. Ahtailla kaduilla panssarivaunut ja kaupunkisotaan tottumattomat saksalaiset kärsivät huomattavia tappioita. Erityisen verisiä olivat taistelut Punainen lokakuu -terästehtaan, Dzeržinski-traktoritehtaan ja Mamajevin kurgaani -kukkulan hallinnasta. Mamajevin kurgaanilla taisteli muun muassa Neuvostoliittolainen 13. kaartin kivääridivisioona. Neuvostoliittolaiset toivat myös Volgan yli jatkuvasti miesvahvistuksia ja sotamateriaalia Stalingradista taisteleville joukoilleen.


title: Stalingradin taistelu

text: Saksalaisten ainoa mahdollisuus oli valloittaa koko kaupunki pala palalta ja rakennus rakennukselta. Neuvostoliiton pienet kivääriryhmät toimivat tehokkaasti näissä olosuhteissa. Ainoa tapa vallata rakennus oli murtautua sisään ja puhdistaa se huone huoneelta vihollissotilaista. Taistelun edetessä akselivallat saivat kuitenkin kaupungin pääosin haltuunsa Volgan itäpuolisen kaupunginosan jäädessä Neuvostoliitolle.


title: Stalingradin taistelu

text: Kenraali Georgi Žukov, Josif Stalinin ensimmäinen sijainen sotatoimien johdossa, valmisteli mittavaa vastahyökkäystä Stalingradin vapauttamiseksi. Se sai kuitenkin odottaa marraskuulle asti, jolloin pakkasen kovettama maa helpottaisi panssarivaunujen liikkumista. Sillä aikaa kenraali Vasili Tšuikov joukkoineen (62. ja 64. armeija) joutui pysymään Stalingradin raunioissa syöttinä, jolla pyrittiin houkuttelemaan kaupunkiin lisää akselivaltojen sotilaita.


title: Stalingradin taistelu

text: Hitler epäili Neuvostoliiton suunnittelevan vastahyökkäystä ja määräsi 22. panssaridivisioonan Stalingradin joukkojen vahvistukseksi, mutta puolet panssarivaunuista ei toiminut ja suunnitelma takerteli pahasti. Muun muassa panssarivaunujen suojana olleet oljet aiheuttivat sen, että niihin kylmää pakoon kerääntyneet hiiret olivat nakertaneet sähköjohtojen kuoria ja saaneet aikaan oikosulkuja.


title: Stalingradin taistelu

text:
Neuvostoliitto oli koonnut vastahyökkäykseen 500 000 miestä, 900 panssarivaunua ja 1 100 lentokonetta. Kun hyökkäys viimein alkoi 19. marraskuuta 1942, 6. armeijan avuksi lähetetyt saksalaisjoukot karkotettiin. Muutamassa päivässä kenraali Friedrich Paulus ja hänen noin 250 000 miestään olivat joutuneet saarroksiin. Nyt Stalingradista pääsi pois ainoastaan lentokoneella. Paulus pyysi useita kertoja 6. armeijalle lupaa murtautumisyritykseen saartolinjan läpi, mutta Hitler kielsi tämän ja määräsi joukot pysymään asemissaan. Pauluksen armeijalle oli määrä toimittaa tarvikkeita lentoteitse, kunnes panssaridivisioonat onnistuisivat tunkeutumaan kaupunkia piirittävien neuvostojoukkojen läpi. Molemmat aikeet epäonnistuivat: Luftwaffe menetti huoltoyrityksissään 500 konetta ja kenraali Hothin IV. panssariarmeija pysäytettiin noin 50 kilometrin päässä kaupungista.
Stalingradin piiritetyt saksalaiset liittolaisineen joutuivat kohtaamaan Venäjän talven kesävarusteissa. Miehiä kuoli punatautiin, pilkkukuumeeseen ja nälkään. Rotat järsivät nukkuvien sotilaiden paleltuneita jalkoja. Armeijan 4 000 hevosta syötiin, ja lihan loputtua sotilaan päiväannos oli määräyksen mukaan kulhollinen keittoa ja 60 grammaa leipää. Stalingradista hävisivät nopeasti myös koirat ja kissat, ja lopulta osa epätoivoisista sotilaista päätyi veistämään lihaa jäätyneistä ruumiista.


title: Stalingradin taistelu

text: Kun puna-armeija lähestyi, Paulus joutui hylkäämään 10 kilometrin päässä kaupungin keskustasta Gumrakissa olleen päämajansa. Hitler ei kuitenkaan vieläkään antanut lupaa antautumiseen. Lopulta sotamarsalkaksi ylennetty (arvomerkit pudotettiin lentokoneesta) Paulus päätti antautua ilman johtajansa lupaa. 31. tammikuuta 1943 neuvostoliittolaiset saapuivat hänen Univermagin varastorakennuksessa sijainneeseen päämajaansa. Tuolloin hän tervehti sotilaita sanomalla ”Hyvää päivää” kohottamatta kättään natsitervehdykseen.


title: Stalingradin taistelu

text: Akselivallat menettivät taistelussa arviolta 850 000 miestä kaatuneina, haavoittuneina tai vangittuina: 400 000 saksalaista, 200 000 romanialaista, 130 000 italialaista ja 120 000 unkarilaista. Neuvostoliiton tappioista ei ole varmaa tietoa, mutta puna-armeija menetti yli 750 000 miestä ja yli 40 000 siviiliä kuoli. Antony Beevorin "Stalingrad"-kirjan mukaan tappiosta 485 751 oli kuolleita ja kokonaistappiot olivat 1,1 miljoonan luokkaa. Neuvostoliiton ilmoituksen mukaan 91 000 saksalaista joutui Neuvostoliiton vankileireille, joilta vain noin 6 000 heistä selvisi elossa. Stalingradin taistelu oli käännekohta toisen maailmansodan Euroopan rintamalla: Saksan eteneminen itärintamalla vaihtui jatkuvaksi perääntymiseksi.


title: Stalingradin taistelu

text: Neuvostoliiton vastaisen sodan pitkittyessä Suomessa oli alettu epäillä Saksan mahdollisuuksia jo ennen Stalingradin taistelun päättymistä. Hitlerin Suomen-vierailun ja Mannerheimin vastavierailun jälkeen kesäkuussa Mannerheim raportoi puolustusministeri Rudolf Waldenille käsityksestään, jonka mukaan Saksan idänretki päättyisi katastrofiin. Vuoden 1942 kauppaneuvotteluissa Saksan kanssa suomalaiset olivat esittäneet kritiikkiä maan sotamenestyksestä. Vuoden lopulla valtiovarainministeri Väinö Tanner lausui julki epäilyksensä ulkoasiainvaliokunnassa. Vain päivä 6. armeijan antautumisen jälkeen hallituksen sisäpiiri (Tanner, Mannerheim, presidentti Risto Ryti, pääministeri J. W. Rangell ja ulkoministeri Rolf Witting) kokoontui Mannerheimin kutsusta Mikkeliin. Tilaisuudessa päämajan tiedustelujohtaja Aladár Paasonen piti sisärenkaalle tilannekatsauksen, jossa hän esitti, ettei Saksa kykene enää voittamaan Neuvostoliittoa, eikä todennäköisesti saa sovittua edes erillisrauhaa. Sisäpiiri vakuuttui Paasosen raportista ja teki reaalipoliittisia johtopäätöksiä. Neuvostoliitto tulisi yhä olemaan Suomen naapuri ja sen kanssa olisi pyrittävä rauhaan.


title: Stalingradin taistelu

text: 9. helmikuuta Paasonen piti tilannekatsauksensa myös eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle. Näkemyksestään varmistunut Paasonen meni tällä kertaa vielä pitemmälle ja ennusti Hitlerin kärsivän diktaattoreiden lopun. Osa valiokuntaan kuuluneista kansanedustajista väheksyi Paasosen esitystä defaitistiseksi ja pian tieto raportista kantautui myös saksalaisten korviin. Näiden ihmettelyä tyydytettiin laimennetulla ja ”sanamuodoltaan rakentavalla” versiolla Paasosen esitelmästä. Kuitenkin samana keväänä Suomi aloitti rauhantunnustelut Neuvostoliiton kanssa. Aseveljeys Saksan kanssa alkoi säröillä.


title: Massaluku

text: Massaluku (tunnus A) on atomin ytimessä olevien nukleonien lukumäärä eli protonien ja neutronien lukumäärien summa. Massaluku ilmoitetaan alkuaineen nimen jälkeen tai merkitään yläindeksillä kemiallisen merkin vasemmalle puolelle. Esimerkiksi hiili-12:n (C) massaluku on 12 ja sillä on 6 protonia sekä 6 neutronia.


title: Massaluku

text: Alkuaineen eri isotoopeilla on keskenään sama järjestysluku (Z), mutta eri massaluku. Toisin sanoen saman alkuaineen eri isotoopeilla on yhtä monta protonia ytimessään – neutronien määrä (N) sen sijaan vaihtelee.


title: Massaluku

text: Toisinaan myös järjestysluku merkitään näkyviin. Esimerkiksi kloori-35 merkitään formula_1. Merkintä tarkoittaa, että atomin massaluku on 35 ja sen järjestysluku eli protonien määrä on 17. Neutroneita atomissa on näin ollen 18.


title: Massaluku

text: Koska sekä protonin että neutronin massat ovat likipitäen yhden atomimassayksikön suuruiset, on jokaisen atomin massaluku samalla likiarvo sen atomimassalle. Tästä johtuu käsitteen nimikin. Ydinten sidosenergian vuoksi niiden todellinen massa kuitenkin poikkeaa jonkin verran massaluvusta, mutta tämä erotus, massaylijäämä, on harvoin suurempi kuin 0,1 atomimassayksikköä.


title: Fahrenheit 9/11

text: Fahrenheit 9/11 on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut, Michael Mooren ohjaama dokumenttielokuva, joka kertoo kriittisesti George W. Bushin hallinnosta ja terrorismin vastaisesta sodasta.


title: Fahrenheit 9/11

text: Elokuvassa seurataan Bushin hallintoa vuoden 2000 kiistellyistä presidentinvaaleista Irakin sotaan 2003 asti. Elokuvassa perehdytään etenkin Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian suhteisiin ja saudiperheen vaikutusvaltaan, ja erityisesti WTC-terrori-iskujen jälkeiseen aikaan USA:ssa.


title: Fahrenheit 9/11

text: Elokuvan nimi on sanaleikki Ray Bradburyn "Fahrenheit 451" -romaanin nimestä, joka viittaa paperin syttymispisteeseen Fahrenheit-asteikolla mitattuna. Elokuvan sloganin mukaan Fahrenheit 9/11 on "lämpötila, jossa vapaus palaa". 9/11 on 11. syyskuuta amerikkalaisen tavan mukaan kirjoitettuna. Bradbury oli itse tuohtunut siitä että Moore kopioi nimen elokuvalleen hänen kirjastaan ilman lupaa.


title: Fahrenheit 9/11

text: "Fahrenheit 9/11" voitti parhaan elokuvan palkinnon, Kultaisen palmun, ensiesityksellään vuoden 2004 Cannesin elokuvafestivaaleilla. Elokuva voitti myös huonoimmille elokuville jaettavan Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta: palkinto tuli George W. Bushin roolisuorituksesta.


title: Fahrenheit 9/11

text: Moore on avoimesti myöntänyt tehneensä elokuvan Bushin kampeamiseksi vallasta. "Sunday Herald" -lehden haastattelussa Moore sanoi lisäksi hyväksyvänsä elokuvansa levittämisen vertaisverkoissa. Hänen mukaansa on vain sitä parempi, mitä useammat näkevät elokuvan.


title: Frans G. Bengtsson

text: Frans Gunnar Bengtsson (4. lokakuuta 1894 – 19. joulukuuta 1954) oli ruotsalainen kirjailija ja runoilija, joka tunnetaan ehkä parhaiten viikinkikirjastaan "Orm Punainen".


title: Frans G. Bengtsson

text: Bengtsson syntyi Tossjössä, Kristianstadin läänissä, Skånen maakunnassa. Hänen isänsä Sven Bengtsson oli tilanhoitaja, joten lapsuutensa poika vietti maaseudulla. Äidin nimi oli Ella Bengtsson (o.s. Ljunggren). Perheessä oli seitsemän lasta, joista kaksi kuoli pieninä.


title: Frans G. Bengtsson

text: Frans laitettiin kouluun jo viisivuotiaana, mutta jo vuoden päästä koulunkäynti keskeytyi sairastelun vuoksi. Hän toipui ja oli alkanut sairastelunsa aikana kiinnostua kirjoista. Koulunkäynti ei erityisemmin innostanut Bengtssonia isän painostuksesta huolimatta. Hän menestyi silti koulussa hyvin ja siirtyi yhdeksänvuotiaana yläasteelle. Vuonna 1912 Bengtsson kirjoitti ylioppilaaksi ja jatkoi opiskelua Lundin yliopistossa. Hän opiskeli yliopistossa uskonnonhistoriaa, englantia ja filosofiaa mutta oli kiinnostuneempi runojen kirjoittamisesta, šakin pelaamisesta ja ystävien kanssa olemisesta kuin opiskelusta.


title: Frans G. Bengtsson

text: Vähäisestä opiskeluinnosta ja jatkuvasta sairastelusta huolimatta Bengtsson valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1920. Sairastelu oli välillä niin vakavaa, etteivät lääkärit antaneet Bengtssonille paljonkaan elinaikaa. Hän kuitenkin yllätti kaikki ja tervehtyi autellessaan kotitilan töissä. Töiden ohessa Bengtsson kirjoitti runoja ja julkaisi sitten vuonna 1923 ensimmäisen runokokoelmansa "Tärningskast"