title: Sähköinen potentiaali

text: Sähköinen potentiaali pisteessä b staattisessä sähkökentässä E saadaan viivaintegraalista


Sähköinen potentiaali


title: Sähköinen potentiaali

text: kun piste a on nollapotentiaalissa.


title: Lasko

text: Senkka tai oikeammin kokoveren lasko (laskoarvo, lyhenne: LA tai B -La) on verestä tehtävä kliinisen kemian ja hematologian alaan kuuluva laboratoriotutkimus, jossa mitataan veren solujen laskeutumisnopeutta mittausputkessa yhden tunnin aikana. Mittayksikkö on mm/h.


title: Lasko

text: Tutkimuksella on merkitystä diagnosoitaessa tulehdustauteja, kollagenoosia, monia maksasairauksia ja kudosvaurioita (esimerkiksi sydäninfarktia). Lasko on lisäksi koholla raskauden aikana. Terveellä henkilöllä arvo on yleensä alle 15 mm/h, mutta arvo voi vaihdella jonkin verran iän ja sukupuolen mukaan. Raskauden aikana muutokset voivat olla suuria.


title: Lasko

text: Laskon määrittäminen on veren viskositeetin eli sakeuden mittaamista. Mitä suurempi viskositeetti eli mitä sakeampaa veri on, sitä hitaammin veren solut painuvat näytteen pohjalle eli sedimentoituivat. Merkittävin veren viskositeettiin vaikuttava tekijä on veressä olevien proteiinien määrä ja laatu. Kun se muuttuu erilaisissa tautitiloissa, muutos havaitaan laskon arvossa.


title: Lasko

text: Lasko saadaan laskettua kaavasta


Lasko


title: Lasko

text: jossa formula_2= punasolun tiheys, formula_3 = plasman tiheys, r = punasolun säde ja formula_4 = plasman viskositeetti


title: Lasko

text: Lasko suurenee iän myötä. Mittausta saattaa häiritä anemia, joka joskus johtaa todellista suuremman arvon saamiseen. CRP-mittaus on äkillisten tulehdustilojen yhteydessä luotettavampi, sillä se reagoi nopeasti.


title: Kuvaussihteeri

text: Kuvaussihteeri on elokuvauksessa, television ohjelmatyössä ja muissa videotuotannoissa toimiva henkilö. Häntä nimitetään usein ohjaajan "oikeaksi kädeksi".


title: Kuvaussihteeri

text: Kuvaussihteeri huolehtii elokuvan tuotannossa kuvauksien aikana tehtävistä kirjallisista merkinnöistä. Hän muun muassa pitää kirjaa jokaisesta kuvatusta otosta, ja tarkkailee elokuvan jatkuvuutta eli varmistaa, ettei elokuvan tapahtumissa, lavastuksessa tai puvustuksessa ole ristiriitaisuuksia. Tästä johtui varhemmin amerikkalaisissa elokuvissa käytetty ammattinimike "continuity girl", jota nykyisin pidetään epäkorrektina. Nykyinen englanninkielinen nimitys on "script supervisor".


title: Kuvaussihteeri

text:
Televisiossa kuvaussihteerin tehtävät ovat perinteisesti laajempia kuin elokuvassa. Televisiossa toimenkuvat eroavat jonkin verran riippuen tuotantoyhtiöstä, tuotantotavasta ja ohjelmatyypistä. Yleensä kuvaussihteeri toimii yhdyssiteenä ohjaajan, esiintyjien ja tuotantoon varatun teknisen ja tuotannollisen henkilökunnan välillä. Hän järjestää suunnittelupalaverit ja ennakkotutkimukset, tekee teknisen henkilökunnan ja kaluston työtilaukset, tekee aikataulut, hankkii kuvauslupia ja niin edelleen. Tosin 2000-luvun taitteesta alkaen tuotantopäälliköille on mittavimmissa ohjelmatuotannoissa sälytetty suuri osa kuvaussihteerin laajasta työtaakasta.
Kuvaustilanteissa television monikameratuotannossa kuvaussihteeri toimii muista tuotantotavoista (yksikamerakuvauksesta) poiketen. Kuvausta varten kuvaussihteeri kirjoittaa käsikirjoitukset kaksipalstaisen monikamerakäsikirjoituksen muotoon. Kuvakäsikirjoituksesta hän purkaa kuvat kameralistoiksi kullekin kameramiehelle. Kameraharjoituksissa ja nauhoituksissa tai suorissa lähetyksissä kuvaussihteeri työskentelee tv-studion tai ulkotuotantoauton ohjaamossa ohjaajan ja videomikserin vieressä. Kuvaussihteeri lukee käsikirjoitusta tai ajolistaa ja varoittaa niitten perusteella ohjelman tulevia tapahtumia tai henkilöitä. Tähän kuvaussihteeri käyttää television komentokieltä. Hän varoittaa ohjaajaa, kameramiehiä ja mikseriä tulevista kuvista, studio-ohjaajia esiintyjille annettavista merkeistä sekä äänitarkkailijoita ohjelmaan tulevista musiikeista ja tehosteista jne. Kuvaussihteeri tekee nauhoitusten aikana myös kuvausraportin ohjelman editointia ja jälkikäsittelyä varten.


title: Kuvaussihteeri

text: 2000-luvulla kuvaussihteeriä alettiin yleisesti kutsua tuotantokoordinaattoriksi.


title: Kuvaussihteeri

text: Nauhoitusten jälkeen kuvaussihteeri tekee muun muassa teostoilmoitukset ohjelmassa käytetystä musiikista sekä sisältöilmoitukset ohjelman arkistointia varten. Lisäksi hän tekee palkkiomääräykset esiintyjille ja tuotantoyhtiön ulkopuoliselle ohjelmahenkilöstölle.


title: Sentenced

text: Sentenced oli suomalainen metallimusiikkia esittänyt yhtye, joka perustettiin vuonna 1989 Muhoksella. Yhtyeen varhainen tuotanto oli musiikilliselta tyyliltään death metalia, mutta kolmannen albuminsa "Amok" myötä yhtye siirtyi kevyempään ja melodisempaan ilmaisuun. Sentencedin kappaleiden keskeisimpiä teemoja olivat usein mustan huumorin sävyttämänä masennus, itsemurha ja kuolema. Yhtye ehti julkaista uransa aikana kahdeksan studioalbumia, joita on vuoden 2014 tietojen mukaan myyty maailmanlaajuisesti miltei miljoona kappaletta. Sentenced lopetti toimintansa vuoden 2005 syksyllä.


title: Sentenced

text: Yhtyeen alkuperäisen kokoonpanon muodostivat kitaristi-laulaja Miika Tenkula, kitaristi Sami Lopakka, basisti Lari Kylmänen ja rumpali Vesa Ranta. Tämä kokoonpano äänitti kaksi demoa 1990-luvun alussa, minkä jälkeen Taneli Jarva korvasi Kylmäsen yhtyeen basistina. Sentenced julkaisi ensimmäisen albuminsa "Shadows of the Past" vuonna 1991. Jarvasta tuli myöhemmin myös yhtyeen laulaja, mutta Jarvan erottua vuonna 1996 Sentenced löysi lopullisen muotonsa laulaja Ville Laihialan ja basisti Sami Kukkohovin liityttyä yhtyeeseen.


title: Sentenced

text: Sentencedin edeltäjä Utmost Deformity sai alkunsa vuonna 1988. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Miika Tenkula (kitara ja laulu), Lari Kylmänen (basso) ja Tuure Heikkilä (rummut). Seuraavana vuonna kitaristi Sami Lopakka liittyi yhtyeeseen ja Vesa Ranta korvasi Tuure Heikkilän. Yhtyeen nimi lyhennettiin muotoon Deformity ja myöhemmin nimeksi vaihdettiin Sentenced. Tällä kokoonpanolla he nauhoittivat kaksi demoa, "When Death Joins Us..." vuonna 1990 ja "Rotting Ways to Misery" vuonna 1991. Ensimmäisen demon perusteella he saivat levytyssopimuksen ranskalaisen Thrash Recordsin kanssa. Sentenced soitti ensimmäisen keikkansa vuonna 1991 Ylikiimingissä.


title: Sentenced

text: Vuonna 1991 basisti Taneli Jarva liittyi yhtyeeseen korvaten Lari Kylmäsen juuri ennen debyyttialbumi "Shadows of the Pastin" äänitysten alkamista. Tuohon aikaan yhtyeen musiikkityyli oli tyypillistä skandinaavista death metalia. Debyyttialbumin äänitysten aikaan yhtyeen jäsenet olivat iältään 15–18-vuotiaita. Keväällä 1992 yhtye nauhoitti kolme uutta kappaletta levy-yhtiöille lähetettävää "Journey to Pohjola" -promonauhaa varten. Lopputuloksena he saivat levytyssopimuksen juuri toimintaansa aloittelleen suomalaisen Spinefarm Recordsin kanssa.


title: Sentenced

text: Toinen albumi "North from Here" julkaistiin keväällä 1993, ja se esitteli uudistuneen Sentencedin. Albumi oli erittäin tekninen, folk-vaikutteisempi ja huokui pohjoista aggressiivisuutta. Yhtyeen jäsenten soittotaidot olivat kehittyneet huomattavasti ja musiikki oli omaleimaista. Laulajan tehtävät oli siirretty basisti Taneli Jarvan vastuulle. Myöhemmin samana vuonna julkaistiin minialbumi "The Trooper", jonka nimikappale on cover-versio Iron Maidenin vuonna 1983 levyttämästä kappaleesta. "North from Here" herätti myös saksalaisen Century Media Recordsin mielenkiinnon Spinefarmin toimitusjohtajan Riku Pääkkösen soitettua albumia yhtiön edustajille. Century Media piti yhtyeestä siinä määrin, että se julkaisi albumin maailmanlaajuisesti vuoden 1993 lopulla, ja vuonna 1994 yhtye teki pitkäaikaisen levytyssopimuksen yhtiön kanssa.


title: Sentenced

text: Vuonna 1995 Sentenced teki läpimurtonsa "Amok"-albumilla. Verrattuna aikaisempiin albumeihin musiikki oli hitaampaa, melodisempaa ja Jarvan laulutyöskentely oli kehittynyt huomattavasti. Myös levytyssopimus Century Median kanssa osoitti arvonsa. Albumin julkaisua seurasi kaksi pitkää Euroopan-kiertuetta ruotsalaisen Tiamatin ja sveitsiläisen Samaelin kanssa ja kappaleesta ”Nepenthe” tehtiin musiikkivideo. Syksyllä 1995 julkaistiin minialbumi "Love & Death", joka musiikillisesti jatkoi "Amokin" linjaa. Alkuvuodesta 1996 yhtye konsertoi Saksassa englantilaisen Bolt Throwerin kanssa. Juuri kun Sentenced oli saamassa jalansijaa melodisen death metalin markkinoilla, Taneli Jarva yllätti kuuntelijat eroamalla yhtyeestä henkilökohtaisten syiden vuoksi kesällä 1996. Muutamaa vuotta myöhemmin hän perusti uuden yhtyeen, The Black Leaguen.


title: Sentenced

text: Jarva korvattiin puhtaampiäänisellä laulajalla Ville Laihialalla vuonna 1996 vain kolme viikkoa ennen yhtyeen siirtymistä Saksan Hageniin Woodhouse-studiolle nauhoittamaan neljättä albumiaan "Down" tuottaja Waldemar Sorychtan kanssa. Koska yhtyeessä ei ollut basistia "Downin" nauhoitusten aikaan, soolokitaristi Miika Tenkula soitti bassoraidat albumille. Musiikki muuttui entisestä melodisemmaksi, ja uusi laulaja toi uusia mahdollisuuksia yhtyeen tyylin kehittämiseen. "Down" sai paljon positiivista palautetta alan lehdistöltä, ja saksalaiset Rock Hard ja Metal Hammer valitsivat sen kuukauden levyksi. Myös basisti Sami Kukkohovi liittyi yhtyeeseen näihin aikoihin, mutta aluksi vain sessiojäseneksi konsertteja varten. Keväällä 1997 hänestä tehtiin yhtyeen vakituinen jäsen. Joulukuussa 1996 yhtye kiersi Depressive Agen, Lacrimosan, The Gatheringin ja Dreams of Sanityn ohella Saksaa osana Dark Winter Nights -festivaalikiertuetta. Maaliskuussa 1997 vuorossa oli Out of the Dark -festivaalikiertue Keski-Euroopassa My Dying Briden, Therionin, Orphanagen ja Darkin kanssa, ja toukokuussa yhtye soitti ensimmäistä kertaa Alankomaiden suurella Dynamo-festivaalilla. Myöhemmin vuonna 1997 Century Media julkaisi "Out of the Dark" -kokoelmalevyn, joka sisälsi muiden muassa liveversiot Sentencedin kappaleista ”Bleed” ja ”Dance on the Graves (Lil' Siztah)”.


title: Sentenced

text: Sentencedin viides albumi "Frozen" (1998) nauhoitettiin jälleen Sorychtan tuottamana Woodhouse-studiolla, ja se jatkoi pitkälti siitä, mihin "Down" jäi, mutta tällä kertaa kappaleissa oli enemmän syvyyttä. Laihiala ja Kukkohovi olivat jo ehtineet asettua yhtyeeseen ja täten pystyivät ottamaan osaa kappaleiden sävellys- ja sovitustyöhön. Myöhemmin vuonna 1998 "Frozenista" julkaistiin rajoitettu erikoispainos kultaisilla kansilla, muokatulla kappalejärjestyksellä ja neljällä cover-kappaleella varustettuna.


title: Sentenced

text: Seuraava Sentenced-albumi oli vuoden 2000 "Crimson". Kuten myös singlenä julkaistu ”Killing Me, Killing You” osoitti, yhtyeen soundi oli ottanut askeleen kevyempään suuntaan. "Crimson" toi mukanaan myös yhtyeen ensimmäisen albumilistan ykkössijan kotimaassaan. Kaksi vuotta myöhemmin julkaistu "The Cold White Light" toi yhtyeen esille entistä luovempana. Sanoituksiltaan levy oli pääosin tuttua Sentenced-linjaa, ja aiheet pyörivät menetetyn rakkauden, itsemurhan ja masennuksen ympärillä. Myös "The Cold White Light" sijoittui albumilistan ensimmäiseksi ja myi kultaa pian julkaisunsa jälkeen. Albumilta julkaistiin single kappaleesta "No One There" b-puolenaan "Blood & Tears". "No One There"-kappaleesta julkaistiin myös musiikkivideo. Syyskuussa 2002 yhtye kiersi Yhdysvaltoja Dark Tranquillityn, In Flamesin ja Killswitch Engagen kanssa, ja lokakuussa Eurooppaa Lacuna Coilin kanssa. Euroopan-kiertueella yhtyeen mukana soitti koskettimia The RMS -yhtyeen Antti Pikkarainen.


title: Sentenced

text: Vuonna 2003 Sentenced teki ainoan suomenkielisen kappaleensa, ”Routasydän”, jääkiekkoseura Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Kappaleen sanoitukset herättivät paljon kohua: tietyt tahot liittivät toisen säkeistön ensimmäinen rivin ”Sisu, veri ja kunnia” kansallissosialismiin, sillä Hitler-Jugend-järjestö oli käyttänyt sanaparia ”Veri ja kunnia” () mottonaan. Yhtye kiisti syytökset, mutta asiasta nousseen kohun vuoksi seurajohto päätti asettaa kappaleen esityskieltoon Kärppien otteluissa. Yhtye kuitenkin esitti kappaleen 30 000 -päisen yleisön edessä Kärppien kultajuhlissa huhtikuussa 2004. Nyttemmin Routasydän-biisin irrotettu osa on otettu käyttöön Kärppien maalilauluksi joukkueen otteluissa. Sentencedin myöhemmin singlenäkin julkaisema kappale ”Ever-Frost” on sanoitustensa puolesta omistettu kohun aiheuttajille.


title: Sentenced

text: Alkuvuodesta 2005 Sentenced ilmoitti tulevan "The Funeral Albumiksi" nimetyn albumin olevan sen uran viimeinen. Yhtye soitti kesän ja syksyn aikana joukon jäähyväiskonsertteja Euroopassa ja Etelä-Amerikassa. Sentencedin hautajaisia vietettiin 1. lokakuuta 2005 jäsenten kotikaupungin loppuunmyydyssä Oulun Club Teatrialla. Myös Taneli Jarva esiintyi yhtyeen kanssa konsertissa raskaampien kappaleiden yhteydessä. Yhtyeen viimeisestä konsertista kuvattiin konserttielokuva "Buried Alive", joka sai ensi-iltansa Oulun musiikkivideofestivaaleilla 9. syyskuuta 2006 ja julkaistiin DVD:llä 22. marraskuuta 2006. DVD rikkoi sittemmin platinarajan myynnissä.


title: Sentenced

text: Sentencedin jäsenet ovat jatkaneet musiikillista uraansa muissa kokoonpanoissa. Ville Laihiala laulaa ja soittaa kitaraa jo Sentencedin aikana perustamassaan Poisonblackissa, joka julkaisi esikoisalbuminsa vuonna 2003. Sami Lopakka ja Sami Kukkohovi soittavat kitaraa Kypckissa, jonka esikoisalbumi ilmestyi keväällä 2008. Lopakka, joka on koulutukseltaan suomen kielen maisteri, on aloittanut myös kirjallisen uran, ja hänen omista kiertuekokemuksista ammentava esikoisromaaninsa "Marras" ilmestyi tammikuussa 2014. Pääasiallinen säveltäjä Miika Tenkula vetäytyi julkisuudesta yhtyeen lopettamisen jälkeen ja kuoli kotonaan Muhoksella perinnöllisen sydänvian aiheuttamaan äkilliseen sydänkohtaukseen 18. helmikuuta 2009. Tenkula ja Vesa Ranta olivat suunnitelleet uuden yhtyeen perustamista. Ranta on sittemmin perustanut The Man-Eating Tree -yhtyeen. Lisäksi Ranta on ammattivalokuvaaja.


title: Sentenced

text: Joulukuussa 2014 ilmestyi toimittaja Matti Riekin yhtyeestä kirjoittama kirja "".


title: Kilo

text: Kilo (tunnus k) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa tuhatkertaista (10). Esimerkiksi kilometri (km) on tuhat metriä.


title: Kilo

text: Yleiskielessä kilolla tarkoitetaan usein kilogrammaa.


title: Kilo

text: Tietokonetekniikassa kilolla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 2 = 1 024, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite "kibi", joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi.


title: Kilo

text: Tietoliikenteessä lyhenne kbps tarkoittaa yhtä kilobittiä eli 1 000 bittiä sekunnissa.


title: Milli

text: Milli (tunnus m) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa tuhannesosaa (10 eli 1/1000 eli 0,001). Esimerkiksi millimetri (mm) on metrin tuhannesosa ja milligramma (mg) on gramman tuhannesosa.


title: Milli

text: Arkikielessä millillä tarkoitetaan usein millimetriä, joskus (erityisesti rahasummien yhteydessä) miljoonaa.


title: Mikro

text: Mikro (tunnus µ) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljoonasosaa (10). Esimerkiksi mikrometri (µm) on miljoonasosa metriä (m) ja siten 1 000 000 μm = 1 m.


title: Mikro

text: Nimi "mikro" johtuu kreikan kielen "pientä" tarkoittavasta sanasta "mikros" (μικρός). Sama sana esiintyy myös esimerkiksi termeissä mikroaallot ja mikrotietokone.


title: Mikro

text: Alun perin etuliite mikro samoin kuin mega otettiin käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Sciencen (BAAS) suosituksesta. Tuolloin niitä käytettiin CGS-järjestelmän yksikköihin liitettyinä pääasiassa tieteellisissä yhteyksissä. Vuonna 1960 yhdestoista yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti nämä etuliitteet sekä muutamia uusia käytettäviksi myös SI-järjestelmässä.


title: Mikro

text:
Etuliitteen tunnuksena käytettävä mikro-merkki (µ, U+00B5) perustuu kreikkalaiseen myy-kirjaimeen (μ, U+03BC), ja ne ovatkin yleensä melko tarkkaan samannäköisiä. Unicode-merkistö määrittelee ne kuitenkin eri merkeiksi, sillä erityinen mikro-merkki sisältyy jo Latin 1 -merkistöön.
Tietokoneissa, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, mikro-merkki voidaan tuottaa pitämällä alhaalla AltGr-näppäintä samaan aikaan, kun painetaan m-kirjaimen näppäintä:


title: Mikro

text: HTML-koodissa mikro-merkki voidaan tuottaa myös nimiviittauksella codice_1 tai Unicode-tunnukseen perustuvalla numeerisella viittauksella (desimaalisena codice_2 tai heksadesimaalisena codice_3). Jos oikeaa µ-merkkiä ei ole käytettävissä, korvikkeena käytetään toisinaan pientä u-kirjainta (esimerkiksi um = mikrometri).


title: Albert Edelfelt

text: Albert Gustaf Aristides Edelfelt (21. heinäkuuta 1854 Porvoo – 18. elokuuta 1905 Porvoo) oli suomenruotsalainen taidemaalari, graafikko ja kuvittaja. Edelfeltin tuotanto ulottuu historiamaalauksista ja muotokuvista aina naturalistisiin kuvauksiin tavallisen kansan elämästä ja impressionistisiin kohtauksiin Pariisin kaupunkielämästä ja kaunottarista.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt on yksi merkittävimmistä suomalaisista taidemaalareista ja taide-elämän vaikuttajista, joka sai tunnustusta myös kansainvälisesti. Hän avasi aktiivisesti tietä kultakauden muille suomalaistaiteilijoille ja nuoremmille sukupolville. Edelfeltin ansiosta suomalaisten työt olivat Pariisin maailmannäyttelyssä 1900 omassa paviljongissaan, eivät edustamassa Venäjän keisarikunnan taidetta.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt syntyi Kiialan kartanossa lähellä Porvoota 1854. Hän vietti lapsuuden kesät tässä äitinsä perintökartanossa. Hänen isänsä oli ruotsalaissyntyinen arkkitehti Carl Albert Edelfelt ja äiti varakkaan porvoolaisen kauppiaan tytär Alexandra Brandt. Äiti kuului Johan Ludvig Runebergin tuttaviin, ja Runeberg ja Topelius tukivat nuorta Edelfeltiä. Isän varhainen kuolema johti Edelfeltit talousvaikeuksiin, mutta Alexandra Edelfelt panosti paljon lastensa koulutukseen.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt rakasti piirtämistä ja opiskeli sitä yksityistunneilla ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa jo kouluaikanaan. Ylioppilastutkinnon hän suoritti vuonna 1871. Ensimmäisen taulunsa "Vanha mummo" Edelfelt asetti näytteille 18-vuotiaana.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt pääsi Keisarilliseen Aleksanterin-Yliopistoon lukemaan latinaa, kreikkaa ja historiaa, mutta keskittyi lähinnä osakuntaelämään. Hän lopetti opintonsa vuoden jälkeen, mutta jatkoi yliopiston piirustussalilla piirtämista vuoteen 1873. Hän jatkoi taideopintojaan Antwerpenin taideakatemiassa 1873–1874, Pariisin École des Beaux-Artsissa Jean-Léon Gérômen johdolla 1874–1875 ja 1876–1878. Edelfelt asui pääosin Pariisissa vuoteen 1891. Pietarin taideakatemiassa hän opiskeli 1881–1882. Edelfelt oli opiskellut myös Adolf von Beckerin yksityiskoulussa.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfeltin lahjakkuus herätti huomiota yliopistossa ja Suomen Taideyhdistyksen vuosinäyttelyssä 1872. Hän sai valtion stipendin lähteäkseen Antwerpenin taideakatemiaan opiskelemaan tuolloin arvostettua historiamaalausta. Edelfeltin toivottiin kuvin esittävän Runebergin runoillaan luomaa sankarimaailmaa. Euroopassa historiamaalauksen suosio oli laskemassa ja taidepiirejä kiinnosti yksityiskohtien realistisuus. Edelfelt halusi jatkaa opintojaan Pariisissa, joka oli taiteen uusien suuntausten keskus.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt osti Haikon kartanon tilanhaltijan vanhan rakennuksen vuonna 1880 ja kolme vuotta myöhemmin rakennutti itselleen ateljeen kattoikkunoineen. Hän vietti siellä kaikkiaan 26 kesää ja maalasi yli 220 teosta.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfeltillä oli hyvät suhteet Venäjän hoviin. Hovi tilasi toisinnon "Kuningatar Blankasta", ja Edelfelt sai maalata keisari Nikolai II:sta virallisen ja yksityisen muotokuvan ja keisariparin nuorinten lasten muotokuvat. Henkilökohtaisella tuttavuudella Aleksanteri III:een ja Maria Fjodorovnaan lienee ollut Suomelle merkitystä. Suomen omaa osastoa vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyssä pidetään osaltaan Edelfeltin diplomaattisen taivuttelun tuloksena.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt avioitui vapaaherratar Ellan de la Chapellen kanssa 1888. Heillä oli yksi yhteinen lapsi, Erik (kuoli 1910). Ennen avioliittoaan hänellä oli lukuisia lyhyitä ja kolme vakavaa naissuhdetta, joista hänellä oli ilmeisesti kaksi lasta. Avioliitto hillitsi hänen naissuhteitaan noin kymmeneksi vuodeksi, mutta viimeisten vuosikymmenten aikana naissuhteita oli taas runsaasti. Ville Vallgren pelkäsi Edelfeltin sukupuolisen aktiivisuuden ja kiivaan työtahdin olevan terveydelle vaaraksi. Työtahtia kuvaa se, että Bertel Hintzen laatimaan elämäkertaan on luetteloitu yli 1 100 Edelfeltin maalausta ja luonnospiirustusta.


title: Albert Edelfelt

text: Albert Edelfelt kuoli sydänhalvaukseen 18. elokuuta 1905 Haikossa.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt maalasi aluksi historiallisia aiheita ("Kuningatar Blanka" ja "Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista"). Maalaustyyli muuttui vähitellen historiallisesta romantismista naturalistiseksi ("Lapsen ruumissaatto", "Ruokolahden eukkoja kirkonmäellä"). Myöhemmin hän maalasi myös uskonnollisia aiheita. Edelfeltin tunnetuimpia maalauksia ovat "Jumalanpalvelus saaristossa", "Merellä", "Luxembourgin puistossa", "Kristus ja Mataleena" ja Helsingin yliopiston juhlasalin maalaus.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt maalasi myös paljon muotokuvia, esimerkiksi Louis Pasteurin, Aino Acktén ja Nikolai II:n muotokuvat. Monet niistä ovat tuohon aikaan muotiin tulleita miljöömuotokuvia, joissa malli esitettiin luonnollisessa ympäristössään. Edelfelt oli taitava tuomaan esille mallinsa parhaat puolet.


title: Albert Edelfelt

text: Hän osallistui venäläisten ja suomalaisten taiteilijoiden näyttelyyn Pietarissa ja Mir iskusstvan kansainväliseen näyttelyyn Pietarissa 1899.


title: Albert Edelfelt

text: Maalariroolin lisäksi Edelfelt oli graafikko ja kuvittaja. 1890-luvulla hän kuvitti tuttavapiiriinsä kuuluneen Johan Ludvig Runebergin Suomen sotaa (1808–1809) käsittelevän runokokoelman "Vänrikki Stoolin tarinat".


title: Albert Edelfelt

text: Vanhemmiten Edelfelt lähestyi jonkun verran impressionisteja. Larin Parasken muotokuva oli askel karelianismin suuntaan, mutta kun joukko kiihkeitä nuoria fennomaaneja vei Suomen taiteen kehitystä omaan suuntaansa, Edelfelt siirtyi maan taiteen johtohahmosta nuorempia tukevaan rooliin. Hän tuki ja kannusti esimerkiksi Magnus Enckelliä ja Juho Rissasta.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfeltillä tiedetään olleen hyvät suhteet Venäjälle ja keisariperheeseen, mutta niistä ei ole juuri puhuttu julkisuudessa. Asia sai vahvistusta, kun Venäjältä Rybinskin kaupungin museosta löytyi vuonna 2017 Edelfeltin maalaus, joka esittää keisari Aleksanteri III:n veljen suuriruhtinas Vladimirin poikia. Suomessa oli uskottu, että maalaus oli kadonnut.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt oli ensimmäinen kansainvälisesti tunnettu suomalainen taiteilija, jonka teoksia ostettiin museoihin ja merkittäviin taidekokoelmiin. Tunnetuimpana aikakautensa suomalaisena taiteilijana hänellä oli myös useita taide-elämän edustustehtäviä kotimaassa ja ulkomailla. Jo "Kaarle-herttua"-taulun jälkeen Edelfelt nimitettiin Pietarin Taideakatemian vapaaksi kunniajäseneksi. "Lapsen ruumissaatto" toi hänelle nimityksen akateemikoksi.


title: Albert Edelfelt

text: Albert Edelfelt oli myös Tukholman ja Kööpenhaminan taideakatemian jäsen sekä toimi Suomen Taiteilijaseuran puheenjohtajana 1895–1896 sekä 1898–1904 ja Suomen Taideyhdistyksen puheenjohtajana. Hän oli Ranskan Kunnialegioonan upseeri ja komentaja. Edelfeltille myönnettiin Ranskan kunnialegioonan ritarimerkki vuonna 1885 ja mitali toiminnastaan Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyn Suomen osaston hyväksi.


title: Albert Edelfelt

text: Edelfeltin kuoleman jälkeen suomalaiset kulttuuripersoonat perustivat yhdistyksen ”Konstnärsföreningen till Albert Edelfelts minne”. Se hankki varat ja kunnosti Edelfeltin ateljeen museoksi vuonna 1951. Yhdistys muutettiin myöhemmin säätiöksi, jonka tehtävänä on vaalia Albert Edelfeltin muistoa ja pitää huolta taiteilijan ateljeemuseosta ja sen maa-alueesta Haikossa.


title: Albert Edelfelt

text:
Svenska litteratursällskapet i Finland on julkaissut Edelfeltin kirjeitä internetissä.
Edelfeltiä koskevat sivut


title: Albert Edelfelt

text: Edelfeltin maalauksia koskevat sivut


title: Thomas Jefferson

text: Thomas Jefferson (13. huhtikuuta 1743 Charlottesville, Virginia – 4. heinäkuuta 1826 Charlottesville, Virginia) oli Yhdysvaltain kolmas presidentti ja yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Hän toimi ennen presidenttikauttaan muun muassa Yhdysvaltain ja Ranskan suhteita hoitaneena ministerinä, Yhdysvaltain ensimmäisenä ulkoministerinä ja toisena varapresidenttinä.


title: Thomas Jefferson

text: Thomas Jefferson on edelleen yksi Yhdysvaltain historian merkkihenkilöistä. Hänet on ikuistettu Yhdysvaltain kahden dollarin seteliin, viiden sentin kolikkoon ja Mount Rushmore -vuoreen. Lisäksi Jeffersonin kunniaksi on rakennettu Jeffersonin muistomerkki -niminen monumentti National Malliin, Washingtoniin.


title: Thomas Jefferson

text: Thomas Jefferson syntyi 13. huhtikuuta 1743 Shadwell-nimisellä plantaasilla Virginiassa lähellä Charlottesvillen kaupunkia. Jeffersonin isä Peter Jefferson (1707/08–1757) oli maanviljelijä ja maanmittari. Hänen äitinsä Jane Randolph Jefferson (1720–1776) oli hienosta virginialaisperheestä. Thomas oli parin kolmas yhteinen lapsi ja ensimmäinen poika. Hänellä oli lopulta yhteensä kuusi siskoa ja yksi veli.


title: Thomas Jefferson

text: Vuonna 1762 Jefferson valmistui College of William and Marysta. Hän opiskeli ahkerasti ja harrasti samalla viulunsoittoa. Collegen jälkeen hän alkoi opiskella lakia ja aloitti lakimiehenä vuonna 1767. Jefferson oli Virginian kansanedustuslaitoksen Virginia's House of Burgessesin jäsen vuosina 1769–1775 ja sai tunnustusta kirjoitettuaan Ison-Britannian hallintopolitiikkaa kritisoivan pamfletin "A Summary View of the Rights of British America" ().


title: Thomas Jefferson

text: Jeffersonin isä kuoli tämän ollessa nuori, ja Thomas peri isänsä maatilan. Vuonna 1768 hän alkoi raivata läheistä vuorenrinnettä perustaakseen sinne oman orjaplantaasinsa nimeltään Monticello (italiaa, ). Jefferson rakennutti tilalle yhä arkkitehtuurisesti arvostetun päärakennuksen ja yksityiskohtaisesti suunnitellun piha-alueen ja puutarhan. Hän laajensi ja kunnosti maatilaa sekä sen kuuluisaa päärakennusta koko elämänsä ajan. Samalla hän piti kirjaa kaikista tilan tapahtumista aina sääoloista orjiensa oloihin.


title: Thomas Jefferson

text: 1. tammikuuta 1772 Jefferson meni naimisiin nuoren lesken Martha Wayles Skeltonin (1748–1782) kanssa. He saivat yhteensä kuusi lasta, joista kuitenkin vain kaksi (Martha ja Mary) selvisivät aikuisikään asti. Martha Skelton kuoli vuonna 1782, vain 33-vuotiaana, synnytyksen jälkeisiin komplikaatioihin. Jefferson oli kuolemasta hyvin järkyttynyt eikä mennyt koskaan uudelleen naimisiin. Tästä huolimatta uskotaan yleisesti, että hän sai myöhemmin lapsia orjansa Sally Hemmingsin (1773–1835) kanssa.


title: Thomas Jefferson

text: Vuonna 1775 Jefferson kutsuttiin niin kutsuttuun toiseen mannermaankongressiin (tai siirtokuntien kongressiin). Vaikka Jefferson ei ollut hyvä puhuja, hänet tunnettiin hyvänä kirjoittajana, ja hän saikin tehtäväkseen luonnostella Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen. Syksyllä 1776 Jefferson erosi virastaan kongressissa ja hänet valittiin uudelleen Virginian uuden osavaltion kongressiin "Virginia House of Delegatesiin" (entinen "Virginia House of Burgesses"). Jefferson suunnitteli 1770-luvun lopulla uutta uskonnonvapautta Virginiassa takaavaa lakipykälää, joka yllättäin hyväksyttiinkin vuonna 1786. Tämä oli yksi Jeffersonin uran siihen mennessä suurimmista saavutuksista.


title: Thomas Jefferson

text: Vuosina 1779–1781 Jefferson toimi Virginian kuvernöörinä ja 1783–1784 hän pääsi toisen kerran kongressiin, joka käytti tuolloin nimeä "konfederaation kongressi". Vuonna 1785 hänet valittiin Benjamin Franklinin seuraajaksi Yhdysvaltain Ranskan-lähettilään virkaan. Koska hän hoiti virkaansa Euroopassa, hän ei päässyt perustuslain allekirjoitustilaisuuteen Philadelphiaan kesällä 1787. Tästä huolimatta Jefferson osallistui ahkerasti Yhdysvaltain politiikkaan ja kannatti muun muassa perustuslakiin tehtyjä "Bill of Rights" -lisäyksiä ja presidentinkausien rajaamista.


title: Thomas Jefferson

text: Jeffersonin palattua Yhdysvaltoihin syksyllä 1789 maan silloinen presidentti George Washington nimitti hänet maan ensimmäiseksi ulkoministeriksi. Virassaan Jefferson ajautui kuitenkin törmäyskurssille silloisen valtiovarainministerin Alexander Hamiltonin kanssa. Siinä missä Jefferson olisi halunnut antaa osavaltioille ja paikallishallinnoille paljon valtaa, Hamilton tahtoi tehdä maasta yhtenäisen vahvan, koko maan asioista päättävän keskushallituksen avulla. Kun Hamilton vuonna 1789 perusti federalistisen puolueen, Jefferson päätti vastata haasteeseen luomalla pari vuotta myöhemmin oman demokraattis-republikaanisen puolueensa, eli nykyisen demokraattisen puolueen. Vuoden 1796 presidentinvaaleissa Jefferson hävisi federalistien John Adamsille kolmella äänellä ja pääsi näin lähinnä seremonialliseen varapresidentin virkaan.


title: Thomas Jefferson

text: Jefferson asettui vuoden 1800 presidentinvaaleissa jälleen Adamsia vastaan. Vaalit ajautuivat kahden pääpuolueen, Jeffersonin demokraatti-republikaanien ja Adamsin federalistien taisteluksi. Jefferson voitti vaalit ja nousi näin Yhdysvaltain kolmanneksi presidentiksi.


title: Thomas Jefferson

text: Jefferson virkaanastujaiset pidettiin 4. maaliskuuta 1801 Washingtonissa.


title: Thomas Jefferson

text: Yksi Jeffersonin ensimmäisen presidenttikauden suurimmista saavutuksista oli Louisianan territorion ostaminen Ranskalta 15 miljoonalla dollarilla. Louisianan osto lähestulkoon kaksinkertaisti Yhdysvaltain pinta-alan. Lisäksi Jefferson järjesti Lewisin ja Clarkin tutkimusretken, jonka ansiosta Pohjois-Amerikan länsiosista saatiin piirrettyä karttoja ja kerättyä tietoja. Vuoden 1804 vaaleissa Jefferson uusi virkansa voittamalla federalistien ehdokkaan Charles Pinckneyn yli 70 prosentin kannatuksella. Toisella kaudellaan Jefferson yritti pitää Yhdysvallat erillään Euroopassa käydyistä Napoleonin sodista. Kun Ranska ja Iso-Britannia kuitenkin alkoivat häiritä yhdysvaltalaisia kauppalaivoja, Jefferson päätti asettaa maat kauppasaartoon vuonna 1807. Päätös aiheutti suurta epäsuosiota yhdysvaltalaisten keskuudessa ja vaurioitti vakavasti maan taloutta. Laki kumottiin vasta seuraavan presidentin James Madisonin aikana vuonna 1808.


title: Thomas Jefferson

text: Toisen kautensa jälkeen Jefferson päätti olla pyrkimättä enää kolmannelle kaudelle. Jeffersonin seuraaja demokraattis-republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaana oli James Madison, joka voitti federalistisen puolueen Charles Pinckneyn saatuaan 64,7 prosenttia äänistä.


title: Thomas Jefferson

text: Toisen kautensa jälkeen Jefferson vetäytyi Monticelloon, jossa hän jatkoi arkkitehtuurin, musiikin ja puutarhanhoidon parissa. Jefferson myös auttoi Virginian yliopiston perustamisessa. Vuonna 1815 hän myi 6 700 teosta kattavan yksityiskirjastonsa Yhdysvaltain kongressin kirjastolle, joka oli menettänyt kaikki kirjansa brittien poltettua kirjojen silloisen sijoituspaikan United States Capitolin vuonna 1814 vuoden 1812 sodan tapahtumiin liittyen.


title: Thomas Jefferson

text: Jefferson kuoli Monticellossa 4. heinäkuuta 1826, tasan 50 vuotta itsenäisyysjulistuksen jälkeen. Myöhemmin samana päivänä myös hänen kilpailijansa John Adams kuoli. Jeffersonin omaisuudesta suurin osa myytiin hänen kuolemansa jälkeen.


title: Thomas Jefferson

text: Jefferson on edelleen yksi Yhdysvaltain historian merkittävimmistä henkilöistä. Jeffersonin kasvot on ikuistettu kahden dollarin seteliin, viiden sentin kolikkoon sekä Mount Rushmoren kivipäihin yhdessä George Washingtonin, Theodore Rooseveltin ja Abraham Lincolnin kanssa. Lisäksi Jeffersonilla on oma muistomonumentti, "The Jefferson Memorial", National Mallissa, Washington D.C.:ssä. Monumentti paljastettiin 13. huhtikuuta 1943, tasan 200 vuotta Jeffersonin syntymän jälkeen.


title: Thomas Jefferson

text: Orjien käyttö oli yksi Jeffersonin elämän haasteellisimmista kysymyksistä. Vaikka Jefferson kannattikin laajaa yksilönvapautta, hän käytti tilallaan orjia koko elämänsä ajan. Hänellä oli elämänsä aikana käytössään arviolta 600 orjaa. Yksi Jeffersonin peruste orjille oli se, että hän piti afroamerikkalaisia biologisesti epäsopivina elämään rauhassa valkoihoisten kanssa. Jeffersonin kuoltua vain pieni osa hänen orjistaan vapautettiin ja valtaosa lopuista myytiin eteenpäin.


title: British Airways

text: British Airways (BA) on Yhdistyneen kuningaskunnan kansallinen lentoyhtiö ja maan suurin lentoyhtiö lentojen lukumäärän, laivaston koon ja kohteiden lukumäärän perusteella. Matkustajamäärissä yhtiö on toiseksi suurin easyJetin jälkeen. British Airways on samalla yksi maailman suurimmista lentoyhtiöistä, ja se lentää kaikkiin kuuteen maanosaan. Solmukohtia ovat Lontoon Heathrow'n ja Gatwickin lentoasemat. British Airways on maailmanlaajuisen Oneworld-lentoyhtiöallianssin perustajajäsen yhdessä American Airlinesin, Cathay Pacificin, Qantasin ja Canadian Airlinesin kanssa.


title: British Airways

text: Nykyinen British Airways syntyi keväällä 1974, jolloin neljä aiemmin erillistä lentoyhtiötä fuusioitui yhdeksi valtio-omisteiseksi lentoyhtiöksi. Vuonna 1987 yhtiö British Airways yksityistettiin osana konservatiivisen hallituksen yksityistämishanketta. Sittemmin yhtiö on laajentunut ostamalla ja sulauttamalla lukuisia yhtiöitä osaksi toimintaansa, viimeisimpänä British Midland Internationalin vuonna 2012. British Airwaysista tuli osa International Airlines Group S.A:ta (IAG) vuonna 2011, kun British Airways ja Espanjan kansallinen lentoyhtiö Iberia muodostivat uuden holdingyhtiön. Yhtiöjärjestelyistä huolimatta molemmat yksiköt jatkavat toimintaa oman brändinsä alla.


title: British Airways

text: British Airwaysin laivaston selkäranka koostuu pitkälti eurooppalaisvalmisteisista Airbus A320 -koneperheen matkustajakoneista, joita yhtiöllä on käytössä yli 120. Kaukolentoverkoston perustana on Boeing 777 -koneperhe, jonka lisäksi yhtiö operoi 55 Boeing 747-400 -konetta ja kahdeksaa Airbus A380 -konetta. British Airways modernisoi parhaillaan laivastoaan tilattuaan uusia Boeing 787 -koneita ja Airbus A350 -koneita, jotka liittyvät yhtiön laivastoon 2010-luvun aikana.


title: British Airways

text: Maaliskuun 31. päivänä 1924 neljä brittiläistä lentoyhtiötä – Instone Air Line, Handley Page Transport, Daimler Airways ja British Air Marine Navigation – yhdistyi Imperial Airwaysiksi, joka avasi lentoreitit Aasiaan ja Afrikkaan. Vuonna 1939 Imperial Airways ja silloinen British Airways Ltd sulautuivat kansalliseksi lentoyhtiöksi, British Overseas Airways Corporationiksi (BOAC).


title: British Airways

text: Sodan jälkeen BOAC jatkoi lentoja kaukokohteisiin lukuun ottamatta Etelä-Amerikkaa, jonne lensi BOAC:stä eronnut British South American Airways. Tämä yhtiö liittyi takaisin BOAC:hen vuonna 1949. Manner-Euroopan ja kotimaan lentoja hoiti uusi kansallinen lentoyhtiö British European Airways (BEA).


title: British Airways

text: British Airways muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä valtion omistamat BOAC ja BEA. Yhtiö yksityistettiin ja listattiin Lontoon pörssiiin vuonna 1987 Margaret Thatcherin hallituksen päätöksellä.


title: British Airways

text: British Airways lensi Concorde-yliäänikoneella Lontoon ja New Yorkin välistä reittiä vuosina 1976–2003. Lennot lopetettiin vähentyneiden matkustajamäärien ja heikon kannattavuuden takia. Viimeinen kaupallinen lento tapahtui 23.10.2003 New Yorkista Lontooseen.


title: British Airways

text: Vuonna 1997 British Airways otti käyttöön taiteilijoiden suunnittelemat abstraktit maalaukset koneidensa sivuperäsimissä. Maalauksia oli monia erilaisia, ja kukin niistä viittasi johonkin yhtiön reittikohteeseen. Maalaukset herättivät paljon vastustusta ja aiheuttivat sekaannuksia lentokentillä, minkä vuoksi niistä luovuttiin parissa vuodessa.


title: British Airways

text: British Airwaysin kotikenttänä toimii Lontoon Heathrow'n lentoasema. Yhtiöllä on hallussaan noin 40 % Heathrow'n lähtö- ja saapumisajoista ("sloteista"), joita se käyttää pääasiassa parhaiten kannattaviin Atlantin ylittäviin lentoihin. Yhtiöllä on hallitseva asema myös Lontoon Gatwickin lentoasemalla.


title: British Airways

text: BA perusti oman halpalentoyhtiön Go Flyn vuonna 1997 mutta myi sen vuonna 2002 pääomasijoittajalle, jolta se siirtyi seuraavana vuonna easyjet-yhtiölle.


title: British Airways

text:
Saksalainen tytäryhtiö Deutsche BA myytiin vuonna 2003 ja 18,5 %:n osuus australialaisesta Qantas-yhtiöstä vuonna 2004.
Vuonna 2007 British Airways myi alueellisia lentoja hoitaneen tytäryhtiönsä BA Connectin (entinen British Airways Citiexpress) halpalentoyhtiö Flybelle ja sai 15 prosentin osuuden tässä yhtiössä.


title: Air France

text: Air France () on Ranskan kansallinen lentoyhtiö, jonka kotipaikka sijaitsee Pariisin läheisellä Charles de Gaullen kansainvälisellä lentoasemalla. Muita yhtiölle tärkeitä lentoasemia ovat Orlyn lentoasema Pariisissa, Saint-Exupéryn kansainvälinen lentoasema Lyonissa, sekä Provencen lentoasema Marseillen lähellä. Lentoyhtiö kuuluu SkyTeam-allianssiin. Air Francella on yhteensä 314 kohdetta n. 200 maassa. Matkustajia se kuljetti vuonna 2017 98,7 miljoonaa. Työntekijöitä sillä on yli 64 000.


title: Air France

text: Vuonna 2004 Air France listattiin merkittävimmäksi lentoyhtiöksi Euroopassa: se kuljetti 18 prosenttia eurooppalaisista matkustajista.


title: Air France

text: Air France perustettiin 7. lokakuuta 1933, kun Air Orient, Air Union, Compagnie Générale Aéropostale, Compagnie Internationale de Navigation Aérienne (CIDNA) ja Société Générale des Transports Aériens (SGTA) yhdistyivät. Näistä kaikista SGTA oli ensimmäinen markkinoille päässyt lentoyhtiö, tosin nimellä Lignes Aériennes Farman. Air Francen perustajajäsenillä oli jo ennen yhdistymistä kattavat lentoreitit esim. muualle Eurooppaan ja Ranskan siirtomaihin. Toisen maailmansodan aikana Air France siirsi toimintansa Casablacaan, Marokkoon.


title: Air France

text: Vuonna 1936 sai laivastoonsa ranskalaisia Potez 62 -koneita. Koneissa oli kaksi luokkaa ja yhteensä 14-16 paikkaa matkustajille. Koneita käytettiin Euroopan, Etelä-Amerikan ja Kaukoidän reiteillä. Potez 62 oli vahva työhevonen, ja Vapaa Ranska -liike käytti sitä vielä toisessa maailmansodassa.


title: Air France

text: Ranskan hallitus päätti 26. kesäkuuta 1945, että kaikki Ranskan lentoyhtiöt pitää kansallistaa. 29. joulukuuta samana vuonna päätettiin, että kaikki ranskalaiset lentoyhtiöt tulisi liittää Air Franceen. Air France palkkasi ensimmäiset lentoemäntänsä vuonna 1946. Samana vuonna yhtiö avasi ensimmäisen lentoterminaalinsa Hôtel des Invalidesin lähellä, ja se oli yhteydessä Le Bourget’n lentoasemalle. Näihin aikoihin Air Francen reitit kattoivat noin 160 000 km, ja se olikin maailman kattavin lentoverkosto 1940-luvulla. Société Nationale Air France perustettiin 1. tammikuuta 1946.


title: Air France

text: Euroopan sisäiset lennot operoitiin useimmiten Douglas DC-3 -koneilla. Air France aloitti 1. heinäkuuta 1946 lennot New Yorkiin, Yhdysvaltoihin. Välilaskut hoidettiin tällä lentoreitillä Shannonissa ja Ganderissa. Douglas DC-4 -koneilla tämä reitti pystyttiin välilaskuineen lentämään noin 24 tunnissa.


title: Air France

text: Vuonna 1948 Air Francen laivasto koostui 180 koneesta, ja sillä olikin maailman suurin lentokonelaivasto. Vuosina 1948-1965 lentoyhtiö operoi Lockheed Constellationeilla ympäri maailmaa. Ranskan hallitus kertoi vuosina 1946 ja 1948 perustavansa kaksi yksityistä lentoyhtiötä: Transports Aériens Intercontinentaux (TAI) ja SATI, josta tuli myöhemmin osa Union Aéromaritime de Transportia (UAT).


title: Air France

text: 16. kesäkuuta 1946 Ranskan parlamentti hyväksyi Compagnie Nationale Air Francen perustamisen. Valtio tulisi omistamaan jatkossa 70 % Air Francesta. Parhaimmillaan valtio omisti 100 % yhtiöstä ja kesällä 2002 vain 54 %.


title: Air France

text: 4. elokuuta 1948 Max Hymansista tuli Air Francen johtaja. Hänen 13 vuotta kestäneen hallintonsa aikana Air France siirtyi hiljalleen suihkukoneitten aikaan.


title: Air France

text: Air France muutti vuonna 1952 Orlyn lentoaseman etelätermimaaliin.


title: Air France

text: Yhtiön ensimmäiset suihkukoneet, De Havilland D.H.106 Cometit, saapuivat laivastoon vuonna 1953. 1950-luvun puolivälissä Air France lensi 12:lla Vickers Viscount -koneella. Ranskan hallitus määräsi 26. syyskuuta 1953, että Air France jakaisi pitkän matkan lentoja uusien, yksityisten lentoyhtiöitten kanssa. Tämän takia Air France, Aigle Azur, Transports Aériens Intercontinentaux (TAI) ja Union Aéromaritime de Transport (UAT) tekivät sopimuksen, jonka mukaan yhtiöt jakaisivat Afrikan, Aasian ja Tyynenmeren lennot keskenään.


title: Air France

text: Ranskan Julkisen työn- ja liikenteen ministeriö siirsi helmikuussa 1960 kotimaanlentojen monopolin Air Francelta Air Interille.


title: Air France

text: Air France aloitti välilaskuttomat suihkukonelennot vuonna 1960 Sud Aviation Caravellella ja Boeing 707:llä. Tämä uudistus lyhensi matkaa puolella, ja se takasi lentojen mukavuuden. Myöhemmin yhtiöstä tuli varhainen Boeing 747 -käyttäjä, ja yhdessä vaiheessa sillä oli yksi maailman suurimmista 747-laivastoista.


title: Air France

text: Ranskan hallitus ilmoitti 1. helmikuuta 1963, että Air Francen oli vetäydyttävä läntisestä, keskisestä ja eteläistä Afrikasta, Libyasta, Bahrainilta, Omanista, Ceylonilta, Indonesiasta, Malesiasta, Singaporesta, Australiasta, Uudesta-Seelannista, Tahitilta ja Uudesta-Kaledoniasta. Yhtiö sai jatkaa lentojaan Senegaliin, Burundiiin sekä Ruandaan. Yksityiset ranskalaiset lentoyhtiöt hyötyivät päätöksestä. Uudet reitit siirrettiin uudelle, yksityiselle Union de Transports Aériensille (UTA). TAI ja UAT sulatettiin tähän yhtiöön. UTA sai erityisoikeuksia Japanin, Uuden-Kaledonian, Uuden-Seelannin, Etelä-Afrikan, Réunionin, Los Angelesin ja Tahitin väliselle liikenteelle.


title: Air France

text: Air France alkoi siirtämään toimintojaan Charles de Gaullen kansainväliselle lentoasemalle vuoden 1974 jälkeen. Orlyn lentoasemalla säilyi liikenne Korsikalle, Martiniqueen, Guadeloupeen, Ranskan Guayanaaan, Réunioniin, Maghrebiin, Itä-, ja Etelä-Eurooppaan (ilman Neuvostoliittoa, Kreikkaa ja Italiaa). Tämän lisäksi Orlylta lähti yksi kone New Yorkiin vuorokaudessa.


title: Air France

text: Air Francesta tuli vuonna 1974 ensimmäinen lentoyhtiö, joka otti käyttöön Airbus A300 -koneen, joka oli Airbusin ensimmäinen matkustajalentokone.


title: Air France

text: Air France otti käyttöön yliäänisen Concorden 21. tammikuuta 1976 Pariisin ja Rio de Janeiron väliselle lennolle. Lennot Washington-Dullesin kansainväliselle lentoasemalle alkoivat toukokuussa samana vuotena. Concorde-lennot Pariisista New Yorkiin alkoivat 22. marraskuuta 1977. Nämä lennot kestivät vain 3 tuntia ja 45 minuuttia, ja kone lensi lähes kaksinkertaisella äänen nopeudella. Myöhemmin Air France aloitti lennot Méxicoon, Washington D.C.:n kautta. Air Francen lisäksi vain British Airways lensi Concordeilla.


title: Air France

text: Yhtiön laivasto koostuu 393 lentokoneesta ja 105:stä tilauksessa olevasta koneesta.


title: Air France

text: Viisi Concordea poistettiin käytöstä 31. maaliskuuta 2003. Concorde F-BVFA (Foxtrot Alpha) on siirretty Washington D.C.:n ilmailu- ja avaruusmuseoon, jossa se on vierailijoiden nähtävänä. F-BVFB on annettu saksalaiselle museolle, F-BTSD Musée de l’Air et de l’Espace -museoon Pariisiin ja F-BVFC palautettiin valmistuspaikalleen, Toulouseen Airbus-yhtiön tehtaille. Viides Concorde tuhoutui onnettomuudessa.


title: Air France

text: Toukokuussa 2004 Air France yhdistyi hollantilaisen KLM:n kanssa Air France-KLM:ksi, mutta yhtiö jatkaa toimintaansa entisellä nimellään Air France-KLM:n tytäryhtiönä.


title: Taika-Jim

text: Taika-Jim () on yhdysvaltalainen Lee Falkin luoma sarjakuva. Sarjaa on suomeksi julkaistu myös nimillä "Mandrake", "Maaron" ja "Mr Jack".


title: Taika-Jim

text: Taika-Jim ilmestyi ensimmäisen kerran päivittäisenä sanomalehtisarjakuvana 11. kesäkuuta 1934. Hahmo osoittautui niin suosituksi, että sitä levittävä King Features Syndicate halusi siitä myös sunnuntaisarjan, joka alkoi ilmestyä 3. helmikuuta 1935. Falk piirsi Taika-Jimiä vain runsaan kahden viikon näytesarjan verran ja uskoi tehtävän sitten Phil Davisille. Davisin kuoltua vuonna 1964 työtä jatkoi Harold ”Fred” Fredericks Jr.


title: Taika-Jim

text: Taika-Jim on frakkiin ja silinterihattuun sonnustautuva taikuri, joka käyttää illuusioita ja hypnoosia aseinaan. Hänen arkkivihollisensa on Cobra, joka esiintyi jo ensimmäisessä tarinassa. Cobra, aiemmin "Lucifer" (Luciphor), on Taika-Jimin tiibetiläinen veli, joka on valjastanut kykynsä pahuuden palvelukseen. Taika-Jim ei koskaan saa yliotetta Cobrasta, sillä tämän onnistuu aina viime hetkellä paeta. Välillä Taika-Jim tekee palveluksia Inter-Intelille, salamyhkäiselle kansainväliselle järjestölle, joka taistelee rikollisuutta vastaan kaikkialla. Muita vastustajia ovat rikollisjärjestö "Kasi" johtajanaan arvoituksellinen "Octon". Eräässä tarinassa paljastuu, että järjestön takana onkin Cobra. Konnagalleriaan kuuluvat monikasvoinen mestarivaras "Savikameli", tämän tytär "Messinkiapina" ja maahan tunneleita lasersäteellä tekevä "Myyrämies".


title: Taika-Jim

text: Taika-Jim asuu Xanadussa, vuorenhuipulla New Yorkin osavaltiossa sijaitsevassa linnoituksessa, jonne on pääsy vain ansoitettua tietä pitkin. Hänen oikeana kätenään toimii afrikkalainen prinssi "Lothar", jonka hahmo oli ensimmäisiä afroamerikkalaisia sarjakuvissa. Lothar tavataan aluksi leopardinnahkaan pukeutuneena väkivahvana henkivartijana, joka tehtävänä oli palvella isäntäänsä. Hahmo muuttui myöhemmin sivistyneeksi, jalosukuista syntyperää olevaksi herrasmieheksi.


title: Taika-Jim

text: Taika-Jimillä on sisko Leonore, rikoksen polulle sortunut veli Derek ja veljenpoika Eric. Taika-Jimin naisystävä on kuvitteellisen Cockaignen pikkuvaltion prinsessa "Narda". Taika-Jimin isäksi paljastuu Himalajalla sijaitsevan taikurikoulun johtaja "Theron". "Hojo" on Taika-Jimin kokki, Inter-Intelin salainen johtaja.


title: Taika-Jim

text: Taika-Jim on sarjakuvana visuaalisesti näyttävä, varsinkin Phil Davisin vanhoissa sunnuntaisarjoissa. Sarjan tieteis- ja fantasiamaailma saa usein surrealistisia piirteitä. Päähenkilö joutuu usein kadonneisiin maailmoihin ja seikkailee jopa avaruudessa. Taika-Jim on vaikuttanut elokuvaohjaaja Federico Fellinin kuvakieleen niin voimakkaasti, että eräässä vaiheessa Fellini jopa halusi tehdä Mandrakesta elokuvan. Hanke ei koskaan toteutunut, mutta elokuvassa "Haastattelu" Marcello Mastroianni nähtiin Taika-Jimin hahmossa.


title: Taika-Jim

text: Columbia Pictures teki vuonna 1939 elokuvan "Mandrake the Magician", joka koostui kahdestatoista episodista. Episodit oli aikaisemmin esitetty sarjaelokuvina.


title: Bangkok

text: Bangkok () on Thaimaan pääkaupunki ja maan talouselämän keskus. Kaupungissa on arviolta 8 750 600 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 1 568,7 neliökilometriä.


title: Bangkok

text: Chao Phraya -joen varrella sijaitseva metropoli on muodostumassa Singaporen ja Hongkongin kilpailijaksi Kaakkois-Aasiassa, mutta kaupunki kärsii hallitsemattoman kasvun aiheuttamista rakenneongelmista. Bangkok on liikemaailman ohella suosittu matkailukohde, ja sen nykyaikainen kansainvälinen lentoasema on Aasian vilkkaimpia.


title: Bangkok

text: Nykyisen Bangkokin paikalla oli asutusta jo kauan ennen kuin siitä tuli pääkaupunki. Paikalla oli pieni kauppakeskus ja satama, jota kutsuttiin nimellä Bang Makok ("Villien oliivipuiden kylä"). Joen vastakkaisella puolella oli Thonburin linnoitus ja asutuskeskus, joka tuolloin oli vielä tulevaa Bangkokia tärkeämpi. Ayutthayan tuhouduttua vuonna 1767 burmalaisten hyökkäyksessä hovi pakeni Thonburiin, josta käsin aloitettiin vastahyökkäys kenraali Taksinin johdolla. Voitettuaan burmalaiset pitkien taisteluiden jälkeen Taksinista tuli kuningas, mutta kenraali Chao Phraya Chakri syrjäytti hänet 1782.


title: Bangkok

text: Thonburi toimi väliaikaisena pääkaupunkina vuoteen 1782 asti, jolloin kuninkaaksi julistautunut Chakri (Rama I) halusi erottautua edeltäjästään rakentamalla Bangkokin puolelle uuden pääkaupungin. Alkoi uusi ajanjakso, Chakri-dynastian aika ja Bangkokin kausi, joka jatkuu edelleen. Uutta kaupunkia alettiin kutsua nimellä Krung Thep (Enkelten kaupunki). Bang Makok -niminen kylä lakkasi olemasta, mutta alkuperäinen nimi jäi elämään muissa kielissä. Länsipuolella oleva Thonburi liitettiin myöhemmin Bangkokin kaupunkiin.


title: Bangkok

text: Teollistumisen myötä 1900-luvun alussa nousi toimistoja ja tehtaita entisille riisipelloille kiihtyvällä vauhdilla. Vuonna 1932 rakennettiin ensimmäinen silta Chao Phraya -joen yli. Se sai nimen Memorial Bridge. Indokiinan sodan myötä Bangkok alkoi kasvaa myös korkeussuunnassa. Syynä olivat Thaimaahan saapuneet amerikkalaiset sotilaat, jotka jättivät leimansa kaupunkiin. Tänä aikana Bangkok alkoi houkutella myös monia Thaimaan maaseudulla asuvia puoleensa.


title: Bangkok

text: Kun 1900-luku lähestyi loppuaan, Thaimaa oli yksi Aasian nopeimmin kasvavista maista. Saatavilla oleva raha sai aikaan valtavan rakennusbuumin, joka muutti Bangkokin aasialaiseksi Los Angelesiksi. Tämän ajanjakson vuoksi kaupunki on nykyään täynnä pilvenpiirtäjiä, terästä ja betonia, jotka kohoavat vanhojen kortteleiden yllä. Ruuhkautuneen liikenteen helpottamiseksi 2000-luvun alussa keskustassa otettiin käyttöön Skytrain-kaupunkijunajärjestelmä, joka kulkee nopeasti ja tehokkaasti muun kaupunkiliikenteen yläpuolella. Panostukset joukkoliikenteeseen ovat jatkuneet, ja metro vihittiin lopultakin käyttöön vuonna 2004.


title: Bangkok

text: Uuden vuoden aattona 31.12.2006 usean pommin sarja laukaistiin Bangkokin keskustassa Voiton muistomerkillä ja Khlong Toeyn alueella noin kello 18:30. Myös kahteen katupoliisikojuun heitettiin kranaatteja. Ainakin kaksi ihmistä sai surmansa ja kaksikymmentä loukkaantui. Thaimaan sotilashallitus syytti pommi-iskuista Thaksinin kannattajia, eivätkä ne hallituksen mukaan liittyneet Etelä-Thaimaan muslimikapinointiin. Myöhemmin illalla ilmoitettiin vielä kahdesta uudesta iskusta, joissa loukkaantui ainakin seitsemän ihmistä, joukossa ulkomaalaisia.


title: Bangkok

text: Bangkokin keskustassa sijaitsevaan Erawanin pyhäkköön tehdyssä pommi-iskussa kuoli 20 ihmistä elokuussa 2015.


title: Bangkok

text: Bangkokin thaikielinen nimi "Krung Thep" () on lyhennys pitkästä seremonianimestä, joka täydellisenä kuuluu:


title: Bangkok

text: Litania opetellaan koulussa, vaikka sen merkitys jää monille epäselväksi, sillä sanat ovat perua muinaisintialaisista kielistä paalista ja sanskritista. Nimi esiintyy tunnetussa Asanee-Wasan Chotikulin (อัสนี-วสันต์ โชติกุล) poplaulussa "Krung Thep Mahanakhon" (กรุงเทพมหานคร), josta monet thait palauttavat hokeman mieleensä.


title: Bangkok

text: Hallinnollisesti Bangkok kuuluu Thaimaan 76 provinssin ("changwat") joukkoon. Suur-Bangkokin vaikutusalue ulottuu Bangkokin provinssin rajojen ulkopuolelle naapuriprovinsseihin Nonthaburi, Samut Prakan ja Pathum Thani. Nykyinen provinssi muodostettiin vuonna 1972, jolloin Bangkokin provinssi – "changwat Phra Nakhon" – liitettiin Thonburin provinssiin.


title: Bangkok

text: Bangkok on Pattayan ohella ainoa, jossa kuvernööri valitaan vaaleilla. Vuodesta 2004 kuvernöörinä (ผู้ว่าราชการกรุงเทพมหานคร) on toiminut Aphirak Kosayothin (อภิรักษ์ โกษะโยธิน). Hän on demokraattisen puolueen (พรรคประชาธิปัตย์) listoilla. Hänen edeltäjänsä oli Samak Sunthornvet (สมัคร สุนทรเวช) Thaimaan kansanpuolueesta (พรรคประชากรไทย).


title: Bangkok

text: Bangkok jakaantuu 50 alueeseen (เขต) – vastaa amphoeta, jotka jakautuvat 154 khvaengiin (แขวง), joka taas vastaa suurin piirtein muiden provinssien tambonia.


title: Bangkok

text: Bangkok on Thaimaan taloudellinen ja hallinnollinen keskus. Bangkokissa on satama Chao Phraya -joen varrella. Valmisruoka, puutavara ja tekstiilit ovat tärkeimpiä vientituotteita. Teollisuustuotantoon kuuluvat riisimyllyt, sementtitehtaat, sahat, öljynjalostamot ja telakat. Kaupunki on kuuluisa korukeskus, erityisesti hopean ja pronssitöiden oston ja myynnin suhteen.


title: Bangkok

text: Bangkokin läpi virtaava Chao Phraya -joki sivujokineen tulvii vuosittain, ja tulvien ennustetaan pahenevan koko ajan. Tulvien syynä on muun muassa kaupungin maaperän vajoaminen pohjavedenoton vuoksi. Synkimpien arvioiden mukaan kaupunki vajoaa mereen 50 vuoden kuluessa maan vajotessa ja ilmastonmuutoksen nostaessa merenpintaa.


title: Bangkok

text: Bangkokin sivistystoimeen (koulutus, kulttuuri) kuuluu useita yliopistoja, taideakatemia, kansallisteatteri ja kansallismuseo.


title: Bangkok

text: Chulalongkornin yliopisto on maan vanhin. Sen perusti Rama V:n poika, kuningas Vajiravudh(Rama VI) vuonna 1917. Sitä pidetään Thaimaan parhaimpana opinahjona. Rama IX:n tytär Maha Chakri Sirindhorn valmistui sieltä ensimmäisenä thaiyliopiston käyneenä kuninkaallisena vuonna 1977 (muut olivat aina opiskelleet ulkomailla). Yliopiston kampus sijaitsee aivan Bangkokin ydinkeskustassa lähellä Siam Squarea.


title: Bangkok

text: Alkuperäinen Bangkok sijaitsi muurien ympäröimänä Rattanakosinin (thai: เกาะรัตนโกสินทร์) saarella paikalla, jossa nykyään on kuninkaallinen palatsialue. Osia vanhasta valkoisesta muurista on jäljellä siellä täällä. Kanavat on myöhemmin täytetty, eikä aluetta voi enää tunnistaa veden ympäröimäksi. Useimmat nähtävyydet sijaitsevat vanhassa keskustassa ja Dusitin alueella, joka on 1900-luvun alussa rakennettu länsimaistyylinen laajennus kaupunkiin. Dusitissa sijaitsevat mm. Vimanmekin tiikkipalatsi (Rama V:n koti), Anantasamakhomin valtaistuinsali ja nykyisen kuninkaan Rama IX:n residenssi Chitladan palatsi. Wat Benchamabophit (marmoritemppeli), joka on kuningas Chulalongkornin (Rama V) kuolintemppeli sijaitsee myös Dusitissa. Alueella on myös puistomainen Dusitin eläintarha.


title: Bangkok

text: Kun Bangkokista tuli pääkaupunki, paikalla asuneet kiinalaiset pakkosiirrettiin omaan kaupunginosaansa muurien ulkopuolelle, josta kehittyi Yaowarat (chinatown). Yaowarat on tunnettu kultakaupoistaan. Charoen Krung -katu, joka johtaa kiinalaiskaupunginosaan palatsialueelta, on alueen valtaväylä. Varkaiden markkinat (Nakhon Kasem), jossa nimensä mukaan ennen vanhaan myytiin varastettua tavaraa, sijaitsee chinatownin pohjoispäässä Yaowarat ja Charoen Krung -katujen välissä. Soi Sampeng on kolmas joensuuntainen katu. Se oli kuulu mafiajengeistään ja oopiumikaupastaan. Nykyään Sampeng on laillisen tukkukaupan keskus. Keskusrautatieasema Hualamphong () on kävelymatkan päässä kiinalaiskortteleista. Alueen hienoimpiin nähtävyyksiin kuuluu Wat Traimitr (Kultaisen Buddhan temppeli).


title: Bangkok

text: Kiinalaiskaupunginosan länsipuolella khlongin (kanavan) toisella puolella on intialaisten ja pakistanilaisten perinteinen kaupunginosa Pahurat, jossa on samannimiset tekstiilimarkkinat. Alue rajoittuu Pahurat, Chakraphet ja Triphet-katuihin. Pahurat-katu rakennettiin 1898, jonka jälkeen Bangkokin intialaisyhteisö asettui asumaan alueelle. Pahuratin suurimpia nähtävyyksiä on vaalea kultakupolinen Sikh-temppeli "Gurdwara Siri Guru Singh Sabha". Uutta Pahuratia edustaa Sikh-temppelin vieressä 2007 avattu India Emporium, joka on yksi monista Bangkokin nykyaikaisista ostoskeskuksista. Länteen Pahuratista Chao Phraya -joen rannassa on Pak Khlongin tuoretavaramarkkinat.


title: Bangkok

text: Kuninkaallinen Wat Phra Kaeo on kaupungin arvokkain temppeli ja pienen, mutta arvostetun Smaragdibuddhan säilytyspaikka. Temppelin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1785, kun kuningas Buddha Yodfa Chulalok (Rama I) muutti kaupunkiin. Temppelin päärakennuksessa sijaitsee vihertävä jadesta valmistettu Smaragibuddha, joka pienestä koostaan huolimatta (korkeus 45 cm) on yksi tärkeimmistä pyhäinjäännöksistä thaimaalaisille. Patsas on aivan temppelin katonrajan läheisyydessä, ja sille puetaan ylle eri asu aina vuodenaikojen mukaan. Tarina kertoo, että patsas on alkuaan peräisin Intiasta, josta se ajautui Aamunkoiton temppeliin.


title: Bangkok

text: Bangkokin lukuisista temppeleistä suurin ja vanhin, Wat Pho, koostuu useista rakennuksista ja patsaista. Temppelissä on 1500-luvulta peräisin oleva kullattu lepäävä Buddha, joka on 46 metriä pitkä ja noin 15 metriä korkea. Lepäävä Buddha kuvaa Buddhan siirtymistä nirvanaan. Lempeältä näyttävän Buddhapatsaan silmät ja jalat on koristeltu helmiäiskoristein. Helmiupotukset Buddhan jaloissa kuvaavat hänen 108 suopeaa luonteenpiirrettään. Wat Phossa on kaikkiaan yli tuhat Buddhaa kuvaavaa esinettä. Temppelialueen luostarissa toimii tätä nykyä Thaimaan suurin perinteinen hierontakoulu ja sen puutarhat käsittävät noin 80 hehtaaria Suuren palatsin eteläpuolella.


title: Bangkok

text: Chao Phraya -joen vastakkaisella puolella sijaitseva kaupungin tunnuskuva Wat Arun (aamunkoiton temppeli). Temppelin mosaiikkipäällysteinen pagodi näkyy kauniisti joelle, ja se on avoinna päivittäin 8.30 - 17.30. Temppelin rakennuttivat 1800-luvun alussa Rama II ja Rama III. Temppelin kuuluisin nähtävyys on 67 metriä korkea tornirakennus eli prang. Päätornia ympäröi neljä pienempää tornimuodostelmaa. Tornien kivipinta on peitetty simpukan kuorilla ja posliinipalasilla.Tornien juurilla on patsaita, jotka kuvaavat sotilaita ja eläimiä. Joen rannassa on kuusi paviljonkia (sala), jotka ovat kiinalaista tyyliä. Rakennelmat ovat vihreätä graniittia ja ne toimivat venelaitureina.


title: Bangkok

text: Wat Traimitr (Kultaisen Buddhan temppeli) sijaitsee kiinalaiskaupunginosassa (Chinatown). Buddhapatsas on noin kolme metriä korkea, painaa 5,5 tonnia, ja se on kauttaaltaan puhdasta kultaa. Patsaan arvokas materiaali havaittiin vasta 1950-luvulla, koska se oli peitetty paksulla stukkokerroksella.


title: Bangkok

text:
Wat Rachanada ei ole yleensä kaupunkikierrosten ohjelmassa, mutta se on silti käymisen arvoinen, sillä temppelin etupihalla myydään thaimaalaisille erittäin tärkeitä amuletteja.
Wat Saket (Kultaisen vuoren temppeli) sijaitsee keinotekoisella kukkulalla, ja sen päällä on iso kullattu chedi. Temppelissä säilytetään Buddhan pyhäinjäännöksiä, jotka Kuningas Rama V sai 1897 Intian varakuninkaalta lordi Curzonilta.


title: Bangkok

text: Wat Benchamabophit (Marmoritemppeli) on rakennettu Chulalongkornin hallituskaudella 1900-luvun alussa. Temppeli on italialaista Carraran marmoria. Marmoritemppeli toimii Rama V:n kuolintemppelinä.


title: Bangkok

text: Khaosan-katu (Riisikatu) Banglamphussa lähellä suurta palatsialuetta on suosittu reppumatkaajien kohtaamispaikka. Läheisellä Rachadamnoen-kadulla on itsevaltiuden kukistumisen muistomerkki Democracy monument (Anusavari Prachathipatai). Vuoden 1972 veriset opiskelijamellakat ja 2006 Thaksinin vastaiset mielenosoitukset tapahtuivat siellä.


title: Bangkok

text: Bangrakin (Silomin) alueelle on keskittynyt paljon liiketoimintaa ja matkailupalveluita. Leveän puistokatumaisen Silomin varrella on monia hotelleja (mm. suomalaisten suosima Narai) ja ravintoloita, ja sen sivukadulla Convent Roadilla viihtyisiä kahviloita, sekä katolinen luostari Sisters of St. Paul de Chartres ja protestanttinen kirkko Christ Church. Alueella on miellyttävä kulkea, koska jalkakäytävät ovat leveitä, toisin kuin yleensä Bangkokissa.


title: Bangkok

text: Lumphini-puisto Silomin ja Rama IV:n risteyskohdassa on kaupungin vihreät keuhkot. Puistoalue on erittäin laaja: siellä on mm. lampia, joissa on mahdollisuus vuokrata soutu- ja polkuveneitä. Lumphini-puisto on hyvin suosittu aamulla thailaisten keskuudessa. Puiston edustalla on korkealla jalustalla kuningas Vajiravudhin muistomerkki. Lähellä puistoa Rama IV -kadulla sijaitsee maan tärkein thainyrkkeilystadion Lumphini.


title: Bangkok

text: Silom-kadun läheisyydessä sijaitseva Pat Pong on tunnettu yöelämästään vaikka vilkkain tyttöbaaritoiminta onkin siirtynyt Nana Plazalle ja Soi Cowboylle Sukhumvit-kadun varrelle.


title: Bangkok

text: Sukhumvit-kadun (muuttuu Phloenchit-nimiseksi ennen Siam Squarea) varrelta löytyvät useimmat suurlähetystöt. Siam Squarelle Pathumvanin kaupunginosaan on keskittynyt suuria ostoskeskuksia, kuten MBK ja Siam Paragon, sekä elokuvateattereita. Viime aikoina alue on uudistunut perusteellisesti ja sen ultramoderni arkkitehtuuri ällistyttää. Jim Thompsonin, amerikkalaisen silkkikauppiaan, kotitalo edustaa vanhaa thai-arkkitehtuuria eri puolilta maata. Ratchathewin kaupunginosaan ovat sijoittuneet suositut Pratunamin vaatemarkkinat ja jättimäinen viisikerroksinen tietokonemaailma Pantip Plaza. Ilmajunaradan pohjoisen pääteaseman tuntumassa sijaitsevat suuret Chatuchak-viikonloppumarkkinat (BTS-asema: Mochit).


title: Bangkok

text: Vesielementti on edelleen olennainen liikkumisen väline Bangkokissa vaikkakin monet kaupungin klongeista eli kanavista on luotu umpeen autoilijoiden hyväksi. Kaupunkia on joskus sanottu Aasian Venetsiaksi. Chao Phraya -joki on tärkeä kulkuväylä mm. vesibusseille ja tavaraliikenteelle. Klongit palvelevat nekin vesiliikennettä. Nykyään pitkähäntäveneet on suunnattu pääasiassa turisteja varten.


title: Bangkok

text: Jatkuva kasvava autoistuminen asettaa suuria haasteita kaupunkisuunnittelulle. Kaupungin järjen rajat ylittävät liikenneruuhkat ovat maailmankuulut. Vielä 1960-luvulla kaupungissa oli toimiva raitiotieverkko, mutta se poistettiin vanhentuneena. Ruuhkautumista on yritetty lievittää rakentamalla uusia kulkuväyliä, ylikulkusiltoja ja express-teitä, mutta vaikutus on ollut päinvastainen. Kului pitkään poliittisista syistä, ennen kuin Bangkokissa päästiin jälleen nauttimaan nykyaikaisesta joukkoliikenteestä.


title: Bangkok

text: Nykyaikainen ilmajunarata BTS (Bangkok Mass Transit System) eli "skytrain" avattiin kuninkaan syntymäpäivänä 5. joulukuuta 1999. Siihen kuuluu kaksi linjaa - "Sukhumvit Line " ja "Silom Line". Juna kulkee "ilmassa" korkeille pilareille rakennetuilla kiskoilla. Asemille noustaan jyrkkiä rappusia pitkin, tai hissillä. Raiteet ja asemat suunnitteli italialainen insinööritoimisto ja rakensi yhteishankeyhtiö Italian-Thai.


title: Bangkok

text: Avauduttuaan BTS on mullistanut kaupungin liikenteen helppokäyttöisyydellään ja nopeudellaan. Junareitin varrella olevien kiinteistöjen hinnat ovat nousseet huomattavasti ja monet ennen saavuttamattomilta vaikuttaneet paikat ovat muutaman minuutin matkan päässä. BTS palvelee kuudesta aamulla puoleenyöhön. Matkan hinnoittelu perustuu matkan pituuteen. Kolikkoautomaatit antavat liput ja henkilökunta vaihtaa setelirahaa tarvittaessa. Myös päiväpasseja on saatavilla. BTS-asema "Siam" toimii kahden linjan välillä vaihtoasemana. Useimmilla asemilla on kauppoja, kampaamoita ja pikaruokapaikkoja.


title: Bangkok

text: Bangkokin maanalainen avattiin 3. heinäkuuta 2004 monien viivästysten jälkeen. Järjestelmää kutsutaan virallisesti nimellä MRTA (Mass Rapid Transit Authority), yleiskielessä "rot faifaa mahaanakhoon" (รถไฟฟ้ามหานคร) tai yksinkertaisesti "rotfai taidin" (รถไฟใต้ดิน). Sen tunnuksena asemilla on M-kirjain. Metron suunnitteli ja rakennutti saksalainen Siemens. Metrosta on hyvin nopeasti tullut suosittu vaikka hinnoittelu on saanut osakseen kritiikkiä. MRTA:n ja BTS:n välillä on vaihtoasemia toistensa verkkoon. Asemat ovat hyvin moderneja. Laiturit ovat keskellä ja vaunut kulkevat reunoilla tunneleissaan. Laitureilla on ovet, jotka ovat kiinni, kun juna ei ole asemalla. Metrossa toimii oma kauppaketju "Metro Mall".


title: Bangkok

text: Bangkokista lähtevät bussit kaikkiin ilmansuuntiin. Kaupungissa on kolme bussiterminaalia - Ekkamai (itäinen), Mo Chit-Chatuchak (pohjoinen) ja eteläinen terminaali (Bangkok Noi). Kaupungin sisäinen bussiverkosto on hyvin laaja ja vaikeaselkoinen. Sekamelskaa lisäävät vielä omistussuhteet: kunnalliset, yksityiset ja yhteiskäytössä olevat. Ilmastoiduilla vuoroilla voi olla samoja numeroita kuin tavallisilla, vaikka reitti on erilainen. Liput ovat halpoja, mutta istumapaikat vähissä. Myös bussien määränpäät on kirjoitettu yleensä vain thai-kirjaimin. Tarvitaankin erityinen bussikartta, jotta voi hyödyntää Bangkokin linja-autoreittejä monipuolisesti. Tietyillä osuuksilla, kuten Sukhumvitilla, busseilla on omat kaistansa. Busseissa kulkee rahastaja (krapau-rot-mee) eikä lippuja osteta etukäteen.


title: Bangkok

text: Bangkok on Thaimaan rautateiden solmukohta. Kaupungissa on kolme rautatieasemaa - Hualamphong (päärautatieasema), Vong Vian Yai (Bangkok Noi) Thonburissa ja Bang Sue (pohjoisessa).


title: Bangkok

text: Uusi kansainvälinen Suvarnabhumin lentoasema () otettiin 15. syyskuuta 2006 rajoitettuun koekäyttöön Racha Thewassa Bang Phlin alueella Samut Prakanin provinssissa kaupungin kaakkoislaidalla. Se korvasi valmistuttuaan entisen Bangkokin kansainvälisen lentoaseman, jonka tuleva käyttötarkoitus ja kohtalo on vielä varmistamatta. Virallinen avajaispäivä, jolloin vanha kenttä lakkautettiin ja uusi otettiin käyttöön, oli 28. syyskuuta 2006. Vanha Don Muangin lentoasema avattiin uudelleen kotimaan lennoille 25. maaliskuuta 2007, jotta Suvarnabhumin lentoaseman avausongelmat ja ruuhkautuminen rakennusvirheiden korjausten aikana vähenisivät.


title: Bangkok

text: Tarkkaa asukasmäärää Bangkokille on vaikea antaa, koska paljon ihmisiä asuu kaupungissa laittomasti tai ovat kirjoilla synnyinseudullaan. Vuonna 2017 kaupungissa oli arviolta 8 750 600 asukasta.


title: Bangkok

text: Bangkokin väestöstä suurimman ryhmän muodostavat etniset kiinalaiset (50 %), joiden esi-isät saapuivat maahan pääosin 1800-luvulla. Toinen puoli on alkuperäistä thai-väestöä. Intialaisperäisiä ihmisiä on noin 100 000, joista useimmilla on Thaimaan kansalaisuus. Eurooppalaisia asuu kaupungissa 45 000, amerikkalaisia 6 000. 92 % asukkaista on buddhalaisia. Muslimit (6 %) ovat seuraavaksi suurin uskontoryhmä. Kristittyjä on vain 1 %. Bangkok ei siis vaikuta miltään kansojen sulatusuunilta, vaan on pilvenpiirtäjien ja länsimaisen pintakiillon alla edelleen hyvin aasialainen ja thaimaalainen ja homogeeninen.


title: Kaukana poissa

text: Kaukana poissa tai Harhama ("The Far Side") on Gary Larsonin luoma yhden kuvan strippisarja. Sitä on julkaistu suomeksi kokoelmakirjoina sekä sanoma- ja aikakauslehdissä.


title: Kaukana poissa

text: Ilta-Sanomat julkaisee sarjakuvaa nimellä "Harhama". "Kaukana poissasta" on tehty myös animaatiolyhytelokuva "Tales from the far side".


title: Kaukana poissa

text: Vaikka sarjakuvan aiheet vaihtelevat erittäin paljon, se kierrättää tiettyjä perushahmoja ja tilanteita, kuten


title: Harhama

text: Harhama voi tarkoittaa seuraavia:


title: Simpele

text: Simpele oli nykyisessä Etelä-Karjalan maakunnassa sekä ennen viime sotien aiheuttamia aluemuutoksia Karjalan historiallisessa maakunnassa – nykymaakuntiin rinnastettavassa Laatokan Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Entisen Simpeleen kunnan alue, yhdessä nykyisen Parikkalan kunnan alueiden (entisten Parikkalan, Saaren ja Uukuniemen kuntien alueet) ja Tuupovaaraan jo heti sotien jälkeen liitetyn ns. Tynkä-Korpiselän kanssa ovat ainoita nyky-Suomen puolelle jääneitä alueita Suomeen aiemmin kuuluneesta vanhasta Laatokan Karjalasta. Simpeleen kunnan naapurikuntia olivat Parikkala ja Rautjärvi, ennen 1940-luvun alueluovutuksia myös Hiitola.


title: Simpele

text: Simpeleen kunta muodostettiin Parikkalan kunnasta irtautuneiden Kivijärven ja Änkilän kylien ympärille. Näiden kylien lisäksi pieni osa Koitsanlahden kylästä tuli kuulumaan perustettuun Simpeleen kuntaan, joka aloitti toimintansa vuoden 1923 alusta. Aiemmin Simpeleen seurakunta oli eronnut Parikkalan seurakunnasta ja aloittanut itsenäisenä seurakuntana 1.5.1922, joka johti luonnollisesti myös itsenäisen kunnan perustamiseen.


title: Simpele

text: Muutamia vuosia ennen Simpeleen seurakunnan perustamista laaditun alkuperäisen suunnitelman mukaan Kivijärven ja Änkilän kylien ohella myös Innasennurkka ja Kaljusenkylä, Koitsanlahden kylä kokonaisuudessaan sekä lisäksi Lamminkylä olisivat tulleet muodostamaan Simpeleen seurakunnan. Itsenäisen seurakunnan perustamishanke ei kuitenkaan toteutunut vielä tässä vaiheessa. Näistä kylistä Innasennurkka yhdessä Kaljusenkylän kanssa kuitenkin liitettiin vuonna 1945 Parikkalasta silloin jo toimineeseen Simpeleen kuntaan.


title: Simpele

text: Simpele kuului itsenäisenä kuntana toimiessaan vuosina 1923–1944 Viipurin lääniin ja vuosina 1945–1972 Kymen lääniin. Kunta kuului perustamisestaan vuoteen 1940 asti Kurkijoen kihlakuntaan yhdessä Parikkalan ja Saaren kuntien, luovutettuun Karjalaan jääneiden Kurkijoen, Jaakkiman ja Lumivaaran kuntien sekä Lahdenpohjan kauppalan kanssa. Kurkijoen kihlakunta oli perustettu vuonna 1863, ja se lakkautettiin lopullisesti vuonna 1945. Vuodesta 1945 vuoteen 1972 Simpeleen kunta kuului Jääsken kihlakuntaan.


title: Simpele

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 suurin osa siihenastisen Simpeleen alueesta jäi Suomelle, mutta osa (28,8 km) sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin.


title: Simpele

text: Simpeleen kunta liitettiin Rautjärven kuntaan vuonna 1973, jolloin syntyi uusi ja nykyinen Rautjärven kunta, jonka kuntakeskukseksi tuli Simpele. Entisen Simpeleen kunnan alueen maapinta-ala oli pieni, mutta Simpeleen taajaman väkiluku on yli puolet koko Rautjärven kunnan asukasluvusta. Simpele ehti toimia itsenäisenä kuntana tasan 50 vuotta ennen kuntaliitosta.


title: Simpele

text: Historiallisesti entisen Simpeleen kunnan alue on ollut osa laajaa Kurkijoen pogostaa , joka käsitti vielä 1600-luvulle asti emäpitäjä Kurkijoen sekä edellä mainitun Simpeleen lisäksi myöhempien Hiitolan, Jaakkiman, Lumivaaran, Lahdenpohjan, Parikkalan, Saaren, Uukuniemen ja Kesälahden kuntien alueet. Simpeleen kunnan emäpitäjä Parikkala irtaantui Kurkijoesta vuonna 1635. Myöhempi Parikkalan kunta, rajojensa puolesta ns. Suur-Parikkala, tunnettiin siihen aikaan Joukion nimellä.


title: Simpele

text: Simpeleen kunta (1923–1972), Kunnanvaltuuston puheenjohtajatKivijärvi, Pitkäjärvi, Sarajärvi, Änkilä, Kangaskoski


title: Simpele

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Simpeleen ainoa taajama oli Tehdasalue (Simpele), jossa oli 1 822 asukasta vuonna 1960 ja 2 211 asukasta vuonna 1970.


title: Simpele

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Simpeleen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1970.


title: Simpele

text: Osa kunnasta luovutettiin Neuvostoliitolle. Vuonna 1946 Parikkalasta liitettiin Simpeleeseen alue, jossa oli 665 asukasta.


title: Simpele

text: Simpeleen taajama sijaitsee valtatie 6:n ja Karjalan radan välittömässä läheisyydessä. Imatralle on matkaa noin 40 kilometriä, Lappeenrantaan ja Savonlinnaan molempiin noin 80 kilometriä sekä pääkaupunkiin Helsinkiin noin 300 kilometriä. Venäjän puolelle Viipuriin kertyy matkaa noin 105 kilometriä ja Pietariin noin 240 kilometriä.Karjalan radan varrella on Simpeleen rautatieasema, josta on junayhteydet (yht. kymmenen junavuoroa) Helsingin ja Joensuun suuntiin. Myös Helsingin–Joensuun ja Joensuun–Helsingin väliset OnniBus.com -bussit liikennöivät Simpeleen kautta.


title: Simpele

text: Lähimmät lentoasemat ovat Lappeenrannan lentoasema Lappeenrannassa ja Savonlinnan lentoasema Savonlinnassa.


title: Simpele

text: Imatralla sijaitsee lähin kansainvälinen rajanylityspaikka Venäjälle, Imatra–Enso. Parikkalassa on Parikkala–Syväoron tilapäinen rajanylityspaikka, jonka kansainvälistäminen on suunnitteilla.


title: Simpele

text: Luonnonmaantieteellisesti Simpeleen seutu kuuluu Laatokan Karjalaan. Maisemamaakuntajaon osalta Simpeleen alue kuuluu Itäisen Järvi-Suomen maisemamaakuntaan ja siinä Laatokan-Karjalan seutuun.


title: Simpele

text: Simpeleen asutuskeskuksen lähellä virtaava Hiitolanjoki (Kokkolanjoki), johon Laatokan lohi nousee, on merkittävä sekä historiallisena että virkistyskohteena. Hiitolanjoen Kangaskoski on ainoa paikka Suomessa, johon Laatokan lohi pääsee esteettömästi nousemaan sekä myös kutemaan, ja näin ollen ylipäänsä ainoa paikka koko Suomessa, jossa järvilohi lisääntyy luontaisesti.


title: Simpele

text: Hiitolanjoesta yhdessä siihen laskevista jokialueista (Silamusjoki ja Torsanjoki) on tulevaisuudessa kehittymässä ainutlaatuinen jokikalastuskohde.


title: Simpele

text: Osin entisen Simpeleen kunnan sekä nykyisen Rautjärven kunnan alueella – sen lounaisimman osan osalta sijaitseva ja Hiitolanjoen vesistöalueeseen kuuluva Simpelejärvi on merkittävä virkistyskalastusvesistö, jonka käyttöä hankaloittaa valtakunnanraja. Silti Simpele on tunnettu siioistaan. Laulunsäe "Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat" oli varsinkin takavuosina yleisesti kuultu. Simpelejärveen yhtyy Kivijärvensalmen kautta Simpeleen taajaman tuntumassa oleva Kivijärvi. Simpeleen läheisyydessä sijaitsevia muita järviä ovat Silamus, Torsanjärveen kuuluva sen osa Pieni-Torsa sekä Pitkäjärvi ja Koantaus.


title: Simpele

text: Etelä-Karjalan korkein paikka Haukkavuori sijaitsee Simpeleen taajaman lähettyvillä, ja on ollut aiemmin kolmen kunnan eli Rautjärven, Ruokolahden ja Simpeleen rajapaikkana, kuten myös historiallisena rajapyykkinä useamman rauhan rajalinjauksen kohdalla.


title: Simpele

text: Simpele sijoittuu linjalle, jota Laatokan läntistä reunaa pitkin muuttavat linnut seuraavat. Simpeleen vesitornista onkin laskettu huimia muuttolintusummia ja nähty monia harvinaisuuksia.


title: Simpele

text: Simpeleläisiä urheiluseuroja ovat urheilun yleisseurat Simpeleen Urheilijat (lajeina hiihto, jalkapallo, jääkiekko, kuntoliikunta, naisliikunta ja yleisurheilu) ja Simpeleen Vesa (lajeina kuntoliikunta, paini, pöytätennis ja petanque) sekä erikoisseuroista ampumaseura Simpeleen Hahlo ja keilaseura Simpeleen Keilaajat. Lisäksi Simpeleellä toimii Rautjärven ja Parikkalan kuntien alueilla toimiva suunnistuksen erikoisseura RAPSU.


title: Simpele

text: Simpeleellä sijaitsee Konkalammen hiihtokeskus, Konka Ski.


title: Simpele

text: Simpeleelle valmistui 2017 tekonurmikenttä, jossa voi pelata jalkapalloa.


title: Simpele

text: Peruskoulutuksen osalta Simpeleellä toimivat Kivijärven koulu, jossa on Rautjärven kunnan pohjoispään peruskoulun ala-aste sekä Simpeleen yhteiskoulu, jonka tiloissa on vastaavasti koko Rautjärven kunnan peruskoulun yläaste. Samassa yhteydessä Simpeleen yhteiskoulun kanssa on myös Rautjärven lukio.


title: Simpele

text: Lisäksi Simpeleellä toimii Rautjärven kansalaisopisto.


title: Simpele

text: Simpeleen perinne on perusteiltaan eteläkarjalaista – entisen Simpeleen kunnan, kuten myös nykyisen Rautjärven kunnan alueen kuuluessa Etelä-Karjalan kansankulttuurin perinnealueeseen.


title: Simpele

text: Eräs merkittävimpiä tapahtumia Simpeleellä on joka kesä järjestettävät Antiikki ja Keräily Kesäpäivät, joka on osa Rautjärven kulttuuriviikkoa. Tapahtuma kerää tuhansia antiikin ja keräilyesineiden ystäviä messuille ja kesäpäivän viettoon.


title: Simpele

text: Simpeleen seudulla puhuttava murre kuuluu Suomen murrealueista kaakkoismurteisiin eli ns. "Karjalan murteisiin". Simpeleen murre on alkujaan varsinaisten kaakkoismurteiden pääryhmässä Luoteis-Laatokan (alamurreryhmän) murretta, jonka puhuma-alueeseen ovat kuuluneet entisten Simpeleen sekä Parikkalan ja Saaren kuntien lisäksi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella Hiitolan, Jaakkiman, Kaukolan, Kurkijoen ja Lumivaaran kunnat sekä Lahdenpohjan kauppala.


title: Simpele

text: Tunnettuja Simpeleellä syntyneitä, entisiä tai nykyisiä simpeleläisiä henkilöitä


title: Preacher

text: Preacher on Garth Ennisin kirjoittama ja Steve Dillonin piirtämä sarjakuva, jota DC Comics on julkaissut Vertigo-luokassaan albumisarjana. Kansitaiteesta "Preacherissa" vastaa Glenn Fabry.


title: Preacher

text: Sarjakuvan raadollisen väkivaltainen ja poliittisesti varsin epäkorrekti tyyli kantaa eteenpäin mytologialla maustettua juonta. Jesse Custer, entinen saarnaaja jonka luonne ei tunnu sopivan yhteen papin lipereiden kanssa, lähtee etsimään Taivaan jättänyttä Jumalaa kertoakseen tälle painavan mielipiteensä asioiden tilasta. Tarina etenee pyräyksittäin muisteloiden välissä; päähenkilöiden taustoista paljastuu kerroksittain yllättäviä asioita. Hahmot heittelevät elämän suurten mysteerienkin edessä kuivan lakonisia kommentteja, joiden huumori keventää käsiteltäviä, paikoin raskaita aiheita.


title: Preacher

text: Sarjasta julkaistiin 75 numeroa, joihin kuuluivat 66 kuukausittaista numeroa, viisi erikoisnumeroa ja nelinumeroinen "Saint of Killers" -sarja. Ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1995 ja viimeinen heinäkuussa 2000. Koko sarja on julkaistu yhdeksänä pehmeäkantisena kirjana. Sarjan keskeisimmät hahmot olivat Jesse Custer, Tulip O’Hare, Proinsias Cassidy, Herr Starr, God, Saint of Killers ja Arseface.


title: Preacher

text: Suomeksi sarjasta ilmestyi vuonna 2002 kaksi albumia, jotka sisältävät seitsemän ensimmäistä numeroa. Keväällä 2016 RW Kustannus julkaisi kokoelman, joka koostuu ensimmäisistä 26 numerosta.


title: Preacher

text: Toukokuussa 2016 yhdysvaltalainen AMC-kanava alkoi esittää sarjakuvaan perustuvaa televisiosarjaa "Preacher", jonka ovat kehittäneet Seth Rogen, Evan Goldberg ja Sam Catlin. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi on kymmenen jakson pituinen.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Pääoma (saks. "das Kapital") on taloustieteellinen käsite, jolla tarkoitetaan varoja. Pääoman lyhenne kansantaloustieteessä on K.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Pääoma tarkoittaa taloustieteessä kaikkia ei-inhimillisiä varoja, joita voi omistaa ja vaihtaa markkinoilla. Pääomaa ovat esimerkiksi rahoituspääoma, maa, rakennukset, koneet, kalusto ja patentit. Pääoma sisältää aineellisen ja aineettoman pääoman. Aineellista pääomaa ovat esimerkiksi maa, rakennukset ja koneet. Aineetonta pääomaa ovat mm. patentit ja muut immateriaalioikeudet.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Toisinaan pääomaksi luetaan myös inhimillinen pääoma, jolla tarkoitetaan ihmisen työvoimaa, osaamista, koulutusta ja kykyjä. Inhimillinen pääoma poikkeaa muusta pääomasta siten, että nykyisissä yhteiskunnissa toisen inhimillistä pääomaa ei voi ostaa ja omistaa ainakaan pysyvästi. Orjayhteiskunnissa saattoi orjien inhimillisen pääoman omistaa. Orjia saattoi ostaa ja myydä ja orjia voi siten tarkastella myös taloudellisena pääomana.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Käsitteitä "pääoma" ja "varallisuus" pidetään toisinaan synonyymeinä, kun taas toisinaan ne erotetaan toisistaan. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma sisältää vain ihmisen luomaa varallisuutta. Tämän määritelmän mukaan maa ja luonnonvarat ovat varallisuutta mutta eivät pääomaa, koska ihminen ei ole kartuttanut niitä itse.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Pääoma voi olla ”tuottavaa” eli tuotannollista pääomaa kuten tuotantolaitokset, toimistot, koneet ja laitteet, tai ”tuottamatonta” kuten asunnot. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma on vain sellaista varallisuutta, jota käytetään tuotantoprosessissa. Tässä yhteydessä esimerkiksi kulta ei ole pääomaa, koska kultaa voi käyttää vain arvon säilyttäjänä.


title: Pääoma (taloustiede)

text: "Yksityinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat yksityishenkilöt. "Julkinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat valtio tai julkisyhteisö. Näiden välimuoto on pääoma, jonka omistajina ovat tiettyjä tavoitteita ajavat oikeussubjektit, kuten säätiöt ja kirkot. Nykyään länsimaisissa yhteiskunnissa valtaosa pääomasta on yksityistä pääomaa.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Klassisen taloustieteen mukaan pääoma on yksi kolmesta tuotannontekijästä maan ja työn ohella.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Pääomaa ovat hyödykkeet, joilla on seuraavat ominaisuudet:


title: Pääoma (taloustiede)

text: Liiketaloudellisesti pääoma tarkoittaa liikkeen harjoittamiseen tarvittavia taloudellisia resursseja.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Pääoma on yrityksen tuotannontekijä. Yritys tarvitsee pääomaa toiminnan käynnistämiseen ja ylläpitoon. Sijoitettaessa pääomaa yritykseen sijoitus tehdään tavallisesti rahana. Pääomasijoitus voidaan tehdä myös apporttina, millä tarkoitetaan jotain ei-rahallista omaisuutta kuten esimerkiksi koneita tai laitteita.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Käyttöpääoma on se osa yrityksen pääomasta, joka tarvitaan päivittäisen toiminnan kattamiseen.


title: Pääoma (taloustiede)

text: Kirjanpidossa pääoma jakautuu kahteen lajiin, joita ovat oma pääoma ja vieras pääoma. Nämä esitetään taseessa Vastattavaa-puolella.


title: Vapaus

text: Vapaus on filosofinen ja poliittinen käsite, jolle on annettu erilaisia sisältöjä. Yksinkertaisimpia ehdotuksia yleiseksi vapauden käsitteeksi on käsitys vapaudesta esteiden puutteena.


title: Vapaus

text: Esimerkiksi filosofi Immanuel Kantin mukaan vapaus on vapautta pakottamisesta ja valtiolla ei ole oikeutta rajoittaa kenenkään vapautta muuten kuin estääkseen tätä loukkaamasta toisten vapautta. Valtio jossa Kant eli 1700-luvulla oli Preussin kuningaskunta.


title: Vapaus

text: Nyky-yhteiskunnassa on paljon rajoitteita vapaudelle, esimerkiksi Onki-ontologiapalvelu tietää käsitteelle yhteiskunnalliset rajoitteet 15 alakäsitettä.


title: Vapaus

text: Valtioiden perustuslakeihin on tyypillisesti kirjattu vapaudet (kuten esimerkiksi kokoontumisvapaus ja mielipiteenvapaus), jotka kuuluvat kyseisen valtion kansalaisille tai oikeuspiiriin kuuluville.


title: Vapaamielisyys

text: Vapaamielisyys on suvaitsevaisuutta, ennakkoluulottomuutta ja avarakatseisuutta. Vapaamielisyys voi olla esimerkiksi poliittista tai uskonnollista. Vapaamielisyyttä ei tule sekoittaa vapaa-ajatteluun.


title: Keminsaame

text: Keminsaame on kuollut saamelaiskieli, jota puhuttiin aiemmin Suomen Lapin eteläisimmissä osissa. Se kuoli 1800-luvulla. Sitä kirjoitettiin latinalaisilla kirjaimilla. Muutamia keminsaamen kielellä laulettuja joikuja on säilynyt. Vuonna 1829 Jacob Fellman julkaisi pienen keminsaamenkielisen sanaston. Myös lukuisia ruotsiksi käännettyjä keminsaamenkielisiä runoja on säilynyt. Säilyneiden kielinäytteiden avulla on päätelty keminsaamen kuuluneen itäsaamelaisiin kieliin inarinsaamen, koltansaamen, akkalansaamen, kiltinänsaamen ja turjansaamen ohella, mutta muodostaneen oman haaransa itäsaamelaisissa kielissä. Keminsaame oli ilmeisesti läheistä sukua inarinsaamelle. Eräiden arvioiden mukaan Sodankylän ja Savukosken seuduilla on esimerkiksi paikannimistä pääteltävissä, että keminsaamen kielestä on viitisensataa sanaa jäljellä, ja kieltä on haluttu jopa rekonstruoida inarinsaamen avulla.


title: Keminsaame

text: Isä meidän -rukous keminsaameksi:


title: Amphistaff

text: Amphistaffit ovat kuvitteellisen Star Wars -maailman Yuuzhan Vong -lajin pääaseita. Ne ovat kädessä pidettäviä käärmeitä, jotka voivat hyökätä monin eri tavoin. Ne ovat keskimäärin 2–3 metriä pitkiä, ja niillä on niin paksu iho, ettei niitä voi läpäistä valosapelilla, ellei niitä ensin ole heikennetty (näin tapahtuu "The Unifying Force" -kirjassa).


title: Amphistaff

text: Normaalin sauva/keihäs-asetelman lisäksi amphistaffeja voidaan käyttää ruoskana siten, että se kääriytyy kohteen ympärille ja puree.


title: Amphistaff

text: Amphistaffien kykynä on myös ruiskuttaa myrkkyä. Kuka tahansa, joka käyttää amphistaffia, voi osoittaa sillä ja käskeä sitä ruiskuttamaan tappavaa myrkkyä uhriinsa. Vaikka amphistaffin myrkky on paljon vaarallisempaa ruiskeena, voi myrkky tappaa kohteen pelkästään koskettamalla sen ihoa.


title: Amphistaff

text: Huippuyliherra Shimrran erikoiset bioinsinöörityöstetyt amphistaffit tunnetaan "Mahtivaltikkana". Se melkein surmaa Luke Skywalkerin "The Unifying Force" -tapahtumien aikana.


title: Jean-Paul Sartre

text: Jean-Paul Charles Aymard Sartre (21. kesäkuuta 1905, Pariisi – 15. huhtikuuta 1980, Pariisi) oli ranskalainen filosofi, kirjailija ja yhteiskuntakriitikko. Hän oli eksistentialismin kuuluisimpia edustajia. Sartre lainasi paljon ajatuksia muun muassa Stirneriltä, Kierkegaardilta, Heideggerilta ja Husserlilta.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartren esikoisromaani ja myös tunnetuin teos on pohdintaa olemassaolon tarkoituksettomuudesta sisältävä romaani "Inho" (, 1938, suom. 1947). Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu romaanien ja novellikokoelmien lisäksi filosofisia teoksia, esseitä, lehtiartikkeleita ja näytelmiä. Sartrelle myönnettiin vuonna 1964 Nobelin kirjallisuuspalkinto, josta hän kuitenkin kieltäytyi, koska se olisi sitonut hänet järjestelmään, jota Sartre arvosteli yksilökeskeisessä eksistentialismissaan.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartren elämänkumppani oli Simone de Beauvoir (1908–1986), jonka hän tapasi 1929 pariisilaisessa École Normale Superieure -oppilaitoksessa. Heidän suhteensa oli vapaamuotoinen ja enemmänkin kumppanuudellinen kuin perinteisen ”porvarillinen” parisuhde.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartre adoptoi vuonna 1965 sihteerinsä Arlette Elkaimin, joka oli myös Sartren johtaman lehden Temps Modernes elokuva-arvostelija. Hän halusi näin varmistaa, että hänen kirjallinen jäämistönsä ja tekijänoikeudet eivät joudu vääriin käsiin.


title: Jean-Paul Sartre

text: Ajattelussaan Sartre korostaa äärimmäisyyksiin asti ihmisen väistämätöntä vapautta ja vastuuta. Jumalaa ei ole olemassa, eikä mikään muukaan ihmisen ulkopuolinen voi asettaa arvoja tai päämääriä yksilön elämälle. Arvojen luominen ja tavoitteiden asettaminen on ihmisen tehtävä. Ihminen valitsee itsensä jonkinlaisena jokaisena hetkenä uudestaan ja luo omat arvonsa ja toimii niiden mukaisesti, mutta on silti vapaa valitsemaan ne uudestaan. On itsepetosta ajatella, ettei itseään tai omaa suhtautumistaan mihin tahansa voi muuttaa. Maailma on mieletön paikka. Millään ei ole oikeutusta olla olemassa.


title: Jean-Paul Sartre

text: Kaikki asiat ovat olemassa, vain niiden ilmeneminen ihmisille on yksilökohtaista. Yksilön tietoisuus on sidottu ympäröivään todellisuuteen. Siitä ei ole mielekästä puhua todellisuudesta irrotettuna, koska tietoisuus on nimenomaan niiden välistä suhdetta. Tietoisuus on aina tietoisuutta jostain itsensä ulkopuolisesta. Tietoisuus ei itsessään ole mitään, vaan se kohdistuu suoraan kohteeseen todellisuudessa, ei sellaisena, millaisena yksilö sen näkee, vaan sellaisena millainen se on. Tulkinnat kohteesta tosin ovat yksilökohtaisia.


title: Jean-Paul Sartre

text: Vuosina 1947 ja 1948 niin Vatikaani kuin Neuvostoliittokin tuomitsivat Sartren ajattelun yksilökeskeiseen olemassaoloon keskittyvänä ja yleispätevän totuuden kieltävänä. Sartren näkemys oli vastakkainen katolisen kirkon uustomismille ja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen materialistiselle historiankäsitykselle.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartre kapinoi jo nuorena vanhoillisuutta vastaan ja tämä ajoi hänet lähelle vasemmistoa. Toisen maailmansodan aikana hän toimi sosialistisessa vastarintaliikkeessä ja ystävystyi Albert Camus'n kanssa, kunnes tämä vieraantui kommunismista. Lopulta Sartre riitaantui Camus'n kanssa vuonna 1951. Sartre ei kuitenkaan koskaan liittynyt kommunistiseen puolueeseen, ja Unkarin miehityksen myötä hänen luottamuksensa neuvostokommunismiin romahti lopullisesti. Hän kirjoitti pitkän esseen "Le Fantôme de Staline" jossa arvosteli ankarasti paitsi Neuvostoliittoa, myös sitä ymmärtävää Ranskan kommunistista puoluetta. Itse sosialismista Sartre ei kuitenkaan luopunut, vaan pyrki luomaan oman riippumattoman "sartrelaisen sosialisminsa", jota hän yritti sovittaa eksistentialismin kanssa yhteen teoksessaan "Critique de la raison dialectique" (1960).


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartre oli keskeisimpiä kommunisteista, jotka muunsivat Martin Heideggerin amerikanvastaisen ajattelun nykymuotoiseksi antiamerikkalaisuudeksi. Siitä tuli kommunistipuolueiden ja vasemmistoälymystön tärkeä ase Yhdysvaltoja vastaan.


title: Jean-Paul Sartre

text: Jos intentionaalisuuden käsitettä sovelletaan rakkauteen, joudutaan hylkäämään ajatus rakkaudesta tunnetilana, sillä se on vain suhde tietoisuuden ja tietoisuuden ulkopuolisen todellisuuden välillä. Tällainen rakkaus säätelee suhdetta todellisuuteen, eli on siis kuin tekemistä. Asennoituminen, tunteminen ja tekeminen säätelevät kaikki suhdetta maailmaan, joten ne ovat rakenteeltaan samanlaisia. Tätä sanotaan rakkauden tekoluonteeksi.


title: Jean-Paul Sartre

text: Tunnekuohussa, esimerkiksi voimakkaassa suuttumuksessa, voi tehdä jotain kouriintuntuvaa, tai pitää suuttumuksen sisällä ja olla ulospäin tyynenä, kun tunteet riehuvat sisällä. Ne tunteet säätelevät kuitenkin suhdetta ulkoiseen todellisuuteen samalla tavalla kuin teot. Sartre kieltää ulkoisen toiminnan ja sisäisten tilojen eron, sillä kaikki tietoisuus on aina tietoisuutta jostain. Ajatustunteet eivät ole sattumanvaraisia, vaan tapoja saavuttaa joku tietty päämäärä. Ne muodostavat järjestelmän, joka peittää, korvaa ja hylkää käyttäytymisen, joka on epäedullista päämäärän kannalta.


title: Jean-Paul Sartre

text: Rakkaus on siis tekemistä ja tunteet käyttäytymistä. Tästä seuraa, että rakkaus on yksilön vapaa valinta. Rakkaus ei ole intohimoa, joka vaikuttaisi ihmisen valintoihin ja veisi pois hänen vapauttaan, vaan päinvastoin yksilön vapaasti tekemät valinnat vaikuttavat rakkauteen. Sartren ajattelussa keskeistä on, että kaikki arvot ovat ihmisen itsensä asettamia. Rakkauden tunne ei merkitse mitään, ellei sille anneta jotain arvoa. Sillä pitää olla jokin päämäärä tai merkitys tai muuten se on yhdentekevä.


title: Jean-Paul Sartre

text: Koetulla rakkaudella ja päätetyllä rakkaudella ei ole mitään eroa. Se että ihminen tahtoo rakastaa ja että ihminen rakastaa ovat sama asia, sillä rakkaus on sitä, että valitsee itsensä rakastavana. Tämä ei tarkoita, että jos päätän haluavani nyt rakastaa, niin se on sama kuin ”itsestään tullut puhdas” rakkaus. Päätös rakastaa on tehty vain eri tasolla, arvopainotteissa. Jos arvomaailmani tukee sitä, niin silloin tietyssä tilanteessa valitsen tiedostamatta rakkauden intentionaaliseksi suhteeksi tietoisuuteni ja todellisuuden välillä, eli toimin rakastuneesti.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartren rakkauskäsityksen mukaan rakkaus kohdistuu aina toiseen ihmiseen yksilönä. Jos katson toista ihmistä, hän on minulle kohde, mutta rakkauden kohde on tietoisuus, vapaa ja kokeva yksilö.


title: Jean-Paul Sartre

text: Kahden vapaan yksilön välisessä suhteessa tulee väistämättä ongelmia. Rakkauden kohde on vapaa yksilö, joka on kaikessa vapaudessaan päättänyt rakastavansa. Tämä tuntuu liian sattumanvaraiselta ja siitä seuraa halu supistaa toisen vapautta, niin että rakkaus olisi välttämätöntä, eikä vapaa valinta. Eihän ole mitään takeita, että rakastettu rakastaisi myös tulevaisuudessa. Sehän on vain valinta, jota voi muuttaa. Rakkauden yleisesti ajatellaan vaativan kummaltakin osapuolelta uhrauksia: molemmat supistavat omaa vapauttaan vähän, niin että rakkaus onnistuisi. Sanaton sopimus: lupaan rakastaa sinua, jos sinä rakastat minua. Sartren mukaan tämä on kuitenkin vain itsepetosta, koska vapaudesta ei voi luopua koskaan. Samaa itsepetosta on kaikki ”ennustettava vapaus”. Jos rakastan toista muka vapaana yksilönä ajatellen, ettei hän kuitenkaan käytä vapauttaan kaikessa laajuudessaan, samalla esineellistän hänet yksilöstä kohteeksi.


title: Jean-Paul Sartre

text: Sartre sanoo, että kaksi yksilöä eivät voi koskaan kohdata toisiaan yksilöinä. Rakkaudessa on aina mukana esineellistämistä riippumatta siitä, miten sitä yrittäisi välttää. Tyytyväisyys suhteessa riippuu siitä kuinka lähelle tätä mahdotonta päämäärää päästään. Eli mitä samankaltaisempia henkilön ja tämän rakastetun kuvat toisistaan ovat, sitä lähempänä yksilö-yksilö-asetelmaa ollaan ja sitä tyytyväisempiä osapuolet ovat.


title: Suomen kansantasavalta

text: Suomen kansantasavalta (hallituksen julistuksessa ja avunannon ja ystävyyden sopimuksessa Suomen Kansanvaltainen Tasavalta) oli Neuvostoliiton talvisodassa miehittämilleen alueille perustama sosialistinen nukkevaltio. Valtion toteuttamista varten Neuvostoliitto perusti Suomen Kansanhallituksen eli niin sanotun Terijoen hallituksen.


title: Suomen kansantasavalta

text: Moskovan radio ilmoitti, että kansantasavalta on perustettu 1. joulukuuta 1939 Terijoella. Suomalaiset kuitenkin vasta vetäytyivät sieltä tuona päivänä, eikä perustamispaikkaa siksi pidetä todennäköisenä.


title: Suomen kansantasavalta

text: Kansantasavalta teki Moskovassa 2. joulukuuta Neuvostoliiton kanssa avunannon ja ystävyyden sopimuksen, jossa muun muassa sovittiin osan Neuvosto-Karjalasta liittämisestä kansantasavaltaan ja osan Karjalankannaksesta Neuvostoliittoon, Hangon niemimaan vuokraamisesta ja Suomenlahden ulkosaarien myymisestä Neuvostoliitolle.


title: Suomen kansantasavalta

text: Suomen kansantasavallan päämiehenä toimi Terijoen hallituksen puheenjohtaja ja ulkoasiainministeri Otto Wille Kuusinen 12:een maaliskuuta 1940 asti. Pääosa Suomen rauhansopimuksella luovuttamista alueista yhdistettiin pian sen jälkeen Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kanssa Karjalais-suomalaiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Kuusinen nimitettiin kyseisen neuvostotasavallan presidenttiksi ja Terijoen hallituksen entinen Karjalan asiain ministeri Paavo Prokkonen pääministeriksi.


title: Suomen kansantasavalta

text: Terijoen hallituksen ja Neuvostoliiton temppu vieraannutti Suomen kommunistit Neuvostoliitosta, koska siltä puuttui kansan tuki.


title: Terijoki

text: Terijoki on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella luovutetussa Karjalassa. Nykyinen Terijoen kaupunki käsittää vain entisen kunnan keskustaajaman. Terijoki sijaitsee Suomenlahden rannalla noin 50 kilometriä Pietarin keskustasta luoteeseen. Jatkosodan tuloksena suuri osa terijokelaisista asettui Tuusulaan.


title: Terijoki

text: Terijoella asui aikoinaan runsaat kaksikymmentä eri kansallisuutta, jotka olivat uskonnoltaan katolilaisia, luterilaisia, ortodokseja, islamilaisia ja juutalaisia.


title: Terijoki

text: Terijoki kuului Venäjän keisarikuntaan 1721–1812 osana Vanhaa Suomea ja sen jälkeen Suomen suuriruhtinaskuntaan 1812–1917 ja vuodet 1917–1940 itsenäiseen Suomeen. Terijoki on ollut suosittu lomakohde pietarilaisten keskuudessa jo vuodesta 1870, jolloin Pietarin–Viipurin rautatie valmistui, ja sinne kehittyi rikas pietarilaisten huvilayhdyskunta. 70 kilometriä pitkälle hiekkarannalle syntyi 1892 Terijoen vesihoitolaitos ja 1923 Terijoen merikylpylä. Itsenäistymisen jälkeen venäläisten vierailu tyrehtyi, mutta se korvautui suomalaisilla, kun hiekkarannoille tultiin lomalle kaukaakin sisämaasta. Terijokea kutsuttiin "Suomen Rivieraksi".


title: Terijoki

text: Sisällissodan varsinaiset sotatoimet päättyivät Terijoen valtaukseen 24. huhtikuuta 1918. Heti taajaman valtauksen jälkeen valkoiset aloittivat järjestelmälliset häätötoimenpiteet venäläisväestöä kohtaan. Saksalaiset nimittivät Terijoen komendantiksi everstiluutnantti Georg Elfvengrenin, joka valitsi väliaikaiseksi poliisipäälliköksi kirjailija Mikko Uotisen. Valtausta seuranneina päivinä venäläisiä teloitettiin varovaisen arvion mukaan 100–150, mahdollisesti jopa yli 200 henkeä. Terijoella ja naapurikunnissa on mahdollisesti teloitettu jopa yli 400 ihmistä.


title: Terijoki

text: Neuvostoliitto valtasi Terijoen talvisodassa ja se luovutettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940. 1. joulukuuta 1939 Terijoella perustettiin suomalaiskommunistien johtama nukkevaltio nimeltä Suomen Kansanvaltainen Tasavalta, jonka hallituksen puheenjohtajana ja ulkoasiainministerinä toimi Otto Wille Kuusinen. Kyseinen johtoelin tunnetaan paremmin nimellä Terijoen hallitus, ja sotien jälkeen Terijoki onkin pysynyt ihmisten mielissä nimenomaan tästä yhteydestä johtuen.


title: Terijoki

text: Terijoen väestö sijoitettiin jatkosodan jälkeen Tuusulaan Uudellemaalle.


title: Terijoki

text: Terijoki erotettiin Kivennavasta itsenäiseksi kunnaksi 1911. Se kuului Rajajoen kihlakuntaan ja Viipurin lääniin. Aluksi kuntaan kuuluivat vain Terijoen ja Kellomäen kylät, myöhemmin aluetta laajennettiin sekä Kivennapaan että Uuteenkirkkoon kuuluneilla alueilla. Viimeisenä aluelaajennuksena oli Haukijärven valtionmaan liittäminen vuonna 1936.


title: Terijoki

text: Terijoki sai kaupunkistatuksen vuonna 1946 ja uuden venäläisen nimen Zelenogorsk 1948. Vuonna 1989 perustettiin Leningradin alueen Terijoen piiri, johon sisältyi rantapaikkakuntia Kuokkalasta alkaen länteen. Tämä piiri yhdistettiin Pietarin kaupungin Kurortin piiriin 1994. Terijoki sai piirin sisällä itsenäisen kaupungin statuksen 1997.


title: Terijoki

text: Nykyään Terijoen entisen kunnan alue kuuluu Pietarin kaupungin Kurortin piiriin, jossa sen alue jakaantuu Terijoen kaupungin sekä Kuokkalan, Kellomäen, Ollilan ja Tyrisevän kunnallishallintoalueiden kesken. Alueelle on noussut viime aikoina runsaasti venäläisten uusrikkaiden omakotitaloasutusta.


title: Terijoki

text: Terijoen kyliä olivat Haapala, Kellomäki, Keskikylä (Rällälä), Koivikko, Kuokkala, Käkösenpää, Luutahäntä, Ollila, Ollinpää, Puhtula, Rajajoki, Tulokas ja Tyrisevä.


title: Terijoki

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 10 koulupiiriin.


title: Terijoki

text: Arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema Terijoen kirkko valmistui vuonna 1908. Toisen maailmansodan jälkeen kirkko muutettiin elokuvatetatteriksi, jollaisena se toimi 1990-luvulle saakka. Tällöin kirkko luovutettiin takaisin alkuperäiseen käyttöönsä, nyt Inkerin kirkolle, joka aloitti rakennuksen kunnostustyöt vuonna 2000. Rakennus saneerattiin perusteellisesti, ja myös sodan jälkeen purettu kellotorni rakennettiin kunnostuksen aikana uudelleen. Korjaustöiden päärahoittajina olivat suomalaiset Hämeenlinnan rovastikunnan seurakunnat ja Järvenpään seurakunta. Järvenpää osallistui koska juuri sen alueelle oli sijoitettu entiset terijokelaiset vuonna 1940.


title: Terijoki

text:
Terijoen vuonna 1914 valmistunut kolmealttarinen ortodoksinen kirkko oli Suomen suurin ortodoksinen kirkko. Pääalttari on pyhitetty Kazanin Jumalanäidin ikonille. Kirkon vihki arkkipiispa Sergij. Se ehti toimia kirkkona ensi vaiheessa neljännesvuosisadan, kunnes se jouduttiin hylkäämään joulukuussa 1939, kun paikkakunta evakuoitiin talvisodan hyökkäyksen tieltä. Kirkon kellotorni räjäytettiin nurin viime hetkellä ennen suomalaisten vetäytymistä, ettei se toimisi vihollisen tykistön tähystyspaikkana.
Terijoen ortodoksinen kirkkoherra rovasti Mikael Orfinskij yhdessä seurakuntalaisten kanssa pelasti tuolloin huomattavan osan kirkon arvokkaasta esineistöstä. Evakuoitu seurakunta rakennutti sotien jälkeen itselleen Järvenpäähän puisen väliaikaiskirkon vuonna 1948.


title: Terijoki

text: Sodan jälkeen Neuvostoliitossa Terijoen vaurioitunutta ortodoksista kirkkoa käytettiin perunavarastona aina vuoteen 1977 asti, jolloin se luovutettiin Moskovan patriarkaatille. Korjaustyöt alkoivat heti ja kirkko saatiin hengelliseen käyttöön vuonna 1988.


title: Terijoen hallitus

text: Terijoen hallitus eli Kuusisen hallitus, viralliselta nimeltään Suomen kansanhallitus, oli Neuvostoliiton talvisodan aikana perustama hallitus, jonka kanssa Neuvostoliitto ilmoitti 2. joulukuuta 1939 solmineensa avunantosopimuksen. Hallituksesta oli tarkoitus tulla Neuvostoliiton valtaaman Suomen uusi hallitus. Hallitus perustettiin oikeuttamaan talvisota. Se pyysi Neuvostoliitolta ”apua” Suomen kansantasavallan perustamiseksi.