title: Carl Barks

text: Barks alkoi työskennellä kotonaan ja keskittyi yksinomaan sarjakuviin. Vuonna 1938 Barks oli mennyt uudelleen naimisiin, Clara Balken kanssa. Avioliitto oli aluksi onnistunut ja Clara auttoi Carlia tämän töiden tussaamisessa. Clara rupesi kuitenkin juopottelemaan ja saattoi humalaisissa raivokohtauksissaan välillä tuhota Carlin piirroksia ja omaisuutta. Ensimmäisen Roope Ankan Barks kertoi piirtäneensä motellissa, johon oli paennut Claran raivokohtauksia. Tämäkin avioliitto päättyi avioeroon, vuonna 1951.


title: Carl Barks

text: Barks piirsi ensimmäisen Aku Ankka -sarjansa vuonna 1941. ”Aku Ankka ja merirosvon kulta” perustui hylätyn piirroselokuvan "Morgan’s Ghost" käsikirjoitukseen, jonka muokkasi Al Taliaferron piirtämien Aku-sanomalehtistrippien käsikirjoittaja Bob Karp. Puolet tarinasta piirsi Jack Hannah.


title: Carl Barks

text: Barks siirtyi kokonaan sarjakuvien pariin vuonna 1942. Hänen ensimmäinen täyspitkä tarinansa oli sotapropagandasarja ”Pluto pelastaa laivan”, jonka hän teki yhdessä Jack Hannah’n kanssa. Pian Barks siirtyi työskentelemään Western Publishing Companylle, joka oli suuri sarjakuvajulkaisija Yhdysvalloissa. Uransa alkuvaiheessa Barksillakin oli hankaluuksia. Hän käytti apunaan esimerkiksi Floyd Gottfredsonin pitkiä Mikki Hiiri -seikkailuja ja lähetti Vihreä Lyhty -sarjakuvan luojalle Martin Nodellille kirjeen, jossa hän pyysi apua sarjakuvien tekemiseen.


title: Carl Barks

text: Western omisti oikeudet myös Anselmi Pandaan, Nakke Nakuttajaan, Lurppaan, Barney-karhuun ja Benny-aasiin, minkä vuoksi Barks piirsi alkuaikoinaan myös tarinoita, joissa pääosassa oli joku näistä hahmoista. Kyseisiä tarinoita on kuitenkin hyvin vähän (33) verrattuna Barksin Disney-tarinoihin. Ankkamaailmaan kuulumattomia tarinoita on Barksin tuotannossa noin 270 sivua, joista suurin osa Barney-karhun ja Benny-aasin seikkailuja. Kaikki Barksin muut kuin Disneyn eläinsarjakuvat julkaistiin 1970-luvun lopulla englanniksi kirjassa "Barks Bear Book". Osa näistä tarinoista on nähty myös suomeksi 1980- ja 1990-luvuilla (muun muassa "Tom ja Jerry" -lehdessä).


title: Carl Barks

text: Barks piirsi ensimmäisen Disney-tarinansa Westernille vuonna 1943. Se oli kymmensivuinen tarina ”Ryytimaa”, jonka käsikirjoituksen hän muokkasi alusta lähtien uusiksi. Samana vuonna ilmestyi Barksin ensimmäinen pitkä tarina ”Muumion sormus”. Barks kehittyi sarjakuvantekijänä nopeasti, ja 1940-luvun puolivälissä syntyivät kuuluisat tarinat ”Joulu Karhuvuorella” ja ”Koralliluolan kummitus”. Usein niissä oli etäisiä viittauksia ajan elokuviin ja sarjakuviin. Suurin osa 1940-luvun tarinoista oli kuitenkin kymmensivuisia vitsisarjakuvia, ja pitkät seikkailut odottivat vielä tuloaan. Yhdysvalloissa "Walt Disney’s Comics and Stories" -lehti nousi kuitenkin myydyimpien sarjakuvalehtien joukkoon lähinnä juuri Barksin tarinoiden ansiosta.


title: Carl Barks

text: 1940-luvun loppua ja 1950-luvun alkua voidaan sanoa Barksin kulta-ajaksi. Tällöin syntyivät muun muassa tarinat ”Vanhan linnan salaisuus”, ”Kulmikkaat munat”, ”Aku Ankka pelastaa Tyhjälän joulun”, ”Kultainen kypärä” ja ”Takaisin Klondikeen”.


title: Carl Barks

text: Nämä tarinat edustavat myös aikakautta, jolloin Don Rosa oli juuri alkanut lukea Barksia. Rosa on piirtänyt suureen osaan juuri näistä 1940-luvun lopun ja 1950-luvun alun tarinoista jatko-osat. Viittauksia ”Vanhan linnan salaisuuteen” ja tarinaan ”Takaisin Klondikeen” löytyy monista Rosan Roopen nuoruutta kuvaavista tarinoista. ”Kulmikkaat munat” -tarinalle on suoraa jatkoa Rosan tarina ”Andien kutsu”. ”Aku Ankka pelastaa Tyhjälän joulun” saa puolestaan jatkoa Rosan tarinassa ”Ensimmäinen keksintö”.


title: Carl Barks

text: Barksin pitkät seikkailut veivät Ankat usein pitkille matkoille, aina Eurooppaan ja Aasiaan asti. Barks ei kuitenkaan itse ollut koskaan käynyt Yhdysvaltojen rajojen ulkopuolella. Hän käytti apunaan "National Geographic" -lehden artikkeleita ja valokuvia. Toisena lähteenään Barks käytti "Encyclopædia Britannica" -tietosanakirjaa.


title: Carl Barks

text: Barks avioitui vuonna 1954 kolmannen kerran, tällä kertaa taidemaalari Margaret Williamsin kanssa. Margaret, joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä "Garé Barks", toimi usein Barksin apulaisena, muun muassa tekstaten suuren osan puhekuplista.


title: Carl Barks

text: 1950-luvun puolivälissä Barks alkoi jo hieman väsyä kovaan työtahtiin. Lisäksi Barksia lannisti tarinoiden sensuurihenkinen rajoittaminen. 1950-luvun Yhdysvalloissa sarjakuvia syytettiin haitallisten vaikutteiden antamisesta nuorille, ja myös Disneyn sarjakuvien julkaisija sensuroi tarinoitaan hätävarjelun nimissä. Barks keskittyi Roopen seikkailuihin eksoottisissa maisemissa.


title: Carl Barks

text: Barks pysyi nimettömänä piirtäjänä aina vuoteen 1957, jolloin ihailijat saivat selville hänen nimensä. Tätä ennen Barks tunnettiin lempinimellä ”Se hyvä Ankka-piirtäjä”. Paljastuksen jälkeen hän alkoi saada ihailijapostia, vaikka ensimmäisiä ihailijakirjeitään hän pitikin pilana. Vuonna 1966 Barks jäi eläkkeelle.


title: Carl Barks

text: Barks ei lopettanut työtä Disney-hahmojen parissa, vaikka jäi eläkkeelle. Hän teki käsikirjoituksia vuoteen 1974 ja piirsi kansikuvia vuoteen 1969. Suurin osa näistä käsikirjoituksista oli Sudenpentu-aiheisia tarinoita, jotka kuvitti Kay Wright tai Tony Strobl. Myöhemmin nämä Sudenpentu-seikkailut piirsi uudelleen Daan Jippes. Jippesin versioita pidetään huomattavasti Barks-henkisempinä.


title: Carl Barks

text: Barksin viimeisiksi käsikirjoituksiksi jäivät ”Hevostellen halki historian”, jonka piirsi Barksin työhön valitsema William Van Horn, ja luonnoksen asteelle jäänyt ”Napapiirin postimies”, jonka käsikirjoituksen laativat loppuun Byron Erickson ja John Lustig ja jonka piirsi Daan Jippes.


title: Carl Barks

text: Vuonna 1971 Carl Barks ryhtyi ihailijansa Glenn Brayn ehdotuksesta maalaamaan omiin ankkatarinoihinsa pohjautuvia öljyväritöitä. Aluksi hän myi maalauksiaan noin 150 dollarilla kappale, mutta nykyään arvokkaimmista on maksettu jopa 150 000 dollaria. Suurin osa näistä maalauksista oli suoria kopioita hänen piirtämistään kansikuvista, vaikka myöhemmin hän maalasi myös löyhästi tarinoihinsa liittyviä maalauksia. Niiden ja niissä esiintyvien hahmojen tekijänoikeudet kuuluivat kuitenkin Disney-yhtiölle, mutta yllättäen yhtiö myönsi Barksille luvan tehdä niistä maalauksia, vaikkei yhtiö ole koskaan myöntänyt vastaavanlaista lupaa kenellekään muulle. Kun maalauksista kuitenkin alettiin tehdä myös luvattomia painokopioita, vuonna 1976 yhtiö kielsi Barksia maalaamasta enää lisää Disney-aiheisia maalauksia. Siihen mennessä hän oli saanut valmiiksi yli 120 maalausta. Sen jälkeen hän maalasi fantasia- ja lännenaiheita.


title: Carl Barks

text: 1980-luvun alussa lupa maalauksiin heltisi jälleen, ja Barks jatkoi niiden tekemistä. Samalla myös maalausten arvo kohosi huimasti, ja lisenssin omistava Another Rainbow -yhtiö alkoi julkaista litografioita näistä maalauksista. Kaikki painolaatat on tuhottu lukuun ottamatta viittä ensimmäistä, jotka on naarmutettu käyttökelvottomiksi ja säilötty muistoina Disney-yhtiön arkistoihin.


title: Carl Barks

text: Barksin piirtämistä alkuperäissivuista on jäljellä vain murto-osa, sillä Disney-yhtiö poltti ja hävitti suuren osan alkuperäispiirroksistaan tilanpuutteen vuoksi.


title: Carl Barks

text: Vuonna 1991 Barks sai Disney Legends -palkinnon, joka annetaan ansioituneesta työstä Disney-yhtiön hyväksi. Kolme vuotta myöhemmin Barks teki ensimmäisen matkansa ulkomaille. Matkalla hän kävi yhdessätoista Euroopan maassa: Islannissa, Norjassa, Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa, Puolassa, Saksassa, Italiassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Britanniassa. Viimeisenä Disney-aiheisena teoksenaan hän kirjoitti ylistysrunon ”Oodi Disneyn ankoille”. Kyseinen kirjoitus on julkaistu muun muassa "Aku Ankka" -lehden numerossa 26/1999.


title: Carl Barks

text: Barks kuoli kotonaan Oregonin Grants Passissa leukemiaan 99-vuotiaana vuonna 2000.


title: Carl Barks

text: Barksin vaikutus Aku Ankka -sarjakuviin on erittäin suuri. Lähes jokainen piirtäjä pitää häntä esikuvanaan. Heistä tunnetuin on Don Rosa, jonka tarinoista vain harva on ristiriidassa Barksin tarinoiden kanssa. Myös monet muut Disney-piirtäjät, kuten Romano Scarpa ja Daan Jippes, ovat sanoneet Barksin olleen heidän suurin vaikuttajansa.


title: Carl Barks

text: Barks keksi Akun, ankanpoikien ja naisystävä Iineksen hahmojen rinnalle useita lisähenkilöitä. Erityisen merkittäväksi muodostui Akun eno Roope Ankka. Barksin mukaan Roope on nimenomaan Akun äidin veli, mutta Ankkalinnan enot on käännetty Suomessa perinteisesti sediksi. Aluksi Roopen oli tarkoitus olla vain sivuhahmo ainoastaan tarinassa ”Joulu Karhuvuorella”. Myös Roopen viholliset Karhukopla, Milla Magia ja Kulta-Into Pii ovat Barksin luomia hahmoja, samoin keksijä Pelle Peloton ja hyväonninen Hannu Hanhi. Roopen vihollisista myös Kroisos Pennonen on Barksin luoma hahmo, vaikka Barks itse käyttikin hahmoa vain kerran tarinassa ”Ihmebentsiini”.


title: Carl Barks

text: Barks myös kehitti ankanpoikien Tupun, Hupun ja Lupun luonteita. Sudenpennut-järjestö ja heidän tietopakettinsa "Sudenpentujen käsikirja" oli Barksin keksintö.


title: Carl Barks

text: Kaikille Aku Ankan lukijoille ovat tuttuja seuraavat tilanteet:Kaikki nämä Aku Ankka -sarjakuvatarinoiden peruskaavat ovat Barksin kynästä.


title: Carl Barks

text: Barks oli ensimmäinen merkittävä pitkiä Aku Ankka -tarinoita piirtänyt taiteilija. Ennen häntä Aku Ankan seikkailut olivat lähinnä Al Taliaferron strippejä ja sitä ennen pieniä sivuosia muissa Disney-sarjakuvissa ja -piirroselokuvissa. Näissä sivuosissa Aku useimmiten seikkaili Mikki Hiiren ja Hessu Hopon kanssa, kunnes Barksin ansiosta Ankka- ja Hiiri-maailmat erkaantuivat toisistaan lähes kokonaan. Barks loi Aku Ankasta hahmona suositumman kuin Mikki Hiiri. Barks piirsi elämänsä aikana vain yhden Mikki-tarinan, ”Punaisen hatun arvoituksen”.


title: Carl Barks

text:
Aku Ankan ja Roope-sedän työ- ja elämänkokemukset ovat saaneet vaikutteita Barksin omasta elämästä. Barks totesi, että Akun toistuva epäonni ja ajautuminen työpaikasta toiseen muistuttavat häntä itseään ennen piirtäjän uraansa.
Barks muisteli omia hanttihommiaan ankeana raatamisena, ja sarjakuvauransa aikana hän ei tiettävästi pitänyt kertaakaan lomaa.
Silti hän korosti usein sarjoissaan kovan työnteon tärkeyttä. Barks oli itse poliittiselta kannaltaan oikeistolainen, lähellä republikaaneja.


title: Carl Barks

text: Yhdysvalloissa sarjakuvasensuuri oli hyvin tarkkaa 1950-luvulla. Suomalainen "Aku Ankan" toimitus on aina ollut sallivampi Carl Barksin sarjakuvien suhteen. Muun muassa "Takaisin Klondikeen" sai ensijulkaisunsa puolta sivua vaille alkuperäisessä asussa Suomessa. Suomi oli ensimmäinen maa, joka julkaisi tuon kuuluisan tarinan kokonaisena, lukuun ottamatta puuttuvaa sivun puolikasta, jonka Barks piirsi ulkomuistista. Toisessa tapauksessa Disney-arkistoista löytyi tarina ”Maitomies”, joka sai ensiesityksensä alkuperäisasussaan Suomen "Aku Ankka" -lehden 40-vuotisjuhlanumerossa.


title: Carl Barks

text: Tässä on lueteltuina joitakin tunnetuimmista sensuroinneista:Barks on myös joutunut itse sensuroimaan omia tarinoitaan. Yksi esimerkki siitä on ”Aku Ankka ja Zombi”, jossa Barks muun muassa poisti zombilta rasistisiksi katsotut teroitetut hampaat ja piirsi zombille pupillit (pelkkiä valkuaisia pidettiin liian pelottavina) ja vain puoliksi avoimet silmät. Myöhemmin Don Rosa on piirtänyt samaisen hahmon omaan tarinaansa "Maailman rikkain ankka", mutta tässä kertomuksessa Zombilla on alkuperäiset, kokonaan avoimet ja valkoiset silmät.


title: Carl Barks

text:
Barks kehitti Ankkalinnan miljöön ja suuren osan sen keskeisistä hahmoista. Seuraavassa luettelossa mainitut henkilöt sekä rakennus ja rikollisryhmä ovat hänen keksimiään, ja ne esiintyivät ensimmäisen kerran alla mainituissa tarinoissa:
Monet myöhemmät Ankka-piirtäjät ovat saaneet vaikutteita Barksilta. Barks itse arvosti seuraajistaan eniten Vicaria, Daan Jippesiä ja William Van Hornia. Jippes valittiin piirtämään uudelleen Barksin käsikirjoittamat sarjat. Don Rosa teki paljon Barksin tarinoihin liittyviä tarinoita, ”jatko-osia”, esimerkiksi ”Takaisin Xanaduun”, jossa Roope, Aku ja ankanpojat palaavat satumaiseen Tralla La’han.


title: Carl Barks

text: Sarjakuva-alan uutislehden "The Comics Journalin" toimituksen vuonna 1999 tekemässä luettelossa ”Vuosisadan englanninkielisen sarjakuvan 100 parasta” Carl Barksin Aku Ankka sijoittui seitsemänneksi. Viihdesarjakuvista sen edelle asetettiin vain Charles Schulzin "Tenavat".


title: Carl Barks

text: Kirjailija Neil Gaimanin mukaan Carl Barks oli yksi suurista lastenkirjailijoista Tove Janssonin ja Kenneth Grahamen kaltaisten tekijöiden rinnalla. Sarjakuvakriitikko Ville Hännisen mukaan Carl Barksin sarjakuvat täyttävät klassikon tunnusmerkit. Tarinat ovat kestäneet aikaa, koska Barks ei aliarvioinut lukijaa. Toimittaja Juri Nummelinin mukaan Disney-sarjakuvassa päällimmäisiä tunnetiloja ovat ihmisten välinen viha ja kateus. Barksilla ne eivät tunnu vastenmielisiltä, koska hän käsittelee näitä aiheita klassisen tragedian keinoin. Barks onnistuu yhdistämään lastensarjakuvan sekä yksilöiden suhteita todenmukaisesti kuvaavan aikuisten kirjallisuuden. Barksin luomat hahmot ovat Nummelinin mukaan välittömästi tunnistettavissa lukijassa itsessään.


title: Carl Barks

text: Kaikki Barksin piirtämät Disney-sarjat on julkaistu "The Carl Barks Library" -nimisessä kokoelmassa. Myöhemmin Fantagraphics on julkaissut Barksin kokoelmia englanniksi.


title: Carl Barks

text: Suomeksi pelkästään Barksin tarinoita sisältäviä kirjasarjoja on julkaistu useita. "Aku Ankan parhaat" sisälsi lyhyitä tarinoita Barksin kultakaudelta. "Aku Ankan juhlasarjat" ja "Ankalliskirjasto" olivat kymmenosaisia kovakantisia sarjoja. Barksin tarinoita on julkaistu myös useissa erillisteoksissa ja murreversioina. Rajoitettuna painoksena julkaistu "Carl Barksin kootut" sisälsi kaikki Barksin Disney-sarjat. Uusin julkaisusarja on vuonna 2014 alkanut "Carl Barksin parhaat sarjat".


title: Rengas (matematiikka)

text: Rengas on keskeinen algebrassa käytetty matemaattinen käsite, joka sijoittuu rakenteellisesti ryhmän ja kunnan väliin. Rengas sisältää kaksi laskutoimitusta: yhteen- ja kertolaskun. Yhteenlaskun suhteen se on Abelin ryhmä. Kertolaskun suhteen ryhmällä on olemassa neutraalialkio ja voimassa assosiatiivi- ja distributiivilait. Sen sijaan renkaan alkioilla ei tarvitse olla käänteisalkiota kertolaskun suhteen.


title: Rengas (matematiikka)

text: Ryhmä formula_1 on rengas binääristen operaatioiden formula_2 ja formula_3 suhteen (merkitään formula_4) kun se toteuttaa seuraavat ehdot:Toisin sanoenJos formula_3 on kommutatiivinen, formula_1 on "kommutatiivinen rengas".


title: Rengas (matematiikka)

text: Rengas on siis monoidia ja ryhmää monimutkaisempi rakenne jo siinä mielessä, että se yhdistää kaksi operaatiota. Näin rengas eroaa olennaisesti suorasta tulosta.


title: Rengas (matematiikka)

text: Kannattaa huomata, etteivät edellä merkityt formula_2, formula_3, formula_24 ja formula_25 eivät tarkoita lukujen yhteen- tai kertolaskua, tai lukuja 1 tai 0, vaan joukossa käytettäviä operaattoreita ja joukon alkioita. Tosin "lukurenkaista" puhuttaessa nämä ovat usein yhteneviä.


title: Rengas (matematiikka)

text: Kuten muillekin algebrallisille struktuureille, renkaiden välille voidaan määritellä rakenteen säilyttävä kuvaus eli homomorfismi.


title: Rengas (matematiikka)

text: Esimerkkejä:Renkaan formula_1 alkio formula_27 on kääntyvä eli säännöllinen, jos on olemassa sellainen ryhmän formula_28:n alkio formula_29, että formula_30; silloin tätä alkiota u kutsutaan yleisesti yksiköksi. formula_1:n kääntyvien alkioiden joukosta, eli yksikköryhmästä, käytetään merkintää formula_32. formula_33 on ryhmä, mikä todistetaan seuraavasti:


title: Rengas (matematiikka)

text: Nollasta poikkeavaa alkiota formula_42 sanotaan nollanjakajaksi, jos on nollasta poikkeava formula_43, jolle formula_44. Tällöin tietysti myös formula_45 on nollanjakaja. Kommutatiivista rengasta, jossa ei ole nollanjakajia, sanotaan kokonaisalueeksi.


title: Rengas (matematiikka)

text: Renkaan alkioista kääntyvät alkiot käyttäytyvät yleensä kaikkein säännöllisimmin, kun taas nollanjakajat vaikeuttavat tarkastelua. Erityisesti supistamissääntö formula_46 on voimassa vain, jos formula_47 ei ole nollanjakaja. Tästä seuraa muun muassa se, että astetta "n" olevalla polynomilla, jonka kertoimet ovat formula_1:n alkioita, voi olla enemmän kuin "n" juurta, jos ryhmässä formula_1 on nollanjakajia.


title: Monoidi

text: Monoidi on algebrallinen rakenne, joka koostuu joukosta formula_1 ja sen alkioihin liittyvästä binäärioperaatiosta formula_2 (merkitään formula_3) jotka toteuttavat seuraavat ehdot:Toisin sanoen monoidi on puoliryhmä, jossa on neutraalialkio.


title: Monoidi

text: Esimerkkejä:Monoidi on vaihdannainen, jos operaatio on vaihdannainen. Yllä ensimmäinen esimerkki on vaihdannainen: esimerkiksi formula_9 ja formula_10, ja sama pätee kaikilla luvuilla. Toinen esimerkki ei ole, merkkijonojen "xy" ja "ab" yhdiste on "xyab" mutta toisinpäin "abxy".


title: Monoidi

text: Moni algebrallinen rakenne sisältää monoidin osana määritelmäänsä, esimerkiksi ryhmä, rengas ja kunta.


title: Eino S. Repo

text: Eino Sakari Repo (6. syyskuuta 1919 Isokyrö – 16. joulukuuta 2002 Helsinki) oli Oy Yleisradio Ab:n pääjohtaja 1965–1969 ja radiojohtaja 1969–1974. Hänen toimikauttaan yhtiön johdossa on kutsuttu ”Reporadion” ajaksi.


title: Eino S. Repo

text: Eino S. Repo osallistui talvi- ja jatkosotaan rintamalla ja kotiutui 1944 kapteenina. Hän valmistui 1948 filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, pääaineenaan kirjallisuustiede. Valmistuttuaan hän toimi vapaana kirjallisuuskriitikkona ja kirjoitti arvosteluja muun muassa "Uuteen Suomeen" ja "Parnassoon" sekä radioon. Repo tunnettiin radikaalina kirjoittajana, ja hänen oli lopetettava "Uuden Suomen" avustaminen, kun hän oli riitaantunut pääkriitikon, konservatiivisen V. A. Koskenniemen kanssa. "Apu"-lehden toimittajana Repo toimi 1958–1964, minkä jälkeen hänet valittiin Mainostelevision ohjelmajohtajaksi.


title: Eino S. Repo

text: Yleisradion pääjohtajan Einar Sundströmin jäätyä eläkkeelle 1965 Repo nostettiin hänen seuraajakseen Maalaisliiton ehdokkaana. Valintaa tuki presidentti Urho Kekkonen, jonka lähipiiriin Repo kuului. Revon valinta oli paljolti myös Kekkosen lähipiiriin kuuluneen akateemikko Kustaa Vilkunan ansiota, sillä Vilkuna suostutteli silloisen pääministerin Johannes Virolaisen ja Maalaisliiton johdon Revon taakse. Revon tulo Yleisradion johtoon otettiin julkisuudessa vastaan lähinnä hämmentynein tuntein. Maalaisliittolaiset lehdet eivät erityisemmin tunnustaneet häntä "puolueen mieheksi", kun taas muissa puolueissa häntä pidettiin Kekkosen ja Maalaisliiton juoksupoikana. Erityisesti Revon nimitys ärsytti sosialidemokraatteja.


title: Eino S. Repo

text: Revon johtajakaudella yhtiössä toimeenpantiin useita uudistuksia. Yleisradiolle, jossa oli aikaisemmin lähetetty vain STT:n sähkeuutisia, perustettiin Ralf Fribergin johdolla oma uutistoimitus. Samalla voimistunut vasemmistolainen opiskelijaradikalismi sai jalansijaa yhtiössä. Repo antoi runsaasti tilaa nuorille toimittajille ja heidän yhteiskuntakriittisille ohjelmilleen, mikä herätti syytöksiä Yleisradion politisoitumisesta ja toi sille pilkkanimen ”Reporadio”. Yleisradiota myös syytettiin vasemmiston suorasta tukemisesta vuoden 1966 eduskuntavaalien aikana.


title: Eino S. Repo

text: Yleisradion tuolloinen ohjelmatoiminnan koordinaattori Pertti Hemánus on luonnehtinut Repoa "uudistajaksi", joka ei puuttunut yksittäisiin ohjelmiin – pääjohtajan toimi ei tällaista edellyttänytkään –, mutta joka hankki taloon tuoreita ja yhteiskunnallisesti valppaita toimittajia ja antoi näille mahdollisuuden tehdä kantaa ottavia ja mielenkiintoisia ohjelmia. Ensimmäinen perinteisiä arvoja ja asenteita järkyttänyt ohjelma oli vuosina 1965–1966 lähetetty "Orvokki-kabaree", jossa ajankohtaisia asioita käsiteltiin uusvasemmistolaisessa hengessä. Ohjelman tekoon osallistui joukko seuraavina vuosina varsin tutuiksi tulleita nimiä, kuten Timo Bergholm, Kaj Chydenius, Kristiina Halkola, Kalle Holmberg, Kaisa Korhonen, Marja-Leena Mikkola, Aulikki Oksanen ja Arvo Salo.


title: Eino S. Repo

text: Reporadion vastustajat perustivat kaksi järjestöä, Kristillisen radio- ja televisioliiton vuonna 1966 ja samanhenkisen Suomen kotien radio- ja televisioliiton vuonna 1967. Jälkimmäisessä oli mukana myös oikeistososialidemokraatteja. Vuonna 1967 julkisuuteen tuli tieto, jonka mukaan myös uskonnolliset ohjelmat määrättäisiin ennakkotarkastukseen muiden ohjelmien tavoin, mikä synnytti porvarien taholta jyrkän vastareaktion ja mielikuvan Revon uskonnonvastaisuudesta.


title: Eino S. Repo

text: Yksi Revon uudistuksia oli suoraan pääjohtajan alaisen Erikoistoimituksen perustaminen. Erikoistoimituksen vetäjänä toimi Reino Paasilinna, jonka aloitusohjelma (”Vakuutusasia on sydämenasia”) 1966 herätti valtavan kohun julkisuudessa. Edellä mainittujen seikkojen vuoksi Repoa ei valittu pääjohtajaksi enää toiseksi viisivuotiskaudeksi. Niin Keskusta kuin sosialidemokraatitkin halusivat vaihtaa pääjohtajaa, koska mielipidetiedustelut ennakoivat konservatismin paluuta vuoden 1970 eduskuntavaaleissa, ja siten lieventää sitä pelkoa, jota porvaristo tunsi radikalismia kohtaan. Revon tilalle tuli SDP:n puoluesihteeri Erkki Raatikainen, jonka kausi tunnetaan niin sanottuna normalisoitumisen kautena. Repo valittiin 1969 Yleisradion radiojohtajaksi SKDL:n mandaatilla, ja tästä virasta hän jäi eläkkeelle 1974. Nimityspakettiin kuuluivat myös Keskustan puoluesihteerin Pekka Silvolan valinta ohjelmajohtajaksi ja Pertti Paloheimon tulo TV 1:n johtajaksi Kokoomuksen mandaatilla.


title: Eino S. Repo

text: Varsinaiseksi Yleisradion "normalisoijaksi" Revon kauden jälkeen osoittautui eduskuntavaalien jälkeen valittu uusi, porvarienemmistöiseksi muuttunut radion hallintoneuvosto, jonka puheenjohtajaksi valittiin jo 1940-luvun loppupuolen "Hella-radion" normaalistanut Keskustan Atte Pakkanen. Hallintoneuvoston ja Revon välit pysyivät kireinä, ja kesäkuussa 1972 hallintoneuvosto määräsi äänin 11–7 Revon virkavapaalle vuoden loppuun saakka, koska hän ei ollut noudattanut tasapuolisuutta radio-ohjelmissa.


title: Eino S. Repo

text: Zavidovo-vuodon kuulusteluissa presidentti Kekkosen kansliapäällikkö Antero Jyränki (sd.) tunnusti antaneensa osan Zavidovo-muistiosta Revon nähtäväksi.


title: Eino S. Repo

text: Eino S. Repo oli perustamassa Suomi–Chile-seuraa Tarja Halosen ja Jacob Södermanin kanssa.


title: Eino S. Repo

text: Repo on myös käsikirjoittanut kolme dokumenttia, esiintynyt kahdessa dokumentissa sekä elokuvassa "Vodkaa, komisario Palmu", jossa esitti cameoroolissa itseään Yleisradion pääjohtajana.


title: Eino S. Repo

text: Eino S. Revon nuorempi veli oli kustannusjohtaja Ville Repo. He kirjoittivat yhdessä kirjan Kekkosesta.


title: IPv6

text: IPv6 on nykyisen IP-protokollan (IPv4) seuraajaksi kehitetty protokolla. IPv6 tunnettiin varhaisessa kehitysvaiheessaan myös nimellä IPng eli "IP next generation". Sen tärkein ero IPv4:ään on osoitteen pituus ja osoiteavaruuden laajuus. IPv6:ssa käytetään 128-bittisiä osoitteita, jolloin yhdessä verkossa voi olla yli 340 sekstiljoonaa (340 · 10) solmua siinä missä IPv4:n osoitteen pituus on vain 32 bittiä ja IPv4-verkossa voi olla vain noin neljä miljardia (4 · 10) solmua.


title: IPv6

text: IPv6 on verkossa toimivalle laitteelle sama asia kuin puhelinnumero puhelimelle: jokaisella laitteella on oma osoitteensa ja siihen saadaan suora kaksisuuntainen yhteys. IPv6-protokollaa voi hyödyntää esimerkiksi IoT-palveluissa.


title: IPv6

text: Tärkein syy IPv6:n kehittämiseen oli nykyisin käytössä olevan IPv4-protokollan osoiteavaruuden pienuus. IPv4-osoitteiden loppumisesta on esitetty useita arvioita. Euroopassa IP-osoitteita hallinnoivan RIPEn vuonna 2007 esittämän arvion mukaan IPv4-osoiteavaruus olisi loppunut vuoteen 2011 mennessä.


title: IPv6

text: IPv4-osoitteiden loppumista on kyetty siirtämään käyttämällä osoitteenmuunnostekniikoita ja muuttamalla IP-osoitteiden jakamista tehokkaammaksi. Osoitteenmuutoksien avulla suurikin joukko koneita voi jakaa yhtä aikaa yhden IP-osoitteen. Toisaalta juuri osoitteenmuunnostekniikat vaikeuttavat monien uusien palvelujen, kuten IP-puheen tai vertaisverkkojen käyttöä. Osoitteiden jakamista on tehostettu jakamalla organisaatioille entistä sopivamman kokoisia osoitenippuja, mikä on vähentänyt käyttämättömien mutta varattujen osoitteiden määrää. Toisaalta muuttamalla verkkojen konfigurointia dynaamisemmaksi esimerkiksi DHCP-protokollan avulla on voitu kierrättää entistä pienempää määrää osoitteita niille jotka sitä sillä hetkellä tarvitsevat.


title: IPv6

text: IPv6:ssa on pyritty siihen, että tietoliikenneverkon perustehtävä – pakettien välittäminen päätelaitteelta toiselle – on mahdollisimman yksinkertainen. Ylimääräisistä tarkistussummien laskemisesta on luovuttu.


title: IPv6

text: Perus-IPv6:n ohella on kehitetty myös muita tekniikoita täydentämään IPv4:n puutteita:


title: IPv6

text: Kaikki näistä tekniikoista on sovitettu myös nykyisen IPv4:n päälle. IPsec on saanut kohtalaisen hyvin suosiota etäkäytössä ja lähiverkkojen yhdistämisessä. Osa salaustarpeista ratkaistaan jo nyt SSL:llä.


title: IPv6

text: MobileIPv6:n käyttö on vielä vähäistä. Osan liikkuvuuden hallinnasta pystytään toteuttamaan peruskerroksen ratkaisuilla (esimerkiksi GPRS).


title: IPv6

text: SSM edellyttää Internetin runkoreitittimien tukea. Operaattorit eivät ole nähneet SSM:lle vielä olevan kysyntää eivätkä tue sitä.


title: IPv6

text: Tilaton autokonfiguraatio on toteutettu IPv4:n yhteydessä APIPA-standardina "(Automatic Private IP Addressing)". Niin APIPA kuin IPv6:n tilaton autokonfiguraatio eivät kykene konfiguroimaan kaikkia verkon ominaisuuksia, kuten DNS-palvelimia, joten automaattiseen konfigurointiin käytetty protokolla DHCP on edelleen tarpeellinen IPv6:n kanssa.


title: IPv6

text: IPv6:n yhteydessä on pyritty irtautumaan vanhasta ARPANET-verkon ajoilta periytyvästä sanastosta, kuten "verkkoasemista" ("isäntäkone", "host computer") ja "yhdyskäytävistä" ("gateway"). IPv6-verkossa on "solmuja" ("node"), solmu joka yhdistää verkkoja toisiinsa on nimeltään "reititin" ("router").


title: IPv6

text: Tekstimuodossa esitettäessä 128-bittiset IPv6-osoitteet jakautuvat kahdeksaan 16-bittiseen heksadesimaalisarjaan. Esimerkiksi 2001:0db8:85a3:08d3:1319:8a2e:0370:7334 on kelvollinen IPv6-osoite. Kaikki sarjan etunollat voidaan jättää esittämättä. Pelkkiä nollia sisältävät peräkkäiset sarjat voidaan lyhentää kahdella kaksoispisteellä '::' yhdessä kohtaa osoitetta. Esimerkiksi seuraavat osoitteet ovat kaikki kelvollisia ja viittaavat samaan osoitteeseen:


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopisto on Jyväskylässä sijaitseva suomalainen yliopisto, jossa opiskelijoita on noin 14 500 ja henkilökuntaa noin 2 500.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Vuonna 2017 Jyväskylän yliopistosta valmistui 1 344 kandidaattia, 1 475 maisteria ja 148 tohtoria. Kevään 2018 opiskelijavalinnassa yliopiston noin 2 200 aloituspaikkaa haki noin 15 500 hakijaa. Kaikki perustutkinto-opiskelijat eli kandidaatin ja maisterin tutkintoon tähtäävät opiskelijat kuuluvat Jyväskylän yliopiston ylioppilaskuntaan.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Uno Cygnaeus perusti Jyväskylään vuonna 1863 ensimmäisen suomenkielisen opettajankoulutusseminaarin, joka vuonna 1934 muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi ja edelleen vuonna 1966 Jyväskylän yliopistoksi. Viimeiset kansakoulunopettajat valmistuivat Jyväskylän seminaarista vuonna 1937.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopistolla on kolme kampusta: Seminaarinmäki, Mattilanniemi ja Ylistönrinne. Seminaarimäen vanhimpia rakennuksia ovat Konstantin Kiseleffin suunnittelemat punatiiliset ”opin kasarmit”, jotka on rakennettu 1880-luvulla opettajaseminaarin käyttöön. Seminaarinmäellä on myös lukuisia Alvar Aallon suunnittelemia rakennuksia, jotka ovat valmistuneet 1950–1970-luvuilla. Uudempia yliopiston rakennuksia on suunnitellut muun muassa arkkitehti Arto Sipinen. Alvar Aallon suunnitteleman päärakennuksen Capitoliumin peruskorjaus valmistui elokuussa 2017: Sisäilmaongelmia aiheuttaneet laatat poistettiin. Juhlasalin aulaan asennettiin uusi marmorilaatoitus ja väliseiniä poistettiin.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Yliopistossa on kuusi Suomen Akatemian nimeämää huippututkimusyksikköä ja neljä akatemiaprofessuuria.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Yliopiston painoalat ovat:


title: Jyväskylän yliopisto

text:
Yliopiston rehtorina toimii fyysikko Keijo Hämäläinen. Jyväskylän yliopiston rehtorit aikajärjestyksessä:
Rehtori Keijo Hämäläisen toimikausi alkoi 1.8.2017. Hän on professori ja fyysikko ja on toiminut Helsingin yliopiston vararehtorina. Jyväskylän yliopiston hallituksessa on seitsemän jäsentä: kolme yliopiston ulkopuolista jäsentä, kaksi professorien edustajaa, yksi opetus- ja tutkimushenkilöstön sekä muun henkilöstön edustaja ja yksi opiskelijoiden edustaja. Hallituksen puheenjohtaja on Krista Varantola. Hallituksen jäsenet ovat:Jyväskylän yliopistossa on kuusi tiedekuntaa:


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopiston humanistis-yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa ovat edustettuina kieliä ja viestintää, taiteita ja musiikkia, kulttuuria ja historiaa sekä yhteiskuntaa ja filosofiaa tutkivat alat.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunta on mukana Suomen Akatemian nimeämässä tutkimuksen huippuyksikössä: Yhteiskunnan historian huippuyksikkö (2012–2017), joka on yhteinen Helsingin yliopiston kanssa. Lisäksi kielet, kulttuuri ja yhteiskunnalliset prosessit sekä kielen oppiminen ja kielenkäyttö ovat yliopiston itsensä nimeämiä kansainvälisesti merkittäviä tutkimusaloja. Muut tiedekunnan tutkimuksen vahvuudet kytkeytyvät yliopiston monitieteisiin osaamiskeskittymiin, joista neljässä tiedekunnan laitokset ovat mukana: "Ihmistieteiden tutkimusmetodologia", "Lapset, nuoret ja kasvamisen ympäristöt", "Monikulttuurisuus ja vuorovaikutus" -keskittymä sekä "Ympäristö ja energia" -osaamiskeskittymä. Humanistisesta tiedekunnasta noin puolet opiskelijoista valmistuu aineenopettajiksi.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Historian ja etnologian laitoksen oppiaineisiin kuuluvat Suomen historia, taloushistoria, yleinen historia ja etnologia. Laitos sijaitsee Historica-rakennuksessa Seminaarinmäen kampusalueella.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Kieli- ja viestintätieteiden laitoksen oppiaineisiin kuuluvat (pääaineena) englannin kieli, latina, romaaninen filologia (ranskan kieli), ruotsin kieli, saksan kieli ja kulttuuri, suomen kieli, venäjän kieli ja kulttuuri, suomen kieli ja kulttuuri (ulkomaalaisille) sekä suomalainen viittomakieli. Lisäksi laitoksella voi opiskella sivuainekokonaisuuksia: antiikin kulttuuri, Deutsche Kulturstudien, espanjan kieli, italian kieli, italian kieli ja kulttuuri, kuurojen yhteisö, kulttuuri ja viittomakielisyys, slovakin kieli ja kulttuuri, suomen kieli ulkomaalaisille sekä suomi toisena ja vieraana kielenä. Kielten laitoksen tilat ovat Seminaarinmäen kampusalueella Fennicumissa ja Mattilanniemen kampusalueella Agorassa. Viestinnän oppiaineita ovat journalistiikka (painopisteenä media) ja puheviestintä (painopisteenä ihmisten keskinäinen vuorovaikutus). Kulttuurienvälinen viestintä on pääaineena Intercultural Communication -maisteriohjelmasta valmistuvilla. Viestinnän tilat sijaitsevat Seminaarinmäen kampusalueella Liikunta-rakennuksessa.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitoksen oppiaineina ovat musiikkitiede ja musiikkikasvatus (musiikin aineenopettajakoulutus) sekä kirjallisuus, museologia, taidehistoria ja taidekasvatus. Lisäksi laitoksella on musiikkiterapian maisteriohjelma ja Music, Mind and Technology -maisteriohjelma. Laitoksen tilat ovat Seminaarinmäen kampusalueella Musica- ja Educa-rakennuksissa.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Laitoksessa toimii kulttuuriympäristön tutkimuksen maisteriohjelma, jossa opiskelevien pääaineena voi olla museologia, nykykulttuurin tutkimus, taidehistoria tai taidekasvatus. Maisteriopinnot voi tehdä myös hungarologian oppiaineesta. Lisäksi laitoksella on mahdollista suorittaa pelitutkimuksen ja pelisuunnittelun opintokokonaisuus. Laitoksen osana toimii myös Nykykulttuurin tutkimuskeskus, jossa koulutetaan tohtoreita pääaineenaan nykykulttuurin tutkimus.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Soveltavan kielentutkimuksen keskus eli Solki on yliopistoon kuuluva tutkimuslaitos, jonka tavoitteena on tukea ja kehittää kielikoulutusta Suomessa. Tutkimuksen painoaloja ovat kielitaidon arviointi, kielitaidon kehittyminen erilaisissa konteksteissa ja toimintayhteisöissä sekä kielikoulutuspolitiikka. Solkissa voi suorittaa tohtorin ja lisensiaatin tutkinnon soveltavasta kielitieteestä. Keskus sijaitsee Mattilanniemen kampusalueella Agora-rakennuksessa.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitoksella pääaineita ovat filosofia, sosiologia, valtio-oppi, yhteiskuntapolitiikka ja sosiaalityö. Laitoksen maisteriohjelmia ovat kulttuuripolitiikka, kansalaisyhteiskunnan asijantuntijuus ja englanninkielinen Development and International Cooperation. Opetustarjontaan kuuluvat myös elämänkatsomustiedon, sukupuolentutkimuksen, sosiaali- ja psykogerontologian, yhteiskuntatieteen ja monitieteisen living with globalization -opintojen opintokokonaisuudet.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Laitoksen tutkimusalueita ovat:


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnassa toimii kaksi opetusta tarjoavaa ainelaitosta, tietotekniikan laitos ja tietojenkäsittelytieteen laitos.


title: Jyväskylän yliopisto

text: IT-tiedekunnassa on mahdollista opiskella pääaineena neljää eri oppiainetta: tietotekniikkaa, tietojenkäsittelytiedettä, tietojärjestelmätiedettä sekä kognitiotiedettä. Pääainevalinnoista riippuen opiskelijat valmistuvat filosofian (FM) tai kauppatieteiden maistereiksi (KTM). Opetuksen lisäksi informaatioteknologian tiedekunnan laitokset tekevät sekä kansallista että kansainvälistä tutkimusyhteistyötä.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopiston IT-tiedekunta on alallaan Suomen vanhin ja suurin. Tietojenkäsittelyoppia on opetettu vuodesta 1967 asti. Nykymuotoinen informaatioteknologian tiedekunta perustettiin vuonna 1998, jolloin siihen liitettiin yhteiskuntatieteellisestä tiedekunnasta koko tietojenkäsittelytieteiden laitos sekä matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta matematiikan laitoksesta irrotettu tietotekniikka omana laitoksenaan. Tiedekunnan dekaani on professori Pasi Tyrväinen varadekaaneinaan Timo Tiihonen ja Mikko Siponen.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunnassa on maisteriopiskelijoita yli 1500, jatko-opiskelijoita reilut 150 ja henkilökuntaa samoin 200. Kaikki tiedekunnan toimitilat sijaitsevat Agorassa Mattilanniemessä.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunnassa voi opiskella pääaineena tietotekniikkaa, tietojärjestelmätiedettä, tietojenkäsittelytiedettä ja kognitiotiedettä. Tietotekniikkaa opetetaan ja tutkitaan tietotekniikkaa teknis-matemaattisesta näkökulmasta. Laitoksella opiskelevat valmistuvat filosofian maistereiksi. Opinnoissa valitaan maisteriohjelmaksi koulutusteknologia (opettajankoulutus), ohjelmistotekniikka, tietoliikenne, ohjelmointikielten periaatteet, pelit ja pelillisyys, laskennalliset tieteet, sovellettu matematiikka, sensoriverkot tai Web Intelligence and Service Engineering. Aloja yhdistävinä tekijöinä ovat matemaattinen perusosaaminen ja yhteistyö elinkeinoelämän kanssa.Tietojärjestelmätieteestä valmistuu kauppatieteiden kandidaatteja ja maistereita, ja tietojenkäsittelytieteestä sekä kognitiotieteestä filosofian maistereita. Tietojenkäsittelytieteiden laitoksen opetus ja tutkimus kohdistuu tietojärjestelmien kehittämiseen ja käyttöön osana liiketoiminnan tai julkishallinnon organisaatioiden toimintaa. Tietojärjestelmiä ja tietojenkäsittelyä tarkastellaan neljästä pääasiallisesta näkökulmasta, jotka ovat teknologinen näkökulma, ihmiskeskeinen näkökulma, liiketoiminnallinen näkökulma ja informaatiokeskeinen näkökulma. Laitoksen opetus jakautuu tietojärjestelmätieteessä kahteen suuntautumisvaihtoehtoon, jotka ovat järjestelmäkehitys (JK) sekä tietoyhteiskunta, viestintä ja liiketoiminta (TVL).


title: Jyväskylän yliopisto

text: Kasvatustieteiden ja psykologian tiedekuntaan kuuluu kolme laitosta.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Kasvatustieteiden laitoksessa opetetaan erityispedagogiikkaa, varhaiskasvatusta ja kasvatustiedettä. Laitoksen perinteet ovat pitkät: Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen opettajankoulutusseminaari vuonna 1863. Nykyistä yliopistoa edeltäneen Kasvatusopillisen korkeakoulun ensimmäinen väitöskirja tarkastettiin nimenomaan kasvatustieteissä keväällä 1949.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Opettajankoulutuslaitoksessa voi opiskella luokanopettajaksi, aineenopettajaksi ja opinto-ohjaajaksi. Laitos tarjoaa myös viittomakielistä opettajankoulutusta ainoana opettajankoulutuslaitoksena Suomessa.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekuntaan liittyvät tiiviisti valtion harjoittelukoulu "Jyväskylän normaalikoulu", jossa harjoittelee vuosittain lähes 1000 opettajaksi koulutettavaa opiskelijaa, ja Koulutusjohtamisen instituutti "(ent. Rehtori-instituutti)", joka kehittää myös kansainvälisesti yliopistollista oppilaitosjohtamista. Koulutusjohtamisen instituutilla on kansainväliset Master's degree program in Educational Leadership- sekä Master of Educational Management and Leadership (MEd) -ohjelmat.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Psykologian laitoksessa opetetaan psykologiaa pääaineena, sivuaineena ja jatkokoulutuksena. Laitoksen tutkimus kohdistuu ihmisen elämänkaaren kehityspsykologiaan, psykoterapiaan ja hoitojärjestelmiin sekä oppimiseen, motivaatioon, muistiin ja niiden hermostollisen perustaan. Laitoksella toimii myös "Psykoterapian opetus- ja tutkimusklinikka".


title: Jyväskylän yliopisto

text: Liikuntatieteellinen tiedekunta on Suomen ainoa yliopistotasoinen liikunta-alan koulutusyksikkö. Tiedekunta sijaitsee vuonna 1971 valmistuneessa akateemikko Alvar Aallon suunnittelemassa liikuntatieteen laitosrakennuksessa Seminaarinmäen kampusalueen laidalla. Tiedekunta jakautuu kolmeen tieteenalaryhmään: käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteet, terveystieteet ja liikuntabiologia. Lisäksi on kolme tutkimuskeskusta: Gerontologian tutkimuskeskus, Terveyden edistämisen tutkimuskeskus sekä Neuromuscular Research Centre. Tiedekunnassa toimii kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa: Master's Degree Programme in Sport and Exercise Promotion ja Master's Degree Programme in Biology of Physical Activity.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Liikunnan käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteiden tieteenalaryhmään kuuluvat liikuntapedagogiikka, liikuntapsykologia, liikunnan yhteiskuntatieteet ja erityisliikunta.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Terveystieteiden tieteenalaryhmään kuuluvat gerontologia ja kansanterveys, fysioterapia, liikuntalääketiede sekä terveyskasvatus.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Liikuntabiologian tieteenalaryhmään kuuluvat biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Vuoden 2012 elokuun alussa tiedekunnan nimi muutettiin liikunta- ja terveystieteiden tiedekunnasta liikuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Jyväskylän kasvatusopillisessa korkeakoulussa alkoi syksyllä 1963 liikuntakasvatuksen opintosuunta, joka itsenäistyi tiedekunnaksi korkeakoulun muututtua yliopistoksi.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunnassa on neljä laitosta, joissa kaikissa tehdään kansainvälisesti korkeatasoista tutkimusta ja annetaan siihen perustuvaa opetusta. Matematiikan ja tilastotieteen laitos toimii Mattilanniemessä, ja muut laitokset sijaitsevat Ylistönrinteellä. Laitosten tutkimus ja opetusalat ovat seuraavat:


title: Jyväskylän yliopisto

text: "Nanoscience Center (NSC)", Jyväskylän kansainvälinen kesäkoulu (JSS) ja luonnontieteiden opettajankoulutus ovat tiedekunnan yhteisiä tutkimus- ja koulutusohjelmia.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Suomen Akatemian nimeämiä tutkimuksen huippuyksiköitä tiedekunnassa on viisi:


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa voi opiskella pääaineena taloustiedettä, laskentatoimea, markkinointia, johtamista, yrittäjyyttä sekä viestinnän johtamista. Sivuaineina tiedekunnassa opetetaan kauppaoikeutta, liiketoimintaosaamisen perusteet -opintokokonaisuutta ja vastaavaa englanninkielistä kokonaisuutta Basic Business Studies.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Pääaineiden opetuksen ja tutkimuksen painopistealueet ovat seuraavat:


title: Jyväskylän yliopisto

text: Tiedekunnassa toimii myös neljä kansainvälistä maisteriohjelmaa: Banking and International Finance, Digital Marketing and Corporate Communication, International Business and Entrepreneurship sekä Corporate Environmental Management , joka on ensimmäisenä Pohjoismaissa vuonna 1995 aloittanut ympäristöjohtamisen maisterikoulutusohjelma.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Kauppakorkeakoulu oli aiemmin (1.9.2010 asti) nimeltään taloustieteiden tiedekunta.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Kauppakorkeakoulun Avance-johtamiskoulutus ja senExecutive MBA -koulutus on Association of MBAs -organisaation akkreditoima.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Erillislaitoksina Jyväskylän yliopiston yhteydessä toimivat avoin yliopisto, Avoimen tiedon keskus (kirjasto ja yliopiston tiedemuseo), kielikeskus, Koulutuksen tutkimuslaitos sekä Kokkolan yliopistokeskus Chydenius.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopisto koordinoi Kokkolassa toimivaa Kokkolan yliopistokeskus Chydeniusta, jonka toiminnassa ovat mukana myös Oulun ja Vaasan yliopistot. Keskuksessa on noin 100 työntekijää ja runsaat 4 000 opiskelijaa. Chydeniuksen tutkimuksen ja opetuksen aloja ovat kasvatustiede, tietotekniikka, yhteiskuntatieteet, kauppatieteet, lääketiede ja terveydenhuoltoala sekä luonnontieteet. Syyskuussa 2007 sille valmistui uusi 5 000 kerrosneliömetrin kokoinen rakennus.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopisto sijoittui vuosina 2011–2013 ja 2015 Shanghain listan kansainvälisessä yliopistorankkauksessa 500 parhaan yliopiston joukkoon. Jyväskylän yliopisto kutsuttiin vuonna 2011 osallistumaan arvostetun Times Higher Education -lehden maailmanlaajuiseen yliopistovertailuun, jota on nykymuodossaan tehty vuodesta 2010. Jyväskylän sijoitus on vuosien 2016–2017 listalla välillä 351−400. QS World University Rankings -vertailussa yliopisto sijoittui sijalle 357.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Suomen Akatemia valitsi tutkimuksen huippuyksiköt (12) vuosille 2018–2025. Jyväskylän yliopisto koordinoi uutta Ikääntymisen ja hoivan tutkimuksen huippuyksikköä. Lisäksi Jyväskylän yliopisto on mukana Helsingin yliopiston koordinoimassa Inversiomallinnuksen ja kuvantamisen huippuyksikössä ja Tampereen yliopiston koordinoimassa Pelikulttuurien tutkimuksen huippuyksikössä.


title: Jyväskylän yliopisto

text: Jyväskylän yliopiston edellinen varainhankintakampanja päättyi vuonna 2011. Muun muassa Osuuskauppa Keskimaa ja Vapo molemmat lahjoittivat 500 000 euroa. Tavoitteena yliopistolla oli 10 miljoonaa. Varainhankintakampanjan kokonaistuotto nousi yli 16 miljoonan euron. Summasta suorina lahjoituksina saatiin noin 5,5 miljoonaa ja valtion 2,5-kertaisesta vastinrahasta kertyi 10,6 miljoonaa. Uusi varainhankintakampanja on käynnissä vuosina 2014-2017.


title: Looginen empirismi

text: Looginen empirismi on filosofian suuntaus, jonka mukaan todellisuutta koskevan tiedon tulee perustua kokemukseen ja havaintoihin.


title: Looginen empirismi

text: Loogisen empirismin pääväite on, että ei ole olemassa synteettisiä apriorisia totuuksia. Wienin piirin mukaan matematiikan ja logiikan tieto on analyyttista apriorista tietoa eli käsitteiden määritelmiin perustuvaa ja kokemuksesta riippumatonta. Nämä väitteet ovat puhtaasti käsitteellisiä, ja siten niiden pätevyys on käsiteanalyysin keinoin selvitettävissä. Kaikki muu tieto oli synteettistä aposteriorista tietoa eli pääteltävissä vasta kokemuksen perusteella.


title: Looginen empirismi

text: Moritz Schlickin Wienin piiri käytti suuntauksestaan alun perin nimitystä "looginen positivismi", joka muuntui 1930-luvulla vähitellen loogiseksi empirismiksi. Loogisen empirismin isänä pidetään Rudolf Carnapia. Käsitettä 'looginen empirismi' käytti ensimmäisenä suomalainen filosofi Eino Kaila vuonna 1927 teoksessaan "Die Principien der Wahrscheinlichkeitslogik" Carnap, Kaila ja Hans Reichenbach luopuivat aikaisemmin käyttämästään käsitteestä looginen positivismi jo 1930-luvun alkupuolella, mutta myöhemmin erityisesti loogisen empirismin vastustajat ovat käyttäneet tätä nimitystä.


title: Looginen empirismi

text: Loogisen empirismin edeltäjänä pohjoismaissa ja erityisesti Ruotsissa on pidetty Axel Hägerströmin filosofiaan perustuvaa Uppsalan koulukuntaa, joka sulautui loogiseen empirismiin.


title: Looginen empirismi

text: Itävaltalaisen Moritz Schlickin ympärille kerääntyi 1920-luvulla joukko filosofeja ja tieteentekijöitä, joita yhdisti kokemustietoon perustuva näkemys tieteestä, ajatus kaikkien tieteiden ykseydestä, perinteisen ajattelun hylkääminen, filosofian tehtävän rajaaminen tieteen kielen arvosteluksi sekä näkemys logiikasta tieteen keskeisenä apuvälineenä. Vuonna 1929 Wienin piiri esitti ohjelman tieteellisestä maailmankäsityksestä.


title: Looginen empirismi

text: Piirin keskeisiä hahmoja olivat Wienissä: Toimintaan osallistuivat myös: Ryhmän vaikutuspiiriin kuuluivat: Wienin piiri hajautui kun kansallissosialistit tulivat valtaan Saksassa. Wienin piirin ajattelijoihin suhtauduttiin usein vihamielisesti muun muassa kansallissosialistien ja konservatiivisen filosofian edustajien taholta. Kurt Grelling kuoli Auschwitzin keskitysleirillä, ja useimmat muut piirin jäsenistä joutuivat pakenemaan kansallissosialisteja ulkomaille. Monet piirin jäsenistä muuttivat Yhdysvaltoihin ja opettivat siellä eri yliopistoissa. Schlick jäi Itävaltaan, mutta vuonna 1936 hänet surmasi Wienin yliopistolla kansallissosialisteja kannattanut opiskelija.


title: Looginen empirismi

text: Piirin johtajan murha ja jäsenten pakeneminen vieraisiin maihin tuhosi suuren osan piirin toimintaedellytyksistä. Lisää tuhoa aiheutti kylmä sota. Wienin piirin tieteen ykseyden aatetta alettiin pitää kommunistisena.


title: Looginen empirismi

text: Alkuperäisen loogisen empirismin kehittäjät esittivät niin sanotun verifikaatioperiaatteen. Sen mukaan lauseen merkitys riippuu sen testattavuudesta, ja lauseet, jotka eivät ole joko havaintojen tai loogisen analyysin kautta testattavissa, ovat vailla merkitystä. Verifikaatioperiaatteesta oli eri vahvuisia versioita. Vahvimman mukaan lauseen merkitys on sama kuin menetelmä sen testaamiseksi. Lievemmän version mukaan lause on merkityksellinen, mikäli se on periaatteessa mahdollista testata.


title: Looginen empirismi

text: Eino Kailan mukaan kaikki kokemustieto koostui todennäköisyyslauseiden järjestelmästä, joka perustui ”tässä ja nyt annettuun” sen johdonmukaisena seurauksena. Kailan mukaan tämä johdonmukainen kokemustieto eroaa jyrkästi perinteisestä psykologisesta empirismistä. Etenkään sillä ei ollut mitään tekemistä perinteisen empirismin ”vaikutelmien” tai ”ideoiden” kanssa.


title: Looginen empirismi

text: Kysymyksessä ovat vain asiasuhteet, eivät psykologiset tai historialliset suhteet. Kailan mukaan ei olla tekemisissä ajattelun vaan sen kanssa, mitä ajatellaan.


title: Looginen empirismi

text: Kaila erotti kaksi kokemuksen käsitettä. Edellistä edusti lause ”kaikki tähän asti nähdyt korpit ovat mustia”, jälkimmäistä ”näen juuri nyt valkoista”. Edellinen oli sekä arkikielessä että tieteessä yleinen lausetyyppi. Se edellytti joukon oletuksia menneisyyden, ulkoisen todellisuuden ja todennäköisyystiedon kohteiden olemassaolosta. Edellisen tyyppiset lauseet on voitava kääntää (väljästi) elämysten tai kokemusten kielelle, jälkimmäisen tyyppisiksi.


title: Looginen empirismi

text: 1900-luvun jälkipuoliskolla suuri osa filosofeista piti loogista empirismiä, John Passmoren sanoin, "kuolleena, tai niin kuolleena kuin filosofinen liike koskaan voi olla." Eräs loogisen empirismin pääkannattajista, A. J. Ayer, sanoi 1970-luvulla haastattelussa: "Mielestäni tärkein [virhe]...oli, että lähes kaikki siinä oli väärin."


title: Looginen empirismi

text: Bostonin yliopiston professori Jaakko Hintikka on käsitellyt loogista empirismiä vastaan esitettyjä väitteitä artikkelissaan ”Looginen empirismi 58 vuotta myöhemmin” ja todennut ne vanhentuneiksi.


title: Looginen empirismi

text: Suomessa Pertti Lindfors julkaisi vuonna 1978 väitöskirjan "Der dialektische Materialismus und der logische Empirismus". Lindforsin mukaan looginen empirismi, materialismi ja ontologinen realismi voidaan sovittaa yhteen ristiriidattomaksi teoriaksi. Loogisen empirismin niin sanotut mielekkyysväitteet on tällöin muotoiltava uusin käsittein. Lindforsin mielestä looginen empirismi voi kehittyä kolmanteen vaiheeseen, johon kuuluu kyberneettinen tieteenteoria. Siinä tiede ja tieteenfilosofia määritellään itseään ja ympäristöään havainnoiviksi ja havainnoinin perusteella itseään korjaaviksi järjestelmiksi. Korjaukset tehdään invarianssi- eli säilyvyysperiaatteiden mukaan.


title: Looginen empirismi

text: Lindfors esitti väitöskirjassaan muun muassa seuraavat väitteet:Lauseissa mahdollisesti esiintyvät ristiriidat Lindfors ratkaisi niin sanotulla monikerroksisella tyyppiteorialla. Jaakko Hintikan mukaan ristiriitojen ratkaisuun ei nykyään tarvita edes tyyppiteorioita.


title: Utilitarismi

text: Utilitarismi on seurausetiikan muoto, jonka perusperiaatteen mukaan teon moraalinen hyvyys määräytyy sen toimijoille tuottaman hyödyn perusteella. Filosofi John Stuart Mill määritteli utilitarismin opiksi, joka olettaa ”moraalin perustaksi hyödyn tai suurimman onnellisuuden periaatteen”. Tästä seuraa, että utilitarismin mukaan teot ovat oikein silloin kun ne edistävät onnellisuutta ja väärin silloin kun niillä on taipumus tuottaa onnettomuutta. Utilitarismissa moraalisesti hyvän toiminnan mittapuuna toimiva onnellisuus ei siis ole toimijan omaa onnellisuutta, vaan kaikkien niiden onnellisuutta, joita toiminta koskee.


title: Utilitarismi

text: Usein ensimmäiseksi utilitaristiksi mainitaan Jeremy Bentham, mutta ensimmäisen kerran utilitarismin perusajatuksen esitti kirjallisesti skotti Francis Hutcheson vuonna 1725. Hän edusti ”moraaliaistin” koulukuntaa, jonka edustajien mukaan ihmisellä oli erityinen moraaliaisti, jonka avulla tavoitettiin tieto moraalista. Koulukunta vastusti tuolloista moraalista intuitionismia, jonka mukaan järki tavoittaa moraalin periaatteet intuitiivisesti. Hutchesonin mukaan hyväntahtoisuus johtaa siihen periaatteeseen, joka myöhemmin nimettiin utilitarismiksi.


title: Utilitarismi

text: Utilitarismia tai ainakin sitä hyvin lähelle tulevaa oppia edusti myös piispa Richard Cumberland vuoden 1672 moraalifilosofisessa teoksessaan "De Legibus Naturae". Hän piti Thomas Hobbesin näkemystä ihmisestä liian egoistisena ja ehdotti, että ihmisluontoon kuuluu ”luonnollisena lakina” altruistisuus, jonka ansiosta ihminen järjen avulla huomaa, että enemmän hyvää on parempi kuin vähemmän hyvää. Tällöin tekoja arvioidaan sen pohjalta, kuinka paljon hyvää ne tuottavat maailmaan.


title: Utilitarismi

text: Tunnetuimpia nykyisiä utilitaristeja on Peter Singer, joka on tullut kuuluisaksi etenkin eläinten puolustajana.


title: Utilitarismi

text: Jeremy Bentham nimesi tärkeimmiksi vaikuttajikseen ranskalaiset uudistushenkiset lähinnä kasvatukseen ja lakiin keskittyneet ajattelijat Claude Adrien Helvétius ja Cesare Beccaria, jotka molemmat olivat saaneet vahvasti vaikutteita brittiempirismistä. Bentham esitti keskeiset ajatuksensa teoksessa "An Introduction to the Principles of Morals and Legislation" (1789), joka käsittelee pääasiassa lakia.


title: Utilitarismi

text: Ihminen toimii Benthamin mukaan aina joko saavuttaakseen mielihyvää tai välttääkseen tuskaa. Yksilön mielihyvä voi kuitenkin liittyä muiden ihmisten mielihyvään, joten mielihyvän tavoittelu ei tarkoita samaa kuin egoistinen käytös. Oikein on toimia utilitaristisen periaatteen mukaisesti eli enimmäistäen toimijan toiminnan vaikutuspiiriin kuuluvien onnellisuutta.


title: Utilitarismi

text: Bentham ei antanut muuta perustetta utilitaristiselle periaatteelle kuin väittämällä, että periaatteen kyseenalaistavat väitteet ovat todellisuudessa hyötyperiaatteen sovellustapaa eikä pätevyyttä koskevia (esimerkiksi jokin toinen moraaliteoria olisi vain ehdotettu sovellutus hyötyperiaatteesta eli siitä, miten saadaan onnea mahdollisimman monille).


title: Utilitarismi

text: Benthamin utilitarismin taustalla oli halu tieteellistää moraaliajattelua laskennalliseksi mielihyvän laskemiseksi. Benthamin laskennassa kaikki mielihyvät ja tuskat ovat laadullisesti samanlaisia. Laskennassa on otettava huomioon mielihyvien ja -pahojen määrälliset ominaisuudet, jotka ovat Benthamin mukaan kokemuksen voimakkuus, kesto, varmuus (arvio siitä), ajallinen läheisyys, hedelmällisyys (eli kyky tuottaa uusia mielihyvän kokemuksia jatkossa), puhtaus (kokemuksen kyky olla tuottamatta vastakkaisia kokemuksia) sekä kokijoiden määrä. Bentham ei itse pitänyt välttämättä kovin tärkeänä matemaattisen tarkkaa hyödyn laskemista, vaan hän piti kalkyyliä ihanteena, jota tuli lähestyä järkevyyden rajoissa. Useat kommentaattorit ovat kuitenkin ymmärtäneet Benthamin kalkyylin tarkan matemaattisesti sovellettavana.


title: Utilitarismi

text: Ihmiset toimivat Benthamin mukaan psykologis-egoistisesti eli oman mielihyvän enimmäistäen, mutta hän ehdotti, että heidät ohjataan utilitarismin tielle kasvatuksen, lain ja sosiaalipolitiikan avulla rangaistuksia ja palkkioita käyttäen.


title: Utilitarismi

text: John Stuart Millin mukaan utilitarismissa moraalisen toiminnan mittapuuna on ”hyöty”. Utilitaristiset filosofit kuitenkin käyttävät sanaa ”hyöty” eri tavoin kuin sitä arkikielessä käytetään. Hyöty ei ole onnellisuuden, kauniin ja mielihyvän vastakohta, vaan hyöty tarkoittaa utilitaristeille myös näitä asioita.


title: Utilitarismi

text: Millin mukaan moraalin perustana ovat hyöty ja ”suurimman onnellisuuden periaate”, joka tarkoittaa sitä, että moraalisen teon tuotettava mahdollisimman suuri määrä onnellisuutta mahdollisimman suurelle määrälle ihmisiä. Näin ollen utilitarismia noudattavalle ihmiselle ”yleisen hyvän edistämisestä” tulee yksi tavallisimmista toiminnan vaikuttimista. Kari Saastamoisen mukaan tästä seuraa, että utilitaristeille onnellisuus on itsessään tavoittelemisen arvoinen asia. Kaikki muut asiat ovat keinoja onnellisuuden saavuttamiseksi.


title: Utilitarismi

text: Utilitarismissa moraalin mittapuuna toimivalla onnellisuudella tarkoitetaan ”nautintoa ja tuskan puuttumista”. Sen sijaan onnettomuudella tarkoitetaan tuskaa ja nautinnon puuttumista. Koska Mill asettaa ”onnellisuuden” ja ”mielihyvän” moraalisen toiminnan mittapuuksi, utilitarismia on arvosteltu hedonismista.


title: Utilitarismi

text: Millin mukaan utilitaristit eivät aseta yksilölle itselleen nautintoa tuottavia asioita moraalin mittapuuksi. Hyvän toiminnan mittapuuna toimiva onnellisuus ei ole pelkästään toimijan yksilöllistä onnellisuutta, vaan kaikkien niiden ihmisten onnellisuutta, joita toiminta koskee.


title: Utilitarismi

text: Lisäksi utilitaristit olettavan olevan laadultaan erilaisia nautintoja, joista toiset ovat merkityksellisempiä kuin toiset. Mill puolustaakin oppiaan seuraavalla tavalla:


title: Utilitarismi

text: Utilitarismin arvostelijat ovat myös väittäneet, että utilitaristisia laskelmia on pidetty liian käsitteellisinä, jotta niillä voitaisiin ohjata käytäntöä. Tällöin on väitetty, että hyötylaskelman tekeminen arkitilanteissa olisi aivan liian hidasta. Tällaiseen arvosteluun Mill vastasi:


title: Kategorinen imperatiivi

text: Kategorinen imperatiivi eli ehdoton käskylause on Immanuel Kantin kuuluisa velvollisuuseettinen moraalikäsitys. Kantin ajattelussa kategorinen imperatiivi on normi, joka pätee olosuhteista riippumatta. Kategorinen imperatiivi on Kantin mukaan ehdoton normi, joka sitoo kaikkia järkeviä olentoja.


title: Kategorinen imperatiivi

text: Kategorisen imperatiivin mukaan teko on moraalisesti hyvä, jos maksiimin, jonka perusteella tekoon ryhdyttiin, voitaisiin toivoa olevan yleispätevä laki. Tästä seuraa loogisesti, että ketään ihmistä ei saa käyttää välineenä, ellei hän ole samalla päämäärä: sama moraalinen laki koskee minua kuin muitakin, eikä kukaan saa erioikeuksia (tai kaksinaismoraalia). Kategorisen imperatiivin mukaan ihmisen olisi siis toimittava oman itsensä täydellistämiseksi ja muiden hyvinvoinnin lisäämiseksi.


title: Kategorinen imperatiivi

text: Kant muotoili kategorisen imperatiivin useilla tavoin:


title: Kategorinen imperatiivi

text: Kant hahmotteli velvollisuusetiikkansa alun perin teoksessaan "Moraalin metafysiikka". Hän muotoili myöhemmin moraalifilosofiansa uudelleen yksinkertaistettuna versiona "Moraalin metafysiikan perustuksessa".


title: Luonnonoikeus

text: Luonnonoikeus (; myös luontaisoikeus, luonnollinen laki, lex naturalis) on yhteisnimitys sellaisille moraali- ja oikeusteorioille, joiden mukaan on olemassa yleisesti päteviä, kulttuurista ja ihmisestä riippumattomia normeja. Näin ollen ihmisen säätämän lainsäädännön ja oikeuden on oltava sopusoinnussa luonnonoikeudellisten normien kanssa ollakseen moraalisesti oikeutettua. Luonnonoikeudellisina normeina on pidetty esimerkiksi yksilön oikeutta elämään, omaisuuteen ja vapauteen.


title: Luonnonoikeus

text: Luonnonoikeudelle vastakkainen ajattelusuuntaus on oikeuspositivismi, jonka mukaan lain ja moraalin välillä ei ole välttämätöntä yhteyttä. Monen, varsinkin valistusaikana syntyneen ”modernin” luonnonoikeusfilosofian mukaan ihminen pystyy järkensä avulla ainakin joiltakin osin tavoittamaan tämän moraalin ja oikeuden.


title: Luonnonoikeus

text: Luonnonoikeus on lähtöisin kreikkalaisesta filosofiasta, jossa stoalaiset olivat luonnonoikeuden tunnettuja kannattajia. Antiikin Kreikassa luonnonoikeus korosti järjestystä (Solon), lakeja kärsivien turvaksi (Perikles), oikeudenmukaisuutta (Platon) ja järkeä (Aristoteles). Hyödykkeet tuli jakaa kansalaisten tarpeiden ja ansioidensa mukaan ja velvoitteet pitää tasapainossa. Sensijaan epikurolaiset hylkäsivät täysin luonnonoikeuden, ja pitivät oikeutta ainoastaan ihmistenvälisiin sopimuksiin perustuvana. Myös roomalaiset ja kristilliset filosofit, kuten katolisen kirkon virallisesti tunnustama filosofi Tuomas Akvinolainen, omaksuivat luonnonoikeuden. Jotkut uskonnolliset filosofit ovat pitäneet luonnonoikeutta Jumalan asettamana oikeutena, jota pakanatkin voivat tajuta. Kuitenkin toiset pitävät luonnonoikeutta päinvastoin uskonnosta riippumattomana oikeutena. Alun perin luonnonoikeus oli usein teleologista etiikkaa, mutta monet myöhemmät luonnonoikeuden esitykset edustavat deontologista etiikkaa.


title: Luonnonoikeus

text: 1600- ja 1700-luvulla syntyi protestanttinen luonnonoikeus, jonka tärkeimpiä kehittäjiä olivat Hugo Grotius (1583–1645) ja Samuel von Pufendorf (1632–1694). Myös monet liberalismin perustajat, kuten John Locke, kannattivat luonnonoikeuksia, ja niitä kannattavat monet myöhemmätkin liberaalit ja libertaarit, kuten Murray Rothbard. 1700-luvulla luonnonoikeuksia julistettiin yleisiksi ihmisoikeuksiksi Amerikan (Yhdysvaltojen perustuslaki 1787) ja Ranskan vallankumouksessa (Ranskan vallankumouksen ihmisoikeusjulistus 1789). Toisen maailmansodan jälkeen luonnonoikeudellinen käsitys kodifioitiin (1948).


title: Luonnonoikeus

text: Toisen maailmansodan jälkeen saksalainen Gustav Radbruch vaati oikeuden uudistamista ja paluuta luonnonoikeuteen. Periaate "laki on laki" on kyseenalaistettava.


title: Luonnonoikeus

text: J. Budziszewski on puolustanut luonnonoikeuden käsitettä useissa kirjoissaan. Hänen mielestään luonnonoikeuden periaatteet ovat sellaisia, joita ihminen ei voi olla tietämättä.


title: Pyjama

text:
Pyjama eli yöpuku on aasialaista alkuperää oleva vaate. Alkuperäinen "paijama" tarkoittaa löysiä, vyötärönauhalla varustettuja kevyitä housuja, kuten Salwar kameez. Tällaisia käyttävät Etelä- ja Länsi-Aasiassa sekä miehet että naiset.
Yhdysvalloissa, Britanniassa ja useimmissa englanninkielisissä maissa pyjama ( tai ) tarkoittaa kaksiosaista, löysää pukua, jota käyttävät sekä miehet että naiset lähinnä yöpukuna. Joskus vaatetta käytetään kuitenkin myös oleskeluun.


title: Pyjama

text: Encyclopædia Britannican mukaan pyjama teki ensiesiintymisensä länsimaissa 1600-luvulla Englannissa, jossa sitä käytettiin oleskeluasuna. Se meni kuitenkin pian pois muodista. Noin vuonna 1870 pyjama palasi brittikolonistien mukana uudelleen länsimaihin, jossa sitä käytettiin nyt yöpukuna. Naisten yöpuvuksi pyjama tuli 1900-luvun alussa, ja kotien oloasuksi 1920.


title: Pyjama

text: Pyjama saattaa olla kaksiosainen, mutta myös yhtenäisiä yksiosaisia pyjamia on olemassa. Perinteisin pyjama on yhtenäinen haalarimallin pyjama, jossa on takapuolen kohdalla pieni kahdella napilla kiinni oleva luukku. Puolustusvoimien virallinen pyjama on tummansininen.


title: Pyjama

text: Sana pyjama on tullut englannin kieleen bengalin kielen sanasta "payjāmā" (পায়জামা). Sen alkuperä on persian kielen sanassa word "pāy-jāmeh" (پايجامه), joka tarkoittaa "jalkapukinetta".


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Johann Wolfgang von Goethe (28. elokuuta 1749 Frankfurt am Main – 22. maaliskuuta 1832 Weimar) oli saksalainen yleisnero: runoilija, romaanikirjailija, näytelmäkirjailija, humanisti, tutkija, taidemaalari ja kymmenen vuoden ajan myös Weimarin valtion pääministeri. Goethea pidetään yleisesti saksankielisen kaunokirjallisuuden vaikutusvaltaisimpana hahmona.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethe oli Weimarin klassikkoihin kuuluva, ajan antiikkiin nojaava uushumanisti, joka antoi vaikutteita myös suomalaiseen kansallisromantiikan ajan kirjallisuuteen. Goethen kuuluisa nuoruudenteos on kirjeromaani "Nuoren Wertherin kärsimykset" (1774), ja hänen pääteoksensa on kaksiosainen, runomuotoon kirjoitettu "Faust" (1808, 1832).


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethen isä Johann Kaspar Goethe (1710–1782) oli lakitieteen tohtori, joka kuului Frankfurtin varakkaimpiin porvareihin. Goethen äiti oli Katharina Textor (1731–1808). Goethe ei käynyt lapsena koulua, vaan hän sai kotiopetusta laajasti sivistyneeltä isältään ja kotiopettajilta. Hänelle opetettiin muun muassa historiaa, matematiikkaa, maantiedettä, miekkailua, tanssia ja piirtämistä. Ranskan kielen hän oppi niin perusteellisesti, että hän kykeni puhumaan sitä yhtä hyvin kuin äidinkieltään.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethe aloitti 16-vuotiaana lakitieteen opinnot Leipzigin yliopistossa. Nuori Goethe keskittyi kuitenkin juridiikan sijasta kirjallisuuteen ja hauskanpitoon. Vuonna 1768 Goethe joutui sairauden vuoksi palaamaan vanhempiensa kotiin. Susanna von Klettenberg (1776–74) tutustutti Goethen pietismiin, joka vaikutti hänen tuotantoonsa. Sairausloman jälkeen Goethe jatkoi lakitieteen opiskelua Strasbourgissa. Johann Gottfried von Herder tutustutti Goethen Homerokseen, William Shakespeareen, James Macphersonin "Ossianin lauluihin" ja goottilaiseen tyyliin.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Valmistuttuaan lakitieteen lisensiaatiksi vuonna 1771 Goethe toimi jonkin aikaa asianajajana Frankfurtissa. Samoihin aikoihin hän alkoi saada mainetta kirjailijana. Vuonna 1774 ilmestyi kirjeromaani "Nuoren Wertherin kärsimykset", josta tuli nopeasti suurmenestys joka puolella Eurooppaa. Romaanin päähenkilö Werther ajautuu onnettoman rakkauden vuoksi itsemurhaan, ja tämä tarina teki lukijoihin niin vahvan vaikutuksen, että nuorison keskuuteen levisi suoranainen itsemurhaepidemia. Tätä Goethen romaania on pidetty hyvin leimallisena teoksena saksankielisen kirjallisuudenhistorian vuosina 1767–1785 vallinneelle Sturm und Drang -kaudelle.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Weimarin herttua Karl August (1757–1828) vaikuttui Goethen kirjallisista kyvyistä ja tarjosi tälle vuonna 1775 työtä herttuakunnassaan. Weimarista tuli Goethen kotikaupunki tämän loppuiäksi. Hänestä tuli monialainen poliitikko, joka vastasi muun muassa ulko-, opetus-, kulkulaitos- ja rahaministerin tehtävistä. Lisäksi hän toimi sotaministerinä yhteistyössä herttuan kanssa. Kaiken tämän ohella hän jatkoi työtään kirjailijana. Aikaa riitti myös tieteellisille harrastuksille, muun muassa kasvitieteelle ja geologialle. Weimariin perustettiin myös teatteri, jossa Goethe toimi käsikirjoittajana, ohjaajana, lavastajana ja näyttelijänä. Hänen ansiostaan vähäpätöisestä Weimarista kehittyi eurooppalainen kulttuurikeskus, joka veti puoleensa aikansa lahjakkaimpia taiteilijoita. Kaikkein kuuluisin näistä Goethen jälkeen Weimariin muuttaneista taiteilijoista oli kirjailija Friedrich Schiller.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Vuonna 1786 Goethe tunsi tarvetta maisemanvaihdokseen. Hän lähti Italiaan ja vietti siellä seuraavat kaksi vuotta, tutkien väsymättömällä innolla paikallista kulttuuria. Myöhemmin hän kirjoitti matkalla tekemiensä päiväkirjamerkintöjen pohjalta laajan matkakertomuksen. Goethe totesi vanhuksena, että Italiassa vietetty aika oli hänen elämänsä onnellisinta aikaa. Hänen tuotannossaan nousivat tänä aikana vahvasti esille antiikkiin ja humanismiin liittyvät teemat.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Italian matkan jälkeen Goethen hallinnollista työtaakkaa kevennettiin, niin että hän saattoi entistä paremmin keskittyä kirjailijan työhön. Vaikka hän oli erittäin ahkera kirjoittaja, saattoi teosten valmistuminen kestää vuosikymmeniä, sillä hänellä oli tapana työstää monta teosta yhtäaikaisesti. "Faust" työllisti häntä jopa 60 vuoden ajan.


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethella oli taipumus rakastua usein ja intohimoisesti, mutta avioliittoon hän päätyi vasta 57-vuotiaana, vuonna 1806, Christiane Vulpiuksen (1765–1816) kanssa. Pari oli asunut yhdessä jo vuodesta 1788. Vulpius ei ollut erityisen älykäs tai sivistynyt nainen, joten seurapiireissä ihmeteltiin suuresti sitä, miten Goethen kaltainen nero saattoi päätyä tuollaiseen avioliittoon. Goethea vaimon sivistystaso ei kuitenkaan huolettanut, sillä hän arvosti ennen kaikkea Christianen iloisuutta ja energisyyttä. Avioliitosta syntyi viisi lasta, joista eli aikuiseen ikään vain ensimmäisenä syntynyt poika, August (1789–1830).


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethe kuoli 82 vuoden iässä vuonna 1832. Hänen viimeisten sanojensa kerrotaan olleen (Lisää valoa!).


title: Johann Wolfgang von Goethe

text: Goethen koko tuotanto on koottu 143-osaiseen Weimarin laitokseen. Osalla Goethen teoksista on enää historiallista merkitystä, mutta hänen keskeiset runonsa ovat säilyttäneet tuoreutensa.


title: John Stuart Mill

text: John Stuart Mill (20. toukokuuta 1806 Pentonville – 8. toukokuuta 1873 Avignon) oli englantilainen filosofi ja taloustieteilijä, joka tunnetaan parhaiten utilitaristisen moraaliteorian kehittäjänä, taloustieteilijänä ja loogikkona, sekä yhtenä varhaisista feministeistä.


title: John Stuart Mill

text: John Stuart Millin isä James Mill (1773–1836) oli Jeremy Benthamin ja David Ricardon ystävä ja skottilaisen valistuksen hengessä kasvanut mies. John Stuart Millillä ei ollut akateemista eikä muuta tutkintoa, vaan yksityisopettajat kouluttivat hänet varakkaiden vanhempien tuella. Mill oli laajasti sivistynyt ja kielitaitoinen: hän osasi englantia, ranskaa (Mill kirjoitti osan tuotannostaan ranskaksi), saksaa, latinaa ja kreikkaa.


title: John Stuart Mill

text: Mill työskenteli 35 vuoden ajan Englannin Itä-Intian kauppakomppanian palveluksessa ja toimi parlamentin sitoutumattomana liberaalina jäsenenä 1865–1868. Toimiessaan parlamentissa Mill ehdotti äänioikeuden myöntämistä naisille samoin perustein kuin miehillekin, tosin äänioikeudella tuli olla tarkat ehdot, jotta parhaimmisto valikoituisi parlamenttiin ("Considerations on Representative Government", 1861). Aloite hävisi parlamentissa äänin 196–73. Mill toimi "The Westminster Review" -lehden päätoimittajana ja omistajana 1836–1840.


title: John Stuart Mill

text:
John Stuart Millin puoliso oli Harriet Taylor (1807–1858). Harriet Taylor Millin keskeinen teos on nimeltään
Enfranchisement of Women (1851), joka julkaistiin aluksi nimettömänä ja
keskittyy naisten poliittisiin oikeuksiin. Teoksessa nostetaan esiin se, että
naisten vapaus ja oikeudet poliittiseen toimintaan alkavat nousta poliittisten
instituutioiden agendalle ja osaksi käytännön politiikkaa. Harriet esittää,
että puolustaessaan yleistä äänioikeutta tulee puolustaa myös naisten
äänioikeutta. Hän otti myös selkeästi kantaa naisten työssäkäynnin puolesta,
johon hän ei vedonnut taloudellisilla perusteluilla vaan ennen kaikkea piti
tärkeänä naisten itsellisyyttä ja riippumattomuutta miehestään. Naisten
työssäkäynti oli Harrietin mukaan tärkeää siitä huolimatta, vaikka sillä ei
olisi suurta merkitystä koko perheen ansioiden kannalta. Hän oli lisäksi
tietoinen naisen palkkatyöhön osallistumisen seurauksista kaksoistaakkaan
naisen hoitaessa myös kotityön, mutta ei esittänyt tähän omaa ratkaisuaan.
Täten pariskunnan ajatukset naisen työhön osallistumisesta erosivat keskeisesti toisistaan.


title: John Stuart Mill

text: Mill ja Taylor tapasivat vuonna 1830 Mill ja Harriet Taylor solmivat avioliiton 1851. Harriet Taylor kuoli tuberkuloosiin 1858. Mill kuoli Ranskassa Avignonissa 1873. Tytärpuoli Helen Taylor toimitti julkisuuteen eräitä Millin kesken jääneitä teoksia.


title: John Stuart Mill

text: Historiankirjoihin Mill on jäänyt ennen kaikkea yhteiskunnallisena ajattelijana, joka vaati muun muassa valistuksen ajan ihanteita, yksilönvapautta ja ihmisten arviointia vain heidän ansioidensa pohjalta. Mill tunnetaan parhaiten utilitaristisen moraaliteorian kehittäjänä kummisetänsä Jeremy Benthamin ajatusten pohjalta. Eläessään hänet tunnettiin myös eräänä aikansa vaikutusvaltaisimmista taloustieteilijöistä. Myös hänen logiikkaa koskeva teoksensa "A System of Logic" oli aikanaan erittäin tunnettu teos.


title: John Stuart Mill

text: Teoksessaan "Principles of Political Economy" (1848) Mill otti laissez-faire -myönteisen kannan, mutta katsoi toisaalta markkinoiden usein epäonnistuvan täydellisen hyödyn saavuttamisessa. Niinpä teoksessa on lueteltu joukko tilanteita, joissa valtion väliintulo on mahdollinen. "Utilitarismissa" (1861) Mill uudisti benthamilaisuutta ja erotti toisistaan korkeammat ja alemmat halut ja mielihyvän. Teoksessa on tunnettu lause: ”On parempi olla tyytymätön ihminen kuin tyytyväinen sika, ja on parempi olla tyytymätön Sokrates kuin tyytyväinen typerys.” Teoksessaan "Vapaudesta" (1859) Mill esitti vapauden puolustuksen utilitarismin, ei luonnonoikeuden perusteella. Teoksen kantava ajatus on ennakkosensuurin vastustaminen. Totuus nähdään prosessina, joka toteutuu asettamalla tietoisesti vastakkain erilaisia ja tarvittaessa vastakkaisia väittämiä. Teoksessaan "Naisen asema" ("The Subjection of Women", 1869) Mill arvosteli naisten alistettua asemaa Britanniassa ja vaati naisille äänioikeutta (kuten jo Benthamkin).


title: John Stuart Mill

text: Milliä on pidetty klassisen liberalismin perinteen ajattelijoista yhtenä vasemmistolaisimmista tai ei enää klassisen liberalismin vaan sosiaaliliberalismin yhtenä ensimmäisistä edustajista. 1830-luvulla hän etääntyi klassisesta liberalismista muttei luopunut yksilökeskeisyydestä.


title: John Stuart Mill

text: Postuumissa teoksessa "Chapters on Socialism" (1879) Mill tuki osuustoimintaliikettä ja hyväksyi valtiolliset yritykset edellyttäen, että niillä ei ole monopolia, vaan ne kilpailevat yksityisten yritysten kanssa. Toisaalta J. C. Reesin tutkimuksen mukaan teos ei ole Millin kirjoittama ("Mill and his early critics", Leicester, 1956). Lisäksi Millille sosialismi tarkoitti yksilöiden yhteistyötä yhteisten päämäärien eteen (vastakohtana itsekäs egoismi), ei pakollista yhteisomistusta kuten myöhemmin. Hänen mukaansa ne sosialistit, jotka kannattavat valtion väliintuloa, eivät ymmärrä sen siveellistä puolta. Mill oli individualisti, jolle yhteisöillä ei ollut itseisarvoa.


title: John Stuart Mill

text: Millin kuulumisesta klassisen liberalismin ajattelijoihin on kiistelty. Hän hyväksyi liberalismin perusperiaatteista esimerkiksi pakkovallan vastustamisen, uhrittomien rikosten turhuuden ja valtiovallan roolin rajoittamisen tarpeellisuuden:


title: John Stuart Mill

text: Toisaalta Millin ajattelu ei taivu yksityisen eduntavoittelun ja kilpailun ehdottomaksi puolustukseksi. Hän oli sitä mieltä, että ”ihmiskunnan tulevaisuuden suurin vaara on kaupallisen hengen rajoittamaton vaikutus”, ja totesi seuraavasti:Millin teoksista on julkaistu 33-osainen kootut teokset -laitos "Collected Works of John Stuart Mill" (Toronto University Press 1981–94).


title: Luettelo Walesin ruhtinaista

text: Wales oli jakautunut ison osan historiaansa useampaan pikkuvaltioon, joista jollain oli välillä ylivalta. Luettelossa on hallitsijan nimi, lisänimi kymriksi, mikäli sellainen on, ja sen suomennos, synnyin- ja kuolinvuosi, hallitusaika sekä kyseisen ruhtinaan hallitsema pikkuvaltio. Mikäli hallitsija on hallinnut koko Walesia, lukee valtion kohdalla Wales. Koska valtioita on useita, ovat jotkut hallitsijat samalta ajalta.


title: Luettelo Walesin ruhtinaista

text:
Sana "ap" on kymriä ja merkitsee "poikaa", esimerkiksi "Cadell ap Rhodri" on "Cadell Rhodrinpoika".
Englanti valloitti Walesin vuonna 1282. Vuonna 1301 kuningas Edvard I lupasi Walesin päälliköille hallitsijaksi Walesissa syntyneen miehen. Niinpä hän julisti Walesin alueella syntyneen poikansa Edvardin Walesin prinssiksi (engl. "prince" tarkoittaa sekä prinssiä että ruhtinasta), joka on nykyäänkin Ison-Britannian kruununperillisen arvonimi.


title: Ray Charles

text: Ray Charles (oikealta nimeltään Ray Charles Robinson, ) oli lähinnä rhythm and blues- ja soul -musiikin parissa työskennellyt uraauurtava yhdysvaltalainen pianisti ja laulaja. Charlesin tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Hit the Road Jack", "What´d I Say", "Mess Around", "Georgia on My Mind", "I Can't Stop Loving You" ja "I've Got A Woman".


title: Ray Charles

text: Charlesia pidetään usein merkittävimpänä hahmona soul-musiikin synnylle 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Hän ei ollut levyttänyt gospelia, joten hän saattoi tehdä maallista musiikkia gospel-vaikutteiseen tyyliin pelkäämättä yleisönsä kielteistä suhtautumista, mikä oli ratkaisevaa uuden tyylin syntymisessä.


title: Ray Charles

text: Hän oli 17 vuotta heroiiniriippuvainen, kunnes onnistui lopettamaan kolmannen huumepidätyksen jälkeen. Charles kuoli kotonaan maksasairauden aiheuttamiin komplikaatioihin 73-vuotiaana perheen läsnä ollessa. Ray Charlesista on tehty elokuva "Ray", jonka pääosaa esittänyt Jamie Foxx sai roolityöstään Oscarin. Charles itse esiintyi omana itsenään "The Blues Brothers" -elokuvassa.


title: Ray Charles

text: Vuosisadan parhaaksi viihdyttäjäksi kutsuttu Frank Sinatra sanoi Charlesin olevan "ainoa nero tällä alalla".


title: Ray Charles

text: Ray Charles Robinson syntyi Albanyssa Georgiassa 23. syyskuuta 1930. Hänen äitinsä oli vuokraviljelijä Aretha Williams ja isänsä rautatieläinen ja apumies Bailey Robinson. Vanhemmat eivät olleet naimisissa. Robinsonin perhe muutti Greenvilleen Floridaan Charlesin ollessaan vauva. Baileylla oli kolme muuta perhettä, ja hän jätti Arethan, joka joutui kasvattamaan poikansa yksin. Charlesilla oli veli nimeltä George Robinson, joka hukkui ennen Charlesin sokeutumista.


title: Ray Charles

text: Ray Charles sokeutui kokonaan seitsemänvuotiaana ilmeisesti jonkin lapsuusiän sairauden takia, mutta sävelsi silti musiikkia koko elämänsä ajan. Sokeutumisensa tarkkaa syytä Charles ei tiennyt itsekään. Sokeutumisen syynä on pidetty glaukoomaa tai hoitamatonta infektiota. Charles kävi koulua St. Augustinen kuurojen ja sokeiden koulussa, jossa hän oppi säveltämään ja soittamaan useita soittimia. Hänen molemmat vanhempansa kuolivat hänen koulunaikanaan.


title: Ray Charles

text: Charles alkoi soittaa eri tyylejä soittavissa yhtyeissä jo ennen koulun päättymistä. Hän soitti Tampan aikanaan "The Florida Playboys" -nimisessä hillbilly-yhtyeessä , jossa ollessaan hän alkoi käyttää tuntomerkkinään pidettyjä aurinkolaseja.


title: Ray Charles

text: Vuonna 1947 Charles muutti Seattleen., Hän alkoi pian tehdä äänilevyjä, aluksi Swingtime Recordsille, ja vuonna 1949 syntyi hänen ensimmäinen menestyskappaleensa "Confession Blues". Laulu pääsi kakkoseksi R&B-listalla. Swingtime Recordsin aikana hän pääsi vielä toisen kerran R&B-listalle vuonna 1951 levyttämällään kappaleella "Baby, Let Me Hold Your Hand", tällä kertaa kuitenkin vain viidenneksi. Vuoden kuluttua hän allekirjoitti sopimuksen Atlantic Recordsin Ahmet Ertegünin kanssa. Sopimuksen allekirjoituksen jälkeen hänen nimensä lyhennettiin "Ray Charlesiksi", jottei häntä olisi sotkettu nyrkkeilijä Sugar Ray Robinsoniin.


title: Ray Charles

text: Vaikka Charles sai ensimmäiset menestyksensä Atlanticin artistina pian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen lauluilla "It Should Have Been Me" ja Ertegünin säveltämällä "Mess Around" molempien päästyä myyntilistalle vuonna 1953, vasta Charlesin ja trumpetisti Renald Richardin säveltämä laulu "I Got A Woman" toi hänelle valtakunnallista julkisuutta.


title: Ray Charles

text: Kappale pääsi Billboardin R&B-listan ykköseksi vuonna 1955 ja oli ensimmäinen Charlesin vuosina 1955–1959 tekemistä menestyskappaleista, joita olivat esimerkiksi "This Little Girl of Mine", "Lonely Avenue", "Mary Ann", "Drown in My Own Tears" ja "The Night Time (Is the Right Time)". Samaan aikaan hän palkkasi Philadelphiasta kotoisin olevan tyttöyhtyeen taustalaulajiksi New Yorkin sessiota varten, jolloin myös yhtyeen nimi muuttui Cookiesista Raelettesiksi.


title: Ray Charles

text: Vuonna 1959 Charles pääsi ensimmäisen kerran Top 40 -radioon julkaisemallaan improvisoidulla blues-kappaleella "What'd I Say", joka syntyi erään konsertin aikana. Laulu pääsi sekä R&B-listan ykkössijalle että ensimmäisen kerran popmusiikin myyntilistalle (6. sija). Charles levytti myös "The Genius of Ray Charles" -albumin ennen kuin hän siirtyi vuonna 1959 Atlantic Recordsilta ABC Recordsille saatuaan paremman sopimuksen.


title: Ray Charles

text: Sellaiset menestyskappaleet kuin "Georgia on My Mind" (ykkösenä myyntilistalla Yhdysvalloissa), "Hit the Road Jack" (ykkösenä Yhdysvalloissa) ja "Unchain My Heart" (9. sija Yhdysvalloissa) edistivät hänen tyylivaihtonsa pelkästään R&B-laulajasta. Sen lisäksi sekä hänen virstanpylväänä pidetty albuminsa "Modern Sounds in Country and Western Music" vuodelta 1962 että sen jatkoalbumi "Modern Sounds in Country and Western Music, Vol. 2" edistivät countrymusiikin pääsyä valtavirtamusiikiksi. Vuoden kuluttua Charles pääsi poplistoille lauluillaan "Busted" (4. sija Yhdysvalloissa) ja "Take These Chains From My Heart" (8. sija Yhdysvalloissa).


title: Ray Charles

text: Kun Charles pidätettiin vuonna 1965 heroiininkäytöstä, hän oli ollut riippuvainen melkein 20 vuotta. Pidätys oli jo kolmas, mutta hän välttyi vankilalta mentyään vieroitukseen. Hän oli ehdonalaisessa vapaudessa vuoden 1966.


title: Ray Charles

text: 1960- ja 1970-luvuilla Charles julkaisi uusia versioita aiemmista menestyskappaleistaan. Hänen versionsa kappaleesta "Georgia On My Mind" oli nimetty Georgian osavaltion nimikkolauluksi hänen esiintyessään 24. huhtikuuta 1979. Hän sai menestystä myös alkuperäisellä "America the Beautiful" -kappaleella. Marraskuussa 1977 Charles esiintyi NBC:n ohjelmassa Saturday Night Live.


title: Ray Charles

text: Charles ilmaisi 1960-luvulla tukensa Martin Luther Kingille ja Yhdysvaltojen kansalaisoikeusliikkeelle. Hän vastusti Etelä-Afrikan apartheid-politiikkaa taloussaarron aikana matkustamalla Etelä-Afrikkaan vuonna 1981. Hän esiintyi kahdesti Yhdysvaltojen presidenteille. Vuonna 1985 hän esiintyi Ronald Reaganin toisella kaudella ja Bill Clintonin ensimmäisellä kaudella vuonna 1993. Hän esiintyi viimeisen kerran julkisesti musiikkistudionsa avajaisissa Los Angelesissa 30. huhtikuuta 2004.


title: Ray Charles

text: Ray Charles oli kahdesti naimisissa ja hän oli 12 lapsen isä yhdeksän eri naisen kanssa. Ensimmäinen vaimo oli Eileen Williams 1951-1952. Hän sai kolme lasta toisessa avioliitossaan (1955-1977) Della Beatrice Howard Robinsonin kanssa. Hänen pitkäaikainen naisystänsä ja partnerinsa kuolemaansa saakka oli Norma Pinella. Charlesilla oli myös suomalainen naisystävä, Raita Outinen.


title: Ray Charles

text:
Charlesin lapset:
Ray on vuonna 2004 valmistunut elämäkertaelokuva, joka kertoo Ray Charlesista jota näyttelee Jamie Foxx.


title: Virukset

text: Virus on hyvin pieni biologinen järjestelmä, joka tarvitsee isäntäsolun lisääntyäkseen. Viruksella ei ole omaa solurakennetta tai aineenvaihduntaa. Sitä ei voida pitää varsinaisena elävänä organismina. Sillä on kuitenkin omaa perintöinformaatiota – samankaltaista kuin eliöillä – sekä omia proteiineja.


title: Virukset

text: Virukset tunkeutuvat soluihin ja saavat ne valmistamaan uusia viruksia, jotka jatkavat uusiin soluihin. Vahingoittuneet solut usein kuolevat, ja virukset aiheuttavat isäntäeliössään usein jonkin sairauden. Lääketieteessä viruksia käytetään myös hyödyksi esimerkiksi bakteereja vastaan tai hoitavien geenien kuljettajina kohdesoluihin.


title: Virukset

text: Virusten alkuperää ei tiedetä varmasti. Joidenkin teorioiden mukaan virukset ovat syntyneet soluista, mutta on myös esitetty, että ne ovat syntyneet jo ennen ensimmäistä solua.


title: Virukset

text: Viruksia tutkiva mikrobiologian haara on nimeltään virologia (virusoppi).


title: Virukset

text: "Virus" on latinankielinen myrkkyä tarkoittava sana. Lääketieteessä viruksiksi kutsuttiin alun perin kaikkia taudinaiheuttajia.


title: Virukset

text: Virusten alkuperää ei vieläkään tunneta. Siitä on esitetty useita teorioita, mutta konsensusta ei ole saavutettu. On mahdollista, että yksi teoria on enemmän oikeassa yhdelle virustyypille ja toinen teoria toiselle virustyypille.


title: Virukset

text: Yhden teorian mukaan virukset ovat soluista karkuun lähteneitä irrallisia geenipaketteja.


title: Virukset

text: Toisen teorian mukaan virukset ovat kehittyneet soluista niin, että suuri osa solujen alkuperäisistä ominaisuuksista on karsiutunut pois. Tämä teoria saa vahvistusta sellaisten virusten olemassaolosta, jotka ovat keskimääräistä virusta huomattavasti suurempia. Niiden on esitetty voineen kehittyä itsenäisesti elävistä soluista. On kuitenkin myös mahdollista, että ne olisivat paisuttaneet genomiaan kaappaamalla geenejä isäntäeliöiltään.


title: Virukset

text: Kolmannen teorian mukaan virukset olivat olemassa jo ennen soluja. Teoria esittää, että nykyiset yksijuosteista RNA:ta sisältävät virukset voisivat olla varhaisten RNA-molekyylien jälkeläisiä. On myös esitetty, että DNA-virukset voisivat olla aitotumallisten solujen tumien esiasteita. Esiaitotumalliset solut olisivat antaneet pysyvän sijan DNA-viruksille, joista sittemmin olisi kehittynyt nykyisen kaltainen tuma.


title: Virukset

text: Virusten löytymisen edellytys oli ranskalaisen mikrobiologi Charles Chamberlandin vuonna 1884 kehittämä suodatin. Se oli niin pienireikäinen, että bakteerit eivät päässeet sen läpi, mutta niitä pienemmät virukset pääsivät. Suodatinta käyttäen venäläinen biologi Dmitri Ivanovski havaitsi, että tupakanlehdistä puristettu ja suodattimen läpi pakotettu mehu kykeni edelleen saastuttamaan terveitä lehtiä. Ivanovski esitti vuonna 1892 Pietarin tiedeakatemialle, että suodattimen läpäisi ja tautia aiheutti jokin bakteerien tuottama liukoinen myrkky. Kuusi vuotta myöhemmin samanlaisia kokeita tehnyt hollantilainen Martinus Beijerinck julkaisi Ivanovskista riippumattoman johtopäätöksensä, että suodos sisälsi uudentyyppistä taudinaiheuttajaa, joka lisääntyi vain elävissä ja aktiivisesti jakautuvissa soluissa. Beijerinck piti taudinaiheuttajaa nestemäisenä, mikä säilyi yleisenä käsityksenä jonkin aikaa. Beijerinck oli myös ensimmäinen tai ainakin ensimmäisiä, joka käytti tekijästä nimitystä "virus".


title: Virukset

text: Saksalaiset tutkijat Friedrich Loeffler ja Paul Frosch tutkivat suu- ja sorkkatautia, ja päätyivät vuonna 1898 tulokseen, että vasikoita infektoi infektoituneen eläimen rakkulasta valmistettu suodos. He siirsivät tautia ensimmäisestä suodoksen sairastuttamasta eläimestä seuraavaan ja siitä taas seuraavaan. Koska vielä sarjan viimeinenkin eläin sairastui, tutkijat päättelivät, että alkuperäisessä suodoksessa ollut toksiini olisi ollut jo liian laimeaa sitä sairastuttamaan, eli kyseessä täytyi olla pienikokoinen, lisääntymään kykenevä tekijä. Tutkijat havaitsivat myös, että sairastunut eläin sai pysyvän immuniteetin, ja he olivat ensimmäiset lisääntymiskyvyttömiä viruksia sisältävän rokotteen käyttäjät.


title: Virukset

text: Ensimmäisenä ihmisen tautina suodattuvan tekijän aiheuttamaksi havaittiin keltakuume vuonna 1902. Vuosisadan alkuvuosikymmeninä suodattuvaa taudinaiheuttajaa epäiltiin vielä jonkinlaiseksi molekyyliksi. Yhdysvaltalainen kemisti Wendell Stanley onnistui vuonna 1935 kiteyttämään tupakan mosaiikkiviruksen. Hän uskoi aluksi, että kiteet olivat proteiinia, mutta englantilaiset tutkijat Frederick Bawden ja Norman Pirie saivat selville, että ne sisälsivät proteiinin lisäksi nukleiinihappoa. Vuonna 1939 saksalaiset tutkijat Gustav Kausche, Edgar Pfankuch ja Helmut Ruska julkaisivat ensimmäiset viruksista saadut elektronimikroskooppikuvat. Wendell Stanley ja hänen käyttämiään menetelmiä kehittäneet James Sumner ja John Northrop saivat vuonna 1946 kemian Nobel-palkinnon tutkimuksistaan.


title: Virukset

text: Yksittäinen virus eli viruspartikkeli eli virioni ("virion") sisältää joko DNA- tai RNA-rihman, eli perinnöllistä informaatiota sisältävän nukleiinihappomolekyylin, joka voi olla joko yksi- tai kaksijuosteinen. Nukleiinihappomolekyyliä ympäröi proteiinivaippa, kapsidi. Kapsidi voi olla rakenteeltaan joko sauvamainen tai monitahokas, kahdestakymmenestä säännöllisestä kolmiosta muodostuva ikosaedri. Joillakin viruksilla on kapsidin ympärillä vielä lipidivaippa, joka on peräisin isäntäsolun kalvorakenteista. On tosin olemassa viruksia, joilla lipidivaippa on proteiinivaipan sisällä. Vaippaan voi olla myös kiinnittyneenä hiilihydraatteja. Vaipalliset virukset ovat alttiimpia erilaisille ympäristön vaikutuksille, kuten kuivumiselle, happamille olosuhteille esimerkiksi suolistossa ja sappinesteelle.


title: Virukset

text: Kooltaan virukset ovat yleensä muutamasta kymmenestä nanometristä satoihin nanometreihin. Virukset ovat yleensä pienempiä kuin bakteerit, mutta pienimmät bakteerit ovat pienempiä kuin suuret virukset. Yksittäisiä viruksia ei voi pääsääntöisesti havaita valomikroskoopilla, vaan niiden tarkasteluun tarvitaan voimakkaasti suurentavaa ja kallista elektronimikroskooppia.


title: Virukset

text: Fyysiseltä kooltaan suurin tunnettu virus on Siperian maaperästä routarajan alapuolelta esiin kaivettu pithovirus, joka on pituudeltaan puolitoista mikrometriä (1500 nanometriä) ja leveydeltään puoli mikrometriä (500 nanometriä). Suurin genomi, 2,5 miljoonaa emästä, on löydetty meressä elävältä "Pandoravirus salinusilta".


title: Virukset

text: Virukset voidaan luokitella esimerkiksi niiden isäntäeliöiden mukaan . Tällöin luokittelu saattaa käsittää erikseen vaikkapa eläinten, kasvien, sienten ja bakteerien virukset. Tämäntyyppinen luokittelu johtuu virusten "spesifisyydestä": bakteriofagit eli bakteerivirukset tunkeutuvat ainoastaan bakteereihin, bakulovirukset ainoastaan niveljalkaisiin, rabies ainoastaan nisäkkäisiin ja niin edelleen. Jotkut virukset ovat hyvin spesifisiä, esimerkiksi HIV:n isäntäsoluiksi käyvät vain tietyt veren valkosolut.


title: Virukset

text: Toinen yleinen luokitteluperusta on viruksen sisältämät nukleiinihapot ja niiden juosteet. Tällöin muodostuu kaksi pääryhmää, DNA-virukset ja RNA-virukset.


title: Virukset

text: Luokittelua voidaan tehdä myös viruksen muodon, koon, lipidivaipan sekä lääketieteessä usein myös potilaassa ilmenevien oireiden perusteella.


title: Virukset

text: Baltimoren luokittelujärjestelmässä virukset jaetaan genomin rakenteen ja replikaatiomenetelmien perusteella seitsemään luokkaan:


title: Virukset

text: Kansainvälinen virusluokituskomitea (ICTV) on luokitellut virukset kahdeksaan nimettyyn lahkoon ("-virales") sekä yhteen lahkoihin määräämättömien heimojen ryhmään. Lahkot jakautuvat edelleen heimoihin ("-viridae"), sukuihin ("-virus") ja lajeihin ("-virus").Virus tunnistaa isäntäsolunsa sen pintarakenteen perusteella ja kiinnittyy siihen. Virus muodostaa entsyymiensä avulla reiän solun solukalvoon, jonka jälkeen se pyrkii tunkeutumaan soluun (poikkeuksena tästä on nukleiinihapon solun sisään ulkopuolelta ruiskuttava bakteriofagi). Yleensä viruksen pääsy solun sisälle estyy. Mikäli virus kuitenkin pääsee soluun, sen sisältämä nukleiinihappo vapautuu. Jos viruksen nukleiinihappo on DNA:ta, se liittyy suoraan isäntäsolun tuman johonkin kromosomiin. Jos viruksen nukleiinihappo on puolestaan RNA:ta, se toimii joko solun lähetti-RNA:na tai retroviruksen tapauksessa se saa isäntäsolun muodostamaan RNA:sta viruksen sisältämän käänteiskopioijaentsyymin avulla DNA:ta. Retroviruksen muodostama DNA tunkeutuu DNA-viruksen tapaan isäntäsolun tuman kromosomiin.


title: Virukset

text: Isäntäsolun aineenvaihdunta muuttuu muuntuneen DNA:n tai lähetti-RNA:n vuoksi niin, että se alkaa valmistaa viruksen nukleiinihappojen kopioita sekä viruksen kuoren rakenneosia ja entsyymejä. Virusten valmistamisen kannalta tarpeettomat geenit deaktivoituvat. Uudet virukset syntyvät lopulta isäntäsolun sisällä. Mikäli viruksella on lipidivaippa, se muodostuu virukseen proteiinivaipan päälle isäntäsolun solukalvosta viruksen poistuessa solusta. Virusten valmistaminen vahingoittaa usein lopulta niin paljon isäntäsolun omaa aineenvaihduntaa, että se kuolee.


title: Virukset

text: Joskus isäntäsoluun päässyt virus voi olla pitkään harmiton osa solun DNA:ta. Se voi kopioitua solunjakautumisen kautta isäntäsolun muodostamiin tytärsoluihin. Vasta tietyissä olosuhteissa virus muuttuu laajassa solujoukossa nopeasti vahingolliseksi, "virulentiksi". Tällöin uusia viruksia muodostuu suuria määriä, mikä tarkoittaa usein jonkin sairauden puhkeamista isäntäeliössä.


title: Virukset

text: Ihmisen ja kaikkien muidenkin selkärankaisten perimässä on runsaasti siihen fuusioituneiden retrovirusten jäänteitä. Ihmisen DNA:sta noin yhdeksän prosenttia muodostuu retrovirusten jäänteistä, ja kun mukaan lasketaan myös pienet pirstaleet, luku nousee 45 prosenttiin. Selviä virusjäänteitä ihmisen perimässä on huomattavasti enemmän kuin varsinaisia ihmisen geenejä. Virusjäänteiden säätelyalueet eivät enää muodosta viruksia, mutta ne vaikuttavat edelleen ihmisten geenien ilmentymiseen.


title: Virukset

text: Monille viruksille, kuten poliovirukselle, on tyypillistä, että vain osa virustartunnan saaneista sairastuu. Jos puolustusjärjestelmän solut toimivat riittävän tehokkaasti, viruksen monistuminen estyy, eikä tartunnan saanut sairastu.


title: Virukset

text: Viruksen infektoiman solun solukalvo muuttuu yleensä niin, että se alkaa toimia antigeenina. Tällöin T-lymfosyytit voivat tappaa sen. B-lymfosyytit vastaavasti alkavat tuottaa virukselle vasta-aineita isäntäeliön immuunisuojaa varten. Myös infektoitunut solu itse pyrkii toimimaan virusta vastaan estämällä sen lisääntymistä tuottamillaan interferoneilla. Interferonit voivat levitä myös infektoituneen solun ympärillä olevien solujen reseptorimolekyyleihin ja saada muutkin solut tuottamaan interferoneja.


title: Virukset

text: Virukset eivät aiheuttaneet vielä muinaisissa metsästäjä-keräilijöissä vakavia epidemioita. Keräilijäyhteisöt olivat niin pieniä, ettei vaarallisilla viruksilla ollut mahdollista selviytyä niissä pitkään. Vasta kun ihmiset asettuivat aloilleen maanviljelyn myötä noin kymmenentuhatta vuotta sitten, virustaudeista tuli pysyvämpiä, ja ne alkoivat verottaa suuriksi kasvaneita ihmisyhteisöjä.


title: Virukset

text: Useat virussairaudet, kuten isorokko ja tuhkarokko, ovat vaivanneet ihmiskuntaa tuhansien vuosien ajan. Jotkut virussairaudet ovat kuitenkin varsin uusia. Esimerkiksi HI-viruksen aiheuttama AIDS on vasta muutaman vuosikymmenen ikäinen ilmiö. Toisaalta ihmisen pitkäikäinen vitsaus, isorokko on WHO:n järjestämän maailmanlaajuisen rokotuskampanjan ansiosta saatu kitkettyä maapallolta. Sitä aiheuttaneesta Variola-viruksesta on virallisesti jäljellä enää näytteet kahdessa tarkoin vartioidussa laboratoriossa Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Isorokkoon kehitettiin myös maailman ensimmäiset rokotteet Englannissa 1700-luvulla.Virusrokotteen kehittämiseen tarvitaan yleensä 10–15 vuotta. Jotkut virukset, kuten HI-virus ja influenssavirus, kykenevät muuntautumaan hyvin nopeasti perimänsä suuren mutaatiofrekvenssin ansiosta, jolloin virusta vastaan toimivaa rokotetta on käytännössä mahdoton kehittää; kun jonkinlainen rokote saadaan kehitettyä, tunnistamisessa käytettävät viruksen pinnan proteiinit ovatkin jo ehtineet muuntua uudenlaisiksi.


title: Virukset

text: Yleisimmässä virusrokotteen tyypissä käytetään elävää virusta, jota on heikennetty, jotta se ei aiheuttaisi tautia. Heikennettyjä viruksia voidaan valmistaa useilla menetelmillä. Erityisen paljon käytetään menetelmää, jossa ihmisen viruksen annetaan siirtyä sukupolvesta toiseen jonkin eläimen, kuten kanan, viljellyissä soluissa tai alkioissa. Tarpeeksi kauan lisäännyttyään virukset ovat muuntuneet niin, että ne kykenevät lisääntymään ihmisessä vain heikosti, eivätkä aiheuta tautia. Ne kykenevät kuitenkin aktivoimaan ihmisen immuunijärjestelmän ja aiheuttamaan immuniteetin. Toinen tapa on käyttää rokotteessa kuolleita eli inaktivoituja viruksia. Virukset inaktivoidaan esimerkiksi kuumentamalla tai kemikaalien avulla. Näin käsitelty virus ei kykene lisääntymään elimistössä, mutta immuunijärjestelmä tunnistaa sen silti. Tällä tavalla saatu immuniteetti on melko lyhytkestoinen, joten rokotus joudutaan aika-ajoin uusimaan. Rokote voi sisältää myös pilkottuja taudinaiheuttajia tai niiden pintaproteiineja tai pintasokereita. Pintaproteiinin osia voidaan valmistaa myös synteettisesti, jolloin puhutaan peptidirokotteista. Geeniteknologian avulla valmistettuja proteiineja käyttävät rokotteet ovat rekombinanttirokotteita. Kolmas tyyppi ovat DNA-rokotteet, jotka ovat yhä kokeiluvaiheessa. DNA-rokotuksessa viruksen geenejä ruiskutetaan elimistöön puhtaan DNA:n muodossa.


title: Virukset

text: Useimpia viruksia vastaan ei ole varsinaisia lääkkeitä. Antibiootit tepsivät vain bakteereihin, eivät viruksiin. Viruslääkkeet eivät kykene tuhoamaan virusta, vaan ne ainoastaan estävät sen toimintaa. Tavallisia flunssaviruksia vastaan ei ole kannattanut kehittää viruslääkettä, sillä niiden aiheuttamat oireet ovat pääsääntöisesti lieviä. Influenssavirusta vastaan on lääkeaineita, joita käytetään vakavimmissa tapauksissa. Myös esimerkiksi HI-virusta ja herpesvirusta vastaan on kehitetty lääkkeitä. Tietty viruslääke vaikuttaa yleensä vain yhteen virustyyppiin, mutta jotkin lääkkeet vaikuttavat useampaankin.


title: Virukset

text: Virusdiagnostiikka tarkoittaa menetelmiä, joiden avulla virus osoitetaan ja tunnistetaan. Menetelmiä on useita, ja niiden käyttö riippuu esimerkiksi käytettävissä olevan näytteen määrästä ja laadusta sekä viruksen todennäköisestä määrästä näytteessä. Etsittävä kohde voi olla viruspartikkeli, viruksen proteiini, nukleiinihappo tai elimistöön viruksen käynnistä jäänyt jälki. Virusviljely on menetelmä, jossa näyte suodatetaan bakteerisuodattimen läpi ja lisätään maljoilla kasvatettujen solujen joukkoon. Soluissa lisääntyvä virus aiheuttaa mikroskoopilla havaittavia muutoksia, jotka voivat kertoa viruksen laadusta. Elektronimikroskoopin avulla voidaan havaita viruksia, jos niitä on näytteessä runsaasti, kuten ripulitaudeissa. Viruksia voidaan tunnistaa myös näytteessä syntyvien vasta-aineiden perusteella.


title: Virukset

text: Faagiterapiassa bakteereja vastaan käytetään niitä tappavia viruksia eli bakteriofageja. Niitä käytetään ulkoisesti ihoinfektioissa, leikkaushaavoissa ja palovammoissa sekä sisäisesti suolistotulehduksissa. Myös suonensisäistä käyttöä on kokeiltu, vaikka se onkin vaikeaa. Ennen bakteereja tappavien antibioottien keksimistä 1920-luvulla faagiterapiaa käytettiin monessa maassa. Nykyisin sitä käytetään vielä esimerkiksi Venäjällä, Georgiassa, Puolassa ja Intiassa. Kiinnostus faagiterapiaan on virinnyt uudelleen länsimaissa 2000-luvulla kun antibiooteille vastustuskykyisiä bakteerikantoja on löytynyt.


title: Virukset

text: Geeniterapiassa viruksia käytetään kuljettamaan hoitavia geenejä kohdesoluihin. Virusten genomiin ympätään lisägeenejä, jotka virus kuljettaa mukanaan soluihin, missä ne koodaavat haluttua proteiinia.


title: Virukset

text: Viruksia voidaan hyödyntää syöpäsolujen tuhoamisessa, sillä jotkin virukset infektoivat luonnostaan syöpäsoluja ja tappavat niitä. Viruksista johdettujen geeninkuljettimien eli vektorien avulla voidaan syöpäsoluihin myös viedä aineita, jotka aiheuttavat solun tuhoutumisen.


title: Virukset

text: Biotekniikassa virusvektorien avulla on selvitetty esimerkiksi sitä, mitä jokin proteiini saa aikaan soluissa. Proteiinia vastaava geeni lähetetään soluihin virusvektorin mukana. Jos halutaan valmistaa jotain proteiinia, sitä vastaava geeni siirretään virusvektoriin, jonka avulla solut muunnetaan haluttua proteiinia tuottaviksi tehtaiksi. Faagiseulonnan avulla voidaan tuottaa spesifejä ja erityisen hyvin toimivia bakteerien vasta-aineita.


title: AIDS

text: AIDS (acquired immune deficiency syndrome) on kädellisten immuunikatotauti, jonka ihmisissä aiheuttaa retroviruksiin kuuluva HI-virus eli HIV ja apinoissa SI-virus (SIV, "simian immunodeficiency virus"), josta HIV:n arvellaan kehittyneen. HI-virus hyökkää immuunijärjestelmää vastaan, ja hoitamattomana HIV-infektio johtaa immuunikatoon eli AIDSiin.


title: AIDS

text: Geneettinen tutkimus näyttää osoittavan HIV:n olevan peräisin Afrikan länsi- tai keskiosista 1800-luvun lopulta tai 1900-luvun alusta. AIDS:ista raportoi ensi kerran Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus vuonna 1981 ja sen syy, HIV, tunnistettiin varhain 1980-luvulla.


title: AIDS

text: Ihminen voi olla resistentti AIDSia aiheuttavalle HI-virukselle. Resistenssi on periytyvä ominaisuus tai puute, sillä sen aiheuttaa toimivan ccr5-molekyylin puuttuminen. Virus tunkeutuu ihmiseen molekyylin avulla, mutta se voi olla muuntunut perinnöllisesti niin, ettei siitä ole hyötyä virukselle. Ominaisuus pitää periä molemmilta vanhemmilta, jotta virus ei tartu. Ominaisuudesta ei tiedetä olevan haittaa. Suomessa se on noin kahdella prosentilla väestöstä, mutta sitä Suomessa ei voi selvittää, onko molekyyli toimimaton.


title: AIDS

text: Tauti syntyy HI-viruksen tartuttaessa CD4+-tyypin T-soluja. Nämä ovat leukosyyttejä, jotka tavallisesti ohjaavat ruumiin immuniteettivastetta. Kun henkilön CD4+-solujen lukumäärä laskee tarpeeksi alas, hän on normaalia alttiimpi sairastumaan tauteihin, jotka terve elimistö pystyy torjumaan. Näihin oheistauteihin kuuluu lukuisia tulehdus- ja syöpälajeja, joista AIDSia sairastavien kuolleisuus varsinaisesti johtuu. HIV tarttuu myös aivosoluihin, jolloin seurauksena voi olla neurologisia häiriöitä.