title: Ohjelmistotekniikka

text: Ohjelmistotekniikka on nykyään kiinnostunut laajoista ohjelmista ja silti ohjelmistokehityksen paradigma on muuttunut nopeammin tuotettaviin ohjelmistoihin. Nopeus ja kiire on tuonut mukanaan ketterät menetelmät ja web-ohjelmistosuunnittelun. Ohjelmistotekniikan juurilta on syntynyt myös web-ohjelmistotekniikka, joka tutkii miten web-sovelluksia pitäisi kehittää.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Tom Clancy’s Splinter Cell on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema kolmannen persoonan hiiviskelypelisarja, jonka ensimmäinen osa "Tom Clancy’s Splinter Cell" julkaistiin vuonna 2002. Pelillä on viisi jatko-osaa: "", "", "", "" ja "".


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Sarjassa seurataan NSA:n kenttäagenttia, Samuel ”Sam” Fisheriä, joka työskentelee operatiiviselle Third Echelon -yksikölle. Peleissä käsitellään paljon maailmanlaajuisia kriisejä, kuten kolmannen maailmansodan uhkaa, joiden selvittelyyn ei sotilaallinen interventio käy päinsä. Ratkaisua täytyy siis hakea hiljaisemman lähestymistavan kautta. Fisherin tehtävänä on soluttautua mahdottomalta tuntuviin paikkoihin ja kerätä elintärkeää tietoa NSA:lle. Tilanteen vaatiessa hän joutuu myös turvautumaan varastamiseen, kidnappauksiin tai jopa murhiin kansallisen turvallisuuden nimissä.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Peleistä on myös myöhempiä julkaisuja uusille alustoille.Pelisarjan protagonisti ja NSA:n kuvitteellisen operatiivisen yksikön Third Echelonin ensimmäinen kenttäagentti.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Fisherin menneisyydestä tiedetään vähän. Hän palveli 1980-luvulla Yhdysvaltain sotilastukikohdassa Saksassa. Hän osallistui vuonna 1991 Persianlahden sotaan Navy SEAL -kommandona, olettavasti ryhmänsä tarkka-ampujana. Hän myös toimi eräässä vaiheessa CIA-agenttina, mutta hän inhosi työtään. Fisher meni naimisiin Regan Burnsin kanssa vuonna 1984. Avioliiton seurauksena heille syntyi yksi tytär, Sarah Fisher. Vaimo kuitenkin kuoli syöpään vuonna 1989.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Fisher on toiminut Third Echeloninille tärkeimpien viimeaikaisten kriisien aikana, ja kerännyt paljon kokemusta salaisesta tiedonkeruusta. Hän ei ole ainoastaan selvinnyt vaarallisista tilanteista, vaan onnistunut tehtävissään loistavasti. Fisher on hiljainen, tutkiva persoona; kuin joku joka katselee tilanteita ulkoapäin. Hänen elämäänsä on aina varjostanut taistelu, vakoilu ja jatkuva koulutus. Third Echelonin määräämiä tehtäviä suorittaessaan Fisher on matkustanut ympäri maailmaa. Hän on suorittanut vakoilutehtäviä muiden muassa Georgiassa, Etelä-Koreassa, Pohjois-Koreassa, Indonesiassa, Israelissa, Japanissa, Myanmarissa, Perussa, Ranskassa ja Venäjällä.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Luonteeltaan Fisher on vaatimaton ja kyyninen, ja hänellä on usein tapana kommentoida sarkastisin toteamuksin ja lausahduksin huippusalaisen ja yleensä epäilyttävän työnsä luonnetta. Hän ei ole kiinnostunut maineesta ja kunniasta, mutta hän on hyvin isänmaallinen eikä voi sietää sitä, että terroristit tappavat yhdysvaltalaisia siviilejä.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Sam Fisherin pomona toimii Yhdysvaltain armeijan eversti Irving Lambert, joka toimii Third Echelonin johtajana ja neuvoo Fisheriä kertomalla tälle tehtävän tavoitteet. Lambertin ohella Fisheriä avustaa joukko muita NSA:n työntekijöitä, kuten tietotekniikkaan perehtynyt Anna Grimsdóttír. Fisherin varustuksesta vastasi Vernon Wilkes Jr., mutta tämän kuoltua tilalle tuli Frances Coen ja myöhemmin William Redding.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text:
Sam Fisherin äänenä toimivat Michael Ironside ja Eric Johnson.
Pelien juonet ovat samankaltaisia; Yhdysvaltain kansalaisia uhkaa jokin vaara, ja NSA:n täytyy estää se. Pelien juonia ei ole kirjoittanut Tom Clancy, kuten nimen perusteella voisi päätellä, vaan Clancy on ainoastaan vaikuttanut juonen kehitykseen.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelit on kuvattu enimmäkseen kolmannen persoonan näkökulmasta. Kameraa pystyy pyörittämään vapaasti pelihahmon ympärillä, mikä mahdollistaa ympäristön tarkan tutkimisen. Kun Fisher ottaa aseen esille, kuvakulma vaihtuu olan yli näkymään. Tässä tilassa kamera pysyy koko ajan Fisherin olkapäällä ja seuraa asetta.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: "Tom Clancy’s Splinter Cell: Essentialsia" lukuun ottamatta kaikki "Splinter Cell" -pelit käyttävät Epic Gamesin kehittämää Unreal Engine 2 -pelimoottoria.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Alkuperäisen "Splinter Cell" -pelin ja "Pandora Tomorrow’n" vihollisten tekoäly oli alkeellista tasoa. Kun pelaaja esimerkiksi lähti joltakin alueelta, peli tarkasti koko alueen ja teki heti hälytyksen jokaisesta ruumiista jota ei oltu piilotettu. "Chaos Theory" paransi huomattavasti vihollisten tekoälyä ja toi mukaan uusia pelillisiä elementtejä. Nyt vihollisten täytyi löytää ruumiit ennen hälytystä. Parannuksen jälkeen viholliset pystyvät huomaamaan pelaajan esimerkiksi lattialta löytyvästä ruumiista, päälle jääneestä valosta tai rikotusta lukosta.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Vihollisten valppaustaso myös muuttuu. Esimerkiksi rikottu lukko vain kummastuttaa vihollisia, pelaajan juoksemisesta kuuluva ääni saa viholliset hyökkäysvalmiuteen ja esimerkiksi pelaajan näkeminen saa viholliset avaaman tulen. Viholliset myös muistavat aikaisempia tapahtumia. Hälytyksen tullessa viholliset muuttuvat valppaammiksi, ja saattavat käyttää luodinkestäviä liivejä ja kypäröitä. "Double Agentissa" hälytystasojen myötä myös erilaiset turvatoimet, kuten liikkeentunnistimet, aktivoituvat.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelaajan on suoritettava määrättyjä tehtäviä täysin hiljaa ja huomaamatta. Toiminta perustuu varjoissa hiipimiseen ja vihollisen yllättämiseen vaivihkaa. Pelien kantava ajatus on Third Echelonin termi Fifth Freedom, joka tarkoittaa oikeuttaa tekemään mitä tahansa kansallisen turvallisuuden nimissä. Se ei kuitenkaan päde kaikissa tilanteissa, ja joissakin tehtävissä kuolettavan voiman käyttö on jopa kiellettyä.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelaaja käyttää tärkeimpänä työkalunaan hiljaisissa toimissaan yhdistettyä yönäkö- ja lämpökameralaseja. "Chaos Theoryssa" ja "Double Agentissa" mukaan on tuotu myös elektromagneettisia kenttiä havaitsevat lasit. Lasien avulla pelaaja näkee mihin sähköisiin laitteisiin hän voi vaikuttaa. "Chaos Theory" toi peliin mukaan äänimittarin, josta pelaaja näkee tuottamansa äänen verrattuna ympäristön tuottamiin ääniin. Äänimittari on mukana myös "Double Agentissa".


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelaaja käyttää erilaisia niskalukkoja ja lyöntejä vihollisen hiljaiseen tainnuttamiseen. Vihollisia voi myös kuulustella, jolloin heiltä voi saada hyödyllisiä vinkkejä. Kahdessa ensimmäisessä pelissä ainoastaan muutamia vihollisia saattoi kuulustella, mutta "Chaos Theoryssä" ja "Double Agentissa" Fisher kykenee kuulustelemaan miltei jokaista hahmoa.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: "Double Agentissa" Fisher saa käyttöönsä SC-303-laukaisimen. Laukaisin on tavallisen pistoolin kokoinen. Fisher käyttää sitä tehtävissä, joissa ei saa tappaa. Laukaisin pystyy ampumaan kumiluoteja, tainnutusnuolia, tarrakameroita (), EMP-ammuksia ja kaasukranaatteja. Laukaisimessa on myös OCP.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Joka kerta tehtävät eivät kuitenkaan suju täydellisesti ja on käytettävä tappavaa voimaa. Peli kuitenkin panostaa voimakkaasti hiiviskelyyn: Fisher on aseistettu, mutta hän kykenee kantamaan ainoastaan vähän ammuksia, ja useimmissa kentissä lisäammuksia ei edes ole. Tähdätessään Fisherin liikkuminen hidastuu merkittävästi, ja liikehdintä vaikeuttaa suuresti tähtäämistä. Lisäksi viholliset ovat vähintäänkin yhtä hyvin aseistettuja kuin Fisher itse. Fisher on useimpiin toimintapelien sankareihin verrattuna melko heikko, sillä jo muutama osuma riittää tappamaan hänet. Käsikranaatin tai maamiinan räjähdys surmaa hänet välittömästi.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelaajalla on käytössään SC-pistooli ja SC-20K-monitoimirynnäkkökivääri. Molemmat aseet ovat tehokkaasti äänenvaimennettuja, mutta ne herättävät silti huomiota. Aseiden tulivoimaisuudesta huolimatta viholliset ovat sen verran kestäviä, että ainoa keino tappaa vastustaja yhdellä osumalla on tähdätä päähän. Fisherin käytössä on myös erilaisia käsikranaatteja savukranaatista tappavaan sirpalekranaattiin.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: SC-pistooli on Fisherin kahdesta aseesta tehottomampi ja epätarkempi, mutta siinä on parempi äänenvaimennin. "Pandora Tomorrow" lisää pistooliin tähtäämistä helpottavan laser-tähtäimen. "Chaos Theoryssa" laser-tähtäin on kuitenkin poistettu, mutta tilalle on tullut OCP-mikroaaltolähetin, jonka avulla Fisher kykenee sammuttamaan lamppujen ja turvakameroiden kaltaisia elektronisia laitteita. OCP on mukana myös "Double Agentissa".


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: SC-20K-rynnäkkökivääri on pistoolia tulivoimaisempi ja tarkempi, mutta myös paljon äänekkäämpi. Siinä on tähtäämistä helpottava kiikaritähtäin, ja sillä voi laukaista tarrakameroiden ja savukranaattien kaltaisia vakoilu- ja hämäyslaitteita. "Chaos Theoryssa" ja "Double Agentissa" kivääriin voi pultata vakoiluvälineitä varten tarkoitetun laukaisimen ohelle myös tarkempaa tulitusta ampuvan pidennetyn piipun, lähitaistelussa tuhoisan haulikon tai panssarinläpäiseviä ammuksia laukaisevan parannellun tarkkuuskiväärin.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: "Chaos Theoryssä" ja "Double Agentissa" Fisherin asearsenaaliin kuuluu myös tehokas taistelupuukko hiljaista tappamista varten (puukko on itse asiassa Yhdysvaltain merijalkaväen suosima KA-BAR-veitsi). Koska Fisher iskee aina vastustajan sydämeen tai henkitorveen, hän kykenee tappamaan jopa luotiliivejä käyttäviä vihollisia yhdellä ainoalla iskulla. Veistä voi myös käyttää lukkojen murtamiseen, pommien purkamiseen, ohuiden materiaalien, kuten kankaiden, leikkaamiseen, sähkölaitteiden rikkomiseen, jään murtamiseen sekä vakoilulaitteiden asentamiseen.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: "Double Agent" tuo mukaan uuden pelillisen elementin, luottamuksen. Third Echelon ja JBA antavat kummatkin Fisherille tehtäviä, ja usein ne ovat vastakkaisia keskenään. Esimerkiksi JBA käskee Fisherin räjäyttämään risteilylaivan testatakseen uutta räjähdettään, kun taas Third Echelon käskee Fisheriä estämään räjäytyksen ja pelastamaan laivalla olevat 2 000 matkustajaa. Jos pelaaja toteuttaa vain toisen osapuolen käskyjä, toinen osapuoli tulee epäileväksi. Pelaajan tekemät valinnat vaikuttavat pelin kulkuun eri tavoin.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: "Pandora Tomorrow"issa, "Chaos Theoryssa" ja "Double Agentissa" on kaikissa samankaltainen moninpeli ”Spies versus Mercenaries”, jossa vakoojat suorittavat tehtäviä samalla kun yrittävät pysyä näkymättömissä palkkasotilaiden katseilta.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Vakoojat joutuvat tekemään joko hakkerointi-, kovalevyn varastus - tai pommitustehtäviä ja pysyä piilossa palkkasotilailta. Heidän tarkoituksensa ei saisi koskaan olla palkkasotilaiden tappaminen (paitsi Deathmatchissa) ja jotta tämä onnistuisi, heillä on vain yksi ei-tappava ase, Shocker Gun. Osuma lamaannuttaa palkkasotilaaseen noin viideksi sekunniksi ja sammuttaa puolustusjärjestelmän, esimerkiksi kameran tai lasersäteen, noin minuutin ajaksi. Vakoojien pääsy on erittäin rajoitettu, sillä he eivät välttämättä pääse tietyistä ovista, vaan heidän on seurattava palkkasotilasta tai hakkeroitava ovi. Joskus tietyt tehtävät saattavat avata ovia eteenpäin. Vaikka pääsy on rajoitettu vakoojat pääsevät alueille jonne palkkasotillat eivät pääse, sillä palkkasotilas voi kiivetä vain tikkaita. Palkkasotilaat ovat paremmin aseistettuja ja tappavampia kuin vakoojat mutta heidän taitonsa ovat heikot. Heidän tehtävänsä on joko tappaa vakoojat tai suojella kohteita kunnes aika loppuu.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Storyssa vakoojien tarvitsee tehdä heille annetut tehtävät ("objectives") jotka ovat hakkerointi, kovalevyn varastus ja tietyn kohdan räjäytys. Hakkeroinnissa täytyy hakkeroida tietokone jolloin tästä tulee viesti joka pelaajalle, että hakkerointi on käynnissä ja missä. Jos on pakko lopettaa hakkerointi niin tietokoneelle voi tulla uudestaan ja jatkaa siitä mihin jäi. Kovalevyn varastuksessa täytyy löytää tietokone ja varastaa siinä oleva kovalevy. Tästä tulee viesti joka pelaajalle, että se on varastettu ja jos varastava vakooja liikkuu liian nopeasti hän näkyy palkkasotilaiden tutkassa. Kovalevy lähettää aina valoa liikkuessa. Kovalevy täytyy viedä vihreää valoa vilkuttavaan salkkuun joka on sillä hetkellä auki. Palkkasotilaat voivat viedä kovalevyn takaisin paikalleen tappamalla vakoojan ja kävelemällä kovalevyn yli. Räjäytyksessä vakooja asettaa pommin tiettyyn kohtaan jolloin pelaajat saavat viestin siitä. Jos pommiin ammutaan tai se irrotetaan pommi täytyy asettaa uudelleen. Diskhuntissa vakoojien pitää saada tietty määrä kartalle levitettyjä levyjä. Jos vakooja kuolee levyt tippuvat maahan ja siirtyvät sattumanvaraiseen paikkaan.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Sarjan ensimmäisen pelin vaikutuksesta johtuen on tehty myös Splinter Cell -kirjasarja.


title: Splinter Cell (pelisarja)

text: Pelisarjaan perustuen on tekeillä myös elokuva.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Analyysi on matematiikan osa-alue, joka käsittelee reaalilukuja ja kompleksilukuja ja niiden funktioita. Sen tavoitteena oli alun perin kehittää jatkuvuuteen liittyville käsitteille täsmälliset matemaattiset määritelmät. Siinä tutkitaan muun muassa jatkuvuutta, integroituvuutta ja derivoituvuutta.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Analyysi sai alkunsa 1600-luvulla, Isaac Newtonin ja Gottfried Leibnizin toisistaan riippumattomista keksinnöistä. 1600-luvulla ja 1700-luvulla analyysin aiheet kuten variaatiolaskenta, differentiaaliyhtälöt, osittaisdifferentiaaliyhtälöt, Fourier'n analyysi ja generoivat funktiot kehitettiin enimmäkseen käytännön sovelluksia varten. Analyysin tekniikoita käytettiin menestyksekkäästi approksimoitaessa diskreettejä ongelmia jatkuvilla vastineillaan.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Koko 1700-luvun ajan funktion määritelmä oli väittelyn kohteena matemaatikkojen keskuudessa. 1800-luvulla Augustin Louis Cauchy oli ensimmäinen, joka antoi analyysille tarkan loogisen pohjan määrittelemällä Cauchy-jonon. Hän myös aloitti formaalin funktioteorian tutkimisen. Simeon Poisson, Joseph Liouville, Fourier ja muut tutkivat osittaisdifferentiaaliyhtälöitä ja harmonista analyysiä.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Vuosisadan puolivälissä Bernhard Riemann esitteli integroimisteoriansa. 1800-luvun viimeisellä kolmanneksella Karl Weierstrass aritmetisoi analyysin. Hän luuli, että geometrinen perustelu oli luonnostaan harhaanjohtava. Koska analyysissa aikaisemmin käytetyt, infinitesimaaleihin perustuneet määritelmät ja todistelut olivat alttiina loogisille vastaväitteille, hän esitti uuden määritelmän (ε-δ-määritelmän) raja-arvolle ja sen mukaisesti muillekin analyysin peruskäsitteille. Matemaatikot alkoivat kuitenkin huolestua siitä, että he olettivat reaalilukujen jatkumon olemassaolon ilman todistusta. Julius Wilhelm Richard Dedekind sittemmin konstruoi reaaliluvut Dedekindin leikkauksen avulla. Tuolloin yritykset parantaa Riemann-integroinnin teoreemoja johti reaalifunktioiden epäjatkuvuuspisteiden muodostaman joukon mahtavuuden tutkimiseen.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Myös "hirviöitä" (ei-missään jatkuvia funktioita, jatkuvia, mutta ei-missään derivoituvia funktioita, avaruuden täyttäviä käyriä) alettiin kehittää. Sen vuoksi Camille Jordan kehitti mittateoriansa, Georg Cantor kehitti naiivin joukko-opin, ja Baire todisti Bairen lauseen. 1900-luvun alussa analyysi formalisoitiin käyttämällä joukko-oppia. Henri Lebesgue kehitti mittateoriansa ja David Hilbert esitteli Hilbert-avaruuden, jonka avulla voitaisiin ratkaista integraaliyhtälöitä. Normitetun vektoriavaruuden ajatus oli jo olemassa, ja 1920-luvulla Stefan Banach loi funktionaalianalyysin.


title: Analyysi (matematiikka)

text: Analyysi jakautuu nykyään seuraaviin osakohteisiin:


title: Janus

text: Janus () oli roomalaisen mytologian alkujen, loppujen ja muutoksen sekä ovien ja porttien jumala. Janusta palvottiin kylvöajan alussa, satoa korjatessa, häissä, syntymäpäivinä ja muissa tärkeissä aluissa ihmisen elämässä.


title: Janus

text: Janus kuvattiin usein kaksikasvoisena, kasvot katsomassa eri suuntiin, toinen menneisyyteen ja toinen tulevaisuuteen. Alun perin toinen kasvo oli parraton ja toinen parrakas, mahdollisesti symboloimassa Kuuta ja Aurinkoa, mutta myöhemmissä kuvissa molemmilla kasvoilla oli parta. Januksen oikeassa kädessä oli avain.


title: Janus

text: Kaksikasvoinen Janus oli kuva-aiheena useissa roomalaisissa kolikoissa.


title: Janus

text: Janus oli erään tradition mukaan tullut Thessaliasta ja hallinnut Roomassa tarunomaisen kuningas Camesuksen kanssa. Toisessa traditiossa Janus oli Latiumin kuningas, joka vastaanotti Gianicololla Saturnuksen, kun tämä oli karkotettu Ólympokselta. Janus olisi tämän jälkeen hallinnut Saturnuksen kanssa.


title: Janus

text: Januksen puoliso Juturna oli lähdenymfi ja Volturnus-jumalan tytär. Januksen ja Juturnan poika Fons oli lähdeveden jumala. Tiberinus puolestaan oli Tiberjoen jumala.


title: Janus

text: Janus oli roomalaisten varhaisimpia ja omaperäisimpiä jumalia, eikä sillä ollut suoranaista kreikkalaista vastinetta. Sen palvonta liittyy perinteisesti jo Romuluksen aikaan, ja sitä on todennäköisesti palvottu jo ennen Rooman kaupungin perustamista.


title: Janus

text: Janus oli porttien, ovien, alkamisen ja lopettamisen jumala. Joidenkin tutkijoiden mukaan Janus oli kaikkien alkujen jumala, minkä takia päivän, kuukauden ja vuoden alut olivat pyhitetty hänelle. Roomalaisissa kodeissa päivä aloitettiin aamurukouksella Janukselle. Latinan kielessä vuoden ensimmäinen kuukausi tammikuu "(Ianuarius)" nimettiin Januksen mukaan, mistä se myöhemmin levisi germaanisiin kieliin (esimerkiksi englannissa "January", ruotsissa "Januari" ja saksassa "Januar").


title: Janus

text: Roomassa oli useita seremeniallisia portteja, joista tunnetuin oli Januksen pyhäkkönä toiminut Janus Geminus, joka sijaitsi Forum Romanumin pohjoislaidalla. Portin ovia pidettiin aina sota-aikana auki, jotta Janus pääsisi auttamaan joukkoja tappion uhatessa. Historiotsija Liviuksen mukaan portti oli kiinni vain kahdesti.


title: Hermes

text: Hermes () oli kreikkalaisessa mytologiassa alkujaan luonnon ja paimenten jumala. Myöhemmin hän oli jumalten sanansaattaja. Hermestä palvotaan muun muassa matkustajien, paimenten, kirjallisuuden, runoilijoiden, urheilijoiden, kauppiaiden ja varkaiden suojelijana sekä jumalten viestinviejänä. Hermestä vastasi roomalaisessa mytologiassa Mercurius. Hermes oli Zeuksen ja Maia-nymfin poika.


title: Hermes

text: Hermeellä oli kultaiset siivekkäät sandaalit, joiden avulla hän kuljetti viestejä jumalilta toisille. Vain hänen oli lupa kulkea tämän maailman ja manalan välillä. Toinen tunnusmerkki on hänen valtikkansa, jota hän kantaa mukanaan. Koska Hermes oli matkustavaisten suojelija, hänet esitettiin usein matkahattu päässään. Hermeen äly oli vertaansa vailla: hän keksi muun muassa aakkoset, tähtitieteen, sävelasteikon, noppa- ja korttipelit, mitat sekä tulevaisuuden ennustamisen. Tässä suhteessa Hermes oli saanut piirteitä egyptiläiseltä Thot-jumalalta (kreikkalaisten Hermes Trismegistos), joka vastasi viisaudesta.


title: Hermes

text: Hermes on nyky-Kreikan postilaitoksen symboli.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Suomen kirkkorakennuksia alettiin rakentaa kristinuskon levittyä Suomeen. 1100-luvun kirkkorakennuksen jäännökset löytyivät Kaarinan Ravattulasta 2013. Suomen vanhimmat säilyneet rakennukset ovat Ahvenanmaan kirkkoja 1200-luvun lopulta. Samoihin aikoihin tehtiin manner-Suomen varhaisimmat nykypäiviin säilynnet kivikirkot: Nousiainen, Turun tuomiokirkko (suurennettu myöhemmin) ja Mynämäki. Muualla Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa pääasiassa 1400-luvun alussa. Viimeiset keskiajalta peräisin olleet puurakenteiset kirkot paloivat 1900-luvun aikana, esimerkiksi Saloisten kirkko paloi 1930.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Suomessa on käytetty aina eniten puuta talojen rakennusmateriaalina. Luultavasti jo 800-luvulla venäläis-bysanttilaisesta vaikutuksesta vakiintui rakennustavaksi vaaka- eli lamasalvostekniikka. Suurimmat hongat käytettiin kirkkoihin. Niin kutsuttuja sauvakirkkoja ei Suomeen ole rakennettu tai ainakaan niistä ei ole säilynyt luotettavia tietoja. Tärkein työkalu oli pitkään kirves, jolla puut salvottiin, eikä sahaa hirsirakentamisessa tarvittukaan. Vasta sahateollisuuden kehittyessä 1700-luvulla kirkkoja alettiin verhoilla laudoituksella.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Puurakentamisen suosioon kivirakentamisen kustannuksella on vaikuttanut se, että helposti muokattavia, pehmeitä kivilajeja ei ole. Maissa, joista rakennustyylit Suomeen keskiajalla saapuivat, tiili oli huokea rakennusmateriaali, ja koristeita oli helppoa muotoilla pehmeästä kalkki- tai hiekkakivestä. Suomalainen graniitti puolestaan oli lähes mahdotonta työstää, ja myös tiilenvalmistus oli hankalaa monilla seuduilla. Siksi keskiaikaisten kirkkojen seinät rakennettiin luonnonkivestä ja ikkunoiden, ovien ja päätyjen koristeet rakennettiin tiilestä. Niinpä materiaalien käyttö oli täysin päinvastaista esikuviinsa nähden. Työstettävyysongelmat jatkuivat pitkään, mutta kiveä pidettiin suomalaisena rakennusaineena. Kivellä oli symbolinen merkitys etenkin kansallisromantiikan aikaan. Vilho Penttilä kirjoitti Suomen Teollisuuslehdessä vuonna 1896, että tiilen pitäisi olla Suomessa pääasiallisena rakennusaineena, koska se voisi korvata pehmeät kivilajit. Tästä huolimatta tiiliteollisuuden tila oli huono vielä monen vuoden ajan.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Perinteisesti kirkkorakennukset Suomessa ovat pitkäkirkkoja tai ristikirkkoja, joiden esikuva on renessanssin keskeisrakennus. Pitkäkirkoissa pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Pitkäkirkon pääosat ovat runkohuone, sakaristo, asehuone ja usein torni. Ristikirkko saapui Suomeen 1660-luvulla. Ristikirkkomuodin aikana pitkäkirkolla oli väheksytty asema ja seurakunnat saivat usein ristikirkon, kun taas kappelikunnat saivat tyytyä pitkäkirkkoon. Pitkäkirkkoja ryhdyttiin rakentamaan enemmän 1800-luvun puolivälistä lähtien, kun varhaiskristillistä kirkkoperinnettä alettiin arvostaa uudestaan.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Luterilaiseen kirkkorakennukseen kuuluvat sakasti, alttari, kirkkosali ja eteinen. Saarnastuoli ja penkit siihen ilmaantuivat 1600-luvulla. Mahdollisesti luterilaisessa kirkossa on myös urkuparvi ja sivuparvia.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Ortodoksisessa kirkkorakennuksessa alttarin ja kirkkosalin erottaa toisistaan ikonostaasi eli ikoniseinä. Ortodoksikirkossa ei ole urkuparvea ja venäläisen perinteen mukaan istuimia on vain heikkokuntoisia vanhuksia varten. Kirkkorakennuksen lähettyvillä on kellotapuli. Kellojen soitolla viestitetään kutsua jumalanpalvelukseen ja niitä soitetaan myös kuolleiden ilmoittamisen yhteydessä. Kirkon lähettyvillä voi olla hautausmaa.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Suomeen rakennettiin ensimmäisiä kirkkoja jo 1100-luvulla, mahdollisesti jo 1000-luvun jälkipuoliskolla. Aluksi kirkkojen rakennusmateriaalina käytettiin puuta. Varhaisimmat kirkot saattoivat olla valtamiesten taloryhmiensä piiriin rakennuttamia yksityisiä kirkkoja, mutta niistä ei ole säilynyt jälkiä missään. Kirkkorakentamisessa tapahtui murros vuosien 1220 ja 1250 välisenä aikana, jolloin perustettiin seurakuntia. Puisia seurakuntakirkkoja rakennettiin todennäköisesti noin 40 paikkakunnalle. Vanhimmat tunnetut jäljet seurakuntakirkoista ovat Nousiaisten Sontamalasta 1200-luvun alusta ajalta, jolloin Nousiaisten piispankirkko siirrettiin Koroisiin. Muut puukirkkojäännökset on ajoitettu aikaisintaan 1300-luvulle.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Myöhemmin keskiajalla tärkeimmäksi kirkkojen rakennusmateriaaliksi nousi kivi. Kivikirkkojen perusmalli oli suorakaiteen muotoinen. Kirkon pohjoispuolella, lähellä itäpäätyä oli sakaristo ja kirkon eteläpuolella, lähellä länsipäätyä asehuone. Alttari sijaitsi kirkon itäosassa. Kirkon pohjoispuolella ei ollut ikkunoita, sillä silloin uskottiin pahan tulevan sieltä. Kirkoissa oli yleisesti teräväharjainen paanukatto ja päätykolmiot koristeltiin tiilillä ja ristikomeroilla. Ahvenanmaalla vanhimpiin kirkkoihin rakennettiin länsitorneja. Muualla niiden sijasta tavallisesti rakennettiin kellotapuli kirkkomaan aidan yhteyteen.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Kirkkojen seinillä on myös kalkkimaalauksia, joita on pääasiassa kahdentyyppisiä. Rakentajamaalaukset ovat alkukantaisilta vaikuttavia maalauksia, joita todennäköisesti kirkkojen rakentajat maalasivat telineiltään. Toisen maalausryhmän muodostavat ammattilaisten tekemät maalaukset, joita tehtiin valmiisiin kirkkoihin, joskus rakentajamaalausten päälle. Yleisiä maalausten aiheita olivat köynnökset ja kasvit. Lisäksi erityisesti ammattimaalarit tekivät Raamattuun ja pyhimyskertomuksiin liittyviä henkilö- ja tapahtumakuvia.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa keskiajalla 104 paikkakunnalla. Niistä 51 on säilynyt suurin piirtein alkuperäisessä muodossaan. Laajoja muutoksia on tehty 14 kirkossa. Raunioita on viisi. 30 on purettu kokonaan ja joistakin kohteista ei tiedetä, rakennettiinko kivikirkkohankkeen käynnistänyt sakaristo vai ei.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Viimeiset katolisen ajan kirkot vihittiin 1550-luvulla. Tämän jälkeen suuri osa kirkon verotusoikeudesta poistettiin, minkä vuoksi kivikirkkojen rakentaminen päättyi. Monet kivikirkot jäivät kesken, eikä uusia hankkeita aloitettu vuosikymmeniin. Kirkkoja kuitenkin rakennettiin edelleen puusta, jota oli käytetty läpi keskiajan kiven rinnalla. Kirkot edustivatkin reformaation jälkeen lähes pelkästään hirsirakentamista aina 1800-luvun puoliväliin saakka. Vanhojen kirkkojen sisustusta uudistettiin luterilaisen reformaation mukaiseksi ja kirkoista poistettiin kruunulle arvotavaraa ja uskonnon kannalta tarpeettomiksi käyneitä rakenteita. Kirkkojen sisustus muuttui kuitenkin vain vähän, sillä luterilaisen kirkon käsitys kirkonsisustuksesta on varsin lähellä katolista. Seinämaalaukset jäivät pääosin ennalleen. 1600-luvulla pääalttari siirrettiin monessa kirkossa seinän viereen ja kastemalja siirrettiin keskikäytävältä lähelle alttaria.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Vaikka puukirkot olivat yleisiä 1600-luvulla, joitakin kivikirkkoja rakennettiin. Ensimmäinen keskiajan jälkeen rakennettu kivikirkko muurattiin Uuteenkaupunkiin 1623–29. Samalla vuosisadalla muurattiin myös Askaisten, Mietoisten, Paimion ja Tammisaaren kivikirkot. Keskiaikaiseen tapaan kirkko oli edelleen suorakaiteen muotoinen ja varsinkin pohjalaisiin puukirkkoihin lisättiin länsitorni, jotka olivat hyödyllisiä merimerkkeinä. Puukirkoista tukipilarikirkolla oli vahva asema. Pitkäkirkkojen rinnalle tuli ristikirkko, joiden vanhimmat toteutukset ovat 1660-luvulta. Uusi ristikirkkomuoti ei syntynyt Suomessa spontaanisti, vaan suurvallan johtava kirkkoarkkitehtuuri vaikutti siihen.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Suuri osa kirkoista rakennettiin aatelisten ja porvarien aloitteesta, mutta syrjäisemmillä paikkakunnilla puukirkon rakentaminen vaati Lars Petterssonin mukaan kruunun tehokasta myötävaikutusta. Aatelisto lahjoitti kirkkojen koristamiseksi erilaisia esineitä, muun muassa vaakunakilpiä ja miekkoja, joita säilytettiin käytön jälkeen kirkon seinillä. Tällaista on nähtävissä muun muassa Askaisten, Hollolan, Pernajan ja Sauvon kirkossa.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: 1700-luvulla puukirkkojen rakentaminen siirtyi yksittäisten kansanmestarien tehtäväksi. Kirkoista tuli tornillisia pitkäkirkkoja ja ristikirkkoja. 1700-luvulla rakennettiin 11 kivikirkkoa ja 130 puukirkkoa. Rakentaminen painottui vuosisadan loppupuolelle, joka oli ristikirkkojen kulta-aikaa. Esikuvia olivat Tukholman kirkot, kuten Katariinan kirkko, jota vuodesta 1656 lähtien rakennettiin 1690-luvulle asti. Pohjalaiset mestarit siirtyivät ristikirkkoihin vasta 1700-luvulla, mutta kehittivät lopulta monia kekseliäitä muunnelmia, kuten kaksikymmentäneljäkulmaisen kirkon. Itä-Suomessa ristikirkkoja pyrittiin avartamaan omien esikuvien mukaan. Yleisiä olivat kahtamoiset eli kaksoisristikirkot, jossa ristin sisäkulmiin on rakennettu tilaa väljentävät ulokkeet.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Kirkon sisäseinien ja katon maalauksissa kuvattiin ihmishahmoja. Tuon ajan kuuluisin sisätilojen kirkkomaalari oli Mikael Toppelius. Maalausten aiheina oli Vanhan Testamentin tapahtumia, sekä Kristuksen elämään ja kärsimykseen liittyviä aiheita. 1700-luvun lopulla Etelä-Suomen kirkkojen sisätilojen maalaukset vähenivät, värisävyt vaalenivat ja alttaritaulu saatettiin korvata pelkällä puuristillä. Kirkko ei enää ollut hautapaikka, vaan alettiin rakentaa erillisiä hautakappeleita hautausmaineen. Tuon ajan tyypillisiä kirkkoja ovat muun muassa Keuruun ja Purmon kirkko.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Vuodesta 1776 lähtien kirkkojen, kuten kaikkien julkisten rakennusten rakentamista, valvoi Tukholmasta käsin yli-intendentti.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Autonomian ajalla Suomeen perustetulla rakentamista valvovalla intendentinkonttorilla oli lähes samanlainen asema kuin Ruotsin yli-intendentinvirastolla. Kuninkaan valta siirtyi keisarille, joka kuitenkin delegoi sen senaatin talousosastolle. Intendenttikonttorin johtosäännössä määrättiin, että puisia julkisia rakennuksia saisi rakentaa vain erillisestä anomuksesta, ja että konttorin piti tuottaa kirkkojen ja tapulien suunnitelmia ilman korvausta, jos seurakunta ei pystynyt niitä hankkimaan. Intendentteinä toimivat Charles Bassi 1810–24, Carl Ludvig Engel 1824–40 ja Ernst Bernhard Lohrmann 1841-65. Itsenäiset kirkonrakentajat siirtyivät toteuttamaan konttorin suunnitelmia, mutta 21 kirkkoa rakennettiin ilman niitä.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Bassin kaudella rakennettiin 43 kirkkoa, joita voidaan pitää kustavilaiseen klassismiin kuuluvana. Bassin merkittävimmäksi kirkkorakennukseksi on arvioitu puinen Tampereen Vanha kirkko. Lisäksi Bassin konttori suunnitteli lukuisan määrän nykyaikaistettuja muunnelmia seurakuntien ehdottamista kansanomaisista kahtamoisista.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Engelin aikana siirryttiin niin sanottuun pietarilaiseen empiretyyliin, ja kirkkoja rakennettiin 44. Engelin empireajan tunnusomaisimpana kirkkotyyppinä on pidetty sisäviisteistä ristikirkkoa, johon kuuluu korkea kahdeksankulmainen attika ja siihen liittyvä kupoli lanterniineineen. Näitä kirkkoja edustavat 1826–49 rakennetut Alajärven, Lapuan, Isojoen, Pyhäjoen, Heinäveden, Saarijärven, Luumäen, Vetelin ja Kymin kirkot. Engelin kaudella intendentinkonttori syventyi myös uusgotiikkaan. Töysän ja Ylihärmän tapulit olivat ensimmäisiä uusgoottilaisia töitä ennen Turun tuomiokirkon ennallistusta Turun palon jälkeen. Engelin päätyö kirkkojen osalta on Helsingin tuomiokirkko, joka oli alkuperäisessä asussaan edustamansa tyypin hiotuimpia esimerkkejä. Myöhemmin Engelin vastustuksesta huolimatta kirkon edustalta purettiin päävartiorakennus monumentaaliportaiden tieltä ja Lohrmannin kaudella kirkkoon lisättiin kulmatornit kupoleineen.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Ernst Lohrmannin intendentinkaudella selkeä empiretyyli hajosi ilmeeltään vaihtelevammaksi. Kirkkoja rakennettiin kaiken kaikkiaan 72, ja klassismin ihanteet korvautuivat historistisilla romantiikan ja gotiikan aiheilla. Tähän vaikuttivat ajan berliiniläiset esikuvat ja suunnittelijoiden lisääntynyt määrä. Lohrmann suunnitteli paljon länsitornillisia pitkäkirkkoja, joista esimerkkinä on tiilestä ja harmaakivestä rakennettu Ylistaron kirkko. Kerimäelle rakennettiin maailman suurin puukirkko. Kerimäen kirkko edustaa eräänlaista empiregotiikkaa, jossa näkyy Euroopassa tuolloin suositun pyörökaarityylin vaikutus. Pyörökaarityyli () yhdisteli aineksia varhaiskristillisestä, bysanttilaisesta, normandialaisesta, romaanisesta ja varhaisrenessanssin arkkitehtuurista. Tällä sekatyylillä on keskeinen asema ajan suomalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa, ja monet uusgoottilaisiksi nimetyistä kirkoista ovat paremminkin sen edustajia. Lohrmannin kauden kirkoista ainoastaan G. T. Chiewitzin ja Carl Johan von Heidekenin suunnittelema Keski-Porin kirkko on verrattavissa Keski-Euroopan puhtaasti uusgoottilaisiin katedraaleihin.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Kertaustyylien aikakaudella, 1890-luvun lopulle asti, keskiajan tyylejä pidettiin kirkkoihin parhaiten soveltuvina. Myös uusrenessanssin ollessa muussa arkkitehtuurissa suosittua kirkkoihin sovellettiin romaniikkaa ja gotiikkaa, joita oli suositellut Saksan evankelisten kirkonrakentajien käyttämä "Eisenacherin säännöstö", joka oli ilmestynyt 1861. Uusgotiikkaa käytettiin erityisesti kaupungeissa, kun haluttiin rakentaa näyttävästi. Myös huokeammissa puukirkoissa gotiikan tyylipiirteitä sovellettiin siten, että suippokaarivaikutelmaa jäljiteltiin kolmiomuotojen, ruusustojen ja ikkunoiden vinoneliöruutujen avulla.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: Esiin tulivat jugend-tyyli ja kansallisromantiikka. Tämän ajan merkittävimpiä kirkkoja ovat Lars Sonckin Tampereen Tuomiokirkko, Turun Mikaelinkirkko, sekä Helsingin Kallion kirkko. Kansallisromanttisen kirkkoarkkitehtuurin tuotteliain arkkitehti lienee Josef Stenbäck, jonka suunnittelemina rakennettiin muun muassa Nilsiän, Raahen ja Koiviston kirkot.


title: Suomen kirkkoarkkitehtuuri

text: 1900-luvulla kirkonrakentamisessa oli näkyvissä funktionalismi. Kirkot rakennettiin monikäyttöisiksi seurakuntasaleineen ja harrastetiloineen. Pohjapiirrokset olivat hyvin monimuotoisia. Sisätiloista tuli pelkistettyjä.


title: Atlas

text: Atlas voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Propositiologiikka

text: Propositiologiikka eli lauselogiikka on symbolisen logiikan alue, jossa tutkitaan propositiosymboleja ja loogisia konnektiiveja sisältävien formaalikielen lauseiden ominaisuuksia. Näistä ominaisuuksista keskeisimpiä ovat totuus ja lauseiden väliset päättelysuhteet.


title: Propositiologiikka

text: Propositiosymboleina käytetään formaalikielessä yleensä merkkejä formula_1, formula_2, formula_3 jne. Eri propositiosymbolien voidaan tulkita edustavan toisistaan riippumattomia asiantiloja. Loogisille konnektiiveille käytetään usein merkkejä kuten formula_4. Nämä vastaavat karkeasti ottaen luonnollisen kielen lausekonnektiiveja, esimerkiksi "ei", "ja" ja "tai".


title: Propositiologiikka

text: Propositiologiikkaa kehittivät ensimmäisenä stoalaiset.


title: Propositiologiikka

text: Alla esitellään esimerkinomainen propositiologiikka.


title: Propositiologiikka

text: Propositiologiikassa atomilauseita merkitään propositiosymboleilla formula_5. Lausemuuttujina käytetään suuria kirjaimia formula_6. Lausemuuttujat kuvaavat mielivaltaisia tai toistaiseksi määrittelemättömiä lauseita.


title: Propositiologiikka

text: Propositiosymboleja voidaan määritellä seuraavaan tapaan:


title: Propositiologiikka

text: Propositiosymboleista voidaan rakentaa monimutkaisempia ilmaisuja loogisten operaattoreiden eli "konnektiivien" avulla. Joskus osa konnektiiveista voidaan korvata määrittelemällä ne muutaman valitun konnektiivin avulla. Yleensä konnektiiveja esitellään seuraavat viisi, mutta on olemassa myös pari muuta konnektiivia: Shefferin viiva ja Peircen nuoli.


title: Propositiologiikka

text: Seuraavassa rekursiivisessa määritelmässä määritellään kaikki propositiolauseet.


title: Propositiologiikka

text:
Määritelmä 1 Propositiolause
Esimerkki 2 Propositiolauseita


title: Propositiologiikka

text:
Määritelmän 1 perusteella propositiolauseet voidaan purkaa osatekijöikseen yksiselitteisellä tavalla (katso propositiologiikan rakennepuu). Tällöin edetään vastakkaiseen suuntaan. Jos
formula_11 on propositiolause, niin se on välttämättä muotoa
formula_29,
formula_30,
formula_31,
formula_32,
formula_33 tai
formula_34.
Muussa tapauksessa sitä ei ole muodostettu määritelmän mukaisesti. Tämä mahdollistaa matemaattisen induktion soveltamisen logiikkaa koskevissa todistuksissa.


title: Propositiologiikka

text: Propositiologiikassa (kuten formaalissa logiikassa muutenkin) voidaan erottaa kaksi päätapaa tutkia päättelyä: "Päättelysäännöt" (syntaktinen näkökulma) ja "totuusarvon laskeminen" (semanttinen näkökulma). Päättelysäännöt sinänsä eivät takaa sitä, että päättely säilyttää totuuden. Tämän takaa vasta sellaisten päättelysääntöjen käyttäminen, joiden eheys (katso eheyslause alempana) on todistettu. Päättelysääntöjen sinänsä soveltaminen on ainoastaan uusien lauseiden johtamista jo oletetuista. Sen sijaan, jos tiettyjen päättelysääntöjen eheys on todistettu, voidaan päättelyn pätevyys todistaa jo pelkästään näihin päättelysääntöihin nojautuen. Eheydestä käytetään usein myös nimityksiä "validius" ja "korrektisuus".


title: Propositiologiikka

text: Aksioomat ...


title: Propositiologiikka

text: Päättelysäännöt ...


title: Propositiologiikka

text: Pari esimerkkiä ...


title: Propositiologiikka

text:
Määritelmä 3
Totuusjakauma formula_35 on kuvaus
formula_36, jossa
formula_37"tosi" ja
formula_38"epätosi".


title: Propositiologiikka

text:
Määritelmä 4 Propositiosymbolien totuusarvo
formula_39.


title: Propositiologiikka

text:
Symboli formula_35 esiintyy määritelmässä 4 kahdessa merkityksessä: totuusjakauman symbolina yhtäläisyysmerkin vasemmalla puolella ja propositiolauseen totuusarvon määrittäjänä oikealla puolella.
Nyt formula_41


title: Propositiologiikka

text: Propositiologiikan konnektiivit ovat "totuusfunktionaalisia". Kutakin funktion määrittelyjoukon totuusarvoa, kaksipaikkaisten konnektiivien tapauksessa totuusarvoparia, vastaa arvojoukossa täsmälleen yksi totuusarvo. Selkeä tapa määritellä täsmällisesti konnektiivien merkitykset on "totuusarvotaulukko".


title: Propositiologiikka

text:
Määritelmä 6 Konnektiivien totuusarvotaulukot
Negaatio vastaa luonnollisen kielen sanaa "ei". Se määrittää lauseen vastakohdan. Lauseen A negaatio "ei A" on tosi jos (jos ja vain jos) lause A on epätosi.


title: Propositiologiikka

text: Konjunktio vastaa luonnollisen kielen sanaa "ja". Lauseiden A ja B konjunktio "A ja B" on tosi vain, jos molemmat sen yhdistämät ilmaisut eli lauseet A ja B ovat tosia.


title: Propositiologiikka

text:
Luonnollisen kielen 'tai'-sana on kaksiselitteinen. Joskus sitä käytetään "inklusiivisesti", toisinaan taas "eksklusiivisesti". Inklusiivisen 'tai'-sanan sisältävä ilmaisu on tosi, jos toinen tai molemmat vaihtoehdoista ovat tosia. Nykykielessä tällöin käytetään joskus sanontaa ”ja/tai”. Eksklusiivinen 'tai'-ilmaisu on tosi, jos vain toinen ilmaisuista on tosi mutta eivät molemmat. Logiikassa tällaista tulkinnanvaraisuutta ei ole, koska konnektiivien merkitykset määritellään täsmällisesti. Yleisempää on käyttää inklusiivista disjunktiota. Eksklusiivinen disjunktio voidaan kuitenkin määritellä seuraavasti:
'formula_42'.


title: Propositiologiikka

text:
Implikaatiolla ilmaistaan totuuden "riittävää" tai "välttämätöntä" edellytystä. Lauseen
'formula_43' (luetaan: "jos A niin B") mukaan formula_11 on formula_14:n riittävä edellytys ja formula_14 formula_11:n välttämätön edellytys.


title: Propositiologiikka

text: Ekvivalenssi on tosi jos sen yhdistämien ilmaisujen totuusarvot ovat samat.


title: Propositiologiikka

text: Määritelmien 4 ja 6 perusteella voidaan laskea minkä tahansa propositiolauseen totuusarvo millä tahansa totuusjakaumalla.


title: Propositiologiikka

text:
Esimerkki 7
Lasketaan propositiolauseen formula_27 totuusarvo. Olkoon totuusjakauma formula_35 kuten esimerkissä 5.
Määritelmän 4 nojalla formula_50 ja formula_51. Määritelmän 6 toisen rivin ja kuudennen sarakkeen mukaan formula_52. Kolmannen rivin ja kuudennen sarakkeen mukaan
formula_53. Kolmannen rivin ja seitsemännen sarakkeen mukaan siis formula_54. Edelleen kolmannen sarakkeen mukaan formula_55.


title: Propositiologiikka

text: Totuustaulua voidaan käyttää myös apuvälineenä propositiolauseen totuusarvon laskemiseksi. Seuraavassa esimerkissä Arvo-riville on merkitty kunkin elementin totuusarvo ja Laskujärjestys-riville järjestys, jossa ne on merkitty.


title: Propositiologiikka

text:
Esimerkki 8 Propositiolauseen totuusarvo totuustaululla
Propositiolauseen totuus riippuu (tietenkin sen rakenteen ohella) ainoastaan propositiosymbolien totuusarvoista. Koska jokaisella oikein muodostetulla propositiolauseella on yksiselitteinen rakennepuu, voidaan propositiolauseen totuusarvo yksiselitteisesti laskea sen sisältämien propositiosymbolien totuusarvojen perusteella, kuten esimerkeistä 7 ja 8 nähdään. Jos propositiosymbolin totuusarvo tiedetään, niin se voidaan korvata esityksessä totuusarvollaan. Myös propositiosymbolia kompleksisempi propositiolauseen osa voidaan korvata totuusarvollaan.


title: Propositiologiikka

text:
"Klassisessa" "propositiologiikassa" pätevät seuraavat lait:
Propositiologiikan täydellisyyslauseen mukaan lause on tautologia, jos ja vain jos sillä on päättely. Eheyslauseen mukaan jos A:lla on päättely, jonka oletukset ovat lausejoukossa S, niin tällöin S:n ja A:n totuusjakaumat ovat samat.


title: Propositiologiikka

text: Elektroniikassa tärkeimpiä loogisia konnektiiveja vastaavat tietyt loogiset portit seuraavasti:


title: Predikaattilogiikka

text: Predikaattilogiikka on symbolisen logiikan osa-alue, jolla tutkitaan tietynlaisia formaalikieliä. Predikaattilogiikka jakautuu ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikkaan ja korkeampien kertalukujen predikaattilogiikoihin. Jälkimmäisten kohdalta mielenkiinto kohdistuu yleensä vain toisen kertaluvun predikaattilogiikkaan.


title: Predikaattilogiikka

text: Ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikka, joskus lyhyemmin pelkästään predikaattilogiikka, tutkii kieliä, jotka mallintavat luonnollisen kielen subjekti-predikaattimuodon lauseita, loogisia operaatioita näillä lauseilla sekä näiden lauseiden yleistyksiä. Mallintaminen voi olla kiinnostavaa esimerkiksi matemaattisista, filosofisista tai kielitieteellisistä syistä. Esimerkkinä muutama predikaattilogiikan lause ja vastine luonnollisessa kielessä.


title: Predikaattilogiikka

text:
1. Pii on positiivinen
formula_1


title: Predikaattilogiikka

text:
2. Jos pii on ei-positiivinen, niin kuu on juustoa
formula_2


title: Predikaattilogiikka

text:
3. Kaikki ihmiset ovat kuolevaisia
formula_3


title: Predikaattilogiikka

text: Tarkempi kuvaus predikaattilogiikan kielestä löytyy alakohdasta syntaksi.


title: Predikaattilogiikka

text: Toisen kertaluvun predikaattilogiikka ja korkeampien kertalukujen predikaattilogiikat eroavat ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikasta siinä, että jälkimmäisissä voidaan puhua olioiden ominaisuuksista (2. kl.), olioiden ominaisuuksien ominaisuuksista (3. kl.) ja niin edelleen.


title: Predikaattilogiikka

text: Syntaksi on se osa predikaattilogiikkaa, jossa kiinnostuksen kohteena ovat vain merkkijonot ja niiden ominaisuudet (ks. myös kalkyyli). Pelkästään syntaktisten piirteiden perusteella voidaan määritellä millaisia lauseet ovat ja millaista on pätevä päättely predikaattilogiikassa.


title: Predikaattilogiikka

text:
Määritelmä. Predikaattilogiikan aakkosto koostuu seuraavista
symboleista:


title: Predikaattilogiikka

text:
Predikaattilogiikassa merkitään lisäksi kaavamuuttujia symboleilla
formula_4, tai symboleilla "A", "B", ... .


title: Predikaattilogiikka

text: Määritelmä. Predikaattilogiikan termit


title: Predikaattilogiikka

text:
Määritelmä. Predikaattilogiikan kaavat
Olkoot
formula_7
termejä.


title: Predikaattilogiikka

text: Nyt voidaan esittää, millaista on pätevä päättely predikaattilogiikassa. Ajatuksena on, että kun tunnemme konnektiivit, tunnemme lauseiden deduktiiviset seuraukset.


title: Predikaattilogiikka

text: Aikojen kuluessa on esitetty useita toisistaan hiukan poikkeavia päättelysysteemejä. Ehkä helpoimmin ymmärrettävissä on nk. luonnollisen päättelyn systeemi predikaattilogiikalle.


title: Predikaattilogiikka

text: Luonnollisen päättelyn systeemissä päättelyn premissit kirjoitetaan viivan päälle, johtopäätös viivan alle. Päättelyjä voi yhdistää toisiinsa kirjoittamalla niitä peräkkäin. Luonnollisen päättelyn päättelysäännöt vastaavat tuonti- ja eliminointisäännöt kaikille konnektiiveille:


title: Predikaattilogiikka

text:
1. Negaation tuonti- ja eliminointisäännöt.
formula_15


title: Predikaattilogiikka

text:
2. Konjunktion tuonti- ja eliminointisäännöt.
formula_16


title: Predikaattilogiikka

text:
3. Kaikilla-kvanttorin tuonti- ja eliminointisäännöt.
formula_17


title: Predikaattilogiikka

text: Huomautuksia: *) Jos "B" on hylkäämätön oletus, se voidaan hylätä. **) Muuttuja "x" ei saa esiintyä vapaana missään kaavan "A" todistuksen hylkäämättömässä oletuksessa.


title: Predikaattilogiikka

text:
Todistusteoria keskittyy lauseen syntaktiseen "todistettavuuteen" (eli
johdettavuuteen tai päättelyyn) toisista lauseista tiettyjen sääntöjen
mukaisesti. Totuuden käsite on syntaktisen todistuksen suhteen
merkityksetön. Tulkinta on totuuden välttämätön edellytys eikä
todistettavien lauseiden ei tarvitse olla tulkittuja.


title: Predikaattilogiikka

text:
On tietenkin mielekästä, jos todistus on määritelty siten, että se on
totuuden säilyttävää ja siis tosista lauseista voidaan todistaa vain
tosia lauseita, mutta se on eri asia. Syntaktisen todistuksen
tarkoituksena on ainoastaan johtaa jo saaduista lauseista, viime kädessä
aksioomista uusia lauseita.


title: Predikaattilogiikka

text: Todistusteorian tärkeitä nimiä: Gerhard Gentzen, David Hilbert.


title: Predikaattilogiikka

text: Ks. myös Gentzenin luonnollisen päättelyn systeemi.


title: Predikaattilogiikka

text:
Malliteoriassa tarkastellaan kieltä semanttisesta näkökulmasta. Malli on
joukko-opillinen struktuuri, joka toimii logiikan
kaavojen tulkintana Tarskin totuusmääritelmän mukaisesti.


title: Predikaattilogiikka

text:
Tarskin totuusmääritelmä. Olkoon formula_18 aakkosto ja formula_19-kaava. Olkoon formula_20-struktuuri ja formula_21 sen tulkintajono, ts. formula_22. Tällöin kaavan formula_23 totuus mallissa formula_24 tulkintajonolla formula_21, merk. formula_26, määritellään seuraavasti:Jos
formula_33
on joukko formula_18-kaavoja ja formula_35 kaikilla formula_36, niin merkitään formula_37.


title: Predikaattilogiikka

text:
Malliteoriassa todistukselle rinnakkainen käsite on "looginen
seuraaminen".
Jos kaikille niille malleille
formula_38
ja tulkintajonoille
formula_39,
joille pätee
formula_40,
pätee myös
formula_41,
sanotaan kaavan
formula_11
seuraavan loogisesti kaavajoukosta
formula_33.
Tämä merkitään
formula_44.


title: Predikaattilogiikka

text: Malliteorian tärkeä nimi: Alfred Tarski.


title: Predikaattilogiikka

text:
Logiikassa pyritään eheään ja täydelliseen aksiomaattiseen
järjestelmään. Eheydellä tarkoitetaan sitä, että tosista lauseista tietyn
päättelysysteemin nojalla päätellyt lauseet ovat nekin tosia.
Täydellisyydellä taas tarkoitetaan sitä, että kaikki ne lauseet, jotka
ovat aina tosia tiettyjen lauseiden ollessa tosia, ovat jälkimmäisistä
pääteltävissä. Jos tietty logiikan järjestelmä on sekä eheä että
täydellinen, vastaavat todistusteoria ja malliteoria toisiaan tässä
järjestelmässä.


title: Predikaattilogiikka

text:
Ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikan täydellisyyslauseen todisti
ensimmäisenä Kurt Gödel vuonna 1930.Logiikkaohjelmointi on ohjelmointiparadigma, jossa predikaattilogiikalla on keskeinen rooli. Logiikkaohjelmoinnin tärkein kieli on Prolog.


title: Atlas (mytologia)

text: Atlas () on eräs kreikkalaisen mytologian titaani, Iapetoksen ja nymfi Klymenen poika ja Prometheuksen veli. Atlas johti taistelua sodassa titaanien puolella Olympos-vuoren jumalia vastaan. Voitettuaan titaanit Zeus rankaisi Atlasta antamalla taivaanpallon hänen kannateltavakseen.


title: Atlas (mytologia)

text: Yhtenä urotekonaan Herakles huijasi Atlaksen hakemaan hesperideiltä kultaisia omenoita tarjoutumalla pitämään taivaankantta sen aikaa. Kun Atlas palasi omenoiden kanssa, hän päätti ettei ota taivasta takaisin Herakleelta. Herakles huijasi häntä taas suostumalla ottamaan tämän paikan, jos Atlas pitäisi taivaanpalloa vielä sen aikaa, että Herakles saisi taitettua viittansa harteidensa pehmusteeksi. Atlas suostui ja Herakles poistui paikalta. Myöhemmin kun Herakles kuoli ja hänen kuolematon puolensa pääsi Olympokselle, Atlaksen kerrottiin horjahtaneen Herakleen tuomasta ylipainosta.


title: Atlas (mytologia)

text: Atlas-taru muistuttaa vähäaasialaista myyttiä maailman jättiläisestä Upellurista. Tarinaan liittyvä kaukainen lännessä sijaitseva vuori lienee Teide-tulivuori Teneriffalla.


title: Atlas (mytologia)

text: Myöhemmässä traditiossa myytti Atlaksesta taivaankantajana sekoittui muihin tarinoihin ja konkretisoitui edelleen. Hänet esitettiin vaikutusvaltaisena ja suurikokoisena kuninkaana, jolla oli laaja tietämys tähtitieteestä. Kun Perseus saapui hänen luoksensa pyytäen suojaa päänsä päälle sitä kuitenkaan saamatta, Perseus muutti mukanaan kantamallaan Medusa-hirviön päällä Atlaksen valtavaksi vuoreksi. Näin kreikkalaiset selittivät Atlasvuorten syntyneen.


title: Atlas (mytologia)

text: Atlas on usein käytetty ikoni länsimaisessa kulttuurissa ja symboloi voimaa ja kestävyyttä. Hänet kuvataan usein polvistuneena toiselle polvelle kannattelemassa harteillaan maapalloa. Tällainen kuva on muun muassa Yrjö Karilaan laatiman tietokirjan Pikku jättiläisen tunnus. Atlantti tarkoittaa Atlaksen merta. Atlas on myös yritysten ja tuotteiden usein käyttämä nimi.


title: Minos

text: Minos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kreetan kuningas, Zeuksen ja Europan poika, sekä Ariadnen, Androgeoksen, Deukalionin, Faidran, Glaukoksen, Katreuksen, Akakalliin ja usean muun isä. Kreikkalaiset historioitsijat kuten Thukydides pitivät häntä todella eläneenä henkilönä. Ei kuitenkaan ole varmaa, oliko "minos" nimi vai kreetalainen kuningasta tarkoittava sana. Erään teorian mukaan kyseessä alkujaan oli hallitsijan nimi, mutta hänen seuraajansa käyttivät sitä arvonimenään, samaan tapaan kuin Rooman hallitsijat Caesar-nimeä. Ilmeistä kuitenkin on, että kertomukset Minoksesta pohjautuvat alkujaan Kreetan muinaista kukoistusajasta säilyneeseen perimätietoon, joskin niihin on liittynyt myös tarunomaisia piirteitä. Hänen mukaansa on annettu nimi minolaiselle kulttuurille.


title: Minos

text: Minotauros on saanut nimensä Minokselta ("Minotaurus = "Minoksen härkä""). Minotauros oli Minoksen vaimon Pasifaeen ja Poseidonin merestä lähettämän valkoisen härän lapsi. Minoksen piti uhrata härkä Poseidonille, mutta ei sitä tehnyt. Rangaistukseksi Poseidon antoi härän paritella Pasifean kanssa. Minos suuttui vaimonsa suhteesta ja käski puuseppä Daidaloksen rakentaa labyrintin, jonne Minotauros vangittiin.


title: Minos

text: Minos hallitsi Kreetaa kolme sukupolvea ennen Troijan sotaa. Häntä pidettiin Kreetan merivallan perustajana. Hänestä kreikkalaisilla oli erilaisia käsityksiä. Toisten mukaan hän oli viisas lainlaatija, joka sai Zeukselta hallinnollisia ohjeita yhdeksän vuoden välein. Toisen käsityksen mukaan hän taas oli julma hallitsija, joka vaati ateenalaisia lähettämään määrävälein ihmisiä Minotaurokselle uhrattaviksi.


title: Minos

text: Minos kuoli Sisiliassa, jonne hän oli mennyt jahdatessaan Daidalosta, joka oli antanut Ariadnelle ohjeen kuinka auttaa Theseusta selviytymään labyrintista. Daidalos oli paennut kuningas Kokaloksen suojaan, ja kun Minos löysi tämän Sisiliasta ja vaati häntä luovutettavaksi, Kokalos surmasi Minoksen kiehuvan kuumassa kylvyssä.


title: Minos

text: Kreikkalaisen mytologian mukaan Minoksesta tuli kuoltuaan yksi Manalan Tuomareista. Tämä käsitys periytyi kristilliseenkin kirjallisuuteen. Esimerkiksi Dante Alighierin Jumalaisessa näytelmässä hänet mainitaan helvetissä toimivana tuomarina, joka päättää, mihin piiriin kadotetut vainajat joutuvat ja miten kutakin rangaistaan.


title: Novosibirsk

text: Novosibirsk () on 1,5 miljoonan asukkaan kaupunki Ob-joen yläjuoksulla Novosibirskin alueella Siperiassa Venäjällä. Kaupunki on myös Novosibirskin alueen ja Siperian liittovaltiopiirin hallinnollinen keskus ja Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki.


title: Novosibirsk

text: Novosibirsk sijaitsee Länsi-Siperian alangon kaakkoisosassa. Ilmasto on erittäin mantereinen kylmine ja lumisine talvineen sekä kuumine ja kuivine kesineen. Lämpötila on kesällä noin 20–22 °C ja talvella -18–20 °C, mutta voi laskea talvella -47:ään ja nousta kesällä 35 °C. Sää on suurimman osan vuotta aurinkoinen.


title: Novosibirsk

text: Novosibirsk perustettiin vuonna 1893, kun Obin yli alettiin rakentaa siltaa Siperian rautatietä varten. Kaupunki siitä tuli 1903. Vuoteen 1925 saakka kaupungin nimi oli Novonikolajevsk tsaari Nikolai II mukaan.


title: Novosibirsk

text: Nykyään Novosibirsk on asukasluvultaan Siperian suurin ja Venäjän kolmanneksi suurin kaupunki.


title: Novosibirsk

text: Oheinen taulukko kuvaa Novosibirskin väkiluvun kehitystä väestönlaskentojen kautta. Vuosien 1897, 1926 ja 1939 arvot ovat suuntaa antavia.


title: Novosibirsk

text: Novosibirsk on tärkeä liikenteellinen solmukohta. Se sijaitsee Siperian radalla ja sieltä erkanee rata etelään Barnauliin. Matkustajaliikenteen asemista merkittävin on Novosibirskin päärautatieasema, joka sijaitsee runsas 3 300 kilometriä Moskovasta itään. Kaupungissa on myös jokisatama ja kaksi lentokenttää, joista Novosibirskin kansainvälinen lentoasema (Tolmatšjovo) kuuluu Venäjän vilkkaimpiin matkustajaliikenteen lentoasemiin. Novosibirskin metro avattiin vuonna 1985.


title: Novosibirsk

text: Kaupungissa on kaksi siltaa Obin yli. Kolmannen sillan rakennus aloitettiin vuonna 2010.


title: Novosibirsk

text: Novosibirskissä on monia korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia sekä kaksi yliopistoa, joista Novosibirskin valtionyliopisto lukeutuu Venäjän yliopistorankingissa kärkikymmenikköön. Kaupungissa on myös ooppera, baletti sekä useita teattereita, museoita ja taidegallerioita.


title: Novosibirsk

text: Novosibirskistä on kotoisin useita palloiluseuroja. Jääkiekkoseura Sibir pelaa KHL-liigassa ja jääpalloseura Sibselmaš Venäjän jääpallon superliigassa. Kaupungista on kotoisin myös jalkapalloseura FK Sibir Novosibirsk, lentopalloseura Lokomotiv, koripalloseura BC Novosibirsk ja futsaljoukkue Sibirsk. Palloiluseurat ovat historian aikana olleet hyvin riippuvaisia Novosibirskin teollisuuskaupungin tehtaiden rahoituksesta.Novosibirskissä on Inkerin kirkon Siperian rovastikuntaan kuuluva seurakunta.


title: ICMP

text: ICMP () on TCP/IP-pinon kontrolliprotokolla, jolla lähetetään nopeasti viestejä koneesta toiseen. Arkkitehtuurisesti ICMP-protokolla toimii IP:n päällä. ICMP on kuitenkin niin merkittävästi sidoksissa IP-protokollan toimintaan, että OSI-mallissa se on määritetty jokseenkin hämäävästi IP-protokollan rinnalle.


title: Traceroute

text: Traceroute on yleinen TCP/IP-protokollaa käyttävä työkalu, joka selvittää, mitä reittiä protokollan paketit siirtyvät määrättyyn koneeseen. Traceroute selvittää reitin lisäämällä lähettämiensä pakettien Time to Live -arvoa yksi kerrallaan, aloittaen yhdestä. Näin ensimmäinen lähetetty paketti palaa takaisin ensimmäisen reitittimen jälkeen, toinen palaa toisen reitittimen jälkeen ja niin edelleen. Lopputuloksena on luettelo koneista, jotka muodostavat kuljetun reitin. Kahden koneen siirtoväliä kutsutaan "hop"iksi.


title: Traceroute

text: Traceroute-ohjelma on alun perin kotoisin BSD unix -järjestelmistä. Windows-koneilla traceroute-komennon nimi on tracert.


title: Ping

text: Ping on TCP/IP-protokollan työkalu, joka kokeilee määrätyn laitteen saavutettavuutta. Ping lähettää laitteelle ICMP "echo request"-paketin, johon etätietokone vastaa omalla "echo reply" -paketilla.


title: Ping

text: Tyypillisesti työkalu tulostaa sekä lähetettyjen ja vastaanotettujen pakettien määrän että latenssin.


title: Ping

text: Nykyään suuri osa verkkoon kytketyistä koneista ei vastaa ping-paketteihin, sillä vieraiden koneiden pingaaminen on harvinaista muutoin kuin tietomurtoa edeltävässä kartoituksessa. Myös jotkin Internet-madot etsivät saastutettavia koneita ping-pakettien avulla. Tämän vuoksi suurin osa verkoista suodattaa ping-paketit, joiden kohteina on verkon työasemat, ja jopa osa tärkeistä sähköposti- ja web-palvelimista jättää vastaamatta niihin.


title: Ping

text: "Echo request" pyyntöihin vastaamatta jättäminen rikkoo kuitenkin Internet-standardia RFC 1122, joka suosittaa jokaisen verkon laitteen kuuntelemaan ja vastaamaan pyyntöihin. Vastaamatta jättäminen on ongelmallista, kun ping-ohjelmaa pyritään käyttämään sen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, verkko-ongelmien selvittämiseen.


title: Ping

text: Kaikkien verkkojen tulisi suodattaa sisään tulevat ping-paketit, joiden kohdeosoitteena on verkon yleislähetysosoite. Muutoin verkkoa voi käyttää alustana smurf-hyökkäyksessä.


title: Ping

text: ICMP "echo request"-pakettien suodattamisen yhteydessä asiaan perehtymättömät ylläpitäjät usein suodattavat myös muuta ICMP-liikennettä. ICMP-liikenne on kuitenkin välttämätöntä verkon kunnolliselle toiminnalle, ja tämän vuoksi monissa verkoissa on hyvin oudosti käyttäytyviä ongelmia johtuen vääristä suodatinsäännöistä, jotka estävät IP-protokollan standardien mukaista toimintaa.


title: Ping

text: Ohessa on wikipedia.com -palvelimen pingaamisesta syntynyt tuloste:


title: Jää

text: Jää on veden kiinteä olomuoto. Veden kiinteitä kidemuodon perusteella eroteltavia faaseja tunnetaan 17 erilaista, mutta yleensä jäällä tarkoitetaan luonnossa esiintyvää kiderakenteeltaan kuusikulmaista jäätä. Myös lumi ja rakeet ovat jäätä. Normaalipaineessa vesi jäätyy 0 °C:n (273,15 K, 32 °F) lämpötilassa. Jäätymispiste riippuu myös veden suolaisuudesta: suolainen merivesi saattaa jäätyä vasta −4 °C:ssa. Itämeren vähäsuolainen vesi jäätyy noin −0,3 °C:ssa. Sataessa vesi saattaa olla alijäähtynyttä eli alle 0 °C, mutta silti nestemäistä.


title: Jää

text: Valtaosa maapallon jäästä on jäätiköissä. Jääkaudella jäätiköt levittäytyvät laajoille alueille ja jättävät vetäydyttyään jälkeensä monenlaisia luonnonmuodostumia. Jäätiköt muodostuvat, kun lumi puristuu jääksi päälle satavan lumen painon vuoksi. Lumi muuttuu jääksi, kun sen sisältämät ilmahuokoset umpeutuvat ilmakupliksi: tällöin lumen tiheys on noin 0,83 kg/dm³. Jäätä on myös muilla taivaankappaleilla, kuten komeetoilla.


title: Jää

text: Ainoastaan vesi jäätyy ja muodostaa jäätä. Muut aineet jähmettyvät ja muodostavat kiinteitä olomuotoja. Siitä huolimatta arkikielessä jäällä voidaan viitata muihin aineisiin kuin veteen. Esimerkiksi hiilihappojäällä tehdään teatterinäytösten savuefektejä tai jäähdytetään ylikellotettavia tietokoneita.


title: Jää

text: Tavallisen heksagonaalisen jään tiheys on jään tilaa vievän kuusikulmaisen kiderakenteen vuoksi veden tiheyttä pienempi, joten se kelluu tiheämmän veden pinnalla. Samasta syystä veden tiheysmaksimi on makeassa vedessä poikkeuksellisesti jäätymispisteen yläpuolella +4 °C:ssa. Kun lämpötila laskee tämän alapuolelle, vesimolekyylit alkavat jo hakeutua kuusikulmaiseen muotoon, jolloin tiheys pienenee. Puhtaan jään tiheys on noin 0,9 kg/dm³. Koska vesi laajenee jäätyessään, jäätyminen aiheuttaa muun muassa kivien rapautumista. Veden jäätyessä jäälinsseiksi maaperässä tapahtuu routimista yleensä keväisin, kun jäälinssiä ympäröivä maaperä sulaa nopeammin.


title: Jää

text: Suomessa järvet ja meri jäätyvät tavallisesti talvella, mistä on sekä hyötyä että haittaa ihmisille. Laivaliikennettä varten on käytettävä jäänmurtajia laivaväylien tekemiseen. Toisaalta etenkin saaristossa jää mahdollistaa nopeamman ja vaivattomamman liikkumisen jääteillä.


title: Jää

text: Jään paksuus ei välttämättä kerro jään kantavuutta. Keväällä jää on erilaista kuin syksyllä, ja virtauspaikoissa on jää usein ohuempaa kuin lähellä olevassa vähemmän virtaavassa paikassa. Veden suolapitoisuus vaikuttaa myös jään kantavuuteen.


title: Jää

text: Koska veden jäätymispiste riippuu sen suolaisuudesta, voidaan hyvin kylmässä (alle 0 °C) avomeressä ajelehtivilla jäävuorilla havaita ilmiö, jossa jäävuori jättää taakseen ohuen "jäävanan", pintaan juuri muodostuneen jääkerroksen. Tämä johtuu siitä, että jäävuori on muodostunut makeasta vedestä, joka jäätyy lähempänä nollaa astetta kuin merivesi. Näin ollen mereen joutunut jäävuoren massa pysyy jäänä eikä sula veteen kuten normaalisti.


title: Jää

text: On yleinenharhaluulo, että luistimien ja suksien luistavuus perustuu siihen, että niiden paine sulattaa niiden alla olevan jään muodostaen sen pinnalle liukkaan vesikalvon. Paineen sulattava vaikutus on kuitenkin pieni, joten uskottavampi teoria on, että jään pintakerroksen molekyylit eivät sitoudu kunnolla sisäosien kanssa vaan jäävät osittain nestemäiseen tilaan.


title: Jää

text: Jäät ovat erityisen heikkoja syksyllä ja kevättalvella. Syksyllä jää voi olla vaarallisen heikkoa keskellä järveä, vaikka se olisi turvallista lähellä rantaa. Keväällä aurinko sulattaa jäätä nopeasti, ja aamulla kantava jää voi pettää illalla. Keskitalvella vaarallisia ovat esimerkiksi salmissa, jokien suistoissa ja niemenkärjissä olevat virtauspaikat, joissa on avantoja.


title: Jää

text: Jää- ja lumipeite vähentävät ilmaston lämpenemistä, sillä ne heijastavat auringonsäteitä takaisin avaruuteen. Tämä on yksi syy, miksi tutkijat ovat huolestuneita ilmaston lämpenemisen seurauksena häviävistä jääpeitteistä.


title: Jää

text: Koska 0-asteinen vesi on kevyempää kuin 4-asteinen, alkaa vesistöjen jäätyminen veden pinnasta. Veden pinnalla oleva jää- ja lumikerros toimii eristeenä, mikä parantaa elämän mahdollisuuksia napa-alueiden vesistöissä. Talvella eläimet voivat vaeltaa laajemmalle alueelle etsimään ravintoa kantavan jään ansiosta.


title: Jää

text: Vesieliöiden on täytynyt myös sopeutua elinympäristöönsä, joka talvisin peittyy jäällä. Jääpeite vaikuttaa eri tavoin vedenalaiseen elinympäristöön, koska jääpeite


title: Jää

text: Etelämantereella ja Grönlannissa olevista vanhoista jääkerroksista voidaan tutkia maapallon ilmaston muutoksia jopa kymmenien tuhansien vuosien takaa, koska lumi sulkee sisäänsä ilmakuplia puristuessaan jäätikköjääksi.


title: Jää

text: Jääkuutioita käytetään yleisesti virvoitus- tai alkoholijuomien seassa pitämään juoman nautiskeluajan kylmänä. Jäätä käytetään myös apuna urheiluvammojen ensihoidossa. "Tekojää" on urheilupaikkojen pinnoitus, jonka päällä voidaan harjoittaa luistelulajeja.


title: Lumi

text: Lumi on jääkiteiden ja ilman muodostamaa kuohkeaa ainetta, jota syntyy pilvissä ja sataa maahan talvella riippuen siitä, onko ilman lämpötila tarpeeksi kylmä. Puhdas lumi on valkoista ja läpinäkymätöntä. Lumi muodostaa maan pinnalle valkoisen, eristävän peitteen, joka pysyy lumena niin kauan, kunnes lämpötila nousee nollan yläpuolelle ja lumi sulaa vedeksi. Jos lumi ei kesälläkään ehdi sulaa, se kovettuu vähitellen jäätiköksi.


title: Lumi

text: Monet eläimet ovat sopeutuneet lumi-ilmastoon, ja niiden talvehtimisen onnistumiseen vaikuttaa lumen määrä. Lisäksi monien eläinten talviturkki on valkoinen, ja lumi suojaa myös useiden kasvien talvehtimista. Ihmisen toimintaan lumella on sekä positiivisia että negatiivisia vaikutuksia. Lumipeite helpottaa esimerkiksi hiihtäen tai potkukelkalla liikkumista, sekä mahdollistaa monet talviurheilulajit ja muut harrastukset, mutta toisaalta sakea lumipyry saattaa aiheuttaa liikennekaaoksen ja liukastumisia.


title: Lumi

text: Lumihiutaleet syntyvät sadepilvissä. Muualla kuin tropiikissa kaikki merkittävä sade, paitsi tihku, syntyy jäätyneessä olomuodossa. Sadepilven yläosassa, missä lämpötila on 12–40 pakkasastetta, on pieniä jääkiteitä ja alijäähtyneitä vesipisaroita. Näistä kasvaa lumihiutaleita. Kun hiutaleet kasvavat niin isoiksi, ettei pilven muodostanut nousuliike enää kannattele niitä, ne putoavat alempiin ilmakerroksiin, missä on tyypillisesti lämpimämpää ja kosteampaa. Samalla ne kasvavat. Jos hiutaleet putoavat tarpeeksi kauan ilmassa, jonka lämpötila on nollan yläpuolella, ne sulavat osittain rännäksi tai kokonaan vesisateeksi.


title: Lumi

text: Lumikiteiden muoto riippuu lämpötilasta ja kosteudesta sekä niiden syntypaikassa että matkalla maan pinnalle. Jääkiteiden rakenteen takia niistä voi tulla kuusikulmaisia levyjä, neulasia tai haaroittuvia tähtiä. Japanilainen Ukichiro Nakaya kasvatti 1930-luvulla lumihiutaleita kaniininkarvojen päässä laboratoriossa ja tutki systemaattisesti kosteuden ja lämpötilan vaikutusta. Lähellä nollaa syntyi levyjä, 3–12 pakkasasteessa pilareita, sitten taas levyjä ja kylmemmässä kuin −22 asteessa jälleen pilareita. Mitä vähemmän kosteutta oli, sitä yksinkertaisempia kiteistä tuli. Monihaaraiset, tähtimäiset kuviot vaativat suuren kosteuden. Sopivissa oloissa lumikiteet tarttuvat toisiinsa ja muodostavat lumihiutaleita, joissa voi olla satoja toisiinsa takertuneita lumikiteitä.


title: Lumi

text: Runollisen sanonnan mukaan koskaan ei synny kahta samanlaista lumihiutaletta. Yhdysvalloissa sanonta yhdistetään Wilson Bentleyiin, joka kuvasi samalla kalustolla 46 vuoden aikana yli 5 000 lumihiutaletta, joista jokainen oli erilainen. Se, onko lause totta, riippuu lumihiutaleen määritelmästä. Samanlaisissa oloissa syntyneet yksittäiset kiteet, esimerkiksi pienet jääneulaset, ovat varsin samannäköisiä. Mutta silloin kun useat lumikiteet muodostavat yhden lumihiutaleen, rakenteessa on niin monta vaihtoehtoa, että pidetään erittäin epätodennäköisenä, että niitä syntyisi kaksi aivan samanlaista.


title: Lumi

text: Lumihiutaleiden putoamisnopeus riippuu niiden muodosta ja huurtumisasteesta, ja on tyypillisesti 1–2 m/s. Tätä voi verrata sadepisaroiden putoamisnopeuteen, 6–7 m/s.


title: Lumi

text: Lumisateen ohella lumikiteitä muodostuu pieniä määriä myös jääsumun kehittyessä. Uusia lumikiteitä muodostuu runsaasti myös ilmakehän vesihöyryn asettuessa uusiksi jääkiteiksi suoraan olemassa olevan lumi- tai jääpeitteen, tai vaikkapa pakkasella olevan ikkunalasin päälle (kuuran synty). Pintakuuran kehittyminen voi myös muuttaa lumipinnan fysikaalisia ominaisuuksia (esimerkiksi albedo, suksen luisto lumella), vaikka lumen määrään sillä on yleensä vain pieni vaikutus. Mikäli lumipeite kasvaa pintaan ilmavirtauksen myötä iskeytyvien nestemäisten pilvi- tai sumupisaroiden johdosta, on kyseessä huurteen muodostuminen. Erityisesti tuntureilla, vuoristossa sekä meren tai avointen vesien (joet, järvet) äärellä huurtuminen on erittäin merkittävä lumipeitteen syntytapa.


title: Lumi

text: Lunta sataa yleensä silloin, kun lämpötila on pakkasen puolella tai hyvin lähellä nollaa celsiusastetta. Vaikka lämpötila maanpinnan lähellä olisi nollan yläpuolella, lunta voi sataa silti, koska ylhäällä pilvien korkeudella on kylmempää eikä lumi aina ehdi sulaa matkalla.


title: Lumi

text: Keskileveysasteiden manneralueilla lunta sataa eniten lämpimän rintaman yhteydessä. Kylmän rintaman yhteydessä ja jälkipuolella sataa vain lumikuuroja. Merellä ja rannikoilla puolestaan avoveden vaikutus lumisateeseen tuo suurimmat lumimäärät, sillä järven tai meren aiheuttama pyry voi jatkua päiväkausia. Mantereilla lumikuuroja syntyy silloin, kun troposfäärin keski- ja yläosiin virtaa kylmää ilmaa ja ilmakehän stabiilisuus pienenee. Ilmakehän rajakerroksen lämpenemisen aiheuttama epävakaus ei ole talvella merkittävää, koska aurinko ei juuri lämmitä lumista maata. Korkeapaineen vallitessa voi inversiokerrokseen muodostua sumupilvi tai kumpukerrospilvi, josta sataa pieniä määriä lunta. Kovalla pakkasella lumikiteitä voi myös härmistyä vesihöyrystä ilman pilvipisaravaihetta, erityisesti vuoristo- ja napajäätiköillä. Härmistymällä syntyneitä hyvin pieniä ja kiiltäviä kiteitä kutsutaan timanttipölyksi. Voimakas tuuli ja sopiva lämpötila synnyttää lumituiskua, jolloin maahan äskettäin satanut lumi voi nousta uudelleen ilmaan.


title: Lumi

text: Kun lumi alkaa sulaa, nestemäinen vesi sitoutuu jääkiteisiin niin kauan kuin sen osuus on riittävän pieni. Kun osuus ylittää 2–5 % tilavuudesta, vettä alkaa vapautua. Sen jälkeenkään kaikki sulanut lumi ei valu vetenä pois, vaan osa lumesta sublimoituu vesihöyryksi ja osa voi jäätyä uudelleen. Lumen sulamisessa keväällä on selvä vuorokausivaihtelu: eniten lunta sulaa iltapäivisin klo 12:n ja 18:n välillä. Nopeimmillaan lunta voi sulaa 3–4 millimetriä tunnissa. Viileän ilmaston alueella talven sateet varastoituvat lumipeitteeseen, lähtevät keväällä liikkeelle ja aiheuttavat tulvia. Enimmillään lumipeitteeseen on varastoituneena 15–30 % vuoden sademäärästä.


title: Lumi

text: Ellei maahan satanut lumi sula heti, siitä muodostuu maan pinnalle lumipeite, kunnes se sulaa tai haihtuu. Jos kaikki lumi ei kesälläkään ehdi sulaa ja sitä kertyy maahan joka vuosi lisää, se kovettuu vähitellen jäätiköksi. Napa- ja vuoristojäätiköt ovatkin syntyneet näin.


title: Lumi

text: Maassa oleva lumi on kolmen aineen, jääkiteiden, nestemäisen veden ja kostean ilman, seosta. Kiteiden muoto, koko ja sidostuneisuus muuttuvat koko ajan. Muuttumista eli metamorfoosia on kolmea lajia: sulamis-jäätymismetamorfoosia, hajottavaa metamorfoosia ja rakentavaa metamorfoosia. Viimeksi mainitussa muodostuu sokerimaista syväkuuraa, kun kosteasta ilmasta härmistyy kuuraa vanhojen jääkiteiden pintaan. Kevättalvella lumikerroksen pinta sulaa päivisin mutta jäätyy öisin ja muodostaa kovan kuoren. Lumi muuttuu myös tuulen vaikutuksesta tai pakkautuessaan liikenteen tai vaikkapa latukoneen alla.


title: Lumi

text: Lumitutkimuksessa maassa oleva lumi luokitellaan kuuteen lumiluokkaan: tundralumi, taigalumi, vuoristolumi eli alppilumi, preerialumi, merilumi ja ajoittainen eli efemeraalinen lumi. Luokitus perustuu lumen fysikaalisiin ominaisuuksiin eli paksuuteen, tiheyteen, lämmönjohtavuuteen, kerrosten lukumäärään ja nestemäisen veden osuuteen. Tundralumi on kylmää ja ohutta, ja se koostuu syväkuurasta ja tuulen tiivistämistä kiteistä. Tuuli pakkaa myös preerialunta, mutta siinä on vähemmän syväkuuraa. Taigalumi on syvää, huokoista ja koostuu lähes pelkästään syväkuurasta. Merilumelle on ominaista se, että se sulaa ja jäätyy useita kertoja talven aikana ja syväkuuraa muodostuu vähemmän kuin muissa tyypeissä. Puuterilumi on puolestaan tyynellä ilmalla ja kovalla pakkasella satanutta lunta, johon metamorfoosi ei ole vielä ehtinyt vaikuttaa.


title: Lumi

text: Kun lumi säilyy maassa pitempään kuin yhden talven, sitä aletaan kutsua "ylivuotiseksi lumeksi". Jäätikkötieteessä se jaetaan vielä kahteen osaan: kun osittain sulaneen ja uudelleenkiteytyneen lumen tiheys on 0,5 g/cm, sitä sanotaan névé-lumeksi, kun taas vielä tiheämmän, yleensä yli 0,55 g/cm lumen nimitys on firn. Jos firn tiivistyy edelleen siitä tulee jo jäätä. Muuttuminen névé-lumesta jäätiköksi kestää tyypillisesti 25–100 vuotta. Jäätikköjen jäässäkin on aina ilmakuplia; tuhansia vuosia vanhoista jäätiköistä kairattujen näytteiden ilmakuplista voidaan tutkia menneiden aikojen ilmakehää.


title: Lumi

text: 1900-luvulla sataneen lumen määrää mitattiin lähinnä niin, että lumen annettiin kertyä sademittariin, missä se sulatettiin ja kaadettiin mittalasiin. Näin saatiin tietää sataneen lumen vesimäärä eli massa. 2000-luvulla ovat yleistyneet punnitsevat sademittarit, jotka voivat mitata saman asian sulattamatta lunta. Lumen syvyyttä on perinteisesti mitattu lumikepillä, jonka varressa on mitta–asteikko. Uudet menetelmät ovat eräänlaisia kaikuluotaimia, jotka perustuvat ultraääneen. Lumen syvyyden muutos ei kuitenkaan ole sama kuin sataneen lumimäärän summa esimerkiksi kuukauden aikana, koska lumi maassa ollessaan tiivistyy, sulaa ja muuntuu kiderakenteeltaan. Lumen kaukokartoitus on ainoa tapa selvittää laajojen alueiden lumipeitteen muutoksia.


title: Lumi

text: Lumen tiheydellä tarkoitetaan sataneen lumen vesimäärän ja lumensyvyyden muutoksen suhdetta. Perinteinen meteorologiassa käytetty arvio tästä suhteesta on 1:10, jolloin millimetri vettä vastaa senttimetriä lunta. Lumen tiheys vaihtelee kuitenkin säätilanteen mukaan. Kuohkeinta lunta sataa −15 asteen vaiheilla, mutta ratkaiseva ei ole pelkästään lämpötila maanpinnan lähellä vaan koko lumihiutaleen elinkaaren aikana pilvestä alkaen. Myös tuulen nopeus vaikuttaa lumen tiheyteen.


title: Lumi

text: Lumen vesiarvo kertoo, kuinka paksua vesikerrosta tietyn paksuinen lumikerros vastaa. Lumen tiheys vaikuttaa sen vesiarvoon. Vesiarvo voidaan mitata paineanturilla tai lumivaa'alla. Toisin kuin usein luullaan, ei lumen massa lisäänny suojasäällä (lämpötila nousee nolla-asteen yläpuolelle). Sen sijaan lumen tiheys muuttuu ja tiiviimpää suojalunta mahtuu enemmän samaan tilaan kuin tiheydeltään harvempaa pakkaslunta. Jos siis vaikkapa katolla on paljon pakkaslunta ja lämpötila nousee plussan puolelle, ei katolla olevan lumen massa lisäänny yhtään. Jotta massa lisääntyisi, on lunta tai vettä tultava lisää katolle. Veden osalta käy vielä yleensä niin, että se vain nopeuttaa katolla olevan lumen sulamista, joten lumikuorma voikin päinvastoin entisestään keventyä.


title: Lumi

text: Lumipeite heijastaa merkittävästi enemmän auringon lyhytaaltoista säteilyä kuin paljas maa. Vastasatanut puhdas kuiva lumi heijastaa 80–90 % säteilystä, kun paljaan maan heijastuskyky eli albedo on noin 10 %. Lumi siis vaikuttaa talvella valoisuuteen, sillä korkean heijastuskykynsä vuoksi se lähes kaksinkertaistaa valon määrän. Syksypuolen pilvisiä hämäriä päiviä tuore lumi valaisee merkittävästi. Aurinkoisella säällä keväthangen häikäisy on voimakasta auringonsäteiden heijastuessa hangelta. Lumen sulaessa märkä ja ehkä likainenkin lumi ei enää heijasta valoa yhtä voimakkaasti.


title: Lumi

text: Maapallolla on lunta jatkuvasti napa- ja vuoristojäätiköissä. Vuosittain sulavasta lumipeitteestä 98 % on pohjoisella pallonpuoliskolla. Maaliskuussa lumipeite ulottuu Ruotsissa ja Norjassa keskimäärin hiukan Suomen eteläkärjen eteläpuolelle. Lumialueen raja jatkuu Viron eteläpuolelta Valko-Venäjälle ja kaartaa keskellä Euraasian mannerta etelämmäs. Vuoristoseuduilla, etenkin Alpeilla, Pyreneillä ja Balkanilla sekä Turkin Anatolian ylängöllä, mutta myös Kreikan ja Italian korkeammilla alueilla on omat lumialueensa. Aasiassa lumipeite ulottuu Siperiasta Himalajalle ja kattaa Kiinan ja Japanin pohjoisosat. Pohjois-Amerikassa pysyvän lumen raja ulottuu suunnilleen Suurille järville. Eteläisen pallonpuoliskon talvi vaihtuu kevääksi syyskuussa, ja silloin lunta on Etelämantereen lisäksi Etelä-Amerikan eteläosassa sekä Uuden-Seelannin, Etelä-Australian ja Etelä-Afrikan ylänköalueilla.


title: Lumi

text: Kaiken kaikkiaan keskitalvella 49 % pohjoisen pallonpuoliskon maanpinnasta on yleensä lumen peitossa, mutta ilmaston lämpeneminen on saanut lumipeitteisen alueen pienenemään jo 7,5 % vuosien 1922 ja 2005 välillä. Satelliittihavainnoilla on voitu osoittaa lumen määrän vähentyneen pohjoisella pallonpuoliskolla vuosien 1966 ja 2005 välillä. Väheneminen on ollut voimakkainta keväällä ja kesällä. Se vähentää heijastumista, mikä taas kiihdyttää lämpenemistä. On arvioitu, että lumipeite vähenee Suomessa ilmastonmuutoksen vuoksi etenkin etelässä ja alku- ja lopputalvesta, mutta keskitalvella ja pohjoisessa muutos ei ole niin suuri. Keski-Suomessa lumimäärän arvioidaan olevan 2050-luvulla noin 70 % vuosien 1971–2000 keskiarvosta. Mikäli kasvihuonekaasujen päästöt jatkavat nykyistä kasvuaan, vuosisadan lopulla Suomessa olisi lunta vain noin 30 % nykyisestä. Samaan aikaan lumen määrän ennustetaan lisääntyvän niillä alueilla, missä nykyisin sademäärät jäävät vähäisiksi kylmyyden vuoksi. Lumipeitteen lisääntyminen ja väheneminen seurailee suunnilleen rajaa, jolla nykyilmastossa maaliskuun keskilämpötila on -20 °C. Lumen määrä lisääntyy siis lähinnä Pohjois-Amerikan ja Euraasian koillisosissa eli Alaskassa ja Siperiassa.


title: Lumi

text: Vuoristoseuduilla esiintyy lumivyöryjä useimmiten rinteillä, joiden kaltevuus on ainakin 35 astetta (metrin matkalla rinne laskee 70 cm). Karkea, lohkareinen maanpinta ja varpukasvillisuus estävät vyöryjä alkutalvesta. Vyöryvaara on suurin silloin, kun lumi muuttuu kerrokselliseksi, ja alimmat kerrokset ovat sokerimaista ryynilunta. Lumivyöryjä sattuu myös Suomessa, missä tehdään nykyisin lumivyöryennusteita kuudelle tunturialueelle.


title: Lumi

text: Jään päälle satava lumipeite hidastaa järvien ja meren jään paksunemista. Lumipeitteinen jää paksunee noin 50 % hitaammin kuin lumeton jää samoissa lämpötiloissa.


title: Lumi

text: Monet eläimet ovat sopeutuneet lumi-ilmastoon, ja niiden talvehtimisen onnistuminen riippuu lumen määrästä. Esimerkiksi metsäjänis vaihtaa turkkinsa valkoiseen talvikarvaan suojautuakseen pedoilta, ja hylkeiden pienet poikaset ovat valkokarvaisia. Lumikenkäjäniksen takakäpälien anturat ovat pitkien jäykkien karvojen peittämät ja levittäytyvät lumikenkien tapaan niin, että lumi kannattaa eläintä paremmin. Ahman jaloissa on samantapainen rakenne. Riekko ja muut pohjoisen kanalinnut osaavat kiepauttaa lumikolosta suojan, johon ne vetäytyvät kovalla pakkasella. Myös urpiaiset, hömötiaiset ja lapinsirkut voivat yöpyä lumen sisässä. Selkeänä ja tyynenä pakkasyönä lumen sisässä voi olla 10, jopa 40 astetta lämpimämpää kuin sen pinnalla. Lumipeitteen alla lämpötila pysyy lähellä nollaa, joten pienet jyrsijät voivat liikkua siellä paleltumatta. Lumi haittaa myös jyrsijöitä syövien petojen liikkeitä. Lunta käyttää hyväkseen myös saimaannorppa, joka synnyttää poikasensa lumen suojaan.


title: Lumi

text: Hirvet kokoontuvat paksun lumipeitteen aikana pieniksi laumoiksi ja pysyttelevät pienellä alueella, sillä liikkuminen kuluttaisi liikaa energiaa. Myös porot vaihtavat laidunnusalueitaan lumipeitteen kehityksen mukaan: kun korkeilla paikoilla hanki lopputalvesta paksunee, porot siirtyvät laiduntamaan ohutlumisille alaville metsämaille. Huhtikuussa ne nousevat kovaa hankea pitkin tunturien tuulenpieksämäkankaille, mihin aurinko pian sulattaa ensimmäiset pälvet.


title: Lumi

text: Lumi suojaa maanrajassa eläviä kasveja paleltumiselta, ja monen lajin lehtiruusukkeet talvehtivat vihreinä sen alla. Keväällä ohuen lumikerroksen läpi tulee sen verran valoa, että ainavihannat varpukasvit kykenevät yhteyttämään jo ennen lumen sulamista. Lumi vaikuttaa myös kasvitautien, kuten lumihomeen leviämiseen, kasvien paleltumiseen ja keväiseen kuivumiseen. Vuoristoissa kasvuston korkeus saattaa määräytyä lumipeitteen mukaan. Jotkut kasvit kuten mänty ja kuusi varistavat siemenensä lumelle ja leviävät uusille alueille, kun siemenet ajelehtivat sulamisvesien mukana.


title: Lumi

text: Ihmisen liikkumisen kannalta lumesta on sekä hyötyä että haittaa. Hiihtämällä, reellä tai potkukelkalla liikuttaessa käytetään hyväksi sitä, että lumi vähentää kitkaa. Lumen kitka riippuu sen lämpötilasta. Lumi myös peittää maanpinnan pienet epätasaisuudet, jolloin esimerkiksi metsässä pääsee liikkumaan suksilla tai lumikengillä paremmin kuin kävellen sulan maan aikana.


title: Lumi

text: Pyörillä kulkevalle liikenteelle lumi on haitta, ja tieliikenteessä lumen liukkautta vähennetään auraamalla, hiekoittamalla tai suolaamalla. Tiesuolan vesiliuos pysyy nestemäisenä enintään −6 asteeseen asti, joten sitä kylmemmässä täytyy turvautua hiekkaan. Suolaa levitetään toisinaan tielle jo ennen lumisateen alkua, jotta lumi ei tarttuisi tiehen kiinni.


title: Lumi

text: Varsinkin alueilla, missä lumentuloon ei ole totuttu, äkillinen pyry voi aiheuttaa liikennekaaoksia. Esimerkiksi alkuvuonna 2009 Englannin lento- ja tieliikenne oli useita päiviä ongelmissa 5–30 senttimetrin lumentulon takia. Keskileveysasteiden liikkuvan matalapaineen aiheuttama pyry kestää harvoin yli 12 tuntia, mutta avoin meri voi luoda päiväkausia jatkuvan lumipyryn, kuten joulukuun alussa 1998, jolloin Ruotsissa Gävlen seudulla satoi 140 cm lunta.


title: Lumi

text: Liukastumistapaturmat ovat ongelma niilläkin alueilla, joilla lumeen on totuttu. Esimerkiksi Suomessa kirjataan vuosittain noin 50 000 liukastumistapaturmaa, joista 10–20 johtaa kuolemaan. Jalankulkijat liukastelevat erilaisissa säätilanteissa kuin autoliikenne, kuten silloin, kun jään päälle sataa lunta. Suomessa on arvioitu, että kaatumis- ja liukastumistapaturmista koituu vuosittain menetettyjen työpäivien ja sairaanhoidon kulujen vuoksi noin 400 miljoonan euron kustannukset, ja näistä tapaturmista kaksi kolmasosaa sattuu lumisella tai jäisellä alustalla. Kanadassa turvallisuusneuvosto julkaisee riskiryhmille, kuten vanhuksille ja maahanmuuttajille, ohjeita turvallisesta talviliikkumisesta.


title: Lumi

text: Rakenteiden päälle kertyvä lumi voi vaurioittaa rakennuksia. Esimerkiksi Suomessa rakennusohjeissa on määräyksiä siitä, kuinka isoja lumikuormia kattojen pitää kestää. Rajat vaihtelevat eri alueilla: Suomen pienimmät rajat ovat Lounais-Suomessa 140 kg/m ja suurimmat Itä-Lapissa 240 kg/m. Kun lunta kertyy yli tämän rajan, sitä pitää lapioida vähemmäksi. 2000-luvun alussa Suomessa romahti useita kattoja ja julkisuudessa käytiin keskustelua, olivatko romahduksiin syynä poikkeukselliset sääolot vai kattojen rakenneviat.


title: Lumi

text: Toisaalta rakentamisessa voidaan käyttää hyväksi lumen lämpöä eristävää vaikutusta esimerkiksi silloin, kun siitä tehdään igluja. Niissä lämpötila pysyy pelkän ihmisten ruumiinlämmön avulla kymmeniä asteita ulkoilmaa korkeammalla.


title: Lumi

text: Lumella on suuri merkitys myös metsätaloudelle. Vaikka kylmätalvisen ilmastoalueen metsät ja metsänhoitotavat ovat periaatteessa sopeutuneet lumi-ilmastoon, ääriolot aiheuttavat ongelmia. Kun sataa kosteaa lunta, joka takertuu oksiin, ja sen jälkeen tuuli voimistuu, puut voivat katkeilla. Sitä tapahtuu varsinkin, jos lumisateet alkavat ennen kuin lehtipuut ovat karistaneet lehtensä. Kun puut kaatuvat tai oksat katkeilevat sähkölinjojen päälle, voi syntyä laajojakin sähkökatkoja. On arvioitu, että Suomen runsaslumisimmilla alueilla on talven aikana keskimäärin kymmenen sellaista vuorokautta, jolloin oksat voivat katketa lumen painosta. Jos lumi sataa aikaisin tai sitä on paljon, maa ei routaannu ja metsäkoneilla on vaikeuksia liikkua turvemailla. Toisaalta lumen puutekin voi haitata metsässä liikkumista.


title: Lumi

text: Lumi mahdollistaa monia talven harrastuksia ja urheilumuotoja. Nollan asteen vaiheilla lumi muovautuu helposti lumipalloiksi, joilla voi käydä lumisotaa tai joista voi rakentaa lumilinnoja ja lumiukkoja. Hiihtäminen ja kelkkailu ovat suosittuja liikunta- ja urheilumuotoja. Talviurheilu on perinteisesti riippuvaista lumiolosuhteista, vaikka monille lajeille on kehitetty vaihtoehtoja lumettomiin oloihin. Hiihtokauden pidentämiseksi käytetään monissa laskettelukeskuksissa tykkilunta, jonka avulla rinteitä voidaan lumettaa silloin, kun lämpötila on pakkasen puolella. Lämpimillä alueilla hiihtokeskukset ovat jopa peittäneet rinteitä täysin keinotekoisella, lunta muistuttavalla aineella. Lumen virkistyskäytöllä on suuri taloudellinen merkitys esimerkiksi Alpeilla ja Lapissa. Kemin lumilinna ja Ruotsin jäähotellit houkuttavat myös ulkomaisia matkailijoita.


title: Lumi

text: Lunta on jään ohella käytetty ruokien ja juomien jäähdytykseen, minkä takia sitä on varastoitu ja kuljetettu jo tuhansien vuosien ajan. Antiikin kreikkalaiset sekoittivat lunta viiniin, ja roomalaiset käyttivät ilmeisesti jäähdytysastiaa, jossa lumi pysyi viiniastian ulkopuolella.


title: Lumi

text: Lumeen liittyy vahvoja mielikuvia ja symboliikkaa. Talvea ja kylmyyttä kuvataan usein lumihiutaleen merkillä, ja lumi kuuluu joulukoristeisiin jopa Australiassa, jossa joulu sattuu kesälomien aikaan.


title: Lumi

text: Lumi on tärkeässä roolissa monissa kirjallisissa teoksissa. Joskus lumi henkilöityy suorastaan yhdeksi päähenkilöistä. H. C. Andersenin satu "Lumikuningatar" ja Tove Janssonin "Taikatalvi" kuvaavat kumpikin lumen kauniina, ylväänä kuningattarena, jolla on valta tappaa. Peter Høegin menestysromaanissa "Lumen taju" rikoksen ratkaisu liittyy Grönlannissa kasvaneiden ihmisten kykyyn tulkita lumeen jääneitä jälkiä. Lumikki sai nimensä ihostaan, joka oli valkea kuin lumi.


title: Lumi

text: Lumi on myös vaikuttanut pohjoisen kansojen kielenkäyttöön. Inuiteilla on omat sanansa muun muassa lumilajeille "apuhiniq" (tuulen pakkaama lumi) ja "qanik" (isoina hiutaleina hitaasti satava lumi). Sama ilmiö näkyy myös saamessa sekä suomen kielessä. Suomen kielessä on esimerkiksi sellaisia lunta tarkoittavia sanoja kuin "sohjo", "räntä", "tykky", "viti, nuoska, kohva" ja "tiera".


title: Nižni Novgorod

text: Nižni Novgorod (), kirjaimellisesti "Alempi Novgorod", on 1,25 miljoonan asukkaan suurkaupunki, Venäjän kaupungeista viidenneksi suurin. Se sijaitsee Volgan ja sen sivujoen Okan yhtymäkohdassa, runsaat 400 km Moskovasta itään. Nižni Novgorod on Volgan liittovaltiopiirin ja Nižni Novgorodin alueen hallinnollinen keskus.


title: Nižni Novgorod

text: Kaupungin perusti vuonna 1221 Vladimirin ruhtinas Juri Vsevolodovitš. Vuosina 1932–1990 Nižni Novgorodin nimi oli Gorki kaupungissa syntyneen kirjailija Maksim Gorkin mukaan.


title: Nižni Novgorod

text: Neuvostoaikana kaupungista tuli merkittävä teollisuuskeskus. Gorkin autotehdas (GAZ) avattiin 1932 Neuvostoliiton ja Fordin solmiman sopimuksen tuloksena.


title: Nižni Novgorod

text:
Toisen maailmansodan aikana kaupungissa tuotettiin merkittävä osa Neuvostoliiton sotakalustosta.
GAZ valmisti GAZ-MM-kuorma-autoja, BA-64-panssariautoja, T-60 ja T-70-panssarivaunuja ja SU-76-rynnäkkötykkejä.
Lentokonetehdas №21 (nykyinen Sokol) Semjon Lavotškinin johdolla tuotti 1/3 hävittäjistä.
Krasnoje Sormovo (tehdas №112) valmisti sukellusveneitä ja vetureita ja 30 % T-34-panssarivaunuista.
Tykkitehdas №92 valmisti tykistön kalustoa ja radiopuhelintehdas №197 (nykyinen Nitel) viestintäkalustoa.


title: Nižni Novgorod

text:
Saksalaiset pommittivat Gorkia ensi kertaa 4. marraskuun 1941 liittyen Moskovan taisteluun.
Pommitukset jatkuivat helmikuussa 1942 ja saman vuoden kesällä ja marraskuussa.
Pitkän tauon jälkeen Gorkia pommitettiin uudelleen seitsemänä yönä 4.–8., 10.–11., 13.–14. ja 21.–22. kesäkuuta 1943 osana kesän suurhyökkäystä. Samalla iskettiin myös muihin Volgan alueen teollisuuskeskuksiin, Jaroslavliin ja Saratoviin.
Kaupungin ilmapuolustus oli keskitetty lähinnä siltojen ja liikenneyhteyksien suojaamiseen, eikä sillä ollut käytössä lainkaan hävittäjäkoneita.


title: Nižni Novgorod

text: Kaupungissa on GAZ:n (Gorkovski Avtomobilnyi Zavod) tehdas, joka tunnetaan Gorkin autotehtaana. Tehdas valmistaa Gazel-paketti- ja -avolava-autoja ja joka on aiemmin valmistanut Volga-henkilöautoja. Kaupungissa on myös suuri lasitehdas sekä Kaskol-lentokonetehdas.


title: Nižni Novgorod

text: Kaupungissa toimii maanalainen, Nižni Novgorodin metro. Rautatieyhteydet ovat hyvät, junat pääkaupunki Moskovaan lähtevät pääasiassa Nižni Novgorodin Moskovan rautatieasemalta. Matka-aika suurnopeusjuna Sapsanilla Moskovaan oli alle neljä tuntia vuoden 2013 alussa; matka-aikaa pyritään rataa parantamalla lyhentämään yli tunnilla. Myös kaupungin keskustasta noin 18 kilometriä lounaaseen sijaitsevaa kansainvälistä lentoasemaa uusitaan kymmenvuotisella modernisointihankkeella.


title: Nižni Novgorod

text: Kaupungin jääkiekkoseura Torpedo pelaa KHL-liigassa, jääpalloseura Start pelaa Venäjän jääpallon superliigassa, ja jalkapalloseura FK Volga pelaa Venäjän valioliigassa.


title: Nižni Novgorod

text: Kaupunki on yksi vuoden 2018 jalkapallon mm-kisojen isäntäkaupungeista.


title: SourceForge

text: SourceForge on avoimen lähdekoodin ohjelmistokehittäjien verkkosivusto. Se tarjoaa projekteille verkkosivut, sekä työkaluja muun muassa versiohallintaan ("CVS", "Subversion") ja ohjelmointivirheiden käsittelyyn.


title: SourceForge

text:
SourceForge oli aikanaan suurin ilmaiseksi tarjottava alansa palvelu, mutta sittemmin suuri osa projekteista on siirtynyt muihin palveluihin, kuten GitHubiin.
Omistajanvaihdoksen jälkeen SourceForgen ylläpitäjät ottivat projektisivuja haltuunsa ja lisäsivät mainosohjelmia niiden latauslinkkien asennustiedostoihin, mikä johti monien projektien siirtymiseen pois SourceForgesta.


title: SourceForge

text: Verkkosivuston perusti VA Software ("nyk." Geeknet) marraskuussa 1999. Sivuston ohjelmistoalusta oli alkujaan vapaata ohjelmistoa, jonka tuorein versio julkaistiin marraskuussa 2001. Tämän jälkeen ohjelmistoa myytiin nimellä "SourceForge Enterprise Edition". Vuonna 2007 SourceForge myi ohjelmiston CollabNetille. Vuonna 2012 se otti käyttöön uuden Pythonilla kehitetyn Allura-alustan, jonka oikeudet lahjoitettiin Apache Software Foundationille ja se julkaistiin vapaana ohjelmistona.


title: SourceForge

text:
Syyskuussa 2012 Dice Holdings ("Dice.com") osti SourceForgen "Geeknetiltä".
Dice muodosti SourceForgesta, Slashdotista ja Freecodesta tytäryhtiön Slashdot Media.


title: SourceForge

text: Kesästä 2013 lähtien SourceForge ei ole enää tarjonnut suoria latauslinkkejä, vaan lataus noutaa ensin asennusohjelmiston, joka ennen varsinaista latausta näyttää mainoksia ja tarjoaa ladattavaksi useita ilmaisohjelmia tai kaupallisten ohjelmien testiversioita.


title: SourceForge

text: SourceForgeen on vuonna 2014 rekisteröity yli 430 000 projektia ja sivustolla on 3,7 miljoonaa rekisteröityä käyttäjätiliä.


title: SourceForge

text: Heinäkuussa 2013 SourgeForce ilmoitti tarjoavansa projektien vetäjille mahdollisuuden lisätä projektinsa DevShare-mainonnan piiriin. Kyseinen toiminto lisätään projektin asennustiedostoon, jossa se esittää mainoksia loppukäyttäjälle.


title: SourceForge

text: GIMP poisti ohjelmansa SourceForgesta vuoden 2013 marraskuussa asennustiedostoihin lisättyjen mainoksien takia.


title: SourceForge

text: Toukokuussa 2015 GIMP huomasi SourceForgen ottaneen haltuun heidän vanhan projektisivunsa ja lisänneen ohjelman Windows-asennusohjelmistoihin haittaohjelmia.


title: SourceForge

text: 1. kesäkuuta 2015 SourceForge ilmoitti, ettei ohjelmistojen asennustiedostoihin lisätä kolmannen osapuolen mainoksia ilman lupaa. Ilmoituksen jälkeen monet projektivetäjät huomasivat SourceForgen ylläpitäjien ottaneen haltuunsa heidän projektisivunsa. Kyseisiä projekteja ovat mm. Nmap, Notepad++ ja VLC media player.


title: SourceForge

text:
Tammikuussa 2016 sandiegolainen BIZX LLC osti Slashdot Median DHI Group Inc.:ilta (entinen Dice Holdings).
Uusi omistaja ilmoitti helmikuussa 2016 lakkauttavansa DevShare-ohjelman ja haluavansa palauttaa palvelun maineen luotettavana.


title: SourceForge

text: Sivusto saa rahaa verkkomainonnalla. Vuonna 2006 SourceForge ilmoitti tulojensa määräksi 6,5 miljoonaa dollaria. Vuonna 2009 vastaava summa oli 23 miljoonaa dollaria.


title: SourceForge

text: Vuonna 2015 rahavirtojen kasvattamiseksi ohjelmistojen asennuspaketteihin on lisätty haittaohjelmia kolmansilta osapuolilta.


title: SourceForge

text: Osa SourceForgen uudistuksista on saanut paljon negatiivista palautetta projektien vetäjiltä, kehittäjiltä ja loppukäyttäjiltä.


title: SourceForge

text: SourceForgen sivusto on ollut estettynä kiinalaisille syyskuussa 2002, heinäkuussa 2008 sekä elokuussa 2012.


title: SourceForge

text: Vuonna 2006 hakkerit yrittivät päästä käsiksi SourceForgen tietokantoihin, jonka jälkeen SourceForge kehotti käyttäjiään vaihtamaan salasanansa. Vuoden 2007 joulukuussa SourceForgen oli alhaalla sivustolle kohdistuneen hyökkäyksen johdosta.


title: SourceForge

text: 27. tammikuuta 2011 suoritettu hyökkäys SourceForgen tiettyihin palvelimiin johti niiden väliaikaiseen sulkemiseen, jonka syystä "CVS Hosting" ja "ViewVC" toiminnot olivat poissa käytöstä.


title: SourceForge

text: Vuonna 2012 hyökkääjät pääsivät käsiksi latauspalvelimiin käyttäen hyväksi MySQL-haavoittuvuutta phpMyAdminin kautta.


title: Fallout

text: Fallout on alun perin Interplayn julkaisema post-apokalyptinen videopelisarja, joka sijoittuu ydinsodan jälkeiseen maailmaan.


title: Fallout

text: "" julkaistiin vuonna 1997 ja seuraavana vuonna Interplay julkaisi jatko-osan "Fallout 2". Se oli laajempi kuin edeltäjänsä ja käytti samaa pelimoottoria. Black Isle Studios, joka oli kehittänyt ensimmäisen, mainittiin ensimmäistä kertaa kehittäjänä, koska vasta vuonna 1998 se otti nimensä käyttöön. Black Islen alkuperäistä "Fallout 3":a, joka tunnetaan nykyään vain koodinimellään ”Van Buren”, alettiin tehdä heti "Fallout 2":n jälkeen, mutta projekti keskeytettiin pian Black Islen hajotessa. ”Van Buren” oli projektin päättyessä miltei täysin valmis julkaisua varten. Sittemmin verkkoon on vuotanut useita variaatioita keskeneräisestä, mutta silti täysin pelattavasta kehitysversiosta.


title: Fallout

text: Maaliskuussa 2001 julkaistiin Micro Fortén kehittämä "". Se oli kolmas "Fallout"-maailmaan sijoittuva peli, muttei ollut edeltäjiensä tavoin roolipeli, vaikka käyttikin samanlaista hahmonkehitystä ja muita roolipelielementtejä. Pääpaino oli taisteluissa. Tammikuussa 2004 julkaistu toimintaroolipeli "" oli neljäs "Fallout"-peli ja sarjassa ensimmäinen, joka ilmestyi ainoastaan konsoleille.


title: Fallout

text: Talousvaikeuksiin päätynyt Interplay myi heinäkuussa 2004 Bethesda Softworksille oikeudet tuottaa "Fallout 3", varauksilla ostaa "Fallout 4" ja "Fallout 5". Interplay säilytti vielä oikeudet Falloutin online-peleihin. 8. huhtikuuta lähtien Bethesda on omistanut täyden "Fallout"-lisenssin, Interplayn säilyttäessä oikeudet vielä "Fallout MMOG:iin".


title: Fallout

text: "Fallout 3" julkaistiin 28. lokakuuta 2008. Lokakuussa 2010 Bethesda julkaisi "in," jonka kehitti Black Islen entisistä työntekijöistä koostuva Obsidian Enterntainment. Marraskuussa 2015 julkaistiin "Fallout 4" ja kolme vuotta myöhemmin sarjan uusin peli "Fallout 76", joka sisältää ainoastaan verkkomoninpelin eikä lainkaan yksinpelimahdollisuutta.


title: Fallout

text: "Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game" ja "Fallout 2" ovat roolipelejä, kun taas "Fallout Tactics: Brotherhood of Steel" on strategiapeli, jossa on roolipelielementtejä. Myös "Fallout"-sarjan kolmas osa, "Fallout 3", on kahden ensimmäisen osan lajityypistä poiketen toimintaroolipeli. Varsinainen pelimaailma on kuvattu sarjan varhaisemmissa peleissä isometrisestä 3/4-perspektiivistä, mutta "Fallout 3" esitteli uuden ensimmäisestä tai kolmannesta persoonasta kuvatun maailman. Kaikille peleille on kuitenkin yhteistä se, että pelaaja valitsee valmiista hahmoista mieleisensä tai voi halutessaan luoda kokonaan uuden hahmon. Hahmonluonnissa pelaajalla on mahdollisuus valita useita erilaisia taitoja, kykyjä ja ominaisuuksia, joilla jokaisella on oma merkityksensä. Hahmon valinta vaikuttaa tavallaan myös pelin kulkuun. Esimerkiksi älykäs elektroniikka- ja tietokonehahmo osaa korjata käden käänteessä elektronisia laitteita sekä käyttää tietokoneita. Karismaattinen sankari hyvillä puhe- ja kaupankäyntitaidoilla voi puolestaan helposti puhua ihmisiä ympäri ja ostaa tavaraa halvemmalla.


title: Fallout

text: Pelien taistelujärjestelmä on toteutettu varhaisissa osissa vuoropohjaisesti, vaikka peli onkin muuten reaaliaikainen. "" -pelissä taistelut käydään reaaliaikaisesti, vaikkakin myös vuoropohjainen pelaaminen on mahdollista. Kun taistelu alkaa, peli muuttuu taistelutilaan ja toimii tällöin vuoropohjaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen taistelualueella oleva hahmo saa toimia vain omalla vuorollaan, omien toimintapisteiden edellyttämän määrän mukaisesti. Pelaaja voi vihollisen kimppuun hyökätessään valita mihin ruumiinosaan hän tähtää vihollista. Tällä on oma vaikutuksena, sillä jalkaan haavoittunut vihollinen ei pysty juoksemaan ja silmiinsä osuman saanut ei enää osu yhtä tarkasti ampuessaan. Päähän tulleesta osumasta hahmolta voi lähteä taju tai pahimmassa tapauksessa hahmo saattaa kuolla välittömästi. "Fallout 3" ja sitä uudemmat osat sisältävät reaaliaikaisen taistelun.


title: Fallout

text: Joissakin "Fallout"-peleissä on myös runsaasti viittauksia muihin teoksiin, esimerkiksi "Mad Max" -elokuviin, Monty Pythonin sketseihin ja "Linnunradan käsikirja liftareille" -kirjoihin.


title: Fallout

text: SPECIAL on hahmonluonti- ja statistiikkajärjestelmä. Special on akronyymi "Fallout"-pelien hahmojen seitsemästä ominaisuudesta: Strength (voima), Perception (havaintokyky), Endurance (kestävyys), Charisma (karisma), Intelligence (älykkyys), Agility (notkeus/ketteryys) ja Luck (onni). Special pohjautuu paljon GURPS:iin, joka alun perin oli tarkoitettu olemaan peleissä käytetty hahmonluontijärjestelmä. Kumminkin GURPS:ista luovuttiin, sillä Interplayn tekemä sopimus GURPS:in kehittäjän Steve Jacksonin kanssa antoi hänelle luvan vaikuttaa ensimmäisen pelin sisältöön, eikä hän hyväksynyt sen suunnittelua (eli pelin erittäin väkivaltaista olemusta), jonka seurauksena pelin pääsuunnittelija Tim Cain päätti kehittää SPECIAL-järjestelmän. Sitä on tähän asti käytetty seuraavissa "Fallout"-peleissä: "", "Fallout 2", "", "Fallout 3", "", "Fallout 4" ja "Fallout 76". "Fallout"-pelien ulkopuolella muunneltua SPECIAL-järjestelmää on käytetty muun muassa "" -pelissä ja muutamassa muussa videopelissä.


title: Fallout

text: SPECIAL-järjestelmä sisältää kolme pääominaisuutta: "Attributes" (lueteltuna ylempänä) eli ominaisuudet ovat hahmon synnynnäisiä kykyjä. Ominaisuudet pysyvät muuttumattomina läpi koko pelin, vaikkakin niitä voi väliaikaisesti muuntaa käyttämällä pelissä esiintyviä lääkkeitä tai alkoholijuomia. Ne voivat myös muuttua ikuisesti eri olosuhteissa, kuten käyttämällä Power Armoria, muutamien NPC-hahmojen läsnä ollessa tai saadessa pelissä kriittisen iskun hahmon silmiin. Näiden lisäksi on vielä mahdollista, että ominaisuudet muuttuvat pysyvästi joissain kohdissa peliä, kun pelaaja käyttää eri tavaroita tai valitsee tietyn lisäedun ("perk", selitetty alempana).


title: Fallout

text: "Skills" eli taidot kuvaavat ja määräävät sen, miten hyvin hahmo tulee suoriutumaan tekemästään asiasta (kuten aseella ampumisesta tai lukon tiirikoimisesta). Ne kuvaavat onnistumistodennäköisyyttä, vaikkakin nämä prosentit voivat jatkua paljon yli odotetun 100 prosentin. Taidot tehtiin alun perin kaavamaisesti ja johdettiin ominaisuuksista, mutta niitä voi myöhemmin parantaa taitopisteillä ("skill points"), joita saa jokaisen hahmon saavutetun uuden tason ("level") jälkeen. Hahmonluonnissa pelaaja valitsee myös kolme erikoistaitoa ("tag skills"), joihin tulee kaksi kertaa enemmän prosenttipisteitä kuin muihin tavallisiin taitoihin verrattuna. Erikoistaidot mahdollistavat pelaajaa tekemään vapaamuotoisen hahmon. "Fallout 4":ssä taitopisteistä on luovuttu, ja SPECIAL-pisteet sekä lisäedut vaikuttavat hahmon ominaisuuksiin. Esimerkiksi vahvempien lukkojen tiirikoimiseen tarvitaan ”Locksmith”-lisäetu. "Fallout 4":ssä hahmon kokemustasolla ei ole ylärajaa, mikä mahdollistaa hahmon kehittämisen loputtomiin.


title: Fallout

text: "Perks" eli lisäedut ovat erikoisominaisuuksia, jotka mahdollistavat pelaajaa ”muovailemaan” pelin sääntöjä samantapaisesti kuin "Dungeons & Dragonsissa". Uusi lisäetu valitaan aina joka kolmannen tai neljännen tason jälkeen ("Fallout 3":ssa ja "4":ssä saa perkin joka tasolla). Lisäetujen lisäksi pelaaja saa valita myös enintään kaksi erikoislisäetua ("traits"), kuten vaikkapa erikoislisäedun, joka antaa enemmän toimintapisteitä (action points) pelaajalle, joita käytetään pelissä vuoropohjaisen taistelutilan ollessa päällä. Nämä erikoislisäedut on valittava pelin alussa, mutta jos jossain vaiheessa peliä pelaaja ottaa ”Mutate!”-lisäedun, saa pelaaja tällöin vaihtaa yhden alussa valitsemastaan erikoislisäedusta johonkin toiseen haluamaansa.