title: Ydinvoimakeskustelu

text:
Kansalaisten suhtautumista ydinvoimaan on selvitetty useilla kyselyillä. Alla eräiden mielipidemittausten tuloksia.
Ydinvoiman lisärakentamisen kannatus Suomessa on vaihdellut. Esimerkiksi Suomen Gallupin tutkimuksen mukaan joulukuussa 2001 lisärakentamista kannatti 40% ja vastusti 33% vastaajista. Kannastaan epävarmoja oli 28%. Otos oli 1506 henkilöä. Syyskuussa 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan ydinvoimaa kannatti 53% ja vastusti 41%.. Toukokuun 2007 tutkimuksessa lisäydinvoimaa kannatti 57% ja vastusti 35%..


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Vuosina 2008-2010 Taloustutkimus kysyi kansalaisilta, kannattivatko he lisärakentamista viidennen yksikön jälkeen. Neljän samansisältöisen kyselyn perusteella kannatus vaihteli 34-38% välillä ja vastustus 48-55% välillä. Joka kerralla kannatus oli selvästi suurempaa miesten keskuudessa (2010: 50%), kun taas esimerkiksi niiden joukossa, jotka pitivät ilmastonmuutosta aliarvioituna uhkana, myös jatkorakentamisen vastustus oli suurempaa.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydintekniikan ja ydinfysiikan alan asiantuntijat eivät kovin usein ota näyttävästi kantaa ydinvoiman puolesta tai sitä vastaan. Sen sijaan heidän roolinsa on yleensä ollut asiatiedon tuominen keskusteluun. Viranomaiset, yliopistot ja tieteelliset järjestöt yleensä tuovat tietonsa julkisesti saataville ja vastaavat sekä toimittajien että yksityisten kansalaisten kyselyihin. Ydinvoimakysymys on kuitenkin monimutkainen ja polarisoitunut.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Useimmat suomalaiset poliittiset nuorisojärjestöt vastustavat ydinvoimaa, kuten Suomen Keskustanuoret, Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto, Svensk Ungdom, Sosialidemokraattiset Opiskelijat ja Vasemmisto-opiskelijat. Kokoomusnuoret sekä Kokoomusopiskelijat puolestaan kannattavat ydinvoimaa.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ympäristöjärjestöistä Greenpeace, Luonto-Liitto, Maan ystävät, Natur och Miljö ja Suomen luonnonsuojeluliitto kampanjoivat ydinvoiman lisärakentamista vastaan. Järjestöjen yhteisessä kampanjassa kerätään sitoumuksia äänestää eduskuntaan ydinvoiman vastustajia. Ydinvoima korvataan mm. bioenergialla, tuulivoimalla ja energiatehokkuudella. Järjestöt järjestävät usein mielenosoituksia ja muita näyttäviä ydinvoiman vastaisia tempauksia sekä pyrkivät nostamaan ydinvoiman kielteisiä puolia ydinvoimakeskusteluun ja sitä kautta vaikuttamaan julkiseen mielipiteeseen. Myös kuluttajajärjestöt ovat ottaneet kriittisiä kantoja ydinvoiman lisärakentamiseen.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydinvoiman kannattamisen tehtäväkseen ilmoittaneet järjestöt ovat huomattavasti harvinaisempia ja yleensä jäsenmäärältään pienempiä. Suomessa yksi tällainen järjestö on Ydinenergianuoret. Suomessa voimalahankkeisin ovat ottaneet ymmärtäviä kantoja myös työnantajien ja työntekijöiden etujärjestöt.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydinvoimaa sekä vastustetaan että puolustetaan monin erilaisin argumentein. Tässä on käsitelty molempien osapuolten merkittävimpiä argumentteja sellaisina kuin ydinvoiman kannattajat ja vastustajat ne usein esittävät. Neutraalimman esityksen käsitellyistä aiheista löytää kutakin aihetta käsittelevästä artikkelista.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Osa ydinpolttoaineesta kierrätetään jälleenkäsittelyn kautta uudelleen voimalaitoskäyttöön. Yli 90% polttoaineesta on käytön jälkeen edelleen uraania ja siten kierrätettävissä. Lisäksi ydinpolttoainetta saadaan myös laimentamalla aseistariisunnasta saatavia asemateriaaleja. Näin ydinaseplutonium hävitetään energiantuotannon palveluksessa.


title: Ydinvoimakeskustelu

text: Molemmat käytännöt ovat kohdanneet vastustusta. MOX-polttoaineen käyttöä on maailmalla kritisoitu tehottomana uraanin hinnan ollessa alhaalla. Sen on esitetty lisäävän riskiä ydinaseiden leviämiseen, joskaan sellaista ei ole koskaan sattunut ja MOX-polttoaineessa oleva reaktoriplutonium on isotooppisuhteiltaan huonoa asemateriaalia. Lisäksi Venäjällä jälleenkäsittelylaitoksia ja MOX-polttoainetta käyttävien reaktoreja on moitittu ympäristö- ja turvallisuusasioiden laiminlyönnistä. Aseplutoniumin laimentamisen ja voimalaitoskäytön sijaan monet kansalaisjärjestöt ja tutkijat pitävätkin aseplutoniumin varastointia turvallisiin kohteisiin parempana vaihtoehtona. Tällöin kuitenkin aseplutonium jäisi ennalleen, eikä sitä tuhottaisi ydinreaktorilla. Aseplutoniumin palauttaminen ydinaseisiin jäisi siis mahdollisuudeksi, toisin kuin MOX-polttoainetta käytettäessä.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: Uusi Iloinen Teatteri (UIT) on suomalainen vuonna 1978 perustettu viihteellinen teatteri. Teatterilla on esiintymistoimintaa kesäisin. UIT:n esityksissä on runsaasti musiikkia. Alun perin UIT:n orkesterina oli Seitsemän seinähullua veljestä. Vuonna 2008 orkesteriksi vaihtui Jean S. Teatterin alkuperäiseen käsikirjoitusryhmään kuuluivat Seppo Ahti, Matti Kuusla, Jaakko Salo ja Jukka Virtanen.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: UIT on toiminut vuosina 1979–2009 Linnanmäen Peacock-teatterissa, vuosina 2010–2014 Arena-teatteritalon näyttämöllä Hakaniemessä ja vuodesta 2015 lähtien jälleen Linnanmäen Peacock-tetterissa.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: Vuonna 2010 UIT joutui siirymään Areena-taloon, koska Peacockia hallinnoiva Bulevardin teatteriyhdistys ei enää vuokrannut sille tiloja. UIT jatkaa toimintaansa keväällä 2010 Helsingin Hakaniemessä Arena-teatteritalon näyttämöllä. Vuoden 2010 syksyllä UIT:n pelastamiseksi monet eri taiteiden alojen henkilöt päättivät ostaa teatterin.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text:
UIT Hakaniemen Musiikkiteatteri aloitti toimintansa syksyllä 2010. Nykyisiin omistajiin kuuluvat mm. Seppo Ahti, Timo Kärkkäinen, Taneli Mäkelä, Antti Paavilainen, Marjatta Leppänen, Sari Siikander ja Reija Wäre.
Uuden UIT:n ensimmäinen revyy oli Ilon kautta! 1.4.–28.5.2011 Arena-näyttämöllä, Hakaniemessä.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: UIT – Hakaniemen Musiikkiteatteri ja monitoimipuisto PowerPark solmivat yhteistyösopimuksen keväällä 2012, jonka tarkoituksena on tuottaa musiikkiteatteriesityksiä PowerParkiin. Yhteistyö alkoi Ilon palasia – PowerPark Remix -esityksellä vuonna 2012. Yhteistyö jatkuu kesällä 2013, kun Ilometritehdas-revyy siirretään koneistoineen PowerParkiin, Kauhavalle. Ilometritehdas PowerPark Remixiä esitetään PowerParkin Palace-hallissa 6.–16.6.2013.


title: Uusi Iloinen Teatteri

text: Vuonna 2015 UIT palasi Linnanmäen Peacock-teatteriin, jossa on toiminut myös myöhempinä vuosina. Sata lasissa! -musiikki-ilottelu saa ensi-iltansa Linnanmäen Peacock-teatterissa 16.5. klo 20. Esityksen yllätysilottelijana nähdään tv-juontaja Susanna Laine. Lavalla myös Sanna Majuri, Sari Siikander, Paavo Kinnunen, Jussi Lampi, Mikko Penttilä, Tuukka Raitala, Mikael Saari sekä tanssijat Sofia Arasola, Minttu Sinkkonen ja Kalle Lähde.


title: Alaonttolaskimo

text:
Alaonttolaskimo () on alavartalolta sydämeen verta tuova suuri verisuoni, jota kutsutaan eläimillä takaonttolaskimoksi (). Se alkaa reisilaskimoiden yhtyessä hieman napatason alapuolella selkärangan edessä.
Jalkojen laskimoveren lisäksi alaonttolaskimoon laskevat maksan laskimot, joiden kautta tulee suurin osa ruuansulatuskanavan verestä ravinteineen. Alaonttolaskimo yhtyy sydämen oikeaan eteiseen ilman läppää.


title: Yläonttolaskimo

text: Yläonttolaskimo () on ylävartalolta sydämeen niukkahappista verta tuova verisuoni, jota kutsutaan eläimillä etuonttolaskimoksi (). Se liittyy sydämen oikeaan eteiseen alaonttolaskimon kanssa. Yläonttolaskimo muodostuu käsien ja pään laskimorungoista ja on pituudeltaan melko lyhyt.


title: Yläonttolaskimo

text: Kaulan tai käden laskimoiden kautta voidaan yläonttolaskimoon, sydämeen tai keuhkovaltimorunkoon johtaa neste- tai ravitsemushoitoa, keskuslaskimopaineen mittausta tai näytteenottoa varten katetri. Joihinkin syöpätauteihin liittyy yläonttolaskimo-oireyhtymä, jossa syöpäkasvain tunkeutuu yläonttolaskimon sisään ja tukkii verenkiertoa.


title: HL Kuru

text: Höyrylaiva Kuru oli suomalainen sisävesilaiva, joka upposi Tampereen edustalla Näsijärvellä 7. syyskuuta 1929. "Kurun" uppoaminen on Suomen pahin sisävesillä tapahtunut vesiliikenneonnettomuus.


title: HL Kuru

text: "Kuru" rakennettiin Tampereella Sommers af Hällström & Waldensin konepajalla vuonna 1915 liikennöimään Näsijärvellä. Ensimmäisen maailmansodan aikaan alus oli pakko-otettuna Satakunnan laivastossa, joka oli Venäjän merivoimien joukko-osasto Näsijärvellä. Aluksen pituus oli 30,48 metriä, leveys 5,58 metriä, matkustajapaikkoja oli 214 ja siinä oli 355-hevosvoimainen höyrykone.


title: HL Kuru

text: 1920-luvulla linja-autoliikenne oli Kurun ja Länsi-Teiskon alueella vähäistä, minkä vuoksi laivalla liikkui runsaasti matkustajia ja rahtia. Matkustajien tilat olivat laivan välikannella. Kapteenin hytti, komentosilta ja ohjaushytti olivat yläkannen etuosassa, kun taas savupiipun takana oleva tila oli varattu pelastusveneille.


title: HL Kuru

text: Laivan reitti alkoi Kurun kirkonkylän rapakolta aamuisin klo 6, pysähtymispaikkoina olivat Nygård, Tokonen, Kapee, Toikko, Röyniö, Rantala. Tampereelle laiva saapui kello 21 paikkeilla. Maanantaisin, keskiviikkoisin ja lauantaisin laiva pysähtyi edellisten lisäksi Toltaan, tiistaina Ikoseen, torstaina Parkkuun ja perjantaina Leppälahdelle. Paluumatkalle Tampereelle laiva lähti kello 15.15.


title: HL Kuru

text: "Kuru" oli vuosittain liikenteessä noin seitsemän kuukautta, toukokuun alusta joulukuun alkupuolelle. Talvikuukausien ajaksi "Kuru" vedettiin talvitelakalle. "Kurun" matka Tampereelta Kuruun kesti n. 10 tuntia.


title: HL Kuru

text: Jatkuvasti lisääntyvien matkustajamäärien vuoksi ahtaaksi käyneen laivan omistaja Höyrylaivaosuuskunta Kuru päätti 26.11.1922 pitämässään kokouksessa rakentaa yläkannelle matkustajatiloja sekä sisustaa laivan uudelleen. Osa laivan osakkaista kuitenkin vastusti päättäväisesti korjauksia, jonka vuoksi korjaukset päästiin aloittamaan vasta 1927.


title: HL Kuru

text: Kurun remontin suorittivat A. Ahlström Oy:n Varkauden konepajan työntekijät Naistenlahden satamassa Tampereella. Työt aloitettiin tammikuussa 1927 purkamalla vanhat kansirakennelmat pois. Uusi välikansi rakennettiin 5-millisestä rihlapellistä, yläkansi puusta. Välikannen sivuseiniä pidennettiin edestä ja takaa kahdella metrillä. Neljä ensimmäisen luokan matkustajahyttiä rakennettiin yläkannelle savupiipun taakse. Koko yläkansi katettiin peltisellä aurinkokatoksella, jonka päälle laitettiin pelastusveneet. Laivan suuri höyrykattila uusittiin, samoin laivan sisustus, kaiteet ja putkistot.


title: HL Kuru

text: Remontin jälkeen alkujaan kaksikerroksiseksi valmistettu "Kuru" oli uudistettu kolmikerroksiseksi. Alimmalla kannella eli ruumassa oli konehuone ja lastiruumat sekä kolmannen luokan matkustajien hytit. Välikannella oli suuri kolmannen luokan matkustajien tila, jossa oli myös laivan ravintola. Peräkannella oli kolme toisen luokan hyttiä. Yläkantta kiersi kävelysilta, jonka varrella oli runsaasti penkkejä. Ohjaamo ja ensimmäisen luokan hytit olivat yläkannella.


title: HL Kuru

text: Remontin jälkeen laivan matkustajaluvuksi määrättiin 218 henkeä, ja liikenteeseen "Kuru" palasi toukokuussa 1928.


title: HL Kuru

text: Uppoamattomaksi mainostetun "Kurun" uppoaminen Tampereen edustalla Näsijärvellä 7. syyskuuta 1929 on Suomen pahin sisävesillä tapahtunut vesiliikenneonnettomuus. Onnettomuudessa menehtyi lähes 140 ihmistä.


title: HL Kuru

text: "Kuru" lähti Mustanlahden satamasta huolimatta siitä, että järveltä puhalsi voimakas tuuli, jonka voimakkuudeksi arvioitiin 8 boforia (17–20 m/s), puuskissa jopa hirmumyrskyn voimakkuuksia. Aluksen ehdittyä Siilinkarin luokse se joutui ristiaallokkoon, ja laivalta huomattiin kolme suurta hyökyaaltoa. Vesimassat vyöryivät laivaan, "Kuru" kääntyi sivutuuleen ja kaatui kyljelleen.


title: HL Kuru

text: Sunnuntaina 22.9.1929 "Kurun" hylky nostettiin pohjasta ylös ja hinattiin lotjien avulla Lapinniemen rantaan, jossa se nostettiin pintaan. "Kuru" tuotiin vanhalle paikalleen Mustalahden satamaan 3.10.1929.


title: HL Kuru

text: Näsijärven pohjasta nostettu alus teki ensimmäisen matkansa torstaina 14. lokakuuta 1929.


title: HL Kuru

text: "Kuru" lopetti liikennöintinsä vuonna 1938. Alus muutettiin proomuksi, ja sitä käytettiin tavarakuljetuksiin parinkymmenen vuoden ajan.


title: HL Kuru

text: "Kurun" runko on edelleen reittinsä varrella maalle nostettuna.


title: HL Kuru

text: Kun laiva oli muutettu proomuksi, sen höyrykone myytiin Turengin sahalle voimanlähteeksi. Sieltä sen tie kulki 1940-luvulla Länkipohjan sahalle ja 1960-luvulla Alavuden puunjalostustehtaalle. Alavudelta höyrykone lahjoitettiin Tampereen museoille vuonna 1992. Höyrykone kunnostettiin ja asetettiin näytteille Mustanlahden satamaan vuonna 2013.


title: Nooan arkki

text: Nooan arkki on Raamatun Vanhan testamentin vedenpaisumuskertomuksessa esiintyvä suuri laiva, jossa eläimet ja ihmiset kertomuksen mukaan selvisivät koko maailman kattavasta tulvasta. Kertomus Nooasta löytyy ensimmäisestä Mooseksen kirjasta, luvuista 6–9.


title: Nooan arkki

text: Raamatun kertomuksen mukaan Jumala päätti tuhota ja siten puhdistaa ihmiskunnan, koska ihmisten pahuus oli kasvanut liian suureksi. Kuitenkin Nooa oli ollut Jumalalle kuuliainen, ja siksi Jumala määräsi hänet rakentamaan arkin. Arkin oli määrä pelastaa Nooa perheineen sekä eläimet. Niin sanotun pappiskirjan mukaan jokaista eläintä tuli kaksi kappaletta, paitsi kaloja. Jahvisti-lähteen mukaan puhtaita eläimiä ja lintuja tuli seitsemän paria, ja muita eläimiä kaksi kappaletta.


title: Nooan arkki

text: Tulvamyyttejä koskeva vertaileva tutkimus käynnistyi 1870-luvulla. Mooseksen kirjassa kerrottu Nooan arkki -tarina perustuu vanhempiin mesopotamialaisiin kertomuksiin. Nykykäsityksen mukaan sen varhaisimmat versiot ovat peräisin Vanhan Babylonian valtakunnan ajalta eli noin 4000 vuoden takaa.


title: Nooan arkki

text: Vuonna 1675 Athanasius Kircher yritti todistaa Raamatun kertomuksia kirjaimellisesti tosiksi. Hän esitti laskelmia, joiden mukaan arkki olisi voinut olla riittävän iso kuljettaakseen kaikki hänen tuntemansa eläinlajit. Vuoden 1875 painoksesta alkaen Encyclopedia Britannicassa ei esitetty enää arviota arkin koosta eikä arkkia pidetty historiallisena faktana.


title: Nooan arkki

text: Arkin muotoa, sen merikelpoisuutta ja kantavuutta spekuloitiin etenkin renessanssiaikana. Kuvauksissa arkin mallina on käytetty usein oman ajan laivoja. Kircher kuvasi arkin kuitenkin laatikoksi. Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa kerrotaan arkin olleen pituudeltaan 300, leveydeltään 50, ja korkeudeltaan 30 kyynärää. Kirjoittajien tarkoittamaa arkin kokoa ei voida laskea tarkasti, koska käytetty kyynärä ei ole tiedossa. Nooaa käskettiin myös tekemään arkkiin "tsohar" [= katto tai ikkuna].” Ei ole täysin selvää, mikä "tsohar" oli tai miten se oli rakennettu. Jotkut tutkijat arvelevat, että se liittyy valoon, joten he kääntävät sen vastineella ”valoaukko” (KR 1938) tai ”akkuna” (Väl, KR 1776). Toiset taas yhdistävät sanan "tsohar" myöhäisempään arabialaiseen juureen, joka merkitsee ’(käden)selkää’, ’(eläimen) selkää’ tai ’(laivan) kantta’, ts. maasta tai vedestä poispäin olevaa osaa, ja sen vuoksi he kääntävät sen vastineella ”katto” (KR 1992, AT, RS, JB). Nooaa käskettiin päättämään tämä "tsohar" ”kyynärän korkeudelle”. Kertomuksessa Jumala käskee rakentamaan arkin gofer-puusta. Kyseinen sana esiintyy Raamatussa vain kerran, eikä sen merkityksestä ole varmaa tietoa. Sanan on otaksuttu tarkoittavan muun muassa sypressiä. Suomalaisessa vuoden 1933/38 raamatunkäännöksessä materiaali oli 'honkapuu', vuoden 1992 käännöksessä sypressi.


title: Nooan arkki

text: Nooan arkkia on etsitty ja väitetty löydetyn eri paikoista. Arkin etsintä luetaan nykyään näennäisarkeologian alaan, ja löydöt ovat osoittautuneet luonnonmuodostumiksi.


title: Kysteiini

text: Kysteiini on yksi luonnon 20:stä yleisimmästä aminohaposta. Kysteiini on tioli, ja se on metioniinin, joka on tioeetteri, ohella toinen kahdesta rikkipitoisesta aminohaposta. Kysteiini esiintyy kahtena enantiomeerinä eli L-kysteiininä (CAS-numero 52-90-4) ja D-kysteiininä (CAS-numero 921-01-7).


title: Kysteiini

text: Kahden kysteiinin hapettuminen muodostaa kystiinin (CHNOS, CAS-numero 56-89-3) eli dikysteiinin, jossa kahden kysteiinin sulfhydryyliryhmät (-SH) yhdistyvät muodostaen rikkisillan eli disulfidisidoksen. Rikkisillat ovat tärkeitä monien proteiinien oikean tertiääri- ja kvaternäärirakenteen syntymiselle.


title: Gastroskopia

text: Gastroskopia eli mahalaukun tähystys on menetelmä, jota käytetään ruokatorven, mahalaukun ja ohutsuolen alkuosan tutkimisessa.


title: Gastroskopia

text: Tutkimusta edeltävästi on oltava paastolla oksentamisen vähentämiseksi ja näkyvyyden parantamiseksi. Tutkimus tehdään kuituoptisella tähystimellä, joka on paksuudeltaan hieman toista senttimetriä. Tutkittava on tutkimuksen ajan tavallisesti hereillä, mutta tutkimuksia tehdään esimerkiksi lapsille myös nukutuksessa. Tarvittaessa potilaalle annetaan rauhoittavaa lääkitystä. Nielu puudutetaan ja tutkittavan nielaistessa tähystin viedään ruokatorveen. Ruokatorven limakalvo tarkastetaan matkalla. Mahalaukku tarkastellaan kauttaaltaan ja yleensä otetaan mahalaukun eri osista lukuisia näytteitä, joista tutkitaan muun muassa helikobakteeri. Ohutsuolen alkuosa tarkistetaan ja sieltä otetaan näytteet keliakian toteamiseksi. Mahalaukun tutkimus kestää noin 5-10 minuuttia, ohutsuolen alkupään huomattavasti vähemmän, noin 5 minuuttia.


title: Gastroskopia

text: Mahalaukun tähystystutkimus on epämiellyttävä, jos se aiheuttaa yskimis- ja oksennusrefleksin. Tutkimus ei kuitenkaan ole kivulias, eikä näytteenotto mahan ja suolen limakalvolta yleensä tunnu. Herkemmät saattavat tuntea nipistyksiä ja seuraavana päivänä sisuskaluja voi kipristellä.


title: Kuurilan junaturma

text: Kuurilan junaturma tapahtui 15. maaliskuuta 1957 Kalvolassa Kanta-Hämeen seudulla. Onnettomuudessa sai surmansa 26 henkeä ja 59 loukkaantui. Onnettomuus on edelleen Suomen rauhanajan pahin junaturma. Talvisodan aikana 12. maaliskuuta 1940 tapahtunut Turengin junaturma on maan eniten uhreja vaatinut rautatieliikenteen onnettomuus.


title: Kuurilan junaturma

text: Onnettomuus tapahtui aamulla kello 9.45 noin kaksi kilometriä etelään Kuurilan rautatieasemalta metsäisessä kaarteessa. Poriin matkalla ollut moottoripikajuna 41 ja etelään matkalla ollut, Torniosta lähtenyt, Hr1-sarjan höyryveturin vetämä yöpikajuna 64 törmäsivät toisiinsa. Onnettomuudessa moottorijunan vetovaunu Dm4 nro 1607 tuhoutui täysin ja yöpikajunan veturi "Ukko-Pekka" Hr1 nro 1005 kaatui. Useita puu- ja metallirakenteisia vaunuja tuhoutui lähes täysin. Lähes kaikki kuolonuhrit olivat junien ensimmäisissä vaunuissa.


title: Kuurilan junaturma

text: Törmäys oli erittäin raju. Kevytrakenteinen moottorijunan vetovaunu tuhoutui täysin, kun satatonninen "Ukko-Pekka" jyräsi sen kirjaimellisesti keskeltä halki. Lisäksi moottorijunan ensimmäinen vaunu tuhoutui täysin. Yöpikajunan ensimmäinen vaunu, puurakenteinen makuuvaunu, kiilautui höyryveturin ja sen hiilivaunun alle ja murskaantui täydellisesti. Junahenkilöstöstä molemmat moottoripikajuna 41:n kuljettajat menehtyivät sekä yöpikajuna 64:n kuljettaja. Junan lämmittäjä selvisi vähäisin vammoin.


title: Kuurilan junaturma

text: Junat törmäsivät kaarteessa, jossa näkyvyys oli metsikön vuoksi huono. Tämän vuoksi veturinkuljettajien suorittamista hätäjarrutuksista ei ollut apua, vaan junat törmäsivät toisiinsa.


title: Kuurilan junaturma

text: Onnettomuuden syy oli katkos liikenteenohjauksen tiedonkulussa. Noin 90 minuuttia aikataulustaan jäljessä olevalle yöpikajunalle 64 oli annettu määräys kohdata moottorijuna 41 Kuurilan rautatieasemalla, mutta kohtaus olikin viime hetkellä siirretty Iittalan asemalle. Muutos tähän saapui Riihimäen junankulun ohjauskeskuksesta. Tietokatkon vuoksi moottorijuna sai luvan lähteä Iittalasta kohti Kuurilaa, vaikka yöpikajuna oli myös saanut lähtöluvan Kuurilasta kohti Iittalaa.


title: Kuurilan junaturma

text: Kuurilan lähettäjä oli yrittänyt puhelinsoitolla vielä varmistaa kohtaavan junan saapumisen. Hän ei kuitenkaan saanut enää yhteyttä Iittalaan, eikä tuohon puheluun siis vastattu. Lähettäjä päätteli siten tästä, että tuo vastaantuleva juna jäisi odottamaan. Junat kohtasivat yksiraiteisella ratalinjalla tuhoisin seurauksin. Ennen junien yhteentörmäystä, asemien junanlähettäjät tiesivät junaonnettomuuden varmasti tulevaksi. He soittivat alueen sairaaloihin jo ennalta hälytysvalmiuden. Säästöjen vuoksi juniin ei saatu lainkaan yhteyttä, eikä siten raideturmaa voitu enää estää.


title: Kuurilan junaturma

text: Teknisen tutkinnan ja sitä seuranneen oikeudenkäynnin jälkeen todettiin Kuurilan aseman junanlähettäjä syylliseksi. Hänet tuomittiin sakkoihin ja vahingonkorvauksiin. Oikeudenkäynnissä oli otettu huomioon junanlähettäjään kohdistuneet suuret henkiset paineet sekä tarvittavan yhteydenpidon mahdollisuuksien kuten radiopuhelinten puute. IS mainitsee junanlähettäjän olleen suhteellisen nuori henkilö. Turman uhrit taikka heidän omaisensa eivät juurikaan vaatineet tuomitulle junansuorittajalle tuon enempää sanktiota.


title: Kuurilan junaturma

text: Onnettomuuden seurauksena langatonta viestintää asemien ja veturinkuljettajien välillä alettiin toden teolla kehittää. Tämän yhteyksien parantamisen oli hyvin pian tuon onnettomuuden jälkeen Rautatiehallituksen pääjohtaja Erkki Aalto luvannut. Myös rautateiden liikenteenohjauslaitteita alettiin voimakkaasti kehittää inhimillisten erehdysten estämiseksi. Rautateillä oli jo käytössä radiolaite, jolla ratapihan vaihtotyön valvoja saattoi olla yhteydessä vaihtoveturiin. Uusi linjaradiojärjestelmä perustui muutaman kymmenen kilometrein välein oleviin tukiasemiin. Järjestelmä tuli ensiksi käyttöön vuonna 1962 välillä Toijala–Haapamäki.


title: Kuurilan junaturma

text: Onnettomuuden jälkeen yöpikajunan veturi "Ukko-Pekka" (Hr1) 1005 nostettiin kiskoille ja hinattiin Hämeenlinnaan. Myöhemmin veturi korjattiin, ja se palasi takaisin liikenteeseen. Huhtikuussa 2008 "Ukko-Pekka" oli Haapamäen höyryveturipuistossa. Puiston alkuaikana siitä käytettiin lyhyen aikaa nimikettä ”Tappajaveturi”, mutta mauttomana pidetty nimikilpi poistettiin jo ensimmäisenä kesänä.


title: Kuurilan junaturma

text: Toimittaja Veikko Ennala kertoo artikkelissaan ”Vuorokausi veturimiehenä” "Apu"-lehdessä lyhyesti Kuurilan onnettomuuden moottorijunan kuljettajasta. Kirjoitus on lyhyt ylistyslaulu velvollisuudentunnolle, joka Ennalan mukaan piti kuljettajan loppuun asti ohjaintensa ääressä yrittämässä estää onnettomuutta.


title: Kuurilan junaturma

text: Onnettomuuspaikan välittömässä läheisyydessä paljastettiin muistokivi turman 60-vuotispäivänä.


title: Kempeleen junaturma

text: Kempeleen junaturma tapahtui 5. toukokuuta 1977 Pohjanmaan radalla Oulun ja Kempeleen kunnanrajalla. Onnettomuudessa kuoli kaksi henkilöä ja 68 loukkaantui.


title: Kempeleen junaturma

text: Pohjoiseen matkalla ollut pikajuna P61 (veturina Hr12 nro 2240) törmäsi etelään matkalla olleeseen malmijunaan T6052 (veturina Hr12 2230) Kempeleen ja Oulun liikennepaikkojen välillä, kuntien rajalla sijaitsevassa rataosuuden ainoassa kaarteessa, niin sanotussa Kuivalanmutkassa.


title: Kempeleen junaturma

text: Menehtyneet olivat pikajunan matkustajia. Molempien junien veturimiehistöt pelastuivat. Malmijunan veturinkuljettajat hyppäsivät pois veturista, ja pikajunan veturinkuljettajat pelastuivat suojautumalla veturin konetilan huoltotunneliin.


title: Kempeleen junaturma

text: Onnettomuuden jälkeen molemmat veturit romutettiin.


title: Kempeleen junaturma

text: Onnettomuuden syy oli se, että T6052 sai lähtöluvan Oulusta liian aikaisin, jolloin junat joutuivat samalle yksiraiteiselle rataosuudelle.


title: Metioniini

text: Metioniini (CHNOS) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Se on tioeetteri ja toinen kahdesta rikkipitoisesta aminohaposta kysteiinin, joka on tioli, ohella. Se on välttämätön aminohappo. Metioniinin rakennekaava on HOCCH(NH)CHCHSCH ja CAS-numero 63-68-3 (L-muoto), 348-67-4 (D-muoto) sekä raseemisen DL-muodon 59-51-8.


title: Metioniini

text: Metioniinin kodoni AUG on myös geenien aloituskoodi, joten translaation aikana jokaisen eukaryoottiproteiinin ensimmäinen aminohappo on metioniini. Se poistetaan yleensä proteiinin muokkauksen myöhemmissä vaiheissa.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläinen eli kesymehiläinen ("Apis mellifera") on mesipistiäisiin lukeutuva hyönteislaji. Se elää pesissään yhdyskunnissa, joihin kuuluu kuningatar sekä kuhnureita ja kymmeniä tuhansia työmehiläisiä.


title: Tarhamehiläinen

text: Työmehiläinen on 9−10 millimetriä pitkä. Kuningatar on pesän suurin mehiläinen ja elää useita vuosia. Se munii munia, joista kehittyviä toukkia työmehiläiset ruokkivat kukista keräämällään siitepölyllä sekä medestä valmistamallaan hunajalla ja ruokamehulla.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläispesistä kerätään erilaisia mehiläistuotteita kuten hunajaa ja mehiläisvahaa. Mehiläiset ovat myös hyvin tärkeitä pölyttäjiä.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisen luontainen levinneisyysalue ulottuu Skandinavian eteläosiin. Suomessa tarhamehiläinen esiintyy käytännössä ainoastaan tarhattuna. Lajissa on 25 nimettyä rotua, jotka eroavat toisistaan luontaisen sopeutumisen sekä jalostuksen seurauksena.


title: Tarhamehiläinen

text: Maailman mehiläiskannat ovat kärsineet 1990-luvun puolivälistä alkaneesta mehiläiskadosta, jonka syyksi on epäilty viruksia, sieniä ja torjunta-aineita.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläinen eli kesymehiläinen ("Apis mellifera") lukeutuu mesipistiäisten "Apis"-sukuun. Sen luontainen levinneisyysalue ulottui alun perin Etelä-Afrikan kärjestä Skandinavian eteläosiin. Euroopasta laji levisi uudisasukkaiden mukana Amerikkaan 1500-luvulla. Nykyisin lajia tavataan napapiirillä asti. Suomessa tarhamehiläinen ei esiinny luonnonvaraisena.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläiselle on levitessään kehittynyt alueellisia ominaispiirteitä sen sopeutuessa muuttuneisiin olosuhteisiin kuten uuteen ilmastoon, kasveihin ja vihollisiin. Lajia on myös jalostettu taloudellisten seikkojen kuten helppohoitoisuuden, hunajantuotantokyvyn ja pölytyshyötyjen pohjalta. Tarhamehiläisen alalajit eli rodut eroavat toisistaan kooltaan, väritykseltään ja käyttäytymiseltään. Eurooppalaiset rodut ovat muita rotuja paremmin tuottavia.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisellä on 25 nimettyä rotua. Ensimmäisenä rotuna luokittelun kehittänyt Carl von Linné nimesi tumman mehiläisen, joten se sai nimekseen "Apis mellifera mellifera". Sana "mellifera" tarkoittaa hunajankantajaa. Tarhamehiläisen rotuja ovat:Yleisesti tarhattuja mehiläisrotuja ovat italialainen, krainilainen, risteymäkanta buckfast ja tumma mehiläinen. Tumma eli musta mehiläinen oli aiemmin maailman yleisin rotu, mutta se oli kadonnut lähes kokonaan 1960-luvulle tultaessa. Hybridiksi muuttuneessa rodussa voimistuneet aggressiiviset käyttäytymispiirteet tekivät sen kanssa työskentelyn vaikeaksi, mikä johti rodun vaihtamiseen lempeämpiin rotuihin ja sen nopeaan harvinaistumiseen 1960-lukuun mennessä. Rotua on alettu elvyttää 2000-luvulla.


title: Tarhamehiläinen

text: Yleisimmät Suomessa tarhatut rodut ovat Euroopan yleisin mehiläisrotu italialainen sekä krainilainen. Lisäksi tarhataan muun muassa buckfastia, joka on usean rodun risteytyksellä luotu mehiläiskanta.


title: Tarhamehiläinen

text: Afrikkalainen tarhamehiläinen on aggressiivinen alalaji, ja se tunnetaan ”tappajamehiläisenä”. Se on levinnyt risteymineen suureen osaan Amerikkaa Brasilian kautta.


title: Tarhamehiläinen

text: Aasiassa elävä intianmehiläinen on tarhamehiläisen lähisukulainen. Se on tarhamehiläistä pienempi ja tuottaa vähemmän hunajaa, mutta se on vastustuskykyisempi ja kestää kylmää paremmin.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisen työläinen on 9−10 millimetriä pitkä.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisen ruumiissa on mustia raitoja valkoisella, oranssilla ja ruskealla pohjalla. Mehiläisen ihossa on karvoitus, joka kuluu sen vanhetessa. Mehiläinen käyttää karvojaan tuntoelimenä. Niihin tarttuu myös siitepölyä, mikä tekee mehiläisestä hyvän pölyttäjän.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisellä on ulkoinen tukiranka, johon lihakset kiinnittyvät, sekä kolme ruumiinosaa: pää, keskiruumis ja takaruumis.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisen päässä on purevia ja nuolevia suuosia, joilla mehiläinen voi muokata siitepölyä pienemmiksi kappaleiksi ja puristella vahaa. Kuhnurit ja emot pystyvät myös leikkaamaan leuoillaan. Mehiläisen kieli on imutorven sisällä. Se liikkuu torvessa edestakaisin ja pumppaa mettä kukasta suuhun. Kielen kärjessä olevalla lusikalla mehiläinen levittää sylkeä kiinteää ravintoa liuottaessaan. Mehiläisellä on isot verkkosilmät ja lisäksi kolme pistesilmää päälaellaan. Kahdella tuntosarvellaan mehiläinen aistii tuoksuja, joilla se erottelee kukat, veden ja yhteiskunnat.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisen keskiruumiiseen kiinnittyvät liikuntaelimet: raajat ja siivet. Raajoja on kolme paria. Eturaajoillaan mehiläinen puhdistaa tuntosarvensa, silmänsä ja suuosansa siitepölystä. Keskimmäisillä jaloillaan se myös pakkaa siitepölyä ja propolista takaraajojen siitepölyvasuun, joka sijaitsee säären sisäpuolella.


title: Tarhamehiläinen

text: Siipiä mehiläisellä on kaksi paria. Siivet värähtelevät noin 200 kertaa sekunnissa. Mehiläinen pystyy lentämään paikallaan, eteen, taakse ja sivulle.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisen takaruumiissa sijaitsevat ruuansulatuselimet, lisääntymiselimet, vaha- ja feromonirauhaset sekä pistin ja myrkkyrauhanen, joka erittää mehiläismyrkkyä. Pistin on vain työmehiläisillä ja emolla. Mehiläinen pistää suojellakseen itseään tai yhdyskuntaansa pesässä. Kun mehiläinen pistää ihmistä tai eläintä, pistin jää väkäsistä kiinni ihoon ja irtoaa mehiläisen ruumiista sitä liikuttavan lihaksiston ja myrkkyrakon kanssa. Mehiläinen kuolee itse piston jälkeen. Toista hyönteistä pistävä mehiläinen ei menetä pistintään eikä kuole. Vaharauhasissaan mehiläinen tuottaa mehiläisvahaa, jonka se siirtää jaloillaan suuhun ja pehmittää tasaiseksi massaksi. Ruuansulatuskanava laajenee takaruumiissa mesikuvuksi, johon mehiläinen varastoi kukista imetyn meden sekä oman ravintonsa. Feromonirauhasillaan mehiläinen erittää erilaisia feromoneja, jotka auttavat esimerkiksi parveilussa, ravintolähteille suunnistamisessa, pesän lentoaukon merkitsemisessä ja hälyttämisessä.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisen kehitys alkaa munasta, jonka kuningatar laskee kennoon. Hedelmöittyneistä munista kehittyy naaraita: työmehiläisiä ja kuningattaria. Hedelmöittymättömistä munista kehittyy uroksia eli kuhnureita. Toukka kuoriutuu kolmen vuorokauden kuluttua. Ruokkijamehiläiset ruokkivat sitä ruokamehulla ja myöhemmin hunajalla ja siitepölyllä. Kuningatartoukkia ruokitaan loppuun asti erityisen runsaasti emotoukan ruokamehulla. Kennot peitetään vahakannella ja toukka koteloituu. Kotelovaiheessa se kehittyy aikuisen mehiläisen näköiseksi ja lopulta nakertaa tiensä ulos kennosta.


title: Tarhamehiläinen

text: Kuningatar kehittyy munasta aikuiseksi keskimäärin 16 päivässä, työmehiläinen 21 päivässä ja kuhnuri 24 päivässä.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisyhdyskunta asuu omassa mehiläispesässään. Pesässä on kuusikulmaisia kennoja, joita työmehiläiset rakentavat vaharauhasissaan valmistamastaan mehiläisvahasta. Kennot muodostavat 2,5 senttimetriä paksuja seinämiä eli kakkuja. Mehiläiset säilövät kennoihinsa hunajaa ja siitepölyä ravinnokseen, ja kennoissa munista kehittyy aikuisia mehiläisiä. Luonnonvaraiset mehiläiset rakentavat vahakakustonsa puunkoloon tai onkaloon. Tarhattujen mehiläisten pesiin laitetaan valmiita puukehyksisisä vahapohjukkeita, joihin mehiläiset rakentavat kakkunsa.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisyksilöillä on pesässä erikoistunut työnjako. Jokainen on toisistaan riippuvainen, ja pesän etu ja selviytyminen on yksilön etua tärkeämpi. Mehiläispesässä on kuningatar, kuhnureita ja työmehiläisiä. Kuningatar tuottaa jälkeläisiä, ja jokainen saman yhdyskunnan työläinen ja kuhnuri on kuningattaren jälkeläinen. Kuhnureiden tehtävä on parittelu toisen yhdyskunnan kuningattarien kanssa, jolloin syntyy uusi yhdyskunta. Työläiset tekevät pesän työt kuten kennojen rakentamisen ja meden keräämisen. Päätöksenteko on hajautettu koko yhdyskunnalle. Eri yhdyskunnilla on omat persoonallisuuspiirteensä, mikä voi johtua geeniperimästä tai ympäristön vaikutuksesta.


title: Tarhamehiläinen

text: Kuningatar on mehiläispesän ainoa yksilö, joka pystyy munimaan hedelmöittyneitä munia. Poikkeustapauksissa pesässä saattaa olla kaksi kuningatarta. Kuningatar munii keväällä noin 1500 munaa vuorokaudessa, joskus enemmänkin. Kuningatar on pidempi ja hoikempi kuin pesän muut mehiläiset. Pistintään se käyttää vain toisia kuningattaria vastaan. Kuningatarta ympäröi työmehiläisten piiri, joka ruokkii ja puhdistaa sitä alituiseen.


title: Tarhamehiläinen

text: Syntymänsä jälkeen, säästä riippuen yleensä 5–15 päivän ikäisenä, kuningatar tekee parittelulennon. Se lentää toisen yhdyskunnan kuhnurien kokoontumispaikalle kilometrin tai parin päähän ja parittelee ilmassa niiden kanssa. Kuningatar säilyttää saamansa siemennesteen siittiörakossaan niin kauan kuin se munii.


title: Tarhamehiläinen

text: Kuningatar säätelee yhdyskuntaansa erittämällä leukarauhasestaan feromoneja, joiden vaikutuksesta työmehiläiset keskittyvät munien hoivaamiseen eivätkä rakenna emokennoja.


title: Tarhamehiläinen

text: Kuningatar voi elää useita vuosia. Kun se kuolee tai alkaa tuottaa liian vähän munia, työmehiläiset alkavat ruokkia työmehiläiskennoja kuningatarmehulla, jotta niistä kasvaisi uusi emo yhteiskunnalle. Jos vanha emo on elossa uuden synnyttyä, parittelunsa jälkeen uusi kuningatar tai työmehiläiset surmaavat vanhan. Jos useita kuningattaria kuoriutuu yhtä aikaa, ne tappelevat, kunnes jäljellä on yksi.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisyhdyskunnan parveillessa vanha kuningatar lähtee ja ottaa osan yhdyskunnasta mukaansa uuteen pesäpaikkaan. Vanhaan pesään syntyy sen jälkeen emokennoista uusi kuningatar.


title: Tarhamehiläinen

text: Kuhnurit ovat mehiläispesän ainoita koiraita. Ne ovat lyhyempiä ja leveämpiä kuin kuningatar mutta suurempia kuin työmehiläiset. Pistintä kuhnureilla ei ole. Kuhnurit syntyvät hedelmöittymättömistä munista toukokuun alusta lähtien. Niitä kasvatetaan muutamia satoja pesää kohti. Kuhnurien elämän ainoa tarkoitus on kilpailla parittelumahdollisuudesta, eivätkä ne osallistu pesän töihin tai edes syö omin avuin. Kuhnurit lentävät isoissa ryhmissä kokoontumispaikoille, joissa ne parittelevat paikalle tulevien emojen kanssa. Kuhnurit voivat elää kuudesta kahdeksaan viikkoa, mutta yleensä ne häädetään pesästä ennen sitä, sillä ne ovat parittelulentonsa jälkeen vain rasite yhdyskunnalle.


title: Tarhamehiläinen

text: Suurin osa yhdyskunnan mehiläisistä on naaraspuolisia työmehiläisiä. Talvella niitä on pesässä vähintään 10 000 ja kesällä jopa yli 50 000. Työmehiläiset ovat pesän pienimpiä mehiläisiä. Niillä on siitepölyvasut, ja ne käyttävät pistintään ja leukojaan pesän puolustamiseen. Munasta kehittyy aikuinen työmehiläinen 21 päivässä. Työmehiläinen elää viidestä kuuteen viikkoa, mutta heinäkuun lopulla syntyneet talvimehiläiset voivat elää yhdeksänkin kuukautta.


title: Tarhamehiläinen

text: Työmehiläiset vastaavat yhdyskunnan kaikista ylläpito-, ilmastointi-, siivous- ja ravinnonhankintatehtävistä. Elämänsä alkupäivinä ne poistavat kennoista kuolleet sikiöt ja ruokkivat toukkia siitepölyllä, hunajalla ja ruokamehulla. Kymmenpäiväisinä ne alkavat rakentaa kennoja ja peittää sikiökakkuja sekä vastaanottaa kentältä saapuvia mesilasteja, kypsyttää mettä hunajaksi ja kuivattaa hunajaa. Ne myös puhdistavat pesää kuolleista mehiläisistä. Alle 20-päiväiset työmehiläiset vartioivat pesää sen lentoaukolla. Yli 20-päiväiset työmehiläiset keräävät pesän ulkopuolelta mettä, siitepölyä, vettä ja kittivahan raaka-aineita. Työmehiläiset osallistuvat koko elämänsä aikana myös pesän lämmittämiseen syömällä hunajaa ja polttamalla sitä lihaksissaan. Ne myös viilentävät pesää tarvittaessa heiluttamalla siipiään lentoaukolla.


title: Tarhamehiläinen

text: Kesän lopulla elokuussa mehiläisyhdyskunta alkaa valmistautua talvehtimiseen. Kuhnurit häädetään pois tarpeettomina, ja emon muninta vähenee ja loppuu kokonaan päivien lyhennyttyä tarpeeksi. Pesään jäävät talvehtimaan emo ja kesällä viimeisinä syntyneet työläiset. Mehiläishoitaja poistaa elokuussa pesästä hunajakennot ja linkoaa niistä hunajan. Hän antaa mehiläisille sokeriliuosta, jonka mehiläiset varastoivat talviruoakseen. Sokeri on mehiläisille talvella parempaa ravintoa kuin hunaja, sillä siitä ei jää kuona-aineita.


title: Tarhamehiläinen

text: Syksyllä kun lämpötila laskee 19–14 asteen vaiheille, mehiläiset muodostavat pesässään talvipallon. Talvipallonsa sisällä ne pystyvät normaalisti pitämään yllä tasaista ja riittävää lämpötilaa jopa silloin, kun pesässä ei ole lämpöeristystä. Mehiläiset lisäävät lämpöä tiivistämällä palloa ja viilentävät sitä väljentämällä. Pallon lämpötilan on pysyttävä yli 18 asteessa, jotta mehiläiset kykenevät säätelemään sen lämpötilaa. Alle kymmenessä asteessa mehiläiset kuolevat kahden vuorokauden sisällä. Mehiläiset tuottavat pallossa lämpöenergiaa supistelemalla lentolihaksiaan. Ravinnon ne saavat talvivarastoistaan.


title: Tarhamehiläinen

text: Kun päivä keväällä pidentyy, emo alkaa munia. Talvehtineet työmehiläiset alkavat ruokkia syntyneitä toukkia edellisenä kesänä kerätyllä siitepölyllä. Kesäkuussa mehiläisten määrä lisääntyy voimakkaasti. Nuoret mehiläiset rakentavat kakustoa ja aloittavat meden keruun. Pesän mehiläismäärä on suurimmillaan heinäkuussa, jos pesä ei ole parveillut.


title: Tarhamehiläinen

text: Työmehiläiset keräävät lennoillaan kukkien mettä sekä kasvien tuottamia ja kasveja syövien eläinten eritteitä. Mehiläiset sekoittavat niihin ruokamehurauhastensa eritteitä ja tuottavat näin hunajaa ravinnokseen. Mehiläiset varastoivat hunajan pesänsä vahakennoihin ja tarkkailevat sen kosteutta. Hunaja koostuu pääosin erilaisista sokereista. Mehiläiset keräävät myös siitepölyä, jota ne antavat sikiöidensä ravinnoksi siitepölyn korkean proteiini- ja vitamiinipitoisuuden vuoksi.


title: Tarhamehiläinen

text: Yhdyskunta voi kerätä mettä päivässä 7 kilogrammaa. Suomen kesän aikana mehiläiset keräävät hunajaa omaan kulutukseensa 50–60 kilogrammaa ja varastoonsa 40–100 kilogrammaa sekä siitepölyä 30–50 kilogrammaa. Vettä ne voivat kerätä kuumana päivänä kaksi litraa. Kun pääsatokausi on ohi, yhdyskunta voi lähteä ryöstöretkelle toisiin pesiin.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläiset viestivät monella tavalla, sillä tehokas viestintä on tärkeää mehiläisen kaltaisen yhdyskuntahyönteisen menestymisessä. Mehiläiset välittävät toisilleen viestejä kemiallisesti tuoksuvien hormonien, tanssin ja värähtelyn, ääntelyn, ja mahdollisesti myös sähkön avulla.


title: Tarhamehiläinen

text: Hyvän ruokapaikan löytänyt mehiläinen kertoo pesään palattuaan muille mehiläisille mehiläistanssilla, mistä lasti on peräisin. Se juoksee kennojen päällä suoraan eteenpäin ja ravistaa ruumistaan. Sen jälkeen se kiertää takaisin lähtöpisteeseen puoliympyrän muotoisessa kaaressa. Tämän jälkeen se kävelee uudelleen suoraan ja tekee sen jälkeen uuden puoliympyrän toiselle puolelle. Mehiläinen välittää väristykset toisten mehiläisten tuntosarviin synnyttämällä ääntä siivillään ja heiluttamalla takaruumistaan. Tanssin nopeus kertoo ravinnonlähteen etäisyyden pesään ja sen suunta ruokalähteen sijainnin suhteessa aurinkoon. Mehiläinen tanssii sitä enemmän ravistuksia sekunnissa, mitä lähempänä kohde on. Mehiläinen myös tarjoaa tanssin seuraajille näytteitä löytämästään ravinnonlähteestä. Kun muut mehiläiset lähtevät lentoon ravinnonlähdettä kohti, ne löytävät sen tarkan sijainnin tuoksusta. Jos ravinnonlähde on vain 50–100 metrin etäisyydellä, mehiläiset tanssivat pyörötanssi, jossa keräysalueen suuntaa ei tarkemmin kerrota. Mehiläisten tanssin salat selvitti Karl von Frisch, joka sai työstään Nobelin palkinnon vuonna 1973.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläiset viestivät toisilleen hyvin ahkerasti myös kemiallisten signaalien kautta. Feromonit vaikuttavat mehiläisten kasvuun, paritteluun, meden keräämiseen, puolustamiseen ja suunnistamiseen. Kuningattaren erittämät feromonit ovat kaikkein tärkeimpiä. Niillä kuningatar kertoo olevansa kunnossa. Kun työläiset aistivat emon feromonit, ne jatkavat meden keräämistä ja pesän rakentamista. Kun feromonit vähenevät pesän laajetessa ja yksilömäärän kasvaessa, mehiläiset alkavat rakentaa emokennoja ja valmistelemaan parveilua. Hälytysferomonit saavat pesän mehiläiset hyökkäämään tunkeutujia vastaan. Mehiläiset merkitsevät feromoneilla myös reitit mesi- ja vesilähteille sekä uuteen pesään.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläinen suunnistaa näköaistinsa ja hajuaistinsa avulla. Nuori mehiläinen opettelee suunnistamaan pesänsä ympärillä vähitellen pitenevillä suunnistuslennoilla. Vanhatkaan mehiläiset eivät kuitenkaan osaa palata pesään enää kolmen kilometrin päästä. Mehiläinen käyttää näöllä suunnistamiseen maamerkkejä ja aurinkoa. Värinäköään se käyttää löytämään kukat ja palaamaan pesään. Mehiläinen ei erota kaikkia sateenkaaren värejä, kuten punaista, mutta toisaalta se erottaa ultravioletin. Hajuaistiaan mehiläinen käyttää pesän lentoaukon löytämiseen ja mesilähteiden löytämiseen.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisten parveilu tarkoittaa sitä, että kuningatar lähtee pesästä kymmenien tuhansien työmehiläisten kanssa ja perustaa uuden yhdyskunnan jonnekin muualle. Parveilemalla mehiläisyhdyskunnat lisääntyvät luontaisesti. Mehiläiset torjuvat parveilun avulla myös ulkoisia uhkia kuten tauteja, loisia ja saalistajia.


title: Tarhamehiläinen

text: Parveilu ajoittuu alkukesään, kun nopeasti kasvanut yhdyskunta on täyttänyt koko pesän. Ahtauden seurauksena kuningattaren feromonien leviäminen estyy, ja työläiset alkavat varautua parveiluun rakentamalla emokennoja uuden kuningattaren syntymää varten. Emo lopettaa muninnan keventyäkseen lentomatkaa varten. Tiedustelijamehiläiset tarkkailevat kuningatarkennojen tilaa ja säätä, ja oikealla hetkellä ne kiihottavat parven lähtöön tanssimalla ja värisyttämällä takaruumistaan. Noin kaksi kolmasosaa pesän mehiläisistä syö vatsansa täyteen hunajaa ja lentää ulos. Kuningatar ja muu parvi odottavat ulkona pesän läheisyydessä, ja tiedustelijat alkavat antaa niille ehdotuksia uudesta pesäpaikasta. Kun parvi päättää uuden pesän sijainnista muutaman tunnin tai päivän kuluessa, se lentää uuteen pesäpaikkaan. Joskus parvi ei onnistu valitsemaan uutta pespäaikkaa ja jää aloilleen tai saattaa palata vanhaan pesään. Joskus sama pesä parveilee monta kertaa muutaman päivän välein.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisiä syövät etenkin päästäiset, hiiret, rotat, karhut ja linnut. Mehiläispesä on talvella lämmin, joten hiiri saattaa tehdä siihen pesän, mikä häiritsee mehiläisiä. Mehiläispesissä esiintyy myös bakteereita, homeita, hyönteisiä ja hämähäkkejä. Kekomuurahaiset ja mauriaiset käyvät mielellään ruokailemassa mehiläisten varastoissa.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarhamehiläisen haitallisin loinen on verta imevä ja viruksia levittävä varroapunkki. Se pienentää merkittävästi hunajasatoa ja tappaa hoitamattoman pesän 1–3 vuodessa. Varroan jatkuva torjunta onkin tärkeää mehiläisenhoidossa. Muita loisia ovat sisuspunkki, mehiläistäi ja pieni pesäkuoriainen.


title: Tarhamehiläinen

text: Tarttuvat taudit voivat tarttua mehiläispesästä ja -tarhasta toiseen mehiläishoidon yhteydessä tai mehiläisten omilla ryöstöretkillä toisiin pesiin. Vanhin mehiläistauti on nosema.


title: Tarhamehiläinen

text: Hyönteismyrkyt ovat mehiläisille haitallisia, joten mehiläispesät sijoitetaan riittävän kauas myrkytettävistä aloista. Kasvien geenimuuntelun seurauksena erittämät aineet eivät tutkimusten mukaan ole mehiläisille kovin vaarallisia, mutta ne näyttävät aiheuttavan joidenkin mehiläistautien kanssa kohonnutta kuolleisuutta. Joidenkin geenimuunneltujen kasvien steriiliksi tehty siitepöly on mehiläisille haitallista.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisiä hyödynnetään eri tavoin. Pesistä saatavalla hunajalla on monia käyttöjä, kuten makeuttajana, ravintona ja ihonhoidossa. Mehiläispesästä saadaan myös mehiläisvahaa, kittivahaa eli propolista, kuningatarhyytelöä, mehiläismyrkkyä, siitepölyä sekä proteiinipitoisia toukkia. Mehiläisten ja mehiläispesän tuotteiden lääkinnällinen käyttö on nimeltään apiterapia.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisten suurin taloudellinen merkitys on marja- ja hedelmäkasvustojen pölyttäjinä. Mehiläispölytys lisää satoa keskimäärin 20 prosenttia. Joskus mehiläispesiä kuljetetaan peltojen viereen varta vasten pölytystä varten. Yksittäinen mehiläinen vierailee vain yhden lajin kasveissa niin kauan kuin pystyy, joten se siirtää karvoituksessaan juuri oikean lajin siitepölyä kukasta kukkaan. Koko yhdyskunta vierailee jokaisessa pesästä 200 metrin säteellä olevassa kukassa, joka erittää mettä ja siitepölyä, ja joskus jopa kilometrin päässä. Alkukesällä tehokkaimpia pölyttäjiä ovat krainilaiset ja pohjoismaiset tummat mehiläiset, koska ne lentävät melko viileälläkin. Italialaiset mehiläiset runsaslukuistuvat myöhemmin kesällä.


title: Tarhamehiläinen

text: Lisäksi mehiläisten surina pitää toukkia loitolla kasvista, jonka toukat muuten söisivät.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläishoito tarkoittaa tarhamehiläisten kasvatusta ja hoitoa. Mehiläisille rakennetaan irtokehäisiä pesiä, joissa vahakakut riippuvat irrallaan tukien varassa. Mehiläispesät koostuvat osastoista, jotka on asetettu päällekkäin torniksi. Hunajasato korjataan heinä-elokuussa.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisten hoito on tuhansia vuosia vanha elinkeino. Metsästäjä-keräilijät ovat nauttineet villimehiläisten hunajaa jo varhain ihmiskunnan historiassa. Vanhimmat merkit mehiläisten tarhaamisesta ovat peräisin Lähi-idästä viiden tuhannen vuoden takaa. Silloin mehiläispesinä käytettiin tyhjiä saviruukkuja. Mehiläishoitotekniikka kehittyi 1500-luvulla kun mehiläisyhdyskuntia ja lisääntymistä opittiin ymmärtämään. Jalostuksen, pesämallien ja hunajankeruun kehityksen myötä mehiläistenhoito saavutti 1800-luvun lopulla lähes nykymuotonsa.


title: Tarhamehiläinen

text: Mehiläisten massakuolemat ovat mehiläistarhauksen historiassa melko yleinen ilmiö. Massakuolemia on tapahtunut yli kaksikymmentä. Uusin mehiläisten massakuolema alkoi 1990-luvun puolivälissä Ranskassa, ja yleiseen tietoisuuteen se nousi 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä levittyään Yhdysvaltoihin. Mehiläiskadosta epäiltiin torjunta-aine neonikotinoideja, joista kolmen käyttöä rajoitettiinkin Euroopan unionissa joulukuussa 2013. Neonikotinoidien osuudesta mehiläiskatoon ei kuitenkaan ole vielä saatu aukotonta näyttöä. Mehiläiskadon syyksi on esitetty myös muita kemikaaleja tai varroapunkkia, joka levittää mehiläispesiin viruksia.


title: Tarhamehiläinen

text: Vuonna 2017 julkaistussa kahdessa tutkimuksessa havaittiin neonikotinoidilla olleen vahingollinen vaikutus mehiläisyhdyskuntiin Kanadassa, Isossa-Britanniassa ja Unkarissa mutta ei Saksassa. Vuonna 2010 valmistuneen tutkimuksen mukaan mehiläiskatoa on aiheuttanut virus- ja sieni-infektion yhtäaikainen esiintyminen.


title: Tarhamehiläinen

text: Kristillisessä symboliikassa mehiläisten väsymättömyyttä on pidetty esimerkillisenä. Mehiläinen on usein ahkeruuden symboli. Vaakunassaan mehiläistä ovat käyttäneet esimerkiksi Barberini-suku, johon kuuluu paavi Urbanus VIII, sekä Ranskan keisari Napoleon. Yhdysvalloissa hunajamehiläinen on 17 osavaltion virallinen osavaltionhyönteinen.


title: Tarhamehiläinen

text: Kalevalan Lemminkäisen tarinassa mehiläinen tuo taivaasta lääkkeitä, joilla poika hoidetaan terveeksi. Kalevalassa sana 'mehiläinen' ei kuitenkaan välttämättä tarkoita hunajamehiläistä, eikä 'mesi' mettä.


title: Asparagiini

text: Asparagiini (CHNO) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjun funktionaalinen ryhmä on primäärinen amidi, joka on erittäin heikko emäs. Asparagiini eroaa glutamiinista siten, että sen hiiliketju on yhden hiilen (-CH-) lyhyempi.


title: Asparagiini

text: Asparagiini on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ja sen sulamispiste on 235 °C sekä CAS-numero 70-47-3.


title: Giganotosaurus

text: Giganotosaurus oli teropodeihin kuulunut hirmulisko, joka eli myöhäisliitukaudella 93–89 miljoonaa vuotta sitten. "Giganotosaurus" on eräs suurikokoisimmista tunnetuista petohirmuliskoista, mutta siitä on löydetty vain yksi kokonainen fossiili.


title: Giganotosaurus

text:
"Giganotosauruksen" ensimmäiset jäänteet Patagoniasta Argentiinan eteläosista löysi alun perin amatööriarkeologi Rubén Dario Carolini vuoden 1993 kesäkuussa. Carolini ilmoitti löydöstä kahdelle paleontologille, Rodolfo A. Corialle ja Leonardo Salgadolle, jotka aloittivat kaivaustyön hirmuliskon fossiilin ympäriltä. Fossiili kuitenkin osoittautui paleontologialle uuden, tuntemattoman petohirmuliskon jäännöksiksi. Coria ja Salgado kirjoittivat löydöstä ensimmäisen kerran julkisesti arvostetussa brittiläisessä tiedelehdessä Naturessa vuonna 1995. Carolinin fossiilissa "Giganotosauruksesta" oli jäljellä noin 70 prosenttia. Luurankoon kuuluivat muiden muassa pääkallo, lantio, selkäranka ja molemmat reisiluut.
Hiljattain samasta kivimuodostelmasta Argentiinasta löydettiin peräti kuuden "Giganotosauruksen" luita. Ne olivat luultavasti hukkuneet äkillisen tulvan aiheuttamaan maanvyörymään. Tästä on päätelty, että "Giganotosaurukset" elivät pienissä perheryhmissä, jotka saalistivat yhdessä ja söivät yhdessä. Alkuperäinen fossiili on säilössä argentiinalaisessa Carmen Funesin luonnontieteellisessä museossa Plaza Huinculissa, mutta luurangosta on myös tehty useita kopioita, jotka ovat esitelty museoissa ympäri maailmaa. Yksi tällainen kopio on Suomessa Helsingin Luonnontieteellisessä museossa, johon se hankittiin vuonna 2005 aloitetun ja vuonna 2008 päättyneen remontin aikana.


title: Giganotosaurus

text: Nimi "Giganotosaurus" on peräisin kreikankielisistä sanoista "gigas" ("jättiläinen"), "notos" ("etelätuuli") ja "sauros" ("lisko"), joten hirmuliskon nimi merkitsee "jättiläismäistä etelän liskoa".


title: Giganotosaurus

text:
"Giganotosaurus" oli yksi suurimmista eläneistä petoeläimistä, mutta sen tarkkaa kokoa on mahdotonta mitata koska vain yksi täydellinen luuranko on löydetty. Suurin tunnettu "Giganotosauruksen" luuranko on arviolta
13,2 metriä pitkä, ja 3,9 metriä korkea lantion kohdalta. Painoa sillä oli arviolta 6,5-13,8 tonnia.
Tämä tekee siitä yhden kaikkien aikojen suurikokoisimmista maalla liikkuneista lihansyöjistä. "Giganotosaurus" oli noin yhtä suuri kuin paljon kuuluisampi "Tyrannosaurus rex", mutta se ei ollut yhtä pitkä kuin 20 metrin pituinen "Spinosaurus". "Giganotosauruksen" tunnetut sukulaislajit ovat "Tyrannotitan", "Mapusaurus" ja "Carcharodontosaurus", jotka olivat myös epätavallisen kookkaita petohirmuliskoja. Jotkin tutkijat kuitenkin kiistelevät, mikä näistä äsken mainituista pedoista oli suurin.


title: Giganotosaurus

text: "Giganotosauruksen" suurin kallo on arviolta 1,95 metriä pitkä, ja siinä sijitsivat sen suurikokoisuuteen nähden pikkuruiset aivot. Aivojen koosta päätellen "Giganotosaurus" ei ollut erityisen älykäs saalistaja, mutta tutkijoiden mukaan sillä saattoi olla saalistuksessa erittäin tarkka hajuaisti, koska pääkallon muodosta päätellen sillä oli kehittyneet hajuhermot.


title: Giganotosaurus

text: "Giganotosauruksen" suussa oli rivistö partaveitsimäisiä hampaita, joiden avulla hirmulisko irrotti ja paloitteli saaliseläintensä lihan. Hampaiden muoto viittaa siihen, että ne oli tarkoitettu ensisijaisesti puremiseen luiden murskaamisen sijasta, toisin kuin esimerkiksi "Tyrannosauruksella". Ensimmäisen löydetyn "Giganotosauruksen" löytöpaikalta on kaivettu myös "Titanosaurusten" fossiileja, minkä vuoksi sen uskotaan saalistaneen suurikokoisia sauropodeja, kuten haavoittuneita tai nuoria "Argentinosauruksia". Uusimpien tietojen mukaan Argentiinasta löydetty ainoa luuranko oli vielä keskenkasvuinen yksilö, joten "Giganotosaurus" saattoi kasvaa jopa 16-metriseksi ja jopa yhdeksän tonnin painoiseksi.


title: Giganotosaurus

text: "Giganotosaurus" on kiehtonut tutkijoita sen löytymisestä lähtien. Se myös poikkesi useista dinosauruksista: "Giganotosaurus" pystyi pitämään ruumiinlämpönsä melko tasaisena. Se ei tehnyt tätä kuin nisäkkäät tai muut matelijat, vaan se varastoi itseensä lämpöä. Tästä oli monenlaista hyötyä: ensinnäkin sen ei tarvinnut lämmittää lihaksiaan joka aamu auringossa toisin kuin muiden matelijoiden. Toiseksi sen energiantarve pysyi melko pienenä, toisin kuin nisäkkäillä. Tämän tiedon pohjalta on arvioitu, että täysikasvuinen "Giganotosaurus" tarvitsi päivässä noin 20 kiloa lihaa, jonka se sai syömällä keskikokoisen koiran verran lihaa.↑ Haines, Tim & Chambers, Paul: Esihistoriallinen eläinmaailma, s. 181. Gummerus, 2007. ISBN 978-951-20-7276-7.


title: Ligue 1

text: Ligue 1 (aiemmin "Première division" ja "Division 1") on Ranskan korkein jalkapallosarja. Siinä 20 joukkuetta pelaa kaksinkertaisen sarjan, eli kaiken kaikkiaan yhdelle joukkueelle kertyy yhden kauden aikana 38 ottelua. Sarjan kolme viimeistä joukkuetta putoaa Ligue 2:een. Kolmelle parhaalle puolestaan myönnetään paikka Mestarien liigassa, ja kaksi ensimmäistä aloittavat suoraan lohkovaiheesta. Neljänneksi sijoittuva joukkue sekä kansallisten cup-kilpailujen voittajat pelaavat UEFA Europa Leaguessa.


title: Ligue 1

text: Sarjan historiaan mahtuu kolme korruptioskandaalia (Olympique d'Antibes 1933, Red Star 1950-luvulla sekä Olympique de Marseille 1993), mutta jokainen tapauksista on hoidettu siten, ettei sarjan maine ole kärsinyt. Ligue 1 onkin tunnettu varsin toimivasta hallintokoneistosta, mikä parhaiten ilmenee hyvin suunnitelluista otteluohjelmista ja varsin nopeasti toteutuvista rangaistustoimenpiteistä.


title: Ligue 1

text: Koko 2000-luvun Ligue 1:stä on hallinnut Olympique Lyonnais, joka keväällä 2008 varmisti jo seitsemännen perättäisen mestaruutensa. Aiempia merkittäviä mestaruusputkia ovat olleet AS Saint-Étiennen neljä mestaruutta vuosina 1967–1970, sekä Olympique de Marseillen viisi mestaruutta vuosina 1989–1993, joista viimeinen kuitenkin hylättiin korruptioskandaalin johdosta.


title: Ligue 1

text: Lyonin mestaruusputki katkesi kaudella 2008–2009, kun FC Girondins de Bordeaux päätti kautensa Ranskan mestarina 10 vuoden tauon jälkeen.


title: Ligue 1

text: Kaudella 2014-2015 mestaruuden voitti Paris Saint-Germain, jolle mestaruus oli seurahistorian viides.


title: Triceratops

text: Triceratops ("kolmisarvinaama") oli myöhäisellä liitukaudella elänyt hirmulisko.


title: Triceratops

text: "Triceratops" oli yhdeksän metriä pitkä josta 2,3 metriä oli kalloa, korkeutta sillä oli noin kolme metriä ja painoa noin 8 500 kilogrammaa, mikä vastaa viittä sarvikuonoa. "Triceratops" myös muistutti suuresti ulkonäöltään nykyisiä sarvikuonoja.


title: Triceratops

text: "Triceratopsin" löysi ensimmäisen kerran yhdysvaltalainen paleontologi John Bell Hatcher vuonna 1888. Hirmuliskon nimesi vuonna 1889 paleontologi Othniel Charles Marsh, joka tosin aluksi luuli sitä muinaisen biisonin jäännöksiksi. "Triceratopsin" fossiileita on löydetty runsaasti Pohjois-Amerikasta, ja se on yksi tunnetuimmista hirmuliskoista. Tähän mennessä siitä on löydetty kolme luurankoa, joista yksikään ei ole täydellinen, sekä yli 50 kalloa.


title: Triceratops

text: "Triceratops" kuului linnunlantioisissa sarvinaamojen osalahkoon.


title: Triceratops

text: Vuonna 2010 Jack Horner ja John Scanella julkaisivat tutkimuksen, jonka mukaan aiemmin erillisinä sukuina pidetyt "Triceratops" ja "Torosaurus" ovatkin yksi ja sama suku. Luiden analyysit osoittivat että "Torosaurukset" () olivat vanhoja yksilöitä ja "Triceratopsit" nuoria. Niiden luurankoja on lähes mahdotonta erottaa toisistaan. Tutkijoiden löytämiä todisteita siirtymisestä "Torosaurukseen" oli esimerkiksi "Torosauruksen" kaulurin reiät, joiden kohdalla "Triceratopsin" kauluri oli ohuempi. Tutkijoiden mukaan "Triceratopsilla" oli nuorena taaksepäin kaartuvat otsasarvet ja pieni piikikäs kauluri, kun taas vanhalla yksilöllä oli suuri, piikitön kaulus, ja eteenpäin sojottavat sarvet.


title: Triceratops

text: Nykyisilläkin eläimillä tapahtuu samankaltaisia muutoksia: esimerkiksi kypäräkasuaarin poikasen kypärä on aivan litteä, mutta aikusella yksilöllä se on noin 15 senttiä korkea.


title: Triceratops

text: Kolmas dinosaurus, "Nedoceratops", saattaa olla keskiaste "Triceratopsin" ja "Torosauruksen" välissä. "Nedoceratops" on ollut usein vaikea luokitella, mutta sillä oli kaksi pienempää reikää kaulurissa kuin "Torosauruksella". Tosin paleontologi Andy Farke ei hyväksy teoriaa että "Nedoceratops" olisi "Triceratopsin" synonyymi. Hänen PLoS ONEssa julkaisemassansa artikkelissa hän väittää että "Nedoceratops" on oma sukunsa, muun muassa sen sarvien asennon perusteella.


title: Triceratops

text: Oli se "Triceratopsin" synonyymi tai ei, niin "Torosaurus" saattoi silti olla vanhentunut "Triceratops". Jos asia oli näin kuuluu sukua kutsua jatkossakin nimellä "Triceratops" sillä se kuvattiin ensimmäisenä.


title: Triceratops

text: "Triceratops" on saanut nimensä kolmesta sarvesta, joista kaksi oli otsassa ja yksi kuonon kärjessä. Otsan sarvet olivat jopa metrin pituisia. Tutkijoiden mukaan sarvien tarkoituksena oli suojella sen ajan suurimmalta "Triceratopsien" uhalta, "Tyrannosaurus rexiltä" ja houkutella lajikumppaneita. Todennäköisesti "Triceratops"-koiraat myös vertailivat sarviaan ja käyttivät niitä tappeluissaan. "Triceratopsilla" oli myös vahva kauluri, joka suojeli sen kaulaa. Muilla "ceratopseilla" kauluksessa oli keventäviä aukkoja, mutta "Triceratopsilla" kaulus oli umpiluuta. Kauluri saattoi olla hyvinkin värikäs kumppanien houkuttelemiseksi.


title: Triceratops

text: "Triceratops" oli kasvinsyöjä ja sillä oli suuri papukaijamainen nokka, jonka avulla hirmulisko kykeni leikkelemään juuria ja varpuja syötäviksi. Lisäksi sen poskihampaissa oli kovaa kiillettä, jonka avulla se jauhoi kovan kasviravintonsa nielemiskelpoiseksi. Paleontologit uskovat sen eläneen nykyaikaisten biisonien tavoin laumoissa. Tällaiset laumat olisivat torjuneet jopa suurten petodinosaurusten kuten muun muassa Tyrannosauridae-heimon pieniä ryhmiä. Esimerkiksi "Tyrannosauruksen" hyökätessä aikuiset "Triceratopsit" kerääntyivät piiriksi heikompien poikasten ympärille.


title: Olympique de Marseille

text: Olympique de Marseille on vuonna 1899 perustettu ranskalainen jalkapalloseura. Se pelaa Ranskan Ligue 1:ssä, jossa se on voittanut kymmenen mestaruutta. Menestyksekkäintä aikaa oli 1990-luvun taite, jolloin se voitti neljä mestaruutta putkeen. Viides perättäinen mestaruus siltä vietiin, kun seuran puheenjohtaja Bernard Tapie oli sotkeutunut sopupeliskandaaliin. Samalla kaudella seura voitti myös Mestarien liigan. Vuotta myöhemmin seura pudotettiin alemmalle sarjaportaalle talousvaikeuksien vuoksi. Sieltä se nousi kuitenkin nopeasti takaisin pääsarjaan. Kaudella 2009–2010 Marseille voitti Ranskan liigacupin lyöden finaalissa Girondins de Bordeaux’n maalein 3–1. Mestaruus liigacupissa oli seuran ensimmäinen.


title: Olympique de Marseille

text: Seuran omistajaksi tuli vuonna 1997 liikemies Robert Louis-Dreyfus. Hänen kuoltua vuonna 2009, seuran pääomistajana jatkoi hänen leskensä Margarita Louis-Dreyfus. Huhtikuussa 2016 Louis-Dreyfus ilmoitti myyvänsä omistusosuutensa seurasta. Heinäkuussa seuran puheenjohtajana vuodesta 2011 toiminut Vincent Labrune ilmoitti myös jättävänsä tehtävänsä. Labrunen seuraajaksi valittiin italialainen Giovanni Ciccolunghi, joka on toiminut muun muassa Adidaksen johtotehtävissä Venäjällä.


title: Ydinjätehuolto

text: Ydinjätehuollolla tarkoitetaan ydinteknisesti syntyneestä radioaktiivisesta jätteestä eli ydinjätteestä huolehtimista. Ydinjätteitä syntyy siellä missä radioaktiivisia aineita hyödynnetään eli sairaaloissa, tutkimuslaitoksissa, teollisuudessa, maanviljelyssä, jopa eräissä kulutustavaroissa ja ennen kaikkea ydinvoiman tuotannossa. Radioaktiivisten aineiden käytölle on tyypillistä, että pienet ainemäärät riittävät tavoitellun vaikutuksen aikaansaamiseen. Siten myös yhteiskunnassa syntyvien ydinjätteiden määrät ovat hyvin vähäisiä suhteessa muihin jätteisiin tai ongelmajätteisiin.


title: Ydinjätehuolto

text: Ydinjätteillä tarkoitetaan ydinteknisesti, eli ihmisen toiminnan kautta, syntyneitä radioaktiivisia jätteitä. Ydinlaitosten jätteille on asetettu niin tiukat radioaktiivisuusrajat, että jotkin luonnossa esiintyvät aineet (muun muassa eräät kivilajit) olisivat ydinlaitoksissa matala-aktiivista ydinjätettä. Jotkin ydinjätteet on mahdollista kierrättää, esimerkiksi käytetystä ydinpolttoaineesta 95 % voidaan periaatteessa palauttaa polttoainekiertoon jälleenkäsittelyn jälkeen niin sanottuna MOX-polttoaineena. Ydinjätteeksi ei lasketa eräitä kulutustavaroita, kuten palovaroittimia, vaikka ne sisältävät radioaktiivista ainetta (Amerikium-241). Näin on koska palovaroittimien sisältämät aktiiviset aineet ovat määrältään vähäisiä ja tukevasti kapseloituja. Tietyn materiaalin luokittelu ydinjätteeksi riippuu siis sen määrästä, radioaktiivisuudesta ja sijainnista.


title: Ydinjätehuolto

text: Matala- ja keskiaktiivisiin jätteisiin kuuluvat muun muassa heikosti radioaktiiviset aineet tai aktiivisten aineiden tahrimat työvaatteet, suojavarusteet, työvälineet, laitteet, osat sekä suodattimet ja suodatusjätteet. Näitä on määrällisesti suurin osa ydinjätteestä, mutta niiden sisältämä radioaktiivisten aineiden määrä on vähäinen ja siten ne eivät ole suuri uhka turvallisuudelle. Suurimmassa osassa jätteistä niiden sisältämien radioaktiivisten aineiden puoliintumisaika on niin lyhyt, että jätteet yksinkertaisesti varastoidaan odottamaan radioaktiivisuuden häipymistä omia aikojaan. Kun aktiivisuus on laskenut tarpeeksi, jätteet kierrätetään tai toimitetaan tavalliseen jätehuoltoon. Ne jätteet, joiden kohdalla odottaminen kestäisi liian pitkään – noin vuosisadan tai enemmän – säilytetään vartioiduissa varastoissa tai loppusijoitetaan paikkaan jossa vartiointi ei ole tarpeen, yleensä suljettuun kallioluolaan.


title: Ydinjätehuolto

text: Korkea-aktiivinen ydinjäte on pääasiassa käytettyä ydinpolttoainetta. Sen määrä (tilavuus) on selvästi pienempi kuin matala- ja keskiaktiivisen jätteen, mutta se sisältää pääosan ydinvoimalan tuottamasta kaikesta radioaktiivisuudesta. Korkea-aktiivisen ydinjätteen radioaktiivisuus on siis hyvin suuri ja jäte tarvitsee jatkuvaa jäähdytystä sekä tehokkaan säteilysuojauksen. Lämpöä tuottavat pääasiassa keskipitkän puoliintumisajan radioaktiiviset aineet: Cesium-137 ja Strontium-90. Käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus laskee alkuvaiheessa nopeasti: Jo ensimmäisenä vuonna reaktorista poiston jälkeen aktiivisuus on laskenut 99 prosenttia, mutta jäte on edelleen voimakkaan radioaktiivista. Käytetyn polttoaineen säilytys ja käsittely muuttuu aktiivisuuden laskun myötä koko ajan helpommaksi. Välivarastoinnin tarkoituksena on odottaa että aktiivisuus laskee käytetyn polttoaineen käsittelyn helpottamiseksi ydinjätehuollossa.


title: Ydinjätehuolto

text: Mitä pitkäkestoisempi puoliintumisaika aineella on, sitä alhaisempi on sen radioaktiivisuus. Korkea-aktiivinen ydinjäte sisältää myös puoliintumisajaltaan pitkäkestoisia radioaktiivisia alkuaineita, kuten Plutonium-239, Cesium-137 ja Teknetium-99. Jos tavoitteena on saavuttaa jälleen luonnonuraanin aktiivisuus, kestää siinä noin kaksisataa tuhatta vuotta.


title: Ydinjätehuolto

text:
Käytetyn ydinpolttoaineen jätehuoltoon on esitetty lukuisia erilaisia ratkaisuja. Noin 95 prosenttia käytetystä polttoaineesta voidaan kierrättää jälleenkäsittelyllä, ja kierrätetäänkin jo nyt käytännössä mm. Ranskassa ja Japanissa. Vaikka monet maat kierrätystä tekevätkin, Fennovoiman ydintekniikkajohtaja Juhani Hyvärinen pitää sitä taloudellisesti kannattamattomana. Geologinen loppusijoitus on käytännössä muodostunut merkittävimmäksi ratkaisuksi ydinjätehuoltoon. Yhdistyneiden kansakuntien alaisen Kansainvälisen atomienergiajärjestön, OECD:n ydinenergiajärjestö NEA:n, ja Euroopan yhteisöjen yhteinen kanta on, että
Vuodesta 1978 NEA on koonnut yhteen jäsenmaitaan edustavista asiantuntijoista ydinjätehuoltokomitean (Radioactive Waste Management Committee, RWMC) kehittämään ydinjätehuollon suuntaviivoja. RWMC:n mukaan alan asiantuntijoiden parissa vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että loppusijoituksen suunnittelulla voidaan saavuttaa riittävä turvallisuustaso pitkälle tulevaisuuteen ja että ydinsähköstä hyötyneiden sukupolvien velvollisuus on toteuttaa ydinjätehuolto kestävällä tavalla. Asiantuntijoiden luottamus geologisen loppusijoitukseen on jäsenmaissa vahvistettu lukuisissa kansallisissa turvallisuusselvityksissä ja ympäristölupaprosesseissa. RWMC myös tunnistaa yhtä suopean suhtautumisen olevan harvinaisempaa vähemmän asiaa tuntevien parissa.


title: Ydinjätehuolto

text: Myös YK:n Agenda 21 -ohjelmajulistuksessa kannustetaan jäsenmaita keskittymään geologisen loppusijoituksen tutkimiseen sen ympäristö- ja turvallisuusetujen vuoksi. Toistaiseksi käytetyn polttoaineen loppusijoitusta ei ole vielä toteutettu missään, mutta loppusijoitushankkeita on käynnissä useissa maissa, muun muassa Ranskassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ruotsissa ja Suomessa..


title: Ydinjätehuolto

text: Loppusijoituksen ei nimestään huolimatta tarvitse olla lopullista, vaan mikäli jostain syystä käytetty polttoaine halutaan hakea takaisin, se onnistuu. Mahdollinen syy voisi olla esimerkiksi jäljellä olevan uraanin palauttaminen polttoainekiertoon, onhan 95 % käytetystä ydinpolttoaineesta mahdollista kierrättää jälleenkäsittelyllä.


title: Ydinjätehuolto

text: Ydinvoimaa vastustavat järjestöt Greenpeace ja Suomen luonnonsuojeluliitto vastustavat ydinjätteen geologista loppusijoitusta Olkiluotoon vedoten ydinjätevarastojen mahdolliseen vuotoriskiin pohjaveden kautta. Myös geologian professorit Matti Saarnisto ja Nils-Aksel Mörner vastustavat ydinjätteen loppusijoitusta Olkiluotoon geologisin perustein. Heidän näkemyksensä mukaan Olkiluodon alueen murroskohtien rikkoma ja liikkeessä oleva kallio aiheuttaa vaaraa pitkän ajan kuluessa ydinjätteen loppusijoituksen turvallisuudelle. Lisäksi ydinjätteen loppusijoitus on aiheuttanut kiistaa laajalti Suomen ulkopuolella, muun muassa Yhdysvaltain suunnitteleman Nevadan Yucca Mountainin loppusijoituslaitoksen yhteydessä. Mielipidemittausten mukaan suurin osa osavaltion asukkaista vastustaa hanketta. Yhdysvaltain energiaministeriön vuonna 2006 julkaiseman raportin mukaan laitoksen suunnittelun yhteydessä on myös ilmennyt epäselvyyksiä. Tämän vuoksi energiaministeriö on antanut laitoksen turvallisuuteen liittyvän tieteellisen tutkimuksen ulkopuolisen tutkimuslaitoksen arvioitavaksi.


title: Ydinjätehuolto

text: Ydinlaitoksissa syntyvän jätteen lisäksi ydinenergian tuotantoon liittyy luonnon radioaktiivisten aineiden käsittelyä, lähinnä kaivostoiminnassa ja ydinpolttoaineen valmistuksessa. Kaivostoimintaan tai polttoaineen valmistukseen ei liity ydinreaktioita, joten ne eivät voi "synnyttää" radioaktiivisuutta, mutta sen sijaan ne voivat "siirtää" luonnossa jo olevaa radioaktiivisuutta paikasta toiseen. Uraani esiintyy yleensä kivilajeissa, jotka sisältävät keskimääräistä enemmän luonnollisia radioaktiivisia aineita. Mikäli kaivostoimintaa harjoitetaan tavalla jossa kiveä louhitaan merkittävästi, nämä jäävät malmin erotuksesta yli jäävään sivukiveen jonka varastointi täytyy järjestää turvallisesti. Tavallisen uraanikaivoksen jätteet eivät kuitenkaan merkittävästi eroa muiden metalli- tai kivihiilikaivosten jätteistä. Aihetta käsitellään laajemmin artikkelissa uraanikaivos.


title: Ydinjätehuolto

text: Ydinvoimateollisuutta suurempia määriä heikosti radioaktiivisia jätteitä syntyy muualla yhteiskunnassa: EU:n alueella maatalous, rakentaminen, öljyn- ja kaasuntuotanto, hiilen ja turpeen poltto, jätevesien puhdistus ja muu ihmisen toiminta synnyttävät vuosittain kymmeniä miljoonia tonneja luonnon radioaktiivisuutta sisältäviä jätteitä, jotka ylittävät radioaktiivisuudeltaan matala-aktiivisten ydinjätteiden vapaarajan. Määrä on huomattavasti suurempi kuin ydinvoimateollisuuden jätteiden määrä. Näitä ei yleensä kuitenkaan eristetä, käsitellä ja loppusijoiteta ydinjätteen tavoin koska ne eivät ole syntyneet ydintekniikan käytössä.


title: IFK Mariehamn

text: Idrottsföreningen Kamraterna Mariehamn eli IFK Mariehamn on vuonna 1919 perustettu maarianhaminalainen urheiluseura, jonka miesten jalkapallojoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa.


title: IFK Mariehamn

text: IFK Mariehamn on pelannut Veikkausliigassa kaudesta 2005 alkaen ja voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2016. IFK Mariehamn pelaa kotiottelunsa Wiklöf Holding Arenalla, ja seuran tunnusvärit ovat vihreä ja valkoinen, jotka esiintyvät kotipeliasussa, jossa paita ja sukat ovat valkoiset, housut vihreät. Vieraspeliasu on kokokeltainen.


title: IFK Mariehamn

text: Muita seuran lajeja ovat pöytätennis, keilailu, yleisurheilu, käsipallo, jääkiekko, suunnistus ja uinti.


title: IFK Mariehamn

text: IFK Mariehamn on perustettu 1919; jalkapallo tuli virallisesti ohjelmaan vuonna 1935, jolloin seuran jalkapallojaosto perustettiin. Naisten joukkue muodostettiin 1971.


title: IFK Mariehamn

text: Ensimmäisen kerran IFK Mariehamn pelasi SPL:n sarjoissa 1945 (tuolloin 3. korkein sarjataso eli Maakuntasarja), 1972 seura pelasi ensimmäistä kertaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla (II divisioona). I divisioonassa (nyk. Ykkönen) IFK Mariehamn vietti kaudet 1977–78, ja 2004. Vuodesta 2005 alkaen IFK Mariehamn on pelannut Veikkausliigassa.


title: IFK Mariehamn

text: Vuonna 2015 seura voitti 1. kerran jalkapallon Suomen Cupin kukistamalla Valkeakoskella käydyssä loppuottelussa FC Interin maalein 2-1.


title: IFK Mariehamn

text: Veikkausliigan kaudella 2016 IFK Mariehamn voitti Suomen mestaruuden.


title: IFK Mariehamn

text:
IFK Mariehamn pelaa kotiottelunsa Wiklöf Holding Arenalla (ent. Idrottsparken), joka avattiin yleisölle 1932. Vuonna 1968 kentälle rakennettiin täysimittainen jalkapallonurmikenttä. IFK Mariehamnin noustua Veikkausliigaan kentälle asennettiin valot 2005, ja uusi pääkatsomo avattiin kaudella 2006. Stadionin pääkatsomossa on 1 637 katettua istumapaikkaa.
 Pääsarja


title: Nanoteknologia

text: Nanoteknologia tai nanotekniikka on tekniikka, jolla valmistetaan nanometrin mittakaavassa rakenteita siten, että muodostunut uusi rakenne tuottaa jonkun uuden suunnittellun ominaisuuden tai toiminnon. Yksi nanometri on vain miljoonasosa millimetristä. Atomin koko on noin 0,1 nm. Nanoteknologia termiä käytti ensimmäisenä K. Eric Drexler vuonna 1986 kirjassaan "Engines of creation: the coming era of nanotechnology".


title: Nanoteknologia

text: Fyysikko Richard Feynman visioi vuonna 1959 luonnossaan mahdollisuudesta rakentaa molekyyleja "mekaanisesti" tuomalla atomit hallitusti toistensa luo ja valmistaa siten uusia aineita. Eric Drexler tarttui asiaan 1970-luvun lopulla ja kehitti ajatuksia molekyylikokoisista koneista, jotka halvoista raaka-aineista kokoaisivat suunniteltuja aineita. Hänen ensimmäinen kirjansa vuonna 1986 sai innostuneen vastaanoton ja toi nanotekniikan julkisuuteen. Drexlerin toinen kirja, "Nanosystems, molecular machinery, manufacturing and computation", perustui hänen väitöskirjaansa. Nanokokoiset koneet ajatuksena vaikuttavat utopistisilta, mutta luonnosta tunnetaan samankaltaisia prosesseja kuten ribosomi, joka rakentaa proteiineja amonihapoista DNA:n tietojen pohjalta. Nanotekniikkaan alettiin panostamaan 2000-luvun alussa. Samalla alkuperäinen ajatus molekyylien rakentamistekniikasta laajeni nanokokoisiin rakenteisiin, joista oli saatavissa nopeammin taloudellista hyötyä. Alkuperäisestä nanotekniikasta alettiin tieteellisen väittelyn jälkeen käyttämään nimitystä molekulaarinen nanoteknologia.


title: Nanoteknologia

text: 2010-luvulla nanotekniikassa edistysaskeleita ovat olleet CRISPR-cas9, jolla pystytään muokkaamaan vapaasti DNA molekyyleja sekä atomikerroskasvatuksen (ALD ) yleistyminen mikroelektroniikan valmistuksessa. Mikroprosessorien viivanleveyden kaventuessa transistorin kalvorakenteiden yksittäisten kalvojen paksuus jää kymmeniin nanometreihin, jolloin hidas kalvonkasvatus atomikerros kerrallaan on tullut taloudellisesti kannattavaksi ja tekniikka on leviämässä nopeasti.


title: Nanoteknologia

text: Nykyisin elektroniikassa hyödynnetään molekyylitason teknologiaa laajasti. Elektroniikassa esimerkiksi tietokoneiden kiintolevyjen lukupäissä ja tietokonesiruissa on nykyään useita osia, joiden toiminta perustuu nanoteknologiaan. Autojen uusien katalysaattoreiden toiminta perustuu jalometalli (Pt/Pd/Rh)-nanohiukkasiin, joilla on voimakas katalyyttinen aktiivisuus. Myös aineiden mikroskooppisia mekaanisia ominaisuuksia voi parantaa nanohiukkasilla; markkinoilla on jo esimerkiksi parempia tennismailoja sekä vaikeasti naarmuuntuvia maalipintoja. Nykyisin onkin jo mahdollista yksittäisiä atomeita liikuttelemalla luoda muutamien atomien kokoisia kirjaimia.


title: Nanoteknologia

text: Nanoteknologian yksi mahdollinen tulevaisuuden sovellusalue on nanorobottien valmistaminen. Nanorobotit, nanobotit tai kansanomaisemmin naniitit ovat nanokokoluokkaa olevia itsenäisiä koneita, jotka teoriassa pystyisivät esimerkiksi kulkemaan ihmisten verisuonissa ja elimistössä korjaten nykylääketieteelle mahdottomia vaurioita solutasolla. Toinen naniittien sovellusalue olisi atomitason rakennustyö. Kokoojat pystyisivät valmistamaan mitä tahansa kuviteltavissa olevaa aineesta koostuvaa, jos niillä olisi käytössään tarvittavat raaka-aineet. On kuitenkin erittäin kyseenalaista, tuleeko tämä ikinä toteutumaan: on useita periaatteellisia syitä, miksi ainakaan normaaliin metalliteknologiaan perustuvaa robottiteknologiaa ei pystytä miniatyrisoimaan atomitasolle asti.


title: Nanoteknologia

text: Yksi kehittyneeseen nanoteknologiaan liittyvä pelko on se, että nanobotit pääsevät vapaaksi ja replikoituvat loputtomasti, ”syövät” koko maapallon ekosysteemin (globaali ekofagia) ja muuttavat maapallon lopulta ”harmaaksi mönjäksi” ("grey goo"). Tämä pelko on kuitenkin melko aiheeton, kuten K. Eric Drexler ja Chris Phoenix osoittavat julkaisussaan "Safe Exponential Manufacturing".


title: Nanoteknologia

text: Suuremmat pitkän aikavälin riskit liittyvätkin tietoisesti valmistettuun tuhoisaan nanoteknologiaan. Nykyisistä riskeistä suurimmaksi katsotaan nanopartikkelien mahdollinen myrkyllisyys niiden joutuessa ihmisen hengityselimiin ja muualle kehoon. Suomessa nanomateriaalien turvallisuutta tutkitaan mm. Työterveyslaitoksen Nanoturvallisuuskeskuksessa.


title: Nanoteknologia

text: Ympäristöpolitiikan professori Janne Hukkisen mukaan tulee viemään vuosia, ennen kuin meillä on toksikologista tietoa nanoteknologiasta sen käytön riskien arviointiin.


title: Techniscope

text: Techniscope (tunnetaan myös nimellä Cromoscope) oli eräs elokuvissa käytetty laajakuvaformaatti. Formaatin kehitti Technicolor Corporation Italiassa 1960-luvulla tarpeesta kehittää halvempi vaihtoehto anamorfiselle CinemaScope-formaatille.


title: Techniscope

text: Techniscope käytti normaalia 35-millistä filmiä, mutta toisin kuin tämän filmikoon muissa formaateissa, Techniscopessa oli neljän perforaation sijasta vain kaksi perforaatiota yhtä kuvaruutua kohden. Tällöin saavutettiin suoraan kuvasuhde 2,35:1 (joskin formaatilla kuvattiin myös kuvasuhteessa 1,85:1), ja filmiä kului puolet vähemmän. Toisin kuin esimerkiksi samaa kuvasuhdetta käyttävässä CinemaScopessa, Techniscopessa ei käytetty anamorfista optiikkaa. Tämän vuoksi Techniscopen käyttö ei aikanaan ollut vain halvempaa, vaan kuvatessa voitiin käyttää myös nopeampaa ja tarkempaa optiikkaa, ja linssivalikoima oli huomattavasti laajempi. Techniscopessa käytettävät objektiivit olivat polttoväliltään muita 35-millisiä formaatteja pienempiä, joten myös syvyysterävyys parani.


title: Techniscope

text: Jälkituotannossa Techniscope-kuva yleensä kuitenkin muutettiin optisesti 4-perforoituun anamorfiseen muotoon esityskopioita varten, koska Techniscope-formaatissa olevaa filmiä ei voi projisoida suoraan ilman erikoisprojektoreita. Tämä oli myös Techniscope-elokuvantekijöiden murhe, koska esimerkiksi Techniscopella kuvatun elokuvan leikkaus voitiin suorittaa vain formaatille omistetulla leikkuupöydällä. Myös kameroiden piti olla muunnettuja 2-perforoidulle formaatille, joskin suurimmat kameravalmistajat (mm. Arriflex, Eclair) vastasivat nopeasti Techniscope-kameroiden tarpeeseen.


title: Techniscope

text: Techniscopea käytettiin pääasiassa Euroopassa, etenkin Italiassa, missä syntyi myös ensimmäinen pitkä Techniscope-elokuva, "Niilin tytär" ("La donna dei faraoni", 1960). Techniscope oli saatavilla myös Hollywoodissa, mutta lähinnä vain pienibudjettisten elokuvien tekijät ottivat sen käyttöön, vaikka Techniscopen kuvanlaadun tiedettiin pärjäävän CinemaScopelle. Kuitenkin muun muassa George Lucas kuvasi kaksi ensimmäistä pitkää elokuvaansa Techniscope-formaatissa. Italiassa Techniscope esiintyi varsinkin spagettiwesterneissä ja muissa genre-elokuvissa. Euroopassa Techniscope oli niinkin suosittu, että Techniscope-laboratorio ei voinut käsitellä kaikkia Techniscope-filmejä. Tämän vuoksi Technicolor Corporation lisensoi tekniikkansa Cromoscope-nimellä, joka erosi Techniscopesta vain nimestä puolesta.


title: Techniscope

text: Techniscopen käyttö väheni hiljalleen 1970-luvulla, koska negatiivikuvan optinen muuntaminen esityskopiomuotoon kävi yhä kalliimmaksi. Lopulta 4-perforoidussa formaatilla kuvaaminen tuli halvemmaksi kuin filmiä säästävällä Techniscopella. Myös anamorfisen laajakuvaoptiikan kehittyminen edesauttoi Techniscopen syrjäyttämistä.


title: Techniscope

text: Vaikka Techniscopea ei ole enää missään nimessä yleinen, 2-perforoitua 35-millistä formaattia käytetään yhä jonkin verran: koska nykyään elokuvien leikkaus tapahtuu usein digitaalisesti ja optiseen muunnokseen ei ole tarvetta, formaatilla voidaan säästää rahallisesti. Tällaisessa käytössä 3-perforoitu Super 35 on kuitenkin toistaiseksi yleisempi.


title: Säätötekniikka

text: Säätötekniikassa () prosesseja tai mekanismeja ohjataan säätimillä. Säädin voi olla toteutettu esimerkiksi hydraulisella piirillä, analogisella elektroniikalla, digitaalisesti mikrokontrollerilla tai vaikkapa jollakin näiden yhdistelmällä. Olennainen mekanismi säätötekniikassa on takaisinkytkentä.


title: Oksymoron

text: Oksymoron (kr. oξύμωρος) eli itseristiriita on retorinen kuvio, joka yhdistää kaksi vastakkaista tai toisensa kieltävää käsitettä, kuten "jäätävä polte" tai "kaunopuheinen vaikeneminen". Sana "oksymoron" tulee kreikan kielen sanoista "oksys" ('terävä') ja "moros" ('tylsä'). Oksymoron voi muodostua pääsanasta ja määritteestä tai laajemmasta lauserakenteesta. Oksymoronin erityistapaus on Contradictio in adiecto eli 'ristiriita määritteessä' ("ajaton hetki").


title: Oksymoron

text: Oksymoron on samantapainen kirjallinen väline kuin paradoksi tai antiteesi, ja kirjailijat ja runoilijat käyttävät usein oksymoronia tehokeinona. Oksymoron eroaa tavanomaisista ristiriidoista ja paradokseista siten, että sitä käytetään retorisesti ja että vastakkaisuus on näennäistä, sillä sanayhdistelmä havainnollistaa jotakin ajatusta.


title: Oksymoron

text: Tulkintanäkökulmaan, ennakkoasenteeseen tai muuhun subjektiivisuuteen nojautuvia käsitteitä kutsutaan yleisemmin yleistyksiksi tai stereotypioiksi.


title: Oksymoron

text: Oksymoronin vastakohta on tautologia eli pleonasmi (esimerkiksi "osa-alue", "kansan demokratia" jne).


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirja on uskonnollis-kosmologinen teos, joka kirjoitettiin noin vuosina 1924–1935 ja julkaistiin 1955. Se muodostaa opillisen perustan "Urantia-liikkeelle", joka luetaan uusien uskonnollisten liikkeiden joukkoon. Liike uskoo, että kirja on taivaallisten olentojen maapallon, Urantian, ihmisille antama ilmoitus.


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirjan englanninkielistä painosta on myyty tai levitetty maailmanlaajuisesti noin puoli miljoonaa kappaletta. Kansallisia Urantia-yhdistyksiä on noin 1200, joista yli puolet Yhdysvaltain ulkopuolella.


title: Urantia-kirja

text: Urantia-liike sai alkunsa vuonna 1908. Yhdysvaltalainen psykiatri William S. Sadler vieraili auttamassa unihäiriöistä naapuriaan. Eräänä yönä nukkuva naapuri esittäytyi ”vierailevaksi opiskelijaksi”. Myöhemmin Sadler vakuuttui ettei kyseessä ollut alitajunnan tuote vaan henkiolennon käyttämä kanava. Sadler kertoi tapauksesta erään luentonsa yhteydessä vuonna 1924. Kuulijat muodostivat ryhmän, joka kokoontui Sadlerin luokse kanavointitilaisuuksiin. Näiden tilaisuuksien tuloksena syntyi 2097-sivuinen Urantia-kirja vuonna 1935.


title: Urantia-kirja

text: Vuonna 1950 Chicagossa perustettiin Urantia-säätiö, "Urantia Foundation", joka alkoi julkaista kirjaa. Kirja painettiin 1955. Myöhemmin säätiön rinnalle perustettiin tekijänoikeuksista kilpaileva "The Urantia Brotherhood". Oikeuden päätöksellä se ei saanut pitää itsellään Urantia-nimeä vaan joutui muuttamaan nimensä toiseksi, "The Fifth Epoch". Nykyisin Urantia-säätiön kansallisia yhdistyksiä koordinoi kansainvälinen "The International Urantia Association".


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirja on 2097-sivuinen teos, jonka 196 lukua jakaantuvat neljään osaan:


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirja kuvaa monimutkaista maailmankaikkeutta, jossa on lukuisia ulottuvuuksia ja biljoonittain asuttuja maailmoja. Tätä kaikkea hallitsevat jumalat, joista korkein on I AM (”Minä olen”). Kaikki ihmisolennot ovat yhden Jumalan poikia ja tyttäriä.


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirjan yksi Jumala ilmenee kolminaisuuden muodossa: Universaalina Isänä, Ikuisena Poikana ja Äärettömänä Henkenä. Ikuinen Poika on Universaalin Isän ensimmäinen ajatus. Vastaavasti Ikuinen Poika loi jumalalliset persoonat, Mikael-luokan persoonat. Kukin Mikael-persoona johtaa ja ohjaa tiettyä paikallisuniversumia. Jeesus hallitsee nykyisellään noin kolmen miljoonan asutun maailman paikallisuniversumi Nebadonia, johon myös maapallo eli Urantia kuuluu.


title: Urantia-kirja

text: Maailmankaikkeus jakautuu kolmeen osaan: Fyysinen maailma, välimaailma ja henkinen maailma. Ihmisen kuollessa hänen sielunsa viedään välimaailman, josta sen katsotaan syntyvän uudelleen aina uusille universumin tasoille.


title: Urantia-kirja

text: Englanninkielinen Urantia-kirja kuuluu public domainiin. Yhdysvaltojen oikeus katsoi, ettei Urantia-säätiö omista sen tekijänoikeuksia. Englanninkielisen tekstin kansainvälinen tekijänoikeus raukesi vuonna 2006. Urantia-säätiö omistaa edelleen sen julkaiseman suomennoksen tekijänoikeuden.


title: Urantia-kirja

text: Urantia-kirja oli esillä Suomessa todennäköisesti ensimmäisen kerran vuonna 1962 ufo-ilmiöitä tutkivassa Interplanetistit-yhdistyksessä. Ensimmäisenä kirjan esitteli amerikansuomalainen ufoharrastaja Margit Lilius-Mustapa vuonna 1965. Kirjan käännöstyö aloitettiin harrastajavoimin vuonna 1968 ja työ saatiin valmiiksi 1975. Suomessa vierailleet Urantia-säätiön edustajat eivät hyväksyneet käännöstä. Vuonna 1985 Urantia-tukiryhmä perusti "Heijaste"-ryhmän ja varsinainen "Suomen Urantia-seura" perustettiin 1989. Sen johdolla Urantia-kirjan suomennos valmistui vuonna 1993. Suomen Urantia-seura järjestää opintoryhmiä ja lukupiirejä ympäri maata ja sillä on toiminnassa mukana 76 henkilöä (2008).


title: Maatila

text: Maatila on yhden tai useamman tilan tai tilanosan muodostama maatilataloudellinen kokonaisuus, joka kuuluu samalle omistajalle tai yhteisesti samoille omistajille. Nykyään Suomessa maatila on joko yksityinen, tilayhtymä tai osakeyhtiö, joka voi tarkoittaa esimerkiksi vanhan isännän ja emännän sekä uuden isännän ja emännän tai sisarusten yhteistä tilaa. Sukupolvenvaihdoksissa tila on ensin ostettava vanhemmilta. Perinnöksi tila voidaan saada vasta, kun jompikumpi vanhemmista kuolee. Perheessä on myös yleensä useampi kuin yksi lapsi, eli osa tilasta on ostettava sisaruksilta. Tilanjatkaja voi olla tytär tai poika – tai täysin ulkopuolinen. Sukupolvenvaihdos ei ole ilmainen vaan se vaatii suuriakin investointeja, ja yleensä tätä varten otetaan lainaa. Täten jokaisella on yhtäläiset mahdollisuudet ammattiin kuin ammattiin vanhempien tulo- ja omistustasosta riippumatta. Harvoin kuitenkaan muut kuin maatalon lapset jatkavat tiloja. Poikkeuksia toki on, ja kaikilla on siihen yhtäläiset mahdollisuudet. Nykyisin sukupolvenvaihdosten jälkeen uusi isäntä tai emäntä jää asumaan perheineen tilalleen ja vanha isäntäpari saattaa muuttaa pois aivan kuten sisaruksetkin. Tilalla ei asu koko suku kuten joskus aiemmin saattoi olla tilanne.


title: Maatila

text: Ennen 1900-luvun alkupuoliskolla tapahtunutta pientilavaltaistumista suurta, vanhaa maatilaa sanottiin Suomessa taloksi. Siihen kuuluivat rakennusten lisäksi viljelykset, metsät, karjat ja ihmiset. Talon omistajaa eli isäntää sanottiin talolliseksi. Kirkonkirjoissa kylien ihmiset on luetteloitu taloittain. Useimmiten myös talollisen perhe alkoi sukunimien yleistyessä käyttää talon nimeä sukunimenään. Varsinkin suurissa taloissa saattoi tällöin joskus asua koko suku ja tila siirtyi isältä pojalle. Perheen vanhat ihmiset saattoivat jäädä asumaan tilalle ja heille oli turvattu ns. syytinki, joka tavallaan vastaa nykyistä eläkettä. Seuraava sukupolvi viljeli maata ja kasvatti edelleen uuden sukupolven tilan jatkajaksi.


title: Maatila

text: Talollisten lisäksi vielä 1900-luvun alussa oli tilatonta väestöä, johon kuuluivat torpparit eli tilanosan vuokraajat, mäkitupalaiset eli asuntotontin vuokraajat, muonamiehet ja muu maataloustyöväki, sekä suurtiloja eli kartanoita, joiden alaisuudessa saattoi olla torppien ja maataloustyöväen ohella myös talonvuokraajia eli lampuoteja ja suuremmissa kartanoissa usein myös kartanon keskitetysti johtamia sivutiloja. Varsinkin 1920-luvulta alkaen torppien itsenäistymisen myötä, mutta jo tästä riippumatta myös sitä aiemmin joko entisistä torpista ja mäkituvista mutta myös perintöosina ja vapaaehtoisilla kaupoilla muodostui vanhojen talojen ja kartanoiden ohelle suuri joukko eri kokoisia itsenäisiä pientiloja. Kun näitä usein oli enemmän kuin varsinaisia vanhoja taloja, saattoi enemmistö maatiloista monilla alueilla lopulta jo ennen toista maailmansotaa olla pientiloja. Kun luovutetun Karjalan siirtoväki 1940-luvulla asutettiin ja sille osoitettiin maata maanhankintalain perusteella, pientilojen osuus nousi edelleen.


title: Maatila

text: Suomessa maatiloista suurin osa on ollut ja on edelleen lähinnä perheiden yksityisomistuksessa. Suomen maaseudun asuttamisen aikoihin 1500–1700-luvuilla tilat saattoivat olla metsineen ja joutomaineen pinta-alaltaan satoja, jopa tuhansia hehtaareja. Näistä kruununtiloista tuli myöhemmin lunastusten kautta talonpoikien omia ns. perintötiloja. Sittemmin 1800-luvun lopulta alkaen mahdollisiksi käyneiden palstoitusten ja lohkomisten, vuonna 1918 voimaan astuneen Lain vuokra-alueiden lunastamisesta ja vuonna 1945 Karjalan ja muiden luovutettujen alueiden siirtoväen asuttamiseksi säädetyn Maanhankintalain myötä muodostui runsaasti myös pienempiä tiloja, joiden pinta-ala saattoi vaihdella muutamasta hehtaarista muutamaan kymmeneen hehtaariin. Näin viimeistään 1960-luvulla tultiin tilanteeseen, jolloin etenkään muodostuneet pienemmät tilat eivät enää kyenneet elättämään maalaisväestöä – alkoi muutto kaupunkeihin. Samalla myös tilojen koko alkoi uudestaan kasvaa, kun viljelyn lopettaneiden tilojen maita yhdistettiin toimintaansa jatkaviin tiloihin. Vuonna 2010 maatilojen keskikoko Suomessa oli 36.7 Ha.


title: Maatila

text: Maatilojen elinkeino on maitotalous, liha- tai siipikarjan tuotanto, viljan viljely. Suurimpaan osaan maatiloista kuuluu myös metsiä, jolloin yksi osa on metsätalous. Joillakin maatiloilla isäntäväki käy näiden lisäksi ns. vierailla töissä eli palkkatyössä tai tekee urakointia.


title: Maatila

text: Maatalot ovat olleet ennen vanhaan hyvin omavaraisia kaiken suhteen. Nykyisin erikoistumisen ja tehokkuuden nimissä maatilat keskittyvät vain joidenkin elintarvikkeiden ja raaka-aineiden tuottamiseen ja ostavat muun tarvitsemansa muualta. Kuitenkin esimerkiksi maitokarjatiloilla pyritään viljelemään tarvittava säilörehu ja kuivaheinä tai vilja itse.


title: Maatila

text: Suomessa kartanoja ja suurtiloja on vieläkin paikoin runsaasti. Kartanot omistivat maat ja karjan ja torpparit tekivät työn. Myöhemmin kartanoiden merkitys väheni kun vuonna 1918 voimaan astunut Laki vuokra-alueiden lunastamisesta antoi torpparille mahdollisuuden lunastaa torppa itselleen. 1920-luvulla useat aiemmat pienet vuokraviljelmät siirtyivät torppareiden omistukseen. Silti kartanot ja vanhat talot useissa tapauksissa jäivät vielä suurtiloiksi.


title: Maatila

text: Nyt elämme Euroopan unionin maatalouspolitiikan aikakautta ja muutenkin jo pitkään jatkuneelle tilojen kasvattamiselle edelleen on uusia mahdollisuuksia myös Euroopan Unionin maatalouden kehittämistukien avulla. Toistaiseksi suurtilojen ongelmiin ja huonoihin puoliin sekä pientilojen etuihin ei kuitenkaan ole kiinnitetty huomiota.


title: FF Jaro

text: Fotbollsföreningen Jaro (FF Jaro) on vuonna 1965 perustettu pietarsaarelainen jalkapalloseura, joka pelaa Ykkösessä. FF Jaro pelaa kotiottelunsa Pietarsaaren keskuskentällä ja seuran tunnusväri on punainen. FF Jaro on pelannut 21 kautta SM-sarjassa ja Veikkausliigassa (kauteen 2013 mennessä), sekä 13 kautta Ykkösessä.


title: FF Jaro

text: Syyskesällä 1965, kun IF Drott oli lakkauttanut jalkapallotoimintansa Pietarsaaressa, ryhtyivät Oy Jakobstads Rostfria Ab:llä töissä olevat jalkapallon kannattajat keskustelemaan uuden jalkapalloseuran perustamisesta. Lars Gammelgård, Nick Janér, Erik Höglund, Fjalar Tuuf, Runar Hellnäs ja Uuras Korkea-Aho kokoontuivat silloiseen Café Standardiin pitämään perustavan kokouksen. Oy JA-RO Ab, joka oli usean perustajajäsenen työnantaja, lupautui pääsponsoriksi. FF Jaro oli maan ensimmäinen seura, joka kantoi pääsponsorinsa nimeä. FF Jaro perustettiin 18. joulukuuta 1965 jalkapallon erikoisseuraksi ja seuran ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Lars Gammelgård.


title: FF Jaro

text: FF Jaro pelaa kotiottelunsa Pietarsaaren keskuskentällä, joka on otettu käyttöön 1971.


title: FF Jaro

text: Pääkatsomon kapasiteetti on noin 2 000 katsojaa.FF Jaro yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin "Ab Liga Jaro Oy:lle" kaudesta 2009 alkaen.


title: Ralf Törngren

text: Ralf Johan Gustaf Törngren (1. maaliskuuta 1899 Oulu – 16. toukokuuta 1961 Turku) oli suomalainen poliitikko. Hän oli Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtaja, kansanedustaja ja Suomen pääministeri vuonna 1954. Törngren on toistaiseksi ainoa RKP:stä tullut pääministeri. Hän oli ensimmäinen suomalainen, joka toimi ministerinä yli 4000 vuorokautta. Vuoden 1956 presidentinvaalissa hän sai 20 valitsijamiestä. Hän toimi RKP:n kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodesta 1936 kuolemaansa saakka vuoteen 1961.


title: Ralf Törngren

text: Törngren pääsi ylioppilaaksi vuonna 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1922. Hän sai filosofian maisterin arvon vuonna 1927. Törngren toimi Åbo Akademin kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen lehtorina vuosina 1927–1937 ja Åbo Akademin säätiön rahastonhoitajana 1931–1948. Törngren nimitettiin Valtiokonttorin pääjohtajaksi vuonna 1948 missä tehtävässä hän toimi aina kuolemaansa asti vuoteen 1961. Åbo Akademi myönsi Törngrenille kauppatieteiden kunniatohtorin arvon vuonna 1958.


title: Ralf Törngren

text: Törngren valittiin pääministeriksi vuoden 1954 eduskuntavaalien jälkeen kompromissiratkaisuna, koska Maalaisliitto ja SDP eivät päässeet liki kaksi kuukautta kestäneissä hallitusneuvotteluissa yksimielisyyteen pääministeristä. Törngrenin hallituksella oli tukenaan eduskunnan enemmistö, mutta sisäiseltä rakenteeltaan se oli heikko, koska siinä istuivat keskenään pahimmat riitapukarit, Maalaisliiton Urho Kekkonen ulkoministerinä ja SDP:n Väinö Leskinen sisäministerinä. Tilanne kävikin Törngrenille hyvin pian kestämättömäksi. Törngrenin ollessa lokakuussa 1954 lomamatkalla Tanskassa Maalaisliitto ja SDP, jotka olivat sopineet riitansa, päättivät syrjäyttää hänet. Törngren yritti vielä kotimaahan palattuaan pelastaa hallituksensa, mutta turhaan. Hänen hallituksensa tilalle muodostettiin Kekkosen viides hallitus.


title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: SimCity (myös Sim City) on Will Wrightin ja Maxis Softwaren kehittämä vuonna julkaistu kaupunginrakennuspeli. Peli on ensimmäinen "SimCity" -pelisarjan peli.


title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: Alkuperäinen "SimCity" julkaistiin vuonna 1989. Se osoittautui erittäin suosituksi ja on edelleen yksi kaikkien aikojen myydyimmistä videopeleistä. Siitä on julkaistu kolme jatko-osaa, "SimCity 2000" (1993), "SimCity 3000" (1999) sekä "SimCity 4" (2003), joista jokainen on lisännyt peruspeliin uusia ominaisuuksia ja parempaa grafiikkaa. Nintendo DS:lle julkaistiin vuonna 2006 SimCity DS, ja Wii:lle SimCity Creator vuonna 2008. "SimCity Societies", julkaistiin vuoden 2007 marraskuussa. Uusin versio "SimCity" julkaistiin Pohjois-Amerikassa 5. maaliskuuta 2013 ja Euroopassa 7. maaliskuuta 2013. Lisäksi on julkaistu monia spin-off-pelejä, kuten "SimTower", jossa pelaajat pääsevät rakentamaan omaa pilvenpiirtäjää.


title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: Kaikissa sarjan peleissä on sama kantava idea. Pelaaja toimii kaupungin itsevaltiaana pormestarina, joka vastaa kaupunkisuunnittelusta. Hänen vastuullaan on kaupungin alueiden kaavoittaminen asumisalueiksi, liikealueiksi ja teollisuusalueiksi. Pormestari vastaa myös tieverkoston ja rautateiden rakentamisesta, koulujen, kirjastojen, sairaaloiden ja poliisiasemien sijoittelusta sekä verojen, muiden tulojen ja menojen hallinnoimisesta. Peli on pohjimmiltaan hyvin monimutkainen, eikä pelaaja voi aina välittömästi nähdä tekemiensä valintojen vaikutusta. Pelissä ei ole varsinaista tavoitetta – useimmat pelaajat tavoittelevat mahdollisimman suurta asukasmäärää tai mahdollisimman paljon rahaa. "SimCity"-sarjan pelit ovat saaneet useita palkintoja, kuten Origins-palkinnon parhaana strategiapelinä vuosina 1989 ja 1995.


title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: Maxis kehitti SimCityn innoittamana useita muitakin simulaatiopelejä, joiden aiheet vaihtelivat maatilan hallinnasta ("SimFarm") ja yksittäisen pilvenpiirtäjän rakentamisesta ("SimTower") kokonaisen planeetan ekosysteemin ja evoluution hallitsemiseen ("SimEarth"). Tunnetuin näistä peleistä "SimCityn" lisäksi on yhden perheen elämään kerrallaan keskittyvä "The Sims". Sim Cityä muistuttaa myös Deep Red Games julkaisema peli "".


title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: Vuonna 2008 pelin lähdekoodi julkaistiin vapaan ohjelmiston GNU GPL -lisenssillä. OLPC-projektin tekijät modernisoivat sitä. Vapaa peli nimettiin Micropolisiksi, koska EA halusi säilyttää kaikki oikeudet SimCity-tuotemerkkiin.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Lockheed F-117 Nighthawk () tai yöhaukka on Yhdysvaltain ilmavoimien kevyt pommikone, jossa on hyödynnetty häiveteknologiaa. Kone lensi ensilentonsa Tonopahin koealueella kesäkuussa 1981 ja se otettiin käyttöön lokakuussa 1983, mutta valokuva koneesta annettiin julkisuuteen ensi kertaa vasta marraskuussa 1988.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Lentokone on muotoiltu tutkasädettä huonosti heijastavaksi, samoin sen pinta- ja muut materiaalit on valittu tavoitteen mukaisesti. Häiveominaisuudet vaikeuttavat myös tutkaohjautuvien ohjusten kykyä löytää ja lukittua F-117 -koneeseen. Johtuen koneen ulkonäöstä, sille on annettu sellaisiakin nimiä kuin "lentävä silitysrauta". Lämpöhakuisten ohjusten maalinhakua vaikeuttaa moottorien rakentaminen rungon sisälle, ja suihkusuuttimien suuri leveys, joka jäähdyttää pakokaasut tehokkaasti. Samasta syystä konetta ei ole varustettu jälkipolttimin.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: F-117A Nighthawk poistettiin palveluskäytöstä huhtikuussa 2008 ja koneet on varastoitu Groom Laken lentotukikohtaan. Sen korvaa häiveominaisuuksilla varustetut F-35 Lightning II ja F-22 Raptor.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Lockheed oli jo SR-71-tiedustelukoneessa pyrkinyt pieneen tutkaheijastuspinta-alaan. Lockheed Advanced Development Projects (tuttavallisemmin "Skunk Works")-suunnittelutoimisto sai käännöksen vuonna 1967 neuvostoliittolaisessa tiedelehdessä julkaistusta artikkelista, joka koski tasopinnoista koostuvan kappaleen tutkaheijastusten laskentaa. Tutkaheijastuksen minimointiin tähtääviä tietokoneohjelmia ja muuta tutkimusta tehtiin 1970-luvun alussa. Tasomaisista elementeistä koostuva rakenne oli tällöin tietokoneiden laskentatehon rajallisuuden aiheuttama rajoitus. Koska kone rakennettiin tasomaisista elementeistä, sen aerodynamiikka on erittäin huono, ja kehitysvaiheessa sitä pidettiin pitkään muotonsa vuoksi lentokyvyttömänä. Epävakaan aerodynamiikan vuoksi konetta ei voi ohjata manuaalisesti, vaan sitä ohjaa tietokone, joka tekee jatkuvasti pieniä muutoksia ohjainpintojen asentoon pitääkseen koneen ilmassa ja lennon tasaisena. Tätä järjestelmää kutsutaan fly-by-wire-järjestelmäksi ja nykyään sitä käytetään kaikissa uudemmissa lentokoneissa.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Päätös koneen valmistamisesta tehtiin 1978, ensimmäinen koelento tehtiin 1981 ja koneita alettiin ottaa Yhdysvaltain ilmavoimien käyttöön 1982. Konetyyppi oli pitkään valtiosalaisuus, eivätkä sen tarkat tekniset tiedot ole vieläkään julkisia. Koneen virallinen julkistus tapahtui vasta 1988. Pääsuunnittelijana toimi Ben Rich.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Sarjavalmisteisia koneita rakennettiin 59 kappaletta, joista seitsemän tuhoutui. Yksi koneista putosi vuonna 1997 Baltimoren ilmailushow'n aikana kaupungin lähiöön.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Vaikka Nighthawk on luokiteltu hävittäjäksi (F-etuliite), ei se kykene taistelemaan lentokoneita vastaan, vaan sitä käytetään lähinnä maamaaleja vastaan, kuten esimerkiksi F-111-rynnäkköhävittäjää. Kuvaavampi tyyppitunnus olisi ollut A (niin kuin Attack), hyökkäys-, tai rynnäkkökone. (vrt. Yhdysvaltain laivaston A-6 Intruder (ei enää käytössä) ja Yhdysvaltain ilmavoimien A-10 Thunderbolt II). F-117:ssä ei ole tykkiä eikä muita hävittäjän asejärjestelmiä, eivätkä sen lento-ominaisuudet ole muutenkaan hävittäjätaisteluun sopivat. Sen pääasiallinen tarkoitus olikin lentää näkymättömissä tehokkaasti puolustetuille alueille ja pudottaa pommilastinsa. F-117 oli tarkoitettu lennettäväksi lähinnä yöaikaan (engl. night). Luokitus on ollut osa koneen kehitysajan salausta, joka oli tyypillistä Lockheedin "Skunk Works"-suunnittelutoimistolle.


title: Lockheed F-117 Nighthawk

text: Näköhavaittuna ja matalalla lentäessään se voidaan torjua helpostikin. Lisäksi hävittäjällä on ollut ongelmia maalauksensa kanssa, jonka häiveominaisuudet miltei katoavat jos kone kastuu. Samoin koneen avatuista pommikuilun luukuista, kuilusta ja pommeista tulee voimakas heijastus ja kone näkyy vihollistutkissa selvästi. F-117:ssa ei ole itsessään tutkaa (tutka-antenni lisäisi vihollistutkassa havaittavuutta). F-117 käyttää suunnistamiseen GPS:ää ja inertianavigointia. Maalien paikantamiseen se käyttää infrapunateknologiaa ja laseretäisyysmittausta ja se voi käyttää laserohjattuja pommeja. Häiveteknologian vuoksi sen moottoriteho on 30 prosenttia normaalia pienempi.