title: Sukupuolielin

text: Miehen sukupuolielimiä ovatKivekset tuottavat siittiöitä, joita tarvitaan lisääntymisessä. Siittiöt varastoituvat lisäkivekseen kiveksen pinnalle, josta ne siemensyöksyn myötä kulkeutuvat siemenjohdinta pitkin virtsaputkeen ja purkautuvat siemennesteen mukana elimistön ulkopuolelle. Kivekset ovat lisääntymisen kannalta miehen tärkeimmät sukupuolielimet.


title: Sukupuolielin

text: Seksuaalisen kiihottumisen myötä siitin laajenee ja kovettuu erektioon, jolloin sitä voidaan käyttää yhdyntäelimenä. Yhdynnän perimmäisenä tarkoituksena on saattaa siittiöt naisen kohtuun hedelmöittämään munasolu, jolloin raskaus on mahdollinen.


title: Sukupuolielin

text: Murrosiässä kivekset ja siitin suurenevat. Ensin alkavat suureta kivekset, sitten vasta penis. Sukupuolielimet tummuvat hieman ja saavat karvapeitteen. Siemennestettä alkaa erittyä.


title: Sukupuolielin

text: Naisen sukupuolielimiä ovatNaisen ulkoisia sukupuolielimiä kutsutaan hävyksi eli vulvaksi.


title: Sukupuolielin

text: Häpyhuulet muodostavat naisen sukupuolielinten näkyvimmän osan. Häpyhuulien välissä sijaitsevat häpykieli, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Emätin on naisen yhdyntäelin, yhdynnässä miehen yhdyntäelin, erektiossa oleva siitin, työnnetään emättimeen. Yhdynnän tarkoituksena on saattaa miehen sukusolut naisen kohtuun.


title: Sukupuolielin

text: Murrosiässä häpyhuulet kasvavat ja tummuvat hieman. Sukupuolielinten alueelle tulee karvoitusta, kuukautiset alkavat.


title: Sukupuolielin

text: Lisääntymiskyvyn kannalta sukupuolielimet ovat toimimattomia murrosikään asti, vaikka sukupuolielimet näennäisesti toimivat sitä ennenkin: muun muassa erektio, emättimen kostuminen, seksuaalisen mielihyvän tunteminen ja orgasmin kokeminen ovat mahdollisia.


title: Sukupuolielin

text: Murrosiässä elimistön hormonitoiminta muuttuu, mistä seuraa sukurauhasten aktivoituminen. Miehen kivekset alkavat tuottaa siittiöitä ja naisen munasarjat alkavat kypsyttää munasoluja. Seksuaalinen halukkuus lisääntyy hormonitoiminnan vilkastumisen myötä.


title: Sukupuolielin

text: Lisääntymiskyvyn kannalta keskeistä sukupuolielimien toiminnassa on miehellä kivesten siittiötuotanto sekä siemennesteen purkautuminen siittimen päästä siemensyöksyssä ja naisella munasolujen vapautuminen munarakkuloista kuukautiskierron tietyssä vaiheessa. Siemensyöksy aiheutuu miehellä valvetilassa pääosin siittimen ja erityisesti terskan orgasmiin johtavasta stimuloinnista. Siemensyöksyssä kiveksissä valmistuneet siittiöt purkautuvat siemennesteen mukana. Emättimeen joutuvat siittiöt pyrkivät hedelmöittämään munasolun. Osalla siittiöistä on muita tehtäviä kuten mahdollisten vieraiden siittiöiden tuhoaminen. Hedelmöittyneen munasolun kiinnityttyä kohdun seinämään raskauden katsotaan alkaneen. Nainen saavuttaa orgasmin yleensä häpykielen stimuloimisen seurauksena. Lisääntymisen kannalta naisen orgasmi ei ole välttämätön; miehen orgasmi on yleensä siemensyöksyn edellytys.


title: Sukupuolielin

text: Sukupuolielimet ovat keskeinen osa seksuaalisuutta. Heteroseksuaalisuudessa vastakkaisen sukupuolen sukupuolielimet ovat kiinnostuksen kohteena, homoseksuaalisuudessa saman sukupuolen sukupuolielimet, biseksuaalisuudessa kummatkin sukupuolielimet. Seksuaalisuus tai seksuaalinen suuntautuneisuus eivät määrity pelkästään sukupuolielimien perusteella, mutta yhteiskunnassamme niillä on tässä keskeinen rooli ja ne määrittävät sukupuolisidonnaisen identiteetin muiden sukupuoleen liittyviksi miellettyjen ominaisuuksien kanssa. Sukupuoli-identiteetti voi olla myös ristiriidassa sukupuolisen ilmiasun kanssa, toisin sanoen omien sukupuolielinten ja muiden fyysisten sukupuolipiirteiden ei koeta soveltuvan omaan sukupuoli-identiteettiin. Tällöin saatetaan hakea ratkaisua sukupuolenkorjausleikkauksesta.


title: Sukupuolielin

text: Seksuaalisuudella on merkittävä rooli lisääntymisen lisäksi myös pelkästään mielihyvän saamisessa ja siten hyvinvoinnissa. Sukupuolielimiin ja seksuaalisuuteen liittyvää mielihyvää ilman lisääntymistarkoitusta voidaan saada monella eri tavalla. Tavallisimpia tapoja ovat yhdyntä (ehkäisyä käyttäen), itsetyydytys tai petting jossa kumppania ja tämän sukupuolielimiä hyväillään ilman yhdyntäaikomusta. Jotkut kokevat mielihyvää paljastaessaan sukupuolielimensä vieraille ihmisille tai pukeutumalla paljastavasti (ekshibitionismi).


title: Luulajan kunta

text: Luulajan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Luulaja.


title: Luulajan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 094,08 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 76 088 henkeä (31.12.2015).


title: Luulajan kunta

text: Kunta sijaitsee Perämeren rannalla ja sen halki virtaa Luulajanjoki. Luulajan ystävyyskunnat ovat Kemi (Suomi) ja Murmansk (Venäjä). Kunnan nähtävyyksiin kuuluu Gammelstadin taajamassa sijaitseva Gammelstadin kirkkokylä, joka on UNESCOn maailmanperintökohde.


title: Luulajan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 79,34 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Luulajan kunta

text: Luulajan (ruots. "Luleå") pitäjä muodostettiin vuoden 1330 tienoilla erottamalla se Piitimen pitäjästä. Luulajan pitäjä ulottui tuolloin rannikolta Norjan rajalle ja käsitti myös Kainuunjoen laakson. Vuoden 1340 tienoilla erotettiin Tornion pitäjä ja vuonna 1606 Jokimukan pitäjä. Luulajan kaupunki erotettiin pitäjästä vuonna 1621, ja kaupunkiseurakunnan perustamisen jälkeen seurakunnasta tuli Luulajan maaseurakunta vuonna 1667. Råneån pitäjä erotettiin vuonna 1642. Överluleån pitäjä erotettiin Luulajasta vuonna 1831, jonka jälkeen pitäjän nimeksi tuli "Alaluulaja" (ruots. "Neder-Luleå" vuoteen 1909, sen jälkeen "Nederluleå").


title: Luulajan kunta

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Alaluulajan ja Råneån pitäjistä tuli maalaiskuntia. Alaluulajaan perustettiin Svartöstadenin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1901, ja vuonna 1933 se liitettiin Luulajan kaupunkiin.


title: Luulajan kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat, joista jokainen muodostettiin vain yhdestä aiemmasta samannimisestä kunnasta:
Luulajan kuntamuoto oli kaupunki, ja kaksi muuta kuntaa olivat maalaiskuntia.


title: Luulajan kunta

text: Råneåsta liitettiin Gunnarsbynin seurakunnan alue silloiseen Bodenin kaupunkiin vuonna 1967. Alaluulaja ja jäljelle jäänyt osa Råneåsta liitettiin Luulajan kaupunkiin vuonna 1969. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja kaksi vuotta aiemmin muodostetusta laajemmasta Luulajan kaupungista muodostettiin nykyinen Luulajan kunta ilman aluemuutoksia.


title: Luulajan kunta

text: Kunnan nykyinen vaakuna on Luulajan kaupungin käytössä ollut vaakuna. Ennen kuntaliitosta myös Alaluulajalla ja Råneålla oli kummallakin oma vaakuna.


title: Luulajan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 048 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Luulajan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 729 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Luulajan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 116 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.


title: Luulajan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Luulajan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Luulajan kunta

text: Kunnassa on 19 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 261 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Luulajan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Kunnan toiseksi suurimman taajaman nimi on Statistiska centralbyrånin ja Lantmäterietin mukaan "Gammelstaden", mutta Luulajan kunta käyttää paikannimestä lyhyempää muotoa "Gammelstad".


title: Luulajan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Luulajan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Mjölkudden ja Notviken ovat sittemmin kasvaneet yhteen Luulajan taajaman kanssa.


title: Luulajan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Luulajan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Luulajan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Luulajan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Luulajan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Luulajan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Luulajan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Luulajan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Luulajan kunta

text: UNESCOn maailmanperintökohde Gammelstadin kirkkokylässä sijaitsee Hägnanin ulkoilmamuseo. Luulajan keskustaajamassa sijaitsee Norrbottenin museo.


title: Piitimen kunta

text: Piitimen kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Piitime.


title: Piitimen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 3 086,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 41 548 henkeä (31.12.2015).


title: Piitimen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 84,80 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Piitimen kunta

text: Piitimen pitäjä muodostettiin 1320-luvulla erottamalla se Skellefteån pitäjästä. Vuoden 1330 tienoilla Alaluulajan pitäjä erotettiin Piitimestä. Vuoden 1580 tienoilla erotettiin puolestaan Arvidsjaurin pitäjä. Vuonna 1686 Piitimen pitäjästä erotettiin Piitimen kaupunki, joka sai samalla oman kaupunkiseurakunnan. Älvsbyn kappeli erotettiin 1809.


title: Piitimen kunta

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjät muutettiin maalaiskunniksi. Norrfjärdenin maalaiskunta erotettiin Piitimen maalaiskunnasta vuonna 1916 ja vuonna 1918 Piitimestä erotettiin vielä Hortlaxin maalaiskunta (suom. "Hurttalahti"). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kuntarajoja ei muutettu. Piitimen kuntablokki teki kuntaliitoksen jo vuonna 1967, jolloin kolme edellä mainittua maalaiskuntaa liitettiin Piitimen kaupunkiin. Vuonna 1971 Piitimen kaupungista tuli nykyinen Piitimen kunta.


title: Piitimen kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Piitimen kaupungin vaakuna. Myös Piitimen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Piitimen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 444 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 436 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Piitimen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 651 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua.


title: Piitimen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Piitimen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Piitimen kunta

text: Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Piitimen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Piitimen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Piitimen kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Degeränget, Norra Pitholm ja Öjebyn ovat sittemmin kasvaneet yhteen Piitimen taajaman kanssa. Lisäksi Södra Pitholm on kasvanut yhteen ensin Munksundin kanssa, joka sekin on myöhemmin kasvanut yhteen Piitimen taajaman kanssa.


title: Piitimen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Piitimen kunta

text: Sikforsista on käytetty suomeksi nimeä Siikakoski.


title: Piitimen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Piitimen kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Piitimen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Piitimen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Piitimen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Piitimen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Piitimen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sleptoni

text:
Hiukkasfysiikassa sleptoni on hypoteettinen leptonin
bosonipartneri, jonka olemassaolon supersymmetria ennustaa. Esimerkkejä ovat:
selektroni, smyoni, stau ja sneutriinot.


title: Mustijoki

text: Mustijoki ("Svartsån") on Mustijoen vesistön Suomenlahteen laskeva laskujoku, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Uudenmaan maakunnan alueella ja pieneltä osin Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntien alueella. Joen tärkeimmät latvahaarat ovat Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki. Vesistön valuma-alueen järvisyys on 1,5 %.


title: Mustijoki

text: Mustijoen alkupää on Sulkavanjärvi, ja joen pituus on 70 km. Joki virtaa kapeana ja rauhallisena jokena Mäntsälän keskusta-alueen halki. Joki saa toisesta pisteestä alkunsa Mäntsälän Saaren kylässä olevasta Hunttijärvestä. Mäntsälän keskustan pohjoispuolella siihen virtaa lännestä Saarenjoki. Mäntsälän keskustan eteläpuolella Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki yhtyvät Mustijoeksi. Joen alajuoksun varrella sijaitsee Pornaisten keskustaajama Kirveskoski. Mustijoki laskee Suomenlahteen Porvoon Kilpilahdessa.


title: Mustijoki

text:
Mäntsälässä joen varrella on uimaranta ja kesäteatteri. Jokea käytetään myös kanoottiretkeilyyn.Toiminnassa olevia voimaloita on Laukkoskessa, Halkiankoskessa ja
Tyysterinkoskessa.


title: Mustijoki

text: Mustijoen suulla Brasaksessa on patopumppaamo, jolla pumpataan Mustijoen vettä Hackalandetin tekojärveen Kilpilahden teollisuusalueen käyttöön.


title: Mustijoki

text: Brasaksen patopumppaamolla on toimiva kalaporras, mutta seuraavalla yläjuoksun padolla eli Tyysterinkosken voimalaitoksella ei ole kalaporrasta. Tyysterikosken voimalaitos toimii esteenä merestä nouseville vaelluskaloille.


title: Miekka

text: Miekka on lähitaisteluun tarkoitettu ase, joka koostuu kahvasta (eli ponnesta, kouraimesta ja väistimestä) ja säilästä (miekan terän ja ruodon muodostama kokonaisuus, johon ei ole kiinnitetty mitään lisäosia). Miekkoja on hyvin monentyyppisiä: isommat, raskaammat miekat ovat kahden käden miekkoja, kun taas pienempiä voi käyttää yhdellä kädellä. Miekan terä on yleensä 30–120 senttimetriä pitkä ja usein kaksiteräinen (teroitettu molemmilta reunoiltaan). Miekka valmistetaan yleensä teräksestä, varhaisemmat valmistettiin pronssista. On ollut myös kivestä ja puusta tehtyjä lyömäaseita, jotka ovat muistuttaneet miekkoja. Esimerkki tästä olivat obsidiaanikiven palasista ja puuvarresta valmistettu "maquahuitl" ja "macana", joita käyttivät lähinnä asteekkisoturit sekä joissain tapauksissa myös muut eteläamerikkalaiset alkuperäiskansojen heimot.


title: Miekka

text: Miekkaa käytetään joko pistoaseena, lyömäaseena tai molempina miekkatyypistä riippuen.


title: Miekka

text: Suomen vanhimmat miekkalöydöt ovat pronssikaudelta. Mahdollisesti vanhin miekka on löytynyt Bromarvista ja ajoitettu 1700 - 1500 eaa. Miekan löytyminen vedestä viittaa siihen, että se on aikanaan uhrattu. Miekkoja on aikanaan myös kätketty maahan. Yksi tällaisista kätköistä on löydetty Sodankylän Petkulasta. Petkulan kätkössä on neljä pronssimiekkaa, jotka on valmistettu Etelä-Skandinaviassa ja tuotu valmiina esineinä Suomeen. Neljän miekan kätkö on ainutlaatuinen kokonaisuus Suomessa.


title: Miekka

text: Miekan sydän on teräksinen "säilä". Säilä koostuu terästä ja kahvan sisälle ulottuvasta "ruodosta" eli "ruodista" ilman näihin kiinnitettyjä väistintä, kourainta, pontta ja ponnen alusta tai muita lisäosia kuten rysty- ja väistökaaria, väistörenkaita tai kelloa eli kokillia.


title: Miekka

text: Terä on useimmissa miekkatyypeissä litteä ja sen reuna tai reunat ovat terävät. Terä voi olla myös piikkimäinen ja poikkileikkaukseltaan esimerkiksi kolmi- tai nelisärmäinen, jolloin miekka on pelkästään pistoase, kuten esimerkiksi floretti. Litteän terän syrjä on "lape" (tunnetaan myös "miekansyrjänä"). Lappeessa saattaa olla "ura", usein myös "veriuraksi" kutsuttu, joka keventää terää; veren ohjaamisen kanssa sillä ei nimityksestä huolimatta ole mitään tekemistä. Yksiteräisen miekan teroittamatonta puolta sanotaan "hamaraksi" tai "seläksi". Terävää reunaa tai reunoja sanotaan "terän suuksi".


title: Miekka

text: Terän kahvan puoleinen osa tai alue on "juuri". Joskus juuren muoto tai rakenne poikkeaa muusta terästä. Juuri voi olla paksumpi tai leveämpi muuta terää kestävyyden parantamiseksi. Juurta ei ole välttämättä teroitettu, jotta siitä voisi pitää kiinni esimerkiksi silloin, kun haluaa käyttää miekkaa kahdella kädellä. Useissa eurooppalaisissa kielissä tällainen miekan osa tunnetaan italialaisella renessanssitermillä "ricasso". Juuressa voi olla jopa toinen kädensija. Juuren ja ruodin välistä kulmaa, mikäli sellainen miekassa on, sanotaan joskus hartioiksi. Hartioiden terävää kulmaa on monissa miekoissa hieman pyöristetty.


title: Miekka

text: Muu paitsi terä muodostaa kahvan eli "västin". Kädensija eli "kourain" on tehty miekanruodon ympärille, esimerkiksi kietomalla siihen nahkahihna (kourainhihna) tai kiinnittämällä irrallinen osa, joka usein on tehty orgaanisesta aineesta, kuten puusta tai luusta. Kädensijan päässä miekanruoto on monissa miekkatyypeissä kiinnitetty päästään niittaamalla, ruuvikiertein tai muulla miekan tyypistä ja tekoajankohdasta riippuvalla tavalla.


title: Miekka

text: Nuppi on kahvan pää. Monissa miekoissa nuppi on "ponsi", erillinen kappale. Esimerkiksi useissa eurooppalaisissa historiallisissa miekoissa ponsi on metallinen, kahvaa leveämpi nuppi. Joskus kahvaan kuuluu myös "ponnenalus" ponnen ja kouraimen välissä. Ponnen tehtävä on sekä tasapainottaa miekka, pitää kourain kiinni ruodossa, että estää miekkaa luiskahtamasta kädestä. Sen painoa muuttamalla voidaan myös hienosäätää miekan tasapainoa, liikkuvuutta ja käyttäytymistä.


title: Miekka

text: Kourainta ja terää erottaa sivuille ulottuva "väistin". Alun perin väistimen tehtävä oli lähinnä estää kättä liukumasta terälle, mutta kun 900–1100-luvuilla miekkaa alettiin käyttää enemmälti myös torjumiseen, väistimen pituutta kasvatettiin, jotta terää pitkin liukuvia iskuja olisi helpompi pysäyttää ja jotta asekäsi suojautuisi iskuilta.


title: Miekka

text: Tuppi eli "huotra" (joskus myös "putki") ei ole suoranaisesti miekan osa, mutta se on ollut usein tärkeä varuste.


title: Miekka

text: Miekka oli pitkään merkittävä lähitaisteluase sotatantereilla. Toisinaan se oli pääase, mutta useimmiten sivuase salkoaseen tai jousen rinnalla. Miekan merkitys ritareiden pääaseena vähentyi panssareiden parantuessa, mistä syystä sotavasarat, rautanuijat ja panssarinmurtoon suunnitellut sotakirveet yleistyivät myöhäiskeskiajalla. 1500–1800-lukujen kuluessa miekka menetti vähitellen sotilaallisen merkityksensä tuliaseiden kehittyessä. Nykyisin sotilaat kantavat miekkaa lähinnä juhlallisissa tilanteissa, kuten paraateissa. Miekan eräänlaisena seuraajana sotilasaseena toimii pitkiin käsiaseisiin, kuten kivääreihin ja rynnäkkökivääreihin kiinnitettävä pistin.


title: Miekka

text: Miekkailu on yleisnimitys erilaisille miekan käyttöön perustuville asetaidoille ja niiden harjoittelulle. Nykyään termillä "miekkailu" tarkoitetaan yleensä länsimaista urheilumiekkailua, joka perustuu 1600- ja 1700-lukujen kaksintaisteluperinteisiin ja alkujaan muodollisissa kaksintaisteluissa käytettyihin, mutta edelleen kilpailutarkoituksiin kehiteltyihin asetyyppeihin.


title: Miekka

text: Eri urheilumiekkailun lajit kuuluvat olympialajeihin. Urheilumiekkailussa lajeina ovat kalpa, floretti ja säilä. Kalpamiekkailu kuuluu osana myös nykyaikaiseen viisiotteluun.


title: Miekka

text: Miekkaa käytetään myös useissa budolajeissa kuten kendossa ja iaidossa joko pariharjoituksena tai erilaisina yksin tai parin kanssa suoritettavina liikesarjoina eli "katoina". Kendossa myös kilpaillaan maailmanmestaruustasolle asti.


title: Psykolingvistiikka

text: Psykolingvistiikka on tieteenala, joka tutkii ihmisen kielen ja mielen välistä suhdetta. Psykolingvistiikkaa voidaan pitää osana sekä psykologiaa että kielitiedettä – näkökulman mukaan. Sitä pidetään usein myös soveltavana kielitieteenä. Psykolingvistiikka syntyi nykyaikaisena tieteenä 1950-luvun lopulla Yhdysvalloissa, kun sekä kielitieteilijät että psykologit alkoivat kehittää malleja, joilla voidaan kuvata ihmisen kognitiivista ja kielellistä toimintaa. Merkittäviä tutkijoita olivat muun muassa psykologi George A. Miller ja kielitieteilijä Noam Chomsky.


title: Psykolingvistiikka

text: Nykyään kielen ja ajattelun suhdetta tutkitaan suurimmaksi osaksi monilla eri tieteenaloilla ja niiden rajamaastossa, kuten filosofiassa, sosiaalipsykologiassa, viestintätieteissä, neurotieteissä, biologiassa, etologiassa ja paleolingvistiikassa, mutta tätä tutkimusta ei yleensä kutsuta psykolingvistiikaksi. Itsenäisen tieteenalan nimenä psykolingvistiikka viittaa lähinnä pohjoisamerikkalaiseen kielentutkimuksen ja psykologian perinteeseen.


title: Psykolingvistiikka

text: Psykologiassa kieli on tärkeä. Kieli on mentaalinen ilmiö, ja siksi jotkut pitävät kielitiedettä psykologian haarana. Psykologian teoriassa on tärkeää selvittää ajattelun luonnetta, ja koska ajatteluun käytetään kieltä, myös kielen (varsinkin sen käytön ja merkityksen) tutkiminen on psykologiassa tärkeää.


title: Psykolingvistiikka

text: Monelle asialle annetaan sanallinen nimike. Tämä on seikka, joka kiinnostaa sekä psykologia että lingvistiä, joskin hieman eri kannalta. Psykologia kiinnostaa, havaitsemmeko me vain ne asiat, joilla on nimi vai tapahtuuko havaitseminen jotenkin toisella tavalla. Sapirin–Whorfin hypoteesin mukaan äidinkielenä puhutun kielen sanastollinen ja kieliopillinen rakenne vaikuttavat puhujan tapaan hahmottaa kielenulkoinen maailma sekä hänen käyttäytymiseensä.


title: Psykolingvistiikka

text: Psykolingvistiikalla on osin samat ongelmat kuin kielifilosofialla.


title: Kielifilosofia

text: Kielifilosofia on tiede (filosofian haara), joka filosofisella (käsitteellisellä) ajattelulla pyrkii selvittämään kielen olemusta ja ilmiöitä. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi:


title: Kielifilosofia

text: Kielifilosofian nk. semioottinen kolmio muodostuu merkistä, merkkiä vastaavasta oliosta ("referentistä") ja merkin merkityksestä. Semiotiikan eli yleisen merkkitieteen peruskäsitteitä ovat "syntaksi", "semantiikka" ja "pragmatiikka". Semiotiikka laajenee kulttuurintutkimukseksi, paljon pelkän kielen ulkopuolelle.


title: Kielifilosofia

text: Semantiikan ja pragmatiikan välistä eroa voidaan pitää keinotekoisena: nk. "peliteoreettisessa semantiikassa" edellistä voidaan jopa pitää jälkimmäisen osana. Tämä ankkuroi totuuskäsityksemmekin ulkopuoliseen todellisuuteen.


title: Kielifilosofia

text: Nk. realistinen semantiikka pitää totuutta kielen ja todellisuuden välisenä semanttisena suhteena. Puhutaan kielestä kalkyylinä ja totuuden vastaavuuskäsityksestä.


title: Kielifilosofia

text: Idealistisemman käsityksen mukaan totuudesta on mahdotonta puhua kielen kaikkialle ulottuvan ja rajoittavan vaikutuksen vuoksi. Tällöin puhutaan kielestä universaalina välineenä ja semantiikan 'lausumattomuudesta'. Tämä käsitys liittyy erilaisiin tiedollisiin totuuskäsityksiin. Esimerkiksi postmoderni retoriikka pitää itseään semioottisena, ihmisten vuorovaikutusta tutkivana tieteenä.


title: Kielifilosofia

text: Muutama kielifilosofiaan liittyvä asia:


title: Urheilukanava

text: Urheilukanava oli suomalainen urheiluun erikoistunut televisiokanava, joka näkyi maksutta useimmissa kaapeliverkoissa sekä maanpäällisessä digiverkossa. Suomen Urheilutelevisio Oy sai valtakunnallisen toimiluvan digitaaliseen televisioverkkoon vuonna 2000 ja noin vuotta myöhemmin, 27. elokuuta 2001 kello 15 Urheilukanava aloitti lähetyksensä. Urheilukanavan toimitusjohtaja oli Sanoma Television Oy / Nelonen Median liiketoimintajohtaja Hans Edin. Kanavalla oli myös oma teksti-TV nimeltä Urheiluteksti, mutta 1. toukokuuta 2009 alkaen kanavan teksti-TV-lähetyksenä toimi TekstiNelonen.


title: Urheilukanava

text: 7. joulukuuta 2009 Viasat ja Nelonen Media julkaisivat yhteistyösopimuksen, jonka myötä 1. helmikuuta 2010 lähtien Urheilukanavan nimeksi tuli Nelonen Sport. Samassa yhteydessä Urheilukanavan maksullisesta rinnakkaiskanavasta, Urheilu+kanavasta, tuli Nelonen Sport Pro.


title: Urheilukanava

text: Vuoden 2011 alusta lähtien Nelonen Sport, vanha Urheilukanava, muuttui maksulliseksi kanavaksi Nelonen Pro 2. Nelonen Sport Pro, vanha Urheilu+kanava, muuttui kanavaksi Nelonen Pro 1.


title: Urheilukanava

text: Urheilukanavan omisti Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Entertainment. Se omisti yhtiöstä aiemmin 17,55 % ja tuli enemmistöomistajaksi 3. elokuuta 2007 ostettuaan Sportup Finland Oy:n, joka omisti 49,9 % Suomen Urheilutelevisio Oy:n osakkeista. Kesäkuussa 2009 Sanoma Entertainment osti Suomen Urheilutelevision loput osakkeet.


title: Urheilukanava

text: Urheilukanava lähetti muun muassa jalkapalloa, pesäpalloa, lentopalloa, jääkiekkoa (Mestis ja Sveitsin jääkiekkoliiga), salibandya, yleisurheilua, golfia, moottoriurheilua ja tennistä. Jalkapallossa se näytti Saksan, Italian, Espanjan, Alankomaiden, Brasilian, Ruotsin ja Suomen pääsarjoja. Jalkapallon pääasiallisena selostajana toimi Tuomas Virkkunen. Muita jalkapalloselostajia olivat muun muassa Tero Karhu ja Pepe Jürgens. Urheilukanava näytti myös raviurheilua. Ravi-tv-ohjelma oli kolmipuolinen, kun Aamupala näytettiin joka aamu ja Illan huippuhetket joka ilta. Raviohjelmistoon kuului myös Pelivihjeet.


title: Urheilukanava

text: Urheilukanava esitti 23. joulukuuta 2007 Espanjan jalkapallon pääsarjan klassikko-ottelun Barcelona – Real Madrid, joka keräsi parhaimmillaan 135 000 katsojaa.


title: Urheilukanava

text: 11. huhtikuuta 2009 Urheilukanava esitti Vaasan Sport – Porin Ässät välillä pelatun SM-liigakarsinnan seitsemännen ja ratkaisevan ottelun. Ottelua seurasi keskimäärin 224 000 ja parhaimmillaan 266 000 katsojaa, mikä oli Urheilukanavan katsojaennätys.


title: Dolby Digital

text: Dolby Digital on tavaramerkki Dolby Laboratoriesin kehittämälle digitaaliselle, häviöllisesti pakkaavalle, AC-3-äänenkoodaukselle. Äänivirrasta poistetaan osia psykoakustisten mallien avulla siten, että ihmiskorva huomaa mahdollisimman vähän laadun heikkenemistä.


title: Dolby Digital

text: Dolby Digitalin käyttökohde on DVD-levyjen, elokuvien teatteriesityskopioiden ja joissain tapauksissa digitaalitelevision monikanavaääni. Järjestelmän avulla voidaan lähettää monenlaisia kanava-asetuksia yksikanavaisesta monoäänestä (1.0) kuusikanavaiseen surround-ääneen (5.1), jossa on yksi keskikanava, kaksi etukanavaa, kaksi takakanavaa ja erityinen taajuudeltaan rajoitettu matalien efektien kanava (LFE).


title: Dolby Digital

text: Dolby Digital 5.1 EX -järjestelmä lisää 5.1-järjestelmään uuden takakeskikanavan koodaamalla sen äänen kahteen muuhun takakanavaan "matriisikoodauksen" avulla. Järjestelmä on täysin yhteensopiva normaalin 5.1-järjestelmän kanssa.


title: Dolby Digital

text: Dolby on historiansa aikana kehittänyt myös monia muita äänitekniikoita, kuten edelleen laajasti käytetyn Dolby Surroundin, jossa matriisikoodauksen avulla kaksikanavaiseen stereoääniraitaan saadaan tallennettua monotakakanava.


title: Dolby Digital

text: Dolby Laboratories tunnetaan myös ns. Double-D logostaan, joka koostuu kahdesta isosta D-kirjaimesta, joista jälkimmäinen on kirjoitettu peilikuvana.


title: Capman

text: CapMan Oyj on vuonna 1989 perustettu Helsingin pörssissä noteerattu suomalainen pääomasijoituskonserni. CapMan hallinnoi pääomarahastoja, joiden pääomat on kerätty pääosin eurooppalaisilta institutionaalisilta sijoittajilta, kuten vakuutusyhtiöiltä, eläkerahastoilta, pankeilta, säätiöiltä, perheyhtiöiltä, rahastojen rahastoilta sekä julkisyhteisöiltä. CapManin sijoitustiimit sijoittavat nämä varat edelleen pohjoismaisiin ja venäläisiin kohdeyrityksiin ja kiinteistöihin.


title: Capman

text: CapManilla on useita eri sijoitusalueita, muun muassa Buyout, Real Estate, Russia, Credit, Growth Equity sekä Infra, joista jokaisesta vastaa oma yrittäjähenkinen sijoitustiiminsä. Kullakin sijoitusalueella on omat erikoistuneet rahastonsa. CapManin sijoitushorisontti on tyypillisesti 3–6 vuotta. Sijoitusajan jälkeen sijoituskohde yleensä listataan pörssiin tai myydään toiselle yritykselle. CapManin palveluksessa on noin 100 ammattilaista Helsingissä, Tukholmassa, Kööpenhaminassa, Moskovassa, Luxemburgissa ja Lontoossa.


title: Capman

text: Vuonna 2016 CapMan tarjoutui vapaaehtoisella julkisella ostotarjouksella hankkimaan kaikki Norvestia Oyj:n osakkeet ja osakkeisiin oikeuttavat arvopaperit. Ennen vaihtotarjouksen tekemistä CapManilla oli hallussaan 28,7 prosenttia Norvestian osakkeista. Järjestely toteutui 19.12. 2016 ja CapManin omistus Norvestiassa ylitti 90 prosenttia.


title: Capman

text: Vuonna 2014 CapManin 25-vuotisjuhlavuotena julkaistiin Talouselämän toimittaja Marko Erolan kirjoittama kirja ”Jos se firma olis mun: Tarinoita yrittäjistä & CapManista”.


title: Capman

text: CapMan allekirjoitti YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteet (UN Principles for Responsible Investment, UN PRI) joulukuussa 2012.


title: Capman

text: CapManilla on useita keskeisiä sijoitusalueita, kuten Buyout, Real Estate, Russia, Credit, Growth Equity ja Infra.


title: Capman

text: Yhtiö hallinnoi noin 2,8 miljardin euron pääomia rahastoissaan. CapManilla on omistuksia kymmenissä eri yrityksissä, muun muassa Cederroth, Esperi Care, Design-Talo, Lumene Group, Finlayson & Co, Harvia, Kämp Group, The North Alliance, Walki, Komas Oy, Lämpölux, Havator Group ja Forenom.


title: Capman

text: Vuoden 2014 alkupuolella CapMan on muun muassa investoinut Harviaan, The North Allianceen, Kämp Groupiin ja LämpöLuxiin.


title: Capman

text: Yli puolet CapManin omistajista ovat suomalaisia instituutioita ja kotitalouksia. CapManin johto ja henkilöstö omistavat noin viidesosan yhtiöstä, ja loput ovat ulkomaisia ja hallintarekisteröityjä omistajia. Johdolla ja henkilöstöllä on yli puolet osakkeiden äänistä.


title: Capman

text: Yrityksen suurimpiin omistajiin lukeutuvat Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen, Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö sekä henkilökohtaisesti ja yritystensä kautta CapManin palveluksessa olevat Ari Tolppanen, Olli Liitola, Tuomo Raasio ja CapManin entinen toimitusjohtaja Heikki Westerlund. Lisäksi kymmenen suurimman omistajan joukossa on Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma ja Valtion Eläkerahasto.


title: Aikamuoto

text: Aikamuoto eli tempus on verbin taivutuskategoria, jolla ilmaistaan verbin kuvaaman tapahtumisen aikaa suhteessa puhehetkeen ("Nyt puu on kaatunut") ja/tai kerrottuun viitehetkeen ("Eilen tullessani puu oli jo kaatunut"). Verbiä, jonka taivutuksella ilmaistaan aikamuoto ja persoona, nimitetään finiittiverbiksi; ns. infiniittisillä verbinmuodoilla (infinitiivit ja partisiipit) taas ei tyypillisesti ole aikamuoto- eikä persoonataivutusta.


title: Aikamuoto

text: Aikamuotojärjestelmät voivat eri kielissä olla hyvinkin erilaisia, koska pelkkien aikasuhteiden lisäksi aikamuotokategorioilla voidaan ilmaista aspektia eli toiminnan ajallista rajallisuutta (saatetaanko se loppuun vai jatkuuko se vielä), evidentiaalisuutta (onko tapahtuma itse nähty vai epäsuorasti päätelty sen tapahtuneen), narratiivisuutta (onko tapahtuma toisen kertomaa eikä itse koettua) tms. Tätä heijastavat myös perinteiset termit ”perfekti” (oikeastaan: ”loppuun saatettu toiminta”) ja ”imperfekti”, jotka ovat peräisin latinan kieliopista eivätkä hyvin kuvaa esimerkiksi suomen kielen aikamuotojen merkityksiä.


title: Aikamuoto

text: Suomessa on neljä perusaikamuotoa: preesens, imperfekti (josta joskus käytetään myös nimitystä preteriti), perfekti ja pluskvamperfekti. Monissa normatiivisissa suomen kielen kieliopeissa esiintyy väite, jonka mukaan futuuria eli tulevaisuuteen viittaavaa aikamuotoa ei varsinaisena morfologisena taivutuskategoriana suomen kielessä olisi. Toisaalta kuitenkin suomen kielestä on kuvattu kaksi tulevaa aikaa ilmaisevaa liittotempusta: liittopreesens ja liittoimperfekti, joskin nykykielessä nämä esiintyvät lähinnä juhlallisessa kirjakielessä.


title: Aikamuoto

text: Esimerkkinä suomen kielen "juosta"-verbin taipuminen edellä mainituissa aikamuodoissa:


title: Aikamuoto

text:
Puhekielessä voidaan tulevaa aikaa ilmaista myös muodolla
Tämän muodon käytöstä jotkut kielenhuoltajat varoittavat siksi, että verbillä "tulee" on niin konkreettinen merkitys, koska moni kuulija voi käsittää, että hän todella tulee paikalle ja tekee kyseisen asian.


title: Aikamuoto

text: Joissakin kielissä, kuten latinassa, on myös futuurin perfekti.


title: Vähennyslasku

text:
Vähennyslasku eli erotus on eräs aritmeettisista peruslaskutoimituksista. Se kuvataan miinusmerkillä formula_1:
(luetaan: ”a miinus b on yhtä kuin c”), missä "a" on vähennettävä, "b" vähentäjä ja "c" lukujen ero eli erotus.


title: Vähennyslasku

text: Vähennyslasku on yhteenlaskun käänteisoperaatio. Kun lukuun "a" ensin lisätään luku "b" ja summasta vähennetään sama "b", saadaan erotuksena "a":


title: Vähennyslasku

text: Luvun vähentäminen tarkoittaa samaa kuin sen vastaluvun lisääminen:


title: Daniel Auteuil

text: Daniel Auteuil [otøj] (s. 24. tammikuuta 1950 Alger, Ranskan Algeria) on ranskalainen näyttelijä. Uransa aikana hän on näytellyt monenlaisissa elokuvissa trillereistä draamoihin. Hän on saanut useita arvostettujen elokuvapalkintojen ehdokkuuksia ja on nykyään Ranskan kuuluisimpia näyttelijöitä.


title: Daniel Auteuil

text: Auteuil syntyi Ranskan Algeriassa. Hänen vanhempansa olivat oopperalaulajia. Syntymän aikaan vanhemmat olivat kiertueella. Jo lapsesta asti näyttelijän ura oli Auteuilille selvä valinta.


title: Daniel Auteuil

text: Daniel esiintyi aluksi pienissä avantgarde-teattereissa. Debyyttinsä elokuvamaailmaan hän teki vuonna 1975 elokuvassa "L'Agression". Auteuil näytteli lukuisissa komedioissa ja teki läpimurtonsa Claude Berrin draamassa "Jean de Florette" (1986), josta hän voitti BAFTA- ja César-palkinnot. Toisen César-palkintonsa hän sai vuonna 2000 parhaasta miespääosasta elokuvassa "Tyttö sillalla", jossa hän näytteli Vanessa Paradis’n kanssa.


title: Daniel Auteuil

text: Vuonna 2011 tuli ensi-iltaan Auteuil’n esikoisohjaus "Kaivontekijän tytär", joka on uudelleenfilmatisointi Marcel Pagnolin vuoden 1940 samannimisestä elokuvasta. Hän näyttelee siinä myös miespääosaa.


title: Daniel Auteuil

text: Auteuil tapasi entisen vaimonsa Emmanuelle Béartin elokuvan "L'Amour en douce" kuvauksissa. Suhteesta syntyi vuonna 1992 tytär Nelly. Nykyään Auteuil elää yhdessä näyttelijä Aude Ambroggin kanssa.


title: Serbia

text: Serbia () eli Serbian tasavalta () on sisämaavaltio Balkanilla. Sen naapurimaita ovat Unkari pohjoisessa, Romania ja Bulgaria idässä, Makedonia, Kosovo ja Montenegro etelässä sekä Kroatia ja Bosnia ja Hertsegovina lännessä. Serbian pääkaupunki on miljoonakaupunki Belgrad (1,18 miljoonaa asukasta vuonna 2015).


title: Serbia

text: Serbian pohjoisosa on hedelmällistä tasankoa. Itäosissa on kalkkikiviharjanteita ja jokilaaksoja, etelässä vuoria ja kukkuloita. Pohjoisen ilmasto on mantereinen: kylmät talvet, kuumat kesät ja sadetta tasaisesti ympäri vuoden. Keskiosassa on mannerilmaston lisäksi välimerenilmastoa. Etelän vuorilla talvet ovat kylmiä, lumisateet ajoittan sakeita ja kesät puolestaan kuumia ja kuivia.


title: Serbia

text: Serbian maapinta-alasta noin 58 % on maatalousmaata, 32 % metsää ja 10 % on muussa käytössä (Tilanne vuodelta 2011).


title: Serbia

text: Maalla on yhteistä rajaa Romanian kanssa 537 km, Kosovon 365 km, Bosnian ja Hertsegovinan 345 km, Bulgarian 344 km, Kroatian 314 km, Unkarin 164 km, Montenegron 157 km ja Makedonian 101 km.


title: Serbia

text: Serbit saapuivat nykyisille asuinsijoilleen kansainvaellusten aikana 600-luvulla. He olivat jakaantuneet kuuteen heimoon: Rascia/Raška, Bosnia, Neretva/Pagania, Zachumlie/Zahumlje.


title: Serbia

text: Ensimmäinen serbien valtio muodostui Časlav Klonimirovićin johdolla 900-luvulla Raškassa. 1000-luvun puolessa välissä nousi valtaan Vojislavljević-suku Zetassa ja 1100-luvulla Raškassa Nemanjić-suku. Nemanjić-suvun valtakunnan perusti 1170 Stefan Nemanja, jonka pojasta Savasta tuli ensimmäinen Serbian ortodoksisen kirkon arkkipiispa ja pyhimys.


title: Serbia

text: Stefan Nemanja laajensi 1180 Serbiaa valloittamalla Zetan (Montenegron). Myös kuningas Stefan VI Uroš II Milutin laajensi valtiota ja valloitti Makedonian Bysantilta. Hänen aikanaan rakennettiin merkittävimmät keskiaikaisen Serbian rakennukset. Hänen pojanpoikansa Stefan Dušanin (1331–1355) aikana valtakunta saavutti huippunsa ja hallitsi aluetta Tonavalta Kreikkaan. Serbian valtakunta heikkeni Stefanin kuoleman jälkeen ja Kosovo Poljen taistelussa 1389 turkkilaiset löivät serbit. Ruhtinas Lazar Hrebeljanović kuoli taistelussa ja Serbia menetti Kosovon turkkilaisille. Taistelua seurasi epävakaa, mutta kulttuurisesti merkittävä aikakausi Lazarin pojan Stefan Lazarevićin johdolla. Vuonna 1402 Stefan sai Bysantilta arvonimen despootti ja jäljellä olevasta kuningaskunnasta muodostui Serbian despotaatti, joka oli Osmanien valtakunnan vasallivaltio. Vuoteen 1459 mennessä turkkilaiset ulottivat valtansa koko Serbiaan.


title: Serbia

text: Kolmensadan vuoden ajan Serbia oli Osmanien valtakunnan alaisuudessa ja serbiasutus levisi myös Vojvodinaan ja Kroatiaan. Kun Habsburgien joukot työnsivät turkkilaiset Tonavan eteläpuolelle 1699, osa serbeistä vapautui turkkilaisten vallasta.


title: Serbia

text: Serbian itsenäisyysliike alkoi 1800-luvun alussa Karađorđe Petrovićin (1804–1813) ja Miloš Obrenovićin (1815–1817) myötävaikutuksella. Serbia sai ruhtinaskuntana itsehallinnon ottomaanien alaisuudessa vuosien 1804 ja 1815 kansannousujen jälkeen 1817, vaikkakin turkkilaisten joukot pysyivät pääkaupungissa Belgradissa vuoteen 1867. Venäjä–Turkin vuosien 1828–1829 sodan jälkeen Serbia tunnustettiin ruhtinaskunnaksi osmanien vallan alla ja Venäjän keisarikunnan suojeluksessa. Bosnian vuoden 1875 kapinan jälkeen Serbia soti Venäjän ja Bosnian kapinallisten rinnalla Turkin sodan 1877–1878 heikentyvää Turkkia vastaan, mikä toi Serbialle suurvaltojen tunnustaman täyden itsenäisyyden ja suuria maa-alueita etelässä ja idässä..


title: Serbia

text: Vuonna 1908 Itävalta liitti Bosnian itseensä ja rohkaisi Serbiaa Montenegron, Bulgarian ja Kreikan rinnalla Osmanien valtakuntaa vastaan. Ensimmäisessä Balkanin sodassa Serbia sai Pohjois- ja Keski-Makedonian, mutta Itävalta painosti sitä luopumaan albaanien maista, jotka olisivat tuoneet sille pääsyn merelle. Serbian ja Itävallan suhteet huononivat nationalistien pyrkiessä liittämään Itävallan vallan alle jääneet maat Serbiaan. Ensimmäinen maailmansota alkoi 1914 Itävalta-Unkarin hyökkäyksellä Serbiaan serbinationalistisen Gavrilo Principin tekemän arkkiherttua Frans Ferdinandin salamurhan jälkeen. Itävallan ja Bulgarian joukot miehittivät ympärysvaltojen puolella taistelleen Serbian pian sodan alettua. Ensimmäisen maailmansodan aikana kaatui 1,26 miljoonaa serbiä – yli puolet maan miespuolisesta väestöstä.


title: Serbia

text: Kun Itävalta-Unkari hajosi sodan lopuksi, Serbiaan yhdistyivät Itävalta-Unkarin serbien ja muiden slaavien asuttama alue Baanaatti, Bačka ja Baranja (epävirallisesti Vojvodina), Montenegro sekä Itävalta-Unkarin eteläslaavien asuttamista alueista muodostetusta lyhytikäisestä Sloveenien, Kroaattien ja Serbien valtiosta eronnut Sremin alue marraskuussa 1918. Serbia yhdistyi tuon valtion kanssa nimellä Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta joulukuussa 1918. Valtaosin serbien hallitsemassa valtiossa ilmeni kansallisuuksien välisiä erimielisyyksiä, joten kuningas Aleksanteri I hajotti perinteiset alueet ja muodosti yhdeksän hallinnollista maakuntaa. Vuonna 1929 kuningas teki vallankaappauksen ja muutti maan nimen Jugoslaviaksi.


title: Serbia

text: Toisessa maailmansodassa Saksa ja Italia miehittivät Jugoslavian 1941. Serbian johtoon asetettiin Milan Nedićin johtama "Kansallisen pelastuksen hallitus". Maassa syntyi vastarintaliike, jonka muodostivat aluksi kuninkaallisen armeijan sotilaat, četnikit, mutta kommunistiset partisaanit Neuvostoliiton, Britannian ja Yhdysvaltain tuella vapauttivat koko maan 1944. Sodan aikana muodostettiin Demokraattinen federatiivinen Jugoslavia. Välttääkseen serbien hallitsevan aseman valtiossa, Bosnia ja Hertsegovina, Makedonia ja Montenegro saivat yhtäläisen tasavallan aseman sosialistisessa Jugoslaviassa. Kosovosta ja Vojvodinasta tuli sen autonomisia maakuntia. Serbian kommunisteilla oli kuitenkin johtava asema maassa neljä vuosikymmentä. Entinen partisaanijohtaja Josip Broz Tito hallitsi maata aina vuoteen 1980. Tito katkaisi välinsä Staliniin ja Jugoslavia pysyi Neuvostoliiton valtapiirin ulkopuolella ja merkittävänä vaikuttajana sitoutumattomien maiden liikkeessä. Kommunistivallassa Jugoslavia kehittyi maatalousyhteiskunnasta teollisuusvaltioksi. Titon kuoleman 1980 jälkeen nationalistiset ja separatistiset mielialat voimistuivat Jugoslaviassa.


title: Serbia

text: Vuonna 1989 Serbian presidentiksi valittu Slobodan Milošević otti autonomiset Kosovon ja Vojvodinan suoraan hallintoon, mikä sai albaanit ryhtymään vaatimaan eroa Serbiasta. Vuosina 1991–1992 Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina ja Makedonia erosivat Jugoslaviasta, johon jäljelle jääneet osavaltiot Serbia ja Montenegro julistivat uuden valtion, Jugoslavian liittotasavallan. Bosnian sota päättyi 1995 Daytonin sopimukseen. Miloševićista tuli 1997 Jugoslavian presidentti ja hän pysyi vallassa huolimatta siitä että hänen Serbian sosialistisella puolueellaan ei ollut enemmistöä liittovaltion- tai Serbian parlamenteissa, mutta se piti silti hallussaan kaikki merkittävät tehtävät.


title: Serbia

text: Vuonna 1997 syntyi separatistinen Kosovon vapautusarmeija (KLA), joka pyrki Kosovon itsenäisyyteen ja aloitti Kosovon serbiväestöön kohdistuneet vainoamiset ja murhat. Milošević aloitti loppuvuodesta 1998 poliisi- ja sotilaskampanjan KLA:ta vastaan, johon liittyi myös siviiliväestöön kohdistuneita julmuuksia ja noin 13 000 kuolonuhria eri puolilla. Vuonna 2004 Helena Rannan Berliner Zeitungille antama haastattelu nosti esille paljon kysymyksiä, sillä Ranta antoi ymmärtää että Racakissa Serbien tekemä joukkomurha olisi lavastettu ETYJ:ssä antaen NATO:lle syyn Serbian kansan kuin Milosevicin pommittamiseen.


title: Serbia

text: NATO pommitti Serbiaa maaliskuusta kesäkuuhun 1999. 79 päivän kampanjan jälkeen Milošević luovutti ja NATO:n johtamat joukot ottivat Kosovon haltuunsa, vaikka se jäi virallisesti Serbian osaksi. Pommituksissa kuoli 500–1500 siviiliä.


title: Serbia

text: Syyskuussa 2000 pidettiin vaalit, joissa virallisten tulosten mukaan Miloševićin hallituskoalitio sai niukan voiton. Välittömästi sen jälkeen kaupungit täyttyivät mielenosoittajista, jotka tukivat demokraattisen opposition Vojislav Koštunicaa. Milošević luopui vallasta 5. lokakuuta 2000, jonka jälkeen hallitusvaltaa piti kahdeksantoista puolueen demokraattinen oppositio (ДОС; DOS), jonka edustaja Koštunica nimitettiin presidentiksi. Koalitio voitti parlamenttivaalit joulukuussa 2000 ja pääministeriksi tuli Demokraattisen puolueen Zoran Đinđić. Milošević pidätettiin huhtikuussa 2001 ja Đinđić luovutti hänet tuomittavaksi Haagiin sotarikostuomioistuimeen. DOSin hallitus oli vallassa joulukuuhun 2003. Koalition välit huononivat muun muassa Miloševićin luovutuksesta johtuen ja Koštunican Serbian demokraattinen puolue lähti hallituksesta loppuvuodesta 2001, jonka jälkeen hallitusvastuussa olivat Demokraattinen puolue (DS) ja G17+. Pääministeri Đinđić salamurhattiin 12. maaliskuuta 2003.


title: Serbia

text: 4. helmikuuta 2003 liittovaltion parlamentti hyväksyi uuden perustuslain, joka muodosti Serbian ja Montenegron valtioliiton. Marraskuun 16. 2003 pidettiin parlamenttivaalit, jotka uusittiin 28. joulukuuta liian matalan (< 50 %) äänestysaktiivisuuden vuoksi. Maaliskuussa 2004 Demokraattinen puolue sai tarpeeksi kannatusta uuden hallituksen muodostamiseen G17+:n, monarkistien ja Nova Serbijan kanssa sosialistien tuella. Vojislav Koštunicasta tuli pääministeri. Demokraattisen puolueen Boris Tadić valittiin presidentiksi 27. kesäkuuta 2004 kahden vuoden 2002 epäonnistuneen äänestyksen jälkeen äänestysprosentin jäätyä liian alhaiseksi.


title: Serbia

text: 21. toukokuuta 2006 Montenegron piti kansanäänestyksen itsenäisyydestä, joka sai 55,5 prosentin kannatuksen, 0,5 prosenttiyksikköä yli vaaditun, ja maa julistautui 3. kesäkuuta itsenäiseksi. Serbia julistautui Serbia ja Montenegron seuraajavaltioksi.


title: Serbia

text: Euroopan unioni keskeytti lähentymisneuvottelut Serbian kanssa 2006 ja ilmoitti että niitä jatketaan vasta kun kansanmurhasta Bosniassa syytetty kenraali Ratko Mladić luovutetaan sotarikosoikeudenkäyntiin Haagiin. NATO sen sijaan hyväksyi Serbian joulukuussa 2006 rauhankumppanuusohjelmansa esijäseneksi.


title: Serbia

text: 28. ja 29. lokakuuta 2006 pidettiin kansanäänestys, jossa hyväksyttiin uusi perustuslaki, joka korvasi Miloševićin aikaisen. Perustuslaissa mm. määriteltiin NATO:n miehittämä albaanienemmistöinen Kosovo kiinteäksi osaksi Serbiaa.


title: Serbia

text: Perustuslain astuessa voimaan järjestettiin 21. tammikuuta 2007 uudet vaalit, joiden voittajaksi julistautui Serbian radikaalipuolue, joka sai 29 % äänistä. Hallitussovun viipyessä 8. toukokuuta Koštunican Serbian demokraattisen puolueen tuella parlamentin puhemieheksi valittiin Radikaalipuolueen Tomislav Nikolić. Nikolić ehdotti 48 tunnin kuluessa valitsemisestaan maan julistamista hätätilaan "Kosovon epävakaan tilanteen vuoksi." Nikolić joutui eroamaan viiden päivän kuluttua nimittämisestään 13. toukokuuta DSS:n vedettyä häneltä tukensa.


title: Serbia

text: Demokraattinen puolue, Serbian demokraattinen puolue, G-17+ ja pieni konservatiivinen DSS:n kanssa liittoutunut Uusi Serbia (Нова Србија) muodostivat hallituksen 11. toukokuuta neljä päivää ennen kuin vaalit olisi jouduttu uusimaan. Parlamentti hyväksyi hallituksen puolisen tuntien ennen aikarajan menoa umpeen. Koštunica jatkoi pääministerinä.


title: Serbia

text: 17. helmikuuta 2008 albaanienemmistöinen Kosovon autonominen maakunta julistautui yksipuolisesti itsenäiseksi valtioksi ja sai tukea ja tunnustuksen Yhdysvalloilta ja useilta Euroopan unionin mailta. Kosovon asema suhteessa Serbiaan on edelleen kansainvälisesti avoin kysymys.


title: Serbia

text: Kosovon tilanne johti maan hallituksen kaatumiseen, jonka jälkeen presidentti hajotti pääministerin suosituksesta parlamentin ja päädyttiin ennenaikaisiin vaaleihin samaan aikaan paikallisvaalien kanssa 11. toukokuuta 2008, vajaa vuoden kuluttua edellisistä vaaleista. Presidentti Boris Tadićin "Eurooppalaisen Serbian puolesta" (Za Evropsku Srbiju) -vaaliliitto (DS, G17+, SPO, LSV, Sandžak) voitti selvästi, mutta sen paikat eivät riittäneet hallituksen muodostamiseen.


title: Serbia

text: Kun Slobodan Miloševićn valtakausi päättyi 5. lokakuuta 2000, oppositio nousi valtaan. Jännitteet lisääntyivät vähitellen hallinnossa, kunnes "Serbian demokraattinen puolue" (DSS) jätti hallituksen jättäen "Demokraattisen puolueen" (DS) yksin valtaan. Serbian pääministeri kesästä 2017 on Ana Brnabić.


title: Serbia

text: Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viideksi vuodeksi kerrallaan, sama presidentti korkeintaan kahdelle kaudelle. Serbian nykyinen presidentti on Aleksandar Vučić vuodesta 2017.


title: Serbia

text: Yksikamarisessa parlamentissa "Serbian kansalliskokouksessa", on 250 jäsentä, jotka valitaan puoluelistoilta nelivuotiskaudelle. Toukokuun 2012 vaaleissa parhaiten menestyivät Serbian edistyspuolue SNS (73 paikkaa), Demokraattinen puolue DS (67 paikkaa) ja Serbian sosialistipuolue SPS (44 paikkaa).


title: Serbia

text: Vuonna 2013 Serbia ja Kosovo allekirjoittivat 19. huhtikuuta Euroopan Unionin neuvotteleman sopimuksen Brysselissä jossa Serbia ja Kosovo normalisoivat suhteensa. . Sopimuksessa Kosovo saa oman puhelinnumerojen maatunnuksen sekä yhteistyöt energia-asioita ja televiestinnässä normaalisoistuvat.


title: Serbia

text: Presidentti Nikolic allekirjoitti tammikuun lopussa 2014 määräyksen parlamentin hajottamisesta ja aikaistetuista parlamenttivaaleista. Hajotuksen syynä on, että hallitus tarvitsee vahvemman mandaatin suunnittelemiensa uudistusten toteuttamiseksi. Laajoja uudistuksia edellyttävät muun muassa aiottu EU-jäsenyys ja maan talouden tila. Serbiasta tuli EU-jäsenehdokas 1.3.2012 ja jäsenyysneuvottelut sen kanssa alkoivat 21.1.2014. Niiden arvellaan kestävän kuudesta vuodesta kymmeneen. Nykyisen pääministeri Vučićin kunnianhimoinen tavoite on saada Serbia EU:n jäseneksi vuonna 2020.


title: Serbia

text: Ylimääräisten parlamenttivaalien ylivoimainen voittaja oli Serbian edistyspuolue SNS. Sen johtajasta Aleksandar Vučićista tuli uusi pääministeri. Toiseksi parhaiten menestyivät sosialistit.


title: Serbia

text: Serbia koostuu 24 piiristä, joista seitsemän on Vojvodinan autonomisessa maakunnassa. Piirit muodostuvat 122 kunnasta ja 23 kaupungista. Serbia ei ole tunnustanut Kosovon tasavaltaa, jota pitää edelleen Kosovo-Metohijan autonomisena maakuntana (edellisten lisäksi viisi piiriä, 28 kuntaa ja yksi kaupunki).


title: Serbia

text: Vuonna 2002 arvioitiin että Serbian bruttokansantuote oli puolittunut 1990-luvun alun jälkeen. Syitä tähän olivat muun muassa maata vastaan käytetyt talouspakotteet, Miloševićin jälkeensä jättämä syvä korruption kulttuuri, vuonna 1999 tapahtuneet Nato-pommitukset ja rauhaa seurannut siirtymävaihe asteittain vapautettuun markkinatalouteen. Serbian on arvioitu saavuttavan vuoden 1989 elintason vuonna 2020 - jos kaikki menee hyvin.


title: Serbia

text: Keskimääräinen nettopalkka on Serbiassa 402 euroa kuukaudessa (tilanne huhtikuussa 2008) ja työttömyysaste on noin 20 prosenttia. Serbiassa on tasavero.


title: Serbia

text:
Maatalous tuottaa kahdeksan prosenttia bruttokansantuotteesta ja työllistää 23,9 prosenttia työvoimasta. Maatalous tuottaa vehnää, maissia, sokerijuurikasta, auringonkukkia ja vadelmia sekä naudan- ja sianlihaa ja maitoa. Vuonna 2013 työttömiä oli 20 prosenttia.
Serbian luonnonresursseihin kuuluvat muun muassa öljy, kaasu, rautamalmi, kupari, sinkki, kulta, hopea ja suola.


title: Serbia

text: Serbiassa on 28 lentopaikkaa, joista kahdella on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Rautateitä on 3808 kilometriä ja päällystettyä maantietä 28 000 kilometriä.


title: Serbia

text: Serbiaa asuttavat pääosin serbit (83 %). Merkittäviin vähemmistöihin lukeutuvat unkarilaiset (4 %), bosniakit (2 %), romanit (2 %), kroaatit (1 %), slovakit (1 %) ja muut 5 % (albaanit, montenegrolaiset, bulgaarit ja romanialaiset) sekä 2 %, joiden etninen alkuperä ei ole tiedossa (väestönlaskenta 2011, ilman Kosovoa).


title: Serbia

text: Pääuskonnot ovat ortodoksisuus 84.5 %, katolilaisuus 6 %, islam 3 %, protestanttisuus 1 %, ateismi tai agnostismi 1.1 %, muut 5,5 % (väestönlaskenta 2011, ilman Kosovoa).


title: Serbia

text: Kielet: serbia 88 %, unkari 3,8 %, bosnia 2 %, albania 1 %, muut 5 %.


title: Serbia

text: Serbialaisten keski-ikä on noin 42,3 vuotta (miehillä 40,7 ja naisilla 44 vuotta), mikä on maailman 26:nneksi korkein. Serbiassa syntyy vuosittain yhdeksän lasta ja kuolee 13,6 ihmistä tuhatta asukasta kohti. Vuonna 2016 syntyneiden serbialaisten eliniänodote on naisilla 78,5 ja miehillä 72,6 vuotta, keskimäärin 75,5 vuotta.


title: Serbia

text: Serbialaisista noin 55,6 % asuu kaupungeissa, ja määrä on vähentymässä hieman alle puolen prosentin vuosivauhdilla.


title: Serbia

text: Peräti lähes 20 % serbialaisista on työttömiä, ja työttömyys onkin Serbian yksi suurimmista ongelmista. Hieman alle 10 % serbialaisista elää köyhyysrajan alapuolella.


title: Serbia

text: Serbia on yksi Euroopan kulttuurillisesti monimuotoisimmista maista. Suurien valtakuntien väliset rajat kulkivat nykypäivän Serbian kautta pitkiä aikoja historiassa: ne erottivat aluksi Rooman valtakunnan itä- ja länsiosat ja myöhemmin Osmanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin. Tuloksena on se, että pohjoisosa on kulttuurillisesti keskieurooppalaisempi ja etelä taas itämaisempi. Tämä jaottelu on kuitenkin jossain määrin keinotekoinen, sillä molemmat alueet ovat vaikuttaneet toisiinsa.


title: Serbia

text: Serbia voitti ensimmäisellä yrityksellään itsenäisenä valtiona Eurovision laulukilpailut vuonna 2007, edustajanaan Marija Šerifović kappaleella Molitva. Voiton johdosta seuraavan vuoden kilpailu pidettiin Belgradissa.


title: Serbia

text: Bysantin vaikutus Serbiaan oli ehkä kaikkein suurinta. Serbit ovat pääosin ortodokseja. He käyttävät sekä kyrillisiä että latinalaisia merkistöjä tuloksena itäisistä ja läntisistä vaikutuksista.


title: Serbia

text: Unescon maailmanperintöluettelossa on Serbiasta neljä kohdetta.


title: Serbia

text: Serbia on osallistunut olympialaisiin itsenäisenä valtiona vuonna 1912 sekä vuodesta 2008 alkaen. Vuoteen 2006 asti serbiurheilijat kilpailivat osana Jugoslavian sekä Serbia ja Montenegron joukkueita. Serbian oman joukkueen ainoa olympiavoittaja on vuonna 2012 taekwondossa kultaa voittanut Milica Mandić. Vuoden 2008 olympialaisissa vesipallojoukkue sai pronssia, uimari Milorad Čavić hopeaa ja tennispelaaja Novak Đoković pronssia. Vuoden 2012 olympialaisissa vesipallojoukkue oli jälleen pronssilla, ja ammunnassa Ivana Maksimović saavutti hopeaa ja Andrija Zlatić pronssia.


title: Serbia

text: Serbian jalkapallomaajoukkue on pelannut itsenäisenä valtiona MM-kisoissa vuonna 2010 jääden kuitenkin alkulohkoon voittamalla vain Saksan.


title: Serbia

text: Tennis on yksi Serbian suosituimmista urheilulajeista. Vuonna 2010 Serbia voitti ensimmäistä kertaa Davis Cupin. Vuonna 2011 Novak Đoković nousi miesten maailmanlistan ykkössijalle, ja hän voitti kauden aikana kolme Grand Slam -turnausta. Naisista maailmanlistan ykkössijalla ovat olleet Ana Ivanović sekä Jelena Janković.


title: Sturgeonin laki

text: Sturgeonin laki sanoo, että 90 prosenttia mistä tahansa on roskaa. Laki on saanut nimensä tieteiskirjailija Theodore Sturgeonilta, joka totesi: "Kyllä, totta kai 90 prosenttia scifistä on täyttä roskaa, mutta se johtuu vain siitä, että 90 prosenttia mistä tahansa on täyttä roskaa."


title: Sturgeonin laki

text: Sturgeonin lakia voidaan pitää Pareton periaatteen erityistapauksena.


title: Pareton periaate

text: Pareton periaate on Pareto-jakaumien erityistapaus, jonka mukaan missä tahansa ilmiössä 80 % seurauksista johtuu 20 %:sta syistä.


title: Pareton periaate

text: Italialainen Vilfredo Pareto tutki vaurauden jakautumista suhteessa väestöön 1800-luvun Englannissa alkaen kesästä 1897. Tutkimusten tuloksena syntyi epäoikeudenmukaisen jakautumisen teoria, ja Pareton havainto tunnetaan nykyään 80/20-sääntönä. Englantilainen George Zipf havaitsi kielitieteellisissä tutkimuksissaan vuonna 1949 Pareton vaurauskäyrää vastaavan ilmiön (hyvin pientä osaa kielen sanastosta käytetään erittäin paljon ja hyvin suurta osaa vastaavasti erittäin vähän). Nämä tulokset tunnetaan Zipfin lain nimellä.


title: Pareton periaate

text: Pitkä häntä () tarkoittaa liiketoiminnan yhteydessä tilannetta, jossa liiketoimintaympäristön muutos mahdollistaa kannattavan liiketoiminnan potenssijakauman vähävolyymisellä alueella. Pitkä häntä -ilmiöstä huolimatta Pareton periaate on edelleen voimassa.


title: Pareton periaate

text: 80/20-sääntö ymmärretään usein väärin. Tähän on useita syitä:


title: Zipfin laki

text: Zipfin laki oli Harvardin kielitieteilijä George Kingsley Zipfin löydös, jonka mukaan "n":nneksi käytetyimmän sanan (tai jonkin muun mitattavan yksikön, kuten äänteen) käyttötiheys missä tahansa luonnollisessa kielessä on käänteisesti verrannollinen lukuun "n".


title: Zipfin laki

text: Zipfin laki on empiirinen tulos eikä teoreettinen malli. Syyt zipfiläisiin jakaumiin eri ilmiöissä vaihtelevat suuresti ja niiden perusteista on kiistaa. Zipfiläisiä jakaumia kuitenkin esiintyy tosielämässä.


title: Zipfin laki

text: Zipfin laki voidaan kuvata matemaattisesti:


title: Zipfin laki

text: Zipfiläinen jakauma todistetaan usein kuvaamalla data graafisesti, akseleina järjestysnumeron logaritmi ja frekvenssin logaritmi. Jos pisteet asettuvat likimäärin suoralle, kyseessä on Zipfin lain tapaus. Logaritmin kantaluvulla ei ole merkitystä tässä tapauksessa.


title: Zipfin laki

text: Dahui, Li Menghui ja Di Zengru havaitsivat tutkimuksessaan ”True reason for Zipf’s law in language” (2005), että vaikka kielet normaalisti noudattavat Zipfin jakaumaa, kiina on poikkeus. Kiinan kieli lakkasi noudattamasta Zipfin jakaumaa Qin-dynastian jälkeen. Syyksi he esittivät sitä, että uusien kiinan sanamerkkien luominen ja merkistön satunnainen muuttuminen on hidasta.


title: Zipfin laki

text: R. N. Mantegna, S. V. Buldyrev, A. L. Goldberger, S. Havlin, C. K. Peng, M. Simons ja H. E. Stanley osoittivat tutkimuksessaan ”Linguistic Features of Noncoding DNA Sequences” (1994), että Tilke-DNA noudattaa Zipfin lakia ja geenit eivät.


title: Robert Guiscard

text: Robert Guiscard (noin 1015 – 17. heinäkuuta 1085) oli normandialainen seikkailija, joka valloitti Etelä-Italian. Hän oli Tancred de Hautevillen kuudes poika.


title: Robert Guiscard

text: Vuonna 1046 Robert liittyi Etelä-Italiassa jo olevien veljiensä seuraan. Robert kunnostautui pian sodassa bysanttilaisia ja paavia vastaan. Vuonna 1057 hänestä tuli Apulian kreivi veljensä Humphreyn tilalle. Vuonna 1059 paavi Nikolaus II teki Robertista Apulian, Calabrian ja Sisilian herran vaikka suurin osa näistä maista oli vielä valloittamatta. Yhdessä nuoremman veljensä Rogerin kanssa Robert valloitti Sisilian arabeilta. Calabria vallattiin kreikkalaisilta vuonna 1060, Bari vuonna 1071 ja Salerno vuonna 1076. Vallattuaan Salernon Robert meni naimisiin kaupungin hallitsijan lombardialaisen Gisulfin siskon Sikelgaitan kanssa.


title: Robert Guiscard

text: Hyökättyään Beneventoa vastaan, joka oli paavin alainen läänitys, paavi julisti Robertin pannaan vuonna 1074. Paavi kuitenkin perui pannan vuonna 1081, koska tarvitsi normannien apua keisari Henrik III:a vastaan.


title: Robert Guiscard

text: Toukokuussa vuonna 1081 Robert suuntasi joukkonsa Bysanttia kohti. Hän nousi maihin 16 000 miehen kanssa Dyrrhachiumin kaupungin lähellä. Robert aikoi avustaa syrjäytettyä Mikael VII Dukasta, mutta hänen sanotaan havitelleen keisaruutta itselleen. Robert löi keisari Aleksios I Komnenoksen Dyrrhachiumin taistelussa. Hän ei kuitenkaan pystynyt käyttämään voittoaan hyväksi, koska hänen oli palattava Roomaan, jossa paavi Gregorius VII tarvitsi kiperästi hänen apuaan keisaria vastaan. Robert jätti poikansa Bohemund I:n jatkamaan valloitusta idässä ja palasi Italiaan. Palattuaan Balkanille Robert kuoli kuumeeseen 17. heinäkuuta 1085.


title: Robert Guiscard

text: Robertin ja Sikelgaitan tytär Mafalda nai Barcelonan kreivin Ramón Berenguer II:n.


title: Lisäyslajittelu

text: Lisäyslajittelu (insertion sort) on hidas ("O(n)") ja vakaa lajittelualgoritmi, joka toimii 'paikallaan' (eli ei vaadi lisämuistia). Lisäyslajittelun asymptoottinen suoritusaika on yhtä suuri kuin kuplalajittelulla, mutta käytännössä sen ajoaika on kuitenkin usein huomattavasti tätä pienempi. Yksinkertaisuutensa vuoksi se onkin usein nopein vaihtoehto lajittelualgoritmiksi hyvin pienillä taulukoilla.


title: Lisäyslajittelu

text: Algoritmi toimii pitämällä taulukon alkuosan koko ajan järjestyksessä lisäämällä yksitellen jokaisen alkion käsittelemättömästä loppuosasta oikealle paikalleen alkuosaan.


title: Lisäyslajittelu

text: Ohessa lisäyslajittelun pseudokielinen toteutus:


title: Näennäistiede

text: Näennäistiede eli pseudotiede (kreikan "pseudo-", valheellinen, teeskentelevä) on tieteellisenä esiintyvä oppi, joka ei kuitenkaan täytä tieteellisyyden tunnusmerkkejä. Varhaisin tieto sanan "pseudoscience" (pseudotiede) käytöstä englannin kielessä on vuodelta 1843.


title: Näennäistiede

text: Käsitteellä näennäistiede on kielteinen merkitys, koska sitä on käytetty osoittamaan, että jotakin on virheellisesti ja harhaanjohtavasti esitelty tieteeksi. Niinpä ne, joiden väitetään harjoittavan tai kannattavan näennäistiedettä, yleensä kiistävät luokittelun. Siitä, missä laajuudessa tiede voidaan erottaa näennäistieteestä luotettavalla ja puolueettomalla tavalla (demarkaatio-ongelma), on erimielisyyttä.


title: Näennäistiede

text: On erilaisia keinoja sen osoittamiseksi, onko tietty oppi, käsitys, menetelmä tai käytäntö tieteellinen. Tieteellisessä menetelmässä tällaisia periaatteita ovat muiden muassa toistettavuus ja intersubjektiivinen varmistettavuus. Niinpä pyritään varmistamaan, että keskeinen todistusaineisto voidaan toistaa tai mitata samoissa olosuhteissa; niin voidaan vastaisuudessakin tutkia, onko ilmiöön liitetty hypoteesi tai teoria sekä täsmällinen että luotettava ja voivatko muut tutkijat tukeutua siihen.


title: Näennäistiede

text: Tieteellistä menetelmää edellytetään käytettävän kaikkialla ja painottuneisuutta edellytetään valvottavan tai se eliminoitavan kaksoissokkotutkimuksilla tai riittävän suurella otannalla. Kaikki kerätyt tulokset, mukaan luettuina koejärjestelyt ja ympäristötekijät, dokumentoidaan ja julkistetaan vertaisarviointia varten, niin että tulokset voidaan joko varmistaa tai hylätä myöhemmillä kokeilla sekä määritellä muita tärkeitä tekijöitä, kuten tilastollinen merkittävyys, luottamusväli ja virhemarginaali.


title: Näennäistiede

text: 1900-luvun puolivälissä Karl Popper ehdotti falsifioitavuuden kriteeriä näennäistieteen ja tieteen erottamiseksi toisistaan. Sellaiset väitteet kuin "Jumala loi maailmankaikkeuden" voivat olla tosia tai epätosia, mutta ei voida suorittaa kokeita, joilla väitteet voitaisiin todeta epätosiksi, joten ne eivät ole tiedettä, vaan ne kuuluvat tieteen alan ulkopuolelle. Popper jakoi ei-tieteen toisaalta filosofisiin, matemaattisiin, mytologisiin, uskonnollisiin ja metafyysisiin muodostelmiin ja toisaalta näennäistieteellisiin – mutta ei esittänyt selviä kriteereitä niiden erottamiseksi. Esimerkeiksi näennäistieteestä hän antoi astrologian ja psykoanalyysin ja tieteestä Albert Einsteinin suhteellisuusteorian. Myöhemmin Paul R. Thagard (1978) ehdotti, että näennäistiede on ensisijaisesti erotettavissa tieteestä silloin, kun se pitkällä aikavälillä kehittyy vähemmän kuin vaihtoehtoiset teoriat ja kun sen kannattajat kieltäytyvät tunnistamasta tai myöntämästä teorian ongelmia. Mario Bunge on esittänyt kategorioita "uskomuskenttä" ja "tutkimuskenttä" helpottamaan tieteen ja näennäistieteen erottamista toisistaan.


title: Näennäistiede

text: Tieteenfilosofi Paul Feyerabend on esittänyt, että tieteen ja ei-tieteen erottaminen ei ole tiedonsosiologian näkökulmasta mahdollista eikä edes toivottavaa.


title: Näennäistiede

text: Erottelun tekee vaikeaksi se, että tieteen teoriat ja menetelmät arvioivat uutta havaintotietoa eri tavoin. Lisäksi tietyt standardit, jotka soveltuvat yhdelle tieteenalalle eivät ole välttämättä niitä joita käytetään joillakin toisilla aloilla.


title: Näennäistiede

text: Raimo Tuomela on määritellyt näennäistiedettä seuraavasti:Esimerkiksi selvänäkeminen on tämän näkemyksen mukaan näennäistiedettä, koska se rikkoo tunnettuja fysiikan lakeja. Monesti lisäksi eri selvänäkijät väittävät samasta kohteesta eri asioita. Kreationismia pidetään näennäistieteenä, koska siinä esitetyt ajatukset ovat monesti ristiriidassa yleisesti hyväksyttyjen luonnontieteellisten ajatusten kanssa ja asioita esitetään yksipuolisesti vain kreationistista näkökantaa tukien. Lisäksi kreationismin näkemykset liittyvät tieteen ulkopuoliseen uskontoon, eikä niitä voida kumota edes teoriassa.


title: Näennäistiede

text: Tieteen tulee olla muun muassa Raimo Tuomelan esittämien ajatusten mukaan


title: Näennäistiede

text: Tämän tieteen määritelmän mukaan näennäistiede olisi tieteen vastakohta:


title: Näennäistiede

text: Niinpä näennäistieteenä pidetään vaihtoehtolääketiedettä, ufologiaa, antroposofiaa ynnä muita sellaisia.


title: Näennäistiede

text: Paul Kurtzin mukaan näennäistiedettä luonnehtivat seuraavat piirteet:


title: Näennäistiede

text: Neuvostoliittolaisen Trofim Lysenkon tutkimukset sopivat tähän kaavaan.


title: Näennäistiede

text: Näennäistiede eroaa tieteen "vääristä teorioista" siinä, että tieteen "väärät teoriat" eivät pyri esiintymään tai niitä ei alan ammattilaisten keskuudessa pidetä laajemmin pätevinä ratkaisuina.


title: Näennäistiede

text: Näennäistieteelle ovat tarkemmin kuvaten tyypillisiä seuraavat piirteet:


title: Näennäistiede

text: Tieteen ja näennäistieteen raja voi olla joskus liukuva. Tiedemies voi puolustaa teoriaansa kuin uskonkappaletta. Esimerkiksi historiantutkimuksen todistusaineisto on joskus kiistanalaista, väärennöksille altista ja monitulkintaistakin. Toisaalta näennäistieteissä (kuten astrologiassa) voidaan käyttää matematiikkaa samaan tapaan kuin oikeassa tieteessäkin.


title: Näennäistiede

text: Uskomuslääkintää pidetään näennäistieteenä. Se on suosittua, koska se kertoo potilaalle sen, mitä tämä haluaa kuulla.


title: Näennäistiede

text: Uskomuslääkinnän vetovoimaa selittävät seuraavat tekijät:Näennäistiede muistuttaa usein propagandaa. Sille on monesti tyypillistä valikoiva tosiasioiden esittäminen, esitetään vain omaa väitettä tukevia tietoja, ja yleisessäkin tiedossa olevia omaa väitettä vastaan puhuvia tietoja jätetään huomioitta joko tahallisesti tai tutkimuksen puutteessa. Tämä tulee esille varsinkin tapauksissa, joissa näennäistiede kytkeytyy uskonnolliseen tai poliittiseen liikkeeseen, ja jolloin esitetään tieteelliseltä kuulostavia väitteitä, jotka eivät perustu puolueettomaan tutkimukseen.


title: Näennäistiede

text: Propagandalle ovat ominaisia ainakin jotkin seuraavista piirteistä:"Kvasitiede" on näennäistieteen kanssa läheinen käsite, mutta sillä tarkoitetaan joskus hiukan eri asiaa. Kvasitiede (< lat. "quasi", 'ikään kuin; lähes') muistuttaa todellista tiedettä joiltakin, mutta ei kaikilta piirteiltään. Se pyrkii käyttämään tieteellistä menetelmää, mutta aiheensa tieteellisen perustan puutteellisuuden tai metodologian kehittymättömyyden vuoksi sitä ei voida pitää vakiintuneena tieteenä. Kvasitieteeksi on nimitetty joitain populaaritieteessä suosittuja, mutta empiirisesti tutkimattomia aiheita, kuten aikamatkustusta ja kuolemattomuutta.


title: Näennäistiede

text: Oikeanlainen todistelu edellyttää, että väitteen esittäjäNäennäistieteelle on usein tyypillistä vääränlainen todistelu eli argumentointi, jossa voi esiintyä seuraavanlaisia piirteitä:Sekä skeptikot että Bright-liikkeen huomattavimmat edustajat, kuten Richard Dawkins, Mario Bunge, Carl Sagan ja James Randi, pitävät kaikkia näennäistieteen muotoja haitallisina riippumatta siitä, aiheuttavatko ne kannattajilleen välitöntä haittaa. Heidän mukaansa näennäistieteen harjoittaminen johtuu yleensä monenlaisista syistä – joko lapsellisesta tai alkeellisesta tiedekäsityksestä tai pahimmillaan petoksesta, jolla tavoitellaan taloudellista tai poliittista hyötyä.


title: Näennäistiede

text: Opetusalan eettisen neuvottelukunnan puheenjohtaja Arno Kotro on kiinnittänyt huomiota ilmiöön, jossa monella mittarilla erinomainen Suomen peruskoulutusjärjestelmä tuottaa paljon näennäistieteisiin uskovia ihmisiä. Esimerkiksi Tiedebarometrin mukaan joka kolmas suomalainen ei allekirjoita evoluutioteoriaa ja joka neljäs katsoo että homeopatia on käypä tapa hoitaa sairauksia. Selitykseksi Kotro esittää, että koulu onnistuu kyllä tiedon välittämisessä mutta tieteellinen ajattelu ja tieteenteon prosessi jäävät vieraiksi. Tosiasiat eivät kasvata maailmankatsomuksellista vastustuskykyä huuhaata kohtaan, jos ymmärtämättä jää se menetelmä, jolla niihin on päädytty.


title: Fallibilismi

text: Fallibilismi (lat. "fallibilis" 'erehtyvä') on epistemologinen periaate, jonka mukaan uskomukset voivat aina osoittautua tarkemmassa tutkimuksessa virheelliseksi.


title: Fallibilismi

text: Termin tavanomaisessa merkityksessä fallibilismi tarkoittaa avoimuutta uudelle evidenssille, joka voi olla ristiriidassa aiempien uskomusten kanssa, sen huomioimista, että "mikä hyvänsä väite, joka on tänään oikeutettu, voi olla tarpeellista uudelleenarvioida tai kumota uuden evidenssin, uusien argumenttien tai kokemusten valossa." Fallibilismista on eri asteisia versioita riippuen siitä, kuinka laajalle periaatteellinen kumoutuvuus ulotetaan. Tavanomaisimmassa empiiristen väitelauseiden mahdollista kumoutuvuutta tarkoittavassa merkityksessään fallibilismin periaate on nykyajan tieteenfilosofiassa melko ortodoksinen näkemys. Ankarammassa kaikkia mahdollisia uskomuksia koskevassa merkityksessä sitä on kannattanut esimerkiksi Charles S. Peirce.


title: Fallibilismi

text: Huolimatta siitä, että ideat ovat läheistä sukua keskenään, fallibilismia ei tule sekoittaa falsifikationismiin, Karl Popperin tieteenfilosofiaan jonka mukaan falsifioitavuus (eli teorian tai muun väittämän vääräksi osoittaminen) on sen normatiivisesti ymmärretty tieteellisyyden kriteeri. Myös verifikationisti voi olla fallibilisti sikäli kuin ei katso todentamisen olevan ehdottoman varmaa ja toisaalta falsifikationisti sikäli kuin hän ajattelee, että falsifikaatio voisi olla ehdottoman varmaa, ei olisi fallibilisti ainakaan sanan ankarammassa merkityksessä. Fallibilismin yleismääritelmät ovat kuitenkin sikäli epämääräisiä, että käytännössä mitä hyvänsä uskomusten kumoutuvuutta painottavia tieteenfilosofioita voi kuulla kutsuttavan "fallibilismiksi".


title: Fallibilismi

text: Fallibilismin taustalla oleva perusajatus kaikkien uskomusten mahdollisesta kumoutuvuudesta juontaa juurensa antiikin skeptiseen filosofiaan eli pyrrhonismiin.


title: Fallibilismi

text: Myöhemmin skeptisiä ja fallibillistisia ajatuksia esittivät monet uuden ajan filosofit, tunnetuimpana esimerkkinä David Hume. Humen kuuluisaa induktion kritiikkiä voidaan pitää fallibillismin sovelluksena: mikä hyvänsä universaali väitelause voi osoittautua vääräksi, koska mitään säännönmukaisuuden aikaansaamaa tottumusta korkeampaa kriteeriä induktiivisille yleistyksille ei ole löydettävissä.


title: Fallibilismi

text: Sanan "fallibilismi" toi filosofiaan yhdysvaltalaisfilosofi Charles S. Peirce. Sittemmin fallibilismia tai fallibilismille läheisiä ideoita ovat filosofiassaan muodossa tai toisessa painottaneet esimerkiksi John Dewey, Thomas Kuhn, W.V O. Quine ja falsifikationismin kehittäjänä tunnetuksi tullut Karl Popper. Toisin kuin Popperin falsifikationismi, fallibilismi ei kuitenkaan heikossa empiirisiin väitelauseisiin rajatussa muodossaan ole omana aikanamme millään lailla erityisen kiistanalainen periaate.


title: Fallibilismi

text: Pyrrhonilaisesta skeptisismistä moderni fallibilismi eroaa olennaisesti ensinnäkin sikäli, ettei se käytä kaikkien uskomusten kumoutuvuutta argumenttina tiedon legitimiteettiä sinänsä vastaan, toisaalta sikäli, että sen painopiste on teoreettisessa epistemologiassa eikä elämänfilosofisessa mielenrauhan tavoittelussa. Fallibilismi esimerkiksi Peircen ja Popperin kannattamassa muodossa on nimenomaann pyrrhonismille vastakkaista edustaessaan tieteellistä realismia. Se ei ole skeptistä epistemologiaa vaan on yleisesti suunnattu foundationalistista epistemologiaa vastaan. Tämä pätee yhtä hyvin Peirceen kuin Deweyn, Popperiin ja Quineen.


title: Fallibilismi

text: Peircen fallibilismin perustana on ajatus, ettei absoluuttisen universaalisuuden, tarkkuuden tai varmuuden saavuttaminen ole mahdollista. Tämä voidaan päätellä analysoimalla universaalin positiivisen väitelauseen pätevyysehtoja.


title: Fallibilismi

text: Absoluuttinen vamuus on mahdotonta, koska otos voi olla täydellisesti muistuttamatta kaikkia niitä kokoelman jäseniä, jotka jäävät otoksen ulkopuolelle. Niinpä se, että kaikki tunnetut joutsenet hetkenä "t" sattuvat olemaan valkoisia ei kumoa mahdollisuutta, että tuntemattomista joutsenista jopa enemmistö olisi mustia. Absoluuttinen tarkkuus taas tulee mahdottomaksi, koska otos ei koskaan tarjoa kaikkia mahdollisia mitattavia arvoja. Tässä Peircen oli ehkä oikeammassa kuin osasi kuvitellakaan: Heisenbergin epätarkkuusperiaate lausuu nimenomaisesti, että absoluuttinen tarkkuus perustavien mittausten tasolla on mahdotonta. Mitä tulee absoluuttiseen universaaliuteen, Peirce esittää argumentin, jonka voi katsoa soveltavan mahdollisten maailmojen semantiikkaa: vaikka tietäisimme absoluuttisella varmuudella ja tarkkuudella, että kaikki ihmiset ovat syntisiä tai ettei maailmasta löydy seitsenjalkaista vasikkaa, ei tästä voi päätellä, että kaikki ihmiset kaikissa mahdollisissa maailmoissa olisivat syntisiä eikä yksikään vasikka olisi seitsenjalkainen. Vaikka kaikki ihmiset olisivat tähän saakka täydellä varmuudella olleet synnittömiä eikä yhdelläkään vasikalla olisi ollut seitsemää raajaa, ei tästä voi päätellä, että tämä asiantila voitaisiin yleistää täydellisen universaaliksi luonnonlaiksi.


title: Fallibilismi

text: Peirce myös katsoi, että myös kaikki apriorisen varmat totuudet ovat periaatteessa kumoutuvia. Jos tiedämme matemaattisen totuuden järkeilyn kautta, argumentoi Peirce, se olisi silloin altis epävarmuudelle ja epätarkkuudelle. Niinpä ainoaksi vaihtoehdoksi näyttäisi jäävän, että matemaattinen varmuus perustuu suoraan välittömään kokemukseen. Peircen kuitenkin esittää, ettei välittömän kokemuksen tasolla ole mielekästä puhua sen enempää varmaa kuin epävarmaa:


title: Fallibilismi

text: Vastaesimerkiksi epäilyksille sen suhteen, ettei alkeellisten matemaattisten totuuksien epäileminen voi olla yksinkertaisesti mielekästä, Peirce (ibid., s.150) ottaa hypnoosin: jos on mahdollista, että hypnotisoidussa tilassa olemme täydellisen vakuuttuneita ilmeisen paikkansapitämättömän väitteen pätevyydestä, miten voimme olla varmoja siitä, ettei matemaattisten väitteiden absoluuttisen varmuuden kokemus johdu vain jonkinlaisesta hypnoosin kaltaisesta tilasta?


title: Fallibilismi

text: Peircen fallibilismi voi vaikuttaa hyvin samankaltaiselta opilta kuin pyrrhonismi, mutta se eroaa siitä olennaisesti, sillä siitä, että tieto on epävarmaa, epätarkkaa ja epäuniversaalia ei seuraa, ettei se voisi olla yhtä kaikki klassisen tiedon määritelmän mukaisesti tietoa. Peircen filosofia epistemologia, jota hän kutsui myös "kriittiseksi arkijärjeksi" (engl. critical common-sensism) on olennaisesti vastakkaista skeptisismille. Peircen mukaan oli yksinkertaisesti mieletöntä epäillä kaikkia uskomuksia, koska tämä olisi käytännössä mahdotonta. Mutta vaikka olemme pakotettuja uskomaan kritiikittä valtavaan joukkoon uskomuksia, ei tästä seuraa, että yksikään niistä olisi ehdottoman varma tai epäilyksen ulkopuolella. Tällainen pragmatistinen tieteellistä realismia edustava filosofia ei ole ristiriidassa fallibilismin kanssa, vaan ainoastaan foundationalismin, joka olettaa, että tieto voitaisiin laskea jollekin ehdottoman varmalle perustalle (esimerkiksi Descartesin Cogito). Toisekseen Peircen filosofia on vastakkaista humelaiselle uuspyrrhonismille, koska se oli jyrkän realistista tai suoranaisen anti-nominalistista.


title: Fallibilismi

text: Peircen fallibilismi eroaa myös humelaiseen induktion kritiikkiin voimakkaasti sitoutuvasta popperlaisesta falsifikationismista sikäli, ettei Peirce pitänyt induktiota illegitiiminä päättelynä tai fallibilismin vastaisena.


title: Fallibilismi

text: Peirce liitti fallibilisminsa myös osaksi synekismiksi kutsumaansa metafyysisistä järjestelmäänsä, johon myös realismi kuului olennaisena osana. Asia ei ole vain niin, että emme voi tietää, josko jokin luonnolaki on ehdottoman universaali, vaan meillä on syytä olettaa (vaikka emme tietenkään voi olla tästäkään varmoja), ettei yksikään luonnonlaki todella ole ehdottoman universaali. Peirce huomautti, ettei ole mitään todistetta sen uskomuksen puolesta, että luonnonlait ovat muuttumattomia, ja hän totesi tämän uskomuksen, sikäli kuin se oletetaan metafyysisenä dogmina, olevan fallibilismin vastainen. Vedoten fallibilistiseen doktriiniin, jonka mukaan absoluuttisesti universaaleja lakeja ei ole, Peirce pyrki oikeuttamaan tykismiksi kutsumansa metafyysisen opin, jonka mukaan universumissa on olemassa todellista ei-lainmukaista satunnaisuutta, ja joka puolestaan oli tärkeä osa hänen synekismiään ja tähän kuuluvaa ajatusta, jonka mukaan luonnonlait ovat kehittyneet kosmisessa evoluutioprosessissa.


title: Fallibilismi

text: Karl Popper ymmärsi fallibislimilla olennaisimmilta osin samaa kuin mitä Peirce ja muut pragmatistit ennen häntä:


title: Fallibilismi

text: Popper siis katsoi, ettei minkään teorian totuudenmukaisuutta ei loppujen lopuksi voida täysin todistaa: teorioita voidaan ainoastaan kumota, ja niihin voidaan uskoa "parhaana tämänhetkisenä tietona". Täten tulisi luottaa ainoastaan teorioihin, jotka ovat ainakin periaatteessa kumottavissa. Popper viehtyi ajatukseen kuultuaan paikallisessa yliopistossa Albert Einsteinin luennon, jossa Einstein esitteli keksimäänsä suhteellisuusteoriaa ja kertoi olevansa valmis hylkäämään sen, jos joku löytäisi ristiriitaisia todisteita.


title: Fallibilismi

text: Teoksessaan "Arvauksia ja kumoamisia – tieteellisen tiedon kasvu" (1963) Peircen evolutiivista epistemologiaa vastaavalla tavalla Popper esitti fallibilismin teemaksi sen, että tiede oppii virheistään ja että oppiessamme tiedoistamme korjatessamme niitä tietomme kasvaa, vaikka emme koskaan voikaan olla aivan varmoja siitä että olemme lopullisesti oikeassa.


title: Fallibilismi

text: Tietomme "korroboroituvat" kestäessään tutkimukset, joissa riskinä on koko teorian kumoutuminen. Näin tiede lähestyy totuutta. Popperin mukaan ei siis ole mitään syytä ryhtyä relativisteiksi tai skeptikoiksi, vaikka emme voikaan olla aivan varmoja siitä että olemme lopullisesti oikeassa. Olemme kuitenkin aina vain lähempänä lopputulosta, joten pitkällä tähtäyksellä lopputulos on aina vain lähempänä totuutta.


title: Fallibilismi

text: Fallibilismin mukaan hyvä tieteentekijä ei siis ole niinkään kiinnostunut siitä havaintoaineistosta, joka on teorian kanssa sopusoinnussa, vaan nimenomaan siitä, jonka kanssa teorialla on ongelmia. Popperin mukaan on helppo saada havainnot sopimaan yhteen teorian kanssa jo sosiaalipsykologisista syistä. Fallibilismi siis korostaa kriittisyyden merkitystä tieteen kehityksessä.


title: Fallibilismi

text: Falsifikaatiokriteeri ei voi käsitellä olemassaoloväitteitä sellaisenaan, koska emme voi millään tavoin todistaa, että jokin asia ei olisi. Siksi olemassaoloa ei oleteta ennen kuin olemassaolemattomuus falsifioidaan.


title: Falsifiointi

text: Falsifiointi eli falsifioiminen (< , 'väärä') tarkoittaa väitteen osoittamista vääräksi. Fallibilismi merkitsee Charles S. Peircen alullepanemaa tieteenfilosofista oppia, jonka mukaan kaikkia väitteitä on pidettävä periaatteessa kumoutuvina. Falsifikationismi ("negativismi", "kontrapositivismi" tai "popperilainen tieteenfilosofia") puolestaan on tieteenfilosofian paradigma, jonka tavoitteena on erottaa tiede epätieteestä ja muusta ei-tieteestä. Sen mukaan tieteellisiä ovat vain sellaiset väitteet, jotka ovat falsifioitavissa eli periaatteessa mahdollista osoittaa vääriksi jollain havainnoilla. Toisinaan näitä termejä myös käytetään synonyymeina, mutta Peircen ja Popperin näkemysten välillä on sisällöllisiä eroja.


title: Falsifiointi

text: Falsifikationismin taustalla on havainto universaaliväitteiden todistamisen ja kumoamisen välisestä loogisesta epäsymmetriasta, johon jo C. S. Peirce kiinnitti huomiota: universaaliväitettä on mahdotonta todistaa oikeaksi olipa otos kuinka suuri hyvänsä kuin siinä ideaalisessa tilanteessa, jossa kaikki kvantifioidun joukon oliot voitaisiin tutkia, missä sitä vastoin periaatteessa yksi ainoa todellinen vastaesimerkki riittää kumoamaan sen. Esimerkiksi väite ”kaikki korpit ovat mustia” voitaisiin verifioida vain tarkistamalla kaikki korpit, nyt, menneisyydessä ja tulevaisuudessa. Falsifikationinismin kannattajien mukaan se voidaan kuitenkin osoittaa vääräksi löytämällä yhdenkin punaisen korpin.


title: Falsifiointi

text: Falsifikationanismi syntyi Karl Popper esittäessä ensimmäisenä, että teoriaa voitaisiin pitää tieteellisenä vain, jos se periaatteessa voisi olla todistettavissa tutkimuksella vääräksi. Popper päätteli, että falsifioimattomuus ei ole osoitus teorian vahvuudesta, vaan sen heikkoudesta; hyvä teoria olisi nimenomaan sellainen, jonka falsifioitumisehdot voidaan määritellä, ja sikäli kuin teorian falsifikaatio kerta toisensa jälkeen epäonnistuu, tämän voitaisiin katsoa tukevan voimakkaasti olettamusta, että teoria on tosi. Teoriaa ei kuitenkaan voisi koskaan verifioida, ja periaatteessa tuleva tutkimus voisi aina kumota parhaankin teorian. Falsifikationisti on toisin sanoen myös fallibilisti, painottaen kaikkien teorioiden mahdollista kumoutuvuutta. Sitä vastoin fallibilisti ei ole välttämättä falsifikationisti, ja vaikka fallibismi on melko yleisesti hyväksytty näkemys, falsifikationismi ei sitä ole: yleisesti kuitenkin ollaan kannalla, että ankarassa mielessä teorian varma kumoaminen on yhtä mahdotonta kuin sen verifioiminenkin. Popperin esittämä kritiikki oli yhtä kaikki osallisena vaikuttamassa loogisen positivismin ja verifikationismin väistymiseen.


title: Falsifiointi

text: Se, että jokin teoria on falsifioitavissa eli osoitettavissa vääräksi, ei tarkoita sitä, että teoria "olisi" väärä; sen sijaan se tarkoittaa, että "jos" teoria on väärä, tämä voidaan osoittaa havainnoilla tai kokeilla. Käytännössä falsifioitavuudella voidaan välttää monentyyppisten epätieteellisten väitteiden, esim. tautologian eli aina toden väitteen ("kaikki korpit ovat korppeja") hyväksymisen tieteelliseksi teoriaksi. Toisaalta se, että teoria on falsifioitavissa, ei kykene osoittamaan sitä varmasti ja lopullisesti oikeaksi. Falsifikaatioperiaatteella ei voi myöskään varmasti käsitellä olemassaoloväitettä, koska väitteen falsifiointi edellyttäisi sen negaation verifiointia, ja kyseinen negaatio on universaaliväite.


title: Falsifiointi

text: Falsifikaatiota on vaikea soveltaa vähänkään laajempiin teorioihin, sillä on vaikea sanoa, falsifioiko vastaesimerkki koko teorian vai jonkun osan siitä – ja jos se kaataa vain osan, niin minkä.


title: Falsifiointi

text: Popperin alkuperäisen näkemyksen mukaan teoria tai hypoteesi voidaan lopullisesti hylätä yhden sen kanssa yhteensopimattoman havainnon perusteella. Klassinen esimerkki tästä on se, että yhden mustan joutsenen löytäminen osoittaa virheelliseksi sen teorian, että kaikki joutsenet ovat valkoisia.


title: Falsifiointi

text: Popper katsoi, että tieteilijöille ovat erityisen arvokkaita kahdentyyppiset väittämät, havaintoväittämät ja kategoriset väittämät. Havaintoväittämät ovat sellaisia kuten ”tämä on valkoinen joutsen”. Loogikot kutsuvat tällaisia väittämiä singulaarisiksi eksistenssiväittämiksi, koska ne väittävän jonkin yksittäisen asian olevan olemassa. Ne voidaan esittää muodossa ”on olemassa "x" joka on joutsen, ja "x" on valkoinen”.


title: Falsifiointi

text: Kategoriset väittämät ovat sellaisia, jotka luokittelevat kaikkia jonkin ilmentymiä, kuten ”kaikki joutsenet ovat valkoisia”. Loogikot kutsuvat tällaisia väittämiä universaaleiksi. Ne esitetään yleensä muodossa ”kaikille "x", jos "x" on joutsen, tällöin "x" on valkoinen”. Tieteellisten lakien oletetaan yleensä olevan tässä muodossa. Eräs vaikea tieteellistä menetelmää koskeva ongelma on: kuinka havainnoista edetään lakeihin? Kuinka mistään joukosta eksistenssiväittämiä voidaan edetä universaaliväittämään? Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi.


title: Falsifiointi

text: Popper katsoi, ettei tiede voi nojata tällaiseen epäpätevään induktiiviseen päättelyyn. Tilalle, induktion ongelman ratkaisijaksi, hän esitti falsifiointia. Hän katsoi, että vaikka yksittäistä olemassaoloväittämää, kuten ”on olemassa valkoinen joutsen”, ei voida koskaan käyttää universaaliväittämän, kuten ”kaikki joutsenet ovat valkoisia”, todistamiseen, sitä voidaan käyttää universaaliväittämän osoittamiseen vääräksi: yksittäinen havainto mustasta joutsenesta riittää osoittamaan, että universaaliväittämä kaikkien joutsenien valkoisuudesta on väärä.


title: Falsifiointi

text: Falsifioinnissa on kyse muodoltaan deduktiivisesta argumentista. Väittämien falsifiointi tapahtuu hyödyntämällä modus tollens -päättelyä jonkin uuden havainnon kautta. Oletetaan, että jokin universaaliväittämä "U" kieltää jonkun havainnon "O" mahdollisuuden:


title: Falsifiointi

text: Havainto "O" kuitenkin tehdään:


title: Falsifiointi

text: Näin modus tollensilla seuraa:


title: Falsifiointi

text: Vaikka tällainen falsifiointi on pätevä, se on hyvin rajallinen. Näkemystä on myöhemmin kutsuttu naiiviksi falsifikationismiksi, ja muun muassa konfirmaatioholismi suuntautuu sitä vastaan. Konfirmaatioholismin mukaan lähes mikä tahansa väite voidaan saada sopimaan yhteen yksittäisen uuden havainnon kanssa, mikäli väitteen taustateorioihin tehdään tarvittavia muutoksia. Esimerkiksi jos kuullaan, että Australiasta on löydetty mustajoutsenia, teoriaan voidaan lisätä jokin sopiva "ad hoc" -hypoteesi, kuten ”kaikki joutsenet ovat valkoisia, paitsi eräät Australiasta löydetyt joutsenet” tai ”kaikki joutsenet ovat valkoisia ja Australiassa suoritetut lintuhavainnot ovat epäluotettavia”.


title: Falsifiointi

text: Konfirmaatioholismi perustuu Pierre Duhemin ja W. V. O. Quinen ajatuksiin. Popper itse käsitteli naiivin falsifioinnin ongelmia teoksessaan "The Logic of Scientific Discovery".


title: Falsifiointi

text: Naiivi falsifikationismi siis epäonnistui pyrkimyksessään määrätä tieteelle jokin välttämätön menetelmä, jota tieteilijöiden tulisi käyttää. Tämä on seurausta siitä, että naiivin falsifioinnin kohteena ovat yksittäiset tieteelliset väittämät. Tieteelliset teoriat koostuvat kuitenkin joukosta tällaisia väittämiä, ja nämä joukot ovat niitä, joita tieteilijöiden tulee hyväksyä tai hylätä.


title: Falsifiointi

text: Naiivin falsifioinnin tilalle Popper muotoili ajatuksen tieteestä falsifioituvien teorioiden hylkäämisen kautta kehittyvänä prosessina. Falsifioidut teoriat tullaan korvaamaan teorioilla, jotka voivat selittää ne ilmiöt, jotka falsifioivat aiemman teorian, eli teorioilla, joilla on suurempi selitysvoima. Popper katsoi, että tieteilijältä vaaditaan päätös teorian muodostavien tai sen falsifioivien väittämien hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jossain vaiheessa teoriaan lisättyjen "ad hoc" -hypoteesien ja huomiotta jätettyjen teorian falsifioivien havaintojen paino tulee niin suureksi, ettei teoriaa voida enää tukea, ja päätös sen hylkäämisestä tapahtuu.


title: Falsifiointi

text: Esimerkiksi aristoteelinen mekaniikka selitti arkipäiväiset havainnot, mutta Galileo Galilein tekemät kokeet falsifioivat ne, ja myöhemmin Newtonin mekaniikka syrjäytti sen selittämällä Galileon ja monien muiden havaitsemat ilmiöt, joita aristoteelinen mekaniikka ei kyennyt selittämään. Newtonilainen mekaniikka kykeni selittämään muun muassa planeettojen liikkeet ja kaasujen mekaniikan suuressa määrin. Se ei kuitenkaan kyennyt selittämään esimerkiksi Merkuriuksen radan periheliliikettä, minkä Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria selitti. Atomitasolla Newtonin mekaniikan osoittivat virheelliseksi niin kutsuttu ultraviolettikatastrofi sekä Gibbsin paradoksi, ja sen syrjäytti kvanttimekaniikka.


title: Falsifiointi

text: Vastaavasti Thomas Youngin valon aaltoteoria syrjäytti Newtonin teorian valohiukkasista, mutta Michelsonin–Morleyn koe puolestaan osoitti sen virheelliseksi. Myöhemmin sen syrjäyttivät James Clerk Maxwellin elektrodynamiikka ja Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria, jotka selittivät havaitut ilmiöt.


title: Falsifiointi

text: Kussakin vaiheessa uudet havainnot tekivät aiemmasta teoriasta kestämättömän (eli falsifioivat sen) ja tilalle löydettiin uusi teoria, joka oli selitysvoimaltaan suurempi (eli kykeni selittämään aiemmin selittämättömissä olleet ilmiöt) ja seurauksena tarjosi paremmat mahdollisuudet sen itsensä falsifioinnille.


title: Falsifiointi

text: Popper käytti falsifiointia demarkaatio-ongelman ratkaisemiseen vetämään rajan tieteellisten ja epätieteellisten teorioiden välille. Tässä falsifikationismi oli tarkoitettu korvaamaan verifikationismi. Verifikationismin mukaan väittämän tulee olla empiirisesti verifioitavissa eli vahvistettavissa, jotta se olisi sekä merkityksellinen että tieteellinen. Tämä oli keskeinen osa loogisen empirismin ja niin kutsutun Wienin piirin ohjelmaa.


title: Falsifiointi

text: Popper havaitsi, että Wienin piirin filosofit olivat sekoittaneet kaksi erillistä ongelmaa, lauseiden merkityksellisyyden ongelman ja demarkaatio-ongelman, ja esittäneet verifikationismia yhtenä ratkaisuna kumpaankin. Popper sen sijaan katsoi, että on olemassa merkityksellisiä teorioita, jotka eivät ole tieteellisiä, eikä merkityksellisyyden kriteeri siksi liity demarkaatio-ongelmaan. Falsifikationismi vastustaa sitä näkemystä, että falsifioimattomissa olevat väittämät olisivat mielettömiä tai muutoin huonoja.


title: Falsifiointi

text: Falsifikationismin mukaan siis sellainen teoria, jota ei voida osoittaa vääräksi, ei täytä tieteen tunnusmerkkejä. On hyödyllistä tietää, onko jokin teoria falsifioitavissa, jos ei muuten niin siksi, että se auttaa sen ymmärtämisessä, kuinka teoriaa voidaan arvioida. Tällöin voidaan esimerkiksi välttää sitä, että yritettäisiin falsifioida teoria, joka ei edes ole falsifioitavissa.


title: Falsifiointi

text: Esimerkiksi psykoanalyysia on väitetty teoriaksi, jota on vaikea kumota. Toinen yksinkertainen esimerkki teoriasta, jota ei voida kumota, kuuluu ”vihreitä joutsenia on olemassa”. Väitettä ei voida osoittaa vääräksi, ja niin ollen sitä ei voida pitää tieteellisenä.


title: Falsifiointi

text: Popperilainen kriteeri ei sulje tieteen piiristä yksittäisiä falsifioimattomissa olevia "väittämiä" vaan "kokonaisia teorioita", jotka eivät sisällä yhtään falsifioitavissa olevaa väittämää. Tällöin jää jäljelle konfirmaatioholismiin liittyvä ongelma siitä, mikä muodostaa ”koko teorian”.


title: Falsifiointi

text: Popperille falsifioitavuus oli erityistapaus yleisemmästä teorioiden kritisoitavuuden ajatuksesta, vaikkakin hän myönsi, että falsifiointi on yksi tehokkaimpia menetelmiä, joilla teorioita voidaan kritisoida. Popper katsoi, että myös falsifioimattomissa olevat väittämät ovat tärkeitä tieteen kannalta, ja tieteelliset teoriat sisältävät osinaan myös tällaisia väittämiä. Popper käytti termiä ”metafyysinen tutkimusohjelma” kuvaamaan sellaisia teorioita, jotka eivät ole falsifioitavissa, mutta ovat kuitenkin hyödyllisiä. Eräänä esimerkkinä hän käytti evoluutioteoriaa. Myöhemmin Popper perui kuitenkin näkemyksensä ja myönsi evoluutioteorian olevan falsifioitavissa.


title: Falsifiointi

text: Yhdysvalloissa falsifioitavuus oli eräs kriteereistä, jonka perusteella oikeus totesi ”luomistieteen” epätieteelliseksi Arkansasissa vuonna 1981 käydyssä oikeudenkäynnissä (McLean v. Arkansas). Periaate on myös osana Daubert Standardia, joka määrittää, missä määrin tieteellinen todistusaineisto kelpaa oikeudenkäynneissä.


title: Falsifiointi

text: Siinä missä Popper oli kiinnostunut pääasiassa tieteen logiikasta, Thomas Kuhn tutki vaikutusvaltaisessa teoksessaan "Tieteellisten vallankumousten rakenne" (1962) tieteen historiaa. Kuhn katsoi, että tieteilijät työskentelevät sellaisen käsitteellisen paradigman sisällä, joka vaikuttaa vahvasti siihen, miten he tulkitsevat havaintoja. Tieteilijät puolustavat paradigmaansa pitkään kaikkia falsifiointiyrityksiä vastaan lisäämällä olemassa oleviin teorioihin "ad hoc" -hypoteeseja. Paradigman vaihtaminen on vaikeaa, koska se vaatii tutkijalta vahvaa poikkeamista työtovereiden näkemyksistä ja epäortodoksisen teorian puolustamista.


title: Falsifiointi

text: Jotkut falsifikationistit näkivät Kuhnin teoksen vahvistavan falsifikationismin, koska se tarjosi historiallista aineistoa sen tueksi, että tiede etenee hylkäämällä riittämättömiä teorioita ja että falsifikationismin kannalta keskeisiä ovat tieteilijöiden tekemät päätökset hyväksyä tai hylätä joku teoria.


title: Falsifiointi

text: Imre Lakatos kuului näin ajatelleisiin. Hän pyrki selittämään Kuhnin tulokset esittämällä, että tiede etenee tutkimusohjelmien falsifioinnin eikä teorioiden naiivin falsifioinnin kautta. Lakatosin lähestymistavassa tieteilijä työskentelee tutkimusohjelman, joka vastaa suurin piirtein Kuhnin ”paradigmaa”, sisällä. Siinä missä Popper hylkäsi "ad hoc" -hypoteesien lisäämisen epätieteellisenä, Lakatos hyväksyi ne osaksi uusien teorioiden muodostamista.


title: Falsifiointi

text: Jotkut tieteenfilosofit, kuten Paul Feyerabend, ovat katsoneet Kuhnin teoksen osoittavan, että sosiaaliset tekijät, eikä niinkään jonkun rationaalisen menetelmän noudattaminen, määräävät sen, mikä tieteellisistä teorioista saa yleisen hyväksynnän. Tällaisen jyrkän tulkinnan ovat hylänneet muun muassa Alan Sokal sekä Kuhn itse.


title: Falsifiointi

text: Feyerabend tutki tieteen historiaa vielä kriittisemmin ja hylkäsi lopulta kaikki preskriptiiviset metodologiat. Hän hylkäsi kaikki tieteelliset menetelmät sekä tieteen vaatimukset auktoriteetista mihinkään tällaisiin menetelmiin vedoten. Sen sijaan hän katsoi, että jos tulisi valita jokin metodologinen sääntö, tietoteoreettinen anarkismi olisi ainoa vaihtoehto. Feyerabendille tieteen kaikki sellainen sosiaalinen status, joka tieteellä voi olla, on seurausta tieteen sosiaalisesta ja fysikaalisesta arvosta enemmän kuin sen menetelmistä.


title: Falsifiointi

text: Monet nykytieteenfilosofit ja analyyttiset filosofit, kuten W. H. Newton-Smith, Kurt Hübner, John W. N. Watkins, A. J. Ayer, Mary Hesse, Geoffrey James Warnock, Arnold Levison, Jennifer Trusted, Anthony O'Hear, George N. Schlesinger, Adolf Grünbaum, Alan Musgrave, R. H. Vincent, Henry E. Kyburg, Jr., John Worrall, Herbert Feigl, L. Jonathan Cohen, Wesley C. Salmon, Ilkka Niiniluoto, Raimo Tuomela, Colin Howson, Hilary Putnam, David Stove ja Richard C. Jeffrey, ovat kritisoineet Popperin tieteenfilosofiaa paljon. Se, ettei Popper luottanut induktiiviseen päättelyyn, on johtanut väitteisiin siitä, että hän olisi antanut tieteen käytännöistä virheellisen kuvan. Useimmat ammattitieteenfilosofit eivät ole koskaan asettaneet popperilaista näkemystä probabilistisen induktion edelle.


title: Falsifiointi

text: Fyysikot Alan Sokal ja Jean Bricmont kritisoivat falsifioitavuutta teoksessaan "Fashionable Nonsense" (julkaistu myös nimellä "Intellectual Impostures") sillä perusteella, ettei se kuvaa totuudenmukaisesti sitä, miten tiede todella toimii. Heidän mukaansa teorioita käytetään siksi, että ne menestyvät, ei siksi, että toiset teoriat epäonnistuvat.


title: Falsifiointi

text: Sokalin ja Bricmontin mukaan tieteilijät katsovat sellaisen teorian, joka menestyy falsifiointiyrityksiä vastaan, olevan osittain vahvistettu tai ainakin todennäköisempi. Heidän mukaansa Popper vastusti kaikenlaista teorioiden vahvistamista tai jopa niiden pitämistä todennäköisempinä. Tieteen historia kuitenkin osoittaa, että teoriat tulevat hyväksytyksi menestyksensä ansiosta. Sokalin ja Bricmontin mukaan falsifioitavuus ei kykene myöskään erottamaan esimerkiksi tähtitiedettä ja astrologiaa, koska kummatkin tekevät teknisiä ennusteita, jotka ovat joskus virheellisiä.


title: Falsifiointi

text: David Miller, kriittisen rationalismin kannattaja, on puolustanut Popperia näitä väitteitä vastaan