title: ČSA

text: České aerolinie ČSA on tšekkiläinen lentoyhtiö. Tšekin valtio omistaa yhtiöstä 56,92 prosenttia ja sen palveluksessa on 5 440 työntekijää. Matkustajia yhtiöllä on noin 5,5 miljoonaa. ČSA:lla on yhteensä 104 kohdetta 44 maassa, joihin se lentää pääosin Prahan Ruzyněn lentoasemalta. Yhtiö kuuluu SkyTeam -allianssiin, johon se liittyi vuonna 2001. 2013 Korean Air osti 44% osuuden yhtiöstä. Lokakuussa 2017 Tsekkiläinen Travel Service Airlines osti 98% kyseisen yhtiön osakkeista. Tulevaisuudessa CSA brändi tulee poistumaan.


title: ČSA

text: ČSA perustettiin virallisesti 6.10.1923. Ensimmäinen lento lennettiin Aero A-14 -konetyypillä Prahasta Bratislavaan 29.10.1923. Lyhenne ČSA on peruja Tšekkoslovakian ajalta, tullen sanoista "Československé aerolinie". Vaikka valtio jakautui vuoden 1993 alussa, Slovakian oma yhtiö Slovak Airlines perustettiin vasta kaksi vuotta myöhemmin. ČSA jatkoi toimintaansa Tšekin tasavallan kansallisena lentoyhtiönä.


title: ČSA

text: Vuonna 1957 ČSA aloitti säännölliset lennot Prahasta Moskovaan neuvostovalmisteisella Tupolev Tu-104A -koneella. Tämä konetyyppi oli yhtiön ensimmäinen suihkukone. ČSA:lla oli käytössään vuoteen 1998 asti lähes yksinomaan Tupolev-, Jakovlev- ja Iljušin-tyyppisiä koneita. Kaikki neuvostovalmisteiset koneet päätettiin korvata 1990-luvun alussa länsimaisilla koneilla. Ensimmäinen länsimainen konetyyppi oli Airbus A310, jolla ČSA aloitti lennot Prahasta Istanbuliin ja Tel Aviviin.


title: Théophile Delcassé

text: Théophile Delcassé (1. maaliskuuta 1852 Pamiers – 22. helmikuuta 1923 Nizza) oli ranskalainen valtiomies, joka teki pitkän uran kolmannen tasavallan politiikassa. Hän toimi Ranskan ulkoministerinä vuosina 1898–1905 ja 1914–1915. Delcassé rakensi liittoa Ranskan, Britannian ja Venäjän välille. Tämä liitto osoittautui merkittäväksi ensimmäisen maailmansodan myöhemmin puhjetessa.


title: Théophile Delcassé

text: Delcassé aloitti uransa lehtimiehenä ja tuki nuorena Léon Gambettan maltillista tasavaltalaisuutta sekä Jules Ferryn siirtomaavalloituspolitiikkaa. Hänet valittiin vuonna 1885 Ranskan edustajainkamariin ja nimitettiin 1893 Alexandre Ribotin hallitukseen kauppa-, teollisuus- ja siirtomaa-asioiden alivaltiosihteeriksi. Hän vaikutti erillisen siirtomaaministeriön perustamiseen ja toimi siirtomaaministerinä toukokuusta 1894 tammikuuhun 1895. Jouduttuaan tämän jälkeen oppositioon Delcassé painottui Ranskan laivastoon liittyneisiin kysymyksiin. Vuonna 1898 hänet nimitettiin ulkoministeriksi Henri Brissonin hallitukseen ja hän toimi tässä tehtävässä yhtäjaksoisesti seitsemän vuoden ajan kuudessa peräkkäisessä hallituksessa.


title: Théophile Delcassé

text: Delcassé halusi turvata Ranskan Saksan, Itävalta-Unkarin ja Italian muodostaman kolmiliiton uhkaa vastaan jatkamalla yhteistyötä Venäjän kanssa sekä lähentymällä Britanniaa. Heti ulkoministerikautensa alussa hän joutui ratkaisemaan Fashodan kriisinä tunnetun Ranskan ja Britannian siirtomaaselkkauksen Sudanissa. Parantaakseen suhteita Britanniaan Delcassé määräsi yleisestä mielipiteestä välittämättä ranskalaisen kapteeni Marchandin joukot perääntymään kiistellystä Fashodan linnakkeesta. Aluekiista sovittiin sopimuksella maaliskuussa 1899 ja maiden välit paranivat. Huhtikuussa 1904 solmittiin Britannian ja Ranskan välille lopulta pitkäaikaisen liiton luonut niin sanottu entente cordiale -sopimus, jolla maat sopivat useita kiistojaan. Delcassé edisti myös vuonna 1907 solmittua Englannin ja Venäjän ententesopimusta, jonka myötä nämä kolme maata muodostivat kolmoisententeksi kutsutun liittokunnan. Hän sai myös parannettua Ranskan suhteita Italiaan sekä sovittua vuonna 1900 Espanjan kanssa pitkäaikaisen siirtomaarajakiistan Länsi-Afrikassa.


title: Théophile Delcassé

text: Delcassén ulkoministeriys katkesi vuonna 1905 ensimmäiseen Marokon kriisiin, jossa Saksa asettui vastustamaan Ranskan pyrkimystä ottaa Marokko kontrolliinsa. Kiistan tulehduttua Saksa sai tilaisuuden vaatia Delcassén eroa, sillä entente cordiale -sopimuksen arkkitehtina häntä pidettiin Saksan politiikan päävastustajana. Ranskan hallitus taipui voimakkaan painostuksen alla kesällä 1905. Pääministeri Maurice Rouvier pakotti Delcassén eroamaan, mikä kuitenkin nostatti Ranskassa saksalaisvastaisen reaktion ja siten vain vahvisti hänen luomaansa Saksan-vastaista liittoa. Oltuaan muutaman vuoden syrjässä politiikan eturivistä Delcassé nimitettiin 1909 johtamaan komiteaa, joka selvitti Ranskan laivaston heikkouksia. Vuosina 1911–1913 hän toimi meriministerinä ja oli laatimassa järjestelyjä Ranskan ja Britannian merivoimien yhteistyöstä mahdollisen sodan syttyessä. Maailmansodan puhjettua hän oli vielä uudelleen ulkoministerinä Rene Vivianin hallituksessa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1915.


title: Laatokan rautatieasema

text: Laatokan rautatieasema () on Pietarin nykyaikaisin, 2003 avautunut rautatieasema. Asema sijaitsee ydinkeskustan itäpuolella ja Nevan pohjoispuolella. Helsingin ja Moskovan väliset junat pysähtyvät asemalla.


title: Laatokan rautatieasema

text: Rautatieaseman suunnittelu alkoi jo 1980-luvun loppupuolella, mutta rakentaminen vasta vuonna 2001. Sen on suunnitellut arkkitehti Nikita Javein. Asema otettiin käyttöön kesäkuussa 2003.


title: Laatokan rautatieasema

text: Elokuun 2003 ja syyskuun 2006 välillä asema toimi tilapäisesti Helsingin ja Pietarin välisten junien pääteasemana, mutta Helsingin junien lähtöasema palautui sittemmin Suomen asemalle.


title: Laatokan rautatieasema

text: Ratapiha on kaksikerroksinen. Kaukoliikenteen raiteet ovat maan pinnalla ja lähiliikenteen raiteet maan alla. Rautatieaseman liikennekapasiteetti on 50 lähi- ja 26 kaukojunaparia.,


title: Laatokan rautatieasema

text: Laatokan asema palvelee erityisesti Pietarista itään ja pohjoiseen suuntautuvien ratojen junaliikennettä. Helsingin ja Moskovan (Leningradin aseman eli Lokakuun aseman) välillä liikennöivät junat pysähtyvät Laatokan asemalla. Asemalta on myös muita junavuoroja Moskovaan.


title: Laatokan rautatieasema

text: Asemalta on kulkuyhteys Laatokan metroasemalle (Ладожская). Aseman kautta kulkee myös useita linja-auto-, johdinauto- ja raitiotielinjoja.


title: Facta

text: Facta on vuosina 1969–1974 julkaistu 11-osainen suomenkielinen, suomalaisnäkökulmainen tietosanakirja.


title: Facta

text: "Factan" päätoimittaja oli Veli Valpola ja julkaisija Tietosanakirja Oy. Viimeisenä julkaistun täydennys- ja hakemisto-osan toimittamisesta vastasi loppuvaiheessa Maija Numminen. Sarjasta otettiin ainakin kahdeksan painosta. Sitä myytiin yli 75 000 kappaletta. "Factan" osissa 1–10 on 5 712 sivua, 81 648 hakusanaa, 15 141 kuvaa ja 511 karttaa.


title: Facta

text: Factaa seurasi 1980–2000-luvuilla "Facta 2001"-sarja lisäosineen. "Facta 2001"-kirjasarjasta on tehty myös digitaalisia painoksia, muun muassa ensimmäinen CD-romilla julkaistu tietosanakirja "CD-Facta" (1994). Palvelu toimi internetissä 31.12.2011 saakka.Viimeiset painokset, koko sarjan ISBN 951-0-01480-X:


title: Facta

text: "Facta 2001:n" toimituksen suunnittelusta ja johdosta vastasivat Maija Numminen, Lauri Lehtinen ja Pekka Saloranta.


title: Diomede (Alaska)

text: Diomede on pieni kaupunki Länsi-Alaskassa. Se sijaitsee Pienen-Diomeden saaren länsirannalla Beringinsalmessa.


title: Diomede (Alaska)

text: Vuoden väestönlaskennassa asukkaita oli 146, joista valtaosa (yli 90 %) edustaa alueen alkuperäisväestöä, ingalikmiut-eskimoita, jotka harjoittavat enimmäkseen luontaiselinkeinoja (kalastus, metsästys).


title: Diomede (Alaska)

text:
Asutuskeskus sijaitsee saaren ainoalla niemekkeellä, jossa ranta ei vietä jyrkkänä rinteenä mereen. Paikkakunnalla ei ole vaikeiden jääolojen vuoksi satamaa, eikä saarella lentokenttää. Pääasiallinen yhteys 40 km:n päässä sijaitsevalle mantereelle on helikopterilla. Elintarvikkeet, polttoaine ja muu tavara saapuvat kesäisellä proomukuljetuksella. Kylä sähköistettiin 1970-luvulla dieselgeneraattoreilla.
Vesi saadaan kylän yhteisestä kaivosta, josta se pumpataan sulan maan aikaan suureen vesisäiliöön. Vesijohtoja ei kuitenkaan voi putkien jäätymisen takia rakentaa, ja vesi kannetaan koteihin. Säiliö tyhjenee maaliskuulle tultaessa, ja lopputalvesta asukkaat sulattavat vetensä jäästä.


title: Bulgarian maakaasukysymys

text: Bulgarian maakaasukysymys syntyi, kun Gazprom halusi muuttaa Bulgarian vuoteen 2010 kestävää maakaasusopimusta siten, että Bulgaria ryhtyy maksamaan markkinahintaa omaan käyttöönsä maakaasuputkiston kautta saadusta maakaasusta ja vastaavasti saa myös rahakorvauksena erikseen transitomaksut maakaasun siirrosta mm. Turkkiin, Kreikkaan ja Makedoniaan.


title: Bulgarian maakaasukysymys

text: Venäjän Gazpromin ja Bulgarian Bulgarazin välisen vuonna 1998 solmitun sopimuksen mukaan Bulgaria maksaa 258 dollaria tuhannelta maakaasukuutiometriltä omaan käyttöönsä toimitetusta kaasusta kuitenkin siten, että toisen sopimuksen mukaan transitokorvausten vuoksi kolmansiin maihin toimitettavasta kaasusta johtuen, maksaa Bulgaraz nettona vain 83 dollaria tuhannelta kaasukuutiometriltä. Siksi tällä hetkellä (tammikuussa 2006) Bulgarian maakaasun hintataso alittaa Länsi-Eurooppaan myydyn maakaasun hintatason. Bulgaraz myy bulgarialasille kotitalouksille kaasua 180 dollarin hintatasolla tuhannelta kuutiometriltä.


title: Bulgarian maakaasukysymys

text: Bulgaria pitää Gazpromin ehdotusta mahdottomana todeten maakaasusopimuksen olevan voimassa vuoteen 2010. Bulgaria on melko riippuvainen Venäjän maakaasutoimituksista.


title: Bulgarian maakaasukysymys

text: Vastaavanlaisesta maakaasun hinnan markkinaehtoistamisesta pääsivät Ukraina ja Venäjä sopuun toimituskatkosten tuloksena 4.1.2006.


title: Bulgarian maakaasukysymys

text: Vuonna 2004 Bulgarian kautta vietiin yhteensä 13,8 miljardia kuutiometriä venäläistä maakaasua Kreikkaan, Makedoniaan ja Turkkiin.


title: Long Valley -kaldera

text: Long Valley -kaldera (engl. "Long Valley caldera") on supertulivuoren purkauskraatteri Itä-Kaliforniassa. Kraatteri sijaitsee Mammoth Laken ja Mammoth Mountainsin seuduilla Mono Lake -järvestä etelään, Bishopista pohjoiseen. Kalderan koko on 32 × 17 km, syvyys 2-3 km. Alueella on ollut vulkaanista toimintaa hieman yli 3 miljoonaa vuotta.


title: Long Valley -kaldera

text: Kaldera syntyi 760 000 vuotta sitten VEI 8 -tulivuorenpurkauksessa, jossa laavaa virtasi 24-50 kilometrin päähän. Purkaus vapautti 600 kuutiokilometriä vulkaanista kiveä, tuhkaa ynnä muuta. 300 km³ lensi noin 40 kilometrin korkeuteen, mutta suurin osa putosi takaisin. Tuhkaa satoi miltei Omahaan asti.


title: Noomi

text: Noomi (hepreaksi נָעֳמִי "kaunis" voidaan myös ymmärtää "onnellinen") oli Vanhassa Testamentissa Ruutin anoppi. Noomi kutsui itseänsä myöhemmin Maraksi (Ruut 1:20–21), joka heprean kielessä merkitsee katkeraa tai onnetonta.


title: Noomi

text: Ruutin kirjan mukaan mooabilainen Noomi asui juutalaisen miehensä Elimelekin kanssa nälänhätää paossa Mooabin maassa ja heillä oli kaksi poikaa. Elimelekin ja poikienkin kuoltua Noomi ja Ruut muuttivat Betlehemiin, jossa Noomi ja Ruut onnistuivat saamaan haltuunsa Elimelekin perintömaita. Ruut ja siten Noomikin olivat kuningas Daavidin esiäitejä.


title: Noomi

text: Suomessa on 412 Noomi-nimistä ja 344 Naomi-nimistä henkilöä merkittynä väestötietojärjestelmään.


title: Yellowstonen kaldera

text: Yellowstonen kaldera () on Yhdysvalloissa Yellowstonen kansallispuistossa sijaitseva supertulivuori, jonka mitat ovat 55×72 kilometriä. Suurpurkaus tuotti Lava Creekin tuffin 640 000 vuotta sitten. Tällöin purkautui arviolta 2 500 km³ vulkaanista ainetta, kuten laavaa ja tuhkaa. Pienempiä purkauksia on sattunut noin 20 000 vuoden välein. Viime aikoina alueella on tapahtunut enemmän maanjäristyksiä kuin kahteenkymmeneen vuoteen, mutta tutkijoiden mukaan viitteitä suuresta purkauksesta ei ole.


title: Yellowstonen kaldera

text: Ensimmäisen kerran tulivuori purkautui yli kaksi miljoonaa vuotta sitten ja synnytti läpimitaltaan 50×80 kilometrin mittaisen kraatterin, joka oli satoja metrejä syvä. Kraatteri on sittemmin täyttynyt, ja muodostumaa kutsutaan nimellä Huckleberry Ridge Tuff. Yellowstonen kalderan useat purkaukset vapauttivat maan ilmakehään kaasuja ja tuhkaa ja aiheuttivat luultavasti säähäiriöitä. Siten purkaukset ehkä edistivät joidenkin lajien sukupuuttoa Pohjois-Amerikan mantereella. Viimeksi Yellowstonen kaldera purkautui noin 13 000 vuotta sitten, jolloin se synnytti viiden kilometrin mittaisen kraatterin.


title: Yellowstonen kaldera

text: Yellowstonen kalderan suuri purkaus saattaisi merkitä monien lajien sukupuuttoa, sekä miljoonien ihmisten kuolemaa. Purkausta edeltäisivät voimakkaat maanjäristykset, ja laavaa nousisi maan pinnalle. Lopulta supertulivuori purkautuisi ja nostattaisi maan ilmakehään suuren määrän kaasuja ja tuhkaa, jotka yhdessä muodostaisivat ilmakehään peiton. Auringosta tuleva säteily ei kykenisi läpäisemään tätä peittoa, jolloin Maapallon lämpötilat laskisivat äkillisesti. Seurauksena olisi ydintalvi, joka johtaisi uuteen jääkauteen. Jo itse purkaus luultavasti tuhoaisi paljon maata ja eliöitä, mutta ydintalven kylmyydellä ja siitä seurauksena olevalla nälänhädällä olisi katastrofaalisemmat seuraukset. Ensin purkaus vaikuttaisi vain Pohjois-Amerikkaan, mutta leviäisi nopeasti koskemaan muutakin maailmaa.


title: Yellowstonen kaldera

text: Tutkija Michael Rampinon mukaan on vain ajan kysymys, milloin Yellowstone purkautuu. Yellowstonen kaldera on kuitenkin vain yksi maailman seitsemästä tällä hetkellä tunnetusta supertulivuoresta, eikä tiedetä, mikä niistä seuraavaksi räjähtää, sillä supertulivuorien toiminnasta ei tiedetä paljoakaan. Purkausta olisi myös tämän tietämättömyyden takia hyvin vaikea, ehkä mahdotonkin estää.


title: Yellowstonen kaldera

text: 1985 alueella mitattiin kolmen kuukauden aikana yli kolmetuhatta pikkumaanjäristystä. Kalderan pinta nousi vuosina 2004-2009 nopeasti, mutta keväällä 2009 arveltiin nousun hidastuneen. Vuoden vaihteessa 2008–2009 koettiin Yellowstonessa jälleen pienjäristysten sarja; tuolloin niitä rekisteröitiin yli 900.


title: Gerry Bron

text: Gerry Bron (1. maaliskuuta 1933 Lontoo, Englanti – 19. kesäkuuta 2012), oli äänilevytuottaja ja manageri, joka johti omaa Bronze Records -levy-yhtiötään. Hänet muistetaan erityisesti Uriah Heep -yhtyeen managerina ja tuottajana 1970-luvulla.


title: Gerry Bron

text: Bronin sisko on näyttelijä Eleanor Bron, isä taas toimi Gerryn tavoin musiikkialalla muun muassa kustantajana. Isä lyhensi perheen sukunimen Bronstein Broniksi.


title: Harmaa talous

text: Harmaa talous tarkoittaa muuten laillista liike- tai yritystoimintaa, josta ei kuitenkaan suoriteta lakisääteisiä maksuja tai veroja, esimerkiksi ennakonpidätystä tai sosiaaliturva- ja eläkemaksuja. Euroopan unioni laskee harmaaseen talouteen kuuluvaksi myös laittoman kaupan, kuten esimerkiksi huumekaupan. Harmaata taloutta esiintyy tyypillisesti työvoimavaltaisilla toimialoilla, kuten rakennusalalla, majoitus- ja ravitsemisalalla ja kuljetusalalla.


title: Harmaa talous

text: Tyypillisiä ilmenemismuotoja ovat pimeiden palkkojen maksaminen, kuittikauppa, pimeät yrittäjätulot ja lyhyen elinkaaren yritysten käyttö verojen välttämiseksi. Harmaata taloutta esiintyy myös kansainvälisessä kaupassa ja sijoitustoiminnassa. Harmaan talouden yleisyydestä on esitetty erilaisia arvioita. Arviointia vaikeuttaa se, että harmaa talous on suurelta osin piilorikollisuutta, josta vain osa tulee viranomaisten tietoon.


title: Harmaa talous

text: Ilmiön laajuutta arvioidaan esimerkiksi 16.6.2010 ilmestyneessä eduskunnan tarkastusvaliokunnan tilaamassa tutkimuksessa, joka on Suomen tähän asti laajin tutkimus harmaasta taloudesta. Tutkimuksessa käsitellään harmaan talouden ilmiöitä sijoitustoiminnan, kansainvälisen tavarakaupan ja kotimaisen harmaan talouden ydinalueiden, eli rakennustoimialan ja majoitus- ja ravitsemistoimialan sekä kuljetustoimialan, näkökulmasta.


title: Harmaa talous

text: Tutkimuksessa esitettyjen arvioiden mukaan harmaan talouden määrä olisi verotarkastuksiin perustuvalla laskentamenetelmällä 10–14 miljardia euroa vuonna 2008, mikä vastaa 5,5–7,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Fiskaalisina vahinkoina tämä tarkoittaa 4-6 miljardin euron vuosittaisia verojen ja maksujen menetyksiä. Olavi Ala-Nissilän mukaan vuonna 2012 EU-maiden harmaan talouden arvo oli 16 % EU-maiden taloudesta eli yli 1 850 miljardia euroa. Lisäksi verotuloja karkasi massiivisesti veroparatiiseihin. Olavi Ala-Nissilän mukaan, jos kaikki veronalaiset tulot kerättäisiin, se riittäisi koko EU-maiden budjettivajeeseen.


title: Harmaa talous

text: Toisen arvion mukaan Euroopan (EU-27, Norja, Sveitsi, Kroatia ja Turkki) alueella harmaan talouden suhteellinen osuus on laskenut vuosina 2003–2013 noin 22,4%:sta 18,5 %:iin maiden BKT:stä (2013 yhteensä 2 150 miljardia euroa). Keskiarvoa huomattavasti korkeammat arvot harmaan talouden BKT-osuudesta olivat Bulgariassa (31 %), Romaniassa, Kroatiassa, Liettuassa ja Virossa (28 %) sekä Turkissa (27 %) ja Latviassa (26 %). Tämän tutkimuksen arvio harmaan talouden osuudeksi Suomessa oli yhteensä 13,0% vuonna 2013 (25,8 mrd euroa). Eurostatin mukaan toimialakohtaisesti korkea harmaan talouden osuus olisi EU-alueella vuonna 2013 keskimäärin rakennustoiminnassa (31 %), tukku- ja vähittäiskaupan (20 %), hotelli- ja ravintolatoiminnan (19 %), tuotannollisen toiminnan (15 %) ja maatalouden (15 %) piirissä sekä muissa henkilökohtaisissa palveluissa (%-osuus määrittelemättä: viihde, hieronta, prostituutio, kotipalvelut, yms.).


title: Harmaa talous

text: Tavat hankkia ja sijoittaa harmaata rahaa kuuluvat olennaisena osana talousrikoksiin. Talousrikoksiin liittyvien varojen siirrot ulkomaille ja rikollisten liiketoimet ulkomaalaisten yritysten sekä veroparatiisivaltioon perustettujen yritysten kanssa ovat lisääntyneet. Käytännöt harmaan talouden torjumiseksi ja tulkinnat mikä on talousrikos vaihtelevat eri maissa. Suomessa harmaa talous kuuluu talousrikostutkinnan piiriin. Talousrikosten tutkiminen on vaikeaa, sillä niistä jäävät jäljet ovat usein epäsuoria: suoria todisteita, tositteita ja sopimuksia ei löydy. Rahat pestään sijoittamalla ne laillisiin yrityksiin tai esimerkiksi rahapeliin. Tämän vuoksi poliisi pyrkii tunnistamaan talousrikoksia muun muassa niihin usein liittyvien peiterikosten myötä. Peiterikos voi olla esimerkiksi rahanpesu.


title: Harmaa talous

text: Italiassa talousrikoksiksi luetaan myös niiden yhteyteen liittyvät muut rikokset, esimerkiksi kiristys. Italian mafian toiminnassa jopa palkkamurhat ovat arkipäivää. Mafian keskeisissä selvittelyissä yleensä taustalla on talousrikollisuuden etupiirijaot. Mafian toimia tutkii Italiassa talousrikoksiin ja harmaaseen talouteen erikoistunut viranomainen Guardia di Finanza.


title: Harmaa talous

text: Prostituutioon olennaisena osana liittyvä paritus, mutta myös prostituutio silloin, kun verot jätetään maksamatta kuuluu talousrikostutkinnan piiriin.


title: Harmaa talous

text: Kiinassa luetaan vuoden 2008 maitojauheskandaali talousrikokseksi, joista maksimirangaistus on kuolemantuomio.


title: Harmaa talous

text: Kehitysmaissa harmaan talouden keskimääräinen osuus kansantaloudesta on teollistuneita maita suurempi. Somaliassa, jossa suurimmassa osaa maata valtionhallinnon ote on olematonta ja valta on paikallistason klaanihallitsijoilla, käytännössä koko kansantalous toimii harmaan talouden varassa. Merirosvoudesta on tullut tärkeä osa alueen taloutta.. Yhdysvaltalaisen FAS-järjestön mukaan noin puolet Venäjän taloudesta liittyi tavalla tai toisella järjestäytyneeseen rikollisuuteen 1990-luvun lopussa.


title: Harmaa talous

text: Harmaa talous on haitallista valtiontaloudelle. Valtio menettää verotuloja. Laillisesti toimivat yritykset ovat lähtökohtaisesti epäedullisessa asemassa yrittäessään kilpailla harmaan talouden yritysten kanssa. Virallisten työntekijöiden työolosuhteet tai palkkaus voi kärsiä harmaan talouden työntekijöiden työpanoksen edullisemman hinnan vuoksi.


title: Harmaa talous

text: Toiminnasta on hyötyä siihen osallistuville. Jätettyään veronsa ja lakisääteiset maksunsa maksamatta yrittäjälle jää enemmän rahaa käteen ja hän pystyy samaan aikaan myymään tuotettaan kilpailukykyisemmällä hinnalla. Työntekijä hyötyy maksamatta jääneen tuloveron määrän. Kuluttaja hyötyy saadessaan tuotteen tai palvelun halvemmalla. Harmaa talous aiheuttaa tiettyjä riskejä siihen osallistuville. Yrittäjää ja työntekijää uhkaa rikossyyte mikäli asia paljastuu. Työntekijät työskentelevät ilman työehtoja tai vakuutuksia, eikä heille kerry lakisääteistä eläkettä. Kuluttajalla ei ole lakisäänteistä kuluttajansuojaa, eikä työllä tai palvelulla muuta takuuta kuin se minkä hyödykkeen myyjä sille antaa.


title: Harmaa talous

text: Harmaaseen talouteen liittyy usein myös muuta rikollista toimintaa. Se voi olla esimerkiksi rahanpesua ja veroparatiisien hyödyntämistä. Toisaalta se voi olla työsuojelun laiminlyöntiä tai sosiaaliturvan väärinkäyttöä, kuten esimerkiksi työttömyyskorvauksen nostamista, vaikka todellisuudessa tehdään töitä.


title: Harmaa talous

text: Harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjuntaan osallistuu Suomessa useita viranomaisia, joilla on aiheesta paljon havaintoja ja tietoa lakisääteisten tehtäviensä puitteissa. Viranomaisten yhteistyöllä ylläpidettävä verkkosivusto www.harmaa-talous-rikollisuus.fi kokoaa harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjuntaan liittyvän julkisen materiaalin yhteen. Sivusto on tarkoitettu niin suurelle yleisölle, poliittisille päättäjille ja viranomaisille kuin myös tieteentekijöille.


title: Harmaa talous

text: Sivustolta löytyy ajankohtaista tietoa harmaan talouden ja talousrikollisuuden ilmiöistä, niiden laajuudesta ja torjunnasta. Lisäksi sivusto antaa yrityksille ja kansalaisille tietoa siitä, miten toimia oikein ja suojautua harmaan talouden ja talousrikollisuuden aiheuttamilta haitoilta. Ajankohtaisia ilmiöitä kuvataan yhdistelemällä useamman eri viranomaisen havaintoja. Tarkoituksena on osoittaa, että harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunta kuuluu kaikille: viranomaisille, yrityksille ja kansalaisille. Sivusto toimii myös viranomaisten ja poliittisten päättäjien päätöksenteon tukena. Tietoa löytyy uusista ilmiöistä, kuten alustataloudesta ja virtuaalivaluutoista, mutta myös perinteisimmistä harmaan talouden muodoista, kuten pimeästä työstä ja korruptiosta.


title: Harmaa talous

text: Verkkosivuston toteutushanke on osa vuosille 2016–2020 vahvistettua kansallisen harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunnan strategian toimenpideohjelmaa. Sisällöstä vastaa toimituskunta, joka koostuu keskeisistä harmaan talouden torjuntaan osallistuvista viranomaisista ja ministeriöistä. Sivuston ylläpitoon osallistuvat sisäministeriö, valtiovarainministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, oikeusministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, liikenne- ja viestintäministeriö, Verohallinto, Poliisi, Tulli, Valtakunnanvoudinvirasto, Konkurssiasiamiehentoimisto, Aluehallintovirasto, Eläketurvakeskus, Työttömyysvakuutusrahasto, Tapaturmavakuutuskeskus, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, Valvira, Evira, ELY, Trafi ja Valtakunnansyyttäjänvirasto.


title: Harmaa talous

text: Verohallintoon perustettiin vuonna 2011 Harmaan talouden selvitysyksikkö (HTSY), joka jatkaa Viranomaisyhteistyön kehittämisprojekti Virke:n toimintaa. Harmaan talouden selvitysyksikkö toimii Laki Harmaan talouden selvitysyksiköstä (21.12.2010/1207) mukaan, jossa yksikön tehtäväksi on määritelty 1) edistää harmaan talouden torjuntaa tuottamalla ja jakamalla tietoa harmaasta taloudesta ja sen torjunnasta, sekä 2) laatia viranomaiselle velvoitteidenhoitoselvityksiä organisaatioista ja organisaatiohenkilöistä 6 §:ssä säädettyihin käyttötarkoituksiin.


title: Harmaa talous

text: Laki takaa yksikölle ainutlaatuisen laajat tiedonsaantioikeudet. Selvityksissä voidaan esimerkiksi kerätä ja yhdistellä salassa pidettäviä viranomaistietoja, luokitella asiakkaita tai asiakasjoukkoja. Lisäksi selvitysyksikkö laatii julkisia ilmiöselvityksiä, joissa kuvataan harmaan talouden ilmiöitä ja harmaan talouden torjuntaa sekä näiden vaikutuksia yleisellä tasolla. Yksikkö on siis palveluorganisaatio, joka tiedonsaantioikeuksiensa puitteissa tuottaa palveluja muille viranomaisille toimenpiteiden tueksi. Näin harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjuntatoimenpiteet saadaan kohdennettua riskiperusteisesti tietyille kohdejoukoille, eikä oikein toimivia yrityksiä tai kansalaisia tarvitse häiritä turhaan.


title: Harmaa talous

text: Vuosituhannen vaihteen jälkeen harmaasta taloudesta ja talousrikollisuudesta on tullut kiinteä osa järjestäytyneen rikollisuuden toimintaa Suomessa. Rikollisryhmien yritystoimintaan liittyy tulojen salaamista, pimeinä maksettuja palkkoja, kuittikauppaa ja tilauspetoksia. Veropetoksista annettiin vuonna 2006 yhteensä 429 tuomiota, näistä ehdottomia vankeusrangaistuksia kahdeksan kappaletta..


title: Harmaa talous

text: Viranomaisyhteistyön kehittämisprojektin Virken selvityksen mukaan rakennusalan harmaa talous lisääntyi pitkin vuotta 2007, ja Suomen valtio menetti 300 miljoonaa euroa verotuloina puhtaasti pimeän työn vuoksi. Joka kymmenes rakennusmies teki töitä pimeästi mikä tarkoitti yhteensä yli 15 000:ta miestyövuotta vuonna 2007.


title: Harmaa talous

text: Talousrikollisuus ja harmaa talous ovat jatkuvasti laajenevia ja rikoksentekomuotojaan muuttavia rikollisuuden aloja. Suomessa piilo- ja peiterikollisuutta on paljastunut useilta eri toimialoilta. Rakennus- ja ravintolatoimintaan liittyvinä alan yritysten aliurakoinnin ja kuittikaupan sekä niiden käyttämien ulkomaisten työntekijöiden ja yritysten hyväksikäyttäminen ovat olleet tyypillisiä harmaan talouden toimintatapamuotoja. Selviä viitteitä ammattimaisesta talousrikollisuudesta on saatu myös puukauppaan, metsätilakauppaan, ulkomaankauppaan, huumekauppaan, hyväntekeväisyyskeräyksiin, telemarkkinointiin, tiede- ja tutkimustoimintaan, arvopaperikauppaan sekä tietotekniikkarikollisuuteen liittyvistä väärinkäytöksistä. Arvopaperimarkkinoihin ja ATK-ympäristöihin liittyvät rikokset ovat talousrikostutkijoita työllistäviä uusia rikoslajeja, joita ei aiemmin ollut tutkittavana lainkaan.


title: Harmaa talous

text: Ilmiön laajuutta arvioidaan esimerkiksi 16.6.2010 ilmestyneessä eduskunnan tarkastusvaliokunnan tilaamassa tutkimuksessa, joka on Suomen tähän asti laajin tutkimus harmaasta taloudesta. Tutkimuksessa käsitellään harmaan talouden ilmiöitä sijoitustoiminnan, kansainvälisen tavarakaupan ja kotimaisen harmaan talouden ydinalueiden, eli rakennustoimialan ja majoitus- ja ravitsemistoimialan sekä kuljetustoimialan, näkökulmasta.


title: Harmaa talous

text: Tutkimuksessa esitettyjen arvioiden mukaan harmaan talouden määrä olisi verotarkastuksiin perustuvalla laskentamenetelmällä 10–14 miljardia euroa vuonna 2008, mikä vastaa 5,5–7,5 prosenttia bruttokansantuotteesta. Fiskaalisina vahinkoina tämä tarkoittaa 4-6 miljardin euron vuosittaisia verojen ja maksujen menetyksiä.


title: Harmaa talous

text: Prostituutioon usein olennaisena osana liittyvä paritus on Suomen lain mukaan rikollista toimintaa ja kuuluu talousrikostutkinnan kohteisiin. Mutta myöskään itsenäisillä prostituoiduilla ei ole Suomessa laillisen elinkeinonharjoittajan asemaa, vaikka vero- ja kirjanpitovelvollisuus koskeekin prostituutiosta saatuja tuloja samalla tavoin kuin muita ansiotuloja. Käytännössä suurin osa prostituutiosta kuuluukin harmaan talouden piiriin, sillä esimerkiksi kansanedustaja ja tutkija Anna Kontulan selvityksen mukaan vain osa ammattimaisimmista prostituoiduista ilmoittaa tulonsa veroviranomaisille, ja suurin osa jättää sekä ansiotuloverot ja arvonlisäverot että lakisääteiset eläke- ja sosiaaliturvamaksut maksamatta. Myös Tilastokeskus on todennut seksipalvelujen kulutuksen kasvun olevan harmaan talouden piirissä, ja eduskunnassa asiasta on esitetty kirjallinen kysymys, johon vastatessaan hallitus myönsi ongelman laajuuden. Jos tulot on saatu pimeänä, prostitutioidut voisivat tällöin myös saada yhteiskunnalta työmarkkina- tai toimeentulotukea ja muita sosiaalietuisuuksia. Harmaata taloutta torjutaan Suomessa juuri talousrikostutkinnan avulla, ja siten myös prostituution harjoittamiseen liittyvät vero- ja kirjanpitorikokset kuuluvat sen piiriin.


title: Harmaa talous

text: Suomessa talousrikosten esitutkintaa ja talousrikostorjuntaa suorittavat valtakunnallisesti toimiva keskusrikospoliisi, alueelliset talousrikostutkintayksiköt ja eräiden kihlakuntien poliisilaitosten talousrikostutkintayksiköt ja -ryhmät tai poliisilaitoksen yksittäinen talousrikostutkija. Tullilaitoksen toimivalta esitutkinnassa rajoittuu tullilain mukaisiin tullirikoksiin, joista osa on talousrikoksia.


title: Harmaa talous

text: Verotarkastusten tehtävänä on pitää verojärjestelmä uskottavana ja turvata verotulojen kertyminen. Vuonna 2010 Verohallinnossa valmistui 3552 verotarkastusta. Tarkastuksissa kaikkiaan 719:ssä todettiin harmaata taloutta.


title: Harmaa talous

text:
Tilaajavastuulaki vuodelta 2007 velvoittaa rakennusurakoiden ja vuokratyövoiman tilaajaa varmistamaan, että aliurakoitsijat ovat maksaneet veronsa ja työntekijöidensä eläkevakuutusmaksut. Helsingin Sanomien mukaan laki ei ole onnistunut lopettamaan harmaata taloutta. Rakennusliiton arvion mukaan pimeitä työntekijöitä on alalla 20 000 henkeä ja veroja menetetään arviolta yli 300 miljoonaa euroa vuodessa. Sisäasiainministeriön mukaan puolet talousrikospoliiseista tutkii rakennusalan kuittikauppoja: esimerkiksi huhtikuussa 2008 146 tutkijaa toimi 142 jutussa. Epäiltynä oli 653 henkilöä ja 481 rakennusyritystä.
Järjestäytyneet rikollisliigat harjoittavat kuittikauppaa ja maksavat palkkoja pimeästi työntekijöilleen. Verovalvonnan rakennustyömailla hoitavat koko maassa vajaat 20 tarkastajaa, ja heillekin verotustietojen saanti voi olla ongelmallista. Valtionvarainministeriö on esittänyt ajatuksen niin sanotusta käänteisestä arvonlisäverosta, jonka toivottaisiin vähentävän harmaata taloutta. Syyskuusta 2012 alkaen jokaisella uudella rakennustyömaalla työskentelevällä on oltava näkyvillä henkilötunniste ja veronumero ja kaikkien rakennustyömailla työskentelevien henkilöiden veronumerot kirjataan elokuussa avautuvaan julkiseen rekisteriin. Uuden käytännön avulla pyritään torjumaan rakennusalalla rehottavaa harmaata taloutta.


title: Harmaa talous

text: Tilaajavastuulain noudattamisen helpottamiseksi on kehitetty verkkopalvelu Tilaajavastuu.fi. Palvelun kehittämiskumppani on Rakennusteollisuus RT ry. Yhtiön omistajat ovat Rakentamisen Laatu RALA ry sekä Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry, jotka omistavat yrityksen yhdessä Tilaajavastuu.fi -palvelun kehittäjän Aspida Oy:n kanssa.


title: Harmaa talous

text: Käänteisessä arvonlisäverojärjestelmässä alv:n tilittää valtiolle ostaja eikä myyjä. Pitkissäkin palveluketjuissa arvonlisävero maksettaisiin vain kerran, ja sen maksaisi ensimmäinen ostaja. Järjestelmä on käytössä Ruotsissa, Saksassa, Hollannissa ja Itävallassa.


title: Harmaa talous

text: Mielipiteet käänteisestä arvonlisäverosta ovat ristiriitaisia. Helsingin syyttäjänviraston talousrikosasioita hoitavat syyttäjät ovat vedonneet alkuvuonna 2008 järjestelmän käyttöönoton puolesta. Valtionvarainministeri Jyrki Katainen haluaa puolestaan odottaa Ruotsin valtion kokemuksia verojärjestelmän muutoksesta.


title: Harmaa talous

text: Verohallituksen nimittämä työryhmä tutki vuonna 2006 käänteisen arvonlisäverojärjestelmän toimintaa. Työryhmä ei päässyt yksimielisyyteen järjestelmän vaikutuksista. Ryhmän enemmistön mielestä verokertymä kasvaisi noin 130 miljoonaa euroa, vähemmistön mukaan verotulot voisivat jopa vähentyä veropetosmahdollisuuksien lisääntyessä.


title: Harmaa talous

text: Helsingin Sanomat testasi vuonna 2011 helsinkiläisten pitseriaravintoloiden asiakaspalvelua hoitaa asiakkaidensa maksunsaamista palveluidensa tarjoamisesta näille. Pienissä ruokaravintoloissa näkyi paljon viitteitä veronkierrosta. Noin joka kolmessa testatuista viidestätoista ravintolasta kuittia pyydettäessä sen saamisessa tuli ongelmia: kassakoneen luukku saattoi olla jäänyt ostotapahtuman ajaksi auki; joissakin paikoissa taas kuitin saamisessa sen vastaanottaminen vaati pitkää näppäilyä tai saattoi vaatia jopa sen virran katkaisemista ostotapahtuman loppuunsaattamiseksi. Kassakonetta oli voitu mahdollisesti jopa manipuloida, joten kuitin saaminen ei taannutkaan paikan nuhteettomuutta. Ruuan arvonlisävero on Suomessa 13 prosenttia, mutta ravintoloiden antamissa kuiteissa esiintyi jopa neljää eri arvonlisäverokantaa: 12, 13, 18 ja 22 prosenttia.


title: Harmaa talous

text: Viranomaiset arvioivat, että harmaan talouden osuus majoitus- ja ravintola-alan liikevaihdosta on 8-10 prosenttia. Se merkitsee noin 500 miljoonaa euroa. Asiantuntijat vaativat valvonnan suuntaamista riskiyrityksiin ja tiedonkulun parantamista viranomaisten välillä. Myös Ruotsissa käytössä oleva, sertifioitu ja mustalla laatikolla varustettu kassakone sekä lailla säädelty kuitinantopakko olisivat heidän mukaansa avuksi.


title: Harmaa talous

text:
Kehitysmaissa harmaa talous muodostaa usein suuren osan taloudellisesta toiminnasta.
Liiketoimintaa koskeva lainsäädäntö ja sen valvonta ovat näissä maissa pienempiä kuin teollisuusmaissa. Tämän vuoksi kehitysmaiden kohdalla puhutaan epävirallisesta taloudesta (), jolla tarkoitetaan hallinnon säätelyn ulkopuolella olevaa taloudellista toimintaa.


title: Harmaa talous

text: On arvioitu, että Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa yli puolet maatalouden ulkopuolisesta työllisyydestä olisi epävirallista. Maataloudessa epävirallinen talous on vielä yleisempää. Koska toiminta on hallinnon säätelyn ulkopuolella, on sen yleisyydestä vaikea saada luotettavaa tietoa.


title: Patrik Andersson

text: Patrik ”Bjärred” Andersson (s. 18. elokuuta 1971 Borgeby, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Myös hänen isänsä Roy Andersson ja nuorempi veljensä Daniel Andersson ovat pelanneet jalkapalloa ammattilaisina.


title: Patrik Andersson

text: Andersson aloitti uransa Bjärrends IF:ssä, jossa hän myös sai lempinimensä. Vuonna 1989 hän siirtyi Malmö FF:ään. Bayern Münchenin riveissä Andersson voitti mm. Mestarien liigan vuonna 2001 sekä kaksi Bundesliigan mestaruutta vuosina 2000 ja 2001. Jälkimmäinen mestaruus tuli dramaattisella tavalla Anderssonin viime sekunneilla ampuman epäsuoran vapaapotkun myötä.


title: Patrik Andersson

text: Andersson pelasi Ruotsin maajoukkueessa 96 ottelua ja teki niissä kolme maalia vuosina 1991–2002.


title: Sverre Stenersen

text: Sverre Stenersen (18. kesäkuuta 1926 Målselv – 17. joulukuuta 2005 Målselv) oli norjalainen yhdistetyn urheilija.


title: Sverre Stenersen

text: Stenersenin uran menestyksekkäimmät vuodet sijoittuivat 1950-luvun puolivälin tienoille, kun hän voitti yhdistetyssä MM-kultaa 1954 Falunissa ja kaksi vuotta myöhemmin olympiakultaa Cortina d'Ampezzossa. Oslon talviolympialaisissa 1952 hän saavutti pronssia ja Lahden MM-kilpailuissa 1958 hopeaa. Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän sijoittui seitsemänneksi.


title: Sverre Stenersen

text: Seuratasolla Stenersen edusti Målselv IL:ää. Hänen kummipoikansa oli 1990-luvun menestyksekäs yhdistetyn hiihtäjä Bjarte Engen Vik.


title: Sverre Stenersen

text: Stenersen on palkittu Salpausselän mitalilla. Hän voitti Salpausselän kisoissa neljästi vuosina 1956, 1957, 1959 ja 1960 sekä Holmenkollenilla kolmasti vuosina 1955, 1956 ja 1959.


title: Sverre Stenersen

text: Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956 Stenersen osallistui myös mäkihyppyyn ja sijoittui 35:nneksi. Vuonna 1950 hän hyppäsi Planican lentomäessä Norjan ennätyksen 112 metriä.


title: Pinatubo

text: Pinatubo on tulivuori Luzonin saarella Filippiineillä. Sen korkeus on 1486 metriä. Viimeinen purkaus tapahtui vuonna 1993. Ennen vuonna 1991 tapahtunutta isoa purkausta ei ollut tietoa tulivuoren purkautumisesta historiallisena aikana, mutta viimeisen 35 000 vuoden aikana oli tapahtunut ainakin kuusi isompaa purkausta.


title: Pinatubo

text:
Pinatubo purkautui vuonna 1991.
Se oli yksi maailman suurimmista tulivuorenpurkauksista 1900-luvulla. Vahingot olivat suuria, samoin sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Kuolonuhreja oli satoja, mutta onnistunut tarkkailu vähensi kuolleiden määrää.


title: Pinatubo

text: Purkauksessa syntyi 2,5 kilometriä leveä kaldera, jonka pohjalla on nykyään järvi. Kalderan muotoutuminen laski vuoren huipun korkeutta 1745 metristä 1486 metriin.


title: Anniina

text: Anniina ja Annina ovat naisen etunimiä.


title: Anniina

text: Anniina on venäläinen hellittelymuoto Anna-nimestä, joka tulee heprean armoa tarkoittavasta nimestä Hannah. Nimen lyhentyneitä muotoja ovat Niina ja Nina.


title: Anniina

text: Anniina on otettu suomenkieliseen almanakkaan vuonna 1995. Nimipäivää se viettää 22. lokakuuta yhdessä Anjan, Anitan ja Anittan kanssa. Vuodesta 2020 lähtien nimi on samalla päivällä myös suomenruotsalaisen kalenterin mukaan muodossa Annina.


title: Anniina

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on lokakuuhun 2018 mennessä ollut 15 311 Anniinaa ja noin 2900 Anninaa. Suurin osa heistä on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla.


title: Annika

text:
Annika on etenkin Suomessa, Ruotsissa ja Alankomaissa käytetty naisen etunimi. Alkuaan se on saksalainen hellittelymuoto Anna-nimestä, joka tulee heprean suosiota tai armoa tarkoittavasta nimestä Hannah.
Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Annika on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä Suomessa noin 24 362 naiselle ja alle 10 miehelle. Annikka-nimisiä on 913 ja Annica-nimisiä 490.


title: Annika

text: Annika viettää nimipäivää Suomessa sekä suomen- että ruotsinkielisen almanakan mukaan 9. joulukuuta. Suomenkielisessä almanakassa samalla päivällä ovat Anna, Anne, Anni, Anu, Anneli, Annikki ja Annukka. Annika on otettu almanakkaan vuonna 1984.


title: Tahraton mieli

text: Tahraton mieli ("Eternal Sunshine of the Spotless Mind") on Michel Gondryn ohjaama elokuva vuodelta 2004. Sitä kuvattiin talvella 2003 Yhdysvaltain itäosissa, muun muassa New Yorkissa, Montaukissa ja Bostonissa. Elokuva sai Oscarin parhaasta elokuvakäsikirjoituksesta vuonna 2005. Suomessa elokuvan levittää Sandrew Metronome ja Yhdysvalloissa Focus Features.


title: Tahraton mieli

text: Vuonna 2016 "Tahraton mieli" äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan kuudenneksi parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Seuraavana vuonna myös "The New York Timesin" kriitikot arvioivat elokuvan tämän vuosisadan 25 parhaan joukkoon.


title: Tahraton mieli

text: Joel Barish (Jim Carrey) järkyttyy kuullessaan, että hänen tyttöystävänsä Clementine Kruzynski (Kate Winslet) on poistanut hänet mielestään. Raivoissaan hän haluaa saman järjestelmän avulla poistaa itsekin Clementinen mielestään. Mutta kun muistot Clementinesta alkavat hämärtyä, Joel rakastaa tätä vieläkin.


title: Tahraton mieli

text: Ystävänpäivänä 2004 Joel herää kotonaan Rockville Centerissä. Hän on masentunut ja ahdistunut ja päättää lintsata töistä ja lähteä junalla Montaukiin. Kotimatkallaan hän tapaa (uudelleen) Clementinen, eikä muista tästä juuri mitään. Pian Joel saa kuitenkin tietää, että hänellä on ollut suhde Clementinen kanssa, hän ei vain muista sitä.


title: Hanna Grobler

text: Hanna Emilia Grobler (o.s. Mikkonen, s. 15. tammikuuta 1981 Ruovesi) on suomalainen entinen korkeushyppääjä, jolla on lajissaan eniten Suomen mestaruuksia miehetkin mukaan lukien. Hän on voittanut SM-kultaa yhdeksän kertaa: vuosina 2000, 2001, 2002 ja 2003 sekä 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009. SM-hopeaa hän on saanut 2010 ja pronssia 1998. Sisäratojen Suomen-mestaruuden hän on voittanut 1999, 2003 ja 2004, ollut toinen 1998 sekä kolmas 2000 ja 2002. Tampereen eliittikisoissa 12. kesäkuuta 2005 Hanna Mikkonen paransi sentillä lähes 22 vuotta vanhaa Minna Vehmaston Suomen ennätystä hyppäämällä 192 cm.


title: Hanna Grobler

text: Grobler karsiutui Berliinin MM-kilpailuissa 2009 loppukilpailusta. Hän on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuodesta 1997 ja voittanut maaottelun korkeushyppykilpailun Helsingissä 2003 sekä Tallinnan hallimaaottelussa 1999.


title: Hanna Grobler

text: Hanna Grobler on 171 cm pitkä ja painaa 56 kg. Hän edusti aktiiviurallaan Ruoveden Pirkkoja. Hänen valmentajanaan toimi oma isä Ilpo Mikkonen. Aikaisemmin häntä valmensi myös Matti Mettala.


title: Hanna Grobler

text: Hanna Mikkonen on valmistunut viittomakielen tulkiksi. Hän avioitui vuonna 2008 eteläafrikkalaisen keihäänheittäjän Gerbrand Groblerin kanssa.


title: Hanna Grobler

text: Mikkonen lopetti aktiiviuransa vuoteen 2010.


title: El Chichón

text: El Chichón on Meksikossa Chiapasin osavaltiossa sijaitseva tulivuori, joka sijaitsee kaukana muista alueen holoseenikauden tulivuorista. Keskiholoseenin jälkeen on tapahtunut enemmän kuin kymmenen räjähtävää purkausta. Se purkautui viimeksi 28. maaliskuuta – 4. huhtikuuta 1982 muutamia kertoja. Ennen purkausta vuori oli kokonaan metsän peitossa eikä ollut ympäröiviä vuoria korkeampi. Purkausten aiheuttama tuhoalue ulottui noin 8 kilometrin päähän vuoren ympärillä.


title: El Chichón

text: Suurin vuoren laavakupoleista on entinen huipun kraatteri, joka oli kooltaan 1,6 x 2 km ja joka on syntynyt 220 000 vuotta sitten. Kaksi muuta suurta kraatteria sijaitsevat vuoren kaakkois- ja lounaisrinteillä. Vuoden 1982 purkaukset loivat uuden kilometrin leveän ja 300 metriä syvän kraatterin, jossa on hapan kraatterijärvi.


title: Leslie Nielsen

text: Leslie William Nielsen O.C. (11. helmikuuta 1926 Regina, Kanada − 28. marraskuuta 2010 Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat) oli kanadalainen elokuvanäyttelijä, joka tuli 1980-luvulla tunnetuksi crazy-tyyppisistä komedioistaan. Hänen tavaramerkkeinään olivat vitivalkoiset hiukset ja mustat kulmakarvat. Nielsen oli Mel Brooksin ohella Hollywoodin tunnetuimpia crazy-komediatähtiä. Nielsen sai tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 1988.


title: Leslie Nielsen

text: Nielsen oli alkujaan draamanäyttelijä. Hän esiintyi muun muassa science fiction -klassikossa "Kielletty planeetta". 1960- ja 1970-luvuilla Nielsen vieraili monissa televisiosarjoissa, esimerkiksi "Columbossa".


title: Leslie Nielsen

text: Vuonna 1980 komedia "Hei, me lennetään!" teki Nielsenistä tähden, ja hänet tunnettiin sen jälkeen lähinnä komediarooleista. Näistä tunnetuin oli puupäisen etsivä Frank Drebinin rooli televisiosarjassa "Hei, me pamputetaan!" ("Police Squad") ja "Mies ja alaston ase" -elokuvissa.


title: Leslie Nielsen

text: Nielsen oli neljä kertaa naimisissa, mutta kaikki liitot päättyivät eroon. Nielsenillä oli kaksi tytärtä toisen vaimonsa kanssa.


title: Leslie Nielsen

text: Marraskuussa 2010 Nielsen kiidätettiin sairaalaan keuhkokuumeen takia, ja hän kuoli nukkuessaan taudin aiheuttamiin komplikaatioihin 28. marraskuuta 2010.


title: Leslie Nielsen

text: Leslie Nielsen teki elämänsä aikana yli 100 elokuva- ja 1 500 televisioesiintymistä. Tähän on valikoitu merkittävimmät.


title: Tom Sandberg

text: Tom Sandberg (s. 6. elokuuta 1955 Mo i Rana) on norjalainen yhdistetyn hiihdon olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Tom Sandberg

text: Sandberg voitti yhdistetyssä nuorten Euroopan-mestaruuden 1975 oltuaan vuotta aikaisemmin hopealla. Aikuisten sarjassa hän näyttäytyi jo 18-vuotiaana voittamalla Holmenkollenin kilpailun vuonna 1974. Innsbruckin talviolympialaisissa 1976 hän sijoittui kahdeksanneksi, Lahden MM-kilpailuissa 1978 seitsemänneksi ja Lake Placidin olympialaisissa 1980 neljänneksi.


title: Tom Sandberg

text: Oslon MM-hiihdoissa 1982 Sandberg voitti maailmanmestaruuden 0,2 sekunnin erolla Konrad Winkleriin. Samojen kisojen joukkuekilpailussa hän saavutti hopeaa tultuaan hiihto-osuuden maaliin yhtä aikaa Suomen joukkueen ankkurin Jorma Etelälahden kanssa. Yhdistetyn maailmancupin kautta aikain ensimmäisellä kaudella 1983–1984 hän voitti kokonaiskilpailun. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän voitti yhdistetyssä olympiakultaa ja Rovaniemellä joukkuemaailmanmestaruuden.


title: Tom Sandberg

text: Norjan mestaruuksia Sandberg voitti yhdeksän kappaletta.


title: Awake

text: Awake on Dream Theaterin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1994. Albumi on edeltäjäänsä "Images and Wordsiä" rankempi ja sävyiltään tummempi, mutta silti Dream Theaterille tyypillisesti melodinen. Albumi jäi kosketinsoittaja Kevin Mooren viimeiseksi yhtyeessä. Kappaleen ”The Mirror” on sanottu olevan AA-saagan ”prologi”, koska se liittyy rumpali Mike Portnoyn alkoholismiin.


title: Eagle (Alaska)

text: Eagle on kaupunki Alaskassa 13 kilometriä Yhdysvaltojen ja Kanadan rajasta. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 129. Näistä etnisesti valkoisia ("white") oli 93 prosenttia.


title: Eagle (Alaska)

text: Eaglen alue on ollut historiallinen gwich'in-kansan asuinalue ennen eurooppalaisten saapumista Alaskaan. Tämän päivän Eaglen ensimmäinen asutus oli puukauppa-asema nimeltään Belle Isle vuoden 1874 tienoilla. 1800-luvun lopulla Eaglesta tuli kauppa- ja varastoasema Yukonin ja sen sivujokien kaivosmiehille. Vuoteen 1898 mennessä sen asukasluku ylitti 1 700. Vuonna 1901 Eaglesta tuli Alaskan sisämaan ensimmäinen virallinen kaupunki. Se sai nimensä läheisellä Eagle Bluffilla pesineiden kotkien mukaan. Vuonna 1900 Yhdysvaltojen armeija rakensi Eagleen Fort Egbertin tukikohdan. Puhelinlinja Eaglen ja Valdezin välille saatiin valmiiksi vuonna 1903.


title: Eagle (Alaska)

text: Nomen ja Fairbanksin kultaryntäykset houkuttelivat ihmisiä pois Eaglesta. Tuomari Wickersham muutti oikeusistuimensa Eaglesta Fairbanksiin vuonna 1903. Vuoteen 1910 mennessä Eaglen väkiluku oli taantunut nykypäivän tasolle (alle kahdensadan).


title: Eagle (Alaska)

text: Nykypäivän Eaglessa asuvat ihmiset ovat pääosin eurooppalaista alkuperää, mutta läheisessä Eagle Villagessa lähes puolet asukkaista on gwich'ineja.


title: Vila Nova de Gaia

text: Vila Nova de Gaia (arkikielessä usein vain "Gaia") on kaupunki Portugalin pohjoisosassa Atlantin rannikolla, Douro-joen etelärannalla. Joen toisella rannalla sijaitsee Porton kaupunki. Vila Nova de Gaia kuuluu Porton metropolialueeseen, jolla asuu yhteensä noin 1,5 miljoonaa ihmistä. Gaian asukasluku (noin 300 000) on nykyään suurempi kuin itse Porton (noin 263 000), ja se on hallinnollisesti Lissabonin ja Sintran jälkeen Portugalin kolmanneksi suurin kaupunki ("município"). Vila Nova de Gaian pinta-ala on 168,7 km² ja asukastiheys noin 1 838 as/km².


title: Vila Nova de Gaia

text: Vila Nova de Gaia tunnetaan erityisesti joenrannan varastoista, joissa portviini perinteisesti kypsytetään.


title: Viana do Castelo

text: Viana do Castelo (IPA /vi.'ɐ.nɐ du kɐʃ.'tɛ.lu/) on sekä kaupunki että kunta Pohjois-Portugalissa, Norten alueella.


title: Fera

text: Fera on 7. huhtikuuta 1958 perustettu raumalainen tyttöjen ja naisten pesäpalloseura. Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrastamisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Fera pelaa kotiottelunsa Otanlahden pesäpallostadionilla. Seuran edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Superpesiksessä. Feran naisten edustusjoukkue on pelannut kaudesta 2011 lähtien vuoteen 2017 Rauman Lukon nimellä ja logolla seurojen välillä solmitun sopimuksen myötä. Sopimuksesta huolimatta Superpesisjoukkue kuului edelleen Feran alaisuuteen. Naisten Superpesis kaudella 2015 seura ylsi historiansa parhaaseen sijoituksen saavutettuaan naisten Superpesiksessä pronssia. Vuonna 2018 naisten edustusjoukkue otti Fera-nimen takaisin juhlavuoden kunniaksi.


title: Fera

text: Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrasramisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Pesäpallosta tuli hyvin suosittu laji nimenomaan 1940-luvulla. 1950-luvun alussa miesten sarjoissa pelasivat raumalaisseuroista Lukko, RTU, RU sekä Seminaarin Kisailijat. Suomen Pesäpalloliittoon rekisteröidyistä seuroista Rauman Urheilijat oli järjestyksessä 25. Mielenkiintoinen yksityiskohta raumalaisessa urheilussa on seurojen yhteistyösopimus vuodelta 1948. Tässä sopimuksessa seurat jakoivat urheilulajit niin, että Rauman Urheilijat saivat pesäpallon hoitaakseen.


title: Fera

text: Fera perustettiin vuonna 1958, jolloin Rauman Urheilijoiden pesäpallojaosto irtautui entisestä seurastaan, sillä vuonna 1956 pelattu ensimmäinen kausi miesten mestaruussarjassa oli ollut yleisseuralle taloudellisesti raskas. Keväällä 1958 pesäpallojaosto päätti irtautua omaksi seuraksi ja nimeksi valittiin Fera ry. Nimi juontaa Raumalla aikaisemmin nimillä fera ja feda pelattuun neljän maalin tyyppiseen pallopeliin. Fera aloitti taipaleensa voittamalla takaisin RU:n menettämän pääsarjapaikan. Jo perustamisvuonna Fera nousi takaisin mestaruussarjaan. Kaudella 1959 sarjassa pelasi yksitoista joukkuetta. Yksinkertaisessa sarjassa Fera jäi viimeiseksi voittaessaan ainoastaa Oulun Lipon, sekä pelatessaan tasan Jyväskylän Pesä-Veikkojen kanssa. Vielä muutaman vuoden miesjoukkue pelasi silloisessa Suomensarjassa ja maakuntasarjassa, kunnes toiminta lopahti kokonaan 1960-luvun puolivälissä.


title: Fera

text: Seuraavaksi Fera-nimi nähtiin lehtien palstoilla vasta 1980-luvun vaihtuessa, jolloin Rauman Lyseon piirissä herännyt koripalloharrastus järjestäytyi hyödyntämällä rekisteröidyn, mutta toimimattoman seuran. 1980-luvulla seuran toiminta elpyi, kun Rauman lyseon oppilaat perustivat seuraan koripallojaoston. Pesäpallon uusi alku lähti liikkeelle 1980-luvun alussa, jolloin Rauman Lukon yli-ikäisiksi kasvaneet A-juniorit jatkoivat yhdessäoloaan kesäisen pesäpallon merkeissä. Pesäpalloliiton Satakunnan piiri järjesti 1983 Raumalla D-juniorien piirileirin, mihin Feran nimellä koottiin koululaissarjoista sekä D-tyttöjen että D-poikien joukkue. Menestys oli hyvä ja niinpä Fera ry:n toimintaan sisällytettiin sekä koripallo että pesäpallo.


title: Fera

text: Muutaman vuoden kuluttua nähtiin tarkoituksenmukaiseksi jälleen eriyttää jaostot omiksi seuroikseen. Fera ry jatkoi pesäpalloilijoiden erikoisseurana ja koripalloilijat ottivat uuden seuransa nimeksi Rauma Basket ry. Samalla Fera ry:n hallitus teki päätöksen poikien ja miesten pesäpallon sarjatoiminnan lopettamisesta sekä keskittymisestä pelkästään tyttöjen ja naisten pesäpallotoimintaan.


title: Fera

text: Naiset:


title: Fera

text: B-tytöt:


title: Fera

text: Fera on monen muun urheiluseuran tavoin tehnyt tunnetuksi omat arvonsa ja päämääränsä. Feran arvoja ovat:


title: Fera

text: Kärkilyöntikuningatar:


title: Fera

text: Vuoden tulokas:


title: Jukka Hentunen

text: Jukka Mika Petteri Hentunen (s. 3. toukokuuta 1974 Joroinen) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitahyökkääjä. Hentunen siirtyi kaudeksi 2011–2012 KalPaan. Hän on voittanut urallaan Sveitsin- ja Venäjän-mestaruuden, ja hän on edustanut Suomea lukuisissa arvokisoissa. Niissä Hentunen on ollut voittamassa viittä arvokisamitalia.


title: Jukka Hentunen

text: Hentunen pelasi parikymppisenä vielä 2-divisioonassa varkautelaisen Warkiksen riveissä. Askel kerrallaan hän kuitenkin nousi urallaan eteenpäin, ja teki SM-liigadebyyttinsä 24-vuotiaana HPK:n riveissä. Hentunen vakuutti välittömästi liigajäillä tehden hyvää jälkeä hyökkäysketjussa, jonka muina jäseninä toimivat Hentusen tavoin 1-divisioonasta HPK:hon siirtynyt Timo Pärssinen sekä Niko Kapanen. Ketjusta tuli nopeasti erittäin tunnettu ja se pelasi yhdessä myös maajoukkueessa. Kolmikko tunnettiin nimellä Teletappi-ketju.


title: Jukka Hentunen

text: HPK:ssa vietetyn kauden 1999–2000 päätteeksi Hentunen päätti kokeilla uusia haasteita, ja siirtyi Helsingin Jokereihin. Siirtoa seuranneena kesänä Calgary Flames varasi hänet myös NHL:ään varaustilaisuuden kuudennella kierroksella numerolla 176. Varauksestaan huolimatta Hentunen ei heti siirtynyt Pohjois-Amerikkaan, vaan jatkoi uraansa Jokereissa. Kausi ei kuitenkaan alkanut kovin hyvin ja mediassa alettiin puhua Hentusen potkuista. Potkuja ei kuitenkaan tullut, vaan Hentusen kanssa samaan hyökkäysketjuun siirrettiin Petri Varis. Variksen kanssa Hentusenkin pelit alkoivat sujua ja kauden aikana pisteitä kertyi 27 + 28 = 55.


title: Jukka Hentunen

text: Kesällä 2001 Hentunen siirtyi Calgary Flamesiin. Kaudella 2001–2002 Hentunen pelasi NHL:ssä 38 ottelua sekä Flamesissa että Nashville Predatorsissa onnistumatta kuitenkaan vakuuttamaan taidoillaan. Niinpä Hentunen palasi kaudeksi 2002–2003 takaisin Jokereihin. Kausi sujui pääasiassa ykkösketjussa yhdessä Petri Pakaslahden sekä Ville Peltosen kanssa. Tehopisteitä kertyi puolustusvoittoista peliä pelanneessa joukkueessa vain 22 kappaletta.


title: Jukka Hentunen

text: Kesällä 2003 Hentunen siirtyi Sveitsin pääsarjaan Fribourg-Gottéronin riveihin. Pelattuaan kaksi tehokasta kautta Fribourgissa, Hentunen vaihtoi vuonna 2005 HC Luganoon, josta siirtyi joulukuussa 2007 Venäjälle Ak Bars Kazanin joukkueeseen. Kazanissa hän oli voittamassa KHL-liigan historian ensimmäistä mestaruutta yhdessä ketjukaverinsa Niko Kapasen ja joukkueen maalivahdin Fredrik Norrenan kanssa. Hentunen voitti pudotuspelien maalikuninkuuden tekemällä yhdeksän maalia. Kaudeksi 2009–2010 Hentunen palasi Jääkiekon SM-liigaan ja Jokereihin.


title: Jukka Hentunen

text: Jokereissa Hentunen teki ensimmäisellä kaudellaan 28 maalia, ja hänet palkittiin kauden päätteeksi Aarne Honkavaara -palkinnolla SM-liigan maalikuninkaana. Seuraavalla kaudella Hentusen peli ei sujunut toivomallaan tavalla, ja hän teki lopulta kauden aikana vain kuusi maalia. Kesällä 2011 Hentunen teki kaksivuotisen sopimuksen KalPan kanssa.


title: Jukka Hentunen

text: Hentunen on pelannut monissa arvokisoissa, joista kovatasoisimmat lienevät maailmancup vuonna 2004 sekä vuoden 2006 Torinon talviolympialaiset. Viimeisin arvokisaedustus Hentusella on Venäjän MM-kisoista 2007, kun Suomi saavutti hopeaa.


title: Jukka Hentunen

text: Hentunen on myös voittanut kaukalopallon A-junioreiden Suomen-mestaruuden Enson Pallon riveissä. Hentunen on naimisissa ja hänellä on 3 lasta.


title: Nyamuragira

text: Nyamuragira on Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitseva usein purkautuva tulivuori Virunga-vuorilla 25 km pohjoiseen Kivujärvestä. Se on tyypiltään laakea kilpitulivuori, mikä viittaa laavan tulevan syvältä maan sisuksista ns kuumasta pisteestä. Tulivuoren kyljessä tapahtuu pieniä purkauksia. Vuodesta 1882 lähtien tulivuori on purkautunut yli 35 kertaa. Tämä tulivuori vapauttaa huomattavan suuren määrän rikkidioksidia ilmakehään.


title: Nyamuragira

text: Tulivuoren viimeisin purkaus tapahtui 6. marraskuuta 2011.


title: Eagle Village

text: Eagle Village on kylä Alaskassa 13 kilometriä Yhdysvaltojen ja Kanadan rajasta. Sen vieressä on pieni Eaglen kaupunki. Kylää kutsuttiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa sen päällikön mukaan nimellä "Johnny's". Päälliköstä käytettiin englanniksi nimeä John.


title: Eagle Village

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa kylän asukasluku oli 68. Asukkaista lähes puolet eli 30 henkeä oli Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia (pääosin gwich'ineja), toisin kuin Eaglessa, jonka väestö on suurelta osin eurooppalaisperäistä.


title: Thomas Paine

text: Thomas Paine (29. tammikuuta 1737 Thetford, Englanti – 8. kesäkuuta 1809 New York, Yhdysvallat) oli yksi Yhdysvaltain perustajaisistä. Häntä on kutsuttu ”koulutukseltaan korsetintekijäksi, ammatiltaan journalistiksi ja kutsumukseltaan propagandistiksi”. Paine emigroitui Pohjois-Amerikkaan vuonna 1774 ja ehti juuri osallistua Amerikan vallankumoukseen. Hänen merkittävin panoksena vallankumoukseen oli kaikkien aikojen myydyimmän amerikkalaisen kirjan julkaiseminen eli pamfletin nimeltä "Common Sense" (1776). Pamfletissa vaaditiin Pohjois-Amerikan siirtokuntien irtaantumista Isosta-Britanniasta. Paine on myös tunnettu deismin edustaja.


title: Thomas Paine

text: Paine kasvoi Thetfordissa Norfolkin kreivikunnassa yksinkertaisissa oloissa. Vuoteen 1750 saakka hän kävi viisi vuotta paikkakunnan kansakoulua. 12-vuotiaana hänet erotettiin koulusta ja sen jälkeen hän oppi isänsä luona korsetintekijäksi. Tätä ammattia hän harjoitti kaksitoista vuotta. 30-vuotiaana eli vuonna 1762 Thomas pääsi verovirkailijaksi ("excise officer") Granthamiin. Kolmen vuoden virassa olon aikana hänet erotettiin kaksi kertaa väärinkäytösten takia ja lopullisesti vuonna 1765.


title: Thomas Paine

text: Lontoossa hän hankki kotiopettajana toimeentulonsa ja laajensi itseopiskelulla tietojaan filosofian, matematiikan ja tähtitieteen aloilla. Hänet otettiin 1768 jälleen tullin palvelukseen Lewesissä (Sussex). Toisen vaimonsa kanssa hänellä oli siellä sivutoimenaan tupakka- ja rihkamakauppa. Hänestä tuli keskusteluklubin jäsen ja hän halusi anomusjulkaisullaan ”Tullivirkailijoitten asema” ("Petition") työtovereilleen parempaa palkkaa.


title: Thomas Paine

text: Hän meni 1773 jälleen Lontooseen tullivirkailijoitten edustajana: siellä hän tapasi Benjamin Franklinin. Vuonna 1774 hänet jälleen erotettiin tullivirasta, hänen tilansa Lewesissä laitettiin huutokauppaan ja hän erosi vaimostaan. Franklinin suosituksilla hän muutti vuoden 1774 lopulla Amerikkaan.


title: Messier 100

text: M100 on kierteisgalaksi, joka tunnetaan myös nimillä Messierin kohde 100 ja NGC 4321. Sen löysi Pierre Méchain 15. maaliskuuta vuonna 1781. Se kuuluu Bereniken hiukset -nimiseen tähdistöön. M100 on 17 megaparsekin (55,4 miljoonaa valovuotta) päässä Maasta, ja sen läpimitta on 36,800 parsekia. M100 on kirkkaimpia galakseja Virgon galaksiryhmässä.


title: Messier 100

text: Galaksilla on kaksi ulkonevaa ohutta osaa, jotka koostuvat suurimmaksi osaksi sinisistä tähdistä, ja useampia pienempiä ulkonemia. Siniset tähdet ovat nuoria, kuumia ja massiivisia ja myös tähtien elinkaareen katsoen lyhytikäisiä.


title: Fredrik Norrena

text: Fredrik Jan Elis Norrena (s. 29. marraskuuta 1973 Pietarsaari) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti viimeisen kauden SM-liigassa pelaavaa Turun Palloseuraa.


title: Fredrik Norrena

text: Ennen ammattilaisuraansa Norrena pelasi IFK Lepplaxissa. Norrena aloitti SM-liigauransa Turun Palloseurassa, jossa hän pelasi kaudet 1992–1996. Kaudella 1996–1997 Norrena ei saanut peliaikaa TPS:ssä, joten hän siirtyi Ruotsiin Elitserienin AIK:hon. Ruotsista Norrena palasi kaudeksi 1997–1998 SM-liigaan ja Rauman Lukkoon. Lukossa Norrena pelasi vain yhden kauden, jonka jälkeen hän palasi TPS:aan neljäksi kaudeksi. Seuraavat neljä kautta menivät jälleen Ruotsissa; ensin vuosi Frölundassa ja sitten kolme vuotta Linköpingissä.


title: Fredrik Norrena

text: Tampa Bay Lightning Norrenan NHL:ään 213. vuorolla kesällä . Tampa Bay ilmoitti 31. toukokuuta 2006 solmineensa Norrenan kanssa yksivuotisen sopimuksen. Hän ei ehtinyt olla Tampan palkkalistoilla kuin vajaan kuukauden, sillä 30. kesäkuuta Norrena siirtyi yhdessä Fredrik Modinin kanssa Columbukseen vaihdossa Marc Denisiin.


title: Fredrik Norrena

text: Norrena nousi ensimmäisellä NHL-kaudellaan Columbuksen ykkösvahdiksi nuoren Pascal Leclairen loukkaannuttua. Norrena torjui hyvin ja teki muun muassa seuraennätyksen pitämällä maalinsa puhtaana yhtäjaksoisesti 155 minuuttia ja 28 sekuntia. Columbus teki Norrenan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen helmikuussa 2007.


title: Fredrik Norrena

text: Kolmannella kaudellaan Columbuksessa, 2008–2009, Norrena tippui Columbuksen kolmosmaalivahdiksi. Norrena purki sopimuksensa Columbuksen kanssa ja siirtyi joulukuussa 2008 KHL-sarjaan Ak Bars Kazaniin. Norrena voitti kauden päätteeksi KHL:n mestaruuden. Hän pelasi mestaruuden ratkaisseessa finaaliottelussa nollapelin. Seuraavaksi kaudeksi Norrena siirtyi ruotsalaisseura Linköpings HC:iin.


title: Fredrik Norrena

text: Norrena oli Linköpingin ykkösmaalivahti kolmen kauden ajan, mutta keväällä 2012 Linköping ilmoitti, että seura aikoi panostaa jatkossa Christian Engstrandiin ja antoi potkut Norrenalle, vaikka tällä oli vielä vuosi sopimustaan jäljellä. Norrena siirtyi tämän jälkeen Elitserienin Växjö Lakersiin, jonka kanssa hän teki vuoden sopimuksen.Norrena ilmoitti päättävänsä pelaajauransa Växjössä kauden 2012–2013 jälkeen ja siirtyvänsä SM-liigassa pelaavan TPS:n toiseksi maalivahtivalmentajaksi Urpo Ylösen oppiin. Norrenan maalivahtivalmentajan pesti jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Atte Engrenin siirryttyä pelaamaan KHL:ään siirtyikin TPS:n Norrena maalivahdiksi. Norrena ilmoitti pelaavansa vielä 2013–2014 jonka jälkeen hän palasi maalivahtivalmentajaksi.


title: Fredrik Norrena

text: Norrena on pelannut MM-kisoissa Ruotsissa 2002 (4.) , Tšekissä 2004 (6.) , Itävallassa 2005 (7.), Latviassa 2006 (3.) ja Venäjällä 2007 (2.).


title: Fredrik Norrena

text: Norrena nimettiin Suomen maajoukkueeseen Torinon talviolympialaisiin 2006. Norrenan rooli oli alun perin tyytyä kolmosvahdin rooliin joukkueessa, mutta poisjääntien myötä paikka aukesi pelaavaan kokoonpanoon. Norrena pääsi myös kakkosmaalivahdiksi Latvian MM-kisoihin 2006, mutta nousi ykkösmaalivahdiksi Antero Niittymäen loukkaannuttua. Norrena paikkasi Niittymäen hienosti ja torjui muun muassa nollapelin pronssiottelussa Kanadaa vastaan.


title: Fredrik Norrena

text: Norrena palkittiin Karjala-turnauksen parhaana maalivahtina 2005.


title: Fredrik Norrena

text: Norrenan pelipaita on päätetty jäädyttää IFK Lepplaxin kotihallin kattoon heinäkuussa 2016.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1988

text: XV talviolympialaiset järjestettiin Calgaryssä, Kanadassa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) järjestettiin kolmetoista kilpailua.


title: Viipurinrinkeli

text: Viipurinrinkeli on perinteinen viipurilainen leivonnainen, josta on tullut eteläkarjalainen perinneleivonnainen. Tunnusomaisen maun leivonnaiselle antaa kardemumman ja muskottikukan samanaikainen käyttö. Muina aineksina ovat maito, kananmuna, voi tai margariini, sokeri, hiiva, vehnäjauhot sekä osassa resepteistä myös suola.


title: Viipurinrinkeli

text: Rinkeli saapui Viipuriin 1300-luvulla harmaan fransiskaanimunkkikunnan myötä. Rinkeleitä tehtiin luostarissa, jonka toiminta lakkasi uskonpuhdistuksen seurauksena. 1500-luvulla resepti levisi luostarin ulkopuolelle. Rinkelistä muodostui yläluokan herkku. Pietari Brahe tilasi Viipurista rinkeleitä Turun Akatemian vihkiäisiin vuonna 1649 – suosio levisi Pietarin hienostoväen joukkoon 1700-luvulla. Venäjän keisari Aleksanteri III:lle toimitettiin viikoittain kuriiripostina kuusi rinkeliä.


title: Viipurinrinkeli

text: 1800-luvulla tunnetuimpia valmistajia olivat Vaittisen ja Löppösen suvut. He kiistelivät, kumman rinkeliresepti oli alkuperäisempi. Tätä aikaa kutsutaan rinkelisodaksi. Vaittisen rinkeli nautti luottamusta Viipurissa, mutta Löppösen menestyi kansainvälisesti. Rinkelintekotaito levisi ja tuli 1900-luvun alkupuolella tunnetuksi Lappeella, nykyisessä Lappeenrannassa, jossa rinkeli myös yksinkertaistui. Ennen toista maailmansotaa Lappeella oli yli 60 taloa, joissa taidettiin rinkelinteko.


title: Viipurinrinkeli

text: Rinkelin valmistustavan Lappeelle toi Hanhijärven kylästä syntyisin ollut Anni Pajari, joka palasi veljensä Sakari Rantasen talouteen Hanhijärvelle, jossa useat talot alkoivat valmistaa ja markkinoida viipurinrinkeleitä maatalouden lisäansiona. Tapa elää vielä nykyään myös Hanhijärvellä, vaikka valmistus ja markkinointi onkin jo levinnyt kylän ulkopuolelle aina Joensuuhun asti.


title: Viipurinrinkeli

text: Nykyään viipurinrinkelikauppiaan löytää lähes kaikilta markkinoilta, ja rinkeliä markkinoidaan voimakkaasti perinteikkäänä markkinaostoksena. Joensuun torin lisäksi viipurinrinkeleitä myydään markkinoiden aikaan myös marketeissa.


title: Eek

text: Eek on kaupunki Yhdysvaltojen osavaltion Alaskan länsiosassa. Vuoden 2008 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 280. Asukkaista 95,71 % oli vuonna etnisesti Amerikan alkuperäisväestöä.


title: Ari Sulander

text: Ari Juhani Sulander (s. 6. tammikuuta 1969 Helsinki) on suomalais-sveitsiläinen jääkiekkomaalivahti. Sulander pelasi urallaan 14 kautta ZSC Lionsissa. Hänen uransa päättyi keväällä 2012. Saman vuoden syyskuussa Sulanderia kunnioitettiin nostamalla hänen pelinumeronsa Zürichin Hallenstadionin kattoon.


title: Ari Sulander

text: Sulander sai Sveitsin kansalaisuuden vuonna 2011.


title: Ari Sulander

text: Sulander aloitti uransa miesten tasolla vuonna 1989 Jokereissa. Hän pelasi joukkueessa kevääseen 1998 asti voittaen tänä aikana neljä Suomen mestaruutta. Hän oli Jokerien ykkösmaalivahti 1993–1998. Syksyllä 1998 Sulander siirtyi Sveitsin pääsarjaan ZSC Lions -joukkueeseen, jossa hän pelasi uransa loppuun asti. Sulander on voittanut neljä Sveitsin mestaruutta (2000, 2001,2008 ja 2012). Lisäksi hän on voittanut Continental Cupin vuosina 2000 ja 2001 sekä Jokereissa Jääkiekon Euroopan cupin vuosina 1995 ja 1996 ja Zürich SC Lionsissa Jääkiekon mestarien liigan vuonna 2009 ollessaan 40-vuotias.Sekä Victoria Cupin 2009 Chicago Blackhawksia vastaan.


title: Ari Sulander

text: Sulander onnistui kaudella 2002–2003 maalinteossa Sveitsin pääsarjassa.


title: Ari Sulander

text: Sulander teki marraskuussa 2010 hetkellisen paluun SM-liigaan, kun hän tuli Lahden Pelicansiin kahden viikon ja kuuden ottelun mittaisella vuokrasopimuksella, koska Pelicansin ykkösmaalivahti Niko Hovinen oli loukannut polvensa.


title: Ari Sulander

text: Joulukuussa 2011 Ari Sulander pelasi seuransa farmijoukkueen GCK Lionsin maalivahtina ottelussa, jossa hänen 18-vuotias poikansa Santtu Sulander pelasi saman joukkueen hyökkääjänä.


title: Ari Sulander

text: Suomen maajoukkueessa Sulander on esiintynyt useissa arvokisoissa: 1998 olympialaisissa sekä 1993, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 ja 2000 MM-kisoissa. Sulander oli siis voittamassa myös MM-kultaa Tukholmassa 1995. Lisäksi hän sai hopeaa vuosina 1998 ja 1999 sekä pronssia vuonna 2000.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Muumipeikko ja pyrstötähti (ruots. "Kometjakten", myöh. "Kometen kommer") on Tove Janssonin kirjoittama muumikirja. Sen ruotsinkielinen alkuteos ilmestyi vuonna 1946, ja suomeksi se julkaistiin 1955. Jansson kirjoitti kirjan myöhemmin kaksi kertaa uusiksi, vuonna 1956 nimellä "Mumintrollet på kometjakt" ja vuonna 1968 nimellä "Kometen kommer". Varsinkin viimeinen versio eroaa alkuperäisestä monin tavoin. Esimerkiksi silkkiapina on vaihdettu pieneen kissanpentuun, josta Nipsu saa ystävän.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Muumihahmoista Nuuskamuikkunen, Niiskuneiti, Niisku ja Hemuli esiintyvät ensimmäisen kerran tässä kirjassa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: "Muumipeikko ja pyrstötähti" on julkaistu vuonna 1989 myös WSOY:n kustantamana suomenkielisenä äänikirjana, jossa lukijana toimii Ahti Jokinen.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Nipsu, Muumipeikko ja Silkkiapina, jonka he ovat löytäneet, ovat rannalla, ja Nipsu löytää sieltä luolan. He palaavat Muumitaloon vasta illalla, juuri ennen kuin tulee valtava myrsky. Yöllä filosofi Piisamirotta tulee muumien luo asumaan, koska hänen oma kotikolonsa joessa on mennyttä Muumipapan rakentaman sillan vuoksi. Yöllä Piisamirotta kertoo uskovansa, että jotakin on tulossa. Aamulla myrsky on lakannut ja kaikki on mustaa.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Muumipeikko päättää lähteä yhdessä Nipsun kanssa lautalla Yksinäisillä vuorilla sijaitsevaan tähtitorniin hakemaan tarkempia tietoja.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Matkalla he tapaavat Nuuskamuikkusen, joka liittyy matkaseuraan. Nipsu menee granaattirotkoon ja kohtaa siellä kaamean jättiliskon. Muumi, Nipsu ja Muikkunen matkaavat jokea pitkin, kunnes heidän lauttansa tuhoutuu. He pelastuvat viime hetkellä, kun perhosia keräilevä Hemuli tulee paikalle. Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen jatkavat jalan.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Tähtitornissa kolmikko saa tietää, että pyrstötähti on tulossa Maata kohti ja törmää siihen muutaman päivän päästä. He lähtevät kiireesti varoittamaan muita ja tapaavat vielä toisen kerran perhostenkerääjä-Hemulin. Pian Muumipeikko pelastaa Niiskuneidin kaamean angosturakasvin kynsistä, ja Niiskuneiti sekä Niisku liittyvät seurueeseen. He käyvät matkalla tanssijuhlissa. Seurue matkustaa kuivuneen meren pohjassa puujaloilla. He löytävät aarteita vanhan laivan hylystä, jossa Muumipeikko, Niiskuneiti ja Nuuskamuikkunen ovat vähällä joutua jättimustekalan saaliiksi.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Muumilaaksoon ei ole enää pitkä matka. Pyrstötähden pakenijoiden joukosta he löytävät postimerkkeilijä-Hemulin. Lopulta seurue lentää Hemulin mekolla kotiin. Matkalla Hemulin kansio lentää tuulen mukana Muumitaloon.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Muumipeikko, Niiskuneiti, Nipsu, Niisku ja Hemuli saapuvat juuri ennen pyrstötähden tuloa Muumilaaksoon ja kertovat kaiken Muumimammalle ja Muumipapalle. He päättävät lähteä pakoon Nipsun löytämään luolaan ja alkavat pakata. Pyrstötähden on ennustettu törmäävän Maahan illalla. Muumit pääsevät turvaan luolaan, mutta kun pyrstötähden törmäämiseen on enää muutama minuutti, huomataan, että Silkkiapina on kadonnut. Muumipeikko lähtee etsimään Silkkiapinaa ja löytääkin hänet. He pääsevät viime hetkellä takaisin luolaan.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text:
Pyrstötähti ei törmääkään, vaan ohittaa täpärästi koko Maan. Se lähtee takaisin tuntemattomiin aurinkokuntiin, ja kaikki pelastuvat.
Tove Jansson teki pyrstötähtiseikkailusta useita eri versioita. Alkuperäinen kirja ilmestyi vuonna 1946 nimellä "Kometjakten". Vuonna 1956 hän muokkasi siitä uuden version, joka ilmestyi nimellä "Mumintrollet på kometjakt". 1960-luvun lopussa Jansson muokkasi vielä kerran uudestaan kaikki varhaiset muumikirjansa ensimmäistä ("Muumit ja suuri tuhotulva") lukuun ottamatta, jolloin hän muutti tekstiä sujuvammaksi ja poisti tarinoista trooppiset maisemat, kasvit ja eläimet, jotka eivät sopineet muuttuneeseen kuvaan muumien maailmasta. Pyrstötähtikirjan vuoden 1968 versio on nimeltään "Kometen kommer". Viimeisessä versiossa eräät hahmot poistuivat tai vaihtuivat; esimerkiksi silkkiapinan tilalle tuli kissanpentu. Kirjan alkuperäisessä versiossa Nuuskamuikkunen oli hyvin puhelias ja seurallinen, mutta viimeisessä versiossa hahmo on muuttunut vaitonaisemmaksi ja kypsemmän oloiseksi, mikä vastasi hänen luonnettaan myöhemmissä muumikirjoissa. Kirjan vuodelta 1955 oleva suomennos "Muumipeikko ja pyrstötähti" vastaa lähinnä vuoden 1956 ruotsinkielistä versiota. Vuoden 2010 tarkistettu suomennos perustuu vuonna 1968 kirjoitettuun versioon.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Jansson piirsi myös kirjan kuvituksen uusiksi sekä vuoden 1956 että vuoden 1968 versioihin. Varsinkin viimeisessä versiossa hän muutti hahmojen ulkonäköä muistuttamaan enemmän myöhäisempää tuotantoaan, jolloin esimerkiksi muumit tulivat pulleamman näköisiksi. Alkuperäinen versio sisälsi laveeraamalla tehtyjä kuvia, jotka korvautuivat myöhemmissä versioissa tussipiirroksilla.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text:
Tove Jansson teki lisäksi tarinasta kaksi sarjakuvaversiota. Ensimmäinen niistä oli vuosina 1947–1948 Ny Tid -lehdessä ilmestynyt "Mumintrollet och jordens undergång" (suomennettu 2007 nimellä "Maailmanloppu tulee!"), joka oli ensimmäinen muumiaiheinen sarjakuva. Se noudattelee melko tarkasti kirjan juonta, tosin loppu on siinä täysin erilainen. Niisku ja Silkkiapina on jätetty pois. Lisäksi sarjakuvassa esiintyvät Tiuhti ja Viuhti, jotka varsinaisesti liittyvät muumien seikkailuihin vasta seuraavana vuonna ilmestyneessä kirjassa "Taikurin hattu". Toinen sarjakuvaversio, Lars Janssonin kirjoittama ja Tove Janssonin piirtämä ”Muumipeikko ja pyrstötähti”, ilmestyi vuonna 1958 "Muumipeikko"-sarjakuvan tarinana numero 17. Siinä juonta on muuteltu huomattavasti, mutta muutamat alkuperäisistä kohtauksista ovat edelleen mukana. Tässä versiossa seikkailevat Muumipeikko, Niiskuneiti ja Pikku Myy.
Jansson teki tarinasta myös teatterikäsikirjoituksen vuonna 1953.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Kirjan pohjalta on tehty kaksi animaatioelokuvaa. Vuonna 1992 valmistunut piirroselokuva "Muumipeikko ja pyrstötähti" tehtiin "Muumilaakson tarinoita" -televisiosarjan jatkoksi ja sillä oli samat tekijät kuin sarjalla. Vuonna 2010 valmistunut suomalainen "Muumi ja punainen pyrstötähti" koottiin vuosina 1977–1982 tehdyn puolalaisen pala-animaatiosarjan "Muumien maailma" jaksoista, jotka muutettiin 3D-muotoon. Lisäksi neuvostoliittolainen Ekran-studio teki kirjan pohjalta vuonna 1978 kolmiosaisen nukkeanimaation "Mumi-Troll", jonka osat ovat nimiltään "Mumi-Troll i drugije" (”Muumipeikko ja muut”), "Mumi-Troll i kometa" (”Muumipeikko ja pyrstötähti”) sekä "Mumi-Troll i kometa – Put domoi" (”Muumipeikko ja pyrstötähti – kotimatka”).


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Lapsille suunnatussa "Muumi-lehdessä" ilmestyi vuosina 1993–1994 jatkotarinana ruotsalaisen Noomi Hebertin käsikirjoittama ja tanskalaisen Mårdøn Smetin piirtämä sarjakuvasovitus "Muumipeikosta ja pyrstötähdestä". Semic julkaisi sen vuonna 1994 myös kahtena sarjakuva-albumina nimillä "Muumi 4: Pyrstötähti uhkaa" ja "Muumi 5: Muumilaakso vaarassa". Tämä sarjakuvaversio seurasi uskollisesti Janssonin kirjan juonta vuoden 1968 version mukaan.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Suomen Kansallisbaletti esitti vuonna 2015 kirjaan perustuneen baletin "Muumipeikko ja pyrstötähti". Musiikin sävelsi Panu Aaltio ja tanssikoreografian laati Anandah Kononen.


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt 1970-luvun lopulla neljä kolmiulotteista muumikuvaelmaa, jotka perustuvat kirjan tapahtumiin. Teokset ovat


title: Muumipeikko ja pyrstötähti

text: "Yksinäisten Vuorten Observatorion" valmistamisessa Pietilää auttoi erikoislääkäri Pentti Eistola, joka rakensi observatorioon kiikarin. "Kuivunut meri" -kuvaelmaan Pietilä sijoitti yli satavuotiaan pienoiskuunarin, joka oli aiemmin kulkenut Tove Janssonin suvussa. Pietilän kuvaelmat eivät esitä tapahtumia täysin samanlaisina kuin kirja, sillä niissä on käytetty sellaisiakin hahmoja, jotka eivät esiinny Janssonin tarinassa. Esimerkiksi "Pako Muumilaaksossa" -teoksessa on mukana Tuu-tikki, jonka ensiesiintyminen oli kronologisesti myöhäisemmässä "Taikatalvi"-kirjassa (1957). Kahdessa kuvaelmassa esiintyy myös Sedrik-koira, josta Jansson kirjoitti vasta teoksessa "Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia" (1962). Kaikki neljä kuvaelmaa kuuluvat Tampereella sijaitsevan Muumimuseon kokoelmaan.


title: Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1992

text: XVI talviolympialaiset järjestettiin Albertvillessa, Ranskassa vuonna 1992. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) järjestettiin viisitoista kilpailua.


title: Abhaasit

text: Abhaasit (abhaasiksi аҧсуа, "aphswa") ovat Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa, Turkissa ja Lähi-idässä asuva luoteiskaukasialaista abhaasin kieltä puhuva kansa. Perinteisiä uskontoja ovat ortodoksisuus ja sunnalainen islam.


title: Abhaasit

text: Abhaasien perinteistä asuinaluetta on Mustanmeren koillisrannikolla sijaitseva Abhasia. Pieniä abhaasiryhmiä asuu myös Georgiaan kuuluvassa Adžariassa. Vuonna 1989 entisessä Neuvostoliitossa oli 105 300 abhaasia, joista 93 300 asui Abhasiassa. Abhasian separatistihallinnon vuonna 2011 tekemän väestönlaskennan mukaan abhaaseja oli maassa 122 175. Georgian väestönlaskennan mukaan maan hallitsemilla alueilla oli noin 3 500 abhaasia ja heistä noin 1 560 Adžariassa.


title: Abhaasit

text: Suurin osa kansasta muutti 1800-luvulla Kaukasian sodan jälkeen silloiselle Turkin alueelle. Nykyään Turkissa arvioidaan olevan noin 200 000 abhaasia. Heitä asuu myös Lähi-idässä, Länsi-Euroopan maissa sekä Yhdysvalloissa. Kaikkiaan abhaaseja lienee noin 300 000 henkeä. Venäjällä asuu vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 11 400 abhaasia.


title: Abhaasit

text: Abhaasit ja heille sukua olevat adygelaiset kansat ovat Luoteis-Kaukasian kantaväestöä. Ajanlaskuun alkuun mennessä muodostui kaksi heimoryhmää, "apsilit" ja "abazgat", joita pidetään nykyisten abhaasien esi-isinä. Ensimmäisen vuosituhannen toisella puoliskolla eaa. seudulle perustettiin kreikkalaisia siirtokuntia. Myöhemmin abhaasit taistelivat sitkeästi Bysantin ja Iranin valtausyrityksiä vastaan. 700-luvulla syntyi Abhasian kuningaskunta, joka valloitti Georgian länsiosan. Abhaasialais- ja georgialaisdynastian välisen avioliiton seurauksena Abhasia liitettiin Georgiaan. Mongolivalloituksen jälkeen siitä tuli jälleen itsenäinen ruhtinaskunta. Idässä abhaasit sotivat Mingrelian ja Imeretian georgialaisvaltioiden kanssa, lännessä he ylläpitivät suhteita adygeihin ja rannikolla kävivät kauppaa genovalaisten kanssa.


title: Abhaasit

text:
Venäjän ja Turkin välinen kilpailu alueella aiheutti sisäisiä erimielisyyksiä. Venäjää lähentynyt ruhtinas Kelešbei Tšatšba-Šervašidze murhattiin vuonna 1808 ja hänen poikansa Aslanbei julistautui Turkin vasalliksi. Hänen veljensä Georgi anoi suojelua Venäjältä. Vuonna 1810 Abhasia liitettiin Venäjään. Sisäinen itsehallinto säilyi vuoteen 1864 saakka, jolloin ruhtinaskunta lakkautettiin. Vuonna 1866 syntynyt abhaasikapina kukistettiin verisesti. 1870-luvulla noin 200 000 abhaasia pakeni Turkin alueelle. Venäjän ja Turkin välisen sodan seurauksena Abhasiassa oli vuoden 1877 lopussa vain 46 000 asukasta. Tyhjiksi jääneille seuduille muutti georgialaisia, venäläisiä, armenialaisia, kreikkalaisia ja virolaisia.
Vuonna 1921 perustettiin Abhasian neuvostotasavalta, josta vuonna 1931 tuli Georgiaan kuulunut autonomia. Kansallinen kulttuuri kehittyi 1920-luvulla ja 1930-luvun alussa, mutta myöhemmin abhaaseja ryhdyttiin väkisin georgialaistamaan ja alueelle muutti paljon georgialaista väestöä. Kulttuurielämä alkoi virota 1950-luvun lopulla. 1970–1980-luvuilla syntyi kansallinen liike, joka vaati Abhasian irrottamista Georgiasta ja sen liittämistä Venäjän federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Vuonna 1988 perustettu kansallinen "Aidgylara"-foorumi vaati Abhasialle suvereenin tasavallan asemaa. Heinäkuussa 1989 abhaasi- ja georgialaisväestön välille syntyi yhteenottoja. Neuvostoliiton hajottua Abhasian ja Georgian hallitusten väliset ristiriidat syvenivät. Vuosina 1992–1993 alueella käytiin sisällissota, jonka seurauksena syntyi Georgiasta riippumaton abhaasivaltio.


title: Abhaasit

text: Perinteisiä elinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. 1900-luvulla alettiin kasvattaa tupakkaa, teetä ja sitrushedelmiä. Kylät koostuvat puutarhojen ja peltojen ympäröimistä hajallaan sijaitsevista taloista. Pylväiden varassa seisovat lautatalot ovat korvanneet alkuperäiset vitsaksista punotut pyöreät ja neliskulmaiset asumukset. Julkisivun edessä on katettu parveke. Perinteinen vaatetus on samankaltainen kuin Kaukasian muilla vuoristokansoilla. Ruokakulttuuri on säilynyt hyvin. Sen perustana on maissijauhoista valmistettu mamalyga, pavut ja muut vihannekset, maitotuotteet ja liha. Tyypillisiä ovat voimakkaasti maustetut kastikkeet sekä paprikasta, valkosipulista ja muista maustekasveista valmistettu adžika.


title: Abhaasit

text: 300-luvulla abhaasien keskuuteen levisi kristinusko ja 1500-luvulta lähtien islam. Niiden rinnalla on säilynyt paljon perinteisiä uskomuksia. Patriarkaalista perhe-elämää säätelivät ikään, asemaan ja sukupuoleen perustuvat käyttäytymisnormit. Perinteisiä tapoja olivat sukulais- ja naapuriapu, vieraanvaraisuus, verikosto ja vanhusten kunnioittaminen. Yksilön suhde yhteiskuntaan ja luontoon perustui moraaliseen säännöstöön, joka tunnetaan nimellä "apsuara" (kirjaimellisesti ”abhaasilaisuus”). Sen olennainen osa oli tarkasti määritelty käytösetiketti, jota noudatetaan osittain vielä nykyäänkin.


title: Abhaasit

text: Abhaasien rikkaaseen suulliseen kansanperinteeseen kuuluu muun muassa pohjoiskaukasialainen Nart-eepos. Kansallisen kirjallisuuden perustanlaskija oli runoilija Dmitri Gulia. Näytelmäkirjallisuus sai alkunsa Samson Tšanban (1886–1937) teoksista. Ensimmäiset abhaasinkieliset romaanit julkaistiin 1930–1940-lukujen vaihteessa. Vuonna 1955 alkoi ilmestyä kirjallisuuslehti "Alašara" (”Valo”). Venäjäksi kirjoittavista abhaasikirjailijoista tunnetuin on Fazil Iskander.


title: Stromboli

text: Stromboli on aktiivisen tulivuoren muodostama saari Tyrrhenanmerellä, Sisilian pohjoispuolella Italiassa. Stromboli kuuluu Liparisaariin ja sijaitsee 40 kilometriä länteen Calabrian rannikolta. Saaren pinta-ala on 12,6 km² ja sen korkein huippu, nimeltään "Serra I Vancori", kohoaa 924 metrin korkeuteen. Muita tunnettuja Liparisaarten tulivuoria ovat Alicudi, Filicudi, Lipari, Panarea, Salinasaari ja Vulcano.


title: Stromboli

text: Stromboli on tunnettu yhtenä maailman aktiivisimmista tulivuorista. Tuliperäisen toiminnan tiedetään jatkuneen vuorella viimeisen 2 000 vuoden ajan. Viimeinen suuri laavapurkaus tapahtui joulukuusta 2002 heinäkuuhun 2003, mutta 1800-luvulla tulivuori purkautui muutamien minuuttien välein. Strombolin huippu kohoaa 926 metrin korkeuteen merenpinnasta ja 2 000 metriä merenpohjasta. Vuoren pohjoisreunalla on "Sciara del Fuoco" -kanava (”tulivirta”). Kanava on muodostunut 30. joulukuuta 2002. "Sciara del Fuoco"ssa tapahtui kaksi massiivista maanvyöryä, jotka aiheuttivat tsunamiaallon.


title: Stromboli

text: Strombolin vulkaaninen toiminta ilmenee yleensä ns. pieninä räjähdyspurkauksina. Tulivuori purkaa kaasua rytmisesti tai epäsäännöllisesti muutaman minuutin välein. Jähmeä laava estää kaasun jatkuvan pakenemisen laavasta ja laavajärveä ei yleensä pääse syntymään. Kaasun on ensin kasauduttava suuriksi kupliksi voidakseen paeta laavasta. Kun kaasukupla pakenee laavasta, tapahtuu pienehkö, äänekäs räjähdys, joka sinkoaa suuria kiviä ja lapilleja, tennispallon kokosia pyöreitä vulkaanisia kiviä, kymmenien, jopa satojen metrien korkeuteen. Strombolin suuri purkaus vuonna 1930 tappoi useita ihmisiä ja tuhosi joitakin taloja vulkaanisilla pommeilla eli sinkoamillaan kivillä. Vuoren huipulla on kolme aktiivista kraatteria.


title: Stromboli

text: 200 000 vuotta sitten Strombolin huippu sijaitsi vielä merenpinnan alapuolella. Nykyisestä saaresta kaakkoon sijaitsi kuitenkin toinen tulivuori, Strombolicchio, josta on nykyisin jäljellä vain sen majakkana toimiva huippu. Strombolin huippu kohosi merenpinnan yläpuolelle noin 160 000 vuotta sitten ja laavavirrat ja pyroklastiset tuhkapilvet alkoivat jäähtyessään muodostaa uutta maata. Vuoren kraatteri sijaitsi tuolloin nykyisen saaren eteläisimmässä reunassa, mutta liikkui hieman luoteeseen arviolta 35 000 vuotta sitten. Vancori-kaudeksi nimettynä aikana vuoren koko läntinen ja luoteinen osa romahtivat kasaan ja täyttyivät myöhemmin uudestaan laavalla. Pääkraatterista sivummalla sijaitsevista purkauspisteistä valunut laava muodosti pienen kilven, jolla nykyään sijaitsevat saaren kaksi kylää, Stromboli ja Ginostra. Viimeisin vuoren muotoon huomattavasti vaikuttanut tapahtuma sattui 5 000–10 000 vuotta sitten, kun luoteisosa romahti uudestaan ja jätti jälkeensä hevosenkengän muotoisen painauman, Sciara del Fuocon.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymä tarkoittaa saman kunnan alueella olevien seurakuntien yhtymää. Asiasta määrää Suomen kirkkolain 11. luvun 1 §. Yhtymän voivat muodostaa myös kahden tai useamman kunnan alueella olevat seurakunnat. Seurakuntayhtymä on seurakuntien yhteistyöorganisaatio, joka hoitaa yhtymän perussäännössä määritellyt tehtävät seurakuntien puolesta. Näitä tehtäviä ovat vähintään taloushallinto ja henkilöstöhallinto. Käytännössä kaikki seurakuntayhtymät omistavat ja hoitavat myös seurakuntien kiinteistöt ja muun omaisuuden. Perussäännössä voidaan sopia myös, että yhtymä hoitaa muitakin tehtäviä. Sellaisia ovat esimerkiksi sairaalasielunhoito ja perheneuvonta. Seurakunnallisesta perustyöstä, kuten jumalanpalveluselämästä ja kirkollisista toimituksista, vastaavat seurakunnat itse.


title: Seurakuntayhtymä

text: Perustilanteessa seurakuntayhtymään kuuluvat seurakunnat kuuluvat samaan hiippakuntaan. Tällöin myös seurakuntayhtymä kuuluu luontevasti seurakuntiensa mukaiseen hiippakuntaan.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymään kuuluvat seurakunnat voivat kuulua myös eri hiippakuntiin. Tämä on tavallista, mikäli samalla alueella on erikielisiä seurakuntia. Tämän vuoksi seurakuntayhtymän hallinto on jouduttu järjestämään siten, että se periaatteessa irtautuu hiippakuntarakenteesta.


title: Seurakuntayhtymä

text: Hiippakuntarajat eivät muutoinkaan rajoita vapaaehtoisen seurakuntayhtymän muodostamista. Vapaaehtoinen seurakuntayhtymä, kuten mikä tahansa yhteistyöorganisaatio, voidaan perustaa vapaasti. Seurakuntayhtymäsäännösten mukaan sen perustamisen edellytyksenä ei esimerkiksi ole seurakuntien yhteinen maaraja, eikä siihen kuulu välttämättä muutenkaan edellytystä maantieteellisestä läheisyydestä. Esimerkiksi olisi mahdollista perustaa seurakuntayhtymä, johon kuuluu yksi seurakunta jokaisesta hiippakunnasta edellyttäen, että ne eivät kuulu muuhun seurakuntayhtymään. Saman kunnan alueella olevien seurakuntien on kuuluttava samaan seurakuntayhtymään.


title: Seurakuntayhtymä

text: Koska seurakuntayhtymä voidaan perustaa vapaasti, sen kuuluminen hiippakuntaan on määrätty erikseen. Seurakuntayhtymä kuuluu hallinnollisesti siihen hiippakuntaan, johon sen seurakuntien jäsenistön enemmistö kuuluu.


title: Seurakuntayhtymä

text: Hiippakunnan tehtävänä on seurakunten työntekijöiden ja seurakuntaelämän kaitsenta ja valvonta. Erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa seurakuntayhtymän hoidettavaksi on sovittu merkittäviä seurakunnallisia työmuotoja, seurakuntayhtymän ja hiippakunnan suhde on merkittävä.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymä vastaa seurakuntien yhteisestä taloudesta. Seurakuntayhtymän tärkein yksittäinen tehtävä on määrätä siihen kuuluvien seurakuntien kirkkollisvero sekä päättää, millä periaatteella saadut varat jaetaan seurakuntien ja seurakuntayhtymän toiminnan kesken.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymä hoitaa myös (2004) kirkon keskusrahastoon suoritettavat maksut ja talousarvion, rahatoimen, kirjanpidon, tilinpäätöksen ja tilintarkastuksen.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymän tehtäviin kuuluu hoitaa seurakuntayhtymän ja sen seurakuntien henkilöhallinnon asiat, jotka koskevat


title: Seurakuntayhtymä

text: Näiden tehtävien lisäksi seurakuntayhtymä päättää asioista, jotka yksittäisessä seurakunnassa olisi kirkkovaltuuston päätettävä, sekä seurakuntien virkojen perustamisesta ja lakkauttamisesta sekä seurakuntien kiinteästä omaisuudesta ja sen luovuttamisesta. Nämä tehtävät voidaan perussäännössä antaa seurakuntien päätettäväksi.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymän päätettäväksi voidaan antaa muita "hallintoon ja talouteen" liittyviä asioita sekä "seurakunnalliseen toimintaan" liittyviä tehtäviä ja työmuotoja. Mikäli näin on tehty, asioista päättää seurakuntayhtymä. Yleisiä seurakuntayhtymän hoidettavaksi annettuja seurakunnallisia työmuotoja ovat muun muassa perheneuvonta, sairaalasielunhoito ja oppilaitostyö.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymän seurakunnilla on muilta osin laaja toiminnallinen ja hallinnollinen toimivalta alueellaan. Erityisesti perustava seurakuntatyö jää paikallisten seurakuntien hoidettavaksi.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymä muodostetaan perussäännöllä. Perussäännössä määrätään


title: Seurakuntayhtymä

text: Uuden seurakuntayhtymän perussääntö valmistellaan väkiluvultaan suurimman seurakunnan kirkkoneuvoston johdolla ja se on hyväksyttävä seurakuntien kirkkovaltuustoissa. Se on alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi. Ellei perussäännöstä päästä yksimielisyyteen hiippakunnan tuomiokapituli asettaa selvitysmiehen tekemään asiasta ehdotuksen.


title: Seurakuntayhtymä

text: Perussääntö voidaan muuttaa ja vapaaehtoisesti muodostettu seurakuntayhtymä purkaa, mikäli vähintään kaksi kolmannesta saapuvilla olevista ja enemmän kuin puolet kaikista yhteisen kirkkovaltuuston jäsenistä sitä kannattaa.


title: Seurakuntayhtymä

text: Jos perussäännön muuttaminen ei ole yksimielinen, päätös on alistettava kirkkohallituksen vahvistettavaksi, mikäli muutos koskee


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymän päätösvaltaa käyttää yhteinen kirkkovaltuusto, jonka jäsenet valitaan seurakunnittain seurakuntavaaleilla neljän vuoden toimikaudeksi.


title: Seurakuntayhtymä

text: Yhteisen kirkkovaltuuston paikkamäärä määräytyy jäsenmäärän mukaan ja on 21 - 91. Yhteinen kirkkovaltuusto voi itse vaalikaudeksi kerrallaan päättää, että paikkamäärä on tätä pienempi pariton luku, kuitenkin vähintään 11. Jokaisella seurakunnalla on vähintään kaksi paikkaa (yksi paikka, mikäli seurakuntia on yli 20). Loput paikat jaetaan seurakuntien jäsenmäärän mukaisessa suhteessa.


title: Seurakuntayhtymä

text: Yhteisen kirkkovaltuuston päätösvaltaa voidaan ohje- tai johtosäännöllä siirtää yhteiselle kirkkoneuvostolle, sen jaostolle ja johtokunnalle. Yhteisen kirkkovaltuuston päätöksellä päätösvaltaa voidaan siirtää myös seurakuntien seurakuntaneuvostolle.


title: Seurakuntayhtymä

text: Yhteinen kirkkovaltuusto valitsee kahden vuoden välein yhteisen kirkkoneuvoston. Sen puheenjohtajana toimii tuomiokapitulin tehtävään nimittämä seurakuntayhtymän seurakunnan kirkkoherra.


title: Seurakuntayhtymä

text: Yhteisellä kirkkoneuvostolla on yhteisen kirkkovaltuuston päättämä ohjesääntö. Ohjesäännössä määrätään muun muassa yhteisen kirkkoneuvoston jäsenmäärä, joka on 5 - 15 henkilöä.


title: Seurakuntayhtymä

text: Yhteinen kirkkoneuvosto on seurakuntayhtymän toimeenpano- ja hallintoelin. Se edustaa seurakuntayhtymää, sekä valmistelee ja toimeenpanee yhteisen kirkkovaltuuston päätökset. Yhteinen kirkkoneuvosto myös johtaa seurakuntayhtymän tehtäväksi annettuja seurakunnallisia työmuotoja.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntien kirkkoherroilla sekä ohjesäännössä määrätyillä johtavilla viranhaltijoilla on yhteisessä kirkkoneuvostossa läsnäolo-oikeus.


title: Seurakuntayhtymä

text: Seurakuntayhtymään kuuluvan seurakunnan päätösvaltaa käyttää seurakuntaneuvosto.


title: Seurakuntayhtymä

text: Vuoden 1971 ylimääräinen kirkolliskokous asetti komitean tekemään esityksen seurakuntahallinnon uudistamisesta. Esitys hyväksyttiin 21. varsinaisessa kirkolliskokouksessa ja eduskunnassa. Esityksen perusteella muutettiin vuoden 1964 kirkkolakia muun muassa siten, että otettiin käyttöön seurakuntayhtymä-nimitys. Aiemmin oli ollut käytössä nimitys seurakuntainliitto. Uudistusta tehtäessä Suomessa oli 179 yhteistaloudessa olevaa seurakuntaa, joihin kuului 1,8 miljoonaa henkilöä. Kirkkolain muutos tuli voimaan vuoden 1976 alussa, mutta asioiden järjestelyä varten siihen liittyi siirtymäaika vuoden 1978 loppuun. Seurakunnilla oli mahdollisuus tässä yhteydessä valita ottivatko ne käyttöön täydellisen vai osittaisen yhteistalouden.


title: Toejoki

text: Toejoki on 3 482 asukkaan kaupunginosa Porin keskustaajaman pohjoisosassa Kokemäenjoen pohjoispuolella. Sen lähimpiä naapurikaupunginosia ovat Hyvelä pohjoisessa, Ruosniemi ja Tuulikylä koillisessa, Murtosenmutka idässä, Isosanta etelässä ja Pormestarinluoto lännessä. Nimensä Toejoki on saanut alueen läpi virranneesta lyhyestä ja matalasta Toejoesta, joka sittemmin on täytetty. Itse joen nimi viittaa pieniin patoihin eli tokeisiin, joita käytettiin kalastukseen.


title: Toejoki

text: Toejoen taajama syntyi 1800-luvun loppupuolella silloisen Porin kaupungin rajojen ulkopuolelle Harjunpään kylän länsiosaan, joka kuului Ulvilaan. Vastaavia spontaanisti, ilman asemakaavoitusta ja rakentamismääräyksiä syntyneitä taajamia kasvoi teollisuuden myötä monien muidenkin suurimpien suomalaiskaupunkien ulkopuolelle, tunnetuimpana näistä Tampereen Pispala. Tyypillistä näille työläisyhdyskunnille oli epäsäännöllinen rakenne, ahtaat ja usein monin tavoin ala-arvoiset asuintilat, huono hygienia sekä kunnallistekniikan täydellinen puuttuminen. Toejoen erityisongelmana oli vesi: tulvavettä oli joka paikassa, mutta juomavettä maaperästä ei löytynyt lainkaan; lähin juomavesikaivo sijaitsi Porin kaupungin alueella, Kokemäenjoen toisella puolella.


title: Toejoki

text: Ulvilalaisista työläisyhdyskunnista erityisesti Toejoella ruvettiin vaatimaan yhteiskunnan toimenpiteitä asuinolosuhteiden korjaamiseksi. Asetus taajaväkisistä yhdyskunnista annettiin 1898. Toejoesta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Sen uskottiin korjaavan taajamien asioita, mutta niin ei kuitenkaan tapahtunut; väen määrä Toejoella kasvoi ja epäkohdat kärjistyivät. Valtion viranomaisten mielestä ratkaisu ongelmaan olisi Toejoen liittäminen Porin kaupunkiin ja siten alueen saattaminen kaupungin palveluiden ja määräysten piiriin. Alueliitoksesta syntyi kahden vuosikymmenen taistelu: sekä rannan väki että Porin kaupunki vastustivat liitosta johdonmukaisesti.


title: Toejoki

text: Vuoden 1941 alussa pitkään suunniteltu alueliitos viimein toteutui ja Toejoesta tuli Porin 52. kaupunginosa. Ratkaistavana oli merkittäviä kysymyksiä, jotka lähtivät kaavoituksesta ja kunnallistekniikasta. Suurin kysymys kuitenkin oli, mitä olisi tehtävä joelle. Toisten mielestä joki oli säilytettävä ja pengerrettävä mutta vuoteen 1965 mennessä joki täytettiin. Nykyinen Toejoenrantakatu puistoineen kulkee aiemman joen uomaa pitkin. Lisäksi kaupunkikuvassa on säilynyt entisen Vaasan pikatien jokisilta, joka nykyisin toimii kadun alikulkukäytävänä. Toejoen luoteisosasta on edelleen jäljellä lyhyt täyttämätön osuus Kehäkujan ja Ristijuovantien lähellä.


title: Toejoki

text: Toejoen kaupunginosa laajeni merkittävästi 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin vanhan asuinalueen pohjoispuolelle rakennettiin laaja uusi asuinalue. Nykyinen Toejoki on omakotitalo- ja rivitalovaltainen ja Porissa hyvin suosittu asuinalue. Toejoella toimii jalkapalloseura Toejoen Veikot.


title: Bhutanin lippu

text: Bhutanin lippu on Bhutanin tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Lippu on jaettu kahteen kolmioon, joista ylempi on keltainen ja alempi oranssi. Värit symboloivat monarkiaa (keltainen) ja buddhalaisuutta (oranssi). Lipun keskellä on valkoinen lohikäärme. Lippu on ollut käytössä 1800-luvulta asti, ja nykyisen muotonsa se sai vuonna 1960. Alaosa oli ennen kastanjanruskea, mutta se vaihdettiin nykyiseksi, kun Bhutan liittyi YK:hon. Lipun suhteet ovat 2:3.


title: Bhutanin lippu

text: Lipun lohikäärme, "Druk" tai ukkoslohikäärme, tulee Bhutanin paikallisesta tiibetiläisestä nimestä "lohikäärmeen maa". Lohikäärme pitää kiinni vaurautta edustavista jalokivistä. Keltainen väri edustaa sekulaarista monarkiaa ja oranssi buddhalaisuutta. Lippu on yksi harvoista oranssia päävärinä käyttävistä lipuista, ja toinen ainoastaan kahdesta kansallislipusta, jossa on kuvattuna lohikäärme – toinen on Walesin lipussa.


title: Seurakuntapiiri

text: Seurakuntapiiri on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinnollisen seurakunnan osasta muodostettu piirineuvoston hallinnoima alue.


title: Seurakuntapiiri

text: Seurakuntapiirin käyttöön voidaan myöntää varoja sen alueella tehtävään työhön. Piireille on tavallisesti nimetty oma pappi ja mahdollisesti myös kanttori sekä diakonia- ja nuorisotyöntekijöitä.


title: Livorno

text: Livorno on kaupunki Italiassa Toscanan alueella. Se on Livornon maakunnan pääkaupunki. Asukkaita kaupungissa on noin 160 000.


title: Livorno

text: Livorno sijaitsee Italian länsirannikolla Ligurianmeren rannalla. Kaupungin arkkitehtuuri herättää huomiota linnamaisine kaupunginmuureineen ja kaupungin keskustan ylle kohoavine vartiotorneineen.


title: Livorno

text: Livornon paikalla on ollut roomalaisaikoina luonnonsatama nimeltään Liborno. Keskiajalla Pisa hallitsi sitä. Vuonna 1421 satama myytiin Medicien hallitsemalle Firenzelle, joka tarvitsi laajentumisensa jälkeen hyvän satamapaikan.


title: Livorno

text: Medici-hallitsija Ferdinando I rakennutti Livornoon 1500-luvun lopulla asuntoja 20 000 ihmiselle ja sataman 300 laivalle. Hän teki Livornosta vuonna 1606 vapaasataman, jollaisena se pysyi vuoteen 1860, jolloin se liitettiin Italian kuningaskuntaan. Vuonna 1865 perustettiin Livornon telakka, joka 1900-luvun alussa työllisti 2 000 henkeä. Vuonna 1881 aloitti toimintansa Livornon laivastoakatemia.


title: Livorno

text: Vuonna 1921 Livornossa perustettiin Italian kommunistinen puolue.


title: Livorno

text: Toisen maailmansodan aikana kaupunki vaurioitui pahoin pommituksissa. On arvioitu, että 60-90 prosenttia Livornon rakennuksista tuhoutui, koska se joutui iskujen kohteeksi rintaman molemmilta puolilta. Saksalaismiehityksen aikana Livornossa oli vahva fasisminvastainen mieliala. Suurin osa kaupungin juutalaisväestöstä kuoli holokaustissa.


title: Livorno

text: Livorno on merkittävä satamakaupunki. Sieltä on matkustajalaivayhteydet Korsikalle ja Sardiniaan. Sieltä pääsee myös Elban ja Montecriston saarille, jotka ovat osa Toscanan saariston kansallispuistoa.


title: Livorno

text: Kaupunki sijaitsee Rooman ja La Spezian välisen rautatien varrella; junamatka Roomaan kestää noin kolme tuntia. Lähin lentoasema on Galileo Galilein lentoasema Pisassa.


title: Livorno

text: Taidemaalari Amedeo Modigliani oli syntyisin Livornosta. Vuonna 1984 Livornon keskustaa halkovan kanaalin pohjamudasta löytyi Modiglianin veistämä patsas ja pian toinenkin. Legendan mukaan turhautunut taiteilija oli 1900-luvun ensimmäisinä vuosina heittänyt ensimmäiset patsaskokeilunsa kanaalin pohjalle. Taideväki ylisti löytyneitä mestariteoksia lennokkain sanakääntein, ja tutkijat totesivat ne aidoiksi. Löytö oli suuri sensaatio, mutta se muuttui skandaaliksi, kun kävi ilmi, että työt olivat kolmen nuoren miehen tekemiä. Näyttelyyn esille laitetut veistokset siirrettiin varastoon, museo meni konkurssiin ja johto irtisanottiin. Monet tutkijat ja historioitsijat väittivät yhä kiivaasti, että löydetyt veistokset olivat aitoja. Kolme nuorta todisti myöhemmin, että he voivat tehdä vielä täsmälleen samanlaisen teoksen - ja niin he tekivätkin, television kuvatessa heitä koko työn ajan.


title: Livorno

text: Kaupunki on tunnettu Serie A:ssa pelaavasta jalkapallojoukkueestaan AS Livornosta.


title: Mandy Moore

text: Amanda Leigh ”Mandy” Moore (s. 10. huhtikuuta 1984 Nashua, New Hampshire) on yhdysvaltalainen poplaulaja ja näyttelijä.


title: Mandy Moore

text: Moore syntyi Nashuassa, New Hampshiressa, mutta kasvoi Orlandon esikaupunkialueella Floridassa. Lapsuudessaan näytteli paikallisissa teatterituotannoissa ja esitti kansallislaulua urheiluotteluissa, mikä kiinnitti levy-yhtiön huomion.


title: Mandy Moore

text: Moore solmi levytyssopimuksen Epic Recordsin kanssa vuonna 1999, ja hänen esikoisalbuminsa "So Real" julkaistiin vielä saman vuoden joulukuussa. Se oli tyyliltään ajan tyypillistä teinipoppia. Albumi myi platinaa kolmessa kuukaudessa. Menestyksen hyödyntämiseksi seuraava albumi, "I Wanna Be with You", julkaistiin toukokuussa 2000 ja kolmaskin, "Mandy Moore", vuonna 2001.


title: Mandy Moore

text: Moore haki aiempien levyjensä purkkapopista poikkeavaa linjaa vuoden 2003 cover-albumilla "Coverage", mutta sen heikko myynti sai Epic Recordsin irtisanomaan Mooren sopimuksen. Sitä seurasi pidempi tauko, jonka aikana Moore keskittyi muun muassa näyttelemiseen, kunnes EMI:n kanssa tehdyn levytyssopimuksen jälkeen vuonna 2007 ilmestyi "Wild Hope", jolla hän kokeili ensimmäistä kertaa itse myös lauluntekoa. Kaksi vuotta myöhemmin oli vuorossa "Amanda Leigh".


title: Mandy Moore

text: Moore on näytellyt esimerkiksi elokuvissa "Prinsessapäiväkirjat", "American Dreamz" ja "Muistojen polku". Lisäksi Moore on ollut ääninäyttelijänä muun muassa animaatioissa "Karhuveljeni Koda 2", "Salamaseepra" ja "Kaksin karkuteillä" sekä parissa "Simpsonien" jaksossa. Hän on myös esiintynyt tv-sarjoissa kuten "Entourage", "Tuho-osasto", "Greyn anatomia" ja "Ensisilmäyksellä".