title: Altain aluepiiri

text: Altain aluepiiri () on hallinnollinen alue Venäjän federaatiossa, Etelä-Siperiassa Ob-joen latvoilla. Sen naapureina ovat pohjoisessa Novosibirskin alue, koillisessa Kemerovon alue ja idässä Altain tasavalta sekä etelässä ja lounaassa Kazakstan. Alueen vesistöistä mainittakoon Objoki ja Teletskojejärvi.


title: Altain aluepiiri

text:
Suurin osa asukkaista on venäläisiä, joita on 93 % alueen väestöstä. Merkittäviä vähemmistöjä ovat saksalaiset (3 %) ja ukrainalaiset (2 %).
Suurin kaupunki on pääkaupunki Barnaul (586 200 as.). Muita suuria kaupunkeja ovat Bijsk (225 300 as.) ja Rubtsovsk (165 100 as.).


title: Altain aluepiiri

text: Teollisuudenaloista tärkeimmät ovat koneenrakennus-, metallinjalostus-, kemian-, petrokemian-, kaivos- ja elintarviketeollisuus sekä sähköenergian tuotanto. Kaivosteollisuus tuottaa erilaisia malmeja, kultaa, elohopeaa, tavallista ja glaubersuolaa. Alueella viljellään leipäviljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia, pellavaa, rehuviljaa, perunaa ja vihanneksia. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta, turkistarhausta, turkismetsästystä ja mehiläistenhoitoa.


title: Altain aluepiiri

text: Hallinnollisesti Altain aluepiiri jakaantuu 59 piiriin ja 11 kaupunkialueeseen. Aluepiiriä johtaa "Hallinnon päämies" ja paikallishallinnollinen toimielin on nimeltään Lakiasäätävä kokous.


title: Altain aluepiiri

text: Altain aluepiiri perustettiin 1937. Vuoristo-Altain autonominen alue kuului Altain aluepiiriin vuoteen 1992 asti, jolloin siitä tuli Altain tasavalta.


title: Veiksel-jääkausi

text: Veiksel-jääkausi oli viimeisin Pohjois-Euroopan jääkausi. Silloin mannerjäätikkö laajeni Skandinavian tuntureilta jopa Keski-Eurooppaan asti. Muun muassa Suomi peittyi eräässä vaiheessa kokonaan jäähän.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jäätiköitä ilmestyi myös Englantiin, Novaja Zemljalle ja Uralille sekä moniin muihin paikkoihin. Eri alueiden jäätiköt olivat laajimmillaan hieman eri aikoina, ja jäätikön koko vaihteli huomattavasti sulaen välillä lähes kokonaan ja laajentuen uudestaan. Niinpä Suomestakin on löydetty jääkautisten mammuttien luita. Kun jäätikkö oli laajana, ilmasto kuivui ja monilla jäättömillä alueilla oli laajoja aroja. Kun jäätikkö oli pieni, oli metsiä. Viimeisellä jääkaudella kivikauden metsästäjien myöhäispaleoliittinen kulttuuri kehittyi huippuunsa. Viimeisin jäätiköityminen tuhosi lähes kaikki merkit sitä edeltäneen lämpimän kauden kasvillisuudesta, eläimistöstä ja mahdollisesta ihmisen oleskelusta Suomessa. Jäljelle jäi ainoastaan joitakin luolia ja painumia.


title: Veiksel-jääkausi

text: Veiksel-jääkausi oli noin 116 000–11 500 vuotta sitten; se päätti pleistoseeniajan Euroopassa. Muilla alueilla vastaavaa jääkautta sanotaan muun muassa Würm-, Wisconsin ja Valdai-kaudeksi. Veiksel-jääkauden päättyessä hävisivät monet jääkauden ajan suuret eläimet suuressa pleistoseenin lopun joukkotuhossa, joka lienee kestänyt tuhansia vuosia.


title: Veiksel-jääkausi

text: Tämän jääkauden päättyessä maatalous syntyi Lähi-idässä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Viimeisin jääkausi liittyy pleistoseenikauden suuriin jäätiköitymisiin. Pohjois-Euroopassa viimeisintä jääkautta kutsutaan nimillä Veiksel ("Weichsel"), Alpeilla Würm, Venäjällä Valdai, Englannissa Devensi ja Pohjois-Amerikassa Wisconsin. Viimeistä jääkautta edelsi nykyistä lämpimämpi Eem-lämpökausi.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jääkausi kylmensi ja kuivatti ilmastoa ja muutti sen myös tuulisemmaksi. Maapallon ilmavirtaukset muuttuivat varsinkin pohjoisessa. Kosteat arot kuivuivat, aavikot ja puoliaavikot laajenivat ja metsät hävisivät valtavilta alueilta kuivuuden takia. Sademetsät supistuivat tropiikissa, mutta lämpötila ei alentunut niin paljon kuin esimerkiksi Keski-Euroopassa. Savannit, ruohostot ja pensaistot laajenivat Afrikassa. Lämpimänlauhkeat metsät kutistuivat. Jotkin nykyään kuivat alueet kostuivat viimeistään jääkauden päättymisvaiheessa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Viime jääkausi oli Suomessa noin 115 000 – 10 000 vuotta sitten. Ilmasto viileni jääkauteen verraten hitaasti, 10 astetta 5 000 vuodessa, ja lämpötila laski 0–40 °C alueesta riippuen. Pohjois-Euroopan mannerjäätikkö syntyi ensin Skandien vuoristoon mutta levisi sieltä vähitellen laajalle alueelle itään ja etelään. Ensimmäisen jäätiköitymisen alussa koettiin muutama sata vuotta kestävä kuiva, kylmä ja tuulinen kausi. Klingen seuduilla yhtenäinen metsä korvautui avoimella mäntymetsällä, ja varsinkin talvilämpötila laski huomattavasti.


title: Veiksel-jääkausi

text: Pohjois-Euroopan jäätikön lisäksi syntyi siitä erillisiä laajoja vuoristojäätiköitä muun muassa Alpeille. Myös Britteinsaarille syntyi jäätikkö, joka myöhemmin kasvoi yhteen Skandinavian jäätikön kanssa Pohjanmerellä Tämän jälkeen lämpimänkosteat ja kylmänkuivat kaudet vuorottelivat, mikä näkyi Keski-Euroopassa metsien ja kylmien arojen vaihteluna vuosisatojen ja -tuhansien kuluessa. Jäätikön koko vaihteli, ja eräässä vaiheessa noin 60 000 vuotta sitten jää peitti Suomen, mutta vetäytyi pian pois.


title: Veiksel-jääkausi

text: Paksun mannerjään lähettiläinä toimivat nopeammat, matalammat jääkielekkeet, joissa jää virtasi viuhkamaisesti. Jään liikettä ei pystynyt silmin havaitsemaan. Mannerjään reuna näytti monesti harmaalta, moreenikerrostumaiselta jyrkältä tai loivalta rinteeltä. Jäätikön pinnalla olosuhteet olivat samanlaisia kuin Grönlannin sisäosissa tai Antarktiksella nyt. Jäätikön päällä oli lumista lakeutta, jossa oli tuulen kasaamia dyynejä, sastrugeja. Jään yllä sää vaihteli melko arvaamattomasti. Horisonttia oli vaikea erottaa valkean usvan takia kauniinakin päivänä. Jos kivikauden ihmiset yleensä liikkuivat jäätiköllä, heitä uhkasi putoaminen lumen peittämiin jäärailoihin.


title: Veiksel-jääkausi

text: Kesällä jäätikön pinnalla saattoi olla järviä, jotka talvella jäätyivät. Yksittäisiä vuoren huippuja saattoi pistää esiin jäätikön keskeltä. Joskus jään keskellä saattoi olla jäättömiäkin alueita, jollaisia on löydetty Etelämantereelta Victorianmaalta. Levitessään jäätikkö höyläsi alla olevaa kalliota ja kuljetti moreenia ja siirtolohkareita satoja kilometrejä. Varsinkin sulavan jäätikön pinta oli tummien lohkareiden täplittämä tai peittämä. Jäätiköltä puhalsi usein kylmä myrskytuuli, joka johtui jään päällä olevasta korkeapaineesta.


title: Veiksel-jääkausi

text: Esimerkiksi Pohjois-Saksassa oli viime jääkauden jäätikön edessä sandureita, laajoja suistoalueita. Jään alla tapahtui soran kasautumista suunnilleen jään virtaussuunnan suuntaisesti. Tämä johtui jäänalaisista sulamisvesivirroista. Amerikassa, missä oli jäätikön lähellä lämpimämpää, metsiä kasvoi hyvin lähellä jäätikön reunaa, mutta Euroopassa metsät harvenivat mannerjäätikölle mennessä tundraksi.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jäätikön reunan lähellä Euroopassa ja Aasiassa oli yleensä hyvin kylmää ja sen takia lähes kasvitonta. Maisema oli laajalti kallioista, kivistä, soraista, hiekkaista ja pölyistä polaariaavikkoa. Jäätikön reunaa lähestyessä lisääntyivät ikiroudan ja lämpötilavaihtelujen aiheuttamat muutokset maassa ja kivissä. Kiviä kohosi pintaan ikiroudan nostamina, ja maan alla oli jäätyneitä ikiroutalohkareita, jotka muovasivat maan pinnat kumpuiseksi. Jään reunan lähistö oli monesti vaikeasti tai mahdoton asuttava muun muassa maan routimisen ja kasvillisuuden niukkuuden takia. Kun ei ollut eläimien ravintokasveja, ei ollut ihmistäkään, joka niihin aikoihin eli lähinnä metsästyksellä. Matalia kasveja kasvoi siellä täällä, esimerkiksi lapinvuokkoa, jääleinikkiä, marunaa ja jäkäliä. Jääkauden kylmimpinä aikoina nykyään suppeat kylmät polaariaavikot ja kylmyyspuoliaavikot sekä kylmät arot olivat hyvin suuria. Pohjanmeren seutu oli kuivaa, ja siellä oli polaariaavikko.


title: Veiksel-jääkausi

text: Polaariaavikkojen eteläpuolella levittäytyi Euroopassa ja Aasiassa kylmä, kuiva, tuulinen, lössipitoinen ja suolainen mammuttiaro eli arotundra, jonka pohjoisosassa oli ikirouta. Siellä kasvoi lähinnä heinää, ruohoa, saraa ja vaivaispensaita sekä joskus puita esimerkiksi kosteissa jokilaaksoissa galleriametsinä. Arotundra muistutti laajalti nykyajan kuivaa tundraa ja kuivaa aroa tai puoliaavikkoa. Arotundra oli nykyistä lauhkeaa aroa kylmempi ja tundraa kuivempi. Monet eläimet, muun muassa biisonit, peurat, hevoset ja mammutit laidunsivat arotundralla suurina laumoina kesällä ja pakenivat talvella eteläisemmän havumetsän suojaan. Arotundra oli kasvillisuustyypiltään vaihtelevaa niin kuin nykyinen tundrakin. Arotundralla oli monia kasvillisuusvyöhykkeitä. Pohjoisessa arotundra muistutti joillain alueilla hieman enemmän nykyistä tundraa, etelässä aroa. Lössipitoisilla alueilla kasvoi heiniä ja oli kasvien ainakin osittain sitomia hiekkadyynejä. Keväällä ja kesällä arotundra kukki kauniisti ja hyönteiset viihtyivät siellä. Matala ruohomainen kasvillisuus kasvoi ikiroudan päällä. Arotundralla metsää kasvoi vain vaivaiskoivuina tai satunnaisina saarekkeina.


title: Veiksel-jääkausi

text: Lössi on tuulen kuljettamaa pölyä, jota pahimpina jäätiköitymisjaksoina voimakkaat tuulet kuljettivat kylmässä kuivuneessa ilmassa suuria määriä. Lössi syntyi muun muassa kiviä mukanaan kuljettavan jään hienontamasta kivipölystä, jota virtasi ensin jäätikön eteen kun jää suli. Sitten tuulet nostivat pölyn tomupilviksi ilmaan ja kuljettivat sen kerrostumisalueille. Lössin kasautumisalueella arotundralla satoi vain 60–120 mm. Esimerkiksi Pohjois-Ranskassa eli aavikon eläimiä. Jääkauden kylmimmät vaiheet näkyvät selvästi esimerkiksi Grönlannin jääkairausnäytteissä normaalia huomattavasti suurempana pölyn määrän kasvuna.


title: Veiksel-jääkausi

text: Ikiroudan raja ulottui Keski-Ranskaan ja tundramainen kasvillisuus jopa Etelä-Ranskaan. Ilmasto kuivui laajalti puoliaavikon oloihin jääkauden maksimin aikoihin Välimeren seudullakin tundran eteläpuolella. Metsiä oli hajanaisesti Etelä-Euroopassa useimmiten vuoristojen länsirinteillä kuivan aron keskellä. Jääkauden aikana ilmasto siellä vaihteli huomattavasti kylmänkuivan ja lauhkeankostean välillä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Lumiraja laski vuoristoissa, esimerkiksi Afrikassa Kilimanjaron vuorella lähellä päiväntasaajaa noin 3 200 – 3 600 metriin. Nykyaikana (1980-luvulla) Kilimanjaron lumiraja on noin 4 550 – 4 600 metrissä. Jääkaudella oli lämpimiä ja kosteita interstadiaalivaiheita. Lämpiminä interstadiaaleina viime jääkauden alussa metsä valtasi polaariaavikolta ja arotundralta alaa Englannissa, Pohjois-Saksassa ja Alankomaissa. Mutta kylmempinä interstadiaaleina metsä levisi vain Ranskan leveyksillä ja metsänraja saattoi kulkea silloin Belgian seuduilla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Merten lauttajää ulottui nykyistä etelämmäksi ja yksittäiset jäävuoret ajelehtivat lähemmäksi päiväntasaajaa. Jääkaudella Golfvirran tuoman lämpimän veden yläraja ns. mereinen polaaririntama oli Espanjan tienoilla Biskajanlahdella, nyt se on Grönlannin rannikolla. Sama koskee myös ilmastollista polaaririntamaa, jossa matalapaineet kulkivat; se saattoi olla Välimeren seudulla. Tropiikin merialueella jääkauden aiheuttamat muutokset lienevät olleet vähäisempiä. On luultavaa, että meren yllä oleva jääkenttä oli korkeapaineen aluetta ja siirsi matalapaineiden reittiä etelään. Jääkauden lämpiminä interstadiaaleina kuitenkin Golfvirta ulottui pohjoisemmaksi ja matalapaineita saapui pohjoiseen, mikä lämmitti ja kostutti ilmastoa varsinkin Länsi-Euroopassa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Eri alueiden jäätiköt kasvoivat, laajenivat ja supistuivat Arktiksen alueella hieman eri tahtiin. Merten lähellä jäätiköt laajenivat maksimiinsa ensimmäisenä, mutta mantereiden keskiosissa maksimiraja saavutettiin sitä myöhemmin, mitä kauempana alue oli merestä. Jäätikkö patosi suuria jääjärviä, kuten Baltian jääjärven. Jääjärvet saattoivat tyhjentyä katastrofaalisen voimakkaasti. Esimerkiksi noin 90 000 vuotta sitten tyhjeni Pohjois-Siperiassa Karanmeren tienoilla jään sulamisen takia suuria jääjärviä eikä tälle alueelle kasvanut viimeisen jääkausimaksimin aikana suurta jäätikköä. Jäätikkö muutti joillain seuduilla jokien juoksua, koska se oli joen tiellä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jääkerrokset peittivät jääkaudella noin kolmasosan maapallon pinnasta, nyt vain kymmenesosan. Laajimmillaan jäätiköt peittivät noin 44,4 miljoonaa neliökilometriä , nyt vain 14,9 miljoonaa neliökilometriä. Viime jääkauden huippuvaiheessa oli 43 miljoonaa km³ lunta ja jäätä, joka laski merenpintaa noin 116 metriä nykyiseen verrattuna. Pohjois-Amerikan jäätiköt omasivat 80 % jään tilavuudesta verrattuna Euraasian jäätiköihin..


title: Veiksel-jääkausi

text: Jää virtaa mannerjäätikön keskustasta hitaasti ulospäin, metrien vuosivauhtia. Suuret mannerjäätiköt koostuivat useista jäävirroista, joiden jäljet näkyvät Suomenkin maaperässä viuhkamaisina drumliinikenttinä. Suuressa jäävirrassa noin 150 km:n läpimittaiselta alueelta leviää jäätä noin 300 kilometrin leveydelle 100 kilometrin matkalla muodostaen jään reunaan suuren kaaren. Jäävirtojen kohtausvyöhykkeellä saattoi joskus olla jäättömiäkin kohtia tai kaoottisia alueita, joissa jää ei virrannut. Suomessa eräs jäävirtojen kohtauspaikka oli Lahden seutuvilla (Salpausselkä) noin 12 500 vuotta sitten. Jäävirtojen kohtauspaikalla oli usein jäänalainen joki. Jäällä oli taipumus virrata siirappimaisesti pitkin alavia maita, jokilaaksoja, järviä ja meriä ja kovertaa niitä alavimmiksi. Näin jää saapui Pohjois-Saksaan Itämeren kautta ja koversi muun muassa Viron Peipsijärveä ja Saarenmaan eteläpuolista lahtea sekä Amerikan suuria järviä, esimerkiksi Michiganjärveä. Jääkenttien edessäkin maa painui jään painosta Maan vaippaan laaksoksi ja siellä oli jääjärviä. Aivan jäätiköiden lähistöillä oli jääjärviä, jäätikköjokia, lössiaroa ja tundraa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Euroopan suurin jäätikkö jääkaudella oli Skandinaviassa. Viime jääkaudella Skandinavian jääkalotin ala oli 4,8–6,6 miljoonaa neliökilometriä, jos siihen lasketaan Britteinsaarten jäätiköt. Tämä jäätikkö laajeni Pohjois-Skandinavian tuntureilta Suomenkin yli pohjoiseen Keski-Eurooppaan asti. Jäätikkö ulottui Veiksel-jääkaudella Berliinin ja Varsovan pohjoispuolelle. Se ulottui Venäjällä Vologdan lähelle Valdain ylängöllä 200 kilometriä Moskovasta luoteeseen. Tämä jääkenttä ulottui myös laajalle Pohjanmereen.


title: Veiksel-jääkausi

text: Mannerjäätikön on väitetty olleen kooltaan jopa 7 miljoonaa neliökilometriä, sillä se on saattanut peittää matalaa merta.


title: Veiksel-jääkausi

text: Britteinsaarilla Devensi-jäätikkö ulottui suunnilleen Etelä-Englannin tasalle. Aivan eteläisin Irlanti oli viime jääkaudella suurelta osin jäätön. Britteinsaaren ja Tanskan välissä oli jääkauden huippukaudella polaariaavikkoa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Alpit peittänyt jäätikkö oli kylmimmällä Saale-jääkaudella suurimmillaan ehkä 6,5 miljoonaa neliökilometriä, hieman kookkaampi kuin mitä se oli viime jääkaudella, jolloin se valui pohjoiseen Genevejärven yli patoutuen Jura-vuoriin. Viime jääkaudella oli melko suuri jäätikkö Pyreneillä, ja muutamia pienempiä Ranskan keskiylängöllä ja Vogeeseilla. Islanti peittyi jäähän kokonaan samoin kuin Huippuvuoret ja Frans Josefin maa. Venäjällä jäätiköitä oli Barentsinmerellä, Novaja Zemljalla, Karanmerellä, Uralilla, Putoranan vuorilla


title: Veiksel-jääkausi

text: Pienempiä vuoristojäätiköitä oli eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Karpaateilla ja Tatra-vuorilla, Saksan Schwartzwaldissa, Harzvuorilla, Böhmerwaldissa ja Riesengebirgessä. Niitä oli niinkin etelässä kuin 40. leveyspiirillä, muun muassa Etelä-Espanjassa ja Cantabrian vuorilla, Kreikassa ja Turkissa sekä Kaukasuksella. Espanjan Sierra de Gredosilla ja Sierre de Guadarramalla eli Kastilian rajavuorilla. Jäätiköitä myös Botte Donaton vuorella ja lähistön kahdella korkealla huipulla Etelä-Italiassa Calabrian niemimaalla Cosenzan kaupungista itään. Jäätä oli myös Kreikan Peloponnesoksen niemimaan Arkadian korkeilla huipuilla, mm vuorilla Panachaikon Oros ja Killini Oros.


title: Veiksel-jääkausi

text: Kasvillisuusrajat siirtyivät viime jääkaudella etelään. Tundra, jossa maa oli ikiroudassa, ulottui Etelä-Ranskaan saakka, ja Euroopassa kasvoi metsää vain Välimeren läheisyydessä. Lähellä jäätikön reunaa tundra oli lähes kasvitonta, mutta tundran keskiosissa kasvoi yleensä lyhytkasvuista aroheinää, Itä-Euroopassa laajalti myös varvikkoa. Välimeren rannikolle ei ikirouta ulottunut, mutta sielläkin ilmasto oli huomattavasti nykyistä kylmempi, ja esimerkiksi Espanjassa ja Italiassa kasvoi laajoilla alueilla samankaltaista mäntymetsää kuin nykyisin Pohjois-Euroopassa. Etelä-Euroopassa Välimeren molemmin puolin oli puoliaavikkoa ja ruohoista metsäaroa, puita kasvoi harvassa. Metsiä oli esimerkiksi Kreikassa eristyneinä taskuina.


title: Veiksel-jääkausi

text: Wisconsin-jääkaudella Pohjois-Amerikassa oli valtavan suuri jäätikkö, joka peitti Kanadan, osan Alaskaa ja ulottui Suurten järvien eteläpuolelle Pohjois-Yhdysvaltoihin. Pohjois-Yhdysvalloissa oli lukuisia jäätiköstä irtoavia jääsilmukoita, esimerkiksi Michiganjärven silmukka. Pohjois-Amerikan jääkenttä syntyi yhdistymällä monesta jääkentästä, joista tunnetuimmat ovat Laurentian jäätikkö ja Kordillieerien jäätikkö. Laurentiden jäätikkö levisi ainakin kolmesta keskuksesta Kanadassa ja Arktisilla saarilla. Näin Laurentian jääkenttä jaetaan Nunavutin niemimaan Keewatinin, Labradorin niemimaan ja Baffininsaaren Foxe Basinin jääkenttään. Newfoundlandin saarella oli oma leviämiskeskuksensa. pienempiä jäätiköitä oli Alaskan vuorilla ja Yhdysvaltain Kalliovuorilla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Beringinsalmi oli jääkaudella meren pinnan alenemisen vuoksi kuivillaan. Pohjoisesta sijainnistaan huolimatta tämä kannas ei ollut ainakaan koko leveydeltään jäätikön peitossa vaan suurelta osin arotundraa. Amerikan jäätikkö jakautui varsin pian kahtia jääkauden päättyessä, kun Kordillieerian jäätikkö suli. Arvellaan Pohjois-Amerikan jäätikössä tapahtuneiden muutosten viilentäneen Maan ilmastoa huomattavasti joinain jääkauden jaksoina.


title: Veiksel-jääkausi

text: Etelä-Aasiassa kesämonsuuni heikkeni niinä aikoina, jolloin Auringon kesäsäteily heikkeni, eli esimerkiksi viime jääkauden huippukohdassa.


title: Veiksel-jääkausi

text:
Venäjän pohjoisosissa ja pohjoispuolella oli varsinkin Saale-jääkaudella useita jäätiköitä. Skandinavian jääkenttä ulottui Novaja Zemljalle asti. Jotkut Siperian jääkentät olivat suurimmillaan varhaisella Veiksel-kaudella, toisin kuin läntiset. Siperian jäätiköt synnyttivät sinne suuria jään patoamia järviä. Tiibetin ylänkö jäätyi ehkä kokonaan Saale-jääkaudella.
Himalajan lumiraja laski viime jääkaudella nykyisestä 5 500 metristä 3 870 metriin. Tämä synnytti sinne jättiläismäisen jäävirroista koostuvan jäätikköverkon. Lumirajan lasku oli 1 630 metriä, mikä vastaa teoreettista alenemista 8 °C ja 10 °C Himalajan kosteissa oloissa. Laaksojäätiköiden jään paksuus oli 1 000–1 450 metriä lumirajan yllä. Suuri 70 kilometrin pituinen Dudh Goshin jäätikkö virtasi 900 metrin korkeuteen merenpinnasta, lumirajan alle. Jäävirtaverkosto ulottui 2 000–5 000 metriä lumirajan ylle.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jäätikkö kasvoi jonkin verran Antarktiksellakin. Etelä-Andeilla oli ohut jääpeite ja pohjoisempana vuoristossa pienempiä jäätiköitä Karibianmeren leveysasteille asti. Etelä-Amerikan jäätiköiden pinta-ala oli kaikkiaan 800 000 neliökilometriä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Noin 122 000 vuotta sitten alkoi pohjoiselle pallonpuoliskolle kesällä tuleva Auringon säteily heiketä. Tämä johti jääkauden alkuun noin 118 000–116 000 vuotta sitten. Edeltänyt Eem-interglasiaali oli kestänyt noin 11 000 vuotta. ja joidenkin arvioiden mukaan pahin kuivuminen ja viileneminen tapahtui 500–1 000 vuodessa Euroopassa. Kesälämpötila laski 120 000−115 000 vuotta sitten pohjoisessa ja keskisessä Euroopassa noin kolme astetta ja talvilämpötila 6–10 astetta. Merenpinta laski voimakkaasti noin 124 000–120 000 vuotta sitten. Noin 115 000 vuotta sitten lämpötila laski Vostok-jääkairausnäytteen kairauspaikalla Etelämantereella, ja Keski-Eurooppaan ilmestyi melko nopeasti avointa kasvillisuutta metsän sijaan päätellen monista siitepölysarjoista. Jäätiköitymisen alun tienoilla koettiin Euroopassa noin 460 vuotta kestänyt kuivuuspulssi, jonka aikana ilmasto jäähtyi. Viime jääkaudella Skandinavian jäätikön koko vaihteli huomattavasti. Varhaisella Veiksel-jääkaudella ei ollut niin kylmää kuin myöhäisellä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Varhais-Veiksel-kauden jäätiköitymisten välissä oli muutama hyvin lämmin interstadiaali eli lämmin välikausi. Varhais-Veikselin jäätiköitymisten aikana mannerjäätikkö eteni vain Lappiin tai korkeintaan Pohjanmaalle, ja Etelä-ja Keski-Suomi olivat jäättömiä. Brörup-interstadiaalin kautena Keski-Suomessa kasvoi mäntyä, ja hieman viileämmällä Odderade-kaudella koivua. Molemmilla kausilla suuria jäätiköitä oli vain Norjan ja Ruotsin vuoristoissa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Noin 74 000 vuotta sitten alkoi hyvin kylmä kausi, jolloin jäätikkö peitti koko Suomen. Myös noin 74 000 vuotta sitten purkautui Toba-tulivuori Indonesiassa viilentäen Maan ilmastoa ainakin jonkin verran joksikin ajaksi.


title: Veiksel-jääkausi

text: Merenpinta laski noin 70 metriä nykyistä alemmas. Jää ulottui lopulta noin 64 000 vuotta sitten Pohjois-Saksaan ja Viroon asti. Iso-Britannia lienee ollut suurelta osin jäätön.


title: Veiksel-jääkausi

text: Ehkä noin 59 000 kalenterivuotta sitten tuli lämmin kausi, Keski-Veiksel-kauden niin sanottu happi-isotooppivaihe 3. Venäjällä lämpeneminen näkyy epäsuorasti Mustanmeren pinnan nousuna ja Kaspianmeren pinnan laskuna noin 47 000−45 000 radiohiilivuotta sitten niin sanotun pre-Surož-kauden jälkeen.


title: Veiksel-jääkausi

text: Keski-Veiksel-kaudelle eli MIS3:lla oli ajoittain hyvin kylmää, välillä erittäin lauhaa. Tämän uskotaan johtuvan Golf-virran värähtelystä. Esimerkiksi 41 500–40 000 vuotta sitten oli normaalia kylmempi Hasselo-stadiaali, ja noin 39 000−37 000 vuotta sitten lauha Hengelo-interstadiaali. Ilmasto heilahteli rajusti Pohjois-Atlantilla ja sen ympäristössä. Jää vetäytyi kauden loppuun mennessä Amerikassa Suuren Orjajärven tasalle. Etelä-Suomi lienee tänä aikana ollut ainakin osittain jäätön, ja jos löydettyjen mammutinluiden ajoitukset ovat oikeita, Suomi oli noin 30 000 vuotta sitten kokonaan jäätön.


title: Veiksel-jääkausi

text: Denekamp-interstadiaalin aikana noin 32 000–28 000 vuotta sitten oli Luoteis-Saksassa heinäkuun keskilämpötila 10 °C ja alue tämän mukaan tundran rajalla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Venäjän tasangolla 30. itäisellä pituusasteella jatkuva ikirouta ulottui etelässä melkein 55. leveysasteelle noin 45 000 radiohiilivuotta sitten Keski-Veikselin stadiaalin aikoihinkin. Epäjatkuva ikirouta ulottui melkein 53. leveysasteelle. Idempänä Länsi-Siperiassa 75. itäisellä pituusasteella jatkuva ikirouta ulottui 55. ja epäjatkuva 52 leveysasteelle. Vielä idempänä ikiroudan raja oli 50 leveysastetta etelämpänä. Lämpimänä Brjansk-kaudella noin 30 000 radiohiilivuotta sitten jatkuva ikirouta oli noin 58.–60. ja epäjatkuva 56.–57. leveysasteella. Länsi-Siperiassa jatkuva ikirouta ulottui 62. ja epäjatkuva 60. leveysasteelle, jäännösikirouta 56. leveysasteelle. Itä-Siperiassa 125. pituusasteella ikiroudan raja oli 30 000 vuotta sitten noin 56. leveysasteella eli melkein samassa kuin holoseenikaudella. 40 000–35 000 vuotta sitten jään reuna oli eteläisessä Ruotsissa Vänernin eteläosan ja Gotlannin pohjoiskärjen tasalla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Massiivinen jäätiköityminen alkoi uudestaan noin 35 000–30 000 vuotta sitten, ja noin 30 000 vuotta sitten alkoi merenpinta nopeasti laskea jäätikköjen laajetessa nopeasti. Jää laajeni yleensä 25–50 metriä vuodessa, alussa paikallisesti jopa 500 metriä vuodessa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jää eteni noin 27 000–23 000 kalenterivuotta sitten syvälle Pohjois-Saksaan ja Puolaan, jonne syntyi Brandenburgin päätemoreeni. Jää peitti koko Suomen noin 25 000 kalenterivuotta sitten. Tätä aikaa kutsutaan nimellä viime jääkauden huippukohta, LGM. Eri seuduilla jäätiköt olivat laajimmillaan eri aikoina, koska jäätikön eri kielekkeet syntyivät ja kutistuivat eri tahtiin. Jää virtasi itäiseen ja pohjoiseen Tanskaan koillisesta Itämeren suunnasta, kun se oli aiemmin virrannut Norjasta ja Ruotsista.


title: Veiksel-jääkausi

text: Tätä aikaa kutsutaan tieteellisissä julkaisuissa nimellä LGM (). LGM:ään liitetään monesti Brandenburg-vaihe, jolloin jäätikkö lienee ollut kaikkein laajimmillaan. Jää ulottui silloin Euroopassa hieman Berliinin eteläpuolelle. Tällöin ikiroudallinen tundravyöhyke ulottui Keski-Ranskaan, ja Etelä-Ranskassa oli puistotundraa. Etelä-Englannin keskilämpötila oli 8 ºC, ja sielläkin, missä ei ollut jäätikköä, maa oli jäätynyttä ja autiota polaariaavikkoa. Merenpinnan laskun takia Pohjanmeri ja Englannin kanaali olivat kuivaa maata. Merenpinta oli noin 116 metriä nykyistä alempana. Jää laajeni voimakkaasti idässä noin 22 000 kalenterivuotta sitten.


title: Veiksel-jääkausi

text: Keski-Aasiassa oli laajoja jäätikön patoamia järviä, ja myös Kaspianmeri ja Araljärvi olivat nykyistä suurempia. Noin 19 000 vuotta sitten ilmasto lauhtui merkittävästi, ja merenpinta nousi noin 10–15 metriä muutamassa sadassa vuodessa. Alkoi lämmin Lascaux-interstadiaali, jonka aikana jää vetäytyi hitaasti Pohjois-Saksassa. Pohjois-Saksaan ja Puolaan syntyi kylminä kausina muutamia mannerjäätikön edustalaaksoja, joita kutsutaan saksaksi nimellä "Urstromtal". Ne syntyivät, kun mannerjäätikkö painoi maankuoren alemmaksi. Niissä virtasi kiemurteleva joki. Vaikka jää oli alkanut lännessä vetäytyä, se eteni vielä Venäjällä, ja se saavutti maksimilaajuutensa Laatokan itäpuolella 18 000 kalenterivuotta sitten, ja Dvina-joen altaassa 17 000 vuotta sitten.


title: Veiksel-jääkausi

text: Pian tuli taas kylmä vaihe, jota sanotaan Pommeri-stadiaaliksi. Jää vetäytyi pois Pohjois-Saksasta ehkä 17 000–16 000 kalenterivuotta sitten, jossa se oli viimeisen kerran noin 16 500–15 800 kalenterivuotta sitten Rügenin niemen kärjessä. Näihin aikoihin jää oli alkanut vetäytyä vauhdilla Baltian maiden seuduilla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Noin 16 000 vuotta sitten asutusta oli Pohjois-Ranskassa, Ukrainassa ja Romaniassa. Noin 13 000 "radiohiilivuotta" sitten, joka on kalibroituna noin 14 000–15 000 vuotta sitten, Etelä-Ruotsissa oli jäätikköä ja tundraa, ja heinäkuun keskilämpötila 8 °C Jääkauden loppuvaiheessa lämpötila aaltoili rajusti. Noin 14 700 vuotta sitten Bölling-interstadiaalikaudella ilmasto lämpeni rajusti ja alkoi lämmin kausi, ja jää vetäytyi viimeistään tällöin Saksan ja Puolan pohjoisrannikolta. Mammutti kuoli sukupuuttoon laajalta Euroopan ja Asian alueelta mm Ranskasta, Ukrainasta ja Englannista Bölling-kauden lopussa noin 14 000 kalenterivuotta sitten (12 000 radiohiilivuotta sitten)


title: Veiksel-jääkausi

text: Jää suli rajua vauhtia, mutta ilmaston lämpötila vaihteli kovasti. Etelä-Ruotsissa oli lämpimimmillään noin 11 500 radiohiilivuotta sitten heinäkuun keskilämpö 14 astetta ja laajalti tundraa ja koivu- ja mäntymetsiä. Pohjois-Saksassa syntyi peuranmetsästäjien kulttuuri. Noin 13 000 vuotta sitten jään reuna oli Etelä-Suomessa. Ilmasto kylmeni äkkiä nuoremmalla dryaskaudella 12 900–11 560 vuotta sitten, jolloin syntyivät muun muassa Salpausselät ja Keski-Ruotsin ja Norjan reunamuodostumat. Arotundra valtasi laajalla alueella arolta ja metsältä alaa. Suomenkin jäättömillä kuivilla alueilla kasvoi arotundraa, jossa kasvoi ruohoa ja marunapensaita. Etelä-Ruotsissa arokasvillisuus yleistyi, vaikka koivua ja mäntyä olikin, ja heinäkuun keskilämpötila oli 9 °C. Noin 11 560 vuotta sitten ilmasto lämpeni taas äkkiä, ja muutaman sadan vuoden kuluttua vaivaiskoivu levittäytyi Suomeen alussa viileällä preboreaalikaudella. Kauden alussa lämpötila värähteli rajusti. Osittain tähän on saattanut olla syynä Baltian jääjärven tyhjenemisen aiheuttamat muutokset merivirroissa.


title: Veiksel-jääkausi

text: Samoihin aikoihin jääkauden aikaiset suuret kasvinsyöjät hävisivät laajalta alueelta ehkä ilmaston muutoksen ja ihmisen harjoittaman metsästyksen takia. Preboreaalikauden alussa oli Puolan ja Valko-Venäjän tienoilla Swidryn kulttuuri, jonka ihmisiä on arveltu suomalaisten esi-isiksi. Jää vetäytyi Suomesta viimeiseksi Kolarin seudulta 10 200 vuotta sitten. Pian sen jälkeen jäätikkö katkesi kahtia Ruotsin tuntureilla noin 9 800 vuotta sitten.. Mannerjäätiköstä oli pieni jäänne vielä 9 500 kalenterivuotta sitten, ja kokonaan se suli viimeistään 8 350 kalenterivuotta sitten. Amerikassa Kanadan pohjoisosan yllä ollut Laurentiden jääkilpi säilyi vielä tuhansia vuosia.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jääkauden ilmasto ja kasvillisuusvyöhykkeet tunnetaan vain suurin piirtein, ja niistä on esitetty erilaisia näkemyksiä. Esimerkiksi jääkauden huippuvaiheen aikaisia siitepölyjä ja kasvijätteitä on tutkittu vain muutamasta kymmenestä kohdin. Nykyään jääkauden ilmastoa ja kasvillisuutta on jäljitelty tietokoneilla. Kaikkien tietojen mukaan ilmasto viileni huomattavasti korkeilla leveyksillä ja laajat alueet kuivuivat. Metsät hävisivät monilta seuduilta, tilalle tuli tundraa, kuivaa aroa ja puoliaavikkoa ja muita metsää kuivempia kasvillisuustyyppejä.


title: Veiksel-jääkausi

text: Mannerjäätikön eteläpuolisessa Euroopassa oli laaja arotundra, jossa oli vaihtelevasti eri alueilla muun muassa aromaista kasvillisuutta, savannityyppistä puistotundraa ja aavikoitakin.


title: Veiksel-jääkausi

text: Maapallon ilmavirtausten muuttuminen ja ilmaston kylmeneminen aiheuttivat kuivuutta laajoille alueille. Välimeren seuduilla oli laajoja aroja ja puoliaavikoita. Ikirouta ulottui Pyreneiden niemimaalta pohjoiseen. Puita kasvoi vain Etelä-Euroopassa ja itäisessä Keski-Euroopassa lähinnä monien alueiden kuivumisen takia. Metsää kasvoi Euroopassa jääkauden kylmimpänä kautena vain joillain alueille, pohjoisimpina Korsikassa, Etelä- ja Keski-Italiassa, Länsi-Kreikassa, Pohjois-Turkissa, Krimin niemimaan eteläkärjessä ja hieman Kaukasuksen pohjoispuolella. Harvan puistotundran pohjoisraja kulki aivan Pyreneiden pohjoispuolella, Alppien eteläpuolella ja Bulgarian Karpaateilla.


title: Veiksel-jääkausi

text: Matalapaineet kulkivat Pohjois-Ranskan ja Britteinsaarten leveyksillä. Jääkauden ruohoja ja marunaa kasvavalla arotundralla oli ankara ilmasto, jota luonnehti talvella Siperiassa oleva korkeapaine, joka aiheutti siellä talvimonsuunin. Ilmaston kylmyys johtui Maan radan ja akselikallistuman muuttumisen lisäksi muun muassa hiilidioksidimäärän pienentymisestä alle 200 ppm:n. Ilmakehän pöly alensi kylmimpinä kausina Maan keskilämpötilaa entisestään 0,6 °C.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jäätikön vetäytyessä seurasivat toisiaan maastotyypit: jää, vesi, tundra, pensastundra, aro, metsä. Jäätikön vierellä oli monesti jään patoamia järviä. Metsänraja siirtyi sen verran hitaasti, että laajoja aroalueita ehti olla ennen metsien saapumista.


title: Veiksel-jääkausi

text: Veiksel-jääkauden eläimistöön Euroopassa kuuluivat muun muassa mammutti, villasarvikuono ja sapelihammaskissa. Monet jääkauden suuret eläimet alkoivat harvinaistua jääkauden edetessä, ja hävisivät lopullisesti jääkauden päättyessä noin 13 000 vuotta sitten. Syyksi on oletettu ihmisen harjoittamaa metsästystä ja jääkauden lopussa myös ilmastonmuutosta, joka muutti ilmaston ja kasvillisuuden esimerkiksi mammuteille epäsuotuisiksi. Viime jääkauden lopun ilmaston lämpeneminen kostutti arotundran alueen, mikä hapatti maaperän ja lienee harvinaistanut suurille kasvinsyöjille sopivia kasvilajeja. Toisaalta myös metsittyminen hävitti heinäkasveja. Ilmaston lämpeneminen edisti ihmisen elämistä ja levittäytymistä, jolloin suureläimet joutuivat aiempaa useampien metsästäjien saaliiksi.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jääkauden eläimistö vaihteli ilmaston ja kasvillisuuden mukaan. Esimerkiksi saksanhirvi "Cervus elaphus" oli peuraa yleisempi Etelä-Ranskan Combe Grenalissa 55 000–30 000 vuotta sitten. Esimerkiksi Volyno-Podolijassa ja Dneprin, Donin ja Okajoen latvoilla mammutti oli jääkauden kuivassa, kylmässä huippuvaiheessa harvinainen, mutta peura yleisempi. Silti mammuttia ja villasarvikuonoa esiintyi, samoin kuin jääkaudelle tyypillisiä arktisia ja aron eläimiä. Kylmässä Luoteis-Siperian pohjoisosassa löytyy Ayonin saarelta, Ouagosskiystä ja Khptashinskiy Yarista hevosen, peuran, biisonin, myskihärän ja mammutin luita rannikoilta vuoroveden tuomina. Harvinaisempia ovat arktisilla alueilla sen sijaan suden, ruskeakarhun, luolaleijonan ja hyvin harvinaisia villasarvikuonon, hirven ja saiga-antiloopin luut.


title: Veiksel-jääkausi

text: Alla luettelo Veiksel-jääkauden kerrostumista tavatuista eläimistä:


title: Veiksel-jääkausi

text: +: hävinnyt Euroopasta nykyaikaan mennessä.


title: Veiksel-jääkausi

text:
Kasvisto ja eläimistö kehittyivät jääkausiaikana. Jääkauden eläinten piti kyetä sopeutumaan jääkausien kylmään ilmanalaan. Ajan kuluessa eri jää- ja lämpökausien kasvistot ja eläimistöt muuttuivat. Villamammutti oli viime jääkaudella Euraasiassa laajalle levinnyt ja levittäytyi Beringian maasillan kautta Pohjois-Amerikkaankin. Muita tuolloin yleisiä suuria eläimiä olivat villasarvikuono ja myskihärkä. Ilmaston ja kasvillisuuden rajut vaihtelut viime jääkaudella vaikuttivat eläimistöön, samoin ihmisten harrastama metsästys. Peura, villasarvikuono, mammutti ja myskihärkä olivat lämpiminä jääkauden kausina tundraeläimiä. Ne hävisivät kylmiltä alueilta ja niiden pakjiston painopiste siirtyi lämpimämmille alueille, missä eli villihevosia, arovisenttejä ja hirviä. Hevonen näyttää sietäneen jääkauden vähälumisuutta paremmin kuin mammutti, joka tarvitsee suuren määrän lumen säilömää ravintoa. Mammutti hävisi monilta alueilta Euroopassa jääkauden kylmimpänä aikana. Jääkauden lopussa hävisi runsaasti eläimistöä luultavasti rajujen ilmastonmuutosten ja ihmisen harjoittaman metsästyksen takia.
Peura vaelteli Euroopassa vuodenajoista riippuen eri alueilla.
Viime jääkauden eläimistöä:
Suuria kasvinsyöjiä (megafauna, sukupuuttoon kuolleita)Muita kasvinsyöjiä:


title: Veiksel-jääkausi

text: Petoja:Lintuja:Vesissä:


title: Veiksel-jääkausi

text: Eri eläimet elivät eri vyöhykkeillä. Villamamuttikaan ei sietänyt kovin suurta kylmyyttä. Villihevonen kesti hieman enemmän kylmää kuin mammutti. Myskihärkä viihtyi hyvin kylmällä polaariaavikolla aivan mannerjään vieressä, alueella missä myös sudet pärjäsivät. Nykyään uhanalainen myskihärkä elää muun muassa Grönlannin pohjois- ja koillisosissa jäättömillä alueella. Peura viihtyi suhteellisen lämpimällä ala-arktisella alueella, joka vastaa nykyajan Grönlannin länsirannikkoa. Jääkarhu on ilmeisesti kehittynyt vasta viimeisimmän jäätiköitymisvaiheen aikana.


title: Veiksel-jääkausi

text: Viime jääkaudella ei enää elänyt luolakarhuja, luolahyeenoja ja luolaleijonia.


title: Veiksel-jääkausi

text: Jääkauden varhaisvaiheen ihminen oli Neandertalin ihminen, nykyihminen levittäytyi Eurooppaan noin 43 000–30 000 vuotta sitten. Nykyihmisen kulttuuri oli edistynyt Neandertalin ihmiseen verrattuna, ja epäillään nykyihmisten tappaneen Neandertalin ihmiset sukupuuttoon, vaikka joillain alueilla nykyihminen ja Neandertalin ihminen elivät rinnan. Jääkauden kylmimpänä kautena oli ihmisasutusta Keski- ja Etelä-Ranskassa ja Etelä-Venäjällä sekä myös ehkä Moraviassa Tšekin alueella. Jääkauden kylmimpinä aikoina ilmaston kuivuminen heikensi mm. mammuttien ravintoa suojaavaa lumikerrosta, mikä ajoi ihmisten riistaeläimiä etelään.


title: Veiksel-jääkausi

text: Viime jääkauden ihmislajien elannon hankkiminen perustui metsästykseen, kalastukseen ja kasvinosien keräilyyn. Nykyihminen kehittyi Afrikassa viime jääkauden alkuun mennessä edeltävästä pre-Sapiens-lajista. Sitä ennen oli laajalle alueelle Eurooppaan ja Aasiaan levittäytynyt Neandertalin ihminen, joka loi Moustierin kulttuurin. Ensimmäiset neandertalilaiset elivät Euroopassa fossiililöytöjen mukaan ehkä jo 130 000 vuotta sitten. Neandertalin ihminen saapui 70 000–60 000 vuotta sitten Etelä-Englantiin oltuaan maasta 100 000 vuotta poissa. Ei tiedetä miksi Neandertalin ihminen ei vaeltanut pitkään aikaan Englantiin, jonne se pääsi kylminä kausina merenpinnan laskettua ja Englannin kanaalin kuivettua.


title: Veiksel-jääkausi

text: Nykyihminen levittäytyi Eurooppaan noin 45 000–35 000 vuotta sitten myöhäispaleoliittisella kaudella. Se toi mukanaan aikaisempaa kehittyneemmän kulttuurin ja työkaluvalikoiman, joka perustui säletekniikkaan, jossa työkaluja tehtiin kiviytimestä isketystä säleistä. Alussa nykyihmisen asutus lienee ollut melko harvaa. Neandertalin ihminen eli pitkään nykyihmisen kanssa.


title: Lippukunta

text: Lippukunta tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Ananda Shankar

text: Ananda Shankar (1942–1999) oli intialainen muusikko. Hänen musiikkinsa oli sekoitus perinteistä intialaista musiikkia ja länsimaista populaarimusiikkia. Hän oli Ravi Shankarin veljenpoika. Shankarista tuli kansainvälisesti tunnettu 1970-luvulla.


title: Ananda Shankar

text: Hänen kappaleensa ”Dancing Drums” esiintyy "LittleBigPlanet"-pelin Intia-aiheisessa kentässä.


title: Ravi Shankar

text: Ravi Shankar (7. huhtikuuta 1920 Benares, Intia – 11. joulukuuta 2012 San Diego, Yhdysvallat) oli intialainen sitaristi ja säveltäjä.


title: Ravi Shankar

text: Ravi Shankar syntyi Jhalwarin maharadžan ministerin ja hindulaisen kotiäidin brahmaanikastiseen perheeseen Bengalissa, jossa hän asui kymmenvuotiaaksi saakka. Vuonna 1930 hän muutti perheensä kanssa Pariisiin, jossa hän opiskeli ranskankielisessä koulussa ja oli kiertueilla veljensä Uday Shankarin tanssiryhmässä taustamuusikkona, jopa tanssijana. Noihin aikoihin hän myös luki ranskan kielellä eurooppalaisia kirjallisia klassikkoja ja kuunteli konserteissa ja levyiltä paljon eurooppalaista taidemusiikkia. Noihin aikoihin niin ikään hänen kansallistunteensa sekä Intiaa että Bengalia kohtaan alkoi herätä. Shankar vieraili Yhdysvalloissa ensimmäistä kertaa vuonna 1932, jossa tanssiseurue sai Saksan ohella tuon ajan parhaan vastaanottonsa.


title: Ravi Shankar

text: Vuodesta 1938 lähtien Shankar opiskeli multi-instrumentalisti-säveltäjä Allauddin Khanin johdolla, joka oli jo opettanut häntä yhden vuoden ajan ollessaan mukana Uday Shankarin kiertueella 1930-luvun puolivälissä. Allauddin Khanin kanssa Shankar esiintyi ensimmäistä kertaa julkisesti vuonna 1939, vain puolentoista vuoden opiskelun jälkeen.


title: Ravi Shankar

text: Vuonna 1944 Ravi Shankar sanoi irti opettaja-oppilassuhteensa Allauddin Khaniin ja muutti Bombayhin. Hän antoi konsertteja pienimuotoisissa tilaisuuksissa, kunnes liittyi Intian kommunistisen puolueen rahoittamaan Indian People's Theatre Associationiin balettituotantojen musiikilliseksi johtajaksi. 1940-luvun puolivälissä Shankar sävelsi ensimmäistä kertaa elokuvamusiikkia, ja näissä kahdessa elokuvassa hän pyrki murtamaan siihenastisen intialaisen elokuvamusiikin puutteita käyttämällä vain intialaisia soittimia ja kiinnittämällä huomiota musiikin draamallisuuteen.


title: Ravi Shankar

text: Ensimmäisen hengellisen gurunsa, Tat Baban, Ravi Shankar tapasi vuonna 1947, ja luopui tämän johdosta samaan aikaan vaivanneista itsemurha-ajatuksistaan.


title: Ravi Shankar

text: Helmikuussa 1949 hän sai työpaikan Intian kansallisessa yleisradioyhtiössä, All India Radiossa (AIR), ulkomaanlähetysten musiikillisena johtajana sekä yhtiön orkesterin säveltäjä-kapellimestarina. Siirryttyään AIR:n kotimaan osaston orkesterin johtoon hän alkoi käyttää sävellyksissään myös länsimaisia soittimia, joista erityisesti viuluperheen instrumentit olivat hänelle mieleen.


title: Ravi Shankar

text: 1950-luvun alussa Shankar alkoi esiintyä myös ulkomailla, jolloin hän muun muassa kävi Neuvostoliitossa ja muun muassa sai ulkonäkönsä vuoksi tarjouksen esittää Aleksandr Puškinia neuvostoelokuvassa! Kaikista Euroopan maista hän koki saaneensa lämpimimmän vastaanoton jälleen Saksassa, mutta myös skandinaavinen yleisö oli hänen mielestään ”erityisen vastaanottavaista ja eläväistä, jopa kaikkein pohjoisimmassa osassa, Lapissa”.


title: Ravi Shankar

text: Vuonna 1968 Shankar kirjoitti omaelämäkertansa "My Music, My Life", jossa hän muun muassa kertoo lyhyesti ajastaan George Harrisonin kanssa ja esittää näkemyksensä hippikulttuurin ongelmista. Kirja sisältää myös sitarinsoiton oppimateriaalia. Vuonna 1969 hän esiintyi Woodstock-rockfestivaaleilla. Shankar esiintyi ja levytti vuodesta 1966 yhdessä viulisti Yehudi Menuhinin kanssa. Shankarin muihin sävellyksiin kuuluu muun muassa kaksi sitarkonserttoa.


title: Ravi Shankar

text: Ravi Shankar on esiintynyt Suomessa Jyväskylän kesässä 13.7.1966 sekä Helsingin kulttuuritalolla 3.9.1971.


title: Ravi Shankar

text: Ravi Shankar avioitui vuonna 1941 gurunsa tyttären, surbaharinsoittaja Annapurna Devin kanssa, josta hän otti eron 1940-luvun lopulla, ja meni naimisiin Sukanya Shankarin kanssa vuonna 1989. Muusikko Norah Jones ja sitaristi Anoushka Shankar ovat Ravi Shankarin tyttäriä; hänen poikansa, sitaristi Shubhendra ”Shubho” Shankar kuoli 1992. Ravi Shankar oli myös edesmenneen Ananda Shankarin setä.


title: Sitar

text: Sitar on pohjoisintialaisessa kansanmusiikissa käytettävä kielisoitin. Se on yleensä noin 1,2 m pitkä, päärynän muotoinen. Sitaria soitetaan istuallaan, pitäen soittimen kaulaa noin 45 asteen kulmassa. Sitarissa on tavallisesti 19 kieltä. Kansainvälisesti tunnetuin sitarin soittaja lienee Ravi Shankar. Rockmusiikissa kuuluisia sitarin soittajia ovat Justin Hawkins (The Darkness), Brian Jones (The Rolling Stones) ja George Harrison (The Beatles).


title: Sitar

text: Sitaria muistuttava, mutta äänialaltaan matalampi soitin on nimeltään surbahar eli "bassositar". Sitaria kuullaan silloin tällöin myös länsimaisessa klassisessa musiikissa, muun muassa Ravi Shankarin tuotantoon kuuluu soittimella kaksi konserttoa.


title: Sitar

text: Sitarin viritys riippuu pitkälti soittajan koulukunnasta ja musiikkityylistä. Yleensä sitarin matalin kieli on viritetty suuren oktaavialan C:n, C#:n tai D:hen ja korkein kieli ylä-c:hen.


title: Antonio Marcos

text: Antonio Marcos on mosambikilainen muusikko. Hän tuli tunnetuksi 1960- ja 1970-luvuilla perustaessaan kaksi suosittua marrabenta-yhtyettä. Myöhemmin hän lähti soolouralle. Vuodesta 2000 Marcos on toiminut kitaristina marrabentaa ja rap-musiikkia yhdistelevässä Mabulu-yhtyeessä.


title: Dark Funeral

text: Dark Funeral on ruotsalainen black metal -yhtye, joka tunnetaan äärimmäisen aggressiivisesta ja nopeasta musiikistaan. Dark Funeralin sanoituksissa käsitellään useasti Saatanaa ja Antikristusta.


title: Dark Funeral

text: Dark Funeralin perustivat kitaristit Lord Ahriman ja Blackmoon vuonna 1993. Yhtyeeseen liittyivät Draugen (rummut) ja Themgoroth (laulu ja basso), jolloin yhtye alkoi harjoitella ja kirjoittaa kappaleita. Tammikuussa 1994 Dark Funeral siirtyi Dan Swanön omistamaan Uni-Sound-studioon äänittämään ensimmäistä demoaan "Dark Funeral". Äänityksien jälkeen Draugen päätti kuitenkin jättää yhtyeen, ja hänen tilalleen tuli Equimanthorn. 4. maaliskuuta Dark Funeralin demo julkaistiin, ja yhtye soitti ensimmäisen konserttinsa pubissa Norjassa. Samana vuonna Dark Funeral allekirjoitti levytyssopimuksen No Fashion Records -levy-yhtiön kanssa. Yhtye alkoi kirjoittaa materiaalia esikoisalbumia varten.


title: Dark Funeral

text: Vuonna 1995 Dark Funeral äänitti Uni-Sound-studiossa esikoisalbuminsa "The Secrets of the Black Arts". Yhtye ei ollut kuitenkaan tyytyväinen äänityksen tulokseen ja hylkäsi koko äänitetyn albumin. Myöhemmin Dark Funeral äänitti levyn uudestaan Abyss-studiolla Peter Tägtgrenin avustuksella. Kun albumi oli vihdoin äänitetty, laulaja Themgoroth erosi yhtyeestä, ja hänen tilalleen tuli Caligula. Levyn nimikappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo. Esikoisalbumin julkaisuvuonna 1996 Dark Funeral lähti ensimmäiselle kiertueellensa Necromassin kanssa. Esiintymisiä jatkui vuoteen 1997 asti Yhdysvalloissa, mutta syyskuussa yhtye siirtyi studioon äänittämään toisen albuminsa "Vobiscum Satanas". Seuraavat vuodet kuluivat suurimmaksi osaksi konsertoiden. Lisäksi kokoonpano muuttui usein. Vuonna 2000 Dark Funeralilta ilmestyi "Teach Children to Worship Satan" -niminenEP, joka sisälsi uuden kappaleen ”An Apprentice of Satan” ja covereita Mayhemin, Slayerin, Sodomin ja King Diamondin kappaleista. Yhtye kuvasi myös videon ”An Apprentice of Satan” -kappaleeseen.


title: Dark Funeral

text: Kolmas albumi "Diabolis Interium" äänitettiin jälleen Abyss-studiolla, ja se ilmestyi vuonna 2001. Albumi oli Dark Funeralin tähän asti menestyksekkäin albumi, ja julkaisun jälkeen alkoivat perinteiset kiertueet; ensin Euroopassa, sitten Yhdysvalloissa ja ensi kertaa Japanissa, Taiwanissa ja Singaporessa. Pitkien kiertueiden ja levy-yhtiön vaihdoksien jälkeen yhtye äänitti uuden albumin "Attera Totus Sanctus", joka julkaistiin 24. lokakuuta 2005 Euroopassa.


title: Dark Funeral

text: Dark Funeralin viides studioalbumi "Angelus Exuro pro Eternus" julkaistiin vuonna 2009, josta tuli yhteen viimeinen albumi pitkäaikaisimman laulajansa Emperor Magus Caligulan kanssa. Caligula ilmoitti viimeisen esiintymisensä yhtyeessä olevan Summer Breeze -festivaaleilla vuoden 2010 elokuussa Saksassa. Uudeksi laulajaksi valittiin tämän jälkeen Nachtgarm, joka kuitenkin erosi yhtyeestä jo vuoden 2012 lopulla. Emperor Magus Caligula liittyi Dark Funeralin riveihin vielä yhtyeen 20-vuotisjuhlavuoden keikoilla vuonna 2013.


title: Dark Funeral

text: Vuonna 2014 yhtyeen laulajan paikan otti Heljarmadr ja basistina aloitti Natt. Uusin albumi "Where Shadows Forever Reign" julkaistiin kesäkuun alussa 2016.


title: Elendil

text: Elendil on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Hänet tunnettiin nimillä Elendil Pitkä tai Elendil Kaunis, ja hän oli Isildurin ja Anárionin isä, viimeinen Andúniën ruhtinas, ja ensimmäinen Gondorin ja Arnorin Korkea Kuningas.


title: Elendil

text: Elendil syntyi vuonna 3119 T.A. Númenorissa, hän oli Andúniën ruhtinas Amandilin poika ja ”Uskollisten” (niiden jotka pysyivät valarille uskollisina) johtaja, ja heillä oli luja ystävyys haltioiden kanssa, vastustaen Ar-Pharazônia ja Sauronia. Elendilin nimi tarkoittaa Haltian-ystävää tai quenyaksi Tähtien-rakastaja.


title: Elendil

text: Elendil, hänen poikansa Isildur ja Anárion ja joukko muita tukijoita pakenivat Keski-maahan, kun Númenor upposi, purjehtien seitsemällä laivalla ja perustivat Gondorin ja Arnorin Keski-maahan 3320 T.A. Mukanaan he veivät seitsemän palantíria, ”Näkykiveä”, jotka he olivat saaneet Tol Eressëan haltioilta, ja myös Nimlothin, Númenorin valkoisen puun, siemenen.


title: Elendil

text: Kun Elendil rantautui Keski-maan rantaan, hän julisti quenyaksi: "Et Eärello Endorenna utúlien. Sinome maruvan ar Hildinyar tenn' Ambar-metta, mikä tarkoittaa", "Olen tullut Suurelta Mereltä Keski-maahan. Tässä paikassa minä asun ja minun jälkeläiseni kunnes maailma loppuu." Hänen perijänsä ja 39-pojanpoikansa Aragorn sanoi nämä sanat, kun hänet kruunattiin Yhdistyneiden Valtakuntien kuninkaaksi Kolmannella ajalla.


title: Elendil

text: Elendil asui Arnorissa, minne hän perusti Annúminaksen kaupungin. Hänen poikansa Anárion perusti Minas Anorin kaupungin ja Isildur perusti Minas Ithilin. Anduinin molemmille puolille tehtiin Osgiliath. Näihin kolmeen kaupunkiin sijoitettiin jokaiseen palantír, jonka avulla he pitivät yhteyttä.


title: Elendil

text: Kun Sauron palasi, hän perusti Mordoriin, Gondorin viereen, linnoituksen, Barad-dûrin. Hän hyökkäsi 3428 Minas Ithiliin, ja valtasi sen. Isildur pakeni pohjoiseen isänsä luo, jättäen Anárionin vastuuseen Gondorista. Vuonna 3434 Toista Aikaa Elendil, Isildur, ja Korkea Kuningas Gil-galad saapuvat armeijoineen, ja perustavat Haltiain ja Ihmisten Viimeisen Liiton. Barad-dûrin pitkän piirityksen lopussa, vuonna 3441, Sauron tulee ulos tornistaan taisteluun. Gil-galad ja Elendil kuolevat taistellen, ja Elendilin miekka, Narsil, katkeaa hänen allaan. Isildur käytti katkennutta miekkaa, ja leikkasi Valtasormuksen Sauronin kädestä.


title: Elendil

text: Elendil tunnettiin suurena soturina ja viisaana kuninkaana, ja myös sankarillisena hahmona Dúnedainin historiassa. Isildur rakensi hänelle salaisen haudan Halifirielin roviokukkulalle. Aragorn käytti sotahuutonaan nimeä "Elendil".


title: Isildur

text: Isildur on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmassa Keski-Maassa.


title: Isildur

text: Isildur syntyi vuonna 3220 Toista Aikaa Númenorin saarella ruhtinas Elendilin vanhimmaksi pojaksi. Hänellä oli pikkuveljenään Anárion ja neljä poikaa, joiden nimet olivat Elendur, Aratan, Ciryon ja Valandil.


title: Isildur

text: Nuoruudessaan Isildur varasti kuninkaan puutarhasta Nimlothin, Númenorin Valkoisen Puun, hedelmän. Sauronin turmelema kuningas Ar-Pharazôn kaatoi Nimlothin ja poltti sen jäännökset Morgothin alttarilla. Isildur myöhemmin istutti hedelmän Minas Ithiliin ja siitä tuli ensimmäinen Gondorin Valkoinen Puu.


title: Isildur

text: "Valar" tuhosivat Ar-Pharazônin ja Númenorin asukkaineen, mutta Isildur pakeni Númenorin tuhoa Elendilin, Anárionin, poikiensa ja kannattajiensa kanssa Keski-Maahan. Hän ja Anárion perustivat etelään Gondorin valtakunnan, kun taas Elendil perusti pohjoiseen Arnorin valtakunnan. Isildur perusti Gondoriin Ithilienin maakunnan ja rakensi Minas Ithilin kaupungin Varjovuorilla sijaitsevaan laaksoon.


title: Isildur

text: Isildur asui Minas Ithilissä, kunnes vuonna 3428 Sauron hyökkäsi sinne ja poltti Valkoisen Puun. Hän pakeni jokea pitkin Valkoisen Puun hedelmän kanssa ja vetäytyi isänsä luokse Arnoriin. Anárion hallitsi yksin Gondoria. He vuonna 3434 liittoutuivat haltiakuningas Gil-galadin kanssa ja muodostivat Haltiain ja Ihmisten Viimeisen Liiton. Anárion kaatui Barad-dûrin piirityksessä ja Gil-galad ja Elendil taistelussa Sauronia vastaan, mutta Isildur otti kuolleen isänsä miekan ja leikkasi sillä Valtasormuksen Sauronin sormesta.


title: Isildur

text: Elrond Puolhaltia ja Círdan neuvoivat Isilduria tuhoamaan Sormuksen Tuomiovuoren liekeissä, mutta hän kieltäytyi ja julisti Sormusten Sormuksen "dúnedainin" perintökalleudeksi. Isildur istutti Valkoisen Puun hedelmän Anárionin muistoksi Minas Anoriin. Hän luovutti Gondorin kuninkuuden Meneldilille, veljensä Anárionin pojalle, joka kruunattiin Arnorin hallitsijaksi. Vuonna 2 Kolmatta Aikaa Isildur kulki Kurjenmiekkakentällä, kun örkit hyökkäsivät hänen kimppuunsa. Hänen kaikki sotajoukkonsa ja poikansa kaatuivat. Isildurin lapsista vain Valandil selvisi hengissä, koska hän oli silloin Rivendellissä. Sotajoukoista vain aseenkantajat Ohtar ja Estelmo selviytyivät ja pakenivat Rivendelliin.


title: Isildur

text: Isildur pakeni ja laittoi Sormuksen sormeensa. Hän muuttui näkymättömäksi ja yritti uida Anduin-joen toiselle puolelle, mutta silloin Sormus petti hänet ja luiskahti hänen sormestaan. Örkit ampuivat Isilduriin nuolilla ja tappoivat hänet. Isildurin ruumis upposi Anduiniin, ja Suurin Sormus makasi joen pohjamudassa noin 2500 vuotta, kunnes hobitit Déagol ja Sméagol löysivät Sormuksen. Sormuksen vuoksi Sméagol murhasi Déagolin ja pakeni sen kanssa Sumuvuorille, jossa hän muuttui Klonkuksi.


title: Isildur

text: Isildur oli ennen kuningas Elessaria viimeinen kuningas, joka hallitsi Arnoria ja Gondoria. Hänen nuorimmasta pojastaan, Valandilista, tuli Arnorin kuningas. Isildurin kuolemasta lähtien Isildurin perilliset hallitsivat Arnoria ja Anárionin jälkeläiset hallitsivat Gondoria, kunnes Aragorn Arathornin poika kruunattiin molempien valtakuntien hallitsijaksi.


title: Isildur

text: Isildurin ruumista luultavasti ei koskaan löydetty. Jotkut kuitenkin uskoivat, että velho Saruman Valkoinen olisi etsiessään Sormusta löytänyt Isildurin luurangon ja polttanut sen Rautapihassa tuhkaksi. Kuningas Elessarin miehet nimittäin löysivät Elendilmirin, jalokiven jota Isildur oli kantanut kuolemaansa asti. Elendilmir oli kadonnut hänen ruumiinsa mukana, mutta Saruman oli löytänyt sen ja luultavasti myös Isildurin ruumiin jäännökset.


title: Isildur

text: Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Isilduria esittää näyttelijä Harry Sinclair. Elokuvissa Isildur esiintyy "" prologissa ja "" ja "" takaumissa. Elokuvien maailmassa Isildur oli Gondorin viimeinen kuningas, eikä Arnoria mainita. Anárion mainitaan vain "Kuninkaan paluun" pidennetyssä versiossa, jossa Denethor sanoo olevansa Anárionin huoneen käskynhaltija.


title: Boromir

text: Boromir on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Boromir

text: Boromir syntyi vuonna 2978 Auringon Kolmatta Aikaa Gondorin valtakunnassa. Hänen isänsä oli Gondorin Hallitseva Käskynhaltija Denethor II, hänen äitinsä oli Dol Amrothin Finduilas . Hänet nimettiin Boromirin, Gondorin 11. Hallitsevan Käskynhaltijan mukaan. Boromirin pikkuveli Faramir syntyi vuonna 2983. Boromir suojeli Faramiria ja he pitivät toisistaan paljon, vaikka Denethor suosi Boromiria ja halveksui Faramiria. Boromir oli kuin sotilas, mutta Faramir oli myös kiinnostunut musiikista ja taruista. Heidän äitinsä kuoli suruun vuonna 2988.


title: Boromir

text: Boromir kasvoi ja sai arvostusta Gondorin sotilaiden keskuudessa. Hän oli pitkä ja Voimakas, ja hän oli yksi Gondorin suurimmista sotureista. Vuonna 3018 Sauron lähetti Nazgûlien herran gondorilaisten varuskunnan kimppuun Osgiliathissa. Suurin osa gondorilaisista kaatui, ja ainoastaan Boromir, Faramir ja kaksi muuta sotilasta selvisivät hengissä Anduin-joen länsipuolelle. Faramir ja myöhemmin Boromir näkivät omituisen enneunen, johon he kysyivät selitystä isältään. Denethor neuvoi heitä menemään Rivendelliin haltiaruhtinas Elrondin luokse. Faramir olisi halunnut mennä Rivendelliin, mutta Boromir halusi tehtävän itselleen.


title: Boromir

text: Hän ratsasti Rohanin Aukon läpi Rivendelliin, mutta menetti hevosensa Tharbadin kahlaamoilla. Hän saapui kävellen Rivendelliin ja tapasi Elrondin. Hänet kutsuttiin Elrondin Neuvonpitoon, jossa päätettiin Suurimman Sormuksen kohtalosta.


title: Boromir

text: Elrondin Neuvonpidossa hän sai selville unen merkityksen ja liittyi Sormuksen Saattueeseen. Hän olisi halunnut käyttää Sormusta, mutta Elrond kertoi Sormuksen voiman tuhoavan käyttäjänsä.


title: Boromir

text: Saattue joutui Caradhrasin solassa lumimyrskyyn, jolloin Boromir ehdotti vaihtoehtoista reittiä Rohanin Aukon läpi. Gandalf kuitenkin kertoi, että Rohanin Aukko oli petturivelho Saruman Valkoisen hallinnassa. Boromir vastusti ehdotusta, että Saattue matkaisi Morian kääpiökaivosten halki, mutta Sumuvuorten hukat hyökkäsivät heidän kimppuunsa. Hän surmasi monta hukkaa, kunnes Legolas tappoi niiden johtajan ja Gandalf karkotti ne.


title: Boromir

text:
Morian länsiportilla Boromir heitti kiviä vesilammikkoon. Lammikossa asuva olento, jota kutsuttiin nimellä Veden Valvoja, heräsi ja hyökkäsi Saattueen kimppuun. Saattue pakeni Morian pimeyteen, mutta huomasi Hiisien tappaneen kaikki siellä asuneet kääpiöt. Saattueen kimppuun hyökättiin ja Boromir tappoi paljon örkkejä. Suuri örkkikapteeni kaatoi hänet, mutta Aragorn surmasi örkkikapteenin. Saattue sai kimppuunsa
balrogin, mutta Khazad-dûmin sillalla Boromir puhalsi Gondorin torveen. Örkit joutuivat kauhun valtaan ja jopa balrog pysähtyi hetkeksi. Gandalf putosi balrogin kanssa kuiluun ja muut Saattueen jäsenet pakenivat Lothlórienin haltiavaltakuntaan.


title: Boromir

text: Lothlórienissa Galadriel antoi Boromirille lahjaksi puuvyön. Saattue lähti Anduinia pitkin veneillä. Sormus alkoi kiehtoa Boromirin mieltä ja hän alkoi haluta sitä itselleen. Saattue leiriytyi Parth Galenin lähistölle. Frodo meni yksin Amon Henille, mutta Boromir seurasi häntä. Sormuksen mahti alkoi houkutella hänen mieltään ja hän alkoi kuvitella, että hänestä tulisi sen avulla mahtava kuningas. Hän halusi käyttää Sormusten Sormusta aseena Sauronia vastaan, mutta Frodo kieltäytyi antamasta sitä hänelle.


title: Boromir

text: Boromir raivostui ja yritti ottaa Sormuksen Frodolta. Frodo laittoi Sormuksen sormeensa ja muuttui näkymättömäksi. Frodo pakeni ja Boromir ymmärsi, mitä hän oli yrittänyt tehdä. Hän palasi järkyttyneenä muiden Saattueen jäsenien luokse ja tunnusti, että oli yrittänyt ottaa Sormuksen. Aragorn suuttui ja käski hänen vartioida Merriä ja Pippiniä. Merrin ja Pippinin kimppuun hyökkäsi paljon örkkejä, mutta Boromir puolusti heitä. Hän surmasi kymmeniä örkkejä ja puhalsi Gondorin torveen. Aragorn, Legolas ja Gimli kuulivat torvensoiton ja Aragorn saapui apuun. Aragornin saapuessa hobitit oli viety vankeina pois ja Boromir lepäsi mustien nuolien lävistämänä.


title: Boromir

text: Boromir oli vielä hengissä, kun Aragorn löysi hänet. Hänen miekkansa oli kappaleina ja Gondorin torvi oli haljennut. Boromir pyysi Aragornilta anteeksi ja sanoi pettäneensä heidät, mutta Aragorn kertoi Boromirin taistelleen urheasti. Boromir kuoli haavoihinsa ja Aragorn, Legolas ja Gimli laskivat hänen hautajaisveneensä Anduinin vietäväksi. Vene katosi Raurosin vesiputousten kuohuihin Boromirin ruumiin ja hänelle kuuluneiden esineiden mukana.


title: Boromir

text: Faramir löysi Boromirin hautajaisveneen Osgiliathin lähistöltä. Hän ehti vain ottaa Gondorin torven kappaleet ja nähdä kuolleen veljensä, kun virta vei veneen mukanaan. Boromirin veneen kerrotaan laskeutuneen Anduinia pitkin merelle ja kadonneen.


title: Boromir

text: Uusiseelantilaisen elokuvaohjaaja Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Boromiria esittää näyttelijä Sean Bean. Boromirin tappaa "uruk-hai"-kapteeni Lurtz. Elokuvissa Boromir esiintyy myös "" pidennetyn erikoisversion uudessa kohtauksessa. Kohtaus on takauma, jossa Boromir, Faramir ja Gondorin sotilaat juhlivat voittoaan Osgiliathissa. "" Boromir esiintyy nopeassa takaumassa, jossa Pippin näkee Boromirin kaatuvan Lurtzin nuolesta. "Kuninkaan paluun" pidennetyssä erikoisversiossa on uusi kohtaus, jossa Denethor näkee Boromirin kuvajaisen Faramirin takana.


title: Boromir

text: Vuonna 1978 ilmestyneessä Ralph Bakshin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -piirroselokuvassa Boromirin ääninäyttelijänä toimi Michael Graham Cox.


Boromir


title: Balrog

text:
Balrogit ovat kuvitteellisia muinaisen ajan olentoja, jotka esiintyvät J. R. R. Tolkienin Keski-Maata kuvaavissa kirjoissa. Tolkienin mytologiassa balrogit ovat "maiariin" kuuluvia tulenhenkiä, jotka musta ruhtinas Melkor eli Morgoth houkutteli alaisuuteensa.
"Balrog" on sindarinkielinen sana, jonka haltia Legolas lausuu "Tarun sormusten herrasta" toisen kirjan viidennessä luvussa nähdessään muinaisaikojen kauhistuttavan olennon. Tolkienin teosten suomennoksissa käytetään enimmäkseen tuota sanaa, mutta sille on olemassa myös suomenkielinen vastine "voimanhenki". Sana "balrog" on sukua quenyan samaa merkitsevälle sanalle "valarauko" (mon. "valaraukar").


title: Balrog

text: Balrogit ovat olemukseltaan ihmisen kaltaisia, mutta tuli ja varjot ympäröivät niitä. Balrogien tärkein ja pelätyin ase on tuliruoska, mutta ne saattavat käyttää myös nuijaa, kirvestä tai miekkaa. Kun Morgothin armeijat kävivät suurimpiin taisteluihinsa, olivat armeijakuntia johtavat balrog-kapteenit aina etulinjassa. Morgothin tekemistä olennoista ainoastaan lohikäärmeet ovat (ainakin tietyissä suhteissa) voimakkaampia ja vaarallisempia kuin balrogit.


title: Balrog

text: Kauhistuttavin balrogeista oli "Gothmog", balrogien johtaja ja Angbandin sotapäällikkö. Se surmasi taisteluissa suuret haltiakuninkaat Fëanorin ja Fingonin ja johti myöhemmin hyökkäystä Gondoliniin. Siellä Gothmog kävi haltiaylimys Echtelionin kanssa kaksintaistelun, joka päättyi molempien kuolemaan.


title: Balrog

text: Vihan sodassa lähes kaikki balrogit tuhoutuivat samoin kuin suurin osa Morgothin muistakin palvelijoista. Jokunen balrog onnistui kuitenkin pakenemaan. Nuo karkulaiset kaivautuivat kaukaisten vuorten uumeniin, eikä niistä kuultu mitään tuhansiin vuosiin.


title: Balrog

text: Kolmannella Ajalla kääpiöt herättivät vahingossa Morian uumeniin kaivautuneen balrogin. Se ajoi kääpiöt pois Moriasta surmattuaan heidän kuninkaansa Durin VI:n (tästä balrog sai nimensä, Durinin turma). Noin tuhat vuotta myöhemmin kääpiö Balin yritti asuttaa Morian uudelleen, mutta yritys epäonnistui ja Balin tovereineen sai surmansa.


title: Balrog

text: Joutuessaan kulkemaan Morian läpi Sormuksen saattue kohtasi balrogin. Gandalf Harmaa taisteli sitä vastaan ja surmasi sen, mutta kuoli itsekin heitettyään hirviön alas Zirakzigilin huipulta. Lopulta Gandalf heräsi takaisin henkiin Gandalf Valkoisena.


title: Balrog

text: Tolkien-fanien keskuudessa on ollut pitkään jatkuneita erimielisyyksiä siitä, onko balrogeilla siipiä vai ei. "Sormusten herran" tekstistä ei käy selkeästi ilmi, ovatko balrogit siivekkäitä vai ei (vaikka kirjassa mainitaan Durinin Turman levittävän siipensä, mutta se ei lennä niillä, eikä niistä mainita kuin kerran), ja jotkut lukijat uskovat niiden olevan ja toiset ovat vakuuttuneita että näin ei ole. Aihe on herättänyt muun muassa internetissä paljon kiivastakin keskustelua, ja on yksi kuuluisimpia scifi- ja fantasiafanien riitojen aiheita.


title: Balrog

text: Peter Jacksonin elokuviin oli pakko tehdä asiasta jonkinlainen ratkaisu, ja Morian balrog päädyttiin esittämään valtavana, siivekkäänä olentona, joka ei kuitenkaan elokuvassa selittämättömästä syystä näyttänyt pystyvän lainkaan käyttämään siipiään lentämiseen. Yksi selitys on, että vietettyään niin suuren ajan maan alla, jossa sillä ei ollut kovinkaan isoa tilaa lentää, sen siivet surkastuivat lentokyvyttömiksi.


title: Asha Bhosle

text: Asha Bhosle (s. 8. syyskuuta 1933) on intialainen naislaulaja. Hän on yksi alueen tunnetuimmista muusikoista ja on laulanut sekä kansan- että populaarimusiikkia muun muassa sadoissa playback-lauluissa Bollywood-elokuvissa. Hän on yksi maailman eniten levyttäneistä artisteista: Bhoslen oman toteamuksen ja useiden lähteiden mukaan hän on levyttänyt yli 12 000 kappaletta. Bhosle on laulanut yli 950 elokuvassa. Bhosle on toisen tunnetun intialaislaulajan Lata Mangeshkarin sisko.


title: Asha Bhosle

text: Bhosle syntyi Goarin kylässä nykyisessä Maharashtran osavaltiossa musikaaliseen marathiperheeseen. Bhoslen ollessa yhdeksänvuotias hänen näyttelijäisänsä Deenanath Mangeshkar kuoli, ja perhe muutti Bombayhin. Bhosle aloitti uransa laulamalla elokuvassa "Majha Bal" vuonna 1943. Hän lauloi useissa B-luokan elokuvissa 1950-luvulla, ja hän saavutti suosiota muun muassa lauluilla elokuvissa "C.I.D." (1956) ja "Naya Daur" (1957). Muita hänen uransa kohokohtia ovat olleet esimerkiksi elokuvat "Teesri Manzil" (1966), "Umrao Jaan" (1981) ja "Rangeela" (1995).


title: Asha Bhosle

text: Intian valtio on palkinnut hänet Dadasaheb Phalke Award -palkinnolla vuonna 2000 ja Padma Vibhushan -palkinnolla vuonna 2008.


title: Asha Bhosle

text: Bhosle on ollut naimisissa Ganpatrao Bhoslen (avioliitto noin v. 1950–1960) ja säveltäjä Rahul Dev Burmanin kanssa vuodesta 1980 tämän kuolemaan vuonna 1994 asti. Bhosle sai ensimmäisen aviomiehensä kanssa kolme lasta.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesos () on niemimaa Etelä-Kreikassa. Se on Balkanin niemimaan ja Manner-Kreikan eteläisin osa, ja vain kapea Korintin kannas yhdistää sen muuhun mantereeseen ja Keski-Kreikkaan. Peloponnesos on Kreikan suurin niemimaa ja sen pinta-ala on 21 439 neliökilometriä. Niemimaan yhteenlaskettu väkiluku on noin 1 054 000 (vuonna 2011).


title: Peloponnesos

text: Peloponnesoksen nimi tarkoittaa "Pelopsin saarta", mikä liittyy kreikkalaisen mytologian kertomuksiin alueen myyttisestä historiasta.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesoksen saarenkaltaisen niemimaan itäpuolella sijaitsee Egeanmeri, länsipuolella Joonianmeri ja pohjoispuolella Joonianmerestä erkaneva Korintinlahti, joka erottaa niemimaan muusta Manner-Kreikasta. Koillispuolella sijaitsee Saroninlahti. Peloponnesoksen eteläosassa on kolme laajaa niemimaata, jotka ovat lännestä itään Messenian niemimaa, Mánin niemimaa sekä Maléan niemimaa. Niiden väliin jäävät Messenianlahti ja Lakonianlahti. Mánin niemimaan eteläisin kärki ja samalla Peloponnesoksen ja koko Manner-Kreikan eteläisin kohta tunnetaan nimellä Taínaro. Peloponnesoksen koillisosassa on Argoliin niemimaa ja sen eteläpuolella Argoliinlahti. Itärannikolla sijaitsee myös Epídavros Limirán lahti, länsirannikolla Kyparissiakóslahti ja luoteisrannikolla Korintinlahden suulla Patraksenlahti.


title: Peloponnesos

text: Korintin kannas yhdistää Peloponnesoksen Manner-Kreikkaan niemimaan koillisosassa. Kannaksen poikki johtaa Korintin kanava. Ennen vuonna 2004 avattua Akhaiasta mantereelle johtavaa Ríon–Antírrion siltaa oli Peloponnesokselta mahdollista päästä maitse muualle Manner-Kreikkaan vain Korintin kannaksen kautta.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesos on vuoristoista aluetta, ja kalkkikivikallioiset vuoret hallitsevat erityisesti sen keskiosia. Niemimaan korkeimmat vuoret ovat Taÿ́getos (2 407 m), Kyllíni (Zíreia, 2 376 m) ja Aroánia (Chelmós, 2 355 m). Vuorten välissä on suuria laaksoja ja rannikoilla laajempia tasankoalueita. Niemimaan pisimmät joet ovat Alfeiós, Evrótas ja Pineiós. Peloponnesoksen ilmasto on itäosassa kuiva, länsiosassa sateisempi, ja keskiosan vuoristoalueilla viileä ja talvella kylmä.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesoksen koillisrannikolla sijaitsevat monet Argo-Saronisten saarten saarista, kuten Póros, Hydra, Spétses ja Dokós, sekä niihin läheisesti liittyvä tuliperäinen Méthanan niemi. Maléan niemimaan edustalla niemimaan etelärannikolla sijaitsevat Jooniansaariin kuuluva Kytheran saari sekä Elafónisos. Länsirannikon edustalla hieman kauempana sijaitsee Zákynthos. Myös aivan niemimaan rannikolla Zákynthoksen ja Kytheran välisellä alueella sijaitsee pienempiä Jooniansaariin luettavia saaria.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesos koostuu seitsemästä maakunnasta (nykyisestä alueyksiköstä), Akhaia, Arkadia, Argolis, Elis, Korinthia, Lakonia ja Messenia, jotka ovat kaikki peräisin jo antiikin ajalta. Ylemmällä tasolla niemimaan alue on jaettu nykyisin kolmen alueen kesken: suurin osa siitä kuuluu Peloponnesoksen alueeseen, luoteisosa Länsi-Kreikan alueeseen ja pieni koillisosa eli Troizinía-Méthanan kunta Attikan alueeseen.


title: Peloponnesos

text: Peloponnesoksen niemimaan suurimmat kaupungit ovat Patras (168 034 asukasta vuonna 2011), Kalamáta (54 100), Trípoli (30 866), Kórinthos (30 176), Pýrgos (24 359), Árgos (22 209), Aígio (20 422), Amaliáda (16 763), Spárti (16 239) ja Náfplio (14 203).


title: Peloponnesos

text:
Peloponnesos on asutettu viimeistään keskisellä paleoliittisella kaudella noin 100 000 eaa. Vanhimpia merkkejä asutuksesta on Fránchthin luola, jossa on asuttu noin ajalla 20000–3000 eaa. Kreikkalaisen perinteen mukaan alueen varhaisia asukkaita olivat niin kutsut pelasgit. Ensimmäiset kreikkalaiset asukkaat, niin kutsutut akhaijit, tulivat alueelle noin 2000 eaa.
Pronssikaudella Peloponnesos oli noin 1600–1100 eaa. vallinneen mykeneläisen kulttuurin ydinaluetta. Siellä sijaitsivat monet merkittävimmistä mykeneläisistä keskuksista, kuten koko kulttuurille nimensä antanut Mykene sekä Argos, Tiryns ja Pylos. Pronssikaudelle sijoittuvassa kreikkalaisessa mytologiassa niemimaalle nimensä antanutta Pelopsia pidettiin niemimaan yhdistäjänä ja monien näitä valtakuntia hallinneiden kuninkaiden esi-isänä. Doorilaiset saapuivat niemimaalle noin 1200 eaa. Mykeneläinen kulttuuri kukistui joko valloituksen seurauksena tai osaksi myös esimerkiksi luonnonkatastrofien, ylikansoituksen tai sisäisten levottomuuksien vuoksi.


title: Peloponnesos

text: Antiikin ajalla, jolloin Peloponnesos oli pääasiassa doorilaista aluetta, niemimaan merkittävimpiä keskuksia olivat muun muassa Sparta, Argos, Korintti ja Messene sekä Elis, joka järjesti Olympian kisat. Vielä Homeros käytti koko niemimaasta Argoksen nimeä. Nimi Peloponnesos esiintyy ensimmäisen kerran "Homeerisessa hymnissä Apollonille" ja osoittaa, että niemimaata pidettiin tuolloin saarena. Niemimaan muotoa verrattiin usein plataaninlehteen. Alueen kaupunkivaltiot olivat usein keskenään sodassa. Peloponnesolaiset perustivat siirtokuntia erityisesti niin kutsutun Suur-Kreikan alueelle Italiaan ja Sisiliaan. Peloponnesoksen merkittäviä kulttipaikkoja olivat Olympian lisäksi muun muassa Epidauroksen Asklepieion, Heraion, Isthmia, Nemea ja Bassai sekä Athene Alean temppeli.


title: Peloponnesos

text: Korintti oli merkittävä kauppamahti suotuisan sijaintinsa ansiosta. Persialaissodissa 400-luvun eaa. alussa erityisesti Spartan vahvalla armeijalla oli suuri merkitys Kreikan puolustuksessa. 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla käyty peloponnesolaissota sai nimensä siitä, että ateenalaisesta näkökulmasta sota käytiin peloponnesolaisia, ennen kaikkea spartalaisia vastaan. Peloponnesolaisliitto oli sodassa Spartan johtama liitto Ateenan johtamaa Deloksen meriliittoa vastaan. Korintin sodassa 300-luvulla eaa. osa niemimaan kaupunkivaltioista liittoutui Ateenan ja Theban kanssa Spartaa vastaan. Vuonna 371/370 eaa. alueen valtakeskukseksi perustettiin Megalopolis, jonka kukoistuskausi jäi kuitenkin lyhyeksi.


title: Peloponnesos

text: Vuonna 338 eaa. Peloponnesoksen kaupungit päätyivät Makedonian vallan alle. Ne muodostivat Akhaian liiton, joka liittoutui 100-luvulla Rooman valtakunnan kanssa Makedoniaa vastaan, ja päätyivät Rooman vallan alle. Roomalaiset tuhosivat Korintin vuonna 146 eaa. Rooman vallan aikana Peloponnesos oli osa Achaean provinssia. Merkittäviä kaupunkeja olivat uudelleen rakennetun Korintin ohella muun muassa Patrai, Gytheion ja Mothone (Methone).


title: Peloponnesos

text: Ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Peloponnesoksesta ja ennen kaikkea Korintista ja Patraista tuli merkittäviä varhaiskristillisiä keskuksia. 200–400-luvuilla jaa. niemimaa kärsi barbaarien hyökkäyksistä ja kansainvaelluksista.


title: Peloponnesos

text: Keskiajalla niemimaa tunnettiin nimellä "Morea" (Μωρέας tai Μωριάς), mikä on johdettu alueella kasvaneista mulperipuista ("mouriá"). Bysantin vallan aikana alueen keskus oli Mystras. Frankit valloittivat niemimaan 1200-luvulla ja siitä tuli osa Akhaian ruhtinaskuntaa. Myöhäisbysanttilaisella kaudella 1300–1400-luvuilla niemimaa muodosti Bysantin kruununperillisen hallitseman Morean despotaatin. Osmanit valtasivat niemimaan vuosina 1446–1460. Venetsialaiset pitivät valtaa suurella osalla aluetta vuosina 1687–1715.


title: Peloponnesos

text: Vuonna 1821 Peloponnesos toimi Kreikan vapaustaistelun syntypaikkana. Monet merkittävistä taisteluista käytiin niemimaalla, ja se muodosti itsenäistyneen Kreikan ydinalueen sen alkuvaiheessa eräiden saarten ja Keski-Kreikan osien ohella. Turkkilaisvalta päättyi niemimaan länsirannikolla käytyyn Navarinon taisteluun vuonna 1827. Niemimaan itärannikolla sijaitseva Náfplio toimi Kreikan ensimmäisenä pääkaupunkina vuosina 1830–1834.


title: Peloponnesos

text: 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa niemimaan väestö väheni huomattavasti erityisesti sisämaassa. Rannikko- ja satamakaupungit, kuten Patras, Kórinthos ja Kalamáta, ovat menestyneet. Monilla alueilla on kehitetty turismia sekä historiallisten nähtävyyksien että muun muassa rantalomailun ja talviurheilun ympärille. Alueella on ollut suuret maanjäristykset vuosina 1981, 1986 ja 1995.


title: Euripides

text: Euripides (; n. 480–406 eaa.) oli antiikin kreikkalainen näytelmäkirjailija. Hänet tunnetaan viimeisenä Kreikan kolmesta suuresta tragediakirjailijasta (muut olivat Aiskhylos ja Sofokles). Näytelmissään Euripides toi esiin aikaisemmissa näytelmissä tuntemattomat voimakkaat naishahmot sekä painotti erityisesti yksilön omaa pohdintaa ja toimintaa. Häntä voidaan pitää ongelmanäytelmän luojana. Tragedioiden lisäksi hänen nimiinsä voidaan laskea ainoa säilynyt satyyrinäytelmä "Kyklooppi".


title: Euripides

text: Euripideen tarkka syntymävuosi ei ole tiedossa. Tarinan mukaan Euripides syntyi vuonna 480 eaa. samana päivänä, jolloin persialaissotien suurin meritaistelu, Salamiin taistelu käytiin ja jolloin Kreikan vanhemmista näytelmäkirjailijoista Aiskhylos osallistui itse taisteluun, kun taas Sofokles tanssi taistelun jälkeen voiton juhlassa. Todennäköisesti hän kuitenkin syntyi joitakin vuosia aikaisemmin Ateenan lähistöllä. Euripideen vanhemmista ja perheestä liikkuu erilaisia versioita. Hänen isänsä oli nimeltään Mnesarkhos tai Mnesarkhides. Komediakirjailija Aristofanes pilkkasi Euripidestä kertoen hänen tulevan köyhästä perheestä, mutta myöhemmässä kriittisessä tutkimuksessa köyhyys on kiistetty. Euripides oli kohtalaisen varakkaasta kodista, sai hyvän kasvatuksen ja monipuolista opetusta. Hänen tuttaviinsa kuuluivat muun muassa filosofit Anaksagoras ja Sokrates sekä sofistit Protagoras ja Gorgias.


title: Euripides

text: Euripideen elämästä näytelmien ulkopuolella on jäänyt hyvin vähän lähdemateriaalia. Aristofaneen näytelmien perusteella voidaan muodostaa vain irvaileva kuva Euripideestä. Esimerkiksi näytelmässä "Naisten juhla" Euripides on loukannut naisia ja lähettää ystävänsä naiseksi pukeutuneena naisten pariin korjaamaan tilannetta. Aristofaneen näytelmässä "Sammakot" Dionysos matkustaa Haadeeseen hakemaan Euripidestä kuolleista, mutta päättää sittenkin tuoda Aiskhyloksen. Euripides lähti vapaaehtoiseen maanpakoon teostensa herättämän epäsuosion vuoksi. Hän siirtyi vuonna 408 tai 407 eaa. ensin Magnesiaan ja siten kutsuttuna Makedonian kuninkaan Arkhelaoksen hoviin, jonne oli kerätty joukko eteviä kreikkalaisia taiteilijoita.


title: Euripides

text: Euripides kuoli Makedonian Pellassa 406 eaa. jonne hänet haudattiin.


title: Euripides

text: Euripides kirjoitti 92 draamaa, joista 18 on säilynyt kokonaisina. Aiheensa hän ammensi kreikkalaisesta jumaltarustosta, mutta käsitteli niitä erittäin vapaasti. Euripides meni roolihenkilöiden psykologisessa erittelyssään pidemmälle kuin edeltäjänsä ja on ensimmäisenä valinnut eroottisen intohimon draamansa aiheeksi.


title: Euripides

text: Euripideen ensimmäinen näytelmä esitettiin Ateenassa Dionysia-juhlien draamakilpailussa vuonna 455 eaa., jossa hän sijoittui kolmanneksi. Tämän jälkeen hän saavutti muutamia mainintoja näytelmäkilpailuissa, mutta voitti selvästi vähemmän kilpailuja kuin Aiskhylos ja Sofokles. Viimeisen kerran Euripides kilpaili näytelmäjuhlissa elossa ollessaan vuonna 408 eaa. Vuonna 405 eaa. näytelmäkilpailuun osallistui vielä Euripideen kuoleman jälkeen näytelmä "Bakkhantit", joka voitti kilpailun. Euripides sai eläessään neljä ensipalkintoa ja yhden kuolemansa jälkeen.


title: Euripides

text: Euripideen näytelmiä esitettiin paljon myös hänen kuolemansa jälkeen, ja ne nousivat lopulta suositummiksi kuin omana aikanaan suositut Aiskhyloksen ja Sofokleen näytelmät. Hellenistisenä kautena hänet laskettiin kuuluvaksi suurimpien kreikkalaisten tragedikkojen joukkoon. Euripideen vaikutus jatkui voimakkaana roomalaisaikana ja vielä esimerkiksi ranskalaisessa klassistisessa teatterissa.


title: Euripides

text: Näytelmissään Euripides esittelee juonen alussa olevassa prologissa tai pitkissä monologeissa. Hänen näytelmissään on myös monesti lopussa "deus ex machina" -ratkaisu.


title: Aristofanes

text: Aristofanes (, n. 450–385 eaa.) oli antiikin Kreikan aikainen komediakirjailija. Häntä on perinteisesti pidetty niin sanotun vanhemman attikalaisen komedian etevimpänä edustajana ja ankarana hallitsevan vallan arvostelijana.


title: Aristofanes

text: Aristofaneen komedioita arvioidaan olevan noin neljäkymmentä, joista yksitoista on säilynyt. Hänen tiedetään näytelmiensä vuoksi joutuneen ateenalaisen oikeuden eteen, mutta myös saavuttaneen esimerkiksi näytelmällään "Sammakot" yhteiskunnallista arvostusta.


title: Aristofanes

text: Tunnetuimpiin Aristofaneen näytelmiin kuuluu peloponnesolaissodan aikaan kirjoitettu ja sijoittuva näytelmä "Lysistrate". Näytelmän perustana on ateenalaisten ja spartalaisten naisten ”lemmenlakko”, jolloin he kieltäytyvät harrastamasta seksiä miestensä kanssa kunnes rauha on saapunut kaupunkien välille.


title: Aristofanes

text: Toinen Aristofaneen tunnetuimmista näytelmistä on "Pilvet", jossa irvaillaan sofisteille ja filosofi Sokrateelle. Osansa saavat myös aikalaisaristokraatit, jotka haluavat kouluttaa pojistaan vallanpitäjiä. Näytelmässä Sokrates kuvataan sofistiksi vaikka Platon myöhemmin kertoo Sokrateen juuri vastustaneen sofistien oppeja. "Pilvissä" voidaan nähdä myös yksi sovellus myöhemmin Platonin nimiin laitetusta ideaopista, kun Sokrates pyrkii tavoittamaan auringon ideaa pilvien takaa. "Pilvet"-näytelmän teema jatkuu myös näytelmässä "Ampiaiset".


title: Aristofanes

text: Näytelmä "Naisten juhla" lähtee liikkeelle tilanteesta, jossa tragediakirjailija Euripides pelkää naisten suuttuneen hänen näytelmistään. Lopulta Euripideen ystävä lähtee naiseksi pukeutuneena naisten tilaisuuteen puolustamaan Euripidestä. Leikki miesten ja naisten roolien erilaisuudessa ja niiden vaihtamisessa on kiintoisa erityisesti antiikin teatterissa, jossa kaikki näyttelijät olivat miehiä.


title: Aristofanes

text: Aristofaneen näytelmiä on säilynyt 11 kappaletta:Aristofaneen vaikutusta jo antiikin Kreikassa kuvannee se, että Platon on ottanut hänet kuuluisaan dialogiinsa "Pidot", kertomaan yhden tarinan rakkaudesta. Myöhemmin kirjallisuudessa Aristofaneen vaikutukset ovat olleet myös mittavat. Kuuluisimpia suoria lainauksia lienee Aristofaneen lemmenlakon käyttö sodan lopettamisessa. Omat versionsa tarinasta ovat tehneet esimerkiksi taiteilija Pablo Picasso sekä sarjakuvataiteilija Ralf König. Kuuluisa sanonta ”Emme voi elää ilman heitä” on myös johdettavissa Aristofaneen näytelmään Lysistrate.


title: Fanta Damba

text: Fanta Damba on malilainen laulaja, joka tunnetaan myös nimellä La Grande Vedette Malienne. Hän syntyi muusikkoperheeseen Ségoun kaupungissa vuonna 1938. Damba aloitti laulamisen jo lapsena kasvaessaan muusikkoperheessä. Hän aloitti äänittämisen parikymppisenä Radio Malille. Vuonna 1975 hänestä tuli ensimmäinen malilainen naislaulaja, joka on tehnyt soolokiertueen Euroopassa.


title: Curtiss P-40

text: Curtiss P-40 oli yhdysvaltalaisen Curtissin yksimoottorinen ja yksipaikkainen hävittäjälentokone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1938 ollen palveluksessa toisessa maailmansodassa.


title: Curtiss P-40

text: P-40 kehitettiin sotaa edeltäneestä Curtiss P-36 Hawkista. Yhdysvaltain armeijan lentojoukot USAAC () käytti koko konesarjasta nimitystä Warhawk, Royal Air Force ja kansainyhteisömaiden ilmavoimat nimittivät P-40B- ja P-40C-malleja Tomahawkeiksi ja P-40E:stä eteenpäin Kittyhawkeiksi.


title: Curtiss P-40

text:
Ensimmäinen XP-40 oli P-36A Hawk, jonka Pratt & Whitney Twin Wasp -tähtimoottori oli vaihdettu Allison V-1710 -V-12-moottoriin. Huhtikuussa 1939 USAAC tilasi 524 P-40-konetta.
Ranska tilasi 140 konetta, mutta yhtään niistä ei ehditty toimittaa ennen maan antautumista Saksalle. Koneet toimitettiin Isoon-Britanniaan, missä niitä pidettiin kuitenkin huonompina kuin Hawker Hurricane, Supermarine Spitfire tai Messerschmitt Bf 109, joten mallia käytettiin ainoastaan koulutukseen ja tiedusteluun. Pohjois-Afrikan rintamalla konetyyppi kuitenkin osoittautui taistelukelpoiseksi, koska siellä vastustajana oli enimmäkseen suorituskyvyltään saksalaishävittäjiä huonompia italialaiskoneita, ja taistelu tapahtui matalalla jossa Allisonin moottorin huonohko ahdin ei haitannut.


title: Curtiss P-40

text: Uudempiin malleihin lisättiin aseistusta: P-40B sai lisäkonekiväärit siipiin (.30 USA, .303 UK) ja itsetiivistyvän polttoainetankin. P-40C:hen lisättiin edelleen kaksi tykkiä, mutta lisämassa heikensi suorituskykyä.


title: Curtiss P-40

text: Konetta tuotettiin suuria määriä, Brittiläinen kansainyhteisö osti 930 konetta, joilla varustettiin 16 laivuetta, mukaan lukien Etelä-Afrikan ilmavoimien yksiköitä. 23 konetta palveli Neuvostoliitossa. Australian ilmavoimien koneet saavuttivat ratkaisevan voiton japanilaisista Milnelahden taistelussa 1942.


title: Curtiss P-40

text: Curtissin tehtaalla Buffalossa valmistettiin 1 300 konetta yksistään vuonna 1942. Kaikkiaan konetyyppiä rakennettiin 14 000 kappaletta vuoteen 1944 mennessä, ja ne palvelivat 23 maan ilmavoimissa.


title: Curtiss P-40

text: Neuvostoliitossa P-40 K -versiosta tehtiin kaksipaikkainen tiedusteluversio P-40 EF. Sen aseistus oli poistettu ja tähystäjän istuin lisätty ohjaajan taakse. Polttoainemäärää oli lisätty ja varusteena oli Fairchild K-13 -kamera. Konetta käytettiin vuonna 1943 Hävittäjälentorykmentti 191:ssä.


title: Curtiss P-40

text: Saharasta löytyi vuonna 2012 toisen maailmansodan aikana kadonnut Kittyhawk. Lentäjä oli viemässä vaurioitunutta konetta tukikohtaan korjattavaksi, kun se teki hätälaskun ja päätyi hiekkaan kauas asutuksesta. 70 vuotta maastossa ollut kone oli löydettäessä hyväkuntoinen.


title: Curtiss P-40

text: Suomi sai sotasaaliiksi vaurioituneita Warhawkeja, joista yksi P-40M, konetyypin englantilaisen tyyppinimen, Kittyhawk Mk.III, mukaan rekisteritunnuksen KH-51 saanut, korjattiin Suomen ilmavoimien käyttöön. Varaosien huonon saatavuuden takia sillä ei lennetty paljon, ainoastaan tutustumislentoja.


title: Curtiss P-40

text: Vuonna 1942 Neuvostoliitossa Leningradin alueen Lentovarikolla 1 noin 40:een P-40 E -versioon asennettiin Allison-moottorin varaosien puutteen vuoksi Klimov M-105 -moottorit. Samalla potkuriksi tuli VISh-61 alkuperäisen Curtiss Electric -potkurin tilalle. Muutoksen voi erottaa rungon ja potkurin välissä olevasta sovituslaipasta, jossa on lisäksi ilmanottoaukot.


title: Termohaliinikierto

text: Termohaliinikierto (termohaliinivirtaus, valtamerien lämpösuolavesikierto) on meriveden tiheyseroista johtuva veden kierto merissä syvävesien ja pintavesien välillä. Nimitys tulee sanoista "thermo": lämpötila ja "haline": suola. Veden tiheyserot johtuvat tavallisimmin sen lämpötilaeroista ja suolapitoisuuksien eroista: viileä ja suolainen vesi on raskaampaa kuin lämmin ja vähäsuolainen.


title: Termohaliinikierto

text: Valtamerissä on yleensä lämmintä, suolaista vettä lähellä pintaa ja sen alla kylmempää ja vähäsuolaisempaa vettä. Nämä eivät normaalisti sekoitu keskenään. On kuitenkin alueita, joissa suhteellisen viileän pintaveden suolapitoisuus kasvaa, kun siitä poistuu suolatonta vettä haihtumisen tai merijään muodostumisen takia. Tällaisilla seuduilla, jotka ovat lähellä maapallon napa-alueita, pintavedestä voi tulla niin tiheää että se valuu pohjaan. Pohjaan tunkeutuva vesi saa aikaan vaakasuuntaisen virtauksen joka jatkuu, kunnes saavuttaa alueita, joissa se pääsee kumpuamaan pintaan. Aiemmin ajateltiin että nousualueet sijaitsevat lähellä päiväntasaajaa Tyynessämeressä ja Intian valtameressä. Havainnot eivät kuitenkaan tue tätä käsitystä. Nykyisin ajatellaan että nousua tapahtuu vähitellen laajoilla alueilla, luultavasti pääosin Etelämannerta kiertävän merivirran yhteydessä mahdollisesti tuulen aiheuttamien virtausten tukemana.


title: Termohaliinikierto

text: Termohaliinikierto on hidas kiertoliike, jota on vaikea erottaa valtamerten yleisestä kiertoliikkeestä. Siksi sen mittaaminen tai tarkka mallintaminen on vaikeaa. Laskeva liike on helpompi havaita, Pohjois-Atlantilla ja Etelämerellä näkyy miten kylmä vesi painuu lämpimämmän veden seassa syvyyksiin. Nousuliikkeen piirteitä on vaikeampi havaita, ja suuri osa termohaliinikiertoon liittyvästä epävarmuudesta tulee siitä, että ei tarkkaan tiedetä, missä vesi nousee ylöspäin ja miten se palaa laskualueille.


title: Termohaliinikierto

text: Termohaliinikierto on tärkeä ilmaston kannalta koska se tuo lämpöenergiaa tropiikista napa-alueille. On arvioitu että sen osuus on noin neljäsosa koko ilmakehän ja valtamerten yhteenlasketusta lämmönsiirrosta. Nousualueet ovat tärkeitä merten eliöstölle, koska niillä nousee ravinteita pintavesiin. ilmaston lämpenemisen ja siihen liittyvien makean veden tasapainon muutosten ajatellaan muuttavan termohaliinikiertoa.


title: Lentäminen

text: Lentäminen on ilmassa tai avaruudessa tapahtuvaa liikkumista. Lentäminen on useimmiten hallittua, jolloin lentävä eläin tai kone voi ainakin osittain hallita lentorataansa. Ilmakehässä lentämistä kutsutaan ilmailuksi ja avaruudessa tapahtuvaa lentoa avaruuslennoksi. Lentäminen ilman omaa voimanlähdettä on liitämistä. Monet eliöt, kuten useimmat linnut ja monet hyönteiset sekä lepakot osaavat lentää.


title: Lentäminen

text: Lentokone liikkuu moottorinsa ja polttoaineen voimalla. Se pysyy ilmassa siipiensä aiheuttaman nostovoiman ansiosta. Nostovoima syntyy, kun siiven yläpinnalle muodostuu alipaine ja alapinnalle ylipaine. Nostovoimasta merkittävin osa muodostuu siiven yläpinnalla. Nostovoiman suuruus riippuu lentonopeudesta ja -korkeudesta, siiven ja ilmavirran välisestä kohtauskulmasta sekä siiven koosta, muodosta ja puhtaudesta. Lentokonetta voidaan ohjata ilmassa siipeen liitetyillä laipoilla, lentojarruilla ja siivekkeillä.


title: Lentäminen

text: Lentokoneet suunnitellaan virtaviivaisiksi, jotta ilmanvastus olisi mahdollisimman pieni. Ilmanvastusta pienennetään myös lentämällä korkealla ohuessa yläilmassa. Korkealla voidaan myös hyödyntää suihkuvirtauksia, nopeita tuulia.


title: Lentäminen

text: Lintujen rakenne ja elintoiminnot ovat sopeutuneet monin tavoin hyvin lentämiseen. Lintu lentää sulkien peittämillä siivillään vahvojen rintalihastensa voimin. Linnun kyynärsiiven poikkileikkaus on alapinnaltaan kovera ja yläpinnaltaan kupera. Kun ilmavirta osuu siiven koveraan alapintaan, sen nopeus laskee ja kohottaa ilmanpainetta siiven alla, jolloin siipi pyrkii nousemaan ylöspäin. Siiven yläpinnalle muodostuu alipaine, ja syntyy nostovoimaa. Monet linnut saavat myös siipiensä kärjillä aikaan nostovoimaa kehittävän pyörteen. Nostovoiman vähetessä tapahtuva sakkaaminen ei ole linnuille vaarallista kuten lentokoneille, vaan ne voivat hyödyntää syntyvää suurta ilmanvastusta esimerkiksi laskeutumisen yhteydessä.


title: Lentäminen

text: Pyrstön merkitys linnun lennossa on vain vähäinen. Pyrstöstä on hyötyä lekuttelussa, lentoon lähdössä ja laskeutumisessa. Alula eli pikkusiipi osallistuu nostovoiman kehittämiseen pienillä lentonopeuksilla. Sen avulla lintu saa lisää siiven pinta-alaa, ja alula ohjaa ilmavirran kulkua käsisiiven yläpinnan siipiprofiilin myötäiseksi.


title: Lentäminen

text: Liitolennossa lintu säätelee liitonopeuttaan muuttamalla painopistettään sekä siipiensä muotoa ja kallistuskulmaa. Linnut osaavat hyödyntää kohoavia ilmavirtauksia, jolloin niiden ei tarvitse iskeä siivillään säilyttääkseen korkeutensa. Siiveniskulennossa lintu lyö siivillään ja tuottaa näin sekä eteenpäin vievän työntövoiman että nostovoimaan tarvittavan ilmavirran siipiprofiilinsa kautta. Työntövoima syntyy suurimmaksi osaksi alaslyönnissä, joka suuntautuu myös vähän eteenpäin. Ylöslyönnin aikana lintu liikkuu eteenpäin ja kyynärsiipi tuottaa nostovoimaa samalla kun käsisiipi taittuu ilmanvastuksen vähentämiseksi. Siiveniskulentäminen kuluttaa hyvin paljon energiaa, joten linnut pyrkivät usein välttämään sitä. Lintu lentää usein yhdistelemällä siiveniskulentoa ja liitolentoa. Lentotavat ovat eri lajeille tyypillisiä. Pienet linnut lentävät usein voimakkaasti aaltoillen vaihdellen voimakkaita siiveniskusarjoja ja suljetuin siivin liukumista.


title: Lentäminen

text: Lintujen liitosuhde vaihtelee kuudesta 26:een, eli se jää heikommaksi kuin hyvillä purjelentokoneilla.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Krasnojarskin aluepiiri () on yksi Venäjän federaation suurimmista subjekteista (alue). Se sijaitsee itäisessä Siperiassa Aasiassa ja kattaa valtavan alueen Jeniseijoen molemmin puolin Pohjoiselta jäämereltä Etelä-Siperian vuoristoon asti. Tässä suurelta osin tiettömässä aluepiirissä asuu 2,8 miljoonaa ihmistä.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Aluepiiri rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, idässä Sahan tasavaltaan ja Irkutskin alueeseen, etelässä Tuvaan, lounaassa Hakassiaan ja lännessä Kemerovon ja Tomskin alueisiin sekä Hanti-Mansian ja Jamalin Nenetsian autonomisiin piirikuntiin.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Aluepiirin pinta-ala 2,3397 miljoonaa neliökilometriä muodostaa kymmenesosan koko Venäjästä ja on 4,5 kertaa Ranskan tai 6,9 kertaa Suomen kokoinen. Taimyrin niemimaan pohjoispuolella Karanmeren ja Laptevinmeren välissä sijaitseva Severnaja Zemljan saariryhmä kuuluu aluepiiriin.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Ilmasto on mantereinen. Tammikuun keskilämpötila on pohjoisessa -36 °C ja etelässä -18 °C; heinäkuun keskilämpötila vaihtelee noin 13 °C:sta pohjoisessa (joskin Pohjoisen jäämeren äärellä alle 10 °C) ja kohoaa noin 20 °C:een etelässä. Sade tulee pääosin kesäkaudella. Vuotuinen sademäärä vaihtelee pohjoisen 200–300 millimetristä keskiosan ylänköalueen 400–600 mm:iin ja kohoaa 800–1200 mm:iin Siperian eteläosien vuorten pohjoisrinteillä, mutta eteläosan vuoriston sisäosien valuma-alueilla voi jäädä 250–300 millimetriin.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Maa sulaa roudasta 73–76 päiväksi pohjoisessa (Hatanga, Tura) ja 103–120 päiväksi etelässä (Jeniseisk, Krasnojarsk). Etenkin Nižnjaja Tunguskan (Ala-Tunguska) pohjoispuolella on laajalti ikiroutaa; pintakerroksen kesällä sulaessa sen alapuolinen syvempi maa pysyy jäässä. Kasvillisuusvyöhykkeet ovat pohjoisesta alkaen: arktinen aavikko, tundra, metsätundra, taiga, metsäaro ja aro. Metsissä vallalla ovat lehtikuuset, Podkamennaja Tunguskan (Kivinen Tunguska) eteläpuolella myös männyt, kuusi ja pihta.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Joista merkittävin on Jenisei, sen tärkeimmät sivuhaarat ovat Tuba, Mana, Kan, Angara, Bolšoi Pit, Podkamennaja Tunguska, Nižnjaja Tunguska, Kureika, Abakan, Sym, Turuhan. Muita jokia ovat Obin sivujoki Tšulym, Pjasina, Taimyra ja Hatanga, jotka laskevat Jäämereen. Suurimmat järvet ovat Taimyr, Pjasino, Lama, Gubokoje, Keta, Hantaiskoje.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Krasnojarskin aluepiirissä sijaitsee useita merkittäviä luonnonsuojelualueita.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Krasnojarskin aluepiiri muodostettiin vuonna 1934. Siihen kytkettiin myös Taimyrin ja Evenkian autonomiset piirikunnat sekä Hakassien autonominen alue. Hakassien autonominen alue kuitenkin irtaantui aluepiiristä vuonna 1991, julistautuessaan Hakassian tasavallaksi. Evenkia ja Taimyr olivat Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tasavertaisia Krasnojarskin aluepiirin kanssa Venäjän federaation hallinnossa 1. tammikuuta 2007 asti, jolloin ne liitettiin Krasnojarskin aluepiiriin.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Kenraali Aleksandr Lebed valittiin aluepiirin kuvernööriksi 1998, mutta hän kuoli helikopteriturmassa 2002.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Aluepiirin väkiluku on 2 828 187 (2010) ja väestötiheys 1,22 as/km². Kaupunkilaisia oli 76,3 % väestöstä. Miesten osuus oli 46,6 % ja nasten 53,4 % (2010)


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aluepiirin suurimmat, yli 50 tuhannen asukkaan kaupungit olivat Krasnojarsk (973 826 as.), Norilsk (175 365 as.), Atšinsk (109 155 as.), Kansk (94 226 as.), Železnogorsk (84 795 as.), Minusinsk (71 170 as.), Zelenogorsk (66 056 as.), Lesosibirsk (61 139 as.) ja Nazarovo (52 817 as.). Joulukuussa 2012 uutisoitiin Krasnojarskin ylittäneen miljoonan asukkaan rajan.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Krasnojarskin aluepiirin asukkaista oli:


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Krasnojarskin aluepiiriin kuuluvat myös Taimyrin ja Evenkian autonomiset piirikunnat, jotka olivat vuoteen 2007 asti erillisiä federaation subjekteja (alueita). Aluepiirissä on 44 piiriä ja 17 kaupunkipiiriä. Pääkaupunki on Krasnojarsk. Aluepiiriä johtaa kuvernööri ja paikallishallinnollisen elimen nimi on Lakiasäätävä kokous.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Aluepiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 1 050,2 miljardia ruplaa, joka oli 2,8 prosenttia maan kansantuotteesta. Asukasta kohti laskettuna alueella kansantuotetta kerrytettiin 371,3 tuhatta ruplaa (9 096 EUR) vuonna 2010. Tämä on 142 prosenttia Venäjän keskiarvosta.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Aluepiiriin tärkeimmät teollisuudenalat ovat polttoaine-, metsä- ja kemianteollisuus sekä energiantuotanto ja värimetallurgia. Alueen maanviljely tuottaa leipäviljaa, perunoita ja vihanneksia. Karjataloudessa kasvatetaan maito- ja lihakarjaa, lampaita ja siipikarjaa. Lisäksi on mehiläistenhoitoa.


title: Krasnojarskin aluepiiri

text: Liikenneyhteydet...


title: Andronikos Rhodoslainen

text: Andronikos Rhodoslainen (, n. 70 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Lykeionin koulun kymmenes johtaja Aristoteleen jälkeen.


title: Andronikos Rhodoslainen

text: Andronikoksen päätöihin lukeutuu Aristoteleen ja Theofrastoksen kirjoitusten kokoaminen ja järjestäminen siitä materiaalista, jonka Tyrannion toimitti hänelle. Hän toimitti ja julkaisi kootut laitokset Aristoteleen teoksista vuosina 40–20 eaa. Näin muodostui nykyisin tunnettu ns. "Corpus Aristotelicum". Ennen Andronikoksen aikaa Aristoteleen tuotannosta tunnettiin vain dialogit (katso: Aristoteleen dialogit), hänen lukuisat tutkielmansa sen sijaan olivat kateissa. Antiikin ajan jälkeen tilanne on ollut toisin päin, nykyään Aristoteleelta tunnetaan ainoastaan tutkielmia.


title: Andronikos Rhodoslainen

text: Andronikokselta on peräisin muun muassa Aristoteleen kirjojen nykyisin tunnettu järjestys, jossa logiikan kirjat ovat ensin, sen jälkeen seuraavat fysiikka, metafysiikka, ja käytännölliset tieteet kuten etiikka ja politiikka, ja luovat tieteet, kuten poetiikka.


title: Andronikos Rhodoslainen

text: Edeltäjiensä teosten kokoamisen lisäksi hän kirjoitti parafraaseja eli mukaelmia näistä teoksista, sekä kommentaarioita niistä. Hän kommentoi muun muassa Aristoteleen teosta "Kategoriat". Näitä kirjoituksia ei ole säilynyt. Hänen nimiinsä on usein virheellisesti laitettu kaksi tutkielmaa, "Tunteista" sekä kommentaario Aristoteleen etiikan teoksiin. Todellisuudessa ne ovat peräisin joko Konstantinos Palaiokappalta 1500-luvulta tai tessalonikalaiselta Johannes Kallistokselta.


title: Théoden

text: Théoden on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Théoden

text: Théoden syntyi 2948 Kolmatta Aikaa. Hänen isänsä oli Thengel, Rohanin kuningas ja hänen äitinsä Morwen, jonka isä polveutui eräästä Dol Amrothin prinssistä. He elivät Gondorissa, kunnes Thengelistä tuli Rohanin kuningas 2953. He palasivat Rohaniin ja asuivat Edorasissa. Théodenilla oli yksi isosisko ja kolme pikkusiskoa. Erityisestä hänen nuorin pikkusiskonsa, Théodwyn, oli hänelle hyvin rakas.


title: Théoden

text: Théoden meni naimisiin Elfhildin kanssa. Elfhild kuoli 2978 synnyttäessään Théodenin poikaa, Théodredia. Théoden ei ottanut uutta vaimoa ja Théodred jäi hänen ainoaksi lapsekseen ja perillisekseen.


title: Théoden

text: Thengel kuoli 2980 ja Théodenista tuli Rohanin seitsemästoista kuningas. Hän osoittautui vahvaksi ja ystävälliseksi hallitsijaksi ja kansa piti hänestä. Hänen miekkansa oli nimeltään Herugrim. Rohan pysyi rauhassa, mutta pahuus nousi Rautapihasta ja Mordorista.


title: Théoden

text: Théodwyn meni naimisiin Itämannun marsalkan Éomundin kanssa. Éomund kuoli örkkien hyökkäyksessä ja Théodwyn kuoli suruun 3002. Théoden otti hoitoonsa heidän orvoksi jääneet lapsensa, Éomerin ja Éowynin. Hän kasvatti heidät kuin oman lapsensa.


title: Théoden

text: Vuonna 3014 Théoden sairastui salaperäisesti. Kukaan Rohanissa ei tiennyt, miksi ja mihin Théoden oli sairastunut. Hän joutui turvautumaan neuvonantajaansa Gríma Kärmekieleen. Gríma oli todellisuudessa velho Saruman Valkoisen apuri ja vakooja. Saruman aikoi valloittaa Rohanin. Gríma syötti Théodenille myrkkyjä ja valehteli hänelle. Lopulta Théodenista tuli täysin riippuvainen Grímasta. Hän alkoi kuvitella Éomerin ja muiden komentajiensa olevan kyvyttömiä ja ahneita, vaikka todellisuudessa he olivat uskollisia hänelle.


title: Théoden

text: 3018 Gandalf Harmaa saapui Edorasiin ja kertoi olleensa vankina Orthancissa. Hän varoitti Théodenia Sarumanin aikeista hyökätä Rohaniin. Théoden ei uskonut ja lähetti hänet pois. Lähtiessään Gandalf otti mukaansa Hallavaharjan, joka kuului "mearas"iin, hevosiin joilla vain Rohanin kuninkaalliset saivat ratsastaa. Hallavaharjan menettäminen suututti suuresti Théodenia.


title: Théoden

text: Saruman aloitti hyökkäyksensä Rohaniin. Örkit, urukit, hukanratsastajat ja mustainmaalaiset alkoivat riehua Rohanissa. Saruman vaati Rohanin maita itselleen. Théodred päätti valmistella Rohanin puolustuksen, sillä Théoden oli sairas eikä ymmärtänyt tilanteen vakavuutta. Saruman ymmärsi Théodredin olevan uhka ja hänen örkkinsä tappoivat Théodredin Rautkymin kahlaamoiden ensimmäisessä taistelussa.


title: Théoden

text: Gandalf, Aragorn, Legolas ja Gimli saapuivat Edorasiin ja Gandalf paransi voimillaan Théodenin. Théoden päätti ryhtyä sotaan Sarumania vastaan. Hän antoi Grímalle mahdollisuuden liittyä Rohanin sotajoukkoihin, mutta Gríma pakeni Edorasista. Théoden käski Éowynin johdattaa kaikki naiset ja lapset Dunhargiin. Hän lähti tuhannen ratsumiehen kanssa Helmin Syvänteeseen. Siellä hänelle kerrottiin, että Erkenbrand oli lyöty Rautkymin kahlaamoiden toisessa taistelussa. Sarumanin armeija oli matkalla Helmin Syvänteelle.


title: Théoden

text: Sarumanin joukot hyökkäsivät Helmin Syvänteeseen ja aloittivat Ämyrilinnan taistelun. Örkit tuhosivat Syvänteenmuurin pommeilla ja "rohirrim" pakenivat Ämyrilinnaan. Aamun sarastaessa Théoden ja Aragorn ratsastivat örkkien kimppuun. Gandalf ja Erkenbrand toivat uusia joukkoja ja Sarumanin armeija lyötiin. Suurin osa vihollisista pakeni huornien metsään, eikä niitä enää nähty.


title: Théoden

text: Théoden käski kaikkien sotilaiden kokoontua Dunhargiin. Hän ja Gandalf ratsastivat Rautapihaan neuvottelemaan Sarumanin kanssa. Hän näki huornien metsässä ensimmäisen kerran enttejä ja Rautapihan raunioissa hobitteja. Hän oli pitänyt molempia satuolentoina. Hobitit Merri ja Pippin olisivat halunneet kertoa hänelle piippukessun historiasta, mutta heille ei ollut aikaa.


title: Théoden

text: Saruman yritti puheellaan saada Théodenista liittolaisensa. Aluksi näytti siltä, että Théoden oli joutunut Sarumanin lumoihin, mutta hän kieltäytyi liittoutumasta Sarumanin kanssa. Hän muisti Sarumanin joukkojen julmuuden ja velho ymmärsi epäonnistuneensa. Gandalf rikkoi Sarumanin sauvan ja jätti hänet Gríman kanssa Orthanciin.


title: Théoden

text: Dunhargissa Théoden teki Merristä aseenkantajansa. Hirgon-niminen Gondorin sanansaattaja toi heille Punaisen nuolen, merkiksi, että Gondor tarvitsi Rohanin apua. Théoden lähti kohti Gondoria. Hänellä oli 6 000 ratsumiestä.


title: Théoden

text: Drúadanin metsässä Théoden kohtasi metsäläisten johtajan, Ghân-buri-Ghânin. Ghân-buri-Ghân lupasi näyttää "rohirrimille" salareitin Sauronin joukkojen ohi Rammas Echorille. Rohanin joukot hyökkäsivät Sauronin joukkojen kimppuun Pelennorin kentillä. Sauronilla oli enemmän joukkoja, mutta "rohirrimin" hyökkäys oli niin hurja, että örkit ja "haradrim" joutuivat kauhun valtaan ja pakenivat. Théoden hyökkäsi "haradrimin" ratsuväen kimppuun ja surmasi niiden johtajan.


title: Théoden

text: Yhtäkkiä Nazgûlien herra syöksyi Siivekkäällä pedolla taivaalta ja hyökkäsi Théodenin hevosen Lumiharjan kimppuun. Lumiharja kuoli ja kaatui Théodenin päälle. Silloin Dernhelm-niminen Rohanin mies saapui puolustamaan Théodenia. Dernhelm tappoi Pedon ja sitten Merrin avustuksella Noitakuninkaan.