title: Ado Birk

text: Ado Birk (14. marraskuuta 1883 Tarvastu vald – 2. helmikuuta 1942 Sosva, Sverdlovskin alue) oli virolainen poliitikko ja pääministeri 28. heinäkuuta – 30. heinäkuuta 1920. Hän ei ottanut virkaansa vastaan tultuaan nimitetyksi, minkä vuoksi hänen pääministerikautensa loppuun hänen sijaisenaan toimi Jaan Tõnisson.


title: Juhan Kukk

text: Juhan (Johann) Kukk (13. huhtikuuta 1885 Käru küla, Viro – 4. joulukuuta 1942 Arkangelin alue, Neuvostoliitto) oli virolainen poliitikko ja Viron hallitusta johtava "riigivanem".


title: Teno (joki)

text: Teno tai Tenojoki (, ) on Tenojoen vesistön laskujoki ja myös Suomen ja Norjan välinen rajajoki. Se on myös maineikas ja suosittu kalastusvirta, Pohjois-Euroopan suurin ja tuottoisin luonnontilainen lohijoki.


title: Teno (joki)

text: Tenon pituutta voidaan sanoa ”mittaamattomaksi” - niin paljon erilaisia lukuja siitä esitetään. Saman virtaavan uoman eri osuuksia kutsutaan myös peräti neljällä eri nimellä ennen sen vesien Jäämereen laskemista. Pääuoma alkaa Käsivarren juuresta Peltotunturin (katso myös Ivalojoki) kupeelta Rajajokena ja jatkuu sitten Kietsimäjokena Angeliin, missä se yhtyy Inarijokeen. Varsinainen Teno alkaa Utsjoen Karigasniemen kylän liepeiltä, Kaarasjoen ja Inarijoen yhtymäkohdasta. Tästä se virtaa edelleen Suomen ja Norjan rajajokena 152 km:n matkan Nuorgamiin asti ja tästä vielä 50 km:n matkan Tenonvuonoon kokonaan Norjan alueella.


title: Teno (joki)

text: Suomen ja Norjan raja kulkee jokirajana Tenon vesistössä 294 kilometrin matkan pitkin joen syväväylää. Syväväylän kohta muuttuu jatkuvasti. Rajalinjan sijainti tarkistetaan aluksi ortoilmakuvista tehdyiltä kartoilta ja ilmasta käsin helikopterilla. Tulkinnanvaraisissa paikoissa tehdään luotaus. Raja tarkistetaan 25 vuoden välein, viimeisin rajankäynti tehtiin vuonna 2000. Tarkistettu rajalinja tuli voimaan 1. helmikuuta 2003.


title: Teno (joki)

text: Varsinaisen Tenon yli johtaa kaksi maantiesiltaa. Toinen sijaitsee E6/E75-teillä Tenon kunnan keskustaajamassa; sillan samoin kun taajamankin nimi on Tana bru, sananmukaisesti Tenon silta. Silta otettiin käyttöön vuonna 1948. Utsjoen kuntakeskuksen ja Tenon Roavvegieddin välillä, osana E75-tietä, sijaitsee puolestaan Saamen silta, joka valmistui vuonna 1993.


title: Teno (joki)

text: Lisäksi Inarijoen yli kulkee maantiesilta juuri ennen Kaarasjoen suuta, Karigasniemen ja Kaarasjoen kuntakeskuksen välillä. Tällä sillalla yhdistyy Suomen kantatie 92 Norjan samannumeroiseen valtatiehen.


title: Jaan Teemant

text: Jaan Teemant (27. syyskuuta 1872 Vigala – 24. heinäkuuta 1941? Tallinna) oli virolainen poliitikko. Hän toimi myös riigivanemina, joka tarkoittaa hallituksen johtajaa, eli lähinnä Viron pääministerin kaltaista henkilöä.


title: Šaria

text: Šaria ( 'tie, polku') eli islamilainen laki on islamin mukaan Jumalan ihmisille antama muuttumaton laki.


title: Šaria

text: Islamin lakia šariaa ei tule sekoittaa Koraanin lakiin. Koraani ei ole pyrkinyt luomaan yhtenäistä lakijärjestelmää, vaan se on vastannut satunnaisesti esiin tuotuihin kysymyksiin. Koraanissa mainitut määräykset koskevat lähinnä uskonnollisia velvollisuuksia, minkä lisäksi kirjassa on määritelty tarkasti perinnönjakoa, avioliittoa ja avioeroa koskevat asiat.


title: Šaria

text: Koraanin lain suppeuden vuoksi käytännössä šariassa nojaudutaan myös sunnaan eli islamilaisen perimätietoon Muhammadin elinaikanaan asettamasta esimerkistä. Näiden lisäksi klassisessa katsannossa sharian lähteitä ovat oppineiden konsensus ("ijma") sekä analogia ("qiyas"). Etenkin sunnalaisessa islamissa voidaan myös painottaa Muhammedia seuranneiden "oikeaanjohdettujen kalifien" esimerkkiä. Koska islam on voimakkaan lakikeskeinen uskonto, erot islamin suuntausten välillä heijastuvat tyypillisesti sharian tulkinnoissa. Vaikka itse šariaa pidetään islamilaisessa ajattelussa Jumalan säätämänä, on lain tulkinta ihmisten käsissä. Toisaalta mitä yksiselitteisempi ja keskeisempiin lähteisiin – erityisesti Koraaniin – yksittäinen säädös perustuu, sitä vähemmän siihen jää klassisen islamin mukaan tulkinnanvaraa.


title: Šaria

text: Islam ei perinteisesti ole tehnyt eroa uskonnollisen ja maallisen elämän välillä ja siksi šaria ei kata ainoastaan uskonnollisia rituaaleja, vaan myös päivittäisen elämän, politiikan, talouselämän, liiketoiminnan, tehdyt sopimukset ja sosiaaliset tilanteet. Professori Bernard Lewis on kuvaillut sukupolvien aikana luotua šariaa ja siihen liittyvää laajaa fiqh-kirjallisuutta yhdeksi islamilaisen kulttuurin suurimmaksi saavutukseksi, joka ehkä parhaiten kuvaa islamilaisen sivilisaation luonnetta ja neroutta.


title: Šaria

text: Nykyaikana šariaa on kritisoitu epädemokraattisena, juutalaisvastaisena, naisia sortavana, länsimaiselle kulttuurille vaarallisena olevana arvojärjestelmänä, joidenkin rikosten nykymittapuun mukaan julmista rangaistuksista sekä uskonnollisten vähemmistöjen, uskonnottomien ja seksuaalivähemmistöjen oikeuksiin tai niiden puutteeseen liittyvistä tekijöistä. Länsimaissa šarian on arvioitu olevan ristiriidassa ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen kanssa, ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on toistuvasti katsonut, ettei šaria sovi yhteen demokratian perusperiaatteiden kanssa.


title: Šaria

text: Muslimit katsovat, että Muhammadin elinaikanaan antamat lainopilliset ratkaisut ja ohjeet osoittivat, kuinka Koraanin sisältöä tulee tulkita. Muhammadin kuoltua Koraanin tulkintaoikeus siirtyi joksikin aikaa hänen seuraajilleen kalifeille. Ajan myötä keskeisimmiksi laintulkitsijoiksi nousi kuitenkin islamilaisten juristi-teologien ryhmä, joka oli perehtynyt syvällisesti Koraaniin ja islamilaiseen perimätietoon hadithiin. Oppineiston laintulkintaa käsittelevistä kirjoituksista syntyi 600–900-lukujen aikana laaja lainopillinen kirjallisuus fiqh, jota usein kutsutaan "islamilaiseksi laiksi". Fiqhiä pidetään yleensä lainoppineiston tulkintana Jumalan muuttumattomasta laista, šariasta. Vaikka šariaa siis pidetään muuttumattomana, sen tulkinnan voidaan katsoa muuttuvan esimerkiksi analogian soveltamisen kautta, kun olosuhteet muuttuvat. Fundamentalistisissa tulkinnoissa, esimerkiksi salafismin piirissä vaikkapa voimakkaasti historiallisen kontekstin huomioivat tulkinnat nähdään kuitenkin helposti epäislamilaisina "innovaatioina". Näiden näkemysten mukaan lain (tai sen tulkinnan) ei tule muuttua, vaan yhteiskunnan tulisi siirtyä lähemmäksi lain edustamaa ihannetta, ja perinteisen "fiqhin" tulisi säilyä muuttumattomana, koska konsensus-periaatteen ("ijma") katsotaan osoittaneen sen oikeaksi tulkinnaksi. Toisaalta monet muslimit katsovat, että fiqhin tulisi olla alituisesti muuttuva elävä lakikokoelma, koska yhteiskunnan mukana muuttuva laki mahdollistaa heidän mielestään paremmin sen, että ihmiset pystyvät elämään Jumalan tahdon mukaan.


title: Šaria

text: Perinteinen islamilainen oikeusjärjestelmä poikkeaa huomattavasti länsimaisesta vastineestaan. Lain tulkitsijat ja tuomarit eivät olleet valtion virkamiehiä vaan yksityishenkilöitä ja heidän tuomionsa eivät periaatteessa olleet sitovia eivätkä yksimielisiä. Valtio nimitti tuomarit eli "qadit", joiden tehtävänä oli jakaa oikeutta tuomioistuimissa, mutta ei tulkita lakia. Lain tulkinta puolestaan kuului muftille, joka pyydettäessä antoi lainopillisia tulkintoja, eli fatwoja. Fatwa ei kuitenkaan ole sitova laintulkinnan ennakkotapaus ja perinteisen käsityksen mukaan vain fatwan antaja on velvollinen noudattamaan sitä.


title: Šaria

text: Käytännössä oikeuskäytäntöjen ero islamilaisen ja läntisen maailman välillä ei ollut niin jyrkkä kuin periaatteellisesti. Vaikka šarian katsotaan olevan Jumalan laki ja islamilaisen näkemyksen mukaan ihmisille ei ole annettu oikeutta lainsäädäntöön, muodostui useiden satojen vuosien aikana vakiintuneita tulkintoja ja Koraanin tai sunnan esittämistä periaatteista johdettuja uusia sääntöjä. Näitä ei kuitenkaan esitetty lakeina perinteissä länsimaisessa mielessä vaan perinteenä, mikäli ne tulivat maan hallinnolta, säädöksinä tai uskonoppineiden tulkintoina. Perinteisessä islamilaisessa yhteiskunnassa ei ollut mahdollista perustaa lakiasäätäviä kokouksia tai säätypäiviä, jotka muodostivat länsimaisen demokratian perustan.


title: Šaria

text: Islamilaisten lainoppineiden joukossa vallitsee eri näkemyksiä lain yksityiskohtien tulkinnasta, ja jo varhain merkittävien islamilaisten kaupunkien kuten Basran, Kuufan, Mekan ja Medinan ympärille syntyi omia lakikoulukuntiaan. Kunkin alueen lainoppineiden tulkintaan vaikuttivat päälähteiden lisäksi myös asuinympäristön tavat ja perinteet. Niinpä esimerkiksi Medinassa syntyneen malakilaisen koulukunnan perusteoksissa heijastuu arabialainen kulttuuri, Kuufassa syntyneessä hanafilaisessa koulukunnassa puolestaan on viitteitä Persian sassanidiperinteestä. Koulukuntien väliset tulkintaerot ovat kuitenkin yleisesti ottaen varsin pieniä.


title: Šaria

text: Nykyisin islamissa vaikuttaa viisi pääkoulukuntaa, joiden katsotaan olevan keskenään yhdenvertaisia. Nämä koulukunnat ovat:Eroja koulukuntien välillä esiintyy esimerkiksi avioliittosopimuksen tekstissä: osa koulukunnista hyväksyy lisäykset sopimuksen perustekstiin ja pitävät niitä sitovina, toiset puolestaan eivät hyväksy minkäänlaisia lisäyksiä. Šiialaisen ja sunnien laintulkinnan suurin ero erityisesti niiden syntyaikana oli näkemysero siitä, kenellä oli oikeus tulkita lakeja. Sunnilaisuudessa poliittinen valta oli kalifilla, mutta laintulkinnasta vastasivat uskonoppineet, kun taas šiialaisuudessa lakia tulkitsi myös samalla poliittisena johtajana toiminut imaami. Šiialaisten viimeisen imaamin, Muhammad al-Mahdin aloitettua Suuren kätkeytymisen vuonna 940 ei yhteisöllä ollut enää lain tulkinnasta vastaavaa imaamia. Vastuu siirtyi šiialaisille oppineille ja alkoi muistuttaa sunnilaista käytäntöä. Vaikka šiiojen ja sunnien välillä on historiallisesti ollut voimakkaita jännitteitä, ovat keskinäiset harhaoppisyytökset nykyisin vähentyneet ja šiialainen koulukunta on katsottu yhdeksi islamilaisen lain pääkoulukunnaksi.


title: Šaria

text: Šarian peruslähteinä ovat Koraani ja profeetan sunna, joiden perusteella islamilaiset lainoppineet kehittivät sääntökokoelmansa. Koraanista löytyy varsin yksityiskohtaisia ohjeita muun muassa avioliiton solmimiseen ja perinnönjakoon, mutta suurin osa sen antamista ohjeista on varsin suuntaa antavia yleisiä moraalisia periaatteita, kuten:


title: Šaria

text: Mikäli Koraanista tai sunnasta ei löydy selkeää ratkaisua johonkin ongelmaan, voidaan lakia lisäksi johtaa kolmesta eri periaatteesta: analogisesta päättelystä ("qiyás"), umman yksimielisyydestä ("ijmá") tai yleisestä edusta ("maslaha").


title: Šaria

text: Analogisessa päättelyssä muodostetaan yksittäisestä käskystä yleisempi periaate. Esimerkiksi Koraanin viininjuontikiellon perustana on katsottu olevan viinin humalluttava vaikutus ja siten kielto on laajennettu kaikkiin alkoholijuomiin ja muihin huumaaviin aineisiin.


title: Šaria

text: Muhammadin kerrotaan sanoneen: ""Yhteisöni [umma] ei koskaan hyväksy yksimielisesti erehdystä"" ja tämän perusteella islamissa katsotaan, että islamilaisen umman yksimielisyys jostain määräyksestä tai kiellosta tarkoittaa, että se on Jumalan tahdon mukainen. Jotkut oppineet ovat katsoneen vaikeaksi määrittää, milloin kaikki muslimit ovat jostain ohjeesta yksimielisiä, ja ovat siksi rajanneet "ijmán" koskemaan vain Muhammadin aikalaisten yhteisöä. Yleensä yksimielisyydeksi katsotaan merkittävien uskonoppineiden yksimielisyys.


title: Šaria

text: Yleinen etu tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että jos jotain sääntöä pidettiin yleisesti oikeana ja yhteisön hyvinvointia edistävänä, se saatettiin ottaa mukaan lakiin. Tämän menetelmän kautta lakiin on tullut monia käytäntöjä, jotka eivät perustu Koraaniin tai sunnaan vaan paikallisiin tapoihin ja perinteisiin. Yleiseen etuun vedoten ei lakiin kuitenkaan saa tuoda mitään sellaista, joka on ristiriidassa profeetan opetuksen tai Koraanin kanssa.


title: Šaria

text: Šaria-lakikirjat jaottelevat ihmisten toiminnan viiteen luokkaan:Islam määrittää muslimeille joukon velvollisuuksia, joita on noudatettava mikäli haluaa elää Jumalan tahdon mukaan. Näitä velvollisuuksia ovat muun muassa päivittäinen rukous (salat) ja vuosittainen paasto (saum). Šaria määrittelee myös yhteisöllisiä velvollisuuksia, joita jokaisen yksilön ei tarvitse noudattaa, mutta joiden tulee säilyä yleisenä käytäntönä islamilaisessa yhteiskunnassa. Tällaisia velvollisuuksia ovat muun muassa avioliitto ja perheen perustaminen. Suositeltavien tekojen tekeminen ei ole jokaisen muslimin velvollisuus, mutta niistä katsotaan koituvan palkka paratiisissa. Zakat-veron lisäksi ylimääräisten almujen antaminen köyhille on esimerkki suositeltavasta teosta. Vältettäviin tekoihin islamissa kuuluvat muun muassa liika uteliaisuus, epäkohteliaisuus tai veden tuhlaaminen silloin, kun se on käyttäjänsä omaisuutta.


title: Šaria

text: Laki jaetaan kahteen pääalueeseen, joista toinen keskittyy uskonnollisiin rituaaleihin ja toinen käsittelee ihmisten välisiä suhteita. Rituaalilakiin kuuluvat myös islamin viisi peruspilaria. Islamilainen laki määrää tarkasti milloin, missä ja miten tulee rukoilla ja kuka saa suorittaa rukouksen. Toinen osa-alue antaa ohjeita islamilaisen yhteisön elämää varten. Se määrää avioliiton solmimisesta, perinnönjaosta, sopimusten tekemisestä, veron maksusta ja muista ihmisten välisiin suhteisiin liittyvistä kysymyksistä. Islamilaisen lain piiriin kuuluu myös monia asioita, joita ei länsimaisessa perinteessä pidetä lainkaan juridisina kysymyksinä, kuten esimerkiksi hääjuhlien viettämiseen liittyviä ohjeita.


title: Šaria

text: Šaria jaottelee rikoslaissa myös ihmisen ja Jumalan oikeuden. Jumalan oikeutena pidetään niitä rikoksia, jotka erityisesti mainitaan Koraanissa, ja niistä mahdollisesti määrättyjä rangaistuksia. Näitä rikoksia pidetään Jumalan asettamina rajoina ("hudud") ja niiden rikkominen on Jumalan oikeuden loukkaamista. Islamilaisella tuomarilla ei ole oikeutta olla tuomitsematta hudud-rikokseen syyllistynyttä henkilöä, vaikka muissa rikosasioissa tuomarilla tai rikoksen uhreilla on oikeus antaa syylliselle anteeksi. Hudud-rikoksia ovat aviorikos ja väärä syyte aviorikoksesta, varkaus, maantierosvous, viinin juominen ja islamista luopuminen. Eri lakikoulukuntien tulkinnat eroavat tässä asiassa hieman: kaikki eivät esimerkiksi laske islamista luopumista tai alkoholin juomista hudud-rikoksiksi. Hudud-rikosten rangaistukset ovat ruumiillisia ja vaihtelevat raipaniskuista kuolemantuomioon. Koska rangaistukset ovat ankaria, ovat hudud-rikosten määrittely ja todistustaakka myös tiukkoja. Tuomitseminen vaatii joko syyllisen tunnustuksen tai selkeän silminnäkijöiden todistuksen. Rangaistusta ei myöskään langeteta, jos syyllinen oli pakotettu tekemään rikoksen: esimerkiksi ruuan varastaminen nälkäisenä ei täytä hudud-rikoksen tunnusmerkkejä.


title: Šaria

text: Hududit ovat jumalalliseen ilmoitukseen perustuvia ihmisen muuttamattomissa olevia rangaistuksia tietyistä islamin mielestä vakavimmista rikoksista.


title: Šaria

text: Nämä rikokset ovat šarian mukaan sellaisia, joissa valtion ja viranomaisten on pakko aina toimia. Muissa rikoksissa syytteiden nostaminen on šarian mukaan uhrin päätettävissä.


title: Šaria

text: Hudud-rikosten lisäksi islamilainen laki sisältää myös qisas- ja ta'zir-rikoksia. Qisas-rikokset ovat hyvitykseen oikeuttavia rikoksia, joissa uhrilla tai tämän omaisilla on oikeus vaatia hyvitystä teon tekijältä tai he voivat antaa syylliselle anteeksi ja luopua rangaistuksesta. Qisas-rikoksia ovat muun muassa murha, tappo, kuolemantuottamus tai ruumiinvamman tuottaminen. Ta'zir-rikokset ovat rikoksia yhteisöä ja sen jäseniä vastaan, eikä niitä islamilaisissa lakikirjoissa tarkemmin eritellä. Ta'zir-rikosten ja -rangaistusten määrittely on jätetty yhteisön hallinnon tehtäväksi. Ta'zir-rikoksia ovat perinteisesti olleet muun muassa korruptio, petos ja kunnianloukkaus. Myös tilanteissa, joissa uhri tai uhrin omaiset antavat syyliselle anteeksi qisas-rikoksen, tuomitaan hänet ta'zir-säännösten perusteella.


title: Šaria

text: Šarian yleisimmin nykyaikanakin sovellettu osuus on islamilainen perheoikeus. Kaikkien pääkoulukuntien yhteinen näkemys on, että avioliitto solmitaan erityisellä avioliittosopimuksella, johon kuuluu avioliittotarjous ("Ííájáb"), morsiamen ja sulhasen tai heidän edustajiensa sekä huoltajan hyväksyntä. Muslimimiehet voivat mennä naimisiin musliminaisten tai kirjan uskontoihin kuuluvan naisen kanssa, musliminaiset voivat naida vain muslimimiehiä.


title: Šaria

text: Šarian mukainen moniavioisuus ja neljän vaimon ottaminen on mainittu jo Koraanissa. Moniavioisuus on kuitenkin käytännössä harvinaista islamilaisessa maailmassa.


title: Šaria

text: Alkuperäisessä yhteydessä tämä Koraanin suuran sanoma liittyi orvoksi jääneitten tyttöjen kohteluun. Moniavioisuuden vastustajien mukaan tasapuolinen kohtelu on mahdotonta tavalliselle ihmiselle, joten käytännössä moniavioisuus voidaan tulkita kielletyksi. Tämä tulkinta ei ole yleisesti hyväksytty.


title: Šaria

text: Šiialaisessa laintulkinnassa on yleisimmän pysyvän avioliiton lisäksi käytössä niin sanottu "nikah mut‘a" eli tilapäinen avioliitto, joka on voimassa vain avioliittosopimuksessa määritellyn ajan. Mahdollisesti syntyvät lapset ovat virallisesti miehen lapsia ja hänen perillisiään. "Mut‘a"-termiä käytetään ajoittain väärin prostituution peittämiseksi.


title: Šaria

text: Koraanissa ja haditheissa on esitetty joitakin tilanteita, joissa avioero on sallittu, mutta sitä ei pidetä suositeltavana, vaan suvun ja yhteisön on pyrittävä kaikin tavoin saattamaan aviopuolisot sovintoon. Aviomies voi periaatteessa erota vaimostaan sanomalla todistajien läsnä ollessa ""talaq"" eli "eroan sinusta" kolmesti, vaikka sellainen avioero ei useimmissa muslimimaissa enää olekaan laillinen. Nainen tarvisee eroon miehen suostumuksen tai joskus (esimerkiksi jos mies ei pysty elättämään tai fyysisesti tai henkisesti vahingoittaa vaimoaan) oikeus voi määrätä avioeron ilman miehen suostumusta. Avioerotilanteessa parin lapset tulevat isän hoitoon lukuun ottamatta aivan pieniä lapsia. Esimerkiksi Iranissa lain mukaan alle kaksivuotiaat pojat ja alle seitsenvuotiaat tytöt jäävät avioerossa äidille. Nainen on oikeutettu saamaan aviomieheltään elatusapua lasten elatusta varten. Islam katsoo, että sukupuolinen kanssakäyminen kuuluu avioliittoon, ja perinteinen rangaistus avioliiton ulkopuolisista suhteista šarian mukaan on sata ruoskaniskua. Aviorikos on hudud-rikos ja siitä on tuomittu kuolemaan.


title: Šaria

text: Islamin pyhän kirjan, Koraanin, on tulkittu julistavan miehen perheen pääksi. Toisen tulkinnan mukaan kyseessä on vain taloudellinen vastuuasema eikä se koske oikeutta päättää naisen asioista yleensä.


title: Šaria

text: Šarian mukaan naisella on täysi oikeus hallita omaisuutta ja omaa rahaansa huolimatta hänen aviollisesta statuksestaan. Hänellä on myös oikeus myydä, lainata tai vuokrata hallinnoimaansa omaisuutta. Vaikka islamissa naisen tärkeimmäksi velvollisuudeksi katsotaan lasten kasvattaminen, šaria tunnustaa myös naisen oikeuden palkkatyöhön perheen ulkopuolella. Naisella on myös oikeus osaan isänsä sekä aviomiehensä perinnöstä. Perinnön määrä voi olla samansuuruinen tai pienempi kuin miespuolisilla perillisillä riippuen perittävän ja perillisen sukulaissuhteesta.


title: Šaria

text:
Oikeudessa Šarian mukaan kahden naisen todistus vastaa yhtä miehen todistusta.
Nainen saa myös perijänä vain puolet miehen osuudesta. Avioeron mies saa ilmoittamalla, nainen tarvitsee eroon miehensä ja imaamin suostumuksen. Lasten huoltajuus tietyn iän jälkeen kuuluu isälle.
Kaikkein tiukimman tulkinnan mukaan šaria-laki kieltää musliminaista avioitumasta ei-muslimin kanssa.


title: Šaria

text: Islamilainen adoptio eli kafala poikkeaa länsimaisesta adoptiokäytännöstä, sillä sijaisperheessäkin kasvatuslapsi säilyttää biologisen sukunsa. Täten lasta ei koske myöskään lähisukulaisia koskeva avioliittokielto Mahram. Orpolapsen kasvattaminen on hyve sillä lapsesta ei tule ottovanhempiensa lasta.


title: Šaria

text: [[File:Use of Sharia by country.svg|thumb|500px|Šaria-lait eri maissa


title: Šaria

text: Šaria ei ole perinteisessä muodossaan täydellisesti käytössä missään maailman maassa. [[Iran]], [[Saudi-Arabia]] ja [[Pakistan]] soveltavat sitä lainsäädännössään varsin laajalti, mutta niissäkin sitä täydennetään parlamentin säätämillä laeilla (Pakistan ja Iran) tai kuninkaan antamilla hallintomääräyksillä (Saudi-Arabia). Myös [[Sudan]]issa ja Pohjois-[[Nigeria]]ssa on ainakin ajoittain ollut käytössä šarian rikoslaki ja siihen liittyvät hudud-rangaistukset. Suurimmassa osassa islamilaista maailmaan perinteistä islamilaista lakia noudatetaan vain perheoikeuden sekä rituaalilain osalta. [[Turkki]] on [[sekularismi|sekulaari]] valtio ja siellä šaria-lailla ei ole virallista asemaa.


title: Šaria

text: Vuonna 2008 [[Yhdistynyt kuningaskunta|Iso-Britannia]] antoi viidelle šaria-tuomioistuimelle oikeuden sovitella asianomistajariitoja. Šaria-tuomioistuinten ratkaisut ovat sitovia, mutta tuomioistuimilla on toimivalta vain silloin, kun kaikki osapuolet sen etukäteen hyväksyvät. Juutalaisten Beth Din -tuomioistuimilla on jo pitkään ollut vastaava asema Britanniassa.


title: Šaria

text: Monien islamilaisten maiden lainsäädäntö pohjautuu muilta osin länsimaiseen esimerkkiin. 1900-luvun alkupuolella niissä vallitsi sekulaarin modernismin aatesuuntaus, jossa uskonto pyrittiin rajaamaan ihmisten yksityiselämään. Tämä johti monissa maissa islamilaisen lain merkityksen vähenemiseen. Islamin ideologisen merkityksen kasvettua 1980-luvulta lähtien on islamilaisen lain asemaa muslimimaissa ryhdytty pohtimaan uudelleen. Erityisesti [[Islamismi|islamistiset]] ryhmät ovat vaatineet sen uudelleen käyttöön ottamista ja laajempaa soveltamista yhteiskunnissa.


title: Šaria

text: Šaria-lakia sovelletaan aina vain muslimeihin niissäkin valtiossa, joissa se on käytössä, vaikka joissain poikkeustapauksissa yksittäiset säädökset saattavat koskea myös muihin uskontoihin kuuluvia. Esimerkiksi Saudi-Arabiassa alkoholin nauttiminen on kielletty myös ei-muslimeilta. Niissä muslimimaissa, joissa perhelaki noudattaa šariaa, on uskonnollisille vähemmistöille, [[dhimmi|dhimmeille]] säädetty omat rinnakkaiset lakinsa ja usein myös tuomioistuimensa.


title: Šaria

text: Tutkija [[Alan Salehzadeh]]in mukaan Suomen kouluissa myötäillään Opetushallituksen tuella šarialain fundamentalistisimpia muotoja, joissa kielletään ihmisen kuvaaminen, siitä huolimatta että muslimivaltioissa kuten Iranissa ja Turkissa lasten sallitaan piirtävän ja piirustustunti on jopa pakollinen.


title: Šaria

text:
Nigerian kivitystuomiot ovat herättäneet ankaraa kansainvälistä arvostelua. Naisia on tuomittu šaria-lain perusteella kivitettäväksi avioliiton ulkopuolella synnyttämisestä.
[[Luokka:Šaria|*]]


title: Šaria

text: [[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]


title: Ferdinand Foch

text: Ferdinand Foch (2. lokakuuta 1851 – 20. maaliskuuta 1929) oli Ranskan marsalkka ja ympärysvaltojen länsirintaman komentaja ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Ferdinand Foch

text: Foch syntyi Tarbesissa, Hautes-Pyrénées'ssa. Hän liittyi armeijaan 1870 ja oli mukana Ranskan-Preussin sodassa. Vuonna 1871 hän meni sotilasakatemiaan ja nimitettiin tykistöupseeriksi 1873. Hän toimi vuosikymmenien ajan strategian ja taktiikan opettajana sekä sotakorkeakoulun johtajana. Foch kirjoitti sodankäynnistä kirjat "Des Principes de la Guerre" (1903) ja "De la Conduite de la Guerre" (1904).


title: Ferdinand Foch

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa elokuussa 1914 Foch komensi Ranskan XXX armeijakuntaa Nancyssä. Hän laati sodan alkuviikkoina niin sanotun XVII-suunnitelman Lothringenin ja Elsassin takaisinvaltaamiseksi. Sen toteutus epäonnistui täydellisesti ja muutamassa viikossa saksalaiset uhkasivat Pariisia.


title: Ferdinand Foch

text: Foch ansioitui ympärysvaltojen voitolla Marnessa syyskuussa 1914 ja komensi Ranskan luoteisrintamaa lokakuusta 1914 syyskuuhun 1916. Hänet nimitettiin brittien ehdotuksesta koko länsirintaman joukkojen ylipäälliköksi 26. maaliskuuta 1918, jolloin hän esti saksalaisten etenemisen Marnen toisessa taistelussa vuoden 1918 kevätoffensiivin () aikana. Ylipäällikkönä Foch ylennettiin generalissimukseksi. Hän aloitti Yhdysvaltojen armeijan voimin heinäkuussa vastahyökkäyksen, joka johti lopulta Saksan hallituksen rauhanpyyntöön. Heinäkuussa 1918 Foch nimitettiin Ranskan marsalkaksi ja hän otti vastaan Saksan antautumisen marraskuussa.


title: Ferdinand Foch

text: Foch sai Puolan marsalkan arvonimen painostettuaan Saksaa puolalaisten 1918–1919 kansannousun aikana sekä Puolan sotilaallisesta konsultoinnista vuosien 1919-1921 Puolan-Venäjän sodan aikana. Hän sai myös Britannialta sotamarsalkan arvonimen 1919.


title: Friedrich Akel

text: Friedrich Karl Akel (5. syyskuuta 1871 – 3. heinäkuuta 1941 Tallinna) oli virolainen diplomaatti ja poliitikko. Akel toimi vuonna 1924 Viron riigivaneman asemassa, sekä ulkoministerinä vuosina 1923–24 ja 1926–27. Hän toimi myös esimerkiksi Viron Saksan, Ruotsin ja Suomen lähettilään ja maan olympiakomitean puheenjohtajana. Neuvostoliiton miehitettyä Viron NKVD pidätti Akelin vuonna 1940 ja hänet teloitettiin ampumalla Tallinnassa heinäkuussa 1941.


title: Friedrich Akel

text: Friedrich Karl Akel syntyi Kaubin kylässä lähellä Pärnua 5. syyskuuta 1871 vauraaseen karjankasvattajaperheeseen. Vuosina 189297 hän opiskeli Tarton yliopistosa lääketiedettä ja teki opintojensa jälkeen töitä sairaalassa Ujazdówissa lähellä Varsovaa vuoteen 1899 saakka. Akel jatkoi opintojaan Berliinissä, Prahassa ja Leipzigissä, minkä jälkeen hän työskenteli vuosina 1902-4 silmälääkäriasemalla Riiassa. Venäjän–Japanin sodan aikana Akel palveli Venäjän asevoimissa ja vuonna 1912 hän avasi oman silmälääkäriasemansa Tallinnaan vuonna 1912.


title: Friedrich Akel

text: Akelin arvostettu ammatti lääkärinä avitti häntä hänen aloittaessa poliittisen uransa. Hänet valittiin ensin Tallinnan kaupunginvaltuustoon ja vuosina 1920–22 hän toimi Viron luterilaisen kirkon konsistorin pääsihteerinä, sekä yhtenä kristillinen kansanpuolueen johtajista ja kansanedustajista toisella ja kolmannella kansanedustajakaudellaan. Vuosina 1922-23 Akel toimi Viron lähettiläänä Suomeen ja vuosien 1923 ja 19234 välillä hän toimi Viron ulkoministerinä. Vuosien 1923–31 välillä Akel toimi myös Viron olympiakomitean puheenjohtajana ja vuosina 1927–32 Viron edustajana kansainvälisessä olympiakomiteassa. 26. maaliskuuta–16. joulukuuta 1924 Akel toimi Viron valtionpäämiestä vastaavassa tehtävässä riigivanemina. Tehtävässään hän joutui johtamaan vähemmistöhallitusta, joka kamppaili Venäjän markkinoiden sulkeutumisen aiheuttaman velkakriisin ja inflaation kanssa. Viron talousongelmat alkoivat kuitenkin hellittää vuosikymmenen lkopulla valtiovarainministeri Otto Strandmannin toteuttamien uudistusten avulla.


title: Friedrich Akel

text: Akel toimi jälleen ulkoministerinä vuosina 1926–27 ja Viron lähettiläänä Ruotsiin vuosina 1928–34. Konstantin Pätsin johtaman vallankaappauksen jälkeen hänestä tuli Viron Saksan lähettiläs vuoteen 1936 saakka, minkä jälkeen hänestä tuli jälleen ulkoministeri. Akel kannatti alun perin parlamentaarista demokratiaa, mutta hyväksyi myöhemmin Pätsin autoritäärisen hallinnon. Ulkopolitiikassaan hän yritti löytää liittolaisia Virolle ulkomailta. Kun Ruotsi ei suostunut sitoutumaan liittolaistoimintaan Akel alkoi kannattaa ajatusta Puolan ja Baltianmaiden välisestä sotilasliitosta. Tähän liittyen hän pyrki selvittelemään esimerkiksi Liettuan ja Puolan tulehtuneita välejä. Puolan annettua Liettualle uhkavaatimuksen diplomaattisen suhteiden jälleensolmimisesta Akel soitti Liettuan pääministeri Antanas Smetonalla ilmaisten tukensa Puolan vaatimuksille. Sittemmin Liettuan ja Puolan välisiä neuvotteluja järjestettiin Tallinnassa. Akel tuki myös Viron lähentymistä Saksan kanssa nähden sen mahdollisuutena turvata maansa tulevaisuus Neuvostoliiton uhalta.


title: Friedrich Akel

text: Neuvostoliiton miehitettyä Viron Akel joutui NKVD:n pidättämäksi 17. lokakuuta 1940 ja hänet teloitettiin ampumalla Tallinnassa 3. heinäkuuta 1941.


title: Jüri Jaakson

text: Jüri Jaakson (16. tammikuuta 1870 Uue-Võidu vald – 20. huhtikuuta 1942 Sosva, Sverdlovskin alue) oli virolainen poliitikko ja hallitusta johtava riigivanem 1924–1925. Jaakson kuoli vankeudessa.


title: August Rei

text: August Rei (22. maaliskuuta 1886, Pilistvere – 29. maaliskuuta 1963, Tukholma) oli virolainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi 1919–1920 Viron perustuslakia säätävän kansalliskokouksen puhemiehenä, 1928–1929 "riigivanemina" eli pääministerinä ja valtionpäämiehenä, 1932–1933 ulkoministerinä sekä 1938–1940 Viron lähettiläänä Moskovassa. Toisen maailmansodan jälkeen hän toimi Viron pakolaishallituksen pääministerinä presidentin valtuuksin 9. tammikuuta 1945 – 29. maaliskuuta 1963.


title: Kaarel Eenpalu

text: Kaarel Eenpalu (vuoteen 1935 Karl August Einbund, 28. toukokuuta 1888 Palu talu – 28. tammikuuta 1942 Kirov) oli virolainen poliitikko. Hän toimi "riigivanemina" eli pääministerinä ja valtionpäämiehenä vuonna 1932 sekä uudelleen pääministerinä 1938–1939. Hän toimi myös useasti Viron sisäministerinä sekä 1926–1932 ja 1933–1934 parlamentin eli riigikogun puhemiehenä. Eenpalu kuoli vankeudessa Neuvostoliitossa.


title: Gemalto

text:
Gemalto N.V. () on alankomaalainen kansainvälinen tietoturvayritys, joka tarjoaa turvateknisten asiakirjojen ja älykorttien ohella niihin liittyviä ohjelmistoja ja palveluja. Se valmistaa muun muassa Ruotsin, Viron, Norjan, Tanskan, Belgian, Luxemburgin ja Singaporen passit sekä pankki- ja sim-kortteja Eurooppaan ja Aasiaan.
Yhtiö on maailman suurin SIM-korttien valmistaja ja valmistaa (2015) noin kaksi miljardia SIM-korttia vuodessa.


title: Gemalto

text: Gemalto syntyi vuonna 2006 Gemplus S.A.:n ja Axalton yhdistyessä. Gemalton toimitusjohtajana toimii Olivier Piou. Pääkonttori sijaitsee Amsterdamissa, ja yrityksellä on tytär- ja konserniyhtiöitä ympäri maailmaa. Maailmanlaajuisesti Gemaltolla on yli 14 000 työntekijää, 118 myynti- ja markkinointitoimistoa, 17 tuotantolaitosta, 45 personoinnin keskusta ja 27 tutkimus- ja kehityskeskusta 49 maassa. Liikevaihto vuonna 2015 oli 3,122 miljardia euroa ja liikevoitto 423 miljoonaa euroa.


title: Gemalto

text: Suomessa toimivan Gemalto Oy:n Vantaan toimipiste (aiemmin "Setec Oy") on entinen Suomen Pankin setelipaino, joka perustettiin 1885. Vuonna 1991 se yhtiöitettiin. Gemplus S.A. osti Setecin vuonna 2005.


title: Gemalto

text: Setec valmisti Suomen markkasetelit sekä passit ja muut turvapainotuotteet. Setec teki myös hetken euroseteleitä, kunnes niidenkin valmistus Suomessa lopetettiin. Nykyään Gemalto ei valmista Suomessa enää rahaa, vaan keskittyy passien, arvopapereiden (viisumit, lounassetelit, erinäiset todistukset jne.) ja id-korttien (pankkikortit, jäsenkortit, ajokortit ja henkilökortit) valmistamiseen ja tuotekehitykseen.


title: Gemalto

text: Helmikuussa 2015 "The Intercept" kertoi Edward Snowdenilta haltuunsa saamiensa dokumenttien perusteella että NSA ja GCHQ olivat murtautuneet viimeistään vuonna 2010 Gemalton verkkoon ja varastaneet salausavaimet, joita käytetään muun muassa SIM-korttien suojauksessa. GCHQ:n dokumenteissa todetaan ""menestyksekkäästi kaapattiin useita koneita, uskomme että meillä on koko heidän verkkonsa – TDSD tutkii dataa"". Avainten avulla tiedustelupalvelut voisivat salakuunnella matkapuhelimia ilman operaattoreiden tai vieraiden hallitusten tietoa.


title: Gemalto

text: Yhtiön mukaan hyökkäykset kohdistuivat vain sen toimistoverkkoihin, eivätkä voineet johtaa massiiviseen salausavainten varkauteen.


title: Apassit

text: Apassit (tai apachet; varsinkin aiemmin myös muodossa apaššit) on yhteisnimi useille Pohjois-Amerikan intiaaniheimoille, joilla on yhteinen etninen ja kulttuurinen tausta. Apassit puhuvat eteläisiä athabasca-kieliä. Eurooppalaisten siirtolaisten saapuessa Pohjois-Amerikkaan apassit asuivat laajoilla alueilla Kalliovuorilla ja ympäristössä. Näihin kuuluvat nykyiset New Mexico, Arizona, Meksikon pohjoiset osat, läntinen Texas ja Oklahoma sekä eteläinen Kansas. Apassit olivat vaeltaneet alueelle verrattain myöhään nykyisen Missourin alueelta, jonne he olivat siirtyneet Kanadasta varhain 1000-luvulla.


title: Apassit

text: Apache-nimi juontuu todennäköisesti yavapaiden sanasta "epache", joka tarkoittaa "ihmistä". Toisen teorian mukaan sana tulee zuni-intiaanien kielen sanasta "apachu", joka tarkoittaa "vihollista".. Zunit käyttivät sitä heimoista, jotka kutsuivat itseään nimellä "diné".


title: Apassit

text: Merkittävimmät apassiheimot olivat chiricahuat, jicarillat (tinde) ja mescalerot (faraon). Muita heimoja olivat lipanit, mogollonit, kiowa-apachet, aravaipat ja niin sanotut läntiset apassit (Western Apache) eli coyoterot. Eri heimojen jaottelun on tehnyt hankalaksi käytössä olleet sekä apachen-, espanjan- että englanninkieliset nimet. Tämän vuoksi samalla heimolla on ollut useita nimiä, ja heimoja on sekoitettu toisiinsa. Joidenkin laskutapojen mukaan apassiheimoja olisi yli kolmekymmentä..


title: Apassit

text: Tunnetuin yksittäinen apassi oli "Haukottelija" eli athabascaksi "Goyaałé", länsimaissa parhaiten tunnettu nimellä Geronimo. Muita kuuluisia apassijohtajia olivat muun muassa Cochise ja Mangas Coloradas. Apassit kävivät monia sotia espanjalaisia, meksikolaisia ja amerikkalaisia vastaan ennen kuin luovuttivat maa-alueensa Yhdysvalloille 1800-luvun lopulla.


title: Apassit

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 57 060 intiaania piti itseään apassina.


title: Apassit

text: Apassit luokitellaan na-dené-kieliryhmän athabasca-kieliä puhuviin ihmisiin, jotka saapuivat Amerikan mantereelle muita intiaaneja myöhemmin. Ryhmä muodosti oman geneettisen perusryhmänsä, jolla on kielellinen yhteys Kaukasiaan. Kieli jakaantui lukuisiin eri murteisiin, joita puhutaan niin Kanadassa kuin Yhdysvaltain lounaisosissakin.


title: Apassit

text: Apassien esi-isät olivat lähtöisin Kanadasta, jonne na-dené-kieliset ihmiset olivat asettuneet paljon ennen ajanlaskun alkua. Mackenziejoen alueelta kohti etelää alkaneen vaelluksen ajankohdasta ja käytetyistä reiteistä historiantutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen. Vaelluksen on arveltu tapahtuneen viimeistään 1400- ja 1500-lukujen aikana. Osa tiedemiehistä on ajoittanut muuttoliikkeen alkaneeksi jo 1200-luvulla. Todennäköisesti apassien muutto tapahtui useana eri ryhmänä ja käytetyt reitit vaihtelivat. Osa matkasi läpi tasankojen ja läntisimmät ryhmät läpi vuoriston. Apassit itse eivät koskaan ole myöntäneet tulleensa pohjoisesta vaan pitävät Yhdysvaltain lounaisia vuoristoalueita alkuperäisenä kotimaanaan. Eräiden tutkimusten valossa osa apasseista valtasi muinaisen Mogollonin kulttuurin jäljiltä tyhjiksi jääneet alueet Arizonassa jo 1400-luvun aikana. Samalta aikakaudelta on arkeologisissa kaivauksissa löytynyt New Mexicosta jäänteitä apassien läheisten kielisukulaisten navajojen kulttuurista.


title: Apassit

text: Eurooppalaisten ensimmäinen apasseihin liitetty maininta on espanjalaiselta Francisco Vásquez de Coronadolta, joka teki vuosina 1540–1542 tutkimusmatkan nykyisen New Mexicon, Arizonan ja Kansasin alueille. Matkaajat etsivät Eldoradon seitsemää kultaista kaupunkia, joiden uskottiin löytyvän vuoristojen kätköistä.


title: Apassit

text: Tasangon laitamilla retkikunta tapasi koiravaljakoin liikkuvia intiaaneja, jotka metsästivät biisoneita, söivät eläinten lihaa raakana ja joivat näiden verta. Espanjalaiset kutsuivat metsästäjiä nimellä "querecho". Heidän uskotaan olleen ensimmäisiä apasseja, joiden kanssa eurooppalaiset joutuivat kosketuksiin. Coronado kuvaili kohtaamiaan apasseja oudoista tavoistaan huolimatta jaloiksi ihmisiksi.


title: Apassit

text: 1500-luvun lopulla noin 400 espanjalaista perusti siirtokunnan lounaiseen Pohjois-Amerikkaan ja alkoi nimittää asuinpaikkaansa Nuove Méxicoksi. Alueen intiaanit hopit, zunit ja pueblot kävivät vastarintaan, mutta eivät onnistuneet ajamaan vieraita pois vaan joutuivat luovuttamaan näille maitaan. Samoihin aikoihin apassien asutukset levisivät pueblokyliä ympäröiville maa-alueille, joita he vaativat omikseen ja joihin he perustivat pyhiä rakennuksiaan.


title: Apassit

text: Santa Fe de Nuevo Méxicon ensimmäiseksi kuvernööriksi valittua Juan de Oñatea voidaan pitää Espanjan vallan perustajana. Paikalliset intiaanit pelkäsivät Oñatea, mutta vielä enemmän kauhua aiheuttivat apassien lisääntyneet ryöstöretket. Pueblo-intiaanien kapina vuonna 1680 tyhjensi hetkellisesti espanjalaisten asuttamat alueet, jolloin suuret hevoslaumat pääsivät irralleen. Osa hevosista joutui uteille, jotka kuljettivat ne kohti pohjoisia tasankoja. Suuri määrä vapautetuista eläimistä päätyi apasseille. Omaksuttuaan ratsastuskulttuurin he julistivat eteläiset tasangot oman hallintansa alle. Apassit olivat ehtineet nousta merkittävään asemaan Texasissa ja New Mexicossa, kun espanjalaiset valloittivat 1690-luvulla takaisin puebloille menettämiään alueita. Vuosisadan vaihteeseen mennessä suuri osa lounaisaluetta oli täyttynyt lukemattomista aseistetuista leireistä, joita taloudellisiin tekijöihin perustuvat lyhytikäiset liitot joskus yhdistivät. Varsinkin Texasissa asuvat intiaanit hajaantuivat yhä pienemmiksi ryhmiksi, ja 1700-luvun alkupuolella heidän ainoa mahdollisuutensa selviytyä hengissä oli liittyä joko apasseihin tai paeta espanjalaisille lähetysasemille.


title: Apassit

text:
Comanchien ja utien keskinäinen sotaliitto työnsi useimmat apassien ryhmistä pois Nebraskan ja Kansasin alueilta ennen 1700-luvun puoliväliä. Lisäksi apassit kadottivat kosketuksensa territorionsa itärajalla Ranskan Louisianan kauppiaisiin, jotka ostivat tuotteensa mieluummin osageilta ja wichitoilta. Kun pawneet ja osaget myivät sodissa vangitsemiaan apasseja orjatyövoimaksi ranskalaisille, utet ja comanchet kuljettivat omat vankinsa espanjalaisten orjamarkkinoille Uuteen-Meksikoon.
Texasin jicarillat kävivät viikon kestäneen sodan comancheja vastaan ja perääntyivät tämän jälkeen syvemmälle etelään. Itäisimmät lipan-apassit liittoutuivat 1781 Texasin tonkawien kanssa ajakseen espanjalaiset pois Texasista. Hanke kaatui intiaanien joukkoja johtaneen El Mochon salamurhaan kaksi vuotta myöhemmin.


title: Apassit

text: Muista apasseista poiketen jicarillat solmivat hetkellisen liiton espanjalaisten kanssa ja auttoivat näitä sodissa pawneita ja ranskalaisia vastaan. Metsästyksen käytyä tasangoilla yhä vaikeammaksi jicarillat liittoutuivat utien kanssa pitääkseen paremmin puoliaan muita vastaan. Kymmenet apassien ryhmät vetäytyivät tasangoilta Kalliovuorille ja yhdistyivät toisiinsa. New Mexicon kuvernööri Juan Bautista de Anza onnistui hillitä apassien aiheuttamia levottomuuksia sekä sotatoimin että diplomatian keinoin. Meksikon itsenäisyyssodassa vuosina 1810–1821 espanjalaiset joutuivat puolustautumaan vuosikymmenen ajan laajalle levinneitä läntisten apassien hyökkäyksiä vastaan.


title: Apassit

text: Vuonna 1822 avattiin mimbreño-apassien mailla New Mexicossa meksikolainen kuparikaivos. Lähellä asuneet Ojo Calienten (lämpimät lähteet) mimbreño-apassit Cuchillo Negron johtamina olivat hyväksyneet Santa Ritan kaivoskylän ja tyytyivät tekemään ryöstöretkiään muualle. Meksikolaiset saivat tarpeekseen ryöstelevistä intiaaneista ja halusivat eroon mimbreñoista, joita pitivät pääsyyllisinä toistuviin hyökkäyksiin Sonoraan. Vuonna 1837 Chihuahuan osavaltion hallitus lupasi rahapalkkion intiaanien päänahoista. Mimbreñot päätettiin kutsua suureen tilaisuuteen, jossa heitä olisi koolla mahdollisimman paljon. Santa Ritan kaivoskylän asukkaat houkuteltiin pitämään juhlat, jonne Ojo Calientessa leirejään pitävät mimbreñot saapuivat kutsuvieraina. Juhlahumun keskellä heidät surmattiin.


title: Apassit

text: Ojo Calienteen jäänyt Cuchillo Negro vähine miehineen sai lisävoimaa suureksi johtajaksi nousseen Mangas Coloradasin tuodessa joukkonsa lämpimille lähteille. Kostoiskut kohdistuivat meksikolaisten asutuksia vastaan. Mangas Coloradas piti kauhun vallassa Arizonan, läntisen Texasin ja New Mexicon valkoista väestöä. Santa Ritan kaivoskylä ja apassien maille levittäytynyt uudisasutus tuhottiin.


title: Apassit

text: Yhdysvaltain ryhtyessä 1845 sotaan Meksikoa vastaan mimbreñot tarjosivat apuaan maittensa läpi kulkeville Amerikan sotajoukoille. Prikaatinkenraali Stephen W. Kearny hyväksyi Mangas Coloradasin ehdotuksen ja mimbreño-tiedustelijoiden johtamina Yhdysvaltain armeija iski Durangon, Sonoran ja Chihuahuan osavaltioihin.


title: Apassit

text: Vuonna 1851 Pinos Altosista, läheltä Santa Ritan tuhottua kaivoskylää, löytyi kultaa. Löytö ei enteillyt hyvää maiden haltijoille mimbreñoille, ja Mangas Coloradas yritti hätistellä kullankaivajia matkoihinsa väittäen kultaa löytyvän muualta paljon enemmän. Hieman myöhemmin joukko kaivosmiehiä sieppasi Mangasin ja ruoski hänet. Tämän nöyryyttävän kokemuksen jälkeen mimbreño-johtaja vapautettiin ja päästettiin takaisin heimonsa luo. Tapaus teki hänestä kaikkien valkoisten katkeran vihamiehen. Tästä eteenpäin luoteisalueiden kaikki Yhdysvaltain linnakkeet ja postiasemat joutuivat apassien jatkuvien hyökkäysten kohteeksi. Chiricahuain maineikas johtaja Cochise toi omat soturinsa mukaan. Myös mescalerot liittyivät taisteluihin ja hallitsivat Pecosjoen ja Rio Granden välisiä alueita. Arizonan kaupungit iskettiin hajalle Tucsonia lukuun ottamatta. Kun Mangas Coloradas oli saanut surmansa 1863, Cochise kiihdytti joukkonsa entistä kovempaan sotaan, johon liittyivät myös päällikkönsä Eskiminzinin määräyksiä noudattavat aravaipat.


title: Apassit

text:
Cochise teki rauhan Yhdysvaltain kanssa ennen kuolemaansa vuonna 1874. Chiricahuat saivat oman reservaatin Arizonan vuoristoon, mutta ilman Cochisea heidän joukkonsa hajaantuivat, kun osa siirtyi Meksikoon. Vuotta myöhemmin Yhdysvaltain hallitus yritti toteuttaa suuren hankkeensa kerätä kaikki apassit White Mountainsin reservaattiin. Ojo Calienten mimbreñot vetäytyivät johtajansa Victorion mukana pois hankkeesta ja jäivät asustamaan vuoristoihin Meksikon ja Yhdysvaltain rajamaille. Monet mescalerot liittyivät heihin ja toimivat niin huoltojoukkoina kuin aseellisen avun antajina. Vuoriston monista luolista ja louhikoista käsin apassien sissiarmeija teki toistuvia ryöstöretkiä kummankin maan puolelle. Vaikka heitä johtanut Victorio välillä laitettiin vankilaan, hän pakeni Yhdysvaltain joukoilta useamman kerran.
Yhdysvaltain ja Meksikon armeijat ryhtyivät yhteistyöhön Victorion ja hänen sissiensä jäljittämiseksi. Vuonna 1880 eversti Joaquin Terrazasin meksikolaisjoukot tavoittivat apassit, jotka saarrettiin Tres Castillosin vuoristoon. Syntyneissä taisteluissa Victorio ja suurin osa hänen sotureistaan saivat surmansa. Kun Terrazasin joukot hieman myöhemmin tekivät näyttävän voitonmarssin läpi Chihuahuan kaupungin, sotilaitten pistimien kärjessä liehuivat Victorion ja hänen surmattujen soturiensa päänahat voitonmerkkinä Tres Castillosin tapahtumista.
Apassien kuuluisimmaksi johtajaksi nousi kuitenkin Geronimo, jonka äidin, vaimon ja lapset meksikolaiset joukot olivat surmanneet vuonna 1858. Chiricahuain lääkemiehenä ja henkisenä johtajana Geronimosta tuli rohkeuden, viisauden ja periksiantamattomuuden perikuva, jonka neuvoja kaikki muut apassien johtajat kuuntelivat. Yhdysvallat oli tehnyt Meksikon kanssa sopimuksen, jonka nojalla kummankin maan armeijat saivat ylittää rajaviivan apassien kiinni saamiseksi. Tästä huolimatta Geronimon onnistui pakoilla armeijan yksiköitä yli vuosikymmenen ajan Meksikon rajaseutujen vuoristoissa. Onkin kerrottu, että enimmillään Geronimoa jäljitti 5 000 Yhdysvaltain sotilasta, 500 intiaanitiedustelijaa ja 3 000 meksikolaista. Vuonna 1886 hän antautui Yhdysvaltain joukoille, jotka olivat löytäneet Sierra Madren vuoristossa olevaan piilopaikkaan erään vangitun apassin opastuksessa. Presidentti Grover Cleveland ehdotti Geronimon hirttämistä, mutta ajatus ei saanut riittävästi kannatusta. Hieman ennen vuonna 1909 tapahtunutta kuolemaansa Geronimo ehti kertoa elämäntarinansa, joka julkaistiin presidentti Theodore Rooseveltin luvalla.


title: Apassit

text: Monet Victorion ja varsinkin Geronimon johtamista sotureista kuolivat ennen seuraavan vuosisadan alkua vankileirien rasituksiin tai kulkutauteihin. Kaikkein läntisimmät apassit White Mountainsin ja San Carlosin alueilla selvisivät 1800-luvun loppupuolen sodista suhteellisen vähäisin menetyksin. Useat heistä toimivat Yhdysvaltain armeijan tiedustelijoina.


title: Apassit

text: 1900-luvun alkuun mennessä osa chiricahuoista asui reservaatissa Oklahomassa, mutta mescalerot ja jicarillot olivat jääneet New Mexicoon. Texasin lipaneista moni siirtyi Meksikoon ja osa jakoi maansa muiden apassiheimojen kanssa usean osavaltion alueilla. Myöhemmin Oklahoman chiricahuat sulautuivat lähes kokonaan mescaleroihin ja San Carlosin apasseihin. Apassien lukumääräksi on arveltu 1700-luvun alussa noin 17 000 henkeä. Vuonna 1777 määräksi saatiin noin 25 000. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 57 000 intiaania piti itseään apassina. Tästä määrästä monet asuivat reservaattien ulkopuolella. San Carlosin reservaatissa asui tuolloin 9 000, White Mountainissa 12 000, mescalerojen reservaatissa 5 300 ja jicarillojen reservaatissa 3 100 apassia.


title: Apassit

text: Maanviljely ja karjankasvatus ovat nykyajan apassien pääelinkeinot. Mescaleroilla on metsänhoitoon, talviurheiluun ja pelitoimintaan perustuvia yrityksiä. Heidän mailleen leviävä Sacramentovuoret tarjoaa myös ulkopuolisille hyvät mahdollisuudet retkeilyyn, kalastukseen, metsästykseen ja talviurheiluun. Jicarillojen reservaatissa New Mexicossa öljy- ja maakaasuesiintymät ovat kasvattaneet jonkin verran heidän varallisuustasoaan. Arizonan suurten reservaattien sosiaaliset erot ovat huomattavat. White Mountainissa (Fort Apache) taloudellinen tilanne on hyvä ja työttömyysluvut alhaiset. Puunjalostustuotanto ja turismi ovat vaurauden perustana. Jälkimmäisestä esimerkkinä suuri hiihtokeskus ja kesähuvila-alue Sunrise Resort. San Carlosin reservaatissa tilanne on päinvastainen ja työttömyysluvut suuret. Kielistä mescalero on säilynyt parhaiten, kun taas chiricahuaa puhutaan verrattain vähän. Nykyinen elämäntapa perustuu osaksi apassien omaan traditionaaliseen uskontoon ja rituaaleihin, joihin on sekoittunut 1900-luvun yhdysvaltalainen kulttuuri.


title: Apassit

text: Apassikielet, eli eteläiset athabasca-kielet kuuluvat na-dené-kielten kielikunnan athabasca-kielten ryhmään. Apassikielet jaetaan edelleen käytännössä kolmeen ryhmään, kiowa-apacheen, itäisiin apassikieliin ja läntisiin apassikieliin. Itäisiin apassikieliin kuuluvat jicarilla, lipan sekä mescalero-chiricahua ja läntisiin apassikieliin läntinen apassi ja navajo. Kiowa-apache on näistä kaukaisin, mutta eri apassikielten puhujat ymmärtävät toisiaan, vaikkakaan eivät vaikeuksitta. Apassikielet ovat polysynteettisiä kieliä, joten sanat voivatkin tarkoittaa eri asioita ja yhdistyä toisten sanojen kanssa.


title: Apassit

text:
Apasseilla ei ollut kovin kiinteää yhteiskuntarakennetta. Sukulaisuus ja etenkin äidin puolelta laskettava sukulinja olivat yhteiskuntaa koossa pitäviä voimia. Niinpä apasseilla oli kymmeniä matrilineaalisia klaaneja. Avioliitot solmittiin aina klaanien välillä. Apassit asuivat pienehköissä ydinryhmissä eli laajentumaperheissä tai leiri- tai heimokunnissa. Ryhmän jäsenet, joita oli noin 25–200, olivat useimmiten sukua keskenään.
Varsinaisia päälliköitä ei ollut, mutta sodissa menestyneet vahvan persoonallisuuden omaavat miehet ottivat tarpeen tullen johtajan paikan. Naisten valta oli apassien keskuudessa suuri, ja joskus he osallistuivat taisteluihin sotureina. Mies liittyi avioiduttuaan vaimonsa perheeseen. Joskus varakkaalla miehellä saattoi olla kaksikin vaimoa, joskaan tapa ei koskaan ollut kovin yleinen. Osoittaakseen kunnioitusta oli aviomiehen vältettävä puhumista vaimonsa omaisille.


title: Apassit

text: Apassit olivat lähinnä metsästäjiä, mutta puutarhanhoito ja keräily toivat tärkeän lisän ravintoon. He kävivät myös kauppaa naapurikansojen kanssa. Apassien kulttuuri otti vaikutteita monilta muilta kansoilta heidän varhaisesta vaelluksestaan lähtien, ja siitä muotoutui hyvin erilainen eri heimojen välillä. 1600-luvulla monet apassien ryhmät hankkivat hevosia, jotka olivat tulleet Euroopasta espanjalaisten mukana. Jicarilloista, lipaneista ja mescaleroista tuli ratsain liikkuvia metsästäjiä, ja muut heimot hankkivat ravintonsa maanviljelyn turvin. Hevosten myötä he myös alkoivat entistä useammin rosvota espanjalaisten ja pueblojen asumuksia.. Ravintokasvisten keräilyä harjoitettiin yleisesti. Monista apasseista tuli 1800-loppupuolella karjankasvattajia, kun Yhdysvaltain hallitus jakoi elävää karjaa liha-annosten asemasta.


title: Apassit

text: Apassien asumistyyli vaihteli riippuen heimosta ja sen sijainnista. Varsinkin chiricahuat ja läntiset apassit onnistuivat säilyttämään suuren osan vanhaa kansansa kulttuuria kasvisten keräilyä myötä. Heidän perinteinen pääasumuksensa oli yksinkertainen risuista ja vuodista kasattu wickiup. Jicarillat lainasivat pueblo-kulttuurista käytäntömallin ja rakensivat aluksi savitiilestä talonsa, jotka oli jaettu moniin huoneisiin. Asuntojen jouduttua comanchien toistuvien hyökkäysten kohteeksi jicarillat siirtyivät liikkuvampaan elämäntyyliin ja tiipii-majoitukseen. Samaa majoitusmuotoa käyttivät myös lipanit, mescalerot ja kiowa-apassit.


title: Apassit

text: Kaikista apassiheimoista New Mexicon ja Arizonan chiricahuat tekivät eniten laajoja ryöstöretkiä, jotka usein suuntautuivat Meksikoon. Pienet ryöstöt tehtiin lähinnä ruoan puutteen vuoksi ja 5–15 soturin voimin. Suuremmat hyökkäykset tehtiin kostoretkinä jonkun klaanin jäsenen kuoleman takia. Samoihin klaaneihin kuuluneiden eri heimokuntien sotureista saattoi kertyä satoja miehiä. Vaikka apassien kohteina olivat monesti seudun pienet heimot, niin samalla he pystyivät pysäyttämään espanjalaisten asutuksen etenemisen kohti pohjoista. Meksikosta apassit toivat matkassaan hevosia, muuleja, lampaita ja nautakarjaa.


title: Apassit

text: Vuoristoissa heidän oli helppo piiloutua mahdollisilta takaa-ajajilta, ja pienissä ryhmissä liikkumisen ansiosta pakeneminen oli helpompaa. Sotavankien ottaminen kuului olennaisena osana apassien tekemiin Meksikon-ryöstöretkiin. Vankien kohtelu oli pahimmillaan julmaa, ja heidät saatettiin jättää sidottuina muurahaispesiin tai pää alaspäin käristymään avoimen tulen yläpuolelle. Tarkoitukseton tappaminen ei ollut kuitenkaan apasseille ominaista. Vainajien kammoaminen todennäköisesti esti tämän. Sama kammo esti myös useimpia apasseja ottamasta vihollisen päänahkoja toisin kuin monet muut Yhdysvaltain intiaanit.


title: Apassit

text: Muiden intiaanien tavoin apassit näkivät ukkosen ja salamoiden kaltaiset luonnonvoimat merkkeinä eri jumaluuksista. Šamaaneilla oli apassien uskonnossa suuri merkitys. He pystyivät käyttämään henkien voimia hyviin tarkoituksiin rituaaleissa ja seremonioissa, mutta vastakkaista puolta edustavat noidat sekoittivat apassien mieliä järjestämällä onnettomuuksia ja huonoa onnea. Pöllöt, käärmeet, kojootit ja karhut edustivat noituuden piiriin kuuluvia eläimiä, joiden koskettaminen ja jopa pelkkä näkeminen saattoi päästää pahuuden voimat irralleen. Pelkkä pöllön tai kojootin huuto yössä aiheutti pelkoa, sillä vainajien henkien uskottiin olennoituvan kyseisten eläinten hahmoissa.


title: Apassit

text: Tämän vuoksi monet eri tabut rajoittivat apassien metsästystä. Karhunliha oli kiellettyjen ruokien listalla. Myöskään koiraa tai kalkkunaa ei pidetty soveliaana syötävänä. Apassit eivät liiemmin kalastaneet, koska kala toi heidän mieliinsä käärmeen, joita he kammosivat. Sen sijaan muut eläimet kelpasivat pitopöytään, joskin heidän riistamaillaan pyydystettävää lienee ollut niukanlaisesti. Alun perin metsästysaseina toimivat jousi, pitkä keihäs ja linko, jolla ammuttiin kiviä.


title: Apassit

text: Apassien uskonnollisesta elämästä puuttuivat suuret vuosittaiset tilaisuudet. He harjoittivat kuitenkin monia seremonioita, joihin kuuluivat "Sadetanssi", "Elonkorjuutanssi" ja "Auringonnousun tanssi". Viimeiseksi mainittu oli omistettu nuorille tytöille, jotka olivat tulleet tiettyyn ikään. Se oli nelipäiväinen seremonia heidän naisellisuutensa kunniaksi, ja sen järjestivät tytön sukulaiset. Seremonia vahvisti samalla symbolisesti tyttöjen yhteyttä apassien vanhoihin perinteisiin ja ihmisten luomiseen liittyviin mytologisiin henkiolentoihin. Nuorien tyttöjen seremonia oli niin tärkeä tapahtuma, että apassit olivat valmiit keskeyttämään sotatilan saadakseen aikaa tilaisuuden järjestämiseen.


title: Apassit

text: Apassien yliluonnollinen voima "Ussen" oli kaikkien muiden yläpuolella toimiva ”Elämän luoja”. Tärkeä osa seremonioissa oli vuorten hengillä, jotka tunnettiin nimellä "gan". Mustiin maskeihin ja kilttihameisiin pukeutuneet gan-tanssijat sonnustautuivat monivärisiin sulkapäähineisiin ja omistivat esityksensä vuorten hengille, jotka suojelivat elämää ja olivat opettaneet maanviljelyn.


title: Apassit

text: Apassit pitivät yleisesti leveitä nauhoja hiustensa ympärillä. Myöhempinä aikoina hiusten ympäri sidottiin kangashuiveja. Miehet käyttivät lannevaatetta ja säärystimiä. Alkuperäiset asusteet kuten peurannahkainen paita ja erilaisin symbolein koristeltu nahkalakki saivat vierelleen uudenlaisia asuja. Kaikenlaiset kangasvaatteet levisivät apassien keskuudessa yleiseen käyttöön, ja niitä joko ostettiin tai ryöstettiin. Pitkiä Meksikon intiaaneilta omaksuttuja hameita ja mekkoja saattoi usein näkyä miesten yllä. Niin naiset kuin miehetkin käyttivät pitkävartisia mokkasiineja, jotka olivat heidän vaatetuksensa tunnusomaisin piirre.


title: Apassit

text: Monista naapureistaan poiketen apassit eivät tatuoineet itseään, mutta käyttivät ihomaalia muun muassa silmiensä ympärillä. Vartaloltaan apassit olivat jänteviä, ja heidän lihaskestävyyttään on kuvattu erinomaiseksi. Miesten paino oli keskimäärin hieman alempi kuin eurooppalaisilla.


title: Jüri Uluots

text: Jüri Uluots (13. tammikuuta 1890 Kirbla – 9. tammikuuta 1945 Tukholma) oli virolainen poliitikko ja päätoimittaja. Hän oli Viron viimeinen neuvostomiehitystä edeltänyt pääministeri syyskuusta 1939 kesäkuuhun 1940. Neuvostovaltaa edeltäneen pääministeriytensä ja vuoden 1938 perustuslain perusteella Uluots julisti elokuussa 1944 perustetuksi Viron pakolaishallituksen ja itsensä sen presidentiksi, kun saksalaiset alkoivat vetäytyä Virosta. Neuvostoliitto ei tunnustanut Uluotsin hallitusta. Uluots kuoli Tukholmassa tammikuussa 1945, jolloin pakolaishallituksen johtoon tuli August Rei.


title: Salamajärven kansallispuisto

text: Salamajärven kansallispuisto sijaitsee Perhon, Kivijärven ja Kinnulan kuntien alueella kahdessa maakunnassa, Keski-Suomessa ja Keski-Pohjanmaalla. Kansallispuisto on pinta-alaltaan 62 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Aluetta hoitaa Metsähallitus. Puiston eteläreunasta se rajoittuu Salamaperän luonnonpuistoon.


title: Salamajärven kansallispuisto

text: Salamajärven kansallispuisto tunnetaan metsäpeuroistaan ja Suomenselän vedenjakaja-alueena. Kansallispuistossa on peurojen lisäksi aarnimetsiä, pieniä metsäjärviä, suota ja pirunpeltoja.


title: Salamajärven kansallispuisto

text: Kansallispuistosta alkaa Peuran polku -retkeilyreitistö, joka sisältää noin 115 kilometriä retkeilyreittejä aina Perhosta Reisjärvelle saakka.


title: Salamajärven kansallispuisto

text: 16. kesäkuuta 2007 Salamajärven kansallispuisto juhli 25-vuotisuuttaan muun muassa ensimmäisellä Koirajärven erämaalaulut -tapahtumalla, jonka järjesti Kivijärven Saunakylän kyläyhdistys ry.


title: Franz von Roques

text: Franz von Roques (1. syyskuuta 1877 Treysa – 1967 Treysa) oli saksalainen jalkaväenkenraali toisen maailmansodan aikana. Hänen serkkunsa Karl von Roques oli myös saksalainen jalkaväenkenraali, joka tuomittiin Nürnbergin kenraalioikeudenkäynnissä 20 vuodeksi vankeuteen sotarikoksista.


title: Franz von Roques

text: Hän vastasi Wehrmachtin kohti Leningradia hyökänneen armeijaryhmä Nordin sotilashallinnosta Baltian maissa 5. heinäkuuta – 5. joulukuuta 1941, minkä jälkeen Baltian maista ja osasta Valko-Venäjää muodostettiin Alfred Rosenbergin johtaman itäministeriön alainen Ostlandin valtakunnankomissariaatti. Von Roques nimitti Hjalmar Mäen 15. syyskuuta sotilashallintoa avustavan virolaishallinnon johtoon.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokraattinen menetelmä (, "elenkhos", 'kumoaminen') on Sokrateen kehittämä dialektinen, dialogia hyödyntävä kysely- ja opetusmenetelmä. Se on eräänlainen kyseenalaistava ristikuulustelu tiedon tai mielipiteiden löytämiseksi tai väitteiden kumoamiseksi. Menetelmän on kuvannut ja formalisoinut Platon varhaisemmissa niin sanotuissa sokraattisissa dialogeissaan, kuten "Euthyfronissa" ja "Theaitetoksessa", esittäen Sokrateen keskustelujen pääkuulustelijana. Sokrates käytti menetelmää erityisesti moraalin avainkäsitteiden selvittämiseen. Menetelmä on yksi merkittävimmistä panoksista, jonka Sokrates on antanut länsimaiseen ajatteluun.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokraattiseen menetelmään kuuluvat kysely, keskustelu sekä ristiriitaisten uskomusten ja väärien väitteiden kumoaminen. Sokraattisessa menetelmässä voidaan nähdä kaksi vaihetta. Ensimmäisessä, negatiivisessa vaiheessa Sokrates tekeytyi itse tietämättömäksi ja pyysi vastapuolelta opetusta jostakin asiasta. Hän jatkoi kyselemistä, kunnes vastapuoli joutui ainakin myöntämään tietämättömyytensä puheena olleen aiheen suhteen. Teeskentelyn vuoksi tällaiseen toimintaan on viitattu sokraattisena ironiana. Toisessa, positiivisessa vaiheessa, oppilaan myönnettyä tietämättömyytensä, Sokrates jatkoi aiheen käsittelyä kyselemällä, tuoden näin aiheesta esiin yhä uusia puolia, jotka voitiin lopulta liittää yhteen käsitteen kuvaukseksi tai määritelmäksi. Menetelmän yhtenä päämääränä oli näin tieto käsitteiden löytämisen kautta.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Menetelmää kutsutaan myös kätilöintimenetelmäksi ("maieutikos"), koska Sokrateen ajattelun mukaan tietämys totuudesta on piilevänä kaikissa ihmisissä, ja kysymysten ja annettujen vastausten kautta kyselijä voi auttaa kysymysten kohteena olevaa ”synnyttämään” ajatukset itsestään ja tällä tavalla opettaa häntä. Sokraattista menetelmää käyttämällä taitava opettaja voi siis opettaa oppilaansa ajattelemaan itse. Ajatus ilmenee hyvin dialogissa "Menon", jossa Sokrates houkuttelee eräästä Menonin orjapojasta esiin yksinkertaisen geometrisen teoreeman. Menetelmä on ainoa klassinen opetusmenetelmä, jonka tiedetään tuottavan aidosti itsenäisiä ajattelijoita.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Yleisesti sokraattiseksi menetelmäksi voidaan nimittää mitä tahansa dialogia, jossa kaikki argumentit läpikyseenalaistetaan. Menetelmän luonteesta on käyty laajaa keskustelua, joka on käsitellyt erityisesti sitä, onko menetelmä luonteeltaan positiivinen, niin että sen on tarkoitus ensisijaisesti johtaa uuteen tietoon, vai negatiivinen, niin että sitä käytetään lähinnä väärien väitteiden tai käsitysten kumoamiseen.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokrates käytti menetelmää erityisesti aikansa moraalikäsitysten tutkimiseen. Tämän vuoksi Sokratesta pidetään erityisesti etiikan eli moraalifilosofian isänä. Hänen havaitsemiaan hyveitä olivat muun muassa hurskaus, viisaus, kohtuullisuus, rohkeus, ja oikeudenmukaisuus. Sokrateen harjoittama tarkastelu haastoi ja kyseenalaisti kyselyn kohteena olleiden implisiittiset moraaliset käsitykset ja toi esille puutteellisuuksia ja ristiriitoja heidän käsityksissään, mikä yleensä johti pulmatilanteisiin. Pulmatilanteiden edessä Sokrates myönsi olevansa tietämätön, mutta väitti kuitenkin tiedostaessaan tietämättömyytensä olevansa viisaampi kuin ne, jotka ovat yhtä tietämättömiä, mutta luulevat tietävänsä — väite, joka ensisilmäyksellä näyttää paradoksaaliselta.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Aristoteles antoi Sokrateelle kunnian ennen kaikkea induktiivisten argumenttien ja yleisten määritelmien kehittämisestä. Hän piti näitä välttämättöminä koko tieteelliselle menetelmälle ("Metafysiikka" XIII.4). Erikoista oli kuitenkin, että Aristoteles oli sitä mieltä, etteivät nämä menetelmät sovi etiikan tutkimiseen, johon Sokrates menetelmää käytti.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Perusmuodossaan menetelmän käyttäjä esittää joukon kysymyksiä, jotka on muotoiltu testaamaan kohteena olevan henkilön käyttämää logiikkaa ja hänen olettamiaan tosiasioita. Kysymykset auttavat selvittämään, mitkä ovat kysymysten kohteena olevan henkilön käsitykset jostain asiasta, ja mitä määrittelyjä ja logiikkaa hän käyttää ajattelussaan.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Yleisen määritelmän (Vlastos, 1983) mukaan sokraattisessa menetelmässä on seuraavat vaiheet:Keskustelu voi alkaa myös niin, että keskustelukumppani esittää jonkun kysymyksen, johon Sokrates esittää vastakysymyksen. Keskustelukumppanin tähän antamasta vastauksesta saadaan ensimmäisen kohdan väite, jota aletaan sitten käsitellä.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Yksi sokraattisen keskustelun kierros voi johtaa uuteen, jalostuneempaan ja käytetyiltä termeiltään paremmin määriteltyyn keskusteluun samasta aiheesta. Edellä esitetyssä tapauksessa ongelmaksi muodostui tietämättömän kestävyyden mahdollisuus, joten päädytään uuteen väitteeseen: ”rohkeus on "viisasta" sielun kestävyyttä”. Suurin osa sokraattisista dialogeista sisältää monta keskustelukierrosta, ja niiden lopussa päädytään usein "aporiaan", umpikujaan.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Menetelmää käyttäessä on muistettava seuraavat ratkaisevat periaatteet:Platonin "Valtiossa" Sokrates ja Polemarkhos keskustelevat oikeudenmukaisuudesta. Seuraavassa kuvattu katkelma keskustelun kulusta ("Valtio" 333c – 335d) havainnollistaa sokraattisen menetelmän käyttöä, kohdattuja ristiriitaisuuksia ja niiden korjaamista asioiden uudelleenmäärittelyllä, sekä menetelmän käyttöä etiikan käsitteiden tutkimuksessa.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokrates ja Polemarkhos yrittävät ensin löytää oikeudenmukaisuutta eri ammateista tai toimista. Lopulta päädytään Sokrateen kyselemänä ja Polemarkhoksen myöntyessä siihen, että oikeudenmukaisuutta esiintyy ainakin silloin, kun joku toimii jonkun vartijana, eli säilyttää hyvin ja varastamatta jotain tavaraa käyttämättömänä. Heti tavaraa käytettäessä oikeudenmukaisuutta merkittävämmäksi taidoksi tulisikin tavaran oikea käyttötaito. Sokrates huomauttaa tähän ironisesti, että oikeudenmukaisuus taitaa siis olla melko hyödytöntä.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokrates jatkaa kuitenkin huomauttamalla, että jos joku on hyvä jossain, hänen täytyy myös olla hyvä sen vastakohdassa. Tästä päädytään siihen, että jos oikeudenmukainen ihminen on hyvä säilyttämään, hän on samalla myös hyvä varastamaan. Oikeudenmukainen ihminen on siis eräänlainen varas. Polemarkhos ei sentään myönnä enää tätä todeksi, vastaten Sokrateen kysymykseen ”Etkö sinä näin sanonut?”: ”En varmastikaan — vaikka en kyllä tiedä mitä olen sanonut. Mutta olen edelleenkin sitä mieltä, että oikeudenmukaisuus hyödyttää ystäviä ja vahingoittaa vihollisia”.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Sokrates tarttuu tähän, ja kysyy, ovatko ystäviä ne, jotka ovat kunnon ihmisiä, vai myös ne, jotka vain näyttävät kunnon ihmisiltä. Polemarkhos erehtyy sanomaan, että on luonnollista pitää ystävinä niitä, joita pitää kunnon ihmisinä. Sokrates saa Polemarkhoksen kuitenkin myöntämään, että joskus ihmisille sattuu erehdyksiä, ja he pitävät vääriä ihmisiä ystävinään. Tästä päädytään väitteeseen, että olisi oikeudenmukaista hyödyttää kelvottomia ja vahingoittaa hyviä ihmisiä. Polemarkhos hyväksyy vielä tämän johtopäätöksen. Sokrates johtaa tästä väitteen, että koska hyvät ihmiset ovat oikeudenmukaisia, tästä seuraa, että on oikein tehdä pahaa ihmisille, jotka ovat oikeudenmukaisia eivätkä tee mitään vääryyttä. Polemarkhos voi vain todeta: "Ei suinkaan — tämä todistelu tuntuu nyt menevän vikaan".


title: Sokraattinen menetelmä

text: Lopulta päädytään määrittelemään ystävä ihmiseksi, joka paitsi näyttää kunnon ihmiseltä myös on sellainen. Vihollinen määritellään päinvastoin. Tästä päädytään väitteeseen, että on oikein tehdä hyvää ystävälle, joka on kunnon ihminen, ja vahingoittaa vihollista, joka on kelvoton ihminen. Tämä kelpaa kummallekin hetkeksi.


title: Sokraattinen menetelmä

text: Seuraavaksi keskustelu jatkuu sen tutkimisella, onko oikeudenmukaisen ihmisen asiana yleensäkään vahingoittaa ketään. Sokrates saa todistettua, että jos ihmistä kohtaan osoittaa epäoikeudenmukaisuutta, hän tulee epäoikeudenmukaiseksi. Epäoikeudenmukaisesta tehdään oikeudenmukaisuutta oikeudenmukaisuudella, ei epäoikeudenmukaisuudella, samoin kuin kylmästä tehdään kuumaa kuumalla, ei toisella kylmällä.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Piirustuslauta, piirtopöytä tai piirtolevy välittää piirtäjän analogisen datan digitaalisena tietokoneeseen. Piirustuslauta on yhteydessä tai kosketuksessa stylukseen (piirrin tai kynä), jota kuvan tekijä käyttää. Laitteiston keskeinen ominaisuus on paineentunnistavuus.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Tunnetusti tietokoneen hiiri soveltuu huonosti piirtämiseen tai maalaamiseen. Ensimmäinen tunnettu piirustuslauta oli "RAND" vuodelta 1961.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Jotkut digitaaliset piirustus- ja maalausjärjestelmät, kuten "Sketchpad" (1963) tai moderni Wacom Cintiq toimivat niin, että stylus koskettaa suoraan tietokoneen näyttöön.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Alun perin Japanissa 1983 aloittanut Wacom-yhtiö kehitti johdottoman, patterittoman ja paineentunnistavan kynän 1987. Paineentunnistus tarkoittaa, että piirtäjä voi asettaa kynän kärjen joustamaan kätensä "raskauden" mukaan ja näin jäljitellä klassisia piirustus- ja maalausvälineitä, kyniä, liituja ja siveltimiä. Kehittyneemmät laudat saattavat tunnistaa myös kynän kallistumisen.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Paineentunnistus edellyttää, että myös piirustus- tai kuvankäsittelyohjelmassa on tuki kyseiselle toiminnolle. Sopivalla ohjelmalla piirtäminen voi muistuttaa enemmän maalaamista, lasuureja myöten.


title: Piirustuslauta (digitointilaite)

text: Piirustuslauta havaitsee kynän sijainnin elektromagneettisen vuorovaikutuksen avulla. Erilaisten kynien lisäksi piirtopöytään saattaa kuulua myös läpinäkyvä taso, jonka alle voi sijoittaa "digitoitavan" kuvan sekä muita säätölaitteita.


title: Vejlen amt

text: Vejlen amt oli entinen hallintoalue Tanskassa, Jyllannin niemimaan itäosassa. Sen pääkaupunki oli Vejle. Vejlen amtin pinta-ala oli 2 997 km² ja asukasluku oli 353 284 (2003). Tanskan kuntauudistuksessa aiemmat amtit lakkautettiin ja Vejlen amt jaettiin Region Midtjyllandin ja Region Syddanmarkin kesken.


title: Rautameteoriitti

text: Rautameteoriitti on meteoriittityyppi, joka koostuu enimmäkseen raudasta ja nikkelistä. Lisäksi niissä on pieniä määriä sulfidi- ja karbidimineraaleja tai kobolttia ja kuparia. Rautameteoriittien oletetaan olevan peräisin asteroidien ytimistä. Ne ovat sulaneet jossain vaiheessa, jolloin rauta on muodostanut meteoriittiin metallisen ytimen.


title: Rautameteoriitti

text: Pian putoamisensa jälkeen löydetyistä meteoriiteista on 6 % rautameteoriitteja, mutta pidempään maassa olleista löydöistä 40 % on rautaisia, koska ne säilyvät kivisiä meteoriitteja paremmin. Toisaalta ne kestävät myös Maahan putoamisen paremmin, joten todennäköisesti monet kraatterit ovat rautameteoriittien aiheuttamia.


title: Rahvarinne

text: Eesti Rahvarinne () oli Viron itsenäistymisen alkuaikojen kansanrintama, joka asetti Edgar Savisaaren pääministeriksi. Puolue oli aktiivinen 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Se edelsi nykyistä Viron keskustapuoluetta, joka perustettiin syksyllä 1991.


title: Rahvarinne

text: Viron Kansanrintaman lähtökohtana on Neuvostoliiton yhteiskunnallinen 1980-luvun loppupuoliskon muutoskehitys perestroika. Viron taloudesta johdettiin silloin yli 90 prosenttia Moskovan yleisliittolaisista ministeriöistä. Tämän asian muuttamiseksi ja samalla itsemääräämisoikeuden lisäämiseksi etsittiin silloisessa Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa aktiivisti ratkaisua. Luottamus silloiseen Viron kommunistinen puolueen johtoon eli puoluejohtaja Karl Vainoon ja pääministeri Bruno Sauliin oli hyvin vähäinen. Taloudellisesti itsenäisen Viron ns. IME-ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran syyskuussa 1987 Edasi-lehdessä. 13. huhtikuuta 1988 syntyi Viron television suorassa lähetyksessä spontaani ajatus luoda vielä kansanrintama uudistuspolitiikan tueksi. Vielä samana yönä luotiin Kansanrintaman aloiteryhmä ja laadittiin Kansanrintama-julistus.


title: Rahvarinne

text: Parissa viikossa sen jälkeen kaikissa Viron kaupungeissa ja useimmissa tehtaissa, tutkimuslaitoksissa ja kolhooseissa oli perustettu Kansanrintaman tukiryhmät. Viron kommunistisen puolueen keskuskomitea päätti 28. huhtikuuta 1988 sallia Kansanrintaman syntymisen. Merkittävin julkinen tuen osoitus tuli esiin Tallinnan Laulujuhlakentällä 17. kesäkuuta järjestetyssä tilaisuudessa, jonka 150 000 osallistujaa tukivat yksimielisesti uutta Kansanrintaman johtamaa toimintaa. Perusarvoksi Kansanrintama julisti silloin: ”Viro, jonka kohtalosta päättäminen piti kuulua virolaisille, mutta jossa jätettäisiin elintilaa myös muille kansallisuuksille.” Ajatus itsenäisestä valtiosta ei ollut vielä sillä hetkellä näkyvänä tavoitteena. Samoihin aikoihin Viron kommunistipuolueen johtaja Vaino joutui eroamaan ja tilalle valittiin Viron virolainen Vaino Väljas. Todelliseksi alkuvaiheen näkyväksi voimannäytön huipentumaksi muodostui syyskuun 11. Tallinnan Laulujuhlakentällä järjestetty kokous ja laulujuhla, joka keräsi peräti 300 000 ihmistä. Kansankokous näkyi ja kuului yli koko maailman. Virolainen ”Laulava vallankumous” oli osoittanut silloin voimansa.


title: Rahvarinne

text: Kansanrintama perustettiin virallisesti 1.–2. lokakuuta 1988 Tallinnan Linnahallissa pidetyssä ns. ensimmäisessä kongressissa. Puheenjohtajaksi valittiin Edgar Savisaar. Johtoryhmään kuuluivat korkeakoulujen dosentit Marju Lauristin Tarton yliopistosta, Kostel Gerndorff Tallinnan teknisestä korkeakoulusta, Mati Hint Tallinnan pedagogisesta korkeakoulusta, Heinz Valk Tallinnan taidekorkeakoulusta, päätoimittajat Lembit Koik Neuvosto-oikeus -lehdestä, Rein Veidemann Vikerkaar-lehdestä. Sen jälkeen loka-marraskuussa kerättiin Kansanrintaman johdolla yli 800 000 allekirjoitusta Neuvostoliiton lakiesitykseen ”muutoksista ja lisäyksistä Neuvostoliiton perustuslaissa (perustuslakisopimuksessa)”, jolla haluttiin vähentää edelleen Neuvostoliiton keskusvallan oikeuksia. Kansanrintaman painostuksella saatiin aikaan merkittävänä asiana Viron itsenäisyysjulistus 16. marraskuuta 1988, jolloin silloinen Neuvosto-Viron Korkein Neuvosto julisti maansa suvereeniksi. Samoihin aikoihin 20. lokakuuta 1988 Kansanrintaman johtaja Edgar Savisaar teki Maalehden haastattelussa ensimmäisenä julkisesti ja virallisesti ehdotuksen nostaa sinimustavalkoinen lippu Toompealle Pitkän Hermannin torniin. Väittelyistä huolimatta kansallislipun nostaminen sai suuren kannatuksen. Lisäksi silloinen Korkein neuvosto kannatti ratkaisua.


title: Rahvarinne

text: Maaliskuussa 1989 järjestettiin Neuvosto-Virossa ensimmäiset vaalit, jossa oli muitakin ehdokkaita asettavia tahoja kuin kommunistipuolue. Kansanrintama oli yksi uusista ryhmistä, joka asetti ehdokkaita Neuvostoliiton kansanedustajien vaaliin. Kaikkiaan 36 vaalilla valitusta edustajasta 14 edusti kansanrintamaa.


title: Rahvarinne

text: Vuoden 1989 aikana muutokset Neuvostoliitossa oli selvästi nähtävissä. Virolaisittain merkittävimmäksi tapahtumaksi muodostui Molotov–Ribbentrop-sopimuksen 50. vuosipäivään liittyvä mielenosoitus eli ns. Baltian ketju. Sen järjestämisessä Baltian kansanrintama-liikkeillä oli keskeinen asema. Tässä yhteydessä täydestä itsenäisyydestä puhuttiin jo aivan julkisesti. Esimerkiksi Edgar Savisaar totesi, että ”Viro esittää kansanäänestystä täydestä itsenäisyydestä, jos Neuvostoliiton hallitus yrittää pysäyttää Virossa meneillään olevan uudistusprosessin”. Marju Lauristin puolestaan totesi, että ”kahden viime viikon tapahtumat ovat vahvistaneet virolaisten toivetta täydestä itsenäisyydestä”.


title: Rahvarinne

text: Vuoden 1990 aikana Kansanrintama nousi virallisestikin valtaan. Maaliskuussa 1990 käydyt Korkeimman neuvoston vaalit tekivät Kansanrintamasta suurimmaan ryhmittymän. Vaalit eivät menneet niin hyvin kuin alun perin odotettiin. Virallinen ryhmän koko alkuvaiheessa oli 40 edustajaa. Kansanrintaman johtaja Edgar Savisaar valittiin 2. huhtikuuta pääministeriksi 54 äänellä 105-jäsenisessä parlamentissa eli niukalla enemmistöllä. Kansanrintaman edustajan Marju Lauristinin valinta puhemieheksi epäonnistui, jota pidettiin silloin tappiona Kansanrintamalle. Kansanrintama joutui taistelemaan muiden merkittävien valtaryhmien so. vanhan vallanpitäjän eli kommunistien kanssa, jotka toimivat Vapaa Viro-nimisenä ryhmänä. Lisäksi Viron tasavallan perintöä tukeva oikeistolainen Viron kongressin ryhmä sekä neuvostomielisten venäläisten ryhmä, josta tuli ns. Inter-liike.


title: Rahvarinne

text: Kansanrintama piti toisen kongressinsa 26. ja 27. toukokuuta 1990. Tärkein linjanveto kongressissa oli selkeä kannanotto kohti Viron valtiollisen itsenäisyyden palauttamista eli ”Viron tasavallan palauttaminen "de facto"”. Vuoden 1990 aikana Kansanrintaman sisällä alkoivat eri suuntaukset eriytyä omiksi puolueikseen. Niinpä syksyllä 1990 Kansanrintaman pohjalta syntyi Sosiaalidemokraattinen puolue, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Marju Lauristin. Muita tunnettuja entisiä kansanrintamalaisia oli muun muassa Rein Veidemann.


title: Rahvarinne

text: Kansanrintaman rooli entisenlaisena joukkoliikkeenä oli päättymässä. Kansanrintaman keskeinen tavoite – itsenäisyys – saavutettiin 20. elokuuta 1991. Merkkinä kansanrintama-aatteen hiipumisesta oli Edgar Savisaaren johtaman suuntauksen muuttuminen viralliseksi puolueeksi lokakuussa 1991 nimellä Kansan keskustapuolue, jonka johtoon nousi pääministeri Edgar Savisaar. Kansanrintaman neljäs kongressi 12. huhtikuuta 1991 oli päättänyt vielä jatkaa liikkeen olemassaoloa, vaikka lopettamista jo vahvasti suunniteltiin. Kansanrintaman tarpeellisuus nähtiin vielä tulevissa presidentin ja parlamenttivaaleissa. Kansanrintaman presidenttiehdokkaana oli ulkovirolainen, Yhdysvalloissa asunut professori Rein Taagepera. Presidentinvaaleissa Taageperan kannatus oli 25 % eli hän jäi kolmanneksi. Vaaliliitto, käytännössä keskustapuolueen kannattajat, sai 15 paikkaa 101-jäseniseen riigikoguun jääden oppositioon. Seuraavissa vaaleissa kansanrintama-nimitystä ei enää käytetty.


title: Jukka Perko

text: Jukka Perko (s. 18. helmikuuta 1968) on suomalainen jazzmuusikko ja saksofonisti.


title: Jukka Perko

text: Perko aloitti julkisen uransa vuoden 1985 Pori Jazz -festivaaleilta ja hän aloitti 1987 The Dizzy Gillespie 70th Anniversary Bandin riveissä kaksi vuotta kestäneen kiertue-elämän Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Vuoden 1989 alussa Perko liittyi UMO Jazz Orchestraan ja sai loppuvuodesta Yrjö-palkinnon. Jo 1988 hän oli aloittanut yhteistyön Severi Pyysalon kanssa.


title: Jukka Perko

text: 1990-luvun alussa Perkolla oli Jukka Perko Quartet, johon kuuluivat hänen lisäkseen vibrafonisti Severi Pyysalo, basisti Eerik Siikasaari ja rumpali Marko Timonen. Vuoden 1989 ensilevytys oli nimeltään "Portrait by Heart", jolla Perkon lisäksi soittivat pianisti Kirmo Lintinen, basisti Eerik Siikasaari ja rumpali Marko Timonen.


title: Jukka Perko

text: Vuonna 1993 Perko perusti Severi Pyysalon kanssa yhden "uuden jazz-sukupolven" merkittävimmistä ja menestyneimmistä suomalaisista jazz-yhtyeistä: Perko-Pyysalo Poppoon. Samana vuonna Perkosta tuli Finland Festivalsin vuoden nuori taiteilija ja Perko-Pyysalo Poppoon "Garden of Time" palkittiin Jazz-Emmalla.


title: Jukka Perko

text: Vuonna 2001 Perko sai toisen Jazz-Emmansa nyt Hurmio-orkesterin levystä "Music of Olavi Virta". Kyseessä oli Blue Note Finlandin ensimmäinen julkaisu. Virsiä sisältänyt ja Virtuosi Di Kuhmo -ryhmän kanssa soitettu "Kaanaanmaa" julkaistiin joulumarkkinoille 2002 ja se myi jazz-levyksi hyvin: yli 20 000 kappaletta. Levy nousikin Suomen virallisella albumilistalla kahdenkymmenen kärkeen. Perkon kolmas Blue Note -albumi "Kuunnelmia" julkaistiin loppuvuodesta 2004. Jukka Perkon kokoomalevy Retrospective ilmestyi 2006. Vuonna 2008 Perko toteutti yhdessä Mikko Kuustosen kanssa albumin "Profeetta" jonka innoittajana toimi samanniminen Kahlil Gibranin kulttiteos.


title: Jukka Perko

text: Jukka Perko on toiminut myös säveltäjänä josta esimerkkinä voisi pitää Jukka Perkon ja Severi Pyysalon yhteisiä levyjä sekä Mikko Kuustosen ja Jukka Perkon yhteissävellyksiä Profeetta-levylle.


title: Ensio Laine

text: Volmar Into Ensio Laine (s. 2. marraskuuta 1927 Turku) on suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL), Demokraattisen vaihtoehdon (Deva) ja Vasemmistoliiton kansanedustajana yhteensä 27 vuotta (1968–1995).


title: Ensio Laine

text: Raunistulan demokraattisiin nuoriin kuulunut Suomen demokraattisen nuorisoliiton (SDNL) aktiivi Laine valittiin 1954 Turun kaupunginvaltuustoon, jonkä jäsenenä hän oli seuraavat 46 vuotta. Vuoden 1966 eduskuntavaaleissa Laine sai SKDL:n listoilla 3 277 ääntä, joilla pääsi varapaikalle. Kansanedustajaksi hän nousi 24. toukokuuta 1968 Pekka Silanderin kuoltua pitkäaikaiseen sairauteen. Laine tuli valituksi kaikissa seuraavissa eduskuntavaaleissa, joihin osallistui. Laineelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi 1995.


title: Ensio Laine

text: Laine liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) vuonna 1946. 1960-luvulla alkaneissa kiistoissa Laine oli puolueopposition yksi johtohenkilöistä ja 1969 hänet valittiin keskeisen Tiedonantaja-yhdistyksen johtoon. Osapuolineuvotteluissa Laine oli neuvottelukykyisimpiä omiensa joukosta. SKDL:n eduskuntaryhmän jakauduttua kesällä 1986 Laine siirtyi Demokraattisen vaihtoehdon ryhmään. Laine valittiin Devan listoilta eduskuntaan vaaleissa 1987. 1980-luvun lopussa hän kuului Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) poliittiseen toimikuntaan.


title: Ensio Laine

text: Laine toimi Kansan raittiusliiton (KRL) puheenjohtajana 1969–1986. Laine on osallistunut myös osuus- ja ystävyysseuratoimintaan. Laine on Turun vapaa-ajattelijoiden jäsen ja sai vuonna 2008 Vapaa-ajattelijain liiton kultaisen ansiomerkin.


title: Ensio Laine

text: Laine oli aktiivinen Suomi–Neuvostoliitto-Seuran (SNS) jäsen ja hän havaitsi herkästi neuvostovastaisuuksia. Helmikuussa 1985 Laine tovereineen teki eduskuntakyselyn Raid Over Moscow -tietokonepelistä, joka tulkinnan mukaan vahingoitti "naapuriystävyyttä ja lasten rauhankasvatustavoitteita". Aloitteellisuus huomattiin tiedotusvälineissä ja kohun seurauksena kyseinen – "sinänsä keskinkertaiseksi" luonnehdittu – peli nousi myyntilistojen kärkeen.


title: Ensio Laine

text: Ensio Laine syntyi Maariassa Kaerlanmäessä. Hän vietti nuoruutensa Turussa Raunistulan alueella. Käytyään kansakoulun Laine siirtyi sähköasentajan töihin jatkaen ammatissa vuoteen 1959. Urheilua ja erityisesti jalkapalloa aktiivisesti harrastanut Laine valittiin Työväen urheiluliiton (TUL) Varsinais-Suomen toiminnanjohtajaksi 1959. Laine avioitui 1955 Terttu Tukkisen kanssa.


title: Kuvernementtikomissaari

text: Kuvernementtikomissaari oli Venäjän väliaikaisen hallituksen vuonna 1917 käyttöön ottama virka entisen keisarikunnan kenraalikuvernöörin arvon tilalle. Kuvernementtikomissaari oli kuvernementin hallinnosta vastaava virkamies.


title: Nancy

text: Nancy on Ranskan kunta ja kaupunki, joka sijaitsee Meurthe-et-Mosellen departementissa Koillis-Ranskassa. Se sijaitsee useiden kukkuloiden välissä metsäisellä tasangolla. Nancyssa on 105 468 (2006) asukasta, mutta koko suur-Nancyn alueella asuu yhteensä noin 300 000 ihmistä.


title: Nancy

text: Paikalla ei ole juuri ollut asutusta ennen merovinki-aikaa 900-luvun lopulla. Kaupungin nimi on kelttiläistä alkuperää ja se muistuttaa gallialaista sanaa "nant", joka tarkoittaa rämettä. Kaupungin perusti Gerhard Elsasslainen, ja siitä tuli Lothringenin herttuakunnan pääkaupunki 1000-luvulla.


title: Nancy

text: Kaupungissa sijaitsee myös arvostettu Ranskan valtiohallinnon eliittikoulun Institut d'études politiques Paris:n eurooppalainen kampus.


title: Nancy

text: Nancyn alueella on yksi tärkeä jalkapallojoukkue AS Nancy, joka voitti Ligue 2:n vuonna 2006 ja nousi Ligue 1:een. Koripallossa kaupunkia edustaa SLUC Nancy, joka voitti Ranskan mestaruuden vuonna 2006.


title: Floodaus

text: Floodaus (, suomeksi "tulviminen") tarkoittaa sitä, että esimerkiksi IRC-palvelimella oleva käyttäjä tai IRC-botti lähettää palvelimelle useita ja/tai samoja viestejä peräkkäin pienellä aikavälillä. Floodaukselta suojaudutaan siten, että viestien peräkkäislähettämisen maksimilukumäärää kontrolloidaan IRC-palvelimilla suhteutettuna aikaan (estetään toisto/"vuodatus"). Jos joku ylittää tuon arvon (toistaa), hänen yhteytensä palvelimeen katkaistaan ja hänen yhteyskatkoviestiksi ilmoitetaan "Excess Flood". Floodaus ei tarkoita spämmimistä.


title: Floodaus

text: Floodausta voidaan väärinkäyttää esimerkiksi palvelunestohyökkäyksissä.


title: Sotilashallinto

text: Sotilashallinto tarkoittaa sotilasviranomaisten hoitamaa hallintoa. Se tarkoittaa sitä osaa julkisesta hallinnosta, joka ei ole siviilihallintoa tai kirkollishallintoa. Tavallisesti sotilashallinnolla kuvataan niiden armeijaan ja asevelvollisuuteen liittyvien asioiden ylläpitämistä, jotka eivät liity suoraan taistelutoimintaan. Näihin kuuluvat esimerkiksi henkilöstöhallinto, budjetointi, rahoitus, hankinta, koulutus ja kehitystyö. Käyttäessään hallinnollista aluejakoa sotilashallinto voi jakaa valtionsa alueet sotilasalueisiin, kuten sotilaspiireihin tai sotilaslääneihin, kuten esimerkiksi Suomen puolustusvoimat teki vuoteen 2014 saakka.


title: Sotilashallinto

text: Tyypillisesti oikeusvaltiossa sotilashallinto on siviilihallinnon määräysvallan alainen. Tällöin kyseessä on armeijan siviilimääräysvalta. Valtiota, jossa tämä järjestys on päinvastainen kutsutaan usein sotilasdiktatuuriksi ja sen hallitusta sotilashallitukseksi. Sitä ylläpitävästä sotilashallinnosta saatetaan käyttää myös nimitystä sotilasjuntta tai pelkästään juntta.


title: Sotilashallinto

text: Sotilashallinnolla voidaan tarkoittaa eri yhteyksissä hieman toisistaan poikkeavia asioita. Suomen hallintokäytännössä sanaa puolustushallinto käytetään yleensä merkitsemään hallintoa puolustusministeriön hallinnonalalla.


title: Sotilashallinto

text: Sotilashallinnoksi kutsutaan myös miehityksen aikaista tilaa, jossa hallinnollinen vastuu vallatusta alueesta kuuluu miehittävän armeijan sotilasviranomaisille. Kansainvälisen lainsäädännön kannalta miehityshallintoa hoitavan sotilashallinnon velvoituksia ja rajoituksia säätelevät Haagin kansainvälisessä konferenssissa vuonna 1907 allekirjoitettu kansainvälinen sopimus sekä Geneven yleissopimus vuodelta 1949.


title: Sotilashallinto

text: Syksyllä 1941 perustettiin suomalaisten joukkojen etenemisen vuoksi Itä-Karjalan sotilashallinto. Myös monia Suomen Moskovan rauhassa Neuvostoliitolle luovuttamia, mutta kesällä 1941 takaisin vallattuja alueita jäi hallitsemaan ylipäällikön alaisuudessa päämajan sotilashallinto-osasto kesä-heinäkuuhun 1944 siihen saakka, kun suomalaiset joukot olivat vetäytyneet.


title: Sotilashallinto

text: Helmi-maaliskuussa 2015 Ukrainan presidentti Petro Porošenko perusti Donetskin ja Luhanskin alueille väliaikaisia siviili-sotilashallintoyksikköjä, sillä Ukrainan turvallisuusneuvosto totesi alueellisen siviilihallinnon riittämättömäksi ja estyneeksi toteuttamaan tehtäviään Itä-Ukrainan sodan ollessa käynnissä alueilla. Siviili-sotilashallintoyksikköjen tehtäväksi tuli valvoa Ukrainan lakien noudattamista ja järjestystä, varmistaa alueen asukkaiden turvallisuus ja elämän normalisoituminen, osallistua mahdollisten tuhoiskujen ja terroristitoimien torjumiseen ja vastatoimiin, sekä estää aluetta uhkaavat humanitääriset katastrofit.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: Pro Evolution Soccer on Konamin kehittämä jalkapallovideopelien sarja. Ensimmäiset versiot on julkaistu pelkästään Japanissa nimellä "Winning Eleven". Sarja on kasvanut todella suosituksi, ja nykyisin se on saatavissa sekä tietokoneelle että konsoleille. "Pro Evolution Soccerin" pääkilpailija on EA Sportsin "FIFA"-sarja.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: Ensimmäinen sarjan peli, joka julkaistiin Japanin ulkopuolella oli nimeltään "ISS Pro" (1997). Se julkaistiin vain PlayStationille. PlayStationille julkaistiin vielä samaan sarjaan kuuluvat "ISS Pro 98", "ISS Pro Evolution" ja "ISS Pro Evolution 2".


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: Vuonna 2000 pelisarjan nimeksi tuli Euroopassa "Pro Evolution Soccer", kun ensimmäinen versio PlayStation 2:lle julkaistiin. Ensimmäinen myös Windowsille julkaistu oli vuonna 2003 julkaistu "Pro Evolution Soccer 3". Seuraavana vuonna julkaistiin "Pro Evolution Soccer 4", jossa myös moninpeli Internetin välityksellä tuli mahdolliseksi.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: "Pro Evolution Soccer 5" julkaistiin lokakuussa 2005. Pelistä julkaistiin versiot PlayStation 2:lle, Xboxille, Windowsille sekä PlayStation Portablelle.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: Konami julkaisi "Pro Evolution Soccer 6":n PlayStation 2-, Xbox 360- ja Windows-versiot lokakuussa 2006.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: "Pro Evolution Soccer 2008" julkaistiin PlayStation 2:lle, Playstation 3:lle, PlayStation Portablelle ja Xbox 360:lle sekä Windowsille lokakuussa 2007. Maaliskuussa 2008 peli julkaistiin myös Wiille.


title: Pro Evolution Soccer (pelisarja)

text: "Pro Evolution Soccer 2009" julkaistiin lokakuussa 2008.


title: Kirmo Lintinen

text: Kirmo Mauri Sakari Lintinen (s. 16. toukokuuta 1967 Saarijärvi) on suomalainen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari.


title: Kirmo Lintinen

text: Lintinen opiskeli pianonsoittoa jyväskyläläisen Dmitry Hintzen oppilaana v. 1976–1986. Samanaikaisesti hän opiskeli Saarijärven kansalaisopistossa Mika Sairasen johdolla mm. musiikin teoriaa, trumpetin ja mellofonin soittoa sekä jazzmusiikkia. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Saarijärven lukiosta 1986 hän pääsi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, missä jatkoi piano-opintojaan Seppo Kantosen ja Jouko Laivuoren johdolla. Lintinen valmistui musiikin maisteriksi jazzmusiikin koulutusohjelmasta 1997 pääaineenaan sävellys ja sovitus, joissa hänen opettajinaan olivat Jukka Linkola (1990-93) ja Eero Hämeenniemi (1993-96). Viitasaaren Musiikin ajan sävellyskursseille (opettajina mm. Jukka Tiensuu, Helmut Lachenmann ja Peter Eötvös) Lintinen osallistui aktiivisesti vv. 1993-2003.


title: Kirmo Lintinen

text: Lintinen on esiintynyt niin solistina, yhtyemuusikkona kuin kapellimestarina suomalaisissa jazz-, sinfoniaorkesteri- ja kamarimusiikkikokoonpanoissa. Hän on toiminut UMO:n vakituisena pianistina vuodesta 1989, vuodesta 1994 myös kapellimestarina sekä ohjelmistojen suunnittelijana. Lintinen on johtanut UMO:a lukuisilla kotimaan- ja ulkomaankiertueilla sekä 11 CD-taltioinnilla. UMO:n 41-vuotisen historian aikana Lintinen on orkesterin eniten käyttämä kapellimestari. Lintinen on työskennellyt kapellimestarina myös UMO:n ulkopuolella (mm. AVANTI!, Tapiola Sinfonietta, Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Lapin kamariorkesteri, Tampere Filharmonia, Radion sinfoniaorkesteri, Oulu Sinfonia, Kymi Sinfonietta, Pori Sinfonietta sekä Lahden, Vaasan, Mikkelin, Joensuun, Lappeenrannan ja Kuopion kaupunginorkesterit).1994-2013 hän teki yhteistyötä lauluyhtye How Many Sistersin kanssa pianistina, sovittajana ja kapellimestarina. Omien teostensa lisäksi hän on kantaesittänyt runsaasti ja jatkuvasti kollegojensa sävellyksiä sekä ollut useiden sävellys- ja sovitustilausten alkuunpanijana ja/tai tilaajana. Vannoutuneena cinefiilinä hän on myös usein esiintynyt mykkien elokuvien säestäjänä niin Kansallisessa audiovisuaalisessa arkistossa (ent. Elokuva-arkisto) kuin kotimaisilla musiikki- ja elokuvafestivaaleilla.


title: Kirmo Lintinen

text: Vuosituhannen vaihteesta lähtien säveltäminen on ollut Lintisen päätyö. Hänen tuotantonsa ulottuu lastenlauluista oopperaan, pedagogisista pikkukappaleista elokuvamusiikkiin, tanssimusiikista dodekafoniaan ja jazzista barokkiallusioihin. Suurin osa edustaa länsimaisen vakavan musiikin perinnettä. Pääteoksiin kuuluvat 12 soitinkonserttoa - mm. tuubakonsertto (2014), harmonikkakonsertto (2015), klarinettikonsertto (2013), kitarakonsertto (2011), viulukonsertto Puustokokemuksia (2010), kaksi pianokonserttoa (2008 ja 2009) sekä sellokonsertto (ke Pekingissä 2010). Muista teoksista mainittakoon musiikkisatu Haapaneitty, Mettäntyttö (2007), kuoro- ja orkesteriteos Cantata proverbiorum (1999), Mobile festivo sinfoniaorkesterille (2003), 'konsertoiva madrigaali' David ja Batseba laulusolisteille ja barokkiorkesterille (2001) sekä kolme oopperaa: lapsiyleisölle suunnattu Voi vietävä! (2001; engl. version "Nuts about Nosh" ensiesitys Torontossa 2003; venäjänkielisen version "Nu i nu" ensiesitys Pietarissa 2008), kokoillan tragikomedia, barokkiooppera Fitness (2005–2007) sekä ‘teiniooppera’ Loputon lompsa (2011–2012). 2009 levy-yhtiö Alba julkaisi levyllisen Lintisen kamarimusiikkia. Kaikki big band -sävellyksensä (36) ja -sovituksensa (28) Lintinen on kirjoittanut UMO:lle.


title: Kirmo Lintinen

text: Lintinen opetti Sibelius-Akatemian jazzosastolla 1989–2007 muun muassa sävellystä ja länsimaisen taidemusiikin historiaa. Lintinen oli perustamassa saarijärveläistä kulttuuritapahtumaa Kirmot ja toimi sen taiteellisena johtajana 2001–2005. Hän oli Sibelius-Akatemian SibaFest-konserttikokonaisuuden ja Avanti!:n Suvisoiton (Porvoo) taiteellisena johtajana 2008. Hän on myös kirjoittanut teosesittelyjä konserttiohjelmiin ja toiminut useissa luottamustehtävissä maamme apurahalautakunnissa (mm. LUSESin vakavan musiikin taiteellinen toimikunta 2003-2012, valtion säveltaidetoimikunnan hallitus 2004-2006 ja ESEKin työskentelytukijaos 2007-12, Konserttikeskus ry:n hallitus 2012-, Musiikin edistämissäätiön [MES] työskentelytukitoimikunta 2013-15).


title: Kirmo Lintinen

text: Lintiselle myönnettiin Suomen Jazzliiton Yrjö-palkinto 2003 ja Valtion säveltaidetoimikunnan 5-vuotinen taiteilija-apuraha 2008-12 ja 2017-21.


title: Frode Estil

text: Frode Estil (s. 31. toukokuuta 1972 Sørlissä, Norjassa) on norjalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.


title: Frode Estil

text: Estilin hiihtouran parhaat vuodet sijoittuivat 2000-luvun alkupuoliskolle. 2001 hiihdon MM-kisoissa Lahdessa Estil voitti kultaa Norjan viestijoukkueessa, kun ensimmäisenä maaliin tullut Suomen joukkue hylättiin, ja hiihti hopealle 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Viron Andrus Veerpalun takana.


title: Frode Estil

text: 2002 talviolympialaisissa Yhdysvaltain Salt Lake Cityssä Estil voitti kaksi kultamitalia, joista toisen viestissä. Toisen kultansa hän jakoi maanmiehensä Thomas Alsgaardin kanssa heidän tultuaan yhtä aikaa maaliin takaa-ajokilpailussa. Alkuaan mitali oli hopeinen, mutta se kirkastui kultaiseksi voittaja Johan Mühleggin jäätyä kiinni kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä. Lisäksi Estil hiihti hopealle 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa.


title: Frode Estil

text: 2003 MM-kisoissa Italian Val di Fiemmessä Estil kuului jälleen kultaa voittaneeseen Norjan viestijoukkueeseen. Lisäksi hän saavutti pronssia 15 ja 50 kilometrin kilpailuista. 2005 MM-kisoissa Saksan Oberstdorfissa Estil voitti kultamitalin viestissä ja 50 kilometrin perinteisen tyylin yhteislähtökilpailussa, jossa norjalaiset ottivat kolmoisvoiton, sekä saavutti hopeaa takaa-ajokilpailussa.


title: Frode Estil

text: Estil on 188 senttimetriä pitkä ja painaa 84 kilogrammaa. Seuratasolla hän edusti Lierne Skitä. Hän harrastaa metsästystä ja kalastusta.


title: Syväkivi

text: Syväkivi eli plutoninen kivilaji on intrusiivisesti Maan kuorikerrokseen muodostuneessa magmasäiliössä kuumasta kivisulasta eli magmasta jäähtynyt, karkearakeinen magmakivi. Syväkiville on ominaista suuret, faneriittiset, kiteet, jotka syntyvät magman jäähtyessä hitaasti, sekä rakenteen tiiviys; syväkivissä ei yleensä tavata kaasurakkuloita tai huokosia. Eroosion seurauksena syväkiviä tavataan yleisesti myös maan pinnalla varsinkin vanhassa, arkeeisessa ja proterotsooisessa kallioperässä.


title: Syväkivi

text: Syväkiviä ovat esimerkiksi graniitti, granodioriitti, syeniitti, dioriitti, gabro ja peridotiitti vähenevän kvartsimäärän mukaisessa järjestyksessä.


title: Tore Ruud Hofstad

text: Tore Ruud Hofstad (s. 9. elokuuta 1979 Lørenskog, Norja) on norjalainen entinen maastohiihtäjä.


title: Tore Ruud Hofstad

text: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2003 Val di Fiemmessä Hofstad voitti Norjan viestijoukkueessa kultaa ja takaa-ajossa hopeaa. Kaksi vuotta myöhemmin MM-hiihdoissa Oberstdorfissa 2005 hän voitti jälleen Norjan viestijoukkueessa kultaa, samoin ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmassa olleessa sprinttiviestissä Tor Arne Hetlandin parina, sekä pronssia 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa.


title: Tore Ruud Hofstad

text: Ensimmäisen ja ainoaksi jääneen hiihdon maailmancupin osakilpailuvoittonsa Hofstad saavutti Kuusamossa 27. marraskuuta 2005.


title: Tore Ruud Hofstad

text: Seuratasolla Hofstad edusti Lillehammer Skiklubia.


title: Siouxit

text: Siouxit [] eli sioux’t [] on yhteisnimitys dakotan, lakotan ja nakotan kieliä puhuneille intiaanikansoille. Siouxien alkuperäiset asuinalueet sijaitsivat nykyisten Minnesotan ja Wisconsinin osavaltioiden alueella Yhdysvalloissa. 1700-luvun aikana lakotat erkanivat muista siouxeista ja ylittivät Missourijoen, jonka länsipuolella he omaksuivat Suurten tasankojen nomadien ratsastuskulttuurin. Dakotat muistetaan parhaiten vuoden 1862 Minnesotan kansannoususta. Lakotat puolestaan ovat jääneet historiaan erityisesti vuonna 1876 käydystä Little Bighornin taistelusta ja vuoden 1890 Wounded Kneen verilöylystä.


title: Siouxit

text: Siouxit eivät olleet kielellisesti tai kulttuurillisesti kovin yhtenäinen ryhmä, mutta Yhdysvaltojen hallinto rekisteröi heidät kaikki siouxeiksi 1800- ja 1900-luvuilla. Nykyisin puolet rekisteröityneistä siouxeista asuu reservaateissa Etelä- ja Pohjois-Dakotassa.


title: Siouxit

text: Ensimmäinen dokumentoitu tieto siouxeista on vuodelta 1660, jolloin ranskalaisen turkiskauppias Pierre-Esprit Radisson seurueineen vieraili heidän kylässään. Ranskalaiset kutsuivat tapaamiaan intiaaneja nimellä "Gens de boeuf" (biisonin kansa). Nimi tuli siouxien tavasta käyttää biisoninnahasta tehtyjä vaatteita ja asumuksia. Tapaaminen sujui ystävällisissä merkeissä ja ranskalaiset onnistuivat solmimaan rauhan siouxien ja heidän pohjoisten vihollistensa creiden välille.


title: Siouxit

text: Joitakin vuosia myöhemmin kristinuskoa levittäneet ranskalaiset jesuiitat Claude-Jean Allouez ja Jacques Marquette vierailivat siouxien kylissä. Allouezin mukaan siouxit olivat hyvin sotaisessa maineessa ja laajalti pelättyjä Suurten järvien alueella. 1670-luvun alussa itäisimmät siouxit ajoivat pois Wisconsinista huronien pakolaiset, jotka olivat paenneet irokeesien hyökkäyksiä Ontariosta asti. Samalla aikakaudella Yläjärven läntisillä rannoilla asuvat ojibwat riitaantuivat siouxien kanssa Pohjois-Minnesotan metsästysalueista. Vuosikymmenien mittainen rauha siouxien ja ojibwojen välillä solmittiin nykyisen Duluthin paikalla asuvien ranskalaiskauppiaiden välittäminä vuoden 1679 aikana.


title: Siouxit

text: Vuonna 1680 Daniel Greysolon, Sier du Luth (Duluthin perustaja), ja lähetyssaarnaaja Louis Hennepin vierailivat dakotojen "Izatys"-nimisessä kylässä Minnesotassa (joskus käytetty nimeä "Kathio"). Greysolon pystytti kylään Ranskan lipun sotilaalliseksi muistomerkiksi käynnistään. Isä Hennepin kirjoitti kokemuksistaan siouxien parissa laajan selonteon, josta selvisi hänen joutuneen kolmeksi kuukaudeksi dakotojen vangiksi eräässä toisessa kylässä ennen vierailuaan Kathiossa.


title: Siouxit

text: Vuonna 1701 siouxien lähetystö matkusti Montrealiin, jonne ranskalaiset olivat kutsuneet kymmenien intiaanikansojen edustajia rauhaa ja ystävyyttä vahvistamaan. Lähes 1300 intiaania vietti Uuden-Ranskan kera suurta keskikesän juhlaa ja sopi monista kaupan- ja sodankäyntiin liittyvistä ehdoista. Neuvottelujen lopputuloksena ranskalaiset tekivät rauhansopimuksen 38 eri kansakunnan kanssa. Siouxit eivät piirtäneet puumerkkiään rauhansopimukseen, koska yksikään mukana olleista intiaanikansoista ei halunnut olla missään tekemisissä heidän kanssaan.


title: Siouxit

text: 1730-luvulla siouxit ja ojibwat riitaantuivat 1679 tehdyn rauhan jälkeen. Seuranneissa sodissa siouxit joutuivat vetäytymään tuliaseilla varustettujen ojibwojen alta. Monet dakotojen kylät joutuivat ojibwojen haltuun. Lakotat ja nakotat jättivät samoihin aikoihin omat kylänsä ja valtasivat elintilaa Etelä-Dakotassa ja Nebraskassa, jossa asuneet arikarat joutuivat jättämään kymmenkunta suurta kyläänsä siouxien eri heimojen miehittäessä ne.


title: Siouxit

text: Lakotat ulottivat pyyntimaansa 1700-luvun puolivälissä Missourijoen länsipuolelle. Saatuaan cheyennien avulla ensimmäiset hevosensa {"henkikoiransa") lakotoille avautui uudenlaisen tapa metsästää biisoneita ja liikkua vaivattomasti tasangoilla. Asumiseen huonosti soveltuvat preerioiden ylänköarot tarjosivat metsästäjille paratiisin. Suurien vaeltavien biisonilaumojen saalistaminen hevosten selästä oli vaivatonta. Biisoni tarjosi kaiken mitä lakotat tarvitsivat. Idempänä asuvat nakotat ja dakotat omaksuivat myöhemmin osan tästä elämäntyylistä opittuaan ratsastamaan 1770-luvulla. He eivät luopuneet kuitenkaan kokonaan maanviljelystä. Siouxeista kehittyi pohjoisten tasankojen valtiaita. Heitä pelättiin laajoilla alueilla Suurilta järviltä aina Kalliovuorille asti.


title: Siouxit

text: 1700- ja 1800-lukujen taitteessa kaikkien siouxheimojen lukumäärän on arveltu olleen vähintäänkin 25 000 henkeä. Valkoisen väestön mukana tulleet vitsaukset, kuten erilaiset kulkutaudit, harvensivat muiden intiaanien ohella myös siouxien rivistöjä. Lakotat siirtyivät asumaan kokonaan Missourin länsipuolelle. He jatkoivat sotimista tasankojen muita heimoja vastaan ja joutuivat joihinkin yhteenottoihin myös amerikkalaisten turkismetsästäjien kanssa. Vuonna 1830 lakotat solmivat rauhan arapahojen ja cheyennien kanssa, jotka aiemmin olivat kuuluneet vihollisiin. Nopeasti etenevä uudisasutuksen leviäminen tasangoille mursi pysyvät intiaanirajat. 1840-luvulla Yhdysvaltain hallituksen edustajat aloittivat toistuvat neuvottelunsa kauttakulkuoikeuksista siouxien kylissä. Viimeistään tässä vaiheessa yhä useammat tasankojen heimot alkoivat etsiä liittolaisia itselleen.