title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiini on ollut ainakin jonkinlainen ratkaisu toisen maailmansodan aikana huomattavan raskaiksi kehittyneiden panssarivaunujen liikuttajaksi. Tosin sen suuri polttoaineenkulutus saattaa koitua kohtalokkaaksi huollon pettäessä, sillä pitkät huoltolinjat ja polttoaineen säännöstely rajoittivat jo toisessa maailmansodassa lentokoneiden ja panssarivaunujen liikkeitä merkittävästi. Varhaisissa T-80-malleissa ja yhdysvaltalaisessa M1 Abrams -panssarivaunuissa käytetään voimanlähteenä kaasuturbiinia.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiineissa käytetään sekä aksiaali- että radiaaliahtimia. Aksiaaliahdin on yleisempi, sillä radiaaliahdin soveltuu parhaiten suhteellisen pienitehoisiin kaasuturbiineihin. Aksiaaliahtimessa vuorottelevat pyörivät juoksu- ja liikkumattomat johdesiivet, joita voi olla peräkkäin kymmeninäkin vyöhykkeinä.


title: Kaasuturbiini

text: Polttokammiossa osaan ilmaa sekoitetaan polttoainetta, joka sytytetään kipinällä. Kerran sytyttyään palaminen jatkuu yhtäjaksoisena. Jäljelle jäävästä ilmasta osa ohjataan palamisprosessiin myöhemmin ja osa johdetaan jäähdyttämään rakenteita, jotka eivät muuten kestäisi liekin ja pakokaasujen kuumuutta.


title: Kaasuturbiini

text:
Polttokammiosta virtaavat kuumat kaasut ohjautuvat turbiinin johdesiipien lomitse. Johdesiipien tehtävänä on suunnata virtaus optimaalisesti kohti juoksusiivistöä ja nostaa samalla palokaasujen virtausnopeutta. Tällöin kaasun paine ja lämpötila termodynamiikan I pääsäännön mukaisesti laskevat. Seuraavaksi virtaus kulkee juoksusiivistöön, joka muuntaa kaasun virtausnopeuden turbiinin pyörimisliikkeeksi. Useimmat turbiinit ovat monivaiheisia, jolloin sama toistuu useita kertoja peräkkäin paineen ja lämpötilan laskiessa jatkuvasti. Lopulta, kun kaasusta on saatu talteen haluttu määrä mekaanista energiaa, kaasut ohjataan poistoputkeen, diffuusoriin. Suihkumoottorin tapauksessa turbiinissa otetaan energiaa vain ahtimen pyörittämiseen tarvittava määrä ja sen jälkeen kaasut johdetaan suihkusuuttimeen, jossa ne muodostavat moottorin työntövoiman. Potkuriturbiinimoottorissa taas pyritään muuttamaan palokaasujen energia turbiinissa mahdollisimman tarkoin mekaaniseksi akselitehoksi.
Mekaanisissa käytöissä (generaattorit, pumput, kompressorit) on käytössä sekä yksi- että kaksiakselisia kaasuturbiineja. Mikäli käytettävän kohteen, esim. sähkögeneraattorin, pyörimisnopeus pysyy vain kapealla alueella, voidaan käyttää yksiakselista konetta. Muuttuvanopeuksisissa käytöissä, kuten kompressoreissa ja pumpuissa, täytyy sen sijaan ahtimen akseli erottaa siitä turbiinista ja akselista jotka tuottavat koneesta otettavan hyötytehon sillä turbiinin vääntömomentti laskee jyrkästi nopeuden pienentyessä. Lisäksi ahdinakseliin on yhdistetty öljypumppu tai pumput jo(t)ka tuottavat turbiinin tarvitseman voiteluöljy- ja hydrauliikkakierron ja tästä syystä ahtimen nopeus tulee pitää melko korkeana myös tyhjäkäynnillä.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinin tehokkuus kasvaa kun käytetään korkeampia lämpötiloja ja suurempaa lämpötila eroa turbiinin yli. Lämpötilan nostoa rajoittaa käytettyjen materiaalien metallurginen kestävyys, jonka rajat on jo saavutettu nykyisissä kaasuturbiineissa. Näin ollen hyötysuhteen nostamiseksi on käytettävä muita keinoja. Tähän on olemassa kolme tyypillistä tapaa, jotka kaikki lisäävät myös kaasuturbiini prosessin monimutkaisuutta ja hintaa.


title: Kaasuturbiini

text:
Kaikki kolme tapaa on mahdollista myös yhdistää yhteen kaasuturbiiniin, mutta se ei ole tyypillinen ratkaisu korkean hintansa takia. Kaasuturbiini, jossa on rekuperaattori, välijäähdytys ja jaetulla poltolla voi saavuttaa yli 40 % hyötysuhteen.
Yksi tapa kasvattaa hyötysuhdetta on lisätä lämmönvaihdin (R), joka siirtää lämpö turbiinin (T) kuumista pakokaasuista paineistettuun ilmaan ennen polttokammioita (B).  Tämä lisää hyötysuhdetta, koska ilman lämmittämiseen haluttuun lämpötilaan tarvitaan vähemmän polttoainetta, jos ilma on esilämmitetty. Tähän tarkoitukseen käytettyjä lämmönvaihtimia kutsutaan joko rekuperaattoriksi tai regeneraattoriksi, riippuen sen rakenteesta. Rekuperaattori on tavallinen lämmönvaihdin, jossa ei ole liikkuvia osia. Tyypillisimpiä ovat levy- ja putkilämmönvaihtimet.  Regeneraattorissa on pyörivä levy, joka siirtää lämpö kuumista pakokaasuista matalammassa lämpötilassa olevaan ahdettuun ilmaan. Jotta lämmön vaihtimet toimisivat halutulla tavalla tulee pakokaasun olla riittävästi ahdettu ilmaa kuumempaa. Tästä syystä tämän tyyppistä ratkaisua käytetään vain matalan painesuhteen kaasuturbiineissa, koska niissä pakokaasut ovat vielä kuumia. Jos ahdetun ilman lämpötila nousee korkeammaksi kuin pakokaasun lämpötila, niin rekuperaattori alentaa hyötysuhdetta, koska se jäähdyttää polttokammioon tulevaa ilmaa.
Puristus voidaan jakaa kahteen osaan ja käyttää välijäähdytystä (IC) niiden välissä. Näin voidaan nostaa kaasuturbiinin hyötysuhdetta. Hyötysuhteen nousu perustuu siihen, että  välijäähdytys alentaa puristuksen vaatimaa tehoa. Käyttäessä välijäähdytystä puristus tulee lähemmäs isotermistä. Tällöin prosessin hyötysuhde tulee lähemmäksi teoreettista  Carnot-hyötysuhdetta.
Poltto (B1 ja B2) ja paisunta (T1 ja T2) turbiineissa voidaan myös jakaa useampaan osaan.  Jakamalla poltto ja paisunta voidaan jokaisessa vaiheessa käyttää materiaali kestävyyden mukaistaa maksimi lämpötilaa, jolloin kokonaisuutena turbiinista saatava teho kasvaa.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinin laskennassa on oletettava, että kaasuturbiinin sisällä virtaava ilma on ideaalikaasua. Tämä yksinkertaistaa laskentaa huomattavasti. Kaasuturbiinissa ahdin puristaa ilmaa korkeampaan paineeseen ja lämpötilaan, polttokammio kuumentaa tarvittavan ilmamäärän ja turbiinissa kaasu paisuu alhaisempaan paineeseen ja lämpötilaan.


title: Kaasuturbiini

text: Lämpötila tai paine ahtimen jälkeen on laskettavissa esimerkiksi polytrooppihyötysuhteen avulla.


Kaasuturbiini


title: Kaasuturbiini

text: formula_2 = Ahtimen sisäänmenolämpötila [K]


title: Kaasuturbiini

text: formula_3 = Ahtimen ulostuloslämpötila [K]


title: Kaasuturbiini

text: formula_4 = Paine ennen ahtimen sisäänmenoa [kPa/bar]


title: Kaasuturbiini

text: formula_5 = Paine ahtimen jälkeen [kPa/bar]


title: Kaasuturbiini

text: formula_6 = ahtimen polytrooppihyötysuhde


title: Kaasuturbiini

text: Ahtimen vaatima teho voidaan laskea


title: Kaasuturbiini

text: formula_8 = Ahtimen vaatima teho. [kW] Kaasuturbiineissa turbiini tuottaa ahtimen vaatiman tehon ja loput turbiinin tuottamasta tehosta saadaan tuotettua sähköksi.


title: Kaasuturbiini

text: formula_9 = Entalpia ahtimen jälkeen [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: formula_10 = Entalpia ennen ahdinta [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: Vastaavasti voidaan turbiinin lämpötila tai paine laskea polytrooppihyötysuhteen avulla. Tässä ainoastaan polytrooppihyötysuhteen termi on vaihtanut paikkaa.


title: Kaasuturbiini

text: formula_12 = Turbiinin sisäänmenolämpötila [K]


title: Kaasuturbiini

text: formula_13 = Turbiinin ulostuloslämpötila [K]


title: Kaasuturbiini

text: formula_14 = Paine ennen turbiinin sisäänmenoa [kPa/bar]


title: Kaasuturbiini

text: formula_15 = Paine turbiinin jälkeen [kPa/bar]


title: Kaasuturbiini

text: formula_16 = turbiinin polytrooppihyötysuhde


title: Kaasuturbiini

text: Turbiinin tuottama teho voidaan laskea


Kaasuturbiini


title: Kaasuturbiini

text: formula_18 = Turbiini tuottama teho. [kW]


title: Kaasuturbiini

text: formula_19 = Entalpia turbiinin jälkeen [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: formula_20 = Entalpia ennen turbiinia [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiiniprosessissa sijaitsevan polttokammion polttoaineteho lasketaan


title: Kaasuturbiini

text: formula_22 = Polttokammion polttoaineteho [kW]


title: Kaasuturbiini

text: formula_20 = Entalpia polttokammion jälkeen [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: formula_9 = Entalpia ennen polttokammiota [kJ/kg]


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiiniprosessin terminen hyötysuhde lasketaa akselitehon ja polttoaineteho avulla


title: Kaasuturbiini

text: Ylläolevissa yhtälöissä alla olevat termit ovat aina samoja. Massavirtauksen oletetaan pysyvän samana.


title: Kaasuturbiini

text: formula_26 = Kaasuturbiiniprosessin läpi menevä massavirta [kg/s]


title: Kaasuturbiini

text: formula_27 = Ainekohtainen kaasuvakio [J/kgK]. Ainekohtaisen kaasuvakion saa, kun jakaa universaalin kaasuvakion [8314,510 J/kmol*K] aineen moolimassalla. Esimerkiksi ilmalle formula_28


title: Kaasuturbiini

text: formula_29 = Ominaislämpökapasiteetti [J/kgK]


title: Kaasuturbiini

text: Alkuun turbiinissa käytettiin jonkin verran austeniittisia teräksiä ja Yhdysvalloissa myös kobolttiseoksia, mutta varsin varhaisessa vaiheessa siirryttiin kuitenkin nikkelipohjaisten superseosten käyttöön. Nikkeliseoksia käytettiin 40-luvulla jonkin verran sähkövastuksissa, minkä perusteella niillä tiedettiin olevan erinomainen hapettumisen vastustuskyky korkeissa lämpötiloissa – toivottava ominaisuus kaasuturbiinin siivelle. Nikkeliseosten huono virumiskestävyys osoittautui ongelmaksi, joka kuitenkin pystyttiin suurelta osin ratkaisemaan uusilla seosaineilla. Nikkeliseokset yleistyivät nopeasti ja ovat nykyään ylivoimaisesti yleisin turbiinin siipimateriaali.


title: Kaasuturbiini

text: 60-luvulta lähtien materiaalivalintaan on vaikuttanut merkittävästi siipien jäähdyttäminen, joka toteutetaan ajamalla jäähdytysilmaa säteittäisten kanavien läpi siivissä. Jäähdytyksellä on onnistuttu alentamaan siiven keskilämpötilaa, mutta samalla siipeen syntyy voimakkaita lämpötilaeroja sisä- ja ulkopintojen välille.


title: Kaasuturbiini

text: Seuraavassa on käsitelty yleisimpiä turbinin siipimateriaaleja.


title: Kaasuturbiini

text: Toisen maailmansodan jälkeen alettiin eräitä suuria mekaanisia rasituksia korkeissa lämpötiloissa kestäviä metalliseoksia kutsua superseoksiksi. Superseosten tärkeimmät ominaisuudet ovat hyvä virumislujuus yli 650 °C:n lämpötiloissa sekä kuumakorroosion ja kulumisen kestävyys. Tämä tekee superseoksista hyviä materiaaleja kaasuturbiinin siipiin; suurimpaan osan nykyaikaisista kaasuturbiineista turbiiniosan siivet tehdäänkin nikkelipohjaisista superseoksista.


title: Kaasuturbiini

text: Nikkelipohjaisten superseosten hapettumisen kesto ja lujuus korkeissakin lämpötiloissa tekee niistä erinomaisen materiaalin kaasuturbiiniin. Nikkeliseosten lujuus perustuu kiteiden pintakeskeiselle kuutiorakenteelle, joka on tilakeskeistä kuutiorakennetta parempi erityisesti kovassa kuumuudessa. Hapettumisen kesto taas johtuu seosaineista. Nikkeli sinänsä hapettuu varsin herkästi, mutta seoksissa yleensä käytetty kromi muodostaa kuumissa ja hapettavissa olosuhteissa suojaavan CrO-kerroksen materiaalin pinnalle. Myös alumiinia saatetaan käyttää samaan tarkoitukseen. Toisaalta alumiini muodostaa myös yhdistettä NiAl, joka lujittaa seosta. Alumiinin ohella samankaltaisen yhdisteen voivat muodostaa myös titaani ja niobi. Koboltin lisäämisellä voidaan vähentää alumiinin ja titaanin liukenemista nikkeliin, mikä lisää NiAl:n ja NiTi:n muodostumista. Molybdeenillä ja volframilla voidaan parantaa seoksen lujuutta kovassa kuumuudessa.


title: Kaasuturbiini

text: Nikkeli-rautasuperseosten ominaisuudet muistuttavat olennaisesti nikkelipohjaisten superseosten ominaisuuksia. Rautaa käytetään seosaineena lähinnä valmistuskustannusten alentamiseksi, sillä seoksen ominaisuudet heikkenevät rautapitoisuuden kasvaessa.


title: Kaasuturbiini

text: Kobolttipohjaisilla superseoksilla on korkeampi sulamispiste kuin nikkelipohjaisilla, mikä tekee niistä oivan materiaalin kaikkein kuumimpiin turbiineihin. Toisaalta alle 1100 °C:n lämpötiloissa nikkelipohjaiset superseokset ovat lujempia ja siten suurimpaan osaan turbiineja parempia materiaaleja. Kobolttiseoksia käytetään jonkun verran johtosiivissä, joissa lujuusominaisuudet eivät ole yhtä kriittisessä asemassa kuin juoksusiivissä. Osaltaan kobolttiseosten käyttöä rajoittaa niiden korkea hinta.


title: Kaasuturbiini

text:
Superseosten pintaan muodostuu hapettumisen kautta yleensä itsestäänkin korroosiolta suojaava oksidikerros, mutta turbiininsiipiä pinnoitetaan myös valmistuksen yhteydessä. Niiden tarkoitus on lähinnä suojata siipiä hapettumiselta, korroosiolta sekä eroosiolta ja toisaalta – varsinkin kulkuneuvoissa – turbiiniin ajautuvilta partikkeleilta.
Yleisimmin pinnoitteet pohjautuvat joko nikkeli- tai kobolttialuminideihin. Pinnoite toimii eräänlaisena alumiinivarastona suojaavaa oksidikerrosta varten. Diffuusiotyypin aluminidipinnoite on halpa asentaa ja huollon yhteydessä helppo poistamisen ja uudelleenpinnoituksen kannalta. Pinnoittaminen tapahtuu useimmiten suojakaasussa upottamalla siivet hienojakoiseen pinnoitejauheeseen ja kuumentamalla 700–1100 °C:een. Kerroksen paksuudeksi tulee yleensä noin 50 μm.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinin rasitetuin ja suurimmat vaatimukset asettava osa ovat turbiinin siivet. Siksi niiden valmistamisessa tulee laatuun ja kestävyyteen kiinnittää erityistä huomiota.


title: Kaasuturbiini

text: Nykyaikaisten turbiinisiipien muotojen ollessa monimutkaisia jo ulkopintojenkin osalta – puhumattakaan mahdollisista sisäisistä jäähdytyskanavista – ei ole ihme että yleisin valmistusmenetelmä on valaminen. Suuri osa valuteollisuuden kapasiteetista tarkkojen ja integriteetiltään korkeatasoisten valujen tuottamiseksi on kaasuturbiiniteollisuuden kysynnän synnyttämää. Tarkka monella ainesosalla seostaminen tekee superseosten valmistuksesta vaativan prosessin. Metallin sulattaminen – yleensä elektronisuihkulla tai valokaarella – tapahtuu tyhjiössä epäpuhtauksien ja ainesosien hapettumisen välttämiseksi. Myös itse valaminen tapahtuu tyhjiössä ilmanpoiston aiheuttamien hankaluuksien ja hapettumisen estämiseksi. Usein jähmettymisprosessi käynnistetään nopealla jäähdyttämisellä yhdeltä sivulta, jolloin tavoitteena on hallittu jähmettyminen siten, että kiteet muodostuvat turbiinin säteen suuntaisiksi. Tämä parantaa siiven virumis- ja väsymiskestävyyttä.


title: Kaasuturbiini

text: Koska turbiininsiiveltä vaaditaan hyvää väsymiskestävyyttä, valmistetaan turbiininsiipiä takomalla. Muokatuilla kappaleilla on yleensä paremmat säröily- ja väsymislujuudet kuin valetuilla kappaleilla, sillä viat ja suuret kiteet ovat halkeilleet sekä huokoisuus on parantunut kuumamuokkauksen aikana. Varsinkin ennen valutekniikan kehittymistä nykytasolle turbiininsiipien takominen oli hyvin yleistä, mutta nyttemmin se on jäänyt vähemmälle. Tähän on monta syytä. Joillakin superseoksilla on hankalat ominaisuudet takomisen kannalta, esimerkiksi erittäin kapea takomiseen sopivan lämpötilaväli. Toisaalta monimutkaistuvat rakenteet, mm. jäähdytyskanavat ovat äärimmäisen hankalia valmistaa takomalla.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinivoimalaitos on sähkön tuotantolaitos, jossa generaattoria pyöritetään kaasuturbiinilla.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinin kanssa samalla akselilla oleva kompressori paineistaa palamisilman 10–20 baariin ja pumppaa sen polttokammioon. Polttokammiossa poltetaan yleensä maakaasua, joka on liki kokonaan metaania. Korkeapaineiset ja kuumat savukaasut johdetaan kaasuturbiiniin, joka pyörittää generaattoria ja kompressoria.


title: Kaasuturbiini

text: Polttokammiossa vapautettavasta energiasta poistuu savukaasujen mukana 65 % savukaasuhäviönä. Turbiinin tehosta yli puolet kuluu kompressorin pyörittämiseen, joten sähköntuotannon hyötysuhde jää parhaimmillaankin 35 %:iin. Pelkästään sähköä tuotettaessa kokonaishyötysuhde on sama kuin sähköntuotannon eli enintään 35 %. Tämän vuoksi kaasuturbiinivoimalaitosta käytetään sellaisenaan vain vara- ja huipputuotantoon. Kaasuturbiinivoimalaitosten etu on niiden nopea ja tehokas säädettävyys. Kaasuturbiini voidaan käynnistää tai pysäyttää hyvin nopeasti, ja siten voimalaitoksen tuotantoa voidaan säätää nopeasti vastaamaan sähkön tarvetta.


title: Kaasuturbiini

text: Kaasuturbiinilaitokset ovat elintärkeä osa Suomen sähköhuoltoa sillä isossa verkkohäiriössä niillä saadaan erittäin nopeasti (täysi teho 10min käynnistyskäskystä) lisää tuotantoa vaikkapa suuren voimalaitoksen tai siirtolinjan häirön aikana. Turbiinit soveltuvat myös erittäin hyvin tällaiseen käyttöön varmatoimisuutensa, teknisten ominaisuuksiensa ja halpuutensa johdosta. Lisäksi kaasuturbiinin käyttöä varavoimana puoltaa se että niitä ei normaalitilanteessa käytetä kuin muutamia tunteja vuodessa (koekäytöt kerran kuukaudessa ja satunnainen tarve) jolloin polttoainekustannuksilla ei ole suurta merkitystä.


title: Kaasuturbiini

text:
Yhdistämällä kaasuturbiini lämmöntalteenottokattilaan, jossa kuumista savukaasuista otetaan lämpöenergiaa esim. kaukolämpöveteen, saadaan kokonaishyötysuhde jopa 90 %:iin.
Mikäli kaasuturbiinivoimalaitos yhdistetään höyrykattilavoimalaitokseen (ns. "kombivoimalaitos") saadaan sähköntuotannon hyötysuhde jopa lähes 60 %:iin. Kokonaishyötysuhde vastapainetuotannossa saadaan 90 %:iin, kun lauhdetuotannossa se on sama kuin sähköntuotannonhyötysuhde.


title: Potkuriturbiini

text: Potkuriturbiini (engl. "turboprop engine", puhekielessä joskus "turboproppi") on lentokoneissa käytettävä kaasuturbiinivoimalaite.


title: Potkuriturbiini

text: Potkuriturbiini on pääperiaatteiltaan samankaltainen kuin suihkumoottori. Suihkumoottorissa (engl. "jet engine" tai "turbojet") pyritään kuitenkin kehittämään työntövoimaa kiihdyttämällä palokaasu korkeaan nopeuteen ja siinä turbiinia käytetään vain moottorin sisäiseen tarkoitukseen eli imuilmaa polttokammioon pumppaavan ahtimen pyörittämiseen. "Puhallinmoottorissa" (engl. "turbofan") turbiinilla pyritään lisäksi ottamaan talteen akselitehoa ohivirtauspuhaltimen käyttöön, joskin merkittävä osa työntövoimasta saadaan edelleen pakokaasuvirrasta. "Potkuriturbiinimoottorissa" pyritään kehittämään mahdollisimman paljon potkuria pyörittävää akselitehoa pakokaasusuihkusta aiheutuvan työntövoiman (ns. jäännöstyöntövoima) ollessa toissijainen. Potkuriturbiineja ja sen kaltaisia voimalaitteita käytetään yleisesti lentokoneiden, helikopterien sekä ilmatyynyalusten moottorina.


title: Potkuriturbiini

text: Potkuriturbiinin ulostuloakseliin on alennusvaihteen välityksellä kytketty potkuri, jonka pyörittämiseen tuotettu akseliteho käytetään. Ulostuloakseli voi olla joko sama akseli, jolla moottorin ahdin ja turbiini pyörivät, tai myös erillinen, yleensä ahdinakselin kanssa sisäkkäinen akseli, jolla on oma turbiininsa (ns. tehoturbiini). Jälkimmäisellä tavalla saadaan toisaalta potkurin ja toisaalta ahtimen ja sitä käyttävän turbiinin (eli ns. kaasugeneraattorin) kierrosluvut riippumattomiksi toisistaan.


title: Potkuriturbiini

text: Potkuriturbiinimoottorin tuottama akseliteho ilmoitetaan yleensä akselihevosvoimina (engl. "shaft horsepower", lyh. "shp"). Käytännössä potkuriturbiinilentokoneissa osa työntövoimasta saadaan myös pakokaasusuihkusta. Mikäli tämä ns. jäännöstyöntövoima halutaan myös ilmaista tehona, käytetään laskennallisesti saatua yksikköä "ekvivalentti akselihevosvoima" (engl. "equivalent shaft horsepower", lyh. "eshp").


title: Potkuriturbiini

text: Lentokoneissa potkuriturbiini on syrjäyttänyt yleisesti mäntämoottorin kaikkein pienimpiä koneita lukuun ottamatta. Ensimmäinen potkuriturbiinilla varustettu sarjatuotantokone oli Vickers Viscount, joka Rolls-Royce Dart-moottoreilla varustettuna osoitti potkuriturbiinin erinomaiset ominaisuudet: se säästi polttoainetta verrattuna suihkumoottoriin ja tarjosi silti saman luotettavuuden. Tehopainosuhde oli myös erinomainen. Lentokoneissa potkuriturbiinin tärkein kilpailija on ohivirtausperiaatteella toimiva suihkumoottori eli puhallinmoottori, joka kehittyi 1970-luvulla.


title: Potkuriturbiini

text: Turbiinimoottoriksi (engl. "turboshaft engine") kutsutaan potkuriturbiinin kaltaista voimalaitetta, jonka akselitehoa käytetään kuitenkin muuhun kuin potkurin pyörittämiseen. Turbiinimoottoria käytetään erityisesti helikoptereissa.


title: Potkuriturbiini

text: Maakäytössä eli varavoimalaitoksissa ja maa- ja merikulkuneuvojen voimanlähteenä nimitetään potkuriturbiinin ja turbiinimoottorin kaltaista voimalaitetta kaasuturbiiniksi.


title: Weird Tales

text: Weird Tales on Yhdysvalloissa ilmestyvä pulp-lehti, joka julkaisee pääasiassa fantasia- ja kauhutarinoita. "Weird Tales" aloitti ilmestymisensä vuonna 1923 ja lopetti 1954, 279 numeron jälkeen. Sittemmin lehteä on useampaan otteeseen yritetty herätellä eloon, nykyään sitä on ilmestynyt jo yli 350 numeroa.


title: Weird Tales

text: Lehden tunnetuin toimittaja oli sen toinen päätoimittaja Farnsworth Wright, joka luotsasi lehteä sen kulta-aikana 1930-luvulla. Kriitikko Juhani Hinkkasen mukaan ”se piti ilmestymisaikanaan, erityisesti päätoimittaja Farnsworth Wrightin kaudella 1924-40, varsin epämuodikkaan kauhukirjallisuuden hengissä ja kasvatti kokonaisen uuden kirjailijasukupolven, jonka vaikutus myöhempään kauhukirjallisuuteen on ollut aivan olennainen.”


title: Weird Tales

text: Lehden ilmestymisaikoihin siihen kirjoittaneiden ennustettiin jäävän tuntemattomiksi ja vaille arvostusta. Nykyään jotkut lehteen kirjoittaneet ovat kuitenkin hyvin tunnettuja ja arvostettuja. Heistä merkittävin on H. P. Lovecraft, joka oli 1900-luvun vaikutusvaltaisin kauhukirjailija. Lovecraftin hirviöjumala Cthulhun lisäksi esimerkiksi Robert E. Howardin luoma Conan barbaari on vakiintunut "Weird Talesin" julkaisemista tarinoista osaksi populaarikulttuuria. Ray Bradbury ja Tennessee Williams olivat myös kirjailijoita, joiden ura alkoi "Weird Talesin" sivuilta.


title: Weird Tales

text: "Weird Tales" alkoi ilmestyä maaliskuussa 1923, kotipaikkanaan Chicago ja päätoimittajanaan Edwin Baird. Lehden ensimmäinen vuosi oli taloudellisesti tappiollinen, mutta uusi kustantaja päätti olla lakkauttamatta lehteä vielä, tarjoten H. P. Lovecraftille päätoimittajan pestiä. Omaa aikaansa vaalineen Lovecraftin kieltäydyttyä päätoimittajaksi Bairdin tilalle otettiin reportteri Farnsworth Wright. Hän toimitti lehteä seuraavat 15 vuotta.


title: Weird Tales

text: Wrightin aikakaudelle sijoittui "Weird Talesin" kulta-aikaa ollut 1930-luku. Hänen panostaan lehden menestykselle pidetään varsin merkittävänä. Näihin aikoihin lehteen kirjoitti monia sittemmin legendaarisiksi tulleita kirjailijoita, jotka loivat lehden maineen. Lukijakunnan keskuudessa "Weird Talesin" vakioavustajista suosituin oli Seabury Quinn; Robert E. Howard ja Edmond Hamilton olivat hänestä seuraavat. Sittemmin Howardin maine on kasvanut kilpailijoitaan suuremmaksi, samoin H. P. Lovecraftin, joka nykyään on ylivoimaisesti tunnetuin "Weird Tales" -kirjailijoista. Howard teki itsemurhan 1936 ja Lovecraft kuoli syöpään seuraavana vuonna. Kolmas suosittu avustaja, Clark Ashton Smith, oli aloittanut novellien kirjoittamisen Lovecraftin kannustamana, mutta kun hänen vanhempansa ja Lovecraft kuolivat lyhyen ajan sisällä, hän lopetti proosan kirjoittamisen. Lovecraftilaisella kauhulla aloittanut Henry Kuttner siirtyi kirjoittamaan fantasiaan yrittäen paikata Howardin jättämää aukkoa, mutta onnistui vain osittain. Tähtiavustajansa menettänyt "Weird Tales" aloitti hitaan alamäen. Vakavasti sairas Wright erosi loppuvuodesta 1939 toimitettuaan lehteä 177 numeroa ja kuoli seuraavana vuonna.


title: Weird Tales

text: Uudeksi toimittajaksi ryhtyi Dorothy McIlwraith, ja "Weird Tales" jatkoi toimintaansa vielä useita vuosia. 1940-luvulla lehteen kirjoittivat muun muassa Ray Bradbury sekä Robert Bloch. "Psykon" kirjoittajana nykyään muistettu Bloch oli aloitellut uraansa teini-ikäisenä jo edeltävällä vuosikymmenellä – myös Blochin oli kirjoittamaan suostutellut alun perin H. P. Lovecraft. Bradburyä taas oli avustanut 1930-luvulla Henry Kuttner. Niin ikään "Weird Talesiin" kirjoittaneen kollegansa C. L. Mooren kanssa avioitunut Kuttner jatkoi tarinoiden kirjoittamista vaimonsa kanssa. Muita 1940-luvun vakioavustajia olivat Fritz Leiber ja Theodore Sturgeon. "Weird Tales" ei kuitenkaan enää saavuttanut aiemman kaltaista menestystä, ja sen ilmestyminen loppui syyskuussa 1954, yhteensä 279 numeron, satojen kirjailijoiden ja yli 2 000 julkaistun tarinan jälkeen.


title: Weird Tales

text: "Weird Talesin" lakkauttamisen jälkeen lehteä yritettiin herätellä eloon monta kertaa. "Weird Tales" -nimellä ilmestyi 1970-luvulla neljä uutta numeroa ja 1980-luvun alussa neljä pokkaria. Joukko toimittaja-kustantajia, George H. Scithers, Darrell Schweitzer ja John Gregory Betancourt, perustivat lehden uudelleen 1988 minkä jälkeen se on ilmestynyt melko säännöllisesti huolimatta useista muutoksista ilmestymismuodossa ja -tiheydessä. Myös lehden omistaja on vaihtunut useasti. Sen nykyinen päätoimittaja on Ann VanderMeer ja sitä on ilmestynyt lähes sata uutta numeroa. Nimekkäimpiä nykyisen "Weird Talesin" julkaisemista kirjailijoista ovat Tanith Lee, Ramsey Campbell, Thomas Ligotti ja Nina Kiriki Hoffman.


title: Höyryturbiini

text: Höyryturbiini on lämpövoimakone, jolla korkeapaineisen vesihöyryn kokonaisentalpia muunnetaan mekaaniseksi energiaksi, akselin pyörimisenergiaksi. Tätä energiaa muunnetaan akseliin yhdistetyllä generaattorilla sähköenergiaksi.


title: Höyryturbiini

text: Ensimmäisen tunnetun höyryturbiinin rakensi muinaiskreikkalainen tiedemies Heron Aleksandrialainen noin vuonna 50. Kysymyksessä oli enemmän leikkikalua muistuttava tieteellinen koelaite, mutta se oli kuitenkin aito höyryturbiini.


title: Höyryturbiini

text: Höyryturbiini nykyaikaisessa muodossaan on irlantilaisen insinöörin Charles A. Parsonsin keksintö vuodelta 1884. Hän rakensi ensimmäisen höyryturbiinin, joka menestyi kaupallisesti ja joka mullisti merisodankäynnin ja mahdollisti entistä nopeampien ja suurempien sotalaivojen rakentamisen. Parsons sai keksinnölleen julkisuutta vuonna 1897, kun hänen rakentamansa pienikokoinen "Turbinia"-alus osallistui kuningatar Viktorian hallitsijakauden 60-vuotisjuhlan laivastokatselmukseen kymmentuhantisen katsojajoukon edessä.


title: Höyryturbiini

text: Mäntähöyrykonetta paljon tehokkaampi höyryturbiini mullisti sähköntuotannon. Tasavirtaa tuottavaan dynamoon suoraan kytketty höyryturbiini eli turbogeneraattori voi pyöriä hyvinkin nopeasti, koska se ei ole sidottu generaattorin navoista johtuvaan vaihtovirran tahtiin. Vuonna 1899 Parsonsin yritys toimitti 1 MW:n turbogeneraattorin Saksaan Elberfeldiin.


title: Höyryturbiini

text: Ensimmäisen voimalakäyttöön suunnitellun höyryturbiinin valmisti ruotsalainen Gustaf de Laval 1885 .


title: Höyryturbiini

text: Höyryturbiinissa höyrynpaine työntää turbiinin siipipyörän liikkeelle. Suuremman vaikutuspinta-alan vuoksi höyryturbiinin hyötysuhde voittaa mäntähöyrykoneen moninkertaisesti.


title: Höyryturbiini

text:
Höyryturbiinit ovat useimmiten
aksiaalisia eli höyryn virtaussuunta on akselin suuntainen. Turbiini koostuu
useista vaiheista, joiden avulla muutetaan höyryn lämpöenergia mekaaniseksi
liike-energiaksi eli akselin pyörimisenergiaksi. Yhdessä vaiheessa on
paikallaan pysyvä staattorisiivistö ja pyörivä akseliin kiinnitetty
roottorisiivistö. Höyryn nopeus kasvaa staattorisiivistössä sen paisuessa
alempaan paineeseen. Höyry ohjataan roottorisiivistöön, joka on suunniteltu
hyödyntämään höyryn sisältämä liike-energia mahdollisimman hyvin. Höyry
pyörittää roottorisiivistöä, jolloin höyryn liike-energia siis muuttuu akselin
mekaaniseksi pyörimisenergiaksi.


title: Höyryturbiini

text:
Paisuessaan alempaan paineeseen
höyryn tilavuus kasvaa rajusti, jolloin jokaisen vaiheen paisuntatilan tulee
olla edellistä suurempi. Samasta syystä voidaan turbiini jakaa eri osiin
esimerkiksi korkeapaineturbiiniin ja matalapaineturbiiniin. Höyryn paisuessa
myös sen lämpötila laskee.


title: Höyryturbiini

text: Lähes kaikki nykyään käytössä olevat höyrykäyttöiset laivat toimivat turbiini- tai turbosähkökoneistolla. Suurimmat höyryalukset ovat USA:n laivaston ydinkäyttöiset lentotukialukset, joissa höyrykattilana toimii ydinreaktori. Mäntäkoneisiin verrattuna höyryturbiinilla saavutetaan paljon tasaisempi käynti laivoissa. Tämän vuoksi höyryturbiinit olivat laajalti käytössä matkustajalaivoissa 70-luvulle saakka.


title: Höyryturbiini

text: Maassa käytetystä sähköstä suurin osa tuotetaan höyryturbiineilla. Voimalaitoksissa höyryturbiinia käytetään pyörittämään generaattoria, joka synnyttää sähkovirran. Höyryturbiinit jaetaan turbiinista tulevan höyrynpaineen perusteella lauhdeturbiineihin ja vastapaineturbiineihin. Höyryturbiinit voidaan jaotella myös höyryn syöttösuunnan suhteen aksiaaliturbiineihin ja radiaaliturbiineihin.


title: Höyryturbiini

text: Höyry voidaan tuottaa joko aurinkoenergian keinoin, polttamalla höyrykattilassa polttoainetta, kuten fossiilisia polttoaineita, biomassaa tai kaupunkijätettä tai ydinreaktorilla. Tulistettu höyry johdetaan ensin turbiinin korkeapaineosaan, jossa se luovuttaa enimmän osan entalpiastaan. Se kulkee edelleen laajentuen keskipainesiivistöön ja matalapainesiivistöön.


title: Höyryturbiini

text: Höyryturbiinin itsensä mekaaninen hyötysuhde on jopa 0,9 - 0,96, joka tarkoittaa akselista saadun ja höyrystä otetun energian suhdetta. Jäljelle jäänyt, turbiinista poistuva höyry, sisältää usein 60 % kattilasta saadun höyryn energiasta . Jäljelle jäänyttä lauhdelämpöä voidaan edelleen käyttää lämmitykseen, vaikkapa kaukolämpöverkkoon. Näin päästään jopa 0,85:n kokonaishyötysuhteeseen.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeri (, , ”itämeri”, ) on merialue Tyynenmeren länsireunalla. Se rajautuu idässä Japanin saariin, lännessä Korean niemimaahan ja pohjoisessa Venäjän kaukoidän rannikkoon ja Sahaliniin. Meri on 978 000 neliökilometrin laajuinen ja sen keskisyvyys on 1 752 metriä. Meren syvin kohta on 3 742 metrin syvyydessä.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeri koostuu kolmesta pääaltaasta, joista suurin ja syvin on pohjoinen Japanin allas. Meri yhdistyy viereisiin merialueisiin vain suhteellisen kapeiden salmien kautta. Japaninmeri on tärkeä kalastusalue ja sen alla sijaitsee myös maakaasua, öljyä ja mineraaleja. Meri on ollutkin Japanin ja Korean välisen aluekiistan näyttämönä sen jälkeen, kun Korean tasavalta miehitti Liancourtsaaret vuonna 1954.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeri on suurin piirtein ellipsin muotoinen. Se yhtyy etelässä Tsushimansalmen ja Koreansalmen kautta Itä-Kiinan mereen, idässä Kanmonsalmen kautta Seton sisämereen sekä Tsugarunsalmen kautta Tyyneenmereen ja pohjoisessa La Perousen ja Tatariansalmen kautta Ohotanmereen. Vettä meri saa erityisesti Koreansalmen kautta, kun taas pohjoisessa sitä virtaa merestä pois. Salmet ovat geologisesti suhteellisen uusia, ja niistä vanhimmat, Tsugarunsalmi ja Tsushimansalmi, syntyivät neogeenikaudella noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten. Uusin on vuorostaan vain noin 60 000–11 000 vuotta vanha La Perousen salmi, jonka syntyminen katkaisi mammuttien muuton Hokkaidōn saarelle.


title: Japaninmeri

text: Venäjän ja Korean niemimaan puolella meren alla on vain kapea mannerjalusta. Japanin puolella jalustat ovat laajempia ja niissä on enemmän pinnanmuotoja. Japaninmeri jakautuu kolmeen altaaseen, joista suurin on pohjoinen Japaninallas; kaakossa sijaitsee Yamatonallas ja lounaassa Tsushimanallas.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeri on ilmastoltaan suhteellisen lämmin. Kylmä pohjoinen ilmamassa ja lämmin eteläinen subtrooppinen Tsushimanvirran ilmamassa kohtaavat meren alueella: talvella luoteismonsuuni tuo Japaniin kylmää ilmaa ja maan vuoristoisella länsirannikolla sataa paljon lunta. Kesällä meren yli puhaltava lämmin eteläinen monsuuni aiheuttaa sumua puhaltaessaan kylmien merivirtojen yli. Meren pohjoisin osa jäätyy talvella.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeri on tärkeä kalastusalue. Kalastus keskittyy meren pohjois- ja kaakkoisosiin, mutta kaikki sitä ympäröivät maat (Japani, Etelä-Korea, Pohjois-Korea ja Venäjä) kalastavat sen alueella voimakkaasti. Muihin luonnonvaroihin kuuluvat meren pohjan magnetiittihiekka ja Japanin ja Sahalinin rannikoilla sijaitsevat maakaasu- ja öljykentät. Japaninmeren yli ei käydä erityisen paljon kauppaa, sillä suurin osa Japanin kaupasta suuntautuu muualle, mutta kauppa on lisääntynyt Etelä-Korean talouden voimakkaan kasvun ja Venäjän kanssa solmittujen kauppasopimusten myötä. Tärkeitä Japaninmeren satamia Etelä-Korean rannikolla ovat Busan, Ulsan ja Pohang, Venäjällä taas Vladivostok, Nahodka ja Vostotšnyi. Japanin tärkeimmät satamat sijaitsevat maan Tyynenmeren puoleisella rannikolla.


title: Japaninmeri

text: Historiallisesti Japaninmeri on toiminut Japanin suojana ulkomaiden hyökkäyksiä vastaan. Eurooppalaiset alkoivat tutkia merta ensi kerran 1700-luvulla, ja La Perousen salmi on nimetty heistä ensimmäisten joukkoon kuuluneen Perousen kreivin Jean-François de Galaupin mukaan. Japani aloitti meren laajamittaisen tutkimisen vuonna 1928.


title: Japaninmeri

text: Japaninmeressä sijaitsevat Liancourtsaaret (, ) ovat olleet Japanin ja Etelä-Korean välisen aluekiistan kohteena. Etelä-Korea otti saaret haltuunsa vuonna 1954.


title: Japaninmeri

text: Osa merialueesta on nykyään kansainvälistä vesialuetta, joka ei kuulu Koreoille, Japanille tai Venäjällekään. International Hydrographic Bureau virallisti vuonna 1929 nimen ”Japaninmeri” ("Sea of Japan"), kun Korea oli Japanin siirtomaavallan alla. Eteläkorealaiset kutsuvat merta ”Itämereksi” (), Pohjois-Koreassa on käytössä pidempi nimi ”Korean itämeri” ().


title: Japaninmeri

text: Korealaiset sanovat omakielisen nimen olevan meren vanhin nimi. Nimeä ”Japaninmeri” korealaiset paheksuvat, koska katsovat sen viittaavan Japanin miehitysaikaan 1910–1945 ja siihen, että meri kuuluu Japanille. Vuonna 1992 Koreat vaativat YK:n paikannimikonferenssissa nimen uudelleen arvioimista. Japaninmeri on ollut käytössä useissa kielissä jo satoja vuosia, Suomessakin viimeistään 1860-luvulta saakka. Myös YK käyttää nimitystä ”Japaninmeri”. Vuonna 1977 YK:n paikannimikonferenssi päätti, että jos alue ulottuu useamman valtion alueelle, eikä nimestä päästä sopuun, tulisi kansainvälisissä kartoissa ja julkaisuissa esittää kaikki vaihtoehtoiset nimet. Koreat vaativat, että englanniksi merestä tulisi käyttää nimeä "East Sea" tai "East Sea of Korea" (eli Itämeri tai Korean itämeri), rinnalla mahdollisesti nimeä "Sea of Japan". Japani vastustaa muutosta, koska osa alueesta on kansainvälistä vesialuetta ja vetoaa myös siihen, että "Sea of Japan" on kansainvälisesti hyväksytty vakiintunut nimi ja että nimen muuttaminen aiheuttaisi sekaannusta.


title: Japaninmeri

text: Kansainvälisen merikartoitusjärjestön IHO:n julkaisusta "S-23 Limits of Oceans and Seas" on voimassa sen kolmas laitos vuodelta 1953. Julkaisussa käytetään merestä nimeä "Japan Sea". Kiista on vaikeuttanut julkaisun päivittämistä. IHO:n jäsenmaiden edustajien työryhmä on koettanut kiirehtiä uuden laitoksen julkaisua, ja on esittänyt sekä "East Sea" -nimeä rinnakkaisnimeksi sekä täysin uuden nimen valitsemista kansainväliseksi nimeksi.


title: Kansanturvamusiikkikomissio

text: Kansanturvamusiikkikomissio eli KTMK on Oulussa vuosina 1983-1986 vaikuttanut rock-yhtye. Yhtye julkaisi olemassaolonsa aikana kaksi levyä, LP:n "666" (1985) sekä EP:n "Seitsemäs pasuuna" (1986). Lisäksi yhtyeen musiikkia kuullaan vuonna 1984 julkaistulla kokoelmalla "Yalta Hi-Life".


title: Kansanturvamusiikkikomissio

text: Yhtyeen hajottua keväällä 1986 osa yhtyeen jäsenistä perusti uuden yhtyeen Radiopuhelimet, joka toimii edelleen. Radiopuhelimet on soittanut joitain kertoja pelkistä KTMK:n biiseistä koostuvia keikkoja, joista yksi on julkaistu DVD:nä. Radiopuhelimet on levyttänyt KTMK:n kappaleet "K" sekä "Joskus olen leivonnainen", joista aiempaa KTMK ei levyttänyt olemassaolonsa aikana.


title: Australianvesirotta

text: Australianvesirotta ("Hydromys chrysogaster") on alkuperäinen australialainen istukkanisäkäs.


title: Australianvesirotta

text: Australianvesirotan väritys vaihtelee lähes mustasta kullanruskeaan ja tummanharmaaseen. Alapuoli voi olla ruskea, keltainen, valkea tai jopa kirkkaan oranssi.


title: Australianvesirotta

text: Pituus: 23-37 cm Hännän pituus: 23-35 cm Paino: 0,3-1,3 kg


title: Australianvesirotta

text: Australianvesirotan levinneisyysalue kattaa Australian, Tasmanian ja Uuden-Guinean sekä lukuisia läheisiä saaria, kuten Obi Islandin. Laji elää joissa ja jokisuistoissa, seisovissa vesissä sekä soilla.


title: Australianvesirotta

text: Australianvesirotta voi lisääntyä ympäri vuoden. Huippu on kuitenkin keväällä ja kesällä. Naaras synnyttää lyhyen tiineyden päätteeksi pesäänsä jopa 7 poikasta. Vastasyntyneet pennut ovat kaljuja, sokeita ja avuttomia sekä täysin riippuvaisia emonsa tarjoamasta ravinnosta ja suojasta. Huolenpito jälkeläisistä on vaativaa, ja emo viettääkin liki kaiken aikansa niiden parissa. Saalistamassa se käy lyhyesti yöllä. Pennut avaavat silmänsä kaksiviikkoisina ja alkavat pian tutkia pesää ja sen lähiympäristöä. Kuukauden vanhoina ne vieroitetaan, mutta vasta kuukautta myöhemmin ne itsenäistyvät.


title: Australianvesirotta

text: Australianvesirotta etsii ravintonsa enimmäkseen joen tai kosteikon pohjalta. Se sukeltaa silmät auki ja näkee mainiosti myös veden alla. Herkät viiksikarvat auttavat havaitsemaan saaliseläimen liikkeitä. Tarkan näkö- ja tuntoaistinsa ansiosta australianvesirotta pystyy pyydystämään ravinnokseen monenlaisia otuksia: vesihyönteisiä ja niiden toukkia, kaloja, äyriäisiä, simpukoita, sammakoita, ja kilpikonnia. Uhrinsa se kiikuttaa pintaan, ja asettuu aterioimaan suosikkitukilleen tai -kivelleen tai rannalle paikalle, jossa saa ahmia rauhassa.


title: Sininen enkeli

text: Sininen enkeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Mylly (kauppakeskus)

text: Mylly on Raisiossa sijaitseva kauppakeskus. Se on Varsinais-Suomen suurin kauppakeskus. Myllyssä sijaitsee Prisma-hypermarket, Sokos-tavaratalo sekä noin 150 erikoisliikettä. Mylly aloitti toimintansa lokakuussa 2001. Myllyntori sai kokonaan uuden ilmeen syksyllä 2009. Kauppakeskusta laajennettiin 2016 lähes sadalla liikkeellä ja uudella pysäköintialueella.


title: Mylly (kauppakeskus)

text: Turusta ja Raisiosta pääsee Myllyyn busseilla 220 ja 221 (Turku–Ihala–Raisio–Mylly) sekä 300 (Turku–Kuninkoja–Mylly–Raisio–Petäsmäki).


title: Mylly (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen pysäköintitiloissa on tilaa noin 3000 autolle. Pysäköintitilat ovat jakautuneet kolmeen kerrokseen, joista kaksi alinta on katettu .Syksyllä 2009 pysäköintitilojen 1 ja 2 väliin valmistui liukuportaat, joista pääsee suoraan alaovelle. Myös suuri osa ostoskärryistä siirtyi liukuporrastilaan. Lisäksi kauppakeskuksen edessä on ulkopaikoitusalue. Myllyyn pääsee autolla Turun ohikulkutieltä (kt 40). Ohikulkutielle pääsee valtateiltä 1 (Turku–Helsinki), 8 (Turku–Pori–Vaasa–Kokkola–Oulu), 9 (Turku–Tampere–Jyväskylä–Kuopio–Joensuu-Niirala) ja 10 (Turku–Forssa–Hämeenlinna-Tuulos).


title: Mylly (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen tunnistaa kauaksi näkyvästä maamerkistä, mainostornista, jonka päässä pyörii kaksi suomalaisvalmisteista tuuliturbiinia.


Mylly (kauppakeskus)


title: Viisikko

text: Viisikko () on englantilaisen nuortenkirjailija Enid Blytonin luoma rikosarvoituksia ratkaiseva lapsiryhmä. 1940–1960-luvuilla kirjoitetut Viisikko-romaanit ovat tunnetuimpia Blytonin useista samankaltaisista kirjasarjoista.


title: Viisikko

text: Viisikon jäseniä ovat sisarukset Leo, Dick ja Anne sekä heidän serkkunsa Pauli – poikatyttö, jonka oikea nimi on Paula, mutta hän haluaa, että häntä kutsutaan Pauliksi – ja hänen koiransa Tim, joka on lyhenne Timmystä. Sisarukset tulevat säännöllisesti viettämään lomaa maaseudulle setänsä ja tätinsä luokse. Joka kerta yhdessä ollessaan viisikko sekaantuu johonkin seikkailuun.


title: Viisikko

text: Enid Blyton on myöntänyt, että kirjan henkilöhahmoista Pauli muistuttaa eniten häntä itseään.


title: Viisikko

text: Viisikko-kirjoista on tehty useita painoksia. Suomalainen kustantaja on Tammi. Viisikosta on myös tehty televisiosarjoja ja tietokonepeli, sekä ranskalaisten tekemiä Sarjakuva-Viisikko.


title: Viisikko

text: Viisikosta tehtiin kaksi tanskalaista elokuvaa: "Viisikko ja vakoojat" (De fem og spionerne, 1969, pohjautuu romaaniin Viisikon uudet seikkailut) ja "Viisikko pulassa" (De fem i fedtefadet, 1970, pohjautuu samannimiseen romaaniin). Kirjasarjasta on tehty pari televisiosarjaa 1970- ja 1990-luvuilla. Vuosina 1978-1979 Viisikosta tehtiin suosittu televisiosarja, jota Suomessa esitti Mainostelevisio.


title: Viisikko

text:
Viisikon englantilainen kustantaja Hodder & Stoughton julkaisee kymmenestä Viisikosta kielellisesti nykyaikaistetut versiot, joista ensimmäinen, "Five on a Treasure Island", ilmestyi elokuussa 2010. Muokkausta on vastustanut muun muassa Enid Blyton Societyn puheenjohtaja Tony Summerfield.
Suomalainen Tammi ei kuitenkaan ole lähtenyt uudistamaan teosten kieltä, ja vuonna 2016 ilmestyvät uudet käännöksetkin, "Viisikon uudet seikkailut" ja "Viisikko karkuteillä", tehdään alkuperäisteoksista, tosin ei ammattivoimin vaan opiskelijatyönä.


title: Viisikko

text: Pauli on alkuperäisissä englanninkielisissä tarinoissa nimeltään Georgina, jota kutsutaan nimellä George. Leo puolestaan on alkuperäisissä tarinoissa nimeltään Julian.


title: Kraft Foods

text: Kraft Foods (nimetty James Lewis Kraftin mukaan) oli maailman kolmanneksi suurin elintarviketeollisuuden yhtiö Unileverin ja Nestlén jälkeen. Kraft Foodsin pääkonttori sijaitsi Glenview'ssä, Chicagon liepeillä Yhdysvalloissa.


title: Kraft Foods

text: Vuonna 2012 Fazer osti takaisin Kraft Foodsille vuonna 2002 myymänsä Vantaalla toimivan keksintuotannon. Kauppaan sisältyvät muun muassa tuotemerkit Jyväshyvä ja Carneval.


title: Kraft Foods

text: Samana vuonna Kraft Foods jakautui kahtia: Mondelez International -yhtiöksi ja Kraft Foods Group -yhtiöksi. Kraft Foods Group yhdistyi H. J. Heinz Companyn kanssa vuonna 2015 muodostaen Kraft Heinz -yhtiön, josta tuli Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin elintarvikeyhtiö.


title: Kraft Foods

text: Suomessa tunnettuja tuotemerkkejä ovat muiden muassa:


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Sininen enkeli (, ) on Josef von Sternbergin ohjaama saksalainen elokuva vuodelta 1930. Se perustuu Heinrich Mannin vuonna 1905 ilmestyneeseen romaaniin "Professor Unrat" ('Professori Roska'), joka suomennettiin vasta vuonna 1981 nimellä "Sininen enkeli", tunnetun elokuvan mukaan. Se oli naispääosaa esittäneen Marlene Dietrichin kansainvälinen läpimurtoelokuva. Dietrichin elokuvassa laulamasta kappaleesta "Ich bin von Kopf bis Fuß auf Liebe eingestellt" / "Falling in Love Again" tuli ikivihreä ja yksi Dietrichin tunnetuimmista lauluista.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sininen enkeli" kuvattiin samanaikaisesti sekä saksaksi että englanniksi.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Elokuva kertoo professori Immanuel Rathin (Emil Jannings) tarinan. Oppilaidensa avoimesti halveksuma Rath on opettajana saksalaisessa lukiossa. Rathille selviää, että osa hänen oppilaista käy yökerhossa nimeltä "Der Blaue Engel". Rath menee itse käymään yökerhoon, jossa hän rakastuu seksikkääseen kabaree-laulajattareen Lola-Lolaan (Dietrich). Rath taivuttelee Lolan menemään naimisiin kanssaan ja luopuu opettajan toimestaan. Rath liittyy Lolan kiertävään kabareehen ja ryhtyy esiintymään klovnina. Kun kabaree saapuu Rathin kotikaupunkiin, Rath suorittaa osuutensa show'sta vastustellen. Rathin esitys on fiasko, ja hän tulee täysin nöyryytetyksi. Samana iltana Rathille selviää, että Lolalla on suhde show'n akrobaatin kanssa. Rath karkaa yöhön, ja hänet löydetään myöhemmin vanhasta luokkahuoneestaan itsemurhan tehneenä.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Josef von Sternberg saapui Hollywoodista Berliiniin elokuussa 1929. UFAn Erich Pommer oli kutsunut von Sternbergin ohjaamaan Emil Janningsin seuraavan elokuvan. Janningsin ja von Sternbergin edellinen yhteistyö elokuvassa "Viimeinen määräys" (1928) oli tuonut Janningsille ensimmäistä kertaa jaetun parhaan miespääosan Oscar-palkinnon. Von Sternberg hylkäsi kuitenkin oitis Rasputinista kertovan elokuvan. Jannings ehdotti pian Heinrich Mannin vuonna 1905 ilmestynyttä romaania "Professor Unrat" ("Professori Roska", vasta vuonna 1981 käännetty suomeksi nimellä "Sininen enkeli"), mikä sai kaikkien osapuolien hyväksynnän. Kuukauden kuluttua Mann antoi luvan sovittaa puolet romaanista. Sovittamatta jäi romaanin koko jälkipuolisko, jossa professori Rath kostaa yhteiskunnalle. Sen sijaan elokuvalle kirjoitettiin uusi, traaginen loppu. Käsikirjoittajaksi palkattiin Robert Liebmann. Von Sternbergin mukaan alkuteksteissä mainitut kaksi muuta käsikirjoittajaa Carl Zuckmayer ja Karl Vollmöller vain lainasivat nimensä, jotta vaikuttaisi siltä, että saksalaista romaania olisi ollut sovittamassa myös saksalaisia. Vollmöller on myöntänyt tämän, kun taas Zuckmayer on sanonut kirjoittaneensa käsikirjoitusta.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sininen enkeli" kuvattin UFAn studioilla marras- ja joulukuussa 1929. Lola-Lolan rooliin oli jo palkattu Käthe Haack, kun von Sternberg tapasi Marlene Dietrichin, jolle rooli lopulta meni. Kuvausten aikana von Sternberg keskittyikin juuri Dietrichin hahmoon, vaikka elokuvan varsinainen päätähti oli Emil Jannings.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin samanaikaisesti sekä saksaksi että englanniksi. Äänielokuvan alkuvuosina käytäntö oli varsin yleinen, sillä jälkiäänitystekniikka oli vielä lapsenkengissään. Jos elokuvalle haluttiin taata kansainvälinen levitys, siitä tehtiin myös englanninkielinen versio. Elokuva leikattiin tammikuussa 1930, ja elokuva oli valmis helmikuussa 1930.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Elokuvan alkuperäisen musiikin on säveltänyt Friedrich Hollaender ja sanoitukset tehnyt elokuvan käsikirjoittaja Robert Liebmann. Marlene Dietrichin ääniala oli rajallinen, ja Hollaender joutuikin säveltämään kappaleet vastaamaan Dietrichin laulukykyjä. Samalla syntyi Dietrichille tyypillinen laulutyyli, jota hän käytti pitkään jatkuneella laulajanurallaan. Dietrichin elokuvassa laulamasta kappaleesta ”Ich bin von Kopf bis Fuß auf Liebe eingestellt” / ”Falling in Love Again” tuli ikivihreä ja yksi hänen laulajanuransa tavaramerkkilauluista. Elokuvan laulut ovat:


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sinisen enkelin" ensi-ilta oli Berliinissä 31. maaliskuuta 1930, ja elokuva sai kriitikoilta ihastuneen vastaanoton. Varietyn kriitikko moitti Saksan ensi-illan jälkeen elokuvan mahtipontista tempoa mutta kiitti Janningsin ja Dietrichin poikkeuksellista näyttelijäntyötä ja von Sternbergin hienovaraista ohjausta.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sinisen enkelin" uusintaensi-iltaa varten 1947 elokuvasta leikattiin 90-minuuttinen versio. Lyhennetty versio korosti Dietrichin roolia Janningsin roolin kustannuksella. Alkuperäisistä negatiiveista tehty ja alkuperäisen pituinen kopio sai ensi-iltansa 13. heinäkuuta 2001.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Englanninkielisen version "The Blue Angel" pituus on 95 minuuttia. Erikieliset kohtaukset kuvattiin peräjälkeen, mutta niissä on muitakin eroja kuin kieli. "Blue Angelin" kuvaustapa oli erilainen, ja siinä on lähikuvia, joita ei ole saksankielisessä versiossa. Useissa arvioissa englanninkielistä versiota pidetään huonompana lähinnä näyttelijöiden puutteellisten englannin taitojen takia.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sininen nenkeli" on nykyään klassikkoelokuvan asemassa lähinnä siksi, että se aloitti Marlene Dietrichin kansainvälisen uran ja toisaalta siksi, että Lola-Lolan roolin vuoksi Dietrichistä tuli elokuvahistorian ikoni, joka on verrattavissa Charles Chaplinin kulkuriin ja Marilyn Monroeen "Kesäleskessä". Dietrich ja von Sternberg tekivät yhdessä Hollywoodissa saman tien vielä kuusi elokuvaa. Kaikki nämä Dietrichin roolit olivat periaatteessa enemmän tai vähemmän toisintoja Dietrichin roolista "Sinisessä enkelissä" ja vain vahvistivat Dietrichin asemaa myös Hollywood-elokuvan ikonina.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: "Sinistä enkeliä" pidetään myös varhaisen äänielokuvan mestariteoksena, koska siinä käytettiin ennennäkemättömällä tavalla ääntä tunnelman tiivistäjänä ja henkilöhahmojen luonnehdinnassa.


title: Sininen enkeli (elokuva)

text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänesti kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Sininen enkeli" oli mukana yhdellätoista listalla.


title: Kultapanda

text: Kultapanda ("Ailurus fulgens") eli pikkupanda tai kissakarhu on petoeläinten lahkoon kuuluva nisäkäslaji. Kultapanda on kaikkiruokainen eläin, mutta sen pääravintona on bambu. Kultapanda on noin puolen metrin pituinen, hännän kanssa noin metrin. Kultapanda on vaarantunut eläinlaji. Sitä tavataan luonnonvaraisena ainoastaan Himalajan alueella, aivan eteläisessä Kiinassa ja Pohjois-Myanmarissa. Kultapandoja arvioidaan olevan noin 2 500 yksilöä, mutta määrä vähenee jatkuvasti elinympäristön pirstoutumisen ja metsästyksen vuoksi. Kultapanda on sukunsa ja heimonsa ("Ailuridae") ainoa nykyisin elävä laji. Se jakautuu kahteen alalajiin.


title: Kultapanda

text: Kultapandan ruumiin pituus on noin 50–64 senttimetriä ja hännän 28–50 senttimetriä. Paino 3–6 kilogrammaa. Sen turkki on tuuhea ja väritykseltään ruskea-musta, mutta naamassa on vaihteleva määrä valkoista. Hännässä väritys vaihtelee jaksoittaisesti siten, että hännässä näyttäisi olevan peräkkäin useita renkaita.


title: Kultapanda

text: Kultapanda on erikoistunut käyttämään ravinnoksi bambua, ja sillä onkin kaarevat ja terävät puoliksi sisäänvedettävät kynnet, joilla se tarttuu lehtiin ja muuhun ravintoon sekä kiipeää puita. Isopandan lailla kultapandalla on ”valepeukalo”, joka on varsinaisesti ranneluun pidentymä.


title: Kultapanda

text: Kultapanda on hämäräajan eläin, se liikkuu pääosin aamuisin ja iltaisin ja yöllä. Kultapandat elävät yksinään tai pareittain. Niillä on reviireillään vakituiset lepo- ja nukkumispaikat, yleisimmin luolassa, tiheässä oksistossa tai ontossa puussa.


title: Kultapanda

text: Kultapandat pystyvät lisääntymään 18 kuukauden ikäisinä ja ovat täysikasvuisia 2–3-vuotiaina. Aikuiset kultapandat ovat luonnossa harvoin tekemisissä toistensa kanssa paitsi paritellessaan. Sekä uroksilla että naarailla voi olla useampi parittelukumppani lisääntymisaikana, joka kestää tammikuun puolestavälistä maaliskuun alkuun.


title: Kultapanda

text: Naaras synnyttää pesään 1–4 sokeaa poikasta. Ne avaavat silmänsä 7–9 päivän vanhoina ja lähtevät pesästä 45 päivän kuluttua. Emo hoitaa pentuja noin kahdeksan kuukauden ajan.


title: Kultapanda

text: Kultapandan pääravintoa ovat bambunversot, mutta ne syövät myös ruohoa, juuria, jäkäliä, hedelmiä, kasviksia, hyönteisiä sekä linnunmunia ja -poikasia.


title: Kultapanda

text: Bambunversot sulavat kultapandan ruoansulatuskanavassa bambunlehtiä paremmin; kesällä ja syksyllä bambuversot sulavat parhaiten, keväällä kohtalaisesti ja talvella heikoimmin. Tämä vaihtelu on yhteydessä bambun ravintokoostumukseen. Kultapandan ruoansulatuselimistö käsittelee ja sulattaa bambua heikosti, erityisesti sen sisältämää selluloosaa ja soluseinärakenteita. Selvitäkseen sen täytyy syödä suuria määriä bambukasvin ohkaisia lehtiä ja versoja. Päivittäisen määrän tulee olla yli 1,5 kiloa tuoreita lehtiä ja neljä kiloa tuoreita versoja. Syöty ruoka kulkeutuu ruoansulatuskanavan läpi melko nopeasti (noin 2–4 tunnissa), jotta ravintoaineiden saanti olisi suurin mahdollinen.


title: Kultapanda

text: Kultapandat pystyvät maistamaan keinotekoisia makeutusaineita, kuten aspartaamia, ollen ainoita siihen pystyviä kädellisiin kuulumattomia eläimiä.


title: Kultapanda

text: Kultapandat elävät Himalajan vuoristoalueella Nepalissa, Etelä-Tiibetissä, Myanmarissa ja Koillis-Intiassa. Lisäksi niitä on tavattu Kiinan Yunnanin ja Sichuanin maakunnista. Sichuanin alueen uskotaan olleen kultapandojen, kuten myös muiden eläinlajien, turva-alue (refugio) viimeisen jääkauden aikaan. Brahmaputra-joen uskotaan eristäneen kultapandat kahteen osapopulaatioon, jotka ovat kehittyneet eri alalajeiksi. Aiemmin kultapandojen levinneisyysalue ulottui etelämmäksi Intiaan ja pohjoisemmaksi Kiinaan kuin nykyään.


title: Kultapanda

text: Kultapandat viihtyvät lauhkean vyöhykkeen lehti- ja havumetsissä, joiden lämpötila on 10–25 °C:n välillä. Vuotuisen lämpötilavaihtelun takia kultapandat siirtyvät vuorenrinteillä ylös tai alas sopivaan lämpötilaan. Tämän vuoksi kultapandoja on nähty jopa 2 200–4 800 metrin korkeudessa. Kultapandat liikkuvat myös ravinnon saatavuuden mukaan etenkin bambun perässä. Ne elävät samoilla alueilla isopandan kanssa, joka samoin on erikoistunut bambun syömiseen.


title: Kultapanda

text: Kultapandoja on monissa eläintarhoissa ympäri maailmaa, Suomessa sekä Korkeasaaren eläintarhassa että Ähtärin eläinpuistossa. Ähtäriin ensimmäinen kultapandanaaras saapui kesäkuussa 2015.


title: Kultapanda

text: Kultapandaa ensisijaisesti uhkaavat pyydystäminen tappaen tai henkiin jätettynä, elinympäristön huononeminen johtuen kilpailusta karjaeläinten kanssa sekä metsien häviäminen, mikä johtaa elinympäristön katoamiseen ja pirstoutumiseen. Näiden tekijöiden suhteellinen vaikutus eri alueilla vaihtelee, eikä sitä tunneta hyvin. Esimerkiksi Intiassa suurin uhka vaikuttaa olevan elinympäristön katoaminen, ja sitä seuraa toiseksi suurimpana uhkana salametsästys. Sen sijaan Kiinassa suurin uhka näyttää olevan metsästys ja salametsästys. Viimeisen 50 vuoden aikana Kiinan kultapandapopulaation on havaittu laskeneen 40 prosenttia, ja Himalajan läntisten alueiden kultapandapopulaatioita pidetään määrältään alhaisempana.


title: Kultapanda

text: Kultapanda kuuluu CITES-sopimuksen ensimmäisen liitteen eläinlistaan. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut kultapandan vaarantuneeksi lajiksi vuodesta 2008, koska koko maailman kultapandapopulaation arvioidaan olevan noin 10 000 yksilöä ja kanta laskee yhä.


title: Kultapanda

text: Arviot koko maailman kultapandapopulaatiosta vaihtelevat alle 2 500 yksilöstä noin 16 000–20 000 yksilöön. Vuonna 1999 kokonaispopulaation arvioitiin olevan Kiinassa 3 000–7 000 eläintä. Vuonna 2001 Intian kultapandapopulaation arvioitiin luonnossa olevan 5 000–6 000 yksilöä. Nepalissa on arvioiden mukaan vain muutamia satoja yksilöitä. Bhutanista ja Burmasta ei ole populaatiotietoja.


title: Kultapanda

text: Luotettavia tietoja populaatiomääristä on vaikea saada osittain myös siksi, koska muita eläimiä on vahingossa luultu kultapandoiksi.


title: Kultapanda

text: Kultapanda on aika sopeutuvainen elämään vankeudessa ja sitä näkeekin yleisesti maailman eläintarhoissa. Vuoteen 1992 mennessä vankeudessa oli syntynyt kultapandoja yli 300, ja ympäri maailman 85 eri eläintarhassa eli yli 300 kultapandaa. Kansainvälisen rekisterikirjan mukaan vuonna 2006 maailmassa oli yli 800 kultapandaa eri eläintarhoissa ja puistoissa.


title: Henrik Klingenberg

text: Henrik ”Lance” Klingenberg (s. 21. lokakuuta 1978 Maarianhamina, Ahvenanmaa) on Sonata Arctica -yhtyeen kosketinsoittaja. Hän liittyi yhtyeeseen loppuvuodesta 2002. Hän on tehnyt Sonata Arctica kanssa heidän viisi viimeisintä albumiaan Reckoning Nightin, Unian, The Days of Graysin, Stones Grow Her Namen ja Pariah's Childin. Henrik soittaa koskettimia myös Silent Voicesissa ja laulaa Mental Care Foundationissa. Klingenberg on maininnut lempiyhtyeikseen metallin saralta muun muassa Panteran, Children of Bodomin, Thunderstonen ja Diablon.


title: Henrik Klingenberg

text: Ei-metallisista hän pitää muun muassa Björkistä, Tom Waitsista ja Frank Zappasta. Klingenbergin suurimpia esikuvia ovat mm. Jon Lord, Kevin Moore ja Jens Johansson. Henrik soittaa usein ”keytaria”, eli kitaran tavoin lavalla kannettavaa kosketinsoitinta (kuvassa oikealla).


title: Henrik Klingenberg

text: Henrik on kertonut harrastuksikseen kirjat, urheilun ja elokuvat.


title: Mona Carita

text: Mona Carita (oik. Carita Virkkunen, o.s. Hautanen, s. 16. huhtikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja ja yksi merkittävimmistä suomalaisen käännösdiscomusiikin esittäjistä.


title: Mona Carita

text: Lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingin Munkkiniemessä viettänyt Mona Carita lauleskeli jo pikkutyttönä, ja myöhemmin hänen harrastuksikseen tulivat myös muiden muassa pianonsoitto, jazzbaletti, tennis ja ratsastus. Mona Caritan ura laulajana alkoi tyttöduossa nimeltä Cissy.


title: Mona Carita

text: Mona Caritan lisäksi duossa lauloi Tuula Sipinen. 1978 julkaistiin duon ensimmäinen ja samalla ainoaksi jäänyt sinkku "Taas Taas/ Sua ilman". Kappaleet olivat ajalleen tyypillisiä disco-covereita. Duolle suunniteltiin jopa pitkäsoittoa syksyksi, mutta suunnitelma kariutui. Sen sijaan levy-yhtiö nosti esille temperamenttisen ja pirteän Mona Caritan. Pian julkaistiinkin ensimmäinen soolosinkku "Rasputin/ Elämä on totta". Diskoryhmä Boney M:n tunnetuksi esittämä kappale ”Rasputin” oli samaan aikaan Suomen sinkkulistan kärjessä ja Mona Caritan suomenkielinen tulkinta menestyikin hyvin. Soolouransa alkupäässä Carita tunnetiinkin myös leikkisästi Rasputin-tyttönä. Kesällä 1979 Mona Carita teki uransa ainoat live-esiintymiset Tapani Kansan kesäkiertueen vierailevana solistina Satu Pentikäisen kanssa.


title: Mona Carita

text: Tämän jälkeen laulaja esiintyi lähinnä MTV:n musiikkiohjelmissa, kuten Levyraadissa. 1980-luvulle tultaessa hiteiksi nousivat myös mm. "Soita mulle", "Anna, kulta anna", "Mikä fiilis" ja Ilkka Salon kanssa levytetty duetto "Se ikuista on". Vuosina 1981–1983 seurasi levytystauko, jonka aikana Mona Carita opiskeli taloustieteitä Kanadan Halifaxissa. Vuonna 1983 julkaistiin neljäs ja viimeiseksi jäänyt albumi, "Mikä fiilis!". Samana vuonna Mona Carita pääsi myös Teatterikorkeakouluun, avioitui ja sai esikoisensa. Opinnot hän lopetti kuitenkin seuraavana vuonna.


title: Mona Carita

text: Mona Carita vetäytyi lopullisesti julkisuudesta 1980-luvun puolivälin jälkeen ja muutti perheineen Kaliforniaan, mitä ennen hän esiintyi vielä muutamissa lehtiartikkeleissa. Sittemmin laulaja on palannut Suomeen ja toiminut liike-elämän puolella. Haastatteluja hän ei ole antanut kuitenkaan enää yli 30 vuoteen. Laulajan levyt ovat vielä vuosikausia myöhemmin olleet diskomusiikin harrastajien keräilykohteita. "Iskelmän tähtitaivas" -kirjan tekijöiden Tony Latvan ja Petri Tuunaisen määritelmän mukaan Mona Carita oli "oman aikansa positiivinen ilmiö, ilopilleri, jollaista diskonnälkäinen viihdemaailma juuri silloin tarvitsi".


title: Ilkka Salo

text: Ilkka Salo (s. 1962), oik. nimeltään Ilkka Takkunen on suomalainen iskelmälaulaja, joka teki kolme levytystä vuonna 1983. Kaksi käännösiskelmää "Se ikuista on" ja "Kun katsot noin" yhdessä Mona Caritan kanssa. Kolmas Salon levytyksistä oli soolokappale "Julie".


title: Käsite

text: Käsite on kielellisen ilmaisun sanan, lauseen tai termin kognitiivinen merkityssisältö. Lisäksi sanoilla tai termeillä voi olla elämyksellä koettu ei-käsitteellinen sisältö. Klassisesti käsite on ymmärretty sanan määritelmäksi, jolloin sana olisi synonyyminen määritelmänsä kanssa. Tämä näkemys on kuitenkin nykyään kyseenalaistettu.


title: Käsite

text: Käsitteet ovat ontologiselta asemaltaan mentaalisia tai abstrakteja. Puhutut tai kirjoitetut sanat, tieteelliset termit ja lauseet puolestaan ovat materiaalisesti manifestoituvia, kommunikaatioissa käytettyjä kielellisiä ilmaisuja, jotka ilmaisevat käsitteitä tai näistä rakentuvia kompleksisempia ajattelun yksiköitä, propositioita. Käsitteitä käytetään tiedon jäsentämiseen. Kaikille käsitteille ei kuitenkaan ole vakiintunut niitä vastaavaa kielellistä ilmausta.


title: Käsite

text: Käsitteitä tutkitaan kognitiotieteessä, kielifilosofiassa, kognitiivisessa psykologiassa ja semiotiikassa.


title: Käsite

text: Olioita luokittelevat käsitteet ymmärretään kognitiivisessa psykologiassa yleensä muistissa oleviksi representaatioiksi. Yksittäisten konkreettisten havaintojen kautta saamamme tiedot maailmasta prosessoituvat muistissa yleisemmiksi kategorisoiviksi tietoedustuksiksi. Käsitteet ovat siten muistiesityksiä, jotka luokittelevat tai selittävät yleensä - enemmän tai vähemmän tilanneriippuvaisesti - aistitun tai ajatellun entiteetin ominaisuuksia.


title: Käsite

text: Usein selitykseksi riittää kohteen luokittelussa, havaittujen ominaisuuksien "kuuluessa luokkaan" maailmankuvassamme tai käsitteellisessä viitekehyksessämme.


title: Käsite

text:
Esimerkiksi:
"Miksi tämä auto on punainen?"
"Se on paloauto."


title: Käsite

text: Käsitteiden rakentuminen merkitsee sitä, että ne ovat jatkuvan dynaamisen muutoksen alaisia. Ks. käsitteellinen muutos. Näin ollen se ominaisuuksien joukko, jonka avulla tulkitsemme aistimaamme tai ajattelemaamme kohdetta, riippuu maailmankuvastamme (ns. havaintojen teoriapitoisuus). Mikäli samaistamme käsitteen kaiken sen kanssa, mitä voimme johonkin kategoriaan tai olioon liittää, joudumme sanomaan, että entiteettien muistirepresentaatiot ja siten myös kaikki käsitteemme ovat subjektiivisia ja yksilön ontogeneettisen historian muokkaamia kuvauksien koosteita erilaisista entiteeteistä.


title: Käsite

text:
Toinen mahdollisuus on yrittää erottaa olioita ja kategorioita koskeva maailmantieto, eli uskomukset tai _käsitykset_ käsitteistä. Tällöin käsitteet voivat olla (enemmän tai vähemmän) intersubjektiivisia. Tieto jostakin oliosta on kaiken sen informaation kooste, joka ovat varastoitunut muistiin kyseisestä kohteesta, ja joka on palautettavissa mieleen. Tieto on se käsiteperustainen mentaalinen tila, joka ohjaa toimintaamme. Käsitteellinen tieto on se tieto, joka perustuu ilmaisujen merkityksiin (käsitteisiin).
Tällöinkin käsitteiden intersubjektiivisuuden asteen voi ajatella vaihtelevan suuresti. Suurimmillaan se on tiede- ja muiden tiiviisti yhteistyötä tekevien yhteisöjen jäsenten piirissä. Erimielisyydet arkipäivässä ja myös tieteessä riippuvat juuri siitä, millaisia ominaisuuksia käytettyjen termien ja sanojen viittauksen kohteeseen kytketään. Emme ole tästä välttämättä itse tietoisia, sillä pidämme omia käsitteitämme niin itsestään selvinä ettemme yleensä vaivaudu niitä huolellisesti analysoimaan.


title: Käsite

text: Myös tieto ja reflektiivinen itsetietoisuus ovat käsiteperustaisia mielen tiloja. Kognitiivisesti tarkastellen oppiminen tuottaa meille käsitteitä ja käsityksiä, joiden varassa ohjaamme toimintaamme ja teemme päätöksiä. Koska käsitteet ovat subjektiivisia, ne täytyy aina määritellä, jos kommunikaation halutaan olevan merkityksellistä ja tarkkaa. Käsitteiden määrittely on tärkeä osa tieteellistä kirjoittamista, josta yleisimpiä esimerkkejä on tutkimusraporteissa esiintyvä luettelo käytetyistä termeistä. Joskus, etenkin uraauurtavassa tutkimuksessa, täytyy käsitteitä määritellä vielä tarkemmin erikseen.


title: Käsite

text: Lakitekstiin kuuluu aina termien määrittely, jonka tarkoituksena on poistaa tulkinnanvaraisuus. Esimerkkinä katkelma Kuluttajaturvallisuuslaista:


title: Käsite

text: Asiallisessa keskustelussa käsitteet täytyy määritellä aivan samoin kuin tieteellisessä- ja lakitekstissä. Jotta puhutaan samasta asiasta ja jotta keskustelulla olisi mahdollisuuksia löytää ratkaisuja ongelmiin, kaikille osallistujille täytyy olla selvää mikä käytettyjen sanojen merkitys on. Sikäli kun käsitteitä ei määritellä, oletetaan vaihtelevalla riskillä, että yleistieto käsitteistä riittää.


title: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw

text: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw (IvS) Saksan merivoimien sukellusvene- ja sotalaivanrakennustaidon ylläpitämiseen ja kehittämiseen perustama peiteyritys, jonka kotipaikka oli Alankomaissa. Yrityksen rahoitus tuli todellisuudessa Saksan merivoimilta, mutta sen osakkeet omistivat saksalaiset telakkayhtiöt: AG Vulcan Stettin, Friedrich Krupp Germaniawerft ja AG Weser. Yritys perustettiin puolueettomiin Alankomaihin heinäkuussa 1922 12 000 guldenin tasaomisteisella osakepääomalla.


title: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw

text: Versailles’n rauhanopimuksen mukaan Saksa ei saanut ensimmäisen maailmansodan jälkeen rakentaa, eikä pitää hallussaan sukellusveneitä, eikä se myöskään saanut rakentaa uusia yli 10 000 tonnin panssaroituja sotalaivoja. Saksalaisten sukellusveneosaaminen oli maailmansotaan osallistuneista maista paras. Saksan sukellusveneet upottivat ensimmäisen maailmansodan aikana ympärysvaltojen ja puolueettomien maiden laivoja 12,9 miljoonan bruttorekisteritonnin edestä. Määrä vastasi yli puolta Yhdistyneen kuningaskunnan sotaa edeltäneestä kauppalaivatonnistosta. Huhtikuussa 1917 Saksan upotustoiminta oli niin tehokasta, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla oli jäljellä elintarvikkeita kymmenen päivän kulutukseen. Tämän vuoksi Entente halusi varmistautua siitä, ettei Saksassa kyetä enää ylläpitämään sukellusveneosaamista.


title: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw

text: Saksa puolestaan pyrki siihen, ettei siellä oleva sukellusvene- ja laivanrakennusosaaminen häviä ankarista rajoituksista huolimatta. Koska suunnittelutyötä ei voinut – ainakaan nimellisesti – jatkaa Saksassa, tarkoitukseen soveltuva peiteyritys perustettiin Alankomaihin.


title: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw

text: Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw tarjosi Virolle mahdollisuutta osallistua saksalaisten sukellusveneiden kehittämisohjelmaan, mutta maa kieltäytyi. Suomi hyväksyi ehdotuksen, minkä seurauksena IvS tilasi Crichton-Vulcanin telakalta suunnittelemansa CV707-sukellusveneen, joka sai myöhemmin nimen "Vesikko".


title: Levyjarru

text: Levyjarru on jarrulaite, jota käytetään pääasiassa moottoriajoneuvoissa kuten autoissa, moottoripyörissä ja lentokoneissa mutta myös esimerkiksi polkupyörissä. Toisen maailmansodan Tiger-panssarivaunu kehitti levyjarrun sellaiseen valmiuteen, että se tuli sodan jälkeen käyttöön likimain kaikissa ajoneuvoissa korvaten rumpujarrun.


title: Levyjarru

text: Levyjarrun idea perustuu akseliin, napaan tai vanteeseen kiinteästi kiinnitettyyn (tyypillisesti teräksiseen) levyyn sekä jarrupaloihin, jotka jarrutettaessa puristuvat pyörivää levyä vasten. Kitkavoiman ja männän puristusvoiman avulla saadaan jarruvoima, joka aiheuttaa liike-energian muuntumisen lämpöenergiaksi ja lopulta pysäyttää ajoneuvon. Yleensä voima paloille välitetään hydraulisten mäntien välityksellä, joskus taas mekaanisesti vaijerien tai tankojen välityksellä. Mekaanisia laitteita on tyypillisesti vain seisontajarruissa.


title: Levyjarru

text: Levyjarrut ovat pitkälti korvanneet rumpujarrut. Suurin etu niihin verrattuna on parempi jäähdytys. Levyjarruissa on myös tasaisempi ja parempi hidastusteho kuin rumpujarruissa. Levyjarru on myös kevyempi, ja siitä on onnistuttu poistamaan kaikki jouset, joten levyjarrua on helpompi huoltaa. Polkupyörien vannejarrujen toimintaperiaate on jokseenkin sama, levyn sijasta jarrupalat puristavat vannetta. Hydraulinen levyjarru otettiin ensin laajamittaiseen käyttöön toisen maailmansodan lentokoneissa, myöhemmin kilpa-autoissa.


title: Levyjarru

text: Jarrulevy on levyjarruissa oleva metallinen kiekko, jonka keskikohta (kiinnityspinta) on yleensä eri tasossa. Jarrulevy on kiinnitetty pyörännapaan yleensä pyörien omilla pulteilla. Levyssä on yleensä kuitenkin kiinnitysruuvi, joka pitää levyn paikallaan renkaanvaihdon yhteydessä. Jarrulevy voi olla jäähdytetty, jolloin sen kitkapintojen välissä on jäähdytyskanavia. Jäähdytetty jarrulevy on huomattavasti paksumpi kuin jäähdyttämätön.


title: Levyjarru

text: Jarrutettaessa jarrulevy puristuu kahden tai useamman jarrupalan väliin, jolloin kineettinen energia eli liike muuttuu lämmöksi. Jarrulevy pitää vaihtaa, jos se on kulunut liian ohueksi. Samalla akselilla olevat jarrulevyt pitää vaihtaa yhtä aikaa. Jarrulevyjen vaihdon yhteydessä kannattaa vaihtaa myös jarrupalat.


title: Intiansarvikuono

text: Intiansarvikuono ("Rhinoceros unicornis") on Intiassa ja Nepalissa elävä vaarantunut sarvikuonolaji.


title: Intiansarvikuono

text: Intiansarvikuono on suurin nykyisin elävistä sarvikuonolajeista. Sen paino on 1 800–2 700 kiloa, säkäkorkeus 175–200 cm ja pituus 350–380 cm. Urokset ovat suurempia kuin naaraat.


title: Intiansarvikuono

text: Sen nahka on väriltään harmaanruskea ja jopa 2 cm paksu. Sekä uros- että naarassarvikuonolle kasvaa sarvi, joka voi olla runsaan 50 cm:n pituinen.


title: Intiansarvikuono

text: Intiansarvikuonon kanta on muutaman pienen populaation varassa Koillis-Intian, Bhutanin ja Nepalin rajoilla. Lajin alkuperäinen levinneisyysalue ulottui koko Intian niemimaan pohjoisosan poikki.


title: Intiansarvikuono

text:
Intiansarvikuono elää monesti soisella ruohostoalueella.
Intiansarvikuonon ravinto koostuu pääosin tasankojen kookkaista ruohoista. Sadekaudella nämä kasvit saattavat kasvaa jopa 8 metriä korkeiksi. Ne tarjoavatkin sarvikuonoille samalla sekä miltei ehtymättömän ravintolähteen että erinomaisen suojan.
Naaraiden elinalue on 9-15 km², ja eri yksilöiden tai ryhmien elinpiirit menevät päällekkäin. 20 % intiansarvikuonon talviravinnosta on puuvartisten kasvien osia. Eläintarhassa intiansarvikuono syö päivittäin 15 kg heinää ja 5 kg rehua, sekä juo 90 l vettä.


title: Intiansarvikuono

text: Vielä 1600-luvulla intiansarvikuono eli yleisenä Luoteis-Intiassa ja Pakistanissa. Maanviljelyn leviäminen osoittautui sille kohtalokkaaksi. Sitä myös metsästettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa yleisesti huvin vuoksi. Viranomaiset kannustivat tappamaan sarvikuonoja teeviljelysten suojelemiseksi.


title: Intiansarvikuono

text: Vain muutamia hajanaisia ryhmiä oli säilynyt 1900-luvun alussa, ja suurimmassakin laumassa liikkui vain 12 eläintä. Intiansarvikuono suojeltiin lailla aivan viime hetkellä. Kanta on kohentunut, mutta laji on yhä uhanalainen. Lajille suotuisaa elinympäristöä katoaa, ja sarvien takia lajia tapetaan yhä laittomasti.


title: Intiansarvikuono

text: Intiansarvikuonoja on toukokuun 2007 arvion mukaan 2 575 yksilöä, joista 2 200 elää Intiassa ja loput Nepalissa. Laji luokitellaan nykyään vaarantuneeksi.


title: Intiansarvikuono

text: Maailman eläimet, Nisäkkäät 2, Matti Nurminen (päätoimittaja). Helsinki: Tammi, 1987. ISBN 951-30-6531-6


title: Phil Anselmo

text: Philip Hansen ”Phil” Anselmo (s. 30. kesäkuuta 1968 New Orleans, Louisiana) on yhdysvaltalainen rock- ja metallilaulaja, joka tunnetaan parhaiten metalliyhtye Panteran laulajana. Hän toimi yhtyeen laulajana 1987–2001, kun Terry Glaze oli erotettu yhtyeestä. Glaze erotettiin, koska yhtyeen jäsenet eivät katsoneet hänen sopivan Panteran uuteen, raskaampaan imagoon, johon Anselmon puolestaan katsottiin sopivan muun muassa lavaenergiansa ja äänensä takia.


title: Phil Anselmo

text: Panteran menestysvuodet sisälsivät paljon eri päihteiden suurkulutusta ja Anselmolle kehittyi heroiiniriippuvuus 1990-luvun puolivälissä ja hänen sydämensä jopa pysähtyi erään yhtyeen esiintymisen jälkeen 1996 noin viideksi minuutiksi, mutta hänet saatiin elvytettyä tästä huolimatta. Vuonna 2002 Anselmo päätti tehdä lopun riippuvuudestaan ja alkoi käyttää metadonia riippuvuutensa hoitoon ja hän on pysynyt kuivilla siitä vuodesta lähtien.


title: Phil Anselmo

text: Anselmo laulaa myös Down-yhtyeessä, jonka kanssa hän julkaisi uuden levyn vuonna 2007. Laulamisen lisäksi Anselmo on soittanut satunnaisesti kitaraa Downissa ja toiminut soolokitaristina Necrophagiassa, Arson Anthemissa ja Christ Inversionissa sekä soittanut bassoa ja rumpuja Viking Crownissa. Panteran post-thrash-aikoina Anselmon tunnisti cargo- shortseista, agressiivisesta olemuksestaan ja pään keskelle jätetystä "irokeesistä" tai myöhemmin kaljusta päästä.


title: Phil Anselmo

text: Philip Anselmo ei ollut väleissä Panteran edesmenneen rumpalin Vinnie Paulin kanssa. Vinnie Paul puhui eläessään, ettei halua puhua Anselmon kanssa tai muuten tavata häntä. Rex Brown, Panteran entinen basisti, on Anselmon nykyisen yhtyeen basisti. Anselmo on haastatteluissa ilmoittanut olevansa pahoillaan edesmenneen Pantera-kitaristi Dimebag Darrellin kuolemasta, vaikka he lähtivätkin omille teilleen riitaisissa merkeissä.


title: Phil Anselmo

text: Phil Anselmo sai osakseen huomattavaa vastarintaa näyttäessään kesken esiintymisen Dimebash-tapahtumassa vuonna 2016 natsikäsimerkkiä ja huutamalla 'white power'. Useat metallimuusikot ovat tuominneet Anselmon teot. Anselmo kertoi aluksi käsimerkin ja huutojen olevan sisäpiirin vitsi backstagella tarjoiltuun valkoviiniin liittyen eikä omien sanojensa mukaan kokenut tarpeelliseksi pyytää keneltäkään anteeksi, mutta pahoitteli myöhemmin tapahtunutta. Machine Head -yhtyeen keulahahmo Robb Flynn on kuitenkin kertonut ettei backstagella tarjoiltu valkoviiniä. Tapaus on aiheuttanut mittavia ongelmia myös Phil Anselmon yhtyeelle Downille.Phil Anselmo - Viralliset kotisivut


title: Anne Brunila

text: Anne Maritta Brunila (s. 31. elokuuta 1957 Kankaanpää) on suomalainen ekonomisti. Hän on toiminut vuoden 2014 alusta Svenska handelshögskolanin kolmevuotisessa osa-aikaisessa "Professor of Practice" -tehtävässä.


title: Anne Brunila

text: Brunila on myös esimerkiksi Sampo-konsernin, Koneen, Sanoman ja Stora Enson hallitusten jäsen.


title: Anne Brunila

text: Brunila väitteli tohtoriksi vuonna 1997 Helsingin kauppakorkeakoulusta aiheella ""Eurooppalaista evidenssiä finanssipolitiikan ja kulutus-säästämispäätösten yhteydestä"" (""Fiscal policy and private consumption-saving decisions: European evidence""). Lappeenrannan teknillinen yliopisto myönsi Brunilalle keväällä 2008 kauppatieteiden kunniatohtorin arvonimen.


title: Anne Brunila

text: Vuosina 1990–2002 Brunila työskenteli tutkijana Työväen taloudellisessa tutkimuslaitoksessa ja neuvonantajana Suomen Pankissa ja Euroopan komissiossa. Hän oli valtiovarainministeriön apulaisosastopäällikkö vuosina 2002–2003 ja ministeriön kansantalousosaston ylijohtajana vuosina 2003–2005. Vuosina 2006–2009 hän oli Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja. Vuonna 2009 Brunila aloitti Fortumin yhteiskuntasuhteiden ja kestävän kehityksen johtajana. Hän jatkoi tehtävässä kevääseen 2013 asti.


title: Anne Brunila

text: Brunila on Sampo-konsernin (2003–), Koneen (2009–), Sanoman (2013–) sekä Stora Enson (2013–) hallituksen jäsen. Talouselämä-lehti nimesi hänet Suomen vaikutusvaltaisimmaksi päättäjänaiseksi vuoden 2014 selvityksessään.


title: Anne Brunila

text: Brunila valitsi vuoden 2014 Finlandia-palkinnon saajan.


title: Anne Brunila

text: Vuosina 2003–2008 Brunila oli naimisissa Keravan ja Jyväskylän kaupunginjohtajana toimineen diplomi-insinööri Pekka Kettusen kanssa.


title: Keinotekoinen saari

text: Keinotekoinen saari on saari, joka on muodostunut ihmisen toiminnan seurauksena.


title: Keinotekoinen saari

text: Keinotekoinen saari voi muodostua esimerkiksi tekojärven rakentamisen yhteydessä, kun jokin ympäröivää maastoa korkeampi kohta jää tekojärven pinnan yläpuolelle. Keinotekoisia saaria muodostuu yleensä silloin, kun ruoppausjätettä läjitetään tiettyyn paikkaan: läjityspaikalle tuotu maa-aines lopulta muodostaa saaren.


title: Keinotekoinen saari

text: Keinotekoisia saaria rakennetaan yleisimmin satamiin, sekä joskus myös virkistyskäyttöön tai maisemakuvallisista syistä.


title: Keinotekoinen saari

text: Tunnetuimmat ja suurimmat keinotekoiset saaret ovat Dubain palmusaaret.


title: Asetinlaite

text: Asetinlaite on turvalaite, jolla rautatieliikenteen ohjauksessa asetetaan keskitetysti yhdestä paikasta käsin junan käyttämällä kulkutiellä olevat vaihteet oikeisiin asentoihin ja opastimet ajon salliviin asentoihin. Asetinlaitetta käyttää liikenneohjaaja (entiseltä nimikkeeltään junasuorittaja), asetinlaitemies tai vaihdemies.


title: Asetinlaite

text: Asetinlaite voi olla joko mekaaninen tai sähköinen. Asetinlaite voi olla myös kauko-ohjattu.


title: Asetinlaite

text: Ensimmäiset mekaaniset asetinlaitteet kehitettiin 1850-luvulla. Mekaanisissa asetinlaitteissa oli kampia tai vipuja, jotka olivat erilaisten vaijeri- ja tankovälitysten avulla yhdistetyt vaihteisiin ja mekaanisiin siipiopastimiin eli semaforeihin. Kampia ja vipuja kääntämällä voitiin kääntää vaihteet ja avata ja sulkea siipiopastimet. Lisäksi niissä oli mekaanisia turvalukituksia, jotka estivät siipiopastinten avaamisen, ellei vaihteita ollut käännetty oikeisiin asentoihin ja lukittu. Ensimmäisen sähkömekaanisen asetinlaitteen valmisti saksalainen Siemens & Halske jo 1890-luvun alussa. Sähköiset releasetinlaitteet tulivat käyttöön 1940-luvulla, ja 1980-luvulla kehitettiin täyselektroniset tietokoneasetinlaitteet.


title: Asetinlaite

text: Suomen rataverkolla on käytössä neljä asetinlaitteen päätyyppiä:


title: Asetinlaite

text: Näiden lisäksi Suomessa on ollut käytössä muun muassa varmistuslukko- ja opastinturvalaitos eli ns. "köyhän miehen releasetinlaite". Tässä turvalaitteessa vaihteiden kääntäminen tapahtui paikallisesti käsin, ja lukitus tapahtui varmistuslukoilla. Liikennepaikoilla oli tulosuunnissa valo-opastimet, joiden opasteet olivat riippuvaisia vaihteiden asennoista ja lukituksesta. Varmistuslukko- ja opastinturvalaitokset ovat kadonneet rataverkolta kauko-ohjauksen laajennuttua.


title: Asetinlaite

text:
Mekaanisia kampi- ja kankiasetinlaitteita on Suomessa käytössä enää viisi, neljällä eri paikkakunnalla. Ne on korvattu sähköisillä rele- ja tietokoneasetinlaitteilla.
Suomen viimeinen Rovaniemellä sijainnut kankiasetinlaite purettiin toukokuussa 2007. Nykyiset uudet asetinlaitteet ovat Suomessa pääosin tietokoneasetinlaitteita, mutta kuitenkin esimerkiksi Vuosaaren satamaan rakennettiin vuonna 2008 uusi releryhmäasetinlaite.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemen kylä sijaitsee Oulussa Kellon kaupunginosassa, Perämeren Kellonlahden rannalla. Kun Kiviniemi oli osa entistä Haukiputaan kuntaa, oli se Haukiputaan kylistä toiseksi suurin, sen väkiluvun ollessa liki 3 000 asukasta vuonna 2011. Kiviniemessä on kallista asutusta meren rannalla.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemessä on vanha kalasatama. Satamassa käy usein turisteja.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemi sijaitsee Perämeren rannalla noin 20 kilometrin päässä Oulun keskustasta pohjoiseen. Luonnonläheinen Kiviniemi on suosittua asuinaluetta, ja se on vuosikymmenten saatossa kasvanut muutaman sadan asukkaan kalastajakylästä liki 3 000 asukkaan kotiseuduksi.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Heti jääkauden jälkeen koko Pohjanlahden rannikkoalue oli vielä paksun vesikerroksen peitossa. Vielä 1000-luvulle tultaessa Kiviniemen ja Kellon kylän alueet olivat suurimmalta osin veden alla. Kiviniemen alue alkoi hiljalleen erottua maisemasta Virpiniemen suunnasta kohti etelää työntyvänä niemenä, jonka nimen voisi ajatella syntyneen silloin Virpiniemen hiekkarantoihin verrattuna kivisistä rannoista. Haukiputaan ja Kellon silloisen rannikon tuntumaan syntyi vuosien 1350–1450 aikana useiden kymmenien talojen kyläasutus, ja asukkaiden päämielenkiinnon kohteena oli meri- ja jokikalastus. Kiviniemen asutuksen varhaisvaiheista on saatavilla vain vähän tietoa, sillä kirjoitettua materiaalia ei juurikaan enää ole. Kylän nykyinen keskus nousi merestä arvioiden mukaan noin 1500-luvun tuntumassa, ja kylän kanta-asutuksen arvellaan kuitenkin syntyneen pääpirteittäin 1800-luvulla.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemi on kasvanut niin ikään kalastuksen ympärille, ja vielä 1900-luvun alussa lähes kaikkien asukkaiden pääelinkeino saatiin kalastuksesta. Kalastus pysyi kylän pääelinkeinona pitkälle 1970-luvulle, ja Kiviniemen satamassa myydään edelleen päivittäin tuoretta kalaa. Kotieläimiä kylän asukkaiden taloissa pidettiin lähinnä omia tarpeita varten, ja joka perheeseen kuului tyypillistä laiduntavaa karjaa kuten lehmiä, lampaita, sikoja, kanoja ja hevosia, joista erityisesti hevosia tarvittiin talvisessa nuotanvedossa. Sataman tuntumassa sijainnut kylän viimeinen karjatila luopui lehmistään 1980-luvulla.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: 1940- ja 1970-luvuilla Kiviniemen asukasluku oli muutamien satojen tienoilla. Kylän voimakas rakentaminen alkoi 1970-luvulla, jolloin taloja rakennettiin lähinnä nykyisin satamaan vievän Kiviniementien pohjoispuolelle. 1950-luvulta 1970-luvulle Kiviniemessä toimi kaksi kauppaa; Osuuskaupan myymälä lähellä satamaa sekä yksityinen Mannisen kauppa kylän keskustassa. 1980-luvulla kylässä toimi myös oma postitoimisto, mutta kauppatoiminta päättyi kylässä 1980-luvulla. Kiviniemi oli useita vuosia ilman omaa kauppaansa, kunnes vuonna 2003 Siwa-myymäläketju avasi toimipisteensä entisen Mannisen kaupan toimitiloihin. Kylän vireä tanssiravintola Camillo tuhoutui tulipalossa huhtikuun 2012 alkupuolella, mutta onnettomuudesta selvittiin ilman henkilövahinkoja, mutta palon aiheuttamat vahingot olivat kymmenien tuhansien eurojen arvoisia.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text:
Kiviniemen koulu valmistui vuonna 1950. Kiviniemen vireän asukasluvun kasvun myötä koulua laajennettiin uudella, pienemmällä rakennuksella sekä liikunta- ja ruokasalilla. Vuonna 2000 koulun viereen rakennettiin myös päiväkoti. Alkuperäinen koulurakennus purettiin vuonna 2010 ja vanhan koulun tilalle nousi uusi ja nykyaikainen koulurakennus, ja se vihittiin käyttöön 15. toukokuuta 2012. Aiemmin kolmen luokka-asteen koulu kasvoikin kuuden luokka-asteen ja noin 300 oppilaan opinahjoksi.
Kiviniemen satamassa kohtaavat vanha ja uusi aika. Kylän perinteinen kalastuselinkeino elää yhä tuoretta ja jalostettua kalaa ympärivuotisesti tarjoavassa kalasatamassa ja vuonna 2002 käyttöön otetun 150-paikkaisen veneilysataman palveluja kehitetään aktiivisesti.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemen kalasatama on oman kylän ja lähiseudun asukkaiden taattu kala-aitta. Sulan meren aikana kalastajia saapuu rantaan jo aamusta alkaen, jolloin tuoretta kalaa voi ostaa suoraan kalastajilta. Kalasatamassa sijaitseva ravintolamyymälä Kalapuohi myy tuoretta ja jalostettua kalaa ympäri vuoden, ja Kellon nuorisoseura pitää satamassa vanhaa kala-aittaan rakennettua museota, joka kertoo esineistöineen ajasta, jolloin kalastus oli kylän tärkein elinkeino.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Veneilysataman palveluihin lukeutuvat tällä hetkellä muun muassa septitankin tyhjennyspiste sekä polttoaineen jakeluasema laitureineen, kuin myös Botnia Marinan veneilypalveluhallin tilat ja veneiden säilytyshallit. Kylän yhdistys pyrkii lisäämään sataman viihtyvyyttä, ja Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus on myöntänyt kylän satamahankkeeseen noin 268 000 euroa ja Haukiputaan kunta runsaat 235 000 euroa. Kiviniemi on tunnettu myös veneenrakennustaidoistaan, ja kylässä on edelleen kaksi aktiivisessa toiminnassa olevaa veneenveistämöä.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemen elinkeinorakenne on muuttunut vuosien saatossa voimakkaasti. Aikaisempien vuosikymmenten tärkein elinkeino eli kalastus ja siihen liittyvät taloustoimet ovat saaneet väistyä, ja tilalle on tullut laaja kirjo eri toimialoja. Toimivan kalatalouden ansiosta kylän ilme on kuitenkin edelleen omaleimainen.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemessä työpaikkoja eri toimialoilla on yhteensä yli 130, joista valtaosa keskittyy terveydenhuollon ja sosiaalipalveluiden toimialoille. Kylän työvoimasta suurin osa työskentelee Oulussa.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Kiviniemen asukasyhdistys perustettiin marraskuussa 1974, ja sen tehtäviin lukeutuvat muun muassa kylän asukkaiden edunvalvonta, kanssakäynnin lisääminen ja harrastusten edistäminen sekä jatkuvasti kasvavan asuinalueen viihtyisyyden ja turvallisuuden edistäminen.


title: Kiviniemi (Haukipudas)

text: Vuosittaiseen Kiviniemen asukasyhdistyksen toimintaan lukeutuvat muun muassa lasten hiihtokilpailut maaliskuussa, nuorten yleisurheilukilpailut elokuussa osana Kellon meripäiviä. sekä kylän yhteinen rantatapahtuma kesäisin. Lisäksi asukasyhdistys ylläpitää Kiviniemen verkkosivustoa ja on mukana kylän kehittämisprojektissa. Näiden toimien turvaamiseksi asukasyhdistys kerää vuosittain myös viiden euron jäsenmaksun.


title: Kyllikki Virolainen

text: Eeva Kyllikki Virolainen (ent. Stenros, o.s. Salojärvi, 6. helmikuuta 1924 Asikkala – 8. toukokuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja, joka tunnettiin pitkästä urastaan television "Tänään kotona" -ohjelmassa sekä entisen pääministerin Johannes Virolaisen vaimona.


title: Kyllikki Virolainen

text: Koulutukseltaan Kyllikki Virolainen oli agronomi. Opintojensa jälkeen hän työskenteli Työtehoseurassa tiedotussihteerinä ja tiedotuspäällikkönä vuosina 1952–1965. Vuonna 1965 hän siirtyi MTV3-kanavan edeltäjän Oy Mainos TV-Reklam Ab:n perheohjelmien toimituspäälliköksi. Hän toimi myös radio- ja tv-selostajana ja -toimittajana vuodesta 1958 alkaen. Toimittajana hänet tunnettiin erityisesti "Tänään kotona" -ohjelmasta.


title: Kyllikki Virolainen

text: Eduskuntaan silloinen Kyllikki Stenros nousi varaedustajan paikalta vuonna 1977 samasta vaaliliitosta valitun liberaalien Pekka Tarjanteen siirryttyä Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi. Hän oli ensimmäinen Helsingistä eduskuntaan noussut Keskustapuolueen kansanedustaja. Kansanedustajan ura jäi lyhyeksi ja päättyi jo vuonna 1979. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1978 ja 1982. Ainoana Helsingin vaalipiiristä valittuna keskustalaisena valitsijamiehenä Kyllikki Virolainen keräsi vuoden 1982 presidentinvaalin valitsijamiesvaalissa yli 7 800 ääntä, ja hänen uskottiin olevan tiukasti kiinni kansanedustajan paikassa seuraavissa eduskuntavaaleissa. Vuoden 1983 vaaleissa hänen saamansa 1 300 ääntä riittivät kuitenkin vain neljänteen varasijaan. Myöhemmin Kyllikki Virolainen ei enää pyrkinyt eduskuntaan.


title: Kyllikki Virolainen

text: Eduskunnassa Kyllikki Stenros tutustui tulevaan puolisoonsa Johannes Virolaiseen, joka oli vielä naimisissa Kaarina Virolaisen kanssa; heidän rakkaustarinansa aiheuttikin merkittävää kuohuntaa 1970-luvun lopulla. Johannes ja Kyllikki Virolainen avioituivat vuonna 1981. Kyllikki ja Johannes Virolaisesta tuli kahden vuosikymmenen ajaksi yksi Suomen seuratuimmista pareista, ja vuosien mittaan he saivat yhä enemmän kutsuja sellaisiinkin tilaisuuksiin, joita heidän toivottiin vain kunnioittavan läsnäolollaan. Kun yhdysvaltalaista Kauniit ja rohkeat -saippuasarjaa alettiin 1990-luvulla esittää Suomessa, myös Virolaiset tunnustautuivat sen uskollisiksi ystäviksi.


title: Kyllikki Virolainen

text: Kyllikki Virolainen menehtyi 8. toukokuuta 2009 sydänsairauteen. Hänen ainoa lapsensa on vuonna 1952 syntynyt poika Ralf Erik Stenros.Ralf Erikin isä on Helge Stenros, joka oli Kyllikki Virolaisen ent. Stenros ensimäinen aviomies. Helge Stenros oli insinööri, joka harrasti mm. radioamatööritoimintaa tunnuksella OH2MH.


title: Kyllikki Virolainen

text: Kyllikki Virolainen on kirjoittanut useita kirjoja, joista tunnetuimpia lienevät:


title: Asemakylä (Haukipudas)

text: Haukiputaan Asemakylä sijaitsee Kiiminkijoen ja Oulu–Tornio-rautatien risteyskohdassa, noin 2,5 kilometrin päässä keskustasta. Kylä on muodostunut pääosin Haukiputaan rautatieaseman ympärille. Asemakylällä on myös koulu, esikoulu, päiväkoti, yleinen uimaranta sekä pubi. Nykyisin Asemakylä on kasvava kylä.


title: Asemakylä (Haukipudas)

text: Maunun saha toimi Asemakylällä vuosina 1863–1908. Sahalaitoksen rakennukset purettiin toiminnan lopettamisen jälkeen. Nykyisin vanhalla saha-alueella toimi Pohjola-opisto.


title: Asemakylä (Haukipudas)

text: Alueen päätiet ovat yhdystie 8460 Martinniemestä Jokikylään sekä kylän itäpuolitse kulkeva valtatie 4. Linja-autoliikenteestä vastaavat Koskilinjat Oy, jolla on kouluvuoden aikana säännöllisiä vuoroja Asemakylälle, sekä V. Alamäki Oy, joka liikennöi reitillä Ii–Haukipudas–Oulu uutta sekä vanhaa nelostietä pitkin. Henkilöjunat eivät pysähdy Haukiputaan rautatieasemalla kaupallisia tarkoituksia varten.


title: Asemakylä (Haukipudas)

text: Saksalaiset sotilaat tuhosivat Haukiputaan Asemakylän sillan vetäytyessään kohti Pohjois-Suomea syyskesällä 1944.


title: Muriel Spark

text: Dame Muriel Sarah Spark (o.s. Camberg) (1. helmikuuta 1918 Edinburgh, Skotlanti – 13. huhtikuuta 2006) oli skotlantilainen kirjailija. Englanninkielisessä maailmassa Spark on hyvin arvostettu. Yksi hänen romaaneistaan, "Mandelbaumin portti", on suomennettu.


title: Muriel Spark

text: Hän oli Royal Society of Literaturen jäsen.


title: Menkaure

text: Menkaure (kreikk. "Mykerinos") oli Egyptin vanhan valtakunnan 4. dynastian aikana hallinnut faarao, joka tunnetaan Gizaan rakennuttamastaan pyramidista.


title: Reijo Wilenius

text: Reijo Valfrid Wilenius (s. 22. huhtikuuta 1930 Helsinki) on Jyväskylän yliopiston filosofian professori emeritus. Hänet nimitettiin filosofian professoriksi vuonna 1972, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1992 saakka. Wilenius on julkaissut useita etenkin kasvatusfilosofiaa käsitteleviä teoksia. Wilenius on myös antroposofisen liikkeen ja steinerpedagogiikan keskeisiä edustajia Suomessa. Hän on Kriittisen korkeakoulun ja Snellman-korkeakoulun perustajia.


title: Reijo Wilenius

text: Wilenius kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1949 (Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu), ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1952, valtiotieteen lisensiaatiksi 1958, sekä väitteli tohtoriksi 1966 (Helsingin yliopisto).


title: Reijo Wilenius

text: Wilenius on toiminut Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun, Suomen Teatterikoulun ja Helsingin Työväenopiston tuntiopettajana 1953–1958, Helsingin Rudolf Steiner –koulun opettajana 1961–1976, Helsingin Kauppakorkeakoulun filosofian opettajana 1966–67, Helsingin yliopiston käytännöllisen filosofian vt. professorina 1965–72 (kevätlukukaudet), käytännöllisen filosofian dosenttina 1967–96, Jyväskylän yliopiston filosofian professorina ja filosofian laitoksen johtajana 1973–92 sekä Snellman-korkeakoulun opettajana 1980–.


title: Reijo Wilenius

text: Wilenius on toiminut Suomen filosofisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja sihteerinä 1964–68, Suomen kasvatusopillisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1964–68, Suomen Teiniliiton kuraattorina 1966–69, Suomen antroposofisen liiton puheenjohtajana 1966–96, Kulttuurikeskus – Kriittisen korkeakoulun johtokunnan puheenjohtajana 1968–84, 1999–2001, kunniapuheenjohtajana 1992–, Valtion humanistisen toimikunnan puheenjohtajana, Suomen Akatemian tieteen keskustoimikunnan ja Nordisk samarbetsnämd för humanistisk forskning’in jäsenenä 1975–79, European Science Foundation’in humanistisen toimikunnan jäsenenä 1978–80, Ahtola-kulttuurisäätiön hallituksen puheenjohtajana 1980–2004, Suomen rauhanpuolustajien valtuuston puheenjohtajana 1982–89, Suomi tulevaisuudessa –seminaarien toimikunnan puheenjohtajana 1983–90, European Forum for Freedom in Education'in presidenttinä 1997–. Hän on useiden valtion komiteoiden ja toimikuntien jäsen.


title: Reijo Wilenius

text: Wilenius on toiminut kulttuurilehti "Katsauksen" päätoimittajana vuosina 1957–68 ja "Takojan" päätoimittajana vuosina 1980–83.


title: Reijo Wilenius

text: Wilenius sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1976, Saima-mitalin 1984 ja Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkin 1989.


title: MTV 3

text: MTV3 tai MTV 3 voi tarkoittaa seuraavia:


title: Fjodor III

text: Fjodor III (; 9. kesäkuuta 1661 Moskova – 7. toukokuuta 1682 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1676–1682. Hän oli tsaari Aleksei I:n ja Maria Miloslavskajan jälkeläinen.


title: Fjodor III

text: Fjodor astui valtaistuimelle vain 14-vuotiaana. Sairaalloisen Fjodorin hallitsijakautena kamppaili vallasta kolme puoluetta: Fjodorin äidin sukulaiset Miloslavit, hänen velipuolensa Pietarin äidin sukulaiset Naryškinit ja hovipuolue, johon kuului Fjodorin nuoria ystäviä. Hovipuolue jäi lopulta voitolle.


title: Fjodor III

text: Fjodor poltti pajarien sukukirjat, jotka määräsivät eri sukujen keskinäisen arvoasemat 1682. Näin hän sai asetettua kyvykkäimmät haluamiinsa virkoihin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Lentokoneteollisuuden historian voidaan katsoa alkaneen teollisen lentokoneenrakennuksen käynnistymisestä. Vuonna 1904 Orville ja Wilbur Wrightin toimittivat Yhdysvaltain maavoimille The Flyer -lentokoneen. Lentokoneita kehittivät alasta kiinnostuneet miehet ensimmäisen maailmansodan alkuun asti. Moni ”lentokonetehdas” suunnitteli ja rakensi vain yhden konetyypin ja ajautui mahdollisesta hyvästä myynnistä huolimatta konkurssiin. Useat, etenkin sanomalehtien toteuttamat, ennätyskilpailut toivat sponsorirahaa alalle. Asevoimat olivat asiakkaita, mutta tilaukset määrällisesti pieniä.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Ensimmäinen maailmansota loi useita isompia lentokonetehtaita, joista osa jatkoi toimintaa sodan jälkeenkin. Kuuluisin esimerkki on Fokker, joka toimi Saksassa koko sodan ajan ja siirtyi sitten Hollantiin. Se kehitti hävittäjälentokoneeseen synkronoidun konekiväärin, joka ampui potkurin lapojen välistä. Tämä toi hävittäjälentokoneeseen merkittävän suorituskykylisän.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Sodan aikana rakennettiin eräitä lentokonetyyppejä tuhansia kappaleita. Lentäjien tilastollinen elinikä rintamalla saapumisesta alkaen oli vain muutamia viikkoja, joka lisäsi koneiden tuotantoa. Sinänsä lentäjien elinikä sodassa ei ollut jalkaväen sotilaita pienempi, mutta upseereille se oli alempi. Se, että esimerkiksi Saksassa ilma-ase oli suoraan ylimmän sodanjohdon alaisuudessa, joka tarvitsi positiivista propagandaa, teki lentäjistä muuten voittoisiin siirtomaasotiin tottuneille Euroopan maille ikävän sodan sankareita.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Ne yritykset, jotka selvisivät sotaa seuranneesta matalasuhdanteesta jäivät elämään vuosikymmeniksi. Uusia toimijoita olivat muun muassa Glenn L. Martin Company, Douglas ja Boeing Yhdysvalloissa.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Sodan jälkeen sen aikana rakennetut ja sodasta säästyneet ylijäämäkoneet saturoivat markkinat ja etenkin Yhdysvalloissa lentokoneen tekninen kehitys pysähtyi. Ilmailua Yhdysvalloissa kehitti tänä aikana eniten lentoposti, jossa US Mailin subventiot pitivät lentoliikenteen pystyssä Yhdysvalloissa.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Toinen kaupallinen ilmailun sarka oli eri lentosirkukset, jotka kiersivät pitkin Yhdysvaltoja esittäen taitolentoa, laskuvarjohyppyjä, siivellä kävelyä ja tarjoten mahdollisuuden yleisölentoihin. Tämä toiminta perustui lähinnä vanhojen sotilaslentokoneiden käyttöön.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Ilmailusta tuli Yhdysvalloissa ja Euroopassa varakkaimman kansanosan harrastus, jossa ilmeni myös feministisiä piirteitä. Tämä mahdollisti monen pienen lentokonetehtaan toiminnan jatkumisen ja loi yleisilmailun lentokoulutuksen.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Euroopassa Saksan häviö siirsi sen lentokoneteollisuutta ainakin Ruotsiin (Heinkelin ja Casparin Ruotsissa toimivan yrityksen synnyttäen lopulta Saabin), Suomeen (Hansa-yhtiön synnyttäessä Valtion lentokonetehtaan ja Junkersin antaessa koneita pitkällä luotolla käyttöön synnyttäen Aero-lentoyhtiön), Sveitsiin, Neuvosto-Venäjälle ja Hollantiin (kaluston, koneaihioiden ja suunnittelijoiden siirto Hollantiin synnytti hollantilaisen Fokkerin entisestä berliiniläisestä Fokkerista).


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Euroopassa erilaisilla ennätyskilpailuilla tuotettiin teknisesti parempia koneita, esimerkiksi vesilentokoneiden nopeuskilpa Schneider Trophy kehitti merkittävästi lentokonetta ja sen moottoria. Sanomalehtien kustantajat olivat merkittäviä sponsoreita ja toisaalta ennätyslennot, ennätyslentäjät ja lento-onnettomuudet otollista artikkelimateriaalia lehtiin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Italian siirtyminen fasismiin lisäsi Italian palkintosaalista monissa kilpailuissa valtion pyrkiessä saamaan osoituksia menestyksestä sekä ulkomaille että kotiyleisölle. Neuvostoliiton alku johti venäläisen ilmailun taantumiseen lentäjien ja lentokonesuunnittelijoiden (esimerkiksi Alexander de Seversky) paetessa ulkomaille. Pian lentäminen katsottiin sankarilliseksi Neuvostoliitossakin ja lentokoneiden suunnitteluun panostettiin paljon rahaa, joka kulki Trotskin johtaman armeijan kautta. Tämä heitti 1930-luvun puolivälissä Stalinin vainot myös lentokoneteollisuuden silloisten napamiesten päälle nostaen uusia kykyjä esiin (esimerkiksi Vladimir Petljakov) ja pakottaen vanhemmat (esimerkiksi Nikolai Polikarpov) toteuttamaan parempia tuotteita. Saksa, jolta rauhansopimus kielsi aluksi kaiken ilmailun ja myöhemmin asetti merkittäviä rajoitteita, ja Neuvostoliitto toimivat yhdessä - Neuvostoliitto koulutti 1920-luvun lopulta alkaen tulevia Kolmannen valtakunnan sotilaslentäjiä ja osti Saksassa suunniteltuja ja valmistettuja lentokoneita. Saksa siirsi tehtaitaan muun muassa Ruotsiin ja Hollantiin kiertääkseen rajoituksia.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Vuonna 1927 Charles Lindberghin yksinlento Atlantin yli yksimoottorisella koneella loi mielikuvaa lentokoneesta hieman turvallisempana kulkuvälineenä kuin aiemmin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Suomeen perustettiin Valtion lentokonetehdas vuonna 1922.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1930-luvun alku toi käyttöön suurempia matkustajakoneita, esimerkiksi Junkers Ju-2 ja Douglas DC-1. Tämä mahdollisti suuremmat matkustajamäärät reittiliikenteessä.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: 1930-luvun varustelukierre tuotti nykyiset suuret lentokonetehtaat. 1930-luvulta alkaen kylmän sodan loppuun asti useimmat Euroopan maat omasivat oman lentokoneteollisuuden kansallisen turvallisuuden vuoksi: ts. maa pystyi ainakin kokoamaan ja huoltamaan sotilaskoneita omin voimin. Tässä toiminnassa ei ollut voiton tuottamisen paineita ennen 1980-luvun loppua. Monet yhtiöt olivat joko valtion omistamia tai perustuivat siihen, että maan ilmavoimat tilasivat siltä riittävän määrän koneita. Lentokoneteollisuuden tilauskannasta oli tuolloin 60–80 % sotilaslentokoneita.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Tämä aika loi lentokoneteollisuuden nykyään tunnetut tehtaat (joista enin osa on nykyisin Boeing-, EADS- ja Northrop-Grumman-yhtiöihin fuusioituja): esimerkiksi Heinkel, Messerschmitt, Junkers, McDonnell, Grumman, Mikojan, Suhoi, Antonov, Tupolev, Iljušin. Englannissa pääsuunnittelijat eivät pystyneet perustamaan omia yhtiöitä.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Metallipintalevyt, nestejäähdytetyt moottorit, sisäänvedettävä laskuteline ja radiosuunnistuslaitteet muuttivat lentokoneen monimutkaisemmaksi järjestelmäksi. Sen suunnitteluun ja tuotantoon tarvittiin enemmän työvoimaa ja tehtaiden koko kasvoi.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Suomessa Valtion lentokonetehdas siirtyi Suomenlinnasta Tampereelle tuotannon kasvaessa merkittävästi.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Toinen maailmansota loi modernin lentokoneen: luovuttiin kahdesta tasosta, siirryttiin maakoneisiin, joissa on sisäänvedettävä laskuteline, ja sodan lopulla myös paineistettu ohjaamo, heittoistuin ynnä muuta sellaista. Merkittävin muutos oli siirtyminen mäntämoottoreista ja potkureista suihkumoottoreihin.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Useista lentokoneista tehtiin kymmenien tuhansien koneiden valmistussarjoja. Lentopommitusten teho ei vastannut sitä, mitä uskottiin ennen sotaa, mutta koneiden tuotantoa pommikoneiden suuret menetykset kasvattivat merkittävästi. Koneiden kokoonpano oli merkittävä avaus naisten teollisuustyölle metalliteollisuudessa. Tehtaiden laatujärjestelmiä alettiin kehittää voimallisesti.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Suunniteltuja hävittäjä- ym. lentokonetyyppejä oli eri versioineen satoja. Tällöin teollisuuden ja yliopistojen välinen yhteistyö tiivistyi.


title: Lentokoneteollisuuden historia

text: Vuonna 1947 Bell X-1-koelentokone ylitti vaakalennossa äänennopeuden ja 1950-luvulla hävittäjälentokoneiden huippunopeus nousi 2 Machin tienoille, jota vain harvat konetyypit ovat sen jälkeen ylittäneet.