title: Itävallan historia 1815–1918

text: Vuoden 1867 kompromissi, "Ausgleich", jakoi Habsburgien valtakunnan kahteen erilliseen valtioon, joilla oli samat oikeudet yhteisen hallitsijan alla. Virallisesti valtiot olivat Unkari ja "Keisarillisessa neuvostossa edustetut kuningaskunnat ja maat" – jälkimmäinen nimi oli kömpelö ilmaus, koska ei-unkarilaisille valtakunnan osille ei ollut historiallista nimeä. Epävirallisesti läntinen osa oli Itävalta tai Cisleithania maita erottavan Leithajoen mukaan. Kaksoismonarkiasta käytetty nimi oli Itävalta-Unkari.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Kahdella kansallisella hallituksella ja lainsäädännöllä Wienissä ja Budapestissa oli lisäksi yhteinen hallitus, johon monarkki kuului. Hänellä oli lähes rajaton valta ulkopolitiikassa ja sotilasasioissa. Yhteiseen hallintoon kuului ulkoministeriö, sotaministeriö ja talousministeriö diplomaattisiin ja sotilastarkoituksiin. Yhteisen parlamentin puutteessa valtakunnan yhteisiä asioita neuvoteltiin molempien puoliskojen edustajien yhtäaikaisilla tapaamisilla, joiden välillä vaihdettiin kirjallisia muistiinpanoja. Tapaamisten pääasia oli yhteinen talouspolitiikka ja tulliliitto, josta piti sopia uudelleen joka kymmenes vuosi.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävallan parlamentti hyväksyi vuoden 1867 kompromissin lainsäädäntöönsä loppuvuodesta. "Joulukuun perustuslaki" oli saksankielisten liberaalien tuotos, joka saatiin aikaan koska tšekkiedustajat boikotoivat parlamenttia. Joulukuun perustuslaki seurasi tarkasti vuoden 1849 perustuslakia, eikä asettanut hallitsijalle merkittäviä rajoituksia ulko- tai turvallisuuspolitiikassa, mutta lisäsi Itävallan kansalaisten perusoikeuksia. Parlamentin alahuoneen valitsi tarkoin rajattu äänestäjäkunta, noin 6 % miespuolisesta väestöstä. Paikkoja jaettiin maakuntien ja neljän "curian", sosioekonomisen ryhmän, mukaan joihin kuului suurmaanomistajia, kaupunkeja, kauppakamareita ja talonpoikaisyhteisöjä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Nojaamalla kahteen hallitsevaan kansallisuuteen, saksalaisiin ja unkarilaisiin, Itävalta-Unkari saavutti suhteellisen taloudellisen ja poliittisen vakauden. Muut kansallisuudet, eritoten slaavit, eivät saaneet vastaavaa poliittista asemaa. Unkari käytti nimenomaisesti vaikutusvaltaansa estämään sellaisen mahdollisuuden. Unkari tulkitsi sopimusta niin, että Itävallan piti säilyttää yhtenäisvaltion asemansa, ja minkäänlainen liittovaltiojärjestely tšekit huomioon ottaen olisi hajottanut kaksoismonarkian.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Koska Venäjä oli liitossa Preussin kanssa, ja Britannia vajonnut eristyneisyyteensä, Itävalta-Unkari lähestyi Ranskaa vahvistuakseen Preussiin nähden. Ranska janosi valloituksia Preussin kustannuksella, joten se oli halukas liittoon. Yhteistyö ekspansiivisen Ranskan kanssa oli kuitenkin ristiriidassa Itävalta-Unkarin halun kanssa olla Saksan johtaja ja puolustaja. Liittosuhteen menestys riippui siten Ranskan asemasta Etelä-Saksan puolustajana Preussia vastaan, jossa se epäonnistui.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Ranska julisti sodan Preussille ja hyökkäsi Saksaan heinäkuussa 1870. Etelä-Saksan valtiot liittyivät Ranskan–Preussin sodassa Preussin puolelle, ja ulkoministeri Beustin yritykset saada niitä etääntymään Preussista olivat siten menneet. Itävalta seurasi sivusta kun alivoimaisena pidetty Preussi peittosi Ranskan nopeasti ja selvästi. Tammikuussa 1871 Preussi yhdisti Saksan perustamalla toisen Saksan keisarikunnan ilman Itävaltaa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävalta ei mitenkään kyennyt peruuttamaan Preussin voittoa, joten sen ulkopolitiikan suuntaa oli muutettava. Unkarilainen kreivi Gyula Andrássy korvasi Beustin ulkoministerinä ja valtakunnan ulkopolitiikka alkoi heijastaa unkarilaisten venäjänvastaisuutta. Ennen vuoden 1871 loppua Itävalta-Unkari ja Saksa toimivat yhdessä ulkopolitiikan alalla.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Diplomaattinen yhteistyö Saksan kanssa auttoi pitämään yllä Itävalta-Unkarin sisäistä vakautta. Jääminen yhtenäisen Saksan ulkopuolelle oli šokki Itävallan saksalaisille, jotka olivat perustelleet johtoasemaansa Habsburgien valtakunnassa johtajuusasemallaan saksalaisten joukossa. Saksan ulkopuolelle jääneinä he olivat vain yksi Itävalta-Unkarin monista kansallisuuksista ja muodostivat vain hiukan yli kolmanneksen valtakunnan asukkaista. Jos Preussin johtama Saksan valtakunta olisi jäänyt vihamieliseksi, Itävalta-Unkarin saksalaiset alueet olisivat voineet olla sen laajentumishaaveiden kohde, kuten monet muut alueet olivat Itävalta-Unkaria ympäröivien kansallisvaltioiden haaveissa. Itävalta-Unkarin liittolaisena Preussi kuitenkin etääntyi suursaksalaisista nationalisteista ja anneksiohaaveet jäivät poliittisesti merkityksettömiksi. Mutta koska itävallansaksalaisilla ei enää ollut takanaan laajemman saksalaisväestön tuki, monet tunsivat itsensä uhatuiksi ja haavoittuvaisiksi. Saksankielisten nationalismi alkoi saada pelon ja vihamielisyyden vaikutteita aikaisempien vuosikymmenten vapaamielisen nationalismin sijaan.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Kun Itävalta-Unkari oli toipunut Saksan ja Italian aiheuttamista takaiskuista, katseet kääntyivät kohti itää, jossa Osmanien valtakunnan heikkenevä mahti teki Balkanista kansainvälisen kilvoittelun kohteen. Ulkoministeri Andrássy vastusti kaikkia aluelaajennuksia Balkanilta, koska ne olisivat lisänneet valtakunnan slaavilaisen väestön määrää. Sen sijaan hän kannatti Turkin vallan säilyttämistä Venäjän laajenemisen estämiseksi. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista, joten estääkseen Venäjän vaikutusvallan kasvua jo itsenäistyneissä Balkanin maissa (Serbia, Montenegro, Kreikka ja Romania), Itävalta-Unkari joutui sopimaan Venäjän kanssa etupiirien jaosta.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Saksa oli liitossa sekä Venäjän, että Itävalta-Unkarin kanssa, joten se toimi välittäjänä estääkseen sodan liittolaistensa välillä 1870-luvulla. Saksan rajoitusyritys oli niin tehokas Venäjän suhteen, että maiden välit viilenivät huomattavasti Saksan mitätöityä Venäjän valloitukset Venäjän–Turkin sodan (1877–1878) jälkeen. Saksan tuella Itävalta-Unkari miehitti Bosnia ja Hertsegovinan osana sodan jälkeistä rauhantekoa. Andrássy ei kuitenkaan liittänyt maata suoraan Itävalta-Unkariin, vaan se jäi nimellisesti Osmanien valtakunnan alaisuuteen Itävalta-Unkarin miehittäessä sitä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Saksan ja Venäjän suhteiden katkettua Itävalta-Unkari hyödynsi Saksan heikkoa asemaa Ranskaa vastaan ja solmi Venäjän vastaisen liiton. Kaksiliitossa Itävalta-Unkari ja Saksa puolustaisivat toisiaan Venäjän hyökkäystä vastaan, mutta Saksan–Ranskan sodan uhatessa Itävalta jäisi puolueettomaksi, jollei Venäjä olisi mukana. Kaksiliitto vei Itävalta-Unkarin mukaan Otto von Bismarckin liittosuhteiden verkkoon ja diplomaattisiin manöövereihin. Maa joutui siten osalliseksi Ranskan ja Britannian vastaisista konflikteista, vaikka sillä ei ollut näiden maiden kanssa vastakkaisia etuja. Saksan, Italian ja Itävalta-Unkarin vuonna 1882 solmima kolmiliitto oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskaa vastaan, mutta ei selvittänyt Itävallan ja Italian välisiä kiistoja.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Suurvaltojen valloitushaaveet Balkanilla vähenivät 1890-luvulla, kun Afrikka ja Kaukoitä siirtyivät siirtomaakilpailun kohteeksi. Vaikka Itävalta-Unkari ei ollut mukana siirtomaavaltauksissa, Venäjä oli. Sen etuja palveli voimassa olevan tilanteen säilyttäminen Balkanilla. Kuitenkin vuonna 1903 Serbia, Balkanin maa, jonka suurvallat olivat asettaneet Itävalta-Unkarin etupiiriin, aloitti ekspansion Itävalta-Unkaria vastaan. Ilman Venäjän tukea Serbian uhka ei kuitenkaan ollut merkittävä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Tšekit boikotoivat Itävallan parlamenttia, joten saksankieliset liberaalit hallitsivat hallitusta 1870-luvun lopuille asti. He käyttivät asemaansa estääkseen kaikki tšekkien ja puolalaisten aseman parannukset kaksoismonarkian alkupäivinä. Vuonna 1873 vaalilakia muutettiin edelleen siten, että saksankielisen kaupunkiväestön ja juutalaisten edustus suureni. Liberaalien politiikka suuntautui kirkkoa vastaan. Vallasta heidät kuitenkin pudotti lopulta ulkopolitiikka 1879. Liberaalit vastustivat Bosnia ja Hertsegovinan liittämistä Itävalta-Unkariin, jota keisari taas kannatti. Parlamentti vaati ulkopolitiikassa valtuuksia, jonka Frans Joosef näki oman rajattoman valtansa loukkauksena.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Liberaalien jälkeen hallituksen muodosti Eduard Taaffe. Hänen hallituksensa edusti hovin etuja, ja nautti laajaa tukea uskonnollisilta puolueilta, saksankielisiltä konservatiiveilta, puolalaisilta ja tšekkiläisiltä edustajilta, jotka olivat päättäneet boikottinsa. Laajan parlamentaarisen kannatuksensa ansiosta hallitus toimi tehokkaasti. Tšekit saivat kielellisiä ja kulttuurillisia myönnytyksiä, mutteivät poliittisia. Tšekin kielen laajentunut käyttö herätti kuitenkin närää Böömin saksankielisessä vähemmistössä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Taaffen hallitus uudisti vaalilakia 1883, lisäten äänioikeutettujen määrää ja heikentäen liberaalien kannatusta. Vielä laajempi uudistusesitys tehtiin 1893, kun eri kansallisuuksien välit olivat kiristyneet vuoden 1891 vaalien aikana. Ehdotettu uudistus olisi antanut yleisen äänioikeuden yli 25-vuotiaille mieskansalaisille ja siten heikentänyt edelleen kaupunkien keskiluokan kannattamien liberaalien nationalistien asemaa. Ehdotus koki laajaa vastustusta hallituksen tukijoissa ja Taaffe erosi.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Etniset jännitteet eivät laantuneet vaikka vuoden 1893 esityksen suuntainen laki viimein asetettiin voimaan. Koska parlamentti oli hajanainen kansallisesti ja poliittisesti, ministeripresidentti kreivi Kasimir Badeni tarjosi tšekeille uusia myönnytyksiä 1897 saadakseen tuen tulli- ja kauppaneuvotteluihin Unkarin kanssa. Myönnytykset koskivat tšekin käyttöä valtionhallinnossa, ja ne raivostuttivat saksankieliset Itävaltalaiset. Böömissä, Wienissä ja Grazissa puhkesi väkivaltaisia levottomuuksia ja lähes vallankumouksellista liikehdintää. Badenin hallitus kaatui. Koska parlamentista ei saatu koottua enemmistöä edustajista minkään asiaan taa, hallitus käytti hätätilavaltuuksia, joiden avulla keisari saattoi säätää lakeja parlamentin ollessa lomalla.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Poliittinen umpisolmu oli seurausta rakennemuutoksesta, joka kiristi yhteiskuntaluokkien ja kansallisuuksien välejä. Vuoden 1873 talousromahduksen seuraukset oli ohitettu ja Itävalta oli vakaassa teollistumis- ja kaupungistumiskehityksessä. Vuonna 1890 se oli idän ja etelän maatalousyhteiskuntien ja Länsi-Euroopan teollistuneiden maiden välissä myös kehityksellisesti.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Ensimmäisenä taloudellisen voimansa käänsivät poliittisesti saksankielinen keskiluokka ja juutalaiset. Vaikka näiden etuja ajava liberaalihallitus oli kaatunut 1879, hallituksen piti ottaa huomioon keskiluokan edut pitääkseen yllä vakautta. Keskiluokan nousun myötä entinen aatelin ja kirkon asema heikkeni. Monet aateliset saivat näkyviä paikkoja hallituksessa, mutta virkamiehistö oli viemässä heidän entiset tehtävänsä. Kirkolle vuoden 1855 konkordaatti oli sen vaikutusvallan huippukohta. Liberaalien kirkonvastaiset lait ja konkordaatin kumoaminen 1870 olivat vieneet sen vaikutusvaltaa. Kansan parissa kirkon kannatus oli kuitenkin laajaa. Uusi katolilainen liike otti muodon paavin vuoden 1891 sosiaalisuutta korostavan ensyklikan "Rerum Novarum" perusteella. Syntyi "kristillissosiaalinen puolue" ("Christlichsoziale Partei", CSP). Se oli enimmäkseen kaupunkilaispohjainen. Paavin ensyklika ei saanut konservatiivista piispakuntaa hyväksymään uutta puoluetta, vaan he jatkoivat vanhempien kirkollisten puolueiden parissa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: CPS tuki oli aluksi laajinta Wienissä, jossa se hallitsi kaupunginhallintoa vuosisadan vaihteessa. Kuitenkaan puolue ei saanut tukea teollisuustyöläisten parissa, jotka kääntyivät tukemaan kilpailevaa "sosiaalidemokraattista työväenpuoluetta" ("Sozialdemokratische Arbeiterpartei", SDAP). SDAP oli perustettu 1889 radikaali- ja maltillisten sosialistien yhteisessä konferenssissa ja se kannatti revisionistista marxilaista ohjelmaa. SDAPista hakivat turvaa myös monet juutalaiset antisemitistisen ja kansallismielisen liikkeen, toisen vallitsevan poliittisen suunnan, voimistuessa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Poliittisen puolueetkaan eivät voineet olla huomioimatta kasvava kansallismielinen suuntausta 1800-luvun loppuvaiheilla. Liberaali liike hiljeni, koska se ei halunnut muuttaa itseään ainoastaan saksankieliseksi. Tyytymättömät liberaalit olivat avainhahmoja uusissa kansallisissa liikkeissä ja puolueissa. Vaikka CSP ja SDAP perustuivat ylikansalliselle ideologialle, nekin joutuivat hyväksymään ohjelmaansa saksalaista nationalismia. 1890-luvun lopulla saksanmieliset liikkeet yhdistyivät Saksalaiseksi rintamaksi. Sen vaatimukset olivat maltilliset, mutta vaatimus saksalaisten historiallisesti erityisen aseman aseman tunnustamisesta imperiumissa johti sen törmäyskurssiin muiden kansanryhmien kanssa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Vuonna 1906 Balkanista tuli jälkeen suurvaltojen kamppailun kohde, kun Venäjän kiinnostus Balkaniin palasi, ja siitä tuli Serbian suurvaltatukija. Kriisi puhkesi 1908, kun Osmanien valtakunta alkoi siirtyä kohti perustuslaillista järjestelmää. Bosnia ja Hertsegovina, joka oli virallisesti Turkin vallassa, kutsuttiin lähettämään edustajansa uuteen Turkin parlamenttiin. Itävalta-Unkari vastasi tähän liittämällä miehittämänsä maan virallisesti itseensä. Se liennytteli Turkin vastalauseita rahallisella korvauksella. Diplomaattisesti teko oli kallis, sillä se herätti Venäjän ja Italian närkästystä ja etäännytti niitä Itävallasta. Samaan aikaan Britannia oli sopinut siirtomaakiistansa Ranskan ja Venäjän kanssa, ja solmi niiden kanssa Saksan keisarikunnan johtaman kolmiliiton vastapainoksi kolmisopimuksen 1907.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Bosnia-Hertsegovinan kriisin jälkeen Venäjä rohkaisi itsenäisiä Balkanin maita solmimaan liiton, jonka se tarkoitti Itävalta-Unkarin vastaiseksi. Uusi Balkanin liitto oli kuitenkin innostuneempi paloittelemaan Turkin haltuun jääneet Balkanin osat, ja se voitti Turkin ensimmäisessä Balkanin sodassa 1912. Liittolaiset kääntyivät toisiaan vastaan 1913 toisessa Balkanin sodassa, jossa Serbia kaksinkertaisti kokonsa ja väestönsä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävalta-Unkari piti Venäjän tukemaa ja suurentunutta Serbiaa ensisijaisena uhkana, koska Serbian sotilastiedustelu tuki Habsburgien vastaisia ryhmiä ja toimi Bosnia ja Hertsegovinassa. Kun Bosnian nationalistit murhasivat kruununperijä Frans Ferdinandin ja hänen vaimonsa Sarajevossa 28. kesäkuuta 1914, epäilys Serbian syyllisyydestä oli vahva. Ajatus Serbian vastaisesta ennalta ehkäisevästä sodasta ei ollut uusi Wienissä, ja näytön heikkoudesta huolimatta Saksa oli valmis tukemaan liitolaistaan.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: 23. heinäkuuta Itävalta-Unkari jätti Serbialle ultimaatumin, joka oli suunniteltu mahdottomaksi täyttää. Päävaatimuksina Serbialle olivat Habsburgien vastaisten aktiviteettien tukahduttaminen ja Itävalta-Unkarin viranomaisten pääsy osallistumaan murhan tutkimuksiin. Serbia oli sovitteleva, muttei voinut hyväksyä kaikkia ehtoja. Itävalta-Unkari julisti sodan Serbialla 28. heinäkuuta neuvottelematta asiasta enempää Saksan kanssa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Venäjän päätös mobilisoida 30. heinäkuuta johti sodan laajenemiseen koko Eurooppaa kattavaksi. Saksan sotastrategia nojasi kahden rintaman sodan välttämiseen, joten sen täytyi lyödä nopeasti Ranska, ennen kuin Venäjä pääsisi täyteen valmiuteen. Saksa vastasi Venäjän liikekannallepanoon julistamalla välittömästi sodan Ranskalle ja Venäjälle. 4. elokuuta Britannia julisti sodan Saksalle, 6. elokuuta Itävalta-Unkari julisti sodan Venäjälle ja 12. elokuuta Ranska ja Britannia Itävalta-Unkarille.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Kun suurvallat olivat sodassa, ne pyrkivät etsimään liittolaisia pienemmistä maista. Huolimatta Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa sopimastaan kolmiliitosta, Italia ei ollut velvoitettu liittymään sotaan ja julistautui neutraaliksi. Saksa painosti Itävalta-Unkaria lahjoittamaan italialaisalueita Italialle vastineeksi sen tuesta. Myös kolmisopimuksen maat lupasivat lisäalueita sodan voiton jälkeen, joten Italia liittyi ympärysvaltoihin huhtikuussa 1915.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Vaikka Saksan ja Itävalta-Unkarin voitot itärintamalla keväällä 1915 paikkasivat Itävalta-Unkarin aikaisempia häviöitä, valtakunta ei ollut valmis pitkään sotaan ja taloudellinen tilanne muuttui kehnommaksi.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Keisari Frans Joosef I:n kuolema 21. marraskuuta 1916 vei Itävalta-Unkarilta merkittävän yhdistävän tekijän. Hänen 29-vuotias veljenpojanpoikansa Kaarle (h. 1916–1918) ei ollut valmis asemaansa keisarina. Tosin monarkian kohtalo ei enää riippunut keisarista, vaan sodan päätöksestä. Vaikka vallankumoukseen ajautunut Venäjä vetäytyi sodasta, itärintaman rauha ei auttanut länsirintaman sotaa. Yhdysvallat liittyi sotaan huhtikuussa 1917 ja Saksan hyökkäyksen epäonnistuttua keväällä 1918, se ei enää saarron näännyttämänä pystynyt jatkamaan taistelua.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Habsburgien Itävalta-Unkari paloiteltiin eri kansallisuuksien kesken. Maan saksalaisia jäi edustamaan Itävallan tasavalta.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työ- ja elinkeinotoimisto (lyh. TE-toimisto; aikaisemmin Työvoimatoimisto, ja vielä aikaisemmin Työnvälitystoimisto) auttaa työpaikan saamisessa, järjestää neuvontaa koulutuksesta ja hoitaa työttömien työnhakijoiden sosiaalisia etuja. Työ- ja elinkeinotoimiston asiakkaita ovat työnhakijat ja työtä tarjoavat työnantajat.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työ- ja elinkeinotoimiston päätarkoituksena on parantaa työnhakijoiden työnhakuvalmiuksia ja tarjota tietoa lisäkoulutuksesta. Tietoa tarjotaan ammatillisten oppilaitosten ja aikuis- ja täydennyskoulutuskeskuksien koulutusohjelmista, tutkinnoista ja kursseista. Tarjolla on tietoa myös oppisopimuskoulutuksesta.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työ- ja elinkeinotoimisto järjestää myös erilaisia omia työnhakukursseja ja muuta ns. aktiivista työvoimapolitiikkaa, mutta niiden vaikutus on varsin pieni ja niiden heikkoa kustannustehokkuutta on julkisuudessa arvosteltu välillä voimakkaasti.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Suomessa on 15 TE-toimistoa, jotka toimivat työ- ja elinkeinoministeriön alaisuudessa.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: TE-toimistot lakkautetaan 2020 maakuntauudistuksen myötä.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: 1970-luvulla toimistot tunnettiin nimellä 'työnvälitys', 'työvälitystoimisto' ja ne nimensä mukaisesti välittivät työpaikkoja työttömille, eli esimerkiksi lähettivät työnhakijan johonkin työpaikkaan töihin. Nimi muuttui myöhemmin 'työvoimatoimistoksi' ja toimistot eivät enää välittäneet työpaikkoja, vaan lähinnä kirjasivat työnhakijoiden tietoja. 1990-luvun alun laman aikana tuhansittain työnhakijoita leimattiin mielenterveyssyistä eläkkeelle, asian puolestapuhujana ollen Ilkka Taipale (SDP). 2000-luvulla nimi on 'työ- ja elinkeinotoimisto', ja toimintaan kuuluu esimerkiksi työnhakijoiden arviointi.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Vuoden 2013 alussa astui voimaan organisaatiouudistus, jonka myötä TE-toimistot liitettiin alueelliseen hallintoon ELY-keskusten yhteyteen. Samalla niiden määrä putosi 80:stä 15:een, niiden alueet ovat ELY-keskusten mukaisia. Uudistuksen myötä TE-toimistolle määriteltiin kolme lakisääteistä päätehtävää: työnhakijoiden nopean työllistymisen tukeminen, osaavan työvoiman saatavuuden parantaminen ja yritysten toimintaedellytysten turvaaminen.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Uudistuksessa TE-keskusten toiminnan painopiste muuttui enemmän yrityskeskeiseksi, sillä kaksi päätehtävistä palvelee yritysten etuja ja vain yksi työttömän etuja. Samalla työnhakijoiden kohtaamiseen käytetty aika on vähennetty minimiinsä ja suurin osa palveluista on muuttunut sähköisiksi. TE-toimiston mukaan asiakkaina toimivat yritykset eivät esimerkiksi tarvitse palvelua tiskin takaa kasvokkain virkailijan kanssa. Silti valtiovarainministeriön tilaaman ASPA 2014 -selvityksen mukaan 77% kansalaisista tarvitsee kasvokkaista palvelua TE-toimistossa.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: TE-palveluiden kautta työntekijää tarvitseva työnantaja voi julkaista työpaikkailmoituksen. Ilmoituksessa on kuvattu työtehtävä, vaatimukset työntekijälle ja edut (mm. palkka). Ilmoituksella on rajallinen voimassaoloaika. Työtön työnhakija voi hakea työnantajalta kyseistä työtä laatimalla hakemuksen. Työnantajalle tulee tyypillisesti useita (jopa satoja) hakemuksia. Laajemmissa hakuprosesseissa näistä hakemuksista valitaan haastatteluun pääsevät hakijat. Haastatteluja voi olla useita kierroksia. Lopuksi haastattelujen perusteella työnantajan arvioinnin mukaan valitaan parhaiten työtehtävään sopiva henkilö. Työnantaja voi ottaa työsuhteeseen heti sopivaksi katsomansa henkilön ennen hakuajan päättymistä.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työnhaku toimii kuitenkin nykyään monella muullakin tavalla kuin suorilla työhakemuksilla. Esimerkiksi erilaiset harjoittelujaksot ja koulutukset voivat myös johtaa pysyvään työsuhteeseen. Lisäksi henkilöstövuokraus on noussut merkittäviin rooliin erityisesti nuorten ja vähemmän koulutettujen työllistäjänä.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työ- ja elinkeinotoimistoilla on internetsivusto (te-palvelut.fi), jota sekä työnantaja että työnhakija voivat omatoimisesti selata. Aikaisemman verkko-osoitteen (mol.fi) lyhenne "mol" tulee entisen työministeriön englanninkielisestä nimestä "ministry of labour".


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työ- ja elinkeinotoimisto valvoo työttömyysturvalain mukaisten tukien maksamisen edellytyksiä työvoimapoliittisin lausunnoin. Saadakseen ansiosidonnaista työttömyyskorvausta, peruspäivärahaa tai vastikkeellista työmarkkinatukea tulee edunsaajan olla työmarkkinoiden käytettävissä. Edunsaaja on työmarkkinoiden käytettävissä, mikäli työ- ja elinkeinotoimisto ei ole työvoimapoliittisessa lausunnossaan todennut, että työmarkkinoilla ololle on työttömyysturvalain mukainen este.


title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työllisyyspoliittinen lausunto annetaan tiedoksi maksatuksesta päätöksen tekevälle työttömyyskassalle tai kansaneläkelaitokselle työministeriöltä peräisin olevalla URA-tietojärjestelmällä, mistä seurauksena ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan tai työmarkkinatuen maksaminen keskeytyy jo ennen kuin työttömyyskassa tai kansaneläkelaitos on tehnyt ratkaisunsa lausunnon perusteella.


title: Opintosuunnitelma

text: Opintosuunnitelma on opiskelijan tekemä ajankäyttösuunnitelma organisoimaan hänen omaa opiskeluaan siten, että tutkinto tulee suoritetuksi tavoitellussa aikataulussa. Opintosuunnitelmassa valitaan opiskelijan mieltymysten mukaan opintosuunta ja ylimääräisiä kursseja.


title: Opintosuunnitelma

text: Opintosuunnitelma aikatauluttaa opiskelun siten, että kurssit tulevat suoritetuiksi sellaisessa järjestyksessä, että johonkin kurssiin vaatimuksena oleva kurssi on suoritettu ennen ko. kurssin aloittamista. Aikataulutuksen toinen tarkoitus on täyttää viikoittainen lukujärjestys siten, että opiskelijan resurssit tulevat hyödynnettyä tarpeeksi hyvin. Opintosuunnitelma huolehtii myös opiskelijan tiedon ja taitojen kasvusta mielekkäällä tavalla varsinkin sellaisissa oppiaineissa, joissa uuden tiedon oppiminen perustuu vanhaan osaamiseen.


title: Opintosuunnitelma

text: Opintosuunnitelman teko on tärkeää oppilaitoksissa, joissa opiskelu vähemmän koulumuotoista vapaata opiskelua. Nykyisin koulut ovat menossa vähemmän vapaaseen opiskeluun johtuen koulutuksen tehokkuusvaatimuksista. Opiskelijalle vapaamuotoisuus olisi parempi, sillä hän voi käydä samaan aikaan töissä ja hänellä voi olla muita sosiaalisia ja yhteiskunnallisia sitoumuksia.


title: Opintosuunnitelma

text: Henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman (HOPS) tarkoituksena on hahmottaa rakenteellisesti koulutuksen eri vaiheisiin tarvittavaa aikaa ja tarkentaa opintojen päämäärää. HOPS määrittää opiskelijalle kiinteän tavoitteen, jota on helpompi noudattaa. HOPS kannattaa laatia opiskelun alkuvaiheessa yhdessä koulutuksen ohjaajan, tuutorin, opinto-ohjaajan, koulutuksen johtajan tai vastaavan henkilön avustuksella.


title: Opintosuunnitelma

text: Korkeakouluissa on vuoden 2005 tutkintouudistuksesta lähtien ollut pakollista tehdä HOPS. Se kuuluu sarjaan opinnonohjauksen parantamistoimenpiteitä, jolla tähdätään valmistumisajan pitkittymisen ennaltaehkäisyyn. HOPS on hyväksytettävä virallisesti, ja sitä säilytetään koululla. Henkilökohtainen opintosuunnitelma on tarpeen siksi, että korkeakouluissa on kurssien suhteen suuri valinnanvara, niillä on esitietovaatimuksia eikä kaikkia kursseja edes järjestetä joka vuosi. Toisekseen suunnitelma antaa käsityksen valmistusajankohdasta. Kouluissa, joissa opintosuunnitelma on valmiiksi kirjoitettu, laaditaan henkilökohtainen opintosuunnitelma, jos opiskelijalla on aiempia hyväksyttäviä opintosuorituksia, opiskelu on muuten tavanomaisesta poikkeavaa tai tarvitsee erityistä tukea.


title: Opintosuunnitelma

text: Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) on erityisopetusta tarvitsevalle opiskelijalle tehty opintosuunnitelma silloin, kun oppiminen täytyy yksilöllistää. Suunnitelmassa määritellään opiskelijan yksilölliset oppimisen tavoitteet. HOJKS on käytössä perusopetuksen ja ammatillisen opetuksen kouluissa.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimusohjelman tarkoitus on ylläpitää sukututkijan sukututkimusta varten keräämiä tietoja järjestyksessä tietokoneella, ja esittää tiedot havainnollisesti näytöllä ja tulosteissa.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimusohjelmalla tallennetaan tietoja, tehdään tiedoista erilaisia hakuja ja tulostetaan esimerkiksi jälkipolvitauluja, esipolvitauluja ja henkilöluetteloja. Sukututkimusohjelman aikaansaamat tiedostot mahdollistavat myös sukututkimustietojen helpon vaihdon eri sukututkijoiden välillä.


title: Sukututkimusohjelma

text: Talletettavia perustietoja ovat muun muassa henkilön etunimet, sukunimi, patronyymi, syntymäaika, syntymäpaikka, kuolinaika, kuolinpaikka, ammatti, muutot paikkakunnilta toiselle, avioituminen, lapset ja vanhemmat. Lisäksi ohjelmistosta riippuen voidaan tallentaa lisätietoja esimerkiksi asutusta tilasta tai henkilön hautapaikasta. Uudemmissa sukututkimusohjelmistoissa voidaan tallentaa tekstipohjaisen tiedon lisäksi myös erityyppisiä liitetiedostoja: PDF-, kuva-, video- tai äänitiedostoja. Kehittyneimpiin sukututkimusohjelmiin voidaan liittää myös paikkatietoa, joihinkin jopa DNA-tietoja. Näitä kartoiksi yhdistelemällä voidaan saada uusia havainnollisempia tapoja tutkia laajalle levittyvää sukupuuta.


title: Sukututkimusohjelma

text: Tiedon ohella olennainen ominaisuus on käytetyn "lähteen" tietojen tallennus, jonka tulisi olla monipuolista mutta helppoa. Lähdeviitteiden tallentaminen on sukututkimuksen perusasia, ja ehdoton edellytys tietojen tarkistamiselle jälkikäteen.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimusohjelman tietojen perusmuotoja ovat henkilökeskeiset ja perhekeskeiset tallennusmuodot. Henkilökeskeisissä tallennusmuodoissa on vapaammat mahdollisuudet luoda erityyppisiä perherakenteita. Tiedot tallennetaan ohjelmistosta riippuen relaatiotietokantaan, XML-muotoon, Gedcom-muotoon tai sukututkimusohjelman omaan tiedostoformaattiin.


title: Sukututkimusohjelma

text: Käyttäjälle tiedostomuoto ei näy, mutta se on oleellinen siirrettäessä tietoja ohjelmistosta toiseen. Hyvä sukututkimusohjelma osaa muuntaa tiedot muodosta toiseen hukkaamatta tai muuttamatta informaatiota. Tietoja voi siirtää ohjelmistosta toiseen esimerkiksi yleisessä Gedcom-muodossa, jonka tuki eri ohjelmissa kuitenkin jonkin verran vaihtelee. Gedcom-muotoiselle tietokannalle löytyy runsaasti apuohjelmia, joilla sisältöä voi korjailla, muunnella ja tulostaa.


title: Sukututkimusohjelma

text: Gedcom-akronyymi tulee sanoista "GEnealogical Data COMmunication". Se on määritelmä eri sukututkimusohjelmien väliseen sukututkimustietojen välitykseen. Formaatin kehitti sukututkimusta tukeva mormonikirkko helpottamaan tietojen vaihtoa ohjelmasta toiseen. Gedcom-tiedosto on yksinkertaista ANSEL- tai ASCII-muotoista tekstiä, joka sisältää tietoa henkilöistä ja meta-dataa heitä yhdistävistä suhteista. Suurimmassa osassa nykyisistä sukututkimusohjelmista on toiminnot Gedcom-muotoisen tiedon tuontiin ja tallennukseen. Gedcom TestBook -projekti arvioi, miten hyvin eri sukututkimusohjelmat toteuttavat Gedcom 5.5 -standardia. On olemassa myös useita työkaluohjelmia, joilla gedcom-muotoinen tieto voidaan muuttaa esimerkiksi internetselainten ymmärtämään HTML- tai XML-muotoon.


title: Sukututkimusohjelma

text: Jos tarkastellaan tiedon säilyvyyttä rakenteellisella tasolla, XML olisi toistaiseksi paras vastaus sukutietojen säilyvyyteen. XML-muotoinen tieto voidaan muuntaa XSL:ää käyttäen eri muotoon, esimerkiksi HTML-sivuksi internetiin, kevyemmäksi sivuksi wap-kännykkään, PDF- tai RTF-tiedostoksi tai äänisyntetisaattorin ymmärtämään muotoon. Myös Gedcomista on tehty kaksikin XML-pohjaista määritystä GedXML ja GedML.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimustietoja voidaan tallettaa myös OpenDocument-muotoon, jota pystyy käsittelemään useilla eri ohjelmilla.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimustietoja voidaan tallentaa myös esimerkiksi tekstinkäsittelyohjelmalla tai taulukkolaskentaohjelmalla, ilman erityistä sukututkimusohjelmaa. Näiden etuna on vapaa muoto esittää tietoja. Haittapuolena on jatkokäsittelyn ja tiedon etsinnän vaikeus, sekä huonompi kokonaisuuden hahmottaminen.


title: Sukututkimusohjelma

text: Sukututkimusohjelmia, joihin on saatavana suomenkielinen käyttöliittymä:


title: Sukututkimusohjelma

text: Ancestral Quest, Ancestris "(ilmainen, avoin koodi)", FinFamily  (ilmainen, avoin koodi), GenealogyJ "(ilmainen, avoin koodi)", Gramps  "(ilmainen, avoin koodi)", Legacy, Sukujutut, Sukuohjelmisto 2004


title: Sukututkimusohjelma

text:
Ancestris "(ilmainen, avoin koodi)", FinFamily  (ilmainen, avoin koodi), GenealogyJ "(ilmainen, avoin koodi)", Gramps  "(ilmainen, avoin koodi)"
Ancestris "(ilmainen, avoin koodi)", FinFamily  (ilmainen, avoin koodi), GenealogyJ "(ilmainen, avoin koodi)", Gramps  "(ilmainen, avoin koodi)", MacFamilyTree


title: Sukututkimusohjelma

text: PhpGedView "(ilmainen, avoin koodi)", webtrees "(ilmainen, avoin koodi)", Geni "(perusversio ilmainen)," MyHeritage


title: Rippikirja

text: Rippikirja on Ruotsin ja Suomen seurakuntien ylläpitämä kirkonkirja, joka on useimmissa seurakunnissa pidetty viimeistään 1700-luvun alkupuolelta lähtien. Rippikirja on seurakunnittainen rekisteri seurakuntalaisista. Rippikirjat eli "seurakuntien pääkirjat" ovat sittemmin kehittyneet väestökirjanpidoksi.


title: Rippikirja

text: Tavallisesti rippikirja on sidottu kymmenen vuoden jaksoissa kirjamuotoon. Ne sisältävät nimen, syntymäajan, sukulaissuhteiden ja asuinpaikan lisäksi usein myös muita tietoja, esimerkiksi merkintöjä uskonnollisesta oppineisuudesta, ammatista, rokotuksista ja rikoksista.


title: Rippikirja

text: Rippikirjalaitoksen historia Suomessa juontaa pitkälti Turun piispa Johannes Gezeliukseen, joka tunnetaan kirkollisen kansanopetuksen uranuurtajana. Gezelius kirjoitti hiippakuntansa papeille 1665 kiertokirjeen, jossa hän kehotti näitä pitämään kirjaa seurakuntalaistensa kristinopintaidosta. Tämä oli alkusysäys kirkolliselle väestökirjanpidolle Suomessa. Jo aikaisemminkin tavataan vastaavanlaisia asiakirjaryhmiä yksittäisistä Suomen seurakunnista, mutta Gezelius onnistuu vakiinnuttamaan menettelyn. Niinpä monien pitäjien katkeamaton väestökirjanpito juontaa juurensa aina 1660-luvulle, ja 14 seurakunnan rippikirja on selvästi aloitettu Gezeliuksen vaikutuksesta 1665–1667. Vuonna 1686 säädetty kirkkolaki määräsi, että jokaisessa seurakunnassa oli pidettävä rippikirjaa.


title: Rippikirja

text: Rippikirjojen perimmäisenä tarkoituksena oli seurata seurakuntalaisten hengellistä vaellusta: valvoa ihmisten lukutaitoa, kristinopin hallintaa sekä ehtoolliselle osallistumista. Seurakuntalaisten rekisteröinti ajoi myös maalliseen keskusvallan asiaa: valtion oli helpompi kohdistaa verotusta ja muita hallinnollisia toimenpiteitä, kun kirkko rekisteröi väestön ja sen elämäntavan.


title: Rippikirja

text: Rippikirjan malli on saatu Ruotsin kautta Saksasta, jossa vastaavia luetteloita on säilynyt jo 1500-luvulta. Tämä on seurausta uskonpuhdistuksen esittämästä kansanopetuksen vaatimuksesta. Gezelius myös painatti pappien työtä helpottamaan "rippikirjakaavakkeita", joihin tiedot voitiin lisätä valmiisiin sarakkeisiin.


title: Rippikirja

text: Rippikirjasta tuli nopeasti kirkollisen väestökirjanpidon kulmakivi. Rippikirjaan merkittyjen sukulaisuussuhteiden avulla esimerkiksi mahdollisten avioesteiden todentaminen kävi huomattavasti yksinkertaisemmin, joskin kuulutuskäytäntö säilytti asemansa paikoin aina 1900-luvun alkuun saakka.


title: Rippikirja

text: Kaikkein varhaisimmat rippikirjat saatettiin kirjoittaa latinaksi, mutta yleensä rippikirjojen kieli oli ruotsi. Yleisesti käytettiin myös saksankielisiä käsitteitä ja lyhenteitä. 1800-luvun lopulla seurakunnat velvoitettiin suomenkielisillä alueilla siirtymään suomenkieliseen väestökirjanpitoon.


title: Rippikirja

text: Yleensä nimet olivat ruotsinkielisessä suomenkielistä nimeä muistuttavassa muodossa, mutta samasta henkilöstä saatettiin asiakirjoissa käyttää myös useita erikielisiä muotoja: yleensä kirjaajasta riippuen ruotsin- tai saksankielisiä, joskus latinan- tai suomenkielisiä. Lasta kastettaessa pappi on saattanut merkitä lapselle esimerkiksi Henricus-nimen. Myöhemmissä asiakirjoissa saatetaan käyttää sekaisin muotoja "Henric, Hindric, Hindrich, Heinrich, Henrich" ja lyhenteitä "Henr:" tai "Hind:". Henkilön nimi on kuitenkin koko ajan ollut suomen puhekielen mukainen "Heikki". Sama muunnos tehtiin myös patronyymeille ja sukunimille, esimerkiksi "Erkki Paavonpoika Kaukonen" merkittiin "Eric Påhlsson Kaukåin".


title: Rippikirja

text: Rippikirja sisälsi eri aikoina hieman erilaisia tietoja, mutta ydin pysyi pääosin muuttumattomana. Rippikirja jakautui kaupungissa kortteleihin ja tontteihin, maaseudulla kyliin ja taloihin. Tontit ja talot puolestaan käsittivät niissä asuvat ruokakunnat, joiden johdossa oli yleensä tilan omistaja, talollinen. Torpparit, sotilaat, käsityöläiset, mäkitupalaiset ja muu tilaton väestö merkittiin yleensä omille sivuilleen, mutta palkolliset toisinaan myös sen talouden yhteyteen, jonka palveluksessa he olivat.


title: Rippikirja

text: Varhaisimmat kirjat sisältävät tietoja hyvin ylimalkaisesti, lähinnä ruotsinnettuja henkilönnimiä ja maininnan katekismustaidoista. 1700-luvun kuluessa tiedot kuitenkin tarkentuivat ja monipuolistuivat, ja tyypillinen rippikirja kertoo lukijalleen edellisten lisäksi myös siihen merkittyjen henkilöiden syntymäajan, mahdolliset muutot, talontyttärien avioliitot, erityiset sairaudet ja kuolinajan. Aluksi syntymäajat perustuivat talonpoikien omaan arvioon iästään, syntymäpäivään perustuvat täsmälliset tiedot ilmestyivät kirjoihin yleensä vasta 1700-luvun loppupuolella. Harvoin henkilön ikä on ilmaistu vuosina, mikä epäilemättä heijastaa talonpojan omaa käsitystä asiasta.


title: Rippikirja

text: Merkinnät tarkentuivat jatkuvasti. 1800-luvun alkupuolella rippikirjoihin ilmaantuivat syntymäseurakunnat, rokotukset, avioliittomerkinnät ja erityiset huomautussarakkeet, joihin pappi saattoi kirjata hyvinkin henkilökohtaista tietoa seurakuntalaisesta: muun muassa mahdolliset rikokset, asepalveluksen ja sairaudet. 1800-luvun lopulla rippikirjat kattoivat käytännöllisesti katsoen koko yksilön elämänpiirin ja rakensivat perustan koko nykyaikaiselle väestökirjanpidolle. 1900-luvulla rippikirjoihin lisättiin vielä tietoja seurakuntalaisten kirjoitustaidosta, koulusivistyksestä ja kirkollisesta äänioikeudesta.


title: Lastenkirja

text: Lastenkirja on nimitys eräälle kirkolliselle asiakirjaryhmälle, joka sisältyy kirkonarkiston henkilörekisteriarkistoon. Muodoltaan se on rippikirjan kaltainen ja sitä täydentävä. Lastenkirjan tehtävänä oli kontrolloida niiden lasten edistymistä kristinopintaidoissa, jotka eivät vielä olleet päässeet ripille ja näin olleen tulleet merkityiksi seurakunnan rippikirjaan muun perheen yhteyteen.


title: Lastenkirja

text: Lastenkirjat ovat vielä 1700-luvulla pääsääntöisesti käsin kirjoitettuja, mutta jo aivan 1800-luvun alussa tavataan painettuja blanketteja, joihin rippikirjan tavoin vietiin käsin tarvitut tiedot. Malliltaan ne ovat tosin rippikirjoja yksinkertaisempia. Lastenkirja on jaoteltu kylittäin, taloittain ja perheittäin. Tavallisesti se sisältää seuraavat tiedot henkilöistä: Isän nimi ja ammatti, äidin nimi ja ikä, lasten nimet, syntymäajat ja kristinopintaitojen kehitys. Lisäksi kirjaan on useimmiten merkitty mahdolliset kuolemantapaukset ja henkilön siirto varsinaiseen rippikirjaan. Myös aviottomat lapset on lastenkirjoissa saatettu kirkollisen kontrollin piiriin. Itä-Suomen suurpitäjien laajuus ja pitkät kirkkomatkat aiheuttavat toisinaan lastenkirjoihin kronologista sekavuutta, minkä vuoksi niihin on suhtauduttava paikoin kriittisesti, kuten muihinkin vastaaviin asiakirjaryhmiin.


title: Lastenkirja

text: Lastenkirjat ovat tyypillisesti itäsuomalainen ilmiö. Alun perin ne näyttävät syntyneet itäsuomalaisten seurakuntien tarpeisiin nopeasti kasvaneen mutta silti hajallaan asuvan väestön kontrolloimiseksi. Läntisessä osassa maata lastenkirjoja ei välttämättä edes pidetty, vaan ne korvattiin erilaisilla lukukirjoilla ja ripille päässeiden luetteloilla, jotka eivät kuitenkaan vastaa täysin käyttötarkoitukseltaan varsinaista lastenkirjaa.


title: Lastenkirja

text: Yleisesti lastenkirjoja on säilynyt n. 1790-luvulta lähtien, mutta myös vanhempia tunnetaan. Vanhoja lastenkirjoja tavataankin Savon alueella seuraavista pitäjistä: Pieksämäki 1744, Iisalmi 1747, Kaavi 1748, Kuopio 1749, Mäntyharju 1755, Joroinen 1757, Maaninka 1766, Kiuruvesi 1768, Rautalampi 1769, Mikkeli 1770, Rantasalmi 1771.


title: Lastenkirja

text: Lastenkirjoja ei pidä missään nimessä sekoittaa ns. historiakirjoihin (syntyneiden ja kastettujen, kuulutettujen ja vihittyjen sekä kuolleiden ja haudattujen luettelot), vaikka näin toisinaan tehdään.


title: Pirkka (nimi)

text: Pirkka on suomalainen miehen etunimi. Etunimi on ollut suomalaisessa nimipäiväalmanakassa vuodesta 1950 lähtien. Nimipäivä on 1. syyskuuta. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Pirkka on annettu noin 410 henkilölle, joista noin 20 on naisia.


title: Pirkka (nimi)

text: Pirkka on tullut tunnetuksi Eino Leinon Helkavirsien runosta "Orjan poika". Nimen lähtökohtana olivat Lapin verotusta hoitaneet pirkkalaiset (birkarlar). Epävarmat perimätiedot kertovat, että pirkkalaiset ovat saaneet nimensä Pirkkalan pitäjästä, ja että pirkkalaiset pohjankävijät olivat hämäläisiä.


title: Pirkka (nimi)

text: Kesko käyttää Pirkka-nimeä tavaramerkkinä ja asiakaslehden nimenä.


title: Pentti Gregoriuksenpoika

text: Pentti (Benedictus) Gregoriuksenpoika (k. 1338) toimi Suomen piispana vuosina 1321–1338.


title: Pentti Gregoriuksenpoika

text: Ruotsalaissyntyinen Pentti otti viralliseksi jumalanpalveluskaavaksi dominikaanisen liturgian. Hänen aikanaan tehdyn Pähkinäsaaren rauhan (1323) johdosta jouduttiin perustamaan uusia seurakuntia ja järjestämään raja-alueiden verotus. Palmsköldin katkelman maininta "ordinarium predicatorum instituit" dominikaanien kultin järjestämisestä saattaa toisaalta merkitä myös pyhimyskultin järjestämistä, sillä Pentin edeltäjistä niin Tuomas kuin Johanneskin olivat dominikaaneja ja lienee luonnollista olettaa, että myös heidän aikanaan on jo seurattu dominikaanista liturgiaa, joka Suomen lisäksi oli käytössä myös Baltiassa, mutta ei Ruotsissa.


title: Otto Lasanen

text: Otto Abraham Lasanen (14. huhtikuuta 1891 Kuopio – 25. heinäkuuta 1958 Asikkala) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti.


title: Otto Lasanen

text: Lasanen edusti seuratasolla Helsingin Jyryä ja Helsingin Atleettiklubia.


title: Otto Lasanen

text: Lasanen oli aktiivisesti mukana työväen urheiluliikkeessä, ja hän edusti seuraansa Jyryä Työväen urheiluliitossa. Vuonna 1929 Lasanen valittiin TUL:ssä oppositioon joutuneiden kommunistien perustaman Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean jäseneksi. Toukokuusta heinäkuuhun 1930 hän toimi TYK:n puheenjohtajana.


title: Tuomiokirjakortisto

text: Tuomiokirjakortisto on Kansallisarkiston pitkäaikainen projekti, joka tunnetaan myös lyhenteellä TUOKKO. Sen tuloksena syntyi kortistokokonaisuus, joka käsittää suuren osan läntistä Suomea sekä Käkisalmen läänin. Näistä Käkisalmen läänin kortisto on julkaistu HTML-muotoisena hakemistona Internetissä osana Arkistolaitoksen verkkopalvelua vuonna 1997. Muun Suomen osalta kortiston aineistoa on korteilta kuvatiedostoiksi luettuina julkaistu internetissä 2000-luvulla osana Kansallisarkiston digitaaliarkistoa..


title: Tuomiokirjakortisto

text: TUOKKO käsittää sekä yksityiskohtaisen aiheenmukaisen hakemiston, paikannimihakemiston että henkilöhakemiston, jossa säätyläiset ja rahvas on erotettu toisistaan. Henkilönnimitietueita Käkisalmen TUOKKO käsittää yli 40 000.


title: Tuomiokirjakortisto

text: Tuomiokirjakortisto ei referoi itse oikeusjuttuja, mutta antaa alkuperäisasiakirjan tarkan signumin, jonka perusteella kyseinen oikeusjuttu on vaivattomasti löydettävissä muuten monimutkaisesta mikrofilmatusta alkuperäislähteestä.


title: Alppo Asikainen

text: Alfred Johan (Alppo) Asikainen (2. marraskuuta 1888 Viipuri – 7. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen painija ja olympiamitalisti. Asikainen edusti painiseuroja Viipurin Tarmo ja Karjalan Tarmo.


title: Alppo Asikainen

text: Tukholman olympialaisten 1912 välisarjan mitaliottelussa Asikainen ja virolainen, Venäjää edustanut Martin Klein painivat ennätykselliset 11 tuntia 40 minuuttia. Lopulta loppuottelupaikka ratkaistiin 5 minuutin mattopainilla, jonka Klein voitti. Ruotsalaiset järjestäjät ohjasivat uupuneen Kleinin heti ottelun jälkeen sarjan finaaliin kohtaamaan Ruotsin Claes Johanssonin. Klein kuitenkin luopui ja tyytyi hopeaan.


title: Alppo Asikainen

text: Alppo Asikaisen poika Toivo Asikainen oli jalkapalloilija, joka voitti Suomen mestaruuden vuonna 1940 ja pelasi kahdessa A-maaottelussa.


title: Collatzin konjektuuri

text: Collatzin konjektuuri on yksinkertaisesti muotoiltu matemaattinen väittämä, jolle ei kuitenkaan ole toistaiseksi löydetty todistusta (ks. konjektuuri). Sen mukaan tietynlaiset lukujonot päättyvät aina samalla tavalla, riippumatta mistä luvusta kyseinen lukusarja aloitetaan. Paul Erdősin mukaan ""Matematiikka ei ole ehkä vielä valmis tämän kaltaisiin ongelmiin"".


title: Collatzin konjektuuri

text: Väittämä voidaan havainnollistaa seuraavasti:


title: Collatzin konjektuuri

text: Mielivaltaiselle positiiviselle kokonaisluvulle suoritetaan seuraava toimenpide:Eli matemaattisesti ilmaistuna määritellään funktio "f":


title: Collatzin konjektuuri

text:
Tämän jälkeen toistetaan operaatio useita kertoja peräkkäin alkaen mistä tahansa mielivaltaisesta kokonaisluvusta ja suoritetaan seuraava operaatio edellisen operaation lopputulokselle.
Eli:


title: Collatzin konjektuuri

text: Tällöin Collatzin väittämä kuuluu: "Tämä prosessi johtaa aina loppujen lopuksi lukuun 1, huolimatta siitä, mikä luku valitaan sarjan aloitusarvoksi." Toisin sanoen:


title: Collatzin konjektuuri

text:
Collatzin väittämää on tutkittu tietokoneita käyttäen huomattavan pitkälle.
Elokuun 2005 alkuun mennessä on osoitettu, että Collatzin jono päätyy triviaaliin
silmukkaan {1,4,2}, kun jonon ensimmäiseksi luvuksi valitaan mikä tahansa lukua 6×2 (n.1,729×10) pienempi positiivinen kokonaisluku. Yhtään vastaesimerkkiä ei ole löydetty.


title: Collatzin konjektuuri

text:
Väittämän kumoamiseksi tulisi löytää sellainen positiivinen kokonaisluku, josta alkava edellä kuvatulla tavalla muodostettu lukujono joko
On osoitettu, että mikäli jälkimmäinen näistä toteutuu jollakin Collatzin lukujonolla, ts. löytyy ei-triviaali silmukka, niin tämä silmukka on miljardien lukujen pituinen.


title: Collatzin konjektuuri

text: Collatzin konjektuuria pyritään ratkaisemaan samannimisessä projektissa BOINC-alustalla.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Lapsiasiavaltuutettu () seuraa lasten ja nuorten elinoloja ja arvioi heidän oikeuksiensa ja hyvinvointinsa toteutumista. Tehtävänä on lisäksi edistää eri tavoin YK:n lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen toteutumista. Suomen ensimmäinen lapsiasiavaltuutettu valtiotieteen lisensiaatti Maria Kaisa Aula aloitti toimintansa syyskuussa 2005 ja irtisanoutui huhtikuusta 2014 alkaen, ja uudeksi lapsiasiavaltuutetuksi valittiin Tuomas Kurttila.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Valtuutetun tehtävänä on toimia lasten aseman ja oikeuksien vahvistamiseksi kaikkialla yhteiskunnassa. Lapsiasiavaltuutetun toiminnan perustana on YK:n lapsen oikeuksia koskeva yleissopimus.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Lapsiasiavaltuutettu ei tehtävämäärityksensä perusteella ratkaise yksityisten lasten tai perheiden asioita, mutta periaatteessa hänellä on vastuu ja velvoite seurata näiden prosessien toteutumista lapsen edun määrittymisen näkökulmasta.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Lapsiasiavaltuutettu on toimissaan muusta hallinnosta riippumaton ja hänelle on pyritty antamaan käyttöön asiantuntemusta eri hallinnonaloilta. Valtuutetulla on oma toimisto, joka toimii sosiaali- ja terveysministeriön alaisuudessa Jyväskylässä.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Valtuutetun tueksi on asetettu erilaista asiantuntemusta edustava neuvottelukunta, jossa on edustajina muun muassa kansalaisjärjestöjä.


title: Lapsiasiavaltuutettu (Suomi)

text: Suomen nykyinen lapsiasiavaltuutettu on linjannut lapsiasiavaltuutetun tehtäviä seuraavasti:


title: Myllymäen koulu (Vantaa)

text: Myllymäen koulu oli Vantaan Myyrmäen suuralueen Vantaanlaakson kaupunginosassa vuosina 1965–2008 toiminut koulu. Kouluun kuului suurempi päärakennus ja koulupihan länsilaidan (Hämeenlinnanväylän puoleinen) pienempi koulurakennus. Myllymäen koulu lopetti toimintansa kesällä 2008. Tiloista luovuttiin Ylästön koulun valmistuttua kesällä 2008 ja yläkouluikäiset oppilaat sijoitettiin Vantaankosken yhtenäiskoulun tiloihin.


title: Myllymäen koulu (Vantaa)

text: Koulussa voitiin valita yleisen linjan lisäksi kielilinja tai matemaattis-luonnontieteellinen linja. Näillä linjoilla oppilaalla oli mahdollisuus painottaa opiskeluansa vieraisiin kieliin tai vaihtoehtoisesti matemaattis-luonnontieteellisiin aineisiin. Koulussa oli oppilaita 205.


title: Myllymäen koulu (Vantaa)

text: Koulun tiloja käytettiin muiden vantaalaiskoulujen väistötilana vuoteen 2012 saakka. Kun Uomarinteen koulussa aloitettiin peruskorjaus kesällä 2008, Uomarinteen oppilaat siirtyivät Myllymäkeen. Uomarinteen koululaiset poistuivat koulusta helmikuussa 2010, kun Martinlaakson koulu siirtyi Myllymäen koululle remontin vuoksi..


title: Myllymäen koulu (Vantaa)

text: Vuonna 2014 uutisoitiin kaupungin aikeista purkaa koulu ja rakentaa tilalle toimitiloja. Koulun päärakennus oli tässä vaiheessa asetettu käyttökieltoon kosteusongelmien vuoksi. Vielä tammikuussa 2015 Vantaan kaupunki käytti koulun tlavaksi luonnehdittua teknisen työn luokkaa Vantaankosken koulun 7-luokkalaisten teknisten töiden opetustilana.


title: Myllymäen koulu (Vantaa)

text: Koulu purettiin alkuvuodesta 2017.


title: Helkavirsi

text:
Helkavirret ovat kalevalamittaisia runoja.
Tunnettu tilaisuus, jossa näitä esitetään, on Sääksmäen Ritvalan helkajuhla.


title: Helkavirsi

text: Runoilija Larin-Kyösti kirjoitti runot "Helkavirsiä I ja II" kokoelmassaan "Kylän lauluja" vuonna 1898.


title: Helkavirsi

text: Runoilija Eino Leinon runokokoelma "Helkavirsiä" ilmestyi kahdessa osassa vuosina 1903 ja 1916.


title: Helkavirsi

text: Muusikko Veltto Virtanen kirjoitti "Helkavirsiä III" -nimisen runosarjan vuonna 1995.


title: Ritvala

text: Ritvala on kylä entisessä Sääksmäen pitäjässä, joka kuuluu nykyään Valkeakosken kaupunkiin.


title: Ritvala

text: Ritvalassa on asuttu jo kivikaudella, ja sen kylähistoria ulottuu esihistorian hämäriin. Ritvala oli keskiajalta aina 1700-luvulle asti koko valtavan Sääksmäen kihlakunnan suurin kylä.


title: Ritvala

text: Ritvala on tunnettu helluntain helkajuhlistaan.


title: Helkajuhla

text: Helkajuhla on suomalainen paikallinen juhla, jota vietetään helluntaina Valkeakoskella sijaitsevan Sääksmäen Ritvalassa kalevalamittaisia helkavirsiä laulamalla.


title: Helkajuhla

text: Ritvalan kylässä on jo ammoisista ajoista vietetty erityistä helkajuhlaa. Ajatus perustuu kristinuskoa edeltäneisiin, monilla kansoilla esiintyviin kevät- ja hedelmällisyysriitteihin, jotka sittemmin vaihtuivat peltojen kevätsiunaukseksi. Uskottiin, että mikäli helkajuhlia lakattaisiin pitämästä, loppuisi viljan kasvu.


title: Helkajuhla

text: Helkajuhlassa neidot kulkevat rituaalisen reitin Helkavuorelle, laulaen helkavirsiä. Kaksi eri suunnista tulevaa kulkuetta yhdistyy ja suuntaa sitten Helkavuorelle. Vuorella neidot asettuvat piiriin, jonka on arveltu symboloivan aurinkoa. Piirin lähettyvillä tai keskellä on myös voitu polttaa helavalkeita, isoja tulia.


title: Helkajuhla

text: Helkavirret alkoivat alkuvirrellä. Alkuvirressä on kuvaus Turun renessanssin ajan musiikista ja soittimista. Alkuvirren lopuksi neidot laulavat tekevänsä ”sinestä sillan” ja ”punasta portaan”, mennäkseen niitä pitkin ”jumaloihin puhtahisin”.


title: Helkajuhla

text: Helkavirsien keskeinen osa on kolme balladia. Mataleenan virsi on kuvitelma syntisestä Maria Magdaleenasta, jolle vastaantulija osoittaa olevansa Kristus kertomalla tämän pahat synnit. Inkerin virressä uskollisten rakastavaisten tarina päättyy poikkeuksellisesti hyvin. Annikaisen virsi on muunnelma Hansa-aikaisesta asetelmasta, jossa Turun neito joutuu ulkomaisen kauppiaan pettämäksi. Kaikissa kolmessa balladissa on vahva keskiaikainen väritys.


title: Helkajuhla

text: Balladien jälkeen seuraa lyhyt laulu siitä, miten hirvi, ilmeisesti ”hiiden hirvi”, kuolaa, ja miten kuolasta syntyy maailmanpuu.


title: Helkajuhla

text: Loppulaulussa neidot hyvästelevät Jeesuksen ja Äiti Marian, ja sanovat palaavansa (ensi vuonna). Matti Kuusi esitti tämän olevan muistuman seudulla toimineiden dominikaanimunkkien kantoalttareista ja niitten alustoista.


title: Helkajuhla

text: Nykyaikaiseen helkajuhlaan on 1900-luvun alusta lähtien kuulunut neitojen kulkueen jälkeinen ulkoilmajuhla tanhuineen ja musiikkiesityksineen.


title: Helkajuhla

text: Vuodesta 1910 helkajuhlan järjestelyistä on vastannut Ritvalan Nuorisoseura.


title: Kives

text: Kives eli "testikkeli" (), josta yleisesti käytetään myös kreikankielistä nimeään "orchis" ("όρχις"), on urospuolisen selkärankaisen eläimen sukupuolielimiin kuuluva parillinen sukupuolirauhanen. Kivekset tuottavat miehen sukusoluja eli siittiöitä, joita tarvitaan munasolun hedelmöityksessä ja siten lisääntymisessä. Lisäksi kivekset tuottavat mieshormoneja eli androgeeneja, joista tärkein on testosteroni. Ihmisessä testosteroni saa aikaan miehiset kehonpiirteet ja ominaisuudet.


title: Kives

text: Kivekset sijaitsevat muun elimistön ulkopuolella kivespussissa (), koska ne tarvitsevat muuta elimistöä alemman lämpötilan toimiakseen.


title: Kives

text: Kivesten lämpötilateoria on peräisin biologi Joseph Griffithiltä, joka teki vuonna 1890 testin: hän tunki terrierin kivekset viikoksi sen ruumiin sisään. Kun Griffith viikon kuluttua tutki kiveksiä, hän havaitsi niiden surkastuneen.


title: Kives

text: Kivekset ovat muodoltaan soikeat. Ne roikkuvat kivespussissa, jotka ihmisellä sijaitsevat vartalon etupuolella jalkojen välissä siittimen alla. Tavanomaisesti vasen kives roikkuu alempana kuin oikea, lisäksi ne voivat olla hieman eri kokoiset. Kiveksen pinnalla ja osittain sen takana on sykkyräinen elin, lisäkives (lat. "epididymis"), johon siittiöt varastoituvat. Kives ja lisäkives ovat tunnusteltavissa kivespussin läpi.


title: Kives

text: Kiveksen kudos on rakenteeltaan pehmeähköä ja kimmoisaa. Kiveksen pinnalla on vaalea kovakalvo ("tunica albuginea"), joka osittain painuu kiveksen sisään jakaen sen lohkoihin. Nämä lohkot ovat edelleen jakautuneet lohkoihin ("lobuli testis"), joista jokaisessa on 1–3 tiehyttä, joissa siittiöt kehittyvät. Tiehyet yhtyvät verkoksi ("rete testis"), josta siittiöt kulkeutuvat lisäkivekseen, jossa ne kypsyvät ja varastoituvat. Tiehyiden välissä on interstitiaalisoluja eli Leydigin soluja, jotka erittävät testosteronia.


title: Kives

text: Kivesten koko vaihtelee paljon yksilöittäin. Aikuisen ihmisen kivekset ovat tavallisesti noin 3,5–5,5 senttimetrin pituiset, 2–3 senttimetrin levyiset ja parinkymmenen grammaan painoiset. Ennen murrosikää kiveksen normaali enimmäispituus on 2 cm. Kivekset kasvavat murrosiässä nopeasti täyteen mittaansa. Kivesten kehittymisestä vastaa Sry-geeni.


title: Kives

text: Kivesten epäsymmetrisyys saattaa huolettaa kehittyvää nuorta ja aikuistakin miestä. Epäsymmetrisyys ihmisen vasemman ja oikean kehonpuolen välillä on yleistä, minkä näkee esimerkiksi kasvoista. Kivesten keskinäiselle epäsymmetrialle on myös muita normaaleja syitä. Yksi syistä liittyy lämmönsäätelyyn: kun toinen kives on toista ylempänä, niiden välille jää vähemmän pinta-alaa, eivätkä ne näin lämmitä toisiaan niin paljon. Samalla kivekset mahtuvat pienempään tilaan. Kummallakin kiveksellä on itsenäinen verenkierto ja eripituiset verisuonet, joka vielä helpottaa lämpötilan säätelyä.


title: Kives

text: Kiveksen tuottamia hormoneita ovat mieshormonit eli androgeenit. Näistä tärkein on testosteroni. Androgeenit saavat aikaan miehiset piirteet murrosiässä. Androgeenit ovat myös steroidihormoneja; ne parantavat suorituskykyä. Androgeeneja syntyy myös lisämunuaisen kuorikerroksessa, minkä takia niitä on myös naisilla, vaikkakin huomattavasti pienempinä pitoisuuksina. Suorituskykyä parantavan vaikutuksensa vuoksi ylimääräisen testosteronin käyttö luokitellaan urheilussa doping-käytöksi.


title: Kives

text: Androgeenit lisäävät paitsi suorituskykyä, myös seksuaalista halukkuutta. Niille herkillä henkilöillä tai suurina pitoisuuksina ne voivat aiheuttaa aggressiivisuutta. Testosteronipitoisuudet alkavat kasvamaan erittäin nopeasti lapsuustasosta noin 12–13-vuotiaana, ja aikuisen nuoren miehen testosteronitasot ovat yli kymmenkertaiset verrattuna lapseen. Muutaman vuoden päästä murrosiän alkamisesta poika on kehittynyt fyysisesti mieheksi, ja saavuttaa aikuisen mittasuhteet. Testosteronitasot ovat noin 20-vuotiaana vain enää muutaman prosentin alle lopullisen maksimitasonsa. Pitoisuudet saavuttavat hitaasti huippunsa noin 24–25-vuotiaana, ja laskevat sen jälkeen hitaasti prosentin vuosivauhtia hieman yli kolmekymmentä vuotiaaksi, jolloin ne ovat laskeneet takaisin noin 19–20-vuotiaan nuoren miehen tasolle. Kolmenkymmenen ikävuoden jälkeen testosteronitasot laskevat loppuelämän ajan hieman nopeammin, noin 1,5–2 % vuodessa. Tällöin suorituskyky, riskinotto, luontainen lihasmassa ja seksuaalinen halukkuus vähenevät. Tyypillistä testosteronituotannon vähentyessä ovat myös impotenssi, luiden haurastuminen ja rasvaprosentin kasvu. Elämäntavoilla on suuri vaikutus miehen testosteronitasoihin ja niiden laskuun keski-iässä. Ylimääräinen rasvakudos minimoi testosteronin vaikutuksia miehessä, aiheuttaen gynekomastiaa ja seksuaalisen halukkuuden vähenemistä. Sen sijaan aktiiviset elämäntavat lisäävät testosteronin eritystä sekä sen aiheuttamia ilmiöitä.


title: Kives

text: Alkoholi hajottaa testosteronia. Tämän vuoksi laskuhumalassa mielialat saattavat vaihdella, ja humalatilan jälkeen keho lisää testosteronituotantoaan korvatakseen hajonneen testosteronin, aiheuttaen seksuaalisen halukkuuden tilapäistä kasvua.


title: Kives

text: Kivekset tuottavat taukoamatta siittiöitä, joiden tehtävänä on hedelmöittää munasolu ja siirtää isältä tuleva geeniperimä lapselle. Siittiöt ovat pitkiä, siimamaisen häntänsä avulla liikkuvia soluja. Siittiön DNA sijaitsee sen pääkappaleessa. Siittiöt elävät siemennesteessä eli spermassa ja vapautuvat orgasmissa siittimen päästä siemensyöksyssä. Siittiöt ovat niin pieniä, etteivät ne näy paljaalla silmällä. Siemennesteessä niitä on yleensä satoja miljoonia. Siittiöiden vähäisyys voi johtaa lapsettomuuteen. Siittiöitä muodostuu murrosiästä vanhuuteen asti, vaikka niiden määrä pieneneekin iän myötä. Mies voi olla hedelmällinen vielä hyvinkin vanhana.


title: Kives

text: Vaikka siittiöiden tuotanto on jatkuvaa, siinä on vaihtelua kehon vuorokausirytmistä johtuen, ja siihen vaikuttaa koko joukko muitakin tekijöitä. Esimerkiksi siemensyöksyn jälkeen siittiöiden tuotanto tehostuu. Vaikka kivekset tuottavat siittiöitä keskimäärin 200 miljoonaa päivittäin, ei kivesten kapasiteetti lopu, eikä "vanhoista" siittiöistä tarvitse hankkiutua erikseen eroon ejakuloimalla. Tietyn ajan kuluttua keho sulauttaa itseensä käyttämättä jääneet siittiöt ja tuottaa uusia niiden tilalle. Jos mies saa yöllisen siemensyöksyn, se ei ole merkki siitä kiveksissä on liikaa siittiöitä, joista täytyy hankkiutua eroon.


title: Kives

text:
Kivekset roikkuvat kivespusseissa muun elimistön ulkopuolella, koska ne tarvitsevat muuta elimistöä alemman lämpötilan voidakseen tuottaa siittiöitä. Täten miehen hedelmällisyys voi heikentyä, jos kivekset ovat pitkään liian lämpimässä.
Cremaster-lihakset säätelevät kivesten nousemista ja laskeutumista sekä kivespussin kireyttä. Tämän tarkoituksena on säädellä kivesten lämpötilaa. Jos kivekset ovat lämpimät, ne roikkuvat alhaalla ja kivespussi on löysä. Jos taas kivekset ovat liian kylmät, ne nousevat ylös ja kivespussi kiristyy, jolloin kivekset ovat lähempänä elimistöä ja lämpenevät. Kivekset voivat nousta ylös ja kivespussi kiristyä myös seksuaalisen kiihottumisen vuoksi.


title: Kives

text: Säännölliset siemensyöksyt puhdistavat eturauhasta, joka auttaa vähentämään eturauhassyöpään sairastumisen riskiä. Eturauhasen syöpä on yleisin syöpäsairaus suomalaisilla miehillä. Mies voi ehkäistä kyseistä syöpää sekä terveillä elämäntavoilla että itsetyydytyksellä muun seksuaalisen elämän ohessa ja etenkin sen puuttuessa.


title: Kives

text: Kiveksissä saattaa tuntua kipua ja ne voivat aiheuttaa epämukavan tunteen silloin, kun miehen seksuaalinen kiihotustila jatkuu pitkään ilman orgasmia. Erektio lisää veren määrää peniksessä ja kiveksissä. Kivekset tuntuvat raskaammilta ja saattavat jopa sinertää runsaasta veren määrästä sekä kasvaneesta verenpaineesta johtuen. Tilan nimi on englanniksi "epididymal hypertension", ja se tunnetaan myös nimellä "blue balls" eli "siniset pallit". Kipu helpottaa, kun verentungos sukuelimissä loppuu eli kun mies ejakuloi tai kun seksuaalinen kiihottuneisuus vähenee. Useimmat miehet eivät säännöllisesti kärsi tällaisesta kiputilasta.


title: Kives

text: Jos edellä kuvattua kipua esiintyy silloin, kun ei ole seksuaalisesti kiihottunut, on kysymys jostakin muusta, mahdollisesti hoitoa vaativasta tilasta tai sairaudesta.


title: Kives

text: Tahaton tai tarkoituksella aiheutettu isku miehen herkille kiveksille aiheuttaa kovaa mutta yleensä tilapäistä kipua. Esimerkiksi tietyissä urheilulajeissa käytetään alasuojaa (puhekielellä "munarit") kivesten suojana. Kipu on elimistön tapa kertoa, että kivesten satuttamista tulee varoa. Kova osuma kiveksiin saa helposti voimaan pahoin, jopa oksentamaan. Kiveksissä olevat hermot lähettävät aivoille käskyn tuottaa kipua lievittävää endorfiinia, ja aivot tuottavatkin sitä reilusti. Liian suuri määrä endorfiinia saa hapen määrän aivoissa kuitenkin laskemaan, ja tämä aiheuttaa pahoinvoinnin. Myös alavatsassa voi tuntua kipua, sillä sen alueen ja kivesten kipureseptorit ovat yhteisiä. Kova kipu aiheuttaa hikoilua, koska sydämen lyöntitiheys kasvaa ja kehon lämpö nousee.


title: Kives

text: Tyypillisessä loukkaantumisessa kipu ja pahoinvointi helpottuvat noin tunnissa. Yleensä osuma ei vahingoita kivesten kykyä tuottaa spermaa tai miehen kykyä yhdyntään. Vakavat vauriot eivät ole kovin yleisiä. Sairaalahoito voi olla tarpeen, jos kivespussi lävistyy, kipu ei ala hellittää tunnin sisällä, pahoinvointi tai oksentelu jatkuu tai nousee kuumetta. Hoitoa saattaa tarvita myös, jos kivespussit ovat mustelmilla, turvonneet tai täyttyvät nesteellä. Myös silloin jos tulee virtsaamisvaikeuksia tai virtsassa on verta. Vakavimmat vammat voivat olla kiveksen kiertyminen tai repeytyminen.


title: Kives

text: Jos kiveksille saa osuman, voi helpotta oloa erilaisilla tavoilla. Usein kipu saa vartalon taipumaan kaksinkerroin tai kaataa maahan. Välitöntä kipua voi purkaa vaihtamalla asentoa, makaamalla tai huutamalla. Ensiavuksi voi ottaa särkylääkettä. Kipua voi helpottaa ja turvotusta ehkäistä laitamalla alueelle kylmäpakkauksen, mutta ei suoraan iholle. Maassa maatessa voi kivesten alle laittaa taitellun pyyhkeen. Pari päivää on hyvä ottaa rauhallisesti ja välttää rasitusta. Kiveksiä tukevista alusvaatteista voi myös olla apua.


title: Kives

text: "Retentio testis" on tila, jossa kives ei syntymässä laskeudu kivespussiin, vaan jää piilokivekseksi. Tämä voidaan hoitaa hormonihoidolla tai leikkauksella. Murrosiän jälkeen sairastettu sikotauti saattaa johtaa lapsettomuuteen, koska sen usein aiheuttama kivestulehdus eli "orkiitti" tyypillisesti aiheuttaa siittiöiden määrän vähenemistä ja laadun heikkenemistä. Kivessyövän osuus kaikista syöpätyypeistä ei ole kovin suuri; nuorilla miehillä se kuitenkin on niistä yleisin. Raja on noin 30 ikävuodessa, jota vanhemmat sairastuvat nuorempia selkeästi harvemmin. Kivessyöpä voi olla seminooma tai ei-seminooma.


title: Kives

text: Lisäksi muut syövät voivat lähettää kivekseen etäpesäkkeitä, mutta tämä on erittäin harvinaista. Kirjallisuudessa tapauksia on kuvattu kolmattasataa. 32 %:ssa näistä tapauksista primaarinen kasvain on ollut eturauhasen adenokarsinooma.


title: Kives

text: Lapsettomuutta voi aiheuttaa myös kiveksissä joissakin tapauksissa esiintyvä primääri vajaatoiminta.


title: Kives

text: Vesikives eli "hydrocele scrotalis" on kivestä ympäröivä nestekertymä, joka voi kasvaa hyvinkin suureksi. Sairaus ei ole vakava. Lisäksi se on helposti hoidettavissa, jos se on haitallinen. Kiveksen kiertyminen eli "testistorsio" on harvinainen, mutta kiireellistä hoitoa vaativa sairaus. Siihen liittyy voimakas kiputila, joka johtuu kiveksen verenkierron pysähtymisestä. Tämä puolestaan aiheutuu kivekseen verta johtavan siemennuoran kiertymisestä mutkalle. Jos kiertymää ei hoideta kirurgisesti kuuden tunnin sisällä, kives voi kuolioitua.


title: Kives

text: Kiveskohju eli "varicocele" sijaitsee kivespussin yläosassa. Se on laajentunut laskimo, joka aiheuttaa kipua ja harvoin myös hedelmättömyyttä.


title: Kives

text: Anorkiaksi kutsutaan kivesten synnynnäistä puuttumista kokonaan. Tilaa, jossa toinen kives puuttuu, kutsutaan monorkiaksi eli yksikiveksisyydeksi. Hyvin harvinaista on, että kiveksiä on kolme tai useampia. Tällöin on kyseessä polyorkidismiksi nimitetty häiriö, monikiveksisyys. Tavallisimmin polyorkidismista kärsivillä on kolme kivestä. Kolmikiveksisyydestä usein käytettävä täsmällisempi ilmaus on triorkidismi.


title: Kives

text: Eläinten kiveksiä käytetään useiden ruokalajien valmistuksessa; niillä onkin vakiintunut asema usean maan ruokaperinteessä. Sonnin ja pässin kivekset kuuluvat yleisimmin käytettyihin.


title: Sattajärvi

text: Sattajärvi on noin 200 asukkaan kylä sekä samanniminen järvi Tornion kaupungissa. Se sijaitsee noin kolmekymmentä kilometriä kaupungin keskustasta, yhdystie 9271:n varrella.


title: Sattajärvi

text: Sattajärvi on pieni, runsaan kilometrin pituinen ja noin 700 metrin levyinen matala järvi.


title: Sattajärvi

text:
Pohjolan Sanomat 17.5.1979 uutisoi Sattajärven tilasta näin:
Sattajärven kuivaaminen heinäjärveksi aloitettiin 1800-luvulla. Järven kuivatus on uusittu useamman kerran. 1960-luvulla alettiin jo suunnittelemaan järven vesittämistä uudelleen. 1970- luvulla järvi oli vuokrattuna kalankasvatusta varten. Tuolloin järven vettä pyrittiin myös puhdistamaan laskemalla järvi tyhjäksi syksyisin. 1980-luvulta lähtien on järvessä pidetty vesi talvenkin ylitse ja turvelautat eli maannousemat olivat yleisiä tehden järvestä hyvän kotijärven vesilinnuille. Kalanistutuksia on tehty lukuisia, istutettu kala on ollut etupäässä siikaa.


title: Sattajärvi

text: Vuonna 2003 järvessä havaittiin runsaasti kuolleita kaloja ja tutkimuksissa todettiin järven pohjan läheisten vesikerrosten olevan hapettomia. Kalat olivat kuolleet hapenpuutteeseen. Järvi on ollut kuivatettuna viljelyskäyttöön. Järveä on myös käytetty luonnonravintolammikkona.


title: Thermopylain laulu

text: Thermopylain laulu perustuu 480 eaa. käytyyn Thermopylain taisteluun, jossa kreikkalaiset puolustivat lukumääräisesti ylivoimaisia persialaisia vastaan. Kreikkalaisten — etenkin spartalaisten — urheus ja periksiantamattomuus loivat sotilasperinteeseen eräänlaisen uhrautuvan sotilaan ihanteen. Laulun on sanoittanut Uuno Kailas ja säveltänyt Heikki Klemetti.


title: Thermopylain laulu

text:
Sotahuutomme soi tuhat kertaa: -
Ei, eivät he milloinkaan
ota maatamme tuuman vertaa -
joka tuumasta taistellaan.
Sinis, veljeni, kun minä kuolen,
minä heilutan tapparaa,
sinis lennätän viuhuvan nuolen,
sinis miekkani leimahtaa.


title: Thermopylain laulu

text:
Sinis ottelen auringon alla,
kun en kättäni nostaa voi.
Punas rintani purppuralla
jo maan - yhä lauluni soi:
Veli, myö veren hintahan miekkas;
mies väisty ei paikaltaan!
Pyhä synnyinmaa, sinun hiekkas
mitä kerran se kertookaan.


title: Thermopylain laulu

text:
Ikikunnia on soma ostaa:
kukin mies, joka kaatuu näin,
jumalissa hän palkkansa nostaa,
hän on seisova seppelpäin.
Sotahuutomme soi yhä maasta: -
Ei, eivät he milloinkaan
yli hautamme käy, sitä raasta -
joka tuumasta taistellaan!


title: Piirikunta

text:
Piirikunta on aluehallinnon yksikkö monessa maassa.
Useimmiten piirikunta on ensimmäisen tason aluehallinnon yksikkö valtiosta tai osavaltiosta alaspäin. Piirikuntien tehtävät, velvollisuudet ja itsehallinnon määrä vaihtelevat maittain. Myös niiden pinta-ala ja väkiluku vaihtelevat suuresti. Myös piirikunnasta käytetty nimitys ja sen suomenkielinen vastine vaihtelevat.


title: Piirikunta

text: Yhdysvaltojen osavaltiot jakautuvat "piirikuntiin" (). Nimellä "county" ne toimivat 48 osavaltiossa, muita nimityksiä ovat "parish" Louisianassa sekä "borough" Alaskassa.


title: Hugo Grotius

text: Hugo Grotius (Hollanniksi Huig de Groot tai Hugo de Groot; 10. huhtikuuta 1583 Delft – 28. elokuuta 1645 Rostock) oli alankomaalainen lakimies ja oikeusfilosofi, joka loi kansainvälisen oikeuden perusteet luonnonoikeuden pohjalle. Hän oli myös kristinuskon apologeetta, näytelmäkirjailija, runoilija ja vaikutusvaltainen ajattelija.


title: Hugo Grotius

text: Teoksessaan "Mare liberum" ("Vapaa meri") hän esitti uuden periaatteen, jonka mukaan meret ovat kansainvälistä aluetta, jota kaikilla kansoilla on oikeus käyttää kauppamerenkulkuun. Ajatusta vastusti Englanti, joka siihen aikaan kävi ankaraa kilpailua Hollannin kanssa maailmankaupan herruudesta. Englanti vaati hallintaoikeutta Britteinsaaria ympäröiviin vesiin.


title: Hugo Grotius

text: Tällä kiistalla oli myöhemmin merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Hollannin tasavalta kannatti ajatusta vapaakaupasta (vaikka se ottikin itselleen Molukkien muskotti- ja neilikkakaupan monopolin). Englanti sääti vuonna 1651 purjehdussäännöksi kutsutun merenkulkulain (Act of Navigation), joka kielsi kaiken tavaroiden maahantuonnin Englantiin muilta kuin englantilaisilta laivoilta. Laki johti ensimmäiseen Englannin–Hollannin sotaan (1652–1654).


title: Hugo Grotius

text: Grotius oli kiinnostunut kauppaoikeuden nykyaikaistamisesta ja julkaisi siitä vuonna 1604 teoksen "De jure praedae commentarius". Kauppaoikeuden ja merten vapauden yhdistämisestä Grotius kehitti aatteen, että kansainvälisten suhteiden ja kansainvälisen kaupan tulisi perustua lakeihin. Hänen teoksensa "De jure belli ac pacis" (1629) loi perustan kansainväliselle oikeudelle.


title: Hugo Grotius

text: Grotius asettui tukemaan Hollannin parlamenttia sen kiistassa maaherrana toimineen Morits Oranialaisen, Vilhelm Oranialaisen pojan kanssa. Morits vangitutti Grotiuksen vuonna 1618 yhdessä Johan van Oldenbarneveltin kanssa. Van Oldenbarnevelt teloitettiin, ja Grotius tuomittiin elinkaudeksi vankeuteen Loevensteinin linnaan. Vuonna 1621 Grotius onnistui karkaamaan kirja-arkkuun piiloutuneena ja pakeni Pariisiin. Alankomaissa hän on kuuluisa erityisesti uskaliaasta paostaan. Sekä Amsterdamin Rijksmuseum että Delftin Het Prinsenhof-museo väittävät omistavansa alkuperäisen arkun.


title: Hugo Grotius

text: Grotiuksen elinaikana Alankomaiden ja Espanjan välillä käytiin kahdeksankymmenvuotista sotaa ja Euroopan katolilaisten ja protestanttisten maiden välillä kolmikymmenvuotista sotaa. Ei siis ole ihme, että Grotiusta kiinnostivat kansakuntien ja uskontojen väliset konfliktit. Kalvinisti Grotius oli maltillinen. Hänellä oli paljon suhteita katolilaisiin, ja hän toivoi kristillisten kirkkokuntien uudelleenyhdistymistä. Vuonna 1625 hän julkaisi teoksensa "De jure belli ac pacis libri tres" ("Kolme kirjaa sodan ja rauhan oikeudesta"), jossa hän esitti oikeutetun sodan teoriansa ja väitti luonnonoikeuden periaatteiden sitovan kaikkia kansakuntia.


title: Hugo Grotius

text: Grotius kirjoitti kristinuskoa puolustava teoksen "De veritate religionis Christianae" ("Kristinuskon totuudesta", 1632), jonka Edward Pococke käänsi latinasta englanniksi, arabiaksi, persiaksi ja kiinaksi itämailla tehtävää lähetystyötä varten. Kirjasta otettiin painoksia vielä 1800-luvulla. Se oli ensimmäinen kristillisen apologetiikan protestanttinen opas ja koostui kuudesta osasta. Osin se käsitteli tuolloin heräämässä ollutta kysymystä evankeliumikaanonin sisällöstä ja alkuperästä. Teoksen muut osat käsittelivät pakanallista uskontoa, juutalaisuutta ja islaminuskoa. Teos on poikkeuksellinen apologetiikan historiassa myös siksi, että se ennakoi 1700-luvun deismin esille nostamia ongelmia sekä siksi, että Grotius ensimmäisenä esitti oikeusfilosofisen tai juridisen kristinuskon apologian.


title: Hugo Grotius

text: Grotius kehitti myös omalaatuisen näkemyksen Jeesuksen sovitustyöstä, joka tunnetaan "hallitusteoriana" tai "moraalisen hallituksen teoriana". Hänen teoriansa oli, että Jeesus kärsi uhrikuoleman, jotta Isä voisi sekä antaa anteeksi että jatkaa maailman oikeudenmukaista hallitsemista. Ajatusta kehittivät edelleen teologit kuten John Miley, ja siitä tuli vallitseva käsitys metodismissa ja arminianismissa.


title: Hugo Grotius

text: Sekä Edward Gibbon että Thomas Carlyle ovat paljastaneet Grotiuksen teoksen sisältämiä valkoisia valheita, jotka ovat latinalaisessa tekstissä mutta jotka Pococke jätti pois arabiankielisestä laitoksesta.


title: Hugo Grotius

text: Haagin Rauhanpalatsin kirjastossa säilytetään Grotius-kokoelmaa, joka käsittää suuren määrän Grotiuksen omia sekä hänestä kirjoitettuja teoksia. Kokoelman aloitti Marcus Nijhoff lahjoittamalla 55 laitosta teoksesta "De jure belli ac pacis libri tres".


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Pekka Puupää kesälaitumilla on "Pekka Puupää" -sarjan toinen elokuva. Elokuvan on ohjannut Armand Lohikoski ja käsikirjoittanut Reino Helismaa, ja se sai ensi-iltansa 1953.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Justiina lähettää Pekan ja Pätkän vuokraamaan kesähuvilaa. Kiero kiinteistönvälittäjä Adolf Muikku kynii kaksikolta rahat esittelemällä valokuvaa, jossa on vierekkäin suuri miljoonahuvila ja rähjäinen mökki. Pekka ja Pätkä kuvittelevat ostaneensa huvilan ja päättävät perustaa täysihoitola Puunpätkän. Mukaan tulee myös kadulla vastaan kävellyt Pätkän sukulainen Kalevi Vaski.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Puupäät muuttavat huvilaan (ja menevät sisään savupiipun kautta koska avain ei sovi oveen), avaavat täysihoitolansa ja ottavat vastaan arvokkaita helsinkiläisvieraita. Tällä välin Pätkä ja Kalevi ovat maidonhakumatkalla tavanneet maantiellä neitosen, Eevan, jonka auto on mennyt rikki. Kalevi ja Eeva löytävät toisensa Pätkän yrittäessä korjata autoa, kunnes paljastuu, että siitä on bensiini loppunut. Perillä tuohtunut Eeva osoittautuu huvilan todellisen omistajan tyttäreksi. Puupäät ja vieraat rellestävät huvilassa kellarista löytyneen konjakin voimalla, kunnes talon oikea omistaja johtaja Riuku ja hänen vaimonsa saapuvat. Pekalle ja Pätkälle selviää, että he ovatkin ostaneet viereisen mökin. Armas Kotivalo Riuku, heittää Puupäät ulos huvilasta ja täysihoitolavieraat poistuvat uhkaillen oikeusjutulla.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Kalevi Vaski ja johtaja Riukun tytär Eeva rakastuvat. Eeva päättää tehdä komeaäänisestä Kalevista iskelmätähden, koska hänen isänsä työskentelee musiikkialalla. Eeva palkkaa Pekan ja Pätkän nauhoittamaan salaa serenadin, jonka Kalevi laulaa hänelle öisellä soutumatkalla. Riukun huvilaan kokoontuu joukko musiikkiteollisuuden kihoja kuuntelemaan koenauhoja, ja Kalevin nauha ujutetaan samaan joukkoon. Nauhan kuultuaan kihot palkkaavat Kalevin välittömästi, ja johtaja Riuku ostaa Puupäiden mökin hyvään hintaan.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Toista Puupää-elokuvaa ryhdyttiin valmistelemaan nopeasti ensimmäisen ("Pekka Puupää", 1953) saaman suosion ansiosta. Ensimmäisen elokuvan ohjannut Ville Salminen kieltäytyi jatkamasta, koska ei halunnut jumiutua Puupää-ohjaajaksi. Tilalle määrättiin Armand Lohikoski, josta tuli Puupäiden kesto-ohjaaja.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Käsikirjoituksen teki ensimmäisen elokuvan tapaan Reino Helismaa. Myöhemmistä Puupäistä poiketen elokuvaa ei suunnattu yksinomaan lapsille, joten siihen lisättiin Olavi Virran ja Ruth Johanssonin välinen romanssi aikuisyleisöä varten. Virta korvasi ensimmäisessä Puupäässä vastaavaa roolia esittäneen Tapio Rautavaaran. Virta myös laulaa elokuvassa useita ikivihreitä, kuten "Sinun silmiesi tähden" (tekijöinä Helismaa ja Toivo Kärki, joka myös sävelsi "Puupää"-filmien musiikin). Alkuperäisestä juonesta saksittiin pois pahinta konjakin kanssa rellestystä ja humalahuumoria, jotta filmistä saatiin myös lapsille sopiva. Elokuvassa näyttelee sivuosassa myös myöhemmissä Puupää-elokuvissa talonmies Pikkaraista esittänyt Armas Jokio.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text:
Elokuvan kuvauksissa toisensa ensimmäisen kerran tavanneiden 20-vuotiaan Ruth Johanssonin ja 38-vuotiaan Olavi Virran välille kehkeytyi
niiden aikana seurustelusuhde, joka kesti tiettävästi ainakin kaksi vuotta. Suhde oli laajalti tiedossa, vaikka Virta oli koko ajan naimisissa ja asui perheensä luona.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Elokuvasta on tehty myös useita teatterinäytelmiä.


title: Pekka Puupää kesälaitumilla

text: Kritiikissä vuodelta 2012 Siiri Angerkosken roolisuorituksen sanotaan tavoittelevan huikeita mittoja. Toisen kriitikon mukaan elokuvan parasta antia on Olavi Virran laulama ”Sinun silmiesi tähden”.


title: Themistokles

text: Themistokles (noin 525 eaa.–460 eaa.) oli poliitikko antiikin Ateenassa. Hän johti Ateenaa Persialaissotien aikana. Hänen ansiostaan Ateena käytti hopeakaivoksista saamansa tuoton laajentamalla laivastoaan, joka kasvoi 70 laivasta 200 laivaan. Themistokleen politiikkaa vastusti Aristides, joka lopulta karkotettiin Ateenasta. Themistokleen ansiosta kreikkalainen laivasto taisteli menestyksekkäästi persialaisia hyökkääjiä vastaan Artemisionin taistelussa ja ratkaisevassa Salamiin taistelussa. Persialaissodan jälkeen Aristides ja Themistokles sopivat riitansa ja Aristides sai palata Ateenaan. Themistokles alkoi myös pian sodan jälkeen menettää suosiotaan, ja menetettyään kansan luottamuksen hänen oli paettava, aluksi Argokseen, sieltä Kerkyralle ja Epeiroksen kautta lopulta Vähään-Aasiaan. Persialaiset ottivat hänet hyvin vastaan ja antoivat hänen asettua asumaan Magnesiaan. Siellä hän kuolikin, joko itsemurhaan (Thukydideen mukaan) tai pahaan sairauteen. Themistokles muistetaan Kreikan yhtenä suurimpana päämiehenä.


title: Verenpainemittari

text: Verenpainemittari on painemittari, jolla mitataan verenpaine.


title: Verenpainemittari

text: Verenpainemittarissa on mansetti, olkavarren ympärille kierrettävä osa, johon pumpataan mittauksen yhteydessä ilmaa. Kun ilmalla täyttyvä mansetti alkaa puristaa olkavarren valtimoa kasaan, värttinävaltimon syke katoaa ranteesta.


title: Verenpainemittari

text: Verenpaine määritetään, kun olkavarteen kohdistuvaa painetta aletaan laskea ja samalla stetoskoopilla kuunnellaan kyynärtaipeesta veren virtauksen aiheuttamaa virtausääntä valtimossa. Sillä hetkellä kun valtimon syke alkaa kuulua, mittarista luetaan systolinen paine. "Systolinen paine" tarkoittaa ison verenkierron suurten valtimoiden korkeinta painetta. Mansetin paineen alentamista jatketaan ja kun veren virtausäänet häviävät, määritetään diastolinen verenpaine. "Diastolinen verenpaine" tarkoittaa ison verenkierron suurten valtimoiden matalinta painetta.


title: Eteisvärinä

text: Eteisvärinä ("Fibrillatio atriorum") on hyvin tavallinen rytmihäiriö, jonka esiintyminen kasvaa iän myötä. Eteisvärinää ei pidä sekoittaa kammiovärinään, joka on aivan toinen, muutamassa minuutissa kuolemaan johtava rytmihäiriö. Eteisvärinä yleistyy 65-vuotiaasta alkaen. Yli 70-vuotiailla sitä esiintyy noin 5 prosentilla ja yli 85-vuotiaista jo yli 10 prosentilla.


title: Eteisvärinä

text: Sydämen normaalissa sinusrytmissä supistuvat ensin eteiset ja heti perään samaan tahtiin sydämen kammiot. Eteisvärinässä eteiset eivät supistu normaalisti ja koordinoidusti vaan värisevät, ja myös kammioiden supistuminen on epäsäännöllistä ja ilman lääkitystä monesti liian tiheää, yleensä luokkaa 120–180 kertaa minuutissa. Ranteesta tunnustellen pulssi on nopea ja epäsäännöllinen ja osa lyönneistä tuntuu voimakkaampina ja osa heikompina.


title: Eteisvärinä

text: Koska eteiset eivät eteisvärinässä supistu tehokkaasti, voi eteisten sisään muodostua verihyytymiä, jotka saattavat lähteä verenkierron mukana liikkeelle ja päätyä esimerkiksi aivoverisuoneen tukkien sen ja aiheuttaen aivoinfarktin. Tätä verihyytymän muodostumisen riskiä voidaan suuresti vähentää veren hyytymistä estävällä antikoagulantti-lääkityksellä.


title: Eteisvärinä

text: Antikoagulantti-hoito estää joka vuosi 60–80 prosenttia aivohalvauksista, jonka riski ilman hoitoa on 5 prosenttia.


title: Eteisvärinä

text: Hoitamattomassa eteisvärinässä sydämen supistustaajuus on normaalia korkeampi, yleensä selvästi yli 100 kertaa minuutissa. Lisäksi supistuminen on epäsäännöllistä. Tämä korkea, epäsäännöllinen syketaajuus rasittaa sydäntä ja heikentää sen supistusvoimaa. Digoksiinia käytetään hidastamaan sydämen supistustaajuus sopivalle tasolle; taajuus 60–90/min on sopiva valtaosalle potilaista.


title: Eteisvärinä

text: Eteisvärinän vallitessa sydämen pumppausteho putoaa normaalista supistustoiminnan koordinoimattomuuden vuoksi. Sydämen rytmi voidaan yrittää palauttaa normaaliksi rytminsiirrolla, joka tehdään joko lääkkeellä tai sähköisesti nukutuksen aikana. Yleensä rytmi saadaankin kääntymään rytminsiirrolla normaaliksi; ongelma on vain se, että hyvin usein rytmi palautuu takaisin eteisvärinään muutaman viikon tai kuukauden kuluessa. Esimerkiksi vuonna 2002 julkaistussa suomalaisessa selvityksessä hoitotulos eli normaali sinusrytmi säilyi vuoden ajan vain 23 prosentilla potilaista, joille normaali rytmi saatiin aikaan rytminsiirrolla.


title: Eteisvärinä

text: Toistuvat eteisvärinät ovat yleinen ongelma. Koska normaalirytmin pysyvyys rytmin siirron jälkeen on monesti huono, ei välttämättä ole järkevää pyrkiä kääntämään rytmiä normaaliksi aina uudelleen vaan pyrkiä sopivalla lääkityksellä hidastamaan kammioiden supistuminen alle 100:aan/minuutti. Tämän syketaajuuden vallitessa eteisvärinäpotilas voi monesti kokonaisuus huomioiden paremmin kuin tilanteessa, jossa rytmi on välillä saatu rytminsiirrolla palautumaan normaaliksi mutta sitten se taas odottamatta kääntyy eteisvärinäksi.


title: Eteisvärinä

text: Viime vuosina on kehitetty eteisvärinän kirurgisia estoleikkauksia, mutta nämä leikkaukset tai verisuoniteitse tehtävät toimenpiteet eivät ole vielä rutiinikäytössä.


title: Eteisvärinä

text: Yhdysvalloissa tehdyn seurantatutkimuksen mukaan yli puolessa tapauksissa taustalla oli tavallisia sydän- ja verisuonitautien riskitekijöitä, kuten korkea verenpaine, tupakointi, liikapaino, diabetes ja aiemmat sydän- ja verisuonitautioireet. Korkea verenpaine oli niistä merkittävin tekijä.


title: Ystävänpäivä

text: Ystävänpäivä on useissa maissa 14. helmikuuta vietettävä juhlapäivä. Kansainvälisestä tavasta poiketen suomalainen ystävänpäivä on yleisemmin ystävien muistamisen, ei vain rakastavaisten, juhlapäivä. Ystävänpäivänä ystäviä muistetaan ystävänpäiväkorteilla tai muilla tervehdyksillä.


title: Ystävänpäivä

text: Ystävänpäivä on mahdollisesti saanut alkunsa antiikin Rooman Lupercalia-juhlasta, jota vietettiin 15. helmikuuta. Juhlalla kunnioitettiin Junoa, roomalaista naisten ja avioliiton jumalatarta, sekä Pania, luonnon jumalaa. Nuoret miehet kokoontuivat Palatinus-kukkulalla olevaan luolaan ja uhrasivat vuohia ja koiran. Juhlan jälkeen nuoret miehet kulkivat ympäriinsä vuohennahkoihin pukeutuneina ja läiskivät vastaantulijoita vuohennahkaisilla remmeillä. Sen uskottiin lisäävän hedelmällisyyttä.


title: Ystävänpäivä

text: Kristityt yrittivät lopettaa tämän juhlan 400-luvun lopussa. Siihen kuuluneita perinnäistapoja siirtyi kuitenkin edellisenä päivänä vietettyyn pyhän Valentinuksen päivään. Kristityillä juhla on ollut kahden Valentinus-nimisen kristityn pyhimyksen päivä, mutta ei tiedetä tarkkaan kumpaa Valentinusta on tarkoitettu. Toinen näistä henkilöistä oli roomalainen pappi ja toinen Ternin piispa. Päivä omistettiin Valentinukselle vuonna 350, ja nykyäänkin se on myös Valentinin nimipäivä.


title: Ystävänpäivä

text: Valentinuksen päivän romanttiseen rakkauteen liittyvillä tavoilla ja uskomuksilla on pitkä historia etenkin Englannissa ja Ranskassa, jossa vietettiin jo 1300-luvulla ystävänpäivän juhlia ja rusettiluistelun kaltaisia lemmenarpajaisia. Viralliseksi juhlapäiväksi Valentinuksen päivä julistettiin Englannissa vuonna 1537. Etelä-Euroopassa arvellaan, että linnut valitsevat itselleen parin juuri Valentinuksen päivänä.


title: Ystävänpäivä

text: Vasta 1800-luvun alussa Valentinuksen perinne siirtyi Atlantin yli Yhdysvaltoihin. Siitä kasvoi nopeasti suuri kansanjuhla kortteineen ja lahjoineen. Samaan aikaan päivän vietto oli jo unohtunut monissa Euroopan maissa. Yhdysvalloissa on muun muassa tytöillä sellaisia uskomuksia, että ensimmäinen mies, joka kävelee heitä vastaan ystävänpäivänä, on Valentine, eli se heidän oikeansa. Lisäksi uskotaan, että ystävänpäivänä omenan halkaiseminen ja siementen lukumäärän laskeminen todistaa sen, kuinka monta lasta kyseinen tyttö saa. Yhdysvalloissa rusettiluistelu kuuluu ystävänpäivän perinteisiin.


title: Ystävänpäivä

text: Kansainvälisestä Valentinuksen päivästä poiketen suomalainen ystävänpäivä on yleisemmin ystävien muistamisen, ei vain rakastavaisten juhlapäivä.


title: Ystävänpäivä

text: Ystävänpäivää on Suomessa vietetty 1980-luvulta lähtien. Kalentereissa ystävänpäivä on ollut virallisesti vuodesta 1996, mutta se merkittiin erehdyksessä kalenteriin ilman virallista päätöstä jo vuosina 1990 ja 1991. Se on muodostunut toiseksi suosituimmaksi korttipäiväksi joulun jälkeen. Päivän tunnuksena tunnetaan kautta maailman punainen sydän. Suomessa sen huomasi ensimmäisenä Tampereen Sydänyhdistys, joka keksi 1980-luvun alussa yhdistää ”punaisten sydänten juhlan” markkinointikampanjaansa. Seuraavaksi aiheesta kiinnostui Suomen Punainen Risti, joka painatti ensimmäiset ystävänpäiväkortit.


title: Avaruusasema

text: Avaruusasema on keinotekoinen rakennekokonaisuus, joka antaa ihmiselle mahdollisuuden asua avaruudessa. Avaruusaseman keksi venäläinen Konstantin Tsiolkovski 1920-luvun alussa. Avaruusasemassa on useasti monia osia ja se koostuu moduuleista.


title: Avaruusasema

text: Tähän mennessä rakennetut avaruusasemat ovat sijainneet Maan matalilla kiertoradoilla eli 200–400 kilometriä merenpinnasta. Toistaiseksi yksittäinen avaruuslentäjä on voinut asua avaruusasemalla enintään alle 2 vuotta kerrallaan.


title: Avaruusasema

text: Avaruusasemilla ei ole suurta työntövoimaa tuottavia raketteja, mutta useita pienempiä raketteja aluksen ratakorkeuden ja asennon säätämiseen tarvittaessa. Avaruusasemat ovat suurimpia ihmisen rakentamista avaruusaluksista.


title: Avaruusasema

text: "(päivämäärät ovat niitä, jolloin asemat olivat miehitettyjä)"


title: Avaruusasema

text: Nykyisin käytössä olevat rahtialukset


title: Avaruusasema

text: Elokuvissa on 1920-luvulta lähtien ja televisiosarjoissa 1950-luvulta lähtien tullut tunnetuksi suuri joukko kuvitteellisia avaruusasemia, kirjallisuudessa jo 1800-luvun jälkipuolella.


title: Avaruusasema

text: Venäläinen tutkija Konstantin Tsiolkovski laati ensimmäisen tieteellis-teknisen kuvauksen avaruusasemasta 1800-luvun lopulla.


title: Gaius Octavius

text: Gaius Octavius Thurinus (100 eaa.–59 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja keisari Augustuksen isä.


title: Gaius Octavius

text: Octavius kuului varakkaaseen Velitraestä kotoisin olevaan ritarisäätyyn kuuluvaan sukuun. Octavius oli sukunsa ensimmäinen, joka saavutti senaattorin arvon, hän oli siis "novus homo". Octaviuksen ensimmäinen vaimo oli eräs Ancharia, josta ei tiedetä kovin paljon. Pari sai kuitenkin yhden lapsen, Octavia maiorin. Luultavasi Ancharia kuoli synnytyksen yhteydessä.


title: Gaius Octavius

text: Octavius meni tämän jälkeen naimisiin Julius Caesarin siskontyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Pari sai kaksi lasta, tyttären Octavia minorin ja pojan Gaius Octaviuksen, eli tulevan keisari Augustuksen. Yhteyksiensä ansiosta Octavius eteni urallaan ja saavutti kvestorin viran luultavasti vuonna 70 eaa. Tämän jälkeen hänet nimitettiin Makedonian propreetoriksi. Ennen tätä senaatti lähetti hänet kukistamaan orjakapinan Thuriissa. Samat orjat olivat aikaisemmin ottaneet osaa Spartacuksen ja Catilinan kapinoihin. Voittonsa kunniaksi Octavius sai lisänimen "Thurinus".


title: Gaius Octavius

text: Vuonna 59 eaa. oli paluumatkalla Roomaan, jossa hän aikoi asettua ehdolle konsuliksi. Octavius kuoli kuitenkin yllättäen ennen kuin pääsi perille.


title: Zikkurat

text: Zikkurat eli ziggurat on muinainen mesopotamialainen terassimaisen pyramidin tapainen temppelitorni, joista vanhimmat ovat peräisin noin 5000 vuoden takaa. Näitä porraspyramideja rakensivat mm. sumerilaiset, babylonialaiset, assyrialaiset ja elamilaiset. Zikkuratin ja pyramidin ero on käyttötarkoituksessa; pyramidi on ensisijaisesti hautapaikka, kun taas zikkurateja käytetään laajemmin.


title: Zikkurat

text: Kuuluisin zikkurat lienee Marduk-jumalalle pyhitetty Babylonin suuri zikkurat, mutta melko tunnettu on myös Urin suuri kolmikerroksinen zikkurat, jonka Uus-Sumerin perustaja Ur-Nammu rakennutti kuunjumala Nannalle. Zikkuratit ovat aikojen saatossa sortuneet, ja Babylonin zikkuratin alkuperäisestä rakenteesta on esitetty erilaisia arvioita. 13. vuosisadalla eaa. valmistettu elamilaisten rakentama Dur-Untashin eli Tšogha Zanbilin zikkurat on parhaiten säilynyt, mutta sekin on sortunut. Zikkuratit ovat sortuneet muun muassa sen takia, että ne on pääosin rakennettu auringossa kuivatuista savitiilistä.


title: Zikkurat

text: Varhaisimmat zikkuratit rakennettiin Ubaid-kaudella, ja ne olivat pelkkiä korotettuja temppelijalustoja.


title: Zikkurat

text: Mesopotamiasta ja sen lähialueilta tunnetaan 32 zikkuratia.


title: Terska

text:
Terska () on miehillä siittimen uloin, paisuvaiskudoksen laajentunut osa.
Naisilla terska on häpykielen eli klitoriksen näkyvin osa ja sijaitsee pienten häpyhuulten yläosan risteyskohdassa.


title: Terska

text: Siittimen kärjessä oleva terska on kupolimainen, hieman mansikan muotoa muistuttava, limakalvon ns. sidekudoksisen kovakalvon peittämä, virtsaputken paisuvaisen ("corpus spongiosum") pää. Sen päässä on virtsaputken aukko, josta virtsa ja siemenneste tulevat ulos.


title: Terska

text: Terska on alaspäin levenevä, sen hieman ulkonevaa alareunaa kutsutaan koronaksi ("corona glandis"). Etupuolelta terska näyttää muodostuvan kahdesta puoliskosta, mutta on takapuolelta yhtenäinen. Esinahkaa terskaan kiinnittävä ihopoimu, "frenulum", kiinnittyy terskan etupuolelle virtsaputken aukon alapuolelle.


title: Terska

text: Esinahka on terskaa suojaava, kaksinkertainen ihopoimu, joka liikkuu terskan päällä rullautumalla. Yleensä esinahka peittää terskan kokonaan tai osittain siittimen ollessa lepotilassa, ellei esinahkaa ole ympärileikattu. Siittimen paisuessa erektioon esinahka yleensä rullautuu terskan päältä pois. Murrosiän jälkeen esinahan pitäisi liikkua helposti terskan päältä pois ja takaisin, myös erektiossa. Mikäli esinahka on liian ahdas, voidaan suorittaa ympärileikkaus.


title: Terska

text: Erektiossa myös terska laajenee ja kovettuu. Ilman jäykistynyttä siitintä ja terskaa yhdyntä olisi vaikeaa.


title: Terska

text: Terska on hyvin kosketusherkkää aluetta, ja sillä on tärkeä rooli seksissä. Yhdynnässä terska hankautuu emättimen seiniä vasten ja tuottaa mielihyvää. Samoin itsetyydytyksessä terskalla on keskeinen merkitys mielihyvän tuottamisessa. Terska on miehen elimistön herkin alue.


title: Terska

text: Koska terska on limakalvon peittämä, sen kautta tarttuvat sukupuolitaudit helposti suojaamattomassa yhdynnässä.


title: Lumelääke

text: Lumelääke eli plasebo (lat. "placebo", suom. ’miellytän’) tarkoittaa sekä lääketieteellistä koetta varten valmistettua tahallisen tehotonta kontrollivalmistetta että lääkevalmistetta, jonka teho perustuu lumevaikutukseen.


title: Lumelääke

text: Jotta tutkittava valmiste saisi Suomessa myyntiluvan, sen on pystyttävä helpottamaan sairauden oireita lumelääkettä paremmin vähintään kahdessa kaksoissokkotutkimuksessa. Kaksoissokkotutkimuksen avulla pyritään sulkemaan lumevaikutus pois arvioitaessa tutkittavan lääkkeen todellista tehoa. Lain mukaan kokeeseen osallistuville on kerrottava, että osa tutkimukseen osallistuvista saa pelkkää lumelääkettä, mutta ei sitä, kumpaan ryhmään he kuuluvat.


title: Lumelääke

text: Vuonna 1988 lääketieteen sanastolautakunta valitsi plasebo-termille suomenkielisen vasteen ”lume”. Valinta korosti plasebon käyttöä vaikuttamattomana hoitona lääketutkimuksissa. Valinta on aiheuttanut eriäviä mielipiteitä, koska termejä ”plasebo” ja ”lume” käytetään synonyymeina, vaikka todellisuudessa niiden määritelmät ovat erilaiset ja plasebo-vaikutukseen liittyy niin sanottu hoivavaikutus. Plasebo-termillä tarkoitetaan miellyttämistä, kun taas lume käsitetään epätodellisena.


title: Lumelääke

text: Lääkekokeissa yleensä noin 30–40 prosenttia lumeryhmän potilaista ilmoittaa oireidensa lievittyneen ainakin jonkin verran lääkekokeilun aikana. Lumevaikutus on yleensä kuitenkin verrattain vähäistä, ja osa siitä selittyy tutkimukseen osallistuvien taipumuksella antaa vastauksia, joita tutkimuksen suorittaja haluaisi oletettavasti kuulla. Lumevaikutus onkin suurimmillaan, kun vaikutusta mitataan potilaiden antamien vastausten avulla ja pienimmillään, kun vaikutusta mitataan verikokeen kaltaisilla objektiivisilla mittareilla. Parhaiten lumevaikutus on osoitettu kivun vähentämisessä, jossa lumevaikutuksen on ajateltu koostuvan sekä hoivavaikutuksesta että tilastollisesta sattumasta.


title: Lumelääke

text: Aiemmin ajateltiin, että lumelääkkeen hoidollinen vaikutus olisi pelkkää kuvittelua. Useissa tutkimuksissa, joissa on selvitetty lumetoimenpiteiden vaikutuksia aivoihin kuvantamismenetelmien avulla, on kuitenkin havaittu, että lumehoito synnyttää aivoissa todellisia muutoksia aktivoiden samoja neurokemiallisia prosesseja kuin testattava lääke.


title: Lumelääke

text: Osa testattavan lääkkeen vaikutuksesta on lumevaikutusta, joka on suurimmillaan silloin, kun potilaat osaavat kokeessa päätellä nauttivansa oikeaa lääkettä lumelääkkeen sijaan. Jos tutkittavalla lääkkeellä on paljon sivuvaikutuksia, sillä on myös suurempi lumevaikutus, koska tutkimukseen osallistuvat henkilöt aavistavat tällöin saavansa tutkittavaa lääkeainetta eikä kontrollivalmistetta. Tätä kutsutaan korostuneeksi lumevaikutukseksi.


title: Lumelääke

text: On olemassa viitteitä siitä, että lumelääkitys voi helpottaa potilaiden oireita silloinkin, kun potilas tietää saavansa lumelääkettä. Tietoisesti plaseboa nauttineiden potilaiden oireiden on huomattu lievittyvän etenkin verrattuna potilaisiin, jotka eivät saaneet oireisiinsa edes lumelääkettä. Lumehoidon vaikutus saattaa tällöin perustua esimerkiksi lääketutkimukseen liittyviin säännöllisiin lääkäritapaamisiin, joita voidaan pitää eräänlaisena sosiaalisena tukena. Plasebolla aikaansaatu oireiden helpottaminen saattaa kuitenkin jäädä tilapäiseksi.


title: Lumelääke

text: Osa lumelääkettä saaneiden potilaiden oirekuvaston muutoksista selittyy sairauden spontaanilla paranemisella tai sillä, että moniin sairauksiin kuuluu parempien ja huonompien jaksojen luontaista vuorottelua. Aidon lumevaikutuksen esiin saamiseksi pitäisi lääketutkimuksen koeasetelmaan sisältyä kokonaan hoidotta jäävä toinen vertailuryhmä, mikä on erittäin harvinaista.


title: Lumelääke

text: Joskus on arveltu, että lumevaikutuksen kokeminen riippuisi kokijan persoonallisuudesta esimerkiksi sillä tavoin, että lumelääke tehoaisi paremmin hyväuskoisiin henkilöihin. Epäluuloisten on puolestaan ajateltu kokevan helpommin niin sanottua nocebo-vaikutusta eli oireiden pahenemista tai taudinkuvaan liittymättömän oireilun lisääntymistä lumehoidon aikana. Tutkimuksissa ei ole kuitenkaan löytynyt korrelaatiota ihmisen persoonallisuuden ja lumelääkkeiden vaikutuksen välillä. Lumelääkityksen aikana koettu muu oireilu ei ole myöskään välttämättä noceboa, vaan se saattaa olla elimistön spontaania eli lääkitykseen liittymätöntä oireilua, jonka henkilö olisi kokenut vaikka ei olisikaan saanut lumelääkettä.


title: Lumelääke

text: Usein lumelääkkeen vaikutuksen selittää täysin tilastollinen harha, ”regression toward the mean”, eli palautuminen keskiarvoa kohti. Yksinkertaistettuna ääriarvot ovat toistomittauksissa lähempänä ilmiön keskiarvoa.


title: Lumelääke

text: Lääkäreille tehtyjen kyselytutkimusten mukaan iso osa lääkäreistä esimerkiksi Saksassa ja Yhdysvalloissa on antanut potilaalle lumelääkettä, kuten vitamiinipillereitä. Eräässä tutkimuksessa havaittiin lumelääkkeen vaikutuksen olevan sitä parempi mitä kalliimpi se oli, ja suonensisäisesti annettu plasebo oli suun kautta otettua tehokkaampaa. Plasebovaikutus oli myös silloin suurempi, kun potilas koki, että lääkäri ottaa hänet vakavasti.


title: Lumelääke

text: Monien itsestään parantuvien tautien lumelääkityksenä saatetaan käyttää oikeita lääkevalmisteita. Esimerkiksi nuhakuumetta tai välikorvan tulehdusta saatetaan hoitaa antibiooteilla, vaikka oireet ovat viruksen aiheuttamia. Tällöin on kyse lumelääkityksestä tai sairauden virhediagnostisoinnista mikrobiperäiseksi, sillä antibiootit eivät tehoa viruksiin.


title: Lumelääke

text: Nosebo (, suom. ’minä vahingoitan’) eli pahennevaikutus on plasebon tavoin hoidon aiheuttamaa lumevaikutusta. Nosebo-ilmiössä kielteiset odotukset tuottavat hoidon kannalta haitallisia vaikutuksia. Esimerkiksi lumelääkettä saanut potilas voi uskoa kärsivänsä lääkkeen sivuvaikutuksista. Nosebo voi ilmetä esim. kuviteltuna oireina ja/tai lääkeaineen sivuvaikutuksena tai heikkona tehona. Myös kirous, manaus, vasemman polun voodoo tai pahat enteet ovat noseboa, kun ne toimivat ihmiseen haitallisesti.


title: Lumelääke

text: Esimerkiksi pelkovaikutukset tuulivoimaloiden terveysriskeistä on osoitettu todellisiksi. Dosentti Kati Juva pitää näitä nosebovaikutuksina eli peloista johtuvina mutta todellisina, ei kuitenkaan tuulivoiman itsensä aiheuttamina.


title: Fareyn jono

text: Oletetaan, että m on positiivinen kokonaisluku. Fareyn jonolla F tarkoitetaan tällöin niiden välillä [0,1] olevien murtolukujen kasvavaa jonoa, jotka:


title: Fareyn jono

text: - ovat supistetussa muodossa (ts. osoittajan ja nimittäjän) suurin yhteinen tekijä on 1 ja


title: Fareyn jono

text: - nimittäjä on pienempi tai yhtä suuri kuin m.


title: Fareyn jono

text: Esimerkiksi:


title: Fareyn jono

text: Fareyn jonot on nimetty brittiläisen mineralogin (kidetutkijan) John Fareyn mukaan. Hänen näitä jonoja koskeva kirjoitelmansa julkaistiin lehdessä nimeltä Philosophical Magazine vuonna 1816. Farey esitti väittämän, että jonon kukin jäsen voidaan laskea sen lähimpien naapurien ns. medianttina ts. jakamalla näiden lukujen osoittajien summa niiden nimittäjien summalla. Farey ei kuitenkaan tiettävästi itse todistanut väittämäänsä. Todistuksen esitti ensimmäisenä Cauchy kirjassaan Exercises de mathématique. Saman tuloksen oli kuitenkin esittänyt toinen matemaatikko C. Haros jo vuonna 1802. Harosin artikkeli ei kuitenkaan liene ollut Fareyn tai Cauchyn tiedossa. On siis lähinnä historiallinen sattuma, että jonot kantavat edelleen Fareyn nimeä.


title: Fareyn jono

text: Tarkastellaan Fareyn jonoa, jossa nimittäjien maksimiarvo on formula_1.


title: Fareyn jono

text:
Lukua formula_2, missä formula_3,
välittömästi seuraava luku formula_4
voidaan laskea kaavoista


title: Fareyn jono

text:
missä formula_6 on luvun formula_7 modulaariaritmetiikan käänteisluku modulo formula_8,
ts. formula_9, ja formula_10 tarkoittaa pyöristystä alaspäin lähimpään kokonaislukuun (ns. porrasfunktio).


title: Fareyn jono

text:
Vastaavasti lukua formula_2
välittömästi edeltävä luku formula_12
voidaan laskea kaavoista
missä formula_6 on kuten edellä.
Tarvittavat modulaariaritmetiikan käänteisluvut voidaan laskea tehokkaasti ns. laajennetun eukleideen algoritmin avulla.


title: Fareyn jono

text: Kaavat ovat erityisen käyttökelpoisia tarkasteltujen lukujen ollessa suuria, esimerkiksi kymmenien tai satojen numeroiden mittaisia.


title: Jurtta

text: Jurtta eli kibitka on pohjaltaan kehän muotoinen, ikkunaton ja kupukattoinen kuljetettava paimentolaismaja. Jurtan runko on koottu ohuista puusäleistä ja katettu huovalla. Rakennelman keskellä on tulisija ruoanlaittoa ja lämmitystä varten. Jurttaa käyttävät useat mongoli- ja turkkilaiskansat Pohjois- ja Keski-Aasiassa.


title: Jurtta

text: Jurtta on paimentolaisten asumus, jossa he yöpyvät ja valmistavat ruoan. Jurtta on kätevä matkustamiseen, sillä se on helppo koota, pystyttää ja kuljettaa mukana.


title: Pekka ja Pätkä neekereinä

text: Pekka ja Pätkä neekereinä on Aarne Tarkaksen ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama elokuva vuodelta 1960. Kyseessä on alkuperäisen "Pekka Puupää" -sarjan 13. ja viimeinen elokuva. Elokuva kuuluu Suomen Filmiteollisuuden tuotantoon.


title: Pekka ja Pätkä neekereinä

text: Pekka ja Pätkä livistävät tiskien äärestä mennäkseen kilpailijoiksi television tietokilpailuun. Kaksikko vastaa vahingossa oikein kaikkiin kysymyksiin, mutta Justiina näkee heidät televisiosta ja käy kiskomassa pois studiosta ennen kuin palkintorahoja ehditään antaa. Vihainen Justiina lähtee maalle sukuloimaan, mutta Pekka ja Pätkä eivät silti voi poistua asunnostaan kuin ikkunan kautta, koska kaksikon suututtama talonmies Pikkarainen on leiriytynyt heidän ulko-ovensa eteen.