title: Wes Craven

text: Craven siirtyi 1971 opetustehtävistä elokuva-alalle, kun hän aloitti Manhattanilla toimineen jälkituotantoyrityksen leikkaajana. Hän käsikirjoitti ja ohjasi pseudonyymillä joitakin pornoelokuvia, kunnes teki 1972 ensimmäisen omalla nimellään tekemänsä ohjaustyönsä. Vain 90 000 dollarin budjetilla tehty "The Last House on the Left" oli uusintaversio Ingmar Bergmanin "Neidonlähteestä" ja kertoi psykoottisista tappajista, jotka raiskaavat ja murhaavat kaksi teinityttöä ja joutuvat tämän jälkeen tyttöjen vanhempien koston uhreiksi. Elokuva oli niin verinen, että se oli esimerkiksi Britanniassa kielletty vuoteen 2002 asti.


title: Wes Craven

text: Craven yritti saada julkaistuksi esikoiselokuvansa jälkeen muita käsikirjoituksiaan kauhugenren ulkopuolelta, mutta hän ei saanut rahoitusta niille. Sen sijaan hänelle luvattiin rahat uuteen kauhuelokuvaan. Craven ohjasi ja käsikirjoitti seuraavaksi elokuvan "Yön silmät" (1977). Se kertoo perheestä, joka joutuu aavikolla kannibaalimutanttien hyökkäyksen kohteeksi. Elokuvan ansiosta Craven sai mainetta kulttiohjaajana.


title: Wes Craven

text: "Yön silmien" jälkeen Craven teki joitakin televisioelokuvia ja vaisuja teatterielokuvia, kuten vuoden 1981 "Tappava siunaus". Valtavirtaohjaajaksi Craven siirtyi vuoden 1982 elokuvalla "Swamp Thing", joka perustui DC Comicsin sarjakuvahahmoon Rämeen olento.


title: Wes Craven

text: Cravenin todellinen läpimurto oli vuonna 1984 valmistunut "Painajainen Elm Streetillä", jonka hän sekä ohjasi että käsikirjoitti. "Painajainen Elm Streetillä" toi slasher-elokuviin fantasiaulottuvuuden, sillä sen päähirviö Freddy Krueger jahtasi uhrejaan unimaailmassa. Elokuvaa seurasi muun muassa kuusi jatko-osaa ja televisiosarja, ja Freddy Kruegerista tuli modernin kauhuelokuvan vastine Draculalle.


title: Wes Craven

text: Cravenin ura kompuroi hieman "Painajainen Elm Streetillä" -elokuvan jälkeen. Hänen seuraaviin elokuviin kuuluvat muun muassa kryonistisesti jäädytetystä miehestä kertova televisioelokuva "Mies menneisyydestä" (1985), zombieita ja voodoota käsitellyt "Käärme ja sateenkaari" (1988) ja "Kellariväkeä" (1991). Lisäksi hän ohjasi useita jaksoja televisiosarjaan "Hämärän rajamailla".


title: Wes Craven

text: Craven palasi Freddy Kruegerin maailmaan vuonna 1994, jolloin hän ohjasi elokuvan "". Siinä Craven vei oman teemansa unen ja tosimaailman sekoittumisesta vieläkin pidemmälle, sillä tarinassa Freddy Krueger astuu elokuvasta suoraan tosimaailmaan. Elokuvassa ”ensimmäisen painajaisen” näyttelijät esittävät itseään. "Uuden painajaisen" jälkeen Krueger ohjasi Eddie Murphyn kauhukomedian "Brooklynin vampyyri" (1995).


title: Wes Craven

text: 12 vuotta "Painajainen Elm Streetillä" -elokuvan jälkeen Craven aloitti uuden kauhusarjan. Ensimmäinen "Scream"-elokuva sai ensi-iltansa 1996, ja sen jälkeen tuli vielä kolme jatko-osaa. Sarja on tunnettu tummasta huumoristaan ja viittauksistaan muihin kauhuelokuviin. "Scream" on käytännössä kauhuelokuva, joka tietää olevansa kauhuelokuva. Ajatus elokuvan rakenteesta ei kuitenkaan ollut Cravenin, vaan elokuvan käsikirjoittaneen Kevin Williamsonin. "Scream" tuotti lopulta 173 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti.


title: Wes Craven

text: "Screamin" menestyksen jälkeen Craven jatkoi samassa aiheessa ja ohjasi sille heti perään jatko-osan "Scream 2" (1997), jonka katsojamenestys oli hyvä, mutta kriitikoilta se sai nuivan kohtelun. Toisen "Screamin" jälkeen Craven teki poikkeuksellisesti tunteikkaan draamaelokuvan "Sydämen soinnut" (1999). Sen pääosassa ollut Meryl Streep sai roolistaan Oscar-ehdokkuuden. "Sydämen soinnut" ei kuitenkaan ollut yleisö- eikä kriitikkomenestys, ja sen jälkeen Craven ohjasikin kolmannen "Screamin".


title: Wes Craven

text: "Scream 3:n" jälkeen Craven yritti uudistaa ihmissusielokuvia "Cursedilla" (2005), mutta sen heikon vastaanoton jälkeen Craven siirtyi hitchcockmaiseen jännitykseen elokuvassa "Yölento" (2005).


title: Wes Craven

text: Craven näki paljon vaivaa ja etsi useita vuosia oikeita ohjaajia ja käsikirjoittajia, jotka pystyisivät tekemään uusintaversiot Cravenin omista elokuvista "The Last House on the Left" ja "Yön silmät". "The Hills Have Eyes" (2006) meni lopulta käsikirjoittajakaksikolle Alexandre Aja–Grégory Levasseur. Siitä tehtiin vielä jatko-osa "The Hills Have Eyes 2" (2007), ja "Viimeinen talo vasemmalla" sai ensi-iltansa 2009. Samoihin aikoihin Craven itse käsikirjoitti Kiyoshi Kurosawan elokuvaan pohjautuneen "Pulsen" (2006).


title: Wes Craven

text: Cravenin palasi pitkän elokuvan ohjaustyöhön slasher-elokuvassa "My Soul to Take" (2010). Kolmiulotteisena kuvattu elokuva oli Cravenin viimeinen käsikirjoitus. Viimeiseksi ohjaustyöksi jäi "Scream 4", jossa hän teki jälleen yhteistyötä aiemmissakin "Screamissa" mukana olleen käsikirjoittajan Kevin Williamsonin kanssa.


title: Wes Craven

text: Cravenin elokuvien yleinen teema on todellisuuden olemuksen tutkiminen. Esimerkiksi "Painajainen Elm Streetillä" käsittelee unien vaikutusta todellisuuteen. "Käärme ja sateenkaari" kertoo miehestä, joka ei pysty erottamaan todellisuutta painajaismaisista näyistä. Elokuvassa "" kaadetaan niin sanottu neljäs seinä, kun Craven ja elokuvien näyttelijät esittävät itseään. "Scream"-elokuvassa hahmot viittaavat muihin kauhuelokuviin, ja eräässä vaiheessa Billy Loomis sanoo naisystävälleen elämän olevan vain suurta elokuvaa. Tätä konseptia laajennettiin elokuvan jatko-osissa, joissa murhaaja kopioi ensimmäisen elokuvan tapahtumista tehtyä elokuvaa.


title: Wes Craven

text: Craven oli naimisissa kolmesti. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Bonnie Broecker, toinen näyttelijä Mimi Craven ja kolmas tuotantosuunnittelija Iya Labunka. Craven sai Broeckerin kanssa kaksi lasta, Jonathanin (s. 1965) ja Jessican (s. 1968), jotka kumpikin ovat esiintyneet isänsä elokuvissa. Iya Labunkan kanssa Craven meni naimisiin 2004, ja avioliitto kesti Cravenin kuolemaan asti.


title: Wes Craven

text: Craven rakasti luontoa ja oli innokas lintujensuojelija. Hän kuului joitakin vuosia National Audubon Societyn Kalifornian osaston johtokuntaan ja kirjoitti kerran kuussa ilmestynyttä kolumnia ”Wes Craven’s The Birds” paikallislehti Martha’s Vineyard Magazineen.


title: Wes Craven

text: Craven kuoli kotonaan Los Angelesissa aivokasvaimeen 76-vuotiaana 30. elokuuta 2015.


title: Varjagikaarti

text: Varjagikaarti tai varangikaarti () oli Bysantin keisarien henkilökohtainen henkivartiosto, joka koostui varjageista eli viikingeistä. Kaarti sai alkunsa keisari Basileios II:n aikana (hallitsi 976–1025), kun Kiovan ruhtinas Vladimir Suuri lähetti Basileiokselle 6 000 miestä avuksi taistelussa kapinajohtaja Bardas Fokasta vastaan. Varjagit olivat taistelleet Bysantin joukoissa aiemminkin, mutta vuonna 988 heistä muodostettiin ensimmäisen kerran eliittiyksikkö, joka kulki keisarin mukana.


title: Varjagikaarti

text: Varjagit osallistuivat kaikkiin Basileioksen sotaretkiin kapinallisia, arabeja ja bulgaareja vastaan. Kaartin miehet saivat pian maineen rohkeina ja armottoman uskollisina sotilaina. Kaarti koostui aluksi yksinomaan ruseista eli varjageista, mutta pian yksikköön liittyi myös muita skandinaaveja, kuten norjalaisia, ruotsalaisia ja islantilaisia. Normannien vallattua Englannin vuonna 1066 monet anglosaksit matkustivat Konstantinopoliin ja liittyivät varjagikaartiin.


title: Varjagikaarti

text: Kaartilaiset tunnettiin runsaasta alkoholinkäytöstään ja pitkävartisista sotakirveistään ja heitä kutsuttiin bysanttilaisissa kronikoissa ”kirveitä kantaviksi sotureiksi”. Kaarti osallistui useisiin sotiin olemassaolonsa aikana. Varjagit mainitaan vielä 1400-luvun alussa, mutta he eivät enää olleet tärkeässä roolissa Bysantin sodankäynnissä. On mahdollista, että kaartin jäännökset osallistuivat Konstantinopolin piiritykseen vuonna 1453, jolloin osmanit valtasivat kaupungin.


title: Varjagikaarti

text: Norjalaiset, tanskalaiset ja ruotsalaiset viikingit perustivat 800-luvun lopulla oman valtionsa, Kiovan Rusjin, nykyisen Länsi-Venäjän ja Ukrainan alueelle. Mukana oli myös paljon hämäläisiä, karjalaisia ja virolaisia. Idän suunnasta katsottuna he kaikki edustivat samaa skandinavista kulttuuria. Monet viikingit matkustivat Bysantin valtakunnan pääkaupunkiin Konstantinopoliin, joka oli siihen aikaan Euroopan suurin kaupunki ja monien kauppareittien päätepiste tai risteys. Näitä miehiä kutsuttiin valtionsa mukaan ruseiksi, mutta slaavilaiset ja bysanttilaiset lähteet kutsuivat heitä varjageiksi. Sanan etymologiasta on käyty keskustelua, mutta yleisesti hyväksytyn teorian mukaan se tulee sanasta "vàr" (monikko "vàrar"), joka tarkoittaa luottamusta tai uskollisuudenvalaa: varjagit olivat siis ryhmä miehiä, jotka olivat vannoneet valan toveruudesta ja uskollisuudesta.


title: Varjagikaarti

text: Rusit kävivät Bysantin kanssa kauppaa, mutta tekivät myös monta epäonnistunutta hyökkäystä bysanttilaisia vastaan vuosina 860–1043. Bysantin keisari Mikael III:n ajoista lähtien skandinaaveja ja ruseja palveli keisarin seurueessa ja 900-luvun alusta lähtien myös palkkasotilaina. Bysantin armeijassa palveli 960-luvulta lähtien monia skandinaaveja, karjalaisia, baltteja ja ruseja.


title: Varjagikaarti

text: Ratkaiseva muutos tapahtui vuonna 988, kun Kiovan Rusjin ruhtinas Vladimir Suuri lähetti Bysantin keisari Basileiokselle 6 000 varjagia avuksi taistelussa kapinajohtaja Bardas Fokasta vastaan. Joukot saapuivat talvella 987–988, ja heistä muodostettiin silloin luultavasti ensimmäistä kertaa pysyvä palkkasoturiyksikkö seuraamaan keisaria. Vladimir oli halunnut päästä eroon näistä miehistä, koska he olivat olleet tyytymättömiä maksamattomien palkkojen takia. Khrysopoliksessa varjagit yllättivät juhlimassa olleet kapinalliset, tappoivat heistä monta ja ajoivat loput pakoon. Huhtikuussa 989 varjagit auttoivat Basileiosta kukistamaan Fokaksen alaisen Delfinaksen Skutarissa, ja 13. huhtikuuta 989 Fokas lyötiin Abydoksen taistelussa ja tapettiin. Vladimir kääntyi kristinuskoon ja otti bysanttilaisen prinsessan Annan vaimokseen.


title: Varjagikaarti

text: Rusit ottivat osaa Basileioksen sotaretkeen Syyriassa vuonna 994 ja osallistuivat ratkaisevaan taisteluun Antiokian lähellä. Vuonna 999 Basileios valtasi Emesan kaupungin. Historioitsija Yahya ibn Said kertoo, että asukkaat pakenivat erääseen luostariin, jolloin rusit sytyttivät sen palamaan ja pakottivat heidät antautumaan. 1000-luvun alussa noin 6 000 rusia seurasi Basileiosta sotaretkelle Georgiaan ja Armeniaan.


title: Varjagikaarti

text: Vladimirin apu Basileiokselle johti merkittävään muutokseen keisarillisessa kaartissa. Selviytyneistä ruseista muodostettiin keisarillinen henkivartiokaarti, varjagikaarti, joka seurasi keisaria taisteluun ja jonka ilmestyminen taistelukentälle kertoi keisarin läsnäolosta. Basileos tarvitsi luotettavia ja uskollisia sotilaita, jotka olivat paitsi kurinalaisia ja taitavia myös poissa hovin juonitteluista. Varjagit seurasivat Basileiosta tämän kaikille sotaretkille ja muodostivat armeijan ydinjoukon.


title: Varjagikaarti

text: Vuosina 1001–1018 Basileios valtasi bulgaarien tsaarin Samuilin hallitsemia alueita Kreikassa ja Makedoniassa. Kirjalliset lähteet ja arkeologiset todisteet osoittavat kaartin olleen Basileioksen mukana. Sotaretki huipentui vuonna 1014 Kleidionin taisteluun, jossa Basileios kukisti bulgaarien armeijan. Kun Basileios oli vallannut bulgaarien pääkaupungin Ohridin vuonna 1018, yksi kolmasosa vangeista annettiin varjageille, mikä kertoo heidän tärkeydestään. Osasto ruseja osallistui vuonna 1018 Cannaen taisteluun Bysantin ylivaltaa vastustavaa kapinallista aatelista Melosta vastaan. Vuonna 1021 rusit taistelivat Basileioksen mukana Georgiassa, missä he tulivat tunnetuiksi julmuudestaan hävittäessään maaseutua.


title: Varjagikaarti

text: Basileioksen kuoltua hänen seuraajansa jatkoivat varjagikaartin ylläpitoa, ja vuonna 1032 jotkut varjagit taistelivat sotapäällikkö Georgios Maniakesin mukana Edessaa vastaan. Vuonna 1040 ruseista ja skandinavialaisista koostuva varjagikaartin osasto taisteli Maniakesin alaisuudessa Sisiliassa. Osaston komentajana oli Harald Sigurdsson, josta tuli myöhemmin Norjan kuningas Harald Ankara. Hänen joukkonsa menestyivät hyvin taistelukentällä, ja vuonna 1041 keisari Mikael IV lähetti hänet kapinajohtaja Delianosta vastaan Bulgariaan. Vuonna 1054 varjagit kukistivat seldžukkien armeijan Armeniassa, tappoivat heidän komentajansa ja vapauttivat monia vankeja.


title: Varjagikaarti

text: Varjagit osallistuivat Isaak I Komnenoksen ja Romanos IV Diogeneen sotaretkiin. He taistelivat myös Manzikertin taistelussa vuonna 1071, kun seldžukkien sulttaani Alp Arslan kukisti Bysantin armeijan. Tappion jälkeisessä sisällissodassa monet katkeroituneet varjagit palvelivat usurpaattori Nikeforos Bryennioksen joukoissa, mutta keisari Nikeforos III Botaniatesin lähettämä sotapäällikkö Aleksios Komnenos kukisti hänet. Keisarien Mikael VII:n (hallitsi 1071–1078) ja Nikeforos III:n (hallitsi 1078–1081) aikana varjagit toimivat eliittijoukkoina Bysantin pienessä armeijassa. Varjageja osallistui myös Basilakioksen kapinaan vuonna 1079.


title: Varjagikaarti

text: Vuonna 1081 keisariksi noussut Aleksios I Komnenos pysäytti Bysantin valtakunnan rappeutumisen. Bysantin armeija elvytettiin ja varjagikaartista tuli sen ydin. Aleksioksen aikana varjagikaartiin liittyi myös anglosakseja, ja he osallistuivat Dyrrhakhionin taisteluun normanneja vastaan vuonna 1081. Varjagit kärsivät taistelussa kirvelevän tappion. Suurin osa kaartista osallistui komentajansa Nambiteksen johdolla Aleksioksen petsenegien vastaiseen sotaretkeen vuonna 1087. Armeija kärsi kuitenkin tappion Drastarissa (nykyinen Silistra Bulgariassa). Myös varjagikaarti saattoi kärsiä taistelussa suuria tappioita, sillä varjageja ei enää mainita Anna Komnenan "Aleksiaassa" ja kaarti jouduttiin luultavasti muodostamaan uudelleen tappion jälkeisinä vuosina. Varjagit osallistuivat kuitenkin sotaretkiin serbejä ja turkkilaisia vastaan. Vuonna 1097 Aleksios ja varjagikaarti olivat paikalla Nikeassa, kun ristiretkeläiset valtasivat kaupungin Rûmin sulttaanikunnalta.


title: Varjagikaarti

text: Vuosina 1118–1122 englantilaiset varjagikaartin sotilaat seurasivat keisari Johannes II Komnenosta sotaretkelle turkkilaisia ja petsenegejä vastaan. Vuonna 1122 Johannes kukisti petsenegien armeijan Eski Zagrassa Balkanilla. Kun Johanneksen armeija ei kyennyt murtamaan petsenegien vankkureista muodostettua puolustuskehää, hän lähetti varjagit heitä vastaan. Vaikka varjagien sanottiin olleen selvästi alivoimaisia, he murtautuivat vankkureiden läpi ja kukistivat petsenegit. Varjagit taistelivat luultavasti myös Antiokian piirityksessä vuonna 1137.


title: Varjagikaarti

text: Bysantin keisari Manuel I Komnenoksen aikana vuonna 1149 varjageja lähetettiin puolustamaan Thebaa Sisilian kuningas Roger II:n armeijaa vastaan. Varjagit olivat myös mukana kaupungin takaisinvaltaamisessa. Vuosina 1155–1156 varjagit puolustivat Kyprosta Antiokian ruhtinaskunnan hallitsijaa Raynald de Chatillonia vastaan. Alkumenestyksen jälkeen Raynald kukistettiin ja varjagit toivat hänet keisarin eteen. Pian tämän jälkeen varjagit seurasivat Manuelia Antiokiaan. Vuonna 1176 varjagit olivat paikalla, kun Bysantin armeija kärsi raskaan tappion Myriokefalonin taistelussa, jossa suurin osa Manuelin varjageista sai surmansa. Jotkut varjagikaartissa palvelleet englantilaiset palasivat taistelun jälkeen takaisin kotiin.


title: Varjagikaarti

text: Neljännen ristiretken aikana ristiretkeläiset ja venetsialaiset valtasivat ja ryöstivät Bysantin valtakunnan pääkaupungin Konstantinopolin. Kaupunkia puolustamassa oli 6 000 varjagia, jotka antautuivat kun keisari Aleksios V oli paennut. Ristiretkeläiset ryöstelivät kaupunkia kolmen päivän ajan ja muodostivat Latinalaisen keisarikunnan, joka hallitsi Konstantinopolia lähes 60 vuotta. Bysantin valtakunta jatkoi olemassaoloaan Nikean keisarikuntana, Epeiroksen despotaattina ja Trapezuntin keisarikuntana. Joidenkin todisteiden mukaan varjagit palvelivat Nikean ja Epeiroksen valtakunnissa. Varjagien maine oli niin suuri, että jopa Latinalaisen keisarikunnan hallitsijalla oli oma henkilökohtainen varjagikaartinsa.


title: Varjagikaarti

text: Mikael VIII Palaiologos valtasi Konstantinopolin takaisin vuonna 1261 ja elvytti Bysantin valtakunnan. Varjagit palvelivat jälleen tärkeimpänä palatsikaartin yksikkönä, mutta he eivät enää nauttineet samanlaista arvostusta kuin aiemmin. Varjagien mainitaan osallistuneen Makgryplagin taisteluun vuonna 1264. Seuraavana vuonna bulgaarien tsaari piiritti Bysantin armeijan Ainoksen kaupunkiin Balkanilla. Bulgaarit tarjosivat bysanttilaisille vapautta vastineeksi vangitusta entisestä Rûmin sulttaanikunnan hallitsijasta. Bysantin armeijan varjagit hyväksyivät tarjouksen, mutta bysanttilaisten apujoukot saapuivat seuraavana päivänä vapauttamaan piiritetyn armeijan. Keisari Mikael VIII oli raivoissaan ja antoi piestä varjagit, jonka jälkeen hän puetti heidät naisten vaatteisiin ja laittoi heidät ratsastamaan aaseilla Konstantinopolin kaduille. Tästä huolimatta Mikael käytti varjageja usein sotaretkillään Vähässä-Aasiassa ja Balkaneilla.


title: Varjagikaarti

text: Varjagikaartia käytettiin 1300-luvulla pääasiassa seremoniallisiin ja vartiotehtäviin, ja heidät mainitaan useaan otteeseen myös henkivartijoina. Varjagit toimivat palatsikaartina eivätkä enää suorittaneet tärkeitä sotilastehtäviä. On kuitenkin todisteita, joiden mukaan englantilaiset palkkasotilaat ja varjagien jälkeläiset, "varangopouloit", taistelivat Bysantin valtakunnan viimeisinä vuosina entiseen tapaan keisarien rinnalla. Viimeiset maininnat varjagikaartista ovat 1400-luvun alusta. Bysantin keisari Johannes VII Palaiologos kertoo kirjeessä, jonka hän lähetti vuonna 1402 Englannin kuningas Henrik IV:lle, että jotkut englantilaiset sotilaat taistelivat bysanttilaisten palveluksessa osmaneja vastaan. ”Englantilaiset kirveitä kantavat sotilaat” mainitaan vielä vuonna 1404, kun bysanttilaiset lähettivät lähettiläitä Roomaan. Varjageita ei mainita taisteluissa osmaneita vastaan 1400-luvulla, mutta on mahdollista, että kaarti säilyi Bysantin valtakunnan loppuun asti vuoteen 1453. On myös esitetty, että kaartin tehtävät siirtyivät 1400-luvulla kreetalaiselle kaartille, joka mainitaan vuonna 1422.


title: Varjagikaarti

text: Varjagikaartissa oli alun perin vain ruseja, mutta pian joukkoon liittyi myös muita skandinaaveja, kuten norjalaisia, islantilaisia ja ruotsalaisia. Heitä seurasivat 1000-luvun jälkipuoliskolla tanskalaiset ja englantilaiset. Suurin osa Vladimirin Basileiokselle lähettämistä 6 000 miehestä puhui luultavasti muinaisnorjaa, sillä heidät oli värvätty Norjasta ja Ruotsista auttamaan Vladimirin nostamisessa valtaistuimelle.


title: Varjagikaarti

text: Varjagikaartissa palvelemisesta tuli skandinaaveille sukuperinne, ja kaartiin liittyi prinssejä ja päälliköiden poikia. Monet miehet halusivat palvella kaartissa rikastumisen houkuttelemina. Kuuluisin varjagikaartin jäsen oli luultavasti Harald Ankara, josta tuli Norjan kuningas. Hän saapui Konstantinopoliin vuonna 1035 ja palveli vuoteen 1044. Hän komensi kaartin osastoa Sisiliassa sotapäällikkö Georgios Maniakesin alaisuudessa, ja myöhemmin Vähässä-Aasiassa.


title: Varjagikaarti

text: Vuoden 1070 jälkeen varjagikaartiin liittyi myös anglosakseja. Englantilaisten palvelukseen astumisen ajankohdasta ja laajuudesta ei ole yksimielisyyttä, mutta anglosakseja tiedetään olleen kaartissa 1000-luvun lopulla. Vilhelm Valloittajan valloitettua Englannin vuonna 1066 monet anglosaksit matkustivat Konstantinopoliin liittyäkseen varjagikaartiin. 1100-luvulla kaartiin värvättiin paljon englantilaisia, mutta se ei estänyt myös skandinaaveja liittymästä. Suurin osa kaartin miehistä 1200- ja 1300-luvuilla oli kuitenkin englantilaisia ja skotteja.


title: Saksikäsi Edward

text: Saksikäsi Edward ("Edward Scissorhands") on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut Tim Burtonin ohjaama elokuva, jonka pääosia näyttelevät Johnny Depp, Dianne Wiest ja Winona Ryder. Elokuva kertoo saksikätisestä Edwardista, joka yrittää elää tavallisten ihmisten kanssa, mutta huomaa olevansa liian erilainen. Elokuvan idea perustuu Burtonin itse kehittämään hahmoon.


title: Saksikäsi Edward

text: "Saksikäsi Edward" aloitti Tim Burtonin ja näyttelijä Johnny Deppin yhteistyön, ja tämä oli toinen kerta, kun Burton käytti elokuvassaan näyttelijä Winona Ryderia. Se oli myös brittiläisen "Hammer"-kauhuelokuvayhtiön filmeistä tunnetun Vincent Pricen viimeinen elokuva. "Saksikäsi Edward" kuvattiin vuonna 1989 Floridassa.


title: Saksikäsi Edward

text: Elokuvan Suomen-ensi-ilta oli 5. heinäkuuta 1991. Teatterikierroksella elokuvasta oli sensuroitu 15 sekuntia.


title: Saksikäsi Edward

text: Erään vanhan naisen tyttärentytär (Gina Gallagher) kysyy isoäidiltään, mistä lumi on peräisin. Vastauksena kysymykseen nainen kertoo tarinan nuoresta Edward-nimisestä miehestä (Johnny Depp). Edward ei ole tavallinen mies, sillä hänellä on käsien tilalla sakset, ja hän on erään keksijän (Vincent Price) luomistyön tulos. Keksijä sai idean keinotekoisesta miehestä muista ihmismuotoisista keksinnöistään. Hänen työnsä tuloksena syntyi nuori poika, jonka on käsiään lukuun ottamatta aivan kuten ihminen. Keksijä sai kuitenkin sydänkohtauksen ja kuoli tehdessään Edwardille oikeita käsiä, ja sen seurauksena Edward jäi ”keskeneräiseksi” ikuisiksi ajoiksi.


title: Saksikäsi Edward

text: Kuluu monta vuotta. Paikallinen Avon-nimisen meikkiyhtiön myyjä Peg Boggs (Dianne Wiest) yrittää kaupata meikkejä lähiönaapureilleen mutta tuloksetta. Sen seurauksena hän vierailee kukkulalla sijaitsevalla goottilaisella kartanolla, missä Edward asuu. Sieltä hän löytää Edwardin ypöyksin ja päättää viedä tämän kotiinsa. Edward ystävystyy Pegin nuoren Kevin-pojan (Robert Oliveri) kanssa, ja myös Pegin aviomies Bill (Alan Arkin) lämpenee Edwardille. Myöhemmin Edward rakastuu Boggsien teini-ikäiseen tyttäreen, Kimiin (Winona Ryder). Heidän ensikohtaamisensa ei kuitenkaan suju hyvin, sillä Edward onnistuu säikyttämään telttaretkeltä kotiin palanneen Kimin tämän omassa makuuhuoneessa.


title: Saksikäsi Edward

text: Pegin naapurit vaikuttuvat Edwardin ilmiömäisistä pensas- ja hiustenleikkuutaidoista. Naapuruston uskonnollinen fanaatikko Esmeralda (O-Lan Jones) ja Kimin urheilijapoikaystävä Jim (Anthony Michael Hall) alkavat kuitenkin inhota Edwardia heti ensi hetkestä lähtien. Naapuruston kotirouva Joyce (Kathy Baker) ehdottaa, että Edward avaisi hänen kanssaan kampaamon. Heidän ollessaan tarkastamassa tulevia kampaamotiloja Joyce yrittää vietellä Edwardin takahuoneessa, minkä seurauksena Edward lähtee hätääntyneenä pois.


title: Saksikäsi Edward

text: Pakettiautoon rahaa haluava Jim käyttää Edwardia tiirikkana murtautuakseen vanhempiensa taloon. Heidän tulonsa laukaisee kuitenkin murtohälyttimen, ja kaikki Edwardia lukuun ottamatta pakenevat. Vihainen Kim vaatii, että he palaavat takaisin hakemaan Edwardin mutta tuloksetta. Edward pidätetään ja vapautetaan, kun psykologiset testit paljastavat, että eristyksissä elämisen seurauksena Edwardilla ei ole käsitystä oikeasta ja väärästä. Edwardin pidättänyt konstaapeli Allen (Dick Anthony Williams) ystävystyy ujon Edwardin kanssa välittömästi nähdessään tämän luontaisen hyvyyden. Sillä välin Edwardin torjuma ja raivostunut Joyce kostaa Edwardille väittämällä, että tämä yritti ”raiskata” hänet. Kun tämä lisätään Edwardin tilille ”murron” lisäksi, useat naapurit alkavat kyseenalaistaa Edwardin luonteen, ja Edward menettää suosionsa heidän keskuudessaan. Tulee joulu, ja Boggsin perhettä lukuun ottamatta lähes jokainen pelkää Edwardia, minkä seurauksena sekä Edwardista että Boggseista tulee hylkiöitä.


title: Saksikäsi Edward

text: Muun perheen laittaessa joulukoristeita esille Edward veistää jääkuutiosta enkelin. Jäästä lentävät lastut näyttävät putoavilta lumihiutaleita, ja Kim tanssii niiden alla. Jim huutaa Kimiä, minkä seurauksena Kimin tanssi keskeytyy ja Edward viiltää tätä vahingossa käteen. Jim väittää, että Edward vahingoitti Kimiä tahallaan, ja hyökkää Edwardin kimppuun. Edward pakenee talolta, raastaa Pegin antamat vaatteet yltään ja vaeltaa naapurustossa raivon vallassa. Kun Kim näkee tämän, hän eroaa Jimistä välittömästi. Jim menee ystävänsä pakettiautolle juomaan itsensä humalaan. Sillä välin, kun Peg, Bill ja Kevin etsivät Edwardia erään ystävän talosta, Edward palaa Boggsien talolle Kimin kanssa. Kim on järkyttynyt ja pyytää Edwardia pitelemään häntä, mutta tämä kieltäytyy terävien saksiensa vuoksi. Sen sijaan Kim tarttuu Edwardiin ja halaa häntä itse. Tilanne pahenee, kun Jimin humaltunut ystävä miltei ajaa Kevinin päälle. Edward työntää Kevinin syrjään, mutta jännittyneessä tilassaan hän viiltää Kevinin kasvoja. Sivustaseuraajat luulevat, että Edward hyökkäsi Kevinin kimppuun tahallisesti. Yrittäessään rauhoittua Edward viiltää vahingossa erään miehen kasvoja, ja kun Peg yrittää saada Edwardin palaamaan kotiin, tämä viiltää Jimin käsivartta. Alkaa kuulua lähestyvän poliisiauton sireenien ulvontaa, ja Edward pakenee kukkulalla sijaitsevaan kartanoonsa. Naapurit lähtevät vihaisena väkijoukkona hänen peräänsä. Allen yrittää turhaan käännyttää ihmisiä takaisin ampumalla ilmaan ja väittämällä, että kaikki on ohi. Väkijoukko vaatii kuitenkin Joyce etunenässä saada todistaa se omin silmin.


title: Saksikäsi Edward

text: Kim suuntaa kartanolle ennen kuin naapurit ehtivät sinne ja tapaa Edwardin jälleen. Jim seuraa heitä ja hyökkää julmasti Edwardin kimppuun. Edward ei yritä vastustella, kunnes Jim läimäyttää ja tönäisee Kimiä. Edward puukottaa Jimiä vatsaan ja työntää hänet ikkunan lävitse kuolemaansa. Kim tunnustaa Edwardille rakkautensa ja suutelee tätä, kun he hyvästelevät toisensa. Pelastaakseen Edwardin Kim valehtelee kaupunkilaisille, että Edward ja Jim tappoivat toisensa taistelussa. Hän kertoo heille, että kartanon katto romahti, ja näyttää irrallista saksikättä, joka on samanlainen kuin Edwardin sakset. Kaikki naapurit palaavat koteihinsa.


title: Saksikäsi Edward

text:
Elokuvan alussa nähty vanha nainen ilmestyy jälleen, kun hän lopettelee tyttärentyttärelleen kertomaansa tarinaa sanoen: ”Kim ei nähnyt Edwardia enää koskaan, ei sen yön jälkeen.” Kun hänen tyttärentyttärensä kysyy, mistä hän tietää sen, hän vastaa: ”Koska "minä" olin siellä.” Kun tyttö muistuttaa isoäitiään siitä, että Kim voi yhä käydä Edwardin luona, isoäiti paljastaa olevansa itse tarinan Kim. Hän päättää olla käymättä Edwardin luona, sillä hän haluaa tämän muistavan hänet sellaisena kuin hän oli nuoruudessaan. Hän paljastaa myös, että Edward on yhä elossa, koska tämä on keinotekoisena ilmeisesti kuolematon, ja että jäätä veistäessään Edward ”luo lunta”, joka laskeutuu kukkulalta naapurustoon. Kim kertoo tyttärentyttärelleen: ”Joskus minun voi yhä nähdä tanssivan lumessa.” Edwardin tehdessä lisää jääveistoksia seuraa takauma, jossa nuori Kim nähdään tanssimassa yläpuolellaan olevasta enkelistä laskeutuvassa lumessa. Elokuvan viimeisessä kohtauksessa nähdään kartano, josta ryöppyävä lumisade laskeutuu alapuoliseen naapurustoon.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvalle täydet viisi tähteä.


title: Saksikäsi Edward

text: Pertti Jarlan Fingerpori-sarjakuvassa esiintyy Saksikäsi Edwardiin viittaava hahmo "Natsikäsi-Edward".


title: KKO

text: Lyhenne KKO tai Kko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mats Sundin

text: Mats Johan Sundin (s. 13. helmikuuta 1971 Bromma, Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija – olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän pelasi valtaosan urastaan NHL-joukkue Toronto Maple Leafsissa, toimien joukkueen kapteenina. Hän on eniten pisteitä ja maaleja NHL:ssä tehnyt ruotsalainen. Henkilökohtaisesta menestyksestä huolimatta hän ei onnistunut voittamaan urallaan Stanley Cupia.


title: Mats Sundin

text: Sundinin kasvattajaseura oli Nacka HK. Hän siirtyi 18-vuotiaana Ruotsin pääsarjaan Elitserieniin pelaamaan Djurgårdeniin kaudeksi 1988–1989. Québec Nordiques varasi lupaavan ruotsalaisen kauden jälkeisessä . Sundinista tuli näin ensimmäinen eurooppalaislähtöinen ykkösvaraus.


title: Mats Sundin

text: Sundin siirtyi heti Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Québecissä neljä kautta. Hänen tehollisesti paras kautensa oli , jolloin hän teki 47 maalia ja yhteensä 114 pistettä. 28. kesäkuuta 1994 Sundin kaupattiin Québecistä Toronto Maple Leafsiin – toiseen suuntaan matkasi Toronton silloinen kapteeni Wendel Clark. Ensimmäinen Toronto-kausi alkoi työsululla, joten Sundin pelasi alkukauden Djurgårdenissa ennen kuin NHL-kausi pääsi alkamaan.


title: Mats Sundin

text: Sundinista tuli Torontossa tähti ja hänet nimitettiin seuran ensimmäiseksi ulkomaalaiseksi kapteeniksi. Vuonna 2001 Toronto kiinnitti kapteeninsa joukkueeseen kuudeksi vuodeksi 52,5 miljoonan dollarin sopimuksella.


title: Mats Sundin

text: Sundin vietti työsulun peruuttaman rauhallista elämää Ruotsissa. Hän ei myöskään osallistunut kevään 2005 MM-kilpailuihin Wienissä ja Innsbruckissa.


title: Mats Sundin

text: 13 Torontossa pelatun kauden jälkeen Sundin jäi vapaaksi agentiksi. Hän piti tauon miettiessään uransa jatkosta ja kautta ehdittiin pelata joulukuuhun saakka, ennen kuin hän teki 20 miljoonan dollarin sopimuksen Vancouver Canucksin kanssa. Myös New York Rangers ja Toronto olivat olleet kiinnostuneita Sundinista. Sundin pelasi runkosarjassa 41 ottelua Vancouverissa, mutta tuntui sotkevan joukkueen pelikuvioita. Vancouver putosi pudotuspelien toisella kierroksella.


title: Mats Sundin

text: Sundin ilmoitti lopettavansa uransa jääkiekkoilijana 30. syyskuuta 2009.


title: Mats Sundin

text: Sundinin pelasi NHL-urallaan piste per peli tahtia, tehden 1 346 ottelussa 564 maalia ja antaen 785 syöttöä eli yhteensä 1 349 tehopistettä. 91 pudotuspelissä hän teki tehot 38+44=82.


title: Mats Sundin

text: Mats Sundin on edustanut kotimaataan Ruotsia vuosien varrella lukemattomia kertoja, niin MM-kilpailuissa kuin olympialaisissakin, useasti kapteenin ominaisuudessa. Hän on saanut muun muassa lempinimen "Suomen kaataja".


title: Bemböle

text: Bemböle on kylä Espoossa, Lippajärven ja Espoon keskuksen lähettyvillä. Bemböle kuuluu Espoon vanhimpaan asutusalueeseen, ja maantieteellisesti katsoen Bemböle sijaitsee melko tarkasti keskellä Espoon kuntaa. Varhaisimmat tarkat tiedot kylien ja talojen lukumäärästä Espoossa ovat vuodelta 1540, jolloin kylien tiloista alettiin pitää verotusta varten maakirjoja. Näissä maakirjoissa mainitaan jo mm. Bemböle.


title: Bemböle

text: Bemböle on vanhastaan ollut tunnettu teiden risteyspaikkana. Espoon pitäjää halkonut tärkeä Kuninkaantie kulki Bembölen kautta jo myöhäiskeskiajalla. Bemböle oli liikenteellinen risteyskohta, jossa Kuninkaantiestä haarautuivat tiet sekä Helsinkiin että Espoon pohjoisosiin. Nykyisinkin Helsingistä alkava Turuntie (seututie 110) kulkee Bembölen kautta ja leikkaa välittömästi vanhan kyläkeskuksen länsipuolella Kehä III:n. Bembölen ohi kulkee myös vuonna 1962 valmistunut Suomen ensimmäinen moottoritie, Tarvontie (nyk. Turunväylä, osa valtatie 1:tä). Turunväylän ja Kehä III:n eritasoliittymä sijaitsee noin kilometrin Bembölestä länteen lähellä Gumböleä.


title: Bemböle

text: Bembölen kahvituvan rakennus on peräisin vuodelta 1737.


title: Bemböle

text: Nykyisin Bemböle ei kuulu Espoon virallisiin kaupunginosiin, vaan sen alue on jaettuna Karvasmäen, Järvenperän, Högnäsin ja Karhusuon kaupunginosien kesken. Niiden väliset rajat kulkevat etupäässä teitä pitkin ja kohtaavat toisensa Turuntien varressa lähellä Bembölen vanhaa kyläkeskusta.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Tämä on luettelo RMJ:n (ent. "Raumanmeren juhannuksen") esiintyjistä vuosittain.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: CMX, Dingo, Don Huonot, Egotrippi, Ismo Alanko Säätiö, J. Karjalainen, Jonna Tervomaa, Neljä Ruusua, Popeda, Tommi Läntinen, Ultra Bra, Vieraat Vieraat, YUP ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Agents & Jorma Kääriäinen, Aknestik, Apulanta, Dingo, Egotrippi, J. Karjalainen, Maija Vilkkumaa, MC Pulkkinen, Nylon Beat, Suurlähettiläät, Tehosekoitin, Tommi Läntinen, Vieraat Vieraat, Zen Café, YUP ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Agents & Jorma Kääriäinen, Apulanta, CMX, Darude, Dingo, Ismo Alanko Säätiö, J. Karjalainen, Jonna Tervomaa, K. Juva & Haavekuva, Klaani, Lemonator, Neljä Ruusua, Penniless, Popeda, Tehosekoitin, Zen Café, YUP ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Anssi Kela, CMX, Aknestik, Danny, Lordi, Eppu Normaali, Popeda, The Rasmus, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, YUP ja Yö


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Bomfunk MC’s, Eppu Normaali, Happoradio, Leningrad Cowboys, Lordi, Nightwish, Popeda, Scandinavian Music Group, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Agents & Jorma Kääriäinen, Anna Eriksson, Danny, Dingo, Don Johnson Big Band, Egotrippi, Happoradio, Kwan, Mamba, Martti Servo & Napander, Lordi, Popeda, Gay-kuoro Sirppi, Stratovarius, Tehosekoitin, The Boys, Viikate, Kotiteollisuus, Ismo Alangon Jukeboksi ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: 22-Pistepirkko, The 69 Eyes, Agents & Jorma Kääriäinen, Apulanta, Boomhauer, Dallas Superstars, Danny, Dingo, DJ Cash Money, Dj Spektri, DJ Lank, DJ Orkidea, DJ Protoni, DJ Tarsem, DJ Vertigo, Don Johnson Big Band, Egotrippi, Ezkimo, Eläkeläiset, Frederik, Gay-kuoro Sirppi, Eddie Halliwell, Humane, Hurriganes, Ikuistamaton, Irina, Jani Wickholm, Jean S., Junior Jack, Judge Jules, Kwan, Kotiteollisuus, Lauri Tähkä ja Elonkerjuu, Leewings, Liekki, Lord Est, M. A. Numminen & Pedro Hietanen, Maija Vilkkumaa, Maj Karma, Matti ja Teppo, Menneisyyden Vangit, Mokoma, Negative, Neljä Ruusua, Peer Günt, Taipuva Luotisuora, Poets of the Fall, Popeda, Sara Nunes, Scooter, Sonata Arctica, Tiktak, YUP ja Yö.


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Afro one, Amorphis, Apulanta, Cinnamon, CMX, Dallas Superstars, Dingo, Disco Ensemble, Dj Protoni, Dj Spektri, Egotrippi, Eläkeläiset, Frederik, Happoradio, Hexe, Härkä-äiti, I Walk the Line, Impulsive, Indica, Ismo Alanko Säätiö, Kari Tapio, Kymppilinja, Lowlife Rock&Poll Philosophers, Lank, Lordi, Maija Vilkkumaa, Maj Karma, Mariska, Mark Sense, Matti Elo, Micce, Mikko R, Neljä Ruusua, Olavi Uusivirta, Paula Koivuniemi, PMMP, Poets of the Fall, Raimssi, Scooter, Stratovarius, Tarsem, Teräsbetoni, The 69 Eyes, Tiktak, Trilogia, Ukkosjumalan rukous, Uniklubi, Vertigo, Zacharius Carls Group, Zen Café, Yö


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Kotiteollisuus, Stam1na, Mokoma, Viikate, Maj Karma, Tiktak, Heikki L (Dallas Superstars), DJ SASH!, Twilightning, Machine Men, Alyce Noir, SuperJanne, Ceebrolistics, Paleface, Redrama, Dj G, Cinnamon, Lank, Wispy, Ness, Vertigo, The Rasmus, CMX, Lauri Tähkä & Elonkerjuu, Antti Tuisku, Sunrise Avenue, Elastinen & Band, Poets of the Fall, Apulanta, Bleak feat. Ana Johnsson, Indica, Crumbland, Super8/Dj Tab, Alex Kunnari, Orkidea, K-System, Global Deejays (AT), Brother Firetribe, Kilpi, Verjnuarmu, Morrigan Hel, Steen1, Notkea Rotta, Cheek, Kemmuru, Ken Ring, Ukki, Asa & Jätkäjätkät, Dj Defkut, Dj Rno, Femi, Mark Sense (Can), Sam Lainio,Miinus, Grand Slam, Popeda, Maija Vilkkumaa, PMMP, Yö, Neljä Ruusua, Martti Servo & Napander, Egotrippi, Darude, Royal Gigolos (DJ Tyson, DJ of Royal Gigolos) (GER), Private Line, Lullacry, Turmion Kätilöt, Vicious Girls, Kymppilinja, Cheddar, Brandon, Ruudolf, Kapasiteettiyksikkö, Axl Smith, Lakend4life, Tarsem, John Major, Dj Smirker (UK)


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Alex Kunnari, Anna Abreu, Apulanta, Ari Koivunen, Beat Warriors, Brandon, Cheddar, Cheek, CMX, Danny Monaco, Dingo, DJ Flobe, DJ Hande (FIN), DJ RNo, DJ Stede, Egotrippi, Elastinen with Timo Pieni Huijaus & DJ Ewok, Emm, Flight, Greedy, Hanna Pakarinen, Happoradio, Heikki L (Dallas Superstars), Herrasmiesliiga, Homegrove, Infekto, Ismo Alanko Teholla, Iso H, Jaques, Jay-Z (USA), Jenni Vartiainen, Jere Ijäs (Jere&Universe), JS16, K-System, Kaizers Orchestra (Nor), Kapasiteettiyksikkö, Katri Ylander, Kotipelto, Kotiteollisuus, Kymppilinja & Band, Lank, Lauri Tähkä & Elonkerjuu, Leverage, Lord Est, Los Bastardos Finlandeses, Malice In Wonderland (Nor), Martti Servo & Napander, Mio, Mokoma, Muffler, Negative, Ness, Orion, Poets of the Fall, Popeda, Redrama, Sam Lainio, Sini (Valosiepparit), Sturm und Drang, The 69 Eyes, The Cool Kids (USA), The Giant Leap, The Hellacopters (SWE), The Rasmus, Turmion Kätilöt, Uniklubi, Vertigo, Waltari, Wispy, Yö


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Chisu, DJ Black Diamond & Franky B, DJ Jacking Jay, DJ Kara Åke, DJ Mobster, DJ Spektri, DJ T-Luv, DJ Vertigo, Fintelligens, Flowtastic, Herra Ylppö & Ihmiset, Ismo Alanko Teho-osasto, Johanna Tukiainen, Kymppilinja, Maija Vilkkumaa, Martina & Dazzling Ladies, MC Mad Ice, Miss Divet, Petri Nygård, Popeda, Ressu Redford ja Jussi (Neon 2), RnB Cafe Candies Dancers, Scandinavian Hunks, Yö


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: David Guetta (FRA), Jason Derulo (USA), Alex Kunnari, Alex Mattson, Apulanta, ATB (GER), Brennan Heart (NED), Cascada (GER), Crazy Town (USA), Dallas Superstars, Darude, Dingo, DJ Sash (GER), Eevil Stöö, Elastinen, Evelina x Aste, Global Deejays (AT), Günther (SWE), Haddaway (GER), Happoradio, HeavyWeight, Inna (ROM), Jonas Blue (GBR), JS16, Junior Jack (ITA), Juno, JVG, Klamydia, Loona (NED), Lost Frequencies (BEL), Lyömättömät, Mikael Gabriel, Nero (GBR), Netsky (BEL), Nikke Ankara, Pendulum DJ Set, Petri Nygård, Rähinä Live: (Spekti, Brädi, Uniikki), Robin, Ruudolf & Karri Koira, Sandra (GER), Sigma, SMC Lähiörotat, Teflon Brothers, The Second Level, Tippa-T, Martin Tungevaag & Raaban (NOR), Uniklubi, Zeds Dead (CAN)


title: Luettelo RMJ:n esiintyjistä

text: Mm. Pendulum, David Hasselhoff, The Rasmus, Shaggy, Scooter, Showtek, Antti Tuisku, Sanni, Haloo Helsinki, Jenni Vartiainen, JVG, E-type, Tungevaag & Raaban


title: Käräjät

text: Käräjät ovat vanhimpien, oppineimpien tai valittujen edustajien kokous, johon keräännytään eri puolilta yhteisten asioiden hoitamiseksi. Käräjillä voidaan esimerkiksi vaihtaa tietoa, päättää asioista, käydä oikeutta, tai ylläpitää lakeja, perinteitä ja ihmissuhteita. Nykyisin käräjillä tarkoitetaan lähinnä oikeuslaitoksen oikeusistuntoa. Perinteinen "käräjälaitos" on kuulunut jossain muodossa lähes kaikkien luonnonkansojen ja muiden muinaisten pienten yhteisöjen perinteisiin.


title: Käräjät

text: Suomen sana "käräjät" (vanhassa muodossa myös "keräjät") tulee sanasta "kerätä", sillä käräjille usein keräännytään eli kokoonnutaan. Käräjillä usein neuvotellaan eli "pidetään neuvoa". "Neuvo" tarkoittaa alun perin jotakuinkin viisautta ja ohjetta käytännön asioissa, ja neuvonpito on siis tarkoittanut käytäntöihin liittyvän viisauden ja ohjeiden (lakien) ylläpitämistä käyttämällä ja soveltamalla niitä. Neuvotteluun osallistuvien joukko on "neuvosto".


title: Käräjät

text: Käräjät ovat olleet monen heimokulttuurin mittakaavassa korkea yhteiskunnallinen toimitus. Käräjät ovat pitäneet yllä heimon lakeja, perinteitä ja yhteenkuuluvuutta. Toisinaan käräjät ovat jopa yhdistäneet useita kansoja tai heimoja laajemmiksi hallinnollisiksi kokonaisuuksiksi, vaikkakin löyhästi. Esimerkiksi joillakin intiaanien pow-wow-käräjillä kokoontuvat edustajat useammasta heimosta tai kansasta. Tällöin neuvotellaan usein yhteistyöstä, sopimuksista tai rauhasta. Pienet käräjät ovat esimerkiksi kyläyhteisön vanhinten kokous.


title: Käräjät

text: Vaikka demokratia-käsitteen käyttäminen heimoyhteiskuntien yhteydessä on anakronistista, voidaan käräjälaitoksia luonnehtia suhteellisen demokraattisiksi verrattuna esimerkiksi moniin muinaisiin korkeakulttuureihin. Mukana käräjillä ovat voineet olla sukujen vanhimmat, perheiden päämiehet tai jopa kaikki täysi-ikäiset miehet. Joissain kulttuureissa myös hedelmällisen ikänsä ohittanut nainen on voitu ottaa käräjille. Jos on ollut tärkeää saada kaikkien sukujen edustajat paikalle (esimerkiksi koko yhteisön kattavan yksimielisyyden löytämiseksi), eikä aikuista miestä ole tavoitettavissa tai elossa, on myös tällöin arvostettu, mieluiten vanhempi nainen voinut edustaa perhettään. Matriarkaalisissa yhteisöissä neuvoa ovat pitäneet yleensä vanhat naiset. Heimoyhteiskunnissa oli vain harvoin muita selvästi enemmän yhteisöllistä valtaa omaavaa yläluokkaa, joka olisi voinut määrätä päätökset ja lait. Päällikkökin sai usein valtansa neuvostolta, ja häntä sitoivat perinteet ja neuvoston säätämät lait. Yhteiskunnat ovat usein kasvaessaan ja kehittyessään muokkautuneet hierarkkisemman vallanjaon suuntaan ja jopa yksinvaltiuteen. Oikeusistunnoissa käräjäluonne on kuitenkin säilynyt myös itsevaltiuden aikana, ja siksi niitä kutsutaan käräjiksi nykyisin. (Katso käräjäoikeus). Neuvosto on myös voinut toimia vallanpitäjien neuvonantajana, mutta nämäkin usein korvaavat yksittäiset neuvonantajat, jotka eivät välttämättä neuvottele keskenään tai edusta kansaa monipuolisesti.


title: Käräjät

text: Käräjäpaikat ovat usein olleet erityisiä. Käräjiä on pidetty esimerkiksi käräjätalossa, käräjäteltassa, merkittävällä luonnonpaikalla tai kalmiston tai palvontapaikan lähellä. Käräjäpaikat on usein koettu pyhiksi ja loukkaamattomiksi. Tämä on ehkä parantanut osanottajien rehellisyyttä. Käräjäpaikalla täytyy puhua totta, sillä muuten henkiolennotkin suuttuvat. Käräjäpaikoilla tehdyt sopimukset ja valat ovat myös erityisen pitäviä.


title: Käräjät

text: Suomalaisen kansanperinteen mukaan monia mäkiä ja kallioita on käytetty käräjöintiin. Kansanperinne tuntee myös muun muassa käräjäkiviä (joilla väitetysti istuttiin), käräjämäntyjä (joiden alla istuttiin) ja käräjätaloja (joita on ollut viimeistään keskiajalta näihin päiviin asti, mutta on voinut olla aiemminkin). Sana käräjä liittyy useisiin paikannimiin ja sukunimiin.


title: Käräjät

text: Käräjälaitoksen muinaisvaiheisiin liittyy myös hämäläismies nimeltään Mielivalta, joka 1300-luvun asiakirjojen mukaan oli tuomarina Levajärven käräjillä. Nimi tarkoitti voimakastahtoista, ja saattoi liittyä miehen toimintaan käräjillä. Sana mielivalta liittyy nykyisinkin muun muassa oikeuslaitokseen, mutta sanan merkitys on muuttunut.


title: Käräjät

text: Myös Ukko ylijumala on käynyt pilvissä käräjiä, joilla on pidetty neuvoa tulevasta säästä tai kumottu maallisen tuomioistuimen vääriä päätöksiä. On olettu, tosin lähinnä teoreettisesti, että säästä päättäville käräjille olisivat osallistuneet eri elinkeinoja tukevat jumaluudet, jotka olisivat pyrkineet neuvottelemaan mahdollisimman hyvät sää-olosuhteet edustamansa elinkeinon harjoitukseen. Esimerkiksi veden haltija olisi pyrkinyt takaamaan hyvät kalastusilmat, tuulen haltija taas sopivat tuulet merenkulkijoille, metsän haltijat ja eläinten kantavanhemmat taas parhaat ilmat metsästykseen, kun taas maanviljelyn edustaja, ehkäpä itse Ukko, olisi kannattanut maanviljelyyn sopivia säitä. Lisäksi olisi voinut olla mukana muitakin, ihmisille vieraita intressejä edustavia tahoja. Siten säätila voitiin aina selittää oikeudenmukaiseksi. Jos säätila oli itselle haitaksi, se tarkoitti vain, että oli jonkun muun vuoro hyötyä säästä.


title: Käräjät

text: Kihlakunnanoikeudet kokoontuivat aikaisemmin vain tiettyinä aikoina vuodesta. Näistä istuntokausista käytettiin nimitystä käräjät. Vuoden 1734 lain Oikeudenkäymiskaaren 2. luvun 1 §:n mukaan kihlakunnanoikeudessa oli pidettävä käräjät kolme kertaa vuodessa: talvella Nuutinpäivän (13. tammikuuta) ja huhtikuun välillä, toiset kevätkesällä vapun ja juhannuksen välillä sekä kolmannet syksyllä syyskuun alun ja marraskuun lopun välillä. Tästä voitiin säätää poikkeuksia sellaisille paikkakunnille, joissa näin monia käräjiä ei katsottu tarvittavan. Lisäksi kihlakunnantuomari saattoi tarvittaessa määrätä välikäräjät pidettäviksi myös muuna aikana vuodesta. Käräjien alkaessa pidettiin käräjäsaarna ja julistettiin käräjärauha.


title: Käräjät

text: Säännöksiä käräjien ajankohdista oli laissa vielä 1970-luvulla. Tällöin vuosittain pidettiin kuitenkin vain kahdet käräjät, talvikäräjät tammikuun 7. ja kesäkuun 20. päivien sekä syyskäräjät elokuun 20. ja joulukuun 20. päivien välisenä aikana. Vuoden 1981 alusta lähtien Suomen kihlakunnanoikeuksien toiminta muutettiin ympärivuotiseksi, minkä vuoksi sana "käräjät" jäi pois virallisesta käytöstä paitsi yhdyssanojen alkuosana: kihlakunnanoikeuden toimialueesta käytettiin nimitystä "käräjäkunta".. 1970-luvulla otettiin kihlakunnanoikeuksissa myös käyttöön virkanimike käräjätuomari. Kun alioikeudet vuonna 1993 yhtenäistettiin, lakkautettujen kihlakunnan- ja raastuvanoikeuksien tilalle perustetut alioikeudet saivat nimen käräjäoikeus.


title: Janus (kuu)

text: Janus on Saturnuksen kuu. Se tunnetaan myös tunnuksella Saturnus X. Kuu on nimetty roomalaisen mytologian Januksen mukaan.


title: Janus (kuu)

text: Janus kiertää käytännössä samaa rataa kuin Epimetheus. Tähtitieteilijät olettivat aluksi että kappaleita olisi vain yksi tällä kiertoradalla ja heillä oli vaikeuksia sovittaa yhteen kahden eri kappaleen havaintoja. Audouin Dollfus'ta pidetään Januksen löytäjänä 15. joulukuuta 1966. Kohteelle annettiin väliaikainen tunnus S/1966 S 2. Tätä ennen Jean Texereau oli valokuvannut Januksen 29. lokakuuta 1966 tunnistamatta sitä. 18. joulukuuta 1966 Richard L. Walker teki havainnon jota nyt pidetään Epimetheuksen löytämisenä.


title: Janus (kuu)

text:
Lokakuussa 1978 Stephen M. Larson ja John W. Fountain oivalsivat että vuoden 1966 havainnot selitettäisiin parhaiten kahdella eri kappaleella jotka jakavat saman kiertoradan. Voyager 1-luotain vahvisti Januksen olemassaolon 1. maaliskuuta 1980.
IAU nimesi kuut virallisesti Janukseksi ja Epimetheukseksi 1983.


title: Janus (kuu)

text: Janus ja Epimetheus kiertävät käytännössä samaa rataa Saturnuksen F- ja G-renkaiden välissä. Kiertoratojen keskietäisyyden ero on vain 50 km. Koska lähemmällä kiertoradalla olevan kappaleen nopeus on suurempi se saavuttaa ulommalla kiertoradalla olevaa kappaletta. Januksen halkaisijan ollessa 178 km ja Epimetheuksen 115 km näyttäisi siltä että kappaleet törmäävät toisiinsa. Kuitenkin sisemmän kuun saavuttaessa ulompaa kuuta niiden keskinäinen vetovoima lisää sisemmän kuun liike-energiaa ja nostaa sen kiertorataa aiheuttaen samalla nopeuden hidastumisen. Samalla ulompi kuu menettää saman määrän liike-energiaa ja putoaa alemmalle kiertoradalle nopeuden samalla lisääntyessä. Kuut vaihtavat näin kiertoratoja ja alkavat etääntyä toisistaan, eivätkä ne lähesty koskaan toisiaan lähemmäksi kuin 10 000 km. Kiertoratojen vaihtaminen tapahtuu noin neljän vuoden välein, edellisen kerran 2010. Ilmiö on ainutlaatuinen Aurinkokunnassa tämänhetkisen tiedon mukaan.


title: Janus (kuu)

text: Janus on laajalti kraattereiden peittämä ja siellä on useita yli 30 km halkaisijaltaan olevia kraattereita mutta vähän suoraviivaisempia yksityiskohtia. Januksen alhainen tiheys ja korkea heijastuskyky osoittavat sen olevan todennäköisesti erittäin huokoinen jäinen kappale. Näissä arvoissa on kuitenkin paljon epävarmuutta ja tämä vaatii vahvistusta.


title: Epimetheus (kuu)

text: Epimetheus on Saturnuksen kuu. Se tunnetaan myös tunnuksella Saturnus XI. Kuu on nimetty kreikkalaisen mytologian Epimetheuksen mukaan.


title: Epimetheus (kuu)

text: Epimetheus kiertää käytännössä samaa rataa kuin Janus. Tähtitieteilijät olettivat aluksi, että kappaleita olisi vain yksi tällä kiertoradalla ja heillä oli vaikeuksia sovittaa yhteen kahden eri kappaleen havaintoja. Audouin Dollfus havaitsi kuun 15. joulukuuta 1966 ja ehdotti sille nimeä ’Janus’. 18. joulukuuta 1966 Richard L. Walker teki havainnon, jota nykyään pidetään Epimetheuksen löytämisenä. Kuitenkin silloin uskottiin, että kiertoradalla oli vain yksi kuu, epävirallisesti Januksena tunnettu.


title: Epimetheus (kuu)

text: Lokakuussa 1978 Stephen M. Larson ja John W. Fountain oivalsivat, että vuoden 1966 havainnot selitettäisiin parhaiten kahdella eri kappaleella, jotka jakavat saman kiertoradan. Tähän saatiin vahvistus Voyager 1 -luotaimen Saturnuksen ohilennon aikana vuonna 1980, jolloin sille annettiin väliaikainen tunnus S/1980 S 3. Epimetheuksen löytämisen jakaa näin Walker yhdessä Larsonin ja Fountainin kanssa. IAU nimesi kuut virallisesti Epimetheukseksi ja Janukseksi vuonna 1983. Cassini-luotain suoritti Epimetheuksen ohilennon 3. joulukuuta 2007.


title: Epimetheus (kuu)

text: Epimetheus ja Janus kiertävät käytännössä samaa rataa Saturnuksen F- ja G-renkaiden välissä. Kiertoratojen keskietäisyyden ero on vain 50 km. Koska lähemmällä kiertoradalla olevan kappaleen nopeus on suurempi se saavuttaa ulommalla kiertoradalla olevaa kappaletta. Epimetheuksen halkaisijan ollessa 115 km ja Januksen 178 km näyttäisi siltä, että kappaleet törmäävät toisiinsa. Kuitenkin sisemmän kuun saavuttaessa ulompaa kuuta niiden keskinäinen vetovoima lisää sisemmän kuun liike-energiaa ja nostaa sen kiertorataa aiheuttaen samalla nopeuden hidastumisen. Samalla ulompi kuu menettää saman määrän liike-energiaa ja putoaa alemmalle kiertoradalle nopeuden samalla lisääntyessä. Kuut vaihtavat näin kiertoratoja ja alkavat etääntyä toisistaan, eivätkä ne lähesty koskaan toisiaan lähemmäksi kuin 10 000 km. Kiertoratojen vaihtaminen tapahtuu noin neljän vuoden välein, edellisen kerran 2010. Ilmiö on nykytiedon mukaan ainutlaatuinen Aurinkokunnassa.


title: Epimetheus (kuu)

text: Epimetheuksessa on useita halkaisijaltaan yli 30 km olevia kraattereita sekä erikokoisia harjanteita ja uurteita. Kraattereiden suuri määrä osoittaa, että Epimetheuksen täytyy olla varsin vanha. Janus ja Epimetheus ovat saattaneet syntyä yhden kappaleen hajoamisesta, mutta tämän on täytynyt tapahtua varhain Saturnuksen kuusysteemissä. Epimetheuksen alhainen tiheys ja korkea heijastuskyky osoittavat sen olevan todennäköisesti erittäin huokoinen jäinen kappale. Näissä arvoissa on kuitenkin paljon epävarmuutta ja tämä vaatii vahvistusta.


title: Silbermond

text: Silbermond (suomeksi Hopeakuu) on saksalainen vaihtoehtorock-yhtye Bautzenista, Saksista. Silbermond perustettiin vuonna 2000 nimellä JAST, joka tulee yhtyeen jäsenten nimien ensimmäisistä kirjaimista. Yhtyeen nimi muutettiin vuonna 2001 muotoon Silbermond. Bändin jäsenet ovat Stefanie Kloß (laulu), Andreas Nowak (rummut), Johannes Stolle (basso) ja Thomas Stolle (kitara).


title: Silbermond

text: Silbermondin jäsenet tapasivat toisensa ensimmäisen kerran vuonna 1998, kun he ottivat osaa musiikkiprojektiin "TEN SING". Kaksi vuotta myöhemmin he päättivät muodostaa oman ryhmänsä, ja ryhtyivät esiintymään paikallisesti nimellä "JAST", joka tulee yhtyeen jäsenten etunimien ensimmäisistä kirjaimista. Vuonna 2001 he muuttivat yhtyeen nimeksi Silbermondin keskittyen samalla esiintymään saksaksi ensimmäistä kertaa.


title: Silbermond

text: Tammikuussa 2004 yhtye sai mahdollisuuden tehdä avausesityksen laulaja Jeanette Biedermannille. Jälkeenpäin he julkaisivat ensimmäisen singlensä "Mach's Dir Selbst", jota seurasi debyyttialbumi "Verschwende deine Zeit", joka myi tuplaplatinaa Saksassa ja Itävallassa. Myöhemmin he julkaisivat kolme muuta singleä, muun muassa top-5-listan hitin "Symphonie". Vuoden 2004 lopussa yhtye lähti kiertueelle, ja huhtikuussa 2005 he julkaisivat ensimmäisen musiikki-DVD:nsä "Verschwende Deine Zeit – Liven", joka myi kultaa. Heinäkuussa 2005 Silbermond otti osaa Berliinissä pidettyyn Live 8:aan, jossa he esittivät kappaleen "Zeit für Optimisten".


title: Silbermond

text: Huhtikuussa 2006 Silbermond julkaisi toisen albuminsa, "Laut Gedachtin". Albumi pääsi Saksan ja Itävallan albumilistoilla ensimmäiseksi, ja albumilla ollut single "Unendlich" pääsi top-10-hittilistan joukkoon. Vaikka albumin toinen single, "Meer Sein", ei päässyt top-30-listalle, albumin kolmannesta singlestä, lokakuussa 2006 julkaistusta "Das Bestestä", tuli yhtyeen ensimmäinen ykköshitti.


title: Maija Isola

text: Maija Sofia Isola (15. maaliskuuta 1927 Riihimäki − 3. maaliskuuta 2001 Riihimäki) oli suomalainen tekstiilisuunnittelija ja taiteilija. Elämäntyönsä pääosan hän teki Marimekon tekstiilien pitkäaikaisena pääsuunnittelijana ja vapaana kuvataiteilijana.


title: Maija Isola

text: Isolan kankaat vaikuttivat 1950- ja 1960-luvulla merkittävästi suomalaisten kotien sisustukseen. Isola piirsi ensimmäiset kuvionsa Printex Oy:lle, Marimekon edeltäjälle, vuonna 1949. Hän toimi Marimekon sisustuskankaiden pääsuunnittelijana vuoteen 1987 asti.


title: Maija Isola

text: Isola tulkitsi omaperäisesti ja rohkeasti kullekin ajalle ominaisia teemoja ja tyylejä. Hänen painokuosituotantonsa käsittää yli 500 aiheiltaan ja tekniikoiltaan erilaista kuviota. Virikkeitä kangasmalleihinsa Maija Isola sai kansantaiteesta, modernista kuvataiteesta, luonnosta ja matkoiltaan eri puolille maailmaa.


title: Maija Isola

text: Maija Isola oli maalaistalon tytär Riihimäeltä ja asui myöhempinäkin vuosinaan ateljeeasunnossa lapsuudenkotinsa lähellä. Isola avioitui ja erosi kolmasti. Ensimmäisestä avioliitosta syntynyt tytär Kristina työskenteli 1980-luvulta lähtien äitinsä henkilökohtaisena apulaisena ja suunnitteluparina. Maija Isolan kuoltua Kristina Isola jatkoi äitinsä työtä suunnittelemalla uusia värityksiä Maija Isolan kuoseihin. Isolan Emma-tyttären isä on valokuvaaja Markus Leppo.


title: Maija Isola

text: Maija Isolan tunnetuin kuosi on "Unikko". Se lanseerattiin 1964, vaikka Marimekon perustaja Armi Ratia ei halunnut yrityksensä tuottavan kukkakuoseja. 1990–2000-luvulla Kirsti Paakkasen johtama Marimekko lanseerasi hyvin monenlaisia tuotteita, jotka perustuivat Unikko-kuosin erilaisiin väri- ja kokovaihtoehtoihin. Kuviota myös lisensioitiin muiden yritysten valmistamiin tuotteisiin, kuten kävelysauvoihin ja televisioihin.


title: Bugsy Siegel

text: Benjamin "Bugsy" Siegel (28. helmikuuta 1906 – 20. kesäkuuta 1947) oli yhdysvaltalainen gangsteri, jota yleisesti, joskin hieman virheellisesti, pidetään Las Vegasin pelikaupungin perustajana. Hänestä käytettiin lisänimeä Bugsy ("bugs", amerikkalaisessa slangissa "omituinen", "hullu"), mutta kukaan ei uskaltanut käyttää tätä nimeä puhutellessaan häntä, sillä se sai Siegelin raivon valtaan. Nykyisten tutkijoiden mielestä Siegel oli sosio- tai psykopaatti, mutta Siegeliä ei koskaan virallisesti diagnosoitu tällaiseksi.


title: Bugsy Siegel

text: Siegel syntyi Brooklynissä, New Yorkissa köyhään itävaltalaisten juutalaisten siirtolaisperheeseen. Siegel liittyi alueen jengeihin ja teki ensimmäiset rikoksensa hyvin nuorena. Teini-ikäisenä hän liittyi yhteen Meyer Lanskyn kanssa muodostaen pienen uhkapeliin ja autovarkauksiin erikoistuneen jengin. Siegel toimi muun muassa jengin palkkatappajana ja syyllistyi raiskaukseen, josta Lansky järjesti hänet kuiville.


title: Bugsy Siegel

text: Vuonna 1930 Lansky ja Siegel liittoutuivat Charles "Lucky" Lucianon kanssa ja Siegelistä tuli viinan salakuljettaja. Vuonna 1937 rikollissyndikaatti lähetti Siegelin Kaliforniaan kehittämään sikäläistä laitonta uhkapelitoimintaa. Siegel pääsi Hollywoodin sisäpiiriin ja palkkasi apulaisekseen Mickey Cohenin, myöhemmän LA:n rikollispomon.


title: Bugsy Siegel

text: Tarina kertoo, että Siegel sai ajatuksen Las Vegasin kehittämisestä peliparatiisiksi ajettuaan sattumalta kylän läpi, mutta todellisuudessa Siegelin roolia Las Vegasin synnyssä on usein liioiteltu: mafialla oli alueella kasinoita jo ennen Siegelin saapumista. Las Vegasin peliliiketoiminnan varhaisimmat juuret ovat 1930-luvulta. Siegel lähinnä jatkoi Las Vegasin tunnetun hotelli-kasino-kompleksin, Flamingon, rakentamista (sen oli alullepannut losangeleslainen liikemies). Siegel tiesi kuitenkin rakennusalasta varsin vähän, ja kustannukset karkasivat käsistä. Mafia, joka oli sijoittanut kasinoihin, epäili Siegelin pimittäneen rahaa. Siegelin tappamista suunniteltiin mafian piirissä, mutta Lansky sai aluksi käännettyä mafiosojen päät. Lopulta hänet kuitenkin murhattiin Californiassa.


title: Bugsy Siegel

text: Flamingo avattiin 26. joulukuuta 1946. Paikalla oli Hollywood-tähtiä, mutta ei niin paljon kuin Siegel olisi toivonut. Flamingo ei menestynyt Siegelin aikana riittävän hyvin kattaakseen rakennustöiden kustannukset, ja mafia murhasi Siegelin 1947 ampumalla tätä kiväärillä silmään ikkunan läpi, kun hän luki sanomalehteä ystävänsä asunnossa Beverly Hillsissä, Los Angelesissa.


title: Tampereen alueliitokset

text: Tampereen alueliitokset käsittelee kuntien tai niiden osa-alueiden liittämistä Tampereen kaupunkiin.


title: Harri Kampman

text: Harri Kampman (s. 13. toukokuuta 1954 Oulu) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hänet tunnetaan myös Jari Litmasen managerina.


title: Harri Kampman

text: Peliurallaan Kampman esiintyi pääsarjassa Lahden Reippaan ja Turun Pyrkivän riveissä. Kolmena pääsarjakautena hänelle kertyi kuusi ottelua.


title: Harri Kampman

text: Kampman aloitti valmentajauransa junioreiden parissa valmentaen Lahden Reippaan ja FC Kuusysin A-juniorijoukkueita. Reippaassa hän valmensi A-juniorit mestaruuteen kaudella 1985. Ensimmäinen aikuisjoukkue Kampmanilla oli Kuusankosken Kumu, jonka hän nosti Kakkosesta Veikkausliigaan. Kuusankosken vuosien jälkeen hän siirtyi Lahden Reippaaseen, jonka hän luotsasi sarjassa peräti neljänneksi, vaikka joukkue oli käytännössä putoamaan tuomittu. Reippaalla alkoi kuitenkin olla talousvaikeuksia ja kaudeksi 1991 Kampman siirtyi Ykkösessä pelanneeseen MyPaan.


title: Harri Kampman

text: MyPan hän nosti heti ensimmäisellä kaudellaan Veikkausliigaan. Vuonna 1992 MyPan ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella hän vei joukkueen Suomen Cupin voittoon. Liigassa seura oli neljäs. Kampman nosti Myllykosken Pallon yhdeksi suomalaisen jalkapalloilun suurseuraksi, mutta mestaruuteen asti hän ei sitä onnistunut viemään. MYPA oli hopealla neljänä kautena peräkkäin 1993–1996.


title: Harri Kampman

text: Vuonna 1998 Kampman liittyi niiden harvojen suomalaisvalmentajien joukkoon, jotka ovat valmentaneet ulkomailla. Hän siirtyi Skotlannin Valioliigan Motherwelliin, jonne hän toi myös suomalaispelaajia, kuten esimerkiksi maalivahti Mikko Kavénin. Motherwellin pesti jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä seuraan tuli uusi omistajaporras ja Kampman katsoi parhaaksi erota tehtävästään.


title: Harri Kampman

text: Skotlannin ajan jälkeen Kampman palasi Suomeen ja ryhtyi vuonna 1999 vastaperustetun Tampere Unitedin päävalmentajaksi. Hän nostikin seuransa jälleen Ykkösestä Veikkausliigaan heti ensimmäisellä kaudellaan. Liigakaudella hän johdatti seuransa kuudenneksi. Tämän jälkeen Ari Hjelm ryhtyi Tampere Unitedin valmentajaksi.


title: Harri Kampman

text: Seuraavana vuonna Kampman aloitti valmentamaan Suomen alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkuetta. Kesken kauden hän kuitenkin siirtyi Ykkösessä viimeiseksi juuttuneen SalPan peräsimeen tavoitteenaan pelastaa joukkue putoamiselta. Kampman kuitenkin epäonnistui tehtävässään ja kauden päätteeksi SalPa putosi Kakkoseen.


title: Harri Kampman

text: Vuonna 2002 Kampman aloitti FC Lahden valmentajana, mitä ennen hän toimi nuorten maajoukkueen valmentajana. Kirkkainta menestystä ei kuitenkaan tullut Lahdessakaan. Joukkue oli "Hapen" aikana kuitenkin kerran Suomen Cupin ja kaksi kertaa Liigacupin finaalissa häviävänä osapuolena. Lahden pesti päättyi erottamiseen kauden 2005 jälkeen.


title: Harri Kampman

text: Kaudeksi 2006 Kampman siirtyi Ykkösen AC Oulun valmentajaksi ja johdatti seuran sarjan kakkossijaan ja Veikkausliigaan. Kauden päätteeksi Kampman nimettiin vuoden herrasmiesvalmentajaksi Ykkösessä.


title: Harri Kampman

text: Huhtikuussa 2009 Kampman ilmoitti jättävänsä jalkapallovalmentamisen ja palaavansa opetusalalle Lahden Jalkarannan ala-asteen erityisopettajana. Kuitenkin jo marraskuussa Kampmanista tuli Reippaan B-juniorien valmentaja.


title: Harri Kampman

text: Marraskuussa 2012 Kampman solmi kaksivuotisen sopimuksen päävalmentajan tehtävistä Ykköseen pudonneen Valkeakosken Hakan kanssa. Kampman kuitenkin erotettiin kesäkuussa 2013.


title: Hydraulimoottori

text: Hydraulimoottori on kone tai nestevoimansiirron osa joka muuntaa hydraulinesteen paine-energian mekaaniseksi työksi. Yleensä hydraulimoottori tekee työtä pyörivään akseliin, joka voi pyöriä rajoittamattoman määrän yhteen tai kahteen suuntaan. Järjestelmän etu on voiman siirto joustavilla nestepaineletkuilla painavien ja suoria linjoja vaativien voimansiirtoakselien sijaan.


title: Hydraulimoottori

text:
Hydraulineste tekee työtä mäntiin, jotka liikkuvat edestakaisin ja muuntavat voiman momentiksi akselille.
Aksiaalimäntämoottoreissa männät ovat akselin suuntaiset. Edestakainen liike muunnetaan yleensä vinolevyn avulla pyöriväksi liikkeeksi. Vinolevyn kulma moottorin akselin suhteen voi olla ohjattavissa, jolloin moottorin kierrostilavuutta voidaan muuttaa ja moottorin momenttia ja pyörimisnopeutta säätää.
Männät ovat kohtisuoraan pyörimisakselia vastaan. Yhdessä radiaalimoottorityypissä männät seuraavat aaltomaiseksi muotoiltua pyörivää vierintärataa, jonka avulla edestakainen liike muunnetaan pyöriväksi. Toisessa tyypissä männät on kiinnitetty yhteiseen kampitähteen, joka on laakeroitu moottorin akseliin. Radiaalimäntämoottoreilla saadaan kehitettyä erittäin suuria vääntömomentteja, mutta niiden pyörimisnopeusalue on pienempi kuin aksiaalimäntämoottoreilla.
Pyörivään roottoriin on kiinnitetty siipiä, jotka pääsevät liikkumaan säteen suunnassa. Roottorin pyöriessä siivet siirtyvät edestakaisin kammion seinämän ohjaamina, jolloin siipien erottamien kammioiden tilavuus vaihtelee jaksollisesti.


title: Hydraulimoottori

text:
Hammaspyörämoottoreissa hyödynnetään hampaiden väliin jäävää tilavuutta, jonka arvo vaihtelee hammaspyörien pyöriessä.
Hydraulimoottoreilla saavutetaan suuri tehotiheys. Toisin sanoen kooltaan ja massaltaan pienestä moottorista saadaan suuri teho verrattuna esimerkiksi polttomoottoreihin. Hydraulimoottori voidaan sijoittaa melko vapaasti, koska hydraulineste voidaan kuljettaa joustavien letkujen avulla. Hydraulimoottorit eivät tarvitse jäähdytystä, koska hydraulineste kuljettaa moottorissa syntyvän lämmön pois.


title: Arlandan lentoasema

text: Arlandan lentoasema () on Tukholman kansainvälinen lentoasema. Se vihittiin käyttöön vuonna 1962, joskin kaupallinen liikenne aloitettiin jo 1960. Arlanda sijaitsee noin 42 kilometriä Tukholmasta pohjoiseen ja 28 kilometriä Uppsalasta etelään, Sigtunan kunnassa. Se on matkustajamäärissä mitattuna Ruotsin suurin ja Pohjoismaiden kolmanneksi vilkkain lentoasema 26,6 miljoonalla matkustajallaan vuonna 2017.


title: Arlandan lentoasema

text: Lentoasemalla on neljä terminaalia: terminaalit 2 ja 5 ovat kansainvälisten lentojen käytössä, ja kotimaan lennot operoidaan terminaaleista 3 ja 4. Terminaalia numero 1 ei varsinaisesti ole, mutta joskus sillä viitataan Bromman lentoasemaan. Uusi keskusrakennus, Arlanda North avattiin loppuvuodesta 2003. Se yhdistää terminaali 5:n uuteen F-siipeen. Kaikki SAS:n ja Star Alliance -lentoyhtiöiden operoimat kansainväliset lennot operoidaan keskusrakennuksesta. Arlanda South -rakennus, joka yhdistäisi terminaalit 2, 3 ja 4, oli myös suunnitteilla, mutta suunnitelmat ovat jäissä rahojen puutteen vuoksi.


title: Arlandan lentoasema

text: Termnaali 2 oli alun perin suunniteltu SAS:n kotimaan lentojen terminaaliksi, sillä se oli suunniteltu mahdollistamaan lyhyet kauttakulkuajat ja lisäämään tehokkutta. Suunnittelu mahdollisti myös lyhyet kävelymatkat terminaalin ja lentokoneiden välillä. Myöhemmin terminaaliin rakennettiin matkustajasiltoja. SAS kuitenkin päätti jättää terminaalin, koska kotimaan reittien matkustajamäärät pienenivät koko ajan. Jonkin aikaa terminaalia käyttivät muut lentoyhtiöt, kuten Transwede Airways sekä kotimaan- että kansainvälisillä lennoilla, mutta nyt terminaali palvelee vain kansainvälisiä lentoja. Terminaalissa on kahdeksan matkustajasilloin varustettua porttia.


title: Arlandan lentoasema

text:
Terminaalin käyttäjävalikoima on monipuolinen, mutta siinä korostuu Oneworld-allianssi, muun muassa Finnair ja British Airways.
Terminaali 3 rakennettiin 1990-luvulla pienemmillä lentokoneilla operoitavia, pääasiassa Ruotsin sisäisiä lentoja varten. Terminaalissa ei ole matkustajasiltoja, vaan matkustajat kuljetetaan porteilta linja-autoilla koneelle.


title: Arlandan lentoasema

text: Terminaali 4, ennen Inrikes 1 suunniteltiin alun perin ruotsalaiselle lentoyhtiö Linjeflygille. Terminaali aloitti toimintansa vuonna 1983. Linjeflyg ja Scandinavian Airlines siirsivät kaikki toimintonsaBrommasta uuteen terminaaliin Arlandaan vuonna 1984. Muutoksella tavoiteltiin parempia vaihtoyhteyksiä Scandinavian Airlinesin ja Linjeflygin lentojen välillä. Kasvavan suosion vuoksi terminaali jäi pian pieneksi. Tämän vuoksi Inrikes 2 tehtiin SAS:ille, joka siirsi kaikki kotimaan toimintonsa uuteen terminaaliin vuonna 1990. Taantuman vuoksi SAS siirtyi takaisin terminaali 4:ään vuonna 1992, ja jälleen kaksi lentoyhtiötä jakoi terminaalin. Vuonna 1992 terminaali sai myös uuden nimen, terminaali 4. Vuodesta 1999 terminaalissa on ollut rautatieasema, josta Arlanda Express -junat kulkevat Tukholman keskusrautatieasemalle. Vuonna 2006 terminaaliin tehtiin ensimmäinen peruskorjaus koko sen historian aikana.


title: Arlandan lentoasema

text: Terminaali 5 on lentoaseman suurin matkustajaterminaali palvellen kansainvälisiä lentoja. Kaikki Arlandan mannertenväliset lennot sekä muut kansainväliset lennot terminaali 2:n lentoja lukuun ottamatta operoidaan terminaalista 5. Terminaalissa on kolme siipeä, joissa on yhteensä 31 matkustajasilloin varustettua porttia. Terminaalin käytössä on myös useita seisontapaikkoja hieman kauempana terminaalista. Terminaali 5:ssä on ravintoloita, kahviloita, baareja ja kauppoja. Sen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1976. Myöhemmin terminaalia on laajennettu, kun uusi matkustajasiipi F rakennettiin. Reittilentojen ohella miltei kaikki charter-lennot operoidaan terminaalista 5. Terminaalissa on myös rautatieasema, josta kulkevat Arlanda Express -junat Tukholman keskustaan.Arlandan lentoasemalle kulkee Tukholman keskustasta tunnissa parhaimmillaan kuusi Arlanda Express -junaa, jolla matka kestää 20 minuuttia. Arlandaan pääsee Tukholmasta ja Uppsalasta myös paikallisjunalinjalla 40, mutta matka on ajallisesti pidempi kuin Arlanda Express -junalla. Lentoasemalle kulkee myös lentokenttäbusseja.


title: Kalevan seurakunta

text: Kalevan seurakunta oli Tampereella toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuului Tampereen seurakuntayhtymään. Kalevan seurakunnassa oli vuoden 2013 alussa 19 304 jäsentä.


title: Kalevan seurakunta

text: Seurakunta perustettiin vuonna 1953, kun silloinen Tampereen tuomiokirkkoseurakunta jaettiin viiteen osaan. Seurakunnan perustaminen tuli ajankohtaiseksi, kun Kissanmaan kaupunginosan rakentaminen alkoi, ja kun Kalevan kaupunginosa lähti räjähdyksenomaiseen kasvuun. Seurakunta sai oman kirkon vasta vuonna 1966.


title: Kalevan seurakunta

text: Kalevan seurakunta lakkautettiin 7. tammikuuta 2014 ja samalla perustettiin uusi Tampereen tuomiokirkkoseurakunta joka koostuu aiemmista Kalevan ja Pyynikin seurakunnista ja Tampereen tuomiokirkkoseurakunnasta.


title: Kalevan seurakunta

text: Kalevan seurakunnan alueella sijaitsevat toimipisteet:


title: Korni

text: Korni (korniksi "Kernowek") on Cornwallissa puhuttu kelttiläinen kieli, jota puhuivat kornit. Se sammui 1700-luvulla, mutta sitä on sittemmin yritetty elvyttää. Lapsille opetetaan korniksi ja kornin kielelle on tehty elokuva. Erään arvion mukaan kornia puhuu noin 2 900 ihmistä, joista 245 osaa kieltä sujuvasti. Korni on läheistä sukua kymrille ja bretonille. Noin 80 % kornin kielen sanoista on samoja bretonin kielen kanssa, 75 % kymrin kanssa ja 35 % on samoja iirin kanssa. Osan sanoista oletetaan olevan samoja 1100-luvulla hävinneen kumbrin kielen kanssa.


title: Korni

text: Korni kehittyi Britanniassa puhuttujen kelttikielien lounaismurteista 600-luvulla. Varhaisin tunnettu kirjallinen dokumentti kornin kielestä on 900-luvulta peräisin olevasta Filosofian lohdutus -kirjan latinakielisestä versiosta. Rooman aikana Cornwall oli käytännöllisesti katsoen roomalaisten vallan ulkopuolella, sillä heidän valtansa Britanniassa keskittyi saaren itä- ja koillisosiin. Roomalaiset menettivät otteensa Britanniasta germaanien ja hunnien aloitettua hyökkäyksensä, jolloin suurin osa joukoista vietiin turvaamaan Roomaa. Saksit, anglit ja juutit tulivat tämän jälkeen maihin Englannin itärannikolle ja alkoivat levittäytyä länteen. 1000-luvulla anglosaksit valloittivat viimeiset kelttien asuinalueet Lounais-Englannissa. 1200-luvulla kornilla oli arviolta 39 000 puhujaa.


title: Korni

text: Kornin kielen alamäki alkoi 1500-luvulla, jolloin englannin kieli alkoi syrjäyttää sitä valtion painostuksen vuoksi. Vuonna 1549 Cornwallissa alkoi niin sanottu rukouskirjakapina, joka johtui Englannin kuninkaan Edvard VI hallituksen määräyksestä, että kaikki kirkonmenot piti suorittaa englanniksi. Voimakkaasti katolisilla alueilla Devonissa ja Cornwallissa latinan korvaaminen englannilla johti väkivaltaisuuksiin. Kirkkomenojen suorittamista korniksi ehdotettiin, mutta siihen ei suostuttu. Kapina päättyi kapinoitsijoiden tappioon, eikä Raamattua saatu käännetyksi korniksi. Viimeinen seremonioissaan kornia käyttänyt kirkko aloitti englannin käytön vuonna 1678 Towednackissa.


title: Korni

text: Viimeinen pelkästään kornia puhunut henkilö, Chesten Marchant, kuoli vuonna 1676. Kielen viimeisestä puhujasta ennen viime aikoina tapahtunutta elvytystä on kiistelty. Joidenkin mielestä viimeinen puhuja oli John Davey (kuollut vuonna 1891) ja toiset ovat ehdottaneet henkilöksi Alison Treganningia (kuoli 1901). Westpenwithiläisten kalastajien tiedetään käyttäneen korninkielistä sanastoa 1940-luvulle saakka.


title: Korni

text: Kornin kielen elvytysyritykset aloitettiin 1900-luvun alussa, ja elvytystyön ansiosta kornin puhujien määrä on kasvussa. Erään kyselyn mukaan 3 000 henkilöä Cornwallissa oli kykeneviä käymään yksinkertaisia keskusteluja kornin kielellä. Kieltä jonkin verran ymmärtäviä on jopa 300 000 ja muutamat lapset on kasvatettu korninkielisiksi. Vuonna 2002 kornista tuli virallisesti yksi EU:n virallisista alueellisista- ja vähemmistökielistä, ja samalla se sai vähemmistökielen aseman Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämä velvoittaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa tukemaan kielen kehitystä. Valtio tukee kielen kehittämistä rahallisesti. Vuonna 2008 päätettiin kornin kielen virallinen kirjakielinen muoto. Vuonna 2010 aloitettiin korninkielinen päivähoitotoiminta.


title: Korni

text: Ensimmäiset kornin kielellä kirjoitetut tekstit syntyivät 1300-luvulla. Yksi ensimmäisistä säilyneistä teksteistä on "Pascon agan Arluth", joka sisältää 259 kappaletta kahdeksansäkeistöisiä runoja. Se on laadittu noin vuonna 1375. Tärkein säilynyt teos on kuitenkin 9 000 säkeen runodraama " Ordinalia", joka sisältää kolme näytelmää: "Origo Mundi", "Passio Christi" ja "Resurrexio Domini". 1700–1800-luvulla ei käytännössä julkaistu mitään korninkielisiä teoksia. Korninkielinen kirjallisuus alkoi elpyä vasta 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Ensimmäisiä korninkielisiä romaaneja olivat vuonna 1984 julkaistu Melville Bennetton "An Gurun Wosek a Geltya" ja Michael Palmerin "Jory" vuodelta 1989. Uuden testamentin käänsi korniksi vuonna 2002 Nicholas Williams. Myöhemmin Williams käänsi myös muun muassa teokset "Liisan seikkailut ihmemaassa" ja "Maailman ympäri 80 päivässä".


title: Korni

text: Kornin äännerakenne on seuraavanlainen:


title: Korni

text: Kornin kieliopilliset ominaisuudet, kuten konsonanttimutaatiot, verbi-subjekti-objekti-sanajärjestys sekä prepositioiden persoonataivutus, ovat kelttiläisille kielille tyypillisesti muista indoeurooppalaisista kielistä jokseenkin poikkeavia.


title: Korni

text: Muiden kelttiläisten kielten tapaan konsonantilla alkavien sanojen alkukonsonantit muuttuvat eli mutatoituvat tietyissä yhteyksissä.


title: Korni

text:
Isä meidän -rukous korniksi
Agan Arludh
"Agan Tas ni, eus e’n nev,"
"benigys re bo dha hanow."
"Re dheffo dha wlascor,"
"Dha vodh re bo gwres e’n nor pecar'a e’n nev."
"Ro dhyn ni hedhyw agan bara pub dedh oll,"
"ha gav dhyn agan cabmweyth"
"pecar del evyn nyni"
"dhe’n re na eus ow cabmwul war agan pydn ni;"
"ha na wra agan gorra en temptashyon,"
"mes delyrv ni dhort drog."
"Rag dhiso che ew an wlascor,"
"ha’n gallos ha’n gordhyans,"
"bys vyken ha bynary."
"Yndella re bo!"


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: Lockheed L-1011 TriStar on kolmimoottorinen, laajarunkoinen, pitkän ja keskipitkän toimintamatkan matkustajalentokone, jota valmisti Kaliforniassa yhdysvaltalainen Lockheed Corporation, nykyisin Lockheed Martin. Koneen tuotanto alkoi vuonna 1970, ja sen pahin kilpailija oli McDonnell Douglasin DC-10. Boeing 747, DC-10 ja L-1011 olivat ensimmäiset matkustajalentokoneet, joista 1970-luvun alkuvuosina alettiin käyttää lempinimeä "Jumbo-Jet".


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: L-1011 ja DC-10 ovat hyvin samanlaisia koneita, ulkoisesti suurin ero on DC-10:n rungon ulkopuolinen moottori takana, kun L-1011:ssä takamoottori taas on integroitu runkoon.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: 1960-luvulla American Airlines toivoi hieman pienempää konetta kuin Boeing 747, mutta sillä piti pystyä lentämään pitkiä reittejä. Tämän seurauksena McDonnell Douglas kehitti DC-10:n ja Lockheed L-1011:n. Kun vaatimuksena oli pitkä toimintamatka ja se, että koneiden pitää pystyä toimimaan jo olemassa olevilta kentiltä, kumpikin valmistaja päätyi kolmimoottoriseen ratkaisuun. Kaksimoottorinen kone olisi ollut taloudellisempi, mutta suurella polttoainekuormalla ne eivät olisi päässeet ilmaan kaikilta kiitoteiltä. Airbus kehitti muutamaa vuotta myöhemmin laajarunkoisen Airbus A300:n, joka on kaksimoottorinen, mutta sen toimintamatka ei ollut kovin pitkä, ja sen matkustajakapasiteetti oli hieman pienempi.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: L-1011 oli Lockheedin viimeinen kaupallinen lentokonetyyppi, ja sen suunnittelu aloitettiin vuonna 1968. Ensilento tapahtui 16.11.1970. Moottoreiden toimittaja Rolls-Royce oli joutunut konkurssiin hieman aiemmin, mikä viivästytti ohjelmaa. Britannian hallitus kansallisti Rolls-Roycen ja näin takasi moottoreiden valmistuksen. L-1011 ehti liikenteeseen noin vuotta myöhemmin kuin DC-10, mikä merkitsi etulyöntiasemaa DC-10:lle, mutta L-1011 osoittautui luotettavaksi konetyypiksi ja DC-10 sai siitä vakavan kilpailijan. Kova kilpailu ajoi koneiden hintoja alaspäin, mitä Lockheed ei kestänyt, ja L-1011:n valmistus lopetettiin 1983.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: Onnettomuustilastojen valossa L-1011 oli turvallisempi kuin DC-10, jolle alussa sattui useita tuhoisia onnettomuuksia. DC-10 oli kuitenkin suositumpi konetyyppi.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: L-1011-1 aloitti liikennöinnin vuonna 1972. L-1011-100:ssa oli suurempi polttoainekapasiteetti ja suurempi kantavuus, L-1011-200 oli tehokkaampi versio.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: L-1011-500 oli L-1011-200:sta kehitetty, lyhennetty malli, jonka toimintamatka oli pitkä. Runkoa lyhennettiin 4,1 metriä, enimmäislentoonlähtöpainoa ja polttoainekapasiteettia suurennettiin sekä moottorit vaihdettiin tehokkaampiin. Myös avioniikkaa uudenaikaistettiin. L-1011-500 aloittii liikenteessä vuonna 1979. Kyseistä konetyyppiä valmistettiin vain 50 kappaletta.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: Monia L-1011 -koneita parannettiin jälkeenpäin, esimerkiksi L-1011-50:ssä oli suurempi enimmäislentoonlähtöpaino ja vahvistettu runko, siivet ja rahtitila, L-1011-150:ssä oli suurempi enimmäislentoonlähtöpaino ja L-1011-250:ssä uudet moottorit. Joitakin koneita muutettiin myös rahtiversioiksi.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: L-1011:tä valmistettiin yhteensä 250 kappaletta, joista suurin osa oli L-1011-1 -versiota. L-1011 -tyypin koneita on edelleen liikenteessä.


title: Lockheed L-1011 TriStar

text: Konetyyppi on ollut osallisena viidessä onnettomuudessa, joissa on tullut kuolonuhreja. Konetyyppi on ollut teknisesti hyvin luotettava.


title: Tapio Hämäläinen

text: Eemil Tapio Hämäläinen (18. kesäkuuta 1922 Uukuniemi – 28. tammikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläinen työskenteli teatteriurallaan Kansallisteatterissa, Tampereen työväenteatterissa ja useissa kaupunginteattereissa.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläisen merkittäviä elokuvarooleja olivat muun muassa Salo "Tuntemattomassa sotilaassa" ja vuorineuvos Tuura "Uuno Turhapuro" -elokuvissa sekä miespääosa elokuvassa "Takiaispallo", Hellberg elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" ja vanha opettaja elokuvassa "Lakeuden kutsu". Tapio Hämäläinen näytteli myös monissa televisiosarjoissa, kuten "Naapurilähiössä". Televisiosarjassa "Yhdeksän miehen saappaat" hän näytteli yhtä pääroolia, vääpeli Soroa. Hän teki myös useita äänirooleja muun muassa "Muumilaakson tarinoita" -sarjaan.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläinen näytteli Uuno Turhapuron appiukko vuoristoneuvos Tuurana kaikkiaan 17 Turhapuro-elokuvassa. Elokuvassa "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies" (1998) Hämäläistä ei nähdä, vaan Tuuran roolin teki Heikki Nousiainen. Hämäläinen oli jo 1990-luvulla täysin kyllästynyt Tuuran rooliin, mihin vaikutti Turhapuro-elokuvan kuvaaminen viitenä peräkkäisenä vuotena (1990–1994) sekä myös suureksi osaksi keväällä 1996 kuvattu 23-osainen televisiosarja "Uuno Turhapuro". Hämäläinen vaati uudesta elokuvaroolistaan (1998) tavallista suurempaa korvausta, johon tuotantoyhtiö ei suostunut. Viimeisessä Turhapuro-elokuvassa "Uuno Turhapuro – This Is My Life" (2004) hän palasi Tuuran rooliin. Rooli oli hänelle jälleen mieluinen, koska elokuva tehtiin Speden muistoksi.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläisen puoliso, teatterihistorioitsija Aino Räty-Hämäläinen kirjoitti hänen muistelmateoksensa "Pohja se on miunkii säkis" vuonna 2000. Teoksen nimi pohjautuu Pyynikin kesäteatterin "Tuntemattoman sotilaan" Hämäläisen esittämän alikersantti Rokan lausahdukseen.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläiselle myönnettiin teatterineuvoksen arvonimi vuonna 1997.


title: Tapio Hämäläinen

text: Hämäläinen sairasti viimeisinä vuosinaan muun muassa keuhkoahtaumatautia ja Alzheimerin tautia. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Espoon ulkoilusaaret ovat Espoon kaupungin omistamia maa-alueita, joissa voi retkeillä, ja joissakin jopa yöpyä.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Espoon kaupungilla on kaksitoista ulkoilusaarta. Niistä on julkinen veneyhteys Isoon Vasikkasaareen sekä ulkosaariin Stora Herröhön, Rövareniin ja Gåsgrundiin. M/S Aurora lähtee Otaniemestä ja M/S Tuulikki Kivenlahdesta.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Omalla veneellä voi rantautua Knapperskäriin, Kapareniin, Rövargrundetiin, Fölisholmeniin ja Westendin Tvijälpiin. Knapperskärillä ja Fölisholmenilla saa telttailla, ja saarilla on grillikatokset ja puuseet. Knapperskärissä on paikallisen metsästysseuran aikanaan rakentama pikkuruinen mökki, johon yleisöllä ei normaalisti ole pääsyä.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: 44,3 hehtaarin suuruisen Stora Herrön eteläkulma on Kirkkonummen puolella. Saaren koillisniemi on Espoon omistuksessa ja käytettävissä ulkoiluun. Metsä on paikoin tiheä, ja mustikanvarvut laskeutuvat mattoina kumpareita pitkin. Syksyllä saaresta saa puolukkaa ja sieniä.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Saaressa on näköalatorni, josta saattaa nähdä hyvällä säällä Tallinnan valot. Saunaa vuokrataan seuroille ja järjestöille. Telttailumahdollisuus, keittokatos polttopuineen, vessa. Kiinnityslenkkejä huviveneille. Hienohiekkainen uimaranta.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Saaren luonto on monipuolista ja rehevää. Reittivene pysähtyy saaren laiturissa. Luoteisnurkkaa lukuun ottamatta koko Iso Vasikkasaari on ulkoilualuetta. Yksityisalueella sijaitsee Espoon saariston ehkä erikoisin rakennus: Poseidonin temppeliä jäljittelevä huvimaja, jonka pankkiiri Abel Landén rakennutti vävylleen, kreikan kielen professori Ivar Heikelille 1800-luvun lopussa. Saaren rantoja kiertävät hienot rantaniityt, jotka ovat monipuolisimmillaan saaren eteläosissa. Saarella on vanha kalastaja-asumus, joka toimii kioskina. Telttailu ei ole sallittua. Saarella toimii kesäravintola Gula Villan.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Gåsgrund on noin yhdeksän hehtaarin suuruinen, ja Stora Herrötä kallioisempi saari. Saarella on telttailumahdollisuus sekä keittokatoksia polttopuineen, vessa ja vapaassa käytössä oleva sauna. Kaakkoisrannalla sijaitsevalla betonilaiturilla on kiinnityslenkkejä huviveneille. Reittivene pysähtyy saarella.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Rövaren on noin yhdeksän hehtaarin suuruinen. Korkein kallio on kymmenisen metriä korkea, ja tarjoaa näköalan laivaväylään. Saaressa on muutama grillikatos ja telttailu sallittua. Eteläpuolen kalliot esittävät koko valikoiman jääkauden ja myöhempien syysmyrskyjen muovaamia pyöristettyjä kivimuodostelmia.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Kaparen on Espoon edustalla sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen ulkoilusaari.


title: Espoon ulkoilusaaret

text: Bylandet on Espoon kaupungin virkistysalue Kirkkonummella, Porkkalan edustalla.Espoon kaupunki: Ulkoilusaaret


title: Luettelo Venetsian dogeista

text: Tämä on lista Venetsian dogeista. Nimen perässä on lueteltuna dogen valtaanastumisvuosi.


title: M/S Apollo (1970)

text: M/S Apollo () valmistui vuonna 1970 Viking Linen ruotsalaiselle osakasvarustamolle Rederi AB Slitelle. Laivan valmisti rakennusnumerolla 560 saksalainen Meyer Werftin telakka. M/S Apollo oli ensimmäinen yhdeksästä ”Papenburgin sisaruksiksi” kutsutusta aluksesta, joita toimitettiin Viking Linen eri osakasvarustamoille vuosina 1970–1974 kaikkiaan kuusi alusta, sekä lisäksi meksikolaiselle laivanvarustamolle kolme alusta.


title: M/S Apollo (1970)

text: Pitkän uransa aikana alukselle on tehty useita teknisiä ja sisustuksellisia uudistuksia, joten seuraavat tiedot kuvaavat alkuaikojen Apolloa ellei toisin mainita.


title: M/S Apollo (1970)

text: Apollon sisätilat suunnitteli sisustusarkkitehti Robert Tillberg, mutta aluksen ulkoisista muodoista vastasi valmistajatelakka. Apollon kullakin kannella oli oma erityistehtävä, mikä oli uutuus 1970-luvun laivanrakennuksessa. Yksi kansi oli varattu hiljaiseksi tilaksi hyttejä varten. Ruokasalit, kahvilat ja salongit sijaitsivat ravintolakannella ja omalla kannellaan olivat myös baari ja tanssisalonki. Matkustajien käytössä oli suurmyymälä (super-market) ja useita pienempiä myyntipisteitä sekä tietenkin sauna. Pikkulapsia varten oli hoitohuone ja vanhemmille lapsille oma leikkitila.


title: M/S Apollo (1970)

text: Valmistuessaan Apollossa oli 99 hyttiä, joissa oli vuode 222 matkustajalle. Lentokoneistuimen kaltaisia nojatuoleja oli 102 kappaletta ja istuinpaikkoja kansilla kaikkiaan 840. Kaikkiaan alus sai kuljettaa 1 200 matkustajaa. Henkilöautoja Apollo pystyi ottamaan 260–270 kappaletta tai niiden sijaan 26 yhdistelmäajoneuvoa. Autokannen korkeus oli 4,3 metriä ja pinta-ala 2 500 neliömetriä. Peräportin leveys oli 8 m ja korkeus 4,4 m, keulaportti oli 4 m:n levyinen ja 4,4 m:n korkuinen.


title: M/S Apollo (1970)

text: Apollo oli jaettu 13 vedenpitävään osastoon ja paloturvallisuutta paransi sprinklerijärjestelmä. Aluksen keulapaksunnoksen eli bulbin, jonka tilavuus on 75 m, lasketaan nopeuttavan aluksen kulkua 0,5–0,75 solmua (0,9–1,4 km/h).


title: M/S Apollo (1970)

text: Apollossa oli alkujaan kaksi Kölnissä valmistetua 12-sylinteristä Klöckner-Humboldt-Deutz SBV 12 M 350 V-mallista dieselmoottoria, joiden yhteisteho oli 5 884 kW (8 000 hv). Moottorien kierrosnopeus oli 350 kierrosta minuutissa, sylinterien halkaisija 400 mm ja iskun pituus 500 mm.


title: M/S Apollo (1970)

text: Vuonna 1982 alusta uudistettiin ja pääkoneiksi tuli kaksi saksalaisen MAN AG -yhtiön valmistamaa 9-sylinteristä dieselmoottoria. Niiden yhteisteho on 6 620 kW (9 000 hv), sylinterien halkaisija 320 mm ja iskun pituus 360 mm.


title: M/S Apollo (1970)

text: Valmistuessaan aluksessa oli kolme Deutz-apukonetta, joiden yhteisteho oli 1 765 kW (3 x 800 hv = 2 400 hv). Myös hätädieselaggregaatti oli Deutz-merkkinen. Apollon kaksi KaMeWa-potkuria pyörivät 350 kierrosta minuutissa. Keulassa olevan Jartram-ohjauspotkurin teho oli 474 kW (645 hv) ja peräsinkone oli Tenfjord-merkkinen.


title: M/S Apollo (1970)

text: Aluksen kastoi Apolloksi Sliten hallituksen puheenjohtajan Carl Bertil Myrstenin puoliso Isabella Myrsten. Slite-varustamon omistaman aluksen kotisatama oli Slite ja se liikennöi Ruotsin lipun alla tunnuksenaan SEWD. Alusta käytettiin vuosien 1970–1975 välisenä aikana Viking Linen Naantali–Maarianhamina–Kapellskär- sekä myöhemmin muun muassa Turku–Maarianhamina–Tukholma-reiteillä.


title: M/S Apollo (1970)

text: Keväällä 1976 Apollo myytiin Tanskaan Olau Linelle, jolloin sen kotisatamaksi tuli Ribe ja tunnukseksi OUTW. Alus sai tällöin nimekseen Olau Kent ja se liikennöi Tanskan lipun alla. Se liikennöi Alankomaiden Vlissingenin ja Ison-Britannian Sheernessin välillä.


title: M/S Apollo (1970)

text: Vuonna 1980 omistajaksi tuli tanskalainen Nordisk Faergefart ja kotisatamaksi Faborg. Tanskan lipun alla liikennöinyt alus sai nimekseen Gelting Nord ja se kuljetti 222 hyttimatkustajaa ja 638 kansimatkustajaa.


title: M/S Apollo (1970)

text: Vuonna 1984 alus vuokrattiin Brittany Ferriesille ja sai nimekseen Benodet. Sen kotisatamaksi tuli Nassau. Nordisk Faergefartin edelleen omistama alus siirrettiin Bahaman lipun alle, jolloin sen tunnukseksi tuli C6ZJ. Benodet kuljetti 254 hyttimatkustajaa ja 746 kansimatkustajaa. Se liikennöi Plymouthin ja Ranskan Bretagnessa sijaitsevan Roscoffin välillä.


title: M/S Apollo (1970)

text: Vuonna 1985 aluksen nimeksi tuli Corbiére. Sen sijaan aluksen omistaja, lippu, kotisatama ja tunnus pysyivät entisinä. Alus palasi uudelleen Suomen liikenteeseen vuonna 1991 Corbiére-nimisenä. Viron alusrekisteriin merkittynä se kulki Helsinki–Tallinna-välillä.


title: M/S Apollo (1970)

text: Estonian New Line -varustamon piti aloittaa 2. marraskuuta 1992 liikennöinti Helsingin ja Tallinnan välillä kahdella aluksella. Corbiéren saaman konevian vuoksi varustamon toinen alus, M/S Roslagen, joutui ajamaan Corbiéren vuorot. Corbiéren konevika saatiin korjatuksi Sompasaaressa, mutta kun alusta seuraavana päivänä oltiin siirtämässä Eteläsatamaan, se sai pohjakosketuksen, muttei pahoja vaurioita.


title: M/S Apollo (1970)

text: Suomen lipun alle laiva siirtyi vuoden 1995 aikana, minkä yhteydessä se myös kastettiin uudelleen alkuperäiselle nimelleen. Helsinki–Tallinna-välillä aluksella liikennöi usea varustamo: Estonian New Line, Tallink ja Eestin Linjat. M/S Apollo myytiin Suomesta ulkomaille 2000, ja se on sittemmin liikennöinyt muun muassa Kanadassa.


title: Kauko Helovirta

text: Kauko Kustaa Helovirta (oik. Hellström; ) oli suomalainen näyttelijä, jonka ura alkoi puolustusvoimain viihdytyskiertueella 1942–1944 Karhumäen tivolin rintamateatterista, kulki Mikkelin, Lahden ja Tampereen teattereiden kautta ja huipentui usean vuosikymmenen mittaiseen työhön Suomen Kansallisteatterissa.


title: Kauko Helovirta

text: Elokuvarooleja Helovirralla oli yli 30 aina vuodesta 1950 alkaen. Erityisen käytetty hän oli 1970- ja 1980-luvulla. Ensimmäinen rooli oli elokuvassa "Härmästä poikia kymmenen", jossa Helovirta näytteli Isoo-Antin (Tauno Palo) isäänsä vastustavaa Janne-poikaa. Vuosikymmenen lopulla (1958) alkoi yhteistyö Edvin Laineen kanssa elokuvassa "Sven Tuuva", jossa Helovirta näytteli kapteeni Dunckeria. Helovirta kohosi Laineen ”luottonäyttelijän” asemaan. Sven Tuuvasta alkaen hän näytteli lähes kaikissa Laineen elokuvissa. Huomattavimmat roolit Laineen elokuvissa olivat Kivivuoren Otto elokuvissa "Täällä Pohjantähden alla" (1968) ja "Akseli ja Elina" (1970), Nestori Malinen Kalle Päätalo -filmatisoinnissa "Ruskan jälkeen" (1979) ja Ovaskaisen isäntä elokuvissa "Akaton mies" (1983) ja "Akallinen mies" (1986). Muita Kauko Helovirran elokuvarooleja olivat muun muassa Juuso Walden -parodia Iso-Wille Wållberg Matti Kassilan Severi Suhos-farssissa "Meiltähän tämä käy" (1973) ja huomattavat sivuosat Risto Jarvan elokuvassa "Mies, joka ei osannut sanoa ei" (1975) sekä Visa Mäkisen 1980-luvun alun elokuvissa.


title: Kauko Helovirta

text: Kauko Helovirta esiintyi myös Yleisradion Radioteatterissa. Helovirta esitti kuunnelmasarjassa "Knalli ja sateenvarjo" Hannibal Hamilton-Jonesia 1979–1997. Helovirran kuoltua hänen tilalleen tuli Heikki Nousiainen. Toinen kuuluisa rooli oli urheiluselostaja Immo Juhani Peltosen kirjoittamissa Elmo-kuunnelmissa "Elmo, urheilija" (1977) ja "Elmo – muu maailma" (1978). Muita radiorooleja olivat esimerkiksi pääosat Arto Paasilinna -tulkinnoissa "Isoisää etsimässä" (1978) ja "Hirtettyjen kettujen metsä" (1985), jotka ohjasi Helovirran vaimo Rauni Ranta. Eero Leväluoman 1960-luvulla ohjaamissa Kalle-Kustaa Korkin ja Pekka Lipposen seikkailuissa hän esitti toista pääosaa, Kalle-Kustaa Korkkia sarjakuunnelmissa "Sumulaakson sankarit" ja "Rauniokaupungin vanki". Helovirta esitti myös Kansainvälisen noitaliiton puheenjohtajaa Edvard von Boxista "Noita Nokinenä" -kuunnelmasarjassa 1970- ja 1980-luvulla.


title: Kauko Helovirta

text: Helovirta dubbasi animaatiosarjassa "Alfred J. Kwak" monia hahmoja, kuten Kuningas Leijonamieltä. Lisäksi hän dubbasi elokuvan "Kaunotar ja Kulkuri" hahmon Jalo, elokuvan "Oliver ja kumppanit" Francisin ja elokuvan "Miekka kivessä" Merlinin.


title: Kauko Helovirta

text: Kauko Helovirta kuoli Helsingin diakonissalaitoksen sairaalassa sairastettuaan syöpää ja hänet haudattiin Malmin hautausmaalle.


title: Matti Ranin

text: Matti Helge Ranin () oli suomalainen näyttelijä, joka esiintyi teatterissa, elokuvissa ja televisiosarjoissa. Hänelle myönnettiin ansioistaan teatterineuvoksen arvonimi vuonna 2001.


title: Matti Ranin

text: Hän toimi näyttelijänä Suomen Kansallisteatterissa 1948–1975 sekä johtajana Intimiteatterissa 1975–1987 ja sen seuraajassa Teatteri Pienessä Suomessa 1987–1988. Lisäksi Matti Ranin ja hänen vaimonsa Irja pyörittivät vuosina 1961–1988 Kasperteatteria, lapsille suunnattua nukketeatteria, joka esiintyi sekä television lastenohjelmissa että yleisön edessä. Teatterissa Matti Ranin esiintyi Kasper-nuken kanssa, joka sai ideansa saksalaisesta Kasperl-nukketeatterista. Radiossa Raninin ääntä on kuultu esimerkiksi kuunnelmassa "Jouluilta Impivaarassa".


title: Matti Ranin

text: Ensimmäisen elokuvaroolinsa Matti Ranin teki 1946, ja kaikkiaan niitä kertyi yli kolmekymmentä – tosin Ranin näyttäytyi jo alle yksivuotiaana elokuvassa "Ei auta itku markkinoilla" (1927). Hänen tunnetuimmat roolinsa olivat vänrikki Kariluoto Edvin Laineen "Tuntemattomassa sotilaassa" (1955), kirkkoherra Salpakari Laineen elokuvissa "Täällä Pohjantähden alla" (1968) ja "Akseli ja Elina" (1970), sekä Virta Matti Kassilan neljässä Komisario Palmu -elokuvassa (1960–1969). Television puolella Ranin esiintyi viime vuosikymmeninä Elina Halttusen kirjoittamissa televisiosarjoissa "Blondi tuli taloon" (1994–1995), "Ihmeidentekijät" (1996–1998) ja "Parhaat vuodet" sekä sarjoissa "Kotikatu" (2004–2009) ja "Taivaan tulet" (2011).


title: Matti Ranin

text: Matti Raninia voidaan pitää suomalaisen jälkiäänityksen uranuurtajana, sillä hän teki jälkiäänityksiä vuodesta 1967 lähtien. Hän oli mukana äänenä kymmenissä lastenelokuvissa, ja hänen työtään olivat monet Disney-elokuvienkin suomenkieliset ääninauhat. Hän on ohjannut muun muassa "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" -elokuvan vuonna 1982 valmistuneen toisen suomenkielisen version sekä vuonna 1990 "Pieni merenneito" -elokuvan ensimmäisen suomalaisen jälkiäänityksen.


title: Matti Ranin

text: Matti Raninin vanhemmat Helge Ranin ja Saara Ranin (o.s. Muinonen) olivat molemmat näyttelijöitä.


title: Matti Ranin

text: Matti Ranin liittyi talvisodan alkaessa ilmatorjuntaan Porissa ollessaan 13-vuotias. Jatkosotaan hän osallistui erilaisissa tehtävissä huhtikuuhun 1944.


title: Matti Ranin

text: Vuonna 1950 Ranin avioitui Irja Raninin kanssa, josta avioliitosta heillä on neljä poikaa: Markku (1951), Matti Olavi (1952) (näyttelijänä Helsingin Kaupunginteatterissa), Mikko (1955) ja Martti (1958).


title: Matti Ranin

text: Irja Ranin kuoli vuonna 1995. Vuonna 2000 Matti Ranin avioitui sisustusarkkitehti Vuokko Laakson kanssa. Pariskunta asui viimeiset vuotensa Helsingin Munkkiniemessä.


title: Heinolan maalaiskunta

text: Heinolan maalaiskunta oli Päijät-Hämeessä sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Heinolan kaupunkiin vuoden 1997 alussa. Maalaiskunta koostui kahdesta toisistaan erillisestä osasta, ja välissä oli Heinolan kaupunki. Entisellä maalaiskunnan alueella sijaitsee muun muassa kouluja, muutama kauppa, huoltoasema, runsaasti muita palveluja ja eri alojen yrityksiä.


title: Heinolan maalaiskunta

text: Heinolan maalaiskunnan asukasluku ennen kuntaliitosta oli noin 8 000 henkeä.


title: Heinolan maalaiskunta

text: Kunnan vaakunassa on tyyliteltynä Tuusjärven kylästä Viikinäisistä vuonna 1934 löydetty reenjalas, joka on tiettävästi maailman vanhin reenjalas yli 9 000 vuoden takaa. Jalas on näytteillä Kansallismuseossa Helsingissä.


title: Heinolan maalaiskunta

text: Heinolan maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tirripaisti, perunatuuvinki, lanttulaatikko, piimäjuusto, kaalinlehdillä paistetut retarieskat sekä "rippana".


title: Ruben Lagus

text: Ernst Ruben Lagus () oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Lagus toimi huoltopäällikkönä talvisodassa, sekä myöhemmin jatko- ja Lapin sodassa muun muassa Panssaridivisioonan komentajana. Sotapalveluksensa ansiosta hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 1.


title: Ruben Lagus

text: Ruben Lagus syntyi Kosken pitäjässä vuonna 1896. Hänen vanhempansa olivat metsänhoitaja, filosofian maisteri Alexander Gabriel Lagus ja Emma Matilda Bellman.


title: Ruben Lagus

text: Lagus vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Olga Johanna (Jane) Ramsayn kanssa, josta hän erosi vuonna 1927 ja avioitui uudelleen vuonna 1935 Kenny Christina Emilia Gaddin kanssa. Poika Olof Lagus (1925–2009) palveli kesällä 1944 rynnäkkötykin ampujana isänsä divisioonassa ja tuhosi ainakin viisi neuvostopanssarivaunua. Hän valmistui sodan jälkeen lakimieheksi.


title: Ruben Lagus

text: Lagus kävi viisi luokkaa Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors -oppilaitoksessa, mistä hän erosi kuudennelta luokalta vuonna 1914. Hän suoritti yhdeksännen luokan yksityisesti samassa koulussa vuonna 1923.


title: Ruben Lagus

text: Myöhemmin upseerin uransa aikana Lagus suoritti Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1928 ja yleisen osaston toisen vuosikurssin vuosina 1932–1933. Hän suoritti opintomatkan Ruotsiin ja seurasi Ruotsin huoltokenttäharjoituksia vuonna 1939 ja oli tutustumassa Saksassa kevyiden joukkojen toimintaan ja panssarintorjunta-aseeseen vuosina 1941–1942.


title: Ruben Lagus

text: Lagus liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 10. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin.


title: Ruben Lagus

text: Lagus astui Suomen Valkoisen Armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan ensin lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksensa armeijalle. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin luutnantiksi. Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi adjutantiksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin rykmentin adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Kuokkalassa.


title: Ruben Lagus

text: Sisällissodan jälkeen Lagus jatkoi palvelustaan 2. Jääkärirykmentissä, missä hän palveli aluksi konekivääriupseerina ja myöhemmin I pataljoonan konekiväärikomppanian päällikkönä. Rykmentin nimi muutettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Lagus siirrettiin 16. huhtikuuta 1919 alkaen Keski-Suomen rykmenttiin, josta hänet siirrettiin edelleen 17. syyskuuta 1919 alkaen Suomen valkoiseen kaartiin, missä hänet sijoitettiin aluksi 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja 31. lokakuuta 1919 alkaen 2. komppanian päälliköksi.


title: Ruben Lagus

text: Reserviupseerikoulun komppanianpäälliköksi hänet siirrettiin 16. toukokuuta 1924, mistä hänet komennettiin 17. helmikuuta 1927 – 9. tammikuuta 1928 hoitamaan Polkupyöräpataljoona 3:n komentajan viransijaisuutta. Vuoden 1928 toukokuussa hänet siirrettiin Suomen valkoiseen kaartiin, missä hän toimi 22. joulukuuta 1928 alkaen aliupseerikoulun johtajana. Suomen valkoisesta kaartista hänet siirrettiin Kadettikouluun, missä hän toimi 5. joulukuuta 1929 alkaen kadettikomppanian päällikkönä. Kadettikoulusta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 esikuntapäälliköksi 2. Divisioonan esikuntaan, mistä hänet nimitettiin 4. huhtikuuta 1936 alkaen Huoltopataljoonan (myöhemmin Huoltorykmentti) komentajaksi.


title: Ruben Lagus

text: Talvisodan kynnyksellä järjestettyihin ylimääräisiin harjoituksiin Lagus osallistui Kannaksen Armeijan esikunnassa huolto-osaston päällikkönä. Talvisodan aikana hänelle tuli tilaisuus olla muutaman päivän ajan Jalkaväkirykmentti 14:n komentajana. Sotatoimiin hän osallistui Karjalankannaksella.


title: Ruben Lagus

text: Välirauhan aikana Lagus toimi Maavoimien Esikunnassa Osasto 4:n (Huolto-osasto) päällikkönä, josta hänet siirrettiin elokuussa vuonna 1940 Polkupyöräprikaatin komentajaksi. Hänen komentajuutensa aikana Mikkelissä sijainnut Polkupyöräprikaati ja Kuopiossa sijainnut Jääkäriprikaati yhdistettiin elokuussa vuonna 1940 ja Lagus jatkoi näin muodostetun Jääkäriprikaatin komentajana, jonka sijoituspaikkana oli Riihimäki.


title: Ruben Lagus

text: Jatkosodan puhjettua Lagus toimi 1. jääkäriprikaatin komentajana. Hänen kohdalleen sattui episodi, kun kenraalimajuri Paavo Talvela nimitti hänet 11. heinäkuuta 1941 5. divisioonan komentajaksi. Tästä seurasi se, että ylipäällikkö Mannerheim katsoi Talvelan ylittäneen toimivaltansa, mitätöi Talvelan tekemän nimityksen ja nimitti tehtävään eversti Ilmari Karhun. Lagus kuitenkin ehti ottaa divisioonan komentajuuden vastaan ja toiminnan miehenä oli johtanut divisioonan Laatokan rantatien suuntaisesti vanhan rajan yli Tuuloksenjoelle, ennen kuin Mannerheimin nimittämä uusi komentaja otti komentajuuden vastaan.


title: Ruben Lagus

text: Mannerheim katsoi Laguksen johtajan taidot siinä määrin päteviksi että nimitti hänet edellä mainitun offensiivin perusteella ensimmäiseksi 2. lk. Mannerheim-ristin ritariksi.