text: Pimeyden voimilta suojautumisen opettajaksi palkattu Gilderoy Lockhart järjestää kaksintaistelukerhon. Kerhon tapaamisessa Draco loihtii käärmeen, ja Harry huomaa pystyvänsä puhumaan sille. Hermione selittää, että Harry on kärmessuu, aivan kuten Luihuinenkin oli. Sen seurauksena koko koulu luulee, että Harry on Luihuisen perillinen.


title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio (elokuva)

text: Harry löytää vessasta tyhjän kirjan, joka kuului aikanaan jollekulle Tom Lomen Valedro-nimiselle henkilölle. Kirjan kautta Harry näkee Tomin oppilasvuosina 50 vuotta sitten tapahtuneita asioita. Tomin muistojen mukaan Hagrid (Robbie Coltrane) on Salaisuuden kammion avannut Luihuisen perillinen.


text: Kouluvuoden aikana Colin Creevey (Hugh Mitchell), Justin Finch-Fletchey (Edward Randell), Hermione ja jopa Rohkelikkojen kummitus sir Nicholas (John Cleese) löydetään kangistettuina. Myös Tomin päiväkirja katoaa. Harry ja Ron päättävät mennä tapaamaan Hagridia, mutta ennen kuin he ehtivät puhua hänelle, taikaministeri Cornelius Toffee (Robert Hardy) ja Lucius Malfoy saapuvat paikalle. Ronin ja Harryn ollessa piilossa Toffee ja Malfoy selittävät, että he erottavat Dumbledoren väliaikaisesti rehtorin virasta ja pidättävät Hagridin epäiltynä kammion avaamisesta. Ennen kuin Hagrid viedään pois, hän käskee Ronia ja Harrya seuraamaan hämähäkkejä Kiellettyyn metsään saadakseen selville totuuden. Ron ja Harry tekevät työtä käskettyä ja tapaavat Hämäkäkin (äänenä Julian Glover), jättimäisen hämähäkin, jonka luullaan tappaneen erään oppilaan 50 vuotta sitten. Hämäkäk paljastaa, ettei hän ole oppilaan tappanut hirviö ja että Hagrid on syytön. Hämäkäkin pojat ja tyttäret hyökkäävät Harryn ja Ronin kimppuun, mutta Weasleyiden lentävä auto pelastaa heidät.


text: Harry ja Ron saavat selville Hermionen kädessä olevasta paperilapusta, että kammion hirviö on basiliski, ja kuulevat sattumalta opettajien kertovan toisilleen, että Ginny on viety kammioon. Lockhart lähetetään kammioon pelastamaan Ginny, mutta hän yrittää paeta, kunnes Harry ja Ron nappaavat hänet. Paljastuu, että Lockhart on valehdellut menneisyydestään: hän on käyttänyt muistiloitsuja noitiin ja velhoihin viedäkseen kunnian heidän urotöistään. Kolmikko löytää kammion sisäänkäynnin Murjottavan Myrtin (Shirley Henderson) vessasta ja menee sisään. Sieltä he löytävät jättimäisen käärmeennahan. Lockhart yrittää pysäyttää Harryn ja Ronin käyttämällä muistiloitsua, mutta koska hän käyttää Ronin rikkoutunutta taikasauvaa, loitsu kimpoaa takaisin. Lockhart menettää muistinsa, ja osa luolasta suortuu, minkä seurauksena Harry joutuu eroon muista. Harry löytää Ginnyn, minkä jälkeen Tom Valedro (Christian Coulson) ilmestyy ja selittää olevansa päiväkirjassa säilynyt muisto. Tom kertoo Harrylle ottavansa haltuunsa Ginnyn sielun saadakseen voimansa takaisin. Harry saa selville, että Tom on Luihuisen perillinen ja teini-ikäinen lordi Voldemort. Valedro lähettää basiliskin tappamaan Harryn, mutta Dumbledoren feeniks nimeltä Fawkes hyökkää basiliskin silmien kimppuun. Fawkes antaa Harrylle lajitteluhatun, josta ilmestyy Godric Rohkelikon miekka. Harry iskee basiliskia kitalakeen ja tappaa sen samalla, kun käärmeen myrkkyhammas lävistää Harryn käsivarren.


text: Harry tuhoaa Tom Valedron muiston iskemällä päiväkirjaa myrkkyhampaalla. Ginny palaa tajuihinsa ja löytää kuolevan Harryn, mutta Fawkes parantaa Harryn haavan kyynelillään. Dumbledore palaa kouluun, ja Hagrid vapautetaan Azkabanista. Dumbledore rauhoittelee Harrya, joka ei usko olevansa tarpeeksi arvokas Rohkelikon tupaan, huomauttamalla, että vain aito rohkelikko olisi voinut vetää esiin Godricin miekan. Saatuaan selville, että Dobby palvelee Malfoyn perhettä, Harry huiputtaa Luciuksen vapauttamaan Dobbyn palveluksestaan. Kaikki kangistuneet palautuvat entiselleen. Elokuvan lopussa koko Tylypahka juhlii Hagridin vapautumista ja upeaa sekä jännittävää kouluvuotta.


text: Jotkut ovat saattaneet huomata, että kirjalla ja elokuvalla on yhteys puoliveriseen prinssiin. Siinä on monia samoja asioita jotka mainitaan ensimmäistä kertaa salaisuuksien kammiossa. Esimerkiksi Dobby rikkoi häivytyskaapin, jonka Draco Malfoy korjasi, ja jota myöhemmin käytettiin kuolonsyöjien tuomiseen Tylypahkaan. Myös Valedron päiväkirja tuhottiin aikaisemmin, ja myöhemmin sen kerrottiin olevan hirnyrkki.


text: Harry Potter ja salaisuuksien kammio on toinen elokuva seitsemänosessa Harry Potter -elokuvasarjassa. Kaikki elokuvat perustuvat J. K. Rowlingin luomaan Harry Potter -kirjasarjaan. Ensimmäinen elokuva, Viisasten kivi, valmistui vuonna 2001 ja elokuvasarjan suosion myötä osien teko on jatkunut aina vuoteen 2011, jolloin Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 sai ensi-iltansa. Muita sarjaan kuuluvia ovat elokuvat Azkabanin vanki (2004), Liekehtivä pikari (2005), Feeniksin kilta (2007) ja Puoliverinen prinssi (2009).


text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa USAan, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


text:
Salaisuuksien kammio tuotti ensimmäisenä viikonloppunaan pelkästään Yhdysvaltain elokuvateattereissa 88,4 miljoonaa dollaria. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti lopulta huikeat 879 miljoonaa dollaria.
Elokuva on saanut yhteensä 9 palkintoa ja 27 ehdokkuutta.


text: Elokuvan soundtrack julkaistiin 12. marraskuuta 2002.


title: Harry Potter ja Azkabanin vanki (elokuva)

text: Harry Potter ja Azkabanin vanki () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, jonka on ohjannut Alfonso Cuarón. Elokuva perustuu J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin vuodelta 1999. "Harry Potter ja Azkabanin vanki" on "Harry Potter" -elokuvasarjan kolmas osa.


text: Steve Klovesin sovittama käsikirjoitus ei ollut yhtä uskollinen alkuperäiselle romaanille, kuin elokuvasarjan kaksi aiempaa osaa olivat olleet. Tämä jakoi mielipiteitä kirjasarjan fanien keskuudessa. Elokuva kiinnittää enemmän huomiota sarjan päähenkilöiden psykologiseen ja seksuaaliseen kasvuun, eikä esitä heitä enää lapsina, vaan nuorina aikuisina. Sen tarinaa, joka kertoo Azkabanin vaarallisesta vangista Sirius Mustasta (Gary Oldman), pidettiin sarjan siihen mennessä synkimpänä. "Azkabanin vankia" pidetään yhtenä elokuvasarjan parhaista niin fanien kuin kriitikoidenkin keskuudessa.


text: "Harry Potter ja Azkabanin vangin" ensi-ilta oli 30. toukokuuta 2004 Isossa-Britanniassa ja kaksi kuukautta myöhemmin 4. elokuuta 2004 Suomessa. Elokuva tuotti yhteensä yli 790 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Se oli vuoden 2004 toiseksi katsotuin elokuva, mutta elokuvasarjan kaikkein vähiten tuottanein osa. Elokuva oli ehdolla parhaan musiikin ja parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkintoihin vuoden 2005 Oscar-gaalassa.


text: Harry Potter (Daniel Radcliffe) viettää kesää Dursleyiden luona ja kuluttaa aikaa opiskelemalla uusia loitsuja. Kun Vernon-sedän (Richard Griffiths) sisar Marge (Pam Ferris) saapuu vierailulle ja raivostuttaa Harryn loukkaamalla tämän vanhempia, Harry saa Margen tahattomasti täyttymään ilmasta ja leijumaan tiehensä. Harry menettää malttinsa ja uhkaa kirota Vernonin, mutta sen sijaan hän pakenee tiehensä kyllästyneenä elämään Likusteritiellä. Poimittaislinja ilmestyy paikalle ja vie Harryn Vuotavaan noidankattilaan, missä taikaministeri Cornelius Toffee (Robert Hardy) kertoo Harrylle, ettei tätä pidätetä loihtimistaan taioista. Harry kuulee myös, että Sirius Musta-niminen vanki (Gary Oldman), joka on lordi Voldemortin tuomittu tukija, on paennut Azkabanin vankilasta ja aikoo luultavasti tappaa Harryn.


text: Harry, Ron (Rupert Grint) ja Hermione (Emma Watson) lähtevät takaisin kouluun Tylypahkan pikajunalla. He jakavat vaunuosaston uuden pimeyden voimilta suojautumisen opettajan, Remus Lupinin (David Thewlis), kanssa. Kun juna yllättäen pysähtyy, ankeuttajat (Azkabanin vartijat) nousevat junaan etsiäkseen Mustaa. Harry pyörtyy, kun yksi ankeuttajista tulee heidän vaunuosastoonsa, mutta Lupin torjuu sen loitsulla.


text: Tylypahkassa Albus Dumbledore (Michael Gambon) kertoo oppilaille, että ankeuttajat vartioivat koulua Mustan ollessa vapaalla jalalla. Professori Lupin esitellään oppilaille, ja Hagridin (Robbie Coltrane) ilmoitetaan olevan uusi taikaotuksien hoidon opettaja. Lupinin oppitunnit paljastuvat miellyttäviksi, sillä hän keskittyy teorian lisäksi myös käytäntöön ja rohkaisee Nevillen (Matthew Lewis) kaltaisia vähemmän itsevarmoja oppilaita. Hagridin ensimmäinen oppitunti päättyy kuitenkin hullusti, kun Draco Malfoy (Tom Felton) ärsyttää tahallaan Hiinokka-nimistä hevoskotkaa, joka hyökkää hänen kimppuunsa. Dracon isä Lucius Malfoy tuomitsee Hiinokan kuolemaan.


text: Huispausottelun aikana useat ankeuttajat lähestyvät Harrya, minkä seurauksena Harry putoaa luudanvarreltaan. Lupin opettaa Harrya puolustamaan itseään ankeuttajia vastaan suojelius-loitsulla. Koska Harry ei ole saanut huoltajiltaan lupaa käydä Tylyahon kylässä, Fred ja George (James ja Oliver Phelps) antavat hänelle kelmien kartan. Se on taikapaperi, joka näyttää kaikkien Tylypahkassa olevien sijainnin, kuten myös linnasta ulos johtavia salakäytäviä. Tylyahossa Harry kuulee sattumalta, että Musta on hänen kummisetänsä ja oli hänen vanhempiensa paras ystävä. Mustaa syytettiin Potterien salaisen olinpaikan paljastamisesta lordi Voldemortille ja heidän yhteisen ystävänsä Peter Piskuilanin murhasta. Harry vannoo tappavansa Mustan.


text: Kun Harry on lähdössä ennustuksen kokeesta, professori Punurmio (Emma Thompson) vajoaa transsiin ja ennustaa, että pimeyden lordin palvelija palaa ensi yönä takaisin mestarinsa luo. Myöhemmin Harry, Ron ja Hermione käyvät Hagridin luona lohduttamassa tätä Hiinokan uhkaavan teloituksen johdosta. Hagridin luota he löytävät Ronin kadonneen Kutka-rotan. Toffee, Dumbledore ja teloittaja (Peter Best) saapuvat Hagridin luo suorittamaan teloituksen, ja Harry, Ron ja Hermione kiirehtivät pois, jottei heitä huomattaisi. Kutka puree yllättäen Ronia ja pakenee, ja kolmikko alkaa jahdata sitä. Paikalle ilmestyy suuri koira, joka raahaa sekä Ronin että Kutkan Tällipajun juurakossa olevaan koloon. Harry ja Hermione seuraavat heitä maanalaista käytävää pitkin Rääkkyvään röttelöön.


text: Siellä he huomaavat, että koira on todellisuudessa Sirius Musta, joka on animaagi. Harry hyökkää Mustan kimppuun, mutta Lupin saapuu paikalle ja riisuu Harryn aseista. Vaihdettuaan muutaman arvoituksellisen sanan Mustan kanssa Lupin syleilee Mustaa vanhana ystävänään. Hermionen yllytyksestä Lupin myöntää olevansa ihmissusi, ja hän ja Musta alkavat selittää, että Musta on tosiasiassa syytön. Professori Kalkaros (Alan Rickman) syöksyy sisään aikomuksenaan ojentaa Musta ankeuttajille, mutta Harry, joka on alkanut uskoa Lupinin ja Mustan kertomusta, tyrmää Kalkaroksen loitsulla. Lupin ja Musta selittävät, että Kutka on todellisuudessa Peter Piskuilan, joka on animaagi ja syyllinen siihen rikokseen, josta Musta tuomittiin vankilaan.


text: Lupin ja Musta pakottavat Piskuilanin (Timothy Spall) palaamaan takaisin ihmismuotoon tappaakseen hänet. Harry kuitenkin keskeyttää heidät sanoen, ettei hänen isänsä James Potter olisi tahtonut, että hänen kahdesta parhaasta ystävästään tulisi tappajia. Piskuilan päätetään antaa ankeuttajille. Kun joukkio suuntaa takaisin kohti linnaa, taivaalle nousee täysikuu. Lupin muuttuu ihmissudeksi, ja Piskuilan onnistuu karkaamaan. Lupin ja Musta taistelevat eläinhahmoissaan, kunnes toisen eläimen huuto vie Lupinin huomion. Ankeuttajat hyökkäävät Mustan ja Harryn kimppuun. Kun ankeuttajat ovat miltei saamassa heidän sielunsa, Harry näkee kaukaisen hahmon loihtivan uroshirven muotoisen suojeliuksen, joka ajaa ankeuttajat tiehensä. Harry uskoo, että salaperäinen hahmo on hänen kuollut isänsä.


text: Kokemuksen heikentämä Harry menettää tajuntansa ja herää myöhemmin Tylypahkassa. Hän kuulee, että Sirius on vangittu. Dumbledoren neuvoa noudattava Hermione paljastaa pitävänsä hallussaan ajankääntäjää, jota hän on käyttänyt läpi vuoden voidakseen käydä samanaikaisesti useilla oppitunneilla. Hän ja Harry matkustavat kolme tuntia ajassa taaksepäin ja katselevat itseään läpi illan tapahtumien. He vapauttavat Hiinokan ja palaavat Tällipajun luo. Kun ankeuttajat laskeutuvat hyökätäkseen Mustan ja Harryn ”toisen” minän kimppuun, Harry tajuaa, että suojeliuksen loihtija olikin hän itse. Hän kiirehtii loihtimaan suojeliuksen. Harry ja Hermione pelastavat Mustan, joka pakenee Hiinokan selässä. Seuraavana päivänä Lupin sanoo itsensä irti, sillä hän tietää, etteivät vanhemmat halua ihmissuden opettavan heidän lapsiaan. Pian sen jälkeen Musta lähettää Harrylle Tulisalaman, joka on nopein koskaan tehty luudanvarsi.


text: Elokuva oli vuoden 2005 Oscar-gaalassa ehdolla kahteen Oscar-palkintoon: parhaaseen musiikkiin ja parhaisiin erikoistehosteisiin. Oscar-palkintojen lisäksi elokuva on kerännyt 10 palkintoa ja 31 ehdokkuutta.


text: Elokuvan soundtrack julkaistiin 25. toukokuuta 2004.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari (elokuva)

text: Harry Potter ja liekehtivä pikari () on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut J. K. Rowlingin samannimiseen romaaniin perustuva fantasiaelokuva. Se on Harry Potter -elokuvasarjan neljäs osa.


text: Elokuvan ohjasi Mike Newell, joka on ensimmäinen brittiläinen ohjaaja elokuvasarjassa. Käsikirjoituksesta vastasi Steve Kloves. Kolmeen ensimmäiseen Potter-elokuvaan musiikin säveltänyt John Williams ei kiireiltään voinut neljänteen musiikkia luoda, joten musiikin sävelsi Patrick Doyle. Elokuva sai maailmanensi-iltansa 6. marraskuuta 2005. Suomen elokuvateattereihin elokuva saapui 18. marraskuuta 2005.


text: Harry Potter (Daniel Radcliffe) näkee unta tapahtumasta, joka on käymässä samanaikaisesti toteen. Hän näkee vanhan miehen, Frank Brycen (Eric Sykes), joka tutkii hoitamansa talon ikkunasta tuikkivan valon lähdettä. Mies kuulee sattumalta lordi Voldemortin tekevän suunnitelmia Peter Piskuilanin (Timothy Spall) ja erään tuntemattoman miehen kanssa. Tilanhoitaja jää kiinni, ja pimeyden lordi murhaa hänet. Ron Weasley (Rupert Grint) ja Hermione Granger (Emma Watson) huolestuvat Harryn unista, mutta huispauksen maailmanmestaruusottelu antaa Harrylle tilaisuuden unohtaa painajaiset hetkeksi. Voldemortin kuolonsyöjinä tunnetut tukijat kuitenkin hyökkäävät katsojien leirintäalueelle ja tuhoavat sen.


text: Tylypahkassa rehtori Albus Dumbledore (Michael Gambon) esittelee Alastor ”Villisilmä” Vauhkomielen (Brendan Gleeson) uutena pimeyden voimilta suojautumisen opettajana. Hän ei kuitenkaan tiedä, että Barty Kyyry nuorempi (David Tennant) on aikaisemmin nujertanut Vauhkomielen ja naamioitunut täksi moniliemijuoman avulla. Dumbledore ilmoittaa myös, että koulu isännöi Kolmivelhoturnajaisia, joissa kolmesta taikakoulusta valitut kolme oppilasta suorittavat kolme vaikeaa tehtävää. Kilpailijat valitsee maaginen liekehtivä pikari, jonne kilpailijaehdokkaiden nimet laitetaan. Kuudesluokkalainen puuskupuh Cedric Diggory (Robert Pattinson) valitaan edustamaan Tylypahkaa. Huispauksen maailmanmestari Viktor Krum (Stanislav Ianevski) valitaan Durmstrangin koulun edustajaksi, ja Fleur Delacour (Clémence Poésy) valitaan puolestaan Beauxbatons'n koulun edustajaksi. Yllättäen pikari valitsee myös neljännen kilpailijan, Harryn. Koska Harry on alaikäinen, eikä hänen näin ollen pitäisi kelvata kilpailijaksi, sekä Tylypahkan opettajat että oppilaat ovat epäluuloisia.


text: Ensimmäisellä pimeyden voimilta suojautumisen oppitunnilla oppilaat kuulevat kolmesta anteeksiantamattomasta kirouksesta. Komennuskirous saa uhrin toimimaan kuin sätkynukke ilman omaa tahtoa, kidutuskirous kiduttaa uhria säälimättömästi, ja viimeinen kirous, avada kedavra, aiheuttaa kuoleman.


text: Ensimmäisessä tehtävässään neljä kilpailijaa saa tehtäväkseen hakea kultaisen munan sitä vartioivalta lohikäärmeeltä. Vauhkomieli neuvoo Harrya käyttämään tehtävässä erityistaitojaan eli tässä tapauksessa lentämistä. Harry kutsuu luudanvartensa luokseen ja onnistuu saamaan munan, joka sisältää tietoa seuraavasta tehtävästä. Pian ensimmäisen tehtävän jälkeen oppilaat saavat tietää, että koulussa järjestetään Kolmivelhoturnajaisten kunniaksi joulutanssiaiset. Ron ja Harry saavat huomata, että tanssiparin hankkiminen ei ole tehtävistä helpoimpia, mutta lopulta he suostuttelevat Patilin kaksoset (Afshan Azad ja Shefali Chowdhury) pareikseen. Hermione puolestaan menee tanssiaisiin Viktor Krumin kanssa ja saapuu paikalle erittäin kauniina tyrmistyttäen kaikki. Ron on äärimmäisen mustasukkainen nähdessään Hermionen Viktor Krumin (entinen idolinsa) parina ja riitelee Hermionen kanssa syyttäen tätä ”vihollisen kanssa liittoutumisesta”. Riitely päättyy Hermionen kyyneliin.


text: Joulun jälkeen Cedric Diggory korvaa Harrylta aiemmin saamansa avun ja kertoo hänelle vihjeen, jonka mukaan hänen tulee avata muna veden alla. Murjottava Myrtti (Shirley Henderson) apunaan Harry saa selville, että seuraavassa tehtävässä jokaisen kilpailijan tulee hakea itselleen ”jonkin arvokkaan” asian läheisen Mustajärven merenneidoilta. Hiukan ennen tehtävää Harryn pitkäaikainen ystävä Neville Longbottom (Matthew Lewis) antaa Harrylle kidusruohoa, jonka avulla Harry voi hengittää veden alla. Harry pääsee merenneitojen luo ensimmäisenä ja löytää sieltä Ronin, Hermionen, Cho Changin (Katie Leung) ja Fleurin sisaren, Gabrielle Delacourin (Angelica Mandy), sidottuina. Harry jää viimeiseksi yritettyään pelastaa kaikki neljä, mutta hänelle annetaan toiseksi parhaat pisteet ”merkittävästä moraalisesta vahvuudesta ja päättäväisyydestä”.


text: Yksi Taikaministeriön virkamiehistä, Barty Kyyry vanhempi (Roger Lloyd-Pack), käy keskustelun Villisilmä Vauhkomielen kanssa ja vaikuttaa sen jälkeen hämmentyneeltä ja levottomalta. Pian toisen tehtävän jälkeen Harry löytää Kyyryn kuolleena. Odottaessaan Dumbledoren toimistossa Harryn uteliaisuus saa hänet katsomaan Dumbledoren ajatusseulaan, minkä seurauksena hän imeytyy yhteen Dumbledoren muistoista. Muistossa Harry näkee Velhojen neuvoston (velhotuomioistuin) pitämän oikeudenkäynnin, jossa vangittu kuolonsyöjä Igor Irkoroff (Predrag Bjelac), joka on Durmstrangin nykyinen rehtori, paljastaa nimeltä useita kuolonsyöjiä, muun muassa Severus Kalkaroksen (Alan Rickman) ja Barty Kyyry nuoremman. Dumbledore vakuuttaa neuvoston Kalkaroksen rehellisyydestä, kun taas Barty Kyyry vanhempi kauhistuu poikansa yhteydestä Voldemortiin ja kieltää hänet. Barty Kyyry nuorempi lähetetään Azkabaniin. Palattuaan takaisin todellisuuteen Harry saa kuulla Dumbledorelta, että tämä on tutkiskellut omia muistojaan etsiessään vihjettä Kolmivelhoturnajaisten aikana Tylypahkassa tapahtuneisiin eriskummallisiin asioihin. Kävellessään linnan käytävillä Harry kohtaa Kalkaroksen, joka uskoo Harryn varastaneen häneltä aineksia moniliemijuomaan, jonka avulla henkilö voi muuttaa ulkomuotoaan.


text: Kolmivelhoturnajaisten viimeisessä tehtävässä neljä kilpailijaa viedään suureen pensaslabyrinttiin ja heidän tehtävänsä on yksinkertaisesti ehtiä ensimmäisenä turnajaispokaalin luo. Komennuskirouksen alaisena toimiva Viktor Krum lamauttaa Fleur Delacourin ja yrittää poistaa myös Cedricin kilpailusta. Harry estää Cedriciä hyökkäämästä Krumin kimppuun, ja he kummatkin juoksevat kohti kaukaisuudessa siintävää pokaalia. Kun Cedric jää köynnöksen vangiksi, Harry vapauttaa hänet, ja kaksikko päättää tarttua pokaaliin yhdessä.


text: Turnajaispokaali vie heidät hautausmaalle, missä Peter Piskuilan ja Voldemort odottavat Harrya. Peter Piskuilan tappaa Cedricin ja vangitsee Harryn. Piskuilan suorittaa rituaalin, joka palauttaa Voldemortin (Ralph Fiennes) takaisin ihmishahmoonsa. Voldemort kutsuu kuolonsyöjät paikalle todistamaan mestarinsa ja tämän arkkivihollisen välistä kaksintaistelua. Kun Harry torjuu Voldemortin kuolinkirouksen, heidän sauvojensa välille syntyy varhennum loitsuimes-niminen sidos. Harryn sauva pakottaa Voldemortin sauvan ”oksentamaan” Voldemortin viimeksi tappamien ihmisten henget, mukaan lukien Harryn vanhemmat (Geraldine Somerville ja Adrian Rawlins) ja Cedricin. Henget suojelevat Harrya hetkisen, ja tämä saa tilaisuuden paeta pokaalin avulla tiehensä Cedricin ruumis mukanaan.


text: Palattuaan Harry kertoo Dumbledorelle ja taikaministeri Cornelius Toffeelle (Robert Hardy), että Voldemort on palannut ja vastuussa Cedricin kuolemasta. Vauhkomieli vie Harryn takaisin linnaan, missä hänen tekemänsä kysymykset saavat Harryn epäluuloiseksi. Kun Dumbledore, Kalkaros ja McGarmiwa (Maggie Smith) saapuvat paikalle, väärän Alastor Vauhkomielen monijuomaliemen vaikutus päättyy ja Vauhkomieli paljastuu Barty Kyyry nuoremmaksi. Oikea Alastor Vauhkomieli löydetään vangittuna eräästä kirstusta.


text: Kun Durmstrangin ja Beuauxbatonsin kilpailijat ovat tekemässä lähtöä, Dumbledore kehottaa heitä pysymään toistensa rinnalla vastustaakseen Voldemortia. Hän sanoo, että ”viimeaikaisten tapahtumien valossa tänä vuonna solmitut ystävyydet tulevat olemaan tärkeämpiä kuin koskaan.”


text: Elokuvan tuotanto alkoi joulukuussa 2003.


text: Harry Potter ja liekehtivä pikari on neljäs elokuva seitsemänosaisessa Harry Potter -elokuvasarjassa. Kaikki elokuvat perustuvat J. K. Rowlingin luomaan Harry Potter -kirjasarjaan. Ensimmäinen elokuva, Viisasten kivi, valmistui vuonna 2001 ja elokuvasarjan suosion myötä osien teko on jatkunut aina vuoteen 2011, jolloin Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2 sai ensi-iltansa.


text: Myös kirjasarja on saanut maailmanlaajuisen suosion: Sarjan ensimmäistä, toista ja kolmatta osaa oli vuoteen 2005 mennessä myyty 27,6 miljoonaa kappaletta. Rowling olikin ensimmäinen romaanikirjailija, jolla oli New York Timesin bestsellerlistalla neljän eniten myydyn joukossa kolme teosta 16 viikkoa. Neljännestä ja viidennestä kirjasta oli molemmista otettu siihen mennessä suurimmat kirjojen ensipainokset: "Liekehtivästä pikarista" 4,8 miljoonaa (3,8 miljoonaa USAan, loput Britanniaan) ja "Feeniksin killasta" 8,5 miljoonaa kappaletta. Esimerkiksi "Liekehtivän pikarin" painosmäärä oli 40 kertaa enemmän kuin mitä bestseller-listoilla yleensä olevista otetaan ja sitä oltiin varattu etukäteen 5,3 miljoonaa kappaletta. Se olikin sitten myös nopeimmin myyty kirja: pari päivää ilmestymisensä jälkeen 3,8 miljoonan kappaleen painoksesta oli myyty kolme miljoonaa kappaletta.


text: Kolmannen elokuvan ohjanneelle Alfonso Cuarónille tarjottiin mahdollisuutta ohjata myös neljäs elokuva. Hän kuitenkin kieltäytyi, koska hän työskenteli edelleen "Harry Potter ja Azkabanin vanki" -elokuvan kanssa. Brittiläinen Mike Newell taas luopui "Uskollinen puutarhuri" -elokuvasta ohjatakseen liekehtivän pikarin. Kirjan tarina aiottiin alun perin sovittaa kahdeksi elokuvaksi, koska kirja on todella pitkä. Ohjaaja Mike Newell kuitenkin vastusti ideaa, sillä hänen mielestään kirjassa olevia sivujuonia voi karsia pois saaden kuitenkin vielä toimivan elokuvan.


text: Elokuvassa on useita uusia hahmoja aikaisempiin elokuviin verrattuna. 7. helmikuuta 2004 järjestetyissä kokekuvauksissa Cho Changin rooliin haki yli 3000 tyttöä. Rooliin valittiin Katie Leung.


text: Ralph Fiennes oli henkilö, jonka tekijät halusivat Voldemortin rooliin, sillä hän pystyy aiheuttamaan pelkoa vähin keinoin. Fiennes innostui roolista nähtyään piirrokset, joissa oli hahmoteltu Voldemortin ulkomuotoa.


text: Ensimmäisenä vaihtoehtona Rita Luodikon rooliin ollut Rosamund Pike kieltäytyi roolista, joten osan sai Miranda Richardson. Sekä Ray Winstonea että Billy Connollya harkittiin Villisilmä Vauhkomielen rooliin, mutta roolin sai Brendan Gleeson.


text: Tolga Safer oli yksi pääehdokkaista Viktor Krumin rooliin. Hänelle annettiin kuitenkin Irkoroffin apulaisen rooli. Viktor Krumin näyttelijäksi valittiin bulgarialainen Stanislav Ianevski.


text: Voldemortin puvusta haluttiin kevyt ja yksinkertainen. Jany Temine suunnitteli asun ohuesta silkistä, jota oli kerroksittain. Silkin ansiosta asu oli leijuva ja aavemainen.


text:
Elokuvan kuvaukset alkoivat 4. toukokuuta 2004. Elokuvaa kuvattiin aiempien osien tavoin Leavesden Studiossa Englannissa. Kuvaajana toimi Roger Pratt, joka kuvasi myös "Salaisuuksien kammion". Joulutanssiaisia varten suuren salin lavastus muutettiin jääpalatsiksi. Näyttelijät harjoittelivat tanssimista kolme viikkoa, Daniel Radcliffella aikaa opetteluun oli tosin vain neljä päivää.
Järvihaaste oli kuvauksien kannalta vaikein, sillä kohtaukset piti kuvata veden alla. Kohtauksia varten rakennettiin säiliö, jonka tilavuus on noin 2,5 miljoonaa litraa. Jotta vedenalainen maailma pystyttiin toteuttamaan tietokoneella, säiliöön piti kehitellä blue screen -tausta. Kuvat suunniteltiin alle 11 sekuntia pitkiksi, minkä ajan voi olla ilman happea ja silmät auki. Vedenalaisten kuvausten vuoksi Daniel Radcliffe harjoitteli sukeltamista puoli vuotta ja vietti veden alla yhteensä 41 tuntia 38 minuuttia.


text: Labyrintin käytävät tehtiin kapeiksi ja seinät 7,5 metristä 12 metriin korkeiksi, jotta tunnelma olisi epätoivoinen. Myös sokkelossa liikkuvat ihmiset pyrittiin kuvaamaan pieninä verrattuna labyrinttiin. Kohdan, missä juuret kietoutuvat Cedricin ympärille, kuvauksissa Robert Pattinsonia kiskottiin köydellä. Köysi peitettiin tietokoneella ja sen tilalle lisättiin juuria.


text: Hautausmaakohtauksen kuvauksia varten Ralph Fiennesin kasvoihin asetettiin vihreitä pilkkuja, jotka mahdollistivat digitaalisen editoinnin jälkikäteen. Hänen päähänsä ja käsiinsä maskeerattiin verisuonia. Suun ympärys ja kaula jätettiin kuitenkin ilman meikkiä, jotta Fiennes pystyi liikkumaan mahdollisimman vapaasti. Kirjassa kuvatut punaiset silmät jätettiin pois, koska tekijöiden mukaan niistä on hankala tulkita henkilön ilme.


text: Lohikäärme liitettiin kuvattuihin osiin jälkikäteen tietokoneella. Aluksi lavastajat ja pienoismallien tekijät suunnittelivat lohikäärmeen ja tekivät siitä luonnollisen kokoisen mallin. Erikoistehosteosasto skannasi mallin tietokoneelle ja tekivät siitä oman versionsa.


text:
Vedenalainen maailma tehtiin tietokonemallinnuksen avulla. Koska järvi on syvä ja pimeä, järven pohjaan haluttiin vihertävä sävy trooppisen sinisen sijasta. Vedenalaiset oliot eivät ole todellisesta maailmasta, joten ne suunniteltiin hyvin. Merenneitoihin oli vaikea yhdistää siroutta ja kauneutta sekä tehdä niistä samalla pelottavia. Tärkeintä oli, etteivät ne näyttäisi ihmisiltä merenneidon asussa. Tämän vuoksi pyrstön liike on vaakasuuntaista, mitä ihminen ei pysty matkimaan.
Tekijät halusivat Voldemortin näyttävän sekä ihmiseltä että käärmeeltä. Tämän vuoksi nenä poistettiin digitaalisesti ja siitä tehtiin litteä kuin käärmeellä.


text: Film-O-Holic.comin JP Jokinen arvosteli elokuvan neljästä ensimmäisestä elokuvasta parhaaksi. Hänen mukaansa eri osa-alueet sopivat hyvin yhteen ja kohtaukset ovat hauskoja ja koskettavia.


text: Outi Hakola kirjoittaai Film-O-Holicin arvostelussaan Mike Newellin onnistuneen ohjaajatyössään: ”ensimmäistä kertaa tarina toimii elokuvallisin keinoin ja draamallisen kaaren varassa”. Daniel Radcliffe sai kuitenkin kritiikkiä siitä, ettei hän onnistu tulkitsemaan hahmoaan. Ralph Fiennes sai Hakolalta kuitenkin hyvää palautetta uskottavasta roolisuorituksestaan.


text: Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti lähes 900 miljoonaa dollaria. Avajaisviikonloppuna tuotto Yhdysvalloissa oli noin 102,3 miljoonaa USD, milloin elokuva näytettiin 3858:ssa teatterissa. Isossa-Britanniassa elokuva esitettiin 535:llä valkokankaalla ja tuotto oli noin 14,9 miljoonaa puntaa.


text: Elokuva oli ehdolla vuoden 2006 Oscar-gaalassa Oscar-palkintoon parhaasta lavastuksesta. Muissa palkintogaaloissa elokuva keräsi yhteensä 9 palkintoa ja 28 ehdokkuutta. Elokuva voitti BAFTA Film Award -palkinnon parhaasta lavastuksesta, mikä tekee siitä ainoan BAFTA-palkinnon voittaneen Potter-elokuvan. Lisäksi elokuva oli ehdolla kahteen muuhun BAFTA-palkintoon, parhaista erikoistehosteista ja maskeerauksesta. Saturn-palkintogaalassa elokuva oli ehdolla kahdeksaan on Saturn-palkintoon.


text: Pitkä kirja saatiin sovitettu elokuvaksi jättämällä lukuisia sivujuonia pois elokuvasta. Poistetuista sivujuonista laajin lienee Hermionen perustama S.Y.L.K.Y (samat yhteiset lait kotitontuille -yhdistys) ja yleisesti ottaen kotitonttujen osallisuus tapahtumiin. Kaikissa kirjoissa esiintyvä Dursleyn perhe on jätetty tästä elokuvasta pois. Dursleyden sijasta Harry on elokuvan alussa suoraan ystävänsä Ron Weasleyn luona kotikolossa.


text: Joitakin kirjassa tärkeässä asemassa olevia hahmoja on jätetty pois elokuvasta. Muun muassa taikaurheiluosaston päällikkö Ludo Bagman ei esiinny elokuvassa. Kirjassa Voldemort saa tietää kolmivelhoturnajaisista Bertha Jorkinsilta. Asia on jätetty elokuvassa kertomatta, koska Bertha Jorkins ei esiinny elokuvassa. Kirjan tapahtumien karsimisen lisäksi elokuvaan lisättiin kohtaus, jota ei ole kirjassa. Kohtauksessa professori Minerva McGarmiwa opettaa oppilaita tanssimaan joulutanssiaisia varten.


text: Elokuvan soundtrack julkaistiin 15. marraskuuta 2005.


text: Elokuvasta on julkaistu sekä yhden että kahden dvd:n versiot sekä blu-ray. Yhden dvd:n versio sisältää vain elokuvan ja se julkaistiin 7. maaliskuuta 2006.


text: Kahden dvd:n versio julkaistiin 7. maaliskuuta 2006. Se sisältää elokuvan lisäksi poistettuja kohtauksia, näyttelijöiden haastatteluja ja dokumentteja elokuvan tekemisestä. Levyltä löytyy myös Tylypahkan aikajana ja EA Gamesin videopelin demo. Elokuvan blu-ray julkaistiin joulukuussa 2007.


title: Stonehenge

text: Stonehenge on esihistoriallinen monumentti Englannin Wiltshiressa. Se on megaliiteista koostuva neoliittinen ja pronssikautinen kivikehä. Stonehengeä rakennettiin useassa vaiheessa: rakentaminen aloitettiin noin vuonna 3 000 eaa., ja monumentti oli käytössä noin 1 500 vuoden ajan.


title: Stonehenge

text: Stonehengessä on ollut alun perin neljä sisäkkäistä kivikehää, kaksi suurta ja kaksi pienempää. Uloin kivikehä muodostaa halkaisijaltaan 30 metrin ympyrän, ja toinen suurimmista kehistä on hevosenkengän muotoinen. Korkeimpien kivipaasien päälle on nostettu vaakapaasia, ja korkeimmat ryhmät ovat lähes kahdeksanmetrisiä. Suurimmat kivet painavat noin 50 tonnia, ja kaukaisimmat on tuotu paikalle satojen kilometrien päästä Walesista. Moni alkuperäisistä kivistä on jo kadonnut tai kaatunut. Kivikehien ympärillä on halkaisijaltaan 115-metrinen kaivanto, jonka molemmin puolin on maavallit. Vallien vieressä ja niiden ulkopuolella on yksittäisiä paasia.


title: Stonehenge

text: Stonehengen tarkoituksesta ei ole varmuutta. Se on saattanut olla aurinko- ja kuukalenteri, temppeli, hautapaikka tai kokoontumispaikka. Monumentin koillispuolen sisäänkäynti on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonnousuun.


title: Stonehenge

text: Stonehenge-nimen alkuosa "stone" tarkoittaa kiveä, ja loppuosa "henge" tarkoittaa nykykielessä pyöreää maavallia, jonka sisäpuolella kiertää kaivanto. Nimen jälkiosa on tullut muinaisenglannin sanasta "hencg" ('riippua', 'olla jonkun varassa') tai "hen(c)en", ('hirsipuu'). Monumentin muinainen nimi oli "Jättiläisen tanssi" ("Giant's Dance").


title: Stonehenge

text: Stonehenge sijaitsee Wiltshiressa kumpuilevalla Salisburyn tasangolla lähellä Amesburyn kaupunkia ja 13 kilometriä Salisburyn kaupungista pohjoiseen. Stonehengen ympäristöksi on yleisesti määritelty alue, jonka rajana on idässä Avonjoen laakso, lännessä Tilljoen laakso, etelässä Wilsfordin hautakummut ja Rox Hillin kukkula sekä pohjoisessa Robin Hood’s Ball -ympyräkaivanto. Maaston korkeus vaihtelee 60 metristä 130 metriin. Maaperä on liitukiveä. Alue oli kolme–neljätuhatta vuotta sitten paljon nykyistä hedelmällisempää, mutta maanviljely on köyhdyttänyt maan. Alueella on huomattavan paljon neoliittisia (4000–2000 eaa.) ja pronssikautisia (2000 eaa.–800 eaa.) monumentteja, ehkä eniten koko Länsi-Euroopassa. Stonehenge rakennettiinkin aikoinaan ilmeisesti paikalle, jolla oli jo ennestään merkittävää seremoniallista merkitystä.


title: Stonehenge

text: Stonehenge on Britanniassa ainutlaatuinen ja monin tavoin epätavallinen monumentti. Ylös nostettuja vaakapaasia Britanniassa ei ollut missään muualla, ja hevosenkengän tai nelikulmion muotoisia kivirakennelmia ja keskuskiviäkin vain vähän. Manner-Euroopan Bretagnesta niitä kuitenkin löytyy useita. Stonehengen kivet on myös poikkeuksellisesti tuotu kaukaa. Sen suurin maavalli on lisäksi epätavallisesti kaivannon sisäpuolella.


title: Stonehenge

text: Ei tiedetä, oliko temppeli valmistuessaan pelkkä karu kivipaasimonumentti, vai kuuluiko rakennelmaan myös puurakenteita, jotka ovat kadonneet. Sitäkään ei tiedetä, miten paikka oli koristeltu tai maalattu. Osa kivistä on kuljetettu aikojen kuluessa pois, mutta kaikki vuonna 1747 tehdyssä piirroksessa näkyvät kivet ovat yhä paikallaan.


title: Stonehenge

text: Stonehengen keskellä on sen näkyvin osa: kaksi suurta ja kaksi pienempää kivikehää. Ulompi suuri kivikehä on halkaisijaltaan 30 metriä. Se on tehty viiden metrin korkuisista sarseenimonoliiteista ja niitä yhdistävistä poikkipaasista. Paasia yhdistivät toisiinsa kiinni asetellut vaakasuorat kivipaadet, jotka oli muotoiltu niin, että ne muodostivat tarkan ympyrän. Sen sisäpuolella on sinikivistä koottu kehä. Sisempi suuri kivikehä on hevosenkengän muotoinen ja koillisen puolelta auki. Se koostuu viidestä sarseenitriliitistä, joista kaksi on vielä pystyssä kuten myös korkeimman parin toinen paasi. Kehän sisäpuolella on vielä yksi sinikivistä koottu kehä.


title: Stonehenge

text: Pystypaasia on alun perin ollut 30, joista vielä pystyssä on 16. Pienten kehien kivistä suurin osa on kadonnut tai hajonnut. Sinikivipaasia on jäljellä 45. Ne ovat suurimmaksi osaksi diabaasia, joka on peräisin Lounais-Walesista Preselivuorilta. Osa paasista on ryoliittia, ryoliittista tuffia tai vulkaanista kiveä. Sisimmän kehän keskellä on kaatunut Altar Stone (’Alttarikivi’).


title: Stonehenge

text: Kivenlohkareissa on paljon pronssikautisia kaiverruksia, joista osa pystytään enää havaitsemaan vain lasertutkimuksen avulla. Kirveitä ja tikareita esittäviä kaiverruksia tunnetaan nykyisin 118.


title: Stonehenge

text: Juuri kivikehien ulkopuolella on ainakin kaksi kuoppakehää, nimeltään Y Holes ja Z Holes.


title: Stonehenge

text: Aluetta reunustaa halkaisijaltaan 115-metrinen pyöreä kaivanto ja penkat sen ympärillä. Kaivanto on ollut tutkituilta osiltaan 1,5–2 metriä syvä ja leveydeltään epäsäännöllinen. Sisempi ja korkeampi penkka on ollut 1,8 metriä korkea.


title: Stonehenge

text: Aubrey Holes (’Aubreyn kuopat’) on 56 kuopan muodostama kehä sisemmän penkan vieressä. Nykyisin jo maan täyttämät kuopat on nimetty niiden löytäjän John Aubreyn mukaan. Niissä ei ole koskaan ollut kiviä tai puupylväitä, mutta niistä on löydetty ihmisjäännöksiä.


title: Stonehenge

text: Sisemmän penkan vieressä on ollut neljä sarseenikiveä nimeltä Station Stones; näistä yksi on vielä pystyssä ja toinenkin näkyvissä vaikkakin kaatunut.


title: Stonehenge

text: Slaughter Stone (’Teurastuskivi’) on sisäänkäynnin vieressä oleva kaatunut sarseenipaasi. Kivi on saanut nimensä virheellisestä käsityksestä että ruosteläiskien peittämällä kivellä olisi suoritettu teurastuksia. Teurastuskivi on 6,6 metriä pitkä, 2,1 metriä leveä ja 0,8 metriä paksu ja painaa 28 tonnia. Se kaatui sisäänpäin joskus 1600-luvulla. Kivi kaadettiin ehkä tahallaan, jotta vankkurit pääsivät paikalle hakemaan pienempiä kiviä pois. Paaden pohjoispuolella on kaksi kuoppaa. Toisessa niistä on ollut samanlainen suuri paasi, joka muodosti Teurastuskiven kanssa korkean, 2,6 metriä leveän portaalin.


title: Stonehenge

text: Heel Stone (’Kantakivi’) on korkea hiomaton sarseenipaasi sisäänkäynnin ulkopuolella autotien varrella. Se on nyt ainoa kaikkien kehien ulkopuolinen kivi, mutta viereisessä kuopassa on saattanut joskus olla toinen samanlainen ja läheltä on löytynyt kaksi muutakin kehien ulkopuolista kuoppaa paasille. Heel Stone on 77 metrin päässä monumentin keskustasta. Se on nykyisin kallellaan lounaaseen 27 asteen kulmassa. Kivi on maanpinnasta 4,7 metriä korkea, 2,4 metriä paksu, ja maan alla siitä on lisäksi 1,2 metriä. Heel Stone on joidenkin tutkijoiden mukaan koko monumentin varhaisin kivi ja pystytetty paikalle, kun siinä oli vasta penkat ja puurakenteita. Sana "heel" tarkoittaa kengänkorkoa tai kantapäätä. Kiveä on aikojen kuluessa kutsuttu monella muullakin nimellä, jotka ovat viitanneet käsityksiin sen liittymisestä kesäpäivänseisauksen auringonnousuun. Sen monumentin keskustaan yhdistävä linja on kuitenkin pohjoiseen nähden 51°18′ kulmassa. Auringonnousu on puolestaan 49°54′ kulmassa, eli aurinko nousee keskikesällä lähes kaksi metriä sen pohjoispuolelta. Kivi liittyykin sitä tarkemmin kuun nousuun sijaitsemalla sen 18,61-vuotuisen jakson kahden ääriasennon tarkassa keskipisteessä.


title: Stonehenge

text: Jos Kantakivellä ja Teurastuskivellä on ollut vierellään parit, olisi kesäpäivänseisauksen auringonnousu näkynyt monumentin keskelle Alttarikivelle tarkalleen näiden kahden parin kapeasta välistä.


title: Stonehenge

text: Stonehengelle on ollut kaksi sisäänkäyntiä: nykyinen sisäänkäynti koillisessa ja pienempi etelässä. Alun perin koillisen sisäänkäynnistä tehtiin 10,3 metriä leveä ja se linjattiin pohjoiseen nähden 46°33′ kulmaan keskustasta. Satoja vuosia myöhemmin, kun ensimmäiset sinikivikehät pystytettiin, sisäänkäyntiä levennettiin eteläpuolelta 18,3 metriin, jolloin sen keskuslinja siirtyi 49°54′ kulmaan, eli hyvin lähelle kesäpäivänseisauksen auringonnousua. Näin monumentin tarkoitus mahdollisesti muutettiin kuukalenterista aurinkokalenteriin.


title: Stonehenge

text: Koillisesta sisäänkäynnistä lähtee suoraan poispäin muinainen tie, joka on 12 metriä leveä ja penkkojen ja niiden ulkopuolisten kaivantojen reunustama. Tie kulkee ensin loivaan alamäkeen suoran 530 metrin matkan Stonehenge Bottomiin. Sen jälkeen se kääntyy itään King Barrow Ridgelle ja sieltä kaakkoon Avonjoelle Länsi-Amesburyssa. Stonehengen ohi juuri Kantakiven viereltä kulkee nykyisin autotie.


title: Stonehenge

text: Stonehengen merkitystä ei tunneta varmasti, ja siitä on esitetty lukuisia teorioita. Sitä on ehdotettu Auringon tai Kuun temppeliksi, tähtitieteelliseksi kalenteriksi, vainajien kaupungiksi, parantamiskeskukseksi, jumalia esittäväksi kiviteokseksi, statussymboliksi tai voimannäytöksi. Arkeologi Julian Richards on todennut, että Stonehengen raunioista ei voi päätellä monumentin käyttötarkoitusta sen paremmin kuin kirkkojenkaan pohjapiirroksista voi päätellä sen, mitä seremonioita niiden sisällä on harjoitettu.


title: Stonehenge

text: Stonehenge on saattanut osoittaa keskikesän tai keskitalven hetket. Koilliseen johtava tie ja sisäänkäynti ovat suunnattu keskikesän auringonnousun suuntaiseksi samoin kuin esimerkiksi Woodhengen ja Coneyburyn monumenttien sisäänkäynnit. Toisaalta talvipäivänseisauksen aikana auringon nähdään laskevan vastakkaisella suunnalla suuren triliitin väliin.


title: Stonehenge

text: Bostonin yliopiston tähtitieteen professori Gerald Hawkins julkaisi 1966 kirjan "Stonehenge Decoded", jossa hän osoitti rakennelman osien yhteydet Auringon ja Kuun asemiin. Kiistelyä on herättänyt hänen väitteensä, että erityisesti varhaisin Stonehenge olisi voinut toimia laskentalaitteena esimerkiksi Kuun pimennysten ennustamiseksi.


title: Stonehenge

text: Madagaskarilainen arkeologi Ramilisonina uskoo Stonehengen olevan pyhä paikka, johon ihmiset tulivat kohtaamaan luojajumalat ja esi-isiensä henget. Professori Mike Parker Pearsonin vuonna 2013 julkaisemien tutkimusten mukaan monumentti oli varhaisimmassa vaiheessaan eliittisukujen hautausmaa 200 vuoden ajan ja suurten, kaukaakin saapuneiden ihmisjoukkojen kokoontumis- ja juhlapaikka.


title: Stonehenge

text: Erään teorian mukaan Stonehenge on tarkoituksellisesti rakennettu voimistamaan ääniä. Arkeoakustisten tutkimusten mukaan Stonehengessa oli aikoinaan hyvä akustiikka, joka muistutti nykyajan kirkkojen akustiikkaa.


title: Stonehenge

text: Stonehengen seudulla on ollut asutusta 10 000 vuoden ajan. Stonehengestä 200 metrin päästä on löydetty kolme kuoppaa, joissa on ollut paaluja, joiden arvellaan olleen osa taloa tai kulttirakennelmaa. Monumentin rakentaneista muinaisista briteistä ei tiedetä paljoakaan. Stonehengen ympäristöstä on löytynyt paljon pronssikautisia hautoja, jotka osoittavat, että alueella on ollut hierarkkisesti järjestynyt yhteiskunta.


title: Stonehenge

text: Stonehenge rakennettiin useassa vaiheessa vuosien 3000 eaa. ja 1500 eaa. välillä. Vuoden 3000 eaa. tienoilla paikalle tehtiin halkaisijaltaan 115-metrinen ympyrän muotoinen kaivanto, jonka ympärille rakennettiin penkereet. Penkereiden sisäpuolelle tehtiin kehän muotoon 56 reikää, joissa saattoi olla puiset paalut. Myöhemmin ympyrän keskustaan ja koillisen sisäänkäynnin kohdalle pystytettiin puupaaluja riveihin. Aluetta saatettiin tuolloin käyttää hautausmaana, sillä sieltä on löytynyt ihmisjäännöksiä. Vuoden 2500 eaa. tienoilla kehän keskustaan pystytettiin neljän tonnin painoisia sinikivestä tehtyjä kivipaasia, jotka oli tuotu 250 kilometrin päästä Walesista. Samoihin aikoihin paikalle tuotiin myös Alttarikivi ja Kantakivi. Näiden jälkeen keskustaan tuotiin kehän muotoon 30 viisimetristä sarseenikivipaatta, joiden ylle nostettiin vaakasuorat paadet. Niiden sisällä oli kymmenen korkeampaa paatta, jotka muodostivat viisi kahden katetun paaden ryhmää hevosenkengän muodossa. Näistä ryhmistä korkein oli 7,6-metrinen. Myöhemmin pieniä sinikivipaasia järjesteltiin vielä uusiin kehiin vanhempien kehien sisäpuolelle ja ulomman kivikehän ulkopuolelle kaivettiin lisää kuoppia kahteen kehään.


title: Stonehenge

text: Useimmat tutkijat uskovat ihmisten tuoneen kivet Stonehengeen, mutta on myös mahdollista, että ne kulkeutuivat lähistölle jääkauden aikana. Osa ryoliittipaasista on peräisin Pont Saesonista, joka on Walesissa Preselistä pohjoiseen. Monumentin kolme hiekkakivipaatta ovat luultavasti Brecon Beaconsista, 100 kilometriä Preselistä itään. Kivien tuontitapaa ei tiedetä, mutta ne tuotiin mahdollisesti ensin vesiteitse Bristolin kanaalin yli ja sen jälkeen maata pitkin. Sarseenipaadet tuotiin pohjoisesta, 30 kilometrin päästä Aveburysta. Niistä painavimmat ovat 45 tonnia.


title: Stonehenge

text: Stonehengen paasia oli saatettu käyttää samankaltaisessa monumentissa Walesissa ennen niiden tuomista Stonehengeen. Walesin louhosten pohjoispuolelta on löydetty Stonehengeä vanhempia syvennyksiä, jotka vastaavat Stonehengen muotoa.


title: Stonehenge

text: Kun kivet oli tuotu perille, ne hakattiin oikeanmuotoisiksi, ja Stonehengestä pohjoiseen onkin löydetty muovaamisessa syntynyttä kivijätettä. Etenkin kivien kaakkois- ja sisäpinnat on huolellisesti hiottu.


title: Stonehenge

text: Kivet nostettiin pystyyn maahan kaivettuihin kuoppiin asetettujen paalujen sekä köysien avulla. Lopuksi kuoppa täytettiin soralla. Vaakapaadet nostettiin luultavasti tukeista tehtyjen korokkeiden avulla.


title: Stonehenge

text: Kivipaasien kiinnityksessä on käytetty sekä tappi- että ponttiliitosmenetelmää, jotka molemmat ovat puurakennelmien rakennustekniikoita. Vaakapaadet on kytketty pystypaasiin aikanaan uudenaikaisella liitoksella, joka oli sama kuin puuseppien käyttämä tappiliitos.


title: Stonehenge

text: Alexander Thom esitti Stonehengen rakentamisessa käytetyksi perusmittayksiköksi muissa megaliittirauniossa tekemiensä havaintojen pohjalta kehittämäänsä megaliittista jaardia, joka olisi 2,72 jalkaa. Hän pystyi osoittamaan tämän teorian soveltuvuuden Stonehengeen, mutta eräät hänen valitsemansa kiintopisteet eivät tutkimuksissa soveltuneet vakiintuneeseen käsitykseen Stonehengen iästä.


title: Stonehenge

text: Vuoden 1500 eaa. jälkeen monumenttia ei enää ylläpidetty. Stonehengen hylkäämisen syyt eivät ole tiedossa. Syyksi on esitetty muun muassa sitä, että taivaankappaleiden seurannasta kivikehien avulla luovuttiin Britanniassa vuoden 1500 eaa. tienoilla. Samoihin aikoihin yhteiskuntarakennekin muuttui ja uudet arvot syrjäyttivät entiset, minkä seurauksena vanhat monumentit menettivät merkityksensä. Joidenkin teorioiden mukaan syynä oli alueen ilmaston kylmeneminen vuodesta 1800 eaa. alkaen, ja joidenkin mukaan metsien hakkaaminen oli heikentänyt alueen viljelymahdollisuuksia, minkä seurauksena uskonnon merkitys väheni. Senkin on arveltu voineen vaikuttaa, että Stonehenge oli pienen kokonsa vuoksi ollut vain pienen eliitin kokoontumispaikka.


title: Stonehenge

text: Moni Stonehengen alkuperäinen paasi on kaatunut, hajonnut tai viety pois jo roomalaisaikana tai keskiajalla.


title: Stonehenge

text: Ensimmäiset Stonehengeä koskevat kirjoitukset tunnetaan 1100-luvulta Huntingdonin Henryn ja Geoffrey Monmouthilaisen historiateoksista. Kumpikaan ei tiennyt monumentin tarkoitusta, mutta Geoffreyn mukaan kuningas Arthur ja taikuri Merlin olisivat tuoneet kivet meren yli Irlannista 400-luvulla.


title: Stonehenge

text: Opettaja ja antiikkikauppias William Camden esitti suositussa historiateoksessaan "Britannia" (1586), että Stonehenge olisi jättiläisten rakentama. Ensimmäiset kaivaukset Stonehengellä tehtiin 1620-luvulla, kun Buckinghamin herttua suoritti kaivauksia kuningas Jaakko I:n aloitteesta. Myöhemmin Jaakko antoi arkkitehti Inigo Jonesille tehtäväksi monumentin tutkimisen. Jonesin tutkimus julkaistiin postuumisti 1652, ja se oli ensimmäinen kokonaan Stonehengestä kirjoitettu kirja. Myöskään Jones ei uskonut, että monumentti oli tavallisten brittien rakentama, vaan esitti rakentajiksi roomalaisia.


title: Stonehenge

text: Ensimmäisen varsinaisen tutkimuksen Stonehengestä teki 1600-luvulla John Aubrey kuningas Kaarle II:n aloitteesta. Aubrey totesi, että vastaavia rakenteita oli Irlannissa ja Britteinsaarilla alueilla, joilla roomalaista vaikutusta ei ollut tai vaikutus rajoittui rannikolle. Kirjassaan "Monumenta Britannica" (noin 1665) hän totesi paikan olleen olemassa jo kauan ennen roomalaisvaltaa ensimmäisellä vuosisadalla. Aubrey ehdotti druidien käyttäneen monumenttia temppelinään. Hän myös löysi monumenttia ympäröivän kaivannon sisäpuolella olevat 56 kuoppaa, jotka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa Aubreyn kuopiksi.


title: Stonehenge

text: 1700-luvulla lääkäri ja pappi William Stukeley kannatti Aubreyn ajatusta kelttiläisten druidien osuutta Stonehengen rakentajina suositussa mutta mielikuvituksellisessa kirjassaan "The History of the Religion and Temples of the Druids" (1740). Todellisuudessa druideilla ei ole Stonehengen rakentamisen kanssa mitään tekemistä, mutta Stukeleyn teorioiden innoittamana vuonna 1781 perustetun Ancient Order of the Druids -druidijärjestön nykyiset seuraajat kokoontuvat edelleenkin Stonehengelle kesäpäivänseisauksen aikaan.


title: Stonehenge

text: Muita varhaisia ehdokkaita Stonehengen rakentajiksi ovat olleet nykyisen Tanskan alueelta tulleet daanit sekä foinikialaiset. Nämä teoriat voitiin varsin luotettavasti osoittaa vääriksi jo 1600-luvulla. Ehdotus daaneista rakentajina hylättiin, koska pidettiin epätodennäköisenä, että tästä ei olisi jäänyt historiallisia merkintöjä, ja myös siksi, että daanien kivirakennelmat poikkesivat liiaksi Stonehengestä, vaikka teorian kannattajat liioittelivat yhtäläisyyksiä. Teoria anglosaksien germaaniheimosta hylättiin niin ikään vastaavan vertailun avulla. Ayles Sammesin puolustamalle Foinikia-teorialle ei ollut mitään todisteita. Teoria syntyi vain siksi, että ajatusta paikallisesta kulttuurista rakentajana oli vaikea hyväksyä.


title: Stonehenge

text: Vuosien 1874–1877 aikana William Flinders Petrie tutki aluetta tarkasti ja otti käyttöön edelleen käytettävän numeroinnin alueen kiville. Vuonna 1901 yhtä suurista kiviryhmistä suoristettiin. William Gowlandin johtamissa tutkimuksissa Stonehengen rakennusajankohta tarkentui myöhäisneoliittiseksi tai varhaiseksi pronssikaudeksi. William Hawleyn tutkimus- ja ennallistusohjelmassa 1919–1926 suurin osa monumentin kaakkoisosasta kaivettiin esiin.


title: Stonehenge

text: Vuosien 1950–1964 välillä Richard Atkinson, Stuart Piggott ja J. F. S. Stone suorittivat monumentilla uusia kaivauksia ja kunnostuksia. Vuosien 1966–1967 kaivauksissa alueelta löytyi mesoliittisia paalunreikiä. Vuonna 1978 paikalta löytyi ”Stonehengen jousimiehen” luuranko ja uusi kivikuoppa Heel Stonen läheltä.


title: Stonehenge

text: Vuosien 2005–2009 Stonehenge Riverside -projektiin kuului kaivauksia Stonehengen lisäksi muillakin alueen kohteilla. Vuonna 2008 Stonehengella tutkittiin varhaisia sinikivien alustoja ja Aubreyn kuoppien ihmisjäänteitä.


title: Stonehenge

text: Vuonna 2013 Mike Parker Pearsonin johtama arkeologiryhmä tutki 63:a alueelle haudattua vainajaa ja eläinten jäännöksiä selvittäessään alueen käyttöä muinaisena hautausmaana ja kokoontumispaikkana.


title: Stonehenge

text: Stonehengen tutkimus jatkuu edelleen. Monumenttiin liittyy vielä paljon avoimia kysymyksiä, kuten se, millä perusteella Stonehengen paikka valittiin, ketkä sen rakensivat, missä järjestyksessä osat rakennettiin, tehtiinkö sarseenikehä koskaan valmiiksi, ja mistä kivet tarkalleen tuotiin.


title: Stonehenge

text: Stonehengella käy vuosittain yli miljoona turistia. Kesäpäivänseisaus on vuoden ainoa päivä, jolloin yleisö pääsee kävelemään Stonehengen kivien keskelle. Silloin paikalla käy tavallisten kävijöiden lisäksi myös runsaasti nykyajan druideja ja muita uuspakanoita. Vuonna 2013 paikalla oli päivän aikana 21 000 ihmistä.


title: Stonehenge

text: Stonehenge, Avebury ja sen ympäristö liitettiin vuonna 1986 Unesco maailmanperintöluetteloon.


title: Stonehenge

text: Vuonna 2013 kahden kilometrin päähän Stonehengesta avattiin vierailukeskus, jossa on näyttely, opetustila, kahvila ja kauppa.


title: Stonehenge

text: Stonehengesta on rakennettu vaihtelevan tarkkoja kopioita eri puolille maailmaa, erityisesti Yhdysvaltoihin, missä materiaaleina on käytetty kaikkea mahdollista kuten autoja (”Carhenge”) tai puhelinkoppeja (”Phonehenge”). Uuteen-Seelantiin rakennettiin luonnollisen kokoinen ”Stonehenge Aotearoa” opetustarkoituksiin. Missouri University of Science and Technology -yliopiston alueelle on rakennettu ”UMR Stonehenge”, joka on kooltaan puolet Stonehengen koosta.


title: Stonehenge

text: Stonehengea jonkin verran muistuttavia kivikehiä esiintyy muuallakin Englannissa. Vain kahden kilometrin päässä Stonehengesta sijatsee vuonna 2009 löydetty noin 3000 eaa. rakennettu kiviympyrä, joka on nimetty Bluehengeksi. Siitä on säilynyt vain kivenmuruja ja kivien jättämät painaumat. Ainakin osaa Bluehengen kivistä on käytetty Stonehengen laajentamiseen.


title: Huispaus kautta aikojen

text: Huispaus kautta aikojen () on vuonna 2001 ilmestynyt J. K. Rowlingin kirjoittama kirja, joka kuuluu Harry Potter -kirjasarjaan. Nimiön mukaan teoksen on kirjoittanut ”Rauniolinnu Sipis” (engl. Kennilworthy Whisp), ja suomentajaksi ilmoitetaan ”Kurvaa Aka”.


title: Huispaus kautta aikojen

text: Kirjassa kerrotaan muun muassa velhomaailman suosituimman urheilulajin huispauksen kehityksen vaiheista nykyiseen muotoonsa sekä esitellään muita muinaisia luutapelejä ja kerrotaan lentävän luudanvarren kehityksestä. Siinä kerrotaan myös huispausjoukkueista ja erilaisista tempuista. Kirjan tuotto meni Comic Relief -järjestön kautta hyväntekeväisyyteen. Suomennoksen painos on myyty loppuun. Suomennoksen uusi, kuvitettu painos ilmestyy 31.7.2017.


title: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

text: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat () on vuonna 2001 julkaistu J. K. Rowlingin kirjoittama kirja, joka esiintyy myös Harry Potter -kirjasarjassa Tylypahkan oppikirjana kuvitteellisen Lisko Scamanderin (engl. Newt Scamander) kirjoittamana. Kirjassa esitellään 85 taikamaailman olentolajia ja kerrotaan muun muassa, ”mikä on otus”.


title: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

text:
Kirjassa on Albus Dumbledoren esipuhe sekä hauskana erikoisuutena Harryn, Hermionen ja Ronin reunamerkintöjä ja kommentteja eri otuksista. Muodoltaan kirja on hakuteos, ja se sisältää aakkosjärjestyksessä artikkeleita eri ihmeotuksista:
Kirskuristaja
"TM-luokitus: XX"
Tätä sarvekasta, vaaleanvihreää vesihenkeä tavataan järvissä kautta Britannian ja Irlannin. Se syö pikkukaloja ja hyökkäilee niin velhojen kuin jästien kimppuun, mutta vedenväen tiedetään kesyttäneen kirskuristajia. Kirskuristajilla on hyvin pitkät sormet, jotka lujasta puristusvoimastaan huolimatta katkeavat helposti.


title: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

text: Kirjan tuotto lahjoitettiin Comic Relief -hyväntekeväisyysjärjestölle. Kirjan suomensi muutkin Harry Potter -sarjan kirjat kääntänyt Jaana Kapari salanimellä "Kurvaa Aka". Kirjan suomenkielinen painos on loppuunmyyty.


title: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

text: Englannin kielellä julkaistiin vuonna 2017 laajennettu laitos, jossa esitellään kuusi uutta hirviötä.


title: Ihmeotukset ja niiden olinpaikat

text: Vuoden 2013 lopulla kerrottiin Rowlingin käsikirjoittavan teoksen pohjalta spin-off-elokuvan, joka sijoittuu aikaan 70 vuotta ennen "Harry Potter" -kirjoja. Päähenkilönä on Lisko Scamander ja tapahtumapaikkana New York. Elokuva on ensimmäinen viidestä suunnitellusta elokuvasta. Eddie Redmayne valittiin päähenkilö Scamanderin rooliin kesäkuussa 2015. David Heyman, "Harry Potter" -elokuvien tuottaja, työskentelee tuottajana elokuvasarjassa. Neljän viimeisen "Harry Potter" -elokuvan ohjaaja, David Yates, ohjaa ensimmäisen elokuvan. "Ihmeotukset ja niiden olinpaikat" sai ensi-iltansa 18. marraskuuta 2016, ja elokuvan Suomen-ensi-ilta oli 23. marraskuuta 2016. Sarjan toinen elokuva, "", sai ensi-iltansa 16. marraskuuta 2018 ja se sijoittuu Britanniaan ja Pariisiin.


title: Kustaa

text: Kustaa on suomalainen miehen etunimi, muunnelma ruotsinkielisistä "Gustav"-nimestä. Nimi Gustav on ollut kahdeksalla Ruotsin kuninkaalla, mukaan luettuna kaksi, joilla se on jälkimmäisenä nimenä. Suomessa heistä käytetään nimeä Kustaa. Samaa alkuperää ovat myös nimet Kyösti ja Kustavi.


title: Kustaa

text: Suomessa nimi oli 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa varsin yleinen, mutta on myöhemmin harvinaistunut. 1800-luvun lopulta vuoden 2009 loppuun mennessä nimi oli annettu 18 505 miehelle ja noin 15 naiselle.


title: Kustaa

text:
Kustaan (Gustavin) nimipäivä on 1600-luvulta saakka ollut 6. kesäkuuta, Kustaa Vaasan kruunajaisten vuosipäivänä, joka nykyään on myös Ruotsin kansallispäivä. Lisäksi almanakassa on Kustaa Aadolfin päivä Kustaa II Aadolfin kuolinpäivänä 6. marraskuuta.
Paitsi kuninkaista, käytetään suomenkielisessä kirjallisuudessa vanhastaan nimeä Kustaa myös seuraavista historiallisista henkilöistä, joiden oikea etunimi on ollut Gustaf:


title: Kyösti

text: Kyösti on suomalainen miehen etunimi. Se on skandinaavisen Gustaf-nimen suomalainen muoto. Kesäkuun alkuun 2015 mennessä Kyöstejä on merkitty Suomen väestörekistereihin 6739. Viime aikoina Kyösti ei ole ollut kovin suosittu nimi: 2010-luvulla kesäkuun alkuun 2015 mennessä nimi on annettu vain 70 pojalle. Anne Saarikallen ja Johanna Suomalaisen mukaan nimen epäsuosio saattaa selittyä sillä, että nimi on äänneasultaan etunimeksi hieman erikoinen ensimmäisen tavunsa diftongin yö osalta.


title: Kyösti

text: Kyöstin nimipäivä on samoin kuin Kustaan 6. kesäkuuta.


title: Kyösti

text: Kyösti on suomalainen muoto nimestä Gustav.


title: Maho Neitsyt

text: Maho Neitsyt on punk-yhtye Kaakkois-Suomesta, jonka jäsenet olivat alun perin Kuusankoskelta, perustajajäsen Pexi Kouvolasta. Pitkäaikainen basisti Örkky löytyi Vantaan Koivukylästä.


title: Maho Neitsyt

text: Mahon Neitsyen solisti on Pexi. Lisäksi Mahossa Neitsyessä ovat soittaneet muun muassa Arska ja Örkky. Mahon Neitsyen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa "Ne ei myyneet mulle viinaa", "Mikä mun päässä nykii?", "Punk, punk, punk", "Ydinaseeton hautausmaa" ja "Aku Ankka raskaana".


title: Maho Neitsyt

text: Bändin nimi syntyi, kun Pexi lähetti Hilse-lehden lukijakyselyyn suomalaisista paikallisista punkbändeistä vastaukseksi bändinsä (jota silloin ei ollut vielä olemassa) nimen olevan "mahd. Neitsyt" (mahdollisesti Neitsyt). Hilse-lehden toimitus luki vastauksen väärin, ja nimeksi tuli Maho Neitsyt.


title: Maho Neitsyt

text: Vaasalainen punk-orkesteri Klamydia teki vuonna 2007 kunniaa Maholle Neitsyelle julkaisemalla kaksi omaa versiotaan "Punk punk punk"-kappaleesta. "Ne jää jotka jää" -ep:llä kappaleen laulaa bändin solisti Vesku ja "Klamydia"-pitkäsoitolla rumpali Riku. Itäsuomalainen Murskahumppa versioi Maho Neitsyt -biisin "Mikä mun päässä nykii" albumilleen "Murskapunkkia" vuonna 2009. Erinäisten suomalaisbändien muusikoista koottu Kiukku levytti "Ne ei myyneet mulle viinaa" vuonna 2013. Kotiteollisuus teki version samasta kappaleesta 2014 covereista koostuvalle albumille "Sotakoira 3".


title: Maho Neitsyt

text:
"Siinä bändin taustaa kelatessamme ARSKA kiteytti paljon yhteen lauseeseen: Alkoholi on ollut aika tärkeä tekijä yhtyeen historiassa." Rumba-lehden haastattelu vuonna 1985.
Näiden EP julkaisujen lisäksi Maho Neitsyt on esiintynyt lukuisilla punk-kokoelmilla.


title: Kielo (nimi)

text: Kielo on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Kielo on annettu nimeksi 794 henkilölle, joista kuusi on miehiä. Nimi tulee kasvista, Suomen kansalliskukaksikin valitusta valkokelloisesta kielosta ("Convallaria majalis"), joka kukkii Kielon nimipäivän (14. kesäkuuta) aikoihin noin viikon verran.


title: Kielo (nimi)

text: Kielo on myös ollut yksi suosituimmista lehmän nimistä.


title: Lama (yhtye)

text: Lama on punk rock -yhtye, joka perustettiin Helsingin Puotilassa vuonna 1977 ja toimi aktiivisesti aina vuoteen 1983. Alkuperäisessä kokoonpanossa soittivat Jari ”Epe” Kronholm, Timo ”Eno” Eno, Timo ”Charlie” Peräniitty ja Jarkko ”Jere” Hämäläinen. Jere Hämäläisen korvasi kuitenkin pian Jusa Ranta. Loppuvaiheessa mukana oli myös Rane Raitsikka. Yhtyeen harjoitustilat olivat Helsingin Lepakossa. Laman levyt 1980-luvulla julkaisi Johanna-yhtiö.


title: Lama (yhtye)

text: Lama ehti julkaista 1980-luvulla neljä seitsemäntuumaista levyä ja kaksi pitkäsoittoa, joista jälkimmäinen, "Ja mikään ei muuttunut" vuodelta 1983, oli kokoelma ensimmäisestä neljästä EP:stä ja singlestä. Laman tunnetuin kappale on vuonna 1980 singlenäkin julkaistu ”Totuus löytyy kaurapuurosta”. Kappale päätyi erään kaurahiutalemerkin televisiomainokseen, mutta mainoksessa biisin esittää joku muu kuin Lama.


title: Lama (yhtye)

text: Vuonna 2005 Laman alkuperäiset jäsenet kokosivat yhtyeen uudestaan ja tekivät muutamia keikkoja muun muassa Helsingin Tavastialla, Seinäjoen Provinssirockissa, Tampereen Tulliklubilla ja Puntala-rockissa.


title: Lama (yhtye)

text: Vuonna 2011 heinäkuussa Lama esiintyi Ruisrockissa. Aikaisemmin kyseisenä vuonna Lama teki kiertueen, jonka viimeinen konsertti oli Tavastialla toukokuun lopussa. Maaliskuussa 2013 yhtye julkaisi neljän kappaleen "Apuri-EP:n" Huhtikuussa 2013 Lama teki neljä keikkaa Brasiliassa.


title: Yritysten sulautuminen

text: Yritysten sulautuminen (yritysten fuusioituminen, fuusio) tarkoittaa yritysjärjestelyä, jossa osia vähintään kahdesta yrityksestä yhdistetään yhdeksi yritykseksi joko omistuspohjaltaan (tytäryritys) tai organisaatioltaan. "Absorptiofuusiossa" toinen yhtiö sulautuu vastaanottavaan yhtiöön, "tytäryhtiöfuusiossa" vastaanottava yhtiö tulee omistamaan kaikki sulautuvan yhtiön osakkeet, ja "kombinaatiofuusiossa" sulautuvat yritykset lakkautetaan ja muodostetaan uusi yhtiö. Sulautumisen lähtökohta on useimmiten parantaa yrityksen edellytyksiä toimia taloudellisemmin tai hajauttaa omistajien sijoitusriskiä.


title: Yritysten sulautuminen

text: Fuusion tuloksena ja tavoitteina on usein liikevaihdon kasvu, markkinaosuuden kasvattaminen, toiminnan tehostaminen esimerkiksi skaalaetujen kautta. Usein puhutaan myös "synergiaeduista", joilla viitataan esimerkiksi siihen, että fuusiossa voidaan karsia päällekkäisiä toimintoja esimerkiksi hallinnossa (yhdistetään markkinointiosastot, ja seurauksena voidaan vähentää työntekijöitä ja saavuttaa säästöjä). Yhdistymisestä voi seurata myös dynaamisia synergioita, jotka tähtäävät esimerkiksi aikaisempaa suurempaan kasvuun.


title: Yritysten sulautuminen

text: Yritysfuusiot saattavat vähentää kilpailua joko tietyllä hyödykemarkkinalla tai maantieteellisellä markkinalla. Koska kilpailulainsäädäntö kieltää fuusiot, joiden voidaan olettaa johtavan taloudellisen tehokkuuden vähentymiseen (eli hintojen nousuun), kilpailuviranomaiset voivat estää tällaisen fuusioiden toteuttamisen.


title: Weather Report

text: Weather Report () oli merkittävä yhdysvaltalainen fuusiojazz-yhtye, joka toimi vuosina 1970–1986.


title: Weather Report

text: Monet Miles Davisin kanssa 1960-luvun lopussa työskennelleistä nuorista muusikoista perustivat 1970-luvulla omia fuusioyhtyeitään. Näistä yksi oli pianisti Joe Zawinulin ja saksofonisti Wayne Shorterin Weather Report. Yhtye aloitti suunnilleen siitä, mihin Davis oli jäänyt levyllään "In a Silent Way". Muut jäsenet vaihtelivat paljon. Mukana oli aluksi basisti Miroslav Vitous ja rumpali Alphonso Mouzon. Sähköbasson kuuluisimpiin taitajiin kuuluva Jaco Pastorius oli mukana yhtyeessä vuosina 1976–1982. Yhtyeen noina vuosina julkaistut levyt ovat myös Pastoriuksen uran keskeisiä levytyksiä. Joe Zawinul oli yhtyeen johtohahmo. Vaikka Wayne Shorter on soittajana valovoimaisempi hahmo jazzin historiassa, Zawinulin sävellykset ja innovaatiot olivat yhtyeen varsinainen moottori. Myös Shorter ja Pastorius sävelsivät muutamia merkittäviä kappaleita.


title: Weather Report

text: Yhtyeen ensimmäiset levyt olivat tyyliltään vahvasti kokeellisia. Niissä kokeiltiin erilaisia äänimaisemia (sähköpiano oli keskeinen soitin) ja improvisoitiin omituisten rumpukomppien päälle. Ensimmäisistä levyistä "Weather Report" ja "I Sing the Body Electric" ovat kokeellisen fuusion keskeisiä levyjä. Levyjen on usein katsottu jatkaneen siitä, mihin Miles Davis oli vuosikymmenen vaihteen fuusiolevyillään jäänyt. Ensimmäisellä levyllä lähdetään kehittämään avantgardemaista fuusiota eteenpäin, ja toinen levy sisältää vielä pidemmälle vietyjä kokeiluja äänimaisemilla, ja mukana on jo esimerkiksi syntetisaattoria ja Oregon -yhtyeen Ralph Towner vierailevana kitaristina. Levyn B-puoli on nauhoitettu livenä Tokiossa.


title: Weather Report

text: Tyyli alkoi pian muuttua populaarimmaksi: rumpukompit muuttuivat tasaisemmiksi, akustinen basso vaihtui sähköiseen ja sävellyksiin alkoi tulla vahvempia melodisia teemoja. Kolmas levy, "Sweetnighter", vaihtaa yhtyeen suuntaa selvästi jazz-funkin suuntaan päin, mutta sitä pidetään yleensä jonkinlaisena siirtymäkauden julkaisuna. Tässä vaiheessa Miroslav Vitous jätti yhtyeen, koska ei innostunut soittamaan funk-bassokulkuja. Basistit ja rumpalit vaihtelivat Weather Reportissa muutenkin tiuhaan – pysyvää miehitystä ei onnistuttu löytämään.


title: Weather Report

text: Seuraava levy, "Mysterious Traveller" (1974), on monipuolinen ja arvostettu levy, jossa on vaikutteita eri maiden etnisestä musiikista sekä 1970-luvun funkista. Pitkälle samoilla linjoilla jatkoi seuraavana vuonna ilmestynyt "Tale Spinnin'". Vuoden 1976 "Black Market" otti runsaasti vaikutteita afrikkalaisesta musiikista. Levy lasketaan kuuluvaksi yhtyeen parhaisiin. Kaikista kuuluisin Weather Reportin levy on kuitenkin vuoden 1977 "Heavy Weather", jossa yhdistyvät keskenään rock, jazz, sekä etniset rytmit. Levyn avausraita on Zawinulin säveltämä "Birdland", josta on tullut erittäin tunnettu kappale.


title: Weather Report

text: "Heavy Weatherin" jälkeen yhtye ei enää ylittänyt itseään. Seuraava levy, "Mr. Gone" (1978), sai Down Beat -lehden arvostelussa vain yhden tähden. Uusia levyjä tehtiin kuitenkin vielä vuoteen 1986 asti, jolloin Zawinulin ja Shorterin tiet lopullisesti erkanivat. Pastorius oli jättänyt yhtyeen jo vuonna 1982. Myöhempien aikojen nimekkäin tulokas yhtyeessä oli rumpali Peter Erskine.


title: Weather Report

text: 2000-luvun alussa DVD-muodossa julkaistut live-tallenteet herättivät monien kannattajien keskuudessa toiveita yhtyeen uudelleenaloittamisesta, mutta toiveet kariutuivat Josef Zawinulin menehdyttyä syyskuussa 2007.


title: Latokaski

text: Latokaski () on Espoon kaupunginosa. Se sijaitsee Suomenojalta Espoon keskukseen kulkevan Finnoontien länsipuolella ja itä-länsisuuntaisen Espoon keskuspuiston eteläpuolella. Latokaski kuuluu Espoonlahden suuralueeseen. Espoonlahtea lähempänä on kuitenkin Espoon keskus, johon on matkaa muutamia kilometrejä. Latokaskessä sijaitsee Espoon radio- ja televisioasema, johon yleisradiolupaehdoissa viitataan Espoona ja koordinaattipaikkana, mutta jossain markkinointiviestinnässä Helsinkinä.


title: Latokaski

text: Latokaski on pientaloaluetta omakoti- ja rivitaloineen. Alueen asukasluku on noin viisi tuhatta (2007). Alueen palveluita ovat ruokakaupat, ravintolat, parturi-kampaamot ja kukkakauppa. Latokaskessa on kaksi koulua, Latokasken ja Kantokasken ala-asteet, sekä useita päiväkoteja. Peruskoulun yläaste on runsaan kilometrin päässä Nöykkiössä ja lukiot Espoonlahdessa ja Espoon keskuksessa. Aluenimistö on kaskiviljelyaiheista.


title: Latokaski

text: Espoon radio- ja televisioasema sijaitsee Latokaskesta länteen Tillinmäessä Harmaakalliolla. Maston korkeus maanpinnasta on 326 metriä ja se on Suomen kolmanneksi korkein rakennelma Hollolan Tiirismaan ja Haapaveden radio-ja televisiomaston jälkeen.


title: Latokaski

text: Latokasken välittömässä läheisyydessä on Espoon keskuspuisto, jonka ulkoilureittejä pitkin voi kävellä Nuuksion kansallispuistoon. Talvisin latujen lisäksi alueella on muutama luistinrata koulujen lähistöllä.


title: Latokaski

text: Alueella sijaitsevan läpikulkukadun, Lehtikaskentien, kautta ajaminen on ollut sallittua vain joukkoliikenteelle. Kyseinen katu yhdistää Latokasken osa-alueen, Kantokasken, muuhun kyläyhteisöön kulkien yleiskaavaan merkityn viheralueen läpi. Koska yksityisautoilla kuitenkin usein ajettiin katua pitkin, vaativat asukkaat ja Lehtikaskentien varrella oleva päiväkoti 1990-luvun alkupuolella muutosta asiaan. Espoon kaupunki suunnitteli ja asensi Lehtikaskentielle bussiportin. Portti oli sellainen, että bussit työnsivät puskurillaan sen auki, jonka jälkeen se painui takaisin kiinni-asentoon. Samalla katua kavennettiin niin, että vain yksi auto mahtuu kulkemaan sitä pitkin, suuntaan tai toiseen. Bussiportti esti tehokkaasti yksityisautoilijoita ajamasta. Muualla Latokaskessa asuvat asukkaat huomasivat kuinka vaikeata on kiertää pari kilometriä pitkä lenkki Nöykkiöntien kautta, ja vaativat kaupungilta portin poistamista. Riita läpiajosta ja portin asentaminen aiheuttivat lukuisia häiriöitä – toisaalta portti rikottiin tai lukittiin useasti ja toisaalta läpiajoa vaikeutettiin jopa kiviesteillä ja naruilla. Vastaavanlainen bussiportti oli samoihin aikoihin Helsingin Tapaninkylän vaiheilla. Parin vuoden kokeilun jälkeen portti poistettiin.


title: Latokaski

text: Lehtikasken leikkipuistoa vastapäätä Lehtikaskentien pohjoispuolella olevassa metsässä sijaitsee pronssi-rautakaudella rakennettu röykkiöhauta, ts. hiidenkiuas.


title: Latokaski

text: 542 (Soukka - Jorvi) koukkaa Latokasken kautta


title: Latokaski

text: Tietoliikenteeseen liittyen on Latokaskessa useita yleisradiolähettimiä, joihin saatetaan viitata nimellä "Helsinki" taajuustaulukoissa.


title: Latokaski

text: Latokasken postinumerolla 02340 laskettu mediaanitulo oli vuonna 2009 Suomen 22. korkein.


title: Ottomoottori

text: Ottomoottorilla tarkoitetaan yleensä kaksi- tai nelitahtista bensiinikäyttöistä polttomoottoria, jossa polttoaineseos muodostetaan sylinterin ulkopuolella ja sytytetään bensiinimoottoreissa sähköisellä kipinällä. Moottori on saanut nimensä keksijänsä Nicolaus Otton mukaan, joka kuvasi moottorin periaatteen 1876.


title: Ottomoottori

text:
Ottomoottorissa polttoaine yleensä sekoitetaan imuilmaan kaasuttimessa tai imusarjassa. Aina 1980-luvulle asti sekoituksesta huolehti kaasutin. Haitallisten pakokaasupäästöjen puhdistaminen kolmitoimikatalysaattorin avulla edellyttää tarkkaa seossuhteen säätöä, mikä ei ole mahdollista mekaanisen kaasuttimen avulla. Tästä syystä
sähköisesti ohjatut suihkutuslaitteet ovat pitkälti syrjäyttäneet kaasuttimen nelitahtimoottoreissa.


title: Ottomoottori

text: Syttymiskelpoisessa seoksessa polttoaine on kaasumaista ja sen pitoisuuden on oltava oikeassa suhteessa ilmassa olevan hapen määrään. Nykyisillä moottoripolttoaineilla teoreettisesti oikea seossuhde on noin 14,5 kilogrammaa ilmaa yhtä polttoainekiloa kohden. Sekä kaasuttimessa että suihkutuslaitteistossa oleellista on saada polttoaine pisaroitumaan imuilmavirtaan. Tämän jälkeen polttoaineen on höyrystyttävä, jotta se voi muodostaa syttymiskelpoisen seoksen. Polttoaineen höyrynpaineen on oltava riittävän suuri, jotta se höyrystyy ennen sylinteriä. Polttoaineen höyrystyminen kuluttaa lämpöenergiaa, mistä syystä imusarjaa joudutaan kylmissä olosuhteissa lämmittämään.


title: Ottomoottori

text: Osa polttoaineesta tiivistyy imusarjan seinämille erityisesti kaasutinmoottoreissa, jossa kaasuttimen ja sylinterien välimatka on merkittävä, sekä ns. yksipistesuihkutuksella varustetuissa moottoreissa. Imusarjan seinämillä oleva polttoainekalvo vaikeuttaa seossuhteen tarkkaa säätöä, koska se tuo järjestelmään hitautta. Monipistesuihkutusjärjestelmissä on sylinterikohtaiset suuttimet, jotka pyritään sijoittamaan mahdollisimman lähelle imuventtiiliä kalvon massan minimoimiseksi.


title: Ottomoottori

text: Koska ottomoottorissa polttoaineseoksen täytyy olla seossuhteeltaan lähes optimaalinen, kuormituksen säädössä ei voida käyttää yksinkertaista polttoaineen annostelua dieselmoottorin tapaan. Siksi ottomoottorin säätö perustuu moottorin sylintereiden saaman täytöksen hallintaan. Tähän voidaan käyttää eri menetelmiä ja myös niiden yhdistelmiä.


title: Ottomoottori

text: Ottomoottorissa sylinterin ulkopuolella valmistettu seos sytytetään puristustahdin loppupuolella sytytystulpan kärkiväliin synnytettävällä sähkökipinällä. Ensimmäiset palamisreaktiot tapahtuvat siten sytytystulpan kärkivälissä, josta reaktiot lähtevät etenemään likimain pallomaisena laajenevana liekkirintamana. Tulevaisuudessa on todennäköistä, että varsinkin korkean puristussuhteen moottoreissa turvaudutaan lasersytytykseen perinteisen kipinäsytytyksen sijasta.


title: Ottomoottori

text:
Ottomoottorissa liekki etenee sytytystulpasta kohti palotilan reunoja. Palaminen tapahtuu pääasiassa ohuehkossa liekkirintamassa. Palamisessa vapautuva lämpö nostaa kaasun
lämpötilaa, ja kaasu laajenee noin nelinkertaiseksi. Tällöin liekkirintaman ulkopuolella oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ja liikkuu poispäin sytytystulpasta. Rintaman sisäpuolella olevat palaneet kaasut puristuvat myös kokoon ja liikkuvat kohti sytytystulppaa.


title: Ottomoottori

text: Liekin etenemisnopeus on kaasujen pyörteilyn ansiosta moninkertainen laminaariseen palamisnopeuteen verrattuna. Itse asiassa moottorin pyörimisnopeus vaikuttaa varsin vähän palamisen kestoon kammenkulmissa mitattuna, sillä pyörimisnopeuden kasvaessa kaasujen pyörteily voimistuu. Yleisesti ottaen palaminen kestää noin 20...30 kammenkulma-astetta pyörimisnopeudesta riippuen.


title: Ottomoottori

text:
Koska liekkirintaman edellä oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ennen palamistaan, palaneeseen kaasuun syntyy lämpötilajakautuma. Viimeksi palaneet alueet päätyvät matalimpaan
lämpötilaan ja ensimmäisenä palaneessa kaasussa on korkein lämpötila. Yleisesti ottaen lämpötila palaneessa kaasussa on 2500-3000 K.


title: Ottomoottori

text: Jos liekkirintaman edellä olevan palamattoman kaasun lämpötila kasvaa kokoonpuristumisen seurauksena riittävästi, kaasu saattaa syttyä itsestään. Tällöin palaminen tapahtuu erittäin nopeasti, räjähdyksenomaisesti, koko kaasutilavuudessa. Seurauksena paineaalto lähtee etenemään palotilassa ja heijastelee edestakaisin sen seinämien välillä. Tästä syntyy nakutusilmiölle ominainen terävä metallinen ääni. Moottorin rakenteille paineenvaihtelut ovat vahingollisia. Nakutuksen yhteydessä palotilan seinämien lämpötilat voivat myös kasvaa liian suuriksi.


title: Ottomoottori

text: Nakutusta voidaan parhaiten estää myöhäistämällä sytytystä. Tällöin suurin sylinteripaine jää alhaisemmaksi ja itsesytytystä ei pääse tapahtumaan. Toinen tärkeä seikka on polttoaineen nakutuskestävyys eli syttymisherkkyys. Parhaimpia ottomoottoripolttoaineita ovat lyhytketjuiset ja haaroittuneet alkaanit. Myös metyyliryhmät ja kaksoissidokset parantavat puristuskestävyyttä. Bentseeni olisi erittäin hyvä polttoaine, mutta se on valitettavasti myrkyllinen.


title: Ottomoottori

text: Nakutus asettaa ehdottoman rajan ottomoottorin puristussuhteelle ja siten myös hyötysuhteelle. Nykyaikaisissa ottomoottoreissa on nakutustunnistimet, joiden avulla moottorinohjausjärjestelmä pystyy säätämään sytytysennakon mahdollisimman suureksi siten, että moottori ei vielä nakuta.


title: Ottomoottori

text: Käyttämällä etanolia voidaan kasvattaa polttoaineen oktaanilukua. Väkiviinan oktaaniluku on 106 ja E85:llä yleensä yli 104. Myös metanoli, biokaasu, maakaasu ja puukaasu ovat puristuskestävyydeltään parempia kuin tavallinen moottoribensiini.


title: Ottomoottori

text: Polttoaineen nakutuskestävyyttä joudutaan käytännössä parantamaan lisäaineilla. Vuosikymmenten ajan lisäaineena käytettiin lyijytetrametyyliä ja -etyyliä, jotka kuitenkin osoittautuivat ympäristölle haitallisiksi lyijyaerosolipäästöjen takia. Lyijypohjaiset aineet korvattiin 1980-luvulta alkaen mm. metyylitertiääributyylieetterillä (MTBE), joka sekin on osoittautunut haitalliseksi. MTBE nimittäin on vesiliukoinen ja pahanmakuinen aine, joka pilaa jo pieninä pitoisuuksina veden juomakelvottomaksi.


title: Ottomoottori

text: Polttoaineseos voi ottomoottorissa syttyä myös esimerkiksi liian kuumana käyvän sytytystulpan vuoksi. Toinen mahdollinen sytytyslähde on kuumana hehkuva karsta. Nämä saattavat aiheuttaa sytytyksen aivan liian aikaisin, mikä rasittaa suuresti moottorin osia.


title: Ottomoottori

text: Lämpötila palaneessa kaasussa nousee lähes 3000 K:iin. Näin korkeassa lämpötilassa muodostuu typpimonoksidia (NO). Vaikka suurin osa hapesta sitoutuukin hiilidioksidiin ja veteen, happea sitoutuu myös typpimonoksidiin. Työtahdin aikana kaasut laajenevat ja niiden lämpötila laskee. Typen oksidien tasapainoreaktiot jähmettyvät korkean lämpötilan tasolle työtahdin aikana lämpötilan ja paineen laskiessa. Täten pakokaasussa on paljon enemmän typen oksideja kuin kemiallinen tasapaino edellyttäisi.


title: Ottomoottori

text: Ottomoottorissa osa polttoaineseoksesta joutuu männän ja sylinterin väliseen rakoon, jonne liekkirintama ei pääse ja jonne siten jää palamatonta polttoainetta. Työ- ja poistotahdin aikana nämä kaasut osittain purkautuvat raosta ja joutuvat pakokaasuun. Toinen hiilivetypäästöjen lähde on palotilan seinämissä oleva huokoinen karsta, joka puristustahdin aikana absorboi hiilivetyjä ja työ- ja poistotahdin aikana vapauttaa ne. Kolmas lähde on voiteluöljykalvo, joka niin ikään absorboi ja desorboi hiilivetyjä. Luonnollisesti osa polttoaineesta voi myös jäädä palamatta, mikä näkyy hiilivetypäästöinä.


title: Espoon keskuspuisto

text: Espoon keskuspuisto on 880 hehtaarin laajuinen, ekologisesti monipuolinen luontoalue Espoon keskellä. Sen välittömässä läheisyydessä asuu 27 000 espoolaista. Espoon keskuspuisto on Espoon toiseksi suurin yhtenäinen viheralue Nuuksion kansallispuiston jälkeen. Puisto on laajoilta osin luonnontilaisen kaltaista tai muutoin vähäisesti käsiteltyä maastoa.


title: Espoon keskuspuisto

text: Pohjoisessa Keskuspuistoa rajaavat Suvelan ja Tuomarilan asuinalueet, idässä ja koillisessa Kuurinniitty, Henttaa ja Suurpelto. Etelässä Keskuspuisto taas rajoittuu Olariin ja Latokaskeen ja lännessä Vanttilaan. Keskuspuistoon kuuluvatkin Vantinkorven, Harmaakallion, Suvimetsän, Kuurinmetsän, Henttaanmetsän sekä Kokinmetsän luontoalueet.


title: Espoon keskuspuisto

text: Muodoltaan Keskuspuisto muistuttaa rusettia. Finnoontien tuntumassa olevat Söderskogin pellot edustavat rusetin solmua, ja itäinen ja läntinen puisto sen silmukoita. Vuosien aikana Keskuspuiston ympäristön rakennuspaine on kuitenkin pienentänyt Keskuspuiston pinta-alaa ja muuttanut rusetin repaleiseksi. Tulevaisuudessa tarkoituksena onkin turvata Espoon keskuspuiston asema tärkeänä liikuntapaikkana lähiseudun asukkaille sekä korostaa sen luonto- ja kulttuuriarvoa kehittyvän yhteiskunnan puristuksessa.


title: Espoon keskuspuisto

text: Finnoontie halkaisee keskuspuiston kahtia. Keskuspuiston itäpuolella on puiston ahkerimmin käytetyt ulkoilureitit, ne johtavat Suvelasta ja Kuuriinniitystä Puolarmetsään, Olariin sekä Henttaaseen. Finnoontien länsipuolella olevan Keskuspuiston tärkein reitti kulkee Vanttilan ja Latokasken välillä.


title: Espoon keskuspuisto

text: Keskuspuistosta aloitettiin puhumaan yleiskaavoituksen ja seutusuunnittelun yhteydessä 1970-luvulla. Keskuspuiston kaavoitus ei kuitenkaan alkanut kuin vasta vuonna 1982, jolloin alue jaettiin kahteen osaan – Keskuspuisto I:een ja Keskuspuisto II:een. Valtuusto hyväksyi Keskuspuisto I:n osayleiskaavan vuonna 1996, jonka ympäristöministeriö vahvisti pääosin vuonna 1997. Lainvoiman ympäristöministeriön päätös sai vuonna 1999. Keskuspuisto II:n osayleiskaavan kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi vuonna 1993. Kaupunginhallitus puolestaan hyväksyi osayleiskaavan vuonna 2004, ja hallinto-oikeudelle suunnatun hylätyn valituksen jälkeen Keskuspuisto II:n osayleiskaava astui voimaan vuonna 2006.


title: Espoon keskuspuisto

text: Espoo oli vuonna 2012 maailman designpääkaupunki yhdessä Helsingin, Vantaan, Lahden ja Kauniaisen kanssa. Espoon ympäristökeskus juhlisti designpääkaupunkivuotta Rusetti – Espoon keskuspuisto -hankkeella. Rusetin avulla Keskuspuistoa tehtiin tunnetuksi lähiseudun asukkaille erinomaisena liikuntapaikkana ja arvokkaana luontokohteena. Yhdessä Laurea-ammattikorkeakoulun ja Omnia-ammattiopiston kanssa Espoon ympäristökeskus julisti opiskelijoille suunnatun logon ja luontoporttien suunnittelukilpailun, jonka ansiosta Keskuspuisto sai uuden ilmeen viittoihinsa sekä tärkeimmille sisääntuloreiteilleen. Omnian opiskelijat valmistivat ja pystyttivät ensimmäisen portin Sunaan kevään aikana. Kaiken kaikkiaan Keskuspuistoon pystytetään kymmenen luontoporttia, viisi pääporttia ja viisi sivuporttia, puiston sisäänkäynneille toivottamaan vierailijat tervetulleiksi. Designvuoden aikana Keskuspuistoon suunniteltiin lisäksi myös uusi luontopolku sekä puiston historiaa, luontoa ja liikuntamahdollisuuksia esittelevä esite. Keskuspuistossa järjestettiin myös paljon luontotapahtumia, talkoita ja retkiä koko perheelle. Espoon ympäristökeskuksen lisäksi Rusetti - Espoon keskuspuisto -hanketta olivat toteuttamassa Laurean ja Omnian Koulii -hanke, Ihmiset tekevät Suurpellon -hanke, virtavesien hoitoyhdistys Virho ry, kaupungin tekninen keskus sekä liikuntapalvelut.


title: Espoon keskuspuisto

text: Espoon keskuspuiston luonto on monipuolista ja se muodostaa ekologisesti tärkeän yhteyden mereltä Nuuksion järviylängöille. Valtaosa Keskuspuistosta on joko kallioselänteitä ja kuivia kankaita tai reheväkasvuisia lehto- ja korpimetsiä. Kortteet, saniaiset, vuokot, talvikit, alvet ja kämmekät ovat yleisiä alueen kasvilajeja. Puusto vaihtelee kookkaista kuusikoista ja kalliomänniköistä valoisiin rauduskoivu- ja tervaleppämetsiin. Keskuspuistosta löytyy myös niittyjä, ja umpeenkasvaneita peltoja sekä muutamia soita.


title: Espoon keskuspuisto

text: Keskuspuiston halki virtaamassa Finnoonpurossa elää taimenia. Harmaakallion läheisyydessä on liito-oravien levähdys- ja ruokailupaikkoja. Muuten Keskuspuiston eläimistö on perussuomalaista metsän lajistoa ilman harvinaisuuksia. Metsässä tavataan hirviä, jäniksiä, supikoiria, oravia ja harvemmin kettuja ja mäyriä. Alueella esiintyviä laululintuja ovat muiden muassa peippo, pajulintu, metsäkirvinen, punarinta, rastaat ja tiaiset. Muita alueen lintulajeja ovat muiden muassa pyy, lehtokurppa, palokärki ja pikkusieppo.


title: Espoon keskuspuisto

text: Sunan ja Mössenkärrin asuinalueiden välissä sijaitsevassa Ritvan metsässä on jopa 110 vuoden ikäistä puustoa vihreässä lehto-, kangas- ja korpimaisemassa. Ritvan metsä on 27 hehtaarin kokoinen perintömetsä, joka on perustettu Espoon ympäristöpäällikkö Ritva Veijosen muistoksi.


title: Espoon keskuspuisto

text: Mössenkärrin lammella on tavattu esimerkiksi mustakurkku-uikkua ja sen pohjoispuolella olevalla Mössenkäriin niityllä kasvaa useita niittylajeja. Mössenkärrin läheisyydessä on myös kaksi hiidenkirnua, jotka ovat syntyneet jääkauden jäätikköjen sulamisvesien pyörittäessä isoa kiveä paikoillaan synnyttäen kallioon symmetrisen ja sileäreunaisen kolon. Rönnängenin perinneniityllä kasvaa mesiangervoja ja ahomansikoita. Majkärrin suoalueella on useita kauniita ja luonnonmukaisia korpisuotyyppejä, joiden reunalla kulkee polku tutustumista varten. Kesällä valkoiset raatteen kukat valloittavat korpisuot ja loppukesällä ne väistyvät lakkojen tieltä.


title: Espoon keskuspuisto

text: Majkärrin itäpuolella on Lillträskbergetin luonnonsuojelualue, jossa jäkälät ja sammaleet peittävät kallioita ja kelot ja lahopuut ovat valloittaneet metsät. Lillträskbergetin pohjoispuolella sijaitseva Lillträskin sarasuo on muodostunut, kun muinainen merenlahti kuroutui järvialtaaksi noin 3 000 vuotta sitten ja alkoi sitten soistua. Lopullisesti järviallas kasvoi umpeen 1900-luvulla muodostaen Lillträskin sarasuon, toiselta nimeltään Henttaansuo, jolla esiintyy useita eri korpisuotyyppejä sekä saranevaa. Henttaansuolla kasvaa hirssisaraa, nevaimarretta ja korpialvejuurta, jotka ovat pääkaupunkiseudulla harvinaisia. Myös suon sammallajisto on hyvin ainutlaatuinen. Siellä kasvaa peräti 18 eri rahkasammallajia. Yli puolet Lillträskin sarasuosta on edelleen luonnontilassa. Majkärrin, Lillträskbergetin ja Lillträskin neva-alue onkin yksi Keskuspuiston arvokkaimmista luontokohteista luonnonsuojelun näkökulmasta.


title: Espoon keskuspuisto

text: Keskuspuistossa on lukuisia luontopolkuja ja ulkoilureittejä sekä 4,3 kilometrin pituinen kuntorata. Suunnistusta varten maastossa on 22 kiintorastia kymmenen kilometrin pituisen lenkin varrella.


title: Ruusujen sota

text: Ruusujen sota tai ruusujen sodat () on yhteisnimitys Lancasterin ja Yorkin sukujen välillä vuosina 1455–1485 käydyille monimutkaisille taisteluille Englannin kruunusta. Kaikkiaan sukujen kesken oli 18 sotilaallista yhteenottoa. Molemmat suvut olivat Plantagenetin suvun haaroja, joiden juuret ulottuivat Edvard III:een. Ruusujen sotaa edelsi satavuotinen sota, jonka päättyessä vuonna 1453 Englannin parlamentti oli poliittisesti heikko ja maan hallinto epäjärjestyksessä.


title: Ruusujen sota

text:
Nimitys ”ruusujen sota” on keksitty jälkikäteen, ja se tulee sukujen tunnusmerkeistä: Lancasterin punaisesta ja Yorkin valkoisesta ruususta. Lancaster-sukua kannatettiin pääosin maan pohjois- ja länsiosissa, kun taas York-suvun kannatus oli suurinta etelässä ja idässä. Ruusujen sota ei kuitenkaan juuri koskettanut väestön valtaosaa, vaan oli aateliston sisäistä valtakamppailua. Ruusujen sota oli tärkeimpiä tekijöitä aateliston vallan heikentymisessä, sillä ylhäisaatelisia kuoli taisteluissa suuret määrät. Jotkut aatelissuvut jopa sammuivat kokonaan. Se vahvisti Tudor-suvun asemaa ja keskusvaltaa. Tudor-suku yhdisti kilpailevat suvut, sillä Henrik VII polveutui äitinsä kautta Juhana Gentistä eli ensimmäisestä Lancasterin herttuasta. Tätä Beaufortin sukuhaaraa pidettiin kyseenalaisena valtaistuimelle, joten Henrik VII nai Yorkin Elisabetin ja varmisti näin jälkeläistensä olevan oikeutettuja valtaistuimelle. Punavalkoinen Tudorin ruusu symboloi Henrikin ja Elisabetin liittoa sekä ruusujen sodan loppumista.
Alla on yksinkertaistettu sukupuu Lancaster- ja York-suvuista.


title: Edvard I (Englanti)

text: Edvard I (17./18. kesäkuuta 1239 – 7. heinäkuuta 1307) oli Englannin kuningas vuosina 1272–1307. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Walesin valloittajana, Englannin juutalaisten karkottajana ja skottien pitämisestä kovin ottein Englannin ylivallan alla. Edvard I oli kärsimätön ja kunnianhimoinen hallitsija, joka kohteli kapinoitsijoita säälimättömästi. Pituutensa vuoksi hänet tunnetaan lisänimellä Pitkäsääri ().


title: Edvard I (Englanti)

text: Edvard I oli järjestyksessään jo neljäs samanniminen kuningas Englannissa.


title: Edvard I (Englanti)

text: Edvard syntyi Westminsterin palatsissa 17. tai 18. kesäkuuta 1239 kuningas Henrik III:n ja Eleonoora Provencelaisen vanhimpana lapsena. Vuodet 1239–1246 Edvardia hoitivat Hugh Giffard (Worcesterin piispan Godfrey Giffardin poika) ja tämän vaimo Sybil, joka oli kätilönä Edvardin synnytyksessä. Giffardin kuoltua Bartholomew Pecche korvasi tämän. Eräs nuorena Edvardille annetuista maista (vuonna 1249) oli Gascogne, mutta Henrik oli nimennyt Simon V de Montfortin vuotta aiemmin alueen kuninkaalliseksi käskynhaltijaksi, joten Edvardilla ei käytännössä ollut käskyvaltaa eikä tuloja alueelta.


title: Edvard I (Englanti)

text: Henrik III ja Kastilian hallitsija Alfonso X Viisas järjestivät Edvardin ensimmäisen avioliiton vuonna 1254. Edvard nai Eleonoora Kastilialaisen 1. marraskuuta 1254 Las Huelgasin luostarissa ja samalla Alfonso löi hänet ritariksi. Seuraavana vuonna aviopari palasi Englantiin.


title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1258 paronit pakottivat Henrikin hyväksymään niin sanotut Oxfordin sopimusehdot. 14. maaliskuuta 1259 Edvard teki liiton Gloucesterin jaarlin kanssa, joka oli ollut eräs Oxfordin sopimusehtojen tärkeimmistä alullepanijoista. Tämän vuoksi Edvard lähentyi uudistuksia odottavia paroneja ja 15. lokakuuta 1259 Edvard ilmoitti liittoutuneensa Simon de Montfortin kanssa ja kannattavansa paronien tavoitteita.


title: Edvard I (Englanti)

text: Pian tämän jälkeen Henrik lähti Ranskaan rauhanneuvotteluihin. Thomas Wykesin kronikka väittää, että Henrik sai tietää Edvardin yrittävän juonitella häntä vastaan ja kuningas palasi Lontooseen. Sen jälkeen Henrik pakotti Edvardin liittolaisten palauttamaan saamansa linnat ja Edvardin itsenäisyyttä rajoitettiin jyrkästi.


title: Edvard I (Englanti)

text: Seuraavien vuosien aikana vastakkainasettelu paronien ja kuninkaan välillä lisääntyi. Simon de Montfort joukkoineen valtasi suurimman osan kaakkoista Englantia vuonna 1263. Lewesin taistelussa 14. toukokuuta 1264 Henrik lyötiin ja otettiin vangiksi. De Montfortista tuli nyt väliaikainen hallitsija ja Henrik ja Edvard joutuivat kotiarestiin. Vain viisitoista kuukautta myöhemmin Edvard Pitkäsääri oli paennut vankeudesta ja johti kuningasmielisten joukot voittoon Eveshamin taistelussa 4. elokuuta 1265. Simon de Montfort sai surmansa taistelukentällä. Henrik eli viimeiset vuotensa nimellisenä hallitsijana, tosiasiallista valtaa käytti jo hänen poikansa Edvard.


title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1269 kardinaali Ottobono, paavin lähettiläs, saapui Englantiin ja pyysi prinssi Edvardia ja hänen veljeään Edmundia osallistumaan Ludvig IX:n mukana kahdeksannelle ristiretkelle. Pystyäkseen osallistumaan Edvard joutui lainaamaan rahaa runsaasti Ludvigilta ja ranskalaisilta. Oppineet kuten P.R. Cross ovat arvioineet Edvardin keränneen ja kuluttaneen lähes puoli miljoonaa livreä. Edvardin mukana lähti suhteellisen pieni joukko ritareita, luultavasti vain noin 230. Monet retkikunnan jäsenistä olivat Edvardin sukulaisia. Ristiretken alkuperäisenä tavoitteena oli mennä piiritetyn Akkon avuksi, mutta Ludvig oli suunnannut Tunisiaan. Edvardin saavuttua sinne Ludvig oli jo kuollut sairauteen. Suurin osa ranskalaisista joukoista palasi kotiin, mutta pieni osa heistä seurasi Edvardia Akkoon osallistuakseen yhdeksänteen ristiretkeen.


title: Edvard I (Englanti)

text: Lyhyen pysähdyksen Kyproksella jälkeen Edvard saapui Akkoon kolmentoista laivan kanssa. Akkossa olleessaan Edvard yritti solmia diplomaattisuhteet mongolien kanssa toivoen liittoa, jonka avulla lyödä Egyptin sulttaani Baibars. Ajatus ei kuitenkaan toteutunut.


title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1271 Kyproksen Hugo III saapui Pyhälle maalle mukanaan joukko ritareita. Vahvistusten saapuminen rohkaisi Edvardia hyökkäämään Ququnin kaupunkiin. Pian tämän jälkeen Edvard solmi kymmenen vuoden rauhansopimuksen Baibarsin kanssa. Jokseenkin samoihin aikoihin hänet yritettiin myös salamurhata. Saatuaan tiedon isänsä kuolemasta vuonna 1272 Edvard palasi Englantiin Euroopan hovien kautta kulkeneen huvipitoisen paluumatkan jälkeen vuonna 1274 ottaakseen vallan käsiinsä .


title: Edvard I (Englanti)

text: Yleisesti Edvardin ristiretki oli varsin merkityksetön ja antoi vain Akkolle kymmenen vuotta armonaikaa. Edvardin maineelle osallistuminen teki kuitenkin hyvää, ja jotkut vertasivat häntä jopa Rikhard Leijonamieleen.


title: Edvard I (Englanti)

text: Vahvistaakseen valtaansa Edvard aloitti laajat tutkimukset palauttaakseen lain ja oikeuden maahan. Ne paljastivatkin laajoja väärinkäytöksiä ja Edvard käynnisti laajat lainsäädäntöuudistukset .


title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1267 Montgomeryn rauhassa Llywelyn ap Gruffudd oli laajentanut Walesin alueita etelämmäksi ja saavuttanut Walesin prinssin arvonimen. Llywelyn ei kuitenkaan suostunut antamaan uskollisuuden valaa kuninkaalle, joten tämä päätti käyttää voimakeinoja hänen alistamisekseen. Edvard kieltäytyi hyväksymästä isänsä tekemää rauhaa ja palkkasi vuonna 1275 merirosvot kaappaamaan Eleonoora de Montfortin, Simon de Montfortin ainoan tyttären. Tämä oli matkalla Ranskasta (jossa oli ollut maanpaossa) Walesiin naidakseen Llywelynin. Vuonna 1276–1277 Edvard kävi ensimmäisen sotaretkensä Walesin prinssiä vastaan. Llywelyn vangittiin Snowdonian vuorilla. Seuranneessa Aberconwyn rauhassa Eleonoora vapautettiin ja Llywelynin sallittiin mennä naimisiin hänen kanssaan. Loistava hääseremonia pidettiin Worcesterin tuomiokirkossa ja Edvard vastasi kuluista. Llywelyn sai pitää Walesin prinssin arvonsa, mutta maa-alueista hänelle jätettiin vain pieni pala Gwyneddia.


title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1282 Llywelynin nuorempi veli Dafydd ap Gruffydd aloitti kapinan. Llywelyn kuoli pian tämän jälkeen. Sitten Edvard tuhosi jäljelle jääneen vastarinnan, kaapaten, brutaalisti kiduttaen ja teloittaen Dafyddin seuraavana vuonna. Suojellakseen valloitustaan hän rakennutti massiivisia kivilinnoja ympäri Walesia. Näistä Caernarfonin, Beaumarisin ja Harlechin linnat ovat säilyneet nykypäiviin. Rhuddlanin asetuksella vuonna 1284 Walesista tuli osa Englantia. Vuonna 1301 Edvard I nimitti vanhimman poikansa Walesin prinssiksi, ja arvonimi on siitä lähtien ollut Englannin kuninkaan vanhimmalla pojalla.


title: Edvard I (Englanti)

text: Walesin jälkeen Edvard I:n mielenkiinto suuntautui Skotlantiin. Vuonna 1286 Skotlannin kuningas Aleksanteri III kuoli ja jätti perijäkseen vasta kolmevuotiaan tyttärentyttärensä Margareetan, joka oli Aleksanterin tyttären ja Norjan kuninkaan lapsi. Edvardilla oli suunnitelma Margareetan naittamiseksi pojalleen, mutta tämä kuoli matkallaan Norjasta Skotlantiin. Kolmetoista aatelista vaati tämän jälkeen Skotlannin kruunua itselleen. Välttääkseen sisällissodan ja Englannin hyökkäyksen Edvardin annettiin valita kruununperimyksestä ja tämä valitsi Skotlannin kuninkaaksi marraskuussa 1292 John Balliolin. Edvard vaati Balliolilta uskollisuudenvalaa ja teki selväksi, että halusi tämän sotilaallista ja taloudellista tukea Ranskaa vastaan. Tämä oli liikaa Balliolille, joka solmi neuvonantajiensa taivuttelemana liiton Ranskan kanssa ja aloitti sodan. Edvard kokosi suuren armeijan ja marssi Skotlantiin tuhoten muun muassa Berwick-upon-Tweedin kaupungin ja valloittaen Dunbarin ja Edinburghin. Niin sanottu Sconen kivi (”kohtalon kivi”) eli hietakivi, jolla skottihallitsijat oli kruunattu 800-luvulta asti, vietiin Sconen palatsista Westminster Abbeyyn Englantiin. Kivi asetettiin Edvardin valtaistuimen, jolla kaikki myöhemmät Englannin hallitsijat on kruunattu, alle, jossa se oli aina vuoteen 1996.


title: Edvard I (Englanti)

text: Skotlantilaisten kapinat kuitenkin jatkuivat yli Edvardin valtakauden. Kuninkaalle tuotti päänvaivaa erityisesti itsenäisyystaistelija William Wallace, mutta hän voitti tämän Falkirkin taistelussa 1298. Oltuaan yhdeksän vuotta leskenä, Edvard meni vuonna 1299 naimisiin Ranskan Filip III:n tyttären Margareetan kanssa. Edvard jatkoi hyökkäyksillä Skotlantiin vuosina 1300, 1301, 1303 ja 1304. Wallace saatiin kuitenkin vangiksi vasta 1305 ja teloitettiin 23. elokuuta 1305. Vuotta myöhemmin toinen skottisankari Robert Bruce antoi St. Andrewin piispan kruunata itsensä Skotlannin kuninkaaksi. Vaikka Edvard ensin löikin Brucen, vuonna 1307 tämä kokosi joukkonsa, ja Edvard kuoli sairauden heikentämänä 7. heinäkuuta 1307 Burgh-on-Sandsissa ennen kuin sai Skotlannin täysin liitetyksi Englantiin. Vastoin toiveitaan hänet haudattiin Westminster Abbeyhin. Hänet haudattiin lyijyarkussa. Edvardin toive oli, että lyijyarkku vaihdettaisiin kultaiseen vasta kun Skotlanti olisi kokonaan valloitettu ja liitetty Englannin kuningaskuntaan. Tämä tapahtui vuonna 1707, mutta vielä nykyään Edvard I:n jäännökset ovat lyijyarkussa. Hänen poikansa Edvard II seurasi isäänsä valtaistuimella.


title: Edvard I (Englanti)

text: Rahoittaakseen Walesin sotaretket Edvard I alkoi verottaa raskaasti juutalaisia rahanlainaajia. Juutalaiset köyhtyivät ja menettivät uuden pankkijärjestelmän myötä yleisen ”käyttökelpoisuutensa”, mikä johti antisemitismin lisääntymiseen. Lopulta Edvard I kielsi koron ottamisen kokonaan ja aloitti suoranaiset juutalaisvainot. Vuonna 1274 juutalaiset pakotettiin kantamaan keltaista merkkiä, ja noin 300 johtavien juutalaisperheiden päämiestä teloitettiin Lontoon Towerissa. Vuonna 1290 Edvard I hääti juutalaiset kokonaan Englannista.


title: Anni

text: Anni on suomalainen naisen etunimi, joka on muunnelma nimestä Anna. Annin nimipäivää vietetään 9. joulukuuta yhdessä Annan, Annen, Anun, Annelin, Annikin, Annikan ja Annukan kanssa. Suomenkieliseen almanakkaan Anni on otettu 1950 ja ruotsinkieliseen 1989. Suomessa Anni-nimisiä on vuoden 2016 joulukuuhun mennessä rekisteröity 28 863.


title: Edvard II

text: Edvard II (25. huhtikuuta 1284 Caernarfonin linna – 21. syyskuuta 1327?) oli Englannin kuningas vuosina 1307–1327. Hän oli kuningas Edvard I:n poika ja ensimmäinen Walesin prinssi. Koska hän ei piitannut aatelistosta vaan alempiarvoisista suosikeistaan, hänet valtakauttaan leimasivat sisäpoliittiset levottomuudet, jotka lopulta johtivat kuninkaan syrjäyttämiseen ja murhaan.


title: Edvard II

text: Edvard II oli kuningas Edvard I:n ja Eleonoora Kastilialaisen viimeinen, viidestoista lapsi. Kaikki Edvardia vanhemmat poikalapset kuolivat hyvin nuorina. Edvardin ainoa elossa ollut veli Alfonso kuoli muutama kuukausi Edvardin syntymän jälkeen, mikä teki nuorimmasta, Edvardista kruununperijän. Edvard II oli ensimmäinen englantilainen, joka sai Walesin prinssin arvonimen. Nimitys tapahtui 7. helmikuuta 1301.


title: Edvard II

text: Edvard I, joka tunnettiin sotilaallisista saavutuksistaan, halusi opettaa pojalleen sodankäynti- ja valtiomiestaitoja jo lapsuudesta lähtien, mutta nuorempi Edvard oli enemmän kiinnostunut veneilystä ja käsityötaidoista. Prinssi otti kyllä osaa useisiin isänsä Skotlannin-sotaretkiin. Kuninkaan mielestä ongelmat johtuivat Piers Gavestonista, gascognelaisesta ritarista, jonka on arveltu olleen prinssin rakastaja. Kuningas karkotti Gavestonin maanpakoon Ranskaan, mutta kun Edvard I kuoli 7. heinäkuuta 1307, Edvard II kutsui ensi töikseen Gavestonin takaisin. Gavestonin vihamiehet teloittivat hänet vuonna 1312.


title: Edvard II

text: Vaikka Edvard II oli fyysisesti yhtä vaikuttava kuin isänsä, nuoremmalta Edvardilta puuttui vallan- ja kunnianhimo. Hän oli kiinnostuneempi viihteestä, urheilusta ja käsityötaitojen harjoittamisesta. Edvard II:n lapsuutta ja nuoruutta hallitsi dominoiva isä, joka jätti nuorelle Edvardille hyvin vähän itseluottamusta.


title: Edvard II

text: Valtakauden alussa Gaveston toimi Englannin sijaishallitsijana, kun Edvard matkusti Ranskaan, jossa hän nai 25. tammikuuta 1308 kuningas Filip IV:n tyttären Isabellan. Isabella oli kolmen Ranskan kuninkaan sisko. Avioliitto oli tuomittu epäonnistumaan alusta alkaen. Edvard laiminlöi vaimoaan viettämällä suuren osan ajastaan hyvien ystäviensä kanssa yrittäen vahvistaa valtaansa. Avioliitosta syntyi kaikesta huolimatta kaksi poikaa: Edvard (1312–1377), josta oli tuleva seuraava kuningas Edvard III, ja Juhana Elthamilainen (1316–1336), Cornwallin jaarli. Heille syntyi myös kaksi tytärtä, Eleanoora Woodstockilainen (1318–1355) ja Johanna Towerilainen (tunnettu nimellä Johanna Englantilainen, 1321–1362). Edvardilla oli myös ainakin yksi avioton poika, Adam FitzRoy, joka oli isänsä mukana Skotlannin sotaretkillä vuonna 1312.


title: Edvard II

text: Skotlannin Robert Bruce valloitti vääjäämättä Edvardilta takaisin Edvard I:n valtaamia alueita. Kesäkuussa 1314 Edvard johti suuren armeijan Skotlantiin pelastamaan Stirlingin linnaa, jota Robert Bruce miehineen piiritti. Bruce kuitenkin löi Edvardin kurittomat ja huonosti johdetut joukot täysin Bannockburnin taistelussa 24. kesäkuuta. Tästä eteenpäin Bruce oli varma asemastaan skottien kuninkaana ja kosti Edvard I:n teot tuhoamalla Englannin pohjoiset kreivikunnat. Tämä varmisti, että Englannin ja Skotlannin välinen sota jatkui vielä seuraavat 300 vuotta.


title: Edvard II

text: Edvard II:n häpeällinen tappio teki hänet aiempaa riippuvaisemmaksi paroneistaan. Lancasterin jaarlilla Thomasilla oli nyt mahdollisuus pelastaa Englanti kuninkaan kyvyttömyyden seurauksilta. Hän oli osoittanut tiettyä taitoa oppositiojohtajana, mutta häneltä puuttui edellisten paronijohtajien, kuten Simon de Montfortin, luovuus ja johtajan ominaisuudet. Thomas oli "de facto" johtaja, koska hän oli vaurain paroneista, ei kyvykkyytensä vuoksi. Hän halusi pitää Edvardin heikkona ja epäiltiin jopa Thomaksen tehneen salaisen liiton Brucen kanssa.


title: Edvard II

text: Kuten keskiajan paronien kapinoissa usein tapahtui, oppositio jakautui keskenään kilpaileviin ryhmiin. Pembroken jaarlin Aymer de Valencen johtama ryhmä vihasi Lancasterin jaarlia niin paljon, että kannatti kuningasta. He eivät halunneet paluuta hallintojärjestelmään, joka vallitsi Montfortin kaapattua Henrik III:n. Nämä ongelmat yhdessä johtivat siihen, että vuonna 1318 Edvardille palautettiin osa hänen käskyvallastaan. Kaikesta huolimatta kuningas kuitenkin vihasi Aymeria lähes yhtä paljon kuin Thomasia ja löysi tilalle nyt kelvollisen neuvonantajan Winchesterin jaarlista Hugh le Despenserista, paronista, jolla oli paljon kokemusta.


title: Edvard II

text: Hugh le Despenserin pojasta Hugh le Despenser nuoremmasta tuli kuninkaan henkilökohtainen ystävä ja suojatti, murhatun Gavestonin tilalle. Paronien raivo Despenseriä kohtaan oli yhtä kiivasta kuin aiempaa suosikkiakin vastaan. Paronit olivat närkästyneitä isän ja pojan saamista etuuksista, erityisesti kun nuorempi Despenser sai vaimonsa Eleanor de Claren mukana Gloucesterin kreivikunnan, Glamorganin ja muita alueita.