title: Turrican

text: Pelisarjan kehittäjä Manfred Trenz julkaisi NES:lle "Super Turrican" -pelin vuonna 1992, mutta yhteyttä näillä peleillä ei ollut.


title: Jyväskylä Sinfonia

text:
Jyväskylä Sinfonia on 38 muusikosta koostuva Jyväskylän kaupunginorkesteri, jonka perusti Jyväskylän Orkesteriyhdistys vuonna 1955 .
Orkesteri kunnallistettiin vuonna 1965 ja vuodesta 1988 alkaen orkesteri toimi osakeyhtiönä aina vuoteen 1999 asti, jolloin se kunnallistettiin toisen kerran.
Orkesterin ylikapellimestarina on toiminut vuoden 2014 alusta lähtien Ville Matvejeff (s. 1986).


title: Jyväskylä Sinfonia

text:
Jyväskylä Sinfonia konsertoi pääasiallisesti keskiviikkoiltaisin Jyväskylän teatteritalossa; kirkkokonserttien tapahtumapaikkana on puolestaan Taulumäen kirkko. Vuosittaisia kamarikonsertteja kuullaan
vaihtelevissa paikoissa, kuten Jyväskylän kaupungintalolla, Kuokkalan kirkossa
sekä Aalto-salilla. Jyväskylä Sinfonia soittaa myös joka toinen vuosi
Keski-Suomen Alueoopperan orkesterina.


title: Jyväskylä Sinfonia

text:
Jyväskylä Sinfonia
konsertoi Suomessa aktiivisesti myös kotikaupunkinsa sekä -maakuntansa ulkopuolella.
Jokakesäiset festivaalivierailut ovat viime aikoina vieneet orkesterin mm.
Turun Musiikkijuhlille yhdessä tenori Jonas Kaufmannin ja maestro Jochen
Riederin kanssa, Jyväskylän Kesään, Sysmän Suvisoittoon ja sekä kansainvälisen
Jorma Panula -kapellimestarikilpailun orkesteriksi Vaasaan. Myös ulkomaan kiertueet kuuluvat orkesterin
toimintaan; 2000-luvulla orkesteri on konsertoinut niin Espanjassa, Ranskassa,
Norjassa kuin Japanissakin.


title: Jyväskylä Sinfonia

text:
Jyväskylä Sinfonia on tehnyt runsaasti
levytyksiä, joista menestynein on lähes 80 000 kappaletta myynyt ”Lauluja
merelle”, solistinaan Karita Mattila. Vuonna 1998 julkaistun levyn sävellykset
ovat Lasse Mårtensonin käsialaa. Orkesterin diskografia sisältää lähes 40
levytystä Naxos-, Ondine-, Finlandia Records - sekä Fazer Records
-levy-yhtiöille. Viimeisimmät levyt sisältävät muun muassa Felix Mendelssohnin
viulukonsertot kiinalaistähti Tianwa Yangin kanssa, napolilaissäveltäjä
Domenico Cimarosan ooppera-alkusoittoja 1700-luvulta sekä Peteris Vasksin
huilukonserton maailmanensilevytyksen.


title: Jyväskylä Sinfonia

text:
Viime vuonna julkaistiin Aulis Sallisen 80-vuotisjuhlavuoden kunniaksi tupla-cd Sallisen Chamber Music -sarjasta yhdessä pianisti Ralf Gothónin, sellisti Arto Noraksen
ja jousikvartetti Meta4:n kanssa. Viimeisin, jo platinaa myynyt levy yhdessä baritoni Waltteri Torikan kanssa sisältää viihdemaailman klassikoita tuorein sovituksin.


title: Valjakkoajo

text: Valjakkoajo on hevosurheilulaji, jossa kilpaillaan ajaen yhden tai useamman hevosen tai ponin valjakoilla. Kilpailuissa ajetaan koulu-, tarkkuus- ja kestävyysosuuksia. Suomessa kilpaillaan yksilö- ja parivaljakoilla, muualla maailmassa myös suuremmilla valjakoilla. Valjakkoajossa hevoset vetävät vaunuja, joista käsin ajaja (kuski) ohjaa niitä ohjien, piiskan ja äänen avulla. Vaikkei valjakkoajossa olekaan kyse ratsastuksesta, laji toimii ratsastusurheilun kansainvälisen kattojärjestön ja esimerkiksi Suomessa Suomen Ratsastajainliiton alaisuudessa.


title: Valjakkoajo

text: Valjakkoajoon tarvitaan ainakin yhden ajohevosen lisäksi vaunut, valjaat, kuski eli ajaja sekä niin kutsuttu groomi eli avustaja. Groomin mukanaolo on pakollinen kilpailutilanteissa. Groomin tehtävä on tasapainottaa vaunuja tiukoissa kaarteissa. Groomi ei saa koskea hevosten ohjiin tai kuolaimiin, ajopiiskaan tai jarruun, ja saa tarvittaessa pidellä hevosia ainoastaan poskihihnoista.


title: Valjakkoajo

text: Valjakkokilpailuissa tarkkuus- ja koulukokeessa pyritään tyylikkäisiin ja nostalgisia tunteita herättäviin asu- ja vaunukokonaisuuksiin. Valjaiden ja vaunujen tulisi sointua hyvin yhteen ja mukailla jotakin tiettyä aikaa, esimerkiksi 1800-luvun loppupuolta. Ajurin ja groomin tulisi pukeutua vaunujen aikakauden hengessä. Entisöidyt kiesit ovatkin usein käytössä kilpailijoilla näyttävyytensä ansiosta. Vaunuissa tulee koulu- ja tarkkuuskokeen aikana olla kiinnitettynä lamput tai ajolyhdyt. Maratonkokeeseen vaunut valitaan teknisten ominaisuuksien perusteella. Niiden tulisi olla helposti käännettävissä sekä pidettävissä tasapainossa radan kaarteissa, ja painopisteen tulee olla mahdollisimman lähellä maata.


title: Valjakkoajo

text: Yhden hevosen valjakoita kutsutaan "yksikkövaljakoiksi". Kun hevosia on useita, kaksi hevosta valjastetaan tavallisesti rinnakkain "parivaljakoksi" (harvemmin "tandemvaljakoksi" eli peräkkäin), "nelivaljakossa" puolestaan kaksi hevosta valjastetaan aina perättäisiksi pareiksi.


title: Valjakkoajo

text: Valjakkoajoon käytetään lähinnä puoliverisiä ja erityisiä ajohevosrotuja, Suomessa paljon myös suomenhevosia. Myös poneja käytetään, ja ajaminen onkin sopiva käyttötapa vaikkapa pikkuponille, joka on ratsuna jäänyt omistajalleen liian pieneksi.


title: Valjakkoajo

text: Tyypillisiin valjakkoajokilpailuihin kuuluu kolme osakoetta tai joitakin alla mainituista kokeista yksittäisinä tai yhdistelminä. Kansallisen tai kansainvälisen tason kilpailuun kuuluu kaikki kolme osakoetta. Valjakkokilpailut ovat yleensä kolmipäiväisiä, jolloin ajetaan yksi koe päivässä. Kilpailu muistuttaa rakenteeltaan kenttäkilpailua.


title: Valjakkoajo

text: Kilpailuihin kuuluvat kokeet:


title: Valjakkoajo

text: Valjakkoajokilpailuihin osallistuvan hevosen tai ponin tulee olla aluetasolla vähintään 4-vuotias ja kansallisella tasolla vähintään 5-vuotias. Kansainvälisissä kilpailuissa hevosen tai ponin tulee olla vähintään 6-vuotias.


title: Valjakkoajo

text: Koulukokeessa valjakko suorittaa tietyn etukäteen opetellun ohjelman 80 x 40 metrin kentällä tuomareiden arvostellessa muun muassa kuskin tarkkuutta ja hevosten liikkeitä. Hyvien liikkeidensä ansiosta monia entisiä kouluhevosia opetetaan valjakkoajoon. Tuomarit antavat 1–10 pistettä jokaisesta esitetystä liikkeestä. Pisteiden enimmäismäärä on yleensä 160. Mikäli ohjelmasta on mahdollista saada yli 160 pistettä, kerrotaan pistemäärä pöytäkirjassa ilmoitetulla kertoimella. Tämä antaa tasavertaisen tuloksen verrattaessa muihin ohjelmiin. Ohjelmaan kuuluu yleensä voltteja, peruutuksia, kahdeksikkoja ja kiemurauria, joita esitetään käynnissä ja ravissa. Vaativissa ja vaikeissa luokissa ohjelmiin kuuluu myös yhdellä kädellä ajamista sekä laukkaa.


title: Valjakkoajo

text: Kestävyyskoe ajetaan usean kilometrin pituisella maastoradalla. Normaaleissa kilpailuissa kestävyyskoe jaetaan kolmeen osaan (a, d, e). A-osuudella askellaji on vapaa, joskin kuskit päätyvät yleensä raviin. Seuraavana on osista lyhyin, noin kilometrin pituinen d-osuus, jossa askellajina on käynti. Tämän osuuden jälkeen on pakollinen eläinlääkärin tarkastus, jossa hevosten kunto tarkastetaan. Tarkastuksen läpäisseet valjakot lähtevät viimeiselle eli e-osuudelle. Tämä osuus sisältää esteitä, joista valjakon on suoriuduttava esimerkiksi kiertämällä. Esteinä on usein puunrunkoja, kiviä ja portteja. Kuski on tutustunut rataan etukäteen ja valinnut sopivimman reitin kiertämiselle. Virhepisteitä voi saada esimerkiksi esteiden virheellisestä ohittamisesta, estealueella vietetyistä liikasekunneista, enimmäisajan ylityksestä ja vaunujen kaatumisesta. Alle 14-vuotiaat eivät saa ajaa maasto-osuutta, jos rataan kuuluu yleisillä teillä ajoa.


title: Valjakkoajo

text: Tarkkuuskoe suoritetaan kentällä, joka voi olla hiekka- tai nurmipohjainen. Kokeessa on korkeintaan 20 estettä. Esteinä voi olla puomikujia ja siltoja. Esteissä on keiloja, joiden päällä on liikkuva pallo: jos pallo putoaa, valjakko saa kolme virhepistettä. Virheitä saa myös enimmäisajan ylityksestä.


title: Valjakkoajo

text: Valjakkotarkastus on yleinen ulkomailla ja Suomen noviisiluokissa. Siinä tuomarit arvostelevat hevosten yleiskuntoa, vaunujen siisteyttä sekä kuskin ja groomin asusteita. Asujen tulisi mukailla toisiaan sekä sopia yhteen vaunujen ja valjaiden kanssa.


title: Valjakkoajo

text: Suomessa valjakkoajo on uudehko urheilulaji, joka lähti käyntiin 1980-luvulla. Lajin toi Suomeen Savijärven kartanon isäntä Rolf Simonsén. Menestystä suomalaiset ovat saavuttaneet sitäkin enemmän: suomalainen Arja Mikkonen voitti yksikkövaljakoiden maailmanmestaruuden 1998 hevosella SG Oberon, ja Suomen joukkue saavutti joukkuehopeaa yksikkövaljakoiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2002 (mukana myös yksi suomenhevonen) ja 2004. Vuoden 2000 kisat Yhdysvalloissa peruutettiin Länsi-Niilin viruksen esiintymisen vuoksi. Muita tunnettuja suomalaisia valjakkokuskeja ovat muiden muassa Ben Simonsén, Fredrik Von Schantz, Charlotta Turku ja Heidi Sinda.


title: Hatchback

text: Hatchback on henkilöauton korimalli, jossa tavaratilan luukku ulottuu yleensä katon reunasta alas puskuriin ja takaikkuna on osa luukkua. Suomessa siitä on epävirallisesti auton muodosta riippuen käytetty nimiä viistoperä ja pystyperä.


title: Hatchback

text: Liftback on hatchbackin muunnelma, jonka muotoilu muistuttaa sedania tai fastbackia, mutta takaluukku ulottuu kuitenkin kattoon saakka ja sisältää takaikkunan. Nykyään termiä käytetään vähemmän, mutta aiemmin esimerkiksi Toyota Corollasta oli sekä liftback- että hatchback-versiot.


title: Hatchback

text: Yksi liftback-tyylin uranuurtajista, autonvalmistaja Saab, esitteli ensimmäisen liftback-mallinsa vuonna 1974. Kyseessä oli Saab 99 -malli, ja erottaakseen sen jo markkinoilla olleista sedanista ja sedan-pohjaisesta coupésta Saab nimesi sen combi coupéksi. Tarkoituksena oli korostaa auton farmarimaista käytännöllisyyttä ja coupémaista urheilullisuutta.


title: Beagle

text:
Beagle luotiin Englannissa 1600-luvulla risteyttämällä pieniä englanninkettukoiria tai jäniskoiria vanhojen englantilaisten
metsästyskoirien kanssa.


title: Beagle

text: Beaglen ihannekorkeus on 33–40 cm. Ruumiinmuodoltaan rotu on vankka ja hivenen korkeuttaan pidempi. Kallo on kaareva ja leveähkö. Kuono ja kallo ovat yhtä pitkät. Korvat ovat suuret ja riippuvat poskenmyötäisinä. Häntä on pystyssä, vahva ja kiinnittynyt korkealle. Hännänpää on aina valkoinen. Karva on tiheää, lyhyttä ja hyvin säänkestävää. Kaikki värit hyväksytään paitsi maksanruskea, mutta yleisin on kuitenkin musta-ruskea-valkoinen. Silmät ovat suuret ja melko kaukana toisistaan, ilme lempeä. Silmien väri on ruskea tai pähkinänruskea.


title: Beagle

text: Beaglet ovat aktiivisia metsästyskoiria, jotka vaativat paljon liikuntaa ja aktiviteettiä. Perusluonteeltaan beaglet ovat älykkäitä ja lempeitä. Ne ovat myös itsenäisiä ja jopa itsepäisiä. Haukkuherkkyyttä esiintyy. Beagle sopii ensimmäiseksi koiraksi lempeän luonteensa takia, mutta se vaatii silti johdonmukaisen koulutuksen. Ne oppivat helposti pahoja tapoja, joita voi olla hankala kouluttaa pois. On myös sanonta "saadaksesi hyvän beaglen, sinun pitää olla ovelampi kuin beagle". Beaglet ovat silti uskollisia koko perheen koiria. Ne tulevat erinomaisesti toisten koirien ja ihmisten kanssa toimeen ajuetaustansa takia. Suomen beagleista on 90% metsästyskäytössä, mutta ne sopivat myös seurakoiriksi aktiiviseen ja liikkuvaan kotiin. Rotu on jakautunut kahtia metsästys- ja näyttelylinjaan. Erityisesti Englannissa "näyttelybeaglet" ja "metsästysbeaglet" ovat kuin kaksi eri rotua. Toisaalta jotkut näyttelybeaglet ovat yllättäneet isäntänsä menestymällä metsästyksessä yhtä hyvin kuin metsästysbeaglet. Beaglen kanssa voi harrastaa lähes kaikkia mahdollisia koiraharrastuksia. On olemassa myös kääpiökokoisia beaglejä, mutta ne ovat todella harvinaisia. Beaglet rakastavat toimintaa omistajansa kanssa ja kiintymys ihmiseen kasvaa.


title: Beagle

text:
Beaglen epävirallista kääpiömuunnosta kutsutaan usein nimellä "pocket beagle". Muunnoksen ainut ero tavalliseen on pienempi koko: sen säkäkorkeus on vain 25 cm. Pocket beagle oli ennen vanhaan aatelisten metsästyskoira.
Englannissa varsinkin yläluokan huvina oli kettujen ja jänisten metsästys. Pienikokoinen beagle oli erityisen hyvä jänisten metsästyksessä. Metsästäessään se on sitkeä ja periksi antamaton. Beagle on mahdollisesti vanhin brittiläinen koirarotu. Se sopii metsästämään erinomaisesti myös itsekseen, ilman ajuetta.


title: The Viper Room

text: The Viper Room on Los Angelesin Sunset Boulevardilla sijaitseva vuonna 1993 perustettu yökerho. Samoissa tiloissa aiemmin toiminut Melody Room -niminen jazzbaari tunnettiin 1900-luvun alkupuolella gangstereiden kantapaikkana. 1960-luvulle tultaessa siitä tuli hippien suosima baari. 1970- ja 1980-luvuilla tiloissa toimi The Central -yökerho, jonka näyttelijä Johnny Depp ja muusikko Chuck Weiss ostivat 1990-luvun alussa. Uudet omistajat antoivat sille nimen "The Viper Room", joka viittaa marihuanan polttajaa tarkoittavaan vanhaan slangisanaan "viper".


title: The Viper Room

text: "The Viper Room" on ulkoa täysin mustaksi maalattu yksinkertainen rakennus. "The Viper Roomissa" esiintyivät niin aloittelevat bändit kuin isot nimet kuten Red Hot Chili Peppers, Rolling Stones ja Johnny Cash (usein salanimillä), stripparit, kirjailijat ja jazz-laulajat. 1990-luvulla "The Viper Room" nousi yhdeksi Los Angelesin suosituimmista yökerhoista.


title: The Viper Room

text: "The Viper Room" on niittänyt alusta alkaen myös kyseenalaista mainetta. Vuonna 1993 näyttelijä River Phoenix menehtyi klubin edessä huumeiden yliannostukseen. Rocktähti Tommy Lee pidätettiin paparazzin pahoinpitelystä klubin edessä.


title: The Viper Room

text: Myöhemmin Johnny Depp ja toinen omistaja Anthony Fox menivät oikeuteen, sillä Fox väitti Deppin rikkovan sopimuksia. Fox katosi kuitenkin ennen oikeuden päätöstä mystisesti. Depp myi oman osuutensa klubista Foxin tyttärelle vuonna 2004.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Hiiriä ja ihmisiä () on yhdysvaltalaisen John Steinbeckin vuonna 1937 julkaistu pienoisromaani.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Kirja kertoo kahden työmiehen, Georgen ja Lennien, tarinan 1930-luvun laman aikana. Lennie on vaikeasti kehitysvammainen. Kirjan tapahtumapaikkana on maatila muutaman kilometrin päästä Soledadista ("soledad" on espanjaa ja tarkoittaa yksinäisyyttä).


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Steinbeck muokkasi tarinasta myös näytelmän, joka sai New York Drama Critics’ Circlen palkinnon vuonna 1938. Lewis Milestone ohjasi tarinasta elokuvan vuonna 1939 ja Gary Sinise vuonna 1992.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: George ja hänelle huolehdittavaksi uskottu Lennie ovat paenneet maatilalta Weedsissä ja matkanneet bussilla Salinas Valleyhin. Lennie on vaikeasti kehitysvammainen. Ulkoisesti hänessä ei ole mitään epänormaalia ja lihaksiltaan hän on erittäin voimakas, mutta henkisesti hän on jäänyt pikkulapsen tasolle. George taas on tavallinen työmies, jonka unelmat eivät ole kovin suuria. Lennien mieliksi George kuitenkin kertoo, kuinka he vielä joku päivä ostavat oman maatilan ja pitävät siellä kaneja.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Seuraavana päivänä he saapuvat tilalle, jonka johtaja saa tietää Lennien yksinkertaisuudesta. George saa kuitenkin hänet palkkaamaan heidät kertomalla kuinka hyvä ja voimakas työntekijä Lennie on. Samassa esitellään myös johtajan poika, Curley, joka ottaa Lennien heti hampaisiinsa. Muut paikan työntekijät pitävät uusista tulokkaista, ja Lennie ystävystyykin toisen yksinäisen miehen, tilan tallipojan, afroamerikkalaisen Crooksin kanssa.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Kaikki sujuu kohtalaisen hyvin, kunnes Curleyn vaimo ja Lennie ovat ladossa yhtä aikaa. Nainen yrittää vietellä Lennien ja pyytää tätä silittämään hiuksiaan. Lennie innostuu liikaa eikä anna naisen lähteä pois. Hän suuttuu naiselle, koska tämä ei ole hiljaa, ja voimiaan ymmärtämättömänä tappaa hänet. Curley saa tietää ja aloittaa ajojahdin. Se päättyy, kun George säälistä ampuu Lennien tietäen, että Curley saadessaan Lennien kiinni kiduttaisi tämän hengiltä.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Lennie on valtavan kokoinen, yksinkertainen, hidas ja lapsenmielinen mies, joka ei välitä muusta kuin eläimistä, erityisesti kaneista, ja Georgesta. Hän on hyvin rauhallinen, mutta hätääntyessään hän ei osaa ottaa huomioon omia voimiaan. Lennien täti piti hänestä huolta, mutta tämän kuoltua George otti Lennien huolehdittavakseen. Yksin Lennie olisi täysin avuton eikä pystyisi huolehtimaan itsestään, saatikka sitten lemmikikseen metsästämistään hiiristä ja muista pienistä eläimistä.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: George on pieni ja ovela työmies. Hän leikkii ajatuksella, että ilman Lennietä hän eläisi yksinkertaista elämää, työskentelisi maatiloilla, ansaitsisi rahaa ja tuhlaisi ne baareissa ja ilotaloissa. Toisaalta hän kuitenkin ymmärtää haaveilujensa pinnallisuuden ja sen, että hänellä on tärkeämpi tehtävä; Lennie ei pärjäisi yksin ja George on hänelle kaikki kaikessa. Georgen toiminnasta on helppo huomata kuitenkin myös katkeruus: kun Lennie on kaiken aikaa riippana, hän ei voi elää normaalia elämää.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Curley on kirjan antagonisti, niin sanottu paha mies, jota kaikki muut miehet vihaavat. Hänen vaimonsa suostui naimisiin vain rahan takia, eikä ollenkaan pidä itse miehestä. Kun George ja Lennie saapuvat tilalle Curley ottaa tehtäväkseen pitää huolta siitä, että Lenniellä olisi mahdollisimman kurjaa. Hän vihaa Lennietä erityisesti kokonsa takia. Curley kärsii Napoleon-kompleksista eikä voi sietää kookkaita miehiä. Kun hän saa tietää vaimonsa kuolemasta, hän ei jää suremaan, vaan aloittaa ajojahdin julistaen kärsimystä Lennielle. Hän uhkaa ampua Lennietä mahaan, jotta tämä kärsisi mahdollisimman pitkään.


title: Hiiriä ja ihmisiä

text: Curleyn vaimo on teoksen ainut nainen. Hänen nimeänsä ei kuitenkaan koskaan mainita. Nainen on tyytymätön elämäänsä ja kertoo Lennielle, kuinka hänestä olisi voinut tulla filmitähti, mutta se ei onnistunut. Hän meni naimisiin Curleyn kanssa saadakseen taloudellisesti turvatun elämän. Hän lähestyy Lennietä saadakseen huomiota, jota hän ei saa aviomieheltään, mutta Lennie ei ymmärrä tätä ja vahingossa tappaa hänet.


title: Roborovskinkääpiöhamsteri

text: Roborovskinkääpiöhamsteri ("Phodopus roborovskii") on Mongolian ja Pohjois-Kiinan ruohikkoalueilla luonnonvaraisena esiintyvä hamsterilaji. Se on Suomessa melko yleinen lemmikkieläin, ja tunnetaan myös nimellä ”venäjänkääpiöhamsteri roborovski”, vaikka onkin oma lajinsa. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "aavikkohamsteri".


title: Roborovskinkääpiöhamsteri

text: Roborovskinkääpiöhamsterin tunnistaa punertavan keltaisesta turkista ja valkoisista täplistä silmien yläpuolella (ns. kulmakarvat). Roborovskit ovat pienimpiä lemmikkinä pidettäviä hamstereita. Ruumis niillä on yleensä vain 4-5 cm pitkä. Luonteeltaan ne ovat erittäin vilkkaita ja ne ovat hyvin seurallisia lajitovereita kohtaan, joten niitä pidetään lemmikkinä yleensä pareittain tai ryhmissä. Monet roborovskit eivät kuitenkaan koskaan kesyynny yhtä kesyiksi kuin esimerkiksi syyrianhamsteri. Roborovskit ovat hyvin vikkeliä, ja putoavat helposti pienen lapsen käsittelyssä. Siksi onkin suositeltavaa, että käsittelijä olisi yli kymmenvuotias. Jos pieni lapsi haluaa silti hamsterin, kannattaa ottaa mieluummin syyrianhamsteri


title: Roborovskinkääpiöhamsteri

text: Roborovskinkääpiöhamsteria, kuten muitakaan kääpiöhamsterilajeja, ei tule pitää kalteriseinäisessä häkissä, koska kääpiöhamstereilla on erityinen taito painautua hyvin pieneksi ja karata kaltereiden välistä. Kääpiöhamsterit voivat myös vahingoittaa päätään työntämällä sen liian ahtaaseen kalterien väliin. Kääpiöhamsterilajeilla pitäisi olla myös asumuksessaan vähintään 10 cm:n paksuinen kutterinpurukerros, jotta ne pystyvät kaivamaan, kuten ne luonnossakin tekisivät. Häkissä kaivaminen ei onnistu, koska pohjalaatikot ovat liian matalia ja purut lentelevät lattialle. Kääpiöhamsterin asumukseksi käy joko muovinen duna (asumus, joka on kokonaan muovia mutta päällä on kattoritilä), jonka tulisi olla kahdelle kääpiöhamsterille vähintään 55 cm pitkä, 40 cm leveä ja 30 cm korkea, tai samankokoinen lasi- tai muoviterraario.


title: Roborovskinkääpiöhamsteri

text: Muoviesineitä ei tule laittaa hamsterin häkkiin, koska jyrsijänä hamsteri järsii niitä, ja nieluun joutuneet muovinsirut voivat repiä suolistoa tai sisäelimiä, tai tukehduttaa hamsterin. Hamsterille sopivia virikkeitä voi tehdä esimerkiksi kiipeilyoksista ja juurakoista, voikukanlehdistä, ja muista myrkyttömistä kasveista. Häkkiin voi laittaa myös painavia kiviä, mutta ne on sijoitettava siten, että hamsteri ei pysty kaivautumaan niiden alle, tai siirtämään kiveä.


title: Roborovskinkääpiöhamsteri

text: Roborovskinkääpiöhamsterit syövät jyviä, heinää ja sirkkoja. Roborovski on yöeläin, kuten muut jyrsijätkin, jolloin ne juovat vettä yleensä yön aikaan muutaman tipan, minkä ne tarvitsevatkin.


title: Verneri

text: Verneri on suomalainen miehen etunimi.


title: Verneri

text: Verneri on lähtöisin muinaissaksalaisesta nimestä "Werner", joka merkitsee 'varnilaissotajoukon johtajaa'. Varnit olivat germaaninen kansanheimo. Suomeen nimi Verneri tuli Ruotsin kautta.


title: Verneri

text: Nimi on ollut käytössä 1800-luvulta lähtien ja varsinkin jälkimmäisenä etunimenä se nousi suosioon 1990-luvulla.


title: Verneri

text: 15. elokuuta 2016 mennessä Suomessa on Väestörekisterikeskuksen mukaan 6 376 miestä saanut nimekseen Verneri. Muodossa Verner nimi on annettu 6 750 miehelle ja muutamalle naiselle, muodossa Werneri noin 360 henkilölle sekä muodossa Werner 1 164 miehelle ja muutamalle naiselle.


title: Falco

text: Falco voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: SkyTeam

text: SkyTeam Alliance on maailman toiseksi suurin lentoyhtiöallianssi. Alliansiin kuuluu kaksikymmentä lentoyhtiötä eri puolilta maailmaa. Allianssi lentää yli 16 323 lentoa päivittäin 1 052 kohteeseen yli 177 maahan.


title: SkyTeam

text: SkyTeam kutsuu itseään ensimmäiseksi allianssiksi, joka on rakennettu vastaamaan asiakkaiden toiveisiin. Vuonna 2005 SkyTeam valittiin maailman parhaaksi lentoyhtiöallianssiksi. SkyTeamin kilpailijoita ovat Oneworld ja Star Alliance.


title: SkyTeam

text: Markkinaosuus Suomen kansainvälisessä reittiliikenteessä oli noin 4 % vuoden 2007 ensimmäisellä kolmanneksella.


title: Rauhan Side

text: Rauhan Side on esikoislestadiolaisten julkaisema lehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Sen tilaushinta on 20 € (vuonna 2018). Lehti sisältää hartauskirjoituksia, saarnoja (Luther, Laestadius, esikoislestadiolaisten saarnaajat), lähetyskirjeitä, kertomuksia kristittyjen kokemuksista, kirkkohistoriallisia kirjoituksia, lasten palstan ja tietoja seuroista ja rukoushuoneista. Lehti leviää noin kymmeneen maahan mutta levikistä yli 90 prosenttia suuntautuu Suomeen. Tärkeimmistä artikkeleista on ruotsin- ja englanninkieliset tiivistelmät.


title: Rauhan Side

text: Rauhan Side ilmestyy paperilehden lisäksi myös ääniversiona. Lehden nettisivuilla on vain yhteystiedot ja tietoa esikoislestadiolaisten seuroista.


title: Rauhan Side

text: Rauhan Siteen päätoimittajana on vuodesta 2016 toiminut Teemu Tast Kotkasta. Aikaisempia päätoimittajia ovat olleet Veikko Viljanen (1979-93), Pekka Liuksiala (1994-98) ja Raimo Airamo (1999-2015).


title: Rauhan Side

text: Rauhan Siteen kotisivu


title: Harjufestarit

text: Harjufestarit on Kangasalan Kirkkoharjun näkötornilla vuosittain pidettävä musiikkifestivaali. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2001 alkaen.


title: Harjufestarit

text: Festivaaleilla ovat esiintyneet esimerkiksi


title: Lähettäjä

text: Lähettäjä on 11 kertaa vuodessa ilmestyvä lestadiolaisen uusheräyksen hartaus- ja tiedotuslehti. Se on Kalajoen Kristillisen Opiston ja uusheräyksen tärkein tiedotuslehti. Lähettäjässä julkaistaan raamattuopetuksia, lyhennelmiä seurapuheista, lähettien kirjeitä lähetyskentiltä, tietoa uusheräyksen toiminnasta sekä hartauskirjoituksia. Lehden päätoimittaja on Eeva Pouke (aikaisemmin Martti Peräaho) ja toimitussihteeri Sirpa Bergman. Lehdellä on myös toimituskunta, joka päättää muun muassa vuositeeman ja teemakirjoittajat.


title: Pjotr Nikolajevitš Romanov

text: Suuriruhtinas Pjotr Nikolajevitš Romanov (10. tammikuuta 1864 Pietari – 17. tammikuuta 1931 Antibes, Ranska) oli venäläinen aatelismies ja keisari Nikolai I:n pojanpoika.


title: Pjotr Nikolajevitš Romanov

text: Pjotr syntyi Nikolai Nikolajevitš Romanov vanhemman ja Alexandra von Oldenburgin pojaksi. Hänen vanhempi veljensä oli suuriruhtinas, kenraali Nikolai Nikolajevitš Romanov nuorempi.


title: Pjotr Nikolajevitš Romanov

text: 26. heinäkuuta vuonna 1889 Pjotr nai Militza Petrovic-Njegosin, Montenegron kuninkaan Nikola I Petrović Njegošin tyttären. Hänen veljensä Nikolai puolestaan nai Militzan sisaren Anastasian vuonna 1907. Molemmat olivat hartaita ortodokseja ja montenegrolaiset olivat myös panslavisteja. Avioliitosta syntyi 4 lasta.Perheellä oli vaikutusvaltainen asema keisarillisessa hovissa 1900-luvun alussa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen 1917 Pjotr ja Militza siirtyivät Krimille ja myöhemmin 1919 pakenivat Etelä-Ranskaan, jossa Pjotr kuoli vuonna 1931. Militza kuoli Aleksandriassa, Egyptissä vuonna 1951.


title: S-market

text:
S-market on suomalainen elintarvikemyymäläketju, jonka myymälät sijaitsevat ympäri Suomen.
Paikalliset S-marketit omistaa aina jokin S-ryhmän osuuskaupoista.


title: S-market

text: S-marketin valikoimiin kuuluu n. 4 000–10 000 tuotetta. S-ryhmän omia päivittäistavarakaupan merkkejä ovat muun muassa Rainbow, X-tra ja Kotimaista. Aiempia omia merkkejä ovat olleet Daily- ja Hyvä Ostos -tuotteet.


title: S-market

text: S-market on S-ryhmän suurin päivittäistavaraketju; siihen kuuluu tällä hetkellä 432 toimipaikkaa.


title: S-market

text: S-marketit ovat kooltaan 500–3 000 m². Pienimmät toimipaikat sijaitsevat yleisesti lähiöissä ja taajamissa, hieman suuremmat alue- ja kaupunkikeskuksissa ja suurimmat kaupunkiympäristössä vilkkaimpien liikenneväylien varrella ja isommissa risteyksissä ABC-huoltoasemien yhteydessä. S-market toimii myös useimpien Sokos-tavaratalojen elintarvikeosastona.


title: S-market

text: Ketju perustettiin vuonna 1984, jolloin S-ryhmä oli ryhtynyt kokoamaan kauppojaan valtakunnallisten ketjujen alaisuuteen. S-marketit korvasivat tuolloin paikallisten osuuskauppojen eri nimillä ja konsepteilla toimineet marketit. Muun muassa Sokos-hallit ja pienimmät Sokos-tavaratalot muutettiin S-marketeiksi.


title: Seppo Ahokainen

text: Seppo Johannes Ahokainen (s. 19. tammikuuta 1952 Lauritsala) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä.


title: Seppo Ahokainen

text: Laitahyökkääjä Ahokainen aloitti uransa Ilveksessä 1971. Heti ensimmäisellä kaudella tuli vuoden tulokkaan tittelin lisäksi Suomen mestaruus. Kuuden Ilveksen-vuoden jälkeen Ahokainen pelasi kolme kautta Itävallassa AC Klagenfurtissa, jossa tuli kaksi mestaruutta. Hän palasi Itävallasta Tampereelle, mutta Ilveksen paikallisvastustajaan Tapparaan, jossa hän voitti vielä neljä mestaruutta ja lopetti uransa 1987. Viiden kullan lisäksi Ahokainen voitti kolme muuta mitalia. SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa hän pelasi 438 ottelua tehoin 179+189. Pudotuspeleissä Ahokaisen saldo oli 12+10 47 ottelussa. Niin Tapparassa kuin maajoukkueessakin hän muodosti tehokkaan hyökkayskaksikon Pertti Koivulahden kanssa.


title: Seppo Ahokainen

text: Maajoukkueeseen Ahokainen valittiin kahdeksan kertaa MM-kilpailuihin ja kerran olympialaisiin. Yhteensä hän pelasi 162 A-maaottelua tehoin 34+28.


title: Aasat

text: Aasat eli Æsir-jumalat ovat skandinaavisen mytologian jumalien toinen suku vaanien ohella. Perinteisen tulkinnan mukaan aasat ovat jumalten soturisukua, kun taas vaanit ovat luonnon ja hedelmällisyyden jumalia ja jumalattaria. Nykyisin osa tutkijoista katsoo, ettei ero aasojen ja vaanien välillä ole näin yksiselitteinen.


title: Aasat

text: Myytin mukaan maailman ensimmäinen sota käytiin aasojen ja vaanien välillä. Jumalat tekivät sovinnon, minkä jälkeen eräät aasat ottivat vaimoikseen vaanijumalattaria.


title: Aasat

text: Monet aasajumalista tavataan myös muinaisenglantilaisessa ja mannergermaanisessa muinaisuskonnossa.


title: Aasat

text: Tärkeimmät aasajumalista kertovat lähteet ovat viikinkiaikaisiksi ajoitetut mytologiset eeposrunot, jotka sisältyvät "Runo-Eddana" tunnettuun kokoelmaan. Lähes yhtä suuri merkitys on Snorri Sturlusonin kirjoittamilla teoksilla "Proosa-Edda" ja "Ynglinga-saaga". Kristitty Snorri esitti myytit euhemeristisessa valossa esittäen, että aasat olivat alun perin olleet muinaishistorian inhimillisiä sankareita, joita myöhemmin oli alettu palvoa jumalina.


title: Aasat

text: Jonkin verran aasoista kertovaa tietoa sisältyy myös skaldirunoihin, saagoihin, riimukirjoituksiin ja arkeologisiin löytöihin.


title: Aasat

text: Aasojen kantaisä Odin oli osallistunut maailman luomiseen, ja aasojen tehtävät liittyivät suurelta osin järjestäytyneen kaikkeuden ylläpitämiseen hirviöitä ja jättiläisiä vastaan taistelemalla. Näiden tehtäviensä vuoksi aasat, varsinkin Odin ja Thor, matkustivat usein maailmojen välillä. Odin oli muodonmuutosten ja valeasujen mestari, ja hän käytti näitä taitojaan liikkuessaan sekä jättiläisten että ihmisten parissa. Suurin osa meidän päiviimme säilyneistä aasa-aiheisista myyteistä liittyy Odin- ja Thor-jumaliin.


title: Aasat

text: Aasa-nimitys on kuulunut varsinkin Thorille ja Odinille. Snorri Sturlusonin mukaan varsinaisia aasoja on 12, edellisten lisäksi Balder, Höder, Tyr, Brage, Heimdall, Vidar, Vali, Ull, Forseti sekä muista myöhemmin luopunut Loki, joka oli osittain jättiläinen. Aasojen puolisoita ja sisaria kutsutaan aasynjoiksi. Aasat ja aasynjat asuivat jumalten asuinsijassa, Asgårdissa, joka oli kaikkeuden keskipiste. Useimmat nimeltä tunnetut aasat ja aasynjat ovat myyttien sivuhahmoja, eikä niiden tiedetä olleen palvonnan kohteina.


title: Aasat

text: Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa on runsaasti Odiniin ja Thoriin viittaavaa paikannimistöä. Tunnetuin tällainen paikannimi lienee Tanskan Odense, joka tarkoittaa ”Odinin palvontapaikkaa”. Paikannimistön perusteella on päätelty, että myös Tyrin ja Ullrin kultit olivat merkittäviä. Näistä jumalista kertovia myyttejä on kuitenkin säilynyt vain hyvin vähän.


title: Aasat

text: Myös Suomessa, varsinkin Länsi-Uudellamaalla, on useita aasojen nimistön ja erityisesti Thor-jumalan mieleen tuovia ruotsinkielisiä paikannimiä. Tunnetuimpia näistä lienevät Raaseporin editse kulkevalla saaristoväylällä sijaitsevat saaret Odensö ja Torsö. Näitä nimiä on 1900-luvun alun tutkimuksessa pidetty jumaliin viittaavina, mutta käsitys on sittemmin kyseenalaistettu. Kielitieteilijä Aino Naertin mukaan Suomen alueen väitetty aasa-aiheinen nimistö on todennäköisesti syntynyt vasta kristillisellä keskiajalla, ja useimpien nimien voidaan olettaa juontuvan jumalien nimiä muistuttavista ruotsalaisista miehen etunimistä.


title: Aligarh

text: Aligarh (, ) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltiossa Intian pohjoisosassa. Vuonna 2011 Aligarhin asukasluku oli 872 575.


title: Aligarh

text: Aligarh perustettiin 1100-luvulla Kol-nimisenä linnoituksena. Kaupungin nimi vaihtui vuonna 1776 Aligarhiksi uuden tukikohdan rakentamisen myötä. Britit valloittivat tukikohdan vuonna 1803. Vanhan linnoituksen rauniot sijaitsevat kolme kilometriä kaupungin pohjoispuolella. Parhaiten kaupunki tunnetaan lukkoteollisuudestaan.


title: Aligarh

text: Aligarh sijaitsee 140 kilometriä kaakkoon New Delhistä, Ganges- ja Yamunajokien välisellä tasankoalueella.


title: Rukki

text: Rukki on laite, jolla karstatusta tai kammatusta kuidusta, kuten villasta tai puuvillasta kehrätään eli valmistetaan lankaa. Rukit jaetaan yleensä kahteen pääryhmään: viistorukkeihin ja pystyrukkeihin, ero näissä rukkityypeissä on rukin pyörän sijainnissa. Rukissa on iso pyörä, joka pyörittää esimerkiksi nahkanyörin välityksellä suurella kierrosnopeudella niin sanottua lyhtyä eli siipeä, jossa lanka syntyy. Pyöritys tapahtuu tavallisesti erityistä poljinta polkemalla, joskus käsin. Rukin toimintaperiaate keksittiin vuosien 500 ja 1000 välillä Intiassa tai Kiinassa.


title: Rukki

text: Suomessa erityisesti Kiikan kunta oli tunnettu rukkien valmistuksesta ja rukki oli kuva-aiheena myös Kiikan vaakunassa.


title: Rukki

text: Rukkia vanhempi tekniikka tehdä lankaa on värttinä.


title: Rukki

text: Langasta tehtiin kangasta kangaspuilla.


title: Rukki

text: Rukinlapa saattaa olla vaativan taiteellisen puunkaiverrustyön tulos.


title: Pietari–Valkeasaari-rata

text: Pietari–Valkeasaari-rata on Pietarista Revonnenän ja Siestarjoen kautta Valkeasaareen johtava rautatie. Se alkaa Pietarin Suomen rautatieasemalta, erkanee Pietari–Viipuri-radasta Lanskajan jälkeen ja kulkee pitkin Suomenlahden rannikkoa, kunnes yhtyy jälleen Pietarin ja Viipurin väliseen rataan Valkeasaaressa. Rata on 42 kilometriä pitkä, ja se on koko matkalta sähköistetty.


title: Pietari–Valkeasaari-rata

text: Rataosan liikennettä hoitaa Lokakuun rautatiet, jolla on päivittäin yli 20 henkilöjunavuoroa kumpaankin suuntaan. Rataosan tärkeimpiä asemia ovat Suomen rautatieasema, Lanskaja, Kivinenä, Mantere, Siestarjoki ja Valkeasaari. Suomen rautatieasema on radan pääteasema Pietarin keskustassa ja sieltä on vaihtoyhteys Ploštšad Leninan metroasemalle. Lanskaja on tärkeä henkilöliikenteen risteysasema ydinkeskustan pohjoispuolella. Kivinenässä on vaihtoyhteys Tšornaja Retškan metroasemalle ja Mantereesta Mantereen metroasemalle. Radan pääteasemalta Valkeasaaresta on vaihtoyhteys sekä Viipuriin että Parkalan kautta Pietariin.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Suomen korkein hallinto-oikeus (KHO) () käyttää Suomessa ylintä tuomiovaltaa hallintolainkäyttöasioissa ja toimii alempien viranomaisten lainkäytön oikeellisuuden valvojana. Se on perustettu vuonna 1918 ja sijaitsee Helsingissä.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: KHO:n tehtävät eivät korkeimman oikeuden tavoin ole painottuneet ennakkopäätösten luomiseen, vaan valitustuomioistuimena toimimiseen. Valituslupajärjestelmä on vähitellen kuitenkin laajentunut käsittämään lukuisia eri asiaryhmiä ja kattaa nykyisin yli puolet kaikista saapuvista asioista. Tämä on korostanut korkeimman hallinto-oikeuden tehtävää oikeus- ja hallintokäytön ohjauksessa.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Korkeimman hallinto-oikeuden tuomareina toimivat presidentti ja noin 20 oikeusneuvosta, joista osa on määräaikaisia.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Tuomioistuimen presidenttinä on 1.9.2018 lähtien toiminut oikeustieteen tohtori Kari Kuusiniemi.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Korkeimmassa hallinto-oikeudessa on noin 40 juristia esittelijänä ja noin 40 muuhun henkilökuntaan kuuluvaa. Kansliaa johtaa kansliapäällikkö.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Asiat käsitellään kolmessa jaostossa.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Autonomian aikana oikeusturvasta hallintoasioissa vastasivat hallintoviranomaiset. Ylimpänä lainkäyttö- ja hallintoelimenä toimi senaatin talousosasto, joka käsitteli viimeisenä muutoksenhakuasteena valitukset alempien hallintoviranomaisten ja kuntien päätöksistä. Suomen itsenäistyttyä sellaiset hallintoasioihin liittyvät lainkäyttötehtävät, jotka olivat kuuluneet senaatin talousosastolle, siirrettiin pääosin korkeimmalle hallinto-oikeudelle, joka perustettiin Korkeimmasta hallinto-oikeudesta annetulla lailla 22. heinäkuuta 1918. Korkein hallinto-oikeus aloitti varsinaisen toimintansa 2.9.1918. Alemmanasteinen hallintolainkäyttö jäi edelleen hallintoviranomaisille, ja ensimmäisen asteen valituseliminä toimivat lääninhallitukset, keskusvirastot ja ministeriöt.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Vuoden 2016 loppuun saakka Korkeimman hallinto-oikeuden jäsenillä, sen presidenttiä lukuun ottamatta, oli virkanimikkeenä hallintoneuvos. Nykyisin nimikkeenä on oikeusneuvos.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Lisäksi oikeudessa on määräaikaisia oikeusneuvoksia.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Oikeuden kokoonpanoon kuuluu lainoppineiden lisäksi kaksi sivutoimista asiantuntijajäsentä vesi- ja ympäristönsuojelulakia, patenttia, hyödyllisyysmallia ja integroidun piirin piirimallia koskevissa asioissa.


title: Korkein hallinto-oikeus

text: Vuonna 2017 ympäristöasiantuntijaneuvoksia oli yksitoista ja yli-insinöörineuvoksia viisi.


title: Rauhan sana

text: Rauhan Sana on lestadiolaisuuteen kuuluvan rauhansanalaisten liikkeen lehti, jonka tavoitteena on toimia maantieteellisesti laajalle levinnyttä liikettä yhdistävänä forumina. Lehden sisältö kootaan pääosin talkooperiaatteella eri puolilla liikkeen vaikutusaluetta toimivien maallikkosaarnaajien, puhujien ja pappien sekä lukijoiden lähettämistä teksteistä. Rauhan Sana sisältää mm. tietoa liikkeen yhteisistä tapahtumista, tilaisuuksista ja ajankohtaisista asioista


title: Rauhan sana

text: Lehden päätoimittajana on Jukka Malinen Pyhäjoelta, aikaisemmin päätoimittajana oli Timo Saitajoki.


title: Martti Jarkko

text: Martti Jarkko (s. 26. marraskuuta 1953 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.


title: Martti Jarkko

text: Keskushyökkääjä Jarkko oli aikansa taitavimpia suomalaisjääkiekkoilijoita. Hän oli tunnettu harhautuksistaan ja jalkakikoistaan, mutta myös laiskasta harjoitusasenteestaan.


title: Martti Jarkko

text: Jarkko pelasi uransa ensimmäiset seitsemän kautta Tapparassa. Seuraavat seitsemän kautta kuluivat vuorotellen TPS:ssa ja Saksan liigan Iserlohnissa. TPS:ssä hän johti johti joukkueen maineikasta ykköskentällistä, joka hänen mukaansa sai nimen "jarkkolaiset". Sen laitahyökkääjinä pelasivat Reijo Leppänen ja Håkan Hjerpe. Puolustajina olivat yleensä maajoukkueessakin ahkeroineet Timo Nummelin ja Seppo Suoraniemi.


title: Martti Jarkko

text: Jarkko voitti kymmenen SM-mitalia, joista kolme on kultaista. Hän teki SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa tehoja 1,5 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Yhteensä Jarkko keräsi saldon 274+301 382 runkosarja- ja 21+37 56 playoff-pelissä. Hän on lisäksi Saksan liigan kautta aikojen tehokkain suomalainen.


title: Martti Jarkko

text: Maajoukkueessa Jarkko pelasi 63 ottelua pistein 15+21. Hänet valittiin kahdesti MM-kilpailuihin muttei kertaakaan olympiakisoihin.


Martti Jarkko


title: Carmen Maura

text: Carmen García Maura (s. 15. syyskuuta 1945 Madrid, Espanja) on espanjalainen näyttelijä. Hän opiskeli filosofiaa, kirjallisuutta ja kieliä kuvataideakatemiassa Pariisissa. Hän kuitenkin hylkäsi yliopisto-opinnot ja perusti taidegallerian, ja jatkoi näyttelijän uraansa. 1960-luvulla hän teki pieniä kaupallisia rooleja, sekä joitakin kokeellisia lyhytelokuvia ystäviensä kanssa.


title: Carmen Maura

text: Mauran ensimmäinen elokuva oli ""Las gatas tienen frío"" vuonna 1969, mutta varsinaisen läpimurtonsa hän teki vasta vuonna 1977 kun hän oli elokuvassa ""Tigres de papel"". Hän on tehnyt yli 50 elokuvaa kuuluisien espanjalaisten ohjaajien kanssa, mutta myös joidenkin ranskalaisten ohjaajien kanssa. Pedro Almodóvarin kanssa hän on tehnyt 1980-luvulla kuusi elokuvaa joista hänet tunnetaan Espanjan ulkopuolellakin.


title: Carmen Maura

text: Hänet on palkittu Goyalla rooleistaan elokuvissa "Naisia hermoromahduksen partaalla" (1988), "Oi, Carmela!" (1990), "La comunidad" (2000) ja "Volver – paluu" (2006).


title: Carmen Maura

text: Carmen Maura on sukua Espanjan pääministerinä toimineelle Antonio Mauralle.


title: Julieta Serrano

text: Julieta Serrano (s. 21. tammikuuta 1933 Barcelona) on espanjalainen näyttelijä, joka tunnetaan etenkin Pedro Almodóvarin elokuvista.


title: María Barranco

text: María de los Remedios Barranco García (s. 11. heinäkuuta 1961 Fuengirola, Málagan maakunta Espanja) on espanjalainen näyttelijä, joka tunnetaan myös ulkomailla. Barranco on työskennellyt paljon ohjaaja-käsikirjoittaja Pedro Almodóvarin kanssa.


title: Lauseenjäsenet

text: Lauseenjäsenet eli kieliopilliset funktiot tai syntaktiset roolit ovat kielitieteellisiä termejä, joilla kuvataan sanan tai lausekkeen syntaktista asemaa lauseessa. Lauseenjäsenet luokitellaan ensisijaisesti sen mukaan, mikä tehtävä niillä on lauseessa, mutta kielikohtaisesti voidaan käyttää myös muodollisia kriteereitä, kuten sanaluokkaa tai sijamuotoa. Subjektia ja predikaattia kutsutaan lauseen pääjäseniksi, sillä niiden ympärille lause rakentuu. Loput jäsenet ovat lisäjäseniä eli määritteitä.


title: Lauseenjäsenet

text: Predikaatti eli maine on lauseen ydin, johon muut lauseenjäsenet liittyvät. Suomen kielessä predikaatin muodostaa verbin finiittimuoto joko yksinään ("koira haukkuu) tai osana liittomuotoa ("hän on ollut vankilassa"), verbiketjua tai ‐liittoa ("minun pitää kohta lähteä) tai verbin ja jonkin toisen ilmauksen muodostamaa idiomaattista kokonaisuutta ("mietinnön oli määrä valmistua tänään").


title: Lauseenjäsenet

text:
Lauseessa on vain yksi predikaatti, joten laskemalla predikaatit saadaan tietää, kuinka monta lausetta on virkkeessä:
Suomessa predikaatti voi sisältää myös subjektin.


title: Lauseenjäsenet

text: Subjekti on predikaatin täydennys. Tyypillinen subjekti ilmaisee lauseen tekijän tai toimijan, mutta subjekti voi olla myös esimerkiksi aiheuttaja tai kokija.


title: Lauseenjäsenet

text: Sanaluokaltaan subjektit ovat substantiiveja, pronomineja tai substantiivisesti käytettyjä sanoja, kuten partisiippeja ("ei kysyvä tieltä eksy"). Suomen kielessä useimmiten subjektin sijamuoto on nominatiivi, mutta myös genetiivi tai partitiivi on mahdollinen.


title: Lauseenjäsenet

text: Jos lause on passiivissa, siinä ei ole subjektia:


title: Lauseenjäsenet

text:
Subjektin löytää lauseesta helpoiten kysymällä, kuka teki tai ketkä tekivät. Esimerkiksi:
Genetiivisubjektin löytää kysymällä, kenen (esim. pitää tehdä):


title: Lauseenjäsenet

text:
Suomen kielessä predikaattina toimiva verbi mukautuu subjektin persoonaan. Tätä ilmiötä kutsutaan persoonakongruenssiksi.
Esimerkiksi:


title: Lauseenjäsenet

text: Objekti ilmoittaa tekemisen kohteen:


title: Lauseenjäsenet

text: Suomessa objektin sija on nominatiivin tai genetiivin kaltainen akkusatiivi (totaaliobjekti) tai partitiivi (partitiiviobjekti).


title: Lauseenjäsenet

text: Jos lause sisältää olla-verbin, objektia ei monissa kielissä ole. Semanttisesti sitä osittain vastaa predikatiivi.


title: Lauseenjäsenet

text: Joissakin kielissä, kuten englannissa ja ranskassa, lauseessa voi olla sekä suora että epäsuora objekti. Näistä suora objekti vastaa suomen objektia, mutta epäsuora objekti tulkittaisiin suomalaisittain adverbiaaliksi:


title: Ruikonperän multakurkku

text: Ruikonperän multakurkku on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon vuonna 1980 julkaistu debyyttialbumi. CD-version on julkaissut Poptori.


title: Củ Chi -tunnelit

text: Củ Chi -tunnelit ovat pitkiä maanalaisia tunneleita, joita kansallinen vapautusrintama käytti Vietnamin sodassa, etenkin Tết-hyökkäyksen aikana. Ne saivat nimensä Củ Chin kaupungin mukaan, mutta niitä oli muuallakin Vietnamissa. Sissit käyttivät tunneleita taistelun aikana piilopaikkoina ja huolto- ja viestintäreitteinä, sairaaloina, ruoan ja aseiden välivarastoina sekä sissien majoitustiloina.


title: Củ Chi -tunnelit

text: Củ Chin alue on 40 kilometriä Hồ Chí Minhin kaupungista (ent. Saigon) luoteeseen. Saigonjoki ja kantatie 1 kulkevat alueen läpi. Sodan aikana ne olivat Saigonin tärkeimmät huoltoreitit, joten Củ Chin alueella oli suuri strateginen merkitys.


title: Củ Chi -tunnelit

text: Kukaan ei koskaan antanut yksittäistä käskyä tunneliverkoston rakentamiseen, vaan se kasvoi vähä vähältä reaktiona erilaisiin ranskalaisten ja yhdysvaltalaisten toimiin. Việt Minh aloitti tunneleiden rakentamisen alun perin 1940-luvun lopulla piiloutuakseen ranskalaisilta. Vähitellen tunneleita jatkettiin ja yhdistettiin. Pisimmillään tunneleita pitkin saattoi kulkea 250 km matkan Saigonista Kambodžan rajalle.


title: Củ Chi -tunnelit

text: Nykyisin tunnelit ovat suosittu matkailukohde.


title: Yks’ tavallinen Virtanen

text: Yks’ tavallinen Virtanen on Ville Salmisen ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama elokuva vuodelta 1959. Sen on tuottanut T. J. Särkän Suomen Filmiteollisuus. Elokuva pohjautuu Tatu Pekkarisen musiikkinäytelmään "Insinööri Kallion romanssi".


title: Yks’ tavallinen Virtanen

text: Insinööri Kalle Kallio (Göran Cederberg) etsii uraania apulaisinaan Joltinen ja Pummi (Hannes Häyrinen ja Eemeli). Hän haluaa esiintyä tuntemattomana, jotta hänen kiinnostuksensa ei paljastuisi ennenaikaisesti alueen maanomistajille. Siksi hän kertoo olevansa ”vain yksi tavallinen Virtanen”. Kallio lähettää apulaisensa postiin nostamaan miljoonaa maakauppoja varten, mutta he joutuvat virkailijan (Pentti Viljanen) pidättämäksi, koska seudulla liikkuu Kalliona esiintyvä huijari.


title: Yks’ tavallinen Virtanen

text: Laulaja Pirkko Mannola teki elokuvassa ensimmäisen elokuvaroolinsa, mutta hän ei saanut esittää Toivo Kärjen säveltämiä kappaleita, koska hänellä oli sopimus toisen levy-yhtiön kanssa.


title: Yks’ tavallinen Virtanen

text: Elokuva oli yleisömenestys.


title: Gretchen Fraser

text: Gretchen Fraser (joskus kirjoitetaan muodossa Frazer, 11. helmikuuta 1919 – 17. helmikuuta 1994) oli yhdysvaltalainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Gretchen Fraser

text: Fraser toimi kahdessa elokuvassa Sonja Henien hiihtävänä stunt-näyttelijänä ("Thin Ice", 1937 ja "Sun Valley Serenade", 1941). Fraser valittiin Yhdysvaltojen vuoden 1940 olympiajoukkueeseen, mutta kisat peruttiin toisen maailmansodan takia. Sodan aikana hän opetti hiihtämistä raajojaan menettäneille sotilaille.


title: Gretchen Fraser

text: Vuoden 1948 St. Moritzin kisojen aikaan Fraser oli 28-vuotias ja suhteellisen tuntematon. Hän kuitenkin voitti pujottelussa kultaa ja oli ensimmäinen yhdysvaltalainen hiihtolajien olympiavoittaja. Hän voitti myös hopeaa alppiyhdistetyssä.


title: Wredebyn lentokenttä

text: Wredebyn lentokenttä on pieni mutta historiallisesti merkittävä yksityiskenttä, joka sijaitsee Wredebyn kartanon mailla Kouvolassa, noin seitsemän kilometriä Anjalasta lounaaseen. Kenttä toimii Inkeroisten Ilmailukerho, joka harjoittaa lentotoimintaa kahdella moottoripurjelentokoneella. Läheisen Kymijoen suvantoalue käy vesilentotoimintaan.


title: Wredebyn lentokenttä

text: Wreden suku on ollut mukana Suomen ilmailussa 1900-luvun alusta alkaen. Kasper Wrede rakensi useita lentolaitteita, muun muassa ensimmäisen suomalaisen lentokoneen vuosina 1910–1914, ja sai ilmeisesti ensimmäisenä suomalaisena kansainvälisen lentokoneohjaajantodistuksen vuonna 1916. Lisäksi Paroni Voldemar Wrede johti 1954–58 Valmetia, jonka alaisuuteen Valtion lentokonetehdas oli sijoitettu 1944.


title: Sellaista sattuu!

text: Sellaista sattuu! (, ) on Ravensburgerin vuonna 2004 julkaisema lautapeli, jonka ovat suunnitelleet Wolfgang Kramer ja Michael Kiesling. Peli koostuu kuusikulmaisista laatoista, jotka kootaan ketjuksi. Pelaajien on kuljetettava nappulansa ketjun lävitse yrittäen haalia itselleen parhaat pisteet. Peli sopii kaikenikäisille pelaajille.


title: Sellaista sattuu!

text: Peli koostuu laatoista, joissa on joko numero väliltä -10...+10 tai neliapila. Lisäksi on olemassa aloitus- ja lopetuslaatat. Muut laatat arvotaan jonoksi päätylaattojen väliin ja pelaajat asettavat neljä pelinappulaansa aloituslaatalle.


title: Sellaista sattuu!

text: Pelaajat heittävät vuorollaan noppaa ja siirtävät yhtä nappuloistansa nopanheiton verran maalia kohden. Omien nappuloidensa sijaan voi siirtää neutraaleja nappeja, jotka on asetettu valmiiksi ketjun varrelle.


title: Sellaista sattuu!

text: Pelinappulan poistuessa laatalta saa napin haltija laatan itselleen, mikäli laatalla ei ole muiden pelaajien pelinappuloita tai neutraaleja nappeja. Laatan poistuessa ketju lyhenee laatan verran ja pelaaja saa plus- tai miinusmerkkisiä pisteitä. Neliapilalaatalla voi muuttaa yhden miinuspisteitä tuottavan napin vastaluvuksi.


title: Sellaista sattuu!

text: Pelin voittaa pelaaja, jolla on eniten pisteitä, kun kaikkien pelaajien kaikki pelinappulat ovat päässeet maaliin.


title: Bylina

text: Bylina (, myös "starina") on venäläisen ja ukrainalaisen kansanperinteen runoelma. Tavallisesti bylinat kertovat myyttisistä sankareista ja heidän taisteluistaan hirviöitä tai vihollisjoukkoja vastaan. Ne jaetaan yleensä kahteen ryhmään: sankaribylinoihin ja novellibylinoihin. Suurin ero näiden välillä on sisällöllinen, sillä novellibylinat kuvaavat arkisempia tapahtumia kuin sotaisat sankaribylinat. Luokittelu on kuitenkin häilyvä.


title: Bylina

text: Sana bylina pohjautuu venäjän olla-verbiin быть. Tämä viittaa siihen, että bylinoiden uskotaan kertovan tositapahtumista. Niitä on pidetty sukupolvesta toiseen muuttumattomana siirtyneenä perinteenä. Pohjoisessa runoja on kutsuttu nimellä "starina" (adjektiivista старый, vanha), josta on lainattu myös suomen sana tarina. Bylinoita on sittemmin kerätty etenkin Pohjois-Venäjältä. Kansanperinteen kokoamiseen innostuttiin etenkin slavofilian nousun myötä 1800-luvulla.


title: Bylina

text: Sankaribylinat kertovat taisteluista vihollisarmeijoita tai taruolentoja vastaan, novellibylinan aiheena puolestaan saattaa olla esimerkiksi rakastavaispari tai ihmisten sosiaalisiin suhteisiin liittyvä ongelma. Runot eivät ole historiankuvausta, vaikka nimi bylina viittaa niiden totuudenmukaisuuteen. Bylinoissa on aineksia historiasta, esimerkiksi todellisia historiallisia henkilöitä, mutta useimmiten sisällön historialliset tosiasiat ovat hämärtyneet tunnistamattomiksi, jos niitä on koskaan ollutkaan.


title: Bylina

text: Bylinat kertovat usein muun muassa seuraavista sankareista ja aiheista:


title: Bylina

text: Bylinoissa substantiiveihin liittyy yleensä jokin tietty adjektiivi, vakiomääre, joka ei aina kuvaa mitään kyseisen asian todellista ominaisuutta. Esimerkiksi sanat "koivu" ja "joutsen" saavat usein määreen "valkoinen", mutta niin saa myös sana "käsi". Kukat ovat usein "sinisiä" ja viini "vihreää". Myös bylinan sankarin ominaisuudet ovat pysyviä; esimerkiksi bogatyr Ilja Muromets on "vanha" silloinkin, kun bylina käsittelee hänen nuoruusvuosiaan. Toisinaan bylinalaulaja voi käyttää tehokeinona näiden pysyväismääreiden korvaamista muilla laatusanoilla. Vakiomääreistä on apua myös runomitan säätelyssä. Jotkut määreet välittävät asenteita ja uskomuksia: venäläiset ovat "hyviä" ja "oikeauskoisia", vierasmaalaiset "pahoja" ja "vääräuskoisia". "Venäjän" määre on "pyhä" ja venäläiset kaupungit ovat "kuuluja".


title: Bylina

text: Bylinakielelle ovat tyypillisiä myös lyhyet, merkityksettömät lisäsanat, joilla laulaja säätelee runomittaa ja säkeen pituutta. Prepositioita saatetaan toistaa moneen kertaan samassa tarkoituksessa.


title: Bylina

text: Bylinoiden runomitta ei ole samalla tavalla vakiintunut kuin esimerkiksi kalevalamittaa noudattavien kansanrunojen. Paikkakunta- ja laulajakohtaisia eroja on paljon, ja samakin laulaja voi vaihtaa jopa saman runon mittaa muuttamalla merkityksettömien lisäsanojen määrää. Säkeiden pituus vaihtelee, mutta on yleensä kuitenkin 9-13 tavua. Myös painollisten ja painottomien tavujen vaihtelussa on tiettyä säännönmukaisuutta: esimerkiksi kolmanneksi viimeinen tavu on yleensä painollinen. Runomitan vakiintumattomuus johtuu luultavasti muun muassa venäjän kielen ominaispiirteistä. Bylinamitta tukee laulajan muistia antaen hänen samalla melko vapaasti vaikuttaa runon rakenteeseen.


title: Bylina

text: Bylinoissa käytetään useita kerron muotoja. Kalevalaiselle runoudelle tyypillistä "säekertoa" käytetään melko usein, samoin ns. "luettelokertoa", jossa sama sisältö tai rakenne kertautuu useassa peräkkäisessä säkeessä muodostaen säeryhmän. Usein tämä säeryhmä toistuu bylinassa muutaman kerran. Luettelokertoa voidaan käyttää esimerkiksi jotakin paikkaa kuvatessa siten, että kussakin säkeessä siirrytään suuresta mitasta pienempään, ylimalkaisesta sijainnista tarkempaan. Yleisiä ovat myös "puolisäkeenkerto", jossa säe koostuu kahdesta symmetrisestä puoliskosta, ja "peräkkäiskerto", jossa säkeen loppu toistuu seuraavan säkeen alussa. Peräkkäiskertoa voidaan vielä käyttää luettelomaisesti useassa säkeessä peräjälkeen. "Rinnakkaiskerrossa" usealla peräkkäisellä säkeellä on sama alkuosa. Venäläiselle runoudelle tyypillinen on vielä ns. "kielteiskerto", jossa tapahtuman tärkeyttä korostetaan lisäämällä sen eteen negaatio (ei käynyt noin - vaan kävi näin). Laulaja käyttää kertoa esimerkiksi vaihdellakseen tapahtumien etenemisen nopeutta ja korostaakseen näin runon huippukohtia. Kerron lisäksi bylinoille hyvin tyypillinen tehokeino on kertaus eli samojen säkeiden toistuminen identtisinä tai miltei identtisinä useaan otteeseen.


title: Bylina

text: Runonlaulajien kyvyn muistaa ulkoa jopa satoja pitkiä bylinoita selittää "kliseen" käsite. Bylinoiden voidaan ajatella koostuvan kliseistä, jotka ovat melko vakiintuneita, monissa tilanteissa käyttökelpoisia sanayhdistelmiä. Tavallisesti kliseet ovat enintään säkeen tai parin pituisia. Sellaisenaan kliseetä ei yleensä voi liittää mihinkään tiettyyn runoon: niissä ei ole varsinaista tunnistettavaa, juonellista sisältöä. "Motiiviksi" kutsutaan pienintä säekokonaisuutta, johon liittyy tällainen juonellinen sisältö. Kliseet ovat laulajan rakennuspalikoita, joista hän muodostaa motiiveja. Ne ovat useilla laulajilla melko samanlaisia, mutta kuitenkin kahden eri laulajan tulkinta samasta runosta ja myös saman laulajan versio siitä eri esityskerroilla voivat rakenteellisesti poiketa huomattavasti toisistaan. Laulaja muistaa runon juonen ja rakentaa sen esitystilanteessa valmiiksi bylinaksi kliseevarastonsa avulla. Hänellä on useita eri mahdollisuuksia yhdistellä kliseistä tietty motiivi, minkä vuoksi runo ei suinkaan toistu samanlaisena eri esityskerroilla.


title: Bylina

text: Ensimmäisen kerran bylinoita julkaistiin painettuina vuonna 1804 kokoelmassa Древние русские стихотворения ("Drevnie russkie stihotvorenija", Venäläisiä muinaisrunoja). Kerääjäksi mainitaan Kirša Danilov, jonka henkilöllisyys on epäselvä, samoin runojen alkuperä. Slavofilian aate eli slaavilaisten kansojen kulttuurin ihannointi herätti venäläiset kokoamaan kansanperinnettään talteen 1800-luvun alussa. Ahkerimpia bylinoiden kerääjiä olivat muun muassa Pjotr Kirejevski, Pavel Rybnikov ja Aleksandr Gilferding. Nikolai I:n hallintokaudella ankara sensuuri haittasi kansanrunouden julkaisemista, mikä on osasyy siihen, että monia keskeisiä kokoelmia julkaistiin vasta 1860-luvulla. Keruutyö jatkui neuvostoaikana. Nykyään bylinalauluperinne on käytännöllisesti katsoen sammunut, eikä uusia runoja juuri saada kerätyksi.


title: Altyn-Köl

text: Altyn-Köl () on Altain tasavallan ja myös koko Altain vuoristoalueen suurin järvi Keski-Aasiassa Venäjällä. Altyn-Köl on 78 kilometriä pitkä, 5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 233 km². Järven pinta on 434 metriä merenpinnan yläpuolella ja sen syvin kohta on 325 metriä. Altyn-Köl sijaitsee Korbun- ja Altyntu-nimisten vuoriharjanteiden välisessä laaksossa. Järveä ympäröivät vuoret ovat pohjoispuolella 600–1 300 metriä ja eteläpuolella 1 700–2 400 metriä korkeita.


title: Altyn-Köl

text: Altyn-Köliin laskee 70 jokea ja 150 kuumaa lähdettä. Suurin näistä joista on Tšulyšman, joka tuo yli puolet järveen laskevista vesistä. Järven laskujoki on Biya, joka laskee Obiin.


title: Altyn-Köl

text: Altyn-Köl kuuluu Altain luonnonsuojelualueeseen, joka yhdessä Belukhavuoren lähellä sijaitsevan Katunin luonnonsuojelualueen ja Ukokin tasangon suojelualueen kanssa on listattu UNESCOn maailmanperintöluetteloon nimellä "Altain kultaiset vuoret".


title: Altyn-Köl

text: Suomalainen kirjailija Kerttu-Kaarina Suosalmi on kirjoittanut romaanin "Ihana on Altyn-köl" (1988). Aiheen teoksen nimeen hän sai suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön Altain matkakuvauksista.


title: Altyn-Köl

text: Kuvia Tomskin valtionyliopiston tutkimusretkiltä Altyn-Kölille.


title: Hal Gill

text: Harold Priestley ”Hal” Gill III (s. 6. huhtikuuta 1975 Concord, Massachusetts) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja.


title: Hal Gill

text: Gill on voittanut urallaan kerran Stanley Cupin ja yhden pronssin MM-kilpailuista. Gill on edustanut urallaan kuutta NHL-seuraa, ja hän aloitti uransa Boston Bruinsissa.


title: Hal Gill

text: Boston Bruins varasi Gillin NHL:ään vuoden . Hänet varattiin kahdeksannella kierroksella, numerolla 207. Varausvuoden jälkeen Gill pelasi neljä kautta NCAA:n alaisessa Hockey East -sarjassa Providence Collegen joukkueessa. NCAA:n mestaruuden hän voitti kaudella 1995–1996.


title: Hal Gill

text: Bostonin NHL-joukkueeseen Gill siirtyi kaudeksi 1997–1998. Hän pelasi heti tulokaskaudellaan pääasiassa Bostonissa, vaikka pelasi myös neljä ottelua farmissa Providence Bruinsissa AHL:ssä. Tämän jälkeen Gill vakiinnutti paikkansa Bostonin kokoonpanossa. Bostonissa hän pelasi kauteen 2005–2006 asti. Työsulkukaudella 2004–2005 Gill pelasi SM-liigassa Lukossa, jossa hän teki 39 pelissä tehot 2+8=10, ja kulutti jäähypenkkiä 167 minuutin edestä.


title: Hal Gill

text: Kahdeksan Boston-kauden jälkeen Gill teki kesällä 2006 kolmen vuoden sopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa. Toronto kauppasi Gillin kesken kauden 2007–2008. Gill siirtyi kaupassa Pittsburgh Penguinsiin, joka antoi Torontolle kaksi varausoikeutta.


title: Hal Gill

text: Pittsburghissa Gill pelasi puolitoista kautta. Keväällä 2009 hän oli voittamassa Pittsburghissa uransa ensimmäistä Stanley Cupia. Kauden jälkeen Gill teki kahden vuoden sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa. Kesällä 2011 Gill teki Canadiensin kanssa yksivuotisen jatkosopimuksen, arvoltaan 2,25 miljoonaa dollaria.


title: Hal Gill

text: Helmikuussa 2012, kesken kauden 2011–2012, Gill siirtyi pelaajakaupassa Nashville Predatorsiin yhdessä ehdollisen varausvuoron kanssa. Canadiens sai vaihdossa Blake Geoffrionin ja Robert Slaneyn sekä toisen kierroksen varausvuoron. Kesäkuussa 2012 Gill teki Predatorsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen, mutta heinäkuussa 2013, työsulun lyhentämän kauden 2012–2013 jälkeen, seura osti hänen sopimuksensa ulos. Lokakuussa 2013, juuri ennen kauden 2013–2014 alkua, hän teki yksivuotisen sopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa oltuaan sitä ennen mukana seuran harjoitusleirillä try-out-sopimuksella.


title: Hal Gill

text: Gill edusti Yhdysvaltoja ensimmäisen kerran arvoturnauksessa MM-kilpailuissa 2000. Hän oli mukana Yhdysvaltojen joukkueessa myös MM-kisoissa 2001. Yhdysvallat voitti pronssia vuoden 2004 kisoista, kun Gill oli pelaamassa kolmansia MM-kilpailujaan.


title: Hal Gill

text: Neljännen kerran Gill pelasi MM-tasolla Itävallassa 2005. Seuraavan kerran hänet kutsuttiin edustamaan Yhdysvaltoja MM-kilpailuihin 2006.


title: Vincent Candela

text: Vincent Candela (s. 24. lokakuuta 1973 Bédarieux, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka on edustanut kotimaansa seurojen lisäksi englantilaista Boltonia ja useita italialaisseuroja sekä voittanut maajoukkueessa maailman- ja Euroopan-mestaruuden. Candela on keskikenttäpelaaja.


title: Vincent Candela

text: Candela aloitti ammattilaisuransa Toulouse FC:n riveissä vuonna 1992. Vuosina 1995–1997 hän edusti En Avant Guingampia, ja vuonna 1997 hän siirtyi ensimmäistä kertaa synnyinmaansa ulkopuoliseen seuraan, AS Romaan. Candelan ura roomalaisseurassa päättyi vuonna 2005. Hän siirtyi seurasta Englantiin Boltoniin, mutta visiitti jäi lyhyeksi, ja jo saman vuoden aikana hän muutti takaisin Italiaan, Udinese Calcion joukkueeseen. Udinese Calciosta hän siirtyi AC Sienan. Seurajoukkueuran paras saavutus on Italian mestaruus AS Romassa.


title: Vincent Candela

text: Candela on pelannut Ranskan maajoukkueessa 40 ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Hän oli mukana vuoden 1998 MM-kotikisoissa, joissa Ranska voitti kultaa; hän pääsi pelaamaan vain yhdessä ottelussa. Candelan meriittilistalla on maailmanmestaruuden lisäksi Euroopan mestaruus vuodelta 2000. Hän edusti Ranskaa myös vuoden 1996 olympialaisissa ja vuoden 2002 MM-kisoissa.


title: Hans im Glück

text: Hans im Glück on lauta- ja korttipelejä julkaiseva yhtiö, jonka toimipiste sijaitsee Münchenissä, Saksassa. Hans im Glück on julkaissut useita suosittuja lautapelejä, vaikka on kooltaan pieni verrattuna alan suuriin pelitaloihin. Yhtiön nimi tulee Grimmin veljesten sadusta, joka sanatarkasti käännettynä tarkoittaa "Hans Onnekas". Rio Grande Games on julkaissut monia yhtiön saksaksi julkaisemia pelejä englanninkielisinä.


title: Hans im Glück

text: Yhtiön perustajat Bernd Brunnhofer ja Karl-Heinz Schmiel aloittivat pelien tuottamisen autotalliin perustamassaan työpajassa vuonna 1983. Neljä vuotta myöhemmin Schmiel jätti yrityksen ja Brunnhofer on siitä lähtien ollut päävastuussa Hans im Glückin peleistä toimien toimittajana ja julkaisijana. Hans im Glückin ensimmäinen kaupallinen menestys oli Drunter & Drüber, joka sijoittui Deutscher Spiele Preis -listan kolmannelle sijalle vuonna 1991.


title: Hans im Glück

text: Hans im Glück on tunnettu maailmanlaajuisesti julkaisemiensa pelien loistavasta laadusta. Pelitalon toistaiseksi suurin hitti on ollut miljoonia kappaleita myynyt Carcassonne. Vuonna 1993 Hans im Glück tuli osaksi Berliner Blatz -peliyritystä, joka julkaisee pelejä nimellä Schmidt Spiele. Hans im Glück on julkaissut yli 70 lauta- ja korttipelinimikettä.


title: Vólos

text: Vólos () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Βόλου, "Dímos Vólou"), joka sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupunki on Magnesian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 387,1 neliökilometriä ja väkiluku 144 449. Varsinaisen Vóloksen kaupungin väkiluku on 86 046 (vuonna 2011).


title: Vólos

text: Vóloksen kaupunki sijaitsee noin 330 kilometriä pohjoiseen Ateenasta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Vóloksen arkeologinen museo. Vóloksen lentoasemana toimii Néa Anchíaloksen lentoasema, joka sijaitsee noin 30 kilometriä kaupungista lounaaseen lähellä Almyrósta.


title: Vólos

text: Nykyinen Vóloksen kunta muodostui, kun Vólos, Agriá, Aisonía, Artémida, Iolkós, Makrinítsa, Néa Anchíalos, Néa Ionía ja Portariá yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Vólos

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Vóloksen kunta muodostuu yhdeksästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Veijo Murtomäki

text: Veijo Tapio Murtomäki (s. 26. heinäkuuta 1954 Pyhäjärvi) on suomalainen musiikkitieteilijä. Hän opiskeli Jyväskylän yliopistossa ja Sibelius-Akatemiassa ja väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi vuonna 1991 Sibeliuksen sinfonioista väitöskirjalla "Sinfoninen ykseys: Muotoajattelun kehitys Sibeliuksen sinfonioissa".


title: Veijo Murtomäki

text: Murtomäki on hoitanut sävellyksen ja musiikinteorian osaston musiikinhistorian professuuria Sibelius-Akatemiassa, ensin vuodesta 1991 apulaisprofessorina. Hän on musiikintutkija erikoisalanaan muun muassa Jean Sibeliuksen musiikki. Lisäksi hän kirjoittaa säännöllisesti musiikkiarvosteluita ja -artikkeleita Helsingin Sanomiin.


title: Veijo Murtomäki

text: Murtomäki suoritti Sibelius-Akatemian teoriadiplomin 1982.


title: Veijo Murtomäki

text: Veijo Murtomäki 375 humanistia -sivustolla 8.12.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.


title: Paikkatietojärjestelmä

text:
Paikkatietojärjestelmän avulla voidaan tuottaa, tallentaa, hallita, analysoida ja/tai esittää paikkatietoa. Paikkatietojärjestelmä koostuu laitteistoista, ohjelmistoista, paikkatietoaineistoista, käyttäjistä ja käytänteistä.
"Paikkatietojärjestelmä" on suomenkielinen käännös englanninkieliselle termille GIS ("geographic information system").


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietojärjestelmät voidaan jakaa käyttötarkoituksen perusteella tapahtuma- ja tiedonhallintapainotteisiin tietojärjestelmiin sekä analyysipainotteisiin päätöksenteon tukijärjestelmiin.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietojärjestelmään voi kuuluaPaikkatietojärjestelmän ja paikkatieto-ohjelmiston välinen ero ei ole aina selvä. Järjestelmä on kuitenkin isompi kokonaisuus ja sisältää yleensä erilaisia käyttäjiä ja se koostuu useasta tietokoneohjelmasta. Järjestelmä on usein myös tiettyyn organisaatioon sen tarpeiden mukaan rakennettu ja siihen on tallennettu kyseisen organisaation käsittelemiä tietoja. Paikkatieto-ohjelmisto on nimensä mukaisesti vain ohjelmisto eli yhden tai useamman tietokoneohjelman muodostama kokonaisuus. Paikkatieto-ohjelmistoja myydään tai jaetaan muilla tavoin, ja tällaiset ohjelmistot ovat yleensä geneerisiä eli suunniteltu yleispäteviksi. Paikkatieto-ohjelmistojen pohjalle voidaan yleensä rakentaa paikkatietojärjestelmä tai paikkatietosovellus. Paikkatietosovellus käsittelee jotain tiettyä paikkatietoa tietyillä menetelmillä ja jolla on kyseiseen tarkoitukseen suunniteltu käyttöliittymä.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietojärjestelmien suunnittelua, toteuttamista ja käyttöä tutkii geoinformatiikka.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatiedon tuottamiseen liittyy geometriatiedon ja ominaisuustietojen tuottaminen.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Vanhoja karttoja voidaan siirtää tietokoneelle kuvanlukijalla eli skannerilla ja saada siten aikaan rasteriaineistoja.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Rasteriaineisto on skannauksen tai muun tuotantotavan jälkeen mahdollisesti oikaistava eli korjattava sen geometriset virheet ja kiinnitettävä maantieteelliseen tai karttakoordinaatistojärjestelmään, jotta sitä voidaan hyödyntää paikkatietojärjestelmässä. Koordinaatistoon kiinnittäminen tapahtuu yleensä etsimällä kuvasta referenssipisteitä, joiden koordinaatit tunnetaan. Kun pisteitä on riittävästi, muodostetaan matemaattinen yhteys (estimoidaan jonkin yhteyttä kuvaavan mallin parametrit) kuvakoordinaattien ja karttakoordinaattien välille. Mallin avulla kuvaa muokataan, sitä esimerkiksi kierretään niin, että pohjoinen on ylös, ja sille luodaan koordinaattireferenssitieto.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Uutta tietoa kerättäessä voidaan käyttää hyväksi GPS-tekniikkaa. Tällöin kerätään maastosta GPS-laitteen avulla koordinaattipisteitä, jotka siirretään paikkatietojärjestelmään pisteinä tai murtoviivoina. Järjestelmässä niistä muodostetaan uutta paikkatietoa järjestämällä niitä ja liittämällä niihin ominaisuustietoa. Tällä tavoin voidaan koota hyvinkin suuria paikkatietoaineistoja, hyvä esimerkki on OpenStreetMap.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietoa voidaan tuottaa myös digitointipöydän ja sen ohjelmiston avulla.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatieto on teknisesti käytännössä joko ns. rasterimuodossa tai vektorimuodossa. Rasteriaineisto muistuttaa rasterikuvaa mutta pikseleihin liittyvät luvut voivat olla myös reaalilukuja, aineistossa voi olla useita kerroksia ja aineisto on sidottu johonkin maantieteelliseen tai karttakoordinaatistoon. Rasteriaineiston kerrokset, jos sellaisia on, liittyvät yleensä kaukokartoitussatelliittien kuviin, joissa eri aallonpituusalueilla toimivat sensorit tuottavat aina samasta kohdasta useita havaintoja. Rasterikuvissa kerrokset yleensä liittyvät väriarvoihin, esimerkiksi yksi kerros on punaisen värin arvo, toinen vihreän ja kolmas sinisen. Vektorimuodossa oleva aineisto muodostuu kohteista, jotka edelleen muodostuvat kohteen geometriatiedoista ja ominaisuustiedoista. Geometriatiedot tarkoittavat koordinaattipisteitä ja tietoa geometrian muodosta (piste, murtoviiva, polygoni tai näiden joukko).


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Rasteriaineisto saattaa olla jopa yksi ainoa tiedosto, mutta usein siihen liittyy useita tiedostoja. Rasteriaineistossa varsinainen datatiedosto (pikselitiedot) voi olla hyvinkin suuri. Rasteriaineistokin voi olla tallennettu tietokantaan mutta yleensä se on tiedostoja tiedostojärjestelmässä.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Vektoriaineisto on useimmiten useita toisiinsa liittyviä tiedostoja tai sitten aineisto on tallennettu tietokantaan.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietoaineistoa voi tallentaa tavalliseen tietokantaan, mutta yleensä on järkevää käyttää tietokantajärjestelmän paikkatietolaajennusta, jos käytetylle tietokantajärjestelmälle on tehty sellainen. Tietokannan paikkatietolaajennus määrittelee yleensä oman tietotyypin geometriatiedolle ja operaatioita näille. Standardin aseman on saavuttanut Open Geospatial Consortiumin yksinkertaisten kohteiden malli relaatiotietokannoille.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietoanalyyseihin kuuluu iso joukko taustaltaan hieman erilaisia menetelmiä. Tärkeimpiä taustatieteitä ovat (spatiaalinen) tilastotiede, laskennallinen geometria ja graafien teoria. Analyysit on toteutettu paikkatietojärjestelmissä aliohjelmina, ohjelmien lisämoduuleina, erillisinä ohjelmina, osana paikkatietokantaa tai esimerkiksi verkkopalveluina, ja ne on yleensä toteutettu joko rasteriaineistoille tai vektoriaineistoille, s.o. kyseinen analyysi vaatii aineiston joko rasteri- tai vektoriaineistona.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Epäsuoran sijaintitiedon muuttamista suoraksi (koordinaatteihin perustuvaksi) sijaintitiedoksi kutsutaan geokoodaukseksi.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Tietoa voidaan myös yhdistää ja siten saada uutta ominaisuustietoa, esimerkiksi jos kunnan väkiluvun jakaa kunnan pinta-alalla neliökilometreinä, saadaan uusi tieto, joka kertoo kuinka monta asukasta on neliökilometrillä.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Perinteinen tapa esittää paikkatietoa on kartta. Kartta on paikkatiedosta muodostettu kuva. Paikkatietojärjestelmä voi tuottaa kartan näytölle, kuvatiedostoon tai tulostimelle.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Paikkatietojärjestelmissä kartta tai muu geospatiaalinen visualisointi muodostetaan paikkatietoaineistoista piirtämällä ne päällekkäin (kerroksittain). Alimmaksi, taustalle, voidaan esimerkiksi laittaa ilmakuvarasteri ja piirtää sen päälle vaikka tiesuunnitelma, joka on järjestelmän tietokannassa vektoriaineistona. Paikkatietojärjestelmän käyttäjä pystyy yleensä määrittelemään hyvinkin tarkkaan miten mikin kerros piirretään. Kerrokseen kokonaisuutena liittyy sen läpinäkyvyys, lisäksi tapaa millä kukin kerroksen kohde tai kohdetyyppi piirretään voidaan yleensä säätää.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Kohteeseen (myös rasterin pikseli voidaan ymmärtää tässä mielessä yhdeksi kohteeksi) liittyy geometriatieto ja ominaisuustieto. Kohdetta piirrettäessä järjestelmä noudattaa sille annettuja ohjeita, jotka voivat liittyä siihen miten geometria piirretään tai ollaan piirtämättä tai siihen piirretäänkö esimerkiksi ominaisuustietona oleva teksti geometrian sijasta tai lisäksi. Jos geometria on piste, voidaan piirtää esimerkiksi jokin symboli, jonka tyyppi, väri, koko jne. päätellään kohteen ominaisuustiedoista. Jos geometria on murtoviiva, voidaan ko. viiva piirtää esimerkiksi kahtena ohuena mustana viivana, joiden väli värjätään punaiseksi. Edelleen väri, viivan paksuus tms. voi riippua ominaisuustiedosta.


title: Paikkatietojärjestelmä

text: Geospatiaalinen visualisointi on visualisoinnin yksi alalaji, jota voidaan käyttää muun muassa viestinnässä ja tutkimuksessa.


title: Ripsiväri

text: Ripsiväri eli maskara on kosmetiikkatuote, jota käytetään ehostuksessa korostamaan silmäripsiä eli niiden kokoa, määrää ja muotoa. Ripsivärejä myydään nykyään lähinnä hylsymäisissä pulloissa, joiden kierrekorkkiin on kiinnitetty levitykseen tarkoitettu pitkänomainen harja. Yleisimpiä ripsivärisävyjä ovat musta, ruskea, vihreä ja sininen. Vuosikymmenien tauon jälkeen on taas myynnissä myös niin sanottua kakkumaskaraa; rasiassa on oma nappi kiinteää ripsiväriä, jota kostutetaan (yleensä syljellä) ja hierotaan pakkauksen mukana olevaan harjaan, jolla aine levitetään silmäripsiin.


title: Ripsiväri

text: Ensimmäiset ripsivärin käyttäjät lienevät olleen pohjoisafrikkalaisen Mascaran kylän asukkaat, jotka suojasivat silmiään kirkkaalta auringolta töpöttämällä tummaa savea ripsiinsä ja silmäluomiinsa. Heiltä tapa levisi muinaiseen Egyptiin ja Lähi-Itään.


title: Antislavismi

text: Antislavismi tai slavofobia tarkoittaa slaavilaisia kieliä puhuviin kohdistuvia rasistisia asenteita. Antislavismia saattoi jossain muodossa esiintyä jo keskiajalla katolisen ja ortodoksisen kirkon kamppailun yhteydessä, mutta kirkkorajat eivät alkuunkaan vastanneet kielirajoja, eikä nykyisen kaltaisia kansallisidentiteettejä ollut. Antislavismia esiintyi huomattavissa määrin natsi-Saksassa antisemitismin rinnalla. Se kohdistui kaikkiin slaavilaisiin väestöihin, kuten venäläisiin, puolalaisiin, serbeihin, tšekkeihin, slovakkeihin, ukrainalaisiin, bosnialaisiin yms. "Taisteluni"-kirjassa Adolf Hitler esittää slaavien orjuuttamista. Suppeammassa mielessä antislavismia edustaa venäläisvastaisuus.


title: Mahdoton tehtävä

text: Mahdoton tehtävä oli Yle TV2:lla vuosina 2001 ja 2002 perjantai-iltaisin keväisin esitetty ohjelma. Ensimmäisenä vuonna ohjelmaa juonsi Henkka Hyppönen ja toisena Anu Sinisalo.


title: Mahdoton tehtävä

text: Jokaisessa jaksossa kaksi suomalaisperhettä joutui mahdottomalta kuulostavan tehtävän eteen, jota sai harjoitella viikon ennen sen suorittamista ohjelmassa. Suoritettuaan tehtävän onnistuneesti koko perhe sai palkintoja sekä jokainen perheenjäsen itse valitsemansa palkinnon.


title: Mahdoton tehtävä

text: Tehtäviä olivat esimerkiksi 175 maan pääkaupungin opettelu, Pokémon-hahmojen tunnistaminen ja piin sadan desimaalin luetteleminen.


title: Gis

text: Gis voi tarkoittaa:


title: Lanoliini

text: Lanoliini, villavaha, myös adeps lanae, eli lampaanvillarasva, on eräs voiteisiin käytetty rasva, johon voidaan sekoittaa vettä. Lanoliinia käytetään myös villavaatteiden pesuun ja käsittelyyn sekä kolekalsiferolin (D-vitamiinin) raaka-aineena. Se saattaa toimia kosketusallergeenina yliherkille ihmisille.


title: Lanoliini

text: Lanoliini on "villarasvaa", joka on kemiallisesti vahan kaltaista. Sitä tuottavat villaeläimet, kuten lampaat, ja sitä erittävät niiden talirauhaset. Lanoliini toimii eläimillä vesieristeisenä kerroksena, joka auttaa lampaita karistamaan veden turkistaan.


title: Lanoliini

text: Lanoliini koostuu pääasiassa kolesterolista ja rasvahappojen estereistä. Aine ei liukene veteen mutta muodostaa sen kanssa emulsion.


title: Lanoliini

text: Lanoliinipohjaisia rasvoja käytetään imetyksen yhteydessä syntyvien rintahaavaumien estoon ja hoitoon.


title: Gonzo-journalismi

text: Gonzojournalismi on tosiasioita ja sepitettä yhdistävä omakohtaista kokemusta korostava journalismin muoto. Gonzossa toimittajan ja jutun päähenkilön sekä toden sepitteen rajat hämärretään tietoisesti. Sen perustajana pidetään yhdysvaltalaista Hunter S. Thompsonia. Gonzojournalismille on ominaista kertojan omien havaintojen korostaminen ja näennäisten pikkuseikkojen esille tuominen.


title: Gonzo-journalismi

text: Suomessa gonzojournalismiksi on kutsuttu ainakin Mattiesko Hytösen "Helsingin Sanomiin" kirjoittamia kolumneja, Walter de Campin (oik. Kari Lempinen) "City"-lehdessä pitämää "Hienoa elämää" -palstaa, Juho Juntusen kirjaa "Tuuliajolla – Suuri rock and roll -risteily", Nalle Östermanin blogikirjoituksia Rumba-lehden verkkosivuilla, Tozimiehen kolumneja Egorazzi-lehdessä sekä Ari Lahdenmäen ja Riku Rantalan kirjaa "Isänmaan asialla".


title: Gonzo-journalismi

text: "Hymy"-lehteen 1960-luvulla kirjoittaneen Veikko Ennalan pakinoita ja lehtijuttuja voidaan pitää yhtenä ensimmäisistä suomalaisista gonzo-journalismin ilmentymistä. Ennala esitteli usein kirjoituksissaan omaa elämäänsä, lapsuuttaan ja perheenjäseniään.


title: Gonzo-journalismi

text: Doug Brinkley kertoo termin etymologiasta kirjassa "Gonzo – Hunter S. Thompsonin elämä": "Tietämättömät englanninproffat ja möyhöä pössyttelevät fanit ovat syytäneet internetin täyteen perättömiä väitteitä "gonzon" etymologisesta alkuperästä. Todellisuudessa se kävi näin: Tunnettu neworleansilainen r&b-pianisti James Booker levytti vuonna 1960 instrumentaalibiisin nimeltä "Gonzo". Termi "gonzo" oli cajun-slangia ja se oli ollut käytössä jo vuosikymmeniä French Quarterin jazz-kuvioissa, missä se tarkoitti suurin piirtein "soittaa mielipuolisesti". “Gonzo” äänitettiin houstonilaisessa studiossa, ja kun Hunter kuuli kappaleen ensimmäisen kerran, hän meni aivan sekaisin - etenkin sen villin huiluosuuden vuoksi. Bookerin "Gonzo" oli Hunterin suosikkibiisi vuodesta 1960 vuoteen 1969 – kunnes Herbie Mann levytti huiluesityksen "Battle Hymn of the Republic".


title: Gonzo-journalismi

text: Kun Richard Nixon pyrki vuonna 1968 Yhdysvaltain presidentiksi, Hunter sai Pageantilta tehtäväksi kirjoittaa vaalikampanjasta, jonka tuoksinassa hän päätyi New Hampshiressa erääseen motelliin mukanaan Bill Cardoso, joka toimi Boston Globe Magazinen kolumnistina. Hunterilla oli mukanaan kasetillinen Bookerin musaa, ja hän soitti "Gonzoa" kerta toisensa jälkeen - se ajoi Cardoson hulluuden partaalle. Tuona iltana Cardoso nimitteli Hunteria leikillään "Gonzo-äijäksi". Kun Hunter myöhemmin lähetti Cardosolle Kentucky Derby -juttunsa, palautetekstissä luki jotain tyyliin: “Hunter, sehän on puhdasta Gonzo-journalismia!”


title: Gonzo-journalismi

text: Thompsonin kirjoista tunnetuin on "Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa" (1971), jossa esiintyy tohtori Gonzo -niminen hahmo.


title: Samsung

text: Samsung Group (Hangul: 삼성그룹, Hanja: 三星그룹) on eteläkorealainen, maailmanlaajuisesti toimiva konglomeraatti, joka on perustettu vuonna 1938.


title: Samsung

text: Samsungin tytäryhtiö Samsung Electronics on lukuisissa elektroniikan tuotteissa ja tuoteryhmissä maailman suurin valmistaja. Samsungin muita toimialoja ovat laivanrakennus ("Samsung Heavy Industries") sekä rakennustuotanto, koneteollisuus, kansainvälinen kauppa ja sijoitustoiminta ("Samsung C&T Corporation"). Laivanrakennusteollisuudessa Samsung on maailman toiseksi suurin yritys korealaisen Hyundai Heavy Industriesin jälkeen. Kotimaassaan Samsung toimii myös kemian teollisuudessa, viihdeteollisuudessa, rahoitusalalla ja vähittäiskaupassa.


title: Samsung

text: Samsung on myös valmistanut kaivinkoneita, joihin liittyvästä liiketoiminnasta vastaavan Samsung Heavy Equipmentin Volvo hankki vuonna 1998. Samsungin omistusosuus kaupan yhteydessä muodostetusta uudesta yrityksestä jäi noin kymmeneen prosenttiin.


title: Samsung

text: Amnesty seurasi vuonna 2016 julkaistussa raportissaan lapsityötä Kinshasan Kongossa käyttäneiden epävirallisten kaivosten kobolttimalmin tuotantoketjua, joka johti suuryrityksiin, muun muassa Samsungiin. Samsungin mukaan on mahdotonta sanoa, onko Samsungille välitetty koboltti peräisin Kongon Katangan kaivoksilta. Amnesty vastasi, että koska se pystyi jäljittämään koboltin, onnistuu jäljittäminen yrityksiltäkin.


title: Milan Hejduk

text: Milan Hejduk (s. 14. helmikuuta 1976 Ústí nad Labem, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen peliuran päättänyt jääkiekkoilija, joka pelasi oikeana laitahyökkääjänä. Hän pelasi NHL:ssä vuosina 1998–2013 Colorado Avalanchen joukkueessa.


title: Milan Hejduk

text: Ammattilaisuransa ensimmäiset vuodet Hejduk pelasi kotimaassaan Extraliga-seura HC Pardubicessa. Tulokaskaudellaan, kaudella 1993–1994, hän pelasi 22 runkosarjaottelua tehden yhdeksän pistettä, kuusi maalia ja kolme syöttöpistettä, ja kymmenen pudotuspeliottelua tehoin viisi maalia ja yksi syöttöpiste. Kauden jälkeen hänet nimettiin Extraligan vuoden tulokkaaksi. NHL-varauksen Hejduk sai vuonna 1994 Québec Nordiquesin (vuodesta 1995 lähtien Colorado Avalanche) varattua hänet numerolla 87 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella. NHL-varauksen jälkeen Hejduk jatkoi uraansa kotimaassaan vielä neljä seuraavaa vuotta tehden pisteiden valossa parhaalla kaudellaan, kaudella 1997–1998, yhteensä 45 tehopistettä, 26 maalia (neljänneksi eniten koko liigassa) ja 19 syöttöpistettä; maaleja Hejduk teki Extraliga-urallaan parhaimmillaan 27 yhden kauden aikana, kaudella 1996–1997, jolloin hän oli liigan kolmanneksi paras maalintekijä.


title: Milan Hejduk

text: Hejduk siirtyi vuonna 1998 NHL:n Colorado Avalancheen. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan hän iski runkosarjassa 48 tehopistettä, 14 maalia ja 34 syöttöpistettä, ollen NHL:n tulokkaiden pistepörssin kärkinimi; Hejduk nimettiin kauden jälkeen tulokkaiden tähdistökenttään ja hän oli myös ehdolla Calder Memorial Trophyn (vuoden tulokas) saajaksi, mutta palkinto meni samassa seurassa pelanneelle Chris Drurylle. Myöhemmillä kausilla Hejduk on tehnyt jokaisella vähintään 40 runkosarjapistettä, ylittänyt seitsemänkymmenen tehopisteen rajan neljästi ja tehnyt parhaimmillaan 98 pistettä yhden kauden aikana, 50 maalia ja 48 syöttöpistettä kaudella 2002–2003. Kauden 2002–2003 jälkeen Hejduk palkittiin Maurice 'Rocket' Richard Trophylla NHL:n parhaana maalintekijänä ja NHL Plus-Minus Awardilla liigan plusmiinustilaston kärkinimenä (jakoi voiton Peter Forsbergin kanssa).


title: Milan Hejduk

text: Hejduk on kuulunut Avalanchen hyökkäyksen tärkeimpiin pelaajiin jo vuosia ollen seuransa toiseksi paras pistemies kahdesti, kolmanneksi paras pistemies niin ikään kahdesti ja seuran paras maalintekijä kolmella kaudella. Pudotuspeleissä Hejduk on ollut tehokkaimmillaan keväällä 2001, jolloin hän oli 23:ssa pudotuspelissä tekemillään 23:lla pisteellä (seitsemän maalia ja 16 syöttöpistettä) osaltaan auttamassa seuraansa etenemään Stanley Cupin loppuotteluihin ja lopulta aina mestaruuteen saakka; Avalanche kaatoi vuoden 2001 loppuotteluissa New Jersey Devilsin voitoin 4–3. Työsulun peruuttaman kauden 2004–2005 hän pelasi kasvattajaseurassaan Pardubicessa Tšekissä.


title: Milan Hejduk

text: Kaudella 2012–2013 Hejduk pelasi vain 29 ottelua eikä saanut jatkosopimusta seuraavalle kaudelle. Hän lopetti uransa vuonna 2014. Hänet valittiin urallaan kolmesti uun: 2000, 2001 ja 2009.


title: Milan Hejduk

text: Hejduk on edustanut maataan olympiakisoissa kolmesti, Naganon kisoissa 1998, Salt Lake Cityn kisoissa 2002 ja Torinon kisoissa 2006; Naganossa hän oli voittamassa Tšekin paidassa olympiakultaa ja Torinossa olympiapronssia. Lisäksi Hejduk on pelannut kaksissa aikuisten maailmanmestaruuskisoissa, vuosina 1998 ja 2003, ja kerran World Cupissa, vuonna 2004.


title: Pulkovo

text: Pulkovo tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Risto Kuntsi

text: Risto Johannes Kuntsi (18. kesäkuuta 1912 Jyväskylä – 6. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli kuulantyöntö, mutta hän kilpaili myös kiekonheitossa.


title: Risto Kuntsi

text: Kuntsi voitti Torinon EM-kisoissa 1934 kuulantyönnössä hopeaa tuloksella 15,19 (hän hävisi uusinnassa saman tuloksen työntäneelle Viron Arnold Viidingille). Berliinin olympialaisissa 1936 hän oli kuulantyönnössä kolmastoista.


title: Risto Kuntsi

text: Seuratasolla Kuntsi edusti Vaasan Vasamaa. Hän voitti kuulantyönnössä Suomen mestaruuden vuonna 1934. Lisäksi hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1933, 1935, 1936, 1937 ja 1940 sekä SM-pronssia vuosina 1942 ja 1943. Hänen kuulantyöntöennätyksensä oli 15,65 metriä vuodelta 1935.


title: Pentax

text: Pentax on Ricoh Imaging Companyn tuotemerkki valmistamilleen järjestelmäkameroille, objektiiveille ja urheiluoptiikalle, kuten kiikareille. Pentax tunnetaan parhaiten valmistamistaan kameroista ja objektiiveista.


title: Pentax

text: Yritys perustettiin vuonna 1919. Alun perin sen nimi oli Asahi Kogaku Kogyo Goshi Gaisha, josta se lyheni muotoon Asahi Optical Corporation Limited vuonna 1938.Yritys valmisti aluksi silmälasilinssejä, optiikkaa valokuvaus- ja elokuvakameroihin sekä kiikareita. Kun Pentax-kameroista tuli yhtiön tunnetuin tuote, Asahi-nimi jätettiin ensin pois kamerarungoista ja 2002 otettiin käyttöön nimi .


title: Pentax

text: Vuonna 2007 Hoya-yhtiö osti suurimman osan Pentaxin osakkeista ja Pentaxista tuli sen tytäryhtiö. 31. maaliskuuta 2008 Pentax lakkasi olemasta itsenäinen yhtiö ja se sulautettiin osaksi Hoyaa. Vuonna 2011 Ricoh osti Pentaxin Imaging toimialan. Uuden yhtiön nimeksi tuli Pentax Ricoh Imaging Company. Pentax tuotemerkin sairaalaoptiikka sekä mittausvälineet säilyivät Hoyalla. Vuonna 2013 yrityksen nimeksi vaihdettiin Ricoh Imaging Company. Pentax jatkaa yrityksen tuotemerkkinä järjestelmäkameroille, niiden objektiiveille sekä lisävarusteille. Lisäksi tuotannossa on Pentax-merkkisiä teleskooppeja, kiikareita ja valvontakameroita. Yrityksen kompaktikamerat ovat Ricoh-merkkisiä.


title: Pentax

text: Asahiflex-kamera (1952) oli irtiotto 1950-luvun tyypillisestä kameratuotannosta, jossa yleistä oli kopioida saksalaisia mittaetsinkameroita. Kyseessä oli yksilinssinen peiliheijastuskamera (SLR), johon objektiivit kiinnitettiin M37-kierteellä. Se oli myös ensimmäinen japanilainen 35mm peilietsinkamera. Alkuaikoina peilikameroista puuttui nopea peilin palautus, samoin Asahiflex I:stä. IIB-malliin saatiinkin jo automaattinen nopea peilinpalautus, joka nopeutti kuvaamista etsimen ollessa välittömästi jälleen käytettävissä kuvan ottamisen jälkeen.


title: Pentax

text: Huomattavan parannuksen peilikameroiden käytettävyyteen toi Asahi-Pentax-kamera (1957) , jossa käytettiin etsimessä pentaprismaa kääntämään etsinkuva suoraan silmän tasolle. Tämä paransi etsimen käytettävyyttä vaikeissa olosuhteissa ja teki peilikameroista yhtä helppoja tähystää kuin mittaetsinkamerat.


title: Pentax

text:
Asahi Spotmatic (1964) -kamerassa oli uutuutena kameraan sisäänrakennettu valotusmittari, joka mittasi valon objektiivin läpi. Spotmatic oli eri versioineen hyvin suosittu ja siihen sopivista M42 eli "Pentax-kierteellä" olevista objektiiveistä ei ollut pulaa useiden valmistajien käyttäessä samaa kiinnitystä ja valmistaessa siihen sopivia objektiivejä.
Spotmatic ES:ssä oli aika-automatiikkaan perustuva automaattivalotus.


title: Pentax

text: 1975 Asahi julkaisi sarjan uutta K-bajonettikiinnitystä käyttäviä Pentax- kameroita. Suosiostaan huolimatta kierrekiinnitys ei enää tyydyttänyt kamerankäyttäjiä. Nopeammalle ja uusia ominaisuuksia mahdollistavalle kiinnitykselle oli tilausta. K-bajonetista tuli aiemman M42-kierteen tavoin suosittu pienten kameravalmistajien keskuudessa ja yhteensopivia objektiivejä tuli markkinoille vuosien mittaan runsaasti. Ensimmäiset K-sarjan kamerarungot KM ja KX olivat käytännössä Spotmatic F, johon oli päivitetty uusi objektiivin kiinnitys. KX-mallissa oli herkempi, piikennoon perustuva valotusmittari, KM:ssä sama CdS-kenno kuin Spotmaticissa. K2-mallissa oli aika-automatiikkaan perustuva automaattivalotus parannuksena edellisiin. Myöhemmin esiteltiin vielä riisuttu K1000-kamera, jota valmistettiin suuria määriä ja edullisen hintansa takia siitä tuli hyvin suosittu. Kameroiden kanssa esiteltiin kierrekiinnitteiset Takumar-objektiivit korvannut uusi SMC Pentax -objektiivisarja. Näitä objektiiveja on myöhemmin ruvettu nimittämään K-sarjalaisiksi juuri K-bajonettikiinnityksen vuoksi, mutta itse objektiiveissa ei tätä merkintää ole.


title: Pentax

text: Vuonna 1976 julkaistiin uuden M-sarjan ensimmäiset mallit MX ja ME, jotka haastoivat kilpailijansa erittäin pienellä koollaan ja keveydellään. Samalla julkaistiin uusista pienikokoisista objektiiveista koostuva objektiivien sarja: SMC Pentax-M. M-sarjan kamerat käyttivät tyypillisesti aika-automatiikkaan perustuvaa automaattivalotusta pois lukien Pentax MX, joka oli monien täysmanuaalisäätöisen kameran nimiin vannovien mieliksi vailla automatiikkaa. ME ja MX runkoihin voitiin liittää 2 ruutua sekunnissa siirtävä moottoriviritin ja MX:ään myös moottoriperä, jolla päästiin 5 ruudun sekuntinopeuteen. MX:ssä oli myös vaihdettavat tähyslasit. MX:n verhosuljin oli mekaaninen, mahdollistaen käytön hätätilassa myös ilman paristoa. ME:ssä oli pystysuunnassa toimiva metallilamelliverhosuljin, joka mahdollisti 1/100 s salamasynkronointisuljinajan. ME:ssä ei ollut valotuksen käsisäätömahdollisuutta, mutta automatiikkaa voitiin korjailla +/- 2 EV:n rajoissa. Tämä puute korjautui vuonna 1980, jolloin julkaistu ja Suomessa erittäin suosituksi tullut ME-Super -kamera antoi valita käytetäänkö valotuksessa automatiikka- vai manuaalisäätöä. Ensimmäisenä järjestelmäkamerana ME-Superissa tehtiin valotusajan käsisäätö kiekon sijasta painonapeilla. Sarjaan julkaistiin v. 1981 myös ME-F-malli, joka oli maailman ensimmäinen automaattitarkenteinen sarjatuotantopeiliheijastuskamera. Muita M-sarjan malleja olivat MV, MV-1 ja MG, jotka olivat ominaisuuksiltaan ME:n kaltaisia tai siitä riisuttuja.


title: Pentax

text:
ME (1976-1980)
MX (1976-1985)
ME Super (1979-1987)
MV (1979-1982)
MV-1 (1979-1982)
ME-F (1981-1988)
MG (1982-1985)


title: Pentax

text: Pentaxin 60-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistiin ammattikäyttöön tarkoitettu Pentax LX-kamera 1980. Kamera tarjosi kaikki M-sarjan ominaisuudet lisäten niihin mm. valon filmin pinnalta mittaavan ja hyvin hämärissäkin olosuhteissa toimivan valotusmittarin. Pisin mittarin valotusaika oli 125 sekuntia. LX:ssä oli useita ammattikuvaajien ja puoliammattilaisten tarpeisiin suunnattuja ominaisuuksia kuten vaihdettavat etsimet ja tähyslasit sekä lisälaitteena moottoriviritin ja 5 kuvaa sekunnissa valottava moottoriperä. Kamera tehtiin kestäväksi ja se pysyi tuotannossa parikymmentä vuotta v. 2001 asti.


title: Pentax

text: 1983 esitelty A-sarjan kamera Pentax SuperA lisäsi edellisin kameroihin ohjelmoidun automaattivalotuksen. K-bajonetista esiteltiin KA-versio ja uusi objektiivisarja SMC Pentax-A, joka mahdollisti A-sarjan kamerunkojen säätää objektiivin aukkoa automaattisesti. Vuotta myöhemmin julkaistiin edullisempi ProgramA-kamera. Vanhat K- ja M-sarjan objektiivit säilyivät täysin yhteensopivina, mutta niiden aukko ei ole säädettävissä sähköisesti.


title: Pentax

text: P-sarja oli lähinnä A-sarjan päivitys ajanmukaiseen ulkoasuun. Tärkeitä uusia ominaisuuksia ei esitelty.


title: Pentax

text:
SF-sarja toi mukanaan automaattitarkanteiset objektiivit. Automaattitarkennusominaisuuden myötä tuli uusia KAF-bajonettikiinnitys, jossa oli nk. "ruuvimeisseli", eli automaattitarkennuksen voimansiirto kamerarungosta objektiiviin. SFX-kamera ja uudet F-sarjan objektiivit esiteltiin vuonna 1987.
Vanhojen K-, M- ja A-sarjan objektiivien yhteensopivuus säilytettiin, mutta ne toimivat tietysti käsitarkenteisina.


title: Pentax

text: Z-sarja oli Pentaxin kameraperhe 90-luvulle. Uusissa SMC Pentax-FA -objektiiveissä oli uutuutena moottoroitu zoom, joka toimi uusia Z-sarjan runkoja käyttäessä.


title: Pentax

text: MZ-sarja oli viimeinen suuri filmikameroiden sarja. MZ-M ja MZ-S ovat vieläkin tuotannossa. SMC Pentax-FAJ -objektiivit julkaistiin, joissa kustannusten karsimiseksi oli jätetty aukkorengas pois. Näin ollen näitä objektiivejä ei voida käyttää kaikissa K-bajonettirungoissa.


title: Pentax

text: Pentax *ist-kamera tuli markkinoille 2003. Se on hyvin pienikokoinen ja kevyt täysiverinen järjestelmäkamera ja Pentaxin viimeisin filmijärjestelmäkamera.


title: Pentax

text:
Ensimmäisen Digitaalisen Järjestelmäkameransa Pentax julkaisi vuonna 2003. Se oli vastine mm. Nikonin ja Canonin
julkaisemille harrastajatason 6 megapikselin digitaalijärjestelmäkameroille. Pentax oli tosin kehittänyt jo vuonna
2000 eri valokuva-alan tapahtumissa esitellyn prototyypin ns.täyden koon kennon Kamerasta, MZ-D:n, mutta tuolloin
Philipsin 24*36 mm:n CCD kennolla varustetun kameran hinta ylitti kysynnän ja tarjonnan lait. Vuonna 2004
julkaistiin edullisempi *ist DS ja edelleen ominaisuuksiltaan karsittu *ist DL tuli 2005. Digitaalikameroihin
kehitetyt DA ja D-FA objektiivit julkaistiin samalla. Ne käyttävät yhä tuttua K-bajonettikiinnitystä. Pentaxin
kaikissa digitaalijärjestelmäkameroissa on mahdollista käyttää kaikkia vanhoja K-kiinnitteisä objektiivejä ja
adapterilla myös Takumar M42, Pentax 645 sekä Pentax 67 kiinnitteisiä objektiivejä.


title: Pentax

text: Toukokuussa 2006 Pentax julkaisi ensimmäiset uuden K-sarjan digitaaliset järjestelmäkamerat K100D ja K110D. Muotoilua oli päivitetty hieman *ist DS ja DL -kameroista ja muutkin ominaisuudet vastaavsivat pitkälti näitä malleja, mutta K100D sisälsi uutena ominaisuutena kamerarunkoon rakennetun kuvanvakaajan. Syyskuussa 2006 esiteltiin edistyneempi K10D-malli. Siinä on ominaisuuksina mm. 10,2 megapikselin kenno, kuvanvakaaja rungossa, pölynpoisto, pölyn ja vedenkestävä rakenne ja suuri pentaprismaetsin. Kameran kanssa julkaistiin uusi tasokas DA*-objektiivisarja, jossa käytetään sisäänrakennettua ultraäänimoottoritarkennusta (SDM), jota myös K10D-runko tukee. Kesällä 2007 K100D Super -kamera lisäsi edeltäjäänsä tuen SDM-tarkennukselle ja kennon pölynpoistotoiminnon.


title: Pentax

text: Tammikuussa 2008 Pentax julkaisi seuraavan sukupolven järjestelmäkamerat, K20D ja K200D. K20D:n suurin muutos edelliseen K10D malliin on Samsungin ja Pentaxin yhdessä kehittämä ja Samsungin valmistama 15,10 megapikselin APS-C kokoinen CMOS kuva-anturi, jonka tehollinen tarkkuus on 14,6 megapikseliä. K200D:n kuva-anturi on edellisen K10D mallin Sonyn valmistama 10,2 megapikselin CCD kuvakenno. Molemmat mallit ovat rungoltaan sääsuojattuja. Marraskuussa 2008 julkaistiin erityisen pienikokoinen K-m -kamera. Sen ominaisuudet muistuttavat kokoa ja sääsuojausta lukuun ottamatta pitkälti K200D-kameraa. K-m-kameran rinnalla esiteltiin kevyet DA-L-sarjan objektiivit, joissa oli käytetty vastaavia DA-malleja enemmän muoviosia.


title: Pentax

text: Toukokuussa 2009 Pentax toi markkinoille toistaiseksi tasokkaimman digijärjestelmäkameransa ja tätä korostettiin myös mallimerkinnällä K-7. Yksinumeroinen mallimerkintä ilmaisee uuden kameran sijoittuvan K20-mallin yläpuolelle. Uusina ominaisuuksina K-7 tarjosi magnesiumseoksesta valmistetun rungon ja kuoret. Sääsuojaus on edeltäjiä kattavampi ja kameran luvataan toimivan myös matalammissa lämpötiloissa. K-7 sisältää kehitetyn version K20D:n 14,6 megapikselin kuvakennosta. Merkittäviä parannuksia ovat myös videokuvausmahdollisuus (780p/1080i + stereoääni ulkoisella mikrofonilla), uusi 77-alueinen valotusmittari ja paranneltu tarkennusjärjestelmä sekä nopeutunut sarjakuvaus (5,2 kuvaa sekunnissa). Etsin kattaa 100% kuva-alasta 0,94 kertaisella suurennoksella. K-7 ohella julkaistiin myös edulliset sääsuojatut kitti-objektiivit, jotka perustuvat aikaisempiin DA 18-55mm ja 50-200mm -malleihin. Syyskuussa 2009 julkaistiin pienikokoinen, mutta K-m-mallia edistyksellisempi K-x, jossa on 12,4 megapikselin Sonyn valmistama kuvakenno, videokuvaus (720p) sekä sama tarkennusjärjestelmä ja kuvaprosessori kuin K-7:ssä.


title: Pentax

text: Syksyllä 2010 Pentax julkaisi mallit K-5 sekä K-r. K-r-korvasi K-x:n ja parannuksia ovat mm. parempi tarkennusjärjestelmä, suurempi takanäyttö ja kasvanut sarjakuvausnopeus. Edistyneille harrastajille suunnattu K-5 on rungoltaan lähes identtinen aiemman K-7:n kanssa. Uutuuden 16,3 megapikselin kenno paransi kuvien dynamiikkaa ja laatua suurilla herkkyyksillä. Tarkennusjärjestelmä on myös uusittu ja sarjakuvanopeus kasvoi seitsemään kuvaan sekunnissa.


title: Pentax

text: Vuoden 2012 aikana Pentax esitteli neljä uutta järjestelmäkameraa. K-01 on peilitön järjestelmäkamera, mutta Q-sarjasta poiketen, siihen käyvät K-bajonetilla varustetut objektiivit. Kameran perustuu sähköisiltä komponenteiltaan pitkälti K-5 malliin. K-30-malli sijoittuu K-r ja K-5 -mallien väliin. Se tarjoaa pitkälti samat ominaisuudet kuin K-5, lisättynä uusimmalla tarkennusjärjestelmällä, mutta edullisempaan runkoon istutettuna. K-5 kamera korvautui malleilla K-5 II ja K-5 IIs. Kamerarunko säilyi ulkoisesti lähes entisellään ja tärkein uudistus oli uusi tarkennusjärjestelmä. Takanäytön asennus suusittiin paremman kuvanlaadun ja kulutuskestävyyden tavoittelemikseksi. K-5 IIs eroaa perusmallista puuttuvavan alipäästösuotimen osalta. Suotimen poistaminen lisää kuvan yksityiskotien erottumista, mutta myös ei toivotun moiré-kuvion esiintymistä.


title: Pentax

text: 2013 vuonna K-50 malli korvasi K-30:n. Rungon muotoilussa palattiin perinteisemmälle linjalle, mutta runkoa kaupattiin 120 eri väriyhdistelmänä. Uusia ominaisuuksia olivat tuki langattoman kuvasiirron mahdollistaville Eye-Fi-korteille ja rungon kanssa myytävä sääsuojattu kittiobjektiivi. Kameran riisuttu versio on K-500, josta puuttuu mm. sääsuojaus sekä joitakin näyttötoimintoja. Malliston keihäänkärjeksi esiteltiin K-3. Tärkein uudistus oli tarkempi 24 megapikselin kenno ja alipäästösuotimen pois jättäminen. Uutena ominaisuutena esiteltiin kennon liikutteluun perustuva alipäästösuodin-simulaatiotila, jolla voi halutessaan hieman sumentaa kuvaa moiré-kuvien ehkäisemiseksi. Simulaatio pois kytkettynä kamera tallentaa puolestaan yksityiskohtaisemman kuvan. Kamerassa voidaan käyttää kahta muistikorttia yhtäaikaisesti ja siinä on tuki Pentax FluCard -kortille, joka lisää kameraan langattoman esikatselu- ja laukaisuominaisuuden, sekä langattoman kuvien siirron. Parannuksia on tehty myös valotus- ja tarkennusjärjestelmään. Takanäytön kokoa ja tarkkuutta on kasvatettu edeltäjiin nähden. Vuonna 2013 DA Limited -objektiivit uudistettiin käyttämällä uutta linssien HD-pinnoitetta aiemman SMC-pinnoitteen sijaan.


title: Pentax

text: Vuoden 2014 uutuus on K-S1, jossa käytetään 20 megapikselin kuvakennoa. Kamerassa on alipäästösuodinsimulaatio ja tuki FluCard-kortille. Muilta ominaisuuksiltaan kamera on pitkälti K-50-mallin kaltainen.


title: Pentax

text: Optio-mallit ovat digitaalisia kompaktikameroita. Mallistoon kuuluu edullisia ja keskihintaisia kameroita, sekä mm. vesitiiviitä erikoismalleja.


title: Pentax

text: Maaliskuussa 2009 esiteltiin X70-kamera, joka on ns. siltakamera, eli laajan polttovälialueen zoom-objektiivilla varustettu, hieman tavallista kompaktikameraa suurempi malli. X70 kamerassa on 24-kertaisella zoom-toiminnolla oleva objektiivi ja 12 megapikselin kuvakenno.


title: Pentax

text: Pentaxin ajattelun mukaan kinokoon kamerat on tarkoitettu harrastelijakäyttöön ja ammattikuvaajat käyttävät suurempaa filmi/kennokokoa. Pentaxin valikoimiin kuuluu yhä kaksi 120-rullafilmiä käyttävää kameramallia: 645NII ja 67II. Kameroihin on omat objektiivimallistonsa.


title: Pentax

text: Digitaalinen Pentax 645D käyttää Kodakin kuvakennoa, jonka efektiivinen tarkkuus on 40 Megapikseliä. Poikkeuksena muista keskikoon kameroiden valmistajista, 645D on suunniteltu käytettäväksi myös studion ulkopuolella. Kamera on täysin sääsuojattu ja toiminnot vastaavat keskeisiltä osin valmistajan järjestelmäkameroita. Lähtökohtana 645D:n suunnittelussa oli puhdas signaalitie ilman kuvanlaatua heikentävää prosessorointia, siksi esimerkiksi Pentax 645D:n Kodakin valmistamassa kuvakennossa ei ole tavanomaiseen kuvakennoon kuuluvaa alipäästösuodinta.


title: Pentax

text: Pentax 645Z on ensimmäinen keskikoon digikamera, jossa on myös täyden teräväpiirron (1080P) video sekä 4K intervallikuvaus. 645Z:ssa on 53 Megapikselin Sonyn valmistama CMOS-kuvakenno ilman alipäästösuodinta, sen efektiivinen tarkkuus on 51.4 MP. Tehokkaan prosessorin ansiosta se pystyy kuvaamaan jopa 30 kuvan jpeg-sarjoja 3 kuvan sekuntinopeudella täydellä resolaatiolla. Kameran kestävyyteen on panostettu. 645Z:n sisärunko on valmistettu painevaletusta alumiinista, sen tarkoitus on jäykistää ulkopuolista magnesium-kehystä että myös johtaa ison kuvakennon muodostama lämpö pois suojaamalla takaosan elektroniikkaa. Myös kameran säädettävä lcd-näytön kehys on magnesiumia. Kamera on täysin sääsuojattu. 645Z:ssa on myös varsin erikoinen Keplerian teleskooppiin perustuva tähtäinoptiikka ja Trapezoid Pentaprisma, poikkeavan suunnittelun tarkoitus oli pitää prisman kotelo maltillisen kokoisena.


title: Kirous

text: Kirous on ääneen lausuttu toivomus tai maaginen rituaali, jossa loitsimalla tai jollain toiminnolla kuten eleellä tai maagisen esineen luovutuksella toivotaan toiselle ihmiselle jotain pahaa. Kirouksen tavoitteena on voinut olla uhrin sairastuminen, vammautuminen, takaisku tai jopa kuolema. Saduissa kirotut ihmiset saattoivat esimerkiksi muuttua eläimiksi. Entisaikoina kiroukset otettiin tosissaan, ja kirouksia onkin usein syytetty siitä, että jotain pahaa on tapahtunut.