title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Aran-saarilla pappina toimiva isä Pádraig Standún on julkaissut korvakuulolta opetellulla, kieliopin mutkia hieman oikovalla connachtilaisella murteellaan joukon helppolukuisia pienoisromaaneja, jotka käsittelevät usein ajankohtaisia, irlantilaisessa yhteiskunnassa keskustelua herättäneitä teemoja: aborttia, seksiä, vapautuksen teologiaa, kirkon asemaa yms.


title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Standún aloitti uransa vuonna 1983 romaanilla "Súil le Breith" ("Syntymän odotus" tai "Tuomion odotus"). Romaanin aiheena oli katolisen papin rakkaus huumepiireistä kuiville auttamaansa nuoreen naiseen. Tätä seurasi dystopiaromaani "A.D.2016", joka sijoittui tulevaisuuden Irlantiin - kokonaan iirinkielistyneeseen, mutta samalla ankaraan kirkkovaltaan ja teokratiaan luisuneeseen, vanhoilliseen ja seksuaalikielteiseen totalitarismiin. Pappien selibaatti oli tulilinjalla romaanissa "Cíocras"("Himo" tai "Ankara nälkä"), jossa nuoreen au-äitiin rakastunut pappi ryhtyy nälkälakkoon protestoidakseen avioliittokieltoa vastaan.


title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Standúnin parhaana romaanina lienee pidettävä hulvattoman hauskaa ja kutkuttavan eroottista tarinaa "An tAinmhí" - kirjan nimi tarkoittaa sananmukaisesti "Elukkaa", mutta englanniksi kirja on käännetty iiristä lainatulla nimellä "The Anvy". "Elukka" on vuosikymmeniä aikaisemmin itsemurhaa yrittäessään kadonnut ja kuolleeksi julistettu mies, joka itse asiassa piileskelee edelleen iirinkielisellä kotisaarellaan. Saarelaiset eivät tiedä tätä, vaan luulevat silloin tällöin ruokia varastelevaa ja jälkiä jättävää "elukkaa" yliluonnolliseksi olennoksi tai petoeläimeksi.


title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: "Elukan" itsemurhayritykseen on aikoinaan ollut syynä pettymys rakkaudessa. Hänen vuosien takainen, toisen kanssa naimisiin mennyt ensirakkautensa on kuitenkin saanut aviomiehensä kanssa tyttären, näyttävän ja kauniin, mutta yksinäisen ja surullisen. "Elukka" rakastuu salaa tähän jo neljättäkymmentä käyvään naiseen, joka on hänen muinaisen ihastuksensa kaksoisolento, eivätkä nämä suuret tunteet suinkaan jää vaille vastausta...


title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Standún ei ole luopunut kirjailijantyöstä "Elukan" jälkeenkään. Hänen myöhempiin teoksiinsa kuuluvat muun muassa lesbolainen rakkaustarina "Cion Mná" (kirjan nimi tarkoittaa "Naisen työ" ja viittaa sanontaan "cion fir" = "miehen työ", ts. urotyö), joka samalla irvailee iirin kielen elvytystoimintaan liittyvälle byrokraattisuudelle, ja kirkkoa kritisoiva "Eaglais na gCatacómaí" ("Katakombikirkko").


title: Nicolas de Condorcet

text:
Marie Jean Antoine Nicolas de Caritat, Condorcet'n markiisi (17. syyskuuta 1743 Ribemont – 28. maaliskuuta 1794 Bourg-la-Reine) oli ranskalainen filosofi ja matemaatikko sekä aikainen valtio-opillinen tieteilijä, joka muun muassa kehitti Condorcet'n vaalitavan. Hän oli vuodesta 1769 Ranskan tiedeakatemian jäsen.
Ranskan suuren vallankumouksen aikana Condorcet oli lakiasäätävän kansalliskokouksen ja kansalliskonventin jäsen. Hän kannatti vallankumousta, ja hänen näkemyksensä olivat usein yhteneviä girondistien kanssa. Condorcet vangittiin terrorin aikana ja hänet löydettiin kuolleena vankisellistään. Kyseessä lienee ollut itsemurha.


title: Nicolas de Condorcet

text: Condorcet oli monin tavoin aikaansa edellä 1700-luvulla. Hän kannatti vapaata taloutta, maksutonta ja tasa-arvoista julkista koulutusta, perustuslaillista oikeutta, sekä yhtäläisiä oikeuksia naisille ja kaikille etnisille ryhmille. Hänen kirjoituksensa vaikuttivat merkittävästi Ranskan ja maailmanpolitiikkaan, ja ovat merkittäviä vielä nykyäänkin. Condorcet uskoi ihmiskunnan kykyyn edistyä rajattomasti. Hänen filosofinen pääteoksensa oli "Esquisse d'un tableau historique des progrès de l'espirit humain", jonka hän viimeisteli vankilassa hieman ennen kuolemaansa.


title: Nicolas de Condorcet

text: Vuonna 1785 Condorcet kirjoitti teoksen "Essee analyysin soveltamisesta enemmistöpäätösten todennäköisyyksiin", jossa hän kuvaili Condorcet'n paradoksin. Sen mukaan on mahdollista, että enemmistö pitää vaihtoehtoa A parempana kuin B:tä, B:tä parempana kuin C:tä ja C:tä parempana kuin A:ta, samoilla äänestyslipuilla. Samassa paperissa hän kuvaa yksinkertaisen Condorcet'n menetelmän äänestystulosten selvittämiseen. Hän kävi myöhemmin useita debatteja Jean-Charles de Bordan kanssa Condorcet'n menetelmän paremmuudesta Borda-laskentaan nähden.


title: Nicolas de Condorcet

text: Condorcet saattoi olla ensimmäinen henkilö, joka sovelsi systemaattisesti matematiikkaa sosiaalitieteisiin.


title: Condorcet’n menetelmä

text: Condorcet’n menetelmä eli Condorcet’n vaalitapa on vaalitapa, joka on nimetty 1700-luvulla eläneen ranskalaisen markiisi Nicolas de Condorcet’n mukaan. Condorcet-voittaja on jonkin äänestyksen ehdokas, joka on jokaista muuta ehdokasta suositumpi, jos ehdokkaita verrataan kaksittain. Condorcet-kriteerin täyttäviä vaalitapoja on useita, ei ainoastaan yksi. Joskus nimeä käytetäänkin koko tällaisten vaalitapojen ryhmästä.


title: Condorcet’n menetelmä

text: Condorcet’n paradoksista johtuen yksiselitteistä voittajaa ei ole kaikissa Condorcet-vaalitavalla toteutetuissa äänestyksissä.


title: Condorcet’n menetelmä

text: Jokainen äänestäjä lajittelee ehdokkaat haluamaansa suosituimmuusjärjestykseen omalle äänestyslipulleen. Jokaisella ehdokasparilla vertaillaan, kumpaa ehdokkaista useampi äänestäjä on äänestänyt toisen edelle (ehdokkaat, joiden kohdalle äänestäjä ei ole merkinnyt sijalukua, tulkitaan yleensä äänestettyjä ehdokkaita epäsuositummiksi ja keskenään yhtä suosituiksi). Jos yksi ehdokkaista voittaa pareittain kaikki muut ehdokkaat, hänet valitaan.


title: Schulzen vaalitapa

text: Schulzen vaalitapa on Markus Schulzen kehittämä Condorcet'n vaalitapa. Se tuottaa yhden voittajan äänestyslipuista, joihin äänestäjät ovat listanneet ehdokkaat mieluisuusjärjestykseen. Sitä voidaan käyttää myös kaikkien ehdokkaiden listaamiseen paremmuusjärjestyksessä. Vaalitapa tunnetaan myös nimellä beatpath-menetelmä tai polkuäänestys.


title: Schulzen vaalitapa

text: Schulzen menetelmä on käytetyin Condorcet-vaalitavoista. Sitä käyttävät mm.


title: Bohrin atomimalli

text: Bohrin atomimalli on ensimmäinen semikvanttimekanistinen fysikaalinen atomimalli, joka kuvaa atomin pieneksi positiivisesti varautuneeksi ytimeksi, jota elektronit kiertävät eritasoisilla radoilla, kuten planeetat kiertävät Aurinkoa ja kuut planeettoja. Vaikka Bohrin malli osoittautui myöhemmin puutteelliseksi, onnistui se kuitenkin selittämään paljon ilmiöitä. Malli on myös verrattain yksinkertainen, minkä takia Bohrin atomimallia opetetaan vielä nykyäänkin yleisesti yläkouluissa sekä lukioissa.


title: Bohrin atomimalli

text: 1900-luvun alkupuolella Ernest Rutherford havaitsi pommittamalla ohutta kultakalvoa heliumytimillä (eli alfahiukkasilla), että atomit koostuivat pienestä ja tiiviistä positiivisesti varautuneesta ytimestä, jota ympäröivät negatiivisesti varautuneet elektronit. Useimmat alfahiukkaset läpäisivät kalvon vaivattomasti, johtaen tulkintaan atomista, joka on enimmäkseen tyhjää tilaa. Kuitenkin jotkut alfahiukkaset taittuivat takaisin kalvosta hyvinkin suurilla kulmilla; kokeen datan perusteella atomiydin olisi korkeintaan formula_1 m. Rutherfordin omin sanoin: ""It was quite the most remarkable event that has ever happened to me in my life. It was almost as if you fire a fifteen-inch shell at a piece of tissue paper and it came back and hit you"". Oli kuitenkin epäselvää, mikseivät negatiiviset elektronit pudonneet positiiviseen ytimeen.


title: Bohrin atomimalli

text: Lisäksi atomien absorptio- ja emissiospektreistä oli jo kauan aikaisemmin huomattu, että jokaisella alkuaineella on sille ominainen karakteristinen spektri eli ne lähettävät valoa vain tietyillä aallonpituuksilla. Esimerkiksi natriumlanka lähettää vain tietyillä spesifisillä aallonpituuksilla valoa, kun atomeille annetaan energiaa esimerkiksi sähköpurkauksen avulla. Klassinen fysiikka ei pystynyt selittämään ilmiötä, mikä ei kuitenkaan ollut estänyt käyttämästä sitä hyväksi alkuaineiden tunnistamisessa.


title: Bohrin atomimalli

text: Niels Bohr ehdotti atomimallia, jossa elektronit kiertävät ellipsiradoilla kompaktia ydintä. Malli siis pitää elektroneita täysinä hiukkasina, vaikka nykyään tiedämme, että elektronit noudattavat aaltohiukkasdualismia. Atomeista yksinkertaisin on vetyatomi, joka koostuu protonista ja sitä kiertävästä elektronista. Koska ydin on positiivisesti ja elektroni negatiivisesti varautunut, vetävät ne toisiaan puoleensa Coulombin voiman ansiosta, samalla tavalla kuin Aurinko vetää Maata (ja Maa Aurinkoa) puoleensa painovoiman vaikutuksesta. Ensimmäinen ongelma tällä mallilla on, että jos elektroni kiertää ydintä kiertoradalla, pitäisi sen lähettää sähkömagneettista säteilyä, koska se on kiihtyvässä liikkeessä ja kiihtyvät varaukset lähettävät sähkömagneettista säteilyä. Tämän säteilyn taajuuden pitäisi olla sama kuin sen kiertoajan käänteisarvo. Siitä kuitenkin seuraisi, että elektroni menettäisi energiaa ja tämän vuoksi sen kiertosäde pieneneisi, kunnes se olisi ytimessä noin formula_2 sekunnin kuluttua. Bohrin atomimalli (1913) kuitenkin onnistui ratkaisemaan tämän ongelman tekemällä lisäoletuksia, postulaatteja, jotka kuitenkin merkitsivät selvää poikkeamista klassisesta fysiikasta.


title: Bohrin atomimalli

text: Bohrin postulaatit:Koska Bohrin malli toimii täydellisesti vain vetyatomille, seuraavassa on implisiittisesti kyse vetyatomista. Jos kyseessä on jonkin muun alkuaineen yksielektroninen ioni, on kaavoissa e korvattava lausekkeella Ze, missä Z on alkuaineen järjestysluku ja Ze ytimen varaus.


title: Bohrin atomimalli

text: Postulaatti 2 on koko mallin ydin. Siitä seuraa, että elektronin säde ja energia ovat kvantittuneet, eli ne voivat saada vain tiettyjä arvoja. Toisinaan näiden kvantittumiset ovat virheellisesti oletettu mallin postulaateiksi, vaikka todellisuudessa ne ovat vain seurausta postulaatista 2. Seuraavassa oletamme, että ydin on massaltaan suuri verrattuna elektroniin, jolloin kiertorata on ympyrä, jonka keskipiste on ytimessä.


title: Bohrin atomimalli

text: Kulmaliikemäärälle formula_7 (1), missä formula_8 = elektronin kiertoradan säde tietylle n, m = elektronin massa sekä v = elektronin tangentiaalinen nopeus ja n = 1, 2, 3, ...


title: Bohrin atomimalli

text: Coulombin voima toimii sentripetaalisena voimana, joten: formula_9 (2)


title: Bohrin atomimalli

text:
Eliminoimalla v (1):stä ja (2):sta saadaan:
eli säde formula_8 on kvantittunut. Määritellään vakio formula_12formula_13, joka tunnetaan Bohrin säteenä, jolloin formula_14 (4).


title: Bohrin atomimalli

text:
Koska elektronin kokonaisenergialle formula_15 pätee:
(2):sta eliminoimalla v saamme
Sijoittamalla tähän (3) saamme


title: Bohrin atomimalli

text: Kaava (5) ennustaa täydellisesti vedyn emissiospektrin. Sen mukaan vetyatomi voi lähettää vain sellaisia fotoneja, joiden energia vastaa kahden energiatason erotusta. Koska fotonin energian "E" ja aallonpituuden λ välillä on yhteys formula_19, ovat vedyn spektriviivojen aallonpituudet


Bohrin atomimalli


title: Bohrin atomimalli

text: missä formula_21 on vedyn Rydbergin vakio.


title: Bohrin atomimalli

text: Bohrin postulaatti kulmaliikemäärän kvantittumisesta (postulaatti 2 yllä) selittää myös, miksei kiihtyvässä liikkeessä oleva elektroni putoa ytimeen säteillen energiansa pois.


title: Bohrin atomimalli

text: Kaavasta (4) seuraa, että elektroni voi olla vain tietyillä säteillä. Mallin pohjalta voidaan teoreettisesti laskea myös elektronin nopeus ja kiertoaika, joskin kvanttimekaniikan myöhempi kehitys osoitti, ettei näillä suureilla ole oleellista merkitystä. Nopeudeksi saadaan:


title: Bohrin atomimalli

text: ja kiertoajaksi


title: Bohrin atomimalli

text: Tasolla n = 1 elektronin nopeus on noin 2.2 x formula_24 m/s, joka on noin sadasosa valonnopeudesta. Näin ollen vetyatomilla ensimmäiseen approksimaatioon ei tarvitse tehdä suhteellisteoreettisia. Toisin on laita raskaammilla alkuaineilla, joiden valenssikuori on n = 6.


title: Bohrin atomimalli

text: Huolimatta Bohrin atomimallin onnistumisista, on se loppujen lopuksi epätarkka.Bohrin malli tunnetaan joskus "puoliklassisena mallina", koska vaikka se sisältääkin joitakin ajatuksia kvanttimekaniikasta, se ei ole täydellinen kvanttimekaaninen kuvaus atomista. Bohr teki kvanttimekanistisen hypoteesin kulmaliikemäärän kvantittoitumisesta, muttei mennyt pidemmälle.


title: Bohrin atomimalli

text:
Vuonna 1922 Bohr itse täydensi atomimalliaan eräillä lisäoletuksilla osoittaen, kuinka atomin rakenteen avulla voitiin selittää myös ne jaksolliseen järjestelmään liittyvät säännönmukaisuudet, jotka Mendelejev oli jo puoli vuosisataa aikaisemman havainnut eri alkuaineiden kemiallisissa ominaisuuksissa. Ennen vuotta 1922 oli jo todettu, että kunkin alkuaineen järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on sama kuin sen atomiytimen varaus alkeisvarausyksikköinä, ja näin ollen myös sama kuin sähköttömässä atomissa olevien elektronien lukumäärä. Tämän vuoksi Bohr täydensi atomimalliaan olettamalla, että
Oletusta (2) voitiin myöhemmin tarkentaa niin, että sen pohjalta muotoiltiin Paulin kieltosääntö, kun taas oletus (3) vastaa sitä, mikä nykyisin tunnetaan oktettisääntönä. Tältä pohjalta voitiin selittää ionisidoksen muodostuminen. Gilbert Newton Lewis täydensi teoriaa myöhemmin selittämällä kovalenttisen sidoksen muodostumisen.


title: Bohrin atomimalli

text: Täydelliseen atomin kuvaamiseen tarvitsee käyttää koko kvanttimekaniikan teoriaa, joka muotoutui useiden ihmisten työn tuloksena vuosia Bohrin mallin julkaisun jälkeen. Louis de Broglie esitti vuonna 1924 teorian, jonka mukaan elektronillakin on aaltoluonne, ja sille pätee sama liikemäärän (p) ja aallonpituuden (formula_25 välinen yhteys formula_26 kuin fotonillekin (h on Planckin vakio). Aaltoluvun (k) avulla yhtälö voidaan esittää myös muodossa formula_27formula_28. Sijoittamalla tämän kaavaan (1) saamme formula_29, eli formula_30, jonka voimme tulkita seisovaksi aaltoliikkeeksi. Elektronin kulmaliikemäärän ja samalla energian kvantittuminen selittyy siten, että sen kiertoradalle eli ympyrän kehälle on mahduttava tietty kokonaislukumäärä elektronin aallonpituuksia, jolloin elektroni itse asiassa on seisova aalto. Koska seisova aaltoliike ei välitä energiaa, ei elektroni niin ollen säteile sähkömagneettista säteilyä, ja atomi on vakaa.


title: Bohrin atomimalli

text: Tämä teoria pitää elektroneja aaltoina, jotka luovat 3-ulotteisia seisovan aallon kuvioita atomissa. Aineaallot keksi Louis de Broglie, ja oletettiin, että Bohrin atomimallissa sallittujen (stationaaristen) ratojen kehät olivat aineaaltojen aallonpituuksien monikertoja, mikä tarkoittaa sitä, että elektronien stationaariset radat ovat sellaisia, joilla ne muodostavat seisovia aaltoja. Tämä malli toimi kuitenkin vain vetyatomille.


title: Bohrin atomimalli

text: Seuraava ja ratkaiseva askel oli Schrödingerin yhtälö, jossa hiukkasen tilaa kuvataan todennäköisyysaaltona.


title: Stadion (täsmennyssivu)

text: Stadion voi tarkoitaa useampaa asiaa:


title: Adobe Systems

text: Adobe Systems Inc. on digitaalisen sisällön luomiseen, hallitsemiseen ja jakamiseen tarkoitettujen ohjelmistojen tuottaja. Yhtiön tunnetuimpia tuotteita ovat PDF:n käsittelyohjelma Adobe Acrobat, kuvankäsittelyohjelma Photoshop, vektorigrafiikkaohjelma Illustrator sekä lukemattomat kirjasintyypit (fontit). Adobe on yksi maailman suurimmista ohjelmisto-yrityksistä.


title: Adobe Systems

text: Adobe Systems osti 3. joulukuuta 2005 suurimman kilpailijansa Macromedia Inc:n. Kaupan myötä muun muassa ColdFusion, Director, Dreamweaver, Flash, FreeHand ja Fireworks siirtyivät osaksi Adoben tuotevalikoimaa.


title: Adobe Systems

text: Adoben perustivat John Warnock ja Charles Geschke joulukuussa 1982. Heidän tavoitteenaan oli kehittää PostScript-sivunkuvauskieltä. Miehet tapasivat 1970-luvun loppupuolella työskennellessään Xeroxin PARC-tutkimuskeskuksessa, jossa he tutkivat laiteriippumattomia grafiikkajärjestelmiä ja tulostamista.


title: Adobe Systems

text: Vuonna 1983 Geschke ja Warnock julkaisivat Adobe PostScript -teknologian tekstin ja kuvan tulostamiseen paperille. PostScript lisensoitiin tulostinvalmistajille kaikkialla maailmassa, ja se on nykyisinkin yksi tulostimien ydintekniikoista.


title: Adobe Systems

text: Adobe hyödynsi menestystään PostScript-teknologian suhteen ja laajentui työpöytäsovelluksiin Adobe Illustrator- ja Adobe Photoshop -ohjelmistoillaan. Näitä seurasi Adobe InDesign -taitto-ohjelmisto.


title: Adobe Systems

text: Adobe julkaisi Adobe Acrobat -ohjelmiston ja Adobe PDF -muodon (Portable Document Format). Siten yhtiö yhdisti työpöytäohjelmistokokemuksensa PostScript-tulostukseen. Acrobatin ja PDF:n avulla pystyttiin toimittamaan digitaalisia dokumentteja juuri halutun näköisinä eri tietokoneympäristöihin ja sovelluksiin.


title: Adobe Premiere Pro

text: Adobe Premiere Pro on Adoben epälineaarinen videoeditointiohjelma. Premiere Pro on tarkoitettu ammattimaiseen käyttöön ja se tukee muun muassa uusimpia teräväpiirtoformaatteja. Ohjelma on osa Adoben Adobe Creative Cloud -ohjelmistopakettia.


title: Adobe Premiere Pro

text: Premiere Pro korvasi vuonna 2003 1.0 version myötä aiemman vastaavan tuotteen Adobe Premieren. 2004 Adobe julkaisi Adobe Premiere Elementsin, joka on kuluttajille tarkoitettu kevyempi versio Prosta.


title: Avira Antivirus

text: Avira Antivirus (aiemmin Avira AntiVir) on saksalaisen Aviran kehittämä virustorjuntaohjelmisto. Yksityiskäyttäjille on tarjolla ilmainen "Avira Free Antivirus" ja "Avira Free Security Suite" sekä laajemmat maksulliset versiot. Yrityskäyttöön on myös tarjolla maksulliset tuotepaketit.


title: Avira Antivirus

text: Avira on saatavana Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmille sekä Android- ja iOS-mobiililaitteille.


title: Avira Antivirus

text:
AV-Comparatives palkitsi Aviran vuoden 2008 virustorjuntaohjelmapalkinnolla heidän "Summary Report 2008" -testissä.
Vuonna 2012 PCworld sijoitti ilmaisen Avira AntiVir 2012 -ohjelmiston neljänneksi parhaaksi virustorjuntaohjelmistoksi. Vuonna 2014 TomsGuide valitsi Avira Free Antiviruksen vuoden parhaaksi virustorjuntaohjelmistoksi. Samana vuonna Gizmo's freewaren testissä Avira sai huomiota toimivuudestaan haittaohjelmia vastaan. Avira on myös menestynyt Virus Bulletin 100 -listoilla.


title: Microsoft Excel

text:
Microsoft Excel on taulukkolaskentaohjelma, joka on osa Microsoft Officea. Ohjelmistosta on saatavilla Windows- ja Mac OS X -versiot.
Excelin toiminta perustuu soluihin.


title: Microsoft Excel

text: Excel kehitettiin alun perin Macintosh-tietokoneisiin vuonna 1985. Vasta marraskuussa 1987 ohjelmasta julkaistiin ensimmäinen Windows-versio.


title: Microsoft Excel

text: Vuodesta 1993 lähtien Excelissä on voinut käyttää Visual Basic -ohjelmia vakiokomentojen lisäksi. Visual Basic for Applications (VBA) mahdollistaa uusien funktioiden luomisen taulukon soluihin, erillisten ikkunoiden teon tietojen syöttöä varten ja liittymien teon ulkoisiin ohjelmiin ilman erillistä kehityspakettia tai maksullista lisäosaa. Myös DLL-ohjelmia voidaan kutsua, mutta niitä ei voi luoda VBA:lla. Aiemmissa versioissa oli käytettävissä erillinen makro-kieli, jolla voitiin viitata vain valikosta löytyviin peruskäskyihin ja laittaa niitä peräkkäin, ohjelmaksi.


title: Microsoft Excel

text: Microsoft Windowsille tehdyt versiot:


title: Microsoft Excel

text: Macintosh-versiot:


title: Opera

text: Opera on norjalaisen Opera Softwaren verkkoselain. Se toimii muun muassa Windows-, macOS- ja Linux-käyttöjärjestelmissä. Operan versiot älypuhelimiin ja kämmentietokoneisiin ovat nimeltään Opera Mobile ja Opera Mini. Opera Coast on iOS-laitteille julkaistu versio (iPhone, iPad).


title: Opera

text: Operan työpöytäversio on ollut saatavilla ilmaiseksi vuodesta 2005 lähtien. Selain on käännetty 42:lle kielille, myös suomeksi.


title: Opera

text: Operaa suunniteltaessa on pyritty nopeaan sivujen latautumiseen ja mahdollisimman vähäiseen muistin käyttöön. Ohjelmassa on tuki sähköpostille, Usenetin keskusteluryhmille, IRC-keskustelulle, BitTorrentille ja RSS-kanaville.


title: Opera

text: Opera on tunnettu tietoturvastaan. Siitä on löydetty vain muutamia tietoturva-aukkoja, jotka nekin on aina paikattu nopeasti. Mark Wilton-Jonesin suorittamassa selainten nopeusvertailututkimuksessa Opera osoittautui nopeimmaksi. Se on ensimmäinen Windowsissa toimiva selain, joka läpäisee Acid2-testin ja kolmas julkaistuista verkkoselaimista. Acid2-testi mittaa sitä, miten hyvin selain noudattaa W3C:n antamia standardeja.


title: Opera

text: Operan selainmoottorina toimii Blink ja V8. Aikaisempi Presto-selainmoottori on vielä tuettuna Linux sekä FreeBSD alustoilla.


title: Opera

text: Opera on suunniteltu toimimaan pienitehoisilla tietokoneilla. Myös näkö- ja liikuntarajoitteiset on pyritty ottamaan huomioon.


title: Opera

text: Operassa käyttäjä voi keskeyttää, jatkaa tai aloittaa uudelleen tiedostojen lataamisen. Selain myös pitää kirjaa ladatuista tiedostoista ja voi avata ne suoraan selaimessa. Siinä on mukana torrent-tiedostojen käsittelyvalmius, jonka avulla BitTorrent-latauksia voidaan käsitellä kuin tavallisia HTTP/FTP-latauksia.


title: Opera

text: Opera tukee välilehtiä, joiden avulla samassa ikkunassa voi olla useita sivuja auki samanaikaisesti. Välilehdet voi myös järjestää erillisiin ikkunoihin sen sisällä. Välilehtien ikkunoita voi suurentaa ja niiden paikkoja muuttaa vapaasti oman tahtonsa mukaan.


title: Opera

text: Speed Dial on käyttäjän itsensä määrittelemä kokoelma visuaalisia kirjanmerkkejä, jotka näkyvät automaattisesti aina kun uusi välilehti avataan. Speed Dial antaa nopean pääsyn suosikkisivustoille, mutta siihen voi määrittää myös lisäosia, jotka tuovat päivittyvän sisällön suoraan Speed Dial -näkymään. Speed Dial näyttää sivuista pienoiskuvat, joita voi halutessaan päivittää. Käyttäjä voi päättää minkä kokoisina Speed Dialin pienoiskuvat näytetään, lisätä ja vähentää niiden lukumäärää, poistaa niitä ja luoda lisää oman halunsa mukaan. Speed Dialissa olevaan sivustoon pääsee paitse klikkaamalla pienoiskuvaa, myös kirjoittamalla osoiteriville kuvan paikkaa vastaavan numeron ja painamalla enteriä.


title: Opera

text: Operassa on sisäänrakennettu uutissyötteiden, RSS-virtojen lukuominaisuus. Esimerkiksi kaikki blogit ja miltei kaikki uutissivustot lähettävät uutisensa RSS-virtana uutistenlukijoihin, ja Operassa on ollut tuki tälle toiminnolle jo pitkään.


title: Opera

text: Operassa käyttäjä voi päättää, mitkä sivut voivat avata ponnahdusikkunoita. Selain estää kaikki ei-toivotut ponnahdusikkunat oletuksena. Estetyt ponnahdusikkunat voi tarvittaessa avata myöhemmin.


title: Opera

text: Operan Taikasauvaksi nimetty työkalu muistaa haluttaessa käyttäjän tunnukset ja salasanat. Kun käyttäjä ensimmäisen kerran kirjautuu palveluun, Taikasauva kysyy käyttäjältä haluaako tämä selaimen täyttävän kirjautumiskentät automaattisesti seuraavalla kerralla. Taikasauva osaa täyttää automaattisesti myös nimi- ja osoitekentät.


title: Opera

text:
Operan Windows versiossa on mahdollista tallentaa kokoelma avoimia sivuja istuntona. Istunnon voi myöhemmin avata uudestaan uudessa Operassa. Tässä selaimessa voi myös asettaa kotisivuiksi sivut, jotka olivat auki viimeksi kun selain suljettiin. Tallennettu istunto säilyttää kaikki sivukohtaiset asetukset, kuten missä kohtaa sivua käyttäjä oli. Istunnot voi myös lähettää toiselle tietokoneelle esimerkiksi sähköpostilla. Mac versiossa avointen istuntojen tallentaminen ei ole mahdollista, mutta Operan asetuksissa voi yhtälailla valita avataanko edellisen istunnon välilehdet kun ohjelma käynnistetään.
Jos selain kaatuu, se kysyy seuraavan käynnistyksen yhteydessä, haluaako käyttäjä jatkaa internetin selaamista samasta tilanteesta, mihin hän jäi ennen selaimen kaatumista.


title: Opera

text: Operan kehitys alkoi norjalaisen teleyhtiön Telenorin tutkimusprojektina vuonna 1992, mutta jo 1995 sitä varten muodostettiin itsenäinen yritys Opera Software ASA. Aivan ensimmäinen versio oli nimeltään "MultiTorg Opera", mutta nimen alkuosasta luovuttiin hyvin pian. Vuonna 2001 ohjelma siirtyi shareware-jakelumallista mainosrahoitteiseksi. 2005 Operasta tuli työpöytäkäytössä täysin ilmainen.


title: Opera

text:
"(Tärkeimmät julkaisut Windowsille ilman pienempiä päivityksiä tai betaversioita.)"
Operan yhdeksännessä versiossa oli paljon uudistuksia aiempaan versioon nähden. Pikavalinnat on muutettu vastaamaan Mozilla Firefoxin pikanäppäimiä ja sivujen taittotyyliä (muun muassa CTRL + N joka aikaisemmin avasi Operassa uuden välilehden/sivun, aukaisee nyt kokonaan uuden selainikkunan). Mukaan on tullut myös macOS:ssakin käytetyt "pienoisohjelmat" (), joiden avulla voidaan toteuttaa avustavia toimintoja aina tyylitellyistä kelloista värikarttoihin asti. Lisäksi Operan mukana seuraa BitTorrent-sovellus, joten erillistä BitTorrent-ohjelmaa ei välttämättä tarvitse. Muita uudistuksia on muun muassa tuki suosikkihakukoneille, sivustokohtaiset asetukset, esikatselukuvat ja sisällönsuodatin.


title: Opera

text: Versiossa 9.1 selaimeen lisättiin phishing-suodatin, joka varoittaa käyttäjiä ns. phishing, eli huijaussivuista. Suodatin käyttää avoimia PhishTank ja GeoTrust tietokantoja huijaussivujen tunnistamiseen.


title: Opera

text:
Windowsin selainohjelmista Opera 9 läpäisi ensimmäisenä Acid2-testin, jonka tarkoituksena on verrata selainten kykyä esittää standardinmukaista verkkosivuja. Acid2 on verkkosivu jolle on koottu sudenkuoppia joiden tarkoituksena on paljastaa ongelmat verkkosivun muodostuksessa käytettävien HTML- ja CSS-koodin tulkinnassa.
Uudemman "Acid3"-testin Opera läpäisi ensimmäisenä selaimena 28. maaliskuuta 2008 julkaistulla erityisellä "WinGogi Desktop" beta-versiolla.


title: Opera

text: Opera 9.5:ssa oli uutena ominaisuutena muun muassa synkronisointi, jolla voi synkronisoida kirjanmerkit ja speed dial -valikon usean tietokoneen tai mobiililaitteen välillä. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että käyttäjä voi käyttää samoja kirjanmerkkejä miltä tahansa tietokoneelta, jossa on Opera-selain.


title: Opera

text: Heinäkuussa 2013 julkaistu Opera 15 perustui aikaisemmista versioista poiketen Googlen kehittämään Chromium-projektiin. Versio sai joiltakin käyttäjiltä kritiikkiä monien aikaisemmissa versiossa saatavilla olleiden ominaisuuksien, kuten kirjanmerkkien ja käyttöliittymän mukauttamisen puuttumisesta. Opera Software on kuitenkin luvannut julkaista puuttuvia ominaisuuksia tulevissa versioissa.


title: Opera

text: Marraskuussa 2006 Operan markkinaosuus selainmarkkinoilla oli noin 0,5–1,5 prosenttia. Vaikka selaimen käyttäjämäärä on tasaisesti kasvanut, se ei ole onnistunut murtamaan itseään läpi pöytätietokoneilla. Kämmentietokone- ja älypuhelinpuolella selain on menestynyt huomattavasti paremmin, ja selain tuleekin esimerkiksi joidenkin kännyköiden mukana.


title: Opera

text: 2013 Opera oli viidennellä sijalla selainmarkkinoilla 1.15% osuudella StatCounterin tilastojen mukaan.


title: Opera

text: StatCounterin mukaan tammikuussa 2016 Operan markkinaosuus työpöytä-, tabletti- ja mobiililaitteissa oli 5,45 %. Seuraavan vuoden tammikuuhun mennessä sen osuus laski 3,94 prosenttiin.


title: Windows Movie Maker

text: Windows Movie Maker on videonmuokkausohjelma, joka tuli Windows Me:n, XP:n, Vistan, Windows 8:n ja Windows 8.1:n -käyttöjärjestelmien mukana. Sen 1.0-versio oli erittäin kevyt, äärimmilleen yksinkertaistettu muokkausohjelma. 2.0-versio oli huomattavasti monipuolisempi. Movie Maker suunniteltiin alun perin Windows Me:lle ja eteni versioon 6.0. Windows Movie Makerilla voi esimerkiksi lisätä videopätkään puhetta sen nauhoituksen jälkeen. Ohjelmaa ei ole tarkoitettu ammattilaiskäyttöön.


title: Windows Movie Maker

text: Ohjelma ei tullut Windows 7 -käyttöjärjestelmän mukana, mutta sen pystyi halutessaan lataamaan Windows Download Centerin kautta.


title: Windows Movie Maker

text: Muokkausohjelma oli ladattavissa myös muille käyttöjärjestelmille Microsoftin omilta sivuilta aina 10. tammikuuta 2017 asti, jonka jälkeen Microsoft ei ole enää tukenut Windows Live Essentialsia ja tämän myötä myös Windows Movie Makeriä. Sovelluksen korvasi täysin uusi "Windows Story Remix"-videonmuokkausohjelma, joka julkaistiin syksyllä 2017.


title: Aldebaran

text: Aldebaran (α Tauri, α Tau) on Härän tähdistön kirkkain tähti. Yötaivaan tähdistä se on 14. kirkkain. Aldebaranin nimi on peräisin arabiankielisestä nimityksestä "Al Dabaran" ’seuraaja’, joka viittaa sen sijaintiin Plejadien avoimen tähtijoukon jäljessä. Aldebaran ei ole näennäisesti tähden ympärille levinneen, meitä lähinnä sijaitsevan Hyadien tähtijoukon jäsen, vaikka niin helposti erehtyisikin kuvittelemaan. Itse asiassa Aldebaran sijaitsee Maan ja Hyadien välissä.


title: Aldebaran

text: Spektriluokaltaan Aldebaran kuuluu luokkaan K5, joka näkyy meille tähden oranssina värinä. Lähempi tarkastelu osoittaa, että se on jo alkanut laajeta, koska sen ytimen vetyvarat on jo käytetty loppuun ja ydinfuusiossa on siirrytty polttamaan heliumia. Sillä on myös pienempi seuralaistähti, himmeä M2-spektriluokan kääpiötähti, joka kiertää päätähteään monen sadan astronomisen yksikön etäisyydellä. Aldebaran on laajentunut noin 5,3 × 10 kilometrin kokoiseksi eli 38 kertaa omaa Aurinkoamme suuremmaksi. Hipparcos-satelliitti on mitannut sen etäisyydeksi 65,1 valovuotta, jolloin sen absoluuttisen kirkkauden on oltava 150 kertaa Auringon vastaavaa kirkkautta suurempi. Tähden kirkkaus myös muuttuu hiukan: noin 0,2 magnitudin verran.


title: Aldebaran

text: Vuonna 1997 havaittiin Aldebaranin mahdollinen toinen seuralainen, jonka massaksi määritettiin 11 kertaa Jupiterin massa ja kiertoetäisyydeksi tähden ympäri noin 1,35 AU.


title: Digital Video

text: Digital Video (DV) on vuonna 1996 markkinoille tullut digitaalinen videoformaatti. DV on sekä koodekki että fyysinen kasettiformaatti. Kasetteja on kolmea kokoa, joista pienintä ja yleisintä kutsutaan nimellä MiniDV.


title: Digital Video

text: "Tavallinen" DV on etupäässä kuluttajille suunnattu formaatti, mutta sen pohjalta on kehitetty ammattimaisempaan käyttöön suunnatut muunnelmat DVCAM ja DVCPRO.


title: Digital Video

text: Vuonna 2003 julkaistiin DV:n korvaajaksi tehty HDV, joka käytti eri koodekkia ja se oli yhteensopiva DV-kameroiden kanssa.


title: Digital Video

text: DV:n tarkat määritykset rajataan IEC 61834 standardilla. DV-nauhalla videon tallennusnopeus on 35,5 Mbit/s. Varsinaisen videokuvan osuus datasta on 25 Mbit/s. Loput on varattu äänelle, aikakoodeille, virheenkorjaukselle ja kameran asetustiedoille. DV-kasetti voi sisältää myös muistia, johon jotkut kamerat osaavat tallentaa esimerkiksi otsikoita tai tekstejä.


title: Digital Video

text: Kuten useimmista muistakin SDTV-tarkkuuden videoformaateista, myös DV:stä on olemassa PAL-versio (resoluutio 720×576 pikseliä, 50 kenttää sekunnissa) ja NTSC-versio (resoluutio 720×480 pikseliä, 59,94 kenttää sekunnissa).


title: Digital Video

text: DV-koodekki on teknisesti lähellä DVD-videolevyissä käytettävää MPEG-2-pakkausmuotoa. Sen tavoitteena on kuitenkin toimia mahdollisimman laadukkaana ja editointikelpoisena raakataltiona, ja siksi jokainen kuva pakataan erikseen. Haittapuolena ratkaisussa on suuri tilantarve esimerkiksi DVD-videoon verrattuna. DV-koodekki käyttää pakkaukseen kahta menetelmää: väri-informaatio pakataan ensin ns. "chroma subsampling" -menetelmällä (4:2:0 tai 4:1:1), minkä jälkeen data pakataan esimerkiksi DCT-algoritmilla pakkaussuhteessa 5:1.


title: Digital Video

text: DV-koodekilla pakattua videota voidaan tallentaa DV-kasetin sijaan myös suoraan kameran tai tietokoneen muistiin, erilliselle muistikortille tai kirjoitettavalle CD-, DVD- tai MiniDVD-levylle.


title: Arcturus

text: Arcturus (α Boötis) on Karhunvartijan tähdistön päätähti, jonka näennäinen suuruusluokka on –0,0 ja absoluuttinen suuruusluokka –0,2. Se on tähtitaivaan neljänneksi kirkkain tähti ja Siriuksen jälkeen toiseksi kirkkain Suomessa näkyvä tähti.


title: Arcturus

text: Helpoin tapa löytää Arcturus yötaivaalta on seurata Otavan kauhan ”vartta” alaspäin. Arcturuksesta samaa linjaa eteenpäin jatkettaessa tulee vastaan myös Spica, Neitsyen päätähti.


title: Arcturus

text: Arcturus tulee antiikin kreikankielisestä sanasta "Ἀρκτοῦρος" ("Arkturos"), joka tarkoittaa ”Karhunvartijaa”, ja josta tulee myös Karhunvartijan tähdistön suomenkielinen nimi. Arabian kielessä tähdestä käytetään nimeä Haris-el-sema, ”taivaan pitäjä.” Tätä nimeä on joskus on roomalaistettu muotoihin Aramec ja Azimech, mutta nykyisin niitä ei enää käytetä.


title: Arcturus

text: Kiinassa Arcturusta kutsutaan nimellä "Dah Jyaoo" (大角, "Suuri sarvi"; Pinying: Dajiao), koska tähti on Sarvi-nimisen kiinalaisen tähtikuvion (; Pinying: Jiaosu) osa. Myöhemmin Arcturuksesta tuli "Kangh Shiuh" (亢宿, Pinying: Kangsu) -nimisen kiinalaisen tähtikuvion osa.


title: Arcturus

text: Muinaisjapanilaiset omaksuivat kiinalaisen nimen "大角", mutta tähden läntinen nimi (アルクトゥルス) on tavallisempi nykyään.


title: Arcturus

text: Arcturuksen magnitudi on −0,05. Se on 115 kertaa Aurinkoa kirkkaampi, mutta suurin osa tähden säteilystä tulee infrapunasäteilynä, jolla se loistaa 180 kertaa päivätähteämme kirkkaammin.


title: Arcturus

text: Arcturus luokitellaan K1,5 IIIpe -luokan punaiseksi jättiläistähdeksi. Kirjaimet "p" ja "e" kuvaavat tähden sähkömagneettista spektriä: "p" tulee englannin sanasta ”peculiar”, epätavallinen, ja "e" sanasta ”emission”, joka viittaa emissioviivoihin. Tämä on melko tavallista punaisille jättiläisille, mutta Arcturus on ilmiöstä oppikirjamainen esimerkki.


title: Arcturus

text: Hipparcos-satelliitin mukaan Arcturus on meistä 36,7 valovuoden (11,3 parsekin) päässä eli kosmologisessa mittakaavassa melkein naapurissamme. Satelliitin havainnoista selvisi myös, että Arcturus on muuttuva tähti. Kirkkauden muutoksen suuruus on 0,04 magnitudia noin 8,3 vuorokauden ajanjaksolla. Uskotaan, että tähden pinta sykkii, mikä on tavallista jättiläistähdillä. Sykkimisen nopeus on 150 m/s ja taajuus yksi sykähdys 1,842 päivässä.


title: Arcturus

text: Arcturuksen näennäinen läpimitta on 0,019–0,027 kaarisekuntia ja todellinen 24,5 Auringon sädettä. Arcturus on vanha Linnunradan paksun kiekon populaation tähti ja kuuluu samaan ryhmään 52 muun tähden kanssa. Tähti polttaa heliumia ytimessään ja vetyä kuoressa sen ympärillä.


title: Arcturus

text: Hipparcos-satelliitin havaintojen mukaan Arcturus on kaksoistähti, jonka kumppani on noin 20 kertaa päätähteä himmeämpi. Tähdet kiertävät toisiaan niin lähellä, että nykyisillä havaintomenetelmillä niiden erottaminen visuaalisesti on erittäin vaikeaa. Toiset tutkimukset ovat kuitenkin tulleet siihen tulokseen, ettei Arcturus sittenkään olisi kaksoistähti.


title: Messier 2

text: Messier 2 (tai M2 tai NGC 7089) on Vesimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko. Sen löysi Jean-Dominique Maraldi vuonna 1746 ja Charles Messier – tietämättä Maraldista – löysi kohteen tasan 14 vuotta myöhemmin. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen muodostuvan yksittäisistä tähdistä.


title: Messier 2

text: M2 on halkaisijaltaan noin 175 valovuotta, siinä on noin 150 000 tähteä ja on yksi rikkaimmista ja tiiviimmistä pallomaisista tähtijoukoista. Kohteen kirkkaimmat tähdet ovat punaisia ja keltaisia jättiläisiä, +13.1. Joukosta on löydetty tähän mennessä 21 muuttuvaa tähteä, joista yhden kirkkaus vaihtelee välillä +12.5...+14.0.


title: Messier 2

text: M2 on vaikea löytää paljain silmin keskiverto-olosuhteissa, mutta kiikareilla tai pienellä kaukoputkella se on jo mahdollista nähdä.


title: DVD-soitin

text: DVD-soitin on elektroniikkalaite, joka lukee ja toistaa DVD-levyjä. Se tarjoaa huomattavasti parempaa kuvanlaatua kuin videonauhuri tai Laserdisc-soitin. Suurin osa DVD-soittimista toistaa myös CD-levyjä. Nykyään monessa soittimessa on myös USB-liitäntä, jonka kautta voi toistaa videotiedostoja, kuvia sekä äänitiedostoja USB-massamuistilta. Joissakin soittimissa on muistikorttipaikka samaa tarkoitusta varten.


title: DVD-soitin

text: Ensimmäiset DVD-soittimet tulivat kuluttajamarkkinoille 1990-luvun puolessa välissä, ensin Japanissa, sitten Yhdysvalloissa ja myöhemmin muualla maailmassa.


title: DVD-soitin

text: Yleensä DVD-levy syötetään laitteeseen käyttäen levykelkkaa. Sitten soitin tunnistaa levyn laserillaan ja alkaa lukea levyn pieniä kohoumia, joista laser heijastuu eri lailla kuin muualta levystä. Yksilaserisissa soittimissa tehdastekoiset levyt luetaan DVD-levyjen luentaan optimoidulla lasersäteellä (jonka aaltopituus on 630–650 nanometriä), sillä sillä pystytään vielä lukemaan tehdastekoisten CD-levyjen fyysisesti levyllä sijaitsevat kohoumat. CD-R- ja mahdollisesti CD-RW-levyjen luotettavaan luentaan tarvitaan CD-levyjen lukuun optimoitu laser joko erillisenä lukupäänään, tai ns. "Twin Laser Pickup", jossa molemmat laserit sijaitsevat samassa lukupäässä (CD laserin aaltopituus on 780 - 830 nanometriä). Noin yleensä ottaen, yksilaseriset soittimetkin toistavat useimmiten ainakin CD-R levyt, jos ne on poltettu maltillisella nopeudella hyvälaatuisille aihioille.


title: DVD-soitin

text: Levyltä saatu informaatio puretaan ja viedään liittimistä näyttölaitteelle, vahvistimeen tai ulkoiseen dekooderiin. Soittimien kuvan- ja/tai äänenlaadussa on harvoin isoja eroja. Erot ovat yleensä käyttömukavuudessa, soittimien toimintanopeuksissa sekä liitännöissä.


title: DVD-soitin

text: Yksinkertaisin ulostulo on televisiosignaalia vastaava komposiittivideo, joka saadaan yhdestä keltaisesta RCA-liittimestä. Käytetyin ulostuloliitin Euroopassa on kuitenkin SCART-liitin. SCART-liittimessä voi olla komposiittivideon lisäksi myös parempilaatuiset RGB- tai Y/C-signaalit.


title: DVD-soitin

text: Muita mahdoillisia ulostuloliittimiä ovat S-video-liitin (4-nastainen DIN, Y/C), komponenttivideoliittimet (3 kpl RCA- tai BNC-liittimiä, YPbPr-signaali), SVGA-liitin (hRGB), digitaalinen HDMI-liitin (kuljettaa myös äänen samassa johdossa), DVI-, SDI- tai IEEE 1394 -liitin.


title: DVD-soitin

text: Jokaisessa soittimessa on DVD-standardin mukaisesti analogiset stereoannot (2 kappaletta RCA-liittimiä). Lisäksi voivat olla optisia (TOSLINK) ja sähköisiä (RCA-liitin) digitaaliantoja.


title: DVD-soitin

text: Jos soittimessa on sisäänrakennettu dekooderi Dolby Digital, MPEG Multichannel tai DTS -ääntä varten, ääni siirretään yleensä kuutta RCA-liitintä pitkin vahvistimelle.


title: DVD-soitin

text: 2000-luvun alkuvuosina markkinoille tulivat tallentavat DVD-soittimet, jotka mahdollistivat esimerkiksi television tai ulkopuolisesta laitteen (esimerkiksi videonauhurin) kuvan tallentamisen kertakäyttöisille DVD+R-, DVD-R- ja DVD+RW DL-levyille sekä DVD+RW- ja DVD-RW-levyille, joita pystyy tyhjentämään ja käyttämään useita kertoja. Tallennuslevyt, mitkä sopivat mihinkin tallentimeen, vaihtelevat laitteittain.


title: DVD-soitin

text: Tallennusajat vaihtelevat laitteittain, mutta yleisin tallennusaika on SP-laatuinen kuva, jolla saa tallennettua noin 2 tuntia kuvaa. Kuvanlaatu heikkenee huomattavasti, mitä enemmän tallenusaikaa levylle asetetaan.


title: DVD-soitin

text: Joissakin DVD-tallentimissa on myös mukana kiintolevy, johon voidaan tallentaa kuvaa ilman DVD-levyä. Kovalevylle tallennetun materiaalin voi myöhemmin tallentaa DVD-levylle. Joissakin malleissa onnistuu myös DVD:n sisällön siirtäminen kiintolevylle, joka yleensä on lainvastaista, jos kyseessä on tekijänoikeusvastainen materiaali. Joidenkin mallien kovalevylle pystyy tallentamaan myös esimerkiksi MP3-tiedostoja, JPEG-pakattuja valokuvia ja muita videotiedostoja.


title: DVD-soitin

text: Nykyaikaisissa tallentavissa DVD-soittimissa on mukana myös digiviritin, joka mahdollistaa digitaalitelevisiolähetysten tallentamisen. Digivirittimen sisältävällä DVD-soittimella on eroa markkinoilla oleviin tallentaviin digitaalisovittimiin verrattuna, siten että DVD-soitin sisältää yhden virittimen, joka mahdollistaa laitteella ainoastaan sen kanavan katsomisen, jota tallennetaan, kun taas esimerkiksi kahden virittimen tallentavalla digisovittimella pystyy tallentamaan yhtä kanavaa ja katsomaan toista.


title: Messier 3

text: Messier 3 tai NGC 5272 on pallomainen tähtijoukko Ajokoirien tähdistössä. Sen löysi Charles Messier vuonna 1764. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen koostuvan yksittäisistä tähdistä, n. vuonna 1784.


title: Messier 3

text: Tämä joukko on yksi suurimista ja kirkkaimmista, ja se sisältää jopa puoli miljoonaa tähteä. Kohteen etäisyys Aurinkokunnastamme on noin 33 900 valovuotta. Kohteen halkaisijaksi on mitattu valokuvista jopa yli 20 kaariminuuttia, mutta kaukoputkella sen kooksi voi havaita n. 10 kaariminuuttia. Kohteen painovoima jaksaa pitää jopa 38 kaariminuutin päässä olevat tähdet joukossa mukana.


title: Messier 3

text: Kohteen kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan n. 12.7, ja koko kohteen näennäinen kirkkaus on 6.2, joten se on hyvissä olosuhteissa näkyvissä jopa paljain silmin. M3:sta on löydetty 212 muuttuvaa tähteä, enemmän kuin yhdestäkään muusta pallomaisesta tähtijoukosta.


title: Messier 3

text: Ilmeisesti tämän kohteen löytymisen jälkeen Charles Messier alkoi systemaattisesti etsiä tällaisia komeettaa muistuttavia kohteita sen sijaan, että luetteloi vain vahingossa löytyneet, kuten M1 ja M2.


title: Magneetti

text: Magneetti on kappale, joka luo ympärilleen magneettikentän.


title: Magneetti

text: Magneetit ovat kaksinapaisia. Napoja nimitetään "S"- ja "N"-navoiksi (engl. "South" ja "North", etelä ja pohjoinen). Samannimiset magneetin navat hylkivät toisiaan ja erinimiset vetävät toisiaan puoleensa.


title: Magneetti

text: Kompassineulan N-napa on se, joka osoittaa kohti pohjoista, joten itse asiassa Maan pohjoinen napa onkin S-napa. Magneetin voimakkuutta kuvaa sen magneettinen momentti. Lisäksi magneetille voidaan määritellä napavoimakkuus, joka saadaan jakamalla magneettinen momentti sen napojen välisellä etäisyydellä.


title: Magneetti

text: Magneetti voi olla "kestomagneetti" tai sähkömagneetti. Kestomagneetteja voidaan valmistaa teräksestä, ja ne pysyvät magneettisina hyvinkin kauan. Useimmiten käyttökelpoisen sähkömagneetin muodostavat rautainen kappale ja sen ympärille käämiksi kierretty sähköjohdin. Se tulee magneettiseksi, kun johtimessa kulkee sähkövirta, mutta virran lakattua rautasydämeen jää vain heikkoa "jäännösmagnetismia". Periaatteessa sähkömagneetin muodostaa jo mikä tahansa sähkövirta joka kulkee tiettyä reittiä pitkin. Sähkövirtaa ympäröivä magneettikenttä on sitä voimakkaampi mitä suurempi reitin läpi kulkeva sähkövirta on. Tällä tavoin ensimmäiset todisteet magnetoitumisen ja liikkuvan varauksen välisestä suhteesta löysi vuonna 1820 tanskalainen tiedemies Hans Christian Ørsted, joka havaitsi kompassineulan heilahtelun virtajohdon lähellä.


title: Magneetti

text: Sana magneetti johtuu Vähässä-Aasiassa (nyk. Turkissa) sijaitsevan Manisan kaupungin vanhasta nimestä Magnesia ad Sipylum. Kaupungin läheisyydestä löydettiin vanhalla ajalla voimakkaasti magneettista rautamalmimineraalia, magnetiittia. Nimen on myös väitetty tulleen Magnesian alueesta Thessaliassa, ja asiasta on ollut aikojen kuluessa siis erimielisyyttä.


title: Magneetti

text: Auringon ja planeettojen magneettikentät syntyvät niiden sisällä tapahtuvista monimutkaisista sulan aineen virtauksista, jotka ovat seurauksia eri pyörimisnopeuksista eri etäisyyksillä kappaleen ytimestä. Maan magneettiset navat eivät ole tarkasti pyörimisliikkeen napojen kohdalla. Tämä onkin huomioitava esimerkiksi navigoinnissa. Lisäksi maan magneettikentän pohjoisnapa on lähellä maantieteellistä etelänapaa ja päinvastoin.


title: Magneetti

text: Herkästi magnetoituvia aineita ovat ferromagneettiset ja ferrimagneettiset aineet. Tunnetuin niistä on rauta, mutta myös nikkeli, koboltti sekä eräät maametallien yhdisteet ovat ferromagneettisia huoneenlämmössä. Lisäksi luonnossa esiintyy joitain ferrimagneettisia yhdisteitä. Sellaisia ovat muun muassa eräät rautapitoiset malmit, kuten magnetiitti.


title: Magneetti

text: Magneettikenttä muodostuu magneetissa, kun malmin yksittäisten atomien magneettiset momentit järjestäytyvät samansuuntaisesti esimerkiksi ulkoisen magneettikentän ohjaamina. Magneettisesta malmista voidaan tulkita sen syntyaika ja -paikka sekä magneettikentän suunta.


title: Magneetti

text: Toisin sanoen ferromagneettiset kappaleet magnetoituvat toisen magneetin lähellä. Ns. "magneettisesti kovissa" aineissa, kuten teräksessä, näin aikaansaatu magneettisuus on pysyvää, "magneettisesti pehmeissä" aineissa se taas heikkenee nopeasti, kun ulkoinen magneettikenttä on poistettu. Magneettisuus voidaan poistaa esimerkiksi lämmittämällä tai kuumentamalla sitä, jolloin siitä tulee paramagneettinen.


title: Magneetti

text: Magnetismilla on keskeinen merkitys modernissa, pitkälti sähkön hyödyntämiseen perustavassa yhteiskunnassa, sillä magneettiset ilmiöt liittyvät kiinteästi varaukseen ja sähkövirtaan.


title: Magneetti

text: Magneetteja käytetään yleisesti hyödyksi monissa erilaisissa jokapäiväisissä esineissä. Eräs kaikkein yksinkertaisin, mutta samalla historiallisesti varsin merkittävä magneetin sovellus on kompassi. Muita jokapäiväisiä sovelluksia ovat esimerkiksi sähkögeneraattorit, sähkömoottorit, muuntajat, kaiuttimet ja erilaiset magneettiset tiedontallenteet kuten kiintolevyt, C-kasetit ja VHS-kasetit. Näin ollen myös sellaiset yhteiskunnan toiminnot kuten energiantuotanto ja -siirto, viestintä ja tietotekniikka perustuvat magneettisiin ilmiöihin.


title: Magneetti

text: Myös lääketiede hyödyntää magneettisia ilmiöitä magneettikuvauksessa.


title: Magneetti

text: Vuonna 2014 julkaistiin tieto yksinapaisen magneetin eli monopolin löytymisestä. Toistaiseksi on vasta synteettinen, ja jotta voitaisiin tehdä kokeita, tarvittaisiin luonnollinen monopoli. Koe toteutettiin Aalto-yliopiston tekniikan tohtorin Mikko Möttösen kehittämällä menetelmällä yhdysvaltalaisessa Amhearst Collegessa, ja tulokset mallinnettiin Aalto-yliopistossa. Luonnollisen yksinapaisen magneetin avulla voitaisiin luoda todella voimakkaita magneettikenttiä, joita tarvitaan muun muassa fuusiovoimaloissa. Nykyisin niiden luomiseen tarvitaan runsaasti sähköä.


title: Magnetismi

text: Magnetismi on fysikaalinen ilmiöluokka, joihin liittyvät voimat vaikuttavat magneettisten kappaleiden sekä sähkövirtojen ja liikkuvien sähkövarausten välillä. Magneettisissa ilmiöissä kappale vaikuttaa toiseen kappaleeseen veto- tai poistovoimalla. Tunnetuin magneettinen ilmiö on ferromagnetismiin liittyvä kestomagneettien kyky vetää puoleensa lähellä olevia rautaesineitä. Magnetismi liittyy läheisesti sähköön ja se on osa sähkömagneettista vuorovaikutusta. Sähkömagneettinen säteily kuten valo on sähkö- ja magneettikentän värähtelyä.


title: Magnetismi

text: Magneettikentällä on vaikutus kaikkiin kappaleisiin, mutta vaikutuksen voimakkuus vaihtelee huomattavasti. Voimakkaasti magneettisia kappaleita kutsutaan magneeteiksi. Sellaisia voidaan valmistaa ferromagneettisista aineista, joita ovat rauta, nikkeli ja koboltti sekä näiden seokset.


title: Magnetismi

text: Aristoteleen välittämien tietojen mukaan magnetismia tutki tarkemmin ensimmäisenä Thales, joka eli noin vuosina 625–545 eaa. Kuitenkin jo suunnilleen samoihin aikoihin myös Intiassa Sushruta käytti ensimmäisenä magneetteja kirurgisiin tarkoituksiin.


title: Magnetismi

text: Sana magneetti () johtuu Vähän-Aasian muinaisen Magnesian kaupungista, jonka läheisyydestä löydettiin magneettista malmia, magnetiittia. Vanhalla ja keskiajalla magneeteilla uskottiin yleisesti olevan maagisia ja tauteja parantavia ominaisuuksia.


title: Magnetismi

text: Kiinassa varhaisimmat kirjalliset tiedot magnetismista ovat 300-luvulta eaa. peräisin olevasta, tekijänsä mukaan nimetystä teoksesta "Demonien laakson valtias" (鬼谷子). Siinä mainitaan magneettiset kivet, jotka saavat raudan tulemaan luokseen tai vetävät sitä puoleensa. Ensimmäinen maininta neulaan kohdistuvasta voimasta on vuosien 20 ja 100 jaa. välillä laaditussa teoksessa "Louen-heng". Magneettisesta kompassista kirjoitti ensimmäisenä kiinalainen tiedemies Shen Kuo (1031–1095), jonka mainitsi myös sen käyttökelpoisuuden navigaatiossa ja että sen avulla voitiin määrittää tähtitieteellinen todellinen pohjoissuunta. Magneettisen kompassin käyttö navigointiin yleistyikin Kiinassa jo 1100-luvulla. Magneettineula kiinnitettiin kehikkoon tuolloin niin päin, että neula aina osoitti etelään.


title: Magnetismi

text:
Euroopassa kompassia ja sen käyttöä navigoinnissa kuvasi ensimmäisenä Alexander Neckam noin vuonna 1187. Vuonna 1269 Petrus Petegrinus kirjoitti teoksen "Epistola de magnete", jossa magneettien ominaisuuksia ensimmäisen kerran kuvattiin laajasti. Vuonna 1282 magneettien ja kompassin ominaisuuksista kirjoitti laajasti islamilainen fyysikko, tähtitieteilijä ja maantieteilijä Al-Ashraf.
Vuonna 1600 tähtitieteilijä William Gilbert julkaisi teoksensa "De Magnete, Magneticisque Corporibus, et de Magno Magnete Tellure" (”Magneeteista, magneettisista kappaleista sekä suuresta magneetista, Maasta”). Siinä hän kuvasi monia koetuloksiaan terrellaksi nimittämällään Maan mallilla. Koetulostensa perusteella hän päätteli, että Maa itse on magneettinen ja että juuri siitä syystä kompassineula osoittaa pohjoiseen. Aikaisemmin ilmiön syyksi oli arveltu, että Pohjantähti olisi voimakkaasti magneettinen tai että pohjoisnavalla olisi suuri magneettinen saari, joka vetäisi kompassinneulaa puoleensa.


title: Magnetismi

text: Miten sähkö ja magnetismi liittyvät toisiinsa, selvisi vähitellen sen jälkeen, kun Kööpenhaminan yliopiston professori Hans Christian Ørsted vuonna 1819 miltei vahingossa havaitsi, että sähkövirta vaikuttaa lähellä olevan kompassin neulaan. Seuraavana vuonna Jean-Baptiste Biot ja Félix Savart julkaisivat Biot’n ja Savartin lain, joka osoittaa sähkövirtaa ympäröivän magneettikentän riippuvuuden etäisyydestä johtimesta, ja André-Marie Ampère totesi sähkövirtojen välisen voimavaikutuksen. Samaan aikaan François Arago havaitsi, että sähkövirran avulla on myös mahdollista magnetoida lähellä olevia rautakappaleita. Michael Faraday totesi vuonna 1831, että virtasilmukan läpäisevä, ajallisesti muuttuva magneettikenttä indusoi johtimeen jännitteen. Hän ja muut löysivät myös muita yhteyksiä sähkön ja magnetismin välillä. Lopulta James Clerk Maxwell kokosi tutkimustulokset yhtenäiseksi sähkömagnetismin teoriaksi, ja hänen muotoilemansa Maxwellin yhtälöt muodostavat sekä sähköopin, magnetismin että optiikan perustan. Näistä yhtälöistä tuli myöhemmin myös yksi lähtökohta, jonka pohjalta Einstein vuonna 1905 kehitti erityisen suhteellisuusteorian, jonka mukaan nämä lait pätevät kaikissa inertiaalijärjestelmissä.


title: Magnetismi

text: Jo Ampère esitti vuonna 1820, että aineiden magneettiset ominaisuudet aiheutuisivat jonkinlaisista atomeja tai molekyylejä kiertävistä sähkövirroista. Näiden virtojen luonne oli kuitenkin epäselvä siihen saakka, kunnes atomin rakenne 1900-luvun alkupuolella selvitettiin.


title: Magnetismi

text: Sähkömagnetismin teorian kehitys on jatkunut vielä 2000-luvulla, ja se on liittynyt perustavampiin fysikaalisiin teorioihin kuten mittakenttäteorian, kvanttielektrodynamiikkaan, sähköisheikon vuorovaikutuksen teoriaan ja lopulta standardimalliin.


title: Magnetismi

text: Magneettisen vuorovaikutuksen välittää magneettikenttä. Sähkövirta tai magneettinen dipoli synnyttää magneettikentän ja magneettikenttä aiheuttaa kentässä oleviin kappaleisiin voiman. Maxwellin yhtälöt antavat erinomaisen likiarvon näiden kenttien syntymisestä ja käyttäytymisestä. Ne jättävät huomiotta joitakin kvanttisähködynamiikassa huomioon otettavia kvantti-ilmiöitä. Maxwellin yhtälöt yksinkertaistuvat Biotin-Savartin laiksi, kun kyseessä on tasainen sähkövirta. Magneettiset ilmiöt syntyvät siis sähkövarauksen liikkeestä (esimerkiksi elektronin liikkeestä sähkövirrassa), joissain tapauksissa myös elektronin liikkeestä atomissa tai magneettisten dipolien sisältämien elektronien spineistä. Vastaavasti liikkuva magneettikenttä saa aikaan sähköä. Sähkön ja magnetismin yhteyteen perustuu muuntajien, sähkömoottorien ja -generaattorien toiminta.


title: Magnetismi

text:
Pitkää tasavirtajohdinta ympäröivää magneettikenttää kuvaa Biot’n ja Savartin laki, jonka mukaan magneettivuon tiheys on kääntäen verrannollinen etäisyyteen johtimesta:
missä formula_2 on yleinen magneettivakio, "I" sähkövirta ja "r" etäisyys johtimesta.


title: Magnetismi

text:
Kun varattu hiukkanen liikkuu magneettikentässä formula_3, siihen vaikuttaa voima formula_4, joka saadaan ristitulosta:
missä
formula_6 on hiukkasen sähkövaraus,
formula_7 on hiukkasen nopeusvektori ja
formula_8 on magneettikenttä.


title: Magnetismi

text: Koska kyseessä on ristitulo, voima on kohtisuora sekä hiukkasen liikkeeseen että magneettikenttään. Täten magneettinen voima ei tee työtä kappaleeseen. Se voi muuttaa hiukkasen suuntaa mutta ei hidastaa tai nopeuttaa sitä. Magneettikentässä liikkuvalla hiukkasella on keskeiskiihtyvyyttä. Kiihtyvässä liikkeessä oleva varattu hiukkanen menettää energiaa säteilynä. Ilmiötä hyödynnetään muun muassa synkrotroneissa.


title: Magnetismi

text:
Voiman suuruus on
missä formula_10 on vektoreiden formula_7 ja formula_8 välinen kulma.


title: Magnetismi

text:
Yksinkertainen tapa nopeuden, magneettikentän ja voiman suunnan löytämiseksi on niin kutsuttu oikean käden sääntö.
Siinä peukalo, etusormi ja keskisormi asetetaan osoittamaan kohtisuorasti toisiaan vastaan. Magneettikenttä (B) osoittaa keskisormen suuntaan ja hiukkasen nopeus (v) etusormen suuntaan. Voima (F) osoittaa tällöin peukalon suuntaan, jos hiukkanen on positiivisesti varautunut. Negatiivisesti varautuneen hiukkasen tapauksessa voima osoittaa vastakkaiseen suuntaan.


title: Magnetismi

text: Viime kädessä kaikki magnetismi aiheutuu joko


title: Magnetismi

text: Elektronien magneettinen momentti on yleensä tuhansia kertoja suurempi kuin atomiydinten, minkä vuoksi viimeksi mainittuja ei juuri tarvitse ottaa huomioon tutkittaessa eri aineiden magnetoitumista. Atomiytimien magneettisella momentilla on kuitenkin keskeinen merkitys ydinmagneettissa resonanssissa (NMR) ja siihen perustuvassa magneettikuvauksessa (MRI).


title: Magnetismi

text: Klassisesti ajateltuna elektroni kiertää atomiydintä, ja sitä voidaan pitää virtasilmukkana, josta seuraa kiertoliikkeestä aiheutuva magneettinen dipolimomentti. Toinen, huomattavasti voimakkaampi magneettisuuden lähde on elektronien spinistä aiheutuva spinmagneettidipolimomentti. Kvanttimekaniikan mukaan elektronin liike ytimen ympäri tai elektronin pyöriminen ei ole kuitenkaan liikettä klassisessa mielessä.


title: Magnetismi

text: Tavallisesti aineessa olevat lukemattomat elektronit ovat järjestyneet sillä tavalla, että niiden sekä spinistä että rataliikkeestä aiheutuvat kumoavat toistensa vaikutuksen. Osittain tämä johtuu siitä, että elektronit ryhmittyvät pareiksi, joihin kuuluvilla eketroneilla Paulin kieltösäännön mukaisesti on vastakkaiset spinit, tai ne täyttävät tietyt orbitaalit kokonaan niin, että samalla orbitaalilla olevien elektronien magneettiset momentit kumoavat toisensa. Kummassakin tapauksessa elektronien magnetismi kumoutuu atomin ulkopuolella kokonaan. Silloinkin kun atomin elektronikonfiguraatiossa on parittomia elektroneja tai vajaasti täytettyjä alikuoria ja atomilla näin ollen on magneettinen momentti, eri atomien magneettiset momentit kiinteässä aineessa osoittavat satunnaisesti eri suuntiin ja kumoavat toisensa, eikä aine näin ollen ole magneettista.


title: Magnetismi

text: Kuitenkin joskus, joko spontaanisti tai ulkoisen magneettikentän vaikutuksesta, suurella osalla elektroneista on kutakuinkin samansuuntainen magneettinen momentti. Tällöin aine voi saada aikaan nollasta nettomääräisesti poikkeavan magneettikentän, joka voi olla voimakas.


title: Magnetismi

text: Edellä kerrotuista syistä aineen magneettiset ominaisuudet riippuvat sen rakenteesta, varsinkin sen elektronikonfiguraatiosta, sekä myös lämpötilasta. Korkeissa lämpötiloissa lämpöliike vaikeuttaa elektronien pysymistä sellaisessa järjestyksessä, että niiden magneettiset momentit ovat samansuuntaiset.


title: Magnetismi

text:
Kun aine on ulkoisessa magneettikentässä, kenttä joko vahvistuu tai heikkenee. Tämän ilmiön voimakkuutta kuvaa aineen
suhteellinen permeabiliteetti. Useimmilla aineilla se on lähellä arvoa 1, eli ne vaikuttavat kenttään vain heikosti.
Diamagneettisilla aineilla se suhteellinen permeabiliteetti on hieman pienempi kuin 1, eli ne
heikentävät kenttää jonkin verran, kun taas paramagneettisilla aineilla se on hieman suurempi kuin 1 eli ne hieman voimistavat kenttää. Ferromagneettisten aineiden vaikutuksesta magneettikenttä voimistuu jopa monituhatkertaiseksi. Lisäksi kestomagneetti hylkii heikosti diamagneettisia ja vetää heikosti puoleensa paramagneettisia aineita.


title: Magnetismi

text: Klassisista teorioista kuitenkin seuraisi, ettei mitään näistä magnetismin muodoista voisi esiintyä. Niiden selittäminen aineen rakenteen perusteella edellyttääkin kvanttimekaniikkaa.


title: Magnetismi

text: Diamagnetismi aiheutuu aineen pyrkimyksestä vastustaa ulkoisen magneettikentän vaikutusta, minkä vuoksi kenttä työntää sitä luotaan. Diamagnetismia esiintyy kaikissa aineissa. Kuitenkin niissä aineissa, joissa esiintyy myös paramagnetismia, viimeksi mainittu on voimakkaampaa. Sen vuoksi diamagneettisuus onkin havaittavissa vain niissä aineissa, joissa muita magnetismin muotoja ei esiinny. Tällaisissa aineissa ei ole parittomia elektroneja, minkä vuoksi elektronien spinmagneettiset momentit eivät voi vahvistaa toisiaan. Näissä tapauksissa magnetoituminen aiheutuu elektronien rataliikkeestä.


title: Magnetismi

text: Diamagnetismin syytä voidaan kuvailla olettamalla, että kun aine asetetaan ulkoiseen magneettikenttään, sen atomiytimiä kiertäviin elektroneihin kohdistuu ytimen aiheuttaman, Coulombin lain mukaisen vetovoiman lisäksi magneettikentän aikaansaama Lorentzin voima. Riippuen siitä, mihin suuntaan elektroni kiertää, tämä voima voi työntää niitä joko ydintä kohti tai siitä poispäin. Lenzin lain mukaisesti tämä ilmiö heikentää niiden elektronien rataliikkeestä aiheutuvaa magneettista momenttia, joilla tämä on ulkoisen magneettikentän suuntainen, ja voimistaa sitä niillä elektroneilla, joilla se on vastakkaissuuntainen. Täten elektronien yteenlaskettu magneettinen momentti poikkeaa nollasta ja on ulkoiseen kenttään nähden vastakkaissuuntainen.


title: Magnetismi

text: Edellä esitetty selitys on kuitenkin vain heuristinen. Itse asiassa ilmiön selittäminen edellyttää kvanttimekaniikkaa.


title: Magnetismi

text: Diamagnetismia esiintyy kaikissa aineissa. Paramagneettisissa ja varsinkin ferromagneettisissa aineissa se on kuitenkin heikompi kuin ne ilmiöt, jotka aiheutuvat parittomista elektroneista ja vaikuttavat päinvastaiseen suuntaan.


title: Magnetismi

text: Paramagnetismia esiintyy vain aineissa, joiden atomit tai molekyylit ovat pysyvästi magneettisia. Tämä edellyttää, että atomissa tai molekyylissä on ainakin yksi pariton elektroni, toisin sanoen atomi- tai molekyyliorbitaali, jossa on vain yksi elektroni. Kun samalla orbitaalilla on kaksi elektronia, Paulin kieltosäännön vuoksi niiden spinit ja niihin liittyvät magneettiset momentit ovat vastakkaissuuntaiset, jolloin niiden magneettikentät kumoavat toisensa. Sitä vastoin parittoman elektronin magneettinen momentti voi saman atomin muista elektroneista riippumatta olla minkä suuntainen tahansa. Kun paramagneettinen aine on ulkoisessa magneettikentässä, eri atomien magneettiset momentit suuntautuvat tämän kentän mukaisesti ja näin ollen vahvistavat sitä.


title: Magnetismi

text: Kuten paramagneettisissa, myös ferromagneettisissa aineissa on parittomia elektroneja. Paramagneettisista aineista ne eroavat kuitenkin siinä, etteivät ne asetu samansuuntaisesti ainoastaan ulkoisen kentän vaikutuksesta, vaan silloinkin kun ulkoista kenttää ei ole, vierekkäisten atomien magneettisilla momenteilla on pyrkimys asettua samansuuntaiseksi alemman energiatilan ylläpitämiseksi.


title: Magnetismi

text: Jokaisella ferromagneettisella aineella on tietty lämpötila, Curie-piste, jonka yläpuolella se menettää ferromagneettiset ominaisuutensa. Tämä aiheutuu siitä, että tarpeeksi korkeassa lämpötilassa lämpöliikkeen taipumus aiheuttaa epäjärjestystä voittaa aineen pyrkimyksen saavuttaa alempi energiatila ferromagneettisen järjestyksen avulla.


title: Magnetismi

text: Ferromagnetismia esiintyy vain harvoissa aineissa. Sellaisia ovat rauta, nikkeli ja koboltti sekä niiden seokset, sekä jotkin harvinaisia maametalleja sisältävät metalliseokset. Mangaani ei puhtaana ole ferromagneettista, mutta sekin muodostaa useiden muiden metallien kanssa ferromagneettisia seoksia. Useat muutkin aineet tulevat matalissa lämpötiloissa ferromagneettisiksi, mutta niiden Curie-piste on paljon tavallista huoneenlämpötilaa alempi.


title: Magnetismi

text:
Ferromagneettisissa aineissa atomien magneettinen momentti saa ne käyttäytymään pienten kestomagneettien tavoin. Ne kiinnittyvät toisiinsa, ja pienillä alueilla, joita sanotaan Weissin alkeisalueiksi, eri atomien magneettiset momentit asettuvat samansuuntaisiksi. Nämä alueet voidaan havaita magneettivoimamikroskoopilla, jolloin alkeisalueiden rajat näkyvät kuvassa valkoisina viivoina. Monilla muillakin tieteellisillä kokeilla alkeisalueet saadaan näkyviin.
Kun alkeisalue sisältää liian monta molekyyliä, se tulee epävakaaksi ja jakautuu lolpulta kahteen alueeseen, joiden magneettiset momentit ovat vastakkaissuuntaisiksi, kuten näkyy oikealla olevassa kuvassa.


title: Magnetismi

text: Ulkoisessa magneettikentässä alkeisalueiden väliset rajapinnat siirtyvät siten, että magneettikentän suuntaiset alkeisalueet laajenevat. Ilmiötä kuvaa keltaisen katkoviivan ympäröimä alue vasemmalla olevassa kaaviossa. Kun magnetoiva kenttä poistetaan, alkeisalueet eivät aina palaudukaan alkuperäiseen tilaansa, vaan kentän laajentamat alkeisalueet saattavat jäädä sen poistuttuakin muita suuremmiksi. Jos näin tapahtuu, kappaleesta on tullut kestomagneetti. Jos ferromagneettinen aine tulee niin voimakkaasti magneettiseksi, että kokonaisen kappaleen kaikkien atomien magneettiset momentit ovat samansuuntaiset ja se muodostaa yhden ainoan suuren Weissin alkeisalueen, se magneettisesti kyllästetty.


title: Magnetismi

text: Jos magnetoitunutta ferromagneettista ainetta kuumennetaan Curie-pisteeseen saakka, Weissin alkeisalueet hajoavat ja niistä aiheutuvat magneettiset ilmiöt lakkaavat. Mutta kun se jälleen jäähtyy, sen atomit järjestyvät uudestaan Weissin alkeisalueiksi hieman samaan tapaan kuin tarpeeksi jäähtyvä neste lopulta jähmettyy kiteiseksi kiinteäksi aineeksi.


title: Magnetismi

text: Päinvastoin kuin ferromagneettisissa, antiferromagneettisissa aineissa vierekkäisten atomien valenssielektronien magneettisilla momenteilla on taipumus asettua vastakkaissuuntaisiksi. Tällöin ne kumoavat toistensa magneettiset vaikutukset. Antiferromagneettisten aineiden kokonaismagneettimomentti on nolla, mikä merkitsee, etteivät ne saa aikaan kenttää.


title: Magnetismi

text: Antiferromagneettisia aineita ovat muun muassa mangaanioksidi (MnO) ja rautaoksidi (FeO). Kullakin tällaisilla aineilla on tietty lämpötila, Néelin lämpötila, jonka yläpuolella antiferromagnetismia ei enää esiinny vaan aine on paramagneettista.


title: Magnetismi

text: Joissakin aineissa vierekkäisillä elektroneilla on taipumus asettua niin, että niiden magneettiset momentit ovat vastakkaissuuntaiset, mutta ei synny geometrista järjestystä, jossa ne olisivat vastakkaissuuntaiset "jokaisessa" naapuriatomien parissa. Tällaisia aineita sanotaan spin-lasiksi, ja ilmiö on esimerkki geometrisesta frustraatiosta.


title: Magnetismi

text: Antiferromagneettisten aineiden tavoin myös ferrimagneettisissa aineissa vierekkäisten atomien magneettiset momentit ovat vastakkaissuuntaiset. Niissä atomit ovat kuitenkin järjestyneet siten, että tietyn suuntaiset magneettiset momentit ovat säännöllisesti suuremmat kuin päinvastaiseen suuntaan osoittavat. Tuloksena on ferromagnetismia muistuttava, joskin heikompi magnetismi.


title: Magnetismi

text: Useimmat ferriitit ovat ferromagneettisia. Ensimmäinen tunnettu magneettinen aine, magnetiitti, on ferriitti, ja sitä luultiin kauan ferromagneettiseksi. Vasta Louis Néel selvitti, mikä ero on ferro- ja ferrimagneettisilla aineilla ja osoitti, että magnetiitti kuuluu jälkimmäiseen ryhmään.


title: Magnetismi

text: Jos ferro- tai ferrimagneetti on tarpeeksi pieni, se toimii kuin yksi magneettinen spin, joka on Brownin liikeessä. Se reagoi magneettikenttään samaan tapaan kuin paramagneettinen aine, mutta paljon voimakkaammin.Magneettikenttää kuvaavia suureita ovat magneettivuon tiheys B ja magneettikentän voimakkuus H. Molemmat ovat vektorisuureita, joista magneettivuon tiheys liittyy erityisesti siihen, kuinka suurella voimalla kenttä vaikuttaa virtajohtimiin ja liikkuviin varauksiin, magneettikentän voimakkuus taas sen kykyyn magnetoida kentässä olevia kappaleita. Vaikka niillä SI-järjestelmässä onkin eri yksiköt, tyhjiössä niiden välillä oikeavälillä oikeastaan edes ole mitään käsitteellistä eroa. Sitä vastoin väliaineessa magneettikentän voimakkuudella tarkoitetaan vain ulkoista kenttää, kun taas magneettivuon tiheydessä otetaan huomioon myös aineen oman magnetoitumisen aiheuttama kenttä. Tyhjiössä nämä suureet ovat siis suoraan verrannolliset:


title: Magnetismi

text: missä formula_14 on magneettivakio eli tyhjiön permeabiliteetti.


title: Magnetismi

text:
Väliaineessa niiden välisen yhteyden ilmaisee yhtälö
Tässä esiintyvää suuretta formula_16 sanotaan "magneettiseksi polarisaatioksi".


title: Magnetismi

text:
Jos kenttä H on heikko, sen aikaansaama polarisaatio on sekä diamagneettisissa että paramagneettisissa lähes suoraan verrannollinen kentän voimakkuuteen:
Verrannollisuuskerrointa formula_18 sanotaan magneettiseksi suskeptibiliteetiksi. Kun se pysyy vakiona, pätee:


title: Magnetismi

text: Sitä vastoin ferromagneettisissa aineissa polarisaatio ei ole suoraan verrannollinen kenttään, ja aine pysyy magneettisena sen jälkeenkin, kun ulkoinen magneettikenttä on poistettu. Tätä jäljelle jäävää magnetoitumaa sanotaan "jäännösmagnetismiksi" eli remanenssiksi.


title: Magnetismi

text: Jokaisessa magneetissa on kaksi "kohtiota" eli "napaa", jotka näyttävät toimivan voimavaikutuksen keskuksina. Ne ovat erilaisia, ja toista niistä sanotaan magneetin "pohjois-", toista "eteläkohtioksi". Kahden eri magneetin samanlaiset kohtiot työntävät toisiaan luontaan, kun taas toisen magneetin pohjoiskohtio vetää toisen magneetin eteläkohtiota puoleensa ja päinvastoin. Napojen nimitykset pohjaavat magneettien käyttöön kompassissa. Magneetin voimakkuutta kuvaa sen magneettinen momentti.


title: Magnetismi

text: Magneettikentässä on energiaa, ja fysikaalinen systeemi pyrkii aina matalimmalle mahdolliselle energiatasolle. Tämän vuoksi magneettikenttään asetettu dipolimagneetti pyrkii kääntymään siten, että etelänapa osoittaa kentän pohjoisnapaan ja pohjoisnapa kentän etelänapaan. Tällöin kentän kokonaisvoimakkuus ja siihen sitoutunut energia pienenee mahdollisimman pieneksi. Esimerkiksi kaksi samanlaista päällekkäin asetettua sauvamagneettia kääntyvät siten, että niiden navat osoittavat eri suuntiin ja kokonaiskenttä on pienempi. Jos halutaan kääntää magneetit osoittamaan samaan suuntaan, täytyy tehdä työtä ja tämä työ varastoituu magneettikenttään. Kokonaiskenttä on silloin kaksi kertaa yhden sauvamagneetin kenttä.


title: Magnetismi

text: Tyypillisesti magneetti käyttäytyy monessa suhteessa ikään kuin sen magnetismi olisi kokonaan keskittynyt kahteen napaan eli kohtioon. Magneettisen momentin ohella sen voimakkuutta kuvaamaan voidaankin käyttää apusuureena myös magneettisen navan voimakkuutta, joka saadaan jakamalla magneettinen momentti kohtioiden välisellä etäisyydellä. Kohtioita ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jos magneetti katkaistaan, saadaan kaksi magneettia, joista kummassakin on sekä pohjois- että eteläkohtio.


title: Magnetismi

text: Sähkömagneetti muodostuu ferri- tai ferromagneettisesta materiaalista, kuten raudasta, tehdystä sydämestä ja sen ympäri kierretystä sähköjohtimesta. Magneettikenttä saadaan päälle kytkemällä sähkövirta johtimeen, ja se katoaa, kun virta katkaistaan.


title: Magnetismi

text: Joitain ferro- ja ferrimagneettisia aineita voidaan käyttää kestomagneetteina. Kestomagneetti säilyttää magneettisuutensa ilman ulkoista magneettikenttää toisin kuin väliaikainen magneetti, joka on voimakkaasti magneettinen vain ulkoisessa magneettikentässä. Kestomagneeteissa käytetään "magneettisesti kovia" aineita. Magneettisesti kovissa aineissa materiaalin alkeismagneettialueet säilyttävät magnetoitumissuuntansa myös ulkoisen magneettikentän vaikutuksen lakattua. Magneettisesti kovilla aineilla on siis suuri remanenssi eli jäännösmagnetismi.


title: Magnetismi

text: Tavallisessa magneetissa on aina sekä pohjois- että eteläkohtio, eli se on magneettinen dipoli. Jo kauan on kuitenkin teoreettisesti pohdittu, voisiko olla olemassa myös niin sanottuja magneettisia monopoleja, toisin sanoen kohteita, joissa on joko vain magneettinen pohjoisnapa tai vain etelänapa. Muutaman kerran sellaisia on väitetty löydetynkin, mutta havaintoja ei ole voitu vahvistaa.


title: Magnetismi

text: Joissakin teoreettisen fysiikan malleissa magneettisia monopoleja pidetään kuitenkin mahdollisena. Paul Dirac kiinnitti vuonna 1931 huomiota siihen, että sähkön ja magnetismin välillä vallitsee huomattava symmetria. Koska kvanttielektrodynamiikka sallii, että on olemassa toisistaan erillisiä positiivisia ja negatiivisia sähkövarauksia, voisi symmetrian nojalla olettaa, että olisi myös erillisiä magneettisia pohjois- ja etelänapoja. Lisäksi magneettisten monopolien olemassaolo selittäisi sähkövarauksen kvantittumisen eli sen, että kaikkien tunnettujen alkeishiukkasten varaukset ovat tietyn yksikön, alkeisvarauksen monikertoja. Teorian mukaan tämä seuraa siitä, että sähkövarauksen ja magneettisen monopolin muodostaman systeemin impulssimomentti on niiden etäisyydestä riippumatta yhtä suuri kuin sähkö- ja magneettivarauksen tulo. Kun toisaalta kvanttiteorian mukaan jokaisen systeemin impulssimomentti on aina redusoidun Planckin vakion monikerta, seuraa tästä, että jos yksikin magneettinen monopoli on olemassa, on sähkövaraus kvantittunut kaikkialla.


title: Magnetismi

text: Joidenkin suurten yhtenäisteorioiden mukaan magneettisia monopoleja on olemassa, mutta ne ovat alkeishiukkasista poiketen solitoneja eli lokalisoituneita energiapaketteja. Näiden mallien pohjalta on yritetty arvoida, minkä verran monopoleja syntyi alkuräjähdyksessä mutta tulos on ristiriidassa havaintojen kanssa — monopoleja olisi pitänyt syntyä niin paljon, että ne olisivat jo kauan sitten pysäyttäneet maailmankaikkeuden laajenemisen. Tämä tulos olikin yhtenä aiheena kosmisen inflaation teorian esittämiselle. Sen pohjalta saatiinkin kehitetyksi malli, jonka mukaan monopoleja on ollut olemassa, mutta niin vähän, etteivät ne voineet aiheuttaa nykyisten havaintojen kanssa ristiriidassa olevia seurauksia.


title: Magnetismi

text: Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria, osoitti, miten sähkö ja magnetismi liittyvät perustavalla tavavalla toisiinsa. Teorian mukaisista ilmiöistä kuten pituuskontraktiosta, aikadilaatiosta ja siitä, että magneettinen voima riippuu nopeudesta, seuraa, että suhteellisuusteorian mukaan voisikaan olla magnetismia ilman sähköä tai sähköä ilman magnetismia. Sitä vastoin sähkömagnetismin teoria, johon molemmat oleellisesti kuuluvat, on täysin yhteensopiva erityisen suhteellisuusteorian kanssa. Erityisesti sama ilmiö, joka yhden havaitsijan näkökulmasta näyttää puhtaasti sähköiseltä tai puhtaasti magneettiseltä, voi toisen havaitsijan näkökulmasta olla molempien yhdistelmä. Sähkö- ja magneettikenttä eivät olekaan toisistaan riippumattomia, vaan ne yhdessä muodostavat sähkömagneettisen kentän. Miten se jakautuu sähkö- ja magneettikentäksi, riippuu havaitsijan liiketilasta ja käytetystä koordinaatistosta tavalla, jonka osoittaa sähkömagneettisen kentän Lorentz-muunnos.


title: Magnetismi

text: Jo ennen suhteellisuusteoriaa magnetismin voitiin Maxwellin teorian kannalta katsoa aiheutuvan siitä, että sähkövarauksen liikkuessa sähkökentän muotoutuminen sen uuden aseman edellyttämään muotoon vie aikansa. Muutos tosin etenee erittäin nopeasti, valonnopeudella, mutta kentän siinä esiintyy aina pieni viive, johon liittyvät kentän vaihtelut liikkuvien sähkövarausten välisinä magneettisina voimina.


title: Magnetismi

text: Kaikki sähkömagnetismista tehdyt havainnot viittaavat siihen, että ilmiöt, jotka näyttävät ensisijaisesti magneettisilta, esimerkiksi häiriöihin magneettikentässä, liittyy aina sähkökenttä, ja kenttien muutokset etenevät valonnopeudella.


title: Avaruusfysiikka

text: Avaruusfysiikka on avaruuden fysiikan ilmiötä tutkiva fysiikan haara. Tähtitiede tutkii siten osittain samoja kohteita. Suomessa tutkitaan avaruusfysiikkaa mm. Ilmatieteen laitoksella ja Oulun yliopistossa. Tutkimuksen kohteena ovat mm. revontulet ja avaruussää.


title: SMART-1

text: SMART-1 oli Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ensimmäinen kuuluotain. Nimi on lyhenne sanoista "Small Missions for Advanced Research in Technology". Nimi kirjoitetaan usein myös Smart 1. Luotain laukaistiin Guyanan avaruuskeskuksen ELA-3 -laukaisualustalta, Ranskan Guayanasta, 27. syyskuuta 2003 kello 23.14 GMT-aikaa ja se sai tehtävänsä päätökseen 3. syyskuuta 2006, jolloin se törmäsi tarkoituksellisesti Kuun pintaan. Avaruusluotaimen tehtävänä oli testata vähällä polttoaineella toimivaa ionimoottoria, kartoittaa koko Kuu ja ottaa sen pinnasta erittäin tarkkoja kuvia.


title: SMART-1

text: SMART-1 oli ruotsalainen Swedish Space Corporationin johdolla toteutettu pieni satelliitti. Se painoi 367 kg, josta 80 kg (60 litraa) oli ksenon-ajoainetta. Se oli likimain kuutiomainen, särmän pituus oli hieman yli metrin. SMART-1:n toteutus maksoi 110 miljoonaa euroa. Teknologian kehittämiskeskus Tekes Suomesta rahoitti hanketta noin 2,3 miljoonalla eurolla.


title: SMART-1

text: SMART-1 oli kevyt aurinkoenergialla toimiva avaruusluotain, jonka avulla testattiin uutta ionimoottoria ("ion thruster"). Ionimoottori oli tyyppiä "Stationary Plasma Hall-effect thruster". Se oli ranskalaisen SNECMA-yrityksen PPS-1350-trusteri. Moottorin ominaisimpulssi oli 16 100 m/s, joka on paljon suurempi kuin kemiallisen rakettimoottorin tuottama. Työntövoima oli vain 0,068 Newtonia, joka aikaansaa kuuluotaimelle jatkuvan 0,2 mm/s² kiihtyvyyden. Tällaisia moottoreita käytetään ESAn tulevilla avaruuslennoilla, muun muassa LISA ja BepiColombo-missioissa.


title: SMART-1

text: Luotaimen sähköteho oli 1190 W. Suurehko sähkötehon tarve johtui siitä, että luotaimen propulsiojärjestelmä oli sähköinen eikä kemiallinen.


title: SMART-1

text: Pääosin tämä missio oli propulsiotekniikan testauslento ja siksi siitä merkittävän osan rahoittivat ESA nteknologiaohjelmat. Tieteellisenä missiona se sattui otolliseen aikaan, kun Intian, Kiinan ja Yhdysvaltojen kiinnostus kuulentoihin on voimistunut. ESA pohti kuumissiota jo vuonna 1994.


title: SMART-1

text: Avaruusaluksessa oli kymmenen tiedeinstrumenttia, joiden päätutkijat olivat Suomesta, Saksasta, Italiasta, Sveitsistä ja Englannista. Tämä merkitsi sitä, että ko. laitteet olivat ko. maissa rakennettuja. XSM ja SPEDE olivat suomalaisia instrumentteja.


title: SMART-1

text: XSM ("X-ray Solar Monitor") oli 200 grammaa painava, tarkka röntgeninstrumentti. Se mittasi Auringon röntgensäteilyä, joka aikaansai Kuun pinnalta tulevan röntgensäteilyn. Se toimi yhdessä brittiläisen D-CIXS-laitteen kanssa, joka tutki Kuun pintaa röntgensäteilyn alueella. Laite pyrki muun muassa löytämään jäätä ja muita aineita Kuun pinnan alta. XSM-laitteen oli toteuttanut Helsingin yliopiston Observatorion suurenergia-astrofysiikan ryhmä Oxford Analytical Instruments-yrityksen (entinen Metorex International Oy).


title: SMART-1

text: SPEDE ("Spacecraft Potential, Electron and Dust Experiment") mittasi luotaimen ympäristön sähkömagneettisia ominaisuuksia ja ionimoottorin varautuneen ksenon-suihkun vaikutusta niihin. Se mittasi samalla avaruuden plasman tiheyttä ja pölyä Maan ja Kuun ympäristössä. Ilmatieteen laitoksen Geofysiikan osasto toteutti SPEDE-laitteen yhdessä teollisuuden kanssa.


title: SMART-1

text: Helsingin yliopiston Observatorio osallistui Kuun pintaa kuvaavan miniatyrisoidun AMIE-kameran toteutukseen yhdessä sen sveitsiläisen valmistajan kanssa.


title: Messier 4

text: Messier 4 on pallomainen tähtijoukko Skorpionin tähdistössä, Antareksen lähellä. "Messier 4" sijaitsee aivan Antares-tähden vieressä, ja se on mahdollista nähdä paljain silmin.


title: Messier 4

text: Kohteen löysi Philippe Loys de Chéseaux, ja Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 8. toukokuuta 1764. Messier oli myös ensimmäinen, joka havaitsi kohteen koostuvan yksittäisistä tähdistä — kohteen ollessa näin ainoa pallomainen joukko, josta hän havaitsi yksittäisiä tähtiä.


title: Messier 4

text: Kohde saattaa hyvinkin olla kaikkein pienin pallomainen tähtijoukko, ja ilmeisesti se on myös kaikkein lähimpänä aurinkokuntaamme. Seuraavaksi lähin on ilmeisesti NGC 6397. "M4" on myös yksi kaikkein harvimmista tai hajanaisimmista joukoista, ja se kulkee meistä poispäin n. 70,4 km/s. Kohteesta on löydetty 43 muuttuvaa tähteä.


title: Messier 4

text: Vuonna 1987 kohteesta löydettiin kaikkien aikojen ensimmäinen millisekuntiluokan pulsari. Pulsari pyörii kerran kolmessa millisekunnissa eli 300 kertaa sekunnissa. Tämä on 10 kertaa nopeammin kuin Rapusumun keskustassa oleva pulsari.


title: Messier 4

text: Elokuussa 1995 Hubble-avaruusteleskooppi valokuvasi kohteessa olevia valkoisia kääpiöitä, jotka ovat Linnunratamme vanhimpia tähtiä. Heinäkuussa 2003 Hubble kohteesta planeetan, joka kiertää yhtä näistä valkoisista kääpiöistä.


title: Messier 4

text: Tähtienvälinen pöly himmentää tätä kohdetta paljon: ilman pölyä se olisi yksi komeimmista joukoista taivaalla. Valokuvista on voitu mitata sen halkaisija, joka vastaa suunnilleen täysikuun kokoa. Kaukoputkella kohde vaikuttaa pienemmältä, noin 14 kaariminuutin kokoiselta.


title: Peloponnesolaissota

text: Peloponnesolaissota käytiin pääasiassa Ateenan ja Spartan johtamien liittojen välillä vuosina 431–404 eaa. Persialaissotien jälkeen Ateenan valta oli kasvanut valtavasti, ja muut kaupunkivaltiot pelkäsivät, että Ateenasta tulisi liian voimakas. Lopulta sota syttyi Spartan ja Ateenan välillä. Peloponnesolaissota oli yksi antiikin Kreikan historian käännekohdista. Sota veti mukaansa miltei kaikki kreikkalaiset kaupunkivaltiot, ja sen aikana kuoli ennennäkemätön määrä ihmisiä. Sodan aikana kumpikin osapuoli teki myös julmuuksia, joilta aikaisemmin oli säästytty.


title: Peloponnesolaissota

text: Sodan alkuvaihetta kutsutaan yleensä nimellä Arkhidamoksen sota Spartan kuninkaan Arkhidamoksen mukaan. Sodan alkuvuosina Perikleen johtama Ateena yritti välttää taisteluja. Perikles kuitenkin kuoli ruttoon, joka iski Ateenaan vuonna 430 eaa. Sodan ensimmäinen vaihe loppui vuonna 421 eaa., kun osapuolet solmivat niin sanotun Nikiaan rauhan. vuoteen 415 eaa., jolloin ateenalaiset lähettivät Nikiaan johdolla retkikunnan Sisiliaan avustamaan liittolaisiaan Syrakusaa vastaan. Ateenalaisten Sisilian sotaretki epäonnistui, kun spartalaisten oma retkikunta kukisti ateenalaiset täydellisesti. Sisilian sotaretken epäonnistuttua Ateenan vallassa olleet Joonian kaupungit kapinoivat spartalaisten innoittamina. Myös Persian valtakunta alkoi tämän jälkeen avustaa Spartaa. Alkibiadeen johdolla Ateenan laivasto voitti kuitenkin Spartan laivaston, ja vuoteen 406 eaa. mennessä Ateena oli vallannut takaisin suurimman osan entisestä valtakunnastaan. Sodan lopullinen käännekohta oli, kun spartalainen Lysandros sai vallattua Hellespontoksen. Spartalainen laivasto tuhosi täydellisesti ateenalaisten laivaston vuonna 405 eaa., ja Ateena antautui vuonna 404 eaa.


title: Peloponnesolaissota

text: Peloponnesolaissodan kulun dokumentoi historioitsija Thukydides kirjassaan "Peloponnesolaissota". Thukydides toimi sodan aikana strategina eli sotapäällikkönä, mutta hänet erotettiin virastaan, kun hän ei ollut pystynyt estämään spartalaisia valtaamasta Amfipolia. Thukydides oli itse paikalla useamman sodan alkuvaiheen tapahtuman aikana, ja muilta osin hänen kirjansa perustuu silminnäkijöiden kertomuksiin. Thukydides aloittaa kirjansa seuraavasti:


title: Peloponnesolaissota

text: Persialaissotien jälkeen osa kreikkalaisista kaupunkivaltioista muodosti Ateenan johdolla Deloksen meriliiton, jonka jäsenten tuli varustaa liiton käyttöön laivoja yhteistä puolustusta varten ja turvata Kreikka persialaisia vastaan. Liitto sai nimensä Deloksen saaresta, johon liiton yhteinen kassa oli säilötty. Ajan myötä liiton jäsenet alkoivat maksaa liitolle rahaa laivojen varustamisen sijasta. Peloponnesolaissodan alkaessa Ateenan lisäksi ainoastaan Khios ja Lesbos ylläpitivät omia laivastoja. Vuonna 454 eaa. liiton varat siirrettiin myös Ateenaan, joka olikin liiton selvästi vahvin jäsen. Seuraavien vuosikymmenien aikana Ateena käytti johtavaa asemaansa hyväkseen ja sekaantui liiton muiden jäsenten sisäisiin asioihin. Liitosta käytetään joskus anakronistista nimitystä "Ateenan imperiumi".


title: Peloponnesolaissota

text: Kreikan toisella johtavalla kaupunkivaltiolla Spartalla oli myös oma liittonsa, johon kuului suurin osa Peloponnesoksen kaupungeista. Liittoon kuuluivat myös Korintti ja Theba. Vaikka Sparta olikin selvästi liiton vahvin jäsen, kaikilla jäsenillä oli yksi ääni liiton päätöksissä.


title: Peloponnesolaissota

text: Spartan ja sen liittolaisten sotavoimat olivat suurimmaksi osaksi jalkaväkipainotteisia. Spartan armeija oli kiistatta Kreikan parhaiten koulutettu ja paljon suurempi kuin Ateenan. Peloponnesolaisliiton jäsenistä ainoastaan Korintilla oli merkittävä laivasto. Ateena ja sen liittolaiset pystyivät laivastoillaan hallitsemaan Aigeianmerta ja häiritsemään kaupankäyntiä Spartan ja sen liittolaisten välillä. Koska sodan osapuolet olivat niin erilaisia, oli niiden vaikea saada aikaan ratkaisevaa taistelua.


title: Peloponnesolaissota

text: Ateenan ja Spartan vihanpito oli alkanut jo niin sanotun "ensimmäisen peloponnesolaissodan" aikana 460–445 eaa.


title: Peloponnesolaissota

text: Sodan syiksi lasketaan yleensä Ateenan mielivaltainen käyttäytyminen Spartan liittolaisia vastaan. Thukydideen mukaan sodan tärkein syy oli se, että Sparta pelkäsi Ateenan kasvavaa valtaa. Sotaan johtaneita tapahtumia oli monia. Korintti valitti liittolaiselleen Spartalle siitä, että Ateena oli sekaantunut sen ja Kerkyran (nykyinen Korfu) väliseen kiistaan. Kerkyra oli Korintin entinen kolonia, ja sillä oli vuonna 435 eaa. alkanut kiista oman koloniansa Epidamnoksen (nykyinen Durrës Albaniassa) kanssa. Korinttilaiset puuttuivat kiistaan epidamnoslaisia avustaen. Ateena antoi vuorostaan tukensa Kerkyralle. Koska Kerkyralla oli tuolloin eräs kreikkalaisen maailman suurimmista laivastoista, oli Korintti huolissaan siitä, että Ateenan ja Kerkyran laivastot olisivat yhdessä liian vaikea vastus voitettavaksi.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuonna 433 eaa. ateenalaisten ja kerkyralaisten laivastot kukistivat korinttilaiset Sybotan taistelussa ja estivät Korinttia hyökkäämästä Kerkyraa vastaan. Samoihin aikoihin Ateena alkoi piirittää Khalkidiken niemimaalla sijaitsevaa Poteidaian koloniaa. Poteidaia oli aikoinaan Korintin perustama, vaikka se tuolloin oli osa Ateenan liittoa. Ateenalaiset pelkäsivät, että Poteidaia kapinoisi ja vetäisi mukaansa muitakin kaupunkeja, ja vaativat muun muassa, että poteidaialaiset hajottaisivat kaupunkinsa muurit. Tähän poteidaialaiset eivät kuitenkaan voineet suostua. Ateenalaiset päättivät, että Poteidaia oli pakko pakottaa suostumaan Ateenan vaatimuksiin. Vuonna 432 eaa. ateenalaiset aloittivat Poteidaian piirityksen. Sybotan taistelun ja Poteidaian kiistan jälkeen Korintti yritti saada liittolaisiaan ja erityisesti Spartaa julistamaan sodan Ateenalle. Spartalaiset olivat kuitenkin haluttomia aloittamaan sodan näiden tapahtumien vuoksi.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuoden 433 eaa. lopulla Ateena asetti myös Spartan liittolaisen Megaran kauppasaartoon, koska megaralaiset olivat viljelleet Demeterille pyhitettyä maata. Todellisuudessa kauppasaarto oli varmaankin kosto siitä, että Megara oli lähettänyt laivoja Korintin avuksi Kerkyraa vastaan. Ateena olisi myös halunnut Megaran eroavan liitostaan Spartan kanssa. Megara sijaitsi nimittäin Attikan länsiosassa, ja peloponnesolainen armeija saattoi helposti hyökätä Ateenan kimppuun sen kautta. Megaralaiset valittivat tietysti Ateenan käytöksestä Spartalle. Myös Ateenan lähellä oleva Aiginan saaren asukkaat valittivat Spartalle, että ateenalaiset olivat riistäneet saarelta itsemääräämisoikeuden asettamalla saarelle oman varuskuntansa.


title: Peloponnesolaissota

text: Kuultuaan megaralaisten valitukset spartalaiset lähettivät lähettiläitä Ateenaan vaatimaan, että Ateena lopettaisi Megaran kauppasaarron. Perikles vastusti tätä, koska Ateena ja Sparta olivat aikaisemmin sopineet, että kaikki kiistat ratkaistaisiin välityksen avulla. Spartalaiset taas eivät voineet suostua tähän ja aloittivat sodan Ateenaa ja sen liittolaisia vastaan. Thukydides väittää että Megaran kauppasaarto oli vain sopiva tekosyy aloittaa sota, ja että todellisuudessa syynä oli Spartan pelko Ateenan kasvavasta mahdista.


title: Peloponnesolaissota

text: Sodan alkuhetkenä pidetään maaliskuuta 431 eaa., kun 300 thebalaista yritti vallata Plataian yllätyshyökkäyksellä. Plataian hallitsema alue sijaitsi Theban ja Megaran välissä, ja se esti thebalaisia pääsemästä liittolaistensa luokse. Theba ja Plataia olivat tietysti vanhoja vihollisia, ja thebalaiset olivat kauan haaveilleet Plataian valloituksesta. Eräs plataialainen petturi päästi thebalaiset sotilaat kaupunkiinsa, mutta yllättyneet platailaiset saivat vangittua kaikki hyökkääjät ja raivoissaan tappoivat heidät kaikki. Thebalaisten kavala yllätyshyökkäys ja plataialaisten raaka sotavankien teloittaminen oli vastaan sitä käsitystä, mikä kreikkalaisilla tuolloin oli sodankäynnistä.


title: Peloponnesolaissota

text: Peloponnesolaissota voidaan jakaa eri vaiheisiin:


title: Peloponnesolaissota

text: Sodan alkuvaiheessa Ateenan vaikutusvaltaisen poliitikon Perikleen suunnitelma oli evakuoida Attikan maaseudun asukkaat Ateenaa ja sen satamakaupunkia Pireusta ympäröineiden nykyisin Themistokleen muureina tunnettujen kaupunginmuurien suojaan. Karja taas lähetettäisiin Euboian saarelle. Perikleen suunnitelman mukaan Sparta ei pystyisi millään kukistamaan Ateenaa. Spartan strategia oli hyökätä kuningas Arkhidamos II:n johdolla Ateenaa ympäröivään Attikaan ja pakottaa ateenalaiset ratkaisevaan taisteluun. Vaikka spartalaiset hävittivät Ateenan ympäristöä sodan ensimmäisenä vuonna, ei itse kaupungille koitunut suurempaa kärsimystä, koska sitä pystyttiin huoltamaan meriteitse. Spartan sotajoukot pystyisivät pitämään hallussaan Attikaa vain lyhyen ajan, ennen kuin heidän ruokavaransa loppuisivat.


title: Peloponnesolaissota

text: Perikleen suunnitelma ei kuitenkaan ollut kaikkien ateenalaisten mieleen. Kun spartalaiset ryöstivät Attikan maaseutua, alkoivat eräät ateenalaiset, joista muuan Kleon oli äänekkäin, syyttää Periklestä pelkuruudesta. Spartalaiset eivät kuitenkaan pystyneet tekemään mitään pysyvää vahinkoa. Arkhidamos oli myös ollut alkujaan sotaa vastaan ja toivoi, että koko kiista saataisiin vielä selvitettyä neuvotteluilla. Perikleen strategian mukaan Ateena voittaisi, jos se välttelisi suurempia taisteluja.


title: Peloponnesolaissota

text: Ateena oli ennen sotaa saanut haltuunsa Naupaktoksen, joka sijaitsi Korintin lahden pohjoispuolella. Ateenalaiset olivat asuttaneet sinne Spartalle vihamielisiä messenialaisia ja saattoivat sieltä estää Korintin yhteydet länteen päin. Ateenalaiset päättivät tehdä juuri näin ja lähettivät Formionin kahdenkymmenen laivan kanssa Naupaktokseen. Korintti ja Sparta lähettivät liittolaistensa kanssa Brasidaan ja Knemoksen johtaman laivaston kukistamaan Formionia, mutta tämä kukisti peloponnesolaisten paljon suuremman laivaston Naupaktoksen taistelussa vuonna 429 eaa.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuoden 430 eaa. kesällä Ateenaan levisi rutto. Thukydideen mukaan rutto levisi Egyptistä aluksi Ateenan satamakaupunkiin Pireukseen. Sieltä se levisi itse Ateenaan, jossa suurin osa Attikan asukkaista oli sullottuna muurien sisään spartalaisia paossa. Tällaisissa olosuhteissa ruton oli varmaankin helppo levitä ateenalaisten keskuudessa. Kun ateenalaiset lähettivät lisäjoukkoja Poteidaian piiritykseen, levisi rutto myös piirittäjien joukossa. Rutto ei iskenyt yhtä rajusti muualle Kreikkaan. Kulkutauti tappoi kolmasosan Ateenan asukkaista, mukaan lukien Perikleen ja hänen poikansa. Rutto oli suuri isku Ateenalle, joka menetti merkittävän osan miesvoimastaan.


title: Peloponnesolaissota

text: Seuraavana vuonna spartalaiset alkoivat piirittää Plataiaa, Theban painostuksesta ja ehkä siksi, että he eivät halunneet hyökätä ruton riivaamaan Attikaan. Plataialaiset lähettivät naisensa ja lapsensa evakkoon Ateenaan ja jättivät itse kaupunkiin vain 400 sotilasta, jotka pystyivät helposti puolustamaan kaupunkia ylivoimaisia vihollisjoukkoja vastaan.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuonna 428 eaa. Ateenan liittolainen Mytilene Lesboksen saarella alkoi kapinoida, ja pian koko saari Methymnaa lukuun ottamatta oli asettunut Mytilenen taakse. Ateenalaiset lähettivät heti 40 laivaa kukistamaan kapinalliset. Samalla mytileneläiset pyysivät apua Spartalta, joka päätti lähettää omista ja liittolaistensa laivoista koostuvan laivaston Mytilenen avuksi. Samalla spartalaiset päättivät tehdä uuden hyökkäyksen Attikaan. Laivastoa ei kuitenkaan saatu valmiiksi samana vuonna. Ateenalaiset eivät myöskään saaneet Lesbosta kukistettua, mutta saivat Mytilenen saarrettua maalta ja mereltä. Mytileneläiset pitivät pintansa koska uskoivat spartalaisten pian tulevan heidän avukseen.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuoden 427 eaa. kesällä Spartan laivasto Alkidaan johdolla lähti matkaan Lesbosta kohti. Alkidas sai kuitenkin pian kuulla, että Mytilene oli antautunut ateenalaisille. Samana kesänä antautuivat myös Plataian kaupunkia puolustaneet plataialaiset. Spartalaiset tuomitsivat heidät kaikki kuolemaan. Ateenalaiset päättivät myös tuomita Mytilenen asukkaat kuolemaan, mutta he katuivat päätöstään jo seuraavana päivänä. Pikavauhtia Mytileneen lähetetty laiva pääsi perille juuri ennen kuin tuomio ehdittiin panna käytäntöön.


title: Peloponnesolaissota

text: Perikleen kuoleman myötä Ateena oli menettänyt selvän johtohahmonsa. Uutta sotaisampaa linjaa alkoi ajaa Perikleen suurin vastustaja Kleon. Ateenan strategia muuttui tämän jälkeen paljon aggressiivisemmaksi, ja vuonna 427 eaa. ateenalainen strategi Nikias valtasi Minoan saaren, jolta saattoi saartaa Megaran sataman.


title: Peloponnesolaissota

text: Ateenalaiset tekivät sodan aikana useita hyökkäyksiä Peloponnesokselle mereltä, mutta nämä eivät olleet tähän asti tuottaneet Spartalle suurempaa vahinkoa. Demostheneen suunnitelman mukaan ateenalaiset linnoittivat pienen Pyloksen niemen Peloponnesoksella vuonna 425 eaa. Tarkoituksena oli tehdä Pyloksesta tukikohta, josta tehtäisiin sotaretkiä Spartaa vastaan ja jonne spartalaisten valtaan kyllästyneet helootit saattaisivat paeta. Spartalaiset linnoittivat vuorostaan viereisen Sfakterian saaren, mutta he jäivät saarelle loukkuun sen jälkeen, kun paikalle saapunut ateenalainen laivasto kukisti spartalaisten laivaston Pyloksen taistelussa. Demosthenes ja Kleon kukistivat jäljelle jääneet spartalaiset Sfakterian taistelussa ja ottivat vangiksi 292 spartalaista sotilasta. Sotavangit kuljetettiin Ateenaan, jossa heidät uhattiin teloittaa, jos Sparta vielä hyökkäisi Attikaan.


title: Peloponnesolaissota

text: Pyloksen ja Sfakterian voittojen jälkeen ateenalaisten into kasvoi, ja he päättivät hyökätä Spartan liittolaisia vastaan. Ensimmäiseksi kohteeksi otettiin Megara, jossa demokraatit olivat valmiita syöksemään vallasta kaupungin oligarkkisen johdon. Ateenalaisten hyökkäys epäonnistui, kun spartalainen sotapäällikkö Brasidas saapui yllättäen paikalle armeijan kanssa. Vuonna 424 eaa. ateenalaiset tekivät hyökkäyksen Boiotiaan, jossa he aikoivat linnoittaa Delionin temppelin. Ateenalaisten tarkoitus oli katkaista Spartan ja sen boiotialaisten liittolaisten välinen maayhteys. Ateenan joukot ja Theban johtamat boiotialaiset ottivat yhteen Delionin taistelussa. Ateenalaiset hävisivät tämän taistelun, joka on tunnettu siitä että filosofi Sokrates otti osaa siihen.


title: Peloponnesolaissota

text: Samaan aikaan Delionin taistelun kanssa Brasidas johti liittolaisista ja helooteista koostuvan armeijan Thessalian läpi Khalkidikeen. Brasidas sai tukea Makedonian kuninkaalta Perdikkas II:lta. Khalkidikessä hän valtasi Ateenan kolonian Amfipoliin, jolle kuului monta hopeakaivosta. Muutama muu lähiseudun kaupunki kapinoi myös ja asettui Spartan puolelle. Lähistöllä ollut ateenalaisen laivaston komentaja Thukydides lähetettiin estämään Amfipoliin valtaus, mutta hän ei ehtinyt pelastamaan kaupunkia. Tästä hyvästä hänet karkotettiin Ateenasta, ja hän kierteli Kreikkaa ennen kuin alkoi kirjoittaa peloponnesolaissotaa käsittelevää kirjaa. Pian Amfipoliin valtauksen jälkeen sodan rasittamat Ateena ja Sparta solmivat rauhan vuodeksi. Heti rauhansopimuksen päätyttyä ateenalaiset lähettivät Kleonin johdolla armeijan valtaamaan takaisin Amfipoliin. Brasidas sai kuitenkin ateenalaiset yllätettyä ja kukisti heidät Amfipoliin taistelussa. Kleon ja Brasidas kuolivat kummatkin taistelussa. Sodan jatkamista kannattaneet ateenalaiset menettivät Kleonin myötä johtohahmonsa, ja rauhaa haluavien oli helppo taivutella muut hyväksymään rauhansopimus Spartan kanssa. Spartalaiset olivat jo Sfakterian tappion jälkeen olleet valmiita jonkinlaiseen rauhaan.


title: Peloponnesolaissota

text: Ateenan ja Spartan välille vuonna 421 eaa. solmittua rauhaa kutsutaan Nikiaan rauhaksi Ateenan silloisen johtohahmon ja rauhansopimuksen suurimman puolestapuhujan Nikiaan mukaan. Rauhansopimuksen mukaan Spartan tuli luovuttaa takaisin Amfipolis Ateenalle. Spartan kannalta tärkeintä oli se, että Ateenan hallussa olleet spartalaiset sotavangit luovutettiin takaisin. Ateenan tuli vuorostaan luovuttaa takaisin Sfakteria ja Pylos. Plataian ateenalaiset luovuttivat Theballe. Thebalaiset pelkäsivät kuitenkin, että ilman Spartan uhkaa tulisi Ateena pian hyökkäämään heidän kimppuunsa. Ateena sai vuorostaan pitää Megaran satamakaupungin Nisaian. Rauhansopimus raivostutti Spartan liittolaisia, jotka tunsivat itsensä petetyiksi. Boiotia, Megara, Korintti ja Elis eivät suostuneet hyväksymään sopimusta ollenkaan.


title: Peloponnesolaissota

text: Koska spartalaiset eivät pystyneet saamaan liittolaisiaan hyväksymään Nikiaan rauhaa, päättivät he yrittää solmia liiton Ateenan kanssa. Pian rauhansopimuksen hyväksymisen jälkeen Ateena ja Sparta sopivat vielä yhteisestä puolustusliitosta viideksikymmeneksi vuodeksi. Ateenan tuli myös avustaa Spartaa, jos helootit kapinoisivat.


title: Peloponnesolaissota

text: Rauhasta ei tullut pitkäikäinen, koska kummankaan osapuolen mielestä sotaa ei ollut saatu ratkaistua. Etenkin Spartan liittolaiset olivat tyytymättömiä rauhaan. Ateenassa sotaa kannattavien johtoon nousi nyt Perikleen veljenpoika Alkibiades, joka aikoi saada Spartan kukistettua ilman sotaa.


title: Peloponnesolaissota

text: Spartasta riippumaton Argos, yksi Peloponnesoksen suurimmista kaupungeista, liittoutui Mantineian kanssa ja yritti saada Spartan liittolaiset nousemaan kapinaan Spartaa vastaan. Argos oli demokratia kuten Ateenakin, ja heidät nähtiin luonnollisina Ateenan liittolaisina. Myös demokraattinen Elis meni mukaan Argoksen liittoon. Alkibiadeen sai Ateenan liittoutumaan Argoksen kanssa ja sai näin kolme liittolaista Spartan kotikentällä, Peloponnesoksella. Samalla se sai katkaistua maayhteyden Spartan ja sen tärkeimpien liittolaisten Korintin ja Theban välillä. Sparta yritti kaikin keinoin estää Argoksen liiton syntymisen, mutta epäonnistui. Vaikka ateenalaiset olivatkin jo rikkoneet Nikiaan rauhaa, ei kukaan kuitenkaan halunnut palata ennen rauhaa edeltäneeseen tilanteeseen.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuonna 419 eaa. Argos uhkasi vallata pienen Epidauroksen kaupungin. Spartalaiset joukot olivat kahdesti valmiita hyökkäämään Argosta vastaan, mutta enteet olivat heistä huonot, ja he kääntyivät takaisin kotiin. Sparta sai kuitenkin avustettua Epidaurousta lähettämällä sinne salaa 300 sotilasta. Ateenalaiset puolestaan miehittivät uudelleen Pyloksen. Vuonna 418 eaa. spartalaiset hyökkäsivät liittolaistensa kanssa Argosta vastaan nuoren kuninkaansa Agis II:n johdolla. Spartalaiset saivatkin Argoksen joukot täysin yllätettyä. Agis sopi kuitenkin argoslaisten kanssa aselevon, vaikka hänen joukoillaan olikin taktisesti erittäin hyvät asemat. Agiksen päätös olla hyökkäämättä aiheutti kiukkua Spartassa. Agista syytettiin pelkuruudesta, ja hänet oltiin vähällä syrjäyttää.


title: Peloponnesolaissota

text: Argoslaisetkaan eivät olleet tyytyväisiä tapahtuneeseen. Liittolaistensa kanssa he valtasivat Orkhomenoksen ja alkoivat pian hyökätä Tegean kaupunkia vastaan. Jos Argos olisi saanut vallattua Tegean, olisi se pystynyt estämään kulkuyhteydet Spartan ja spartalaisille tärkeän Messenian välillä. Agiksen oli taas marssittava Argosta ja sen liittolaisia vastaan. Ateenalaisten päätettäväksi jäi, auttaako uusia liittolaisiaan vai pitääkö kiinni Spartan kanssa tekemästään rauhansopimuksesta. Ateenalaiset valitsivat uudet demokraattiset liittolaisensa. Joukot kohtasivat Mantineian kaupungin luona. Agiksen johtamat spartalaiset löivät Argoksen ja Ateenan joukot Mantineian taistelussa, joka oli peloponnesolaissodan suurin taistelu. Spartalaisten kukistettua vastustajansa he saivat taas miltei koko Peloponnesoksen valtaansa. Spartalaiset antoivat Ateenan joukkojen vetäytyä pois taistelun jälkeen ilman suurempia tappioita. Argoksen kanssa Sparta solmi viisikymmenvuotisen rauhan. Spartan tukemat oligarkit yrittivät kaapata vallan Argoksessa, mutta vuoteen 417 eaa. mennessä demokraatit saivat kaupungin takaisin valtaansa.


title: Peloponnesolaissota

text: Vuonna 416 eaa. ateenalaiset aloittivat Meloksen piirityksen. Melos oli ainut Aigeianmeren saarista, joka ei ollut Ateenan liittolainen. Se olikin alkujaan doorialaisten asuttama, ja se oli ehkä tukenut Spartaa sodan alkuvuosina. Melos vallattiin, ja se koki saman kohtelun kun Skione, kaikki miespuoliset asukkaat tapettiin. Naiset ja lapset myytiin orjuuteen.