title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Henkilöjäsenet saavat osoitukseksi OSKUn jäsenyydestä OSKU-opiskelijakortin, jolla saa muun muassa valtakunnallisia opiskelija-alennuksia sekä paikallisia etuja. OSKU ry:n jäseneksi voivat liittyä henkilöjäsenten ohella myös ammatillisten oppilaitosten opiskelijakunnat. Jäsenopiskelijakunta saa koulutusta sekä tukimateriaaleja opiskelijakuntatoiminnan kehittämiseen omassa oppilaitoksessaan. OSKU tarjoaa lisäksi tukea, neuvontaa ja opastusta opiskelijatoimintaan liittyvissä asioissa. Jäsenopiskelijakunnille suunnattuja palveluita kehitetään jatkuvasti ja jäsenyys avaa useita ovia opiskelijakuntatoiminnan kehittämiseen ja amisten asioihin vaikuttamiseen. OSKUn jäsenyys on opiskelijakunnille maksuton.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKUn edunvalvonta perustuu asiakirjaan nimeltään OSKUlla on sanottavaa, joka hyväksytään vuosittain liittokokouksessa. Päivittäistä edunvalvontaa hoitavat toimistolla puheenjohtaja ja pääsihteeri, joiden kautta kulkevat OSKUn julkaisemat kannanotot, lausunnot sekä asiantuntijapuheenvuorot ja -kirjoitukset. Puheenjohtajan ja pääsihteerin tukena ja apuna toimii myös ammattiin opiskelevista koostuva edunvalvontaryhmä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Käytännössä amisten etua valvotaan myös erilaisissa tapaamisissa, työryhmissä ja muissa elimissä, joihin puheenjohtaja ja pääsihteeri ottavat osaa. OSKU tekee amisten edunvalvontaa muun muassa Opetushallituksen johtokunnassa, Valtion nuorisoasiain neuvottelukunta NUORAssa sekä opetus- ja kulttuuriministeriön ammatillisen koulutuksen reformin seurantaryhmässä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKU ajaa edunvalvonnallisia tavoitteitaan myös yhteistyössä valtakunnallisten, sitoutumattomien opiskelijajärjestöjen kanssa.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: OSKU ajaa muun muassa seuraavia edunvalvonnallisia tavoitteita:OSKUssa amikset itse tekevät toiminnan ja päätökset. OSKUssa ylin päättävä elin on kerran vuodessa järjestettävä liittokokous, jossa kellä tahansa jäsenellä tai jäsenopiskelijakunnalla on äänioikeus. Liittokokous järjestetään vuosittain marraskuussa. Liittokokousten välillä päätöksiä tekee liittohallitus. Hallitukseen kuuluu puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan lisäksi viisi varsinaista ja kolme varajäsentä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Liittohallituksen jäsenet ovat luottamushenkilöitä. He opiskelevat kukin tahoillaan, mutta ovat yleensä aktiivisia omassa opiskelijakunnassaan tai –yhdistyksessään. Liittohallitus valitsee työntekijät ja päättää työryhmien yms. nimeämisestä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Hallitus ohjaa toimiston työskentelyä ja liiton toimintaa liittokokousten välillä. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja työskentelevät päivittäin toimiston tukena, muut hallituksen jäsenet osallistuvat päätöksentekoon ja toimintaan mm. hallituksen kokouksissa ja työryhmissä. OSKUn hallituksen jäsenet edustavat OSKUa myös useissa sidosryhmien ja yhteistyökumppaneiden toimielimissä.


title: Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU

text: Vuonna 2019 OSKU ry:n liittohallitukseen kuuluvat:OSKUlla on neljä palkattua työntekijää: pääsihteeri Juuso Luomala, opiskelijatoiminnan koordinaattori Essi Miettinen, jäsenpalvelu- ja toimistosihteeri Tiia Melander ja viestinnän suunnittelija Inkeri Halme. Työntekijät hoitavat OSKUssa käytännön arjen pyörittämistä omilla vastuualueillaan ja toimivat hallituksen tukena. Toimiston esihenkilönä toimii pääsihteeri.


title: Karakalpakin kieli

text: Karakalpakin kieli (karakalpakiksi "qaraqalpaq tili") on karakalpakkien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallinen asema Uzbekistaniin kuuluvassa Karakalpakiassa. Kielen puhujia asuu myös Uzbekistanin Horezmin ja Ferganan alueilla, Daşoguzin maakunnassa Turkmenistanissa, Kazakstanissa, Astrahanin alueella Venäjällä sekä Afganistanissa. Vuonna 1989 karakalpakkeja oli entisen Neuvostoliiton alueella 423 500 henkeä, joista 94,1 % puhui karakalpakkia äidinkielenään.


title: Karakalpakin kieli

text: Karakalpakki kuuluu turkkilaisten kielten luoteiseen eli kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähimpiä sukukieliä ovat kazakki ja nogai. Kieli jakautuu koilliseen ja lounaaseen murreryhmään. Kazakin, uzbekin ja turkmeenin kielet ovat vaikuttaneet eräisiin paikallismurteisiin.


title: Karakalpakin kieli

text: Ennen Venäjän vallankumousta karakalpakit käyttivät kirjakielenään arabialaiseen kirjaimistoon perustunutta keskiaasialaista türkiä. Vuonna 1924 otettiin käyttöön uudistettu arabialainen kirjaimisto, joka vuonna 1928 korvattiin latinalaisella aakkostolla. Vuonna 1940 siirryttiin lisämerkeillä täydennettyyn kyrilliseen kirjaimistoon. Latinalainen aakkosto otettiin uudelleen käyttöön 1990-luvulla.


title: Karakalpakin kieli

text: Karakalpakki on Uzbekistaniin kuuluvan Karakalpakian tasavallan kansalliskieli. Sitä käytetään kouluopetuksessa, sillä julkaistaan kaunokirjallisuutta sekä sanoma- ja aikakauslehtiä.


title: Mahmoud Asgari ja Ayaz Marhoni

text: Mahmoud Asgari ja Ayaz Marhoni olivat iranilaiset 18-vuotias mies ja alaikäinen poika, jotka hirtettiin 19. heinäkuuta 2005 Koillis-Iranissa Mašhadissa tuomittuina 13-vuotiaan pojan raiskauksesta. Ennen hirttämistä he saivat 228 raipaniskua alkoholin juomisesta, rauhanhäirinnästä ja varkaudesta.


title: Mahmoud Asgari ja Ayaz Marhoni

text:
Länsimaisessa mediassa on myöhemmin väitetty tuomioiden johtuneen homoseksuaalisuudesta.
Tapaus sai suurta julkisuutta ja tarina on jäänyt elämään tässä muodossa.
Väitteen tuomioiden liittymisestä homoseksuaalisuuteen esitti ilmeisesti alun perin brittiläinen OutRage!-järjestö.


title: Mahmoud Asgari ja Ayaz Marhoni

text: Brittiläinen Pet Shop Boys -yhtye omisti vuonna 2006 julkaisemansa "Fundamental" -albumin Asgarille ja Marhonille.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Wojciech Witold Jaruzelski [] (6. heinäkuuta 1923 Kurów, Puola – 25. toukokuuta 2014 Varsova, Puola) oli puolalainen kenraali ja poliitikko. Hän oli Puolan yhdistyneen työväenpuolueen eli kommunistipuolueen ensimmäinen sihteeri 1981–1989, valtioneuvoston puheenjohtajana eli muodollisena valtionpäämiehenä 1985–1989 ja Puolan presidenttinä 1989–1990.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Nuorena Jaruzelski joutui 1940 Puolan jaossa monen muun itäpuolalaisen kanssa kommunistien kyyditsemänä Siperiaan, missä Jaruzelskin isä kuoli. Jaruzelski siirrettiin Kazahstaniin, jossa hän joutui pakkotyöhön Karagandan hiilikaivoksille. Pakkotyöjakson aikana hän kärsi lumisokeudesta, joka aiheutti hänelle pysyvän silmävaurion. Tältä ajalta olikin seurauksena se, että hän joutui käyttämään loppuikänsä tummennettuja laseja, josta tulikin hänen tavaramerkkinsä.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Kun Puolan miehittäjät Neuvostoliitto ja Natsi-Saksa joutuivat 1941 sotaan keskenään Jaruzelski, anti-kommunistisista mielipiteistään huolimatta, liittyi Neuvostoliiton miehittämän alueen asukkaana kommunistisen Puolan kenraaliluutnantti Zygmunt Berlingin kansanarmeijan riveihin. Puolan kansanarmeija taisteli Puna-armeijan rinnalla Saksaa vastaan.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Puna-armeijan miehitettyä koko Puolan Jaruzelski ajautui taistelemaan neuvostoliittolaisten rinnalla kansallismielisen Puolan kotiarmeijan joukkoja vastaan. Hän liittyi kommunistipuolueeseen 1947 sodan jälkeen. Vuoteen 1956 mennessä Jaruzelskista oli tullut Puolan armeijan nuorin kenraali. Hänestä tuli yleisesikunnan päällikkö 1965 ja puolustusministerinä hän toimi 1968–1983. Politbyroon täysjäsen hän oli vuodesta 1971.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Jaruzelski edusti kovaa linjaa Puolan usein toistuvien työläislevottomuuksien käsittelyssä. Vuonna 1970 työläisten levottomuuksien kukistamisessa sai surmansa 45 ihmistä, mistä Jaruzelski sai syytteen vuonna 2000. Vuonna 1976 hän kuitenkin käytti veto-oikeuttaan estämään armeijan käytön lakkoilijoita vastaan.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Puolan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri Stanisław Kania nimitti Jaruzelskin pääministeriksi 11. helmikuuta 1981, kun vuonna 1980 perustettu Solidaarisuus-ammattiyhdistysliike alkoi vaatia kommunistisen diktatuurin lopettamista ja rauhanomaista siirtymistä demokratiaan. Jaruzelski yritti neuvotella lakkoilijoiden kanssa vaatimuksista muttei saavuttanut tuloksia. 18. lokakuuta 1981 hän seurasi Kaniaa puolueen ensimmäisenä sihteerinä. Jaruzelski julisti 13. joulukuuta 1981 pääministerinä sotatilan ja murskasi Solidaarisuuden ja muun opposition ”"pelastaakseen maan kuilun partaalta"”. Lukuisia opposition edustajia vangittiin ja Solidaarisuus siirtyi maanalaiseen toimintaan.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Jaruzelski puolusti sotatilaa elämäkerrassaan väittäen sotatilan julistamisen estäneen Neuvostoliiton miehityksen: mikäli puolalaiset kommunistit eivät olisi itse kyenneet estämään vastavallankumousta, venäläiset olisivat murskanneet Puolan opposition itse. Tästä olisi Jaruzelskin mukaan seurannut laajaa verenvuodatusta. Osa puolalaisista pitääkin nykyään Jaruzelskia taitavana valtiomiehenä, toisten taas pitäessä häntä maanpetturina. Totuus Jaruzelskin vaikuttimista on ainakin toistaiseksi epäselvä. Sotatila peruutettiin osin vuonna 1982.


title: Wojciech Jaruzelski

text: 1980-luvulla Jaruzelski yritti useita kertoja neuvotella tuloksettomasti löytääkseen konsensuksen talousuudistusten tekemiseen. Hän pysäytti maan talousromahduksen ottamatta ulkomaisia lainoja. Uudistusten toista kierrosta vuonna 1988 protestoitiin laajoilla lakoilla. Vuoden 1988 lopussa hän aloitti neuvottelut katolisen kirkon, jonka paavina oli puolalainen Johannes Paavali II, ja Solidaarisuuden kanssa Neuvostoliiton viimeisen presidentin Mihail Gorbatšovin tuella. Vaalien 1989 jälkeen kommunistit menettivät valtansa ja Jaruzelskista tuli maan presidentti. Häntä seurasi presidenttinä Lech Wałęsa joulukuussa 1990.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Wojciech Jaruzelski sai Suomen korkeimman kunniamerkin, Suomen Valkoisen Ruusun suurristin ketjulla 1989. Venäjän presidentti Vladimir Putin myönsi muistomitalin Jaruzelskille 2005, mitä arvosteli muun muassa Tšekin presidentti Václav Klaus pitäen Jaruzelskia Tšekkoslovakian miehityksen 1968 symbolina. Kotimaansa presidentti Lech Kaczyński myönsi hänelle Siperiaan karkotettujen mitalin 2006, jonka Jaruzelski palautti arvostelun jälkeen Kaczynskin sanottua sen myöntämistä "virheeksi."


title: Wojciech Jaruzelski

text: 31. maaliskuuta 2006 Jaruzelski sai syytteen laittomasta sotatilan asettamisesta vuonna 1981. Pahimmillaan häntä uhkasi kahdeksan vuoden vankeusrangaistus. Jaruzelski välttyi oikeudenkäynneiltä huonon terveydentilansa vuoksi.


title: Wojciech Jaruzelski

text: Wojciech Jaruzelski jakoi puolalaisten mielipiteitä vielä kuolemansakin jälkeen. Enemmistö kansalaisista olisi haudannut hänet tavalliselle hautausmaalle, mutta lopulta hänet haudattiin valtiollisin menoin Powązkin sotilashautausmaalle Varsovassa.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Cro-Magnonin ihminen tai cromagnoninihminen on nimitys, jota on käytetty Eurooppaan yli 40 000 vuotta sitten idästäpäin levinneistä varhaisen nykyihmisen muodoista. Ihmistyyppi on saanut nimensä sen ensimmäisen löytöpaikan, eteläranskalaisen Cro-Magnonin kalliosuojan mukaan.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Cromagnoninihmiset olivat yhtä pitkiä kuin nykyajan pohjoiseurooppalaiset ja pitempiä kuin eteläeurooppalaiset. He olivat voimakasrakenteisia, ja heidän kasvonsa olivat leveät ja litteät. Euroopan varhaisten ihmisasuttajien välillä oli kuitenkin alueesta riippuen niin paljon eroja ulkonäössä ja rakenteessa, että kaikkien yhteisnimitys "cromagnoninihminen" on nykyisin korvattu nimityksellä "Euroopan varhaiset nykyihmiset".


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Cro-Magnonin luoma jääkauden ajan kulttuuri oli pitkälle kehittynyt metsästyskulttuuri luolaveistoksineen, luolataiteineen ja koristelluin ja taitavasti tehtyine työkaluineen. Aseita ja työkaluja tehtiin taitavasti peuransarvesta ja luusta. Ihmiset ryhmittyivät heimoiksi ja ehkä myös heimot suuremmiksi klaaneiksi.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Cro-Magnonin ihmisen kasvot olivat pitkälti kuin nykyisen eurooppalaisen kasvot, kulmakaaret olivat hieman suuremmat, ja kasvot olivat leveämmät sekä leuka jykevämpi.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Vuonna 1859 geologi Louis Lartet suoritti kaivauksia Dordognen maakunnassa keskiosassa Ranskaa Cro-Magnonin alueella, jossa oli lukuisia Eyzies-de-Tayacin kalkkikivisen kallion suojassa olevia turvapaikkoja. Yhdessä niistä hän löysi viisi luurankoa, ja niiden yhteydessä oli muitakin jäännöksiä. Kolme näistä luurangoista oli aikuisia miehiä, yksi oli nainen ja yksi lapsi. On mahdollista, että kyseessä on Aurignac-kulttuurin hautapaikka.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Näiden luurankojäännöksien, eritoten numero 1 eli "vanhuksen", perusteella Armand de Quatrefages de Bréau ja Ernest-Théodore Hamy perustelivat vuonna 1878 Cro-Magnon rodun olemassaolon. Tämän ihmisrodun ominaispiirteet poikkesivat kaikista muista aiemmin löydetyistä, muun muassa eurooppalaisesta neandertalinihmisestä, ja ne muistuttivat enemmän nykyihmistä kuin aiemmat löydökset. Löydön määrittelijät antoivat aluksi löydöille monia erilaisia nimityksiä, mutta ne ovat painuneet unohduksiin ja 'Cro-Magnonin ihminen' -nimeä alettiin käyttää laajalti eurooppalaisen nykyihmisen, modernin ihmisen, fossiililöydöistä; muun muassa "Grimaldin" luolan löydöt ovat Cro-Magnonin ihmisiä.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Eurooppaa asuttanut neandertalinihminen katosi muutamia tuhansia vuosia sen jälkeen, kun Cro-Magnonit ilmestyivät Euroopan alueelle. Katoamisen syistä on esitetty monia teorioita. Erään näkemyksen mukaan Cro-Magnonin ihmisillä oli paremmat kielelliset taidot, ja he olisivat siten kyenneet neandertalilaisia tehokkaammin teknologian kehittämiseen sekä parempaan yksilöiden ja ryhmien väliseen yhteistyöhön. Tämä uusi "entistä tehokkaampi" ihmisryhmä lisääntyi voimakkaasti, ja samaan aikaan aiempien asukkaiden määrä väheni. Vähitellen koko Euroopan alue oli Cro-Magnonin ihmisten asuttama.


title: Cro-Magnonin ihminen

text: Voidaan olettaa, että nämä ihmislajit ovat olleet tekemisissä toistensa kanssa, mutta erilaisilla anatomisilla piirteillä on luultavasti ollut vaikutusta tähän yhteydenpitoon, joskin vaikutuksen määrä arviointi vaihtelee hyvin voimakkaasti tutkijan mukaan. Ääripäätä tutkijoiden mielipiteissä edustaa täysin vihamielinen suhtautuminen, toista ääripäätä taas rauhanomainen rinnakkaiselo. Neandertalilaiset ovat saattaneet omaksua ongelmitta Cro-Magnon-kulttuurilta monia asioita, ja täten kyse olisi ollut vain kahden ihmistyypin kohtaamisesta.


title: Makemake

text: Makemake (virallisesti 136472 Makemake) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä taivaankappale, joka kuuluu Kuiperin vyöhykeeseen. Sen löysi Michael Brownin johtama ryhmä 31. maaliskuuta 2005. Löydöstä kerrottiin ensimmäisen kerran 29. heinäkuuta 2005. Samana päivänä ilmoitettiin myös Haumean (2003 EL) ja 136199 Eriksen löytymisestä. Makemaken löytäjät antoivat sille aluksi epävirallisen lempinimen "Easterbunny" (pääsiäispupu) ja se sai myöhemmin tilapäisen nimen 2005 FY. Kuiperin vyöhykkeen kohteiden luokituksessa Makemake kuuluu cubewanoihin.


title: Makemake

text: 11. heinäkuuta 2008 Makemake luokiteltiin kääpiöplaneetaksi ja plutoidiksi.


title: Makemake

text: Makemaken läpimittaa ei tunneta kovin tarkasti. Taivaankappaleen halkaisijan arvioidaan olevan 50–75 % 134340 Pluton halkaisijasta eli noin 1300–1900 km. Väriltään Makemake on punertava, mikä johtunee pinnalla olevasta metaanijäästä, sillä metaanin läsnäolo näkyy kohteen infrapunaspektrissä. On mahdollista että Makemakella on Pluton tapaan ohut metaanista muodostuva ilmakehä sen ollessa radallaan lähellä Aurinkoa. Makemaken pyörähdysaika on todennäköisesti 7,77 tuntia.


title: Makemake

text: Kuun MK 2:n radan arvioidaan olevan ympyrämäinen ja ratakierroksen kestävän 12 vuorokautta tai pidempään


title: Makemake

text: Yksi Makemaken kierros Auringon ympäri kestää 308 vuotta ja rata on monien muiden Kuiperin vyöhykkeen kohteiden tapaan melko eksentrinen. Makemake on Pluton jälkeen kirkkain Kuiperin vyöhykkeen kohde (näennäinen magnitudi +17) ja sen voi havaita jo suurella harrastajakaukoputkella. Tämän vuoksi onkin hieman yllättävää, että kohde löydettiin vasta vuonna 2005. Syynä myöhäiseen löytöajankohtaan on radan suuri inklinaatio: koska Makemaken rata on lähes 30 astetta vinossa Aurinkokunnan tasoon nähden, se sijaitsee suurimman osan ajastaan taivaalla melko kaukana ekliptikasta. Koska Aurinkokunnan kohteiden etsintä keskittyy ekliptikan ympäristöön, kohde pysyi kauan löytymättömissä.


title: Altain kieli

text: Altain kieli (vanhentunut nimitys oirootin kieli; altaiksi алтай тил, "altai til") on altailaisten puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Altain tasavallassa Venäjällä.


title: Altain kieli

text: Altain kieltä puhutaan lähinnä Altain tasavallassa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan altain puhujia oli Venäjällä 61 700 henkeä, joista 54 900 Altain tasavallassa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan altaita puhui 65 500 henkeä, joista 62 600 Altain tasavallassa. (lukuihin sisältyvät altaita toisena tai vieraana kielenä puhuvat). Aikaisemmissa väestönlaskennoissa altain puhujiksi laskettiin myös vuonna 2002 rekisteröidyt teleutin (1892 henkeä), kumandin (1044 henkeä), tšelkanin (539 henkeä) ja tuban (436 henkeä) puhujat.


title: Altain kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän altailaisista 85,1 % puhui altaita äidinkielenään ja 1,9 % toisena kielenä. Vuonna 2002 Altain tasavallan altailaisista 89,2 % osasi altaita.


title: Altain kieli

text: Kansallisuudeltaan altailaisista 92,9 % osaa venäjää (80,4 % vuonna 1989). Altain tasavallan koko väestöstä 30,9 % osaa altaita ja 96,5 % venäjää. Altaita puhuvat lähes kaikki tasavallan telengitit (2 300 henkeä vuonna 2002) sekä osa kazakeista. Vastaavasti osa altailaisista osaa kazakkia.


title: Altain kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 55 700 altain puhujaa.


title: Altain kieli

text: Altailaiset koostuvat useista etnisistä ryhmistä, jotka ovat osin säilyttäneet identiteettinsä. Muinaisturkkilaisena aikana Jenisein yläjuoksulla ja Altailla asui kirgiisejä, joiden kieltä kuvastavat Jenisein riimukirjoitukset. Myöhemmin heidän joukkoonsa sekoittui oguzeja ja kiptšakkeja, joiden vaikutus näkyy altain pohjoismurteissa. Kieleen ovat vaikuttaneet myös läntiset mongolit eli oiraatit sekä altailaisiin sulautuneet samojedikielten ja ketin puhujat.


title: Altain kieli

text: Altain kieli jakautuu eteläiseen ja pohjoiseen murreryhmään, joiden välillä on huomattavia eroja. Kieli kuuluu turkkilaisten kielten itäiseen haaraan, jossa sen etelämurteet muodostavat kirgiisin kanssa oman kieliryhmän. Pohjoismurteet puolestaan kuuluvat eräiden piirteidensä perusteella uiguurilais-oguzilaiseen ryhmään, jossa niillä on eniten yhteistä hakassilaiseen alaryhmään kuuluvan šoorin kielen kanssa. Eteläryhmän murteita ovat varsinaisaltai eli altaikiži, telengit ja teleut, pohjoisryhmään kuuluvat kumandi, tšelkan ja tuba.


title: Altain kieli

text: Altain kirjakieli syntyi ortodoksisten lähetyssaarnaajien toiminnan tuloksena. Lisämerkein täydennetyllä kyrillisellä kirjaimistolla julkaistiin 1800-luvun puolivälistä lähtien lähinnä uskonnollista kirjallisuutta, joka perustui teleutin murteeseen. 1920-luvun alussa kirjakielen normien perustaksi valittiin varsinaisaltain murre. Lähetyssaarnaajien luomaa kirjaimistoa käytettiin vuoteen 1931 saakka, jolloin siirryttiin latinalaiseen aakkostoon. Vuonna 1938 otettiin uudelleen käyttöön kyrillinen kirjaimisto, johon on liitetty lisämerkit ӧ, ӱ, ҥ ja ј.


title: Altain kieli

text: Altaita käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla sitä opetetaan aineena. Altaiksi julkaistaan oppikirjoja sekä kauno- ja lastenkirjallisuutta. Sillä ilmestyy sanomalehti "Altaidyŋ tšolmony", kaunokirjallinen aikakauskirja ja lastenlehti. Kieltä käytetään myös radiossa, televisiossa ja teatterissa. Vuonna 1993 tasavallassa hyväksyttiin kielilaki, joka antaa altaille virallisen kielen aseman venäjän kielen rinnalla.


title: Altain kieli

text: Altain kielen tilannetta pidetään monessa suhteessa huolestuttavana. Altailaiset ovat pitkälle venäläistyneitä, kirjakieli on kehittymätön ja sen käyttö vähäistä. Kielen tulevaisuutta uhkaa myös etnisten ryhmien halu jakautua eri kansallisuuksiksi, joille kaikille olisi luotava erillinen kirjakieli. Venäjän hallituksen vuonna 2001 tekemässä päätöksessä kumandinit, telengitit, tšelkanit ja tubalarit tunnustetaan itsenäisiksi kansoiksi. Kumandineille on myönnetty pohjoisen vähälukuisen kansan asema. Monet tutkijat pitävät kumandia erillisenä kielenä.


title: Ilmari Juutilainen

text: Eino Ilmari "Illu" Juutilainen (21. helmikuuta 1914 Lieksa – 21. helmikuuta 1999 Tuusula) oli toisen maailmansodan aikana Suomen ilmavoimien menestyksekkäin taistelulentäjä. Hän saavutti sotien aikana kaikkiaan 94 ilmavoittoa, ja on kansainvälisissä toisen maailmansodan lentäjien ilmavoittojen vertailussa eniten pudotuksia tehnyt ei-saksalainen lentäjä. Juutilainen oli yksi neljästä kaksinkertaisesta Mannerheim-ristin ritarista. Sotilasarvoltaan hän oli lentomestari.


title: Ilmari Juutilainen

text: Juutilainen oli "Marokon Kauhu" Aarne Juutilaisen nuorempi veli.


title: Ilmari Juutilainen

text: Juutilainen kävi kansakoulun Sortavalassa.


title: Ilmari Juutilainen

text: Juutilainen astui asepalvelukseen 9. syyskuuta 1932 ja toimi ilmavoimissa aliupseerilentäjänä vuodesta 1935 alkaen. 1. toukokuuta 1935 hänet ylennettiin kersantiksi. Juutilainen sai siirron Lentorykmentti 3:n Lentolaivue 24:ään 3. maaliskuuta 1939. Talvisodassa hän lensi Fokker D.XXI -hävittäjällä. 31. joulukuuta 1939 hänet ylennettiin ylikersantiksi ja 1. maaliskuuta 1941 lentomestariksi.


title: Ilmari Juutilainen

text: Jatkosodassa Juutilainen palveli Lentolaivue 24:ssä kesäkuusta 1941 alkaen 8. helmikuuta 1943 saakka lentäen Brewster -hävittäjillä. BW-364 "Oranssi 4" oli hänen nimikkokoneensa, jolla hän ampui alas 28 viholliskonetta. Hänet nimitettiin Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 56 26. huhtikuuta 1942.


title: Ilmari Juutilainen

text: Vuonna 1943 hänet siirrettiin vastaperustettuun Lentolaivue 34:ään, joka käytti uusia Messerschmitt Bf 109 -hävittäjiä. Niillä hän saavutti 56 ilmavoittoa. Hänelle myönnettiin toistamiseen 2. luokan Mannerheim-risti 28. kesäkuuta 1944. Juutilainen lensi 437 taistelulentoa, joissa hän sai 94 ilmavoittoa. YLE TV2:n haastattelussa Juutilainen laskeskeli saaneensa todennäköisesti 128 ilmavoittoa.


title: Ilmari Juutilainen

text: Juutilaisesta kerrotun tarinan mukaan hänen koneeseensa ei koko sodan aikana ilmataistelussa osunut yhtäkään vihollishävittäjän luotia. Tämä tekisi hänestä ainutlaatuisen maailman hävittäjä-ässien joukossa. Sen sijaan ilmatorjuntatulessa hänen koneensa kärsi vaurioita; vakavin tilanne sattui 12. kesäkuuta 1944 suoritetulla tiedustelulennolla, kun kranaatinsirpale rikkoi Juutilaisen Messerschmitt-hävittäjän moottorin öljyrenkaan ja hän joutui tekemään pakkolaskun Suulajärven lentokentälle.


title: Ilmari Juutilainen

text: Sodan jälkeen Juutilainen palveli Utin Lentorykmentti 3:ssa vuoteen 1947, jonka jälkeen hän siirtyi ansiolentäjäksi. Hän palasi vielä Ilmavoimiin Lentorykmentti 4:ään syyskuussa 1948, jossa palveli reserviin siirtymiseensä saakka heinäkuussa 1949. Tämän jälkeen hän toimi ansiolentäjänä omalla Karhumäki Karhu 48 -koneellaan vuoteen 1956. Ennen Karhu-konetta Juutilaisella oli ansiolentotoimintaa varten DH Tiger Moth -kaksitaso nelisen vuotta.


title: Ilmari Juutilainen

text: Ilmari Juutilainen kuoli Tuusulan terveyskeskuksessa 85-vuotispäivänään 21. helmikuuta 1999. Hänen entisen kotitalonsa paikalla Lieksan rautatieaseman pihapiirissä on kivinen muistomerkki.


title: Ilmari Juutilainen

text: Ilmari Juutilaisen mukaan on nimetty manga-/animesarja "Strike Witchesin" hahmo Eila Ilmatar Juutilainen.


title: Ilmari Juutilainen

text: Ilmari Juutilaiselle myönnettiin muun muassa seuraavat kunnianosoitukset:


title: Aivopaise

text: Aivopaise ("abscessus cerebri") on aivoissa sijaitseva märkäpesäke. Pienillä lapsilla se liittyy usein sydänsairauteen. Aivopaise voi tulla minkä ikäiselle tahansa, mutta yleisin se on 20–29-vuotiailla.


title: Aivopaise

text: Aivopaiseen oireina voi olla päänsärkyä, oksentelua, kuumetta ja joskus kooma. Toisaalta oireet ovat yksilöllisiä ja vaihtelevat merkittävästikin sijainnin ja aiheuttajan mukaan. Useimmissa tapauksissa aivojen märkäpesäkkeen aiheuttaa hampaiston tai nenän sivuontelojen alueelta tullut bakteeri. Aivopaise on mahdollista hoitaa vain, jos hoito aloitetaan tarpeeksi ajoissa. Hoitamattomana se johtaa aina kuolemaan. Hoito voi olla esimerkiksi leikkaus, joka kuitenkin onnistuu harvoin.


title: Aivopaise

text: Aivopaise syntyy, kun aivoihin pääsee bakteereja aiheuttaen tulehduksen. Yhdysvalloissa todetaan joka vuosi noin 1500 aivopaisetta.


title: Aivopaise

text: Hoitamattomana aivopaise johtaa lähes poikkeuksetta kuolemaan. Hoidettuna noin 90 % potilaista paranee. Vaikeimmissa tapauksissa tarvitaan leikkaushoitoa. Aivopaise voi aiheuttaa lisähaittoina mm. epileptisyyttä, aivokalvontulehduksen, pysyviä neurologisia haittoja tai infektion uusiutumisen.


title: Aivopaise

text: Kohonneessa aivopaiseen riskissä ovat henkilöt, joiden immuunijärjestelmä on heikentynyt mm. HI-viruksen seurauksena.


title: Objektitiedosto

text: Objektitiedostolla tarkoitetaan konekieltä sisältävää binääritiedostoa, jonka kääntäjä on ohjelmointikielisestä lähdekooditiedostosta kääntänyt.


title: Objektitiedosto

text: Objektitiedostoa ei vielä voida suorittaa. Suoritettava ohjelma koostetaan yhdestä tai useammasta objektitiedostosta sekä kirjastoista linkkeriohjelmalla.


title: Objektitiedosto

text: Objektitiedostoilla on useita eri formaatteja riippuen käytetystä alustasta (esim. Windows, Linux) sekä käytetyistä ohjelmista (esimerkiksi GNU-ympäristö, Microsoft Common Language Runtime).


title: Objektitiedosto

text: Myös lopullinen ohjelmatiedosto voi olla eri muodoissa eri alustoilla:


title: Gagauzin kieli

text: Gagauzin kieli (myös "gagauuzin kieli", gagauziksi "gagauz dili") on etupäässä Moldovassa asuvien gagauzien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Moldovaan kuuluvalla Gagauzian itsehallintoalueella.


title: Gagauzin kieli

text: Gagauzit asuvat etelä-Moldovassa, siihen rajoittuvissa Ukrainan Odessan alueen piireissä sekä Bulgarian koillisosassa Deliormanissa ja Dobrudžassa. Vuonna 1989 entisessä Neuvostoliitossa laskettiin olevan 197 800 gagauzia, joista 153 000 asui Moldovassa. Äidinkielenään gagauzia puhui 87,5 % Neuvostoliiton gagauzeista. Kaikkiaan kielen puhujia arvioidaan olevan 173 920 henkeä, joista 138 000 Moldovassa. Valtaosa gagauzeista puhuu myös venäjää sekä osa bulgariaa, ukrainaa tai romaniaa.


title: Gagauzin kieli

text: Gagauzi kuuluu turkkilaisten kielten lounaisen eli oguusilaisen ryhmän oguusilais-bolgaarilaiseen alaryhmään. Gagauzien esi-isiä ovat muinaiset oguusiheimot, joihin on sekoittunut bolgaareja ja kiptšakkeja. Myöhemmin heidän kieleensä on vaikuttanut osmaniturkki sekä slaavilaiset ja romaaniset kielet. 1700-luvun lopulle saakka gagauzit asuivat koillis-Bulgariassa. Turkin ja Venäjän välisten sotien aikana suurin osa heistä muutti eteläiseen Bessarabiaan, joka vuonna 1812 liitettiin Venäjään.


title: Gagauzin kieli

text: Moldovan ja Ukrainan alueella puhuttu gagauzi jakautuu Comratin ja Ceadîr-Lungan sekä Vulcăneștin murteisiin, joiden välillä on sekamurteita. Slaavilainen vaikutus on voimakkainta Comratin ja Ceadîr-Lungan murteessa. Bulgariassa Varnan ympäristössä puhutut gagauzimurteet ovat turkkilaistuneet voimakkaasti.


title: Gagauzin kieli

text: 1800-luvulla gagauzin kirjoittamiseen käytettiin kyrillistä ja 1900-luvun alussa latinalaista kirjaimistoa. Varsinainen kirjakieli syntyi Moldovassa 1950-luvun lopulla. Huhtikuussa 1957 alettiin julkaista gagauzinkielistä sanomalehteä, syksyllä 1958 ilmestyi aapinen ja seuraavana vuonna ensimmäinen kaunokirjallinen teos. Vuosina 1958–1962 gagauzia käytettiin Moldovassa alaluokkien opetuskielenä ja ylemmillä luokilla sitä opetettiin aineena. Chișinăussa julkaistiin gagauzinkielistä kaunokirjallisuutta ja kansanperinnekokoelmia. Kouluissa kielen opetus aloitettiin uudelleen vuonna 1988.


title: Gagauzin kieli

text: Neuvostoliiton aikana gagauzin kielessä käytettiin kyrillistä kirjaimistoa, jota oli täydennetty etuvokaaleja ilmaisevilla lisämerkeillä ӓ, ӧ ja ӱ sekä soinnillista affrikaattaa osoittavalla kirjaimella ӂ. Vuonna 1996 siirryttiin virallisesti latinalaiseen kirjaimistoon. Kirjakielen normit perustuvat etupäässä Comratin ja Ceadîr-Lungan murteeseen.


title: Gagauzin kieli

text: "Gagauzin kirjaimisto"


title: Gagauzin kieli

text: Vuonna 1998 hyväksytyn Gagauzian perustuslain mukaan itsehallintoalueen virallisia kieliä ovat gagauzi, moldavia ja venäjä. Käytännössä virkakielenä sekä koulujen opetuskielenä toimii venäjä. Kouluissa gagauzia opetetaan aineena. Kieltä käytetään myös tiedotusvälineissä, kaunokirjallisuudessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.Gagauziassa vuonna 1998 suoritetun kyselytutkimuksen mukaan 93,5 % gagauzeista osaa sujuvasti gagauzia ja 92,5 % venäjää. Keski-ikäisten ja nuorison käyttökielenä toimii kuitenkin yhä useammin venäjä. Bulgarian alueella gagauzi on väistymässä bulgarian kielen tieltä.


title: Antti Rannanjärvi

text: Antti Rannanjärvi (4. huhtikuuta 1828 Ylihärmä – 12. elokuuta 1882 Ylihärmä) oli Antti Isotalon ohella puukkojunkkareiden eli häjyjen toinen päämies ja ylihärmäläisen maatalon isäntä, joka eli rikollista elämää. Rannanjärvi oli Ylihärmän Haapojan kylässä sijaitsevan verotalon isäntä. Antin ensimmäinen käräjäsakko tuli syyskäräjillä 1847 hänen rikottuaan Lapuan lain öistä ulkonaliikkumiskieltoa. Rannanjärvi oli kyseisen vuoden toukokuun 25. päivänä liikkunut yhdessä kolmen muun nuorukaisen kanssa yöaikaan Ylihärmän Lööparin talon läheisyydessä, minkä kaikki syytetyt myönsivät. Tämän perusteella kihlakunnanokeus tuomitsi heidät pitäjän poliisijärjestyksen 7 §:n mukaan kahden ruplan sakkoon yöjuoksusta. Myös Antin kaksi veljeä ja jokunen muukin lähisukulainen saivat omat tuomionsa Lapuan hallitussäännön rikkomisesta.


title: Antti Rannanjärvi

text: Kauhavan nimismies Adolf Hägglund pidätti hänet lokakuussa 1867, ja pitkän oikeudenkäynnin jälkeen hänet tuomittiin vuoden 1869 alussa juopottelusta, murtovarkaudesta, väärentämisestä ja eläinvarkaudesta sakkoihin ja raipparangaistukseen. Sakot olivat niin suuret, ettei hänen uskottu pystyvän niitä maksamaan. Hän sai ne kuitenkin suoritetuiksi, sillä hän oli varakas talollinen, mutta osan rangaistuksestaan hän joutui suorittamaan yhden kuukauden vesileipävankeutena.


title: Antti Rannanjärvi

text: Rannanjärvi jatkoi elämänsä loppupuolellakin ajoittain ”häjyilyä” mutta ei joutunut enää viranomaisten kanssa tekemisiin. Hänet surmasi Erkki Fränti (”Prännin Erkki”).


title: Antti Rannanjärvi

text: Rannanjärvi tunnetaan nykyään parhaiten laulusta ”Isontalon Antti ja Rannanjärvi”, jonka sanat alkavat seuraavasti: ”Isoontalon Antti ja Rannanjärvi ne jutteli kaharen kesken…”


title: Antonov An-124

text: Antonov An-124 "Ruslan" () on nelimoottorinen pitkille reiteille suunniteltu rahtilentokone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1982. Ensimmäiset kaupalliset lennot aloitettiin tammikuussa 1986. Konetyyppiä on valmistettu 54 kappaletta. Konetyyppiä on kaupallistettu vuokrattavaksi. Syyskuussa 1990 An-124 kuljetti 451 pakolaista Ammanista. Lastitilaan oli varusteltu toilettikontti ja 570 litraa vettä. Persianlahden sodan aikana An-124:t kuljettivat raskasta kalustoa, muun muassa Patriot-ohjustorjuntajärjestelmän.


title: Antonov An-124

text: Antonov An-124:n seuraajaksi rakennettiin sittemmin kuusimoottorinen An-225, joka on maailman suurin lentokone. An-124 vaatii 2 500 metrin kiitotien laskeuduttaessa ensiluokkaisesti huolletuille kentille ja 3 000 m laskeuduttaessa luokittelemattomille lentopaikoille.


title: Antonov An-124

text: Sotilaskäyttöön ensimmäiset Antonov An-124:t tulivat 1987 ja niitä käytettiin myös Afganistanin sodassa raskaan kaluston kuljetuksiin. Yksi An-124 saattoi kuljettaa kolme T-80-panssarivaunua.


title: Antonov An-124

text: Antonov An-124 kykenee kuljettamaan kolmea CH-47-helikopteria, kuutta Puma-helikopteria, kuutta UH-60 Blackhawk-helikopteria tai viittä Mil Mi-17-helikopteria, 55 autoa tai 38 maastoautoa. Koneessa on lastivinssit, mikä mahdollistaa lastinkäsittelyn ilman kuorma-alustoille kiinnittämistä.


title: Antonov An-124

text: Odoteltaessa Airbusin sotilaslentokone A400M:ää, ovat eurooppalaiset NATO-maat ja Kanada ryhtyneet käyttämään Antonov An-124:iä ja Iljušin Il-76:ia sotilaskuljetuksiinsa kriisialueille. Erityisesti saksalaiset ovat olleet tässä edelläkävijöinä. Alankomaat, Espanja, Kanada, Luxemburg, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekki, Unkari käyttävät Antonov An-124:iä kuljetuksissaan. Myöhemmin järjestelyyn ovat liittyneet myös Ruotsi ja Suomi.


title: Antonov An-124

text: NATO-maiden tilapäistä strategista ilmakuljetusratkaisua kutsutaan SALIS-ohjelmaksi.


title: Antonov An-124

text: Myös Suomen puolustusvoimat käyttää ajoittain An-124:ää kaukokuljetuksessaan. Antonov An-124-100 -kuljetus järjestettiin 20. heinäkuuta 2007, kun Turun lentoasemalta lähetettiin suomalaiselle ISAF-joukolle neljätoista kevlar-suojattua maastohenkilöautoa ja kaksi kevlar-suojattua maastokuorma-autoa. Säkylää lähempänä oleva Porin lentoasema ei ollut riittävän kokoinen Antonoville.


title: Antonov An-124

text: Antonovilla tehtiin ennätyksiä vuosina 1985–1987. Sillä pystyttiin lentämään 171 219 kilogramman lastilla 2 000 metrin korkeudessa 20 150,92 kilometrin lennolla.


title: Antti Isotalo

text: Antti Heikinpoika Isotalo eli Isoo-Antti (30. elokuuta 1831 Alahärmä – 8. elokuuta 1911 Alahärmä) oli härmäläinen maanviljelijä ja puukkojunkkari, joka syntyi Alahärmässä, Hanhimäen kylässä. Yhdessä Antti Rannanjärven kanssa hän johti Isoo-joukko -nimistä puukkojunkkarijoukkoa vuosina 1856–1867. Häntä on usein pidetty koko Härmän seudun puukkojunkkareiden kiistattomana johtajana, joka oli todennäköisesti aikansa tunnetuin eteläpohjalainen.


title: Antti Isotalo

text: Isotalo oli jo eläessään legendaarisia rosvopääliköitä, jotka olivat laajalti tunnettuja Alahärmän ulkopuolella.


title: Antti Isotalo

text: Antti Isotalon syntymänimi oli "Antti Heikinpoika Hanhimäki". Alkuperäinen sukunimi tuli Alahärmän Hanhimäen kylästä, jossa hän syntyi ja varttui. Hänen isänsä oli Heikki Erkinpoika Hanhimäki. Isotalo-nimen Antti sai ostettuaan eräältä sukulaiseltaan 1850-luvun alussa osan Isotalon maakirjatalosta.


title: Antti Isotalo

text: Antti oli luonteeltaan levoton, ja hänen harrastuksiinsa kuului muun muassa hevosurheilu. Hän oli etevä kauppamies, ja oli markkinoilla kuin kotonaan. Hänen ei tarvinnut kerätä joukkoa ympärilleen, vaan ihmisten kerrotaan kokoontuneen hänen ympärilleen omasta tahdostaan. Hän oli myös peloton ja hurja tappelija. Suuren kokonsa vuoksi häntä pyydettiin usein valvomaan järjestystä erilaisiin juhlatilaisuuksiin. Kokonsa ja voimiensa vuoksi hän pärjäsi tappeluissa ilman puukkoakin. ”Isoon-Antin” sanotaan olleen voimakas mies vielä lähes 80-vuotiaana vanhuksenakin.


title: Antti Isotalo

text: Antti oli syytettynä tappojutussa vuonna 1858, mutta vapautettiin täyden näytön puuttuessa. Uusien todistajien lausuntojen perusteella kihlakunnanoikeus kuitenkin tuomitsi Isontalon kuolemanrangaistukseen mestaamalla tästä teosta vuonna 1869. Hovioikeuden ja senaatin käsittelyn jälkeen rangaistus muuttui 12 vuodeksi pakkotyötä Hämeenlinnan kuritushuoneessa. Antin kerrotaan kiistäneen tehneensä tapon lopun ikänsä mutta piti silti tuomiotaan ansaittuna. Vankilassa hän käyttäytyi hyvin. Isotalo oli kolmesti naimisissa. Rikoksistaan ja pelottavasta maineestaan huolimatta Antti oli Alahärmässä arvostettu henkilö. Hän oli muun muassa perustamassa kotipaikkakunnalleen kansakoulua ja nuorisoseuraa. Vanhemmalla iällä hän paransi tapansa ja joidenkin lähteiden mukaan kääntyi myös uskoon.


title: Jälkipoltin

text: Jälkipolttimella () tarkoitetaan lentokoneen työntövoiman lisäykseen käytettävää tekniikkaa, jossa polttoainetta ruiskutetaan lisää suoraan suihkumoottorin suihkuputkeen, jota kautta moottorin palamiskaasut poistuvat suurella nopeudella. Näin saadaan merkittävä työntövoiman lisäys (jopa 50 %), mutta polttoaineen kulutus kasvaa jyrkästi (polttoainevarannot hupenevat minuuteissa). Jälkipoltin on sotilaskoneissa, pääasiassa hävittäjälentokoneissa, käytetty tekniikka.


title: Jälkipoltin

text: Polttoaineen palaminen suihkuputkessa on mahdollista, koska suihkumoottorissa moottorin läpi kulkee enemmän ilmaa kuin polttoaineen palamiseen tarvitaan. Polttoaine syttyy virtaavan palamiskaasun suuren lämpötilan ansiosta. Lisäksi polttoaineseoksen syttyminen on varmistettu erillisellä sytytystulpalla. Jälkipolttimen voimakkaan kuumentumisen takia sen käyttöikä on lyhyt verrattuna moniin muihin lentokoneen osiin.


title: Jälkipoltin

text: Lockheed SR-71 Blackbird -tiedustelukoneen Pratt & Whitney J58 -suihkumoottori oli ainoa, joka pystyi lentämään tuntikausia jälkipoltin päällä, mutta sen tyypillinen tiedustelulento vaati lukuisia ilmatankkauksia.


title: Jälkipoltin

text: Pommikoneet ovat käyttäneet jälkipoltinta lentoonlähdössä, hävittäjät tilanteissa, jossa tarvitaan hyvin suurta nopeutta.


title: Jälkipoltin

text: Jälkipoltosta tulevaan suihkuun voi syntyä tiivistysaaltoja suuren nopeuden vuoksi. Suurempi ongelma on koneen infrapunasignaalin merkittävä kasvu, joka helpottaa koneen ampumista alas infrapuna-ohjautuvilla ohjuksilla.


title: Jälkipoltin

text: Ainoat siviilikoneet, joissa on käytetty jälkipoltinta olivat Concorde ja Tupolev Tu-144.


title: Jälkipoltin

text: Hävittäjälentokoneissa on 1990-luvun lopulla siirrytty voimakkaampiin moottoreihin, joilla voidaan lentää jatkuvasti yliääninopeudella () ilman jälkipoltinta.


title: Daysend

text: Daysend on australialainen death metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 2002 ja sen ensimmäinen albumi, Severance, ilmestyi 3. marraskuuta 2003.


title: Imraguenit

text: Imraguenit ovat Mauritaniassa asuva etninen ryhmä. Heitä on noin tuhat ja suurin osa heistä elää kalastajina Banc d'Arguinin kansallispuistossa, Atlantin valtameren rannikolla. Berberinkielinen sana "imraguen" tarkoittaa kalastajia. Imraguenit puhuvat imraguenin kieltä.


title: Imraguen

text: Imraguen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lehmähaikara

text: Lehmähaikara ("Bubulcus ibis") on haikaroiden heimoon kuuluva lintu, jonka levinneisyysalue ulottuu kaikille mantereille Etelämannerta lukuun ottamatta. Suomessa on tavattu kolme luonnonvaraiseksi tulkittua yksilöä. Lajin nimi tulee siitä, että se kuljeskelee lehmien jalkojen lomassa ja kyyhöttää niiden selässä ratsastaen.


title: Lehmähaikara

text: Lehmähaikara on väriltään suurimmaksi osaksi valkoinen, mutta sillä on keltainen töyhtö ja pitkät keltaiset koristehöyhenet selässä ja rinnassa. Se on selvästi pienempi kuin jalohaikara ja silkkihaikara. Jalat ovat pesimäaikana oranssit, muulloin harmaat. Nokka on keltainen ja lyhyempi kuin monilla muilla haikaroilla. Lehmähaikara on 46–56 senttiä pitkä, sen siipiväli on 88–96 senttiä ja se painaa 340–390 grammaa.


title: Lehmähaikara

text: Lehmähaikara on kotoisin Afrikasta, mutta se on levinnyt Etelä-Eurooppaan, Kaakkois-Aasiaan, Australiaan sekä Keski- ja Etelä-Amerikkaan. Se on levittäytynyt voimakkaasti kaikkialla viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana ja kolonisoinut jo eteläisen Pohjois-Amerikankin.


title: Lehmähaikara

text: Ensimmäisen kerran luonnonvarainen lehmähaikara tavattiin Suomessa Eckerössä 15. toukokuuta 2002 ja toisen kerran Ylivieskassa 6. lokakuuta 2006. Uusin havainto on Uudestakaupungista 5. heinäkuuta 2011 . Lieksassa 31. heinäkuuta 1994 havaittu yksilö määritettiin "coromandus"-alalajin edustajaksi ja tulkittiin siten tarhakarkulaiseksi.


title: Lehmähaikara

text: Lehmähaikaran elinympäristöä ovat niityt, arot, suot, kosteat laitumet ja asutut seudut. Se ei ole yhtä sidoksissa kosteikkoihin kuin muut haikarat.


title: Lehmähaikara

text: Emo munii 2–5 munaa, joita haudotaan 22–26 vrk. Yleensä lehmähaikarat kasvattavat yhden pesueen vuodessa, mutta silloin tällöin jopa kolme pesuetta.


title: Lehmähaikara

text: Lehmähaikaroiden pääasiallista ravintoa ovat hyönteiset, mutta myös äyriäiset, nilviäiset, sammakkoeläimet, kalat, matelijat, linnut ja jyrsijät.


title: Quthing (kaupunki)

text: Quthing (tunnetaan myös nimellä Moyeni, tuulten kaupunki) on kaupunki Lesothossa ja samalla maan eteläisin kaupunki. Quthing on Quthingin alueen pääkaupunki. Vuoden 2016 laskennassa kaupungissa oli 27314 asukasta, joten se oli Lesothon 7. suurin kaupunki.


title: Quthing (kaupunki)

text: Kaupungin eteläpuolella alkavat Etelä-Afrikan vuoristoseudut. Quthing itse sijaitsee 1 600 metrin korkeudessa jokilaaksossa, jossa viljellään maissia ja laidunnetaan karjaa.


title: Quthing (kaupunki)

text: Quthingissä on lentokenttä.


title: Quthing (kaupunki)

text: Quthingin lähistöltä on löydetty dinosaurusten jälkiä.


title: Nogain kieli

text: Nogai (nogaiksi ногай тили, "nogai tili") on nogaiden puhuma kieli, joka kuuluu turkkilaiskielten kielikuntaan. Sillä on virallisen kielen asema Dagestanissa ja Karatšai-Tšerkessiassa.


title: Nogain kieli

text: Nogaita puhutaan nykyään pääasiassa Venäjällä Pohjois-Kaukasiassa. Nogait asuvat erillisinä ryhminä Dagestanin Nogain, Tarumovkan, Kizljarin ja Babajurtin piireissä, Stavropolin aluepiirin Neftekumskin, Mineralnye Vodyn, Kotšubejevskojen ja Stepnojen piireissä, Karatšai-Tšerkessiassa, Astrahanin alueella sekä Tšetšenian Šelkovskajan piirissä.


title: Nogain kieli

text: Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan nogain puhujia oli Venäjällä 67 000 henkeä, näistä 23 900 Dagestanissa, 15 200 Stavropolin aluepiirin nykyisellä alueella, 12 600 Karatšai-Tšerkessiassa, 6 800 silloisessa Tšetšeno-Ingušiassa ja 3 800 Astrahanin alueella. Kansallisuudeltaan nogaista nogain kieltä puhui äidinkielenään 90,4 % ja venäjää 2,4 %. Loput puhuivat äidinkielenään lähinnä kumykkia.


title: Nogain kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan nogain kieltä puhuu 90 000 henkeä (lukuun sisältyvät myös nogaita toisena tai vieraana kielenä puhuvat). Dagestanissa nogain puhujia oli 38 000, Karatšai-Tšerkesiassa 15 600 ja Tšetšeniassa 3 500.


title: Nogain kieli

text: Kansallisuudeltaan nogaista 93,7 % osaa venäjää (82,7 % vuonna 1989). Dagestanissa nogait puhuvat usein myös muita naapurikieliä kuten kumykkia. Astrahanin alueella nogain kieleen on vaikuttanut tataari.


title: Nogain kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 87 100 nogain puhujaa.


title: Nogain kieli

text: Nogain kieli kuuluu turkkilaisten kielten kiptšakkilaisen ryhmän kiptšakkilais-nogailaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat karakalpakki, kazakki sekä uzbekin kielen kiptšakkilaismurteet. Ennen eriytymistään näiden kielten puhujat kuuluivat Kultaisen ordan hajoamisen jälkeen syntyneeseen Nogain ordaan. Eniten yhteisiä piirteitä nogailla on karakalpakin kanssa.


title: Nogain kieli

text: Kielessä on kolme päämurretta: varsinaisnogai Stavropolin aluepiirissä, karanogai Dagestanissa ja aknogai Karatšai-Tšerkessiassa. Varsinaisnogai on sulautumassa karanogaihin, minkä takia eräät tutkijat eivät enää erota sitä päämurteeksi.


title: Nogain kieli

text: Krimintataarin nogain murre määritellään joissakin lähteissä nogain kielen murteeksi. Toisissa lähteissä se määritellään krimintataarin murteeksi, jossa on nogain kielen vaikutteita. Kyseistä murretta puhutaan Romanian Dobrudzhan alueen pohjoisosissa, jossa murteen puhujat lasketaan 25 000:n tataarin kielen puhujan joukkoon, joka käsittää myös krimintataarin puhujat. Ennen väestön pakkosiirtoja Keski-Aasiaan murretta puhuttiin myös Perekopin ympärillä Krimin niemimaan pohjoisosassa.


title: Nogain kieli

text: Vanhimmat nogainkieliset kirjalliset muistomerkit ovat 1300-luvulta Nogain ordan ajalta. 1400–1600-luvuilta on säilynyt laaja diplomaattinen kirjeenvaihto. Nogairunoilijoiden teoksia tunnetaan 1400–luvulta lähtien ja 1800–1900-luvun vaihteessa julkaistiin nogainkielistä kansanrunoutta. 1880-luvulle saakka nogai toimi Pohjois-Kaukasian eri kansojen välisen yhteydenpidon välineenä. Neuvostoaikana luodun kirjakielen normit perustuvat karanogain murteeseen, mutta mukaan on otettu myös aknogain piirteitä. Alun perin käytettiin arabialaista kirjaimistoa, mutta vuonna 1928 siirryttiin latinalaisiin ja vuonna 1938 kyrillisiin aakkosiin. Etuvokaaleja [ä], [ö], [ü] osoitetaan kirjainyhdistelmillä аь, оь, уь ja äng-äännettä yhdistelmällä нъ. Kirjain в välittää foneemeja [w] ja [v], kirjaimet к, г foneemeja [k], [q] ja [g], [ğ].


title: Nogain kieli

text: Nogain kielellä ilmestyy Dagestanissa ja Karatšai-Tšeressiassa kaksi sanomalehteä ja lastenlehti. Sillä julkaistaan oppimateriaaleja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Kieltä opetetaan aineena Dagestanissa, Karatšai-Tšerkessiassa, Astrahanin alueella ja Stavropolin aluepiirissä. Dagestanissa ja Karatšai-Tšerkessiassa sitä käytetään jonkin verran myös radiossa ja televisiossa. Dagestanissa toimii nogainkielinen kansanteatteri. Kirjakielen käyttöä vaikeuttaa kansan jakautuminen useisiin hallintoalueisiin, mutta kokonaisuudessaan sen tilanne on melko vakaa ja nogain kieltä pidetään varsin elinvoimaisena.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikara ("Scopus umbretta"), aiemmalta nimeltään varjohaikara, on laajalle levinnyt afrikkalainen kosteikkolintu. Se on sukunsa ("Scopus") ja heimonsa (Scopidae) ainoa laji. Perinteisesti vasarapäähaikara luetaan haikaralintuihin (Ciconiiformes), mutta nykyään se luokitellaan kuitenkin pelikaanilintujen (Pelecaniformes) lahkoon.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikaran pituus on noin 56 cm ja paino 470 g. Sen pää on erikoisen muotoinen johtuen pitkähköstä tukevasta nokasta ja niskassa sojottavasta töyhdöstä. Sen höyhenpuku on tasaisen ruskea ja koivet sekä nokka mustat. Pyrstö on lyhyt, mutta siivet ovat leveät ja lintu on erinomainen liitolentäjä. Kaarrellessaan se ojentaa kaulansa suoraksi kuten esimerkiksi kattohaikara, mutta lentäessään se vetää kaulansa sisään kuten harmaahaikara.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikarat elävät Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Madagaskarilla ja Arabian niemimaan lounaisrannikolla. Niiden esiintymisalueen pinta-ala on 10 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on suuruudeltaan 170 000–1 100 000 yksilöä.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikaran elinympäristöä ovat kaikenlaiset kosteikot, mukaan lukien riisipellot, teko- ja kastelualtaat, joet ja suot, sekä savanneilla että metsäseuduilla.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikarat rakentavat huomattavan suuren risupesän puun latvaan, kallion laelle, joenpenkalle tai mutavallin päälle. Pesän halkaisija voi olla 1,5 metriä ja se koostuu tuhansista oksista, jotka emot muuraavat yhteen mudalla. Risukasan päälle rakennetaan mudasta seinät ja katto, ja itse pesämaljaan pääsee mudasta rakennetusta tunnelista, joka on 13–18 cm leveä ja jopa 60 cm pitkä. Pari voi rakentaa useita pesiä, jopa viisi, joista vain yhden ne ottavat käyttöön. Seuraavana vuonna ne rakentavat uudet pesät. Monet lintulajit käyttävät myöhemmin vasarapäähaikaran pesiä. Naaras munii 3–7 valkoista munaa, jotka pian tummuvat mudan värisiksi. Molemmat puolisot hautovat yhteensä 28–30 päivää ja poikaset jättävät pesän 44–50 päivän ikäisinä. Jonkin aikaa pesästä lähdön jälkeen ne käyvät siellä vielä yöpymässä.


title: Vasarapäähaikara

text: Vasarapäähaikaran ruokavalio koostuu pääosin sammakkoeläimistä. Muita saaliseläimiä ovat kalat, hyönteiset, katkaravut ja pikkujyrsijät.


title: Vasarapäähaikara

text: Lounais-Afrikan paikalliset asukkaat uskovat vasarapäähaikaralla olevan maagisia voimia. Linnun uskotaan kykenevän ennustamaan kuoleman näkemällä tuomitun henkilön kuvan vedenkalvolta tai putoavan tähden, pahan enteen, taivaalla hänen kotinsa yllä. Haikara lentää uhrin asumuksen yli raakkuen pitkällä valittavalla äänellä varoittaakseen kohtalosta.


title: Antireduktionismi

text: Antireduktionismi on tieteellinen ja filosofinen teoria, jonka mukaan teorian kuvaamaa kohdetta ei voida kuvata kattavasti vain sen osien perusteella, eli palauttaa (redusoida) osiinsa.


title: Antireduktionismi

text: Yksi varhaisista antireduktionismin muodoista oli vitalismi. Vitalismi piti eliön muodostumisen perustavana ehtona järjestävää yliluonnollista elämänvoimaa, joka voidaan kuvata tieteellisesti. Nykytiede on hylännyt vitalismin.


title: Näytelmäkirjailija

text: Näytelmäkirjailija on draamakirjallisuutta kirjoittava kirjailija. Näytelmäkirjailija tuottaa tekstejä teattereiden käyttöön, mutta draamakirjallisuus on myös itsenäinen kirjallisuuden lajinsa, jota voidaan lukea täysin itsenäisenä teoksena. Kirjailija voi olla erikoistunut kirjoittamaan yksin näytelmiä, mutta hän voi tämän lisäksi kirjoittaa myös muuta kirjallisuutta, kuten proosaa ja lyriikkaa. Näytelmäkirjailija voi myös toimia esimerkiksi muissa teatterialan ammateissa, kuten dramaturgina tai ohjaajana.


title: Näytelmäkirjailija

text: Varhaisimmat näytelmäkirjailijat, joiden töitä on säilynyt, elivät 400-luvulla eaa.


title: Näytelmäkirjailija

text: Suomessa näytelmäkirjailijoita koulutetaan Teatterikorkeakoulussa osana dramaturgian koulutusohjelmaa. Draaman kirjoittamista voi opiskella lisäksi osana Turun yliopiston luovan kirjoittamisen ja Jyväskylän yliopiston avoimen yliopiston kirjoittamisen oppiaineita; nämä aineet eivät kuitenkaan voi olla tutkinnossa pääaineena.


title: Baškiirin kieli

text: Baškiirin kieli (baškiiriksi башҡорт теле, "bašqort tele") on Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella asuvien baškiirien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallinen asema Baškortostanin tasavallassa.


title: Baškiirin kieli

text: Yhtenäistä baškiiriasutusta on Baškortostanin lisäksi Tšeljabinskin, Orenburgin, Sverdlovskin, Kurganin ja Tjumenin alueilla sekä Permin aluepiirissä. Huomattavia baškiiriryhmiä asuu myös muualla Venäjällä sekä entisissä Neuvostoliiton tasavalloissa. Vuonna 1989 Neuvostoliitossa laskettiin olevan 1 449 200 baškiiria, joista 863 800 asui Baškortostanissa. Baškiirin kielen puhujia oli Venäjällä 1 018 400 henkeä. Venäjän baškiireista 72,8 % ilmoitti äidinkielekseen baškiirin, 16,9 % tataarin ja 10,1 % venäjän. Toisena kielenään venäjää puhui 72,6 % ja tataaria 9,4 %.


title: Baškiirin kieli

text: Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1 673 400 baškiiria ja 1 379 700 baškiirin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan baškiireista 94,5 % osaa venäjää, 71,3 % baškiiria ja 31,3 % tataaria. Tataareista baškiiria puhuu 2,5 %. Baškortostanissa kieltä osaavat myös monet venäläiset, tšuvassit, marit ja udmurtit. Tasavallan koko väestöstä venäjää taitaa 96,4 %, tataaria 34,0 % ja baškiiria 25,8 %.


title: Baškiirin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1 152 400 baškiirin puhujaa.


title: Baškiirin kieli

text: Baškiiri kuuluu turkkilaisten kielten kiptšakkilaisen ryhmän kiptšakkilais-bolgaarilaiseen alaryhmään. Sen lähin sukukieli on tataari, jonka kanssa sillä on paljon foneettisia, kieliopillisia ja sanastollisia yhtenevyyksiä. Tärkein erottava piirre ovat säännölliset konsonanttivastaavuudet, esim. tataarin кыз – baškiirin ҡыҙ ’tyttö’, пычак – бысаҡ ’veitsi’, бас- – баҫ- ’painaa’, сыер – һыйыр ’lehmä’, җир – ер ’maa’. Baškiirille ominaisia äänteitä ovat interdentaaliset spirantit [θ] ja [ð], jotka vastaavat englannin "th"-kirjainyhtymän ääntämistä. Sanastossa on iranilaisia, suomalais-ugrilaisia ja mongolilaisia lainoja. Kieli jakautuu itäiseen, eteläiseen ja koilliseen päämurteeseen, joissa erotetaan useita alamurteita.


title: Baškiirin kieli

text: Baškiirit käyttivät 1500-luvulta lähtien yleisturkkilaisen kirjakielen türkin alueellista muotoa. 1900-luvun alussa otettiin käyttöön tataarin kirjakieli. Baškiirin kirjakieli luotiin 1920-luvulla kansallisen puhekielen, Volgan-Uralin türkin ja suullisen kansanperinteen pohjalta. Aluksi käytettiin arabialaista ja vuodesta 1928 lähtien latinalaista kirjaimistoa. Vuonna 1940 siirryttiin kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ғ, ҙ, ҡ, ң, ө, ҫ, ү, һ ja ә.


title: Baškiirin kieli

text:
"Baškiirin kirjaimisto"
Vuonna 1999 hyväksytyn Baškortostanin kielilain mukaan baškiiri on tasavallan toinen virallinen kieli venäjän kielen rinnalla. Baškiiriksi julkaistaan oppi- ja lastenkirjoja sekä kauno- ja tietokirjallisuutta. Baškortostanissa kieltä käytetään alkeis- ja keskikoulujen opetusvälineenä tai sitä opetetaan aineena. Lukuvuonna 1998–99 tasavallan baškiirinkielisissä kouluissa opiskeli 39 % oppilaista ja lisäksi 35 % opiskeli kieltä aineena. Baškiiria opetetaan aineena myös Kurganin, Orenburgin, Saratovin ja Tšeljabinskin alueilla. Vuonna 1993 kielellä ilmestyi 27 sanoma- ja 7 aikakauslehteä. Merkittävimpiä ovat päivälehti "Bašqortostan", nuorisolehdet "Jäšlek" ja "Šoŋqar", kirjallisuuslehti "Agizel" ja naistenlehti "Bašqortostan qyzy". Radiossa ja televisiossa lähetetään baškiirinkielisiä ohjelmia. Baškortostanissa toimii viisi baškiirinkielistä ammattiteatteria. Kieltä käytetään jonkin verran myös viranomaisten toiminnassa.


title: Baškiirin kieli

text: Baškiirit muodostavat nimikkotasavaltansa väestöstä alle kolmanneksen ja yli neljännes heistä asuu sen rajojen ulkopuolella. Noin neljäsosa baškiireista puhuu äidinkielenään tataaria tai venäjää. Monikansallisessa tasavallassa asuu venäläisten ja baškiirien lisäksi suuri määrä tataareja, tšuvasseja, mareja, mordvalaisia ja udmurtteja, jotka puhuvat toisena tai kolmantena kielenään enemmän venäjää ja tataaria kuin baškiiria. Kielen asema koulun ja kansallisen kulttuurin välineenä on kuitenkin melko vahva, ja viime aikoina sen käyttöalaa on pyritty laajentamaan.


title: Jacques Offenbach

text: Jacques Offenbach (20. kesäkuuta 1819 Köln – 5. lokakuuta 1880 Pariisi) oli Saksassa syntynyt ja Ranskassa uransa tehnyt säveltäjä ja sellisti. Offenbachin kuuluisin sävellys lienee "Can-can" operetista "Orfeus Manalassa".


title: Jacques Offenbach

text: 14-vuotiaana Offenbach muutti Pariisiin opiskelemaan sellon soittoa. Siellä hänestä tuli myöhemmin Opéra-Comiquen orkesterin sellisti. Vuonna 1844 Offenbach meni naimisiin Herminie de Alcainin kanssa. Vuonna 1850 hänestä tuli Theatre Françaisin kapellimestari.


title: Jacques Offenbach

text: Offenbachin tuotantoon kuuluu 102 näyttämöteosta, muiden muassa ooppera "Hoffmannin kertomukset", jonka soitinnusta täydensi Offenbachin kuoleman jälkeen Ernest Guiraud, sekä parodisia operetteja, esim. "Orfeus manalassa", "Kaunis Helena" ja "Pariisilaiselämää". Offenbach teki yhteistyötä H. Meilhachin ja L. Halévyn kanssa.


title: Ruuhka-Suomi

text: Ruuhka-Suomi on epämääräinen käsite, jolla voidaan tarkoittaa useaa aluetta eteläisessä Suomessa.


title: Ruuhka-Suomi

text: Jos Ruuhka-Suomella tarkoitetaan pääkaupunkiseutua, siihen kuuluvat luonnollisesti Helsinki, Espoo, Kauniainen sekä Vantaa. Näiden lisäksi mukaan voidaan laskea lukuisia lähikuntia ja piirtää noin 100 kilometrin vyöhyke Helsingin keskustasta joka suuntaan. Tälle alueelle mahtuu myös Helsingin läheisyyden takia kasvavia pienempiä keskuksia, kuten Lohja, Hämeenlinna, Lahti sekä Porvoo, joista moottoritiet ja rautatiet vievät suuria ihmisvirtoja Helsinkiin joka päivä. Oma lukunsa ovat pääkaupunkiseudun kehyskunnat, kuten Tuusula ja Kerava, joista tapahtuva erittäin suuri pendelöinti pääkaupunkiin tulee vielä näiden kauempana olevien keskuksien pendelöinnin päälle.


title: Ruuhka-Suomi

text: Ruuhka-Suomi voi tarkoittaa kolmen suurimman kaupunkiseudun, Helsingin, Tampereen ja Turun seudun muodostamaa kolmiota.


title: Ruuhka-Suomi

text: Kolmella kaupunkiseudulla ja kolmion sisällä olevissa seutukeskuksissa (muun muassa Hämeenlinna, Lohja, Salo, Riihimäki) asuu yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä, eli 40 prosenttia suomalaisista. Ruuhka-Suomi on taloudellisesti maan merkittävin keskittymä, ja alueella sijaitsee suuri osa työpaikoista. Helsingin ja Tampereen välinen alue on ainutlaatuinen Suomen oloissa, sillä kahden kaupungin välillä on Suomen pääradan linjausta mukaileva nauhakaupunki, ja nämä kaksi kaupunkiseutua ja nauhakaupunki ovat ennusteiden mukaan tulevaisuudessa tärkein väestönkasvualue. Radan varren kunnat kaavoittavat uutta asutusta tukeutumaan ympäristöystävälliseen rautatiehen.


title: Kari Vepsä

text: Kari Kalevi Vepsäläinen (s. 31. maaliskuuta 1952 Suonenjoki) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan yleisesti taiteilijanimellään Kari Vepsä. Hän aloitti muusikonuransa 1960-luvun lopussa, mutta varsinainen läpimurto tapahtui vuonna 1996, jolloin hän voitti Syksyn Sävel -kilpailun kappaleella "Onnenmaa". Entinen kansanedustaja Osmo Vepsäläinen oli Karin setä.


title: Kari Vepsä

text:
1980-luvulla Kari julkaisi kasettiääniteitä omalla Minimusic-levymerkillä.
Kari Vepsä tunnetaan myös hevosten koulutustaidoistaan, ja hän kiertää ympäri Suomea pitämässä hevosten käsittelykursseja. Näillä kursseilla yleisö saa seurata Karille ennalta tuntemattomien ns. ongelmahevosten koulutusta. Karin omistama kilpa- ja valmennustalli KV-Stable on tunnettu lännenratsastuksesta. Kari Vepsällä on lännenratsastuksen reiningissä SM-hopeaa 2007 ja SM-pronssia 2010 ja 2011. Vuonna 2013 hän voitti itse kasvattamallaan KV-Stormlost Charleylla quarter-hevosten Suomen-mestaruuden reiningissä. Hän on edustanut Suomea myös ulkomailla reiningissä muun muassa Ruotsissa, Saksassa ja vuoden 2014 ratsastuksen maailmanmestaruuskilpailussa Ranskan Caenissa.


title: Kari Vepsä

text: Vepsä asuu vaimonsa Maijan kanssa Karkkilassa. Avioliitto solmittiin vuonna 2004 Karibianmerellä. Vepsällä todettiin vuonna 2011 eturauhasen syöpä, joka leikattiin onnistuneesti.


title: Kari Vepsä

text: Vierivät Kivet (2018)


title: Luettelo Yhdysvaltain laivaston saattuetukialuksista

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain laivaston saattuetukialuksista. Listassa on lisäksi Yhdysvalloissa rakennetut ja Britannian Kuninkaalliselle laivastolle lainatut alukset.


text:
"Archer-luokka"
"Bogue-luokka"


text:
"Sangamon-luokka""Archer-luokka"
"Ruler-luokka"
"Casablanca-luokka"
"Commencement Bay -luokka"


title: Janne Tulkki

text: Janne Tulkki (s. 18. kesäkuuta 1975 Orivesi) on suomalaisen musiikkiviihteen monitoimija. Kauniin bassobaritonin omaava laulaja ja lauluntekijä soittaa myös tenorisaksofonia, pianoa, klarinettia sekä kitaraa. Vuonna 1999 ensimmäisen albuminsa julkaissut Tulkki tunnetaan myös Syksyn Sävel -kilpailun voittajana vuonna 2001. Hän voitti kilpailun kappaleellaan "Yksinäinen pitkä tie".


title: Janne Tulkki

text: Hän teki läpimurtonsa vuonna 1999 kappaleella "Sinisen taivaan sateenkaari". Hänen suuria hittejään ovat myös "Tulvii Pohjanmaa", "Yksinäinen pitkä tie", "Tulinen sydän", "Sisältä kultaa" ja "Kulkurin kuu".


title: Janne Tulkki

text: Janne Tulkki Fan Club perustettiin vuoden 1999 alussa. Hänet valittiin vuoden solistiksi 1999 ja vuonna 2000 hän sai vuoden 1999 miesartistitulokkaan Emman.


title: Janne Tulkki

text: Tulkin ensimmäinen albumi "Janne Tulkki" on myynyt tuplaplatinaa, lisäksi hänen kolme muuta levyään on myynyt kultalevyn verran. Viimeisin albumi "Toiset on luotuja kulkemaan" ilmestyi kesällä 2012.


title: Janne Tulkki

text: Konserttisaleissa Janne Tulkki on vieraillut vuonna 2000 "Sisältä kultaa" -kiertueen ja vuonna 2003 "Janne Tulkki Valkokankaalla" -show'n merkeissä. Seuraava konserttikiertue "Elämää Tulkiten" oli syksyllä 2008 Tulkin 10-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Kesän 2012 Janne Tulkki sekä orkesteri Tulinen sydän viettivät kiertäen eri kaupunkien kesäteattereita Tapio Rautavaaran musiikin merkeissä.


title: Janne Tulkki

text: Uusi single "Miehet mustissaan" ilmestyi 28. helmikuuta 2017.


title: Janne Tulkki

text: Tulkki asuu vuonna 2017 tapaamansa Talent Suomi -ohjelmasta tunnetun Anna Orkolan kanssa ja heidän on määrä saada lapsi kesällä 2019. Hänellä on aiemmista liitoista poika ja tytär. Tulkki on ollut naimisissa kolmesti ennen nykyistä suhdettaan. Hän on aiemmin kärsinyt pahoista taloudellisista ongelmista ja myös alkoholiongelmista.


title: Isaac Albéniz

text: Isaac Manuel Francisco Albéniz y Pascual (29. toukokuuta 1860 – 18. toukokuuta 1909) oli espanjalainen pianisti ja säveltäjä. Hänen pianomusiikissaan on vaikutteita muun muassa espanjalaisesta kansanmusiikista.


title: Isaac Albéniz

text: Albéniz syntyi Camprodonissa, Kataloniassa ja esiintyi ensimmäistä kertaa nelivuotiaana. Hän opiskeli muun muassa Madridissa, Leipzigissä ja Brysselissä.


title: Isaac Albéniz

text: Vuonna 1883 Albéniz tapasi säveltäjä Felipe Pedrellin, joka inspiroi häntä säveltämään espanjalaisesta kansanmusiikista vaikutteita saanutta musiikkia, kuten "Suite Españolan". Francisco Tárrega sovitti myöhemmin sen viidennen osan ("Asturias") kitaralle.


title: Isaac Albéniz

text: 1890-luvulla Albéniz asui Lontoossa ja Pariisissa. Vuonna 1900 hänellä todettiin munuaistauti, johon hän kuoli 48-vuotiaana vuonna 1909.


title: Martin Agricola

text: Martin Agricola (6. tammikuuta 1486, Ala-Sleesia – 10. kesäkuuta 1556, Magdeburg) oli saksalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko. Hänen oikea saksalainen nimensä oli Sohr tai Sore. Vuodesta 1524 kuolemaansa saakka Agricola asui Magdeburgissa, jossa hän toimi opettajana. Vuonna 1529 hän kirjoitti soittimista kertoneen kirjan "Musica instrumentalis deudsch". Hänen kirjoittamistaa kirjoista on saatu arvokasta tietoa sen ajan sottimista, niiden sormituksista, virityksistä ja tekniikasta. Hän käänsi latinan kielisiä lauluja ja musiikkitermejä saksaksi.


title: Martin Agricola

text: Muiden töidensä lisäksi Agricola sävelsi ensimmäisenä neliosaisen Martti Lutherin koraalin "Ein' feste Burg" (Jumala ompi linnamme).


title: Martin Agricola

text: Martin Agricolan julkaisi ainakin nämä kirjat:


title: Avoparikaija

text: Avoparikaija ("Eclectus roratus") on pääasiassa Uudessa-Guineassa elävä papukaijalintu. Avoparikaijoja elää myös Afrikan sademetsissä Guineassa. Avoparikaijojen sukuun kuuluu ainoastaan yksi laji ja sen lähin sukulainen on punanaamiokaija. Avoparikaijoja pidetään myös lemmikkieläiminä. Se on lemmikkinä leikkisä, aktiivinen ja oppivainen, eivätkä sen puhelahjatkaan ole huonoimmasta päästä.


title: Avoparikaija

text: Avoparikaijakoiras ja -naaras poikkeavat ulkonäöltään toisistaan niin paljon, että niitä on arveltu joskus jopa eri lajeiksi. Vanhin avoparikaija on vankeudessa elänyt 28,5-vuotiaaksi.


title: Avoparikaija

text: Koiras on melkein kokonaan vihreä. Siiven alla on punainen laikku ja siiven reuna on sininen. Pyrstön kärki on kellertävän valkeasta kirkkaan keltaiseen. Ylänokka on väriltään oranssi ja alanokka puolestaan musta. Naaras on puolestaan punaisen ja sinisen kirjava ja nokka on kokonaan musta.


title: Avoparikaija

text:
Poikasen silmät ovat tummat, eikä niissä ole näkyvissä iirisrengasta. Koiraspoikasen nokka on tumma ja joillakin alalajeilla pyrstön pää saattaa olla oranssi ennen ensimmäistä sulkasatoa. Avoparikaijan sukupuolen erottaa heti poikasuntuvan väristä. Naaraspoikaset ovat sysimustia koiraspoikaseten ollessa vaalean harmastaasta tumman harmaaseen. Lajilla ei ole esimerkiksi neitokakadun tapaan poikaspukua, vaan avoparikaijat ovat heti poikasesta lähtien sukupuolelleen ominaisen värisiä, vain nokanväri vaihtuu iän myötä.
Aikuinen avoparikaija on pituudeltaan 35–42 senttimetriä, sen siipiväli on 60 senttimetriä ja paino 350–600 grammaa.


title: Avoparikaija

text: Avoparikaijat eivät muodosta kiinteää parisuhdetta. Pesiminen poikkeaa melkoisesti monista muista papukaijalajeista, koska naaraalla saattaa olla monta koirasta ruokkimassa itseään sekä poikasia. Avoparikoiraalla on myös useita naaraita ruokittavanaan. Avoparikaijojen reviiri ei käsitä muuta kuin aivan pesäaukon lähiympäristön tai pikemminkin pelkästään pesäkolon. Avoparit ruokailevat usein sukupuolet eri ryhmissä. Naaras on useimmiten pariskunnissa määräävänä osapuolena.


title: Avoparikaija

text: Avoparikaijat eivät vaaran uhatessa heti ensimmäiseksi pakene, vaan jähmettyvät paikalleen ja vasta aivan viime hetkellä lähtevät lentoon. Avoparikaijat eivät ole yhden ihmisen lintuja, vaan hyväksyvät yleensä kaikki perheenjäsenet. Ne eivät kuitenkaan erityisemmin pidä rapsuttelusta. Yleensä lajin ääntely on hiljaista ja sisältää erikoisia ääniä. Ympäristön melutason noustessa nousee tosin myös linnun ääni. Varoitusääni on varista muistuttava rääkäisy.


title: Avoparikaija

text:
Lemmikkinä avoparikaijan on päästävä päivittäin lentämään vapaana ja se vaatii paljon tilaa. Se pitää kovasti myös suihkuttelusta sumutepullolla tai sille on annettava mahdollisuus itsenäiseen kylpemiseen. Jos sitä ei suihkuta säännöllisesti, pyrstösulat saattavat vähitellen haalistua ja katkeilla.
Avoparikaijan pääesiintymisalue on Papua-Uudessa-Guineassa. Se elää myös laajalla alueella Indonesian itäisessä saaristossa sekä Salomonsaarilla. Alalaji "E. r. macgillivray" elää Cape Yorkin niemimaalla Koillis-Australiassa. Esiintymisalueen pinta-ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja luonnonpopulaation koko on yli 300 000 yksilöä. Metsästys ja kaupallinen lemmikkieläinpyynti on hävittänyt lajin Ambonin, Saparuan ja Harukun saarilta sekä saattanut Sumban populaation uhanalaiseksi.


title: Avoparikaija

text: Lajin elinympäristöä ovat rannikkoseudut ja vuoristometsät aina 1 900 metrin korkeudelle merenpinnasta; trooppiset sademetsät, suot ja mangrovealueet.


title: Avoparikaija

text: Laji on sukukypsä kolmevuotiaana. Luonnossa pesä on hyvin korkealla metsänreunassa tai aukealla kasvavan vankan puun kolossa tai onkalossa. Lentoaukon halkaisija on 25–30 cm ja pesäkolon syvyys 30–600 cm. Naaras munii kaksi munaa, joita se hautoo keskimäärin 28 vuorokautta. Poikaset oppivat lentämään 11–12 viikkoa vanhoina.


title: Avoparikaija

text: Avoparikaijan ruokavalio koostuu hedelmistä, pähkinöistä, siemenistä, marjoista, silmuista, kukista ja medestä. Lemmikkinä sen pääasiallisia ravinnonlähteitä ovat vihannekset (erityisesti salaatit), juurekset, pähkinät, marjat ja hedelmät. Siemeniä saa antaa pienissä määrin, mutta pelletit eivät ole terveellisiä. Avoparikaijat eivät yleensä ole nirsoja ruoan suhteen.


title: Avoparikaija

text: Avoparikaija jaetaan yhdeksään alalajiin:


title: Antonio Meucci

text: Antonio Santi Giuseppe Meucci (13. huhtikuuta 1808 – 18. lokakuuta 1889) oli amerikanitalialainen keksijä, jota on väitetty puhelimen keksijäksi. Hän kehitteli puhelintekniikkaa jo ennen Alexander Graham Belliä.


title: Antonio Meucci

text: Meucci syntyi ja vietti nuoruutensa San Fredianossa Firenzen lähellä, jossa hän opiskeli mekaniikkaa Firenzen Akatemiassa. Hän lähti lokakuussa 1835 vaimoineen Kuubaan, josta he muuttivat 1850 New Yorkiin, Yhdysvaltoihin, missä Meucci asui loppuelämänsä. Ensimmäisen puhelimensa Meucci rakensi vuonna 1854, pitääkseen yhteyttä liikuntakyvyttömään vaimoonsa alakerran verstaalta. Taloudellisen tilanteensa vuoksi hänellä ei ollut kuitenkaan varaa hankkia patenttia uudelle keksinnölleen, vaan hän myi sen oikeudet muille tahoille.


title: Antonio Meucci

text: 11. kesäkuuta 2002 Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi julkilausuman, jonka mukaan Meuccin merkitys puhelimen kehittämisessä tulisi tunnustaa.


title: Vaasan senaatti

text: Vaasan senaatti oli Suomen sisällissodan aikana Vaasassa toiminut Suomen hallitus, Suomen senaatti, 29. tammikuuta – 3. toukokuuta 1918, jolloin Vaasa oli siis käytännössä valkoisten pääkaupunki. Virallisen toimintansa Vaasassa senaatti aloitti helmikuun alussa 1918.


title: Vaasan senaatti

text: Vaasan senaatti muodostui niistä Svinhufvudin senaatin jäsenistä, jotka oli tammikuun 1918 lopussa lähetetty varmuuden vuoksi Vaasaan, sillä vallankumouksellisten punakaartien arveltiin suunnittelevan vallan ottamista. Pohjanmaan arveltiin tuolloin olevan tukevimmin hallituksen joukkojen eli suojeluskuntien hallussa, mikä osoittautuikin oikeaksi arvioksi. Vaasan senaatin muodostivat aluksi Juhani Arajärvi, Alexander Frey, E. Y. Pehkonen ja Heikki Renvall. Sisällissodan alettua Helsinkiin jääneet senaattorit joutuivat piiloutumaan. P. E. Svinhufvud ja Jalmar Castrén onnistuivat myöhemmin pakenemaan punaisesta Helsingistä kaapatulla jäänmurtaja Tarmolla ja matkustivat Vaasaan kiertotietä Viron, Saksan ja Ruotsin kautta. Heidän liityttyään Vaasan senaattiin se käsitti enimmillään kuusi senaattoria.


title: Vaasan senaatti

text: Senaatin istuntosali oli Vaasan kaupungintalossa ja kiitokseksi tästä senaatti myönsi toukokuun alussa 1918 kaupungille augmentin eli oikeuden liittää kunnialisäyksenä Vaasan vaakunaan Vapaudenristin suurristin miekkojen kera.


title: Vaasan senaatti

text: Kun Saksan Itämeren-divisioona oli vallannut Helsingin kansanvaltuuskunnalta 13. huhtikuuta, Helsinkiin jääneet neljä senaattoria muodostivat oman ”Helsingin senaatin”, jota johti aluksi Kyösti Kallio ja myöhemmin viidenneksi liittynyt E. N. Setälä. Kaksi senaattia toimivat muutaman viikon ajan rinnakkain, sillä Vaasan ja Helsingin väliset suorat kulkuyhteydet olivat vielä punaisten hallussa. Liikenneyhteyden avauduttua ensin Castrén ja sitten Frey lähetettiin huhtikuun lopussa Helsinkiin. Koko Vaasan senaatti matkusti Helsinkiin 4. toukokuuta ja senaatti yhdistyi jälleen.


title: Isonauraja

text: Isonauraja ("Dacelo novaeguineae") on Oseaniassa esiintyvä kuningaskalastajien heimoon kuuluva lintu. Isonaurajaryhmä kuuluttaa kovalla äänellään reviirinsä, ja lintujen hillitön käkätys sai Euroopasta saapuneet uudisasukkaat pois tolaltaan. He antoivatkin isonaurajalle oitis nimen "laughing jackass" ("naurava pölvästi").Isonauraja elää Australiassa koko itärannikolla aina Cape Yorkin niemimaalta Cape Otwayhin saakka sekä paikoin Lounais-Australiassa. Sitä tavataan myös Tasmaniassa länsisaarineen, sekä Uuden-Seelannin pohjoissaarella.


title: Isonauraja

text: Eukalyptusmetsät ja asutut alueet.


title: Isonauraja

text: Sukukypsä 1-vuotiaana, mutta ensipesintä vasta vuosien kuluttua. Emo munii 1-5 munaa, joita haudotaan 24-29 vrk.


title: Isonauraja

text: Hyönteiset kastemadot, hämähäkit, äyriäiset, kalat, sammakot, liskot ja käärmeet.


title: Isonauraja

text: Isonaurajalla on merkittävä osa Australian aboriginaalien myyteissä. Erään tarun mukaan jumalat antoivat yön ja päivän luotuaan lajille aamun valvojan roolin. Isonaurajan tehtävänä oli herättää ihmiset ja eläimet kuuluvalla rämeällä äänellään.


title: Ari Hjelm

text: Ari-Juhani ”Zico” Hjelm (s. 24. helmikuuta 1962 Tampere) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hänen poikansa Jonne Hjelm on myös jalkapalloilija.


title: Ari Hjelm

text: Ari Hjelm on alkujaan Raholan Pyrkivän kasvatti, mutta siirtyi Ilvekseen jo nuorena. Hjelm debytoi pääsarjassa 26.4.1981 ottelussa Ilves-Mikkelin Pallo-Kissat ja reilu kuukausi myöhemmin hän onnistui maalinteossa Ilveksen voittaessa Mikkelin Palloilijat maalein 0–7. Hjelm jatkoi hyvää tahtia ja teki ensimmäisellä kaudellaan peräti 12 maalia. Maalinteko ei ollut jatkossakaan ongelma, Hjelmin ollessa kahdeksan kertaa Ilveksen kovin maalintekijä, täten hän sai lempinimen ”Zico” Brasilian maajoukkueen tähtipelaajan mukaan. Kaudella 1987 Hjelm oli Mestaruussarjan paras maalintekijä, jolloin Urheilutoimittajat ja Palloliitto palkitsi hänet vuoden pelaajana. Ari Hjelm voitti Ilvespaidassa kaiken kaikkiaan Suomen mestaruuden 1983, pronssia 1984, hopeaa 1985 ja Suomen Cupin mestaruuden 1990. Lisäksi hän toimi joukkueen kapteenina kaudet 1988, 1991 ja 1994.


title: Ari Hjelm

text: Aktiiviuransa aikana Hjelm pelasi myös Saksassa Stuttgarter Kickersissä Bundesliigaa kaudella 1988–1989 sekä 2. Bundesliigaa kautta myöhemmin. Hän edusti Saksassa myös FC St. Paulin joukkuetta, joka pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, vuosina 1992–1994. Suomessa Hjelm edusti Ilveksen lisäksi Helsingin Jalkapalloklubia kaksi viimeistä kauttaan pelaajana, missä hän saavutti vielä SM-pronssin.


title: Ari Hjelm

text: Maajoukkueessa Hjelm loi mittavan uran pelaten kaikkiaan sata maaottelua ja tehden 20 maaottelumaalia. Hjelmin ensimmäinen edustus A-maajoukkueen paidassa tapahtui 16. maaliskuuta 1983 Itä-Saksaa vastaan ja hän tekikin heti debyyttiottelussaan maalin. Hjelm on Suomen maajoukkueen kunniakapteeni.


title: Ari Hjelm

text: Ari Hjelm lopetti peliuransa 288 pääsarjaottelun ja 15 liigakauden jälkeen ja ryhtyi FC Ilveksen manageriksi kaudeksi 1997. Hjelm otti FC Ilveksen valmennusvastuun kesken kauden päävalmentaja Arto Uimosen väistyttyä sivuun. Ari Hjelm valmennusura jatkui vuosina 1999–2000 Tampere Unitedin kakkosvalmentajana. Vuonna 2001 hän otti haltuunsa Unitedin päävalmentajan paikan johdattaen seuran yllättäen sen ensimmäiseen mestaruuteen. Toisen mestaruuden United voitti Hjelmin komennossa vuonna 2006 ja kolmannen 2007. Kumpanakin mestaruusvuonna Hjelm valittiin vuoden jalkapallovalmentajaksi Suomessa.


title: Ari Hjelm

text: Syyskuussa 2010 Hjelm kertoi jättävänsä TamUn kauden jälkeen.


title: Remus Lupin

text:
Remus John Lupin (10. maaliskuuta 1960 – 2. toukokuuta 1998) on kuvitteellinen henkilöhahmo J. K. Rowlingin luomassa Harry Potter -kirjasarjassa. Lupin tulee opettamaan vuodeksi Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun.
Lupinin nimi viittaa siihen, että hän on ihmissusi. "Remus" viittaa toiseen Rooman perustajista, Remukseen, jonka naarassusi kasvatti hänen veljensä Romuluksen kanssa (viimeisessä kirjassa Lupin käyttääkin radio-ohjelmassa salanimeä Romulus). "Lupin" tarkoittaa täysikuuta.


title: Remus Lupin

text: Rowling on sanonut, että Lupin on sellainen opettaja, jonka hän olisi halunnut opettajakseen. Hän on hyväluonteinen, kiltti ja osaa opettaa kaikkia. Rowling selitti, että Lupinin ollessa ihmissusi hänen on vaikea saada töitä ja hän toimi täysiaikaisena Killan jäsenenä valmistuttuaan Tylypahkasta, jolloin hänen ystävänsä James avusti häntä rahallisesti.


title: Remus Lupin

text: Remus Lupin on hieman yli kolmekymmentävuotias, mutta paljon vanhemmalta näyttävä mies. Hänen hiekanruskeat hiuksensa ovat jo alkaneet harmaantua ja hän näyttää jatkuvasti väsyneeltä ja sairaalta, koska ihmissutena olo vie häneltä voimat. Lupin on köyhä ja hän käyttää resuisia vaatteita, jotka ovat aina rikki tai pölyisiä. Kaikista elämän kolhuistaan huolimatta, mies on säilyttänyt pieniä rippeitä entisestä komeudestaan.


title: Remus Lupin

text: Fenrir Harmaaselkä -niminen ihmissusi puri Lupinia tämän ollessa pieni poika, joten hän on joutunut kärsimään lähes koko elämänsä. Joka kuukausi täydenkuun aikaan Lupin muuttuu ihmissudeksi, ja voi pahimmassa tapauksessa hyökätä muiden kimppuun, ellei hän saa sudenmyrkkyjuomaa, joka tekee hänestä muodonmuutoksen ajaksi kesyn. Tylypahkan rehtori Albus Dumbledore tiesi asian ottaessaan Lupinin aikoinaan oppilaaksi Tylypahkaan, ja siksi tätä varten hankittiin Tylyahon liepeiltä oma erityinen turvapaikka, Rääkyvä Röttelö.


title: Remus Lupin

text: Lupin ei kertonut kenellekään (oppilaalle) kouluaikoinaan olevansa ihmissusi, mutta hänen ystävänsä Sirius Musta, Peter Piskuilan ja Harry Potterin isä, James Potter arvasivat sen. Nämä kouluttautuivat animaageiksi voidakseen pitää Lupinille seuraa muodonmuutosten aikaan, koska ihmissusi on vaarallinen vain ihmisille, ei eläimille tai eläinmuotoisille. James ja Sirius muuttuivat niin suuriksi eläimiksi, että he olisivat pystyneet pitämään suden kurissa, jos tämä olisi riehaantunut. Ystävysten lisäksi asiasta sai erään välikohtauksen takia tietää heidän vihollisensa Severus Kalkaros.


title: Remus Lupin

text: Lupin koki suuren menetyksen kun James ja Lily Potter murhattiin. Hän menetti kaikki ystävänsä: James ja Lily olivat poissa, Sirius vietiin Azkabanin vankilaan, koska hänen uskottiin murhanneen Piskuilanin. Niinpä Lupin eli monta vuotta yksinäisyydessä.


title: Remus Lupin

text:
Lupin esiintyy ensimmäisen kerran teoksessa "Harry Potter ja Azkabanin vanki", missä hän tulee opettamaan Tylypahkaan pimeyden voimilta suojautumista. Hän ajaa Tylypahkan pikajunaan tulleen ankeuttajan pois. Lupinin oppilaat, paitsi Luihuiset, pitävät häntä suuressa arvossa ja rakastavat hänen opetusmetodejaan.
Opettajana ollessaan Lupin antaa Harrylle yksityistunteja Suojelius-loitsun harjoittelussa, jotta Harry pystyisi taistelemaan Tylypahkan mailla vaeltelevia ankeuttajia vastaan.


title: Remus Lupin

text:
Lupin uskoo Siriuksen olevan syyllinen Jamesin ja Lilyn kavaltamiseen ja Peterin murhaan, mutta saa tietää totuuden, että Sirius on syytön ja elossa oleva Peter on syyllinen. Hän auttaa Siriusta selittämään totuuden Harrylle, Ronille ja Hermionelle Rääkyvässä röttelössä. Lupin on kuitenkin unohtanut ottaa taikalientä, joka estää hänen muuttumisensa vaaralliseksi sudeksi, ja muuttuu ihmissudeksi menettäen kontrollinsa tekoihinsa.
Severus Kalkaros, joka on hirmuissaan Siriuksen paosta ja omasta Cornelius Toffeen lupaaman Merlinin ritarikunnan kunniamerkin menetyksestään, julkaisee Lupinin kuuhulluuden koko koululle. Lupin eroaa työstään tietäessään, että oppilaiden vanhemmat eivät pitäisi ihmissuden opettavan heidän lapsiaan.


title: Remus Lupin

text: Erottuaan työstään Lupin muuttaa asumaan Sirius Mustan luokse Kalmanhanaukio 12:n. Lupin liittyy uudelleen perustettuun Feeniksin kilta -organisaatioon ja on osana partiota, joka noutaa Harryn Likusteritie 4:stä Weasleyn perheen luo Kotikoloon.


title: Remus Lupin

text: Harry näkee nuoren Lupinin käyvän Tylypahkaa parhaiden ystäviensä kanssa Kalkaroksen muiston kautta. Muistossa Harry näkee oman isänsä kiusaavan kouluikäistä Kalkarosta. Lupin ei ota osaa kiusaamiseen ja antaa vain muutamia hyvin pieniä merkkejä siitä, ettei hyväksy Jamesin käytöstä. Harryn lähestyessä Lupinia Ajatuseulassa näkemään muistoon, Lupin kertoo katuvansa sitä, ettei koskaan uskaltanut sanoa ystävilleen heidän tekevän väärin.


title: Remus Lupin

text: Lupin osallistuu taisteluun Taikaministeriön Salaperäisyyksien osastolla, jossa hän kaksintaistelee ja päihittää Lucius Malfoyn.


title: Remus Lupin

text: Lupin pysyy aktiivisena Killassa loppuun asti. Hänen kuullaan usein antavan raportteja Pottervahti-radioasemalla salanimellä Romulus. Lupin osallistuu Tylypahkan taisteluun ja kuolee taistellessaan Antonin Dolohovin kanssa. Rowling on sanonut, että suunnitteli sekä Lupinin että Tonksin selviytyvän, mutta tappoi heidät sittenkin.


title: Remus Lupin

text: Lupin ilmestyy viimeisen kerran Harryn käyttäessä Elpymiskiveä tuodakseen vanhempansa, Siriuksen ja Lupinin takaisin lohduttamaan häntä. Lupin on pahoillaan, ettei Harry saanut ikinä tuntea isäänsä, mutta saa tietää miksi tämä kuoli: yrittäessään tehdä maailmasta paikan, jossa hänen poikansa voisi elää paremman elämän.


title: Remus Lupin

text:
Teoksessa Harry Potter ja puoliverinen prinssi Lupin alkaa seurustella toisen Feeniksin killan jäsenen, Nymfadora Tonksin kanssa. Teoksessa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" kerrotaan Lupinin ja Tonksin menneen naimisiin. Myöhemmin samassa kirjassa Lupin kertoo Harrylle, Ronille ja Hermionelle Tonksin olevan raskaana ja että hän on häpeissään siitä, että muutti Tonksin syrjityksi ja että hänen syntymätön lapsensakin voi olla ihmissusi. Siksi hän aikoo jättää Tonksin ja syntymättömän lapsensa. Tämän tuloksena Lupinin ja Harryn välille tulee riita. Lopulta Lupin tajuaa Harryn sanoissa piilleen totuuden ja palaa vaimonsa luokse ennen poikansa Teddy Lupinin syntymää. Poika on metamorfimaagi, kuten hänen äitinsäkin. Harry Potterista tulee Tedin kummisetä. Lupin ja Tonks kuolevat molemmat pian Tedin syntymän jälkeen Tylypahkan taistelussa. Rowlingin mukaan Ted vierailee paljon muiden kiltalaisten ja Harryn luona.
Harry Potter -elokuvissa Lupinia näyttelee David Thewlis ja teini-ikäistä James Utechin.


title: Soijakastike

text: Soijakastike on tumma maustekastike, joka valmistetaan soijapavuista, paahdetusta vehnästä, hiivasta, suolasta ja vedestä käymisen avulla. Riisissä viljellyt hiiva- ja homesienet saavat käymisen aikaan. Käymisen ja kypsymisen jälkeen seoksesta puserretaan mehu pois, ja se keitetään kokoon. Sakeus vaihtelee. Tunnettuja kastikkeita ovat japanilaiset tummanruskeat ja kiinalaiset mustanruskeat soijakastikkeet.


title: Soijakastike

text: Perinteisesti soijakastiketta on käytetty japanilaisessa, kiinalaisessa ja kaakkoisaasialaisessa keittiössä, ja nykyisin sen käyttö on yleistä länsimaissakin. Soijakastiketta vähäsuolaisempi soijatuotevaihtoehto on tamari.


title: Soijakastike

text: Soijaa käytetään erityisesti itämaisten ruokien kastikkeena, esimerkiksi sushi kastetaan soijaan ennen nauttimista. Soijakastikkeessa on umamin maku.


title: Pikkukorppikotka

text: Pikkukorppikotka ("Neophron percnopterus") on haukkoihin ("Accipitridae") kuuluva lintu, joka on sukunsa Neophron ainut laji. Kaatopaikoilla syötävää etsivä pikkukorppikotka on tavallinen näky etelän maiden asutuskeskusten liepeillä.


title: Pikkukorppikotka

text: Pikkukorppikotkakanta on vähentynyt huomattavan nopeasti. Intiassa diklofenaakkimyrkytys on pienentänyt populaatioita merkittävästi ja Euroopassa lajin kannasta on hävinnyt yli puolet viimeisen kolmen sukupolven aikana. Maailman populaatio on kooltaan 30 000–40 000 lisääntymisikäistä yksilöä. Pikkukorppikotka luokitellaankin nykyään erittäin uhanalaiseksi.


title: Pikkukorppikotka

text: Pikkukorppikotkan ruumis on pääosin valkea, mutta siipisulat ovat mustat. Solakkaa päätä reunustaa tuuhea höyhenröyhelö. Naama on keltainen ja höyhenetön ja nokka on keltainen, mutta tummakärkinen. Jalat pitkät, harmaanvalkeat, ruusunpunaiset tai vaaleankeltaiset. Sukupuolet ovat samannäköisiä.


title: Pikkukorppikotka

text: Laji elää Etelä-Euroopassa, Lähi-idässä, Keski-Aasiassa ja Intiassa sekä Afrikassa Sahelin alueella ja paikoin mantereen pohjoisosissa. Suomessa pikkukorppikotka on tavattu toistaiseksi seitsemän kertaa.


title: Pikkukorppikotka

text: Vuoristoalueet, rannat, kalliot, aavikoiden reunamat, ruohomaat ja asutut seudut.


title: Pikkukorppikotka

text: Sukukypsä 4–5 vuoden iässä. Risuista rakennettu pesä on kalliojyrkänteellä tai ulkonemalla, joskus rakennuksessa tai puussa. Naaras munii tavallisesti 2 munaa, joita molemmat puolisot hautovat yhteensä 42 päivää. Poikaset kuoriutuvat eriaikaisesti. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka ovat lentokykyisiä 70–90 päivän ikäisinä.


title: Pikkukorppikotka

text: Haaskat, pienet eläimet, linnunmunat, hyönteiset ja eloperäinen jäte.


title: Air Francen lento 4590

text: Air Francen lento 4590 oli Air Francen Concorden F-BTSC viimeinen lento 25. heinäkuuta 2000. Kone putosi, kun kiitotiellä ollut metalliesine puhkaisi renkaan ja renkaasta irronnut pala osui polttoainetankkiin aiheuttaen vuodon ja tulipalon joiden takia kone ei enää kyennyt nousemaan.


title: Air Francen lento 4590

text: Koneen oli tarkoitus lentää Charles de Gaullen lentokentältä Pariisista John F. Kennedyn kentälle New Yorkiin. Runsas minuutti nousun alkamisen jälkeen kone syöksyi maahan ja osui Hôtelissimo Les Relais Bleusin hotelliin Gonessen esikaupunkialueella 16,5 kilometriä Pariisista. Koneen perämies olisi halunnut päästä laskeutumaan läheiselle Le Bourget’n lentokentälle.


title: Air Francen lento 4590

text: Turmassa kuoli 113 henkilöä: koneen kaikki 100 matkustajaa ja yhdeksän miehistön jäsentä sekä neljä hotellin asukasta.


title: Air Francen lento 4590

text: Mustan laatikon rekisteröimien keskustelujen yhteenveto (ajat paikallisia, UTC+2):


title: Air Francen lento 4590

text: Lennon kaikki matkustajat ja siten suurin osa lentoturman uhreista olivat Concordella New Yorkiin matkalla olleita saksalaisturisteja joiden oli tarkoitus osallistua risteilylle Etelä-Amerikkaan. Gonessen kunnassa, muutaman kilometrin päässä lentokentästä sijainneessa, onnettomuushetkellä lähes tyhjässä hotellissa olleista asukkaista neljä kuoli ja kuusi loukkaantui koneen syöksyessä hotelliin.


title: Air Francen lento 4590

text: Eräs espanjalainen autoilijapariskunta liikkui läheisellä moottoritiellä ja näki Concorden liekeissä. He myös onnistuivat videoimaan koneen liekkeineen. Kolme lentokentän palomiestä puolestaan kertoi nähneensä paksusavuisen tulipyrstön koneen vasemmalla puolella; tämä oli tapahtunut jo suhteellisen aikaisin koneen nousukiidon aikana.


title: Air Francen lento 4590

text: Onnettomuuden lopulliseksi syyksi on vahvistettu, että Concorden edellä nousseesta Continental Airlinesin DC-10-lentokoneesta pudonnut titaaninen lista aiheutti vaurion Concorden takimmaiseen vasemmanpuoleiseen laskutelinepyörään, jonka rengas räjähti. Yli 300 km/h:n nopeudessa kiihdyttäneen koneen räjähtäneestä renkaasta irronnut noin 4 kilon renkaankappale iskeytyi siiven alapintaan vaurioittaen sitä ja aiheuttaen siiven tankeissa olevassa polttoaineessa paineiskun, joka sai aikaan runsaan polttoainevuodon yhdessä siiven vauroiden kanssa. Vuotavan polttoaineen arveltiin syttyneen saadessaan kipinän renkaankappaleen myös vaurioittamista laskutelineen ohjauskaapeleista ja/tai jarrujen jäähdytyspuhaltimien 115 voltin virtakaapeleista, polttoaineen suihkuamisesta kuumiin moottorin lähipintoihin tai sen suihkuamisesta kuumiin moottorin palamiskaasuihin. Concordeja lentävien lentoyhtiöiden brittiläis-ranskalaisen tutkimusryhmän tekemien testien mukaan todennäköisimpänä syttymissyynä pidettiin vaurioituneita sähkökaapeleita. Tulipalo moottoreissa kuitenkin sai aikaan vakavan tehonlaskun, joka esti koneen hallitun nousun ratkaisevassa vaiheessa, ja lopulta myös koneen ohjauskyky menetettiin.


title: Air Francen lento 4590

text: Koska kone oli lähtökiidossa, kun ensimmäiset ongelmat ilmaantuivat, kiitotien jäljellä oleva matka ei olisi riittänyt koneen turvalliseen pysäyttämiseen yli 320 km/h:n nopeudesta, ja lentäjät tekivät päätöksen yrittää saada kone ilmaan ja laskeutua läheiselle Le Bourget’n lentoasemalle. Muutaman sekunnin kuluttua moottori numero kaksi sammui ja sen jälkeen myös moottori yksi. Pian tämän jälkeen ohjauskyvytön lentokone tuhoutui rajussa maahansyöksyssä. Tapahtuma lentoonlähdöstä tuhoutumiseen kesti kokonaisuudessaan vain minuutin ja 28 sekuntia.


title: Air Francen lento 4590

text:
Onnettomuudessa menehtyneiden kansalaisuudet
Lennon 4590 onnettomuuden perustekijä ei ollut ainutlaatuinen tapahtuma Concorde-koneiden liikennehistoriassa. Aikaisemmin koneille oli tapahtunut kaikkiaan 57 renkaiden räjähdystä. Aivan vastaavanlaisia oli tapahtunut nousukiidoissa Washington DC:ssä ja Dakarissa vuonna 1979. Vuosina 1980–1990 vastaava rengasonnettomuus oli tapahtunut viisi eri kertaa. Kapteeni oli palannut takaisin, koska renkaan räjähtäminen oli rikkonut polttoainetankin suojakerroksen ja aiheuttanut kerosiinivuodon, tällöin ilman tulipaloa.


title: Air Francen lento 4590

text: Ranskan liikenneministeri kielsi heti onnettomuuspäivänä kaikki lennot Concorde-koneilla. Onnettomuustutkimusvirasto sai tehtäväkseen selvitellä onnettomuuden syytä ja laatia ohjelman vastaavien tilanteiden välttämiseksi.2. helmikuuta 2010 alkoi ranskalaisessa tuomioistuimessa oikeudenkäynti, jossa Continental Airlinesia ja viittä yksityishenkilöä syytetään kuolemantuottamuksesta.


title: Air Francen lento 4590

text: Tuomioistuin totesi joulukuussa 2010 Continental Airlines -lentoyhtiön syylliseksi onnettomuuteen ja määräsi nykyisen United Continental Holding -yhtiön maksamaan sakkoja 200 000 euroa ja mijoonan euron korvaukset Air Francelle. Yhtiön mekaanikko tuomittiin ehdolliseen vankeuteen. Ylempi vetoomustuomioistuin kuitenkin kumosi aiemman kuolemantuottamustuomion niin lentoyhtiön kuin mekaanikon osalta marraskuussa 2012. Sakkotuomiosta vapauttamisesta huolimatta tuomioistuin jätti voimaan lentoyhtiölle määrätyt miljoonan euron vahingonkorvaukset.


title: Flavia Pennetta

text: Flavia Pennetta (s. 25. helmikuuta 1982 Brindisi) on italialainen entinen tennispelaaja. Hänen valmentajanaan toimi Salvador Navarro. Pennetta oli parhaimmillaan WTA-listan sijalla kymmenen kaksinpelissä ja maailmanlistan ykkösenä nelinpelissä. Pennetta voitti kaksinpelin Yhdysvaltain avoimissa 2015.


title: Flavia Pennetta

text: Kesäkuussa 2016 Pennetta meni naimisiin tennispelaaja Fabio Fogninin kanssa.


title: Flavia Pennetta

text: Pennetta pelasi vuonna 1997 ensimmäiset ITF-tason turnauksensa, kaikki kotimaassaan. Seuraavana vuonna hän osallistui Palermossa ensimmäistä kertaa WTA-tason turnauksen karsintaan, mutta ei selvinnyt pääsarjaan. Vuosi 1999 oli hänen juniorivuosiensa paras: hän voitti kaksi ITF-turnausta (Cagliari ja Grado) ja hävisi yhden finaalin (Alghero). Lisäksi hän voitti Roberta Vincin kanssa Ranskan avointen tyttöjen nelinpelin.


title: Flavia Pennetta

text: Pennetta aloitti ammattilaisuransa helmikuussa 2000. Hän pelasi samana vuonna ensimmäistä kertaa aikuisten Grand Slam -turnauksen karsinnassa; hän ei selvinnyt Wimbledonin pääsarjaan hävittyään karsinnan toisella kierroksella Nola Pavlinalle. Vuonna 2001 Pennetta eteni yhden ITF-turnauksen loppuotteluun (Alghero) ja vuonna 2002 hän voitti neljä ITF-turnausta (Ortisei, Roma Lanciani, Fano ja Biella) sekä hävisi yhden finaalin (Soul). Vuonna 2002 hän pelasi myös ensimmäistä kertaa WTA-tason turnauksen pääsarjassa; Memphisiin ja Palermoon hän pääsi ilman karsintoja ja Sopotin turnaus oli ensimmäinen WTA-turnaus, jonka karsinnat hän läpäisi. Memphisissä ja Palermossa Pennetta putosi jo ensimmäisellä kierroksella ja Sopotissa hän eteni toiselle kierrokselle. Hän päätti kauden 2002 ensimmäistä kertaa maailmanlistan sadan parhaan pelaajan joukossa.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2003 Pennetta murtautui kunnolla WTA-tasolle. Hän pelasi kaikkien Grand Slam -turnausten pääsarjassa ja menestyi parhaiten Ranskan avoimissa, joissa hän eteni kolmannelle kierrokselle. Hän eteni kolmessa WTA-turnauksessa (Canberra, Bogota ja Acapulco) puolivälieriin ja yhdessä (Hyderabad) semifinaaleihin. Pennetta debytoi myös Italian Fed Cup -joukkueessa voittaen turnauksen ensimmäisellä kierroksella Ruotsia vastaan pelatussa ottelusarjassa kaikki ottelunsa, nelinpeliottelun Roberta Vincin parina ja kaksi kaksinpeliottelua.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2004 Pennetta eteni Acapulcon turnauksessa ensimmäistä kertaa WTA-tason turnauksen loppuotteluun; hän hävisi loppuottelun Iveta Benešováa vastaan luvuin 7–6, 6–4. Hän pelasi myös kahden muun WTA-turnauksen loppuottelussa, Palermossa ja Sopotissa; hän hävisi Palermon finaalin Anabel Medina Garriguesia vastaan luvuin 6–4, 6–4 ja Sopotissa hän otti ensimmäisen WTA-turnauksen voittonsa voittamalla loppuottelussa Klára Koukalován luvuin 7–5, 3–6, 6–3. Hän päätti kauden ensimmäistä kertaa maailmanlistan neljänkymmenen parhaan pelaajan joukossa.


title: Flavia Pennetta

text: Pennetta aloitti kauden 2005 vahvasti voittamalla helmikuussa viikon sisällä kaksi turnausta, Bogotan ja Acapulcon turnaukset. Bogotassa hän kaatoi loppuottelussa Lourdes Dominguez Linon luvuin 7–6, 6–4 ja Acapulcossa Ľudmila Cervanován luvuin 3–6, 7–5, 6–3. Lisäksi Pennetta eteni kauden aikana kahdessa turnauksessa (Modena, Palermo) semifinaaleihin ja neljässä (Gold Coast, Toronto, Bali ja Filderstadt) puolivälieriin. Pennettan kauden paras Grand Slam -tulos kaksinpelissä oli paikka Wimbledonin neljännesvälierissä. Hän pelasi myös hyvän nelinpelikauden voitettuaan parinsa Jelena Dementjevan kanssa Los Angelesin turnauksen nelinpelin (finaalissa kaatuivat Angela Haynes ja Bethanie Mattek-Sands luvuin 6–2, 6–4) ja edettyään saman parin kanssa Yhdysvaltain avointen nelinpelin loppuotteluun (he hävisivät loppuottelun Lisa Raymondia ja Samantha Stosuria vastaan luvuin 2–6, 7–5, 3–6). Pennetta oli kauden lopussa kaksinpelin maailmanlistalla sijalla 23.


title: Flavia Pennetta

text: Vuoden 2006 alussa Pennetta eteni kauden ensimmäisen kaksinpeliturnauksensa, Gold Coastin turnauksen loppuotteluun voitettuaan matkan varrella muun muassa ranskalaisen Tatiana Golovinin ja paluun tehneen sveitsiläisen Martina Hingisin. Loppuottelussa vastaan asettui Lucie Šafářová, joka voitti ottelun luvuin 6–3, 6–4. Tammikuun yhdeksäntenä päivänä julkaistulla kaksinpelin maailmanlistalla Pennetta nousi ensimmäistä kertaa kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukkoon, sijalle 20. Kolme viikkoa myöhemmin hän saavutti maailmanlistalla tähän astisen uransa parhaan sijoituksen, sijan 16. Gold Coastin turnauksen lisäksi hän pelasi myös kahden muun WTA:n kaksinpeliturnauksen loppuottelussa, helmikuussa hän hävisi Bogotán turnauksen finaalin Lourdes Dominguez Linoa vastaan luvuin 6–7, 4–6 ja maaliskuun alussa hän hävisi Acapulcon turnauksen finaalin Anna-Lena Grönefeldiä vastaan luvuin 1–6, 6–4, 2–6. Grand Slam -turnauksista Pennetta onnistui edellisen kauden tapaan kaksinpelissä parhaiten Wimbledonissa, jossa hän eteni neljännesvälieriin, kuudentoista parhaan joukkoon. Nelinpelissä hän voitti kauden aikana yhden turnauksen, Bogotan massakenttäturnauksen, jonka loppuottelussa hän ja Gisela Dulko voittivat Jasmin Wöhrin ja Ágnes Szávayn erin 7–6, 6–1. Hän ja Jelena Dementjeva etenivät toukokuussa Berliinissä finaaliin, jossa he hävisivät Yan Zille ja Zheng Jielle kahdessa erässä. Pennettan kauden kohokohta oli kuitenkin Fed Cup -maajoukkuekilpailun voitto. Hän kuului Italian mestarijoukkueeseen yhdessä Roberta Vincin, Francesca Schiavonen, Romina Oprandin ja Mara Santangelon kanssa, kun maa löi loppuottelussa Belgian joukkueen voitoin 3–2. Voitto oli Italian ensimmäinen. Pennettan kausi 2006 päättyi pian Fed Cup -voiton jälkeen loukkaantumiseen. Hän joutui muun muassa jättäytymään pois Yhdysvaltain avoimista. Pennetta oli kauden viimeisellä kaksinpelilistalla sijalla 28.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2007 Pennetta voitti vain yhden kaksinpelin neljässä Grand Slam -turnauksessa. Australian avoimissa hän hävisi Kaia Kanepille, Ranskan avoimissa Nicole Prattille ja Wimbledonissa Marion Bartolille. Yhdysvaltain avoimissa hän voitti ensimmäisellä kierroksella Peng Shuain mutta hävisi toisella kierroksella Nicole Vaidišoválle. Vuoden ainoan turnausvoittonsa hän saavutti Bangkokin kaksinpelissä.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2008 Pennetta putosi Australian avoimissa toisella kierroksella voitettuaan ensin Dominika Cibulkován, mutta hävittyään sitten Virginie Razzanolle. Turnausvoittoihin hän ylsi helmikuussa Viña del Marin kaksinpelissä, maaliskuussa Acapulcon kaksinpelissä ja huhtikuussa Estorilin nelinpelissä parinaan Marija Kirilenko. Ranskan avoimissa Pennetta selviytyi kaksinpelin neljännelle kierrokselle. Hän voitti kolmannella kierroksella kahdeksanneksi sijoitetun Venus Williamsin luvuin 7–5, 6–3 mutta hävisi sitten sijoittamattomalle Carla Suárez Navarrolle erin 3–6, 2–6. Wimbledonissa 22:nneksi sijoitettu Pennetta hävisi toisella kierroksella sijoittamattomalle Ai Sugiyamalle lukemin 6–7(5), 6–2, 2–6.


title: Flavia Pennetta

text: Vuoden 2008 Yhdysvaltain avoimissa Pennetta selviytyi ensi kertaa Grand Slam -turnauksen kaksinpelin puolivälieriin. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Stefanie Vögelen eräluvuin 2–6, 6–2, 6–2, toisella kierroksella Peng Shuain luvuin 6–2, 6–7(8), 6–1, kolmannella kierroksella 19:nneksi sijoitetun Nadja Petrovan luvuin 4–6, 6–4, 6–3, ja neljännellä kierroksella 32:nneksi sijoitetun Amélie Mauresmon lukemin 6–3, 6–0. Puolivälierissä hän hävisi Dinara Safinalle eräluvuin 2–6, 3–6.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2009 Pennetta pääsi Australian avoimissa kolmannelle kierrokselle. Helmikuussa hän selviytyi Acapulcon turnauksen loppuotteluun, jonka hän hävisi Venus Williamsille. Indian Wellsissä Pennetta hävisi neljännellä kierroksella Ana Ivanovićille. Huhtikuussa hän pääsi välieriin Stuttgartin WTA-turnauksessa voitettuaan puolivälierissä Jelena Jankovićin. Välierissä hän hävisi kolmieräisen ottelun Dinara Safinalle. Ranskan avointen avauskierroksella Pennetta hävisi maailmanlistan sijalla 116 olleelle Alexa Glatchille ja Wimbledonin kolmannella kierroksella Amélie Mauresmolle. Båstadin turnauksessa hän selviytyi välieriin, jossa hävisi yhdeksänneksi sijoitetulle Caroline Wozniackille. Heinäkuussa hän voitti Palermon ja elokuussa Los Angelesin turnauksen sekä pääsi välieriin Cincinnatissa ja New Havenissa. Yhdysvaltain avoimissa hän selviytyi toistamiseen puolivälieriin. Hän voitti Edina Gallovitsin, Sania Mirzan ja Aleksandra Wozniakin kahdessa erässä sekä seitsemänneksi sijoitetun Vera Zvonarjovan luvuin 3–6, 7–6(6), 6–0. Puolivälierissä hän hävisi Serena Williamsille lukemin 4–6, 3–6. Lokakuussa Pennetta pääsi välieriin Linzissä, jossa hävisi Yanina Wickmayerille. Kauden päätteeksi hän vielä varmisti Italialle Fed Cupin voiton voittamalla kaksi kaksinpeliään Yhdysvaltoja vastaan.


title: Flavia Pennetta

text: Vuonna 2010 Pennetta pääsi heti ensimmäisessä turnauksessaan, Aucklandissa finaaliin. Finaalissa hän kuitenkin hävisi Yanina Wickmayerille. Australian avointen toisella kierroksella hän hävisi jälleen Wickmayerille. Pariisissa hän pääsi välieriin ja voitti Marbellan turnauksen. Ranskan avoimissa Pennetta pääsi neljännelle kierrokselle, jossa hävisi kolmanneksi sijoitetulle Caroline Wozniackille. Wimbledonissa hän selviytyi kolmannelle kierrokselle ja Båstadissa jälleen välieriin. Palermon finaalissa hän hävisi Kaia Kanepille. San Diegossa hän pääsi välieriin ja Cincinnatissa sekä New Havenissa puolivälieriin. Yhdysvaltain avoimissa Pennetta hävisi kolmannella kierroksella Shahar Pe'erille. Kauden päätteeksi hän vielä varmisti Italialle Fed Cupin voiton voittamalla kaksi kaksinpeliään Yhdysvaltoja vastaan.


title: Flavia Pennetta

text: Kauden 2011 avanneessa Sydneyn turnauksessa Pennetta voitti neljännellä kierroksella Vera Zvonarjovan, mutta hävisi puolivälierissä Bojana Jovanovskille. Australian avoimissa hän hävisi neljännellä kierroksella Petra Kvitoválle. Helmikuussa hän pääsi välieriin Dubain turnauksessa, jossa hävisi Svetlana Kuznetsovalle. Ranskan avoimissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Varvara Lepchenkolle ja Wimbledonissa kolmannella kierroksella Marion Bartolille. Palermon WTA-turnauksessa hän pääsi välieriin, jossa hävisi Polona Hercogille. Yhdysvaltain avoimissa Pennetta eteni puolivälieriin voittamalla kolmannella kierroksella Marija Šarapovan ja neljännellä Peng Shuain. Puolivälierissä hän hävisi sijoittamattomalle Angelique Kerberille.


title: Flavia Pennetta

text: Pennetta avasi kauden 2012 Aucklandin turnauksella, jossa hän eteni loppuotteluun Zheng Jietä vastaan. Jie voitti turnauksen Pennettan jouduttua luovuttamaan ottelun kolmannessa erässä. Australian avoimissa Pennetta hävisi avauskierroksen ottelunsa.  Acapulcossa hän hävisi loppuottelussa Sara Erranille. Ranskan avoimissa Pennetta hävisi kolmannella kierroksella Angelique Kerberille.  Wimbledonissa hänen pelinsä päättyivät avauskierroksella Camila Giorgia vastaan. Lontoon olympialaisissa Pennetta hävisi kolmannella kierroksella Petra Kvitoválle.


title: Flavia Pennetta

text: Vuoden 2013 toukokuussa pelatussa Strasbourgin turnauksessa Pennetta eteni karsintojen kautta pääsarjaan ja siellä välieriin. Ranskan avoimissa hänen pelinsä päättyivät avauskierroksella Kirsten Flipkensiä vastaan. Wimbledonissa hän pääsi neljännelle kierrokselle, jossa hävisi jälleen Flipkensille. Båstadissa hän eteni välieriin. Yhdysvaltain avoimissa Pennetta eteni välieriin, jossa hävisi maailmanlistan kakkoselle, Viktoryja Azarenkalle.