title: Apilat

text: Apilapitoisten kasvustojen kasvinsuojeluun on aiemmin ollut käytössä käytännössä vain yksi aine, MCPA. Aine on käyttökustannuksiltaan edullinen, mutta sen käyttöön sisältyy sadon käyttörajoituksia ja pitkä varoaika. Viime vuosina markkinoille on tullut myös nurmen satovuosille paremmin soveltuva bentatsonipohjainen valmiste. Uusien kopiosuojattujen kasvinsuojeluaineiden käyttökustannukset ovat kuitenkin kohtalaisen korkeita.


title: Apilat

text: Apilapitoiset nurmet vaikuttavat yleensä kasvualustaansa positiivisesti. Poikkeuksen tähän luo apilan monokulttuuri, jossa apilaa viljellään samalla lohkolla toistuvasti. Voimakkaan palkokasveille ominaisen juuristonsa avulla apilat usein tunkeutuvat tiivistyneemmässäkin maassa syvälle ja kuohkeuttavat maata. Maahan jäävä juurimassa parantaa maaperän koostumusta – apilapitoisen nurmen on laskennallisesti arvioitu jättävän noin 5000–6000 kg/ha juurimassaa..


title: Apilat

text: Hyvän esikasvivaikutuksensa ansiosta apila onkin käytetty lisä kasvinviljelytilojen viljelykierroissa. Apilasatoja ei tällöin välttämättä korjata, vaan myös maanpäällinen osa niitetään ja muokataan maahan. Tällaisella viherkesannointimenetelmällä pystytään nostamaan esimerkiksi rukiin satotasoa noin 800 kg/ha jatkuvaan rukiin viljelyyn verrattuna..


title: Apilat

text: Apilanlehti on iiriläis-kelttiläisen kansallistunteen vertauskuva ja Irlannin tasavallan kansalliskukka. Ennen kristinuskon saapumista muinaiskelttiläiset druidit pitivät apilaa pyhänä symbolikasvina. Kolmilehtinen apila on kristinuskossa pyhän kolminaisuuden vertauskuva. Pyhä Patrik (k. 461) tappoi käärmeen apiloin koristellulla ristisauvalla tarinan mukaan. Kansanuskomuksissa nelilehtisen apilan ajatellaan tuovan onnea, mikä johtunee sen harvinaisuudesta. Kasvi kasvaa nopeasti, minkä vuoksi sen on arveltu sisältävän elämänvoimaa. Keskiajan romanttisessa runoudessa apila ilmentää rakkauden voimaa.


title: Apilat

text: Suomessa tavattavia apilalajeja:


title: Apilat

text: Muita apilalajeja:


title: Apila

text: Apila tarkoittaa seuraavia:


title: Hernekasvit

text: Hernekasvit (Fabaceae) on Fabales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Se on yksi suurimmista kukkakasvien heimoista noin 650 suvulla ja yli 18 000 lajilla. Heimolle ominainen hedelmätyyppi on "palko", ja heimoon kuuluvia kasveja, varsinkin viljeltyjä, sanotaankin myös "palkokasveiksi". Heimon kasvien kukissa on yleensä kaksi terälehteä muita huomattavasti suurempia niin, että kukka muistuttaa ulkonäöltään hieman perhosta, mistä johtuu heimosta aikaisemmin käytetty tieteellinen nimi Papilionaceae (lat. "papilio" = perhonen).


title: Hernekasvit

text: Heimoon kuuluu useita tärkeitä viljelyskasveja. Niitä viljellään varsinkin syötävien, yleensä runsaasti proteiinia sisältävien siementensä vuoksi. Joidenkin hernekasvien palotkin ovat syötäviä. Muutamien hernekasvien, kuten soijapavun siemenistä puristetaan myös kasviöljyjä. Monia heimon kasveja viljellään myös rehuksi.


title: Hernekasvit

text: Hernekasvien juurinystyröissä on bakteereja, jotka sitovat ilmasta typpeä sellaiseen muotoon, että kasvi voi käyttää sitä hyväkseen. Sen vuoksi niiden viljelyssä ei yleensä tarvita typpilannoitteita.


title: Hernekasvit

text: Tärkeitä viljelyskasveja kuuluu seuraaviin sukuihin:


title: Hernekasvit

text: Suomessa luonnonvaraisena esiintyvät hernekasvisuvut ovat


title: Konstantinos IX

text: Konstantinos IX Monomakhos (n. 1000 – 11. tammikuuta 1055) oli Bysantin keisari 11. kesäkuuta 1042 – 11. tammikuuta 1055. Keisarinna Zoe valitsi hänet miehekseen ja kanssahallitsijakseen vuonna 1042.


title: Zoe

text: Zoe (kreikaksi "Ζωή", n. 978 – 1050) oli Bysantin keisarinna 15. marraskuuta 1028 – 1050.


title: Zoe

text: Zoen isän Konstantinos VIII:n kuoleman jälkeen Zoe hallitsi miehensä Romanos III:n kanssa. Romanoksen kuoltua vuonna 1034 Zoe meni naimisiin Mikael IV:n kanssa. Mikael kuoli vuonna 1041. Seuraava kanssahallitsija oli Zoen ottopoika Mikael V, mutta hän kuoli jo seuraavana vuonna.


title: Zoe

text: Kahden kuukauden ajan vuonna 1042 Zoe hallitsi siskonsa Theodoran kanssa. Zoen kolmas ja viimeinen mies Konstantinos IX hallitsi vielä Zoen kuoleman jälkeen vuonna 1050.


title: Zoe

text: Paavo Haavikko on esseessään ”Sampo, Bysantin rahamylly” Mitä-Missä-Milloin 1975 -kirjassa esittänyt, että keisarinna Zoe olisi ollut Kalevalan Pohjan akan esikuva.


title: Toinen sofistiikka

text: Toinen sofistiikka on kirjallisuus-historiallinen termi, jolla viitataan kreikkalaisiin Roomassa näytösluontoisesti esiintyneisiin puhujiin, jotka jäljittelivät klassista sofismia ja retoriikkaa pitämällä kreikankielisiä puheita klassisista aiheista. Toisen sofistiikan kauden voidaan katsoa alkaneen keisari Neron tai Hadrianuksen aikana ja kestäneen noin vuoteen 230. Ilmiöstä kertoi ja sitä kehui Flavius Philostratus teoksessaan "Sofistien elämä".


title: Toinen sofistiikka

text: Toiseen sofistiikkaan kuuluvia kirjoittajia olivat muun muassa:


title: Live ?!*@ Like a Suicide

text: Live ?!*@ Like a Suicide on Guns N’ Rosesin ensimmäinen julkaisu. Tämä EP-levy julkaistiin 10 000 kappaleen painoksena ja on nykyään muodostunut keräilyharvinaisuudeksi. Kappaleet on äänitetty studiossa ja niihin on lisätty yleisön ääni. Äänite julkaistiin myöhemmin myös "GN’R Lies" -albumin B-puolena.


title: Lääkintämies

text: Lääkintämies on erikoiskoulutettu sotilas, jonka tehtävänä on vastata ryhmän, joukkueen tai komppanian lääkintähuollosta tai toimia lääkärin apuna korkeamman tason lääkintämuodostelmassa. Tähän kuuluu ensiavun antaminen haavoittuneille sotilaille, sekä haavoittuneiden kuljetusten organisointi. Muita lääkintämiehen tehtäviä on yksikön yleisen taistelukyvyn ylläpito esimerkiksi tarkkailemalla käymälöiden ja ruokailujen hygieniaa.


title: Lääkintämies

text: Suurimittaisessa rintamasodassa lääkintämiehen ensisijainen tehtävä on hoitaa haavoittuneet pois tulen alta. Lääkintämies antaa tämän jälkeen välittömän henkeä ylläpitävän ensiavun, jotta potilas voitaisiin siirtää jonkinlaiseen kenttäsairaalaan. Haavoittuneen kuljettaminen tulen alla on fyysisesti ja henkisesti hyvin vaativa tehtävä, minkä vuoksi lääkintämiehinä pärjäsivät sotien aikana parhaiten suurikokoiset ja vahvat henkilöt. Lääkintämiehet ovat suojattuja Geneven sopimuksien nojalla, eikä Punaisen Ristin tunnusta käyttävää henkilöä tai ajoneuvoa saa vahingoittaa. Vastaavasti lääkintämies saa käyttää henkilökohtaista asettaan vain itsensä tai potilaan suojelemiseksi.


title: Lääkintämies

text: Kenttäolosuhteiden vaativuudesta johtuen lääkintämies ei ole voinut kantaa mukanaan monipuolista valikoimaa ensihoitovälineitä. Yleensä on pyritty mikäli mahdollista käyttämään haavoittuneen itse mukanaan kantamia sidontatarpeita. Nykyaikaisten kriisien luonteesta ja huollon tehostumisesta johtuen on kuitenkin yhä todennäköisempää, että lääkintämies pystyy antamaan haavoittuneelle esimerkiksi nesteytyshoitoa välittömästi haavoittumispaikan läheisyydessä.


title: Lääkintämies

text: Suomen Puolustusvoimissa lääkintämiehiksi valitaan henkilöitä, jotka käyvät varusmiehinä erityisen kenttälääkintäkurssin. Lääkintämiehen palvelusaika puolustusvoimissa on yhdeksän kuukautta. Maavoimissa lääkintämiehiä on tyypillisesti yksi kussakin joukkueessa, mutta erikoistehtävissä, joissa haavoittuneiden evakuointi pitää hoitaa ripeästi tai tappioiden riski on tavallista suurempi, joukkueeseen voi kuulua jopa kokonainen lääkintäryhmä. Lääkintämiehet kuuluvat miehistöön ja ovat arvoltaan sotamiehiä tai korpraaleja. Korkea-arvoisimmat lääkintähenkilöt taistelutehtävissä ovat lääkintäaliupseereita, jotka ottavat haavoittuneet vastaan sidontapaikoilla ja toimittavat nämä eteenpäin kohti joukkosidontapaikkoja ja sairaaloita. Lääkintäupseerit, jotka ovat koulutukseltaan yleensä lääkäreitä, toimivat joukkosidontapaikoilla ja kenttäsairaaloissa. Rajavartiolaitoksen sekä joidenkin sissi- ja erikoisyksiköiden palveluksessa toimivat lääkintämiehet- ja au:t saavat lisäksi koulutuksen sissilääkintään, koska sen organisaatio poikkeaa normaalista kenttälääkinnästä siten, että evakuointimahdollisuudet ovat huomattavasti heikommat ja evakuoinnit kestävät paljon pidempään.


title: Flavia Maximiana Theodora

text: Flavia Maximiana Theodora oli Rooman keisari Maximianuksen tytär tai tytärpuoli. Hän meni naimisiin Constantius Chloruksen kanssa sen jälkeen kun tämä oli eronnut ensimmäisestä vaimostaan Helenasta.


title: Flavia Maximiana Theodora

text: Constantius Chloruksen kanssa Theodora sai kuusi lasta:


title: Teppo Turkki

text: Teppo Turkki (s. 29. lokakuuta 1958) on suomalainen tietokirjailija ja tutkija sekä Sitra Fellow, joka toimii Japanissa Suomen Tokion suurlähetystössä tiede-, teknologia- ja innovaationeuvoksena. Hän on Sitran sekä Tekesin yhteinen Itä-Aasian asiantuntija vastuualueenaan erityisesti Japani, Etelä-Korea, Taiwan ja Indonesia. Turkki on työskennellyt Sitran johtavana Itä-Aasian asiantuntijana, jonka myötä hän syksystä 2012 muutti Taiwaniin vierailevaksi tutkijaksi Taiwanin kansallisen Chengchin yliopiston kansainvälisen politiikan IIR-tutkimusinstituutissa toimien myös vuodesta 2014 Suomen ulkoasiainhallinnon virallisena edustajana Taiwanissa. Aiemmin Turkki on toiminut Sitran viestintä- ja yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana.


title: Teppo Turkki

text: Alun perin psykologiaa ja neurofysiologiaa Helsingin yliopistossa opiskellut mutta Tampereen yliopistosta journalismista yhteiskuntatieteiden maisteriksi valmistunut Turkki oli 1980-luvun alkupuolella mukana perustamassa ja päätoimittamassa useita kulttuuri- ja mielipidelehtiä, kuten Suomi-lehteä yhdessä Pekka Haaviston, Heidi Hautalan, J.O. Mallanderin ja Pekka Saurin kanssa. Hän myös ideoi, käynnisti ja päätoimitti Suomen ensimmäisiin paikallisradioihin lukeutunutta Radio Cityä Helsingissä. Radio Cityssä ja myöhemmin Yleisradiossa Turkki ideoi ja toimitti "Yölinja" (myöhemmin "Yöihmisiä") -keskusteluohjelmaa sen alkuaikoina.


title: Teppo Turkki

text: 1990-luvulla Turkki työskenteli muun muassa opettajana ja projektijohtajana Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksella sekä Jyväskylän yliopistossa, jossa hän suunnitteli ja johti korkeakoulujen yhteistä, Nova-koulutuksen nimen alla kulkenutta kokeiluprojektia. Koulutusohjelma oli audiovisuaalista journalismia ja uutta mediaa ensimmäistä kertaa Suomessa yhdistävä journalistinen maisteriohjelma.


title: Teppo Turkki

text: Turkki on ollut Sitran tutkimusneuvoston jäsen vuosina 1996–1998. Vuodesta 1998 lähtien Turkki on toiminut tietoliikenne-, media-alan ja tietoyhteiskuntakehityksen strategisena asiantuntijana, kuten Elisan ylimmän johdon neuvonantajana (1997-2013). Hän on luennoinut ja toiminut asiantuntijana useissa eri korkeakouluissa, instituuteissa, ministeriöissä ja valtionhallinnossa niin kotimaassa kuin ulkomailla.


title: Teppo Turkki

text: Vuodesta 2003 vuoteen 2005 Turkki toimi muun muassa vierailevana tutkijana Wasedan yliopistossa Tokiossa. Vuonna 2004 Turkki kutsuttiin Research Fellowiksi Japanin kansainvälisen yliopiston Center for Global Communications -think tankiin. Vuosina 2006–2008 Turkki toimi Taideteollisen korkeakoulun, nykyisen Aalto-yliopiston ja Teatterikorkeakoulun, nykyisen Taideyliopiston yhteisen Suomen taideyliopistojen koulutus- ja kehittämisinstituutti IADE:n johtajana.


title: Teppo Turkki

text: Poliittisesti sitoutumaton Turkki toimi aktiivisesti suomalaisissa vaihtoehtoliikkeissä ja oli 1980-luvulla taustavaikuttaja Vihreän liiton toiminnassa. Vuonna 2010 Teppo Turkki valittiin Suomen Radioiden Liiton kuuluisuuksien galleriaan eli Radio Hall of Fameen. Taiwanin hallitus myönsi 2016 Turkille Friendship Medal of Diplomacy -kunniamerkin. Mitali on ensimmäinen koskaan Taiwanista Suomeen tai Suomen Taiwanin edustajalle myönnetty.


title: Teppo Turkki

text: Turkki on seurannut Aasian kehitystä ja murrosta 1980-luvun puolivälistä lähtien. Hän on toimittanut useita dokumentteja, artikkeleita ja kirjoituksia maanosan kehityksestä. Merkittävä teos Aasian muutoksen dokumentoinnissa oli vuonna 1995 valmistunut, Yleisradion Radioateljeen tuottama ja lähettämä seitsenosainen dokumenttisarja ”Seitsemän kirjettä Indokiinasta”. Kaakkois-Aasiaan sijoittuvassa radiodokumentissa Turkki kulki yli neljän kuukauden ajan Mekong-joen vartta seuraten globalisaation vaikutuksia ja modernin tuloa Laosissa, Kambodžassa ja Vietnamissa.


title: Teppo Turkki

text: Sitran Puheenvuoroja-julkaisusarjaan Turkin kirjoittama kirja "Minuus Mediassa – uusia identiteettejä metsästämässä" (Atena, 1998) käsitteli uuden median, internetin ja digitaalisen kulttuurin vaikutuksia yksilöön ja yhteiskuntaan.


title: Teppo Turkki

text: Vuonna 2005 julkaistiin Turkilta kirja "Kahdeksan pilven takaa - Japanin murros ja uusi nousu" (Edita), joka kuvaa Japanissa tapahtuvaa laajaa yhteiskunnan, politiikan ja japanilaisten sosiaalisten suhteiden muutosta. Vuonna 2009 ilmestyi Turkin Korean niemimaan nykytilaa käsittelevä teos "Tiikeriportti - Korean vimma voittaa maailma" (Edita).


title: Teppo Turkki

text: Kolumneja ja artikkeleita Turkki on kirjoittanut lukuisiin eri aikakaus- ja sanomalehtiin kuten Aamulehteen, Ilta-Sanomiin, Suomen Kuvalehteen, Taloussanomiin, Ylioppilaslehteen ja Helsingin Sanomiin.


title: Maorin kieli

text: Maori on austronesialainen kieli, jota puhuvat äidinkielenään Uuden-Seelannin alkuasukkaat, maorit. Maori kuuluu polynesialaisten kielten ryhmään. Sen läheisimpiä sukulaiskieliä ovat rarotonga ja tuamotu. Maorin kielellä on noin 100 000 äidinkielistä puhujaa, joista useimmat ovat kaksikielisiä, toisen kielen ollessa Uuden-Seelannin pääkieli englanti. Samaisesta syystä englannin kielen vaikutus maorin kieleen on varsin voimakas.


title: Maorin kieli

text: Polynesialaiset saapuivat Uuteen-Seelantiin 1300-luvulla. Maorin kieli kehittyi enimmäkseen eristyksissä aina 1800-luvulle saakka, jolloin eurooppalaiset siirtolaiset alkoivat muuttaa maahan. 1860-luvulla maorista tuli vähemmistökieli ja vuonna 1880 sen käyttö maorien kouluissa kiellettiin. Toiseen maailmansotaan asti suurin osa maoreista puhui maoria äidinkielenään, sodan jälkeen alkaneen kaupungistumisen jälkeen kielen käyttö väheni. Maorista tuli virallinen kieli vasta vuonna 1987.


title: Maorin kieli

text: Yli 100 000 henkilöä, lähinnä etnisiä maoreja, puhuu maorin kieltä sujuvasti. Vuoden 2006 tilastojen mukaan 131 613 maoria ilmoitti pystyvänsä sujuvaan keskusteluun maorin kielellä. Maorin kielen puhujat muodostivat siis 4,2 % Uuden-Seelannin väestöstä. Noin 8000 maoria puhuu vain maorin kieltä, useimmat maorit ovat kaksikielisiä. Kielellä on lisäksi noin 5000 puhujaa Australiassa sinne muuttaneiden maorien keskuudessa.


title: Maorin kieli

text: Maorin kielessä on kymmenen konsonanttia ja viisi vokaalia. Kielessä on seitsemän diftongia: ae, ai, ao, au, oi, oe, ou. Kaikki tavut ovat avotavuja, konsonanttiyhtymiä ei ole.


title: Maorin kieli

text: Maorin konsonanteissa on vähän allofoniaa, mutta kirjainyhdistelmä wh voi realisoitua kahdella eri tapaa [f ~ ɸ]. Suomen kielestä poiketen äng-äänne [ŋ] voi esiintyä sanan alussa.


title: Maorin kieli

text:
Maorin vokaaleissa on enemmän allofoniaa, mutta perusvokaalit ovat täsmälleen samat kuin suomessakin. Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä pitkänä että lyhyenä.
Maorin kieltä kirjoitetaan latinalaisin kirjaimin. Vokaalien osalta kirjaimet ovat ā, a, ē, e, ī, i, ō, o, ū, u ja konsonanttien p, t, k, m, n, ng, wh, r, h, w
Esimerkkejä maorinkielisistä sanoista suomenkielisine vastineineen:Numerot yhdestä kymmeneen (järjestyksessä): "tahi", "rua", "toru", "whā", "rima", "ono", "whitu", "waru", "iwa", "tekau".


title: Maorin kieli

text: Maori tekee eron inklusiivin ja eksklusiivin välille me-pronominien kohdalla: kun sekä puhuja että kuulija kuuluvat me-ryhmään, käytetään inklusiivista me-pronomia ja mikäli ei, niin pronomini on eksklusiivinen. Lisäksi maorin pronomineissa on kolme lukua: yksikkö, kaksikko ja monikko.


title: Maorin kieli

text: Uudessa-Seelannissa vietetään joka vuosi maorin kielen viikkoa (eng. Maori Language Week / mao. Te Wiki o te Reo Māori). Tuolloin Uudessa-Seelannissa järjestetään ohjelmaa ja tapahtumia, joilla halutaan vahvistaa kielen asemaa ja näkyvyyttä yhteiskunnassa . Yksi näkyvä juhlinnan muoto ovat paraatit isoimmissa kaupungeissa. Viikon tunnuslauseena on perinteisesti ollut "Kia Kaha te Reo Māori" eli "tehdään maorin kielestä vahva" Vuonna 2018 maorin kielen viikkoa juhlittiin 10.-17. syyskuuta.


title: Antisankari

text: Antisankari on kirjallisuudessa ja draamassa protagonisti eli päähenkilö, jolta puuttuvat perinteiset sankarin ominaisuudet kuten ylevyys, ylivertaisuus, oikeamielisyys ja valmius uhrautua hyvien asioiden puolesta. Antisankarit ovat olleet länsimaisen romaanin huomattava piirre jo Kreikan näytelmäkirjallisuudesta lähtien, ja antisankari on usein keskeinen hahmo modernissa näytelmäkirjallisuudessa. Kuuluisia esimerkkejä ovat Cervantesin Don Quijoten ja Henry Fieldingin Tom Jonesin nimihahmot.Baldick 1990, s. 11.


title: Antisankari

text: Tiivistäen voidaan sanoa, että antisankari on henkilöhahmo, jolla on puutteita ja samantyyppisiä piirteitä kuin konnalla, mutta joka kuitenkin toimii katsojalle tai lukijalle samaistumisen kohteena.


title: Antisankari

text: Antisankarit voivat olla hyvin monenlaisia. Antisankari voi olla esimerkiksi henkilö, joka epäonnistuu toistuvasti, tai henkilö, joka pyrkii tavoitteisiinsa keinoja kaihtamatta. Siinä missä perinteinen sankari on hyveellinen, ihanteellinen ja pyyteetön, on antisankari usein pikemminkin hyötyajattelua korostava henkilöhahmo, joka saattaa tehdä hyviä asioita vääristä syistä. Antisankaria ei tule sekoittaa antagonistiin, koska antisankari ei yleensä ole protagonistin päämäärien tiellä. Käsitteiden raja on tosin joskus häilyvä.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasvit (Apiaceae) on koppisiemenisten Apiales-lahkoon kuuluva kasviheimo, johon kuuluu arviolta 3 780 lajia 434 suvussa. Heimon vanhin tieteellinen nimi on Umbelliferae.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasvit ovat tavallisesti ruohovartisia, ja varren nivelvälit ovat usein onttoja. Niiden lehdet ovat kerrannaisia ja lehtikannat ovat leveitä ja tuppimaisia. Kasvien kukinnot sarjoja tai kerrannaissarjoja, josta heimon suomenkielinen ja vanhin tieteellinen nimi juontaa nimensä. Harvemmin kukinto on mykerömäinen. Sarjakukkaisilla verhiö, hetiö ja teriö ovat viisilehtisiä, ja terälehdet ovat kynnellisiä ja kärjestään taipuneita. Verholehdet ovat yleensä pieniä. Kukat ovat kaksineuvoisia ja emilehtiä on kaksi. Hedelmä on tavallisesti kuiva ja jakaantuu kahdeksi pähkylämäiseksi hedelmykseksi, joilla on yhteinen kannatin, karpofori.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Kasveissa on kumariiniyhdisteitä, jotka tuottavat kasveille ominaisen tuoksun. Varastohiilihydraatti on sarjakukkaiskasveilla umbelliferoosia. Puusolukossa putkiloelementit ovat keräytyneet ryhmiksi. Varren perussolukko eli parenkyymi on vähäinen ja sijaitsee trakeoiden eli putkiloiden yhteydessä. Sarjakukkaisilla on monenlaisia ilmarakotyyppejä. Kukan verhiö on pienten, hammasmaisten verholehtien muodostama rengas, tai aivan vähäpätöinen. Terälehdet ovat yksisuonisia, kynnellisiä, erillisiä, ja niissä on tavallisesti sisäänpäin taipuneet kärjet. Luotti on usein pallomainen. Siemenaiheen varsi eli funikulus on lyhyt. Hedelmän anatomiaan kuuluvat ligniinipitoinen mesokarppi eli seinämän keskikerros ja siinä esiintyvät yksittäiset ja monikulmaiset kiteet sekä puutuva sisäkerros eli endokarppi, joka on ainakin kahden solukerroksen paksuinen ja kovettunut tai kuituinen. Siemenkuoren uloin solukerros sisältää ohutseinäisiä soluja.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasveja esiintyy lähes kaikkialla maapallolla. Erityisesti niiden aluetta on kuitenkin pohjoinen lauhkea vyöhyke.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Heimon lajit ja suvut ryhmittyvät viideksi ryhmäksi.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 1. Mackinlayoideae. Kasvit ovat ruohoja, tavallisesti monivuotisia, tai pensaita. Varren perussolukko on tavallisesti erillään putkiloista. Lehdet ovat enemmän tai vähemmän sormijakoisia tai yksinkertaisia, suvussa "Mackinlaya" enemmän tai vähemmän jalkamaisia eli pedaattisia. Hedelmässä ei ole karpoforia (hedelmyskannatinta). Ryhmässä on seitsemästä yhdeksään sukua ja 93 lajia, jotka kasvavat hajanaisesti eri alueilla eteläisellä pallonpuoliskolla. Runsaslajisimpia ovat suvut "Centella", jossa on 40 lajia, 25-lajinen "Xanthosia" ja 18 lajia käsittävä "Actinotus". Mackinlayoideae-kehityshaaran arvellaan olevan noin 66 miljoonaa vuotta vanha.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 2. Suku "Platysace". Kasvit ovat ruohovartisia, tavallisesti monivuotisia tai pensaita. Lehdet ovat yksinkertaisia ja tavallisesti ehyitä sekä kannastaan melko ohuita. Kukassa ei ole verhiötä. Suvussa on 26 lajia, jotka kasvavat Australiassa, enimmäkseen lounaisosissa.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 3. Azorelloideae. Kasvit ovat ruohoja tai pieniä pensaita. Lehdet ovat korvakkeellisia. Hedelmä on siivellinen tai särmikäs, karpofori tavallisesti on. Ryhmä käsittää 21 sukua, joissa on yhteensä 155 lajia. Ne kasvavat enimmäkseen Etelä-Amerikasta Australiaan ulottuvalla alueella ja Antarktisilla saarilla. Peijaputki ("Drusa glandulosa") kasvaa Kanariansaarilta Somaliaan ulottuvalla alueella ja suku "Dickinsia" on kiinalainen.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 4. Saniculoideae. Lehdet tavallisesti yksinkertaisia, lavan laitahampaissa karva- tai piikkikärki. Sarjakukinto on enemmän tai vähemmän yksinkertainen tai kukinto on mykerömäinen. Emin vartaloiden ja mesiäiskehrän eli diskuksen välissä on kapea uurre. Hedelmä perätön ja piikkinen tai suomuinen; vapaa karpofori puuttuu. Ryhmässä on 10 sukua ja 335 lajia, ja ryhmä on levinneisyydeltään yleismaailmallinen kosmopoliitti. Ryhmä jakautuu kolmeen alaryhmään:


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 4.1. Steganotaenieae käsittää kahteen sukuun kuuluvat kaksi tai kolme lajia, jotka ovat pensasmaisia kasveja. Ne kasvavat trooppisessa Afrikassa ja Kapmaan lounaisosassa.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 4.2. Phlyctidocarpeae-ryhmässä on vain yksi laji, "Phlyctidocarpa flava", joka kasvaa Namibian autiomaassa Lounais-Afrikassa. Sen hedelmät ovat piikkisiä.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 4.3. Saniculeae. Kasvit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia, ja niiden lehdet ovat tavallisesti yksinkertaisia. Lapa on usein leveä, laidan hampaissa on karva- tai piikkikärjet. Sarjakukinnot ovat yksinkertaisia, piikkiputkilla ("Eryngium") on pallomainen mykerö ja haavayrteillä ("Sanicula") terttumainen kukinto. Ryhmässä pm kahdeksan sukua ja 333 lajia, jotka ovat levinneet kaikkialle maapallolla. Runsaslajisin on piikkiputkien suku 250 lajillaan.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5. Apioideae. Kasvien lehdet ovat sormilehdykkäisiä, tavallisesti moneen kertaan lehdykkäisiä. Sarja kerrannainen. Hedelmä tavallisesti perällinen ja siinä on vapaa, kaksiosainen karpofori. Ryhmä on sarjakukkaisten viidestä ryhmästä suurin ja käsittää noin 380 sukua ja 3 200 lajia kaikkialla maapallolla, enimmäkseen kuitenkin pohjoisella temperaattisella vyöhykkeellä. Ryhmässä on neljä, oikeastaan viisi alaryhmää:


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5.1. Lichtensteinieae. Hedelmän karpofori on muodoltaan vaihteleva. Ryhmän kymmenen lajia, jotka ryhmitellään kolmeksi suvuksi, kasvaa Etelä-Afrikassa, yksi laji Namibian autiomaassa ja yksi St. Helenan saarella.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5.2. Annesorhizeae. Joskus puuvartisia. Kuusi sukua ja 21 lajia kasvaa enimmäkseen Etelä-Afrikassa; Etelä-Euroopassa on yksi laji ja Pohjois-Afrikassa, Kanariansaarilla ja Madeiralla yksi.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5.3. Heteromorpheae. Kasvit ovat usein pensasmaisia. Hedelmä ei ole tai on vähän sivuilta tai selkä-vatsasuuntaisesti litistynyt. 11 suvun 36 lajia kasvaa Afrikan lounaisosista Madagaskarille ja Jemeniin ulottuvalla alueella. Runsaslajisin on suku "Anginon" 12 lajillaan.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5.4. Bupleureae. Kasvit harvoin pensasmaisia. Lehdet ovat yksinkertaisia ja ehytlaitaisia. Sarjoissa ja pikkusarjoissa on hyvin kehittyneet ja lehtimäiset suojuslehdet. Ryhmässä on vain yksi suku, jänönputket ("Bupleurum"), jonka 190 lajia kasvaa Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Kanariansaarilla, ja idässä Itä-Aasiaan asti. Lisäksi Pohjois-Amerikan lounaisosissa ja Etelä-Afrikassa on kummassakin yksi laji.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: 5.5. Näiden ryhmien ulkopuolelle, jää joukko sukuja, joissa on enimmäkseen ruohovartisia lajeja. Näitä sukuja on 360, ja niiden yhteinen lajimäärä nousee 3045:een. Runsaslajisimmat niistä ovat keltaputket ("Ferula"), jossa on 175 lajia, ja pukinjuuret ("Pimpinella") 150 lajillaan. 110 lajia on karhunputkien ("Angelica"), hirvenputkien ("Seseli") ja suoputkien ("Peucedanum") suvuissa. Seuraavaksi eniten lajeja on suvuissa "Lomatium" (74 lajia), "Heracleum" (ukonputket, 65 lajia), "Chaerophyllum" (kirvelit, 60 lajia), "Arracacia" (55 lajia), "Ligusticum" (rantaputket, 50 lajia) ja "Thapsia" (45 lajia).


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sammakonputket ("Hydrocotyle") sisältävä Hydrocotyloideae-ryhmä on aiemmin liitetty sarjakukkaisiin. Nyt sen oikeaksi paikaksi on osoittautunut araliakasvien heimo (Araliaceae). Mackinlayoideae-ryhmän eräät suvut olivat aiemmin araliakasveissa, toiset taas Hydrocotyloideae-ryhmässä. Aikaisemmin australialainen "Platysace"-suku sijoitettiin Mackinlayoideae-ryhmään, mutta on käynyt ilmi että se on Azorelloideae, Saniculoideae ja Apioideae -ryhmien sisarkladi. Ongelmallisia ovat suvut "Klotzschia" ja "Hermas", joiden asema sarjakukkaisten evoluutiopuussa ei ole vielä selvinnyt. Edellinen suku käsittää Brasiliassa kasvavia ruohoja tai pikku pensaita, joilla on kilpimäiset lehdet, jälkimmäinen on kotoperäinen Etelä-Afrikassa. Azorelloideae-ryhmä sisältää noin puolet niistä suvuista, jotka ennen sisällytettiin Hydrocotyloideae-ryhmään. "Stilbocarpa"-suku vietiin aiemmin araliakasveihin. Saniculoideae-ryhmä on osoittautunut monofyleettiseksi kaikissa molekyylianalyyseissä. Apioideae-ryhmän evoluutiopuu on hyvin monihaarainen tyvestään.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasvien perinteinen luokittelu tribuksiin ja sukuihin perustui pääasiassa hedelmien morfologiaan. Niiden evoluutiossa on kuitenkin paljon samansuuntaisuutta eli konvergenssiä eri kehityslinjoissa, joten tuloksena oli polyfyleettisiä ryhmiä. Eräässä tutkimuksessa oli 18 perinteisen suvun edustajia, joista selvitettiin kahden tai useamman DNA-jakson sekvenssit, ja 13 noista suvuista osoittautui joko para- ta polyfyleettiseksi. Aina eivät hedelmäominaisuudet ole ristiriidassa uudelleen vedettyjen sukurajojen kanssa, mutta usein ne ovat harhaanjohtavia.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasvien eri kehityslinjojen eriytymisen alun on arveltu tapahtuneen 54 tai jopa noin 87 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Yhdysvaltojen Wyomingin ja Montanan osavaltioiden myöhäisliitukautisista kerrostumista on löydetty hedelmiä, joita pidetään jollekin sarjakukkaiskasville kuuluneina.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Evoluution kulun hahmottaminen edellyttää keskinäisten sukulaisuussuhteiden selvittämistä, josta luokittelussa (ks. edellä) on kyse. Siihen perustuen voidaan tehdä päätelmiä sarjakukkaiskasvien kehityksestä ja maantieteellisestä leviämisestä. Heimon alkuperäiseksi kotiseuduksi on ehdotettu Australiaa. Alaheimot Apioideae ja Saniculoideae ovat voineet eriytyä Afrikassa, sillä kladin Apioideae alaryhmistä kolme ensimmäistä on pieniä ja koostuu pääasiassa eteläafrikkalaisista suvuista. Apioideae-ryhmän alkuperäinen habitus on voinut olla ruohovartinen, vaikka se todennäköisesti syntyi Etelä-Afrikassa, missä esiintyvistä suvuista monet ovat puuvartisia. Jänönputkien ("Bupleurum") syntypaikka voi olla tertiaarikauden Euroopassa, joka oli sillon saaristoa. Itä-Afrikasta tuli niiden monimuotoistumiskeskus, kun ne olivat levinneet sinne. Oma osuutensa runsaslukuisten lajien syntymisellä oli myös missä tahansa niiden laajalla levinneisyysalueella Euroopasta ja Pohjois-Afrikasta Itä-Aasiaan.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Sarjakukkaiskasvit ovat eräiden hyönteisten ravintoa ja eräät toiset taas toimivat pölyttäjinä. Tilanne osoittaa, että kasveilla ja hyönteisillä on yhteisevoluutiota (koevoluutio). Ritariperhostoukat (Papilionidae) ovat sarjakukkaisilla huomattavan yleisiä. Niihin ne lienevät siirtyneet piippuruohokasveista (Aristolochiaceae). Niitä ei tavata sarjakukkaisten sukulaisilta, kielopuukasveilta (Pittosporaceae) eikä araliakasveilta (Araliaceae). Toukat syövät myrkyllisiä fumarokumariineja sisältäviä sarjakukkaisia, mutta eivät myrkyttömiä kumariineja sisältäviä kasveja. Eräät Elachistidae-heimon pikkuperhoset ovat yleisiä sarjakukkaisilla, vaikka ne ilmeisesti ovat alun perin rosideihin kuuluvien kasvien syöjiä ja ovat siirtyneet myös mykerökukkaisille (Asteraceae). Agromyzidae-heimon miinaajakärpäsillä on tapahtunut monimuotoistumista lauhkean vyöhykkeen sarjakukkaisilla. Ne olivat alun perin leinikkikasvien (Ranunculaceae) hyväksikäyttäjiä. Sarjakukinnon kaikki kukat avautuvat enemmän tai vähemmän samanaikaisesti. Erityisesti monilla Saniculoideae-kladin lajeilla kukinnon suojuslehdet toimivat terälehtien tavoin ja kukinnon muut osat ovat hyvin surkastuneita, joten kokonaisuus vaikuttaa yhdeltä ainoalta kukalta. Monissa Apioideae-ryhmän sarjoissa reunakukat ovat muita kookkaampia, ja sarjassa uloimpana olevat terälehdet voivat olla sisempiä isompia, joten kukinto muistuttaa yhä enemmän säteittäistä kukkaa. Esimerkiksi porkkanalla ("Daucus carota") sarjan keskellä on tumma kukka; sillä voi olla merkitystä pölyttävien kärpästen houkuttimena. Hyönteiset, erityisesti muurahaiset, voivat toimia myös hedelmien levittäjinä; tätä myrmekokoriaksi kutsuttua ilmiötä tavataan suvussa "Platysace" ja monilla Mackinlayoideae-ryhmän lajeilla.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Monimuotoisuutta esiintyy myös kasvullisissa osissa. Lehtimuotojen vaihtelevuus on huomattavaa sarjakukkaiskasvien heimon kasveissa. Esimerkkinä mainittakoon Tyynenmeren ympärysmaissa kasvava pieni "Oreomyrrhis"-suku, jossa on lajeja, joilla on neljänlaisia lehtiä: hyvin hienojakoisiksi lehdyköiksi jakautuneita ja lehtiä, joiden ruodin molemmin puolin on lähes hammasmaisia lehdyköitä, nauhamaisia lehtiä, jotka toisinaan ovat kärjestä liuskoittuneet, sekä pieniä, ehyitä lehtiä. Vm. tapauksessa kasvi on mättäitä muodostava ja melkein sammalmainen, ja sen voi helposti sekoittaa yksisirkkaisiin kuuluvan Centrolepidaceae-heimon kasveihin. Lajeja, joilla on kaikkia näistä lehtityypeistä, löytyy Uuden-Guinean vuorilta. "Oreomyrrhis" on todennäköisesti monofyleettinen suku, mutta se sijoittuu hyvin osaksi kirvelien sukua ("Chaerophyllum"), jota on pidetty hyvin tunnettuna. Kääpioruoholajilla "Lilaeopsis occidentalis" ja lajilla "Oxyopolis greenmanii" on tasasoukat lehdet, joissa on nivelkohtia. Nämä lehdet ovat verrattavissa kerrannaislehtien keskiruotiin, jonka nivelissä on vettä erittäviä hydatodi-rauhasia, jotka edustavat hyvin surkastuneita lehdyköitä. Tämänkaltaisia lehtiä näyttä kehittyneen monta kertaa sarjakukkaiskasvien evoluutiossa. Jänönputkilla ("Bupleurum") on eheät lehdet, pyöröjänönputkella ("B. rotundifolium") ne ovat melkein pyöreitä, ehyitä ja vartta ympäröiviä.


title: Sarjakukkaiskasvit

text: Siemenet, joissa on suhteellisen pitkät alkiot, ovat voineet kehittyä avoimissa kasvuympäristöissä yksivuotisilla sarjakukkaislajeilla. Siementaimen morfologiassa on huomattavaa vaihtelua. Monilla sarjakukkaisilla siemen itää maan sisässä, ja sirkkasilmu lopettaa kasvunsa. Siihen liittyy melko usein vain yhden sirkkalehden kehittyminen.


title: Sarjakukkaiskasvit

text:
Sarjakukkaiskasveissa on eräitä hyötykasveja. Niitä käytetään ravintokasveina, mausteina, eläinten rehuna tai lääkekasveina. Sarjakukkaisiin kuuluu myös muutamia koristekasveja. Seuraavassa merkittäviä lajeja ja sukuja:Kuten edellä on todettu on sarjakukkaiskasvien perinteinen sukujako käymistilassa, ja alla oleva luettelo on hyvin epätäydellinen. Uudenaikaisempi on löydettävissä Angiosperm Phylogeny -sivustolta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/genera/apiaceaegen.html.
Sarjakukkaiskasveihin on aiemmin luokiteltu:


title: Rosidae

text: Rosidae on Cronquistin luokittelussa kaksisirkkaisten kasvien ("Magnoliopsida") alaluokka. Sen kaikki 108 heimoon kuuluvat noin 58000 lajia kukkivat.


title: Keksijä

text: Keksijä on henkilö, joka ideoi keksintöjä kuten esimerkiksi mekaanisia tai elektronisia laitteita, ohjelmistoja tai menetelmiä. Monet keksijät ovat luonnontieteilijöitä tai insinöörejä, jotka soveltavat tieteellisistä tutkimuksista saatuja tuloksia tai yhdistelevät olemassa olevia ideoita uusiksi kokonaisuuksiksi.


title: Keksijä

text: Patenttijärjestelmä kehitettiin rohkaisemaan uusien keksintöjen julkistamista. Patentti suo keksijälle keksintönsä hyödyntämiseen suojatun yksinoikeuden rajoitetuksi ajaksi.


title: Keksijä

text: Keksimisen historiaa ovat tutkineet esimerkiksi Jared Diamond ja Thomas P. Hughes.Kuuluisa filmitähti Hedy Lamarr kehitti öisin keksintöjä, joihin langattomat Wi-Fi-verkot ja matkapuhelinverkkojen CDMA-tekniikka perustuvat. Toisen maailmansodan alettua hän kehitti ja patentoi muuttuvataajuuksisen radiolaitteen torpedojen ohjaamiseen ohi vihollisen radiohäirinnän.


title: Keksijä

text: A. I. Virtasen AIV-rehu on kuuluisimpia suomalaiskeksintöjä, samoin Maiju Gebhardin astiankuivauskaappi (1945), jossa vesi valuu astioista suoraan tiskialtaaseen ja näin astioita ei tarvitse kuivata.


title: Keksijä

text: TkT Liisa Viikari on huomattava biotekniikan kehittäjä ja kemian tohtori Salme Koskimies on keksinyt Neste Oy:lle synteettisen voiteluaineen. Insinööri Aino Heikkinen on kehittänyt ekobetonin. Heillä ja TkT Marja-Liisa Siikosella on suomalaisista naiskeksijöistä eniten patentteja.


title: M4 (karbiini)

text: M4 on yhdysvaltalaisen M16-rynnäkkökiväärin karbiiniversio. Se kehitettiin korvaamaan Colt CAR-15- ja XM-177-karbiinit. Yhdysvaltain armeija otti M4:n käyttöön vuonna 1994. M4 on lukuisien eri maiden erikoisjoukkojen käytössä oleva moderni rynnäkkökivääri.


title: M4 (karbiini)

text: Aseen toiminta perustuu suorakaasusysteemiin, joka tarkoittaa sitä, ettei aseessa ole erillistä kaasumäntärakennetta, vaan kaasunpaine johdetaan piipussa olevan reiän kautta rungon sisälle johtavaan putkeen, joka taas johtaa kaasunpaineen lukonkuljettimessa olevaan, kaasuputken suun ympärille tulevaan ulokkeeseen. Tällä tavoin aseen paino on saatu supistettua minimiin, mutta toisaalta aseen sisälle johtuvat ruutikaasut lisäävät aseen puhdistustarvetta.


title: M4 (karbiini)

text: M4-rynnäkkökiväärin runko on valmistettu alumiinista muottiin takomalla ja tako-aihiosta koneistamalla; tällä aseen runko on saatu paitsi mahdollisimman kevyeksi, myös erittäin lujaksi. M4-kivääreissä on tyypillisesti kovakromattu piippu ja patruunapesä piipun kulutuskestävyyden lisäämiseksi. Kovakromaus vähentää rihlojen kulumista ja kosteissa olosuhteissa patruunan juuttumista kiinni patruunapesään.


title: M4 (karbiini)

text: M4 on varustettu lukonpidättäjällä, joka jättää aseen lukon auki lippaan tyhjentyessä, mikä nopeuttaa lippaanvaihtoa. Hyvästä ergonomiasta voidaan mainita muun muassa peukalolla käytettävä tulenvalitsin ja lippaan salvan sijoitus liipasinsormella käytettäväksi. Aseessa on neljään eri kohtaan lukittava rekyylijousen suojaputken päällä liukuva teleskooppitukki; uudemmissa aseissa neliasentoinen olkatuki on korvattu kuusiasentoisella.


title: M4 (karbiini)

text: Aseesta on kiinteä kantokahvaisen lisäksi ns. ”flat top” -runkoinen malli, jossa rungon päällä on Picatinny-kiinnityskisko kantokahvaa/takatähtäintä tai muuta ko. kiinnityksellä varustettua tähtäintä varten. Aseen perustaistelutähtäimet muodostuvat avotähtäimistä, jotka ovat pikasäädettävissä 100–600 metriin. Tähtäimissä on lisäksi tuulikorjauksen pikasäätö. Perustaistelutähtäimissä on "ghost ring" -tähtäin taisteluammuntaan ja pienempi diopteritähtäin tarkempaa ampumista ajatellen. Vaikka aseen tähtäimet sinällään ovatkin pitkän kehitystyön tulos, varustetaan kiväärit yleensä Aimpoint M2- tai ACOG-tähtäimillä. M4A1:een on saatavilla niin sanottu "SOPMOD M4 Kit". Tähän erikoisjoukkojen malliin voidaan asentaa lukuisia erilaisia tähtäimiä ja muita lisävarusteita. M4 onkin tunnettu hyvästä modulaarisuudestaan ja ergonomisuudestaan.


title: Etnomusikologia

text: Etnomusikologia on musiikin tutkimusta sen kulttuurisessa kontekstissa. Etnomusikologia tutkii musiikkia sekä tanssia kulttuurina ja kulttuurissa. Perinteisesti etnomusikologia on keskittynyt ulkoeurooppalaisiin musiikkikulttuureihin ja kansanomaisen musiikin tutkimukseen ja jättää siis ulkopuolelle länsimaisen taidemusiikin, jota tutkii niin sanottu yleinen musiikkitiede. Etnomusikologia ei kuitenkaan sulje pois mitään tiettyä musiikkia tutkimuksensa piiristä. Myös länsimaista taidemusiikkia ja populaarimusiikkia on tutkittu etnomusikologisin menetelmin. Vuonna 1974 perustettu Suomen Etnomusikologinen Seura ry toimii alan kattojärjestönä Suomessa.


title: Apiales

text: Apiales on kaksisirkkaisten (Magnoliopsida) ylälahkoon Asteranae kuuluva lahko. Uusissa luokitteluissa lahko on kiistanalainen (?). APG II -luokittelu lukee lahkoon 7 heimoa 494 sukua, 5489 lajia. Cronquistin järjestelmässä vain sarjakukkaiskasvit ("Apiaceae") ja araliakasvit ("Araliaceae") kuuluivat tähän lahkoon.


title: Apiales

text: Lahkossa on seitsemän heimoa, joista sarjakukkaiskasveja tavataan myös Suomessa.Lisäksi lahkoon on aiemmin liitetty seuraavat heimot:


title: Liperi

text: Liperi on


title: Liperi (kasvi)

text:
Liperi ("Levisticum officinale"), joka tunnetaan myös kansanomaisella nimellä "lipstikka", on sarjakukkaisiin kuuluva maustekasvi.
Se kasvaa 100–250 cm korkeaksi. Se kukkii heinä- tai elokuussa keltaisin, karhunputkea muistuttavin kukinnoin.


title: Liperi (kasvi)

text: Liperi on kotoisin Länsi-Aasiasta, mutta sitä on kasvanut Euroopassa jo antiikin ajoista lähtien. Sitä on kasvatettu myös Suomessa vanhastaan kotipuutarhoissa, ja se esiintyy edelleen satunnaisesti viljelyjäänteenä vanhan asutuksen piirissä.


title: Liperi (kasvi)

text: Kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät liperiä lääkinnällisiin tarkoituksiin ja tiettävästi myös deodoranttina. Kasvin varret voi syödä vihanneksena, mutta usein sitä käytetään kuitenkin mausteena. Erityisen suosittu se on erilaisten liemien maustamisessa, koska siinä on lihainen maku. Jauhettua liperin juurta on käytetty myös pippurin korvikkeena.


title: Vorna

text: Vorna on karjalaisten kansantarinoiden sankari, taidokas jousenkäyttäjä, joka taisteli niin suomalaisia kuin venäläisiäkin vastaan. Länsisuomalaisissa kertomuksissa hän on vastustaja, hurja vainolainen, jopa jättiläinen. Vorna oli pitkä ja tummahiuksinen, hopeavyöhön ja panssaripaitaan puettu. Hänellä oli erityisen iso jousipyssy, jota ei joka mies olisi jaksanut käyttää. Isosta koostaan ja hurjasta maineestaan huolimatta kerrottiin kuitenkin, että Vorna ei ollut pelottavan näköinen.


title: Vorna

text: Vorna oli ilmeisesti oikea 1600-luvulla elänyt henkilö, tai jopa kaksi henkilöä, isä ja poika, joista kertovat tarinat ovat sekoittuneet toisiinsa. Sissipäällikkö Vorna on Pohjois-Pohjanmaalta tallennetussa kansantarinoissa nimetty Vornasten suvun esi-isäksi.


title: Vorna

text: Eino Leino on tehnyt Vornasta runon.


title: Vorna

text: Vorna sauvoi ylös monet voimakkaat kosket, mitä pidettiin suurena urotekona. Silti "ei ole Vuoksen voittanutta, yli käynyttä Imatran", kuten yleinen sanonta kuului. Vorna myös kävi hävittämässä Suomea. Hän ryösti neidon tai kaksikin, mutta nämä pakenivat.


title: Vorna

text: Vorna tunnettiin lähes voittamattomana. Tarinoiden mukaan suomalaiset saivat kuitenkin hänet lopulta hengiltä. Vorna oli ollut ryöstelemässä Suomessa. Suomalaiset olivat lähteneet takaa-ajoon. Vorna ei uskonut varoituksia, ja meni saunaan peseytymään "ruotsin verestä", kerskuen, ettei vihollisia jäänyt eloon. Hänen peseytyessään suomalaiset saartoivat saunan. Vorna tuli ulos, huitoi housunlahkeistaan tuhkaa vihollistensa silmiin, ja ryntäsi kohti tupaa, jonne oli jättänyt aseensa. Tuhka ei kuitenkaan sokaissut yhtä suomalaista, joka oli odotellut nurkan luona. Tämä keskenkasvuinen poika ampui nuolen jättiläismäisen miehen kantapäähän. Vorna kaatui maahan, ja anoi poikaa lopettamaan kärsimyksensä. Poika tappoi hänet nopeasti. Kerrotaan, että jos Vorna ei olisi ollut alasti, olisi nuoli vain kimmonnut hänen rautalevyistään. Vornan tavattoman isot luut olivat paikalla vielä kauan tapahtuman jälkeen, sillä ei ollut enää ketään niitä hautaamassa. Väitettiin, että Vornan kuoleman ansiosta suomalaiset pääsivät hävittämään Karjalaa.


title: Vorna

text: "Jos tuli surma syyttömille, niin se tuli Vornallekin tuhoretkensä perästä", kuului sen jälkeen suomalainen sanonta.


title: Vorna

text: Kertomus muistuttaa hieman kreikkalaista kertomusta Akilleuksen kuolemasta.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Kurjenpolvikasvit ("Geraniaceae") on kaksisirkkaisten kasvien heimo, johon kuuluu tulkinnasta riippuen 7–14 sukua ja noin 730 lajia. Useimmat lajit ovat ruohoja tai puolipensaita, ja niitä esiintyy erityisesti lauhkeilla ja lämpimänlauhkeilla seuduilla, kuten eteläisessä Afrikassa. Varret ovat suurikokoisilla lajeilla puumaiset; useimmilla ne ovat karvapeitteiset. Kukat ovat kaksineuvoisia, niissä on viisi terälehteä ja ne ovat väriltään tyypillisesti karmiinin- tai lilanpunaisia.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Merkittävimmät suvut ovat kurjenpolvet (noin 300 lajia) ja pelargonit (noin 280 lajia). Suomessa esiintyy luonnonvaraisena 14 kurjenpolvilajia ja yksi kurjennokkalaji. Pelargonit ovat hyvin suosittuja koristekasveja.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Kurjenpolvikasvit ovat tanniinipitoisia ruohoja, joiden varret ovat nivelikkäitä. Lehdet ovat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti, korvakkeellisia ja kourasuonisia tai sormiliuskaisia tai parilehdykkäisiä. Kukinto on viuhkomainen, usein valesarja, ja kukan osat emiötä lukuun ottamatta ovat erilehtisiä. Verholehdet ovat sukasellisia. Terälehdet ovat nuppuasennossa kiertyviä eli kontortteja. Mesirauhaset sijaitsevat kohdakkain verholehtien kanssa. Heteet sijaitsevat kahtena kiehkurana. Emilehdet ovat tavallisesti nokkamaisia, ja sikiäimessä on muutama siemenaihe kutakin emilehteä kohden. Siemenaiheet ovat usein luokkimaisesti käyristyneitä (kampylotrooppisia). Hedelmä on verhiöllinen.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Kurjenpolvikasveihin kuuluu kuusi sukua ja 805 lajia, jotka jakautuvat kahteen ryhmään; ensimmäisessä on vain yksi suku ("Hypseocharis"), toisessa loput viisi (alaheimo Geranioideae).


title: Kurjenpolvikasvit

text: "Hypseocharis" käsittää yhden, kaksi tai kolme monivuotista ja enemmän tai vähemmän varretonta ruoholajia, jotka kasvavat Andeilla Etelä-Amerikan lounaisosassa. Kasvit ovat mukulallisia tai niillä on paksu pääjuuri. Lehdet ovat korvakkeettomat. Kukassa on viisi tai 15 hedettä ja sikiäimessä noin 12 siemenaihetta emilehdessään. Vartalo on rihmamainen, luotti pallomainen. Hedelmä on rakokota, jonka päässä vartalon jäänteet jäljellä.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Geranioideae-alaheimon 865 lajia kasvaa maapallon lauhkeissa ja lämpimissä osissa, erityisesti Etelä-Afrikassa. Ne ovat pääasiassa ruohoja, eräät varsisukkulentteja, geofyyttejä tai pensaita. Karvat ovat rauhasmaisia ja varret usein nivelikkäät. Lehtien korvakkeet ovat usein hyvin kehittyneet. Kukassa on sukaspäiset verholehdet, laakea teriö ja tyvestään vaihtelevissa määrin yhteen kasvaneet heteet. Sikiäin koostuu tavallisesti ja enintään viidestä emilehdestä, joskus vain kahdesta, ja vartalo on lyhyt, tukeva ja ontto, luotti liuskainen. Kärki-istukallisia ja kampylotrooppisia siemenaiheita on yksi tai kaksi kussakin emilehdessä. Sikiäimen yläosa kehittyy hedelmän nokkamaiseksi osaksi, ja hedelmä on liiteluomainen kota, jonka liuskat kihartuvat ylöspäin ja irtaantuvat keskuspylväästä. Siemenestä puuttuu ravintovarasto (endospermi), ja alkio on ainakin kurjenpolvilla vihreä ja käyrä.


title: Kurjenpolvikasvit

text: Geranioideae-ryhmän suurimmat suvut ovat kujenpolvet ("Geranium", 430 lajia), pelargonit ("Pelargonium", 280 lajia), kurjennokat ("Erodium", 80 lajia) ja "Monsonia" (40 lajia mehigeraanit, "Sarcocaulon", mukaan lukien).


title: Kurjenpolvikasvit

text: Suvut:


title: Geraniales

text: Geraniales on pieni kukkakasvien lahko, joka kuuluu kaksisirkkaisiin kasveihin. Ylivoimaisesti merkittävin heimo on kurjenpolvikasvit (Geraniaceae), jossa on noin 800 lajia. Muissa kolmessa vähäpätöisessä heimossa on yhteensä noin 30 lajia.


title: Geraniales

text: Nykyiset järjestelmät (APG III) jakavat lahkon seuraaviin heimoihin:Cronquistin jo vanhentunut järjestelmä käsittää lahkoon kuuluviksi nykyisistä heimoista vain kurjenpolvikasvit ja lisäksi seuraavat heimot:


title: Maahinen

text: Maahiset eli maanväki ovat pieniä, ihmisenmuotoisia olentoja, joista on paljon suomalaisia kansantarinoita.


title: Maahinen

text: Maahiset asuvat maan alla omassa maailmassaan. Usein maahisten maailma koetaan todellisen maailman peilikuvaksi, joka voi olla jopa ylösalaisin. Maahiset voivat olla ilkikurisia. Joskus metsässä kulkija saattaa joutua maahisten lumoihin ja eksyä nurinkuriseen maailmaan, jota metsänpeitoksikin on kutsuttu. Maan väki voidaan käsittää myös taikavoimaksi, jota on maassa. Maanpäällisessä maailmassa maahiset ovat yleensä näkymättömiä; toisaalta tarustossa on joskus kerrottu maahisten saattavan näyttäytyä ihmisille muurahaisen muodossa.


title: Maahinen

text: Maahiset saattoivat toisinaan nousta maasta ”ihmisten ilmoille”. Joissain tarinoissa maahiset ovat vaihtaneet ihmislapsen tilalle oman lapsensa. Maahisen lapsesta eli vaihdokkaasta on sitten voinut kasvaa rampa, vähäjärkinen tai sairas; toisinaan näitä vaihdokaslapsia on kuvattu syrjäytyneiksi, rumiksi ja hiljaisiksi. Samaan tapaan skandinaavit kertovat peikon voivan vaihtaa toisinaan oman lapsensa ihmislapsen tilalle. Omissa oloissaan maahisten sanottiin olevan rauhaa rakastavia, järjestelmällisiä, siistejä ja sopuisia.


title: Maahinen

text: Maanväki voi myös sairastuttaa ihmisen. Maahan kaatuva saattoi loukata maan väkeä, jolloin maanväki tartutti häneen sairauden, maan vihan. Sairautta voitiin nimittää myös sen aiheuttaneiden olentojen tai taikavoimien mukaan maahiseksi tai maanväeksi. Vaarallisena pidettiin myös kuuman veden kaatamista maahisten asuinsijoille tai tarpeiden tekemistä sinne.


title: Maahinen

text: Maahiset eroavat eräästä toisesta kansantarustossamme yleisesti esiintyvästä olentotyypistä vetehisestä siinä, että niiden ei tavallisesti kuvattu koskaan olleen oikeita ihmisiä; vetehisten sen sijaan sanottiin olevan hukkumalla kuolleita vainajia.


title: Maahinen

text: Maahisten kerrotaan myös lumoavan ihmisiä jäämään luokseen, jos ottaa vastaan heidän tarjoamiaan lahjoja, ruokaa tai juomaa.


title: Para (henkiolento)

text: Para () on länsisuomalaisessa ja ruotsalaisessa kansanperinteessä tunnettu maatilan tai talon haltija eli eräänlainen tonttu, ja myös omistajansa apuolento. Para on kuitenkin nykyajan tarinoiden herttaisista tontuista poiketen kuvattu usein pelottavan näköiseksi ja voimalliseksi olennoksi. Paraa kuvataan tyypillisesti pyöreäksi kuin lankakerä tai tuohirullan näköiseksi, mutta lisäksi para saattoi olla myös kissan, linnun tai sammakon muodossa. Pallomainen muoto oli tavallisempi ruotsalaisessa perinteessä ja eläimen hahmo suomalaisessa. Paran tehtävä oli talon ja omistajansa auttaminen ja varallisuuden kasvattaminen. Parat kävivät usein varastamassa muiden ihmisten tai perheiden omaisuutta tai maitoa heidän lehmistään ja toivat sen emännälleen tai isännälleen. Para ja sen omistaja olivat yhteydessä toisiinsa niin, että jos paraa vahingoitti, myös sen lähettäjä loukkaantui.


title: Para (henkiolento)

text: Paran saattoi omistaa varsinkin noita. Noitavainoissa ihmisiä on syytetty paran omistamisesta. Kirkkojen seiniin on Pohjois-Euroopassa ja Suomessakin toisinaan kuvattu noita kirnuamassa paran tai muun vastaavanlaisen apuolennon varastamaa maitoa, apuolento vierellään. Tällainen kohtaus on myös Lohjan kirkon seinässä, johon kuvatut parat ovat yksisarvisia, isokorvaisia pirua muistuttavia olentoja.


title: Para (henkiolento)

text:
Para saapuu kutsuttaessa talon väen tai emäntänsä avuksi, mutta myös vaatii palveluksia, kunnioitusta ja ruokaa. Paran saattoi kutsua avuksi, jos esimerkiksi osasi oikean loitsun. Eräässä tarinassa tällainen loitsu kuului:
Toinen versio:
Juhannusyönä saatettiin vilja-aitan avaimenreiästä kuunnella, kuuluisiko viljan laskemisen ääntä. Jos kuuluisi, niin siellä olisi para laskemassa viljaa, ja silloin tulisi hyvä sato. Jos taas rahakirstu kilisisi itsekseen, niin para olisi rahoja laskemassa, ja toimeentulo olisi turvattu.
Seiskarissa ja Lavansaaressa para tunnettiin voi-, maito- ja kananmunavarkaana, joka oli ruskeampi kuin orava.


title: Para (henkiolento)

text: Paranvoiksi nimetty limasienen epäiltiin kansanperinteessä olevan peräisin siitä, että para häirittynä oksentaisi ulos osan kähveltämästään voista. Tämän vuoksi paranvoita on kutsuttu myös paranpaskaksi tai -oksennukseksi.


title: Para (henkiolento)

text: Paraa ei voinut vahingoittaa luodeilla, mutta jos sen pystyi tappamaan, siitä seurasi myös sen omistajan kuolema. Jäljelle parasta jäi vain kolme palanutta tikkua.


title: Para (henkiolento)

text: Shamanistiset kulttuurit kaikkialla maailmassa tuntevat paraa muistuttavia haltijoita sekä apuolentoja, ja ilmeisesti tällaisia on tunnettu Suomessa jo kauan sitten. Paran katsottiin olevan hahmottunut noidan sielusta ja olevan sen sielueläin. Noita siis itse vaelsi paran hahmossa. Siitä, oliko noita tällöin tietoinen itsestään, eivät kirjoitukset anna selvyyttä.


title: Para (henkiolento)

text: Ruotsissa kerrottiin noitien saavan paransa Saatanalta käydessään Blåkullassa. Suomessa katsottiin, että para oli jollain tavalla valmistettu, esimerkiksi asettamalla lankakerän tai värttinän sydämeksi ehtoollisleipä. Liikkuessaan valmis para otti eläimen hahmon.


title: Betonimylly

text: Betonimylly on betonin, laastin, ym. sekoittamiseen käytetty säiliömäinen työkalu.


title: Betonimylly

text: Sekoitus perustuu usein säiliön pyörimiseen ja sen sisälaidoissa sijaitsevien kiinteiden lapojen sekoittavaan vaikutukseen, mutta käytössä on myös myllyjä, joissa säiliö pysyy paikallaan ja lavat pyörivät. Pienissä myllyissä valmiin laastin tai betonin voi kaataa kuljetettavaksi säiliötä kallistamalla, mutta esimerkiksi betoniautossa betoni saadaan ulos pyörittämällä säiliötä sekoitussuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan, jolloin säiliön ulkoseinämään kiinnitetty spiraali nostaa betonia säiliön suuaukkoa kohti.


title: Betonimylly

text: Aikaisemmin pienet, vetoisuudeltaan kottikärryn kokoiset myllyt olivat kammella käsin pyöritettäviä, mutta nykyään tämän työn hoitaa yleensä sähkömoottori. Hieman suurempia myllyjä, kuten traktorin nostolaitteisiin liitetty mylly tai betoniauton säiliö, pyöritetään esimerkiksi polttomoottorin avulla vaihteiston välityksellä tai hydraulisesti.


title: Gilberto Simoni

text: Gilberto "Gibo" Simoni (s. 25. elokuuta 1971 Palù di Giovo, Trenton maakunta) on entinen italialainen ammattipyöräilijä. Loistavana mäkiajajana hän oli vahvimmillaan vuoristo-osuuksilla. Simoni oli uransa aikana myös tunnettu itsevarmuudestaan ja suorapuheisuudestaan, hän ei pelännyt tulla tavoitteineen julkisuuteen eikä uhota voittavansa milloin mitäkin etappia tai kilpailua.


title: Gilberto Simoni

text: Simoni edusti kausilla 1994–2010 kestäneellä ammattilaisurallaan seuraavia joukkueita: Jolly Camponobili 1994, AKI 1995-1996, MG Technogym 1997, Cantina Tollo 1998, Ballan 1999, Lampre 2000-2001, Saeco 2002-2004, Lampre 2005, Saunier Duval-Prodir 2006-2007, Serramenti PVC Diquigiovanni 2008-2009 ja Lampre 2010.


title: Buru

text: Buru on saari Indonesiassa. Se kuuluu Molukkien saariryhmään ja sijaitsee Ambonin ja Seramin saarista hieman länteen. Burun suurin kaupunki on Namlea, joka sijaitsee saaren koillisella rannikolla.


title: Buru

text: Burun pinta-ala on 9 505 neliökilometriä, mikä tekee siitä Molukkien kolmanneksi suurimman saaren. Saaren keskiosat ovat vuoristoisia ja 80 prosenttia burulaisista elää rannikolla.


title: Buru

text: Burussa on yhteensä noin 160 000 asukasta. Suurin osa heistä on muslimeja. Asukkaat puhuvat muun muassa burun kieltä.


title: Hooverin pato

text: Hooverin pato on Yhdysvaltain kuuluisin pato ja se on saanut nimensä presidentti Herbert Hooverin mukaan. Se sijaitsee Arizonan ja Nevadan rajalla Coloradojoessa.


title: Hooverin pato

text: Se rakennettiin ennen presidentti Franklin Delano Rooseveltin New Deal -ohjelmaa. Presidentti Hoover oli kautensa loppupuolella aloittanut joitakin elvyttäviä valtiollisia rakennushankkeita vuoden 1929 pörssiromahduksen aloittaman talouslaman lopettamiseksi.


title: Hooverin pato

text: Padon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1931. Pato oli valmistuessaan vuonna 1936 ensimmäinen suuri kokonaan betonista rakennettu pato Yhdysvalloissa. Pato on 221 metriä korkea ja 379 metriä leveä. Sen paksuus juuresta on 201 metriä ja harjalta 14 metriä. Betonia kului 3,4 miljoonaa kuutiometriä.


title: Hooverin pato

text: Padon juurella olevassa voimalaitoksessa on 17 Francis-turbiinia, joiden yhteenlaskettu maksimiteho on 2 080 megawattia. Yli puolet energiasta menee Etelä-Kaliforniaan, loput jaetaan Nevadan ja Arizonan kesken.


title: Hooverin pato

text: Hooverin pato on keskeisessä osassa videopelissä .


title: Säärihaava

text: Säärihaava aiheutuu yleensä huonontuneesta verenkierrosta, jonka syynä on tavallisesti syystä tai toisesta johtuva liikunnan puute, sokeritauti tai verisuonivaurio (esimerkiksi joskus kauankin aikaa sitten ollut suonitukos eli ns. veritulppa, joka on vioittanut verisuonien läppiä joillakin osuuksilla). Kaikissa paikoissa iho ei tällöin saa veren mukana tarpeeksi happea, jolloin ihoon tulee helposti märkivä haava, jonka paraneminen estyy tai hidastuu huomattavasti. Oleellista on saada verenkierto paranemaan, jolloin hoitotapa riippuu sitä, mikä verenkierron huonontumisen on aiheuttanut. Joka tapauksessa liikuntaa on pyrittävä heti lisäämään. Vähäiset verisuonivauriot voidaan nykyisin hoitaa vaivattomasti pienillä kirurgisilla operaatioilla. Viimeisenä mahdollisuutena, jos haava ei muilla toimenpiteillä parane, on ihonsiirto.


title: Säärihaava

text: Edellä mainittujen, haavan syntymiseen ja sen huonoon paranemiseen vaikuttaneiden syiden hoitamista ja hoidon vaikutusta odottaessa haava pyritään kuivaamaan kokonaan tai lähes kokonaan tähän tarkoitukseen valmistetulla geelillä ja hoitamaan sen jälkeen mahdollisimman hyvään kuntoon säärihaavoihin tarkoitetulla haavavoiteella. Lyhyt antibioottikuuri on usein paikallaan heti säärihaavan ilmaannuttua. Haavan ympärillä oleva iho ei välttämättä kestä kalvoja tai liimasiteitä, joten sidostapaa on syytä yrittää keventää tarpeen mukaan vaikka käyttäen sukkaa jatkuvasti kevyen sidoksen päällä.


title: Äänne

text: Äänne on fonetiikassa ja fonologiassa käytetty termi, jolla määritellään ihmisen ääntöelimistön tuottama tietty ääni riippumatta sen mahdollisesta asemasta kielijärjestelmässä (vertaa foneemi). Äänne voi olla joko vokaali tai konsonantti. Äänne on segmentti, joka määritellään ainoastaan foneettisten ominaisuuksiensa perusteella. Äänne-termin synonyymi on fooni.


title: Äänne

text: Ihmisen puhetta transkriboitaessa äänteet merkitään hakasulkeiden väliin; suomen kielen sanan "äänne" lausuma voidaan – puhujan ja transkribointijärjestelmän (tässä Kansainvälinen foneettinen aakkosto, IPA) mukaisesti – transkriboida esimerkiksi .


title: Äänne

text: Äänne on abstrakti kuvausyksikkö, jossa ei oteta huomioon sellaisia yksilötason piirteitä kuin puhujan sukupuoli tai terveydentila. Lisäksi äänteet ovat diskreettejä eli jatkumollisesta äänivirrasta erillistettyjä yksiköitä, joista on poistettu konkreettisessa ääntämisessä tyypillinen siirtymäinformaatio. Sama äänne voi näin ollen realisoitua käytännössä rajattomana määränä toisistaan poikkeavia äännöksiä, mutta on tarkoituksenmukaista kuvata nämä äännökset samana äänteenä. Äänteet ovat siis äännösjoukkoja kuten foneemitkin, äänteet on vain määritelty yksittäisistä kielijärjestelmistä riippumattomalla tavalla, foneemit sen sijaan kielikohtaisesti.


title: Äänne

text: Fonetiikassa äänteistä määritellään yleensä kolme ominaisuutta:


title: Testamentti

text: Testamentti (, sanasta "testari" ’todistaa’) eli jälkisäädös on tahdonilmaisu, jolla henkilö ilmoittaa tahtonsa omaisuutensa kohtalosta kuolemansa jälkeen.


title: Testamentti

text: Vanhimmaksi säilyneeksi testamentiksi on väitetty faarao Khafren pojan Nekuren testamenttia, joka on kirjoitettu hänen hautakammionsa seinään vuonna 2061 eaa. Kaikkialla länsimaissa tunnettu testamentti-instituutio on kehittynyt nykyiseen muotoonsa antiikin Roomassa 300- tai 200-luvulla eaa. Testamenteista ei säädetty Roomassa lakia pitkiin aikoihin, mutta jo Kahdentoista taulun laissa noin vuodelta 450 eaa. käy epäsuorasti ilmi, että perittävä saattoi tehdä testamentin.


title: Testamentti

text: Katolinen kirkko edisti testamentti-instituution omaksumista keskiajalla: omaisuuden siirtäminen kirkon omistukseen oli hyvä työ, joka lyhensi kiirastulen kärsimystä. Siksi uskovan oli syytä viimeistään kuolinvuoteellaan tehdä ns. kuolemanvaraislahja eli lahja, joka astui voimaan vasta kuollessa. Sopiva oikeudellinen instrumentti oli roomalaisen oikeuden testamentti. Vanhin säilynyt suomalainen testamentti on piispa Benedictin testamentti vuodelta 1287.


title: Testamentti

text:
Testamenttia kuvataan roomalaisen testamenttikäsityksen ja -perinteen mukaisesti oikeustoimeksi, joka on
Lisäksi Suomen oikeusjärjestys liittää testamenttiin


title: Testamentti

text: Kriteerit eivät kuitenkaan ole yksiselitteiset eivätkä aukottomat.


title: Testamentti

text: Testamenttia koskevat lainsäännökset ovat vuoden 1965 perintökaaressa (PK), erityisesti lain 9.–14. luvussa.


title: Testamentti

text: Testamentin voi tehdä yleensä vasta täysi-ikäisenä. 15-vuotias voi kuitenkin tehdä testamentin omaisuudesta, jonka on työllään ansainnut. Testamentin tekijällä tulee olla asiasta riittävä ymmärrys eli hänellä ei saa olla sellaista sieluntoiminnan häiriötä, joka estäisi häntä ymmärtämästä, mitä on tekemässä. Mielisairaus, alkoholismi, dementia, edunvalvonnassa oleminen tai muut vastaavat syyt eivät sinänsä tee ketään kelpaamattomaksi testamentin tekemiseen, vaan kysymys on siitä, miten nämä tekijät testamentin tekijän ymmärrykseen ehkä vaikuttavat.


title: Testamentti

text: Testamentteja on kahdenlaisia: yleistestamentteja ja erityistestamentteja eli legaatteja. Testamentit tai tarkemmin sanottuna testamenttimääräykset voidaan jaotella myös sen mukaan, millaisen oikeuden ne saajalleen tuovat. Tämän mukaisesti voidaan erottaa täysi omistusoikeustestamentti, rajoitettu omistusoikeustestamentti, käyttöoikeustestamentti ja tuotto-oikeustestamentti.Käyttö- ja tuotto-oikeustestamentit ovat luonteeltaan erityistestamentteja. Niiden saajat eivät siis ole vainajan kuolinpesän osakkaita.


title: Testamentti

text: Testamentti tulee laatia määrämuodossa. Se tarkoittaa pääsäännön mukaan testamentin tekemistä kirjallisesti (laadittavaa asiakirjaa kutsutaan testamenttiasiakirjaksi) ja sen allekirjoittamista kahden esteettömän, vähintään 15-vuotiaan todistajan ollessa yhtäaikaisesti läsnä. Todistajien tulee todistaa testamentti omilla allekirjoituksillaan, mutta heille ei kuitenkaan tarvitse esittää testamentin sisältöä. Riittää että he tietävät kyseessä olevan testamentin. Tietyissä olosuhteissa määrämuodosta voidaan poiketa, jolloin kyse on hätätilatestamentista. Testamentti on siis eri käsite kuin testamenttiasiakirja.


title: Testamentti

text: Testamentissa voidaan ennakolta rajata edunsaajan puolison avio-oikeutta testamentilla tulleeseen omaisuuteen.


title: Testamentti

text: Keskinäinen testamentti on kahden tai useamman testamentin yhdistelmä. Tyypillisesti keskinäisessä testamentissa aviopuolisot testamenttaavat toisilleen omaisuutensa käyttö-, hallinta- tai omistusoikeuden; usein tarkoituksena on, että omaisuus jaetaan rintaperillisille vasta, kun molemmat puolisot ovat kuolleet. Myös muut kuin puolisot voivat tehdä keskinäisen testamentin.


title: Testamentti

text: Testamentin saajan tulee saattaa testamenttiin perustuva oikeutensa voimaan erityisessä selvitysmenettelyssä. Hänen tulee antaa testamentti tiedoksi jokaiselle perilliselle. Tämä tapahtuu siten, että jokaiselle perilliselle erikseen annetaan todisteellisesti tiedoksi oikeaksi todistettu jäljennös testamentista. Tiedoksiannon tapahduttua perillisellä on mahdollisuus kuuden kuukauden kuluessa moittia testamenttia nostamalla testamentinsaajaa vastaan kanne vainajan kotipaikan käräjäoikeudessa. Jos moitekanne hyväksytään, testamentti käy pätemättömäksi; jos kanne hylätään, testamentti tulee lainvoimaiseksi ja testamentin saajan oikeus astuu voimaan. Jos moitekannetta ei määräajassa nosteta, testamentti tulee määräajan päättyessä lainvoimaiseksi. Toinen vaihtoehto on, että perillinen hyväksyy testamentin suoraan, jolloin testamentti tulee heti lainvoimaiseksi. Hyväksymisen voi tehdä, vaikka testamentin tiedoksiantoakaan ei olisi tapahtunut.


title: Testamentti

text: Perittävän rintaperillisillä on oikeus saada jäämistöstä lakiosaksi kutsuttu määräosa mahdollisesta testamentista huolimatta. Lakiosa on puolet perintöosasta, jonka rintaperillinen perimysjärjestyksen mukaan saisi, jos testamenttia ei olisi tehty. Testamentilla ei siis tästä osasta voi määrätä, mikäli perilliset vaativat lakiosaansa. Lakiosaa tulee kunkin perillisen erikseen vaatia lakiosailmoituksella, joka tulee antaa todisteellisesti testamentin saajalle kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun testamentti on annettu perilliselle tiedoksi.


title: Testamentti

text: Testamenttia ei ole pakko ottaa vastaan. Testamentin saaja voi pysytellä passiivisena ja jättää tiedoksiannot suorittamatta tai nimenomaisesti kuolinpesälle tai perillistaholle näin ilmoittaa. Testamentin voi ottaa vastaan halutessaan myös osittain.


title: Testamentti

text: Testamentista voi myös luopua kokonaan tai osittain. Kokonaanluopuminen on aina tehokasta jolloin perintöveron maksaa sijaantulevat perilliset. Osittainluopuminen on tehokasta vain jos perintö saadaan testamentilla ns. testamenttisaantona, perintösaantona on osittainluopuminen pääosin tehotonta, jolloin perillinen maksaa perintöveron ja sijaantulevat perilliset lahjaveron. Tehokkaan luopumisen voi myös eritellä testamentissa, jolloin se on erittelyn mukaan tehokasta myös ns. perintösaantona.


title: Testamentti

text: Testamenttiin voi halutessaan liittää määräyksiä hautajaisten järjestelystä, tosin käytännön seikkojen vuoksi niitä ei aina voida toteuttaa, jos testamentti löytyy (esim. tallelokerosta) vasta myöhemmin.


title: Insuliinikynä

text: Insuliinikynää käytetään insuliinin annostamiseen varsinkin ykköstyypin diabeteksen hoidossa. Kynässä voi olla pidike kuten tavallisissa kuulakärki- ja lyijytäytekynissä, jolloin sitä voi helposti pitää mukana povitaskussa.


title: Insuliinikynä

text: Insuliinikynässä on valmiiksi täytetty insuliinisäiliö, josta insuliini annostellaan kääntämällä tai kiertämällä kynän päässä olevaa vipua tai nuppia, joka kertoo, montako yksikköä insuliinia kulloinkin on säiliöstä lähdössä.


title: Insuliinikynä

text: Toisessa päässä insuliinikynää on vaihdettava neula, joka työnnetään useimmiten vatsan rasvanahkaan. Tämän jälkeen kynän yläpäässä olevaa nappia painamalla työnnetään insuliini neulan kautta kehoon.


title: Insuliinikynä

text: Insuliinikyniä säilytetään jääkaapissa. Käytössäolevaa kynää voi pitää huoneen lämmössä.


title: Jälkikaiunta-aika

text: Jälkikaiunta-aika (tunnus "T" tai "T") on aika, jona äänenvoimakkuus laskee 60 dB äänilähteen sulkemisesta. Käytännössä jälkikaiunta-aika on se aika, kuinka kauan huonetilassa kaiku on kuultavissa esimerkiksi voimakkaan käsien yhteen paukautuksen jälkeen.


title: Jälkikaiunta-aika

text: Tilojen tavoiteltu jälkikaiunta-aika riippuu niiden käyttötarkoituksesta. Tiloissa, joissa puheviestinnän sujuvuus on tärkeää, suositeltava jälkikaiunta-aika on noin 0,5 sekuntia. Tällaisia tiloja ovat muun muassa koulut, päiväkodit, toimistotilat ja terveydenhuollon rakennukset. Pitkä jälkikaiunta-aika tällaisissa tiloissa heikentää puheen erotettavuutta ja myös vähentää viihtyvyyttä. Toisaalta tila, joka on vaimennettu liian hyvin, kuulostaa tukkoiselta ja siellä joutuu käyttämään ääntään enemmän. Tiloissa, jotka on tarkoitettu musiikin soittamiseen ja kuunteluun (konserttisali, kirkot), jälkikaiunta-ajan tavoitearvo on noin 1,5-2,0 sekuntia.


title: Jälkikaiunta-aika

text: Tilojen jälkikaiunta-aikaan vaikuttavat niiden koko ja muoto sekä pinta- ja sisustusmateriaalien äänenvaimennuskerroin. Hyvin vaimentavat materiaalit (esimerkiksi mineraalivillapohjaiset levyt ja erilaiset reikälevyt) lyhentävät jälkikaiunta-aikaa. Kovat tasaiset pinnat (betoni, lasi, rakennuslevyt) puolestaan pidentävät jälkikaiunta-aikaa.


title: Jälkikaiunta-aika

text: Jälkikaiunta-aika voidaan laskea Sabinen kaavalla formula_1, missä formula_2 on huoneen tilavuus, formula_3 absorptioala, formula_4 pinta-ala ja formula_5 pinnan absorptiokerroin. Sabinen kaava ei päde tilanteessa, jossa on yhdensuuntaisia vastakkaisia pintoja, joiden absorptiokerroin poikkeaa muista pinnoista.


title: Avoin kaupunki

text: Avoin kaupunki tarkoittaa sodankäyntiin liittyvänä käsitteenä, että kaupunkia hallinnoivan maan viranomaiset ilmoittavat, ettei kaupunkia tulla puolustamaan, kun se on jäämässä vihollisen haltuun. Tällöin vastapuolen tulisi kunnioittaa tätä ilmoitusta eikä kohdistaa kaupunkiin sotatoimia. Tällä pyritään suojelemaan kaupungin asukkaita ja rakennuskantaa sodan tuhoilta.


title: Avoin kaupunki

text: Ehkä kuuluisin avoin kaupunki oli Pariisi toisessa maailmansodassa vuonna 1940, kun Ranskan hallitus julisti sen avoimeksi kaupungiksi saksalaisten hyökkääjien lähestyessä kaupunkia.Hyökkäävät joukot eivät aina kunnioita julistusta. Puolustavat joukot voivat käyttää sitä poliittisena vetona.


title: Anatoli Perminov

text: Anatoli Nikolajevitš Perminov (, s. 16. kesäkuuta 1945) johti Venäjän avaruusjärjestöä maaliskuusta 2004 huhtikuuhun 2011.


title: Anatoli Perminov

text: Perminov on syntynyt 1945 Kirovin alueella. Hän valmistui Permin sotateknisestä koulusta vuonna 1967. Neuvostoliiton asevoimissa hän yleni kenraaliksi asti strategisissa ohjusjoukoissa (RVSN). Vuonna 1976 Perminov suoritti ylemmän korkeakoulututkinnon F. Dzeržinskin sotilasakatemiassa Moskovassa. Hän alkoi sotilasuransa ohjusrykmentin varapäällikkönä ja 1989 hänestä tuli ensimmäinen varakomentaja rakettiarmeijassa.


title: Anatoli Perminov

text: Vuonna 1991 hän valmistui Asevoimien päämajan sotilasakatemiasta ja hänet nimitettiin asevoimien alaisen Plesetskin kosmodromin johtajaksi. Hänen kautenaan sieltä laukaistiin yli sata rakettia. Elokuusta 1993 Perminov palveli strategisten ohjusvoimien päämajassa. Vuonna 1994 hänet nimitettiin avaruusaseistuksen ja puolustusteknologian osaston johtoon.


title: Anatoli Perminov

text: Syyskuuhun 1997 asti hän toimi Venäjän ilmavoimien ensimmäisenä varapäällikkönä. Seuraavat neljä vuotta hän oli esikuntapäällikkö ilmavoimissa. 28. maaliskuuta 2001 hänet nimitettiin avaruusjoukkojen päälliköksi. 11. maaliskuuta kenraalieversti (3 tähden kenraali) Perminov nimitettiin Venäjän avaruusjärjestön johtoon. 29. huhtikuuta 2011 Vladimir Popovkin korvasi Perminovin avaruusjärjestön johdossa. 65-vuotias Perminov oli jo eläkeiässä ja häntä oli kritisoitu joulukuussa 2010 tapahtuneesta kolmen GLONASS-paikannussatelliitin epäonnistuneesta laukaisusta.


title: Anatoli Perminov

text: Anatoli Perminov on naimisissa. Hänen vaimonsa on opettaja ja poikansa upseeri.


title: Ämy

text: Ämy ry on Hämeenlinnan elävän musiikin yhdistys, joka järjestää erilaisia musiikkitapahtumia Hämeenlinnassa. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1978. Tunnetuin Ämyn järjestämä tapahtuma on Kaupunginpuistossa järjestettävä Ämyrock, joka on vuodesta 1974 alkaen järjestetty Suomen vanhin ilmaisrockfestivaali. Yli 40 vuoden aikana lavalla on nähty sekä paikallisia että valtakunnallisesti tunnettuja esiintyjiä. Kari Peitsamo on ollut esiintymässä Ämyssä ennätykselliset 31 kertaa. Peitsamoa edeltävää ennätystä piti hallussaan Valkoinen Pilvi-yhtye, joka esiintyi Ämyssä yhteensä viitenä vuotena. Peitsamo on tehnyt Ämyrockista kaksi laulua, "Ämy-rock" Skootteri-yhtyeensä kanssa levylle Rankat ankat sekä "Ämy 25 v." Retkibanaani-yhtyeen levylle Blitzkrieg Boogie – Highway 61 Revisited.


title: Ämy

text: Yhdistyksen tavoitteena on tarjota virikkeitä luonnonläheisempien elämänarvojen toteuttamiseen ja lisätä epäkaupallisen kulttuurin tarjoamia mahdollisuuksia.


title: Ämy

text: Ämytapahtumien järjestäjät ovat mukana talkoohengellä. Kaikki tuotto käytetään toiminnasta aiheutuviin kuluihin eikä yhdistys tavoittele taloudellista voittoa. Yhdistyksen nykyisenä puheenjohtajana toimii Teemu Vilmunen.


title: Ämy

text: Yhdistys ilmoitti että vuoden 2018 maaliskuussa että Ämyrock joudutaan perumaan siltä vuodelta järjestäjien puutteen ja taloudellisen tilanteen vuoksi.


title: Säteilyturvallisuus

text: Nykyaikaisen säteilyturvallisuudesta huolehtimisen eli "säteilysuojelun" perusperiaatteita ovat oikeutusperiaate, optimointiperiaate ja yksilönsuojaperiaate. Periaatteet perustuvat maailmanlaajuiselle säteilytutkimuksen ja lääketieteellisen fysiikan asiantuntijoiden konsensukselle. Alan kansainvälisistä suosituksista vastaa Kansainvälinen säteilysuojelukomissio ICRP (International Commission on Radiological Protection). Suomessa nämä periaatteet ovat sitovia sillä ne on kirjattu Säteilylakiin, jonka 2§ määrää säteilyn käytöstä seuraava:


title: Säteilyturvallisuus

text: "Säteilyn käytön ja muun säteilyaltistusta aiheuttavan toiminnan tulee, ollakseen hyväksyttävää, täyttää seuraavat vaatimukset:"Muunlainen säteilyn käyttö on Suomessa laitonta. Useimmissa maissa on vastaava lainsäädäntö perustuen ICRP:n suosituksille. Lainsäädännön seurauksena muun muassa 40- ja 50-luvuilla suhteellisen yleinen kenkien sovittaminen röntgenin avulla on kielletty: katsotaan, että säteilyn hyödyntämisestä ei saada tarpeeksi hyötyä käytön oikeuttamiseen, eli "oikeutusperiaate" ei toteudu. "Optimointiperiaatteen" seurauksena kun nykyisin otetaan lääketieteelliseen tarkoitukseen röntgenkuvia, tarvittava säteilyteho ja valotusaika lasketaan etukäteen tarkasti, jotta potilaan säteilyaltistus pidetään niin alhaisena kuin mahdollista. "Yksilönsuojaperiaatteen" mukaisesti röntgenhoitajille on määrätty suurin sallitu säteilyannos, jonka he voivat työssään saada.


title: Säteilyturvallisuus

text: Kaikkialla luonnossa on ionisoivan säteilyn lähteitä, esimerkiksi avaruudesta tulee kosmista säteilyä ja maaperässä on luonnostaan radioaktiivisuutta. Kaikkien aineiden atomien joukossa on luonnostaan myös radioaktiivisia isotooppeja. Näin ollen kaikki aineet, eliöt ja myös ihmiset jatkuvasti altistuvat ionisoivalle säteilylle ja eliöt, ihminen mukaan lukien, ovat sopeutuneet säteilyyn. Säteilyannosta mitataan millisieverteissä, mSv. Luonnonsäteilystä saatavat vuosiannokset ovat pääasiassa välillä 2–20 mSv, mutta kaikkein korkeimpien luonnollisen taustasäteilyn alueilla annokset voivat olla jopa 100 mSv:n luokkaa vuosittain. Säteilyn biologisista vaikutuksista on tietoa artikkelissa ionisoiva säteily.


title: Säteilyturvallisuus

text: Korkeimmankaan luonnollisen taustasäteilyn ei ole havaittu aiheuttaneen terveyshaittoja väestössä. Tavalliselta luonnonsäteilyltä ei siis katsota olevan järkevää eikä tarpeellista suojautua. Poikkeuksena ovat tilanteet, joissa ihmisen toiminta voi kasvattaa luonnosta peräisin olevia säteilyannoksia. Esimerkiksi alueilla, joissa kallioperästä luonnostaan erittyy radioaktiivista radonkaasua, saattaa sitä kertyä riittämättömällä ilmanvaihdolla varustettuihin rakennuksiin. Tällöin rakennuksen asukkaiden säteilyannokset voivat kohota yli 100 mSv:n vuodessa. Huoneilman radonpitoisuuden voi selvittää yksinkertaisella ja edullisella mittauksella (Suomessa mittareita voi kysyä Säteilyturvakeskuksesta) ja mikäli merkittäviä määriä radonia löytyy on suositeltavaa parantaa ilmanvaihtoa.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilytyössä, eli työssä jossa on mahdollista altistua ionisoivalle säteilylle (esimerkiksi röntgenhoitaja), työntekijöiden suojelemisessa noudatetaan säteilylaissa määrättyjä periaatteita, eli oikeutus-, optimointi- ja yksilönsuojaperiaatetta. Yksilönsuojaperiaatteen mukaisesti säteilytyössä noudatetaan ICRP:n suositusten mukaisia Säteilyasetuksen () 3§:ssä määrättyjä annosrajoja, joiden mukaan "säteilytyöstä työntekijälle aiheutuva efektiivinen annos ei saa ylittää keskiarvoa 20 millisievertiä (mSv) vuodessa viiden vuoden aikana eikä minkään vuoden aikana arvoa 50 mSv." Annosrajat on säädetty niin tiukaksi, että niitä noudattamalla pysytään kaukana (alle 5%) annoksista, jollaisia tarvittaisiin että työntekijällä voisi ilmetä akuutteja terveyshaittoja.


title: Säteilyturvallisuus

text: Tavallisesti säteilytyössä saatavat annokset ovat vielä paljon alhaisempia. Esimerkiksi ydinvoimalaitoksissa säteilytyötä tekevien keskiannos on Suomessa alle 5 mSv vuodessa. Näin ollen asuinpaikka vaikuttaa säteilytyötä tekevien vuosiannokseen enemmän kuin työ. Kuitenkaan asuinpaikan ja säteilytyön ei ole havaittu vaikuttavan mitään säteilyn aiheuttamaa sairautta lisäävästi ihmisissä. Itse asiassa eri maissa tehdyissä tutkimuksissa säteilytyötä tekevät yleensä sairastuvat harvemmin ja elävät pidempään kuin maan asukkaat keskimäärin. Tämän ei kuitenkaan uskota johtuvan säteilytyöstä, vaan kyseessä on esimerkki tilastotieteellisessä ilmiöstä nimeltä "korrelaatio ilman syy-seuraus-suhdetta". Oikean syyn arvellaan olevan siinä, että säteilytyötä tekevät ovat keskimäärin korkeammin koulutettuja ja paremmin palkattuja kuin muu väestö, minkä arvellaan johtavan terveempiin elämäntapoihin.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilyn normaalikäyttö ei aiheuta väestölle merkityksellistä säteilyannosta. Esimerkiksi Suomessa ydinvoimalaitosten toiminta aiheuttaa "eniten altistuvalle" väestöön kuuluvalle yksilölle alle 0,05 "mikro"sievertin vuosiannoksen, mikä on alle 0,05 % viranomaisten määrittelemästä 100 mikrosievertin rajasta ja noin 0,0001 %:n lisäys säteilyannokseen, jonka keskivertosuomalainen saa luonnollisista säteilylähteistä vuosittain. Muu osa väestöä saa vielä pienemmän annoksen. Näin vähäpätöiset säteilyannokset paitsi alittavat taustasäteilyssä esiintyvän luonnollisen vaihtelun, niin täysin katoavat siihen. On selvää, että mitään terveysvaikutuksia ei näin pienillä muutoksilla säteilyssä ole koskaan havaittu.


title: Säteilyturvallisuus

text: Ionisoivalta säteilyltä suojautuminen onnistuu yleensä varsin yksinkertaisin toimin. Koska säteilyn biologiset vaikutukset riippuvat säteilyannoksesta, suojelutoimien tavoitteena on rajoittaa sitä. Pääasialliset keinot säteilyltä suojautumiseen ovat:Rajoittamalla oleskelua säteilevässä paikassa rajoitetaan säteilyannosta. Säteilytöissä tämä tarkoittaa, että säteilylähteen luona suoritettavan työtehtävän kestoa vähennetään valmisteluilla ja suunnittelulla.


title: Säteilyturvallisuus

text: Ionisoiva säteily läpäisee heikosti väliaineita. Pienienergisimmän alfasäteilyn pysäyttämiseen riittää paperiarkki tai vaatteiden kangas. Toiseksi energisimmän eli beetasäteilyn pysäyttää täysin esimerkiksi lasi, pelti tai seinä. Korkeaenergisin gammasäteily läpäisee väliaineita yleensä hyvin, riipuen gammasäteilyn energiasta, joka mitataan kiloelektronivoltteina. Väliaine vaimentaa gammasäteilyä sitä enemmän, mitä tiheämpää väliaine on. Siksi gammasäteilylähteen vaimentamiseen käytetään yleensä lyijystä tai muusta raskaasta aineesta koostuvaa materiaalia. Säteilylähteet eristetään ympäristöstään rakentamalla niiden ympärille suojarakennelmia. Laboratoriotyöskentelyssä käytetään usein "lyijylinnaa", joko lyijytiilistä (tai kiinteästi muotoonsa valettua) säteilylähteen ympärille rakennettua rakennelmaa. Käytetyn ydinpolttoaineen säteilyä voidaan vaimentaa esimerkiksi säilyttämällä sitä vesialtaassa.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilylähteen vaikutus vaimenee etäisyyden kasvaessa kuten esimerkiksi nuotion lämmön vaikutus. Vaimeneminen on verrannollinen etäisyyden neliöön: etäisyyden kaksinkertaistuessa vaikutus heikkenee neljäsosaan. Energisimmät alfa- ja beetasäteily vaimenevat vielä enemmän sillä niihin jo pelkkä ilma väliaineena vaikuttaa huomattavasti. Säteilytöissä säteilylähteen luota siirrytään pois aina kun mahdollista. Liikuteltaessa säteilevää kappaletta pidetään se etäällä kehosta.


title: Säteilyturvallisuus

text: Ydinaseen räjähdys tai merkittävä radioaktiivisten aineiden päästö voi aiheuttaa säteilyvaaratilanteen. Tällöin tulee tarpeelliseksi suojella väestöä vaaralliselta säteilyannokselta tai sellaisen vaaran mahdollisuudelta. Säteilyvaaran aikana toteutettavat väestönsuojelutoimet ovat tärkeitä, ja oikein tehtyinä niillä on yleensä mahdollista ehkäistä lähestulkoon kaikki säteilyn aiheuttamat terveysvaikutukset.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilyvaaratilanteet ovat äärimmäisen harvinaisia: Suomen historia ei tunne yhtään tapausta. Tarkempi kuvaus ydintekniikan käyttöön liittyvästä riskistä on artikkelissa ydinturvallisuus. Tässä turvallisuusaiheisessa artikkelissa keskitytään poikkeuksellisen vakavien ydinonnettomuuksien seurauksiin, vaikkakin ydinräjähteen aiheuttamaan säteilyvaaraankin artikkelin tiedot pätevät soveltuvin osin. Ydinsodasta lisää omassa artikkelissaan.


title: Säteilyturvallisuus

text: Länsimaisissa voimalaitoksissa onnettomuuden mahdollisuus on hyvin vähäinen ja laitokset on suunniteltu siten, että onnettomuuksien vaikutukset jäävät laitoksen sisälle. Sattuneiden onnettomuuksien perusteella tiedetään, että näin myös on: yksikään länsimaissa sattunut ydinvoimalaitosonnettomuus ei ole aiheuttanut vaaraa väestölle.


title: Säteilyturvallisuus

text: Huolimatta ympäristölle vaaraa aiheuttavan onnettomuuden äärimmäisen pienestä todennäköisyydestä, niihin on hyvä varautua, koska varsin yksinkertaisin väestönsuojelutoimin voidaan torjua onnettomuuden mahdollisia terveysvaikutuksia.


title: Säteilyturvallisuus

text: Ydinlaitoksessa sattuvan poikkeuksellisen vakavankaan onnettomuuden tapauksessa ei akuutteja terveysvaikutuksia pidetä realistisena uhkana koska päästö laimenisi ympäristöön päästessään nopeasti niin, ettei sen aiheuttama annosnopeus riitä vähänkään kauempana onnettomuuspaikasta akuutisti uhkaamaan terveyttä. Ydinonnettomuuden aiheuttamassa säteilyvaaratilanteessa ei siis terveys ole välittömässä vaarassa, saati sitten että kukaan joutuisi hengenvaaraan. Sen sijaan säiteilyvaaratilanteessa ryhdytään toimenpiteisiin väestön säteilyannoksen minimoimiseksi. Tämä on hyödyllistä koska säteilyaltistus voi vaikuttaa syöpäriskiin. Vaikka yksilön kannalta suurenkin säteilyannoksen vaikutus on tässä mielessä vähäinen koska todennäköisyyden muutos on pieni verrattuna sairastumisriskiin, joka on olemassa muutenkin, saattaa syöpätapausten esiintyminen yleistyä väestössä havaittavasti jo pienelläkin todennäköisyyden muutoksella. Suojelutoimet siis tähtäävät säteilyaltistuksen minimoimiseen myöhemmin ilmenevien syöpätapausten torjumiseksi. Tarkempi kuvaus säteilyn biologisista vaikutuksista on artikkelissa ionisoiva säteily.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilyvaaratilanteessa säteilylähteenä ovat yleensä ilmassa olevat radioaktiiviset hiukkaset, jotka liikkuvat tuulen mukana. Näin ollen kunkin paikan säteilyaltistus on hetkellinen, koska säteilylähde siirtyy tuulen mukana ja vähitellen heikkenee hiukkasten laskeutuessa yleensä sateen mukana maahan tai mereen. Näin kävi esimerkiksi Tšernobylin onnettomuudessa. Tuulen mukana levitessään hiukkaset harvenevat ja säteilyn paikallinen voimakkuus laskee. Maahan laskeutuessaan hiukkasten tiheys pilvessä on jo huomattavasti pienentynyt. Sade huuhtoo aktiivisia aineita maaperään ja asutuilla alueilla viemäreihin. Toisaalta maassa ollessaan hiukkaset eivät yleensä joudu nielun tai hengityksen kautta elimistöön. Näistä syistä maahan laskeuduttuaan aktiiviset hiukkaset eivät aiheuta enää välitöntä vaaraa. Suojautuminen on siis tehtävä sinä aikana kun radioaktiivisista hiukkasista koostuva pilvi on vielä ilmassa ja kohdalla.


title: Säteilyturvallisuus

text: Suomen säteilytilannetta valvotaan jatkuvasti automaattisilla mittareilla. Säteilymittaukset ovat nähtävissä Internetissä () ja hetkellinen säteilytilanne on luettavissa myös teksti-TV:stä (). Mikäli säteilytaso nousisi niin, että vaaran mahdollisuus on, viranomaiset tiedottavat siitä ja aloittavat tarpeelliset väestönsuojelutoimet. Säteilyvaarasta ilmoitetaan radiossa, televisioissa ja tarvittaessa kaiutinkuulutuksin. Ohjeet suojelutoimenpiteistä ovat puhelinluetteloissa ja netissä (Säteilyturvakeskuksen toimintaohjeet). Vaikka suojelua ei järjestettäisi, ei pahankaan ydinonnettomuuden aikana synny annosnopeuksia jotka uhkaisivat ihmisten henkeä onnettomuusalueen ulkopuolella tai edes aiheuttaisivat akuutteja terveysvaikutuksia.


title: Säteilyturvallisuus

text: Tehokkain tapa suojautua säteilyvaaralta on rajoittaa säteilyannosta rajoittamalla oleskelua säteilevässä paikassa. Koska säteilyvaaratilanteessa säteilyn lähde on ulkoilmassa tuulen mukana kulkevat hiukkaset, on yksinkertaisinta suojautua menemällä sisälle. Ikkunat, ovet ja ilmastointi tulee sulkea ja raot joista ilma vaihtuu (ikkunan pielet ym.) teipata. Sisäilman vaihtuminen kestää niin kauan, että säteilevä pilvi ehtii ohittaa paikan hiljaisellakin tuulella. Sisälle suojautumisella yhdistetään kaikki kolme suojakeinoa - aika, suoja ja etäisyys - tehokkaasti. Säteilyannos pienenee murto-osiin verrattuna suojaamattomaan oleskeluun ulkona. Tarvittava suojautumisaika on yleensä korkeintaan vuorokausi. Tarvittaessa viranomaiset voivat lisäksi järjestää evakuoinnin.


title: Säteilyturvallisuus

text: Omatoiminen evakuointi ei ole tarpeen – välittömältä säteilyvaikutukselta sisälle suojautuminen tarjoaa parhaan suojan– mutta siitä voi olla suurta haittaa jos kulkuväylät tukkeutuvat altistaen tiellä olijat vaaralle, estämällä hälytysajoneuvojen liikkumisen ja haittaamalla organisoitua evakuointia, jos sellaista tarvitaan.


title: Säteilyturvallisuus

text: Suojelutoimet tähtäävät väestön säteilyaltistuksen minimoimiseen myöhemmin ilmenevien syöpätapausten torjumiseksi. Oikein tehtynä väestönsuojelutoimet onnistuvat tässä tavoitteessa hyvin suurella todennäköisyydellä lähes täydellisesti, sillä tehtävät toimet ovat varsin yksinkertaisia.


title: Säteilyturvallisuus

text: Yleisin merkittävän radioaktiivisten aineiden päästön jälkeen havaittava terveyshaitta on kilpirauhassyövän yleistyminen altistuneessa väestössä. Koska tämän aiheuttaa radioaktiivisen jodin biologinen kertyminen kilpirauhaseen, on syöpätyyppi tehokkaasti ehkäistävissä nauttimalla joditabletteja juuri ennen altistusta. Tällöin saatava suuri annos tavallista jodia ehkäisee jodin radioaktiivisen isotoopin kertymistä kilpirauhaseen. Tarvittaessa viranomaiset jakavat joditabletteja ennen päästöä ja päästöpilven saapumista vaara-alueelle. Tablettien nauttiminen tulee tehdä vasta viranomaisen ohjeesta koska niiden teho riippuu suuresti oikea-aikaisesta toiminnasta.


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilyvaaratilanteet ovat äärimmäisen harvinaisia: Suomen historia ei tunne ainoatakaan tapausta. Sen sijaan Neuvostoliitossa sattui Tšernobylin onnettomuus, joka aiheutti säteilyvaaran ympäristössään. Tšernobyliä pidetään laajalti osoituksena siitä kuinka tärkeitä oikeanlaiset suojelutoimenpiteet säteilyvaaratilanteessa ovat. Käytännössä kaikki myöhemmin havaitut terveysvaikutukset olisivat olleet torjuttavissa yksinkertaisin väestönsuojelutoimin.


title: Säteilyturvallisuus

text: Tšernobylin onnettomuudessa väestönsuojelutoimia ei toteutettu kuin vasta radioaktiivisen pilven "ohitettua" alueen asukkaat. Säteilytaso ei silti noussut missään vaiheessa niin paljoa, että akuutteja terveysvaikutuksia väestössä olisi esiintynyt. Sen sijaan väestönsuojelun epäonnistuminen aiheutti sen, että myöhemmin alueen väestössä on ilmennyt sairaustapauksia. Tarkemmin sanoen kilpirauhassyöpien määrä on lisääntynyt, mikä on tähän mennessä aiheuttanut noin 10–20 kuolemantapausta. Tšernobylin onnettomuus osoitti väestönsuojelun merkityksen säteilyvaaratilanteessa: hyvin yksinkertaisin toimin olisi ollut mahdollista välttää käytännössä kaikki myöhemmin ilmenneet terveysvaikutukset. Ainoa sairaus, jonka väestön säteilyaltistuksen vuoksi on havaittu lisääntyneen, eli kilpirauhassyöpä olisi ollut helposti ennaltaehkäistävissä joditableteilla. Lisäksi asukkaiden säteilyannosta olisi merkittävästi pienentänyt sisälle rakennuksiin suojautuminen, jota olisi voitu täydentää evakuoinnilla. (mm. UNSCEAR, 2000)


title: Säteilyturvallisuus

text: Säteilyturvallisuuteen ei aluksi kiinnitetty kovin suurta huomiota, sillä ionisoivan säteilyn biologisia vaikutuksia ei tunnettu. Tieto suurten säteilyannosten vaarallisuudesta saatiin röntgenlaitteiden käyttökokemuksista. Ensimmäisenä tunnistettiin säteilysairaus ja säteilypalovammat, joita syntyy erittäin suuren säteilyannoksen seurauksena. Varhaisin dokumentoitu säteilyn aiheuttama oire oli amerikkalaisen sähköinsinöörin Elihu Thomsonin vuonna 1896 suorittamasta kokeesta, jossa hän tarkoituksella altisti sormensa röntgensäteilylle ja julkaisi hyvin täsmällisen ja seikkaperäisen kuvauksen saamistaan palovammoista. Thomson onnekseen toipui terveeksi ja tuli samalla aloittaneeksi säteilysuojelun nykyään yli satavuotiaan tieteen.


title: Säteilyturvallisuus

text: Kesti jonkin verran pidempään ennen kuin ionisoivan säteilyn vaikutukset geeneihin ja siten syöpäriskiin opittiin ymmärtämään. Vasta vuonna 1927 selvisi, että säteilyllä on geneettisiä vaikutuksia, kun amerikkalainen tutkija Hermann Joseph Muller julkaisi tutkimuksensa röntgensäteiden vaikutuksista kromosomeihin. Vuonna 1947 hänelle myönnettiin tästä uraauurtavasta tutkimuksesta Nobelin palkinto.


title: Säteilyturvallisuus

text: Kun 1920-luvulla tiedot säteilyn vaikutuksista lisääntyivät, perustettiin Kansainvälinen röntgen- ja radiumturvallisuuskomitea, joka on nykyisen ICRP:n edeltäjä. Se antoi vuonna 1931 ensimmäisen tieteelliselle tutkimukselle perustuvan kansainvälisen suosituksen säteilyannosrajoista, joita sovellettaisiin säteilytöissä. Sen jälkeen säteilyturvallisuudesta on huolehdittu tieteelliselle yhteistyölle perustuvalla menettelyllä, ja nykyisin annosrajat ovat yleensä osa lainsäädäntöä.


title: Djet

text: Djet oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2980 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Djet

text: Djet on haudattu Abydokseen melko pieneen hautaan lähelle edeltäjänsä Djerin hautapaikkaa. Hauta oli löydettäessä lähes kokonaan tuhoutunut ja ainoat sieltä löytyneet esineet olivat hiiltyneitä puunkappaleita, jotka saattoivat olla osa puista lattiaa. Djetin hauta on ilmeisesti ryöstetty ja joutunut tuhopolton kohteeksi jo pian valmistumisensa jälkeen. Ensimmäisen dynastian viimeinen faarao, Qaa, entisöi hautaa, mutta se on sittemmin tuhottu toistamiseen. Haudan läheisyydessä on 174 oheishautaa.


title: Djet

text: Sakkarassa oleva suuri mastaba yhdistetaan usein myös Djetin hallituskauteen. Mastaba on koristeltu neljälläsadalla härän päätä esittävällä veistoksella, joilla kaikilla on oikeat härän sarvet. Monumentin tarkkaa tarkoitusta ei tiedetä, mutta sitä ei ilmeisesti ole tarkoitettu kuninkaan hautapaikaksi.


title: Palkokasvit

text: Palkokasvit ovat kasveja, joiden hedelmä on palko. Tavallisimmin nimitystä käytetään hernekasvien heimoon kuuluvista ravinto- ja rehukasveista


title: Palkokasvit

text: Ennen nimitystä palkokasvit käytettiin oletetusta kaksisirkkaisiin kuuluvasta lahkosta, jota joskus pidettiin myös alalahkona ja joka jaettiin kolmeen heimoon: ("Papilionaceae" (hernekasvit), "Mimosaceae" ja "Caesalpiniaceae". Nykyisin näiden kaikkien katsotaan kuuluvan samaan hernekasvien heimoon, joka kuuluu lahkoon "Fabales", ja aikaisemman käsityksen mukaiset suppeammat heimot nykyisin alaheimoiksi "Faboideae" (tai "Lotoideae"), "Mimosoideae" ja "Caesalpinioideae".


title: Palkokasvit

text: Viljellyt palkokasvit muistuttavat monessa suhteessa viljoja, ja tuleentuneiden kuivien siementen vuoksi viljeltyjä palkokasveja sanotaankin usein myös "palkoviljoiksi". Ne kuuluvat kaikki hernekasvien heimoon. Niitä on viljelty viljojen ohella maanviljelyksen alkuajoista saakka, ja lähes jokaisella alueella, jossa maanviljelys mahdollisesti on keksitty itsenäisesti, on viljelyskasvien valikoimaan alusta lähtien sisältynyt myös yksi tai useampi palkokasvi: Lähi-idässä herne ja linssi, Intiassa hyasinttipapu sekä musta ja vihreä mungopapu, Kiinassa soijapapu, adsukipapu ja mungopapu, Länsi-Afrikassa pitkäpapu, Väli-Amerikassa tavallinen papu, arizonanpapu ja ruusupapu sekä Andeilla limanpapu ja maapähkinä.


title: Palkokasvit

text: Palkokasvien tärkeä merkitys viljelyskasveina perustuu ennen kaikkea niiden edulliseen typpitalouteen. Niiden juurissa on "Rhizobium"-suvun bakteereita, jotka kykenevät sitomaan ilmasta typpeä ja valmistamaan siitä aminohappoja, joita isäntäkasvi kykenee käyttämään hyväkseen. Tämän vuoksi niiden viljelyksessä ei yleensä tarvita typpilannoitteita. Samasta syystä niitä voidaan käyttää myös maanparannukseen kyntämällä niiden vihreä kasvusto maan alle tai viljelemällä niitä vuoroviljelyssä viljojen kanssa


title: Palkokasvit

text: Palkokasveja viljellään sekä ihmisravinnoksi että rehuksi. Niistä käytetään hyväksi tavallisesti niiden siemenet, joistakin lajeista myös palot. Niiden siemenissä on runsaasti proteiinia varastoituneena sirkkalehtiin, jotka täyttävät melkein koko siemenen. Ne ovatkin vanhastaan olleet eläinkunnan tuotteiden ohella ihmiskunnan tärkeimpiä proteiinin lähteitä, ja nykyisinkin niillä on tässä suhteessa suuri merkitys varsinkin niissä maissa, joissa eläinravintoa ei ole riittävästi käytettävissä tai joissa (erityisesti Intiassa) uskonnolliset syyt rajoittavat eläinravinnon käyttöä. Huomattava merkitys on myös sillä seikalla, että palkokasvien proteiini sisältää runsaasti välttämättömiin aminohappoihin kuuluvaa lysiiniä, jota viljatuotteissa on niukasti, vaikka niissäkin on kohtalaisesti proteiinia.


title: Palkokasvit

text: Joidenkin palkokasvien kuten soijapavun ja maapähkinän siemenissä on runsaasti myös öljyä. Soijapapu, joka on palkokasveista taloudellisesti tärkein, onkin nykyisin samalla myös maailman tärkein öljykasvi.


title: Palkokasvit

text: Yhdistyneet kansakunnat on julistanut vuoden 2016 kansainväliseksi palkokasvien vuodeksi.


title: Palkokasvit

text: Tärkeimpien palkokasvien sato koko maailmassa keskimäärin vuosina 1993–1995


title: Palkokasvit

text: Edellä lueteltujen lisäksi ainakin paikallisesti merkittäviä, ihmisravinnoksikin viljeltyjä palkokasveja ovat lehmänpapu ("Vigna unguiculata"), mungopapu ("Vicia radiata") ja adsukipapu ("Vicia angularis") sekä trooppiset kyyhkyherne ("Cajanus cajan"), siipipapu eli goanpapu ("Psophocarpus tetragonolobus"), hyasinttipapu ("Dolichos lablab") ja "Canavalia ensiformis". Rehuksi viljellään laajalti myös muun muassa apiloita ("Trifolium"), lupiineja ("Lupinus") ja mailasta ("Medicago").


title: Dancehall

text: Dancehall on reggaen alalaji. Se kehittyi reggaesta 1970- ja 1980-lukujen taitteessa, kun digitaaliset rytmit tulivat reggaeartistienkin käyttöön. Moderni dancehall tunnetaan Euroopassa myös nimellä ragga. Dancehall reagoi Jamaikalla sanoituksissaan erittäin nopeasti monentasoisiin yhteiskunnallisiin ilmiöihin maan ja taivaan välillä hyvinkin suorasanaisesti. Siksi monet kappaleet joutuvat Jamaikalla radioiden soittokieltoon mutta saattavat soida tiheään tahtiin ”saaren” lukuisissa sound systemeissä. Tyylin ensimmäisiä kansainvälisiä tähtiä oli Shabba Ranks.


title: Dancehall

text: Tyylin syntyyn vaikutti osaltaan kehittyvät ohjelmoitavat rumpukoneet ja kosketinsoittimet. Niiden hinnan laskiessa oli mahdollista luoda taustat ilman kallista studiota tai muusikkoryhmää. Toinen lähtökohta oli tiskijukkien instrumentaali- ja dub-versioiden päälle esittämät vapaamuotoiset tunnelmannostatuspuheet ja tekstit l. toustaus. Siirtolaisuuden kautta ragga sekä New Yorkin rap ovat olleet vuorovaikutuksessa kummankin tyylin syntymisessä ja kehityksessä.


title: Dancehall

text:
Vieraillessaan Suomessa 1985 Grandmaster Flash totesi haastattelussa rapin juurista kysyttäessä:
Sana dancehall viittaa jamaikalaiseen tanssihalliin, jossa tyylisuuntaus sai alkunsa. Ensimmäinen dancehall-tähti oli Prince t. King Jammy kappaleella ”Under Me Sleng-Teng". Sen tausta tehtiin halvalla kosketinsoittimella, josta valittua rytmiä hidastettiin reggaeta muistuttavaksi. Rytmi sai nimensä tästä hitistä ja sen päälle tehtiin nopeasti 200 muuta kappaletta.


title: Dancehall

text: Suosituimpia dancehall-artisteja nykyään ovat muun muassa Elephant Man, Sizzla, Buju Banton, Capleton, Beenie Man, Bounty Killer, Sean Paul ja Bob Marleyn poika Damian ”Junior Gong” Marley. Suomessa tyylisuuntaa edustaa muun muassa Nopsajalka. Mohombi hyödyntää ”Bumpy Ride” hitissään modernin dancehallin nopeaa rytmiä yhdistäen siihen melodisen R&B -laulutyylin ja pop-musiikin rakenteen kertosäkeineen.


title: Dancehall

text: Slackness ja gunlyrics ovat tyylin alalajeja, joiden erottelu perustuu teksteihin.


title: Dancehall

text: Slack-tyylin sanoitukset ovat korostetun miehisiä aina halventavuuteen asti. Tyylin nimi tuli Winston Rileyn ja General Echon LP-levystä "Ranking Slackness", jonka sanoitukset olivat ennen kuulemattoman suorasukaisia. King Yellowman oli suuntauksen ensimmäinen tähti, mutta hän pystyi myös kantaa ottaviin teksteihin ja hallitsi varsinaisen toustaamisen. Hän julkaisi ensimmäisenä live-dj albumin nimeltä "Live at Aces."


title: Dancehall

text: Buju Banton sai ankaraa kritiikkiä ”Love Me Brownie” -kappaleestaan, koska sen katsottiin edustavan mustan väestönosan sisäistä rasismia ja naisen alistamisen ihannointia. ”Boom bye bye” puolestaan oli äärimmäinen kannanotto homoseksuaalisuutta vastaan ja käytännössä tuhosi mahdollisuudet esimerkiksi Englannin markkinoilla. Buju Banton muutti myöhemmin tyylinsä sekä musiikillisesti että teksteiltään lähemmäksi roots reggae -tyyliä, mutta on korostanut ettei kadu aikaisempia lauluja.


title: Dancehall

text: Gunlyrics-tyylin tekstit ovat rajua katuelämää ja väkivaltaisuutta kuvailevia vertautuen gangsta-rap tyyliin. Nimensä tyyli on saanut aseiden korostetusta asemasta teksteissä. Bounty Killer edustaa tätä tyyliä.


title: Dancehall

text: Näiden tyylien ääripiste saavutettiin 1990-luvun puolivälissä, jolloin hallinto puuttui sound systemien toimintaan, koska tekstien katsottiin lisäävän väkivaltaa dancehall-tapahtumissa, joissa muutenkin esiintyi jengitappeluita. Äänenvoimakkuutta rajoitettiin niin että se rajoittui tarkemmin itse tapahtuman alueelle ja myöhäisiltana vain alueen sisäpuolelle. Lopulta gunlyrics-tekstejä ei enää sallittu mutta myös yleisö oli jo alkanut saamaan tyylistä tarpeekseen, mikä johti melodisemman reggaen paluuseen jota edusti muun muassa Garnett Silk.


title: Dancehall

text: Suosikit vaihtuvat dancehall-tyylissä varsin nopeasti ja myös sen sisällä muodissa olevat taustarytmit muuttuvat nopeasti, mikä edellyttää nopeaa reagointia. Tästä syystä ulkomailla menestyvät artistit saattavat jäädä kotimaassaan nousevien tähtien vuoksi vähemmälle huomiolle. Esimerkiksi Shabba Ranks menetti kotimaan yleisönsä tällä tavoin.


title: Den

text: Den oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2950 eaa. tienoilla hallinnut faarao.


title: Den

text: Den nousi valtaan oletettavasti jo hyvin nuorena, koska hänen äitinsä Merneith toimi hänen kanssahallitsijanaan tai jopa itsenäisenä hallitsijana ennen Deniä. Manethon mukaan Den hallitsi vain 20 vuotta, mutta nykyään hallituskauden katsotaan olleen huomattavasti pidempi.


title: Den

text: Den oli ensimmäinen faarao, joka otti käyttöön Nebty-nimen. Hän oli myös ensimmäinen, joka kuvattiin pitämässä Ylä- ja Ala-Egyptin kaksoiskruunua. Den oli myös ensimmäisen tunnetun Egyptiläisen väestönlaskennan alullepanija määrätessään kaikki "pohjoisen, lännen ja idän" egyptiläiset laskettavaksi.


title: Den

text: Denin hallituskaudella rakennettiin enemmän suuria hautoja kuin yhdenkään edellisen hallitsijan aikana. Tämä osoittaa, että Egyptin talous oli hyvää vauhtia kohentumassa.


title: Den

text: Denin hauta Abydoksessa on myös edellisistä kuninkaista poikkeava, sillä siinä on (ensimmäistä kertaa) hautakammioon johtavat portaat. Hauta on ympäröity tiilimuurilla ja sen lähistöllä on 174 oheishautaa.


title: Kylmä pisara

text: Kylmä pisara on ylemmässä troposfäärissä oleva kylmän ilman pyöreämuotoinen alue, jonka halkaisija on tyypillisesti satoja kilometrejä. Siihen liittyy kuurosateita varsinkin kesällä. Talvella kylmä pisara ei aiheuta olennaisia säänmuutoksia.


title: Kylmä pisara

text: Kylmä pisara syntyy, kun alemman ilmakehän eli troposfäärin yläosiin kuroutuu joskus kylmästä ilmamassasta saarekkeita, jotka saattavat vaeltaa kauaskin etelään. Niiden liike on yleensä hidasta. Kylmää pisaraa sanotaan monesti myös ylämatalaksi, sillä siihen liittyvä matalapaine näkyy ylemmän ilmakehän ilmanpainekartassa muttei normaalissa sääkartassa eikä ilmapuntarissa. Koska kylmä pisara viilentää ilmaa korkealla, se jyrkentää pystysuuntaista lämpötilajakaumaa (troposfäärin lämpötilagradienttia) ja luo siten epävakautta ilmakehään. Monesti kylmä pisara näkyy kuurosadealueena, johon liittyy kesällä usein ukkosta. Kylmää pisaraa kiertää ylhäällä ilmakehässä suihkuvirtaus. Jos pinnalla havaitaan matalapaine, rengasmaiseen suihkuvirtaukseen liittyvä sääjärjestelmä on kuroutumismatala.


title: Muinaispitäjä

text: Muinaispitäjä on yhteisöllisen organisoitumisen yksikkö, jonka eräät tutkijat uskovat olleen Suomessa olemassa ennen Ruotsin vallan aikaa. Muinaispitäjä koostui kylistä, jotka puolestaan koostuivat taloista. Ajalta ei ole olemassa kirjallisia lähteitä, ja muinaispitäjien olemassaoloa on pyritty todistelemaan epäsuorasti. On myös esitetty, että myöhemmät kirkkopitäjät rakentuivat osin entisten muinaispitäjien varaan..


title: Muinaispitäjä

text: Muinaispitäjä on tulkintojen mukaan huolehtinut muun muassa käräjöinnistä, suurista uskonnollisista pidoista ja joskus myös muinaislinnasta eli linnavuoresta. A. M. Tallgrenin mukaan muinaispitäjän tunnusmerkkejä olivat hiisi ja moisio eli yhteinen palvontapaikka ja päällikönkartano. Muinaispitäjät ovat myös voineet omistaa varsinaisen alueensa ulkopuolisia erämaita eli luonnonvarojen nautinta-alueita. Varsinkin aikaisemmassa tutkimuksessa arveltiin, että suomalaisten käännyttäminen kristinuskoon olisi toteutettu muinaispitäjäorganisaation kautta.


title: Muinaispitäjä

text: Varsinais-Suomi jakautui viimeistään keskiajalla Etelä- ja Pohja-Suomeen. Pohja-Suomen itäraja sijaitsi Aurajokilaaksossa. Alueella sijaitsi useita oletettuja muinaispitäjiä. Nämä ulottuivat kaukaa asumattomista korpimaista aina ulkosaaristoon asti. Pohja-Suomen oletettuja muinaispitäjiä olivat Räntämäki, Raisio, Masku ja Santamala, joiden muinaisrajoja myös myöhemmät rajalinjat seurasivat. Etelä-Suomessa sijaitsivat Liedon, Paimion, Halikon ja Perniön muinaispitäjät.