title: Jesse Owens

text: Owensista kehittyi lukionsa tähtiurheilija pituushypyssä ja pikajuoksussa. Hän hallitsi lukioiden välisiä kilpailuja ja haastoi vuonna 1933 jo maailman parhaat pikajuoksijat Amateur Athletic Union -liiton kilpailuissa. Owens sai tarjouksia urheilijastipendeistä yliopistoilta, ja hän valitsi Ohion osavaltionyliopiston. Hän puhui tuolloin käytäntönä ollutta rotuerottelua vastaan mutta ei hyökännyt sitä vastaan samalla tavoin suoraan kuin jotkin hänen mustista tovereistaan vaan kannatti maltillisia mustien järjestöjä kuten Urban League.


title: Jesse Owens

text:
Owens rikkoi toukokuussa 1935 Ann Arborissa yliopistojen välisissä kilpailuissa vajaan tunnin aikana maailmanennätykset pituushypyssä (813), 220 jaardin juoksussa (20,3) ja 220 jaardin matalien aitojen juoksussa (22,6) sekä sivusi 100 jaardin juoksun maailmanennätystä (9,4).
Owens tuki aluksi ehdotettua olympiaboikottia vuoden 1936 Berliinin kisoihin natsi-Saksan harjoittamien sortotoimien vuoksi, mutta muutti mielensä. Berliinin olympiakisoissa Owens nousi tähdeksi. Hän voitti neljä kultamitalia: 100 metrin juoksun (10,3, olympiaennätys), 200 metrin juoksun (20,7, maailmanennätys), pituushypyn (806) sekä pikaviestijuoksun Yhdysvaltojen joukkueessa. Owensin menestys nähtiin takaiskuksi natsien teorioille valkoisten ja arjalaisten rodullisesta paremmuudesta. Tunnetun uskomuksen mukaan natsi-Saksan johtaja Adolf Hitler kieltäytyi kättelemästä Owensia, mutta Owens itse kiistää tämän. Hän kertoi, että ohittaessaan Hitlerin tämä heilutti hänelle ja heilutti itse takaisin. Hitler kätteli ensimmäisenä kisapäivänä saksalaiset voittajat. Olympiakomitea pyysi häntä kättelemään kaikki tai ei ketään, ja Hitler valitsi jälkimmäisen. Owens ystävystyi kisojen aikana saksalaisen kilpakumppaninsa Lutz Longin kanssa. Tämän antaman neuvon ansiosta Owens onnistui välttämään kolmannen yliastutun hypyn ja selviytymään kolmelle jatkokierrokselle.


title: Jesse Owens

text: Owensilla oli olympialaisten jälkeen hallussaan samanaikaisesti kaikki pikajuoksun maailmanennätykset, ja hänen pituushyppyennätyksensä kesti 25 vuotta. Hän ei enää saanut tilaisuutta kilpailla olympiakisoissa, sillä seuraavat kisat peruuntuivat toisen maailmansodan johdosta. Hän oli myös menettänyt amatöörikilpailuoikeutensa markkinoituaan olympialaisten jälkeen Yhdysvalloissa kaupallisia tuotteita.


title: Jesse Owens

text: Owens sai olympiakisojen jälkeen Yhdysvalloissa sankarin vastaanoton vaikkakin yhä toisen luokan kansalaisena rotunsa vuoksi, ja hänen kunniakseen järjestettiin suuria paraateja. Owens jatkoi opintojaan yliopistossa mutta ei koskaan valmistunut, mikä vei häneltä myöhemmin useita työmahdollisuuksia. Hän kuitenkin ansaitsi rotusorrosta huolimatta kohtalaisen hyvän elannon viihdealalla esimerkiksi swingyhtyeen keulakuvana ja juoksemalla markkinoilla kilpaa hevosia vastaan. Hän sai rahaa myös republikaaniselta puolueelta vastineeksi puolueen ehdokkaille vaaleissa antamastaan tuesta. Owens kannatti republikaaneja koko ikänsä, vaikka 1930-luvun jälkeen mustat amerikkalaiset tukivat yleensä demokraatteja.


title: Jesse Owens

text: Owens menetti suuren osan omaisuudestaan epäonnistuneissa liiketoimissa ja tuhlaamisen johdosta. Vuonna 1942 Owens sai liittovaltiolta työpaikan mustille suunnatussa kansallisessa kuntohankkeessa. Seuraavana vuonna Ford Motor Company värväsi hänet Detroitiin kahdeksi vuodeksi valvomaan yhtiön suhteita mustiin työntekijöihinsä. Sen jälkeen Owens avasi urheilutarvikeliikkeen, joka ei menestynyt. Hän jatkoi näytösjuoksuissa esiintymistä ja palasi Chicagoon vuonna 1949, missä hän työskenteli useiden yritysten johtotehtävissä ja perusti omia liikeyrityksiä. Vuonna 1953 Illinois’n republikaaninen kuvernööri nimitti Owensin osavaltion nuorisokomission johtajaksi, ja seuraavan seitsemän vuoden aikana kun republikaanit olivat vallassa Owens valvoi osavaltion nuorille suunnattuja virkistys- ja opetushankkeita. Sen ohella hän toimi useiden yritysten puhemiehenä.


title: Jesse Owens

text: Owens nousi 1950-luvun aikana esimerkiksi siitä, että afroamerikkalainenkin pystyy menestymään Yhdysvalloissa. Presidentti Eisenhower lähetti Owensin kansainvälisille hyväntahdon kiertueille, jotka jatkuivat aina 1970-luvulle saakka. 1960-luvun kansalaisoikeustaisteluissa Owens otti maltillisen kannan rotujen tasa-arvon edistämiseen ja vastusti radikaaleja mustia aktivisteja kuten Black Power -liikettä, Muhammad Alia ja myös Martin Luther Kingin uhmakkaita taktiikoita. Hän kohtasi arvostelua monien afroamerikkalaisten taholta väittäessään, että rasismi ei enää estänyt mustia menestymästä Yhdysvalloissa. Owens julkaisi ajattelustaan kirjat "Blackthink" (1970) ja "I Have Changed" (1972), joita jälkimmäisessä hän antoi jälkikäteen tunnustusta kansalaisoikeusliikkeelle ja veti takaisin joitain väitteitään rasismin merkityksestä.


title: Jesse Owens

text: Owens toimi 1970-luvun ajan Yhdysvaltain olympiakomitean johtokunnassa. Hän piti julkisia luentoja, joissa hän muisteli urheilu-uraansa, antoi ohjeita menestykseen ja kertoi luottamuksestaan amerikkalaiseen unelmaan.


title: Jesse Owens

text: Owens asui viimeiset vuotensa Arizonassa. Hän kuoli Tucsonissa 31. maaliskuuta 1980 keuhkosyöpään. Hänen hautajaisiinsa Chicagossa osallistui tuhansia ihmisiä. Jesse Owensin elämää ja menestyksiä kunnioitetaan Jesse Owens Memorial Park and Museumissa Oakvillessa.


title: Jesse Owens

text: Owens meni vuonna 1935 naimisiin Minnie Ruth Solomonin kanssa. Pari sai liittonsa aikana kolme tytärtä.


title: Jesse Owens

text: Owensille myönnettiin presidentin vapaudenmitali vuonna 1976 ja postuumisti kongressin kultainen mitali vuonna 1990.


title: Jesse Owens

text: ESPN sijoitti Jesse Owensin listallaan 1900-luvun suurimmista pohjois-amerikkalaisista urheilijoista sijalle 6. Hän oli parhaiten sijoittunut yleisurheilija. Owensin mukaan on nimetty Jesse Owens Memorial Stadium Columbuksessa, Ohiossa.


title: Jesse Owens

text: Berliinin olympiakisojen kultajuoksun viestikapula on nykyisin Suomen Urheilumuseossa. Jesse Owens lahjoitti kisojen jälkeen kapulan ystävälleen Toivo Sariolalle osoituksena ystävyydestä. Sariola ja muutamat hänen suomalaiset ystävänsä olivat pitäneet Owensin puolta kansallissosialistisen ideologian puristuksessa.


title: Typologia

text: Typologia tarkoittaa luokittelujärjestelmää, jonka mukaisesti jonkin tieteenalan ilmiöitä lajitellaan niiden ominaisuuksien perusteella tyypeiksi.


title: Typologia

text: Esimerkiksi seuraavilla tieteenaloilla on käytössä omia typologioitaan:


title: Estejuoksu

text: Estejuoksu on yleisurheilun juoksulaji. Nykyaikana aikuisten sarjoissa estejuoksussa kilpaillaan useimmiten 3 000 metrin matkalla, joka on runsas seitsemän kierrosta 400 metrin mittaisella juoksuradalla.


title: Estejuoksu

text: Kierroksen pituuteen vaikuttaa vesieste, joka radasta riippuen on joko radan sisäpuolella tai ulkopuolella. Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n sääntöjen mukaan esteen korkeus on miehillä 91,4 senttimetriä ja naisilla 76,2 senttimetriä. Toisin kuin aitajuoksussa, estejuoksun esteet ovat kiinteitä, eivätkä ne kaadu juoksijan osumasta tai törmäyksestä. Joillakin juoksijoilla on tapana jopa astua esteen päälle. Esteiden leveys on 3,96 metriä ja esteiden päällä olevan neliönmuotoisen palkin halkaisija on 12,7 senttimetriä.


title: Estejuoksu

text: Neljä esteistä on "kuivaesteitä", jotka on sijoiteltu eri puolille juoksurataa. Viides, juoksuradan toisessa päädyssä sijaitseva este on "vesieste", jossa välittömästi esteen takana sijaitsee vedellä täytetty kalteva syvennys, "vesihauta", joka on syvimmästä kohdastaan 50–70 senttimetriä, ja syvyys vähenee radalla eteenpäin mentäessä 3,66 metrin matkalla. Mitä pitemmälle vesihautaan juoksija esteen yli hyppää, sitä vähemmän hän uppoaa jaloistaan veteen.


title: Estejuoksu

text: Estejuoksua on juostu erimittaisilla matkoilla olympiakisoissa vuoden 1896 ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien. Antwerpenin olympialaisissa vuonna 1920 estejuoksun viralliseksi kilpailumatkaksi vakiintui 3 000 metriä.


title: Estejuoksu

text: Naisten estejuoksulla on huomattavasti lyhyemmät perinteet. IAAF otti sen viralliseksi lajikseen vasta vuonna 1997, ja ensimmäistä kertaa arvokisojen ohjelmassa naisten 3 000 metrin estejuoksu oli 2005 yleisurheilun MM-kisoissa Helsingissä.


title: Estejuoksu

text: Miesten estejuoksua ovat koko 1990- ja 2000-luvun hallinneet ylivoimaisesti Kenian itäosissa elävän kalenjin-heimon juoksijat.


title: Estejuoksu

text: Estejuoksu on ollut olympialaisissa yleisurheilun kilpailutapahtumana miehillä vuodesta 1920 ja naisilla vuodesta 2008. Yleisurheilun MM-kilpailuissa estejuoksu ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. Juoksumatkan menestynein maa arvokilpailuissa on Kenia.


title: Estejuoksu

text: Miesten 3 000 metrin esteiden maailmanennätystä pitää hallussaan Qataria edustava Saif Saaeed Shaheen (tunnettiin aiemmin Kenian väreissä nimellä Stephen Cherono) ajalla 7.53,63. Hän juoksi ennätyksen 3. syyskuuta vuonna 2004 Brysselissä. Matkan Suomen ennätys on 8.10,67 ja se on Jukka Keskisalon nimissä. Hän juoksi ennätyksen Zürichissä vuonna 2009. Euroopan ennätys on Ranskan Mahiedine Mekhissi-Benabbadin Timanttiliigan kilpailussa Pariisissa 6. heinäkuuta 2013 juoksema 8.00,09. Ensimmäisenä kahdeksan minuutin haamurajan alitti Kenian kalenjin-heimoon kuuluva Moses Kiptanui vuonna 1995 Zürichin GP-kilpailussa.


title: Estejuoksu

text: Naisten maailmanennätystä pitää hallussaan kenialainen Beatrice Chepkoech, joka juoksi 20. heinäkuuta 2018 ajan 8.44,32.


title: Estejuoksu

text: IAAF laati estejuoksun säännöt virallisesti vasta vuonna 1953, ja tuolloin alettiin pitää kirjaa virallisista maailmanennätyksistä. Parhaita aikoja on tilastoitu kuitenkin jo vuodesta 1933.


title: Donald W. Winnicott

text: Donald Woods Winnicott (7. huhtikuuta 1896 Plymouth — 28. tammikuuta 1971 Lontoo) oli englantilainen lastenlääkäri ja psykoanalyytikko. Hän syntyi Plymouthissa varakkaaseen metodistiperheeseen. Hänen isänsä oli kauppias sir Frederick Winnicott ja hänen äitinsä Elizabeth Martha Woods.


title: Donald W. Winnicott

text: Winnicottilla oli rauhallinen lapsuus. Hän kävi koulua Cambridgen Leys Schoolissa ja opiskeli lääketiedettä Cambridgen yliopiston Jesus Collegessa. Ensimmäinen maailmansota keskeytti opinnot. Tuolloin hän toimi apulaiskirurgina (probationer surgeon) kuninkaallisen laivaston hävittäjällä. Hän valmistui lääkäriksi vuonna 1920, ja 1923 (jolloin hän meni naimisiin Alice Taylorin kanssa) hän sai viran Paddington Green Children's Hospitalissa ja hänestä tuli lontoolainen lastenlääkäri. Hän työskenteli siellä 40 vuotta. D. W. Winnicott avioitui toisen kerran vuonna 1958 psykoanalyytikko Elsie Clare Nimmo Brittonin kanssa.


title: Donald W. Winnicott

text: Winnicott nousi kuuluisuuteen, kun Anna Freudin seuraajat taistelivat Melanie Kleinin kanssa siitä, kuka on Sigmund Freudin oikea seuraaja. Toisen maailmansodan loppuun mennessä saavutettiin kompromissi freudilaisten, kleinilaisten ja keskustan välillä. Winnicott kuului keskustaryhmään.


title: Donald W. Winnicott

text: Winnicott tutki ja hoiti psyykkisesti kärsiviä lapsia ja heidän äitejään. Työssään hän saattoi kehittää teoriaansa ja hoitomenetelmäänsä; hänen luomiaan käsitteitä ovat esimerkiksi "holding environment" (kannattelu) ja "transitional object" (siirtymäobjekti), jollaisen perikuva on "Tenavien" Epun turvariepu.


title: Donald W. Winnicott

text: Winnicottin teoreettiset julkaisut painottivat empatiaa ja mielikuvitusta sekä välittämistä.


title: Donald W. Winnicott

text: Hän kuoli vuonna 1971 useiden sydänkohtauksien jälkeen. Hänen tuhkansa haudattiin Lontooseen.


title: Donald W. Winnicott

text: Useita hänen kirjojaan on suomennettu. Häneen viittaavat muun muassa 12 askeleen ohjelma ja Juha Siltala psykohistorioissaan.


title: Topologia

text: Käsite topologia tarkoittaa tai esiintyy termeissä:


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Hanhijärvi on kylä Enonkosken keskiosissa, suurin piirtein Pyyveden, Hanhijärven (järvi) ja Paakkunalan välissä.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Hanhijärven alueella on elänyt ihmisiä jo tuhansien vuosien ajan, kalastellen, metsästellen ja itselleen asuinsijoja etsien. Tuolloin Suur-Saimaan vedenkorkeus oli noin kymmenen metriä nykyistä korkeammalla, mistä johtuen maastomuodot olivat täysin erilaiset. Monet nykyään nieminä ja mäkinä tunnetut paikat olivat saaria.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Vuoksen puhjettua noin 5 000 vuotta sitten asettui Ylä-Enonveden pinta suurin piirtein nykyiselle tasolleen, noin 81 metrin korkeudelle merenpinnasta, ja syntyi Enonkosken kirkonkylän läpi virtaava Enonkoski.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Ensimmäiset arkeologiset löydöt alueelta ovat peräisin kampakeramiikan ajalta, mutta muutoin seudun asutushistoria on hyvin pitkälle hämärän peitossa. Karjalaisten kala- ja kauppamiesten tiedetään kulkeneen seudun poikki Varkauden ja Pieksämäen suuntaan 700-800 -luvuilla.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Virallisesti karjalaisten ja savolaisten nautinta-alueen rajat vahvistettiin Pähkinäsaaren rauhassa vuonna 1323. Vuonna 1514 ryhdyttiin neuvottelemaan Savon ja Viipurin linnaläänien uusista rajoista, mutta käytännössä raja oli siirtynyt Puruveden Hummonselkään jo paljon ennen kyseistä vuotta.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: 1200-luvulla ruotsalaiset tunkeutuivat Novgorodiin ja rakensivat mm. Viipurin linnan. Karjalan alueella olot muuttuivat rauhattomiksi ja väkeä lähti pakoon, myös länteen, seudulle, jota myöhemmin alettiin kutsua Säämingiksi. Hanhijärvelle tuli mm. Luostaristen sukua, jotka olivat Käkisalmen luostarien vuokraviljelijöitä tai talonpoikia. Toinen Hanhijärven asuttajasuku, Makkoset, olivat vieläkin kauempaa - Makkosista on mainintoja Vatjan ja Äänisen viidenneksen vuoden 1500 verokirjoissa.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Enonkosken seutu säilyi pitkän aikaa erämaana Savon karjalaisten ja Karjalan karjalaisten asutuksen välissä. Lappalaisesta asutuksesta kertovat lukuisat lappalaista alkuperää olevat paikannimet, kuten Petraniemi, Mikkelsaaro, Hannonaho ja monet Anton-alkuiset paikannimet kuten Antonjoki. Kielitieteilijöiden mukaan nimistö viittaa enemmän koltan kuin pohjoissaamen suuntaan. Lappalaista asutusta kerrotaan olleen alueella jopa 1600-luvulle saakka.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: On hyvin pitkälle hämärän peitossa, missä kohtaa kulloinkin on valtakunnan raja Hanhijärven alueella kulkenut, mutta joitakin tietoja on saatavissa. Vuosina 1741-1743 käydyn hattujen sodan eli pikkuvihan jälkeen valtakunnan raja vedettiin Turun rauhassa kulkevaksi keskelle Hanhijärven kylää. Tuolloisen rajan kohdalla sijaitsee yhä Hanhijärven Kaakonlahteen laskeva oja. Seuraavien vuosien aikana rajaa tarkisteltiin pariinkin otteeseen. Ehkä omituista on seikka, että Hanhijärveltä katsottuna Venäjän alue sijaitsi etelän tai lounaan suunnassa. Syynä tähän on se, että rajaan tehtiin mutka, jossa Savonlinna jäi Venäjän puolelle. Vuonna 1746 rajantarkistuksessa raja siirrettiin lähemmäs Savonlinnaa, Kolvosenjärven, Sulkavan (järvi) ja Riitasensuon muodostamalle linjalle. Rajaseudun asukkaat olivat lainsuojattomia, mutta heidän ei myöskään tarvinnut maksaa veroa. Raja säilyi paikallaan vuoteen 1809, jolloin koko Suomi joutui Venäjän alaisuuteen.


title: Hanhijärvi (Enonkoski)

text: Kylällä on toiminut vuodesta 1957 urheiluseura Hanhijärven Pojat (HaPo).


title: Kuortaneen kirkonkylä

text: Kuortaneen kirkonkylä sijaitsee keskellä Kuortaneen kuntaa. Kylänä se rajautuu etelässä Mäyryn kylään, idässä Leppälänkylään, pohjoisessa Ruonan kylään ja lännessä Kuortaneenjärveen. Kirkonkylän palvelut ja vanhempi asutuskanta sijaitsevat kantatie 66:n ja Kuortaneenjärven välissä. Kantatie 66:n itäpuolelle on viimeisen 20 vuoden aikana muodostunut uudempi Kortesmäen asuntoalue, jossa valtaosa kyläläisistä nykyisin asuu. Muita taajamia kylän alueella ovat mm. Rasinperä, Haapamäki, Myllymäki.


title: Kuortaneen kirkonkylä

text: Kuortane on ehkä parhaiten tunnettu kansallisesti ja kansainvälisesti urheiluun ja liikuntaan liittyvistä paikoista ja tapahtumista. Näitä paikkoja edustavat kansainvälisestikin tunnettu Kuortaneen urheiluopisto sekä kansallisella tasolla Kuortaneen urheilulukio. Urheilutapahtumista parhaiten tunnetaan Kuortaneen juhannuskisat, jolla on jo usean vuoden ajan ollut eliittikisan status.


title: Kuortaneen kirkonkylä

text: Kuortaneen urheiluopisto sijaitsee Kuortaneen kirkonkylän pohjoisosassa Kuortaneenjärven itärannalla Aholankankaan maastossa. Kuortaneen liikuntalukion tilat sijaitsevat urheiluopiston välittömässä läheisyydessä yleisurheilukentän tuntumassa.


title: Kuortaneen kirkonkylä

text: Tunnetuimmat Kuortaneella syntyneet henkilöt ovat Alvar Aalto ja Heikki Klemetti.


title: Marvel Comics

text: Marvel Comics on yhdysvaltalainen sarjakuvakustantamo. Se on osa Marvel Entertainment, LLC -yhtiötä, jonka nykyään omistaa The Walt Disney Company.


title: Marvel Comics

text: Kustantamon kuuluisimpiin sarjakuviin kuuluvat "Fantastic Four" (Ihmeneloset), "The Amazing Spider-Man" (Hämähäkkimies), "The Incredible Hulk" (Hulk), "Iron Man" (Rautamies), "Daredevil", "Ghost Rider" (Aaveajaja), "Thor", "Captain America" (Kapteeni Amerikka) ja "X-Men" (Ryhmä-X).


title: Marvel Comics

text: Aina 1960-luvulta lähtien Marvel on ollut Amerikan toinen suurista sarjakuvakustantamoista, toisen ollessa DC Comics.


title: Marvel Comics

text: Yhtiö on ollut olemassa eri nimillä vuodesta 1939 lähtien, mutta nousi isoksi tekijäksi supersankarisarjakuvien myötä 1960-luvulla käsikirjoittaja Stan Leen ja piirtäjä Jack Kirbyn luomusten avulla.


title: Marvel Comics

text: Marvel-kustantamon päämaja sijaitsee New Yorkissa.


title: Marvel Comics

text: Martin Goodman oli keskeisesti vaikuttamassa Marvel Comicsin perustamiseen vuonna 1939. Yhtiö koostui lukuisista pienemmistä firmoista, joiden yhteenliittymää kutsuttiin nimellä Timely Comics. Yhtiön ensimmäinen julkaisu oli "Marvel Comics" #1 (1939), joka esitteli taiteilija Carl Burgosin androidisupersankarin, Ihmissoihdun ja Bill Everettin luoman prinssi Namorin. Molemmat julkaisut olivat suuria menestyksiä.


title: Marvel Comics

text: Yhtiön ensimmäinen päätoimittaja Joe Simon houkutteli pian mukaansa tulevan legendan, Jack Kirbyn. Yhdessä miehet loivat Kapteeni Amerikan (ensiesiintyminen "Captain America Comics" #1 (1941). Tämäkin julkaisu osoittautui menestykseksi.


title: Marvel Comics

text: Mikään yhtiön muista sankareista ei kuitenkaan menestynyt edellisten lailla (yksi näistä oli ahvenanmaalaisen Paul Gustavsonin luoma "Angel", Enkeli).


title: Marvel Comics

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaikkien sarjakuvien myynti romahti. Yli-ihmiset eivät enää olleet muodissa. 1950-luvulla Timely muutti nimensä Atlas Comicsiksi ja seurasi ajan trendejä julkaisemalla hassuja eläinsarjakuvia, lännensarjakuvia sekä sota- kauhu-, huumori- ja vakoojasarjoja. Menestys oli vaihtelevaa. Supersankarien paluuta yritettiin vuosina 1953–1954, mutta yritys epäonnistui.


title: Marvel Comics

text: Yhtiön vaihtelevan menestyksen jatkuessa Goodman päätti kokeilla jotakin uutta. Science fiction nousi pinnalle populaarikulttuurissa, ja Atlas Comics seurasi perässä. Julkaistiin kuusi eri nimikettä: "Strange Worlds" #1, "World of Fantasy" #15, "Strange Tales" #67, "Journey into Mystery" #50, "Tales of Suspense" #1 ja "Tales to Astonish" #1. Kaksi ensimmäistä lopetettiin 1950-luvun lopulla, muut kituuttivat hirviötarinoiden ja outojen juttujen parissa.


title: Marvel Comics

text: Ensimmäinen sarjakuva Marvel Comics -nimikkeen alla oli "Amazing Adventures" #3 vuodelta 1961 (nimike oli pienessä laatikossa lyhennettynä MC-muotoon).


title: Marvel Comics

text: Marvelin supersankaritoiminnan aloitti 1960-luvulla superryhmä Ihmeneloset ("Fantastic Four"). Se kertoi neljästä ihmisestä, jotka saivat supervoimat lennettyään avaruudessa kosmisten säteiden läpi. Nämä neljä päättivät käyttää voimiaan taistellakseen pahuutta vastaan. Ihmenelosten vakiovastustajiksi tuli sarjan alkuaikoina muun muassa Myyrämies, Tohtori Doom ja Punainen Haamu. Ihmenelosten sivuilla esiintyi myös muistinsa menettänyt prinssi Namor, joka luuli ihmisten tuhonneen hänen vedenalaisen kotimaailmansa Atlantiksen. Namor sai lopulta muistinsa takaisin ja ymmärsi, että rikollinen tiedemies Paul Destine oli tuhonnut Atlantiksen.


title: Marvel Comics

text: Marvel loi 1960-luvulla myös monia muita sankareita, kuten hämähäkkimäisillä voimilla varustetun Hämähäkkimiehen, yli-inhimilliset voimat saaneen Hulkin, ukkosen jumala Thorin, pikkuiseksi kutistuvan Muurahaismiehen, väkivahvaan ja monipuoliseen haarniskaan sonnustautuvan Rautamiehen, yliluonnollisia kykyjä omaavista mutanteista koostuvan Ryhmä-X:n ja yliluonnollisilla aisteilla oikeutta puolustavan sokean Daredevilin. Sankareille luotiin myös vaaralliset vastustajat, kuten Tohtori Doom, joka oli Latverian diktaattori ja Ihmenelosten arkkivihollinen, kosmisen voiman haltija Galactus sekä Ryhmä-X:n arkkivihollinen Magneto, joka on magnetismin mestari. Hämähäkkimiehen arkkivihollinen oli Vihreä Menninkäinen ja toiseksi pahin vastustaja Tohtori Mustekala.


title: Marvel Comics

text: 1960-luvun keskivaiheilla luotiin lisää sankareita, kuten Tohtori Outo, joka on taikuutta hallitseva sankari, sekä firman suosituimmista sankareista koottu ryhmä Kostajat, joihin kuuluivat alun perin Rautamies, Thor, Hulk, Muurahaismies ja tämän tuleva vaimo Ampiainen. Yhdessä nämä sankarit vastustivat Thorin velipuolen Lokin juonia. Hulk jätti ryhmän jo lehden toisessa numerossa, mutta numerossa 4 Kostajat löysivät elävältä jäätyneen Kapteeni Amerikan, joka oli yhä elossa ja liittyi Kostajiin. Myöhemmin hän sai tehtäväkseen johtaa ryhmää, ja hän on pysynyt sen johtajana muutamia keskeytyksiä lukuun ottamatta aina kuolemaansa saakka.


title: Marvel Comics

text: 31. elokuuta 2009 ilmoitettiin Disney-yhtiön ostaneen Marvelin 2,8 miljardin euron hintaan.


title: Salmi (Kuortane)

text: Salmi on kylä Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä, Kuortaneen kunnan Kuortaneenjärven pohjoisrannalla. Kylältä kuntakeskukseen on matkaa noin 10 kilometriä. Asuttuja talouksia oli vuonna 2005 vähän alle 100 kappaletta.


title: Salmi (Kuortane)

text: Salmen piiskoomänty on historiallinen nähtävyys ja entisaikojen rankaisupaikka.


title: Salmi (Kuortane)

text: Kylällä on Suomen sodan aikainen taistelupaikka, Patterinmäki.


title: Rauha-Maria Mertjärvi

text: Rauha-Maria Mertjärvi (23. joulukuuta 1939 Kemi – 8. maaliskuuta 2015 Järvenpää) oli suomalainen poliitikko ja Vihreän liiton kansanedustaja 1998–2003. Mertjärvi oli eduskunnan ympäristö- ja tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja paneutui etenkin koulutuspoliittisiin ja perustoimeentuloa koskeviin kysymyksiin. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri. Hän toimi historian ja psykologian opettajana lukiossa.


title: Rauha-Maria Mertjärvi

text: Hän toimi pitkään Järvenpään kunnallispolitiikassa ja oli vuoden 1992 kunnallisvaalien ääniharava. Hänen Järvenpään kaupunginvaltuutetun uransa alkoi vuonna 1988 puolepoliittisesti sitoutumattoman kansanliikkeen Järvenpää 2000 -ryhmässä (sittemmin Järvenpää 2000+ ja nykyinen Järvenpää Plus). Valtuustoura jatkui vuoteen 2008 asti. Samana vuonna hänet kutsuttiin Järvenpää Plussan ensimmäiseksi kunniajäseneksi.


title: Tuija Maaret Pykäläinen

text: Tuija Maaret Pykäläinen (s. 28. elokuuta 1955 Jyväskylä) on kaakkoissuomalainen poliitikko ja Vihreän liiton kansanedustaja vuosina 1991–1999. Eduskuntaan Pykäläinen nousi Lappeenrannasta kaikkien aikojen pienimmällä kansanedustajan paikkaan riittäneellä äänimäärällä. Pykäläisen jälkeen Kymen vaalipiiristä ei ole ollut omaa vihreää kansanedustajaa.


title: Tuija Maaret Pykäläinen

text: Pykäläinen oli myös Lappeenrannan kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen. Hänet muistetaan paikallisesti vihreistä teeilloista ja radikaaleista tempauksistaan. Pykäläinen puhui tasa-arvon, feminismin ja ihmisoikeuksien puolesta niin paikallisesti kuin kansanedustajan tehtävissäänkin.


title: Tuija Maaret Pykäläinen

text: Pykäläinen oli Vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja vuosina 1991–1993 ja 1995–1996. Koulutukseltaan hän on erityisopettaja ja lastentarhanopettaja.


title: Tuija Maaret Pykäläinen

text: Kansanedustajana hän oli muun muassa tekemässä aloitetta maamiinojen kieltämiseksi.


title: Tuija Maaret Pykäläinen

text: Kansanedustajakauden jälkeen Pykäläinen on ollut YK:n ja EU:n vaalitarkkailijana Afrikassa.


title: 800 metrin juoksu

text: 800 metrin juoksu on yleisurheilun keskipitkä juoksulaji. 400 metrin juoksuradalla rata kierretään kaksi kertaa. Laji on ollut nykyaikaisten olympiakisojen ohjelmassa ensimmäisistä, vuoden 1896 kisoista lähtien. Naisten 800 metrin kilpailu oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa jo vuoden 1928 kisoissa, mutta hengästyneet naiset aiheuttivat IAAF:n urheilujohtajissa reaktion, joka lopulta johti yli 200 metrin juoksumatkojen kieltämiseen naisilta. Olympiakisojen naisten ohjelmaan laji palasi vasta 1960 kisoissa.


title: 800 metrin juoksu

text: Nykyaikana 800 metrin kilpailun ensimmäisen sadan metrin aikana kullakin kilpailijalla on oma rata, jota pitkin edetä. Tämän jälkeen saa siirtyä sisäradalle.


title: 800 metrin juoksu

text: 800 metrin juoksijat juoksevat usein myös muita matkoja, pääasiassa 1 500 ja 400 metriä. Malliesimerkki tästä on Jarmila Kratochvílová. Pääasiassa nykyaikana 800 metrin juoksijat juoksevat kuitenkin ratakierrosta lähinnä viestijoukkueissa.


title: 800 metrin juoksu

text: 800 metrin juoksu on ollut olympialaisten lajivalikoimaan ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien, vuodesta 1896. Menestyneimmät maat olympiakilpailuissa ovat olleet Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Kenia.


title: 800 metrin juoksu

text: Yleisurheilun MM-kilpailuissa 800 metrin juoksu on ollut kisahistorian alusta alkaen, vuodesta 1983. MM-kilpailuissa ovat parhaiten menestyneet miesten kilpailuissa Kenia ja naisten kilpailuissa Mosambik Maria Mutolan menestyksen ansiosta.


title: 800 metrin juoksu

text: Lähde: IAAF (Päivitetty 29. elokuuta 2018)


title: Paralympialaiset

text: Paralympialaiset ovat kansainväliset vammaisurheilukilpailut, jotka järjestetään kahden vuoden välein vuorotellen kesäisin ja talvisin. Paralympialaisten järjestämistä hallinnoi Kansainvälinen Paralympiakomitea (IPC).


title: Paralympialaiset

text: Paralympialaisia edelsivät Englannissa vuodesta 1948 järjestetyt selkäydinvammaisten Stoke Mandeville Games -kilpailut, joita järjesti Sir Ludwig Guttmann.


title: Paralympialaiset

text: Nykyisin paralympialaiset järjestetään sekä kesä- että talviolympialaisten jälkeen samoja suorituspaikkoja hyödyntäen. Nimi on johdettu kreikan kielen prepositiosta "παρά", "pará" (), joka viittaa paralympialaisten järjestämiseen rinnakkain olympialaisten kanssa. Paralympialaiset järjestetään noin kuukauden kuluttua olympialaisten päättäjäisistä.


title: Paralympialaiset

text: Kansainvälinen paralympiakomitea on laatinut kymmenen vammaluokkaa. Urheilijat luokitellaan vamman tason mukaan vajaatoiminta. Luokitus vaihtelee lajeittain.


title: Henry Moore

text: Henry Moore (30. heinäkuuta 1898 Castleford, West Yorkshire, Englanti – 31. elokuuta 1986) oli brittiläinen kuvanveistäjä. Hän on tunnettu suurikokoisista pronssi- ja marmoriveistoksistaan, joissa on usein reikiä ja onkaloita. Moore oli modernismin esitaistelija.


title: Henry Moore

text: Moore veisti pelkistettyjä, levollisia puoliabstrakteja muotoja. Mooren surrealistishenkiset hahmot koostuivat lävistetyistä ontoista muodoista ja toisistaan irrallisista elementeistä. Keskeisiä teemoja olivat olivat äiti ja lapsi, lepäävä figuuri ja toisiinsa kietoutuneet hahmot.


title: Henry Moore

text: Mooren alkuvaiheen teoksissa oli vaikutteita keskiajan kuvanveistosta Meksikon ja Egyptin muinaisen taiteen ohella. Hän teki 1930-luvulla kokeita myös melko geometrisilla ja abstrakteilla veistoksilla. Moore oli tuolloin kiinnostunut myös surrealismista. Hän kävi 1920-luvulla Louvressa tutkimassa valosta maya- ja tolteekki-kulttuurin veistoksesta Chac Moolista. Makaavalla hahmolla oli syvällinen vaikutus Mooren taiteeseen, ja siitä tuli hänen veistotaiteensa päämotiivi.


title: Henry Moore

text: Varhaisimpien töiden aiheina olivat luonnonmuodot, maisemat ja eläimet. Hän ei kuitenkaan viihtynyt luonnon jäljentämisen parissa, vaan alkoi kehittää omaa tyyliään, jossa työn jäljen ja raaka-aineen ominaisluonteen tuli näkyä: taltalla työstetty kivi näytti taltalla työstetyltä kiveltä. Aiheiksi tuli ennen kaikkea tyylitellyt ihmishahmot. 1930-luvulla Moore siirtyi käyttämään pääasiallisena materiaalinaan pronssia.


title: Henry Moore

text: 1950-luvulta alkaen Moore sai yhä enemmän julkisten tilojen veistosten tilauksia, muun muassa suomalaisen Viljo Revellin suunnittelemaan Toronton kaupungintaloon. Hänen työnsä kasvoivat yhä kookkaammiksi, ja hän tarvitsi useita apulaisia niiden työstämiseen.


title: Henry Moore

text: Mooren monumentaalituotannosta ovat tunnettuja muun muassa Pariisin Unescon päämajan (1957–1958) ja New Yorkin Lincoln Art Centerin (1963–1965) lepäävät hahmot.


title: Henry Moore

text: Moorelle oli tärkeää myös veistoksen ja sitä ympäröivän maiseman tai tilan harkittu yhdistäminen.


title: Henry Moore

text: Mooren vanhemmat olivat Mary Baker ja Raymond Spencer Moore. Isä oli kotoisin Irlannista ja oli kaivosinsinööri, josta tuli Castleford in Wheldalen hiilikaivoksen apulaisjohtaja. Isä oli päättänyt, ettei pojasta tule kaivostyöntekijää ja halusi kouluttaa hänet. Henry oli seitsemäs kahdeksan lapsen köyhässä perheessä. Moore kävi paikallisia kouluja, joissa hän muovaili savea ja teki veistotöitä. Yksitoistavuotiaana hän päätti ryhtyä kuvanveistäjäksi kuultuaan Michelangelon aikaansaannoksista.


title: Henry Moore

text: Samana vuonna eräs opettaja pani merkille hänen lahjansa ja kiinnostuksensa keskiaikaiseen kuvanveistoon ja hankki hänelle stipendin paikalliseen tekniikka- ja urheilupainotteiseen lukioon, jota jotkut hänen sisaruksistaan olivat käyneet. Taideopettaja perehdytti häntä taiteeseen. Tämän kannustamana hän päätti ryhtyä taiteilijaksi aloittaen sen hakemalla apurahaa paikalliseen taidekouluun.


title: Henry Moore

text: Lupaavasta alusta huolimatta Mooren vanhemmat eivät kannattaneet kuvanveistokoulutusta. He pitivät sitä käsityönä, jolla ei ollut ammatillisia mahdollisuuksia. Saatuaan lyhyen koulutuksen opettajaksi Moore opetti koulussa, jota oli itse käynyt. 18-vuotiaana Moore sai kutsun armeijaan. Hän haavoittui ensimmäisessä maailmansodassa kaasuhyökkäyksessä Cambrain taistelussa. Toivuttuaan sairaalassa hän toimi sodan loppuajan kunto-ohjaajana. Toisin kuin monet aikalaisensa Moore koki sodan ongelmattomana. Hän muisteli myöhemmin: ”Minulle sota oli pelkkää utuista yritystä tulla sankariksi.”


title: Henry Moore

text: Sodan päätyttyä Moore sai veteraaneille myönnetyn apurahan opintojen jatkamiseen, ja 1919 hänestä tuli ensimmäinen kuvanveiston oppilas Leedsin taidekouluun, johon perustettiin veistosateljee erityisesti häntä varten. Taidekoulussa hän tutustui Barbara Hepworthiin, opiskelutoveriin, josta myös tuli maineikas brittiläinen kuvanveistäjä, ja heidän ystävyytensä säilyi vuosikausia. Moorella oli mahdollisuus tutustua moniin yliopiston varakanslerin Michael Sadlerin omistamiin teoksiin. Vuonna 1921 Moore sai stipendin Lontoon Royal College of Artin opiskeluun, jonne hänen ystävänsä Hepworth oli mennyt edellisenä vuonna. Lontoossa Moore laajensi tietämystään primitiivisestä taiteesta ja kuvanveistosta tutkien Victoria and Albert Museumin sekä British Museumin etnografisia kokoelmia.


title: Henry Moore

text: Sekä Mooren että Hepworthin ensimmäiset veistokset noudattavat vakiintunutta romanttista viktoriaanista tyyliä, ja niissä on luonnon muotoja, maisemia ja eläinten esittäviä muotoa. Myöhemmin Moore hylkäsi klassiset ihanteet. Hänen myöhempi perehtyneisyytensä primitivismiin ja Constantin Brâncușin, Jacob Epsteinin ja Frank Dobsonin vaikutus saivat hänet omaksumaan "taille directen" eli suoran kuvanveistotyylin, jossa materiaalin viat ja työkalujen jättämät jäljet kuuluivat valmiiseen veistokseen. Tekniikan omaksuttuaan Moore joutui ristiriitaan opettajiensa kanssa, koska he eivät osanneet arvostaa niin modernia suhtautumista. Eräässä Royal College of Artin kuvanveiston professorin laatimassa harjoituksessa Moorea pyydettiin tekemään kopio Domenico Rossellin marmorireliefistä "Neitsyt ja lapsi" tekemällä sen ensin kipsiin, sitten marmoriin pistemittausmenetelmää käyttäen. Hän kuitenkin veisti reliefin suoraan ja teki siihen jopa ne jäljet, jotka olisivat jääneet pistesiirtolaitteesta.


title: Henry Moore

text: Moore sai vuonna 1924 puolen vuoden matka-apurahan, jonka hän käytti Pohjois-Italian-matkaan tutustuakseen Michelangelon, Giotto di Bondonen, Giovanni Pisanon ja eräiden muiden vanhojen mestareiden merkittäviin teoksiin. Samalla matkalla hän kävi myös Pariisissa katsomassa Louvren kipsivalosta maya-tolteekki-kulttuurin veistoksesta Chac Moolista


title: Henry Moore

text: Palattuaan Lontooseen Moore otti vastaan opettajanviran Royal College of Artissa. Hän työskenteli kahtena päivänä viikossa, joten hänellä jäi aikaa omalle työlle. Hänen ensimmäinen julkinen tilaustyönsä "West Wind" (1928–1929) oli yksi kahdeksasta ”tuulireliefistä”, jotka on sijoitettu Lontoon maanalaisen pääkonttorin seinille. Muut ”tuulet” ovat Eric Gillin ja muiden aikalaistaiteilijoiden veistämiä. Heinäkuussa 1929 Moore avioitui venäläis-puolalaisen Irina Radetskyn kanssa, joka opiskeli maalaustaidetta Royal Collegessa. Pian hän ryhtyi Mooren malliksi.


title: Henry Moore

text: Avioliiton solmimisen jälkeen Mooret muuttivat ateljeehen Hampsteadiin Parkhill Roadille, jossa jo vaikutti pieni avantgarde-taiteilijoiden yhteisö. Hepworth sekä hänen kumppaninsa Ben Nicholson muuttivat pian lähistölle, jossa asuivat myös Naum Gabo, Roland Penrose ja taidekriitikko Herbert Read. Seurauksena oli se, että he suodattivat toistensa ideoita, ja Read julkisti niitä edistäen näin Mooren julkisuutta. Alueelle poikkesivat myös monet pakolaisarkkitehdit ja -muotoilijat siirtyessään manner-Euroopasta Amerikkaan 1930-luvulla, ja monet heistä tilasivat myöhemmin Moorelta teoksia.


title: Henry Moore

text: Vuonna 1932 Moore otti vastaan lontoolaisen Chelsea School of Artin kuvanveisto-osaston johtajan viran. Taiteellisesti Moore, Hepworth ja muut Seven and Five Society -ryhmän jäsenet kehittivät tyyliään abstraktimpaan suuntaan, osittain niiden vaikutteiden ansiosta, joita he saivat useilla Pariisin-matkoillaan ja yhteyksillään johtaviin progressiivisiin taiteilijoihin, erityisesti Pablo Picassoon, Georges Braqueen, Jean Arpiin ja Alberto Giacomettiin. Moore leikitteli surrealismilla ja liittyi Paul Nashin modernistiseen suuntaukseen ”Unit One Group” vuonna 1933. Moore ja Nash toimivat Lontoon kansainvälisen surrealistinäyttelyn järjestelykomiteana vuonna 1936. Vuonna 1937 Roland Penrose osti Moorelta abstraktin kiviveistoksen "Mother and Child" , joka sijoitettiin hänen Hampsteadin-talonsa etupuutarhaan. Teos herätti muissa asukkaissa ristiriitaisia tunteita, ja paikallinen lehdistö aloitti kaksivuotisen kampanjan veistosta vastaan. Tuona aikana Moore vähitellen siirtyi suorasta veistämisestä pronssivaluun ja teki alustavat mallit saveen tai kipsiin.


title: Henry Moore

text: Tämä luova ja tuottelias kausi päättyi toiseen maailmansotaan. Chelsea Scool of Art siirrettiin Northamptoniin ja Moore luopui opettajanvirastaan. Sodan aikana Moore toimi sotataiteilijana ja teki voimakkaita piirustuksia lontoolaisista nukkumassa maanalaisen tunneleissa suojassa pommihyökkäyksiltä. Nuo piirustukset lisäsivät Mooren kansainvälistä mainetta etenkin Amerikassa. Kun heidän Hampsteadin-taloonsa osui pommi 1940, pariskunta muutti Lontoosta maalaistaloon nimeltä Hoglands Perry Greenin kylään lähelle Much Hadhamia Hertfordshireen. Siitä tuli Mooren koti ja työtila hänen loppuelämänsä ajaksi. Vaikka Moore myöhemmin vaurastui, hän ei halunnut muuttaa suurempaan taloon, eikä tuokaan talo juuri muuttunut lukuun ottamatta myöhemmin rakennettuja ulkorakennuksia ja työtiloja.


title: Henry Moore

text:
Sodan jälkeen perheeseen syntyi tytär Mary Moore vuonna 1946. Lapsi sai nimensä Mooren äidin mukaan, joka oli kuollut muutama vuosi aiemmin. Äidin kuolema ja vauvan syntymä saivat Mooren keskittymään enemmän perheeseen, mikä sai ilmauksensa hänen työssään niin että hän teki useita ”äiti ja lapsi” -aiheisia teoksia, vaikkakin lepäävät hahmot olivat edelleen suosiossa. Samana vuonna Moore kävi Amerikassa, kun hänen teostensa retrospektiivinen näyttely avattiin Museum of Modern Artissa New Yorkissa. Kenneth Clarkista tuli yllättävä mutta vaikutusvaltainen Mooren työn esitaistelija, ja asemassaan Ison-Britannian taideneuvoston jäsenenä hän sai aikaan taiteilijalle näyttelyjä ja toimeksiantoja. Vuonna 1948 Moore sai kansainvälisen kuvanveistopalkinnon Venetsian biennaalissa ja oli yksi merkittävimpiä vuonna 1951 pidetyn Festival of Britainin ja vuonna 1955 pidetyn ensimmäisen Documenta-näyttelyn taiteilijoita.
Toisen maailmansodan jälkeen Moorea oli lähestynyt pedagogi Henry Morris, joka pyrki uudistamaan opetusta kehittämällään "Village College" -järjestelmällä. Morris oli palkannut Walter Gropiuksen arkkitehdiksi toiseen village collegeen, jota suunniteltiin Impingtoniin lähelle Cambridgea, ja hän halusi Mooren suunnittelevan sen alueelle suuren julkisen veistoksen. County Council ei kuitenkaan pystynyt rahoittamaan Gropiuksen koko suunnitelmaa ja supisti hanketta, kun Gropius muutti Amerikkaan. Varojen puutteessa Morris joutui perumaan Mooren veistoksen, joka ei ollut edennyt alustavaa vaihetta pitemmälle. Moore käytti suunnitelmaa uudestaan vuonna 1950 samanlaisessa toimeksiannossa veistoksesta uuden Stevenagen kaupungin kouluun. Tällä kertaa hanke toteutui ja "Family Group" oli Mooren ensimmäinen suuri julkinen pronssiveistos.


title: Henry Moore

text: Didrichsenin taidemuseolla Helsingissä on Pohjoismaiden suurin Henry Moore -kokoelma.


title: Luettelo yleisurheilulajeista

text: Tämä on luettelo yleisurheilun lajeista.


title: Kuortaneenjärvi

text: Kuortaneenjärvi sijaitsee Kuortaneen kunnassa ja on Etelä-Pohjanmaan suurimpia järviä. Kuortaneenjärven läpi virtaa Lapuanjoki ja järveen laskee vetensä myös Kaarankajoki. Järven pisin selkä on noin 18 kilometriä pitkä ja noin 5 kilometriä leveä. Kuortaneenjärven itärannalla sijaitsee maakunnassa "Etelä-Pohjanmaan Rivierana" tunnettu laaja uimapaikka kauniine hiekkarantoineen. Kuortaneenjärven rannoille on rakennettu runsaasti kesämökkejä ja järven itärannalla sijaitsee mm. Kuortaneen urheiluopisto. Kuortaneenjärvessä on yksi saari, Honkisaari.


title: Kuortaneenjärvi

text: Kuortaneenjärvi on vuosikymmenten saatossa rehevöitynyt tuntuvasti. Rehevöityminen on havaittavissa mm. kalakantojen ja kasvillisuuden muutoksina sekä sinileväkukintoina. Järven rehevöitymiskehityksen vuoksi vuosituhannen vaihteessa käynnistettiin Kuortaneenjärven kunnostushankkeet, jotka ovat vaikuttaneet järven tilaan myönteisesti monella tapaa. Toimintaa arvokkaan järven hyväksi tarvitaan edelleen. Keväällä 2006 julkaistiin Kuortaneenjärveä ja sen ympäristöä käsittelevä kirja. 2018 järveen pääsi 1400 kuutiota jätevettä, minkä arvellaan aiheuttaneen noro- ja adonovirusongelman, jonka johdosta uimarantoja on suljettu.


title: Kuortaneenjärvi

text: Kuortaneenjärven valuma-alue on Kuortaneen, Alavuden, Lehtimäen ja Töysän alueilta yhteensä noin 1 266 neliökilometriä ja sen syvin kohta on 16 metriä. Kuortaneenjärvi on ollut 5000-4000 vuotta sitten kapea Litorinameren lahti.


title: Pyrimidiini

text: Pyrimidiini on tyypillisimmillään DNA:ssa ja RNA:ssa esiintyvä typpipitoinen rengasmainen emäs. Pyrimidiini on yhden heterosyklisen 6-renkaan sisältävä orgaaninen yhdiste (diatsiini), jonka kemiallinen kaava on CHN. Pyrimidiinin emäsjohdokset (pyrimiidiemäkset) ovat rakenneosana nukleosideissa, nukleotideissa ja nukleiinihapoissa.


title: Pyrimidiini

text: Nukleiinihapoissa pyrimidiinejä on kolmea tyyppiä: sytosiini (C), tymiini (T) ja urasiili (U). Urasiili esiintyy vain RNA:ssa ja tymiini vain DNA:ssa. Sytosiinia on sekä DNA:ssa että RNA.ssa. DNA:n kaksoiskierre syntyy pyrimidiiniemästen liittyessä vetysidoksin puriiniemäksiin. Sytosiini liittyy vetysidoksella guaniiniin, tymiini ja urasiili taas adeniiniin. Emäkset ovat kiinnittyneet DNA:n tai RNA:n sokeriosan ykköshiileen.


title: Pyrimidiini

text:
On myös muita pyrimidiinejä, jotka eivät esiinny nukleiinihapoissa. Alla pyrimidiinien peruskaava eri tavoin esitettynä.
Pyrimidiinistä käytetään myös nimeä 1,3-diatsiini. Pyrimidiinin moolimassa on 80,09 g/mol, sulamispiste 20–22 °C, kiehumispiste 123–124 °C, suhteellinen tiheys 1,016 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 31 °C, taitekerroin 1,501–1,504 ja CAS-numero 289-95-2. Pyrimidiini liukenee veteen.


title: Pyrimidiini

text: Tiamiini (B-vitamiini) on pyrimidiinijohdos.


title: Pyrimidiini

text: Pyrimidiinin soluissa tapahtuva biosynteesi vaatii, niin kuin puriinien biosynteesi, PPriboosiP:tä, glutamiinia, hiilidioksidia ja aspartaattia sekä tetrahydrofolaatin johdannaisia. CPT ja TMP, jotka sisältävät sytosiinia ja tymiiniä, tuotetaan soluissa yhdeksän askeleen reaktioketjussa, joka haarautuu UDP:n kohdalla.


title: Pyrimidiini

text:
Alkukohta on ATP, glutamiini ja hiilidioksidi CO. Entsyymi tuottaa niistä CAP:ta ja asparagiinihappoa. Näistä edelleen CAA:ta, DHOA:aa, OA:ta, OMP:ta, UMP:ta ja UDP:tä. Dihydro-oroottihapon DHOA:n muuttaminen oroottihapoksi OA:ksi vaatii entsyymin lisäksi NAD+:aa. OA:n muunto OMP:ksi vaatii PP-Riboosi-P:tä.
UDP muutetaan edelleen UTP:ksi ja entsyymin, ATP:n ja glutamiinin avulla CTP:ksi. Toinen haara tuottaa entsyymin avulla UDP:stä dUDP:tä. dUMp:tä ja lopulta N5,N10-metyleeni-H4-folaatin kautta H2-folaattia ja TMP:tä. Reektioketjut tarvitsevat yhdeksää entsyymiä.


title: Konnotaatio

text: Konnotaatio (latinan "con-" 'kanssa, myötä' ja "notatio" 'merkintä') on sanan perusmerkitykseen liittyvä assosiatiivinen eli 'mielleyhtymällinen' sivumerkitys.


title: Konnotaatio

text: Kielitieteellisen merkitysopin ja yleisen merkkitieteen lisäksi tätä termiä käytetään myös logiikassa, jossa se tarkoittaa käsitesisältöä.


title: Konnotaatio

text: Suomen sanan "porsas" perusmerkitys eli denotaatio on 'porsas'; samoin sanan "sika" perusmerkitys on 'sika'. Nämä merkitykset ovat suomen kieltä taitavan henkilön mielessä olevia käsitteitä, joiden kautta sanat esittävät konkreettisia porsaita tai sikoja.


title: Konnotaatio

text: Näiden perusmerkityksellisten tarkoitteiden ohella esimerkiksi 'porsas' herättää erinäisiä enemmän tai vähemmän sovinnaisia mielleyhtymiä, jotka liittyvät sotkemiseen ja soveliaisuuden rajan ylittävään käytökseen. Nämä ovat perusmerkityksestä 'porsas' kumpuavia, kulttuurisesti jaettuja sivumerkityksiä. Verbi "porsastella" onkin johdettu "porsas"-sanan konnotatiivisesta merkityksestä, kun taas "porsia"-verbi liittyy "porsas"-sanan denotatiiviseen merkitykseen. Vastaavasti "sikailla" ja "sikamainen" rakentuvat perusmerkityksen 'sika' konnotaatioihin.


title: Konnotaatio

text: Olisi epätarkkaa sanoa, että konnotaatiot ovat sanan merkityksen laajennuksia, sillä nekin kuuluvat sanan merkitysrakenteeseen. Konnotaatiot ovat tarkasti sanoen denotaatioon liittyviä assosiaatioita, jotka mielletään toissijaisiksi tai johdetuiksi. Joskus konnotaatioiksi nimitetään myös haukkumanimiä (esim. "senkin sika!") ja hellittelysanoja ("äidin pikku porsas!"). Tällaiset spontaanit, puhujan omia hetkellisiä tuntemuksia kuvaavat ilmaisut eivät kuulu sanojen merkitysrakenteeseen, koska periaatteessa miltei mitä tahansa sanoja voidaan käyttää hellittelemiseen tai haukkumiseen ("senkin rypsiporsas!"). Tällaisissa tapauksissa ei siis oikeastaan ole kysymys konnotaatioista.


title: Konnotaatio

text: Kiertoilmaukset eli eufemismit nousevat negatiivisista konnotaatioista ja sosiaalisista tabuista. Tällöin kiertoilmauksella haetaan positiivisia tai ainakin loukkaamattomia konnotaatioita: kuolemisen sijasta voidaan puhua "pois nukkumisesta" ja alkoholismin sijasta "henkilökohtaisesta ongelmasta". Myös neutraali näkökulma edellyttää voimakkaiden konnotaatioiden välttämistä. Esimerkiksi naistutkimuksessa on selvitetty konnotaatioihin kätkeytyvää piiloviestintää.


title: Konnotaatio

text: Myös poliittinen korrektius on negatiivisten konnotaatioiden välttämisen politiikkaa. Sanat kuten "neekeri", "kuuro", "rampa" katsotaan syrjiviksi ja loukkaaviksi nimenomaan siksi, että niihin nähdään liittyvän negatiivisia konnotaatioita. Ongelmasta katsotaan selvittävän erilaisilla sanojen vaihtamisilla: esimerkiksi sana "rampa" on suunnitelmallisesti vanhennettu korvaamalla se sanalla "liikuntarajoitteinen". Tällaisilla konstruktivistisilla ratkaisuilla on kuitenkin omat riskinsä, ja ne ovat usein joutuneet pilkan kohteiksi. Näin on käynyt etenkin johdostyypin "-rajoitteinen" suhteen: "kalju" → "hiusrajoitteinen", "myöhästyväinen" → "täsmällisyysrajoitteinen", jne. Niin kauan kuin syrjivät asenteet ja rakenteet ovat läsnä sosiaalisessa todellisuudessa ja arjen käytänteissä, "uuskieliset" ilmaisut varautuvat ennen pitkää entisillä konnotaatioilla.


title: Konnotaatio

text:
Ferdinand de Saussuren mukaan kielellinen merkki on kuulokuvan ("image acoustique") ja käsitteen ("concept") erottamaton ykseys. Tämä merkin kuulijalähtöinen määrittely sopii kyllä luonnollisen (verbaalisen) kielen synkronisen rakenteen ("langue") luonnehdintaan, mutta kun Saussure pyrki viime kädessä hahmottelemaan yleistä merkkitiedettä ("sémiologie") yleisen kielitieteen laajennukseksi, hän valitsi kattavamman määrittelyn, jonka mukaan mikä tahansa merkki on merkitsijän ("signifiant") ja merkityn ("signifié") ykseys. Saussuren henkiset jälkeläiset Louis Hjelmslev ja Roland Barthes kutsuivat tätä "ensimmäisen tason" suhdetta denotaatioksi. Barthes kuitenkin totesi, että tällainen deskriptiivisesti suljettu merkki on pelkkää rakennetta, eikä se tavoita sitä, mitä kielenkäyttäjä merkeillä tekee kulttuurisessa kontekstissa. Niinpä Barthes postuloi "toisen tason", jota hän kutsui konnotaatioksi, kuvaamaan merkin denotaation lukijoissa herättämiä elämyksellisiä prosesseja.
Semiologian eli semiotiikan alaan kuuluvat kaikenlaiset merkit, joiden joukossa kielelliset merkit ovat sikäli erikoistapaus, että niiden denotaatiot ovat keskeisiltä osiltaan selväpiirteiset: esimerkiksi suomen kielen sanan "sika" denotatiivinen merkitys 'sika' tiedetään varmasti (samoin sen nykyiset konnotaatiot). Myös useat kuvasymbolit ovat denotatiivisesti yksiselitteisiä. Esimerkiksi ristin kuvan † denotaatio on 'risti', mutta sen konnotaatiot, tietystä konventionaalisuudesta huolimatta, eivät ole vättämättä yhtä jaettuja; tyhjän ristin teologinen konnotaatio on 'ylösnousemus (ja siitä seuraava tie pelastukseen)', kun taas vulgaaritulkinnassa (joka on näkyvillä esimerkiksi eläinten hautausmailla ja ilmeisesti useimmiten myös sanomalehtien kuolinilmoituksissa) ristin konnotaatio on 'kuolema(ntapaus)'. Yleisessä merkkitieteessä on kuitenkin kyse mitä moninaisimmista merkeistä — tai voidaan puhua myös meemeistä — joiden konnotaatiot eivät välttämättä ole kovin vakaita; päinvastoin, ne saattavat liittyä päiväkohtaisiin uutisiin, ja siten ne saattavat olla hyvinkin ohimeneviä. Sitä paitsi visuaalisiin ja auditiivisiin merkkeihin liittyy usein henkilökohtaista elämyksellisyyttä.


title: Konnotaatio

text: Logiikassa konnotaatio tarkoittaa niitä välttämättömiä ja riittäviä ehtoja, jotka on tapana sisällyttää käsitteiden määrittelyihin. Esimerkiksi käsitteen 'suunnikas' konnotaatio eli sisältö on "nelikulmio ja tasokuvio, jonka vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset ja yhtä pitkät". Käsitepareja 'denotaatio' / 'konnotaatio' ja 'ekstensio' / 'intensio' pidetään jonkin verran epätarkasti toistensa synonyymeina. On nimittäin erilaisia intensioita: subjektiivisia, konventionaalisia ja objektiivisia. Tämän mukaan konnotaatiot ovat ennen kaikkea konventionaalisia intensioita.


title: Puriini

text: Puriini on typpipitoinen orgaaninen emäs, jolla on kaksoisrengasrakenne. Se on adeniinin ja guaniinin rakenneosa.


title: Puriini

text: Nukleiinihapoissa puriineja on kahta tyyppiä: adeniini (A) ja guaniini (G). DNA:n kaksoiskierre muodostuu puriinien pariutuessa vetysidoksin pyrimidiinien kanssa. Adeniini pariutuu tymiinin tai urasiilin kanssa ja guaniini pariutuu sytosiinin kanssa. Emäkset ovat kiinnittyneinä DNA:n tai RNA:n sokeriosan ykköshiileen.


title: Puriini

text: On myös muita puriinirakenteisia emäksiä, jotka eivät ole osana nukleiinihappoja. Tällainen on esimerkiksi kofeiini.


title: Puriini

text: Puriinirengas tuotetaan elävissä soluissa aspartaatista, glutamiinista, glysiinistä, N-10-formyylitetrahydrofolaatista ja N-5,N-10-metyylitetrahydrofolaatista. Puriinien biosynteesissä tarvitaan myös lukuisia entsyymejä ja muita molekyylejä.


title: Puriini

text:
Tarkemmin puriineja tuotetaan soluissa reaktioketjussa, jossa on 12 vaihetta alun riboosiyhdiste ja lopun puriinin sisältävä IMP mukaan lukien. Reaktioketju tarvitsee muun muassa alfa-D-riboosi-5P:tä (riboosi, jossa viiden fosforihapon ketju), adenosiinitrifosfaattia eli ATP:tä, glutamiinia, glysiiniä, N-5,N-10-metyyli-H4-folaattia, hiilidioksidia, aspartaattia ja N-10-formyyli-H4-folaattia. Reaktioita katalysoi ainakin viisi entsyymiä ja biotiini sekä ATP ja magnesiumioni Mg. . Syntynyt inosiini-monofosfaatti IMP muutetaan edelleen adenyylisucconaatiksi AMPS ja adenosiinimonofosfaatiksi eli AMP:ksi. Toiset reaktiot tuottavat IMP:stä ksantosiinimonofosfaatin XMP kautta guanosiinimonofosfaattia GMP:tä..
IMP:n muuttaminen AMPS:ksi vaatii entsyymin (adenylosukkinaattisyntaasin), glysiiniä, GTP:tä ja Mg:aa. AMPS:n muuttaminen AMP:ksi vaatii adenylosukkinaatti-entsyymin. Toinen haara, IMP:n muutto XMP:ksi vaatii NAD+:n, vettä HO ja IMP-dehydrogeneraasi-entsyymin. XMP:n muutto GMP:ksi vaatii glutamiinia, ATP:tä ja GMP-syntetaasia.


title: Haamuvalo

text: Haamuvalo tarkoittaa väitettyä maanpäällistä tai taivaalla näkyvää valoilmiötä, jolle ei nykyisin tunneta kattavaa tieteellistä selitystä. Useita maanpinnalla tai sen lähellä näkyviä haamuvaloja kutsutaan kansanperinteessä esimerkiksi virvatuliksi, mutta tunnetaan myös korkeammalla esiintyviä valoja, kuten maavalot tai maanjäristysvalot.


title: Haamuvalo

text: Haamuvalot ovat innoittaneet monenlaisia uskomuksia. Maan lähellä nähtyjen haamuvalojen kuvitellaan olevan aaveita tai aaveiden tai muiden olentojen kantamia lyhtyjä. Taivaalla nähtyjä valoilmiöitä on saatettu pitää vaikkapa lohikäärmeinä. Nykyisin taivaalla nähtyjä tunnistamattomia valoja saatetaan pitää maapallon ulkopuolisen elämän aluksina.


title: António de Oliveira Salazar

text: António de Oliveira Salazar (28. huhtikuuta 1889 Santa Comba Dão, Portugali – 27. heinäkuuta 1970 Lissabon, Portugali) oli Portugalin pääministeri vuosina 1932–1968. Salazar oli 1917–1928 poliittisen taloustieteen professori Coimbran yliopistossa, Portugalin sotilashallituksen valtiovarainministeri vuodesta 1928 ja 5. heinäkuuta 1932 alkaen kenraali Óscar Carmonan nimittämä pääministeri.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazar teki lopun Portugalin demokratiasta miltei puolen vuosisadan ajaksi. Hän pyrki kitkemään yhteiskunnasta ne tekijät, joiden uskoi johtaneen maan kaaokseen: poliittiset vapaudet ja demokratian. Salazarin diktatuurin alaisessa Portugalissa oli sallittu vain kirkolliset juhlat, kuten Fatiman ilmestyksen palvonta. Häntä kuvattiin ”messiaaksi”, jonka Fatiman neitsyt oli luvannut tulevan pelastamaan Portugalin. Se teki suuren vaikutuksen varsinkin maalaisväestöön. Fatima, jalkapallo ja fado pitivät kansan tyytyväisenä liki puolen vuosisadan ajan, kunnes Salazarin diktatuurin kulissit romahtivat vuonna 1974.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazar syntyi 28. huhtikuuta 1889 Dãon viinilaakson alueella. Hänen vanhempansa olivat köyhiä ja syvästi uskonnollisia. Nuorena hän kävi katolista seminaaria ja noudatti tämänkin jälkeen seminaarin askeettisia periaatteita mutta ei koskaan hankkinut pappisvihkimystä. Kirkollisen uran sijasta Salazar aloitti vuonna 1910 oikeus- ja taloustieteen opinnot Coimbran yliopistossa. Samana vuonna Portugali julistettiin tasavallaksi. Salazar jatkoi yliopistossa opetustehtävissä ja toimi samalla katolisten älymystön muodostamassa liikkeessä. Hän arvosteli tasavaltaa voimakkaasti pitäen sitä epävakaana ja korruptoituneena. Salazar valittiin Portugalin parlamenttiin vuonna 1921 sitoutumattoman liikkeen edustajana.


title: António de Oliveira Salazar

text: Samoihin aikoihin Salazarin on kerrottu suunnitelleen avioliittoa erään yläluokkaisen naisen kanssa, joka tosin kieltäytyi. Konservatiivisesta arvomaailmastaan huolimatta Salazar ei koskaan mennyt naimisiin eikä hänellä ollut lapsia. Pääministeriksi nousunsa jälkeen Salazar tosin adoptoi pitkäaikaisen taloudenhoitajansa Doña Marian kaksi serkkutyttöä.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazarin nousu diktaattoriksi alkoi armeijan suorittamasta vallankaappauksesta toukokuussa 1926. Vallankaappauksen jälkeen Portugalin taloustilanne alkoi heiketä huomattavasti, ja armeija pyysi Salazaria vastaamaan talouspolitiikasta. Salazar vaati itselleen täydellistä vapautta uudistusten toteuttamiseen, mihin ei suostuttu, ja hän palasi takaisin yliopistotehtäviin. Kaksi vuotta myöhemmin presidentiksi valittu kenraali Óscar Carmona nosti Salazarin valtiovarainministeriksi. Ministerinä hän leikkasi julkisi menoja ja uudisti verotusta ja onnistui näin vuodessa tasapainottamaan Portugalin valtion budjetin ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1910. Salazarin asema vahvistui, ja hänestä tuli maan pääministeri vuonna 1932, minkä jälkeen aloitettiin perustuslain muokkaaminen.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazar sai vuonna 1933 aikaan uuden perustuslain, mikä mahdollisti hallitukselle diktatoristen valtuuksien haltuunoton. Perustuslaki hyväksytettiin kansanäänestyksessä maaliskuussa 1933, minkä jälkeen järjestettiin parlamenttivaalit joulukuussa – ilman oppositiota. Hallitusjärjestelmää kutsuttiin nimellä "Estado Novo" (), joka oli arvoiltaan katolinen ja nationalistinen, mutta sillä ei kuitenkaan ollut selkeästi määriteltyä ideologiaa. Sitä on pidetty myös fasistisena ilman fasistista liikettä: Estado Novossa Salazarin perustamalla Kansallisella liitolla (), sen nuorisojärjestöllä (Mocidade) tai kansalliskaartilla ei ollut suurta merkitystä, ja instituutioina ne muistuttivat vain näennäisesti fasistisen Italian ja natsi-Saksan vastaavia järjestöjä. Portugalissa toimi fasistinen liike, sinipaitaiset kansallissyndikalistit, jonka toiminnan Salazar kielsi kesäkuussa 1934 sen liian tiiviiden ulkomaisten yhteyksien vuoksi.


title: António de Oliveira Salazar

text: Ulkopoliittisesti Salazarin suurimmaksi saavutukseksi luetaan Portugalin puolueettomuus toisen maailmansodan aikana ja samalla hyödyn kerääminen pysyttelystä liittoutuneiden rinnalla. Salazarin onnistui säilyttää Portugalin historiallinen liittolaisuussuhde Britanniaan, vaikka hän piti kauppasuhteita yllä vuoteen 1944 saakka niin liittoutuneiden kuin akselivaltojen suuntaan. Salazar myös ideoi Iberian puolueettomuussopimuksen, millä Espanja ja Portugali jättäytyivät sodassa puolueettomiksi. Salazar allekirjoitti sopimuksen Espanjan diktaattorin Francisco Francon kanssa 1939.


title: António de Oliveira Salazar

text: Sodan jälkeen oli ilmeistä, että Salazar tunsi vähintään sympatiaa akselivaltoja kohtaan. Salazar oli määrännyt suruliputuksen, kun tieto Berliinin valtauksesta ja Hitlerin itsemurhasta saapui. Puolueettomana maana Portugali oli kuitenkin suuntautunut Espanjaa enemmän kohti liittoutuneita, ja Salazar oli sallinut liittoutuneiden käyttää vuodesta 1943 Azoreja tukikohtana. Seurauksena Portugali ei ollut Francon Espanjan tapaan eristyksissä sodan jälkeen, ja maa sai Marshall-apua ja pääsi myös Naton jäseneksi hyvin nopeasti. Neuvostoliitto kuitenkin esti Salazarin johtaman Portugalin pääsyn YK:n jäseneksi vuoteen 1955 asti.


title: António de Oliveira Salazar

text: Portugali joutui maksamaan kovan hinnan 1960-luvulla käymistään siirtomaasodista. Intia otti Goan hallintaansa vuonna 1961 ja samana vuonna itsenäisyystaistelut alkoivat Angolassa leviten Guinea-Bissaulle vuonna 1962 ja lopulta myös Mosambikiin vuonna 1964. Puolustusmenot veivät keskimäärin peräti 40 prosenttia Portugalin budjetista. Sotiminen vapautusliikkeitä vastaan rasitti valtiontaloutta voimakkaasti ja lisäksi yli 1 500 sotilasta oli menettänyt henkensä Salazarin pitäessä itsepäisesti kiinni Portugalin oikeudesta siirtomaihin. Kotimaassa siirtomaasodat herättivät vastustusta, ja muun muassa oppositiojohtaja Mário Soares karkotettiin São Tomé ja Príncipelle vuonna 1968.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazar sai infarktin syyskuussa 1968, mikä pakotti hänet eroamaan pääministerin tehtävistä. Häntä seurasi Portugalin johdossa Marcelo Caetano, joka jatkoi siirtomaasotia kunnes armeijan nuorten upseerien järjestämä neilikkavallankumous 25. huhtikuuta 1974 teki lopun Estado Novosta ja Salazarin luomasta järjestelmästä. Kuollessaan Lissabonissa vajaat kaksi vuotta myöhemmin 27. heinäkuuta 1970 Salazar uskoi vielä olevansa pääministeri. Salazarille ei uskallettu kertoa Caetanon tulleen hänen tilalleen hoitohenkilökunnan pelätessä mahdollisen shokin tappavan hänet.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazarin onnistui vakauttaa kaaoksen partaalla ollut Portugali valtakautensa alussa, ja hänen johdollaan maa ei kärsinyt suuresti 1930-luvun lamasta eikä myöskään toisesta maailmansodasta. Samalla kuitenkin Estado Novon aikaisen pysähtyneisyyden vuoksi Portugali jäi ulkopuoliseksi sodanjälkeisen maailman nopeasta nykyaikaistumisesta, esimerkiksi vuonna 1967 Portugalin bruttokansantuote henkeä kohti oli Länsi-Euroopan alhaisin (noin 420 dollaria) ja lukutaidottomien määrä puolestaan suurin.


title: António de Oliveira Salazar

text: Salazar äänestettiin voittajaksi kun vuonna 2007 äänestettiin suurinta portugalilaista. Äänestyksessä Salazar sai noin 41 prosenttia noin 160 000 annetusta äänestä. Äänestyksen järjesti kansallinen televisiokanava Radio Televisión Portuguesa (RTP) brittiläisen BBC:n "Great Britoins" -formaatin pohjalta. Äänestyksen tulos jakoi portugalilaisia, ja muun muassa hallitus otti kantaa asiaan.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiini on amfetamiineihin kuuluva synteettinen stimulantti, joka tuottaa vahvan euforian tunteen. Metamfetamiini on voimakkaampaa kuin tavallinen amfetamiini ja voimakkaasti psykologista riippuvuutta aiheuttavaa. Puhtaana metamfetamiini on väritöntä kidemäistä jauhetta. Metamfetamiinista on tullut yksi merkittävimmistä laittomista päihteistä.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiinilla on kaksi stereoisomeeria. Näistä levometamfetamiinia käytetään mm. Yhdysvalloissa hengitysteitä avaavissa lääkevalmisteissa (Vicks Inhaler) eikä sillä ole samanlaista huumevaikutusta kuten sen toisella stereoisomeerilla deksmetamfetamiinilla. Deksmetamfetamiinia määrätään Yhdysvalloissa ADHD:n ja lihavuuden hoitoon lääkenimellä Desoxyn.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiini syntetisoitiin ensimmäisen kerran Japanissa vuonna 1893. Toisen maailmansodan aikana sekä liittoutuneet että akselivallat jakoivat metamfetamiinia sotilailleen. Saksassa valmistetun metamfetamiinin tunnetuin tuotemerkki oli "Pervitin", jonka vuoksi ainetta kutsuttiin Suomessa nimellä "pervitiini". Rintamasotilaat kutsuivat ainetta ”höökipilleriksi”.


title: Metamfetamiini

text: Myöhemmin aineen syntetisoi Temmlerin lääketehtaalle työskennellyt kemisti Berliinissä 1934 ja pervitiini-nimitys vakiintui tuolloin käyttöön tuotemerkistä. Lääke kaupallistettiin pian ja sitä markkinoitiin samoin kuin Yhdysvalloissa valmistettua bentsedriiniä. Pervitin-piristettä käyttivät muun muassa kuorma-autonkuljettajat, kotirouvat, urheilijat ja opiskelijat. Lääkkeeksi sitä määräsivät psykiatrit ja psykoterapeutit. Saksan armeija koekäytti pervitiiniä sodankäynnin apuna Saksan hyökätessä Puolaan 1. syyskuuta 1939. Pian sitä jaettiin yleisesti sotatoimissa ja stressitilanteissa oleville sotilaille ja upseereille kuten valiojoukoille ja lentäjille. Wehrmachtille ja Luftwaffelle toimitettiin vuoden 1940 huhtikuusta heinäkuuhun yli 35 miljoonaa tablettia pervitiiniä ja siitä lääkeyritys Knollin valmistamaa versiota Isophania. Adolf Hitler käytti pervitiiniä piristeenä varsinkin sodan aikana ja vuodesta 1942 yleensä päivittäin.


title: Metamfetamiini

text: Jatkosodan aikana Suomessa olleet saksalaisjoukot käyttivät yleisesti pervitiiniä, esimerkiksi XIX armeijakunnan komentaja vuosina 1942–1943, Ferdinand Schörner käytti ainetta jatkuvasti suurissa määrin. Pervitiiniä jaettiin myös muun muassa suomalaisille kaukopartiomiehille ja lentäjille. Sitä käytettiin myös kenttäsairaalassa lääkäreiden piristeenä.


title: Metamfetamiini

text: Saksan armeijassa aineen todettiin aiheuttavan sotilaille harhoja ja unettomuutta, ja jakelua vähennettiin kun Pervitin määriteltiin Saksassa huumeeksi kesäkuussa 1941. Osa varastoista toimitettiin Suomen puolustusvoimille, jolla oli elokuussa 1941 varastoituna 850 000 Pervitin-tablettia. Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana 1944 ainetta jaettiin rivimiehillekin. Myös esimerkiksi Adolf Ehrnrooth käytti ainetta piristeenä suurhyökkäyksen aikaan.


title: Metamfetamiini

text: Sodan aikana ja sen jälkeen Pervitin-tabletteja oli varsin yleisesti tarjolla mustassa pörssissä. Sotien jälkeen Suomessakin Pervitin-nimellä kuluttajille myyty lääke ei enää sisältänyt metamfetamiinia, vaan lähinnä kofeiinia ja aspiriinia. Aihetodisteiden perusteella suomalaishiihtäjien arvellaan käyttäneen pervitiiniä jo 1930-luvun hiihtokilpailuissa. Erkki Vettenniemi kertoo ”Suomalainen hiihtodoping, Punssia, pillereitä ja punasoluja” (Suomalaisen kirjallisuuden seura 2017) pervitiinin käytöstä Lahden MM-kisoissa 1958 seuraavaa: ”Suomalaisen sisun voitto, Helsingin Sanomat riemuitsi. Saman tulkinnan tarjoaa Hakulisen elämäkerta: Suoritustani voidaan kyllä näyttönä oikeasta suomalaisesta sisusta. Lahden MM-kisoissa 1958 kuvaaja onnistui tallentamaan pervitiinitabletin syöttämisen Hakuliselle, ja koska tätä vauhdinantajaa kutsuttiin muun muassa sisupilleriksi, suomalaiseen sisuun vetoaminen ei ollut turhaa puhetta.”


title: Metamfetamiini

text: Sodan päätyttyä Japanin armeijalta Japaniin jäänyt suuri metamfetamiinivarasto johti käytön räjähdysmäiseen kasvuun Japanissa. 1950-luvulla metamfetamiinin käyttö reseptivalmisteissa kasvoi voimakkaasti Yhdysvalloissa. Sitä markkinoitiin amfetamiinin ohella lääkkeenä kaikenlaisiin vaivoihin liikalihavuudesta masennukseen. Nykyään metamfetamiini on laiton huume useimmissa maissa.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiini vaikuttaa keskushermostoon stimuloimalla monoamiinien tuotannosta vastaavia hermovälittäjiä. Tämä aiheuttaa "taistele tai pakene" -tyylisen reaktion, jossa sydämen syke, verenpaine ja verensokeri ovat koholla ja pupillit laajentuneet. Tämä johtaa myös keskittymiskyvyn ja valppauden parantumiseen, ruokahalun vähentymiseen ja väsymyksen tunteen poistumiseen. Nämä vaikutukset yhdessä muodostavat metamfetamiinin aiheuttaman euforisen, hyvän olon ja älykkyyden tunteen. Vaikutukset ovat tavallista amfetamiinia huomattavasti voimakkaampia, samoin vaikutuksen loppuessa vieroitusoireet saattavat olla hyvinkin paljon pahemmat kuin tavallisella amfetamiinilla. Metamfetamiinin jatkuvan käytön on raportoitu aiheuttavan aluksi ”petollisen kuherruskuukauden”, jolloin käyttäjä ei huomaa lainkaan aineen huonoja puolia. Tämäkin ns. ”kuherruskuukausi” on henkilökohtaista ja aineen huonot puolet saattavat ilmetä jo ensimmäisellä käyttökerralla hyvinkin vahvoina.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiinin huonot puolet ilmaantuvat kroonisessa käytössä (pidempiaikaisessa, jatkuvassa käytössä).Metamfetamiinia voidaan käyttää syömällä, nuuskaamalla, polttamalla ja suonensisäisesti. Metamfetamiini on vesiliukoista, joten myös suonensisäinen käyttö on mahdollista.


title: Metamfetamiini

text: Vuonna 2012 Suomessa takavarikoitiin 15 kiloa metamfetamiinia.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiinilla on todettu olevan ainakin seitsemän eri aineenvaihduntatuotetta, joista tärkeimmät ovat amfetamiini ja 4-hydroksimetamfetamiini. Suun kautta annosteltuna 30–54 % metamfetamiinista erittyy virtsan mukana muuttumattomana ja 10–23 % amfetamiinina. Suonensisäisesti annosteltuna 45 % erittyy muuttumattomana ja 7 % amfetamiinina. Käyttötavasta riippuen amfetamiinipitoisuus on suurimmillaan 10-24 tuntia metamfetamiinin annostelusta.


title: Metamfetamiini

text: Metamfetamiinin valmistus on yksinkertaista, mutta valmistuksessa käytettävistä kemikaaleista osa on erittäin herkästi syttyviä tai syövyttäviä. Erityisen vaarallisia ovat eristämisessä ja puhdistamisessa käytetyt liuottimet. Laittomissa metamfetamiinilaboratorioissa on sattunut lukuisia tulipaloja ja räjähdyksiä haihtuvien ja syttyvien yhdisteiden huolimattoman käsittelyn vuoksi. Tarvittavat kemikaalit ovat monissa maissa saatavilla kodin kemikaalien joukosta ja käytetyt lääkeaineet ovat itsehoitovalmisteita – esimerkiksi flunssa- ja allergialääkkeissä. Yleensä metamfetamiinia valmistetaan hapettamalla ja pelkistämällä efedriiniä tai pseudoefedriiniä. Näistä aineista on mahdollista muuttaa 93,4 % metamfetamiiniksi, mutta tyypillisessä laittomassa laboratoriossa saadaan muutettua 50–75 %.


title: Metamfetamiini

text: Useimmissa valmistustavoissa efedriinimolekyylin hydroksyyliryhmälle tehdään protonaatio eli siihen lisätään vetyioni (H). Yleisin pienissä laboratorioissa käytetty menetelmä tunnetaan Yhdysvalloissa nimellä ”Red, White, and Blue Process” (). Nimi viittaa tarvittaviin aineisiin, jotka ovat punainen fosfori, efedriini (valkoinen) ja jodi (purppurainen), josta tehdään vetyjodidia. Australialaisten rikollisjärjestöjen tiedetään käyttäneen punaisen fosforin korvikkeena fosforihappoa tai hypofosforihappoa. Valmistusmenetelmä on vaarallinen kokemattomille kemisteille, koska siinä syntyy sivutuotteena fosfiinia, joka on hengitettynä äärimmäisen myrkyllistä.


title: Metamfetamiini

text:
Toinen yleinen valmistustapa, jota kutsutaan myös "natsimenetelmäksi", on käyttää Birchin hapetus-pelkistystä metallisen litiumin avulla. Litium saadaan ei-ladattavista litiumparistoista ja se korvaa vaikeasti saatavilla olevan metallisen natriumin. Tämäkin menetelmä on vaarallinen, koska alkalimetallit ja vedetön ammoniakki ovat erittäin reaktiivisia, ja nestemäisen kiehuvan ammoniakin lämpötila tekee sen räjähdysalttiiksi, kun reagoivat aineet lisätään.
Metamfetamiini on kansainvälisesti luokiteltu laittomaksi psykotrooppiseksi aineeksi YK:n vuoden 1971 psykotrooppisten aineiden luettelossa. Suomessa metamfetamiini on luokiteltu rikoslaissa tarkoitetuksi erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Erittäin vaarallisella huumausaineella tarkoitetaan huumausainetta, jonka käyttöön liittyy virheellisestä annostelusta johtuva hengenvaara, lyhytaikaisestakin käytöstä johtuva vakavan terveydellisen vaurion vaara tai voimakkaat vieroitusoireet (rikoslaki 50:5 §). Erittäin vaarallisen huumausaineen valmistuksesta, myynnistä, maahantuonnista ja hallussapidosta voidaan tuomita muiden edellytysten täyttyessä törkeänä huumausainerikoksena.


title: Latino sine flexione

text: Latino sine flexione ("taivutukseton latina") on kansainväliseksi apukieleksi tarkoitettu keinotekoinen kieli, jonka loi matemaatikko Giuseppe Peano vuonna 1903. Se on yksinkertaistettu versio latinasta, joka kuitenkin on säilyttänyt sen sanaston. Peano kirjoitti artikkelissaan "De Latino sine Flexione, Lingua Auxiliare Internationale", että kansainväliset apukielet ovat turhia, koska latina on jo saanut kansainvälisen apukielen aseman. Peano kirjoitti artikkelin perinteisellä latinalla, mutta edetessään kirjoittamisessa hän vaiheittaisesti jätti taivutuksen pois, kunnes artikkelin lopussa hän ei taivuttanut sanoja enää ollenkaan. Latino sine flexionea on kutsuttu "interlinguaksi", mutta sitä ei pidä sekoittaa paljon kuuluisamman interlinguan kanssa.


title: Latino sine flexione

text: Isä meidän latino sine flexioneksi:


title: Alan Smithee

text: Alan Smithee sekä Allen Smithee tai Adam Smithee ovat pseudonyymejä, joita Hollywoodin elokuvaohjaajat käyttivät vuodesta 1968 vuoteen 1999 sellaisissa tapauksissa, joissa he eivät halunneet omaa nimeään liitettävän elokuvaan.


title: Alan Smithee

text: Jos ohjaaja pystyi todistamaan Directors Guild of American ja Association of Motion Picture and Television Producersin jäsenistä koostuvalle paneelille, että elokuva ei ollut enää taiteellisesti hänen käsissään, hän sai käyttää nimeä. Sopimus täytyi pitää salaisena. Pseudonyymiä ei voinut kuitenkaan käyttää virheidensä peittelemiseen.


title: Alan Smithee

text: Vuonna 1997 sai ensi-iltansa Arthur Hillerin ohjaama komedia "", joka kertoo ohjaajasta, jonka "oikea" nimi on Alan Smithee, minkä vuoksi hän ei voi käyttää salanimeä. Ironiaa lisäsi se, ettei Arthur Hiller ollut tyytyväinen elokuvan leikkaukseen, joten hän halusi ja sai elokuvalleen luvan käyttää Alan Smitheetä ohjaajanimenä. Julkisuus elokuvan ympärillä johti siihen, että Directors Guild lopetti Alan Smithee -nimen käytön.


title: Muhammed Hatta

text: Muhammed Hatta (12. elokuuta 1902, Bukittingi, Sumatra – 14. maaliskuuta 1980, Jakarta, Jaava) oli indonesialainen itsenäisyyspoliitikko, Indonesian varapresidentti ja pääministeri.


title: Muhammed Hatta

text: 1942 Muhammed Hatta yhdessä toisen itsenäisyyspoliitikon, Sukarnon kanssa hankkiutui yhteistyöhön japanilaisten kanssa pystyäkseen itsenäistämään Hollannin Itä-Intian Indonesiaksi sitä miehittävien japanilaisten tuella. Kaksi päivää Japanin antautumisen jälkeen Hatta ja Sukarno yhdessä julistivat 17. elokuuta 1945 Indonesian itsenäiseksi tasavallaksi.


title: Muhammed Hatta

text: Hollanti tunnusti Indonesian itsenäisyyden ja luopui vallasta 27. joulukuuta 1949.


title: Kimmo Pohjonen

text: Kimmo Pohjonen (16. elokuuta 1964 Viiala) on suomalainen harmonikkataiteilija ja säveltäjä. Pohjonen on esiintynyt uransa aikana yli 600 kansainvälisellä festivaalilla ja konserttitaloissa. Pohjosen musiikkia on kuultu improvisaation, rockin, kansanmusiikin, avantgarden ja klassisen musiikin sekä tanssin ja mediataiteen yhteyksissä.


title: Kimmo Pohjonen

text: Pohjosen yhteistyökumppaneita ovat olleet muun muassa Kronos-kvartetti, Pat Mastelotto (King Crimson), Trey Gunn, Samuli Kosminen, Sami Kuoppamäki, Timo Kämäräinen, tanssija Minna Tervamäki, Helsinki Nelson -painiryhmä ja ukrainalainen lauluyhtye DakhaBrakha.


title: Kimmo Pohjonen

text: Pohjonen aloitti uransa kansanmusiikin parissa mutta on soittanut myös iskelmä- ja rockmusiikkia. Hän on julkaissut lukuisia albumeita. Vuonna 2011 Kronos-kvaretin ja Samuli Kosmisen kanssa yhdessä julkaistu "Uniko" valittiin Top of the World -albumiksi arvostetussa Songlines Magazinessa. Pohjonen on säveltänyt myös elokuvamusiikkia, tunnetuimpana musiikki elokuvaan "Jadesoturi", josta hän sai Samuli Kosmisen kanssa parhaan musiikin Jussin vuonna 2005. Vuonna 2012 Kimmo Pohjosesta julkaistu dokumenttielokuva "Soundbreaker" on palkittu lukuisilla festivaaleilla, ja sitä on esitetty yli 30 maassa.


title: Kimmo Pohjonen

text: Pohjonen on saanut useita tunnustuksia ja palkintoja. Vuosina 1996–1998 Pohjonen oli vuoden kansanmuusikko. Hän on ollut ehdolla muun muassa BBC Radio 3 Music Awardsissa kolmessa eri kategoriassa vuosina 2002, 2005 ja 2012. Vuonna 2012 Pohjoselle myönnettiin Pro Finlandia -mitali ja Vuoden esteettinen teko -palkinto konsertista romanikatusoittajien kanssa. Pohjonen on ollut ehdolla Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon saajaksi 2013 ja 2015. Vuonna 2016 Pohjonen sai monialaisen taiteen valtionpalkinnon.


title: Osijekin taistelu

text: Osijekin taistelu oli Kroatian sodan aikana pääosin vuosina 1991–1992 käyty serbien ja kroaattien välinen taistelu. Serbien armeija tulitti Osijekia kuukausikaupalla raskain asein ja miltei saartoi kaupungin. Kovasta paineesta huolimatta kaupungin puolustus piti.


title: Osijekin taistelu

text: Osijekissa taisteltiin vuosina 1991–1994, mutta aktiivisimmillaan sotatoimet olivat heinäkuun 1991 ja kevään 1992 välisenä aikana.


title: Osijekin taistelu

text: Jo 27. kesäkuuta 1991 serbipanssarit ajoivat kaupungin läpi tuhoten autoja tieltään, ja illalla kasarmista ammuttiin mielenosoitusta. Tällöin haavoittui 18 ihmistä. Heinäkuun loppupuolella Osijekiin kohdistui jonkin verran tulitusta.


title: Osijekin taistelu

text: Serbit hyökkäsivät kaupunkia vastaan tykkien ja panssareiden tukemina, ja syksyllä heidän onnistui saartaa kaupunki. Kova tulitus alkoi 13. syyskuuta 1991 melkein joka puolelta kaupunkia, pahin vaihe kesti viisi päivää.


title: Osijekin taistelu

text: Taistelut alkoivat satunnaisella tykkitulella Kroatian sodan alkuvaiheessa heinäkuussa 1991. Etelä-Osijekin kaupunginosaa Jug Iliä tulitettiin tykein jo 29. heinäkuuta, jolloin asukkaat muuttivat kymmeneksi kuukaudeksi kellareihin.


title: Osijekin taistelu

text: Liittoarmeija vei länsi-Kroatiasta Osijekiin Okucaniin vievän päätien, minkä jälkeen Osijekiin pääsi kapeita sivuteitä pitkin.


title: Osijekin taistelu

text: Lokakuussa ammuksia osui myös Osijekin eläintarhan lähelle, missä eläimet hyppivät kauhuissaan.


title: Osijekin taistelu

text: Serbien vallattua Vukovarin marraskuussa 1991 he keskittivät tulituksen Osijekiin.. Osijekiin pakeni ihmisiä Vukovarista.


title: Osijekin taistelu

text: Kaupungin vanhaa osaa hävitettiin, ja papit pitivät messujaan kaupoissa, koska kirkot olivat serbien tulituksen kohteina. Tulitus tuli lähimmillään parin kilometrin päästä Savajoen toiselta rannalta. Ihmiset pakenivat ampumista kellareihin, ja puolet kaupungista autioitui. Kaupungin voimalaitos tuhottiin.


title: Osijekin taistelu

text: Kun liittoarmeija valtasi Osijekin läheiset Ernestinovon, Antunovacin ja Lazlovon kylät, suurin osa kaupungin väestä pakeni kauhuissaan pois. Tällöin kylä oli saarrettu kolmelta taholta, ja ainoa yhteys oli rautatie Našiceen.


title: Osijekin taistelu

text: Jäljelle jäi alkuperäisestä 115 000 asukkaasta vain 30 000 asukasta.


title: Osijekin taistelu

text: Osijekin saartamisen aikoihin kaupungin puolustusta johti taitamattomana pidetty Vladimir Šeks, jonka aikana kroaatit peräytyivät. Mutta kun tilalle vaihdettiin Slavinoassa suositumpi kovan linjan Branimir Glavaš, kroaattien puolustustahto voimistui.


title: Osijekin taistelu

text: Kaupunkia tulitettiin satunnaisesti vielä vuoden 1992 tulitauon solmimisen jälkeenkin. Sodan aikana Osijekiin tulvi pakolaisia. Uhka kaupungin yltä väistyi vasta vuonna 1995 Kroatian ja Bosnian sotien loputtua.


title: Osijekin taistelu

text: Vuoden 1991 lopussa kaupungissa surmattiin serbisiviileitä, poliisin tilastojen mukaan kaikkiaan 37 henkeä. Tapausta tutkittiin sotarikoksena, ja kuusi kroaattia tuomittiin 3,5–8 vuoden vankeusrangaistuksiin.


title: Paz Lenchantin

text: Paz Lenchantin (s. 12. joulukuuta 1973 Mar del Plata) on argentiinalainen rockmuusikko. Hän syntyi Argentiinassa, mutta muutti nelivuotiaana vanhempiensa mukana Los Angelesiin. Molemmat hänen vanhemmistaan olivat konserttipianisteja.


title: Paz Lenchantin

text: Lenchantin liittyi A Perfect Circle -yhtyeeseen ennen tämän ensilevyä "Mer de Noms". Levyn jälkeen hän erosi soittaakseen Billy Corganin lyhytikäiseksi jääneessä yhtyeessä Zwan. Myöhemmin, vuonna 2004 Lenchantin soitti A Perfect Circlen levyllä eMOTIVe jousisoittimia ja pianoa. Hän on myös julkaissut pienipainoksisen, nykyään loppuunmyydyn soolojulkaisun Yellow mY skYcaptain.


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikko ("Papaver somniferum") on unikkokasveihin ("Papaveraceae") kuuluva ruohokasvi. Laji on erityisen tunnettu siitä valmistettavasta huumeesta, oopiumista ja oopiumin sisältämistä alkaloideista (morfiini ja kodeiini) ja niistä puolisynteettisesti jalostetuista muista opioideista (heroiini).


title: Oopiumiunikko

text: Yksivuotinen oopiumiunikko kasvattaa 30–70 sentin pituisen tukevan, lähes kaljun ja väriltään sinivihreän varren. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja niiden muoto vaihtelee parihalkoisista hammaslaitaisiin. Ylemmät lehdet ovat sepiviä. Yksittäin varren päässä olevat kukat on lähes 10 cm leveitä. Kukkaperässä on vaaleita sukakarvoja. Vaalean- tai tummanvioletteja, punaisia tai valkoisia kukkia on 1–3 kappaletta. Terälehtiä on neljä kappaletta ja niiden tyvessä on musta laikku. Kaksilehtisen verhiön verholehdet varisevat aikaisin. Emiö on monilehtinen ja yhdislehtinen. Heteitä on runsaasti. Suomessa oopiumiunikko kukkii heinä-elokuussa. Kukinnan jälkeen muodostuva 13–27 mm pitkä kota on pallomainen, hieman pitkänomainen sekä kalju. Kodan päällä on tähtimäinen, monisäteinen luotilevy, jonka alle avautuvista rei'istä siemenet varisevat.


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikko on luultavasti alun perin kotoisin Välimeren alueelta, jossa se on vanha viljelykasvi. Lajia tavataan nykyään viljeltynä tai villiintyneenä. Lajin on arveltu polveltuvan Välimeren alueella luonnonvaraisena kasvavasta "P. setigerum" -unikkolajista. Suomessa oopiumiunikkoa voi tavata villiintyneenä aina Oulun korkeudelle saakka, satunnaisesti pohjoisempanakin.


title: Oopiumiunikko

text: Villiintyneenä oopiumiunikkoa tavataan puutarhojen liepeiltä, joutomailta ja joskus myös kaatopaikoilla.


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikon historia on pitkä. Piirroksia oopiumiunikosta on löydetty muinaisista sumerilaisista esineistä, jotka ovat peräisin noin vuodelta 4000 eaa. Oopiumiunikko oli myös tunnettu antiikin Kreikassa, jossa se sai nykyisen nimensä.


title: Oopiumiunikko

text: Monet myöhemmän ajan kirjailijat, varsinkin 1800-luvulla, ovat kirjoittaneet oopiumiunikosta ja sen vaikutuksista, kuten esimerkiksi L. Frank Baum kirjassaan "Ihmemaa Oz".


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikko tuottaa pieniä tummia, hieman sinertäviä siemeniä. Niitä käytetään muun muassa mausteena ja koristeena leipien ja muiden leivonnaisten pinnoilla. Unikonsiemenistä voidaan myös puristaa unikkoöljyä, joka sekään ei, kuten siemenetkään, sisällä päihdyttäviä yhdisteitä. 1940-luvulla Suomessakin kokeiltiin laajemmin oopiumiunikon viljelemistä öljykasvina, mutta laji jäi rypsin viljelyn varjoon.


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikon tieteellinen nimi muodostuu sanasta "somniferum", joka tarkoittaa unen antajaa. Nimi viittaa kasvin ikivanhaan käyttöön lääkekasvina. Edelleenkin oopiumiunikkoa viljellään lääketeollisuuden käyttöön, koska sen sisältämä morfiini ja kodeiini ovat tärkeitä lääkeaineita. Kasvia on käytetty lääkkeenä kipujen lieventämiseen, yskänlääkkeenä ja vaikeaan ripuliin. Tärkeimpiä oopiumiunikosta saatavia lääkeaineita ei voida valmistaa synteettisesti, sillä niiden rakenne on hyvin monimutkainen. Oopiumiunikko on myös saatu geenitekniikan avustuksella kehittämään retikuliinia, erästä maitiaisnesteen kehittymisen välivaihetta.


title: Oopiumiunikko

text: Oopiumiunikko on yleinen ja perinteinen koristekasvi, jota on kasvatettu kauniiden kukkiensa ja koristeellisten kotiensa vuoksi. Suomessa oopiumiunikon viljeleminen koristekasvina on laillista, mutta viljely tai viljelyn yritys käytettäväksi huumausaineena tai sen raaka-aineena on rikoslain 50:1 § mukaan huumausainerikos.


title: Oopiumiunikko

text: Erityisesti oopiumiunikon maitiaisnesteessä on yhdisteitä, joita käytetään päihteinä. Kasvin sato korjataan noin viikko terälehtien putoamisen jälkeen. Kodan kylkeen tehdään varovaisia viiltoja, joka saa valkean maitiaisnesteen valumaan kodan pintaan. Kuivunut maiti sisältää lajikkeesta riippuen 20–35 % ainakin kahtakymmentäviittä eri alkaloidia, joista 4–21 % on morfiinia, 4–8 % noskapiinia, 0,8–2,5 % kodeiinia, 0,5–2,5 % papaveriinia ja 0,5–2 % tebaiinia. Yhdestä kodasta voidaan elinkaarensa aikana kerätä jopa 30 grammaa oopiumia. Saadusta morfiinista ja kodeiinista voidaan jalostaa heroiinia.


title: Oopiumiunikko

text: Aikaisemmin suurin osa oopiumiunikkopelloista oli niin sanotun "kultaisen kolmion" alueella Thaimaassa, Burmassa ja Laosissa. Nykyään viljely on siirtynyt niin sanotun "kultaisen puolikuun" alueelle Iraniin, Pakistaniin ja Afganistaniin. Afganistanissa on nykyään maailman eniten oopiumiunikon viljelypinta-alaa ja se tuottaa 90 % maailman laittomasta oopiumista (2014).


title: Oopiumiunikko

text: Huumetuotannon vastaisesta toiminnasta huolimatta oopiumiunikon sato oli vuonna 2014 Afganistanissa ennätykselliset 6 400 tonnia, viljelyala 224 000 hehtaaria ja unikkotuotannon voitot vuonna 2013 lähes kolme miljardia dollaria. Hallitusta vastaan taisteleva taleban-liike rahoittaa huumekaupalla toimintaansa. Afganistanilaisviljelijät saavat oopiumunikosta parempaa tuottoa kuin mistään vaihtoehtoisesta viljelykasvista, eikä se vaadi suurta peltopinta-alaa. 4,5 kiloa oopiumia tuottaa saman kuin yli viisi tonnia vehnää. raportin mukaan viljelijät ilmoittivat yleisimmiksi syiksi oopiumin viljelyyn ooppiumin korkean hinnan, suuren tuoton pienellä viljelypinta-alalla, elintason paranemisen ja köyhyyden.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahal on Agrassa Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa sijaitseva mausoleumi, jonka Suurmogulien valtakunnan hallitsija Shah Jahan rakennutti 1600-luvulla muistoksi synnytyksessä kuolleelle lempivaimolleen Mumtaz Mahalille. Myös Shah Jahan on haudattu mausoleumiin vaimonsa vierelle. Valkoisesta marmorista rakennetun mausoleumin lisäksi rakennuskompleksiin kuuluu reunustava muuri, puisto, portti, moskeija ja vierastalo. Mausoleumi on koristeltu arvokkailla kivireliefeillä ja -upotuksilla sekä kalligrafialla.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahalia pidetään nykyisin indoislamilaisen arkkitehtuurin suurimpana saavutuksena, ja se on kauneutensa vuoksi nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi.


title: Taj Mahal

text: Suurmogulien valtakunnan hallitsija Shah Jahan rakennutti Taj Mahalin lempivaimonsa Mumtaz Mahalin muistoksi. Mumtaz Mahal oli synnyttänyt Shah Jahanille 14 lasta, joista seitsemän jäi eloon. Hän kuoli synnytettyään vuonna 1631 terveen tyttövauvan.


title: Taj Mahal

text: Shah Jahanin kerrotaan valinneen mausoleumin paikan yhtäältä sen kauneuden vuoksi ja toisaalta koska sinne oli näkymä Agran linnoituksesta.


title: Taj Mahal

text: Mausoleumi rakennettiin vuosien 1632 ja 1648 välillä. Rakennuskompleksin muut rakennukset kuten moskeija ja portti valmistuivat vuoteen 1653 mennessä. Nimi "Taj Mahal" on urdua ja tarkoittaa ”rakennusten kruunu”. Taj Mahalia kutsuttiin aluksi vain haudaksi: nimen Taj Mahal se sai myöhemmin Mumtaz Mahalin mukaan.


title: Taj Mahal

text: Mausoleumin pohjapiirros perustuu Delhissä sijaitsevaan Humayunin mausoleumiin. Rakennuskompleksin arkkitehtuurissa on islamilaisia piirteitä ja symboliikkaa: moskeijan, neljän minareetin ja seiniin kaiverrettujen Koraanin säkeiden lisäksi esimerkiksi puutarhan neljän kanaalin voidaan katsoa symboloivan Paratiisin neljää jokea, mitä alueen porttiin kaiverretut säkeetkin korostavat.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahalin pääarkkitehti oli Ustad Ahmad Lahori. Muita tärkeimpiä arkkitehteja olivat Abd ul-Karim Ma’mur Khan ja Makramat Khan. Rakentajia ja koristajia tuotiin työmaalle koko Suurmogulien valtakunnan alueelta sekä Keski-Aasiasta ja Iranista. Taj Mahal on rakennettu etupäässä valkoisesta marmorista, ja siihen on käytetty lisäksi kahtakymmentäkahdeksaa kallisarvoista kivilaatua. Materiaali tuotiin eri puolilta Intiaa ja Keski-Aasiaa tuhannen norsun selässä. Valkoista marmoria tuotiin Makranasta, Rajasthanista, punaista hiekkakiveä Fatehpur Sikristä, jaspista Punjabista, jadea ja kristallia Kiinasta, turkoosia Tiibetistä, lapislatsulia ja safiiria Sri Lankasta, hiiltä ja karneolia Arabiasta ja timantteja Pannasta.


title: Taj Mahal

text:
Rakennuskompleksi sijaitsee 17 hehtaarin laajuisella, muurein reunustetulla puistoalueella Yamunajoen varrella Agrassa Uttar Pradeshissa. Mausoleumin lisäksi alueella on moskeija, vierastalo ja portti. Alue on symmetrinen pohjoinen–etelä-akselinsa suhteen.
Alueen eteläpäädyssä on kolmikerroksinen pääportti ("darwaza"), jonka katolla on hindulaiset paviljongit. Portti on vuorattu nykyisin kuparilla, alun perin hopealla. Sen seiniin on kaiverrettu Koraanin tekstejä.


title: Taj Mahal

text:
Portin ja mausoleumin välissä oleva puisto on klassista mogulien "chahar bagh" -tyyliä. Puisto on jaettu neljään osaan, jotka on edelleen jaettu pienempiin osiin kävelykaduilla. Siinä on kaksi risteävää marmorista tehtyä, sypressipuiden reunustamaa kanavaa, joissa on suihkulähteitä. Puiston jokaisessa neljässä symmetrisessä osassa on 16 kukkapenkkiä, joissa on yhteensä noin 400 kasvia. Alun perin kanavissa ui värikkäitä kaloja ja puistossa eli lintuja. Puiston sivuilla on moskeija ja vierastalo, jotka on tehty punaisesta hiekkakivestä.
Joen rannalla on itse Taj Mahal, suuri valkoinen mausoleumi. Rakennus on tehty valkoisesta marmorista ja sen perustus on hiekkakiveä. Mausoleumissa yhdistyy persialainen, keskiaasialainen ja islamilainen arkkitehtuuri. Pääasiassa arkkitehtuuri on persialaista "safavidi"-tyyliä. Se on koristeltu kukka-arabeskein, koristenauhakuvioin ja kalligrafisin kaiverruksin. Mausoleumin nurkissa on neljä minareettia, mikä oli aikoinaan uusi arkkitehtoninen ratkaisu. Mausoleumin keskellä on kahdeksankulmainen hautakammio, jonka yllä on korkea kupoli. Hautakammion ympärillä on kahdessa tasossa 16 pienempää kammiota.
Shah Jahanin ja Mumtaz Mahalin koristellut muistohaudat sijaitsevat mausoleumissa vierekkäin, vaimon muistohauta huoneen keskellä ja miehen suurempi muistohauta sen vieressä. Shah Jahanin muistohauta asennettiin 30 vuotta hänen vaimonsa haudan jälkeen. Pariskunnan ruumiit on haudattu alemmalla tasolla sijaitsevaan kryptaan, mikä oli tapana mogulihallitsijoiden hautamuistomerkeissä.


title: Taj Mahal

text: Joen ja portin välinen alue on kooltaan 580 × 300 metriä. Keskuspuisto on 300 × 300 metriä.


title: Taj Mahal

text: Mauseleumi on kahdeksankulmio, jonka pohjamitat ovat 57 × 57 metriä. Se on 6,7 metriä korkealla alustalla, jonka leveys on 295 × 111 metriä. Alustan kulmiin pystytetyt minareetit ovat korkeudeltaan 42 metriä. Kupolin halkaisija on leveyssuunnassa 18 metriä ja pystysuunnassa 25 metriä, ja se kohoaa 65 metrin korkeuteen. Kupolin huipulla on kattokoriste, jonka kanssa rakennuksen korkeus on 73 metriä.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahalin sisällä on mosaiikkeja ja marmoriseiniä, joilla on jalokivillä tehtyjä hienostuneita kuvioita. Koristelussa esiintyy "pietra dura" -menetelmällä tehtyjä köynnösmäisiä kukka-aiheita, jotka tehtiin marmorireliefeinä tai upotuskoristeluina. Osa upotetuista jalokivikoristeluista on varastettu ja tärvelty; etenkin vuoden 1857 sepoykapinan aikana siihen syyllistyivät brittisotilaat ja -viranomaiset. Niiden lisäksi seinissä on kalligrafi Amanat Khanin mustalle marmorille kaivertamaa ja valkoiselle marmorille upotettua kalligrafiaa, Koraanin lyhyitä säkeitä, jotka käsittelevät etenkin tuomiopäivää.


title: Taj Mahal

text: Mumtaz Mahalin muistohaudassa on kaiverrus, jossa lukee persiaksi ”Tässä makaa Arjumand Bano Begum eli Mumtaz Mahal, joka kuoli 1040 A.H. eli 1630 jaa.” Myös Shah Jahanin haudassa on hautakirjoitus. Arkkujen yläpuolella on kairolainen lamppu, jossa palaa ikuinen tuli. Kummassakin arkussa on arvokkaat upotuskoristelut.


title: Taj Mahal

text: Kupolin huipulla on puolikuu, jonka sakarat osoittavat ylöspäin. Näin siinä yhdistyvät islamilainen ja hindulainen symboliikka.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahalia pidetään indoislamilaisen arkkitehtuurin suurimpana saavutuksena niin arkkitehtuurinsa, puistojensa kuin pintojensa kauniiden koristelujenkin kannalta.


title: Taj Mahal

text: Rakennuskompleksia on korjattu ja huollettu vuosisatojen aikana, mutta se on säilynyt alkuperäisen kaltaisena. Kompleksin ylläpidosta vastaa "Archaeological Survey of India". Rakennusten lähistöllä on kiellettyä polttaa hiiltä, jotta rakennukset eivät kärsisi ilmansaasteista.


title: Taj Mahal

text: Taj Mahal nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1983. Taj Mahal on Intian suosituin turistikohde, ja siellä käy vuosittain miljoonia turisteja.


title: Unikkokasvit

text: Unikkokasvit (Papaveraceae) ovat Ranunculales-lahkoon kuuluvia ruohokasveja. Sukuja on 26 ja lajeja noin 250, joista suurin osa kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Unikkokasvit

text: Suurin osa lajeista sisältää maitiaisnesteitä. Lehdet ovat sijoittuneet kierteisesti. Kukat ovat säteittäisiä sekä kaksineuvoisia. Verholehtiä, jotka varisevat varhain, on kaksi. Terälehtiä kukassa on tavallisesti neljä ja heteitä niissä on paljon. Kukkimisen jälkeen muodostuva hedelmä, kota, on rei’illä tai liuskoilla avautuva.


title: Unikkokasvit

text: Alaheimo "Papaveroideae":Alaheimo "Fumarioideae":


title: Unikot

text: Unikot ("Papaver") eli valmut on unikkokasveihin ("Papaveraceae") kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 200 lajia. Unikkoa kasvatetaan Suomessa yleisesti kesäkukkana. Sitä voidaan käyttää myös mausteena. Unikonsiemeniä käytetään sämpylöiden koristeena ja vehnäleivän täytteenä. Lisäksi niitä voi ripotella salaatin mausteeksi ja viilin sekä jogurtin pinnalle..


title: Seiväshyppy

text: Seiväshyppy on yleisurheilulaji, jossa urheilija pyrkii pitkää taipuisaa seivästä apunaan käyttäen pääsemään kahden pystysuuntaisen telineen välissään vaakatasossa kannatteleman riman yli pudottamatta sitä. Seipään avulla urheilija suuntaa vauhdinotossa saadun liike-energian ylöspäin tehostamaan ponnistusta.


title: Seiväshyppy

text: Jo antiikin kreikkalaisten, samoin kuin kelttien, tiedetään kilpailleen seiväshypyssä, lisäksi kautta aikojen seiväshypyn periaatetta on käytetty hyväksi luonnonesteiden, kuten purojen, ojien ja aitojen ylittämiseen. Myös esimerkiksi Englannin rämeisillä seuduilla kerrotaan joka talossa olleen oma hyppyseiväs, jottei jokien ja purojen ylityksessä tarvinnut aina kiertää pitkienkin matkojen päässä olleiden siltojen kautta.


title: Seiväshyppy

text: Nykyaikaisen seiväshypyn alkuna voitaneen pitää Johann Christoph Friedrich GutsMuthsin ja Frederich L. Jahnin 1850 vuoden tietämillä Saksassa kehittämiä kuntoiluharjoitteita. Seiväshypyn tekniikka sellaisena kuin se nykyään suurin piirtein tunnetaan kehitettiin Yhdysvalloissa 1800-luvun lopulla.


title: Seiväshyppy

text: Seiväshypyn alkuperäisen, luonnollisen periaatteen mukainen pituussuuntainen hyppy ei koskaan saavuttanut suurta suosiota järjestäytyneissä urheilupiireissä, vaan tulosten mittaaminen korkeussuunnassa on aina ollut ainoa virallinen seiväshypyn kilpailumuoto.


title: Seiväshyppy

text: Vaikka naisetkin ovat kautta aikain hypänneet seivästä, naisten seiväshyppy otettiin arvokisaohjelmaan vasta 1990-luvun jälkipuoliskolla.


title: Seiväshyppy

text: Seiväshyppysuoritus tapahtuu seuraavasti: hyppääjä ottaa toisella kädellään myötäotteella kiinni seipään toisesta päästä, ja toisella vastaotteen seipäästä itselleen parhaiten sopivalta etäisyydeltä oikeaan käteensä. Keskityttyään ja tuntiessaan itsensä valmiiksi suoritukseen hän ottaa, toisin kuin korkeushypyssä, suoran vauhdin kohti rimaa, työntää seipään pään seiväsmonttuun, ponnistaen lähes samanaikaisesti toisella jalallaan ilmaan ja taivutetun seipään avulla heilauttaa itsensä jalat edellä riman yli, jonka jälkeen putoaa pehmeälle patjalle. Olennaista on hyppääjän seipääseen kohdistama kokonaisenergia, joka koostuu liike-energiasta ja lihastyöstä seipään taivutus- ja oikenemisvaiheessa.


title: Seiväshyppy

text: Aikojen saatossa on riman ylitykseen käytetty myös muunlaisia keinoja, mm. seivästä pitkin kiipeämistä. Britanniassa 1800-luvun jälkipuoliskolla eräs Tom Ray Ulverstonista, Lancashiresta kykeni pystysuoraan asetettua seivästä pitkin kiipeämällä ylittämään muutamia metrejä. Nykyisin hyppy hylätään, mikäli hyppääjä siirtää yläkätensä otetta.


title: Seiväshyppy

text: Seiväshypyssä hyppääjä saa valita, mille etäisyydelle rima seiväskuopasta asetetaan. Jos hyppääjän käyttämä seiväs pudottaa riman, suoritus hylätään yli 13-vuotiaiden sarjoissa, vaikka hyppääjä itse olisikin päässyt yli. Toisaalta jos seiväs katkeaa kesken hypyn, kilpailija on oikeutettu uuteen yritykseen. Kolmen perättäisen epäonnistuneen hypyn jälkeen kilpailija ei saa enää jatkaa.


title: Seiväshyppy

text: Ennen vanhaan hyppääjien laskeutumisalustana käytettiin sahanpuruja, ja hyppääjä joutui tulemaan alas jalat edellä. Nykyaikana käytössä on paksut, pehmeät patjat, joita on sijoiteltu myös seiväskuopan sivuille loukkaantumisten välttämiseksi.


title: Seiväshyppy

text:
Nykyaikana seipäät valmistetaan lasikuidusta ja hiilikuidusta, kun aikaisemmin käytettiin metalliputkia ja bambusta valmistettuja seipäitä.
Yleensä seipäät tarkistetaan tehtaalla vääntämällä ne täyteen 90 asteen kulmaan. Tästä huolimatta on mahdollista, että seiväs katkeaa, esim. pitkän tauon jälkeen taivutettaessa tai jos siihen on osunut jokin isku taktisesti väärään paikkaan. Seipäät on suunniteltu katkeamaan kolmeen osaan, mikä mahdollistaa turvallisimman tilanteen urheilijalle osien lentäessä poispäin hänestä. Seipään materiaalia, pituutta tai paksuutta ei ole rajoitettu.


title: Seiväshyppy

text: Seiväshypyssä käytetään jalkineina yleensä piikkareita, jotta saataisiin mahdollisimman kova vaakasuora vauhti hyppyyn.


title: Seiväshyppy

text: Käsiinsä hyppääjät hierovat ennen hyppyä joko käsien hikisyyttä estävää magnesiumjauhetta tai jotain tahmeaa ainetta, kuten pihkaa.


title: Seiväshyppy

text: Seiväshyppy on yksi nykyaikaisten olympialaisten yleisurheilun alkuperäisiä kilpailutapahtumia. Se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896. Naisten seiväs tuli kisaohjelmaan vuonna 2000. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa seiväshyppy on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983. Menestynein maa seiväshypyn arvokilpailuissa on ollut Yhdysvallat.


title: Seiväshyppy

text: Vuoden 1998 jälkeen IAAF ei ole erotellut sisä- ja ulkoratojen maailmanennätyksiä sen jälkeen hypättyjen tulosten kohdalla.


title: Venäjän federaation sankari

text: Venäjän federaation sankari (ven. Герой Российской Федерации) on korkein mahdollinen Venäjän federaation Venäjän kansalaiselle myöntämä arvonimi. Arvonimen myöntämisestä päättää pääasiassa Venäjän presidentti. Kriteerinä arvonimen myöntämiselle on erityistä urhoollisuutta osoittavien tekojen ja aikaansaannosten toteuttaminen valtion hyväksi. Arvonimi perustettiin 20. maaliskuuta vuonna 1992 Neuvostoliiton sankari -arvonimen tilalle.


title: Venäjän federaation sankari

text: Arvonimiä on annettu lähinnä kosmonauteille ja Tšetšenian sotilasoperaatioihin osallistuneille. Arvonimi voidaan myöntää myös kuoleman jälkeen, kuten tehtiin Tšetšenian murhatulle presidentille Ahmad Kadyroville.


title: Venäjän federaation sankari

text: Venäjän federaation sankarin arvonimiä on myönnetty vuoden 2007 maaliskuuhun mennessä 876 kappaletta, joista 408 kuoleman jälkeen.


title: Venäjän federaation sankari

text: Kunniamitalin tähden muotoinen rakenne on samanlainen kuin Neuvostoliiton sankari -mitalissa. 19,5 x 15 millimetrin kokoisessa nauhassa ovat Venäjän lipun värit: valkoinen, sininen ja punainen. Tähden kääntöpuolella lukevat sanat Герой России (), sekä sarjanumero, joka osoittaa kuinka mones kunniamerkki järjestyksessään on.


title: Maria Mutola

text: Maria de Lurdes Mutola (s. 27. lokakuuta 1972 Chamanculo, Mosambik) on entinen mosambikilainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 800 metrin juoksu.


title: Maria Mutola

text: Aluksi Mutolan urheilulaji oli jalkapallo, jossa hän olikin erinomainen. Hän pelasi samassa joukkueessa poikien kanssa, sillä tytöille ei ollut omia joukkueita. Hän vaihtoi lajinsa 14-vuotiaana juoksuun, vaikka ajatteli, että juokseminen ei ole häntä varten. Jo 15-vuotiaana Mutola osallistui 1988 Soulin olympiakisojen 800 metrille, mutta vielä tuolloin kisataival jäi alkueriin. Tosin hän oli 15-vuotiaana Afrikan kilpailuissa toinen. Maria Mutolan ensimmäinen valmentaja oli Stelio.


title: Maria Mutola

text: Tokion MM-kisoissa 1991 Mutola sijoittui 800 metrillä neljänneksi, ja Mosambikissa odotettiin hänen tuovan maansa ensimmäisen olympiamitalin vuoden 1992 olympialaisista Barcelonasta. Hän jäi kuitenkin 800 metrillä viidenneksi, ja ainoassa kansainvälisissä kilpailuissa juoksemassaan 1 500 metrin arvokilpailussaan yhdeksänneksi.


title: Maria Mutola

text: Vuonna 1993 Maria Mutola voitti hallimaailmanmestaruuden Toronton MM-hallikisoista sekä ulkoratojen mestaruuden Stuttgartin MM-kisoissa. Hän uusi hallimaailmanmestaruutensa 1995 Barcelonassa ja lähti ennakkosuosikkina myös Göteborgin ulkoratojen MM-kisoihin, missä kuitenkin joutui diskvalifioiduksi alkuerissä. Atlantan 1996 olympialaisista hän toi maalleen ensimmäisen olympiamitalin, väriltään pronssisen. Pariisin MM-hallikisoissa 1997 Mutola voitti kolmannen peräkkäisen hallimaailmanmestaruutensa. Samana vuonna Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa hän saavutti pronssia. Vuonna 1999 Mutola saavutti 800 metrillä MM-hopeaa sekä Maebashin hallikisoista että Sevillan ulkoratojen kisoista. Maebashissa hänet voitti Ludmila Formanova ajalla 1.56,90, joka on MM-hallikilpailujen ennätys.


title: Maria Mutola

text: Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000 Mutola ja Mosambikin valtio saivat vihdoin ensimmäisen olympialaisten kultamitalinsa. Kultainen menestyskulku jatkui 2001 Lissabonin MM-hallikisoissa, 2001 Edmontonin MM-kisoissa, 2002 Afrikan mestaruuskisoissa, 2002 maailmancupissa, 2003 Birminghamin MM-hallikisoissa, 2003 Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa ja 2004 Budapestin hallimaailmanmestaruuskisoissa. Koko 1990-luvun jälkipuoliskon ja 2000-luvun alun Mutola oli yksi maailman ylivoimaisimmista urheilijoista dominoiden 800 metrin kilpailuja mielensä mukaan. Esimerkiksi vuoden 2003 Kultaisessa liigassa hän voitti kaikki osakilpailut.


title: Maria Mutola

text:
Ateenan 2004 olympialaisten finaalissa harjoituskumppani Kelly Holmesille kärsittyä tappiota voidaan pitää Mutolan uran "historiallisena" käännekohtana. Mutola jäi lopulta kisassa neljänneksi. Neljäs hän oli myös Helsingin MM-kisoissa 2005. Monet luulivat Mutolan parhaiden päivien olevan ohi, mutta 2006 Moskovan MM-hallikisoissa hän palasi jälleen voittajaksi ja vei nimiinsä seitsemännen 800 metrin hallimaailmanmestaruutensa. Samana vuonna hän sijoittui Kansainyhteisön kisoissa kolmanneksi ja Afrikan mestaruuskilpailuissa toiseksi.
Osakan MM-kilpailuissa 2007 Mutola väsähti 800 metrin juoksun loppusuoralla ja keskeytti. Maaliskuussa 2008 hän saavutti Valencian MM-hallikisoissa pronssia hidasvauhtisessa juoksussa; Mutola oli kaikissa aiemmissa MM-hallifinaaleissaan alittanut kahden minuutin rajan, mutta nyt Tamsyn Lewisin voittoaika oli 2.02,57. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui viidenneksi. Mutola lopetti yleisurheilu-uransa kesän 2008 jälkeen.


title: Maria Mutola

text: Yleisurheilu-uransa jälkeen Mutola palasi jalkapallon pariin. Hän on pelannut Luso Africa -seurassa Etelä-Afrikan naisten pääsarjassa. Nopeutensa ansiosta hän on joukkueensa maalitykki.


title: Maria Mutola

text: Maria Mutola on voittanut kaiken, minkä lajissa voi ylipäätään voittaa. Hänellä on kaikkiaan 10 maailmanmestaruutta, olympiavoitto, Afrikan ja Etelä-Afrikan mestaruuksia, Kansainyhteisön mestaruus sekä Kultaisen liigan kaikkien osakilpailujen voitto vuodelta 2003. Hallimaailmanmestaruuksia hän on voittanut eniten kaikki yleisurheilulajit huomioon ottaen. Mutola oli 237 viikkoa IAAF:n 800 metrin juoksun rankingin kärkipaikalla, kunnes Hasna Benhassi ohitti hänet heinäkuussa 2005. Mutola alitti kahden minuutin rajan kaikkiaan 198 kertaa.


title: Maria Mutola

text: Ruumiinrakenteeltaan Mutola on varsin voimakasrakenteinen. Hän on 162 senttimetriä pitkä ja painaa 61 kilogrammaa.