title: Rovaniemi

text: Rovaniemen taidemuseo on Lapin läänin aluetaidemuseo ja sen kokoelmissa on 1 500 teosta suomalaista nykytaidetta.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemellä on vilkasta kansantanssi- ja kansanmusiikkitoimintaa, kokoonpanoista maineikkaimpia lienevät Rimpparemmi ja Siepakat. Maaliskuussa 2007 kaupungissa järjestettiin suuri kansanmusiikkitapahtuma Samuelin Poloneesi. Kansainvälinen folklorefestivaali Jutajaiset järjestetään Rovaniemellä vuosittain.


title: Rovaniemi

text: Kesäisin Rovaniemellä toimii Konttisen kesäteatteri sekä uusi Lentävän poron Kesäteatteri. Konttisen kesäteatteri on perustettu vuonna 1996 ja se sijaitsee Kemijoen rannalla Konttisen kentän vieressä. Konttisen kesäteatteri on esittänyt koko perheen näytelmiä, kuten Pekka Töpöhäntä ja Tuhkimo. Lentävän poron Kesäteatteri rakennettiin kesällä 2012 trukkilavoista ja kierrätyspuusta Pekankadun parkkihallin ylätasanteelle. Pop-up-kesäteatterissa järjestettiin teatterin lisäksi myös muuta kulttuuriohjelmaa, kuten elävän musiikin iltoja.


title: Rovaniemi

text: Kaupungissa järjestettiin ensimmäistä kertaa kesällä 2007 Simerock, aikaisemman Rovaniemi Rock -festivaalin tilalle. Down By The Kemijoki -festivaaleja järjestettiin vuosina 1992–2007. Down By The Kemijoki teki paluun kesällä 2012. Kesällä 2016 järjestetään Kaupunkifestivaali RolloPOP, joka tuo uusitulle Keskuskentälle suomalaisen rockin ja popin suurimmat nimet.


title: Rovaniemi

text: Useamman kuin yhden levyn tehneitä ja jonkinasteista menestystä saavuttaneita rovaniemeläisiä rock- ja pop-yhtyeitä ovat olleet muun muassa Absoluuttinen Nollapiste, Greenhouse A.C., Jalla Jalla, The Nightingales, Tulenkantajat ja Supperheads. Myös Suomen ensimmäinen black metal -yhtye Beherit sekä rap-duo Hannibal & Soppa ovat lähtöjään rovaniemeläisiä.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemellä toimii myös uuden sukupolven undergroundkulttuurin vaikuttaja Linnunlaulupubi, jonka johtohahmojen joukossa nähtiin muun muassa laulaja/lauluntekijä Jaakko Laitinen. Viime vuosina Arctic Live Entertainment -yhdistys on tuonut Rovaniemelle lukuisia raskaan metallin kotimaisia huippunimiä.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemen kaupunki jakaa vuosittain tunnustuksenomaisen kulttuuritekopalkinnon. Rovaniemellä ilmestyy seitsenpäiväinen sanomalehti Lapin Kansa jonka voi tilata koko maakuntaan ja kahdesti viikossa ilmestyvä kaupunkilehti Uusi Rovaniemi sekä koko Lapin alueelle jaettava ilmaisjakelulehti Lappilainen entinen Roi Press.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemi oli ehdolla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2011. Muut ehdokkaat olivat Turku, Tampere, Mänttä, Oulu, Lahti ja Jyväskylä.


title: Rovaniemi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rovaniemellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Rovaniemi

text: Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii erityisesti vanhoillislestadiolaisuus, jonka rauhanyhdistyksiä paikkakunnalla on kolme: Rovaniemen Rauhanyhdistys, Rautionsaaren Rauhanyhdistys sekä Viirinkylän Rauhanyhdistys. Muita herätysliikkeitä ovat rauhansanalaisuus, jolla on Rovaniemellä paikallisyhdistys Rovaniemen Rauhan Sana, evankelisuus, jonka opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat toimii Rovaniemellä, viidesläinen Kansanlähetys sekä herännäisyys. Rovaniemellä on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Stefanoksen luterilainen seurakunta.


title: Rovaniemi

text: Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksisen kirkon Lapin ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on koko Lappi lukuun ottamatta Oulun ortodoksiseen seurakuntaan kuuluvaa Kemi-Tornion seutukuntaa ja jolla on noin 1 200 jäsentä, helluntaiherätykseen kuuluva Rovaniemen helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Rovaniemen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Rovaniemen adventtiseurakunta.


title: Rovaniemi

text: Muita uskontokuntia edustaa mormonien Rovaniemen seurakunta. Lisäksi Rovaniemellä toimii kaksi Jehovan Todistajien seurakuntaa.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemen VPK perustettiin 30. syyskuuta 1900 silloisessa kunnantalossa kyläläisten yhteisessä kokouksessa. Silloinen nimi oli Rovaniemen Vapaaehtoinen Palosammutuskunta.


title: Rovaniemi

text: Lokakuun 20. päivänä sääntöehdotus oli valmis ja yleinen kokous hyväksyi sen. Varsinaisen sinetin asialle antoi Oulun läänin kuvernööri, joka marraskuun 26. päivänä antamallaan päätöksellä vahvisti ”Rovaniemen Kirkonkylän Vapaaehtoisen Palosammutuskunnan Ohjesäännön”. Järjestön nimi lyheni pian Rovaniemen Vapaaehtoiseksi Palosammutuskunnaksi ja sittemmin Rovaniemen Vapaaehtoiseksi Palokunnaksi, joka otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1913 hyväksytyissä VPK:n uusissa säännöissä.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemen VPK:n historia on eräs merkittävä osa Rovaniemen kirkonkylän, taajaväkisen yhdyskunnan, kauppalan ja kaupungin historiaa. Varsinaisen tehtävänsä ohella VPK on ollut tärkeä tekijä myös paikkakunnan kulttuurielämässä, sillä yhdistyksen talo oli alusta alkaen se tyyssija, joka teki mahdolliseksi taide-elämän kehittymisen Rovaniemellä. VPK:n talo tuhoutui Rovaniemen kauppalan tuhossa 1944.


title: Rovaniemi

text: Rovaniemellä on erilaisia liikuntamahdollisuuksia. Rovaniemellä sijaitsee muun muassa Lapin urheiluopisto, Lapin balettiopisto, jalkapallohalli, jääkiekkohalli ja hiihtokeskus laskettelurinteineen. Monet talvilajien urheilijat ovat kaupungista kotoisin. Rovaniemeläisten ajoittainen ylpeydenaihe on myös jalkapallon mestaruussarjassa (nyk. Veikkausliiga) 30 kautta otellut Rovaniemen Palloseura. Muita kuuluisia rovaniemeläisiä palloiluseuroja ovat muun muassa Rovaniemen Santasport, sekä Napapiirin Palloketut. Santasport on vuoden 2008 lentopallon Suomen mestari. Nykyisin lentopallon puolella Woman Volley pelaa naisten pääsarjassa ja Team Lakkapää miesten pääsarjassa. Rovaniemellä toimii myös voimisteluseura Taipumattomat ry. Muita Roveniemellä toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa koripallossa Rovaniemen NMKY, jääkiekossa RoKi (Rovaniemen Kiekko), amerikkalaisessa jalkapallossa Rovaniemi Nordmen ja roller derbyssä Rovaniemi roller derby.


title: Rovaniemi

text: "Pääartikkeli: Luettelo tunnetuista rovaniemeläisistä"


title: Rovaniemi

text: Osa kaupunginosista on entisen maalaiskunnan kyliä, ja pisimmillään matka kaupunginosasta keskustaan voi olla lähes sata kilometriä.


title: Lapin lääni

text: Lapin lääni () oli vuodesta 1938 vuoteen 2009 yksi Suomen lääneistä. Se oli lääneistä kaikkein pohjoisin ja rajoittui idässä Venäjään, pohjoisessa Norjaan, lännessä Ruotsiin ja etelässä Oulun lääniin (Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan).


title: Lapin lääni

text: Läänin pinta-ala oli 100 369,18 km², josta:


title: Lapin lääni

text: Lääni oli pinta-alaltaan Suomen suurin ja kattoi yli 25 prosenttia maan pinta-alasta. Läänin alue oli sama kuin Lapin nykymaakunnan, joka puolestaan muodostuu Lapin historiallisesta maakunnasta ja historiallisen Pohjanmaan pohjoisimmasta osasta Peräpohjolasta. Pääkaupunki oli Rovaniemi, joka sai kaupunkioikeudet vuonna 1960.


title: Lapin lääni

text: Pohjoinen napapiiri kulki läänin läpi hieman Rovaniemen pohjoispuolella. Ilmastoon vaikuttivat pohjoisen sijainnin lisäksi suuret korkeusvaihtelut, Golfvirta sekä läheiset merialueet Pohjoinen jäämeri ja Perämeri. Näiden vuoksi läänin äärimmäinen pohjoiskolkka oli ilmastoltaan hieman keskiosia lauhempi.


title: Lapin lääni

text: Suomen korkein kohta oli läänin alueella Enontekiön kunnassa, 1 324 metrin korkeudessa Haltin rinteessä. Läänin alavimmat seudut puolestaan löytyivät Peräpohjolasta Perämeren rannikolta. Läänin suurin ja Suomen kolmanneksi suurin järvi oli Inarijärvi (1 040 km²). Lapin merkittävin vesistö oli Kemijoen vesistö, jossa sijaitsi kaksi suurta tekojärveä, Lokka ja Porttipahta. Vesistön laskujoki, Kemijoki, oli 483 kilometrin mittaisena Suomen pisin joki. Kemijoen vesistön voimalaitokset muodostivat suuren osan maan sähköntuotantokapasiteetista. Läänin toinen merkittävä joki, rajajoki Tornion-Muonionjoki oli rakentamaton.


title: Lapin lääni

text: Lapin läänin väkiluku oli 31. joulukuuta 2008 183 963 henkeä eli noin 3,5 prosenttia koko maan väestöstä. Lapin lääni oli erittäin harvaan asuttu; väestötiheys oli ainoastaan kaksi asukasta maaneliökilometriä kohti, kun koko maassa asui 17 henkeä maaneliökilometrillä. Tiheimmin asuttuja ovat Tornionlaakso, Perämeren rannikko (Kemi–Tornio-alue), sekä Kemijokivarsi Kemistä Rovaniemelle. Kaksi kolmasosaa väestöstä asui Rovaniemen ja Kemi–Tornion kaupunkiseuduilla.


title: Lapin lääni

text: Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Lapin läänin tunnuskirjain oli L.


title: Lapin lääni

text: Lapin lääni muodostettiin vuonna 1938 erottamalla Oulun läänin pohjoisosat omaksi läänikseen. Lääninhallitus toimi alusta asti Rovaniemellä, paitsi talvisodan vuoksi tilapäisesti 1940 Pallastunturin matkailijahotellissa ja vastaavasti Lapin sodan vuoksi 1944 Kokkolassa sekä toimitalon tuhoutumisen vuoksi 1944–1947 Kemissä. Talvisota, Jatkosota ja Lapin sota koettelivat lääniä raskaasti. Sotien seurauksena Neuvostoliitolle luovutettiin alueita kolmesta Lapin läänin kunnasta: osa Sallan kuntaa luovutettiin 1940, koko Petsamon kunta luovutettiin 1944 ja Inarin kuntaan kuulunut Jäniskosken-Niskakosken alue jouduttiin myymään 1947. Lisäksi Lapin sodan aikana saksalaiset joukot tuhosivat valtaosan läänin koko rakennuskannasta.


title: Lapin lääni

text: Vuoden 1997 lääniuudistuksessa Lapin lääni säilyi entisellään. Nykyään valtion aluehallintoa hoitaa entisen läänin alueella Lapin aluehallintovirasto.


title: Lapin lääni

text: Lapin läänissä oli yksi maakunta ja kuusi seutukuntaa:


title: Lapin lääni

text:
Kunnat ja kaupungit:
Läänin asukasluvultaan suurimmat kunnat olivat lakkautettaessa:


title: Lapin lääni

text:
Muutokset ennen lääniuudistusta 1997
Muutokset uuden läänijaon aikana 1997-2009Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset 2010-Lapin läänin vaakunassa halkoisen kilven heraldisesti oikeanpuoleisessa kentässä oli historiallisen Lapin vaakuna ja vasemmanpuoleisessa kentässä historiallisen Pohjanmaan vaakuna. Kilven päällä oli herttuakunnan kruunu.


title: Suksessio

text: Suksessio tarkoittaa seuraavia:


title: Ekologinen sukkessio

text: Ekologinen sukkessio, joskus myös suksessio eli seuraanto tarkoittaa tietyllä paikalla tapahtuvaa lajiston (vähittäistä) muuttumista. Sukkessio päättyy kliimaksiin, eli vakaaseen eliöyhteisöön, jonka lajisto ei juuri muutu.


title: Ekologinen sukkessio

text: Sukkessiota tapahtuu, koska eliöyhteisön jäsenet itse muuttavat omaa elinympäristöään. Esimerkiksi nopeasti kasvavien lehtipuiden nousu entiselle metsäpaloalueelle vähentää maahan asti pääsevän valon määrää, muuttaa lämpö- ja kosteusolosuhteita ym., jolloin aiemmin menestyneet valokasvit häviävät kilpailussa varjoa sietäville kasveille.


title: Ekologinen sukkessio

text: I. Primaarisukkessio


title: Ekologinen sukkessio

text:
II. Sekundaarisukkessio
1. Heterotrofinen sukkessio


title: Ekologinen sukkessio

text: 2. Autotrofinen sukkessio


title: Ekologinen sukkessio

text: Kliimaksi on sukkession päätepiste, jossa eliöyhteisö on vakaa ja muuttumaton. Eliöyhteisö ei muutu, ellei ympäristö muutu. Ilmaston määräämää kliimaksia kutsutaan monokliimaksiksi. Samassakin ilmastossa esiintyy erilaisia kliimakseja, mikä johtuu ravinteisuuden ja eläimistön paikallisesta vaikutuksesta. Näitä monokliimaksista poikkeavia kliimakseja kutsutaan polykliimakseiksi. Ilmastokin muuttuu pitkällä aikavälillä, joten muuttumaton monokliimaksi on mahdoton.


title: Ekologinen sukkessio

text: Ekologinen sukkessio on erilainen eri paikoilla. Esimerkiksi tuoreen kangasmetsän sukkessiossa hakkuuta tai metsäpaloa seuraa nopeasti leviävien ja kasvavien valokasvien muodostama pioneerivaihe. Niiden seasta nousee vähitellen monivuotisia, korkeampia kasveja, jotka varjostavat ensivaiheen matalia kasveja. Monivuotisten joukossa erityisesti nopeakasvuiset lehtipuut ja pensaat valtaavat alaa muodostaen pioneerivaihetta seuraavan pensaikkovaiheen. Lehtipuiden kasvaessa isommaksi mukaan tulee myös havupuita, jolloin paikalle syntyy sekametsä. Pikkuhiljaa varjoa sietävät kuuset kasvavat lehtipuiden ohi varjostaen niitä, jolloin tuore kangasmetsä muuttuu kuusimetsäksi. Loppuvaihetta, jossa muutokset ovat vähäisiä, sanotaan kliimaksiksi. Puuston muuttuessa muuttuu myös muu kasvillisuus sekä näitä hyväksi käyttävä eläimistö.


title: Ekologinen sukkessio

text:
Muita sukkessiotapahtumia ovat esimerkiksi männikön kehitys kuivalla kankaalla, paljaan kallion kasvittuminen, järven umpeenkasvu sekä suon muuttuminen rämeeksi turpeen paksuuskasvun myötä.
Ekologisessa sukkessiossa lajimäärä kasvaa alkuvaiheissa ollen suurimmillaan sekametsässä. Biomassan määrä kasvaa koko sukkessiokehityksen ajan, mutta kliimaksivaiheessa kasvu on vähäistä tai pysähtyy.


title: Ekologinen sukkessio

text: Ekologisen sukkession teoriaa ja empiiristä tutkimusta on kehitetty 1800-luvun lopulta lähtien. Suomalainen kasvitieteilijä ja maantieteilijä Ragnar Hult oli maailmanlaajuisesti eräs ensimmäisistä tutkijoista, jotka tunnistivat sittemmin ekologiseksi sukkessioksi nimetyn ilmiön.


title: Kliimaksi (ekologia)

text: Kliimaksi on sukkession eli elinympäristön luontaisen, vähittäisen muuntumisen loppuvaihe, jolloin alueelle on asettunut myös pitkäikäisiä, hitaasti lisääntyviä lajeja. Kliimaksin saavuttanut eliöyhteisö on varsin vakaa, sillä sen muutokset ovat yleensä hitaita ja vähäisiä.


title: Kliimaksi (ekologia)

text: Metsätaloudessa kliimaksi eli päätemetsävaihe on metsän kehityksen ja kasvun kypsä vaihe, sen lopputila. Puuston nettokasvu on tällöin hyvin vähäistä. Sen sijaan metsäluonnon biodiversiteetti eli sen monimuotoisuus on hyvin suurta. Metsässä on erilaisia biotooppeja eli elinympäristöjä sekä monia eläin- ja kasvilajeja. Lahopuuta on runsaasti ylläpitämässä monimuotoisuutta ja puuston valtalaji Suomessa on joko mänty tai kuusi kasvupaikasta riippuen, Keski-Euroopassa usein myös pyökki.


title: Kliimaksi (ekologia)

text: Metsän kliimaksi-vaihe on enemmänkin teoreettinen kuin todellinen kasvillisuuden vakaa tasapainotila, sillä metsän kehittymiseen liittyy paljon sattumanvaraisuutta. Ennustettavuutta vaikeuttavat myrskyt, metsäpalot, lumituhot, tulivuorenpurkaukset, meteoriitit, maanvyöryt, hyönteistuhot ja tautituhot, koska ei tiedetä milloin, minne, miten ja kuinka usein ne vaikuttavat. Näillä luontaisilla häiriötiloilla on kuitenkin oleellinen merkitys metsäekosysteemin uudistumisessa.


title: Kliimaksi (ekologia)

text: Kliimaksi-nimityksen käytöstä on alettu luopua, kun on opittu ymmärtämään, että metsälle on tyypillisempää jatkuva muutos kuin vakaa tasapainotila.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Saaristomeren rannikolla ja saarissa. Maakunta koostuu Loimaan, Salon, Turun, Vakka-Suomen ja Turunmaan seutukunnista. Naapurimaakunnat ovat Ahvenanmaa lounaassa, Kanta-Häme ja Pirkanmaa koillisessa, Satakunta pohjoisessa sekä Uusimaa idässä. Nykyinen maakunnan alue on Varsinais-Suomen historiallista maakuntaa hieman laajempi, sillä se käsittää myös Loimaan seudun, joka kuuluu Satakunnan, sekä Someron, joka kuuluu Hämeen historialliseen maakuntaan.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km², sisävesiä  km² ja merialueita  km². Maakunnan väkiluku oli henkeä, joten se oli Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen Suomen kolmanneksi runsasväkisin maakunta. Maakunnan valtakunnallinen väestöosuus on noin 8,7 prosenttia. Asukkaista 5,7 prosenttia oli ruotsinkielisiä ja 3,9 prosenttia vieraskielisiä. Varsinais-Suomen väestötiheys on Suomen toiseksi suurin Uudenmaan maakunnan jälkeen. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Turku. Varsinais-Suomessa on enemmän kesämökkejä kuin missään muussa Suomen maakunnassa: Vuonna 2012 Varsinais-Suomessa niitä oli noin 49 000.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi muodostaa eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiirin. Vaalipiiristä valittiin vuoden 2015 vaaleissa eduskuntaan 17 kansanedustajaa.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen eteläisin vakituisesti asuttu paikka on Utö Korppoossa Paraisilla. Läntisin vakituisesti asuttu paikka on Nåtö Houtskarissa Paraisilla. Pohjoisin vakituisesti asuttu paikka on Pyhärannan Rihtniemi. Itäisin vakituisesti asuttu paikka on Somerniemen Härjänojalla Somerolla.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen luonto poikkeaa monilta osin muun Suomen luonnosta. Alueen arvokkaimpia luontotyyppejä ovat Saaristomeri ja lehdot. Tammivyöhyke ulottuu Turun saaristoon sekä Varsinais-Suomen rannikolle. Turun edustalla Ruissalon saaressa onkin Suomen laajimmat tammimetsät. Myös maaeläimistö on lajilukumäärältään Suomen rikkainta. Koko Suomen hyönteislajistosta 80 % on tavattu Varsinais-Suomessa. Koskematonta luontoa Varsinais-Suomessa on kuitenkin jäljellä enää hyvin vähän. Varsinais-Suomen alueella sijaitsevat Saaristomeren ja Kurjenrahkan kansallispuistot sekä Vaskijärven luonnonpuisto.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Joki- ja perinteiset maanviljelysalueet jylhien merenrantojen lisäksi luovat Varsinais-Suomelle ainutlaatuisen miljöön. Maakunnan korkein kohta on 163,9 metriä korkea Särämäki Kiikalassa Salossa. Varsinais-Suomen maaperä on pääosiltaan melko nuorta ja uutta maata nousee merestä jatkuvasti pikkuhiljaa lisää Turun saaristossa. Maaperä on alavaa ja muun Suomen oloihin nähden hedelmällistä. Varsinais-Suomea onkin kutsuttu Suomen vilja-aitaksi.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi kuuluu kasvillisuudeltaan sekä hemiboreaaliseen että eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen. Hemiboreaalisen vyöhykkeen raja kulkee suunnilleen linjalla Uusikaupunki–Pöytyä–Salon pohjoisosa. Tämän linjan rannikon puoleisella alueella on hemiboreaalista, sisämaan puolella eteläboreaalista kasvillisuutta. Samalla linjalla kulkee tammen luontaisen kasvualueen pohjoisraja. Metsätammi on Varsinais-Suomen maakuntakasvi. Tammen luontaiset esiintymät Varsinais-Suomessa on hyvin kirjattu, ja niitä löytyy lähes jokaisesta kunnasta jotka jäävät hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Lähes kaikki esiintymät ovat pienialaisia puuryhmiä tai metsäsaarekkeita keskellä havumetsää tai sekametsää, lukuun ottamatta Ruissaloa, jossa sijaitsevat Suomen laajimmat suojellut tammiaarniometsät. Kaikkia muitakin jaloja lehtipuita tavataan luonnossa Varsinais-Suomen maakunnassa yleisemmin kuin muualla Suomessa. Yleisimmät ovat euroopanpähkinäpensas, metsävaahtera ja tammi. Ruissalon saari Turussa on pienestä koostaan huolimatta sekä luonnoltaan että kulttuurihistorialtaan arvokas ja monipuolinen alue Suomessa. Sen lehdot kuuluvat kansalliseen lehtojensuojeluohjelmaan, ja lähes koko saari liitettiin Natura 2000 -verkostoon vuonna 2000.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Turun saaristo maakunnan lounaisosassa muodostuu noin 20 000 saaresta, joista osa on pieniä kallioluotoja, osa taas suuria asuttuja saaria. Suuria yli neliökilometrin laajuisia saaria on muutama sata. Joidenkin lähteiden mukaan Saaristomeri on maailman suurin saaristo saarten määrän mukaan laskettuna. Alue on Aurajokilaakson tavoin yksi Suomen kansallismaisemista. Luonto on alueella hyvin erikoista, karua ja samalla rehevää. Saaristomerta leimaavat rehevät saarnimetsiköt ja karut kallioluodot. Ensimmäisen Salpausselän jatkeena on alueen eteläosissa joukko soraharjun pätkiä eli hiekkasaaria. Suurin näistä on Jurmo Korppoossa Paraisilla. Toisen Salpausselän jatkeena on muun muassa Örö Dragsfjärdissä Kemiönsaarella. Hiekkasaarten kasvillisuus ja eläimistö ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen liitto kuvaa maakunnan vaakunaa seuraavasti:


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen vaakuna on osa Kustaa Vaasan 7. syyskuuta 1557 silloiselle Suomen herttuakunnalle ja pojalleen Juhanalle myöntämää vaakunaa. Vaakuna esiintyy monien muiden maakuntavaakunoiden ohella myös Uppsalan tuomiokirkossa samassa Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä, jossa on myös vanhin tunnettu Suomen vaakuna. Siinä nykyisen Varsinais-Suomen vaakunan yhteydessä lukee kuitenkin ”Södra Finland” (Etelä-Suomi) ja Satakunnan vaakunan yhteydessä ”Norra Finland” (Pohjois-Suomi).


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen vaakuna vuodelta 1557 on vanhin kuvallinen esitys, jossa sinikeltainen ristilippu esiintyy Ruotsin valtakuntaan liittyvänä tunnuksena, josta sittemmin kehittyi nykyisen Ruotsin lippu.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Syyskuussa vuonna 2007 vaakuna täytti 450 vuotta. Vaakunan syntymäpäiviä vietettiin kutsuvierastilaisuutena Turun linnassa 7. syyskuuta 2007.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi muodostuu 27 kunnasta, joista 11 on kaupunkeja. Entisiä kuntia on 48.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen maakunnan entisiä kuntia ovat:


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text:
Vuonna 2017 Varsinais-Suomessa sijaitsi 65 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Matkustajaliikennettä Varsinais-Suomessa on Turku–Helsinki- ja Turku–Toijala-radoilla. Turun ja Toijalan välisellä rataosuudella on Turun sataman, Turun ja Loimaan asemat. Junakohtauspaikkoina toimivat lisäksi Maaria, Karviainen ja Kyrö. Rata on valmistunut vuonna 1876 ja sähköistetty vuonna 2000. Turun ja Helsingin välisellä rataosuudella eli rantaradalla on Turun sataman, Turun, Kupittaan ja Salon asemat. Junakohtauspaikkoina toimivat lisäksi Piikkiö, Paimio ja Ervelä. Rata on valmistunut Helsinkiin asti vuonna 1903. Sähköistys saatiin valmiiksi vuonna 1995, samana vuonna kun Suomen ensimmäiset Pendolino-junat alkoivat kulkea Turun ja Helsingin väliä. Matkustajaliikennettä oli ennen myös Turun ja Uudenkaupungin välisellä radalla, mutta matkustajaliikenne radalla loppui 31.12.1992. Varsinais-Suomen rautateiden tavaraliikenne keskittyy pääosin Turku–Uusikaupunki- ja Turku–Toijala-radoille, mutta vähäistä tavaraliikennettä on myös rantaradalla.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Turun satama on Suomen tärkeimpiä satamia, josta on useita päivittäisiä matkustajaliikenneyhteyksiä Ruotsin Tukholmaan ja Kapellskärin satama sekä Ahvenanmaalle, Maarianhaminaan ja Långnäsiin. Liikennettä järjestää Silja Line ja Viking Line. Turusta on myös runsasta tavaraliikennettä. Naantalin satamassa on enimmäkseen tavaraliikennettä, mutta myös kolmesti päivässä autolauttayhteys Ruotsin Kapellskäriin. Uudenkaupungin satamassa liikennöi lähinnä ro-ro-alukset. Ahvenanmaan maakuntahallinnon ylläpitämät lautat hoitavat liikennettä Paraisilta Kökarin ja Sottungan kautta Långnäsiin sekä Kustavista Brändön ja Kumlingen kautta Vårdöhön.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen ainoa kansainvälinen lentoasema sijaitsee Turun ja Ruskon rajalla. Turun lentoasemalta liikennöidään päivittäin Helsinkiin, Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Asemalla toimii matkustajaterminaalin lisäksi vilkas rahtiterminaali. Matkustajamäärä vuonna 2006 oli 339 920.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Turku on usean valtatien toinen päätepiste. Sieltä lähtevät valtatie 1 Helsinkiin, valtatie 8 Suomen länsirannikkoa pitkin Ouluun, valtatie 9 Tampereelle ja valtatie 10 Hämeenlinnaan. Muita tärkeitä liikenneväyliä ovat kantatie 41 Aurasta Huittisiin, kantatie 43 Uudestakaupungista Harjavaltaan ja kantatie 52 Salosta Raaseporiin sekä seututie 204 Liedosta Euraan. Helsingin ja Porin välinen valtatie 2 sivuaa maakunnan koilliskulmaa.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi on Suomalaisen keittiön läntistä ydinaluetta, joka on saanut vaikutteita erityisesti Ruotsista, Tanskasta ja Saksasta. Alueen pitkä historia ja erityisesti maanviljelyn ja kalastuksen perinteet ovat vaikuttaneet paikalliseen ruokakulttuuriin. Lounaissuomalaiset ovat muuta Suomea aikaisemmin omaksuneet uusia ruuanvalmistustapoja, jotka ovat sitten siirtyneet Varsinais-Suomesta myös lähimaakuntien keittiöihin. Yhtenä esimerkkinä voi mainita mämmin, joka oli aiemmin tunnettu vain Lounais-Suomessa, mutta sittemmin levisi koko maahan. Myös luonnonolosuhteet ovat suosineet Varsinais-Suomea ja maakunnan viljelijät ovat olleet ensimmäisten joukossa aloittamassa sokerijuurikkaan, rypsin, tomaatin, kasvihuonekurkun, mansikan ja varhaisvihannesten viljelyä Suomessa.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Kaloista varsinkin silakka – Varsinais-Suomen maakuntakala – on kuulunut alueen ruokaperinteeseen jo vuosisatojen ajan. Sitä on syöty ympäri vuoden suolattuna, paistettuna, hiillostettuna, silakkarullina ja perunoiden päällä keitettynä. Lisäksi ahventa, siikaa ja haukea käytetään usein kalasopassa. Haukea on perinteisesti myös keitetty ja syöty yhdessä kananmunista tehdyn kastikkeen kanssa. Liharuoista tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet läskisoossi sekä erilaiset makkarat. Turun kauppahallista saatavat rusina- ja laukkamakkarat ovat yhä hyvin suosittuja.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Leivissä alueen erikoisuus on kyrsä eli kuminalla maustettu ruisleipä. Juhlapyhiksi turussa leivottiin usein varilimppua tai varikakkoa, joka on imellyttämällä valmistettua hapanleipä, jossa maltaita ja ruisjauhoja imellytetään vedessä. Nykyään varilimppu on Varsinais-Suomen maakuntaleipä, mutta se on Turussakin harvinaisempaa ja sen tilalle on noussut samantyyppinen tumma ja melko makea saaristolaisleipä.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Jälkiruokana on Varsinais-Suomessa tehty usein ja aivan erityisesti jouluna luumukiisseliä eli väskynäkräämiä. Kiisseliä on syöty jälkiruokana joko sellaisenaan tai riisipuuron kera. Leivoksista ja pullista merkittävimpiä ovat muun muassa runsaasti rusinoita sisältävä herkkukranssi ja niin sanotut norjalaiset eli kakkutaikinasta tehdyt munkit. Muuallakin Suomessa perinteinen Berliininmunkki tunnetaan Turussa nimellä Piispanmunkki ja siinä on perinteisesti vaaleanpunaisen sijaan valkoinen kuorrutus.


title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen suosituimmat matkailukohteet vuonna 2006 olivat:


title: Fortum Waste Solutions

text: Fortum Waste Solutions Oy on Pohjoismaissa toimiva suomalainen ympäristöhuoltoalan yritys, jonka päätoimialoja ovat vaarallisten jätteiden käsittely, kierrätys ja loppusijoitus sekä maaperän kunnostus ja ympäristörakentaminen.


title: Fortum Waste Solutions

text: Fortum Waste Solutions Oy on perustettu vuonna 1979 Riihimäellä. Yrityksen nimi oli vuoteen 1985 saakka Oy Suomen Ongelmajäte – Finlands Problemavfall Ab, vuosina 1985–2014 Ekokem Oy Ab ja vuosina 2014-2017 Ekokem Oyj. Elokuussa 2016 suomalainen energiayhtiö Fortum osti Ekokem Oyj:n, ja keväästä 2017 yhtiö on käyttänyt nimeä Fortum Waste Solutions Oy.


title: Fortum Waste Solutions

text: Vaarallisten jätteiden käsittelyn lisäksi Fortum Waste Solutionsin toimialueeseen kuuluu muiden jätteiden hyödyntäminen ja energiantuotanto, niihin liittyvät palvelut, pilaantuneen maaperän ja pohjaveden puhdistus sekä ympäristörakentamisen palvelut.


title: Fortum Waste Solutions

text:
Fortum Waste Solutions toimii Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa.
Kesäkuussa 2016 Fortum Waste Solutions avasi Riihimäelle ainutlaatuisen jalostamokokonaisuuden eli kiertotalouskylän, jossa yhdyskuntajätteestä erotellaan raaka-aineita kierrätykseen ja uusiokäyttöön. Energiateollisuus ry:n kestävän kehityksen foorumi valitsi Vuoden 2017 ilmastoteoksi Fortumin Kiertotalouskylä-hankkeen.


title: Fortum Waste Solutions

text: Ensimmäinen jäte-erä Syyriasta saapui Suomeen juhannuksena 2014, toinen erä 20. heinäkuuta ja kolmas lasti 30. elokuuta. Fortum Waste Solutions hävitti Syyriasta evakuoituja teollisuuskemikaaleja yhteensä noin 300 tonnia.


title: Fortum Waste Solutions

text: Syyriasta saapuvat jätteet poltettiin korkealämpötilauunissa 1 050–1 200 asteen lämpötilassa, jolloin poltettavan jätteen pitkä viipymä uunissa varmisti jätteiden täydellisen palamisen.


title: Fortum Waste Solutions

text: Kemikaalien vastaanottaminen Suomeen hävitettäväksi on erittäin merkittävä panos Syyrian kemiallisen aseen hävittämisprosessissa. Fortum Waste Solutions osallistui OPCW:n ja YK:n yhteismission valvonnassa tehtävään osana laajempaa operaatiota. Tuhottavaa materiaalia oli teollisuuskemikaaleina 500 tonnia ja lisäksi miljoonia litroja myrkyllistä jätettä.


title: Moniajo

text: Moniajo on tietokoneen käyttöjärjestelmän ominaisuus, joka mahdollistaa näennäisesti usean ohjelman ajamisen samanaikaisesti. Jos tietokoneessa on vain yksi suoritin, moniajo toteutetaan jakamalla suorittimelle eri prosessien tehtäviä nopeasti vaihdellen. Todellisessa monisuoritintietokoneessa prosessien tehtävät jaetaan usean suorittimen kesken.


title: Moniajo

text: Ensimmäiset moniajojärjestelmät tulivat markkinoille 1960-luvulla. Ensimmäiset moniajoa tukevat käyttöjärjestelmät olivat Multics ja OS/360MFT.


title: Moniajo

text: Nykyaikaisempia moniajon toimintamalleja ovat "ennakoiva moniajo", "irrottava moniajo" ja "keskeyttävä moniajo" (engl. "pre-emptive"), jossa käyttöjärjestelmän osa tai prosessi nimeltä vuorontaja (""skeduleri"", engl. "scheduler") irrottaa ajossa olevan prosessin suorittimesta, valitsee uuden suoritettavan prosessin valmiustilassa olevien joukosta, antaa suorittimen sen hallintaan ja määrittelee sen saaman aikaviipaleen (). Näin vältetään yhteistyömoniajossa oleva ongelma, että yksi huonosti käyttäytyvä ohjelma voi varastaa koneen koko laskentatehon. Vuoronvaihto () tarkoittaa suorituksessa olevan ohjelman tilan säilömistä toisen ohjelman suorituksen ajaksi: tämä tarkoittaa suorittimen rekisterien arvojen säilömistä muistipinoon.


title: Moniajo

text: Suoritukseen annettava aikaviipale voi perustua useisiin eri tekijöihin kuten prosessin prioriteettiin sekä järjestelmän kokonaiskuormitukseen. Odottavalle säikeelle tai ohjelmalle voidaan antaa enemmän suoritusaikaa jotta se vapautuu tilanteestaan mahdollisimman nopeasti ja koska se voi luovuttaa () ajoaikansa mikäli odottaminen jatkuu.


title: Moniajo

text: Moniajo usein hyödyntää laitteiston keskeytyksiä vuoronvaihtoon, jolloin käyttöjärjestelmälle annetaan vuoro tarvittaessa tai ajoitetusti.


title: Moniajo

text: "Irrottavaa", "ennakoivaa" tai "keskeyttävää" () moniajoa käyttävät useimmat "oikeaa" moniajoa tukevat järjestelmät.


title: Moniajo

text: Tämän tyyppistä monia käyttävät Unix-tyyppiset käyttöjärjestelmät, mukaan lukien BSD-versiot ja Linux.


title: Moniajo

text: Mikrotietokoneissa tämän tyyppistä moniajoa ovat käyttäneet muun muassa AmigaOS Amiga-tietokoneissa (julkaistu 1985).


title: Moniajo

text: Myös TRIPOS on käyttänyt irrottavaa moniajoa. IBM siirtyi OS/2:n Warp-versiossa tukemaan ennakoivaa moniajoa.


title: Moniajo

text: "Yhteistyömoniajo" () missä ohjelmat vapaaehtoisesti jakoivat suoritinaikaa toisille ohjelmille oli käytössä mm. RISC OS-käyttöjärjestelmässä ja Windows 95 -käyttöjärjestelmää edeltävät Windows-käyttöjärjestelmät.


title: Moniajo

text: OS X -käyttöjärjestelmää edeltävissä Mac OS -järjestelmissä oli myös yhteistyömoniajo. Microsoft siirtyi ennakoivaan moniajoon Windows NT:ssä ja Apple OS X:ssä (BSD-ydin).


title: Moniajo

text: OS/2 oli osittain ennakoivaa moniajoa tukeva (Warp-versiot), mutta osin rajattu yhteistyömoniajoon varhaisissa versioissa.


title: Moniajo

text: Aikajakava () yhdistää moniohjelmointia ja moniajoa.


title: Moniajo

text: Aikajakamista käytettiin tietokonejärjestelmissä kuten PDP-10 ja S/360.


title: Moniajo

text: Varhaisissa tietokonejärjestelmissä oli niin kutsuttua moniohjelmointikäsittelyä().


title: Moniajo

text: Näissä tietokone suorittaa yhtä ohjelmaa kunnes ohjelma pysähtyy odottamaan esimerkiksi laite-IO:ta ja vaihtaa silloin suoritettavaa ohjelmaa.


title: Moniajo

text: Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä perustuu takeeseen vasteajan noudattamisesta. Tämän tyyppinen moniajo voi erota teknisesti merkittävästikin, jotta aikarajattu toiminta () ei ylity missään tilanteessa.


title: Moniajo

text: Reaaliaikaisia käyttöjärjestelmiä ovat muun muassa QNX ja VxWorks.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Suomalainen viittomakieli (usein pelkkä "viittomakieli") on Suomessa yleisimmin käytetty viittomakieli. Äidinkielenään suomalaista viittomakieltä käyttäviä kuuroja on arviolta 3 100. Viittomakieltä käyttäviä kuulevia, kuten huonokuuloisia, kuurojentyöntekijöitä, viittomakielentulkkeja, viittomakielisten omaisia, ystäviä, työtovereita ja muita kielen harrastajia on arviolta yli 9000. Myös kuurojen vanhempien kuulevien lasten äidinkieli on usein viittomakieli. Muiden viittomakielten tavoin suomalainen viittomakieli on luonnollinen kieli, jolla on suomen kielestä eroava kielioppi ja rakenne.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Suomalaisen viittomakielen voidaan katsoa saaneen alkunsa 1800-luvun puolivälissä, kun Ruotsissa opiskellut suomalainen kuuro Carl Oscar Malm (1826–1863) perusti Suomen ensimmäisen kuurojenkoulun Porvooseen vuonna 1846. Malmin käyttämä ruotsalainen viittomakieli levisi suomalaisten kuurojen käyttöön ja eriytyi omaksi kielekseen. Suomen ensimmäinen kuurojen yhdistys perustettiin Turussa vuonna 1886. Albert Tallroth oli perustamassa viittä eri kuurojen yhdistystä ja myös Kuurojen Liittoa.


title: Suomalainen viittomakieli

text: 1800-luvun lopulla Suomessakin alettiin kuurojen opetuksessa suosia oralismia, eli puhemetodia, jonka myötä viittomakielen käyttö kiellettiin kouluissa jopa rangaistuksen uhalla. Oralismin mukaan kuurojen tuli oppia puhumaan ja hylätä viittomakieli. Kiellosta huolimatta kuurojen koulujen oppilaat jatkoivat viittomista salaa asuntoloissa. Viittomakielen käyttö jatkui sitten kuurojen yhdistyksissä. Viittomakielestä tuli yhteisön sisäinen kieli ja koulussa opittua puhekieltä käytettiin kun oltiin tekemisissä kuulevien kanssa.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Yhteiskunta alkoi suhtautua 1970-luvun jälkeen kuuroihin ja viittomakieleen myönteisemmin. Viittomakielestä tuli kuntoutuksen ja opetuksen apuväline ja sitä alettiin opettaa kursseilla kuurojen lasten vanhemmille. 1979 tulkkipalvelu tuli osaksi invalidihuoltolakia ja vuonna 1995 viittomakieli sai perustuslaillisen aseman. Vuonna 1991 viittomakielisen opetuksen mahdollisuus kirjattiin peruskoululakiin


title: Suomalainen viittomakieli

text: Suomalaisen viittomakielen tutkimus alkoi varsinaisesti Terhi Rissasen vuonna 1985 julkaiseman "Viittomakielen perusrakenne"-tutkimuksen myötä. Nykyään viittomakieltä tutkitaan mm. Kuurojen Liitossa ja Kotimaisten kielten keskuksessa.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Viittomakieltä voi opiskella yliopistossa pääaineena Jyväskylän yliopistossa, joka tarjoaa myös viittomakielistä luokanopettajakoulutusta. Lisäksi Turun yliopistossa on mahdollista suorittaa viittomakielen ja kommunikaation perusopinnot.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Viittomakielen tulkkeja koulutetaan ammattikorkeakoulussa humanistisella ja kasvatusalalla. Tulkiksi voi opiskella Diakonia-ammattikorkeakoulun Turun yksikössä sekä Humanistisen ammattikorkeakoulun Helsingin ja Kuopion yksiköissä.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Viittomakielen ohjaajaksi voi opiskella Pohjois-Savon opistossa Kuopiossa, Rovala-Opistossa Rovaniemellä ja Turun kristillisessa opistossa.


title: Suomalainen viittomakieli

text: Suomalaista viittomakieltä voi opiskella Kuurojen kansanopistossa.


title: Libya

text: Libyan valtio () eli Libya () on valtio Pohjois-Afrikassa. Libya sijaitsee Välimeren rannalla ja se on pääosin Saharan aavikkoa. Libyan rajanaapurit ovat idässä Egypti, kaakossa Sudan, etelässä Tšad sekä Niger ja lännessä Algeria sekä Tunisia. Libya on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja Afrikan neljänneksi suurin valtio. Libyan väkiluku on hieman yli kuusi miljoonaa.


title: Libya

text: Libya oli Italian siirtomaa. Yhdistyneet kansakunnat julisti Libyan vuonna 1951 itsenäiseksi kuningaskunnaksi, jonka hallitsija oli Idris I. Monarkia kumoutui vuoden 1969 arabisosialistisessa vallankumouksessa, jonka jälkeen Muammar Gaddafi johti maata itsevaltiaana vuosikymmeniä. Hänen johdollaan talous kansallistettiin ja maasta tehtiin sosialistinen valtio. Gaddafi sai surmansa sisällissodassa vuonna 2011. Sisällisodan jälkeen maa on ollut levoton ja tilanne eskaloitui toiseksi sisällissodaksi vuonna 2014.


title: Libya

text: Libya on merkittävä maaöljyn ja maakaasun tuottaja ja se on ollut OPECin jäsen vuodesta 1962. Libyan bruttokansantuote henkeä kohden on ollut Afrikan maista korkeimpia.


title: Libya

text: Arkeologisista löydöistä voidaan päätellä, että nykyisen Libyan rannikolla oli kivikautista asutusta 8000-luvulla eaa. Berberit ovat levittäytyneet Saharaan ilmeisesti 3000-luvulla eaa., mutta jo ennen heitä sisämaassa oli liikkunut paimentolaisia.


title: Libya

text: Foinikialaiset käyttivät suojaisia satamia ennen 1200-lukua eaa. He kehittivät kauppasuhteet berbereihin, ja vaikuttivat näiden kulttuuriin. Karthagon kolmen kaupungin rypäs sai nimen Tripolis. Myös kreikkalaiset merenkulkijat ylittivät Välimeren tottuneesti. He perustivaat Kyreneen kaupungin 631 eaa. Samaan aikaan Saharan autiomassa, Fezzanin alueella asuivat berbereistä ja paimentolaisista polveutuneet garamantit. Garamantit saapuivat alueelle ennen vuotta 1000 eaa., ja heidän valtakuntansa oli vaikutusvaltaisimmillaan vuosien 500 eaa. ja 500 jaa. välillä.


title: Libya

text: Tripolitania ja Kyrenaika olivat kukoistavia Rooman provinsseja noin neljänsadan vuoden ajan. Kyrenaikaan asettui laaja juutalaisyhteisö, joka oli karkotettu Palestiinasta kapinan jälkeen. Kristinusko levisi Rooman afrikkalaisiin provinsseihin 400-lukuun mennessä.


title: Libya

text:
Arabit tulivat 600-luvun puolimaissa Libyan alueelle, kalifi Omar I:n (hallitsi 634–644) johdolla, joka valtasi Tripolin.
Arabit alkoivat asuttaa rannikkoa jättäen sisämaan berberiheimoille. Libyan rannikko oli kuitenkin strategisesti tärkeä, joten muut valtiot kiinnostuivat alueesta. Aragonian kuningas Ferdinand Katalonialainen valtasi Tripolin vuonna 1510 ja luovutti sen Maltan ritarikunnalle vuonna 1530, mutta alue ei kuitenkaan pysynyt Maltan hallussa kuin parikymmentä vuotta. Turkkilainen merirosvo Dragut valloitti alueen vuonna 1551 ja perusti sinne turkkilaisen provinssin. 1700-luvulla provinssi alkoi irtautua Turkista, vaikka paššat maksoivat silti veroja ottomaaneille. Ottomaanien valtakunta hallitsi koko Libyaa lukuun ottamatta Kyrenaikan kaupunkia, jota hallitsi šeikki Muhammed Ibn Ali al-Senusi. Ottomaanien valta Välimeren Afrikan rannikolla mureni, kun ranskalaiset valtasivat Algerin vuonna 1830 ja Tunisian vuonna 1881, Libya jäi Ottomaanien valtakunnalle vuoteen 1911 asti.


title: Libya

text: Kun vuonna 1911 länsimaiden kiinnostus oli Toisessa Marokon kriisissä italialaiset päättivät hyökätä Libyaan. Italian armeija hyökkäsi Tripoliin ja onnistui kaupungin valtaamisessa. Tämän jälkeen Italia valloitti Kyrenaikan ja rannikkoseudut, muttei onnistunut sisämaan valtauksessa paikallisten heimojen vastarinnan vuoksi. Ochyn rauhansopimuksessa Libya liitettiin Italiaan Italian Libyana.


title: Libya

text: Italian hallitsemassa Libyassa järjestettiin verilöyly, jossa satoja arabeja ammuttiin ja vangittiin vastarinnan vuoksi. Tripolin verilöyly lisäsi muiden valtioiden arvostelua Italian siirtomaapolitiikkaa kohtaan. 1920- ja 1930-luvulla Italia harjoitti Libyassa kovaotteista siirtomaapolitiikkaa. Sen armeija kukisti beduiinien kansannousun Fezzanissa. Tuona aikana Italiasta muutti paljon ihmisiä Libyaan töihin, maahan rakennettiin nykyaikainen tieverkosto ja myös muuta infrastruktuuria kehitettiin.


title: Libya

text: Kun toinen maailmansota alkoi, Italia evakuoi siirtolaisia takaisin emämaahan. Libya oli italialais-saksalaisten ja englantilaisten joukkojen rajujen taistelujen näyttämö vuosina 1941–1943. Kuuluisin taistelu oli Tobrukin piiritys vuonna 1942. Englantilaiset valtasivat Tripolitanian ja Kyrenaikan, ja Ranska Fezzanin vuonna 1943. Lisäksi Libyan aavikoilla asuvat heimot ottivat yhteen rajusti sisämaassa saksalaisten ja italialaisten joukkojen kanssa. Sodan jälkeen maa jäi Yhdistyneiden kansakuntien valvontaan, mutta maassa oli edelleen myös paljon italialaisia.


title: Libya

text: Yhdistyneet kansakunnat julisti Libyan itsenäiseksi kuningaskunnaksi vuonna 1951. Maan ensimmäiseksi hallitsijaksi tuli Kyrenikan emiiri Mohammed Idris al-Mahdi al-Sensusi, joka otti nimekseen Idris I. Libya liittyi OPECin jäseneksi vuonna 1962. Idris sai lähes itsevaltiaan vallan, mutta hallitseminen oli vaikeaa paimentolaisheimojen liikkuvuuden takia. Kun Idris oli ulkomailla sairaalahoidossa, maassa tapahtui vuonna 1969 upseereiden järjestämä arabisosialistinen vallankumous, jota johti kapteeni, vallankaappauksen aikana vallankaappaajaryhmän everstiksi ylentämä, Muammar Gaddafi. Gaddafin johdolla talous kansallistettiin ja maasta tehtiin sosialistinen valtio. Vuonna 1973 Libya hyökkäsi Tšadiin, muttei onnistunut liittämään uusia alueita itselleen. 1970-luvulla Libya solmi kolme valtioliittoa Syyrian, Tunisian ja Egyptin kanssa, mutta kaikki liitot raukesivat.


title: Libya

text: Libyaa epäiltiin 1980-luvulta lähtien osallisuudesta kansainvälisen terrorismin tukemiseen. Vuonna 1981 Yhdysvallat ampui alas kaksi maan hävittäjää ja pommitti vuonna 1986 Tripolia ja Bengasia, muttei saanut Gaddafia hengiltä. Vuonna 1986 Libyaa syytettiin pommin räjäyttämisestä Länsi-Berliinissä eräässä diskossa, jossa se surmasi amerikkalaisia sotilaita.


title: Libya

text: Välit viilenivät lopullisesti vuonna 1988, kun Pan Amin lento Lontoosta New Yorkiin räjähti pienen Lockerbien kylän yläpuolella Skotlannissa. Tämä tapahtuma tunnetaan nimellä Lockerbien pommi-isku. Huhtikuussa 1992 Yhdistyneet kansakunnat julisti pakotteet Libyaa vastaan sen painostamiseksi luovuttamaan kaksi libyalaista tiedustelu-upseeria epäiltynä osallisuudesta Lockerbien iskuun. Lopulta epäillyt luovutettiin, ja toinen epäillyistä tuomittiin vuonna 2002. Libyaa valtiona ei tuomittu. Vuonna 2009 Skotlanti luovutti tuomitun vangin Libyaan terveyssyistä.


title: Libya

text: Vuonna 1989 Libya, Algeria, Marokko, Mauritania ja Tunisia muodostivat Arabien Maghreb-liiton.


title: Libya

text: Maiden välit paranivat kun Gaddafi tuomitsi syyskuun 11. päivän iskut 2001 Yhdysvaltoihin ja luovutti Lockerbien pommi-iskusta epäillyt. Libya maksoi korvauksia Lockerbien pommi-iskun uhreille, vaikkei tunnustanutkaan osuuttaan iskuun. Vuoden 2004 aikana taloussaarrot purettiin ja Libyan öljyvarat tulivat jälleen länsimaiden markkinoille. Libyan suhteet ulkovaltoihin paranivat tämän jälkeen nopeasti. Aikaisemmin Yhdysvallat luki Libyan pahan akseliin kuuluvaksi, mutta poisti sen tästä luettelosta vuonna 2006. Britannian Tony Blair vieraili maassa kaksi kertaa, Britannia myi Libyalle ohjuksia ja brittiläinen BP allekirjoitti 29. toukokuuta 2007 Libyan kanssa kahden miljardin dollarin sopimuksen maan kaasukenttien hyödyntämisestä. Myös Ranska myi maalle aseita, ja Nicolas Sarkozy puhui Libyaan rakennettavan ydinvoimalan puolesta. Italia solmi vuonna 2009 Libyan kanssa ystävyys- ja yhteistyösopimuksen, jossa se lupasi korvata Libyalle viisi miljardia Yhdysvaltain dollaria viiden vuoden aikana siirtomaa-ajan tuhoista.


title: Libya

text:
Arabikevät levisi vuonna 2011 Libyaankin, ja Gaddafin vastustajat aloittivat pian aseellisen kapinan. 17. Helmikuuta alkanut
kapina sai pian Naton ilmavoimien tuen. asetti lentokiellon Libyan ilmatilaan ja salli myös ilmaiskut. Sisällissotaan osallistui länsimaisia Nato-joukkoja, mutta Gaddafia ei pyritty tappamaan, koska YK:n päätöslauselma ei oikeuttanut sitä. Gaddafia vastustaneet kapinalliset surmasivat Gaddafin 20. lokakuuta 2011 ja julistivat sodan päättyneeksi 23. lokakuuta.


title: Libya

text: Libyaa hallitsevaksi tahoksi julistautui Muammar Gaddafin vastaisten kapinallisten Siirtymäajan kansallinen neuvosto (), jonka ovat tunnustaneet useat valtiot. 7. heinäkuuta 2012 järjestettiin vaalit, joissa valittiin Yleinen kansankongressi (, ), joka korvasi Siirtymäajan kansallisen neuvoston. Kansankongressin tehtävä oli laatia maalle uusi perustuslaki 18 kuukauden kuluessa. Tämä kuitenkin epäonnistui määräajassa.


title: Libya

text:
Libya oli sekasortoisessa tilassa, järjestysvaltaa ei käytännössä ollut. Äärijärjestöt ja rikolliset käyttävät monin paikoin hyväksi keskusvallan luhistumista. Tämä mahdollisti pakolaisvirran Libyasta Eurooppaan.
Toukokuussa 2014 kenraali Khalifa Haftar nousi useiden poliitikkojen tuella kapinaan islamistien hallitsemaa kansankongressia vastaan. Haftar kehotti kapinaan kansankongressia vastaan ja vaati parlamenttia luovuttamaan vallan väliaikaiselle hallinnolle, joka laatisi Libyalle uuden perustuslain.. Tästä alkoi Libyan toinen sisällissota.
25. kesäkuuta 2014 maassa järjestettiin uudet vaalit ja kansankongressi siirsi 4. elokuuta 2014 tehtävänsä näin valitulle parlamentille (Majlis al-Nuwaab, ”edustajainhuone”). Marraskuussa 2014 Tripolissa vielä toimiva Libyan korkein oikeus tuomitsi maan kansainvälisesti tunnustetun parlamentin perustuslain vastaiseksi. Tobrukissa paossa istuva parlamentti kieltäytyi hyväksymästä päätöstä, joka palauttaisi vallan islamistien hallitsemalle kansankongressille.
Maaliskuussa 2015 parlamentti nimitti Haftarin maan asevoimien komentajaksi.


title: Libya

text: Sodassa ovat vastakkain Libyan hallitus, Yleinen kansankongressi sekä useita omia etujaan ajavia islamistijärjestöjä ja Gaddafin kannattajia. Qatar ja Sudan tukivat islamisteja ja Arabiemiraatit ja Egypti hallitusta. Isis-järjestö on ottanut haltuunsa kaupunkeja Libyassa.


title: Libya

text: Muammar Gaddafin johtaman Vallankumousneuvoston säätämä vuoden 1969 perustuslaki on kumottu. Siirtymäajan kansallinen neuvosto antoi vuonna 2011 väliaikaisen perustuslaillisen julistuksen, mutta varsinaisen perustuslain laadinta ei ole onnistunut.


title: Libya

text: Vuoden 2015 alussa maassa on kaksi itseään laillisina pitävää parlamenttia, vuonna 2012 vaaleilla valittu islamistien hallitsema Yleinen kansankongressi (GNC) Tripolissa ja vuoden 2014 vaaleilla valittu, kansainvälisesti tunnustettu Edustajainhuone, joka pitää valtaa lähellä Egyptin rajaa sijaitsevassa Tobrukissa.


title: Libya

text: Kansainvälisesti tunnustettu hallitus pitää hallussaan pieniä alueita Itä-Libyassa ja lähellä Bengasia. GNC pitää hallussaan pääkaupunki Tripolia ja sitä ympäröiviä alueita, mutta on menettänyt alueita eri islamistiryhmille. Pääministeri Abdullah al-Thinni on ollut virallisesti Libyan pääministeri maaliskuusta 2014 lähtien. Hallitus on kuitenkin joutunut siirtymään pois Tripolista Al-Baydan kaupunkiin, koska kapinalliset ovat ottaneet aluetta hallintaansa. Elokuussa 2015 al-Thinni uhkasi erota vaikean tilanteen vuoksi.


title: Libya

text: Libyan hallinnollinen jako on muuttunut historian aikana paljon. Maa jaetaan nykyään 22 kuntaan (Sha'biyat; yksikkö – Sha'biyah).


title: Libya

text: Libya sijaitsee Afrikan pohjoisosassa Välimeren rannalla. Se on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja kooltaan Afrikan neljänneksi suurin valtio ja yli viisi kertaa Suomen kokoinen. Libyan rajanaapureita ovat idässä Egypti, etelässä Tšad ja Niger ja idässä Algeria sekä Tunisia. Libyalla on lähes 1 800 kilometriä rantaviivaa Välimerelle.


title: Libya

text: Libyan maantieteen tärkeimmät piirteet ovat kapeat ja viljavat Välimeren rannikkokaistaleet sekä laaja Saharan autiomaa. Varsinaista vuoristoa ei ole, mutta maan eteläosassa sijaitseva Tibestin ylänkö kohoaa 2 200 metriin. Viljava rannikkokaistale on kapea, sen takana ylängöllä on laidunmaaksi soveltuvaa aroa joka etelää kohti mentäessä muuttuu vähitellen karuksi aavikoksi.


title: Libya

text: Libya jaetaan perinteisesti kolmeen alueeseen, jotka ovat Tripolitania maan luoteisosassa, Fezzan maan lounaisosassa ja Kyrenaika maan itäosassa. Kyrenaika on alueista suurin ja käsittää noin puolet maan pinta-alasta.


title: Libya

text: Suurimmat kaupungit ovat Tripoli (vuonna 2010 arviolta 1,025 milj. asukasta) ja Bengasi (arab. "Benghazi", 630 000 asukasta). Misratah (260 000), Tobruk (133 000) ja Sabha (95 000) ovat jo selvästi pienempiä.


title: Libya

text: Saharan aavikko peittää arviolta 95 % prosenttia maan pinta-alasta. Libyassa ei ole ollenkaan pysyviä jokia ja ainoastaan noin 1 % maasta on metsän peitossa.


title: Libya

text: Libyassa viljellään sinimailasta rehuksi ja vehnää ihmisravinnoksi. Monien muidenkin vihannesten ja hedelmien kasvatus onnistuu keinokastelun avulla. Kuivilla seuduilla pärjäävät ainoastaan oliivi ja taatelipalmu. Aavikolla kasvaa palmuja siellä missä pohjavesi ei ole liian syvällä, ja lisäksi akaasioita ajoittain kuivuvissa joenuomissa eli "wadeissa". Vain harvat villieläimet selviävät aavikolla. Näihin kuuluvat aavikkokettu, sakaali ja eräät jyrsijät.


title: Libya

text: Libyassa elää ainoastaan harvoja nisäkäslajeja, joita ovat esimerkiksi gaselli, harjalammas ja aavikkokettu. Suurin Saharan alueella elävä jyrsijä on kampavarvasrotta. Liskoja käärmeitä ja skorpioneja esiintyy myös paljon. Libya sijaitsee useiden lintulajien muuttoreitin varrella. Näitä ovat esimerkiksi keltapäähaukka, aavikkovarpunen, pikkukorppikotka, lepinkäiset, kiurut, turturikyyhky ja bulbulit. Erityisesti lännenkaulustrappi on metsästäjien suosiossa ja tämän vuoksi uhanalainen.


title: Libya

text: Libyasta on luokiteltu viisi ilmastovyöhykettä, joista vallitsevia ovat Välimeren ja Saharan ilmastot. Rannikon alavilla seuduilla vallitsevassa välimerenilmastossa on lämpimät kesät ja leudot talvet. Ylängöillä on viileämpää, talvella esiintyy pakkasiakin. Sisämaan aavikoilla ilmasto on äärevää, kesät kuumia ja vuorokautinen lämpötilanvaihtelu suurta.


title: Libya

text: Korkein mitattu lämpötila on mitattu al-Azizyan kunnassa. Aiemmin ennätykseksi mainittu Afrikan ja koko maailman korkein mitattu lämpötila varjossa +57,8 astetta celsiusta vuodelta 1922 on todettu virheelliseksi tiedoksi.


title: Libya

text: Libya on yksi Afrikan vauraimpia valtioita. Maalla ei ole velkaa ja sen talouskasvu on viime vuosina pysytellyt 5-8 % välillä. Asuminen on tuettua ja koulutus ja terveydenhuolto ilmaista. Libya on arabivaltioksi sikäli epätyypillinen, että siellä myös naiset ovat hyvin koulutettuja.


title: Libya

text: Libyan talous perustuu pitkälti öljyyn, joka tuo yli 90 % vientituloista ja 75 % hallituksen tuloista. Vain prosentti maasta on viljelykelpoista, joten maatalous työllistää vain 17 % työvoimasta ja 75 % ruuasta on tuotava. Vesi on myös suuri ongelma.


title: Libya

text: Koulutus on Libyassa puutteellista; esimerkiksi korkeakouluissa annetaan opetusta vain muutamia kuukausia vuodessa. Puutteellinen koulutus vähäisten investointien ohella on jättänyt Libyan oman teollisuustuotannon varsin alhaiseksi.


title: Libya

text: Työttömyys on Libyassa suuri ongelma. Tarkkoja lukuja on vaikea saada, mutta työttömyys on tiettävästi noin 30 %. Alityöllistettyjen määrä on suuri. Libyalaisten vähäisen koulutuksen vuoksi Libya joutuu hankkimaan koulutettua työvoimaa ulkomailta, ja Libyassa arvioidaan olevan noin kaksi miljoonaa siirtotyöläistä.


title: Libya

text: Libyassa on ollut ulkomaalaisia vierastyöläisiä arviolta noin 100 000 Egyptistä, ja jopa 100 000 kaakkoisaasialaista, kuten 26 000 filippiiniläistä, 25 000 thaimaalaista, 50 000 bangladeshilaista, 18 000 intialaista ja tuhansia kiinalaisia, nepalilaisia ja vietnamilaisia.


title: Libya

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy, maakaasu ja kipsi. Merkittävimmät vientituotteet ovat öljy ja maakaasu sekä kemikaalit.


title: Libya

text: Libyassa on 137 lentokenttää, joista 24:llä on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Maantietä on yli satatuhatta kilometriä, josta lähes 60% päällystetty. Satamakaupunkeja ovat Az Zawiyah, Marsa al Burayqah (Marsa el Brega), Ra's Lanuf ja Tripoli.


title: Libya

text: Libyan yli 6-miljoonaisesta väestöstä 90 % asuu alueella, joka vastaa vain 10 prosenttia maan pinta-alasta. Suurin osa väestöstä on keskittynyt rannikkoalueille. Libya on laajoista aavikoistaan ja suhteellisen pienestä väestöstään johtuen harvaan asuttua aluetta; väestötiheys on noin 3 henkilöä/km². 78 % väestöstä asuu kaupungeissa.


title: Libya

text: Vuoden 2010 väkilukuarvioon 6,461 miljoonaa kuuluu 116 000 henkeä, joilla ei ole kansalaisuutta.


title: Libya

text: Libyalaisista 97 % on sunnimuslimeja. Väestöstä on etnisesti arabeja ja berbereitä 97 %, loput 3 % on kreikkalaisia, maltalaisia, italialaisia, egyptiläisiä, pakistanilaisia, turkkilaisia, intialaisia ja tunisialaisia. Väestöstä noin 83 % on lukutaitoisia.


title: Libya

text: Libyan kansa on etnisesti ja kielellisesti melko yhtenäinen. Maassa on ollut myös merkittäviä vähemmistöjä: italialaisia ja juutalaisia eli omissa yhteisöissään 1900-luvun puoliväliin asti. Libyan juutalaiset ovat siirtyneet paljolti Israeliin varsinkin maiden välisten suhteiden huononnuttua. Vuonna 1973 Gaddafi ”rohkaisi” 45 000 italialaista lähtemään maasta ja takavarikoi heidän omaisuutensa valtiolle. Mustat libyalaiset ovat enimmäkseen orjien jälkeläisiä, jotka on aikoinaan tuotu keitaille maataloustyöhön tai beduiiniperheisiin kotipalvelijoiksi. Berberit ovat suuri, mutta ei niin selvästi erottuva vähemmistö.


title: Libya

text: Moderni libyalainen rakennuskulttuuri heijastelee öljyn mukanaan tuomaa vaurautta. Vanhojen kaupunkien keskustoissa on edelleen linnoitettu vanhakaupunki muistona heimopäällikköjen vallasta ja sotaisammista ajoista. Myös keitaiden asutuskeskukset ovat vanhastaan muurien suojaamia.


title: Libya

text: Rakennuskulttuurissa näkyy rajanveto julkisen ja yksityisen välillä. Kahvilat ja kadut ovat vilkasta miesten maailmaa. Koti on suojattua naisten maailmaa: alakerrassa ei yleensä ole ikkunoita, ja puutarhat ovat muurien takana suojassa katseilta. Kotiin on vain yksi sisäänkäynti, yleensä vahva puinen ovi.


title: Libya

text: Libyalainen ruoka on samanlaista kaupungeissa ja maaseudulla, viljelijöiden ja paimentolaisten keskuudessa. Pääruoka on melkein aina yhdessä astiassa tehty ruokalaji. Kansallisruoka kuskus maustetaan paprikalla, tomaateilla, kikherneillä ja kauden vihanneksilla.


title: Libya

text:
Valtio valvoo viestimiä tarkasti. Vuonna 2007 myös muut kuin valtionomisteiset mediat sallittiin, mutta vuonna 2009 uudet televisiokanavat ja sanomalehdet kansallistettiin.
Libyan lippu oli maailman ainoa valtion lippu, jossa oli vain yhtä väriä, vihreää.


title: Libya

text: Libyassa on viisi Unescon Maailmanperintöluetteloon valittua historiallista paikkaa, Ghadamés, Kyrene, Leptis Magna, Sabratha ja Tadrart Acacus. Unesco on ollut huolissaan Libyan vuoden 2011 vallankumouksen aikana historiallisten paikkojen säilymisestä. Niiden vaarana on toisaalta taistelut ja pommitukset, toisaalta ryöstely. Suurimmassa vaarassa on rauniokaupunki Leptis Magna, joka sijaitsee vain sadan kilometrin päässä Tripolista.


title: Libya

text: Foinikialaiset perustivat maan rannikolle kaupunkeja kolmetuhatta vuotta sitten, ja Rooman ja Kreikan valta-aikoina seudut olivat vilkasta kauppapaikkaa. Unescon mukaan Libyalla on ihmiskunnalle valtavan suuri kulttuurihistoriallinen merkitys.


title: Libya

text: Libya osallistui olympialaisiin vuosina 1968, 1980 ja sitten säännöllisesti vuodesta 1988. Sen joukkueessa on yleensä ollut alle 10 urheilijaa, eikä mitaleita ole tullut.


title: Libya

text: Jalkapallo on Libyan suosituin sekä ainoa merkittävä urheilulaji. Libyan jalkapallohistorian kohokohta oli vuonna 1982 kun se isännöi Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailuja ja sai hopeaa. Libyan on tarkoitus isännöidä seuraavia kilpailuita vuonna 2013. Marraskuussa 2017 Libyan jalkapallomaajoukkue oli FIFA-rankingissa sijalla 87.


title: Libya

text: Ratsastuskilpailut kameleilla ja hevosilla ovat olleet perinteisiä kilpaurheilulajeja. Rannikko houkuttelee ihmisiä vesiurheilulajeihin.


title: Libya

text: 1960- ja 1970-luvulla Libyassa rakennettiin suomalaisin voimin, ja maa oli Neuvostoliiton jälkeen toiseksi suurin rakennusviennin kohde. Sinne rakennettiin teitä, siltoja, vesijohtoja, satamia, kouluja, toimistotaloja ja kongressikeskus. Myös arkkitehtikoulutusta aloitettiin. Suomalaisten rakentama asetehdas ja armeijan koulutuskeskus oli virallisesti ompelukonetehdas, mutta sen tuotteilla aseistettiin terroristeja.


title: Libya

text: Professori Pentti Murolen silloinen yritys Devecon suunnitteli meren rantaan öljyteollisuuden työntekijöille Ras Lanuf -nimisen kaupungin, joka on valmistunut puoliksi. Toimisto teki laajoja suunnittelutöitä myös sisämaahan Jufraan, jonne Gaddafi aikoi siirtää pääkaupungin, jotta ministerit saataisiin pois Tripolin huonojen vaikutusten piiristä.


title: Libya

text: Rakentaminen päättyi kansainväliseen kauppasaartoon.


title: Kap Verde

text: Kap Verden tasavalta eli Kap Verde (, ’vihreä niemi’) on Afrikan saarivaltio. Se sijaitsee Atlantin valtamerellä, noin päässä Länsi-Afrikan rannikolta. Se on Makaronesiaan kuuluva tasavalta.


title: Kap Verde

text: Alun perin nimi Kap Verde tarkoitti Afrikan mantereen läntisintä niemeä, joka sijaitsee nykyisessä Senegalissa lähellä Dakaria. Niemen edustalla sijaitsevalle saariryhmälle annettiin sen mukaan myöhemmin nimi Kap Verden saaret, maan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1975 lyhyesti Kap Verde.


title: Kap Verde

text: Kap Verde oli asumaton portugalilaisten saapuessa sinne 1400-luvulla. Saaret asutettiin ja niistä tehtiin osa portugalilaista imperiumia, jolloin saarista tuli Portugalin siirtomaa. Kap Verdestä tuli pian orjakaupan keskus, ja pääosa nykyisistä asukkaista onkin afrikkalaisten orjien ja portugalilaisten siirtolaisten jälkeläisiä.


title: Kap Verde

text: Kap Verde tunnustettiin itsenäiseksi valtioksi 5. heinäkuuta 1975. Se kuuluu Portugalinkielisten maiden yhteisöön.


title: Kap Verde

text: Kap Verde sijaitsee 480 kilometriä länteen Dakarista, Senegalista. Se koostuu kymmenestä suuresta ja viidestä selvästi pienemmästä saaresta, jotka ovat vulkaanista alkuperää. Ne sijaitsevat trooppisen sadevyöhykkeen reunamilla, missä sateet ovat vähäisiä ja epäsäännöllisiä.


title: Kap Verde

text: Saarten ilmasto on kuuma, vähäsateinen, mutta silti joskus epämiellyttävän kostea. Tukaluutta lievittää usein vilvoittava merituuli. Kap Verden pohjoisosassa Sal-nimisen saaren sääasemalla mitattu kuukauden keskilämpötila on , lämpimin kuukausi on syyskuu. Tammi- ja helmikuussa saarilla kärsitään usein Saharasta lähtöisin olevista hiekkamyrskyistä.


title: Kap Verde

text: Kap Verden saaret jaetaan kahteen erilliseen saariryhmään, joista pohjoisempi Barlaventosaarten ryhmä käsittää kuusi suurta pääsaarta ja eteläisempi Sotaventon ryhmä neljä. Saariryhmän korkein kohta on tulivuori Pico de Fogon huippu Fogo-saarella, joka on merenpinnan tasoa ylempänä.


title: Kap Verde

text: Barlaventosaariin kuuluvat Boa Vista, Sal, Santa Luzia, Santo Antão, São Nicolau ja São Vicente sekä kaksi pienempää luotoa, Raso ja Branco. Saarten maasto on pääsääntöisesti karua ja ilmasto kuumaa, ja ne kärsivät jatkuvasti kuivuudesta alhaisen sademäärän takia.


title: Kap Verde

text: Eteläisemmän, Sotaventon saariryhmän pääsaaret ovat Brava, Fogo, Maio ja Santiago. Saariryhmään kuuluu myös kolme luotoa, Grande, Luís Carneiro ja Cima, jotka yhdessä tunnetaan nimellä Rombos. Saaret ovat vulkaanista alkuperää, ja niillä vallitsee trooppinen ilmasto. Sademäärä on niukka, ja kuivuus aiheuttaa näilläkin saarilla ongelmia.


title: Kap Verde

text: Saaret eroavat toisistaan maastoltaan. Sal, Boavista, Maio ja São Vicente ovat matalia autiomaasaaria, joilla on hiekkadyynejä. Santiago, Santo Antão, Fogo ja São Nicolau ovat vuoristoisempia ja hedelmällisempiä, vaikka kuivuus haittaa maanviljelyä. Ainoastaan yksi tulivuori, Fogo on aktiivinen. Pääkaupunki Praia sijaitsee Santiagon saarella, joka on suurin ja pisimpään asuttu saari.


title: Kap Verde

text: Kasvillisuus levittäytyi tuliperäisille saarille hitaasti. Siemeniä tuli merivirtojen ja lintujen mukana sekä Afrikasta, Latinalaisesta Amerikasta että muilta saarilta kuten Azoreilta, Madeiralta ja Kanariansaarilta. On arvioitu, että kun saaret asutettiin, niillä eli . Kasveja on lisätty järjestelmällisesti eroosion hillitsemiseksi, ja nykyisin lajeja on noin 850.


title: Kap Verde

text: Kap Verdellä ei ole muita luontaisia maanisäkäslajeja kuin lepakot. Ihmisen mukana tulleet lajit, kuten hiiri ja kaniini ovat villiintyneet. Monet muuttolinnut pysähtyvät saarille matkallaan. Kylmän ja ravinteikkaan Kanarianvirran ansiosta saaria ympäröivässä meressä on monenlaisia kaloja ja selkärangattomia. Valaita on havaittu .


title: Kap Verde

text: Portugalilaiset löysivät asumattomat Kap Verden saaret vuonna 1460 ja alkoivat asuttaa niitä kaksi vuotta myöhemmin. He perustivat Ribeira Granden kaupungin, joka oli ensimmäinen eurooppalaisten pysyvä asutus tropiikissa (nykyisin nimeltään Cidade Velha). He toivat maahan afrikkalaisia orjia istuttamaan puuvillaa, hedelmäpuita ja sokeriruokoa. Saarelle muutti myös yrittäjiä ja uskonnollisten vainojen ajamia pakolaisia Euroopasta. Hyvän sijaintinsa vuoksi Afrikan rannikolla Kap Verdestä tuli tärkeä keskus Portugalin orjakaupalle. Merirosvot hyökkäisivät saarelle ajoittain, Sir Francis Drake ryösteli siellä vuonna 1585. Ranskalaisten hyökättyä Ribeira Grandeen vuonna 1712 se menetti merkitystään ja pääkaupunki siirrettiin Praiaan vuonna 1770.


title: Kap Verde

text:
Orjakaupan hiipuessa Kap Verden merkitys väheni, mutta sen sijainti Atlantin poikki kulkevien laivareittien varrella ja Mindalon erinomainen satama São Vicenten saarella tekivät siitä kauppalaivojen pysähdyspaikan.
Portugali muutti Kap Verden statusta siirtomaasta merentakaiseksi provinssiksi vuonna 1956 hillitäkseen kasvavaa nationalismia. Silti samana vuonna perustettiin Guinean ja Kap Verden afrikkalainen itsenäisyyspuolue (PAIGC), joka vaati parannuksia poliittiseen ja taloudelliseen tilanteeseen. Vuonna 1975 Kap Verde itsenäistyi. Koska sama puolue johti molempia maita itsenäistymisen jälkeen, Guinea-Bissau ja Kap Verde oli tarkoitus yhdistää yhdeksi valtioksi. Hanke kuitenkin päättyi vallankaappaukseen Guinea-Bissaussa vuonna 1980. Kap Verdellä puolue muutti nimensä Kap Verden afrikkalaiseksi itsenäisyyspuolueeksi (PAICV). Puolue johti Kap Verdeä itsenäistymisestä vuoteen 1990. Ensimmäiset monipuoluevaalit pidettiin tammikuussa 1991. Oppositioryhmien yhteenliittymä MPD voitti enemmistön parlamentissa, ja sen presidenttiehdokas António Mascarenhas Monteiro sai äänistä. MPD:n enemmistö parlamentissa vahvistui vuonna 1995, ja vuonna 1996 Monteiro valittiin toiselle kaudelle. Vuonna 2001 valta palasi PAICV:lle, ja presidentiksi nousi Pedro Pires. Vuonna 2011 PAICV voitti taas parlamentin enemmistön. Presidentinvaalissa voiton vei MPD:n Jorge Carlos Fonseca toisella kierroksella.


title: Kap Verde

text: Kap Verde on semipresidentiaalinen tasavalta. Kap Verden hallintomalli perustuu vuonna 1992 hyväksyttyyn perustuslakiin. Siihen 1995 tehty lisäys lisäsi presidentin valtaa.


title: Kap Verde

text: Sekä presidentti että pääministeri valitaan vaalein viiden vuoden välein. Vuoden 2011 vaalit voitti Jorge Carlos Fonseca. parlamentti valitaan myös viiden vuoden välein. Vuonna 2011 valitussa parlamentissa maata pitkään hallinneella puolueella ”Afrikkalainen puolue Kap Verden itsenäisyyden puolesta” (Partido Africano da Independência de Cabo Verde, PAICV) on , Demokratialiikkeellä (Movimento para a Democracia, MPD) .


title: Kap Verde

text: Kap Verde koostuu 22 kunnasta ("conselhos", yksikössä "conselho").Kap Verde on pieni maa, jolla ei ole luonnonrikkauksia ja joka on kärsinyt pahoista kuivista kausista ja veden puutteesta. Sateiden puute rajoittaa maataloutta, jota harjoitetaan vain neljällä saarella vuoden ympäri. Suurin osa saarten bruttokansantuotteesta syntyy palvelusektorilla.


title: Kap Verde

text: Lähivesillä olisi hummereita ja tonnikaloja, mutta kalastuspotentiaalia ei hyödynnetä täydellä teholla. Ulkomailla asuvien kapverdeläisten kotiin lähettämät rahat tuottavat yli bruttokansantuotteesta.


title: Kap Verde

text: Saarilla on yhteensä kymmenen lentokenttää. Maantietä on 1 350 kilometriä. Porto Grande on ainoa varsinainen satama. Kaikkien asuttujen saarten välillä on matkustajalauttaliikennettä.


title: Kap Verde

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa maan eli kaupungeissa. Nuorten osuus oli suuri: puolet väestöstä oli alle 22-vuotiaita.


title: Kap Verde

text: Suurin osa Kap Verden asukkaista on alkuperältään portugalilaisten siirtolaisten ja afrikkalaisten orjien jälkeläisiä. Etnisistä ryhmistä kreoleiksi kutsuttuihin mulatteihin lasketaan kuuluvaksi , afrikkalaisiksi ja eurooppalaisiksi prosentti asukkaista. Itse asiassa kapverdeläisiä asuu enemmän Kap Verden ulkopuolella kuin itse maassa, sillä sateiden niukkuus ja luonnonvarojen vähäisyys ovat rohkaisseet monia muuttamaan ulkomaille.


title: Kap Verde

text: Portugalin lisäksi saarilla puhutaan portugaliin pohjautuvaa kapverdenkreolia, jolla ei kuitenkaan ole virallista asemaa. Roomalaiskatolisuus on hallitseva uskonto, ja siihen on sekoittunut piirteitä perinteisistä heimouskonnoista.


title: Kap Verde

text: Kap Verden kulttuuri heijastaa sen afrikkalaisia juuria. Saaret tunnetaan erilaisista musiikkilajeistaan, joiden alkuperä vastaa eri puolilta tulleiden kapverdeläisten alkuperää.


title: Kap Verde

text: Laulaja Cesária Évora on esiintynyt ympäri maailmaa, ja hänen levyjään on myyty suuria määriä Euroopassa. Hän nousi maailmanmaineeseen lähes ja jatkoi esiintymistä asti.


title: Kap Verde

text: Perusruokaa on maissi. Kansallisruoka "cachupa" on pataruoka, joka tehdään kuivatusta maissista eli hominystä, pavuista ja lihasta. Sokeriruo’osta tehdään grog-nimistä viinaa.


title: Kap Verde

text: Kap Verde on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1996 alkaen kahden tai kolmen hengen joukkueella. Se ei ole saanut mitaleita. Kap Verden koripallomaajoukkue on päässyt Afrikan-mestaruuskilpailuissa kolmanneksi, vuonna 2007. Kap Verden jalkapallomaajoukkue oli FIFAn rankingissa vuoden 2014 päättyessä sijalla 40.


title: Mv

text: Mv tarkoittaa seuraavia:


title: Falklandinsaaret

text: Falklandinsaaret (, ) on Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluva saaristo eteläisellä Atlantilla vajaa 500 kilometriä Etelä-Amerikan rannikolta. Myös Argentiina vaatii saaria itselleen, ja niiden hallinnasta käytiin kaksi kuukautta kestänyt Falklandin sota vuonna 1982.


title: Falklandinsaaret

text: Arkeologisten löytöjen perusteella jotkin Etelä-Amerikan intiaanit ovat muinaisuudessa vierailleet Falklandinsaarilla, mutta varsinaisesta intiaaniasutuksesta saarilla ei ole todisteita.


title: Falklandinsaaret

text: Eräät 1500-luvun eurooppalaiset löytöretkeilijät näkivät Falklandinsaaret ja lisäsivät ne maailmankartalle. Englantilainen John Davis vuodelta 1592 mainitaan ensimmäisenä noilla autioilla saarilla maihin nousseena eurooppalaisena. Vuonna 1690 saarten välistä kulkeva salmi nimettiin Falklandinsalmeksi Englannin amiraliteetissa vaikuttaneen varakreivi Falklandin mukaan. Saarten nimi juontui tästä.


title: Falklandinsaaret

text: Falklandinsaaret saivat strategista merkitystä Etelä-Atlantin merenkulun tukialueena.


title: Falklandinsaaret

text: 1760-luvulla Englanti, Ranska ja Espanja vaativat saaria itselleen perustaen sinne siirtokuntansa. Ranska vetäytyi pelistä, mutta Espanja ja Englanti joutuivat vuosina 1770–1771 miltei sotaan saarten omistuksesta.


title: Falklandinsaaret

text: Lopulta kumpikin luopui tukikohdistaan saarella, Englanti vuonna 1774 ja Espanja vuonna 1811, mutta aluevaatimukset jäivät voimaan. Saarista tuli brittiläisten ja yhdysvaltalaisten valaan- ja hylkeenpyytäjien tukialuetta. Vaatimus saarten hallinnasta periytyi Espanjalta itsenäiselle Argentiinalle, joka 1820-luvulla perusti saarille taas pienen siirtokunnan. Vuonna 1833 britit kuitenkin kaappasivat vallan saarilla argentiinalaisen siirtokunnan ollessa sekasorrossa. Seuraavina vuosikymmeninä brittiläiset kolonialistit asuttivat saaret. Falklandinsaarten elinkeinoja olivat kalastus, lampaankasvatus ja hylkeenpyynti; myöhemmin saarille syntyi jonkin verran teollisuuttakin.


title: Falklandinsaaret

text: Argentiinan ja Britannian kiista saarten hallinnasta alkoi kärjistyä uudelleen 1960-luvulla, jolloin dekolonisaatio kannusti argentiinalaisten nationalistien toiveita brittiläisen ”siirtomaavallan” väistymisestä. Falklandinsaarelaisten enemmistö kuitenkin halusi jäädä Britannian alaisuuteen. Vuonna 1971 solmittu sopimus vahvisti ja virallisti Argentiinan ja Falklandinsaarten siteitä, mutta argentiinalaisten pettymykseksi Britannia piti kiinni valta-asemastaan saarilla. Koska Falklandinsaaret olivat Britannian alusmaa, ei saarten asukkailla kuitenkaan ollut täysiä Britannian kansalaisoikeuksia, kuten vapaata muutto-oikeutta Ison-Britannian saarelle.


title: Falklandinsaaret

text:
Maaliskuussa 1982 Argentiinan sotilasjuntta miehitti saaret toivoen saavansa kansallishengestä tukea talousvaikeuksien horjuttamalle valta-asemalleen. Diplomaattisen sovittelun epäonnistuttua Britannian pääministeri Margaret Thatcher lähetti armeijansa vastaiskuun. Lyhyen mutta kiivaan meri-, ilma- ja maasodan jälkeen saaret palautuivat brittien hallintaan. Saarten maastossa on yhä suuri määrä raivaamattomia jalkaväkimiinoja.
Argentiina vaatii saaria yhä itselleen ja on toistuvasti ottanut asian esille sekä diplomaattisissa keskusteluissa Britannian kanssa että YK:ssa, mutta mitään neuvotteluja saarten kohtalosta ei ole käyty. Argentiina on luvannut, ettei yritä enää ratkaista aluekiistaa sotilaallisin keinoin.


title: Falklandinsaaret

text: Sodan jälkeen Britannia on vahvistanut Falklandinsaarten puolustusta ja toteuttanut infrastruktuurihankkeita. Turismi on saanut merkitystä elinkeinona. Vuodesta 1983 falklandinsaarelaisilla on ollut täydet Britannian kansalaisoikeudet. Saarten voimassa oleva perustuslaki on vuodelta 1985.


title: Falklandinsaaret

text: Toimeenpanovallan taustalla on Britannian kuningatar, jonka edustajana toimii kuvernööri. Vuonna 1985 säädettiin saarille perustuslaki. Sen mukaan joka neljäs vuosi valitaan kahdeksan lakiasäätävää edustajaa. Nämä valitsevat keskuudestaan kolme toimeenpanevaan neuvostoon. Toimeenpanevan neuvoston tehtävänä on kuvernöörin neuvominen. Toimeenpanevassa neuvostossa on edellä mainittujen lisäksi viisi jäsentä ja taloussihteeri.


title: Falklandinsaaret

text: Lakiasäätävässä neuvostossa on kymmenen jäsentä, taloussihteeri ja kahdeksan lakiasäätävää edustajaa. Sen puhemiehenä toimii kuvernööri.


title: Falklandinsaaret

text: Saarten puolustuksesta vastaa Yhdistynyt kuningaskunta. Saarten asukkaat ovat lähes kaikki brittejä. He saivat kansalaisuuden 1. tammikuuta 1983 kansalaisuuslain myötä.


title: Falklandinsaaret

text: Saarten kautta hallinnoidaan myös Britannialle kuuluvia Etelä-Georgiaa ja Eteläisiä Sandwichsaaria. Nämä saaret, joilla ei ole varsinaista pysyvää asutusta, kuuluivat ennen vuotta 1985 suoraan osaksi Falklandinsaarten territoriota. Ne sijaitsevat lähellä Eteläistä jäämerta yli tuhannen kilometrin päässä Falkdlandinsaarista.


title: Falklandinsaaret

text: Vuonna 2001 Britannian pääministeri Tony Blair vieraili saarilla ensimmäisenä pääministerinä sitten vuoden 1982 sodan. Argentiinan presidentti Néstor Kirchner ilmoitti puheessaan Falklandin sodan 22. vuosipäivänä saarien olevan vielä kerran osa Argentiinaa. Venezuelan presidentti Hugo Chávez kehotti 10. helmikuuta 2006 Britanniaa luovuttamaan saaret takaisin Argentiinalle.


title: Falklandinsaaret

text: 3. tammikuuta 2007 Argentiinan ulkoministeriö vaati Britanniaa neuvotteluun Falklandin saarten saamisesta Argentiinan hallintaan. Ministeriö piti käsittämättömänä, ettei Britannia suostu edes keskustelemaan aiheesta. YK ja Amerikan valtioiden järjestö OAS ovat kehottaneet maita käynnistämään kahdenväliset neuvottelut saarten asemasta.


title: Falklandinsaaret

text: Maaliskuussa 2013 Falklandinsaaret järjesti kansanäänestyksen kuulumisestaan Britanniaan. Äänestysprosentti oli 92, ja lähes 99 prosenttia äänestäneistä tahtoi Falklandinsaarten kuuluvan jatkossakin Britanniaan. Argentiina ei tunnustanut äänestyksen tulosta. Äänestyksen toivottiin lopettavan kiistan Argentiinan ja Britannian välillä.


title: Falklandinsaaret

text: Saaret sijaitsevat 483 kilometriä Etelä-Amerikan mantereesta. Saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta, Itä- ja Länsi-Falklandista, sekä 200 pienestä saaresta. Itä- ja Länsi-Falklandin jälkeen saarista kolmanneksi suurin on Weddellinsaari. Pinnanmuodoltaan saaret ovat mäkisiä.


title: Falklandinsaaret

text: Tammikuun keskilämpötila Port Stanleyssä on +9 °C ja heinäkuun keskilämpötila +2 °C. Saaret sijaitsevat kylmällä vyöhykkeellä.


title: Falklandinsaaret

text: Suurimmat elinkeinot ovat kalastus ja maatalous.


title: Liperi (kunta)

text: Liperi (ruots. "Libelits") on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa aivan Joensuun kaupungin vieressä. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Liperi on saaristolain mukainen saaristo-osakunta ja sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Joensuu, Kontiolahti, Polvijärvi, Rääkkylä, Savonlinna ja Outokummun kaupunki.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin kunta on Joensuun kaupungin kasvun imussa kasvattanut asukaslukuaan jo muutaman vuoden ajan, ja kuuluukin asukaslukuaan nopeimmin kasvattavien kuntien joukkoon Pohjois-Karjalassa. Erityisesti lähekkäin sijaitsevat Ylämylly, Honkalampi ja varsinkin Jyrinkylä, joista on vain 10 minuutin matka Joensuuhun, ovat nykyään hyvin suosittuja alueita erityisesti lapsiperheiden keskuudessa.


title: Liperi (kunta)

text: Liperissä sijaitsevalla Joensuun lentoaseman yhteydessä olevalla Ilmatieteen laitoksen sääasemalla mitattiin Suomen valtakunnallinen kaikkien aikojen lämpöennätys 37,2 astetta 29. heinäkuuta 2010.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin kirkonkylän näkymää hallitsee jykevä Liperin punatiilikirkko, joka rakennettu vuosina 1854–1858.


title: Liperi (kunta)

text: Vanha puinen kunnantalo on seudun vanhimpia rakennuksia; sen suojelemisesta on kiistelty 1990-luvulta lähtien. Purkulupaa talolle ei olesaatu, joten kunta on tehnyt talosta kunnostussuunnitelman 2009. Vuonna 2016 liperiin rakennettiin uusi terveyskeskus ja vanha terveyskeskus pääosin purettiin. Terveyskeskuksen takana toimii Pohjois-Karjalan pelastuslaitos. Paloasemat löytyvät myös Ylämyllyltä ja Viinijärveltä.


title: Liperi (kunta)

text: Taajamat


title: Liperi (kunta)

text: Liperissä on kirkonkylän (noin 1 700 aukasta) lisäksi kaksi suurta taajamaa: Viinijärvi ja Ylämylly. Lähellä Viinijärveä on Käsämä, jossa on ammattiopisto Luovin yksikkö.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin muita kyliä ovat muun muassa Ahonkylä, Härkinvaara, Kaatamo, Korpivaara, Kompero, Liperinsalo, Leppälahti, Mattisenlahti, Risti, Roukalahti, Salokylä, Tutjunniemi ja Vaivio.


title: Liperi (kunta)

text: Vuoden 2017 lopussa Liperissä oli 12 150 asukasta, joista 6 830 asui taajamissa, 5 188 haja-asutusalueilla ja 132 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Liperin taajama-aste on 56,8 %. Liperin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Liperi (kunta)

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Ylämylly ei muodosta omaa tilastollista taajamaansa, vaan se on osa Joensuun keskustaajamaa, joka sijaitsee pääosin Joensuun kaupungin ja osittain myös Kontiolahden kunnan alueella.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin luterilainen seurakunta on perustettu vuonna 1630. Nykyinen kirkkorakennus on 1850-luvulta.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin kunta on perustettu vuonna 1875.


title: Liperi (kunta)

text: Kunnassa toimi puolustusvoimien varuskunta vuoteen 1990 saakka Pohjois-Karjalan Patteristo -nimisen tykistöjoukko-osaston myötä.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin kunnanjohtaja vuodesta 2003 alkaen on Hannele Mikkanen. Kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa, joista suurimpana valtuustoryhminä Keskustalla on 12 ja SDP:llä 9 paikkaa kaudella 2017–2021.


title: Liperi (kunta)

text:
Liperi ja Outokumpu ilmoittivat marraskuussa 2006 suunnittelevansa selvityksen tekemistä kuntaliitoksesta. Liperin kunnanvaltuusto päätti 13.11.2006 äänin 24–11 selvittää kuntaliitoksen vain Outokummun, ei muiden kuntien kanssa.
Kunnilla on jo yhteinen sosiaali- ja terveysjohtaja., Kunnanvaltuusto päätti kuitenkin 19.6.2007, ettei kuntaliitosselvitystä Outokummun kaupungin kanssa jatketa.


title: Liperi (kunta)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Liperi (kunta)

text: Liperissä toimi yhteiskoulu vuosina 1949-1972. Vuonna 1972 yhteiskoulu siirtyi kunnan omistukseen. Peruskoulu aloitti Liperissä elokuun 1974 alussa, samalla yhteiskoulusta tuli Liperin lukio.


title: Liperi (kunta)

text: Lukio toimi välillä kaksi- ja välillä kolmesarjaisena. Lukiossa oli aluksi linjajako (kielilinja, matematiikkalinja ja reaalilinja). 1980-luvulla siirryttiin kurssimuotoiseen opiskeluun ja jaksolukuun. 1990-luvulla lukio muuttui luokattomaksi. Oppilasmäärän pienentymisen vuoksi kunta päätti 2006 lakkauttaa lukion. Viimeiset 13 ylioppilasta valmistuivat keväällä 2009. Liperistä tuli Suomen väkiluvultaan suurin kunta, jossa ei ole omaa lukiota (vuonna 2014 tämä titteli siirtyi Hollolalle). Nykyisin liperiläisnuoret käyvät lukiota naapurikunnissa, ennen kaikkea maakuntakeskus Joensuussa.


title: Liperi (kunta)

text: Liperissä toimivat myös Ylämyllyn koulu, Viinijärven koulu, Siikasalmen kristillinenkoulu, Mattisenlahden koulu, Salokylän koulu ja Käsämässä Veljesharjulla Ammattiopisto Luovin Liperin yksikkö. Yläkoulu toimii Liperin yhtenäisessä peruskoulussa.


title: Liperi (kunta)

text: Siikasalmen maatalousoppilaitos toimi vuoteen 1992, oppilaitos ehti toimia yli sata vuotta. Siikasalmen tilan perusti 1760-luvulla kruununvouti Gabriel Wallenius, ja Edvard Hällström perusti maanviljelyskoulun vuonna 1886. Maamieskoulu aloitti toimintansa 1910-luvulla vieläkin käytössä olevassa vanhassa päärakennuksessa. Viimeisimpänä koulutusta antoi maatalousoppilaitos, joka keskiasteen uudistukset koettuaan lakkautui 1992 ja tilukset siirtyivät Joensuun yliopistolle. Nykyisin Siikasalmella on adventtikirkon koulu ja muuta toimintaa Siikasalmiyhdistyksen hallinnoimana.


title: Liperi (kunta)

text: Osuusmeijeri on ollut Liperissä merkittävä ja suuri yksikkö ja työnantaja. Suhdanteet eivät enää suosi Liperin Osuusmeijerin kokoisia laitoksia. Vuonna 2010 meijerin tuotanto ajettiin alas ja maidon käsittely päättyi. Meijeri oli tunenttu pallojuustostaan, jossa oli punainen vahakuori juuston suojana. Juusto poistui Valion valikoimista. Meijerin koneet ja laitteentmyytiin ulkomaille, myymälä jäi muutamaksi vuodeksi meijerin kiinteistöön. Meijerin kiinteistöt jäivät tyhjinlleen. Entisessä juustolassa toimii sänkytehdas. Lämpökeskus on VAPOn.


title: Liperi (kunta)

text: Myllyllä on 200-300 viljantoimittajaa. Osuusmeijerin myllytoiminta käynnistyi jo 1900-luvun alussa, nykyään Liperin Mylly on osa Osuuskunta Itämaitoa. Myllyssä työskentelee seitsemän henkilöä.


title: Liperi (kunta)

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Liperissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Liperi (kunta)

text: Viinijärvi on Taipaleen ortodoksisen seurakunnan keskus; seurakunta ulottuu Polvijärvelle ja Outokumpuun. Taipaleen nykyinen kirkko valmistui 1906.


title: Liperi (kunta)

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liperin kunnan nykyisellä alueella.


title: Liperi (kunta)

text: Liperiin perustettiin Pohjois-Karjalan ensimmäinen mökkiläistoimikunta vuonna 2004. Toimikunta on kesämökkiläisten yhdysside, ja se voi tehdä aloitteita ja esityksiä kunnalle. Lisäksi kunta järjestää kesäasukkaille yhteistoimintaa. Kesäasuntoja Liperissä on noin 3000.


title: Liperi (kunta)

text: Valtatie 9 (Turku-Niirala) Joensuusta Kuopioon ja valtatie 23 (Pori-Joensuu) Varkaudesta Joensuuhun kulkevat Liperin kautta. Seututie 482 johtaa Kiteen Tolosenmäestä Rääkkylän ja Liperin kirkonkylän kautta Käsämään, jossa se yhtyy valtatie 9:ään sekä valtatie 23:n. Seututie 476 (Heinävesi–Ylämylly) risteää Liperin kirkonkylässä.


title: Liperi (kunta)

text: Liperi oli aikanaan kolmen lossin pitäjä. Käsämän lossi korvattiin sillalla 1988 ja Onkisalmen lossi 1975. Enää on jäljellä Arvinsalmen lossi Liperin ja Rääkkylän välillä.


title: Liperi (kunta)

text: Joensuun lentoasema sijaitsee Liperin kunnan puolella. Viinijärven rautatieasemalta kulkee taajamajuna rataosalla . Länsiosien lähin asema on saman rataosan Vihtarin rautatieasema.Liperissä toimii kolme kesäteatteria: Roukalahden kesäteatteri kylän seurojentalon pihapiirissä, Ristin kesäteatteri Ristin kylässä ja Liperin kesäteatteri Liperin lavalla.


title: Liperi (kunta)

text:
Liperin lava kirkonkylässä on tanssikilpailujen pitopaikka: siellä on pidetty mm. kesäkuussa 2007 Humpan SM-kilpailut.
Viinijärvellä on ollut Pyttylammen lava.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ruishuttu ja kala-perunalaatikko.


title: Liperi (kunta)

text: Liperin urheilukeskus on Pärnävaara, joka on Pohjois-Karjalan suurin hiihtokilpailukeskus. Pärnävaaralla on pidetty myös suunnistuksen Jukolan viesti 2000.


title: Liperi (kunta)

text: Viinijärven Urheilijat on tunnettu erityisesti naisten pesäpalloilusta. Ylimmällä sarjatasolla ViU on pelannut 1985-2000 ja 2008-. Vuonna 1987 seura voitti hopeaa, 1988 pronssia, 1989 hopeaa, 1990 kultaa ja 1995 pronssia.


title: Liperi (kunta)

text: Honkalammen-Ylämyllyn kuntokerho, Karjalan Kopse (ratsastus), Karjalan Käki, Roukalahden Kivekkäät, Leppälahden Uskallus, Liperin Avantouimarit, Liperin Hiihtoseura, Liperin Kelo, Liperin Kiekko, Liperin Naisvoimistelijat, Liperin Ratsastajat, Liperin Taimi, Sulkaman Kipinä, Vaivion Tarmo, Viinijärven Naisvoimistelijat, Viinijärven Urheilijat, Ylämyllyn Tennis, Ylämyllyn Yllätys, Liperi Volley, Susiraja Volley.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirta tarkoittaa sekä fysikaalista ilmiötä että siihen liittyvää suuretta. Ilmiönä sähkövirta on sähkövarauksellisten hiukkasten liikettä. Suureena sähkövirta ilmaisee sähköjohtimen poikkileikkauksen läpi kulkevan sähkövarauksen määrää aikayksikössä. SI-järjestelmässä sähkövirta on yksi perussuureista, ja sen yksikkö on ampeeri.


title: Sähkövirta

text: Systeemi, jossa sähkövirta voi kulkea, on virtapiiri, joka muodostuu johtimista. Virtapiirin osana eli johtimena voi olla mikä tahansa väliaine tai tila, jossa sähkövarauksia kulkee. Varauksia voivat kuljettaa elektronit, protonit, atomit, molekyylit, aukot, hiukkaset ja suuret esineet. Tällöin johtimena voi toimia tyhjä tila eli tyhjiö, kaasu, neste eli elektrolyytti tai kiinteä aine (johde, puolijohde tai eriste).


title: Sähkövirta

text: Sähkövirta ilmiönä on yleinen luonnossakin, mutta se tuli tunnetuksi vasta, kun Alessandro Volta 1700-luvun lopulla sai sen keinotekoisesti aikaan laboratoriossa. Sähkövirta voidaan havaita sen vaikutusten perusteella, joista tärkeimpiä ovat termiset, magneettiset ja kemialliset vaikutukset.


title: Sähkövirta

text: Jos sähkövirran voimakkuus ja suunta pysyvät vakioina, on kyseessä tasavirta. Vaihtovirta on sähkövirtaa, jonka voimakkuus ja suunta vaihtuvat jatkuvasti, käytännön sovelluksissa yleensä sinimuotoisesti. Vaihtovirrassa saattaa myös sähkövirran arvo vaihdella, vaikka sen suunta säilyisikin samana.


title: Sähkövirta

text: Varauksenkuljettajina toimivat metalleissa elektronit, elektrolyyteissä positiiviset ja negatiiviset ionit, kaasuissa joko ionisoituneet molekyylit tai niistä irroneet vapaat elektronit. Tyhjiössä sähkövirtaa voivat kuljettaa vapaat varaukselliset hiukkaset, esimerkiksi metallista irrotetut elektronit.


title: Sähkövirta

text: Varauksenkuljettajat voivat siis olla sähkövaraukseltaan positiivisia tai negatiivisia. Alun perin ajateltiin, että sähkövirran aiheutti positiiviset varauksenkuljettajat, jolloin sähkövirran arvo ja suunta määrättiin tämän mukaisesti. Metallijohtimissa varauksia kuljettavat kuitenkin johde-elektronit, joilla on negatiivinen sähkövaraus. Siksi elektronien liikesuunta on vastakkainen sähkövirran suunnan kanssa. Varaukseltaan positiivisten protonien liikesuunta esimerkiksi tyhjiöputkessa on sama kuin niiden aiheuttaman sähkövirran suunta.


title: Sähkövirta

text: Jos elektrolyytti, esimerkiksi ruokasuolaliuos, jossa on positiivisesti varautuneita natriumioneja (Na)ja negatiivisesti varautuneita kloridi-ioneja (Cl) liikkuu, ei kyseessä ole sähkövirta. Tämä ymmärretään niin, että kun positiiviset varaukset aiheuttavat veden liikkeen suuntaisen virran, aiheuttavat negatiiviset saman suuruisen, mutta vastakkaisen virran. Näiden arvot ovat yhtä suuret, mutta suunnat päinvastaiset, joten ne kumoavat toisensa. Kokonaisvirta on siten nolla.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirta voidaan saada aikaan mekaanisesti, termisesti tai kemiallisesti. Ensimmäinen tunnettu virtalähde oli galvaaninen pari, jossa kemiallinen reaktio ylläpitää sähkövirtaa. Nykyäänkin paristoja käytetään virtalähteenä monissa kannettavissa laitteissa. Akku on sähköpari, jossa nämä reaktiot voidaan ulkoisen virran avulla saada tapahtumaan myös käänteiseen suuntaan, joten se voidaan ladata uudestaan.


title: Sähkövirta

text: Teknisesti tärkein sähkövirran lähde on kuitenkin sähkömagneettinen induktio, johon perustuvat kaikki erilaisten voimalaitosten generaattorit.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirtaa voidaan saada aikaan myös valon tai muun säteilyn avulla. Tähän perustuvat valokennot. Sähkövirtaa syntyy myös Peltier'n ilmiön vaikutuksesta johdinsilmukassa, jossa jokin osa on eri metallia kuin muu johdin ja jossa liitoskohdilla on eri lämpötila. Tällainen silmukka on lämpöpari.


title: Sähkövirta

text: Suureena sähkövirta (tunnus "I" tai "i" ) ilmaisee johtimen poikkileikkauksen läpi kulkevan sähkövarauksen määrää aikayksikössä. Se on yksi SI-järjestelmän perussuureista. Perussuureiden ja osin johdannaissuureiden avulla voidaan johtaa kaikki muut suureet, jotka ovat myös näiden johdannaissuureita. Suureen nimi oli aikaisemmin "sähkövirran voimakkuus", mutta nykyisin se on lyhennetty muotoon "sähkövirta", jolla siis voidaan tarkoittaa sekä ilmiötä että sitä kuvaavaa suuretta.


title: Sähkövirta

text: Teoreettisesti sähkövaraus olisi luonnollisempi valinta sähköopin perussuureeksi kuin sähkövirta. Sähkövirta on kuitenkin valittu perussuureeksi lähinnä mittausteknisistä syistä, koska se voidaan sekä magneettisten että kemiallisten vaikutustensa, Ampèren lain ja Faradayn induktiolain perusteella, mitata ja mittaukset myös toistaa paljon täsmällisemmin kuin varauksia voidaan mitata Coulombin lakiin perustuen.


title: Sähkövirta

text: SI-järjestelmässä sähkövirran perusyksiköksi on valittu ampeeri (tunnus A ), jonka suuruus on määritelty erityisellä tavalla. Kahdessa, toisistaan metrin päässä samansuuntaisesti tyhjiössä kulkevassa äärettömän pitkässä ja ohuessa, johtimessa kulkee molemmissa yhden ampeerin sähkövirta, jos niiden välille syntyy 2×10 newtonin suuruinen voima johdinmetriä kohti.


title: Sähkövirta

text: Yhden ampeerin virta vastaa noin 6,2415×10 alkeisvarauksen kulkua poikkileikkauksen läpi sekunnissa. Ampeerissa kulkevien varaustenkuljettajien suuri määrä johtuu yksittäisen sähkövarausten pienuudesta ja niiden suurista määristä. Suuruusluokaltaan ampeeri on varsin lähellä ihmisen arjen tarpeita.


title: Sähkövirta

text: Yksi sähkövirran vaikutuksista on sen synnyttämä magneettikenttä, joka leviää johtimen ympärille. Johtimen magneettisuutta aiheuttava ominaisuutta kutsutaan induktanssiksi. Se voidaan havaita jopa kompassilla, kunhan virta on yli ampeerin suuruinen. Sähkövirran aiheuttama magneettikenttä aiheuttaa muissa magneeteissa tai muissa sähköjohtimissa voimia, jotka pyrkivät siirtämään niitä paikoiltaan. Tähän ilmiöön perustuu sähkömoottorien toiminta.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirran kulku ei ole edes metallisissa johteissa vapaata, vaan johde-elektronien kulkua haittaavat metallien atomit. Elektronien törmäillessä atomeihin menettävät ne liike-energiaansa ja luovuttavat sitä atomeille, jotka alkavat värähdellä paikallaan. Tämä värähtely on lämpöliikettä, joka leviää johtimessa ja lämmittää sitä. Tätä sähkövirran kasvua rajoittavaa ominaisuutta kutsutaan resistanssiksi. Sähkövirran lämpövaikutukseen perustuvat esimerkiksi sähkölämmitys, sähköliedet ja myös hehkulamput. Sähköenergian siirrossa lämmön kehittyminen on kuitenkin haitallista, sillä tehoa kuluu sen vuoksi hukkaan. Tämän vuoksi energian siirrossa pyritään käyttämään suurta jännitettä ja pientä virtaa, mikä vaihtovirtaa käytettäessä on saatavissa aikaan muuntajan avulla.


title: Sähkövirta

text: Tyhjiössä varauksenkujettajat saadaan liikkeelle kiihdyttämällä ne vauhtiin sähkökentän avulla. Kun vapaasti liikkuva hiukkanen osuu atomeihin, jarruttuvat ne voimakkaasti aiheuttaen jarrutussäteilyä. Säteilyn aallonpituus voi olla mitä tahansa sähkömagneettisen spektrin aallonpituutta.


title: Sähkövirta

text: Kun sähkövirta kulkee elektrolyytissä eli nesteessä, jossa varuksenkuljettajina voivat liikkua liuenneet ionit, saattaa aiheutua kemiallisia reaktioita. Esimerkiksi hopeanitraattiliuoksessa elektrodeista tulevat elektronit siirtyvät liuoksessa hopea-ionille pelkistäen sen liukenemattomaksi hopeametalliksi. Jos liuenneet aineet ovat toiset, esimerkiksi ruokasuolaa, aiheuttaa sähkövirta natrium-ionin pelkistymisen, mutta natrium taas veden hajoamisen vedyksi ja hapeksi. Kummassakin tapauksessa sähkövirran energia muuttuu kemialliseksi energiaksi.


title: Sähkövirta

text: Elollisen olennon hermosto hyödyntää sähkövirran kuljettamia signaaleja. Jos esimerkiksi ihmiskehon läpi kulkee sähkövirta, jolloin ihminen saa sähköiskun, sekoittaa se hermoston toiminnan ja seurauksena on esimerkiksi lihasten nykimistä tai kramppeja. Suurilla virran arvoilla käynnistyvät kehossa myös kemialliset reaktiot ja se kuumenee. Seurauksena voi olla palovammoja.


title: Sähkövirta

text:
Sähkövarausten määrä "Q", joka kulkee poikkileikkauksen läpi aikajaksossa "t" on
kun sähkövirta "I" säilyy samansuuruisena.


title: Sähkövirta

text:
Sähkövirta muodostaa johtimen ympärille magneettikentän, jonka kiertää sitä. Syntyneen magneettikentän voimakkuus on suurimmillaan johtimen pinnalla, mutta heikkenee etäisyyden kasvaessa johtimesta. Magneettikentän voimakkuutta kuvataan suureella magneettivuon tiheys ("B"), joka on suoraan verranollinen sähkövirtaan ja kääntäen verrannollinen etäisyyteen ("r") johtimesta:
formula_2


title: Sähkövirta

text:
Johteen resistanssi "R" vastustaa sähkövirran kulkua ja aiheuttaa johtimen päiden välille eräänlaisen "vastapaineen" eli sähköteknisesti jännitehäviön "U". Ulkoinen jännite määrää, kuinka suuri virta johteeseen syntyy. Jännitehäviö on suoraan verrannollinen sähkövirran arvoon
Yhden ampeerin virta aiheuttaa yhden ohmin resistanssilla yhden voltin jännitehäviön. Jännitehäviö voitetaan yhtä suurella ulkoisella jännitteellä. Sähkölaitteeseen syntyy sähkövirta vain, jos se kytketään ulkoiseen jännitelähteeseen.


title: Sähkövirta

text:
Väliaineen resistanssi muuttaa sähköenergiaa lämmöksi. Kehittyvä lämpömäärä on tällöin verrannollinen resistanssiin, virtaan ja jännitteeseen
missä "E" on lämpöenergia ja "t" kulunut aika. Jos tiedetään vain virta ja resistanssi, muuttu lauseke
eli lämmitystehoksi "P" muutettuna
Yhden ohmin resistanssi lämmittää johdinta yhden joulen verran sekunnissa eli yhden watin lämmitysteholla.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirtaa mitataan tavallisimmin ampeerimittarilla. Analogisen ampeerimittarin toiminta perustuu sähkövirran johtimeen synnyttämään magneettikenttään. Sähkövirta voidaan mitata tämän magneettikentän voimakkuudesta: kenttä vääntää mittarin viisaria suhteessa sen aiheuttaneen virran suuruuteen.


title: Sähkövirta

text: Sähkövirtaa voidaan mitata myös johtamalla virta pienen vastuksen (shunttivastuksen) läpi ja sitten mittaamalla jännitemittarilla (tai oskilloskoopilla) vastuksen yli vaikuttava jännite. Kun jännite ja vastus tunnetaan, virta voidaan laskea Ohmin lain avulla. Esimerkiksi milliohmin shuntilla saadaan millivoltin jännite ampeeria kohti (1 mV/A).


title: Sähkövirta

text: Yleismittari on laite, jolla voidaan mitata sähkövirtaa jännitteen ja vastuksen lisäksi. Yleismittarissa virran mittaus perustuu herkkään virta- tai jännitemittariin.


title: Sähkövirta

text: Vaihtovirtaa voidaan mitata virtamuuntajilla. Pihtivirtamittarin toiminta perustuu virtaa kuljettavan johtimen ympärille muodostuvan magneettikentän mittaamiseen: pihti toimii muuntajan sydämenä, pihdin sisällä oleva johdin toimii muuntajan ensiönä ja mittarin sisällä on toisiokäämitys.


title: Sähkövirta

text: On olemassa myös magnetoresistiivisiä virta-antureita.


title: Grönlanti

text: Grönlanti (grönlanniksi "Kalaallit Nunaat", tanskaksi "Grønland") on Tanskalle kuuluva itsehallintoalue ja maailman suurin saari Pohjois-Atlantin ja Pohjoisen jäämeren välissä. Maantieteellisesti Grönlanti kuuluu Pohjois-Amerikkaan, hallinnollisesti se on Tanskan itsehallinnollinen osa. Virallinen kieli on inuiittikieliin kuuluva grönlannin kieli.


title: Grönlanti

text: Valtaosa Grönlannin yli kahden miljoonan neliökilometrin pinta-alasta on jäätikön peitossa. Saaren noin 57 000 asukasta keskittyvät jäättömälle 350 000 neliökilometrin laajuiselle alueelle, jolla voidaan harjoittaa jopa maanviljelyä. Kalastus ja metsästys ovat aina olleet tärkeitä elinkeinoja Grönlannissa.


title: Grönlanti

text: Sekä inuiitit että skandinaavit ovat asuneet Grönlannissa suunnilleen 1000-luvulta alkaen. Skandinaavien asutus hävisi 1400-luvun alussa ja syntyi uudelleen 1700-luvulla. Norjan erotessa Tanskasta Grönlannin alueet jäivät Tanskalle. Saaren itsehallinto on vahvistunut asteittain. Vuonna 1979 Tanska myönsi Grönlannille autonomian, ja vuonna 2008 grönlantilaisista 75 prosenttia äänesti itsehallinnon puolesta.


title: Grönlanti

text: Grönlanti havittelee itsenäisyyttä. Ilmaston lämmetessä ikijään alta paljastuvat mineraalivarat saattavat muuttaa Grönlannin riippuvuussuhdetta Tanskaan niin taloudellisesti kuin poliittisestikin.


title: Grönlanti

text: Nimi "Grønland" (suom. "vihreä maa") juontaa juurensa Islannin saagoista, joiden mukaan Islannista karkotettu Erik Punainen antoi uudelle kotisaarelleen miellyttävän nimen houkutellakseen sinne asukkaita.


title: Grönlanti

text: Grönlanti irtosi Euroopan mantereesta noin 54–55 miljoonaa vuotta sitten. Nykyisin Grönlanti on maailman suurin saari, josta valtaosa on maailman toiseksi suurimman jäätikön peitossa. Noin 85 prosenttia Grönlannin alueesta on jäätikön peitossa, jonka keskipaksuus on noin 1,5 kilometriä. Jäätikkö virtaa keskustan harjanteista ja jääkupoleista kiihtyvällä vauhdilla mereen. Toisaalta satelliittimittaukset osoittavat jäätikön paksuuden kasvavan keskimäärin 5,4±0,2 senttiä vuodessa. Nettovaikutus on kuitenkin negatiivinen: Jäätä sulaa enemmän kuin muodostuu, joten jäätikön massa pienenee. Nykyisin jäätikön pinta-ala on 1,8 miljoonaa neliökilometriä ja jäättömän alueen 350 000 neliökilometriä.


title: Grönlanti

text: Grönlannin jäättömillä tundra-alueilla on ikiroutaa. Kallioperä on enimmäkseen arkaaisia kivilajeja, mutta paikoin löytyy myös tertiäärikauden basalttia. Uloin merenrannikko on paljasta kalliota, usein jyrkkiä graniitti- ja gneissirantoja. Sisämaassa ja vuonojen rannoilla on matalaa tundrakasvillisuutta, suojaisimmissa paikoissa pieniä leppiä, pihlajia ja koivuja.


title: Grönlanti

text: Jäätikön alla on 800 kilometriä pitkä kanjoni, joka kulkee saaren keskivaiheilla pohjoisen suuntaan. Sen arvioidaan syntyneen noin neljä miljoonaa vuotta sitten ja olleen näkyvissä jääkausien välissä noin 100 000 vuotta sitten. Kanjonissa kulkee jään sulamisvesiä rannikolle.


title: Grönlanti

text: Kaikki asutus sijaitsee jäättömillä rannikoilla, ja väestö on keskittynyt saaren länsireunalle.


title: Grönlanti

text: Grönlannin ilmasto on arktinen. Ilmasto kuitenkin vaihtelee voimakkaasti toisaalta pohjoisen ja etelän, toisaalta rannikon ja sisämaan välillä. Etelässä vuoden keskilämpötila on +0,5 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila −7,8 °C, pohjoisessa taas vuoden keskilämpötila −8,7 °C (jäätiköllä −25 °C) ja kylmimmän kuukauden −30,6 °C. Kesäisin lämpötila saattaa nousta yli 10 celsiusasteeseen, eteläisimmässä kärjessä ja suojaisten vuonojen perukoilla toisinaan jopa yli 20 °C. Etelässä sademäärät ovat paljon pohjoista suuremmat Pohjois-Atlantilta puhaltavien lämmittävien tuulien ansiosta.


title: Grönlanti

text: Maapallon ilmaston lämpeneminen saa Grönlannin jääkerrokset sulamaan aikaisempaa nopeammin. Tällä uskotaan olevan tulevaisuudessa mittavia vaikutuksia merenpinnan korkeuteen ja merien elämään, ellei prosessia voida hidastaa tai siihen vaikuttaa joillakin muilla keinoilla.


title: Grönlanti

text: Grönlannissa eläviä nisäkkäitä ovat jääkarhu, mursu, susi, naali, jänikset, myskihärkä, peura ja sopulit sekä monet valaat ja hylkeet, kuten sarvivalas, maitovalas, norppa ja grönlanninhylje. Lintuja pesii noin 60 lajia, ja niiden lisäksi maassa pysähtyy noin 150 muuttolintulajia. Kaloja ja äyriäisiä on runsaasti sekä merialueilla että Grönlannin makeissa vesissä. Liikakalastus on vahingoittanut turskan, kampasimpukan ja ruijanpallaksen kantoja. Joista saadaan edelleen runsaasti nieriää, meristä muita lohikaloja, ja lisäksi pyydystetään katkarapuja ja taskurapuja.


title: Grönlanti

text: Grönlannissa kasvaa noin 500 putkilokasvilajia. Niihin kuuluu viisi kämmekkälajia. Suojaisimmissa vuonojen perukoissa elää puitakin, mutta yleisin puuvartinen kasvi on miehen korkuiseksi kasvava harmaalehtinen paju. Kansalliskukka on pientä maitohorsmaa muistuttava naalinhorsma, grönlanniksi "niviarsiaq".


title: Grönlanti

text: Viljelykasveja, muun muassa perunaa, viljellään vähäisessä määrin Etelä-Grönlannissa. Lisäksi saarella on muualta tuotuja eläimiä (esimerkiksi vetokoiria, lampaita, poroja). Jopa nautakarjan kasvatusta on harkittu.


title: Grönlanti

text: Grönlannin koillisosa muodostaa maailman laajimman kansallispuiston.