title: Kansainvälinen yleisurheiluliitto

text:
IAAF huolehtii ajanoton standardoimisesta, maailmanennätysten kirjaamisesta sekä suurten yleisurheilutapahtumien järjestämisestä.
IAAF:lla on kuusi alueellista liittoa, jotka toimivat alueidensa yleisurheilun kattojärjestöinä.Arvostetuin IAAF:n tapa palkita järjestön toiminnassa mukana olleita on nimittää heitä kunniajäseniksi eli ”Veteran of IAAF”, nykyään ”IAAF Veteran Pin”. Ensimmäiset 13 kunniajäsentä nimitettiin vuonna 1928. Heidän joukossa oli yksi suomalainen: Lauri ”Tahko” Pihkala. Myöhemmin saman kunnian ovat saaneet Lauri Miettinen (1946), Urho Kekkonen (1952), Toimi Tulikoura (1966), Jukka Lehtinen (1972), Armas Valste (1976), Jukka Uunila (1978), Nils Dahlman (1982), Carl-Olaf Homén (1991) ja Tellervo Haapaniemi-Koskinen.


title: Karmapa

text: Karmapa ("toiminnan mies", "buddhatoiminnan suorittaja") on karma-kagyü-linjan johtaja. Karmapa oli ensimmäinen tietoiseksi jälleensyntymäksi tunnistettu lama Tiibetin historiassa, ja häntä kunnioitetaan kaikkialla Tiibetissä joogien kuninkaana hänen henkisten saavutustensa ja kykyjensä johdosta. Karmapoissa, joiden toiminnan Buddha Shakyamuni ja Guru Rinpoche ennustivat, yhdistyy kaikkien buddhien toiminta. Ennen kuolemaansa jokainen Karmapa jättää ohjeet seuraavan jälleensyntymänsä löytämiseksi. Tähän mennessä on ollut 17 jälleensyntymää:


title: Hyvät, pahat ja rumat (televisio-ohjelma)

text: Hyvät, pahat ja rumat oli suomalainen Broadcastersin tuottama vuosina 1992–1997 esitetty talk show -tyyppinen asiaviihdeohjelma. Ensimmäisenä esitysvuonna sitä esitettiin lauantai-iltapäivisin Kolmoskanavalla. Seuraavana vuonna Kolmoskanavan lopetettua ohjelma siirtyi MTV3-kanavan ohjelmistoon torstain myöhäisiltaan. Ohjelma tunnettiin yleisesti myös lyhenteellä "HPR".


text: Hyvät, pahat ja rumat lähetettiin runsaan tunnin pituisena suorana lähetyksenä mainoskatkoineen. Ohjelma sisälsi lähes kokonaan puhetta. Ohjelmassa käsitellyt aiheet liittyivät usein kulttuuriin, politiikkaan ja sen ajan ajankohtaisiin aiheisiin.


text: Katsojat saivat lähettää palautetta ohjelmaan faksilla, ja lähetettyjä viestejä luettiin haastatteluiden välissä.


text: Ohjelman ensimmäisenä vuonna juontajina toimivat Simo Rantalainen ja Jari Sarasvuo. Heidän rinnallaan nähtiin ohjelman alkuaikoina myös kaksi eri naisjuontajaa; ensin Asta Leppä, ja myöhemmin Ina Nykopp. Ohjelman siirryttyä MTV3-kanavalle juontajiksi vakiintuivat kokonaan Sarasvuo ja Rantalainen. Sarasvuo edusti kriittistä poliittista toimittajaa, kun taas Rantalainen näsäviisasta rääväsuista urheilijaa. Kaksikon välille syntyi jännitteitä, joka huipentui juontajien väliseen nyrkkeilyotteluun 12. toukokuussa 1994 esitetyssä ohjelmassa. Ottelun seurauksena Rantalainen mursi Sarasvuon nenän.


text: Vuonna 1995 Sarasvuon tilalle Rantalaisen juontajapariksi vaihtui Pauli Aalto-Setälä. Vuonna 1997 Rantalaisen tilalle tuli Neil Hardwick.


text: Ohjelma nousi usein iltapäivälehtien lööppeihin ohjelmassa tapahtuneiden tapausten vuoksi. Muun muassa erääseen ohjelmaan Rantalainen oli hankkinut katukaupasta rauhoittavia lääkkeitä, jotta juontajakaksikko pääsisi niitä kokeilemaan suorassa lähetyksessä.


text: Varsinkin juontaja Rantalainen nousi usein lööppeihin väkivaltaisen käytöksensä, ja ohjelmassa esittämiensä vihapuheittensa takia. Joulukuussa 1996 Rantalainen sai potkut ohjelmasta pahoinpideltyään iltapäivälehden toimittajan ohjelman tuotantotiimin lomamatkalla. Kyseinen toimittaja oli kuvaamassa Rantalaista, joka oli tanssimassa Maria Guzeninan kanssa lontoolaisessa kapakassa. Asiasta tuli Rantalaisella ja toimittajalla erimielisyyttä, jonka seurauksena Rantalainen pahoinpiteli toimittajan. Pahoinpidellyltä toimittajalta murtui leukaluu kahdesta kohtaa.


text: Ohjelmassa esiintyneet haastateltavat olivat eri aloilta. Julkisuuden henkilöiden joukosta ohjelmassa haastateltavina ovat olleet muun muassa Joel Hallikainen, Timo Koivusalo, M. A. Numminen, Pedro Hietanen, Ruben Stiller, Mattiesko Hytönen, Timo T. A. Mikkonen, Martti Ahtisaari, Andy McCoy ja Adolf Ehrnrooth. Totutusta poikkeavia vieraita talkshow-tyylisessä ohjelmassa edustivat muun muassa Joensuun skinit, seksinmyyjä ja natsijohtajana itseään pitänyt Pekka Siitoin.


title: Karma-kagyü

text: Karma-kagyü on yksi Tiibetin buddhalaisuuden (Vajrayanan) neljästä keskeisestä koulukunnasta. Kagyu painottaa intensiivistä meditaatioharjoitusta. Koulukunta pohjautuu 1000-luvulla Tiibetiin levinneisiin opetuksiin ja on siten yksi uusista koulukunnista. "Vanhauskoinen" eli Nyingma-koulukuntahan tuli Tiibetiin jo 700-luvulla. Kagyun tärkeimmät eli "kuiskatut" opetukset välitettiin vuosisatojen ajan vain suullisesti opettajalta oppilaalle, mistä johtuen kagyu tunnetaan myös suullisen välityksen linjana.


title: Karma-kagyü

text: Tiibetiläisen Kagyu-koulukunnan perustajana voidaan pitää Marpaa, joka opiskeli Intiassa ja toi sitten opetukset mukanaan Tiibetiin. Hänen tärkein oppilaansa oli Milarepa, Tiibetin suuri joogi. Milarepan jälkeen koulukunnan johto siirtyi hänen oppilaalleen Gampopalle, joka perusti ensimmäiset Kagyu-luostarit. Gampopalta koulukunnan johto siirtyi 1. Gyalwa Karmapalle Düsum Khyenpalle. Karmapan peräkkäiset jälleensyntymät ovat sen jälkeen johtaneet Kagyu-koulukuntaa.


title: Karma-kagyü

text: Marpalla oli kaksi intialaista opettajaa, joilta hän sai Kagyu-koulukunnan keskeiset harjoitukset. Naropalta hän omaksui Naropan kuusi joogaa: sisäinen lämpö (tiib. tummo), kirkas valo (tiib. osel), uni (tiib. milam), illuusiokeho (tiib. gyulu), välitila (tiib. bardo) ja tietoisuuden siirto (tiib. phowa). Maitripan johdolla hän vei mahamudra-opetukset täydellisyyteen. Mahamudra eli suuri sinetti on näkemys mielen avaruudenkaltaisesta kirkkaasta rajattomasta luonnosta ja samalla elävä, välitön kokemus, jossa mielen pelottomuus, ylittämätön ilo ja rakastava, myötätuntoinen toiminta ovat erottamattomia.


title: Karma-kagyü

text: Kagyü juontaa juurensa 800-luvulle – aikaan, jolloin tantrinen buddhismi oli täydessä kukoistuksessaan Intiassa. Perinteen ensimmäinen opettaja oli Pohjois-Intiassa vuoden 1000 paikkeilla vaikuttanut Tilopa, kuuluisa joogi ja mahasiddha (täydellistynyt). Tilopa sai osan opetuksista suoraan Timantinhaltijabuddhalta, Dorje Changilta, (tiib., sanskr. Vajradhara) – alkubuddhalta, joka symboloi dharmakayaa, mielen ylintä luontoa.


title: Karma-kagyü

text: Lisäksi Tilopa välitti edelleen oppilailleen useilta eri opettajilta saatuja opetuksia. Eri lähteissä on poikkeavuuksia sen osalta, ketkä joogamestarit liittyvät kuhunkin näistä neljästä opetusryhmästä. Yleisin mielipide välitysten alkuperästä on seuraava:Tilopa välitti joogi Naropalle nämä "kuiskatut" opetukset. Nykyään ne tunnetaan Naropan kuutena joogana (bardo-harjoitus sekä yllä mainitut illuusiokeho, tietoisuuden siirto, tietoinen unennäkö, kirkas valo, tumo) – meditaatioina, joita pidetään kagyü-linjan keskeisinä opetuksena. Useiden kirjallisten lähteiden perusteella Naropa syntyi vuonna 1016. Naropa oli aiemmin ollut Nalandan buddhalaisen yliopiston kanslerina Intiassa. Naropan kahtatoista vuotta Tilopan palveluksessa pidetään suurena esimerkkinä omalle opettajalle omistautumisesta.


title: Karma-kagyü

text: Naropa välitti tietämyksensä Marpalle (synt. 1012), suurelle kielenkääntäjälle, joka vaelsi Tiibetistä Intiaan saadakseen opetuksia, minkä jälkeen hän palasi Tiibetiin ja levitti Dharmaopetuksia laajalti. Marpa Kääntäjä, sai lisänimensä siitä, että hän käänsi tiibetiksi mahamudra-opetukset. Marpa oli talollinen ja maanomistaja, ja hän keräsi ympärilleen joukon oppilaita, joista tärkein oli Milarepa (synt. 1052).


title: Karma-kagyü

text: Milarepa oli aiemmin kerännyt huonoa karmaa teoillaan noitana, mistä syystä Marpa laittoi hänet vuosiksi raskaaseen puhdistavaan työhön, ennen kuin suostui antamaan hänelle opetuksia. Milarepan elämäntarina – joka alkaa hänen isänsä varhaisen kuoleman aiheuttamista vaikeista olosuhteista, hänen kostostaan epärehelliselle tädilleen ja sedälleen sekä sen jälkeisestä katumuksesta, joka johti vilpittömään haluun oppia Dharman polku – tunnetaan laajasti tiibetiläisten keskuudessa. Sisukkuudellaan ja kyvyllään hyväksyä kaikki kohtaamansa olosuhteet hän saavutti syvällisen oivalluksen todellisuuden perimmäisestä luonteesta. Hänen opetuksensa on tallennettu Milarepan 100 000 lauluun ja muihin kokoelmiin. Milarepa vietti vuosikausia meditoiden luolissa, saavutti täydellisen valaistumisen ja oli kuuluisa runoilijana ja pyhimyksenä. Hän kuoli 80-vuotiaana, jolloin linjanhaltijuus siirtyi Gampopalle, joka oli aiemmin toiminut lääkärinä.


title: Karma-kagyü

text: Milarepan opetuksia välitti edelleen Gampopa (s. 1079), joka tunnetaan myös nimellä Dagpo Largay, lääkäri Dakposta. Myöhemmällä iällään hän tapasi Milarepan, ja tämän johdolla harjoittaessaan hän sai täydet opetukset ja oivalsi niiden todellisen merkityksen. Gampopa oli kagyü-koulukunnan ensimmäinen munkki, ja hän organisoi kagyün luostarijärjestelmän. Hän myös muotoili opetuksia käytännöllisiksi teksteiksi, kuten Vapautumisen jalokiviornamentiksi, jossa on kuvattuna vapautumiseen johtavan asteittaisen polun pääpiirteet. Gampopa yhdisti mahamudra-opetuksiin ja Naropan kuuteen joogaan luostarikeskeisen kadam-koulukunnan (myöhemmin gelug) opetuksia.


title: Karma-kagyü

text: Ensimmäisestä Karmapasta Düsum Khyenpasta tuli 1100-luvulla Gampopan oppilas, ja hän sai tältä kaikki sutriin ja tantroihin liittyvät opetukset. Monien vuosien ajan Düsum Khyenpa opiskeli, harjoitti ja opetti eri puolilla Tiibetiä. Hän oli karma-kagyü-linjan perustaja. Düsum Khyenpa oli Tiibetin ensimmäinen tietoiseksi jälleensyntymäksi tunnistettu lama (tulku).


title: Karma-kagyü

text:
Gampopan kolmesta pääoppilaasta saivat alkunsa neljä suurta (Barom Kagyu, Pagru Kagyu, Karma Kagyu ja Tsalpa Kagyu) ja kahdeksan pientä koulukuntaa. Kaikki suuret Kagyu-koulukunnat ovat sittemmin sulautuneet Karmapan johtamaan karma-kagyü-koulukuntaan. Karmapa Düsum Khyenpa oli Gampopan lahjakkain oppilas. Jo varhain elämässään hän osoitti suurta henkistä voimaa ja puhtautta, ja 15-vuotiaana hän sai "yliluonnollisen" Mustan Kruunun dakineilta ja muilta menneisyyden, nykyisyyden ja tulevaisuuden tiedon antavilta jumaluuksilta.
Tämä kruunu on välittynyt seuraaville Karmapoille, jotka ovat Düsum Khyenpan jälleensyntymiä.


title: Karma-kagyü

text: Karmapan johdolla linja kehittyi nopeasti. Karma-kagyü-perinne levisi vauhdilla 1100-luvulla, ja sitä harjoitettiin laajalti ympäri Tiibetiä. Tämä oli poliittisten mullistusten aikaa, jolle oli luonteenomaista aiemmin hallinneiden kuningaskuntien pikainen rappeutuminen. Ilmaantui monia huomattavia poliittisia hahmoja, jotka kilpailivat vallasta, mutta kukaan johtaja ei kyennyt saavuttamaan ylivaltaa, sillä kenelläkään ei ollut yhtenäistä kannattajakuntaa takanaan.


title: Karma-kagyü

text: Kaikki Karmapat ovat työskennelleet lakkaamatta Buddhan opetusten levittämiseksi, ja heidät tunnustetaan bodhisattva Chenrezigin (sanskr. Avalokitesvara) ilmentymiksi. Linjan toiseksi korkea-arvoisin lama on Shamarpa, joka toimii linjanhaltijana Karmapan jälleensyntymien välissä. Yhdessä heidät tunnetaan Musta- ja Punahattu-Karmapana, ja heidän mieliään pidetään erottamattomina. Muita merkittäviä kagyü-lamoja ovat mm. Tai Situpa, Goshir Gyaltsapa ja Jamgon Köngtrul.


title: Karma-kagyü

text: Karmapat eivät olleet koskaan kiinnostuneita eri poliittisten ryhmien kiistoista, eivätkä osallistuneet niihin. Itse asiassa he joutuivat aktiivisesti vastustamaan kiistoihin sekaantumista, sillä heidän asemansa oli erityisen haavoittuvainen. Valtavan henkisen auktoriteettinsa johdosta he olivat poliittisesti kunnianhimoisten tahojen mielenkiinnon kohteena. Myös heidän uskonnolliset seuraajansa kannustivat heitä ryhtymään johtaviin rooleihin, koska heidän mielestään Karmapoilla oli kansan johtamiseen vaadittavat ominaisuudet.


title: Karma-kagyü

text: 1200–1300-luvulla sakyapat alkoivat hallita Tiibetiä mongolialaisen keisarin Kublai Khanin ja tämän seuraajan Ganges Khanin tukemina. Jälkimmäisestä tuli Tiibetin ensimmäinen poliittis-uskonnollinen johtaja, ja ensimmäistä kertaa kuninkaiden hävittyä Tiibet yhdistyi yhden johtajan alle. Tuohon aikaan mahtavat mongolilaiset ja tiibetiläiset hallitsijat huomasivat, mikä arvovalta korkeilla lamoilla oli tiibetiläisten parissa, ja he pyrkivät muodostamaan kuuliaisuussiteitä antamalla lamoille lahjoja ja pitkiä arvonimiä sekä esittämälle näille kutsuja kuningaskuntiinsa. Näiden eleiden takana oli useammin poliittinen kuin uskonnollinen motivaatio.


title: Karma-kagyü

text: Ming-dynastian aikana 1300-luvulla keisari Yung Lo kutsui 5. Karmapan Deshin Shegpan Kiinaan ja vastaanotti tältä monia opetuksia. Vierailunsa aikana Karmapa esitti monia ihmetekoja, jotka keisarin taiteilijat määrättiin päivittäin kirjaamaan ylös ja joista muodostui parikymmentä isoa rullamaalausta. Muutama niistä oli tallella Tshurpun-luostarissa Tiibetissä aina 1950-luvun invaasioon asti. Yung Lo oli niin liikuttunut näistä tapahtumista ja tunsi niin syvää omistautumista Karmapaa kohtaan, että hän esitti toteutettavaksi suunnitelmansa käännyttää kaikki muut Tiibetin uskonnolliset suuntaukset karma-kagyüksi. Deshin Sheghpa sanoutui ehdottomasti irti tästä, ja hän piti sitä vastoin esitelmän siitä, kuinka tärkeää on kunnioittaa erilaisia ajattelukoulukuntia, sillä ne vastaavat kaikkia moninaisia taipumuksia ja tarpeita, joita koko ihmiskunnasta löytyy.


title: Karma-kagyü

text: Huolimatta aikakautta leimanneesta politikoinnista ajanjakso 1200- ja 1600-lukujen välissä oli yleensä ottaen suotuisa karma-kagyü-perinteen kannalta. Opetusten levitessä ja seuraajien määrän kasvaessa linjan johtajista tuli yhä kuuluisampia, ja itse asiassa tätä ajanjaksoa Tiibetin historiassa voitaisiin kutsua "kagyün aikakaudeksi".


title: Karma-kagyü

text: Samaan aikaan tapahtui dramaattinen muutos maan valtarakenteessa, joka oli sisäisten kiistojen ja valtataisteluiden ja ulkoisen poliittisen paineen puristuksissa. Mongolialainen Goshir Khan kukisti Desi Tsangpan, Karmapan lujan kannattajan, johtaman keskushallinnon, ja 5. Dalai-lamasta tuli Tiibetin johtaja.


title: Karma-kagyü

text: 10. Karmapasta Chöying Dorjesta tuli näiden poliittisten tapahtumien uhri, ja hänen oli lähdettävä Tiibetistä 1600-luvun puolivälissä Kiinaan Jangin maakuntaan. Tämän jälkeen kagyü-linja rappeutui aina 1700-luvulle asti, jolloin 13. Karmapan Düdül Dorjen aikana Situ Chögyi Jungne johdatti linjan kohti uutta kasvun ja uudistuksen kautta, ja linja alkoi kukoistaa jälleen. Tuohon aikaan linjan lamat tuottivat erityisesti merkittäviä filosofisia tekstejä ja kielioppiin, sanskritiin ja astrologiaan liittyviä töitä, jotka hyödyttivät Tiibetin kirjallista perinnettä ja koko Tiibetin kansaa.


title: Karma-kagyü

text: Kiinan miehitettyä Tiibetin 1950-luvulla 16. Gyalwa Karmapa siirtyi lähimpien oppilaidensa kanssa Sikkimiin, jonne perustettiin Rumtekin luostari uudeksi koulukunnan keskukseksi. Sittemmin Karmapa ja monet muut kagyu-lamat ovat kiertäneet laajalti länsimaissa ja perustaneet lukuisia dharmakeskuksia sekä joitakin luostareita. Edeltäjiensä tavoin 16. Karmapa oli pääasiallisesti hengellinen johtaja, eikä hän siten osallistunut Tiibetin vapauden ajamiseen. Sen sijaan hän ponnisteli pitääkseen Tiibetin henkisen perinteen koskemattomana ja tuki tällä tavoin Tiibetin identiteettiä ainutlaatuisena ja monimuotoisena kulttuurina. 16. Karmapa kuoli Yhdysvalloissa 1981.


title: Karma-kagyü

text: 16. Karmapan jälleensyntymän, 17. Gyalwa Karmapan henkilöllisyydestä on kaksi näkemystä. Yhden mukaan hän on Urgyen Trinley Dorje, toisen mukaan Trinlay Thaye Dorje. Molemmat ovat syntyneet Tiibetissä, mutta joutuneet siirtymään pois sieltä.


title: Karma-kagyü

text: Karma-kagyü-linja korostaa intensiivistä meditaatioharjoitusta. Opettajan (gurun) sopivaksi katsomalla hetkellä oppilas saa mahamudran, tyhjyyden suuren sinetin, käytännön ohjeet. Mahamudra on kagyu-perinteen pääharjoitus. Oppilaan saavutettua täyden mahamudra-ymmäryksen hän voi ryhtyä harjoittamaan Naropan kuutta joogaa.


title: Hemba

text: Hemba on nigeriläiskongolainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Katangan provinssissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin 180 958 ihmistä (2000). Hemba on läheisintä sukua bangubangulle.


title: Atarin 8-bittiset

text: Atarin 8-bittinen mikrotietokonesarja koostui useista Atarin valmistamista kotitietokonemalleista, jotka poikkesivat toisistaan pääasiassa muistin määrän ja koteloinnin osalta. Sarjassa julkaistut konemallit ovat ilmestymisjärjestyksessä "Atari 400", "800", "1200XL", "800XL", "600XL", "130XE", "65XE", "800XE" ja "XEGS". Ensimmäiset mallit 400 ja 800 julkaistiin vuonna 1979.


title: Atarin 8-bittiset

text: Atari käytti 400- ja 800-malleja suunnitellessaan hyväksi monivuotista videopeliasiantuntemustaan, minkä ansiosta laitteissa oli aikansa mikrotietokonemarkkinoiden parhaat grafiikkaominaisuudet. Videopiirejä oli itse asiassa kaksi: merkki- ja pikseligrafiikasta vastannut "ANTIC" sekä Atari 2600:sta tutusta "TIA"-piiristä kehitetty "CTIA", joka lisäsi ANTICin tuottamaan kuvaan värit ja spritet. ANTICissa oli myös Amigasta tutun "copperin" kaltainen ominaisuus, jolla esimerkiksi näyttötilaa pystyi vaihtamaan keskellä ruutua ilman pääprosessorin apua. Värejä laitteissa oli kaikkiaan 128 (myöhemmissä "GTIA"-piiriä käyttävissä laitteissa 256), mutta vain muutamaa niistä saattoi käyttää yhdellä pikselirivillä.


title: Atarin 8-bittiset

text: Äänipiirinä Atarin 8-bittisissä koneissa oli "POKEY", jota Atari oli käyttänyt jonkin verran myös kolikkopeleissä. Siinä oli neljä äänikanavaa sekä kanavakohtaisesti vaihdettava äänenvoimakkuus ja aaltomuoto. POKEY toimitti myös I/O- ja ajastinpiirin virkaa.


title: Atarin 8-bittiset

text: Suorittimena 8-bittisissä Atareissa oli MOS 6502C, jota ajettiin suhteellisen korkealla kellotaajuudella (NTSC 1,77 MHz, PAL 1,79 MHz), siinä missä esimerkiksi Commodore 64:n ja VIC-20:n kellotaajuudet olivat yhden megahertsin molemmilla puolin. Keskusmuistin määrä on perusmalleissa vaihdellut neljästä 128:aan kilotavuun.


title: Atarin 8-bittiset

text: Atarin 8-bittisestä sarjasta ei tullut kovin suosittua, mikä johtunee ainakin osittain Commodore 64:n markkinaylivoimasta. Laitteet saivat suhteellisen laajan käyttäjäkunnan lähinnä muutamissa Itä-Euroopan maissa kuten Puolassa.


title: Esko Tommola

text: Esko Tommola (3. elokuuta 1930 Kotka – 7. huhtikuuta 2008 Kotka) oli Yleisradion Tukholman-kirjeenvaihtaja 1960-luvulla ja sen jälkeen MTV3:n Kymmenen Uutisten uutistenlukija ja New Yorkin -kirjeenvaihtaja. Hän luki Leena Kaskelan kanssa Kymmenen Uutisia vuosina 1981–1995. Esko Tommola oli myös MTV:n uutistoiminnan perustajajoukkoa.


title: Esko Tommola

text: Tommola aloitti toimittajauransa paikallislehdessä Kymenlaaksossa ja nousi 1960-luvulla Yleisradion kautta tunnetuksi televisiokasvoksi. Tätä ennen hän oli Saksassa radioyhtiö Sender Freies Berlinin ja sanomalehti "Berliner Morgenpostin" palveluksessa. Hän kirjoitti kaksi kirjaa, ensimmäisen ruotsinsuomalaisista "Suomalaisia Ruotsissa" vuodelta 1969, ja toisen "Uuden maan rakentajat – New Yorkin suomalaisten tarina" vuodelta 1988.


title: Esko Tommola

text: Tommola oli kotoisin Kotkasta, jonne hän palasi vuonna 2001. Hän asui ennen sitä Helsingissä, vuodesta 1990 vuoteen 2001.


title: Esko Tommola

text: Viestintäalan yrittäjänä Tommola toimi yritysten, yhteisöjen, kuntien ja yksityisten ihmisten kouluttajana vuosina 1998–2004. Eläkepäivillään hän myös kirjoitti lehtikirjoituksia kotiseuduistaan. Tommolan poika Mika työskentelee Kymmenen uutisten kevennystoimittajana.


title: Esko Tommola

text: Tommola menehtyi 7. huhtikuuta 2008 Kotkassa pitkäaikaiseen sairauteen.


title: Scatman John

text: John Paul Larkin, taiteilijanimeltään Scatman John (13. maaliskuuta 1942 El Monte, Kalifornia – 3. joulukuuta 1999 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti. Hän siirtyi 1990-luvulla tekemään eurodancea.


title: Scatman John

text: Larkinin lapsuus Kalifornian El Montessa oli änkytyksen aiheuttaman ahdistuksen varjostama. Hän aloitti pianonsoiton 12-vuotiaana ja löysi scat-laulamisen paria vuotta myöhemmin muun muassa Ella Fitzgeraldin ja Louis Armstrongin levyiltä. Larkin koki, että pianoa soittamalla hän pystyi kommunikoimaan ilman, että hänen tarvitsi puhua. Vuonna 1996 hän kuvaili eräässä haastattelussa "piileksineensä" pianon takana, koska pelkäsi puhumista.


title: Scatman John

text: 1970-luvulla Larkinista tuli jazz-pianon ammattilainen. Hän esiintyi paljon esimerkiksi Los Angelesissa. Vuonna 1986 hän julkaisi omaa nimeään kantaneen jazz-levyn Transition-merkille. Tätä Hollywoodissa levytettyä levyä on myöhemmin ollut vaikea löytää, eikä se herättänyt aikanaan juuri huomiota, joskin Larkin itse sanoi kerran omistavansa levystä satoja kappaleita kaapissaan. Samoihin aikoihin Larkinin ongelmat alkoholin ja huumeiden kanssa pahenivat. Kun hänen kanssaan yhteistyötä tehnyt ja niin ikään päihdeongelmista kärsinyt huilisti ja saksofonisti Joe Farrell kuoli luusyöpään, päätti Larkin parantaa elämäntapansa. Tässä häntä auttoivat pitkäaikainen ystävä Wilson McCutchan sekä uusi vaimo, Judy, joka oli myös päihdekuntoutuja. Vaimo uskoi Larkinissa piilevän potentiaalia, joka ei ollut tullut vielä esille.


title: Scatman John

text: Larkin muutti Berliiniin vuonna 1990 edistääkseen uraansa Saksassa, jossa jazzilla tuntui olevan kysyntää. Saatuaan seisovat aplodit esittäessään scat-laulua kappaleessa "On the Sunny Side of the Street", hän otti laulamisen pysyvästi mukaan esityksiinsä. Ajatus yhdistää scat-laulu ja moderni tanssipoppi tuli tanskalaisen Iceberg Records -yhtiön agentti Manfred Zähringeriltä. Ajatus ei vakuuttanut Larkinia välittömästi, mutta hän päätti lopulta kokeilla sitä. Koska Larkin pelkäsi yleisön huomaavan hänen änkytyksensä, Judy ehdotti, että hän puhuisi asiasta suoraan kappaleissaan. Ensimmäinen single "Scatman (Ski Ba Bop Ba Dop Bop)" syntyi tuottajien Ingo Kayas ja Tony Catania kanssa ja sen tarkoitus oli rohkaista änkyttäviä lapsia selviämään haasteensa kanssa. Kappaleen julkaisua vasten keksittiin taiteilijanimi Scatman John.


title: Scatman John

text: Ensimmäisestä singlestä, "Scatman", tuli maailmankuulu ja se nousi etenkin monissa Euroopan maissa listaykköseksi (mukaan lukien Suomi). Scatman Johnin toinen suuri hitti oli "Scatman's World". Vaikka myöhemmät levytykset eivät saaneet kahden ensimmäisen singlen veroista suosiota, syntyi eurodance-tyylisiä albumeita lopulta kolme kappaletta.


title: Scatman John

text: Vuoden 1998 lopussa Larkinilla diagnosoitiin keuhkosyöpä, mutta hän jatkoi työtään musiikin parissa sairauden aiheuttamasta rasituksesta huolimatta. Seuraavan vuoden kesäkuussa ilmestyi hänen viimeinen levynsä, "Take Your Time". Pian sen julkaisun jälkeen hän joutui tehohoitoon. Larkin vaikutti pysyvän positiivisena sairaudesta huolimatta ja sanoi elämänsä olleen "mitä parhain". Hän kuoli joulukuun alussa 57-vuotiaana kotonaan Los Angelesissa. Tuhkat siroteltiin mereen Malibu Beachilla.


title: Helmitaulu

text: Helmitaulu eli abakus on laskemisväline, jossa keskeisessä osassa ovat tankojen varteen ripustetut helposti liikuteltavat helmet. Tangot liittyvät yleensä puiseen kehykseen. Yksittäisen tangon varressa olevien helmien sijainti ilmaisee tavallisesti yhden numeron kymmenjärjestelmän mukaisessa luvussa.


title: Helmitaulu

text: Länsi-Euroopassa helmitauluja käytettiin laajalti ennen intialaisarabialaisen lukujärjestelmän yleistymistä, mutta nykyään ne tunnetaan lähinnä koulujen alimpien luokkien matematiikan opetusvälineinä. Monissa Aasian ja entisen Neuvostoliiton maissa helmitaulu on kuitenkin vakavasti otettava ja osaavissa käsissä tehokas apuväline, joka on pitänyt osittain pintansa jopa pieniä ja halpoja taskulaskimia vastaan. Esimerkiksi kiinalaiseen pankkiin töihin päästäkseen on vielä nykyäänkin hallittava helmitaulun käyttö varsin hyvin, ja helmitauluja myös näkee pankeissa nykyaikaisten tietokoneiden rinnalla.


title: Helmitaulu

text: Helmitaulu mahdollistaa yhteen- ja vähennyslaskujen lisäksi myös kerto- ja jakolaskut, ja esimerkiksi Japanissa on määritelty viralliset algoritmit myös neliö- ja kuutiojuurten ottoon.


title: Helmitaulu

text: Venäläisessä "štšoty"-helmitaulussa kunkin tangon varassa on kymmenen helmeä. Helmiä liikutellaan yleensä vaakasuunnassa siten, että vasemmassa reunassa olevien helmien määrä ilmaisee numeron 0–9. Desimaalierottimena käytetyssä tangossa on vain neljä helmeä. Venäläismallisia helmitauluja näkee varsin usein Suomessakin esimerkiksi kirpputoreilla.


title: Helmitaulu

text: Kiinalaisessa "suànpán"-helmitaulussa kukin tanko on jaettu poikkipuun avulla kahteen alueeseen: yläpuoliskolla on kunkin tangon varassa kaksi helmeä ja alapuoliskolla viisi. Yläpuoliskon helmet ovat arvoltaan "viitosia" ja alapuoliskon helmet "ykkösiä": jos esimerkiksi poikkipuuta vasten on saman tangon varassa yksi yläpuoliskon helmi ja kaksi alapuoliskon helmeä, ilmaisevat tangon helmet tällöin numeron 5+2=7.


title: Helmitaulu

text: Kiinalaisessa helmitaulussa on tyypillisesti 13 tankoa, ja yhdellä tangolla voi tarvittaessa ilmaista numeron 0–15. Taustana tälle ratkaisulle lienee Kiinassa aiemmin käytetty kantalukuun 16 perustuva painomittajärjestelmä.


title: Helmitaulu

text: Japanilainen "soroban"-helmitaulu on samankaltainen kuin kiinalainenkin, mutta kunkin tangon varassa on yläpuoliskossa vain yksi helmi ja alapuoliskossa neljä. Näin japanilainen helmitaulu on tiukemmin sidoksissa desimaalijärjestelmään, ja yksi tanko ilmaisee vain numeron 0–9.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle I (Charles I) (19. marraskuuta 1600 – 30. tammikuuta 1649) oli Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningas vuosina 1625–1649. Hän oli edellisen kuninkaan, Jaakko I:n ja Anna Tanskalaisen poika. Kaarlen hallituskautta leimasivat kiistat ja valtakamppailu parlamentin kanssa. Uskontokysymyksissä Kaarle kannatti seremoniallista ”korkea-anglikaanisuutta”, joka edusti tavallaan keskitietä katolisuuden ja tiukan linjan protestanttisuuden välillä. Se suututti puritaaneja, jotka halusivat viedä Englannin uskonpuhdistuksen huomattavasti anglikaaneja pitemmälle ja syyttivät Kaarlea pyrkimyksestä palauttaa katolisuus.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Parlamentti ei suostunut rahoittamaan Kaarlen sotia Espanjaa ja Ranskaa vastaan, mistä syystä Kaarle otti rahoituksen muun muassa pakkolainoina parlamentin päätösvallan ohi. Parlamentti oli huolissaan saavutetusta asemastaan, jonka mukaan kuningas ei saanut säätää uusia veroja ilman parlamentin lupaa, ja julkaisi "Petition of Rights" -valituskirjelmän, jossa vedottiin osin jo Magna Cartasta periytyviin kansalaisoikeuksiin. Kaarle hallitsi tämän jälkeen 11 vuotta ilman parlamenttia, mutta kun Kaarlen toimien seurauksena Skotlanti miehitti Englannin pohjoisosat vaatien suuria lunnaita tai sotakorvauksia, oli parlamentti jälleen kutsuttava kokoon rahoituksen saamiseksi.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Vuonna 1640 koolle kutsutun niin sanotun pitkän parlamentin ja Kaarlen välit kriisiytyivät Kaarlen yritettyä muun muassa vangita viisi vastustajaansa alahuoneessa. Tämä johti lopulta Kaarlen ja parlamentin kokoamien joukkojen väliseen Englannin sisällissotaan 1642. Skotlannin asetuttua parlamentin puolelle Kaarle lopulta antautui 1646, ja hänet vangittiin. Hän pakeni vankilasta seuraavana vuonna ja yritti aloittaa uuden sisällissodan. Sen kuihduttua Kaarle tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 1649. Valtaan nousi nyt parlamentin valiojoukkoja johtanut puritaani Oliver Cromwell.


title: Kaarle I (Englanti)

text:
Kaarle syntyi Skotlannissa marraskuussa 1600 Jaakko VI:n ja Anna Tanskalaisen toisena poikana. Hän ei syntynyt täysin kehittyneenä, ja hänet mainitaan Guinnessin ennätystenkirjassa Britannian lyhyimpänä kuninkaana. Kaarle ei vielä kolmivuotiaanakaan osannut kävellä. Kun Elisabet I kuoli 1603 ja Skotlannin kuningas Jaakko VI:sta tuli Englannin kuningas nimellä Jaakko I, Kaarle jätettiin Skotlantiin lastenhoitajien ja palvelijoiden huostaan, koska pelättiin pitkän matkan olevan vahingollinen Kaarlen hauraalle terveydelle. Hän kuitenkin muutti heinäkuussa 1604 Englantiin, jossa hänet annettiin Sir Robert Careyn hollantilaissyntyisen vaimon Alletta (Hogenhove) Careyn hoitoon. Carey opetti Kaarlen kävelemään ja puhumaan ja pani hänet käyttämään espanjalaisesta nahasta ja messingistä tehtyjä saappaita, joiden oli tarkoituksena oli vahvistaa hänen heikkoja nilkkojaan. Aikuisena Kaarle oli 162 senttiä pitkä.
Kaarlen isoveli Henrik Fredrik, Walesin prinssi ei kohdellut pikkuveljeään hyvin, mutta Kaarle ihaili Henrikiä. Vuonna 1603 Kaarlesta tuli Albanyn herttua Skotlannissa, ja vuonna 1605 hän sai Yorkin herttuan arvon Englannissa, kuten toiseksi vanhimman pojan oli tapana. Kun Henrik vuonna 1612 kuoli lavantautiin, Kaarlesta tuli kruununperillinen ja sen jälkeen Walesin prinssi ja Chesterin jaarli marraskuussa 1616.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Jaakko I:n suosikkihoviherralla Buckinghamin herttua George Villiersillä oli suuri vaikutus nuoreen Kaarleen. Villiers vei Kaarlen Espanjaan vuonna 1623 katsastamaan sopivaa vaimoehdokasta. Hän päätyi Espanjan kuninkaan Filip III:n tyttäreen Mariaan. Avioliitosta ei tullut kuitenkaan mitään. Sen sijaan Filip halusi Walesin prinssin kääntyvän katolilaisuuteen. Palattuaan lokakuussa sekä prinssi että herttua vaativat Jaakko I:ltä sodan julistamista Espanjalle.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Protestanttineuvonantajiensa kannustamana Jaakko kutsui parlamentin koolle saadakseen sotaan tarvittavan rahoituksen. Jaakko myös pyysi parlamenttia hyväksymään avioliiton Walesin prinssin ja Ranskan prinsessan Henrietta Marian välillä. Henriettan Kaarle oli tavannut Pariisissa matkalla Espanjaan. Henrietta Maria oli Ludvig XIII:n sisko (heidän isänsä Henrik IV oli kuollut näiden lapsuudessa). Parlamentti hyväksyi liiton, mutta oli erittäin kriittinen aiempaa naittamisyritystä kohtaan. Jaakko oli muuttumassa seniiliksi, minkä vuoksi hänen oli erittäin vaikea kontrolloida parlamenttia – sama ongelma tulisi myöhemmin vaivaamaan Kaarlea. Jaakon valtakauden viimeisenä vuotena todellinen valta oli Kaarlella ja Buckinghamin herttualla.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarlesta tuli kuningas Jaakko I:n kuoltua 27. maaliskuuta 1625, ja hän avioitui 13. kesäkuuta Canterburyssa yhdeksän vuotta nuoremman Henrietta Marian kanssa. Avioliitto solmittiin edustajan välityksellä – Henrietta ei ollut läsnä. Ensimmäinen parlamentti, jonka kuningas avasi toukokuussa, oli katolista vaimoa vastaan. Se pelkäsi, että Kaarle saattaisi poistaa katolilaisuuteen kohdistuneet rajoitukset ja heikentää protestanttisuuden virallista asemaa. Vaikka hän parlamentille kertoi, ettei höllennä rajoitteita, salaisella sopimuksella Ludvig XIII:n kanssa hän lupasi päinvastaista. Kaarle kruunattiin 2. heinäkuuta 1626 Westminster Abbeyssa ilman vaimoaan. Pariskunnalle syntyi kaikkiaan yhdeksän lasta, joista kolme poikaa ja kolme tytärtä selvisi lapsuudesta.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Epäluuloa Kaarlen uskonnollisia käytäntöjä kohtaan lisäsivät jumaluusoppinut Richard Montagun ympärillä käydyt kiistat. Pamfletissaan Montagu vastusti Jean Calvinin opetuksia, ja tämä raivostutti puritaanit. Parlamentin alahuoneen puritaanijäsen John Pym hyökkäsi Montagun pamflettia vastaan, ja se sai Montagun kirjoittamaan uuden, Kaarle I:lle osoitetun pamfletin "Apello Caesarem" (latinaksi "Vetoan keisariin", viitaten Pyhän Apostoli Paavalin juutalaisvainoja vastaan tekemään vetoomukseen). Kaarle I tarjosi Montagulle suojeluksensa, mikä sai monet puritaanit kääntymään vihamielisiksi kuningasta kohtaan.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle keskittyi valtakautensa alkuvaiheessa erityisesti ulkopolitiikkaan. Hänen sisarensa Elisabetin aviopuoliso Fredrik V, Pfalzin vaaliruhtinas, oli menettänyt kaikki perintömaansa Pfalzissa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarinkunnan hallitsijalle Ferdinand II:lle. Tämä oli johtanut kolmikymmenvuotiseen sotaan, joka oli vähitellen laajentunut Euroopan protestanttien ja katolisten väliseksi sodaksi. Kaarle lupautui auttamaan Pfalzin takaisinvaltaamisessa julistamalla sodan katoliselle Espanjan kuninkaalle Filip IV:lle, jonka hän uskoi pystyvänsä pakottamaan toimimaan puolestaan välittäjänä keisarin suuntaan.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Parlamentti myöntyi halpahintaiseen hyökkäykseen Uudessa maailmassa Espanjan siirtokuntia vastaan ajatellen, että espanjalaisten aarrelaivojen ryöstämisellä voitaisiin rahoittaa sodankäynti. Kaarle halusi kuitenkin aggressiivisempaa ja kalliimpaa toimintaa Manner-Euroopassa. Parlamentti äänesti vain 140 000 punnan avustuksesta Kaarlelle. Summa oli täysin riittämätön. Alahuone kuitenkin myönsi Kaarlelle oikeuden kerätä kahta tulliveroa: "tonnage" (”tonnimaksu”) ja "poundage" (”maksu punnalta”), mutta vain vuoden ajan, vaikka aiemmat oikeudet vuodesta 1414 oli annettu eliniäksi. Tällä tavoin alahuone toivoi ehkäisevänsä Kaarlen valtaa pakottaen hänen uudistamaan vero-oikeutensa joka vuosi.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarlen liittolaiset parlamentissa Buckinghamin herttuan johdolla kieltäytyivät hyväksymästä lakia. Vaikka parlamentti ei antanut oikeutta veronkantoon, Kaarle keräsi niitä kaikesta huolimatta.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Tammikuussa 1629 Kaarle avasi parlamentin toisen istuntokauden. Edellinen oli keskeytetty kesäkuussa 1628. Hän toivoi, että Buckinghamin herttuan poissa ollessa parlamentti vihdoin pystyisi yhteistyöhön hänen kanssaan ja myöntämään hänelle lisärahoitusta. Sen sijaan alahuoneen jäsenet alkoivat protestoida Kaarlen ilman parlamentin lupaa perimiä tullimaksuja vastaan. Kun Kaarle pyysi parlamentilta oikeutta tähän maaliskuussa, sen jäsenet pidättelivät puhemies John Finchiä tuolillaan ja samaan aikaan esittivät kolme kovaäänistä pontta kuningasta vastaan. Viimeinen näistä julisti, että jokainen, joka maksoi tulliveroja, joita parlamentti ei ollut hyväksynyt, ”olisi kohdeltava vapaan Englannin petturina ja vihollisena samanaikaisesti”. Vaikka pontta ei virallisesti hyväksytty, monet jäsenistä ilmaisivat hyväksyntänsä. Myöhemmin kun parlamentti hyväksyi lisää kruunulle epäedullisia päätöksiä, Kaarle määräsi parlamentin hajotettavaksi.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle päätti selvitä ilman parlamentin rahoitusta ja teki välittömästi rauhan Ranskan ja Espanjan kanssa. Seuraavat yksitoista vuotta (1629–1640), jonka aikana Kaarle hallitsi ilman parlamenttia, tunnetaan ”Yhdentoista vuoden tyranniana” tai ”Personaalihallinnon aikana” (). Ilman parlamenttia tapahtunut hallinto oli sinänsä lainmukainen, mutta kaikesta huolimatta poikkeuksellinen kuninkaallinen toimi. Aiempina aikoina sitä olisi vielä pidetty oikeutettuna, mutta 1600-luvun puolivälissä se oli monien mielestä absolutismia.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Ilman parlamenttiakin Kaarle yhä onnistui hankkimaan varoja käyttäen hyväkseen vanhaa vuoden 1278 feodaalisäädöstä. Säädöksessä jokaisen, joka ansaitsi 40 puntaa tai enemmän vuodessa, piti osallistua kuninkaan kruunajaisiin, jotta voisi liittyä kuninkaalliseen armeijaan ritarina – Kaarle sakotti jokaista, joka ei ollut osallistunut hänen kruunajaisiinsa. Hän otti käyttöön myös vieläkin epäsuositumman veron: laivarahan (). Vuonna 1634 annettu säädös määräsi kerättäväksi laivarahan, siitäkin huolimatta että Edvard I:n ja Edvard III:n säädökset määräsivät veroa olevan mahdollista kerätä ainoastaan sodan aikana. Tämä ensimmäinen säädös ei vielä aiheuttanut paljoa vastustusta, mutta toinen vuoden 1635 säädös aiheutti. Kaarlen kolmas laivarahavaatimus vuodelta 1636 teki selväksi, että vanhanaikainen rauhanaikaisen varainkeruun kielto oli historiaa. Monet yrittivät kieltäytyä maksamasta, mutta kuninkaan tuomarit vakuuttivat, että vero oli kuninkaan erityisoikeus. Kuninkaan toimet kärjistyivät väkivaltaisuuksiksi, jotka pakottivat Kaarlen kutsumaan parlamentin koolle vuonna 1640.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle halusi siirtää Englannin kirkkoa pois kalvinismista enemmän perinteiseen ja sakramentaaliseen suuntaan. Kuningasta tuki hankkeessa hänen tärkein poliittinen neuvonantajansa arkkipiispa William Laud. Kaarle nimitti Laudin Canterburyn arkkipiispaksi vuonna 1633, jonka jälkeen arkkipiispa aloitti sarjan epäsuosittuja uudistuksia tehdäkseen kirkosta seremoniallisemman. Laud yritti varmistaa uskonnollisen yhtenäisyyden erottamalla valtionkirkkoon kuulumattomat kirkonmiehet ja sulkemalla puritaaniset järjestöt. Tämä loukkasi pahasti hänen englantilaisten ja skotlantilaisten alamaistensa reformistisia pyrkimyksiä. Laudin menettelytavat olivat vastenmielisiä kalvinisteille: arkkipiispa halusi Englannin kirkon liturgian sisältävän kaikki "Book of Common Prayerin" (”Yhteinen rukouskirja”) vaatimat seremoniat ja messupuvut. Laud oli myös arminiolaisuuden puolestajapuhuja, suuntauksen jonka näkemys korosti pelastuksen torjumisen mahdollisuutta. Tiukan linjan kalvinistit pitivät tätä harhaoppisena ja käytännöllisesti katsoen ”katolisena”.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Rangaistakseen niitä, jotka eivät hyväksyneet hänen oppejaan, Laud käytti kahta maan pelätyintä ja mielivaltaisinta oikeuselintä: Court of High Commissionia (Englannin kirkon korkein oikeusistuin) ja Court of Star Chamberia (Tähtikamari). Ensimmäinen taivutteli syytetyt tunnustamaan rikoksensa, jälkimmäinen määräsi kaikkia mahdollisia rangaistuksia (mukaan lukien kidutus) paitsi kuolemantuomion.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Tähtikamarin lainkunnioittamattomuus Kaarlen aikana ylitti kaikki hänen edeltäjiensä saavutukset. Kaarlen aikana syytetyt vietiin usein suoraan todistajien eteen, jolloin rutiininomaisesti kuningas ja hänen hoviherransa puristivat halutut todistukset esiin kidutusta käyttämällä.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Personaalihallinnon ensimmäiset vuodet olivat rauhan aikaa. Monet yksilöt vastustivat Kaarlen ja Laudin veroja ja käytäntöjä, mutta heidät pidettiin kurissa. Mutta sitten kun Kaarle laajensi uskonnolliset käytäntönsä Skotlantiin, hän kohtasi lukuisia vaikeuksia. Kuningas määräsi käyttöön uuden rukouskirjan, jonka esikuvana oli englantilainen "Book of Common Prayer". Vaikka moni skotlantilainen arkkipiispa kannatti hanketta, monet presbyteerit eivät – he näkivät uuden rukouskirjan välineenä tuoda anglikaaninen kirkko Skotlantiin. Kun Skotlannin kirkon yleiskokous lakkautti episkopaalisen hallinnon (eli piispojen johtaman kirkollishallinnon) vuonna 1638 ja korvasi sen presbyteerihallinnolla (eli kirkonvanhimpien ja diakonien johtamalla hallinnolla), Kaarle pyrki kukistamaan toiminnan, jonka hän näki kapinana omaa määräysvaltaansa vastaan.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Vuonna 1639, kun ensimmäinen piispojen sota puhkesi, Kaarle pyrki keräämään veroja alamaisiltaan, jotka eivät halunneet enää alistua. Kaarlen sota päättyi kesäkuussa samana vuonna nöyryyttävään aselepoon. Berwickin rauhansopimuksessa Kaarle myönsi skottialamaisilleen vapauden sekä siviili- että kirkollisasioissa.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarlen ja Skotlannin kirkon välisen rauhansopimuksen tulkintakiistat johtivat uuteen välienselvittelyyn. Kukistaakseen skotit Kaarle tarvitsi lisää rahaa. Siksi hän otti kohtalokkaan askeleen ja kutsui parlamentin koolle huhtikuussa 1640. Vaikka Kaarle lupautui lakkauttamaan laivarahan perimisen ja alahuone myönsi Kaarlelle oikeuden kerätä varoja sodankäyntiin, umpikujaan jouduttiin, kun parlamentti vaati keskustelua erilaisista personaalihallinnon aikaisista vallan väärinkäytöksistä. Neuvottelut epäonnistuivat, ja Kaarle hajotti parlamentin vain kolmen viikon istuntojen jälkeen 5. toukokuuta 1640. Lyhyen kestonsa vuoksi tätä kutsutaan "lyhyeksi parlamentiksi".


title: Kaarle I (Englanti)

text: Samaan aikaan Kaarle yritti lyödä skotit, mutta epäonnistui pahasti. Nöyryyttävässä Riponin rauhassa, joka solmittiin toisen piispojen sodan jälkeen lokakuussa 1640, määrättiin kuninkaan maksavan toisen taisteluosapuolen eli skottiarmeijan kustannukset. Kaarle teki epätavallisen päätöksen kutsumalla "Magnum Conciliumin", valtakunnan kaikkien päärien neuvottelun. Magnum Concilium ei ollut kokoontunut yli sataan vuoteen, eikä sitä ole kutsuttu koolle sitten Kaarlen valtakauden. Aateliston neuvomana Kaarle kutsui uuden parlamentin koolle. Tätä kutsuttiin myöhemmin nimellä ”pitkä parlamentti”.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Pitkä parlamentti kokoontui marraskuussa 1640 John Pymin johdolla ja osoittautui yhtä vaikeaksi Kaarlelle kuin lyhytkin parlamentti. Vaikka alahuoneen jäsenet pitivät itseään konservatiiveina, jotka puolustivat kuningasta, kirkkoa ja parlamentaarista hallintoa uskonnollisia innovaatiota ja Kaarlen tyrannimaisia neuvonantajia vastaan, Kaarle näki monet heistä vaarallisina kapinallisina, jotka yrittivät heikentää hänen valtaansa.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Estääkseen kuningasta hajottamasta sitä, parlamentti hyväksyi helmikuussa 1641 triennaalilain (). Laki määräsi, että parlamentti piti kutsua kokoon joka kolmas vuosi ja jos kuningas ei sitä tekisi, jäsenet kokoontuisivat oma-aloitteisesti. Toukokuussa Kaarle hyväksyi vieläkin kauaskantoisemman lain, joka takasi ettei parlamenttia voitaisi hajottaa ilman sen omaa suostumusta. Kaarle pakotettiin yhä uusiin myönnytyksiin: kuningas hyväksyi Thomas Wentworthin ja William Laudin teloitukset ilman oikeudenkäyntiä. Laivaraha, sakot ritareille ja pakkolainat julistettiin laittomiksi, ja Star Chamber sekä High Commission lakkautettiin. Vaikka Kaarle teki joitakin merkittäviä myönnytyksiä, hän kuitenkin paransi omaa sotilaallista asemaansa varmistamalla itselleen skottien kannatuksen. Hän hyväksyi lopultakin presbyteerikirkon virallistamisen ja sai vaihtokauppana suuren joukon parlamenttia vastustavia kannattajia.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Marraskuussa 1641 alahuone hyväksyi Suuren vastalauseen (), joka esitettiin kuninkaalle 1. joulukuuta 1641. Se sisälsi yli 200 kohtaa, joissa parlamentti tunsi Kaarlen tai tarkemmin sanoen hänen neuvonantajiensa pettäneen hänet. Parlamentti hyväksyi julistuksen ilman kuninkaan suostumusta. Jännitys kiristyi, kun irlantilaiset kapinoivat protestanttisia englantilaisia vastaan ja huhut Kaarlen osallisuudesta saavuttivat parlamentin. Koottiin armeija kukistamaan kapina, mutta alahuone pelkäsi Kaarlen käyttävän sitä myöhemmin parlamenttia itseään vastaan. Militia Bill -lakialoitteen tarkoituksena oli riistää kuninkaan määräysvalta armeijassa, mutta Kaarle ei hyväksynyt aloitetta.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kun levisi huhu, että parlamentti aikoi asettaa kyseenalaiseksi katolisen kuningattaren Henrietta Marian, Kaarle alkoi toimia. Hänen vaimonsa taivutti kuninkaan pidättämään viisi alahuoneen anti-Stuartilaista jäsentä syytettynä maanpetoksesta, mutta kun kuningas oli tehnyt päätöksen asiassa, kuningatar teki virheen ja kertoi asiasta ystävälleen. Ystävä puolestaan kanteli asian parlamentille. Kaarle astui alahuoneeseen aseistetun joukon kanssa 4. tammikuuta 1642], mutta vain huomatakseen vastustajiensa jo häipyneen. Häpäistessään parlamenttia aseistetulla joukolla Kaarle teki lopullisen välirikon sen kanssa. Monet parlamentin jäsenet pitivät tekoa törkeänä, samoin teki Lontoon kaupunki, joka asettui parlamentin taakse. Kaarle ei tuntenut oloaan enää turvalliseksi Lontoossa ja lähti pohjoiseen kootakseen armeijan parlamenttia vastaan. Samaan aikaan kuningatar lähti ulkomaille kerätäkseen rahoituksen sitä varten.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Englannin sisällissota ei vielä alkanut, mutta molemmat osapuolet ryhtyivät aseistautumaan. Hedelmättömien neuvottelujen jälkeen Kaarle kohotti kuninkaallisen lipun (vanhanaikainen keskiaikainen tapa) Nottinghamissa 22. elokuuta 1642. Sen jälkeen hän asettui hoveineen Oxfordiin, josta käsin hän hallitsi suunnilleen pohjoista ja läntistä Englantia, parlamentin hallussa oli Lontoo ja etelä sekä itä. Kaarle keräsi armeijan käyttäen ikivanhaa värväysmenetelmää (), jossa aateliset keräsivät alueiltaan kaikki 15–60-vuotiaat sotilaspalvelukseen soveltuvat miehet . Sisällissota alkoi tuloksettomalla Edgehillin taistelulla 25. lokakuuta ja jatkui ratkaisemattomana läpi vuosien 1643 ja 1644, kunnes Nasebyn taistelu 14. kesäkuuta 1645 käänsi sodan parlamentin eduksi. Sitä seurasi monta rojalistien häviötä ja sitten Oxfordin piiritys, josta Kaarle pääsi pakenemaan huhtikuussa 1646. Kaarle joutui skottilaisen presbyteeriarmeijan käsiin Newarkissa ja vietiin läheiseen Southwelliin, kunnes hänen ”isäntänsä” päättäisivät mitä tehdä hänelle. Presbyteerit saivat aikaan sopimuksen parlamentin kanssa ja luovuttivat Kaarlen sille vuonna 1647. Hän oli vangittuna Holdenby Housessa Northamptonshiressä, kunnes New Model Armyn kornetti George Joyce riisti hänet väkipakolla Newmarketiin. Sillä aikaa New Model Armyn ja parlamentin välille oli syntynyt epäluuloa, ja Kaarle käytti mielellään tilannetta hyödykseen.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kuningas siirrettiin sitten ensin Oatlandsiin ja seuraavaksi Hampton Courtiin, jossa seurasi lisää hedelmättömiä neuvotteluja. Häntä neuvottiin pakenemaan – ehkä ulkomaille, ehkä Ranskaan tai ehkä Wightsaaren kuvernöörin Robert Hammondin huostaan. Hän päätti tehdä viimeksi mainitun uskoen Hammondin olevan myötämielinen ja pakeni 11. marraskuuta. Hammond kuitenkin vastusti Kaarlea ja vangitsi hänet Carisbrooken linnaan.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Carisbrookesta Kaarle jatkoi kaupantekoa eri osapuolten välillä päätyen sopimukseen Skotlannin presibyteerien kanssa. Sen mukaan hän sallisi presbyteerikirkon perustamisen Englantiin ja Skotlantiin koeajaksi. Rojalistit aloittivat heinäkuussa 1648 toisen sisällissodan, ja skotit hyökkäsivät sovitusti Englantiin. Englannissa parlamentille uskolliset joukot tukahduttivat useimmat kansannousut, joista useimmat eivät olleet käsirysyjä kummempia. Kansannousuihin Kentissä, Essexissä ja Cumberlandissa, kapinallisuuksiin Walesissa ja skottien hyökkäykseen sisältyi kiivaampia taisteluja ja pitkittyneitä piirityksiä, mutta skottien tappio Prestonin taistelussa elokuussa 1648 johti sisällisodan päättymiseen ja rojalistien häviöön.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle siirrettiin Hurstin linnaan vuoden 1648 lopulla ja sieltä Windsorin linnaan. Tammikuussa 1649 alahuone hyväksyi lain, jolla muodostettiin tuomioistuin Kaarlen oikeudenkäyntiä varten. Ajatus oli ennen näkemätön: aiempia kuninkaallisia oli syösty valtaistuimelta, mutta ei koskaan tuotu oikeuden eteen. High Court of Justice muodostui 135 asiamiehestä (kaikki vankkoja parlamentaristeja), syyttäjänä toimi Solicitor General John Cook. Kuningasta syytettiin vakavasta maanpetoksesta ja ”muista vakavista rikoksista”. Oikeudenkäynti alkoi 2. tammikuuta, mutta Kaarle kieltäytyi puolustautumasta väittäen, että millään tuomioistuimella ei ole valtaa yli kuninkaan. Hän uskoi, että hänen oma valtuutuksensa hallitsijana oli Jumalan hänelle kruunauksessa ja voitelussa antama. Oikeusistuin sitä vastoin esitti, että kukaan ei ole lain yläpuolella. Viikon aikana Kaarlea pyydettiin puolustautumaan kolmasti, mutta hän kieltäytyi. Siihen aikaan normaali käytäntö puolustuksesta kieltäytymiselle oli "pro confesso", syyllisyyden myöntäminen, joka tarkoitti silloin sitä, että syyttäjä ei kutsunut todistajiaan paikalle. 56 asiamiestä allekirjoitti Kaarlen kuolemantuomion 29. tammikuuta. Päätöksen jälkeen Kaarle johdatettiin St. Jamesin palatsista, jossa hänet kahlehdittiin, Whitehallin palatsiin, jonne oli pystytetty mestauslava Banqueting Housen eteen.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarlen tuomion ja mestauksen lasketaan nykyisessä historiankirjoituksessa tapahtuneen tammikuussa 1649, vaikka silloisessa ajanlaskussa vuosi vaihtui vasta 25. maaliskuuta ja oli siis vielä virallisesti 1648.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kun Kaarle mestattiin 30. tammikuuta 1649 (gregoriaanista kalenteria käyttävissä maissa oli 9. helmikuuta 1649), Phillip Henry kertoo paikalla olleen yleisön vaikertaneen, jotkut katsojista kastoivat nenäliinansa kuninkaan vereen aloittaen näin marttyyrikuninkaan kultin. Mitkään muut silminnäkijälausunnot (mukaan lukien Samuel Pepysin) eivät kuitenkaan vahvista tätä. Henryn kertomus kirjoitettiin monarkian paluun aikoihin (eli noin 12 vuotta tapahtuneen jälkeen), hän oli tapahtuma-aikaan 19-vuotias, ja hänen perheensä oli rojalistisia propagandakirjoittajia.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kuninkaan mestanneen naamioidun miehen henkilöllisyydestä on kiistelty. Tiedetään, että asiamiehet pyysivät Lontoon yleistä pyöveliä Richard Brandonia tehtävään, mutta hän kieltäytyi ja aikalaislähteet eivät tavallisesti kerro häntä mestauksen suorittajaksi. "Ellis’s Historical Inquiries" kuitenkin nimeää Brandonin mestaajaksi väittäen, että hän olisi kertonut asiasta ennen kuolemaansa. On mahdollista, että Brandon tuli toisiin ajatuksiin ja myöntyi lopulta tehtävään, mutta muitakin henkilöitä mestaajaksi on esitetty. Irlantilaisen Gunning-nimisen miehen uskotaan yleisesti suorittaneen mestauksen. Galwayssa, Irlannissa on esillä laatta, joka nimeää hänet teloittajaksi. William Hewlett tuomittiin kuninkaanmurhasta monarkian paluun jälkeen vuonna 1661 . Samoin vuonna 1661 kaksi miestä, ”Dayborne ja Bickerstaffe”, pidätettiin, mutta vapautettiin myöhemmin. Henry Walkeria, vallankumouksellista lehtimiestä, tai hänen veljeään Williamia epäiltiin, muttei koskaan syytetty. Ympäri Englantia paikalliset legendat nimeävät paikallisia merkkihenkilöitä teloittajiksi. Vuonna 1813 tehty tutkimus antoi ymmärtää, että mestauksen suoritti kokenut pyöveli.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Yleinen tapa oli, että valtionpetturin pää nostettiin esille samalla huutaen "Behold the head of a traitor!" (”katsokaa valtionpetturin päätä!”). Vaikka Kaarlen pää nostettiin esille, sanoja ei käytetty. Se saattaa johtua kokemattomasta sijaisesta, joka ei tiennyt niin tehtävän. Eräs vallankumouksen johtajista, Oliver Cromwell, teki ennenkuulumattoman eleen ja antoi ommella kuninkaan pään takaisin ruumiiseen, jotta perheenjäsenet saattoivat jättää Kaarlelle kunnioittavat terveiset. Kaarle haudattiin yksityisesti 7. helmikuuta 1649 yöllä Henrik VIII:n hautaholviin St. Georgen kappeliin Windsorin linnassa. Kuninkaan poika, Kaarle II, suunnitteli myöhemmin rakentavansa kuninkaallisen mausoleumin, mutta tämä suunnitelma ei koskaan toteutunut.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kymmenen päivää Kaarlen mestauksen jälkeen ilmestyi muistelmateos nimeltään "Eikon Basilike" (kreikkaa ”kuninkaallinen muotokuva”), jonka väitettiin olevan Kaarlen kirjoittama. William Lewitt, kuninkaan kamariherra, joka oli ollut Kaarlen seurassa teloituspäivänä, vannoi myöhemmin lausunnossaan, että oli nähnyt kuninkaan kirjoittavan Eikon Basiliken. Kirjan kirjoittajasta ei kuitenkaan ole varmuutta.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kun monarkia oli syrjäytetty, valta siirtyi valtioneuvostolle, johon kuului myös Oliver Cromwell, Parlamentaarisen armeijan lordikenraali. Pitkä parlamentti, jonka Kaarle I oli kutsunut koolle vuonna 1640, jatkoi olemassaoloaan, kunnes Cromwell hajotti sen väkipakolla vuonna 1653. Silloin Cromwellista tuli Englannin, Skotlannin ja Irlannin lordiprotektori – kuningas muuten paitsi nimeltään. Kuoltuaan 1658 Cromwellia seurasi lyhyesti hänen poikansa Richard Cromwell. Richard Cromwell oli tehoton hallitsija, ja pitkä parlamentti palasi vuonna 1659. Pitkä parlamentti hajotti itsensä vuonna 1660, ja seurasi ensimmäiset vaalit kahteenkymmeneen vuoteen. Vaalit johtivat konventioparlamentin () valintaan. Se palautti monarkian ja kuninkaaksi tuli Kaarle I:n poika Kaarle II.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Tultuaan valtaan Kaarle II lisäsi Book of Common Prayeriin isänsä muistopäivän vietettäväksi mestauspäivänä 30. tammikuuta. Kuningatar Viktorian aikana päivä kuitenkin poistettiin, koska kuolleen monarkin muistaminen suurena kirkollisena juhlapyhänä aiheutti yleistä mieliharmia. Nykyään 30. tammikuuta on listattu ”toissijaisena juhlapyhänä”. Kaarle I:lle, ”kuninkaalle ja marttyyrille” on omistettu useita anglikaani/episkopaalikirkkoja Englannissa, Kanadassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Eräs rouva Greville-Negent perusti The Society of King Charles the Martyrin (”Kuningas Kaarle Marttyyrin seura”) St Margaret Pattensin kirkkoherra James Fishin avustuksella vuonna 1894. Seuran tavoitteisiin kuuluu muun muassa 30. tammikuuta palauttaminen juhlapyhäksi.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Carolinan siirtokunta Pohjois-Amerikassa nimettiin Kaarle I:n mukaan (). Carolina jakautui myöhemmin Pohjois- ja Etelä-Carolinan osavaltioiksi. Pohjois-Amerikassa nimettiin Kaarle I:n mukaan myös muita paikkoja, muun muassa Cape Charles, Charles River, Charles River Shire ja Charles City Shire. Charles City Shiresta tuli myöhemmin nykyinen Charles Cityn piirikunta.


title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle I:llä oli kaikkiaan yhdeksän avioliitossa syntynyttä lasta, joista kahdesta tuli kuningas. Moni lapsista kuoli hyvin nuorena.


title: Max Weinberg

text: Maxwell "Max" Weinberg (s. 13. huhtikuuta 1951 South Orange, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko ja televisiopersoona.


title: Max Weinberg

text: Weinberg tuli tunnetuksi Bruce Springsteenin E Street Bandin rumpalina (1974–1988, 1995, 1999–). Hän kuuluu edelleen E Street Bandiin ja on mukana aina Springsteenin kiertäessä koko orkesterin kanssa. Vuosina 1993–2009 Weinberg toimi keskusteluohjelma Late Night with Conan O'Brienin musiikillisena johtajana ja houseyhtye The Max Weinberg 7:n rumpalina. Late Nightiin hän päätyi kohdattuaan sattumalta ohjelman vastavalitun juontajan Conan O'Brienin New Yorkin kaduilla. Musisoinnin lisäksi Weinberg otti ohjelmassa ajoittain osaa keskusteluun ja sketseihin O'Brienin kanssa. Sketseissä hänet kuvattiin usein hieman kieroutuneena ja perverssinä luonteena. Conan O'Brien aloitti The Tonight Show'n isäntänä vuonna 2009, jolloin Weinberg yhtyeineen seurasi mukana ja vaihtoi nimekseen Max Weinberg and The Tonight Show Band. Conan O'Brien ja The Tonight Show'ta esittävä NBC ajautuivat riitoihin ohjelman esitysajasta, mikä johti O'Brienin eroon tammikuussa 2010. O'Brienin aloittaessa uutta sarjaansa TBS-kanavalla Max Weinberg ilmoitti, ettei aio tulla mukaan ohjelmaan. Sarjan yhtye on kuitenkin muuten samana kuin entinen The Tonight Show Band.


title: Max Weinberg

text: Weinberg on kirjoittanut kirjan "The Big Beat" (1991), jossa hän haastatteli eri aikakausien rockrumpaleita, sekä tuottanut Rhino Recordsin "Let There Be Drums" -kokoelmalevysarjan (1994). Hän on myös kiertänyt pohjoisamerikkalaisia oppilaitoksia oman "An Evening with Max Weinberg" -show'nsa kanssa kertomassa muusikonurastaan. Weinberg on julkaissut The Max Weinberg 7:n kanssa albumin "The Max Weinberg 7" (2000) sekä esiintynyt tai äänittänyt muun muassa Stingin, Paul McCartneyn, Peter Gabrielin, Barbra Streisandin, Ringo Starrin, Natalie Merchantin, Pete Townshendin ja Meat Loafin kanssa.


title: Max Weinberg

text: Weinberg on uskonnoltaan juutalainen. Hän asuu New Jerseyn rannikolla vaimonsa Beckyn, tyttärensä Alin ja poikansa Jayn kanssa. Myös Jay (s. 1990) on rumpali ja on tuurannut isäänsä Springsteenin "Working on a Dream" -kiertueella tämän ollessa kuvaamassa O'Brienin uutta The Tonight Show'ta. Weinbergin sisko Nancy Winston on New Yorkissa tunnettu laulaja ja pianisti. Weinberg soitti rumpuja Winstonin esikoisalbumilla "My Shining Hour" (2002). Weinberg on jääkiekkojoukkue New Jersey Devilsin innokas kannattaja.


title: Kapingamarangi

text: Kapingamarangi ("Greenwich Island") on atolli Mikronesian liittovaltiossa. Se sijaitsee valtion eteläisissä osissa. Atolli on osa Karoliinien saaristoa.


title: Kapingamarangi

text: Vuosina 1916-1918 noin 90 Kapingamarangin asukkaista muutti kuivuutta pakoon Ponapen saarelle, jossa he perustivat Porakietin kylän.


title: Kapingamarangi

text: Toisen maailmansodan aikana atolli oli Japanin hallussa ja Yhdysvaltain armeijan pommitusten kohteena.


title: Kapingamarangi

text:
Kapingamarangi on yhdessä Nukuoron kanssa sijainniltaan Mikronesian liittovaltion syrjäisin atolli. Kapingamarangin lähin naapurisaari on Nukuoro.
Vuonna 2010 atollilla eli asukkaita 350 ja heitä kutsutaan nimellä "kapinga". Kapingamarangilaisten tärkein elinkeino on kalastaminen. Saarella viljellään myös banaania.


title: Kapingamarangi

text: Vaikka Kapingamarangi kuuluu maantieteellisesti Mikronesiaan, atollin asukkaat puhuvat polynesialaiseen kieliryhmään kuuluvaa kapingamarangin kieltä. Sen läheisin sukulaiskieli on nukuoro.


title: Bernhard Riemann

text: Georg Friedrich Bernhard Riemann (17. syyskuuta 1826 – 20. heinäkuuta 1866) oli saksalainen matemaatikko. Hän antoi tärkeän panoksen analyysin ja differentiaaligeometrian aloille.


title: Bernhard Riemann

text: Muun muassa Riemannin integraali, Riemannin monisto, Cauchyn–Riemannin yhtälö ja Riemannin zeta-funktio kantavat hänen nimeään.


title: Bernhard Riemann

text: Riemannin vuonna 1851 valmistunut väitöskirja käsitteli kompleksimuuttujan kompleksilukuarvoisia funktioita. Sen tärkeimmät tulokset ovat "Riemannin kuvauslause", jonka mukaan mikä hyvänsä tason yhdesti yhtenäinen alue voidaan kuvata mille hyvänsä toiselle yhdesti yhtenäiselle alueelle "konformisesti", eli paikallisesti ja mikroskooppisesti yhdenmuotoisuuskuvauksella, joka on myös bijektio. Väitöskirjan kauaskantoisin oivallus oli se, että kompleksimuuttujien funktioden yhteydessä usein vastaan tuleva funktion monikäsitteisyys voidaan torjua tulkitsemalla funktion määrittelyjoukko tasoa mahdollisesti useaan kertaan peittäväksi pinnaksi. Tällaisia pintoja on sittemmin ruvettu nimittämään "Riemannin pinnoiksi", ja niiden ominaisuuksien selvittely on ollut topologiaksi kutsutun matematiikan alan keskeisimpiä lähtökohtia.


title: Bernhard Riemann

text: Reaalimuuttujan funktioiden teoriaan Riemann toi uuden integraalikäsitteen, joka mahdollisti myös monien epäjatkuvien funktioiden integroimisen.


title: Bernhard Riemann

text: Riemannin syvällinen panos geometriaan sisältyy hänen vuonna 1854 Göttingenin yliopiston dosentuuria varten pitämäänsä luentoon "Über die Hypthese welche der Geometrie zugrunde liegen". Riemannin näkemys geometriasta, jonka luonne saattaa vaihtua avaruuden eri paikoissa, tuli merkittäväksi Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian myötä.


title: Bernhard Riemann

text: Riemann esitti vuonna 1859 tutkimuksen alkulukujen lukumäärästä. Hän palautti ongelmansa kysymykseen ns. ζ-funktion nollakohtien sijainnista kompleksitasossa. Kysymys on edelleen avoin, ja sitä pidetään matematiikan kuuluisimpana avoimena ongelmana.


title: Bernhard Riemann

text: Riemann omisti voimakkaan intuitiivisen kyvyn nähdä matematiikan ongelmien taakse. Hänen tutkimustensa täsmällisyyttä kohtaan esitettiin aiheellista kritiikkiä. Myöhempi tutkimus on kuitenkin yleensä pystynyt paikkaamaan Riemannin päätteilyissä ilmenneitä aukkoja.


title: Bernhard Riemann

text: Riemann kuoli verrattain nuorena keuhkotautiin Italiassa, jonne hän oli matkustanut etsimään paremman ilmaston tervehdyttäviä vaikutuksia.


title: Nukuoro

text: Nukuoro on Pohnpein osavaltioon kuuluva atolli Mikronesian liittovaltiossa.


title: Nukuoro

text: Arkeologisten kaivausten perusteella Nukuoro on asutettu viimeistään 700-luvulla. Suullisen perimätiedon mukaan saaren asutti ensin Samoan saaristosta lähtenyt kahden kanootin ryhmä, jota johti päällikkö Wawe. Eurooppalaiset löysivät saaret 18. helmikuuta 1806, kun Juan Bautista Monteverde oli matkalla Manilasta Limaan. 1830-luvulta alkaen saarella tehtiin kauppaa eurooppalaisten kanssa. Vuodesta 1850 lähtien lähetyssaarnaajat vierailivat saarilla säännöllisesti. Kristinuskon tulon myötä saaren alkuperäinen kulttuuri ja uskonto pääosin hävisi; esimerkiksi saarella aiemmin sijainnut temppeli ja pyhä maa oli korvattu kirkolla vuosien 1902-1905 välillä.


title: Nukuoro

text: Nukuorossa oli vuonna 2010 yhteensä 210 asukasta. Puhutuin kieli on polynesialaisiin kieliryhmiin kuuluva nukuoron kieli, joka on läheistä sukua kapingamarangille.


title: Nukuoro

text: Saaren pääelinkeinot koostuvat kalastuksesta ja maanviljelystä.


title: Nukuoron kieli

text: Nukuoro on austronesialainen kieli, jota puhutaan Mikronesian liittovaltiossa. Sitä puhuu äidinkielenään lähes 1 000 ihmistä. Heistä hieman alle 900 asuu Nukuoron atollilla ja loput Ponapessa. Nukuoro on läheisintä sukua kapingaramangin kielelle, jonka kanssa 55% sanastosta on yhteistä. Etenkin iäkkäämpi väestö puhuu myös pohnpein kieltä.


title: Nukuoron kieli

text: Nukuorossa on 10 konsonanttia /p k t m n ŋ s r h v/. ŋ tarkoittaa äng-äännettä.


title: Nukuoron kieli

text: Kielessä ovat tapahtuneet seuraavat äänteenmuutokset: *f > h, h > 0 (hävinnyt), l > r, w > v ja ' > 0. ' tarkoittaa kielestä hävinnyttä glottaaliklusiilia.


title: John Tavener

text: Sir John Tavener (28. tammikuuta 1944 Lontoo – 12. marraskuuta 2013) oli brittiläinen säveltäjä, joka on tunnettu erityisesti kuoroteoksistaan.


title: John Tavener

text: John Tavener opiskeli sävellystä Royal Academy of Musicissa. Hänen ensimmäinen suurta julkisuutta saanut teoksensa "The Whale" valmistui pian opintojen päättymisen jälkeen vuonna 1968. Tätä seuranneet teokset "In Alium", "Celtic Requiem" ja "Ultimatos Ritos" nostivat hänet pian Ison-Britannian eturivin säveltäjäksi.


title: John Tavener

text: Vuonna 1977 John Tavener liittyi ortodoksiseen kirkkoon, jolla oli merkittävä vaikutus hänen myöhempiin teoksiinsa. Tavernerin teoksissa lainataan usein kreikkalaisia ja venäläisiä ortodoksisen kirkkomusiikin melodioita ja rakenteita ja monet ortodoksisen mystiikan käsitteet ovat keskeisellä sijalla Tavernerin musiikissa.


title: John Tavener

text: John Tavener aateloitiin vuonna 2000 palveluksistaan musiikille.


title: John Tavener

text: Tavener oli merkittävimpiä brittiläisiä nykymusiikin säveltäjiä. Tunnetuimpia hänen sävellyksistään ovat "The Lamb" William Blaken runoon sekä prinsessa Dianan hautajaisissa esitetty "Song for Athene".


title: Vatukat

text: Vatukat ("Rubus") on ruusukasveihin ("Rosaceae") kuuluva suku. Sukuun kuuluvien varret ovat piikkiset kuten ruusuilla. Lehdet ovat yleensä kolmi-, viisi- tai seitsensormisia. lehdykät sahalaitaiset. Tyypillisiä suvulle ovat marjaa muistuttavat hedelmystöt, jotka koostuvat useista pinkeäpintaisista pienistä pallomaisista luumarjoista, joiden sisällä siemenet ovat.


title: Konna (kirjallisuus)

text: Konna (myös "huijari, petturi, roisto, rosvo, voro, kelmi, lurjus, pahis, varas, vihollinen, rikollinen") on tarinassa sankarin päävastustaja. Konna on yleensä juonen kannalta välttämätön, sillä hän estää sankaria pääsemästä tavoitteisiinsa, mistä syntyy koko tarinan jännite. Konna kuvataan yleensä pahaksi tai ainakin sellaiseksi henkilöksi, joka toimii väärin tai epäoikeudenmukaisesti.


title: Konna (kirjallisuus)

text: Monesti konnia pidetään mielenkiintoisempina kuin sankareita, sillä sankarin liikkumavara on yleensä rajoitetumpi. Usein vaikuttava konna onkin onnistuneen tarinan tärkeimpiä tekijöitä.


title: Katafrakti

text: Katafrakti oli antiikin aikana käytetty raskaan ratsuväen sotilas. Katafraktia pidetään ritarin edeltäjänä.


title: Katafrakti

text: Katafraktit otettiin aluksi käyttöön 300-luvulla eaa. Armeniassa ja ne levisivät nopeasti hellenistiseen maailmaan. Katafraktien varustukseen kuului yleensä peitsi ja miekka. Katafraktit ja usein heidät ratsunsakin oli vahvasti haarniskoitu ja monella keihäällä oli vaikeuksia päästä läpi heidän panssareistaan. Katafrakteja käyttivät mm. armenialaiset, Pontos, Parthia, Persia, sassanidit, seleukidit, Rooman valtakunta, Bysantin valtakunta, sarmaatit, kumaanit, volga-bulgaarit, turkkilaiset ja jopa mongoleilla oli joskus mukana katafrakti-tyylinen raskas ratsuväki.


title: Katafrakti

text: Nimi "katafrakti" tulee kreikan sanasta "katafraktes" (läpinivottu), joka tarkoittaa rengashaarniskaa. Ensimmäisen kerran sana esiintyy latinassa 100-luvulla eaa. ("cataphractarius").


title: Katafrakti

text: Katafrakteja käytettiin monella tavalla. Heidän tehtävänään oli ratkaista taistelu rynnäköimällä vihollisen heikkoa kohtaa vastaan heti falangin päästyä taistelukontaktiin. Armenialaisessa ja persialaisessa armeijassa katafraktit olivat usein armeijan ydin ja heitä tuki jousiratsuväki. Jousiratsuväen tehtävänä oli taistelun aluksi "pehmittää" vihollisen linjoja, sekä saattaa vihollisen muodostelmat sekaisin. Koska kevyesti panssaroidut tai panssaroimattomat jousiratsumiehet olivat todella nopeita, he pystyivät välttämään lähitaistelukontaktia vihollisen raskaamman ratsuväen kanssa ja tarvittaessa pakenemaan, ampuen näitä jatkuvasti jousillaan. Kun vihollisarmeija oli tarpeeksi heikentynyt jousiratsuväen tulituksesta, aloittivat katafraktit rynnäkön.


title: Katafrakti

text: Roomalaiset joutuivat Carrhaen taistelussa 53 eaa. parthialaisten katafraktien ja hevosjousimiesten hyökkäyksen kohteeksi. Taistelu oli suurimpia tappioita Rooman historiassa ja roomalaiset välttelivät yhteenottoa pitkään parthialaisten kanssa, koska legioonalaisten ei uskottu selviävän taistelusta katafraktien kanssa. Roomalaiset laskivat, että katafraktirynnäkön pysäyttämiseen vaaditaan vähintään kahdeksan legioonalaisen syvyinen rintama.


title: Katafrakti

text: Roomalaiset kohtasivat katafraktiratsuväkeä noin vuonna 100 kun Danuvius-joelle (Tonava) ilmestyneet sarmaatit käyttivät niitä sodankäynnissä. Aluksi roomalaiset palkkasivat sarmaattien katafrakteja auxilia-tukijoukoiksi, mutta he alkoivat itsekin käyttää katafrakteja ("equites catafractarii") noin Hadrianuksen aikoihin. Katafraktin aseena oli noin 4 m:n pituinen peitsi ("contus"), ja ratsu oli usein panssaroitu vain etuosaltaan. 300-luvulle tultaessa katafraktien haarniska koostui koko ruumiin peittävästä lorica segmentatasta, sekä hevosen peittävästä lamellaarihaarniskasta ("clibanium").


title: Katafrakti

text:
Roomalaiset ottivat aluksi katafraktin käyttöön legioonien tueksi monen muun ratsuväkityypin ohessa. Sodankäynnin muuttuessa 300-luvulla entistä ratsuväkipainotteisemmaksi, legioonat olivat väistyneet pääasiallisena jalkaväkenä kevyempien mutta joustavampien auxiliariusten tieltä ja infrastruktuuri, kuten tiet, huonontuneet. Ratsuväki osoittautui huonoilla teillä raskasta jalkaväkeä paremmin liikkuvaksi. Katafraktit ("equites clibanarii") muodostivat nyt armeijan iskuvoimaisimman osan, ja jalkaväellä oli enää apuaselajin osa. Taistelutaktiikka muuttui paljon ratsuväkikeskeisemmäksi, sillä pääasiallisena vihollisina olivat tuolloin barbaarijalkaväki ja -ratsuväki, joita vastaan raskaan ratsuväen ja kevyen jalkaväen yhdistelmä toimi tehokkaimmin.
Katafraktit olivat erityisen tehokkaita barbaarien jalkaväkeä ja kevyemmin varustettua ratsuväkeä vastaan. On epäilty, että kuningas Arthurin ja Pyöreän Pöydän ritarien esikuvana olisi roomalainen katafraktiosasto. Rooman katafraktien yksikkötunnuksena oli "draco", lohikäärmeen kaltainen tuulipussimainen standaari. On arveltu, että Walesin lohikäärmetunnus on juuri Rooman katafraktien perua.


title: Katafrakti

text: Bysantin katafraktiratsuväki kehitettiin Rooman katafrakteista 500-luvuilla taistelemaan jousiratsuväkeä vastaan, mihin tuolloin jo laadultaan heikentyneet legioonat soveltuivat kehnosti. Bysantin katafraktit olivat varustautuneet peitsen (kontos tai kontarion) ja miekan (spathion) lisäksi myös jousiaseella (toxion) ja taistelutikoilla (marzobarbuloi). Ratsastajat oli panssaroitu ennenäkemättömän raskaasti ja hevonen yleensä vielä ratsastajaansakin raskaammin. Bysantin katafraktit pystyivät vastaamaan jousiratsuväen tulitukseen, eivätkä he lähteneet takaa-ajoon, mikä olisi ollut riskialtista ja tehotonta.


title: Katafrakti

text: Bysantin aikaan jalustimet yleistyivät käytössä. Ne helpottivat ratsastamisen oppimista sekä paransivat ratsun ohjaamista ja ratsastajan tasapainoa. Jalustimet lisäsivät ratsuväen tehoa, sillä Bysantin katafraktit saattoivat käyttää pidempiä peitsiä kuin helleenisen maailman katafraktit ja heidän oli helpompaa myös käyttää jousia ratsujen selästä.


title: Katafrakti

text: Bysanttilaisen katafraktin panssarointi koostui rengaspaidasta (lorikion) sekä lamellaarikyrassista (klibanion); tästä myös kaikkein raskaimman ratsuväen nimi "klibanoforoi". Raajat suojattiin teräsliuskoista tehdyillä säärystimillä ja käsivarsisuojilla; kypärään kiinnitetty rengashaarniskahuppu suojasi pään ja kasvot. 700-luvulta eteenpäin varustukseen kuului pisaranmuotoinen kilpi (skuta), joka oli esikuvana normannikilvelle.


title: Katafrakti

text: Keisari Nikeforos II Fokas kuvaa ohjesäännössään klibanoforosten ideaalimuodostelman kiilaksi, jonka kärjen ja sivustat muodostavat peitsiratsumiehet ja keskustan jousiratsumiehet. Taisteluun päästessään muodostelman syvyys läpäisee vihollisen rivit, ja keskustan jousiratsumiehet kykenevät ampumaan eturivien yli murtokohtaan, maksimoiden näin sekä tulen että liikkeen.


title: Katafrakti

text: Katafraktit säilyivät Bysantin armeijan ydinjoukkona aina ristiretkiaikaan asti. Sen jälkeen raskas ratsuväki palkattiin länsimaisista ritareista ("latinikon"), joita johtivat bysanttilaiset upseerit.


title: Lahja

text: Lahjan antaminen eli "lahjoittaminen" on tavaran, rahan tai palveluksen luovuttaminen toiselle henkilölle tai organisaatiolle vastikkeetta. Sanaa lahja käytetään myös täten luovutetusta esineestä. Lahja voi olla mitä tahansa, joka tekee toisen iloiseksi tai vähemmän surulliseksi. Lahjoja annetaan yleisimmin juhlapäivinä kuten jouluna, syntymäpäivänä tai nimipäivänä. Annettaessa lahjaa eri kulttuurin edustajalle kannattaa ottaa huomioon toisen kulttuurin tavat.


title: Lahja

text: On esitetty, että ns. elämyslahjojen (esim. kylpyläloma) suosio olisi Suomessa nousussa tavaralahjojen kustannuksella. Elämyslahjoja toivovat Suomessa muita enemmän naiset ja eteläsuomalaiset. Elämyslahjojen riskinä on pidetty sitä, että lahja osoittautuisi pettymykseksi lahjansaajalle, joka odotti toisenlaista lahjaa.


title: Lahja

text: Lahja eli lahjoitus on oikeustoimi, jolla joku luovuttaa tai sitoutuu luovuttamaan vastikkeetta toiselle esineen, oikeuden tai omaisuusarvon. Lahjaa verotetaan Suomessa lahjaverolla.


title: Lahja

text: Tietokirjailija Helena Valosen mukaan rahalahja sopii parhaiten nuorille saajille. Helsingin Sanomien lukijat pitivät sopivana rippi- tai ylioppilaslahjana yleisimmin 20-50 euroa, häälahjana ystävälle 50-80 euroa ja läheiselle sukulaiselle 80-100 euroa.


title: Suupohjan rata

text: Suupohjan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Seinäjoelta Kaskisiin. Kauhajoen Aronkylässä etelälounaaseen kulkeva rata kääntyy n. 90° länsiluoteeseen. Rata valmistui vuonna 1913. Rata haarautui alun perin Teuvan Perälästä myös Kristiinankaupunkiin, mutta tämä osuus lakkautettiin vuonna 1982. Henkilöliikenne Kristiinankaupunkiin lakkautettiin 1968. Henkilöliikenne Perälän asemalta Kaskisiin oli lakkautettu jo vuonna 1965. Seinäjoen ja Kaskisten välillä on tavaraliikennettä. Rata on yksiraiteinen, huonokuntoinen ja sähköistämätön.


title: Suupohjan rata

text: Vuonna 2014 Kaskisten ratatyöryhmä esitteli kannanottonsa radan kunnostuksesta silloiselle liikenne- ja kuntaministeri Paula Risikolle.


title: Tattarisuo

text: Tattarisuo () on Koillis-Helsingissä sijaitseva teollisuusalue Helsinki-Malmin lentoaseman itäpuolella Suurmetsän kaupunginosassa. Tattarisuo kuuluu Puistolan peruspiiriin. Alueella asuu 17 ihmistä (2014 alussa) ja siellä on 1 135 työpaikkaa (31.12.2012). Nimi "tattar" viittaa tattareihin, joka oli aikanaan Ruotsissa ja Suomessa käytetty nimitys romaneista. Paikannimi Tattarmossen tunnetaan jo 1770-luvulta.


title: Tattarisuo

text: Alueella on pienteollisuutta ja varastoja. Pientyöpaikka-alueella on autokorjaamoja ja autopurkamoja, rakennus- ja antiikkiliikkeitä sekä romufirmoja. Tattarisuolla sijaitsee myös muun muassa Tattarisuon autokatsastus ja karting-rata. Tattarisuon alue siirtyi Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa ja sen asemakaava vahvistettiin vuonna 1960. Koska Tattarisuolla toimii lukuisia autoalan yrityksiä, alueen kadut on nimetty auton ja sen laitteiden mukaan.


title: Tattarisuo

text:
1970-luvun lopulta lähtien, jolloin alueen ulkoilupolku tuli käyttöön, on Tattarisuon alue ollut lintuharrastajien suuressa suosiossa.
Tattarisuon metsittynyt lounaisosa onkin yksi Helsingin parhaista pesimälinnuston alueista.


title: Tattarisuo

text: Alueesta on erotettu omaksi osakseen uusi Alppikylän asuinalue.


title: Tattarisuo

text: Tattarisuota palvelevat Tattariharjuntietä kulkevat bussit. Linja 69 kulkee Jakomäen ja Malmin suuntiin ja 77 Rautatientorin ja Jakomäen suuntiin. Alueen pohjoispuolta palvelee linja 553 joka kulkee Malmin ja Hakunilan suuntiin.


title: Kirveslinja

text: Kirveslinja on käsite, jota on käytetty puhuttaessa Suomen kommunistisen puolueen (SKP) enemmistöläisestä johdosta 1980-luvun alkupuolella, jolloin vähemmistöläiset erotettiin vuosien riitelyn jälkeen kokonaan puolueesta. SKP:n opposition (ns. taistolaiset) mukaan erottamisia ajaneet halusivat "leikata puolueen keskeltä halki kuin puun kirveellä". Nimitys liitetään varsinkin puolueen puheenjohtaja Arvo Aaltoon ja puoluesihteeri Aarno Aitamurtoon.


title: Kirveslinja

text: 1970-luvun lopussa SKP:n enemmistön piirissä alkoi nousta yhä voimakkaammaksi käsitys, ettei yhtenäisyystunnuksin esiintynyt puolueoppositio tosiasiassa halunnut yhtenäisyyttä. Tämä näkyi muun muassa vaatimuksena “sääntöjen palauttamisesta”, jolla viitattiin vuoden 1970 sovittuun "osapuolisopimukseen", jolla oppositiolle taattiin edustus puolueen päättävissä elimissä. Osa enemmistöläisistä halusi opposition erillistoiminnasta suivaantuneena erottaa koko opposition ja näiden kanssa turhan sopuisiksi ryhtyneet. Enemmistön ja vähemmistön väliin syntyi puolueen hajottamista vastustanut kolmaslinjalaisuus, jota edustanut Jouko Kajanoja toimi SKP:n puheenjohtajana 1982–1984. Kolmaslinjalaiset kuitenkin epäonnistuivat puolueen hajoamisen estämisessä.


title: Kirveslinja

text: Erityisen vahva kannatus kirveslinjalla oli ssä, josta myös Aalto oli lähtöisin. Oululaisen Kansan Tahto -lehden (SKDL:n pohjoissuomalainen äänenkannattaja) päätoimittaja Into Kangas oli kirveslinjan toinen henkilöitymä. Konkreettinen hajaannus näkyi Lapin piirissä jo ennen koko SKP:n hajoamista, sillä lappilainen kansanedustaja Esko-Juhani Tennilä suljettiin pois SKDL:n listoilta jo eduskuntavaaleissa 1983, vaikka hänet oli jäsenäänestyksessä listoille valittu. Tennilä pääsi eduskuntaan omalta listaltaan, jolloin hänen kannattajansa julistivat kirveen "takavarikoiduksi". Muita tunnettuja kirveslinjalaisia olivat mm. Mikko Ekorre ja Arvo Kemppainen.


title: Kirveslinja

text: Aalto nousi SKP:n puheenjohtajaksi 20. edustajakokouksessa 1984. Tämän jälkeen opposition hallussa olleet puoluejärjestöt erotettiin vuosina 1985–1986 ja vähemmistö joutui vastentahtoisesti lähtemään puolueesta. Kirveslinjalainen puoluejohto tuli myöhemmin tunnetuksi myös huonoista sijoituksista, joiden seurauksena suurin osa puolueen varoista menetettiin. Aalto joutui tämän vuoksi jättämään puheenjohtajan tehtävät 1988.


title: Ennusmerkki

text: Ennusmerkki eli enne tarkoittaa kansanperinteen tai jonkin mystiikan tai näennäistieteen oppisuunnan tuntemaa luonnossa tai ihmisissä havaittavaa merkkiä (ilmiötä tai asiaa), jonka uskotaan kertovan tulevasta, mutta jossa ei ole nähtävissä luonnollista syy-yhteyttä merkin ja ennustetun tapahtuman välillä. Ennusmerkin ja ennustetun tapahtuman välinen yhteys uskotaan siis usein olevan yliluonnollinen. Joillekin ennusmerkeille on löytynyt luonnollinen selitys, jonka jälkeen niitä ei ole enää pidetty perinteisessä mielessä ennusmerkkeinä. Eräs tällainen on joidenkin vanhusten "luiden kolotus" ennen myrskyä, jonka tiedetään nykyisin johtuvan korkeapaineesta.


title: Ennusmerkki

text: Ennusmerkkejä eivät ole selittämättömät, intuitioon perustuvat käsitykset tai näyt siitä, mitä tulee tapahtumaan. Ennusmerkit ovat kaikkien nähtävissä luonnossa, joskin ne täytyy "lukea" ja tulkita aina tietyn perinteen mukaan tai liittää omakohtaisesti johonkin mahdollisesti tulevaan tapahtumaan.


title: Ennusmerkki

text: Yliluonnollisten ennusmerkkien olemassaolosta käydään edelleen tieteellistä keskustelua, mutta yleisesti niitä ei pidetä todistettuina.


title: Ennusmerkki

text: Enteellä voidaan tarkoittaa myös tulevasta kertovaa näkyä kuten enneunta, tai sellaista merkkiä, josta syy-yhteys on järkeiltävissä tai tieteen todistama.


title: Ympäristövaliokunta

text: Ympäristövaliokunta (YmV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä ympäristön- ja luonnonsuojelua, jätehuoltoa, vesilainsäädäntöä sekä myös asumista, kaavoitusta ja rakentamista koskevat asiat, esimerkiksi laatia mietintö valtioneuvoston tai kansanedustajien ympäristö- tai asumisasioihin liittyvistä lakialoitteista.


title: Ympäristövaliokunta

text: Ympäristövaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Se kokoontuu tavallisesti neljä kertaa viikossa.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää oli vuosina 1976–1980 toiminut tamperelainen punk-yhtye, jonka tunnetuin kappale on ”Jäähyväiset aseille”, josta Liisa Tavi teki myöhemmin hitiksi nousseen version.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää -yhtyeen soittajista Jyrki Siukonen oli myös "Hilse"-punk-lehden toimittaja. 1990-luvulla Siukonen soitti jonkin aikaa rumpuja tamperelaisessa Punk Lurex OK -yhtyeessä, jonka kokoonpanoon kuului myös Juha Helminen. Mikko Nevalainen oli Eppu Normaalin basistina vuosina 1979–1989.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Juha Helminen (kitara), Jyrki Siukonen (rummut), Kai Kivi (kitara) ja Erkki Huhtamo (basso) perustivat Kollaa kestää -yhtyeen Tampereella vuonna 1976. Tätä oli edeltänyt luokkakavereiden Kiven, Siukosen ja Kai Niemen Hernia-niminen yhtye, joka teki kaksi keikkaa vuonna 1975. Kollaa kestää -yhtyeen oli määrä mennä tällä kokoonpanolla ainoastaan "Suosikki"-lehden Rock-Rally-kilpailuun maaliskuussa 1977 (toisena laulajana oli tuolloin Kari Kohtamäki). Yhtye sijoittui viimeiseksi ja se sai kuvansa yhteen Suosikin numeroon. Basistiksi vaihtui Kai Niemi.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää -yhtyeen kotikaupungissa Tampereella oli perustettu vuonna 1977 levy-yhtiö Poko Rekords ja yhtyeen jäsenet olivat hyviä tuttuja omistaja Epe Heleniuksen kanssa. Kollaa kestää nauhoitti ensimmäisen singlensä Lahden Microvox-studiolla iltapäivällä 28. marraskuuta 1977, samana päivänä, jolloin Eppu Normaali nauhoitti aamupäivällä oman debyyttisinglensä ”Poliisi pamputtaa taas”. Äänestyssession tuloksena oli kappale ”Musti, sotakoira”. Yhtye nauhoitti b-puolen ”Tähtien rauhaa” seuraavan vuoden tammikuussa. B-puolella olivat mukana myös Heleniuksen kaupassa työskennellyt Jussi Niemi (kellot) ja Seppo Pietikäinen (lausunta). Single julkaistiin 30. maaliskuuta 1978. "Musti, sotakoira" -kappaleessa basistina toimi Helmisen ja Siukosen luokkakaveri Jouni Hirvonen. "Soundissa" olleen ilmoituksen kautta uudeksi basistiksi vaihtui muita yhtyeen jäseniä vanhempi ja soittajana taitavampi Mikko Nevalainen.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Uusi kokoonpano äänitti ensimmäiselle EP:lle kuusi kappaletta Mika Sundqvistin MSL-studiolla 24. elokuuta 1978. Myöhemmin treenikämpällä nauhoitettiin vielä "Hilselp"-kokoelmalle kappale ”Adverts Blues”. Pokon promojoululevylle Kylmää joulua! Kollaa kestää teki kappaleen ”Tonttuarmeija”. 19. maaliskuuta 1979 yhtye levytti MSL-studiolla singlen ”Kirjoituksia kellarista”/”Kuumat raiteet”, joka ilmestyi seuraavan kuukauden aikana. Levyraadissa Lenita Airisto ei suostunut antamaan kappaleelle yhtään pistettä. Televisioon Kollaa kestää ei päässyt koskaan esiintymään, joten yhtyeestä ei tehty yhtään kuvanauhaa.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Samana vuonna yhtye kyseli Johanna-yhtiön kiinnostusta yhtyeen ensimmäisen pitkäsoiton julkaisemisesta. Levy-yhtiö suostui tähän ja yhtye päätti jättää Pokon. Debyyttialbumi "Jäähyväiset aseille" äänitettiin huippustudio Finnvoxilla ja julkaistiin vielä vuoden 1979 aikana. Levystä muodostui arvostelumenestys, ja sen nimikappaleesta tuli pieni menestys. Yhtyeen alkuperäisrumpali Jyrki Siukonen halusi tehdä jotain muuta kuin punk-rockia ja jätti yhtyeen. Mikko Nevalainen siirtyi basistiksi Eppu Normaaliin. Kai Kivi ja Juha Helminen olivat jatkamisen kannalla ja tekivät vielä muutamia keikkoja rumpalina Unohda Eila -yhtyeen Heikki Nuora ja basistina Vellu Saarinen. Yhtye hajosi kuitenkin lopulta. Kokoonpano Siukonen-Helminen-Kivi ja Anne-niminen naislaulaja levytti vuonna 1980 Johannalle yhden singlen, ”Night That Is Almost Afraid of Me”/”Between Hatred and Pity”, nimellä Cenci.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää teki Jyrki Siukosen kanssa keikan Helsingin Vanhalla Ylioppilastalolla ja reunion-esiintymisen Suistomaan Soittopäivillä kesällä 1982 basistinaan Eppu Normaalista lähtenyt Mikko Saarela.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kai Kivi kuoli 10. kesäkuuta 2007 kotonaan 48-vuotiaana Hangon Tvärminnessä. Juha Helminen kuoli maaliskuussa 2013.


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Tunnetuimpia Kollaa kestää -versiointeja on Liisa Tavin vuonna 1981 levyttämä ”Jäähyväiset aseille”,


title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Yö on levyttänyt Kollaan kappaleet ”Kollaa kestää go-go” ja ”Kaupungin valot”. Klamydia on versioinut levylle kappaleet ”Tätä oli elämäni”, "Syksy", ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Adverts blues” sekä ”Kaupungin valot”. Eppu Normaali esittää live-albumilla "Elävänä Euroopassa" kappaleen "Musti, sotakoira". Ypö-Viis -yhtyeen keikkataltiointi kappaleesta ”Ramones & Stravinsky” on myös levytetty. Kai Kivi vierailee laulamassa kappaleen ”Kirjoituksia kellarista” Poikien "Punk It" -levyllä. Kotiteollisuus coveroi kappaleen ”Musti, sotakoira” Sotakoira-coveralbumillaan. Eläkeläiset on levyttänyt versiot kappaleista "Syksy" ja "Jäähyväiset aseille". Mojakka on levyttänyt kappaleen "Kirjoituksia kellarista" ja Diskelmä puolestaan kappaleen "Kännissä aamulla".


title: Perustuslakivaliokunta

text: Perustuslakivaliokunta (PeV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on valmistella perustuslakia sekä muuta perustuslain kanssa läheisessä asiayhteydessä olevaa lainsäädäntöä. Perustuslakivaliokunta antaa lausunnon perustuslain säätämisjärjestyksessä säädettävistä lakiesityksistä ja arvioi käsiteltäväkseen lähetettävien lakiesitysten perustuslainmukaisuutta ja sitä, miten ne suhtautuvat Suomen allekirjoittamiin kansainvälisiin ihmioikeussopimuksiin. Lisäksi perustuslakivaliokunta tarkastaa esitykset eduskunnan työjärjestykseksi ja vaalisäännöksi sekä eduskunnan oikeusasiamiehen johtosäännöksi. Perustuslakivaliokunta toteuttaa perustuslain ennakkovalvontaa.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Perustuslakivaliokunta käsittelee hallituksen toimenpidekertomuksen sekä oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen kertomukset. Lisäksi valiokunta arvioi eduskunnan oikeusasiamiehen ja apulaisoikeusasiamiehen vaaliin ilmoittautuneet henkilöt.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Valiokunta valmistelee myös ns. ministerivastuuasiat sekä käsittelee vaalilainsäädäntöä, ylimpiä valtioelimiä ja Ahvenanmaan itsehallintoa koskevat asiat. Myös kansalaisuus-, kieli- ja puoluelainsäädäntö kuuluu perustuslakivaliokunnalle.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Perustuslakivaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Se kokoontuu tavallisesti neljä kertaa viikossa.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Perustuslakivaliokunnasta tuli pysyvä lakimääräinen valiokunta vuoden 1906 eduskuntauudistuksessa.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Suomi on ainoa maa maailmassa, jossa perustuslakituomioistuimen tehtäviä hoitaa parlamentaarikkojen perustuslakivaliokunta. Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka pitää puoluepoliittisesti nimitettyä perustuslakivaliokuntaa ongelmana, kun kansanedustajat säätävät lakeja ja toimivat perustuslain tuomareina. Hän haluaisi sen tilalle riippumattoman perustuslakituomioistuimen, kuten Saksassa. Myös Eero Heinäluoma näkee sellaiselle perusteita.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Presidentti Sauli Niinistö puolsi selvitystä perustuslakituomioistuimen perustamisesta. Ulkoministeri Timo Soini ja RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson ovat puoltaneet ja pääministeri Juha Sipilä ja valtionvarainministeri Petteri Orpo vastustaneet.


title: Perustuslakivaliokunta

text: Helsingin Sanomien toimittaja Teemu Luukan mukaan perustuslakivaliokunta näyttää kieltävän terveydenhoitokulujen kasvun rajoittamisen tasolle 0,9 %/vuosi, kutsuen sitä riittämättömäksi perustuslakiin vedoten. Luukka ihmettelee, miksi juuri tuo taso on riittämätön ja voitaisiinko samaan päätyä, jos terveysmenoihin käytettäisiinkin jo nyt 10 miljardia euroa enemmän tai vähemmän, ja miksi perustuslakiasiantuntijat olisivat oikein taho päättämään julkisten varojen käytöstä.


title: Nolla nolla nolla

text: Nolla nolla nolla on helsinkiläinen punkyhtye, joka perustettiin vuonna 1979. Yhtyeen ensimmäinen kokoonpano toimi aktiivisesti vuoteen 1982. Tällöin yhtyeen jäseniä olivat edesmenneen laulaja-lauluntekijä Jore Vastelinin lisäksi Ykä Knuuttila (rummut), Make Timonen (kitara), Haba Ehrström (bassokitara) sekä Pete Ehrström (kitara). Nolla nolla nolla teki paluun vuonna 2012 laulajanaan Klaus Edvards.


title: Nolla nolla nolla

text: Nolla nolla nollan treenipaikka oli Korkeavuorenkadun pommisuoja. Ensimmäisen keikkansa yhtye teki loppuvuodesta 1979 Herttoniemen nuorisotalolla bändikilpailussa. Maaliskuussa 1980 yhtye osallistui Rockin SM-kilpailujen esikarsintoihin Lepakossa ja sijoittui viiden parhaan joukkoon. Yhtyeen jäsenet olivat alaikäisiä, mikä siihen aikaan rajoitti keikkojen saantia. Marraskuussa 1981 tämä kokoonpano teki varsinaisen toimintansa aikaisen ainoan levytyksen, "Oodeja simasuille" -EP-levyn. Levyn julkaisi Ari Kuittisen Maaemo-levy-yhtiö. Kuittisella oli myös yhteinen bändi, Cläk, Make Timosen ja Haba Ehrströnin kanssa. Levy nauhoitettiin Helsingissä Aarno Ranisen studiolla. Vuonna 1982 yhtyeen rivit alkoivat rakoilla, ja 21. huhtikuuta yhtye soitti viimeisen keikkansa, Lepakossa "Jalankulkijat jäävät suosiolla alle" -konsertissa Laman ja Neurovision kanssa.


title: Nolla nolla nolla

text: Vuonna 1984 Nolla nolla nolla kokoontui yhdelle keikalle, "Punk elää" -teemailtaan. Keikan jälkeen yhtye sai mahdollisuuden albumin äänittämiseen. Pete Ehrström oli armeijassa ja ei osallistunut levyn tekoon. Love Kustannus julkaisi levyn "Nolla nolla nolla" samana vuonna.


title: Nolla nolla nolla

text: Yhtye soitti joulukuussa 1993 Joren muistokonsertissa. Vuonna 1996 Love Kustannus julkaisi "Tänään täällä, huomenna poissa" -kokoelman, joka sisälsi koko yhtyeen julkaistun tuotannon ja muutamia ennen julkaisemattomia demoja ja live-esityksiä.


title: Nolla nolla nolla

text: Vuonna 2012 Nolla nolla nolla teki muutamia keikkoja laulajanaan Klaus Edvards ja Svart Records uudelleenjulkaisi "Nolla nolla nolla" -albumin ja "Oodeja simasuille" -EP:n vinyylilevyinä. Toukokuussa 2015 yhtye julkaisi "Päinkävelijä"-EP:n ja marraskuussa 2016 albumin "Pahaa".


title: Mayakalenteri

text: Mayakalenteri on mayojen ennen eurooppalaisten tuloa käyttämä kalenterijärjestelmä. Se koostuu kolmesta eri kalenterista, jotka ovat nimeltään pitkälasku, tzolkin ja haab. Tzolkinia vastaava järjestelmä tunnetaan kaikilta Keski-Amerikan kansoilta, ja useimmille myös 52-vuotinen kalenterikierros on tärkeä. Asteekkien kalenteri on lähes sama kuin mayakalenteri, ja lähinnä päivien ja jaksojen nimitykset poikkeavat.


title: Mayakalenteri

text: Pitkälasku on yksinkertaisesti päivälaskuri, jota kasvatetaan yhdellä joka vuorokausi. Laskurin lukumerkintä koostuu viidestä numerosta, jotka ovat välillä 0–19 (paitsi uinal, joka on välillä 0–17). Yksiköt ovat pienimmästä suurimpaan seuraavasti:Tzolkin- ja haab-päiväykset voi laskea suhteellisen helposti pitkälaskupäiväyksen perusteella.


title: Mayakalenteri

text: Pitkälaskun alkuajankohta (päivä 0.0.0.0.0 tai 13.0.0.0.0) on elokuun 11. tai 13. päivä vuonna 3114 eaa. Pitkälaskun täysi kierros koostuu kolmestatoista baktunista, joten sen loppupäiväksi voidaan laskea joulukuun 21. tai 23. päivä vuonna 2012. Joulukuun 21. päivä on myös talvipäivänseisaus. Sen jälkeen alkaa uusi pitkänlaskun kierros.


title: Mayakalenteri

text: Pitkälaskun merkintätapa muistuttaa lukujärjestelmien paikkamerkintää. Mayat kuitenkin kiersivät monin tavoin nolla-merkin puuttumisesta johtuvat ongelmat. Vasta vuonna 357 jaa. pystytettiin Uaxactúniin steela numero 18, jossa nolla esiintyy ensimmäisen kerran.


title: Mayakalenteri

text: Haab-kalenteri perustuu 365 päivän mittaiseen kierrokseen, joka koostuu kahdeksastatoista 20-päiväisestä "kuukaudesta" ja niiden jälkeisestä viisipäiväisestä "wayeb"-ajasta.


title: Mayakalenteri

text: "Kuukausiin" viitataan nimillä, jotka ovat pop, uo, zip, zotz, tzec, xul, yaxkin, mol, chen, yax, zac, ceh, mac, kankin, muan, pax, kayab ja cumku.


title: Mayakalenteri

text: Päiviin viitataan numeroilla, jotka alkavat nollasta ja päättyvät 19:een, joskin osa piti "nollapäivää" edellisen "kuukauden" kahdentenakymmenentenä päivänä.


title: Mayakalenteri

text: Tzolkin perustuu kahteen rinnakkaiseen jaksoon, joiden pituudet ovat 13 ja 20 päivää. 13 päivän jaksoon viitataan numeroilla 1–13, ja 20 päivän jaksoon nimillä, jotka ovat järjestyksessä imix, ik, akbal, kan, chicchan, cimi, manik, lamat, muluc, oc, chuen, eb, ben, ix, men, cib, caban, etznab, caunac, ahau.


title: Mayakalenteri

text: Tzolkin-jakson ensimmäinen päivä on "1 imix", jota seuraavat päivät ovat "2 ik", "3 akbal", "4 kan" jne. Tzolkin-kierros kahden "1 imix" -päivän välillä kestää 260 vuorokautta, minkä aikana jokainen numero ehtii yhdistyä jokaiseen nimeen.


title: Mayakalenteri

text: Kalenterikierros on haabin ja tzolkinin yhteiskierros, jonka kesto on 52 haab-vuotta. Tänä aikana jokainen mahdollinen haab-päivä ehtii yhdistyä jokaiseen mahdolliseen tzolkin-päivään.


title: Mayakalenteri

text: Joissakin New age -kulteissa pitkänlaskun kierroksen päättymistä 2012 pidettiin maailmanlopun ajankohtana. Mayakalenterin mukaan sen jälkeen alkoi kuitenkin uusi pitkänlaskun kierros.


title: Mayakalenteri

text: Mayojen ainoa tunnettu viittaus maailmanloppuun löytyy Dresdenin koodeksina tunnetusta käsikirjoituksesta. Se mainitsee myös ajankohdan "5Eb", jolloin vedenpaisumus tuhoaisi maailman. Tutkijoilla ei kuitenkaan ole käsitystä, mihin ajankohtaan tällä viitataan.


title: Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta

text: Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta (TyV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä työympäristöä, työterveyshuoltoa, työvoimaa ja työllisyyttä, osallistumisjärjestelmiä sekä tasa-arvokysymyksiä ja siviilipalvelua käsittelevät asiat. Lisäksi valiokunta käsittelee suurimman osan säteilyvalvontaa ja kemikaaleja koskevista asioista. Valiokunta laatii esimerkiksi mietinnön valtioneuvoston tai kansanedustajien työelämään tai tasa-arvokysymyksiin liittyvistä lakiesityksistä.


title: Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta

text: Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Se kokoontuu tavallisesti neljä kertaa viikossa.


title: Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta

text: 1. maaliskuuta 2003 asti valiokunnan nimi oli "työ- ja tasa-arvoasiainvaliokunta".


title: Kohu-63

text: Kohu-63 on tamperelainen punk-yhtye, joka on keikkaillut useasti myös ulkomailla saavuttaen kulttisuosiota etenkin HC-punkpiireissä. Kohu-63:n Yhdysvaltain kiertueesta on tehty dokumenttielokuva, jossa yhtye keikkailee eri puolilla maata. Elokuva on näytetty muutaman kerran televisiossa.


title: Black Flag

text: Black Flag oli yhdysvaltalainen hardcore punk -yhtye. Sen perusti Greg Ginn Kaliforniassa vuonna 1976. Ginn oli yhtyeen ainoa koko ajan mukana ollut jäsen, kitaristi ja hän suurimmaksi osaksi teki yhtyeen kappaleet.


title: Black Flag

text: Black Flagin musiikki oli omintakeinen yhdistelmä suoraviivaista punkkia ja atonaalisia ja mikrotonaanilisia kitarasooloja sekä tempon vaihtelua. Yhtye sovitti myöhemmässä tuotannossaan kappaleihinsa elementtejä jazzista ja nykyaikaisesta taidemusiikista. Kappaleet käsittelivät usein eristäytymistä, neurooseja ja vainoharhaisuutta.


title: Black Flag

text: Black Flag on edelleen arvostettu yhtye ja sen jäsenet toimivat musiikin parissa. Tunnetuimpana Black Flagin pitkäaikaisin laulaja Henry Rollins.


title: Riistetyt

text: Riistetyt on tamperelainen punk-yhtye. Yhtye toimi vuosina 1981–1985 ja teki paluun vuonna 1999. Sen edeltäjä oli Cadgers.


title: Neitsyt Marian ylistysvirsi

text: Neitsyt Marian ylistysvirsi (myös "Marian kiitosvirsi "tai "Marian kiitoslaulu", ) on nimitys Luukkaan evankeliumin ensimmäisessä luvussa (jakeet 46–55) olevalle runoelmalle, jonka Maria lausuu Elisabetille, Johannes Kastajan äidille.


title: Neitsyt Marian ylistysvirsi

text: Latinaksi (Vulgata):


title: Neitsyt Marian ylistysvirsi

text: Katolisessa ja luterilaisessa hetkirukousperinteessä magnificat luetaan ehtoopalveluksessa eli vesperissä. Ortodoksisessa perinteessä se luetaan aamupalveluksessa siten, että jokaisen säkeen väliin lisätään:


title: Neitsyt Marian ylistysvirsi

text: Monet säveltäjät ovat säveltäneet Magnification tekstin. Muun muassa J. S. Bach, Claudio Monteverdi ("Vespro Della Beata Verginen" osana), Wolfgang Amadeus Mozart ("Vesperae de Dominican" osana), Antonio Vivaldi, Johann Kuhnau, Jan Dismas Zelenka, Charles Villiers Stanford, Sergei Rahmaninov (osana vigiliapalvelustaan), Einojuhani Rautavaara, John Rutter ja Pekka Kostiainen ovat säveltäneet oman versionsa.


title: Neitsyt Marian ylistysvirsi

text: Suomalaisessa virsikirjassa on Marian kiitosvirrestä mukaelmana virsi 50, "Jumalaa kiittää sieluni". Sen sävel on sama kuin jouluvirressä Enkeli taivaan.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Karanteeni on suomalainen vuonna 1978 perustettu punkyhtye Pirkkalasta, joka on yhä toiminnassa.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Karanteeni perustettiin vuonna 1978 ja teki toukokuussa ensikeikkansa suositulla Safety Pins-klubilla. Yhtye herätti keikallaan Kollaa kestää -rumpali Jyrki Siukosen kiinnostuksen. Hän esitteli yhtyeen Eppu Normaalille, jonka treenitiloihin Karanteeni pääsi tekemään demoa. Näiden ja Kollaa kestään Juha Helmisen avulla Karanteeni pääsi levyttämään Poko Rekordsille debyyttisinglensä "Kaljupäinen gangsteri" / "Vihaan John Travoltaa". Se äänitettiin 6. marraskuuta 1978 Mika Sundqvistin MSL-Studiossa Ylöjärven Mettistössä ja julkaistiin joulukuussa. Levyllä soittivat Harri "Hate" Konttinen (laulu, rummut), Rino Konttinen (kitara) ja Pekka Kantola (basso). Konttisen veljekset ovat Mauri "Moog" Konttisen serkkuja.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Kesällä 1979 tehdylle kakkossinglelle "Sid Vicious" / "Potilas X" oli basistiksi tullut Mikke Ekman ja rumpaliksi Petri "Pera" Nieminen. Singlen tuotti Eppu Normaalin Pantse Syrjä. Kolmossingle "Haluan toimintaa" / "Ei ole meillä mitään paikkaa" äänitettiin samassa sessiossa kuin edellinenkin. Eräässä vaiheessa Mikko Nevalainen käväisi Karanteenin basistina, mutta päätyi lopulta Eppu Normaaliin. Yhtyeen ainoa albumi "Anna palaa, Frank!!" äänitettiin kesällä ja julkaistiin loppuvuodesta 1980. Kalle Kääriäinen tuli yhtyeen basistiksi ja viimeiseksi 1980-luvun äänitteeksi jäi tammikuussa 1982 julkaistu single "Kuka valot sammutti" / "Jabadabaduu!". Karanteeni telakoitui vuoden 1984 paikkeilla.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Vuonna 2001 julkaistiin koko tuotannon sisältänyt Karanteeni-kokoelma "Anna palaa, Frank!!", joka sisälsi ennen julkaisemattoman alun perin Irwin Goodmanin kappaleen "Kadun kasvatti". 1990- ja 2000-luvulla Karanteeni on esiintynyt satunnaisesti, mutta jatkuvasti. Kääriäinen on siirtynyt yhtyeen toiseksi kitaristiksi. Heinäkuussa 2008 Combat Rock Industry julkaisi uuden Karanteeni-singlen "ADHD" / "Rantarokki". Sillä yhtyeen kokoonpano on Hate Konttinen (laulu), Kalle Kääriäinen (kitara), Juspa Sillanpää (kitara), Mikke Ekman (basso) ja Markus "Make" Lindström (rummut).


title: Karanteeni (yhtye)

text:
Karanteenin Hate Konttinen ja Kalle Kääriäinen esiintyvät myös Raivopäät feat. Friends albumilla "Punkrock Jukebox 3", joka ilmestyi marraskuussa 2009. Karanteenin silloisista keikoista mainittakoon Hate Konttisen 50-vuotisjuhlat Tampereen Klubilla 4. joulukuuta 2009. Keikat ovat jatkuneet senkin jälkeen säännöllisesti.
Vuonna 2011 jäsenet olivat seuraavalla Raivopäät feat. Friends albumilla "Punkrock Jukebox 4", jota seurasi Karanteeni-keikkojen ohessa festivaalikeikkoja Korian Pioneeri Rockissa ja Kouvolan keskustassa. Seuraavan vuoden 2012 albumin Raivopäät feat. Friends "Punkrock Jukebox 5" -kansikuvat kuvattiin Korialla. Kouvolan keikka myös äänitettiin ja videoitiin tulevaa käyttöä varten.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Syksyllä 2013 Karanteeni palasi tuttuun MSL-Studioon, joka nyt löytyy Kihniöstä asti tutun Mika Sundqvistin luotsaamana. Karanteeni äänitti puoli albumillista vuoden 2014 levylleen Karanteeni / Raivopäät "Aitoa Punkkia". Levyn tuotti jo tuttu punkin ranka Propaganda Records, jonka tuotteet jakelee Playground Music. Miksauksesta ja soundeista vastasivat Hate Konttinen ja Heikki Vilenius. Levyltä julkaistiin helmikuussa 2015 puolikas vinyyli-EP Joe Weider yhdessä Euroviisuihin 2015 osallistuneen Pertti Kurikan Nimipäivät yhtyeen Mies haisee -puoliskon kanssa. Karanteenilla ja Hate Konttisella on pitkä yhteinen menneisyys yhteisistä keikoista "Pertti Kurikan Nimipäivät" yhtyeen ja Kari Aallon kanssa. Konttinen on useaan otteeseen tulkinnut "Haluan toimintaa" -kappaletta keikoilla ja osallistui Euroviisu -videoihinkin. Puolestaan Kari Aalto on useaan kertaan ollut vierailija Karanteenin keikoilla kuten vuoden 2015 Ämyrock-festivaaleillakin Hämeenlinnassa.


title: Karanteeni (yhtye)

text: Karanteenin toinen kokonainen albumi "Raakaa mutta rehellistä - Karanteenin vika" äänitettiin livenä heinäkuun 2016 lopussa Puntala Rockin avajaisklubissa Vastavirta-klubilla Tampereella. Keikoilla soitetusta materiaalista koostuva levy ilmestyy toukokuun alussa 2017.


title: Fahd

text: Fahd ibn ʿAbd al-ʿAzīz al-Saʿūd (, luultavasti 1923 Riad – 1. elokuuta 2005) oli Saudi-Arabian kuningas ja pääministeri vuodesta 1982 veljensä, kuningas Khaledin kuoleman jälkeen.


title: Fahd

text: Fahd oli vanhin Saudi-Arabian perustajan kuningas Abd-ul-Aziz III:n (Ibn Saud) ja hänen lempivaimonsa, Hassa bint Ahmadi al-Sudayrin seitsemästä pojasta. Hän aloitti hallintotehtävänsä veljensä Feisalin, silloisen ulkoministerin alaisena. He olivat mukana allekirjoittamassa YK:n peruskirjaa 1945. 30-vuotiaana Fahdista tuli koulutusministeri ja 1962 sisäministeri. Feisal nousi valtaistuimelle 1964. Kun Khaledista tuli kuningas veljensä murhan jälkeen 1975, Fahdista tuli kruununprinssi ja varapääministeri.


title: Fahd

text: Noustuaan kruununprinssiksi Fahd yritti muuttaa mainettaan vakavampaan suuntaan. Nuorempana hän oli ollut taipuvainen uhkapeleihin. Hänestä tuli kuningas Khaledin kuoltua 1982.


title: Fahd

text:
Fahd osallistui hallintokautensa alkuvuosina Lähi-idän ja kansainvälisiin asioihin edeltäjiään enemmän. Hän pyrki välittämään 15-vuotista Libanonin sisällissotaa. Vuonna 1981 hän suunnitteli rauhansuunnitelman, jonka Arabiliitto otti käyttöön. Fahd liittoutui 1990 läheisesti Yhdysvaltojen kanssa Irakin vallattua Kuwaitin, ja salli sotilastukikohdan perustamisen Saudi-Arabiaan. Toisaalta
ääri-islamilainen Saudi-Arabia tuki mm. Talibania ja tunnusti sen hallinnon. Persianlahden sodan jälkeen maassa järjestäytyi ensi kerran yksinvaltaa ja kuningashuonetta arvosteleva oppositio.


title: Fahd

text: Fahd kärsi vakavan sairauskohtauksen marraskuussa 1995 ja estyi hoitamasta tehtäviään. Tämän jälkeen hänen velipuolensa, kruununprinssi Abdullah, toimi käytännössä maan valtionhoitajana.