title: Michelangelo

text: Michelangelon koko tuotannolle on luonteenomaista eräänlainen paatoksellisuus ja suurisuuntaisuus, mikä korostui uran edetessä. Michelangelo kirjoitti: ”Ylevä tyyli, vakava ja arvokas, on välttämätön suurelle teokselle.” Michelangelon veistotyyli oli omaperäistä, ja se irtautui varhaisrenessanssin aikana arvostetuista säännöistä. Aluksi Michelangelo pyrki kilpailemaan parhaiden tuolloin tunnettujen antiikin veistosten kanssa, mutta uran loppuvaiheessa hän siirtyi uusiin tavoitteisiin ja tuotanto sai manieristista ilmettä. Hän olikin tulevan tyylikauden manierismin ehkä tärkein tiennäyttäjä. Lisäksi hän ennakoi barokkia. "Viimeinen tuomio" oli käännekohta hänen taiteellisessa tyylissään. Sikstuksen kappelin katon freskojen (1508–1512) sommittelu on avara ja seesteinen, mutta "Viimeinen tuomio" (1536–1541) on sommiteltu ahtaasti ja teos on rauhaton, hahmojen vääristymiseen asti manieristisen liioiteltu.


title: Michelangelo

text: Michelangelolle ihmisen anatomia oli erottamaton osa hänen taidekäsitystään: hän kuvasi alastoman mallin kautta kaiken kokemuksen sisäistä olemusta. Hän kirjoitti arkkitehtuurista: ”Arkkitehtonisen rakenteen osat noudattavat ihmiskehon lakeja. Se joka – – ei hallitse alastonmallia – – ei voi ymmärtää arkkitehtuurin periaatteita.” Taidehistorioitsija James S. Ackermanin mukaan Michelangelon nerous arkkitehtina kumpuaa siitä, että hänen rakennuksensa ikään kuin liikkuvat: elävät ja hengittävät. Leonardon tavoin Michelangelo tutkikin koko ikänsä ihmisen anatomiaa ja leikkeli itse ruumiita jo 18-vuotiaana. Sen mahdollisti Santo Spiriton luostarin priori, joka salli hänen käydä luostarin ruumishuoneella tutkimassa ihmiskehon lihasten ja luiden yhteyksiä toisiinsa, vaikka ruumiiden asiaton leikkely olikin laissa ankarasti kielletty.


title: Michelangelo

text: Michelangelo peri opettajaltaan Ghirlandaiolta arvostuksen piirustustaitoa kohtaan ja osoitti siinä suurta lahjakkuutta jo nuorena. Hän korostikin myöhempinä vuosinaan useasti piirtämisen merkitystä, mikä myös näkyi hänen voimakkaassa ja elävässä viivankäytössään. Hän kirjoitti: ”Luonnostelun tiede, tai viivapiirroksen jos sitä niin halutaan kutsua, on maalauksen, kuvanveiston ja arkkitehtuurin lähde ja koko olemus.”


title: Michelangelo

text: Michelangelo käytti usein miesmalleja maalaustensa ja veistostensa naishahmoja luonnostellessaan, ja hänen naishahmonsa olivat aina miehekkään rotevia toisin kuin aikalaisillaan Botticellilla, Leonardolla ja Rafaelilla.


title: Michelangelo

text: Michelangelo aloitti veistoksen piirtämällä nopein ja karkein vedoin pienikokoisen luonnoksen. Myöhemmin hän piirsi uusia luonnoksia, jotka olivat tarkempia ja eri suunnista. Seuraavaksi hän valmisti pieniä karkeita kolmiulotteisia malleja ja myöhemmin lopullisen kokoisiakin. Hän käytti yleensä marmoria, jonka hän valitsi itse louhokselta. Michelangelo aloitti veistämisen yleensä figuurin etupuolelta ja eteni vähä vähältä syvemmälle marmoriin, kuin korkokuvaa tehden; hänen tyylinsä oli epätavallinen, sillä tuohon aikaan kuvanveistäjillä oli tapana kiertää marmoria kehässä.


title: Michelangelo

text: Michelangelo halusi tehdä mahdollisimman paljon itse, ja hän vaihtoi apulaisia tiheään. Hän maalasi Sikstuksen kappelin kattofreskot hankalassa asennossa: nelivuotinen urakka heikensi hänen terveyttään, ja hän kärsi sen seurauksena silmävaivoista sekä kulumista niskassa ja selässä. Hänen oli vaikea lukea vielä monta vuotta urakan jälkeen.


title: Michelangelo

text: Michelangelon arvostus monipuolisena ja nerokkaana taiteilijana on säilynyt nykyaikaan saakka. Hänen kuolemansa jälkeisinä vuosisatoina hänen teoksiaan jäljennettiin ja tutkittiin ahkerasti. Innostus Michelangelon töitä kohtaan puhkesi uudelleen 1800-luvun romantiikan ajalla, jolloin hänestä kirjoitettiin ja hänen töistään otettiin maalaustaiteeseen aiheita. Kuvanveistäjä Auguste Rodin otti nuoresta asti ihailemansa Michelangelon omaksi taiteelliseksi esikuvakseen 1800-luvun lopulla. Michelangelon työt pidetään edelleen hyvässä kunnossa: "Daavid" puhdistettiin viimeksi vuosina 2003–2004 ja Sikstuksen kappelin freskot entisöitiin 1990–1994.


title: Kata

text: Kata (), kirjaimellisesti "muoto", on kamppailulajien harjoittelumuoto, jota esiintyy etenkin budolajien parissa. Kata-harjoittelussa tehdään parin kanssa, ryhmässä tai yksin ennalta määrättyä harjoitetta, jossa yleensä toistetaan erilaisia hyökkäys- ja puolustustekniikoita. Japanilaisten kamppailuperinteiden katat ovat tyypillisesti lyhyitä pariharjoitteita, kun taas okinawalainen kata-harjoitus on tavallisesti pitempi, yksin toistettava liikesarja. Kata-harjoitusmuotoa käytetään sekä aseettomassa että aseellisessa harjoittelussa.


title: Kata

text: Kata terminä on moniselitteinen, ja sitä käytetään useista toisistaan poikkeavista harjoitusmenetelmistä. Selvä jako voidaan tehdä Okinawalaisten ja Japanilaisten kamppailuperinteiden välillä, ensin mainitun muotojen ollessa pääosin pitkiä yksin tehtäviä liikesarjoja ja jälkimmäisen taas lyhyitä pariharjoitteita. Toisaalta esimerkiksi useimmat iaidō-tyylit sisältävät paljon yksin tehtäviä muotoja, mutta ne muistuttavat enemmän japanilaisen budon parimuotoja kuin karaten tekniikkasarjoja; jotkut vanhat tyylit taas sisältävät myös melko pitkiä parimuotoja. Lisäksi myös monet ei-kamppailulliset japanilaisen kulttuurin opetusperinteet, kuten teeseremonia ja kabuki-teatteri, siirtävät oppejaan kata-muodossa.


title: Kata

text: Termiä käytetään usein virheellisesti myös muunmaalaisten lajien yhteydessä. Korealaisten lajien yhteydessä tulisi käyttää termiä "pumsae" ja kiinalaisten yhteydessä "taolu" tai "quan".


title: Kata

text: Okinawalaisen karaten perinteiset pitkät yksintehtävät muodot ovat saaneet vaikutteita Kiinalaisen kamppailuperinteen vastaavasta harjoitusmuodosta. Ne toimivat kaiken harjoittelun perustana ja sisältävät tyylin koko sisällön. Perinteisesti kata-harjoitteluun kuuluu myös olennaisena, jopa yksinharjoittelua laajempana osana muodon sisältämien tekniikoiden harjoittelu parin kanssa, sekä perustekniikkana että myös soveltavasti ja vapaassa harjoittelussa.


title: Kata

text: Ne myös toimivat tehokkaana perusharjoituksena, kehittäen tekniikkaa, voimaa, nopeutta ja kehon hallintaa. Modernimmassa Japanilaisessa karatessa muotojen rooli on vähentynyt perustekniikan ja otteluharjoitusten rinnalla, mutta ne ovat yhä olennainen osa harjoittelua.


title: Kata

text: Modernissa karatessa järjestetään myös kata-kilpailuja. Kataa voi tehdä yksin, parittain tai kolmen henkilön ryhmässä. Katassa arvostellaan mm. nopeutta, voimaa ja liikkeiden puhtautta ja todentuntua.


title: Kata

text: Japanilaisiin budolajeihin sekä varsinkin vanhoihin koryū-tyyleihin kuuluu olennaisesti parikataharjoittelu. Vanhoissa tyyleissä lyhyet, vain muutaman tekniikan pituiset muodot ovat pääasiallinen harjoitusmuoto. Niiden ensisijainen tarkoitus on toimia opetustyökaluina jotka juurruttavat harjoittelijaan tyylin teknistä ja periaatetasoista sisältöä ja ohjaavat häntä sisäistämään tyylin olennaiset opetukset, ei niinkään toimia yksittäisinä tekniikoina tiettyjä tilanteita varten. Edistyneemmässä harjoittelussa muodot voivat olla hyvinkin joustavia kehyksiä, ulkoisen muodon ollessa toissijaista sisällön rinnalla. Olennaista on, että perinteisesti parista toinen, ns. opettaja–puoli, on sen riittävän kokenut kyetäkseen ohjaamaan kumppaniaan kohti parempaa suoritusta sekä teknisesti että psyykkisesti. Kata harjoituksen edistyessä laadullisesti voi katan harjoittelijan Immersio harjoiteltavaan kataan ja harjoittelupariin olla huomattavan voimakasta.


title: Kata

text: Nyky-budossa, varsinkin kilpailuun tähtäävässä, kata-harjoittelu on karaten tapaan väistynyt kihon- ja otteluharjoittelun tieltä. Monet lajit kuitenkin pitävät yhä olennaisena osana harjoitusta muotoja, jotka monesti ovat vanhoista koulukunnista lainattuja, kuten esimerkiksi judossa ja kendossa. Harjoituksen voidaan kokea kehittävän enemmän abstraktimpia periaatteita tai muita kuin puhtaasti kamppailullisia ominaisuuksia. Joskus se nähdään vain linkkinä lajien alkuperään.


title: Kata

text: Voidaan myös esittää suuren osan modernin budon paritekniikasta olevan nimityksestä huolimatta kataksikin luokiteltavaa. Normaalisti kataan kuitenkin liittyy tietty muodollisuus ja skenaarionomaisuus.


title: Kata

text: Aseella tehtävissä katoissa harjoitellaan yleensä ilman suojavarusteita vaikka varsinkin edistyneemmät saattavat käyttää kataa tehdessään teräviä aseita: Esimerkiksi iaidossa ja kendossa ylemmät danit käyttävät teräviä aseita näytöksissä, kilpailussa ja tasokokeissa ("graduoinneissa").


title: Indiana

text: Indiana on Yhdysvaltain osavaltio. Se liittyi Yhdysvaltoihin 19. osavaltiona vuonna 1816.


title: Indiana

text: Pohjoisessa osavaltio rajoittuu Michigan-järveen ja Michiganin osavaltioon, idässä Ohioon, etelässä Kentuckyyn (rajajokena Ohio-joki) ja lännessä Illinoisiin. Liki pitkä Wabash-joki jakaa osavaltion kahtia koillis-lounas-suunnassa.


title: Indiana

text: Indianan pääkaupunki on Indianapolis. Muita suuria kaupunkeja ovat Fort Wayne, Evansville ja South Bend.


title: Indiana

text: Pohjoisessa osavaltio rajoittuu Michigan-järveen ja Michiganin osavaltioon, idässä Ohioon, etelässä Kentuckyyn (rajajokena Ohio-joki) ja lännessä Illinoisiin.


title: Indiana

text:
Indianassa on kolmea maastotyyppiä. Pohjoisimpana ovat Suurten järvien tasangot, joilla jääkausi on kasannut moreenia ja muovannut pieniä järviä. Niiden eteläpuolella on Tillin tasanko, joka on osa Maissivyöhykkeeksi kutsuttua hedelmällistä aluetta. Eteläisin osa ei ollut koskaan mannerjäätikön alla, ja niinpä siellä ovat jyrkimmät kukkulat.
Merkittäviä jokia ovat Ohio, Kankakee, Tippecanoe, Wabash ja White River.


title: Indiana

text: Michigan-järven avoveden vaikutus lumisateeseen tuottaa noin viideosan Indianan sademäärästä. Yksi kaikkojen aikojen pahimmista lumimyrskyistä koettiin vuonna 1978, kun osavaltion eteläosassa satoi noin puoli metriä lunta ja pohjoisessa paikoin yli metri.


title: Indiana

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Indianapolisissa on noin . Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa .


title: Indiana

text: Vuosina 1950–2005 keskimäärin vuodessa on ulottunut maahan asti Indianan alueella. Koko tuolla jaksolla havaittiin kahdeksan tornadoa, jotka kuuluivat Fujitan asteikolla voimakkaimpaan luokkaan F5.


title: Indiana

text: 1800-luvun alussa lähes koko Indiana oli lehtimetsän peitossa. Osavaltion luoteisnurkkaan ulottui ruohotasanko Suurilta tasangoilta. Maanviljelyn, kaupungistumisen ja teollistumisen myötä ikimetsät ovat väistyneet. Nykyisissä, suurelta osin viljellyissä metsissä kasvaa monia puulajeja, joille on tyypillistä kirkas syysväri. Valkohäntäpeuran kanta on kasvanut suojelun ansiosta. Muita nisäkäslajeja ovat opossumit, haisunädät, pesukarhut, jänikset, maamyyrät ja lepakot. Kosteikoissa elää monia vesilintuja, kuten joutsenia, sorsia ja hietakurkia. Vesistöissä tavataan monenlasia kaloja, myös uhanalaisia järvisampia.


title: Indiana

text: Vuonna 2012 Indianassa oli neljä yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia: Indianapolis, Fort Wayne, Evansville ja South Bend.


title: Indiana

text: Nykyisen Indianan osavaltion alueella eli paleointiaaneja jo tuhansia vuosia sitten.


title: Indiana

text: Sijaintinsa takia Indiana on ollut keskeinen alue liikuttaessa idästä länteen ja pohjoisesta etelään. Ranskalaiset turkismetsästäjät kulkivat sen kautta matkallaan Kanadasta Louisianaan. Britit valtasivat sen 1763. Alueelle muutti idästä jatkuvasti uudisraivaajia, kun idässä alkoi tulla viljelysmaasta pulaa. Monet etsivät myös vapautta harjoittaa haluamaansa uskontoa.


title: Indiana

text: Nykyinen Indiana oli osa Luoteisterritoriota, josta se irroitettiin vuonna 1800 Indianan territorioksi. 1816 territorion eteläosa liittyi Yhdysvaltoihin Indianan osavaltioksi.


title: Indiana

text: National Road ulottui Indianaan asti vuonna 1829 ja loi yhteyden Yhdysvaltojen itäosiin. 1832 alettiin rakentaa Wabash-Erie -kanavaa, joka yhdisti Ohiojoen Suuriin järviin. Näiden liikenneyhteyksien valmistaminen liitti Indianan tiiviimmin itärannikkoon, vaikka luontaiset vesireitit olisivat vieneet Meksikonlahdelle.


title: Indiana

text: Vuosina 1780–1840 tehtiin sarja päätöksiä ja sopimuksia, joilla intiaanit karkoitettiin osavaltiosta lähes kokonaan vuoteen 1840 mennessä.


title: Indiana

text: Sisällissodassa Indiana oli Unionin puolella. Yli liittyi Unionin armeijaan ja indianalaisten joukko oli Pohjoisvaltioista toiseksi suurin. Näiden lisäksi liittyi paikallisjoukkoihin.


title: Indiana

text: Maakaasun löytyminen 1880-luvulla johti nopeaan talouskasvuun.


title: Indiana

text: Vuoden 1913 tulvissa menehtyi ainakin sata ihmistä.


title: Indiana

text: Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama kysyntä vauhditti teollistumista. Indianan teollisuuden tärkeitä tuotteita tuohon aikaan olivat teräs, rauta, autot ja junanvaunut. Ku Klux Klan oli voimissaan.


title: Indiana

text: Suuren laman aikana otettiin käyttöön Indianan ensimmäinen tulovero. Kuvernööri julisti sotatilalait käyttöön lopettaakseen lakkoja.


title: Indiana

text: Myös toisen maailmansodan aikana Indianan teollisuus osallistui varusteluun.


title: Indiana

text: 1970-luvun öljykriisi vaikutti autoteollisuuteen.


title: Indiana

text: Vuonna 2008 oli jälleen pahoja tulvia. Ihmishenkien menetyksiltä vältyttiin, mutta taloudelliset tappiot olivat noin miljardi dollaria.


title: Indiana

text: Indianan lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 50 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on sata jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi, senaattorit neljäksi vuodeksi kerrallaan.


title: Indiana

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttä kuvernööri. Vuodesta 2017 kuvernöörinä on ollut Eric Holcomb, jonka edeltäjästä Mike Pencestä tuli Yhdysvaltojen varapresidentti.


title: Indiana

text: Osavaltio on jaettu .


title: Indiana

text: Indianassa on käytössä kuolemanrangaistus. Sähkötuolista siirryttiin tappavien ruiskeiden käyttöön vuonna 1995.


title: Indiana

text: Indianan bruttokansantuote vuonna 2010 oli 276 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista .


title: Indiana

text: Indianassa tuotetaan kivihiiltä, joka tuo kaksi kolmasosaa kaivosteollisuuden tuotoista. Muita kaivannaisia ovat hiekka, sora ja sepeli. Karjatalous tuottaa ennen kaikkea sikoja, mutta myös maitoa, nautakarjaa ja munia. Peltokasveista tärkeimpiä ovat maissi ja soijapavut.


title: Indiana

text: Vuonna 2013 Indianan kymmenen suurimman työnantajan joukossa oli viisi sairaalaa ja kolme yliopistoa. Suurin oli Indianan yliopiston yliopistollinen keskussairaala Bloomingtonissa, 30 000 työntekijää.


title: Indiana

text: Indianassa tuloverotus on toteutettu tasaverona, ja sen veroprosentti oli vuonna 2013 alhaisin seitsemästä tasaveroa käyttävästä osavaltiosta eli 3,4 %.


title: Indiana

text: Liikevaihtovero on seitsemän prosenttia ja sitä sovelletaan muihin artikkeleihin paitsi elintarvikkeisiin ja lääkkeisiin.


title: Indiana

text: Omasta osavaltiossa tuotettu kivihiili kattaa noin puolet kulutuksesta. Hiilen lisäksi muista osavaltioista tuodaan maakaasua; 1800-luvun talouskasvun laukaisseet kaasuvarannot on käytetty jo loppuun. Uusiutuvien energianlähteiden osuus on tarkoitus kasvattaa vuosien 2013–2018 neljästä prosentista kymmeneen prosenttiin vuoteen 2015 mennessä.


title: Indiana

text: Indianassa on kaikkiaan . Suurin niistä on Indianapolis International. Indianassa on myös kuusi satamaa – kolme Michiganjärven rannalla osavaltion pohjoisosassa, kolme Ohiojoen varrella osavaltion etelärajalla.


title: Indiana

text: Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli . Vuoden 2000 väestönlaskentatietojen mukaan noin Indianan asukkaista on valkoihoisia, mustia on hiukan yli kahdeksan ja hispaanoja .


title: Indiana

text: Protestantteja on väestöstä, katolisia 18, muita uskontoja kolme ja uskonnottomia 26.


title: Indiana

text: Kuuluisia indianalaisia ovat Michael Jackson, Janet Jackson, Axl Rose, Izzy Stradlin, James Dean, Adam Lambert.


title: Indiana

text: Indianassa toimii kymmeniä yliopistoja ja korkeakouluja. Vuoden 2014 4icu-luokituksen mukaan niistä parhaita olivat


title: Indiana

text: Indianan osavaltion nimikkokukka on pioni ja tunnuslintu punakardinaali.


title: Indiana

text: Indianapolisissa toimivat Indianan taidemuseo ja Indianan sinfoniaorkesteri. Myös South Bendissä ja Fort Waynessä on sinfoniaorkesterit. Brownin piirikunta tunnetaan bluegrass-musiikista, ja siellä järjestetään vuosittain Bill Monroen perustamat bluegrassjuhlat. Cole Porter ja monet muut tunnetut lauluntekijöt ovat kotoisin Indianasta, samoin kuin kirjailija Kurt Vonnegut.


title: Indiana

text: Indianapolis 500 -moottoriurheilutapahtuma on järjestetty vuosittain Indianassa vuodesta 1911 alkaen.


title: Indiana

text:
Evansville Icemen ja Fort Wayne Komets pelaavat jääkiekkoa ECHL-liigassa. Indianapolis Colts on amerikkalaisen jalkapallon NFL-joukkue.
Indianapolisissa pelaa NBA-joukkue Indiana Pacers ja naisten NBA:n Indiana Fever. Pacers oli ABA-liigan menestynein seura, kun sarja yhdistyi NBA:n kanssa 1976.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippi on Pohjois-Amerikan toiseksi pisin joki. Mississippi on noin 3 750 kilometriä pitkä. Yksinään se on maailman 20. pisin joki ja yhdessä itseään pitemmän sivujokensa Missourin kanssa Pohjois-Amerikan pisin ja maailman neljänneksi pisin joki.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin alkulähde on Itascajärvessä Minnesotassa. Se virtaa kymmenen osavaltion alueella tai rajalla ja laskee Meksikonlahteen Louisianan osavaltiossa. Mississippi tulvii herkästi ja voi aiheuttaa tulviessaan suurta vahinkoa. Sen varrelle onkin rakennettu kymmeniä patoja ja tulvaesteitä.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin historia tunnetaan erityisesti siipiratasaluksista ja Mark Twainin kirjoista, ja sen varrella sijaitsevissa kaupungeissa on syntynyt moni afroamerikkalainen musiikkilaji.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin pituudeksi on arvioitu Yhdysvalloissa lähteestä riippuen 3 700 – 4 100 kilometriä. Yleisimmät arviot ovat 3 700 ja 3 780 kilometrin välillä. Joen pituus vaihtelee ajan myötä, kun eroosio kuluttaa sen suistoa tai kun sen kulku muuttuu ylempänä. Mississippi on yksinään maailman 20. pisin joki, ja Mississippi-Missouri neljänneksi pisin. Varsinainen Mississippi on hiukan lyhyempi kuin sivujokensa Missouri. Missourin lähteiltä Jeffersonjoesta mitattuna Mississippi-Missouri on 5 970 kilometriä pitkä.


title: Mississippi (joki)

text: Joki on kapeimmillaan alkulähteellään, kuudesta yhdeksään metriä. Leveimmillään se on Winnibigoshishjärven kohdalla Minnesotassa, yli 17 kilometriä.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin valuma-alue kattaa suurimman osa Kalliovuorten ja Appalakkien välisestä alueesta, lukuun ottamatta niitä vesiä, jotka virtaavat Suuriin järviin. Joen valuma-alue on maailman neljänneksi suurin. Valuma-alue käsittää 3,1 miljoonaa neliökilometriä, ja siihen kuuluu kokonaan tai osittain 31 Yhdysvaltain osavaltiota ja kaksi Kanadan provinssia.


title: Mississippi (joki)

text: Joen latvoilla pintavirtausnopeus on noin 1,9 km/h ja New Orleansin kohdalla keskimäärin 4,8 km/h. Alkulähteellä virtaama on alle 0,2 kuutiometriä sekunnissa, pohjoisimman sulun kohdalla Saint Anthonyn putouksilla 340 m³/s ja New Orleansissa 17 000 m³/s.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin alkulähteenä pidetään Itascajärveä Minnesotassa, 450 metrin korkeudella merenpinnasta. Järven havaitsi alkulähteeksi Henry Schoolcraft vuonna 1832, ja hän nimesi sen yhdistämällä latinan sanat "veritas", ’tosi’ ja "caput", ’pää’. Asia muuttui osittain kiistanalaiseksi vuoden 1872 jälkeen, kun lehtimies Julius Chambers löysi Itascan eteläpuolelta siihen laskevan Elkjärven, johon myös laskee muutama puro.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippi virtaa kymmenen Yhdysvaltain osavaltion läpi tai rajaa myöten: Minnesota, Wisconsin, Iowa, Illinois, Missouri, Kentucky, Arkansas, Tennessee, Mississippi ja Louisiana.


title: Mississippi (joki)

text:
Mississippillä on noin 250 sivujokea. Niistä suurimmat ovat Missouri, Ohio ja Arkansas.
Mississippi voidaan jakaa fyysisten piirteiden mukaan neljään osaan. Minnesotassa Itascajärveltä Saint Pauliin asti joki on kirkas ja virtaa alavan maaseudun, järvien ja marskimaan läpi. Saint Paulista alkaen joki soveltuu laivaliikenteelle. Toinen osa ulottuu Saint Paulista Missourijoen haaraan lähelle St. Louisia. Tällä osuudella joki virtaa kalkkikivijyrkänteiden välissä ja saa lisää vettä Minnesotan, Wisconsinin, Illinoisin ja Iowan lukuisista sivujoista. Joen kolmas osa on 320 kilometriä pitkä ja päättyy Ohiojoen haaraan. Tällä osuudella Missourin mutainen vesi värjää joen tummaksi. Koska Ohiojoessa virtaa enemmän vettä kuin Mississippissä, Mississippi kasvaa Ohiojoen haaran kohdalla yli kaksinkertaiseksi. Loppumatkalla Mississippi virtaa hitaasti, usein 2,4 kilometriä leveänä ruskeana jokena Meksikonlahteen laajan suiston kautta New Orleansin kaakkoispuolella. Se on alajuoksullaan mutkitteleva lietejoki, joka jättää jälkeensä tyypillisiä vesimuodostelmia kuten juoluoita, järviä ja soita.


title: Mississippi (joki)

text:
Mississippin suu on aikojen kuluessa liikkunut noin 300 kilometrin alueella ja sitä kautta synnyttänyt Louisianan alueen. Suun sijainti vaihtuu noin tuhannen vuoden välein. Nykyisin joen vierellä virtaa Atchafalayajoki, jonka kautta osa Mississippin vedestä virtaa mereen lännempänä lyhyempää reittiä. Jos virtausta ei säännösteltäisi, kaikki Mississippin vesi siirtyisi pian virtaamaan Atchafalayan kautta mereen.
Joen alajuoksu muodostaa tulvatasangon. Sinne sivujoet ovat tuoneet lietettä etenkin lännestä. Pohjoisen uomat ovat muotoutuneet jääkauden sulamisvesien seurauksena.


title: Mississippi (joki)

text: Joki toi Mississippin suistoon aikoinaan joka vuosi 220 miljoonaa tonnia sedimenttiä, lähinnä lietettä. Sedimentti jää nykyisin kuitenkin joen patojen ja penkereiden taakse, joten suisto rapautuu ja pienenee koko ajan.


title: Mississippi (joki)

text: Talvisin Mississippin alueen keskilämpötilat vaihtelevat eteläisen Louisianan +13 asteesta pohjoisen Minnesotan –12 asteeseen. Kesäisin keskilämpötilat samoissa joen etelä- ja pohjoispäissä ovat +28 astetta ja +21 astetta. Sateisinta on Etelä-Louisianassa ja kuivinta suurilla tasangoilla. Joen alajuoksun itäosissa on kostea ilmasto ja suurilla tasangoilla puolikuiva.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin tärkeimpiä kaloja ovat monnikalat, joita kalastetaan joen keski- ja alajuoksulla, valkosilmäkuha ja imukarppi, joita urheilukalastetaan yläjuoksulla, sekä karppi ja luuhauki. Joella on myös rikas vesilinnusto. Alligaattoreita esiintyy syrjäisimmillä vesillä.


title: Mississippi (joki)

text: Intiaanit antoivat joelle nimeksi ’Vesien isä’. Nimi tulee algonkininkielisistä sanoista "misi", ’iso’ ja "sipi", ’vesi’. Intiaaneille Mississippi oli tärkeä kulkuväylä ja kalastuspaikka. Eurooppalaisten tullessa joen yläjuoksua asuttivat ojibwayt, winnebagot, foxit ja saukit. Alempana illinoisit olivat perustaneet kukoistavia maanviljelysyhdyskuntia. Alajuoksulla asuivat choctawit, koroat, taensat, chicasawit, tunicat, yazoot, pascagoulat, natchezit, biloxit ja alibamut.


title: Mississippi (joki)

text:
Espanjalainen Hernando de Soto löysi Mississippijoen suun ensimmäisenä eurooppalaisena 8. toukokuuta 1541. Hän nousi lähes nykyisen Memphisin korkeudelle. Intiaanit ja tulvat ajoivat Soton joukot kuitenkin takaisin, ja Soto itse kuoli. Ranskalaiset Louis Joliet ja Jacques Marquette meloivat vuonna 1673 Mississippiä alas Arkansasjoen korkeudelle asti. Vuonna 1682 Robert Cavelier de La Salle tavoitti suiston, julisti koko jokilaakson kuuluvan Ranskalle ja antoi sille nimen "Louisiana" kuningas Ludvig XIV:n (ranskaksi Louis) mukaan. Joen eteläosa joutui espanjalaisille 1769, ja koko Louisiana myytiin Yhdysvalloille 1803. Yhdysvaltalaiset alkoivat etsiä joen alkulähdettä, jonka he löysivät Itascajärvestä 1832.
Mississippin ensimmäinen höyrylaiva "New Orleans" teki neitsytmatkansa 1811. Seuraavien vuosikymmenten aikana joelle tuli tuhansia rahtilaivoja. Rahdin kuljettaminen Cincinnatista itärannikolle oli Mississippin ja meren kautta halvempaa kuin rahdata se Appalakkien yli. Jokilaivaliikenteen myötä joen varrelle kasvoi monia vauraita kaupunkeja. Yhdysvaltain sisällissodassa Mississippillä oli tärkeä taloudellinen ja strateginen merkitys. Rautateiden tulon myötä jokiliikenteen merkitys väheni 1800-luvun lopulla. Joen rahtiliikenne alkoi jälleen kasvaa ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippiä pitkin kuljetetaan nykyisin esimerkiksi raakaöljyä ja sen johdannaisia, hiiltä ja koksia, rautaa ja terästä, kemikaaleja, hiekkaa, soraa ja rikkiä. Joki on tehokkain itäisten Yhdysvaltojen ja Aasian välinen kuljetusreitti, sillä jokikuljetus on halvempaa kuin junakuljetus. Esimerkiksi miljoonia tonneja riisiä kuljetetaan vuosittain proomuilla jokea pitkin ja Panaman kanavan kautta Kiinaan. Proomuliikennettä helpottaa se, että joen alajuoksulla tuhannen kilometrin matkalla ei ole lainkaan patoja. Joen merkityksen kuljetusreittinä odotetaan kasvavaan entisestään.


title: Mississippi (joki)

text: Joen käyttöä kaupallisena vesireittinä sekä sen huoltoa ja kehitystä valvoo Mississippi River Commission, joka perustetiin 1879. Se valvoo myös tulvantorjuntaa ja penkkojen suojelua.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippi on hyvin tarkkaan säännelty joki, mutta se on edelleen arvaamaton, ja joskus sen annetaankin tulvia luonnollisesti. Mississippille on rakennettu 29 patoa ja kymmenittäin muita tulvaesteitä, mutta ajoittain suuret tulvat voivat edelleen aiheuttaa suurta vahinkoa. Vuoden 1927 tulva peitti 70 000 km, ja ainakin 250 ihmistä sai surmansa. Vuoden 1993 tulva aiheutti suurimmat vahingot Yhdysvaltain historiassa. Taloudellisiksi menetyksiksi arvioitiin 15–20 miljardia dollaria, 50 000 kotia tuhoutui tai vahingoittui, ja 62 ihmistä kuoli.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippin läntiset sivujoet tulvivat yleisesti ottaen kaikkein epäsäännöllisimmin. Niiden vedenpinta on korkeimmillaan keväällä tai alkukesästä, jolloin vettä on kolme tai neljä kertaa enemmän kuin talvella. Samaan aikaan tulvivat ylä-Mississippi ja sen sivujoet, kun lumet sulavat ja alkukesän sateet tulevat. Ohiojoen tulvahuippu on hiukan aikaisemmin keväällä, yleensä maaliskuussa. Koska Ohiossa virtaa enemmän vettä kuin Mississippissä, joen alajuoksun tulvat ovat enimmäkseen sen aiheuttamia. Tulviin vaikuttavat myös suurten tasankojen kevätsateet, lumien aikainen sulaminen pohjoisessa, ja sateet joen alajuoksulla. Tällöin joki tulvii yli äyräidensä ja saa sivujoet muodostamaan järviä.


title: Mississippi (joki)

text: Suurimpia Mississippin varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat pohjoisesta etelään Grand Rapids, St. Cloud, Minneapolis/Saint Paul, La Crosse, Dubuque, Clinton, Davenport, Rock Island, Burlington, Quincy, Alton, Saint Louis, Cape Girardeau, Cairo, Memphis, Greenville, Vicksburg, Natchez, Baton Rouge ja New Orleans.


title: Mississippi (joki)

text: Mississippiin liittyy hyvin rikas kirjallisuus. Tunnetuin joesta ja sen siipiratasaluksista kirjoittanut oli Mark Twain, joka otti kirjailijanimensäkin veden syvyyttä kuvaavasta ilmaisusta. Mississippin kaupungeissa, etenkin New Orleansissa, ovat kehittyneet monet afroamerikkalaisen musiikin lajit.


title: Parthia

text: Parthia (persiaksi اشکانیان, "Aškāniān") oli historiallinen valtio nykyisen Iranin alueella. Parthialaiset olivat paimentolaiskansa, joka muutti Persiaan (Iran) noin vuonna 1000 eaa. He elivät persialaisten ja seleukidien vallan alla 300-luvulle eaa. saakka. Tuolloin seleukidien parthialainen vasalli perusti itsenäisen valtion, joka säilyi melkein 500 vuotta.


title: Parthia

text: Parthiaa hallitsi arsakidien dynastia. Alun perin Parthian ydinalueet olivat nykyisessä Luoteis-Iranissa, mutta suurimmillaan se kattoi koko nykyisen Iranin sekä merkittäviä alueita muun muassa Mesopotamiassa ja Seleukidien valtakunnan alueilla. Parthia muodostui merkittäväksi viholliseksi Roomalle, jonka laajentumista itään se merkittävästi rajoitti.


title: Parthia

text: Noin vuonna 225 jaa. viimeisen parthialaisen hallitsijan surmasi yksi hänen vasalleistaan, Ardašir, joka perusti Parthian valtakunnan tilalle sassanidien dynastian ja valtakunnan.


title: Parthia

text: Tiedot parthialaisista ovat hajanaisia puutteellisen lähdeaineiston takia. Parthian historia tunnetaan lähinnä ulkomaisten historioitsijoiden kertomuksista, kolikkolöydöistä ja piirtokirjoituksista. Jopa siitä miksi parthialaiset itseään kutsuivat on erimielisyyksiä. Useat kreikkalaiset kirjailijat kuten Apollodoros Artemitalainen ja Isidoros Kharaksilainen elivät Parthian vallan alla ja heidän tuotantoaan on säilynyt fragmentaarisesti.


title: Parthia

text: Parthialaisten valta perustui yhdistelmään paimentolaisheimon sissisodankäyntiä ja imperiumin hallintaan soveltuvaa organisointikykyä. Parthialaisten armeija oli huonosti järjestelty, mutta riittävän vahva vaativaan erämaataisteluun. Tunnusomaisinta armeijalle olivat katafraktit ja ratsastavat jousimiehet. Vasallivaltiot muodostivat ilmeisesti suuren osan valtakunnan alueista ja hellenistisillä kaupungeilla oli tietty autonomia.


title: Parthia

text: Parthian ydinalueet sijaitsivat Kaspianmeren lounaispuolella. Se oli Akaimenidien valtakunnan satraappivaltio, jonka Aleksanteri Suuri valloitti vuoden 330 eaa. tienoilla. Aleksanterin kuoleman jälkeen Parthian hallinto annettiin Nikanorille vuonna 323 eaa. Vuoden 320 eaa. jaossa Parthia annettiin Filippokselle. Filipposta seurasi Peithon. Vuodesta 311 eaa. Parthia oli osa Seleukidien valtakuntaa, jota satraapit hallitsivat seleukidien vasalleina.


title: Parthia

text: Andragoras (k. 238 eaa.) oli viimeinen seleukidien satraapeista seleukidikuninkaiden Antiokhos I Soter ja Antiokhos II Theos alaisuudessa. Andragoras pyrki irtautumaan Seleukidien valtakunnasta, kun seleukidien huomio oli toisaalla konfliktissa Egyptin Ptolemaiosten kanssa. Hän lyötätti uhmakkaasti kolikoita, joissa oli hänen nimensä ja hän itse kuninkaallinen diadeemi päässään. Baktrian Diodotos I:n, joka taisteli samanaikaisesti irtautuakseen seleukideista, oli Andragonaan naapuri ja mahdollisesti liittolainen.


title: Parthia

text: Parnit oli iranilaista alkuperää oleva nomadiheimo. Parnit saapuivat nykyisen Iranin alueelle Keski-Aasiasta. Noin vuonna 238 eaa. heidän kuninkaansa Arsakes I syrjäytti Andragoraksen ja vakiinnutti arsakidien dynastian itsenäisen aseman Parthian maakunnassa Seleukidien valtakunnasta nykyisen Turkmenistanin alueella.


title: Parthia

text: Arsakeen jälkeläiset hallitsivat siihen asti kunnes Antiokhos III Suuri valtasi Parthian 209 eaa., valtasi pääkaupungin Hekatompyloksen ja jatkoi edelleen Hyrkaniaan. Parthian kuningas Arsakes pyrki neuvottelemaan rauhan, ilmeisesti onnistui tässä ja Parthia tunnusti seleukidien ylivallan. Antiokhos jatkoi itään Baktriaan ja edelleen Intiaan.


title: Parthia

text: Vasta 100-luvulla eaa. parthialaiset kykenivät hyödyntämään seleukidivaltakunnan jatkuvan rappeutumisen. Parthia valloitti kaikki seleukidien alueet itäisessä Syyriassa. Kun he olivat vallanneet Heratin, kauppa Silkkitiellä käytännössä pysähtyi ja Baktriassa sijainnut Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta oli tuhoontuomittu.


title: Parthia

text: Seleukidit yrittivät rajoittaa parthialaista ekspansiota. Antiokhos IV:n kuoltua 164 eaa. parthialaiset hyödynsivät seleukidien jatkuvia vallanperimysriitoja ja valloittivat lisää alueita. Vuonna 139 eaa. Parthian kuningas Mithridates I vangitsi seleukidihallitsija Demetrios II Nikatorin ja piti häntä vankina yhteensä kymmenen vuoden ajan. Samaan aikaan Mithridateen joukot etenivät Mesopotamiaaan ja Meediaan.


title: Parthia

text: Vuonna 129 eaa. Parthialaisten vallan alla olivat maat aina Tigrikselle asti ja he perustivat talvileirin sen rannoille Ktesifoniin, jonka vastarannalla sijaitsi Seleukeia, Keski-Aasian hellenistisin kaupunki. Parthialaiset tarvitsivat kaupankäyntiä Seleukeian kanssa, joten he rajoittivat hyökkäilyään ja kaupunki sai säilyttää itsenäisyytensä. Talviaikaan armeija vetäytyi muinaisiin persialaiskaupunkeihin Susaan ja Ekbatanaan.


title: Parthia

text: Noin vuodesta 130 eaa. parthialaiset kärsivät skyyttien hyökkäilyistä, joissa sekä kuninkaat Fraates II että Artabanos I kuolivat. Skyytit hyökkäsivät uudestaan vuoden 90 eaa. tienoilla, jolloin he asettivat kuningas Sanatrukesin valtaan.


title: Parthia

text: Meedian, Assyrian, Babylonian ja Elamin valloitusten jälkeen parthialaiset joutuivat yhä enemmän huolehtimaan valtakunnan hallinnosta. Näiden maiden aikaisempi eliitti oli kreikkalaista ja uusien hallitsijoiden piti sopeutua helleenien tapoihin, jos he halusivat pysyä vallassa. Parthia omaksuikin hellenistisen kultturin sekä hallintorakenteen. Näin ollen kaupungit saivat säilyttää muinaiset erioikeutensa ja suurelta osin myös siviilihallintonsa. Parthia hellenisoitui monilta osin. Esimerkiksi kolikkojen tekstit kirjoitettiin kreikkalaisin aakkosin, tapa joka jatkui 100-luvulle jaa. asti, jolloin kreikantaito Parthiassa alkoi kadota.


title: Parthia

text: Toinen inspiraation lähde oli Akaimenidien dynastia, joka oli aiemmin hallinnut Persiaa. Hovissa puhuttiin persiaa ja kuninkaat kutsuivat itseään "kuninkaiden kuninkaiksi" kuten Akaimeniditkin. Arvonimi sinänsä oli osuva, sillä Parthialaisten valvonnassa oli tiettävästi noin 18 vasallikuningasta aina Armenian kuninkaasta lähtien. Hovi kierteli ympäriinsä kaupungista toiseen.


title: Parthia

text: Imperiumi ei ollut kovin keskittynyt. Maakuntia johtivat lähes autonomisesti käskynhaltijat, jotka olivat usein hallitsijahuoneen jäseniä. Kieliä, kansoja ja talousjärjestelmiä oli monia. Löyhät siteet valtakunnan eri osien välillä olivat keskeisellä sijalla sen säilymisen kannalta. 100-luvulla jaa. roomalaiset valloittivat tärkeimmän pääkaupungeista Ktesifonin yhteensä kolmasti vuosina 116, 165 ja 198. Valtakunta kuitenkin säilyi hajanaisuutensa takia. Toisaalta tämä hallintomalli, jossa valtio muodostui rypäästä kuningaskuntia, provinsseja ja kaupunkivaltioita myös heikensi merkittävästi valtion kykyä toimia. Tämä nähdään Parthian laajentumisen pysähtymisenä Mesopotamian ja Persian valloitusten jälkeen.


title: Parthia

text: Paikallisilla vahvoilla miehillä oli tärkeä osa valtakunnan hallinnossa ja kuningas joutui kunnioittamaan heidän erivapauksiaan. Monet aristokraatit saivat äänestää kuninkaan neuvostossa ja jokaisella aristokraatilla oli oma armeija. Jos valtakunnan hallitsija oli heikko, eripura aateliston keskuudessa usein kasvoi ja uhkasi koko maan turvallisuutta.


title: Parthia

text: Valtakunnan osien itsenäisyydestä kertoo niiden oikeus lyödä omia kolikoita, joka oli antiikin aikana harvinaista. Parthialaiset eivät paikallisiin asioihin liiemmin puuttuneet kunhan eliitti muisti maksaa veronsa Parthian kuninkaalle. Järjestelmä mitä ilmeisimmin toimi ja kaupungit kuten Ktesifon, Seleukeia, Ekbatana, Hekatompylos, Nisā ja Susa kukoistivat. Kuningas sai tuloja verojen lisäksi tietulleista, joita kertyi Silkkitieltä.


title: Parthia

text: Parthialaisten armeija oli vahva, vaikkakaan ei hyvin järjestetty. Siihen kuului ratsastavia jousimiehiä, haarniskoituja jalkamiehiä ja rengaspanssarilla varustettua raskasta ratsuväkeä, katafrakteja. Parthialaiset olivat tunnettuja parthialaisesta laukauksesta, jossa ratsuväki esittää pakenevansa, mutta kääntyykin satulassa ampumaan nuolia taka-ajajiaan kohti. Ratsuväki olikin Parthian armeijan päävoima ja nopeasti liikkuvat parthialaiset ratsuväkimiehet olivat hankala vastus, jos vastustajalla oli vähän tai ei ollenkaan ratsuväkeä. Esimerkiksi Carrhaen taistelussa vuonna 53 eaa. parthialaisten ratsastavat jousimiehet aiheuttivat raskaan tappion roomalaisille, joiden joukot koostuivat pääasiassa jalkaväestä. Ratsuväkeä käytettiin pääasiassa nopeisiin iskuihin vihollisen huoltolinjoja vastaan. Parthialaisten jalkaväkimiehet olivat sen sijaan huonolaatuisempia.


title: Parthia

text: Parthialaisten sotimistyyliin kuului jatkuvat nopeat hyökkäykset ja niitä seuranneet vetäytymiset. Tämä hidas taktiikka kulutti hiljalleen vastustajan joukkoja, jotka lopulta tarpeeksi heikentyneenä oli tarkoitus lyödä voimakkaalla ratsuväellä.


title: Parthia

text: Kiinalainen tutkimusmatkailija Zhang Qian, joka vieraili Baktriassa ja Sogdianassa, kertoi Parthian, jota hän kutsuu hallitsijasuvun nimestä juontuvalla nimellä "Ānxī" (kiinaksi 安息), olevan edistynyt ja kaupungistunut sivilisaatio. Hän kertoi asukkaiden viljelevän maata ja kasvattavan viiniä. Hänen mukaansa parthialaisilla oli satoja erikokoisia kaupunkeja, joista suurimmat linnoitettuja. Zhang Qianin matkan jälkeen suhteet Kiinan, Keski-Aasian ja Parthian välillä vilkastuivat. Sekä Kiina että Parthia lähettivät lähetystöjä toistensa luo.


title: Parthia

text: Ensimmäisellä vuosisadalla Parthialaiset alkoivat myös laajentua itään. He valtasivat osia Baktriasta ja nykyisen Pakistanin alueelta. Eräs valloittajista nimeltään Gondofares julistautui vuoden 20 jaa. tienoilla itsenäiseksi Parthiasta ja perusti Intialais-parthialaisen kuningaskunnan.


title: Parthia

text: Vuonna 53 eaa. roomalainen sotapäällikkö Crassus hyökkäsi Parthiaan, mutta parthialainen komentaja, jota länsimaisissa lähteissä sanotaan Surenaksi, peittosi hänet Carrhaen taistelussa. Tästä alkoi lähes kolme vuosisataa kestänyt sotien kausi maiden välillä. Jalkaväkeen luottaville roomalaisille ratsuväkeä kattavasti hyödyntävät parthialaiset osoittautuivat vaikeaksi palaksi. Toisaalta parthialaisille tuotti vaikeuksia miehittää valloitettuja alueita, sillä heidän taitonsa piirityssodankäynnistä olivat puutteelliset. Tämän johdosta kumpikaan osapuoli ei onnistunut ottamaan ratkaisevaa voittoa toisesta.


title: Parthia

text: Carrhaen jälkeen roomalaiset keskittyivät sisällissotiin. Voittajaksi selviytynyt diktaattori Julius Caesar aikoi hyökätä Parthiaan, mutta hänet murhattiin. Caesarin tasavaltalaismielisiä murhaajia tukenut sotapäällikkö Quintus Labienus pelkäsi Marcus Antoniuksen ja Octavianuksen kostoa, joten hän pakeni Parthiaan. Hänestä tulikin siellä kuningas Pakoros I:n arvostama sotapäällikkö. Vuonna 41 eaa. Parthia hyökkäsi Labienuksen johdolla Syyriaan, Kilikiaan, Kaariaan ja Fryygiaan. Toinen armeija hyökkäsi Juudeaan ja kaappasi sen kuninkaan. Sotasaalis oli merkittävä ja kuningas Fraates IV rakensi rahoilla Ktesifonia.


title: Parthia

text: Vuonna 39 eaa. Antonius vastasi lähettämällä Publius Ventidius Bassuksen ja useita Caesarin veteraanilegioonia turvaamaan vallatut alueet Roomalle. Pakoros ja Labienus kuolivat ja Eufratista tuli jälleen valtakuntien raja. Antonius aikoi kostaa Crassuksen kuoleman ja hyökkäsi 36 eaa. Mesopotamiaan mukanaan Legio VI Ferrata ja muita yksiköitä sekä ratsuväkeä. Antoniuksen eteneminen pysähtyi kuitenkin Armeniaan, kun hänen täytyi jälleen kerran palata sotimaan yhtä Rooman lukuisista sisällissodista. Lopulta Octavianuksen noustua ensimmäiseksi keisariksi hänen tuleva seuraajansa Tiberius neuvotteli rauhan kuningas Fraateksen kanssa 20 eaa.


title: Parthia

text: Sotiminen Rooman ja Parthian välillä jatkui 60-luvulla jaa. Armenia oli nyt Rooman vasalli, mutta kuningas Vologases I nimitti silti Armenialle uuden hallitsijan. Roomalaiset hermostuivat ja Gnaeus Domitius Corbulo hyökkäsi Armeniaan. Lopputuloksena Armenian kuningas sai kruununsa uudestaan Roomassa keisari Nerolta. Imperiumit sopivat kompromissin, jonka mukaan vastedes Armenian kuningas olisi parthialainen prinssi, mutta hänen nimittämisensä vaati hyväksynnän roomalaisilta.


title: Parthia

text: Armeniasta tehty kompromissi toimi aikansa, mutta se ei kattanut tilannetta, jossa Armenian kuningas syrjäytettiin. Vuoden 110 jälkeen Vologases III hankkiutui eroon Armenian kuninkaasta ja Rooman keisari Trajanus vastasi tähän hyökkäämällä Parthiaan. Sota alkoi vuonna 114 ja parthialaiset kärsivät suuria tappioita. Rooma valloitti Armenian ja seuraavana vuonna hän marssi etelään, jolloin parthialaiset joutuivat vetäytymään. Vuonna 116 Trajanus valloitti Ktesifonin ja perusti Assyrian ja Babylonian provinssit. Myöhemmin samana vuonna hän valtasi pääkaupungin Susan ja korvasi kuningas Osroes I:n omalla nukkehallitsijallaan Parthamaspateksella. Parthian sisäinen heikkous oli osasyynä tähän katastrofiin. Ensimmäisellä vuosisadalla Parthian aateliston valta oli kasvanut. Lisäksi Arsakidien sisäiset välienselvittelyt heikensivät maata.


title: Parthia

text: Nyt Rooman vallan alle joutuneet paikalliset kuitenkin tunsivat uskollisuutta Parthiaa kohtaan ja kapinoita puhkesi. Samoihin aikoihin ympäri Rooman valtakuntaa hajallaan olleet juutalaiset olivat levottomia ja Trajanus joutui vetäytymään kukistaakseen heidän kapinointinsa. Trajanuksen seuraaja Hadrianus luopui Trajanuksen valloittamista alueista vuonna 117.


title: Parthia

text: Vuonna 161 kuningas Vologases IV julisti sodan Roomalle ja valtasi Armenian. Roomalaisten hidas vastahyökkäys johti vuonna 165 Ktesifonin menetykseen ja parthialaiset pelastuivat vain molempia valtakuntia riepotelleen kulkutaudin ansiosta. Rooman keisarit Lucius Verus ja Marcus Aurelius laajensivat Rooman alueita pohjoiseen Mesopotamiaan, mutta alue oli epävakaa ja valloituksen ylläpito vaati paljon resursseja.


title: Parthia

text: Kolme vuosikymmentä myöhemmin roomalaiset sotivat taas keskenään ja kuningas Vologases V yritti saada Mesopotamian takaisin Parthialle. Septimius Severus pysäytti kuitenkin hyökkäyksen. Ktesifon vallattiin jälleen vuonna 198 ja sotasaalista virtasi Roomaan. Kulta ja hopea lykkäsivät talouskriisiä Euroopassa, mutta ryöstelyn seuraukset Parthiassa olivat synkät.


title: Parthia

text: Köyhtyneellä Parthialla ei enää ollut toivoa alueiden takaisinvaltaamisesta. Aateliston valta vahvistui yhä kuninkaiden kustannuksella ja vasallikuninkaiden uskollisuus oli heikoissa kantimissa. Vuonna 224 Persian vasallikuningas Ardašir kapinoi ja valloitti kaksi vuotta myöhemmin Ktesifonin. Tällä kertaa se oli Parthian loppu ja sen korvasi uusi Persia sassanidien johdolla.


title: Ilmasto

text: Ilmasto on jonkin alueen sää ja sen muutokset pitkän ajan kuluessa. Ilmasto on tilastollinen käsite, joka määritellään laskemalla erilaisia keskiarvoja ja hajontoja säähavainnoista. Ilmastoon vaikuttavat paikan leveyspiiri, korkeus ja etäisyys merestä sekä merivirrat. Fysikaalisesti tarkastellen ilmaston määrää ilmakehän kiertoliike. Ilmaston muodostavia säämuuttujia ovat muun muassa lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus ja suunta sekä ilman suhteellinen kosteus.


title: Ilmasto

text: Ilmastoa tutkiva tiede on klimatologia. Paleoklimatologia eli muinaisilmastotiede tutkii historiallisia ilmastoja.


title: Ilmasto

text: Sää voi vaihdella vuorokauden- ja vuodenaikojan mukaan suurestikin samassa ilmastossa. Esimerkiksi aavikolla voi joskus sataa hyvinkin rankasti, ja kylmätalvisessa metsäilmastossa on talvella lauhoja päiviä. Ilmastotyypin kuvaama ”keskimääräinen sää” vallitsee useimmin keväisin ja syksyisin, mutta vaihtelut ovat suuria.


title: Ilmasto

text: Ilmaston ja sään välistä rajaa ei ole määritelty tarkasti. Esimerkiksi tietyssä mielessä yksittäistä El Niño -ilmiötä voidaan pitää ilmastollisena ilmiönä, mutta toisaalta myös sääilmiönä.


title: Ilmasto

text: Auringonvalon tulokulma on tärkeimpiä ilmastoon vaikuttavia tekijöitä. Matalilla leveysasteilla tropiikissa lähellä päiväntasaajaa Aurinko paistaa joka päivä korkealta, minkä johdosta ilmasto on kuuma ja vuodenaikojen väliset lämpötilaerot pieniä. Lähellä napoja Aurinko paistaa matalalta tai on talvisin kokonaan piilossa, mikä viilentää ilmastoa. Lauhkeilla alueilla päiväntasaajan ja napaseutujen välissä on tyypillisesti neljä vuodenaikaa.


title: Ilmasto

text: Tuulet tuovat kosteutta maalle. Pasaatituulet kohtaavat tropiikissa ja aiheuttavat ukkosilmoja, kosteutta ja monsuuneja. Pasaatituulten pohjois- ja eteläpuolella noin 30. leveysasteen kohdalla on vain vähän tuulta, minkä johdosta valtameriltä ei tule mantereille paljon kosteutta. Lisäksi kuivaa ilmaa laskeutuu maanpinnalle lämmeten samalla. Tämän johdosta maapallon suurimmat aavikkoalueet sijaitsevat näillä leveysasteilla.


title: Ilmasto

text: Vuoristot pakottavat tuulen nousemaan ylöspäin. Ilma viilenee kohotessaan, jolloin kosteus tiivistyy pilviksi ja sateiksi. Tuulen puolelle vuoria syntyy kostea ilmasto ja toisella puolelle kuiva.


title: Ilmasto

text: Valtameret tuottavat kosteutta, joka synnyttää sademyrskyjä. Valtameret myös tasaavat rannikkoseutujen lämpötiloja.


title: Ilmasto

text: Ilmastoluokat esitetään usein kosteuden ja lämpötilan määräämän kasvillisuustyypin mukaan. Tunnetuin ilmastoluokitus lienee Köppenin ilmastoluokitus. Muita käytössä olevia ilmastoluokituksia ovat esimerkiksi Thornthwaiten ilmastoluokitus, Rivas Martinezin ilmastoluokitus, Walterin ilmastoluokitus ja Strahlerin ilmastoluokitus. Monille luokitteluille tyypillisiä ilmastoluokkia ovat esimerkiksi sademetsäilmasto, aavikkoilmasto ja tundrailmasto.


title: Ilmasto

text: Ilmastoa mitataan seuraavilla luvuilla:Voidaan myös mitata muun muassa seuraavia lukujaIlmasto muuttuu sekä pitkän että lyhyen ajan kuluessa eri syistä. Jaksollisesti esiintyvät jääkaudet aiheutuvat maan kiertoradan ja pyörimisakselin kallistuskulman vaihteluista. Vain 20 000 vuotta sitten viimeisen jääkauden kylmimpänä aikana maapallon keskilämpötila oli arviolta 6 astetta nykyistä alhaisempi. Dinosaurusten aikana noin 90 miljoonaa vuotta sitten maapallo sen sijaan oli hyvin lämmin eikä jäätiköitä juurikaan esiintynyt edes Etelänavan lähialueilla. Parhaillaan maapallolla eletään jälleen jäätiköitymisvaihetta. Koska hiilidioksidin korkea pitoisuus ilmakehässä lämmittää ilmastoa, ihmisten kasvihuonekaasupäästöjen seurauksena maapallo ei kuitenkaan ole viilenemässä.


title: Ilmasto

text: Maapallon ilmaston hitaimmat muutokset ovat seurausta erilaisista geologisista muutoksista, kuten mannerten hitaasta liikkumisesta sekä vuoristojen synnystä ja häviämisestä. Mannerten liike muuttaa merivirtoja, millä on suuri vaikutus paikallisiin ilmastoihin. Jäähtymisen seurauksena kasvanut mannerjäätikkö jäähdyttää ilmastoa edelleen heijastamalla Auringon säteilyn takaisin taivaalle.


title: Ilmasto

text: Lyhytkestoisia ilmastonmuutoksia aiheutuu Auringon säteilyn muutoksista ja esimerkiksi tulivuorenpurkauksista tai suurten meteoriittien törmäyksissä Maahan. Myös ilmastojärjestelmän eri osien luonnollinen vuorovaikutus aiheuttaa ilmaston muuttumista.


title: Aro

text: Aro eli steppi on luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusvyöhyke. Tunnettuja aroja ovat Venäjän sisäosien arot, Argentiinan pampa, Amerikan preeria ja Unkarin pusta. Unkarista Keski-Aasian kautta Kiinan Mantšuriaan saakka ulottuva alue muodostaa laajan yhtenäisen aroalueen, Euraasian aron.


title: Aro

text: Aroja tavataan usein lauhkealla ja subtrooppisella ilmastovyöhykkeellä ja ne ovat usein tasankoja, joskus myös vuoristoissa, joilla ei kuivuuden vuoksi vilja menesty. Keväisin arotkin kukkivat, kun sipuli- ja mukulakasvit puhkeavat kukkaan lyhyen kevään aikana kun lumet sulavat.


title: Aro

text: Arot ryhmitellään usein vallitsevan kasvillisuuden mukaan ruoho-, heinä- ja pensasaroihin. Varsin tavallinen ruoho- ja heinäarojen jako on ryhmittely kosteampiin pitkäruohoisiin ja kuivempiin lyhytruohoisiin aroihin, ja näiden välisiin sekaruohoaroihin. Pensasaro eli puoliaavikko on usein aavikoiden reunamaita. Aro voi esimerkiksi taitamattoman viljelyn ja kuivuuden yhteisvaikutuksesta aavikoitua nopeasti.


title: Aro

text: Aromaannos on kosteilla aroilla viljavaa mustamultaa (tsernotseemi, "tšernotsem") ja kuivemmilla lyhytruohoisemmilla aroilla kastanjanruskeaa aromaannosta. On myös kolmannen tyyppistä kostean aron maannosta, jota on lähellä metsänrajaa. Niittyaro on kostein arolaji. Pitkäheinäinen aro on kosteampaa kuin lyhytheinäinen. Pensasaro on kuiva aron ja aavikon välimuoto, puoliaavikko, jollainen on myös suola-aro.


title: Aro

text: Aroilla kasvaa monivuotisia heiniä ja maahan ravintoa varastoivia kasveja, sipuleita ja juurakoita. Rehevilläkin niittyaroilla juurissa on 80-85 % biomassasta ja puoliaavikoita lähestyvillä kuivilla aroilla yli 90 %. Suuri osa kasvien biomassasta vaihtuu joka vuosi. Keski-Argentiinan pampalla kasvaa nykyään monia eurooppalaisia heiniä ja ruohoja, mutta tämäkin alue on laajalti viljelty. On myös kylmää, kuivaa aromaista kasvillisuutta, joka on lähinnä tundraa tai vuoristokasvillisuutta.


title: Aro

text: Maailmalla laajoja aroalueita on Unkarista Etelä-Venäjän ja Siperian kautta aina Tyynellemerelle asti. Muita suuria aroalueita ovat Pohjois-Amerikan "preeriat" ja Etelä-Amerikan "pampat". Pampan itäosa on yksi Argentiinan vehreimpiä alueita. Amerikan preeriakin jakautuu kuivuutensa puolesta kosteampaan läntiseen ja kuivempaan itäiseen aroon. Aasiassa on laaja aroalue, steppi, Unkarista Mantšuriaan. Tällä arolla on monin paikoin hienojakoista lössiä. Ukrainassa on mustan mullan eli tsernotsemin alue. Etelä-Afrikassa on "veldi" ja Australiassa ja Uudessa-Seelannissa "downs". Puoliaavikkoa on esimerkiksi Kaspianmerestä itään. Vuoristojen ruohoisia aroalueita ovat Andien "Puna" (punja) ja Keski-Aasian vuoristojen "Pamir". Trooppisten alueiden savannit muistuttavat joskus aroja.


title: Aro

text: Aasian arovyöhyke ulottuu suunnilleen Ukrainasta Kirgistanin ja Etelä-Venäjän kautta Mantsuriaan.


title: Aro

text:
Pohjoisin aro on metsäaro, jossa puita ja metsäsaarekkeita kasvaa ruohoisen avoimen kasvillisuuden keskellä. Eteläisen metsäaron maannos ei ole sateiden lajittamaa tai podsolisoitunutta, jolloin se sisältää jopa 15 % humusta 120 cm paksussa mustamultakerroksessa. Tämä mahdollistaa monenlaisten ruohokasvien ja kukkien kasvun.
Tyypillisellä arolla kasvaa "Stipa festuca" -heiniä, ja mustamullan paksuus on 40-60 cm, humusta 4-6 %. Tästä etelään on erilaisia ruskomaannosvyöhykkeitä kuivasta arosta puoliaavikkoon. Varsinainen kastanjanruskea maannos on jo pohjoista puoliaavikkoa, jossa kasvaa Artemisia, Stipa, Festuca ja Artemisia, Festuca, kun humusta on 2,5-4 % 20-25 cm kerroksessa. Eteläisellä puoliaavikolla kasvaa hajanaisesti lähinnä Artemisiaa ja vaivaispensaita, maannos on ruskeaa puoliaavikon maannosta, jossa humusta 1,5-2,5 % 10-15 cm yläkerroksessa. Mutta esim. Kaspian alamaiden ja Kazahstanin kukkuloiden puoliaavikoiden painumissa saattaa olla kosteaa ja kasvaa noin 30 cm korkeaa arokasvillisuutta 75-90 % peitolla. Painumien kasvillisuus on tyypillisesti heiniä "Festuca sulcata", "Stipa lessingiana", "S. capillata", "Koeleria cristata" ja "Agropyron pectiniforme". Painumat kattavat Kaspian puoliaavikoista noin 25 %. Painumien reunat kattavat myös noin 25 % ja kasvavat muun muassa sipulinurmikkaa "Poa bulbosa". Loppuosa Kaspian puoliaavikosta onkin tyypillistä marunavoittoista matalaa puoliaavikon kasvillisuutta. Puoliaavikko kattaa Kaspian alueesta 50-60 % ja kasvaa 15-20 cm korkeaa pensasmaista "Artemisia pauciflora" ja "Kochia prostrata" tai "Camphorosma mon-speliacum" kasvillisuutta 20-45 % peitolla.


title: Aro

text: Kosteampia Sisä-Aasian aroja luonnehtivat paikalliset metsäsaarekkeet ja monet kukat mm. "Salvia pratensis". Tyypillinen Aasian arojen kasvi on kuivuutta kestävä neularuohoinen heinä "Stipa".


title: Aro

text: Etelän lyhytruohoisia Aasian aroja luonnehtivat ruohokasvien lisäksi myös maruna "Artemisia" ja "Seriphidum". Aro rajoittuu puoliaavikkoon ja aavikkoon. Savikat "Chenopodiaceae" ovat jo aavikon kasveja. Myös Artemisia on savikaavikoiden kasvi.


title: Aro

text: Esimerkiksi Kirgiisienarolla kasvillisuus vaihtelee vuodenaikojen mukaan, ja niinpä kasvukaudella on kuusi selvästi erottuvaa kasvillisuusaaltoa. Yleensä kasvit kukkivat siellä keväällä, jolloin saadaan eniten sadetta. Näitä ovat mm, "Poa biulbosa", "Valeriana tuberosa" jne..


title: Aro

text: Aroilmasto on mannerilmasto: kesät ovat suhteellisen kuivat ja kuumat, talvet taas tuulisia ja kylmiä. Aroilmaston tyyppi on Köppenin ilmastoluokituksessa BS.


title: Aro

text:
Aroilmasto on kuiva ilmasto, joka erotetaan metsästä ja aavikosta kuivuusrajojen perusteella. Kuivuusraja riippuu haihtumisesta, joka riippuu lämpötilasta. Jos subtrooppisen aavikon sademäärä on noin 250 millimetriä, aron sademäärä on 250-500 millimetriä.
Aron ja aavikon raja saadaan kaavasta "R = 160 + 9*T", jossa R on aron ja aavikon sademääräraja (mm) ja T vuoden keskilämpötila (°C). Monia muita kuivuusrajojen laskukaavoja on kehitelty, joissa sademääräkynnys riippuu siitä, kuinka paljon sadetta tulee nimenomaan lämpiminä kuukausina eli lämpimänä vuosipuoliskona (huhti-syyskuu pohjoisella, loka-maaliskuu eteläisellä pallonpuoliskolla).


title: Aro

text: Aron primaarinettotuotanto on vuodessa noin 400 g/m²/v, mutta määrä vaihtelee huomattavasti alueittain muun muassa veden imeytymisen mukaan. Tämä mahdollistaa suurten kasvinsyöjäeläinten, kuten biisonien, elämisen arolla. Arolle on tyypillistä suuri maanalaisen biomassan osuus, biomassa on mm. juurakoissa, sipuleissa ja mukuloissa.


title: Venetsia

text: Venetsia (, veneton kielellä "Venesia") on Koillis-Italiassa Adrianmeren rannikolla sijaitseva kaupunki. Se on rakennettu 118 saarelle, jotka sijaitsevat lähellä toisiaan keskellä Venetsian laguunia ja joita yhdistää toisiinsa 354 siltaa. Laguunin erottaa avomerestä pitkien ja kapeiden saarten jono, jonka saarista suurin on Lido.


title: Venetsia

text: Venetsia on Veneton alueen ja Venetsian metropolikaupungin pääkaupunki. Venetsiassa on noin 260 000 asukasta, joista vanhassakaupungissa "(Centro storico)" asuu noin 60 000. Kaupunki muodostaa yhdessä Padovan kanssa noin 1,6 miljoonan asukkaan Padovan-Venetsian metropolialueen. Venetsian keskus on kuuluisa Piazza San Marco eli Pyhän Markuksen tori, jonka laidalla ovat Pyhän Markuksen kirkko, kellotorni eli kampaniili ja Dogen palatsi.


title: Venetsia

text: Venetsian vanhankaupungin pohjoispäästä johtaa mantereelle pitkä maantie- ja rautatiesilta. Sen läheisyydessä on rautatie- ja linja-autoasema sekä pysäköintitaloja. Muualle vanhankaupungin alueelle ei autolla pääse, vaan usein varsin kapeat kadut ovat vain jalankulkijoille tarkoitettuja. Tärkeimpiä kaupungin sisäisiä liikenneväyliä ovatkin saarten väliset kanavat, joita pitkin kuljetaan veneillä ja vesibusseilla. Tunnetuimpia venetsialaisia veneitä ovat gondolit. Kanavista suurin on leveä Canal Grande, joka johtaa rautatieaseman läheisyydestä Pyhän Markuksen torille. Sen ylittävistä silloista tunnetuin on Rialton silta ().


title: Venetsia

text: Venetsia vajoaa hitaasti mereen. Vajoamista on yritetty estää erilaisilla keinoilla. Viimeisten tutkimusten mukaan vajoaminen on ehkä saatu pysäytettyä, mutta asiasta ei ole täyttä varmuutta.


title: Venetsia

text: Venetsian perustamisesta ei ole säilynyt lähteitä. Sen perustivat luultavasti markomannien ja kvadien hyökkäystä 166–168 paenneet pakolaiset. Alueelle tunkeutuivat 400-luvulla visigootit ja Attilan johtamat hunnit. Langobardien tunkeutuminen maahan vuonna 568 oli vaikutuksiltaan merkittävin, sillä Venetsiaa ympäröivä alue jäi erilliseksi Bysantin hallitsemaksi saarekkeeksi langobardivaltakunnan keskelle, mikä merkitsi Venetsian kaupunkivaltion alkua. Bysantin valta Italian keskiosissa suurelta osin loppui langobardien hävitettyä Ravennan eksarkaatin 751.


title: Venetsia

text: Venetsiaan perustettiin piispanistuin 775–776. Venetsialaiset vastustivat frankkien valtakunnan liittämispyrkimyksiä ja pysyivät Bysantin alaisuudessa ainakin muodollisesti. Vuonna 828 Pyhän Markuksen jäännökset varastettiin Venetsiaan ja sijoitettiin uuteen basilikaan. Kun Venetsia voimistui ja Bysantti vastaavasti heikkeni, Venetsiasta tuli lopulta itsenäinen kaupunkivaltio.


title: Venetsia

text: Keskiajalla Venetsia kehittyi italialaiseksi merenkäyntitasavallaksi (kolme muuta merkittävää olivat Genova, Pisa ja Amalfi). Venetsian strateginen sijainti Adrianmeren pohjukassa teki siitä pian merkittävän sota- ja talousmahdin. Venetsiasta tuli Länsi-Euroopan ja Levantin välisen kaupan keskus. Sotalaivastoa alettiin rakentaa 1100-luvulla, ja dogejen itsevaltaisuus väistyi tasavaltaisuuden tieltä. Venetsia oli jo ennen 1200-lukua ottanut hallintaansa Adrianmeren itärannat, ja dogella oli tittelit Dalmatian herttua ja Istrian herttua.


title: Venetsia

text: Venetsia laajensi maa-aluettaan Gardajärvelle ja Addajoelle tarkoituksenaan sekä luoda puskuri vihamielisiä kaupunkivaltioita vastaan että turvata kauppa Keski-Eurooppaan. Venetsia otti myös haltuunsa useimmat Egeanmeren saaret, mukaan lukien Kypros ja Kreeta. Ajan mittapuulla Venetsian hallinto vallatuilla alueilla oli varsin valistunutta. Venetsian mahtia ruokki paljon Bysantin heikkeneminen neljännen ristiretken ja muun seurauksena.


title: Venetsia

text: Venetsian hallintomalli oli osin samanlainen kuin Rooman valtakunnassa tasavaltakaudella. Siinä oli vaaleilla valittu toimeenpanovallan edustaja, doge, senaatinkaltainen ylimystökokous, ja kansalla oli rajoitetusti valtaa, joka lopulta katosi kokonaan. Venetsia säilyi tasavaltana koko itsenäisyytensä. Venetsian asukkaat olivat pääosin katolilaisia, mutta Venetsian valtio oli tunnettu suhteellisesta uskonnollisesta suvaitsevaisuudestaan: se ei langettanut vastauskonpuhdistuksen aikana yhtään kuolemantuomiota. Seurauksena oli usein konflikteja paavin kanssa.


title: Venetsia

text: Venetsia alkoi menettää asemaansa kauppamahtina renessanssikauden loppuvaiheessa, kun Aasian-kauppa suuntautui Portugaliin. Tämä murensi Venetsian vaurauden perustaa. Ranskan ja Espanjan taistelu Italian hallinnasta italialaissodissa puolestaan vei Venetsian poliittisen vaikutusvallan. Venetsia oli kuitenkin edelleen merkittävä maataloustuotteiden viejä ja 1700-luvun puoliväliin asti huomattava käsityöläisyyskeskus.


title: Venetsia

text: Venetsia menetti noin 1 100 vuotta kestäneen itsenäisyytensä, kun Napoleon valtasi sen 12. toukokuuta 1797. Napoleonin vuoden 1814 tappion jälkeen Venetsia siirtyi Itävallalle. Vuoden 1848 vallankumous palautti Venetsian tasavallan lyhytaikaisesti. Vuonna 1866 Venetsiasta ja muusta Venetosta tuli osa Italiaa, kun Itävalta hävisi sodan Preussille.


title: Venetsia

text: Venetsian väestö vähenee koko ajan. 270 000 asukkaasta vajaat 60 000 asuu historiallisessa keskustassa, 30 000 muilla laguunin saarilla ja loput mantereen puolella. Historiallisessa keskustassa asuu enää kaksituhatta alle viisivuotiasta lasta, ja viimeinenkin päiväkoti muutettiin hotelliksi keväällä 2007. Vedenpinnan nousun ja asumisen kallistumisen takia ihmisiä muuttaa pois, ja samalla peruspalvelut korvautuvat turisteille tarkoitetuilla liikkeillä. Jos kaupungin väestö jatkaa vähenemistään nykyistä tahtia, Venetsiassa ei asu enää ketään vuonna 2030. Toisaalta kaupunkiin on muuttanut jo kolmetuhatta rikasta ulkomaalaista, ja keskiluokkaisia asukkaita on yritetty houkutella sinne tukitoimin ja korjaamalla rakennuksia.


title: Venetsia

text: Kaupunkiin on yritetty vetää matkailun lisäksi tiedettä, nyt siellä toimivat muun muassa seuraavat laitokset:


title: Venetsia

text: Venetsiassa käy vuosittain 15–18 miljoonaa matkailijaa, ja määrän arvioidaan kaksinkertaistuvan 20 vuodessa. Neljä viidesosaa käy kaupungissa vain päivän vierailulla. Kaupungissa järjestetään kuvataidebiennaali ja kansainvälinen elokuvafestivaali. Venetsian naamiokarnevaalit aloitettiin 1979 uudestaan pitkän tauon jälkeen.Yhteensä 30 000 rakennusta Venetsiassa on puupaalujen varassa. 1600-luvulla Pojoki ohjattiin kulkemaan Venetsian ohi, ettei kaupunki liejuuntuisi. Koska jokilieju oli tukenut paalutuksia, kaupunki alkoi vajota hitaasti mutaan. Kaupunki kielsi pohjaveden pumppaamisen 1960-luvulla, minkä vuoksi rakennukset vajoavat enää 1,6–2,3 millimetriä vuodessa. Perustusten lahoamista hidastetaan ruiskuttamalla niihin mikrobeja tappavaa ainetta.


title: Venetsia

text: Tulvat ovat voimistuneet Venetsiassa erityisesti sadan viime vuoden aikana: esimerkiksi Pyhän Markuksen torille tuli vettä 1900-luvun alussa kymmenen kertaa vuodessa, mutta nykyään vesi nousee siellä polvenkorkeutta ylemmäksi jo yli 60 kertaa vuodessa. Loppuvuodesta 1966 myrsky suurensi vuorovesitulvaa, jonka seurauksena tulva oli niin voimakas, että se tuhosi rakennuksia ja taideteoksia sekä aloitti väestön joukkopaon kaupungista. Vuoden 1966 tulvan jälkeen Venetsian väkiluku on puolittunut. Kyseinen tulva sai muun muassa Unescon ryhtymään pelastustoimiin.


title: Venetsia

text: Venetsia sijaitsee pari metriä syvässä laguunissa, jonka vuorovesivaihteluita suot lieventävät. Suot ovat nykyisin pienentyneet neljännekseen alkuperäisestä, minkä vuoksi myrskyt vaikuttavat tulvimiseen voimakkaammin. Tulvien estämiseksi laguunin suulle aiotaan rakentaa tulvaportit.


title: Venetsia

text: Venetsian ja sen lähialueiden suojaksi on rakenteilla MOSE-pato (MOdulo Sperimentale Elettromeccanico) ja aallonmurtajia. Padon rakentaminen hyväksyttiin 3. huhtikuuta 2003, ja työ rakennuspaikoilla aloitettiin samana vuonna. Työt aloitettiin samanaikaisesti ja jatkuvat rinnakkain kolmessa laguunin sisäänkäynnissä. Padon pitäisi olla täysin toimintakuntoinen vuonna 2018, jäljessä arvioitua 2016 valmistumisvuotta. Hankkeen kustannukset ovat yli viisi miljardia euroa, jonka summan maksaa Italian valtio. Teknistä yhteistyötä on tehty Alankomaiden ja Pietarin kanssa, joilla on vastaavia rakennelmia. Padon on epäilty vaikuttavan heikentävästi laguunin ekosysteemiin.


title: Kiiviköynnös

text: Kiiviköynnös ("Actinidia deliciosa") on laikkuköynnösten sukuun kuuluva puuvartinen kiinalainen köynnöskasvi.


title: Kiiviköynnös

text: Kiiviköynnöksen hedelmä on hieman kananmunaa isompi ruskea hedelmä. Se on soikion muotoinen, ja sitä ympäröi ohut karvainen kuori. Erittäin makea hedelmäliha on helakanvihreä ydinosaa lukuun ottamatta, jossa se on valkoista. Siemenet ovat pieniä, hennosti purppuranvärisiä ja ympäröivät valkeaa hedelmälihaa.


title: Kiiviköynnös

text: Kiinasta kasvin siemenet toi vuonna 1906 Uuteen-Seelantiin Isabel Fraser. Vuonna 1910 köynnöksistä saatiin ensimmäiset hedelmät. Lajin kaupallinen tuotanto kehittyi 1940-luvulla. Uudesta-Seelannista hedelmät tuotiin Eurooppaan, jossa sitä on saanut 1970-luvulta saakka. Nimi juontaakin juurensa Uuden-Seelannin kansallislintuun kiiviin, jota hedelmä muistuttaa.


title: Kiiviköynnös

text:
Kiiviä voi myös kasvattaa itse huonekasvina. Siemeniä saa vaikkapa kaupassa myytävistä hedelmistä.
Ennen kylvöä on kuitenkin muistettava, että kiivin siemeniä on vähän aikaa lioitettava haaleassa vedessä, jotta kaikki hedelmäliha irtoaisi siemenistä. Kiivin siemenet tarvitsevat yleensä myös viikon kylmäkäsittelyn jääkaapissa, jotta siemenet itäisivät. Kylvä siemenet tavalliseen kostutettuun kylvömultaan mullan pinnalle, peitä ohuesti mullalla ja sulje ruukku muovipussiin, johon on painettu ilmareikiä neulalla. Vie kylvös johonkin hajavaloiseen paikkaan n. 23–24 °C:n lämpötilaan. Siemenet itävät 1–2 viikon sisällä. Kun siemenet ovat itäneet, niin siirrä taimet varovasti omiin ruukkuihinsa.


title: Ananas

text: Ananas eli hedelmäananas ("Ananas comosus") on tropiikissa kasvava yksisirkkainen kasvi. Myös sen mehukasta, käpymäistä latvakukintoa eli epähedelmää kutsutaan ananakseksi. Kasvin ruusukkeiset lehdet ovat jäykät ja okalaitaiset, ja ne muodostavat erikoisen vedenkeräysaltaan kasvin juurelle. Kukat ovat sinipunaiset ja kasvavat tähkämäisenä ryhmänä lyhyen varren yläosassa pienen latvaruusukkeen alapuolella. Kasvi kasvaa noin metrin mittaiseksi.


title: Ananas

text: Hedelmä on jopa kolmen–neljän kilogramman painoinen, kellertävän tai sinertävän ruskea ja sisältää runsaasti A-, B- ja C-vitamiineja. Se sisältää myös runsaasti mangaania. Hedelmän päältä kasvaa pieniä vihreitä lehtiä (niin kutsuttu "ananaksen kruunu"). Nykyisin ananas on tärkeä hedelmäkasvi, jonka sadosta suurin osa tölkitetään. Suurin ananaksen tuottajamaa on Filippiinit. Muita suuria ananaksentuottajia ovat muun muassa Thaimaa, Costa Rica, Indonesia, Kiina, Brasilia ja Intia. Kaakkois-Aasiassa sitä viljellään myös kuitukasvina ("ananashamppu").


title: Ananas

text: Ananaksen hedelmä kehittyy kokonaisesta kukinnosta, jonka yksittäiset marjat kasvavat yhteen ja paisuvat muodostaen kerrotun hedelmän. Ananaksen voisi siis luokitella marjaksi tai marjasadoksi.


title: Ananas

text: Ananas sisältää bromelaiini-nimistä entsyymiä, joka hajottaa proteiineja ja siten helpottaa ruokien sulattamista. Bromelaiini vähentää tulehduksia, mutta sitä on sekä tölkkiananaksessa että tuoreessa melko vähän. Ananaksella on diureettinen vaikutus.


title: Ananas

text: Etelä-Amerikan intiaanien tiedetään viljelleen ananasta jo esihistorialliselta ajalta lähtien, mutta Eurooppaan se tuli vasta, kun Kolumbus toisella matkallaan vuonna 1494 löysi ananaksen Guadeloupen saarelta, jolloin hän nimesi sen ”mäntyomenaksi”, koska hedelmä muistutti käpyä. 1500-luvulla Jean de Lery väitti löytäneensä ananaksen ensimmäisenä eurooppalaisena Brasiliasta. Pian tämän jälkeen kasvi tuotiin Ranskaan ja Englantiin, mutta vielä 1800-luvun alussa ananas oli erittäin harvinainen ja kallis herkku.


title: Kōji Kondō

text: Kōji Kondō () (s. 13. elokuuta 1961, Nagoya) on japanilainen säveltäjä, joka on tullut tunnetuksi lukuisista videopelisävellyksistään, jotka kaikki ovat olleet Nintendon peleihin. Kondō loi alkuperäisen "Super Mario" -tunnusmusiikin, joka lukeutuu maailman tunnetuimpiin videopelimusiikkeihin. Kondō toimii edelleen aktiivisesti videopelien säveltämisessä ja hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "The Legend of Zelda" -pelien musiikit.


title: Kōji Kondō

text: Kōji Kondō pitäytyy sävellyksissään varsin tarkasti japanilaisen musiikkikulttuurin rajoissa (vaikka poikkeuksiakin on) toisin kuin monet muut japanilaiset videopelimusiikin säveltäjät, joiden tuotokset kuulostavat usein paljon länsimaisemmilta.


title: Torus

text: Torus on geometriassa pyörähdyspinta, joka syntyy ympyrän pyörähtäessä kolmiulotteisessa avaruudessa ympyrän kanssa samassa tasossa olevan akselin ympäri. Jos pyörähdysakseli ei leikkaa eikä kosketa ympyrää, torus on renkaan muotoinen. Suunnilleen tämänlaisen toruksen muotoisia pintoja ovat esimerkiksi autojen ja polkupyörien renkaat, varsinkin niiden sisäkumit, sekä pelastusrenkaat. Nimitystä torus käytetään joskus myös tämänmuotoisen pinnan rajoittamasta kappaleesta, toroidista. Suunnilleen toroidin muotoisia kappaleita ovat tyypillisesti esimerkiksi sormukset sekä myös munkkirinkilät eli donitsit.


title: Torus

text: Topologiassa torus on mikä tahansa pinta, joka on homeomorfinen kahden ympyrän karteesisen tulon "S" × "S" kanssa, kun tämä varustetaan tulotopologialla. Se on kompakti kaksiulotteinen monisto, jonka genus on 1. Topologinen torus voidaan muodostaa taivuttamalla pitkä ja kapea suorakulmio lieriöksi, liimaamalla sen vastakkaiset sivut yhteen ja sen jälkeen vielä taivuttamalla näin saatu lieriö pituussuunnassa ympyrän muotoon ja liimaamalla sen vastakkaiset päät yhteen. Matemaattisesti symmetrisempi toruksen topologisen määritelmän toteuttava pinta on kuitenkin Cliffordin torus, joka kahden ympyrän karteesisena tulona saatava pinta. Sellaisenaan sitä ei tosin ei voida toteuttaa kolmiulotteisessa avaruudessa formula_1, mutta se voidaan kyllä upottaa neliulotteiseen avaruuteen formula_2.


title: Torus

text: Torus voidaan määritellä parametrimuodossa seuraavasti:


title: Torus

text: missä


title: Torus

text: Sädettä "R" sanotaan toruksen "suureksi säteeksi" () ja sädettä "r" sen "pieneksi säteeksi" (). Suhdetta "R"/"r" sanotaan aspektisuhteeksi. Tavallisella donitsilla aspektisuhde on yleensä arvojen 2 ja 3 välillä.


title: Torus

text: Karteesisissa koordinaateissa torusta, joka on säteittäissymmetrinen "z"-akselin suhteen, esittää yhtälö


title: Torus

text: toisin sanoen sen muodostavat yhtälön "f"("x", "y", "z") = 0 ratkaisut, kun


title: Torus

text: Tämä voidaan esittää yhtäpitävästi myös neljännen asteen yhtälöllä, joissa ei ole neliöjuuria:


title: Torus

text: Näin muodostettu torus ei kuitenkaan aina ole renkaan muotoinen, vaan sen muoto riippuu siitä, kumpi säteistä "R" ja "r" on suurempi:


title: Torus

text:
Kun "R" ≥ "r", toruksen sisään jäävä kappale eli toroidi
on diffeomorfinen ja niin ollen myös homeomorfinen avoimen kiekon ja ympyrän karteesisen tulon kanssa.


title: Torus

text: Toruksen pinta-alalle ja toroidin tilavuudelle voidaan Pappuksen–Guldinin lauseen nojalla johtaa lausekkeet:


title: Torus

text: Nämä kaavat voidaan kirjoittaa myös käytännöllisiin, toruksesta suoraan mitattavissa oleviin suureisiin perustuviin muotoihin:


title: Torus

text:
missä
formula_12 on poikkileikkauksen ympärysmitta,
formula_13 poikkileikkauksen halkaisija ja
formula_14 toruksen (suurin) ympärysmitta.


title: Torus

text: Pinta-ala ja tilavuus ovat siis yhtä suuret kuin sellaisen lieriön, jonka pituus on 2π"R" ja pohjapinnan säde "r". Sellainen lieriö voitaisiin saada leikkaamalla putki ja vetämällä se suoraksi. Putken keskikohdan sisäpuolella oleva osa toruksen pinta-alasta ja tilavuudesta on pienempi kuin lieriöllä, mutta ulkopuolella oleva osa juuri sen verran suurempi, että nämä erotukset täsmälleen kumoavat toisensa.


title: Torus

text: Jos taas toruksen uloimman pinnan sädettä merkitään "p":llä ja sisimmän pinnan sädettä "q":llä (niin että formula_15 ja formula_16), toruksen pinta-ala ja toroidin tilavuus on:


title: Torus

text: Koska torus on kahden ympyrän tulo, sen pinnalla olevan pisteen sijainti voidaan ilmoittaa eräänlaisella muunnetulla versiolla pallokoordinaateista.


title: Torus

text: Tavanomaisissa pallokoordinaateissa pisteen sijainti voidaan ilmaistaa kolmella luvulla: "R" eli etäisyys origosta sekä kulmat θ ja φ, jotka määritellään valittujen pisteen avulla samaan tapaan kuin maan pinnalla leveys- ja pituusasteet on määritelty napojen Greenwichin avulla.


title: Torus

text: Toruspinnalla koordinaatit sen sijaan määritellään, että toinen niistä, kulma φ osoittaa etäisyyden toruksen keskellä olevan "reiän" keskipisteestä. Sitä sanotaan "toroidikseksi" suunnaksi. Toinen koordinaatti θ taas osoittaa, missä suunnassa piste on toruksen putken keskellä kulkevasta, edellä mainitun keskipisteen ympäri kiertävästä ympyrästä. Sitä sanotaan "poloidiseksi" suunnaksi.


title: Torus

text: Näitä termejä on ensin käytetty maan magneettikentän yhteyessä, jolloin "poloidinen" merkitsi "suuntaa kohti napoja". Nykyisin niitä käytetään varsinkin fuusioreaktoreihin suunniteltujen voimakkaiden magneettien yhteydessä, joilla vetyplasma saataisiin pidetyksi paikoillaan.


title: Torus

text: Topologiassa torus on suljettu pinta, jonka määritellään kahden ympyrän karteesisena tulona varustettuna tulotopologialla:"S" × "S". Sen voidaan ajatella sijaitsevan kompleksisessa koordinaattiavaruudessa formula_18, ja se on formula_19-säteisen 3-pallon "S" osajoukko.


title: Torus

text:
Topologisesti torukseksi voidaan kuitenkin käsittää yhtä hyvin myös mikä tahansa pinta, joka on homeomorfinen näin määritellyn toruksen kanssa. Edellisessä osiossa käsitellyistä geometrisista toruksista vain rengasmainen torus on torus myös tässä topologisessa mielessä. Cliffordin torus voidaan kuvata homeomorfisesti tällaiselle geometriselle torukselle esimerkiksi projisoimalla se stereografisesti formula_1:een "S³":n käsin.
Toisaalta topologinen torus voi olla geometriselta muodoltaan mutkikkaampikin: esimerkiksi myös tavallisen (korvallisen) kahvikupin pinta on homeomorfinen tavallisen toruksen kanssa, mikä on antanut aiheen määritellä topologi leikillisesti "henkilöksi, joka ei näe eroa munkkirinkilän ja kahvikupin välillä".


title: Torus

text: Torus voidaan myös kuvailla karteesisen tason tekijäavaruutena, kun tehdään seuraavat samastukset:


title: Torus

text: tai yhtäpitävästi yksikköneliön tekijäavaruutena, kun vastakkaiset sivut yhdistetään, mitä voidaan kuvata perusmonikulmiolla "ABA""B".


title: Torus

text: Algebrallisesa topologiassa ympyrän perusryhmä on isomorfinen kokonaislukujen ryhmän formula_22 kanssa. Tästä seuraa, että toruksen perusryhmä on ympyrän perusryhmän suora tulo itsensä kanssa:


title: Torus

text: Intuitiivisesti tämä merkitsee sitä, että suljettu silmukka, joka kiertää ensin toruksen keskellä olevan "reiän" ympäri (toroidisessa suunnassa, esimerkiksi sitä kiertävää ympyrää myöten, joka muodostaa toruspinnan "leveyspiirin") ja sitten toruksen renkaan ympäri (poloidisessa suunnassa, esimerkiksi sellaista ympyrää myöten, joka muodostaa toruksen "pituuspiirin"), voidaan jatkuvalla muunnoksella muuntaa silmukaksi, joka kiertää ensin renkaan ja sitten reiän. Niinpä puhtaasti "leveyssuuntaiset" ja puhtaasti "pituussuuntaiset" polut kommutoivat.


title: Torus

text: Jos torukseen puhkaistaan reikä eli siitä poistetaan yksi piste (tai pieni alue), jäljelle jäävä pinta voidaan jatkuvalla muunnoksella kääntää nurinpäin, sisäpuoli ulospäin, mutta sen pituussuuntaiset ympyrät muuttuvat leveyssuuntaisiksi ja päinvastoin. Tämä vastaa sitä, miten torus voidaan muodostaa lieriöstä kahdella eri tavalla: joko ulkopuolitse kuten yhdistämällä puutarhaletkun molemmat päät tai sisäpuolitse kuten käärimällä rikkinäinen sukka, josta varpaat pistävät esiin. Kun lisäksi lieriö voidaan muodostaa suorakulmiosta liimaamalla sen kaksi vastakkaista sivua yhteen, voidaan tämä tehdä kahdella tavalla liimaamalla joko vaaka- tai pystysuorat sivut, jolloin riippuen siitä, kummat sivut liimataan toisiinsa, alkuperäiseen suorakulmioon mahdollisesti merkityt raidat tulevat joko pitkittäisiksi tai poikittaisiksi, lieriön ympäri kierretyiksi, riippuen siitä, kummalla tavalla tehdään.


title: Torus

text: Toruksen ensimmäinen homologiaryhmä on isomorfinen sen perusryhmän kanssa. Tämä seuraa Hurewiczin lauseesta, koska toruksen perusryhmä on Abelin ryhmä.


title: Torus

text:
Monitahokkaita, jotka topologisesti ovat toruksen kaltaisia, sanotaan "toroidisiksi monitahokkaiksi". Niiden Eulerin karakteristika on
missä "V" on monitahokkaan kärkien, "E" särmien" ja "F" tahkojen lukumäär.


title: Torus

text:
Vastaavasti monitahokkailla, joissa on usampia "reikiä", Eulerin karakteristika on
missä "N" on reikien lukumäärä.


title: Torus

text: Jos toruspinta jaetaan alueisiin ja ne halutaan värittää siten, että mitkään kaksi toisiinsa rajoittuvaa aluetta eivät tule samanvärisiksi, tämä käy aina päinsä niin, että ei tarvita enempää kuin seitsemän väriä. Toisin kuin tasolla, neljä väriä ei siis aina riitä. Tämä torusta koskeva tulos oli todistettu topologisesti jo kauan ennen kuin Kenneth Appel ja Wolfgang Haken vuonna 1976 todistivat tietokoneen avulla tasoalueita koskevan vastaavanlaisen neljän värin lauseen.


title: Pituushyppy

text: Pituushyppy on yleisurheilulaji, jossa päämääränä on suorittaa pituussuunnassa mahdollisimman pitkä hyppy. Nopea vauhdinotto ja korkea loikka lankulta ovat lajissa menestymisen keskeisiä tekijöitä. Siksi ei olekaan yllättävää, että monet pikajuoksijat, kuten Carl Lewis ja Marion Jones, ovat kilpailleet menestyksekkäästi pituushypyssä.


title: Pituushyppy

text: Pituushyppy on ollut nykyaikaisten kesäolympialaisten ohjelmassa niiden alusta lähtien. Vuosina 1900–1912 olympialajeihin kuului myös vauhditon pituushyppy.


title: Pituushyppy

text: Kilpailijat ottavat hyppyyn vauhtia radalta, joka on päällystetty samalla materiaalilla kuin kentän juoksurata. Vauhdinottoradan päässä on radasta hieman korotettu lankku, johon vahalla merkityn hyppyrajan takaa kilpailijan täytyy suorittaa hyppynsä. Rajalta tai sen jälkeen tehdyn hypyn katsotaan olevan "yliastuttu", ja se hylätään. Hylkääminen on seurauksena myös, jos kilpailija ei aloita hyppyään ennen hänelle kilpasuoritukseensa varatun ajan täyttymistä. Laskeutuminen tapahtuu hiekalla täytettyyn kuoppaan. Hypyn pituus saadaan selville, kun mitataan matka lankun hyppyrajasta kilpailijan taaimmaisimpaan jälkeen hiekassa. Matkaa ponnistuskohdasta hyppyrajalle ei lasketa mukaan tulokseen.


title: Pituushyppy

text: Arvokisoissa pituuskilpailu koostuu kahdesta vaiheesta. Ensin on "karsinta", johon kaikki kisaan päässeet ottavat osaa. Jokaiseen kisaan määrätään etukäteen valmiiksi "karsintaraja", jonka ylittämällä kilpailija pääsee automaattisesti finaaliin. Jos vähintään 12 kilpailijaa ei ole ylittänyt rajaa, otetaan finaaliin mukaan 12 parasta tulosten perusteella. Jos tällöin 12:nnella on sama tulos kuin yhdellä tai useammalla seuraavaksi sijoittuneella, kunkin toiseksi paras hyppy ratkaisee jatkoon pääsijän. Jos sekin on yhtä pitkä, ratkaisee kolmanneksi pisin hyppy. Jos vielä sekin on yhtä pitkä, kaikki edelleen tasoissa olevat kilpailijat pääsevät finaaliin. Joissakin kilpailuissa (esimerkiksi sisäratojen arvokilpailuissa ja Kalevan kisoissa) finaaliin kelpuutetaan 12 parhaan sijasta vain kahdeksan parasta. "Finaali", joka on kilpailun toinen vaihe, alkaa niin, että kaikki mukaan päässeet kilpailijat hyppäävät kolme hyppyä, minkä jälkeen 8 parasta pääsee kolmelle viimeiselle kierrokselle.


title: Pituushyppy

text: Finaalissa pisimmän hypyn tehnyt julistetaan voittajaksi. Jos kaksi tai useampi saa saman tuloksen, ratkaisee näiden hyppääjien toiseksi pisin hyppy keskinäisen paremmuuden, sen jälkeen tarvittaessa kolmanneksi pisin ja niin edelleen. Jos kaikki hypyt ovat yhtä pitkiä, sija jaetaan.


title: Pituushyppy

text: Suurin sallittu myötätuuli ennätyshypyissä on 2 metriä sekunnissa.


title: Pituushyppy

text: Tulokset mitataan täysinä senttimetreinä.


title: Pituushyppy

text: Pituushyppysuorituksen tärkeät vaiheet ovat vauhdinotto, kaksi viimeistä askelta, ponnistus, ilmalento ja alastulo. Ponnistusnopeuden merkitys näkyy siinä, että moni pituushyppääjä on myös erinomainen pikajuoksija. Kolme merkittävintä pituushypyn hyppytekniikkaa ovat saksaus, keriminen ja tempaus. Saksaus on huippuhyppääjien yleisimmin käyttämä tekniikka mutta myös vaikein opetella. Siinä hyppääjä tekee jaloillaan useita saksausliikkeitä kuin jatkaen juoksuaan ilmassa. Kerimisessä ilmalentoa tehostetaan viemällä kädet ensin alhaalla taakse, sitten ylös ja lopuksi eteen. Tempauksessa jalat ja kädet kurotetaan mahdollisimman kauas lantiosta, ja jalat työnnetään eteen vasta hypyn lakipisteen jälkeen.


title: Pituushyppy

text: Pituushyppy on tunnettu pitkäikäisistä maailmanennätyksistään. Vuonna 1935 Jesse Owens hyppäsi maailmanennätyksen 813 senttimetriä, joka rikottiin vasta 1960. Myöhemmin Bob Beamon hyppäsi 890 senttimetriä vuoden 1968 olympialaisissa eikä sitä pidempiä nähty kuin vasta vuonna 1991, jolloin Mike Powell hyppäsi Tokion MM-kilpailuissa voimassa olevan maailmanennätyksen 895 senttimetriä. Vuonna 1995 Iván Pedroso tosin hyppäsi 896 cm, mutta ennätystä ei ilmoitettu ratifioitavaksi, koska toimitsija oli seissyt tuulimittarin edessä, joka näytti sallittua lukemaa 1,2 metrin myötätuulta.


title: Pituushyppy

text: Nykyistä naisten maailmanennätystä 752 senttimetriä pitää hallussaan Neuvostoliittoa edustanut Galina Tšistjakova. Hyppy tehtiin Leningradissa vuonna 1988.


title: Pituushyppy

text: Miesten Suomen ennätys oli pitkään Rainer Steniuksen vuonna 1966 hyppäämä (ja Jarmo Kärnän myöhemmin sivuama) 816 senttimetriä, kunnes Tommi Evilä paransi sitä hyppäämällä 818 senttimetriä vuoden 2005 yleisurheilun MM-kilpailuiden pituushypyn karsinnassa 12. elokuuta 2005. Evilä paransi SE-tulosta Suomi–Ruotsi-maaottelussa Göteborgissa sentillä samana vuonna. Nykyisen ennätyksen 822 Evilä hyppäsi 28.6.2008 Göteborgissa 1,0 m/s myötätuulessa.


title: Pituushyppy

text: Naisten Suomen ennätystä pitää hallussaan Ringa Ropo tuloksella 685 senttimetriä, joka on hypätty Lahdessa 9. elokuuta 1990.Pituushyppy on yksi nykyaikaisten olympialaisten yleisurheilun alkuperäisiä kilpailutapahtumia. Se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896. Naisten pituushyppy tuli kisaohjelmaan vuonna 1948. Olympiahistorian alkuvuosina kilpailutapahtumia oli kaksi, kun olympiamitalit ratkaistiin myös vauhdittomassa pituushypyssä. yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa pituushyppy on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983. Menestynein maa arvokilpailuissa on ollut Yhdysvallat.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhiläisyys eli sikhismi on 1500-luvulla alkunsa saanut intialainen uskonto. Sana "sikh" merkitsee oppilasta. Sikhi uskoo yhteen jumalaan ja kymmenen gurun opetuksiin, jotka on kerrottu sikhien pyhässä kirjassa "Guru Granth Sahibissa". Sikhismillä on noin 25 miljoonaa kannattajaa, ja se on viidenneksi suurin uskonto maailmassa.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhiläisyyden perustanut Nānak (1469–1538) syntyi hindulaiseen perheeseen. Nānakin ollessa lähes 30-vuotias hän sai ilmestyksen, jonka johdosta hän jätti vanhan elämänsä taakse ja alkoi matkustella. Matkusteltuaan noin 20 vuoden ajan hän sai viljelymaata Keski-Punjabista ja perusti paikalle Kartārpurin kaupungin. Vasta täällä hän tuli varsinaisesti tunnetuksi nimellä Guru Nānak (). Kaupungissa hänen seuraajansa eli sikhit alkoivat elää hänen uskonnollisten opetustensa mukaan, joihin kuului esimerkiksi rukoilu kolme kertaa päivässä ja yhteisölliset keittiöt ("langar"), joissa hindulaisuudesta poiketen kaikki sikhit syövät samassa tilassa yhdenvertaisuuden osoituksena. Guru Nānak myös kirjoitti Gurmukhī-kirjoitusjärjestelmällä joukon hymnejä, joista tuli sikhiläisyyden pyhän teoksen Adi Granthin ydin. Kuollessaan vuonna 1539 Guru Nānak nimitti seuraajakseen Guru Angadin ja loi näin Gurujen linjan, joka jatkui aina kymmenennen Gurun Gobind Singhin kuolemaan saakka vuonna 1708.


title: Sikhiläisyys

text: 1500-luvun loppuun mennessä sikhiläisyys oli kasvanut siten, että aluetta hallinnut islamilainen Suurmogulien valtakunta alkoi pitää liikettä uhkana. Tämä johti viidennen Gurun Arjan Devin teloitukseen vuonna 1606. Arjan Devin teloituksen jälkeen sikhit julistivat tätä Guruna seuranneen Guru Hargobindin paitsi uskonnolliseksi, myös maalliseksi hallitsijakseen. Hänen johdollaan sikhit jättivät Punjabin ja asettuivat Himalajan aluskukkuloille, jossa he pysyivät 1600-luvun ajan. Guru Tegh Bahadurin yritykset luoda sikhiyhteisö uudestaan Punjabiin päättyivät hänen teloitukseensa vuonna 1675. Kymmenes Guru Gobind Singh loi ajatuksen "khālsā rājn" eli Jumalan kuningaskunnan perustamisesta. Gobind Singhin muihin uusiin opetuksiin kuului viiden K:n sääntö, joka viittaa leikkaamattoman tukan ("kes"), kamman ("kanghā"), miekan ("kirpā"), teräksisen rannekorun ("karhā") ja pitkien housujen ("kachhā") pitämiseen. Kuollessaan Gobind Singh katkaisi Gurujen linjan nimetessään ennen kuolemaansa gurujen edustajaksi hymnien kokoelman "Guru Granth Sahibin".


title: Sikhiläisyys

text: "Khālsā rāj"-ajatuksen innoittamana sikhit aloittivat sodan vallatakseen Punjabin, jonka he lopulta valloittivatkin Ranjīt Singhin (1780–1839) johdolla perustaen Sikhivaltion. Kuningaskunnan perustamisen jälkeen sikhien keskuudessa syntyi käsitys heistä erityisenä ryhmänä ja tämän takia paikallisten käännyttäminen sikhiläisyyteen kiellettiin. Sikhit olivatkin hallitsemassaan Punjabissa pieni vähemmistö, mutta heidän onnistui pysyä vallassa lähinnä sotilastaitojensa avulla. Ranjīt Singh kuoli vuonna 1839, mistä seurasi poliittinen epävakaus kuningaskunnassa. Tätä hyväksi käyttäneet britit valtasivat Punjabin vuonna 1849.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhien kuningaskunnan kaaduttua he alkoivat tehdä läheistä yhteistyötä brittien kanssa, jotka puolestaan värväsivät sikhejä armeijaan ja poliisivoimiin. 1800-luvun loppupuolella syntyi Singh Sabhā -liike, joka pyrki levittämään tietoa oikeaksi näkemästään sikhiläisyydestä ja sen historiasta käyttäen hyväkseen uutena ilmiönä Intiaan saapunutta lehdistöä. Liike myös vakuutti britit siitä, että sikhejä tuli kohdella omana poliittisena yhteisönään Intiassa. Idea itsenäisestä sikhivaltiosta nousi jälleen, kun Punjabin jakamisesta Pakistanin ja Intian välillä alettiin neuvotella ennen vuotta 1947, jolloin maat itsenäistyivät. Sikhien pieni osuus alueen väestöstä teki kuitenkin suunnitelman mahdottomaksi. Itsenäisessä Intiassa on vaikuttanut sikhien Akālī Dal -puolue, jonka vaikutuksesta perustettiin Intian Punjabin osavaltio, jonka nykyisten rajojen sisällä sikhit ovat enemmistö. Sikhien suhteet keskushallinnon kanssa eivät ole aina olleet hyvät. Sant Jarnail Singh Bhindārnwalen (1947–84) perustama Khālistān-liike ajaa itsenäistä sikhivaltiota ja tämä on johtanut yhteenottoihin keskushallinnon kanssa. Vaikka suurin osa sikheisä asuu edelleen Punjabin alueella, heistä arviolta 10 % on muuttanut muualle maailmaan.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhien kymmenen gurua ovat:


title: Sikhiläisyys

text: Pyhä kirja "Sri Guru Granth Sahib" on sikheille yhdestoista ja elävä opettaja. Kirjassa on kirjoituksia sikhiguruilta sekä hindu- ja muslimipyhimyksiltä. Suuri osa kirjoituksista kertoo palvovasta rakkaudesta Jumalaan. Niissä kuvaillaan myös ihmisen kietoutumista maallisten harhojen kahleisiin sekä vapautuksen saavuttamista Jumalan armon kautta.


title: Sikhiläisyys

text: "Sri Guru Granth Sahibin" kieli on enimmäkseen vanhaa pandžabia, mutta siinä on myös runsaasti vaikutteita ja sanastoa hindistä, sanskritista sekä persiasta.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhiläisyys on yhden jumalan uskonto. Jumala on persoonaton ja ilman tiettyä aineellista muotoa. Persoonattomuudesta huolimatta Gurut korostivat läheistä ja rakastavaa suhdetta Jumalaan. Jumalaa kuvaillaan kirjoituksissa muun muassa Todelliseksi Guruksi, Äidiksi, Isäksi, Rakkaaksi, Puolisoksi ja Ystäväksi. Sikhiläisyys hylkää kuvien palvonnan, taikauskon, pyhiinvaellukset sekä merkityksettömät rituaalit turhuuksina, jotka eivät vie meitä lähemmäksi Jumalaa ja lopullista pelastusta. Sikhiläisyydessä uskotaan oppiin sielunvaelluksesta.


title: Sikhiläisyys

text: Kaikkien ihmisten tasa-arvo on tärkeällä sijalla sikhiläisyydessä. Gurut tuomitsivat kastijärjestelmän ja naisten alistetun aseman senaikaisessa yhteiskunnassa. Kaikkien ihmisten yhteenkuuluvuutta korostamaan perustettiin "langar", yhteisöllinen ateria, jota tarjoillaan sikhitemppeleissä, "gurdwaroissa", ja johon kaikki saavat osallistua uskonnosta riippumatta. Gurut hyväksyivät ajatuksen, että Jumalan luokse on monta tietä, eikä sikhiläisyyttä saisi pitää ainoana oikeana uskontona tai toisia uskontoja parempana. Tämä tulee esiin muun muassa siinä, että sikhien pyhään kirjaan on sisällytetty myös muiden uskontojen edustajien kirjallista tuotantoa.


title: Sikhiläisyys

text: Gurut korostivat taistelua oikeudenmukaisuuden puolesta, ja osa heistä kuoli marttyyreinä vastustaessaan muslimihallitsijoiden harjoittamaa sortoa. Sikhiläisyyteen kuuluukin erittäin vahva soturiperinne.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhiläisyydessä arvostetaan käytännönläheistä elämää. Eristäytyminen yhteiskunnasta ei ole suotavaa uskonnolliselle ihmiselle. Ihanteellisen sikhin tulisi tehdä ahkerasti työtä, jakaa osa tuloistaan köyhille tai muuhun hyväntekeväisyyteen sekä muistaa Jumalaa joka hetki.


title: Sikhiläisyys

text:
Guru Gobind Singh loi Khalsa-veljeskunnan. Khalsa merkitsee puhdasta. Khalsaksi tullaan ottamalla kaste. Kastetta kutsutaan nimellä "amrit", joka tarkoittaa kuolemattomuuden nektaria.
Khalsojen kuuluu kantaa yllään "viittä K:ta”, joilla on tietty symbolinen merkitys:


title: Sikhiläisyys

text: Kasteessa naiset saavat sukunimen Kaur, joka merkitsee prinsessaa. Miesten sukunimeksi tulee Singh, leijona. Tosin sikhiperheisiin syntyneet lapset saavat nämä nimet jo syntyessään. Käytännössä vain osa sikheistä päättää ottaa kasteen. Myös kastamattomat sikhit kuitenkin yleensä kantavat esimerkiksi kara-rannerengasta ja usein myös jättävät hiuksensa koskemattomiksi. Sikhi-miehet pukeutuvat turbaaniin, ja naiset voivat halutessaan peittää päänsä huivilla tai turbaanilla. Gurdwarassa kaikkien vierailijoiden on verhottava päänsä kunnioituksesta Sri Guru Granth Sahibia kohtaan.


title: Sikhiläisyys

text: Harjoittavien sikhien tulisi herätä varhain aamulla mietiskelemään sekä lukea päivittäin tietyt rukoukset. Rukouksista tunnetuin on Guru Nanakin luoma Japji Sahib.


title: Sikhiläisyys

text: Tupakointi, alkoholi sekä muiden huumaavien aineiden käyttö on kiellettyä sikheille. Myös islamilaisella tavalla teurastetun halal-lihan syöminen on kiellettyä, koska kyseinen teurastustapa tuottaa eläimelle turhaa kipua. Muutoin lihansyönti ei ole selkeästi tuomittua sikhiläisyydessä. Kuitenkin monet sikhit ovat kasvissyöjiä ja gurdwaroissa tarjoillaan ainoastaan kasvisruokaa.


title: Sikhiläisyys

text: Sikhiläisyydessä ei ole pappeja. Uskonnollisissa kokoontumisissa luetaan "Sri Guru Granth Sahibia" tai muita gurujen kirjoituksia sekä soitetaan ja lauletaan uskonnollisia lauluja, jotka nämäkin ovat useimmiten "Guru Granth Sahibista".


title: Sikhiläisyys

text: Sikhejä on maailmassa noin 24 miljoonaa, näistä 19 miljoonaa Intiassa. Intiassa suurin osa sikheistä elää Punjabin osavaltiossa. Suuria määriä sikhejä on myös Isossa-Britanniassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa sekä Malesiassa ja Singaporessa. Valtaosa sikheistä on intialaistaustaisia, mutta länsimaisten käännynnäisten määrä on ollut kasvussa viime vuosina. Eniten käännynnäisiä on Yhdysvalloissa.


title: Sikhiläisyys

text: Vuonna 2004 Manmohan Singhistä tuli Intian ensimmäinen sikhipääministeri.


title: Sikhiläisyys

text: Suomessa on kaksi gurdwaraa. Toinen sijaitsee Helsingin Sörnäisissä ja toinen Vantaalla.


title: Kerberos (lehti)

text: Kerberos oli helsinkiläinen, neljä kertaa vuodessa ilmestyvä kulttuurilehti. Sen päätoimittaja oli runoilija Timo Hännikäinen. Kerberosta julkaisi Savukeidas Kustannus. Lehti lopetti toimintansa vuonna 2014.


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Kerberos on todennusprotokolla. Kerberoksen avulla käyttäjät voivat todistaa henkilöllisyytensä toisilleen verkon yli ja se on suunniteltu käytettäväksi Internetin kaltaisissa verkoissa, joissa ei suoraan ole salausmenetelmää käytössä. Kerberos perustuu Needhamin ja Schroederin avaintenjakomalliin. Käyttäjien todennuksen lisäksi Kerberos estää salakuuntelun ja tunnistaa, jos viestiä on muokattu matkalla.


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Protokolla voidaan kuvata seuraavalla keskustelulla, jossa A todistaa henkilöllisyytensä B:lle palvelinta S käyttäen:


Kerberos (tietotekniikka)


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Protokollan turvallisuus nojaa vahvasti aikaleimojen toimintaan viestinvaihdon tuoreuden ilmaisimina (katso BAN-logiikka). Nämä tarvitaan toistohyökkäysten estämiseen.


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Aikaisemmin Kerberos luokiteltiin sotatarvikkeeksi eikä sen toteutuksia saanut viedä pois Yhdysvalloista vientikiellon takia. Ruotsissa kehitettiin ulkopuolinen toteutus, jonka ansiosta Kerberos on ollut saatavilla USA:n ulkopuolella jo ennen kuin Yhdysvallat muutti vientimääräyksiään. Tällä hetkellä Kerberos on melko vapaasti käytettävissä.


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Hieman epästandardi versio Kerberoksesta on mukana Microsoftin Windows 2000-käyttöjärjestelmässä ja sitä kautta Kerberoksesta on tullut kaupallisesti merkittävä. IETF on standardoimassa omaa versiotaan Kerberos-protokollasta, mutta työ ei ole edennyt kovin ripeästi muun muassa sen takia, että protokollan turvallisuudesta on esitetty epäilyjä. RFC-dokumentti RFC 4120 kuvaa Kerberoksen version viisi.


title: Kerberos (tietotekniikka)

text: Kerberoksesta on saatavissa myös vapaasti käytettävissä olevia toteutuksia, muun muassa MIT-yliopiston alkuperäinen toteutus on vapaasti saatavissa.


title: Nestlé

text: Nestlé eli Société des Produits Nestlé S.A. on maailman suurin ruoka- ja juomayhtiö. Sen pääkonttori on Veveyssä Sveitsissä. Nestlén nykyiset tuotteet ovat kaikkea lähdevesistä vauvanruokiin ja kahvista meijerituotteisiin.


title: Nestlé

text: Nestlé on maailman suurin pullotetun veden ja vauvanruokien valmistaja sekä maailman suurimman kosmetiikkayhtiön L’Oréalin toinen pääomistaja. Makeisvalmistajana Nestlé on vuonna 2017 maailman viidenneksi suurin.


title: Nestlé

text: Vuonna 1866 amerikkalaisten Charles ja George Pagen perustama Anglo-Swiss Condensed Milk Company -yhtiö perusti Euroopan ensimmäisen kondensoitua maitoa valmistavan tehtaan Sveitsin Chamiin. Seuraavana vuonna saksalainen farmaseutti Henri Nestlé alkoi valmistaa Veveyssä lehmänmaidosta, vehnäjauhoista ja sokerista äidinmaidonkorviketta. Nestlé ja Anglo-Swiss Condensed Milk Company olivat kilpailijoita, kunnes yhtiöt yhdistyivät vuonna 1905.


title: Nestlé

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana meijerituotteista oli Euroopassa pulaa ja Nestlé solmi valtioiden kanssa sopimuksia maitotuotteiden toimittamisesta. Sodan aikana yhtiö osti useita tehtaita Yhdysvalloista ja sodan päättyessä Nestlé omisti yhteensä 40 tehdasta. 1920-luvun lama aiheutti Nestlélle taloudellisia vaikeuksia. 1920-luvulla yhtiö osti Peterin, Caillerin ja Kohlerin suklaayhtiön ja suklaasta tuli tärkeä osa Nestlén liiketoimintaa. Vuonna 1938 alettiin myydä Nescaféa ja 1940-luvulla Nesteatä. Toisen maailmansodan aikana Nescafésta tuli suosittu juoma Euroopassa ja Aasiassa palvelevien amerikkalaisten sotilaiden keskuudessa ja sodan myötä juoma yleistyi.


title: Nestlé

text: Toisen maailmansodan jälkeen Nestlén kasvu kiihtyi ja yhtiö julkaisi kymmeniä uusia tuotteita. Vuonna 1947 Alimentana-yhtiö tuli osaksi Nestléä ja Maggi-tuotteet (muun muassa kastikkeita ja keittoja) tulivat yhtiön omistukseen. Vuonna 1948 kehitettiin suklaajuoma Nesquik.


title: Nestlé

text: Vuonna 1974 Nestlé laajeni elintarviketeollisuuden ulkopuolelle, kun se osti osuuden kosmetiikkavalmistaja L’Oréalista. Vuonna 1977 Nestlé osti yhdysvaltalaisen lääkeyhtiö Alconin. Vuonna 1984 Nestlé osti amerikkalaisen elintarvikeyhtiö Carnationin kolmella miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Kauppa oli aikanaan yksi elintarviketeollisuuden suurimpia yritysostoja.


title: Nestlé

text: Vuonna 1986 Nestlé alkoi myydä Nespresso-nimistä espressotuotetta. Vuonna 1988 Nestlé osti italialaisen Buitonin. Vuonna 2001 Nestlé osti Ralston Purinan, josta muodostettiin lemmikkieläinyhtiö Nestlé Purina PetCare. Vuonna 2002 Nestlén Yhdysvaltojen jäätelötoiminta yhdistyi jäätelöyhtiö Dreyer'sin kanssa. Samana vuonna Nestlé osti pakastevalmistaja Chef American 2,6 miljardilla dollarilla. Vuonna 2003 Nestlé osti jäätelöyhtiö Mövenpickin, vuonna 2006 Jenny Craigin sekä Uncle Toby'sin ja vuonna 2007 Novartis Medical Nutritionin, Gerberin ja Henniezin. Vuonna 2010 Nestlé myi loput Alconin osakkeensa ja osti Kraft Foodsin pakastepizzatuotannon.


title: Nestlé

text: 1950-luvulla Nestlé ja monet muut kansainväliset yhtiöt alkoivat myydä äidinmaidonkorviketta kehitysmaihin. Niitä markkinoitiin vauvoille parempana kuin äidinmaito. Yhä useammat äidit alkoivat juottaa lapsilleen imettämisen sijasta korvikkeita. Tuotteissa ei ollut varoituksia pulloruokinnan haitoista. Vauvat sairastuivat ravinnon puutteellisuuden, kuten äidinmaidon sisältämien vasta-aineiden puuttumisen ja huonosti desinfioitujen tuttipullojen ja saastuneen veden takia ripuliin. Usein vanhemmilta myös loppuivat varat korvikkeen ostoon, joten korvikemaito jouduttiin korvaamaan pelkällä (usein likaisella) vedellä, joka vauhditti aliravitsemusta ja lisäsi riskiä sairastua ripuliin ja muihin vaarallisiin tauteihin. 1970-luvulla Unicef arvioi, että pulloruokintaan kuoli miljoona vauvaa vuodessa. Lastenruokinnan asiantuntija Patrice Jelliffe arvioi määräksi kehitysmaissa tuolloin kolme miljoonaa.


title: Nestlé

text: Kritisoijien mielestä Nestlé oli tietoisesti piittaamaton toimintansa aiheuttamista haitoista, koska se jatkoi liiketoimintaansa, vaikka ongelmista oli raportoitu jo 1950-luvulta lähtien. Väitteiden mukaan Nestlén palveluksessa oli myös 5000 sairaanhoitajaksi pukeutunutta naista, jotka kävivät sairaaloissa ja joskus kylissä markkinoimassa tuotteita tuoreille äideille. Yhtiö jakoi ilmaiseksi tai alennetulla hinnalla korvike-eriä ja lahjoja sairaaloille ja terveyskeskuksille. Näistä tapahtumista alkoi vuonna 1977 Nestlén tuotteita vastaan suunnattu boikotti, jota ajoivat kansalaisjärjestöjen lisäksi muun muassa monet kristilliset yhteisöt.


title: Nestlé

text: Nestlé-boikotti on parhaita esimerkkejä laajalti levinneestä kansalaistoiminnasta. Yhdysvalloista alkanut boikotti levisi nopeasti moniin muihin länsimaihin, etenkin Suomeen ja se sai pontta WHO:n 1980-luvun alussa antamasta kansainvälisestä äidinmaidonkorvikkeiden markkinointisäännöstöstä. Se tuomitsi korvikkeiden mainonnan, ilmaisnäytteet, korvikeyhtiöiden antamat lahjat terveydenhoitohenkilökunnalle, suorat kontaktit odottavien äitien tai vastasyntyneiden ja pienten lasten äitien kanssa sekä äidinmaidonkorvikkeita ihannoivat kuvat tai tekstit myyntipakkauksissa. Vuonna 1984 Nestlé taipui ja lupasi siirtyä noudattamaan WHO:n ohjeita markkinoinnissaan. Se lupasi vähentää sairaaloihin ja terveyskeskuksiin tarjoamiaan tuote-eriä kehitysmaissa, lopettaa lääkärien lahjomisen tavaroilla, laittaa tuotteisiinsa varoitusmerkinnät ja varoittaa esitteissään korvikeruokinnan vaaroista.


title: Nestlé

text: Vain neljä vuotta myöhemmin boikotti käynnistettiin uudelleen, kun huomattiin, ettei Nestlé ole pitänyt lupauksiaan, vaan käytti edelleen aggressiivista markkinointia jakamalla puoli-ilmaisia korvike-eriä sairaaloille, vaikka suorat mainokset ja räikeimmät muodot (esimerkiksi "sairaanhoitajattaret" ja lääkäreille jaetut reseptivihkot, joissa paperien kääntöpuolella on äidinmaidonkorvikkeen mainos) olivat kadonneet. Unicef arvioi 1990-luvulla, että korvikkeen väärinkäytön aiheuttamiin sairauksiin ja aliravitsemukseen kuolee vuosittain noin puolitoista miljoonaa lasta.


title: Nestlé

text: Nestlé on myöntänyt aiempina vuosina tapahtuneita rikkomuksia, jotka on aikoinaan kieltänyt. Boikotin merkittävin seuraus Nestlén liiketoiminnassa on ollut PR-puoleen panostus.


title: Nestlé

text: Syksyllä 2009 selvisi, että Nestlé osti maitoa Robert Mugaben vaimolta Grace Mugabelta. Tila oli takavarikoitu valkoihoisilta maanomistajilta. Yhteistyö sai paljon kansainvälistä arvostelua. Nestlé keskeytti kokonaan toimintansa Zimbabwessa 23.12.2009.


title: Nestlé

text: Norsunluurannikolla Nestléä arvostellaan orjatiloilta hankitun kaakaon käytöstä sekä välinpitämättömyydestä lapsiorjien ihmisoikeuksia kohtaan. Pakistanissa ja useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa syytetään yhtiön pullovesituotantoa pohjavesien riistokäytöstä. Kiinassa maidontuottajat sanovat Nestlén polkevan tuottajahintoja.


title: Nestlé

text: Indonesiassa, Pakistanissa ja Tunisiassa ammattiliitot ovat arvostelleet Nestléä alhaisista palkoista ja liittoon kuuluvien työntekijöiden syrjinnästä. Filippiineillä armeija on kutsuttu lopettamaan lakkoa Nestlén tehtaalla, minkä seurauksena kymmeniä ihmisiä sai surmansa.


title: Nestlé

text: Kolumbiassa Nestléllä on ollut elintarviketyöläisten liiton Sinaltrainalin kanssa jatkuvasti kiistaa työntekijöiden oikeuksista. Sveitsiläinen ihmisoikeusryhmä MultiWatch raportoi, että Kolumbiassa on surmattu marraskuuhun 2013 mennessä yhteensä 15 Nestlén työntekijää. Viimeisin uhri oli ammattiyhdistysaktiivi, joka oli ollut nälkälakossa ajaakseen työntekijöiden oikeuksia, kunnes puolisotilaalliset joukot murhasivat hänet. Muutkin Nestléllä töissä olevat ammattiyhdistysaktiivit ovat saaneet tappouhkauksia puolisotilaallisten ryhmittymien nimissä. Nestlé on myös yrittänyt estää ammattiliiton työtä ja painostanut siihen kuuluvia vaihtamaan liittoa.