title: Unitauti

text: Taudin ehkäisemiseksi tehdään tartuntavaarassa olevalle väestölle verikokeita, joista etsitään T.b.g.-loista. Hoito on helpompaa, kun tauti on havaittu varhaisessa vaiheessa ja ennen kuin neurologisia oireita ilmenee. Ensimmäisessä vaiheessa tautia lääkitään pentamidiinilla tai suramiinilla. Toisen vaiheen hoidossa käytetään eflornitiinia ja T.b.g.-tartunnan hoidossa nifurtimoksin ja eflornitiinin yhdistelmää. Vaikka melarsoproli tehoaa lääkkeenä kumpaankin, sitä käytetään vakavien sivuvaikutustensa vuoksi yleensä vain T.b.r.-tartunnan hoitoon.


title: Unitauti

text: "Trypanosoma"-loinen tuottaa aineenvaihduntatuotteenaan tryptofolia, joka aikaansaa unen ihmisillä.


title: Taskukello

text: Taskukello on pieni taskuun mahtuva kello, joka toimii rataksilla. Taskukellon keksijänä pidetään lukkoseppä Peter Henleiniä (noin 1480–1542). Hänen kehittämänsä taskukello tehtiin vuonna 1510. 1900-luvun alkuun asti taskukelloja käytettiin yleisesti, kunnes rannekellot syrjäyttivät ne. Nykyään taskukello kuuluu hienostuneeseen miesten pukeutumiseen, ja perinteisessä arkikäytössä sekä taskukellon että rannekellon ovat paljolti syrjäyttäneet matkapuhelimet, joissa on myös kello.


title: SAR (tutka)

text: SAR-tutka-nimitys tulee sanoista "Synthetic Aperture Radar", synteettisen apertuurin tutka eli suuren laskennallisen läpimitan tutka. Liikkuvan tutkan antennin koko on tehtävän mittauksen kannalta paljon suurempi kuin tutkan fyysinen antenni, ts. tutkan apertuuri on synteettinen. Tyypillisesti synteettisen tutkan antennin "koko" vastaa satoja metrejä luonnossa.


title: SAR (tutka)

text: Tutkan antenni luodaan virtuaalisesti lentokoneen (tai esim. lennokin) tai satelliitin liikkeellä. Erilliset kaiut tallennetaan muistiin ja käsitellään yhdessä aivan kuin ne olisi mitattu suuresta antennista. Tällöin tästä synteettisestä antennista voi tulla hyvin suuren vahvistuksen omaava ja tarkka.


title: SAR (tutka)

text: Synteettinen antenni muodostuu siitä, että lentokone tai alusta, jossa tutka on, liikkuu ja pulssitutka lähettää koko ajan lyhyitä pulsseja. Jokainen pulssi edustaa antennielementtiä ja pulssien lukumäärä antennin pituutta. Syntyy näennäinen monen antennielementin ryhmä.


title: SAR (tutka)

text: Tarkkuus syntyy siitä, että voidaan käyttää hyvin lyhyttä pulssin pituutta (toinen x/y-elementti on pulssin pituus) ilman, että pulssin vastaavasti pieni energia haittaa tutkan etäisyysulottuvuutta, koska pulssit integroidaan muistista "päällekkäin" ja ne kasvavat voimakkuudeltaan. Vaikutus muistuttaa suuren aukon (aperture) vaikutusta valokuvauksessa. (Tästä johtuu SAR-tutkan nimi.) Tarkkuuteen vaikuttaa myös keilan leveys (toinen x/y-elementti on keilan leveys). Hyvin kapea keila saadaan näennäisesti suurella antennilla. Lopputuloksena saadaan tarkkuudeltaan ja resoluutioltaan lähes valokuvamaisia kuvia.


title: SAR (tutka)

text: SAR vaatii nykyisessä muodossaan hyvin suurta laskentakapasiteettia erillisten kaikujen yhdistämiseen eli synteettisen antennin muodostamiseen. Muistin määrä ja laskentakapasiteetti määräävät synteettisen antennin näennäisen pituuden ja siksi myös koko järjestelmän resoluution.


title: SAR (tutka)

text: SLAR- ja SAR-tutkat kehitettiin toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloissa tiedustelun tarkoituksiin. Sittemmin SAR-tutka on otettu käyttöön mm. ympäristön ja metsien kaukokartoituksessa esim. helikoptereissa ja satelliiteissa. Satelliiteissa SAR-tutkia on maapallon kaukokartoituksen lisäksi käytetty myös planeettaluotaimissa, kuten Venusta tutkineessa Magellanissa.


title: SAR (tutka)

text: SAR-tutkia on ensin käytetty tiedustelulentokoneissa, kuten Lockheed SR-71, jossa tutka katsoi lentosuuntaansa nähden sivuun (SLAR-tutka; Side Looking Airborne Radar, suomeksi sivukulmatutka). SLAR-tutkan keila on korkea pystysuunnassa ja kapea koneen lentosuunnassa. SLAR-tutkassa suuri antenni on kuitenkin fyysinen, eli koneen sivun osan pituinen. Tällainen SLAR-tutka ei yksinään pysty samaan tarkkuuteen kuin varsinainen SAR-tutka.


title: SAR (tutka)

text: SAR-tutkat ovat muutos nykyaikaisessa sodankäynnissä, koska tutka näkee yleisesti yöllä, pilvien läpi ja huonossa säässä (sade) ja suhteellisen tarkasti. Tämä paljastaa mm. vihollisen yöllä tai huonon lentosään aikana tekemät joukkojen siirrot. Merkittävä SAR-tutkasovellutus on amerikkalainen JSTARS-kone.


title: SAR (tutka)

text: Koska pilvipeite on este avaruudesta tehtäville kaukohavainnoille, SAR-tutka on tullut suosituksi satelliittien kuvauslaitteeksi. Sen ongelma on 600–900 km:n kiertoradalta kuvattaessa heikko resoluutio.


title: SAR (tutka)

text: SAR-tutkat satelliiteissa otti ensin käyttöön Yhdysvallat. ESAlla SAR-tutkia on ollut 1980-luvulla kehitetystä ERS-1-satelliitista lähtien. 2000-luvulla SAR-tutka on käytössä osassa kiinalaisista Yaogan-satelliiteista, Saksan TerraSAR-X- ja SAR-Lupe-satelliiteissa, Italian COSMO-Skymed-satelliiteissa jne. Länsimaiset satelliitit ovat yleensä "kaksikäyttöisiä" eli myös sotilaalliseen käyttöön tarkoitettuja, ja länsimaat epäilevät mm. Kiinan toimivan samoin. EU:n kehittelemässä GMES Sentinel 1 -satelliittiperheessä on aikanaan SAR-tutka.


title: SAR (tutka)

text: Suomalaisen satelliittiyrityksen kehittämä Iceye X1 tutkasatelliitti käyttää SAR-tutkaa.


title: Teen kieli

text: Tee on nigeriläiskongolainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Nigeriassa. Tee on erittäin läheistä sukua khanan kielelle, jonka murteena sitä joskus pidetäänkin. Kieltä puhui vuonna 2006 äidinkielenään 313 000 ihmistä. Tee kuuluu benuekongolaisten kielten ryhmään.


title: Terveet Kädet

text: Terveet Kädet (”TK”) oli Suomen ensimmäinen hardcore punk -yhtye. Terveet Kädet tunnetaan parhaiten 1980-luvun alun suoraviivaisista, usein vain 30 sekuntia kestävistä kappaleistaan.


title: Terveet Kädet

text: Yhtye on saavuttanut maailmalla HC punk -piireissä kulttisuosiota. Muun muassa Sepultura/Soulfly -muusikko Max Cavalera on kertonut yhtyeen olevan yhden suosikeistaan. Toinen brasilialainen yhtye, black-thrash–pioneeri Sarcófago, on esittänyt konserteissaan Terveet Kädet -covereita, joista osa on julkaistu myös yhtyeen bootlegeillä.


title: Terveet Kädet

text: Terveet Kädet sai alkunsa Torniossa vuonna 1979, kun Läjä Äijälä sai idean perustaa hardcore punk -yhtyeen, joka ottaisi vaikutteita muun muassa englantilaiselta Discharge-yhtyeeltä. Yhtye sai nimekseen Terveet Kädet ja vakiintui vuoden 1980 tammikuuhun mennessä kokoonpanoon, jossa solistina ja sanoittajana toimineen Äijälän lisäksi vaikuttivat rumpali Peedro, basisti Markus ”Piäsky” Saarenpää sekä kitaristi ja pääasiallinen säveltäjä Timo ”Tiimo” Wiik.


title: Terveet Kädet

text: Myöhemmin samana vuonna yhtye äänitti ja julkaisi ensimmäisen EP:nsä "Rock laahausta vastaan", jonka julkaisijana toimi Läjä Äijälän perustama IKBAL -levymerkki. EP sisälsi kolme kappaletta, ”Minä haluan paljon rahaa”, ”Joutukaa sielut” ja ”Vapaa pohjola”. Kappaleet olivat kestoltaan noin puoliminuuttisia, pelkistettyjä ja nopeatempoisia. EP julkaistiin yksipuolisena seitsentuumaisena vinyylisinglenä ja sitä painettiin 200 kappaletta.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1981 ilmestyi yhtyeen toinen EP "II", joka jatkoi edellisen julkaisun tyylilajia. Tuotakin levyä painettiin 200 kappaletta ja niin ikään se julkaistiin yksipuolisena seitsentuumaisena vinyylisinglenä.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1982 Terveet Kädet solmi levytyssopimuksen tamperelaisen Poko Rekordsin kanssa ja julkaisi EP:n "Ääretön joulu", jota yleisesti pidetään yhtenä suomalaisen punkin klassikkolevyistä. EP sisälsi muun muassa kappaleet ”Pissaa ja paskaa” ja ”Tornion kevät”, jotka sittemmin ovat nousseet pieneen kulttisuosioon. Samana vuonna 1982 yhtye sai näkyvyyttä ulkomaillakin kokoelmalla "Propaganda I – Russia Bombs Finland".


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1983 oli yhtyeen uutena levymerkkinä jo helsinkiläinen Propaganda records ja yhtyeessä tapahtui ensimmäinen miehistönvaihdos, kun yhtyeen alkuperäinen rumpali Peedro erosi yhtyeestä ja hänet korvasi Walde, joka ehti soittaa 12-tuumaisella mini-LP:llä "Terveet Kädet" (Julkaistiin Länsi-Saksassa nimellä "Halloween"), sekä Länsi-Saksassa ja Brasiliassa julkaistulla "Black God" -LP:llä, ennen tapaturmaista menehtymistään vuonna 1984. Uudeksi rumpaliksi kiinnitettiin Läjä Äijälän pikkuveli Tilli. Myös 1983 P. Tuotanto julkaisi seitsentuumaisen kokoelma-EP:n "Kädet suojelee", joka oli kokoelma yhtyeen kahdesta ensimmäisestä EP-levystä. 1984 ilmestyi split-albumi "So Much Fun" Länsi-Saksassa, jonka yhtye teki yhdessä Kaaoksen kanssa.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1985 uudistuneen yhtyeen nimi lyheni oululaisella Barabbas Recordssilla muotoon TK, joka levytti albumin "The Horse", mikä jatkoi vanhaa hardcore-tyyliä, joskin albumin sanoituksen olivat poikkeuksellisesti englanninkielisiä.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1986 tapahtui jälleen miehistönvaihdos, kun yhtyeen alkuperäinen kitaristi Timo ”Tiimo” Wiik jätti yhtyeen. Hänen korvaajakseen liittyi tuolloin vasta 19-vuotias torniolainen A. W. Yrjänä, joka sai tehtäväkseen säveltää yhtyeelle uusia kappaleita tulevalle albumille. Vuonna 1987 Terveet Kädet äänitti Kemissä demon albumista, jota ei kuitenkaan äänitetty Helsingissä, eikä demoa sellaisenaan julkaistu. Sen sijaan ilmestyivät EP:t "Oma koloni" (1988), "Anno Domini" (1989), sekä "Pahan voima", joka julkaistiin vasta vuonna 1995.


title: Terveet Kädet

text: Yrjänä jätti yhtyeen jo vuonna 1988, koska halusi keskittyä perustamaansa CMX-yhtyeeseen. Vuonna 1989 myös yhtyeen alkuperäinen basisti Piäsky jättäytyi pois yhtyeestä.


title: Terveet Kädet

text: Kun kokoonpano hajosi vuonna 1990, Läjä Äijälä ja hänen pikkuveljensä Tilli muuttivat Torniosta Ouluun ja kasasivat uuden kokoonpanon, jossa soittivat heidän lisäkseen kitaristi Maike sekä basisti Kähkönen, joka ehti soittaa ainoastaan samana vuonna julkaistulla "Unkind"-EP:llä ennen kuin poistui yhtyeestä. Uuden kokoonpanon myötä yhtye muutti laulukielensä kokonaan englanniksi, musiikki alkoi ajautua kauemmas perinteisestä hardcoresta ja yhtyeen 1990-luvun tyyli olikin lähempänä aggressiivista metallimusiikkia kuin perinteistä hardcore punkia.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1992 ilmestyi EP "Bizarre Domination", jolla bassoa soitti Lene, joka oli yhtyeen vanha ystävä Torniosta. Tämän jälkeen yhtye vietti muutaman vuoden hiljaiseloa, kunnes vuonna 1995 ilmestyi uusi studioalbumi "Sign of the Cross" sekä EP "Pahan voima", jonka kappaleet oli äänitetty alun perin jo vuonna 1987, samoissa sessioissa EP:iden "Oma koloni" ja "Anno Domini" kanssa.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 1998 yhtye sai uuden basistin Puksun ja aiemmin bassoa soittanut Lene siirtyi soittamaan toista kitaraa. Uusi kokoonpano julkaisi samana vuonna livealbumin "Leather Enslavement". Yhtyeen seuraava studioalbumi "The Ultimate Pain" ilmestyi vuonna 1999.


title: Terveet Kädet

text: Kesällä 2000 Terveet Kädet esiintyi ensimmäistä kertaa metallimusiikkiin keskittyneillä Tuska-festivaaleilla ja julkaisi albumin "Non Ultra Descriptica". Myöhemmin samana vuonna rumpali Tilli lopetti yhtyeessä soittamisen ja hänet korvasi Impaled Nazarenessa aiemmin soittanut Kimmo Luttinen, jonka kanssa yhtye äänitti neljä uutta kappaletta sisältäneen demon elokuussa 2002. Vuonna 2002 Terveiltä Käsiltä ilmestyi kokoelma-albumi "Onnellisia kytkentöjä 1980–2002", joka sisälsi valikoitua materiaalia yhtyeen koko uran ajalta. Viisihenkinen Terveet Kädet esiintyi viimeistä kertaa Oulun Qstock-festivaaleilla kesällä 2006.


title: Terveet Kädet

text: Vuonna 2006 Läjä Äijälä alkoi jälleen kasata uutta kokoonpanoa, johon basistiksi kiinnitettiin Lene ja kitaristiksi uusi mies Ilari. Rumpuja palasi soittamaan yhtyeen alkuperäinen rumpali Peedro. Kokoonpanovaihdoksen myötä yhtye muutti jälleen pääasiallisen laulukielensä suomeksi ja alkoi esittää keikoillaan 1980-luvun hardcore-materiaalia, josta yleisö piti. Kesällä 2009 Terveet Kädet julkaisi yhdeksän vuoden tauon jälkeen uuden studioäänitteen, "Ihmisen poika, pedon poika" -nimisen EP:n, joka sisälsi jälleen perinteisiä hardcore-tyylisiä kappaleita.


title: Terveet Kädet

text: Lene ja Peedro jättivät yhtyeen vuonna 2011 ja heidän paikkansa kokoonpanossa ottivat Aki Kannisto (rummut) ja Jani Kaarlela (basso). Syyskuussa 2012 Terveet Kädet julkaisi studioalbumin "Musta hetki", joka sai paljon myönteisiä arvosteluja. Yhtye julkaisi uuden levyn, "Lapin helvetti" maaliskuussa 2015. Helmikuussa 2016 Ilari kertoi yhtyeen vetäytyvän kuun lopulla studioon tekemään uutta "Minun vereni" -albumia viisimiehisellä kokoonpanolla, jossa mukana on myös yhtyeen aiempi kitaristi Lene. Kuukautta myöhemmin yhtye kertoi kuitenkin lopettaneensa. Viimeisen kokoonpanon soittajiston on kerrottu jatkavan toisella nimellä. Ilari, Lene, Aki ja Jani jatkavat Kürøishi nimisessä hardcorepunk-yhtyeessä ja Läjä, Ilari ja Lene jatkavat Lapin Helvetti -nimisessä kokoonpanossa.


title: Rock’n’Roll Band

text: Rock'n'Roll Band oli suomalainen rock-yhtye. Yhtye oli lyhytikäinen: Se toimi vuoden 1975 aikana ja hajosi ennen jouluksi ilmestynyttä albumiaan "Everybody Needs Dancemusic Sometimes", joka sisältää yhtyeen tunnetuimman kappaleen "I'm Gonna Roll". Yhtye koottiin uudelleen vuonna 2005 lyhyeksi aikaa. Vuonna 2008 Rock'n'Roll Band esiintyi Remu Aaltosen 60-vuotisjuhlissa, ja vuonna 2018 se kokoontui jälleen hetkeksi yhteen, kun se esiintyi Remu & Hurriganes-yhtyeen jäähyväiskonsertissa.


title: Rock’n’Roll Band

text: Rock'n'Roll Band juontaa juurensa vuoden 1974 kesästä, jolloin kitaristi Janne Ödner sekä Affe Forsman päättivät perustaa yhtyeen Pave Maijasen kanssa. Syksyllä 1974 he äänittivät version Little Willie Johnin ensimmäisenä levyttämästä "Fever"-kappaleesta, ja se julkaistiin singlenä seuraavan vuoden alkupuolella. Ödner soitti samoihin aikoihin Orfeus-yhtyeessä Dave Lindholmin kanssa ja pyysi tätä Rock'n'Roll Bandiin Orfeuksen hajottua. Lindholm ei aluksi halunnut liittyä yhtyeeseen, mutta muutti myöhemmin mielensä, jolloin Ödner itse lähti pois yhtyeestä ennen yhtyeen ensiesiintymistä Virroilla vappuna 1975.


title: Rock’n’Roll Band

text: Suurimmaksi hitiksi yhtyeen kappaleista nousi "I'm Gonna Roll". Sen lauloi Lindholmin sijaan basisti Pave Maijanen, ja se valittiin vuonna 1975 musiikkilehti Soundin lukijaäänestyksessä vuoden singleksi. Yhtye esiintyi viimeisen kerran syyskuussa 1975 Helsingin Kulttuuritalolla Pekka Strengin ja Matti Kurkisen muistokonsertissa. Tämän jälkeen Dave Lindholm kokosi yhtyeen Pen Lee & Co ja Maijanen perusti Albert Järvisen ja Ippe Kätkän kanssa Royalsin. Rock'n'Roll Bandin esikoisalbumi "Everybody Needs Dancemusic Sometimes" julkaistiin vuoden 1975 joulukuussa yhtyeen jo hajottua. Ödner kuoli vuonna 1981.


title: Rock’n’Roll Band

text: Kesällä 2005 Rock'n'Roll Band palasi lavoille alkuperäiskokoonpanossaan. Esiintymisiä edelsi yhtyeen uusi singlejulkaisu "Rock'n'Roll Fire" / "Rock'n'Roll Water", joka julkaistiin huhtikuussa 2005. Puistoblues-festivaaleilla yhtye äänitti live-levyn ja DVD:n "New Memories", joka julkaistiin marraskuussa 2005. Yhtye jatkoi esiintymisiä ja teki 30th Anniversary -kiertueen loka-marraskuussa 2005. Se käsitti 15 esiintymistä, joista viimeinen oli VR:n makasiineilla Helsingissä 19. marraskuuta 2005.


title: Rock’n’Roll Band

text: Vuonna 2008 Rock'n'Roll Band esiintyi Remu Aaltosen 60-vuotisjuhlissa Helsingissä Vanhalla Ylioppilastalolla 10. tammikuuta.


title: Rock’n’Roll Band

text: Vuonna 2018 Rock'n'Roll Band esitti Remu & Hurriganes -yhtyeen jäähyväiskeikalla Helsingin jäähallissa 20. tammikuuta kappaleen "I'm Gonna Roll".Janne Ödneriä ei aina pidetä varsinaisena jäsenenä, vaikka hän olikin perustamassa yhtyettä.


title: Rock’n’Roll Band

text: Satunnaisesti keikoilla 1970-luvulla oli mukana myös Albert Järvinen.


title: Kingstown

text: Kingstown on Saint Vincent ja Grenadiinien pääkaupunki ja Saint Vincentin saaren tärkein satama.


title: Kingstown

text: Kingstown on saaren maatalousteollisuuden keskus ja turistien sisääntulosatama. Vienti käsittää banaanit, pähkinät ja arrowjuuret eli nuolijuuret. Kingstown sijaitsee Saint Georgen kunnassa, joka on koko maan hallinnollinen keskus.


title: Kingstown

text: Kingstornissa itsessään on noin 13 000 asukassa ja lähiöissä suunnilleen saman verran.


title: Kingstown

text: Matkailupalvelut keskittyvät Kingstownin lähikaupunkeihin Villa ja Indian Bay.


title: Barbareskivaltiot

text: Barbareskivaltiot (engl. "Barbary") on Pohjois-Afrikan rannikon valtioiden (Algerian, Marokon, Tunisian ja Tripolitanian, nykyisen Libyan) vanha nimitys, joka viittaa erityisesti näiden maiden historialliseen menneisyyteen merirosvovaltioina. Sikäläiset merirosvot tunnettiin nimellä barbareskit. Samoista maista on käytetty myös nimeä Berberia, mikä viittaa berbereihin.


title: Barbareskivaltiot

text: Barbareskivaltiot tulivat kuuluisiksi merirosvoudestansa, jonka vuoksi useimpien Euroopan valtioiden oli turvatakseen laivansa maksettava niille veroa. Ranskan vallattua Algerian 1830 loppui merirosvous, viimeksi Marokossa.


title: Barbareskivaltiot

text: Näiden barbareskivaltioiden tuottoisa merirosvous alkoi 1400-luvulla. Nimitys lienee sekoitus alueella asuneen berberiheimon nimestä ja sanasta barbaari. Merirosvoilu alkoi Espanjasta karkotettujen maurien ryhtyessä häiritsemään voittajiensa meriyhteyksiä. Samalla barbareskivaltiot kävivät Turkin yliherruuden alaisina pyhä sotaa islamin puolesta kristittyjä vastaan. Merirosvojen toiminta oli voimakkaimmillaan 1600-luvulla, jolloin he muodostivat alituisen uhan Välimeren satamakaupungeille ulottaen ryöstöretkensä aina Irlantiin ja jopa Islantiin saakka. Gibraltarin itäpuolelle uskaltautuneet eurooppalaiset kauppa-alukset menettivät lastinsa merirosvolaivastoille, ja vangitut merimiehet myytiin orjiksi tai vapautettiin korkeita lunnaita vastaan.


title: Barbareskivaltiot

text: Kauppavaihto Välimeren maiden kanssa järjestettiin siten, että useimmat Euroopan valtiot suorittivat barbareskivaltioille vuosittain tietyn maksun saadakseen oikeuden vapaaseen purjehdukseen. Useista merirosvoja vastaan lähetetyistä rangaistusretkikunnista huolimatta kaappaustoiminta jatkui 1800-luvulle saakka. Vasta amerikkalainen kommodori Decatur sekä lordi Exmouthin johtama brittiläis-hollantilainen laivasto saivat barbareskivaltiot 1815-16 luopumaan omaksumistaan menettelytavoista. Ranskan suorittama Algerian valloitus 1830 merkitsi merirosvojen toiminnan loppumista. Marokko vaati vuosittaisia maksujaan edelleenkin, kunnes Tanska ja Ruotsi viimeisinä maina lopettivat ne 1845.


title: Jääkäri

text: Jääkäri (, ’metsästäjä’) on kevyen jalkaväkiyksikön sotilas.


title: Jääkäri

text: Jääkäri tarkoittaa nopeasti liikkuvaa jalkaväkisotilasta. Suomessa jääkäreiksi on kutsuttu erityisesti jääkäriliikkeeseen liittyneitä Saksassa 1915–1917 sotilaskoulutuksen saaneita ”Saksan jääkäreitä”. Nykyään Suomen puolustusvoimien jalkaväkiyksiköiden sotamiesten yleinen nimitys on jääkäri.


title: Jääkäri

text: Ajatus tarkka-ampujien käytöstä taistelukentällä syntyi seitsenvuotisessa sodassa. Yhdysvaltain armeija käytti heitä myös hyvällä menestyksellä Yhdysvaltain vapaussodassa. Tällaiset tarkka-ampujat käyttivät aseinaan rihlattuja kivääreitä, joiden tuli oli perinteisestä muskettitulesta poiketen erittäin tarkkaa pitkänkin matkan päästä. Näistä tarkka-ampujista ei kuitenkaan ollut avoimessa taistelussa vastusta linjajalkaväelle, ja ne tulivatkin käyttöön vain linjataktiikan lisäksi, taistelua valmistelevina sotilaina. Amerikkalaiset käyttivätkin tarkka-ampujia aina taistelun alussa. 1700-luvun lopulla kevyen jalkaväen ajatus levisi Eurooppaan, jossa alettiin koota ja kouluttaa vastaavia osastoja.


title: Jääkäri

text: Saksassa näitä sotilaita kutsuttiin jääkäreiksi ("Jäger"), Ranskassa "tiraljööreiksi" ("tiralleur") tai chasseureiksi ("chasseur"), kun taas Britanniassa puhuttiin yleisemmin kevyestä jalkaväestä ("Light Infantry") tai kivääriyksiköistä ("Rifles"). Osastojen taktiikka ja tehtävä taistelukentällä oli kuitenkin sama kaikkialla.


title: Jääkäri

text: Aluksi jääkärit värvättiin metsänvartijoiden ja metsästäjien joukosta. Heidän taustansa oli usein keskiluokkainen tai muutoin vähemmän ylhäinen. Kuten kevyttä jalkaväkeä yleensäkin, jääkäreitä käytettiin tiedustelussa, kahakoinnissa tai raskaampien yksiköiden suojana. Poikkeuksellisen tarkan kivääritulen vuoksi kevyt jalkaväki saattoi myös tarjota suojatulta haavoittuvammille yksiköille, kuten pioneereille, jotka työskentelivät juoksuhautojen edustalla. Erinomaisina tarkka-ampujina jääkärit saattoivat myös aiheuttaa suuria menetyksiä vihollisen upseerien keskuudessa.


title: Jääkäri

text: Jääkärit eivät olleet pelkästään taitavia ampujia. He osasivat myös huoltaa ja ylläpitää tarkkoja ja hienovaraisia kivääreitä aikana, jolloin vain harvoilla oli mitään kokemusta mekaanisista laitteista. Koska nämä joukot omistivat omat aseensa, heillä oli merkittävä puolustuksellinen rooli eräänlaisina kodinturvajoukkoina ennen varsinaista liikekannallepanoa. Lähitaistelua varten jääkärit kantoivat muun muassa pientä suorateräistä metsästysmiekkaa, jonka nimi oli "Hirschfänger".


title: Jääkäri

text: Jääkäreistä tuli suosittu yksikkötyyppi Napoleonin sotien aikana, kun porvaristaustaiset vapaaehtoiset järjestäytyivät vastustamaan Napoleonin valloitusta Euroopan saksankielisillä alueilla. Aiempia perinteitä jatkaen nämä jääkärit olivat järjestäytyneitä isänmaallisia vapaaehtoisia, jotka omista varoistaan tai naapureiden ja tuttavien avustuksella kustansivat aseensa ja univormunsa. Napoleonia vastaan suoritettu toiminta aiheutti suuren määrän tappioita erityisesti vihollisen upseerien keskuudessa ja monia jääkäreitä ylennettiin. Napoleonin sotien loppupuolella useimmat aliupseerit saksankielisissä maissa olivat juuri ylennyksen saaneita jääkäreitä.


title: Jääkäri

text: Ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana Saksan armeija otti jääkäri-nimen käyttöön useille kevyille yksiköille, kuten vuoristossa toimiville joukoille sekä sotien välissä myös uudenlaisille laskuvarjojääkäreille ("Fallschirmjäger").


title: Jääkäri

text: Suomen jääkäriliike kehittyi sortovuosien aikana, kun Suomessa pohdittiin itsenäistymisen mahdollisuutta ja toivottiin yleisesti Venäjän tappiota ensimmäisessä maailmansodassa. Jääkäriliike kehittyi ylioppilaspiireissä, ja se otti päämääräkseen Suomen irrottamisen Venäjästä.


title: Jääkäri

text: Koska sotilaskoulutusta oli vaikea saada Suomessa, suomalaiset kääntyivät saksalaisten puoleen. Suoritettiin maanlaajuinen salainen värväys, ja vuonna 1915 ensin 200 ja myöhemmin jopa 2 000 nuorta miestä matkusti Saksaan ja sai koulutuksen Kuninkaallisen Preussin jääkäripataljoona 27:ssä.


title: Jääkäri

text: Pataljoona osallistui taisteluihin Venäjää vastaan Baltiassa. Vuonna 1918 osa jääkäreistä palasi sotimaan Suomen sisällissodassa. Osa jääkäreistä jäi sodan jälkeen palvelemaan upseereina ja valtaosa osallistui talvi- ja jatkosotaan. Yhteensä 49 jääkäriupseeria sai kenraalin sotilasarvon ja jääkäreiden vaikutus Suomen puolustusvoimien kehittämisessä oli hyvin suuri 1950-luvulle asti. Näillä ”Saksan-jääkäreillä” oli oikeus käyttää varsinaisen sotilasarvonsa edessä määriteosaa "jääkäri" (esimerkiksi jääkärikenraali, jääkärimajuri).


title: Jääkäri

text: Suomessa itsenäisyyden alkuvaiheissa jääkärijoukot olivat jalkaväkijoukkoja, jotka oli varustettu marssia nopeampaa liikkumista varten polkupyörin. 1910-luvulla ja sen jälkeenkin kutsuttiin Saksassa sotilaskoulutusta hankkinutta sotilasta suomen kielellä "Saksan jääkäriksi", jottei sana olisi sekoittunut metsästäjään.


title: Jääkäri

text: Jääkäreiden perinne näkyy edelleen myös miehistön sotilasarvoissa ja kauluslaatoissa. Aikaisemmin Uudenmaan, Kymen, Hämeen, Lapin, ym. jääkäripataljoonat (myös Rannikkojääkäripataljoona Upinniemessä) vaalivat jääkäriliikkeen perinteitä, joten niissä miehistön kauluslaatassa oli keltaiset reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli jääkäri. Muissa jalkaväen joukko-osastoissa (muun muassa Savon ja Kainuun prikaateissa) miehistön kauluslaatassa oli tuolloin harmaat reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli sotamies. Sittemmin jääkäripataljoonat on liitetty joukkoyksikköinä prikaateihin, ja kaikki jalkaväkiyksiköiden sotilaat ovat nykyään jääkäreitä. Myös kauluslaatat ovat nykyisissä jalkaväkiyksiköissä keltareunuksisia ja vihreäpohjaisia. Jääkäriliikkeen perintöä on myös Panssariprikaatiin kuuluva Jääkäritykistörykmentti, entinen "Jääkäripatteristo". Tämän lisäksi kyseinen prikaati (kuten nykyään myös Karjalan prikaati) kouluttaa panssarijääkäreitä, jotka liikkuvat rynnäkköpanssarivaunulla ja taistelevat jalan.


title: Bangassou

text: Bangassou on Mbomoun alueen pääkaupunki Keski-Afrikan tasavallan kaakkoisosassa, Mbomoujoen pohjoisrannalla. Bangassoun asukasluku on 31 553 vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Krzysztof Kieślowski (27. kesäkuuta 1941 Varsova – 13. maaliskuuta 1996 Varsova) oli puolalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Kieślowski valmistui 1969 Łódźin elokuvakoulusta, jonne oli päässyt vasta kolmannella yrittämällä. Samasta koulusta oli valmistunut ennen häntä muun muassa Roman Polański. Kieślowski aloitti dokumentaristina, mutta siirtyi fiktioelokuvan, koska katsoi sitä kautta paremmin voivansa kuvata inhimillisen todellisuuden vajavaisuuksia. Ensimmäinen fiktiivinen elokuva oli televisiolle tehty "Przejście podziemne" (1973). Seuraava televisioelokuva "Personel" (1975) voitti Grand Prix -palkinnon Mannheimin festivaaleilla. Ohjaajan ensimmäinen kokoillan elokuva oli "Arpi" vuonna 1976. "Amatööri" (1979) on hänen alkuvaiheen tunnetuimpia teoksiaan. Kieślowskin puolalaisen tuotannon voi katsoa tarkastelevan ihmisiä kommunistisen hallinnon alaisuudessa.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Kieślowski nousi kansainväliseen tietoisuuteen televisiosarjan "Kymmenen käskyä" ("Dekalog", 1989) myötä. Se oli kymmenosainen sarja aikamme moraalikysymyksistä. Sen kaksi osaa on myös laajennettu kokoillan elokuviksi "Lyhyt elokuva tappamisesta" (1988) ja "Lyhyt elokuva rakkaudesta" (1988).


title: Krzysztof Kieślowski

text: Puolalais-ranskalainen "Veronikan kaksoiselämä" (1991) merkitsi ohjaajalle kansainvälisen työjakson alkua. Hänen työpareistaan se teki tunnetuksi säveltäjä Zbigniew Preisnerin, jonka 1700-luvun tyyliä mukailevat pastissisävellykset merkittiin tekaistun hollantilaissäveltäjä van den Budenmeyerin teoksiksi. Toinen Kieślowskin myöhäisvaiheen vakinainen työkumppani oli käsikirjoittaja Krzysztof Piesiewicz.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Todellista läpimurtoa Kieślowskille merkitsi niin sanottu trikolorisarja "Kolme väriä" (1993–94). Sen osat "" (1993), "" (1994) ja "" (1994) kuvaavat Ranskan lipun värejä, mutta ennen kaikkea Ranskan vallankumouksen arvoja vapaus, tasa-arvo ja veljeys vuosituhannen vaihteen Euroopassa. Elokuvista "Sininen" kertoo naisesta, "Valkoinen" miehestä ja "Punainen" naisesta ja miehestä. Elokuvasarjan osat viittaavat toisiinsa ja juonenkuljetus on osittain sisäkkäistä. Tarinoiden langat vedetään yhteen "Punaisen" päätösjaksossa.


title: Krzysztof Kieślowski

text: "Punainen" toi tekijälleen parhaan ohjaajan Oscar-ehdokkuuden 1995, "Sininen" jakoi Kultainen Leijona -palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla 1993 ja "Valkoinen" toi Kieślowskille parhaan ohjaajan palkinnon Berliinin elokuvajuhlilla 1994.


title: Krzysztof Kieślowski

text:
Saatuaan väritrilogiansa valmiiksi Krzysztof Kieślowski ilmoitti yllättäen lopettavansa elokuvanteon. Alkuvuodesta 1996 saatiin kuitenkin tietoja kolmen uuden elokuvan käsikirjoitushankkeesta. Tällä kertaa teeman tarjosi katolisen kirkon tulevan maailman kolmijako taivas-kiirastuli-helvetti ja ohjaajina oli määrä nähdä nousevia eurooppalaisia kykyjä. Kuolema ehätti kuitenkin ensin. Kieślowskin ”dantelaista” hanketta on siitä huolimatta jatkettu, ja saksalainen Tom Tykwer sai valmiiksi elokuvan "Heaven" vuonna 2002. Kieślowskin käsikirjoittajakumppani Krzysztof Piesiewicz kirjoitti käsikirjoitukset trilogian muihin osiin hänen ja Kieślowskin tekemien treatmentien pohjalta, ja ne ohjasi elokuviksi Oscar-voittaja Danis Tanovic ("L'enfer / Helvetti") ja Stanislaw Mucha ("Nadzieja / Toivo").
Myös useissa Kieślowskin elokuvissa näytellyt Jerzy Stuhr ohjasi elokuvan "Iso eläin" ("Duze Zwierze") Kieślowskin käsikirjoituksen pohjalta.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Suomeen Kieślowskilla oli erityissuhde. Hän opetti Taideteollisessa korkeakoulussa ohjaajaoppilaita ja teki yhteistyötä ystävänsä, dokumentaristi Jarmo Jääskeläisen kanssa. Kieślowskin maahantuodut elokuvat saivat Suomessa laajan katsojakunnan.


title: Krzysztof Kieślowski

text: Kieślowski oli Cannesin elokuvajuhlien tuomariston jäsen vuonna 1989.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik III (1. lokakuuta 1207 Winchesterin linna – 16. marraskuuta 1272 Westminster) oli Englannin kuningas vuosina 1216–1272. Pitkästä valtakaudestaan huolimatta hän on jäänyt melko tuntemattomaksi. Henrik III oli Englannin edellisen kuninkaan Juhana Maattoman poika, ja kruunattiin kuninkaaksi vain 9-vuotiaana. Henrik vahvisti Magna Cartan, josta Juhana Maaton oli irtisanoutunut, ja Henrikin hallituskauden aikana se vakiintui osaksi Englannin lakia. Henrik tunnettiin uskonnollisena ja hurskaana kuninkaana, joka teki muutaman tuloksettoman yrityksen Juhanan aikana menetettyjen ranskalaisten alueiden takaisinvaltaamiseksi. Hän joutui ristiriitoihin ylhäisaatelisten paronien kanssa, nämä kapinoivat ja vangitsivat Henrikin, ja maata hallitsi jonkin aikaa paroni Simon V de Montfort, vaikka häntä ei yleensä Englannin hallitsijaluettelossa mainitakaan. Henrikin poika Edvard I kukisti de Montfortin taistelussa 1265 ja Henrikin valta palautettiin. Hän hallitsi nimellisesti kuolemaansa asti, vaikka tosiasiallinen hallitsija olikin jo tuleva kuningas Edvard I.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik syntyi vuonna 1207 kuningas Juhanan ja Isabella Angoulêmelaisen vanhimpana poikana. Juhanan kuoltua vuonna 1216 vasta yhdeksänvuotias Henrik kruunattiin hätäisesti Gloucesterissa. Paronit, jotka olivat aiemmin kannattaneet Ranskan prinssi Ludvigia (myöhempi kuningas Ludvig VIII) Juhanaa vastaan, näkivät nopeasti Henrikin olevan parempi vaihtoehto. Henrik III:sta tuli näin Englannin ensimmäinen lapsikuningas sitten normannien valloituksen vuonna 1066.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrikin sijaishallitsijat ilmoittivat välittömästi jatkavansa maan hallintaa Magna Chartan lakien mukaan, tämä jatkuisi kunnes Henrik olisi täysi-ikäinen. Magna Charta uudistettiin vuonna 1217 hyvän tahdon eleenä paroneille. Sijaishallitsijat hallitsivat maata aina vuoteen 1227.


title: Henrik III (Englanti)

text: Kun Henrik saavutti täysikäisyyden, hän yritti mukailla monia Ranskan monarkian tapoja ja nimitti monia ranskalaisia sukulaisiaan tärkeisiin valtion virkoihin. Vuonna 1236 hän nai Eleanor Provencelaisen, jonka mukana monet näistä ranskalaisista saapuivat hoviin. Englantilaiset lordit osoittivat kuitenkin ulkomaalaisvastaisuutta ja saivat pian etusijan hovissa.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrikiä kuvataan toisaalta hurskaana ja rauhallisena kuninkaana, joka samaistui anglosaksien vuonna 1161 kanonisoituun kuninkaaseen pyhään Edvard Tunnustajaan. Henrik rakennutti uuden goottityylisen kirkon Westminsteriin – olihan Edvard restauroinut vanhan.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik oli erittäin harras ja hänen matkansa usein viivästyivät, koska Henrik halusi osallistua messun monta kertaa päivässä. Henrikin matka Ranskan hoviin kesti niin kauan, että kuningas Ludvig IX kielsi kaikki papit Henrikin matkareitin varrelta.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrikin pahimmat vastustajat olivat Leicesterin kuudennen jaarlin Simon V de Montfortin johtamat paronit. Ranskalaissyntyinen de Montfort oli alkujaan yksi monista Henrikin ulkomaalaisista neuvosherroista, mutta kun hän nai Henrikin siskon Eleonoora Englantilaisen kysymättä lupaa kuninkaalta, heidän suhteensa muuttui. Henrikin ja de Montfortin suhde ajautui kriisiin 1250-luvulla, jolloin de Montfort asetettiin syytteeseen teoista joita hän teki luutnanttina Gasconyssa – viimeisellä Plantagenetien maa-alueella Ranskassa. Kuninkaan harmiksi aateliset vapauttivat hänet syytteistä.


title: Henrik III (Englanti)

text: Kuningas Henrik rahoitti myös paavin sotaa Sisiliassa saadakseen vastalahjaksi arvonimen toiselle pojalleen Edmundille. Edmund hallitsi Sisiliassa muutaman vuoden kunnes saari joutui muiden käsiin. Paronien mielestä Henrik alkoi seurata isänsä Juhanan jalanjälkiä ja vuonna 1258 seitsemän paronia de Montfortin johdolla pakotti Henrikin vannomaan yhteisessä valan, jolla vahvistettiin ns. Oxfordin sopimusehdot. Niiden mukaan perustettiin viidentoista jäsenen neuvosto, jossa kuningas oli ”ensimmäisenä muiden joukossa”.


title: Henrik III (Englanti)

text: Seuraavien vuosien aikana vastakkainasettelu paronien ja kuninkaan välillä lisääntyi. Henrik hankki vuonna 1262 paavilta bullan, joka vapautti hänet valasta – molemmat osapuolet alkoivat kerätä asevoimia. Seurasi Toisen paronien sodan nimellä tunnettu sisällissota.


title: Henrik III (Englanti)

text: Karismaattisen de Montfortin johdolla hänen joukkonsa valtasivat suurimman osan kaakkoista Englantia vuonna 1263. Lewesin taistelussa 14. toukokuuta 1264 Henrik lyötiin ja otettiin vangiksi. De Montfortista tuli nyt väliaikainen hallitsija ja Henrik poikansa Edvard Pitkäsäären kanssa joutui kotiarestiin. De Montfortin lyhyellä valtakaudella Englanti oli lähimpänä ennen lordiprotektorien aikaa 1649–1660 hylätä monarkian kokonaan ja monet epäileväiset paronit alkoivat siirtyä kuninkaan puolelle.


title: Henrik III (Englanti)

text: Ja vain viisitoista kuukautta myöhemmin Edvard Pitkäsääri oli paennut vankeudesta ja johti kuningasmielisten joukot voittoon Eveshamin taistelussa 4. elokuuta 1265. Simon de Montfort sai surmansa taistelukentällä. Henrik eli viimeiset vuotensa nimellisenä hallitsijana, tosiasiallista valtaa käytti jo hänen poikansa Edvard. Vuonna 1269 uusi Westminster Abbey valmistui ja Edvard Tunnustajan jäännökset siirrettiin sinne. Kun Henrik kuoli vuonna 1272, hänen ruumiinsa asetettiin tilapäisesti Edvard Tunnustajan hautakammioon.


title: Henrik III (Englanti)

text: "Jumalaisessa näytelmässä" Dante kuvasi Henrikin ”yksinkertaisena kuninkaana, joka istuu itsekseen”.


title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik meni naimisiin Eleonoora Provencelaisen kanssa 14. tammikuuta 1236 Canterburyn katedraalissa, Kentissä. He saivat ainakin viisi lasta:


title: Henrik III (Englanti)

text: Jotkut lähteet kertovat Henrikillä ja Eleonooralla olleen muitakin lapsia. Rikhard, Juhana ja Henrik tunnetaan ainoastaan 1300-luvun lisäyksinä "Flores Historiarum" -kronikkaan. Vilhelmillä tarkoitetaan Henrikin velipuolen veljenpoikaa Vilhelm Valencelaista. Tytär nimeltä Matilda löytyy vain Haylesin luostarin kronikasta, jossa on muitakin fiktiivisiä lapsia kuten Juhanan Vilhelm-poika ja Edvard I:n äpärälapsi Juhana. Matildan olemassaolo on vähintään epäiltävää.


title: Aitokissanminttu

text: Aitokissanminttu ("Nepeta cataria") on Euroopasta kotoisin oleva mintuntuoksuinen yrtti. Se jää alle metrin korkuiseksi, varsi ja lehdet ovat harmahtavan karvan peitossa. Kukat ovat valkoisia, niiden alahuulessa punaisia pisteitä. Tieteellisen nimen osa "cataria" tulee latinan kielen sanasta "catus", joka tarkoittaa kissaa.


title: Aitokissanminttu

text: Aitokissanminttua on käytetty 1400-luvulle saakka yleisesti elintarvikkeena ja lääkinnällisiin tarkoituksiin. Paistin pintaan saatettiin hieroa kissanminttua, ja sitä käytettiin myös salaattiaineksena. Sitä käytettiin rauhoittavana ja ruuansulatusta edistävänä rohtona sekä hoidettiin haavoja, särkyä ja naistenvaivoja. Aitokissanminttu saattaa aiheuttaa poltettuna lieviä harha-aistimuksia.


title: Aitokissanminttu

text: Aitokissanminttua tavataan Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Skandinavian eteläosissa. Sen alkuperäiset kasvualueet ovat Vähässä-Aasiassa. Se on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.


title: Aitokissanminttu

text: Aitokissanmintun haihtuva öljy sisältää mm. karvakrolia, tymolia, nepetalaktonia ja nepetahappoa. Nepetalaktoni vaikuttaa kissojen käyttäytymiseen. Aitokissanmintun kukinnot ovat valkoiset, ja se on kasvustoltaan harvempi kuin sukulaisensa mirrinminttu ("Nepeta" × "faassenii"), jolla on vaaleansiniset kukinnot.


title: Sango

text: Sango on Keski-Afrikan tasavallan suurin kieli ja toinen virallisista kielistä. Kieltä äidinkielenään puhuvia asuu Keski-Afrikan tasavallan lisäksi Tšadissa, Kamerunissa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.


title: Sango

text: Sangoa puhuu äidinkielenään noin 400 000 ja toisena kielenään noin viisi miljoonaa ihmistä. Siinä on paljon lainasanoja ranskasta.


title: Sango

text: Sangon luokitus on ollut kiistanalainen: kieleen perehtyneet tutkijat ovat väitelleet, onko kyseessä kreolikieli vai ei. William J. Samarinin näkemyksen mukaan sango on kreolikieli, jonka rakenteet perustuvat täysin lähialueen afrikkalaisille kielille ranskalaisista lainasanoista huolimatta. Vastaväitteitä ovat esittäneet mm. Marcel Diki-Kidiri ja Charles H. Morrill, joiden mukaan kreolisoituminen ei ole ainoa sangon rakenteita selittävä taustateoria.


title: Sango

text: Sango oli alun perin ubangilaisiin kieliin perustuva yksinkertainen välikieli, jota käytettiin heimojen välisen kaupankäynnin yhteydessä. Vasta Keski-Afrikan pääkaupungin, Banguin, nopea kasvu 1960-luvulta lähtien loi ensimmäisen sangoa äidinkielenä puhuvan sukupolven, kun kieli muuttui siirtolaisvanhempien markkinakielestä kaupunkilaislasten arkikieleksi. Ensin se johti kielen kehittymiseen erityisesti sanaston kasvamisen osalta. Toiseksi sango sai pääkaupungin kielenä lisää arvovaltaa ja siitä tehtiin Keski-Afrikan kansallinen kieli 1964 ja virallinen kieli 1991.


title: Sango

text: Sangossa on seitsemän vokaalia: a, e, ɛ, i, o, ɔ, u. Niistä viisi (i, a, ɛ, ɔ, u) voi ääntyä myös nenän kautta. Virallisessa oikeinkirjoituksessa e ja ɛ kirjoitetaan e:nä sekä o ja ɔ kirjoitetaan o:na. Niinpä nenävokaalit kirjoitetaan in, en, an, on, un.


title: Sango

text: Vokaaleilla voi olla jokin kolmesta äänenkorkeudesta, jotka vaikuttavat sanan merkitykseen. Kirjoituksessa matalaa korkeutta ei merkitä (e), keskikorkeus merkitään yläpisteillä (ë) ja korkea äänenkorkeus väkäsellä (ê). Siten do-re-mi kirjoitettaisiin do-rë-mî.


title: Sango

text: Sangon konsonantit ovat: p, b, t, d, k, g, kp, gb, mb, mv, nd, ng, ngb, nz, f, v, s, z, h, l, r, y, w. Ääntämyksestä on huomattava, että ng ääntyy [ŋg] ja ngb ääntyy [ŋb].


title: Mellotron

text: Mellotron eli mellotroni on 1960-luvulla markkinoille tullut kosketinsoitin, joka soittaa analogiselle nauhalle tallennettuja ääninäytteitä.


title: Mellotron

text: 1980-luvulta asti on ollut tavallista, että kosketinsoittimella tai tietokoneella voidaan soittaa eri sävelissä olevia digitoituja ääninäytteitä. Tällä tavalla voidaan parhaimmillaan saada keinotekoisesti aikaan suhteellisen aidolta kuulostava soitinääni.


title: Mellotron

text:
1960-luvulla julkaistu mellotron on analoginen/elektromekaaninen kosketinsoitin, jolla soitetaan laitteen ääninauhoilla olevia soitinääniä. Tätä varten nauhoille on äänitetty muutaman sekunnin mittaisia näytteitä, esimerkiksi lauluääntä. Sointuja soittamalla saadaan aikaan kuoro-efekti. Jos yksittäisille ääninäytteille on kaksi tai useampia esittäjiä samanaikaisesti, äänessä on luonnollinen chorus-efekti.
Mellotroneja on useita malleja ja soitinäänet voivat vaihdella yksilöllisesti. Yksi nauha sisältää vain yhden sävelkorkeuden. Eri näytteitä voi nauhalla olla rinnakkaisilla raidoilla useita.


title: Mellotron

text: Kun mellotronin kosketin (1) painetaan alas, käynnistyy koskettimen sävelkorkeutta vastaava ääninauha (punainen) mekanismin (2 ja 3) painaessa nauhan pyörivää akselia (5) vasten toistaen nauhoitetun äänen nauhan kulkiessa äänipään (6) yli. Kun kosketin vapautetaan, jousen jännittämä rullamekanismi (7), jonka yli nauha kulkee, kelaa nauhan takaisin. Jatkuvasti pyörivää akselia (5) liikuttaa yksi moottori joten äänet toistuvat oikeassa suhteessa toisiinsa. Suurissa mellotroneissa nauhamekanismin molemmissa päissä on rumpu, jolla on muu osa nauhasta kunnes sen sisältämä äänenväri otetaan käyttöön.


title: Mellotron

text: Nauhan nopeus on säädettävissä mikä analogisesti muuttaa sävelen korkeutta. Esim. "Mellotron M 400" - mallissa perusnopeus on 19 cm/s ja se on säädettävissä välillä 15 - 25 cm/s. Mallin nauhan pituus on noin 150 cm. Jos nauhan nopeus on 19 cm/s soiva ääni kestää noin 8 sekuntia. Suurissa malleissa nauha on pidempi, mutta se on jaettu osioihin esivalintamekanismin toteuttamiseksi.


title: Mellotron

text: Ensimmäinen varsinaisesti markkinoitu ja soittimen tunnetuksi tehnyt malli "Mellotron MK II" oli ajateltu kodin tai julkisten tilojen viihde-soittimeksi, jolla yksi soittaja kykenisi korvaamaan pienen kokoonpanon. Siinä on 70 kosketinta, jotka on jaettu säestys - ja melodiaosaan. Säestysosan nauhoille oli äänitetty oikean kokoonpanon soittamia toistuvia eri tyylisiä säestyskuvioita eri sävellajeissa. Melodiaosassa on äänitettynä sooloinstrumentit. Osille on omat äänenvoimakkuutensa sekä nk. master volume ulos lähtevälle signaalille. Lisäksi on kaikuefekti.


title: Mellotron

text: Kummallakin osalla on kuusi esivalintaa. Kullakin esivalinnalla on edelleen kolme valintaa. Näin saadaan 18 taustaa ja 18 melodiaääntä. Yhtyekäytössä säestysosa useinimiten muutettiin soitinääniksi, mikä mahdollisti osioille oman äänenvärinsä samanaikaisesti. Valintamekanismi on toteutettu nauhamekanismiin sijoitetuilla rummuilla, jotka kelasivat nauhan oikealle kohdalle. Lisäksi MK II ja muut suuremmat mallit tarjosivat mahdollisuuden yhdistää 2 melodiaääntä kullakin esivalinnalla, josta saattin 12 lisä-äänenväriä.


title: Mellotron

text: Yksinkertaisemassa ja kompaktimmassa "Mellotron M 400" -mallissa ei ole esivalintamahdollisuutta, vaan kolme suoraan valittavaa soitinääntä, esimerkiksi huilu, viulu ja ihmisääni. Esivalinnan sijaan nauhat sisältävän eräänlaisen kasetin tai kehikon voi vaihtaa huolto- tai studio-olosuhteissa. Tämä malli oli suosituin mellotron - malli erityisesti yhtyekäytössä jossa rajoitetumpi äänenvärivalikoima ei ollut ongelma muiden kosketinsoittimien kanssa.


title: Mellotron

text: Laitteen teknologian vuoksi nauhan soitua loppuun samaa kosketinta ei voi soittaa välittömästi uudestaan, vaan nauhan on ensin kelauduttava takaisin. Ongelmaa voi jossain määrin kiertää sovituksen salliessa arpeggiomaisella soittotekniikalla vapauttamalla koskettimia sopivasti. MK II - mallin esivalintojen vaihto kesti noin 20 sekuntia. Vaihdon ja soittovalmiuden ilmaisi merkkivalo.


title: Mellotron

text:
Toisin kuin varhaiset syntetisaattorit, mellotron on kuitenkin polyfoninen soitin eli sillä pystyy soittamaan useita ääniä samanaikaisesti, jolloin sointujen muodostaminen on mahdollista.
Lisäksi eri soitinäänet saa kytkettyä päälle samanaikaisesti. Saatuun sointiin vaikuttaa se, että alun perin luonnolliset instrumentit eivät soi absoluuttisen tarkasti samassa vireessä, mikä toisaalta tekee huonolaatuisesta digitaaliäänestä elottoman.


title: Mellotron

text: Mellotronics tarjosi soittimeen 8 viuluääntä, 5 puupuhallinääntä, 8 vaskipuhallinääntä, 5 kuoroääntä, 3 urkusointia, 11 "akustista lyömäsoitinääntä" ja 11 "sähköistä lyömäsoitinääntä" ja suuren valikoiman tehosteääniä.


title: Mellotron

text:
Nauhoille voi äänittää myös erilaisia studiossa tehtyjä tehosteita, jotka voidaan näin toistaa esimerkiksi konserttitilanteessa. Dannyn show-kiertueilla Esa Kotilaisen alun perin tilaamaa mellotronia käytettiin tällä tavoin.
BBC tilasi "Mellotron MK II" - mallin, jonka nauhoille yhtiössä äänitettiin 1260 (70 kosketinta x 6 esivalintaa x 3 tehostetta) äänitehostetta radiokuunnelmia varten. Tässä käytössä soitin sai nimityksen "FX Console".
Mellotron ei yleistynyt kotikäytössä laitteen kalleuden ja vaikeakäyttöisyyden vuoksi. Laitteen mekaniikka on erityisesti konserttitilanteessa ongelma-altis. Vaihtelevissa kosteus- ja lämpötilaolosuhteissa voi tulla arvaamattomia ja suuria sävelkorkeuden (vireen) muutoksia tai jopa äänen katkoksia. Basisti ja kosketinsoittaja John Paul Jones (Led Zeppelin) kuvailee:


title: Mellotron

text: Nopeudella Jones viittaa tässä nauhoja liikuttavan sähkömoottorin kierroslukuun, joka analogisesti vaikuttaa suoraan sävelkorkeuteen. Paikallisen sähköverkon rakenne saattaa lisäksi aiheuttaa jännitteen muutoksia, jotka muuttavat moottorin kierroslukua sähkönkulutuksen verkossa vaihdellessa.


title: Mellotron

text: Laitetta voidaan kuitenkin kuulla muutamilla merkittävillä levyillä. Sitä ovat käyttäneet esimerkiksi Tony Banks (Genesis), Brian Jones (The Rolling Stones), Mike Pinder (Moody Blues), John Paul Jones (Led Zeppelin), King Crimson, Tangerine Dream ja Isao Tomita. Sitä käytettiin paljon progressiivisessa rockissa ja joskus runsaastikin, kuten esimerkiksi Moody Bluesin 60-luvun lopun albumeissa. Myös Beatles käytti soitinta kappaleessa "Strawberry Fields Forever".


title: Mellotron

text: Suomessa on vain muutama mellotron. Suomessa mellotronia on käyttänyt mm. Leevi and the Leavings. Esa Kotilainen omistaa niitä kaksi kappaletta. Vuonna 2005 Suomeen tuotiin yksi Mellotron tilaustyönä Ruotsista. Vuonna 2007 Esa Kotilainen osallistui Hectorin Näkemiin – kuulemiin-kiertueelle kosketinsoittajana, soittaen myös mellotroniaan. Tamperelainen progressiivista rockia soittava yhtye Nurkostam omistaa kaksi Mellotronia ja käyttää niitä sekä levyillään että konserteissaan.


title: Mellotron

text: Birotron on Rick Wakemanin ja David Biron kehittämä kosketinsoitin, jonka yleinen toimintaperiaate on mellotronin kaltainen. Avointen, määrämittaisten nauhojen sijaan siinä käytetään 8-raitaisia kasettinauhoja. Tämä poistaa mellotronin rakenteesta johtuvan soivan sävelen keston ylärajan. Tangerine Dreamin albumilla Stratosfear tiedoissa käytetäänkin nimitystä Loop Mellotron. Rick Wakeman käyttää soitinta Yes-yhtyeen albumilla Tormato.


title: Mellotron

text: Soittimessa on 37 kosketinta ja niille 19 kasettia joita varten on 19 lukupään sisältävää piirikorttia. Kukin kortti lukee äänen kahdelle koskettimelle. Päättymättömästä nauhasta johtuen äänestä puuttui luonnollinen aluke minkä mellotron tuottaa alkuperäisen ääninäytteen mukaisesti. Tämän ratkaisemiseksi birotroniin asennettiin VCA (voltage controlled amplifier) jolla äänen nousu ja häipyminen voitiin säätää. Tämä puolestaan nosti soittimen hintaa ja viivytti tuotantoa, jonka aloittamista oli jo hidastanut tarkasti nopeutensa säilyttävän moottorityypin etsiminen.


title: Mellotron

text: Soittimessa oli neljä ääntä ts.kasetin 8 raitaa oli jaettu 2 x 4 raitaa joilla kahta kosketinta vastaava ääni. Suunnitelman mukaan saatavilla olisivat olleet viulu, sello, vaskipuhaltimet, puupuhaltimet, mieskuoro, pilliurut, huilu ja nokkahuilu.


title: Mellotron

text: Soitinta malli Birotron B 90 valmistettiin vain 35 kappaletta sillä ensimmäiset polyfoniset syntetisaattorit olivat jo tuotannon viivästymisen vuoksi markkinoilla kuten Polymoog tai pian valmiina kuten Sequential Circuits Prophet 5. Lisäksi markkinoille olivat tulleet kohtuuhintaiset nk. viulukoneet (strings synthesiser) esimerkiksi Eminent/ARP Solina, joissa tavallisesti oli viulu- äänenvärin lisäksi sointivärejä kuten huilu ja erilaiset puhallininstrumentit.


title: Mellotron

text: Birotron on erittäin harvinainen soitin; sitä on käytännössä mahdotonta hankkia nykypäivänä.


title: Edvard III

text: Edvard III (13. marraskuuta 1312 Windsorin linna – 21. kesäkuuta 1377 Richmond upon Thames) oli Englannin kuningas vuosina 1327–1377. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard II:n poika ja yksi Englannin menestyksekkäimmistä keskiaikaisista hallitsijoista. Hänen pitkäaikainen pyrkimyksensä oli saada haltuunsa Ranskan valtaistuin. Edvardista tuli kuningas jo 14-vuotiaana isänsä murhan jälkeen ja hän hallitsi 50 vuotta. Hänen edeltäjistään vain Henrik III oli hallinnut yhtä kauan ja vei yli 400 vuotta Edvardin kuolemasta ennen kuin maan monarkki seuraavan kerran ylsi samaan määrään hallitusvuosia.


title: Edvard III

text: Edvard III syntyi Windsorin linnassa ja tästä syystä hänestä on käytetty myös nimitystä Edvard Windsorilainen. Edvard kruunattiin 1. helmikuuta 1327 14-vuotiaana – hänen isänsä Edvard II oli syrjäytetty tammikuussa. Seuraavana vuonna 24. tammikuuta 1328 hän avioitui Hainaultin kreivin tyttären Filippa Hainaultilaisen kanssa. Parille syntyi kolmetoista lasta, joista viisi poikaa saavutti täysikäisyyden. Heidän vanhin poikansa ja Edvardin ilmeinen kruununperijä Edvard Musta prinssi syntyi vuonna 1330 ja oli maineikas sotilasjohtaja.


title: Edvard III

text: Samana vuonna kuin Edvard oli avioitunut, hänen setänsä, Ranskan kuningas Kaarle IV, oli kuollut ilman miesperillisiä. Myös Kaarlen veljet olivat kuolleet ilman miespuolisia jälkeläisiä. Kaarlen sisar Isabella oli Edvardin äiti, mitä kautta Edvard oli Filip IV:n miespuolisista jälkeläisistä vanhin elossa oleva (ja pikkuveljensä Juhana Elthamilaisen ohella ainoa) ja siten mahdollinen Ranskan kruununperijä.


title: Edvard III

text: Koska Edvard oli kuninkaaksi tullessaan vielä alaikäinen, valtaa pitivät hänen äitinsä Isabella ja tämän rakastaja Roger Mortimer. Vuonna 1330 17-vuotias Edvard otti hallinnon käsiinsä ja syrjäytti Mortimerin, joka teloitettiin. Hänen äitinsä Isabella siirrettiin syrjään vallasta ja julkisuudesta.


title: Edvard III

text: Edvard III aikakaudella sota Skotlantia vastaan jatkui, mutta ulkopolitiikassa painopiste vaihtui Skotlannista haluun anastaa Ranskan kruunu.


title: Edvard III

text: Edvardin ensimmäinen sotilaallinen voitto oli Halidon Hillin taistelu vuonna 1333, jossa hän löi skotlantilaiset perusteellisesti maan kruununtavoittelijan Edvard Balliolin avustuksella. Edvardin hallintokauden viimeinen suuri taistelu Skotlantia vastaan oli Neville's Crossin taistelu 17. lokakuuta 1346, jossa Robert Brucen poika Skotlannin kuningas David II vangittiin.


title: Edvard III

text: Ranskalaiset aateliset eivät hyväksyneet Edvardin vaatimuksia Ranskan kruunusta vedoten muun muassa saalilaiseen lakiin, jonka mukaan kuninkaallinen perimys ei voisi kulkea äidin suvun kautta (kuten Edvardilla Isabellan tai kuningatar Johanna II:n kautta). Ranskalaiset asettivat vuonna 1328 uudeksi kuninkaaksi Edvardin serkun Filip VI:n, joka oli Filip IV Kauniin veljen Kaarlen poika. Edvardin päätarkoituksena oli varmistaa oikeutensa maihinsa Akvitanian herttuana. Vaatimuksia Ranskan kruunuun käytettiin ennemminkin sodan poliittisena oikeutuksena, joka unohdettiin aina kun tilanne sitä edellytti.


title: Edvard III

text: Edvard oli valmis suuriinkin uhrauksiin voittaakseen sodan. Hän hankki siihen rahoituksen firenzeläisistä Bardin ja Peruzzin kauppahuoneista ja antoi näille pantiksi villakaupan monopolin. Lopulta Edvardin velka oli 1,5 miljoonaa floriinia, joka vastasi viittä tonnia kultaa. Velka jäi maksamatta ja kauppahuoneet tekivät konkurssin.


title: Edvard III

text:
Edvard teki heinäkuussa 1337 liiton Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Ludvig IV:n kanssa, julisti sodan Filip VI:lle ja myöhemmin julisti itsensä Gentissä 26. tammikuuta 1340 Ranskan kuninkaaksi. Tämä välienselvittely tultiin myöhemmin tuntemaan nimellä satavuotinen sota, joka jatkui välillä kiihkeämmin, välillä rauhallisemmin vaihein aina 1450-luvulle asti. Sota ei alkanut Edvardin kannalta kovin hyvin, hän joutui lainaamaan suuria rahasummia rahoittaakseen liittonsa keisarin kanssa ja sai rahoittajansa konkurssin partaalle. Vuonna 1346 Edvard kuitenkin löi ranskalaiset Crécyn taistelussa, jossa hänen rinnallaan oli hänen 16-vuotias poikansa Musta prinssi. Englannin voitto miesylivoimaista Ranskaa vastaan perustui tehokkaaseen pitkäjousen käyttöön. Pitkällisten taisteluiden jälkeen sodan tämä vaihe päättyi englantilaisten voittoon, kun he onnistuivat valtaamaan Calaisin, josta tuli englantilaisten maihinnousupaikka Ranskaan.
Musta Prinssi johti Englannin voittoisaa armeijaa Poitiers'n taistelussa 1356. Satavuotisen sodan ensimmäinen vaihe päättyi vuonna 1360 Brétignyn rauhaan, jonka myötä Englannin vaikutusvalta Ranskassa saavutti huippunsa. Ranska joutui myös maksamaan kolmen miljoonan kruunun lunnaat vangitun kuninkaan Juhana II:n vapauttamisesta.


title: Edvard III

text: Englantilaisten voitot kuitattiin, voitot ja tappiot seurasivat puolin ja toisin, aiheuttaen sukupolvia jatkuneen sodankäynnin. Brittiläiset monarkit jatkoivat ”Ranskan kuninkaan” arvonimen vaatimuksiaan aina vuonna 1802 solmittuun Amiensin rauhaan asti. Edvard III otti vaakunaansa pieniä ranskalaisten kuninkaallisten ”Fleur-de-lis” -kukkia sinisellä pohjalla ja ne pysyivät osana Englannin vaakunaa, kunnes Yrjö III poisti ne.


title: Edvard III

text: Sillä aikaa kun kuningas ja hänen vanhin poikansa olivat ulkomailla, maan johdosta huolehti nuorempi prinssi, Lancasterin herttua Juhana Gentiläinen. Edvardin kaudella valtakunta vaurastui ja talous kehittyi eloisamman kaupan myötä, mutta myös musta surma vainosi ihmisten elämää.


title: Edvard III

text: Verotus oli kuninkaallisten tärkein tulolähde, joka aiheutti suoraan parlamentin (aatelisten ja virkamiesten kokous, joka tulee ranskan kielen sanasta "parley" ’puhua, keskustella’) vaikutusvallan kasvamisen. Edvard yritti pitää parlamentin vallan rajoitettuna ja kehitellä muita tapoja ansaita tuloja, mutta mikään näistä ei osoittautunut yhtä tehokkaaksi kuin parlamentaarinen verotus.


title: Edvard III

text: Edvardin jatkuvat sotaretket jättävät varjoonsa merkittävät saavutukset kotimaan politiikassa. Edvard pystyi saavuttamaan jotakin mihin kukaan muu keskiaikainen kuningas ei pystynyt: hän loi nationalismin. Vaikka se syntyi osittain Edvardin manipuloidessa yleistä mielipidettä satavuotisen sodan yhteydessä, Edvard piti aina yleisen mielipiteen ja parlamentin mielessä. Hän oli mestari yhdistämään maan ja sotavoimat yhteisen Englannin kruunun alle eikä kuten aiemmin oli tapana, vain maanomistajan alaisuuteen.


title: Edvard III

text: Maan virallinen kieli oli vielä Edvard III:n hallituskauden alussa ranska (normannien valloituksesta lähtien), mutta jo vuonna 1362 englannista tehtiin virallinen kieli muun muassa oikeussaleissa.


title: Edvard III

text: Edvard otti ensimmäisenä käyttöön Englannissa ranskalaisten aatelisten herttuan () arvon. Hänen pojastaan tuli ensimmäinen herttua – Cornwallin herttua. Eräs merkittävimmistä herttuoista oli Henrik Grosmontilainen, Lancasterin herttua, joka oli Edvardin uskottu sotapäällikkö ja eräs tärkeimmistä avustajista Roger Mortimerin ja Edvardin äidin syrjäyttämisessä.


title: Edvard III

text: Vaikka Edvardin avioliitto oli epätavallisen onnellinen ja tuotti kolmetoista lasta Filippan kanssa, Edvard oli tunnettu naistenmies. Filippan kuoleman jälkeen vuonna 1369 Edvardin rakastajattaresta Alice Perrersistä tuli synonyymi korruptiolle.


title: Edvard III

text: Kohdattuaan menetyksiä Ranskassa, Edvard pyysi parlamenttia myöntämään hänelle lisää varoja viinin ja villan verotuksella, mutta ehdotuksesta ei pidetty uuden musta surma -aallon puhjettua 1374–1375. Vuoden 1376 "Hyvä parlamentti" () kritisoi kuninkaan neuvonantajia mukaan lukien Alice Perrersin perhe ja neuvoi kuningasta hillitsemään intohimojaan mukauttaakseen menonsa.


title: Edvard III

text: Edvard III tunnetaan myös sukkanauharitarikunnan perustajana. Vuonna 1348 Salisburyn kreivitär pudotti tanssiessaan sukkanauhansa. Kuningas poimi sen ylös, kiinnitti nauhan omaan reiteensä ja sanoi: "Honi soit qui mal y pense" ("hävetköön, ken siitä pahaa ajattelee"). Arvovaltainen ritarikunta syntyi ja motto on säilynyt näihin päiviin asti.


title: Edvard III

text: Edvard kuoli halvaukseen vuonna 1377. Hänen sanotaan kärsineen Alice Perrersiltä saamastaan kupasta. Legenda kertoo myös Alicen olleen kuninkaan kuolinvuoteen äärellä tämän kuollessa ja ottaneen kuninkaan sormukset sormista Edvardin kuoltua. Edvard III haudattiin Westminster Abbeyyn. Hänen vanhin poikansa Musta Prinssi oli kuollut vuotta aiemmin, joten valtaan astui tämän poika Rikhard II.


title: Edvard III

text: Edvardilla oli suuri määrä jälkeläisiä, ja hänen viisi aikuiseksi varttunutta poikaansa ja näiden jälkeläiset kamppailivatkin keskenään Englannin kruunusta. Vallanperimyskiistoja kutsutaan ruusujen sodaksi Lancasterin ja Yorkin sukujen tunnusten mukaan.Edvardilla oli viisi tytärtä:


title: Fantasiapelit

text: Fantasiapelit, viralliselta nimeltään Fantasiapelit Tudeer Oy, on suomalainen vuonna 1986 perustettu roolipelejä myyvä kauppaketju. Liike sai alkunsa Lauri Tudeerin harrastustoiminnasta. Hän toi 1980-luvun alussa roolipelejä omatoimisesti maahan ja laati vuonna 1982 ensimmäisen myyntiluettelonsa. Liike on 2010-luvulla yhä Suomen suurin roolipeliliike.


title: Fantasiapelit

text: Liike on erikoistunut rooli-, miniatyyri-, lauta-, kortti- ja strategiapeleihin. Nykyisin Fantasiapeleissä myydään runsaasti myös englanninkielistä genrekirjallisuutta ja sarjakuvia, ja se on Suomen suurin mangaa myyvä liike.


title: Fantasiapelit

text: Fantasiapeleillä on myyntipisteet Helsingissä, Turussa, Tampereella, Joensuussa, Jyväskylässä, Oulussa ja Kuopiossa. Tämän lisäksi Fantasiapeleillä on tukkumyyntiä kirja- ja pelikaupoille. Muutamissa Fantasiapelien liikkeissä myydään myös kuula-aseita.


title: Fantasiapelit

text: Veljekset Lauri ja Jyrki Tudeer alkoivat pelata roolipelejä vuonna 1978, kun Laurin lukiokaveri oli tilannut postimyynnillä Yhdysvalloista "Dungeons & Dragons" -roolipelin. Harrastus vei mukanaan, ja Lauri alkoi tilata pelejä ulkomailta myydäkseen niitä muille kiinnostuneille. Hän markkinoi pelejä muun muassa scifi-lehdissä "Spin" ja "Portti" sekä "Mikrobitissä" ja "Soundissa", ja laati vuonna 1982 ensimmäisen myyntiluettelonsa A4-arkille. Tuollon suuri osa peleistä oli vielä "D&D".tä. Pelit hän pyrki tilaamaan suoraan tekijöiltä.


title: Fantasiapelit

text: Vuoden 1984 lopulla Tudeer oli myynyt pelejä jo yli 30 000 markan edestä, vuonna 1985 puolestaan 58 000 markalla. Yrityksen perustaminen tulikin ajankohtaiseksi. Yhdessä veljensä Jyrki Tudeerin sekä Timo Konttisen kanssa hän perusti kommandiittiyhtiö Fantasiapelit Tudeer Ky:n 16. tammikuuta 1986. Lokakuussa 1988 se muutettiin osakeyhtiöksi. Vuonna 1996 Lauri Tudeer alkoi täyspäiväisesti hoitaa yrityksen asioita, sitä ennen hän oli pitänyt varsinaiset päivätyönsä.


title: Fantasiapelit

text: Fantasiapelien ensimmäinen myymälä avattiin syyskuussa 1987 Helsinkiin Minna Canthin kadulle, ja se oli samalla myös Suomen ensimmäinen roolipelikauppa. Kysyntä oli ennakoitua suurempaa, joten pari kuukautta myöhemmin myymälä muutettiin isompiin tiloihin Runeberginkadulle. Jyrki Tuuderin muutettua Turkuun opiskelemaan 1988 hän perusti sinne myymälän Rauhankadulle. Tampereen myymälä avattiin melko pian sen jälkeen, ja Fantasiapeleistä oli muodostunut kauppaketju. Oulun myymälä avattiin 1990.


title: Fantasiapelit

text: 1985–1995 roolipelaaminen kasvoi Suomessa, ja alalla kilpailtiin etenkin tunnettujen roolipelien käännöslisensseistä. Kauppaa tehtiin yhä useammin myymälöissä, jotka tarjosivat myös paikan pelaamista varten. Fantasiapelien suurin kilpailija vuosikymmenten vaihteessa oli Jari Paunan ja Eija Väinämön 1986 perustama Protocol Productions. Se aloitti toimintansa julkaisemalla "Floppy Magazinea", Commodore 64 -diskettilehteä, mutta vuonna 1987 yritys perusti jo oman kauppansa, Game Worldin, City-käytävään. Protocol meni kuitenkin ulosottoon 1991 ja kauppa suljettiin samalla. Myös Suomalainen kirjakauppa myi vuodesta 1985 alkaen strategia-, rooli- ja miniatyyripelejä.


title: Fantasiapelit

text: 1986 WSOY oli epäonnistunut saamaan "D&D:n" toisen version, "Advanced Dungeons & Dragonsin", käännösoikeudet. Seuraavana vuonna WSOY:n kanssa "D&D:n" käännösoikeuksista kilpailivat sekä Fantasiapelit että Protocol. Niistä jälkimmäinen sai Paunan suoran yhteydenoton avulla lisenssin itselleen. 1988 Protocol julkaisikin säännöt suomeksi, ja vaikka käännös oli laadultaan epätasainen, se oli tärkeä askel Suomen roolipelialan kehitykselle. Fantasiapelit alkoi kiirehtiä saadakseen oikeuksia muiden tärkeiden roolipelien kääntämiseksi. Se saikin oikeudet Avalon Hillin "RuneQuestiin" sekä Game Designer's Workshopin "Travelleriin", ja "". Yritys perusti ACE Pelit -yhtiön pelien kääntämistä varten. "RuneQuestin" suomennos myi noin 50 000 kappaletta.


title: Fantasiapelit

text: Kääntämisen lisäksi pelejä julkaisiin myös suomalaisten suunnitteljoiden pelejä. Suomalaisen roolipelisuunnittelun skenessä keskeinen hahmo oli Fantasiapelien Tampereen myymäläpäällikkö Risto Hieta. Hän kirjoitti Nordic-nimimerkillä "MikroBittiin" ”Peliluola”-palstaa, josta suuri yleisö luki ensi kertaa roolipeleistä. ACE Pelit kustansi hänen suunnittelemansa roolipelit "Miekka ja Magian" 1987, "Rapierin" 1989 ja "Elhendin" 1993. Fantasiapelit julkaisi myös "Magus"-nimistä roolipelilehteä, joka oli paitsi harraste- myös mainoslehti. Sen kilpailija oli Protocolin "Sininen lohikäärme". "Magus"-lehden viimeinen numero julkaistiin 2001.


title: Fantasiapelit

text: Fantasiapelit ja Protocol kilpailivat myös tukkutoiminnassa. Kirjalito osti roolipelituotteita välitykseen yritysten kautta.


title: Fantasiapelit

text: Vuonna 1993 Helsingin myymälä siirtyi Velhonlinna-ostoskeskukseen Vuorikadulle, 1996 Kaisa-ostoskeskukseen ja 2014 Kaivopihalle. Fantasiapelit laajentui 2000-luvun vaihteessa ympäri Suomea, sekä omia myymälöitä perustamalla että franschising-menetelmällä. Joensuun liike avattiin 1999, Jyväskylän 2002. Kuopioon 2005 perustettu myymälä suljettiin kannattamattona 2010, ja uusi avattiin franchising-kauppana. Kotkan 2011 perustettu liike muutti Lahteen 2013 ja se suljettiin samana vuonna.


title: Fantasiapelit

text: Pöytäroolipelien myynti alkoi vähentyä 1990-luvun puolivälissä, joten tuotevalikoimaa piti uudistaa. Miniatyyripelit alkoivat syrjäyttää pöytästrategiapelejä valikoimassa. Suureksi tulonlähteeksi muodostuivat keräilykorttipelit sekä "", jonka lisenssin Fantasiapelit hankki heti kun peli oli esitelty Gen Gonissa 1993. Ykköstuotteeksi 2000-luvun alussa tuli "Pokémon"-keräilykorttipeli, jonka lisenssin Fantasiapelit onnistui saamaan. Samalla myymälöihin otettiin myyntiin lisää mangaa ja muuta sarjakuvaa, mikä toi lisää nuorempaa asiakaskuntaa.


title: Fantasiapelit

text: 2000-luvun alun jälkeen Fantasiapeleille oli tiedossa ongelmia. Pelaajakunta alkoi vanhentua ja internet-aikakauden kulutustavat poikkesivat entuudesta. "Pokémon"-kortit menettivät suosiotaan ja talouden lama painoi päälle vuosikymmenen loppua lähestyttäessä. 2010-luvulla liikeketju on tehnyt tasaisesti tappiota, pysyen pystyssä "Magic: The Gatheringin" ja "Pokémonin" menestysvuosista säästetyillä myyntituotoilla. Myymäläverkostoa on supistettu ja valikoimaa laajennettu. Harva enää ostaa kaupasta roolipelejä.


title: Fantasiapelit

text: Vuoden 2003 Ropeconissa Jyrki ja Lauri Tudeer saivat ensimmäisen Kultainen Lohikäärme -palkinnon. Vuonna 2004 sen sai sai Mika Laaksonen ja vuonna 2006 Risto Hieta, kaikki Fantasiapeleissä työskennelleitä. Historioitsija Louis Clercin mukaan palkinnot kertovat siitä, kuinka ”yhtiön menestys on riippunut ihmisistä, joilla on ollut samaan aikaan kykyä johtaa järkevästi liiketoimintaa, ja syvää tuntemusta ja kunnioitusta alakulttuuria kohtaan.” Clercin mukaan Fantasiapelit on ollut ”suurimpia nörttikulttuurin edistäjiä Suomessa”.


title: Fantasiapelit

text: Fantasiapelit on maahantuonnin ja myynnin lisäksi myös kustantanut pelejä suomenkielisinä käännöksinä. Vuosina 1987–1994 julkaisutoiminta tapahtui Fantasiapelien omistajien perustamien Ace-Pelit Oy ja Finnish Game House -nimisten kustantamojen kautta, mutta 2000-luvulla he ovat julkaisseet pelejä itse. Ace-Pelit julkaisi myös roolipelilehti "Magusta".


title: Kivikkokäenminttu

text: Kivikkokäenminttu ("Clinopodium nepeta") on läheistä sukua kynteleille ("Satureja").


title: Kivikkokäenminttu

text: Se kasvaa 30 cm korkeaksi. Sillä on sinivioletit kukat ja tumanvihreät lehdet. Sitä viljellään koristekasvina kivikoissa ja käytetään myös mausteyrttinä. Sitä voidaan käyttää kyntelin sijaan, jos halutaan hieman muunnella kyntelin makua. Meillä käytetään kuitenkin kynteliäkin niin harvoin, että kivikkokäenminttu ei tässä mielessä ole yleistynyt elintarvikeyrttinä.


title: Kivikkokäenminttu

text: Aivan tavallinen yrtti se ei myöskään yrttilääketieteessä ole, sillä sekä timjameilla että oreganoilla on lähes samat lääkinnälliset vaikutukset. Kivikkokäenminttu kuuluu huulikukkaisyrtteihin ja esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Afrikassa, Kaukasuksella ja Euroopassa. Yrttiä käytetään enimmäkseen Italiassa.


title: Kivikkokäenminttu

text: Platina mainitsee, että kasvi on hyväksi vatsalle ja rinnalle sekä elvyttää maksaa. Tässä kohtaa on kuitenkin hieman epävarmaa, tarkoittaako Platina juuri kivikkokäenminttua, sillä hän sanoo, että se, jota latinaksi kutsutaan nimellä "nepeta" on kreikaksi "calamintha". Latinan "nepeta" viittaisi selvästi aitokissanminttuun ("Nepeta cataria"). Toisaalta M. E. Millham on päätynyt ratkaisuun, että kyseessä on "Calaminthan" suku. "Calaminthan" suvussa on sitten lajinimellä "nepeta" juuri kivikkokäenminttu-niminen kynteli. Kumpaakin on tuona aikana esiintynyt Italiassa ja käytetty siellä yrttinä.


title: Ninai Games

text: Ninai Games (ent. Detonium Interactive) oli suomalaisen Mikko Miettisen vuonna 1998 perustama pelitalo, joka on erikoistunut palikkapulmapeleihin. Sen Game Boy Advancelle julkaistu "Rampage Puzzle Attack" oli ensimmäinen suomalainen konsolipeli.


title: Ninai Games

text: Ninai Gamesin toiminta lakkasi huhtikuussa 2010.


title: Ninai Games

text: Seuraavat pelit ovat Ninai Gamesin kehittämiä:


title: Montevideo

text: Montevideo on Uruguayn suurin kaupunki ja pääkaupunki. Se sijaitsee maan etelärannikolla Río de la Platan rannalla. Vuonna 2006 amerikkalainen konsulttiyhtiö Mercer Human Resource Consulting luokitteli Montevideon elämänlaadun parhaaksi Latinalaisen Amerikan kaupunkien kesken. Montevideossa asuu lähes puolet Uruguayn väestöstä.


title: Montevideo

text: Montevideo sijaitsee Río de la Platan estuaarin pohjoisreunalla.


title: Montevideo

text: Montevideon ilmasto on lämmin, keskilämpötila on 13 °C. Kesällä on usein yli 40 asteen helteitä.


title: Montevideo

text: Kuumin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28,5 astetta. Viileintä on kesä-, heinä-, ja elokuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on 7–8 astetta. Sadetta saadaan kuukausittain yli 80 mm, helmi-, maalis-, ja lokakuussa yli 100 mm.


title: Montevideo

text: Montevideon noin 1,5 miljoonaa asukasta asuvat 59 eri barriossa eli kaupunginosassa. Jokaisella barriolla on oma asukkaiden sosiokulttuuriselle tasolle sopiva identiteetti, maantieteellinen sijainti ja toiminta.


title: Montevideo

text: Jotkin kaupungin barrioista olivat aikaisemmin itsenäisiä kuntia, jotka liitettiin ajan mittaan kaupunkiin, esimerkiksi Sayago ja Pocitos. Toiset taas saivat alkunsa teollisuusalueina (esimerkiksi Cerro). Kolmatta ryhmää sitten edustavat muun muassa Malvín Nortessa sijaitseva Euskal Erría ja Pradossa sijaitseva Parque Posadas, jotka nousivat kaavoituksen mukaan kokonaisina suurina asuntoalueina.


title: Montevideo

text: Montevideo perustettiin Espanjan siirtokunnan asutuspaikaksi vuonna 1726, Buenos Airesin kuvernöörin Bruno Mauricio de Zabalan johdolla. Kaupungin perustamisen tarkoitus oli estää portugalilaisten asuttaminen alueella. Montevideon lahti tarjosi Zabalalle strategisen luonnonsatama-alueen, josta myöhemmin kehittyi Rio de la Plata -alueen tärkein satama. Kaupungin viralliseksi nimeksi tuli silloin ”San Felipe y Santiago de Montevideo” ja sen ensimmäiset asukkaat olivat noin kolmetoista siirtolaisperhettä Kanarian saarilta. Siitä tuli pääkaupunki vuonna 1828. Sen jälkeen Montevideon asukasluku alkoi kasvaa nopeasti ja nykyisin siellä on yli 1 500 000 asukasta. Montevideosta tuli Uruguayn pääkaupunki vuonna 1828 itsenäistymisen yhteydessä. Niistä ajoista kaupunki on jatkanut kehittymistään maan tärkeimpänä finanssi-, koulutus- ja kulttuurikeskuksena. Montevideon muistissa elävät mm. jalkapallon ensimmäiset MM-kisat vuonna 1930, joissa Uruguayn maajoukkue voitti ensimmäisen mestaruuden, sekä saksalaisen taistelulaivan Admiral Graf Speen uppoaminen Rio de la Plata -joen vesillä toisen maailmansodan aikana.


title: Montevideo

text: Montevideon ylin kunnallinen päätöksentekoelin on valtuusto. Siihen kuuluu viisi valtuutettua, jotka valitaan neljäksi vuodeksi siten, että valtuustokaudet eivät vaihdu yhtaikaa. Pormestari valitaan kahdeksi vuodeksi, hän ei osallistu valtuuston äänestyksiin. Sekä valtuuston että pormestarin vaalissa vaalipiirinä on koko kaupunki.


title: Montevideo

text: Suurin osa Uruguayn ulkomaankaupasta kulkee Montevideon sataman kautta. Tärkeimpiä vientituotteita ovat villa, liha ja taljat. Kaupungissa toimii lukuisia lihan- ja villankäsittelylaitoksia. Myös tekstiili-, kenkä-, saippua- ja tulitikkutehtaita on eri puolilla kaupunkia.


title: Montevideo

text: Sataman lisäksi kaupungilla on kansainvälinen lentoasema Carrascossa. Montevideosta lähtee neljä rautatietä ja sieltä on maantieyhteys Uruguayn suurimpiin kaupunkeihin.


title: Montevideo

text: Kaupunkiin on suunnitteilla pelkästään busseille tarkoitettuja kaistoja.


title: Montevideo

text: Montevideon väkiluku vuonna 2011 oli 1,3 miljoonaa. Se oli yli kymmenen kertaa suurempi kuin maan seuraavaksi suurin kaupunki. Kaupunki on kasvanut osittain alueliitosten kautta, joten sen eri vuosien väkiluvut eivät ole vertailukelpoisia.


title: Montevideo

text: Kaupungin asukkaista 88 % on eurooppalaista syntyperää ja kolmannes italialaistaustaisia. Uruguayn koko väestöstä 44 % asuu Montevideossa. Alkuperäisasukkaat tuhottiin lähes täysin siirtomaakaudella; mestitsejä (eurooppalaisen ja intiaanin jälkeläisiä) on 8 % ja afrikkalaistaustaisia 4 %.


title: Montevideo

text: Uruguayssa annetaan korkeakouluopetusta vain pääkaupungissa. Tasavallan yliopisto on perustettu 1849. Työväen akatemia perustettiin 1878 ja se antaa ammatillista opetusta sekä järjestää iltakursseja ja osa-aikaopiskelua.


title: Montevideo

text: Montevideossa on ollut teattereita siitä asti kun "Casa de Comedias" avasi ovensa vuonna 1795.


title: Montevideo

text: Kansallisen televisiokanavan lisäksi Montevideossa toimii neljä muuta televisioasemaa.


title: Montevideo

text: Siitä, mitä nimi Montevideo tarkoittaa on kaksi teoriaa. Yksi niistä kertoo, että nimen alkuperä on portugalin kielen lauseesta ”Monte vide eu”, joka tarkoittaa ”Minä näin vuoren”, ja jonka Fernão de Magalhãesin retkilaivalla ollut merimies olisi lausunut nähdessään Montevideon lahden kukkulan. Toinen teoria taas kertoo, että espanjalaiset olisivat merkinneet alueen sijainnin karttoihin lauseella ”Monte VI De Este a Oeste.” eli ”Kuudes vuori idästä länteen”.


title: Montevideo

text: Montevideo on täynnä rakennustaiteellisia kontrasteja. Kaupunkia voidaan jopa pitää arkkitehtuurimuseona, sillä eri puolilta kaupunkia löytyy runsaasti erilaisia maailman arkkitehtuurin tyylejä ja virtauksia. Kaupunki jakautuu uuteen ja vanhaan osaan. Vanha kaupunki ("Ciudad Vieja") on se, joka on jäänyt jäljelle alkuperäisestä linnoitetusta kaupungista ("ciudadela").


title: Montevideo

text: Montevideosta ovat kotoisin Uruguayn menestyneimmät jalkapalloseurat Nacional ja Peñarol. Kaupungissa sijaitsee lajin ensimmäisten, eli 1930 MM-kilpailujen päänäyttämö, ja Uruguayn maajoukkueen kotikenttä Estadio Centenario.


title: Rikhard II

text: Richard II (6. tammikuuta 1367 – 14. helmikuuta 1400) oli Englannin kuningas vuosina 1377–1399. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard III:n pojanpoika. Hänen isänsä oli Poitiers'n taistelusta tunnettu Edvard Musta prinssi.


title: Rikhard II

text: Koska Rikhard syntyi loppiaisena ja kolme kuningasta oli läsnä hänen syntyessään, syntyi legenda, jonka mukaan hänen oli määrä tehdä suuria asioita, vaikka hän olikin vasta kuningasperheen toinen poika. Hänestä tuli kuitenkin kruununperijä, kun hänen vanhempi veljensä kuoli jo lapsuudessa. Hänestä tehtiin myös Walesin prinssi isänsä kuollessa yllättäen vuonna 1376. Kun Edvard III kuoli seuraavana vuonna, Rikhard II kruunattiin kuninkaaksi vain kymmenvuotiaana, joskin todellista valtaa käytti aluksi Rikhardin sedän, Juhana Gentin, johtama aatelisten neuvosto. Rikhard II oli viimeinen Plantagenetien Angevin (Anjou) sukuhaaran kuningas. Hänen jälkeensä suvun miespuoliset jälkeläiset jakautuivat kahteen keskenään taistelevaan haaraan: Lancaster- ja York-sukuihin. Rikhard II:n valtakautta leimasivat sisäpoliittiset kiistat ja valtakamppailut aatelisten kanssa. Rikhard II:n on väitetty keksineen nenäliinan. Hän oli hyvin tarkka hovin tarjoilusta ja aterioista.


title: Rikhard II

text: Vuonna 1381 ollessaan 14-vuotias Rikhard ratkaisi vaarallisen talonpoikaiskapinan ratsastamalla rohkeasti kapinoivien talonpoikien keskuuteen ja ilmoittamalla, "minä olen teidän kuninkaanne". Hän tarjosi talonpojille armahdusta, joka tosin myöhemmin kumottiin ja yllyttäjät teloitettiin. Teko osoitti kuitenkin nuoren kuninkaan rohkeutta ja sai kapinat Lontoon kaduilla loppumaan. Myöhemmällä aikuisiällä Rikhard ei kuitenkaan kyennyt ajan hengen vaatimiin kompromisseihin ja sopimuksiin, ja tämän uskotaan osaltaan johtaneen kruunun menetykseen.


title: Rikhard II

text: 22. tammikuuta 1383 Rikhard avioitui Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijan Kaarle IV:n tyttären, Böömin Annen, kanssa. He eivät kuitenkaan saaneet lapsia, ja Anne kuoli vuonna 1394. Rikhard koki menetyksen raskaasti, ja puolison kuolema ja perijän puuttuminen olivat askelia kohti kruunun menetystä. Vuonna 1396 Rikhard meni kuitenkin uudelleen naimisiin, tällä kertaa Ranskan kuninkaan Kaarle VI:n tyttären Valois’n Isabellan kanssa. Tästäkään avioliitosta kuningas ei kuitenkaan saanut perijää.


title: Rikhard II

text: Kun Rikhard alkoi keskittää enemmän valtaa itselleen ja suosia sisäpiiriä hallituksessa, hän alkoi saada vihamiehiä syrjimistään aatelisista, joihin lukeutui monia vaikutusvaltaisia miehiä, kuten Edvard III:n poika, Gloucesterin herttua Woodstockin Thomas. Heistä muodostui ryhmä, joka kutsui itseään nimellä "Lords Appellant". He halusivat vaikuttaa kuninkaan hallintotapaan ja vaativat ensi sijassa sodan jatkamista Ranskaa vastaan, vastoin Rikhardin rauhanpyrkimyksiä. Näin he pyrkivät tavoittelemaan omaansa eikä niinkään valtion etua. Vuonna 1387 Englannin parlamentti vaati ryhmän painostuksesta Rikhardia vaihtamaan epäsuosiolliset valtuutetut. Nuori kuningas ei tähän suostunut, ja syttyi aseellinen selkkaus, jonka "Lords Appellantin" joukot voittivat. Tämän seurauksena Rikhard teljettiin Toweriin ja hänen valtuutettunsa joko teloitettiin tai ajettiin maanpakoon. Rikhardin valta oli jo hyvää vauhtia rapistumassa.


title: Rikhard II

text: Rikhard otti opikseen välikohtauksesta ja ryhtyi varovaisemmaksi aatelisten suhteen. Vuonna 1390 juhlittiin Rikhardin vanhenemista turnajaisin, ja harmonia tuntui taas palanneen, etenkin kun John Gaunt palasi Espanjasta takaisin Englantiin ja "Lords Appellantin" johtoon. Turnajaisissa Rikhardin ritarit käyttivät symbolinaan Rikhardin valitsemaa tunnusta, valkoista uroshirveä. Rikhard oli taiteesta ja hyvästä ruuasta ja viinistä nauttiva kuningas. Hän oli tarkka hovietiketin suhteen ja harrasti arkkitehtuuria ja kirjallisuutta. Huolimatta näistä aikaansa edellä olevista ominaisuuksistaan hän uskoi perinteisiin kuninkuutensa kohdalla. Hänen sanaansa oli toteltava, eikä tekoja tai päätöksiä saanut arvostella. Hän myös vaati tietynlaista, selkeää alamaisen käytöstä ihmisiltä ympärillään.


title: Rikhard II

text: Rikhardilta todettiin kuitenkin puuttuvan joitakin tärkeitä kuninkaan ominaisuuksia. Hän ei ollut taistelutahtoinen kuten isoisänsä. Skotlantia vastaan tehty sotaretki vuonna 1385 ei koitunut merkittäväksi, ja hän solmi Ranskan kanssa 28-vuotisen aselevon vuonna 1396. Rauha aiheutti närkästystä, vaikka se toikin vakautta valtakuntaan. Rikhardin suhde rauhaan näkyi myös hänen ensimmäisellä retkellään Irlantiin vuonna 1394. Hän kohteli irlantilaisia kunnioittaen, jopa ystävällisesti, ja ilman hänen syöksemistään vallasta olisi Irlanti ehkä säästynyt useilta selkkauksilta.


title: Rikhard II

text: Lisää ongelmia seurasi, kun Rikhard päätti haluavansa lopullisesti eroon "Lords Appellant" -ryhmästä vuonna 1397. Hän teloitutti ja ajoi maanpakoon ryhmän jäseniä ja vaati kaikilta ehdotonta sitoutumista hänen hallintaansa. Hän näki itsensä Jumalan valitsemana prinssinä eikä hyväksynyt arvostelua. Rikhardilla ei edelleenkään ollut jälkeläistä, ja häntä huolestutti kruunun kohtalo ja erityisesti serkkunsa, Juhana Gentin poika, Henry Bolingbroke. Niinpä hän karkotti tämän vuonna 1399 kymmeneksi vuodeksi. Gentin kuoltua samana vuonna Rikhard takavarikoi tämän maa-alueet itselleen.


title: Rikhard II

text: Rikhardin ollessa sotaretkellä Irlannissa Bolingbroke rantautui Yorkiin tukenaan Ranskan kuninkaan armeija. Hän vaati omaksi isältään jääneitä alueita ja saikin pian haltuunsa miltei koko itäisen ja eteläisen Englannin. Hänen suunnitelmaansa ei kuulunut kuninkuuden anastaminen Rikhardilta, vain oman perintönsä palauttaminen ja "Lords Appellant":n aseman palauttaminen. Kuninkaan palatessa takaisin retkeltään koko Englanti oli jo tyytymättömyyden vallassa, ja kansa yllytti Bolingbrokea kuninkuuteen. Rikhard vangittiin ja pakotettiin luopumaan kruunustaan. Hänet tuomittiin parlamentin edessä, ja Henry Bolingbrokesta tuli uusi kuningas, Henrik IV. Rikhard kuoli vankeudessa, todennäköisesti hänet murhattiin tai syynä oli nääntyminen nälkään. Hänet haudattiin Kings Langley -kirkkoon, mutta siirrettiin vuonna 1413 Westminster Abbeyyn.


title: Vihreäsaari

text: Vihreäsaari – Oulun murteella ja usein myös kartoissa "Vihriäsaari" – on saari ja Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee Oulujoen suistossa keskustan länsipuolella. Vihreäsaaressa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vihreäsaaressa sijaitsevat vuonna 1963 avattu Oulun öljysatama sekä eri yhtiöiden öljy- ja polttoainevarastot.


title: Vihreäsaari

text: Vihreäsaari on osin keinotekoinen saari, joka tehtiin yksinomaan sataman ja öljyvarastojen rakentamista varten. Saaren erottaa Oritkarista ja Nuottasaaresta Rommakonväylä-niminen kapea salmi, jota pitkin pääosa Oulujoen virtaamasta laskee Perämereen. Johteensalmi erottaa Vihreäsaaren Hietasaaresta.


title: Vihreäsaari

text: Vihreäsaaren liikenne on nykyisellään hiipumassa, pääasiassa öljy- ja polttoainevarastojen siirtyessä muualle. VR lopetti öljyvaraston käytön keväällä 2007. Toppilan rautatieasemalta johti Vihreäsaareen kaupungin omistama vuonna 1971 liikenteelle avattu sivurata, jolla päivystäjäjunia liikennöi aiemmin VR Cargo (nyk. VR Transpoint). Raide suljettiin liikenteeltä keväällä 2007 lukuun ottamatta kesäviikonloppuina harrastajien ajamaa lättähattumuseojunavuoroa, ja se purettiin kokonaan syksyllä 2010.


title: Vihreäsaari

text: Vihreäsaaressa sijaitsi kaksi tuulivoimalaa, joista suurempi oli vuonna 2006 Suomen suurin tuulivoimala: 3 MW tehoinen WinWind 3, joka otettiin käyttöön 20. kesäkuuta 2005. Voimalat purettiin vuonna 2015, mutta niiden tilalle on tulossa kaksi uutta voimalaa.


title: Andronikos I Komnenos

text: Andronikos I Komnenos (noin 1118 – 12. syyskuuta 1185) oli Bysantin keisari vuosina 1183–1185. Hänen isoisänsä oli Aleksios I Komnenos ja hän oli Manuel I:n serkku. Hänen isänsä oli sebastokrator Isaak.


title: Andronikos I Komnenos

text: Vuonna 1141 Andronikos joutui seldžukkien vangiksi. Oltuaan vuoden vankina hänet lunastettiin vapaaksi ja hän palasi Konstantinopoliin. Andronikoksesta tuli pian keisari Manuel I:n suosikki ja hän otti rakastajattarekseen tämän tyttären Eudoxian.


title: Andronikos I Komnenos

text: Manuel lähetti Andronikoksen Kilikian hallitsijaksi ("doux") vuonna 1152. Tehtäväkseen hän sai vallata Mopsuestian kaupungin. Andronikos epäonnistui tehtävässään, mutta sai pian hallittavakseen uuden alueen lähellä Unkarin ja Bysantin välistä rajaa. Täällä Andronikos solmi liiton Unkarin Gézan kanssa. Salaliitto paljastui ja Andronikos vangittiin. Hän vietti seuraavat 12 vuotta vankeudessa, yrittäen vähän väliä karata, mutta ilman menestystä. Viimein vuonna 1164 hänen onnistui paeta.


title: Andronikos I Komnenos

text: Lopulta Andronikos saapui Kiovan suuriruhtinaan Jaroslavin hoviin. Ollessaan suuriruhtinaan suojeluksessa Andronikos sai aikaiseksi sovun Manuelin kanssa. Vuonna 1167 bysanttilaiset ja venäläiset joukot hyökkäsivät yhdessä Unkaria vastaan. Andronikos palasi Manuelin kanssa takaisin pääkaupunkiin, mutta he riitaantuivat pian. Andronikos lähetettiin taas Kilikiaan josta hän pakeni Antiokian ruhtinaan Raimondin luokse ja myöhemmin Jerusalemin kuninkaan Amalric I:n luokse. Jerusalemissa hän vietteli Balduin III:n lesken Theodoran Komnenan (Manuelin veljentyttären). Paetakseen keisarin vihaa Andronikos pakeni Damaskokseen sulttaanin luokse. Theodora pakeni hänen kanssaan.


title: Andronikos I Komnenos

text: Pari joutui pakenemaan uudelleen. Matka kulki Persian kautta ja loppui turkkilaisten heimojen pariin Trebizondin lähettyvillä. Täältä Andronikos teki useita ryöstöretkiä Trebizondin alueelle. Ollessaan erään kerran poissa linnastaan Trebizondin hallitsija teki sinne yllätyshyökkäyksen ja sai vangiksi Theodoran ja heidän kaksi lastaan jotka lähetettiin Konstantinopoliin. Andronikos anoi armoa keisarilta ja saikin Theodoran vapautettua. Heidät lähetettiin maanpakoon Oenoen kaupunkiin Mustanmeren rannalla.


title: Andronikos I Komnenos

text: Vuonna 1180 keisari Manuel kuoli ja jätti seuraajakseen poikansa Aleksios II:n joka oli vain yhdentoista vanha. Pojan holhoojaksi valittiin keisarinna Maria. Marian ja hänen rakastajansa protosebastos Aleksioksen hallinto ei miellyttänyt kansaa. He suosivat rikkaita maanomistajia ja sortivat kansaa. Pian oltiin sisällissodan partaalla. Andronikos näki nyt tilaisuutensa ja marssi Konstantinopolia kohti pienen armeijan kanssa. Hän löi helposti häntä vastaan lähetetyn suuremman armeijan ja hänet päästettiin pääkaupunkiin ilman taistelua. Andronikos sai helposti kansan puolellensa ja sai kaupungin asukkaat hyökkäämään venetsialaisia kauppiaita ja muita länsimaalaisia vastaan.


title: Andronikos I Komnenos

text: Samoihin aikoihin menettivät henkensä myös monet Andronikokselle vihamieliset henkilöt. Myös Andronikosta kannattaneet henkilöt, kuten Manuel I:n tytär Maria ja hänen miehensä Renier saivat surmansa. Lopulta ainoa joka pystyi vastustamaan Andronikosta oli keisarinna Maria. Andronikos sepitti syytteitä häntä vastaan ja hänet vangittiin. Keisarinna Maria tuomittiin kuolemaan. Hänen oma poikansa Aleksios allekirjoitti kuolemantuomion. Vuoden 1182 lopulla Maria teloitettiin kuristamalla.


title: Andronikos I Komnenos

text: Aleksios joutui pian julistamaan Andronikoksen hallitsijakumppanikseen. Vuonna 1183 Aleksios murhattiin. Hänen päänsä esiteltiin Andronikokselle ja hänen ruumiinsa heitettiin mereen.


title: Andronikos I Komnenos

text: Andronikos meni naimisiin Aleksioksen lesken, 12-vuotiaan Ranskan Agnesin kanssa. Andronikos oli itse 65-vuotias.


title: Andronikos I Komnenos

text: Lyhyen hallituskautensa aikana Andronikos vähensi aateliston valtaa joka johti siihen että rikkaat maanomistajat pyysivät Sisilian kuningasta Vilhelmiä apuun. Vilhelm laskeutui maihin Epeiroksessa, mutta hänet kukistettiin pian sen jälkeen kun hän oli vallannut Thessalonikan.


title: Andronikos I Komnenos

text: Kun Andronikos oli poissa Konstantinopolista vuonna 1185 päättivät hänen avustajansa vangita erään keisarisuvun jäsenen Isaak Angeloksen. Isaak pakeni Hagia Sofiaan kirkkoon ja sai kansalaiset taakseen kapinaan joka pian levisi koko kaupunkiin. Andronikoksen palatessa kaupunki oli kokonaan Isaakin vallassa joka oli julistautunut keisariksi. Isaak luovutti Andronikoksen tämän vihamiehille. Kolme päivää kestäneen kidutuksen jälkeen Andronikos roikutettiin jaloista kahden pilarin vällissä. Lopulta eräs italialainen sotilas tappoi hänet miekallaan. Andronikos kuoli 12. syyskuuta, 1185. Hän oli viimeinen Komnenos-hallitsijasuvun jäsen joka hallitsi Konstantinopolissa.


title: Jarmo Porola

text: Jarmo Jouni Juhani Porola (29. maaliskuuta 1943 Lapua – 17. toukokuuta 2005 Nueva Andalucia, Espanja) oli televisiotuottaja ja -ohjaaja.


title: Jarmo Porola

text: Porola aloitti uransa suomalaisen televisiotoiminnan alkuaikoina. Hän oli Tesvision studio- ja televisio-ohjaajana 1960-luvun alkuvuodet. Tesvisiosta hän siirtyi Yleisradion TV 2:n viihdetoimitukseen, jossa työskenteli vuosina 1964–1987 toimittajana, toimituspäällikkönä ja suunnittelupäällikkönä. Vuodet 1973–1974 hän toimi Mainos-TV:n viihdepäällikkönä. Hän perusti VipVisionin yhdessä Kalervo Kummolan kanssa 1986.


title: Jarmo Porola

text: ”Porski” Porola arvioi itse ohjanneensa uransa aikana noin 2 400 televisio-ohjelmaa. Elämänsä loppuvaiheet hän vietti Espanjassa.


title: Hietasaari

text: Hietasaari on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee Toppilan lounaispuolella. Hietasaaren kaupunginosan eteläinen osa sijaitsee Hietasaaressa, pohjoinen osa Mustasaaressa. Saaria erottaa kapea Mustasalmi. Mustasaari on maankohoamisen myötä kasvanut yhteen Toppilansaaren kanssa ja Holstinsalmi on kasvanut umpeen, mutta uoma on vielä huomattavissa. Hietasaaren kaupunginosa on kokonaispinta-alaltaan yksi Oulun suurimpia kaupunginosia, sillä siihen kuuluu laaja Oulun edustalla oleva merialue lukuisine saarineen. Alue sijaitsee Oulujoen suistossa ja olisi hedelmällinen viljelyalue.


title: Hietasaari

text: Hietasaaren–Toppilansaaren alue on noussut merestä noin 300–400 vuotta sitten, ja kaupunkiporvareiden kesähuvila-asutus alueelle levisi 1800-luvun lopussa. Huvilarakentaminen levisi Toppilansalmen suunnasta sen jälkeen kun englantilaiset polttivat Toppilansalmen rannat vuonna 1854. Lähes välittömästi palon jälkeen lääninarkkitehti Johan Oldenburg laati Toppilansalmen alueelle tonttikartan 37 huvilalle. Alueen tonttikartan laatimisen jälkeen huvilarakentaminen levisi Hietasaareen Mustasalmen rannoille. Parhaimmillaan yhtenäisestä huvila-alueesta on jäljellä hajanaisesti muutamia, joista parhaiten säilyneet on asemakaavalla suojeltu. Rakennuskannassa on nikkarityylin, jugendin ja klassismin tyylipiirteitä.


title: Hietasaari

text: Hietasaari sai kiinteän yhteyden mantereeseen vasta vuonna 1942, jolloin valmistui rautatiesilta Toppilansalmen yli. Siltaa tai vaihtoehtoisesti Toppilansalmen sulkemista penkereellä oli suunniteltu jo vuodesta 1878 alkaen, jotta Toppilan sataman etelärantakin olisi saatu tehokkaampaan käyttöön. Jatkosodan aikana Toppilan satama oli saksalaisten joukkojen tärkeä huoltosatama ja sillan rakennustyöt voitiin tehdä sotatöinä. Kivet rakennustyömaalle saatiin Merikosken voimalaitoksen rakennustyömaalta, jossa louhittiin kiveä noin 200 kuutiometriä vuorokaudessa. Kivien kuljetus hoidettiin pääasiassa Saksan armeijan autoilla. Salmi pengerrettiin niin, että silta-aukon kooksi jäi noin 30 metriä. Sillaksi ostettiin pääradalta poistettu Ähtävänjoen silta. Sillan rantamuureista tehtiin 10 metriä leveät, jotta rautatiesillan viereen voitaisiin myöhemmin rakentaa kuusi metriä leveä maantiesilta. Silta on edelleen samalla paikalla, mutta rautatie on purettu pois. Hietasaaressa sijaitsi myös saksalaisten sotilaiden varuskunnakseen rakentama Vaakunakylä.


title: Hietasaari

text: Sodan jälkeen Hietasaaressa oli noin 1000 ympärivuotista asukasta, koulu ja kauppoja. Hietasaaren koulu, tunnettiin myös nimellä Kraakkulan koulu, aloitti ilmeisesti Toppilan sahan työntekijöiden lasten kouluna 1900-luvun alussa. Kaupungin ylläpidettäväksi koulu siirtyi 1928. Koulu lakkautettiin ja koulurakennus purettiin 1980-luvulla. Vielä 1960-luvun lopulla Hietasaaressa oli noin 600 asukasta, mutta seuraavien kolmen vuosikymmenen kuluessa suurin osa heistä muutti pois, kun kaupunki lunasti alueelta vuokraoikeuksia ja rakennuksia. Noin kaksi kolmasosaa rakennuksista myös purettiin.


title: Hietasaari

text: Vielä 2000-luvulle tultaessa asuntoja alueella oli vähän, asuntokannan ollessa pääasiallisesti 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettuja puutaloja. Oulun Asuntomessut järjestettiin kesällä 2005 Toppilansaaressa, ja sen myötä alueelle on noussut useita uusia rakennuksia.


title: Hietasaari

text:
Hietasaaren kaupunginosasta löytyvät mm. Nallikarin virkistys- ja matkailualue, kylpylähotelli Eden, Hietasaaren Ponipiha sekä venesatamia ja lintutorni. Hietasaaressa sijaitsee myös paikallisten purjehdusseurojen telakointialueet ja kotisatamat. Oulun Merenkävijäin ja Oulun Purjehdusseuran yhteinen Hietasaaren veneilykeskus tunnetaan myös nimellä "Johteen Pooki". Oulun Työväen Pursiseuran kotisatama tunnetaan nimellä "Seelari". Hietasaaressa on myös jousiammuntaseuran Oulun Jousimiesten harjoittelupaikka.
Alueelle suunnitellaan Kalevala-teemaista huvipuistoa.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Henrik IV (3. huhtikuuta 1367 – 20. maaliskuuta 1413) oli Englannin kuningas vuosina 1399–1413. Hän oli ensimmäinen Lancasterin hallitsijahuoneen kuningas.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Henrik oli häntä edeltäneen kuningas Rikhard II:n serkku. Hänen isänsä oli Juhana Gent, Edvard III:n poika ja Rikhardin setä. Henrik syntyi Bolingbroken linnassa Lincolnshiressa, mistä juontuu hänen alkuperäinen nimensä Henry Bolingbroke. Hän ja Rikhard olivat lapsuudessaan leikkitovereita ja heidät hyväksyttiin yhdessä sukkanauharitarikuntaan vuonna 1377.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Kaikesta huolimatta Henrik osallistui isänsä Juhanan johtaman aatelisten neuvoston ("Lords Appellant") kapinaan Rikhardia vastaan vuonna 1387 tämän ollessa kuningas. Rikhard ei kuitenkaan rankaissut serkkuaan, vaan jopa ylensi tämän Derbyn kreivistä Herefordin herttuaksi.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Serkusten välejä koeteltiin uudelleen vuonna 1398, kun Rikhard karkotti Henrikin ja Norfolkin herttuan Thomas de Mowbrayn estääkseen veriset riidat näiden välillä. Henrikin isä kuoli karkotusta seuranneena vuonna, ja Rikhard mitätöi Henrikin oikeuden tämän perintömaihin. Maanpaossa Henrik tapasi toisen karkotetun, Thomas Arundelin, ja yhdessä he palasivat Englantiin Rikhardin ollessa sotaretkellä Irlannissa. Henrik aloitti sotatoimet, joilla hän valtasi alueita Englannista ja saikin pian tarpeeksi valtaa kaapatakseen kuninkuuden itselleen. Rikhard vangittiin ja perimysjärjestyksessä virallisesti seuraavana ollut Edmund de Mortimer ohitettiin.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Vuonna 1380 Henrik avioitui Mary de Bohunin kanssa. He saivat kaksi tytärtä ja neljä poikaa, joista yksi oli tuleva kuningas Henrik V. Vuonna 1406 heidän tyttärensä Filippa avioitui Kalmarin unionin maita hallinneen Eerik Pommerilaisen kanssa. Mary kuoli vuonna 1394 ja vuonna 1403 Henrik nai Navarran Joannan, Navarran kuninkaan Kaarle II:n tyttären. He eivät kuitenkaan enää saaneet lapsia. Sillä, että Henrikillä oli neljä poikaa jo valtaannousun vuonna 1399, oli todennäköisesti suuri merkitys hänen kuninkaaksi hyväksymisekseen. Olihan Rikhard lapseton ja Rikhardin laillinen perijä vasta seitsemänvuotias.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Henrikin perinnöllinen oikeus valtaistuimeen oli heikko, mikä osaltaan johti suureen määrään kapinayrityksiä. Suuri osa hänen hallituskaudestaan kuluikin puolustautumiseen erilaisilta salajuonilta ja liittoutumilta. Kuninkaalle oli hyödyksi hänen poikansa sotilaalliset taidot, vaikka Henrik V myöhemmin anastikin paljon valtaa isältään. Ongelmista huolimatta Henrik IV selviytyi niistä ja onnistui vakiinnuttamaan Lancaster-suvun vallan.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Hallituskautensa loppupuolella Henrikiä vaivasi heikkenevä terveys. Hän kärsi ihosairaudesta ja ajoittaisista kohtauksista, jotka lopulta johtivat hänen kuolemaansa maaliskuussa 1413. Tautia ei ole osattu määritellä, mutta sille on annettu useita mahdollisia selityksiä epilepsiasta sydänsairauteen. Henrikiä ei haudattu Westminster Abbeyyn, vaan tapojen vastaisesti Canterburyn tuomiokirkkoon.


title: Henrik IV (Englanti)

text: Henrik IV oli päähenkilönä William Shakespearen kaksiosaisessa näytelmässä: "" (1596–1597) ja "" (1597–1599).


title: Lamu (Oulu)

text: Lamu eli "Lamula" tai "Lamunkylä" on kylämainen alue Vesalan kaupunginosassa Oulussa. Se sijaitsee Lamunkankaalla aivan Kiimingin kunnanrajan tuntumassa Ouluntien (seututie 833) varressa kunnan läntisimmässä osassa, noin 14 kilometriä Ylikiimingistä länteen. Kylän voidaan katsoa sijaitsevan osaksi molempien kuntien puolella, ja Kiimingin puoleinen seututeiden St 833 ja St 848 liittymän lähellä sijaitseva Lamunkankaan alue on kehittymässä omakotitaloalueeksi. Matka Ouluun tai Kiiminkiin kestää noin 15 minuuttia.


title: Lamu (Oulu)

text: Ylikiimingin yrityskylä, Ahmasjärven yrityspuisto, sijaitsee Lamussa. Yrityspuiston suurimmat yritykset ovat palo- ja pelastuslaitoksille erikoisajoneuvoja valmistava Conlog, muovi- ja lasikuitutuotteita valmistava Ylikiimingin Muovi, sekä trukkilavoja kierrättävä LavaJussi Oy. Ahmasjärvenä tunnettu suoperäinen järvi sijaitsee kylän itäpuolella.


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik V (9. elokuuta tai 16. syyskuuta 1387 – 31. elokuuta 1422) oli Englannin kuningas vuosina 1413–1422 ja yksi myöhäiskeskiajan menestyksekkäimmistä sotapäälliköistä. Kahdeksan vuoden aikana hän loi brittiläisen imperiumin, otti Ranskan kruunun ja suurelta osalta hävitti Ranskan ritariluokan .


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik V oli edellisen kuninkaan Henrik IV:n ja Mary de Bohunin poika. Hänen tarkasta syntymäajastaan ei olla varmoja, sillä syntyessään Rikhard II:n hallituskaudella hän oli varsin kaukainen perijä. Syyskuu vuonna 1387 on kuitenkin yleisemmin käytetty.


title: Henrik V (Englanti)

text: Karkotettuaan Henrik V:n isän vuonna 1398 Rikhard II otti huolehtiakseen pojasta ja kohteli häntä suopeasti. Vuonna 1399, Lancaster-suvun anastettua vallan, isä Henrik kruunattiin kuninkaaksi ja nuorempi Henrik kohosi yhtäkkiä kruununperijäksi. Hänet nimitettiin Lancasterin herttuaksi 10. marraskuuta 1399, ja hän oli arvonimen kolmas haltija samana vuonna.


title: Henrik V (Englanti)

text: Lokakuusta 1400 lähtien hallintoa johdettiin hänen nimissään. Alle kolme vuotta myöhemmin Henrik oli Englannin sotajoukkojen tosiasiallinen johtaja, ja hän taisteli Harry Hotspuria vastaan Shrewsburyssa vuonna 1403. Siellä noin 16-vuotias prinssi haavoittui vakavasti kasvoihinsa saamastaan nuolesta. Normaalisti tällainen haavoittuminen johti kuolemaan, mutta Henrik sai parhaan mahdollisen hoidon ja selviytyi, muistonaan luultavasti kasvojaan koristavat arvet.


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik IV kuoli 20. maaliskuuta 1413, ja Henrik V seurasi häntä kuninkaana 21. maaliskuuta 1413. Kruunajaiset pidettiin 9. huhtikuuta 1413.


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik V jatkoi satavuotista sotaa menestyksekkäästi. Hän voitti ranskalaisten ylivoimaisen armeijan Agincourtin taistelussa vuonna 1415 ja sai lopulta pitkällisten sotien ja juonittelujen jälkeen Burgundin aateliston tuella Ranskan hallintaansa. Hän solmi Troyesin rauhansopimuksen, jonka mukaan hänestä ja hänen pojastaan tulisi Ranskan kuningas silloisen kuninkaan Kaarle VI:n kuoltua. Hän meni tämän takia naimisiin Kaarle VI:n tyttären Valois'n Katariinan kanssa.


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik V kuoli yllättäen punatautiin 31. elokuuta 1422. Häntä seurasi kuninkaana hänen ainoa poikansa, vasta yhdeksän kuukautta vanha Henrik VI.


title: Henrik V (Englanti)

text: Henrik V on päähenkilö William Shakespearen näytelmässä "Henrik V" (1599). Hän on myös eräs päähenkilöistä Shakespearen näytelmissä "" (1596-1597) ja "" (1597-1599).


title: Herero

text: Herero tarkoittaa seuraavia:


title: Karahka

text: Karahka on kylä Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa. Se sijaitsee noin neljä kilometriä Ylikiimingin taajamasta etelään Muhoksentien (seututie 834) varrella. Kylä sijaitsee pääosin ympäröivästä korpimaasta nousevalla harjanteella.


title: Karahka

text: Karahkan kylä on pääasiassa maatalousyhteisö, jonka pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjankasvatus. 1980-luvulla Valkiaisenjärven rannoille alkoi nousta pääasiassa oululaisten kesämökkejä.


title: Karahka

text: Alueen suurin järvi on Karahkanjärvi. Se on laaja ja matala suoperäinen järvi, jonka keskisyvyys on noin 1 metri. Järven pinta-ala on noin 30 ha. Virkistyskalastuskäytössä olevat Iso Seluskanjärvi ja Tervalampi sijaitsevat kyläkeskuksen eteläpuolella.


title: Hereron kieli

text: Herero on eteläisessä Afrikassa elävien hererojen puhuma nigeriläiskongolainen kieli. Useimmat kieltä äidinkielenään puhuvista elävät Namibiassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin 237 000 ihmistä. Herero kuuluu bantukielten ryhmään.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: Lyseon lukio on lukio-opetusta antava oppilaitos Lappeenrannan keskustassa Leirin kaupunginosassa. Opiskelijoita koulussa on noin 660 ja opettajia noin 40. Lyseon lukio on Kimpisen lukion ohella toinen Lappeenrannan kunnallisista lukioista.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: Koulun yhteydessä toimii myös venäjän kieleen painottuneen Itä-Suomen koulun lukio-osasto. Vuodesta 2004 lähtien samassa rakennuksessa on toiminut Etelä-Karjalan IB-lukio, joka noudattaa International Baccalaureate -organisaation opetussuunnitelmaa. Sen opetus on yhteistä Imatran yhteislukion kanssa ja iso osa tunneista järjestetään etäopetuksena videoyhteydellä.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: Koulu perustettiin nimellä Lappeenrannan reaali- ja porvarikoulu vuonna 1892. Helsinkiläisen arkkitehdin Onni Tarjanteen suunnittelema uusi koulurakennus valmistui 1897. Tyyliltään punainen tiilitalo oli pohjoista uusrenessanssia. Rakennus oli kaksikerroksinen ja sitä oli koristeltu runsaasti. Koulu oli aikoinaan kaupungin hienoin rakennus.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: 1908 valmistui viipurilaisen arkkitehdin Karl Hård af Segerstadin suunnittelema laajennus päärakennukseen. Pohjapiirustukseltaan rakennus oli nyt H-kirjaimen muotoinen. Samalla päärakennuksen läheisyyteen rakennettiin puinen voimistelusali.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: Koulurakennus sai nykyisen muotonsa 1939. Rakennushallituksen arkkitehti Matti Välikangas suunnitteli rakennuksen kolmikerroksiseksi, ja kellarikerrokseen rakennettiin lisätiloja. Myös portaikkojen lukumäärää vähennettiin ja Lönnrotinkadun puoleinen pääovi muurattiin umpeen. Talvi- ja jatkosodassa rakennus toimi sairaalana. Vuosina 1958–1960 rakennusta korjattiin ja ulkoasua hieman muutettiin ajan henkeen sopivammaksi.


title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: Vanhan tiilirakennuksen saneeraus vuosina 1974–1976, sekä uuden ja tarpeellisen lisärakennuksen valmistuminen vanhan voimistelusalin tilalle. Vuonna 1975 koulu jaettiin Lönnrotin lukioksi ja Lönnrotin yläasteeksi.


title: Taistelu Britanniasta

text: Taistelu Britanniasta () eli Ison-Britannian ilmasota käytiin toisessa maailmansodassa Britannian Kuninkaallisten ilmavoimien ("Royal Air Force eli RAF") ja natsi-Saksan Luftwaffen välillä. Taistelu käytiin 10. heinäkuuta – 31. lokakuuta 1940. Taistelun nimi tulee puheesta, jonka pääministeri Winston Churchill piti parlamentin alahuoneessa 18. kesäkuuta 1940: ”Taistelu Ranskasta on ohitse, mutta taistelu Britanniasta on vasta alkamassa.”