title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Merenpinnan nousu yhdistettynä ihmistoiminnasta aiheutuvaan kuormitukseen kiihdyttää rantojen eroosiota, aiheuttaen rantakosteikkojen ja puustojen katoamista sekä tulvien aiheuttamien vahinkojen kasvamista.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Noin puolet maapallon väestöstä asuu merien ranta-alangoilla ja kolme neljäsosaa 90 kilometrin säteellä rannikosta. Jo neljän metrin nousu aiheuttaisi kolmanneksen menettämisen viljelymaista. Tansaniassa ja Nigeriassa melkein 60 prosenttia kaikesta teollisuuden tuotannosta keskittyy pääkaupunkiin, joka vedennoususta aiheutuneesta eroosiosta hajoaisi jo 70 senttimetrin nousun jälkeen. Guyanan väestöstä 90 prosenttia elää alueella, joka jäisi veden alle puolen metrin vedennousun jälkeen. Valtion rahatilanne on niin huono, että sen on mahdotonta pitää kunnossa mereltä suojaavia muurivalleja. Merenpinnan nousu vaikeuttaa myös rannikoiden suojaamista hirmumyrskyiltä. Tämän vaikutuksesta suolaista merivettä saattaa päästä sisämaahan kastelu ja juomavesiin, jolloin vesipula pahenee entisestään.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Geologiset todisteet viittaavat siihen, että vesimassojen muutokset aihettavat seismologisen aktiivisuuden ja siten myös maanjäristysten määrän lisääntymistä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastonmuutoksen vaikutuksista merivirtoihin, esimerkiksi Golfvirtaan, on esitetty arveluja. Ilmastonmuutoksen ja esimerkiksi jäätiköistä sulavan makean veden on arvioitu muuttavan merivirtojen dynamiikkaa vaikeasti ennustettavalla tavalla. Tarkkaa näkemystä asiasta ei tällä hetkellä ole, mutta tutkimustyö jatkuu.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: 1. joulukuuta 2005 Nature-lehdessä julkaistun brittitutkimuksen mukaan Golfvirta olisi hidastunut viimeisen 12 vuoden aikana peräti 30 %, mutta vielä ei osata sanoa, onko ilmiö pysyvä tai johtuuko se ilmastonmuutoksesta. Vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan vuosina 2002–2009 ei ole havaittavissa muutoksia Golfvirran nopeudessa.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Golfvirran pysähtymisellä olisi dramaattiset viilentävät vaikutukset Euroopan ilmastoon, mutta sitä pidetään äärimmäisen epätodennäköisenä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Kasvukauden aikainen kuivuus tulee yleistymään sekä Euroopassa että muissa maanosissa. Matalilla leveysasteilla jo 1–2 asteen nousu voi heikentää ruoan tuotantoa ja aiheuttaa nälänhädän riskiä. Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa pohjoisten alueiden maataloudessa viljelyskauden aikaistumista.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Sahelin alueella Afrikassa koettiin pitkä kuivuusjakso 1960–1990-lukujen aikana. Eteläisessä Afrikassa kuivuuskaudet ovat pidentyneet ja sademäärät pienentyneet. Kuivuuden jälkeen Sahelin sateisuus on kuitenkin palautunut normaalille tasolle. Samalla Sahelin sadot ovat paikoin moninkertaistuneet.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Lämpötilojen nousulla on lukuisia vaikutuksia ihmisterveydelle. Ilmaston lämpenemiseen liittyvistä äärimmäisistä sääolosuhteista aiheutuvat kuolemat, ilmastopakolaisuus ja taloudelliset menetykset voivat pahentua vaikutusalueilla väestötiheyden kasvun seurauksena, vaikka lämpimille alueille on odotettavissa myös pieniä hyötyjä kuten kylmyyteen kuolemisen laskua. Kaikkein suurimmat riskit ovat alavilla, tiheästi asutuilla alueilla kuten Aasian ja Afrikan suurilla jokisuistoilla, joilla tulvien riski on erityisen suuri.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Maailman terveysjärjestö WHO arvioi, että ilmastonmuutoksen seuraukset aiheuttavat vuosittain noin 150 000 ihmisen kuoleman ja 5 miljoonaa sairaustapausta. IPCC arvioi, että yhden asteen lämpötilanousu altistaisi 75–250 miljoonaa ihmistä puhtaan veden puutteelle; kahden asteen nousu altistaisi 350–600 miljoonaa ihmistä ja kolmen asteen nousu 1,8 miljardia ihmistä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastonmuutoksella on myös psyykkisiä terveysvaikutuksia, kuten ilmastoahdistus.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastonmuutoksen on arvioitu mahdollistavan malarian kaltaisten tartuntatautien leviämistä. Tautien leviämiseen liittyy kuitenkin lämpötilojen ohella monia muitakin tekijöitä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Trooppiset sairaudet eivät pääse leviämään niin pahasti pohjoisessa muun muassa kylmän ilmaston vuoksi. Lämpötilan nousun seurauksena sairaudet selviävät pohjoisempanakin, missä ihmiset ovat niille täysin vastustuskyvyttömiä. Ilmastonmuutoksista aiheutuvista kansainvaelluksista, sekä veden nousun aiheuttamat sikiämispaikat malariasääskille lisäävät epidemioiden riskiä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan mahdollisia leviäviä sairauksia ovat muun muassa malaria, unitauti, Chagasin tauti, lavantauti ja tuberkuloosi. Näitä bakteeriperäisiä sairauksia vastaan on olemassa lääkkeitä, mutta niiden tehoaminen ei ole varmaa, sillä osa kannoista on tullut niille jo immuuneiksi.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Tautien lisäksi myös siitepölyesiintymät muuttuvat.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Jotkin taloustieteilijät ovat yrittäneet arvioida ilmastonmuutoksen aiheuttamien maailmanlaajuisten vahinkojen kokonaishintaa. Ratkaisevia päätelmiä taloudellisista vaikutuksista ei vielä ole. 100 arvion yhteen summaavassa tutkimuksessa vahinkoarviot vaihtelivat 10 Yhdysvaltain dollarista hiilitonnia (tC) kohti (3 dollaria per hiilidioksiditonni) aina 350 dollariin/tC (95 dollaria per hiilidioksiditonni), keskiarvonaan 43 dollaria/tC (12 dollaria per hiilidioksiditonni). Eräs kuuluisa raportti talousvaikutuksista on Sternin raportti, jonka mukaan ilmastonmuutokset vaikutukset saattavat vastata maailman bruttokansantuotteen vähenemistä viidellä prosentilla vuosittain.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastonmuutoksen yhä voimistuvia taloushaittoja käsittelevässä yhteenvedossaan Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP korostaa vakuutus- ja pankkiriskejä. Maataloudella, liikenteellä ja muilla sektoreilla on todennäköisesti myös edessään ilmastonmuutoksen mukanaan tuomia vaikeuksia. Taloudelliset tappiot ovat erityisen merkittäviä köyhillä alueilla, ja suurimmat talousriskit kohdistuvatkin kehitysmaihin ennemmin kuin teollisuusmaihin.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: EU-komission teettämän selvityksen mukaan Pohjois-Euroopan talous voi hyötyä ilmaston lämpenemisestä matkailun muuttumisen myötä, kun taas eteläisen Euroopan talous luultavammin kärsii siitä. Myös vähemmän ihmisiä kuollee kylmyyteen pohjoisilla alueilla samalla kun arviolta 87 000 ihmistä kuolee vuosittain vuoteen 2071 mennessä eteläisempien alueiden lämmetessä entisestään, mikäli maapallon keskilämpötila nousee 3 astetta.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vakuutuslaitoksen mukaan ilmastoon liittyvien luontokatastrofien määrä ja vakuutuskustannukset ovat nousseet viime vuosikymmeninä. Kuitenkin kun huomioidaan inflaatio sekä yhtä haasteellisempien rakennuspaikkojen käyttöönotto, ei korvausten tasossa ole havaittavissa trendiä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmaston lämpeneminen aiheuttaa pohjoisten alueiden metsätaloudessa metsänhoidon muuttumista metsäpalojen ja tuhoeläinten vaikutuksesta. Talousmetsien keskimääräinen tuottavuus kasvanee lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä hieman, joskin alueelliset vaihtelut voivat olla suuria.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Britteinsaarten ja Pohjanmeren myrskyjen ennakoidaan voimistuvan ilmastonlämpenemisen seurauksena. Esimerkkinä mahdollisista taloudellisista vahingoista Ruotsi ja Latvia menettivät merkittävän osuuden metsien puiden vuosikasvusta yhdessä ainoassa myrskyssä vuonna 2005.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Osa ilmaston lämpenemisen vaikutuksista saattaa olla äkillisiä ja peruuttamattomia. Tällaisia olisivat Pohjois-Atlantin vesikierron merkittävä hidastuminen, Grönlannin ja läntisen Etelämantereen jäähyllyjen merkittävä kutistuminen, ikiroutien sulamisesta ja ranta-alueiden sedimenttikerroksien kulumisesta aiheutuvat mittavat kasvihuonekaasupäästöt sekä hiilikierron muutoksista johtuva ilmaston lämpenemisen kiihtyminen. Äkillisten ja peruuttamattomien vaikutusten todennäköisyydestä, voimakkuudesta ja ajoituksesta on epävarmuutta, mutta niiden kaikkien uskotaan kasvavan ilmaston lämpenemisen voimistuessa, nopeutuessa ja pitkittyessä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Jäähyllyjen osittainen katoaminen napa-alueilla saattaa johtaa merenpinnan nousuun metreillä, merkittäviin muutoksiin ranta-alueilla, alavien maiden peittymiseen vedellä. Kaikkein suurimmat vaikutukset koettaisiin suistoalueilla ja alavilla saarilla.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: IPCC arvioi, että on kohtalaisen varmaa että noin 20–30 % tunnetuista eläinlajeista on korostuneessa uhassa joutua sukupuuttoon, mikäli lämpötilat nousevat yli 1,5–2,5 °C vuosista 1980–1999. Jos lämpötilat nousevat yli 3,5 °C, mallit ennustavat sukupuuttoa 40–70 %:lle maailman lajeista. 7 °C nousun myötä on mahdollista, että sulfaattia sulfideiksi hapettavien bakteerikantojen voimistuminen aiheuttaa suuria rikkivetypäästöjä ja johtaa vakavaan happikatoon merissä, millä on laajamittaisia vaikutuksia merien ekologiaan.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Kohtalaisella 1–3 °C lämpenemisellä oletetaan olevan hyötyjä joillekin alueille ja haittoja taas toisille.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Useimpien ekosysteemien tuottavuus saattaa lämpenemisen ja hiilidioksidin määrän kasvun myötä parantua. Tuottavuuden parantumista on havaittu pohjoisella pallonpuoliskolla satelliittimittauksissa vuodesta 1982 . Maapallon on myös havaittu laajalti vihertyvän oletettavasti hiilidioksidin määrän nousun aiheuttaman lannoitusvaikutuksen vuoksi . Lisäksi hiilidioksidin määrä ilmakehässä pienentää kasvien vedentarvetta, joka saa ne kestämään kuivuutta paremmin . Kasvien muiden hivenaineiden tarve voi kuitenkin osoittautua rajoittavaksi tekijäksi hiilidioksidin lannoitusvaikutuksen täyden hyödyn saavuttamisessa , jolloin satojen parantuminen voi edellyttää myös lannoituksen lisäämistä vastaavassa suhteessa.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Afrikassa Sahelin kasvillisuus on laajentunut huomattavasti 1980-luvulta 2000-luvulle. Sahelin vihertymisen syiksi on arveltu kasvanutta sademäärää ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousua. Hiilidioksidin määrän kasvu on merkittävästi lisännyt savannialueiden vihreyttä ja puuston määrää viimeisen 50 vuoden aikana myös eteläisessä Afrikassa.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vastaavaa kasvun kiihtymistä hiilidioksidin määrän kasvaessa on havaittu myös merissä. Esimerkiksi meriheinän kasvu on kiihtynyt selvästi .


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Biomassan määrällinen lisääntyminen ei kuitenkaan välttämättä ole yksinomaan hyvä asia, koska biodiversiteetti saattaa silti vähentyä . Biomassan lisääntyminen ei myöskään hyödytä ihmisiä, jos sadot pienenevät. Lisäksi IPCC:n mukaan hiilidioksidin määrän lisääntyminen lisännee kasvua vain tiettyyn rajaan asti.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Pohjoisen jäämeren sulaminen helpottaisi navigointia koillisväylällä ja lyhentäisi laivareittejä Euroopasta Aasiaan.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Voimakkaamman lämpenemisen haittojen arvioidaan ylittävän hyödyt kaikilla alueilla . Erityisesti haitat kohdistuvat köyhiin alueisiin ja kehitysmaihin.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: 2–6 asteen muutos globaalissa lämpötilassa havainnollistuu, jos sitä vertaa lämpötilaeroihin Suomessa. Helsingin ja Jyväskylän keskilämpötilojen ero on noin 2,5 astetta, ja Helsingin ja Sodankylän ero noin 6 astetta. Lämpenemisen epätasaisuuden vuoksi kuuden asteen muutos maapallon keskilämpötilassa ei kuitenkaan tarkoittaisi kuuden asteen muutosta Suomessa kaikkina vuodenaikoina. Sen sijaan Suomen keskilämpötila saattaa nousta 10 astetta, koska lämpötilojen ennustetaan muuttuvan enemmän lähempänä napoja. Toisaalta termohaliinikierron hidastuessa Suomi voi viilentyä muutamalla asteella. Tosin nimenomaan Suomen osalle nykyiset ilmastomallit ennustavat varsin maltillisia muutoksia.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastotutkijoiden mukaan kylmät talvet ovat Suomessa tulevaisuudessa harvinaisempia ja leudot yleisempiä. Talvista tulee järjestään lyhyempiä, sateisempia ja vetisempiä, samalla kun kesähelteet pitenevät. Vuosisadan lopun talvisessa Helsingissä tulee tutkijoiden mukaan olemaan samanlainen ilmasto kuin on nykyisin Brysselissä, poikkeuksena tietysti se, että Helsingissä tulee olemaan paljon pimeämpää kuin Brysselissä. Rovaniemen talvi-ilmasto tulee muistuttamaan Porvoon nykyistä ilmastoa.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Metsien kasvu todennäköisesti lisääntyy erityisesti Pohjois-Suomessa, jonka metsät muistuttavat tulevaisuudessa eteläsuomalaista metsää. Myös tunturien metsänrajat tulevat nousemaan rinteitä ylemmäs. Etelä-Suomessa metsien lajisto lähinnä monipuolistuu, kun uusia lajeja siirtyy Suomeen etelästä. Etelä-Suomen metsien piirteet myös eteläistyvät, sillä tulevaisuuden lämmenneessä ilmastossa lehtipuut kykenevät kilpailemaan kuusen kanssa. Niinpä vuosisadan lopulla entinen hämäläinen sankka mustikkaa kasvava kuusimetsä muistuttaa suuresti Etelä-Baltian tai Itä-Puolan sekametsiä, joissa kasvaa kuusen lisäksi erittäin runsaasti jaloja lehtipuita, kuten pähkinäpensasta ja lehmusta. Jos ilmasto lämpenee siitäkin lisää, myös euroopanpyökki ja valkopyökki saattaavat levitä Suomen lounaisosiin. Tuhoeliöiden aiheuttamat vahingot lisääntyvät myös.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Perunarutto on yleistynyt ja aikaistunut lämpenemisen myötä.
Pohjoisten järvien avovesikausi on pidentynyt keskimäärin kahdella viikolla, minkä seurauksena järviä on kuivunut ja pieneliöstöt muuttuneet voimakkaasti.


title: Karunki (Suomi)

text: Karunki () oli Peräpohjolassa sijainnut Suomen kunta. Karungin kunta liitettiin 1973 Tornioon. Karungin puukirkon on suunnitellut A. W. Arppe, ja se on valmistunut vuonna 1817.


title: Karunki (Suomi)

text: Karungin naapurikunnat olivat Alatornio ja Ylitornio sekä Ruotsin-puoleinen Karunki eli "Karl Gustav", josta Suomen-puoleinen Karunki erotettiin valtakunnanrajan siirryttyä Tornionjokeen.


title: Karunki (Suomi)

text: Aapajoki, Aapajärvi, Karunki, Korpikylä, Kukkola.


title: Karunki (Suomi)

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Karungin taajamat olivat kirkonkylä (562 asukasta) ja Kukkola (242 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 620 asukasta ja Kukkolassa 250 asukasta.


title: Karunki (Suomi)

text: Kylien lapset käyvät pääasiassa Karungin koulua ennen siirtymistä ylemmille luokille Raumon- ja Putaan kouluihin.


title: Karunki (Suomi)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karungin väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsa oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Kauvatsan naapurikunnat olivat Huittinen, Keikyä, Kiikoinen, Kokemäki, Kullaa ja Lavia.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsa perustettiin vuonna 1892 erottamalla alueita Huittisten kunnasta. Kauvatsan kunta liitettiin 1969 Kokemäkeen. Pinta-alaltaan Kauvatsa on 127,3 neliökilometriä. Alueella on 15 kylää.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan kunnan ja myöhemmin kyläalueen asukasluku oli suurimmillaan vajaat kolme tuhatta, viimeisenä itsenäisenä vuonna 2 133 ja vuonna 2005 vähän alle tuhat.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan kyliä ovat Ahvenus, Asemakylä, Jalonoja, Kauvatsa, Kotka, Kulkkila, Kuoppakoski, Lievikoski, Piilijoenmaa, Piilijoki, Piitanoja, Plättilänmaa, Puurila, Rutuna, Sampu, Sääkskoski, Työtilä ja Yttilä.


title: Kauvatsa

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Kauvatsassa oli kaksi taajamaa: asemanseutu (393 asukasta) ja Yttilä (263 asukasta). Kumpaakaan ei enää lasketa taajamaksi.


title: Kauvatsa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kauvatsan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin 21.4.1951. Vaakuna muuttui epäviralliseksi 1969 Kokemäkeen liittymisen myötä. Sen vaakunaselitys on "kulta-sinikatkoisen kilven yläkentässä musta, punavaruksinen silkkiuikun pää ja alakentässä kolme kultanaurista lehtineen ryhmitettyinä 2:1." Silkkiuikun pää kuvaa runsasta linnustoa paikallisessa Puurijärvessä, ja nauriit viittaavat maatalouteen.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan alueella virtaa paikkakunnan nimeä kantava Kauvatsanjoki, joka on 50 km pitkä Kokemäenjoen sivujoki. Kauvatsalla on myös muita merkittäviä luonnonaarteita, kuten Sääksjärvi ja Puurijärvi-Isosuon kansallispuisto. Sääksjärvi syntyi meteoriitin törmäyksestä 500 miljoonaa vuotta sitten ja on kuuluisa luonnollisesta sekä puhtaasta ympäristöstään, edustaen samalla myös alueen vanhinta historiaa. Sen rannoilla ei ole myöskään ainuttakaan tehdasta, joten vesistö on erittäin puhdas. Sääksjärven rannoille onkin noussut paljon mökkejä.


title: Kauvatsa

text: Sääksjärvi ja Puurijärvi laskujokineen houkuttelivat jo kivikauden kalastajaa ja metsämiestä. Kokemäenjoenlaakso asutettiin varhain. Huittislaisten erätie, virkatie, kulki Kauvatsanjokea pitkin aina Ahlaisiin saakka, jossa heillä oli merikalastusalueensa. Vähitellen jokilaaksoon alkoi nousta pysyvää asutusta. Keskiaikana kyliä syntyi runsaasti asutuksen työntyessä yhä ulommas valtajoen partaalta. Vanhimmat, vuosituhannen alkutaipaleella syntyneet kylät lienevät Rutuna, Kulkkila eli Untolan eräkylä ja Lievikoski eli vanha Mulvoila, jossa myös Naantalin luostarilla oli aikanaan omistuksia.


title: Kauvatsa

text:
Jalonoja ja Puurila ovat nuorempia ns. ruotsalaisen oikeuden kyliä ja peräisin aikaisintaan 1300-luvulta. Näiden kylien taloja kuului läänityksinä ylhäisille suvuille, mun muuassa Horneille ja Kurki-suvulle. Myös Anolan kartanolla oli täällä omistuksia.
Kauvatsalle asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla sijaitsi aiemmin rautatieasema Porin radan varrella, noin neljä kilometriä kirkonkylästä kaakkoon. Nykyisin junat eivät enää normaalisti pysähdy siellä. Kauvatsan ensimmäinen asemarakennus valmistui vuonna 1895, jolloin alkoi junaliikenne Tampereen ja Porin välillä, Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan (samoin piirustuksin kuin esimerkiksi Nokian, Siuron, Karkun ja Kiikan asemat samalla rataosalla). Asemarakennus poltettiin sisällissodan aikana vuonna 1918, ja sen tilalle tehty uusi asemarakennus paloi vuonna 1922. Kolmas asemarakennus valmistui vuonna 1923. Kauvatsan asema muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968 ja tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1973. Asema lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa vuonna 1989 ja asemarakennus myytiin yksityisomistukseen 1994. Radan varrella sijaitsi vv. 1932–1983 myös Ahvenuksen seisake pari kilometriä Kauvatsan asemalta Porin suuntaan. Sisällissodan aikana asemansedulla käytiin kahakka suojeluskuntalaisten ja venäläisten sotilaiden välillä.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1646 Rutunan kylään. Se oli kuitenkin pikemminkin vain "julkinen tupa" kuin kirkko, ja se purettiinkin "epäkäytännöllisyytensä vuoksi" vuonna 1689. Tilalle rakennettiin uusi kirkko, joka sijaitsi 80 kyynärän, noin viidenkymmenen metrin, päässä Rutunan talosta. Isonvihan jälkeen kirkko laudoitettiin ja tervattiin. 1740-luvulla rakennettiin sakasti.


title: Kauvatsa

text: Vuonna 1781 pidetyssä piispantarkistuksessa otettiin esille uuden kirkon rakentaminen. Osa kappelin asukkaista jätti piispalle kirjeen, jossa anottiin kirkon siirtämistä Rutunasta Yttilän kylään. Rutunan kirkon sanottiin olevan kaukana kylistä ja ajoteistä, ja oli se myös käynyt ahtaaksi. Hanke kuitenkin lykkäytyi, koska Huittisten emäkirkkoa piti laajentaa, ja isännillä, jotka eivät halunneet näitä työtaakkoja yhtä aikaa, oli manttaalienemmistö äänestyksessä. Lisäksi rovasti Nils Idman nuoremman mielestä Rutunan kirkko oli toistaiseksi riittävä sekä kunnoltaan että tiloiltaan.


title: Kauvatsa

text: Kun Huittisten emäkirkko oli laajennettu, kauvatsalaiset päättivät syyskuussa 1798 pidetyssä kappelinkokouksessa, että kirkko rakennetaan Yttilään sille mäelle, joka vuonna 1781 pidetyssä katselmuksessa oli sopivaksi havaittu. Muurarimestari Johan Ahlström oli vuonna 1796 laatinut piirustukset Kauvatsan puukirkoksi, mutta Tukholman intendenttikonttori ei hyväksynyt tätä suunnitelmaa. Intendenttikonttorin konduktööri P. W. Pahlmrooth piirsi vuonna 1797 oman suunnitelmansa, jonka pohjalta työ tehtiin. Kirkko "edusti 1700-luvun loppupuolen kuivahkoa virastotyyliä" ja oli malliltaan pitkäkirkko. Tornirakennus kirkkohuoneen laajennukseksi muodostettuine alakertoineen liittyi eteläisen pitkän sivun keskeen. Poikkipäisen pyhäkön toisella pitkällä puolella oli alttari ja alttarin takana sakasti. Kirkossa ei ollut lehtereitä.


title: Kauvatsa

text: Rutunan kirkko purettiin vuonna 1800 ja sen kelvollinen aines käytettiin Yttilän pyhäkköön. Uusi kirkko ympäröivine kiviaitoineen oli valmis vuoden 1801 syksyllä. Kirkkoherra Daniel Idman vihki sen 31. lokakuuta 1802. Kirkkoa korjattiin usein. Jo vuonna 1852 ehdotettiin, että kirkko rakennettaisiin uudestaan, tällä kertaa harmaakivestä. Ehdotus voitti äänestyksen kappelinkokouksessa, mutta lopulta päädyttiin kuitenkin kunnostamaan vanha kirkko vuonna 1855. Samalla lyijyiset ikkunanpuitteet vaihdettiin puisiin. Vuonna 1861 tehtiin sakastiin tulisija.


title: Kauvatsa

text: Vuoden 1879 keväällä kirkko lopulta purettiin uuden tieltä, ja Kauvatsan nykyinen kirkko valmistui samalle paikalle vielä saman vuoden aikana.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan puukirkon on suunnitellut C. J. von Heideken vuonna 1879 ja se onkin alueen tärkeimpiä historiallisia kulttuurikohteita. Kirkkoa on ehostettu vuonna 2006 sen alkuperäistä ulkonäköä ja perinteitä vaalien. Muita merkittäviä historiallisia ja luontokohteita sekä maisemia ovat mm. Kauvatsanjoki, Hautausmaat (Rutuna), Sääksjärvi, Lievijärvi: Lievikoski, Marttilan kivisilta: mylly, maalaistalot ja Seuratalo.


title: Kauvatsa

text: Ehkä tunnetuin nähtävyys on kuitenkin Puurijärven ja Isonsuon kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1993. Pinta-alaltaan 27 km² kokoinen kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lajia kokonaisparimäärän noustessa yli 1500 pariin. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii runsaasti. Merikotka ja Kalasääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla on kylätoimintaa ja kesätapahtumia. Vuonna 2015 järjestettiin jo 31:nnen kerran Kauvatsa-päivä. Muita vuosittaisia tapahtumia ovat esimerkiksi Mopokarnevaalit, jotka järjestettiin 4.7.2015 viidennennentoista kerran. Kylätapahtumista voidaan mainita myös Piilijoki Smash Up. Kauvatsan kotiseutulaulu on Kauvatsa-valssi, joka on äänitetty cd:lle 1999 ja josta on tehty myös musiikkivideo.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan nuorisoseura on Suomen toiseksi vanhin nuorisoseura. Se perustettiin 3. syyskuuta 1882.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsan perinneruoka on naurishauta.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla on toiminnassa Lähteenmäen koulu, joka on yli sata vuotta vanha, sekä kunnallinen päiväkoti. Yläaste, lukio, ammatilliset ja muut toisen asteen koulutuspalvelut ovat Kokemäen keskustaajamassa. Rippikoulu järjestetään Aittakarin leirikeskuksessa, joka sijaitsee Sääksjärven rannalla.


title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla on kyläkauppa, kirjasto ja terveydenhoitopalveluja sekä harvinainen Gulf-ketjun tunnuksin varustettu huoltamo. Noin 70 yrityksellä ja palveluntarjoajalla on toimintaa Kauvatsan alueella. Alueen tärkeimpiä maatalouden muotoja ovat esimerkiksi mansikkaviljelmät, joita alueella onkin runsaasti. Kylässä on maalitehdas Uula Color.


title: Keikyä

text:
Keikyä oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Se yhdistettiin vuonna 1981 Kiikan kanssa Äetsän kunnaksi. Äetsä, Vammala ja Mouhijärvi puolestaan yhdistettiin vuoden 2009 alussa Sastamalan kaupungiksi. Josef Stenbäckin vuonna 1912 suunnittelema puukirkko sijaitsee Kokemäenjoen etelärannalla.
Keikyän vaakunan suunnitteli Heikki Paaer ja se vahvistettiin vuonna 1956.


title: Keikyä

text: Keikyän naapurikunnat olivat Huittinen, Kiikka, Kokemäki ja Vammala. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kokemäkeen vuonna 1969 liitetty Kauvatsa ja Vammalaan vuonna 1973 liitetty Tyrvää. Kunta sijaitsi yli 20 kilometriä pitkänä, mutta enimmillään vain muutaman kilometrin levyisenä kaistaleena Kiikan ja Huittisten välissä. Keikyän alueen halki kulkevat valtatie 12 Kokemäenjoen eteläpuolella sekä seututie 249 ja Tampereen ja Porin välinen rautatie sen pohjoispuolella. Vammalasta tuleva seututie 249 haarautuu Kokemäenjoen ylittävän sillan pohjoispäässä Huittisiin ja Kauvatsalle. Lähin rautatieliikennepaikka, Äetsän rautatieasema sijaitsi juuri ja juuri Kiikan kunnan puolella. Lähimpiä kaupunkeja ovat Huittinen (10 km), Vammala (15 km), Tampere (65 km) ja Pori (75 km).


title: Keikyä

text: Keikyässä ei ollut varsinaista kuntakeskusta, koska erilaiset julkiset rakennukset sijaitsivat melko hajallaan. 1960-luvulta lähtien nousi kuitenkin yhä keskeisempään asemaan Pehulan kylä joen pohjoispuolella aivan Kiikan rajalla.


title: Keikyä

text: Vanhoina aikoina Keikyän nimi kirjoitettiin muodossa "Keikkiä".


title: Keikyä

text: Keikyän maisemakuvaa hallitsee koillisesta lounaaseen virtaava Kokemäenjoki, joka on entisen kunnan kohdalla keskimäärin 200–300 metriä leveä. Joessa aikoinaan olleet suuret Äetsän- ja Meskalankosket on valjastettu energiantuotantoon. Muita vesistöjä on vähän. Joesta muutamia kilometrejä luoteeseen sijaitsee Aurajärvi, joka virtaa entisen Kauvatsan puolelle Lievijärveen.


title: Keikyä

text: Keikyä kuului jo keskiajalla Suur-Huittisten pitäjään, josta erotettiin myöhemmin myös Kauvatsa, Punkalaidun ja Vampula. Keikyäläisillä oli aikanaan erämaaomistuksia ja kalavesiä Pohjanlahden rannikolla, mistä muistuttaa Ahlaisissa sijaitseva Keikvesi-niminen merenlahti. Vuoden 1571 hopeaveroluettelon mukaan Keikyän alueella oli 14 kylää, joissa oli 45 veroa maksanutta taloa. Keikyäläiset saivat Turun tuomiokapitulilta luvan oman saarnahuonekunnan perustamiseen 1600-luvun lopulla ja saarnahuone valmistui vuonna 1684 tai 1687. Ensimmäinen varsinainen puukirkko valmistui vuonna 1830. Suomen senaatti teki päätöksen Keikyän seurakunnan perustamisesta vuonna 1908, mutta päätöksen toimeenpano ja ero Huittisista venyi vuoteen 1919.


title: Keikyä

text: Keikyän kehitys teollisuuspaikkakunnaksi alkoi Porin radan rakentamisen aikoihin, kun Äetsänkosken pohjoisrannalle perustettiin Printz & Co:n konepaja. Laitos muutettiin myöhemmin osittain villankehräämöksi (1897), trikootehtaaksi (1905) ja puuvillatehtaaksi (1914). 1930-luvun alun laman vuoksi tehtaat joutuivat lopettamaan toimintansa. Finnish Chemicals Oy osti tehdasalueen vuonna 1937 ja rakennutti sille klooritehtaan, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1939. Klooritehdas oli kunnan ylivoimaisesti suurin työnantaja, ja sen ansiosta Keikyä oli yksi Suomen teollistuneimmista maalaiskunnista. Vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan kunnan ammatissa toimivasta väestöstä 64 prosenttia sai toimeentulonsa teollisuudesta ja rakennustoiminnasta, 19 prosenttia palveluammateista sekä 17 prosenttia maa- ja metsätaloudesta. Teollisuuden osuus elinkeinorakenteesta (55 %) oli siten Keikyässä suurempi kuin monissa kaupungeissa ja kauppaloissakin. Teollisuuden jalostusarvo asukasta kohti nousi Keikyän osalta vuonna 1970 kahdeksanneksi suurimmaksi koko Suomessa kaupungit ja kauppalat mukaan lukien.


title: Keikyä

text: Pienimuotoisempaa teollista toimintaa edusti laukkujen ja lompakoiden valmistus, jota tällä Laukkulaaksoksi kutsutulla alueella harjoitetaan edelleen. Keikyä oli aikoinaan tunnettu myös kampojen ja piippujen sekä erilaisten lastu- ja olkitöiden valmistuksesta.


title: Keikyä

text: Meskalankoskeen valmistui vuonna 1921 Äetsän voimalaitos, jonka putouskorkeus on 5–6,5 metriä vesitilanteesta riippuen.


title: Keikyä

text: Keikyään asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.


title: Keikyä

text: Itsenäisen Keikyän kunnan viimeisissä kunnallisvaaleissa vuonna 1976 kunnanvaltuuston 21 paikkaa jakautuivat eri puolueiden kesken siten, että SKDL sai kuusi paikkaa, SDP viisi, Kokoomus viisi, Liberaalinen Kansanpuolue kolme ja Keskusta kaksi paikkaa.


title: Keikyä

text: Aarikkala, Antinahde, Hellilä, Honkola, Kanala, Keikyä, Kiviniemi, Krekola, Meskala, Ojanperä, Partala, Peevola, Pehula, Potila, Saappala, Villilä, Äetsä


title: Keikyä

text: Vuoden 1980 taajamarajauksen mukaan Keikyän ainoa taajama oli keskustaajama eli Pehula, jossa oli 2 420 asukasta. Se sijaitsi pieniltä osin myös Kiikan puolella.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhu eli supi ("Procyon lotor") on Pohjois- ja Keski-Amerikasta kotoisin oleva puolikarhulaji. Eläimen nimi viittaa monissa kielissä pesemiseen, mikä johtuu sen tavasta "pestä" ruokansa vedessä hankaamalla sitä etukäpäliensä välissä. Ei varmuudella tiedetä, puhdistaako pesukarhu todella ruokaansa vai tekeekö se vain liikkeitä, jotka ihmisestä näyttävät pesemiseltä.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhu on arvokas turkiseläin, jonka metsästämistä varten on kehitetty useita koirarotuja, kuten englanninpesukarhukoira ja sininen pesukarhukoira. Pesukarhuja on istutettu riistaeläimiksi myös Eurooppaan ja Aasiaan, jossa niistä on paikoitellen ollut haittaa alueiden alkuperäisille lajeille.


title: Pesukarhu

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että nimitys "supi" vahvistettaisiin tämän lajin ensisijaiseksi suomenkieliseksi nimeksi.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhun tunnusomainen ulkoinen piirre ovat sen mustat silmänympärykset, jotka saavat eläimen näyttämään kuin sillä olisi ”rosvonaamio”. Pesukarhulla on tuuhea harmaa häntä, jossa on 4–10 mustaa raitaa. Pesukarhun turkki on harmaa, ruskea tai musta, riippuen hieman asuinympäristöstä. Turkki on varsin pitkäkarvainen. Etukäpälien kämmenet ovat erittäin herkät, ja pesukarhu käyttää käsiensä tuntoherkkyyttä etsiessään ravintoa. Käpälien tuntoherkkyys on hyvä lämpötilasta riippumatta. Etu- ja takakäpälissä on viisi varvasta. Aikuinen pesukarhu painaa asuinpaikasta riippuen noin 5,5–9,5 kg. Urokset painavat yleensä noin 10–30 % enemmän kuin naaraat. Pesukarhun ruumiin pituus vaihtelee noin 60 cm:stä 95 cm:iin, ja sen säkäkorkeus on noin 30 cm. Häntä on noin 19–40 cm pitkä. Pesukarhun kuulo ja pimeänäkö ovat erityisen herkät. Pesukarhun haju- ja makuaisti sen sijaan ovat suhteellisen heikot.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhun kävely näyttää hieman kömpelöltä ja huojuvalta, mutta silti se voi saavuttaa jopa 25 km/h nopeuden. Pesukarhut ovat taitavia kiipeilijöitä, eivätkä hätkähdä suuriakaan pudotuksia. Tämän lisäksi pesukarhut ovat taitavia uimaan, vaikkakaan eivät tätä tee kovin mielellään, sillä vettä läpäisevä turkki tulee uidessa painavaksi. Pesukarhut liikkuvat vain juuri niin paljon, kuin niiden tarvitsee liikkua saadakseen tarvitsemansa ravinto. Yhden yön aikana pesukarhu voi kulkea niinkin vähän kuin vain 0,75–2,5 km. Kesällä emot liikkuvat enemmän aktiivisten poikastensa perässä.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhut asuvat erityisesti puiden onkaloissa, mutta myös maakuopissa, luolissa, hylätyissä taloissa, ladoissa, autotalleissa ja ihmisten asumuksissa. Erittäin älykkäinä ja sopeutuvaisina eläiminä niitä tavataan monenlaisissa ympäristöissä erityisesti ihmisten lähistöllä, myös kaupunkien keskustoissa. Ainoa merkittävä vaatimus asuinympäristölle on veden läheisyys. Pesukarhu viihtyy erityisesti kosteilla metsäalueilla, mutta niitä tavataan runsaasti myös kaupungeissa.


title: Pesukarhu

text: Eläin liikkuu pääosin öisin. Päivisin se nukkuu pesässään piilossa vihollisilta. Talvella pesukarhut eivät vaivu horrokseen, mutta erityisen kylminä talvina ne voivat nukkua pitkiä aikoja vetäytyen pesäänsä. Tänä aikana elintoiminnot ovat normaalit ja pesukarhu voikin menettää jopa 50 % painostaan.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhu voi saavuttaa luonnossa 12 vuoden iän. Tämä ei kuitenkaan ole yleistä, sillä monet vaarat uhkaavat pesukarhuja jo niiden ensihetkistä lähtien. Niinpä useimmat pesukarhut kuolevat jo alle kahden vuoden iässä joko aliravitsemukseen tai yleisimpään kuolinsyyhyn eli ihmisen toimintaan. Pesukarhuja metsästetään ansoin ja ampuen, ja niitä jää runsaasti liikenteessä autojen alle. Jos pesukarhu selviää hengissä parista ensimmäisestä, kriittisestä elinvuodestaan, se elää keskimäärin 4–5 vuotta. Vankeudessa pesukarhu on elänyt 21-vuotiaaksi.


title: Pesukarhu

text: Yöllä liikkuessaan pesukarhut syövät miltei kaikkea mahdollista, mitä löytävät. Niiden ruokavalioon kuuluvat esimerkiksi marjat, hyönteiset, kuten lihavat heinäsirkat ja kovakuoriaiset, sekä muut pienet eläimet. Uusimmat tutkimukset ovat osoittaneet, että pesukarhut syövät linnunmunia ja -poikasia vain poikkeustapauksissa. Vesistä pesukarhu pyydystää kaloja, rapuja ja ostereita, jotka se osaa avata taitavasti. Maissipelloilla pesukarhut syövät nuoria, pehmeitä maissintähkiä. Puutarhoista maistuvat kaikki hedelmät, ja pesukarhut osaavat valita hedelmistä vain parhaat ja kypsimmät. Ihmisten lähipiirissä ne tonkivat roskiksia ja kaatopaikoilta löytyviä ruoanjätteitä. Näissä puuhissaan ne usein häiritsevät ihmisiä kumotessaan öisin kovalla kolinalla jäteastioita ja tunkeutuessaan rakennuksiin pöyhimään jokaisen nurkan ja komeron, johon vain suinkin pääsevät. Näissä askareissa niille on kovasti hyötyä tarttumakykyisistä etukäpälistään.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhujen paritteluaika on tammikuun lopulta helmikuun alkuun. Uros parittelee kahden tai kolmen naaraan kanssa. Pesukarhu synnyttää yleensä onttoon puuhun. Pentuja syntyy huhtikuussa 3–7 kappaletta 63–65 vuorokauden kantoajan jälkeen. Syntyessään pennut painavat n. 70 g ja ovat 15 cm:n pituisia. Niitä peittää vain haaleat haivenet, mutta niillä on jo tumma naamio. Korvat avautuvat noin 13 vuorokauden kuluttua, mutta silmät vasta noin 20 vuorokauden päästä. Ensimmäisillä syöttökerroilla emo makaa pitkällään, mutta myöhemmin se istuu imetyksen aikana. Pesukarhun maidossa on erittäin alhainen rasva- ja proteiinipitoisuus. Noin 60 vuorokauden kuluttua pennut alkavat syödä kiinteää ravintoa. Pennut tekevät ensimmäisiä retkiään pesän ulkopuolelle 6–9 viikon ikäisinä. Tällöin emo siirtää pesän toisinaan maahan, koska pentujen alkaessa liikkua pesänsä ulkopuolella on aina vaara, että ne tippuvat puusta. Pennut seuraavat emoaan, mikä pitää poikueen koossa. Syksyllä, noin 4 kuukauden ikäisinä pennut ovat kokonaan vieroittuneet emostaan ja voivat perustaa oman reviirinsä. Naarat tulevat sukukypsiksi yhden ja urokset kahden vuoden kuluttua.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhua esiintyy alkuperäisenä lajina Amerikan mantereella Etelä-Kanadasta aina Väli-Amerikkaan saakka. Sitä tavataan luontaisesti Kanadassa, Yhdysvalloissa, Meksikossa, Belizessä, Costa Ricassa, El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa, Nicaraguassa ja Panamassa. Bahamalla elävistä pesukarhuista ei tiedetä, ovatko ne alueen alkuperäistä lajistoa vai ihmisen tuomia.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhua on siirretty myös luontaisen elinalueensa ulkopuolelle Eurooppaan ja Aasiaan. Pesukarhuja on tarkoituksellisesti istutettu luontoon Saksassa, Venäjällä ja Valko-Venäjällä 1930-luvulta lähtien, minkä lisäksi niitä on vahingossa karannut eri maiden turkistarhoista. Pesukarhu on nykyisin melko yleinen vieraslaji erityisesti Saksassa ja leviää nopeasti.


title: Pesukarhu

text: Huhtikuun 12. päivänä vuonna 1934 Hessenissä Ederseellä lintutarhuri Rolf Haag käski päästää Saksan luontoon kaksi paria pesukarhuja "rikastuttaakseen kotimaista eläimistöä". Tällä hetkellä Saksassa on arviolta 300 000-500 000 pesukarhua. Syy lajin menestykseen on luontaisten vihollisten puute ja pesukarhun kaikkiruokaisuus. Kasselin kaupungissa on arviolta 100 pesukarhua 100 hehtaarilla, mikä vastaa pesukarhujen keskimääräistä esiintymistiheyttä Pohjois-Amerikan suurissa kaupungeissa (125 pesukarhua / km2) Pohjois-Amerikassa on havaittu suurimmat tiheydet 333 pesukarhua neilökilometrillä.


title: Pesukarhu

text: Nykyisin pesukarhuja tavataan Saksan lisäksi monilla muillakin alueilla Keski- ja Itä-Euroopassa, ainakin Itävallassa, Belgiassa, Tšekissä, Ranskassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Sveitsissä, Valko-Venäjällä ja entisen Jugoslavian alueella. Pohjoisimmat pysyvät, lisääntyvät populaatiot elävät Puolassa, Valko-Venäjällä ja Liettuassa. Yksittäisiä pesukarhuhavaintoja on tehty myös Unkarissa, Slovakiassa, Tanskassa, Ruotsissa ja Norjassa. Kaikki Norjassa tavatut yksilöt ovat kuitenkin osoittautuneet karanneiksi lemmikkieläimiksi, ja myös Ruotsista löydettyjen yksilöiden oletetaan karanneen lemmikinomistajilta tai eläinpuistoista. Pesukarhuhavaintojen määrä Tanskassa on kasvanut 2000-luvulla, ja arvellaan, että laji saattaa ennen pitkää levittäytyä pysyvästi myös Ruotsin puolelle.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhua yritettiin 1900-luvun alussa istuttaa Suomeen, Inkoon Hättön saarelle. Kokeilu ei kuitenkaan onnistunut. Pesukarhuja kasvatettiin ainakin 1980- ja 1990-luvuilla suomalaisissa turkistarhoissa, ja tällöin pelättiin, että laji saattaa villiintyä luontoon minkin tavoin. Tätä pidettiin epätoivottavana, koska kiipeilevät petonisäkkäät voivat olla alkuperäiselle luonnolle erityisen haitallisia vieraslajeja, minkä lisäksi pesukarhu on Amerikassa ollut merkittävä vesikauhun levittäjä. Laji levittää myös myyräekinokokkia. Pesukarhu onkin varmuuden vuoksi määritelty Suomen metsästyslaissa riistaeläimeksi, ja sen metsästysaikaa on koko vuosi. Naaras, jolla on poikasia, on kuitenkin rauhoitettu 1.5.–31.7.


title: Pesukarhu

text: Euroopan lisäksi vierasperäisiä pesukarhuja elää myös Länsi- ja Keski-Aasiassa Venäjällä, Azerbaidžanissa ja Uzbekistanissa.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhun turkki on jo vuosisatojen ajan ollut arvokasta kauppatavaraa. Siksi pesukarhua on kasvatettu myös turkistarhaeläimenä. Pesukarhun lihaakin syödään.


title: Pesukarhu

text: Pesukarhua on laillista pitää lemmikkieläimenä joissain Yhdysvaltain osavaltioissa. Pesukarhut ovat vaikeita kesyttää ja ne ovat erittäin aktiivisia ja uteliaita, joten ne voivat aiheuttaa jatkuvaa tuhoa kotona. Vaikka pesukarhut ovat yöeläjiä, ne voidaan totuttaa olemaan valveilla päivisin ja nukkumaan öisin. Lemmikkinä ne voivat tulla ylipainoisiksi liikunnan puutteen ja huonon ruokavalion vuoksi. Kesytetyt pesukarhut, jotka päästetään vapaaksi, eivät yleensä sopeudu elämään luonnossa.


title: Pesukarhu

text: Koska pesukarhut elävät usein aivan ihmisten välittömässä läheisyydessä ja ovat erittäin uteliaita, ne voivat aiheuttaa aineellista vahinkoa tuhoamalla puutarhoja, kaatamalla roska-astioita tai pesiytymällä rakennuksiin. Erityisen suurta tuhoa pesukarhut voivat aiheuttaa maatiloilla, joissa ne voivat syödä osan sadosta. Ne levittävät myös tauteja, kuten vesikauhua ja myyräekinokokkia. Kaupungeissa, joissa asuu paljon pesukarhuja, ihmiset ovat oppineet lukitsemaan roska-astiat ja välttämään jättämästä mitään ruokaa pesukarhujen saataville.


title: U.S. Bank Tower

text: U.S. Bank Tower on pilvenpiirtäjä Los Angelesissa Yhdysvalloissa. Rakennus sijaitsee osoitteessa "633 West Fifth Street downtown Los Angeles". Pilvenpiirtäjän korkeus on 310 m, ja se on kahdenneksitoista korkein rakennus Yhdysvalloissa.


title: U.S. Bank Tower

text: U.S. Bank Tower sijaitsee seismisesti aktiivisella alueella ja sen mukaisesti se on rakennettu kestämään maanjäristys, joka on voimakkuudeltaan 8,3.


title: U.S. Bank Tower

text: Rakennuksessa on 73 kerrosta maan päällä ja kaksi pysäköintitasoa maan alla. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1987, ja se valmistui vuonna 1990. U.S. Bank Towerin suunnitteli arkkitehtitoimisto "Pei Cobb Freed & Partners". Sen rakentaminen maksoi 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: U.S. Bank Tower

text: pelissä näkyy torni joka on matkittu täysin U.S. Bank Towerista.


title: Epica

text: Epica on alankomaalainen sinfonista metallia soittava yhtye.


title: Epica

text: Kitaristi Mark Jansen perusti Epican vuonna 2002 lähdettyään After Foreveristä, jonka tyyliä Epicankin musiikki muistuttaa. Ominaisia piirteitä ovat laulusolisti Simone Simonsin mezzoääni, sahaavat riffit sekä vaihtelevat kappalerakenteet. Alun perin yhtyeen nimi oli Sahara Dust, mutta se uudelleennimettiin Kamelotin "Epica"-nimisen albumin mukaan. Yhtyeiden laulusolistit tekivätkin vierailun toistensa vuonna 2005 ilmestyneille levyille, minkä jälkeen seurasi yhteinen kiertue.


title: Epica

text: Epicalta on ilmestynyt kahdeksan albumia, joista yksi on elokuvan soundtrack. Huhtikuussa 2007 yhtye siirtyi Transmission-levy-yhtiöltä suuremman Nuclear Blastin alaisuuteen. Ariën van Weesenbeek valittiin Epican uudeksi rumpaliksi Jeroen Simonsin jätettyä yhtyeen. Myös kitaristi Ad Sluijter jätti yhtyeen joulukuussa 2008. Tammikuussa 2009 hänen seuraajakseen valittiin Isaac Delahaye.


title: Epica

text: Epica ilmoitti Facebook-sivuillaan 5. helmikuuta 2014 tulevan albuminsa olevan nimeltään "The Quantum Enigma" ja että se julkaistaan toukokuun alkupuolella.


title: Iaito

text: Iaito on harjoitusmiekka, jota käytetään iaidon harjoittelussa. Iaito on tarkoituksenmukaisesti jätetty teroittamatta ja on japanilaisesta miekasta, katanasta tehty jäljitelmä, joka eroaa katanasta terävyytensä, painonsa ja ulkonäkönsä takia. Suurin osa iaitoista on tehty sinkki-alumiini-seoksisesta metallista, joka on terästä pehmeämpää, joten se on suunniteltu vain harjoitusta varten eikä käyttöön niin kuin terävää hiiliteräksistä miekkaa.


title: Iaito

text: Iaitoja valmistetaan tätä nykyään ympäri maailmaa, mutta suurin osa niistä valmistetaan Japanissa. Iaiton voi tehdä itselleen sopivaksi, koska siinä olevat sovitukset, koristeet ja materiaalit ovat vaihdettavissa ja myös terän pituus valitaan harjoittelijan pituuden mukaan, jotta se soveltuisi parhaiten harjoitteluun. Myös iaitojen painot vaihtelevat miekan pituuden ja miekkaan liittyvien sovitepalojen mukaan. Iaito painaa on noin 800g - 1100 grammaa. Jokainen voi valita oman rahapussinsa koon mukaan käytettävät materiaalit ja koristukset. Suurin osa iaitoista (Japanissa) maksavat 200 - 1000 euron välillä, riippuen täysin niitä myyvistä kaupoista, hyvän iaiton saa noin 500 eurolla ja se kestää oikein käytettynä hyvin pitkäaikaisen harjoittelun.


title: Iaito

text: Iaitoa käytetään harjoittelussa vasta kun perusosaaminen miekan käsittelyssä on opeteltu puumiekalla (bokken), jotta vältyttäisiin turhilta vahingoilta, koska tylsäkin miekka on vaarallinen väline ja voi vaurioituakin osaamattomissa käsissä. Edistyneimmät harjoittelijat voivat käyttää terävää miekkaa (katana, shinken) harjoituksissa, mikäli harjoitteluseura sen sallii.


title: Hautaesine

text: Hautaesine eli hautalahja on vainajan ruumiin eli kalmon mukana haudattu esine, joka on katsottu jotenkin tarpeelliseksi vainajalle. Esine on saattanut olla vainajan käyttämä tai omistama. Hautaesineiden laittaminen hautaan osoittaa, että vainajien on uskottu elävän jokseenkin entisenlaista elämää myös kuoltuaan. Erityisen kalliit ja hienot hautalahjat on usein laitettu suurten valtakuntien hallitsijoille tai rikkaille henkilöille, esimerkiksi Egyptin faaraoiden hautoihin.


title: Hautaesine

text: Hautalahjoina on annettu myös eläimiä, joskus jopa ihmisiä. Esimerkiksi joidenkin hallitsijoiden hautaamisen yhteydessä on tapettu runsaasti palvelusväkeä tai kotieläimiä, jotka on laitettu hautaan mukaan.


title: Hautaesine

text: Joskus hautaesineet on tarkoituksella rikottu hautaamisen yhteydessä, esimerkiksi miekat on väännetty pilalle tai katkaistu. Tällä on ehkä haluttu estää hautojen ryöstöä. Vainajan ei ole uskottu tarvitsevan näitä esineitä ainakaan maallisessa muodossaan, joka on turmeltu. Ehkä vainajien on uskottu saavan ikään kuin esineen "sielun" mukaansa tuonpuoleiseen, ja tämän vuoksi esineet on täytynyt ensin "tappaa". Myös suomalaisista muinaishaudoista löytyy toisinaan jo hautaamisen yhteydessä turmeltuja esineitä.


title: Hautaesine

text: Eräänlaisena hautalahjan rinnakkaismuotona voidaan pitää viikinkiajan skandinaavien "Odinin laki"a, jonka mukaan maahan eläessään hautaamansa aarteet saa kuoltuaan mukanaan tuonpuoleiseen.


title: Hautaesine

text: Kristityt eivät yleensä anna vainajan mukaan hautaesineitä, sillä kaiken maallisen omaisuuden uskotaan katoavan ja olevan lisäksi turhamaista, jopa syntistä. Aikaisemmin kristinuskossa hautalahjat oli jopa kielletty, mutta nykyisin niitä toisinaan taas annetaan, lähinnä vertauskuvallisessa mielessä.


title: Onageri

text: Onageri (, eli ) oli roomalainen piirityskone. Laite sai nimensä laukaisun yhteydessä purkautuneen energian aiheuttamasta rekyylistä, joka muistutti villiaasin eli onagerin potkua. Tämä katapultin tyyppinen ase käytti köysiä kiertämällä jännitettyä energiaa linkoamaan kiven kohteeseensa.


title: Onageri

text: Onageri rakentui puukehikosta, johon oli kiertyvillä köysillä kiinnitetty akseli. Akseliin oli kiinnitetty suorassa kulmassa varsi, jonka päässä oli ammuskiven sisältävä linko.


title: Onageri

text: Onageri viritettiin vetämällä vartta taakse (alas) päin jännittäen samalla sitä vastaan kiertyviä köysiä. Laukaisu suoritettiin vapauttamalla varsi ammuksineen eteen (ylös) päin akselin ympäri suuntautuvaan liikkeeseen. Ammuksen laukaisukulman määräsi varren liikkeen pysäyttävän pehmustetun tason kulma.


title: Onageri

text: Roomalaiset käyttivät onageria lähinnä elävää voimaa vastaan linnoitusten piirityksissä, sillä sen teho ei riittänyt murtamaan vahvoja maa- tai kivivalleja. Ammuskivet saatettiin laukaista myös palavan aineen päällystäminä.


title: Aleppo

text: Aleppo (arabiaksi حَلَب, Halab) on Syyrian pohjoisosassa sijaitseva kaupunki. Se on Syyrian suurin kaupunki ja Aleppon maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2004 kaupungin asukasluku oli 2 132 100 ihmistä. Suurin osa kaupungin asukkaista on sunnimuslimeja, mutta siellä asuu myös kristittyjä, šiiamuslimeja sekä kurdeja ja turkmeeneja.


title: Aleppo

text: Aleppon vanhakaupunki lisättiin vuonna 1986 Unescon maailmanperintöluetteloon. Sen katettu basaari on yksi Lähi-idän tunnetuimmista kauppakeskuksista. Kaupunkia palvelee Aleppon kansainvälinen lentoasema.


title: Aleppo

text: Aleppo on Pohjois-Syyrian keskus ja Aleppon maakunnan hallinnollinen pääkaupunki. Se sijaitsee noin 430 metrin korkeudella merenpinnasta olevalla ylätasangolla suurin piirtein Välimeren ja Eufratjoen puolivälissä. Talvet alueella ovat lyhyitä, sateisia ja kylmiä, kun taas kesät ovat pitkiä ja kuivia.


title: Aleppo

text: Samaan tapaan kuin Damaskosta Aleppoa väitetään usein maailman vanhimmaksi jatkuvasti asutetuksi kaupungiksi. Kaupungin historia ulottuu ainakin 1000-vuosituhannelle eaa. Siitä on mainintoja heettiläisten alueilta ja Marista löydetyissä kirjoituksissa. Kaupunki oli amorilaisen Jamkhadin kuningaskunnan pääkaupunki tuon vuosituhannen puolivälissä. 800–400-lukujen eaa. välillä Syyriaa ja todennäköisesti siis myös Aleppoa hallitsivat Assyria ja Persia. Vuonna 333 eaa. kaupungin valloittivat Aleksanteri Suuren joukot, ja hänen jälkeensä kaupunki kuului seuraavien 300 vuoden ajan seleukidien valtakuntaan nimellä "Beroea". Tuolloin kaupunki oli tärkeä kaupan keskus Antiokian ja Eufratin välillä. Pompeius liitti Aleppon Rooman valtakuntaan vuonna 64 eaa. Kaupunki säilyi osana Roomaa ja sittemmin Bysantin valtakuntaa vuoteen 637 jaa. saakka, jolloin arabit valtasivat kaupungin ja alkoivat kutsua sitä nimellä "Halab".


title: Aleppo

text: 900-luvulla kaupungissa nousivat valtaan Hamdanidit, jotka säilyttivät itsenäisyytensä vuoteen 962 saakka, jolloin Bysantin valtakunta valloitti alueen takaisin. Myöhemmin sitä hallitsivat jälleen muslimit, ja ristiretkien aikana sen omistuksesta käytiin kiivaita taisteluita, joissa se säilyi lopulta muslimien hallussa. Aijubidien valtakaudella kaupunki tuli tunnetuksi yhtenä Lähi-idän kauneimmista ja dynaamisimmista. Tilanne muuttui mongolien saapuessa vuonna 1260 ja heitä seuranneiden Mamelukien aikana. Kauppareitit siirtyivät kulkemaan Aleppon sijasta Antiokian ja Palmyran läpi. Tilanne korjaantui joksikin aikaa Mongolivaltakunnan hajotessa, mutta kun Osmanien valtakunta sai kaupungin haltuunsa vuonna 1516, kauppareitit olivat siirtyneet jälleen Euroopan maiden luodessa yhteyksiä Kiinaan ja Intiaan meriteitse. Osmanien valtakuntaan kuuluessaan Aleppo oli suuren maakunnan pääkaupunki ja käsitti suuren osan pohjoisesta Syyriasta sekä osia eteläisestä Anatoliasta. Kaupungin politiikkaa leimasivat paikalliset keskenään kilpailevat voimakkaat henkilöt ja ajoittaiset yhteenotot Osmani-viranomaisten kanssa.


title: Aleppo

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana kaupungin kauppaa lisäsivät armenialaiset, jotka pakenivat Osmanien valtakunnassa suoritettuja verilöylyjä. Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan jakaessa entistä Osmanien valtakuntaa sodan päättyessä he erottivat sen Anatoliasta, johon kaupungilla oli ollut kiinteät yhteydet. Kun kaupunki päätyi Ranskalle ja Antiokia Turkille, se menetti myös vanhan yhteytensä Välimereen. Kaupunki säilyi edelleen alueellisena keskuksena, ja sen politiikkaa Ranskan vallan aikana ja itsenäisyyden alkuvuosina hallitsivat sunnalaiset maanomistajasuvut. 1960-luvulla valtaan nousseen Baath-puolueen aikana heidän asemansa on heikentynyt alaviittien ja muiden vähemmistöjen kustannuksella. Aleppossa ja muilla Syyrian sunnalaisilla alueilla tapahtuikin yhteenottoja sunnalaisten ja Hafiz al-Assadin hallituksen joukkojen välillä.


title: Aleppo

text: Maaliskuussa 2011 puhkesi Syyrian sisällissota, ja Syyrian hallinto pyrki tukahduttamaan Aleppossa paikalliset mielenosoitukset. Mielenosoituksia järjestettiinkin aluksi vain lähinnä Aleppon yliopistolla ja kantakaupungeissa. Varsinaiset väkivaltaisuudet kaupungissa puhkesivat helmikuussa 2012, jolloin kahdessa pommi-iskussa armeijan tiedusteluosaston ja poliisin rakennukseen kuoli 28 ihmistä. Aleppon taistelut alkoivat varsinaisesti heinäkuun puolivälissä 2012, jolloin kapinalliset valtasivat nopeasti koilliset, eteläiset ja läntiset osat. Kuun loppuun mennessä taistelut olivat keskittyneet Aleppon historiallisen keskustan alueelle, ja taistelut muuttuivat asemasodaksi. Kaupungin historiallinen basaari tuhoutui lähes täysin tulipalossa syyskuussa 2012. Seuraavan vuoden huhtikuussa tuhoutui Aleppon 1000-luvulla rakennetun moskeijan minareetti.


title: Aleppo

text: Asemasotaa jatkui lähes kolme vuotta. Kapinallisten etenemisen pysäytti raskaan aseistuksen puuttuminen sekä taistelut kapinallisten, Isisin ja muiden jihadistiryhmien kesken. Vastaavasti hallituksella oli ongelmia huoltaa omia joukkojaan. Helmikuussa 2016 Syyrian hallitus valtasi Venäjän ilmaiskujen tukemana useita kaupunkeja Alepposta pohjoiseen. Vuoden puoliväliin mennessä hallituksen joukot olivat piirittäneet kokonaan kapinallisten hallitseman osan Alepposta. Piiritetyllä alueella asui arviolta 250 000 henkilöä. Marraskuussa hallituksen joukot aloittivat piiritetyn alueen valtauksen, ja joulukuuhun mennessä kapinalliset hallitsivat vain muutamia kortteleita. 15. joulukuuta osapuolet sopivat kapinallisten ja näiden perheiden evakuoinnista ja hallitus julisti Aleppon olevan kokonaan sen hallussa 22. joulukuuta.


title: Aleppo

text: Vuonna 2004 Aleppossa oli yhteensä 2 132 100 asukasta. Viimeisten sadan vuoden aikana kaupungin väestö on lisääntynyt noin 1000 %. Vuonna 1900 asukkaita oli noin 120 000, vuonna 1950 320 000 ja vuonna 1995 jo 1,8 miljoonaa. Väestön suuri enemmistö on sunnimuslimeja, mutta kaupungissa on myös merkittäviä määriä alaviittejä ja kristittyjä. Suurin kristitty vähemmistö ovat armenialaiset, joita tuli kaupunkiin Turkin Anatoliasta ensimmäisen maailmansodan aikana. Erään arvion mukaan kristittyjen kokonaismäärä kaupungin asukkaista oli ennen sotaa noin 3,3 % ja joidenkin toisten tietojen mukaan jopa 12 %. Kaupungissa on ollut historiallinen juutalainen vähemmistö, mutta sen viimeiset rippeet muuttivat maasta vuonna 1994. Muita vähemmistöjä ovat kurdit ja Syyrian turkmeenit. Suuri osa kaupungin asukkaista on paennut taistelujen tieltä sodan takia.


title: Carl Friedrich Zelter

text: Carl Friedrich Zelter (Berliini, 11. lokakuuta 1758 – 15. toukokuuta 1832) oli saksalainen säveltäjä, joka uransa aikana sävelsi 200 liediä, kantaatteja, alttoviulukonserton ja paljon pianomusiikkia.


title: Carl Friedrich Zelter

text: Carl Friedrich Zelter syntyi vuonna 1758 Berliinissä ja kouluttautui jatkamaan muurari-isänsä työtä. Pian hänen musiikkillinen lahjakkuutensa kuitenkin huomattiin, ja hän opiskeli sävellystä muun muassa Carl Faschin johdolla ja liittyi "Singakademieen" vuonna 1791. Fachin kuoltua vuonna 1800 Zelteristä tuli akatemian johtaja. Hän perusti vuonna 1808 Singakademieta säestämään orkesterin, joka nimettiin "Ripienschuleksi". Vuonna 1809 hän pääsi Berliinin kuninkaallisen taideakatemian jäseneksi, ja vuonna 1822 hän perusti kuninkaallisen kirkkomusiikki-instituutin. Zelter oli Johann Wolfgang von Goethen läheinen ystävä, ja monet teoksensa hän on säveltänyt Goethen runoihin.


title: Carl Friedrich Zelter

text: Zelter tunnetaan myös Felix Mendelssohnin ja Giacomo Meyerbeerin opettajana. Hän tutustutti nuoren Mendelssohnin Johann Sebastian Bachin musiikkiin. Sen seurauksena h-mollimessua ja Matteus-passiota alettiin esittää ja Bachin musiikki elpyi sata vuotta säveltäjän kuoleman jälkeen.


title: Cantus firmus

text:
Cantus firmus (c.f.) on musiikissa käytettävä termi polyfonisen sävellyksen pohjana uudelleenkäytetylle melodialle. Sitä korostetaan usein esittämällä se pitkäkestoisilla nuoteilla. Termiä käytti tiettävästi ensimmäisenä Hieronymous de Moravia 1270-luvulla kuvaamaan aikansa motettien sävellyksessä käytettyä tekniikkaa.
Barokin säveltäjät, erityisesti Bach, käyttivät koraalimelodioita cantus firmuksina. Tuoreempi suomalainen esimerkki cantus firmuksen päälle sävelletystä teoksesta on Oskar Merikannon laulu "Oi muistatko vielä sen virren", jonka säestyksenä on virsi "Sun haltuus, rakas Isäni" puolessa tempossa.


title: Kiikka

text: Kiikka oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Kiikka yhdistettiin vuonna 1981 Keikyän kanssa Äetsän kunnaksi. Kiikan vaakunan suunnittelivat T. Takala ja Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1961.


title: Kiikka

text: Kiikassa on puukirkko vuodelta 1807. Se korjattiin perusteellisesti arkkitehti C. J. von Heidekenin suunnitelmien mukaan vuosina 1883−1884. Nykyisen, arkkitehti Bertel Strömmerin suunnitteleman ulkonäkönsä se sai vuonna 1937 aloitetussa, mutta vasta vuonna 1952 valmistuneessa uudistuksessa. Alexandra Såltinin maalaama alttaritaulu vuodelta 1884 esittää Kristuksen kirkastumista. Kirkon urut ovat vuodelta 1907.


title: Kiikka

text: Kiikan naapurikunnat olivat Huittinen, Keikyä, Kiikoinen, Punkalaidun ja Vammala. Aikaisemmin naapurikuntiin kuului Vammalaan vuonna 1973 liitetty Tyrvää. Kiikan eteläisin osa, Kiikan-Illon alue, sijaitsi erillään muusta kunnasta Tyrvään ja Keikyän erottamana. Alue liitettiin Äetsän kunnasta Vammalaan vuonna 1985.


title: Kiikka

text: Kiikka sijaitsee Kokemäenjoen keskijuoksun alussa. Entisen kunnan alue on melko tasaista toisin kuin entisen naapurikunnan Vammalan eteläosassa. Ainoa ympäristöstään selvästi erottuva mäki on Karausvuori lounaassa lähellä entisen Keikyän rajaa. Viljelysmaat ulottuvat Kokemäenjoen kummallakin puolella 1–2 kilometrin leveydelle ja laajimmat peltoaukeat sijaitsevat eteläisimmässä osassa Kiikan-Illossa. Entisen Vammalan puolelta tuleva harjujakso jatkuu katkeilevana selänteenä Kokemäenjoesta luoteeseen Kiikoisten suuntaan ja sitä pitkin kulkee Vakkalan ja Haapaniemen paikallistie. Suurimmat järvet Kiikan alueella ovat Kiimajärvi Kokemäenjoen pohjoispuolella ja Ylistenjärvi sen eteläpuolella. Eteläisimmän osan halki virtaa Sammaljoki, joka yhtyy Kokemäenjokeen Huittisissa.


title: Kiikka

text: Kiikan kautta kulkeva Tampere–Pori-rata avattiin liikenteelle vuonna 1895 ja samana vuonna valmistui Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukainen Kiikan rautatieasema, joka on yksi Porin radan säilyneistä alkuperäisistä asemarakennuksista. Kiikan asema suljettiin vuonna 1983. Myös vuonna 1902 avattu Äetsän rautatieasema, jonka suunnitteli arkkitehti Bruno Granholm, sijaitsi Kiikan alueella, vaikkakin aivan Keikyän rajan tuntumassa.


title: Kiikka

text: Kokemäenjoki jakoi Kiikan kahteen erilliseen osaan. Joen poikki oli aiemmin vain lossiyhteys, kunnes kirkonkylän kohdalle valmistui vuonna 1953 nykyinen terässilta, joka oli edelleen ainoa yhteys kunnan eri osien välillä. Sillan ylittää nykyisin kantatie 44, joka yhtyy valtatie 12:een pari kilometriä kirkonkylän eteläpuolella. Kiikasta on matkaa Tampereelle 60 kilometriä, Poriin 80 kilometriä, Raumalle 90 kilometriä ja Turkuun 105 kilometriä.


title: Kiikka

text: Muinaisen Sastamalan pitäjän lounaisin asutuskeskittymä sijaitsi nykyisessä Kiikan kirkonkylässä Kokemäenjoen pohjoisrannalla, josta on löydetty rautakautinen kalmisto. Tarinoiden mukaan Kiikassa oli jo keskiajalla ensimmäinen kirkko Ulvin kylässä, jonka nimi tulee Pyhälle Olaville omistetusta kirkosta. Samassa kylässä sijaitsevassa Ristilähteessä kerrotaan kastetun seudun asukkaita. Kaikki Kiikan alueen kylät mainittiin jo vuoden 1540 maakirjassa. Kiikka erotettiin Tyrväästä kappeliseurakunnaksi vuonna 1662. Kiikka määrättiin erotettavaksi Tyrväästä omaksi seurakunnakseen pitkän prosessin jälkeen vuonna 1906, mutta lopullinen itsenäistyminen toteutui vasta vuonna 1922. Itsenäinen kunta Kiikasta tuli jo vuonna 1869.


title: Kiikka

text:
Ensimmäiset tarkat tiedot Kiikan asukasluvusta ovat vuodelta 1722, jolloin siellä oli 560 henkeä. 1800-luvun puolivälissä Kiikassa oli 3 242 asukasta ja vuonna 1900 asukasluku oli 3 739. Suurimmillaan asukasluku oli sotien jälkeen; vuonna 1950 Kiikassa asui 4 332 henkeä. Vuoteen 1965 mennessä väkiluku oli maaltamuuton seurauksena laskenut 3 425:een.
Kiikka oli aikanaan laajalti tunnettu kunnassa harjoitetusta rukkien valmistuksesta. Sen aloittivat 1840-luvun lopulla pienen Kynnysmaan torpan pojat Antti ja Jooseppi, jotka ottivat myöhemmin kotikylänsä Ulvin mukaan sukunimekseen Ulvén. Veljekset ja heidän jälkeläisensä kehittivät ammattinsa niin tunnetuksi, että paikkakunnalla syntyi sanonta: ”Pitää olla Ulveinin sukkuun, ennenko osaa rukin varvata” ("varvata" ’sorvata’). 1900-luvun puolella muutamat tekijät harjoittivat rukkien valmistusta melkein tehdasmaisesti, mutta tämä kukoistuskausi jäi lyhyeksi. Rukkien kysynnän hiipuminen aiheutti niiden valmistuksen tyrehtymisen 1950-luvulla. Rukki on silti säilynyt kuva-aiheena kunnan vaakunassa. Muuta käsityötä kunnassa edusti laukkujen ja lompakoiden valmistus, joka on jatkunut tällä Laukkulaaksoksi kutsutulla seudulla nykypäiviin saakka.


title: Kiikka

text:
Kiikan suurin teollisuusyritys oli Perusyhtymä Oy:n tiilitehdas. Lisäksi oli puusepänverstaita ja kaksi mattokutomoa, toinen Kiikan kirkonkylällä Aaltosen mattokutomo sekä Äetsässä Anni Virtasen johtama Virtasen Kotikutomo. Merkittävä työllistäjä oli myös teollisuus naapurikunnassa Keikyässä, mutta pääasiallisesti Kiikan asukkaat saivat toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta.
1890-luvulla rakennettu Porin–Tampereen rautatie vaikutti varsinkin teollisuuden sijoittumiseen paikkakunnalle. Kiikan rautatieasema, alkuaan pysäkki, tehtiin rautatien rakentamisen yhteydessä noin vuonna 1895. Talankylään 1900-luvun alussa pystytetyn Äetsän pysäkin/rautatieaseman läheisyyteen muodostui uusi asuntoalue.


title: Kiikka

text: Kiikan suurin maatila on ollut Kokemäenjoen pohjoisrannalla, noin kilometri kirkolta Vammalan suuntaan sijaitseva Ruotsilan kartano, joka oli aikanaan kuuluisa ravihevosistaan. Kartanon vanha päärakennus tuhoutui sisällissodan esinäytökseksi muodostuneessa niin sanotussa Ruotsilan kahakassa tammikuussa 1918 ja sen tilalle valmistui vuonna 1924 arkkitehti Birger Federleyn suunnittelema nykyinen päärakennus. Rakennus vaurioitui pahoin vuonna 1969 sattuneessa tulipalossa, mutta se korjattiin entiselleen. Ruotsilan kartanon pinta-ala oli suurimmillaan noin 3 000 hehtaaria ja vielä 1960-luvullakin yli 600 hehtaaria, mutta nykyisin siitä on jäljellä enää rippeet. Ruotsilasta oli kotoisin Marttilan kirkkoherra Jakob Zidén, jonka poika Jakob Henrik oli "Vänrikki Stoolin tarinoissa" esiintyvä luutnantti Zidén.


title: Kiikka

text: Kiikassa syntyneen runoilija Kaarlo Sarkian syntymäkodin paikalla Kulmuntilan kylässä on Kauko Räikkeen veistämä muistopatsas, joka paljastettiin vuonna 1960. Paikan lähinaapurina on Sarkia-museoksi kunnostettu runoilijan lapsuudenkoti, jossa hän asui äitinsä kuoltua.


title: Kiikka

text: Kiikkaan asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.


title: Kiikka

text: Itsenäisen Kiikan kunnan viimeisissä kunnallisvaaleissa vuonna 1976 kunnanvaltuuston 21 paikkaa jakautuivat eri puolueiden kesken siten, että Keskustapuolue sai seitsemän paikkaa, SDP kuusi, Kokoomus viisi ja SKDL kolme paikkaa.


title: Kiikka

text: Haapaniemi, Hoipala, Hykkerlä, Jaamala, Kiikanoja, Kiikka, Kiimajärvi, Kikkerlä, Kilpijoki, Kinnarla, Kulmuntila, Leikkuu, Meskala, Mielaanniemi, Nevo, Raukko, Ritala, Ruotsila, Tala, Teukkula, Tormila, Ulvi, Unkerla, Vakkala, Vehkakorpi.


title: Kiikka

text: Vuoden 1980 taajamarajauksen mukaan Kiikan ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 923 asukasta.


title: Kirvu

text: Kirvu () on Karjalankannaksen länsiosassa sijainnut entinen suomalainen kunta, jonka kirkonkylän nimi on venäjäksi nykyään erisnimeä tarkoittava adjektiiviattribuuri "Svobodnoje" (Svobodnoje selo, "Vapaa kylä"). Kirvu sijaitsee Neuvostoliitolle viime sotien seurauksena luovutetulla alueella. Kirvun maapinta-ala oli 650,9 km² ja asukasluku 8 721 (1939). Koko Viipurin läänissä asui tuolloin 657 057 (josta Viipurissa 74 403) ja Suomessa 3 888 443 henkeä.


title: Kirvu

text: Kirvun alueella oli runsaasti pieniä järviä ja jokia. Kirvun suurimmat järvet olivat kunnan länsirajalla sijainnut Mertjärvi, joka laskee vetensä Vuoksen päähaaraan, sekä kunnan etelärajalla sijainneet Helisevänjärvi ja siihen laskeva Juoksemajärvi. Juoksemajärveen päätyy kunnan halki luode–kaakko-suunnassa virrannut Helisevänjoki, joka tuo vedet muun muassa Kirvujärvestä, Torajärvestä, Äksjärvestä ja Suolijärvestä. Helisevänjärveen puolestaan laskee kunnan halki luode–kaakko-suunnassa virrannut Kuunjoki, joka tuo vedet muun muassa Kuunustaisesta, Korsjärvestä ja Alajärvestä.


title: Kirvu

text:
Kirvu tunnettiin maatalousoppilaitoksesta, Sairalan opistosta ja Kirvun luonnonparantolasta. Kirvussa oli myös pienimuotoista teollisuutta, kuten neljä huopatehdasta. Niistä vanhin oli Kirvun Huopatehdas Oy, jonka perusti Max Alftan Tietävälän kylään vuonna 1897. Tehdas siirtyi sitten W.
Dippelille ja vuonna 1926 Artturi Heleniukselle. Vuonna 1929 tehtaalla työskenteli parisataa ihmistä ja se tuotti 140 000 paria huopikkaita vuodessa. Yrityksen työntekijät perustivat 1930-luvun alussa Kirvuun kilpailevia huopatehtaita: Mikko Verta Tietävälään, Jaakko Puumala Inkilään, Juho ja Toivo Virolainen Virolaan ja Matti Hämäläinen Mertjärvelle.


title: Kirvu

text: Kunnan poikki etelästä koilliseen kulki rautatie reittiä Leinjärvi–Sairala–Inkilä–Ojajärvi.


title: Kirvu

text: Tilastollisen vuosikirjan mukaan Kirvun kunnan alueella asui kirkonkirjojen ja siviilirekisterin mukaan vuoden 1920 lopussa kaikkiaan 10 324 henkeä. Vuonna 1930 kunnassa oli kirjoilla 9 929 ihmistä, joista läsnäolevaksi luokiteltiin 9 809. Vuoden 1939 lopussa Kirvun kunnan alueella asui 8 721, joista henkikirjoitettuja oli tammikuun 1940 alussa 8 136 henkeä.


title: Kirvu

text: Kirvun väestö sijoitettiin jatkosodan jälkeen Itä-Uudenmaan ja Päijät-Hämeen alueelle Kärkölään, Mäntsälään, Orimattilaan ja Pukkilaan.


title: Kirvu

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kirvun väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.


title: Kirvu

text: Ahola, Apula, Eijala, Haikola, Hannukkariikonen, Hauhiala, Ihaksela, Iiliälä, Inkilä, Jantula, Jänikselä, Karvala, Kauppila, Keskiselkä, Kirvu, Kohtamaa, Kuismala, Lahdenmaa, Lankila, Lietlahti, Läylölä, Maamäki, Matikkala, Merola, Mertjärvi, Meskala, Montola, Mömmölä, Nahkurila, Niukkala, Paavilanmäki, Paksujalka, Pirilänniemi, Riikola, Roinila, Rätykylä, Sairala, Sunikkariikonen, Tietävälä, Torajärvi, Vallittula, Vasikkala, Vehkapää, Veitsijoki, Virola, Vorniola.


title: Kirvu

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin.


title: Kirvu

text: Kirvun pitäjäseuran julkaiseman, Tilastokeskuksen kokoaman yhteenvedon mukaan Suomessa asui vuoden 2016 lopussa 1 097 entisessä Kirvun kunnassa syntynyttä ihmistä. Kirvulaisten tyypillisimpiä asuinpaikkakuntia ovat nykyaikana Suomessa Orimattila, Lahti, Helsinki, Mäntsälä, Imatra ja Hyvinkää. Ulkomaille muuttaneiden osuutta ei tässä yhteenvedossa kerrottu.


title: Kirvu

text: Entisen Kirvun kunnan alue on nykyään Venäjän federaation Leningradin alueen Viipurin piirin pohjoisosissa. Venäjän paikallishallinnon kuntatasolla Kirvun länsiosa kuuluu Viipurin piirin Enson kaupunkikuntaan (Svetogorsk) ja pääosa Kirvusta Viipurin piirin Antrean kaupunkikuntaan (Kamennogorsk).


title: Kirvu

text: Sairalan venäjänkielinen nimi on nykyään Borodinskoje (selo) ja Sairalan entisen evankelisen opiston (1938) päärakennuksessa toimi Torajärven rannalla 120-paikkainen hotelli. Nykyisin opisto on erittäin huonossa kunnossa eikä siellä voi yöpyä (2014).


title: Kirvu

text: Kirvun kirkko tuhoutui vuonna 1978. Kirkon perustusten äärellä on muistoristi ja -laatta sekä lähellä Kirvun kirkkomaan ja kirkonkukon 1600-luvulta alkavasta historiasta muistuttava opastaulu. Kirkkomaan sankarihautojen patsas (torsona) ja vanha hautausmaa ovat paikallaan. Kirkkomaan alue on suojeltu.


title: Kirvu

text: Kirvun kautta kulkee aiemman radan paikalla Venäjän rautateiden luoteisesta rataverkosta vastaavan Lokakuun rautatiet -tytäryhtiön sivurata. Rautatiekartan mukaan radan asemiа ovat Borodinskoje (Бородинское) ja Ojajarvi (Oяярви). Maantiekartalle merkittyjä radan muita radan asemia tai seisakkeita ovat entisen Kirvun alueella Krasnyi Sokol (Красный Сокол, ent. Leinjärven asema), Borodinskojen eteläosan 59 kilometrin seisake (59 км, ост. п. 59-й км), Zaitsevo (Зайцево, ent. Inkilä) ja Hakolahti (Хаколахти). Radan henkilöliikennettä ajetaan lähinnä Viipurin ja Hiitolan välisin paikallisjunavuoroin.


title: Kirvu

text: Kirvun perintöä ylläpitää muun muassa Kirvun pitäjäseura, Kirvu Säätiö ja Mäntsälän keskustassa sijaitsevat Kirvu-museo ja Kirvun Kotiseutuarkisto.


title: Kirvu

text: Formulakuljettaja Kimi Räikkösen suku on kotoisin Kirvun Mertjärven kylästä.


title: Belait

text: Belait on austronesialainen kieli, jota puhutaan Bruneissa. Kielellä on noin 700 sitä äidinkielenään puhuvaa (1995).


title: Koijärvi

text: Koijärvi on entinen Suomen kunta, jonka alue kuuluu nykyään pääosin Kanta-Hämeen maakuntaan. Koijärven maapinta-ala oli 174,5 neliökilometriä ja asukasluku 2 842 henkeä vuonna 1963. Kunta lakkautettiin vuonna 1969, jolloin se liitettiin pääosin Forssaan ja pieni alue sen pohjoisosasta Urjalaan. Koijärven naapurikunnat olivat etelässä Forssa, lounaassa Jokioinen, lännessä Humppila, pohjoisessa Urjala ja kaakossa Tammela. Kunta tuli erityisen tunnetuksi Koijärvi-liikkeestä.


title: Koijärvi

text: Kunnan nimikkojärvi on pesimälinnustostaan tunnettu Koijärvi, joka laskee Koijokea pitkin Loimijokeen. Järvi sijaitsee kirkonkylästä noin 5 kilometriä pohjoiseen Urjalaan päin, lähellä Saviniemen kylää. Koijärven itäosassa lähellä Tammelan rajaa on 26 hehtaarin laajuinen Kiimalammi. Osittain entisen Koijärven kunnan alueelle ovat ulottuneet Forssan ja Urjalan rajalla sijaitseva Kokonjärvi (461 hehtaaria) sekä Forssan ja Tammelan rajalla sijaitsevat Lunkinjärvi (115 ha) ja Valijärvi (87 ha).


title: Koijärvi

text: Koijärven kunta perustettiin vuonna 1923 Tammelan ja Urjalan osista. Vuonna 1969 kunta liitettiin pääosin Forssaan, mutta 18,54 neliökilometrin suuruinen pohjoisosa liitettiin Urjalaan. Forssaan liitetyllä alueella oli ja Urjalaan liitetyllä 159 asukasta.


title: Koijärvi

text: Koijärven suurin maatila on ollut Kojon kylässä sijaitseva Kojon kartano. Venäläinen kirjailija Maksim Gorki, jonka oli ollut poliittisista syistä lähdettävä maanpakoon, oleskeli kartanossa vuonna 1906 kolmen kuukauden ajan, kunnes hän onnistui salateitse poistumaan maasta Turun kautta. Bolševikkijohtaja Vladimir Leninin kerrotaan käyneen tapaamassa Gorkia Koijärvellä. Kartanon päärakennuksen seinässä on vuonna 1968 paljastettu Gorkin oleskelusta kertova muistolaatta.


title: Koijärvi

text: Koijärvellä sijaitsevan samannimisen järven kuivaussuunnitelmat synnyttivät vuonna 1979 Koijärvi-liikkeen.


title: Koijärvi

text: Koijärvi oli niitä harvoja suomalaisia kuntia, joille ei koskaan vahvistettu omaa vaakunaa (ja ainoa vielä 1960-luvulla olemassa ollut vaakunaton kunta Uudenkaupungin maalaiskunnan ohella). Koijärven kunnanvaltuusto hyväksyi 21. kesäkuuta 1946 todennäköisesti A. W. Ranckenin tekemän vaakunaluonnoksen, jonka heraldinen selitys kuuluu:


title: Koijärvi

text: Lato vaakunassa kuvailee uudisasutusta. Vuonna 1950 Koijärvi haki uusia vaakunaluonnoksia, mutta siitä huolimatta vanhalle vaakunalle yritettiin edelleen saada vahvistus. Vaakunaa ei koskaan vahvistettu sisäasiainministeriössä. Koijärvi päätti olla hankkimatta minkäänlaista vaakunaa.


title: Koijärvi

text: Koijärven alueen asukasluku on runsas 1 500, ja sen postinumero on 31130 (Matkun postinumero 31110, Saviniemen ja Suonpään 31170 Savijoki).Koijärven seurakunta perustettiin vuoden 1924 alusta, muodosti seurakuntayhtymän Forssan seurakunnan kanssa vuoden 1969 kuntaliitoksen yhteydessä ja lakkautettiin vuoden 2006 lopussa. Vuoden 2007 alusta seurakunta liitettiin Forssan seurakuntaan, jolloin perustettiin Koijärven seurakuntapiiri.


title: Koijärvi

text: Koijärven kyliä ovat Kojo (Koijärven kirkonkylä), Kokko, Kölli, Matku, Raitoo, Saviniemi, Suonpää, Tiiri ja Vuoltu.


title: Koijärvi

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Koijärvellä ei ollut lainkaan taajamia.


title: Koijärvi

text: Alueella toimii Koijärven alueen kylät ry sekä kyläyhdistykset tai -toimikunnat Kalsussa, Kojolla, Matkussa, Peräjoella ja Vuoltussa. Vuonna 2015 Koijärvi kokonaisuudessaan sai Kanta-Hämeen vuoden kylän arvonimen.


title: Koijärvi

text: Koijärven kirkonkylä on Forssasta noin 15 kilometriä pohjoiseen, seututien 284 varrella sijaitseva Kojon kylä, jossa sijaitsee myös vuonna 1922 valmistunut, M. Kallion suunnittelema Koijärven kirkko. Kirkon vieressä on yhä käytössä oleva Koijärven hautausmaa, jolla lepää myös noin 100 paikallista sankarivainajaa. Kirkonkylässä sijaitsevat uusi Koijärven koulu (rak. 2015), seurakuntatalo (rak. 1978), sekä Koijärven Nuorisoseurantalo (vuoden 2006 remontin jälkeen Koijärvi-talo). Kojolla toimii myös kauppa. Viimeinen pankkikonttori lopetti toimintansa helmikuussa 2006.


title: Koijärvi

text: Koijärven alueen toinen merkittävä asutuskeskus on Matku, joka on aiemmin ollut taajama. Matku sijaitsee Turun–Toijalan rautatien varrella, ja kylässä oli aiemmin Matkun rautatieasema. Aikataulullinen henkilöliikenne Matkusta loppui vuonna 1983 ja henkilöliikenne kokonaan vuonna 1990. Asemarakennus ja jäljellä olleet sivuraiteet purettiin vuonna 2001. Matkun koulu lakkautettiin vuoden 2014 lopussa, ja sen oppilaat siirtyivät uuteen Koijärven kouluun Kojolle.


title: Koijärvi

text: Koijärven kummikunta oli Ruotsissa sijainnut Hållnäsin kunta. Koijärvi kuitenkin liitettiin pääosin Forssaan vuonna 1969, ja Hållnäsistä tuli osa Tierpin kuntaa vuonna 1971. Vuodesta 1969 lähtien Tierpin kunta onkin ollut Forssan toinen ystävyyskaupunki Ruotsissa. Forssan Vieremässä "Ystävyydentien" varrella on Hållnäsin mukaan nimetty tie.


title: Mare Moscoviense

text: Mare Moscoviense eli Moskovanmeri on yksi Kuun "pimeän puolen" harvoista meristä. Se on aivan keskellä Kuun kyseistä puolta. Se ei näin ollen näy maahan.


title: Mare Moscoviense

text: Mare Moscoviense löydettiin Neuvostoliiton Luna 3 -luotaimen tekemällä ensimmäisellä lennolla Kuun ympäri. Neuvostoliittolaiset nimesivät löydetyn meren alkuun Mare Moscovraeksi, mutta nimi muutettiin myöhemmin muotoon "Moscoviense". Meren saama nimi ei täyttänyt IAU:n nimeämistavan mukaisia ohjeita, joiden mukaan Kuun meret olisi nimettävä mielentilojen mukaan. IAU kuitenkin hyväksyi lopulta nimen päättämällä, että Moskova on mielentila.


title: Koiviston maalaiskunta

text: Koiviston maalaiskunta (Koiviston mlk, ) oli Etelä-Karjalassa sijainnut Suomen kunta, joka kuului Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutettuun alueeseen. Koiviston pinta-ala vuonna 1939 oli 280,3 km² ja asukasluku 8 883. Koiviston maalaiskunta rajoittui pohjoisessa Johannekseen ja idässä Kuolemajärveen. Lisäksi maalaiskunnan sisällä oli Koiviston kauppala.


title: Koiviston maalaiskunta

text: Ahtiala, Alvatti, Eistilä, Harila, Humaljoki, Hyttölä, Härkälä, Ilmasti, Ingertilä, Jaakkola, Kaaliala, Kaipiala, Keskisaari, Kiiskilä, Kiurlahti, Kurkela, Köri, Lemminkylä, Makslahti, Mannola, Partiala, Patala, Penttilä, Putus, Pönni, Rautanen, Römpötti, Saarenpää, Savonniemi, Soukansaari, Tervahartiala, Tetriniemi, Tiurinsaari, Vanhkylä, Vatnuori


title: Koiviston maalaiskunta

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 16 koulupiiriin.


title: Koiviston maalaiskunta

text: Koivistolla ja Koiviston maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta. Näin ollen ei ollut olemassa seurakuntaa nimeltä Koiviston kauppalaseurakunta eikä seurakuntaa nimeltä Koiviston maaseurakunta, vaan sekä Koiviston kauppalan että Koiviston maalaiskunnan evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvat asukkaat kuuluivat samaan evankelis-luterilaiseen seurakuntaan.Koiviston satama mainitaan ensi kerran jo vuonna 1268 "Berjozovskoje"-nimellä. Koivistosta muodostettiin Viipurin kappeliseurakunta vuonna 1548 ja itsenäinen seurakunta 1575. Vuonna 1896 Koivistosta erotettiin Lavansaaren ja Seiskarin kunnat. Koiviston kirkonkylä ja Kotterlahden kylä erotettiin kunnasta Koiviston kauppalaksi vuonna 1927.


title: Koiviston maalaiskunta

text: Koiviston asukkaat sijoitettiin jatkosodan jälkeen Askolan, Kymin, Mäntsälän ja Pornaisten kuntiin.


title: Koivulahti

text: Koivulahti () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Koivulahden kunta liitettiin 1973 Mustasaareen. Koivulahden naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Maksamaa, Mustasaari, Raippaluoto, Vaasa ja Vähäkyrö.


title: Koivulahti

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 98 prosenttia Koivulahden asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Koivulahti

text: Vuonna 2000 Koivulahden taajamassa oli asukkaita noin 1 000.


title: Koivulahti

text: Koivulahden puukirkko on rakennettu vuonna 1693 ja laajennettu ristikirkoksi vuonna 1795. 3. tammikuuta 1961


title: Koivulahti

text: Koivulahdessa tapahtui vakava lento-onnettomuus, kun Aeron DC-3 syöksyi maahan. Koneen kaikki 22 matkustajaa ja 3-henkinen miehistö saivat surmansa. Onnettomuuspaikalla on muistomerkki.


title: Koivulahti

text: Koivulahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "päronkamsona", raastettua perunaa ja ohrajauhoa valkokastikkeen kera.


title: Koivulahti

text: Asiakirjalähteistä löytyvät muodot: "Quiflax", "Koiffuolax" (1440), "Kåjwålax" (1443), "Quiffuelax" (1543) ja "Queflax" (1554). Nimi on varhaisten suomenkielisten antama lahdennimi. Vanhojen kirjoitusmuotojen perusteella alkuperäinen nimi on voinut olla joko "Kuivalaksi" (T. E. Karsten) tai "Koivulaksi" (Lars Huldén). Nimen tarkoite on ollut Kyrönjokisuulla olleen ison lahden läntinen haarake. Ruotsinkieliset uudisasukkaat ovat lainanneet nimen, joka on vuosisatoja säilynyt ruotsinkielisten käytössä. Nykyään käytössä oleva suomenkielinen nimivastine "Koivulahti", joka mainitaan Suomalaisessa Wirallisessa lehdessä 1867, perustunee nimen vanhoihin kirjoitusmuotoihin. Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Koivulahdella oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (308 asukasta) ja Kalvholm (yhteensä 213 asukasta, josta 136 Koivulahden puolella). Kalvholmin taajama sijaitsi osin myös Mustasaaren puolella.


title: Koivulahti

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Koivulahden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Kuivajoki

text: Kuivajoki on Kuivajoen vesistön Pohjois-Pohjanmaalla Iin kunnassa sijaitseva laskujoki. Kuivajoki laskee Oijärvestä Perämereen. Kuivajoen tärkeimmät sivu-uomat ovat Oijärveen laskeva Kivijoki, Hamarinjoki ja Luujoki. Kuivajoen pituus Oijärvestä mereen on noin 40 kilometriä. Vesistöalue on suojeltu koskiensuojelulailla ja Kuivajoki kuuluu kansainväliseen Salmon Action Plan -ohjelmaan, jolla pyritään joen lohikannan palauttamiseen.


title: Kuivajoki

text: Kalalajeista Kuivajoessa esiintyy mm. lohi, harjus, hauki, ahven, lahna, made, siika ja nahkiainen.


title: Old Chaps

text: Old Chaps on lahtelainen vuonna 1989 perustettu lauluyhtye. Johtajana, sovittajana ja pianistina on Ari Niskanen, jonka lisäksi yhtyeeseen kuuluu neljä laulajaa: Elina Pakkanen, Maarit Raitala, Eero Vesanen ja Marko Kemppi.


title: Old Chaps

text: Old Chapsin ohjelmisto koostuu viihde- ja jazzmusiikista suomen ja englannin kielillä suurimmalta osin omin sovituksin. Yhtye on esiintynyt erilaisissa tilaisuuksissa ympäri Suomea sekä järjestänyt omia konsertteja ja ravintolailtoja. Lisäksi Old Chaps on ollut mukana Lahden kaupunginorkesterin konserteissa.


title: Koskenpää

text: Koskenpää on Suomen entinen kunta ja nykyinen Jämsän kaupunginosa. Koskenpää sijaitsee Jämsä-Petäjävesi-tien varrella. Matkaa Keuruulle on 33 km, Jyväskylään 56 km, Jämsään 26 km ja Petäjävedelle 20 km. Asukkaita Koskenpäällä on nykyään 700. Palveluita Koskenpäällä on Koskenpään koulu, hirsibaari, huoltoasema, apteekki, vapaapalokunta, terveysasema sekä Koskenpään kirkko. Koskenpään kautta kulkee seututie 604.


title: Koskenpää

text: Koskenpään naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Korpilahti, Kuorevesi ja Petäjävesi.


title: Koskenpää

text: Ensimmäiset ihmisasutukset Koskenpään alueella ovat olleet jo kivikaudella. Löydetyt kivikautiset esineet ovat peräisin itäisestä kampakeraamisesta kulttuurista. Rautakautisten löytöjen perusteella asutus on jatkunut pronssi- ja rautakauden yli nykypäivään asti.


title: Koskenpää

text: Pysyvä asutus seudulle on muodostunut 1000-luvun paikkeilla, ihmisten siirtyessä Kanta-Hämeestä uusille alueille. Nimistöstä voidaan kuitenkin päätellä, että Koskenpäällä on ollut asutustoimintaa jo ennen hämäläisten tuloa. Alueella löytyy lappalaisaiheisia ja Laatokan Karjalaan viittaavia nimiä.


title: Koskenpää

text: Ensimmäinen asiakirjatieto on löytyy vuodelta 1464, jolloin Kavattilan Jöns Kawittula oli käräjillä lautamiehenä. Vuoden 1539 maakirjan mukaan Koskenpään alueella oli kuusi veroa maksavaa taloa, joista moni on olemassa tänäkin päivänä.


title: Koskenpää

text: Isojaon ja torppien perustaminen myötä asutustoimintaa vilkastui Jämsän kuntaan kuuluvalla Koskenpäällä niin, että vuonna 1860 taloja oli 46.


title: Koskenpää

text:
Teollistuminen alkoi 1900-luvun alussa Koskenpään Tervatehdas Oy:n myötä, joka perustettiin vuonna 1909. Tehtaan toiminta loppui 1950-luvun lopulla. Koskenpään Huopatehdas Oy aloitti toimintansa vuonna 1923. Sahloisten Kalliokoskeen rakennettiin voimalaitos 1940-luvulla.
J. A. Alleniuksen suunnittelema Koskenpään kirkko vihittiin käyttöön 1902. Koskenpään seurakunnasta tuli itsenäinen kirkkoherrakunta 1925. Koskenpää aloitti toimintansa itsenäisenä kuntana 1.1.1926 ja 1969 se liitettiin Jämsänkosken kuntaan (kaup. 1986). Jämsänkoski liitettiin edelleen Jämsään 2009.


title: Koskenpää

text: Kalmavirta, Sahloinen


title: Koskenpää

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Koskenpäässä oli yksi taajama: kirkonkylä, jossa oli 281 asukasta. Sitä ei enää luokitella taajamaksi.


title: Koskenpää

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Koskenpään väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1930–1960.


title: Batman (kaupunki)

text: Batman on Batmanin maakunnan pääkaupunki Batman-joen varrella, Kaakkois-Turkissa. Batman on yksi Turkin vauraimmista kaupungeista, sillä se on maan ainoa öljyntuotantoalue. Kaupungin lähellä on Istanbuliin johtava rautatie ja lentokenttä. Batman tiedetään myös nimellä Iluh. Vuonna 2014 Batmanin asukasluku oli 381 814.


title: Batman (kaupunki)

text: 1950-luvulla kaupungissa oli asukkaita alle 3 000. Öljykenttien löytö vaurastutti kaupunkia merkittävästi. Nopeasti kehittyvään kaupunkiin muutti asukkaita työnperässä eri puolilta Turkkia. Alueen asukkaista 90 % on kurdeja ja yli 9 % turkkilaisia.


title: Batman (kaupunki)

text: Batmanissa sijaitsee yksi Turkin suurimmista lentokentistä. Lentokenttä on myös toiminut vuodesta 1980 NATOn lentotukikohtana.


title: Kuolemajärvi

text: Kuolemajärvi (ven. Пионерское; entinen nimi "Hatialahti") on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Suomenlahden rannalla Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Pinta-ala oli 367,4 km² ja asukkaita 5 686 (1939). Kuolemajärven entisen kirkonkylän venäläinen nimi on vuodesta 1948 lähtien ollut "Pionerskoje".


title: Kuolemajärvi

text: Pitäjän nimen oletetaan usein liittyvän Mikael Agricolan kuolemaan. Hän kuoli Kuolemajärvellä vuonna 1557 palatessaan Moskovasta rauhanneuvotteluista. Järven ja seurakunnan nimi juontaa kuitenkin varhaisemmilta ajoilta.


title: Kuolemajärvi

text: Kuolemajärven kirkko tuhoutui talvisodassa 1939. Suojajoukkotaisteluiden tuloksena Suomen talvisodan pääpuolustusasema Kannaksella muodostui 6. joulukuuta 1939 mennessä Kuolemajärven kohdalle. Rintamavastuu alueella kuului 4. divisioonalle.


title: Kuolemajärvi

text: Kuolemajärven väestö asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin Turun ympäristökuntiin: Askainen, Aura, Kakskerta, Kustavi, Lemu, Maaria, Masku, Merimasku, Mietoinen, Naantali, Nousiainen, Paattinen, Raisio, Rusko, Rymättylä, Taivassalo, Tarvasjoki, Vahto ja Velkua.


title: Kuolemajärvi

text: Akkala, Hatjalahti (Hatelahti), Hopiala, Huumola, Iivanala, Inkilä, Juvanruukki, Järvenpää, Karjalainen, Kaukjärvi, Kaukola, Kipinola, Kirkonkylä, Kiskola, Kolkkala, Kämärä, Laasola eli Hietanen, Mellala, Muurila, Nuutila, Näykki, Paavola, Pentikkälä, Pihkala, Pinnoinniemi, Pitkälä, Seivästö (myös majakka), Siprola, Summa, Taatila, Työppölä, Varpulila, Viuhkola, Yläkirjola.


title: Kuolemajärvi

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin.


title: Kuolemajärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kuolemajärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.


title: Kuolemajärvi

text: Entisen Kuolemajärven kunnan alue kuuluu nykyään Leningradin alueen Viipurin piiriin, sen Koiviston (Primorsk), Uudenkirkon (Poljany) ja Kähärin (Gontšarovo) kuntiin. Ennen vuoden 2006 kuntaliitoksia Kuolemajärven ydinalue muodosti Akkalan () kyläneuvostoalueen ja kunnan länsiosa kuului Humaljoen (ven. Jermilovo) kyläneuvostoalueeseen, jotka nyt kuuluvat Koivistoon.


title: Kuolemajärvi

text: Kuolemajärven kirkonkylän nimi on nykyään Pionerskoje (), mutta kylällä ei ole mitään hallinnollista merkitystä. Kuolemajärven asema on yksi niistä harvoista Karjalankannaksen paikannimistä, joita neuvostohallinto ei venäläistänyt tai itse asiassa ”neuvostolaistanut”. Aseman nimi on siis edelleen Kuolemajärvi, vaikka Kuolemajärven asemanseudun eli Pentikkälän nimi on ollut vuodesta 1948 Rjabovo ().


title: Kylänlahden rautatieasema

text: Kylänlahden rautatieasema () on rautatieasema Lieksan kaupungin Kylänlahden kylässä Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla . Kylänlahden jugendtyylinen asemarakennus on rakennettu 1910 arkkitehti Thure Hellströmin piirustusten pohjalta. Aseman ympäristöön kuuluvat päärakennus, makasiini, saunarakennus ja talli-liiteri. Nykyisin asema on yksityiskoti, mutta asemalla toimii myös Humaniores Oy, joka ylläpitää perhekoti Topinkaa ja järjestää koulutusta.


title: Kylänlahden rautatieasema

text: Asemarakennus on peruskorjattu vuosina 2003–2006.


title: Kylänlahden rautatieasema

text: Kylänlahden seisakkeella pysähtyy neljä taajamajunavuoroa joka päivä: kaksi Joensuuhun ja kaksi Nurmekseen.


title: Batman (täsmennyssivu)

text: Batman tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Hietamäki on luterilainen seurakunta Inkerissä. Hietamäki oli Ruotsin vallan aikana Tuutarin seurakuntaa. Hietamäki tuli itsenäiseksi seurakunnaksi 1897. Asukkaita oli 5300 (1928). Hietamäki joutui toisessa maailmansodassa saksalaisten miehitysalueelle ja suomalaisväestö siirrettiin Suomeen 1943. Suomesta Neuvostoliittoon palanneet asukkaat karkotettiin venäläisille paikkakunnille. Nykyisin seurakunta on perustettu uudelleen.


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Hietamäen Innalasta on tullut nykyisin elpyneen seurakunnan kirkonkylä. Entinen kirkonkylä sijaitsi Alakylässä. Kirkkorakennus on melko vaatimaton, mutta sen kirkontorni muistuttaa vanhan puretun kirkon muotoa. Puretun vanhan kirkon paikalla Alakylässä on muistoristi. Seurakunnan pastorina toimii Väinö Kuosti.


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Hietamäen kylät Keski-Inkeri kartaston mukaan. "Kursivoidut" kylät ovat hävinneet. Kylillä oli usein rinnakkaisnimiä, joten nimet eivät olleet yksikäsitteisiä.


title: Hietamäki (Inkeri)

text: "Alakylä", Annamoisio, "Anttila (Matikaisi)", "Hapolaisi (p. Huopalaisi)", "Heimosi (Noisela)", Hiekka, Hyttilä, Innala, Kannisi (Hirvosi), Kasukka (Pieni-Nikkurila), "Kaukaisi", Kauppila, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, "Lottala", "Maksima (Rimelä)", Nikkarila (Suuri-Nikkarila), Niukkasi, Oikkosi (Kurenkylä), Petäjälä (Sapakkola)", Pihilä, Rappula, "Routela, Ruila (Pieni-Ukkola), Rytönmylly", Ryömi, Rötsänsilta (Korela), Sameraisi, "Seppä-Heikkilä (Sepheikkilä), Sipilä, Somerokangas, "Sunkura (Sunkuran hovi)", Tammikko, Timola (Uusikylä), Torikka, Törölä (Savela), "Ukkola (Suuri-Ukkola)", Uusitie, "Vainikka", Vaittila, "Suomen Vuisakka", Ärttölä


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Tielisi, Matikaisi (Lempilä), "Kurenkylä (Hiljakaisi)"


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Raikkosi, Rospeekka, Uusi-Hotokka, Vanha-Hotokka


title: Hietamäki (Inkeri)

text: "Kavehkontu, Hamusi, Hapolaisi (Huopalaisi)"


title: Hietamäki (Inkeri)

text: "Jamalaisi, Kakkola (Kakko), Karhula, Kolkkasi", Tanskala, "Seppälä (Iivanaisi)"


title: Hietamäki (Inkeri)

text: "Vanha-Paukkala, Uusi-Paukkala, Nuutila"


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Metsola, Kokatsu, Kapriola, Korpunoi, Kostankylä, Sosnankylä, Tukonovankylä, Vennäin Vuissakka.


title: Hietamäki (Inkeri)

text: Ahokylä (Tielisi), Hamusi, Hapolaisi, Heimosi (Noisela), Hiekka, Hirvosi, Hotokka, Hyttilä, Iivanaisi (Seppälä), Innala, Jamalaisi, Kakko (Kakkola), Karhula, Kasukka, Kaukaisi, Kauppila, Kavehkontu, Kemppilä, Kotsala (Vekarala), Kuttusi, Käivärä (Jälkylä), Kämäräisi, Matikaisi, Nikkarila, Niukkasi, Nuolijoki, Paukkala, Petäjälä (Sapakkola), Pieni Alakylä, Pihilä, Rappula, Rimelä, Rospekka, Routeela, Rytömylly, Ryömi, Rötsänsilta, Sameraisi, Savelaisi (Törölä), Seppä-Heikkilä (Heikkilä), Sipilä, Somerokangas, Sunkura, Suuri Alakylä, Tammikko, Tanskino (Tanskala), Timola (Uusikylä), Torikka, Vellankontu, Vuissakka, Ärttölä


title: Inkere

text: Inkere () on entinen inkeriläinen seurakunta Inkereenjoen alajuoksulla Pietarin eteläpuolella. Seurakunnan väkiluku oli 3550 (1928). Väestö oli enimmäkseen äyrämöisiä. Seurakuntaan kuului 22 puhtaasti suomenkielistä kylää. Entisen seurakunnan alueella sijaitsevat myös seuraavat suuret teollisuustaajamat: Ust'-Ižora (Усть-Ижора), Kolpina, Punaporu, Pella ja Uljana (Uljanovka / Ульяновка) sekä pienemmät taajamat: Lomkka, Pontonnaja (Понтонная) ja Sapjornaja (Сапёрная).


title: Inkere

text: Inkereen seurakunta perustettiin 1623-1626. Viimeisin kirkko rakennettiin 1839 ja suljettiin 1937. Osa seurakunnasta joutui toisessa maailmansodassa Leningradin saarron sisäpuolelle ja osa taas saksalaisten puolelle. Ne jotka jäivät saarron sisäpuolelle, lähetettiin 1942 muualle Neuvostoliittoon, kun taas saksalaisten käsiin jääneet siirrettiin Suomeen. Rintama asettui Inkereen kylien keskelle ja alueella käytiin ankaria taisteluja. Rintaman lähellä suuri osa siviileistä sai surmansa tai nääntyi nälkään ja tauteihin. Toisen maailmansodan jälkeen osa Inkereestä asutettiin venäläisellä väestöllä ja Suomesta Neuvostoliittoon palanneet karkotettiin venäjänkielisille alueille. Useimmat Inkereen kylät jäivät kuitenkin sodan jälkeen lopullisesti autioiksi.


title: Inkere

text:
Hävinneet kylät kursivoitu.
Anola (Аннолово), Aroteppola, "Hapoisi (Taskopsina, Таскобщина)", "Hovinmäki (Старая Мыза)", Isoran Lopotti (Ям-Ижора), Iisakkala (Феклистово), Ивановское), "Kapasi (Корделево), Kavattila (Niippola), Kirtsala (Кирцалово), Kissala (Черная Речка), Kortela (Корделево)", Koski (Большие Пороги), "Lankila (Лангелево), Masala (Мазалово), Mokkola (Мокколово)", Montila (Монделево), "Niippola, Olosi (Olosinmäki / Самсоновка), Papusi (Пабузи), Petrovsina (Петровщина)", Pokrova (Покровское), "Porkkasi (Кирцалово), Possai (Федоровское), Potola (Подолово), Putrola (Мазалово), Putronmäki (Мазалово)", Puusta (Пустынка), "Rahikkala (Райколово), Riihikylä (Путролово)", Saahosi (Захожы), "Soinila (Симанкина)", Suomen Jerttova (Большое Гертово), "Tuomaala (Петровщина)", Tusinansuu (Усть-Тосна), Uusi-Kallila, Vanha-Kallila, Voiskorova (Войскорово)


title: Luettelo Papua-Uuden-Guinean kielistä

text: Tämä on luettelo Papua-Uudessa-Guineassa puhuttavista kielistä. Papua-Uudessa-Guineassa puhutaan yli 800 eri kieltä.


title: Mokerang

text: Mokerang on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava austronesialainen kieli. Sillä oli vuonna 1981 noin 200 äidinkielistä puhujaa. Kielen sanajärjestys on subjekti-verbi-objekti.


title: Järvisaari

text: Järvisaari, "Jarvosel'skij" (Ярвосельского), on pitäjä Tusinan (ven. "Tosno") piirissä itäisellä Inkerinmaalla. Järvisaari on tunnettu hienoista maisemistaan, sulavista kukkuloista ja soraharjuista, koivu- ja mäntymetsistä. Mäkien muodot muistuttavat lakkeja, ja siitä on ilmeisesti peräisin alueen keskuskylän nimi Hattula (ven. "Šapki" = lakki). Läheisen Muja-joen (ven. "Mga") nimi tarkoittaa soista paikkaa. Sen ja Voittolanjoen keskellä ollutta kuivaa maa-aluetta kutsuttiin Järvisaareksi.


title: Järvisaari

text: "Sijainti nykykartalla:" http://www.multimap.com/map/browse.cgi?lat=59.5995&lon=31.166&scale=2000000&icon=x


title: Järvisaari

text: Järvisaaressa oli 11 kylää: Järvi, Kanttila, Kelkkula, Metsäpirtti, Muja, Piilova, Pitkäjärvi, Savota, Seulola, Siikala ja Staarostina.


title: Järvisaari

text: Järvisaari mainitaan vuonna 1500 novgorodilaisessa verokirjassa. Nämä alueet olivat Novgorodin hallussa jo 900-luvulla. Tärkeän kauppareitin varrella ollessaan Nevan seutu oli pitkään venäläisten, ruotsalaisten ja Saksalaisen ritarikunnan kiistakappaleena. Varhaisvaiheissaan Järvisaaren seutu kuului hallinnollisesti Vatjan viidennekseen, ja Järvisaari oli Nikolskij Jarvoselskij -pogostan keskus. Vatja-nimen perusteella Järvisaaren ensimmäiset asukkaat olivat suomalais-ugrilaisia tsuudeja, ortodoksisia inkerikkoja ja vatjalaisia.


title: Järvisaari

text: Vuonna 1617 solmittiin pitkien sotien jälkeen Ruotsin ja Venäjän välillä Stolbovan rauha, jonka mukaan mm. suuri osa Inkerinmaata liitettiin Ruotsiin. Suomesta, erityisesti Karjalankannakselta ja Savosta, muutettiin Järvisaareen uuden maan ja sotapalvelusvapauden toivossa. Paikallisten sukunimien perusteella voisi olettaa, että suuri osa Järvisaaren suomalaisväestöstä oli peräisin Etelä-Karjalasta ja Karjalankannakselta. Suomalaiset talonpojat kasvoivat Järvisaaren enemmistöksi. Ortodokseja yritettiin käännyttää luterilaisuuteen, osa pakeni kauemmas Venäjälle. Erityisesti tyhjentyneisiin venäläiskyliin oli helppo asettua.


title: Järvisaari

text: Vuosina 1700-1721 käydyn suuren Pohjan sodan seurauksena Venäjä sai haltuunsa Inkerinmaan, ja perusti sinne 1703 tärkeän Pietarin kaupungin. Slaavilaista väestöä alkoi muuttaa Järvisaareen ja paikannimistä väännettiin virallisia venäjänkielisiä muotoja. Inkerinsuomalaisista tuli nyt paikallisten läänitysten haltijoiden maaorjia.


title: Järvisaari

text: Vuonna 1861 maaorjuus lakkautettiin, ja maaorjat saivat lunastaa tilansa vapaiksi. Vuonna 1865 Järvisaaren asukkaat vapautuivat maaorjuudesta. 486 järvisaarelaista talonpoikaa lunastivat 16 000 ruplan lunastussummalla maansa. Tuolloin Hattulassa asui 98 taloutta, Piilovassa 18 ja Nurmassa 48.


title: Järvisaari

text: Venäläisten ja suomalaisten ohella Järvisaareen asettui 1800-luvun lopulla virolaisia. Uudet tulijat sopeutuivat alueelle, koska paikalliset suomalaiset olivat läheisiä kielisukulaisia ja myös luterilaisia. Muuttotulva lisääntyi vuoden 1906 jälkeen Stolypinin maatalousreformin ansiosta. Virolaisten annettiin vuokrata maata Hattulan tien varrelta, erityisesti Nurmassa. Karjaa alettiin pitää erillään omissa rakennuksissaan.


title: Järvisaari

text: 1900-luvu alussa elämä Järvisaaressa alkoi parantua. Vuonna 1907 Järvisaaren maanomistaja alkoi rakentaa läheistä Tusinan kaupunkia. Viiden vuoden rakentamisen jälkeen rakennusurakka oli valmis, ja mm. soramonttu ja muita työpaikkoja perustettiin lähistölle. Liikenneyhteydet Pietariin loivat turismi- ja kauppasuhteita. Pietarista tuli tärkeä kauppapaikka, jonne sekä venäläiset, virolaiset että suomalaiset myivät erityisesti maitotuotteitaan. Kaupunkilaisille ja muille kesävieraille Järvisaari tuli tunnetuksi hienoista näköaloistaan ”Venäjän Sveitsinä”. Vauraus toi myös harrastustoimintaa kuten amatööriteatterin paikkakunnalle. 1917 julkaistiin sarja Järvisaari-aiheisia postikortteja. Neuvostoaikana Järvisaari tunnettiin yhä enemmän turistikohteena. 1930-luvulla ja yhä enemmän sodan jälkeen soraharjuille rakennettiin kesämökkejä (ven. "datša").


title: Järvisaari

text: Leningradin piirityksessä Järvisaari kuului saksalaisten miehitysalueeseen. Saksalaiset valtasivat alueen 28. elokuuta 1941 ja poistuivat 24. helmikuuta 1944. Saksalaiset hirttivät syksyllä 1941 kuusi paikallista kommunistiaktivistia Hattulassa. Elintarvikkeista oli pulaa, ja partisaanit tekivät iskujaan. Paikallisia asukkaita saksalaiset määräsivät erilaisiin töihin. Suomalaisväestön evakuointi aloitettiin elokuussa 1943. Saksalaisupseerit asettuivat parhaisiin taloihin ja poistuessaan saksalaiset polttivat luterilaisen kirkon, kaikki kylät ja räjäyttivät ortodoksikirkon.


title: Järvisaari

text: Sodan jälkeen suomalainen asutus Järvisaaressa käytännössä katosi. Shapkista tuli venäläistä aluetta, joka eli maataloudesta ja turismista. Nykyisin suomalainen toiminta on vähäistä, mutta sen vielä odotetaan elpyvän.


title: Järvisaari

text: Järvisaaressa oli kaksi kirkkoa, luterilainen ja ortodoksinen. Järvisaaren luterilainen seurakunta perustettiin 1640. Aluksi seurakunnalla oli oma kirkkoherra, mutta 1830 se liitettiin Markkovan kappeliksi. Luterilainen kirkko oli puukirkko. 1786 Järvisaareen rakennettiin bysanttilaistyylinen ortodoksinen tiilikirkko, jonka takia Šapki kylää kutsuttiin virallisesti nimellä Pokrovskij. Ortodoksikirkko korjattiin 1847. Vuonna 1911 se paloi, mutta kunnostettiin uudelleen. Ortodoksiseurakuntaan kuului 1900-luvun alkuvuosina 374 naista ja 380 miestä. Järvisaaren luterilaisen seurakunnan väkiluku oli 2700 henkeä.


title: Batman Begins

text: Batman Begins on yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Bob Kanen luomaan supersankariin ja sarjakuvahahmoon Batman. Elokuva sai ensi-iltansa 15. kesäkuuta 2005. Sen ohjasi Christopher Nolan ja sen pääosissa esiintyvät Christian Bale, Michael Caine, Liam Neeson, Katie Holmes, Gary Oldman, Morgan Freeman, Cillian Murphy, Tom Wilkinson, Rutger Hauer ja Ken Watanabe.


title: Batman Begins

text: "Batman Begins" ei liity juonellisesti Tim Burtonin vuonna 1989 aloittamaan Batman-elokuvasarjaan, vaan aloittaa kokonaan uuden juonen, joka kuvaa Batmania realistisemmasta näkökulmasta. Elokuvasta on myös tehty synkempi ja vakavahenkisempi kuin edeltäjistään. "Batman Begins" on Internet Movie Databasessa 250:n parhaan elokuvan listalla. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaan kuvauksen kategoriassa.


title: Batman Begins

text: Elokuvan jatko-osa "Yön ritari" sai ensi-iltansa heinäkuussa 2008 ja oli suoraan jatkoa "Batman Beginsille". Toinen jatko-osa, "Yön ritarin paluu", sai ensi-iltansa heinäkuussa 2012.


title: Batman Begins

text: Upporikkaiden Thomas ja Martha Waynen kahdeksanvuotias poika Bruce on leikkitoverinsa Rachel Dawesin kanssa piilosilla, kun hän putoaa heidän kasvihuoneensa vieressä olevan tyhjän kaivon pohjalle. Kaivossa Brucen kimppuun hyökkää lepakoita, jolloin hänelle kehittyy voimakas lepakkokammo. Bruce perheineen asuu suuressa kartanossa kuvitteellisen Yhdysvaltain toiseksi suurimman kaupungin Gotham Cityn edustalla sijaitsevalla maatilalla. Kun Waynet ovat Gothamissa katsomassa oopperaesitystä, lepakkoja muistuttavat näyttelijät saavat Brucen ahdistumaan. Waynet poistuvat oopperatalon takaovesta, ja kujalla taskuvaras nimeltä Joe Chill ampuu Brucen vanhemmat. Poliisiasemalla nuori poliisi James Gordon kertoo Brucelle, että Chill on pidätetty. Waynen perheen hovimestari Alfred Pennyworth ottaa Brucen kasvatuksen vastuulleen. Bruce kuitenkin syyttää itseään vanhempiensa kuolemasta, koska juuri hänen pelkonsa lepakoita kohtaan sai perheen poistumaan oopperasta.


title: Batman Begins

text: Nuorena aikuisena Bruce saa selville, että Chill on päätetty päästää ehdonalaiseen, koska tämä on todistanut mafiapäällikkö Carmine Falconea vastaan. Bruce päättää kostaa vanhempiensa kuoleman ampumalla Chillin, mutta tämän ampuukin Falconelle työskentelevä salamurhaaja. Syyttäjänvirastosta työpaikan saanut Rachel kertoo Brucelle, että Falcone on lahjonut koko kaupungin oikeuslaitoksen ja tehnyt Gothamista jalansijan rikollisuudelle. Bruce paljastaa Rachelille suunnitelleensa murhaavansa Chillin, ja Rachel ilmaisee halveksuntansa Brucen aikeille. Bruce tapaa Falconen, joka kerskailee vaikutusvallallaan ja mainitsee, ettei yläluokkainen Bruce voi käsittää rikollisuutta ja Gothamin asukkaiden ahdinkoa. Bruce poistuu kaupungista rahtilaivalla ja matkustaa maailmalla seitsemän vuoden ajan, kunnes hän joutuu vankilaan Bhutanissa. Bruce tapaa Henri Ducardin, joka edustaa ninjojen veljeskuntaa Varjoliigaa. Bruce pääsee vankilasta Varjoliigan luostariin, jossa Ducard esittelee hänet Ra’s al Ghulille, opettaa itämaisia taistelulajeja ja kouluttaa Brucen muun muassa ylittämään lepakkokammonsa. Koulutusjakson jälkeen Ra’s al Ghul kertoo Brucelle, että tämä on valittu johtamaan Varjoliigan ninjat hävittämään Gotham, koska Ra’s al Ghulin mielestä rikollisuuden riivaama kaupunki on ”pahuuden alkulähde”. Vastahakoinen Bruce sytyttää Varjoliigan luostarin liekkeihin ja Ra’s al Ghul menehtyy. Bruce pelastaa tajuttoman Ducardin luostarin räjähdykseltä ja vie tämän toipumaan vuoristokylään.