title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Opastuksellisen merkityksen lisäksi tienumerointijärjestelmällä on myös hallinnollinen merkitys. Järjestelmän tarkoitus on auttaa tienpitäjää yksikäsitteisesti määrittelemään tiet ja niiden osuudet. Hallinnollinen tienumero on myös monilla sellaisilla teillä tai tienosilla, joille sitä ei opasteisiin merkitä. Tällaisia ovat esimerkiksi paikallistiet, eritasoliittymien rampit ja polut. Toisaalta hallinnollisesti kullakin tieosuudella voi olla vain yksi numero. Näin ollen useamman tien kulkiessa "päällekkäin" toisen tien numerointi katkeaa hallinnollisesti, vaikka tieopasteisiin yleensä merkitäänkin kaikki tienumerot.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Seuraavassa on esitetty yhteenveto Suomen tienumerointijärjestelmästä:


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: 1920-luvun tielait siirsivät päätieverkon rakentamis- ja ylläpitovastuun kunnilta valtiolle. Autoliikenteen kasvu pakotti suunnittelemaan tieverkkoa laajemmalla kuin yksittäisten kuntien tasolla. 1930-luvulla määriteltiin tärkeimpien valtakunnallisten teiden verkko, ja vuonna 1938 otettiin käyttöön termit valtatie ja kantatie sekä ensimmäinen numerointijärjestelmä.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Numerointijärjestelmässä numerot 1–49 oli varattu valtateille ja numerot 51–99 kantateille. Valtatiet 1–15 lähtivät säteittäisesti isoista kaupungeista: Tiet 1–7 Helsingistä, tiet 8–10 Turusta, tiet 11–12 Tampereelta ja tiet 13–15 Viipurista. Tässä vaiheessa kaikkiaan 21 tietä nimettiin valtateiksi. Kantateiden numerointi ei ollut näin systemaattinen.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Ensimmäiset valtatiet olivatEnsimmäiset kantatiet olivatKarjalan alueluovutusten takia valtatie 15, Karjalankannaksen kantatiet 61–64 ja Laatokan Karjalan kantatiet 72–73 lakkautettiin. Valtatie 6 sai uuden suunnan Lappeenrannasta Parikkalan kautta Joensuuhun, ja valtatie 7 päättyi uudelle valtakunnanrajalle Virolahden Vaalimaalle. Tie 13 päätettiin Lappeenrantaan ja 14 Parikkalan Särkisalmelle.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Petsamon luovutuksen takia valtatie 4 linjattiin Ivalosta Kaamasen kautta Utsjoen Karigasniemelle. Utsjoen kirkonkylään ei tuolloin vielä ollut kunnollista tietä. Porkkalan vuokraamisen takia kantatie 51 linjattiin kulkemaan vuokra-alueen pohjoispuolitse Espoon Kivenlahdesta Kauklahden, Kirkkonummen Lapinkylän ja Siuntion kirkonkylän kautta Lohjan maalaiskunnan Virkkalaan. Nykyisin tie on yhdystietä 1130.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: 1950–1970-luvuilla rakennettiin pääosa Suomen nykyisestä päätieverkosta. Uudet päätiet saivat yleensä samat numerot, jotka ennestään olivat kuuluneet samojen paikkakuntien välillä kulkeneelle vanhalle tielle. Samalla vanhat tiet menettivät valta- tai kantatien asemansa. Numeroinnin pääperiaate pysyi silti pitkälti ennallaan.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Muutamia kokonaan uusiakin valtateitä perustettiin. Kun Kouvolasta Mikkeliin rakennettiin uusi tie, se yhdessä Kotkasta Kouvolaan johtaneen entisen kantatie 60:n kanssa numeroitiin valtatieksi 15. Tämä numero oli vapaana, koska entinen samannumeroinen valtatie oli jäänyt kokonaan luovutetulle alueelle. Lisäksi Oulun ja Kajaanin välinen kantatie muutettiin valtatieksi ja sai numerokseen 22. Uusi reitti Pori – Parkano – Jyväskylä – Joensuu nimettiin valtatieksi 23, jolloin numerot 65 ja 70 poistuivat käytöstä. Lisäksi muutamia kantateitä lakkautettiin, koska lähelle oli valmistunut uusi valtatiereitti.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Kantateiden numerointi päätettiin ulottaa alkamaan numerosta 40. Numeron 40 sai Naantalista Piikkiöön kulkeva Turun ohikulkutie.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: 1960-luvulla ruvettiin merkitsemään maanteitä numeroilla 100–9999. Tieluokitus on tällä tasolla kolmiportainen:


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Perusidea oli numeroinnin alkuvaiheessa, että kolminumeroinen tie on tärkeämpi ja nelinumeroinen tie liittyi kolminumeroiseen. Esimerkiksi 113 oli tärkeämpi tie, johon 1131 liittyi. Tieverkon muuttuessa tästä periaatteesta ei ole voitu pitää kiinni.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Suomi liittyi vuonna 1965 yleiseurooppalaiseen eurooppatiesopimukseen. Tuolloin Suomeen määriteltiin neljä eurooppatietä:Myöhemmin tie E3 (Lissabon – Pariisi – Tukholma) jatkettiin Turun ja Helsingin kautta Vaalimaalle ja E80 siirrettiin reitille Turku – Kuopio.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Eurooppatiejärjestelmä uusittiin 1980-luvun lopulla ja lyhyen siirtymäajan jälkeen Suomi otti käyttöön uuden numeroinnin vuonna 1992. Uudessa numeroinnissa E3 muuttui Suomessa :ksi, E78 :ksi, E79 :ksi ja E80 :ksi. Helsingin ja Utsjoen välinen nelostie sai numeron ja E4 jäi elämään vain Keminmaan ja Tornion välille. Myöhemmin E63 on jatkettu Kuopiosta Sodankylään ja E8 Oulusta Turkuun. E8:n muutoksen jälkeen E4 on Suomessa vajaan kilometrin mittainen osuus Tornionjoen itäpuolelta Tornion ja Haaparannan väliselle raja-asemalle.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Helsingistä Järvenpäähän ja Porvooseen 1970-luvulla valmistuneet moottoritiet saivat aluksi numerot M4 ja M7 ja vanhat tiet pitivät valtatienumeronsa. Tämä kokeilu jäi lyhytaikaiseksi ja siitä luovuttiin. Moottoritiet numeroitiin valtateiksi ja vanhat tiet saivat numeroikseen 140 ja 170.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Tieluokitukseen tuli merkittäviä muutoksia 1990-luvun puolessa välissä. Maantiet jaettiin seututeiksi ja yhdysteiksi, muutamia seututiereittejä muutettiin valtateiksi, osa kantateistä muutettiin valtateiksi ja valtatie 19 muutettiin kantatieksi 88. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön valtatienumerot 24–28.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Muutoksessa syntyneitä pitkiä uusia kantateitä olivatViimeisimmät valtatienumerointiin liittyvät muutokset ovat osuuden Keminmaa – Tornio – Ruotsin raja muuttaminen tieksi 29 ja tien 21 muuttaminen siten kulkemaan välille Tornio–Kilpisjärvi. Vuonna 2010 Turun ja Kuopion välistä valtatietä 9 jatkettiin Joensuun kautta Tohmajärven Niiralaan, jolloin valtatie 17 ja kantatie 70 lakkautettiin.


title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Suomen itsehallinnollisella Ahvenanmaan maakunnalla on myös oma päätieverkkonsa, jossa tiet on numeroitu osin päällekkäin Manner-Suomen kanssa.


title: Chiloé

text: Chiloé on Chilelle kuuluva saari Tyynellämerellä.


title: Chiloé

text: Chiloé on osa Chiloén maakuntaa, johon Chiloén saaren lisäksi kuuluu sen rannikolla sijaitsevia pienempiä saaria sekä osa manner-Chileä.


title: Chiloé

text: Saaren pinta-ala on 8 394 neliökilometriä. Se on Chilen toiseksi suurin ja koko Etelä-Amerikan viidenneksi suurin saari. Chiloén erottaa mantereesta Chacaonsalmi. Chiloésta etelään sijaitsevat Chonossaaret. Saaren pääkaupunki on Castro, joka sijaitsee saaren itäosassa. Saaren suurin kaupunki on kuitenkin Ancud. Lisäksi saarella on useita pienempiä kaupunkeja ja kyliä, kuten Quellón, Dalcahue ja Chonchi.


title: Chiloé

text: Saarthen kasvillisuus on rehevää ja ilmasto kostea ja tuulinen. Maisemalle ovat tyypillisiä aaltoilevat kukkulat ja tiheät metsät. Saarella on kaksi kansallispuistoa: Chiloén kansallispuisto ja Tantaucon kansallispuisto.


title: Chiloé

text: Saarella elää äärimmäisen uhanalainen darwininkettu.


title: Chiloé

text: Saaren alkuperäisiä asukkaita olivat chonot ja huillichet. Espanjalaiset valtasivat sen vuonna 1567.


title: Chiloé

text: Charles Darwin vieraili saarella vuonna 1834.


title: Chiloé

text: Vuonna 2012 saarelle avattiin lentokenttä.


title: Chiloé

text: Chiloélla on edelleen jäljellä paaluje päällä seisovia puutaloja, jotka olivat aikoinaan kalastajien tyypillisiä rakennuksia muuallakin Chilessä.


title: Chiloé

text: Puusta tehdyt Chiloén kirkot ovat Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 2000.


title: Jelena Dementjeva

text: Jelena Vjatšeslavovna Dementjeva (; s. 15. lokakuuta 1981) on venäläinen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli parhaimmillaan tenniksen maailmanlistalla kolmantena ja voitti urallaan neljä WTA-turnausta. Dementjeva oli uransa aikana kaksi kertaa Grand Slam -turnauksen finaalissa. Hän voitti kaksi olympiamitalia: kultaa Pekingin olympialaisista ja hopeaa Sydneystä.


title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti ammattilaisuransa elokuussa 1998. Sitä ennen hän oli voittanut kolme ITF-kiertueen turnausta kaksinpelissä ja yhtä monta nelinpelissä, parinaan Anastasija Myskina. Vuonna 1999 hän edusti maataan Fed Cupin loppuottelussa Yhdysvaltoja vastaan. Yhdysvallat voitti Venäjän 4–1 ja Dementjeva hankki maalleen sen ainoan pisteen. Vuonna 1999 hän pelasi myös debytoi kaikkien Grand Slam -turnausten pääsarjassa. Australian avoimiin, Ranskan avoimiin ja Wimbledoniin hän pääsi karsintojen kautta ja Yhdysvaltain avoimiin ilman karsintoja. Australian avoimissa ja Ranskan avoimissa tie nousi pystyyn toisella kierroksella, Wimbledonissa heti ensimmäisellä ja Yhdysvaltain avoimissa hän eteni kolmannelle kierrokselle. Saman vuoden kesällä hän nousi maailmanlistalla sadan parhaan pelaajan joukkoon.


title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2000 Dementjeva teki läpimurtonsa WTA-huipulle. Syksyllä hän eteni ensimmäisenä Venäjää edustavana naisena Yhdysvaltain avointen välieriin voitettuaan muun muassa Conchita Martínezin kolmannella kierroksella ja Anke Huberin puolivälierissä. Hän hävisi välieräottelunsa Lindsay Davenportia vastaan suoraan kahdessa erässä. Hyvät otteet Yhdysvalloissa nostivat hänet WTA:n maailmanlistalla kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukkoon. Vain muutamaa viikkoa myöhemmin Dementjeva voitti hopeaa Sydneyn olympialaisten kaksinpelissä. Hän hävisi loppuottelun Yhdysvaltain Venus Williamsia vastaan luvuin 2–6, 4–6. Kauden päättävällä maailmanlistalla hän oli sijalla 12. Kauden jälkeen Dementjeva palkittiin WTA-kiertueen kehittyneimpänä pelaajana.


title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2001 Dementjeva kahden WTA-turnauksen loppuottelussa, Acapulcossa ja Moskovassa. Acapulcossa hän hävisi loppuottelun Amanda Coetzeria vastaan luvuin 6–2, 1–6, 2–6 ja Moskovassa Jelena Dokićia vastaan luvuin 6–4, 5–7, 4–6. Hän päätti kauden jälleen maailmanlistan viidentoista parhaan pelaajan joukossa. Seuraavana vuonna Dementjeva pelasi kaksinpelissä yhden turnauksen loppuottelussa. Hän hävisi kesäkuussa 's-Hertogenboschin ruohokenttäturnauksen loppuottelun Eléni Daniilídouta vastaan luvuin 6-3, 2-6, 3-6. Hän menestyi kaudella 2002 nelinpelissä kaksinpeliä paremmin. Hän voitti Janette Husarovan kanssa neljä nelinpeliturnausta, mukaan luettuna WTA-kiertueen mestaruusturnauksen, ja he pelasivat myös Yhdysvaltain avointen nelinpelin loppuottelussa.


title: Jelena Dementjeva

text: Huhtikuussa 2003 Dementjeva otti ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa kaksinpelissä voittamalla Amelia Islandilla pelatun massakenttäturnauksen. Hän kaatoi turnauksen loppuottelussa Lindsay Davenportin luvuin 4-6, 7-5, 6-3. Syyskuussa hän otti kaksi turnausvoittoa lisää voittamalla viikon sisään turnaukset Balilla ja Shanghaissa. Kummallakin kertaa loppuottelun häviävänä osapuolena oli Chanda Rubin. Hän päätti kauden ensimmäistä kertaa maailmanlistan kymmenen parhaan joukossa. Nelinpelissä Dementjeva voitti maannaisensa Lina Krasnoroutskajan kanssa 's-Hertonboschin turnauksen, jonka loppuottelussa he kaatoivat Nadja Petrovan ja Mary Piercen. Lisäksi hän ja Krasnoroutskaja etenivät Wimbledonin nelinpelin välieriin, joissa he hävisivät Paola Suarezille ja Virginia Ruano Pascualille. Matkalla välieriin he voittivat muun muassa Williamsin siskokset Serenan ja Venusin.


title: Jelena Dementjeva

text: Touko-kesäkuussa 2004 Dementjeva eteni Ranskan avointen kaksinpelin loppuotteluun. Matkalla loppuotteluun hän voitti muun muassa Lindsay Davenportin neljännellä kierroksella, Amélie Mauresmon puolivälierissä ja Paola Suarezin välierissä. Hän hävisi lopulta loppuottelun maannaistaan Anastasija Myskinaa vastaan luvuin 1-6, 2-6. Vuoden 2004 Ranskan avoin tennisturnaus oli ensimmäinen Grand Slam -turnaus avoimella aikakaudella, jossa kolme venäläisnaista (Dementjeva, Myskina ja Marija Šarapova) on edennyt kaksinpelin puolivälieriin, ensimmäinen, jossa kaksi venäläisnaista on edennyt kaksinpelin välieriin ja ensimmäinen, jonka kaksinpelin loppuottelussa vastakkain on pelannut kaksi venäläisnaista. Wimbledonissa Dementjeva putosi jo ensimmäisellä kierroksella hävittyään tšekkiläiselle Sandra Kleinovalle kolmessa erässä.


title: Jelena Dementjeva

text: Myöhemmin kaudella 2004 hän eteni Yhdysvaltain avointen loppuotteluun voitettuaan matkalla muun muassa Vera Zvonarjovan neljännellä kierroksella, Amélie Mauresmon puolivälierissä ja Jennifer Capriatin välierissä. Hän kohtasi loppuottelussa maannaisensa Svetlana Kuznetsovan, joka vei voiton suoraan kahdessa erässä, luvuin 3–6, 5–7. Vuoden 2004 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus oli jo kolmas peräkkäinen Grand Slam -turnaus, jossa naisten kaksinpelin mestaruuden voittaja oli venäläinen (Wimbledonissa voiton oli ottanut Marija Šarapova). Ranskan ja Yhdysvaltain avointen lisäksi Dementjeva pelasi myös kolmen muun turnauksen, Miamin, Hasseltin ja Moskovan turnausten loppuottelussa. Miamissa hän hävisi loppuottelun Serena Williamsia vastaan, Hasseltissa hän voitti Jelena Bovinan ja Moskovassa hän hävisi loppuottelun Anastasija Myskinaa vastaan.


title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2005 Dementjeva eteni Yhdysvaltain avointen välieriin, joissa tie nousi pystyyn Mary Pierceä vastaan. Turnauksen nelinpelissä hän pelasi parinsa Flavia Pennettan kanssa loppuottelussa. He hävisivät Lisa Raymondille ja Samantha Stosurille kolmessa erässä. Dementjeva pelasi kauden aikana myös kahden muun nelinpeliturnauksen loppuottelussa, Sydneyssä hän hävisi Ai Sugiyaman kanssa loppuottelun Samantha Stosuria ja Bryanne Stewartia vastaan ja Los Angelesissa hän ja Flavia Pennetta voittivat loppuottelun Angela Haynesia ja Bethanie Mattekia vastaan. Viikko Yhdysvaltain avointen jälkeen Dementjeva auttoi maataan uusimaan edellisvuotisen Fed Cupin voittonsa; vuonna 2004 Dementjeva ei ollut Fed Cupia pelannut. Venäjä voitti Ranskan 3–2 ja kaikki maan otteluvoitot tulivat otteluista, joissa Dementjeva pelasi. Hän voitti kaksinpeliotteluissa Mary Piercen ja Amélie Mauresmon ja nelinpeliottelun Pierceä ja Mauresmoa vastaan Dinara Safinan kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös kahden WTA-kaksinpeliturnauksen loppuottelussa, Charlestonin loppuottelussa hän koki tappion Justine Henin-Hardennelle ja Philadelphiassa Amélie Mauresmolle.


title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti kauden 2006 putoamalla Australian avointen kaksinpelissä jo ensimmäisellä kierroksella hävittyään Julia Scruffille. Kauden toisessa turnauksessaan, Tokion Toray Pan Pacific Openissa, Dementjeva otti ensimmäisen Tier I -luokan turnausvoittonsa kaksinpelissä voitettuaan turnauksen loppuottelussa Martina Hingisin suoraan kahdessa erässä, 6–2, 6–0. Samantasoisessa Indian Wellsin turnauksessa hän hävisi loppuottelun Marija Šarapovalle 1–6, 2–6. Toukokuussa Dementjeva selviytyi Flavia Pennettan kanssa Berliinin nelinpeliloppuotteluun, jossa he kokivat tappion Yan Zille ja Zheng Jielle 2–6, 3–6. Wimbledonissa Dementjeva eteni kaksinpelin puolivälieriin, mutta kärsi selvän 1–6, 4–6 tappion Šarapovalle. Elokuussa hän voitti Tier II -tason JPMorgan Chase Open -turnauksen Los Angelesissa peitottuaan loppuottelussa Jelena Jankovićin 6–3, 4–6, 6–4. Yhdysvaltain avoimissa Dementjeva puolestaan hävisi puolivälierässä Jankovićille 2–6, 1–6 – hän ei voittanut ottelussa yhtään omaa syöttövuoroa.


title: Jelena Dementjeva

text: Vuoden 2007 toukokuussa Dementjeva voitti ensimmäisen turnauksensa punaisella massakentällä voitettuaan Tier III -luokan turnauksen Istanbulissa. Hänen loppuotteluvastustajansa Aravane Rezaï luovutti ottelun tilanteessa 7–6, 3–0. 14. lokakuuta 2007 Dementjava saavutti uransa siihen asti suurimman turnausvoiton kukistettuaan Serena Williamsin Kremlin Cup -turnauksen finaalissa Moskovassa 5–7, 6–1, 6–1. Kauden Grand Slam -turnaukset sujuivat vaisusti: Australiassa hän selvisi neljännelle, muissa kolmannelle kierrokselle. Kauden päätteeksi Dementjeva oli maailmanlistalla yhdestoista – ensimmäisen kerran vuoden 2002 jälkeen kymmenen parhaan ulkopuolella.


title: Jelena Dementjeva

text: Kaudella 2008 Dementjeva selviytyi Australian avoimissa neljännelle kierrokselle, jossa hävisi Marija Šarapovalle 2–6, 0–6. Helmi-maaliskuussa hän voitti Tier II -tason turnauksen Dubaissa voitettuaan loppuottelussa Svetlana Kuznetsovan 4–6, 6–3, 6–2. Berliinin Tier I -kilpailussa Dementjeva selviytyi finaaliin, jonka hävisi Dinara Safinalle 3–6, 6–2, 6–2. Toukokuun lopulla hän selviytyi Istanbulin turnauksessa finaaliin, jossa hän hävisi Agnieszka Radwańskalle numeroin 3–6, 2–6. Ranskan avointen puolivälierissä Dementjeva hävisi maannaiselleen Dinara Safinalle. Wimbledonin puolivälierissä hän voitti maannaisensa Nadja Petrovan mutta hävisi välierissä Venus Williamsille lukemin 1–6, 6–7(3).


title: Jelena Dementjeva

text: Pekingissä 2008 Dementjeva voitti olympiakultaa kaksinpelissä. Hän voitti finaalissa Dinara Safinan 3–6, 7–5, 6–3. Safina kärsi ottelussa epätasaisuudesta ja syöttövirheistä, mikä ratkaisi tasaiselle Dementjevalle kultamitalin. Dementjeva hävisi olympiaturnauksessa vain kaksi erää: Safinalle finaalissa ja Serena Williamsille puolivälierissä. Yhdysvaltain avointen välierissä Dementjeva hävisi Jelena Jankovićille lukemin 4–6, 4–6. Lokakuussa hän voitti Luxemburgin WTA-turnauksen loppuottelussa Caroline Wozniackin eräluvuin 2–6, 6–4, 7–6(4).


title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti kauden voittamalla Aucklandin WTA-turnauksen, jonka finaalissa hän kukisti Jelena Vesninan erin 6–4, 6–1. Heti seuraavalla viikolla hän voitti Sydneyn WTA-turnauksen. Välierissä hän voitti Serena Williamsin 6–3, 6–1 ja finaalissa Dinara Safinan 6–3, 2–6, 6–1. Australian avoimessa turnauksessa hän eteni välieriin mutta hävisi Serena Williamsille eräluvuin 3–6, 4–6. Aiemmin hän oli Australian avoimissa päässyt parhaimmillaan neljännelle kierrokselle vuosina 2002, 2005, 2007 ja 2008.


title: Jelena Dementjeva

text: Helmikuussa Dementjeva selviytyi Pariisin turnauksessa loppuotteluun, jossa hän hävisi Amélie Mauresmolle lukemin 6–7(7), 6–2, 4–6. Ranskan avoimissa hän putosi jatkosta kolmannella kierroksella. Wimbledonissa hän pääsi välieriin, joissa hän hävisi Serena Williamsille lukemin 7–6(4), 5–7, 6–8. Elokuussa hän voitti Toronton turnauksen loppuottelussa Marija Šarapovan lukemin 6–4, 6–3. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi jo toisella kierroksella Melanie Oudinille lukemin 7–5, 4–6, 3–6.


title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva voitti urallaan olympiavoitto mukaan lukien kuusitoista WTA-tason turnausta kaksinpelissä ja kuusi nelinpelissä. Hänen valmentajanaan toimi hänen äitinsä Vera Dementjeva, aiemmin valmentajana oli entinen pelaaja Olga Morozova.


title: Jelena Dementjeva

text: Lokakuussa 2010 hän ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Diktaattori ("The Great Dictator") on Charles Chaplinin ohjaama, käsikirjoittama ja myös osittain tuottama satiirinen komediaelokuva. Chaplin itse esiintyy 1940 valmistuneen yhdysvaltalaisen elokuvan kahdessa pääosaroolissa. Adolf Hitleriä, kansallissosialismia ja fasismia parodioiva teos oli Chaplinin ensimmäinen varsinainen äänielokuva, ja myös yksi hänen tunnetuimmista töistään. Chaplinin ohella pääosissa ovat Paulette Goddard, Reginald Gardiner, Henry Daniell, Billy Gilbert ja Jack Oakie.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Elokuva alkaa ensimmäisen maailmansodan taistelukentältä. Suuresti Saksaa muistuttavan Tomanian sotavoimat yrittävät tuhota Rouenin katedraalin maineikkaalla Paksu Bertta -kanuunalla, mutta osuvat vain läheiseen ulkokäymälään. Vihollisen ilmavoimat yrittävät tuhota Paksun Bertan ja ilmatorjunta on tehotonta, ja myöhemmin Tomanian jalkaväki valmistautuu hyökkäykseen ja kaikki komennetaan rintamalle. Pieni nimetön sotamies eksyy omista joukoistaan ja pakenee vihollista, ja lopulta hän päätyy erään konekivääripesäkkeen luo, missä hän yrittää pitää vihollisen joukkoja etäällä. Hän kuulee väsyneen lentäjän avunhuudot ja auttaa hänet koneeseen ja tulee tämän pyynnöstä itsekin mukaan. Lentokoneesta, jolla he pakenevat, kuitenkin loppuu menovesi ja se törmää puuhun lennettyään viimeiset hetkensä ylösalaisin. Schultz-niminen koneen lentäjä selviää vammoitta, mutta hänen auttajansa menettää muistinsa ja sota ehtii loppua juuri parahiksi kun Schultzilla olisi tärkeät, Tomanian voiton takaavat kirjeet mukanaan.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Sotamies viettää seuraavat 20 vuotta sairaalassa, autuaan tietämättömänä ulkomaailmasta, luullen olleensa sairaalassa vain muutaman päivän. Kun hän lopulta pääsee palaamaan kotiinsa, saamme tietää, että hän on juutalainen parturi, jolla on pieni liike kaupungin juutalaiskortteleissa. Tomanian johtoon on kuitenkin noussut diktaattori Adenoid Hynkel, joka vainoaa juutalaisia. Juutalaiskorttelit on muutettu ghetoksi, ja sen kaduilla partioivat Hynkelin puolisotilaalliset joukot, joiden komentajana toimii Schultz. Parturi joutuu vaikeuksiin joukkojen kanssa, mutta Schultz tunnistaa hänet ja käskee joukkojaan jättämään hänet ja hänen ystävänsä rauhaan. Pian parturin ja hänen vuokraisäntänsä tyttären Hannahin välille syntyy romanssi.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Sillä välin diktaattori Hynkel punoo palatsissaan maailmanvalloitussuunnitelmia. Hän aikoo valloittaa naapurimaa Österlichin ("Itävaltion"), ja lopettaa hetkeksi juutalaisten vainoamisen saadakseen sodalleen rahoituksen juutalaiselta pankkiirilta Epsteiniltä. Hetken aikaa ghetossa on rauhallista ja mukavaa. Juutalaisvainoista suivaantunut pankkiiri kuitenkin kieltäytyy antamasta Hynkelille lainaa, ja raivostunut Hynkel julistaa entistä ankaramman juutalaisvainon. Schultz asettuu vastustamaan Hynkeliä, mutta hänet vangitaan ja Schultzin entiset joukot polttavat parturinliikkeen. Schultz pakenee vankilasta ja piiloutuu ghettoon ja värvää parturin mukaansa Hynkelin vastaiseen salaliittoon, mutta molemmat vangitaan heidän yrittäessään paeta ja lähetetään keskitysleirille. Hannah ja hänen perheensä pakenevat maasta Österlichiin.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Bacterian diktaattori Benzino Napaloni vastustaa Hynkelin valloitussuunnitelmia ja on siirtänyt joukkojaan Österlichin rajalle uhkaamaan Hynkelin valloitussuunnitelmia. Sotaministeri ja Hynkelin neuvonantaja Garbitsch kehottaa Hynkeliä kutsumaan Napalonin vierailulle, jolloin hän voisi näyttää, kuinka hyvin Tomaniassa menee ja kuinka mahtava armeija sillä on. Napaloni saapuu, ja mahtipontisen vierailuohjelman, kiivaiden neuvottelujen ja ruokasodan jälkeen Hynkel ja Napaloni pääsevät sopimukseen – Napaloni lupaa vetää joukkonsa rajalta ja Hynkel lupaa olla hyökkäämättä Österlichiin. Tomanian joukot kuitenkin vyöryvät Österlichiin sopimuksesta huolimatta, ja Hannah perheineen saa kauhukseen huomata olevansa taas Hynkelin vallan alla.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Parturi ja Schultz pakenevat keskitysleiriltä Tomanian upseerin univormuissa. Koska parturi ja Hynkel ovat täsmälleen samannäköisiä, rajavartijat luulevat parturia Hynkeliksi ja kiidättävät hänet pääkaupunkiin pitämään voitonpuhetta Österlitchin valloituksen kunniaksi; samaan aikaan Garbitschin neuvosta sorsanmetsästäjäksi pukeutunut Hynkel pidätetään parturina. Parturi joutuu nousemaan puhujankorokkeelle tuhatpäisen yleisön eteen ja pitämään puheen. Hän kyllä puhuu, mutta hän puhuukin rauhan, ihmisyyden ja demokratian puolesta. Puheen päätteeksi hän kehottaa Hannahia katsomaan ylös, sillä ”pilvet väistyvät ja aurinko tulee taas esiin”. Hannah, joka kuulee puheen todennäköisesti radiosta, katsoo elokuvan viimeisessä kuvassa taivaalle toiveikkain kasvoin.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Adolf Hitleriä parodioivan Hynkelin ja juutalaisen parturin yhdennäköisyys on irvailua sille, ettei Hitler itsekään vastannut ihailemiaan rotuihanteita ja hänen suvussaan tunnetusti väitettiin esiintyvän juutalaisuutta – väite jota ei ole pystytty vahvistamaan. Juonikas ja manipuloiva ministeri Garbitsch (lausutaan kuten englannin ”garbage”, roskat), Hynkelin oikea käsi, on parodia Hitlerin propagandaministeristä Joseph Goebbelsistä. Lihava marsalkka Herring (”silakka”), joka esittelee Hynkelille erilaisia katastrofaalisesti toimivia uusia aseita, on parodia marsalkka Hermann Göringistä. Benzino Napaloni taas on ilmiselvä Benito Mussolini, Italian fasistidiktaattori. Elokuvassa esiintyvistä maista Tomanian esikuvana on Saksa, Osterlichin Itävalta (saksaksi Österreich) ja Bacterian Italia.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Elokuva sisältää myös lukuisia irtovitsejä, jotka eivät useinkaan käänny englannista muille kielille. Hynkelin virallinen arvonimi on Phooey (”hölynpöly”), joka muistuttaa äänteellisesti saksan Führeriä. Hänen puolueensa tunnusmerkki on hakaristin sijasta kaksoisristi eli englanniksi ”doublecross”, joka tarkoittaa huijaamista.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Elokuvassa Hynkel ja Herring puhuvat toisinaan omalaatuista kieltä, tomaniaa. Tämä saksaa parodioiva kieli on Chaplinin luomaa leikkikieltä, siansaksaa, jossa kuitenkin on mukana sanoja sekä englannista että saksasta. Kielen oli tarkoitus parodioida saksaa; usein toistuvat sanat ”Wiener Schnitzel” (wieninleike) ja ”Sauerkraut” (hapankaali), jotka amerikkalaiset yleensä tunnistivat saksalaisiksi sanoiksi. Kielen intonaatio on kova ja kulmikas, ja sitä puhutaan voimakkaasti ääntäen. Tämän tarkoituksena oli luoda kuvaa aggressiivisesta ja hyökkäävästä luonteenlaadusta.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Ghetossa osa kylteistä ja mainoksista on tomaniaksi, osa taas esperantoksi.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Elokuva kiellettiin aikoinaan natsi-Saksassa, mutta esitettiin kerran Balkanilla vastarintaliikkeen vaihdettua Kreikasta salakuljetetun filmin sotilasteatterissa toisen elokuvan tilalle. Yleisö nautti elokuvasta jonkin aikaa, kunnes yleisölle valkeni mistä on kyse. Osa poistui ja valkokangasta myös ammuttiin. Hitler itse näki elokuvan tiettävästi kahdesti. Elokuvan aiheuttamista reaktioista ei ole tietoa . Saksassa elokuva vapautui esityskiellosta vasta 1958. Elokuva kiellettiin myös Espanjassa, ja sitä alettiin esittää vasta diktaattori Francisco Francon kuoltua 1975. Italiassa muutamia kohtauksia leikattiin, ja leikkaamaton versio esitettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 2002.


title: Diktaattori (elokuva)

text: "Diktaattori" valittiin vuonna 1997 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Diktaattorin" kaikkien aikojen 16. parhaaksi komediaksi.


title: Diktaattori (elokuva)

text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänesti kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Diktaattori" oli mukana heistä kahdentoista listalla.


title: Juneau

text: Juneau on kaupunki ja samanniminen hallintoalue ("borough") Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Juneau on Alaskan pääkaupunki ja kooltaan osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki Anchoragen ja Fairbanksin jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 31 275 asukasta. Monet paikalliset ovat työllistyneet kaupungissa sijaitsevien liittovaltion ja osavaltion virastojen kautta.


title: Juneau

text: Juneau sijaitsee Inside Passage-nimisen merireitin varrella Alaskan osavaltion eteläosassa. Tyyneltämereltä kaupunkia suojaa 120 kilometriä leveä saarien vyöhyke. Kaupungin vieressä kohoavat Mount Roberts (1 164 m) ja Mount Juneau (1 090 m). Juneaun lähistöllä sijaitsevat Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvat Tatshenshini-Alsekin kansallispuisto, Glacier Bayn kansallispuisto ja Wrangell-St. Eliasin kansallispuisto.


title: Juneau

text: Ennen Juneaun kaupungin perustamista tlingit-intiaanit käyttivät aluetta kalastukseen. Seutu tunnettiin etenkin rikkaana lohialuuena. 1800-luvun lopulla Sitkassa asunut insinööri George Pilz tarjosi paikallisille palkintoa mahdollisten kultasuonten sijaintipaikoista. Kowee-niminen tlingitien auke-heimon päällikkö kertoi tällaisen paikan olevan Gastineaun vesiväylän varrella. Pilz lähetti paikkaa tutkimaan kullankaivajat Joseph Juneaun ja Richard Harrisin, jotka löysivät kultasuonen Quartz Gulch-nimiseltä paikalta vuonna 1880. Seuravan vuoden puolella heidän tukikohtaansa läheiselle rannalle oli saapunut yli sata kullankaivajaa ja uusi asutuskeskus sai nimensä Joseph Juneaun mukaan. Lähiseudun kukkuloille kaivettiin muutaman vuoden aikana syviä kaivostunneleja ja kaupunkiin kohosi kaksi suurta myllyä, Alaska-Juneau ja Alaska-Gastineau. 1900-luvun puolella kullankaivuusta tuli pikku hiljaa liaan kallista esimerkiksi työvoimakulujen takia. Alaska-Gastineau suljettiin vuonna 1921 ja Alaska-Juneau vuonna 1944.


title: Juneau

text: Kullankaivuun sijaan Juneausta kehkeytyi lähialueen kaupan ja liikenteen keskus. Alaskan pääkaupunki Juneausta tuli vuonna 1906, kun pääkaupunki siirrettiin sinne Sitkasta. Vuonna 1931 valmistui Alaska State Capitol-rakennus. Toinen huomattava historiallinen rakennus on vuonna 1894 valmistunut venäläisortodoksinen kirkko. Vuonna 1970 Juneau liitettiin hallinnollisesti kaupungin edustalla olevalla saarella sijainneseen Douglasiin. Alaskan pääkaupunkia on ajoittain pyritty muuttamaan uudestaan muualle, mutta hankkeita ei ole lopulta toteutettu. Pääkaupungin asemaan liittyvät liittovaltion ja osavaltion virastot ovatkin edelleen Juneaun merkittävimmät työnantajat.


title: Juneau

text: Juneaun merkittävimmät työnantajta ovat liittovaltio ja osavaltio. Eri valtion virastoilla on toimistoja kaupungissa. Suurimpia virastoja Juneaussa ovat esimerkiksi United States Forest Service, National Park Service, National Marine Fisheries Service, United States Fish and Wildlife Service, Yhdysvaltain rannikkovartiosto ja Bureau of Indian Affairs. Taloudellista merkitystä on myös kalastuksella ja metsäteollisuudella, minkä lisäksi Juneaussa käy huomattavia määriä matkailijoita risteilyaluksilla. Juneaussa on myös kahden Alaskan alkuperäisasukkaiden yhtiön Sealaskan ja ANCSA:n päätoimistot.


title: Juneau

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Juneaussa aikavälillä 2012–2016 olivat 87 436 USD ja henkilöä kohden 40 592 USD. 7,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Juneau

text: Juneaun asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 31 275 ja vuoden 2017 arvion mukaan 32 094. Kaupungin asukkaista 69,3 % oli taustaltaan valkoisia, 11,8 % intiaaneja, 9,6 % kuului kahteen tai useampaan rotuun, 6,7 % oli aasialaistaustaisia ja 1,4 % afroamerikkalaisia. Kaupungin asukkaista 8,2 % oli syntynyt ulkomailla ja 11 % puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.


title: Transilvanian Hunger

text: Transilvanian Hunger on norjalaisen black metal -yhtye Darkthronen neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1994, ja albumia sanotaan yleensä yhtyeen parhaaksi.


title: Transilvanian Hunger

text: Levyn leimaa antava piirre on kappaleiden keskenään hyvin samanlainen, tasainen komppi (lukuun ottamatta kappaletta "I En Hall Med Flesk Og Mjød", jossa siirrytään kertosäkeessä toiseen komppiin). Levyllä yhtyeen minimalismi on viety vielä aikaisempia julkaisuja pidemmälle. Samoin levyn äänenlaatu on todennäköisesti heikointa, mitä 1990-luvun aikana on julkaistu. Tämä siitä huolimatta, että levy on nauhoitettu oikeassa levytysstudiossa. Tällainen tyyli ei ole tietenkään miellyttänyt kaikkia. Esimerkiksi All Music Guiden arviossa sanotaan, että levy on "epämiellyttävä hampaanporauskokemus, josta vain epäpyhistä epäpyhimmät teeskentelevät pitävänsä." Black metal -piireissä levyllä on kuitenkin arvostettu maine. Levyn kappaleista nimiraita, "Skald Av Satans Sol" sekä "I En Hall Med Flesk Og Mjød" on valittu yhtyeen "Preparing for War" -kokoelmalle.


title: Transilvanian Hunger

text: Levyn neljän viimeisen kappaleen sanoitukset on kirjoittanut Varg Vikernes (Burzum). Vikernes itse vierailee myös "As Flittermice as Satan's Spies" -kappaleessa. Hänen puhumansa "viesti" on kappaleessa väärin päin, mutta toistettaessa kappaletta takaperin, kuulee Vargin sanovan "In the name of God, let the churches burn". Mielenkiintoisesti yhtyeen pari vuotta aiempi levy oli omistettu Vikerneksen murhaamalle Euronymoukselle.


title: Transilvanian Hunger

text: Levyn ensimmäisessä painoksessa oli takakannessa teksti "Norsk Arisk Black Metal" (Norjalaista, arjalaista black metallia), mutta levymyyjien saaman negatiivisen palautteen takia se muutettiin myöhemmissä painoksissa muotoon "True Norwegian Black Metal". Uusissa painoksissa on mukana myös multimediaraita, jossa on yhtyeen rumpalin, Fenrizin, haastattelu. Haastattelussa Fenriz kertoo levyn teosta tölkkiolutta juoden.


title: Oppiva alue

text: Oppiva alue on maantieteellinen alue, kuten kaupunki tai maakunta, jolla oppimista arvostetaan ja pidetään tärkeänä. Käsitettä käytetään talousmaantieteessä ja innovaatiotutkimuksessa.


title: Oppiva alue

text: Oppivan alueen käsite yleistyi 1990-luvun puolivälissä talousmaantieteessä ja innovaatiotutkimuksessa (Florida 1995, Morgan 1997). Tutkimuksen lisäki käsitettä alettiin hyödyntää aluekehityksen ja korkeakoulupolitiikan strategioissa. Oppivan alueen käsitemalli on toiminut sekä Suomen paikallisen ja alueellisen kehittämisen taustamallina kuin Euroopan unionin alueellisen innovaatiopolitiikan viitekehyksenä (Virkkala 2004).


title: Oppiva alue

text: Oppivan alueen käsite on jatkoa käsitteille oppiva organisaatio ja oppiva yritys.


title: Oppiva alue

text: Internetin sekä muiden tiedonvälitystapojen ansiosta tietoa on entistä enemmän saatavilla. Tästä on ollut seurauksena, että erilaiset muutokset tapahtuvat entistä nopeammassa syklissä. Nopean muutoksen seurauksena myös organisaatioissa työskentelevien ihmisten täytyy omaksua uusia asioita nopeammassa tahdissa. Enää ei riitä että opiskelee yhden ammatin ja työskentelee saamillaan tiedoilla eläkeikään asti.


title: Oppiva alue

text: 90-luvulla puhuttiin, että työntekijä joutuu vaihtamaan elämänsä aikana useamman kerran ammattia. Ammatin vaihtoon liittyy myös kouluttautuminen, sillä vanhan ammatin tietoja ei välttämättä suoraan pysty soveltamaan uudessa tehtävässä. 2000-luvulle tultaessa tilanne on muuttunut siten, että nyt puhutaan jatkuvasta muutoksesta ja siten myös jatkuvasta oppimisesta.


title: Oppiva alue

text: Organisaatioiden kilpailukykyisenä pysyminen vaatii jatkuvaa oppimista. Jotta organisaatioista voisi tulla oppivia, tarvitsee sen ympärillä olevien sidosryhmien tukea oppimista. Sidosryhmät muodostavat alueen organisaation ympärille. Sidosryhmät voidaan nähdä myös maantieteellisesti, jolloin puhutaan oppivasta alueesta. Oppivana alueena voidaan pitää esimerkiksi kaupunkia tai maakuntaa.


title: Oppiva alue

text: Oppivat alueet voivat tukea organisaatioiden ja yritysten oppimista tarjoamalla riittävästi koulutuspalveluja sekä muita oppimista tukevia asioita, kuten esimerkiksi rahoitusta. Alueelle tulee syntyä ilmapiiri, jossa oppimista arvostetaan ja pidetään tärkeänä osana jokapäiväistä toimintaa. Ihmiset ovat valmiita auttamaan toisia oppimaan ja suhtautuvat myönteisesti saamaansa uuteen tietoon.


title: Oppiva alue

text: Oppiva alue on maantieteellinen alue, kuten kaupunki tai maakunta, jolla oppimista arvostetaan ja pidetään tärkeänä. Alueella oleva kulttuuri suosii elinikäistä oppimista. Oppivalla alueella on myös tarvittavaa koulutusta kaikkien saatavilla.


title: Oppiva alue

text: Lyytisen (1999) mukaan oppiva alue voidaan määritellä seuraavasti. Sillä on oppimisen turvaamiseksi


title: Oppiva alue

text:
• identiteettiperustainen ja alueen omaleimaisuuteen pohjautuva tarve ja valmius
kehittää kilpailukykyään panostamalla väestönsä voimavarojen (inhimillinen,
osaamis- ja sosiaalinen pääoma) kehittämiseen oman tulevaisuutensa
turvaamiseksi


title: Oppiva alue

text:
• alueen sisäisten ohjausjärjestelmien avulla luotu yhteinen haasteellinen visio
ja siitä johdetut kehittämisstrategiat (oppivan alueen toimintamalli)


title: Oppiva alue

text:
• toimijat, jotka ovat tavoitteellisesti ja monipuolisesti verkostoituneet paikallisesti,
seudullisesti, alueellisesti ja globaalisesti uuden osaamisen ja innovaatioiden
tuottamiseksi


title: Oppiva alue

text:
• hyvin kehittyneet alueellista oppimista tukevat verkostotieto- ja arviointijärjestelmät
ts. alueella tiedetään, mitä tietoa siellä on ja mitä taas täytyy
kehittää ja


title: Oppiva alue

text:
• kehittämisstrategiat, jotka ovat itsestään uudistuvia ja toimintaympäristön
muutoksia ennakoivia (Lyytinen, 1999).


title: Hartford

text: Hartford on Connecticutin osavaltion ja Hartfordin piirikunnan pääkaupunki Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Connecticut-joen rannalla osavaltion keskiosassa. Hartford sai alkunsa 1600-luvun alkupuoliskolla ja se on ollut vuodesta 1875 Connecticutin ainut pääkaupunki. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 124 775 ja suuremman metropolialueen 1 212 381.


title: Hartford

text: Hartford sijaitsee Connecticutin osavaltion keskiosassa Hartfordin piirikunnassa Connecticut -joen laaksossa joen länsirannalla. Kaupunki on myös suurin piirtein New Yorkin ja Bostonin puolivälissä. Kesät ja talvet ovat alueella leutoja, mutta kesäisin alueella esiintyy ukkosmyrskyjä. Atlantin valtamereltä saapuvia kovia tuulia ja sademyrskyjä kutsutaan lempinimellä "northeasters".


title: Hartford

text: Nykyisen Hartfordin alueen alkuperäisasukkaita olivat algonkin-intiaanit. Intiaanit harjoittivat alueella maataloutta ja tunsivat alueen nimellä "Suckiaug". Ensimmäinen eurooppalaistaustainen henkilö alueella oli Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian Adrien Block vuonna 1614. Hieman myöhemmin suurin osa alueen intiaaneista kuoli siirtolaisten mukanaan tuomissa kulkutaudeissa. Uuden Amsterdamin hollantilaiset perustivat nyt tyhjentyneelle seudulle linnoituksen vuonna 1633. Vain pari vuotta myöhemmin linnakkeen valtasivat englantilaiset siirtolaiset. Vuonna 1635 John Steele johti 60 englantilaista siirtolaista nykyisestä Cambridgesta. Seuraavana vuonna Thomas Hooker siirsi oman seurakuntansa paikalle, joka uuden nimen Hartford Hookerin englantilaisen kotikaupungin Hertfordin mukaan. Vuonna 1639 laadittiin Fundamental Orders of Connecticut, joka myöhemmin oli yksi Yhdysvaltain perustuslain malleista. Hollantilaiset olivat puolestaan alkaneet käyttämään termiä "jenkki" Uuden Englannin alueen siirtolaisten kuvaamiseen. Termi viittasi alun perin merirosvoihin ja näin myös ryösteleviin englantilaissiirtolaisiin.


title: Hartford

text: Hieman ennen Yhdysvaltain vapaussotaa Hartfordista oli muodostunut kauppapaikka, jonne saapui laivoja Länsi-Intiata ja itämailta. Kaupungista tuli myös tärkeä valaanpyynnin keskus. Sodan jälkeen kaupunkiin muodostui esimerkiksi tekstiili- ja julkaisuteollisuutta. Vuonna 1814 kaupungissa järjestettiin puolestaan vuoden 1812 sodanvastainen Hartfordin kokous. Sota iski kaupungille tärkeään merikauppaan, joka ei toipunut sodan mullistuksista. Vuonna 1852 julkaistiin puolestaan hartfordilaisen kirjailija Harriet Beecher Stowen orjuuden vastainen teos "Setä Tuomon tupa" ja kaupunki oli yksi pakenevien orjien maanalaisen rautatien asemista. Yhdysvaltain sisällissodanaikana Hartfordissa tuotettiin aseita Pohjoisvaltioiden armeijalle. Samuel Coltin Colt Patent Firearms Manufacturing Company oli ensimmäisiä käsiaseita massatuottaneita yhtiöitä. Vuonna 1875 Hartfordista tuli Connecticutin ainut pääkaupunki. Aiemmin osavaltiolla oli kaksi pääkaupunkia, Hartford ja New Heaven.


title: Hartford

text: 1800-luvun aikana Hartfordiin saapui suuria määriä siirtolaisia Euroopasta, Kanadasta, sekä etelävaltioiden afroamerikkalaisia. Yhdysvaltojen ensimmäinen polkupyörätehdas avattiin vuonna 1877. Muita kaupungin ensimmäisiä keksintöjä olivat esimerkiksi ensimmäinen yleisöpuhelin vuonna 1895, autovakuutus vuonna 1897 ja ensimmäiset autojen nopeusrajoitukset vuonna 1901. Toisen maailmansodanaikana kaupungissa valmistettiin esimerkiksi tutkia asevoimille. Kaupunki koki monia ongelmia sodan jälkeen. Keskiluokka oli alkanut muuttaa pois keskustasta. Samalla maatalouden merkityksen väheneminen vei työpaikat monilta kaupungin afroamerikkalaisilta ja puertoricolaisilta. Etenkin kaupungin itäosiin muodostui ghettoja ja Martin Luther Kingin murha vuonna 1968 aiheutti mellakoita. Kaupungin elvyttämiseksi on toteutettu erilaisia hankkeita, mutta se on silti menettänyt väestöään.


title: Hartford

text: Hartfordin teollisuuden tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi ydinreaktorit, avaruuspuvut, lentokoneenmoottorit ja ohjusten osat. Erityisen tunnetuksi kaupunki tuli aikanaan vakuutus- ja finanssialasta. Kaupungissa toimivia alan yrityksiä ovat esimerkiksi Aetna, The Hartford ja The Phoenix Companies.


title: Hartford

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Hartfordissa aikavälillä 2012–2016 olivat 32 095 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 18 365 dollaria. 31,9 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Hartford

text: Hartfordin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 124 775 ja vuoden 2017 arvion mukaan 123 400. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 212 381. Kaupungin asukkaista 36,2 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 15,5 %), 37,8 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 44 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,8 % aasialaisia. 45,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 21,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Monet kaupungin asukkaat ovat peräisin Länsi-Intiasta.


title: Hartford

text: Hartfordissa sijaitsevia korkeamman asteen oppilaitoksia ovat Trinity College, Hartford Seminary, Hartford Graduate Center, Connecticutin yliopiston oikeustieteellinen koulu ja Capital Community-Technical College.


title: Interregnum

text: Interregnum tarkoittaa epäjatkuvaa ajanjaksoa hallinnossa, organisaatiossa tai sosiaalisessa järjestyksessä. Alkuperäisessä merkityksessään se viittaa kahden monarkin väliseen aikaan, jolloin valtaa voi pitää sijaishallitus tai regentti, esimerkiksi valtionhoitaja.


title: Interregnum

text: Käsite viittaa myös uuden parlamentin valinnan ja uuden hallituksen nimittämisen väliseen ajanjaksoon parlamentaarisissa demokratioissa; tyypillisesti tällainen ajanjakso on maissa joissa hallituksen muodostamiseen tarvitaan hallitusneuvotteluja puolueiden suhteellisen suuren lukumäärän vuoksi. Iso-Britanniassa, Kanadassa ja muissa "first past the post" -vaalitapaa noudattavissa maissa tämä ajanjakso on tyypillisesti hyvin lyhyt, paitsi ns. hung-parlamentin (eli päätöksentekoon kykenemättömän parlamentin) poikkeustapauksessa, kuten Britanniassa ja Australiassa vuonna 2010. Parlamentaaristen interregnumien tapauksessa edellinen hallitus pitää tyypillisesti valtaa toimitusministeriönä, kunnes uusi hallitus saadaan nimitettyä.


title: Interregnum

text: Interregnum voi tarkoittaa myös paavien välistä aikaa (jota tarkkaan ottaen tulisi kutsua sedisvakanssiksi) tai konsulien välistä aikaa Rooman valtakunnassa. Myös Suomen itsenäistymiseen liittyvää valtatyhjiötä vuosina 1917–1919 kutsutaan toisinaan interregnumin ajaksi.Saksan interregnumissa keskeistä ei ollut kuninkaattomuus, vaan se, että maassa oli useita samanaikaisia kuninkaita. Näistä yksikään ei nauttinut kattavaa tunnustusta ainakaan koko valtakunnan alueella.Rudolf I Habsburgilainen päätti interregnumin kauden saavuttamalla lopulta yleisen tunnustuksen kuninkuudelleen.


title: Dover (Delaware)

text: Dover on Yhdysvaltojen osavaltio Delawaren pääkaupunki ja Kentin piirikunnan keskus. Doverin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 047.


title: Dover (Delaware)

text: Dover sijaitsee Delawaren osavaltion keskiosassa Delmarvan niemimaalla. Matkaa Doverista Wilmingtonin kaupunkiin pohjoisessa on noin 65 kilometriä. Kaupungin halki kulkee St. Jones-joki ja ympäröivä seutu on pääosin tasaista.


title: Dover (Delaware)

text: Ennen eurooppalaisten siirtolaisten saapumista nykyisen Doverin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Alankomaalaisetsiirtolaiset yrittivät perustaa 1600-luvulla paikalle laajemman alueen käsittäneen "Zwaanendael"-nimisen siirtokunnan, mutta vuonna 1631 paikalliset intiaanit surmasivat paikalle asettuneet siirtolaiset. Sittemmin siirtolaisten paine pakotti kuitenkin paikalliset intiaanit siirtymään muualle. Kentin piirikunnan perusti William Penn vuonna 1683 ja vuonna 1697 paikalle rakennettiin oikeustalo. Varsinainen Doverin kaupunki alkoi kuitenkin muodostua vasta vuonna 1717. Nimensä se sai englantilaisen Doverin kaupungin mukaan. Delawaren pääkaupunki Doverista tuli vuonna 1777. Vuonna 1787 järjestetyssä kokouksessa Doverissa Delawaresta tuli ensimmäinen Yhdysvaltain perustuslain vahvistanut osavaltio. 7. joulukuuta on kokouksen mukaan Delaware Day -juhlapäivä.


title: Dover (Delaware)

text: Kentin piirikunta oli pitkään tärkeää maatalousaluetta. Vuonna 1856 Doveriin ulotettiin Delawaren rautatie ja paikalle kehittyi myös säilyketeollisuutta. Yhdysvaltain sisällissota jakoi Doverin asukkaat Pohjois- ja Etelävaltioiden kannattajiin. Liittovaltioin joukkojen oli valvottava paikallisia vaaleja väkivallan varalta vuosina 1862 ja 1864. Vuonna 1933 perustettiin Capitol Square ja nykyinen osavaltion hallinnollinen keskus.


title: Dover (Delaware)

text: Dover on Delawaren keskiosan taloudellinen ja teollinen keskus. Paikallisen teollisuuden yrityksiin kuuluvat esimerkiksi muovi- ja elintarvikealan yritykset. Huomattava taloudellinen vaikutus on myös viereisellä ilmavoimien lentotukikohdalla Dover Air Force Base. Lentotukikohdan kautta kuljetetaan huomattavia määriä tavaraa Yhdysvaltain tukikohtiin Euroopassa ja Lähi-idässä. Myös turismilla on merkitystä paikalliselle taloudelle. Kaupungissa järjestetään esimerkiksi NASCAR-kilpailuja.


title: Dover (Delaware)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Doverissa aikavälillä 2012–2016 olivat 46 355 USD ja henkilöä kohden 22 707 USD. 19,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Dover (Delaware)

text: Doverin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 047 ja vuoden 2017 arvion mukaan 37 538. Kaupungin asukkaista 45,9 % oli taustaltaan valkoisia, 43.5% afroamerikkalaisia, 2,7 % aasialaisia ja 8,9 % latinoja mistä tahansa rodusta. 11,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 7,7 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Dover (Delaware)

text: Paikallisiin oppilaitoksiin lukeutuvat Delaware State University (1891) ja Wesley College (1873).


title: Columbia (Etelä-Carolina)

text: Columbia on Etelä-Carolinan osavaltion pääkaupunki itäisessä Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu 129 272 asukasta (2010) ja sen pinta-ala on 324,7 km² (vettä 6,4 km²). Se on perustettu 1786, tarkoituksena oli rakentaa osavaltiolle uusi pääkaupunki, aiempi oli ollut Charleston. Kaupungissa sijaitsee Etelä-Carolinan osavaltion yliopisto sekä kaksi muutakin yliopistoa ja teknillinen korkeakoulu.


title: Amrum

text: Amrum (friisiksi "Oomram") on Saksalle kuuluva saari Pohjanmerellä. Se on osa Pohjoisfriiseinsaaria. Saaren pinta-ala on noin kaksikymmentä neliökilometriä. Asukkaat elävät viidessä kylässä, jotka ovat Wittdün, Nebel, Norddorf, Süddorf ja Steenodde. Hallinnollisesti saari on jaettu kolmeen kuntaan: Nebel, Norddorf auf Amrum ja Wittdün auf Amrum, joissa asui vuoden 2014 lopulla 2 241 ihmistä. Amrum kuuluu Schleswig-Holsteinin osavaltion Nordfrieslandin piirikuntaan.


title: Amrum

text: Noin kolmasosa saaren asukkaista puhuu vielä "öömrang"-nimistä pohjoisfriisin murretta.


title: Amrum

text: Wittdünissä on Pohjois-Saksan korkein eli 63 m korkea majakka. Saari tunnetaan Kniepsandin hienosta 12 km pitkästä hiekkarannasta. Suuri osa saaresta on luonnonsuojelualuetta.


title: Rügen

text: Rügen () on Itämerellä sijaitseva saari, joka kuuluu Saksan Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltioon. Rügen on kooltaan Saksan suurin saari, ja se muodostaa suurimman osan Rügenin piirikunnasta. Saaren pinta-ala on 935 neliökilometriä, ja sen asukasluku oli noin 73 000 vuonna 2001.


title: Rügen

text: Saaren yhdistää muuhun Saksaan Strelasundin salmen yli Stralsundin kaupunkiin kulkeva silta. Rügenin rannikolla sijaitsee useita pienikokoisempia saaria, kuten Hiddensee ja Ummanz. Saaren tärkeimmät kaupungit ovat Bergen auf Rügen, joka on piirikunnan pääkaupunki, Putbus, Sassnitz sekä Garz/Rügen. Matkailukohteita ovat muun muassa Prora ja perinteinen kylpyläpaikkakunta Binz.


title: Rügen

text: Rügen on Saksan merkittävimpiä matkailukohteita. Adolf Hitler suunnitteli saarelle 1930-luvulla jättikokoista terveyskylpylää Proraa, josta kaavailtiin maailman suurinta rantalomakohdetta. 4,5 kilometrin pituista rakennusta alettiin rakentaa vuonna 1936 ja se valmistui 1938, mutta hanke keskeytyi toisen maailmansodan syttymisen jälkeen. Talosta tuli sotasairaala, ja sodan päätyttyä se jäi Itä-Saksan puolelle. Itä-Saksan aikaan sitä yritettiin turhaan räjäyttää hajalle, ja sittemmin sitä on sanottu kahden diktatuurin, natsismin ja kommunismin, yhteiseksi muistomerkiksi. Rakennus on pääosin tyhjillään, joskin kesällä 2011 sinne avattiin retkeilymaja. Lisäksi siellä on museoita, kauppoja ja disko.


title: Friiseinsaaret

text: Friiseinsaaret ovat saariryhmä Euroopan luoteisosassa, Pohjanmeren kaakkoisosassa. Saaret sijaitsevat Alankomaiden, Saksan ja Tanskan rannikoilla Friisinmaan edustalla. Friiseinsaaret jakautuvat kolmeen pienempään saariryhmään:


title: Länsifriiseinsaaret

text: Länsifriiseinsaaret on saariketju Pohjanmerellä. Saaret muodostavat osan Friiseinsaarista. Kaikki ryhmän saaret kuuluvat Alankomaihin. Saaret rajoittuvat idässä Saksalle kuuluviin Itäfriiseinsaariin.


title: Länsifriiseinsaaret

text: Länsifriiseinsaaret koostuvat viidestä asutusta saarista:


title: Länsifriiseinsaaret

text: Lisäksi asumattomat Rottumeroog, Rottumerplaat ja Zuiderduintjes kuuluvat Länsifriiseinsaariin.


title: Itäfriiseinsaaret

text: Itäfriiseinsaaret on Saksalle kuuluva saariketju Pohjanmerellä. Ne rajoittuvat lännessä Alankomaille kuuluviin Länsifriiseinsaariin.


title: Itäfriiseinsaaret

text: Itäfriiseinsaarilla on seitsemän asuttua saarta. Ne ovat:


title: Itäfriiseinsaaret

text: Lisäksi saariketjussa on pienempiä, asumattomia saaria ja luotoja.


title: Pohjoisfriiseinsaaret

text: Pohjoisfriiseinsaaret (, ) on saariryhmä Pohjanmerellä, Jyllannin niemimaan länsirannikolla. Se muodostaa osan Friiseinsaarista ja kuuluu osin Saksalle, osin Tanskalle.


title: Pohjoisfriiseinsaaret

text: Pohjoisfriiseinsaariin kuuluvat muun muassa Sylt, Rømø, Fanø, Föhr, Amrum, Nordstrandischmoor ja Pellworm. Suurin saarista on Sylt, joka on pinta-alaltaan noin sata neliökilometriä. Lisäksi saariryhmään kuuluu useita pienempiä saaria ja luotoja. Aiemmin saariin kuului myös vuonna 1987 valmistuneen polderin avulla mantereeseen yhdistetty Nordstrand.


title: Pohjoisfriiseinsaaret

text: Monet saarista ovat varakkaiden saksalaisten suosima lomakohde.


title: Mozambique (täsmennyssivu)

text: Mozambique voi tarkoittaa seuraavia:


title: Risto Paananen

text: Risto Juhani ”Rife” Paananen (s. 1958) on Leevi and the Leavingsissa vaikuttanut muusikko. Hän soitti yhtyeessä muun muassa kitaraa ja bassoa. Hän soitti Leavingsissa sen perustamisesta 1978 aina vuoteen 2003 saakka, jolloin yhtyeen laulaja ja keulahahmo Gösta Sundqvist menehtyi sydänkohtaukseen. Sundqvistin kuoltua Paananen ja Leavingsin muut jäsenet Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät lopettaa yhtyeen, sillä heidän mukaansa Sundqvistin mukana kuoli myös yhtyeen sielu. Paananen vältteli muiden Leevi and the Leavingsin jäsenten tavoin tietoisesti julkisuutta ja halusi pitää yksityiselämänsä täysin omana tietonaan.


title: Risto Paananen

text: Ennen Leevi and the Leavingsia Paananen soitti muun muassa Let’s Mennään -nimisessä yhtyeessä. Paananen on soittanut myös komppikitaraa Aarne Tenkasen taustayhtyeessä Tempuntekijät.


title: Tyrrhenanmeri

text:
Tyrrhenanmeri on Välimeren osa Manner-Italian länsipuolella eli Apenniinien niemimaan, Korsikan, Sardinian ja Sisilian ympäröimänä. Syvimmillään se on 3785 metriä syvä. Tyrrhenanmeri sijaitsee Afrikan ja Euraasian mannerlaattojen rajalla, joten sen syvyyksissä on harjanteita ja aktiivisia tulivuoria. Meri on haaste purjehtijalle, sillä monet paikallistuulet sotkevat sen tuulioloja:
Muinaiset kreikkalaiset uskoivat, että tuulten koti oli Tyrrhenanmeren luodoilla, Aeoluksen hoivissa. Tyrrhenanmeri on saanut nimensä etruskien kreikankielisestä nimestä "tyrrhēnoi".


title: Johannes Kronstadtilainen

text: Pyhä Johannes Kronstadtilainen, oikealta nimeltään "Ioann Iljitš Sergijev" (19. lokakuuta 1829 Sura, Arkangelin lääni – 20. joulukuuta 1908 Kronstadt) oli Venäjällä vaikuttanut seurakuntapappi.


title: Johannes Kronstadtilainen

text: Johanneksen isä Ilja oli ortodoksisen kirkon lukkari ja äiti Feodora kotiäiti Pohjois-Venäjällä Arkangelin läänissä nykyisen Pinegan piirin Surassa. Vuonna 1839 Johannes lähetettiin Arkangeliin seurakuntakouluun, josta hän siirtyi samassa kaupungissa sijainneeseen ortodoksiseen seminaariin.


title: Johannes Kronstadtilainen

text: Vuonna 1855 Johannes avioitui ja vihittiin papiksi, minkä jälkeen hän siirtyi papiksi apostoli Andreaksen kirkkoon Kronstadtiin, jossa hän toimi koko ikänsä saman seurakunnan palveluksessa. Ansiokkaan ja merkittävän toimintansa johdosta hän saavutti suurta kuuluisuutta jo eläessään ja oli suosittu puhuja eri puolilla laajaa Venäjää.


title: Johannes Kronstadtilainen

text: Johannes Kronstadtilainen, jonka nimisenä hänet yleisesti tunnettiin koko valtakunnassa, kuoli vuonna 1908 kotonaan Kronstadtissa. Hänet on haudattu kuitenkin Pietariin pyhän Johannes Rilalaisen luostariin.


title: Johannes Kronstadtilainen

text: Venäjän pakolaiskirkko luki Johanneksen vuonna 1964 pyhien joukkoon kuuluvaksi, ja vuonna 1990 hänet kanonisoi myös Venäjän ortodoksinen kirkko. Tämä oli harvinainen poikkeus kirkon kanonisoimien pyhien joukossa, sillä Johannes oli tavallinen kaupungin seurakuntapappi, ei siis munkki eikä edes piispa.


title: Permin aluepiiri

text: Permin aluepiiri () on hallintoalue Volgan federaatiopiirissä Venäjällä. Se on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Pohjoisessa se rajoittuu Komin tasavaltaan, idässä Sverdlovskin alueeseen, etelässä Baškortostaniin ja lännessä Udmurtiaan sekä Kirovin alueeseen. Aluepiirin pääkaupunki on Perm. Pinta-ala on 160 237 neliökilometriä ja asukasluku 2,7 miljoonaa (vuonna 2009).


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiiri on muodostettu 1. joulukuuta 2005, jolloin Permin alue ja Permin Komin autonominen piirikunta yhdistettiin vuonna 2003 järjestetyn kansanäänestyksen perusteella.


title: Permin aluepiiri

text: Permin aluepiiri sijaitsee Itä-Euroopan tasangon koillisosassa ja Uralvuoriston länsirinteillä. Pinta-alasta 99,8 % kuuluu Eurooppaan ja 0,2 % Aasiaan.


title: Permin aluepiiri

text: Suurin osa alueesta on pohjoisesta etelään levittäytyvää kumpuilevaa tasankoa. Idässä kohoavat Keski- ja Pohjois-Uralin reuna-alueet ja harjanteet. Korkein kohta on Uralin pohjoisosassa sijaitseva Tulymski Kamen (1496 metriä). Lännessä on 200–300 metriä korkea Ylä-Kaman ylänkö ja luoteessa Pohjois-Venäjän selänne (200–250 metriä). Kaakkoisosaan ulottuu Ufan laakio. Varsinkin kaakossa on paljon karstimuodostumia, joista kuuluisin on Kungurin jääluola.


title: Permin aluepiiri

text: Seudulla on runsaasti erilaisia hyötykaivannaisia: öljyä ja kaasua, mineraalisuoloja ja kivihiiltä, kultaa ja timantteja, kromiitti- ja rautamalmeja, turvetta, kalkkikiveä sekä erilaisia koru- ja päällystyskiviä ja muita rakennustarvikkeita.


title: Permin aluepiiri

text: Öljy- ja kaasuesiintymät sijaitsevat etupäässä aluepiirin keski- ja eteläosissa. Suurin osa niistä on melko pieniä. Kizelin kivihiilialueella oli aikaisemmin suuri taloudellinen merkitys. Hiilentuotannon huippu saavutettiin vuonna 1960, minkä jälkeen se on jatkuvasti vähentynyt. Solikamskin lähellä sijaitsee yksi maailman suurimmista kaliumsuolaesiintymistä, josta saadaan myös kivisuolaa. Saranyssa on Venäjän ainoa kromiittikaivos. Rauta- ja kuparimalmeja on louhittu 1700-luvun alusta lähtien. Pohjoisessa Krasnovišerskin piirissä tuotetaan korkeatasoisia timantteja. Aluepiiristä tunnetaan myös kvartsi-, sitriini-, seleniitti-, marmori- ja uvaroviittiesiintymiä. Teollisuudessa ja rakentamisessa käytetään seudulta saatavaa kalkkikiveä, dolomiittiä, kipsiä, savea, anhydriittiä, kvartsihiekkaa ja soraa.


title: Permin aluepiiri

text: Ilmasto on lauhkean mannermainen. Talvi on luminen ja pitkä. Tammikuun keskilämpötila aluepiirin koillisosassa on –18,5° ja lounaassa –15°. Kesä on melko lämmin. Heinäkuun keskilämpötila on koillisessa +15° ja lounaassa +18,5°. Kasvukausi kestää 145–165 päivää.


title: Permin aluepiiri

text: Vuotuinen sademäärä vaihtelee lounaan 410–450 millimetrin ja koillisen vuoristoseudun 1000 millimetrin välillä. Suurin osa sateesta tulee touko-syyskuussa. Lumi peittää maan keskimäärin 170–190 päivää vuodessa. Maaliskuuhun mennessä lumipeitteen paksuus on pohjoisessa 80–90 ja etelässä 60–70 senttimetriä. Itäosan vuoristossa on paljon sumuisia päiviä. Kesällä on usein ukkosta, jota esiintyy toisinaan myös talvella. Kevään vaihtelevat lämpötilat, alkukesän yöpakkaset, kasvukauden alun vähäinen sademäärä sekä kesän kaato- ja raesateet vaikeuttavat maanviljelyä.


title: Permin aluepiiri

text: Koko aluepiiri kuuluu Kaman valuma-alueeseen. Patoaltaiden säännöstelemä Kama virtaa seudun läpi pohjoisesta etelään. Sen suurimmat sivujoet ovat Tšusovaja, Sylva, Višera, Kolva, Jaiva, Kosva, Kosa, Vesljana, Inva ja Obva. Monet niistä ovat rauhallisia ja mutkittelevia tasankojokia. Uralilta alkunsa saavat Kaman itäiset sivujoet ovat yläjuoksullaan tyypillisiä nopeasti virtaavia ja koskisia vuoristojokia, jotka rauhoittuvat laskeutuessaan tasangolle.


title: Permin aluepiiri

text: Länsi-Uralin jokien virtauksesta yli 60 % koostuu sulamisvesistä. Niille on ominaista kauan säilyvä jääpeite, voimakkaat kevättulvat sekä kesän ja talven matalanveden kaudet. Etelän joet vapautuvat jääpeitteestä aikaisin keväällä, kuivuvat kesällä, mutta voivat tulvia rankkasateiden aikana. Koillisessa Višeran vesistössä virtauksen vaihtelut ovat vähäisempiä. Idän joilla on karsti-ilmiöiden takia maan alle katoavia uomia ja niiden vesi on toisinaan hyvin mineraalipitoinen.


title: Permin aluepiiri

text: Järviä on vain 0,1 % pinta-alasta. Lukuisista patoaltaista vanhimmat ovat syntyneet rautatehtaiden lähelle 150–200 vuotta sitten. Suurimmat vesialtaat ovat vesivoimalaitosten yhteyteen rakennetut Kaman ja Votkinskin tekojärvet Kaman varrella sekä Kosvan muodostama Širokovskin tekojärvi.


title: Permin aluepiiri

text: Vallitsevia maannostyyppejä ovat niukkaravinteiset ja eroosiosta kärsivät podsoli- ja turvemaat. Pinta-alasta 71 % on metsää, noin 10 % niittyjä ja laidunmaata ja 5 % suota. Kaakkoisosassa sijaitsee Kungurin metsäaro.


title: Permin aluepiiri

text: Pohjoisosa on "parmaksi" kutsuttua taigan keskivyöhykettä. Yleisimmät puulajit ovat kuusi ja jalokuusi. Eteläosa kuuluu taigan lehtimetsävyöhykkeeseen, jossa kasvaa lehmusta, vaahteraa, jalavaa ja toisinaan myös tammea. Luoteessa on mäntymetsiä. Suuren osan metsäalasta muodostavat istutetut koivu- ja haapametsät. Koillisessa ja idässä tavataan sembramäntyä ja lehtikuusta. Yli 50 % metsästä on iältään vanhaa ja noin 20 % nuorta.


title: Permin aluepiiri

text: Eläinkuntaan kuuluu noin 60 nisäkäs-, yli 200 lintu-, lähes 40 kala-, 9 sammakko- ja 6 matelijalajia. Petoeläimistä yleisimpiä ovat näätä, kärppä ja lumikko. Etelä- ja keskiosissa esiintyy mäyriä ja saukkoja, pohjoisessa ahmoja. Harvinaisempia petoja ovat karhu, ilves ja susi. Sorkkaeläimistä yleisin on hirvi. Metsäkauris ja peura ovat suojeltuja.


title: Permin aluepiiri

text: Lintulajeista yleisimpiä ovat metso, teeri, pyy, käpylinnut ja useat tiaislajit, muuttolinnuista kottarainen, rastaat, mustavaris ja pääskyt. Petolintuja ovat mm. kotkat ja pöllöt.


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirissä on kaksi valtakunnallista ja 282 alueellista luonnonsuojelukohdetta. Valtakunnallinen status on Višeran ja Basegin luonnonpuistoilla. Alueellisiin kohteisiin kuuluu 20 rauhoitusaluetta, 114 luonnonmuistomerkkiä, 5 historiallis-luonnontieteellistä kokonaisuutta ja kohdetta, 46 reservaattia ja 97 suojeltua maisemaa. Näiden lisäksi on 51 paikallista suojelukohdetta.


title: Permin aluepiiri

text: Valtakunnalliset luonnonpuistot muodostavat 1,7 % aluepiirin pinta-alasta ja alueelliset kohteet 7,3 %. Jälkimmäisiin kuuluvia rauhoitusalueita on 2,9 % aluepiiristä.


title: Permin aluepiiri

text: Vuoden 2009 alussa Permin aluepiirissä laskettiin olevan 2 708 419 asukasta, joista 127 815 (4,7 %) asui Permin Komin piirikunnassa. Koko Venäjän väestöstä aluepiiri muodostaa 1,9 % (16. sija Venäjän alueiden joukossa) ja Volgan federaatiopiirin väestöstä 9,0 % (5. sija).


title: Permin aluepiiri

text: Vuosien 1989 ja 2002 väestönlaskentojen välillä Permin alueen ja Permin Komin yhteenlaskettu asukasmäärä laski 3,1 miljoonasta 2,8 miljoonaan (8,8 %). Suurin syy väestön vähenemiseen on alhainen syntyvyys ja ikääntymiseen liittyvä korkea kuolleisuus. Yleisimmät kuolinsyyt ovat verenkiertoelimistön sairaudet, onnettomuudet, tapaturmat ja myrkytykset sekä kasvaimet. Myös lapsikuolleisuus on kasvussa.


title: Permin aluepiiri

text: Asukastiheys on 16,9 henkeä neliökilometrillä (47. sija Venäjällä ja 13. Volgan federaatiopiirissä vuonna 2009).


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirissä on 25 kaupunkia ja 36 kaupunkimaista taajamaa. Kaupunkiväestön osuus on 74,6 % (15. sija Venäjällä ja 5. federaatiopiirissä vuonna 2009). Suurimmat kaupungit ovat Perm, Berezniki ja Solikamsk.


title: Permin aluepiiri

text:
Yli 10 000 hengen asutuskeskuksia olivat vuoden 2009 alussa:
Aluepiirissä asuu yli 120 kansallisuuden edustajia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan suurimpia etnisiä ryhmiä ovat:
Tataarit ja baškiirit asuvat aluepiirin etelä-, kaakkois- ja keskiosissa. Erityinen ryhmä ovat Bardan piirissä enemmistön muodostavat Tulvan tataarit ja baškiirit. Baškiirit pitävät äidinkielenään tataaria. Komipermjakkien perinteistä asuinaluetta ovat Permin Komin etelä- ja pohjoisosat. Huomattava osa heistä (22,4 %) on muuttanut muualle aluepiiriin. Pieni erillinen komiryhmä, Jazvan komit, asuu Jazvajoen yläjuoksulla Krasnovišerskin piirissä. Udmurttikyliä on aluepiirin eteläosassa Kujedan piirissä. Kaakkoisosassa asuu mareja. Aluepiirin koillisnurkka kuuluu mansien perinteiseen asuinalueeseen.


title: Permin aluepiiri

text: Perinteiset vähemmistökansallisuudet ovat tataareja ja baškiireja lukuun ottamatta nopeasti sulautumassa venäläisiin. Juutalaisten ja saksalaisten määrä on vähentynyt voimakkaasti maastamuuton takia. Samaan aikaan seudulle on muodostumassa uusia Keski-Aasian ja Taka-Kaukasian kansoista koostuvia vähemmistöryhmiä.


title: Permin aluepiiri

text: Perinteisiä uskontoja ovat ortodoksisuus ja islam. Vuonna 2007 alueella toimi 414 uskonnollista yhteisöä, jotka edustivat 22 eri suuntausta. Venäjän ortodoksisen kirkon Permin hiippakunnan seurakuntia oli 200, islamilaisia yhteisöjä 89 ja helluntaiseurakuntia 45.


title: Permin aluepiiri

text: Seudun kantaväestöä ovat suomalais-ugrilaiset ja turkkilaiset kansat. Kaman yläjuoksulla kehittyi 1000-luvun vaihteessa komipermjakkien esi-isien luoma Rodanovon kulttuuri, jonka alue tunnetaan historiallisena Suur-Perminä. Sylva- ja Irenjokien välisellä alueella asui ugrien ja turkkilaisten sekakansaa, joka myöhemmin sulautui Permin tataareihin. Eteläosaan asettui baškiiriheimoja. Harvalukuinen väestö harjoitti karjanhoitoa, metsästystä, kalastusta, mehiläistenhoitoa ja keräilytaloutta, komipermjakit myös maanviljelyä.


title: Permin aluepiiri

text: Novgorodilaiset alkoivat tunkeutua Uralin pohjoisosaan 1000-luvun alusta lähtien. Novgorodin ja Moskovan suuriruhtinaskunnan välinen kilpailu alueen hallinnasta päättyi jälkimmäisen voittoon 1400-luvulla. Vuonna 1451 Moskovan suuriruhtinas Vasili II asetti Suur-Permin (Tšerdynin) ruhtinaaksi Mihail Jermolitšin. Vuosina 1455 ja 1462 ruhtinassuku ja osa Suur-Permin asukkaista käännytettiin ortodokseiksi. Ruhtinaskunnan itsenäinen asema päättyi vuonna 1472, jolloin Iivana III:n lähettämä sotajoukko löi permiläiset. Ruhtinas Mihailin sallittiin jäädä paikalleen Moskovan käskynhaltijana. Itsehallinto lakkautettiin lopullisesti vuonna 1505, jolloin Mihailin poika Matvei korvattiin Moskovasta lähetetyllä käskynhaltijalla. Tämän jälkeen alueesta tuli kiinteä osa Moskovan Venäjää.


title: Permin aluepiiri

text: Kazanin kaanikunnan kukistumisen jälkeen Kaman seudusta tuli Siperian valtauksen ja asuttamisen sillanpääasema, jonne alkoi muuttaa venäläisiä uudisasukkaita. Alueen keskukseksi muodostui Solikamsk, josta lähti Uralin taakse johtanut Babinovin tie. Kaakkoisosaan perustettiin Kungurin kaupunki. Vuosina 1558–1568 Iivana IV luovutti Kaman seudun Stroganovin kauppias- ja teollisuussuvulle. Alueelle kehittyi suola-, kaivos- ja metalliteollisuutta. Kungurin kihlakunnasta muodostui huomattava maatalousalue. 1700-luvun alkuun mennessä venäläiset muodostivat jo kaksi kolmasosaa ja komipermjakit vain kymmeneksen väestöstä.


title: Permin aluepiiri

text: Pietarin I:n hallintouudistuksen yhteydessä vuonna 1708 perustettiin Siperian kuvernementti, johon koko Keski-Ural kuului vuoteen 1727 saakka. Sen jälkeen alue kuului Kazanin kuvernementtiin, kunnes Katariina II perusti vuonna 1781 Permin käskynhaltijakunnan, josta vuonna 1796 tuli Permin kuvernementti.


title: Permin aluepiiri

text: Permin kuvernementti oli 1800-luvun loppuun saakka Venäjän tärkein vuoriteollisuusalue, jossa toimi yli 110 rauta-, teräs- ja kuparitehdasta. Suolateollisuus tuotti yli neljänneksen maan suolasta. Teollisuuden kehityksen ja rautateiden rakentamisen myötä ryhdyttiin hyödyntämään Kizelin kivihiilialuetta. 1800-luvun loppuun mennessä suurin osa metallitehtaista siirtyi koneiden tuotantoon. Huomattava merkitys oli myös käsityöteollisuudella.


title: Permin aluepiiri

text: Permin kuvernementti liitettiin vuonna 1923 Uralin alueeseen. Vuodesta 1934 lähtien se kuului Sverdlovskin alueeseen. Nykyisen aluepiirin käsittävä Permin alue muodostettiin lokakuussa 1938. Vuosina 1940–1957 sen nimenä oli Molotovin alue Permin kaupungin silloisen nimen mukaan. Alueeseen kuului myös vuonna 1925 perustettu Permin Komin kansallinen (vuodesta 1977 lähtien autonominen) piirikunta.


title: Permin aluepiiri

text: Neuvostoaikana alueen teollisuus kehittyi voimakkaasti. Koneenrakennus laajeni erityisesti toisen maailmansodan aikana, jolloin Länsi-Uralille evakuoitiin yli 120 tehdasta. Kaman seudulle rakennettiin joukko Venäjän suurimpia sellu- ja paperitehtaita. Kokonaan uusia aloja olivat kemian teollisuus, titaanin tuotanto, öljyn poraus ja jalostus.


title: Permin aluepiiri

text: Tärkein aluehallintoa säätelevä asiakirja on lainsäädäntökokouksen huhtikuussa 2007 hyväksymä Permin aluepiirin peruskirja.


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiiriin kuuluu erityisaseman omaava Permin Komin piirikunta.


title: Permin aluepiiri

text: Lainsäädäntövalta kuuluu Permin aluepiirin lainsäädäntökokoukselle, joka koostuu 60:stä viideksi vuodeksi valittavasta kansanedustajasta. Ensimmäiset lainsäädäntökokouksen vaalit järjestettiin joulukuussa 2006. Seitsemän prosentin äänikynnyksen ylittivät seuraavat puolueet:


title: Permin aluepiiri

text: Lainsäädäntökokouksen puheenjohtaja on Nikolai Devjatkin.


title: Permin aluepiiri

text: Toimeenpanovaltaa johtaa Venäjän presidentin nimeämä kuvernööri, jonka nimityksen aluepiirin lainsäädäntökokous vahvistaa. Nykyinen kuvernööri on Oleg Tširkunov, jonka toimikausi alkoi joulukuussa 2005.


title: Permin aluepiiri

text: Korkein toimeenpaneva elin on Permin aluepiirin hallitus. Sen puheenjohtajana toimii maaliskuusta 2008 lähtien Valeri Suhih. Muita hallintoelimiä ovat ministeriöt, virastot, tarkastuslaitokset ja komiteat. Niiden lisäksi toimii Firdus Alijevin johtama Permin aluepiirin kuvernöörin hallinto.


title: Permin aluepiiri

text: Permin Komin piirikunnan asioita hoitaa Igor Bykarizin johtama ministeriö.


title: Permin aluepiiri

text: Kunnallista itsehallintoa varten aluepiiri on jaettu 6 kaupunkipiirikuntaan ja 42 kunnallispiiriin. Jälkimmäiset käsittävät 53 kaupunki- ja 261 maalaiskuntaa.


title: Permin aluepiiri

text:
Suluissa piirin hallinnollinen keskus. Numerot viittaavat oheiseen karttaan.
Rautatieliikenteellä on tärkeä merkitys. Aluepiirin kautta kulkevat Kirovin, Permin ja Jekaterinburgin sekä Kazanin ja Jekaterinburgin väliset pääradat. Permin ja Jekaterinburgin välillä on myös Tšusovoin ja Nižni Tagilin kautta kulkeva rata, josta haarautuu Lysvan kautta toinen linja Jekaterinburgiin. Pohjoisen ja idän teollisuusalueille johtavat Tšusovoin ja Solikamskin sekä Permin ja Ugleuralskin väliset radat. Sverdlovskin rautateiden Permin osastoon ja Gorkin rautateiden Iževskin osastoon kuuluvien ratojen yhteispituus aluepiirissä on 1326 kilometriä, mistä 83,5 % on sähköistetty. Suurimmat rautatieasemat ovat Permissä ja Tšusovoissa.


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirillä on kolme maantieyhteyttä Udmurtiaan, yksi Baškortostaniin ja yksi Sverdlovskin alueelle. Maanteistä tärkein on Kazanin, Permin ja Jekaterinburgin välinen valtatie. Vuonna 1996 otettiin käyttöön Tšusovajan ylittävä maantiesilta sekä Permistä Bereznikiin ja Tšaikovskiin johtavat maantiet. Vuonna 1998 avattu Višeran ylittävä silta yhdistää Tšerdynin piirin muuhun aluepiiriin. Rakenteilla ovat Pietarista Kirovin alueen ja Permin aluepiirin kautta Jekaterinburgiin johtava valtatie, Polaznan, Tšusovoin ja Katškanarin sekä pohjoisessa Solikamskin ja Kosan väliset maantiet. Yleisten maanteiden yhteispituus on 10 540 kilometriä, josta 96,2 % on kestopäällystetty.


title: Permin aluepiiri

text: Kamajoki yhdistää aluepiirin Euroopan-puoleisen Venäjän vesiliikennejärjestelmään. Tärkeimmät jokisatamat ovat Permissä, Levšinossa, Tšaikovskissa ja Bereznikissä. Permin ja Tšaikovskin välillä on kesäaikaan säännöllistä matkustajaliikennettä. Jokireittien pituus aluepiirissä on 1519 kilometriä.


title: Permin aluepiiri

text: Permistä on suorat lentoyhteydet Moskovaan, Anapaan, Astrahaniin, Krasnodariin, Mineralnyje Vodyyn, Nižnevartovskiin, Norilskiin, Pietariin, Samaraan, Sotšiin, Surgutiin sekä ulkomaille Bakuun, Frankfurt am Mainiin ja Taškentiin. Permin lähellä sijaitsevan Bolšoje Savinon lentokentän uudistaminen on suunnitteilla.


title: Permin aluepiiri

text: Vuonna 2010 Permin aluepiirin bruttokansantuote oli tilastokeskus Rosstatin mukaan 630 755,5 miljoonaa ruplaa (1,69  % Venäjän kokonaistuotteesta). Asukasta kohti laskettuna bruttokansantuote oli 239,4 tuhatta ruplaa vuodessa (vuoden 2010 lopun vaihtokurssein 5 864 EUR). Tämä vastasi 91 prosenttia Venäjän keskiarvosta henkeä kohden.


title: Permin aluepiiri

text: Tuotannon arvo jakautui vuonna 2007 seuraavasti: jalostus 30,3 %, hyötykaivannaisten tuotanto 13,9 %, kauppa 12,3 %, liikenne ja tietoliikenne 9,3 % sekä kiinteistövälitys, vuokraustoiminta ja palvelut 9,3 %. Maa- ja metsätalouden osuus kokonaistuotannon arvosta oli vain 2,9 %.


title: Permin aluepiiri

text: Sähkön, kaasun ja veden tuotannossa ja jakelussa aluepiiri oli Venäjän alueiden joukossa 7. sijalla, jalostuksessa 9. sijalla ja hyötykaivannaisten tuotannossa 13. sijalla. Asukasta kohti laskettuna aluepiiri oli Venäjän kymmeneksi suurin veronmaksaja.


title: Permin aluepiiri

text: Tärkeimpiä tuotannon aloja ovat koneenrakennus, kemian teollisuus ja öljynjalostus sekä metalli-, polttoaine- ja metsäteollisuus. Aluepiiri on huomattava öljyn ja maakaasun tuottaja. Kemian teollisuus valmistaa 97 % Venäjän kalilannoitteista, metanolia ja sen jalostustuotteita, ammoniakkia, typpilannoitteita ym. Koneenrakennusteollisuus on erikoistunut lentokone- ja rakettimoottoreihin, polttoainelaitteisiin, kaasun-, sähkön- ja öljyntuotantolaitteistoihin, digitaali- ja valokuitujärjestelmiin sekä navigaatiolaitteisiin. Metalliteollisuus tuottaa ja jalostaa rauta-, väri- ja harvinaisia maametalleja sekä harjoittaa jauhemetallurgiaa. Aluepiiri tuottaa valtaosan Venäjän magnesiumista. Huomattava merkitys on myös metsäteollisuudella, joka valmistaa noin 20 % Venäjän paperista.


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirissä ilmestyy kymmeniä sanoma-, aikakaus-, paikallis- ja ilmaisjakelulehtiä. Alueellisia sanomalehtiä ovat mm. "Mestnoje vremja", "Naša žizn", "Novyi kompanjon", "Permskije novosti" ja "Zvezda" sekä talouslehdet "Delovoje Prikamje" ja "Permski obozrevatel". Alueellisia liitteitä on valtakunnallisilla "Argumenty i fakty", "Izvestija", "Kommersant" ja "Komsomolskaja pravda" -sanomalehdillä. Jokaisessa piirikeskuksessa julkaistaan ainakin yhtä paikallislehteä. Permin Komin lehtiä ovat "Parma" ja "Parma-Novosti".


title: Permin aluepiiri

text: Permissä toimii Venäjän valtiollisen radio- ja TV-konsernin alueellinen yhtiö GTRK Perm, jolla on paikallisosasto Kudymkarissa. Lisäksi on useita kaupallisia alueellisia ja paikallisia radio- ja TV-asemia.


title: Permin aluepiiri

text: Vuonna 2008 aluepiirissä oli 964 lastentarhaa ja niissä 127 200 lasta. Lastentarhaa kävi 69,9 % ikäluokasta (20. sija Venäjän alueiden joukossa). Yleissivistäviä kouluja oli 978, joista kuusi yksityisiä. Oppilaita yleissivistävissä kouluissa oli 266 500. Todistuksen peruskoulutuksesta sai 24 200 ja keskikoulutodistuksen 13 900 oppilasta.


title: Permin aluepiiri

text: Perusasteen ammattioppilaitoksia (ammattikouluja) oli 69 ja niissä 32 600 oppilasta. Ammattikouluista valmistui 19 500 oppilasta. Keskiasteen ammattioppilaitoksia (ammattikorkeakouluja) oli 72, joista kahdeksan yksityisiä. Ammattikorkeakouluissa oli 53 700 opiskelijaa ja niistä valmistui 15 800 ammattilaista.


title: Permin aluepiiri

text: Korkea-asteen ammattioppilaitoksia (korkeakouluja) oli 15, joista viisi yksityisiä. Lisäksi aluepiirissä toimi 16 korkeakoulujen filiaalia. Opiskelijoita korkeakouluissa oli 105 400, joista 16 400 yksityisissä oppilaitoksissa. Korkeakouluista valmistui 16 800 asiantuntijaa (55. sija Venäjällä).


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirin pääkaupungin korkeakouluja ovat Permin valtionyliopisto, teknillinen yliopisto, pedagoginen yliopisto, lääketieteellinen akatemia, farmasia-akatemia ja maatalousakatemia, Venäjän maalaustaiteen, kuvanveiston ja arkkitehtuurin akatemian Uralin filiaali sekä Permin koreografinen opisto. Tšaikovskissa toimii teknologinen instituutti ja liikuntainstituutti ja Solikamskissa pedagoginen instituutti


title: Permin aluepiiri

text: Tieteellisistä tutkimuslaitoksista merkittävin on vuonna 1988 perustettu Venäjän tiedeakatemian Uralin osaston Permin tiedekeskus. Se käsittää neljä luonnontieteellistä instituuttia sekä kolmen yhteiskuntatieteellisen instituutin filiaalit (taloustiede, filosofia ja oikeustiede sekä historia ja arkeologia). Kudymkarissa toimii Komin tiedekeskuksen kielen, kirjallisuuden ja historian instituutin osasto.


title: Permin aluepiiri

text: Aluepiirissä toimii 10 ammattiteatteria ja 18 museota. Permissä on sirkus, filharmonia ja Uralin ainoa planetaario.


title: Permin aluepiiri

text: Permin akateeminen ooppera- ja balettiteatteri on yksi Venäjän vanhimmista ja merkittävimmistä musiikkiteattereista. Museoista kuuluisin on Permin taidegalleria, jossa on näytteillä maailmankuulu permiläisten puuveistosten kokoelma, Stroganovin koulukunnan ikoneita ja venäläisen maalaustaiteen klassikoita. Permin lähistöllä sijaitsee Hohlovkan kansatieteellinen ulkomuseo, jonne on siirretty 1600–1800-lukujen puurakennuksia. Solikamskissa toimii suolamuseo ja Tšusovoin lähistöllä muun muassa kasakkapäällikkö Jermak Timofejevitšin Siperian-valloituksesta kertova museoalue. Tšusovajajoen rannalla Kutšinon kylän lähellä on vuonna 1996 avattu Stalinin vainojen museo.


title: Permin aluepiiri

text: Seudulla syntyneitä ja asuneita kuuluisia henkilöitä ovat:


title: Motu

text: Motu voi tarkoittaa:Motu tarkoittaa useissa polynesialaisissa kielissä pientä saarta ja sana esiintyy ainakin seuraavien saarten ja saariryhmien nimissä:Sanasta "motu" tulevat myös ainakin seuraavien paikkojen nimet:


title: Motun kieli

text: Motu on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 14 000 ihmistä (1981). Motu jakautuu kahteen murteeseen: itä- ja länsimotuun. Motun läheisimpiä sukulaiskieliä ovat hula, keapara ja sinaugoro, joiden kanssa se muodostaa sinagoro-keapara-kielet.


title: Motu Iti (Ranskan Polynesia)

text: Motu Iti eli Hatu Iti on saari Ranskan Polynesiassa. Se on osa Marquesassaaria ja sijaitsee niiden pohjoisosassa. Saaren nimi tarkoittaa paikallisilla kielillä "pientä saarta".


title: Motu Iti

text: Motu Iti voi tarkoittaa seuraavia:


title: Motu Iti (Pääsiäissaari)

text: Motu Iti on Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren vieressä, Tyynellä valtamerellä. Saaren nimi tarkoittaa paikallisella kielellä "pientä saarta". Motu Itin vierellä sijaitsee myös Motu Nuin saari, jonka nimi tarkoittaa "isoa saarta". Motu Itillä ei ole ihmisasutusta. Se on osa Valparaíson aluetta.


title: Burjaatit

text: Burjaatit ovat mongolikansa Pohjois-Aasiassa Baikaljärven ympäristössä. Burjaatit puhuvat mongolilaisiin kieliin kuuluvaa burjaattia. Suurin osa burjaateista asuu Venäjällä, jossa heitä vuonna 2002 oli 445 175. Suurin osa Venäjän burjaateista ja noin puolet kaikista burjaateista asuu Venäjän federaatioon kuuluvassa Burjatian tasavallassa. Burjaatteja asuu myös Burjatiasta länteen Irkutskin alueella ja erityisesti sen Ust-Ordynskin Burjatian piirikunnassa sekä Burjatiasta itään Taka-Baikalian aluepiirissä ja etenkin sen Agan Burjatian piirikunnassa. Lisäksi heitä asuu Burjatian eteläpuolella Mongoliassa noin 64 900 (1995), jossa he ovat keskittyneet lähinnä maan koillisosaan Burjatian rajan tuntumaan ja Kiinassa. Siirtolaisuuden myötä heitä on levinnyt myös muualle, lähinnä entisen Neuvostoliiton alueelle. Esimerkiksi Ukrainassa asui vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 391 burjaattia.


title: Burjaatit

text: Uskonnoltaan suurin osa burjaateista on buddhalaisia, mutta myös šamanistisen ja ortodoksisen uskon kannattajia on. Burjaatit ovat alun perin olleet paimentolaiskansa ja vasta 1900-luvun alusta alkaen he ovat laajamittaisesti siirtyneet maanviljelijöiksi ja kiinteään asutukseen.Burjaateilla on rikas kansallistarusto (lähinnä sankarilauluja), jota on tallennettu runsaasti. Burjaatit jaetaan kahteen pääheimoon, lännessä asuviin Bargus-burjaatteihin ja idässä asuviin Hori-burjaatteihin. Taruston mukaan koko kansa polveutuu suuresta sankarista nimeltä Bargus ja pääheimot edelleen hänen kahdesta pojastaan Buridaista ja Horidaista, joista heimot ovat saaneet myös nimensä. Nämä pääheimot jakaantuvat useisiin pienempiin heimoihin ja sukuihin. Näihin on myöhemmin liittynyt etelästä Mongoliasta tullut kolmas ryhmä Selengan-burjaatit. Burjaattikansaan on vuosisatojen kuluessa sulautunut mongoleja, turkkilaisia, tunguuseja ja saoyedeja. Jotkut burjaattiheimot pitävät itseään Aasian hunnien jälkeläisinä, toiset taas katsovat polveutuvansa Tšingis-kaanista.


title: Burjaatit

text: Burjaattien asuinalueen läntistä osaa kutsuttiin aikoinaan nimellä Bargudžin-Tukum, ja tämän alueen itäosa on ollut Mongolien valtakunnan ydinalue. Sana burjaatti mainitaan ensi kerran mongolilähteissä 1240.


title: Burjaatit

text: Ensimmäinen maininta burjaattien ja venäläisten välisistä kohtaamisista on vuodelta 1612. Kasakoiden harjoittama sorto ja lähetyssaarnaajien yritykset käännyttää burjaatit ortodokseiksi johtivat siihen, että 1635 koko burjaattikansa siirtyi Mongoliaan. Burjaatit kuitenkin palasivat takaisin kotimaahansa 1665, kun olot olivat parantuneet.


title: Burjaatit

text: Suurin osa burjaateista ja heidän asuinalueestaan liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuosina 1689 ja 1728 tehtyjen sopimusten mukaan, jolloin Baikaljärveä ympäröivät alueet erotettiin Mongoliasta. Tämän jälkeen burjaateilla oli jonkin asteinen itsehallinto. Itsehallinto kuitenkin lakkautettiin asteittain 1902-1907.


title: Burjaatit

text: Neuvostoliitossa burjaattien asuinalueen pääosasta muodostettiin Burjaatti-Mongolien autonominen alue 9. tammikuuta 1922 ja edelleen Burjaatti-Mongolien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 30. toukokuuta 1923. Vuonna 1937 burjaattien asuinalueet jaettiin kolmeen osaan, kun Agan Burjatia ja Ust-Ordynskin Burjatia erotettiin Burjaatti-Mongolien ASNT:sta erillisiksi kansallisiksi piirikunniksi (1977 lähtien autonomisiksi piirikunniksi). Nämä piirikunnat sulautuivat Irkutskin alueeseen ja Taka-Baikalian aluepiiriin vuonna 2008.


title: Karsastus

text: Karsastus () on lääketieteellinen nimitys silmille, jotka liikkuvat epäsymmetrisesti; yleiskielessä käytetään nimitystä "kierosilmäisyys". Tällöin oikean ja vasemman silmän verkkokalvon keskikuoppaan tarkentuu eri alue näkökentästä.


title: Karsastus

text: Isoaivojen näkökuorialueen hermosolujen väliset yhteydet muotoutuvat ensimmäisten kahden–kolmen elinvuoden aikana. Yleensä toinen silmä on hallitseva. Ellei karsastusta korjata ajoissa, hermosto alkaa hyljeksiä ”heikommasta” silmästä tulevaa informaatiota. Tällöin näkökenttä kapenee ja stereonäkökyky voi kadota kokonaan. Karsastus voi kehittyä myös aikuisiällä, jolloin vaivana on kahtenanäkeminen.


title: Karsastus

text: Karsastusta voidaan hoitaa silmälihaksiin kohdistuvalla kirurgialla. Väliaikaista helpotusta voi saada valon tulosuuntaa muuttavilla silmälasien prismalinsseillä.


title: Motu Nui

text: Motu Nui on Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren eteläpuolella, Tyynellä valtamerellä. Aiemmin Pääsiäissaaren asukkailla oli perinne, jossa Motu Nuilla järjestettiin eräs kilpailu, jossa kilpailijat etsivät saarelta nokitiiran munaa. Ensimmäinen, joka palasi takaisin, sai heimolleen oikeuden hallita saaren luonnonvaroja seuraavan vuoden ajan ja lisäksi voittajan klaanin päällikkö sai tittelin "Tangata manu" ("lintuihminen"). Perinne oli elossa vielä 1800-luvulla.


title: Motu Nui

text: Saaren nimi tarkoittaa rapanuin kielellä "suurta luotoa". Motu Nuin vierellä sijaitsee myös kaksi muuta motua, Motu Kao Kao ja Motu Iti.


title: Motu Nui

text: Motu Nuilla ei ole ihmisasutusta. Se on osa Valparaíson aluetta.


title: Meritorjuntaohjus

text: Meritorjuntaohjus on sotilaskäytössä oleva ohjus, joka on tarkoitettu pinta-alusten tuhoamiseen. Useimmat meritorjuntaohjukset ovat lähellä merenpintaa lentäviä, nopeudeltaan alle äänennopeuden ja ovat inertia- ja tutkaohjautuvia. Meritorjuntaohjus voidaan laukaista lentokoneesta, laivasta, sukellusveneestä tai maalla sijaitsevasta laukaisualustasta. Ohjusvene on meritorjuntaohjuksin käytävään taisteluun kehitetty pieni 200–300 tonnin sota-alus.


title: Meritorjuntaohjus

text: Meritorjuntaohjuksia voidaan torjua ohjustentorjuntaohjuksilla, kuten Sea Sparrow ja Sea Wolf tai konetykkijärjestelmillä, kuten Phalanx CIWS sekä erilaisilla harhautusjärjestelmillä.Suomen puolustusvoimien käyttämiä meritorjuntaohjuksia


title: Motu Oa

text: Motu Oa eli Motu 'Oa on saari Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kilometrin päässä Ua Pun saaresta kaakkoon. Motu Oa on osa pohjoisia Marquesassaaria. Saaren nimi tarkoittaa pohjoismarquesasin kielellä "Pitkä luoto". Saari on asumaton.


title: Lysosomi

text: Lysosomit ovat eläimissä esiintyviä yksinkertaisen kalvon verhoamia pyöreitä soluelimiä, joiden halkaisija on noin 0,5 formula_1. Solussa sijaitseva Golgin laite eli Golgin alue vastaa niiden tuottamisesta. Lysosomit sisältävät n. 40 erilaista hajottavaa entsyymiä, jotka pilkkovat bakteereja ja vieraita hiukkasia, joita on tullut soluun endosytoosin avulla. Endosytoosirakkula (kalvorakkula) sulautuu yhteen lysosomin kanssa, ja lysosomin entsyymit pilkkovat rakkulan sisällön. Lysosomit tuhoavat samalla tavoin myös solun omia kuluneita ja vaurioituneita soluelimiä, jotka eivät enää toimi. Lysosomit ovat solujen yhdistetty "puhtaanapitolaitos ja sulatusjärjestelmä". Entsyymit eivät vahingoita solun omia rakenteita niin kauan kuin lysosomikalvo pysyy ehjänä. Kun solu kuolee, entsyymit vapautuvat lysosomeista ja solu hajoaa (autolyysi). Tämä on elimistön tapa päästä eroon kuolleista soluista.


title: Lysosomi

text: Lysosomin entsyymit vaativat alhaisen pH:n, ja lysosomeiden sisältö onkin hapan, pH ~ 5. Hapan ympäristö luodaan, kun V-tyypin ATPaasit pumppaavat protoneita lysosomeihin. Tämä on myös varokeino; kun lysosomi hajoaa vahingossa, hajottavat entsyymit eivät toimi sytoplasmassa, jonka pH on korkeampi. Kun on kyse apoptoosista, eli solun ohjelmoidusta itsetuhosta, alennetaan sytoplasman pH:ta vastaavasti.


title: Lysosomi

text: Kasvisoluissa on lysosomeihin liittyviä vakuoleja, joita käytetään usein varastointiin.


title: Motukawaosaaret

text: Motukawaosaaret on saariryhmä Haurakilahdella, Uudessa-Seelannissa. Se on Haurakilahden saariryhmistä pohjoisin. Motukawaosaaret sijaitsevat viiden kilometrin päässä Colvillen kaupungin rannikolta. Saarilla ei ole ihmisasutusta.


title: Motukawaosaaret

text: Ryhmän suurimmat saaret ovat Motuwi ja Ngamotukaraka. Pienempiä saaria ovat muun muassa Moturua ja Motukaramarama.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Karelia-ammattikorkeakoulu (englanniksi "Karelia University of Applied Sciences"; vuoteen 2013 saakka Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu) on suomalainen Joensuussa toimiva ammattikorkeakoulu.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Karelia-ammattikorkeakoulu tarjoaa korkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta nuorille ja aikuisille ja osallistuu aktiivisesti aluekehitystyöhön sekä tutkimus- ja kehittämistoimintaan. Käytännönläheinen yhteistyö ulottuu alueen elinkeinoelämästä kansainvälisten korkeakoulujen ja eri organisaatioiden aktiivisiin verkostoihin. Maakuntakorkeakoulu toimii maakunnan alueella ja virtuaaliopetus tekee mahdolliseksi opintojen suorittamisen myös etäopiskeluna ja työn ohessa. Kareliassa on opiskelijoita noin 4 000 ja henkilökuntaa noin 350.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Ammattikorkeakoulu toimii vuodesta 2016 lähtien kahdella kampuksella Niinivaaralla: Tikkarinteellä ja Wärtsilässä. Mediakoulutus tapahtuu Joensuun Tiedepuistossa.Opiskelijakunta POKA on Karelian opiskelijoiden yhdistys, joka edustaa Karelian opiskelijoita ammattikorkeakoulun toimielimissä. Lisäksi POKA järjestää tuutoritoimintaa ja vapaa-ajan viettomahdollisuuksia opiskelijoille.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Opiskelijakunnan lisäksi opiskelijat voivat liittyä koulutusalakohtaisiin opiskelijayhdistyksiin, joita on mm. Wärtsilän Tekniikan Opiskelijat ry. ja Joensuun Tradenomiopiskelijoiden Kilta ry.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Syksyllä 2018 viisi Karelia-ammattikoulussa tehtyä ylemmän amk-tutkinnon opinnäytettä huomattiin osin muista töistä kopioiduiksi, vaikka ne oli tarkastettu plagioinnin varalta Urkund-ohjelmalla. Asian jäljille pääsi ulkopuolinen henkilö. Kolme viidestä epäillystä toimii opettajana pohjoiskarjalaisessa Riveria-ammattioppilaitoksessa, ja heillä tutkinnon suorittaminen johtaa satojen eurojen palkankorotukseen.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Alun perin jo Sanomalehti Karjalaisen artikkelissa 26.5.2018 kerrottiin korkeakouluissa ilmenevästä plagioinnista. Jutun alussa viitataan ylemmän amk-tutkinnon opinnäytetyöhön, joka oli jäänyt kiinni plagiaatintunnistusohjelma Urkundissa kahdesti, mutta joka kuitenkin lopulta hyväksyttiin. Karjalaisen jutusta ilmenee, että alkuperäisen selvitystyön teki plagiointitutkijana esiintyvä entinen Karelia-amk:n yliopettaja. Lisäksi jutussa kerrotaan, että plagiointitutkijalta olisi tulossa muitakin selvityspyyntöjä. Plagiointitutkijan mukaan ”Ei tämä ongelma koske vain Karelia-ammattikorkeakoulua vaan on laajempi”.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Karelia-amk julkaisi 9.11.2018 lehdistötiedotteen, jonka mukaan Kareliasta valmistuneiden opiskelijoiden julkaisemissa opinnäytetöissä on paljastunut plagiointia. Paljastumisesta kiitetään "aktiivista kansalaista". Lisäksi Karelia-amk julkaisi 12.11.2018 uuden tiedotteen, jossa kerrotaan tarkemmin paljastuneiden tapausten seuraamuksista. Karelia-amk:n tiedotteissa ei kerrota, miltä koulutusaloilta opinnäytetyöt ovat tai missä opinnäytetöiden tekijät työskentelevät.


title: Karelia-ammattikorkeakoulu

text: Karelia-ammattikorkeakoulu


Peukaloisen retket villihanhien seurassa () on ruotsalaisen Selma Lagerlöfin kirjoittama lastenromaani, joka julkaistiin kahdessa osassa 1906–1907. Satukirjojen klassikoksi kehittyneen romaanin päähenkilö on hanhien mukana ympäri Ruotsia kulkeva pikkupoika Nils Holgersson eli Peukaloinen. Kirja tarkoitettiin koulujen lukukirjaksi, jossa kuvattiin Ruotsin valtakuntaa ja kulttuuria.


title: Peukaloisen retket villihanhien seurassa

text: Kirjan suomensi Juhani Aho käsikirjoituksesta, mikä näkyy muun muassa siinä, että luku mustien ja harmaiden rottien sodasta on katkelmallinen. Ahon suomennoksen ensipainos on myös bibliofiilisesti erityisen arvokas, koska Lagerlöf muutti vielä tarinaansa suomennoksen jälkeen. Maija Karma kuvitti suomalaisen laitoksen vuonna 1958 ja sai seuraavana vuonna kuvituksestaan Rudolf Koivu -palkinnon.


text: Ennen Peukaloisen retkiä olivat ilmestyneet sellaiset lastenkirjallisuuden klassikot kuin Lewis Carrollin "Liisan seikkailut ihmemaassa" (1872) ja Rudyard Kiplingin "Viidakkokirja" (1894), joista jälkimmäisen eläintarinoiden sanotaan innoittaneen Lagerlöfiä oman tarinansa luomiseen. Tällaiset kuvitteelliset, fantasiaelementtejä sisältävät lasten tarinat voidaan nähdä osana impressionismin taidesuuntaa.


text: Nils Holgersson on pikkupoika, jonka mielestä mukavinta on syödä ja nukkua. Toiseksi kivointa on tehdä kiusaa, etenkin eläimille. Erään tapauksen jälkeen Holgerssonien kotihaltia taikoo hänet pikkuruiseksi ja antaa hänelle kyvyn puhua eläimille. Villihanhet ottavat hänet kesyhanhineen mukaansa ja matkaavat Ruotsin maakuntien poikki. Matkan varrella Peukaloinen oppii kunnioittamaan eläimiä ja kasvaa aikuiseksi.


text: Kirjasta on tehty vuonna 1980 japanilais-itävaltalaisena yhteistyönä tehty piirrossarja "Peukaloisen retket". Sarjaan perustuen julkaistiin myös sarjakuvalehti.


text: Hanhen selässä lentävä Nils Holgersson – tunnettu kuva kirjasta – on kuvattu Ruotsin 20 kruunun setelin selkäpuolella. Myös saksalainen autolautta M/S Nils Holgersson on nimetty Nils Holgerssonin mukaan.


title: Valkopäämerikotka

text: Valkopäämerikotka ("Haliaeetus leucocephalus"), josta puhekielessä käytetään myös nimityksiä amerikankotka ja kaljupääkotka, on pääasiassa Pohjois-Amerikan mantereella elävä päiväpetolintu, joka tunnetaan ehkä parhaiten Yhdysvaltain kansallislintuna. Se kuuluu merikotkien ("Haliaeetus") sukuun ja on merikotkan sisarlaji.


title: Valkopäämerikotka

text:
Lajin suomenkielinen nimi on tieteellisen nimen suora suomennos. Se, että valkopäämerikotkaa kutsutaan Suomessa myös kaljupääkotkaksi, johtuu ilmeisesti linnun englanninkielisestä nimestä "bald eagle", joka kirjaimellisesti käännettynä tarkoittaakin kaljua kotkaa. Sana "bald" ei kuitenkaan tässä yhteydessä viittaa kaljuuteen, vaan on lyhenne sanasta "piebald". Se merkitsee väritystä, jossa on valkea läikkä mustalla pohjalla.
Tämä viitannee valkopäämerikotkan tummanruskeaan ja valkoiseen väritykseen. Nimen on myös ehdotettu olevan muunnelma vanhan englannin kielen "valkoista" tarkoittavasta sanasta "balde".


title: Valkopäämerikotka

text:
Valkopäämerikotka erosi sisarlajistaan merikotkasta omaksi lajikseen luultavasti viimeistään mioseenikaudella noin 10 miljoonaa vuotta sitten. Fossiililöydöt ovat kuitenkin antaneet olettaa, että merikotkat saattoivat erota valkopäämerikotkista jo oligoseenikaudella noin 25–30 miljoonaa vuotta sitten. Niiden uskotaan eronneen toisistaan pohjoisella Tyynellä valtamerellä, minkä jälkeen valkopäämerikotka levisi itään, Pohjois-Amerikkaan, ja merikotka länteen, Euraasiaan. Tässäkin merikotkasisarlajiparissa toisella lajilla on valkoinen ja toisella ruskea pää. Kummallakin lajilla nokka, jalat ja silmät ovat keltaiset.
Monet Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat pitivät valkopäämerikotkaa pyhänä lintuna ja kunnioittivat sitä. He uskoivat sen olevan jumalien ja jumalattarien sanansaattaja, joka vei näille ihmisten rukoukset. Valkopäämerikotkien oletettu pyhyys ei kuitenkaan estänyt heitä metsästämästä niitä; valkopäämerikotka oli ihailtu voimansa ja rohkeutensa vuoksi, ja soturin, joka sai linnun kiinni paljain käsin, uskottiin saavan osansa kotkan ihailluista ominaisuuksista. Lisäksi sen sulkia pidettiin suurien tekojen ja sankaruuden symboleina, ja niillä oli myös tärkeä osa intiaanien monissa rituaaleissa. Valkopäämerikotkan luiden uskottiin puolestaan sisältävän parantavia voimia ja sen kynsistä tehtiin suojelevia amuletteja. Vaikka intiaanit metsästivätkin lintua, he eivät kuitenkaan muodostaneet merkittävää uhkaa mantereen valkopäämerikotkakannalle. Heidän väestömääränsä oli pieni ja teknologiansa alkeellista, sillä eurooppalaisten tuloon saakka intiaanit eivät tunteneet lainkaan metalleja. Maanosan valkopäämerikotkakanta pysyikin elinvoimaisena aina eurooppalaisten tuloon saakka.


title: Valkopäämerikotka

text: Ennen eurooppalaisten saapumista Pohjois-Amerikan mantereelle valkopäämerikotkia oli Pohjois-Amerikassa noin puoli miljoonaa yksilöä. Ne olivat levittäytyneet Meksikoa lukuun ottamatta lähes koko mantereelle ja olivat varsin tavallisia näkyjä. Eurooppalaisten uudisasukkaiden tulo ja alueen asuttaminen kuitenkin muuttivat tilanteen toisenlaiseksi; jo 1800-luvun loppuun mennessä valkopäämerikotkien määrä oli kääntynyt jyrkkään laskuun. Tälle kannan katoamiselle oli syynä ilmeisesti ihmisen ja kotkan kilpailu samasta elintilasta ja sen tarjoamasta ruoasta. Ihmiset tunkeutuivat kotkien elinalueille, metsästivät alueen eläimistöä ja kalastivat alueen vesistöistä. He myös tuhosivat luontoa tieltään rakentaessaan rakennuksiaan ja teitään. Näin he tulivat samalla tuhonneeksi valkopäämerikotkan asuinalueita, jolloin kotkille ei jäänyt paljonkaan elintilaa metsästää ja pesiä. Alueille asettuneet karjankasvattajatkaan eivät epäröineet ampua lintuja, joiden he uskoivat käyvän karjansa kimppuun. Mitä suuremmaksi ihmismäärä mantereella kasvoi, sitä pienemmäksi kävi valkopäämerikotkakanta. Kanadassa laji säilyi kuitenkin hieman elinvoimaisempana, sillä maa oli harvemmin asuttu ja sen kotkakanta keskittyi enimmäkseen maan erämaihin.


title: Valkopäämerikotka

text: Vasta 1930-luvulla valkopäämerikotkakannan huono tilanne tuli ihmisten tietoisuuteen, ja toimiin lajin pelastamiseksi ryhdyttiin. Vuonna 1940 säädettiin erityinen säädös kannan suojelemiseksi. Säädös kielsi muun muassa lajin metsästyksen kaikkialla maassa lukuun ottamatta Alaskan osavaltiota. Alaskassa niiden metsästäminen sallittiin, koska sikäläiset kalastajat pelkäsivät linnun olevan uhka osavaltion lohikannalle. Säädös johti pian tuloksiin, ja kanta alkoi hitaasti elpyä. Samaan aikaan kuitenkin erilaisten torjunta-aineiden, kuten DDT:n, käyttö yleistyi. Näitä myrkkyjä levitettiin kasveihin, joista ne valuivat vesistöihin ja varastoituivat kaloihin. Valkopäämerikotkat nauttivat puolestaan näitä kaloja ja saivat näin itsekin osansa torjunta-aineista. Myrkky muun muassa vaikeutti linnun kalsiumin saantia ja sen kautta johti siihen, ettei lintu enää kyennyt munimaan kestäviä munia. Koska munat eivät kestäneet, ei syntynyt uusia poikasia, mikä johti jälleen kannan pienenemiseen. Jotkin tahot ja tutkimukset ovat kuitenkin kiistelleet DDT:n osuudesta valkopäämerikotkakannan kokoon. Niissä on todettu, että munien kuorien ohenemiseen ovat voineet vaikuttaa esimerkiksi muut ympäristön häiriötekijät kuten öljy, lyijy, sairaudet tai ihminen. DDT:n käyttö kiellettiin Yhdysvalloissa vuonna 1972. Sen käyttö on kielletty myös Kanadassa.


title: Valkopäämerikotka

text: 1960-luvulla useat Yhdysvaltain osavaltiot listasivat valkopäämerikotkan erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Virallisesti laji julistettiin uhanalaiseksi kaikkialla Yhdysvalloissa vuonna 1967. Uhanalaisten lajien suojelusäädös säädettiin kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1973. Lisäksi Yhdysvaltain hallitus ja muutamat yritykset pyrkivät lisäämään ihmisten tietoisuutta valkopäämerikotkasta ja sen suojelusta. Kanadassakin säädettiin Yhdysvaltain tapaan lakeja, joiden oli tarkoitus turvata valkopäämerikotkakannan säilyminen. Toimet johtivat haluttuun tulokseen, ja valkopäämerikotkakanta lähti jälleen nousuun. Vuonna 1995 valkopäämerikotkan uhanalaisuusluokitus laskettiin "vaarantuneeseen". Nykyään laji on jo elinvoimainen; valkopäämerikotkien määräksi on arvioitu noin 70 000 yksilöä. Suurin osa kannasta elää Yhdysvaltain Alaskassa.


title: Valkopäämerikotka

text: Valkopäämerikotka on myös Yhdysvaltain kansallislintu. Tähän asemaan se valittiin jo vuonna 1782. Benjamin Franklin, yksi Yhdysvaltain vallankumouksen johtajista, olisi halunnut maan kansallislinnuksi kalkkunan, sillä hänen mielestään valkopäämerikotka oli lintu, jolla ei ollut moraalia ja joka oli opportunisti. Hän viittasi tällä siihen, että usein valkopäämerikotka varastaa toisen linnun metsästämän saaliin, eikä itse joudu näkemään vaivaa saaliin eteen. Kalkkuna oli Franklinistä paljon kunnioitettavampi lintu. John Adams ja Thomas Jefferson, itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajat ja Yhdysvaltain tulevat presidentit, olivat kuitenkin valkopäämerikotkan kannalla. Heidän mielestään lintu edusti vapautta ja rohkeutta. Yhdysvaltain kongressi julisti linnun maan kansallislinnuksi 20. kesäkuuta vuonna 1782. Valkopäämerikotka on siitä lähtien esiintynyt monissa Yhdysvaltain sineteissä ja valuutoissa.


title: Valkopäämerikotka

text: Nuoren valkopäämerikotkan höyhenpeite on kokonaan vaaleanruskea ja täplikäs. Sen pään, kurkun ja pyrstön tunnusomaiset valkoiset höyhenet nimittäin kehittyvät vasta muutaman vuoden iässä, hieman ennen kuin yksilöstä tulee sukukypsä. Nuorella valkopäämerikotkalla on myös aikuista yksilöä vaaleampi väritys, mikä näkyy erityisesti linnun "kainaloiden" läheisyydessä. Myös sen nokka on aikuista valkopäämerikotkaa tummempi: joillakin yksilöillä jopa musta. Nuori valkopäämerikotka helposti sekoitetaankin väritykseltään samankaltaiseen maakotkaan. Maakotkan kuitenkin erottaa valkopäämerikotkasta se, että osa sen höyhenistä ulottuu jopa sen jalkoihin asti, kun taas valkopäämerikotkalla höyhenet ovat lyhyempiä.