title: Laskiainen

text: Karnevaalit-nimityksen on arveltu tulevan sanoista "carne vale" ”jäähyväiset lihalle”. Toinen maailmanlaajuisesti tunnettu juhlan nimitys on laskiaistiistain ranskalaisperäinen nimitys Mardi Gras. Venäjällä juhlan nimi on maslenitsa. Sekä ranskalainen nimi "rasvatiistai", että venäläinen voihin viittaava nimi ovat saaneet nimensä siitä että tänä päivänä syötiin rasvaista ruokaa, kun valmistauduttiin paastoon. Koska myös ruotsiksi laskiainen on fettisdag, yksi mahdollinen selitys suomalaiselle laskiaisen nimitykselle on yksinkertaisesti "läskitiistai". Suomen sana "läski" on lainattu ruotsin sianlihaa ja läskiä tarkoittavasta sanasta "fläsk". Ruotsalaiseen ruokaperinteeseen kuuluu myös niin sanottu "fläsk tisdag".


title: Laskiainen

text:
Monet Suomen laskiaismenoista ovat luultavasti peräisin vanhasta työnjuhlasta, jolloin naiset lopettivat pellavien, hamppujen ja villojen muokkaamisen ja kehräämisen langoiksi. Laskiaisperinteistä elävät mäenlaskun ja jääkelkkojen tapaiset huvit. Enää laskiaista ei yhdistetä pellavankasvuun, vaan siinä hyvästellään pimein talvi ja aletaan odottaa kevättä. Laskiaisen perinneruokiin kuuluvat hernekeiton lisäksi laskiaispullat.
Reformaation myötä paaston noudattaminen jäi suomalaisilta pois, mutta monet uskomukset ja kiellot pysyivät kansan mielissä. Laskiainen säilyi talonpoikaisena työnjuhlana ja ennen kaikkea naisten työ- ja toimialaan kuuluvana päivänä. Laskiaisen tienoille sijoittuu muinaiseurooppalainen vuodenvaihde, minkä vuoksi siihen on Suomessa liittynyt aikaisemmin runsaasti kansanuskomuksia ja taikoja. Työt piti lopettaa hyvissä ajoin iltapäivällä, jotta työt olisivat joutuneet hyvin koko vuoden. Saunaan täytyi mennä päivänvalolla ja siellä oli oltava ääneti.


title: Laskiainen

text: Laskiaisena syötiin aiemmin tukevasti liharuokaa, koska seuraavan kerran sai syödä lihaa vasta paaston jälkeen pääsiäisenä. Perinteisiä laskiaisruokia olivat rasvarieska ja liharokka. Rasvarieska oli ohrajauhoista tehtyä leipää, jota oli höystetty sianihralla. Liharokka oli keitetty herneistä ja rukiinjyvistä ja höystetty siansorkilla tai sian päällä. Keittoa kutsuttiin myös sorkkarokaksi. Myös herkut kuuluivat laskiaiseen. Laskiaispullat alkoivat yleistyä 1800-luvulla.


title: Laskiainen

text: Ruokaan liittyi myös uskomuksia. Sen piti olla ennen kaikkea rasvaista. Mitä enemmän rasva kiilteli sormissa ja suupielissä, sitä paremmin lypsivät lehmät ja siat lihoivat. Eikä rasvaa saanut pyyhkiä sormista pois, vaan sen piti antaa kulua itsekseen pois. Tämä takasi hyvän viikatteen käsittelykyvyn. Sormennuolija sen sijaan sai sirpeistä haavoja. Kun ruokien annettiin olla pöydässä koko päivän, se takasi runsauden koko vuodeksi.


title: Laskiainen

text: Suomessa, jossa laskiaisen aikaan on talvikeli, liittyy laskiaiseen myös mäen laskeminen esimerkiksi pulkilla. Perinteisesti pulkkamäessä huudettiin ”pitkiä pellavia, hienoja hamppuja, räätikkäitä kun nurkanpäitä (hirrenpää nurkkasalvoksessa) ja nauriita kuin lautasia”. Naapurin pellolle saatettiin toivoa tippuroita ja tappuroita. Mitä kauemmas kelkka luisti, sitä pidempiä pellavia saatiin. Muiden uskomusten mukaan naisten tuli pitää hiuksiaan auki ja harjata niitä usein. Näin taattiin pellavista puhtaita, kuituisia, vaaleita ja kiiltäviä.


title: Paul Newman

text: Paul Leonard Newman (26. tammikuuta 1925 Shaker Heights, Ohio, Yhdysvallat – 26. syyskuuta 2008 Westport, Connecticut, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä, elokuvaohjaaja, yrittäjä ja kilpa-autoilija. Newman teki yli 50 vuotta kestäneen elokuvauran ja esitti erityisesti hahmoja, joissa yhdistyi tietynlainen ylpeys ja haavoittuvaisuus. Hänen tunnetuimpia hahmojaan on biljardihai Fast Eddie, jota hän esitti elokuvissa "Suurkaupungin hait" ja "Suuret setelit". Hän voitti urallaan muun muassa Oscarin, kaksi Golden Globea ja Emmyn.


title: Paul Newman

text: Newman tutustui elokuviensa kautta autourheiluun ja ajoi sitä ammattilaissarjoissa. Hän muun muassa voitti Daytonan 24 tunnin ajon ja sijoittui Le Mansin 24 tunnin ajossa toiseksi. Newman omisti myös Newman/Haas Racing -tallin, jonka kuskit voittivat useita CART-sarjan mestaruuksia. Newman tunnettiin lisäksi poliittisesta aktiivisuudestaan ja filantropiastaan. Hän omisti elintarvikkeita valmistavan Newman’s Own -yrityksen, jonka koko tuotto menee hyväntekäväisyyteen.


title: Paul Newman

text: Paul Newman syntyi 1925 Shaker Heightsissa, Ohiossa. Hänen äitinsä oli kristilliseen tieteeseen kääntynyt katolinen Terese Fetzer, jonka sukujuuret olivat Slovakiassa, ja hänen isänsä oli juutalainen Arthur Newman. Arthur Newman omisti menestyvän urheiluvälinekaupan, minkä ansiosta perhe pystyi asettumaan varakkaalle Shaker Heightsin alueelle.


title: Paul Newman

text: Paul Newman esiintyi high schoolissa monissa koulunäytelmissä ja harrasti myös amerikkalaista jalkapalloa. Hän valmistui high schoolista 1943 ja opiskeli hetken Ohion yliopistossa, kunnes listautui Yhdysvaltain laivastoon lentäjäksi. Hänet sijoitettiin värisokeuden takia kuitenkin radistiksi. Toisen maailmansodan jälkeen Newman pääsi urheilijastipendin ansiosta opiskelemaan Kenyon Collegeen, josta valmistui 1949. Seuraavan vuoden toukokuussa hänen isänsä kuoli ja hän muutti Clevelandiin pitämään huolta perheen urheilukaupasta. Newman piti kauppaa 18 kuukautta, pyysi tämän jälkeen veljeään Arthuria huolehtimaan siitä ja lähti opiskelemaan Yalen yliopiston draamakouluun.


title: Paul Newman

text: Yalesta Newman muutti New Yorkiin, kun kykyjenetsijät löysivät hänet. New Yorkissa hän opiskeli The Actors Studiossa. Newman esiintyi 1950-luvulla useissa televisiosarjoissa, ja hänen ensimmäinen roolinsa oli 1952 tieteissarjassa "Tales of Tomorrow". Newman pääsi 1953 Broadwaylle, kun hän esiintyi William Ingen näytelmässä "Picnic", johon hänet oli alkujaan valittu varamieheksi.


title: Paul Newman

text: Warner Bros. palkkasi 1954 Newmanin esiintymään elokuvassa "Hopeamalja". Elokuva sai todella huonot arviot kriitikoilta, ja Newman myöhemmin julkaisi itse lehtimainoksen, jossa kehotti katsojia olemaan katsomatta elokuvaa televisiosta. Hollywoodista Newman palasi 1955 Broadwaylle ja esiintyi näytelmässä "The Desperate Hours". Lisäksi hän teki muutamia televisiotöitä.


title: Paul Newman

text: Newman korvasi vuonna 1955 kuolleen James Deanin nyrkkeilijä Rocky Grazianosta kertovassa elokuvassa "Kadun kuningas". Hän sai elokuvasta hyvät arviot ja pystyi saamaan sijan Hollywoodista. Vuonna 1958 ilmestyi kolme elokuvaa, joiden ansiosta Newman nousi tähdeksi. "Hehkuvasta kesästä" hän sai parhaan näyttelijän palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla, elokuvassa "Billy the Kid – henkipatto" hän esitti Billy the Kidiä ja Tennessee Williamsin näytelmään perustuneesta elokuvasta "Kissa kuumalla katolla" hän sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta miespääosasta. Elokuva vankisti myös Newmanin aseman naiskatsojien suosikkina.


title: Paul Newman

text: Newman palasi 1959 Broadwaylle Williamsin näytelmään "Nuoruuden suloinen lintu" ja jätti teatterilavat tuon jälkeen 33 vuodeksi. Newman esiintyi 1960 Israelin syntyä käsitelleessä "Exoduksessa". Robert Rossenin ohjaamasta "Suurkaupungin hait" -elokuvasta (1961) tuli Newmanin uran käännekohta, sillä biljardihai Fast Eddien rooli määritti hänen elokuvapersoonansa. Newman esittikin usein hahmoja, jotka olivat haavoittuvaisia mutta kuitenkin ylpeitä. Newman voitti elokuvasta Bafta-palkinnon ja oli jälleen Oscar-ehdokkaana.


title: Paul Newman

text: "Suurkaupungin haiden" jälkeen Newman näytteli elokuvassa "Hud – Lännen kapinallinen", josta hän sai jo kolmannen Oscar-ehdokkuutensa. Alfred Hitchcockin ohjaama "Revitty esirippu" valmistui 1966. Vuosikymmenen loppupuolella Newmanin rooleihin kuului muutamia hänen tunnetuimmista hahmoistaan. Hän esitti etsivä Lew Harperia elokuvassa "Lew Harper – yksityisetsivä", vankia "Lannistumattomassa Lukessa", josta hän oli Oscar-ehdokkaana, ja Butch Cassidyä lännenelokuvassa "Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat", jossa hän näytteli yhdessä ystävänsä Robert Redfordin kanssa. Newman näytteli 1960-luvulla 18 elokuvassa ja teki ohjausdebyyttinsä "Rachel, Rachel – haluan rakastaa" (1968). Hänet palkittiin siitä parhaan ohjauksen Golden Globella. Samana vuonna Newman valittiin "Kilparatojen voittajan" pääosaan. Hän joutui harjoittelemaan roolia varten kilpa-ajoa, josta lopulta kehittyi Newmanin henkilökohtainen intohimo.


title: Paul Newman

text: Newman oli ollut vuosien 1969 ja 1970 tuottoisin elokuvanäyttelijä, minkä ansiosta hän pystyi kokeilemaan 1970-luvulla myös erilaisempia elokuvia. Näihin kuuluvat "WUSA" (1970), "Ei tuumaakaan" (1971), "Lännen kovanaamat" (1972) ja "Roy Bean – piru mieheksi" (1972), jotka tuotti Newmanin, Barbra Streisandin ja Sidney Poitier’n perustama First Artists. 1970-luvulla ilmestyivät myös kaksi Newmanin taloudellisesti menestyneimmistä elokuvista, "Puhallus" (1973) ja "Liekehtivä torni" (1974). Newmanin seuraavia elokuvia olivat kulttiklassikko "Lämäri" (1976) ja Robert Altmanin ohjaamat "Buffalo Bill ja intiaanit" (1976) ja postapokalyptinen "Kvintetti" (1979).


title: Paul Newman

text: Newman piti lyhyen tauon elokuvista, kun hänen poikansa Scott oli kuollut 1978 huumeiden yliannostukseen. Hän palasi elokuviin 1980-luvun alussa muutamissa tarkkaan valituissa projekteissa. Vuonna 1981 valmistuivat "Poliisipiiri Fort Apache", jossa Newman esitti kovaotteista poliisia, ja "Ei rikosmielessä", josta hän sai jälleen Oscar-ehdokkuuden. Sidney Lumetin "Ratkaisun hetkessä" Newman esitti alkoholisoitunutta lakimiestä ja sai siitä myös Oscar-ehdokkuuden. Newman palkittiin 1986 kunnia-Oscarilla ”ihailtavista roolisuorituksistaan”. Samana vuonna hän palasi yhteen tunnetuimmista rooleistaan, kun hän esitti "Suurkaupungin haista" tunnettua Fast Eddietä "Suurissa seteleissä". Newmanille rooli toi ensimmäisen Oscar-voiton ja jo kuudennen ehdokkuuden parhaasta miespääosasta. Hänen seuraavia elokuviaan olivat sotadraama "Salaisuuksien varjossa", "Blaze" ja "Herra ja rouva Bridge".


title: Paul Newman

text: Newman piti taukoa näyttelemisestä 1990-luvun alussa, mutta palasi kahteen rooliin vuonna 1994. Hän esiintyi Coenin veljesten Hollywood-satiirissa "Valtapeli" ja elokuvassa "Kukaan ei ole täydellinen". Jälkimmäisessä hän esitti pikkukaupungin remonttimiestä, joka saa uuden mahdollisuuden parantaa suhdettaan poikaansa. Newman sai roolista seitsemännen Oscar-ehdokkuutensa. Newman jätti taas elokuvaroolit hetkeksi, mutta toimi kuitenkin muutamien dokumenttien kertojana.


title: Paul Newman

text: Ohjaaja Robert Benton houkutteli Newmanin esittämään ikääntyvää ja kyynistä etsivää elokuvaan "Twilight". Elokuvaa seurasi jälleen aktiivisempi kausi, ja Newman näytteli romanttisessa draamassa "Viesti mereltä" ja rikoskomediassa "Kavala keikka". Newman palasi isompiin rooleihin Sam Mendesin mafiaelokuvassa "Matkalla Perditioniin" (2002), jossa hän oli epätyypillisesti raaka mafiajohtaja. Hän sai roolistaan uransa ensimmäisen parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden.


title: Paul Newman

text: Newman palasi 2002 teatteriin Westportin teatterissa esitetyssä Thornton Wilderin näytelmässä "Meidän kaupunkimme", joka siirrettiin pian Broadwaylle. Newman sai suorituksestaan ensimmäisen Tony-ehdokkuutensa, ja lisäksi hänet valittiin Emmy-ehdokkaaksi näytelmän televisioesityksestä 2003. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti sekä Emmyn että Golden Globen minisarjasta "Empire Falls". Se jäi hänen viimeiseksi näytelmäelokuvakseen, mutta hän teki vielä ääniroolin Pixarin animaatioelokuvaan "Autot" ja oli kertojana moottoriurheilija Dale Earnhartista kertovassa dokumentissa "Dale".


title: Paul Newman

text: Newman ilmoitti toukokuussa 2007 lopettavansa näyttelemisen, sillä hän ei mielestään pystynyt pitämään enää riittävää tasoa. Hänen piti kuitenkin jatkaa teatteriuraansa ja ohjata lokakuussa 2008 Westportin teatteriin John Steinbeckin "Hiiriä ja ihmisiä". Hän jättäytyi kuitenkin tehtävästä toukokuussa terveydentilaansa vedoten.


title: Paul Newman

text: Newman kiinnostui autourheilusta harjoiteltuaan lajia elokuvaa "Kilparatojen voittaja" varten. Hän osallistui ensimmäiseen ammattilaiskilpailuunsa 47-vuotiaana vuonna 1972. Newman kilpaili aktiivisesti 30 vuoden ajan ja voitti monia kilpailuja. Le Mansin 24 tunnin ajossa 1979 Newman sijoittui toiseksi ja ajoi kilpailussa saksalaisen Rolf Stommelenin ja Dick Barbourin kanssa. He olivat oman luokkansa nopeimpia. Newman voitti 1995 Daytonan 24 tunnin ajon ja oli 70-vuotiaana kilpailun historian vanhin voittaja. Hän osallistui 2005 kilpailuun uudestaan.


title: Paul Newman

text: Ajaja ja autonomistaja Carl Haas perusti Newmanin kanssa 1983 yhteisen CART-tallin, Newman/Haas Racingin. He onnistuivat houkuttelemaan talliinsa tunnettuja ajajia ja suuria sponsoreita, kuten Texacon ja McDonald’sin. Tallin ajajiin kuuluivat muun muassa entiset Formula 1 -mestarit Nigel Mansell ja Mario Andretti. Talli lopetti kuitenkin toimintansa joulukuussa 2011. Se voitti historiansa aikana 107 osakilpailua ja kahdeksan ajajien mestaruutta.


title: Paul Newman

text: Paul Newman oli kaksi kertaa naimisissa. Vuonna 1949 hän meni naimisiin Jacqueline Witten kanssa. He saivat kolme lasta, Scottin, Stephanien ja Susanin. Paul ja Jacqueline erosivat 1958, ja Paul Newman meni samana vuonna naimisiin näyttelijä Joanne Woodwardin kanssa. He olivat alkujaan tavanneet "Picnic"-näytelmän tuotannossa. He tapasivat uudelleen elokuvan "Hehkuva kesä" kuvauksissa ja rakastuivat. He saivat kolme tytärtä ja kasvattivat heidät 15 eekkerin maatilalla Westportissa, Connecticutissa. Paul Newmanin poika ensimmäisestä avioliitosta, Scott, kuoli huumeiden yliannostukseen 28-vuotiaana.


title: Paul Newman

text: Newman kuoli syöpään kotonaan Westportissa perheensä keskuudessa syyskuussa 2008. Hänen jäänteensä krematoitiin, ja hänelle pidettiin perheen toiveesta vain pieni yksityinen muistoseremonia.


title: Paul Newman

text: Newman oli uransa aikana aktiivinen liberaalidemokraatti ja osallistui muun muassa Eugene McCarthyn vuoden 1968 presidentinvaalikampanjaan. Newman päätyi jopa tulevan presidentin Richard Nixonin kuuluisalle 20 pahimman vastustajan listalle sijalle 19. Lisäksi Newman vastusti Vietnamin sotaa ja tuki vasemmistolehteä The Nation.


title: Paul Newman

text: Newman myi jouluna 1982 itse tekemäänsä salaattikastiketta ystävilleen. Siitä kehittyi kirjailija A. E. Hotchnerin avulla Newman’s Own -niminen yritys ja brändi, joka on sen jälkeen laajentunut käsittämään myös lukuisia muita elintarviketuotteita. Yrityksen tarkoitus ei kuitenkaan ole tuottaa voittoa, vaan se lahjoittaa koko tuottonsa hyväntekeväisyyteen. Yrityksen ilmoituksen mukaan se on tehnyt vuoteen 2012 mennessä lahjoituksia yli 340 miljoonalla dollarilla. Suuri osa varoista on mennyt Newmanin perustamalle Hole in the Wall Gang Camps -leirille, joka tarjoaa ilmaisen kesäleirin vaikeasti sairaille lapsille. Newman palkittiin ansioistaan 1994 Jean Hersholtin humanitaarisella palkinnolla.


title: Kerinkallio

text: Kerinkallio on kaupunginosa Lahden kantakaupungin kaakkoisosassa. Kaupunginosan muodostavat varsinaisen Kerinkallion tasaisen ja pientalovaltaisen ydinalueen lisäksi Liipolan sekä Saksalan kerros- ja rivitalovaltaiset mäet.


title: Kerinkallio

text: Nykyinen Kerinkallion alue oli Anttilan ja Saksalan, alkuperäisten Lahden kantatalojen, peltoja. Ainoat rakennukset täällä ennen asutusalueen syntymistä olivat näiden talojen ladot. Vuonna 1945 Kerinkalliolle kaavoitettiin 79 omakotitonttia, hätäratkaisuna suureen tonttipulaan. Alueen ensimmäisistä asukkaista suurin osa oli karjalaisia lähinnä Viipurin seudulta. Kerinkallion pientaloalue laajeni useassa erässä 70-80-luvuille asti.


title: Kerinkallio

text:
Kerinkallio on saanut nimensä alueella sijaitsevan kallion mukaan. Kerinkalliolla kerittiin ja laidunnettiin aikoinaan lampaita, mistä nimi liene syntynyt. Kallio on pyöreä ja on varmasti joskus ollut aivan paljas, joten se on voinut luoda mielikuvan "keritystä" kallionlaesta.
Nykyisin Kerinkallio on rehevien puutarhojen ympäröimien hyväkuntoisten rintamamiestalojen kaupunginosa.


title: Kerinkallio

text: Kerinkallion omakotiyhdistys perustettiin 1946 ja toimii edelleen.


title: Kerinkallio

text: Liipolan kerrostalolähiö kaavoitettiin 1967 kanta-Kerinkallion viereen, entiselle käärmekalliolle. Alue on tyypillinen esimerkki suomalaisen lähiörakentamisen huippuvuosilta.


title: Kerinkallio

text: Kerikalliolla toimii 90 päivähoitopaikan Asemantaustan päiväkoti Kerinkallionkatu 6:ssä, jonne pääsee linja-autovuorolla 32.


title: Kaalit

text: Kaalit ("Brassica") on ristikukkaiskasveihin ("Brassicaceae") kuuluva kasvisuku.


title: Kaalit

text: Kaalien sukuun kuuluvia lajeja ovat:


title: Fatalismi

text: Fatalismi eli kohtalousko on usko, että ihmisen tahto ja toiminta sekä tapahtumat ovat sidottuja ennalta määrättyyn kohtaloon tai jonkin jumalallisen voiman vaikutukseen.


title: Fiat 125

text: Fiat 125 (1967–1973) oli italialaisen Fiatin ylemmän keskiluokan 4-sylinterinen, takavetoinen automalli, joka kilpaili mm. Saab 99:n kanssa.


title: Fiat 125

text: 125:n alusta pohjautui vanhempaan Fiat 1300/1500 -malliin. Auton oli muotoillut Dante Giacosa. Kori oli kehitetty pääosin pidentämällä Fiat 124:n koria. Korin matkustamo-osa ja ovet olivat samat kuin 124:ssä. Fiat 125:n perusversiossa oli 124 Special T:n moottorista kehitetty, kahdella kannen yläpuolisella nokka-akselilla varustettu 90-hevosvoimainen 1,6-litrainen moottori ja nelivaihteinen käsivalintainen vaihteisto. Fiat 125 Specialissa (125 S) oli 100 hv:n moottori ja tuohon aikaan harvinainen viisivaihteinen vaihteisto. Vuonna 1970 tuli saataville automaattivaihteisto.


title: Fiat 125

text: 125:n seuraaja oli Fiat 132. Fiat 125:tä valmistettiin lisenssillä vielä vuoden 1973 jälkeenkin mm. Etelä-Amerikassa, Puolassa (FSO 125p) ja Egyptissä.


title: Fiat 125

text: Suomen ajoneuvorekisterissä oli vuoden 1999 lopussa vain 30 kappaletta Fiat 125 -autoja, jotka oli rekisteröity vuosina 1968–1972. Fiatina auto oli selvästi kalliimpi (19 600 mk vuonna 1970) kuin vastaava Polski-Fiat/FSO 125p (14 960 mk). FSO 125p säilyi myynnissä Suomessa vielä pitkälle 1980-luvulle.


title: Gideons International

text: Gideons International on kristillinen yhteiskristillinen miesten järjestö, joka jakaa Raamattuja joko yksittäisille ihmisille tai sijoittamalla ne julkisiin paikkoihin, mutta erityisesti kouluihin, kasarmeihin, sairaaloihin ja vankiloihin, sekä myös muualle. Se myös pitää huolta siitä, että jokaisessa hotelli- ja motellihuoneessa on Raamattu tai Uusi testamentti. Suomessa järjestö toimii nimellä "Suomen Gideonit ry".


title: Gideons International

text: Gideonien tunnus on ruukku, jossa on soihtu. Tämä kuten järjestön nimikin tulee Vanhan testamentin sotapäällikkö Gideonista. Hän voitti vihollisen yöllisellä yllätyksellä: vihollisen leiri saarrettiin ja yhtä aikaa soitettiin torvea, otettiin soihtu ruukusta, rikottiin ruukku ja huudettiin: ""Herran ja Gideonin miekka"" (Tuom. 7). Näin Gideon voitti midianilaiset.


title: Gideons International

text: Kristityt kauppamatkustajat perustivat Gideon-järjestön Yhdysvalloissa vuonna 1899. Suomessa kauppaedustajat aloittivat vastaavan toiminnan vuonna 1946 nimellä "Kauppaedustajain Kristillinen Yhdistys". Vuonna 1951 Suomen Gideonit hyväksyttiin virallisesti kansalliseksi järjestöksi osaksi maailmanlaajuista Gideon-järjestöä.


title: Fiat 131

text: Fiat 131 on Fiatin vuosina 1974–1984 valmistama keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi Fiat 124:n. Yhdysvalloissa autoa myytiin nimellä Fiat Brava. Espanjalainen SEAT ja puolalainen FSO valmistivat mallia lisenssillä. 131:n seuraajaksi tuli Fiat Regata.


title: Fiat 131

text:
Fiat 131 esiteltiin syksyllä 1974 kaksi- ja neliovisina sedaneina sekä Familiare-farmarimallina. Aluksi moottoreina olivat edeltäneestä 124-mallista periytyvät 1,3- (65 hv) ja 1,6-litraiset (75 hv) bensiinimoottorit. Vuonna 1976 esiteltiin kaksiovinen Abarth-malli, jossa oli 2,0-litrainen (140 hv) DOHC-tyyppinen moottori. Niitä valmistettiin noin 400 kappaletta luokitustarkoitukseen.
Vuonna 1978 malli koki uudistuksia. Muutoksia tehtiin puskureihin, etusäleikköön, valoihin ja sisustukseen. Uusia bensiinimoottoreita olivat DOHC-tyyppiset 1,3- (78 hv) ja 1,6-litraiset (96 hv), joilla varustetut mallit saivat lisänimen Super Mirafiori. Ne olivat aina neliovisia. Vanhoja moottoreita käytettiin Mirafiori-malleissa. Lisäksi esiteltiin 2,0- (60 hv) ja 2,5-litraiset (72 hv) dieselmoottorit. Dieselmallit tunnisti ulkoisesti konepellin kohoumasta. Farmarimallin nimi vaihtui kasvojenkohotuksen yhteydessä Panoramaksi.


title: Fiat 131

text: Samana vuonna markkinoille tuli myös kaksiovinen 131 Racing -malli (Isossa-Britanniassa Mirafiori Sport), jossa oli Fiat 132:n 2,0-litrainen moottori, neljä pyöreää ajovaloa ja erilainen etusäleikkö.


title: Fiat 131

text: Toinen kasvojenkohotus tuli vuonna 1981, jolloin autoa uudistettiin jälleen ulkoa ja sisältä. Mirafiori sai SOHC-tyyppiset 1,3- (70 hv) ja 1,6-litraiset (85 hv) moottorit, Super Mirafiorin säilyttäessä vanhat moottorinsa. Racing-mallin valmistus kuitenkin päättyi, ja sen 2,0-litrainen moottori siirtyi Super Mirafiorin valikoimiin. Samana vuonna esiteltiin Volumetrico Abarth -malli, jossa oli mekaanisesti ahdettu 2,0-litrainen (140 hv) moottori.


title: Luettelo kuolleista kielistä

text: Tämä on luettelo kuolleista kielistä.


title: Pirunnyrkki

text:
Pirunnyrkki on perinteisesti kuudesta palasta koostuva, ns. kolmiulotteinen palapeli, jonka ratkaiseminen vaatii älyä. On myös useammasta kuin kuudesta palasta koottavia pirunnyrkkejä. Erilaisia pirunnyrkkejä kutsutaan myös nimillä "älypeli" tai "pulmapeli".
Maailman suurimman pirunnyrkin paino on yli 180 kg. Sen voi löytää Oulun Tietomaasta.


title: Pirunnyrkki

text: Tällä hetkellä Suomen nopeusennätystä pirunnyrkin kokoamisessa pitää hallussaan Jaakko Kaistinen, joka teki suorituksen 47 sekunnissa MTV3-kanavan Ennätystehdas- televisiosarjassa. Jakso esitettiin 19. marraskuuta 2006.


title: Sinkkisormi

text: Sinkkisormi on DNA:ta sitovissa proteiineissa yleinen proteiinidomeeni. Klassisen sinkkisormen malli koostuu kahdesta kysteiiniä sisältävästä beetalevystä ja histidiiniä sisältävästä alfa-kierteestä. Kysteiini- ja histidiinitähteet sitovat domeenin keskelle sinkki-molekyylin. Steroidireseptoreissa samaa virkaa toimittaa neljä kysteiinitähdettä.


title: Sinkkisormi

text: Sinkkisormi on yleinen transkriptiofaktoreissa, säätelyproteiineissa ja yleisesti proteiineissa, jotka kiinnittyvät DNA:han. Sinkkisormet, joita on useita rinnakkain, ovat vuorovaikutuksessa DNA:n uurteiden kanssa. Sinkkisormen alfa-kierteen loppupään aminohapot vastaavat eri sekvenssien tunnistamisesta.


title: Sinkkisormi

text: Sinkkisormiproteiinien mutaatiot aiheuttavat esimerkiksi nefroblastoomaa eli Wilmsin tuumoria (WT).


title: Maasika

text: Maasika ("Orycteropus afer") on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä keskikokoinen ja ulkonäöltään hieman sikaa muistuttava nisäkäs. Maasika elää maalla ja liikkuu tavallisesti öiseen tai hämärään aikaan. Se syö ravinnokseen pieniä hyönteisiä, kuten termiittejä ja muurahaisia, mistä kielii muun muassa sen parikymmensenttinen, ohut ja tahmea kieli. Hampaita maasika ei tarvitse ravinnon syömiseen, eikä sillä niitä olekaan kuin muutama. Sen jalat ovat voimakkaat ja kynnet terävät, joiden avulla se pystyy kaivamaan kovaakin maata ja rikkomaan termiittikekoja. Maasika on niin tehokas kaivaja, että se kaivaa pehmeää maata samassa ajassa enemmän mihin muutama lapioiva ihminen pystyy. Eläimen ravintotottumukset ja ulkoiset piirteet ovat niin lähellä Etelä-Amerikassa eläviä vajaahampaisia, että se ennen luokiteltiin kuuluvaksi tähän lahkoon ja vieläpä samaan sukuun eteläamerikkalaisten muurahaiskarhujen kanssa. Nykyisen käsityksensä mukaan se kuuluu kuitenkin erilliseen putkihampaisten lahkoon ja on tämän lahkon viimeinen elossa oleva laji. Nykyään tunnetaan 17 erilaista maasian alalajia.


title: Maasika

text: Maasian nimi on suora käännös afrikaansin kielen sanasta "aardvark", joka on otettu myös lajin englanninkieliseksi nimeksi. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "termiittikaivaja".


title: Maasika

text: Tutkimusten mukaan maasiat kuuluvat myöhäisliitukaudella Afrikassa kehittyneisiin nisäkkäisiin ("Afrotheria"-kladi). Ensimmäiset putkihampaiset nisäkkäät kehittyivät fossiililöytöjen perusteella varhaismioseenikauden Kaniassa, josta ne levittäytyivät myöhäisplioseenikauteen mennessä laajalti Eurooppaan ja eteläiseen Aasiaan. Maasikoja tunnetaan kolme sukua: "Leptorycteropus", "Myorycteropus" ja "Orycteropus", joista viimeksi mainittu on ainoa elossa oleva. Madagaskarin saarelta löytyneen "Plesiorycteropus"-nisäkästä on myös ehdotettu putkihampaisten heimoon kuuluvaksi, mutta nykyisen käsityksen mukaan se kuuluu omaan sukupuuttoon kuolleeseen "Bibymalagasia"-heimoonsa.


title: Maasika

text: Geneettiset tutkimukset ovat osoittaneet, että maasian perimä on säilynyt ilman suuria muutoksia hyvin pitkään, minkä vuoksi maasikaa voidaan pitää elävänä fossiilina.


title: Maasika

text: Ulkonäöllisten ja rakenteellisten samanlaisuuden vuoksi maasika luokiteltiin alun alkaen Etelä-Amerikassa elävien vajaahampaisten lahkoon, jossa se sijoitettiin tarkemmin samaan "Myrmecophaga"-sukuun muurahaiskarhun kanssa. Kehityshistoriallisesti luokittelu on väärä, sillä eläimet eivät ole edes läheistä sukua keskenään, vaan samanlaiset piirteet ovat syntyneet konvergenttisen evoluution tuloksena. Tarkemman anatomisen tutkimuksen myötä maasika sijoitettiin täysin omaan lahkoon, putkihampaisiin, mille molekyylibiologian tutkimukset ovat antaneet vahvistavia tuloksia.


title: Maasika

text: Maasiasta on havaittu 15–18 alalajia. Valtaosa alalajeista on kuitenkin vain yksittäishavaintoja, minkä vuoksi on uskottavampaa, että todellisia alalajeja on vähemmän. Esimerkiksi Wilson ja Reeder (2005) katsovat alalajeja olevan 17. Alalajit eroavat toisistaan lähinnä kärsän koon ja kallistuskulman suhteen.


title: Maasika

text: Maasika on keskikokoinen maalla elävä nisäkäs. Se painaa keskimäärin 40–64 kilogrammaa, ja sen pituus vaihtelee 170–230 senttimetrin välillä, josta hännän pituus osuus on 45–63 cm. Nimestä huolimatta maasika ei ole läheistä sukua sioille, joita se kyllä hyvin etäisesti muistuttaa lähinnä koon ja kärsän puolesta.


title: Maasika

text: Maasialla takaraajat ovat etujalkoja pidemmät. Takaraajoissa on molemmissa viisi varvasta, mutta etujaloissa on molemmissa yksi vähemmän. Eturaajat ovat takaraajoihin nähden voimakkaammat, vaikka suurin osa painosta maasialla on peräpäässä. Etujalkoja ne käyttävät pääasiallisesti kaivamiseen sekä painonsa kannattelemiseen. Selkäranka on maasioilla kaareva, jolloin etupuoli on takapuoleen nähden alempana. Vaikka maasioilla on astumiseen sopivat jalkapohjat, ne kulkevat varpaillaan eli ovat varvasastujia. Maasian varpaissa on todella voimakkaat lapiomaiset kynnet. Hännän ympärysmitta tyvestä mitattuna on jopa 40 senttimetriä. Maasian väritys on melko vaaleanharmaa ja niiden karvoitus on vain osittainen. Nahka on kuitenkin usein värjäytynyt maaperästä punaruskeaksi. Niillä ei ole lainkaan rasvakerrosta, mutta sen sijaan niillä on paksu nahka, joka suojaa myös termiittien puremilta.


title: Maasika

text: Maasian korvat ovat suuret ja pää on pitkänomainen lyhyessä kaulassa. Suu on muiden termiittejä syövien eläinten tapaan pieni ja putkimainen, kuten sen kielikin. Hammasrakenne poikkeaa muista nisäkkäistä oleellisella tavalla, minkä vuoksi ne on sijoitettu omaan putkihampaisten heimoon. Maasian hampaiden sisällä on useita kuusikulmaisia putkia, jotka sisältävät hammasydintä ja jotka ovat kiinnittyneet toisiinsa hammassementillä. Putket ovat ohuita ja yhdessä hampaassa niitä on 1 000–1 500 kappaletta. Syntyessään maasialla on kaikki 40 hammasta, mutta etu- ja kulmahampaat putoavat pois. Ainoastaan kiilteettömät poskihampaat jäävät ja nämä uusiutuvatkin koko maasian eliniän ajan. Hampaiden lukumäärä on useassa tapauksessa viisi molempien leukojen molemmilla puolilla eli siis yhteensä 20. Lukumäärä vaihtelee per leuan puolikas neljän ja seitsemän välillä.


title: Maasika

text: Hajuaisti on erinomainen, mistä kertoo hajuja käsittelevän aivolohkon laajenema. Lisäksi maasialla on nisäkkäistä suurin määrä "endoturbinalia"-lamelleja (yhdeksän). Silmät ovat ruumiinkokoon nähden pienet ja verkkokalvolla on ainoastaan sauvasoluja eli maasika on värisokea. Heikkoa näkökykyä kompensoi terävä kuulo- ja hajuaisti.


title: Maasika

text: Naaras on urokseen verrattuna pienikokoisempi ja sillä on neljä nisää.


title: Maasika

text: Maasika on kaikkiruokainen, mutta sen pääasiallinen ravintoa ovat termiitit tai muurahaiset. Päästäkseen termiitteihin paremmin käsiksi, maasiat joutuvat rikkomaan termiittikekojen seinämiä. Vantterat eturaajat ja vahvat kynnet ovat suureksi avuksi kekojen kovien seinämien hajottamisessa. Termiitit maasika nappaa noin kolmikymmensenttisellä, tahmealla ja ohuella kielellä. Joskus maasika saattaa laittaa kärsänsä pesäaukon suulle ja imeä aukon läheisyydessä olevat termiitit suuhunsa. Tarkan haju- ja makuaistin turvin maasika tonkii maata keon ulkopuolella kulkevien termiittien toivossa. Lisäksi maasialla on nenän väliseinään kiinnittynyt elin, jolla se mahdollisesti pystyy aistimaan maanalaista liikettä. Yön aikana maasian sanotaan pystyvän syömään noin 50 000 hyönteistä.


title: Maasika

text: Termiittien ja muurahaisten lisäksi maasika syö muita pieniä hyönteisiä sekä hiiriä. Vesitasapainoa maasika ylläpitää syömällä "Cucumis humifructus" -kurkkukasvia. Maasika auttaa kasvia levittämään siemeniä, sillä se hautaa ulosteensa pesäkolon ulkopuolelle.


title: Maasika

text: Maasika on levinnyt suurimpaan osaan Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Se viihtyy parhaiten Afrikan savanneilla ja muualla puolikuivilla alueilla. Se ei elä Afrikan sarven alueella eikä se viihdy metsäisillä alueilla, joten sitä ei tavata Afrikan sademetsissä, vaikka muutamia havaintoja Kongon metsissä elävistä maasioista onkin tehty. Vaikka maasikaa metsästetään sekä lihan että hampaiden takia, laji on elinvoimainen, mutta paikallisesti se ei ole kovin yleinen missään. Maasiat suosivat yleensä paikkoja, joissa maa on pehmeää, vettä ja termiittejä on saatavilla tarpeeksi ja maasto avointa.


title: Maasika

text: Maasian reviiri voi olla jopa 130–400 hehtaarin laajuinen. Ne eivät ole lainkaan tarkkoja rajoistaan ja reviiri voi olla limittäin useiden muiden yksilöiden reviirien kanssa. Ydinalueen laajuus on noin neljännes reviirin koko laajuudesta.


title: Maasika

text: Maasika on erakkoluonteinen yöeläin. Se lähtee kolostaan liikkeelle illalla pian auringonlaskun jälkeen etsimään ruokaa. Vain harvoissa tapauksissa ne lähtevät liikkeelle päiväsaikaan. Yöeläiminä ne ovat värisokeita, mutta erinomaisen hajuaistinsa ansiosta maasika löytää termiittikeoille. Vaikka maasika on hidas liikkuja, kaivajana se on todella nopea. Maasika käyttää kynsiään myös pesäkolojen tekemiseen. Pesä on yleensä 2–3 metriä syvä (noin 45 asteen kulmassa), mutta voi olla jopa 13 metriä pitkä ja siihen kuuluu yleensä vain yksi sisäänkäynti. Joillain yksilöillä sisäänkäyntejä voi olla useita. Mennessään pesään nukkumaan, ne tukkivat sisäänkäynnin, jättäen vain pienen ilma-aukon tunnelin kattoon. Sadesäällä maasika saattaa joutua kaivamaan uuden pesän, mihin se pystyy vain yhdessä yössä. Hylättyyn maasian pesään muuttaa monesti pahkasika, lintu, hyeena tai muu pienempi nisäkäs kuten sivettieläin tai jänis.


title: Maasika

text: Maasian tärkeimmät luonnolliset viholliset ovat leijona, hyeena ja leopardi. Nuorempia yksilöitä uhkaa yleensä pesään tunkeutunut python. Myös ihminen tappaa maasikoja ravinnoksi. Uhkaavassa tilanteessa maasika kaivautuu maahan. Hitaana eläimenä se ei aina ehdi juoksemaan karkuun ja jos aika ei riitä kaivamiseen, se heittäytyy selälleen ja puolustautuu kynsillä. Häntää viskomalla se voi myös häätää uhan pois.


title: Maasika

text: Maasikojen paritteluaika vaihtelee alueittain. Kongon seudulla maasiat parittelevat huhti-toukokuussa ja synnyttävät seitsemän kuukautta myöhemmin. Etiopiassa maasiat sen sijaan synnyttävät jo touko-kesäkuussa. Maasika saa kerralla yhden, noin kaksi kilogrammaa painavan poikasen. Poikanen pysyy pesässä ensimmäiset kaksi viikkoa, jonka jälkeen se lähtee seuraamaan emoa ruoanhakumatkoille. Imettäminen kestää noin neljä kuukautta ja kolmen kuukauden iässä poikanen syö ensimmäisen kerran kiinteää ravintoa. Urospuolinen poikanen lähtee pesästä jo kuuden kuukauden ikäisenä, mutta naaraspuoliset poikaset pysyttelevät emon luona seuraavan poikasen syntymiseen saakka. Tällöinkään se ei katkaise siteitä emoonsa, vaan perustaa lähialueelle oman pesän ja lähtee öisin emonsa kanssa ruoanhakuun.


title: Maasika

text: Vankeudessa maasiat elävät jopa 23-vuotiaiksi.


title: Tangram

text: Tangram on kiinalainen pulmatehtävä. Se sisältää seitsemän palaa, joista voi yhdistellä lukemattomia eri kuvioita. Kappaleisiin kuuluu seitsemän geometrista muotoa: viisi kolmiota, joista kaksi suurta, yksi keskikokoinen ja kaksi pientä sekä yksi suunnikas ja yksi neliö. Kaikki kappaleet yhdessä muodostavat suuren neliön. Pelin mukana tulee kirjanen, jossa on useita geometristen muotojen, ihmishahmojen ja muiden kuvioiden ääriviivoja, jotka tulee muodostaa kaikkia palasia käyttäen.


title: Tangram

text: Tangram perustuu kiinalaisten tapaan järjestellä erimuotoisia pöytiä juhla-aterioilla. Eräässä kiinalaisessa kirjassa 1100-luvulta on esitelty 76 erilaisia kohteita esittävää pöytäjärjestystä. 1800-luvun taitteessa kiinalaiskirjailija nimimerkiltään ”Hidasjärkinen erakko” sovitti perinteen sormin liikuteltaville geometrisille palikoille kirjassaan "Kuvia käyttäen seitsemää nerokasta kappaletta".


title: Tangram

text: Kiinasta palaavat eurooppalaiset ja amerikkalaiset merimiehet toivat tangramin länsimaihin 1800-luvun alussa. Peliä kutsuttiin aluksi nimellä ”Kiinalainen arvoitus”, ja myöhemmin se sai nimekseen ”tangram”. Nimen alkuperästä on erilaisia teorioita. Sen on esitetty tulleen muun muassa käytöstä poistuneesta englannin kielen sanasta "trangram", joka tarkoittaa palapeliä tai rihkamakorua. Toisen teorian mukaan nimi tulee sanoista "Tang" (dynastia) ja liitteestä "-gram", joka on kreikkaa ja tarkoittaa kirjoitusta. Kolmannen teorian mukaan tangram juontuu sanasta "tanka".


title: Tangram

text: Ensimmäinen Kiinan ulkopuolella julkaistu tangram-kirja painettiin Lontoossa vuonna 1817. Tangramista tuli välitön menestys, ja kahden vuoden kuluessa Euroopassa oli jo julkaistu kymmeniä tangram-kirjoja Italiasta Skandinaviaan. Näkyvintä villitys oli Ranskassa, ja pelin väitettiin olevan Saint Helenalle karkotetun keisari Napoleonin suosikkiharrastus.


title: Tangram

text: Tangramit otettiin käyttöön myös kouluissa 1800-luvun puolivälissä. Pelin suosio on säilynyt 2000-luvulle asti, ja julkaistuja muotoja on 2010-luvun alussa jo yli 5900.


title: Patrick Rafter

text: Patrick Michael Rafter (s. 28. joulukuuta 1972) on australialainen entinen tennispelaaja. Hänet muistetaan parhaiten kaksinkertaisena Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen voittajana ja kaksinkertaisena Wimbledonin tennisturnauksen loppuottelijana. Hän pelasi hyökkäävää syöttö-volley -peliä ja hänen volleynsä oli yksi lajin parhaista.


title: Patrick Rafter

text: Rafter syntyi Queenslandissa yhdeksänlapsisen perheen kolmanneksi nuorimpana. Hän alkoi pelata tennistä viisivuotiaana yhdessä isänsä ja kolmen isoveljensä kanssa. Huhtikuussa 2004 Rafter avioitui pitkäaikaisen tyttöystävänsä Lara Felthamin kanssa Fidži-saarilla. Heillä on yksi yhteinen lapsi, Joshua (s. 2002).


title: Patrick Rafter

text: Rafter aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991 ja otti ensimmäisen turnausvoittonsa vuonna 1994 Manchesterissa. Sen jälkeen hän ei voittanut yhtään turnausta kolmeen vuoteen.


title: Patrick Rafter

text: Rafterin läpimurto tapahtui vuoden 1997 Yhdysvaltain avoimissa, joissa hän eteni finaaliin, jossa hän voitti britti Greg Rusedskin neljässä erässä.


title: Patrick Rafter

text: Hän voitti saman turnauksen myös seuraavana vuonna. Finaalissa vastassa oli maanmies Mark Philippoussis, jonka Rafter voitti neljässä erässä. Hän voitti samana vuonna myös viisi muuta turnausta.


title: Patrick Rafter

text: Heinäkuussa 1999 Rafter nousi maailmanlistan kärkeen. Hän piti ykkössijaa kuitenkin vain yhden viikon, mikä on kaikkein lyhin aika tennishistoriassa.


title: Patrick Rafter

text: Tammikuussa 1999 hän oli voittamassa ruotsalaisen Jonas Björkmanin kanssa Australian avoimen tennisturnauksen nelinpeliä.


title: Patrick Rafter

text: Vuonna 2000 Rafter eteni Wimbledonin tennisturnauksen loppuotteluun, jonka hän kuitenkin hävisi Pete Samprasille, joka otti ennätyksellisen seitsemännen Wimbledon-voittonsa.


title: Patrick Rafter

text: Hän eteni Wimbledonin finaaliin myös seuraavana vuonna, vastassa oli kroatialainen Goran Ivanišević. Ottelu oli hyvin tasainen kestäen yli kolme tuntia. Voittajaksi selviytyi lopulta Ivanišević, joka voitti ratkaisevan viidennen erän luvuin 9-7.


title: Patrick Rafter

text: Rafter oli mukana Australian Davis Cup -joukkueessa vuonna 2000, jolloin se hävisi finaalissa Espanjalle ja vuonna 2001, jolloin finaalissa tuli tappio Ranskalle. Vuonna 1999, jolloin Australia voitti Davis Cupin, Rafter ei ollut mukana loukkaantumisen vuoksi.


title: Patrick Rafter

text: Rafter lopetti uransa vuoden 2002 lopussa oltuaan ensin vuoden pelaamatta. Samana vuonna hänet nimettiin vuoden australialaiseksi. Rafter voitti urallaan 11 kaksinpeliturnausta ja 10 nelinpeliturnausta.


title: Lypsykone

text: Lypsykone on laite lehmän maidon lypsämiseen koneellisesti lehmän utareesta. Lypsäminen perustuu alipaineeseen sekä tykyttimen aikaansaamaan nännikumin avautumiseen ja sulkeutumiseen nännin ympärillä.


title: Lypsykone

text: ProAgrian aineiston (vuodelta 2016) yhteensä 5122 lypsykonettaan. Näistä oli putkilypsykoneita 63,3%, asemalypsy 18,9%, lypsyrobotti 16,7% ja kannukone 1% .


title: Lypsykone

text: Niin sanotuissa kannulypsykoneissa on sekä itse lypsinosa että pienehkö maitosäiliö. Kannun täyttyessä se tyhjennetään säiliöön tai tonkkaan. Tällaisia lypsykoneita varten parsinavetoihin on asennettu paineilmaputkia kytkentöineen. Myös esimerkiksi traktorin moottorin tuottamaa alipainetta voidaan käyttää, joten lypsy voidaan suorittaa esimerkiksi laitumella, eikä lehmiä tarvitse siirtää navettaan lypsettäviksi. Kannulypsykone täydentää putkilypsykonejärjestelmää, kun syystä tai toisesta jonkin lehmäyksilön maitoa ei haluta päästää maitotankkiin.


title: Lypsykone

text: Putkilypsyjärjestelmässä parsinavettaan on asennettu alipaineilmaputken lisäksi maitoputki, joka kuljettaa lypsetyn maidon suoraan maitotankkiin. Putkilypsyssä käytettävässä lypsykoneessa on lypsinosa ja putki, jonka kautta maito kulkee varsinaiseen maitoputkeen.


title: Lypsykone

text: Lypsyasemia on ollut maailmalla suurien karjojen navetoissa käytössä jo vuosikymmeniä. Lypsyaseman toiminta perustuu siihen, että lypsyaikaan lehmät ajetaan asemalle, jossa ne lypsetään ryhmittäin useilla eri lypsykoneyksiköillä. Lypsyasemat voidaan jakaa kerta- eli erätäyttöisiin takaalypsy- ja kalanruotoasemiin, sekä jatkuvatäyttöisiin karuselliasemiin.


title: Lypsykone

text:
Takaalypsy- ja kalanruotoasemilla lypsäjä työskentelee pitkänomaisessa syvennyksessä, jonka toiselle tai molemmille sivuille lehmät tulevat. Syvennys mahdollistaa lypsäjän työskentelyn selkä suorana lehmän utareen asettuessa noin olkapäiden korkeudelle. Kalanruotoasemassa lehmät asettuvat aseman rakenteiden ohjaamina vinottain takapää kohti lypsäjää ja lypsin kiinnittyy eläimen sivulta. Takaalypsyasemassa eläimet seisovat takapää kohti lypsäjää ja lypsin kiinnitetään takajalkojen välistä. Eläinten takapään suojana on usein teräspelti ja sen alaosassa 15-20 cm leveä lantakouru. Lattian ja lantakourun väliin jää n. 60-70 cm korkea työskentelytila.
Lypsyn alkaessa lypsäjä avaa lypsyaseman portin ja päästää lehmät asemalle. Aseman rakenteet ohjaavat lehmät paikoilleen. Tämän jälkeen lypsäjä esikäsittelee utareen pyyhkimällä sen puhtaaksi kostealla liinalla. Bakteerien leviämisen estämiseksi lypsäjällä on vähintään yksi liina eläintä kohti eikä likaista liinaa käytetä toiselle eläimelle. Ennen pyyhkimistä vetimiin voidaan suihkuttaa pesuainetta. Tämän jälkeen lypsäjä kiinnittää lypsimet. Esikäsittelyn ja kiinnittämisen välisen ajan tulisi olla noin. 20-60 sekuntia, jolloin maidon herumisrefleksi ehtii kunnolla käynnistyä. Utareen tyhjentyminen kestää muutamia minuutteja. Lähes kaikki uudet asemat on varustettu automaattisella lypsimen irrotuksella; lypsin mittaa maidon virtausta ja sen laskettua tietyn rajan alapuolelle alipaine katkeaa ja lypsin irtoaa. Tämän jälkeen vetimiin voidaan vielä suihkuttaa hoitoainetta. Kun kaikki samalla puolella asemaa olleet eläimet on lypsetty, lypsäjä aukaisee aseman etuportin ja päästää lehmät pois. Tämän jälkeen lypsimet tarvittaessa pestään vesisuihkulla ja uusi erä päästetään sisään. Lypsynopeus erätäyttöisellä asemalla on noin 2-4 lehmää lypsypaikkaa kohti tunnissa; 2 X 10 aseman (kymmenen lypsypaikkaa molemmin puolin) lypsynopeus olisi 40-80 eläintä tunnissa. Lypsynopeuteen vaikuttavat eläinten tuotostaso, rakenne ja terveys sekä lypsyaseman järjestelyt ja lypsäjän taidot.


title: Lypsykone

text: Karuselliasemalla lattian muodostaa hitaasti pyörivä rengas, jonka päällä ovat lypsypaikat. Lehmä tulee asemalle sisääntuloportista ja asettuu lypsypaikkaan. Renkaan kierryttyä lypsäjän kohdalle tämä puhdistaa vetimet ja kiinnittää lypsimen. Usein asemalla työskennellään pareittain siten, että toinen puhdistaa ja toinen kiinnittää lypsimet. Kierros jatkuu ja maidon virtauksen ehdyttyä lypsin irtoaa automaattisesti. Eläimen tultua poistumisportin kohdalle se poistuu asemalta. Toisin kuin erätäyttöisissä asemissa, lypsäjä saa työskennellä paikallaan eikä hänen tarvitse kävellä edestakaisin lypsypaikkojen välillä. Karuselliasemissa saattaa olla kymmeniä lypsypaikkoja ja ne ovat erätäyttöisiä nopeampia. Tekniikkansa ja suuren tilantarpeensa vuoksi ne ovat myös jonkin verran kalliimpia ja sopivat lähinnä suurten, satojen tai jopa tuhansien lehmien karjoihin.


title: Lypsykone

text: Automaatti- eli robottilypsyn yleistymisestä huolimatta lypsyasemat ovat edelleen yleisiä etenkin suurissa karjoissa. Robottien käyttökustannukset ovat asemalypsyä suuremmat, suurten eläinmäärien lypsäminen on työvoimakuluineenkin asemalla halvempaa. Lypsytavan valintaan vaikuttavat tietysti myös työvoiman saatavuus, palkkakustannukset sekä maidontuottajan omat mieltymykset. Myös Suomeen on viime vuosina rakennettu useita suuria lypsyasemanavetoita.


title: Lypsykone

text: Uusinta lypsytekniikkaa edustavat robottilypsykoneet. Robottilypsykoneet toimivat ilman ihmistä, ja lehmät voivat käydä lypsyllä oman halunsa mukaan useammin tai harvemmin.


title: Lypsykone

text: Lypsykoneen pääosat ovat:


title: Lypsykone

text: Lypsy-yksikkö kytketään lehmän vieressä alipaineputkistoon ja mahdolliseen maitoputkistoon. Lypsimen neljä nännikuppia laitetaan vetimiin, jolloin lypsy alkaa. Maito virtaa utareesta nännikumiin, siitä lyhyeen maitoletkuun, ja pitkän maitoletkun kautta joko lypsykoneen omaan säiliöön tai maitoputkiston kautta tilasäiliöön.


title: Lypsykone

text: Lypsy-yksikön osat ovat:


title: Äiti Amma

text: Mata Amritanandamayi Devi (Devanagari: माता अमृतानन्‍दमयी, ) eli Äiti Amma, aiemmalta nimeltään Sudhamani, (s. 27. syyskuuta 1953) on intialainen hyväntekijä ja kannattajiensa mielestä pyhimys ja guru. Useat hänen oppilaistaan pitävät Ammaa avatarina. Amma tarkoittaa äitiä telugun ja malajalamin kielissä, joten suomenkielinen vakiintunut nimitys on tautologinen.


title: Äiti Amma

text: Sudhamani syntyi kalastajaperheeseen lähellä Kollamia Keralassa, Intian eteläosassa. Äitinsä sairastuttua ja taloudenhoidollisten velvollisuuksien merkittävästi lisäännyttyä, Sudhamani joutui lopettamaan yhdeksänvuotiaana koulunkäynnin. Tyttölapsena hän alistui sekä perheensä että sukulaistensa palvelijaksi ja heidän toistuville pahoinpitelyilleen. Näistä vaatimattomista lähtökohdista hän kehittyi "universaaliseen äitiyteen", joka on houkutellut kannattajia ympäri maailmaa. Hän on erityisen tunnettu tavastaan "halata" ihmisiä (darshan), josta osa hänen kannattajistaan kokee saavansa uutta voimaa.


title: Äiti Amma

text: Amma on syntynyt alueelle jossa enemmistö kansasta on hindulaisia, ja hänen opetuksensa pohjautuu useimmiten hindulaiseen mytologiaan. Amma ei kuitenkaan kehota ketään vaihtamaan uskontoaan vaan menemään syvemmälle omaan uskontoonsa ja pyrkimään sen todellisen sanoman ymmärtämiseen. Amman näkemyksen mukaan kaikkien uskontojen päämäärä on kuitenkin aina sama: saada ihminen oivaltamaan olevansa yhtä Jumalan, kaikkeuden kanssa ja antaa ohjeita siitä, miten tämä oivallus saavutetaan.


title: Äiti Amma

text: Amma on perustanut myös maailmanlaajuisen järjestön, jolla on hengellisiä ja hyväntekeväisyyteen liittyviä tavoitteita. Hän on perustanut Keralaan lahjoitusvaroin laajan ashramin ja rakennuttanut lukuisia kouluja ja asuntoja. Vuonna 2004 hänen järjestönsä auttoi tsunamin uhreja nopeasti. Amman järjestön on arvioitu keräävän vuodessa noin 20 miljoonan Yhdysvaltain dollarin edestä lahjoituksia.


title: Äiti Amma

text: Amman kehittämiä menetelmiä on hyödynnetty myös muun muassa konfliktiherkän Kashmirin alueella toimivien intialaisten puolisotilaallisten joukkojen kouluttamisessa. Puheessaan YK:n maailmanrauhakokouksessa New Yorkissa 2000 Amma totesikin, että "avain maailmanrauhaan on jokaisen tällä planeetalla asuvan yksilön sisimmässä".


title: Äiti Amma

text: Amma kävi ensimmäisen kerran Suomessa vuonna 1998 ja tämän jälkeen lähes joka vuosi (välivuodet 2001, 2007, 2012 ja 2014). Hänen suosionsa on kasvanut maailmalla ja myös Suomessa vuosi vuodelta. Amman käydessä Suomessa vuonna 2005 arviolta noin kahdeksantuhatta ihmistä jonotti kahden päivän aikana päästäkseen Amman darshaniin (halaukseen).


title: Äiti Amma

text: Amman arvioidaan halanneen ainakin 24 miljoonaa ihmistä viimeisten 30 vuoden aikana. Kriitikoiden mielestä luku on liioiteltu, sillä siihen päästäkseen Amman pitäisi halata kaksi ihmistä jokaisena valveillaolon minuuttina. Nukkumiseen laskelmassa jätetään kahdeksan tuntia vuorokaudessa.


title: Äiti Amma

text: Syksyllä 2008 Sulkavalla tehtiin historiaa, kun kunnan peruskoulun yläkoulun ja lukion oppilaat lahjoittivat taksvärkkikeräyksensä Äiti Amman hyväntekeväisyystyöhön. Suomessa ei näin ollut aikaisemmin tapahtunut. Taksvärkkikeräyksen ideoi Sulkavalla uskontoa, psykologiaa ja filosofiaa opettava Kati Saramäki, joka on kertonut löytäneensä väylän Äiti Amman luo Mikko von Hertzenin musiikin kautta.


title: Äiti Amma

text: Intialainen skeptikko Sreeni Pattathanam on kirjoittanut vuonna 2002 kriittisen kirjan Äiti Ammasta. Teoksessaan "Matha Amritanandamayi: Divya Kathakalum Yatharthyavum" hän kyseenalaistaa Äiti Amman ihmetekoja, kertoo tämän pyörittävän toimintansa taustalla rahakasta bisnestä ja yhdistää hänet useisiin epäselviin kuolemantapauksiin.


title: Äiti Amma

text: Amman intialaisen organisaation talousasiat eivät ole julkisia. Yhdysvalloissa hänen seuraajansa on rekisteröity kirkkokunnaksi, joten sen ei tarvitse tehdä yhtä tarkkaa veroilmoitusta kuin muiden hyväntekeväisyysjärjestöjen.


title: Kihlaus

text: Kihlaus määritellään Suomen laissa tilanteeksi, jossa pariskunta ”sopii menevänsä avioliittoon keskenään”. Kihlauksella ei kuitenkaan ole nykyään juridisia seuraamuksia.


title: Kihlaus

text: Kihlaparin miestä sanotaan "sulhaseksi" ja naista "morsiameksi", ja heidän sanotaan olevan kihloissa. Samaa sukupuolta olevien rekisteröityjen parisuhteiden mahdollistuttua on kihlaus-sanaa toisinaan käytetty myös lupautumisesta rekisteröidyn parisuhteen solmimiseen.


title: Kihlaus

text: Perinteisen kaavan mukaan kihlausta edeltää vanhempien suostumuksen kysyminen avioliittoaikeille.


title: Kihlaus

text: Kihlauksen merkkinä pari yleensä ostaa toisilleen kihlasormukset vasemman käden nimettömään sormeen, joskaan sormukset eivät ole kummallekaan kihlauksen osapuolelle pakollisia. Kihla- ja vihkisormusten sijoittaminen vasemman käden nimettömään tuli alun perin kreikkalaisesta uskomuksesta, että sormesta kulkee laskimo suoraan sydämeen. Sormukseen kaiverretaan usein myös kihlatun nimi ja kihlauspäivämäärä. Kihlajaisia voidaan viettää juhlien ja asia voidaan julkistaa sanomalehden kihlautuneita-osastolla, tai sitten sopimus voidaan pitää osapuolten yksityisenä asiana. Aikomus solmia avioliitto voidaan myös kuuluttaa kirkossa.


title: Kihlaus

text: Viime aikoina varsinkin nuorten keskuudessa ovat yleistyneet "teinikihlat": tällöin sormusten pitämistä ja kihlaus-sanaa käytetään (virheellisesti) ilmaisuna seurustelun siirtymisestä syvempään vaiheeseen, mutta ilman avioliittolupausta.


title: Kihlaus

text: Kihlojen, eli niiden lahjojen, joita sulhanen kihlatessaan morsiamelleen antaa, antaminen saattaa olla peruja ajalta, jolloin morsian oli tapana ostaa. 1900-luvulla (joissain tapauksissa nykyisinkin) oli tapana, että sulhanen ratkaisevan vastauksen saatuaan antoi tulevalle morsiamelleen tavallisimmin kivikoristeisen sormuksen. Kihlajaisiksi (kihlajaiset: tavallisesti morsiamen kodissa pidettävät aamupäiväkutsut, joiden aikana morsiamen isä ilmoittaa kutsuvieraille kihlauksesta) hankittiin sileät sormukset ja kihlajaislahja. Kihlasormuksen osti sulhanen morsiamelle ja morsian sulhaselle. Vanhan tavan mukaan sulhanen kihlajaispäivänä saattoi antaa morsiamelleen toisenkin lahjan. Aikakaudesta riippuen oli yleisimpinä lahjoina muun muassa taloustarvikkeita, vaatetavaraa, kelloja, kaulakoruja ja rannerenkaita. Tämä lahja, kuten sormuksetkin annettiin vasta kihlajaispäivänä. Morsiamet saattoivat antaa sulhaselleen päivän kunniaksi esimerkiksi kehystetyn kuvan itsestään.


title: Kihlaus

text: Yksi ensimmäisistä kihlasormusten käyttäjistä oli Itävallan arkkiherttua Maksimilian (1459–1519), joka antoi sormuksen Burgundin Marialle. 1600- ja 1700-luvuilla sormuksissa suosittuja olivat rubiineista ja timanteista kootut timantit, sen jälkeen erilaiset värilliset kivet ja 1900-luvulla etenkin Yhdysvalloissa suosittuja olivat sormukset, joissa oli rivissä kolmesta viiteen timanttia. Timanttisormusten suosioon Yhdysvalloissa vaikutti voimakkaasti De Beers -yhtiön kaikessa hiljaisuudessa käynnistämä, vuosikymmeniä käsittänyt ennennäkemättömän laaja mainoskampanja, jossa suuren yleisön tietoisuuteen iskostettiin ajatusta timanttien kuulumisesta olennaisena osana rakkaudenosoituksiin ja kihlaukseen.


title: Kihlaus

text: Aiemmin Suomessa oli avioliittolaissa hyvinkin täsmällisiä säädöksiä kihlauksesta, kihlakumppaneista ja kihlauksen purkamisesta. Nämä lainkohdat on nyttemmin kumottu, viimeiset vuonna 1987 avioliittolain muutoksessa. Nykyään kihlaus on henkilöiden välinen sopimus, jolla on samanlainen lain suoja kuin muillakin lupauksilla ja sopimuksilla. Avioliittolakiin on jätetty vain kihlauksen määritelmä: ”"Nainen ja mies, jotka ovat sopineet menevänsä avioliittoon keskenään, ovat kihlautuneet"”. Vuoden 2017 maaliskuussa voimaan astuva lainmuutos muuttaa tämän muotoon ”"Kaksi henkilöä, jotka ovat sopineet..."”.


title: Kihlaus

text: Nykyään kihlautumisella ei ole tarkempaa lainopillista merkitystä. Kihlaus ei ole avioliittoon rinnastettava sopimus lain edessä, joten kihlauksella ei ole avioliitto-oikeudellisia oikeusvaikutuksia, kuten kuoleman sattuessa kumppanin omaisuuden perintä. Kihlautumista pidetään sitovana lupauksena avioliitosta, vaikka siitä ei tehdä ilmoitusta viranomaisille. Periaatteessa kihlauksen peruminen on sopimuksen rikkomista. Lain edessä kihlauksen purkamista ei ole kuitenkaan katsottu sopimusrikkomukseksi.


title: Kihlaus

text: Vaikka kihlautuminen ei ole avioliittoon rinnastettava oikeustoimi, muunlaisia oikeusvaikutuksia kihlauksella sen sijaan on. Esimerkiksi kihlakumppanien ei tarvitse oikeudenkäynnissä todistaa vasten tahtoaan kihlakumppaniaan vastaan. Kihlaukseen ei kuulu avio-oikeutta, mutta kuolleen kihlakumppanille voidaan tietyissä tapauksissa antaa jäämistön säästöstä avustuksena rahaa tai muuta omaisuutta sen mukaan kuin katsotaan kohtuulliseksi, jos se on toimeentulon kannalta tarpeen. Jos henkilö on tehnyt testamentin kihlattunsa hyväksi, ja sen jälkeen kihlaus puretaan muussa tilanteessa kuin testamentin tekijän kuollessa, silloin testamentti ei enää päde.


title: Rocco Siffredi

text: Rocco Siffredi (oik. Rocco Tano, s. 4. toukokuuta 1964, Ortona Mare, Italia) on italialainen pornonäyttelijä, -tuottaja, -käsikirjoittaja ja -elokuvaohjaaja. Hän on näytellyt yli 450 pornoelokuvassa. Lisäksi Rocco on näytellyt ranskalaisissa eroottisissa elokuvissa "Romance" (1999) ja "Himon anatomia" (2004). Rocco on naimisissa toisen pornotähden, entisen Miss Unkarin, Rosa Caracciolon (o.s. Rosza Tassi), kanssa. Caracciolon kanssa hänellä on kaksi lasta.


title: Pihkova

text: Pihkova (, aikaisemmin Пльсковъ, "Plskov"; ) on Venäjän kaupunki, jossa on noin 200 000 asukasta. Pihkova sijaitsee 70 kilometriä itään Viron rajalta Velikajajoen varrella. Kaupunki on nykyisin Pihkovan alueen hallinnollinen keskus.


title: Pihkova

text: Kaupunki on ikivanha; varhaisin kirjallinen maininta siitä on vuodelta 903. Talouselämälle tärkeä rautatie rakennettiin Pietarista kaupunkiin vuonna 1859 osana tsaarin Pietari–Varsova-ratahanketta. Kaupungissa oli Venäjän armeijan päämaja vuosina 1915–1917, ja puna-armeija perustettiin siellä 1918. Nikolai II luopui kruunusta Pihkovassa 1917.


title: Pihkova

text: Kaupungissa on runsaasti linnoituksia, ja sen luostarit ovat hyvin kunnostettuja matkailunähtävyyksiä. Pihkovan kymmenistä kirkonkelloista on saanut nimensä Laila Hirvisaaren romaani "Pihkovan kellot", jonka tapahtumat sijoittuvat Pihkovan lähelle.


title: Pihkova

text: Pihkovassa on Puškinin akateeminen draamateatteri, sinfoniaorkesteri ja nukketeatteri. Siellä järjestetään vuosittain Puškin-juhlat. Venäjän kansallisrunoilijan Aleksandr Puškinin suku on kotoisin Pihkovasta, ja hän itse kirjoitti siellä. Hänet on haudattu lähelle Pihkovaa Puškinskije Gory –nimiseen paikkaan.


title: Pihkova

text: Pihkovaan on sijoittunut osa Venäjän luoteisen Leningradin sotilaspiirin joukko-osastoista, muun muassa 76. maahanlaskudivisioona.


title: Pihkova

text: Pihkovalla on seuraavat ystävyyskaupungit:


title: Brunberg

text: Brunberg Oy on suomalainen makeisvalmistaja. Brunbergin suklaatehdas ja tehtaanmyymälä sijaitsevat Porvoossa. Sen osuus Suomen makeismyynnistä oli vuonna 2014 3–4 prosenttia.


title: Brunberg

text: Brunbergin juuret ulottuvat 1800-luvulle, jolloin 1871 perustetussa A. W. Lindforsin leipomossa aloitettiin karamellinvalmistus. Tällöin tuotevalikoimaan kuului erikoistuotteita, kuten hää- ja hautajaiskaramellit. Vuonna 1928 yrityksen osti porvoolainen Lennart Brunberg, nykyisen toimitusjohtajan isoisä. Hänen aikanaan ryhdyttiin valmistamaan suklaata, josta vähitellen tuli yrityksen päätuote.


title: Brunberg

text: Brunbergin tuotteita ovat:


title: Domeeni

text: Domeeni tarkoittaa seuraavia asioita:Katso myös domain.


title: Mostar

text: Mostar on kaupunki Bosnia-Hertsegovinassa. Kaupunki on Hertsegovinan alueen keskus ja yksi harvoista osmanien perustamista kaupungeista Balkanilla. Kaupunki on tullut tunnetuksi Neretvajoen yli kulkevasta vuonna 1566 rakennetusta Stari most -sillastaan, joka romahti tykkitulessa Bosnian sodan aikana. Jälleenrakennettu silta valmistui vuonna 2004 ja silta lähiympäristöineen on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2013 105 797. Kroaatit ovat kaupungin suurin enemmistö ja bosniakit muodostavat hieman pienemmän vähemmistön. Kaupunki on jakautunut kroaattien asuttamaan länsiosaan ja bosniakkien itäosaan.


title: Mostar

text: Nykyinen Mostar on ollut aikanaan vain kahden linnoitetun tornin suojaama puinen silta Neretvajoen yli alueella, joka oli osa Pyhän Savan herttuakuntaa (nyk. Hertsegovina). Herttuakunnan keskus ei tuolloin ollut Mostar, vaan läheinen Blagaj. Historiallisissa lähteissä paikka mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1452, mutta siihen viitataan vain vapaasti kääntäen linnoituksina Neretvajoen sillalla ("do castelli al ponte de Neretua"). Osmanit valtasivat Pyhän Savan herttuakunnan alueen vuonna 1467 tai 1468. Ensimmäinen maininta nimestä Mostar on muodossa "Mosdar" turkkilaisessa lähteessä vuodelta 1468 tai 1469. Nimi on johdettu serbokroatian sanasta "most" eli silta. Paikkaan viitataan samassa tekstissä myös nimellä "Köprülü Hisar" ja siellä mainitaan asuvan 16 kristittyä perhettä. Osmanien valtakunnassa Mostar oli aluksi hallinnollisesti osa Fočan "qada" Hertsegovinan ("Hersek Ili") sancakissa ja se käsitti vain Neretvan vasemman rannan. Paikka alkoi kasvaa huomattavasti 1500-luvulta eteenpäin, jolloin kaupunki levisi myös joen toiselle puolelle. Joen yli rakennettiin kaksi kivisiltaa, "Kriva čuprija" ja kuuluisampi "Stari most", eli vanha silta. Nimestään huolimatta Stari most lienee kahdesta sillasta nuorempi ja se rakennettiin vuosina 1566–7 vanhemman puisen sillan tilalle. Kaupungin kasvu hidastui 1600-luvulle tultaessa ja vuonna 1699 joen toiselle puolelle jatkettua kaupungin muuria lukuun ottamatta suurempia rakennustöitä ei tehty. Asiakirjassa vuodelta 1631–1632 mainitaan kaupunkiin kuuluneen 22 muslimikorttelia ja 2 kristittyä korttelia.


title: Mostar

text: Vuonna 1833 Mostarista tehtiin Hertsegovinan ("Hersek") hallinnollinen keskus, jota johti vuoteen 1851 saakka "wali" Ali pašša Rizvanbegović. Ali pašša rakennutti kaupunkiin palatsin ja kesäasunnon. Vuonna 1867 perustettiin kunnallishallinto, jonka myötä kaupunkiin tulivat uudet kadunnimet ja ensimmäistä kertaa myös talonnumerot. Vuosina 1875–1876 Hertsegovina oli hetkellisesti oma "vilayetinsa", mutta se liitettiin nopeasti Bosniaan. Vuonna 1875 oli syttynyt myös kristittyjen Hertsegovinan kansannousu osmaneja vastaan. Euroopan suurvallat puuttuivat tapahtumien kulkuun ja Berliinin kongressissa vuonna 1878 päätettiin, että Bosnia-Hertsegovinasta tehdään Itävallan protektoraatti. Vuonna 1884 rakennettiin rautatie Sarajevoon ja kohti Dalmatiaa. Itävallan valtakautta kesti vuoteen 1918. Kaupungista oli tullut tuona aikana myös merkittävä serbinationalismin keskus, jossa monet serbirunoilijat ja tieteilijät asuivat. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Mostarista tuli osa Jugoslavian kuningaskuntaa ja vuoden 1945 jälkeen osa Jugoslavian tasavaltaa. Sotien jälkeisen jälleenrakennuksen, sekä teollisuuden ja maatalouden uudistusten vauhdittamana Mostar kasvoi vanhojen rajojensa yli Jugoslavian kaudella.


title: Mostar

text: Jugoslavian etniset jännitteet purkautuivat maan alkaessa hajota vuonna 1992. Syttyneen Bosnian sodan alussa serbijoukot miehittivät kroaatti- ja bosniakkijoukkojen puolustamaa kaupunkia 18-kuukautta. Etulinja kulki taistelujen aikana kaupungin läpi. Myöhemmin kroaatit ja bosniakit alkoivat taistella tosiaan vastaan ja muslimit ajettiin ulos kaupungin länsiosista. Monet historialliset rakennukset tuhoutuivat taistelujen aikana. Kaupungin kuuluisa Stari most -silta romahti Bosnian kroaattijoukkojen tykkitulessa marraskuussa 1993. Sodassa tuhoutunutta vanhaakaupunkia alettiin jälleenrakentaa sodan jälkeen. Jälleenrakennettuihin kohteisiin kuului myös Stari most, joka valmistui vuonna 2004. Vuonna 2005 silta ja sen lähiympäristön kaupunki liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Mostar

text: Jugoslavian aikana Mostar oli tärkeä taloudellinen keskus, jossa oli muun muassa alumiini-, tupakka- ja lentokoneteollisuutta. Suuri alumiinitehdas toimii edelleen. Tehdas avattiin vuonna 1976 ja alumiinia tuotetaan lähistöllä kaivetusta bauksiitista. Energiaa saadaan lähistön vesivoimalasta. Maataloudella on toinen tärkeä talouden osa-alue. Alueella tuotetaan esimerkiksi viiniä, hunajaa, hedelmiä ja kasviksia. Nykyisin suuri merkitys on myös turismilla.


title: Mostar

text: Bosnia-Hertsegovinan vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Mostarin asukasluku oli 105 797. Heistä kroaatteja oli 51 216, bosniakkeja 46 752 ja serbejä 4 421. Muihin ryhmiin kuului 1 910 henkilöä. Uskonnolliselta taustaltaan katolilaisia oli 50 146, muslimeja 46 058 ja ortodokseja 4 274. Ateisteja oli 1 670 ja agnostikkoja 742. Muihin ryhmiin kuului 1 174 henkilöä. Etnisten ryhmien puolesta Mostar on jakautunut voimakkaasti kroaattien asuttamaan osaan Neretvan länsipuolella ja bosniakkien asuttamaan itäosaan.


title: Mostar

text: Mostarin yliopisto on perustettu vuonna 1977. Kaupungin koulujärjestelmä on jakautunut monen muun toiminnan tapaan etnisten ryhmien perusteella kahtia. Samassa koulussa käyvät kroaatit ja bosniakit käyvät eri tunneilla, sekä oppivat eri opetussuunnitelmien mukaan.


title: Bonk Business

text: Bonk Business Inc tai O.y. Bonk A.b. on kuvataiteilija Alvar Gullichsenin ideasta hänen kanssaan yhteistyössä kehitelty kuvitteellinen yhtiö. Hankkeen toteutuksesta vastaavat Gullichsenin lisäksi käsikirjoittaja Richard Stanley, koneenrakentaja Henrik Helpiö sekä valokuvaajat Magnus Weckströn, Magnus Scharmanoff ja Olli Lehtinen. Dynamokeskus Bonk on museo Uudessakaupungissa. Siellä esitellään yhtiön historia 1800-luvulta nykypäivään koneiden ja valokuvien avulla.


title: Bonk Business

text: Yhtiön omien tietojen mukaan Bonk Business Inc. on multiglobaalinen teollisuusjätti, joka työllistää nykyään 13 000 ihmistä 52 maassa. Se on maailmanjohtaja täysin toimintavapaiden koneiden valmistuksessa, kosmisen terapian sovellutuksissa, kulutustuotteiden jälleenpakkauksessa, disinformaatiojärjestelmissä (Advanced Disinformation Systems -ADS) sekä LBH-teknologiassa (Localised Black Hole, paikallistetut mustat aukot).


title: Bonk Business

text: Useimmat koneista voi nähdä Uudenkaupungin Bonk-keskuksessa tai kaupungin alueella.Bonkin syntymäpaikassa Uudessakaupungissa on monia erilaisia nähtävyyksiä, jotka liittyvät Bonk-laitteisiin tai Bonk Business Inc:in historiaan.


title: Bonk Business

text: Dynamokeskus Bonk on Siltakatu 2:ssa sijaitseva museo, jossa esitellään yhtiön kuvitteellista historiaa. Oppaat kertovat yhtiön tarinan koneenrakentaja Henrik Helpiön rakentamien Bonk-koneiden sekä valokuvien avulla. Keskuksessa on myös lasten konepaja, jossa lapset pääsevät rakentamaan omia Bonk-laitteitaan. Dynamokeskuksessa myös myydään Bonk-tuotteita.


title: Keith Armstrong

text: Keith Thomas Armstrong (s. 11. lokakuuta 1957 Corbridge, Englanti, Iso-Britannia) on englantilais-suomalainen jalkapallovalmentaja, joka on tehnyt myös mittavan pelaajauran Suomessa.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong varttui Newcastlessa vuokratalossa. Jo kolmivuotiaasta lähtien hän potki palloa kadulla. Äiti oli vihainen, kun kenkien kärjet menivät pilalle. Ensimmäinen Armstrongin paikanpäällä näkemä liigaottelu lienee sijoittunut kauteen 1967–1968, jolloin Newcastle voitti Southamptonin 3–0. Tupa oli täysi, katsojia 35 000. Sen jälkeen koululle mentiin kahdeksaksi, vaikka tunnit alkoivat vasta yhdeksältä. Tunnin verran pojat pelasivat jalkapalloa ennen koulun alkamista.


title: Keith Armstrong

text: Nuorena miehenalkuna hän sai ns. oppipoikasopimuksen Sunderlandiin, mutta hän pelasi lainalla ainakin Newportissa, Scunthorpessa ja Workingtonissa. Viimemainitussa hän teki 16 pelissä 15 maalia, ja hänestä kiinnostuivat muun muassa Everton ja kotikaupungin Newcastle United. Kotoinen "harakat" oli kuitenkin ainoa vaihtoehto. Ennen yhtään peliä seuran toimistoon tuli soitto Suomesta, jonne oli luvattu yksi pelaaja lainalle, ja kun Armstrong sattui olemaan paikalla, niin häneltä kysyttiin, haluaako hän lähteä Suomeen. Hän halusi.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong tuli Suomeen vuonna 1979 Oulun Palloseuraan lainapapereilla suosikkiseurastaan Newcastle Unitedista. Suomessa Armstrong pelasi kaiken kaikkiaan yhdeksässä eri seurassa ja voitti kolme Suomen mestaruutta. Hän pelasi urallaan myös Hongkongissa.


title: Keith Armstrong

text: Päätyminen OPSiin vuonna 1979 oli sattuman kauppaa. Armstrong kertoo olleensa allekirjoittamassa sopimusta Newcastlen kanssa, kun manageri Bill McGarrylle soitettiin. McGarry oli aiemmin luvannut lainata yhden pelaajistaan Suomeen pariksi kuukaudeksi. Matkalle aiottiin lähettää Jim Pearson, mutta hän loukkaantui. Pearsonin sijaan Suomeen päätyi Armstrong, jonka nouseminen Newcastlen edustusjoukkueeseen ja peliajan saaminen näytti tuolloin epätodennäköiseltä.


title: Keith Armstrong

text: Vuonna 1984 muutosta Suomeen tuli perhesyiden takia pysyvä. Armstrong sai Suomen kansalaisuuden vuonna 1991.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong erosi suomalaisesta vaimostaan vuoden 1992 tienoilla ja aikoi lähteä Suomesta, mutta tarjous Rovaniemen Palloseurasta sai hänet jäämään Suomeen. Tätä ennen hän oli toiminut pelaajavalmentajana Vasa IFK:ssa ja IFK Mariehamnissa.


title: Keith Armstrong

text: RoPSin hän johdatti Suomen Cupin finaaliin. Hän valmensi RoPS:ssa kaksi kautta, joiden jälkeen hän vaihtoi TP-Seinäjokeen, koska rovaniemeläisseuran johtoporras oli etsinyt uutta valmentajaa huolimatta Armstrongin jatkohaluista. TP-Seinäjoen hän nosti Veikkausliigaan, mutta vaihtoi itse kuitenkin seuraa Ykköseen pudonneeseen FC Hakaan.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong aloitti Hakassa vuonna 1997 ja nosti sen heti takaisin liigaan. Tämän jälkeen Haka voitti harvinaiset kolme mestaruutta peräkkäin (1998, 1999, 2000). Europeleissä Armstrong ei kuitenkaan saavuttanut menestystä, vaikkakin Haka pääsi Mestarien liigan kolmannelle karsintakierrokselle Liverpoolia vastaan.


title: Keith Armstrong

text: Vuonna 2002 Armstrong siirtyi Hakasta toiseen suomalaiseen mahtiseuraan Helsingin Jalkapalloklubiin. HJK:n hän palautti kultakantaan ottamalla kaksi mestaruutta vuosina 2002 ja 2003. Näin Armstrongilla oli koossa jo viisi Suomen mestaruutta valmentajana. Kaudella 2004 HJK ei kuitenkaan kyennyt enää uusimaan mestaruuttaan ja se sijoittui sarjataulukon keskivaiheille. Kaudeksi 2005 HJK nuorensi joukkuettaan paljon. Armstrong luotsasi sen kuitenkin ehkä hieman yllättäenkin Veikkausliigan toiselle sijalle ja vuonna 2006 uusi hopeasijan. Kaudella 2007 HJK ei menestynyt seurajohdon ja yleisön asettamien odotusten mukaisesti, jonka johdosta Armstrong erotettiin joukkueen peräsimestä syyskuussa joukkueen majaillessa kahdeksannella sijalla liigassa.


title: Keith Armstrong

text: Vuosina 2012–2014 Armstrong toimi urheilutoimenjohtajana Seinäjoen Jalkapallokerhossa. Kaudella 2015 hän valmensi Tampereen Ilvestä, mutta sai sieltä potkut lokakuussa 2015. Amstrong nosti asiasta oikeusjutun Ilvestä vastaan ja sen käsittely Pirkanmaan käräjäoikeudessa alkoi toukokuussa 2016. Käräjäoikeus asettui seuran kannalle jutussa ja määräsi hänet korvaamaan Ilves Edustus Oy:lle 15 903 euroa. Armstrong valitti tuomiosta Turun hovioikeuteen. Marraskuussa 2017 hovioikeus kumosi käräjäoikeuden tuomion ja määräsi Ilveksen maksamaan Armstrongille 17 200 euron korvaukset työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä. Lisäksi Ilves joutui maksamaan Armstrongin oikeudenkäyntikuluja käräjäoikeudessa 13 000 euroa ja hovioikeudessa 12 000 euroa sekä maksamattomista puhelin- ja tietoliikennekuluista 1 022,58 euroa.


title: Keith Armstrong

text: Marrakuussa 2016 FC Haka julkisti tehneensä 1+1-vuotisen valmentajasopimuksen Armstrongin kanssa. Lokakuussa 2017 sopimusta jatkettiin kahdella vuodella.


title: Keith Armstrong

text: Vuosina 1999 (Haka), 2000 (Haka) ja 2003 (HJK) Armstrong on palkittu vuoden jalkapallovalmentajan tittelillä.


title: Keith Armstrong

text: Valmennuksessa hän uskoo ”kurinalaiseen pakkaan” ja vahvaan puolustukseen. Hollantilainen ”totaalinen jalkapallo”, sen tiukka joukkuekuri ja samanaikainen luovuus on hänelle esikuvana.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong perusti syksyllä 2006 oman koulutusyrityksen, "Keke Armstrong Oy":n.


title: Keith Armstrong

text: Valmennusuran ohella Armstrong on toiminut kommentaattorina televisiossa. Hänen ensimmäinen tehtävänsä kommentaattorina sattui vuonna 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä. Katsojat saivat huomata, että tämä kommentaattori todella tiesi jotain jalkapallosta. Hän pystyi myös kokoamaan itsensä kyyneleiden partaalta Englannin hävittyä Argentiinalle rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Kisojen jälkeen "Ilta-Sanomat" järjesti äänestyksen kisojen suosituimmasta kommentaattorista, ja Armstrong voitti ylivoimaisesti. Hänestä oli tullut julkkis uudessa kotimaassaan.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong on sittemmin ollut studiokommentaattorina muun muassa useissa jalkapallon MM- ja EM-kisoissa sekä Nelosen Mestarien liigan ja Canal+:n Englannin valioliigan lähetyksissä. Armstrong on toiminut myös Futis+-ohjelman asiantuntijana.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong sanoo, että kommentaattorin työssä on hyväksi, ”että ei ole niin hyvä suomi”. Hän selittää jalkapalloa samalla tavalla kuin sitä selitetään 10-vuotiaille junnuille.


title: Keith Armstrong

text: Armstrong osallistui keväällä 2006 "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmaan kilpailijana.


title: Instrumentaali

text: Instrumentaali on sijamuoto, joka ilmaisee, että substantiivi on väline, jolla subjekti suorittaa tekemisen. Substantiivi voi olla joko konkreettinen esine tai abstrakti käsite.


title: Instrumentaali

text: Esimerkiksi latinan lauseessa "librum stylo scripsi" substantiivin taivutus ilmaisee sen instrumentaalisuuden – nominatiivi "stylus" muuttuu ablatiiviksi "stylo". Koska suomen kielessä ei ole instrumentaalia, se käännetään usein käyttämällä adessiivia: "Kirjoitin kirjan kynällä."


title: Instrumentaali

text: Instrumentaalia käytetään ainakin muinaisenglannissa, georgiassa, sanskritissa, tamilissa sekä useissa balttilaisissa ja slaavilaisissa kielissä. Unkarin kielessä sijamuodon nimi on instrumentaali-komitatiivi.Instrumentaalia käytetään myös ilmaisemaan liikeverbin tapahtumapaikkaa


title: Instrumentaali

text:
Venäjän kielessä instrumentaalia käytetään tiettyjen paikkaan tai sijaintiin viittaavien prepositioiden kanssa. Nämä kuusi tiettyä prepositiota ovat:
Muutamilla edellä mainituista prepositioista on myös muita merkityksiä, jolloin niiden kanssa ei käytetä instrumentaalia, esimerkiksi c(o) voi tarkoittaa myös "jostakin", jolloin sen kanssa käytetään genetiiviä.


title: Instrumentaali

text: Ilman prepositiota instrumentaali ilmaisee useimmiten välinettä.


title: Instrumentaali

text: Lisäksi instrumentaalia käytetään passiivilauseissa ilmaisemassa lauseen agenttia (Ветером сорвало крышу., "Tuuli" vei katon.) sekä ilmaisemaan ""kenen toimesta"" (Книга написана мною., Kirja on "minun" kirjoittamani.)


title: Instrumentaali

text: Muita instrumentaalin käyttötapoja ovat liikeverbien toimintapaikan ilmaisu (Они шли лесом., He kulkivat "metsän kautta".), eräät ajan ilmaisut (Он уходил ранним утром., Hän lähti "aikaisin aamulla".).


title: Instrumentaali

text: Lisäksi sitä voidaan käyttää korostamaan tiettyä roolia.


title: Instrumentaali

text: Venäjän kielessä on myös tiettyjä verbejä, joiden jälkeen on siihen liittyvät adjektiivit ja substantiivit taivutettava instrumentaalimuodossa. Erityisesti refleksiiviverbit (-ся) vaativat instrumentaalia. Näitä verbejä ovat muun muassa:


title: Instrumentaali

text: Instrumentaalin päätteet maskuliinisukuisilla substantiiveilla on perinteisesti yksikössä kovavartaloisilla -ом (om) ja pehmeävartaloisilla -ем (em/jem). Feminiinisukuisilla substantiiveilla sanan viimeinen kirjain (а [a] tai я [ja]) poistuu ja sen tilalle tulee yksikössä perinteisesti kovavartaloisilla sanoilla pääte -ой ja pehmeävartaloisilla -ей. Neutrisukuiset substantiivit taipuvat kuten maskuliinit. Monikossa instrumentaalin päätteet ovat perinteisesti kaikkien sukujen kovavartaloisilla sanoilla -ами ja kaikkien sukujen pehmeävartaloisilla -ями. Lisäksi venäjän kielessä on useita poikkeustaivutuksen omaavia sanoja, jotka eivät taivu edellä olevan kaavan mukaan.


title: Aha

text: Aha (usein myös Hor-Aha tai Horus Aha) oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 3000 eaa. tienoilla hallinnut faarao. Hän kuoli noin vuonna 2900 eaa.


title: Aha

text: Aha oli Egyptin ensimmäisen dynastian perustaja. Hän yhdisti maan yhdeksi valtakunnaksi. Vuonna 1894 Hierarkonpoliksesta löydetyn liuskepaletin kuva on tulkittu maailmanhistorian ensimmäiseksi “sanomalehdeksi”. Se kuvaa Ylä- ja Ala-Egyptin yhdistämistä.


title: Aha

text: Ahan ja muiden ensimmäisen dynastian faaraoiden hallituskaudelta on säilynyt hyvin vähän esineitä, joten hänen hallituskautensa pituudesta ei ole varmaa tietoa. Ahan katsotaan usein olevan taruissa mainittu Menes-niminen Ylä- ja Ala-Egyptin yhdistäjä sekä Memfiksen ja muinaisen Egyptin valtion perustaja. Menesin olemassaolosta ei ole varmuutta, mutta toisinaan myös Narmeria pidetään Menesinä.


title: Aha

text: Ahan hauta sijaitsee Abydoksessa. Se koostuu kolmesta huoneesta, joilla on ollut yhteinen puinen katto. Myös Sakkarassa oleva hauta on ajoitettu Ahan hallituskaudelle. Siellä on haudattuna myös nuoria miehiä, jotka on surmattu saattamaan faaraota tuonpuoleisessa, leijonia sekä aurinkolaiva. Tämä hauta on ensimmäinen tunnettu hauta, jonka yhteydestä on löytynyt vene.


title: YAD

text: YAD - Youth Against Drugs on vuonna 1988 perustettu ehkäisevää päihdetyötä tekevä suomalainen yhdistys. YAD ry:llä on paikallistoimintaa seitsemällä paikkakunnalla ja verkon kautta ohjattua vapaaehtoistoimintaa ympäri Suomen.


title: YAD

text: YAD Youth Against Drugs ry:n ensisijaisia tavoitteita ovat huumeiden käytön ehkäiseminen, huumehaittojen vähentäminen sekä päihteettömän elämän tukeminen. YAD ry on valtakunnallinen, sitoutumaton nuorten vapaaehtoistoimintaan perustuva järjestö. Toimintaa ja osallistumismahdollisuuksia YAD tarjoaa 13–35-vuotiaille.


title: YAD

text: Yhdistyksen toiminta perustuu nuoriin vapaaehtoisiin, jotka haluavat olla mukana ehkäisemässä nuorten päihteiden käyttöä ja tukemassa päihteetöntä elämää. YAD:n toiminnan tarkoituksena on tukea nuorten terveitä elämäntapoja, tarjota vaihtoehtoja, päihteetöntä toimintaa ja uusia sosiaalisia kontakteja, tietoa huumausaineista sekä haastaa miettimään omia valintoja ja arvoja.


title: YAD

text: YAD toimii turvallisena päihteettömänä yhteisönä yhtä lailla huumeita ongelmaksi asti käyttäneille nuorille kuin nuorille, jotka eivät ole koskaan kokeilleet huumeita tai mitään päihteitä. Ketään ei erotella päihdetaustan perusteella, mutta käyttötaustaisilla on mahdollisuus kouluttautua kokemusasiantuntijoiksi ja hyödyntää kokemustietoutta nuorille suunnatuilla päihdekasvatuskeikoilla. Toiminnassa mukana olevat nuoret kutsuvat yhteisöä leikkisästi ”yadinperheeksi”.


title: YAD

text: Yhdistys on pitkän linjan asiantuntija ehkäisevän huumetyön saralla. Toimintansa ja ehkäisevän työn mallien kehittämiseksi YAD ry toteuttaa erilaisia kokeilu- ja kehittämishankkeita. Hankkeissa kehitetään toimintamalleja ja näkökulmia huumeisiin liittyvän tiedostavuuden lisäämiseksi. Yksi keskeinen osa YADin toimintaa on nuorille ja nuorten kanssa toimiville suunnatun tieto- ja asennemateriaalin tuottaminen.


title: YAD

text: Toiminnan päärahoittaja on Sosiaali- ja terveysministeriö Veikkauksen tuotoilla.


title: YAD

text: Youth Against Drugs perustettiin Irti Huumeista -yhdistyksen nuorisoprojektiksi vuonna 1988. Projektivastaavana koko projektin ajan, vuoteen 1990 asti työskenteli Saini Mustalampi. Yhdistyksen ensimmäisiä toimintamuotoja olivat festarityö, koulutukset ja tukihenkilötoiminta. Alkuun kokeiltiin myös päivystävää puhelinta, mutta siitä luovuttiin myöhemmin.


title: YAD

text: Vuonna 1990 Irti Huumeista ry:n projekti päättyi ja YAD vietiin yhdistysrekisteriin. YAD sai ensimmäisen oman työntekijän, toiminnanohjaaja Anssi Leinosen, jonka palkan maksoi Raha-automaattiyhdistys. Kahta vuotta myöhemmin toiminnanohjaajaksi tuli jyväskyläläinen Pipsa Tupamäki ja YAD:n keskustoimisto muutti Helsingistä Jyväskylään. Samana vuonna järjestettiin ensimmäinen kesäleiri, josta muodostui sittemmin jokakesäinen perinne. Vuonna 1993 YAD sai käyttöönsä Jyväskylän Tourulassa sijaitsevan seurakunnan käytössä olleen 'Bronx'-talon. Vihreä puutalo oli YADin käytössä vuoteen 2010 saakka, jolloin YAD hankki tilat Tanssisali Lutakosta.


title: YAD

text:
Vuonna 1995 toiminnanjohtajaksi tuli Janne Veikkolainen, seuraavana vuonna palkattiin toiseksi työntekijäksi toiminnanohjaaja. Yhdistyksen aktiivit Päivi Dahl ja Tanja Hirschovits tekivät "Tästä on kyse – tietoa päihteistä"-kirjan vuonna 1996, sen neljäs ja toistaiseksi viimeinen painos on julkaistu vuonna 2002.
Hankkeessa luodaan valtakunnallinen verkkopalvelu 15–29-vuotiaille nuorille, joilla on huumeiden kokeilu- tai käyttötausta tai he kuuluvat muuten riskiryhmään. Hankkeen tavoitteena on heidän hyvinvointinsa edistäminen arjen toiminnallisen tekemisen, nuoren oman pohdinnan, tiedon tarjoamisen ja yhteisöllisyyden kautta sekä huumeiden käytöstä aiheutuvien haittojen vähentäminen.


title: YAD

text: Kannabisinterventio nuorille kannabiksen käyttäjille on EHYT ry:n ja YAD ry:n valtakunnallinen yhteishanke. Hankkeesta hyötyvät kannabista käyttävät nuoret, jotka saavat hankkeessa kehitettävän interventiomallin avulla tukea kannabiksen käytön lopettamiseen tai vähentämiseen.


title: YAD

text: Exp3rt-hanke on kolmivuotinen hanke, jonka tavoitteena on ylläpitää aiemmissa kokemusasiantuntijuushankkeissa luotuja työmuotoja sekä kehittää mallia, jossa kokemusasiantuntijat kohtaavat nuoria. Painotuksena on kokemusasiantuntijan elämäntaitojen hyödyntäminen.


title: YAD

text: Hankkeessa kehitettiin Kamaa somessa -niminen mediakasvatuskokonaisuus.


title: YAD

text: YAD ry:n Kokemusasiantuntijuus ehkäisevässä huumetyössä -hankkeen tarkoituksena on luoda yhteistyössä huumeiden käytön lopettaneiden nuorten aikuisten kanssa vuorovaikutuksellinen ehkäisevän huumetyön malli päihdekasvatus- ja koulutustarpeisiin.


title: YAD

text: Jatkokehittämis- ja toimintamallin levittämishanke vuosille 2013–2015. YAD Street Team on RAY:n rahoittama projekti, jonka tavoitteena on kehittää matalan kynnyksen vapaaehtoistyömallia nuorten huumeiden vastaiseen kansalaistoimintaan. Street Teamissa voi toimia kuka tahansa yli 13-vuotias, missä päin Suomea tahansa, juuri sillä työpanoksella kuin haluaa ja juuri silloin kuin haluaa. Hankkeen keskiössä on Street Teamin nettisivut, joiden kautta toimintaa hallinnoidaan. Hankkeen päätyttyä Street Team- toiminta siirtyi osaksi YAD ry:n perustyötä.


title: YAD

text: on elektroniseen musiikkikulttuuriin kohdennettu ehkäisevän huumetyön kolmivuotinen kehittämishanke. Hankkeen tavoitteena on toimintavuosinaan 2011–2013 vastata kohderyhmästä nousseeseen, erityisesti haittoja vähentävän tiedon tarpeeseen sekä tuoda tapahtumiin ja nuorisotaloille huumekriittistä näkökulmaa.


title: YAD

text: Siirtymäajalla mallia pyritään kahden työntekijän voimin markkinoimaan uusiin rakenteisiin tai löytämään jatkokehittämistyölle uutta hallinnoivaa yhteisöä. Samalla levitetään hankkeen tuloksia ja tuotettuja materiaaleja. Kohdepaikkakuntina siirtymäajalla ovat Joensuu ja Lempäälä.


title: YAD

text: Varhaisvaiheen ehkäisevään työhön kehitetty malli, jota toteuttaa paikallinen verkosto. Pääajatuksena on tunnistaa hyvissä ajoin tukea tarvitsevat lapset ja ohjata heitä tukevien toimintojen pariin.


title: YAD

text: DanceWise-hanketta edeltävä hanke.


title: YAD

text: Hankkeessa kehitettiin toimintakäytäntöjä YADin festarityöhön sekä eri toimijoiden välistä yhteistyötä festivaaliympäristöissä.


title: YAD

text: Huumeiden tuotannon ja huumekaupan epäkohtiin pureutunut hanke.


title: YAD

text: Rahoittaja Kymin Osakeyhtiön 100-vuotissäätiö palkittiin vuoden 2001 terveysteolla.


title: YAD

text: Hankkeessa kehitettiin kouluihin malleja tunnistaa ja toimia päihdetilanteissa. Hankkeen tuotoksena kirjoitettiin Puhetta päihteistä -opas vanhemmille.


title: YAD

text: Varhaisvaiheen ehkäisevään työhön kehitetty malli, jota toteuttaa paikallinen verkosto. Pääajatuksena on tunnistaa hyvissä ajoin tukea tarvitsevat lapset ja ohjata heidät tukevien toimintojen pariin.


title: YAD

text: Pääkaupunkiseudun paikallisosaston "Keetu"- toiminta. Alkoi projektina v. 1998 ja jatkoi muulla rahoituksella vuoteen 2014 saakka. Keetu tarjosi ryhmämuotoista tukiystävätoimintaa ja päihteetöntä vapaa-ajan toimintaa.


title: YAD

text: Hankkeessa kehitettiin perhe- ja pienryhmätoiminnan mallia, jota on sittemmin jatkokehitetty ja toteutettu osana ehkäisevän työn alueellista mallia sekä osana YADin perustoimintaa. YAD on myös julkaissut kirjan pienryhmätoiminnasta vuonna 2009.


title: YAD

text:
Yhdistys aloitti oman "ENo"-lehden julkaisun vuonna 1999. Vuodesta 2001 alkaen YAD kustansi itse lehteään. Vuonna 2006 yhdistyksen lehti sai nimen "Viiva". Lehden toiminta päättyi vuonna 2008. 2010-luvulta alkaen YAD on toimittanut jäsenmaksun maksaneille jäsenilleen sivu- ja levikkimäärältään huomattavasti pienempää, 4 kertaa vuodessa ilmestyvää "Yadilaista".
YAD tuottaa monipuolista tieto- ja asennemateriaalia ehkäisevän huumetyön tueksi.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Haluatko miljonääriksi? (alkuperäiseltä nimeltä "Who Wants to Be a Millionaire?") on eräs maailman tunnetuimmista ja suosituimmista television tietokilpailuformaateista. Ohjelma perustuu Sony Pictures Entertainmentin formaattiin "Who Wants to Be a Millionaire?". Sen ensimmäinen osa televisioitiin Isossa-Britanniassa 4. syyskuuta 1998. Formaattia ovat tuottaneet Celador-tuotantoyhtiö vuosina 1998–2007, 2waytraffic vuodesta 2007 lähtien ja vuodesta 2008 lähtien Sony Pictures Entertaiment. Kilpailun ovat luoneet David Briggs, Mike Whitehill ja Steve Knight.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Samalla nimellä on julkaistu myös televisio-ohjelman ideaa mukailevia video- ja mobiilipelejä, kirjoja sekä lautapelejä.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Formaatin perusidea on, että ohjelmassa kilpailija voi voittaa suuren summan rahaa vastaamalla oikein asteittain vaikeutuviin kysymyksiin, joihin annetaan neljä vaihtoehtoa. Pääpalkinto on yleensä miljoona yksikköä paikallista valuuttaa, esimerkiksi Suomessa miljoona euroa.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Ennen varsinaisen pelin alkua on esikarsintakierros (kutsutaan myös nimillä nopein sormi voittaa ja alkukarsintakierros, aiemmin suomessa myös viisas ja vikkelä ), jossa kilpailijoita pyydetään valitsemaan oikea järjestys neljälle vastausvaihtoehdolle. Nopeimmin tässä suoriutunut kilpailija pääsee varsinaiselle pelikierrokselle vastaamaan kysymyksiin pääpalkinnon voittamiseksi. Esikarsintakierroksen pelaajamäärä vaihtelee maaversioittain: Suomessa on aina ollut kuusi pelaajaa (erikoisjaksoissa 4 lukuun ottamatta vuotta 2005), kun taas esimerkiksi alkuperäisversiossa Iso-Britanniassa pelaajia on ollut kymmenen.  Jos kaksi pelaajaa vastaa oikein täsmälleen samassa ajassa, pelataan heidän välillään uusi kierros. Jos taas kukaan ei osaa asettaa vaihtoehtoja oikeaan järjestykseen, kilpailijoille esitetään uusi kysymys. Jos kilpailijoiden joukossa on näkövammaisia, juontaja lukee kaikki vaihtoehdot ääneen ennen vastauslaitteiden aktivoimista.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Varsinaisessa pelissä juontaja esittää pelaajalle kolmessa portaassa asteittain vaikenevia kysymyksiä, joita on yhteensä 15. Kysymyksiin on aina neljä vaihtoehtoa A−D, joista kilpailijan on valittava oikea ilman uuden yrityksen mahdollisuutta. Ensimmäisen kysymyksen vastausvaihtoehto D on erityisesti ensimmäisissä tuotannoissa ollut täysin virheellinen, absurdi vastaus. Jokaisella kysymyksellä on rahallinen arvo, jonka kilpailija voittaa vastaamalla kysymykseen oikein. Juontaja lukee kysymyksen pelaajalle ääneen, minkä lisäksi pelaaja näkee kysymyksen vaihtoehtoineen koko ajan omalta näytöltään. Missään Suomessa esitetyissä jaksoissa ja suurimmassa osassa ulkomaalaisiakaan kilpailijan vastausaikaa ei ole rajoitettu, ja pelin edetessä kilpailijat usein pohtivatkin vaativia kysymyksiä pitkään. Kun kilpailija on esittänyt vastauksensa, juontaja kysyy tältä, haluaako hän lukita vastauksen. Kilpailija voi myös todeta lukitsevansa vastauksen jo itse, jolloin juontaja ei enää vahvista asiaa kilpailijalta. Kun kilpailija ilmoittaa vastauksen olevan lopullinen, juontaja lukitsee sen eikä sitä voi enää sen jälkeen muuttaa. Ensimmäiset viisi kysymystä ovat yleensä niin helppoja, että vastauksen erillistä lukitsemista ei tehdä. Formaatin mukaan tietokone arpoo kysymykset ja vastausvaihtoehtojen järjestyksen täysin sattumanvaraisesti.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Alkuperäisessä formaatissa palkintosumma karkeasti kaksinkertaistui kysymys kerrallaan, mutta Suomen formaatissa palkintosumma on kasvanut alkupäässä hieman hitaammin ja loppua kohden taas isommin harppauksin. Suomessa viides ja kymmenes kysymys ovat vaikeustasonsa viimeisiä, joihin vastaamalla takaa itselleen vähintään kyseisen rahasumman, vaikka vastaisikin myöhemmin väärin.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Pelaaja voi lopettaa pelin milloin tahansa - myös kysymyksen jo kuultuaan - ja pitää voittamansa rahasumman. Vastaamalla kysymykseen väärin menettää kaikki kyseisellä vaikeustasolla voittamansa rahat: ensimmäisellä vaikeustasolla (kysymykset 1−5) tämä tarkoittaa lähtemistä tyhjin käsin, toisella vaikeustasolla ensimmäistä takuusummaa ja viimeisellä vaikeustasolla toista takuusummaa.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Peli päättyy pelaajan vastatessa kysymykseen väärin, päätettyään lopettaa pelin tai vastaamalla viimeiseen kysymykseen oikein.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Yhdysvaltain version siirryttyä toiselle kanavalle vuonna 2002 jaksojen pituus puolitettiin alkuperäisestä ollen vain puoli tuntia. Tämän johdosta esikarsintakierrosta ei ollut lainkaan, vaan kilpailijat kutsuttiin peräkkäin varsinaiselle pelikierrokselle, uuden pelaajan tullessa aina edellisen hävittyä pelinsä. Ennen lähetyksiä tehtävä kilpailijaseulonta oli tavanomaista vaativampi. Myös esimerkiksi Australiassa, Italiassa, Turkissa, Iso-Britanniassa, Alankomaissa ja Ranskassa on poistettu esikarsintakierros, ja joissakin versioissa esikarsintakierrosta ei ole käytetty hyväntekeväisyys- tai muissa erityisjaksoissa. Yhdysvalloissa esikarsintakierros palautettiin "Who Wants to Be a Super Millionaire" -ohjelmaan, jossa voittosumma oli kymmenen miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Elokuussa 2007 alkuperäisessä eli Iso-Britannian versiossa kysymysten määrä pudotettiin viidestätoista kahteentoista. Samalla grafiikka, tunnus ja osa musiikeista uudistettiin. Muutos johti loppupään palkintosummien pienenemiseen: esimerkiksi toinen takuusumma laski 64 000 Englannin punnasta viiteenkymmeneentuhanteen. Kahdentoista kysymyksen säännöt otettiin myöhemmin käyttöön myös arabiankielisessä, Bulgarian, Alankomaiden, Ranskan, Puolan, Espanjan ja Turkin versioissa.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Saksan versiossa otettiin vuonna 2007 käyttöön pelaajalle vapaavalintainen "riskipeli" (). Pelaaja saa käyttöönsä tällöin neljännen oljenkorren, jonka voi muiden oljenkorsien tapaan käyttää vain kerran. Tätä oljenkortta käyttäessään hän saa valita yleisöstä henkilön ja keskustella tämän kanssaan vastauksesta. Toisaalta pelaaja joutuu luopumaan toisesta takuusummasta kymmenennen kysymyksen kohdalla eli vastattuaan väärin kysymyksiin 11−15 hän saa vain ensimmäisen takuusumman. Vaihtoehtoisesti pelaaja voi valita myös peruspelin; valinnan hän tekee pelin alussa ennen ensimmäistä kysymystä. Tämä pelimuoto on ollut sittemmin käytössä myös ainakin Itävallassa, Unkarissa, Filippiineillä, Puolassa, Venäjällä, Sveitsissä ja Venezuelassa.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Vuosina 2008−2010 Yhdysvaltain versiossa oli käytössä perustavanlaatuinen sääntömuutos, sillä pelaajan vastausaika on rajoitettu. Ensimmäisellä vaikeustasolla kysymyksissä 1−5 vastausaikaa on 15 sekuntia, kysymyksissä 6-10 toisella vaikeustasolla 30 sekuntia ja kysymyksissä 11−14 45 sekuntia. Näistä kysymyksistä ylijäänyt vastausaika siirretään viimeiseen, viidenteentoista kysymykseen, jos pelaaja pääsee sinne asti. Pelaajalle näytetään kysymys ja juontaja lukee sen ääneen, jonka jälkeen kaikki vastausvaihtoehdot paljastetaan samanaikaisesti ja vastausaika alkaa. Jos kilpailija ei lukitse mitään vastausta ennen ajan loppumista, peli päättyy vastaavasti kuin vastaamalla kysymykseen väärin. Oljenkorsien käytön aikana kello ei käy. Myös Iso-Britannian ja Intian tuotannoissa on käytetty kellopeliä ().


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Joulukuusta 2008 lähtien Italian versiossa varsinaista peliä on pelannut kuusi pelaajaa kerrallaan, jotka vastaavat kysymyksiin vuorotellen. Jokaisella kilpailijalla on mahdollisuus siirtää kysymys seuraavana vastausvuorossa olevalle, jonka on vastattava kysymykseen. Myös tässä ryhmäpelissä () on käytössä Yhdysvaltain version kellopelin aikarajat. Peliä ei voi myöskään lopettaa kesken, joten palkintosumma voi olla vain takuusumma tai päävoitto. Jos yksi pelaaja vastaa kysymykseen väärin, hän jättää pelin ja rahapuun korkein palkintosumma poistetaan. Peli päättyy, kun kaikki pelaajat ovat joutuneet jättämään sen tai jonkun pelaajan vastattua oikein viimeiseen kysymykseen. Viimeiseen kysymykseen oikein vastannut pelaaja voittaa sen kokonaan itselleen. Jos viimeinen jäljellä oleva kilpailija vastaa kysymykseensä väärin, hän voittaa joukkueensa keräämän takuusumman. Vuosina 2009−2012 ryhmäpeli on ollut käytössä myös Norjassa, Espanjassa, Australiassa, Unkarissa, Vietnamissa, Indonesiassa ja Chilessä.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Toinen iso Yhdysvaltain version uudistus tapahtui syyskuussa 2010, kun käyttöön otettiin kaksoiseräpeli (). Ensimmäisellä kierroksella pelaajalle esitetään kysytään kymmenen kysymystä, joilla jokaisella on tietty rahallinen arvo, mutta ne eivät ole välttämättä suuruusjärjestyksessä: rahasummien järjestys arvotaan pelin alussa. Myös kysymysten vaikeusjärjestys arvotaan, mutta pelaaja ei tiedä kysymykseen vaikeusjärjestystä tai rahallista arvoa ennen kysymykseen vastaamista. Sen sijaan hän tietää edessä olevien kysymysten kategoriat. Ensimmäisellä kierroksella oikein vastatut kysymykset kerryttävät pelaajan voittosummaa, joka voi olla enintään 68 000 Yhdysvaltain dollaria. Ensimmäisen kierroksen jälkeen pelaaja voi poistua keräämänsä rahasumma mukanaan, mutta kesken ensimmäisen kierroksen poistuessaan hän saa pitää vain puolet keräämistään rahoista. Vastaamalla väärin ensimmäisen kierroksen aikana hän saa takuupotin, joka on tuhat Yhdysvaltain dollaria. Toinen erä on perinteisen formaatin mukainen, ja se koostuu neljästä kysymyksestä. Voittosummat ovat pelaajan tiedossa ja etenevät suuruusjärjestyksessä. Jokainen oikea vastaus kerryttää edelleen pelaajan voittopottia. Kilpailija voi lopettaa pelin milloin tahansa ja pitää voittamansa rahat kokonaisuudessaan. Vastaamalla väärin voittosumma putoaa aina 25 000 Yhdysvaltain dollariin. Yhdysvaltain versiossa siirryttiin pelimuotokokeilujen jälkeen takaisin alkuperäisformaattiin vuonna 2015.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Oljenkorsien määrä ja muoto vaihtelee käytettävästä formaatista riippuen. Oljenkorren käyttämisen jälkeen pelaaja voi vastata kysymykseen, käyttää toisen oljenkorren tai lopettaa pelin voittamansa rahat mukanaan (tosin jotkut erikoisoljenkorret erityisesti Yhdysvalloissa voivat asettaa rajoitteita). Joitakin erittäin harvinaisia poikkeuksia lukuun ottamatta jokaisen oljenkorren voi käyttää vain kerran.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Alkuperäisformaattiin kuuluu kolme oljenkortta: 50:50 (Fifty-Fifty), kilauta kaverille ja kysy yleisöltä (kysy katsomolta). Ensimmäisessä tietokone poistaa sattumanvaraisesti kaksi varmasti väärää vastausta. Keskimmäisessä kilpailija saa soittaa etukäteen valitsemalleen ystävälle ja keskustella tämän kanssa 30 sekunnin ajan kysymyksestä. Kaverille kilauttaminen poistettiin vuonna 2010 Yhdysvaltain versiosta kokonaan, sillä se ei vastannut enää alkuperäistä tarkoitustaan: se ei mitannut avustavan henkilön tietoa vaan tämän Internetin käyttötaitojaan, sillä kysymyksiin on kohtalaisen helppoa löytää nykyisin vastaus verkosta. Jälkimmäisimmässä jokainen yleisössä istuva voi vastata kysymykseen erityisellä vastauslaitteella, ja äänestyksen tulos näytetään kilpailijalle. Vuonna 2016 suomalaisessa versiossa kilpailija saa valita katsomosta kolme henkilöä vastaamaan kysymykseen ja he saavat antaa perustelunsa.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Vuosina 2004−2008 Yhdysvaltain versiossa oli neljäskin oljenkorsi, jolla kilpailija saattoi vaihtaa minkä tahansa kysymyksistä 11−15 uuteen, arvoltaan vastaavaan kysymykseen. Kilpailija menetti alkuperäiseen kysymykseen käytetyt oljenkorret. Yhdysvaltain "Who Wants to Be a Super Millionaire?" -ohjelmassa oli käytössä perinteisten oljenkorsien lisäksi kaksi uutta oljenkortta: uusi yritys () ja asiantuntijaraati () Valittuaan uusi yritys -oljenkorren kilpailija saattaa vastata kysymykseen väärin menettämättä rahojaan; toisella yrityksellä vastauksen on oltava oikein, sillä tämän oljenkorren valittuaan peliä ei voi keskeyttää. Asiantuntijaraadissa kolme tuotannon valitsemaa henkilöä antoi perustellen vastauksensa kysymykseen. Yhdysvaltain kellopelissä 50:50-oljenkorsi korvattiin uusi yritys -oljenkorrella, ja neljänneksi oljenkorreksi otettiin käyttöön kysy asiantuntijalta; asiantuntija oli tyypillisesti entinen pelaaja tai julkisuuden henkilö. Tätä oljenkortta sai käyttää vasta viidennen kysymyksen jälkeen vuosina 2008−2010, mutta kaverille kilauttamisen jälkeen asiantuntijaoljenkortta saattoi käyttää myös ensimmäisissä kysymyksissä.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Muun muassa Italiassa käytetyssä ryhmäpelissä oljenkorsia ei ollut lainkaan, sillä kilpailijoilla oli mahdollisuus ohjata kysymyksensä seuraavalle kilpailijalle.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Saksan versiossa käytössä ollessa riskipelissä kilpailija sai neljännen oljenkorren, jolla hän sai valita yleisön joukosta henkilön ja keskustella vapaasti tämän kanssa. Juontaja esitti kysymyksen uudelleen yleisölle, ja yleisössä olevat, jotka uskovat tietävänsä oikean vastauksen kysymykseen, voivat nousta seisomaan. Kilpailija valitsee keskustelukumppaninsa näiden henkilöiden joukosta. Jos kilpailija valitsee yleisön jäsenen ehdottaman vastauksen, myös tämä voittaa 500 euroa. Yhdysvaltain versiossa on ollut käytössä lähes vastaava oljenkorsi, mutta kilpailija on saanut valita henkilön etukäteen ja tuoda tämän mukanaan studioon entuudestaan vieraan henkilön valitsemisen sijasta.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Yhdysvaltain kaksoiseräpelissä oli käytössä kolme oljenkortta: kysy yleisöltä ja kysymyksen ohittaminen, jota saattoi käyttää kaksi kertaa "(vuosina 2014-2015 yhden kerran, koska se korvattiin +1 -oljenkorrella)". Tällä oljenkorrella kysymyksen saattoi hypätä yli kokonaan, ja täten vähentää myös kokonaiskysymysten määrää. Pelaaja ei kuitenkaan kaksoiseräpelissä tiedä kysymyksen voittosummaa, joten hän saattaa menettää isonkin summan jättämättä vastaamatta (esimerkiksi 68 100 Yhdysvaltain dollarin arvoisen voittosumman kerännyt kilpailija saattaa hypätä 100 000 Yhdysvaltain dollarin kysymyksen yli, jolloin hän joutuu vastaamaan edelleen samalla voittamallaan rahasummalla 250 000 dollarin kysymykseen). Tätä oljenkortta ei luonnollisestikaan voi käyttää viimeiseen kysymykseen. Se poistettiin kokonaan Yhdysvaltain version palatessa perinteiseen formaattiin ja korvattiin Fifty-Fifty -oljenkorrella.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: "Haluatko miljonääriksi?" -visailua esitettiin Suomessa aluksi Nelosella vuosina 1999–2005, jolloin juontajana toimi Lasse Lehtinen. Alun perin suomalaisversion pääpalkinto oli miljoona markkaa, sittemmin 200 000 euroa. Vuosina 2005–2007 ohjelmaa esitettiin MTV3-kanavalla Ville Klingan juontamana, 3. syyskuuta 2005 alkaen. Pääpalkinto kasvatettiin tuolloin miljoonaan euroon. Ohjelman sadas jakso esitettiin 15. marraskuuta 2002


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Ohjelma palasi televisioon kanava Neloselle 23. tammikuuta 2016, juontajanaan Jaajo Linnonmaa ja pääpotti on miljoona euroa, kuten Klingankin aikana. Vuoden 2016 ensimmäinen jakso tavoitti parhaimmillaan 1,2 miljoonaa ja keräsi keskimäärin 914 000 katsojaa. Kauden viimeinen jakso esitettiin 9. huhtikuuta 2016. Kauden jälkeen Nelonen ilmoitti, että ohjelma saa jatkoa syksyllä. Toinen Linnonmaan juontama kausi alkoi Nelosella 3. syyskuuta 2016. Marraskuussa 2016 Nelonen ilmoitti ohjelman saavan jatkoa keväällä 2017. Kevään 2017 viimeisessä jaksossa tiedotettiin, että ohjelma jatkuu jälleen syksyllä 2017.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Kilpailuun osallistumisen ikäraja on 18 vuotta. Ohjelman suurin voitettu summa toistaiseksi on 70 000 euroa, joka saavutettiin lokakuussa 2002.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Haluatko miljonääriksi -ohjelmasta on normaalien jaksojen lisäksi esitetty erikoisjaksoja joissa on kilpaillut julkisuuden henkilöitä. 15. lokakuuta 2000 esitetyssä jaksossa kilpailivat Sauli Niinistö, Marcus Grönholm, Kirsi Piha ja Mattiesko Hytönen. 22. lokakuuta 2000 kilpailivat Risto Kaskilahti, Ruben Stiller, Taina Kokkonen ja Teresa De Rita-Cavlek. 29. lokakuuta 2000 kilpailivat Piia-Noora Kauppi, Sari Havas, Petteri Summanen ja Jani Sievinen. 4. helmikuuta 2001 kilpailivat Jari Sillanpää, Irina Krohn, Henkka Hyppönen ja Anitra Ahtola. 7. lokakuuta 2001 kilpailivat A. W. Yrjänä, Jukka Hildén, Saana ja Sulo Aittoniemi. 29. elokuuta 2003 kilpailivat Peter Nyman, Janne Virtanen, Petteri Ahomaa ja Jussi Halli sekä 17. joulukuuta 2005 kilpailivat Axl Smith, Iiro Rantala, Ile Kallio, Jyrki 69, Bettina Sågbom ja Katja Ståhl. Kilpailijoiden saamat voittosummat lahjoitettiin huumeiden vastaiseen työhön.


title: Haluatko miljonääriksi?

text: Keväällä 10. helmikuuta 2018 esitettiin julkkisjakso, jossa kilpailijoina nähtiin Jannika B, Aku Hirviniemi, Noora Karma, Riku Rantala, Veronica Verho ja Lenni-Kalle Taipale. Syksyllä 1. syyskuuta 2018 kilpailijoina oli tutut radiotähdet Jone Nikula, Tinni Wikström, Kimmo Vehviläinen, Harri Moisio, Jekku Berglund ja Sami Kuronen. He kilpailivat pareittain ja heidän voittamansa rahasummat lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen.


title: Dušanbe

text: Dušanbe () on Tadžikistanin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku vuoden 2000 laskennassa oli 562 000, arvio vuodelle 2010 oli 720 300. Asukasluvultaan se on Tadžikistanin suurin kaupunki.


title: Dušanbe

text:
Kaupungin nimi tulee tadžikin kielen maanantaita tarkoittavasta sanasta ("du" = "kaksi", "shamba"/"shanbe" = "päivä", kirjaimellisesti "päivä kaksi"), aikoinaan kaupunki oli suosittu maanantaimarkkinoiden pitopaikka.
Kaupungin ollessa Tadžikistanin neuvostotasavallan pääkaupunki, sen nimenä oli vuodet 1929–1961 Stalinabad (Josif Stalinin mukaan).


title: Dušanbe

text: Dušanbe sijaitsee Varzob- eli Dushanbinka-joen varrella maan lounaisosassa. Se rakennettiin neuvostoaikana kolmen aikaisemman kauppalan paikalle. Sen kadut ovat suoria ja leveitä, ja monia reunustavat puurivit. Kaupungissa on suuria julkisia rakennuksia ja laajoja puistoja.


title: Dušanbe

text: Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin 36 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin -2,4 astetta. Kesän kuumuutta viilentää kaupungin koillispuolella sijaitsevilta vuorilta laskeutuvat viileämmät tuulet.


title: Dušanbe

text: Kaupungissa sijaitsee Dušanben kansainvälinen lentoasema. Kaupunkiin on rautatieyhteys ja sieltä lähtee valtatiet M32 pohjoiseen, A384 etelään sekä kaupungin lävitse länsi-itä -suunnassa kulkee valtatie M41.