title: Zogu I

text: 7. huhtikuuta 1939 Italian joukot valtasivat Albanian, ja Mussolini julisti Albanian Italian protektoraatiksi Viktor Emanuel III:n alaisuudessa. Zogu I otti mukaansa kansallispankista kullan ja pakeni Egyptiin ja sieltä edelleen Englantiin. Egyptissä kuningas Faruk otti Lekan vastaan. Englannissa Leka asui Ritz Hotel Londonissa, Lontoossa, Sunninghillissä ja Friethissä henkivartijoineen.


title: Zogu I

text: Toisen maailmansodan aikana kuningasmielisen Albanian vastarinta oli tehotonta, ja se liittyi myöhemmin kommunistipartisaaneihin, entisiin maaorjiin, joita johtivat Jugoslavian militantit. Suurin osa Albanian hallinnosta teki yhteistyötä Italian ja natsi-Saksan kanssa. Sodan jälkeen köyhät ottivat vallan Jugoslavian tuella.


title: Zogu I

text: Zogu I yritti vaatia Albanian kruunua maasta, joka oli jäänyt kommunistiblokkiin ja Enver Hoxhan stalinistihallinnon alaisuuteen. Zogu I luopui virallisesti kruunusta 2. tammikuuta 1946, mutta piti yllä vaatimuksensa siihen.


title: Zogu I

text: Vuonna 1951 Zogu osti New Yorkista Muttontownista suuren kartanon ja maa-alueen, Knollwoodin kiinteistön. Kauppahinta oli 102 800 dollaria; huhut kertoivat Zogun maksaneen kartanon timanteilla ja rubiineilla. Knollwoodin kiinteistö on 60-huoneinen kartano, joka muutettiin linnaksi. Leka ei koskaan asunut siellä, vaan hän myi sen pois vuonna 1955. Sen jälkeen se on ollut tyhjillään ja sitä vandalisoitiin ja osa siitä on romahtanut.


title: Zogu I

text: Zogu muutti Yhdysvaltoihin, mutta maahanmuuttoviranomaiset eivät hyväksyneet Zogun 115-jäsenisen kuninkaallisen hovin muuttoa. Hän yritti lahjoa Yhdysvaltain senaatin virkamiehiä mutta tuloksetta.


title: Zogu I

text: Zogu muutti vihdoin Ranskaan. Hänen palvelijansa olivat lähteneet ja Zogu jäi yksin. Hän osti huvilan Ranskan Rivieralta ja vietti mukavaa elämää. Zogu kuoli sairaalassa Suresnesissä, Pariisissa 9. huhtikuuta 1961. Kuningatar Geraldine kuoli 2002.


title: Jada Pinkett Smith

text: Jada Pinkett Smith (oik. Jada Koren Pinkett, s. 18. syyskuuta 1971 Baltimore, Maryland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänen vanhempansa ovat Robson Pinkett Jr. (s. 1952 - k. 2010) ja Adrienne Banfield-Norris. Pinkett Smith opiskeli Baltimoren taidekoulussa tanssia ja koreografiaa ja ryhtyi näyttelijäksi. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Matrix Reloaded" ja "Matrix Revolutions" Nioben roolissa, ja hän näyttelee myös Maria Mercedes ”Fish” Mooneya televisiosarjassa Gotham.


title: Jada Pinkett Smith

text: Taidekoulussa Pinkett Smith tutustui Tupac Shakuriin ja he pysyivät läheisinä ystävinä Shakurin kuolemaan saakka. Vuonna 2017 Shakurista julkaistiin elämäkertaelokuva "All Eyez on Me," jossa Katerina Graham esitti Pinkett Smithiä. Pinkett Smith syytti elokuvan vääristelevän hänen suhdettaan Shakuriin.


title: Jada Pinkett Smith

text: Pinkett Smith on ollut naimisissa näyttelijä Will Smithin kanssa vuodesta 1997. Hän tapasi Smithin "Bel-Airin prinssi" -komediasarjan kuvauksissa. Heillä on kaksi lasta, Jaden Smith ja Willow Smith.


title: Jada Pinkett Smith

text: Hänellä on myös oma naisten vaatemallisto "Maja".


title: Ian McKellen

text: Sir Ian Murray McKellen (s. 25. toukokuuta 1939 Burnley, Lancashire, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hänen roolinsa käsittävät kaikkea Shakespearen näytelmistä menestyneisiin toimintaelokuviin. Ian McKellen tunnetaan myös homoseksuaalien oikeuksien puolustajana. Hän on yksi harvoista kansainvälisistä suurista tähdistä, joka on avoimesti homoseksuaali.


title: Ian McKellen

text: McKellen syntyi Burnleyssä Lancashiressa. Hän aloitti näyttelemisen nuorena teatterissa tekemällä Shakespeare-tulkintoja näyttämöllä. Hän alkoi esiintyä 1960-luvulta alkaen elokuvissa ja televisio-ohjelmissa ja saada 1970-luvusta lähtien merkittäviä rooleja. Hän alkoi esiintyä 1990-luvulta lähtien yhdysvaltalaisissa elokuvissa.


title: Ian McKellen

text: McKellenin kenties tunnetuin roolihahmo on Gandalf "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa, joka pohjautuu J. R. R. Tolkienin kirjoittamaan fantasiaromaaniin. Hän ei ollut lukenut romaania ennen elokuvatrilogiaa, joten ohjaaja Peter Jackson laittoi hänet lukemaan sen. McKellen esittää Gandalfia myös "Hobitti"-elokuvatrilogiassa (2012–2014). Toinen hyvin tunnettu McKellenin esittämä roolihahmo on "Ryhmä-X"-supersankarisarjakuvassa esiintyvä superroisto Magneto, jota hän esitti Bryan Singerin ohjaamissa toimintaelokuvissa "X-Men" ja "X-Men 2" sekä Brett Ratnerin ohjaamassa kolmannessa osassa "". Vuonna 2006 valmistuneessa "Da Vinci -koodissa" McKellen näyttelee eksentristä Sir Leigh Teabingiä. McKellen on esiintynyt myös Pet Shop Boysin musiikkivideossa ”Heart” vuonna 1988 esittäen Draculaa.


title: Ian McKellen

text: McKellen aateloitiin vuonna 1990. Hän on kasvissyöjä. Hän on voittanut myös useita palkintoja teatteri- ja elokuvaesiintymiensä ansiosta. Hän sai joulukuussa 2007 Kunniaritarien ritarikunnan jäsenyyden. Ritarikuntaan pääsee kerrallaan vain 65 jäsentä monarkin lisäksi.


title: Feeniksin kilta

text: Feeniksin kilta () on kuvitteellinen salajärjestö J. K. Rowlingin kirjoittamissa "Harry Potter" -kirjoissa. Albus Dumbledore perusti järjestön vastustaakseen lordi Voldemortia ja tämän kuolonsyöjiä.


title: Feeniksin kilta

text: Feeniksin kilta on Tylypahkan velhokoulun rehtorin Albus Dumbledoren perustama järjestö, jonka tehtävänä on vastustaa lordi Voldemortia ja kuolonsyöjiä. Feeniksin killan päämajana on Kalmanhanaukio 12, Lontoo, joka on myös Sirius Mustan lapsuuden koti. Dumbledoren ohella killan alkuperäisiin jäseniin kuuluivat muun muassa Harry Potterin vanhemmat James ja Lily Potter, Remus Lupin, Sirius Musta ja Alastor Vauhkomieli. Kilta hajosi, kun Voldemort katosi tapettuaan James ja Lily Potterin ja yritettyään tappaa heidän poikansa Harryn. Voldemortin uskottiin kuolleen, eikä häntä vastustavaa järjestöä katsottu enää tarpeelliseksi.


title: Feeniksin kilta

text: Voldemortin palatessa kirjassa "Harry Potter ja liekehtivä pikari" Dumbledore perustaa Feeniksin killan uudelleen. Suurin osa killan jäsenistä osallistuivat Tylypahkan taisteluun seitsemännessä kirjassa.


title: Feeniksin kilta

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa kaikki Feeniksin killan jäsenet Kalkarosta lukuun ottamatta olivat kuolleet Voldemortin hallitsemassa maailmassa.


title: Feeniksin kilta

text: Edgar Bones oli yksi alkuperäisen Feeniksin killan jäsenistä. Edgar oli Amelia Bonesin veli. Kuolonsyöjät tappoivat Edgarin ja tämän vanhemmat ja lapset Ensimmäisessä velhosodassa vuoden 1981 tienoilla. Vauhkomieli myöhemmin näytti Harrylle valokuvan, jossa Edgar esiintyy.


title: Feeniksin kilta

text: Armas Dearborn oli yksi alkuperäisen Feeniksin killan jäsenistä. Vauhkomielen mukaan Dearborn katosi puoli vuotta sen jälkeen, kun Feeniksin killan jäsenistä oli otettu yhteiskuva eikä hänen ruumistaan koskaan löydetty. Suurella todennäköisyydellä kuolonsyöjät murhasivat hänet vuosien 1981-82 tienoilla.


title: Feeniksin kilta

text: Dedalus Diggle on yksi Feeniksin killan alkuperäisistä jäsenistä. Tylypahkan opettaja Professori McGarmiva epäili häntä tähdenlentojen loihtimisesta Kentissä Lordi Voldemortin kukistuttua sinä yönä, kun Harry Potterin vanhemmat kuolivat. Harry tapaa Digglen Viistokujalla Vuotavassa noidankattilassa, kun Harry on ostamassa Tylypahkaa varten koulutarvikkeitaan, ja Dedalus ilahtuu, kun Harry sanoo nähneensä hänet ennenkin (Petunia-täti sai sätkyn, kun Dedalus kumarsi Harrylle ruokakaupassa). Viimeisessä kirjassa Dedalus Diggle ottaa Hestia Jonesin kanssa Dursleyn perheen huostaansa ja he pakenevat, jottei Voldemort saisi heitä. Kuolonsyöjät polttivat Digglen talon vallattuaan taikaministeriön, mutta Diggle ei ollut paikalla.


title: Feeniksin kilta

text: Elfias "Koiranhenki" Doze () on yksi Feeniksin killan alkuperäisistä jäsenistä ja taikaministeriön juristi. Hän on Albus Dumbledoren pitkäaikainen ystävä jo heidän Tylypahkan-opiskeluajoiltaan. Doze on siis suunnilleen yhtä vanha kuin Dumbledore. Doze oli saattamassa Harrya Likusteritieltä Kalmanhaukio 12:sta viidennessä kirjassa. Tavallisesti Doze on mainittu vain ohimennen, mutta kirjassa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" Harry tapaa hänet Billin ja Fleurin häissä, ja Doze ja Harry keskustelevat Dumbledoresta, joka oli Elfiaksen hyvä ystävä. Elfias oli kirjoittanut Päivän profeettaan muistopuheen Dumbledoresta tämän kuoleman jälkeen ja puolustanut Dumbledorea kaikilta Rita Luodikon kirjoittamilta huhupuheilta. Juuri Rita oli keksinyt Dozelle haukkumanimen Koiranhenki. Doze ehti kaikkoontua häistä vain hetkeä ennen kuolonsyöjien hyökkäystä. Ei ole tiedossa osallistuiko Doze Tylypahkan taisteluun.


title: Feeniksin kilta

text: Benjy Fenwick oli yksi alkuperäisen Feeniksin killan jäsenistä. Kuolonsyöjät tappoivat hänet vuoden 1981 tienoilla. Vauhkomielen mukaan yksi kuolonsyöjistä räjäytti hänet kappaleiksi kirouksellaan ja tuhosi hänen ruumiinsa. Hänen jäännöksiään löydettiin vain muutama pala.


title: Feeniksin kilta

text: Arabella Doreen Figg on hieman höperö vanha nainen, joka asuu neljän kissansa kanssa kaalinhajuisessa kodissaan Likusteritiellä. Harry on joutunut viettämään aikaa hänen luonaan, kun Dursleyt ovat halunneet hänet pois jaloista. Kirjassa "Harry Potter ja Feeniksin kilta" rouva Figg paljastaa olevansa surkki, jonka tehtävänä on ollut pitää Harrya silmällä. Figg kertoi Harrylle että Dumbledore kielsi häntä kertomasta totuutta Harrylle koska tämä oli liian nuori ja koska Dursleyt eivät muuten olisi jättäneet Harrya tämän luokse. Figg oli todistajana Harry Potterin oikeudenkäynnissä ja vaikka hän ei osannut kunnolla kuvailla Ankeuttajia hän sai Toffeeta lukuun ottamatta vakuutettua muut siitä, että Harry puhui totta ja Harry vapautettiin syytteistä. Myöhemmin Figg oli läsnä Dumbledoren hautajaisissa. Figgin kohtalo jäi epäselväksi Voldemortin kukistuttua, mutta oletettavaa on että koska hän oli surkki niin hän ei osallistunut Tylypahkan taisteluun ja selvisi hengissä toisesta velhosodasta.


title: Feeniksin kilta

text: Mundungus ”Dung” Fletcher on varas – mutta hyväsydäminen velho. Hän on myös yksi alkuperäisistä Feeniksin killan jäsenistä. Mundungus sai vuonna 1975 elinikäisen porttikiellon Sianpäähän loukattuaan Aberforthia. Albus Dumbledore tietää Mundungusin epäluotettavuudesta mutta pitää tämän tarkoituksella mukana Feeniksin killassa: herkästi puolta vaihtavan roiston avulla on äärimmäisen yksinkertaista syöttää vääriä tietoja vastapuolelle siten, ettei kukaan aavistakaan asiaa. Mundungus määrättiin vartioimaan Harry Potteria kirjassa "Harry Potter ja Feeniksin kilta", mutta kun hän sai kuulla eräästä halvasta noidankattilasta joka on ilmeisesti lumottu, hän lähti pois Likusteritieltä Surreysta. Tämä osoittautuu suureksi virheeksi, sillä heti sen jälkeen ankeuttajat hyökkäävät Harryn ja Dudleyn kimppuun Magnoliakaaren ja Visteriaväylän välisellä kujalla. Mundungus toimitti myös Fred ja George Weasleylle tarvikkeita pilapuotia varten. Mundungus oli myöhemmin valeasussa läsnä Sianpäässä Harry Potterin perustaessa Albuksen kaartin ja kertoi tiedon eteenpäin killan jäsenille. Myöhemmin selvisi että Mundungus oli määrätty pitämään Harrya silmällä.


title: Feeniksin kilta

text: Kuudennessa kirjassa paljastui että Mundungus oli varastanut Sirius Mustan tavaroita Siriuksen kuoleman jälkeen ja yrittäessään myydä niitä Tylyahossa Harry huomasi tämän ja käytti fyysistä voimaa Mundungusia vastaan kunnes tämä kaikkoontui ja piileskeli Harrylta. Myöhemmin Päivän Profeetta kertoi että Mundungus oli pidätetty ja lähetetty Azkabaniin. Mundungus kuitenkin pakeni vuonna 1997 suuren joukkopaon yhteydessä.


title: Feeniksin kilta

text: Mundungus osoittautuu tärkeäksi hahmoksi teoksessa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset". Mundungus oli ehdottanut kuuden kiltalaisen naamioitumista Harryksi tämän siirtämisen aikana ja osallistui Seitsemän Potterin taisteluun ja naamioitui Harryksi, mutta Voldemortin langettaessa tappokirouksen häntä kohti Mundungus pakeni, jolloin loitsu osuikin Vauhkomieleen tappaen hänet. Myöhemmin Harry, Hermione ja Ron saavat tietää Mundungusilta, mihin on kadonnut siihen asti merkittävin hirnyrkki eli Luihuisen medaljonki: Mundungus on vienyt sen Kalmanhanaukio 12:sta ja yrittänyt myydä Viistokujalla – jolloin Dolores Pimento oli takavarikoinut sen. Myöhemmin selvisi että Mundungus oli myynyt Aberforthille Siriuksen taikapeilin, mistä tämä tarkkaili Harrya. Ei ole tiedossa osallistuiko Mundungus Tylypahkan taisteluun.


title: Feeniksin kilta

text: Hestia Jones on Feeniksin killan jäsen. Jonesilla on musta tukka ja punaiset posket. Jones kohtasi Harryn ensimmäisen kerran, kun hän tuli hakemaan Harrya Dursleyilta Kalmanhanaukio 12:sta ja hän ihmetteli perunankuorimaveistä Dursleyiden keittiössä sanoen sen olevan hauska. Myöhemmin Jones yhdessä Dedalus Digglen kanssa evakuoivat Dursleyt turvaan, jotteivat kuolonsyöjät saisi heitä. Hestia piti pahana sitä etteivät Dursleyt välittäneet Harrysta ja etteivät tienneet minne Harry viedään.


title: Feeniksin kilta

text: Alice Longbottom on Neville Longbottomin äiti, joka työskenteli miehensä Frank Longbottomin kanssa aurorina Taikaministeriössä. Hän joutui kuitenkin loppuelämäkseen sairaalaan Bellatrix Lestrangen, Rodolphus Lestrangen, Rabastan Lestrangen ja Bartemius Kyyry nuoremman häneen ja hänen mieheensä loihtiman kidutuskirouksen vuoksi. Toisin kuin miehensä hän on sen verran järjissään, että ojentaa Nevillelle joka tapaamisella yhden tai useita huolellisesti siistittyjä makeisten kääreitä – jotka poika tallettaa uskollisesti, vaikka isoäiti käskee heittää ne pois.


title: Feeniksin kilta

text: Frank Longbottom on Neville Longbottomin isä, joka oli menestyksekäs aurori. Hän on ollut pysyvästi vaimonsa kanssa Pyhän Mungon taikatautien ja vammojen sairaalassa sen jälkeen kun Bellatrix Lestrange, Rodolphus Lestrange, Rabastan Lestrange ja Bartemius Kyyry Jr. kiduttivat heidät lähes kuoliaaksi kidutuskirouksen avulla. Frank on niin pahoin vammautunut, ettei tunne edes poikaansa, joka käy uskollisesti katsomassa vanhempiaan.


title: Feeniksin kilta

text: Olympe Maxime on Beauxbatonsin rehtori ja puolijättiläinen. Maxime esiintyi ensimmäisen kerran neljännessä kirjassa, missä hän oli läsnä huispauksen maailmanmestaruuskisoissa muutaman oppilaansa kanssa. Myöhemmin Maxime osallistui valittuine oppilaineen Kolmivelhoturnajaisiin toimien tuomarina kilpailussa. Maxime antoi Harrylle kahdeksan pistettä kymmenestä ensimmäisessä koetuksessa ja täydet pisteet toisessa koetuksessa. Maxime teki välittömästi vaikutuksen Rubeus Hagridiin, joka silminnähden ihastui Maximeen ja näytti tälle etukäteen turnauksen ensimmäiseen koetukseen tarkoitetut lohikäärmeet. Maxime myöhemmin tanssi Hagridin kanssa joulutanssiaisissa. Hagrid tiesi Maximen olevan puolijättiläinen ja kysyi sitä häneltä, mistä Maxime loukkaantui ja väitti että hänellä on vain isot luut. Myöhemmin Hagrid ja Maxime korjasivat välinsä. Kun Harry oli tuonut Cedric Diggoryn ruumiin mukanaan kolmannen koetuksen jälkeen, Maxime näytti järkyttyneeltä. Maxime oli myöhemmin läsnä Diggoryn muistotilaisuudessa Tylypahkassa. Viidennessä kirjassa Maximesta oli tullut Feeniksin killan avustava jäsen ja hän ja Hagrid matkasivat yhdessä jättiläisten luo yrittäen saada heidät liittymään Dumbledoren puolelle ja oli pelastanut Hagridin Golgomathin puolella olleiden jättiläisten hyökkäykseltä. Maxime myöhemmin palasi yksin Beauxbatonsiin Hagridin viedessä veljensä Ruaahin Englantiin mukanaan. Maxime oli myöhemmin läsnä Dumbledoren hautajaisissa lohduttaen Hagridia ja osallistui Billin ja Fleur Delacourin häihin.


title: Feeniksin kilta

text: Marlene McKinnon oli yksi alkuperäisen Feeniksin killan jäsenistä. Voldemort ja Travers tappoivat hänet ja hänen koko perheensä Ensimmäisessä Velhosodassa heinäkuun 1981 tienoilla. Vauhkomieli myöhemmin näytti Harrylle valokuvan Marlenesta, joka oli otettu kaksi viikkoa ennen hänen kuolemaansa.


title: Feeniksin kilta

text: Dorcas Meadowes oli yksi alkuperäisen Feeniksin killan jäsenistä. Voldemort tappoi Dorcasin henkilökohtaisesti vuoden 1981 tienoilla. Vauhkomieli myöhemmin näytti Harrylle valokuvan, jossa Dorcas esiintyi.


title: Feeniksin kilta

text: Sirius Musta () alias Anturajalka (1959–1996) on J. K. Rowlingin kirjoittamissa Harry Potter -kirjoissa esiintyvä henkilöhahmo. Hän on Harry Potterin kummisetä. Kirjoissa Siriusta kuvataan komeaksi ja nokkelaksi, ehkä jopa hieman ylimieliseksi keppostelijaksi. Mustaa kutsutaan kirjoissa myös lempinimellä Anturajalka. Sirius on rekisteröitymätön animaagi; hän osaa muuttua suureksi mustaksi koiraksi. Sirius on yksi harvoista Harry Potter -kirjojen henkilöistä, joka ei pelkää lausua pimeyden lordi Voldemortin nimeä. Feeniksin kilta pitää Siriuksen taloa päämajanaan.


title: Feeniksin kilta

text: Nimi "Sirius" viittaa tähteen, joka tunnetaan myös kansan suussa Koirantähtenä, koska se kuuluu Suuren koiran tähtikuvioon.


title: Feeniksin kilta

text: Elokuvissa Siriusta näyttelee Gary Oldman. "Feeniksin killassa" esiintyi myös teini-ikäinen Sirius, jota esitti James Walters.


title: Feeniksin kilta

text: Siriuksen nuoruus oli erityisen onnetonta; hän vihasi suurinta osaa sukulaisistaan, erityisesti äitiään. Hän ei noudattanut perheensä puhdasveristä elitismiä ja paneutumista pimeän voimiin. Koulussa Siriuksen parhaat ystävät James Potter, Remus Lupin ja Peter Piskuilan kutsuivat itseään Kelmeiksi ja tuottivat opettajille kepposillaan runsaasti harmaita hiuksia. He myös kiusasivat Severus Kalkarosta, joka oli heidän kanssaan samalla vuosikurssilla mutta Luihuisessa. Sirius oli kerran huijannut Kalkaroksen Lupinin luokse tämän muututtua ihmissudeksi ja James oli joutunut pelastamaan Kalkaroksen hengen. Sirius myös kutsui Kalkarosta haukkumanimellä Ruikuli. Valmistuttuaan Tylypahkasta Sirius pysyi Jamesin hyvänä ystävänä ja oli jopa Jamesin bestman tämän mennessä naimisiin Lilyn kanssa. Kun parin poika Harry syntyi, Potterit kutsuivat Siriuksen Harryn kummisedäksi. Siriusta epäiltiin Pottereiden olinpaikan paljastajaksi ja lisäksi 12 jästin ja Peter Piskuilanin murhaajaksi. Sirius vangittiin Azkabanin velhovankilaan. Toisin kuin muut Azkabanin vangit, jotka yleensä tulivat vankeudessa hulluiksi, Sirius pysyi selväjärkisenä, koska tiesi olevansa syytön. Sirius pystyi muuttumaan animaagimuotoonsa koiraksi tietäen, etteivät ankeuttajat voi vaistota hänen tunteitaan eläinmuodossa. Kaksitoista vuotta myöhemmin Sirius näki lehdessä kuvan Weasleyn perheestä, jossa Ronin olkapäällä istui rotta. Sirius tunnisti rotan välittömästi Peteriksi tämän animaagimuodossa. Tieto puhdisti hänen mielensä. Laihduttuaan useita kiloja vankilassa hän pystyi karkaamaan koiran hahmossa sellin kaltereiden välistä.


title: Feeniksin kilta

text: Teoksessa "Harry Potter ja Feeniksin kilta" Sirius lahjoittaa sukunsa ikiaikaisen kodin Kalmanhanaukio 12:n Feeniksin kilta -organisaation päämajaksi, jolloin myös hän voi osallistua sen toimintaan. Sirius toimii ikään kuin Harryn veljenä koko kirjan ajan, mutta Rowlingin mukaan "Harry kaipaa isähahmoa". Hänen ja Harryn välille muodostuu myös suuri luottamusside. Taikaministeriössä käydyssä Salaperäisyyksien osaston taistelussa Bellatrix Lestrangen ja Siriuksen välisen kaksintaistelun aikana Bellatrix iskee Siriusta kirouksella, joka lennättää tämän mystisen mustan holvikaaren verhon lävitse kuolemaan (elokuvaversiossa Bellatrix käytti tappokirousta ja holvikaaressa ei ole verhoa).


title: Feeniksin kilta

text:
Kirjassa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" Sirius tunnustetaan syyttömäksi – mutta valitettavasti liian myöhään. Harry perii Siriuksen omaisuuden, mukaan lukien talon Kalmanhanaukiolla, kotitonttu Oljon ja Hiinokan.
Kirjassa myös kerrotaan että Sirius Musta on Narcissa Malfoyn serkku. Seitsemännessä kirjassa Harry kutsui Siriuksen hengen luokseen Elpymyskiven avulla lohduttamaan Harrya tämän matkalla tulevaan kuolemaan. Siriuksen henki kertoi Harrylle kuoleman olevan kivuton ja käyvän nopeammin kuin nukahtaminen. Harry myöhemmin nimesi ensimmäisen poikansa James Siriukseksi kunnioittaakseen Siriuksen muistoa.


title: Feeniksin kilta

text: Tabita Niittu oli yksi alkuperäisistä Feeniksin killan jäsenistä. Voldemort tappoi hänet Ensimmäisen Velhosodan aikana vuoden 1981 tienoilla. Vauhkomieli myöhemmin näytti Harrylle kuvan, jossa Niittu esiintyy.


title: Feeniksin kilta

text: Sturgis Podmore on Feeniksin killan jäsen. Strugis joutuu Azkabaniin teoksessa "Harry Potter ja Feeniksin kilta", koska Lucius Malfoy yllättää hänet näkymättömyysviitan alta ministeriössä ja loitsii häneen komennuskirouksen. Kirouksen vuoksi Podmore yrittää murtautua Taikaministeriön Salaperäisyyksien osastoon. Hänet tuomitaan tästä hyvästä kuudeksi kuukaudeksi Azkabaniin.


title: Feeniksin kilta

text: Fabian Prewett ja Gideon Prewett olivat veljekset ja alkuperäisen Feeniksin killan jäsenet. He olivat myös Molly Weasleyn veljiä. Kuolonsyöjät tappoivat heidät Ensimmäisessä Velhosodassa vuoden 1981 tienoilla. Vauhkomielen mukaan viisi kuolonsyöjää joista yksi oli Antonin Dolohov tappoivat heidät mutta Fabian ja Gideon taistelivat sankarillisesti heitä vastaan. Molly myöhemmin antoi Fabianin kultakellon Harrylle tämän 17 syntymäpäivänään.


title: Feeniksin kilta

text: Edward "Ted" Tonks on Nymphadora Tonksin isä. Ted oli jästisyntyinen ja hänen vaimonsa oli Andromeda Musta. Ted liittyi Feeniksin kiltaan yhdessä tyttärensä kanssa Voldemortin noustua uudelleen valtaan. Seitsemän Potterin taistelussa Ted tarjosi kotiaan turvataloksi muille. Harryn ja Hagridin saavuttua Ted paransi Harryn vammat. Kun kuolonsyöjät valtasivat taikaministeriön ja alkoivat vainota jästisyntyisiä Ted joutui pakenemaan, mutta Harmaaselän johtama ryhmä sai hänet kiinni ja Ted sai taistelussa surmansa. Lupin ja Nymfadora myöhemmin nimesivät poikansa Tediksi kunnioittaakseen hänen muistoaan. Tedin kuolemasta ilmoitettiin myöhemmin Pottervahdissa.


title: Feeniksin kilta

text: Nymfadora Tonks () (1973 — 2. toukokuuta 1998) työskenteli taikaministeriössä aurorina. Nymfadora oli myös metamorfimaagi – hän pystyi siis muuttamaan ulkomuotoaan halutessaan. Tonks oli Sirius Mustan lempiserkun Andromedan tytär.


title: Feeniksin kilta

text: Nymfadora oli mukana taistelussa kuolonsyöjiä vastaan, kun kuolonsyöjät ja lordi Voldemort huijaavat Harryn ansaan. Sirius Musta saa surmansa samassa taistelussa. Tonks inhosi etunimeään ja pyysi usein että häntä kutsuttaisiin vain sukunimellä. Kirjassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi Siriuksen kuoleman jälkeen Harry epäilee Tonksin olleen rakastunut Siriukseen, sillä Tonks ei enää muuttanut ulkonäköään, oli masentunut ja hänen suojeliuksensa oli muuttunut ihmissudeksi. Lopulta käy ilmi että Tonks oli rakastunut Remus Lupiniin.


title: Feeniksin kilta

text: Kotikolossa jouluaterian ääressä Harry epäilee, että rouva Weasley olisi mieluummin ottanut Fleur Delacourin sijasta Tonksin miniäkseen. Kyseessä oli kuitenkin Harryn väärinkäsitys. Tosiasiassa Molly yritti kannustaa Tonksia ja Lupinia yhteen. Teoksessa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" paljastuu, kuinka ihastunut Tonks Lupiniin lopulta oli.


title: Feeniksin kilta

text: Kirjassa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" Nymfadora Tonks menee naimisiin Remus Lupinin kanssa. Heille syntyy poika, jonka he nimeävät Tonksin edesmenneen isän, Tedin, mukaan Teddy Remus Lupiniksi. Harrysta tulee Teddyn kummisetä. Kirjan lopussa käytävässä Tylypahkan taistelussa Nymfadora ja hänen aviomiehensä Lupin kuolevat kuolonsyöjien tekemään tappokiroukseen. Bellatrix tappoi Nymfadoran ja Dolohov Lupinin.


title: Feeniksin kilta

text: Tonksia elokuvissa näyttelee Natalia Tena.


title: Feeniksin kilta

text: Emmeline Vance oli yksi Feeniksin killan alkuperäisistä jäsenistä. Kun kilta perustettiin uudelleen, Vance oli mukana kuljettamassa Harry Potteria Dursleyiltä Kalmanhanaukio 12:sta. Myöhemmin kuolonsyöjät murhasivat Vancen lähellä jästien pääministerin asuntoa heinäkuussa 1996 ja hänen kuolemastaan kerrottiin jästilehdissä. Myöhemmin paljastui että Kalkaros oli kertonut hänestä Voldemortille. Harry myöhemmin mainitsi Vancen keskustellessaan Dumbledoren kanssa.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: 3. SS-divisioona Totenkopf () oli Waffen-SS:n yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Hitler antoi lokakuussa 1939 luvan perustaa kolme SS-divisioonaa. SS-VT rykmenteistä perustettiin Verfügungs-divisioona, järjestyspoliisista muodostettiin Polizei-divisioona ja keskitysleirien vartijoista () Totenkopf, joka perustettiin 16. lokakuuta 1939 Dachaussa. Divisioonan komentajaksi määrätty Eicke perusti kolme motorisoitua jalkaväkirykmenttiä. Tykistörykmentti muodostettiin pääosin SS Heimwehr Danzigin henkilöstöstä. Himmler muodosti kullekin rykmentille täydennyspataljoonan keskitysleirien vartiointijärjestelmän osaksi. Samoin kullakin pataljoonalla oli täydennyskomppania.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Divisioona kuului Ranskan hyökänneen armeijaryhmä A:n reserviin. Se sai määräyksen ryhmittyä keskitysalueelleen Belgian rajalle 12. toukokuuta. Armeijaryhmän aloittaessa hyökkäyksen Maasin linjan murtamiseksi sai Eicke 14. toukokuuta määräyksen valmistautua hyökkäykseen. Vasta 17. toukokuuta divisioona liitettiin armeijaryhmä A:n ensilinjaan.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Aamulla 19. toukokuuta Eicke vastaanotti käskyn, jonka mukaan hänen tuli valmistautua torjumaan divisioonallaan mahdollisen pohjoisesta tehtävän vastahyökkäyksen. Pian ensimmäisen käskyn jälkeen XV panssariarmeijakunta antoi käskyn siirtyä Le Cateauxiin, jossa Rommelin johtama 7. panssaridivisioona oli kohdannut lujaa vastarintaa. Eicke lähetti 1. jalkaväkirykmentin vahvennettuna panssarintorjuntakomppanialla ja kenttätykistöpatterilla. Osasto oli divisioonan ensimmäinen yksikkö, joka osallistui taisteluihin. Cambrain alue oli puhdistettu liittoutuneiden joukoista 20. toukokuuta mennessä ja saman aikaisesti oli kerätty 16 000 sotavankia ja runsaasti kalustoa.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Saksalaisten saavutettua Kanaalin rannikon Eicken divisioona siirrettiin XXXIX armeijakuntaan ja se sai käskyn edetä länteen eteläpuolellaan 8. panssaridivisioona ja pohjoispuolellaan 7. panssaridivisioona. Tarkoituksena oli estää pohjoispuolelle eristettyjen liittoutuneiden joukkojen palaaminen linjan eteläpuolelle Ranskan armeijan yhteyteen.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Liittoutuneiden aloitettua vastahyökkäyksensä brittiläisen siirtoarmeijan Matildat jyräsivät Arrasin taistelussa kaksi divisioonan panssarintorjuntakomppaniaa ja kolmaskin komppania kärsi merkittäviä tappioita. Brittien hyökkäys saatiin lopulta pysäytettyä tykkien suorasuuntaustulella ja syöksypommittajien avulla. Divisioona menetti yhden päivän taistelussa 39 miestä kaatuneina, 66 haavoittuneina ja kaksi kadonneina.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Divisioona kärsi Ranskassa noin kymmenen prosentin tappiot. Sotatoimien päätyttyä Himmler poisti Totenkopfin "yksinoikeuden" leirien vartioiden käyttämiseen henkilöstötäydennyksenä, vaan vartijat olivat kaikkien SS-divisioonien täydennyksinä.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Operaatio Barbarossan alkaessa kesäkuussa 1941 divisioona eteni pohjoisen armeijaryhmän mukana Baltiaan, jossa se taisteli, kunnes se siirrettiin lokakuussa 1942 uudelleen organisoitavaksi Etelä-Ranskaan. Divisioona muutettiin 9. marraskuuta panssarikrenatööridivisioonaksi ().


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Divisioona muutettiin edelleen panssaridivisioonaksi () 21. joulukuuta 1943. Sodan lopun se taisteli itärintamalla. 1945 divisioona siirrettiin Unkariin.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Hitler teki itsemurhan 30. huhtikuuta 1945, mutta taistelu Berliinistä jatkui 2. toukokuuta saakka. Pohjoisessa ja lännessä olleet joukot antautuivat Montgomerylle 4. toukokuuta. Länsiliittoutuneet vastaanottivat Saksan antautumisen Rheimsissä 7. toukokuuta. Seuraavana päivänä Neuvostoliitto vastaanotti antautumisen ja se astui voimaan kaikkialla 9. toukokuuta. Divisioonan viimeinen komentaja Hellmuth Becker yritti antautua divisioonineen Yhdysvaltain 3. armeijalle, joka hyväksyi tämän kunhan Totenkopf-divisioona riisuisi aseista Mauthausenin keskitysleirin vartijat. Beckerin miehet riisuivat vartijat aseista ja luovuttivat aseensa amerikkalaisille, jotka luovuttivat heidät Neuvostoliittoon. Antautuneet kuljetettiin heti leireille ja ne jotka selviytyivät viettivät useita vuosia työleireillä ennen vapautumistaan.


title: SS-divisioona Totenkopf

text: Divisioonan sotilaat syyllistyivät useisiin sotarikoksiin sodan aikana kuten Le Paradisin joukkomurhaan, jossa Totenkopfin 14. komppania teloitti 97 brittiläistä sotavankia Ranskassa 27. toukokuuta 1940.


title: Johann Christian Bach

text: Johann Christian Bach (5. syyskuuta 1735 Leipzig – 1. tammikuuta 1782) oli saksalainen säveltäjä. Hän oli säveltäjä Johann Sebastian Bachin ja hänen toisen vaimonsa Anna Magdalenan nuorin poika.


title: Johann Christian Bach

text: J. C. Bach opiskeli musiikkia aluksi isänsä Johann Sebastian Bachin johdolla. Isän kuoltua vuonna 1750 J. C. Bachia alkoi opettaa hänen veljensä Carl Philipp Emanuel Bach Berliinissä. Vuonna 1754 J. C. Bach muutti Milanoon Italiaan, jossa hän alkoi opiskella kontrapunktia Giovanni Battista Martinin johdolla. Italiassa J. C. Bach sävelsi oopperoita (kaikkiaan 11) ja toimi Milanon tuomiokirkon urkurina vuodesta 1760. Hän sävelsi tänä aikana muun muassa kaksi messua, requiemin ja Te Deumin ja lopulta kääntyi katoliseen uskoon.


title: Johann Christian Bach

text: Vuonna 1762 Johann Christian kutsuttiin Lontooseen, missä hän vietti lopun elämäänsä. Hän oli kahdenkymmenen vuoden ajan Englannin kuuluisin säveltäjä, joka sävelsi Lontoon King’s Theatren oopperoita sekä järjesti orkesterikonsertteja. Hän toimi myös kuningatar Charlotten musiikinopettajana.


title: Johann Christian Bach

text: Hänen sävellyksensä ovat tyyliltään galantteja, elegantteja ja melodiarikkaita. Ensimmäisen Lontoon vuotensa aikana Johann Christian tutustui W. A. Mozartiin, joka opiskeli Johann Christianin oppilaana piano- ja orkesterimusiikkia. Johann Christian Bach kuoli köyhänä ja hänet haudattiin Lontooseen St Pancras Old Churchin hautuumaalle. ”Menetys musiikin maailmalle” Mozart kirjoitti kirjeessään isälleen Leopoldille Johann Christian Bachin kuolemasta.


title: Delatiivi

text: Delatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka ilmaisee liikettä jostakin pois. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja,


title: Delatiivi

text: Delatiivin pääte on yksikössä -alta/-ältä; monikkomuotoja ei käytetä.


title: Delatiivi

text: Unkarin kielessä delatiivi on produktiivinen ulkopaikallissija, joka vastaa yleensä suomen ablatiivia, joskus elatiivia. Pääte on "-ról", -"ről".


title: Distributiivi

text: Distributiivi on suomen kielessä adverbisija, joka kuvaa toistuvaa tai kaikkiin kohdistuvaa toimintoa. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon substantiiveja, adjektiiveja ja numeraaleja. Distributiivin pääte on "-ttain/-ttäin" sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuotoja käytetään hyvin harvoin.Unkarin kielessä distributiivin pääte on "-nként", jota edeltää tarvittaessa sidevokaali, takavokaalisissa sanoissa "-o/-a", etuvokaalisissa "-e/-ö".


title: Sublatiivi

text: Sublatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka ilmaisee liikettä jonnekin. Sen käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja. Sublatiivin pääte on yksikössä -alle tai -nne. Monikkomuotoja ei käytetä.


title: Sublatiivi

text: Unkarin kielessä sublatiivi on produktiivinen ulkopaikallissija, joka vastaa yleensä suomen allatiivia tai postpositiota 'päälle', joskus myös illatiivia. Sublatiivin pääte on "-ra/-re".


title: Superessiivi

text: Superessiivi on sijamuoto.


title: Superessiivi

text: Unkarin kielessä superessiivi on produktiivinen sijamuoto. Sen pääte on vartalosta riippuen "-n/-on/-en/-ön." Merkitys on useimmiten 'jonkin päällä', joskus se vastaa suomen inessiiviä.


title: Superessiivi

text: Superessiivin on esitetty esiintyvän suomen kielessä adverbisijana, joka ilmaisee jossakin tietyssä paikassa olemista. Superessiivin käyttö rajoittuu pieneen joukkoon pronomineja. Superessiivin pääte on yksikössä -alla/-ällä. Monikkomuotoja ei käytetä.


title: Tuhoamisleiri

text: Tuhoamisleirit olivat natsi-Saksan toisessa maailmansodassa vuosien 1941–1942 aikana perustamia leirejä, jotka kehitettiin toteuttamaan etenkin natsien rotuopin mukaisten ali-ihmisten tuhoamissuunnitelmaa, ”lopullista ratkaisua”. Kuudella tuhoamisleirillä kaasutettiin hengiltä yli kolme miljoonaa ihmistä, enimmäkseen juutalaisia.


title: Tuhoamisleiri

text: Aluksi saksalaiset surmasivat valloittamisensa alueiden juutalaisia ja muita ”ali-ihmisiä” ampumalla. Kun juutalaisten surmaaminen ampumalla oli osoittautunut epäkäytännölliseksi, saksalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia tappomenetelmiä. Juutalaisten tuhoamisen painopiste päätettiin siirtää miehitetystä Neuvostoliitosta Puolaan, jonne rakennettiin tuhoamisleirejä.


title: Tuhoamisleiri

text: Syksyn 1941 ja kevään 1942 välillä Puolaan rakennettiin kuusi tuhoamisleiriä: Chełmno, Bełżec, Sobibór, Treblinka, Majdanek ja Auschwitz-Birkenau. Tuhoamisleireillä oli vain yksi tehtävä: saapuvien vankien välitön murhaaminen. Leireistä Auschwitz-Birkenau ja Majdanek toimivat lisäksi keskitysleireinä, joissa vankeja hyödynnettiin myös työvoimana.


title: Tuhoamisleiri

text: Saatuaan leirit toimintakuntoon keskikesällä 1942 saksalaiset ryhtyivät haravoimaan koko hallitsemaansa maaperää ja kokoamaan juutalaiset yhteen miltei jokaisessa Euroopan maassa. Heidät koottiin usein ylikansoitettuihin ghettoihin tai työleireihin. Uhrit pakattiin ahtaisiin tavaravaunuihin yleensä ilman ruokaa ja vettä, ja heidät rahdattiin tappokeskuksiin. Matka saattoi kestää kaksikin viikkoa, ja moni kuoli jo matkalla. Perillä SS-vartijat koirineen ajoivat uhrit kaasukammioiden porteille. Uhrit riisuutuivat ja heidät pakotettiin ilmattomiin ja ikkunattomiin bunkkereihin. Kaasukammiot oli naamioitu suihkuhuoneiksi, ja useimmat uhrit eivät siksi vastustelleet vartijoita. Kun ihmiset olivat sisällä, Auschwitzissa ja Majdanekissa vartijat pudottivat kammioihin Zyklon B -tuholaismyrkyn syaanivetykiteitä, jotka höyrystyivät nopeasti ja tuottivat tappavaa kaasua. Muissa leireissä heidät tapettiin hiilimonoksidilla. Chełmnossa uhrit murhattiin kaasuvaunuissa, isojen pakettiautojen tavaratilassa, jonne auton pakokaasut johdettiin. Uhrien kuoltua vangeista muodostettu "Sonderkommandoryhmä" raahasi heidät polttouuneihin.


title: Tuhoamisleiri

text: Chełmnossa murhattiin yhteensä vähintään 152 000 ihmistä. Bełżecissä surmattiin noin 600 000 juutalaista. Sobibórissa tapettiin 200 000 – 250 000 juutalaista. Treblinkassa kuoli 750 000 – 900 000 juutalaista. Majdanekissa surmattiin noin 180 000 ihmistä, joista 50 000 – 120 000 oli juutalaisia. Auschwitzissa surmattiin vähintään 1,1 miljoonaa ihmistä, mahdollisesti jopa 1,5 miljoonaa, joista juutalaisia oli 960 000.


title: Tuhoamisleiri

text: Belzecistä, Sobiborista ja Treblinkasta onnistui pakenemaan kaikkiaan 300 vankia, joista lähes kaikki Treblinkan ja Sobiborin kapinoissa elokuussa ja lokakuussa 1943.


title: Tuhoamisleiri

text: Natsit sulkivat Belzecin joulukuussa 1942 sekä Sobiborin ja Treblinkan marraskuussa 1943. Chelmnossa ja Auschwitzissa tapettiin vankeja vielä vuoteen 1944 asti. Auschwitzissa ja Majdanekissa oli yhä vankeja kun ne vapautettiin. Natsit purkivat Auschwitzia ja Majdanekia lukuun ottamatta kaikki leirit niiden lakkautuksen jälkeen ja maisemoivat alueet jälkiensä peittämiseksi. Myös Auschwitzin kaasukammiot purettiin.


title: Pulttibois

text: Pulttibois on 58-osainen sketsisarja, jota tuotettiin vuosina 1989-1991. Sen pääosissa esiintyvät Pirkka-Pekka Petelius ja Aake Kalliala. Sarja on MTV:n ohjelmistoa. Sarjaa on silloin tällöin esitetty uusintana kokonaisuudessaan Subilla sekä MTV3:lla.


title: Pulttibois

text: Sarjan sketsit perustuivat monilta osin niissä esiintyviin hahmoihin ja hokemiin. Osa hahmoista esiintyi jo Yleisradion vuosina 1987-1988 tuottamassa viihdesarjassa "Hymyhuulet".


title: Pulttibois

text: Sarjan tuottajana toimi Pertti "Spede" Pasasen Spede-Yhtiöt. Sarjan ohjasi Hannu Seikkula. Äänittäjänä toimi Pekka Lampela ja kuvaajana Juha Jalasti. Ohjelman kuvaussihteeri oli Reija Virolainen. Irma Aaltonen, Sirkka Killström, Päivi Koivula, Helena Paavilainen ja Helena Sinkkonen hoitivat puvustuksen, Saija Hakola ja Anne Leppänen maskeerauksen. Lavastajana oli Antero Launis. Reino Laine, Essi Tolonen ja Tuomas Petelius esiintyivät usein pienissä sivurooleissa.


title: Pulttibois

text: Sarjan tunnusmusiikkina jaksosta 14 lähtien oli vuonna 1987 maailmanlaajuiseksi hitiksi noussut MARRS -yhtyeen kappale "Pump Up the Volume". Tätä ennen sarjan tunnusmusiikkina oli yhdeksän ensimmäisen jakson ajan Sly and Robbien kappale "Yes We Can Can", ja jaksojen 10–13 ajan Stef Meederin esittämä versio kappaleesta "'t Is weer voorbij die mooie zomer". Poikkeuksellisesti jaksossa 49 alkumusiikkina on Tapani Pertun laulama kappale "Nathalie" ja viimeisessä jaksossa ei ole alkumusiikkia lainkaan.


title: Pulttibois

text: Keväällä 1989 sarjaa esitettiin kerran viikossa maanantaisin klo 19.35–20.00. Sarjan jatkuessa keväällä 1990 ohjelman uusi esitysaika oli perjantai klo 19.05–19.30. Keväällä 1991 aika oli sama, mutta jaksoja esitettiin vain joka toinen viikko.


title: Pulttibois

text: Pulttiboisia tehtiin kolme tuotantokautta. Keväällä 1989 esitetty ensimmäinen tuotantokausi sisältää yhdeksän jaksoa. Keväällä 1990 esitetty toinen tuotantokausi sisältää 22 jaksoa ja syksyllä 1990 alkanut ja keväällä 1991 päättynyt kolmas tuotantokausi 27 jaksoa.


title: Pulttibois

text: Mainosteksti vuodelta 1989: "Pulttibois eli Aake ja Pekka. Moska-Kallialan ja Piikki-Peteliuksen uusimmat".


title: Pulttibois

text: Veikko Kilkenblad on rap-musiikkia kuunteleva asianajaja, joka toistaa usein laulaen satunnaisia sanoja tai tavuja. Hahmon silminä on otsaan piirretyt silmät (oikeat silmät on peitetty). Hänen vakioasiakkaanaan on Olli Kuhta. Riippumatta asiasta, mistä asiakas kysyy neuvoa, hän kehottaa asiakasta menemään "Pärnäsen korjaamolle-molle-molle". Viimeisimmissä sketseissä taustalla soiva rap-kappale on Ice MC:n kappale "Dolce Vita".


title: Pulttibois

text: Jylppy ja Nulli ovat autokorjaajia. Jokaisessa sketsissä Nulli tekee jotain Jylpylle, josta aiheutuu harmia tai mikä satuttaa tätä (esimerkiksi laittaa auton oven kiinni, kun Jylpyn käsi on välissä). Jylppy ei koskaan varsinaisesti suutu Nullille, vaan hän kysyy tältä joka kerta, käskikö hän Nullin tehdä niin. Sketsit loppuvat Jylpyn sanoihin "että tämmönen tapaus".


title: Pulttibois

text: Taikuri Mr. Granada (myös señor Granada) tekee taikatemppuja ja hänellä on avustajanaan Lady Manhattan. Granada ei juurikaan puhu suomea, yleensä hän puhuu englantia ja espanjaa sekaisin. Heille tulee usein riitaa, jonka päätteeksi Manhattan saattaa motata Granadaa kasvoihin. Parivaljakko esiintyi myös Manitbois -sarjassa.


title: Pulttibois

text: Sketseissä pariskunta nolaa itsensä esimerkiksi pelleilemällä golfkentällä ja laskettelurinteessä tai huutamalla rivoja urheilukatsomossa. Sketseissä Johannes puhuu usein jotain kaksimielistä ja sopimatonta, mistä Kyllikki aina suuttuu. Pariskunta riitelee vähän väliä ja varsinkin Kyllikki häpesi miestään, yrittäen käyttäytyä asiallisesti. Kyllikki toisti usein sketseissä lausetta "Hyi, oletkos siinä!", kun Johannes teki jotain sopimatonta. Sketsien tarkoitus ei ollut loukata henkilökohtaisesti Johannes ja Kyllikki Virolaista ja he ottivatkin sketsit huumorilla.


title: Pulttibois

text: Kenraali Mela ja Mannerheim riitelevät sketseissä heidän hyökkäyssuunnitelmistaan. Mannerheim yrittää tuloksetta opettaa Melalle iskulausetta "Me emme pane miekkaa tuppeen ennen kuin Aunus on kokonaan meidän", jonka Mela lausuessaan muuttaa toistuvasti vääräksi. Sketsien lopussa jompikumpi häätä toisen muualle miettimään huonoa suunnitelmaansa.


title: Pulttibois

text: Miehet istuvat juhlapöydän ääressä. He pilailevat toisilleen säikäyttelemällä ja jopa satuttamalla toisiaan. Kun toinen säikähtää pilailusta, pilailija ratkeaa kovaan nauruun ja toteaa toiselle: "Olisitpa nähnyt ilmeesi!".


title: Pulttibois

text: Sketsin aikana soiva kappale on Antonio Vivaldin säveltämästä "Neljä vuodenaikaa" -konsertosta Kevät-osio.


title: Pulttibois

text: Pesonen on olemukseltaan veltto ja ailahteleva poliisi, jolle Sojakka yleensä määrää tehtävän. Pesonen tottelee joka kerta häntä ja lähtee suorittamaan tehtävää. Pesoselle tapahtuu kuitenkin aina kesken tehtävän jokin paha tapaturma tai onnettomuus, josta hän ei kaikesta huolimatta saa mitään vammoja. Hän on aina täysin voimissaan, vaikka hän tippuu milloin ikkunasta, milloin moottorikelkan kyydistä maahan. Kun lopussa Sojakka kysyy Pesoselta, että onnistuiko tehtävä, Pesonen väittää tehtävän olevan kunnolla suoritettu, eli asian olevan aivan "kuitti".


title: Pulttibois

text: Mies tulee psykiatrille kertomaan ongelmistaan ja valittaa huonoa oloaan. Psykiatri kuitenkin toteaa kaikkien näiden ongelmien olevan pelkkää luulosairautta ja miehen olevan täysin terve. Mies ilahtuu tästä ja lähtee innoissaan pois samalla todeten, että "Heti tuli paljon reippaampi olo!"


title: Pulttibois

text: Savolainen juntti kertoo jostakin ikävästä tapauksesta, joka hänelle on tapahtunut. Hahmo aloittaa kertomuksensa sanoilla "Sitähän miä vaan tulin puhumaan..." ja lopettaa sanoihin "Kyllä sillon otti pattiin!" tai "Sillon ei ottana pattiin!". Sketsin tarinat perustuvat tositapahtumiin. Hahmo on saanut inspiraationsa samanlaisesta tarinoita kertovasta miehestä, jonka Kalliala tiesi Mikkelistä.


title: Pulttibois

text: Vanhat naiset kutovat sketsin alussa sukkaa ja samalla keskustelevat siitä, lähtisivätkö he kirkkoon vai kokeilemaan jotakin urheilulajia. He päättävät ruveta urheilemaan ja he alkavat liikkua vauhdikkaasti ja energisesti. He ovat muun muassa pelanneet jalkapalloa, hypänneet pituutta ja ajaneet krossipyörillä. Sketseissä äänet ja kuva on aina nopeutettu, lukuun ottamatta ensimmäisen sketsin puheosuutta. Sketsin taustalla soiva musiikki (Journey Through the Classics) on eräänlainen moderni yhteenmiksaus klassista musiikkia.


title: Pulttibois

text: James Potkukelkka jäi aina jumiin jonnekin ja Kallialan hahmo tuli pelastamaan hänet repliikkinään "Älä hermoile, kyllä sä sieltä selviät". Kallialan repliikki on otettu televisiossa 60-luvulla esitetystä heikoista jäistä varoittavasta tietoiskusta. "APUVA!"-huuto piti muuttaa muotoon "HELPPIVÄ" koska alettiin pelätä oikeiden avunhuutojen jäävän sketsihahmon huudon takia huomiotta.


title: Pulttibois

text: Upseerit kommunikoivat keskenään lähes yksinomaan huutavalla, karjuvalla äänellä ja usein vieläpä täysin väärässä paikassa, kuten kirjastossa tai kalastaessa järven rannalla. Tavallisesti heidän keskustelunsa etenee tervehtimisestä kuulumisten kertomiseen ja yleensä he sopivat tapaamisestaan "kerholla".


title: Pulttibois

text: Kikkeliskokkelis-mies on hahmo, joka usein seisoskelee esimerkiksi bussipysäkillä. Kikkeliskokkelis-mies hihittää ja naureskelee itsekseen ja toistaa samoja lauseita kuten: "Mitäs läksit?", "Kikkeliskokkelis!", "Tää on tää maailma.", "Sul on mun luonto", "Suu hevosenkengälle!", "Sit en varasta!", "Ota riehumalla hiki" ja "Heko keko kikkelis kokkelis ympäri suomenmaata". Joka sketsissä vaihtuva sivuhenkilö pelästyy aina Kikkeliskokkelis-miehen ulkonäköä ja olemusta ja alkaa tarkkailla häntä. Hän ihmettelee tovin, kunnes lähtee paikalta pois ällistyneenä. Usein sivuhenkilöt toistavat lausetta "Jatkamme, saamme kenties elää." Bussipysäkin lisäksi Kikkeliskokkelis-mies on oleskellut muun muassa saunassa, puistonpenkillä ja toiminut lääkärinä nimellä "Hartikainen".


title: Pulttibois

text: Jukka on nuori, opettajaa kiusaava oppilas, joka usein riehuu tai vastaa typerästi opettajan esittämiin kysymyksiin. Joka kerta opettajalla menee hermot oppilaansa kanssa ja lopussa hän vetää Jukkaa korvasta ja vie tämän pois luokasta. Ainoa poikkeus on viimeisessä osassa; tässä Jukka raahaa vastavuoroisesti opettajan ulos (kyseinen osa oli viimeisen jakson viimeinen sketsi).


title: Pulttibois

text: Heikki ja Kaija on parodia samannimisestä televisiosarjasta 1960- ja 1970-luvulta. Sketseissä Kaija istuu keittiön pöydän ääressä tuoreen pullan ja kahvin kera odottamassa Heikkiä tämän kaupunkireissulta. Kun Heikki vihdoin saapuu kotiin, hän ja Kaija käyvät keskustelun, jossa he kauhistelevat jotain kokemaansa tai näkemäänsä tapahtumaa, joka itse asiassa on aivan harmiton (esimerkiksi pariskunta kauhistelee kovaan ääneen, kuinka eräs tuttu ei ottanut lakkia pois päästään sisällä kun taas esimerkiksi tutun eläkeläispariskunnan tekemä itsemurha kerrostalon katolta kuitataan vain Heikin lausahduksella "Jaa. No annaksää mulle kaffetta?"). Keskustelua värittävät lukuisat "nääs nääs" -lausahdukset kädenliikkeillä ja päänpudistuksilla vahvennettuna. Voivottelujen pituudet vähitellen kasvavat ja tulevat jopa raivokkaiksi. Lopussa Heikki antaa Kaijalle lahjan, joka on sinänsä ihan kelpo, mutta saa hänet raivon valtaan. Heikin lähdettyä pakoon vihaista vaimoaan tämä jää yksin keittiöön ja alkaa lopulta katua kiukunpuuskaansa. Eräässä sketsissä Heikki antoi Kaijalle lahjaksi "pakit", josta Kaija raivostui, ja antoi itse Heikille "rukkaset". Tämän jälkeen keittiöstä ei poistunutkaan Heikki, vaan Kaija, joka vannoi, ettei palaa ikinä takaisin. Sen jälkeen Heikki, kuten Kaija, jäi yksin keittiöön katumaan omaa raivokohtaustaan. Heikki ja Kaija ovat esittäneet myös eräässä jaksossa oman laulunsa "Tampere", joka myös levytettiin. Tämä on ainoa sketsi, jossa Kaija ei suutu Heikin antamasta lahjasta, tällä kertaa naulapaketista.


title: Pulttibois

text:
Robert ja Busse ovat herrasmiehiä, jotka asioivat ravintolassa. Busse on näkövammainen mies, jolle Robert joka kerta suuttuu hänen tehdessä jonkin pienen virheen. Kun Busse esimerkiksi laittaa veitsen suuhunsa, Robert saa äkillisen raivokohtauksen ja alkaa haukkua kaveriansa. Robert saattaa jopa näyttää keskisormea ravintolan muille asiakkaille, jos he esimerkiksi tuijottavat heitä. Kun Robert on hetken aikaa raivonnut, hän lopettaa huutamisensa ja kuiskii hiljaa Busselle ja muille asiakkaille: "Anteeks, anteeks". Myös Busse kuiskii Robertille samaa asiaa. Sen jälkeen he jatkavat asiointiansa rauhallisina kuin mitään ei olisi tapahtunutkaan, kunnes Busse tekee seuraavan kerran virheen.
Sketsi päättyy lopulta siihen, että Busse karjaisee Robertille erittäin kovaan ääneen "HILJAA!!!".


title: Pulttibois

text: Heikki-Anneli Vateva on homoseksuaalinen mallikoulun opettaja, jonka vakioasiakkaana käy Martti Pylkkänen. Opettaja puhuu todella paljon, useimmiten täysin eri asioista mistä hänen pitäisi antaa opetusta. Hän usein myös keskeyttää Martin puheen ja alkaa kiinnittää huomiota enemmän Martin kertomien juttujen yksityiskohtiin kuin opettamiseen. Vateva puhuu myös paljon vihjailevia juttuja Martille, mistä hänet voi tunnistaa homoseksuaaliksi. Opettajalla on iso nenä, poninhäntä, pussihousut ja hän käyttää kynsilakkaa. Vateva on opettanut Martille muun muassa puheen pitämistä juhlissa. Heikki-Anneli yrittää myös toistuvasti flirttailla tuloksetta asiakkaidensa kanssa. Hahmo toistaa joka sketsissä lausetta "Ettäs kehtaat!". Hahmo esiintyi myös "Ransun keittiö" -sketsissä Ransun vieraana nimellä Aku Harjateräs.


title: Pulttibois

text: Yrpä ja Illu ovat lastenohjelman juontajia, jotka usein askartelevat leikkikaluja ja muita käyttötavaroita, joita muun muassa ovat linja-auto ja moottorivene. Illu on punatukkainen, lammasmaisesti määkien sanoja ääntävä naisjuontaja. Yrpä taas on ruskeatukkainen miesjuontaja, joka puhuu hieman vauvamaisesti sössöttäen. Yrpä ja Illu ovat askartelun lisäksi muun muassa antaneet ohjeita vauvojen hoitoon, esittäneet oman elokuvaversion Punahilkasta ja tehneet musiikkivideon Peukaloisen retket-lastenlaulusta.


title: Pulttibois

text: Sarjassa esitettiin monia pop- ja iskelmäartistien imitaatioita/playback-jäljitelmiä, joita esitettiin ns. siirtymäsketseinä ennen mainostaukoa. Musiikkiesitykset alkoivat toisella tuotantokaudella ja olivat mukana jaksoissa sarjan loppuun asti (ja myös "Manitbois" -sarjassa).


title: Pulttibois

text: Seuraavat musiikkiesitykset ovat aikajärjestyksessä:


title: Pulttibois

text: Sarjassa esiintyi myös omana itsenään laulajat Eino Grön (jakso 18), Aarno Raninen (19), Armi Aavikko (29), Kirka (41), Barbarella -trio (47) ja Riki Sorsa (55).Sarjasta julkaistiin vuonna 2004 kolme DVD:tä, jotka sisälsivät sarjan parhaita sketsejä (jotka myös julkaistiin yhteisenä boxsettina). Vuonna 2006 kaikki sarjan jaksot julkaistiin alkuperäisessä muodossa. Kaikki alkuperäiset jaksot on ollut saatavilla myös 5 tupla-DVD:n kokoisella boxsetilla, joka käsittää kaikki sarjan 58 jaksoa.


title: Tapani III Suuri

text: Tapani III Suuri () syntyi 1433 ja hallitsi Moldovan ruhtinaskuntaa vuosina 1457–1504.


title: Tapani III Suuri

text: Tapani nousi valtaistuimelle serkkunsa Valakian ruhtinaan Vlad III Seivästäjän tukemana. Hän niitti elinaikanaan mainetta sitkeällä vastarinnallaan osmaneja vastaan ja sai paavi Sixtus IV:ltä lisänimen "Kristuksen soturi". Tapani III Suuri onnistui tasapainoilemaan suurten naapureittensa kanssa ja torjui muun muassa 1467 Unkarin kuninkaan Matias Corvinuksen valloitusyrityksen ja otti haltuunsa 1471 Valakian, joka oli ollut siihen asti osmaneilla.


title: Tapani III Suuri

text: Tätä ei Osmanien sulttaani Mehmed II sulattanut, vaan lähti sotaretkelle Moldovaan keväällä 1475. Suuressa taistelussa 1475 Vasluin kaupungin lähellä Tapani kukisti osmanijoukot, mikä pysäytti väliaikaisesti osmanien valloitushalut Balkanilla.


title: Tapani III Suuri

text: Vuonna 1484 Tapani joutui niin osmanien, Puolan kuin Unkarinkin hyökkäyksen kohteeksi. Moldova voitti Tapanin johtamana kaikki maahantunkeutujat, mutta heikentyi kuitenkin huomattavasti. Vuoden 1489 osmanien uusi sotaretki Moldovaan pakotti Tapanin liittoutumaan muodollisesti sulttaanin kanssa ja maksamaan veroa osmaneille.


title: Tapani III Suuri

text: Tapanin ansiot eivät kuitenkaan rajoitu vain sotakentälle. Hän perusti valtakuntaansa Moldovaan (joka hänen kuollessaan rajoittui Dnestrin ja Tonavan jokien, Mustanmeren ja Karpaattien välille) 44 luostaria, joista suurin osa on UNESCOn maailmanperintökohteita.


title: Tapani III Suuri

text: Tapani kuoli 1504, vuotta aikaisemmin hän alistui muodollisesti sulttaanin määräysvallan alle. Hänet on julistettu Romaniassa pyhäksi ja hän on yksi Romanian tärkeimmistä suojelupyhimyksistä. Hänet on haudattu Putanan luostariin Koillis-Romaniaan.


title: Bełżec

text: Bełżec (ääntyy ) oli yksi natsi-Saksan toisen maailmansodan aikaisista tuhoamisleiristä. Bełżec oli yksi operaatio Reinhardin kolmesta tuhoamisleiristä.


title: Bełżec

text: Bełżecin leiri sijaitsi Saksan miehittimässä Puolassa vajaa kilometri Bełżecin rautatieasemalta, lähellä nykyistä Puolan ja Ukrainan rajaa. Leiri oli toiminnassa vuoden 1942 ajan. Bełżecissä oli vuonna 1940 juutalaisten pakkotyöleiri, mutta tämä lopetti toimintansa lokakuussa 1940. Tässä leirissä olleet pakkotyöläiset rakensivat panssariesteitä ns. Otto-linjalle.


title: Bełżec

text: Bełżecin kolme kaasukammiota otettiin käyttöön 7. maaliskuuta 1942, jota pidetään myös operaatio Reinhardin aloituspäivänä. Ensimmäiset juutalaisuhrit tuotiin Lublinista ja Lvivistä. Uudet, isommat kaasukammiot rakennettiin kesällä 1942. Viimeiset juutalaiset tulivat leirille joulukuussa 1942. Leiri oli tehnyt tehtävänsä ja se suljettiin. Leirissä jatkettiin kuitenkin joukkohautojen tyhjennystä ns. operaatio 1005:n puitteissa. Viimeiset ruumiit hävitettiin ja uhrien jäännökset haudattiin uudelleen kesään 1943 mennessä. Natsit laskivat olemassa olevien leirien kapasiteetin riittävän loppujen juutalaisten tuhoamiseen.


title: Bełżec

text: Bełżecissä uskotaan kuolleen vähintään 434 508 ihmistä (Höflen sähke). Pääosin nämä olivat juutalaisia, osa oli romaneja ja puolalaisia. Vain muutaman juutalaisen tiedetään selvinneen Bełżecistä, tunnetuimmat heistä ovat Rudolf Reder ja Chaim Herszman. Selvinneiden pienestä määrästä johtuu luultavasti se, että leiri on varsin vähän tunnettu uhrien suuresta määrästä huolimatta.


title: Iguaanit

text: Iguaanit ("Iguana") on leguaanien suku, johon kuuluvat kaksi lajia ovat kotoisin Väli-Amerikasta.


title: Iguaanit

text: Iguaanit ovat matelijoita. Suurimmat iguaaniyksilöt ovat olleet yli kahden metrin pituisia ja vanhimmat eläneet lähes kaksikymmenvuotiaiksi. Elämänsä alkuvuosina iguaani kasvaa nopeaan tahtiin.


title: Iguaanit

text: Aikuinen iguaani elää vesistöjen varsilla kasvavissa puissa. Häirittynä se saattaa pudottautua veteen ja sukeltaa piiloon rantakasvillisuuden sekaan. Nuoret yksilöt elävät enemmän maankamaralla. Viileällä säällä iguaanit laskeutuvat maahan ja vetäytyvät suojakoloihin.


title: Iguaanit

text: Koiraat ovat aggressiivisia toisiaan kohtaan vartioidessaan reviiriään. Naaraat tulevat helpommin toimeen keskenään. Uhkailueleitä ovat kurkkupussin esittely, pään nyökyttely, sihinä ja hännän heiluttaminen.


title: Juhannustaika

text: Juhannustaiat ovat osa juhannuksen juhlintaan liittyvää kansanperinnettä. Juhannuksena tehtiin taikoja lähinnä naimaonnea ja tulevaisuutta varten. Monet taioista tähtäsivät ennustuksiin tulevasta, varsinkin aviomiehen laadusta ja naimaonnesta, ja toisilla taioilla naimaonnea pyrittiin parantamaan. Naimisiinmenoon ja lempeen liittyvät taiat liittyvät erityisesti juhannukseen, sillä se on ollut muun muassa hedelmällisyyden juhla. Juhannustaioista monet tehtiin alasti. Nykyisin juhannustaiat ovat vähentyneet ja usko taikuuteen on hiipunut huomattavasti.


title: Juhannustaika

text: Yleinen nykypäiviin säilynyt taika on tapa laittaa paikkakunnasta ja perinteestä riippuen juuri tietty määrä, esimerkiksi seitsemän tai yhdeksän erilaista kukkaa tyynyn alle juhannusyöksi. Nukkuessa pitäisi sitten aviopuolison ilmaantua unessa.


title: Juhannustaika

text: Toinen yleinen taika nykyisin on kävellä juhannussaunan yhteydessä takapuoli edellä kohti puupinoa. Mihin halkoon takapuoli osuu, sellaisen rakastajan saa. Jos halko on halkaistu, se on toisen naisen varattu mies tai leski, ja jos puu on kokonainen, mies tulee täysin omaksi.


title: Skinkit

text: Skinkit ("Scincidae") eli kaivajaliskot muodostavat liskoihin ("Sauria") kuuluvan heimon, joka on melko epäyhtenäinen ja hyvin laaja; siihen kuuluu noin 85 sukua ja noin tuhat lajia, jotka ovat levinneet kaikille mantereille. Tutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen lajien ja sukujen tarkasta määrästä.


title: Skinkit

text: Vaikka heimosta löytyy hyvinkin erilaisia lajeja, skinkeillä on myös useita yhdistäviä piirteitä. Skinkkien ruumiinmuoto on sukkulamainen ja jalat ovat melko pienet. Joiltakin lajeilta jalat ovat kadonneet käytännössä kokonaan. Iho on kiiltävien, kovien suomujen peitossa. Pää on usein kiilamainen. Skinkkien koko vaihtelee noin kymmenestä sentistä yli puoleen metriin.


title: Skinkit

text: Koska skinkkejä tavataan hyvin erilaisissa elinympäristöissä, ne poikkeavat vastaavasti lajeittain. Eräät lajit elävät hiekka-aavikoilla autiomaaolosuhteissa, toiset metsissä. Yksi laji viihtyy rannoilla ja menee mielellään veteen ("Tropidophorus") ja ainakin yksi laji elää enimmäkseen puissa ("Lamprolepis smaragdina").


title: Skinkit

text: Skinkit ovat melko pitkäikäisiä; pienet lajit elävät viitisen vuotta, suuret jopa 15 vuotta. Ne viihtyvät laumoissa, vaikkakin urokset saattavat nahistella lisääntymisaikana. Skinkeissä on sekä synnyttäviä että munivia lajeja, ja jopa lajeja joissa jotkut yksilöt munivat, sekä synnyttävät eläviä poikasia (esimerkiksi jotkut "Mabuya"-lajit).


title: Skinkit

text: Ainakin kaksi skinkkilajia on äärimmäisen uhanalaisia: "Chalcides ebneri" ja "Eumeces longirostris".


title: Jättiläisskinkki

text: Jättiläisskinkki ("Corucia zebrata") on skinkkien heimoon kuuluva lisko.


title: Jättiläisskinkki

text: Jättiläisskinkki tulee luonnossa noin 70 sentin pituiseksi, josta yli puolet on häntää. Suuren aikuisyksilön paino voi lähennellä kiloa. Vanhimmat yksilöt ovat terraario-oloissa eläneet parikymmentä vuotta. Urokset eivät viihdy samalla alueella. Ulkoisia sukupuolieroja ei nuorilla jättiläisskinkeillä ole. Yleensä vanhemmat urokset tunnistaa tukevammasta päästä ja solakammasta vartalosta.


title: Jättiläisskinkki

text: Sukuun kuuluu ainoastaan yksi laji, joka elää Salomonsaarilla, mitkä sijaitsevat päiväntasaajan eteläpuolella Tyynessä valtameressä, sekä joillakin Papua Uuden Guinean saarilla.


title: Jättiläisskinkki

text: Jättiläisskinkki on hyvin hidas lisääntymään. Yleensä syntyy vain yksi poikanen 1-2 vuoden välein. Johtuen jättiläisskinkin esiintymisalueen suppeudesta, pitkälle erikoistuneista elintavoista ja suosiosta terraarioeläimenä, se on liitetty CITES-sopimuksessa II:een luokkaan.


title: Jättiläisskinkki

text: Jättiläisskinkki elää lähes koko elämänsä puissa. Liikkeellä se on enimmäkseen hämärällä ja pimeässä. Kiipeillessään se käyttää apunaan pitkää ja taipuisaa häntäänsä ja teräviä kynsiään.


title: Jättiläisskinkki

text: Tiettyjen köynnöskasvien lehdet ja hedelmät.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Wisconsin-jääkausi oli viimeinen jääkausijakso Pohjois-Amerikassa pleistoseenikauden lopussa.. Vastaavaa jääkautta Pohjois-Euroopassa kutsutaan Veiksel-jääkaudeksi.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Wisconsin-jääkausi alkoi viimeistään 70 000 vuotta sitten. Ajanjakson loppupuolella Laurentian mannerjäätikkö laajeni koko Kanadaan ja Yhdysvaltain pohjoisosiin ja oli laajimmillaan noin 24 000 vuotta sitten. Wisconsin-jääkausi päättyi Amerikassa noin 10 000 vuotta sitten. Amerikan jäävaippa oli Euroopan vastaavaa suurempi, levisi etelämmäs, ehkä nopeammin ja lämpimämmille seuduille kuin Euroopassa.
Wisconsin-jääkautta ennen oli Amerikassa Illinois-jääkausi ja monia Esi-Illinois-jääkausia.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Pohjois-Amerikassa oli viimeisellä Wisconsin-jääkaudella suuri Laurentian jääkenttä, jonka ala oli enimmillään 13,4 miljoonaa neliökilometriä ja paksuus yli 3 000 metriä, keskipaksuuden ollessa ehkä 1 600 metriä. Se laajeni etelässäNew Yorkiin, Cincinnatiin, St. Louisiin, Kansas Cityyn ja Montanan vuorille asti.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Monin paikoin jää oli Amerikassa laajimmillaan 24700-23600 kalenterivuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Mannerjäätikkö eteni Pohjois-Amerikassa etelämmäs kuin Euroopassa, suunnilleen Välimerta vastaaville leveyspiireille.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jää eteni lännessä hieman etelämmäs kuin idässä luultavasti kosteuden vuoksi. Jääkentän viilentävä vaikutus ohjasi matalapaineet länsilounaaseen, missä satoi rankasti; nykyään alue on puoliaavikkoa ja aavikkoa. Myös muualla maailmassa
jääkentän ilmastovaikutukset muuttivat joitain nykyisiä autiomaita kosteiksi.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Laurentian jääkenttä aiheutti melko kapean tundravyöhykkeen Amerikkaan jäätikön eteen rannikolla noin 40 °N, sisämaassa noin 35 °N leveyspiirin pohjoispuolelle. Tundra oli 130–300 km leveä. Havupuita kasvoi itärannikolla Washingtonin seuduilla tundran seassa.


title: Wisconsin-jääkausi

text: On esitetty, että jäävirrat olisivat koskettaneet avointa boreaalista havumetsää, ja että tundraa olisi ollut Yhdysvaltain puolelle Laurentidin jääkentän ja metsän rajalla vain paikoittain.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Pysyvän ja ajoittaisen ikiroudan raja kulki Chicagosta itään suunnilleen 40–100 km:n päässä jään reunasta. Aivan Atlantin rannikolla lähellä New Yorkia ikirouta-alue oli alle 40 kilometrin levyinen, mutta Appalakkien kohdalla oli selvä suunnilleen Charlestoniin ulottunut kyhmy.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Lännempänä ikiroutavyöhyke leveni huomattavasti, ja kulki suunnilleen 40. leveyspiiriä pitkin Kalliovuorten lähellä Denverin kohdalla, suunnilleen 800 km:n päässä jään reunasta. Näin ollen Yhdysvaltain preerian pohjoissosissa oli laaja ikiroudan alue suuressa osassa nykyistä Pohjois-Dakotaa, Etelä-Dakotaa, Montanaa ja Wyomingia.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Kalliovuorten tundra ulottui läntisillä Kalliovuorilla laajoille alueille etelässä pohjoiseen New Mexicon osavaltioon asti, vuorialueille. Lännessä tämä vuoritundra päättyi Utahin ja Idahon keskivaiheille.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Nykyisestä poikkeavia vuoristojäätiköitä ja vuotomaita esiintyi Kalliovuorilla New Mexicon eteläosan vuorilla asti ja itäisissä Yhdysvalloissa Appalakkien vuorilla vielä hieman Knoxvillestä etelään..


title: Wisconsin-jääkausi

text: Preerian pohjoisosa oli polaariaavikkoa. Lössiä oli lähinnä pohjoisen preerian jäättömillä alueilla ja Appalakkien itäpuolella Etelä-Dakotassa, Nebraskassa, Iowassa, Minnesotassa, Nebraskassa, Wisconsinissa, Illinoisissa, Indianassa, Ohiossa, ja osin Kentuckyssä, Tennesseessä ja Alabamassa. Lössialueen länsi- ja pohjoisosissa oli tuulen kuljettaman hiekan alueita, laaja alue muun muassa Etelä-Dakotassa ja monia pienempiä hiekka-alueita jään peittämien Suurten järvien länsipuolella.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Kalliovuorilla jäätikön eteläpuolella Utahin seuduilla oli nykyisenkaltaista puoliaavikkoa ja Seattlen seuduilla kuiva-aroa. Alaskan jäättömillä seuduilla oli hyvin niukkakasvuista polaariaavikkoa ja myös kuivatundraa. Floridan niemimaalla kasvoi tammimetsiä tai toisen tiedon mukaan alueella olisi ollut puoliaavikkoa ja aavikkoa. Preerian itäpuolisilla alueilla
32.-40. leveysasteilla kasvoi kuusimetsiä ja muita havupuita ja Appalakien länsipuolisella nykyisten lehtimetsien alueella keskitaigatyyppistä metsää. New Orleansin seudulla kasvoi sekametsiä.
Lämpimänlauhkean lehtimetsän raja oli jonkin verran nykyistä etelämpänä, Yhdysvaltain itärannikolla jossain Charlestonin ja Savannahin seuduilla noin leveysasteella 32–33. Tällä seuduilla oli silloin noin 7 astetta viileämpää kuin nyt.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Viimeisellä jääkaudella jäätikkö ulottui Springfieldin ja Mattoonin kaupungin välimaastoon leveyspiirille 40 °N.
Idässä Wisconsin-ja Illinois jäätiköitymisten rajat kulkivat suunnilleen Indianapolis–Dayton–Canton–Hornell-linjaa. Laurentidin jäätikön päätemoreeneja on Long Islandilla (Harbor Hill- ja Ronkonkoma-moreenit).
Laurentidin jääkenttä patosi suuria jääjärviä, jotka tyhjenivät silloin tällöin katastrofaalisin seurauksin.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jäätikön ollessa laajimmillaan Hudsoninlahden yllä ollut jäätikkö ja Kordillieerien jääkilpi yhdistyivät.
Kordillieerien jäätikön ala oli vain noin 200 000 – 300 000 neliökilometriä.
Kun ilmasto oli hieman lauhempi, kahden jäätikön väliin muodostui jäätön alue, jääkäytävä, jonka arvellaan olleen ensimmäisten Amerikan asukkaiden tuloreitti.
Kordillieerien jäätikkö patosi Montanan seuduille Missoulan jääjärven, joka tyhjeni aina 200 vuoden välein. Tässä jääjärvessä oli vettä noin 2 000 km³. Utahissa oli suuri Bonneville-järvi suunnilleen nykyisen Great Salt Laken paikalla. Koillis-Kanadassa sijainneen Laurentidin jääkentän vetäytyminen kesti 11 000 vuotta, mutta läntisen pienemmän Kordillieerien jääkentän vetäytyminen vain alle 4 000 vuotta.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Suhteellisen pieniä jäätiköitä syntyi Amerikkaan 115000–75000 vuotta sitten, jolloin nähtiin kaksi suurta jäätiköitymistä.
Jääkauden alussa 117000-107000 oli pohjois-Amerikassa kylmempää ja kosteampaa kuin nyt. Brörupia vastaavalla intersstadiaalilla oli koillis-USA:ssa nykyistä lämpimämpiä ja kosteampia kesiä, mutta kylmä ja kuiva plasivat seuraavalla jäätiköitymisellä MIS 5b.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Vasta noin 79000–65000 vuotta sitten oli suuri jäätiköityminen. Tähän liittyvä Altonain-jäätikkö saapui Chicagon seuduille ehkä noin 60000 vuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Tämän jälkeen alkoi lämpimämpi interstadiaalivaihe, jolloin Kordillieerien jäätikkö suli lähes kokonaan. Koettiin kylmiä vaiheita, jolloin jäätikkö kasvoi korkeintaan Kanadan kilpeä vastaavalle alueelle.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Noin 60000-30000 vuotta sitten Länsi-Kanada oli suurelta osin jäätön.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Luoteis-Pannsylvanian Titusvillessä oli interstadiaali ainakin 40000–35000 radiohiilivuotta sitten. Pohjois-Illinoisissa oli noin 47000–24000 eaa. mäntyä ja kuusta sekä hieman pajua ja koivua, joko avoimessa maastossa harvana tai metsänä. Toronton Keski-Wisconsinin jäätön Torncliffen muodostuma on TL-ajoitettu aikaan yli 28000 vuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
noin 30 000 vuotta sitten Pohjois-Amerikassa oli interstadiaali.
30 000–27 000 radiohiilivuotta sitten oli Keski-Wisconsinin interstadiaalin minimi, jolloin jäätikkö ulottui suunnilleen Kanadan kilpeä vastaavalle alueelle. Jään rajoina oli silloin Michiganjärven pohjoisosa, Huronjärven pohjoisosa, ja Eriejärven itäosa sekä suunnilleen Saint Lawrence -joki. Jää peitti Ison Karhujärven, Ison Orjajärven, Winnipegjärven ja Yläjärven.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Noin 28 000 vuotta sitten jää vetäytyi Chicagon seuduilta ja siellä alkoi Farmdalian-välikausi, joka oli 28 000–22 000 vuotta sitten. Vaikka jää laajeni muualla, alue pysyi pitkään jäättömänä. Michiganin allas pysyi lämpimällä kaudellakin osittain jäätyneenä. Tämä selittyy sillä, että jäätikön reuna koostui erillisistä jääsilmukoista, jotka laajenivat ja supistuivat eri tahdissa eri aikoina.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Noin 27000 radiohiilivuotta sitten alkoi massiivinen jääkauden huippukohdan jäätiköityminen. Merenpinta laski nopeasti, ja jäätikkö laajeni huimaa vauhtia 27000-24000 radiohiilivuotta sitten.
Luoteessa, etelässä ja koillisessa jää eteni maksimiinsa 24000–23000 radiohiilivuotta sitten, mutta hyvin kaukana pohjoisessa 21000–20000 radiohiilivuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Noin 25000 vuotta sitten ilmestyi lössi nykyisen Illinoisin pohjoisosiin, noin kaksituhatta vuotta myöhemmin sen eteläosiinkin.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Jää Illinoisissa pysyi maksimia edeltävässä stadiaalissa Marengo-vaiheeseen saakka ennen vuotta 25000 radiohiilivuotta sitten, mutta vetäytyi hieman vuoden 22500 tienoilla. Mutta se alkoi laajeta uudestaan kohti maksimia ehkä noin 22000 radiohiilivuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jää oli laajimmillaan Montanasta Connecticutiin noin 22000–20000 radiohiilivuotta sitten.
Jään laajuusmaksimeja oli eri puolilla Quebecista ja Keewatinista leviävää Laurentiden jäätikön eteläreunaa Kalliovuorten itäpuolella etelässä varsinkin 22000–21500, 20500–19500, 16000 vuotta sitten ja erässä Keewatinin jääsilmukassa Keskilännessä vielä 14000 radiohiili?vuotta sitten. Kordillieerien jäätikön maksimit olivat Tyynenmeren rannalla eri paikoissa 24000, 16000, 15000 ja 13000 radiohiili?vuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Kanadan koillisrannikolla jään maksimi saavutettiin vasta 10600–10400 radiohiilivuotta sitten ja Baffininsaaren luoteisrannassa 9500 radiohiilivuotta sitten .


title: Wisconsin-jääkausi

text: Jäätikkö levisi Michiganin jääsilmukassa Illinoisissa laajimmilleen Peorian lähelle Shelby-vaiheessa hieman jälkeen 19680 radiohiilivuotta sitten. Se aaltoli siellä vielä melko laajoilla noin 18000-17000 radiohiilivuotta sitten Putnam- ja Livingston-vaiheissa. Putnam oli noin 17690 radiohiilivuotta sitten. Livingston noin 17000 radiohiilivuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Yleisesti ottaen jää oli Amerikassa laajimmillaan aikaisemmin ja/tai pitempään kuin Euroopassa.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Jääkentät olivat Pohjois-Amerikassa suurimmillaan 25000–23000 tai 24000-21000 radiohiilivuotta sitten hieman ennen maailman jääkauden maksimia LGM:ää, jaa Kordillieerien jääkenttä laajeni maksimiinsa paljon myöhemmin, 4000 vuotta maailman LGM:n jälkeen.


title: Wisconsin-jääkausi

text: LGM:ään liittyen kylmintä oli 22000-19000 kalenterivuotta sitten.. Chicagon alueen Woodfordian-vaihe oli 22000-12500 radiohiilivuotta sitten. Jäätikkö oli tällöin siellä vahvana, 0,6–1 km paksuna. Chicagon alueelle syntyivät vuorollaan Barlinan, Marengon, Gilbertsin, Fox Laken ja Caryn päätemoreenit.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Erään jäätikköjärven alueella alkoi kuivua 33000 kalenterivuotta
sitten, ja koko järvi kuivui 25000–23500 vuotta sitten. Kalliovuorilla Pinedalen jäätiköityminen oli 30000–10000 vuotta sitten, jää siellä maksimissaan 23500–21000 vuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jäätikkö pysytteli melko suurena noin 18000-14000 radiohiilivuotta sitten vetäytyen vain hieman.
Ehkä jo 15000Hudsoninlahti oli jäätön Quebecin seuduilta, mutta sen eteläpuolella ylämailla oli jään saareke. Näihin aikoihin syntyi hyvin kapea jääkäytävä Kalliovuorten itäpuolelle Kordillieerien ja Laurentiden jääkilpien väliin. Tämä jääkäytävä leveni nopeasti jo 12000-11000., 10000–9000 vuotta sitten, jolloin jää vetäytyi aivan Athabasca- ja Orjajärven länsipuolelle.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jää oli hieman vetäytynyt jo 16500 vuotta sitten muun muassa Saint Lawrencen lahdelta pois, mutta oli vielä Suurten järvien eteläosassa. Noin 14500 radiohiilivuotta sitten oli kylmä Heirichin tapahtuma H-1.
. Jää alkoi vetäytyä merkittävästi vasta 14000 radiohiilivuotta sitten, ja vasta 11000-10000 radiohiilivuotta sitten Ylä-Arktisella alueella.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
13750 kalenterivuotta sitten Kanadan jääkäytävä oli auki, ja
jää vetäytynyt Suurten Järvien keskiosaan. 11500 vuotta sitten jäätikön reuna oli Suurten järvien pohjoispuolella, ja Keski-Kanadassa oli suuria jäätikön patoamia järviä. Itä-Kanadan yllä ollut mannerjäätikkö oli yhä tällöin, holoseenikauden alussa suuri.


title: Wisconsin-jääkausi

text: 11000 radiohiilivuotta sitten Kordillieerien jääkilpi oli pirstoutunut osiinref name="bay"/>.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jää pystyi patoamaan Kanadan keski- ja eteläosiin jääjärviä ehkä ainakin vielä 9000-8000 uncal? bp, jolloin jää vielä suuri Hudsoninlahden yllä.
Noin 8000 uncal? bp jäätikkö oli sulanut Hudsoninlahden yltä, ja
jakautunut Nunavutin-Baffininsaaren ja Labradorin niemimaan osioihin.
Labradorin niemimaalla ja Baffininsaaressa oli melko suuri jäätikkö vielä 7000-6000 ka uncal? BP.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Noin 8900 kalenterivuotta sitten Hudsoninlahti oli vielä mannerjäätikön peitossa, ja patosi suuret Agassizin ja Ojibwayn jääjärvet. Noin 8400 kalenterivuotta sitten jäätikkö oli jakautunut Nunavutin-Baffininsaaren ja Labradorin niemimaan osioon.
Joidenkin tietojen mukaan jakautuminen olisi alkanut Baffininsaaren kohdalla noin 8900 kalenterivuotta sitten, eli 8000 radiohiilivuotta sitten.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Noin 6000-4000 ka bp Kanadan saarten jäätiköt olivat supistuneet lähes nykyiseen kokoonsa, ja mantereella ei ollut enää jäätä. Labradorin ja Nunavutin jäätiköt olivat sulaneet.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Noin 5700 vuotta sitten Labradorin niemimaan eräässä pienessä osassa oli vielä jäätä.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Beringinsalmi erottaa kaksi suurta mannerta, Aasian ja Amerikan toisistaan. Siperia ja Alaska ovat lähellä toisiaan
matalan meren erottamina, jonka syvyys on maksimissaan 48–49 metriä.
Kun jääkauden aikana merenpinta oli alimmillaan, Beringinsalmen yli saattoi kävellä jo 24 000 vuotta sitten. Merenpinta oli alimmillaan noin 20 000 vuotta sitten. Arvellaan sillan olleen olemassa vielä 9 000 – 14 600 vuotta sitten. Edellisen kerran Beringinsalmi oli maata yli 37 000 vuotta sitten.
Pohjois-Amerikan suurimmat jäätiköt olivat Hudsoninlahden yllä ja Kordillieerien (Kalliovuorten) vuoristoissa. Kun jäätiköt olivat laajimmillaan, nämä kaksi jääkenttää olivat sulautuneet yhteen. Mutta kun ilmasto lämpeni hiukan, jäät vetäytyivät erilleen toisistaan. Näin syntyi Kalliovuorten länsiosan seuduille jääkäytävä 12 000 vuotta sitten. . Samoihin aikoihin syntyivät myös Salpausselät.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Jääkäytävä ja maasilta olivat auki monta kertaa Veiksel-jääkauden aikana. Maasilta syntyi ensimmäisen kerran vähän yli 70 000 vuotta sitten. Jääkäytävä avautui mahdollisesti noin 55 000 vuotta sitten. Jääkäytävä oli edellisen kerran ennen jäätikön maksimia auki noin 30 000 – 25 000 vuotta sitten. Beringinsalmen maasillan eli Beringian ja Kordillieerien jääkäytävän aukioloajoista voidaan tehdä olettamuksia siitä, milloin ihminen olisi saapunut Amerikkaan. Itä-Aasiassa oli ihmisiä jo 70 000 vuotta sitten, mutta nykyihminen alkoi asuttaa Siperiaa vasta 30 000 – 25 000 vuotta sitten.
Viimeisen kerran jääkäytävä avautui ehkä jo 13400 vuotta sitten, ja maasilta saattoi sulkeutua 12000 vuotta sitten.
Ihmiset, paleointiaanit asuttivat Pohjois-Amerikkaa mahdollisesti jo 15 000, varmasti viimeistään 12 000 vuotta sitten. Jos Amerikassa on ollut ihmisiä yli 25 000 vuotta sitten, asutuksen on täytynyt olla äärimmäisen harvaa.
Ihmiset olisivat kyenneet asuttamaan hitaastikin liikkuen Amerikan noin tuhannessa vuodessa.


title: Wisconsin-jääkausi

text:
Nuorempi Dryas -kausi alkoi nopealla ilmaston kylmenemisellä, joka oli 3–6 astetta. Tämä tapahtui noin 12 600 vuotta sitten. Noin 8 200 vuotta sitten vallitsi muutaman vuosikymmenen mittainen kylmä kausi, joka näkyy piikkinä Antarktiksen ja Grönlannin jäänäytteistä laadituissa lämpötilakäyrissä.
On arveltu, että kylmä nuorempi dryaskausi noin 12 200 vuotta sitten olisi syntynyt Kanadan Manitobassa ja sen ympäristössä sijainneen valtavan 440 000 km²:n laajuisen Agassiz-jääjärven purkautuessa mereen Lawrencen lahden kautta. Agassiz-järven paikalla on nykyään Winnipegjärvi. Agassiz-järvestä tapahtui ennen Lawrencea makean veden purkauksia Susquehanna-joen kautta. Jääjärvi olisi muuttanut merivirtojen kulkua. 8 200 vuotta sitten sattunut "kylmä piikki" olisi johtunut Agassiz-järven purkautuessa Hudsoninlahden kautta olevan jääjärven purkautuessa noin 7 400–8 400 vuotta sitten.
Agassiz-järvestä purkautui aikavälillä 8 400–13 400 vuotta sitten kaikkiaan 1 600–160 000 km³ vettä.
12 600 vuotta sitten jääjärvestä purkautui 0,3 Sv vettä ja 8 400 vuotta sitten 5,2 Sv vauhdilla 163 000 km³ aiheuttaen Labradorinmerellä luultavasti tsunamin. Agassizin lisäksi oli Ojibway-jääjärvi.
Kylmien ja lämpimien kausien vuorottelu on saattanut johtua jääjärven tyhjenemisistä. Kylmä jääjärven vesi olisi sekoittanut merivirrat ja laukaissut ilmastonmuutoksia.
Merenpohjan kerrostumista on havaittu kaksi kylmää tapahtumaa: suuri 8 490 (8 500–8 700) ja pieni 8 290 vuotta sitten. Pieni tapahtuma näkyy eräiden tutkijoiden mukaan sedimenteissä orgaanisen aineen määrän laskuna: muutoksena, joka tulkitaan syvänveden määrän laskuna.
On kuitenkin esitetty, että Agassizista vapautunut suolaton vesi olisi virrannut etelään; ei Atlantille pysäyttämään merivirtaa, joka tasaa siellä lämpöä.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Amerikassa olleita jääsilmukoita, eli jään kielekkeitä.


title: Wisconsin-jääkausi

text: Jäätiköitymiset (vuotta sitten)Tarkempi jako:


title: Wisconsin-jääkausi

text: Altonian Advance(s) 67000 BP


title: Leguaanit

text: Leguaanit (Iguanidae) ovat suomumatelijoiden heimo.


title: Leguaanit

text: Aiemmin Iguanidaeen luokiteltiin lähes tuhat lajia ("sensu lato"), kunnes Frost ja Etheridge määrittelivät heimon suvut uudestaan vuonna 1989. He jakoivat heimon kahdeksaan pienempään heimoon, mukaan lukien suppeamman Iguanidaen ("sensu stricto"). Elossa olevat leguaanit jaetaan nykyään yhdeksään sukuun, joissa on 44 lajia:


title: Zuzana Ličko

text: Zuzana Ličko (s. 1961 Bratislava) on tšekkoslovakialaissyntyinen kirjasinsuunnittelija. Ličko perusti vuonna 1984 aviomiehensä, hollantilaisen kirjasinsuunnittelija Rudy VanderLansin kanssa graafisen suunnittelun yrityksen Emigren. Emigre on vaikuttanut merkittävällä tavalla uudempaan typografiaan.


title: Boltyš-kraatteri

text: Boltyš-kraatteri (, ) on kraatteri Ukrainassa. Kraatterin ikä on noin 65,17±0,64 miljoonaa vuotta ja sen läpimitta on 24 kilometriä. Kraatteri havaitaan vain mittauksilla; sitä ei näy pinnassa, sillä se on niin vanha, että se on peittynyt kivikerrosten alle.


title: Boltyš-kraatteri

text: Kraatterin aiheutti melko kookas asteroidi törmätessään Maahan. Kraatterin arvioidaan syntyneen samalla aikakaudella kun hirmuliskot tuhoutuivat ja Maahan törmäsi muitakin suuria kappaleita, muun muassa Chicxulub-kraatterin ja Shiva-kraatterin synnyttäneet kappaleet. Nämä kraatterit kuitenkin syntyivät eri aikoihin.


title: Silverpit-kraatteri

text: Silverpit-kraatteri on 20 kilometriä leveä törmäyskraatteri, joka sijaitsee 40 metrin syvyydessä Pohjanmeressä, 130 kilometrin päässä Englannin itärannikosta. Kraatteri koostuu kymmenestä samankeskisestä rengasvallista, jotka ovat hautautuneet 1,5 kilometrin paksuisen sedimenttipatjan alle. Se muistuttaa paljon Valhalla-kraatteria, joka sijaitsee Jupiterin Kallisto-kuussa.


title: Silverpit-kraatteri

text: Kraatteri syntyi 60–65 miljoonaa vuotta sitten, dinosaurusten tuhon aikoihin, kun maahan törmäsi suuri taivaankappale 20–50 kilometrin sekuntinopeudella. Törmäysaluetta peitti jo tuolloin 50–300 metrin syvyinen meri. Tiedemiehet ovat laskeneet, että jos kappale oli meteoriitti, sen täytyi olla läpimitaltaan noin 120 metriä ja painaa 2 miljoonaa tonnia. Jos se sen sijaan oli komeetta, sen täytyi olla vielä tätäkin suurempi, koska jää on kiveä harvempaa.


title: Silverpit-kraatteri

text: Silverpit-kraatteri löydettiin sattumalta, kun englantilaiset geologit etsivät uusia maakaasuesiintymiä Pohjanmereltä analysoimalla seismisellä luotauksella kerättyä dataa. Tiedemiehet eivät ole toistaiseksi pystyneet selittämään, miten sen kehät ovat syntyneet.


title: Ankerias

text: Ankerias ("Anguilla anguilla") on käärmemäinen kala, pituudeltaan normaalisti 40–100 cm ja painoltaan 200–1 500 g, mutta se voi kuitenkin painaa jopa yli kuusi kilogrammaa. Se muuttaa muotoaan elämänsä aikana: nuoria ankeriaita sanotaan toukiksi tai lasiankeriaiksi. Näitä noin viiden sentin pituisia, läpikuultavia otuksia luultiin ensin eri lajiksi, jolloin ankeriaiden luultiin syntyvän aikuisina, ja mitä kummallisimpia tarinoita kerrottiin niiden lisääntymisestä.


title: Ankerias

text: Ankeriaat vaeltavat lisääntymisalueelleen Sargassomerelle kutemaan. Ankeriaan toukat kasvavat Sargassomerellä ja matkustavat varttuessaan Pohjois-Eurooppaan Golfvirtaa pitkin. Suomen rannikolle saapuessaan ne ovat jo noin 4-vuotiaita ja 20 cm:n pituisia. Atlantilla elää toinenkin ankeriaslaji, amerikanankerias ("Anguilla rostrata"). Näitä pidettiin ennen saman lajin eri populaatioina, mutta nyttemmin ne on erotettu eri lajeiksi.


title: Ankerias

text: Uusien, jokivesiin vaeltavien ankeriaiden määrä on pudonnut yhteen prosenttiin 1980-lukua edeltävältä tasolta. Koko Euroopan ankeriaskanta on romahtanut ilman yksittäistä selvää syytä. Mahdollisiksi tekijöiksi on arvioitu ylikalastusta, sisämaan elinympäristöjen katoamista, ilmastonmuutosta ja merivirtojen muutosta, tauteja ja saasteita. Uhanalaisuutensa vuoksi ankeriaan pyynti on paikoin kiellettyä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on määritellyt ankeriaan äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. WWF:n kalaoppaassa ankerias on punaisella listalla. Ankerias lisättiin uhanalaisten eläin- ja kasvilajien kauppaa säätelevän kansainvälisen CITES-sopimuksen liitteeseen II kesäkuussa 2007. Ankeriaan uhanalaisuusluokitus astui voimaan maaliskuussa 2009. Tämän jälkeen ankeriaan kansainvälinen kauppa on sopimusvaltioissa erityisluvanvaraista.


title: Ankerias

text: Ankeriasta syödään paljon Saksassa, Englannissa ja Virossa. Ankerias on erittäin vahva ja sitkeähenkinen, minkä lisäksi se osaa kiemurrella myös taaksepäin. Se kaivautuu usein nuorena hiekan sekaan. Ankerias voi elää hyvin vanhaksi, vanhin tunnettu yksilö saavutti akvaariossa 88 vuoden iän ja elokuussa 2014 kuolleen Brantevikin ankeriaan on väitetty olleen 155-vuotias. Luonnossakin ne voivat elää 30-vuotiaiksi.


title: Ankerias

text: Ankeriaan veri aiheuttaa monille iho-oireita ja ärsyttää etenkin haavoja. Ärsytystä aiheuttavat proteiinit hajoavat n. 50–70 °C:n lämpötilassa.


title: Ankerias

text: Ankerias elää luonnostaan Atlantin itärannikolla Skandinaviasta Marokkoon, sekä Atlanttiin, Itämereen ja Välimereen laskevissa joissa, sekä muualla Euroopan rannikolla Vienanmerta myöten. Sitä on istutettu Aasiaan ja Etelä- ja Keski-Amerikkaan, mutta istukkaista ei ole muodostunut lisääntyviä kantoja.


title: Ankerias

text: Pian kuoriutumisensa jälkeen leptocephalus-toukka nauttii ensiateriansa ruskuaispussistaan. Sitten se siirtyy syömään mikroskooppisen pientä planktonia. Toden teolla ankerias alkaa kuitenkin syödä ja kasvaa vasta Euroopan makeissa vesissä. Petoja välttääkseen se aterioi yöllä. Suurehkot ankeriaat saalistavat äyriäisiä, hyönteisiä ja jopa toisia kaloja. Erityisesti ne pitävät kuolleista tai kuolevista eläimistä.


title: William Morris

text: William Morris (24. maaliskuuta 1834 – 3. lokakuuta 1896) oli englantilainen arkkitehti, graafikko, kirjainmuotoilija ja sosialisti. Hän oli myös runoilija ja prosaisti ja kääntäjä. Morris oli Arts and Crafts -liikkeen johtohahmoja, ja hän vaikutti vallankumouksellisella tavalla viktoriaanisen ajan taidemakuun. Hänet tunnetaan ehkä parhaiten kirjapainotoiminnastaan sekä suunnittelemistaan tapeteista ja tekstiileistä, joista osa on edelleen tuotannossa.


title: William Morris

text: William Morris syntyi varakkaaseen perheeseen, jonka sukujuuret olivat lähtöisin Walesista. Morrisin isä oli rikastunut Devonshiressä sijainneella kuparikaivoksella, ja pystyi takaamaan yhdeksänlapsiselle perheelle vakaan toimeentulon. William oli lapsista kolmanneksi vanhin. Morrisin lapsuus oli onnellinen ja tasapainoinen, ja hän peri isältään kiinnostuksen keskiaikaan. Nuori William kiinnostui myös luonnosta ja sen kauneudesta.


title: William Morris

text: Morris opiskeli Oxfordissa Exeter Collegessa. Siellä hän tutustui Edward Burne-Jonesiin, josta tuli hänen elinikäinen ystävänsä. Nuorista miehistä piti alun perin tulla pappeja, mutta taidekriitikko John Ruskinin kirjoitukset saivat heidät kiinnostumaan taiteesta. Morris tutustui myös Dante Gabriel Rossettiin, Ford Madox Browniin ja Philip Webbiin. Opiskeluaikoinaan hän myös kohtasi tulevan vaimonsa Jane Burdenin.


title: William Morris

text: Valmistuttuaan vuonna 1856 Morris työskenteli jonkin aikaa arkkitehti G.E. Streetin arkkitehtitoimistossa. Rossetti sai kuitenkin Morrisin kiinnostumaan maalaustaiteesta ja arkkitehtuuri jäi. Vuosina 1856–1859 Morris ja Burne-Jones jakoivat työhuoneen Lontoossa. Morris meni naimisiin Burdenin kanssa 1859, ja pyysi pian Philip Webbiä suunnittelemaan avioparille talon Bexleyheathiin. Talon nimeksi tuli "Red House" siinä käytettyjen punatiilien mukaan. Talon sisustuksen yhteydessä heräsi ajatus taidekäsityöläisten yhdistyksestä, joka muuttui vuonna 1861 Morris, Marshall, Faulkner & Company -yritykseksi. Uusi yritys alkoi vähitellen saada tilauksia, joista huomattavin oli Cambridgen Jesus Collegen kappelin koristelu lasi- ja kattomaalauksin. Morris teki suunnittelutöitä yritykselle koko elämänsä ajan.


title: William Morris

text: Morris ystävineen tuli kuuluisaksi prerafaeliittien taidesuuntauksesta. Prerafaeliitit pitivät keskiaikaa ihanteenaan ja pyrkivät nostamaan käsityöläisyyden arvoa. Morrisin oma taidenäkemys lähti viktoriaanisen taiteen vastustuksesta. Hän piti Englannin silloista taidetta ja arkkitehtuuria rappeutuneena sekä persoonattomana. Hänen mielestään syy laadun heikkenemiseen oli teollistuminen ja massatuotanto. Taiteen tuli Morrisin mielestä olla ihmisten toisille ihmisille tekemää, ja tähän päästäisiin vain palauttamalla keskiajan käsityömenetelmät entiseen arvoonsa.


title: William Morris

text: Morris saavutti menestystä runoilijana vuonna 1867 julkaistulla romanttisella kertomuksellaan "The Life and Death of Jason". Sen jälkeen hän kirjoitti "The Earthly Paradise" -runoteoksen, jonka runoelmat perustuivat antiikin ja keskiajan lähteisiin. Hänen pääteoksiinsa kuuluu vuonna 1876 julkaistu "The Story of Sigurd the Volsung and the Fall of the Niblungs". Morris kirjoitti sen tutkittuaan pitkään muinaisnorjalla kirjoitettuja alkuperäisiä saagoja.


title: William Morris

text: Morris perusti vuonna 1891 oman kirjapainon, Kelmscott Pressin, jonka tarkoituksena oli tuottaa kauniita ja typografian kannalta helppolukuisia kirjoja. Morrisin esikuvana olivat 1400-luvulla painetut kirjat ja venetsialaisen kirjanpainajan Nicolaus Jensonin kirjasinleikkaukset. Morris suunnitteli kirjapainolleen kolme kirjasintyyppiä: "Golden", "Chaucer" ja "Troy". Kelmscott Pressin painamista kirjoista hienoimpana pidetään Geoffrey Chaucerin teosten koottua laitosta.


title: William Morris

text: Morris ja hänen tyttärensä May olivat sosialisteja. He tekivät yhteistyötä muun muassa Eleanor Marxin ja Friedrich Engelsin kanssa. Morris tutustui 1880-luvulla myös anarkisti Pjotr Kropotkiniin. Morris kiersi ahkerasti luennoimassa sosialismista ja osallistui mielenosoituksiin. Morris oli Engelsin tuella perustamassa Socialist League -järjestöä vuonna 1884. Hän jätti järjestön vuonna 1890, mutta jatkoi kuitenkin työtä Hammersmith Socialist Societyssa.


title: William Morris

text: Morrisia pidetään nykyisin uraauurtavana ajattelijana, vaikka hän vieroksuikin oman aikansa ”ikävystyttävää sivistystä” ja etsi innoitusta menneisyyden myyteistä ja romantiikasta. Morris korosti taiteen ja kauneuden merkitystä elämässä. Hänelle kaikki ihmisen rakkaudella ja innolla tekemä oli taidetta.


title: William Morris

text: Morrisin proosateosten on sanottu vaikuttaneen niin C. S. Lewisin kuin J. R. R. Tolkieninkin teoksiin. Morrisin tuotannosta on suomennettu ainoastaan utopia "News from Nowhere" nimellä "Ihannemaa" vuonna 1900 ja toisella nimellä "Huomispäivän uutisia" vuonna 2008.


title: William Morris

text: William Morris esiintyy lyhyesti sivuhenkilönä Alan Mooren ja Eddie Campbellin sarjakuvaromaanissa "Helvetistä" (From Hell, osassa 3 s. 35-36), jossa hän lausuu runonsa ”Rakkaus riittää” (The love is enough).


title: Sedimentti

text:
Sedimentti tarkoittaa kerrostuvaa maa-ainesta, joka on siirtynyt paikalle veden, tuulen tai jäätikön vaikutuksesta.
Tavallisimmin sedimenttejä syntyy merien, järvien ja jokien pohjiin, joihin joet ja tulvavedet kuljettavat maa-ainesta. Vesien pohjalle sedimenttiä muodostavat ainekset ovat enimmäkseen lietettä tai mutaa. Aavikon hiekkadyynit ja lössi, hienojakoinen pöly, kulkeutuvat tuulen mukana.
Tällöin muodostuu sedimenttiä, josta muodostuu hiekkakiveä.


title: Sedimentti

text: Diageneesissä sedimenteistä iskostuu sedimenttikivilajeja.


title: Ympärysvallat

text: Ympärysvallat eli liittoutuneet olivat ensimmäisen maailmansodan toinen sotaa käyvä liittouma, johon kuului muun muassa Ranska, Iso-Britannia ja Venäjä. Nämä ja muut ympärysvallat ympäröivät vihollisiaan keskusvaltoja, joita olivat Saksa, Itävalta-Unkari, Bulgaria ja Ottomaanien valtakunta. Ympärysvaltojen alue oli keskusvaltojen aluetta suurempi, ja suurempien raaka-ainevarojen ja muiden voimavarojensa vuoksi he olivat keskusvaltoja voimakkaampia ja voittivat sodan.


title: Ympärysvallat

text: Ympärysvaltoihin kuuluivat Yhdistynyt kuningaskunta dominioineen (Kanada, Australia, Uusi-Seelanti, Etelä-Afrikka), Ranska , Venäjän keisarikunta, Serbia ja myöhemmin sotaan liittyneet valtiot, muun muassa Italia, Portugali, Romania, Kreikka, Japani ja Yhdysvallat. Italian kuningaskunta (1861–1946) liittyi ympärysvaltojen puolelle 1915, Romania ja Kreikan kuningaskunta myöhemmin. Monet pienemmät maat horjuivat ennen liittymistään Ympärysvaltoihin.


title: Ympärysvallat

text: Englannin ja Ranskan sovittua vanhat kiistansa 1905 – tätä sanottiin "entente cordialeksi". Venäjän liityttyä mukaan syntyi kolmisopimus, "triple entente".


title: Ööpinen

text: Ööpinen on Suomen toiseksi vanhin vappulehti. Sitä on julkaissut Oulun Arkkitehtikilta ry vuosittain vuodesta 1963 alkaen. Ööpisen toimituksellinen linja on ollut kautta aikojen sama: alittaa edellisten vuosien taso sekä huumorin että maun puolesta.


title: Ööpinen

text: Ööpisen teosta vastaavat neljännen vuoden arkkitehtuurin opiskelijat, jotka rahoittavat mahdollisella tuotolla tutkintoon kuuluvaa viidennen opiskeluvuoden ulkomaanekskursiotaan.


title: Kevytsora

text: Kevytsora on savesta polttamalla paisutettu rakeinen, pyöreä, raekooltaan väliltä 4–16 mm oleva rakennusmateriaali. Kevytsora valmistetaan paisuttamalla savea pyörivässä polttouunissa ja polttamalla rakeet muotoonsa. Materiaalin etuina ovat sen eristävyys, keveys ja kestävyys sekä kosteutta että mekaanista rasitusta vastaan.


title: Kevytsora

text: Kevytsorasta voidaan valmistaa kevytsoraharkkoja, jotka ovat kevytsorasta, sementistä ja vedestä valmistettuja muurausharkkoja. Massaan lisätään joskus hienoa kiviainesta tai muuta hienoa täyteainetta. Harkkoja valmistetaan eri kokoja ja tyyppejä. Osa sisältää myös lämmöneristekerroksen. Kevytsorabetoni on betonia, joka on valmistettu kevytsorasta, täyteaineesta, sementistä ja vedestä.


title: Kevytsora

text: Kevytsoran valmistajia on esimerkiksi Saint-Gobain Weber Oy Ab. Yritys valmistaa ja markkinoi kevytsoraa lisensoidulla Leca-tuotemerkillä. Tuotemerkin mukaan kevytsoraa kutsutaan usein lecasoraksi, ja harkkoja lecaharkoiksi.


title: Kevytsora

text: Kevytsora käy mullan kuohkeuttajaksi, sillä sen epätasainen pinta sitoo vettä ja ilmaa. Kevytsoran pH on neutraali tai lievästi hapan. Rakeet eivät sisällä ravinteita. Kevytsoraa sekoitetaan multaan noin neljännes, mieluiten eri raekokoja, jotta mullasta saadaan kuohkeampaa. Kevytsoralla voidaan myös salaojittaa kasvatusastia, ja mullan pinnalla kevytsorakerros tasaa mullan kosteuden.


title: Kevytsora

text: Vesiviljelyssä kevytsora on erinomainen väliaine. Kevytsora on niin puhdasta ja hygieenistä, että bakteereilla, sienillä tai muilla tuholaisilla ei ole siinä juuri minkäänlaisia elinmahdollisuuksia, mutta sora on huuhdeltava huolellisesti, sillä rakeiden pinta on usein pölyinen.


title: Kevytsora

text: Kevytsora on myös oivallinen lämmöneriste ja paljon käytetty muun muassa tasakatoilla ja perustusten lämmöneristyksessä routaa vastaan. Tuote on helppo tasata epäsäännöllisissä kohteissa kuten putkien yms. läheisyydessä. Samalla tuote toimii kapillaarikatkona (koheesiovesi) rakenteessa jossa sellaista tarvitaan, kuten maanvaraislaatassa. Myös epäkantavilla pohjamailla kevytsoraa on käytetty tien rungossa routakatkona ja samalla keventämässä kantavaa kerrosta ilman negatiivisia sivuvaikutuksia.


title: Kevytsora

text: Yksi marginaalikäyttökohde on maatalouden jäteliemen (liete) varastoaltaiden katteena. Tuote kelluu liemen päällä muodostaen kerroksen joka vähentää oleellisesti hajuhaittoja ympäristöön. Käyttöä puoltaa kevytsoran edullisuus, sekä sen koneita särkemätön rakenne.


title: Keskusvallat

text: Keskusvallat viittaa maihin, jotka taistelivat ensimmäisessä maailmansodassa ympärysvaltoja vastaan. Keskusvaltoihin kuuluivat alun perin Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia, mutta Italia erosi myöhemmin ja liittyi ympärysvaltain puolelle. Myöhemmin keskusvaltoihin liittyivät vielä Bulgaria ja Osmanien valtakunta. Nimitys keskusvallat juontuu siitä, että maat sijaitsivat tärkeimpien ympärysvaltojen, Britannian, Ranskan ja Venäjän välissä.


title: Perliitti (vulkaaninen tuhka)

text: Perliitti valmistetaan raemaisena vulkaanisesta kivestä noin tuhannen asteen kuumuudessa, jolloin sen tilavuus kasvaa 10–20 kertaiseksi. Perliitti on kevyttä ja ulkonäöltään valkoista ainetta jonka raekoko on yleensä 1–5 millimetriä.


title: Perliitti (vulkaaninen tuhka)

text: Perliittiä voidaan käyttää kasvien mullassa ilmavuuden lisäämiseen. Perliitti on inaktiivista, eli ravinteita pidättämätöntä ja pH-arvoltaan neutraalia, sekä puhdasta taudeista, tuholaisista ja rikkakasveista. Perliitti lisää mullan huokoisuutta ja ilmavuutta, mutta sillä on huono vedenpidätyskyky. Haittapuolina perliitin käytölle ovat huonekasvien lehtien mahdollinen ruskistuminen fluoridipalon () vaikutuksesta, ja sen pölyn aiheuttama hengitysteiden ärsyyntyminen. Puutarhakäyttöön perliittiä myyvät hyvinvarustetut puutarhaliikkeet. Puutarhakäytössä perliitti on ominaisuuksiltaan vermikuliitin vastakohta.


title: Perliitti (vulkaaninen tuhka)

text: Perliitti on eräs yleisimmistä väliaineista hydroviljelyssä.


title: Vermikuliitti

text: Vermikuliitti ((Mg,Fe,Al)(Al,Si)O(OH)·4HO) on biotiitin tai flogopiitin rapautumistuloksena tai hydrotermisen muuttumisen tuloksena syntynyt vaalea paisuvahilainen savimineraali, monokliininen verkkosilikaatti. Vermikuliitin väri vaihtelee värittömästä kellertävään, vihreään tai ruskeaan, pinta on helmiäiskiiltävä. Ominaisuuksiltaan vermikuliitti muistuttaa montmorilloniittia. Vermikuliitin kovuus on 1,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 2,3 g/cm³. Kuumennettaessa nopeasti yli 300 asteeseen vermikuliitti paisuu tilavuudeltaan noin 10–20-kertaiseksi, ja muodonmuutos jää pysyväksi.


title: Vermikuliitti

text: Vermikuliittia louhitaan eri puolilla maapalloa, suurimmat kaivokset sijaitsevat Etelä-Afrikassa, Yhdysvalloissa Etelä-Carolinassa ja Virginiassa, Kiinassa ja Brasiliassa. Suurin vermikuliitin tuottajamaa on Etelä-Afrikka.


title: Vermikuliitti

text: Paisutettua vermikuliittia käytetään yleisesti pakkausmateriaalina sekä täyteaineena maaleissa, tasoitteissa ja muoveissa. Lisäksi vermikuliittia voidaan käyttää imeytysaineena ja kasvualustojen maanparannusaineena. Vermikuliitti parantaa maaperän vedensitomisominaisuuksia ja rakennetta, sillä aine on erittäin imukykyistä ja voi sisältää 3-4 kertaa oman painonsa verran vettä ja ravinteita. Lisäksi vermikuliittia on kertakäyttöisissä kemiallisissa kädenlämmittimissä.


title: Vermikuliitti

text: Vermikuliittia käytetään myös eristemateriaalina, esimerkiksi valimoteollisuudessa muottien hitaan jäähtymisen turvaamiseen. Lisäksi paisutettua vermikuliittia on käytetty äänen- ja lämmöneristeenä sekä valettuihin paloeristeisiin. Paisuttamatonta vermikuliittia käytetään teräsrakentamisessa ruiskutettuna tai levymäisenä paloeristeenä suojaamaan kantavia rakenteita. Palotilanteen kuumuudessa vermikuliitti paisuu ja eristää rakenteen palosta.


title: Vermikuliitti

text: Puhdas vermikuliitti on myrkytöntä. Joidenkin vermikuliittikaivosten mineraali on kuitenkin aikojen kuluessa kemiallisesti muuttunut, ja sisältää terveydelle vaarallista asbestia. Eräs näistä kaivoksista, 1920-luvulta 1990-luvulle toiminut Libbyn kaivos Yhdysvaltain Montanassa toimitti yli 70 prosenttia maailmalla käytetystä vermikuliitista, ja kaivoksesta saatava mineraali sisälsi huomattavasti asbestia. Myös joidenkin ennen 1990-lukua valmistettujen tuotteiden on todettu sisältävän asbestia. Vanhoihin vermikuliittituotteisiin ja erityisesti vermikuliittieristyksiin tulisi varautua kuten asbestituotteisiin. Erityisesti pöly hengitettynä on vaarallista, ja purettaessa vermikuliittieristeitä tulisi noudattaa asbestityömääräyksiä.


title: Pää-äänenkannattaja

text: Pää-äänenkannattaja on yleensä sanomalehti, mutta voi olla myös aikakauslehti, joka ilmoittaa sitoutuneensa kannattamaan yhteiskunnallista yhdistystä tai puoluetta.


title: Pää-äänenkannattaja

text: Pää-äänenkannattajien avulla kannattajat voivat käydä keskenään keskustelua liikkeen päämääristä ja siihen kuulumattomat voivat tutustua liikkeen päämääriin.


title: Pää-äänenkannattaja

text: Pää-äänenkannattajien merkitys virallisena mielipiteenä on erityisen tärkeä yksipuoluejärjestelmässä, missä niiden voidaan katsoa edustavan jossain määrin myös hallituksen kantoja tai hallinnon parissa vallitsevia mielipiteitä.


title: Pää-äänenkannattaja

text: Monet puolueiden äänenkannattajat ovat muuttuneet sitoutumattomiksi, kuten Helsingin Sanomat, joka aikoinaan oli Edistyspuolueen äänenkannattaja mutta vuodesta 1932 sitoutumaton.


title: Seututie 110

text: Seututie 110 on Helsingistä Turkuun johtava seututie. Tie on entinen valtatie 1 ja nykyisen valtatie 1:n rinnakkaistie.


title: Seututie 110

text: Seututie 110 alkaa varsinaisesti Haagan liikenneympyrästä. Siinä se erkanee seututie 120:stä eli Vihdintiestä, joka taas alkaa Mannerheimintien pohjoispäästä. Tie kulkee Helsingistä Lohjan Nummenkylään ja sieltä Salon Lahnajärven, Muurlan ja Salon keskustan kautta Turun Kupittaalle. Tie on osin myös kuninkaantietä.


title: Seututie 110

text: Nopeusvalvontakamerat otettiin Suomessa ensimmäisenä käyttöön keväällä 1992 kokeiluna silloisella ykköstiellä välillä Muurla–Piikkiö. Ne vähensivät merkittävästi etenkin suuria ylinopeuksia, ja kokeilu johti kameravalvonnan merkittävään kasvuun 1990-luvun lopulla.


title: Seututie 110

text: Tiellä on eri nimiä eri kuntien alueella. Helsingissä se on Pitäjänmäentie, Espoossa Helsingin rajalta Kehä III:lle saakka Turuntie, lännempänä Nupurintie, Kirkkonummella Turuntie, Salossa Salosta itään Helsingintie ja länteen Valtatie, Paimiosta eteenpäin Helsingintie ja Turussa Uudenmaantie.


title: Seututie 110

text: Seututie 110 on nykyään paikallisen ja kevyen liikenteen käytössä osittain. Maisemat vaihtelevat pelloista metsiin ja järviin, ja tien varrella on monia entisen valtatie 1:n linjauksen nähtävyyksiä. Tie on ainakin toistaiseksi vielä valtatietasoinen ohituskaistoineen.


title: Kantatie 51

text: Kantatie 51 on Helsingistä Raaseporin Karjaalle kulkeva kantatie. Tien pituus on 74 kilometriä.


title: Kantatie 51

text: Hyvin suuri osa kantatien 51 liikennevirrasta kulkee Helsingin kantakaupungista Espoon eteläisiin lähiöihin, kuten Tapiolaan, Matinkylään ja Olariin. Tien alkuosa Ruoholahdelta Kirkkonummelle on moottoritietä, josta käytetään myös Helsingissä ja Espoossa nimeä Länsiväylä ja Kirkkonummella nimeä Jorvaksentie. Kirkkonummen länsipuolella tie on kaksikaistaista kantatietä, joka kulkee Siuntion ja Inkoon kautta Raaseporin Karjaalle. Karjaalla tie yhdistyy valtatiehen 25, joka jatkaa Hankoon.


title: Kantatie 51

text: Tie kulkee seuraavien kuntien alueella: Helsinki – Espoo – Kirkkonummi – Siuntio – Inkoo – Raasepori.


title: Kantatie 51

text: Tie on hyvin merkittävä Hangon tavara- ja viikonloppuliikenteen kulkuväylä, ja se palvelee myös läntisen pääkaupunkiseudun ja Lounais-Uusimaan työmatkaliikennettä.


title: Kantatie 51

text: Vuonna 1938 kantatieksi 51 nimettiin Helsingistä länteen johtanut, vastavalmistunut Jorvaksentie ja sen jatkeeksi muodostunut vanha tie Kirkkonummen, Inkoon ja Tammisaaren kautta Hankoon. Tien linjaus jouduttiin uusimaan vuonna 1944, koska aikaisempi tie kulki Moskovan välirauhansopimuksen ehtojen mukaisesti Neuvostoliitolle luovutetun Porkkalan vuokra-alueen kautta. Reitti siirrettiin kiertämään vuokra-alue, jolloin se kulki Espoonlahden itärantaa, nykyistä Vanhaa Saunalahdentietä ja Kurttilantietä pitkin Kauklahteen sekä edelleen nykyisen yhdystie 1130:n linjausta pitkin Lapinkylään, Siuntioon ja Virkkalan eteläpuolelle. Siellä tie yhdistyi kantatie 53:n, nykyisen valtatie 25:n kanssa. Myöhemmin tie menetti kantatien asemansa, mutta kun uusi tieosuus Kirkkonummelta Karjaalle vuonna 1972 valmistui, tienumero 51 otettiin uudestaan käyttöön.


title: Kantatie 51

text: Kantatien 51, silloisen "Jorvaksentien", ensimmäinen moottorieosuus valmistui Lauttasaaren länsipuolelle hieman ennen 1960-luvun puoliväliä ja yhteys Helsinkiin asti avautui Lapinlahden sillan valmistuttua vuonna 1965. Tätä ennen käytössä oli vain kapasiteettikyvyltään alhainen 1930-luvun silta. Moottoritie Espoonlahteen oli valmis 1960-luvun lopulla.


title: Kantatie 51

text: Espoon Kivenlahden ja Kirkkonummen väli oli ennen ruuhkaista kaksikaistaista tietä. Maaliskuussa 2010 aloitettiin uuden moottoritien rakennustyöt, jotka valmistuivat 29. lokakuuta 2013.