title: Jalkaväenkenraali

text: Jalkaväenkenraali on kenraalin arvoa vastaava saksalainen sotilasarvo, "General der Infanterie", johon on lisätty aselajia osoittava etuliite.


title: Jalkaväenkenraali

text: Etuliitteellistä arvoa on Suomessa jaettu vain kunnianosoituksena. Etuliitettä ovat käyttäneet myös jääkäriupseerit.


title: Ratsuväenkenraali

text: Ratsuväenkenraali on tarkennettu sotilasarvo kenraalista johon on lisätty aselajia osoittava etuliite. Tämä etuliite voidaan liittää vain täyden kenraalin arvonimeen.


title: Ratsuväenkenraali

text: Ratsuväenkenraalin arvo oli käytössä useiden eri maiden armeijoissa ratsuväkijoukkojen aikakautena.


title: Tykistönkenraali

text: Tykistönkenraali on tarkennettu sotilasarvo kenraalista, johon on lisätty aselajia osoittava etuliite. Tämä etuliite voidaan liittää vain täyden kenraalin arvonimeen. Suomella on ollut itsenäisyyden aikana vain yksi tykistönkenraali, Vilho Nenonen.


title: Kierteisgalaksi

text: Kierteisgalaksi eli "spiraaligalaksi" on eräs Hubblen luokittelun mukainen galaksityyppi, jonka silmiinpistävin ominaisuus on kierteinen rakenne. Kierregalaksille on ominaista sen pyöriminen; kaikki galaksin ympärillä olevaat tähdet sekä kaasu- ja pölypilvet kiertävät galaksin keskustan ympäri. Nykyään tunnetuista galakseista noin 35 % on kierteisgalakseja. Kotigalaksimme Linnunrata on kierteisgalaksi.


title: Kierteisgalaksi

text: Valtaosa kierteisgalaksin tähdistä kiertää galaksin keskusta samansuuntaisesti. Siten galaksi itsessäänkin kiertää – kiertoaika tosin on hyvin pitkä, esimerkiksi Linnunradalla 226 miljoonaa vuotta (niin sanottu galaktinen vuosi) Auringon kohdalla. Tyypillinen kierteisgalaksi jakautuu seuraaviin osiin:


title: Kierteisgalaksi

text: Hubblen luokittelu jakaa kierteisgalaksit tavallisiin kierteisgalakseihin (S) ja sauvaspiraaligalakseihin (SB), joiden ydin on sauvan muotoinen ja kierteishaarat lähtevät "sauvan" päistä. Noin kolmasosa kierteisgalakseista on sauvaspiraaleja.


title: Kierteisgalaksi

text: Useimmat kierteisgalaksit ovat syntyneet hyvin varhaisessa vaiheessa maailmankaikkeuden ollessa vasta arviolta 500–1 000 miljoonan vuoden ikäinen. Maailmankaikkeuden rakenteessa oli pieniä epätasaisuuksia, joista vähitellen kehittyi ainetiivistymiä. Tiivistymät alkoivat kiertää itsensä ympäri ja muuttuivat pyörimistasolla oleviksi kiekkomaisiksi rakenteiksi. Samalla myös kiekon sisällä aine alkoi tiivistyä vedystä ja heliumista koostuviksi palloiksi, joissa alkoi fuusioreaktio. Ensimmäiset galaksit ja tähdet olivat syntyneet.


title: Kierteisgalaksi

text: On syytä olettaa, että kaikki galaksit ovat olleet alun perin kierteisgalakseja. Elliptisten galaksien tähtien kaoottiset kiertoradat ja epäsäännöllisten galaksien häiriintynyt muoto viittaavat siihen, että ne ovat syntyneet kahden tai useamman galaksin vuorovaikutuksen seurauksena, jolloin tähtien tasaiset kiertoradat ovat peruuttamattomasti muuttuneet. Esimerkiksi Linnunrata ja Andromedan galaksi tulevat törmäämään noin 3 miljardin vuoden kuluttua, jolloin ne todennäköisesti muodostavat suuren elliptisen galaksin.


title: Kierteisgalaksi

text: Kierteisrakenteen synnyn mekanismeja ei tunneta tarkasti, mutta useita teorioita on esitetty. Vielä tänäkään päivänä tutkijat eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen niiden syntymekanismista. Bertil Lindblad osoitti, etteivät kierteishaarat voi olla erillisiä rakenteita: mikäli näin olisi, haarat venyisivät pian tiiviiksi sykkyräksi ytimen ympärille, sillä kiekon kierrosnopeus on sitä hitaampi, mitä kauempana ytimestä kiekon osa sijaitsee.


title: Kierteisgalaksi

text: Kierteisgalaksien kierteishaarat ensimmäisenä löytänyt irlantilainen tähtitieteilijä William Parsons purki turhautumisensa sanoiksi vuonna 1850:


title: Kierteisgalaksi

text: ""Niin paljon kuin näiden outojen muotojen löytäminen kiihottaakin uteliaisuuttamme ja herättää intensiivisen halun oppia jotain niistä laeista, jotka säätelevät näitä ihmeellisiä rakennelmia, uskon, ettei meillä ole toistaiseksi mitään mahdollisuutta edes yrittää selittää niitä uskottavasti""


title: Kierteisgalaksi

text: C. C. Lin ja Frank Shu esittivät vuonna 1964 teorian, jonka mukaan kierteishaarat ovat itse asiassa tähtien spiraalimaisia tiheysaaltoja. Se olettaa, että tähdet kiertävät galaksissa hiukan elliptisillä radoilla ja että kiertoratojen suunnat muuttuvat tasaisesti etäisyyden kasvaessa keskustasta. Tästä seuraa, että tietyillä alueilla tähdet ovat tiheämmässä ja tietyillä taas harvemmassa. Tiheät ja siten kirkkaammat alueet näyttävät kierteishaaroilta. Tähdet eivät siis olisi sidoksissa tiettyyn haaraan, vaan matkaavat niiden halki galaksin kiertäessä.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Helsingin tunneliverkosto muodostuu useista eri käyttötarkoituksiin rakennetuista tunneleista Helsingissä. Vuonna 2001 tunneliverkoston yhteispituus oli 200 kilometriä.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Tunnetuin on Helsingin metron tunneli Matinkylästä Sörnäisiin.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Kaivopuistosta on rakennettu kaukolämpö- ja huoltotunneli Suomenlinnaan. Tunnelin kautta voidaan tarvittaessa hoitaa sairaankuljetuksia Suomenlinnasta.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Helsingin keskustan jalankulkutunneleista vanhin on vuonna 1967 valmistunut Kaivokadun alittava Asematunneli, joka on samalla huomattava liikekeskus. Sen yhteyteen rakennettiin myöhemmin myös Rautatientorin metroasema, josta johtaa tunneleita myös Mannerheimintien ali Forumiin ja Lasipalatsin edustalle. Muidenkin metroasemien yhteydessä on katuja alittavia jalankulkutunneleita. Merkittävän tunneliverkoston muodostavat myös keskustan alle rakennetut pysäköintilaitosten kävelytunnelit, joiden kautta pääsee kulkemaan tavarataloihin.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Keskustan huoltotunneli on louhittu keskustakortteleiden alle. Huoltotunneli alkaa lännestä Lastenlehdonpuistosta, joka suuaukon louhimisurakan jälkeen rakennettiin uudelleen. Huoltotunneliin kehitettiin ensimmäinen maanalainen kiertoliittymä. Tunneli päättyy Fabianinkadulle. Osuus Ruoholahdesta Keskuskadulle on otettu käyttöön toukokuussa 2009. Sitä pitkin on ajoyhteys myös kahteen maanalaiseen pysäköintilaitokseen. Itäinen osuus, joka on tarkoitettu vain huoltoliikenteelle, valmistui syksyllä 2010. Tunneliin tullaan ohjaamaan suuri osa keskustan huoltoliikenteestä. Näin esimerkiksi Keskuskadusta tulee täysvaltaisesti kävelykatu. Keskustan huoltoväylän louhintatyö Ruoholahdesta Kaisaniemeen päättyi 12. marraskuuta 2007.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Suunnitteilla on edelleen merkittäviä tunneleita, muun muassa toinen metrolinja, Pisararata, keskustatunneli ja keskustan pysäköintitilojen laajentaminen.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Muut merkittävät tunnelit ovat niin sanottuja yhteiskäyttötunneleita, joiden kautta on johdettu jäähdytys-, lämpö-, vesi- ja sähköputkistoja. Keskustan sairaalat on yhdistetty kalliotunnelein, joiden kautta voidaan siirtää potilaita ja sairaalatarvikkeita sekä hoitaa pesula- ja jätekuljetuksia.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Kampista on rakennettu jätevesikalliotunneli Viikin jätevesipuhdistamolle, josta on erillinen puhdistetun jäteveden purkuun tarkoitettu kalliotunneli Helsingin merialueen edustalle.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Hanasaaren ja Salmisaaren voimalaitoksilta on rakennettu yhteiskäyttötunnelit kantakaupungin energia- ja jäähdytysjakelua varten. Lisäksi Salmisaaren voimalaitosten hiilivarastot on sijoitettu kalliosiiloihin, josta hiili kuljetetaan poltettavaksi erillistä kalliotunnelia pitkin voimalaitokselle.


title: Helsingin tunneliverkosto

text: Lisäksi Helsingin keskustassa on puolustusvoimien, valtioneuvoston, eduskunnan ja Helsingin kaupungin käytössä useita ei-julkisia tunneleita ja maanalaisia arkistotiloja. Kansanedustajille on rakennettu oma tunneli eduskunnan lisärakennuksesta Eduskuntatalolle.


title: Brahma

text: Brahmā () on hindulaisuuden kolmiyhteisen jumaluuden eli Trimūrtin luojajumala; kaksi muuta jumalaa ovat Vishnu ja Shiva. Brahmā on liitetty Veda-kirjoissa esiintyvään Prajāpati-jumalaan. Hän esiintyy usein kumppaninsa Sarasvatīn tai Savitrin kanssa.


title: Brahma

text: Brahmā oli ajanlaskun alun aikaan yksi tärkeimmistä hindulaisista jumalista, mutta myöhemmin 600-luvulle mennessä häntä ei enää pidetty ylijumalana Shivan ja Vishnun suosion kasvaessa. Nykyään vain harvat temppelit on omistettu Brahmālle, eikä yksikään hindulainen lahko palvo yksinomaan häntä. Tästä huolimatta oppi kolminaisuudesta on ollut merkittävässä asemassa esimerkiksi kirjallisuudessa ja taiteessa.


title: Brahma

text: Brahmā esitetään yleensä nelikasvoisena ja -kätisenä; käsissään hänellä on kirja, kulho almuja varten, jousi ja rukoushelminauha. Luku neljä on symbolinen ja kuvastaa esimerkiksi neljää ilmansuuntaa, neljää varnaa, neljää Veda-kirjaa ja niin edelleen. Brahmān ratsu on hanhi.


title: Carlo Gesualdo

text: Don Carlo Gesualdo (8. maaliskuuta 1566 – 8. syyskuuta 1613) oli italialainen säveltäjä ja luutisti sekä Venosan ruhtinas ja Conzan kreivi. Hänet muistetaan parhaiten säveltämistään madrigaaleista.


title: Carlo Gesualdo

text: Gesualdo syntyi rikkaaseen perheeseen luultavasti Venosassa. Jotkin lähteet ilmoittavat hänen syntymäajakseen 1560 tai 1561; nykyään hänen arvellaan syntyneen vuonna 1566. Gesualdon lapsuudesta ja nuoruudesta ei ole kovin paljoa tietoa. Hänen tiedetään olleen kiinnostuneen musiikista jo nuorena.


title: Carlo Gesualdo

text: Vuonna 1586 Gesualdo meni naimisiin Maria d'Avalosin kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin d'Avalosille kehittyi rakkaussuhde Fabrizio Carafan kanssa. Gesualdon kuultua tästä 16. lokakuuta 1590 hän murhasi molemmat. Joidenkin lähteiden mukaan Gesualdo olisi tämän jälkeen murhannut myös d'Avalosin kanssa saamansa pojan. Gesualdo ei aatelisarvonsa vuoksi joutunut teostaan oikeuden eteen. Hänen kerrotaan kuitenkin katuneen tekoaan myöhemmin.


title: Carlo Gesualdo

text: Ei ole varmaa tietoa, mitä Gesualdo teki välittömästi murhien jälkeen. Vuonna 1594 hänen tiedetään siirtyneen Ferraraan. Täällä hän julkaisi ensimmäiset madrigaalinsa. Hän myös solmi uuden avioliiton Leonora d'Esten kanssa. Vuonna 1597 Gesualdo muutti vaimonsa kanssa takaisin entisille asuinalueilleen.


title: Carlo Gesualdo

text: Myöhemmin Gesualdon ja hänen vaimonsa välit eivät olleet kovin hyvät. Gesualdon tunnetuimmat sävellykset julkaistiin Napolissa vuosina 1603 ja 1611. Viimeisinä elinvuosinaan Gesualdo kärsi masennuksesta, joka saattoi liittyä hänen vuonna 1590 tekemistään murhista aiheutuneeseen katumukseen. Gesualdo kuoli 8. syyskuuta 1613 eristäytyneenä linnassaan.


title: Carlo Gesualdo

text: Joidenkin kriitikoiden mielestä Gesualdo on saavuttanut maineensa säveltäjänä vain värikkään elämäntarinansa vuoksi ja he ovat pitäneet hänen musiikkiaan teknisesti kehnona. Toisten mielestä taas Gesualdon sävellystekniikka on perustaltaan yhtä vakaa kuin Claudio Monteverdin tai Giovanni Palestrinan.


title: Carlo Gesualdo

text: Gesualdon musiikille tyypillisiä piirteitä ovat muoto, jossa hitaat osat, joissa välillä käytetään hyvin yllättäviä kromaattisia kulkuja, vuorottelevat nopeiden diatonisten osien kanssa. Kromaattisissa osioissa saatetaan käyttää kaikki sävelasteikon 12 puolisävelaskelta, tosin hajotettuina eri äänialoille. Musiikin ja tekstin suhde on hyvin läheinen ja usein yksittäisiä sanoja korostetaan voimakkaasti.


title: Carlo Gesualdo

text: Vuonna 1995 saksalais-venäläinen säveltäjä Alfred Schnittke sävelsi Gesualdon elämään pohjautuvan oopperan Gesualdo.


title: Illyria

text: Antiikin Illyria oli alue Länsi-Balkanilla. Alueella asuivat illyrialaiset heimot, joiden arvellaan puhuneen indoeurooppalaista kieltä.


title: Illyria

text: 300-luvulla eaa. Illyrian valtaa kasvatti kuningas Bardhyllus. Vuonna 359 eaa. Makedonian kuningas Perdikkas III kuoli taistelussa illyrialaisia vastaan. Vuonna 358 eaa. Makedonian Filippos II kukisti illyrialaiset. Aleksanteri Suuri löi illyrialaiset toistamiseen vuonna 335 eaa. Aleksanterin Persian sotaretkellä oli mukana illyrialaisia joukkoja. Aleksanterin kuoleman jälkeen Illyria riistäytyi Makedonian vallasta.


title: Illyria

text: Illyrialaissodissa vuosina 229 eaa. ja 219 eaa. Rooman valtakunta kukisti illyrialaisen kuningaskunnan, joka harjoitti merirosvoutta roomalaisia kauppalaivoja kohtaan. Rooman keisari Tiberiuksen aikana roomalaiset valtasivat koko Illyrian ja tekivät siitä provinssin.


title: І

text: І eli valkovenäläis-ukrainalainen і on kyrillinen kirjain. Se sisältyy valkovenäjän ja ukrainan aakkosiin.


title: І

text: І ääntyy valkovenäjässä ja ukrainassa laveana suppeana tiukkana etuvokaalina /i/. Muissa kyrillistä kirjaimistoa käyttävissä kielissä äännettä merkitään tavallisesti kirjaimella и.


title: Ї

text: Ї on kyrillinen kirjain. Se sisältyy ukrainan ja ruteenin aakkosiin.


title: Ї

text: Ї on ukrainassa äänteen /ji/ merkki.


title: Ї

text: Ї ei sisälly KOI8-R-merkistöön vaan ainoastaan KOI8-U-merkistöön.


title: Ј

text: Ј on kyrillinen kirjain. Se sisältyy kiltinänsaamen, makedonian ja serbian aakkosiin.


title: Ј

text: J ääntyy makedoniassa ja serbiassa palataalisena approksimanttina // ja kiltinänsaamessa soinnittomana palataalisena approksimanttina //. Kiltinänsaamessa äännettä merkitään myös kirjaimella ҋ. Bulgariassa, marissa, ukrainassa, valkovenäjässä ja venäjässä äännettä merkitään kirjaimella й.


title: К

text: К on kyrillinen kirjain, joka vastaa latinalaisen kirjaimiston K:ta. K sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: К

text: К ääntyy tavallisesti joko soinnittomana velaarisena klusiilina /k/ tai soinnittomana liudentuneena velaarisena klusiilina /kʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /k/ tai /kʲ/, makedoniassa /k/, marissa /k/, serbiassa /k/, ukrainassa /k/, valkovenäjässä /k/ tai /kʲ/ ja venäjässä /k/ tai /kʲ/.


title: М

text: М on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: М

text: Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki M. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.


title: М

text: М ääntyy tavallisesti joko bilabiaalisena nasaalina /m/ tai liudentuneena bilabiaalisena nasaalina /mʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /m/ tai /mʲ/, makedoniassa /m/, marissa /m/, serbiassa /m/, ukrainassa /m/, valkovenäjässä /m/ ja venäjässä /m/ tai /mʲ/.


title: Н

text: Н on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Н

text: Н on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston nyy-kirjaimesta (Ν). Latinalaisen kirjaimiston H on suuraakkosena samannäköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.


title: Н

text: Н ääntyy tavallisesti joko alveolaarisena nasaalina /n/ tai liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /n/ tai /ɲ/, makedoniassa /n/, marissa /n/ tai /ɲ/, serbiassa /n/, ukrainassa /n/ tai /ɲ/, valkovenäjässä /n/ tai /ɲ/ ja venäjässä /n/ tai /ɲ/. Makedoniassa ja serbiassa liudentunutta alveolaarista nasaalia /ɲ/ merkitään kirjaimella њ.


title: Њ

text: Њ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy makedonian ja serbian aakkosiin.


title: Њ

text: Њ ääntyy makedoniassa ja serbiassa liudentuneena alveolaarisena nasaalina /ɲ/. Muissa kyrillistä kirjaimistoa käyttävissä kielissä äännettä merkitään tavallisesti kirjaimella н.


title: Akaa

text: Akaa () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu noin ihmistä, ja asukasluku on kasvusuunnassa. Akaan pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Akaan naapurikunnat ovat Hämeenlinna, Lempäälä, Urjala, Valkeakoski ja Vesilahti.


title: Akaa

text: Akaan kaupunki syntyi, kun Toijalan kaupunki ja Viialan kunta yhdistyivät 1. tammikuuta 2007, ja vuoden 2011 alusta Akaaseen liittyi myös Kylmäkoski. Tätä ennen Akaa-niminen kunta oli ollut olemassa vuoteen 1946 asti, jolloin sen kirkonkylästä lähialueineen muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala ja muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.


title: Akaa

text: Kaupungin hallinnollinen keskus ja kaupungintalo ovat Toijalan keskustaajamassa, ja kunnanviraston palveluja on myös Viialan kirkonkylässä. Rautatieasemia on kaksi: Toijalan rautatieasema ja Viialan rautatieasema. Toijalan ja Viialan välimatka on noin kahdeksan kilometriä. Akaan pääliikenne sijoittuu Hämeentielle, joka johtaa Toijalan keskustasta Viialan Matomäkeen.


title: Akaa

text: Akaassa on hyvät liikenneyhteydet ja myös teollisuutta. Toijalassa yhtyvät Riihimäen ja Tampereen sekä Turun ja Toijalan väliset rautatiet, ja rautatieasema on myös Viialassa. Valtatien 3 nykyinen linjaus kulkee Akaan kautta, ja sen rakentamisen jälkeen tien varteen on perustettu muun muassa ostoskeskus.


title: Akaa

text: Akaassa on suuri mämmitehdas, ja kaupungissa on järjestetty vuosina 2005 ja 2007 mämminsyönnin maailmanmestaruuskilpailut. Kaupungissa on evankelisluterilainen Akaan seurakunta, jonka lisäksi siellä toimii kaksi helluntaiseurakuntaa, Toijalan Saalem -helluntaiseurakunta ja Viialan helluntaiseurakunta, Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Toijalan adventtiseurakunta sekä Viialan ja Toijalan Jehovan todistajien seurakunnat.


title: Akaa

text: Aakkosissa Akaa sijoittuu Suomen kunnista ensimmäiseksi. Akaan nimi, toisin kuin monet muut pitkään vokaaliin päättyvät Suomen kuntien nimet, taipuu paikallisuutta ilmaistaessa sisäpaikallissijoissa niin, että jokin on "Akaassa" ja tulee "Akaasta".


title: Akaa

text: Entinen Akaan kunta () käsitti aikoinaan pääosan nykyisen Akaan kaupungin alueesta. Kuntana se sai alkunsa vuoden 1870 Akaan pitäjänkokouksesta. Kirkkopitäjänä Akaa itsenäistyi Sääksmäestä vuonna 1483, ja siitä erotettiin myöhemmin Urjala ja Kylmäkoski. Vuonna 1932 osia Akaasta liitettiin uuteen Viialan kuntaan, johon samalla tuli kuulumaan myös osia Lempäälästä ja Vesilahdesta.


title: Akaa

text: Akaan kunta lakkautettiin vuonna 1946, jolloin sen kirkonkylästä muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala. Muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.


title: Akaa

text: Viiala oli vanha teollisuuspitäjä. Viiala Osakeyhtiö perusti 1956 Viialaan Suomen ensimmäisen lastulevytehtaan. Tehtaan tuotanto päättyi 1978, jolloin sen omistajana oli Oy Wilh. Schauman Ab. Viialassa toimi aina 1990-luvun lamaan asti kolme suurta tehdastyönantajaa: viilatehdas, vaneritehdas ja nahkatehdas. Näistä Viialan viilatehdas siirsi toimintonsa 1996 yrityskauppojen myötä ulkomaille. Nahkatehdas kaatui konkurssiin 1995, ja vuoden 2004 lopussa UPM-Kymmene sulki Viialan vaneritehtaan.


title: Akaa

text: Vuoden 2007 alussa Toijala ja Viiala yhdistyivät uudeksi Akaan kaupungiksi. Myös Kylmäkoski oli jo tuolloin kuntaliitosneuvotteluissa mukana, mutta sen liittyminen toteutui vasta vuoden 2011 alussa. Akaan vaakunan suunnitteli heraldikko Kari J. Tähtinen vuonna 2006.


title: Akaa

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Akaa

text: Vuoden 2017 lopussa Akaassa oli 16 769 asukasta, joista 14 529 asui taajamissa, 2 092 haja-asutusalueilla ja 148 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Akaan taajama-aste on 87,4 %. Akaan taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:


title: Akaa

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Tipuri lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.


title: Akaa

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Akaassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Akaa

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Akaan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Akaa

text:
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Akaan kaupungin nykyisellä alueella.
Vuosina 1946–2006 Akaan seurakunnan alueena oli Toijalan kaupunki sekä kunnallisesti Kylmäkoskeen kuulunut ns. "jäännös-Akaa".


title: Akaa

text: Akaassa suurimmat puolueet ovat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Kansallinen Kokoomus. Myös Vasemmistoliitolla ja Vihreällä Liitolla on verraten korkea kannatus.


title: Akaa

text: Paikkajako kaudella 2017-2021;Yhteensä 35 paikkaa. Kaupunginjohtajana on toiminut Aki Viitasaari, mutta valtuusto päätti 31. toukokuuta 2017 irtisanoa hänet luottamuspulan vuoksi. Valtuuston johtava puolue on SDP. Kunnanvaltuuston puheenjohtaja on kokoomuslainen Jaakko Leinonen. Ensimmäinen varapuheenjohtaja on SDP:n Timo Saarinen, toinen keskustan Jouni Vaittinen.


title: Akaa

text: Kaupunginhallitusta johtaa Harri Rämö (SDP), ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Heli Piirainen (Vihreät) ja toisena varapuheenjohtajana Jukka Salminen (Kokoomus). Kaupunginhallituksen muut jäsenet ovat Sami Rajala (Kokoomus), Janita Puomila (Kokoomus), Hannu Järvinen (SDP), Salla Bister (SDP), Inka Loppi (SDP), Jukka Saari (Vasemmistoliitto), Sauli Turja (Perussuomalaiset) ja Tiina Räsänen (Keskusta). Kaupunginhallituksen toimikausi on kaksivuotinen.


title: Akaa

text: Akaan suurin puolue oli vaaleissa SDP 26,8 % äänimäärällä, toisena yllättäen Perussuomalaiset 23,6 %:lla ja Kokoomus kolmantena 21,1 %:lla. Vasemmistoliitto sai 9 % äänistä, Keskusta 8,8 %, Vihreät 4,6 % ja Kristillisdemokraatit 4,2 %. Lukemat käyvät ilmi Helsingin Sanomien tulospalvelusta. Ohessa tulokset äänestysalueittain.


title: Akaa

text: Suurin puolue SDP sai kaikista Pirkanmaan kunnista suhteellisesti kolmanneksi eniten ääniä juuri Akaasta Valkeakosken ja Mänttä-Vilppulan jälkeen.


title: Akaa

text: Toijalan keskustaajama on Akaan kaupunkitaajamista suurin. Toijalan ohi kulkee Valtatie 3 ja siellä sijaitsee rautateiden risteysasema, lisäksi Valkeakoskelle on ratayhteys. Toijalasta on Tampereelle noin 41 kilometriä. Toijalassa sijaitsee myös pieni sisävesisatama. Toijalan teollisuudesta mainittakoon Fläkt Woods Oy sekä mämmitehdas Kymppi-Maukkaat Oy, joka sijaitsee Kurvolan kaupunginosassa. Toijalassa asutus on Viialaa väljempää ja alueeltaan isompi. Toijala on alueena luonnonläheinen ja vehreä kuten Viialakin, Nahkialanlampi puistoineen on suosittu virkistysalue. Toijalan pääkatu on "Valtatie". Toijalan itäpuolella ennen keskustaa, osana Seututietä 303 on pitkä suora, jota kutsutaan "T-linja"ksi. Lisäksi Toijalan keskustassa on rautatien ylittävä "Miljoonasilta". Toijala on nimennyt katuja myös tunnettujen asukkaidensa kunniaksi, "Holkerintie" ja "Ylpöntie". Toijalan keskustan liikennejärjestelyjä on uusittu 2000-luvulla, viimeiseksi torin seutu.


title: Akaa

text: Lentilä, Ketunpesät, Junkkari, Pätsiniemi, Savikko, Rautala, Torkko, Nahkiala, Kilsa, Palkinpää, Kurvola, Kirkkokangas, Kurkela, Heinäkangas, Luhtaniitty, Siniänmäki, Pappila


title: Akaa

text: Viialan kirkonkylä on Akaan kaupunkitaajamista tiheämmin asuttu ja se on rakentunut Tarpianjoen varteen. Se sijaitsee Akaan pohjoisosassa, Valtatie 9:n pohjoispuolella. Myös Viialassa sijaitsee rautatieasema. Viialan historiaa sävyttää alueen teollinen kehittyminen 1900-luvulla. Viiala koostuu etupäässä työväestä. Viiala onkin vahvasti vasemmistolainen paikkakunta. Viialasta on tullut viime aikoina erityisen muuttovoittoinen paikkakunta. Haihunkoski, joka sijaitsee keskustassa, on Viialan huomattavin luonnonnähtävyys. Viialan pääkatu on "Keskuskatu". Viialan kirkko on valmistunut v. 1950 ja edustaa tyylillisesti aikansa selkeää funktionalismia. Vielä itsenäisen Viialan aikana tehty uusin julkinen rakennus on vuonna 2006 valmistunut kirjasto, joka sijaitsee kirkon vieressä toisella puolella Keskuskatua.


title: Akaa

text: Varrasniemi, Oopakka, Sallinkulma, Lallinmäki, Koivisto, Hukari, Haihunkoski, Tillihaka, Vakkinen, Matomäki, Alkkula, Riitiälä, Kolikkoinmäki, Heinäsuo, Mortti


title: Akaa

text: Kun Kylmäkosken kunta liittyi vuoden 2011 alusta Akaaseen, Akaan kaupunkikuva täydentyi myös maaseudulla ja pienillä kylillä. Kylmäkosken alue käsittää Akaan lounaisosan Toijalan ja Viialan taajamien eteläpuolella. Kylmäkosken seutu on vanhastaan maatalousaluetta ja melko väljästi asutettua seutua. Kylmäkosken kirkonkylä sijaitsee Valtatie 9:n varrella. Kylmäkoski ei ole erityisen teollistunutta seutua ja elinkeinoina on pääasiassa maatalous sekä kauppa. Kylmäkosken suurin teollisuus- ja yritysalue on Tipuri, jossa sijaitsee myös vankila.


title: Akaa

text: Akkala, Alpila, Haanoja, Hautaa, Jokihaavisto, Järvihaavisto, Järviö, Kaulo, Kuhavuori, Kurisjärvi, Kuusjoki, Kylmäkosken kirkonkylä, Kylmäkosken asema, Käyrälä, Lontila, Maunula, Mellola, Mustue, Nauli, Onnia, Pappila, Poutala, Raidisto, Riisikkala, Savikoski, Saviniemi, Sontula, Sotkia, Taipale, Tyrisevä, Vuoltee


title: Akaa

text:
Akaa on lähellä maakuntakeskuksia, Hämeenlinnaa ja Tamperetta. Rautatieliikenteen ansiosta kumpaankin kaupunkiin pääsee tavallisesti junalla parissakymmenessä minuutissa.Etäisyydet on mitattu keskustaajamasta, Toijalan keskustasta
Akaan Kylmäkoskella toimii urheiluseura Kylmäkosken Veikot. Seuran futsalin edustusjoukkue pelaa miesten pääsarjatasolla Futsal-Liigassa nimellä Leijona Futsal. Akaan Viialassa toimii lentopalloseura Akaa-Volley. Seuran edustusjoukkue nousi keväällä 2017 mestaruusliigaan.


title: Broadcast

text: Broadcast voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Luettelo Iron Maidenin kappaleista

text: Tämä on luettelo heavy metal -yhtye Iron Maidenin työstämistä kappaleista ja nauhoittamista covereista. Kappaleiden nimet voi järjestää raidan numeron tai kappaleen nimen, keston, levyn tai julkaisuvuoden mukaan.


title: Eurydike

text: Eurydike viittaa seuraaviin asioihin:


title: Fokis

text: Fokis (; ) eli Fokiin alueyksikkö (Περιφερειακή ενότητα Φωκίδας, "Perifereiakí enótita Fokídas") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Keski-Kreikan alueella ja sen hallinnollinen keskus on Ámfissa. Alueyksikön pinta-ala on 2 120 neliökilometriä ja asukasluku 40 343 (vuonna 2011).


title: Fokis

text: Alueyksikkö sijaitsee Keski-Kreikassa Parnassos-vuoren ympärillä. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Fokiin prefektuurin (Νομός Φωκίδας, "Nomós Fokídas").


title: Fokis

text: Fokis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Nykyinen Fokis vastaa alueeltaan antiikin aikaista Fokiin maakuntaa. Sen asukkaat fokilaiset olivat aiolilaisia. Alueella sijaitsi Delfoi, joka oli kautta antiikin maailman tunnettu Delfoin oraakkelista ja Apollonin temppelistä. Sitä ylläpiti amfiktyoniliitto. Maakunnan kaupungit Delfoita lukuun ottamatta olivat yhtyneet liittovaltioksi pystyäkseen paremmin puolustautumaan mm. persialaisten hyökkäyksiä vastaan.


title: Fokis

text: Alueyksikkö jakaantuu kahteen kuntaan seuraavasti:


title: Delfoi

text: Delfoi (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Fokiin maakunnassa Parnassos-vuoriston juurella Kreikassa. Siellä sijaitsi panhelleeninen Apollonin kulttipaikka, Apollonin temppeli, jossa toimi yksi antiikin tärkeimmistä ja vaikutusvaltaisimmista oraakkeleista, Delfoin oraakkeli. Delfoin Python kisat olivat yhdet panhellenisistä kisoista. Delfoi oli myös antiikin kreikkalaisten maailmannapa.


title: Delfoi

text: Delfoin arkeologinen alue sijaitsee Delfoín kunnassa nykyisen Delfoín kylän itäpuolella. Se on vuodesta 1987 Unescon maailmanperintökohde. Arkeologinen kohde koostuu kahdesta erillisestä pyhäkköalueesta, Apollonin pyhäkköalueesta sekä sen lähellä sijaitsevasta Athene Pronaian pyhäkköalueesta, sekä Stadionin ja Gymnasionin alueista. Alueella sijaitsee myös Delfoin arkeologinen museo.


title: Delfoi

text: Muinoin Delfoin ajateltiin olevan maailman keskus. Tarinan mukaan Zeus laski lentoon kaksi kotkaa, yhden kummaltakin maailman laidalta, toisen idästä ja toisen lännestä. Paikkaan jossa kotkat sitten kohtasivat, heitti Zeus pyhän kivipaaden, "omfaloksen", osoittamaan maailmannapaa eli maailman keskipistettä.


title: Delfoi

text: Myyttien mukaan Delfoissa harjoitettiin alun perin maan jumalattaren Gaian eli Gen sekä maanjäristysten aikaansaajan Poseidonin palvontaa. Tarun mukaan Gaian pyhäkköä vartioi valtava käärme, Python, joka oli tämän lapsi. Apollon kuitenkin surmasi käärmeen ja asetti pyhäkköön oman papittarensa. Samalla Apollonin kultti korvasi paikan vanhemmat kultit. Napakivi "omfalos" oli ilmeisesti eräs muistuma maan jumalattaren kultista. Mytologiassa paikan uusi nimi Delfoi tuli Apollonin delfiineihin viittaavasta lisänimestä Delfinios. Se saattaa kuitenkin tulla myös (maan) ”kohtua” tarkoittavasta muinaiskreikan sanasta "delfys".


title: Delfoi

text: Myyteissä Apollon jatkoi Delfoin veljensä Dionysoksen kanssa. Joka talvi, kun Apollon lähti kolmeksi kuukaudeksi hyperborealaisten maahan, Delfoi jäi Dionysoksen ja tämän seuralaisten mainadien haltuun. Kulttiin liittyi orgiastisia ulottuvuuksia ja se muodosti voimakkaan vastakohdan tyynelle Apollonin kultille.


title: Delfoi

text: Varhaisimmat merkit asutuksesta Delfoissa ovat myöhäiseltä mykeneläisajalta noin 1100 eaa. Sekä Apollonin että Athene Pronaian pyhäkköalueilta on löydetty mykeneläisiä figuriineja ja keramiikkaa. Kaupungin alkuperäinen nimi vaikuttaa olleen ensin "Lykoreia" ja sitten "Pytho". Kaupunki hautautui maanvyöryssä mykeneläisen ajan lopulla. Mykeneläisajan jälkeen löydöissä on parin vuosisadan tauko, kunnes paikka asutettiin ilmeisesti uudelleen 900-luvulla eaa. Ensimmäiset merkit kulttitoiminnasta ovat 800-luvulta eaa. Apollonin kultti alueella sai alkunsa viimeistään 700-luvulla eaa. Ensimmäisten Apollonin pappien, jotka toivat paikalle Apollon Delfinioksen kultin ja tämän puisen kulttikuvan ("ksoanon"), kerrotaan olleen Knossokselta tulleita kreetalaisia. Samalla paikka sai nimen "Delfoi".


title: Delfoi

text: Apollonille omistettu Delfoin oraakkeli kukoisti erityisesti arkaaisella ajalla 500-luvulla eaa. Se teki Delfoista koko antiikin Kreikan uskonnollisen keskuksen ja muutoin hajanaisten kreikkalaisten kaupunkivaltioiden yhteyden symbolin. Oraakkeli toimi poliittisena ja uskonnollisena neuvonantajana, ja sekaantui usein mm. kreikkalaisten kaupunkien käymiin sotiin. Myös Delfoin hallinnasta käytiin useita sotia, niin kutsuttuja pyhiä sotia 500–300-luvuilla eaa. Ensimmäisen pyhän sodan 600–586 eaa. seurauksena Delfoin hallinta siirtyi amfiktyoniliitolle, joka koostui aluksi 12 kreikkalaisesta kaupunkivaltiosta, mukaan lukien Ateena ja Sparta. 500-luvun alkupuolella eaa. perustettiin Python kisat, jotka muodostuivat Kreikan toiseksi tärkeimmiksi panhelleenisiksi kisoiksi Olympian kisojen jälkeen. Niitä vietettiin joka neljäs vuosi (alun perin joka kahdeksas vuosi) Python-hirviön muistoksi, ja niihin kuului urheilu- ja näytelmäkisoja.


title: Delfoi

text: Kulttipaikkana Delfoi ohitti jopa Olympian ja monet muut paikat, koska sillä oli kansainvälinen, ei pelkästään yleiskreikkalainen rooli. Ajan myötä Delfoi sai lukuisia kalliita lahjoja eri puolilta antiikin maailmaa. Lahjoituksia asetettiin tätä varten rakennettuihin aarrekammioihin sekä näkyville pyhän tien varteen. Pyhäkön rikkaudet houkuttivat usein myös ryöstäjiä. Persialaissotien aikana vuonna 480 eaa. arvoituksellinen maanvyörymä pysäytti persialaisten hyökkäyksen Athene Pronaian pyhäkön alueella. Toisessa pyhässä sodassa vuonna 448 eaa. fokislaiset saivat alueen hallintaansa Ateenan avustuksella, mutta se palautettiin delfoilaisille Spartan avulla. Kolmas pyhä sota sekä Makedonian nousuun liittynyt neljäs pyhä sota alueen hallinnasta käytiin vuosina 356 ja 340 eaa. 200-luvulla eaa. aluetta hallitsivat aitolialaiset. Vuonna 232 eaa. alue pelastui gallialaisten hyökkäykseltä. Hellenistisenä aikana kaupunkia tukivat lahjoituksin erityisesti Pergamonin kuninkaat.


title: Delfoi

text: Rooman hallinnoimaksi kaupunki päätyi vuonna 191 eaa. Sulla ryösti alueen vuonna 86 eaa. Myös Nero siirsi aarteita pois Delfoista. Hadrianuksen ja Antoninusten aikana roomalaiset puolestaan pyrkivät jälleen kehittämään aluetta. Tunnetuin Delfoin papistoon kuulunut on roomalaisella ajalla elänyt filosofi ja kirjailija Plutarkhos, joka käsitteli paikkaa ja sen oraakkelia muun muassa teoksissaan "Delfoissa olevasta E-kirjaimesta" ja "Delfoin Pythian oraakkeli ei enää ennusta runomuodossa". Pausanias vieraili Delfoissa noin vuonna 170 jaa. ja kuvasi tuolloin jo rappeutuvaa kaupunkia laajalti teoksessaan "Kreikan kuvaus".


title: Delfoi

text: Delfoin merkitys väheni myöhäisantiikin aikaa kohti. Paikallinen kiinnostus pyhäkköön säilyi 200-luvulle jaa., mutta kansainvälisesti kiinnostus rajoittui roomalaisajalla turismiin ja kisoihin. Julianus Apostata yritti elvyttää pyhäkköä ja oraakkelin toimintaa 300-luvulla, mutta papit vastasivat oraakkelin vaienneen. Kristitty keisari Theodosius I lakkautti oraakkelin virallisesti noin vuoden 385–390 tienoilla. Paikka hylättiin lopullisesti viimeistään 600-luvulla ja seuraavien vuosisatojen aikana pyhäkköalue raunioitui.


title: Delfoi

text:
Bysanttilaisella keskiajalla antiikin aikaisen kaupungin paikalle syntyi Kastrín (”Linna”) kylä, jonka nimi kantoi muistumaa paikalla olleista vanhoista merkittävistä rakennuksista. Cyriacus Anconalainen (Ciriaco de' Pizzicolli) teki havaintoja Delfoin nähtävissä olleista kohteista, kuten teatterista ja stadionista, sekä kopioi paikalla olleita piirtokirjoituksia vuonna 1436. 1600-luvulta 1800-luvulle useat paikalla vierailleet ulkomaalaiset tekivät huomioita alueen kunnosta ja kylän surkeasta tilasta ja sijainnista.
Kiinnostus aluetta kohtaan lisääntyi 1800-luvulla ja alueella alettiin suorittaa pienimuotoisia kaivauksia vuodesta 1828 eteenpäin. Ensimmäisenä kaivauksia suoritti Edmunt Laurent, joka löysi muun muassa Athene Pronaian pyhäkköalueen vuonna 1838. Jo heti alussa ymmärrettiin, että Kastrín kylä tulisi purkaa ja siirtää pois, jotta varsinaisen Apollonin temppelin alueen kaivaukset voitaisiin suorittaa. Tähän ei kuitenkaan ollut varoja useisiin vuosikymmeniin, sillä asukkaiden vaatimukset kasvoivat sitä mukaa kun he ymmärsivät alueen merkityksen. Kaivaukset olivat pitkään vain osittaisia, ja kyläläiset peittivät ne pian uudelleen.


title: Delfoi

text: Alussa alueen kaivauksia tekivät laajemmin saksalaiset. Ensimmäiset varsinaiset arkeologiset kaivaukset suorittivat Ernst Curtius ja Cart Otfried Müller vuonna 1840. Sittemmin kaivausten johto siirtyi ranskalaisille ja niitä suoritti École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen koulu Ateenassa heti perustamisestaan vuonna 1846 lähtien. Kaivausoikeuksista käytiin tuolloin pitkiä neuvotteluja, sillä myös saksalaiset ja amerikkalaiset olivat kiinnostuneita niistä. Ranskalaisten “Grande Fouille” (“suuri kaivaus”) alueella tehtiin vuosina 1892–1903. Tuolloin Kastrín kylä siirrettiin nykyiselle paikalleen puoli kilometriä länteen ja se sai myöhemmin uuden nimen Delfoí antiikin aikaisen kohteen mukaan. Kaivausten johtajana toimi Theophile Homolle.


title: Delfoi

text: Nykyään Delfoin alue on suosittu turistinähtävyys, ja siellä järjestetään säännöllisesti kansainvälisiä teatterijuhlia, joissa esitetään antiikin näytelmiä. Vuonna 1987 alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Delfoi

text:
Delfoin varsinaisen kaupungin paikkaa ei tunneta. Delfoin arkeologinen alue koostuu kaupungille maineen antaneesta pyhäkköalueesta, joka oli rakennettu luonnonkauniille paikalle Pleistos-joen laakson pohjoisrinteelle ja Parnassos-vuoren etelärinteelle. Pyhäkköalueelle noustiin vuorenrinnettä kulkenutta tietä, joka ohitti ensin Athene Pronaian pyhäkköalueen ja Gymnasionin alueen sekä Kastalian lähteen, jossa vierailijat puhdistautuivat. Lähteeltä alkoi pyhä tie, joka johti kiemurrellen ylös rinnettä varsinaiselle Apollonin pyhäkköalueelle eli temenokselle, jossa sijaitsivat Apollonin temppeli ja sen alttari. Matkalla temppelille tie kulki ohi lukuisten aarrekammioiden ja votiivilahjojen. Apollonin temppelin yläpuolisessa rinteessä pyhäkköalueen laidalla sijaitsi Delfoin teatteri. Ylempänä vuorenrinteessä temenoksen ulkopuolella sijaitsi Delfoin stadion. Krisan tasangolla sijaitsi hippodromi.
Delfoin arkeologisen alueen kohteet ovat (kirjaimet viittaavat kaavakuvaan 1):


title: Delfoi

text: Apollonin pyhäkköalue eli "temenos" on muureilla rajattu noin 180 x 130 metrin kokoinen pyhä oraakkelialue. Se sijaitsee rinteessä noin 500–600 metrin korkeudessa paikassa, jota reunustavat 270 metrin korkuiset lähes pystysuorat kaksoskalliot nimeltä Faidriadit ("Faidriades").


title: Delfoi

text: Apollonin pyhäkköalueen merkittävimmät rakennukset, muistomerkit ja muut kohteet ovat (numerot viittaavat kaavakuvaan 2):


title: Delfoi

text:
Apollonin temppeli
Apollonille omistettu temppeli oli alueen tärkein rakennus. Myytit kertovat, että ensimmäinen temppeli oli rakennettu laakeripuusta, toisen rakensivat mehiläiset ja linnut mehiäisvahasta ja höyhenistä, kolmannen Athene ja Hefaistos pronssista ja neljännen Trofonios ja Agamedes kivestä. Historiallista todistusaineistoa on kolmesta kivisestä temppelistä. Ensimmäinen niistä tuhoutui tulipalossa vuonna 548 eaa. Seuraava temppeli, jonka tärkeimpiä rahoittajia oli ateenalainen Alkmeonidien suku, tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 373 eaa. Sen paikalle vihdoin vuonna 330 eaa. valmistuneen temppelin rauniot ovat edelleen nähtävissä. Delfoin oraakkeli toimi Apollonin temppelissä. Apollonin alttari sijaitsi temppelin edessä sen itäpuolella.


title: Delfoi

text: Pyhä tie ja aarrekammiot


title: Delfoi

text:
Pyhäkköalueen läpi kulkee kiemurteleva pyhä tie, jonka alkupäässä sijaitsee useiden eri kaupunkivaltioiden sotavoittojensa kunniaksi pystyttämiä muistomerkkejä. Hieman myöhemmin vastaan tulee eri kaupunkivaltioiden aarrekammioita. Aarrekammiot ovat pieniä rakennuksia, joissa tavallisesti on jonkinlainen kuisti ja takahuone, jossa säilytettiin paitsi arvokkaita esineitä myös kaikkea muuta tarpeellista. Aarrekammioita rakennettiin erityisen ahkerasti 500-luvulla eaa., mutta viimeisimmät pystyttiin vasta hellenistisellä ajalla. Kaikkiaan aarrekammioita on löytynyt alueelta 28. Tunnetuimpia ovat Ateenalaisten aarrekammio, joka on pystytetty uudelleen 1900-luvun alussa, sekä Sikyonilaisten ja Sifnoslaisten aarrekammiot, joista on säilynyt upeita reliefejä, jotka ovat esillä Delfoin arkeologisessa museossa. Muita ovat muun muassa Aiolialaisten, Boiotialaisten, Knidoslaisten, Korinttilaisten, Kyrenealaisten, Megaralaisten, Poteidaialaisten, Syrakusalaisten ja Thebalaisten aarrekammiot.
Teatteri


title: Delfoi

text: Teatteri sijaitsee rinteessä Apollonin temppelin yläpuolella. Se on rakennettu hellenistisellä ajalla noin vuonna 200–100 eaa. Teatterissa järjestettiin Python kisojen näytelmäkilpailut. Siihen mahtui noin 5 000 katsojaa.


title: Delfoi

text: Muut rakennukset


title: Delfoi

text: Muita huomionarvoisia rakennuksia varsinaisella Apollonin pyhäkköalueella ovat Ateenalaisten stoa Apollonin temppelin terassimuurin alapuolella; Buleuterion Ateenalaisten aarrekammion vieressä; Knidoslaisten leskhe eli kokoushuone alueen koilliskulmassa; antiikin aikaisen pääportin jälkeen sijaitsevat doorilainen portiikki, Marathonin taistelun muistomerkki ja Epigonien muistomerkki; sekä pääportin edustalla muurien ulkopuolella sijaitseva Roomalainen agora eli tori.


title: Delfoi

text: Stadion sijaitsee Apollonin pyhäkköalueen yläpuolella kukkulan rinteessä noin 650 metrin korkeudella merenpinnasta. Stadionilla järjestettiin Python kisojen urheilukilpailut. Ensimmäinen versio stadionista rakennettiin 400-luvulla eaa., mutta nykyiset jäänteet ovat pääosin vasta Herodes Atticuksen 100-luvulla jaa. tekemiä uudistuksia. Stadionin pituus on 177,55 metriä ja leveys 25,5 metriä. Stadionille mahtui noin 7 000 katsojaa.


title: Delfoi

text: Hieman Apollonin pyhäkköalueesta itään pulppusi kallioiden keskeltä Kastalian lähde. Nykyään tien varressa nähtävissä oleva kaivorakennus oli käytössä arkaaisella ja klassisella ajalla. Hellenistisen ajan lopulla tai roomalaisajan alussa rakennettiin toinen lähderakennus aivan kallioiden viereen, mutta se ei enää ole nähtävissä.


title: Delfoi

text: Delfoin gymnasion sijaitsee Kastalien lähteen alapuolisessa rinteessä Apollonin pyhäkköalueen ja Athene Pronaian pyhäkköalueen välissä. Gymnasion rakennettiin hellenistisellä ajalla harjoittelupaikaksi ennen Python kisoja, jotka käytiin ylhäällä rinteessä sijainneella stadionilla. Gymnasion jakaantuu kahteen eri tasoon: alemmalla tasolla sijaitsi pylväskäytävien reunustama palaistra eli harjoituskenttä sekä pyöreä uima-allas, ylemmällä tasolla kaksi juoksurataa. Toinen juoksuradoista ("ksyston") oli reunustettu pylväillä ja katettu, jotta juoksijoilla olisi suojaa huonolla säällä. Toinen ("paradromion") puolestaan oli avoimen taivaan alla ja tarkoitettu käytettäväksi kauniilla säällä. Myöhemmin roomalaisajalla gymnasionin yhteyteen rakennettiin roomalainen kylpylä.


title: Delfoi

text: Alempana rinteessä oli Athene Pronaialle eli "temppelin edessä asuvalle Athenelle" omistettu pyhäkköalue, joka tunnetaan nykyisin usein nimellä "Marmariá". Alueelta on löydetty kaksi eriaikaista Athene Pronaialle omistettua temppeliä, toinen 500-luvulta eaa. ja toinen 300-luvulta eaa. Alueella on myös kaksi aarrekammiota, joista toinen oli doorilainen ja toinen massalialaisten (nyk. Marseille) aarrekammio. Alueella oli esillä myös persialaisilta saatu sotasaalis, sillä persialaisten hyökkäys Delfoita vastaan torjuttiin täällä. Tarun mukaan torjunnassa auttoivat paikalliset heerokset Fylakos ja Autonous sekä kaksi vaaleaa neitsyttä, delfoilaisten tulkinnan mukaan Athene ja Artemis. Alueella oli Pausaniaan mukaan pyhäköt myös Fylakokselle ja Artemiille. Nykyisin alueen näkyvin monumentti on "tholos" eli pyörörakennus, jonka käyttötarkoitus on epäselvä. Se on rakennettu noin vuonna 380–370 eaa. ja se on arkkitehtuurinsa puolesta malliesimerkki tämän kaltaisista rakennuksista.


title: Delfoi

text: Alueelta löydettyihin taideaarteisiin ja muihin esinelöytöihin kuuluvat muun muassa Delfoin ajomies, Naksoslaisten sfinksi, Antinooksen patsas, Kleobiksen ja Bitonin patsaat sekä Delfoilaisen hymnin Apollonille sisältävä piirtokirjoitus, jossa on myös varhaista nuottikirjoitusta. Löydöt ovat Delfoin arkeologisessa museossa.


title: Delfoi

text: Delfoin Apollonin kultista ei tiedetä paljoakaan lukuun ottamatta Delfoin oraakkeli-instituutiota, joka toimi alueella noin tuhat vuotta ja oli paikan merkittävin instituutio kreikkalaisen uskonnon, politiikan ja kulttuurin kannalta. Delfoissa ”oraakkelilla” voidaan viitata joko yleisesti koko oraakkeli-instituutioon ennustuksia muotoilleine pappeineen; ennuspapitar Pythiaan, joka kuvausten mukaan istui kolmijalalla temppelissä, hengitti maan kolosta nousseita höyryjä ja lausui ennustukset hurmostilassa; tai Apollon-jumalaan itseensä, jota pidettiin näiden ennustusten jumalallisena alkuperänä.


title: Delfoi

text: Delfoilla oli kiinteä papisto, päin vastoin kuin useimmilla muilla kreikkalaisilla kulttipaikoilla ja temppeleillä. Miespuolisia pappeja oli alun perin yksi, 200-luvulta eaa. lähtien kaksi. Tehtävään valittiin paikallisia arvostettuja henkilöitä. Naispuolisia Pythia-papittaria oli useita ("Pythiai"), laajimmassa vaiheessa kolme yhtäaikaisesti, ja sama nimi oli käytössä vuosisatoja. Papittaret olivat alun perin nuoria neitsyitä, myöhemmin yli 50-vuotiaita naisia. Muita viranhaltijoita olivat "hosioi", joita oli viisi, sekä "profētai". Näiden tehtäviä ei tunneta, mutta toimenkuvaan kuului mahdollisesti pappien avustaminen käytännön asioissa sekä kysymysten tai ennuslauseiden muotoilussa.


title: Delfoi

text: Ennuslauseiden tulkinnassa Delfoin papisto hyödynsi laajan kansainvälisen vakoojaverkoston tuottamia tietoja. Ennustukset muotoiltiin moniselitteisiksi runosäkeiksi. Niiden välityksellä annettiin neuvoja muun muassa kaupunkivaltioden väliseen diplomatiaan ja sotiin sekä siirtokuntien perustamista koskeviin asioihin.


title: Delfoi

text: Delfoissa vaikutti oraakkelin lisäksi myös Delfoin sibylla, joka oli yksityishenkilönä toiminut ennustajatar.


title: Delfoi

text: Delfoissa järjestetyt Python kisat olivat yhdet panhelleenisistä eli yleiskreikkalaisista kisoista Olympia, Isthmian ja Nemean kisojen ohella. Ne järjestettiin Apollonin kunniaksi joka neljäs vuosi, ensimmäisen kerran noin vuonna 591/590 eaa. Aluksi kisoissa kilpailtiin vain musiikissa. Myöhemmin lisättiin urheilukilpailut. Kisojen tapahtumapaikat olivat Delfoin hippodromi, jossa järjestettiin hevosurheilukilpailut; Delfoin stadion, jossa järjestettiin muut urheilulajit; sekä Delfoin teatteri, jossa järjestettiin musiikkikilpailut.


title: Elo-luku

text: Elo-luku on kahden pelaajan peleissä käytettävä tilastollinen vahvuusluku, joka ilmoittaa pelaajien välisen suhteellisen tasoeron. Luku kehitettiin alun perin shakinpelaajia varten. Elo-lukua laskettaessa verrataan pelaajan ennakoitua tulosta todelliseen suoritukseen. Luku on saanut nimensä kehittäjänsä, unkarilaissyntyisen Arpad Elon (1903–1992) mukaan.


title: Elo-luku

text: "Tämä esittää A. Elon alkuperäisen idean. Shakissa nykyään käytössä olevat laskentajärjestelmät poikkeavat yksityiskohdissaan hieman tästä ja niistä tuonnempana. Perusidea niissä on kuitenkin sama."


title: Elo-luku

text: Elo-luvussa 200 pisteen ero tarkoittaa, että vahvemman pelaajan odotuspistemäärä on 0,75, kun häviöstä saa 0, tasapelistä 0,5 ja voitosta 1 pisteen. Aloitteleville kerhopelaajalle voidaan antaa esimerkiksi Elo-luku 1500.


title: Elo-luku

text: Jos pelaajan A vahvuusluku on formula_1 ja pelaajan B vahvuus formula_2, A:n odotustulos pelissä on


title: Elo-luku

text: Vastaavasti pelaajan B odotustulos on


title: Elo-luku

text: Huomaa, että formula_5.


title: Elo-luku

text: Kun pelaajan turnauksessa keräämä pistemäärä ylittää hänen odotustuloksensa, Elo-järjestelmä korjaa pelaajan vahvuuslukua suuremmaksi. Vastaavasti pelaajan jäädessä odotustuloksestaan hänen vahvuuslukunsa laskee. Vahvuuslukua korjataan lineaarisesti suhteessa odotusarvon ja toteutuneen tuloksen erotukseen.


title: Elo-luku

text: Jos pelaaja A:n odotettiin saavan formula_6 pistettä, mutta hän saikin formula_7 pistettä, hänen vahvuuslukuaan korjataan kaavan


title: Elo-luku

text: mukaan, missä K on kerroin, 16 mestaruustason pelaajille ja 32 heikommille pelaajille.


title: Elo-luku

text: Pelaajan pisteitä voidaan päivittää jokaisen ottelun jälkeen tai vasta koko turnauksen jälkeen.


title: Elo-luku

text: Oletetaan, että pelaajan A vahvuusluku on 1613 ja hän pelaa viisipelisen turnauksen. Hän häviää pelaajalle, jonka vahvuus on 1609, pelaa tasan 1477-vahvuisen pelaajan kanssa, voittaa 1388- ja 1586-vahvuiset pelaajat, sekä häviää 1720-vahvuiselle pelaajalle. Hänen saamansa pistemäärä on siten 0 + 0,5 + 1 + 1 + 0 = 2,5. Hänen odotuspistemääränsä oli edellä olleen kaavan mukaan laskettuna 0,506 + 0,686 + 0,785 + 0,539 + 0,351 = 2,867. Hän suoriutui siis odotettua huonommin, ja hänen vahvuuslukunsa laskee kaavan (1613 + 32*(2,5 - 2,867)) = 1601 mukaisesti.


title: Elo-luku

text: Elo-järjestelmä on käytössä myös go-pelissä.


title: Elo-luku

text: Maailman shakkiliitto FIDE:n nykyisin käyttämä järjestelmä poikkeaa edellistä ainakin seuraavin osin:


title: Elo-luku

text: Suomen kansallisia shakin vahvuuslukuja eli seloja laskettaessa merkittävin ero edelliseen on se, ettei vahvemman pelaajan odotustulos koskaan nouse 0,85 suuremmaksi. Kertoimet muuttuvat viiden askelmin välillä 20 ja 45.


title: Demosthenes

text: Demosthenes (383 eaa. – 322 eaa.) oli kreikkalainen valtiomies, joka luetaan kymmenen attikalaisen puhujan joukkoon. Hän oli Ateenan itsenäisyyden lämmin puolustaja Ateenaa uhannutta makedonialaista valtauspolitiikkaa vastaan. Hän koetti nostattaa niin sanotuilla "filippolaisilla puheilla" ateenalaiset taisteluun Makedoniaa vastaan.


title: Demosthenes

text: Ennen taitavaksi puhujaksi tuloaan Demosthenes kärsi puhevioista. Hän harjoitteli legendan mukaan puhumista meren rannalla huutamalla aaltojen pauhun yli suu täynnä kiviä. Pitkällisen ja peräänantamattoman harjoituksen tuloksena puheviastaan aiemmin pilkatusta Demosthenesta tuli aikansa merkittävin puheiden pitäjä.


title: Demosthenes

text: Demosthenes tuomittiin lahjusten otosta ja hän joutui pakenemaan Aiginaan. Hänet kutsuttiin takaisin vuonna 323 eaa. Hän surmasi itsensä myrkyllä välttyäkseen joutumasta makedonialaisten käsiin.


title: Stokastinen prosessi

text: Stokastisilla prosesseilla tarkoitetaan ajassa sattumanvaraisesti eteneviä todellisuuden prosesseja kuvaavia matemaattisia prosesseja. Usein kyseessä on pisteen satunnaisen liikkeen tutkiminen jossakin sopivassa koordinaatistossa.


title: Stokastinen prosessi

text: Tutkittaessa todellisuuden ilmiöitä törmätään tilanteisiin, joissa ilmiön kehityksen ennustaminen tarkasti ei ole mahdollista. Lentokoneen ennakoimattomat keinahtelut ilmassa, lintulajin kannanvaihtelut tietyssä biotoopissa, lämpötilan satunnaiset heilahtelut sääasemalla, geenin yleistyminen eliöpopulaatiossa tai yksittäisen molekyylin liike kaasusäiliössä muodostavat tällaisia prosesseja, joissa on enemmän tai vähemmän myös aivan sattumasta johtuvia tapahtumia. Mainitun tyyppisen ilmiön etenemistä ajan funktiona sanotaan stokastiseksi prosessiksi. Koska prosessin kulkuun liittyy satunnaisuutta, sitä tutkittaessa tarvitaan todennäköisyyslaskentaa.


title: Stokastinen prosessi

text: Esimerkkejä stokastisista prosesseista ovat matemaattinen Brownin liike eli Wienerin prosessi, Poissonin prosessi, Cauchyn prosessi, Ornsteinin–Uhlenbeckin prosessi, Besselin prosessi, Bernoullin prosessi ja Huntin prosessi.


title: Stokastinen prosessi

text: Edellä luetellut prosessit ovat Markovin prosesseja: ne alkavat joka hetki uudestaan eli eivät lainkaan muista menneisyyttään. Niiden tulevaisuuteen vaikuttaa vain nykyhetken tilanne eikä se, miten siihen on tultu. Markovin prosessit ovat laaja ja tärkeä stokastisten prosessien osa.


title: Stokastinen prosessi

text: Esimerkki prosessista, joka ei ole Markovin prosessi, on satunnaiskulusta muokattu jatkuva prosessi, jossa piste liikkuu reaaliakselilla kokonaisluvun kohdalta aikayksikössä tasaisella nopeudella pituusyksikön verran oikealle tai vasemmalle. Sovimme, että kokonaisten aikayksikköjen hetkellä prosessi on aina kokonaisluvun kohdalla arpomassa "lanttia heittämällä" silmänräpäyksellisesti, kumpaan suuntaan mennä. Kun ajan hetki on esimerkiksi formula_1, prosessin tiedetään olevan joidenkin peräkkäisten kokonaislukujen välin keskellä. Kuitenkaan ei voida päätellä, onko se menossa oikealle vai vasemmalle, ellei "muisteta", missä se oli hiukan aiemmin. Prosessin jatkoon vaikuttavat siis myös hetkeä formula_1 aiemmat tapahtumat, joten kyseessä ei ole Markovin prosessi.


title: Stokastinen prosessi

text: Stokastiset prosessit esitetään matematiikassa usein niin, että ajatellaan prosessin kaikkien mahdollisten kulkureittien (polkujen) muodostavan yhden joukon. Sitten prosessin kulkemaa polkua seurataan ajan mukana. Prosessi valitsee jonkin tietyn mahdollisen polun sattumalta. Kuitenkaan polun "ollessa kesken" sen jatkoa ei voida vielä varmasti ennustaa. Polkuja on nimittäin niin paljon, että tähän asti kuljetulla polun alkupäällä on usein vielä ääretön määrä jatkomahdollisuuksia.


title: Stokastinen prosessi

text: Toinen tapa esittää prosesseja on tulkita ne ajan t funktiona x(t). Tällöin x(t) on pisteen sijainti hetkellä t. Joskus tämä yhdistetään myös edellä käsiteltyyn prosessin kaikkien mahdollisten polkujen joukkoon merkitsemällä formula_3, jossa formula_4 on prosessin tällä kerralla "valitsema" polku.


title: Stokastinen prosessi

text: Markovin prosessin tapauksessa voidaan prosessin kulkua hallita joskus siirtymätodennäköisyyksien avulla. Kun prosessi on jollakin hetkellä pisteessä x ja sen sijainnin tiheysfunktio ajan formula_5 kuluttua formula_6, siirtymätodennäköisyys ajan formula_5 kuluessa pisteestä formula_8 alueeseen formula_9 saadaan integroimalla formula_10:n suhteen alueen formula_9 yli. Saatu integraali, siirtymätodennäköisyys formula_12, kertoo, millä todennäköisyydellä prosessi löytyy ajan formula_5 kuluttua alueesta formula_9, kun sen nykysijainti formula_8 tunnetaan.


title: Stokastinen prosessi

text: Stokastisia prosesseja on hyödynnetty myös taidemusiikissa, tunnetuimpana säveltäjä Iannis Xenakis.


title: Banachin avaruus

text: Banachin avaruus on keskeinen käsite funktionaalianalyysissa. Se on nimetty näitä avaruuksia tutkineen matemaatikko Stefan Banachin mukaan. Banachin avaruudet ovat täydellisiä normiavaruuksia. Se tarkoittaa, että Banachin avaruus on vektoriavaruus, jossa jokainen Cauchyn jono suppenee.


title: Thermopýles

text: Thermopýles (), antiikin Thermopylai (, ”Lämpimät portit”; ), on sola, joka johtaa Thessaliasta Keski-Kreikkaan. Se kulkee Kallídromo-vuoren ja Egeanmereen kuuluvan Maliakóslahden välistä. Sola tunnetaan ennen kaikkea Thermopylain taistelun tapahtumapaikkana. Paikan maantiede on kuitenkin muuttunut monin tavoin tämän jälkeen.


title: Thermopýles

text: Thermopýles sijaitsee Lamían kunnan alueella Fthiotiin alueyksikössä noin 136 kilometriä luoteeseen Ateenasta. Kallídromo-vuori sijaitsee solan lounaispuolella. Pohjoispuolella virtaa Spercheiós-joki. Nykyisin solassa on Thermopýles-niminen kylä. Sola on saanut nimensä sen lähellä olevista lämpimistä lähteistä.


title: Thermopýles

text: Thermopýles on ennemmin rantakaistale vuoren ja meren välissä kuin varsinainen sola. Sen pituus on noin kuusi kilometriä ja leveys nykyisin noin kaksi kilometriä. Antiikin aikana sola oli kapeampi, kapeimmillaan oletettavasti alle 100 metriä. Se on kuitenkin vuosisatojen kuluessa leventynyt huomattavasti Spercheiós-joen virtauksen aiheuttaman rannikon liettymisen seurauksena.


title: Thermopýles

text: Herodotoksen mukaan solassa oli antiikin aikana yhteensä kolme kapeampaa kohtaa. Näistä kapein oli ilmeisesti keskimmäinen. Se on linnoitettu useissa vaiheissa. Eräs vaihe oli niin kutsuttu fokislaisten muuri 500-luvulla eaa. Läntinen kapeikko sijaitsi lähellä Asopós-jokea ja antiikin Anthelen kaupunkia. Itäinen kapeikko sijaitsi lähellä antiikin Alpenoin kylää, joka tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 426 eaa.


title: Thermopýles

text: Antiikin aikana Thermopylain lähteet oli pyhitetty Herakleelle, johon ne kreikkalaisessa mytologiassa kytkettiin. Solassa oli muun muassa Herakleen alttari. Thermopylailla oli oma amfiktyoniliitto, johon kuuluivat muun muassa thessalialaiset, dolopialaiset, boiotialaiset, malislaiset, magnesialaiset, lokrislaiset ja fokislaiset. Sen keskus oli Anthelen kaupunki.


title: Thermopýles

text: Koska sola oli keskeinen kulkureitti, sen alueella käytiin historian kuluessa myös lukuisia taisteleluita. Niistä kuuluisin on vuonna 480 eaa. käyty Thermopylain taistelu, jossa Spartan kuninkaan Leonidaan johtamat kreikkalaiset taistelivat ylivoimaista persialaisarmeijaa vastaan. Kreikkalaiset ryhmittyivät solaan persialaisten armeijaa vastaan, koska tiesivät näiden joutuvan kulkemaan solan kautta. Toiseksi kapea sola esti persialaisia hyödyntämästä suurta armeijaansa täysipainoisesti, ja sitä oli mahdollista suojata pienemmälläkin armeijalla. Tarkoitus oli estää persialaisten pääsy etelämmäksi, kuten Ateenaan.


title: Thermopýles

text: Myöhemmin 300-luvulla eaa. Thermopylaissa käytiin taisteluja kreikkalaisten ja Makedonian valtakunnan armeijan välillä. Vuonna 279 eaa. kreikkalaiset sotivat siellä gallialaisia vastaan ja vuonna 191 eaa. roomalaisia vastaan.


title: Thermopýles

text: Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia muun muassa vuonna 1939. Niissä on löytynyt linnoitteita useilta eri aikakausilta sekä muun muassa roomalaisen ja bysanttilaisen ajan hautoja. Thermopýlesin kylän lähellä Kolonóksen kukkulalla on nykyisin Leonidaan ja 300 spartalaisen muistomerkki. Se pystytettiin 1950-luvulla Thermopylain taistelun loppuvaiheen taistelupaikalle. Paikka on tunnistettu sieltä löytyneistä lukuisista rauta- ja pronssikeihäistä, joista monet ovat itäistä tyyppiä.


title: Artakserkses III

text: Artakserkses III oli Persian kuningas 358–338 eaa. Hän oli Artakserkses II:n poika. Vuonna 343 eaa. Artakserkses valloitti takaisin Egyptin ja karkotti faarao Nakhthorhebin.


title: Artakserkses III

text: Artakserkseen murhasi hänen avustajansa Bagoas, joka nosti Artakserkseen nuorimman pojan Arsesin valtaistuimelle.


title: Biškek

text: Biškek on Kirgisian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuonna 2016 kaupungin asukasluku oli 944 300. Biškekin kaupunkialueeseen kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama Tšon-Aryk (, 10 000 as.) ja joitain maaseutuasukkaita; joten tasavallan alueisiin rinnasteisen Biškekin pääkaupunkialueen väkiluvuksi arvioitiin 958 500.


title: Biškek

text: Biškek on perustettu vuonna 1878. Vuosina 1926–1991 kaupunki tunnettiin nimellä Frunze, bolševikkijohtaja Mihail Frunzen mukaan. Kaupunki uudelleennimettiin maan itsenäistymisen myötä 1991.


title: Biškek

text: Biškek sijaitsee 800 metrin korkeudessa Alatau-vuoriston reunamailla. Alatau yhtyy Tienšan -vuoristoon, jonka lumiset huiput näkyvät kaupunkiin.


title: Biškek

text: Pistoraide yhdistää Biškekin Turkestanin–Siperian-rataan. Junamatka Moskovaan kestää kolme päivää.


title: Biškek

text: Kaupunki oli aikanaan Silkkitien varrella tärkeä karavaanien taukopaikka.


title: Biškek

text: Vuonna 2002 Yhdysvallat hankki luvan käyttää läheistä Manasin lentoasemaa (25 km Biškekistä luoteeseen) tukikohtanaan lennoilla Afganistaniin ja Irakiin. Seuraavana vuonna Venäjä vahvisti omia joukkojaan läheisessä Kantin lentotukikohdassa noin 20 km Biškekistä.


title: Frunze

text: Frunze tarkoittaa seuraavia:


title: Junianus Justinus

text:
Junianus Justinus () tai Justinus Frontinus oli roomalainen historioitsija 200-luvulla.
Hänet tunnetaan kirjastaan "Historiarum Philippicarum libri XLIV", jonka alkusanoissa hän kertoo koonneensa tärkeimmät ja kiinnostavimmat tekstit Pompeius Troguksen kirjasta "Historiae pillippicae et totius mundi origines et terrae situs". Troguksen kirja ei ole säilynyt nykypäivään asti, mutta se käsitteli Makedonian historiaa ja nousua suurvallaksi.


title: О

text: О on kyrillinen kirjain. Se sisältyy muun muassa bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: О

text: Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki O. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.


title: О

text: О-kirjainta käytetään tavallisesti merkitsemässä [o]- tai [ɔ]-vokaalia. Sen äännearvo on yleisimmin bulgariassa [ɔ], makedoniassa [o], marissa [o], serbiassa [o], ukrainassa [o], valkovenäjässä [o] ja venäjässä painollisessa tavussa [o] ja painottomassa [ʌ] tai [ə].


title: Ӧ

text: Ӧ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy altain, hakassin, komin, kurdin (kyrillisen), marin ja udmurtin aakkosiin.


title: Ӧ

text: Ӧ on marissa vokaalin /ø/ merkki.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmämusiikki (kansainvälisesti saksaan pohjautuen "Schlager") on termi, jolla kuvataan Keski- ja Pohjois-Euroopassa suosittua kevyttä viihdemusiikkia ja populaarimusiikkia. Iskelmämusiikin luonne vaihtelee jonkin verran maittain ja on myös muuttunut ajan kuluessa. Moderniin popmusiikkiin verrattuna se on maanläheisempää, haikeampaa, romanttisempaa ja dramaattisempaa. Iskelmämusiikki nojaa enemmän perinteisiin siinä missä moderni pop on jatkuvasti uusiutuvaa trendimusiikkia. Englanninkielinen "hit" juontaa juurensa samasta ajatuksesta eli aiemmin kyse ei ollut niinkään laulujen genrestä vaan niiden suosiosta.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmämusiikkia on vaikea erottaa helposti omaksuttavana musiikkina genrenä popmusiikista, sillä vaikutteita on myös rockmusiikista. Toisaalta alun perin iskelmämusiikkiin kuului olennaisena osana paritanssi, kun taas popmusiikkia voi tanssia myös yksin.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmämusiikin juuret ovat 1800-luvun lopun Yhdysvalloissa ja suurissa Euroopan maissa. Iskelmämusiikilla tarkoitettiin alun perin muun muassa kamari- ja orkesterimusiikin kappaleita, jotka saattoi oppia helposti. Myös joitakin operettisävelmiä voidaan ymmärtää iskelmämusiikiksi.


title: Iskelmämusiikki

text:
Tyypillinen iskelmä on tunteikas balladi, jossa on tarttuva melodia. Sanoitukset kertovat tavallisesti rakkaudesta.
Alkuajan iskelmän tanssisävelmissä on sekä laulu- että soitto-osuudet ja toistuva kertosäe. Soitto-osuus oli lauluosuutta tärkeämpi.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmämusiikille on myös ominaista tanssittavuus parin kanssa. Suurimman paritanssi-buumin aikaan iskelmämusiikki oli varsin suosittua ja yleistä etenkin teollisuusmaissa, onhan sen levityskin ollut aina teollista (esimerkiksi nuottien painaminen, äänilevyt ja videot). Paritanssi-innostus on kuitenkin muiden tanssimuotojen mukaantulon myötä hiipunut ja nykyisellään iskelmä-käsitettä on pyritty laajentamaan myös muuhun kuin paritanssimusiikkiin. Esimerkiksi rockyhtye Yön keulahahmo Olli Lindholm sai vuonna 2008 Iskelmä-Finlandia-palkinnon ja Iskelmäradion soittolistalla soi paljon rock- ja popyhtyeiden musiikkia.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmien rakkauteen ja muihin ihmissuhdeteemoihin keskittyvät sanoitukset eivät useinkaan saa suurta arvostusta kirjallisuuspiireiltä. Unkarilainen kirjallisuustutkija Elemér Hankiss on sanonut: ”Iskelmillä ei ole mitään tekemistä runouden kanssa. Kaava toistaa kolmea perusteemaa: ole minun, olet minun, ja miksi et enää/nyt/vielä ole minun.”


title: Iskelmämusiikki

text: Kansainvälisesti iskelmämusiikki tunnetaan saksankielisellä nimellä ”Schlager” (verbistä "schlagen" ’iskeä’). Schlageria ja sen alalajia "volkstümlich" pidetään yhä olennaisesti saksalaisina. Schlager sai vaikutteita 1800- ja 1900-lukujen operettien ja tanssimusiikin melodioista ja 1920-luvulta lähtien suosittujen elokuvien sävelistä.


title: Iskelmämusiikki

text: Ruotsissa schlager-nimellä kutsuttu musiikki yhdistetään ennen kaikkea Eurovision laulukilpailuun ja sen ruotsalaiseen versioon Melodifestivaleniin.


title: Iskelmämusiikki

text: Iskelmä-sanan suomen kieleen on keksinyt R. R. Ryynänen. Hän esitteli yhdessä Georg Malmsténin kanssa ensiksi sanan "iskusävelmä", joka sittemmin hioutui lyhyempään muotoonsa "iskelmäksi".


title: Iskelmämusiikki

text: Kaikkien aikojen suosituin suomalainen iskelmä on Jukka Kuoppamäen säveltämä ja sanoittama ja Jari Sillanpään alun perin esittämä ”Satulinna”.


title: П

text: П on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: П

text: П ääntyy tavallisesti joko soinnittomana bilabiaalisena klusiilina /p/ tai soinnittomana liudentuneena bilabiaalisena klusiilina /pʲ/. Kirjaimen äännearvo on bulgariassa /p/ tai /pʲ/, makedoniassa /p/, marissa /p/, serbiassa /p/, ukrainassa /p/, valkovenäjässä /p/ ja venäjässä /p/ tai /pʲ/.


title: Iskelmä

text: Iskelmä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Р

text: Р on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Р

text: Р on kehittynyt kreikkalaisen kirjaimiston rhoo-kirjaimesta (Ρ). Latinalaisen kirjaimiston P on saman näköinen, mutta äännearvoltaan aivan eri kirjain.


title: Р

text: Р ääntyy tavallisesti joko soinnillisena alveolaarisena tremulanttina /r/ tai soinnillisena liudentuneena alveolaarisena tremulanttina /rʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /r/ tai /rʲ/, makedoniassa /r/, marissa /r/, serbiassa /r/, ukrainassa /r/, valkovenäjässä /r/ ja venäjässä /r/ tai /rʲ/.


title: С

text: С on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: С

text: С ei ole samaa kantaa kuin latinan C. Se on muotoutunut kreikan kirjaimesta sigma (Σ, σ; ς).


title: С

text: С ääntyy tavallisesti joko soinnittomana alveolaarisena frikatiivina /s/, soinnittomana liudentuneena alveolaarisena frikatiivina /sʲ/ tai soinnittomana alveopalataalisena frikatiivina /ɕ/. Sen äännearvo on bulgariassa /s/ tai /sʲ/, makedoniassa /s/, marissa /s/, serbiassa /s/, ukrainassa /s/ tai /sʲ/, valkovenäjässä /s/ tai /ɕ/ ja venäjässä /s/ tai /sʲ/.


title: Т

text: Т on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Т

text: Latinalaisissa aakkosissa on vastaava, samannäköinen merkki T. Unicodessa nämä ovat kuitenkin eri merkit.


title: Т

text: Т ääntyy tavallisesti joko soinnittomana dentaalisena klusiilina /t/, soinnittomana liudentuneena dentaalisena klusiilina /tʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /t/ tai /tʲ/, makedoniassa /t/, marissa /t/ (vuorimarissa myös /tʲ/), serbiassa /t/, ukrainassa /t/ tai /tʲ/, valkovenäjässä /t/ tai /tʲ/ ja venäjässä /t/ tai /tʲ/.


title: У

text: У on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: У

text: У ääntyy tavallisesti vokaalina /u/. Sen äännearvo on bulgariassa /u/, makedoniassa /u/, marissa /u/, serbiassa /u/, ukrainassa /u/, valkovenäjässä /u/ ja venäjässä /u/.


title: Ф

text: Ф on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Jakuutin kielessä se tosin esiintyy vain venäjän kielestä lainatuissa sanoissa.


title: Ф

text: Ф ääntyy tavallisesti soinnittomana labiodentaalisena frikatiivina /f/ tai liudentuneena soinnittomana labiodentaalisena frikatiivina /fʲ/. Sen äännearvo on bulgariassa /f/ tai /fʲ/, makedoniassa /f/, marissa /f/, serbiassa /f/, ukrainassa /f/, valkovenäjässä /f/ ja venäjässä /f/ tai /fʲ/.


title: Х

text: Х on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin.


title: Х

text: Х ääntyy tavallisesti joko soinnittomana velaarisena frikatiivina /x/, liudentuneena soinnittomana velaarisena frikatiivina /xʲ/, soinnittomana palataalisena frikatiivina /ç/ tai soinnittomana glottaalisena frikatiivina /h/. Sen äännearvo on bulgariassa /x/ tai /xʲ/, makedoniassa /x/, marissa /x/, serbiassa /h/, ukrainassa /x/, valkovenäjässä /x/ ja venäjässä /x/ tai /ç/.


title: Seksifantasia

text: Seksifantasia on seksuaalisuuden ilmentymä, jossa luodaan mielikuvituksen avulla seksuaalista mielihyvää tuottava kuvitteellinen maailma tai tilanne. Seksifantasian toteuttaminen oikeassa elämässä ei useinkaan ole tavoitteena, ja se voi olla myös fyysisesti mahdotonta. Tavallisia seksifantasian aiheita ovat uskottomuus, sitominen, ryhmäseksi, seksuaalinen dominointi tai alistuminen, sadomasokismi, raiskausfantasia sekä muun kuin oman seksuaalisen suuntautumisensa toteuttaminen.


title: Ћ

text: Ћ ("tše") on kyrillinen kirjain. Se on kirjainjärjestyksestä riippuen serbian kielen aakkosten 5. tai 23. merkki. Serbian kielessä se on äänteen /tʲ/ () merkki. Ћ on perinteinen serbialainen kirjain ja ainoa historiallinen kirjain Vuk Stefanović Karadžićin reformissa.


title: Ћ

text: Ћ kuuluu yleisimpiin serbialaisiin, bosnialaisiin ja kroatialaisiin sukunimiin, joten sen translitteraatio latinalaisiin aakkosiin on hyvin tärkeää. On kuitenkin monia tapoja translitteroida se. Ћ translitteroidaan usein "ć" kuten serbokroatialaisissa latinalaisaakkosissa tai ilman tarketta "c"; harvinaisempia translitteraatioita ovat tj, ty, cj, cy, ch ja tch.


title: Ћ

text: Koska ћ on yksi ainoastaan serbian kielessä esiintyvistä kirjaimista ja kirjain, jolla kielen sana "kyrillinen" (ћирилица/ćirilica) alkaa, kirjainta käytetään usein kyrillisten kirjainten kanssa työskentelevien yhtiöiden logojen pohjana; esimerkkejä sivuilla  ja .


title: Ћ

text: Kirjainta "ћ" käytetään myös translitteroimaan esperanton kirjainta "h".


title: Ћ

text: Kirjaimen HTML-koodit ovat: Ћ tai Ћ isolle ja ћ tai ћ pienelle kirjaimelle.


title: Ќ

text: Ќ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy makedonian aakkosiin, missä se on äänteen /kʲ/ merkki.


title: Ludwig Erhard

text: Ludwig Erhard (4. helmikuuta 1897 Fürth – 5. toukokuuta 1977 Bonn) oli saksalainen poliitikko ja liikemies ja Saksan liittokansleri 1963–1966 (CDU). Ennen kansleriksi valitsemistaan hän toimi varakanslerina ja valtiovarainministerinä ja johti Saksan talouden toipumista toisen maailmansodan jälkeen.


title: Ludwig Erhard

text: Erhard syntyi Fürthissa ja työskenteli nuorena isänsä verhoiluliikkeessä vuosina 1913–1916. Jouduttuaan asepalvelukseen 1916 Erhard palveli tykkimiehenä Saksan armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa. Hän haavoittui vaikeasti Ypresin lähistöllä vuonna 1918. Toivuttuaan hän alkoi opiskella kansantaloutta.


title: Ludwig Erhard

text: Erhard opiskeli aluksi Nürnbergissä ja jatkoi opintojaan Frankfurt am Mainissa. Hän vastaanotti Franz Oppenheimerin myöntämän kansantalouden tohtorin arvonimen vuonna 1925. Erhard avioitui Luise Schusterin kanssa. Valmistumisensa jälkeen hän muutti puolisoineen takaisin Furthiin palatakseen isänsä verhoiluyritykseen.


title: Ludwig Erhard

text: Erhardista tuli markkinointi-instituutin assistentti vuonna 1928, ja myöhemmin hän yleni sen varajohtajaksi. Koska Erhard oli haavoittunut ensimmäisessä maailmansodassa, hänen ei tarvinnut palvella Saksan armeijassa toisen maailmansodan aikana. Erhardin kriittinen suhtautuminen kansallissosialismiin oli syynä siihen, että hän menetti työnsä vuonna 1942. Tämän jälkeen hän jatkoi työtään omassa yrityksessään.


title: Ludwig Erhard

text: Erhard kirjoitti 1944 artikkelin ”Sodan talous ja talouden vakauttaminen” ("Kriegsfinanzierung und Schuldenkonsolidierung"), jossa hän tutki mahdollisuutta sotakorvausten maksamiseen Saksan hävittyä sodan. Hän lähetti sen Carl Goerdelerille, joka oli keskeinen henkilö kansallissosialistista hallitusta vastaan taistelevassa vastarintaliikkeessä. Goerdeler suositteli Erhardia ystävilleen, ja Saksan hävittyä toisen maailmansodan Erhardista tuli Baijerin talousministeri 1945. Erhard oli Wilhelm Hoegnerin johtaman Yhdysvaltain hallintovyöhykkeen Baijerin talousneuvonantajana. Yhdysvaltalaisten ja brittien miehitys- ja hallintovyöhykkeet Saksassa yhdistettiin kaksoisvyöhykkeeksi, Bizoniaksi, mistä alkoi muodostua Saksan liittotasavalta. Erhard oli talouskomission johtajana valmistelemassa komission talousuudistuksia vuonna 1947. Erhard valittiin yhdysvaltalaisten ja brittiläisten yhteisvyöhykkeen taloushallinnon johtajaksi vuonna 1948. D-markan käyttöönotto ja hintasääntelyn purkaminen paransivat talouden kehittymistä vuoden 1948 aikana.


title: Ludwig Erhard

text: Erhard valittiin Konrad Adenauerin ensimmäiseen kabinettiin talousministeriksi vuonna 1949. Saksan liittotasavallan talousministerinä hän oli vuosina 1949–1963. Erhard oli vapaan yritteliäisyyden ja vapaan kilpailun kannattaja. Kristillisdemokraattinen puolue CDU omaksui Erhardin ajatukset sosiaalisesta markkinataloudesta osana puolueen toimintasuunnitelmaa. Tämä paransi hänen mahdollisuuksiaan toimia Saksan uudisrakentajana.


title: Ludwig Erhard

text: Erhardin toiminnan seurauksena Saksan liittotasavallan talous alkoi nousta. Saksan maksutase muuttui ylijäämäiseksi. Vuodesta 1952 lähtien ylijäämä kasvoi tasaisesti ja oli 6,6 miljardia D-markkaa vuonna 1961. Valuuttavarannot olivat kasvaneet suuriksi hyvän taloudellisen kasvun vuoksi. Verohelpotukset antoivat yksityiselle pääomalle mahdollisuuksia hankkia suuria tuloja ja investoida. Saksan keskuspankki Bundesbank reagoi nopeasti suhdannevaihteluihin. Rakennustuotanto lisääntyi: Saksassa rakennettiin 580 000 asuntoa vuonna 1953. Vuoteen 1962 mennessä oli rakennettu 7 miljoonaa asuntoa, mikä oli kolme kertaa enemmän kuin sodissa oli tuhoutunut.


title: Ludwig Erhard

text: Erhard valittiin kansleriksi 279 äänellä 180 ääntä vastaan lokakuussa 1963. Vuonna 1963 hänen tultuaan liittokansleriksi Saksan talous alkoi ensimmäistä kertaa vuoden 1951 jälkeen taantua. Erhard lupasi verohelpotuksia ja kasvatti budjetin menopuolta siten, että vuonna 1965 Saksan maksutaseeseen syntyi suurin alijäämä sitten vuoden 1950-luvun alun. Erhardin ainoa talouspoliittinen keino oli verojen korotus. Tästä huolimatta maan talous huononi edelleen vuonna 1966. Hiilikaivoksien tuotanto jäi jälkeen muusta teollisuudesta. Terästeollisuuden kasvu pysähtyi. Työttömyysluvut nousivat 0,6 prosentista 1,7 prosenttiin. Erhardin aikana Ranskan ja Saksan liittotasavallan väliset suhteet huononivat. Ministeri Walter Scheel (FDP) erosi vastalauseena budjetin julkistamiselle. Toiset FDP:n ministerit seurasivat hänen esimerkkiään, joten koalitio hajosi. Erhardin kannatus mielipidekyselyissä romahti. Erhard joutui luopumaan liittokanslerin virasta marraskuussa 1966. Hänet korvattiin CDU:n ja SPD:n yhteishallituksella Suuri koalitio. Hänen seuraajakseen kansleriksi tuli Kurt Georg Kiesinger.


title: Ӱ

text: Ӱ on kyrillinen kirjain. Se on muodostettu kirjaimesta у lisäämällä siihen treema. Kirjain sisältyy altain, hakassin, hantin ja marin aakkosiin.


title: Ӱ

text: Ӱ ääntyy altaissa, hakassissa, hantissa ja marissa pyöreänä suppeana etuvokaalina //.


title: Ў

text: Ў on kyrillinen kirjain. Se sisältyy valkovenäjän aakkosiin.


title: Ў

text: Ў ääntyy valkovenäjässä labiovelaarisena puolivokaalina /w/.


title: Daavid

text: Daavid (, Dāwiḏ, "rakastettu"; , , Dāʾūd) oli Vanhan Testamentin mukaan Juudan kuningas 1012–1005 eaa., koko Israelin kuningas 1005–972 eaa. Hän oli Juudan sukukuntaan kuuluvan Iisain poika ja kuningas Salomon isä. Islamin mukaan Daavid oli profeetta. Raamatun mukaan Daavid teki Israelista sotaretkillään suurvallan.


title: Daavid

text: Varmoja Raamatun ulkopuolisia viittauksia Daavidin ei ole. Myöskään kuningaskunnan olemassaolosta ei ole arkeologisia löytöjä. Raamatussa ei kuvata kuningaskunnan edellyttämää hallintoa, armeija on koottu vapaaehtoisista ja seuraajat ovat melko pieneltä alueelta Hebronin ympäristöstä. Tel Danin piirtokirjoituksen ja Meshan steelan tekstien on arveltu mahdollisesti kuvaavan Daavidia. Kriittisen raamatuntutkimuksen piirissä Daavidista kirjoitetut tarinat nähdään puolustuskirjoituksina väärinkäytössyytöksiä vastaan.


title: Daavid

text: Daavidin elämästä kerrotaan erityisesti Ensimmäisessä ja Toisessa Samuelin kirjassa, Ensimmäisen Kuninkaiden kirjan alussa sekä Ensimmäisessä aikakirjassa.


title: Daavid

text: Ruutin kirjan mukaan Daavid polveutuu Juudan pojasta Peresistä, jolle syntyi Hesron, Hesronille Ram, Ramille Amminadab, Amminadabille Nahson, Nahsonille Salma, Salmalle Boas, Boasille Obed, Obedille Iisai, ja Iisaille syntyi Daavid. Daavid oli kotoisin Beetlehemistä.


title: Daavid

text: Daavidilla oli ainakin kahdeksan vaimoa: Mikal (toinen kuningas Saulin tyttäristä), Ahinoamin Jisreelistä, Abigail, Maakan, Haggit, Abitali, Egla ja Batseba. Raamatun mukaan Daavid sai lapsia vaimojensa kanssa seuraavasti: Hebronissa: esikoinen Amnon, jisreeliläisestä Ahinoamista; toinen Daniel, karmelilaisesta Abigailista; kolmas Absalom, Maakan, Gesurin kuninkaan Talmain tyttären, poika; neljäs Adonia, Haggitin poika; viides Sefatja, Abitalista; kuudes Jitream, hänen vaimostaan Eglasta. Jerusalemissa syntyi: Simea, Soobab, Naatan ja Salomo, kaikkiaan neljä, Bat-Suuasta, Ammielin tyttärestä; sitten Jibhar, Elisama, Elifelet, Noogah, Nefeg, Jaafia, Elisama, Eljada ja Elifelet; kaikkiaan yhdeksän. Tässä ovat kaikki Daavidin 19 poikaa, lukuun ottamatta sivuvaimojen poikia.


title: Daavid

text:
Ensimmäisen Samuelin kirjan mukaan pappi Eelin luokse tuli Jumalan lähettämä nimetön profeetta, joka antoi Jumalalta profetian Daavidista. ""Mutta minä herätän itselleni uskollisen papin, joka tekee minun sydämeni ja mieleni mukaan. Hänelle minä rakennan pysyväisen huoneen, ja hän on vaeltava minun voideltuni edessä kaiken elinaikansa."" Profetia kokonaisuudessaan löytyy.
Daavidin aika nousta kuninkaaksi koitti, kun Saul oli rikkonut Jumalan käskyä sodassa amalekilaisia vastaan, minkä vuoksi Saul oli menettävä kuninkuutensa. Saulin seuraaja Daavid oli betlehemiläisen Iisain kahdeksas ja nuorin poika. Kun profeetta Samuel voiteli Daavidin Herran henki tuli Daavidiin ja siirtyi pois Saulista. Paha henki alkoi ahdistaa Saulia, ja tämän palvelijat ehdottivat harppumusiikkia, joka toisi Saulille hyvän olon. Harpun soittajaksi valittiin Daavid, joka näin tuli Saulin hoviin, sai Saulin suosion ja nousi tämän aseenkantajaksi. Tapettuaan Goljatin sodassa filistealaisia vastaan Daavid osallistui muillekin sotaretkille ja alkoi menestyksensä myötä nousta kansan suosiossa. Daavid myös ystävystyi Saulin pojan Joonatanin kanssa.


title: Daavid

text: Saul alkoi kadehtia ja vihata suosittua Daavidia ja yritti tappaa tämän ja lopulta lähetti tämän taisteluihin siinä toivossa, että ne koituisivat Daavidin kuolemaksi. Daavid kuitenkin menestyi taistelussa ja hänen suosionsa kasvoi entisestään. Lopulta Daavid avioitui Saulin tyttären Mikalin kanssa. Raamatun mukaan Daavidin menestys jatkui avioitumisen jälkeen ja Saul piti lopun ikänsä Daavidia vihollisenaan. Saul jopa yritti kahdesti tappaa Daavidin, joka kuitenkin selvisi murhayrityksistä ystävänsä Joonatanin ja vaimonsa Mikalin – Saulin pojan ja tyttären – ansiosta.


title: Daavid

text: Daavid pakeni Saulia, kunnes saapui Adullamin luolaan. Siellä häneen liittyi hänen sukunsa, pulaan joutuneita, velkojien ahdistamia ja katkeroituneita miehiä ja Raamatun mukaan Daavidista tuli heidän johtajansa. Daavid siirtyi joukkoineen Keilaan ja hyökkäsi Keilaa ryöstelleen filistealaisten kimppuun ja löi heidät perin pohjin. Keilastakin Daavid ja 600 miestä joutuivat lähtemään Saulia pakoon. En-Gedin autiomaassa, Kauriskallioiden itäpuolelta Saul etsi Daavidia 3 000 miehen voimin. Eräänä päivänä, kun Saul oli menossa tien vieressä olevaan luolaan tarpeilleen, Daavid oli miestensä kanssa saman luolan perällä. Tällöin Daavidin miehet ehdottivat Saulin surmaamista, johon Daavid ei suostunut. Saul lähti luolasta jatkaakseen matkaansa, mutta Daavid tuli ulos luolasta, huusi Saulia ja selitti tälle, kuinka lähellä hän oli omaa kuolemaansa käynyt. Niin Saul luopui kateudestaan, vihastaan Daavidia kohtaan ja Daavid puolestaan vannoi ettei vahingoita Saulia ja hänen sukuansa. Saul palasi kotiinsa ja Daavid nousi turvapaikkaansa vuorille. Tämän Ensimmäisessä Samuelin kirjassa kerrotun tarinan lisäksi kerrotaan toinen samanlainen tarina siitä, miten Daavid säästi Saulin hengen.


title: Daavid

text: Saul haavoittui pahasti taistelussa filistealaisia vastaan Gilboan vuorella ja syöksyi miekkaansa tai antoi palvelijansa tappaa itsensä. Saulin kuoltua Daavidista tuli Juudan kuningas Hebronissa. Seitsemän vuoden kuluttua pohjoisen Israelin kuningas murhattiin, ja Daavid onnistui saamaan Israelin heimot valtansa alaisuuteen. Pian sen jälkeen Daavid murhasi koko Saulin suvun, jottei siitä kukaan nousisi häntä vastaan.


title: Daavid

text: Daavid kävi sotaa filistealaisia vastaan ja pääsi rauhaan kaikista ympäröivistä vihollisista. Toisen Samuelin kirjan kahdeksas luku kertoo Daavidin voitoista ympäröivistä valtioista: Daavid laajensi valloitussodilla yhdistynyttä Israelia. Hän hyökkäsi filistealaisia vastaan ja pani heidän kaupunkinsa maksamaan Israelille veroa, jättäen heille vain pienen rannikkokaistaleen. Idässä olevat Edom, Moab ja Ammon hävisivät taistelun israelilaisille, ja Soban kuningas Hadadeser voitettiin.


title: Daavid

text: Israelin valta ulottui Damaskokseen asti. Näihin aikoihin suurvallat Egypti ja Assyria elivät voimatonta aikaa eivätkä kyenneet puuttumaan Palestiinan maan asioihin auttaakseen Israelin naapureita. Daavid myös kehitti Israelin uskonnollista elämää. Hän teki Jerusalemista Israelin ja Juudan pääkaupungin ja uskonnollisen keskuksen. Valtiolle tehtiin egyptiläisen mallin mukainen virkamiespyramidi. Daavid perusti vakinaisen armeijan, ja hänen henkivartiokaartinsa koostui ulkomaisista palkkasotureista (1. Kuninkaiden kirjan "kreetit ja pleetit"). Daavidin aikana nousi monia kapinoita keskushallintoa vastaan, muun muassa hänen poikansa Absalomin johtama, ja hovissa juoniteltiin häntä vastaan hänen ollessaan jo vanha.


title: Daavid

text: Daavidin kuoltua Juudan ja Israelin kuninkaaksi nousi hänen poikansa Salomo.


title: Daavid

text: Juutalaisessa perinteessä Psalmien viisi kirjaa on omistettu Daavidille, samaten kuin Tooraa oli omistettu Moosekselle. Daavidin nimissä on laadittu 73 psalmia, joiden alussa on merkintä: "Daavidin psalmi". Antiikin maailmassa yhteisöille oli varsin tavallista kirjoittaa jälkikäteen tekstejä, jotka laitettiin historiallisen henkilön nimiin. Tästä esimerkkinä on psalmin 30 temppelin vihkimislaulu, joka on ristiriidassa historian kanssa.


title: Daavid

text: Uuden testamentin mukaan Jeesus kuului Daavidin sukuun. Jeesuksen esi-isänä Daavid mainitaan evankeliumeissa useita kertoja, muun muassa Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien sukuluetteloissa.


title: Daavid

text: Daavidin historiallisuudesta ei ole täyttä varmuutta. Raamatun lisäksi viitteitä historiallisuudesta löytyy Meshan steelasta ja Tel Danin piirtokirjoituksista. Tel Danin piirtokirjoituksen rekonstruktio kuuluu Biranin ja Naveh'n mukaan (puuttuvat tai epäselvät kohdat on merkitty hakasulkeisiin [...]) seuraavasti:Jopa monia Vanhan Testamentin tarinoita kriittisesti arvioineet arkeologit Israel Finkelstein ja Neil Asher Silberman katsovat, että Daavid oli olemassa, mutta häneen toisaalta liitetyillä tarinoilla Israelin suuruudesta ja valloitussodista ei ole arkeologisia todisteita.


title: Suuri koalitio

text: Suuri koalitio on hallitusratkaisu sellaisessa monipuoluejärjestelmässä, jossa on kaksi kilpailevaa suurta puoluetta. Suuressa koalitiossa nämä suuret puolueet muodostavat hallituksen keskenään. Tähän on tyypillisesti syynä se, etteivät ne saa edes apupuolueineen riittävää tukea (enemmistöä) hallitukselleen yksinään.


title: Suuri koalitio

text: Saksassa suuri koalitiohallitus () muodostettiin ensimmäisen kerran 1966 kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä. Se oli ensimmäinen Saksan liittotasavallan hallitus, johon sosiaalidemokraatit ottivat osaa. Tämän hallituksen aikaa leimasivat opiskelijalevottomuudet ja perustuslain 17. lisäyksen, hätätilalakien ajaminen läpi.


title: Suuri koalitio

text: Koalitiohallitus hajosi syksyllä 1969. Sosiaalidemokraatit voittivat vaaleissa ja Willy Brandt muodosti hallituksen, tällä kertaa FDP:n kanssa.


title: Suuri koalitio

text:
Toisen kerran suuri koalitio kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä muodostettiin marraskuussa 2005 Angela Merkelin johdolla, ja kolmannen kerran joulukuussa 2013.
Itävallassa suuri koalitio on muodostettu kansanpuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välillä 1945–1966, 1986–2000 ja 2006–. Toisen maailmansodan jälkeen ÖVP:n ja SPÖ:n lisäksi merkittävä kannatus oli ainoastaan kommunisteilla ja suuremmat puolueet saivat molemmat säännöllisesti noin 45 % äänistä vaaleissa. Koalitio päättyi toistaiseksi syksyyn 2017, jolloin ÖVP palasi yhteistyöhön kansallismielisen FPÖ:n kanssa, tällä kertaa ilman ulkopoliittisia vastalauseita EU:n sisällä.


title: Kiirastorstai

text: Kiirastorstai on pääsiäistä edeltävä torstai. Sitä vietetään kristillisissä kirkoissa Jeesuksen viimeisen aterian muistopäivänä. Se ei ole virallinen pyhäpäivä toisin kuin sitä seuraava pitkäperjantai.


title: Kiirastorstai

text: Viimeisellä aterialla Jeesus asetti Raamatun mukaan ehtoollisen muistokseen. Paikalla olivat yläkerran huoneistossa 12 opetuslasta. Juudas Iskariot kavalsi Jeesuksen 30 hopearahasta. Jeesus vetäytyi Getsemanen puutarhaan rukoilemaan ennen vangitsemistaan. Kiirastorstai sijoittuu Raamatussa kohtiin: Matt. 26:17–75; Mark. 14:12–72; Luuk. 22:7–65; Joh. 13:1–18:27.


title: Kiirastorstai

text: Kiirastorstailla on eri kielissä useita nimiä. Suomenkielinen nimi kiirastorstai tulee ruotsin sanasta "skära", puhdistaa. Kiirastorstaina katuva syntinen puhdistettiin "tuhkakeskiviikon tuhkasta" ja sai jälleen oikeuden osallistua ehtoolliselle. Se sekä kansanperinteeseen kuuluva "kiiran" eli pahan hengen poisajaminen juontavat juurensa siihen varhaiskirkon tapaan, että kiirastorstaina ne seurakuntalaiset, jotka oli erotettu seurakunnan yhteydestä jonkin rikkomuksen tähden, mutta jotka olivat suorittaneet määrätyt katumusharjoitukset saivat synninpäästön ja vapautuivat näin pahan vallasta. Tähän viittaa päivän latinankielinen nimi "dies viridium", vihreiden oksien päivä, sillä silloin syntiin langenneet pääsivät uudelleen "tuoreina oksina" seurakunnan yhteyteen. Samaan liittyy myös päivän saksankielinen nimi "Gründonnerstag", vihreä torstai.


title: Kiirastorstai

text: Katolisen kirkon piirissä kiirastorstai on ollut erityinen ripittäytymispäivä, mihin viittaa sen suomalainen nimi, joka tulee ruotsin sanasta "skära", 'puhdistaa'. Kansanperinteen mukaan kiirastorstaina kannattaa ajaa kiira, pahansuopa henkiolento pois pihapiiristä.


title: Kiirastorstai

text: Kiirastorstaina luterilaisessa kirkossa vietetään aina messua, ja silloin Suomessa käydään aktiivisesti ehtoollisella. Se on suomalaisten neljänneksi suosituin kirkossakäyntipäivä.


title: Kiirastorstai

text: Nykyään kiirastorstaita vietetään pyhäpäivänä muun muassa Norjassa ja Tanskassa. Suomessakin kiirastorstai oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä, sen jälkeen hiljainen puolipyhä iltajumalanpalveluksineen ja työrajoituksineen. Päivä oli myös tärkein ripittäytymisen ja synninpäästön päivä.


title: Kiirastorstai

text: Kiirastorstai-iltana alkaa pääsiäispäivän iltaan ulottuva kolmen päivän juhla-aika, ristin ja ylösnousemuksen pääsiäinen. Kiirastorstai-illan messun päättyessä luterilaisissa kirkoissa alttari voidaan riisua liturgisista esineistä ja pukea mustaan.


title: Aino Sibelius

text: Aino Sibelius (o.s. Järnefelt; 10. elokuuta 1871 Helsinki – 8. kesäkuuta 1969 Ainola, Järvenpää) tunnetaan ennen kaikkea säveltäjä Jean Sibeliuksen puolisona.


title: Aino Sibelius

text: Ainon vanhemmat olivat kenraali, maaherra Alexander Järnefelt ja vapaaherratar Elisabeth Järnefelt (o.s. Clodt von Jürgensburg). Aino oli perheen seitsemäs lapsi. Sisaruksista kuuluisia kulttuurihenkilöitä ovat kirjailija Arvid, kuvataiteilija Erik (Eero) ja säveltäjä Armas Järnefelt. Jean Sibelius ja Armas Järnefelt olivat opiskelijatovereita ja Armas esitteli Ainon ja Sibeliuksen toisilleen vuonna 1889. Samaan aikaan Juhani Aho oli hyvin ihastunut Ainoon ja kirjoitti tunteisiinsa pohjautuvan kirjan "Yksin". Aino ei kuitenkaan vastannut Ahon tunteisiin ja hänet ja Jean Sibelius vihittiin Maksamaalla 10. kesäkuuta 1892.


title: Aino Sibelius

text: Aino Sibelius ei koskaan hankkinut varsinaista ammattia, vaan keskittyi tukemaan miestään säveltämisessä, hoitamaan kotia ja lapsia sekä Ainolan puutarhaa. Aino myös kotiopetti omia tyttäriään. "Velvollisuudentunto on hallinnut vaimoni koko elämää", totesi Jean Sibelius sihteerilleen 1940-luvulla.


title: Aino Sibelius

text: Ainon ja Jean Sibeliuksen pitkän avioliiton aikana heille syntyi kuusi tytärtä: Eva (1893–1978), Ruth (1894–1976), Kirsti (1898–1900), Katarina (1903–1984), Margareta (1908–1988) ja Heidi (1911–1982). Kirstin kuolema 2-vuotiaana lavantautiin masensi Aino Sibeliuksen syvästi, ja hänen miehensä alkoholinkäyttö muuttui tällöin yhä rajummaksi. Vuonna 1908 Jean Sibelius luopui alkoholin käytöstä kokonaan seitsemäksi vuodeksi kurkkuleikkauksen jälkeen. Aino on myöhemmin sanonut näiden vuosien olleen hänen elämänsä onnellisimmat. Jean kuoli 20. syyskuuta 1957, 91-vuotiaana, jolloin Aino jäi leskeksi 86-vuotiaana.


title: Aino Sibelius

text: Aino Sibelius asui Ainolassa kuolemaansa saakka. Tämän jälkeen Sibeliusten tyttäret myivät Ainolan Suomen valtiolle, joka muutti talon museoksi. Kuten puolisonsa, myös Aino haudattiin kotitalonsa puutarhaan.


title: Räkä

text: Räkä on ylähengitysteiden limakalvoilla muodostunutta limaa. Limaa erittävät pääasiassa goblet- eli pikarisolut. Rään tehtävä terveessä nenässä on kerätä ja kuljettaa pois nenäkäytävistä pölyhiukkasia, likaa ja mikrobeja, jotta nämä eivät kolonisoituisi ja aiheuttaisi sairauksia. Tämän vuoksi räkä voi sisältää muun muassa bakteereja ja viruksia. Ylähengitysteiden infektioita aiheuttavat yleisemmin korona- ja rhinovirukset, joskin yleensä infektio on niin sanottu sekainfektio, johon osallistuvat myös normaaliflooraan kuulumattomia bakteerikantoja. Nuhakuumeeseen johtava infektio tapahtuu ylähengitysteiden limakalvojen epiteelisoluissa. Rään saa pois nenästä niistämällä nenäliinaan tai kaivamalla sormella tai vanupuikolla (sormimenetelmää pidetään epäsovinnaisena muun muassa sairauksien leviämisen takia). Räkä on yleensä "väritöntä", mutta se voi olla myös keltaista, vihreää tai lähes ruskeaa. Yleensä, jos räkä on vihreää tai ruskeaa sekä paksua, se tarkoittaa sitä, että infektio jyllää ja elimistö taistelee sitä vastaan.


title: Räkä

text:
Erilaisten sairauksien kuten vilustumisen yhteydessä nenän limakalvot voivat muuttua turvonneiksi ja nestetäytteisiksi, jolloin rään määrä lisääntyy huomattavasti. Nenä punoittaa ja on arka.
Rään kellertävä väri johtuu veren valkosoluista, jotka sekoittuvat pieneen määrään punasoluja. Valkosolut puolustavat kehoa aktiivisesti infektioilta.


title: Liekki (yhtye)

text: Liekki on suomalainen rockyhtye, joka nousi suosioon keväällä 2003 ilmestyneellä singlellä "Pienokainen". Liekin musiikki on omaperäistä ja tunnelmallista. Kitaristi-laulaja Janne Kuusela säveltää ja sanoittaa kaikki kappaleet, jotka tunnetaan omintakeisista sanoituksistaan. Yhtyeen levyjen kannet on tehnyt sarjakuvataiteilija Jenni Rope.


title: Kaivo

text: Kaivo on pohjaveden pinnan alapuolelle ulottuva kuoppa, josta vesi on nostettavissa käyttöön. Parhaiten pohjavettä saadaan tasarakeisista karkeista hiekka- tai sorakerrostumista, huonoimmin savi- ja moreenimaalajitelmista.


title: Kaivo

text: Kaivon paikka valitaan siten, ettei likavesi pääse vettäläpäisevien maakerrosten läpi kaivoon. Reunojen sortuminen estetään tukirakenteilla, aikaisemmin hirsikehikoilla tai kiviladelmilla, nykyisin betonista valmistetuilla renkailla eli kaivonrenkailla.


title: Kaivo

text: "Porakaivo" tehdään poraamalla peruskallioon syvä reikä, johon kalliohalkeamissa oleva vesi kertyy ja jonka pohjalta vesi nostetaan pumpulla ylös. Suomessa riittää usein noin sata metriä, muualla maailmalla voidaan joutua poraamaan huomattavasti syvemmälle – syvimmät kaivot ovat jopa 900 metriä syviä. Porakaivon reiän yläosaan asennetaan suojaksi teräsputki, joka estää maa-aineksen valumisen reikään.


title: Kaivo

text: Arteesisen kaivon kansanomainen nimitys on lirikaivo. Sellaista käytetään muun muassa Vampulassa, missä tällaisiin luonnon erikoisuuksiin on mahdollisuuksia ainakin Vehka-alhon alueella. Vesi tulee maan sisältä omalla paineellaan, pumppua ei tarvita. Arteesinen kaivo perustuu siihen, että maaperässä esimerkiksi savi estää veden pääsyn normaalille painetasolle. Kun vedelle avataan pääsy ylöspäin kaivon avulla, se purkautuu paineen vaikutuksesta maata kohti. Pohjaveden korkeudella ei ole merkitystä arteesisen kaivon toimintaan, ratkaiseva tekijä on paine.


title: Kaivo

text: Myös lähde voi toimia arteesisen kaivon kaltaisena vedenottopaikkana.


title: Kaivo

text: Perinteisessä nykyaikaisessa betonirengaskaivossa vesi imetään pumpun avulla putkea pitkin käyttökohteeseen, kuten talon painesäiliöön.


title: Kaivo

text: Porakaivon pohjalle taas lasketaan nostovaijeriin, sähköjohtoon ja vesijohtoon kytketty uppopumppu, joka työntää vettä putkea pitkin ylös. Syvässä reiässä ei voi käyttää imevää pumppua kuten perinteisessä kaivossa, koska alipaine ei pysty nostamaan vettä seitsemää metriä alempaa. Ejektoritoimisella pumpulla voidaan kuitenkin nostaa vettä syvemmältäkin, vaikka pumppu on maan pinnalla.


title: Kaivo

text: Ennen käytettiin käsipumppua, jolla vesi nousi sankoon, tai nostettiin vesi kaivosta käsivoimin pelkästään köyteen sidotun sangon avulla. Myöhemmin käytettiin veiviä sangon nostamiseen.


title: Kaivo

text: Vanhimpia nostoa helpottavia malleja oli vinttikaivo, jossa on korkeaan puutukeen asennettu pitkä vipuvarsi, jonka toiseen päähän on puuvarrella kytketty sanko ja toinen pää toimii vastapainona. Vivun käyttäminen keventää veden nostamista kaivosta.


title: Kaivo

text: Kansanuskomuksiin ovat kuuluneet kaivonkatsojat, jotka määrittävät esimerkiksi varvun, taskukellon tai sormuksen avulla vesisuonen paikan, johon kaivo kannattaa kaivaa, jotta siihen tulisi vettä.


title: Kaivo

text: Toivomuskaivo on kaivo, johon heitetään kolikko ja toivotaan samalla jotakin. Uskomuksen mukaan toive toteutuu tämän jälkeen. Toivomuskaivosta ei ammenneta vettä.


title: Cernunnos

text: Cernunnos tai Kernunnos ("sarvipäinen jumala") oli kelttien hedelmällisyyden, eläinten, vaurauden ja alamaailman jumala. Kuvataiteessa Cernunnos kuvataan yleensä sarvipäisenä ihmishahmona, joka istuu jalat ristissä villieläinten ympäröimänä.


title: Cernunnos

text: Cernunnoksella on voinut olla eri nimiä eri puolilla kelttien asuttamaa maailmaa, mutta hänen tunnusmerkkinsä ovat yleensä samat. Cernunnoksella on hirvensarvet ja pyhä kaulakoriste. Hänen seuralaisenaan on usein uroshirvi ja käärme, jolla on pässin sarvet. Cernunnosta palvottiin ympäri Eurooppaa, erityisesti Gallian ja Britannian alueilla, ja jumala oli suosittu jo esiroomalaisella kaudella. Vanhin tunnettu Cernunnosta esittävä kuva on 300-luvulta eaa. peräisin oleva kivipiirros Pohjois-Italian Val Camonicassa. On mahdollista, että keltit omaksuivat Cernunnoksen joltain varhaisemmalta kulttuurilta.


title: Cernunnos

text: Kristinuskon kuva Saatanasta sarvekkaana ja pukinsorkkaisena hahmona saattaa perustua Cernunnoksen ja kreikkalaisen Panin kuviin. Näin on kenties haluttu halventaa pakanallisten uskontojen jumalia ja leimata pakanallisuus syntiseksi ja pahaksi.


title: Filadelfeia

text: Filadelfeia (, Raamatussa myös Filadelfia) oli useiden hellenististen kaupunkien nimi. Yksi tunnetuimmista (nykyinen Alaşehirin piirikunta) sijaitsi Vähässä-Aasiassa, Manisan maakunnassa nykyisessä Turkissa.


title: Filadelfeia

text: Filadelfeiassa oli alkukristillinen seurakunta jo ensimmäisellä vuosisadalla. Se oli yksi Ilmestyskirjan seitsemästä seurakunnasta. David Pawson luennoi, että tuo seurakunta oli pienin kooltaan, mutta rohkein julistamaan Jeesusta. Seurakunta säilyi myös pisimpään kaikista seitsemästä Ilmestyskirjan seurakunnasta. Seurakunta oli uskollisin Jeesuksen opetuksille ("sinä olet ottanut vaarin minun sanastani etkä ole minun nimeäni kieltänyt") kaikista Ilmestyskirjan seurakunnista Pawson jatkaa. Hänen tekemästään tutkimuksesta käy ilmi, että alueen maaperä on vulkaanista ja asukkaat aika-ajoin jättivät kotinsa maan alkaessa vavahdella. Se avaa Pawsonin mukaan käsitystä Jeesuksen puheille, ettei enää tarvitse lähteä ulos: ("eikä hän koskaan enää lähde sieltä ulos").


title: Sardes

text: Sardes (Sardis) oli muinaisen Lyydian valtakunnan pääkaupunki, jokai sijaitse lähellä Izmirin kaupunkia nykyisessä Turkissa. Suunnilleen vuosina 560-546 kaupunkia hallitsi rikkaudestaan kuuluisa Kroisos, joka oli Lyydian viimeinen kuningas. Kaupunki on ollut esimerkiksi persialaisten, kreikkalaisten ja roomalaisten hallinnassa. Vuoden 17 maanjäristys tuhosi kaupungin, mutta se uudelleenrakennettiin ja siitä tuli yksi Anatolian tärkeistä kaupungeista bysanttilaiselle aikakaudelle asti. Nykyisin kaupunki on raunioina ja siellä on tuhat lyydialaista hautaa.


title: Marie Antoinette

text: Maria Antonia Josepha Johanna von Habsburg-Lothringen (, 2. marraskuuta 1755 – 16. lokakuuta 1793) oli Unkarin ja Böömin prinsessa, Itävallan arkkiherttuatar, Ranskan dauphine ja lopulta kuningatar. Hän oli Itävallan kuningattaren Maria Teresian tytär ja keisari Joosef II:n sisar. Hän oli myös Ranskan kuninkaan Ludvig XVI:n puoliso ja Ludvig XVII:n äiti.


title: Marie Antoinette

text: Politiikkansa, käytöksensä ja syntyperänsä vuoksi Marie Antoinette oli vihan kohteena Ranskan vallankumouksen aikana, ja hänet mestattiin lokakuussa 1793.


title: Marie Antoinette

text: Marie-Antoinette oli viidestoista ja toiseksi nuorin keisari Frans I:n ja keisarinna, arkkiherttuatar Maria Teresian lapsista ja tyttäristä nuorin. Hän syntyi 2. marraskuuta 1755 Hofburgin linnassa Wienissä ja sai kasteessa nimen "Maria Antonia Josepha Johanna". Nimenmuutos tuli ajankohtaiseksi vasta avioliiton myötä.


title: Marie Antoinette

text: Nuori arkkiherttuatar sai puutteellisen kasvatuksen ja osoitti kiinnostusta vain tanssia ja musiikkia kohtaan. Vielä kymmenvuotiaana hänen lukutaitonsa oli heikko, eikä hän siksi juuri harrastanut lukemista. Hän oppi latinan alkeet, ei saanut minkäänlaista opetusta valtiollisissa asioissa ja puhui erittäin huonosti ranskaa, koska hän piti saksaa tärkeämpänä kielenä.


title: Marie Antoinette

text: Aikakauden hallitsijoiden tavoin keisarinna Maria Teresia pani lastensa avioliitot palvelemaan poliittisia tarkoitusperiään. Niinpä Marie Antoinetten vanhemmat sisarukset olivat avioituneet poliittisin perustein: Maria Christine avioitui Itävallan Alankomaiden sijaishallitsijan Albert von Sachsen-Teschenin kanssa, Maria Amalia Parman herttuan Ferdinandin kanssa ja Maria Karolina Napolin kuninkaan Ferdinandin kanssa.


title: Marie Antoinette

text:
Vuonna 1768 Marie Antoinette päätettiin naittaa Ranskan kuninkaan Ludvig XV:n lapsenlapselle ja kruununperilliselle Ludvig XVI:lle Ranskan ja Itävallan välisen liiton vahvistamiseksi. Hänelle palkattiin ranskan kielen opettajia ja Itävallan hovin väljempi etiketti sai väistyä Versaillesiin sopivien käytöstapojen tieltä. Ranskalainen tanssimestari Jean-Georges Noverre opetti Marie Antoinettelle Versaillesissa tanssittavia menuetteja sekä hovielämän edellyttämiä niiauksia.
Tuleva kuningatar lähetettiin Wienistä huhtikuussa 1770 neljäntoista ikäisenä. Toukokuun alussa hänet luovutettiin Ranskan rajalla. Hän astui sisään Reinin rannalle rakennettuun luovutustaloon ”itävaltalaiselta” puolelta ja tuli ulos ”ranskalaiselta” puolelta.


title: Marie Antoinette

text: Marie-Antoinette luopui 17. huhtikuuta 1770 virallisesti kaikista oikeuksistaan Itävallan keisarilliseen kruunuun. Kuukauden kuluttua, 16. toukokuuta, hänet vihittiin Versaillesissa Ranskan dauphinin eli kruununperillisen kanssa. Tapahtuma herätti laajaa huomiota ympäri Eurooppaa loistokkaiden puitteidensa ja kuningasparin nuoruuden tähden.


title: Marie Antoinette

text: Hääjuhlallisuuksien lopussa Pariisissa järjestetty ilotulitus aiheutti katastrofin: Ensimmäiset raketit lensivät väärään suuntaan ja räjäyttivät ilotulitusvaraston. Yli sata ihmistä menehtyi ja huhut Marie Antoinetten mukanaan tuomasta epäonnesta levisivät.


title: Marie Antoinette

text: Jo saapuessaan Versaillesin hoviin Marie Antoinette herätti kateutta aristokraattisissa piireissä, joissa avioliittoihin suhtauduttiin epäluuloisesti. Hänen kauneutensa, nuoruutensa ja hieno sukupuunsa vaikeuttivat hänen sopeutumistaan uuteen elämään. Marie Antoinette ei helposti mukautunut ”vanhan hovin” monimutkaisiin tapoihin ja juonitteluihin eikä vanhan kuninkaan Ludvig XV:n moraalittomaan käytökseen rakastajattarensa du Barryn kreivittären kanssa. Dauphine hankki monia vihamiehiä kuningasperheen keskuudessa ja hovissa. Hänen puolisonsa tädit ja prinsessat Adeleine ja Victorie olivat vihamielisiä ”itävallatarta” kohtaan ensi tapaamisesta lähtien.


title: Marie Antoinette

text: Itävallan suurlähettiläänä Ranskan hovissa toimiva kreivi Mercy-Argenteaun oli keisarinna Maria Teresialta saanut käskyn valvoa hänen tyttärensä toimia ja ilmoittaa Wieniin kaikesta mitä dauphine teki. Avioliitto ei vaikuttanut onnelliselta ja Marie Antoinette haki huvitusta tanssiaisista ja konserteista. Lisäksi hän teki pitkiä huvimatkoja huonomaineisen lankonsa Artoisin kreivin kanssa. Pariisiin suuntautuvilla yöllisillä matkoilla Marie Antoinette näyttäytyi oopperan naamiohuveissa seuranaan nuoria aatelismiehiä, usein englantilaisia.