title: Molière

text: Orgon haluaa tyttärensä ja Tartuffen menevän naimisiin, mutta tytär näkee Tartuffen tekohurskauden läpi ja inhoaa tätä. Poikansa Orgon tekee perinnöttömäksi ja tarjoaa perinnön Tartuffelle, joka ottaa sen vastaan puhtaasta lähimmäisenrakkaudesta. Onhan olemassa vaara, että poika tuhlaisi isänsä ansiot. Lopulta Tartuffe yrittää vietellä Orgonin vaimon. Onhan kunnon rouvalle parempi, että tämän viettelee hurskas hengenmies kuin tylsä porvari.


title: Molière

text: Kirkonmiehet tuomisivat "Tartuffen" ilmestymisen jälkeen Molièren jyrkin sanankääntein. Hänestä levitettiin juoruja, ja hänet vaadittiin jopa poltettavaksi roviolla. Muuan kirkonmies vaatii kirjailijan surmaamista perustellen vaatimuksensa keisari Augustuksen antaneen kuolemantuomion Juppiteria solvanneele ilveilijälle. Ainoastaan Ludvig XIV:n suojelu pelasti Molièren. Aurinkokuningas myönsi Molièrelle eläkkeen, joka turvasi hänen taloutensa.


title: Molière

text: Molière esitti itse useimpien näytelmiensä pääosat. Näyttelijän, ohjaajan ja teatterinjohtajan työn ohella hän kirjoitti ahkerasti näytelmiä kuolemaansa asti. Viimeistä teostaan, "Luulosairasta", kirjoittaessaan hän oli jo sairas mies. Näytelmän päähenkilö, Argan, ei osaa puhua mistään muusta kuin sairauksistaan. Lisäksi hän syö jatkuvasti lääkkeitä ja haluaa tyttärensäkin menevän naimisiin lääkärin kanssa, jotta perheessä olisi aina lääkäri lähellä. Todellisuudessa Argan on täysin terve. Teoksen satiiri kohdistuu 1600-luvun lääkäreiden heikkoihin taitoihin, he ovat lähes tietämättömiä ja esiintyvät viisaan näköisinä silmälaseineen ja tohtorinviittoinen. Argan on heille lähinnä kiskonnan kohde.


title: Molière

text: Molière kuoli lähestulkoon työnsä ääreen: hän pyörtyi lavalle kesken "Luulosairaan" neljännen esityksen ja kuoli pari tuntia sen jälkeen kotonaan ilman viimeistä voitelua, sillä kaksi pappia kieltäytyi suorittamasta hänelle riittejä eikä kolmas ehtinyt paikalle ajoissa. Pappien kieltäytyminen johtui Pariisin arkkipiispasta, joka oli suuttunut monien kirkonmiesten tavoin "Tartuffesta." Kirjailijan leski otti yhteyttä kuningas Ludvig XIV:n joka määräsi paikalle seurakuntapapin hoitamaan siunauksen. Vaikka oli yö, kirjailijaa oli saattamassa suuri joukko ihmisiä.,


title: Molière

text: Kovinkaan paljon ei tiedetä Molièren yksityiselämästä. On esitetty arveluja, että hänen huomattavasti nuorempi vaimonsa olisi ollut hänen teostensa kevytmielinen keimailija. Kirjailija itse olisi ollut näytelmiensä mustasukkaisten aviomiesten esikuva. Tämä kaikki on pelkkää arvailua, mitään aikalaislähteitä ei ole. Luonteeltaan Molièren mainitaan olleen herkkä ja auttavainen.


title: Molière

text: Kun Molièren kuolemasta oli kulunut sata vuotta, Ranskan akatemian kokoushuoneessa paljastettiin hänen muotokuvansa ja hänen kunniakseen pidettiin muistopuhe. Akatemian 41. tuoli nimitettiin pysyvästi Molièren tuoliksi.


title: Molière

text: Molière kuvasi näytelmissään usein ihmisten heikkouksia kuten sovinismia ("Naisten koulu"), pihiyttä ("Saituri"), nousukasmaisuutta ("Porvari aatelismiehenä") ja tekopyhyyttä ("Tartuffe"). Molièren teosten henkilöt eivät ole yksilöitä, vaan yleisinhimillisiä kuvauksia ihmisluonteesta. Näytelmien voimana on elävä vuoropuhelu, joka on luonnollisempaa kuin missään aikaisemmassa näytelmässä. Heikkoutena voidaan pitää juonen kuljetusta ja usein heikkoa loppuratkaisua. Lopussa tapahtuu jokin onnekas sattumus: saadaan kirje, joka selvittää asiat tai henkilöt vain yhtäkkiä tunnistavat toisensa. Hänen näytelmänsä eivät saarnaa tai opeta, vaan korostavat kultaisen keskitien merkitystä.


title: Vokseli

text: Vokseli () on pikselin kolmiulotteinen vastine, kolmiulotteisen kuvamatriisin kuva-alkio.


title: Vokseli

text: Tyypillinen sovellusala, jossa esiintyy vokseleita, on kolmiulotteinen lääketieteellinen kuvantaminen, esimerkiksi tietokonetomografia tai magneettikuvaus. Näissä sovelluksissa kuvantamislaitteen ihmiskehosta tuottama kuva-aineisto luonnostaan muodostaa kolmiulotteisen matriisin, joka koostuu vokseleista. Jotta kuvia voidaan tarkastella kaksiulotteisella näytöllä, niistä rekonstruoidaan kaksiulotteisia esityksiä. Tavallisimmat esitystavat ovat leikkauspinta eli poikkileikkauskuva, pintarekonstruktio ja maksimi-intensiteettiprojektio. Esityskuva voidaan rekonstruoida halutusta kuvakulmasta ja kohdasta. Näin samasta materiaalista voidaan luoda halutun suuntaisia leikesarjoja ja kohdetta voidaan katsella eri suunnista.


title: Vokseli

text: Kolmiulotteista kuva-aineistoa voi periaatteessa tarkastella myös kolmiulotteisella näytöllä, tai kuva-aineistosta voidaan muodostaa stereogrammi.


title: Vokseli

text: Vektorigrafiikkaan ja kaksiulotteiseen pikseligrafiikkaan verrattuna kolmiulotteisen vokseligrafiikan käsittely on raskasta, koska kuva-alueen vokselien lukumäärä on verrannollinen kuvaresoluution kuutioon, kun taas pikseligrafiikassa yhden kuvan pikselimäärä on verrannollinen resoluution neliöön. Esimerkiksi resoluutioltaan 1000 x 1000 x 1000 - kolmiulotteinen vokseliesitys vie raakamuodossa yhtä paljon muistia kuin 1000 kappaletta kaksiulotteisia 1000 x 1000 - pikselikuvia. Tämän vuoksi graafisten vokselimallien resoluutio on usein varsin rajoitettu.


title: Daniel (Raamattu)

text: Daniel (), on Raamattuun sisältyvän Danielin kirjan päähenkilö. Kirjan tapahtumat sijoittuvat pakkosiirtolaisuuden aikaan. Nykytieteen valossa kirjan ei kuitenkaan arvioida kuvaavan pakkosiirtolaisuuden ajan tapahtumia vaan Antiokhos IV Epifaneksen valtakautta noin 160-luvulle eaa ja Danielin olevan fiktiivinen.


title: Daniel (Raamattu)

text: Hesekielin kirjassa viitataan Danieliin, joka oli oikeamielinen ja viisas. On mahdollista, että Danielin kirjan kirjoittaja otti päähenkilön nimen tästä.


title: Daniel (Raamattu)

text:
Monet pakkosiirtolaiset sijoitettiin Babylonin kaupungin ulkopuolelle, mutta Daniel ja hänen kolme toveriaan, Sadrak, Mesak ja Abednego, valittiin saamaan erikoiskoulutusta kaldealaisten kielessä ja kirjoituksessa, jotta heistä olisi tullut päteviä valtion virkamiehiksi. Tavan mukaisesti heille annettiin babylonialaiset nimet, ja Daniel sai nimekseen Beltesassar Nebukadnessarin jumalan mukaan (Da 1:7; 4:8). Koska Daniel ei halunnut saastuttaa itseään heille määrätyillä ruoilla, joissa olisi saattanut olla jotain Mooseksen laissa kiellettyä tai pakanallisten rituaalien saastuttamaa, hän pyysi, että heille annettaisiin ruoaksi vain vihanneksia ja vettä. Jumala antoi heille ymmärtäväisyyttä ja Daniel itse ymmärsi kaikenlaisia näkyjä ja unia (Da 1:17). Kun kuningas kolmen vuoden kuluttua kuulusteli heitä, heidän havaittiin olevan kymmenen kertaa parempia kuin kaikki taikuutta harjoittavat papit ja manaajat, jotka hänen koko kuningaskunnassaan olivat (Da 1:20).
Daniel palveli hovissa Babylonin kukistumiseen saakka. Myös hänen kolme toveriaan seisoivat siitä lähtien Babylonin kuninkaan edessä. Sitä, elivätkö he niin kauan, että säilyttivät tämän aseman Babylonin kukistumiseen asti, ei kerrota, mutta Daniel eli, ja tämän jälkeen hän oli Persian hovissa ainakin Kyyroksen kolmanteen vuoteen asti (Da 1:19; Da 10:1).


title: Daniel (Raamattu)

text: Nebukadnessar näkee unen, jonka takia hänen henkensä kiihtyy. Ketkään viisaat eivät pysty paljastamaan sitä, joten Daniel tulee kuninkaan eteen, mutta ei pelkästään kerro hänelle unta, joka on paljastettu hänelle jumalallisessa ilmestyksessä, vaan myös selittää sen ja säästää siten itsensä ja muutkin viisaat teloitukselta. Tämän vuoksi Nebukadnessar tekee Danielista koko Babylonin hallintoalueen hallitsijan ja kaikkien Babylonin viisaiden ylimmäisen valvojan (Da 2:48). Hänen kolme toveriaan saavat korkean aseman hovin ulkopuolelta, kun taas Daniel palvelee kuninkaan hovissa.


title: Daniel (Raamattu)

text: Belsassarin ensimmäisenä ja kolmantena vuonna Daniel sai kaksi näkyä (Da luvut 7, 8), joissa eri eläimet edustivat peräkkäisiä maailmanvaltoja aina siihen aikaan asti, jolloin ne hajotettaisiin väkisin ja taivaallinen hallitusvalta annettaisiin ”jollekulle ihmisen pojan kaltaiselle” (Da 7:11–14). Vaikuttaa siltä, että Nebukadnessarin kuoleman jälkeen Danielia käytettiin useiden vuosien aikana hyvin vähän, jos lainkaan, neuvonantajana, joten kun kukaan viisaista ei pystynyt selittämään sitä pahaenteistä kirjoitusta, jonka käsi kirjoitti palatsin seinään Belsassarin riehakkaissa ja rienaavissa pidoissa, kuningatar katsoi tarpeelliseksi kiinnittää Belsassarin huomion Danieliin. Kuten oli luvattu, Danielista kuulutettiin, että hänestä oli määrä tulla kolmas hallitsija valtakuntaan samalla kun Nabunaid oli ensimmäinen hallitsija ja hänen poikansa Belsassar toinen. Tuona samana yönä meedialaiset ja persialaiset valtasivat kaupungin ja Belsassar surmattiin (Da 5:1, 10–31).


title: Daniel (Raamattu)

text:
Meedialaisen Dareioksen hallituskaudella Daniel oli yksi kolmesta korkeasta virkamiehestä, jotka oli nimitetty niiden 120 virkamiehen yläpuolelle, joiden oli määrä hallita valtakuntaa. Koska Daniel oli Jumalan suosiossa, hän hoiti hallintotehtäviään huomattavasti muita paremmin, ja kun hänet aiottiin korottaa koko valtakunnan johtoon, kateus ja mustasukkaisuus saivat toiset virkamiehet juonittelemaan, jotta hänet olisi teloitettu. Lain, jonka he taivuttelivat kuninkaan säätämään, täytyi olla yhteydessä Danielin jumalanpalvontaan, koska he eivät voineet löytää hänestä mitään muuta syytä. Kuningas oli vastahakoinen panemaan lakia täytäntöön, mutta koska maan tapa esti lain muuttamisen, hän heitti kuin heittikin Danielin leijonakuoppaan. Danielin tinkimättömän nuhteettomuuden ja lujan uskon vuoksi Jumala lähetti enkelinsä vapauttamaan hänet leijonien kidasta. Sitten Dareios pani oikeuden täytäntöön salaliittolaisille antamalla heidät noiden samojen leijonien surmattavaksi. (Da 6.)
Dareioksen ensimmäisenä vuonna Daniel ymmärsi Jeremian kirjoitusten perusteella Jerusalemin 70-vuotisen autioituksen lähestyvän loppuaan (Jer 25:11, 12). Daniel rukoili ja tunnusti nöyrästi kansansa synnit. (Da 9:1, 2, 17). Hän sai suosionosoitukseksi Gabrielin välityksellä ilmestyksen, jossa tämä antoi hänelle profetian 70 viikosta ja osoitti tarkasti Messiaan saapumisvuoden. Daniel eli niin kauan, että hän näki juutalaisten paluun Serubbabelin johdolla, mutta hänen ei sanota palanneen heidän mukanaan. Kyyroksen kolmantena vuonna Daniel sai näyn enkeliltä, jonka täytyi otella Persian ruhtinaan kanssa täyttäessään tehtäväänsä käydä Danielin luona. Enkeli puhui paljastaakseen, mikä Danielin kansaa kohtaa päivien lopulla, sillä on vielä tulevia päiviä koskeva näky (Da 10:14). Profetia paljasti, että maailman näyttämöä hallitsisi pääosin kaksi vastakkaista poliittista valtaa, joista käytettiin nimityksiä pohjoisen kuningas ja etelän kuningas, ja tilanne jatkuisi tällaisena, kunnes nousisi Mikael ja seuraisi suuren ahdingon aika (Da, luvut 11, 12).


title: Daniel (Raamattu)

text: Daniel ei ehkä elänyt kovinkaan kauan Kyyroksen kolmannen vuoden jälkeen. Jos hän oli nuorukainen, kun hänet vietiin Babyloniin 617 eaa., niin hän oli lähes satavuotias saadessaan lukuihin 10–12 kirjoitetun näyn. Enkelin Danielille osoittamat sanat: ”Mutta sinä, mene, siksi kunnes loppu tulee; ja lepää, ja nouse osaasi päivien lopussa,” tuntuvat viittaavan siihen, että hänen elämänsä lähestyi loppuaan ja hänen vakuutettiin saavan ylösnousemuksen (Da 12:13).


title: Kuningas

text: Kuningas on kuningaskunnan miespuolinen monarkki. Kuningas on monarkkien nimityksistä yleisin, koska useimmat monarkiat ovat kuningaskuntia ja perinteisen käytännön mukaan monarkin miespuolisilla jälkeläisillä on kruununperimysjärjestyksessä etuoikeus valtaistuimeen ennen mahdollisia sisariaan, vaikka nämä olisivat miespuolista perijää vanhempia. Tilanne on hieman muuttumassa, kun viime vuosikymmeninä monissa kuningaskunnissa on siirrytty sukupuolesta riippumattomaan kruununperimykseen ja siten todennäköisyys sille, että maahan tulee uuden kuninkaan sijaan kruunullinen kuningatar, on suurempaa kuin aikaisemmin oli.


title: Kuningas

text: Nykyisin kuningas on monissa maissa lähinnä symbolinen ja muodollinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat enimmäkseen edustus- ja seremoniatehtäviä. Tällaisilla kuninkailla joko ei ole lainkaan poliittista valtaa (kuten Ruotsissa) tai valtaa on jonkin verran, mutta se on lähinnä muodollista ja käytännön merkitystä sillä on vain poikkeustapauksissa (kuten Espanjassa). Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri. Kuninkaan asema on nykyään tavallisesti perinnöllinen ja hän säilyy tavallisesti kuninkaana kuolemaansa asti, kun taas esimerkiksi presidentit valitaan määräajaksi. Kuningas voi kuitenkin vapaaehtoisesti luopua kruunusta eli jättää kuninkaan aseman.


title: Kuningas

text: Kuninkaan vaimosta käytetään nimitystä kuningatar. Tällaisilla kuningattarilla on harvoin varsinaista valtaa, joskin historian saatossa on ollut poikkeuksiakin. Kuninkaan kuollessa kuningatar toimii yleensä holhoojahallitsijana, jos perillinen on vielä alaikäinen. Esimerkiksi Ranskassa kuningatar Anna Itävaltalainen toimi holhoojahallitsijana vuodet 1643–1651, kunnes hänen poikansa Ludvig XIV saavutti täysi-ikäisyyden.


title: Kuningas

text: Kuninkaan ja kuningattaren naispuolisia jälkeläisiä kutsutaan prinsessoiksi ja miespuolisia prinsseiksi. Valtaistuimen perijä on kruununprinssi tai kruununprinsessa, paitsi Isossa-Britanniassa, jossa tällaisia arvonimiä ei ole käytössä (mutta hallitsijan vanhimmalle pojalle saatetaan myöntää Walesin prinssin arvo).


title: Kuningas

text: Suomen ja viron "kuningas"-sana on varhainen, ehkäpä jo pronssikautinen germaaninen lainasana muodosta "*kuninggaz", josta ovat muodostuneet muun muassa ruotsin "konung" ("kung"), englannin "king" ja saksan "König". Suomessa ja virossa sana on niiden ei-germaanisuudesta ja ei-indoeurooppalaisuudesta huolimatta säilynyt siis paremmin ennallaan kuin germaanikielissä, mikä on muutenkin yleistä. Sama germaaninen sana on lainattu varhain myös slaavilaisiin kieliin, joissa sitä edustaa esimerkiksi venäjän "knjaz" ("князь") ’ruhtinas’.


title: Kuningas

text: Kuningas-sana on levinnyt myös epävirallisiin yhteyksiin, kuten: Elvistä kutsutaan usein kuninkaaksi tai rock ’n’ rollin kuninkaaksi. Suomessa jalkapalloilija Jari Litmasesta käytetään usein lempinimeä Kuningas.


title: Piirtokirjoitus

text: Piirtokirjoitus eli epigrafi (, raapustaa, kirjoittaa) tai inskriptio () on kovaan materiaaliin kaiverrettu, hakattu tai maalattu kirjoitus tai piirros. Materiaali voi olla esimerkiksi kivi, keramiikka, metalli tai seinä.


title: Piirtokirjoitus

text: Piirtokirjoituksia tutkiva tiede on epigrafiikka. Monet piirtokirjoitukset ovat tärkeitä lähteitä etenkin antiikin tapahtumiin. Piirtokirjoituksista on saanut alkunsa epigrammirunous.


title: Korkeus

text: Korkeus on kohteen tai välimatkan pystysuuntainen mitta pohjasta huippuun. Se määritellään tarkasteltavan koordinaatiston mukaisesti. Useimmiten pystysuunnaksi valitaan Maan painovoiman suunta. Jos mitta otetaan muussa kuin pystysuunnassa, sitä kutsutaan pituudeksi tai leveydeksi. SI-järjestelmän mukainen korkeuden yksikkö on metri. Avaruudessa ei voida aina määritellä pystysuuntaa, jolloin kolmiulotteisen kappaleen pituus, leveys ja korkeus valitaan mielivaltaisesti. Korkeuden tunnus on yleensä "h".


title: Korkeus

text: Geometrisesti korkeus voidaan laskea kohtisuoraan jostakin vertausellipsoidista normaalia pitkin. Tämä korkeus tunnetaan "ellipsoidisena korkeutena" ja "geodeettisena korkeutena". Fysikaalisiin korkeuksilla sen sijaan pyritään siihen että vesi ei virtaisi mihinkään suuntaan samalla korkeudella. Ne johdetaan Maan painovoimakentän potentiaalieroista. Näitä korkeuksia ovat ortometrinen korkeus, normaalikorkeus ja dynaaminen korkeus. Painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea vaaituksella määritetystä geopotentiaaliluvusta tai kolmiulotteisella paikanmäärityksellä yhdistettynä geoidimalliin.


title: Joseph Haydn

text: Franz Joseph Haydn [haidn] (31. maaliskuuta 1732 Rohrau – 31. toukokuuta 1809 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä. Häntä pidetään klassismin musiikin ensimmäisenä suurena säveltäjänä ja yhtenä nykymuotoisen sinfonian luojista. Haydnia on myös nimitetty ”jousikvarteton isäksi”.


title: Joseph Haydn

text: Joseph Haydnin molemmista veljistä Michaelista ja Johannista tuli myös muusikkoja. Joseph lauloi vuosina 1740–1749 Stefanuksen tuomiokirkon poikakuorossa äänenmurrokseensa asti. Hänet erotettiin kuorosta äänenmurroksen aikaan mutta varsinainen syy saattoi olla huono käytös.


title: Joseph Haydn

text: Myöhemmässä nuoruudessaan hän toimi ainakin viulistina ja musiikinopettajana tavallisen kansan keskuudessa, missä hän sai vaikutteita itävaltalaisesta kansanmusiikista.


title: Joseph Haydn

text: 1750-luvulla Haydn tutustui Wienin italialaisiin muusikkopiireihin, joissa säveltäjä Nicola Porpora antoi hänelle sävellyksenopetusta. Oltuaan ensin vuonna 1759 lyhyen aikaa kreivi Morzinin kapellimestarina, säveltäjän uran tuotteliain kausi alkoi hänen päästyään ruhtinas Pál Antal Esterházyn ja myöhemmin tämän pojan Miklósin hovin kapellimestariksi. Haydnin työsuhde kesti yli 30 vuotta. Hänen tehtäviinsä kuului soitinten huoltaminen, säveltäminen ja konserttien järjestäminen. Vuodesta 1776 alkaen oopperoita ja musiikkinäytelmiä esitettiin päivittäin; vuosina 1780-1790 Haydn johti yli tuhat oopperaesitystä. Vuoteen 1784 mennessä esitetyistä 78 oopperasta Haydn kirjoitti itse 15.


title: Joseph Haydn

text: Hovissa oli yli 20-jäseninen korkeatasoinen orkesteri ja laulajisto. Hänen työsuhteensa oli melko vapaamuotoinen, mutta yksi hänen työtehtävistään oli sinfonioiden säveltäminen, joita hän tuottikin runsaasti. Hovissa hän sai pysyvän lempinimen "Papa Haydn", sillä hän oli huolehtivainen orkesterin jäsenten suhteen.


title: Joseph Haydn

text: Kansainvälistä huomiota Haydn sai ensi kerran sävellettyään "Stabat materin" vuonna 1767. 1770-luvun sävellyksiin kuuluvat useat tunnetut sinfoniat ja jousikvartetot, esimerkiksi "Jäähyväissinfonia" (1772), sekä hänen ensimmäinen oratorionsa "Il ritorno di Tobia".


title: Joseph Haydn

text: Haydnin vuosina 1785–1786 säveltämänsä "Pariisin-sinfoniat" (nrot 82–87) tekivät säveltäjästä kuuluisan Ranskassa. Vuonna 1790 hän asettui asumaan Wieniin saatuaan taiteilijaeläkkeen ruhtinasperheeltä. Jo samana vuonna hän matkusti Lontooseen, jossa esitettiin ensimmäiset hänen "Lontoon-sinfonioistaan" (nrot 93–98). Suosio oli niin suurta, että häntä verrattiin taiteilijana jopa William Shakespeareen, ja hänet nimitettiin Oxfordin yliopiston kunniatohtoriksi (tilaisuudessa esitettiin sinfonia nro 92, "Oxford-sinfonia"). Paluumatka Wieniin kulki Bonnin kautta, jossa säveltäjä opetti nuorta Ludwig van Beethovenia.


title: Joseph Haydn

text: Palatessaan Lontooseen vuonna 1794 Haydnin maine oli jo taattu. Ensiesityksensä saivat silloin muun muassa "Lontoon-sinfoniat" nrot 99–104. Palattuaan Wieniin hän sävelsi muun muassa Luominen-oratorion ("Die Schöpfung", 1798) Raamatun luomiskertomukseen ja John Miltonin "Kadotettuun paratiisiin" perustuvan oratorion pohjalta, sekä "Die Jahreszeiten" ("Vuodenajat", 1801), jonka libretto perustui osaltaan James Thompsonin samannimiseen englantilaiseen runoelmaan. Muita Haydnin viimeisten elinvuosien tunnetuimpia sävellyksiä ovat kaksi jousikvartettoa (opus 77, 1799), "Nelson-messu", "Luomismessu" sekä "Trumpettikonsertto", joka katosi pian ensimmäisten esitystensä jälkeen ja löydettiin uudestaan vasta 1900-luvun alussa.


title: Joseph Haydn

text: Haydn tunnettiin ystävällisenä, huolettomana ja huumorintajuisena luonteena. Se heijastuu myös hänen musiikkiinsa, joka on viihdyttävää, kevyttä ja tehty pilke silmäkulmassa sisältäen usein yllätyksiä. Tunnetuin ”yllätys” tapahtuu sinfoniassa nro 94, jonka toisen osan alussa hiljaisen melodian päälle tulee äkillisiä voimakkaita sointuja. Lisäksi Haydn teki muutamiin jousikvartettoihinsa valeloppuja (opus 33, nro 2 sekä opus 50, nro 3) ja erääseen trioon (opus 50, nro 1) rytmi-illuusion. Samoin Haydnin tunnetuimmissa oratorioissa on monia orkestereilla tehtyjä ”ääniefektejä”, jotka kuvaavat eläimiä ja muita luonnonilmiöitä.


title: Joseph Haydn

text: Musiikillisena esikuvana Haydnille oli Johann Sebastian Bachin poika Carl Philipp Emanuel, jota voidaan pitää myös yhtenä klassismin musiikin kehittäjistä. Bachin kuoleman jälkeen barokki oli mennyt pois muodista, ja muusikot kokeilivat erilaisia uusia tyylejä, mukaan lukien Haydn. Hän itse oli myöhemmin innoittajana ja esikuvana Mozartille ja Beethovenille, kahdelle muulle klassismin ajan suurelle säveltäjälle. Mozart oli Haydnin läheinen ystävä ja Beethoven oli vähän aikaa hänen oppilaanaan.


title: Joseph Haydn

text: Haydnin sävellysten rakenteelle on ominaista suurempien teemojen melko kaavamainen kehittely pienistä "motiiveista". Ne ovat yleensä sonaattimuodossa: teema esitellään, jonka jälkeen sävellaji kehittyy eteenpäin alkuperäisestä; teemaa kehitellään, muunnellaan, pirstotaan ja siihen saatetaan tuoda uusia aiheita; lopussa teema palaa jälleen alkuperäisen kaltaisena ja päättyy usein codaan.


title: Joseph Haydn

text: Haydn kuitenkin erosi sonaattimuodon käytössä nuoremmista aikalaisistaan, Mozartista ja Beethovenista, jotka niin ikään edustivat tämän muodon huipentumaa. Haydn tunnetaan ”monotemaattisista esittelyvaiheistaan”, joissa pääsävellajin vakiinnuttavat sävelkulut ovat identtisiä avausteeman kanssa. Haydn eroaa Mozartista ja Beethovenista myös siinä suhteessa, että hän vaihtaa teemojen keskinäisiä paikkoja kertausjaksossa ja sisällyttää myös siihen temaattista kehittelyä.


title: Joseph Haydn

text: Haydnin muotopuolen innovatiivisuus sai hänet tuomaan fuugan klassismin tyyliin sekä rikastamaan rondo-muotoa sitä koossapitävällä aiempaa pidemmälle viedyllä tonaalisella järjestelmällisyydellä. Niin ikään Haydn oli kaksoisvariaation keskeinen edustaja eli hän varioi usein kahta muuttuvaa teemaa, jotka saattavat olla toistensa molli- ja duurimuunnokset.


title: Joseph Haydn

text: Haydnia pidetään klassisen sinfonian ja jousikvartettojen isänä. Hän sävelsi peräti 106 sinfoniaa (niistä 104 numeroitua, lisäksi sinfoniat "A" ja "B", laskuista on jätetty pois "Sinfonia Concertante ”nro 105”" ja yksi kadonnut teos), jotka noudattavat neliosaista jakoa ja sonaattimuotoa. Useilla sinfonioilla on lisänimi. Jousikvartettoja hän sävelsi 83 kappaletta. Myös hänen pianosonaattinsa (52 kpl), pianotrionsa, divertimentonsa ja messunsa muodostivat perustan näiden tyyppien tyylille klassismin aikana. Haydnin konsertoista klassikoita ovat ainakin trumpettikonsertto sekä ensimmäinen sellokonsertto. Messuista "Nelson-messu" kuuluu arvostetuimpien kuoroteosten joukkoon.


title: Joseph Haydn

text: Haydn teki itse muistinsa varassa teosluettelon vuonna 1805, ja useilla teoksilla on oma opusnumeronsa. Vuonna 1957 Anthony van Hoboken teki perusteellisen luettelon, johon viittaavat tunnukset ovat muotoa Hob tai H.


title: Lyijy

text: Lyijy on hiiliryhmään kuuluva metallimainen painava alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Pb () ja CAS-numero 7439-92-1. Jaksollisessa järjestelmässä lyijy on 82. alkuaine.


title: Lyijy

text: Lyijy on sinertävänharmaa, kiiltävä ja pehmeä metalli, jonka vetolujuus on huono. Ilmassa lyijy hapettuu ja sen pinnalle muodostuu nopeasti himmeän harmaa emäksinen karbonaattikerros. Lyijy ja kaikki sen yhdisteet ovat myrkyllisiä, ja nykyään lyijyn käyttöä pyritään vähentämään ympäristönsuojelullisista ja terveydellisistä syistä.


title: Lyijy

text: Kuumennettaessa lyijy reagoi helposti muun muassa hapen, rikin ja halogeenien kanssa. Laimeisiin happoihin se liukenee huonosti, sillä happojen muodostamat suolat estävät hapon syövyttävää vaikutusta. Typpihappoon ja kuumaan väkevään rikkihappoon lyijy liukenee helposti. Tärkeitä lyijymineraaleja ovat lyijyhohde "PbS", serusiitti "PbCO", ja anglesiitti "PbSO".


title: Lyijy

text: Yhdisteissä lyijy on +II:n ja +IV:n arvoinen. Lyijy (II) oksidia eli lyijyoksidi tai lyijymonoksidi "PbO", käytetään lasien ja emalien valmistukseen. Ruskea lyijyoksidi eli lyijydioksidi "PbO", on voimakas hapetin, jota käytetään esimerkiksi akuissa. Mönjää "PbO", käytetään lyijylasin valmistukseen ja korroosionestopigmenttinä. Lyijytetraetyyliä "Pb(CH)", käytettiin aiemmin moottoripolttoaineissa ehkäisemään ”nakutusta”.


title: Lyijy

text: Lyijyä käytetään erityisesti laitteisiin, jotka joutuvat kosketuksiin rikkihapon kanssa, sekä säteilysuojaukseen. Lyijy on myös tärkeä seosmetalli. Kovalyijyjä käytetään muun muassa kaapeleiden vaippoihin, kemianteollisuuden laitteisiin ja akkuihin.


title: Lyijy

text: Suuren tiheyden vuoksi lyijystä tehdään tuliaseiden luoteja ja hauleja. Ympäristöhaittojen takia lyijyhauleista on pyritty luopumaan, ja nykyään käytetään enenevässä määrin teräs- ja vismuttihauleja.


title: Lyijy

text: Rooman valtakunnassa lyijystä tehtiin vesijohtoja ja toisinaan ruokailuvälineitäkin. Lyijysuoloja käytettiin makeuttamaan viinejä. Ruokailuvälineistä lyijyä joutui vähitellen ihmisten elimistöön, ja tästä aiheutuvia myrkytyksiä on epäilty yhdeksi syyksi valtakunnan rappeutumiseen.


title: Lyijy

text: Eräitä lyijy-yhdisteitä, lyijyvalkoista, on aikaisemmin käytetty myös väripigmenttinä valkoisissa maaleissa. 1960-luvulle saakka käytännössä kaikki valkoiset maalit sisälsivät lyijyä. Tietoisuus lyijyn terveyshaitoista vähensi lyijyn käyttöä maaleissa 1970-luvulla, eikä lyijyä nykyisin enää maaleissa käytetä. Sen on korvannut etenkin titaanivalkoinen eli titaanidioksidi.


title: Lyijy

text: Lyijyä on käytetty myös veneiden pohjamaaleissa. Myrkyllisyytensä ansiosta lyijy estää tehokkaasti eliöiden kasvun veneen pohjassa. Lyijyä sisältävien pohjamaalien käyttö on lopetettu ympäristöhaittojen takia.


title: Lyijy

text: Aina 1980-luvulle saakka lähes viidesosa maailmalla käytetystä lyijystä käytettiin bensiinin lisäaineena. Ympäristömääräysten takia on kehitetty korvaavia, vähemmän saastuttavia lisäaineita bensiiniin.


title: Lyijy

text:
Lyijyä on käytetty historiassa kauneudenhoidossa vaalean ihon aikaansaamiseksi muun muassa antiikin Kreikassa ja Roomassa – tosin tuhoisin seurauksin. Kaunottarien iho kärsi verenmyrkytyksestä, minkä takia he käyttivät entistä suurempia määriä lyijynvalkoista kasvojensa peittämiseen. Kesti vuosisatoja, ennen kuin lääkärit saivat viimein todistettua lyijyn myrkyllisyyden ja voiteen käyttö lakkasi.
Vielä 1700-luvullakin lyijyä käytettiin kauneudenhoidossa.


title: Lyijy

text:
Lyijyä on ilmassa pieninä hiukkasina. Lyijyä pääsee ilmaan maan eroosiossa, tulivuorien purkauksista, merivesien vaahdoista ja pensaspaloista. Lyijyn luonnollinen pitoisuus ilmassa on vähemmän kuin 0,1 mikrogrammaa kuutiometriä kohden.
Lyijyä vapautuu ilmaan metalliteollisuudesta, hiilivoimaloista, kemianteollisuudesta ja paristoteollisuudesta. Ennen suurin päästöjen aiheuttaja oli moottoriliikenne, mutta siirryttyä lyijyttömään bensiiniin ilman lyijypitoisuus putosi 98 %. Huoneilmaan lyijyä voi vapautua, jos lyijymaalattuja seiniä hiotaan tai käsitellään epäasiallisesti. Lyijyä sisältäviä maaleja ei enää käytetä asunto- ja toimistorakentamisessa, mutta silta- ja teollisuusrakentamisessa niitä vielä käytetään.
Eläimet joutuvat alttiiksi lyijylle syödessään kasveja joihin lyijy on laskeutunut. Myös ilmakehässä ja vesissä olevat lyijy voi helposti joutua eläinten elimistöön.


title: Lyijy

text:
Lyijyä voi joutua elimistöön maaperästä, lyijymaalia sisältävistä leluista, saastuneesta ruoasta tai vedestä. Lyijy imeytyy elimistöön nieltynä tai hengityselimistön kautta, terveysvaikutukset ovat molemmissa tapauksissa vastaavat. Kesällä 2007 vedettiin 15 miljoonaa lelua pois myynnistä lyijyvärin vuoksi.
Lyijylle ei ole todettu alarajaa, jossa sillä ei olisi haitallisia vaikutuksia. Pienet lapset ja sikiöt ovat helpommin riskialttiita johtuen heidän pienestä koostaan ja heidän kehonsa kasvamisesta ja kehittymisestä. He varastoivat kehoonsa 50 % niellystä lyijystä. Lapset altistuvat aikuisia enemmän lyijylle, koska he nielevät enemmän likaa ja pölyä käsistään ja leluistaan.


title: Lyijy

text: Lyijy vaikuttaa lähes kaikkiin kehon kudoksiin. Myrkytyksen ensimmäisinä oireina esiintyy usein päänsärkyä ja vatsakipuja. Pitkäaikaisemman altistumisen haittavaikutuksia ovat:Lyijyä pidettiin antiikin aikana taikavoimaisena aineena. Niinpä kaulassa pidetty lyijylevy suojasi uskomuksen mukaan lemmentaikoja vastaan. Keskiajan alkemistit uskoivat, että lyijy on sukua kullalle. Heidän tarinoissaan kerrottiin, kuinka lyijy oli saatu muuttumaan kullaksi sirottelemalla viisasten kiveä sulaan lyijyyn. Lyijyn arveltiin olevan maanpäällinen vastine planeetta Saturnukselle ja sen ominaisuuksiksi ajateltiin kylmyys ja märkyys.


title: Radiolinkki

text: Radiolinkki on tietoliikenteessä yhteys kahden paikan välille radiotietä hyväksikäyttäen. Linkki voidaan muodostaa kiinteiden mastojen välille, tai se voidaan rakentaa maastoon väliaikaista käyttöä vasten (esimerkiksi puolustusvoimien viestiliikenne, tai television ulkolähetykset).


title: Radiolinkki

text: Paikkojen maksimietäisyys toisistaan riippuu käytettävästä taajuudesta. Pienillä taajuuksilla etäisyys on suuri, esimerkiksi alle 10 GHz taajuudella etäisyys voi olla jopa 60 kilometriä, rajoittavana tekijänä on käytännössä vain esteetön näköyhteys antennien välillä, mikä maan kaarevuuden takia edellyttää riittävän korkeita mastoja. Vastaavasti taajuuden kasvaessa etäisyys lyhenee, tärkeimpänä rajoittavana tekijänä on sateen aiheuttama vaimennus, joka kasvaa etäisyyden ja taajuuden kasvaessa. Esimerkiksi 59 GHz taajuudella maksimietäisyys on vain 500 metriä. Pidempiä yhteyksiä voidaan muodostaa kytkemällä radiolinkkijänteitä peräkkäin.


title: Radiolinkki

text: Tyypillisen mikroaaltoradiolinkin lähetysteho on 100 mW (+20 dBm) suuruusluokkaa. Antennin vahvistus on 30-45 dBi. Vastaanottoteho on esimerkiksi -40 dBm, vastaanottimen katkosraja on -80 dBm. Häipymisvara on siten esimerkiksi 40 dB, jolloin sateen aiheuttaman katkoksen pituus jää taajuudesta riippuen tyypillisesti alle minuuttiin pahimpanakaan kuukautena vuodessa.


title: Radiolinkki

text: Suomessa on mikroaaltoradiolinkkejä käytössä muun muassa 7, 13, 15, 18, 23, 32 ja 38 GHz taajuusalueilla. Tyypillinen sovellus on matkapuhelintukiaseman ja runkoverkon välinen yhteys. Linkin kapasiteetti oli aiemmin GSM-verkossa esimerkiksi 8 Mbit/s, nykyään 3G-tukiasemayhteyksillä 40-400 Mbit/s.


title: Radiolinkki

text: Suomen ensimmäisen puhelinliikenteen radiolinkkiyhteyden rakensi Oulun Puhelin Osakeyhtiö Oulun ja Utajärven välille. Noin 60 kilometrin pituinen viisikanavainen linkkiyhteys valmistui joulukuussa 1954 ja otettiin käyttöön tammikuun alussa 1955.


title: Radiolinkki

text: Viestintävirasto - Radiolinkit


title: Pessimismi

text: Pessimismi tarkoittaa huonojen puolien näkemistä kaikessa tai oletusta, että asiat pahenevat, epäilevää suhtautumista tulevaisuuteen.


title: Pessimismi

text: Maija-Riitta Ollilan mukaan pahimman varalle varautuminen tekee pessimistinä olemisesta voimavaroja kuluttavamman kuin optimismista.


title: Pessimismi

text: Pessimisti näkee tulevan asian negatiivisesti, kun taas optimisti positiivisesti.


title: John Waters

text: John Waters (s. 29. huhtikuuta 1946, Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, joka tunnetaan parhaiten elokuvistaan "Pink Flamingos" (1972), "Cry-Baby" (1990) ja "Dirty Shame" (2004). Waters on tunnettu Baltimoren pahana poikana; kirjailija William S. Burroughs nimitti häntä "roskan paaviksi" ().


title: John Waters

text: John Waters aloitti elokuvanteon 1960-luvun lopulla kirjavan ystäväpiirinsä ympäröimänä. Heistä kuuluisin oli 130-kiloinen transvestiitti Divine, oikealta nimeltään Harris Glenn Milsted, joka esiintyi yhtä lukuun ottamatta jokaisessa Watersin elokuvassa aina 1980-luvun loppuun asti, jolloin hän kuoli sydämen laajentumaan. Hyvin erinäköiset Waters ja Divine sekoitettiin usein keskenään.


title: John Waters

text: Waters kertoo saaneensa innoitusta yhtä lailla korkeakulttuurista kuin populaarikulttuurista ja eksploitaatioelokuvista. Hänen ihanteisiinsa kuuluvat Rainer Werner Fassbinder, Herschell Gordon Lewis, Federico Fellini, Walt Disney, Russ Meyer ja Ingmar Bergman.


title: John Waters

text: Watersin elokuvien tunnistettavin piirre on epäsovinnainen huumorintaju, jossa tabuja rikotaan suruitta ja pilaillaan sovinnaisten normien ja hyvän maun kustannuksella. Hänen varhaiskauden elokuvissaan ihmiset esimerkiksi syövät koiran ulosteita, syntymäpäivillä esiintyy laulava peräaukko, transvestiitteja ja muita kulttuurin hämärästä marginaalista ponnistavia kummallisuuksia, joita esitellään varsin laveasti.


title: John Waters

text: Watersin myöhemmissä töissä on itseisarvoinen šokeeraaminen jäänyt vähemmälle, ja ne keskittyvät enemmän leikittelemään vaikkapa nostalgisen 1950-luvun rock 'n' roll -nuorisoelokuvan tyylilajeilla ("Cry Baby") tai puolustamaan independent-elokuvia, kuten elokuvassa "Cecil B. Demented" (2000). Waters on myös kirjoittanut kirjoja, joista tunnetuin on varmasti hänen varhaiskauden elokuviensa tekemisestä kertova "Shokkiarvo: hyvällä maulla tehty kirja huonosta mausta" (suom. 1989).


title: Xochicalco

text: Xochicalco on muinainen rauniokaupunki Meksikossa, läntisessä Morelosin osavaltiossa 38 km lounaaseen Cuernavacasta nykyisestä Méxicosta etelään. Siellä olevassa taiteessa on mayojen ja Teotihuacánin vaikutteita. Xochicalcon mahti oli huipussaan noin 750–900 Teotihuacánin luhistuttua ja ennen tolteekkien nousua, aikana jolloin monet paikalliset keskukset kukoistivat meksikon keskiylängöllä. Xochicalco sattoi klassisen kauden lopuilla kilpailla Teotihuacánin kanssa. Uskotaan Xochicalcon vaikuttaneen tolteekkien valtakunnan syntyyn.


title: Xochicalco

text:
Xochicalco nousi suureksi paikalliseksi mahdiksi sen jälkeen kun suuren valtakunnan keskus Teotihuacán luhistui noin 650 jaa.
Historiallisesti paikkaa pidetään myöhäisklassisena. Myöhäisklassiselle ajalle oli tyypillistä uusien kansallisuuksien saapuminen ja paikalliskulttuurien kehittyminen.


title: Xochicalco

text: On epäilty Xochicalcon ja Teotihuacánin kukoistaneen vähän aikaa rinnakkain ja Xochicalcon kukistaneen Teotihuacánin. Mahdollisesti misteekit valtasivat jossain vaiheessa Xochicalcon ja Cholulan.


title: Xochicalco

text: Xochicalco merkitsee nahuatlin kielessä Kukkatalon paikkaa eli uhripaikkaa. Paikka on asuttu jo 200 eaa. Nopea kaupungin kasvu tapahtui 600-750 jaa. Muita saman ajan Xochicalcon kanssa kilpeilevia keskuksia olivat Teotenango Tolucan laaksossa ja Cacaxtla Tlaxcalan osavaltion lounaisosassa ja hieman myöhemmin Tula nykyisen Hidalgon osavaltion eteläosassa. Ehkä Caxatlasta on tullut alueen mayavaikutteet.


title: Xochicalco

text: Kaupungissa asui noin 15 000-30 000 asukasta ja sen ala oli useita neliökilometrejä. Kaupunki oli mäellä ja sitä ympäröivät suurelta osin muurit ja penkereet samoin kuin Caxcatlaa. Tämä kertoo kaupungin sotaisesta historiasta. Xochicalcon kirjoituksessa on yhtäläisyyksiä nahuatlin ja misteekin kanssa.


title: Xochicalco

text: Xochicalco mainitaan paikaksi, missä Ce Acatl Topiltzin Quezalcoatl, tuleva tolteekkikuningas, vietti lapsuutensa ehkä 800-luvulla. Saattaa ollakin, että Tulan alulla on jotain tekemistä Xochicalcon kanssa.


title: Xochicalco

text: Noin vuonna 900 Xochicalco paloi laajalti ja monista merkeistä päätellen se hylättiin nopeasti. kaupunki tyhjeni asukkaista, joko väestö pakeni tai pakkosiirrettiin pois. pieni jäännösväesti jäi kukkuklan alarinteille. Noin 1200 jaa. paikalle saapui nahuatlia puhuvia tlahuica-ihmisä, jotka ovat nykyisten morelosin osavaltion alkuperäisvaltion esi-isiä.


title: Kenneth Anger

text: Kenneth Anger (s. 3. helmikuuta 1927) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, jonka työt ovat ohjaajan oman määritelmän mukaan elokuvan muodossa olevia maagisia rituaaleja. Hänen tuotantonsa tärkein kausi keskittyy aikavälille 1947–1972. Angerin elokuvien keskeisiä elementtejä ovat unenomaisuus, toisto ja rituaalinomainen hypnoottinen rytmi. Hän on myös yksi ensimmäisiä elokuvaohjaajista joka on käsitellyt homoseksuaalisuutta, kuten esikoiselokuvassaan "Fireworks" (1947). Angerin elokuvien vaikutus näkyy (ja kuuluu) muun muassa Martin Scorsesen ja David Lynchin elokuvissa, sekä musiikkivideoissa.


title: Kenneth Anger

text: Angerin elämään on liittynyt useita kuuluisia näyttelijöitä, rock-muusikoita ja 1960–luvun julkkiksia, jotka usein myös päätyivät hänen teoksiinsa esiintymään. Näiden joukossa olivat muun muassa Mick Jagger, elokuvaohjaaja Donald Cammell, sekä Charles Mansonin "perheessä" liikkunut Bobby Beausoleil, joka teki vankilassa ollessaan musiikin Angerin elokuvaan "Lucifer Rising" (1972) . Anger tunnetaan myös "Hollywood Babylon" -juorukirjojen kirjoittajana.


title: Kenneth Anger

text: Kenneth Anger tekee nykyään hyvin vähän elokuvia, mutta on keskittynyt vanhojen elokuviensa arkistointiin ja vierailemaan niiden näytöksissä ympäri maailmaa. Anger kävi myös Suomessa vuonna 1998 Tampereen kansainvälisillä lyhytelokuvafestivaaleilla esittelemässä töitään.


title: Paul Verhoeven

text: Paul Verhoeven (s. 18. heinäkuuta 1938 Amsterdam) on alankomaalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja, joka on ohjannut elokuvia niin Alankomaissa kuin Hollywoodissakin. Hänen elokuviaan ovat muun muassa tieteistoimintaelokuva "RoboCop" (1987), eroottinen trilleri "Basic Instinct – vaiston varassa" (1992) ja "Elle" (2016).


title: Paul Verhoeven

text: Paul Verhoeven syntyi Amsterdamissa 18. heinäkuuta 1938. Lapsuutensa hän eli toisen maailmansodan vuosina. Lukion jälkeen Verhoeven opiskeli Leidenin yliopistossa matematiikkaa ja fysiikkaa, joista hän luki tohtoriksi.


title: Paul Verhoeven

text: Verhoeven kiinnostui elokuvanteosta opiskeluaikoinaan ja osallistui lyhytelokuvien tekemiseen ensi kerran vuonna 1964. Hän suoritti asepalveluksensa laivastossa ja ohjasi laivaston elokuvayksikössä 23-minuuttisen palkitun dokumenttielokuvan laivastojoukoista. Päästyään siviiliin Verhoeven ryhtyi päätoimiseksi elokuvaohjaajaksi. Hän ohjasi Hollannin televisioon 12-osaisen sarjan "Floris", joka oli keskiaikaan sijoittunut seikkailusarja. Sarjasta tuli hyvin suosittu, ja se teki Verhoevenista tunnetun ohjaajan Hollannissa.


title: Paul Verhoeven

text: Verhoeven ohjasi Hollannissa vuosina 1971–1985 useita menestyselokuvia, joiden pääosassa oli, kuten "Floriksessakin", usein Rutger Hauer. Elokuva "Gestapon vihollinen numero 1" (1977) voitti Golden Globe -palkinnon.


title: Paul Verhoeven

text: Verhoeven lähti Steven Spielbergin pyynnöstä Hollywoodiin 1980-luvun puolivälissä. Siellä hän ohjasi Amerikan-läpimurtoelokuvansa "RoboCop" (1987) sekä menestyselokuvat "Total Recall – Unohda tai kuole" (1990) ja "Basic Instinct – vaiston varassa" (1992). Niiden jälkeen hän ohjasi elokuvat "Showgirls" (1995), "Starship Troopers – universumin sotilaat" (1997), "Hollow Man – mies ilman varjoa" (2000) sekä "Black Book" (2006), joka kuvattiin suurimmaksi osaksi Alankomaissa. Kymmenen vuoden tauon jälkeen Verhoeven toi vuonna 2016 ensi-iltaan ranskankielisen jännityselokuvan "Elle", jonka pääosaa näyttelee Isabelle Huppert.


title: Paul Verhoeven

text: Verhoeven on kuulunut 1980-luvulta lähtien Jeesus-seminaari-asiantuntijaryhmään, joka keskustelee ja tekee äänestysten kautta linjauksia historiallisesta Jeesuksesta. Verhoeven on kirjoittanut Jeesuksesta kirjan "Jeesus Nasaretilainen" (2008), ja hän on suunnitellut jo kauan tekevänsä Jeesuksen elämästä joskus elokuvan.


title: David Cronenberg

text: David Paul Cronenberg O.C., FRSC (s. 15. maaliskuuta 1943 Toronto, Ontario) on kanadalainen elokuvaohjaaja.


title: David Cronenberg

text: Cronenbergin isä Milton oli Toronto Telegramin kolumnisti ja freelancetoimittaja. Äiti Esther oli ammattipianisti. Cronenberg alkoi opiskella Toronton yliopistossa luonnontieteitä, mutta vaihtoi lopulta englantiin. Hän suoritti kirjallisuuden tutkinnon ja on nimennyt vaikuttajikseen William S. Burroughsin ja Vladimir Nabokovin.


title: David Cronenberg

text: Cronenberg sai kipinän elokuvien tekemiseen ystävältään David Secteriltä, joka oli tehnyt pitkän opinnäyte-elokuvan "Winter Kept Us Warm" (1965). Secter käytti siinä paikallisia ihmisiä ja paikkoja, jotka Cronenbergkin tunsi. Cronenberg totesi ettei elokuvanteko välttämättä ole kovin monimutkaista, ja hän teki itse sen jälkeen lyhytelokuvan "Transfer" (1966). Elokuvassa kaksi miestä istuu pöydän ääressä lumisella aukealla syömässä ja juttelemassa ja päätyvät solmioin käytyyn kaksintaisteluun. Cronenberg toinen lyhytelokuva "From the Drain" valmistui vuonna 1967.


title: David Cronenberg

text: Seuraavat elokuvat olivat noin tunnin mittaiset "Stereo" ja "Crimes of the Future". Cronenbergin ensimmäiset varsinaiset pitkät elokuvat olivat shokeeraavia erikoistehosteita sisältäneet pienen budjetin kauhuelokuvat "Kylmät väreet" (1975) ja "Verenimijät" (1976). Laajemmin tunnetuksi Cronenberg nousi vuonna 1981 valmistuneen tieteis-toimintaelokuvan "Scanners – tappava ajatus" ansiosta. Taiteellisesti korkeatasoisen, mutta kaupallisesti huonosti menestyneen elokuvan "Videodrome – tuhon ase" (1983) jälkeen Cronenberg siirtyi astetta pohdiskelevampaan tyyliin. Tätä seurasi kaksi yllätysmenestystä, Stephen King -filmatisointi "" (1983) sekä 1950-luvun kauhutarinan uudelleentulkinta "Kärpänen" (1986). Molemmat olivat sekä kerronnaltaan että tuotannoltaan aiempaa lähempänä valtavirtaelokuvaa, mutta silti yhä leimallisesti hyvin cronenbergiläisiä teoksia.


title: David Cronenberg

text: Cronenberg ei siirtynyt yllätysmenestystensä jälkeen Hollywoodiin vaan jatkoi omintakeisten visioidensa parissa. Elokuvat "Erottamattomat", "Alaston lounas", "Crash", "eXistenZ" ja "Spider" olivat kriitikoiden ylistämiä mutta suuren yleisön vieroksumia. Sen sijaan Cronenbergin elokuvaa "A History of Violence" vuodelta 2005 on kuvattu ohjaajan suoraviivaisimmaksi ja helpoiten lähestyttäväksi elokuvaksi, mutta silti se sai myös kriitikoiden kiitosta.


title: David Cronenberg

text: Cronenberg on yksi niin sanotun body horrorin kehittäjistä. Tälle tyylilajille on tyypillistä käsitellä inhimillisiä pelkoja ruumiinmuokkausta ja -muokkautumista, ylipäätään kaikkea inhimillisestä normista poikkeavaa kohtaan. Cronenbergistä tekee omalaatuisen se, että hän on aina yhdistänyt fyysisen ja psyykkisen toisiinsa tai oikeammin pitää psyykeä fyysisen ominaisuutena ja sille alisteisena. Uransa alkupuolella hänen elokuvallinen tyylinsä oli lähinnä kauhu ja scifi, joissa asioita tuotiin eksplisiittisesti ja kärjistetysti esille.


title: David Cronenberg

text: Merkittävin Cronenbergin elokuvissa tapahtunut muutos on kauhu- ja tieteiskuvaston väheneminen ja hiljattainen poistuminen. Hänen uudemmat elokuvansa ovat edelleenkin shokeeraavia, mutta eri tavalla kuin varhaistyöt. Ne ovat realistisia, jopa inhorealistisia, mutta samalla epätodellisia. Elokuvissa käytetään enemmän implisiittistä ilmaisua.


title: David Cronenberg

text: Cronenbergin tunnetuin yhteistyökumppani on säveltäjä Howard Shore, joka on säveltänyt melkein kaikki hänen elokuvansa. Muita vakituisia yhteistyökumppaneja ovat muiden muassa näyttelijä Robert Silverman, art director Carol Spier, äänileikkaaja Bryan Day, leikkaaja Ronald Sanders, Cronenbergin sisar puvustussuunnittelija Denise Cronenberg sekä vuosinta 1979–1988 elokuvaaja Mark Irwin. Vuodesta 1988 ja "Erottamattomista" lähtien Cronenberg on työskennellyt elokuvaaja Peter Suschitzkyn kanssa.


title: Totonaakit

text: Totonaakit ovat intiaanikansa, jonka keskukset olivat ennen espanjalaisten tuloa Mesoamerikassa Meksikon itärannikolla Veracruzin seuduilla. Totonaakit tunnetaan muun muassa rituaalistaan, jossa ”lentäjät” lentävät köysien varassa paalun ympäri.


title: Totonaakit

text:
Totonaakkeja pidetään nyt jo raunioituneen El Tajínin muinaisen kaupungin rakentajana, ja heitä on epäilty jopa suuren Meksikon ylängöllä olleen Teotihuacánin rakentajiksi.
Nykyään heitä asuu Veracruzin, Pueblan ja Hidalgon osavaltioissa. Totonaakit olivat espanjalaisen valloittajan Hernán Cortésin puolella kukistamassa asteekkien valtakuntaa.


title: Totonaakit

text: Totonaakkien alue ulottui pohjoisesta Papantlasta eteläiseen Cempoalaan. Totonaakit viljelivät muun muassa maissia, kurpitsaa, papuja ja chilipippuria intiaaneille ominaiseen tapaan. Erityisesti he tuottivat nestemäistä meripihkaa ja puuvillaa. Ilmasto on totonaakkien kotiseudulla kuuma ja kostea. El Tajín, joka kukoisti jälkiklassisella kaudella noin 800–1200, oli mitä luultavimmin totonaakkien rakentama.


title: Totonaakit

text: Totonaakit rakensivat kaupunkeja Veracruzissa. Keskuksia olivat Zempoala ja Quiahuiztlan. Totonaakit olivat melko epäyhtenäinen ryhmä, klassisen kauden (noin 300–900) keskuksia olivat El Zapotal ja Las Higueras. Totonaakkien asuinseutu oli viljavaa jopa vuosina 1450–1454 Keski-Meksikon nälänhädän aikana. Papantlassa tuotetaan edelleen runsaasti vaniljaa. Cempoalan totonaakit auttoivat espanjalaisia asteekkien kukistamisessa ja säästyivät siksi suurelta väkivallalta, mutta epidemiat verottivat heidänkin väkilukuaan.


title: Totonaakit

text: Mesoamerikkalaisella pallopelillä, joka usein johti hävinneen joukkueen uhraamiseen, vaikuttaa olleen tärkeä sija totonaakkien kulttuurissa. El Tajínissa on pallopelikenttä, jonka reunavallin reliefissä on kuvattuna hävinneen pelaajan uhraaminen kiviveitsellä.


title: Totonaakit

text: El Tajín ja Papantla ovat kuuluisia ”voladoreistaan”, eli niin sanotuista lentäjistään. Voladorien lentäminen tapahtuu korkean paalun ympäri kierretyn köyden ja sen kierteiden purkautumisen avulla. Paalun huipussa on pieni neliömäinen kehikko, jonka kulmista neljä köyttä lähtee kiertymään paalun ympäri. Pää alaspäin lentäviä miehiä on neljä. Viides mies tanssii paalun huipussa. Kaikilla on hyvin koristeelliset puvut. Myös naisten lentäjäviisikoita on olemassa. Paalun huipulla oleva neliön muotoinen kehikko edustaa neljää ilmansuuntaa tavalla, josta Popol Vuh kertoo.


title: Totonaakit

text: Jalapan arkeologisessa museossa on runsaasti totonaakkien esineitä, seremoniallisia, luokin muotoisia ikeitä ja kivikirveitä, joita tuskin on voitu käyttää varsinaisina kirveinä, ja suuri määrä tytönkasvoisia keramiikka-esineitä, joilla kaikilla on nauravainen ilme.


title: Huasteekit

text: Huasteekit tai huaxteekit on intiaanikansa Meksikossa. Huasteekit kutsuvat itseään nimellä teenek. Heidän asuinalueensa on Hidalgossa, Veracruzissa, San Luis Potosíssa ja Tamaulipasissa Panucojoen varrelle, ja Meksikonlahden rannalla. Nykyään huasteekkeja on noin 66 000. He lienevät sukua mayoille.


title: Huasteekit

text: Huasteekkien esikolumbiaaniset keskukset olivat mahtavimmillaan Mesoamerikan klassisella kaudella 300–900, mutta supistuivat 900–1500 monilla eri alueilla. Monet tutkijat katsovat huasteekkien sivilisoituneen vasta myöhäisklassisella ajalla. Eniten kulttuuria kansa tuotti myöhäisklassisella kaudella Teotihuacánin romahdettua, ja ajalla, jolloin tolteekit eivät olleet vielä nousseet. Asteekit löivät huasteekit 1450. Espanjalaisten saapumisen aikoihin husteekkeja oli ehkä 500 000.


title: Huasteekit

text: Huasteekkien katsotaan vaeltaneen ns. Aridoamerikasta eli Pohjois-Amerikan aavikkoalueilta.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblo-kulttuuri oli Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluneiden anasazi-intiaanien yhdyskuntakulttuuri. Pueblo muodostui savitiilistä rakennetuista monihuoneisista asuintaloista. Puebloja tekivät eri kielikuntiin kuuluneet ihmiset. Kulttuuri kukoisti noin vuosina 700–1300. Talot tehtiin kivistä ja savitiilistä ja muusta paikallisesta materiaalista. Kussakin suurpueblossa oli muutamia satoja huoneita ja noin tuhat asukasta. Neliömäisten asuinhuoneiden lisäksi puebloissa oli pyöreitä kokoontumishuoneita "kivoja". Yhtenäisten monen talon pueblorakennelmien uskotaan syntyneen suojaksi vihollisia vastaan. Suurten pueblojen lisäksi on löydetty yksittäisiä taloja. Pueblorakennelmia tehtiin puolustussyistä monesti kallionjyrkänteissä oleviin luolamaisiin syvennyksiin.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblovaiheen elämäntapa kehittyi aikaisemmasta korintekijöiden kulttuurista. Vakituisesti puebloissa asuneet anasazi-intiaanit harjoittivat maissinviljelyä. Pueblo-kulttuurin keskus oli Utahin, Coloradon, Arizonan ja New Mexicon osavaltioiden kulmauksessa niin kutsutun Neljän nurkan alueella. Mesa Verde ja Chacon kanjoni olivat merkittäviä keskuksia. Chacon laaksossa saattoi asua parhaimmillaan jopa 6 000 ihmistä eri keskuksissa. Puebloja rakentaneet intiaanit olivat etnisesti hajanainen ryhmä. Pueblo-kulttuuriin liitetään ainakin hopi-, zuni-, keres-, jemez- ja tano-intiaanit.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Espanjalaisten tulon aikoihin alueella asui noin 50 000 anasazi-intiaanien jälkeläistä yli sadassa pueblossa. Nykyään on jäljellä 25 puebloa, joista tunnetuimmat ovat Pueblo de Taos, Acoma, Hopi ja Zuni. 1100-luvulta alkaen puebloalueelle rakennettiin entistä enemmän linnoitusmaisia asumuksia, mikä viittaa levottomuuksiin. Samoihin aikoihin alueella vallitsi toistuva paheneva kuivuus. Pueblo-kulttuurin huomattava taantuminen 1300-luvun alussa saattaa liittyä kuivuuteen tai vieraiden heimojen hyökkäyksiin.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblointiaanit joutuivat kokemaan kovia 1500- ja 1600-luvuilla espanjalaisten saavuttua. Espanjalaiset orjuuttivat intiaanit, tartuttivat heihin tappavia kulkutauteja eivätkä siirtokuntien vähäväkisyyden takia pystyneet suojelemaan puebloja vihamielisiä ryösteleviä, väkivaltaisia apacheja vastaan. Sen takia pueblointiaanit nousivat kapinaan 1600-luvun lopulla ja surmasivat 400 espanjalaista. Alussa menestyksekäs kapina kuihtui muun muassa sisäisiin riitaisuuksiin ja espanjalaisten voimakkaaseen vastahyökkäykseen. Mutta sen jälkeen pueblointiaanien asema helpottui, ja he taistelivat espanjalaisten kanssa yhdessä maahan tunkeutuvia heimoja, muun muassa comancheja ja apacheja vastaan. Myöhemmin Yhdysvallat liitti itseensä anasazi-intiaanien muinaisen asuma-alueen.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Puebloissa asuvat ihmiset elivät muun muassa maissin, pavun ja kurpitsan kasvatuksella sekä metsästämällä ja luonnonvaraisia kasveja keräillen. Riistana olivat muun muassa peurat ja jänikset. Pyöreässä osin maanalaisessa "kiva":ssa, seremoniahuoneessa, oli maahan kaivettu reikä "sipapu", josta henkien uskottiin tulevan. Ihmiset olivat muuten keskenään melko tasa-arvoisia, mutta papit ohjasivat yhteisön toimintaa. Joskus 1200-luvulla puebloalueella levisi varsinkin länteen voimakkaisiin henkiin liittyvä "kachina"-kultti, joka levisi Etelä-Meksikon vaikutteiden pohjalta.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblointiaanien uskonnon ja yhteiskunnan piirteet lienevät olleet olemassa jo kauan ennen espanjalaisten tuloa. Uskomukset ja rituaalit säätelivät pitkälti pueblointiaanien elämää. Jumalina palvottiin aurinkoa ja eri maissilajien suojelushenkiä, joita palvottiin säännöllisesti vuosikierron mukana toistuvin juhlin. Uskontoon liittyi tanssimista, naamioita, hiekkaan tehtyjä kuvioita ja taikaesineillä. Osa uskonnollisista riiteistä oli salaisia kiva-huoneessa tehtäviä. Intiaanit uskoivat, että riiteillä varmistettiin ihmisten toimeentulo, esimerkiksi jumalien pelloille antama sade ja pyrittiin parantamaan sairaita. Puebloissa oli uskonnollisten puolisalaisten seurojen lisäksi metsästäjien ja soturien seuroja. Kuolleet haudattiin tavallisimmin maahan, mutta saatettiin polttohaudatakin. Yhteiskunta oli melko tasa-arvoinen pappien valta-asemaa lukuun ottamatta.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblot eivät olleet yhtä sotaisia kuin idempänä Pohjois-Amerikan mantereella asuneet intiaanit, mutta saattoivat käydä sotaretkillä kostoksi hyökkäyksistä tai vallatakseen viljelymaata. Miehet ja naiset tekivät yhtä lailla viljelytöitä. Bumerangia, joka ei palannut lähettäjälleen, käytettiin metsästyksessä. Yksi pueblokylä oli heimon kokoinen, mutta kielellisesti samantyyppisillä lähikylillä oli yhteishenkeä. Naisten hallitsema suku oli merkittävä yhteiskunnan elementti. Vaatteita tehtiin puuvillasta.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblo-kulttuuri lienee ollut etnisesti hajanainen. Alueella asuu nykyäänkin useita eri kansanryhmiä. Eroa oli varsinkin itäisten Rio Granden seudun ja läntisten pueblointiaanien välillä. Myös ajan mukana tapahtui melkoisia muutoksia eri tavalla eri alueilla. Lännessä papit määräsivät uskonnollisista ja yhteiskunnan asioista, vaikkei varsinaista päällikköä ollutkaan. Vaikka miespappi ohjasi yhteiskuntaa, naiset omistivat maan. Yhteiskunta oli jakautunut kahteen sukuklaaniin, jossa suku laskettiin äidin puolelta, ja jotka hoitivat tiettyjä tehtäviä yhteiskunnassa. Lännessä papin tehtävä periytyi tietyissä suvuissa. Idempänä klaanien merkitys oli vähäinen tai niitä ei ollut, ja niiden sijasta oli niin kutsuttuja vastakkaisryhmiä, jotka nimettiin vaikkapa kesän ja talven mukaan. Siellä varsinaisen papin lisäksi oli erikseen sotapäällikkö, jotka ainakin joskus laskettiin isän mukaan.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblojen, suurten kennomaisten huonerykelmien rakentaminen liittyy anasazi-kulttuuriin. Muita alueen intiaanikulttuureja olivat Cochise, Mogollon ja Hohokam sekä Fremont. Pueblo-kulttuurilla oli monta edeltäjää. Yhdysvaltojen lounaisosassa kehittyi metsästäjien ja myöhemmin keräilijöiden kaudella Cochise-kulttuuri n. 9000/5000 eaa.-200 jaa., joka noin 3500-1500 siirtyi Chihuahua-vaiheeseen ja 1500 - 200 eaa. ehkä hieman kiinteämmin asuvaan San Pedro -vaiheeseen. Cochise-kulttuurista kehittyi Mogollon ja Hohokam, Mogollonista anasazi eli pueblo. Lähialueiden kulttuureja olivat Patayan ja Fremont. Pueblon kulttuurin suurten talojen rakentaminen oli mahdollista, kun maanviljely elätti paikoillaan asuvaa väestöä.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Pueblo-kulttuuri jakautui alueittain muun muassa Virginin, Kayentan, Mesa Verden, Chacon ja Rio Granden osioihin, joiden rakennukset ja koristelut erosivat ainakin jonkin verran toisistaan. Pueblo-kulttuuri oli laajimmillaan noin vuonna 1100, jolloin se ulottui pohjoisesta New Mexicosta luoteiseen Arizonaan asti. Pueblo-kulttuuri hävisi luhistuessaan varsinkin pohjoisesta ja itäisestä New Mexicosta, mutta myös luoteisesta Arizonastakin.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Maissin viljely lienee keksitty Pohjois-Amerikassa 3000-750 eaa. Tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä. Varhaisimmat Neljän nurkan asukkaat, korintekijät vuodesta 185 eaa. asuivat puoliksi maanalaisissa, pyöreissä taloissa, joiden halkaisija oli 3–8 metriä. He käyttivät metsästykseen atlatlia, puista heittokeihästä, koska jousta ja nuolta ei tunnettu. Tämä vaihe pohjautunee hyvin vanhaan traditioon, joka on peräisin Amerikkaan muuttaneilta intiaaneilta. Koreja tehtiin säilytykseen ja jopa keittämiseen kuumilla kivillä, jotka upotettiin koriin.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Noin 450 alettiin valmistaa keramiikkaa ja mahdollisesti käyttää jousta ja nuolia. Noin 490 ilmasto muuttui kosteammaksi ja maanviljelylle suotuisaksi. Elettiin korintekijät III eli "muuntunut korintekijä" -vaihetta, jolloin imettiin vaikutteita alueen muista kulttuureista, kuten Mogollonista. Tänä kautena kehitys meni nopeasti eteenpäin, maissinviljely vakiintui ja samoin jousi ja nuoli. Tältä ajalta on löydetty talo, joka oli neliömäinen ja puoliksi maan alla. Siihen liittyi ympyrämäinen varasto maanalaisella käytävällä.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Mesa Verden ensimmäiset kokonaan maanpäälliset rakennukset tehtiin vuoden 700 tienoilla. Toisin kuin korintekijöiden aikana, esiintyi kallonmuotojen muuntelua mikä viittaa useampaan kansanryhmään. Pueblo I, joka oli alkuvaihe, kesti 700-950. Sinä aikana muuratuista suorakulmaisista huoneista kehittyi paikoitellen kyliä.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Vuosina 840-860 joissain Doloresin laakson puebloissa eli jo kymmeniä ihmisiä. Vuoteen 950 asti lähes kaikki Mesa Verden pueblorakennelmat olivat pöytävuoren päällä.Atlas of Ancient America, sivu 75 Pueblo II:n aikana keksittiin korvalliset saviruukut ja ensimmäiset Mesa Verden pueblot rakennettiin jyrkänteiden yläpuoliselle tasangolle noin 950. Talorykelmät kertovat jonkinlaisen järjestyneen yhteiskunnan synnystä. Väestö kasvoi valtavasti. Toisen pueblovaiheen aikana ilmestyi myös mesoamerikkalainen tapa muovailla päänluita. Vuosina 1050-1100 oli runsassateinen, maanviljelylle ja väestönkasvulle suotuisa kausi.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Anasazi-kulttuurin alue laajeni noin vuoteen 1100 jaa. Noin 1150 kylät siirtyivät suojaisiin paikkoihin jyrkänteiden alle. Pueblo III alkoi noin 1130. Tällöin syntyivät meidän tuntemamme mehiläiskennomaiset kerrostalot, jotka olivat olleet jopa 6–7-kerroksisia. Näihin aikoihin, noin 1150 puebloja alettiin rakentaa säännöllisesti kallionjyrkänteissä oleviin valtaviin luolamaisiin tai hyllymäisiin syvennyksiin. Pueblojen rinnalla rakennettiin yhä myös vanhanaikaisia asuinkuoppia. Ainakin jotkut pueblot syntyivät nopeasti. Mesa Verden Pueblo Aztec rakennettiin rakennuspuiden vuosirakenteista päätellen 1110-1124, pääosin 1111-1115. Vuonna 1110 sinne saapui ensimmäinen siirtolaisaalto, joka alkoi rakentaa puebloa. Seuraavana vuonna paikalle saapui enemmän siirtolaisia ja puolet pueblosta oli valmiina. Kolmas aalto saapui vuonna 115. Pueblossa oli maanpinnalla 221 huonetta, 1. kerroksessa 110 ja 3. kerroksessa 12, yhteensä 352 huonetta, joka saattaa merkitä jopa 352 asukasta. Pueblo Aztec hylättiin jo 1130.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Talojen liittäminen yhteen saattaa johtua puolustautumistarpeesta — monia puebloja onkin kallionjyrkänteen alla ylävällä paikalla. Useita puebloja on löydetty kallionjyrkänteissä olevista luolamaisista syvennyksiltä, jonne on hankala päästä. Näihin aikoihin oli Mesoamerikassakin levotonta, kun sinne saapui nahuatlia puhuvia heimoja pohjoisesta. 1100-1200 rakennettiin lähialueille torneja ("torreones") kivestä Gallinajoen lähelle ja tyypillisempiä kuoppataloja ja maan päällisiä taloja. Tämä Gallinan kulttuuri siirtyi pohjoiseen, kun ilmeisesti pueblointiaanit hyökkäsivät sen asumusten kimppuun tappaen raa'asti talojen puolustajia ja ajaen loput pakoon. Chacon kanjonissa kukoisti 950-1300 jaa. noin 125 suunniteltua pientä kaupunkia, joita yhdistivät tiet. Monet olivat D:n muotoisia, kuten Pueblo Bonito, jossa oli 800 huonetta ja 1200 asukasta. Tämä pueblo oli alaltaan yli hehtaarin.


title: Pueblo-kulttuuri

text:
Ajanjaksolla 1200–1300 jaa. suuri osa puebloista autioitui ja Mesa Verden alue hylättiin kokonaan vuosien 1250–1300 välillä. Syyksi on arveltu vihollisen hyökkäystä tai ilmaston kuivumisesta johtuvaa eroosiota. Mesa Verden loppuajoilta on merkkejä väkivallan kasvusta. Ehkä pueblokansoja muutti turvallisemmille seuduille, jossa pystyttiin paremmin viljelemään maata. Näihin aikoihin noin 1150 jaa. alkoi Amerikassa laaja kuivuus, jonka arvellaan autioittaneen Etelä-Amerikan Tiwanakunkin.
Noin 1215–1225 oli melko lyhyt, mutta hyvin kuiva jakso Mesa verden seuduilla.
Pueblojen perimätieto väittää sateenjumalan hylänneen alueen. Neljän nurkan alueen veden- ja lumentulo muuttui epäsäännöllisemmäksi kuin pohjoisten ja itäisten seutujen. Neljän nurkan alueelle ilmestyi suuri kuivuus 1276–1299. Syynä pohjoisen puebloalueen autioitumiseen on voinut olla myös etelään syntyneiden uusien keskusten vetovoima. Etelässä näyttää syntyneen uusia uskonnollisia ja poliittisia liikkeitä sekä terveydenhoidon ja sodankäynnin järjestöjä ja suuria asuinalueita. Mutta Rio Granden alue ja Coloradon laakion eteläreuna pysyivät ennallaan. Pueblo Azteciin muutti vierasta väestöä noin vuosiksi 1220–1260.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Samoihin aikoihin Mesoamerikassa tapahtui voimakkaita muutoksia. Pueblot jatkoivat vielä Rio Granden laaksossa, Pecosissa sekä hopi- ja zuni-alueilla. Tätä sanotaan Pueblo IV -kaudeksi.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Espanjalainen valloittaja Francisco Vásquez de Coronado eteni pueblojen alueelle 1540–1541, ja 1620-luvulla fransiskaanimunkit alkoivat tehokkaasti käännyttää pueblointiaaneja. Espanjalaiset käyttivät pueblointiaaneja käytännössä maaorjina maatiloillaan ja muutenkin kohtelivat intiaaneja kaltoin. Espanjalaisia oli silti melko vähän, ja he eivät pystyneet suojelemaan pueblointiaaneja, kun apachet tunkeutuivat pueblojen alueelle tappaen niiden väestön. Espanjalaisten tuomat taudit, ankara tuotteiden verotus sekä kuivuuden aiheuttama nälänhätä koettelivat pueblojen asukkaita. Pueblointiaanit kapinoivat hajanaisesti, mutta espanjalaiset kukistivat pienet paikalliset kapinat armotta yksi toisensa jälkeen.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Kun monet erilliset kapinat epäonnistuivat, pueblointiaanit neuvottelivat keskenään yhteisestä väkivaltaisesta kansannoususta ja aloittivat sen yhtä aikaa monilla alueilla vuonna 1680. Kapinaan liittyivät myös navajot ja jopa osa apacheistakin. Kapinaan nousseet intiaanit tappoivat parikymmentä pappia, sytyttivät kirkot, ryöstivät ja hävittivät valkoisten omaisuutta sekä tappoivat yhteensä noin 400 espanjalaista. Tällä kertaa kapinahanke eteni pueblointiaanien kannalta hyvin. Kaikki käännytetyt kapina-alueen pueblot käännytettiin takaisin. Muun muassa espanjalaisten keskus Santa Fe kukistui. Parin seuraavan vuoden aikana espanjalaiset yrittivät taistellen kukistaa pueblokapinan, mutta intiaanit löivät hyökkäykset takaisin. Pueblointiaanit olivat kuitenkin keskenään riitaisia, ja kapinaliikkeen pääasiallinen johtaja Popé käyttäytyi pueblointiaanien keskuudessa diktaattorin tavoin tappaen vastustajiaan pueblointiaanien parissa. Niinpä intiaanit alkoivat taistella keskenään, ja intiaanien kapinaliitto alkoi hajota vuoden 1690 tienoilla. Espanjalaiset kukistivat pueblointiaanien kapinan veristen taistelujen tuloksena 1692-1694. Parin vuoden päästä alkanut uusi pueblokapina kukistui nopeasti. Tämä sota tappoi 30 % pueblointiaaneista.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Espanjalaisten tullessa pueblointiaaneja oli asunut noin 120 kylässä noin 100 000, mutta vuonna 1696 noin 30 kylässä noin 24 000. Sodasta oli pueblointiaaneille se hyöty, että espanjalaiset kohtelivat näitä sen jälkeen hieman kunnioittavammin. Espanjalaiset ja pueblot toimivatkin yhdessä yhä röyhkeämmin ryösteleviä comancheja, navajoja, kiowia, uteja ja apacheja vastaan, ja suurin osa pueblointiaaneista kääntyi uudestaan katolilaisiksi 1700-luvulla. Yhdysvallat liitti pueblojen alueen itseensä 1840-luvulla, mitä muutamat puebloheimot vastustivat. Vaikka pueblointiaanitkin kärsivät eurooppalaistan tultua huomattavia väkiluvun menetyksiä, he onnistuivat säilyttämään perinteistä kulttuuriaan ja maitaan huomattavasti enemmän kuin monet muut Yhdysvaltain intiaaniheimot.Pecosin luokitus jakaa Anasazi-pueblo-kulttuurin kehityksen eri vaiheisiin.100 km Chaco Canyonista etelään on pueblojen ryhmittymä, joista suurin "talo" on "Kin Nizhoni".


title: Pueblo-kulttuuri

text: Zunit lienevät osittain mogollonin, osittain anasazin perillisiä. Hopit lienevät läntisen Anasazi-kulttuurin jälkeläisiä. Rio granden pueblot liittynevät itäiseen Anasaziin.


title: Pueblo-kulttuuri

text: Historialliset puebloheimot vuonna 1600


title: Cuicuilco

text: Cuicuilco on muinaisten intiaanien rakentama asutuskeskus, joka sijaitsee Méxicon kaupungin lähellä Meksikon laaksossa. Se oli Teotihuacánin kilpailija kautensa lopussa. Paikka tunnetaan pyöreästä pyramidista, joka tuhoutui tulivuorenpurkauksessa.


title: Cuicuilco

text: Cuicuilco liittyy orastavaan sivilisaatiokehitykseen Keski-Amerikassa. Cuicuilco sijoittuu ajallisesti myöhäisesiklassiseen kauteen, jolloin kasteluviljelyyn perustuva maissinviljely räjäytti väkiluvun hurjaan nousuun Meksikon laakson tienoilla. Se mahdollisti voimakkaiden päällikkökuntien ja lopulta valtioiden synnyn, ja suurten rakennelmien rakentamisen.


title: Cuicuilco

text: Cuicuilcon lähellä oli törkeä Tolucan sisäänpääsy meksikon laaksoon, ja


title: Cuicuilco

text: itse Cuicuilco oli Texcocon rannoilla. Viljelykyliä syntyi seudulle noin 1200 eaa. Noin 1000-800 eaa tehtiin soikeita, kartiomaisa pyramideja.


title: Cuicuilco

text: Noin 800 eaa keskiesiklassisella kaudella alueelle syntyi kasvavia asutuskeskuksia. Paikalla vallitsi noin 600-200 eaa oma keramiikakperinteensä.


title: Cuicuilco

text: Cuicuilcoon rakennettiin noin 400 eaa., ehkä jo 800-600 eaa pyöreä pyramidi. Noin 150-100 eaa Cuicuilcosta oli


title: Cuicuilco

text: tullut mahtava keskus, jossa asui ehkä 20000 ihmistä. Kaupungin koko oli melkein 4 km2.


title: Cuicuilco

text: Cuicuilco taantui noin 100 eaa-1 jaa. Kulttuuri palautui kuitenkin ajakso noin 1-150 jaa, tulenjumalaa palvottiin.


title: Cuicuilco

text: Pyramidi peittyi laavan alle läheisen Xitle-tulivuoren purkauksessa ehkä vuosien 100 ja 400 jaa. välillä. Eräiden ajoitusten mukaan Xitle olisi purkautunut välilä 245-315 eaa.


title: Cuicuilco

text: Purkaus peitti laavan alle suuren osan kaupungista. Jähmettynyt laava peittää alueella nykyään 80 km2.


title: Cuicuilco

text: Tämänkin jälkeen kaupungissa asuttiin, ja se luultavasti kilpaili jonkin aikaa Teotihuacánin kanssa ylivallasta Meksikon laakson seuduilla. Paikka hylättiin muutamaa sataa vuotta myöhemmin tapahtuneen toisen tulivuorenpurkauksen jälkeen. Painopiste siirtyi nyt Tolucaan ja Teotihuacaniin. Kyläasutusta alueella oli Teotihuacánin Tlamimilolpa and Xolalpan-kausilla noin 200-650 jaa. Seudulla oli myös Tula Chico/Coyotlatelco-esineistöä. Seudulla näkyy myös Cerro de la Estrella ja Azcapotzalco.


title: Cuicuilco

text: Jonkin verran seudulla on myös Tulan valtakauden esineistöä ajalta 950-1150 jaa.


title: Cuicuilco

text: Cuicuilcon talous perustui kauppaan ja maatalouteen.


title: Cuicuilco

text: Pyramidi on muodoltaan katkaistu kartio. Sen keskusta on kiveä, pintakerros auringossa kuivattua tiiltä. Pyramidi on 23 m korkea ja 118 m halkaisijaltaan. Paikoin jopa kymmenen metriä paksu laava- ja tuhkakerros on haitannut sen tutkimista. Cuicuilcon pohjakaavaltaan pyöreässä pyramidissa on kolme viistoa kerrosta. Pyramidin huipulle päästään tyypillistä ramppi-porrasysteemiä pitkin. Varhaisimmat pyramidit olivat pyöreitä, sillä ne kehittyivät maakummuista. Cuicuilcossa oli monia porraspyramideja, joista useimmat ovaalimaisia.


title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätiset ovat henkilöitä, jotka ovat taipuvaisia käyttämään tarkkaa koordinaatiota vaativissa arkisissa askareissaan enemmän vasenta kuin oikeaa kättään.


title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätisiksi luokitellaan yleensä ne henkilöt, jotka käyttävät arkisissa toimissaan enemmän vasenta kättään kuin oikeaa. Huomiota kiinnitetään erityisesti siihen, kummalla kädellä henkilö kirjoittaa. Se ei kuitenkaan ole paras mahdollinen indikaattori, sillä etenkin aiemmin vasenkätiset usein pakotettiin vaihtamaan kirjoituskättä koulussa. Jotkut ovat saattaneet ryhtyä kirjoittamaan oikealla kädellä myös siksi, että kirjoittaminen vasemmalta oikealle on yleensä helpompaa oikealla kädellä kuin vasemmalla.


title: Vasenkätisyys

text: On myös hankala yksiselitteisesti määritellä, milloin henkilö on vasenkätinen. Useimmat ihmiset käyttävät molempia käsiään ja saattavat toisissa tilanteissa käyttää oikeaa ja toisissa vasenta kättä. Pieni osa ihmisistä on molempikätisiä ja voi useissa tilanteissa käyttää yhtä hyvin kumpaa kättä tahansa. Usein tällaiset ihmiset tosin ovat vasenkätisiä mutta ovat harjoittaneet oikeaa kättä helpottaakseen jokapäiväistä elämäänsä.


title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätisyyttä ei yleensä tilastoida mitenkään, joten vasenkätisten määrästä voidaan esittää vain arvioita. Arviot vaihtelevat viidestä jopa yli 20 prosenttiin väestöstä, ja yleisimmin viitatut luvut ovat 10–15 prosenttia. Yleensä nämä luvut pohjautuvat Yhdysvalloissa tai Britanniassa tehtyihin tutkimuksiin. On kuitenkin mahdollista ja jopa todennäköistä, että vasenkätisten määrä vaihtelee maittain ja kulttuuripiireittäin. Useimpien arvioiden mukaan miesten keskuudessa vasenkätisten osuus on jonkin verran suurempi kuin naisten keskuudessa. Simpanssien keskuudessa vasenkätisiä on yhtä paljon kuin oikeakätisiä.


title: Vasenkätisyys

text: Monissa asioissa olosuhteet suosivat oikeakätisiä, joten vasenkätisyydestä on haittaa. Koulussa opetettava käsiala on useimmiten suunniteltu lähinnä oikeakätisiä varten. Monet laitteet on suunniteltu käytettäväksi oikealla kädellä, ja usein esineiden, tavaroiden ja huonekalujen sijoittelussa on ajateltu lähinnä oikeakätisiä. Vaikeudet johtuvat usein vain huonosta suunnittelusta: useimmat laitteet ja toimintaympäristöt voi toteuttaa siten, että niitä voivat käyttää yhtä hyvin oikea- kuin vasenkätiset. Vasenkätisyyttä on pyritty kitkemään, koska on ajateltu, että siitä aiheutuu haittaa. Osalla vasenkätisistä vasenkätisyys on vahvempi ja toisilla heikompi ominaisuus. Tämän vuoksi osalle vasenkätisistä vasenkätisyys ei tuota arkielämässä ongelmia.


title: Vasenkätisyys

text: Joissain tilanteissa vasenkätisyydestä on myös etua. Monissa sellaisissa urheilulajeissa, joissa kaksi vastustajaa ottelee vastakkain, vasenkätinen voi käyttää hyödykseen sitä, että vastustaja on yleensä vähemmän harjaantunut kohtaamaan vasen- kuin oikeakätisiä vastustajia. Tällaisia lajeja ovat muun muassa miekkailu, tennis, pöytätennis, paini, judo, jääkiekko ja nyrkkeily. Arvellaan jopa vasenkätisyyden säilyneen evoluution paineessa juuri siksi, että vasenkätisyys on ollut eduksi taistelutilanteissa.


title: Vasenkätisyys

text: Joskus harvoin myös laitteet tai muut toimintaympäristöt on toteutettu vasenkätisiä suosivalla tavalla. Esimerkiksi Helsingin vanhoissa nivelraitiovaunuissa hallintalaitteet on sijoitettu siten, että vasenkätisyydestä on selvää etua.


title: Vasenkätisyys

text: Monesti arkikielessä oikeaa aivopuoliskoa, joka ohjaa vasenta puolta kehosta, pidetään intuitiivisena, luovana ja tunteellisena, ja vasenkätisillä tämän aivopuoliskon osuutta pidetään korostuneena, mikä selittäisi vasenkätisten lahjakkuutta. Tälle ei kuitenkaan ole tieteellistä näyttöä. Vasemman ja oikean aivopuoliskon toiminta on vasen- ja oikeakätisillä samanlaista yhtä poikkeusta lukuun ottamatta: Noin 10–15 prosentilla vasenkätisistä kielikeskus on jakautunut molempien aivopuoliskojen välille, kun se muilla vasenkätisillä ja kaikilla oikeakätisillä sijaitsee ainoastaan vasemmassa aivopuoliskossa. Tällä ei kuitenkaan tunnu olevan merkitystä kielellisten kykyjen kannalta, mutta esimerkiksi aivohalvauksen sattuessa kielikeskukseen voi tällainen jakautunut kielikeskus säilyttää kielelliset kyvyt tavallista paremmin.


title: Vasenkätisyys

text: Monissa kulttuureissa on voimakkaita vasenkätisyyteen liittyviä ennakkoasenteita. Joskus vasenta kättä pidetään likaisena, ja se onkin varattu esimerkiksi sukupuolielinten hygienian hoitoon. Siksi esimerkiksi syömistä vasemmalla kädellä ei pidetä hyväksyttävänä. Suomessa koulun kirjoitustunneilla aikaisemmin kahlittiin vasenkätisten oppilaiden vasen käsi kiinni, koska haluttiin näiden oppivan kirjoittamaan oikealla kädellä. Vasenkätisyys on vaikeasti muutettavissa. Sama pätee oikeakätisyyteen, vaikka muutosyritykset ovatkin harvinaisia.


title: Vasenkätisyys

text: Monien kielten vasenta tarkoittavalla sanalla on kielteisiä sivumerkityksiä, jotka liittyvät pimeyteen, pahuuteen, väärään tai epämääräisyyteen. Myös suomessa ”vasen” asettuu ”oikean” vastinpariksi samalla tavoin kuin ”väärä” antaen sen kuvan, ettei se ole yhtä oikea kuin ”oikea”. Viroksi vasen on "vasak" tai "pahem", ja oikea on "parem".


title: Vasenkätisyys

text: Suomalaistutkija Juha Laurén on havainnut tietyn muodon löytämästään LRRTM1-geenistä altistavan vasenkätisyydelle.


title: C. G. Jung

text: Carl Gustav Jung (26. heinäkuuta 1875 Kesswil, Thurgau – 6. kesäkuuta 1961 Küsnacht, Zürichin kantoni), usein lyhyesti C. G. Jung, oli sveitsiläinen psykiatri ja analyyttisen psykologian perustaja. Hänen lähestymistapansa psykologiaan on vaikuttanut paljon syvyyspsykologian alueella ja vastakulttuuriseen liikkeeseen ympäri maailman.


title: C. G. Jung

text: Jung aloitti työuransa Zürichin yliopiston psykiatrian klinikalla vuonna 1900 ja teki potilastyön ohella useita vuosia kokeellista työtä sana-assosiaatioiden kanssa. Assosiaatiokokeissa hän keskittyi erityisesti niihin häiriöihin, joita muut tutkijat vähättelivät virheinä. Koetulokset johtivat teoriaan tiedostamattomasta ja sen järjestysrakenteista, psyyken komplekseista.


title: C. G. Jung

text: Jungia pidetään ensimmäisenä modernina psykologina, jonka mukaan ihmisen psyyke on luontaisesti hengellinen ja tutkittavissa pintaa syvemmältä. Hän painotti psyyken ymmärtämistä tutkimalla unien, taiteen, mytologian, uskonnon ja filosofian maailmoja. Vaikka hän oli teoreettinen psykiatri ja kliinikko, jolla oli praktiikka, hän kulutti suuren osan ajastaan tutkimalla muita aiheita, muun muassa itäistä ja läntistä filosofiaa, uskontoja, alkemiaa, astrologiaa, kirjallisuutta ja muuta taidetta. Hänen huomattavimmat ajatuksensa koskevat psykologisia komplekseja, individuaatiota, arkkityyppejä, kollektiivista tiedostamatonta sekä synkronisiteettia.


title: C. G. Jung

text: Jung väitteli tohtoriksi vuonna 1902 aiheella psykologiaan ja patologiaan liittyvät niin sanotut okkulttiset ilmiöt ("Zur Psychologie und Pathologie sogenannter okkulter Phänomene", suom. "Yliluonnollisen psykologiaa").


title: C. G. Jung

text: Wieniläinen syvyyspsykologian edustaja, psykoanalyyttisen koulukunnan perustaja Sigmund Freud ihastui tiedostumattoman teorian saamaan kokeelliseen tukeen, ja Freudin ja Jungin välille syntyi työtoveruus vuodesta 1907. Jung koki kuitenkin Freudin teoriat liian ahtaiksi; etenkään seksuaaliteoria ei voinut Jungin mielestä yksin selittää ihmisen psyykkistä energiaa, ja vuonna 1912 Jung teki välirikon. Tällöin hän julkaisi teoksen "Wandlungen und Symbole der Libido" (myöh. "Symbole der Wandlung"; suom. "Muutoksen symbolit"), joka tutkii skitsofrenian alkuastetta ja kokoaa yhteen runsaasti aineistoa mytologioista ja antropologiasta valaisemaan sairauden kehitystä.


title: C. G. Jung

text: Jung kehitteli teoriaa tiedostamattomasta pitkään ja erotteli useita alueita ja rakenteita, tunnetuimpina henkilökohtainen ja kollektiivinen, eli yliyksilöllinen tiedostamaton, ja viimeksi mainitun erikokoisia rakenteita joita Jung kutsui arkkityypeiksi. Jung kehitteli myös käsityksiä elämänkaaresta, individuaatiosta eli yksilöksi tulemisesta ja psykologisista tyypeistä. Jungin psykologia liitetään usein hänen tutkimiinsa alueisiin: uniin, myytteihin, satuihin, alkemiaan, uskontoihin.


title: C. G. Jung

text: Jung työskenteli muun muassa mielisairaalan lääkärinviroissa, Zürichissä lääketieteellisen psykologian professorina, potilastyössä omalla vastaanotollaan (Jungin on laskettu työskennelleen noin 70 000 unen kanssa), psykiatrian ja psykoterapian järjestöissä ja tehden silloin tällöin luentomatkoja ulkomaille tai tutkimusmatkoja alkuperäiskansojen kulttuureihin.


title: C. G. Jung

text: Jung mielletään aikuis- ja vanhuusiän kehityksen tutkijana, siinä missä Freudin katsotaan painottavan lapsuusiän kehityksen merkitystä.


title: C. G. Jung

text: Jungin tutkimukset ja teoriat ovat taustoina muun muassa arkikieleen siirtyneissä sanoissa "introvertti", "ekstrovertti", "kompleksi" psyykeenosana, "arkkityyppi" sekä synkronisiteetti. Hänen psykologista typologiaansa käytetään yleisesti perusosana psykologisissa persoonallisuustesteissä. Jungin tutkimukset ovat vaikuttaneet niin kutsutun valheenpaljastuskoneen kehittelyyn ja elokuvateollisuuden käsikirjoituksissa on nojauduttu jungilaiseen näkemykseen sankarimyyttien rakenteista.


title: C. G. Jung

text: Jung tutki koko elämänsä ajan myös itämaisia uskontoja ja muun muassa hänen kundalini-joogaa käsitellyttä luentoaan Zürichin psykologikerholla 1932 pidetään merkkipylväänä itämaisen kundalini-käsitteen syvemmälle ymmärtämiselle länsimaissa.


title: C. G. Jung

text: Arkkityyppi on yleistynyt henkilön perusmalli, joka on levinnyt laajalle: kaikkien tunnistama symbolinen persoona. Psykologiassa erityisesti arkkityypillä tarkoitetaan henkilömallia, persoonallisuutta tai tietynlaista käyttäytymistä. Esimerkiksi ”äiti-hahmoa” voidaan pitää arkkityyppinä ja se voidaan tunnistaa useissa oikeissa henkilöissä. Arkkityyppejä on esiintynyt Jungin mukaan kansantaruissa, kirjallisuudessa ja taiteessa jo tuhansien vuosien ajan.


title: C. G. Jung

text: Jung hahmotteli viisi pääarkkityyppiä jotka kuuluivat eritoten individuaatioprosessin vaiheisiin:Tavallisimpia muita arkkityyppejä ovat:


title: C. G. Jung

text: Nykykirjallisuudessa viekas Kujeilija on vakiintunut arkkityypin rooli; jossain tapauksissa Kujeilijaa saatetaan käyttää jopa vain täytehahmona. Hyviä esimerkkejä ovat muun muassa Loki (viikinkijumala), Peter Pan ja Väiski Vemmelsääri. Kujeilijaa pidetään oveluuden ja petollisuuden perikuvana, joka nokkeluudellaan suorittaa eteensä asetetut haasteet ja tehtävät. Kujeilija on monikulttuurinen ja kestävä arkkityyppi.


title: C. G. Jung

text: C. G. Jungin mukaan järjen korostuminen tieteellisen ajattelun myötä on johtanut ihmisen vieraantumiseen tiedostamattomista psyyken prosesseista. Tämä on johtanut ihmisen itsetuntemuksen kapenemiseen ja ilmenee hänen mukaansa muun muassa neurooseina ja yhteisöllisinä harhakuvitelmina. Jungin mukaan järkiperäisen todellisuuskäsityksen taistelu myyttejä ja rituaaleja vastaan on johtanut siihen, ettei ihminen pysty saamaan yhteyttä tiedostamattomiin arkkityyppeihinsä ja on vaarassa jäädä kokonaan niiden uhriksi. Tältä voidaan hänen mukaansa välttyä vain tulemalla tietoiseksi tiedostamattomien prosessien toiminnasta myyttien tai rituaalien avulla.


title: C. G. Jung

text: Jungin mukaan tiede ei voi korvata eikä selittää myyttiä, sillä arkkityypit eivät ole ihmisen tietoisuuden keksintöjä, vaan numeenisia, tiedostamattomia ja apriorisia psyyken rakenteita, joilla on tietoisuudesta riippumaton psyykkinen energiansa. Myyttiä voidaankin hänen mukaansa kuvata jumalallisen elämän itsenäiseksi ilmenemiseksi meissä. Jungin mukaan järkiperäisen tiedon yksipuolisuus etäännyttää myyttisestä maailmasta ja riistää ihmiseltä hänen ”tuonpuoleisuutensa” tai toisenlaisuutensa ja kokemuksen elämän merkityksellisyydestä.


title: C. G. Jung

text: Jungin uskontoteoriaa ovat arvostelleet esimerkiksi muuten uskontoon positiivisesti suhtautuvat Martin Buber ja Walter Arnold Kaufmann. Buber syyttää Jungin individuaation ihannetta "gnostilaiseksi" solipsismiksi, jossa ihmisen koko maailma kavennetaan psykologisiksi ilmiöiksi. Kaufmann pitää jungilaista psykologiaa dogmaattisena mielikuvituksen tuotteena, joka syntyi Jungin omista psyykkisistä ongelmista ja Freudia kohtaan tunnetusta katkeruudesta. Kaufmann osoittaa Freudin ja Jungin kirjeenvaihdon avulla Jungin antaneen vääristellyn kuvauksen hänen ja Freudin välirikosta (jonka syyksi Jung esitti Freudin dogmaattisen kiinnittymisen seksuaaliteoriaan).


title: C. G. Jung

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Jung alkoi harrastaa maailmanlaajuista matkailua. Hän rahoitti matkansa vaimoltaan perityllä omaisuudella, psykiatrin palkoillaan ja kirjamyynnin tuloilla. Jung vieraili Afrikassa, Meksikossa ja Keniassa 1920-luvulla.


title: C. G. Jung

text: Vuonna 1938 Jung piti luentoja Yalen yliopistossa psykologiasta ja uskonnosta. Samoihin aikoihin hän vieraili Intiassa ja siellä kiinnostui hindulaisesta ajattelusta.


title: C. G. Jung

text: Vuonna 1903 Jung meni naimisiin rikkaasta sveitsiläisperheestä kotoisin olevan Emma Rauschebachin kanssa. He saivat viisi lasta: Agathe, Gret, Franz, Marianne ja Helene. Avioliitto päättyi Emman kuolemaan vuonna 1955.


title: C. G. Jung

text: Jung kuoli vuonna 1961 sairasteltuaan jonkin aikaa.


title: C. G. Jung

text: Jungin ja analyyttisen psykologian teoksia on suomennettu vajaa kymmenkunta. Jungin muistelmat kirjoitti hänen oppilaansa Aniela Jaffé hänen kanssaan käymiensä keskustelujen perusteella. Teos "Unia, ajatuksia, muistikuvia" julkaistiin 1961. "Symbolit: piilotajunnan kieli" (1964) on yleisesitys Jungin ajattelusta. Jung kirjoitti teoksen ensimmäisen luvun.


title: C. G. Jung

text: Jungin analyyttinen psykologia laajeni, kun oppilaita ja seuraajia varten perustettiin 1948 ensimmäinen C. G. Jung -instituutti Zürichiin. Instituutti siirrettiin läheiseen Küsnachtiin vuonna 1979. Nykyään koulutusyhteisöjä ja -instituutteja on ympäri maailmaa: Keski-Eurooppa, Yhdysvallat, Brasilia, Israel ja Japani ovat voimakkaimmin edustettuina. Kansainvälisen ammattiliiton IAAP:n jäsenistössä jungilaisia psykoterapeutteja (analyyttinen psykologi) on luultavasti kaikkiaan noin kolmetuhatta (2005). Alan säännöllisistä tutkimusjulkaisuista tunnetuimmat ovat "Journal of Analytical Psychology", (JAP) Lontoo, ja "Analytische Psychologie", (AP) Basel.


title: Khilon

text: Khilon (, n. 500 eaa.) oli yksi Kreikan seitsemästä viisasta. Hän oli kotoisin Spartasta eli Lakedaimonista. Hän toimi kaupungissa eforina eli ylimpänä hallintomiehenä.


title: Khilon

text:
Khilon opetti, että miehen hyve on ennakoida tulevat tapahtumat sikäli kun ne voidaan tavoittaa järjellä jo etukäteen.
Vanhoilla päivillään hän sanoi, ettei uskonut rikkoneensa lakia kertaakaan elämässään. Legendan mukaan hän kuoli poikansa käsivarsille, tämän saatua juuri palkinnon Olympian kisoista.


title: Khilon

text: Joitakin hänen sanontojaan ovat:


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on filosofinen koulukunta, joka syntyi 200-luvulla kreikkalaisen filosofian eri suuntausten, pääosin platonismin ja aristotelismin, yhtymisestä. Aikakaudelle oli ominaista yhden totuuden etsiminen ja hahmottaminen. Siksi eri filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan. Esimerkiksi Platonin opetuksia uusplatonikot tulkitsivat hyvin uudella tavalla.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on vaikuttanut merkittävästi sekä kristinuskon filosofisiin kantoihin että koko keskiaikaisen ja modernin filosofian itseymmärrykseen että nykyaikaisen luonnontieteen, erityisesti matematiikan, filosofiaan.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi syntyi aikakautena, jolloin neljän suuren filosofisen koulukunnan, platonismin, aristotelismin, stoalaisuuden ja epikurolaisuuden, filosofista elämäntapaa opetettiin laajasti Rooman valtakunnassa. Uusplatonismi kehittyi keskiplatonismista ja sen tavoitteena oli harmonisoida kaikki filosofinen tieto yhdeksi Totuudeksi. Uusplatonismin alkuunpanijana pidetään aleksandrialaista Ammonios Sakkasta, ja sen merkittävimpänä edustajana ja varsinaisena oppi-isänä Plotinosta, joka sanoi saaneensa oppinsa Ammoniokselta. Merkittäviä myöhempiä uusplatonikkoja olivat muun muassa Porfyrios, Proklos, Iamblikhos, Hypatia sekä Damaskios, joka oli uusplatonismin viimeinen opettaja Ateenassa.


title: Uusplatonismi

text: Platonin Akatemia oli ollut tuhoutuneena koko keskiplatonismin ajan ja se avattiin uudelleen uusplatonismia varten, ja uusplatonikot toimivat koulun johdossa sen viimeisinä vuosina. Ateenan filosofikoulu suljettiin ja filosofian opetus kiellettiin vuonna 529. Tällöin koulussa toimi opettajana ainoastaan seitsemän filosofia. Nämä olivat Damaskios, Simplikios, Eulalios, Priskianos, Isidoros, Hermias ja Diogenes. He valitsivat mieluummin maanpaon kuin luopuivat ajattelun vapaudesta. Vuonna 531 tai 532 he löysivät turvapaikan Persian kuninkaan Khosrau I:n hovista. Heidän saamansa vastaanotto oli lämmin, mutta he huomasivat pian, että heidän oli mahdotonta elää "barbaarien" keskuudessa. Kahden vuoden päästä he palasivat takaisin Kreikkaan. Khosrau oli solminut tällöin keisari Justinianuksen kanssa rauhansopimuksen vuonna 533, ja sen ehtoihin kuului, että filosofit saavat palata koteihinsa ja jatkaa elämäänsä ajatuksenvapautta nauttien.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi perustui Platonin, Aristoteleen ja muiden antiikin filosofisten koulukuntien ajatuksiin, mutta koska filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan, se sisälsi niin paljon omaperäisiä tulkintoja Platonin opeista, että uusplatonismi oli filosofialtaan merkittävästi erilaista kuin mitä Platon kirjoitti ja uskoi. Uusplatonilaiset halusivat usein sanoa harjoittavansa filosofiaa, jotka Platon oli aiemmin opettanut. Etuliitteen uus- (kreikan "neo-") liittivät koulukunnan nimen alkuun nykyaikaiset tutkijat, jotka halusivat tehdä eron näiden kahden filosofian välille. Antiikin uusplatonilaiset pitivät itseään kuitenkin platonilaisina.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismin voikin katsoa edustavan platonismin luonnollista jatkumoa vanhasta platonismista ja keskiplatonismista, eikä radikaalisti syntynyttä uutta haaraa. Jo keskiplatonismi sisälsi monia uusplatonismin varsinaisesti tunnetuksi tekemiä painotuksia. Uusplatonismi sai keskiplatonismin tavoin vaikutteita aristotelismista ja stoalaisuudesta. Nämä vaikutteet johtivat lisääntyneeseen dogmaattisuuteen. Plotinos myös hyödynsi aristotelista ja stoalaista käsitteistöä filosofiassaan.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on eräs idealistisen monismin muoto. Plotinos selittää filosofiansa pääteoksessaan "Enneadit", jonka kokosi hänen oppilaansa Porfyrios. Hän opetti, että on olemassa sanoin kuvaamaton "Ykseys", josta koko muu universumi on saanut alkunsa useina erilaisina vähäisempinä olioina emanaatioiden eli eräänlaisten virtaamisten kautta. Myöhemmät uusplatonilaiset filosofit, erityisesti Iamblikhos, lisäsivät "Ykseyden" ja ihmiskunnan väliin sadoittain erilaisia välittäviä jumaluuksia. Plotinoksen alkuperäinen malli oli kuitenkin paljon yksinkertaisempi. Hänen todellisuustasonsa eli hypostaasinsa olivat ykseys ("hen"), ymmärrys ("nous"), sielu ("psykhe"), aistimaailma ("aistheta") ja aine ("hyle"). (Tosin varsinaisesti aine ei ole hypostaasi, vaan "peili, johon ylemmät hypostaasit heijastuvat".) Kaikki aistimaailman ilmiöt ja kaikki aineellinen olivat kolmen ensimmäisen todellisuustason heijastumaa.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonilaiset uskoivat, että inhimillinen täydellisyys ja onnellisuus ovat saavutettavissa tässä maailmassa, ilman tarvetta odottaa tuonpuoleista elämää. Täydellisyys ja onnellisuus, jotka nähtiin synonyymeinä, voitiin saavuttaa filosofisella mietiskelyllä. Tällöin filosofi kykeni kohoamaan (tai siirtymään kohti hypostaasihierarkian keskusta) hypostaasien kautta kohti "Ykseyttä", vapautumaan aineellisuudesta ja siirtymään puhtaan järjen tasolle. Filosofin kehityksen viimeinen vaihe, jota kaikki eivät olleet kykeneviä saavuttamaan, oli mystinen yhdistyminen "Ykseyden" kanssa.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonilaiset eivät uskoneet pahan itsenäiseen olemassaoloon. He vertasivat sitä pimeyteen, joka ei ole olemassa itsessään vaan ainoastaan valon puuttumisena. Samoin paha oli yksinkertaisesti hyvän puuttumista. Asiat ovat hyviä niin kauan kuin ne ovat olemassa. Ne ovat pahoja ainoastaan sikäli mikäli ne ovat epätäydellisiä ja niistä puuttuu jotain hyvää mitä niissä tulisi olla. Uusplatonismin keskeisiin oppeihin kuuluu myös ajatus siitä, että kaikki ihmiset palaavat sinne mistä ovat lähtöisin. Lähde, absoluutti eli "Yksi", on se mistä kaikki on saanut alkunsa ja virrannut ja minne kaikki tulevat palaamaan. Voidaan sanoa, että kaikki tietoisuus tullaan pyyhkimään tyhjäksi ja palauttamaan tyhjään tilaan lähteeseen palattaessa.


title: Uusplatonismi

text: KreikkalaisetRoomalaisetKristinuskon saavutettua merkittävän aseman uusplatonismia käytettiin pakanuuden puolustamiseen kristinuskoa vastaan. Kuitenkin myös monet kristityt saivat paljon vaikutteita uusplatonismista. Uusplatonismin kristityissä tulkinnoissa "Ykseys" on tulkittu Jumalaksi. Kristinuskon ja uusplatonismin yhteensulautumista edesauttoivat muun muassa näkemykset ykseydestä korkeimpana hyvänä, korkeimman olennon eri hypostaaseista eli olemuksista (vertaa kolminaisuusoppiin), sielusta sekä rakkauden merkityksestä.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismin opetukset auttoivat kirkkoisä Augustinusta tämän oman kertoman mukaan hylkäämään dualistisen manikealaisuuden ja kääntymään kristinuskoon. Kun hän kolme tai neljä vuotta vuonna 387 suoritetun kasteensa jälkeen kirjoitti tutkielmansa "Tosi uskonnosta", hän tulkitsi kristinuskoa edelleen uusplatonilaisesta näkökulmasta. Kun hänet vihittiin papiksi ja piispaksi ja hän hankki enemmän tuntemusta Raamatusta, hän oppi näkemään eroja uusplatonilaisuuden ja kristinuskon välillä. Hänen myöhemmän ajattelunsa alisteisuus Raamatulle on täysi vastakohta ei-kristillisen filosofian ajattelulle. Uusplatonismin lisäksi hän sai vaikutteita kuitenkin myös keskiplatonisteilta, kuten Cicerolta.


title: Uusplatonismi

text: Monet kristityt saivat kuitenkin hänenkin jälkeensä vaikutteita uusplatonilaisuudesta. Merkittävin ja vaikutusvaltaisin kristitty uusplatonikko ja mystikko oli 400-luvulla vaikuttanut kirjoittaja, joka tunnetaan nimellä Pseudo-Dionysios Areopagita. Hänen teoksensa ovat olleet merkittäviä sekä itäiselle että läntiselle kristinuskolle ja vaikuttivat laajalti ajatteluun keskiajalla. Johannes Scotus Eriugenan 800-luvun käännös eräästä hänen teoksestaan oli laajalti käytössä. Monet myöhemmät keskiajan mystikot, kuten Mestari Eckhart, olivat uusplatonilaisia.


title: Uusplatonismi

text: Varhaiskristillisinä aikoina uusplatonilaisuus vaikutti huomattavasti myös gnostilaisuuteen, myöhemmin harhaopiksi julistettuun kristilliseen mystiikkaoppiin. Plotinos kuitenkin torjui gnostilaisuuden toisen "Enneadin" yhdeksännessä traktaatissa, nimeltään "Niitä vastaan, jotka katsovat maailmankaikkeuden luojan ja maailmankaikkeuden itsensä olevan pahoja", yleisesti tunnettu nimellä "Gnostilaisia vastaan". Oppinsa Platonin ajatuksiin perustavina uusplatonilaiset paheksuivat erityisesti gnostilaista käsitystä demiurgista, jumaluudesta, jota Platon käsitteli "Timaioksessa". Jotkut tutkijat ovat katsoneet, että myös uusplatonismi olisi saanut vaikutteita kristinuskolta. Tämä saattoi tapahtua gnostilaisuuden välityksellä.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi jatkui itäisessä kirkossa itsenäisenä perinteenä, ja lännessä sen esitteli uudelleen Plethon. Renessanssin ajan Italiassa sen herättivät henkiin muun muassa Marsilio Ficino, Medicit ja Sandro Botticelli. Thomas Taylor kirjoitti laajalti platonismista ja käänsi englanniksi lähes koko Platonin tuotannon. Uusplatonismi on vaikuttanut myös joihinkin nykyisiin kristittyihin teologeihin.


title: Uusplatonismi

text: Keskiajalla uusplatonilaiset ajatukset vaikuttivat juutalaisten kabbalistien, kuten Iisak Sokean, ajatteluun. Kabbalistit kuitenkin muokkasivat uusplatonilaisia oppeja sopimaan omiin monoteistisiin uskomuksiinsa. Solomon ibn Gabirol oli myös tunnettu juutalainen uusplatonikko. Tällä ajalla uusplatonistiset ajatukset vaikuttivat myös islamilaisiin ja sufilaisiin ajattelijoihin kuten al-Farabiin ja hänen kauttaan Avicennaan.


title: Uusplatonismi

text: Islamilainen uusplatonismi kehittyi ympäristössä, joka oli jo alun perinkin kyllästetty Plotinoksen ja Aristoteleen ajattelulla. Ensin mainittu opiskeli Aleksandriassa, ja aleksandrialaisiin piireihin kuuluivat myös monet muut uusplatonilaiset, kuten Porfyrios ja Proklos. Näihin oppineisiin liittyvät kaksi islamilaisen uusplatonilaisuuden kannalta tärkeää teosta, pseudo-Aristoteleen "Aristoteleen teologia" sekä "Liber de causis" ("Syiden kirja"). Ensiksi mainitulla ei ole todellisuudessa mitään tekemistä Aristoteleen kanssa, vaan se sisältää yhteenvedon "Enneadien" kirjoista IV-VI pienillä lisäyksillä. Viimeksi mainittu taas perustui Prokloksen teokseen "Teologian alkeet". Muita merkittäviä islamilaiseen filosofiaan liittyviä keskuksia Aleksandrian ohella olivat Gundishapur ja Harran.


title: Uusplatonismi

text: Islamilaiset uusplatonikot painottivat yhtä Koraanin Jumalan aspektia, ylimaallisuutta, ja unohtivat toisen, luovan aspektin. Uusplatonisteille kaikki asiat emanoituivat jumaluudesta. Islamilaiset filosofit olivat enemmän tai vähemmän kyllästettyjä aristotelismilla tai uusplatonilaisuudella, ja usein molemmilla. Al-Kindi, islamilaisen filosofian isä, oli uusplatonilainen, mutta islamilainen uusplatonismi huipentui al-Farabin ja Ibn Sinan kehittämissä monimutkaisissa emanaatiohierarkioissa. Heidän näkemyksensä ovat myöhemmin kehittyneet myöhempien ajattelijoiden valojen emanaatiohierarkiaksi, jota esitti muun muassa Shihab al-Din al-Suhrawardi, ja Olemisen Ykseyden opiksi, jota esitti Ibn al-'Arabi. Al-Ghazali ja Ibn Rushd vastustivat uusplatonilaisia näkemyksiä voimakkaasti, mutta viimeksi mainittu hyökkäsi myös ensin mainittua vastaan, koska tämä vastusti kaikkea filosofiaa.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi vaikutti suuresti šiamuslimeihin jotka tunnetaan isma'ileina ja siitä tuli heidän teologiansa osa. Vaikka uusplatonismi menetti suurimman merkityksensä, se jätti pysyvän jäljen islamilaisen maailman uskonnolliseen, historialliseen ja kulttuurilliseen perintöön, ja vaikuttaa isma'ilien kautta nykyäänkin.


title: Uusplatonismi

text: Renessanssin uusplatonismia ei voida varsinaisesti pitää koulukuntana tai edes selkeänä liikkeenä. Päinvastoin kuin humanismi tai aristotelismi, sillä ei ollut koulutusohjelmia eikä se näin ollen ollut osa koulutusta. Marsilio Ficinon ja Cosimo de'Medicin perustaman akatemian ohella se sai vain vähän institutionaalista tukea. Vain muutamat filosofit, kuten Ficino, Johannes Bessarion, Nicolaus Cusanus ja Pico della Mirandola voidaan lukea selkeästi uusplatonilaisiksi. Aatehistoriassa renessanssin uusplatonismi on merkittävintä siinä, että se vaikutti useisiin muihin filosofioihin, sekä kulttuuriin, kuten kirjallisuuteen, maalaustaiteeseen ja musiikkiin.


title: Uusplatonismi

text: Humanistit, alkaen Petrarcasta, yhdistivät itsensä osittain platonilaiseen filosofiaan reaktiona aristotelismia vastaan, vaikka varhaiset humanistit tiesivätkin platonismista vain vähän, jos mitään. Vasta Bysantin filosofien, kuten Plethonin, siirryttyä länteen italialaiset pääsivät tutustumaan Platonin koko tuotantoon. Ensimmäinen joka otti tehtäväkseen Platonin teosten kääntämisen ja välittämisen muulle Euroopalle oli kardinaali Bessarion, joka oli ollut Plethonin oppilaana tämän vieraillessa Italiassa ja omaksunut näin platonismin. Bessarionin aloittama käännöstyö valmistui muutamassa kymmenessä vuodessa, kun Ficino otti tehtäväkseen mammuttimaisen työn Platonin teosten kääntämisestä latinan kielelle.


title: Uusplatonismi

text: Ensimmäinen laajalti vaikuttanut italialaisen renessanssin uusplatonilainen filosofi oli Nicolaus Cusanus, joka kehitti rikkaan ja monimutkaisen näkemyksen maailmankaikkeudesta ja inhimillisestä tiedosta. Hänen tärkeimpiin ja kauaskantoisimpiin ajatuksiinsa kuului ajatus matemaattisesta tiedosta aina täysin varmana tietona. Sellaisena matemaattiset tieteet olivat hänen mukaansa korkeampia kuin muut tieteet, mukaan lukien Aristoteleen kvalitatiivinen empirismi. Cusanus myös katsoi, että Jumalan mielessä oli olemassa yksi, arkkityyppinen idea, joka oli läsnä kaikissa muissa ideoissa ja fyysisissä kappaleissa. Oikealla ymmärryksellä oli mahdollista päästä tähän arkkityyppiseen ideaan tutkimalla mitä tahansa asiaa tai kappaletta. Tämä ajatus on huomattavan samanlainen kiinalaisen uuskungfutselaisuuden johtopäätösten kanssa. Ero näiden ajatusmaailmojen välillä oli se, että Cusanus suosi matemaattista lähestymistapaa, kun taas uuskonfutselaisuus johti kvalitatiivisen empiirisen tieteen suuntaan sellaisena kuin Aristoteles sitä harjoitti.


title: Uusplatonismi

text: 1600-luvulla Cambridgen platonistit kannattivat uusplatonismia toisaalta puritanistien dogmatismia ja toisaalta ajan muita filosofisia näkemyksiä, kuten René Descartesin kartesiolaisuutta ja Thomas Hobbesin materialismia, vastaan.


title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on vaikuttanut länsimaiseen kulttuuriin erityisesti kahden aspektin kautta: toisaalta painottaessaan matematiikan ensisijaisuutta ja varmaa totuutta, toisaalta Ficinon platonista rakkautta koskevien ajatusten kautta. Siinä missä renessanssiajan taiteilijat, ajattelijat ja muut kulttuurintuottajat omaksuivat uusplatonismista vain osia, platonisen rakkauden ajatus vaikutti laajalle kaikkeen kulttuuriin.


title: Uusplatonismi

text: Nicolaus Cusanus laajensi platonilaista ajatusta siitä, että matematiikka oli täydellisen varmuuden muoto, radikaaliksi teesiksi, jonka mukaan matematiikka edusti jumalallisia ideoita. Tämä uusplatonilaisten laajalti omaksuma kanta muodostui kokonaisen uuden tieteen pohjaksi. Sydänkeskiajalla tieteellistä tutkimusta hallitsi kvalitatiivinen, empiirinen aristoteelinen tiede, johon oli yhdistynyt arabifilosofi Averroeksen oppi siitä, että fyysisen maailman tutkimuksen ei tulisi koskaan sisältää Jumalaa tai muuta metafysiikkaa koskevia pohdiskeluita. Vastakohtana tälle, uusplatonilaiset uskoivat, että fyysinen maailma oli perusteiltaan matemaattinen ja että tieto tästä matematiikasta tarjoaisi pääsyn jumalalliseen mieleen.


title: Uusplatonismi

text: Kuuluisimmat tämän tieteellisen mielipiteen omanneista olivat Johannes Kepler ja vuosisata myöhemmin Galileo Galilei. Kepler uskoi, että maailmankaikkeuden matematiikka oli totuutta maailmankaikkeudesta. Ennen Kepleriä tähtitieteilijät ja astrologit uskoivat, että kvalitatiivinen ymmärrys maailmankaikkeudesta ohitti kvantitatiivisen ymmärryksen.


title: Uusplatonismi

text: Ptolemaioksen maailmankuva, joka selitti taivaankappaleiden liikkeet matemaattisesti suhteessa keskellä sijainneeseen Maahan, oli jo pitkään katsottu matemaattisesti järjettömäksi. Vaikka siinä ei ollutkaan matemaattisesti paljon järkeä, se oli tarjonnut kuitenkin jonkinlaisen matematiikan, jolla taivaankappaleiden liikkeet voitiin ennustaa jotenkuten oikein. Keplerille tähtien ja planeettojen liikkeiden matematiikka oli tähtien ja planeettojen liikettä — kaikkein rationaalisin matemaattinen maailmankaikkeus oli sellainen, jossa planeetat ja tähdet kiersivät aurinkoa. Koska tämä oli matemaattisesti rationaalisinta, se edusti hänelle myös fyysistä totuutta. Tämä edusti täydellistä matemaattista uudelleensuhtautumista fyysisiin ilmiöihin.


title: Uusplatonismi

text: Vaikka Galilein suhde uusplatonismiin on paljon kiistanalaisempi, hän vaikuttaa perineen uusplatonismista ainakin tämän saman suhtautumisen matematiikkaan. Hän katsoi, että maailmankaikkeuden perimmäinen totuus oli matemaattinen. Vasta kun ymmärryksemme maailmankaikkeudesta vastasi maailmankaikkeuden matematiikkaa, voimme sanoa ymmärtävämme maailmankaikkeutta. Vastauskonpuhdistuksen jälkimainingeissa kirkko ei ollut valmis hyväksymään kaikkia johtopäätöksiä, joita tästä näkökulmasta seurasi, kuten ajatusta siitä, että aurinko on aurinkokunnan keskipisteessä. Tämä matemaattinen näkemys maailmankaikkeudesta sai pysyvän jalansijan vasta Newtonin aikana ja muutti eurooppalaisen tieteen pysyvästi.


title: Uusplatonismi

text: Integraalifilosofi Allan Combs väittää esseessään "Inner and Outer Realities: Jean Gebser in a Cultural/Historical Perspective", että kymmentä uuden ajan ajattelijaa voidaan pitää uusplatonilaisina. Hänen mukaansa he ovat: J. W. von Goethe, Friedrich Schiller, F. W. J. Schelling, G. W. F. Hegel, S. T. Coleridge, R. W. Emerson, Rudolf Steiner, Carl Jung, Jean Gebser sekä Brian Goodwin. Hän näkee näiden ajattelijoiden olevan osa perinnettä, joka eroaa sekä empiristisestä, rationalistisesta, dualistisesta että materialistisesta länsimaisesta perinteestä.


title: Italialainen luonnonfilosofia

text: Italialaiseksi luonnonfilosofiaksi kutsutaan antiikin kreikan esisokraattisen filosofian haaraa, joka alkaa Pythagoraasta. Pythagoras vaikutti suurimmaksi osaksi Sisiliassa, Italiassa.


title: Italialainen luonnonfilosofia

text: Pythagoraan koulukunnan opetukset ovat antaneet perustan lukuisille myöhemmille koulukunnille, muun muassa elealaisille, skeptikoille ja epikurolaisille.


title: Italialainen luonnonfilosofia

text: Toista, Anaksimandroksesta alkavaa esisokraattisen filosofian haaraa kutsutaan joonialaiseksi luonnonfilosofiaksi, koska Anaksimandroksen opettaja Thales oli kotoisin Joonian Miletoksesta. Jako perustuu Diogenes Laertioksen luokitteluun.