title: Siiri Angerkoski

text: "Asessorin naishuolet" (1937) oli Siiri Angerkosken kannalta merkittävämpi elokuva. Siinä hän on amerikansuomalainen Matilda Bybom, eräs asessorin (Aku Korhonen) naishuolien aiheuttaja. Samassa elokuvassa kuullaan ensimmäistä kertaa Angerkosken laulavan, hän esittää katkelman operettisävelmästä "Ollaan niinkuin pääskyset". Vuosien mittaan hän näytteli useissa elokuvissa Aku Korhosen kanssa, esimerkiksi "Täysosumassa"; valmistumisajankohdalleen (1942) tyypillisessä väärillä henkilöllisyyksillä leikittelevässä Hannu Lemisen esikoisohjauksessa Angerkosken rooli on sikafarmari, leskirouva Andersson ja Korhosen kauppaneuvos August Gyllencrantz. Naispääosan esitti Ansa Ikonen, ja elokuvassa nähdään myös Suomisen Ollina tunnettu 14-vuotias Lasse Pöysti.


title: Siiri Angerkoski

text: Vuonna 1938 Suomen Filmiteollisuus kiinnitti Siiri Angerkosken ja hänen aviomiehensä Kaarlo Angerkosken kuukausipalkkaisiksi elokuvanäyttelijöiksi, joita ei Suomessa tuolloin juuri ollut. He näyttelivät usein samoissa elokuvatuotannoissa. Kaarlo Angerkoski kuoli sydänkohtaukseen talvisodan kynnyksellä 1. lokakuuta 1939 vain 33-vuotiaana. Hän ehti esiintyä kahdessakymmenessäneljässä elokuvassa, ja pari roolityötä jäi kesken. Siiri Angerkoski sen sijaan työskenteli SF:n kuukausipalkkaisena näyttelijänä vuoteen 1963 asti.


title: Siiri Angerkoski

text: Eräs Angerkosken pitkäaikainen rooli oli Suomisen perheen kotiapulainen Hilda, jota hän näytteli kuudessa Suomisen perhe -elokuvassa vuosina 1941–1959. Hilda oli Angerkosken tavaramerkki 1950-luvulle asti. Silloin valkokankaille syntyi Angerkosken kiistatta tunnetuin rooli, Justiina Puupää, Pekka Puupään kaulinta heiluttava pirttihirmuvaimo. Angerkoski tulkitsi Justiinaa kaikkiaan kahdessatoista yhteensä kolmestatoista "Pekka ja Pätkä" -elokuvassa vuosina 1953–1960. Useiden aikalaisten mielestä Angerkosken taiteellista lahjakkuutta tuhlattiin Justiina Puupään kaltaisissa yksipuolisissa elokuvaosissa.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkosken 1940-luvun elokuviin kuuluvat Suomisten lisäksi muun muassa "SF-paraati", jossa hän on toisen päähenkilön äiti, sekä "Kaivopuiston kaunis Regina", jossa hän on päähenkilön isoäiti. Elokuvassa "August järjestää kaiken" (1942) hänellä on naispääosa, Maria Blom. Hyveellisten kotihengetär-osien vastakohtana hän näyttelee juopottelevaa Olga-tätiä elokuvassa "Pikku-Matti maailmalla" (1947). Hienostorouvaa Angerkoski tulkitsee "Haaviston Leenissä" (1948). Aivan eri maailmoihin hypätään satuelokuvassa "Prinsessa Ruusunen" (1949), jossa hänellä on Kunigundan rooli. Tuttuun kotiapulaisrooliinsa Angerkoski palasi sotilasfarssissa "Serenaadiluutnantti" (1949), siinä hän näyttelee majurin kotihengetär Lilja Muhosta. Kaikkiaan Siiri Angerkoski nähdään kolmessakymmenessäkuudessa 1940-luvun ensi-iltaelokuvassa.


title: Siiri Angerkoski

text: "Köyhässä laulajassa" vuonna 1950 Angerkoski pääsi jälleen hyödyntämään laulajantaitojaan. "Vain laulajapoikia" -elokuvassa (1951) hänellä oli revyylaulaja Siiri Palmun rooli. Porvoon Valtiopäivistä kertovassa elokuvassa "Tanssi yli hautojen" nähdään oiva esimerkki Angerkoskesta yläluokkaisen seurapiirirouvan osassa. Syksyllä 1951 alkoi suomalaisessa elokuvassa rillumarei-kausi. Siiri Angerkosken toinen mieleenjäänyt osa oli hyökkäystankkimainen Muhoksen Mimmi lajityypin klassikossa "Rovaniemen markkinoilla" (1951). Mustalaisnainen Jenny Lindmania hän tulkitsi kolmessa elokuvassa: "Muhoksen Mimmi" (1952), "Lentävä kalakukko" (1953) ja "Majuri maantieltä" (1954).


title: Siiri Angerkoski

text: Ensimmäinen Pekka Puupää -elokuva tuli valkokankaille vuonna 1953. Justiina Puupään roolissa Siiri Angerkoski pääsi loistamaan huippuunsa kehitetyllä nopean puhujan taidollaan. Hänen puheensa oli jopa niin nopeaa, että ajan studioteknologia ei kyennyt kunnolla tallentamaan sitä. 1950-luvun loppupuoliskolla Angerkoski näytteli myös muun muassa elokuvissa "Kaunis Kaarina" (1955) ja "Kahden ladun poikki" (1958). Vuonna 1959 palattiin vielä kerran Suomisen perheen pariin. Kesäisessä elokuvassa "Taas tapaamme Suomisen perheen" Angerkoskella on tuttu Hildan rooli. Lehtiarvioissa hänen suoritustaan luonnehdittiin ”aidosti tomeraksi”, ”herttaiseksi” ja ”meheväksi”.


title: Siiri Angerkoski

text: 1960-luvulla SF:n toiminta hiipui. Angerkoski tulkitsi Manta Neulasta elokuvassa "Kankkulan kaivolla" (1960). Manta esittää myös yhden laulun: "Vanha mustalainen". Vuoden 1963 kohuelokuvassa "Jengi" Angerkoskella oli sivuosa vuokraemäntänä. Hänen viimeiseksi SF-elokuvakseen jäi "Teerenpeliä" (1963), jossa hän esitti myös vuokraemäntää. Ainoat Siiri Angerkosken värielokuvat ovat "Kun tuomi kukkii" (1962) ja "Ihana seikkailu" (1962). Kaikkiaan Angerkoski teki pitkälti toista sataa roolisuoritusta elokuvissa ja televisiossa. Työteliäimpinä aikoinaan SF:n näyttelijänä hän esiintyi viidessä tai kuudessa elokuvassa saman vuoden aikana.


title: Siiri Angerkoski

text: Teatterilavoja Siiri Angerkoski ei aivan kokonaan jättänyt pitkän filmiuransa aikanakaan. Hän teki lukuisia teatterivierailuja. Repertuaariin kuului muun muassa "Pohjalaisten" Kaisa. Keväällä 1948 hän oli mukana Aku Korhosen kiertueella; Mika Waltarin "Myöhästyneessä hääyössä" hän näytteli Lilli Sorjasta. Kesällä 1950 hän vieraili Tampereen Kesäteatterissa "Nummisuutarit"-näytelmän Marttana, sama rooli hänellä on myös "Nummisuutarit"-elokuvassa. 1960-luvulla Angerkoski vieraili muun muassa Intimiteatterissa. Hän antoi äänensä myös muutamalle Radioteatterin esitykselle vuosina 1963 ja 1970.


title: Siiri Angerkoski

text: Angerkoski oli mukana useissa televisiotuotannoissa 1960-luvulla. 29. marraskuuta 1964 hänet nähtiin Lasse Malmlundin "Kuplia"-sarjaan kuuluvassa ohjelmassa yhdessä Maija Karhin ja Leo Jokelan kanssa. Angerkoski esiintyi myös suosituissa "Sisarukset-" ja "Tarinatalo" -televisiosarjoissa. "Tarinatalossa" hän tulkitsi Lydia Lindströmiä, sarja pyöri Mainostelevisiossa vuosina 1966–1969. Angerkosken viimeiseksi roolityöksi jäi Ylen televisioelokuva "Aliisa", jota kuvattaessa vuonna 1970 hän oli jo vakavasti sairas; "Aliisan" pääosassa laihtunut ja riutunut Angerkoski onkin aivan erinäköinen kuin tutuissa elokuvatöissään.


title: Siiri Angerkoski

text: Jussi-palkinnon Siiri Angerkoski sai kaksi kertaa, molemmat vakavista rooleista: 1945 sivuroolista Minna Canth -filmatisoinnissa "Anna Liisa" ja postuumisti vuonna 1971 pääroolista televisioelokuvassa "Aliisa" (1970). Vuonna 1960 Helsingin kaupunki myönsi hänelle 140 000 vanhan markan suuruisen apurahan.


title: Siiri Angerkoski

text: Talvi- ja jatkosodan aikana Angerkoski työskenteli sekä elokuvanäyttelijänä että ympäri Suomea kiertävissä ohjelmanumeroissa, joissa viihdytettiin sotilaita. Esimerkiksi "Maan Turva" -järjestön esityksissä hän näytteli useaan otteeseen, ja mukana nähtiin myös muun muassa Aku Korhonen. Talvisodan aikana Angerkoski oli mukana kymmenen päivän kiertueella, joka poikkesi muun muassa Piikanotkon korsulla, vain puolentoista kilometrin päässä etulinjalta. Iltamat jatkuivat sotien jälkeenkin, ja Angerkoski nähtiin useasti niissäkin.


title: Siiri Angerkoski

text: Eräällä jatkosodan aikaisella kiertueella Siiri Angerkoski joutui hengenvaaraan ollessaan uimassa pohjoisessa Kiestingin suunnalla. Neuvostoliittolainen lentokone oli yllättää hänet, mutta lähistöllä valvonut Aku Korhonen ehti varoittaa: Angerkoski ryntäsi maihin ja piiloutui mättäiden suojiin. Talvella 1942 "SF-Uutiset" kertoi, että Angerkosken sormessa kimalteli alasammutusta neuvostoliittolaiskoneesta tehty sormus. Kannaksella palvelleet suomalaissotilaat olivat antaneet sen hänelle kiitokseksi kiertue-esityksistä. Rukajärvellä puolestaan sattui, että rintamakiertuelaisille oli lämmitetty sauna poikkeuksellisen kuumaksi, jolloin Angerkoski tokaisi: ”Saunassa on aikaisemmin kylvetty, vaan ei helvetissä.”


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkoski tuli huonosti toimeen näyttelijä Masa Niemen kanssa, joka "Pekka Puupää" -elokuvissa näytteli Pätkän roolin. Emmi Jurkkaa hän ei sietänyt silmissään; Angerkosken tyttären mukaan Jurkka oli joskus ollut romanttisesti kiinnostunut Kaarlo Angerkoskesta.


title: Siiri Angerkoski

text: Yksityishenkilönä Angerkoski oli sangen ronskipuheinen, ainakin kun seura oli soveliasta. Hän teki mielellään pilkkaa sivistyssanoista ja harrasti pasianssia. Masennuskausiaan Angerkoski kutsui ”harmaan hunnun päiviksi”. Omien muistelmiensa nimeksi hän ajatteli laittaa "Käsi pois sieltä". Hän oli myös taikauskoinen. Angerkoskella on kaksi lapsenlasta: Sari (1965) ja Kati (1969). Erään hänen tyttärentyttärentyttärensä kolmas nimi on Siiri.


title: Siiri Angerkoski

text: Siiri Angerkoski kuoli Meilahden sairaalassa 68-vuotiaana 28. maaliskuuta 1971, sairastettuaan reilun vuoden paksusuolen syöpää. Siiri ja Kaarlo Angerkoski on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Siiri Angerkoski

text:
Vuosina 1920–1938 Siiri Angerkoski näytteli kaikkiaan kahdeksassa teatterissa:
¹ mainoselokuva, ² elokuvasta säilynyt alku ja loppu, ³ tuhoutunut.


title: Hydrokopteri

text: Hydrokopteri eli jääkiitäjä on eteenpäin työntävällä ilmapotkurilla varustettu, kevyehkö, litteäpohjainen amfibiokulkuneuvo, joka pystyy myös nousemaan jäälle ja liukumaan sillä. Hydrokopteria on käytetty saaristossa ja rannikolla kelirikko- ja talviaikana.


title: Hydrokopteri

text: Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa hydrokoptereita käytetään matalissa kaislikkoisissa vesissä tai joissa kulkemiseen. Suurin käyttäjäryhmä ovat kalastajat ja Floridan alligaattoribongaajat. Näissä maissa myös useilla pelastuslaitoksilla on käytössään hydrokoptereita.


title: Hydrokopteri

text: Suomessa pieniä hydrokoptereita on lähinnä saaristossa asuvilla yksityishenkilöillä. Rajavartiostolla on vielä vanhentunutta hydrokopterikalustoa. Nämä rakensi aikoinaan Paraisten Lielahdessa Erikssonin paja. Nils Eriksson oli hydrokopterin keksijä. Nykyaikaisia suomalaisia hydrokopteita ovat Arctic Ant (Suomen pelastustoimi sekä Rajavartiolaitos käyttävät kyseistä laitetta esim. kelirikkoaikaan) ja Arctic Airboat. Jälkimmäisessä on 500 hevosvoiman V-8 moottori, joka mahdollistaa suuren hyötykuorman kuljettamisen kaikissa olosuhteissa.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Pimeän puolen profeetat () on "Tähtien sodan" oheiskirjallisuudessa esiintyvä fiktiivinen järjestö.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Pimeän puolen profeetat olivat mustiin kaapuihin pukeutuneita parrakaita mustia jedejä, jotka käyttivät Voiman pimeää puolta. Profeetat näkivät Voiman avulla näkyjä, ja heidän väitettiin ennustaneen esimerkiksi Kuolemantähden tuhoutuminen ja keisari Palpatinen kuolema Endorin taistelussa. Profeettojen päämaja sijaitsi Dromund Kaas -planeetalla, ja galaktisen sisällissodan aikoihin heidän johtajansa oli musta jedi nimeltään Kadann.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Pimeän puolen profeettojen järjestön perusti sithlordi Darth Millennial vuosituhansia ennen Yavinin taistelua. Hän saapui Dromund Kaasille ja perusti sithkultin, jonka päämajaksi hän rakennutti suuren sithtemppelin. Kultin jäseniä alettiin kutsua pimeän puolen profeetoiksi, ja kultti jatkoi toimintaansa vuosisatoja Dromund Kaasissa.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Kloonisodan aikana ylikansleri Palpatine – joka oli sithlordi Darth Sidious – onnistui saamaan selville Dromund Kaasin sijainnin, ja hän käännytti nopeasti profeetat palvelukseensa. Jedivainojen aikoihin Palpatine nimitti Voiman pimeälle puolelle kääntyneen jediritari Kadannin pimeän puolen profeettojen johtajaksi. Imperiumin noustua Kadannista tuli keisari Palpatinen luotetuimpia neuvonantajia, ja pimeän puolen profeettojen järjestö sai paljon vaikutusvaltaa.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Yliprofeetta Kadann näki Voiman avulla näyn, jossa ennustettiin keisari Palpatinen kuolema Endorin taistelussa. Hän yritti varoittaa keisaria, mutta Palpatine suuttui hänelle. Keisarilliset joukot alkoivat vainota pimeän puolen profeettoja, ja järjestön jäsenet pakenivat Coruscantista ja Dromund Kaasista salaiseen tukikohtaansa Bosthirda-planeetalle. Kadannin ja muiden pimeän puolen profeettojen lopullisesta kohtalosta ei ole tietoa.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Viisi vuotta Endorin taistelun jälkeen suurmoffien muodostama komitea värväsi pimeän puolen profeettoina esiintyviä huijareita. Komitea halusi kaapata vallan keisariksi julistautuneelta Palpatinen neuvonantajalta Sate Pestagelta, joten "profeetat" väittivät keisarillisen sotalordin Trioculusin olevan keisari Palpatinen poika. "Profeettojen" ennustukset olivat todellisuudessa valheita, joita komitea käytti manipuloidakseen Trioculusia.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Trioculusin ja suurmoffien komitean johtajan Hissan kuoltua Kadannia esittänyt huijariprofeetta julistautui keisariksi ja yritti kaapata vallan Coruscantin turvallisuuspäällikkö Ysanne Isardilta. Hän epäonnistui ja pakeni seuraajiensa kanssa avaruusasema Scardialle. Pimeän puolen profeetoille katkeroitunut suuramiraali Afsheen Makati kuitenkin hyökkäsi avaruusasemalle ja tuhosi sen. "Kadann" ja muut huijariprofeetat kuolivat avaruusaseman räjähdyksessä.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Musta jedi Jerec käytti hyväkseen oikeiden pimeän puolen profeettojen antamia tietoja muinaisen jedilaakson sijainnista. Jerec löysi lopulta laakson, mutta jediritari Kyle Katarn tappoi hänet.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Vuotta myöhemmin Katarn vieraili profeettojen päämajana toimineessa sithtemppelissä Dromund Kaasilla, mutta kääntyi Voiman pimeälle puolelle. Mara Jade kuitenkin onnistui pelastamaan Katarnin ja käännytti hänet takaisin Voiman valoisalle puolelle.


title: Pimeän puolen profeetat

text: Pimeän puolen profeetat esiintyivät epäsuositussa "Jedi Prince" -kirjasarjassa, ja järjestön historiasta kerrottiin useissa "Tähtien sota" -kirjoissa, kuten "The Dark Side Sourcebook" - ja "Rebel Era Sourcebook" -oppaissa.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kaarlo Voldemar Angerkoski (alk. Ålfors; ) oli suomalainen näyttelijä. 1930-luvulla hän oli vaimonsa Siiri Angerkosken ohella Suomen Filmiteollisuuden ensimmäinen kiinnitetty, kuukausipalkkainen elokuvanäyttelijä.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Angerkoski teki 24 elokuvaroolia vuosina 1929–1939. Tunnetuimpia ovat "SF-paraati" (1940) ja "Tulitikkuja lainaamassa" (1938) sekä pääosat sotilasfarsseissa "Rykmentin murheenkryyni" (1938) ja "Serenaadi sotatorvella" (1940). Hän menehtyi vain 33-vuotiaana sydänkohtaukseen.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kaarlo Angerkoski syntyi Pietarin konepajan mekaanikon Karl Emil Angerkosken ja Anna Katarina Nyströmin perheen toiseksi lapseksi. Pari oli vihitty joulukuussa 1895, yhdeksän kuukautta Karl Angerkosken ensimmäisen vaimon, Fransilia Serafia Grönforsin kuoleman jälkeen. Hänen sisarensa oli häntä kahdeksan vuotta vanhempi laulaja-näyttelijä Aino Angerkoski (1898–1974). Jo kuusivuotiaana Kaarlo soitti viulua Pietarin suomalaisen yhteiskoulun juhlissa ja kymmenvuotiaana hän esiintyi Terijoella suuressa juhlassa. Angerkosken perhe muutti Suomeen vuonna 1917. Kaarlo jätti koulun kesken isänsä suostumuksella ja sai syksyllä 1924 kiinnityksen Viipurin Näyttämölle. Ensimmäiset lausuntatuntinsa Kaarlo oli saanut Näyttämön apulaisjohtaja Valle Sorsakoskelta edellisenä vuonna. Suuria rooleja hän ei Viipurin Näyttämöllä saanut.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kesällä 1926 Kaarlo Angerkoski siirtyi Viipurin Työväen Teatteriin, jossa hän tapasi ensimmäisen kerran tulevan vaimonsa, Siiri Palmun. Angerkoski näytteli muun muassa klassikkotragediassa "Othello" Montanon roolin. Siiri Palmu oli samassa näytelmässä Jagon puoliso. Vuosina 1927 ja 1928 Angerkoski kierteli operettikiertueen kanssa ympäri Suomea. Tampereella Kaarlo Aarnin juhlanäytännössä Angerkoski teki vaikutuksen teatterinjohtaja Eino Salmelaiseen ja hänet kiinnitettiin Tampereen Teatteriin vuosiksi 1928–1931. Siellä hän oli mukana noin 40:ssä näytelmässä, muun muassa Agapetuksen "Syntipukin" Koikkalaisena (ensi-ilta 3. toukokuuta 1930). Samassa roolissa hän vieraili myös Kansallisteatterissa 18. marraskuuta 1930.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kaudella 1931–1932 Angerkoski oli samaan aikaan Turussa Siiri Palmun kanssa, tosin eri teattereissa. Turun Teatterissa Angerkoski tulkitsi jälleen Koikkalaista ja hänellä oli muun muassa Edmundin osa Shakespearen "Kuningas Learissä". Kansan Näyttämöllä Helsingissä 1932–1933 Angerkosken roolit olivat melko vaatimattomia. Asiaan puututtiin "Aika"-lehdessä 24. maaliskuuta 1933: roolivalinnoista päättäviä henkilöitä syytettiin muun muassa nepotismista, sillä aikalaisarvostelijoiden mukaan Kansan Näyttämön johtajan Mia Backmanin poikaa Fritz-Hugo Backmania nähtiin paljon suuremmissa ja tärkeämmissä rooleissa. Kaarlo Angerkoski palasi Tampereen Teatteriin.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Angerkoski kihlautui Siiri Palmun kanssa jouluna 1932, naimisiin he menivät 10. syyskuuta 1933. Molemmat näyttelivät kaudella 1933–1934 Tampereen Teatterissa. Avioparin hääkuvaksi sai kelvata "Jeppe Niilonpoika" -näytelmän mainoskuva: Jeppe roikkuu hirsipuussa ja Nilla itkee sen juurella. Pariskunnan ainoa lapsi Sirkka-Liisa syntyi 6. maaliskuuta 1934. Ennen siirtymistään elokuvateollisuuteen Siiri ja Kaarlo Angerkoski olivat kiinnitettyinä Helsingin Kansanteatteriin 1934–1938. Kaarlo Angerkosken ensirooli Kansanteatterissa oli alokas Aaltonen Topiaksen näytelmässä "Rykmentin murheenkryyni". Hän näytteli saman roolin näytelmän elokuvaversiossa vuonna 1938. Syksyllä 1934 hänellä oli pääosa Aleksis Kivi -aiheisessa Elsa Soinin näytelmässä "Kivi jonka rakentajat hylkäsivät". Juhani Tervapään klassikkonäytelmässä "Juurakon Hulda" Angerkoski tulkitsi tuomari Soratien roolin.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kaarlo Angerkosken elokuvadebyytti oli ollut vuonna 1929 mykkäelokuvassa "Juhla meren rannalla". Viimeiset kopiot kyseisestä elokuvasta tuhoutuivat tulipalossa vuonna 1959. Vaimonsa Siirin kanssa Angerkoski esiintyi vuonna 1933 viipurilaisen Havin Osakeyhtiön hygieniatuotteita promotoivassa elokuvassa "Pikku myyjätär". Siinä hän on musiikkiopistolainen, joka rakastuu rohdoskaupan myyjättäreen. Suoritusta ylistettiin lehtiarvioissa. Elokuvassa "Ja alla oli tulinen järvi" (1937) Kaarlo Angerkoski on juoppohullu sahapatruunan poika. Roolisuoritus oli merkittävä taiteellinen voitto.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Suomen Filmiteollisuuden palvelukseen Kaarlo Angerkoski siirtyi 1938, kuten vaimonsakin. Angerkosken SF-kiinnitys oli lyhyt, mutta menestyksekäs. Hän näytteli useissa aikansa komedioissa ja niitti mainetta sotilasfarssien sankarirooleissa. Näiden ohella hän näytteli muutamia dramaattisia osia. Esimerkiksi elokuvassa "Vieras mies tuli taloon" (1938) hän tulkitsi juoppohullua insinööriä. Kritiikki ylisti Angerkosken asteikon laajuutta. Vuoden 1939 menestyselokuvassa "Helmikuun manifesti" hän näytteli tsaarin urkkijaa. Viimeinen roolisuoritus oli johtaja Anger vuonna 1939 kuvatussa elokuvassa "SF-paraati". Suomen ensimmäiseksi iskelmäparaatiksi kutsuttu keväinen elokuva tuli ensi-iltaan vasta seuraavana vuonna, Angerkosken kuoleman jälkeen. Kriitikot luonnehtivat Angerkoskea ”armoitetuksi koomikoksi”, jonka kuolema oli suuri menetys elokuvataiteelle.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Kaarlo Angerkosken piti näytellä proviisori Himasen rooli Ossi Elstelän elokuvassa "Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin", mutta hän kuoli kesken kuvausten. Hänen korvaajakseen valittiin Tauno Palo.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Viikonloppuna 30. syyskuuta – 1. lokakuuta 1939 Kaarlo Angerkoski matkusti vaimoineen Kotkaan. Hän vieraili Kotkan Näyttämöllä Isakin osassa näytelmässä "Jääkärin morsian". Hänen sydämensä alkoi oireilla kesken näytöksen, ja väliajalla turvauduttiin lääkärin apuun. Angerkoski halusi kuitenkin näytellä "Jääkärin morsiamen" viimeisenkin näytöksen. Sydänkohtaus uusiutui matkalla kotkalaiseen tilapäisasuntoon. Elämänsä viimeisessä näytöksessä Kaarlo oli kahden vaimonsa Siirin kanssa. Lähteiden mukaan Siiri oli nostanut Kaarlon pään syliinsä, hän silitti miehensä otsaa ja puolentoista tunnin aikana elämä hiipui Kaarlo Angerkoskesta.


title: Kaarlo Angerkoski

text: Sydänhalvaus oli Angerkosken virallinen kuolinsyy. Hän oli viettänyt kuluttavaa elämää; hän tupakoi ja joi valtavasti kahvia. Elokuvia kuvattiin toistuvasti yöaikaan. Häneltä puuttui varsinainen teatterikoulutus, joten varsinaisen tekniikan teorian hän joutui korvaamaan vaistoillaan ja hermoillaan, mikä kulutti voimia. Angerkoskea luonnehdittiin avoimeksi ja vilpittömäksi ihmiseksi. Mainittiin hänen älyllinen joustavuutensa ja reaalivaistonsa. Sanottiin, että kenellekään toiselle näyttelijälle ei rooliin eläytyminen tuottanut niin vähän vaikeuksia kuin Kaarlo Angerkoskelle. Hänet siunattiin 6. lokakuuta Hietaniemen kappelissa Helsingissä. Kuolinilmoitukseen Siiri Angerkoski valitsi muistolauseen ”Jumala on rakkaus”. Angerkoskien hauta on kappelin seinustalla: U32-3-16.Yhteiselokuvat Siiri Angerkosken kanssa "kursivoitu"


title: Elanto

text: Elanto, virallisesti "Osuusliike Elanto" oli helsinkiläinen osuuskauppa, joka toimi vuosina 1905–2003. Elanto fuusioitui HOK:n kanssa, jolloin syntyi vuonna 2004 aloittanut HOK-Elanto.


title: Elanto

text: Elanto oli tunnetuin ja merkittävin edistysmieliseksi osuustoiminnaksi (E-liike) julistautuneista osuusliikkeistä. Elanto perustettiin 15. lokakuuta 1905 ja sen ensimmäisenä tuotantolaitoksena aloitti leipomo vuonna 1907. Elannon ensimmäinen toimitusjohtaja 1905–1908 oli Asa Ensio. Alun perin leipomoalan tuotanto-osuuskunnaksi suunniteltu Elanto laajeni pian kulutusosuuskunnaksi, kun se avasi omat leipämyymälänsä ja kahvilansa.


title: Elanto

text: Elanto kasvoi kymmenessä vuodessa vahvaksi toimijaksi pääkaupunkiseudun vähittäiskaupassa, kun se perusti leipä- ja maitokauppoja lähes jokaiseen kaupunginosaan. Lisäksi Elanto käynnisti meijeritoiminnan sekä alkoi paahtaa kahvia ja valmistaa kaljaa.


title: Elanto

text: Vuonna 1915 Elannon johtoon nousi nuori juristi, sosiaalidemokraatti Väinö Tanner, jonka kakkosmieheksi nimitettiin porvari Otto Valmari. Tanner haistoi ensimmäisen maailmansodan vaikutukset sekä kaupankäyntiin että kiinteistöbisnekseen. Elanto hankki tontteja ja kiinteistöjä yli oman tarpeen; tulevaisuuden varalle ja sijoitusmielessä. Vakavarainen osuuskunta osti muun muassa Helsingin Aleksanterinkadulta suuren tontin ja nykyisestä Vantaan Pakkalasta lähes 700 hehtaarin Backaksen kartanon.


title: Elanto

text: Ristiriidat pääasiassa kaupunkien tehdastyöväestöstä koostuneiden, jäsenmäärältään suurten ja poliittisesti lähellä vasemmistoa olleiden osuuskauppojen sekä pääasiassa maaseudun viljelijäväestöstä koostuneiden, jäsenmäärältään pienten ja poliittisesti lähellä porvareita olleiden osuuskauppojen kesken vahvistuivat, kun suuret osuuskaupat halusivat saada aatteellisessa keskusjärjestössä, Yleisessä Osuuskauppojen Liitossa enemmän määräysvaltaa perustuen kunkin osuuskaupan jäsenmäärään. Koska tämä oli kuitenkin jyrkästi osuustoiminnan yksi jäsen - yksi ääni -periaatetta vastaan, perustivat suuret osuuskaupat Elannon johdolla omaksi aatteelliseksi keskusjärjestöksi Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) vuonna 1916 ilmoittautuen edistysmieliseksi osuuskauppaliikkeeksi. Samalla se kuitenkin halusi pitää keskusliikkeenään Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan (SOK). Tähän ei SOK suostunut, jolloin KK:n jäsenosuusliikkeet perustivat Suomen Osuustukkukaupan (OTK) vuonna 1917.


title: Elanto

text: Poliittisen suuntataistelun kiihtyessä Tanner korosti, että Elanto haluaa palvella kaikkia pääkaupunkiseudun asukkaita, aatteeseen katsomatta. Kaikille helsinkiläisille tämä osuustoimintamalli ei kuitenkaan riittänyt, vaan osa porvareista ryhtyi arkkitehti Jalmari Kekkosen johdolla puuhaamaan "pellervolaiseen osuuskauppaliikkeeseen" eli YOL:seen ja SOK:aan sitoutuvaa osuuskauppaa, jonka perustava kokous järjestettiin 1919.


title: Elanto

text: Elanto vahvistui markkinoilla nostaen Tannerin asemaa sekä valtakunnan politiikassa että pääkaupungin elintarvike- ja vähittäiskaupassa. Osuuskunta rakensi uuden pääkonttorin Kaikukadulle, avasi uusia liikkeitä ja uudisti makkara- ja virvoitusjuomatehtaansa. Leipä pysyi perustuotteena, ja tuotannon turvaamiseksi rakennettiin uusi leipomo ja oma mylly. Tanner loi osuuskunnalleen omistamisen ideologian: myymälät ja tuotantolaitokset toimivat Elannon omissa kiinteistöissä.


title: Elanto

text: 1940- ja 1950-luvuilla sodasta toipuva Suomi rakensi ja kulutti. Elanto vastasi kysyntään perustamalla myymälöitä toisensa perään; kaupungeissa jokaiseen kaupunginosaan ja maaseudulla jokaiseen kylään.


title: Elanto

text: Henkilöstökulut kasvoivat ja pakottivat miettimään uusia toimintatapoja, kuten yhtenäismyymälöitä ja itsepalvelua, kuten ylioppilaiden suosima ruokala Kluuvikadun Elanto. Elannon ensimmäinen pikamyymälä avattiin vuonna 1951. Se edusti ajan tapojen muutoksia. Muita uutuuksia kuluttajille olivat muovikassit, maitotölkit ja viimeinen myyntipäivä leipätuotteille.


title: Elanto

text: Helsinki kasvoi edelleen voimakkaasti. Keskustassa korttelit alkoivat olla täynnä, ja yksittäisten liikerakennusten rakentaminen oli vähäistä. Painopiste siirtyi lähiöihin ja aluerakentamiseen. Parhaat kauppapaikat jaettiin neljän koplassa, johon kuuluivat Elanto, Helsingin Osuuskauppa, Kesko ja Tuko.


title: Elanto

text: Elannon johto koki täysremontin. Väinö Tanner väistyi hallintoneuvoston johdosta ja Paavo Heinimo pääjohtajan paikalta. Uudeksi pääjohtajaksi valittiin tohtori Mauno Koivisto, mutta hän ei ehtinyt ottaa tehtävää vastaan, koska sai samaan aikaan viran Suomen Pankista. Paikalle nimitettiin vuonna 1968 Ylermi Runko, joka johti liikettä aina vuoteen 1990 saakka.


title: Elanto

text: Kuluttajien tottumukset muuttuivat. Autojen käyttö oli lisääntynyt räjähdysmäisesti ja välimatkat menettäneet merkitystään. Ihmiset asioivat taajamissa, ja maaseutu autioitui. Pääkaupunkiseutu oli muuttovoittoaluetta, mutta perinteinen päivittäistavarakauppa ei kannattanut. Elanto myi vain omaa leipäänsä, vaikka kuluttajat kysyivät jo jotain muutakin.


title: Elanto

text: Väinö Tanner vastusti Elannon lähtemistä anniskeluravintolabisnekseen, mutta joutui taipumaan hallintoneuvostouransa viimeisinä kuukausina. Anniskelu tuli pääkaupunkiin Loviisan kautta, kun sikäläinen osuusliike fuusioitui Elantoon. Pian myös Fennia ja Kappeli Helsingin keskustassa siirtyivät Elannolle.


title: Elanto

text: Elannon keskusliikkeen OTK:n varat hupenivat tappiollisen teollisuuden ylläpitoon ja kannattamattomien Osuusliikkeiden tukemiseen. Kiinteistöomaisuuden ansiosta osuusliike pysyi pinnalla, mutta perusbisnes pyörii tappiolla. Edes Kannelmäen ja Leppävaaran uudet hypermarketit tai keskustan HM:t ja Pullapuodit eivät muuttaneet kokonaisuutta.


title: Elanto

text: Raskas teollisuus ja kannattamattomat Osuusliikkeet olivat ajaneet OTK:n kriisin partaalle. Pitkäaikaiset vastuunkantajat väistyvät, ja valta keskittyi uudelle pääjohtajalle, joka laittoi saman tien tuulemaan. Osuusliikkeiden ja niiden omistaman OTK:n fuusiosta muodostui 1983 E-osuuskunta Eka, josta muotoutui 1987 Osuuskunta Eka-yhtymä. Kuitenkin muista Osuusliikkeistä poiketen juuri Elanto ei lähtenyt tähän mukaan, ja näin yli 65 vuotta kestänyt side Elannon ja OTK:n välillä oli historiaa. Jo aiemmin samana vuonna KK:n nimi muutettiin muotoon "Kulutusosuustoiminnan Keskusliitto" jäseninään fuusion jälkeen siis vain Eka ja Elanto.


title: Elanto

text: Elanto hankki runsaasti aivan uutta liiketoimintaa: Tasokaluste ja Koti-idea toivat valikoimaan huonekaluja, Koneveljet kodinkoneita ja Pizzeria Nr 1 pitsoja. Elanto toimi kuitenkin ilman selvää laajenemisen strategiaa ja alkoi menettää uskoa omaan perusosaamiseensa.


title: Elanto

text: Elanto sai ensimmäistä kertaa kilpailijan entisestä keskusliikkeestään, kun Eka osti Valintatalo-ketjun. Elannon asemaa parantaakseen pääjohtaja Ylermi Runko viritti pariin otteeseen keskustelun Elannon ja Helsingin Osuuskaupan fuusiosta tai ainakin merkittävästä yhteistyöstä. Vuonna 1989 fuusio oli lähempänä kuin koskaan aiemmin. Runko otti yhteyttä Pentti Pasuriin ja HOK:n hallintoneuvoston avainhenkilöihin. HOK:n hallintoelimissä aatteet ja johtajakysymykset kuitenkin herättivät epäluuloa, joka aiheutti hankkeen kaatumisen.


title: Elanto

text: Vuonna 1992 Elanto ja Eka sekä SOK ja Suomen Osuuskauppojen Keskusliitto perustivat "Co-op Suomen Kuluttajaosuustoiminnan Liiton" (KOL), jolloin samassa yhteydessä "Kulutusosuuskuntien Keskusliitto" lopetti toimintansa ja E-liike siirtyi historiaan. KOL:n toiminta puolestaan päättyi ainakin tosiasiallisesti vuoden 2003 lopussa.


title: Elanto

text: 1990-luvun lama Suomessa oli vakavin vuosikymmeniin. Työttömien määrä kohosi enimmillään lähes puoleen miljoonaan. Valtion ja kuntien verotulot romahtivat, ja sosiaaliturvan kulut kasvoivat.


title: Elanto

text: Elanto aloitti uuden vuosikymmenen vauraana, mutta kannattamattomana ja yksin. Uusi pääjohtaja Jorma Seppänen yritti keksiä lääkkeitä lamaan. Liikkeitä ehostettiin, mutta myynti väheni. Jokainen kuluerä ja työvaihe joutui suurennuslasin alle.


title: Elanto

text: Elannon tavoin myös Eka oli pahassa kriisissä. Jorma Seppänen sanoi irti Elannon ja Ekan säästökassatalletuksia ja eläkevakuutusvaroja koskeneet keskinäiset takuusopimukset. Elanto joutui maksamaan 135 miljoonan markan eläkevastuuvajauksen, mutta säästi myöhemmin lähes 300 miljoonaa, koska ei joutunut enää tilille Ekan tekemisistä.


title: Elanto

text: Osuuskunta Eka-yhtymä ajautui yrityssaneeraukseen vuonna 1993. Elannon johto näki ilmassa vaaran merkit ja sai päärahoittajaltaan Kansallis-Osake-Pankilta lupauksen, että pankki vastaisi osuusliikkeen rahoituksesta myös siinä tapauksessa, että asiakasomistajat kävisivät levottomiksi ja säästökassatalletukset alkaisivat huveta.


title: Elanto

text: Seppänen luopui fuusioaikeistaan ja samalla virastaan. Hän ilmoitti hallintoneuvoston puheenjohtajalle Erkki Tuomiojalle, että tämä voisi ryhtyä etsimään pääjohtajaksi uutta miestä. Pääjohtajaksi valittiin vähittäiskaupparyhmän johtaja Tauno Palmroos.


title: Elanto

text: Elannon uusi pääjohtaja Tauno Palmroos tarttui toimeen. Hän kävi alustavia neuvotteluja fuusiosta tai muusta toimialajärjestelystä HOK:n varatoimitusjohtajan Esa Haapaniemen ja Ässä-Partners Oy:n toimitusjohtajan Arto Hiltusen kanssa.


title: Elanto

text: Toisaalla KOP ja Suomen Yhdyspankki fuusioituvat. Se oli Elannolle huono uutinen ja enteili ongelmia. Koko osuusliikettä kiinnostanut kysymys kuului: sitoiko KOP:n antama rahoituslupaus myös sen fuusiokumppania SYP:ia? Päätös oli pelätynlainen: rahaa luvattiin kaikkeen muuhun, mutta ei siihen mihin sitä kipeimmin tarvittiin eli korvaamaan mahdollista säästökassan tyhjenemistä.


title: Elanto

text: Tieto rahoituspäätöksistä tuli julki, ja säästökassan jäsenet ryntäsivät nostamaan talletuksiaan. Yhden aamupäivän aikana liikkeen kassasta lähti kymmeniä miljoonia markkoja, ja Elanto hakeutui yrityssaneeraukseen. Vastavalittu pääjohtaja sai jatkaa, koska velkojat eivät pitäneet häntä syyllisenä osuuskaupan ahdinkoon. Yrityssaneerausohjelma valmistui nopeasti aiemman säästöohjelman pohjalta. Palmroos onnistui vakuuttamaan velkojille, että kaikki saisivat omansa. Säästökassatallettajat saivat rahansa, kun valtio maksoi heidän saatavansa ja liittyi velkojien rintamaan.


title: Elanto

text: Toisin kuin Ekan saneerauksessa vähän aiemmin, Elannon velkoja ei leikattu. Pelastajaksi tuli jälleen Tannerin perintö, vahva kiinteistömassa. Kivitaloja oli edelleen runsaasti, ja niiden arvo alkoi uudelleen kohota.


title: Elanto

text: Saneeraus oli Elannolle vastenmielinen, mutta ainoa tapa päästä takaisin jaloilleen. Kaikki panokset olivat bisneksen elvyttämisessä. Saneerausohjelma tarjosi myös mahdollisuuden irrottautua sopimuksista, joiden purkaminen muuten olisi ollut mahdotonta tai käynyt kalliiksi. Ahdingossa ollut osuusliike sai useita kaupallisia yhteistyötarjouksia. Toimivan johdon kannalta ainoaksi mahdollisuudeksi jäi Tradeka-yhteistyö.


title: Elanto

text: Lama oli syvä, mutta pohjakosketuksen jälkeen kannattavuus nousi varsin nopeasti plussalle, ensimmäisen kerran sitten 1980-luvun lopun hullujen vuosien. Yhteistyö Tradekan kanssa sujui operatiivisella tasolla mutkattomasti. Omistajapolitiikassa näkemykset sen sijaan erosivat: Tradeka halusi yhtiöittää kaiken liiketoiminnan, Elanto oli uskollinen osuustoimintataustaansa. Elannon ja Tradekan vähittäiskauppatoiminnot yhdistettiin yhteisiin ketjuihin (Siwa, Valintatalo ja Euromarket/Maxi). Elannon reviirinä oli pääkaupunkiseutu höystettynä Tuusulan Riihikalliolla, ja Tradekalla puolestaan koko muu Suomi.


title: Elanto

text: HOK:ssa vaihtui toimitusjohtaja lyhyen ajan sisällä kahdesti. Pasurin ja Haapaniemen jälkeen vetovastuu siirtyi uudelle sukupolvelle, kun toimitusjohtajaksi valittiin Arto Hiltunen. HOK seurasi Elannon rimpuilua kuiville tietäen, että Elanto oli joutunut 1990-luvun alussa käymään kovaa koulua ja trimmaamaan koneensa tuloskuntoon. Kun Elannon saneerauksen pääarkkitehti Tauno Palmroos kuoli yllättäen, uudeksi pääjohtajaksi nousi rakennusliike Polarin Arto Ihto. Ihto oli yritysjohtajana strateginen visionääri ja yhteistyön rakentaja. Hänen päämääränsä kiteytyi yksinkertaiseksi: Elanto ei selviäisi yksin. Sen olisi saatava kumppani, joka valittaisiin liiketaloudellisin perustein.


title: Elanto

text: Keväällä 2000 Elannon hallitus hahmotti tulevaisuuttaan velkasaneerauksen jälkeisessä ajassa. Vaihtoehtoja oli kolme: riskialtis yhteistyö alan ulkopuolelta tulevien pääomasijoittajien kanssa, yhteistyön syventäminen Osuuskunta Eka-yhtymästä Osuuskunta Tradeka-yhtymäksi muuttuneen konsernin kanssa tai kumppanuus HOK:n rinnalla. Kaikissa tapauksissa yhteistyön ehtona oli saneerauksesta irrottautuminen etuajassa. Sitä pidettiin täysin mahdollisena.


title: Elanto

text: Ihto sai hallitukselta tunnusteluvaltuudet ja tapasi Arto Hiltusen. Ihto tarjosi yhteistyötä pääkaupunkiseudun päivittäistavarakaupassa ja sai vastaehdotuksen suorasta fuusiosta. Tapaamiset tihenivät, ja selvitykset käynnistyivät kummassakin osuusliikkeessä. Yhdistymisen edellytykset rajautuivat kolmeen: Kilpailuviraston kantaan, Elannon vapautumiseen yrityssaneerauksesta ja irrottautumiseen Tradeka-yhteistyöstä.


title: Elanto

text: Ensimmäinen kohdista oli helpoin. Kilpailuvirasto ei nähnyt ennakkoarvioissaan yhdistymiselle esteitä. Myös saneerausohjelma eteni reippaasti etuajassa. Se oli ohi vuonna 2001. Kolmas ehto oli työläin täyttää. Tradekalla oli Elannon kanssa joukko sopimuksia, joita se ei halunnut purkaa. Parin vuoden neuvottelujen jälkeen päästiin sopuun irrottautumisen hinnasta: 46 Siwaa, yksi Valintatalo ja kaksi hotellia (Cumulus Seurahuone ja Cumulus Olympia) siirtyivät Tradekalle.


title: Elanto

text: Vuoden 2003 lopussa Elanto lopetti toimintansa (samoin HOK) ja vuoden 2004 alussa aloitti Helsingin Osuuskauppa Elanto. Uudistuksen myötä kaikkiaan 42 Elannolle kuulunutta Valintataloa, Siwaa ja Maxia muuttuivat vuosien 2003-04 aikana S-ryhmän ketjuiksi siten, että uusia Alepoita oli 29, jotka oli muutettu pienimmistä Valintataloista (19 kpl) ja Siwoista (10 kpl), ja S-marketeja 9, jotka oli muutettu suuremmista Valintataloista (5 kpl) ja Valintatalo Plus -myymälöistä (4 kpl). Maxi-marketeista kolme (Isossa Omenassa, Sellossa ja Kannelmäessä) muutettiin Prismoiksi ja yksi tavaratalomainen Maxi Hakaniemessä käyttötavaraosastoiltaan Sokos-tavarataloksi ja elintarvikeosastoltaan S-marketiksi. Uuden osuuskaupan toimipaikoista Elannon peruja olivat myös mm. ravintolat Highlight, Kappeli ja Zetor, OlutHuoneet (esim. William K), olutpubit Aapelin Baari, Käpygrilli, Martinralli, Pirjon Krouvi, Poseidon ja Tinatuoppi sekä Backas-puutarhakeskus. Elannon Hautauspalvelun nimeksi tuli HOK-Elannon Hautauspalvelu, Sateenkaari-kosmetiikkamyymälät korvattiin Emotion-ketjun myymälöillä ja Ramada Hotel Presidentti siirtyi Sokos Hotels -ketjuun.


title: Barajas

text: Barajas on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin hallinnollisista alueista. Se oli alun perin oma itsenäinen kuntansa, joka liitettiin Madridiin 18. marraskuuta 1949. Alue sijaitsee kaupungin itäosassa ja koostuu Alameda de Osunan, Aeropuerton, Casco Histórico de Barajasin, Timónin ja Corralejosin kaupunginosista. Sen naapurialueita ovat etelässä San Blas ja lännessä Hortaleza. Barajasin kokonaispinta-ala on 42,7 neliökilometriä ja asukasluku 42 200 (2005).


title: Barajas

text: Barajasissa sijaitsee Barajasin lentoasema, joka on yksi maailman vilkkaimmista. Suurin viheralue on Espanjan nykyisen kuninkaan mukaan nimetty Juan Carlos I:n puisto.


title: Suuri yhtenäisteoria

text: Suuri yhtenäisteoria () on fysiikassa yksi lukuisista yhtenäiskenttäteorioista, joilla pyritään yhdistämään kolme neljästä perusvuorovaikutuksesta eli heikko vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus ja sähkömagnetismi. Teoria ennustaa näiden vuorovaikutusten sulautuvan yhdeksi kentäksi formula_1 GeV suuremmilla energioilla.


title: Suuri yhtenäisteoria

text: Toistaiseksi on pystytty yhdistämään sähkömagnetismi ja heikko vuorovaikutus sähköheikoksi vuorovaikutukseksi. Vahvaa vuorovaikutusta kuvaa kvanttikromodynamiikka eli QCD. Suuren yhtenäisteoria tarkoituksena olisi yhdistää sähköheikko vuorovaikutus ja vahva vuorovaikutus toisiinsa. Vielä tästäkin pidemmälle menee nk. kaiken teoria, jossa kaikki neljä perusvuorovaikutusta yhdistettäisiin samaan teoriaan.


title: Rauniopuisto

text: Rauniopuisto on puisto Vaasassa Vanhan Vaasan kaupunginosassa. Sen alueella ovat Pyhän Marian kirkon ja sen kellotapulin rauniot ja Vaasan triviaalikoulun rauniot. Puiston alueella on sijainnut myös Vaasan raatihuone. Rakennukset jäivät raunioiksi Vaasan palossa 1852. Raunioiden ympäristö on nurmetettu.


title: Rauniopuisto

text: Pyhän Marian kirkko oli FT Markus Hiekkasen mukaan luultavasti vuosien 1500 ja 1520 välillä rakennettu, Neitsyt Marialle omistettu harmaakivikirkko. Kirkkoa laajennettiin useaan otteeseen, muun muassa vastaperustetun kaupungin tarpeisiin 1600-luvulla. Kaupungin kokiessa hävityksen isonvihan aikana myös kirkko ryöstettiin. 1700-luvun puolivälissä kirkko muutettiin ristikirkoksi. Juuri ennen vuoden 1852 paloa alttaritaulu oli siirretty muualle ja se on tätä nykyä Mustasaaren kirkossa.


title: Rauniopuisto

text: Vaasan triviaalikoulu oli rakennettu 1691. Sen tunnetuimpiin oppilaisiin kuului vuosina 1815–1822 koulua käynyt Johan Ludvig Runeberg.


title: Hannu Karpo

text: Hannu Karpo (s. 5. maaliskuuta 1942 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Karpo teki pitkän ja monipuolisen uran televisiotoimittajana yli 50 vuoden ajan. Jäädessään eläkkeelle vuonna 2007 hän totesi olleensa alalla yhtä kauan kuin on ollut televisiolähetyksiäkin. Hän työskenteli 27 vuotta Yleisradiossa ja 25 vuotta MTV3:lla.


title: Hannu Karpo

text: Karpo omistaa tuotantoyhtiö Pallosalaman, joka on perustettu vuonna 1970. Yhtiö tuotti yrityksille kaupallisia markkinointivideoita. Karpo on toiminut journalistina myös aikakauslehdistössä, muun muassa Avussa ja Seurassa. Näihin lehtiin hän toimitti parinkymmenen vuoden ajan liikennepalstaa yhdessä Ensio Itkosen kanssa.


title: Hannu Karpo

text: Hän on saanut kaksi elokuvataiteen valtionpalkintoa, Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon sekä vuonna 2012 valtion journalistipalkinnon ja myös elämäntyön Kultaisen Venlan vuonna 2015. 30. joulukuuta 2006 Karpon ohjelmaa seurasi 791 000 katsojaa. Tappouhkauksia hän on saanut ”alle 10”. Oikeudenkäyntejä työn tiimoilta on 37, joista ei ole tullut yhtään tuomiota.


title: Hannu Karpo

text: Hannu Karpon tavaramerkiksi muodostui aikoinaan Rovaniemeltä löytynyt sudenkarvainen karvahattu.


title: Hannu Karpo

text: Hän toimitti yli kahden vuosikymmenen ajan televisio-ohjelmaa "Karpolla on asiaa", joka käsitteli suomalaisten vastoinkäymisiä, joihin ei tahdo löytyä ratkaisua millään lailla. Usein kritiikin kohteena olivat julkinen hallinto ja sen byrokraattisuus.


title: Hannu Karpo

text: Karpo aloitti tv-työnsä jo lukioikäisenä nuorten ohjelmissa ja pääsi sitten toimittajaksi TV1:n ajankohtaistoimitukseen, jossa sai pian mainetta päällekäyvänä ”revolverihaastattelijana”. Vuosina 1963–1981, ennen MTV:lle siirtymistään, Karpo toimi Yleisradion palveluksessa yhteiskunnallisten sekä ajankohtais- ja reportaasiohjelmien toimittajana, tuottajana sekä ohjaajana. Hän toteutti ohjelmia esimerkiksi kuluttajakysymyksistä samaan aikaan 1970-luvulla, kun kuluttajalainsäädäntöä oltiin luomassa Suomeen. Vuonna 1983 Karpo siirtyi MTV3:lle, jossa työskenteli 25 vuotta. Tänä aikana hän toimitti lähes 800 ohjelmaa.


title: Hannu Karpo

text: Karpon tunnetuin ohjelma on ollut MTV3:n yhteiskunnallisiin epäkohtiin puuttunut "Karpolla on asiaa". Sen viimeinen osa esitettiin keväällä 2007. Sarja saavutti yleisön suosion vuosien varrella, ja 2.1.1994 esitetty jakso keräsi television ääreen peräti 1 830 000 katsojaa.


title: Hannu Karpo

text: Ihmiset lähettivät toimittajalle myös omia aiheitaan ja juttuvinkkejään varsin aktiivisesti. Parhaina vuosina kirjattiin 10 000 toimitukseen lähetettyä aihetta vuodessa. Kaikista ideoista ei luonnollisesti voitu tehdä ohjelmaa, mutta palautteet tarjosivat näköalapaikan suomalaisen yhteiskunnan väliinputoajiin, vaikeisiin ihmiskohtaloihin ja pettymyksiin suhteessa esim. sosiaaliturvaan. Karposta tuli monelle oikeusaputoimisto, sosiaaliviranomainen ja luotettu lähimmäinen.


title: Hannu Karpo

text: Viimeinen "Karpolla on asiaa" -ohjelma nähtiin 5. toukokuuta 2007 erikoispitkällä tunnin kestäneellä päätösjaksolla, kun jo kaksi vuotta virallisesti vanhuuseläkkeellä ollut 65-vuotiaan Karpo siis jätti televisio-ohjelmatyön. Viimeiselle kuvauskeikalle mennessään Karpo jäi kiinni ylinopeudesta. Toukokuussa 2009 esitettiin MTV3:lla "Karpon parhaat" -sarja, joka oli koostettu Hannu Karpon vuosien varrella tekemistä jutuista, ja samalla katsastettiin mitä kyseisille henkilöille tai asioille tapahtui ohjelman jälkeen.


title: Hannu Karpo

text: Helsingin dokumenttielokuvafestivaali DocPoint teki kunniaa Karpon pitkälle uralle vuonna 2008 esittämällä laajan kokonaisuuden hänen tuotantoaan. Ilja Rautsi esitteli tällöin ohjelmia elokuva-alan Elitisti-verkkosivustolla.


title: Hannu Karpo

text: Hannu Karpo on ollut naimisissa laulaja Raita Karpon kanssa, ja heillä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Karpo on reservin majuri.


title: Aksolotli

text: Aksolotli ("Ambystoma mexicanum") on äärimmäisen uhanalainen meksikolainen salamanterieläinlaji. Aksolotli on tunnettu esimerkki neoteniasta eli vajaasta yksilönkehityksestä: niiden ulkoinen kehitys pysähtyy yleensä toukkavaiheeseen, eli ne jäävät pensasmaisilla kiduksilla hengittäviksi vesieläimiksi. Ne saavuttavat kuitenkin sukukypsyyden ja lisääntyvät tässä vaiheessa.


title: Aksolotli

text: Tietyissä olosuhteissa aksolotlit saattavat myös käydä läpi muodonvaihdoksen ja kehittyä aikuisenkaltaisiksi, keuhkoilla hengittäviksi salamanterieläimiksi, jolloin niiden kidukset surkastuvat ja ne nousevat elämään maalle. Samalla ne muuttuvat hämäräaktiivisiksi ja niiden ulkonäkökin muuttuu. Aksolotlien yksilönkehitykseen voidaan vaikuttaa keinotekoisesti hormonikäsittelyllä, jolloin ne kehittyvät aikuisvaiheeseen.


title: Aksolotli

text:
Aksolotli esiintyi luonnonvaraisena vain Xochimilco- ja Chalcojärvissä Keski-Meksikossa, ja näistäkin Chalcojärvi on käytännössä hävinnyt ja luonnonvarainen populaatio on vaarantunut Méxicon kaupungin kasvamisen myötä.
Aksolotleja myydään lemmikkieläimiksi joissakin akvaarioliikkeissä.


title: Tatu Vaaskivi

text: Tatu Georg Adolf Vaaskivi (vuoteen 1935 Wahlstén, Vahlstén; 19. heinäkuuta 1912 Helsinki – 21. syyskuuta 1942 Oulu) oli suomalainen kirjailija, kriitikko ja esseisti. Vaaskivi syntyi Helsingissä mutta muutti jo pikkulapsena Ouluun. Hänen vanhempansa olivat arkkitehti Georg Wahlstén ja Aino Niskanen.


title: Tatu Vaaskivi

text: Vaaskivi opiskeli Helsingin kansalaiskorkeakoulussa sanomalehtialaa vuonna 1929, avioitui runoilija Elina Vaaran (Kerttu Elin Virtanen o.s. Sirén) kanssa vuonna 1937 ja oli kuollessaan vuonna 1942 vain 30-vuotias. Oulun Hietasaaressa, jossa Vaaskivi vietti aikaansa, on hänen vaatimaton puinen muistomerkkinsä.


title: Tatu Vaaskivi

text: Vaaskivi tuli vain 18-vuotiaana "Kalevan" toimitusharjoittelijaksi kesäkuussa 1930. Kriitikontyönsä hän aloitti kirjoittamalla kirja-arvosteluja Kalevaan. Hänestä kehittyi tuottelias kriitikko ja esseisti. Vaaskivi oli perehtynyt ranskalaisiin symbolisteihin, kuten Arthur Rimbaud’hon ja Charles Baudelaireen, joita hän luki alkukielellä. Vuonna 1932 hän julkaisi laajan artikkelin "Goethe ja Goethen Faust", myöhemmin taas mm. luonnekuvan ruotsalaisesta runoilijasta Gustaf Frödingistä. Kotimaisten runoilijoiden ja kirjailijoiden teoksista hän kriitikkona tarkasteli muun muassa Saima Harmajan, Uuno Kailaan ja Volter Kilven tuotantoa. Arvioituaan Eino Kailan teoksen "Persoonallisuus" (1934) hän kirjoitti laajan kaksiosaisen artikkelin "Nerous ja mielenvikaisuus" 21-vuotiaana.


title: Tatu Vaaskivi

text: Vuonna 1935 Vaaskivi julkaisi "Helsingin Sanomissa" kirjoituksen Frans Eemil Sillanpäästä ja sai sen myötä kirjailijalta kutsun Pohjoismaiseen kirjailijakongressiin Helsinkiin. Vaaskivi oli kiinnostunut kasveista ja niiden keräilystä, ja eräs hänen "Kalevaan" kirjoittamistaan arvosteluista oli kirjasta "Suomen kasvio". Vuonna 1935 hänet pyydettiin "Suomalainen Suomi" -lehden päätoimiseksi kirjallisuusarvostelijaksi Helsinkiin. Hänestä kehittyi Lauri Viljasen ja Raoul Palmgrenin ohella Suomen johtava kirjallisuuskriitikko.


title: Tatu Vaaskivi

text: Vaaskiven varsinainen kirjailijanura alkoi F. E. Sillanpään elämäkerrasta "F. E. Sillanpää. Elämä ja teokset" (1937). Parhaiten hänet muistetaan historiallisista romaaneistaan "Loistava Armfelt" ja "Yksinvaltias", josta hän sai järjestyksessä ensimmäisen Kalevi Jäntin palkinnon, sekä kuoleman jälkeen julkaistusta Jeesus-aiheisesta ja kesken jääneestä romaanistaan "Pyhä kevät". Kirjailija Vaaskiven varhainen kuolema johtui hänen elämäkerturinsa Holger Lybäckin ja hänen vaimonsa Elina Vaaran mukaan osittain jo pitkäaikaisesta sairastelusta – Vaaskivellä oli suolitulehdus –, osittain liian kuluttavasta elämäntavasta ja työtahdista, huonosta ruokavaliosta sekä runsaasta kahvinjuonnista ja tupakoinnista. Lybäckin mukaan Vaaskivi kuoli sydänhalvaukseen.


title: Aragatsotn

text: Aragatsotn () on yksi Armenian maakunnista ("marz"). Se sijaitsee maan länsiosassa ja sen pääkaupunki on Aštarak. Maakunnan nimi tarkoittaa "Aragatsin juurta". Aragats on Armenian korkein huippu. Maakunnassa oli vuonna 2001 126 278 asukasta, joista miehiä oli 60 571 ja naisia 65 707.


title: Aragatsotn

text: Aragatsotnin naapurimaakunnat ovat Širak pohjoisessa, Lorri koillisessa, Kotajk' idässä ja Armavir etelässä.


title: Aragatsotn

text: Aragatsotnin maakunta jakautuu seuraaviin 114 kuntaan (hamaynkner), joista 3 (taulukossa tummempina) ovat kaupunkimaisia ja loput maaseutumaisia.


title: Simo Silmu

text: Simo Johannes Silmu (s. 31. elokuuta 1977 Pori, Suomi) on suomalainen muusikko, säveltäjä ja sanoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten tanssiorkesteri Yölinnun laulajana ja keulakuvana. Hän perusti yhtyeen vuonna 1992 veljensä, rytmikitaristi Matti Silmun kanssa.


title: Simo Silmu

text: Silmu on Yölinnun ohella julkaissut myös kolme studioalbumia sooloartistina. Vuonna 2004 julkaistu "Simo Silmu" on ylittänyt sekä kulta- että platinalevyyn oikeuttavan myyntimäärän, ja vuoden 2006 "Sydänsärkyä"-albumi ylitti niin ikään kultalevyrajan. Silmun viimeisin sooloalbumi on vuonna 2008 julkaistu "Punaisessa talossa". Hänen soolouransa suurimpia hittikappaleita ovat olleet huippusuosituksi noussut "Kaikkea hyvää", "Vain yksinäinen", "Sydänsärkyä", "Katariina" sekä "Taivaan tuhat kynttilää".


title: Simo Silmu

text: Simo Silmu syntyi Porissa vuonna 1977 kolmilapsisen perheen keskimmäisenä. Perheen isä Jouko oli sähkömiehenä Ahlströmin tehtaalla, joka tunnettiin myöhemmin Suomen Kuitulevy Oy:nä. Äiti Marjatta oli aluksi kotiäiti, mutta päätyi myöhemmin hänkin Ahlströmille. Kaikenlainen musiikkiin liittyvä alkoi kiinnostaa jo varhain. Musisointi alkoi Simon ollessa 4-vuotias, kun perheeseen ostettiin sähköurut. Ensimmäisen haitarinsa Silmu sai 7 vuoden iässä. Silmu kävi Meri-Porin lukiota.


title: Simo Silmu

text: Simo aloitti uransa vuonna 1992 Yölinnun kanssa. Yölintu voitti Satakunnan tanssiyhtyeiden mestaruuden yleisöäänestyksessä vuonna 1996 Ulvilassa Ravanin juhlahalissa pidetyissä kilpailuissa. Ensimmäisen soololevyn hän teki vuonna 2004, joka myi kultaa ja seuraavana vuonna platinaa. Levyn hitti oli "Kaikkea Hyvää", ja se valittiin vuoden 2004 parhaaksi iskelmäksi. Vuonna 2006 ilmestyi Silmun toinen sooloalbumi "Sydänsärkyä" ja se myi kultaa myös nopeasti. Silmu oli Iskelmäfinlandia -ehdokas vuonna 2007. Voiton vei kuitenkin Eino Grön, mutta Simo sai yleisön suosikin palkinnon. Vuonna 2008 ilmestyi viimeisin soololevy "Punaisessa talossa". Silmun soolouran hittejä ovat "Kaikkea hyvää", "Sydänsärkyä", "Taivaan Tuhat Kynttilää" ja "Elä vielä".


title: Simo Silmu

text: Silmu on puhunut monesti keikkaelämänsä rankoista puolista. Vuonna 2009 hän kertoi Ilta-Sanomille, että liika työnteko oli viedä häneltä voimat. Silmun alkoholinkäytöstä johtuvien lukuisten ongelmallisten esiintymisten vuoksi Yölintu uhkasi hajota vuonna 2011, kun soolokitaristi Matti Fredrikson, pitkäaikainen basisti Kari Heiskari sekä rumpali Mika Lilja jättivät yhtyeen. Vuonna 2012 Silmu kuitenkin onnistui selvittämään ongelmansa alkoholin suhteen, ja Yölintu aloittikin sittemmin uuden tulemisensa uusitulla kokoonpanolla uuden studioalbumin merkeissä. 2015 Simo Silmu oli taas alkoholiongelman parissa. Keikat keskeytyivät tai peruuntuivat.


title: Simo Silmu

text: Tammikuussa 2017 Simo erotti veljensä Matti Silmun Yölintu-yhtyeestä sähköpostitse. Veljesten välit ovat niin huonot, että Matti on hakenut vuoden 2018 huhtikuussa lähestymiskieltoa Simolle ja tämän Päivi-vaimolle. Samoin Matti on nostanut kunnianloukkaussyytteen Simoa vastaan vuonna 2018.


title: Simo Silmu

text: Silmu avioitui 19. toukokuuta 2017 Päivi Räisäsen kanssa.


title: Ararat (maakunta)

text: Ararat () on yksi Armenian maakunnista ("marz"). Maakunnan pääkaupunki on Artašat. Ararat sijaitsee maan eteläosassa rajoittuen Turkkiin ja Azerbaidžaniin. Pinta-alaa maakunnalla on 2 096 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 252 665 (2001). Asukkaista miehiä oli 121 005 ja naisia 131 660.


title: Ararat (maakunta)

text: Araratin naapurimaakunnat ovat Armavir luoteessa, Kotajk' pohjoisessa, Geghark'unik' idässä ja Vajots' Dzor kaakossa.


title: Armenian lippu

text: Armenian lippu (arm. Հայաստանի դրոշը, "Hayastani drošë") on Armenian tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se koostuu kolmesta samanlevyisestä vaakaraidasta väreiltään ylhäältä alas punainen-sininen-oranssi. Armenian korkein neuvosto otti lipun käyttöön 24. elokuuta 1990 ja 15. kesäkuuta 2006 Armenian parlamentti hyväksyi "lain Armenian kansallislipusta".


title: Armenian lippu

text: Historiansa aikana Armenialla on ollut käytössään useita erilaisia lippuja. Antiikin aikana armenialaiset dynastiat käyttivät lipuissaan erilaisia niitä edustavia symbolisia eläimiä. 1900-luvulla Armeniaa edustivat useat eri neuvostotyyliset liput.


title: Armenian lippu

text: Koska Armenian laki ei määrittele lipussa käytettyjen punaisen, sinisen ja oranssin sävyjä, lipusta on yleisessä käytössä kaksi eri versiota. Näistä yleisemmässä värit ovat kirkkaat, harvinaisemmassa taas haalistuneemmat. Seuraavassa taulukossa on suurpiirteiset RGB-arvot kahdessa eri versiossa käytetyille väreille:


title: Armenian vaakuna

text: Armenian vaakuna () on Armenian tunnus maan lipun ja kansallislaulun ohella. Vaakuna on hiukan muunneltu versio vuonna 1918 perustetun Armenian demokraattisen tasavallan vaakunasta, jonka suunnittelivat arkkitehti Aleksander Tamanian ja taiteilija Hakob Kodžojan. Nykyisen vaakunan otti käyttöön Armenian ylin neuvosto 19. huhtikuuta 1992, ja sitä koskeva uusi laki hyväksyttiin 15. kesäkuuta 2006.


title: Armenian vaakuna

text: Vaakuna koostuu useasta osasta. Keskellä on kilpi, jota leijona ja kotka kannattelevat. Molemmat eläimet ovat vanhoja Armenian kuningaskunnan symboleita. Leijona yhdistetään erityisesti Bagratuni- ja Rubenidi-dynastioihin, kotka Artaksideihin ja Arsakideihin. Vaakunan alaosaan on kuvattu miekka, nauha, vehnäntähkiä ja sulka (tai oksa); ketjun katkaiseva miekka symboloi kansakunnan voimaa ja taistelua vapaudesta, nauha Armenian lippua, tähkät Armenian kansan ahkeruutta (tai maan pyhyyttä) ja sulka kulttuuriperintöä.


title: Armenian vaakuna

text:
Vaakunan keskellä olevassa kilvessä on viisi kenttää. Keskimmäiseen on kuvattu Araratvuori, Armenian symboli, ja Nooan arkki, joka ajelehti vuorelle Raamatun mukaan. Vuorta ja arkkia ympäröivät neljän armenialaisen kuningassuvun tunnukset:
Kilpien värit ovat seuraavat: keskimmäinen kilpi on oranssi, oikea yläkulma ja vasen alakulma ovat sinisiä ja vasen yläkulma sekä oikea alakulma ovat punaisia. Värit ovat samat kuin Armenian lipussa. Muut osat ovat kultaisia.


title: Viertola

text: Viertola () on Vantaan Tikkurilan suuralueen kaupunginosa. Se sijaitsee Tikkurilan kaupunginosan länsipuolella ja Helsingin Suutarilan pohjoispuolella.


title: Viertola

text: Alueen pohjoisosassa toimii Peltolan koulu, jonka pohjoispuolella sijaitsee Tikkurilan urheilupuisto, jossa ovat Tikkurilan uimahalli, urheilutalo ja kaksi jäähallia eli Trio Areena harjoitteluhalleineen. Lähellä on myös Tikkurilan ortodoksinen kirkko.


title: Viertola

text: Virtolan eteläosassa sijaitsee Viertolan koulu kahdessa eri toimipisteessä. Siellä toimivat myös tanssiteatteri Raatikko, Tikkurilan Naisvoimistelijoiden jumppasali TINAgym sekä Vantaan tanssiopisto.


title: Viertola

text: Viertolalaiset käyttävät pääasiassa Tikkurilan palveluita, mutta Viertolan puolella aivan Tikkurilan lomassa toimivat esimerkiksi "keskellä Tikkurilaa" sijaitseva K-Supermarket Yliveto, Alko, Peltolan tori ja Tikkurilan kauppatalo. Viertolassa on runsaasti pienasuinrakennuksia, mutta aivan Tikkurilan tuntumassa Talvikkitien varrella sekä Viertolaa halkovan Peltolantien varrella on myös kerrostaloja.


title: Viertola

text: Alueen tunnetuin maamerkki oli Kehä III:llekin näkynyt Havin saippuatehdas, jonka tilalle on nyttemmin rakennettu kerrostaloja.


title: Viertola

text: Viertolan lounaisosassa toimii esimerkiksi putkiasennuspalvelua ja LVI-tarvikemyyntiä harjoittava Vesijohtoliike Mönkkönen.


title: Valtatie 5

text: Valtatie 5 on Heinolan Lusista Mikkelin, Kuopion ja Kajaanin kautta Sodankylään johtava valtatie. Tien pituus on 905 kilometriä, josta moottoritietä 46,7 kilometriä. Se on valtatien 4 jälkeen Suomen toiseksi pisin valtatie. Valtatien 4 ja valtatien 8 ohella valtatie 5 on Suomen tärkeimpiä pohjois–eteläsuuntaisia reittejä. Nykyisin tie viitoitetaan alkamaan nelostiestä Heinolan Lusista ja se kulkee pitkin Itä-Suomea Sodankylään asti, jossa se yhtyy takaisin nelostiehen. Kuopion Vehmasmäen ja Sodankylän välinen osuus on myös osa E63-tietä. Tien Lusin ja Kajaanin välinen osuus kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä Lusin ja Kemijärven välinen osuus yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.


title: Valtatie 5

text: Tien alkupää Lusista Mikkeliin on pääosin uudelleenrakennettu 1990- ja 2000-luvuilla suoraksi ja hyväkuntoiseksi valtatieksi. Mikkelin kohdalla on lyhyt nelikaistainen osuus, mutta Mikkelin ja Joroisten välillä tie on profiililtaan vanhentunut eikä vastaa nykyajan vaatimuksia. Joroisten ja Varkauden välillä tie on parannettu valtatietä vastaavaksi tieksi, ja Varkauden kohdalla on noin yhdeksän kilometrin nelikaistainen osuus. Myös Varkauden ja Leppävirran välinen osuus on hyväkuntoinen tie, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja, mutta osuus Leppävirralta Kuopion Humaljoelle on auttamattomasti ajastaan jäljessä. Tien laatu huomioon ottaen liikennemäärät ovat suuret varsinkin raskaan liikenteen osalta, mutta tie on silti lähinnä kapeutensa ja mutkaisuutensa osalta kantatiestön tasolla. Tällä välillä kunnollisia ohituspaikkoja ei ole juuri lainkaan ja risteykset ovat erittäin vaarallisia.


title: Valtatie 5

text: Humalajoelta alkaa moottoritieosuus, joka jatkuu Siilinjärvelle saakka, ja liikenne tällä osuudella on pääosin sujuvaa. Siilinjärven ja Iisalmen välinen osuus on tavanomaista suomalaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on rakennettu eritasoliittymiksi. Iisalmen kohdalla tiellä on lyhyt nelikaistainen osuus.


title: Valtatie 5

text: Valtatie 5 on kokonaisuudessaan valaistu Varkauden (Rantasalmentien, seututie 464 eritasoliittymän) ja Iisalmen (Ryhälänmäki) välisellä osuudella (179km).


title: Valtatie 5

text: Iisalmen jälkeen tien liikennemäärät laskevat merkittävästi, eikä tällä osuudella ole merkittäviä sujuvuus- tai turvallisuusongelmia. Kemijärven ja Sodankylän välillä tien laatu ei tosin ole aivan samalla tasolla kuin etelämpänä, koska tie on muutettu aikoinaan valtatieksi numerokyltit vaihtamalla, itse tietä teknisesti ei ole muutettu.


title: Valtatie 5

text: Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Päijät-Häme – Etelä-Savo – Pohjois-Savo – Kainuu – Pohjois-Pohjanmaa – Lappi.


title: Valtatie 5

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: (Heinola) – (Pertunmaa) – (Mäntyharju) – (Hirvensalmi) – Mikkeli – Juva – Joroinen – Varkaus – Leppävirta – Kuopio – Siilinjärvi – Lapinlahti – Iisalmi – (Sonkajärvi) – Kajaani – (Paltamo) – Ristijärvi – Hyrynsalmi – Suomussalmi – (Taivalkoski) – Kuusamo – (Posio) – (Salla) – Kemijärvi – Pelkosenniemi – Sodankylä.


title: Valtatie 5

text: Valtatie 5:n nykyinen linjaus seurailee Heinolan ja Juvan välillä keskiaikaista Suuren Savontien Hollolasta Savonlinnaan vieneen tien linjaa. Juvalta pohjoiseen linjaus pohjautuu uudelta ajalta peräisin olevan Vanhan Kainuuntien linjaukseen. Vanhojen teiden linjaus on hyvin mutkainen ja autoliikenteen tarpeeseen huonosti soveltuva, joten moderni linjaus on lähes kokonaan uudelleen rakennettu.


title: Valtatie 5

text: Vuoden 1938 numerointijärjestelmässä viitostie kulki Helsingistä Kemijärvelle. Helsingistä linjaus kulki nelostien kanssa Tuusulan Hyrylään, josta se erkani reitilleen Järvenpään kautta Mäntsälään ja edelleen Lahteen. Lahdesta eteenpäin tie kulki suurimmalta osin nykyistä linjaustaan. Suurimmat poikkeukset olivat Pertunmaalla, jossa tie kulki kirkonkylän kautta, ja Kuusamossa, jossa tie kulki Ylä- ja Ala-Kitkan välistä.


title: Valtatie 5

text: Helsingin ja Lahden välille rakennettiin 1950-luvulla uusi valtatie, "Lahdentie" (nykyinen seututie 140), joka alun perin muodosti valtatien 5 eteläosan. Vuonna 1963 myös nelostie siirtyi kulkemaan Lahden kautta. Tällöin Helsingin ja Lahden välisellä osuudella oli sekä nelos- että viitostien tienumerot.


title: Valtatie 5

text: Kuopion ohikulkutien ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1968 keskustasta Päivärantaan moottoritienä ja siitä Vuorelaan nelikaistaisena maantienä sekä toinen vaihe 1976 Leväseltä keskustaan. 1990-luvulla moottoritietä on jatkettu molemmista päistään niin, että nyt Kallansiltoja lukuun ottamatta (rakennetaan moottoritieksi, valmistuu 2014) yhtenäinen moottoritie ulottuu Vehmasmäestä Siilinjärvelle.


title: Valtatie 5

text: Mikkelin ohikulkutie on valmistunut kahdessa osassa vuosina 1982 ja 1990. Kajaanin ohikulkutie on valmistunut vuonna 1988 ja Iisalmen ohikulkutie 1998.


title: Valtatie 5

text: 1980-luvulla numerointijärjestelmää muutettiin siten, että viitostie alkoikin vasta Lahdesta. Samoihin aikoihin Kemijärven ja Sodankylän välinen tie numeroitiin viitostieksi. Seuraava muutos tapahtui moottori- ja moottoriliikennetien valmistuttua Helsingistä Lusiin, jolloin nelostie "siirrettiin" Päijänteen itäpuolelle ja viitostie merkittiin alkamaan Lusista.


title: Valtatie 5

text: Lusin ja Mikkelin sekä Varkauden ja Leppävirran väliset osuudet on lähes kokonaan parannettu 1990- ja 2000-luvuilla. Jälkimmäisen osuuden parannustöiden alkusysäyksenä oli tiellä vuonna 1995 sattunut vakava onnettomuus.


title: Valtatie 5

text: Juva – Joroinen välille tehtiin uusi linjaus 1950-luvun lopussa. Parannettu linjaus luovutettiin liikenteelle 1.10.1959, jolloin Kaitaisten kylän kautta mennyt yhteys  lakkasi valtatienä.  Vanha linjaus oli muuttunut valtatieksi vuonna 1921 VN:n  päätöksellä maaherran esityksestä.


title: Valtatie 5

text: Joroisten ja Varkauden välille rakennettu uusi tieosuus avattiin liikenteelle 31. lokakuuta 2005. Tie rakennettiin osittain uuteen paikkaan. Varkauden kaupungin kohdalla tie rakennettiin nelikaistaiseksi Kuvansin ja Warkauden Portin välisellä 9,4 kilometrin osuudella ja Joroisten ja Varkauden välille rakennettiin keskikaiteellisia ohituskaistoja yhteensä 4,4 kilometrin matkalle. Kaikkiaan uutta tietä rakennettiin tai entistä parannettiin 23 kilometrin matkalla. Kaikki tasoliittymät poistettiin rakentamalla kuusi uutta eritasoliittymää ja parantamalla kahta entistä. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 34 miljoonaa euroa. Entinen, kapeampi viitostie muutettiin yhdystieksi 4557.


title: Valtatie 5

text: Vaikka Lusin ja Mikkelin välinen osuus parannettiin pääosin 1990- ja 2000-luvuilla, jäi Pertunmaan, Mäntyharjun ja Hirvensalmen kuntien alueella sijaitseva Koirakiven ja Huruksen välinen 24 kilometrin osuus tuolloin parantamatta. Tämän osuuden parannustyöt aloitettiin syksyllä 2009. Tie rakennettiin keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi, ja sille rakennettiin neljä uutta maanteiden eritasoliittymää sekä yksityisteiden eritasojärjestelyitä. Myös valaistusta ja melusuojausta parannettiin. Hankkeen kustannusarvio oli noin 40 miljoonaa euroa, ja se valmistui syksyllä 2011.


title: Valtatie 5

text: Kuopion Päivärannan ja Siilinjärven Vuorelan välillä sijaitsi aiemmin viiden kilometrin mittainen, kahden moottoritien väliin sijoittunut nelikaistainen sekaliikennetieosuus. Osuudella sijaitsivat myös huonokuntoiset avattavat Kallansillat. Sillat jouduttiin avaamaan 300–400 kertaa purjehduskaudessa, mikä aiheutti merkittävää haittaa liikenteelle. Osuudelle valmistui tiesuunnitelma helmikuussa 2007, ja tien rakentaminen alkoi lokakuussa 2009. Tie valmistui syksyllä 2014 moottoritienä, ja nostosiltojen tilalle rakennettiin kiinteät sillat. Kuopio–Iisalmi-laivaväylä siirrettiin Suosaaren ja Tikkalansaaren väliin, johon rakennettiin kiinteä 12 metriä korkea silta. Lisäksi tien eritasoliittymiä parannettiin ja tien itäpuolelle rakennettiin rinnakkaistie ja kevyen liikenteen väylät. Myös Kuopion lentoaseman tieyhteyksiä parannettiin. Hankkeen kustannusarvio oli noin 90 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 5

text: Valtatie 5 ohittaa Mikkelin kaupungin osittain kaksi- ja osittain nelikaistaisena. Liikennevirasto toteutti tien rakentamista nelikaistaiseksi Pitkäjärven ja Aseman eritasoliittymien välillä noin neljän kilometrin matkalla vuosina 2014-2017. Samalla eritasoliittymiä parannettiin. Hankkeen kustannusarvio on 17,5 miljoonaa euroa. Hankkeen tiesuunnitelma hyväksyttiin vuoden 2010 loppuun mennessä, tiehanke on valmistunut vuoden 2017 aikana.


title: Valtatie 5

text: Liikennevirasto toteuttaa vuoden 2017 lopusta alkaen tien parantamista Mikkelin pohjoispuolella Tuppuralan ja Nuutilanmäen välisellä noin 22 kilometrin osuudella. Suunnitelman mukaan valtatie 5 rakennetaan nelikaistaiseksi eritasoliittymin varustetuksi tieksi uuteen paikkaan nykyisen tien luoteispuolelle välillä Mikkeli-Nuutilanmäki. Suunnitelmiin kuuluu myös nykyisten ohituskaistojen varustaminen keskikaiteella välillä Nuutilanmäki–Hatsola. Parannustyö on alkanut vuoden 2017 loppupuolella puuston kaadolla ja valmista on 2021.


title: Valtatie 5

text: Leppävirran ja Kuopion välinen osuus on tasoltaan viitostien heikoimpia. Liikennevirasto suunnitteleekin osuuden parantamista kahdessa osassa. Leppävirran keskustan ja Palokankaan välinen vajaan kymmenen kilometrin pituinen tieosuus on tarkoitus leventää 10,5 metriä leveäksi, ja sille aiotaan rakentaa keskikaiteellisia ohituskaistoja sekä kolme eritasoliittymää. Tielle jäisi kuitenkin viisi tasoliittymää. Uusittu tie sijaitsisi seututeiden 533 ja 531 liittymien välillä pääosin nykyisellä paikallaan, joskin joiltain osin tien linjausta muutettaisiin. Hankkeen kustannusarvio on 12 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 5

text: Marraskuussa 2010 aloitettiin tiesuunnitelman laatiminen Palokankaan ja Humaljoen väliselle 18 kilometrin moottoritielle. Suunniteltava osuus alkaa etelässä seututien 531 liittymästä ja päättyy pohjoisessa nykyiseen moottoritiehen. Suunnitelman oli määrä valmistua tammikuun 2012 loppuun mennessä, mutta tien rakennustyöt ovat viivästyneet roimasti.


title: Valtatie 5

text: Siilinjärven ja Pöljän väliselle 13 kilometrin osuudelle valmistui yleissuunnitelma keväällä 2010. Tie suunnitellaan rakennettavaksi moottoritieksi osittain uuteen paikkaan nykyisen moottoritien päättymiskohdasta seututien 576 liittymään saakka. Seututien 576 pohjoispuolella tie rakennettaisiin osittain uuteen paikkaan keskikaiteelliseksi ohituskaistoin varustetuksi sekaliikennetieksi. Hankkeen alustava kustannusarvio on 32,2 miljoonaa euroa. Hanke toteutunee aikaisintaan vuoden 2013 jälkeen.


title: Valtatie 5

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Liikenneviraston tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 5 olisi nelikaistainen Mikkelin, Varkauden, Kuopion ja Iisalmen seuduilla. Lusin ja Mikkelin välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä Mikkelin ja Iisalmen välillä nelikaistaisten osuuksien väliin jäävät osuudet kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Suunnitelmat ovat alustavia, ja niiden toteuttaminen edellyttäisi tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Cluster

text: Cluster voi olla:


title: Laakso (Helsinki)

text: Laakso () on Helsingin kantakaupungissa, Mannerheimintien, Reijolankadun, Nordenskiöldinkadun ja Keskuspuiston rajaamalla alueella sijaitseva kaupunginosa. Naapurialueita ovat Töölö etelässä, Meilahti lounaassa, Ruskeasuo pohjoisessa ja Länsi-Pasila idässä.


title: Laakso (Helsinki)

text: Alueen pinta-ala on 0,69 km² ja asukasluku 1 876 (1.1.2012). Työpaikkoja Laakso tarjoaa 1 583 henkilölle (31.12.2010). Helsingin virallisessa kaupunginosajaossa Laakso on kaupunginosa numero 18; Helsingin piirijaossa Laakso taas on Reijolan peruspiiriin kuuluva osa-alue.


title: Laakso (Helsinki)

text: Laakson asutus keskittyy lähinnä Mannerheimintien varressa oleviin kerrostaloihin. Lisäksi alueella on Laakson sairaala, lasten liikennekaupunki ja esteratsastuskenttä. Suurin osa Laakson pinta-alasta kuuluu kuitenkin Keskuspuistoon, ja pääosa kaupunginosan asuintaloista muodostaa vain kapean talorivin Mannerheimintien ja Keskuspuiston väliin. Ne ovat enimmäkseen vuosina 1949–1952 rakennettuja kahdeksankerroksisia aravataloja, ja yksi niistä, vuonna 1949 valmistunut Mannerheimintie 81:n talo, oli tiettävästi Suomen ensimmäinen aravatalo.


title: Laakso (Helsinki)

text: Kaupunginosan nimi johtuu kaakkoisosassa, Laakson ja Auroran sairaaloiden kallioisten tonttien välissä olevasta laaksosta, jossa Laakson ratsastuskenttä sijaitsee. Tämä laakso muodostaa samalla kapeahkon viherkäytävän, joka yhdistää Keskuspuiston Taka-Töölön puolella sijaitsevaan Eläintarhan puistoalueeseen.


title: Jennifer Aniston

text: Jennifer Joanna Aniston (s. 11. helmikuuta 1969 Sherman Oaks, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvatuottaja. Aniston sai maailmanlaajuista tunnustusta esittäessään Rachel Greeniä komediasarjassa "Frendit" (1994–2004). Hänet palkittiin roolistaan Emmyllä, Golden Globella ja SAG-palkinnolla.


title: Jennifer Aniston

text: Anistonilla on menestyksekäs elokuvaura Hollywoodissa. Hän sai kiitosta rooleistaan independent-elokuvissa "Se ainoa oikea" (1996), "Konttorirotat" (1999), "Kiltti tyttö" (2002) ja "Rakkaat rikkaat ystävät" (2006). Hänen suurimpia kaupallisia menestyksiään ovat olleet elokuvat "Bruce – taivaanlahja" (2003), "The Break-Up" (2006), "Marley & Me" (2008), "Just Go With It" (2011) ja "Kaameat pomot" (2011). Aniston sai tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 2012.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2015 hän sai parhaan naispääosan Golden Globe -ehdokkuuden draamaelokuvasta "Cake" (2014).


title: Jennifer Aniston

text: Jennifer Aniston syntyi Sherman Oaksin kaupunginosassa Los Angelesissa. Hänen vanhempansa ovat kreikkalaiset näyttelijät John Aniston ja Nancy Dow. Anistonilla on kaksi velipuolta. Hänen kummisetänsä oli näyttelijä Telly Savalas. Lapsena Aniston asui yhden vuoden Kreikassa perheensä kanssa, kunnes he muuttivat New Yorkiin. Aniston kokeili ensimmäisen kerran näyttelemistä 11-vuotiaana, kun hän liittyi steinerkoulunsa näytelmäkerhoon. Myöhemmin Aniston työskenteli Off Broadway -tuotannoissa ja elätti itsensä useilla osa-aikaisilla töillä, joihin kuului puhelinmyyntiä ja tarjoilijan töitä. Vuonna 1989 Aniston muutti Los Angelesiin.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 1990 Aniston sai ensimmäisen televisioroolinsa sarjasta "Molloy". Hän näytteli myös televisiosarjassa "Ferris Bueller", joka oli sovitus hittielokuvasta "Vaihdetaan vapaalle, Ferris". Sarja kuitenkin hyllytettiin nopeasti. Sen jälkeen Aniston esiintyi kahdessa muussa epäonnistuneessa komediasarjassa, sarjoissa "The Edge" ja "Muddling Through". Lisäksi hän vieraili televisiosarjoissa "Aikahyppy", "Herman’s Head" ja "Burke’s Law". Kun sarjat hyllytettiin, ja kriitikoiden pilkatessa hänen esiintymistään vuoden 1992 kauhuelokuvassa "Leprechaun", hänen kerrotaan harkinneen luopuvansa näyttelijän urasta.


title: Jennifer Aniston

text: Suunnitelmiin tuli kuitenkin muutos, kun hän koe-esiintyi "Frendeihin", jonka ensimmäinen jakso ensiesitettäisiin syksyllä 1994. Hänet haluttiin ensin Monica Gellerin rooliin, mutta hän päätyi näyttelemään Rachel Greenia. Hänelle tarjottiin paikkaa myös komediasarjasta "Saturday Night Live". Aniston näytteli "Frendeissä" Rachelia vuodesta 1994 sarjan päätösjaksoon vuonna 2004.


title: Jennifer Aniston

text: "Frendeistä" tuli menestys ja Aniston sekä sarjan muut näyttelijät saivat maailmanlaajuista mainetta. Aniston sai roolistaan Emmy-palkinnon. Guinnessin ennätysten kirjan (2005) mukaan Anistonista ja sarjan muista naisnäyttelijöistä tuli televisiohistorian korkeimmin palkattuja naisnäyttelijöitä. Kukin heistä sai miljoona dollaria jokaiselta jaksolta sarjan kymmenennellä tuotantokaudella.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2007 Aniston esiintyi Courteney Coxin sarjassa "Dirt", jossa hän näytteli Coxin kilpailijaa Tina Harrodia. Aniston vieraili 2010 myös Coxin televisiosarjassa "Puumanainen". Hän näytteli toisen kauden avausjaksossa psykiatria. Aniston on esiintynyt myös "30 Rock" -komediasarjan kolmannella tuotantokaudella. Hän esitti sarjassa Liz Lemonsin vanhaa kämppäkaveria, joka vaanii sarjan toista päähenkilöä Jack Donaghya. Aniston oli roolistaan ehdolla parhaan komediasarjan vierailevan naisnäyttelijän Emmy-palkintoon.


title: Jennifer Aniston

text: Esiintyessään "Frendeissä" Aniston alkoi näytellä myös elokuvissa. Hän teki ensiesiintymisensä vuonna 1992 elokuvassa "Leprechaun". Kriitikot eivät pitäneet elokuvasta, mutta se onnistui taloudellisesti ja saavutti kulttimaineen. Aniston palasi elokuvatyöhön vuonna 1996, jolloin hän näytteli independent-elokuvissa "Kundi kuin unelma" ja "Se ainoa oikea". Jälkimmäisessä elokuvassa näyttelivät myös Edward Burns ja Cameron Diaz. Vuonna 1997 Aniston näytteli pääroolia elokuvassa "Täydellinen sulhanen", ja hänen vastanäyttelijöinään olivat Kevin Bacon ja Jay Mohr. Elokuva sai vaihtelevia arvioita. 1990-luvun jälkipuoliskolla Aniston näytteli useissa elokuvissa, kuten romanttisessa elokuvassa "’Til There Was You" (1997) yhdessä Dylan McDermottin ja Sarah Jessica Parkerin kanssa, elokuvassa "The Thin Pink Line" (1998), animaatioelokuvassa "Rautajätti" (1999), sekä arvostelijoiden ylistämässä komediaelokuvassa "Konttorirotat" (1999). Arvostelijat kehuivat hänen suoritustaan myös elokuvassa "Hellyyteni kohde" (1998), komediassa jossa nainen rakastuu homomieheen (näyttelijänä Paul Rudd), ja vuonna 2002 julkaistussa pienen budjetin elokuvassa "Kiltti tyttö", jossa hän esitti epähohdokasta pikkukaupungin kassatätiä.


title: Jennifer Aniston

text: Anistonin suurimmaksi menestykseksi osoittautui rooli elokuvassa "Bruce – taivaanlahja" (2003), jossa hän esittää päähenkilön Jim Carreyn tyttöystävää. Sen jälkeen Aniston esiintyi elokuvassa "Polly tuli kuvioihin" (2004), jossa hänen vastanäyttelijänään toimi Ben Stiller. Loppuvuodesta 2005 Aniston esiintyi kahdessa merkittävän elokuvastudion elokuvassa, "Houkutus" ja "Huhupuhetta". Vuonna 2006 hän esiintyi pienen budjetin elokuvassa "Rakkaat rikkaat ystävät", joka ensiesitettiin Sundancen elokuvajuhlilla. Anistonin seuraava elokuva "The Break-Up" julkaistiin kesäkuussa 2006. Samana vuonna hän ohjasi lyhytelokuvan "Room 10", jonka pääosia näyttelivät Robin Wright Penn ja Kris Kristofferson.


title: Jennifer Aniston

text: Joulukuussa 2008 julkaistiin elokuva "Marley & Me", jonka pääosaa Aniston esitti yhdessä Owen Wilsonin kanssa. Se tuotti yhteensä yli 240 miljoonaa dollaria. Hänen seuraava laajalti julkaistu elokuvansa "Jätä se!" ilmestyi helmikuussa 2009. Siinä hänen vastanäyttelijänään toimi Ben Affleck. Elokuva tuotti 27 miljoonaa dollaria avausviikonloppunaan. Vaikka elokuva sai vaihtelevia arvioita, Anistonia, Affleckia, Ginnifer Goodwinia ja Jennifer Connellya ylistettiin rooleistaan.


title: Jennifer Aniston

text: Maaliskuussa 2010 Aniston esiintyi elokuvassa "Exän jäljillä", jonka toista pääosaa esitti Gerard Butler. Vaikka elokuva sai murskaavia arvosteluja, se tuotti yli 130 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Anistonin seuraava elokuva "Vaihtamalla paranee" sai haaleamman vastaanoton, sillä se tuotti vain noin 50 miljoonaa dollaria.


title: Jennifer Aniston

text: Kesäkuuhun 2010 mennessä Anistonin elokuvat olivat tuottaneet yhteensä yli miljardi dollaria Yhdysvalloissa ja yli 2,2 miljardia dollaria maailmanlaajuisesti. Anistonin elokuva "Just Go With It", jonka toista pääosaa esitti Adam Sandler, julkaistiin ystävänpäivän viikonloppuna 2011. Elokuva kertoo plastiikkakirurgista (Sandler) ja hänen avustajastaan (Aniston), joka joutuu esittämään kirurgin vaimoa tämän nuoremmalle tyttöystävälle (Brooklyn Decker). Vuonna 2011 Aniston esiintyi myös elokuvassa "Kaameat pomot", jonka muita pääosia esittivät Colin Farrell, Jason Bateman, Charlie Day ja Jamie Foxx. Elokuva kertoo kolmesta työntekijästä, jotka aikovat murhata hirveät työnantajansa. Aniston esittää yhtä työnantajista, seksuaalisesti aggressiivista hammaslääkäriä, joka ahdistelee Charlie Dayn roolihahmoa.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2012 Aniston esiintyi elokuvassa "Wanderlust", jonka toista pääosaa esittää Paul Rudd. Rudd on näytellyt Anistonin kanssa myös elokuvassa "Hellyyteni kohde" (1998) ja "Frendeissä". Elokuva kertoo pariskunnasta, joka päättää liittyä outoon hippiyhteisöön pakoon nykyaikaista yhteiskuntaa. Vuonna 2013 julkaistiin komediaelokuva "Millerit". Vaikka elokuva ei ollut arvostelumenestys, se tuotti maailmanlaajuisesti lähes 270 miljoonaa dollaria.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2014 Aniston sai parhaan naispääosan Golden Globe ja SAG-ehdokkuudet roolistaan draamaelokuvassa "Cake".


title: Jennifer Aniston

text: Aniston tapaili kanssanäyttelijäänsä Charlie Schlatteria vuonna 1990 ja lyhyesti muusikko Adam Duritzia vuonna 1995. Vuosina 1995–1998 Aniston seurusteli näyttelijä Tate Donovanin kanssa ja he olivat kihloissa.


title: Jennifer Aniston

text: Toukokuussa 1998 Aniston ja Brad Pitt aloittivat suhteensa. He avioituivat 29. heinäkuuta 2000 Malibussa. Muutaman vuoden ajan liittoa pidettiin yhtenä Hollywoodin onnistuneimmista. Pari kuitenkin tiedotti erostaan 6. tammikuuta 2005. Heidät nähtiin yhdessä myös eron jälkeen, mutta Aniston kuitenkin allekirjoitti eropaperit maaliskuussa ja ero virallistettiin lokakuussa 2005. Mediassa spekuloitiin tuolloin, että Pitt olisi pettänyt Anistonia "Mr. & Mrs. Smith" -elokuvan kanssanäyttelijänsä Angelina Jolien kanssa. Seuraavien kuukausien aikana erosta kirjoitettiin lehdistössä laajasti. Mediatalot seurasivat tapausta, ja siitä tehtiin etusivun uutisia useita vuosia. Myyntiin tuli myös 'Team Aniston' ja 'Team Jolie' -T-paitoja ja yleisö sai näin osoittaa mielipiteensä eroon. Anistonin paidat myytiin loppuun. Myöhemmin Aniston kertoi, että ero Pittin kanssa lähensi häntä äitinsä Nancyn kanssa, jonka kanssa hän ei ollut ollut tekemisissä vuosikymmeneen. He olivat vieraantuneet, kun Nancy oli puhunut tyttärestään televisio-ohjelmassa ja myöhemmin kirjoittanut kirjan "From Mother and Daughter to Friends: A Memoir" (1999). Aniston kertoi, ettei kadu suhdettaan Pittiin, joka kesti ”seitsemän intensiivistä vuotta” ja oli ”kaunis, mutta monimutkainen”.


title: Jennifer Aniston

text: Avioeron jälkeen Aniston seurusteli Vince Vaughnin kanssa. He olivat näytelleet yhdessä elokuvassa "The Break-Up". Syyskuussa 2006 kerrottiin suhteen ongelmista ja pari erosi joulukuussa. Aniston tapaili brittimalli Paul Sculforia muutaman kuukauden ajan vuonna 2007. Helmikuussa 2008 hän alkoi tapailla laulaja John Mayeria. Pari erosi elokuussa, palasi yhteen lokakuussa ja erosi jälleen maaliskuussa 2009.


title: Jennifer Aniston

text: Toukokuussa 2011 Aniston ja Justin Theroux aloittivat suhteen. Heinäkuussa 2011 Aniston myi Beverly Hillsin kartanonsa 38 miljoonalla dollarilla. Aniston ja Theroux kihlautuivat vuonna 2012 ja menivät naimisiin 2015. Häät haluttiin pitää salassa medialta, joten Aniston kertoi kaikille kyseessä olevan Therouxin 44-vuotissyntymäpäivät. Niinpä pariskunta meni naimisiin Anistonin omistamassa kartanossa. Häissä oli mukana paljon julkisuudesta tuttuja henkilöitä, kuten Frendeistä tuttu Lisa Kudrow. Kaasona toimi niin ikään myös Frendit- sarjasta tuttu Courteney Cox. Parin uskotaan lähteneen häämatkalle Paratiisisaari Bora Boralle. Pari kuvattiin nousemassa yksityiskoneeseen. Myös vuonna 2000, Anistonin ja hänen silloisen puolisonsa Brad Pittin häät pidettiin salassa.


title: Jennifer Aniston

text: Anistonille on tehty kaksi septoplastiaa eli nenän väliseinän korjausta.


title: Jennifer Aniston

text: Aniston on ystäviensä Courteney Coxin ja David Arquetten tyttären Coco Riley Arquetten kummitäti.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2007 talouslehti "Forbes" laati listan viihdealan rikkaimmista naisista, ja Aniston sijoittui siinä kymmenenneksi noin 110 miljoonan Yhdysvaltain dollarin omaisuudellaan. Lehden mukaan Anistonin kasvot ovat viihdealan myydyimmät. "Forbes" julkaisee myös "Celebrity 100" -listaa, joka listaa vaikutusvaltaisimmat ja suosituimmat julkisuuden henkilöt näiden tulojen, medianäkyvyyden ja sosiaalisen median vaikuttavuuden perusteella. Aniston on sijoittunut listalle joka vuosi vuodesta 2001 lähtien, ja hän saavutti sen kärkipaikan vuonna 2003. Vuonna 2011 "Forbes" listasi Anistonin tuloiksi 28 miljoonaa dollaria.


title: Jennifer Aniston

text: Vuonna 2005 laajalevikkinen "Gentlemen’s Quarterly" -lehti valitsi Anistonin Vuoden naiseksi. Valinta suoritettiin ensimmäistä kertaa lehden historiassa. Aniston on ollut "People"-lehden vuosittaisella listauksella yhtenä kauneimmista naisista vuodesta 1995 lähtien. Hän nousi listan kärkeen vuonna 2004. Aniston on myös sijoittunut "FHM"-lehden listalle seksikkäimistä naisista joka vuosi vuodesta 1996 lähtien. Vuonna 2011 "Men's Health" valitsi Anistonin maailman seksikkäimmäksi naiseksi.


title: Jennifer Aniston

text: Vaikka Aniston ei pitänyt kampauksesta, jota hän käytti "Frendit"-televisiosarjan ensimmäisinä vuosina, Rachel-kampauksesta tuli ja se on pysynyt suosittuna naisten keskuudessa.


title: Reisiluu

text: Reisiluu () on ihmiskehon pisin ja vahvin luu. Se sijaitsee lonkkanivelen ja polvinivelen välissä. Reisiluun anatominen vastine eturaajassa on olkaluu.


title: Reisiluu

text:
Reisiluun yläpään pallomainen osa, jossa on lonkkamaljaan niveltyvä nivelpinta on nimeltään reisiluun pää (caput femoris). Se pää kiinnittyy reisiluun varteen ohuehkolla reisiluunkaulalla (collum femoris), joka on reisiluun helpoiten murtuva osa varsinkin vanhuksilla. Reisiluun yläosassa lateraalisesti reisiluun päähän nähden sijaitsee iso sarvennoinen (trochanter major), hyvin tuntuva luu-uloke, johon monien pakaranseudun lihasten jänteet kiinnittyvät. Reisiluun yläosan takapinnalla lihasten peitossa puolestaan sijaitsee toinen luu-uloke, pieni sarvennoinen (trochanter minor), johon kiinnittyy lanne-suoliluulihas (musculus iliopsoas) jänne. Kolmas samankaltainen uloke on kolmas sarvennoinen (trochanter tertius), joka esiintyy toisinaan pienen sarvennoisen korkeudella reisiluun takapinnalla ja johon kiinnittyy osa isosta pakaralihaksesta (musculus gluteus maximus).
Distaalipäästään reisiluu niveltyy sääriluuhun (tibia) ja polvilumpioon (patella). Reisiluun alaosassa on kaksi paksuuntumaa, reisiluun ulkonivelnasta (condylus lateralis femoris) luun ulkosyrjällä ja reisiluun sisänivelnasta (condylus medialis femoris) sisäsyrjällä, jotka niveltyvät sääriluun vastaaviin paksunnoksiin. Niiden väliin reisiluun alaosan takapinnalle jää syvä nivelnastojen välikuoppa (fossa intercondylaris). Kummankin nivelnastan yläpuolella sijaitsee vielä luu-uloke, reisiluun ulkosivunasta (epicondylus lateralis femoris) ja reisiluun sisäsivunasta (epicondylus medialis femoris), jotka toimivat siteiden ja lihasjänteiden kiinnittymispaikkoina.


title: Polvilumpio

text: Polvilumpio () on kolmionmuotoinen luu, joka sijaitsee nelipäisen reisilihaksen jänteessä. Se liikkuu pitkin reisiluun alaosan etupintaa polven koukistuessa ja ojentuessa. Polvilumpio yhdistää nelipäisen reisilihaksen jänteet yhdellä alapuolisella jänteellä sääriluuhun. Kyseisiä jänteitä tarvitaan jalan ojentamiseen.


title: Onnen päivät

text: Onnen päivät ("Happy Days") oli yhdysvaltalainen komediasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa ABC-yhtiön kanavalla vuosina 1974–1984. Sarjaa esitti Suomessa alun perin Mainostelevisio ja sitä on uusittu useita kertoja, muun muassa TV2:ssa syyskaudella 2005 sekä kesäkaudella 2007 ja talvella 2009.


title: Onnen päivät

text: Onnen päivät sijoittuu 1950-luvulle, presidentti Eisenhowerin aikaan, ja sen tapahtumapaikka on Milwaukeen kaupunki Wisconsinissa. Sarjan keskuksena on keskiluokkainen Cunninghamin perhe: rautakauppias-isä Howard, kotiäiti Marion sekä poika Richie ja tytär Joanie. Sarja keskittyi alun perin teini-ikäisen Richien ja tämän kahden ystävän, Potsie Weberin ja Ralph Malphin ympärille, ja kuvasi teinielämää 1950-luvun Yhdysvalloissa. Alun perin sivuhahmoksi tarkoitettu Arthur "Fonzie" Fonzarelli (kuva), koulunsa kesken jättänyt nahkatakkinen moottoripyöräilijä ja automekaanikko, kohosi kuitenkin yleisösuosion ansiosta yhdeksi keskeisimmistä hahmoista. Richien poistuttua sarjasta seitsemän tuotantokauden jälkeen Fonzie nousi sarjan pääosaan.


title: Onnen päivät

text: Sarjan tunnuskappaleen "Happy Days" on sanoittanut Norman Gimbel ja säveltänyt Charles Fox.


title: Onnen päivät

text: Suosittu Onnen päivät on antanut yhdysvaltalaisten tv-kriitikoiden sanastoon useammankin termin. Richien isoveli Chuck Cunningham esiintyi sarjassa kahden ensimmäisen tuotantokauden ajan (1. ja 2. kaudella esiintyivät eri näyttelijät ao. roolissa) ja katosi sen jälkeen ilman selityksiä, tekijöiden todettua että hahmo on sarjan kannalta tarpeeton. Chuck Cunningham -syndroomalla tarkoitetaan tämänkaltaista hahmon selittämätöntä häviämistä televisiosarjasta.


title: Onnen päivät

text: Sarjan loppupuolella, kun sen keskus oli siirtynyt Richiestä ja Cunninghamin perheestä Fonzieen ja tämän edesottamuksiin, oli kolmiosainen jakso, jossa Fonzie hyppäsi vesisuksilla haialtaan yli. Monien kriitikoiden ja katsojien mielestä tämä oli käännekohta, jossa sarjan taso lähti laskuun ja sen juonet muuttuivat yhä epärealistisemmiksi. Termillä "jumping the shark" (hain yli hyppääminen) tarkoitetaan nyttemmin tv-sarjoissa tapahtuvaa merkittävää muutosta, esimerkiksi keskeisen hahmon poistumista tai radikaalia juonenkäännettä, jonka jälkeen sen taso lähtee laskuun.Juonipaljastuksia


title: Räätälinlihas

text: Räätälinlihas (, , räätäli) on pitkä ja kapea, heikko lihas, jonka alkukohta on suoliluun päällä sijaitseva kalvo, "fascia iliaca", ja päätekohta sääriluun yläosan sisäsivu. Sitä hermottaa reisihermo (nervus femoralis). Räätälinlihaksen tehtävänä on koukistaa lonkka- ja polviniveltä. Räätälinlihas kulkee vinosti muiden reisilihasten yli sääriluun sisäreunan kyhmyyn (tuberositas tibiae) leveän hanhenjalkakalvon (pes anserinus) välityksellä.


title: Räätälinlihas

text: Räätälinlihas on ihmisruumiin pisin lihas ja se kulkee omassa lihastupessa.


title: Räätälinlihas

text: Eläimillä lihaksen tehtävänä on palauttaa takajalka suoraan ponnistusvaiheessa. Nelijalkaisen eläimen takajalat kääntyvät laukatessa ja ravissa etujalkojen ulkopuolelle. Kiertyminen johtuu kinnernivelen (kantapää) luiden mallista. Jotta ponnistukseen saadaan mahdollisimman suoraan vaikuttava voima, jalka täytyy palauttaa suoraan.


title: Räätälinlihas

text: Lihaksen nimen etymologiasta on neljä hypoteesia: Yksi on, että nimi valittiin koska räätälit istuivat ennen jalat ristikkäin; toinen on se, että lihaksen alapään sijainti osuu samaan kohtaan mistä räätälit mittaavat lahkeen sisäsauman pituutta; kolmas on että se muistuttaa räätälin mittanauhaa; neljänneksi, vanhoja poljettavia ompelukoneita käytettäessä niitä piti jatkuvasti polkea ja yhdistettynä jalkojen asentoon lihas kehittyi räätäleillä huomattavastikin.


title: Douglas MacArthur

text: Douglas MacArthur () oli eräs Yhdysvaltojen tunnetuimmista kenraaleista. Hän palveli Yhdysvaltojen armeijassa suurimman osan elämäänsä osallistuen kolmeen suursotaan (ensimmäinen maailmansota, toinen maailmansota ja Korean sota) ja saavutti yhtenä harvoista Yhdysvaltojen historiassa viiden tähden kenraalin aseman.


title: Douglas MacArthur

text: MacArthur oli yksi Yhdysvaltain armeijan palkituimmista sotilaista, joka tuli kuuluisaksi toisen maailmansodan aikana Filippiinien menetyksestä ja takaisin valloittamisesta. Hänen uransa päättyi erottamiseen hänen niskoiteltuaan ylipäälikköä vastaan ja uhattuaan ydinaseella Kiinaa.


title: Douglas MacArthur

text: MacArthur syntyi Little Rockissa, Arkansasin osavaltion luoteisosassa. Hänen isänsä oli kenraaliluutnantti Arthur MacArthur (junior), joka vastaanotti kunniamitalin Yhdysvaltojen sisällissodan aikana ja oli poliitikko Arthur MacArthurin (senior) poika. Hänen äitinsä oli virginialainen Mary Pinkney Hardy MacArthur.


title: Douglas MacArthur

text: MacArthur suoritti West Pointin kadettikoulun, erikoiskurssit ja sotakorkeakoulun suurella menestyksellä ja oli ensimmäisessä maailmansodassa Yhdysvaltojen Ranskan-rintaman maineikkaimpia upseereja. Maailmansotien välillä hän toimi West Pointin kadettikoulun johtajana sekä Yhdysvaltain armeijan esikuntapäällikkönä (1930–1935). Filippiinien presidentti Manuel L. Quezon nimitti hänet elinikäiseksi sotamarsalkaksi vuonna 1937 ainoana amerikkalaisena, joka on saanut kyseisen arvonimen.


title: Douglas MacArthur

text: MacArthur nimitettiin 1941 liittoutuneiden ylipäälliköksi Tyynenmeren lounaisosan alueelle ja hän saavutti joukoittain voittoja liittoutuneille sodan aikana. Japanin imperiumin antautuessa liittoutuneille vuonna 1945 MacArthurista tuli liittoutuneiden miehitysarmeijan ylipäällikkö. Hän rakensi Japanin uudelleen Yhdysvaltain miehityksen aikana. Tämä olikin hänen ehkä suurin saavutuksensa.


title: Douglas MacArthur

text: Korean sodan aikana MacArthur siirrettiin sivuun komentajan tehtävistä tottelemattomuudesta Yhdysvaltain presidenttiä Harry S. Trumania kohtaan, mikä sai aikaan kansallisen kiistan. MacArthur kannatti ydinaseen käyttöä Kiinaa vastaan, koska sotaan osallistui miljoona kiinalaista vapaaehtoista Korean demokraattisen kansantasavallan puolella.


title: Douglas MacArthur

text: Hänen erottamisensa johtui itse asiassa yksityisestä kirjeestä republikaanien kongressiedustaja Martinille: kirjeessä hän ei suoraan ehdota ydinaseen käyttöä, vain vihjaa siihen; tarkkaan ottaen kenraali mainitsee kirjeessään:


title: Douglas MacArthur

text: – mutta tilanteen poliittisen jännityksen vuoksi sekin riitti, kun edustaja vuoti luottamuksellisen kirjeen julkisuuteen. Itse asiassa ydinaseen käyttöä ehdotti juuri tämä edustaja, ja hän vain tukeutui arvostetun kenraalin näennäiseen tukeen.


title: Douglas MacArthur

text: MacArthur muistetaan yhtenä Yhdysvaltojen historian kiistanalaisimmista henkilöistä. Toisaalta hän oli suuresti ihailtu sotilasstrategiansa ja -taktiikkansa erinomaisuudesta, toisaalta häntä on taas kritisoitu toimistaan, kuten Washingtoniin kerääntyneen 20 000 ensimmäisen maailmansodan sotaveteraanin joukon ("Bonus Army") hajottamisesta kyynelkaasulla suuren laman aikaan 1932, sodan johdosta Filippiineillä ja Uudessa-Guineassa sekä Trumanin poliittisesta haastamisesta kylmän sodan aikana.


title: Douglas MacArthur

text: Lisäksi MacArthuria arvosteltiin hänen egoistisesta asenteestaan. Asenne tuli erityisen selkeästi ilmi allekirjoitettaessa Japanin antautumissopimusta taistelulaiva "Missourin" kannella. MacArthur oli vaatinut paikalle kaksi miestä menneisyydestä: Filippiinien Corregidorin linnoituksen viimeisen komentajan kenraali Jonathan M. Wainwrightin ja Singaporen japanilaisille luovuttaneen brittikenraaliluutnantti Arthur Percivalin, jotka molemmat olivat olleet japanilaisten vankeina. Vankikenraalien nälkiintynyt olemus korostui erityisesti tukevan ja ahavoituneen MacArthurin rinnalla. Paikalla olleet ovat lisäksi sanoneet, että nämä kaksi käyttäytyivät luontevan aristokraattisesti, kun MacArthur puolestaan esiintyi teatraalisen voittajamaisin elkein: muiden kenttäpuvuista poiketen MacArthur oli kokovalkoisessa asepuvussa.


title: Douglas MacArthur

text: Pian MacArthurin kuoleman jälkeen japanilaiset antoivat hänelle lempinimen ”Gaijin Shōgun” (”ulkomaalainen sotilasjohtaja”).


title: Douglas MacArthur

text: Los Angelesissa on MacArthurin mukaan nimetty puisto, MacArthur Park.


title: Douglas MacArthur

text: Yhdysvalloissa on useita hänen mukaansa nimettyjä high school -tason oppilaitoksia


title: Douglas MacArthur

text: Douglas MacArthur kuoli Walter Reedin sotilassairaalassa vuonna 1964.


title: Galatea

text: Galatea tarkoittaa seuraavia:


title: Keito

text: Keito on nimitys kalevalaisessa loitsurunossa esiintyvälle hahmolle. Keito ei ole varsinainen nimi, vaan adjektiivi, joka tarkoittaa helppoa ja kevyttä, mutta myös kurjaa tai kehnoa. Christfrid Gananderin mukaan Keito on maan alta peräisin oleva taruolento, jonkinlainen palvelija. Kalevalaisessa loitsurunossa perisokea ampuu yhden nuolistaan taivaaseen. Taivas tahtoo haljeta ja ilman kaaret katketa. Taivaasta putoaa rautainen risti, jonka Keito ehtii saada kiinni ennen kuin se osuu maahan. On tulkittu, että rautaristi saattaisi olla maailmanpylväs. Maailmanpylväs kuvataan usein ristiksi. Keito ehkä pelasti maailman estämällä taivaan romahduksen.


title: Kipumäki

text: Kipumäki tai Kipuvuori on kuvitteellinen tai todellinen paikka, jonne kipuja manataan suomalaisessa kansanparannuksessa. Kipumäellä on tai kipumäki on kipukivi, jota kääntämällä ja vääntämällä kiputyttö tekee ihmisille kipuja.


title: Kipumäki

text: Loitsussa kipukivessä kerrotaan olevan reikä tai yhdeksän reikää, jonne kivut käsketään. Tämä viittaa kuppikiviin.


title: Kipumäki

text: Varhaisen kansanperinteen kerääjän Christfrid Gananderin mukaan kipumäkenä on pidetty ainakin yhtä todellista mäkeä. Mäellä on litteiden kivialttarien muodostama kehä – mahdollinen vanha uhripaikka.


title: Eric Lindros

text: Eric Bryan Lindros (s. 28. helmikuuta 1973 London, Ontario) on kanadalainen pelaajauransa lopettanut ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Eric Lindros

text: Ennen ammattilaisuraansa Lindros pelasi kolme kautta, vuodesta 1990 vuoteen 1992, Oshawa Generalsissa OHL-junioriliigassa. Hän viimeisteli 97 maalia ja antoi 119 maaliin johtanutta syöttöä 95 runkosarjaottelussa. Hänet oli varannut OHL:ään alun perin Sault Ste. Marie Greyhounds, mutta koska Lindros kieltäytyi pelaamasta seurassa, seura kauppasi hänet Oshawaan.


title: Eric Lindros

text: Quebec Nordiques varasi Lindrosin NHL:n vuoden varaustilaisuudessa. Lindros kieltäytyi kuitenkin jälleen pelaamasta hänet varanneessa seurassa. Nordiques kauppasi lopulta Lindrosin pelaajaoikeudet Philadelphia Flyersille, joka antoi vaihdossa Peter Forsbergin, Mike Riccin, Kerry Huffmanin, Steve Duchesnen, Ron Hextallin, Chris Simonin, kaksi varausoikeutta ja 15 miljoonaa dollaria.


title: Eric Lindros

text: Lindrosia kutsuttiin hänen ammattilaisuransa alkupuolella lempinimellä "The Next One" viitaten Wayne Gretzkyyn ("The Great One"). Lindros ei lopulta pystynyt vastaamaan koviin odotuksiin, vaikka pelasikin pisterikkaan uran ja oli 1990-luvun johtavia jääkiekkoilijoita. Muun muassa Stanley Cup jäi Lindrosilta haaveeksi, vaikka johdattikin Flyersin finaaleihin kaudella 1996–1997. Hän pelasi Flyersissa vuodesta 1992 vuoteen 2001 ja toimi monta vuotta myös seuran kapteenina.


title: Eric Lindros

text: Lindros oli uransa huipulla 1990-luvun puolessä välissä. Hänet palkittiin kaudella 1994–1995 Hart Memorial Trophyllä NHL:n arvokkaimpana pelaajana ja Lester B. Pearson Awardilla pelaajien valitsemana parhaana pelaajana. Tunnetuin ketju, jossa Lindros urallaan pelasi, on Flyers-aikojen "Legion of Doom", jonka laitahyökkääjinä pelasivat John LeClair ja Mikael Renberg. Ketjun ollessa kasassa seura eteni kaudella 1996–1997 Stanley Cupin loppuotteluihin Detroit Red Wingsiä vastaan. Lindros ei ollut loppuottelusarjassa kuitenkaan parhaimmillaan ja teki ensimmäisen maalinsa vasta neljännessä ja ratkaisevassa ottelussa. Red Wings vei mestaruuden suoraan voitoin 4–0. Lindros teki pisteiden valossa parhaalla Flyers-kaudellaan, 1995–1996, 115 tehopistettä, 47 maalia ja 68 syöttöpistettä, 73 runkosarjaottelussa. Kausi jäi myös hänen uransa tehokkaimmaksi.


title: Eric Lindros

text: Lindros ajautui 1990-luvun lopulla huonoihin väleihin Flyersin seurajohdon kanssa. Kaudella 1999–2000 Lindros kritisoi voimakkaasti Flyersin lääkärihenkilökuntaa, joka ei diagnosoinut hänen toista aivotärähdystään, minkä seurauksena Bobby Clarke riisti Lindrosilta kapteeninarvon. Lindros palasi kahdentoista viikon poissaolon jälkeen Philadelphian kokoonpanoon Itäisen konferenssin finaalien kuudenteen peliin. Seitsemännessä pelissä New Jersey Devilsin puolustaja Scott Stevens aiheutti Lindrosille jo kauden neljännen aivotärähdyksen.


title: Eric Lindros

text: Clarke epäili Lindrosin neljännen aivotärähdyksen vakavuutta ja ripitti tämän vanhempia sekaantumisesta Lindrosin elämään. Clarkella oli jo aiemmin ollut ongelmia Lindrosin manageri-isän kanssa. Lindrosista tuli kauden 1999–2000 jälkeen rajoitettu vapaa pelaaja, ja hän vaati siirtoa pois Philadelphiasta. Joukkueen manageri Clarke halusi Lindrosin kuitenkin takaisin, mutta tämä ei suostunut uuteen sopimukseen. Lindros oli sivussa koko kauden 2000–2001 sopimuserimielisyyksien vuoksi. Lopulta Flyers kauppasi hänet elokuussa 2001 New York Rangersiin vaihdossa Pavel Brendliin, Jan Hlaváčiin ja Kim Johnssoniin. Lindros pelasi Rangersissä kolme kautta. Hänen viimeinen Rangers-kautensa katkesi keväällä 2004 aivotärähdykseen, joka oli hänen uransa kahdeksas . Hänen uransa olikin vaarassa katketa tuohon hetkeen.


title: Eric Lindros

text: Lindros pelasi kuitenkin vielä kaksi kautta. Hän teki elokuussa 2005 vuoden mittaisen sopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa. Hänen kautensa Maple Leafsissä katkesi loukkaantumiseen, tällä kertaa rannevammaan. Hän pystyi pelaamaan kauden aikana vain 32 runkosarjaottelussa, joissa hän teki yhteensä 22 tehopistettä, 11 maalia ja yhtä monta syöttöpistettä. Toronto-sopimuksensa päättymisen jälkeen Lindros siirtyi heinäkuussa 2006 Dallas Starsiin niin ikään yksivuotisella sopimuksella. Hän pelasi Starsissa 49 runkosarjaottelua ja kolme pudotuspeliottelua.


title: Eric Lindros

text: Lindros ilmoitti uransa päättymisestä marraskuussa 2007. Hän pelasi NHL-urallaan 760 runkosarjottelua, joissa hän keräsi yhteensä 865 tehopistettä, 372 maalia ja 493 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluja hän pelasi 53 ja teki niissä 57 tehopistettä, 24 maalia ja 33 syöttöpistettä. Lindros valittiin urallaan kerran NHL:n ensimmäiseen tähdistökenttään, vuonna 1995, jolloin hän voitti NHL:n arvokkaimman pelaajan palkinnot Hart Memorial Trophyn ja Lester B. Pearson Awardin. Vuonna 1996 hänet valittiin liigan toiseen tähdistökenttään. Hän pelasi myös kuutena vuotena ssa.


title: Eric Lindros

text: Lindrosin pelinumero 88 jäädytettiin ja hänen pelipaitansa nostettiin Wells Fargo Centerin kattoon tammikuussa 2018.


title: Eric Lindros

text: Lindros edusti maataan usein lajin arvokisoissa. Hän pelasi kolmissa olympiakisoissa, Albertvillen kisoissa 1992, Naganon kisoissa 1998 ja Salt Lake Cityn kisoissa 2002. Kanada voitti vuoden 1992 kisoissa hopeaa ja vuoden 2002 kisoissa kultaa. Vuonna 1993 hän pelasi Kanadan paidassa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa, vuosina 1990 ja 1991 alle 20-vuotiaiden jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa ja vuonna 1996 jääkiekon maailmancupissa.


title: Eric Lindros

text: Lindros lahjoitti vuonna 2008 viisi miljoonaa dollaria hyväntekeväisyyteen ontariolaiselle London Health Sciences Centre-sairaalalle. Häntä oli hoidettu aikaisemmin urheilu-urallaan kyseisessä sairaalassa.


title: Kuumet

text:
Kuumet ovat suomalaisia taruolentoja, pirua ja kapeita muistuttavia. Kuumet peittivät kuun rautaiseen riiheen eli pienensivät kuun vaiheita tai aiheuttivat kuunpimennyksen. Kapeet taas päästivät kuun vapaaksi eli kasvattivat kuun vaiheita tai lopettivat kuunpimennyksen. Myös kapeet on voitu käsittää kuun pienentäjiksi.
Pahaa henkeä häädettiin tällaisella loitsulla (loitsun osa):


title: Sintraus

text: Sintrauksessa tuotetaan materiasta kiinteä kappale kuumuudella tai puristamalla, sulattamatta materiaa.


title: Sintraus

text: Muun muassa metalleja, keramiikkaa ja muovia sintrataan. Sintraamalla voidaan esimerkiksi vähentää huokoisuutta tai lisätä kestävyyttä, sähkönjohtavuutta tai lämmönjohtavuutta.


title: Sintraus

text: Sintraushehkutuksessa metallijauheesta puristettu aihio, ns. "vihreä kappale" saavuttaa kiinteän rakenteen. Prosessissa metallijauhepartikkelit kylmähitsautuvat toisiinsa diffuusion vaikutuksesta. Sintraus tehdään sulamispistettä alemmassa lämpötilassa, jolloin partikkelit tai niiden osat eivät sula prosessissa.


title: Sintraus

text: Jauhemetallurgia on yleistermi tekniikoille, joissa metallikappaleita valmistettaessa tai pinnoitettaessa hyödynnetään sintraantumisilmiötä.


title: Sintraus

text: Valmistusmenetelmänä metalliesineiden valmistaminen sintraamalla muistuttaa keraamisten esineiden valmistamista, jossa myös saadaan aikaan jauhemaisista lähtöaineista kiinteitä esineitä sulamislämpötilaa alhaisemmissa polttolämpötiloissa.


title: Sintraus

text: Joistakin kovametalleista esineiden valmistaminen muuten kuin sintraamalla on vaikeaa.


title: Sintraus

text: Sintraamalla voidaan kiinnittää muita pintakäsittelyaineita kuten teflonia metallin pintaan.


title: Sintraus

text: Kilpa-autojen kytkinlevyissä on käytetty kitkapintana sintrattua kuparia.


title: Sintraus

text: Rautamalmirikaste sintrataan rautapelleteiksi ennen kuin se syötetään masuuniin.


title: Sintraus

text: Sintratut kappaleet jäävät huokoisiksi varsinkin, jos lähtöaine ei ole jauhettu kovin hienoksi. Huokoisuutta hyödynnetään erilaisissa suodattimissa ja laakereissa käytetyissä materiaaleissa.


title: Sintraus

text: Asiasta enemmän