title: Pansio

text: Pansio liitettiin Turkuun vuonna 1931; aiemmin alue kuului Raisiolle. Varhaisimmat kirjalliset maininnat alueesta löytyvät 1400-luvulta.


title: Pansio

text: Pansiossa sijaitsee Turun satamaan kuuluva Pansion satama, runsaasti raskasta teollisuutta sekä merivoimien Rannikkolaivaston päätukikohta Pansion varuskunnassa. Vuoden 2007 loppuun saakka Pansiossa toimi Suomen ainoa junalauttasatama.


title: Pansio

text: Pansiossa toimii Turun turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005 listaa Liettuan vuonna 2005 julkistamat ilmatilansa loukkaukset. Liettua ei ole Nato-valvonnan aloittamisen jälkeen julkistanut ilmatilan loukkauksia niin runsaasti kuin Viro, joka on julkistanut muutamien minuuttienkin loukkaukset. Viron ja Liettuan ilmatilat sijaitsevat Pietarissa päämaajaansa pitävän Venäjän ilmavoimien kuudennen ilma-armeijan Kaliningradin lentoreitin varrella eikä torjuntahävittäjän putoamiseen verrattavia tapahtumia ole ollut.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: 27. heinäkuuta 1994 saapuu Liettuan ilmatilaan luvatta venäläinen kuljetuskone Iljušin Il-76, joka ei ole yhteydessä Liettuan lennonjohtoon. Liettuan ulkoasiainministeriö lähettää asiasta Venäjälle nootin, joka vastauksessaan toteaa vahingon johtuneen koordinoimattomasta toiminnasta kentän kanssa ja virheellisestä lentosuunnitelman teosta.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Venäjän ilmavoimien lehdistöpalvelun päällikkö Aleksandr Drobyševskin mukaan 15. syyskuuta 2005 36-vuotiaan majuri Valeri Trojanovin ohjaamaan Suhoi Su-27 -hävittäjän navigaatiojärjestelmään tuli häiriö kesken kuudennen ilma-armeijan ja ilmatorjunnan ylilentoharjoitusten. Trojanov pelastautui heittoistuimella Liettuan ilmatilassa Suhoi Su-27:n murskautuessa maahan 55 kilometriä Liettuan toiseksi suurimman kaupungin, Kaunasin, pohjoispuolella Ploksciain taajaman yläpuolella 190 kilometrin päässä Vilnasta luoteeseen. Onnettomuudesta ei koitunut ihmisuhreja. Koska Suhoi Su-27:ää ei ollut havaittu tutkakuvassa sen arvellaan lentäneen matalalla. Ennen putoamistaan Trojanov ehti lähettää hätäsignaalin, mistä Liettualle ilmoitti signaalin poiminut Valko-Venäjän ilmavalvonta. Trojanovin ohjaama Suhoi Su-27 putosi liettualaisen maanviljelijän pellolle. Sillä oli aseistuksena neljä ilmasta-ilmaan -ohjusta mukanaan. Trojanov kuuluu Lotinanpellossa Karjalassa tukikohtaansa pitävään 177. lentorykmenttiin.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Baltian ilmatilaa valvoi neljä F-4-hävittäjää hävittäjälentolaivueista 71 ja 74, jotka olivat vastaanottaneet tehtävän Hollannin ilmavoimilta 23. syyskuuta 2005. Luftwaffen tiedottajamajuri Karl Heinz Smudan mukaan saksalaiset F-4-hävittäjät ehtivät paikalle 8 minuutissa normin ollessa 15 minuuttia. Alueelle lähetettiin pelastushelikopteri ja kaksi Saksan ilmavoimien McDonnell-Douglas F-4 Phantom -hävittäjää.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: 16. syyskuuta 2005 ilmoitti Liettuan puolustusministeri Gediminas Kirkilas, ettei lentäjää eikä Suhoi Su-27:n löytynyttä mustaa laatikkoa luovuteta Moskovan pyynnöistä huolimatta Venäjälle takaisin, vaan asiasta järjestetään perusteellinen tutkinta. Alustavaa tutkintaa koordinoivan syyttäjä Gintaas Jasaitisin mukaan Valeri Trojanov voi joutua vastaamaan syytteeseen, mikäli onnettomuutta ei aiheuttanut tekninen vika. Toistaiseksi kuitenkin lentäjää kuulustellaan todistajana. Mikäli lentäjä todettaisiin syylliseksi voisi rangaistus olla enintään kaksi vuotta vankeutta.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Liettuan ilmavoimien komentajan kenraalimajuri Valdas Tutkus uskoo, että kyse on saattanut olla teknillisestä viasta. Liettuan sisäasiainministeriö myöntää Trojanoville ja onnettomuutta tutkimaan pyrkivälle venäläislautakunnalle viisumit. Liettuan parlamentin puhemies Arturas Paulauskas ilmoitti Liettuan radiossa 16. syyskuuta 2005 ettei asiaa ole syytä paisutella. Viro valitti siitä, että 15. syyskuuta 2005 ennen onnettomuutta Venäjän sotilaskoneet rikkoivat sen ilmatilassa sallitun lentämisen sääntöjä jättämällä kytkemättä transponderit päälle ja näin vaarantaen siviili-ilmailua. Venäjän puolustusministeri Sergei Ivanov kehotti virolaista osapuolta tutkimaan kansainvälistä oikeutta todeten, ettei ensinnäkään kaikissa sotilaskoneissa ole transpondereita ja toisekseen voi olla, vaikka transponderi olisikin, niiden päälle kytkeminen ei lain mukaan saata olla välttämätöntä.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Venäjän puolustusministeriö pahoittelee onnettomuutta ja on valmis korvaamaan vahingot. 16. syyskuuta 2005 arvioivat liettualaiset viranomaiset vahingon arvoksi kolme miljoonaa euroa.


title: Liettuan ilmatilan loukkaukset 2005

text: Liettua myönsi Valeri Trojanoville oleskeluluvan, mutta asetti hänet kotiarestiin sallien tavata Venäjältä häntä tapaamaan tulleen vaimon. Liettua pyrkii tutkimaan Suhoi Su-27:n mustan laatikon ilman venäläisiä Nato-liittolaiten avulla. Venäjä on ilmoittanut, ettei se todennäköisesti aukea ilman venäläistä purkulaitetta. Liettuan puolustusministeri epäili, että onnettomuus on saatettu suunnitella etukäteen Moskovassa. Asiasta on kehkeytynyt diplomaattinen sanasota Venäjän ja Liettuan välille.


title: Luukas

text: Luukas tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Matteus

text: Matteus tarkoittaa seuraavia asioita:Aihepiiriin liittyy läheisesti myös


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text:
Jaakob oli Raamatun Uuden testamentin mukaan Jeesuksen veli.
Perimätiedon mukaan hän oli Jaakobin kirjeen kirjoittaja, Jerusalemin piispa tai patriarkka, ja ensimmäinen Luukkaan evankeliumissa mainituista seitsemästäkymmenestä


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text: Apostoli Paavali sanoo Jaakobia "seurakunnan tukipilariksi" yhdessä Simon Pietarin ja apostoli Johanneksen kanssa. Joskus häntä on pidetty samana henkilönä kuin Jaakob nuorempi, Jeesuksen opetuslapsi.


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text: Vuoden 40 tienoilla Jaakob saapui Jerusalemiin. Hän kohosi sukulaisuutensa ansiosta nopeasti johtoon Pietarin jälkeen. Jaakob hallitsi Jerusalemin seurakuntaa juutalaisella järjestelmällä, vanhempien neuvostolla. Hän esiintyi mahtihahmona ja toimi vanhoillisena voimana ensimmäisen vuosisadan kristinuskossa.


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text: Jaakobin kerrotaan kärsineen marttyyrikuoleman vuonna 62. Häntä kivitettiin, ja surmanisku annettiin vanuttajan nuijalla. Siksi muun muassa Helsingin tuomiokirkon katolla olevassa apostolia esittävässä veistoksessa hahmolla on nuija kädessään.


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text: Vuonna 2002 nykyisen Israelin alueelta löydettiin niin sanottu Jaakobin luuarkku, johon oli kaiverrettu kirjoitus "Jaakob Joosefin poika Jeesuksen veli". Edelleen väitellään onko arkku väärennös vai ei.


title: Jaakob (Jeesuksen veli)

text: Jaakobin nimiin on laitettu seuraavat toiselta vuosisadalta tai myöhemmin peräisin olevat pseudepigrafiset kirjoitukset:


title: Moduuli

text: Moduuli on itsenäinen osa, jollaisista voidaan koota erilaisia kokonaisuuksia. Moduuleista koostuva kokonaisuus on "modulaarinen".


title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas kirjoitti perimätiedon mukaan Uuden testamentin kirjat Evankeliumi Luukkaan mukaan ja Apostolien teot. Luukas oli yleissivistynyt historioitsija ja kirjailija sekä mahdollisesti lääkäri . Hän toimi kirjoitusten kautta myös teologina ja ihaili Paavalia. Luukas mainitaan lyhyesti muutaman kerran Paavalin kirjeissä.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukkaan väitetään kirjoittaneen Luukkaan evankeliumin ja Apostolien teot. Kirjoittajan nimeä ei mainita missään vaiheessa, vaan kirjat liitettiin Luukkaaseen toisella vuosisadalla. Samoin ei ole varmuutta onko kyseessä sama Luukas, joka mainitaan Paavalin kirjeissä.


title: Luukas (evankelista)

text: Paavalin kirjeissä mainittu Luukas oli ammatiltaan lääkäri. Sen sijaan Evankeliumin ja Apostolien tekojen kirjoittaja Luukkaasta tiedetään varmasti vain, että hän oli yleissivistynyt historioitsija ja kirjailija.


title: Luukas (evankelista)

text: Kirjoittajaa on pidetty Paavalin matkakumppanina, koska hän kirjoittaa ajoittain me-muodossa. Toisaalta kirjoittaja katoaa ajoittain näyttämöltä ja jatkaa minä-muodossa. Kirjoittaja ei kerro mitään itsestään tai toimistaan matkakumppanina. Apostolien teoissa ei ole suoria merkkejä, että kirjoittaja olisi henkilökohtaisesti tuntenut Paavalin. Paavali kuitenkin mainitsee kolmessa kirjeessään: kirjeessä Kolossalaisille, 2. kirjeessä Timoteukselle ja kirjeessä Filemonille, Luukas-nimisen henkilön, jota hän kutsuu lääkäriksi, rakkaaksi veljeksi ja työtoverikseen.


title: Luukas (evankelista)

text: Arviot siitä, koska Luukas kirjoitti kirjansa vaihtelevat. On vaikea arvioida kuinka pitkään kirjoitustyö on kestänyt, mutta todennäköisimmin teokset ovat valmistuneet 70-luvulla, noin 10 vuotta Paavalin kuoleman jälkeen. Osa tutkijoista ajoittaa teokset vasta 90-luvulla, osa taas jo aikaan ennen Jerusalemin hävitystä vuonna 70. Jälkimmäistä vaihtoehtoa tukee se, että Apostolien teoissa ei mainita kirjan päähenkilöiden Pietarin ja Paavalin 60-luvulla tapahtuneita teloituksia, vaikka marttyyrikuolemia ihannoitiin ja Jaakobin sekä Stefanoksen aikaisemmin tapahtuneet teloitukset mainitaan. Evankeliumikirja on kirjoittajan mukaan laadittu aikaisemmin kuin Apostolien teot, joka on eräänlainen jatko-osa evankeliumille. Joka tapauksessa kirjat on kirjoitettu ensimmäisellä vuosisadalla. Joidenkin arvioiden mukaan Luukas ei tuntenut henkilökohtaisesti Paavalia, vaan hän tukeutui kirjoituksissaan suullisiin ja kirjallisiin lähteisiin. Luukkaan Evankeliumin tärkeimmiksi lähteiksi on epäilty Markuksen evankeliumia ja ns. Q-lähdettä, jota ei ole löydetty ja jonka olemassaolosta on tutkijoiden keskuudessa erimielisyyttä.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas omisti yli puolet Apostolien teot kirjastaan Paavalin lähetysmatkojen kuvaukselle. Siksi olisi syytä olettaa, että Luukas olisi nojautunut Paavalin kirjoittamiin kirjeisiin. Tässä oletuksessa on kaksi ongelmaa. Ensinnäkin Luukas ei mainitse, että Paavali edes olisi kirjoittanut kirjeitä. Toiseksi Luukkaan kuvaus Paavalista poikkeaa huomattavasti Paavalin kirjeiden kuvauksesta.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas ihaili alkukristillisyyttä ja se heijastuu myös hänen kirjoituksestaan. Liberaalin käsityksen mukaan hän antiikin historioitsijoiden yleisen tavan mukaisesti muunteli lähteidensä tietoja ja sepitti puuttuvat osat, jotka toivat tekstiin väriä ja elävyyttä. Antiikin historioitsijat eivät vaatineet tuotokseltaan samanlaista täsmällisyyttä kuin tämän päivän historioitsijat. Luukkaan kirjoitusten ansioksi on kuitenkin luettava se, että monet hänen maantieteelliset ja historialliset mainintansa on vahvistettu myös muista historiallisista lähteistä.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas toimi kirjoitustensa kautta myös teologina. Hän julisti kirjallaan kristillistä sanomaa, esitteli omaa teologista ohjelmaansa ja otti kantaa oman aikansa seurakuntien kysymyksiin. Apostolien tekoja leimaa sanoma, että evankeliumi on siirtynyt juutalaisten keskuudesta pakanoiden ulottuville. Hän osoitti kirjallaan, että kristillisyys on sopusoinnussa roomalaisen yhteiskunnan kanssa.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas ratkaisi kristinuskon suhtautumisen juutalaiseen lakiin eri tavalla kuin Paavali. Tämä on vääristänyt Apostolien tekojen kuvaa Paavalista. Luukkaan mukaan Mooseksen laki velvoittaa edelleen juutalaiskristittyjä. Tämä ei sovi yhteen Paavalin kirjeiden sanoman kanssa.


title: Luukas (evankelista)

text: Luukas ei muokannut kuvaa Paavalista vain teologisista ja julistuksellisista syistä. Luukas ihaili Paavalia ja kuvasi hänet suurmiehenä. Hän loi kuvan silotellusta, itsevarmasta ja diplomaattisesta miehestä, joka erosi Paavalin kirjeiden esittelemästä miehestä.


title: Kansainvälinen rauhanpäivä

text: Kansainvälinen rauhanpäivä ("International Day of Peace") on Yhdistyneiden kansakuntien hyväksymä kansainvälinen vuosipäivä. 21. syyskuuta 2001 YK:n yleiskokouksen päätöksellä 55/282 vuodesta 2002 alkaen kansainvälistä rauhanpäivää vietetään 21. syyskuuta. Kokouksessa ilmoitettiin, että päivä varataan maailman kattavalle aselevolle ja väkivallattomuudelle.


title: Kansainvälinen rauhanpäivä

text: Kansainvälistä rauhanpäivää on vietetty ensimmäisen kerran 11. syyskuuta 1981 ja juhlapäivä on ollut sama aina vuoteen 2001 asti, jolloin tapahtui syyskuun 11. päivän iskut. Vuoden 2002 juhlapäivä 21. syyskuuta on myös Jeremy Gilleyn luoman Peace One Day -juhlapäivä.


title: Tennispalatsi

text: Tennispalatsi on Helsingin Kampissa sijaitseva kulttuurin ja vapaa-ajan keskus. Se käsittää kokonaisen korttelin Salomonkadun, Fredrikinkadun, Eteläisen Rautatiekadun ja Jaakonkadun välissä. Rakennuksessa on Finnkinon elokuvateatteri, kaupungin omistama Helsingin taidemuseo, Museoviraston alainen Kulttuurien museo sekä pieniä liikkeitä.


title: Tennispalatsi

text: Funktionalismia edustavan Tennispalatsin suunnitteli arkkitehtiylioppilas Helge Lundström, joskin hänen suunnitelmissaan rakennus oli virtaviivaisempi ja uudenaikaisempi. Vaikka Tennispalatsia pidetään nykyään yhtenä funktionalismin tärkeimmistä edustajista Suomessa, suhtautuminen rakennukseen on vaihdellut. Hilding Ekelund esimerkiksi jätti rakennuksen mainitsematta Helsingin 1920–1930-lukujen arkkitehtuuria käsitelleessä kirjassaan vuodelta 1962.


title: Tennispalatsi

text: Tennispalatsi valmistui vuonna 1937, ja se oli alun perin tarkoitettu autojen huoltorakennukseksi vuodeksi 1940 anottuihin Olympialaisiin. Kaarirakenteet ja neljä tenniskenttää, joista rakennus sai nykyisen nimensä, rakennettiin vuotta myöhemmin. Rakennus oli tarkoitettu tilapäiseksi ja se vuokrattiin kymmeneksi vuodeksi Auto-palatsi Oy:lle autojen ja varaosien myyntitilaksi. Tennispalatsi toimi pitkän aikaa Suomen keskeisimpänä tennisrakennuksena. Toimintaa piti yllä Helsingin verkkopalloseura. Vuoden 1952 olympialaisissa rakennuksessa pelattiin koripalloa.


title: Tennispalatsi

text: Autokauppa menetti asemaansa Helsingin keskustassa 1950-luvulla, ja talousvaikeuksiin joutunut rakennus pakkohuutokaupattiin vuonna 1957. Rakennuksen osti Helsingin kaupunki, jonka aikomuksissa oli sen purkaminen. Suunnitelmat uuden linja-autoaseman rakentamisesta Tennispalatsin paikalle olivat 1980-luvun lopulla jo valmiina. Purku-uhan ollessa esillä tilojen annettiin rappeutua, tosin vuokralaisista kukin korjasi omia tilojaan. Tunnetuin ja pitkäaikaisin vuokralainen oli Anttilan tavaratalo. 1990-luvun alussa puhjenneen laman voidaan kuitenkin sanoa pelastaneen rakennuksen.


title: Tennispalatsi

text: Tennispalatsin käyttöä kulttuurikeskuksena alettiin suunnitella vuonna 1993, ja nykyisessä käytössään se on toiminut vuodesta 1999. Tennispalatsissa toimii Finnkinon elokuvateatteri ja Helsingin taidemuseo.


title: Tennispalatsi

text: Keväällä 2016 Tennispalatsiin avattiin entisen Tennispalatsi 1:n tilalle Scape-sali, jossa on käytössä elokuvateatterin kehittyneimmät teknologiat.


title: Tennispalatsi

text: Finnkinolla on Tennispalatsissa 14-salinen elokuvateatteri, jonka avajaisia vietettiin 26. helmikuuta 1999. Salien koot vaihtelevat 639:stä (Scape-sali) 92:een paikkaan (sali 4). Scape-salissa on 185 neliömetrin kokoinen valkokangas. Scape-salissa on käytössä DLP D-Cinema -laserprojektori ja Dolby Atmos -äänentoistoteknologia, ja muissa saleissa on käytössä Dolby Digital-, DTS- ja SDDS-tekniikat. Kaikki Tennispalatsin salit täyttävät THX-standardit, mutta Finnkino lakkasi maksamasta THX-lisenssimaksuja vuonna 2004, minkä jälkeen THX-logoa ei ole enää käytetty Tennispalatsissa tai Finnkinon markkinoinnissa.


title: Tennispalatsi

text: Tennispalatsi on vuonna 1998 avatun Kinopalatsin ohella toinen Helsingin kahdesta suuresta monisaliteatterista. Kinopalatsi siirtyi Finnkinon omistukseen kesäkuussa 2006. 2000-luvun alkupuolella Tennispalatsi oli Pohjoismaiden suurin elokuvateatteri, joka keräsi ensimmäisenä toimintavuonnaan 1,6 miljoonaa kävijää, vaikka oli pelätty, löytääkö elokuvayleisö Helsingin ydinkeskustasta hieman sivussa sijaitsevan Tennispalatsin.


title: Tennispalatsi

text: Kulttuurien museo on Tennispalatsissa sijaitseva etnografinen museo.


title: Bihar

text: Bihar (devanagari: बिहार) on Intian itäosissa sijaitseva osavaltio. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Patna. Biharin asukasluku on 82 878 796 ja se on Intian kolmanneksi väkirikkain osavaltio. Sen pinta-ala on 94 164 neliökilometriä (12. suurin) ja viralliset kielet ovat hindi, bhodžpuri, magahi ja maithili.


title: Bihar

text: Biharista tuli osavaltio vuonna 1947. Vuonna 2000 se jakautui kahteen osaan: pohjoisosa säilyi Biharina, eteläosasta muodostettiin Jharkhandin osavaltio.


title: Bihar

text: Bihar on maisemaltaan viljavaa tasankoa, jonka Gangesjoki jakaa kahteen osaan. Osavaltion pohjoispuolella kohoaa Nepalin puolella Himalaja.


title: Bihar

text: Biharissa vallitsee monsuuni-ilmasto: talvikausi (alimmat lämpötilat tyypillisesti +5..+10 C) jatkuu joulukuusta helmikuuhun, kesä 40–45 asteen helteineen maaliskuusta toukokuuhun. Sateet tulevat lounaismonsuunin myötä kesäkuun ja syyskuun välisenä aikana.


title: Bihar

text: Sosiaalisen kehityksen mittareilla mitaten Bihar on Intian kurjimpia. Näitä mittareita ovat esimerkiksi terveyspalveluiden saatavuus, lukutaito, kylien sähköistäminen, syntyvyys ja kuolleisuus sekä imeväiskuolleisuus. Vuosina 1993–1994 tulotaso asukasta kohti oli Intian osavaltioista alhaisin.


title: Čiovo

text: Čiovo on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Sen pinta-ala on 28,8 neliökilometriä ja asukasluku noin 5 908 vuonna 2011. Saaren korkein kohta, Rudine on 209 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Čiovo

text: Saari on jaettu hallinnollisesti kolmen kunnan kesken: Split, Trogir ja Okrug. Etäisyys mantereelle on noin kaksi kilometriä, ja saari on yhdistetty Trogirin kaupunkiin nostosillalla. Silta valmistui vuonna 2018 ja sen pituus on 546 metriä. Se maksoi 207 miljoonaa Kroatian kunaa, joka vastaa noin 28 miljoonaa euroa.


title: Itse (mytologia)

text: Itse on ilmeisesti ollut muinaissuomalaisen käsityksen mukaan ihmisen sielun osa, sieluun kuuluva muista osista erillinen henkiolento, sieluolento. Itse-olennosta on tullut nykysuomen pronomini "itse". Itsen käsittämisestä henkiolennoksi on jäänyt vain joitakin merkkejä itämerensuomalaiselle kielialueelle, mutta joissain etäsukukielissä sanan "itse" vastine tarkoittaa yksinomaan sielun osaa. Esimerkiksi mordvan kielessä "issi" on sieluolento, joita oli ihmisellä useita. Itseä saattoi jollain tavoin vastata Luonto, joka useimmiten koettiin sielun ulkopuoliseksi suojelushaltijaksi, mutta joka antoi silti nimensä ihmisen sielun perustavanlaatuiselle piirteelle, "luonteelle".


title: Itse (mytologia)

text: Itse on kuin sielun varjo tai varjosielu, se on erillinen minuudesta, mutta rinnakkainen tälle, ikään kuin tämän kuvajainen. Itse voi olla jopa ihmisen ruumiille rinnakkainen kaksoisolento. Itse voi kulkea ihmisen edellä hänen hahmossaan. Edellä kulkeva ihmishahmoinen itse voi aiheuttaa etiäisen.


title: Itse (mytologia)

text: Itse on voitu menettää, jolloin ihmisestä on tullut "itsetön". Itsetön ihminen on pahasti sairastunut, kalpea, masentunut tai menettänyt onnensa. Itsen on voinut viedä esimerkiksi paholainen valansa rikkojalta. Vainajat ovat voineet viedä itsen vainajalaan jo ennen ihmisen kuolemaa. Alkoholismi voi myös viedä itsen. Sen perusteella, miten itsen voi menettää, vaikuttaa siltä, että itse tarkoittaisi jotakuinkin itsetuntoa, omakuvaa tai omaatuntoa, jonka esimerkiksi syyllisyydentunto, itseinho tai syvä masennus voi viedä tai turmella.


title: Itse (mytologia)

text: Ennen kuolemaa tai kuolemassa itse on lähtenyt omille teilleen, ja voinut esimerkiksi näyttäytyä kaukanakin oleville eläville sukulaisille. Myös itse on lopulta joutunut vainajalaan. Toisaalta kummitukset, kuten ihtiriekko, saattavat olla ihmisen maailmaan jäänyt itse. Yksi ehdotettu alkuperä ihtiriekko-nimitykselle on murteellinen muoto sanasta "itseriekko".


title: Krk

text: Krk on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Se on Adrianmeren toiseksi suurin saari Cresin jälkeen. Krkin pinta-ala on 409 neliökilometriä ja asukasluku noin 16 000. Saaren suurin kaupunki on Krk, jonka asukasluku on 5 491 (2001). Muita saarella sijaitsevia kaupunkeja ovat muun muassa Omišalj ja Baška.


title: Krk

text:
Saaren korkein kohta on 556 m korkea Obzova.
Tietokonepelissä "" Krk on ollut topografisena mallina kuvitteelliselle Everonin saarelle.


title: Sazan

text: Sazan (italiaksi: Saseno) on viiden neliökilometrin kokoinen saari Albaniassa. Saarella ei ole vakituista asutusta. Muinoin saari tunnettiin nimellä Saso. Vuonna 1864 saari luovutettiin Kreikalle. 10. helmikuuta 1947 lähtien Sazan on kuulunut Albanialle.


title: Itse

text: Itse voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Mayaguana

text: Mayaguana on Bahaman itäisin saari ja alue. Sen suurin asutuskeskus on Abraham's Bay etelärannikolla. Muita asutuskeskuksia ovat Betsy Bay idässä ja Pirate's Well pohjoisessa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Mayaguanalla oli 277 asukasta.


title: Ambergris Caye

text: Ambergris Caye on saari Karibianmerellä. Se kuuluu Belizen valtiolle, jonka suurin saari se on. Saarella on yksi kaupunki, San Pedro Town. Sen asukasluku on noin 4 000 (2000). Saaren asukkaiden tärkein elinkeino on matkailu.


title: Petronius Maximus

text: Petronius Maximus (noin 397 – 455) oli Länsi-Rooman keisari kahden kuukauden ajan vuonna 455. Hänestä tuli keisari sen jälkeen kun Valentinianus III murhattiin.


title: Petronius Maximus

text: Maximuksen sukutaustasta ei tiedetä mitään. Hän aloitti uransa preettorina noin vuonna 411. Tämän jälkeen hän toimi useissa korkeissa viroissa saavuttaen konsulin arvon vuonna 433. Vuonna 443 hän oli konsulina toisen kerran. Vuonna 445 hänelle myönnettiin patriisin arvo ("patricius"). Tämä ja hänen kaksi konsulivuottaan tekivät hänestä valtakunnan korkea-arvoisimman senaattorin. Maximuksen väitetään olleen mukana juonessa murhata mahtava sotapäällikkö "magister militum" Aëtius vuonna 454. Hän ja eräs eunukki Heraclius saivat keisarin taivuteltua niin että hän henkilökohtaisesti murhasi Aëtiuksen.


title: Petronius Maximus

text: 16. maaliskuuta 455 Valentinianuksen murhasivat Aetiuksen sotilaat Optila ja Thranstila. Johannes Antiokialainen kirjoittaa että Maximus olisi ollut tämänkin murhan takana. Keisarille ei löytynyt ketään selvää seuraajaa. Keisariutta tavoittelivat Maximuksen lisäksi eräs Maximianus Domninuksen poika, joka oli ollut Aëtiuksen henkivartijana, ja Majorianus, josta tuli keisari vuonna 457. Keisarinna Licinia Eudoxia suosi Majorianusta, mutta Maximus sai keisarillisen palatsin haltuunsa ja pakotti Eudoxian menemään naimisiin kanssaan.


title: Petronius Maximus

text: Maximus teki Avituksesta "magister militumin" ja lähetti hänet Toulouseen saamaan apua visigooteilta. Ennen kuin hän ehti perille, Maximus oli jo kuollut. Pari kuukautta sen jälkeen, kun Maximus oli noussut valtaistuimelle, hyökkäsivät vandaalit Geiserikin johdolla Italiaan. Kun roomalaiset saivat kuulla tästä, syntyi paniikki, ja Maximus kuoli mellakassa. Toisen tarinan mukaan Maximuksen tappoi roomalainen sotilas, jonka nimi oli Ursus. Vandaalit ryöstivät Rooman Maximuksen kuoleman jälkeen.


title: Marajó

text: Marajó on Brasiliassa, Parán osavaltiossa, Amazonjoen suistossa sijaitseva 40 100 neliökilometrin kokoinen maailman suurin joen kasaamista sedimenteistä syntynyt saari. Se on 295 km pitkä ja 200 km leveä.


title: Marajó

text: Saaresta etelään sijaitsee Belémin kaupunki.


title: Marajó

text:
Marajósta on löydetty jäänteitä muinaisesta kulttuurista, joka tunnetaan keramiikkaesineistään.
Saarella on kaksi vuodenaikaa: erittäin sateinen sadekausi tammikuusta kesäkuuhun, ja hiukan kuivempi kausi heinäkuusta joulukuuhun. Saarella elää satoja lintulajeja kuten rubiini-iibis, ja siellä voi nähdä myös apinoita, alligaattoreita ja anakondia.


title: Marajó

text: Marajón suurin taajama on Soure-niminen kalastajakylä.


title: Maio

text: Maio on saari Kap Verdellä, Atlantin valtameressä. Se on osa Sotaventon saariryhmää, jonka itäisin saari se on. Saaren suurin kaupunki on Vila do Maio eli Porto Inglês. Saarella on muun muassa lentokenttä.


title: Sotavento

text: Sotavento on saariryhmä Kap Verden eteläosassa, Atlantin valtameressä.


title: Sotavento

text: Saariryhmän neljä suurinta saarta ovat Brava, Fogo, Santiago ja Maio. Brava, Fogo ja Santiago ovat kivisiä ja tuliperäisiä saaria. Maio on saariryhmän itäisin saari ja siellä sijaitsee muun muassa kaupunki Vila do Maio sekä lentokenttä.


title: Sotavento

text: Pienempiä saaria ovat muun muassa Rombosaaret Bravasta pohjoiseen sekä Santa-Maria Santiagon vieressä.


title: Weizhousaari

text:
Weizhousaari (; pinyin: Wéizhōu Dǎo) on Kiinalle kuuluva saari Tonkininlahdella. Se kuuluu Guangxin maakunnan Beihain prefektuuritason kaupungin Haichengin kaupunkipiirin alueeseen.
Weizhousaaren pinta-ala on 25 neliökilometriä. Saari on maakuntansa suurin saari sekä Kiinan suurin ja iältään nuorin vulkaaninen saari. Se on muodostunut aikoinaan peräkkäisten tulivuorenpurkausten laavakertymästä. Saari sijaitsee 67 kilometriä Beihain satamasta etelään, johon matkaan kuluu veneellä 1,5–3 tuntia. Saari on 6,5 kilometriä pitkä pohjoisesta etelään ja 6 kilometriä idästä länteen. Rantaviivaa saarella on 15,6 kilometriä.


title: Weizhousaari

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluu ranskalaisten vuonna 1869 rakentama katolinen kirkko.


title: Grímsey

text: Grímsey on saari 40 kilometriä pohjoiseen Islannin pääsaarelta. Saari sijaitsee pohjoisella napapiirillä. Grímsey muodosti vuoteen 2009 asti oman kuntansa, kunnes se liitettiin Akureyriin.


title: Grímsey

text: Saarta lähin maa-alue on Flateyn saari, joka sijaitsee Grímseystä 39,4 kilometriä etelään. Grímseyn pinta-ala on 5,3 neliökilometriä ja saari on Islannin pohjoisin asutettu alue. Saarella on 92 asukasta (2004). Heidän pääasiallinen elinkeinonsa on kalastus. Dalvíkin kylän ja Grímseyn välillä kulkee lautta. Saarella on myös lentokenttä.


title: Grímsey

text: Grimsey on ollut asuttu aina viikinkiaikaisesta Islannin asuttamisesta lähtien. Sen etuna ovat olleet runsaat kala- ja lintuvarannot. Legendan mukaan saaren nimi olisi lähtöisin uudisasukkaasta nimeltä Grimur, joka oli purjehtinut sinne Sognin alueelta Norjasta. Nimelle on kuitenkin muitakin selityksiä, jotka nekin liittyvät Skandinaviaan tai Brittein saariin. Varhaisin tallennettu Grimseytä koskeva tieto löytyy Heimskringlasta, jossa mainitaan Norjan kuningas Olavin pyytäneen saarta kesällä 1024 lahjaksi itselleen vastineeksi ystävyydestään islantilaisten kanssa. Islantilaiset kieltäytyivät tarjouksesta saaren luonnonvarojen vuoksi, sillä sen sanottiin pystyvän ruokkimaan kokonaisen armeijan, mistä johtuen se oli parempi säilyttää paikallisten hallinnassa.


title: Grímsey

text: Kristinuskon saavuttua Islantiin Grimsey oli pääsaaren pohjoisosassa sijainneiden luostarien omistuksessa ja saaren vuokraviljelijöiden oli maksettava heille vuotuinen vuokra kapakalana. 1700-luvun lopulla saaren väestö oli lähellä tuhoutumista suurimman osan miehistä menehdyttyä keuhkokuumeeseen tai merellä sattuneisiin onnettomuuksiin. Väestö kuitenkin selviytyi näistä onnettomuuksista.


title: Grímsey

text: Aiemmin keskeisimmät elinkeinot omavaraisviljely, linnunmetsästys ja munien keräily ovat syrjäytyneet painopisteen siirryttyä moderniin kalastukseen ja kalanjalostukseen kansainvälisille markkinoille. Myös turismi on noussut yhä merkittävämmäksi elinkeinoksi. Maa saarella kuuluu nykyään joko paikallisille, Akureyrin kaupungille tai Islannin valtiolle.


title: Ensiyön oikeus

text: Ensiyön oikeus (, ) on keskiaikaisen feodaaliherran väitetty oikeus viedä alamaistensa nuorten naisten neitsyys. Ensiyön oikeus lienee uudella ajalla keksitty myytti.


title: Ensiyön oikeus

text: Myös ranskankielistä ilmausta "droit de seigneur" ("herran tai isännän oikeus") käytetään englanninkielisissä yhteyksissä ensiyön oikeudesta, mutta se tarkoittaa oikeastaan koko joukkoa maanomistajan oikeuksia, muun muassa veronkanto- ja metsästysoikeutta.


title: Ensiyön oikeus

text: Vaikka ensiyön oikeudesta on mainintoja 1500-luvun lähteissä, tutkijat eivät ole löytäneet arkistoista juuri lainkaan todisteita sellaisen oikeuden olemassaolosta keskiajalla. Eräissä feodaalijärjestelmissä oli käytäntönä "culagium": naimisiinmenoa varten talonpojan oli hankittava lupa paikalliselta maanomistajalta, mihin usein liittyi maksu. Myös kirkolliset viranomaiset ovat joskus vaatineet maksun, ennen kuin aviomiehellä oli lupa olla sukupuoliyhteydessä vaimonsa kanssa. Ensiyön oikeutta kuitenkaan tuskin on ollut olemassa. Kuvitelma tästä oikeudesta lienee edellä mainittuihin tapoihin perustuva väärinkäsitys.


title: Ensiyön oikeus

text: 1500-luvulla elänyt Hector Boece kertoo Skotlannin kuninkaasta Evenus III:sta, jonka väitettiin antaneen määräyksen, että "maanomistajalle kuuluu kaikkien hänen maillaan asuvien naisten neitsyys". Legendan mukaan Skotlannin pyhä Margaret sai aikaan ensiyön oikeuden muuttamisen avioliittoveroksi. Kuningas Evenus III:a ei koskaan ollutkaan, ja Boecen kertomuksessa on paljon muutakin selvästi myyttistä aineistoa.


title: Ensiyön oikeus

text: Ensiyön oikeudesta kertovat muutkin kuin Boece: Voltaire mainitsee sen vuonna 1762, ja se esiintyy Pierre Beaumarchais'n "Figaron häissä". Eräät 1700-luvun valistusajattelijat pitivät tätä kuviteltua tapaa osoituksena feodaalisen yhteiskuntajärjestelmän rappeutuneisuudesta.


title: Ensiyön oikeus

text: Myöhemmin ensiyön oikeus on esiintynyt elokuvissa "The War Lord" ja "Braveheart – taipumaton" sekä Patrick O’Brianin meriaiheisissa romaaneissa. George Orwellin romaanissa "Vuonna 1984" Isoveli käyttää sitä propaganda-aseena (1. osan 7. luku) - "kapitalistilla oli oikeus työntekijän vaimoon hääyönä".


title: Ensiyön oikeus

text: Tapa on yhdistetty Suomeenkin. Kirjailija Juhani Aho kertoo 1600-luvun Karjalaan sijoittuvassa romaanissaan "Panu" kuninkaan voudista, jolla – uuden papin esittämien syytösten mukaan – oli tapana käyttää ensiyön oikeutta kaikkiin vihille vietäviin talonpoikaisnaisiin. Kertomuksella ei ole historiallista pohjaa. Ensiyön oikeuden harjoittaminen kuuluu myös Kiteen pahan pajarin legendaan.


title: Ensiyön oikeus

text: Ensiyön oikeudella tarkoitetaan journalismissa joukkoviestimen ja uutislähteen välistä sopimusta uutisen julkaisemisesta ennen kuin uutislähde kertoo siitä muille medioille. Tähän voi liittyä sopimus uutisen ”panttaamisesta” eli tiedon julkaisemisesta yksinoikeudella vasta tietyn ajan kuluttua.


title: Avitus

text: Marcus Maecilius Flavius Eparchius Avitus (noin 395 – 456) oli Länsi-Rooman keisari 455–456. Keisari Petronius Maximus teki Avituksesta valtakunnan korkeimman sotilaskomentajan, "magister militumin". Avitus lähetettiin neuvottelemaan visigoottien Theoderik II:n kanssa. Maximus kuoli pian tämän jälkeen vandaalien hyökkäyksen yhteydessä sattuneen sekasorron aikana. Theoderik suostutteli Avituksen julistamaan itsensä keisariksi. 9. heinäkuuta 455 Avituksen sotilaat julistivat hänet keisariksi. Hän saapui Roomaan syyskuussa.


title: Avitus

text: Kansa ei koskaan kunnolla hyväksynyt Avituksen hallintoa. Hänen epäonnistui torjua vandaalit vuonna 456, ja lopulta vandaalit alkoivat piirittää Roomaa. Nälänhädän ja rahapulan seurauksena Avituksen oli sulatettava kaupungin pronssipatsaita pystyäkseen maksamaan goottisotilailleen. Ricimer ja Majorianus käyttivät tätä hyväkseen ja aloittivat kapinan, jonka jälkeen Avituksen oli paettava Arlesiin. Hän yritti saada Theoderikin puolelleen, mutta tämä oli Espanjassa sotimassa. Avitus sai kuitenkin haalittua kasaan jonkinlaisen armeijan, jonka avulla hän yritti hyökätä Italiaan. Hänet kukistettiin Placentian lähettyvillä.


title: Avitus

text: Taistelun jälkeen Avitus sai pitää henkensä ja hänestä tuli Placentian piispa. Avitus pelkäsi kuitenkin henkensä puolesta ja pakeni Galliaan. Tällä matkalla hän kuoli, joidenkin lähteiden mukaan hänet murhattiin. Viennen piispa Pyhä Avitus oli Avituksen lapsenlapsi.


title: Joseph J. Urusemal

text: Joseph John Urusemal (s. 19. maaliskuuta 1952) oli Mikronesian liittovaltion kuudes presidentti.


title: Joseph J. Urusemal

text: Urusemal syntyi Woleaissa, Yapin osavaltiossa. Hän valmistui jesuiittojen Xavier High Schoolista Chuukilla vuonna 1976. Hän jatkoi opintojaan Rockhurstin yliopistossa Missourissa ja palasi Mikronesiaan 1982. Hän aloitti työt opettajana Outer Islands High Schoolissa.


title: Joseph J. Urusemal

text: Urusemal valittiin kongressiin vuonna 1987. Hän nousi nopeasti tärkeään asemaan, ja 11. toukokuuta 2003 hän aloitti kautensa Mikronesian liittovaltion presidenttinä. Häntä oli edeltänyt Leo Falcam. Vuoden 2007 vaaleissa Urusemalin seuraajaksi valittiin Manny Mori, joka astui virkaan välittömästi.


title: Anselm Ahlfors

text: Anselm Ahlfors (29. joulukuuta 1897 Kotka − 13. elokuuta 1974 Jyväskylä) oli painija ja olympiamitalisti.


title: Anselm Ahlfors

text: Ahlfors edusti Kotkan Rientoa, Helsingin Kisa-Veikkoja ja Jyväskylän Voimailijoita. Hän toimi myöhemmin yleisurheilun heittotuomarina. Ammatiltaan hän oli metallisorvaaja.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Kauppakeskus Forum, joka avattiin marraskuussa 1985, sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa Mannerheimintien, Simonkadun, Yrjönkadun ja Kalevankadun rajaamassa Kukko-nimisessä korttelissa.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Suppeammassa merkityksessä Forum tarkoittaa Mannerheimintien ja Simonkadun kulmassa sijaitsevaa, vuonna 1986 valmistunutta rakennusta, joka muodostaa kauppakeskuksen pääosan. Sen tieltä purettiin samalle paikalle vuonna 1952 valmistunut samanniminen yksikerroksinen liiketalo, jossa liikkeet olivat ryhmittyneet sisäpihan ympärille.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Forumin rakentaminen oli SKOP:n ja Konstsamfundetin yhteisprojekti. SKOP rahoitti siitä 2/3 ja Konstsamfundet 1/3.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Kauppakeskusta on jatkuvasti laajennettu niin, että nykyisin siihen kuuluvat useimmat muutkin samassa korttelissa sijaitsevat, enimmäkseen paljon vanhemmat rakennukset tai ainakin niiden alimmat kerrokset.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Kauppakeskukseen on rakennettu maanalainen pysäköintiluolasto, josta on kulkuyhteyksiä lähiympäristöön aina Kampista Stockmannia myöten.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Lukuisten liikkeiden lisäksi Forumin päärakennuksen ylemmissä kerroksissa sijaitsee Forumin lääkäri- ja hammaslääkärikeskus. Kauppakeskukseen liittyvässä, Yrjönkadun puolella olevassa vanhassa kerrostalossa, jossa Amos Anderson aikoinaan asui, on nykyisin yksityinen Amos Andersonin taidemuseo.


title: Forum (kauppakeskus Helsingissä)

text: Kauppakeskuksen omistaa vuoden 2016 helmikuusta lähtien kiinteistösijoitusyhtiö Sponda, jonka suurin omistaja on Föreningen Konstsamfundet. Aiemmin Konstsamfundet omisti enemmistön tavaratalosta Forum Fastighets Kb -nimisen yrityksen kautta. Konstsamfundetin toimitusjohtaja Kaj-Gustaf Bergh on myös Spondan hallituksen puheenjohtaja.


title: Konstantin I

text: Konstantin I -nimisiä hallitsijoita ovat olleet:


title: Majorianus

text: Julius Valerius Majorianus (s. marraskuu 420 – k. 7. elokuuta 461) oli Länsi-Rooman keisari 457–461.


title: Majorianus

text: Majorianuksen äiti oli magister militum Majorianuksen tytär. Hänen isänsä, jonka nimeä ei tunneta, oli Aëtiuksen palveluksessa. Majorius itse palveli myös Aëtiuksen alaisena. Vuonna 454 Majorianus luopui sotilasurastaan, mutta keisari Valentinianus III pyysi häntä palaamaan, sillä keisarilla oli vaikeuksia pitää kurissa Aëtiuksen – jonka keisari oli itse murhannut – joukkoja. Majorianuksesta tehtiin "comes domesticorum". Kun Valentinianus murhattiin vuonna 455, ei hänellä ollut ketään selvää seuraajaa. Vaikka Majorianus saikin keisarinna Licinia Eudoxian tuen, sai Petronius Maximus kuitenkin lopulta vallan itselleen. Maximus kuoli vandaalien hyökätessä Roomaan, ja uudeksi keisariksi julistautui kenraali Avitus. Avituksen ei kuitenkaan saanut vandaaleja kuriin, ja vuonna 456 hänen hallintonsa oli niin epäsuosittu, että Majorianus ja Ricimer kapinoivat Avitusta vastaan. Vaikka Avitus kuoli vuoden 457 alussa, ei Majorianus heti halunnut julistaa itseään keisariksi. Hän ja Ricimer ottivat kummatkin itselleen "magister militumin" arvon. Tämän viran haltijana Majorianus lähetti armeijan kukistamaan alemanneja. Ehkä tämän voiton jälkeen Majorianus julistautui keisariksi. Valtaistuin oli tuolloin ollut vapaana jo puolisen vuotta. Vuoden 457 lopulla myös Itä-Rooman keisari Leo I tunnusti Majorianuksen Länsi-Rooman "augustukseksi".


title: Majorianus

text: Majorianus hyökkäsi visigoottien kimppuun Galliassa ja sai pian Theoderik II:n kanssa aikaan rauhansopimuksen. Majorianus kukisti myös burgundit. Gallian jälkeen Majorianus suuntasi Espanjaan, jonne hän hyökkäsi vuonna 459. Majorianus suunnitteli suurta hyökkäystä vandaaleja vastaan Afrikassa ja halusi ensin saada Espanjan takaisin valtakunnan piiriin. Vandaalien kuningas Geiserik sai kuitenkin vihiä tästä ja sai kaapattua roomalaisten laivaston, luultavasti roomalaisten petturien ansiosta. Majorianuksen ei auttanut muuta kuin lopettaa sota vandaaleja vastaan ja palata Italiaan. Ricimer käytti Majorianuksen tappiota hyväkseen ja syrjäytti hänet sen jälkeen kun armeija kapinoi 2. elokuuta 461. Erään lähteen mukaan Ricimer ja hänen kannattajansa pahoinpitelivät ja murhasivat Majorianuksen Tortonassa. Ricimer julisti tämän jälkeen erään Libius Severuksen uudeksi keisariksi.


title: Eric von Rosen

text: Carl Gustaf Bloomfield Eric von Rosen (2. kesäkuuta 1879 Tukholma – 25. huhtikuuta 1948 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi, filosofian kunniatohtori, lahjoittaja, tutkimusmatkailija ja etnografi.


title: Eric von Rosen

text: Eric von Rosen oli kreivi Carl Gustaf von Rosenin ja Ella Carlton Mooren poika ja Clarence von Rosenin veli. Hän oli naimisissa vapaaherratar Mary Fockin kanssa (1886–1967). Hän oli lentäjänä kuuluisuutta saaneen Carl Gustav von Rosenin isä.


title: Eric von Rosen

text: Hän, kuten myös veljensä Clarence, oli 1930- ja 1940-luvulla aktiivi Ruotsin natsipiireissä. Hän perusti Nationalsocialistiska Blocket -järjestön. Saksaan suvulla oli toinenkin, läheisempi yhteys: Ruotsissa 1920 ammattilentäjänä toiminut Hermann Göring avioitui vuonna 1923 (toisissa lähteissä helmikuussa 1922) Karin Kantzowin kanssa. Karin Kantzowin sisar oli naimisissa Eric von Rosenin kanssa.


title: Eric von Rosen

text: Von Rosen lahjoitti Suomen valkoiselle armeijalle ensimmäisen palvelukäyttöön päässeen lentokoneen, Thulin Typ D:n 6. maaliskuuta 1918 ja tätä päivämäärää on vietetty Suomen ilmavoimien vuosipäivänä 1923 alkaen. Hän oli maalauttanut koneen siipin onnenmerkkinsä, sinisen hakaristin, johon oli tutustunut kaukomatkoillaan. Hakarististä tuli Suomen ilmavoimien laajasti käyttämä tunnus, joka tosin vaihdettiin toisen maailmansodan jälkeen huhtikuussa 1945 valko-sini-valkoiseen kansallisuustunnukseen liittoutuneiden valvontakomission pyynnöstä.


title: Kaapelitelevisio

text: Kaapelitelevisio (myös kaapeliverkko) viittaa televisio- ja myös radiolähetysten siirtoon kiinteitä kaapeleita pitkin. Niin kutsuttua kaksisuuntaista kaapeliverkkoa voidaan käyttää lisäksi laajakaistayhteyksien tarjoamiseen.


title: Kaapelitelevisio

text: Kaapelitelevisio kehitettiin alun perin television huonojen katseluolosuhteiden parantamiseksi, mutta se on sittemmin vakiinnuttanut asemansa tiheästi asuttujen taajamien tavallisimpana televisiokanavien jakelutapana. Samassa kaapelijärjestelmässä voidaan välittää antennein vastaanotettuja satelliittilähetyksiä, jakaa eteenpäin yleisradiolähetyksiä ja välittää verkkokohtaisia paikalliskanavia.


title: Kaapelitelevisio

text: Kaapelitelevisio-operaattori vastaanottaa normaalit maanpäälliset lähetykset sekä lukuisia satelliittikanavia useista eri satelliiteista, muuntaa lähetykset kaapeliverkkoon sopiviksi ja välittää ne kuluttajille. Kaapelitelevisio-operaattorin lähetyskeskuksen silmiinpistävimpiä tuntomerkkejä ovat hieman eri suuntiin osoittavat yleensä suurikokoiset satelliittiantennit. Toisaalta kanavia saatetaan välittää myös valokuituyhteyksin lähistön muilta, suuremmilta kaapelioperaattoreilta.


title: Kaapelitelevisio

text: Kaapelitelevision toiminta voidaan jakaa 1) lähetystoimintaan, 2) ohjelmatoimintaan, esimerkiksi paikalliskanavien sisällön tuotantoon sekä 3) verkkotoimintaan, joka liittyy kaapeliverkkojen omistamiseen, rakentamiseen ja hyödyntämiseen.


title: Kaapelitelevisio

text: Lähes jokaisessa suomalaisessa kaupungissa on kaapeliverkko. Yli puolella suomalaisasunnoista on mahdollisuus liittyä kaapeliverkon asiakkaaksi.


title: Kaapelitelevisio

text: Kaapelitelevisiopalveluita tarjoaa Suomessa normaalisti paikallinen puhelinoperaattori, joko itsenäisesti tai ketjunsa tuella (Suomessa yleisimmin Finnet-ryhmä), tai valtakunnallinen toimija, joka tarkoittaa yleensä Teliaa, Elisaa tai DNA:ta. Lisäksi ruotsinkielisellä Pohjanmaalla Anvia on vahva paikallinen toimija, jonka Elisa kuitenkin osti kesäkuussa 2016.


title: Kaapelitelevisio

text: Helsingissä kaapeliverkko on DNA Welhon verkossa toteutettu muista tietoliikenneyhteyksistä erilliseksi, mutta se on rakennettu niiden ja katuverkon rakentamisen yhteydessä.


title: Kaapelitelevisio

text: Suomessa laajamittaisinta ja pisimpään jatkunutta kaapelitelevisiotoiminta on ruotsinkielisellä Pohjanmaalla, jossa lähes jokaisessa kylässä on oma kaapeliverkko. Ilmiö juontaa juurensa alueen kulttuurista, johon Ruotsin television katsominen on kuulunut televisiotoiminnan alusta saakka. 1960–1970-luvuilla perustettiin osuuskuntia isojen keskusantennien aikaansaamiseksi, jotta Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n silloisten kahden televisiokanavan vastaanottomahdollisuuksia saataisiin parannettua. Kotitaloudet investoivat tuolloin suuria summia osuuskuntiin liittyessään taatakseen merentakaisten kanavien hyvän ja varman näkyvyyden. Keskeiselle paikalle korkealle asennetut antennit vastaanottavat Pohjanlahden yli läikkyvät televisiosignaalit, jotka välitetään edelleen kotitalouksiin koaksiaalikaapeleita (2010-luvulla myös osin valokuitua) pitkin. Ensimmäinen tällainen keskusantenniosuuskunta perustettiin vuonna 1969 Uuteenkaarlepyyhyn (Nykarleby Centralantennandelslag), ja seuraavan vuosikymmenen aikana lukuisiin muihin pohjalaiskyliin perustettiin vastaavia verkkoja.


title: Kaapelitelevisio

text:
Suomessa
Ruotsissa


title: Seiska (lehti)

text: Seiska (aiemmin "7 päivää") on Aller Median julkaisema viihde- ja tv-aikakauslehti. Lehti perustettiin vuonna 1992, ja vuonna 2012 sen levikki oli 170 867. Lehti ilmestyy kerran viikossa, 52 kertaa vuodessa. Päätoimittaja Joni Soila erosi 8.10.2018 "heti" ja hänen seuraajansa on Sami Hernesaho, mutta uutta päätoimittajaa etsitään.


title: Seiska (lehti)

text: Sensaatiohakuinen 7 päivää keskittyy lähinnä julkisuuden henkilöiden haastatteluihin ja muun muassa maksaa vihjepalkkioita jutunaiheista. Juttujen keskeisinä aiheina ovat muun muassa häät, avioerot ja muut julkkisjuorut. Lehdessä on myös TV-Seiska-liite.TV-Seiskassa on elokuvaesittelyjä, TV- ja elokuvatähtien haastatteluja, TV-juoruja, ensi-illat, juonipaljastuksia, peli- ja urheiluesittelyjä, katsojamäärälistauksia sekä viikon TV-ohjelmat.


title: Seiska (lehti)

text: Toukokuussa 2006 7 päivää julkaisi Lordi-yhtyeen laulusolistista Mr. Lordista ilman maskia vuonna 1999 otetun valokuvan. Tämän seurauksena Internetissä avattiin adressi lehden boikotoimiseksi. Adressi keräsi vuorokaudessa yli 100 000 nimeä. Asiaa uutisoitiin laajasti television uutislähetyksissä, ja muun muassa Sokoksen tavarataloista 7 päivää -lehden numero vedettiin myynnistä asiakkaiden paheksunnan vuoksi. Myös "Katso"-lehti julkaisi kuvia, mutta se ei saanut niin laajaa huomiota.


title: Seiska (lehti)

text: 7 päivää -lehti julkaisi Internet-sivuillaan julkisen anteeksipyynnön 26. toukokuuta 2006 kello 11.26 liittyen Mr. Lordin kuvaan. Anteeksipyynnön oli allekirjoittanut lehden päätoimittaja Eeva-Helena Jokitaipale.


title: Seiska (lehti)

text: Toimittaja Tuulikki Ukkola arvosteli median painostusta sananvapautta murentavaksi ja nimitti Seiskaa "sananvapauden viimeiseksi linnakkeeksi fanaattisen nuorison painostusta kohtaan."


title: Seiska (lehti)

text: Vuonna 2009 Seiska julkaisi jutun, jossa kerrottiin SIG-yhtyeen Matti Inkistä koskevasta lapsipornovideotutkinnasta. Pian tämän jälkeen Inkinen katosi, ja hänet löydettiin 26. toukokuuta kuolleena. Inkisen epäiltiin tehneen itsemurhan. SIG-yhtye kehotti verkkosivuillaan boikotoimaan Seiskaa ja Iltalehteä. Yhtye piti lehtien toimintaa rikosepäilystä kertomisessa ala-arvoisena. 7 päivää -lehti piti arvuutteluja kirjoittelunsa mahdollisista vaikutuksista Matti Inkisen kuolemaan perusteettomina, mutta poisti silti nettisivuiltaan uutisen Inkisen lapsipornoepäilyistä sekä suuren määrän itseään kohtaan kriittisiä kommentteja.


title: Seiska (lehti)

text: Julkisen sanan neuvosto antoi 7 päivää -lehdelle 8. lokakuuta 2009 vapauttavan päätöksen Matti Inkinen -uutisoinnissa..


title: Antti Kasvio

text: Antti Alexander Kasvio (s. 20. joulukuuta 1973 Espoo) on entinen kilpauimari, maailmanmestari ja olympiamitalisti, sekä nykyinen vesipalloilija.


title: Antti Kasvio

text: Vuonna 1990 Kasvio saavutti nuorten EM-kisoista yhteensä viisi mitalia. Euroopan mestaruuden hän voitti 100 ja 200 metrin vapaauinnissa. 1991 hän oli aikuisten EM-kisoissa 200 metrin vapaauinnissa seitsemäs. Barcelonan olympialaisissa 1992 Kasvio voitti pronssia 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.47,63 ja oli yhdeksäs 400 metrin vapaauinnissa. Pronssi oli Suomen ensimmäinen uinnin olympiamitali 72 vuoteen. Saman vuoden sprintti-EM-kilpailuissa Espoossa hän sai hopeaa 100 metrin sekauinnissa. 4 × 50 metrin sekauintiviestissä Suomi voitti kultaa.


title: Antti Kasvio

text: Kasvio voitti Sheffieldin EM-kilpailuissa 1993 kultaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.47,11 ja 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.47,81. Palman lyhyen radan MM-kilpailuissa hän voitti samana vuonna kultaa 200 metrin vapaauinnissa ja hopeaa 400 metrin vapaauinnissa. Rooman pitkän radan MM-kilpailuissa 1994 hän voitti 200 metrin maailmanmestaruuden ajalla 1.47,32 ja oli samalla ensimmäinen suomalainen uinnin maailmanmestari. 400 metrin vapaauinnissa hän sai hopeaa ajalla 3.48,55. Wienin EM-kilpailuissa 1995 hän saavutti pronssia 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.49,24. Atlantan olympialaisissa 1996 hän oli 200 metrin vapaauinnissa alkuerissä neljästoista.


title: Antti Kasvio

text: Uintiuransa jälkeen Kasvio on pelannut vesipalloa uintiseura Kuhissa SM-tasolla. Aktiiviaikoinaan hän piti hallussaan Suomen ennätyksiä kaikilla vapaauintimatkoilla 50 metristä 1 500 metriin. Nykyisin hänellä on hallussaan Suomen ennätykset 200–1 500 metrin vapaauintimatkoilla 25 metrin radalla ja 400 metrin vapaauinnissa 50 metrin radalla. Pitkän radan 200, 800 ja 1 500 metrin SE:t rikkoi Matias Koski 2010-luvulla.


title: Antti Kasvio

text: Kasvio sijoittui 1994 Vuoden urheilija -äänestyksessä toiseksi Jani Sievisen jälkeen. Laaksolahden Viriä edustanut Kasvio aloitti uinnin jo nuorena. Hän oli ”oman tien kulkija”, joka vältteli julkisuutta urheilukilpailujen ulkopuolella. Hänet tunnettiin vähäpuheisena ja vaikeana haastateltavana.


title: Windows 7

text: Windows 7 on Microsoft Windows -sarjan graafinen käyttöjärjestelmä. Windows 7 saatiin valmiiksi 22. heinäkuuta 2009, jolloin myös sen jakelu tietokonevalmistajille alkoi. Yritysasiakkaille julkaisu tapahtui 1. syyskuuta 2009 ja muille kuluttajille 22. lokakuuta 2009. Windows 7 -jakelun palvelimiin tarkoitettu sisarversio Windows Server 2008 R2 esiteltiin samoihin aikoihin.


title: Windows 7

text: Windows 7 on suosituin käyttöjärjestelmä huhtikuussa 2016, lähteestä riippuen sen osuudeksi käyttöjärjestelmistä mainitaan 42–48 %.


title: Windows 7

text: Julkaisu tapahtui vajaa kolme vuotta Windowsin edellisen käyttöjärjestelmän Windows Vistan tulon jälkeen. Kuitenkin Vistan lyhytikäisyyden ja osittaisen epäonnistumisen takia sitäkin aiempi Windows XP oli pitkään laajalti käytössä. Windows 7:n markkinaosuus ylitti XP:n syksyllä 2012.


title: Windows 7

text: Windows 7:n seuraaja on Windows 8, joka julkaistiin 2012. Syksyllä 2011 Windows 7:ää oli myyty 450 miljoonaa kappaletta.


title: Windows 7

text: Toisin kuin edeltäjänsä Windows Vista, joka esitteli suuren joukon uusia toimintoja ja uudistuksia, Windows 7 on suppeampi päivitys Windows-perheessä ja pyrkii korjaamaan epäkohtia, joista Windows Vistaa arvosteltiin. Windows 7 on yhteensopiva ohjelmiston ja laitteiston kanssa, joka on Windows Vista -yhteensopivaa. Näytösesityksissä Microsoft on keskittynyt monikosketustukeen, uudelleen suunniteltuun Windows Shellin, johon kuuluu uusi tehtäväpalkki nimeltään SuperBar, kotiverkkojärjestelmien kokoelmaan nimeltään HomeGroup ja suorituskykyparannuksiin. Jotkin ohjelmat, jotka kulkivat aikaisempien Windows-jakeluiden mukana kuten Windows Calendar, Windows Mail, Windows Movie Maker ja Windows Photo Gallery jätettiin pois Windows 7 -jakelusta. Käyttäjät voivat hankkia vastaavia ominaisuuksia sisältävät sähköposti-, pikaviesti-, valokuvienmuokkaus- ja elokuvasovellukset Windows Live Essentials -ohjelmistopaketissa. Myös ohjelmat Paint, WordPad ja Laskin ovat muuttuneet täysin.


title: Windows 7

text: Alun perin Windows-käyttöjärjestelmä koodinimeltään "Blackcomb" suunniteltiin seuraajaksi Windows XP:lle ja Windows Server 2003:lle. Monia uusia toimintoja suunniteltiin Blackcombia varten, joista tärkeimpinä mainittakoon tehostettu tietojen hakeminen ja rakenteinen tallentaminen sekä kehittynyt tietokantajärjestelmä nimeltään WinFS, joka suunniteltiin tarjoamaan käyttäjille näitä kehittyneitä tiedostohaku- ja järjestelypalveluita muiden ohjelmien läpi.


title: Windows 7

text: Blackcombin kehityskaaren venyessä ja hankkeen kasvaessa päätettiin Microsoftilla julkaista käyttäjille pienempi päivitys, joka "pehmentäisi" käyttäjien siirtymistä aikaisemmista Windows-versioista merkittävästi eroavaan uudempaan julkaisuun. Windows-julkaisu koodinimeltään "Longhorn" esiteltiin vuonna 2003 ja se hidasti merkittävästi kehitystyötä, joka oli käynnissä Blackcombin ympärillä. Kuitenkin vuoden 2003 puoliväliin mennessä Longhorniin oli sisällytetty eräitä joistakin merkittävimmistä toiminnoista, jotka alun perin oli tarkoitettu Blackcombia varten ja kehitystyö eteni tasaisesti vähemmän suuria rakenneuudistuksia sisältävän käyttöjärjestelmän kanssa.


title: Windows 7

text: Suunnitelmat muuttuivat, kun Windows XP:n vakavat tietoturvaongelmat alkoivat. Kolmen huomattavia vahinkoja aiheuttaneen ja lähes peräkkäin ilmestyneen tietokoneviruksen aalto pakotti Microsoftin muuttamaan kehitystavoitteita ja niiden painopisteitä. Kehitystyö Longhornin parissa laitettiin jäihin kunnes uudet tietoturvaa parantaneet huoltopäivitykset Windows XP:lle ja Windows Server 2003:lle oli saatettu valmiiksi.


title: Windows 7

text: Kun työ Windows NT 5 -sarjan käyttöjärjestelmien tietoturvan parissa oli saatu valmiiksi, päätettiin Microsoftilla käynnistää "Longhorn"in eli Windows Vistan kehitystyö uudelleen vuonna 2004, mikä viivästytti käyttöjärjestelmän kehitystä. Samalla "Longhorn"ista päätettiin aikataulusyistä leikata kaikki kokeelliset ominaisuudet pois.


title: Windows 7

text: Blackcombin kehitystyö käynnistettiin uudelleen Longhorn-hankkeen aikana syntyneen Windows NT 6 -sarjan ympärille. Myös koodinimeä vaihdettiin ensin vuoden 2006 alussa Viennaksi ja myöhemmin vielä kerran Windows 7:ksi vuonna 2007. Vuoden 2008 aikana Microsoft ilmoitti, että Windows 7 tulee olemaan jakelun virallinen nimi. Nimi Windows 7 viittaa todennäköisesti siihen, että se on seitsemäs työpöydille tarkoitettu Windows NT -käyttöjärjestelmän julkaisu vaikka erilaisia Windows NT -käyttöjärjestelmiä ei olekaan olemassa kuin neljä erilaista (3.x, 4.x, 5.x ja 6.x).


title: Windows 7

text: Nimi Windows 7 on aiheuttanut paljon hämmennystä olemalla laskentatavasta riippuen joko kahdestoista tai neljästoista Windows-julkaisu työpöydille. Myös Microsoftilta on ilmestynyt toisistaan eroavia näkemyksiä siitä, miksi Windows 7 on seitsemäs Windows. Windows 7 -jakelu on rakennettu Windows NT 6.1 -käyttöjärjestelmän päälle ja se ei teknisesti eroa merkittävästi Windows NT 6.0 -jakeluista, kuten Windows Vistasta.


title: Windows 7

text: Ensimmäisen Microsoftin ulkopuolisen julkaisun "Milestone 1" koontiversio 6519 annettiin vain valittujen yhteistyökumppaneiden nähtäväksi tammikuussa 2008. PDC 2008 -messuilla Microsoft esitteli Windows 7:n koontiversio 6801:ta ja sen uutta tehtävien hallintapaneelia. Kopioita tästä jakelun versiosta jaettiin konferenssin lopuksi, mutta niistä esitelty tehtäväpalkki oli poistettu käytöstä.


title: Windows 7

text: Windows 7 -betajakelu vuoti Internetin BitTorrent-sivustoille 27. joulukuuta 2008 ja 64-bittinen Windows 7 -betajakelu vuoti puolestaan 7. tammikuuta 2009. CES-messuilla vuonna 2009 Microsoftin toimitusjohtaja Steve Ballmer kertoi Windows 7 -betaversion tulevan ladattavaksi MSDN- ja TechNet-käyttäjille DVD-levykuvana. Microsoft toi betaversion julkisesti saataville 9. tammikuuta 2009.


title: Windows 7

text: Microsoft suunnitteli aluksi jakavansa betaa vain 2,5 miljoonalle käyttäjälle. Suosio yllätti Microsoftin ja betan käyttäjärajoituksia nostettiin ensin väliaikaisesti sekä myöhemmin lopullisesti. Betan jakaminen lopetettiin 12. helmikuuta 2009, mutta käyttäjillä oli silti yhä mahdollisuus ottaa osaa betaan, sillä beta-tuotetunnusten jakamista jatkettiin koko betavaiheen olemassaolon ajan, joka päättyi 1. elokuuta 2009.


title: Windows 7

text: Julkaisuehdokas tuli saataville MSDN- ja TechNet-tilaajille ja Connect-käyttäjille 30. huhtikuuta 2009. Suuren yleisön saataville se tuli 5. toukokuuta 2009, mutta se oli kuitenkin vuotanut Internetin BitTorrent-sivustoille jo paljon aikaisemmin. Julkaisuehdokas oli saatavissa viidellä eri kielellä ja sen kokeiluaika päättyi 1. kesäkuuta 2010.


title: Windows 7

text: Windows 7 ja Windows Server 2008 R2 saavuttivat RTM-vaiheen 22. heinäkuuta 2009. Windows 7 RTM on koontiversioltaan 7600.16385, joka on käännetty 13. heinäkuuta 2009. Microsoft julkaisi Windows 7:n MSDN- ja TechNet-tilaajille 6. elokuuta 2009.


title: Windows 7

text: Amazon UK:n toimitusjohtaja Brian McBride sanoi 22. lokakuuta 2009 Windows 7:n tehneen ennätyksen ennakkotilausten määrässä.


title: Windows 7

text: "Newsweekin" haastattelussa Bill Gates vihjaili, että tämä Windows tulisi olemaan "käyttäjäkeskeisempi". Gates myöhemmin sanoi, että Windows 7:ssa keskityttäisiin myös suorituskyvyn parantamiseen.


title: Windows 7

text: Windows 7 -käyttöjärjestelmän mukana tulee DirectX 11. Windows 7 tukee enimmillään 256 prosessoria. Käyttöjärjestelmässä on karsittu ohjelmien määrää, jotta käyttöjärjestelmä käynnistyisi nopeammin. Microsoft on pyrkinyt saamaan Windows 7:n käynnistysajan 15 sekuntiin.


title: Windows 7

text: Professional-, Enterprise- ja Ultimate-versioissa on mahdollista ottaa käyttöön virtuaalinen Windows XP -tila.


title: Windows 7

text: 64-bittiset Windows 7 Professional- ja Ultimate-versiot tukevat keskusmuistia 192 gigatavuun asti Home Premiumin tukiessa 16 gigatavuun asti.


title: Windows 7

text: Windowsin tehtäväpalkki oli pysynyt lähes muuttumattomana Windows 95:stä asti. Windows 7:ssa se on suunniteltu uudelleen. Tehtäväpalkki on hieman korkeampi, mikä helpottaa käyttöä kosketusnäytöillä.


title: Windows 7

text: Avoimista ohjelmista on näkyvissä vain kuvakkeet, mikä selkeyttää ulkoasua. Kuvakkeiden järjestystä voi muuttaa haluamakseen ja ohjelmia voi kiinnittää myös tehtäväpalkkiin, jolloin niiden kuvake näkyy vaikkei ohjelma olisikaan käynnissä. Käynnissä olevat ohjelmat näkyvät korostettuna.


title: Windows 7

text: Avoimista ikkunoista näkee pienen esikatselun viemällä hiiren kursorin kuvakkeen päälle. Kun kursorin vie esikatselukuvan päälle, näkyy ikkuna täydessä koossaan ja samalla muut avoimet ikkunat muuttuvat läpinäkyviksi.


title: Windows 7

text: Palkin päähän, huomautusalueen viereen on lisätty suorakaiteen muotoinen painike, jolla saa työpöydän näkyviin. Viemällä hiiren sen päälle, avoimet ikkunat muuttuvat läpinäkyviksi, työpöytä tulee näkyviin, ja sitä painamalla avoimet ikkunat pienentyvät tehtäväpalkkiin.


title: Windows 7

text: Tehtäväpalkki on kuitenkin myös mukautettavissa perinteisen Windows 95:n mukaiseksi. Myös Windows XP:ssä esitelty pikakäynnistyspalkki (Quick Launch Bar) on palautettavissa käyttöön myös Windows 7:ssa.


title: Windows 7

text: Windows 7:sta on saatavilla kaikkiaan kuusi eri paketointia, jotka on suunnattu kotikäyttöön, pk-yrityksiin, minikannettaviin, suuryrityksille ja kehittyville markkinoille. Windows 7 on saatavilla 32- ja 64-bittisenä.


title: Windows 7

text: Windows 7:n Mainstream-tuki päättyi 13. tammikuuta 2015, jonka jälkeen käyttöjärjestelmään ei enää lisätä uusia ominaisuuksia. 14. tammikuuta 2020 asti jatkuu Extended-tuki, joka kattaa korjauspäivitykset ja kriittiset tietoturvapäivitykset niille Windows 7 -laitteille, joihin on asennettu Service Pack 1 -päivityspaketti. Tämä koskee kaikkia Windows 7:n myyntipaketteja.


title: Ian McDiarmid

text: Ian McDiarmid (s. 11. elokuuta 1944 Tayside, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä. Hän on tehnyt useita roolisuorituksia englantilaisissa ja yhdysvaltalaisissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja näytelmissä, ja hänet tunnetaan kenties parhaiten keisari Palpatinen roolista "Tähtien sota" -elokuvissa. Hän on myös arvostettu teatterinäyttelijä ja on esiintynyt muun muassa Royal Shakespeare Companyssa.


title: Georg Baselitz

text: Georg Baselitz (s. 23. tammikuuta 1938 Deutschbaselitz) on saksalainen ekspressionistinen taiteilija.


title: Georg Baselitz

text: Georg Baselitz on syntynyt Saksin osavaltiossa ja on alkuperäiseltä nimeltään Hans-Georg Kern. Hän aloitti taideopinnot Dresdenin taideakatemiassa 1955, mutta erotettiin sopimattoman käytöksen takia. Hän jatkoi opintojaan 1956 Itä-Berliinissä. Vuonna 1957 hän muutti länteen ja jatkoi opintoja Länsi-Berliinissä. Vuonna 1961, kun Berliinin muuri rakennettiin, hän otti sukunimekseen syntymäkylänsä nimen.


title: Georg Baselitz

text: Yleisö tuntee hänet ehkä parhaiten taidemaalarina, jonka teoksissa henkilöhahmot on kuvattu ylösalaisin, pää alaspäin. Tällä yksinkertaisella ratkaisulla Baselitz on perinteisiä tekniikoita käyttäen ja kaikille tuttuja aiheita esittäen kyennyt antamaan kuvilleen poikkeuksellista voimaa ja myös yleisempää kiinnostavuutta. Katsoja erehtyy huomaamattaan pohtimaan, miten päin asioiden pitäisi olla, jotta ne eivät olisi väärin päin. Samalla esittävän taiteen ja abstraktin taiteen välisen suhteen tarkasteluun avautuu uusi näkökulma.


title: Georg Baselitz

text: Taidemaalarina aloittanut Baselitz on vuodesta 1963 lähtien jatkuvasti tehnyt myös metalligrafiikkaa, puupiirroksia ja linoleikkauksia. Baselitzin teoksissa raja grafiikan ja maalauksen välillä on usein häilyvä. Vedoksiin on saatettu jälkeenpäin lisätä väriä käsin, jolloin ne ovat muuttuneet uniikkiteoksiksi.


title: Georg Baselitz

text: Grafiikassaan Baselitz käsittelee samoja teemoja, jotka hallitsevat hänen maalaustuotantoaan: yksittäisiä henkilöhahmoja, eläimiä, asetelmia ja puita.


title: Phoenixsaaret

text: Phoenixsaaret ovat ryhmä atolleja Kiribatissa Tyynellämerellä. Ne sijaitsevat Gilbertsaarista itään ja Linesaarista länteen. Ryhmä koostuu kahdeksasta atollista, joista seitsemän on asumattomia. Ryhmän suurimmalla, pohjoisimmalla sekä ainoalla asutulla atollilla Abariringalla oli 20 asukasta vuonna 2015. Muuten ryhmän saaret ovat asumattomia.


title: Phoenixsaaret

text: Ryhmän kahdeksan atollia ovat:


title: Henry Schradieck

text: Henry Schradieck (1846–1918) oli saksalainen viulisti, soitonopettaja ja säveltäjä.


title: Henry Schradieck

text: Schradieck syntyi Hampurissa, Saksassa. Opiskeltuaan viulunsoittoa isänsä johdolla alle kaksi vuotta hän esiintyi ensi kerran viulistina viiden vanhana. 1854 hän pääsi Brysselin konservatorioon. Sieltä hän lähti opiskelemaan Leipzigiin kuuluisan Ferdinand Davidin kanssa, jonka jälkeen hän sai hänen ensimmäisen soolokiinnityksen Bremenissä 1864. Sinä vuonna hänet määrättiin viulunsoiton opettajaksi Moskovan konservatorioon, mutta hän palasi kolme vuotta myöhemmin Saksaan Hampurin filharmonisen hienosto-orkesterin konserttimestariksi. Vuonna 1874 hän palasi Leipzigiin Gewandhausin orkesterin konserttimestariksi ja opettamaan konservatorioon. Vuonna 1883 hän meni Yhdysvaltoihin ruvetakseen Cincinnatin musiikkikorkeakoulun professoriksi. Hän jäi sinne vuoteen 1889 asti, jolloin hän palasi Hampuriin aiempaan asemaansa. Vuonna 1898 hän palsi Yhdysvaltoihin pysyvästi ja kiinnittyi erilaisiin opetusasemiin New Yorkissa ja Philadelphiassa kuolemaansa asti.


title: Henry Schradieck

text: Hänen pedagogimaisia sävellyksiään käyttävät viulistit ympäri maailmaa. Hänen järjestelmälliset sormiharjoituksensa takaavat hänen kehittämänsä nykyaikaisen viulutekniikan merkityksen. Hänet tunnettiin paremmin viulistina ja soitonopettajana, mutta hän oli myös säveltäjä. Pieni romanssi viululle ja pianolle Gorno Memorial Music Libraryssä todistaa, että hän uhrasi aikaa säveltämiseenkin. Säveltämisajankohtaa ei tiedetä.


title: Carl Gustav von Rosen

text: Carl Gustav von Rosen (19. elokuuta 1909 Helgesta, Ruotsi – 13. heinäkuuta 1977 Ogaden, Etiopia) oli ruotsalainen kreivi ja seikkailija-lentäjä, joka lensi muun muassa avustus- ja sotilaallisissa tehtävissä. Hän oli Eric von Rosenin poika.


title: Carl Gustav von Rosen

text: Von Rosen sai lentolupakirjan vuonna 1929. Vuonna 1939 hän toimi Punaisen ristin tehtävissä lentäen avustuslentoja Etiopiassa, jonka Benito Mussolinin italialaisjoukot olivat vallanneet vuonna 1936.


title: Carl Gustav von Rosen

text: Von Rosen osallistui vapaaehtoisena talvisotaan Lentolaivue 44:ssä Bristol Blenheim -koneella. Von Rosen hankki ilmavoimille kolme konetta: hän osti sukulaiseltaan lainaamallaan 250 000 kruunulla Douglas DC-2 -koneen ("Hanssin-Jukka") entiseltä työnantajaltaan KLM-lentoyhtiöltä Alankomaista. Kaupan päälle von Rosen sai kaksi Koolhoven F.K.52 -lentokonetta.


title: Carl Gustav von Rosen

text:
Von Rosenille myönnettiin talvisodan jälkeen 3. luokan Vapaudenristi palveluksistaan Suomen hyväksi.
Toisen maailmansodan aikana von Rosen pyrki Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimiin lentäjäksi, mutta ei päässyt, koska hänen tätinsä Carin (1888–1931) oli ollut Hermann Göringin vaimo.


title: Carl Gustav von Rosen

text: Von Rosen oli Etiopian ilmavoimien perustaja. 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla hän lensi useissa avustuslento-operaatioissa Afrikassa. Biafran sotaan hän osallistui kapinallisten puolella viiden ruotsalaisen MFl-9B Militrainer -lentokoneen avulla. Vuosina 1975–1977 hän pudotti ruoka-apua Etiopiaan useilla MFI-17-koneilla. Biafran johto myönsi von Rosenille everstin arvon, koska hän toimi maan ilmavoimien vt. päällikkönä ja kieltäytyi kenraalin arvosta.


title: Carl Gustav von Rosen

text: Kreivi von Rosen kuoli somalisissien iskussa Ogadenin sodan aikana 13. heinäkuuta 1977 Godessa Etiopiassa. Hänet on haudattu Gulalen hautausmaalle Addis Abebaan.


title: Gilbertsaaret

text:
Gilbertsaaret ovat ryhmä atolleja ja korallisaaria Tyynellämerellä. Ne kuuluvat Kiribatiin. Gilbertsaaria olivat asuttaneet mikronesialaiset vuosisatoja ennen kuin eurooppalaiset löysivät saaret 1700- ja 1800-luvuilla.
Gilbertsaaret saivat nykyisen nimensä 1820-luvulla ja vuonna 1892 niistä tuli osa Gilbert- ja Ellicesaarten protektoraattia. Saaret tulivat osaksi Kiribatia maan itsenäistyessä 1979.


title: Gilbertsaaret

text: Gilbertsaarten ryhmä muodostuu seuraavista atolleista ja saarista:


title: Linesaaret

text: Linesaaret ovat saariryhmä Tyynellämerellä. Saaret sijaitsevat Havaijista etelään. Suurin osa ryhmän saarista kuuluu Kiribatiin, mutta kolme Linesaarten saarta ovat Yhdysvaltain hallinnassa. Kaikki Yhdysvalloille kuuluvat Linesaaret (Palmyra Atoll, Kingman Reef, Jarvis Island) ovat asumattomia.


title: Linesaaret

text: Seuraavat Linesaaret kuuluvat Kiribatiin:


title: Malden

text: Malden on Kiribatiin kuuluva asumaton saari Tyynellämerellä. Sitä lähin maa-alue on siitä noin 204 kilometrin päässä sijaitseva asumaton Starbuckin saari. Lähin asuttu paikka on 450 kilometrin päässä sijaitseva Tongareva. George Anson Byron löysi Baldenin 30. heinäkuuta 1825.


title: Artikkeli (kirjallisuus)

text: Artikkeli tarkoittaa lyhyttä tai keskipituista asiatekstiä, joka yleensä käsittelee jotain rajattua aihetta tai teemaa ja on osa jotain suurempaa tekstien kokonaisuutta. Esimerkiksi lehtien sisällön pääosa (mainoksia, mielipidekirjoituksia ym. lukuun ottamatta) koostuu yleensä lehtiartikkeleista. Myös tietosanakirjat koostuvat artikkeleista.


title: Artikkeli (kirjallisuus)

text: Tieteellisessä lehdessä tai tietosanakirjassa julkaistavaa artikkelia koskevat erityiset vaatimukset. Artikkelin sisällön täytyy olla tieteelliset normit täyttävä: perustua tieteelliselle tutkimukselle sekä mainituille lähteille. Tutkimuksen menetelmien täytyy olla kuvailtu ja siten tulosten muiden tarkistettavissa. Tieteelliset artikkelit läpikäyvät vertaisarvioinnin eli "peer review'n", jossa saman alan tutkijat tarkastavat artikkelin ennen sen julkaisua. He eivät puutu artikkelin sisältöön, mutta tarkistavat, että se täyttää tieteellisyyden kriteerit.


title: Thulin LA

text: Thulin LA oli kaksitasoinen, kaksipaikkainen yksimoottorikone. Sen suunnitteli Enoch Thulin Ruotsissa noin vuonna 1917 Thulin L- ja E-tyyppien pohjalta. L- ja E-tyypin koneet taas oli suunniteltu saksalaisen Albatros B.II -koneen pohjalta, kuten N.A.B. Albatroskin. Suunnittelukriteereinä oli korvata raskas Mercedes-moottori kevyemmällä Thulin A -koneella, mutta siinä ei täysin onnistuttu.


title: Thulin LA

text:
Thulin LA -konetta käytettiin Ruotsin lisäksi ainakin Hollannissa (10 kpl) ja Suomessa (1 kpl). Lisäksi sillä lennettiin ensimmäisiä matkustajalentoja Ruotsin ja Tanskan välillä huhtikuussa 1919. Thulin LA -tyyppiä valmistettiin yhteensä noin 15 kappaletta.
Suomen ilmavoimat (Suomen valkoinen armeija) sai lahjoituksena Ruotsista tukkukauppias G. Svenssonilta keväällä 1918 yhden Thulin LA -koneen, jonka valmistenumero oli LA13. Koneen tunnus oli vuoden 1918 rekisterissä F5 ja vuoden 1918–1919 rekisterissä A.53/18.


title: Thulin LA

text: Kone saapui Turkuun laivalla 5. toukokuuta 1918, ja se siirrettiin kesäkuussa Lento-osasto I:lle ja marraskuussa Lento-osasto V:lle. Konetta käytettiin pääasiassa koulukoneena ilmavoimien alkuaikojen lentäjien opetellessa lentämään. Se tuhoutui moottorihäiriön aiheuttamassa pakkolaskussa Helsingin Pohjoissataman jäällä helmikuussa 1919.


title: Thulin LA

text: Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1918–1919.


title: Santa Cruz del Valle de los Caídos

text: Santa Cruz del Valle de los Caídos (suomeksi "Kaatuneiden laakson pyhä risti") on San Lorenzo de El Escorialin kunnassa 58 kilometriä Espanjan pääkaupungista Madridista luoteeseen sijaitseva monumentti, jonka diktaattori Francisco Franco rakennutti Espanjan sisällissodassa kaatuneiden muistoksi. Siihen kuuluu suuri kaariholvien ympäröimä aukio, benediktiiniluostari, kaksi kappelia, vuorenrinteeseen louhittu maanalainen kirkko ja sen yläpuolella kohoava 150 metriä korkea kivinen risti. Kappeleihin on haudattu yli 33 000 sisällissodassa kaatunutta. Franco itse haudattiin kirkkoon kuolemansa jälkeen vuonna 1975. Kirkkoon on haudattu myös José Antonio Primo de Rivera, falangistipuolueen perustaja ja Espanjaa diktaattorina vuosina 1923–1930 hallinneen Miguel Primo de Riveran poika.


title: Santa Cruz del Valle de los Caídos

text: Monumentin suunnitteli arkkitehti Pedro Muguruza Francon ideoiden mukaan. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1940, ja se valmistui vuonna 1959. Rakennustöistä vastasivat osaksi tasavaltalaiset sotavangit, joiden joukossa oli myös kansanrintamaan kuuluneita poliittisia vankeja. He saivat helpotusta tuomioihinsa osallistumalla töihin. Vangeille ja heidän perheilleen maksettiin myös pientä rahallista korvausta. Monet vangeista eivät kuitenkaan koskaan päässeet nauttimaan vapaudesta, sillä työn vaarallisesta luonteesta ja turvatoimien puutteesta seurasi useita kuolemantapauksia.


title: Santa Cruz del Valle de los Caídos

text: Vain noin puolen paikalle haudatun sotilaan henkilöllisyys on tiedossa. On oletettu, että loput ruumiit on kerätty sodan jälkeen muun muassa Brunetessa, Gradossa, Gandesassa, Tarragonassa, Badajozissa ja Teruelissa sijainneista yhteisistä joukkohaudoista. Vaikka monumentti toimii hautapaikkana sekä tasavaltalaisille että nationalisteille, pidetään sen sävyä selvästi nationalistisena. Tähän viittaa muun muassa kaiverrus ""Caídos por Dios y por España!"" ("Jumalan ja Espanjan puolesta kaatuneille!") — harva tasavaltalaisista taisteli ja kaatui "Jumalan puolesta". Myös ajankohta, jonka Franco valitsi ilmoittaakseen monumentin rakentamisesta jätti vain vähän arvailujen varaan: se tapahtui sisällissodan päättymisen ensimmäisenä muistopäivänä pidetyn voitonparaatin yhteydessä. Espanjan hallitus onkin suunnitellut julistavansa laakson muistomerkiksi kaikille konflikteissa menehtyneille espanjalaisille.


title: Santa Cruz del Valle de los Caídos

text: Ns. ultrat ovat marssineet paikalle Francon ja Primo de Riveran kuolinpäivänä 20. marraskuuta kunnioittamaan heidän muistoaan. Espanjan hallitus kielsi tämän 2007 "Historiallisen muiston lailla", joka julisti monumentin kansalliseksi muistomerkiksi, kielsi francolaiset symbolit ja minkäänlaiset poliittiset julistukset paikalla.


title: Santa Cruz del Valle de los Caídos

text: Yhdeksän kilometriä laaksosta etelään sijaitsee palatsi- ja luostarikompleksi El Escorial. Paikalle pääsee Escorialista lähtevillä linja-autokyydeillä tai omalla autolla.


title: Bountysaaret

text: Bountysaaret (engl. "Bounty Islands") on saariryhmä eteläisellä Tyynellä valtamerellä. Ne kuuluvat Uudelle-Seelannille ja sijaitsevat noin 650 kilometriä kaakkoon Uuden-Seelannin Eteläsaaresta. Saarilla ei ole ihmisasutusta. 1800-luvulla saarten vesialueet olivat suosittua valaanpyyntialuetta.


title: Bountysaaret

text: Ryhmään kuuluu kolmetoista saarta sekä lukuisia luotoja. Koko saariryhmän pituus on vain viisi kilometriä. Saarten korkein kohta nousee 90 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ryhmä jakautuu kahteen pienempään ryhmään, läntiseen ja itäiseen ryhmään. Saaret löysi William Bligh vuonna 1788, vain kuukausia ennen kuuluisaa Bountyn kapinaa, ja ne nimettiin hänen aluksensa HMS Bountyn mukaan.


title: Bountysaaret

text: Saarilla asuu runsaasti pingviinejä ja albatrosseja.


title: Tuomioistuin

text: Tuomioistuin on oikeuslaitokseen kuuluva organisaatio, joka ratkaisee eri toimijoiden välisiä erimielisyyksiä lainsäädäntöön nojautuen oikeudenkäynnissä tai muulla menettelyllä siten, että ratkaisu on osapuolia oikeudellisesti sitova. Tuomioistuimesta käytetään myös termiä oikeus. Tuomioistuimen jäseniä kutsutaan tuomareiksi. Tuomioistuimia koskeva lainsäädäntö sijoittuu oikeustieteen systematiikassa prosessioikeuteen.


title: Tuomioistuin

text: Pätevän tuomioistuimen edellytykset vaihtelevat. Kaksi mallia ovat tosiasiallinen ja muodollinen tuomioistuin. Ensimmäisen kohdalla tärkeänä pidetään sitä, missä jutun käsittely tapahtuu, kun taas jälkimmäisen käsityksen mukaan lainmukaisuuden vaatimuksena on tiettyjen toimijoiden paikallaolo.


title: Tuomioistuin

text: Suomen tuomioistuinjärjestelmä jakautuu yleisiin tuomioistuimiin, hallintotuomioistuimiin ja erityistuomioistuimiin. Yleisiä tuomioistuimia ovat oikeusaste- eli instanssijärjestyksessä käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä korkein oikeus. Yleisissä tuomioistuimissa käsitellään rikos- ja riita-asioita sekä eräitä hakemusasioita. Prosessilajeista niissä tulevat siis sovellettavaksi siviili- ja rikosprosessi.


title: Tuomioistuin

text: Hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet sekä korkein hallinto-oikeus. Ne ovat yleisiä tuomioistuimia hallinto-oikeudellisissa asioissa ja menettely niissä on hallintoprosessia.


title: Tuomioistuin

text: Erityistuomioistuimia ovat:


title: Tuomioistuin

text: Lisäksi eräät tuomiovaltaa käyttävät lautakunnat ovat rinnastettavissa erityistuomioistuimiin.


title: Tuomioistuin

text: Tuomioistuimen jäseniltä eli tuomareilta edellytetään tuomitsemisen vaatimaa ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa tuomita oikein. Tuomarin tulee hallita oikeusjärjestys ja kyetä soveltamaan oikeusnormeja konkreettisiin tapauksiin, ja hänen tulee lisäksi olla vapaa kaikenlaisista ulkoisista vaikutteista, jotka voisivat vaikuttaa hänen puolueettomuuteensa. Siksi tuomarin yleisistä ja erityisistä kelpoisuusehdoista on säädetty laissa. Yleisillä kelpoisuusehdoilla tarkoitetaan ominaisuuksia, joita henkilöltä edellytetään, jotta hän voisi ylipäätään toimia tuomarina. Erityiset kelpoisuusehdot puolestaan varmistavat, että tuomari on yksittäisessä jutussa esteetön (jäävitön) eli vapaa sellaisesta henkilökohtaisesta suhteesta asiaan tai asianosaisiin, joka voisi horjuttaa luottamusta hänen puolueettomuuteensa.


title: Tuomioistuin

text: Jotta tuomioistuin voisi käsitellä yksittäistä asiaa, sillä tulee olla siihen toimivalta. Toimivalta jakautuu oikeusasteelliseen, asialliseen, alueelliseen ja kansainväliseen toimivaltaan. Toimivaltaa eri prosessilajeissa (siviili-, rikos- ja hallintoprosessissa) sääntelevät eri normit.


title: Tuomioistuin

text: Oikeusasteellinen toimivalta liittyy oikeusaste- eli instanssijärjestykseen. Riita-asiat tulee aina panna ensi asteessa vireille käräjäoikeudessa, ei hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa. Myös rikosasiat käsitellään lähes aina ensi asteena käräjäoikeudessa. Tästä poikkeuksen muodostavat ainoastaan tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuvat virkasyytteet, jotka käsitellään ensi asteena hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa.


title: Tuomioistuin

text: Instanssijärjestyksestä johtuu myös, että muutoksenhakutuomioistuin voi tutkia jutun enintään siinä laajuudessa, kun se on ollut alemman tuomioistuimen käsiteltävänä. Uusia vaatimuksia tai perusteita ei siis yleensä ole mahdollista esittää enää muutoksenhaussa.


title: Tuomioistuin

text: Asiallinen toimivalta jakaa asiat niiden laadun perusteella eri tuomioistuimiin. Riita- ja rikosasiat käsitellään pääsääntöisesti yleisissä tuomioistuimissa. Tietyt asiat tulee kuitenkin käsitellä erityistuomioistuimissa, joita ovat riita-asioissa markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus sekä rikosasioissa valtakunnanoikeus. Eräissä valtioissa on myös erillinen perustuslakituomioistuin. Tuomioistuin voidaan myös väliaikaisesti perustaa esimerkiksi käsittelemään sotarikoksia, kuten Haagin sotarikostuomioistuin.


title: Tuomioistuin

text: Tietyt asiat on keskitetty asian laadun perusteella vain joihinkin käräjäoikeuksiin. Tällaisia ovat esimerkiksi merilain mukaiset asiat, jotka käsitellään kahdeksassa merioikeutena toimivassa käräjäoikeudessa.


title: Tuomioistuin

text: Alueellista toimivaltaa koskevat ns. forumsäännökset jakavat jutut niiden tuomioistuinten kesken, jotka ovat oikeusasteellisessa ja asiallisessa suhteessa samanarvoisia. Oikeudenkäymiskaaren (OK) 10 luku jakaa alueellisesti toimivaltaiset tuomioistuimet eli forumit yleiseen oikeuspaikkaan ja erityisiin oikeuspaikkoihin. Erityiset oikeuspaikat voivat olla yleisen oikeuspaikan kanssa vaihtoehtoisia eli kilpailevia oikeuspaikkoja, tai ne voi olla säädetty pakollisiksi eli eksklusiivisiksi oikeuspaikoiksi.


title: Tuomioistuin

text: Forumsäännökset ovat yleensä dispositiivisia eli niistä voidaan sopia toisin esimerkiksi oikeuspaikka- eli prorogaatiosopimuksella. Jos toinen asianosainen ei vastusta, asia voidaan käsitellä muussakin kuin lain määräämässä tuomioistuimessa. Eksklusiiviset forumsäännöt ovat kuitenkin ehdottomia.


title: Tuomioistuin

text: "Yleinen oikeuspaikka" siviiliasiassa on vastaajan kotipaikan tuomioistuin ("forum domicilii", OK 10:1.1 §). Kotipaikka merkitsee paikkakuntaa, jossa vastaaja vakinaisesti ja pysyvästi asuu. Oikeushenkilön kotipaikkana pidetään sitä paikkakuntaa, jonne se on rekisteröity. Henkilöyhtiön kotipaikka on kuitenkin sen tosiasiallinen johtopaikka.


title: Tuomioistuin

text: Yleisen oikeuspaikan kanssa vaihtoehtoisia eli "kilpailevia oikeuspaikkoja" ovat:


title: Tuomioistuin

text: Yleisen oikeuspaikan syrjäyttäviä eli "eksklusiivisia oikeuspaikkoja" ovat:


title: Tuomioistuin

text:
Rikosasioissa toimivaltaisesta tuomioistuimesta säädetään oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (ROL) 4 luvussa. Toimivaltainen tuomioistuin on pääsääntöisesti sen paikkakunnan tuomioistuin, jossa rikos on tehty ("forum delicti", ROL 4:1 §). Syyte Suomen ulkopuolella tehdystä rikoksesta tutkitaan vastaajan asuin-, oleskelu- tai tapaamispaikan tuomioistuimessa (ROL 4:2 §). Rikosasia voidaan tutkia vastaajan asuin- tai oleskelupaikan tuomioistuimessa myös muussa tapauksessa, jos syyttäjä katsoo sen tarkoituksenmukaiseksi (ROL 4:1.3 §). Lisäksi toisiinsa liittyvät, mutta erilliset syytteet voidaan tietyin edellytyksin tutkia samassa tuomioistuimessa (ROL 4:3−6 §).
Tuomioistuimen on heti jutun saavuttua käsiteltäväksi tutkittava, että se on asiassa oikeusasteellisesti, asiallisesti ja alueellisesti toimivaltainen. Jos alueellista toimivaltaa koskeva säännös on dispositiivinen, tuomioistuin tutkii alueellisen toimivaltansa vain, jos vastaaja huomauttaa asiasta käyttäessään asiassa ensimmäistä kertaa puhevaltaa tai ei lainkaan vastaa asiassa. Jos tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa, sen on siviiliasiassa jätettävä asia tutkimatta. Rikosasiassa tuomioistuin voi kuitenkin siirtää asian toiseen tuomioistuimeen ROL 4:8 §:ssä säädetyin edellytyksin.


title: Eteläsaari

text: Eteläsaari (maoriksi "Te Wai Pounamu" tai "Te Waka a Māui") on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen toisesta pääsaaresta, Pohjoissaaresta. Eteläsaaren pinta-ala on 151 757 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 12. suurimman saaren.


title: Eteläsaari

text: Eteläsaarella Etelä-Alppien vuoristossa sijaitsee Uuden-Seelannin korkein kohta, 3 724 metriin yltävä Mount Cook. 1800-luvulla Eteläsaarta kutsuttiin ”Keskisaareksi” ("Middle Island"), sillä nimi ”Eteläsaari” viittasi Stewartinsaareen eli Rakiuraan.


title: Eteläsaari

text: Asukasluvultaan Eteläsaaren suurin kaupunki on Christchurch noin 350 000 asukkaallaan (2013). Toiseksi suurin on puolestaan Dunedin, 120 246 asukasta (2013).


title: Pohjoissaari

text: Pohjoissaari, myös Te Ika-a-Maui, on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen Uuden-Seelannin toisesta pääsaaresta, Eteläsaaresta. Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa Uuden-Seelannin suurin kaupunki Auckland ja Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington. Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella noin 76 prosenttia. Pohjoissaari on pinta-alaltaan maailman 14. suurin saari.


title: Pohjoissaari

text: Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa seuraavat kaupungit:


title: Auckland

text: Auckland on Uuden-Seelannin suurin kaupunki. Sen asukasluku vuonna 2013 oli 1 415 550 ja toisin sanoen noin kolmannes uusiseelantilaisista asuu Aucklandissa. Kaupunki sijaitsee Uuden-Seelannin Pohjoissaarella kannaksella Waiteaun ja Manukatan satamien välissä. Maorit asuttivat aluetta ennen siirtolaisten saapumista ja britit perustivat Aucklandin vuonna 1840. Auckland oli alueen hallinnollinen pääkaupunki aina vuoteen 1865 saakka, jolloin pääkaupunki siirtyi Wellingtoniin. Siirrosta huolimatta kaupunki on jatkanut kasvamistaan esimerkiksi maahanmuuton myötä. Yli kolmannes kaupungin väestöstä on syntynyt ulkomailla.


title: Auckland

text: Auckland sijaitsee Uuden-Seelannin Pohjoissaarella kapealla kannaksella Waiteaun ja Manukatan satamien välissä. Kaupungin ympäristössä on rehevän sademetsän peittämiä vulkaanisia kukkuloita ja pieniä meren saaria, jotka ovat suosittuja lomakohteita.


title: Auckland

text: Aucklandissa vallitsee meri-ilmasto. Lämpimimmät kuukaudet ovat tammi- ja helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23 °C. Viilein kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 14 °C ja alin 7 °C. Korkeimmillaan lämpötila on ollut vuodenvaihteessa 32 °C, kun taas kaikkien aikojen kylmimpinä öinä heinä–syyskuussa lämpötila on laskenut 1 °C:een. Sateita saadaan ympäri vuoden, eniten kesä–heinäkuussa. Toukokuusta elokuuhun sataa keskimäärin kahtena päivänä kolmesta, tammi–helmikuussa joka kolmas päivä.


title: Auckland

text: Ennen eurooppalaisten siirtolaisten saapumista nykyisen Aucklandin alueella vaikutti useita eri maoriryhmiä. Maorit kutsuivat aluetta nimellä "Tāmaki" ja he rakensivat pā-nimellä tunnettuja linnoitettuja asutuksia ja viljelivät bataatteja kannaksen hedelmällisessä maassa. 1700-luvun alkupuolella alueella asui arviolta kymmeniä tuhansia ihmisiä. Vuosien 1740 ja 1750 välillä Ngāti Whātua-o-Kaipara-heimo valtasi alueen Wai-o-Hua-heimolta. Heitä uhkasi puolestaan pohjoisesta Ngāpuhi-heimo. Heimon eräs päällikkö Hongi Hika hankki joukoilleen muskettejaja aloitti valloitusten sarjan. Ranskalaisen tutkimusmatkailija Dumont D’Urvillen vieraillessa alueella vuonna 1827 seutu oli lähes tyhjä sen asukkaista, jotka olivat paenneet muualle. Vuonna 1836 Ngāti Whātua-päällikkö Apihai Te Kawau johti heimonsa takaisin seudulle ja turvatakseen asemansa he kutsuivat paikalle brittejä.


title: Auckland

text: Uuden-Seelannin ensimmäinen brittikuvernööri William Hobson päätti perustaa siirtokuntansa uuden pääkaupungin Tāmakiin vuonna 1840. Ngāti Whātua-heimo myi briteille kaistaleen kannakselta. Paikka nimettiin tuolloisen laivastoministerin ja Aucklandin jaarli George Eden mukaan. Hobson myi maata edelleen siirtolaisille, joista noin puolet saapui Australiata. Aucklandiin saapui siirtolaisten lisäksi myös maoreja käännyttäviä lähetyssaarnaajia. Maorit alkoivat menettää maitaan kiihtyvään tahtiin siirtolaisille ja he kärsivät myös kilpailusta kaupankäynnissä. Tämä johti jännitteisiin, joihin britit vastasivat lähettämällä alueelle joukkojaan. Vuosina 1863-1864 käytiin [Waikaton sota maoreja vastaan Aucklandin eteläpuolella. Auckland oli hyötynyt kaupunkiin sijoitetusta varuskunnasta, joka kuitenkin poistui sodan voiton jälkeen vuonna 1864. Lisäksi hallinnollinen pääkaupunki siirrettiin vuonna 1865 Wellingtoniin.


title: Auckland

text: Auckland hyötyi joistakin takaiskuistaan huolimatta muun maan taloudellisesta kehityksestä.  Waihīsta löydettiin kultaa vuonna 1868 ja Martha Mine -kaivoksesta tuli Uuden-Seelannin tuottoisin. Kultaa vietiin Aucklandin kautta, josta muodostui myös sahateollisuuden keskus. Valtaosa Uuden-Seelannin puutavarasta vietiin ulkomaille Aucklandin kautta. Auckland muodostui pitkään siirtomaatyylisistä puurakennuksista ja kivitaloja alettiin rakentaa 1880-luvulta eteenpäin.


title: Auckland

text: Kultakaivokset ja puuteollisuus tyrehtyivät 1900-luvulle tultaessa, mutta niiden tilalle nousi karjatalous. Sisämaassa tuotettu maito ja liha jalostettiin Aucklandin teollisuuslaitoksissa. Lisäksi pitkään suhteellisen eristyksissä huonon tieverkon takia ollut Auckland liitettiin Wellingtoniin rautatiellä vuonna 1908. Vuoteen 1911 mennessä Auckland oli Uuden-Seelaniin suurin teollinen keskus ja sen satama kasvoi vilkkaimmaksi vuonna 1921. Toisen maailmansodan sytyttyä Auckland oli tärkeä Yhdysvaltojenhuoltotukikohta Tyynenmeren sodan aikana.


title: Auckland

text: Toisen maailmansodan jälkeen Auckland kasvoi nopeasti sodan jälkeisen vauvabuumin ja lisääntyneen maahanmuuton seurauksena. Uuteen-Seelantiin saapuvat maahanmuuttajat jäivät usein asumaan kaupunkiin, eivätkä enää muuttaneet entiseen tapaan edelleen muualle maahan. Muuttajia tuli esimerkiksi Britteinsaarilta, Alankomaista ja Jugoslaviasta, sekä Tyynenmeren saarilta, kuten Niuelta, Samoalta, ja Tongalta. Myös maoreja muutti kaupunkiin Uuden-Seellannin muista osista. Lisääntyvälle väestölle rakennettiin valtion halpoja asuntoja ja toisaalta kaupungin ympäristön esikaupunkialueet kasvoivat. 1980-luvulta lähtien monet vanhat viktoriaaniset rakennukset purettiin uusien tornitalojen tieltä. Vuodesta 1986 aloitettiin entistä löyhempi maahanmuuttopolitiikka, jonka seurauksena Aucklandiin kasvoi suuri aasialaistaustainen väestönosa. Kaupungin kasvun tuottamia nykyisiä ongelmia ovat esimerkiksi liikenteen ruuhkautuminen ja asuntojen korkeat hinnat.


title: Auckland

text: Vuonna 2010 entisen ucklandin alueen eri osat ja alueneuvosto yhdistettiin yhdeksi kokonaisuudeksi nimellä "Auckland Council". Aucklandin kaupunki laajeni samalla käsittämään esimerkiksi viereiset Manukaun ja North Shoren kaupungit. "Auckland Council" käsittää vaaleilla valittavan pormestarin ja 20-henkisen neuvoston.


title: Auckland

text: Finanssi- ja palveluala muodostavat nykyisin Aucklandin tärkeimmän talouden osa-alueen. Noin 70 % Uuteen-Seelantiin saapuvista matkailijoista tulee maahan Aucklandin kansainvälisen lentoaseman kautta ja Aucklandin sataman kautta kulkee noin 31 % Uuden-Seelannin konttitavaraliikenteestä. Kaupungin nykyinen teollisuus on keskittynyt pitkälti korkeaan teknologiaan. Kaupungissa on esimerkiksi bioteknologian ja luovan teollisuuden yrityksiä.


title: Auckland

text: Uuden-Seellannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Aucklandin asukasluku oli 1 415 550. Vuoden 2006 väestönlaskennasta asukasluku oli kasvanut 110 592. Aucklandin asukasluku vastasi 33,4 % koko Uuden-Seelannin väestöstä.


title: Auckland

text: Aucklandin asukkaista 59,3 % kuului eurooppalaistaustaisiin etnisiin ryhmiin. Aasialaiset muodostivat 23,1 % väestöstä, Tyynenmeren saarten asukkaat 14,6 % ja maorit 10,7 %. 39.1% kaupungin väestöstä oli syntynyt ulkomailla.


title: Auckland

text: Englannin kieli on Aucklandin puhutuin kieli. Kaupungin toiseksi puhutuin kieli oli samoa, jota puhui 4,4% Aucklandin väestöstä.


title: Auckland

text: Koska Aucklandissa on Uuden-Seelannin tärkein lentoasema, sinne lennetään kaikista ilmansuunnista: Japanista, Australiasta, Aasiasta ja Pohjois-Amerikan länsirannikolta sekä Oseanian saarilta. Kaupungista on sekä rautatie- että maantieyhteys pohjoiseen Whangereihin ja etelään Hamiltoniin. Neljän miljoonan asukkaan maassa on 2,5 miljoonaa henkilöautoa, joten Uusi-Seelanti on yksi maailman autoistuneimmista valtioista.


title: Auckland

text: Aucklandin satama on maan suurin rahtisatama, jonka kautta kulkee vuosittain yli 5 miljoonaa tonnia irtorahtia ja yli 640 000 TEU:ta konttitavaraa.


title: Auckland

text: Kaupungissa toimii kolme yliopistoa: Auckland University of Technology (AUT), The University of Auckland ja Massey University, jolla on kampukset myös Wellingtonissa ja Palmerstonissa. Masseyn yliopiston Albanyn kampus on 15 minuutin ajomatkan päässä Aucklandin keskustassa ja siellä opiskelee noin 6 000 opiskelijaa. Massey keskittyy soveltaviin tieteisiin ja siellä opetetaan tekniikkaa, luonnontieteitä ja kauppatieteitä. University of Auckland tarjoaa laajimman opetusohjelman, johon kuuluvat mm. oikeustieteellinen, lääketieteellinen ja kasvatustieteellinen tiedekunta.


title: Auckland

text: Aucklandin keskustassa sijaitsee eteläisen pallonpuoliskon korkein rakennus, Sky Tower (328 m). Kaupungissa järjestetään tammikuussa "Heineken Open" -tennisturnaus, jonka on voittanut myös Jarkko Nieminen.


title: Auckland

text: Aucklandin kaupunginmuseossa on näytteillä maorien esineitä, kuten ainoa säilynyt yhdestä puusta koverrettu sotakanootti. Museossa esitellään myös Uuden-Seelannin luontoa ja sotahistoriaa ja järjestetään maorikulttuurin näytöksiä päivittäin.


title: Auckland

text: Aucklandissa toimii myös sinfoniaorkesteri.


title: Stewartinsaari

text: Stewartinsaari (engl. "Stewart Island," maoriksi "Rakiura") on Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari Etelä- ja Pohjoissaaren jälkeen. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Eteläsaaren eteläpuolella. Saarella on noin 390 asukasta, joista suurin osa asuu Obanin kylässä.


title: Stewartinsaari

text: Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1 746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85 prosenttia saaren pinta-alasta.


title: Stewartinsaari

text: Maorien perimätiedon mukaan Stewartinsaari syntyi Mauin kanootin eli Eteläsaaren ankkurista. Tähän tarinaan viittasi myös saaren alkuperäinen maorinkielinen nimi "Te Punga o Te Waka a Maui". Tunnetumpi maorinkielinen nimitys saarelle on kuitenkin "Rakiura". Moanmetsästäjät ovat asuttaneet saarta ilmeisesti jo 1200-luvulta lähtien. Ensimmäisistä asukkaista ei kuitenkaan tiedetä paljoa. Rannikolle pystytetyt asutukset eivät olleet suuria ja saarta lienee käytetty ajoittain pakopaikkana Eteläsaaren sodilta.


title: Stewartinsaari

text: Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tutkimusmatkailija James Cook, joka purjehti alueen ympäri vuonna 1770. Hän ei kuitenkaan saanut selville, oliko Stewartinsaari saari vai niemimaa. Hän päätyi lopulta siihen, että kyseessä oli niemimaa ja hän antoi sille nimen "South Cape". Vuonna 1809 hylkeenpyyntialus "Pegasus" tuli alueelle ja saari nimettiin laivan komentavan upseerin William Stewardin mukaan Stewardinsaareksi. Stewardinsaari ja sen läheiset pienet saaret ostettiin maoreilta vuonna 1864 noin 6 000 punnan hintaan. Saarelle kehittyi sittemmin hylkeenpyynti-, puu- ja laivanrakennusteollisuutta. Nykyisin saaren talous on pitkälti riippuvainen turismista ja kalastuksesta.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz () on venäläinen avaruusalus, jonka Sergei Koroljov suunnitteli alun perin Neuvostoliiton avaruusohjelmaa varten. Alukset laukaistaan Sojuz-kantoraketilla ja ne ovat osa Sojuz-avaruusohjelmaa. Aluksesta on aikojen saatossa tehty lukuisia eri versioita.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz seurasi Neuvostoliiton avaruusohjelmassa Voshod-avaruusaluksia ja rakennettiin alun perin osana Luna-ohjelmaa. Aluksi niitä käytettiin myös osana Zond-ohjelmaa, myöhemmin kuljettamaan avaruuslentäjiä Saljut- ja Mir-avaruusasemille sekä nykyään Kansainväliselle avaruusasemalle. Ensimmäinen miehittämätön Sojuz laukaistiin 28. marraskuuta 1966 ja ensimmäinen miehitetty 23. huhtikuuta 1967.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Pitkän historiansa aikana aluksen miehistö on menetetty alkuvaiheen lennoilla Sojuz 1 ja Sojuz 11. Vuoteen 2015 mennessä aluksen eri versioilla on tehty onnistuneesti yli 120 miehitettyä lentoa.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz-alus koostuu kolmesta osasta: kiertoratamoduuli, laskeutumismoduuli ja huoltomoduuli. Alusta suojaa laukaisun aikana nokassa sijaitseva tuulenhalkaisija, joka irrotetaan, kun alus on läpäissyt ilmakehän. Aluksessa oli automaattinen telakoitumisjärjestelmä. Alusta voidaan operoida automaattisesti, tai ohjaaja voi toimia itsenäisesti.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz kykenee kuljettamaan kolme kosmonauttia avaruuteen ja pitämään heidät avaruudessa toiminnassa 3,2 päivää. Sen matkustajien elämää ylläpitävä järjestelmä tuottaa noin 1 atm paineen ja korvaa vettä ja hiilidioksidia hapella.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Etummainen osa alusta on kiertoratamoduuli, joka sisältää kaikki laitteet, joita ei tarvita laskeutumisessa, kuten testausvälineet, kamerat ja lastin. Se sisältää myös mahdollisen telakoitumisaseman. Kiertoratamoduuli voidaan tarvittaessa eristää laskeutumismoduulista, jolloin se toimii ilmalukkona.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Siirtämällä aiempien miehitettyjen avaruuskapseleiden teknisiä laitteistoja kiertoratamoduuliin, joka ei lennon päättyessä palaa ilmakehään, Sojuzin kosmonauttien avaruuslennon aikana käytettävät tilat kasvoivat merkittävästi. Kiertoratamoduuli voitiin rakentaa paluukapselia kevyemmäksi, koska sitä ei tarvitse suojata Maan ilmakehään palaamista varten. Apollo-avaruusaluksen komentomoduulissa oli kolmelle astronautille kuusi kuutiometriä asuintilaa ja se oli massaltaan 5000 kg. Sojuzissa oli samankokoiselle miehistölle 9 kuutiometriä asuintilaa, pääosin kiertoratamoduulissa.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Kosmonautit käyttävät laskeutumismoduulia aluksen laukaisussa ja sen palatessa takaisin Maahan. Laskeutumismoduuli on päällystetty lämmönkestävällä päällysteellä, joka estää sisätilan kuumenemisen aluksen lentäessä suurella nopeudella ilmakehän läpi maahan paluulennon aikana. Laskeutumismoduulin nopeus hidastuu ensin ilmakehän vastuksen ja sitten jarruvarjojen vaikutuksesta, kunnes päävarjo avautuu ja hidastaa aluksen vauhdin maan pintaan laskeutumista varten. Pehmeän laskun varmistavat metrin korkeudessa toimivat kiinteäpolttoaineiset jarruraketit, jotka on sijoitettu lämpökilven taakse.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Eräs laskeutumismoduulin suunnittelun vaatimuksista oli se, että aluksessa tulee olla suurin mahdollinen volumetrinen tehokkuus (sisäinen tilavuus jaettuna rungon pinta-alalla). Paras muoto tätä varten olisi pallo. Pallo ei kuitenkaan tuota nostovoimaa ja johtaisi ballistiseen paluuseen ilmakehään. Ballistinen ilmakehään paluu on miehistölle vaarallista aluksen suuren hidastuvuuden takia. Se estää aluksen ohjaamisen kiertoradalta ilmakehään siirtymisen jälkeen. Tämän vuoksi päätettiin valita "ajovalon" muoto Sojuzin paluukapselille. Siinä on puolipallon muotoinen etuosa, johon on liitetty loivalla kartiolla (7 astetta) pallomainen lämpökilpi. Tällainen muoto antaa pienen nosteen johtuen epätasaisesta painon jakautumisesta (?). Lempinimi muodolle selittyy sillä, että Sojuzin suunnittelun aikaan lähes kaikki autojen ajovalot olivat ympyrämuotoisia.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Aluksen takaosassa on huoltomoduuli. Se on tynnyrin muotoinen paineistettu säiliö, jossa sijaitsevat järjestelmät lämpötilan hallintaan, sähkövoimanlähde, pitkänmatkan radio, radiotelemetria- sekä asennonsäätöjärjestelmä ja hallintajärjestelmä. Paineistamattomassa osassa huoltomoduulia on aluksen pää- ja varamoottorit: kiinteää polttoainetta käyttävä työntövoimajärjestelmä kiertoradalla operointia ja sieltä poistumista varten. Aluksessa on myös pienitehoiset rakettimoottorit asennonkorjaukseen. Huoltomoduulin ulkopuolella ovat asennonsäätöjärjestelmän sensorit ja aurinkopaneelit, jotka suunnataan aurinkoa kohti kääntämällä.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Miehitettyjä Sojuz-aluksia on kehitetty 40 vuoden aikana ja niiden tuotantoversioissa on eri sukupolvia.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuzin ensimmäinen miehitetty versio oli 7K-OK. Se oli kuljetti kolmen hengen miehistön. Sen telakointijärjestelmä oli kokeellinen ja tarkoitettu vain kahden aluksen liittämiseen toisiinsa ilman mahdollisuutta miehistölle siirtyä aluksesta toiseen. Kosmonauttien täytyi tehdä avaruuskävely siirtyäkseen toiseen alukseen. Näin tehtiin Sojuz 4 ja Sojuz 5 -lennoilla. Tämä Sojuz-avaruusaluksen versio oli alun perin suunniteltu kuulentoa varten.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz-versio 7K-L1 oli suunniteltu Kuun ympäri tapahtuvaa miehitettyä lentoa varten. Se perustui 7K-OK-alukseen, mutta siitä oli poistettu useita komponentteja painon vähentämiseksi. Huomattavampia uudistuksia olivat kiertoratamoduulin muuttaminen (lisätilaa asumiselle ja laitteistolle) ja varalaskuvarjo. 7K-L1-alusta testattiin Zond-ohjelmassa vuosina 1968–1970. Niissä tapahtui useita epäonnistumisia 7K-L1 -version ilmakehään paluu-järjestelmissä. Neuvostoliiton miehitetyn kuunkiertoratalennon tavoite hylättiin näiden testien perusteella ja sen vuoksi, että NASAn astronautit vierailivat kuussa kesällä 1969.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Seuraava miehitetty versio Sojuzista oli 7K-OKS. Se oli suunniteltu avaruusasemalentoja varten. Siihen toteutettiin telakointiasema, jonka läpi kosmonautit pystyivät siirtymään aluksesta toiseen. Tällä versiolla tehtiin kaksi miehitettyä lentoa. Jälkimmäisen eli Sojuz 11-lennon ilmakehään paluussa sen miehistö menehtyi, kun kapselin paineistus katosi kesken paluuvaiheen. Sojuz 1–11 olivat ensimmäisen sukupolven aluksia, jotka olivat käytössä vuosina 1967–1971. Tämä ensimmäinen sukupolvi käsitti alkuperäisen Sojuz-aluksen ja Saljut 1-avaruusasemaan liittyvän Sojuzin. Lentoja Saljut-avaruusasemalle tehtiin vuodesta 1971 alkaen. Sojuz-avaruusaluksiin sopi kolmen hengen miehistö mutta vain ilman avaruuspukuja. Tämä aikaansai riskejä etenkin laukaisun ja paluulennon aikana. Niissä oli taivutetut aurinkopaneelit ja automaattinen Igla-telakoitumisjärjestelmä. Kahden avaruusaluksen kohtiajoon telakointia varten tarvittiin lyhyen kantaman tutkajärjestelmä. Ensimmäisissä yhdeksässä avaruusaluksessa ei ollut telakointiasemassa luukkua, jonka kautta voisi siirtyä aluksesta toiseen. Niissä miehistö siirtyi avaruusaluksesta avaruusasemalle avaruuskävelyn avulla.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Täydellisen uudelleensuunnittelun tuloksena syntyi toisen sukupolven Sojuz eli 7K-T. Siitä poistettiin yksi miehistötila, jotta kaikki kosmonautit sopivat käyttämään avaruusasuja sekä lähdön että laskeutumisen aikana. Aurinkopaneelien vaihtamisesta akkuihin seurasi lennon pituuden rajoittuminen kahteen päivään ilman telakoitumista. Muunneltu versio tästä aluksesta lensi Sojuz 13 -lentona - sen Igla-telakointijärjestelmä oli korvattu suurella Orion 2-astrofyysisellä kameralla, jota käytettiin avaruuden ja Maan kuvaamiseen. Toinen muunneltu versio oli 7K-T/A9, jota käytettiin Almaz-luokan sotilasavaruusaseman lennoilla. Tämän kautta voitiin kauko-ohjata avaruusasemaa. Paluukapselissa oli uusi laskuvarjojärjestelmä. 7K-T/A9-version tiedot ovat osin edelleen salaisia. Toisen sukupolven Sojuz-avaruusalukset olivat Sojuz 12–40 -alukset, joita käytettiin vuosina 1973–1981. Alukset telakoituivat Saljut-avaruusasemille. Kahden hengen miehistö käytti avaruuspukuja koko lennon ajan.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Sojuz ASTP-avaruusalus suunniteltiin Apollo-Sojuz-testiprojektia eli poliittisesti motivoituja Apollo-Sojuz-liennytyslentoja varten. Amerikkalaisten astronauttien vaatimuksesta aluksen turvallisuustasoa nostettiin. Sojuz ASTP:ssä oli uudet aurinkopaneelit, jotka mahdollistivat pidemmän lennon ja sen, ettei telakoinnin aikana tarvinnut käyttää Apollon tuottamaa sähköä. Siinä oli kaksineuvoinen telakointijärjestelmä tavallisen urospuolisen telakointijärjestelmän sijasta. Sen ympäristönhallintajärjestelmää muutettiin, jotta sisätilan ilmanpaine voitiin laskea 0,68 ilmakehään (69 kPa) ennen telakoitumista Apollon kanssa. Tämän version viimeisellä lennolla (Sojuz 22) telakointiasema oli jälleen korvattu kameralla.


title: Sojuz (avaruusalus)

text: Seuraavat suuret muutokset tehtiin kolmannen sukupolven "'Sojuz T"- versioon, jota käytettiin vuodet 1976-1986. Se sai uudet aurinkopaneelit pidempää lentoaikaa varten ja sen käytössä oli uudistettu telakointiin tarvittava Igla-lähestymisjärjestelmä. Lisäksi sen huoltomoduuliin tuli uusi aluksen kääntö- ja asentomoottorijärjestelmä.