title: Oulun Kärpät

text: Kärppien lajivalikoimaan kuului vuonna 1946 vain jalkapallo ja jääpallo. Jääkiekko tuli mukaan 1947, ja ensimmäinen peli jääkiekossa pelattiin 1949. Jääkiekon erikoisseuraksi Kärpät muuttui vuonna 1974, kun jalkapallosta luovuttiin. Jääpallotoiminta oli lopetettu jo vuonna 1955. Seuran neljänneksi lajiksi ehdotettiin myös naisten pesäpalloa, mutta ehdotus ei saanut kannatusta. Lisäksi seuran lakkauttamisesta keskusteltiin vuonna 1957 johtokunnan kokouksessa surkean taloustilanteen takia. Toimintaa päätettiin tappioista huolimatta kuitenkin jatkaa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät on pelannut yhtäjaksoisesti SM-liigassa kaudesta , ja kausi 2017–18 on Kärppien 33. pääsarjatasolla.


title: Oulun Kärpät

text: Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain ”en kiellä, enkä käske”. Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta.


title: Oulun Kärpät

text: Perustava kokous pidettiin 15. toukokuuta 1946 Oulun evankelisluterilaisen seurakunnan nuorisotalossa Raatissa. Lajeiksi valittiin silloin suosituimmat pelit jalkapallo ja jääpallo. Puheenjohtajaksi valittiin Ilmari Mattila, koska perustajakolmikon jäsenet olivat vielä alaikäisiä.


title: Oulun Kärpät

text: Seura sai nimekseen Oulun Kärpät 46, koska oululaiset olivat saaneet Palloliitolta malliksi Porin Kärppien säännöt eikä niistä tarvinnut muuttaa kuin kaupungin nimi. Lisäksi kärppä herätti monenlaisia mielikuvia, kuten että se on pieni ja vikkelä pohjoisen petoeläin. Kärppä on myös Pohjois-Pohjanmaan maakuntaeläin ja esiintyy maakunnan vaakunassa. Sääntöjen mukaan "seuran tarkoituksena on kehittää palloilun harrastusta Oulussa ja sen ympäristössä."


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät pelasi ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa 6. kesäkuuta 1946 Toppilan seurakuntatalon kentällä Toppilan Kisaa vastaan. Ottelu päättyi tasan 4–4. Jääpallossa oteltiin ensimmäistä kertaa saman vuoden marraskuussa. Molemmissa lajeissa Kärpät pelasi 1940-luvun lopussa maakunta- ja piiritasolla. Jääpallossa ensimmäinen virallinen voitto tuli tammikuussa 1948 Raahen Vesasta, maakuntasarjan ottelussa.


title: Oulun Kärpät

text: Jääkiekko otettiin ohjelmaan ensimmäisessä vuosikokouksessa vuoden 1947 tammikuussa ja samalla perustettiin Oulun ensimmäinen jääkiekkojaosto. Sen puheenjohtajaksi valittiin Jouko Lahti. Suomen Jääkiekkoliitto lupasi ensimmäiselle oululaiselle seuralle, joka ottaa jääkiekon ohjelmaansa, varustetukena kymmenen mailaa ja viisi kiekkoa. Tuolloin jääkiekko oli Oulussa vielä harrastelijoiden marginaalilaji, ja jääpallopiireissä sille jopa naurettiin. Vuonna 1948 kaupunkiin perustettiin kuitenkin ensimmäinen jääkiekon erikoisseura Oulun Jääkiekkoilijat, ja myös Oulun Luistinseura ja Oulun Työväen Palloilijat ottivat lajin ohjelmaansa. Kärpistä tuli jääkiekon erikoisseura, kun jääpalloilu vuonna 1955 ja jalkapalloilu vuonna 1974 päätettiin lopettaa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät pelasi siis ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa sunnuntaina 30. tammikuuta 1949 ja voitti Raahen Vesan maalein 5–3. Kärppien paras pelaaja oli Tauno Ollikainen, joka teki kaksi maalia. Sankassa lumipyryssä pelattua ottelua seurasi Oulun Keskuskentällä 200 katsojaa. Kärppien voitto oli yllätys, sillä Raahessa oli jääkiekkoa pelattu jo muutama vuosi. Raahelaiset voittivatkin muutamaa päivää myöhemmin kotiottelussaan Kärpät maalein 14–0. Valmentaja Jorma Nykänen sanoi suurinumeroisen häviön johtuneen ”ylikunnosta”. Kärppien silloisen hyökkääjän Eero Tauriaisen mukaan pelaajien piti erätauoilla puhdistaa jäätä itse, koska kentänhoitaja toimi saamiensa ohjeiden mukaan.


title: Oulun Kärpät

text: Seuraavana talvena Kärpät oli ainoa oululainen joukkue, joka osallistui virallisiin sarjapeleihin. Kärpät oli Maakuntasarjan pohjoislohkon toinen ja nousi seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan.


title: Oulun Kärpät

text: Kun Kärppien jääkiekkojoukkue alkoi menestyä, jääkiekosta tuli seuran ykköslaji. Jääpallosta luovuttiin vuonna 1955. Kärpät karsi pääsystä SM-sarjaan vuonna 1956 mutta epäonnistui.


title: Oulun Kärpät

text: Taloudellisesti 1950-luku oli sotakorvausten ja sodasta toipumisen vuoksi niukkaa aikaa koko maassa, eikä Kärpilläkään ollut yhtään taloudellista tukijaa. Ensimmäiset pelipaidat ostettiin armeijan ylijäämävarastoista ja mailat lakattiin moneen kertaan, jotta eritysnauha ei olisi kulunut niin nopeasti. Vaikean taloustilanteen vuoksi keskusteltiin jopa seuran lakkauttamisesta, mutta toimintaa päätettiin jatkaa tappioista huolimatta. Jalkapallon pelaaminen maakuntasarjassa vuonna 1957 maksoi seuralle 40 000 markkaa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien jalkapallojoukkue pelasi parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa kaudella 1962. Se kokosi 22 ottelussaan 12 pistettä voittaen viisi ottelua, mutta jäi tuolloin kolmeen lohkoon jaetun sarjan pohjoislohkon viimeiseksi ja putosi takaisin alemmille tasoille.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät nousi jääkiekon SM-sarjaan vuonna 1960, ja siitä tuli pohjoisin Suomen korkeimmalla sarjatasolla pelannut joukkue. Sitä ennen pohjoisin oli ollut Kokkolan Hermes, joka kuitenkin putosi samana vuonna SM-sarjasta Suomen sarjaan. Samana vuonna Suomen Jääkiekkoliitto antoi Ruotsin mallin mukaan luvan käyttää mainoksia pelipaidoissa. Kärppien ensimmäinen sponsori oli Oulun Säästöpankki. Ensimmäinen SM-sarjan peli pelattiin Helsingin Jalkapalloklubia vastaan 4. joulukuuta 1960. Ottelu keskeytettiin, koska kentällä oli liikaa vettä. Tosin oululaisten mielestä HJK:n pelaajat olivat painostaneet tuomaria lopettamaan ottelun, sillä Kärpät hallitsi peliä. Uusintaottelua, jonka HJK voitti 3–5, seurasi Oulussa kaikkiaan 6 500 katsojaa, joista 6 000 oli maksanutta. Kärpät putosi sarjasta kauden päätteeksi, mutta joukkue nousi takaisin kaudeksi 1965–1966. Joukkue jäi kuitenkin sarjan yhdeksänneksi ja putosi jälleen SM-sarjasta. Kärpät palasi SM-sarjaan kaudeksi 1967–1968, mutta tulos oli edelliskausiakin heikompi: Kärpät jäi kokonaan ilman pisteitä koko sarjassa, otteluita pelattiin 20. Kärpät teki 21 maalia ja päästi 166 maalia. Edellisen kerran Suomen korkeimmalla sarjatasolla kokonaan ilman pisteitä oli jäänyt Turun Palloseura kaudella 1947–1948. Otteluita pelattiin tosin silloin vain kahdeksan. Kauden 1967–1968 jälkeen yksikään seura ei ole jäänyt ilman pisteitä korkeimmalla sarjatasolla.


title: Oulun Kärpät

text: 1960-luvulla Kärpät voitti Suomen sarjan kahdesti, vuosina 1965 ja 1967. Vaikka kauden 1965–1966 jälkeen Kärpät putosikin jälleen SM-sarjasta Suomen sarjaan, joukkueessa pelasi ensimmäinen oululainen tähtipelaaja, Esa Peltonen. Peltonen siirtyi Kärpistä kaudeksi 1966–1967 Upon Palloon ja nousi ensimmäisenä oululaispelaajana maajoukkueeseen. Peltosta pidetään oululaisen jääkiekkoilun symbolina.


title: Oulun Kärpät

text: Vuonna 1960 aloitettiin Erkki Koretin esityksestä Kärppien juniorityö, joka on tuottanut useita huippupelaajia jopa NHL:ään asti.Raksilaan valmistui vuonna 1965 tekojäärata, ja peliolosuhteet kohenivat edelleen, kun Oulun jäähalli rakennettiin 1974. Vuoden 1976 tammikuussa perustettiin naisten jaosto. Kärppien jääkiekkotoiminta ammattimaistui 1970-luvulla, ja seura keskittyikin vuodesta 1974 vain jääkiekkoon. Kärppien ensimmäiseksi toiminnanjohtajaksi palkattiin samana vuonna Paavo Pikkarainen, joka toimi tehtävässä vuoteen 1986.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 1974–1975 Suomen sarja oli korvattu I-divisioonalla. Kärpät sijoittui ensimmäisellä kaudella viidenneksi. Kaudella 1975–1976 se sijoittui I-divisioonassa toiseksi mutta pääsi liigakarsintaan vasta voitettuaan sen kanssa tasapisteissä olleen Saimaan Pallon uusintaottelussa maalein 6–4. Ottelupaikaksi oli arvottu Oulu, ja kotijoukkue nousi voittoon oltuaan ensimmäisen erän jälkeen kolme maalia tappiolla. Liigakarsinnassa Kärpät sijoittui kolmanneksi mutta pääsi uusintaotteluun samoilla pisteillä toiseksi sijoittuneen Kiekko-Reippaan kanssa. Uusintaottelu arvottiin jälleen pelattavaksi Oulussa, mutta ottelun voitti Kiekko-Reipas äkkikuolemamaalilla toisen kymmenminuuttiseksi aiotun jatkoajan toisella minuutilla.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 1976–1977 Kärpät voitti I-divisioonan. Liigakarsinnassa se sijoittui toiseksi ja pääsi saman pistemäärän keränneen Forssan Palloseuran kanssa uusintaotteluun SM-liigapaikasta. Kärpät voitti Oulussa pelatun ottelun maalein 9–3 ja nousi SM-liigaan. Jouko Kämäräinen ja Kai Suikkanen tekivät kumpikin ottelussa kaksi maalia, ja kerran maalinteossa onnistuivat myöhemmin maineeseen nousseet Reijo Ruotsalainen ja Hannu Aravirta.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella Kärpät oli SM-liigan runkosarjassa seitsemäs ja Henry Saleva voitti pistepörssin 60:llä tehopisteellään. Kärppien Markku Kiimalainen oli SM-liigan paras maalintekijä 31 maalillaan. Hänet valittiin myös kauden parhaaksi tulokkaaksi, ja päävalmentaja Kari Mäkinen valittiin kauden parhaaksi valmentajaksi. Joukkueen kotipelejä oli katsomassa yhteensä 105 236 katsojaa, mikä oli eniten koko liigasta. Huonommin sen sijaan sujui kausi , jolloin Kärpät oli runkosarjan viimeinen, kymmenes, ja sarjapaikka säilyi vasta karsintojen jälkeen. Kärppien Kari Jalonen valittiin kuitenkin kauden tulokkaaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Tampereen Tapparan entinen pelaaja, Ruotsissa MODO Hockeyssa kultaa voittanut Mikko Leinonen tuli Kärppiin kaudelle . Kärpät oli runkosarjan kolmas ja kohtasi välierissä runkosarjan toisen, HIFK Hockeyn. HIFK voitti avausottelun jatkoajalla maalein 4–3, mutta Kärpät tasoitti sarjan kotiottelussaan maalein 3–1. Tämän jälkeen kuitenkin HIFK voitti kahdesti, maalein 6–3 ja 2–4, ja pääsi loppuotteluun. Kärpät sen sijaan joutui pronssiotteluun, jossa vastassa oli Turun Palloseura. Kärpät voitti avausottelun maalein 2–12 ja varmisti pronssimitalin voittamalla toisen ottelun maalein 8–7. Voittomaalin teki Reijo Ruotsalainen vain kolme sekuntia ennen ottelun loppua. Se oli ensimmäinen kerta, kun Kärppien edustusjoukkue voitti mitalin pääsarjatasolla. Pekka Arbelius valittiin kauden tulokkaaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli runkosarjan kolmas kaudella , ja tehokkain pelaaja Kärpistä oli Mikko Leinonen tehoin 16 + 36 = 52. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi Tampereen Ilveksen, jonka Kärpät voitti otteluin 2–0 (5–1 ja 2–5). Seuraavaksi Kärpät pelasi TPS:aa vastaan. Ottelusarja ratkesi Kärppien voittoon vasta viidennen ottelun jatkoajalla, kun Juha Tuohimaa teki voittomaalin. Loppuottelussa vastassa oli Tappara. Tapparalla oli loppuottelusarjassa kotietu, ja Tappara voittikin ensimmäisen ottelun maalein 5–2. Toinen ottelu, joka pelattiin Oulussa, oli Kärppien maalein 6–1. Tappara voitti toistamiseen kotiottelunsa, nyt maalein 13–2. SM-liigan mestaruus olisi saattanut ratketa neljännessä ottelussa, joka pelattiin Oulussa. Muun muassa sanomalehti Helsingin Sanomat kirjoitti, ettei Kärpillä ole mahdollisuutta ja Tapparan mestaruus olisi selvä. Kärppien päävalmentaja Kari Mäkinen vei lehtijutun pukuhuoneeseen ja laittoi sen seinälle. Kärpät voitti ottelun 6–1, ja ratkaisu siirtyi viidenteen otteluun Tampereelle. Kärpät voitti viimeisen ottelun maalein 2–5 ja samalla historiansa ensimmäisen SM-liigan mestaruuden. Ottelun voittomaalin teki Kari Suoraniemi. Pudotuspelien pistepörssin voitti Kari Jalonen 21:llä tehopisteellään. Kauden päätteeksi Kärpistä lähtivät muun muassa Reijo Ruotsalainen, Mikko Leinonen, Kai Suikkanen ja Jalonen sekä Suoraniemi. Tapparan päävalmentaja Rauno Korpi syytti vuonna 2004 julkaistussa kirjassaan ”Yhteispeli työelämässä” omia peluutusvirheitään siitä, että Kärpät voitti mestaruuden.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli sijalla viisi, kun kauden runkosarja päättyi. Kärpät oli mukana 19. marraskuuta 1981 tekemässä SM-liigan historiaa, kun ottelussa Kiekkoreipasta vastaan Kärppien pelaaja sai viiden minuutin rangaistuksen. Kyseisen jäähyn aikana Kiekkoreipas teki neljä maalia, mikä on vieläkin ennätys SM-liigassa. Ennätystä on tosin sivuttu kahdesti. Kiekkoreipas voitti ottelun lopulta maalein 14–4. Puolivälierissä Kärpät kohtasi Porin Ässät, joka oli kuitenkin parempi voitoin 2–1.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät joutui taas liigakarsintaan kaudella , kun Kiekko-Reipas voitti uusintaottelun sijasta kahdeksan. Kärpät voitti kuitenkin seuraavaksi Joensuun Kiekko-Pojat otteluin 3–2 ja välttyi niukasti putoamiselta. Kauden päätteeksi päävalmentaja Mäkinen lähti, ja hänen tilalleen tuli Pentti Matikainen.


title: Oulun Kärpät

text: Matikaisen ensimmäisen kauden, , runkosarja päättyi kolmanteen tilaan. Kärpät otti 25 pistettä enemmän kuin viime kaudella, tosin otteluita pelattiin nyt yksi enemmän. Kärpissä pelasi viisi maajoukkuepelaajaa sekä NHL:stä palanneet Suikkanen, Suoraniemi ja Jalonen. Joukkueessa oli myös Robert ”Bob” Miller, jota pidetään yhtenä parhaista ulkomaalaisista SM-liigan pelaajista.


title: Oulun Kärpät

text: Puolivälierissä Kärpät voitti runkosarjan kuudennen voitoin 2–0, mutta Ässät oli parempi välierissä, nyt voitoin 3–2. Tosin viides ottelu ratkesi vasta jatkoajalla. Kärpät voitti lopulta pronssia, kun TPS hävisi Kärpille voitoin 2–1. Mitalipelien jälkeen Miller karkotettiin maasta, sillä hänelle oli lähetetty Yhdysvalloista kirjeessä kaksi kannabissavuketta, jotka olivat päätyneet poliiseille.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli runkosarjan toinen kaudella , ja välierissä vastaan asettui Ilves, joka oli lopulta parempi voitoin 1–3. Pronssiottelussa vastaan asettui Ässät, jonka Kärpät kukisti lopulta voitoin 2–1. Kaudella Kärpät oli runkosarjan neljäs, mutta yksi erikoinen tapahtuma nähtiin Oulussa alkukaudesta: päävalmentaja Matikainen kyllästyi tuomaritoimintaan, ja käski pelaajat pukukoppiin kahdeksan minuuttia ennen ottelun loppua. Kärpät sai lopulta 25 000 markan sakot ja Matikaiselle annettiin toimitsijakielto, joten loppukauden Kärppiä valmensi Hannu Aravirta.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien Kari Jalonen oli runkosarjan toiseksi tehokkain (19+35), ja välierissä Kärppiä vastaan tuli Tappara. Tappara voitti sarjan puhtaasti 3–0, mutta Kärpät voitti pronssia ennen TPS:ää voitoin 2–0.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät yllätti jääkiekkoasiantuntijat kaudella voittamalla SM-liigan runkosarjan. Jalonen voitti pistepörssin tekemällä "ikuisesti lyömättömän" ennätyksen: hän teki 44 ottelussa 29 maalia ja antoi 64 maaliin johtanutta syöttöä. 93 tehopistettä on edelleen SM-liigan yhden kauden piste-ennätys. Välierissä Kärpät voitti HIFK:n voitoin 3–1, mutta loppuottelussa Tappara oli parempi voitoin 1–4. Samaan aikaan Kärppien yleisömäärät alkoivat pudota, ja kevään jälkeen Pentti Matikainen jätti Kärpät ja siirtyi maajoukkueen valmentajaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella Kärppiä valmensi tuttu Kari Mäkinen. Kärpät oli runkosarjan kuudes ja jäi pudotuspelien ulkopuolelle. Samaan aikaan seuran talous alkoi heikentyä: matkustaminen maksoi paljon, ja kun menestystä ei tullut, jäivät katsojamäärät pieniksi. Huono talous vaikeutti pelaajien hankintaa, joten kaudella Kärpät jäi SM-liigassa 11:nneksi, tosin vain pisteen päähän sijoituksesta, jolla karsinnat olisi vältetty. Alkukaudella Kärppiä valmensi Esko Nokelainen, mutta koska kausi sujui heikosti, hänen tilalleen tulivat Jaakko Palsola ja Ari Hellgren. Karsinnoissa I-divisioonan toinen, Helsingin Jokerit pudotti Kärpät I-divisioonaan. Jokereiden Teemu Selänne teki viidessä ottelussa seitsemän maalia.


title: Oulun Kärpät

text: Kun Kärpät putosi I-divisioonaan, tavoite oli nousta nopeasti takaisin liigaan. Tätä varten luotiin muun muassa iskulause ”paha palaa takaisin”, joka tosin muuttui myöhemmin asuun ”paha palata takaisin”. Liigaan nousu vaikeutui, kun divisioonaan putosi toinen perinteikäs liigaseura, Porin Ässät. Ässät voitti divisioonan, ja Kärppien edelle sarjataulukossa nousi myös Lahden Kiekko-Reipas. Kärpät teki kaudella 500 000 markkaa tappiota.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät tuli toiseksi kaudella 1990–1991 JoKP:n jälkeen, mutta Rauman Lukko piti Kärpät yhä divisioonassa voitoin 3–1. Seuraavalla kaudella 1991–1992 Kärpät oli jälleen toinen, tällä kertaa Kiekko-Espoon jälkeen, ja karsinnassa vastaan tuli Tampereen Tappara. Tappara säilytti lopulta liigapaikkansa voitoin 3–1. Kauden päätteeksi Kärppien Iiro Itämies valittiin vuoden tulokkaaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Kausina 1992–1993 sekä 1993–1994 pelattiin I-divisioonaa nimellä Finlandia-liiga. Kärpät ei selvinnyt edes karsintoihin kaudella 1992–1993, vaan oli runkosarjan neljäs. Lisäksi Matti Veivo loukkaantui pahasti ottelussa Kalajoen Junkkareita vastaan. Veivo taklattiin pää edellä laitaan, ja hän sai pysyvän selkäydinvamman.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät alkoi ottaa riskejä kaudella 1993–1994 ja tarjota suuria pelaajapalkkioita. Joukkueeseen saapuikin sekä entisiä että tulevia tähtiä, kuten Kari Jalonen, Harri Aho, Pekka Arbelius, Ilkka Sinisalo ja Reijo Ruotsalainen. Lisäksi omista junioreista nostettiin mukaan Jouni Loponen, Hannes Hyvönen ja Petri Pakaslahti. Raksilan jäähalli oli ääriään myöten täynnä, kun numerolla 10 pelannut Reijo Ruotsalainen palasi Oulun Kärppiin. Ruotsalainen pelasi kuitenkin vain neljä ottelua, joissa hän teki yhden maalin ja viisi maaliin johtanutta syöttöä. Kärppien alkukausi oli loistava, ja menestys jätti varjoonsa sen, että talous oli entistä heikommassa tilassa. Pelaajapalkkiot jäivät osittain maksamatta, ja tähtipelaajat lähtivät seurasta ennen siirtorajan umpeutumista. Jalonen lähti Lukkoon ja voitti kauden päätteeksi SM-liigassa pronssia, ja Sinisalo siirtyi Ilvekseen. Tunnetuin Kärppiin jäänyt pelaaja oli Pekka Arbelius.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät ei lopulta selvinnyt edes liigakarsintaan vaan jäi runkosarjassa viidenneksi. I-divisioonan ”Fair Play” -pelaajaksi valittiin Marko Lapinkoski. Kärppien talous oli jo niin huonossa kunnossa, että seura jätti oikeudelle hakemuksen velkasaneerauksesta. Velkojat eivät kuitenkaan enää hyväksyneet sitä, joten Kärpät Hockey Team haki itsensä konkurssiin. Jääkiekkoliiton sääntöjen mukaan joukkue saattoi saada pelioikeuden takaisin vasta siirryttyään ensin alemmalle sarjatasolle, joten Kärpät pelasi kaudella 1994–1995 II-divisioonassa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät alkoi pyrkiä suunnitelmallisesti takaisin SM-liigaan Finnveran liiketoimintajohtajan Seppo Arposen johdolla vuonna 1995, jolloin Oulun talousalueella alkoi myös voimakas talouskasvu. Kärppien johtokunta uudistettiin ja kausi 1994–1995 vietiin läpi 800 000 markan budjetilla. Pelaajasopimukset aiheuttivat ongelmia, koska oli epäselvää, olivatko ne Arsenal-pankin panttina vai kuuluivatko ne konkurssipesälle. Lopulta päädyttiin siihen, että Kärpät osti pelaajat konkurssipesältä. Johtokunnan jäsenet joutuivat aluksi ottamaan lainaa omin vakuuksin, sillä laman jälkeen pankki ei myöntänyt lainoja pelaajaoikeuksia vastaan. Eräs merkittävä ongelma oli pienet pääsylipputulot: hallissa saattoi olla 2 000 katsojaa, joista vain tuhat oli maksanut. Kärpät päätti luopua vapaakorteista. Kaudella 1994–1995 Kärpissä pelasi melkein pelkästään omia nuoria. Kärppien aluekehitysjärjestelmä keräsi lupaavia junioreita Pohjois-Pohjanmaan lisäksi Keski-Pohjanmaalta, Kainuusta ja jopa Lapista. Pelaajasopimuksista huolehtinut johtokunnan jäsen Heikki Airio kuvasi tilannetta näin:


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät voitti II-divisioonan pohjoislohkon ylivoimaisesti ja oli noususarjan neljäs. Vielä edellisellä kaudella se ei olisi riittänyt sarjanousuun, mutta Fazer-liigaa (I-divisioonaa) laajennettiin neljällä joukkueella, jolloin myös Kärpät pääsi siihen. Kärppien parhaat pistemiehet olivat Markku Holappa ja Miikka Rousu. Valmentajana toimi Reino Ruotsalainen.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli Fazer-liigan kahdeksas kaudella 1995–1996. Runkosarjan paras pistemies oli Juha Joenväärä, ja myöhemmin tunnetuiksi tulivat esimerkiksi Esa Pirnes ja Ilkka Mikkola. Vuoden tulokkaaksi valittiin Kärppien Janne Salpa. Kärppien talous alkoi kohentua, ja seuraavalla kaudella Kärpät jo voitti runkosarjan ja sijoittui ylemmässä jatkosarjassa toiseksi. Ennen pudotuspelejä Kärppien päävalmentajaksi tuli Hannu Jalosen tilalle Kari Heikkilä. Kärpät aloitti pudotuspelit voittamalla Forssan Palloseuran 3–0 ja eteni kaksivaiheiseen liigakarsintaan. Ensimmäisessä vaiheessa Kärpät voitti Kiekko-Karhut 3–0, mutta toisessa Kalevan Pallo voitti Kärpät 3–0.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien päävalmentajaksi tuli kaudella 1997–1998 nuori Risto Dufva, kun Heikkilä lähti SM-liigaan valmentamaan Hämeenlinnan Pallokerhoa. Kärpät voitti runkosarjan seitsemän pisteen erolla ennen Kokkolan Hermestä. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi jyväskyläläisen Diskoksen. Erikoista oli, että kumpikin joukkue vaihtoi valmentajaansa pudotuspelien aikana: ensinnäkin Diskoksen Tuomas Räty siirtyi Kärppien junioreiden valmennuspäälliköksi, ja Diskoksen päävalmentajaksi tuli Pertti Rastela. Kärppien Risto Dufva taas joutui jättämään valmentajan tehtävät kolmen pelin jälkeen, kun Diskos johti sarjaa 2–1, ja Kari Heikkilä tuli jälleen päävalmentajaksi. Kärpät voitti kaksi seuraavaa ottelua ja eteni liigakarsintaan, jonka ensimmäisestä kierroksesta joukkue selvisi niukasti voittamalla Hermeksen otteluin 3–2. Kärpät ei kuitenkaan vieläkään päässyt liigaan, vaan hävisi jälleen KalPalle, nyt otteluin 3–1. I-divisioonan tehopelaaja oli Reijo Ruotsalainen.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 1998–1999 Kärppien valmentajaksi tuli Juhani Tamminen. Oulussa alettiin todella rakentaa liigajoukkuetta, ja Tamminen onnistui saamaan Ouluun puolustajat Karri Kiven ja Kristian Taubertin. Joukkueeseen palasivat Miikka Rousu, Harri Aho ja Juha Joenväärä. Maalivahdiksi hankittiin ruotsalainen Peter Åslin, ja toinen merkittävä ulkomaalaishankinta oli kanadalainen Martin Bergeron. Kärpät voitti divisioonan runkosarjan ylivoimaisesti. Tammisen mukaan ainoastaan maalivahtipeli oli alittanut riman, ja Åslin erosi joukkueesta. Pudotuspelit kuitenkin epäonnistuivat pahasti, sillä Turun Toverit pudotti Kärpät otteluvoitoin 2–3 jo ensimmäisellä kierroksella eikä joukkue siis selvinnyt edes liigakarsintaan. I-divisioonan paras pistemies ja maalintekijä oli Kärppien Martin Bergeron, ja Karri Kivi valittiin kauden tehopelaajaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Maalivahtikysymys saatiin ratkaistuksi kaudeksi 1999–2000, kun Ilveksestä saatiin joukkueeseen Markus Korhonen. Avainpelaajista lähti vain Esa Pirnes, joka siirtyi Espoo Bluesiin. Samalla Kärpät hankki Ari Hillin maalivahtivalmentajakseen. Vahvin joukkueeseen palannut pelaaja oli puolustaja Mikko Haapakoski, ja uusia hyökkääjiä olivat Niklas Hagman, Kimmo Salminen ja latvialainen Vjačeslavs Fanduļs.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät, etenkin Juha Junno ja Tamminen, yrittivät saada SM-liigan kolmentoista joukkueen suuruiseksi, mutta neuvottelut eivät tuoneet tulosta, vaan paikka piti hankkia urheilullisin näytöin. Kärpät sai neuvottelupöydässä kuitenkin yhden suuren voiton: aikaisemmin divisioonan voittajan oli pelattava pudotuspelit ennen pääsyä liigakarsintoihin, mutta nyt voittajalle taattiin suora pääsy neljän liigakarsijan joukkoon. Kärpät voitti jälleen runkosarjan. Liigakarsinnan ensimmäinen vaihe käynnistyi Vaasan Sportia vastaan, jonka Kärpät kaatoi voitoin 4–2, 1–4 ja 5–2. Ratkaisevaan liigakarsintaotteluun vastaan saapui odotetusti liigan jumboksi jäänyt lahtelainen Pelicans. Ensimmäisen ottelun Kärpät voitti puolustaja Jaako Niskavaaran maalilla 4–5, mutta toisen ottelun Pelicans taas voitti 1–5. Kärpät voitti Lahdessa pelatun kolmannen osaottelun jatkoajalla 0–1. Seuraavassa ottelussa Kärpät voitti Pelicansin kotonaan 4–1 ja pääsi lopulta SM-liigaan. Kärpät oli ollut poissa korkeimmalta sarjatasolta 11 vuotta. Kauden paras pistemies ja maalintekijä oli jälleen Martin Bergeron. Kauden tehopelaaja oli Harri Aho, ja Juhani Tamminen valittiin vuoden valmentajaksi. I-divisioonassa pelattujen kausien aikana Kärpät sai yhteensä yksitoista palkintoa.


title: Oulun Kärpät

text: 2000-luvun alku oli Kärpille sekä urheilullisesti että taloudellisesti menestyksellistä aikaa. Ensimmäisellä SM-liigakaudellaan Kärpät pelasi paikoin erittäin hyvää jääkiekkoa ja haastoi jopa perinteisiä suurseuroja. Esimerkiksi ensimmäisessä SM-liigaottelussaan 2000-luvulla Kärpät kukisti hallitsevan mestarin Turun Palloseura. Joukkueen liigaan nostaneen päävalmentaja Juhani Tammisen korvasi tammikuussa 2001 Kari Heikkilä, joka alkoi määrätietoisesti rakentaa joukkueesta kestomenestyjää. Kärpät päätyi kaudella runkosarjassa kahdeksanneksi ja sai pudotuspeleissä vastaansa runkosarjan voittajan Jokerit. Liiganousija Kärpät voitti sarjan otteluvoitoin 2–3. Välierissä tuleva mestari TPS oli parempi voitoin 3–0. Kärpät hävisi pronssiottelun Tampereen Ilvekselle maalein 2–0. Runkosarjassa ja pudotuspeleissä Kärppien paras pistemies oli yhdysvaltalainen Brett Lievers.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli runkosarjassa kuudes kaudella , mutta pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella tuleva mestari Helsingin Jokerit pudotti Kärpät otteluvoitoin 3–1. Runkosarjan paras pistemies oli keskushyökkääjä Lasse Pirjetä Kärpät oli kaudella runkosarjassa kolmas, edellään vain Jokerit ja HPK. Brett Lievers voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja tšekkiläiset Petr Tenkrát ja Petr Ton olivat seuraavina, joten Kärppien kolme tehokkainta pelaajaa olivat ulkomaalaisia. Joukkueeseen oli kuitenkin nostettu pelaavaan kokoonpanoon joukko nuoria lupauksia, muun muassa Jussi Jokinen ja Juha-Pekka Haataja. Lisäksi joukkueen kovan ytimen muodostivat omat kasvatit, kuten Jari Viuhkola ja Mikko Lehtonen. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin JYP:n voitoin 4–3 ja sitten Jokerit 2–3. Loppuottelusarjassa Tappara oli kuitenkin parempi voitoin 3–0. Oulussa loppuotteluita oli katsomassa yhteensä 14 000 katsojaa, 7 000 katsojaa ottelua kohden. Pudotuspeleissä tehokkain oli Jari Viuhkola ja kaikki ottelut maalissa pelasi Niklas Bäckström.


title: Oulun Kärpät

text:
Kaudella Kärpät oli runkosarjassa toinen TPS:n jälkeen ja liigan paras vierasjoukkue. Kärppien paras ja koko liigan viidenneksi paras pistemies runkosarjassa oli Jari Viuhkola. Maalivahtina oli pääasiassa Niklas Bäckström. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin Jokerit voitoin 4–2 ja sitten HIFK:n voitoin 3–2. Loppuottelussa Kärpät kohtasi runkosarjan voittaneen TPS:n ja voitti 2000-luvun ensimmäisen mestaruutensa otteluvoitoin 1–3. Pudotuspeleissä tehokkain oli Petr Tenkrát.
Kaudella Kärppien valmentajaksi nousi joukkueen entinen huippupelaaja Kari Jalonen. Joukkueen ilme muuttui entistä hyökkäysvoittoisemmaksi, ja Kärppien otteet liigassa olivat seuraavina vuosina paikoin jopa dominoivia. Kausi 2003-2004 oli erityinen sen vuoksi, että NHL:n työsulun vuoksi SM-liigaan saatiin runsaasti maailmanluokan tähtiä. Kärpät ei kuitenkaan kelpuuttanut joukkueeseen uusina vahvistuksina kuin veteraanipuolustaja Janne Niinimaan. Tämä johtui siitä, että seuranjohdossa uskottiin työsulun olevan väliaikainen. NHL-apujen puutteesta huolimatta Kärpät voitti runkosarjan ensimmäistä kertaa sitten 80-luvun ja oli paras vierasjoukkue sekä toiseksi paras kotijoukkue Jokereiden jälkeen. Puolivälierissä Kärpät oli Tapparaa parempi voitoin 4–1. Välierissä vastaan tuli Rauman Lukko, jonka Kärpät voitti suoraan kolmessa ottelussa. Molemmissa Kärppien kotiotteluissa halli oli täynnä. Loppuottelussa vastaan tuli Jokerit, jonka Kärpät kukisti voitoin 3–1. Pudotuspelien paras pistemies oli Jari Viuhkola.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät voitti runkosarjan myös kaudella ja oli nyt paras joukkue sekä vieras- että kotiotteluissa. Joukkue aloitti pudotuspelit 4–2 voitolla Espoo Bluesista. Joukkue koki kuitenkin pahan iskun, kun maalivahti Niklas Bäckström loukkaantui toisessa ottelussa. Bäckströmin tilalla pelasi koko pudotuspelien ajan Mika Pietilä. Osin tästä syystä suursuosikkina pidetty Kärpät hävisi välierissä yllättäen Porin Ässille voitoin 1–3. Pronssiottelussa Kärpät voitti kuitenkin HIFK:n maalein 6–2. Puolustaja Lasse Kukkonen oli pudotuspelien toiseksi tehokkain pelaaja 12:lla (5 + 7) tehopisteellään.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella Kärpät voitti runkosarjan reilulla piste-erolla ja oli toiseksi paras sekä vieras- että kotijoukkueena. Kärpät teki liigassa eniten maaleja ja päästi niitä vähiten. Pudotuspeleissä Kärpät ei hävinnyt historiallisesti kertaakaan. Puolivälierissä Lahden Pelicans kaatui 4–0, välierissä Espoon Blues 3-0 ja finaalissa Helsingin Jokerit 3-0. Tšekkiläinen Michal Broš voitti pudotuspelien pistepörssin tehoillaan 6 + 6.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät voitti kaudella 2007-2008 runkosarjan jo neljännen kerran peräkkäin ja oli liigan paras kotijoukkue. Puolivälierissä vastaan asettui Ilves, jonka Kärpät voitti otteluin 4–2. Välierissä vastaan tuli Tappara, jonka Kärpät voitti suoraan neljässä ottelussa voitoin 4–0. Loppuottelussa vastassa oli Espoo Blues, jonka Kärpät voitti otteluin 4–1 ja sai samalla viidennen Suomen mestaruutensa. Janne Pesonen voitti SM-liigan runkosarjan ja Hannes Hyvonen pudotuspelien pistepörssin.


title: Oulun Kärpät

text: Kauteen 2008–2009 Kärpät lähti kovia muutoksia kokeneella joukkueella: lähes koko joukkueen kärki oli vaihtunut ja valmentajaksi astui Matti Alatalo. Joukkueen toimitusjohtaja Juha Junno siirtyi kokonaan taloudelliselle puolelle ja joukkueen pelaajahankinnoista vastaavaksi urheilutoimenjohtajaksi nostettiin maalivahtivalmentaja Ari Hilli. Kärpät oli runkosarjassa vasta viides, mikä oli huonoin sijoitus sitten kauden 2001–2002. Puolivälierissä Kärpät voitti Jokerit voitoin 4–1 ja välierissä Espoo Bluesin 4–2, mutta loppuottelussa joukkue hävisi Jyväskylän JYP:lle voitoin 4–0. Mestaruus oli JYP:n ensimmäinen.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella Kärpät menestyi runkosarjassa edellistäkin kautta heikommin ja sijoittui yhdeksänneksi. Kärppien runkosarjan sijoitus on ollut sitä huonompi viimeksi kaudella , jonka päätteeksi Kärpät putosi liigasta. Ailahtelevien esitysten jälkeen seurajohto erotti Matti Alatalon ja päävalmentajaksi nimitettiin pitkäaikainen apuvalmentaja Mikko Haapakoski. Haapakosken astuminen päävalmentajaksi piristikin joukkueen esityksiä jonkin verran. Kärpät kohtasi ensimmäisellä kierroksella Espoo Bluesin, jonka se pudotti otteluvoitoin 1–2. Puolivälierissä Kärpät lähti altavastaajana runkosarjan voittajaa JYPiä vastaan, mutta onnistui nousemaan vielä 0-3 otteluvoitoista tasoihin ja viemään ratkaisun aina seitsemänteen peliin saakka. Sen Kärpät kuitenkin hävisi ja jäi ilman mitalia. Kärpät oli sitä ennen voittanut mitalin ennätyksellisesti seitsemänä kautena peräkkäin.


title: Oulun Kärpät

text: Kauteen 2010–2011 Kärpät lähti selkeänä tavoitteenaan päästä takaisin mitalikantaan. Ari Hilli oli siirtynyt jo syksyllä 2009 kokonaan maalivahtivalmentajaksi, ja urheilutoimenjohtajaksi palkattiin ex-puolustaja Harri Aho. Joukkueeseen hankittiin nimekkäitä pelaajia, kuten Kamil Kreps, Marko Luomala ja Vladimir Sicak, minkä lisäksi myös Pavel Rosa jatkoi joukkueessa. Tämän lisäksi joukkueeseen liittyi vielä ennen joulua tuttu tsekkivahvistus Petr Tenkrat sekä keväällä hyökkääjä Ivan Huml ja puolustaja Jan Snopek. Vaikka joukkue olikin nimekäs, se pelasi alkukauden kehnosti ja kamppaili sarjan sijoituksista 8-12. Tähän olivat syynä joukkueen huono kemia, sekä lukuisien suurten hankintojen (etupäässä Kamil Krepsin) alisuorittaminen. Muun muassa Luomala saikin lopulta lähteä joukkueesta, samoin try outin kautta vuoden sopimuksen saanut Jonathan Hedström. Myös maalivahtiongelma oli ilmeinen: ykkösmaalivahdiksi kaavailtu Petri Koivisto ei onnistunut, ja lopulta maalivahdiksi hankittiin SaiPa-vahti Ville Hostikka. Kauden päätteeksi koko joukkueen kärki oli käytännössä vaihtunut.


title: Oulun Kärpät

text: Syksyn mittaan Mikko Haapakoski sai seurajohdolta lähtöpassit toisena valmentajana vuoden sisään ja paikalle palkattiin Kärpissä valmentajauransa aloittanut Hannu Aravirta. Joulun jälkeen, alun yskähtelystä huolimatta Aravirta saikin Kärppien peliin uutta ryhtiä ja runkosarjan loppupuolella Kärpät olikin yksi liigan kovakuntoisimmista joukkueista. Runkosarjasijoitus oli kuitenkin vasta kahdeksas, jonka myötä Kärpät joutui karsimaan playoff-paikasta viimevuotiseen tapaan Espoon Bluesin kanssa. Kausi päättyi katastrofiin, kun Blues voitti viimeisen ja ratkaisevan ottelun Raksilassa jatkoaikamaalissa 1-2 ja eteni jatkoon pudottaen Kärpät ensimmäistä kertaa 2000-luvulla kokonaan ulos pudotuspeleistä.


title: Oulun Kärpät

text: Hannu Aravirran aikakaudella Kärpät ei saavuttanut mainittavaa menestystä, vaikka joukkue oli jokaisella kaudella SM-liigan kalleimpia joukkueita. Kauden 2010–2011 pettymyksen jälkeen ulkomaalaispelaajien määrää kuitenkin karsittiin rajusti ja nuorien pelaajien sisäänajo aloitettiin. Vuosina 2011–2013 Kärpistä nousi pelaavaan kokoonpanoon täysi ketjullinen 90-luvulla syntyneitä pelaajia, etupäässä Joonas Donskoi, Miikka Salomäki ja Ville Pokka.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2011–2012 Kärpät vahvistui kovalla paluumuuttajalla, kun edelliskaudella pudotuspelien maalipörssin voittanut Juha-Pekka Haataja palasi kasvattajaseuraansa. Edelliskauden ulkomaalaisista Ouluun jäivät ainoastaan Ivan Huml ja Jan Snopek. Haataja ja Huml muodostivatkin seuraavien kausien aikana SM-liigan tehokkaimman tutkaparin. Uutena joukkueeseen liittyi ruotsalaispuolustaja Oscar Eklund. Kärpät pelasi kauden aikana pääosin positiivisella ilmeellä ja sijoitus pysyi pitkään liigan keskikastissa, mutta lopulta oli jälleen tyytyminen seitsemänteen tilaan suoran pudotuspeliviivan ulkopuolella. Yksi syy tähän oli selkeän ykkössentterin puuttuminen Jari Viuhkolan loukkaannuttua tammikuun alussa. Hänen tilalleen hankittiin siirtorajan kynnyksellä slovakkiveteraani Josef Stümpel. Myös maalivahtiosasto koki muutoksia, kun ruotsalaisvahti Johan Backlund saapui korvaamaan pääosin hyvin pelannutta Ville Hostikkaa.


title: Oulun Kärpät

text: Pudotuspeleissä Kärpät kukisti TPS:n suoraan 2-0 villikorttikierroksella ja sai näin vastaansa Lahden Pelicansin. Kärpät johti sarjaa parhaimmillaan 3-1 ja oli jo varmistaa välieräpaikkansa kuudennessa ottelussa, jossa Kärpät johti vastustajaansa kotonaan 2-0 toisen erän jälkeen. Kolmannessa erässä Johan Backlund kuitenkin päästi kolme maalia lyhyen ajan sisään. Kärpät taisteli pelin vielä tasoihin, mutta joutui nöyrtymään Justin Hodgmanin jatkoaikamaalin jälkeen. Lahdessa pelatussa seitsemännessä ottelussa Kärppien kausi päättyi lukemin 3-2.


title: Oulun Kärpät

text: Kautta 2012–2013 leimasi NHL:n työsulku. Kärpät lähti kauteen lähes samalla joukkueella kuin edelliseen, sillä erotuksella että Kimmo Koskenkorvan korvasi entinen Blues-kapteeni Toni Kähkönen ja Josef Stümppelin tilalle hankittiin johtavaksi sentteriksi TPS:stä Tomas Plihal. Myös Johan Backlund sai jatkaa joukkueessa Ville Hostikan vaihtaessa maisemaa. Heti alkusyksystä loukaatuivat Jari Viuhkolan, Tomas Plihalin ja Oscar Eklundin. Pelastajaksi saapui NHL-seura Carolina Hurricanesin Jussi Jokinen, joka otti kantaaksen ykkössentterin viitan. Jokisen lisäksi joukkueeseen saapuivat NHL:n puolelta San Jose Sharks -pakki Jason Demers ja Ottawa Senatorsin tähtisentteri Kyle Turris. NHL-miesten johdolla joukkue pelasikin erittäin hyvin ollen välillä jopa liigan kärjessä.


title: Oulun Kärpät

text: Ennen joulua alkoi joukkueen pelillinen alamäki.NHL:n työsulun päätyttyä joukkue menetti kolme kärkipelaajaansa, eivätkä kuntoutuneet Jari Viuhkola tai Tomas Plihal kyenneet täyttämään ykkössentterin vaativaa tonttia. Tästä huolimatta Kärppien kevään ainoa pelaajahankinta oli puolustaja Josef Boumedienne. Runkosarjan lopulla ollut kuuden ottelun tappioputkeen, pudotti joukkueen suoran playoff-viivan alapuolelle. Loppukausi sai sinettinsä joukkueen pudottua villi kortti-kierroksella Rauman Lukolle otteluvoitoin 1-2. . Ratkaiseva kolmas ottelu venyi Oulussa jatkoajalle, mutta lopulta voiton ratkaisi Lukolle Otto Honkaheimo.


title: Oulun Kärpät

text: Maaliskuun 2013 lopussa Kärppien päävalmentajaksi nimettiin kahden vuoden sopimuksella Lauri Marjamäki. Marjamäki toimi Espoo Bluesin päävalmentajana vuoden 2013 alkuun saakka, jolloin hänet erotettiin tehtävistään. Samassa tiedotustilaisuudessa julkistettiin Ari Hillin paluu maalivahtivalmentajaksi ja Mikko Mannerin palkkaaminen apuvalmentajaksi. Pelaajahankinnoista vastaa keväästä 2013 eteenpäin toimitusjohtaja Juha Junno, ja urheilutoimenjohtaja Harri Aho jatkaa muun muassa pelaaja- ja valmentajakartoitusta.


title: Oulun Kärpät

text: Kauteen 2013–2014 joukkue koki merkittäviä positiivisia muutoksia edelliskausiin verrattuna. Pitkäaikainen kärppäkapteeni Ilkka Mikkola vaihtoi seuraa ja tilalle saapui pitkällä sopimuksella Lasse Kukkonen, jonka vanavedessä seurasi Mika Pyörälä. Floppisentteri Tomas Plihalin tilalle hankittiin kanadalainen Ben Maxwell ja ruotsalaisvahti Johan Backlundin korvasi Jussi Rynnäs. Juha-Pekka Haatajan lähtö KHL:ään yritettiin aluksi paikata tšekkilaituri David Květoňilla, mutta Květoň osoittautui nopeasti flopiksi ja lähti joukkueesta ennen lokakuuta. Tilalle Kärpät sai todellisen supervahvistuksen Juhamatti Aaltosen jäätyä ilman NHL- ja KHL-sopimuksia ja palattua näin kasvattajaseuransa paitaan. Myös vuoden 2004 mestaruuden ratkaissut Ari Vallin palasi Kärppiin.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien alkukauden jälkeen alkoi murhaavaa ylivoimaa. Kärpät rikkoi SM-liigan ennätyksen ottamalla 17 perättäistä voittoa ja häviämällä syyskauden 32 pelistä vain neljä varsinaisella peliajalla. Menestyksen tärkeimmäksi tekijäksi nousivat uhrautuva puolustus (vähiten päästettyjä maaleja), leveä hyökkäyskalusto (eniten tehtyjä maaleja) ja kaikkia maalivahtitilastoja dominoiva Jussi Rynnäs.


title: Oulun Kärpät

text: Finaalisarjassa vastassa oli Tapparaa Sarja venyi täyteen seitsemään otteluun, ja kaikki ottelut päättyivät yhden maalin erolla. Neljäs ja seitsemäs ottelu ratkesivat vasta jatkoerässä. Juhamatti Aaltonen teki finaalisarjan seitsemännen ottelun ratkaisseen jatkoerämaalin 68. peliminuutilla. Kyseessä oli ensimmäinen kerta SM-sarjan historiassa, kun mestaruus ratkaistiin vasta seitsemännessä loppuottelussa.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2014–2015 Kärpät selvisi finaalipeleihin Tapparaa vastaan. Maalinteossa kunnostautui erityisesti niin sanottu JJJ-ketju (Joonas Donskoi, Julius Junttila, Joonas Kemppainen). Kärpät voitti lopulta finaaleissa Tapparan otteluvoitoin 4–3, kuten edelliselläkin kaudella. 17-vuotias Sebastian Aho ratkaisi joukkueelleen suomenmestaruuden tekemällä Kärppien 2–1-voittomaalin toisessa jatkoerässä.


title: Oulun Kärpät

text: Kauteen 2015–2016 Kärpät lähti hallitsevana mestarina. Joukkueeseen liittyi uusia pelaajia kuten maalivahti Sami Aittokallio ja Ässistä tullut Mika Niemi. Kärpät pelasi tasaisen runkosarjan ja oli sarjataulukon kärkikolmikossa koko kauden. Helmikuussa 2016 joukkue sai nimekkään vahvistuksen kun Joni Pitkänen palasi Kärppiin pelattuaan useamman kauden NHL:ssä. Runkosarjassa Kärppien paras pistemies oli 18-vuotias Sebastian Aho. Kärpät oli runkosarjassa lopulta toinen 119 pisteellä. Puolivälierissä Kärpät pelasi Turun Palloseuraa vastaan. Sarja eteni kuudenteen otteluun, jonka Kärpät voitti jatkoajalla ja eteni välieriin otteluvoitoin 4–2. Välierissä Kärpät sai vastaansa kahden viime kauden finaalivastustajan Tapparan. Lopulta sarja eteni jälleen Oulussa pelattavaan seitsemänteen peliin. Tällä kertaa Tappara oli kuitenkin parempi ja eteni neljättä kertaan peräkkäin finaaliin voitoin 4–3. Kärpät jäi täten pronssiotteluun, jossa vastaan asettui JYP. Kärpät voitti pronssia ja samalla Marjamäen aikakausi Kärpissä päättyi.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudeksi 2016–2017 Kärppien päävalmentajaksi asettui 2+1 vuotisella sopimuksella Kai Suikkanen. Kärpät lähti kauteen suuria muutoksia kokeneella kokoonpanolla. Useita avainpelaajia oli siirtynyt muualle tai lopettanut uransa. Uusina hankintoina joukkueeseen liittyi kesän aikana, SM-liigan parhaana puolustajana vuonna 2013 palkittu Shaun Heshka, paluun Kärppiin tehneet, tuohon kauteen uransa päättänyt puolustaja Ilkka Mikkola ja maalivahti Jussi Rynnäs. Hyökkäykseen hankittiin mm. Jesse Saarinen, Mikko Lehtonen, Toni Kähkönen, sekä ulkomaalaiset John Albert ja Niklas Olausson. Syksyn aikana hyökkäykseen värvättiin tšekkiläiset Jiří Tlustý ja Jan Hruška, sekä Niklas Hagman, joiden sopimuksia ei kuitenkaan jatkettu kauden loppuun asti. Kärpät oli kauden alussa sarjan häntäpäässä, mutta piristyi kauden edetessä ja nousi lähelle suoraa pudotuspelipaikkaa. Joukkue sijoittui lopulta runkosarjassa kahdeksanneksi. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella vastassa oli Helsingin IFK, jolle Kärpät hävisi otteluvoitoin 0-2. Kärppien paras pistemies oli tehot 26+29=55 tehnyt Mika Pyörälä, joka sijoittui SM-liigan pistepörssissä kolmanneksi ja palkittiin Lasse Oksanen -palkinnolla runkosarjan parhaana pelaajana. Muita onnistujia olivat läpimurtokauden pelannut, Kärppiin Sportista palannut Ville Leskinen ja puolustajien pistepörssissä kolmanneksi sijoittunut Heshka. Kauden päätyttyä Kärpät tiedotti, ettei Kai Suikkanen jatka päävalmentajana.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien liigamiehistön vetovastuun otti kaudella 2017–2018 Mikko Manner. Kärppien miehistöltä ei ennen kauden alkua odotettu paljoakaan, vaikka joukkueeseen saapuivat muun muassa Charles Bertrand, Veini Vehviläinen ja Julius Junttila. Kuitenkin Manner sai joukkueen uskomattomaan nousuun. Kärpät voitti 29. marraskuuta mennessä putkeen 13 kotipeliään tehden samalla uuden kotivoittojensa ennätyksen, sillä se hävisi kauden kotikentällä pelatun avauspelinsä HPK:lle 2–3 voittolaukauskisan jälkeen. Samana päivänä on Kärpät kerännyt 63 sarjapistettä Liigassa, 12 pisteen erotuksella seuraavina tuleviin TPS:aan ja Tapparaan.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät voitti runkosarjan ja keräsi siinä 123 pistettä. Puolivälierissä Kärpät sai vastaansa Porin Ässät. Kärpät passitti porilaiset kesälomalle voitoin 4–1. Semifinaalissa Kärpät kohtasi Helsingin IFK:n. Ottelusarja venyi seitsämänteen peliin, jonka Kärpät voitti. Kärpät eteni finaaliin kolmen vuoden tauon jälkeen ja sai vastaansa jälleen Tapparan, jolle finaali oli jo kuudes perättäinen. Kärpät voitti finaalisarjan 4–2 ja ratkaisevan maalin kuudennessa finaalissa iski Aleksi Mäkelä. Mestaruus oli Kärppien seurahistorian kahdeksas ja kolmas 2010-luvulla. Julius Junttila palkittiin pudotuspelien parhaana pelaajana. Mikko Mannerin ensimmäinen päävalmentajakausi päättyi mestaruusjuhliin.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien miesten edustusjoukkueen ja A-juniorijoukkueen toimintaa hoitaa osakeyhtiö Oulun Kärpät Oy, jonka toimitusjohtajana toimii Juha Junno.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2013–2014 Kärppien tulo- ja pelaajabudjetit olivat liigan suurimmat: tulobudjetti oli 9,3 miljoonaa euroa ja pelaajabudjetti 3,2 miljoonaa euroa. Kärppien taloudessa pääsylipputulot ja yhteistyösopimukset ovat aina olleet merkittäviä, ja nykyään niiden osuus budjetoiduista tuloista on noin 80 %.


title: Oulun Kärpät

text: Alkuvuodesta 2008 Pohjois-Suomen markkinoille ilmestyi "Kärppä-olut". Kärppä-oluen markkinoille toi Hartwall ja sitä valmistettiin Tornion panimolla lähes puoli miljoonaa pulloa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien SM-liigassa saavuttamat mestaruudet ovat kohentaneet seuran taloutta, ja liikevaihto on vuodesta 2003 kasvanut noin 50 prosenttia. Taloudellisesti menestyksekkäimpänä vuonna 2006 liikevaihto oli 6,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto noin miljoona euroa. Vuonna 2008 liikevaihto oli ennätyksellisen suuri 7,8 miljoonaa euroa, mikä oli 172 000 euroa enemmän kuin edellisenä tilikautena. Tilikaudella syntyi kuitenkin tappiota 91 000 euroa, mikä johtui lähinnä uuden harjoitushallin rakentamisesta yhdessä Oulun kaupungin kanssa. Investointien ja poistojen määrän vuoksi tulos pysynee vuoden 2008 tasolla. Kärppien liikevaihto on noussut jatkuvasti vuodesta 2003 niin, että vuonna 2009 Kärppien liikevaihto oli yli 3 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2003. Yhtiö on viimeisen neljän vuoden aikana tuottanut voittoa noin 1,7 miljoonaa euroa.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät pelaa kotiottelunsa Raksilan urheilukeskuksessa sijaitsevassa vuonna 1975 rakennetussa Oulun jäähallissa, jota on korjattu ja laajennettu vuosina 1988, 1994 ja 2004. Katsomopaikkoja on 6 614, joista istumapaikkoja 4 760 ja seisomapaikkoja 1 854. Aitioita hallissa on kymmenen. Vuonna 2006 hallin päävuokralainen, Oulun Kärpät, nimesi areenan Oulun Energia Areenaksi. Nimeämisen mahdollisti kaupungin vuonna 2003 tekemä päätös, että halutessaan tilojen päävuokralaiset saavat myydä toimitilojensa nimen.


title: Oulun Kärpät

text: Kotipeleissä Kärpät käyttää peliasua, jossa on mustakeltainen paita, mustat housut, mustavalkokeltaiset sukat ja musta kypärä. Vierasotteluissa käytössä on valkokeltainen paita ja valkokeltaiset sukat.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien virallinen kannattajayhdistys on vuonna 1997 nykymuodossaan perustettu Kärpät Fan Club. Sen hallituksen puheenjohtajana toimi kaudella 2010–2011 Petri Mäenkoski. Keväällä 2007 kourallinen nuoremman polven Kärppäfaneja perusti "Poromafian”, joka vastaa toiminnasta Raksilan fanikatsomossa ja jonka tarkoituksena on piristää Raksilan katsomokulttuuria. Alun perin Poromafia oli Kärpät Fan Clubista riippumaton järjestö, mutta se liitettiin osaksi Fan Clubia kaudelle 2007-2008. Sittemmin Poromafia on eronnut Kärpät Fan Clubista ja toimii jälleen riippumattomana järjestönä tuoden Ouluun eritoten ruotsalaisen kannatuskulttuurin mallin mukaista toimintaa. Toiminnan saavutuksia ovat olleet mm. peleissä käytettävien laulujen määrän lisääntyminen, sekä useat katsomoa koristaneet tifot. Näistä merkittävimpänä kauden 2009-2010 ensimmäisessä lauantaikotiottelussa toteutettu päätykatsomon kokoinen tifo. Nykyään Kärpät Fan Club käyttää nimeä Kärppäkannattajat. Nimi vaihdettiin kauden 2013-2014 alussa. Nykyään Kärppäkannattajien puheenjohtajana toimii Tiina Koivikko. Etelä-Suomen Kärppäfanit ry (”EtäKärpät”) on vuonna 2004 perustettu Kärppien kannattajayhdistys, jossa on jo yli 400 jäsentä. Yhdistyksen kotipaikka on Espoo, ja kaudella 2015–2016 hallituksen puheenjohtajana toimii Sampsa Turunen.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien cheerleader-toiminta alkoi kaudella 1999–2000, ja kaudella 2001–2002 cheerleaderit perustivat oman yhdistyksensä, Baby Beast ry:n.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien ensimmäinen kannatuslaulu oli vuonna 1976 julkaistu Jamppa Tuomisen "Kärpät on rautaa". Divariaikakaudella vuonna 1997 julkaistu "Verkko heiluu" oli pitkään Kärppien maalilauluna. Sen on sanoittanut ja laulanut Zero Nine yhtyeen solisti Kepa Salmirinne. Maalilauluna ollut Sentencedin "Routasydän" herätti kohua, koska siinä esiintyy natsien käyttämä sanapari ”veri ja kunnia” (). Kappaleen sanoittajan Sami Lopakan mukaan sanaa ”veri” on käytetty muun muassa riimityksen vuoksi ja koska se myös kuvaa Kärppien juniorityötä. Maalin jälkeen soi kuitenkin ensiksi sumutorvi.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien nykyinen sisääntulokappale on Two Steps from Hellin "Heart of Courage". Nykyinen maalibiisi on Hermes House Bandin "I Will Survive" -kappaleen loppuosa.Kausi 2014–2015 on Kärppien 30. kausi pääsarjassa. Joukkue on pelannut 29 kauden aikana yhteensä 1 319 ottelua Suomen korkeimmalla sarjatasolla. Otteluista 698 on päättynyt voittoon, 72 tasapeliin ja 549 tappioon. Pisteitä Kärpät on saanut yhteensä 1 819, eli keskimäärin 1,38 ottelua kohti. Maalierotus on 4633–4270 (+363).


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät on neljänneksi eniten Suomen mestaruuksia voittanut seura, ja 2000-luvun mestaruuksista se on saanut peräti seitsemän: 2004, 2005, 2007, 2008, 2014, 2015 ja 2018. Lisäksi Kärpillä on tältä vuosituhannelta kaksi hopeaa: 2003 ja 2009, ja kaksi pronssia: 2006 ja 2016. Kärppien toinen menestysjakso oli 1980-luvulla, jolloin seura voitti ensimmäisen mestaruutensa (1981), yhden hopean (1987) ja peräti neljä pronssia (1980, 1984, 1985 ja 1986). Runkosarjan Kärpät on voittanut kahdeksan kertaa: 1987, 2005–2008, 2014, 2015 ja 2018. Runkosarjan voittaja saa Harry Lindbladin muistopalkinnon.


title: Oulun Kärpät

text: Vuosina 2005–2008 pelatussa European Champions Cupissa Kärpät voitti kaksi hopeaa, vuosina 2005 ja 2006.


title: Oulun Kärpät

text: Myös Nordic Trophyssa Kärpät on menestynyt hyvin. Vuonna 2006 Nordic Trophy järjestettiin ensimmäistä kertaa, ja Kärpät sai hopeaa hävittyään loppuottelun ruotsalaiselle Färjestadille. Vuonna 2007 Kärpät hävisi runkosarjassa vain Tapparalle ja Frölundalle, ja loppuottelussa se voitti Frölundan. Kärpät oli ensimmäinen suomalainen joukkue, joka voitti turnauksen. Toinen suomalainen mestari on Tappara, joka voitti viimeiseksi jääneen turnauksen vuonna 2009.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2008–2009 Kärpät pelasi uudessa jääkiekon mestareiden liigassa. Samassa alkulohkossa olivat saksalainen Eisbären Berlin ja venäläinen Metallurg Magnitogorsk, joka eteni aina loppuotteluun. Kärpät pelasi heikosti ja hävisi kaikki ottelunsa. Joukkueesta eniten pisteitä teki puolustaja Oskari Korpikari, joka teki yhden maalin ja syötti kaksi.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät on osallistunut European Trophy -turnaukseen vuodesta 2010. Vuonna 2010 Kärpät oli Itäisen divisioonan kolmas, edellään ruotsalainen HV71 ja sveitsiläinen SC Bern. Turnauksen puolivälierissä ruotsalainen Färjestads BK oli parempi maalein 4–1. Kärppien lopullinen sijoitus oli kuudes. Turnauksen sijoitusotteluissa Kärpät voitti ensin itävaltalaisen EC Red Bull Salzburgin maalein 3–6, mutta hävisi Jokereille ottelun viidennestä sijasta maalein 2–4. Turnauksen runkosarjan pistepörssin voitti Kärppien tšekkilaituri Kamil Kreps.


title: Oulun Kärpät

text: Vuosien 2011, 2012 ja 2013 European Trophy -turnauksissa Kärpät on jäänyt pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Oulun Kärpät

text: Uudelleen perustetussa CHL:ssä Kärpät selvisi kaudella 2014–2015 välieriin, jossa sen pudotti jatkosta ruotsalainen Frölunda HC jatkoajan jälkeen. Kaudella 2015–2016 Kärpät selvitti tiensä finaaliin, joka pelattiin Oulussa. Myös tällä kertaa vastassa oli Frölunda, jolle Kärpät hävisi ottelun 1-2.


title: Oulun Kärpät

text: Kenties maineikkain Kärpissä pelannut pelaaja on puolustaja Reijo Ruotsalainen, jonka pelinumeron (10) Kärpät jäädytti 14.8.1999. Ruotsalainen oli Kärppien oma kasvatti ja edusti Kärppiä kaudet 1977–1981 ja 1996–1998. Hänet valittiin SM-liigan parhaaksi puolustajaksi kahdesti. Ruotsalainen on myös aateloitu Jääkiekkoleijonaksi vuonna 2000.


title: Oulun Kärpät

text: Jari Viuhkolasta tuli 19. syyskuuta 2015 pelattavan Ilves-ottelun yhteydessä toinen pelaaja, jonka pelinumeron (24) Kärpät on jäädyttänyt.


title: Oulun Kärpät

text: 19. marraskuuta 2016 Kärpät jäädytti Markku Kiimalaisen pelinumeron 15.


title: Oulun Kärpät

text: Lisäksi Matti Veivon numero 14 oli poistettu käytöstä tämän uran päätyttyä loukkaantumiseen vuonna 1992, mutta sitä ei ole virallisesti jäädytetty.


title: Oulun Kärpät

text: Maratontaulukossa tilanne on kauden 2012–2013 jälkeen. I-divisioonan taulukossa ovat mukana myös Mestiksessä pelaavat joukkueet.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien kuuluisa ”juniorimyllyksi” kutsuttu junioritoiminta alkoi vuonna 1960, jolloin seuralla oli jo A-, B- ja C-juniorijoukkueet. Silloin perustettiin eläinten mukaan nimetyt kaupunginosajoukkueet, joihin liittyi kaupungin nuorimpia jääkiekonharrastajia. Paavo Pikkaraisen luomasta korttelisarjasta tuli heti suosittu.. Myöhemmin perustettiin D-junioreille oma Kanada-sarja, jonka joukkueet oli nimetty NHL:n kuuden alkuperäisen joukkueen mukaan. C-junioreilla oli taas oma Eurooppa-sarja, jonka joukkueet käyttivät Euroopan vanhojen huippuseurojen nimiä. Oulun Kärppien junioritoiminnasta vastaava Oulun Kärpät -46 on valittu Nuoren Suomen sinettiseuraksi. Kärpät tunnetaan kasvatustyöstään.


title: Oulun Kärpät

text: Vuonna 1971 Oulun Kärppien E-nuorten joukkue voitti seuran historian ensimmäisen Suomen mestaruuden. Reino Ruotsalaisen valmennuksessa pelasivat muun muassa Reijo Ruotsalainen, Kari Jalonen, Arto Ruotanen, Pekka Arbelius ja Juha Huikari. Kärppien A-nuoret ovat voittaneet ikäluokkansa mestaruuden vuosina 1979, 1985 ja 2010. Hopeaa "Pikkukärpät" ovat saaneet 1978, 2006, 2014 ja 2018, sekä pronssia 1977, 1981, 1987 ja 1988.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien A-nuoret voittivat ensimmäisen mitalinsa vuonna 1977, kun joukkue oli kolmas. Seuraavalla kaudella Kärpät oli toinen, ja vuonna 1979 Kärpät voitti ensimmäisen A-nuorten mestaruutensa. A-nuoret voittivat mestaruuden vielä vuonna 1985. Kaudella 2008–2009 runkosarjassa Kärppien paras pistemies oli Mikael Granlund. Kaudella 2009–2010 Kärpät voitti A-nuorten mestaruuden, ja viimeisessä finaalissa, joka pelattiin Oulussa, oli yli 4 000 katsojaa. Kärppien Julius Junttila voitti runkosarjan pistepörssin ja hänet valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi. A-nuorten maratontaulukossa Kärpät oli kauden 2008–2009 jälkeen viides. Suomen Jääkiekkoliitto valitsi kauden 2009–2010 Kärppien A-nuorten joukkueen vuoden seurajoukkueeksi.


title: Oulun Kärpät

text: B-nuorissa Kärpät voitti ensimmäisen mitalin vuonna 1984, kun se sijoittui toiseksi. B-nuoret oli hopealla myös 1985 ja ensimmäinen mestaruus tuli vuonna 1986. Tämän jälkeen B-nuoret on juhlinut mestaruutta 2000, 2015 ja 2016. Joukkue oli hopealla 1993 ja pronssilla 2009, 2011, 2017 ja 2018. Kärpät on B-nuorten maratontaulukossa neljäntenä Jokerien, HIFK:n ja Ilveksen jälkeen.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien menestynein juniorijoukkue on C-nuorten joukkue, joka on voittanut 19 mitalia. Ensimmäinen mitaleista tuli vuonna 1972, jolloin myös sarja perustettiin. Mestaruuden Kärpät voitti neljännellä kaudella. Seuraavat mestaruudet tulivat vuosina 1985, 1991, 1992, 2008 sekä 2013. Kaudella 2008–2009 Kärpät oli C-nuorten SM-sarjassa neljäs. Kärpät oli kaudella 2009–2010 runkosarjassa kuudes ja putosi puolivälierissä. Kärpät oli vuonna 2009 C-nuorten maratontaulukon kärjessä, 49 pisteen erolla seuraavana olevaan Jokereihin.


title: Oulun Kärpät

text: Naisten jääkiekko aloitettiin Kärpissä 1990-luvun alussa, ja kaudella 1994–1995 Kärpät pelasi ensimmäisen kautensa SM-sarjassa. Kärppien naiset ovat voittaneet 16 mitalia: 3 kultaa (vuosina 2012, 2017 ja 2018), 7 hopeaa (vuosina 1996, 1998, 2000, 2001, 2003, 2006 ja 2007) ja 6 pronssia (vuosina 2002, 2004, 2005, 2008, 2011 ja 2013).


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2005–2006 Kärpät oli runkosarjan kolmas. Loppuottelussa Kärpät kohtasi Ilveksen, joka oli voitoin 3–0 parempi. Kärppien Terhi Mertanen voitti pudotuspelien pistepörssin. Kärppien A-tyttöjen joukkue oli kolmas SM-turnauksessa, jonka kolme ensimmäistä sijaa ratkaistiin lohkomuotoisessa turnauksessa.


title: Oulun Kärpät

text:
Kaudella 2006–2007 Kärpät oli runkosarjan kolmas. Kärppien tehokkain pelaaja runkosarjassa oli Eini Lehtinen. Espoo Blues oli kuitenkin loppuottelussa parempi voitoin 3–1.
Kaudella 2007–2008 C-tyttöjen joukkue voitti Kuortaneella järjestetyn SM-turnauksen. Kärpät voitti oman alkulohkonsa maalierolla 14–0. Kärpät voitti loppuottelussa Vaasan Sportin. Kärppien naisten joukkue oli runkosarjassa kolmas. SM-sarjan pistepörssin voitti Kärppien Eini Lehtinen. Pronssiottelussa Kärpät voitti JyHC:n maalein 5–2.


title: Oulun Kärpät

text: Kaudella 2008–2009 Kärppänaiset eivät saaneet mitalia. Pronssiottelussa HPK kukisti Kärpät. SM-sarjan All Stars -kentälliseen valittiin Kärpistä puolustaja Mira Jalosuo sekä hyökkääjä Anne Helin. Kärppien A-tyttöjen joukkue oli SM-turnauksessa kahdeksas. C-tyttöjen joukkue sen sijaan hävisi loppuottelussa TuusKiekolle.


title: Oulun Kärpät

text: Kärppien naisjoukkue jäi neljänneksi kaudella 2009–2010. Kärpät kohtasi edellisen kauden tapaan HPK:n pronssiottelussa, jonka HPK voitti. C-tyttöjen SM-sarjan runkosarjassa Kärpät oli kolmas.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpät on naisten SM-sarjan maratontaulukossa sijalla kolme, samoin SM-loppusarjan ja pudotuspelien maratontaulukossa. Kärpissä nykyisin pelaava Anne Helin on kuudentena SM-sarjan pistetaulukossa, tehopisteillä 327+222.


title: Oulun Kärpät

text: Ensimmäinen Kärppiä edustanut nainen, joka voitti arvokisamitalin, oli vuoden 1995 Euroopan mestaruuskilpailussa kultamitalin voittanut Niina Siren. Sen jälkeen Kärppiä edustaneet naiset ovat voittaneet 28 mitalia, viimeksi Anne Helin MM-kisoissa 2011.


title: Oulun Kärpät

text: Kärpistä oli mukana voittamassa olympiapronssia vuonna 1998 viisi naista: Satu Huotari, Sanna Lankosaari, Pälvilä, Katja Riipi sekä Päivi Salo. Torinon olympialaisissa 2006 Kärpistä oli mukana Terhi Mertanen, Sirviö, Satu Hoikkala ja Marja-Helena Pälvilä. 2000-luvulla Kärppänaiset ovat voittaneet mitaleita kaikista neljistä arvokisoista, joissa Suomi on ollut mitaleilla: vuosien 2000 ja 2004 maailmanmestaruuskisojen pronssijoukkueissa oli mukana kummassakin neljä Kärppien pelaajaa, ja vuosien 2008 ja 2009 maailmanmestaruuskisojen pronssijoukkueissa oli mukana kummassakin kolme Kärppien naispelaajaa.


title: Oulun jäähalli

text: Oulun jäähalli (sponsorinimeltään "Oulun Energia Areena", puhekielessä myös "Raksilan jäähalli") on Oulussa Raksilan urheilukeskuksessa sijaitseva jäähalli, joka avattiin vuonna 1975. Hallin pääkäyttäjä on jääkiekon SM-liigassa pelaava Oulun Kärpät ja sen kapasiteetti on 6 485 katsojaa.


title: Oulun jäähalli

text: Oulun jäähallin rakentaminen alkoi vuonna 1974, ja halli avattiin vuonna 1975. Halli peruskorjattiin vuosina 2003–2004. Remontin jälkeinen yleisökapasiteetti on 6 614. Yleisökapasiteetti ennen remonttia oli 7 600. Halli on osa Raksilan urheilukeskusta. Hallin välittömässä läheisyydessä sijaitsee 2008 valmistunut harjoitushalli.


title: Oulun jäähalli

text: Jääkiekon SM-liigan joukkue Oulun Kärpät harjoittelee sekä pelaa kotiottelunsa Raksilan jäähallissa. Hallin muita käyttäjiä ovat kaukalopallojoukkue RB-Oulu ja taitoluisteluseura Oulun Luistelukerho. Hallin päävuokralainen Oulun Kärpät nimesi hallin Oulun Energia Areenaksi. Nimeämisen mahdollisti kaupungin vuonna 2003 tekemä päätös, että halutessaan tilojen päävuokralaiset saavat myydä toimitilojensa nimen. Halliin avattiin uusi rinkside-ravintola vuonna 2018, jonka seurauksena hallin katsojakapasiteetti putosi 6485 katsojaan.


title: Oulun jäähalli

text: Hallissa on järjestetty myös konsertteja. Raksilassa ovat soittaneet rockyhtyeistä muun muassa Kiss, Judas Priest sekä Whitesnake. Myös Lordi-yhtyeen elokuva "Dark Floors" on saanut poikkeuksellisen ensi-iltansa Oulun Energia -areenalla vuonna 2007. Lordi myös esiintyi tapahtumassa.


title: Michel de Montaigne

text: Michel Eyquem de Montaigne (28. helmikuuta 1533 Château de Montaigne – 13. syyskuuta 1592 Château de Montaigne) oli ranskalainen renessanssiajan kirjailija-filosofi. Montaignea pidetään esseemuodon kehittäjänä ja hänen tunnetuin teoksensa onkin "Esseitä". Kirjoituksissaan hän käsittelee tiettyjä renessanssin ja uskonpuhdistuksen ajan suuntauksia. Hän painotti kirjoitustensa epätaiteellista, henkilökohtaista ja välitöntä luonnetta. Montaignen vaikutus näkyy esimerkiksi kirjallisuudessa; William Shakespearen "Hamletin" monologeissa on useita jälkiä näytelmän syntyaikoihin julkaistusta "Esseiden" englanninkielisestä versiosta. Hän otti tavoitteekseen tutkia itseään, pyrkien punnitsemaan omaa luonnettaan, tapojaan, mielipiteitään.


title: Michel de Montaigne

text: Michel de Montaignen isä, Pierre Eyquem, oli varakas kauppias, joka oli vastikään saanut aatelisarvon. Häntä innostivat Erasmus Rotterdamilaisen kasvatusopit ja poika annettiin lähes heti syntymänsä jälkeen latinaa puhuneelle hoitajalle. Seuraavaksi häntä kasvatti saksaa puhunut hoitaja ja kuusivuotiaana hänet siirrettiin Collège de Guyennen sisäoppilaitokseen. Isäänsä tuleva esseisti suhtautui koko elämänsä lämmöllä, mutta äitiinsä Antoine de Louppesiin hänellä oli koko elämäsä ajan riitojen ja katkeruuden täyttämät välit. Montaigne oppi puhumaan latinaa ennen ranskaa johtuen hänen isänsä omaperäisestä kasvatuksesta. Ranskaa Montaigne oppi puhumaan vasta mentyään kouluun.


title: Michel de Montaigne

text: Isä yritti testamentissaan järjestellä leskensä ja poikansa välit, mutta turhaan. Antoine de Louppes muutti Bordeaux'in ja jätti ainoan eloon jääneen lapsensa perinnöttömäksi.


title: Michel de Montaigne

text: Montaigne kasvoi uskonnollisten mullistusten Euroopassa. Jo nuorena hän tiedosti uskonnollisten käsitysten moninaisuuden. Ranskan aateliston jäsenenä hänet opetettiin kriittiseksi systemaattista tutkimusta kohtaan. Aateliston jäsenten tuli hankkia tietoa vain itseään varten. Tämä näkyy Montagnen esseiden minäkeskeisyydessä.


title: Michel de Montaigne

text: Vuoden 1559 tienoilla. saatuaan juuri valmiiksi esseensä "Discours de la servitude volontaire" (Vapaaehtoisesta orjuudesta) tuolloin 25- vuotias Montaigne tutustui ja ystävystyi Etienne de La Boétien kanssa. Boétie oli 28- vuotias juristi ja Montaigne hallintovirkamies. Montaigne kuvaa miesten ystävyyssuhdetta sielujen yhteensulautumisesksi ja intohimoiseksi rakkausdraamaksi Bordeux'n parlamentin juhlissa. Boetie sairastui myöhemmin eikä huolinut kuolinvuoteensa ääreen vaimoaan, vaan Montaignen. Montaigne tunsi olevansa hylätty ja että elämään oli tullut yö. Miesten ystävyys kesti neljä vuotta. Heidän suhteensa luonteesta, syvyydestä ja mahdollisesta fyysisyydestä on esitetty jatkuvia spekulaatioita.


title: Michel de Montaigne

text: Ystävän kuoltua Montaigne eli kaksi vuotta kevytmielisesti ja nautinnonhaluisesti. Avioliiton hän solmi vuonna 1565, 33-vuotiaana. Puoliso oli häntä yksitoista vuotta nuorempi Françoise de Chaissaigne. Avioliiton hän solmi paljolti sukunsa painostuksesta; ilman puolisoa hän jäisi perinnöttömäksi. Montaigne itse totesi, että olisi "karttanut naimasta jopa viisautta itseään" , mutta häntä "ohjasivat ulkoiset olosuhteet". Avioliitosta syntyi kuusi tytärtä, jotka Léonorea lukuun ottamatta menehtyivät nuorina.


title: Michel de Montaigne

text: Kovin onnellinen avioliitto tuskin oli. Puolisot asuivat Montaignen asuinlinnassa huoneissa, joilla oli välimatkaa 50 metriä. Montaigne teki puolitoista vuotta kestäneen huvimatkan Italiaan yksin. Tyytyväisenä hän totesi, että "nukuin, opiskelin milloin huvitti... menin ulos kun päähän pälkähti...". Myös viranhoito vaati matkustelua, joten kotonaan esseistiä ei paljonkaan nähty hänen ollessaan aktiivi-iässä.


title: Michel de Montaigne

text: Virkatehtävistään Bordeaux'n määrinä Montaigne luopui vuonna 1571 omistautuakseen kirjallisuudelle. Vuonna 1588 Montaigne matkusti Pariisiin virallisissa tehtävissä. Hänen piti neuvotella Henrik Navarralaisen toimeksiannosta Henrik III:n kanssa. Tällä matkalla hän tapasi tuolloin 23- vuotiaan itseoppineen naisen Marie de Jars de Gournayn. Montaigne nimitti nuorta naista pian "ottotyttärekseen".


title: Michel de Montaigne

text: Marie de Jars de Gournay oli lukenut Montaignen esseitä 18- vuotiaasta ja oli kirjailijan innokas ihailija. Kuultuaan Montaignen olevan Pariisissa, hän sopi tapaamisesta. Äkki-ihastunut pari vietti yhdessä kolme kuukautta maaseudulla. Tämän jälkeen he kävivät aktiivista kirjeenvaihtoa.


title: Michel de Montaigne

text: Montaigne uskoi Esseiden viimeisen, vuonna 1595 ilmestyneen, version toimittamisen de Jars de Gournaylle, joka teki sitä viisitoista kuukautta. Tuon ajan hän asui Montaignen lesken luona.


title: Michel de Montaigne

text: Montaignen filosofiaa on kuvattu lempeäksi ja hymyileväksi. Se vastustaa hänen elinaikansa kiihkomielistä uskonvarmuutta. Häntä pidetään yleisesti skeptikkona ja humanistina. Hänen mukaansa inhimilliseen tietämykseen voi suhtautua vain skeptisesti, koska inhimillinen tietämys on epäluotettavaa ja sitä sävyttävät niin monet tekijät. Kokemus ja järki ovat riittämättömiä varman tiedon saavuttamiseksi: "Aistit eivät voi ratkaista riitaamme, koska ne ovat itse täynnä epävarmuutta; siispä järjen on ratkaistava se; mutta mitään järkeä ei voi todeta oikeaksi muuten kuin toisen järjen avulla: siirrymme taaksepäin loputtomiin." Kaksi ihmistä ei voi olla samaa mieltä samasta asiasta. Hänen skeptisminsä oli kuitenkin aristokraattista filosofista skeptisismiä, joka on erotettava nykyajan liberalismista.


title: Michel de Montaigne

text:
Politiikassa Montaigne kannatti aikansa vallitsevia perinteitä huolimatta skeptisyydestään. Hänen mielestään muutoksiin tuli suhtautua varauksella. Hinta, joka joudutaan maksamaan uusista, terroria ja hajaannusta seuraavista arvoista, on liian korkea.
Sokrateen tavoin Montaigne tiesi, ettei tiennyt mitään.


title: Michel de Montaigne

text: Ajattelunsa esikuvana Montaigne piti roomalaista filosofia Senecaa. Montaigne asetti päämääräkseen olla kokonaan oma itsensä. Se oli hänen korkein päämääränsä, mihinkään muuhun hän ei tuntenut kunnianhimoa. Se, että henkilö oli oma itsensä, ei Montaignen mukaan tarkoittanut itsetyytyväisyyttä ja passiivista paikallaanoloa. Ihmisen piti kehittää itseään moraalisesti, mutta tämä ei saanut tapahtua ulkokultaisen katumisen ja parannuksen tietä. Julkiset katumuksen osoitukset tekivät Montaignen mielestä ihmisestä tekopyhän. Hänen mukaansa kehittämällä järkeään järjestelmällisesti ihminen voi heikentää alhaisimpia viettejään. Lyhyesti hän ilmaisi ajatuksensa, että viisaus johtaa hyvyyteen ja viisauden selvin tuntomerkki on ilo.


title: Michel de Montaigne

text: Yleensäkin Montaigne kehottaa lukijoitaan olemaan skeptikkoja. Hän kirjoittaa, että on oppinut elämässään asioiden olevan suhteellisia, se mikä on toisen mielestä totuus, on toiselle erehdys. Muistiin hän ei kehota luottamaan ratkaistessa tärkeitä asioita. Hän pyrkii lähemmäksi totuutta ja hyvyyttä, mutta ei koskaan väitä löytäneensä kumpaakaan.


title: Michel de Montaigne

text: Montaigne kiinnitti huomionsa myös lasten ja nuorten kouluttamiseen ja kasvattamiseen. Hän vaati lastenkasvatukseen lempeyttä ja hylkäämään kaikenlaisen kovakouraisuuden. Lapsia ei saanut hänen mukaansa kuitenkaan totuttaa ylellisyyteen eikä nirsoiluun ruoan ja juoman suhteen, sillä se oli hänen mielestään yhtä vahingollista kuin kovuus.


title: Michel de Montaigne

text: Kouluissa noudatettiin Montaignen mielestä tarpeettoman ankaraa kuria. Hänen mielestään se kasvatti nuorista rikollisia. Huutavat ja patukka kädessä opettavat opettajat eivät kasvata nuorissa aitoa kiinnostusta mihinkään ja he tekevät nuorista vain "kirjoilla täytettyjä aaseja". Hän tähdentääkin että julmuus on ihmisen pahin moraalinen vika.


title: Michel de Montaigne

text: Teoksissaan Montaigne käsitteli myös miesten ja naisten välisiä suhteita. Nykylukija kiinnittää huomionsa siihen, että hän hyväksyy myös naisten sukupuoliset halut ja tarpeet. Hän jopa julistaa, että on oikein, kun naiset rikkovat heille asetettuja sääntöjä. Naiset eivät ole heitä koskevia sääntöjä laatineet, vaan vallanhaluiset miehet. Aviorikoksesta syytettyjä naisia hän kehottaa vetoamaan haluun vaihdella.


title: Michel de Montaigne

text: Paheksujille Montaigne vastaa, että jokainen on joskus tehnyt jostakusta toisesta aisankannattajan. Hänen mielestään olisi hyödyllisempää peittää silmänsä kuin kuulustella puolisoaan. Hänen mielestään hyvässä avioliitossa vaimon pitää olla sokea ja miehen kuuro. Yhteiskunta ja kirkko ovat tehneet hänen mielestään avioliitosta vankilan.


title: Michel de Montaigne

text: Montaignen pääteos on "Esseitä" ("Essais", 1580–1588). "Esseitä" oli ainutlaatuinen suorasukaisuudessaan ja henkilökohtaisuudessaan. Teoksessaan hän esittelee lukijalle itsensä ansioineen ja inhimillisine puutteineen. Hän tarkasteli kirjoituksissaan ihmiskuntaa ja itseään ja oli ensimmäinen kirjailija, joka piti kirjoituksiaan esseinä. Teoksessaan hän viittaa usein Kreikan skeptikoihin Yhdessä esseessään Montaigne kuitenkin toteaa, että jos hän olisi löytänyt veroisensa keskustelukumppanin, hän olisi kehitellyt ja julkaissut ajatuksensa esseemuodon sijasta kirjeinä. Hän painotti kirjoitustensa epätaiteellista, henkilökohtaista ja välitöntä luonnetta.


title: Michel de Montaigne

text: "Esseet" kuuluvat teoksiin joiden tekijällä on enemmän ihailijoita kuin teoksilla lukijoita. Niiden kieli on hyvin eläväistä ja hyvin harvat käännökset tavoittavat se vivahteet. Teos ei ole nykylukijan kannalta helppolukuinen, sillä Montaigne keskeyttää järkeilynsä usein aiheesta poikkeavilla kertomuksilla ja poikkeaa usein kokonaan toisiin aiheisiin. Niitä ei siksi suositella luettaviksi yhdellä istumisella vaan niihin tulee tarttua vähän kerrallaan.


title: Risto Rasa

text: Risto Olavi Rasa (s. 29. huhtikuuta 1954 Helsinki) on suomalainen runoilija, ammatiltaan kirjastonhoitaja. Hän kirjoittaa lyhyitä, naivistisen avoimia ja arkisen lämpimiä runoja luonnosta, kodin piiristä ja rakkaudesta. Rasa tunnetaan erityisesti luontolyyrikkona. Jo esikoisteoksellaan Rasa saavutti suurta suosiota. Hänen runojaan alkoivat lukea sellaisetkin, jotka eivät ennen olleet välittäneet runoista.


title: Risto Rasa

text: Rasan vanhemmat ovat diplomi-insinööri Raimo Rasa ja yo-merkonomi Liisa o.s. Marjanen. Rasa on syntynyt Helsingissä mutta viettänyt pääosan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Vaasassa. Hän on toiminut kirjastonhoitajana eri paikkakunnilla, muun muassa Varkaudessa ja vuodesta 1989 Somerolla. Hän valmistui kirjastonhoitajaksi Tampereelta 1987. Rasa on ollut naimisissa vuodesta 1974. Sotilasarvoltaan Rasa on korpraali.


title: Memristori

text: Memristori () eli muistivastus on yksi elektroniikan neljästä peruskomponentista. Se on passiivinen komponentti, jonka resistanssi riippuu jännitteen ja sähkövirran lisäksi ajasta. Memristori muistaa, mikä jännite sillä on aiemmin ollut. Ensimmäisen memristorin valmistaminen raportoitiin huhtikuussa 2008 tiedelehti Naturessa. Memristorin teorian esitti nuori Leon O. Chua jo vuonna 1971, jolloin hän oli töissä virtapiirien suunnittelijana Kalifornian yliopistossa. Memristorin tekeminen osoittautui kuitenkin vaikeaksi, sillä se toimii vain nanomittakaavassa. Mahdollisia sovellutuksia memristoreille olisivat muun muassa tietokoneet, jotka uudelleen käynnistettäessä palautuisivat täsmälleen samaan tilaan kuin ennen sammuttamista.


title: Memristori

text: Komponentti "M" on nimeltään varausohjattu memristori ja "W" vuo-ohjattu memristori. Nämä suureet esiintyvät kaavassa formula_1, jossa "M" on memristanssi, "W" memduktanssi, "Q" on sähkövaraus ja formula_2 on käämivuo. Memristanssin yksikkö on ohmi ja memduktanssin siemens.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraali on sovellettu integraali, joka on mittaintegraaleihin verrattuna helpommin määriteltävissä. Sen avulla voi määrittää pituuksia, pinta-aloja, tilavuuksia sekä pyörähdyskappaleiden tilavuuksia ja pinta-aloja.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraali perustuu integroitavan funktion alle jäävän pinta-alan jakamiseen äärettömän pieniin paloihin. Sillä on teoreettisia rajoituksia, jotka voidaan ohittaa käyttämällä esimerkiksi Lebesguen integraalia, joka saa Riemann-integroituvilla funktioilla samat arvot. On olemassa funktioita, jotka ovat Lebesgue-integroituvia mutta eivät ole Riemann-integroituvia.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraali oli ensimmäinen funktiolle reaaliakselin välin yli muodollisesti määritelty integraali. Se on nimetty kehittäjänsä Bernhard Riemannin mukaan.


title: Riemannin integraali

text: Integrointi on derivoinnin käänteisoperaatio.


title: Riemannin integraali

text:
Riemannin integraalin määrittelyn tavoitteena on löytää yksiselitteinen pinta-ala reaalilukujen tason kuviolle, jonka rajaavat koordinaatistossa suorat formula_1, formula_2 ja formula_3, sekä käyrä formula_4, missä formula_5 on funktio formula_6. Tutkittavat pinta-alat ovat etumerkillisiä. Toisin sanoen, jos formula_5 saa negatiivisia arvoja, ovat pinta-alat negatiivisia. Tason kuvaamiseen käytetään merkintää:
formula_8
Funktion formula_5 halutaan sallia olevan mahdollisimman yleinen, toisin sanoen tässä ei rajoituta integroitaviin funktioihin, jotka ovat jossakin mielessä sopivan sileitä. Tämän vuoksi tässä esiteltävä määritelmä saattaa olla monimutkaisempi kuin joissakin oppikirjoissa.


title: Riemannin integraali

text: Tämä määrittely tehdään jakamalla väli formula_10 osaväleihin, joita sitten tihennetään äärettömästi. Jokaisella osavälillä suoran formula_3 ja käyrän formula_4 väliin jäävää pinta-alaa approksimoidaan suorakulmioilla. Jaon tihentyessä suorakaiteiden pinta-alojen summan pitäisi supeta kohti kysyttyä pinta-alaa. Riemannin integraalissa suorakaiteen korkeudeksi valitaan funktion formula_5 arvo osavälin mielivaltaisessa pisteessä, jolloin jokaista jakoa vastaavan kuvion pinta-ala on niin kutsuttu Riemannin summa. Tässä annetaan kuitenkin myös Darboux'n integraalin määritelmä, missä valitaan kaksi suorakaiteen korkeutta, jotka ovat funktion formula_5 maksimi ja minimi kullakin osavälillä, ja sen jälkeen tutkitaan, suppenevatko kyseiset pinta-alat, niin kutsutut Darboux'n ylä- ja alasumma, toisiinsa.


title: Riemannin integraali

text:
Annetaan nyt muutama määritelmä, joilla saadaan muotoiltua vaadittava osavälien tihentäminen teknisesti. Olkoon formula_15. Välin formula_10 "formula_17-välinen jako" on lukujono
formula_18,
jolle pätee formula_19 kaikilla formula_20, formula_21 ja formula_22. Tällöin välit formula_23, missä formula_20, muodostavat yhteisiä päätepisteitä lukuun ottamatta välin formula_10 osituksen.


title: Riemannin integraali

text:
Jatkossa jaon merkitsemiseen käytetään symbolia formula_26, ja lisäksi oletetaan, että formula_26 on formula_28-jakoinen, missä siis formula_29 on luonnollisten lukujen jono. Jaon formula_26 jakopisteitä merkitään symbolilla formula_31, missä formula_32, eli toisin sanoen
formula_33.


title: Riemannin integraali

text:
Jaon formula_26 "pisin jakoväli" on luku
formula_35.
Jako formula_36 on jaon formula_37 "tihennys", jos formula_38, eli jaossa formula_36 on vähintään samat jakopisteet kuin jaossa formula_40. Jakojen jono formula_41 on "tihenevä", jos jokainen jako formula_36 on sitä edeltävän jaon formula_43 tihennys.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon formula_26 välin formula_10 jako, ja jono
formula_46
sellainen, että formula_47 kaikilla formula_48.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon formula_5 funktio formula_50. Funktion formula_5 jakoa formula_26 pisteissä formula_53 vastaava Riemannin summa on
formula_54.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin summan jokainen termi vastaa siis sellaisen suorakaiteen etumerkillistä pinta-alaa, jonka kanta on formula_55 ja korkeus formula_56. Se voidaan täten mieltää etsityn pinta-alan likiarvoksi. Likiarvon voisi olettaa tarkentuvan, kun jakoa tihennetään, mutta näin ei välttämättä ole. Esimerkiksi rationaalilukujen joukon indikaattorifunktiolle formula_57 voidaan kaikille tiheneville jakojonoille formula_58 valita pisteet formula_59 siten, että vastaava Riemannin summien jono formula_60 ei suppene.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraali määritellään seuraavaksi tihenevän jaon Riemannin summien raja-arvona. Koska raja-arvo ei välttämättä ole olemassa, sanotaan Riemann-integroituviksi niitä funktioita, joilla raja-arvo on olemassa riippumatta pisteiden formula_53 valinnasta.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon jakojen jono formula_58 tihenevä ja formula_63, kun formula_64. Tämän voi tulkita niin, että jaot hienonevat äärettömän tiheiksi koko välillä formula_10. Sanotaan, että "funktion formula_5 Riemannin summilla on raja-arvo" formula_67, jos jokaiselle luvulle formula_68 on olemassa luvut formula_69 ja formula_70 siten, että
formula_71, kun formula_72,
ja formula_73 on yksikäsitteinen kaikilla jonolla formula_74. Jos Riemannin summilla on raja-arvo formula_73, niin funktio formula_5 on Riemann-integroituva välillä formula_10 ja sen Riemannin integraali on luku formula_73. Tällöin merkitään
formula_8.
Tässä merkintätavassa funktiota formula_5 kutsutaan "integrandiksi".


title: Riemannin integraali

text: Tämä määritelmä saattaa olla vaikeaselkoinen ja sen käyttäminen monimutkaista. Seuraavaksi määritellään Darboux'n integraali, jonka määritelmä lienee intuitiivisempi ja joka on ominaisuuksiltaan olennaisin osin sama kuin Riemannin integraali.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon formula_5 reaalifunktio formula_50. Funktion formula_5 Darboux'n yläsumma jaolla formula_26 on
formula_85.
Vastaava Darboux'n alasumma on
formula_86.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon jakojen jono formula_58 tihenevä ja formula_63, kun formula_64. Jaon ollessa tihenevä, ovat sekä Darboux'n ylä- että alasummien arvot, eli jonot formula_90 ja formula_91, monotonisia. Darboux'n yläintegraali on yläsummien vähenevän jonon infimum, eli luku
formula_92.
Darboux'n alaintegraali on puolestaan alasummien kasvavan jonon supremum, eli luku
formula_93.
Funktio formula_5 on Darboux-integroituva, jos edellä mainitut raja-arvot ovat yhtäläiset eli
formula_95.
Tällöin kyseistä raja-arvoa kutsutaan funktion formula_5 Darboux'n integraaliksi yli välin formula_10.


title: Riemannin integraali

text:
Funktio on Darboux-integroituva jos ja vain jos se on Riemann-integroituva. Yleinen tapa tarkastaa, onko funktio Riemann-integroituva, onkin verrata sen Darboux'n ylä- ja alaintegraalin arvoja. Lisäksi Darboux'n integraalin arvo on sama kuin Riemannin integraalin, toisin sanoen jos formula_5 on Darboux- eli Riemann-integroituva, niin
formula_99.
Näistä syistä johtuen Riemannin integraali voidaan periaatteessa määritellä kuten Darboux'n integraali. Joissakin oppikirjoissa esitelläänkin Darboux'n integraali Riemannin integraalina.


title: Riemannin integraali

text: Darboux'n ylä- ja alasummat voidaan merkitä myös formula_100 ja formula_101, joissa P on välin jako.


title: Riemannin integraali

text:
Riemannin integraali yleistetään mielivaltaiselle integrandin lähtöjoukolle seuraavasti. Olkoon joukko formula_102 sellainen, että formula_103, formula_104 reaalifunktio formula_105 ja formula_106 sen rajoittuma välille formula_10. Jos formula_108 on Riemann-integroituva, niin sanotaan, että formula_104 on Riemann-integroituva välillä formula_10, ja funktion formula_104 Riemannin integraaliksi yli välin formula_10 määritellään
formula_113.
Lisäksi määritellään
formula_114
ja
formula_115.


title: Riemannin integraali

text: Epäoleellinen integraali on Riemannin integraalien raja-arvo, jossa väli, jonka yli integroidaan, lähestyy joukkoa jossa Riemannin integraali ei ole edellä olevan määritelmän mukaan määritelty. Epäoleellinen integraali voidaan tulkita Riemannin integraalin laajennukseksi, eikä merkinnöissä näille tehdä yleensä eroa.


title: Riemannin integraali

text: Ensiksi määritellään epäoleellinen integraali rajoitetulle suljetulle välille tapauksessa, jossa integrandi ei ole määritelty toisessa välin päätepisteessä. Toiseksi määritellään epäoleellinen integraali rajoittamattomalle välille.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon funktio formula_116 Riemann-integroituva kaikilla väleillä formula_117. Jos vasemmanpuoleinen raja-arvo
formula_118
on olemassa eli reaaliluku, ääretön tai miinus ääretön, niin funktion formula_5 epäoleellinen integraali yli välin formula_10 on
formula_121.
Funktiolle formula_122 epäoleellinen integraali määritellään samoin oikeanpuoleisen raja-arvon kautta.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon funktio formula_123 Riemann-integroituva kaikilla väleillä formula_124. Jos raja-arvo
formula_125
on olemassa, niin funktion formula_5 epäoleellinen integraali yli välin formula_127 on
formula_128.
Samoin määritellään funktiolle formula_129
formula_130.


title: Riemannin integraali

text: Koska Riemannin integraali on määritelty mittateoriasta riippumattomasti, ei se peri kaikkia yleisiä mittaintegraalin ominaisuuksia, vaan ne on johdettava sen määritelmästä analyysin menetelmin. Useimmat niistä ovat johdettavissa, mutta erityisesti konvergenssilauseita ei pysty Riemannin integraalille todistamaan ilman mittateoriaa. Ne ja kaikki muutkin mittaintegraalin ominaisuudet kuitenkin ovat voimassa, sillä Riemannin integraali yhtenee Riemann-integroituville funktioille joidenkin mittaintegraalien kanssa, esimerkiksi Lebesguen integraalin ja Riemann–Stieltjes-integraalin, jonka integraattori on identtinen kuvaus.


title: Riemannin integraali

text:
Suljetulla välillä jatkuvat funktiot ovat Riemann-integroituvia. Riemann-integroituvien funktioiden summa ja tulo on Riemann-integroituva.Jos funktio formula_5 on Riemann-integroituva välillä formula_10, niin
formula_148.
Jos formula_5 on jatkuva välillä formula_10, niin on olemassa sellainen formula_151, että
formula_152.


title: Riemannin integraali

text: Edellä olleita tuloksia kutsutaan integraalilaskennan väliarvolauseiksi. Seuraavia kutsutaan (integraalilaskennan) yleistetyiksi väliarvolauseiksi.


title: Riemannin integraali

text:
Jos funktiot formula_5 ja formula_104 ovat Riemann-integroituvia välillä formula_10, formula_156 ja
formula_157,
niin
formula_158.
Jos formula_5 on jatkuva välillä formula_10, niin on olemassa sellainen formula_151, että
formula_162.


title: Riemannin integraali

text: Nimenomaan funktiojonoja tutkittaessa Riemannin integraalin tekniset puutteet tulevat esiin. Mittateoriassa on käytännöllisiä ja vahvoja konvergenssilauseita, joiden todistaminen on Riemannin integraalille mahdotonta pelkästään analyysin keinoin. Ne pätevät myös Riemannin integraalille, mutta tässä annetaan kaksi ilman mittateoriaa johdettavissa olevaa kaavaa integroimisen ja funktiojonon raja-arvon oton järjestyksen vaihtamiselle. Ne vaativat tasaisen suppenemisen ehdon, mikä on vaativampi ja monimutkaisempi kuin konvergenssilauseiden ehdot, jotka ovat funktiojonon monotonisuus tai funktiojonon rajoittuneisuus. Pelkkä pisteittäinen suppeneminen ei takaa integroimisen ja raja-arvon oton järjestyksen vaihdettavuutta.


title: Riemannin integraali

text: Olkoon formula_163 jono Riemann-integroituvia funktioita formula_50.


title: Riemannin integraali

text:
Jos formula_163 suppenee tasaisesti kohti Riemann-integroituvaa funktiota, niin raja-arvon ja integroimisen järjestys voidaan vaihtaa, eli pätee kaava
formula_166.


title: Riemannin integraali

text:
Jos sarja
formula_167 suppenee tasaisesti kohti Riemann-integroituvaa funktiota, niin summan raja-arvon ja integroimisen järjestys voidaan vaihtaa, eli pätee kaava
formula_168.


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraalin arvo voidaan laskea integraalifunktion avulla. Muita yleisiä apukeinoja ovat sijoittaminen eli muuttujanvaihto ja osittaisintegrointi.


title: Riemannin integraali

text:
Analyysin ensimmäinen peruslause antaa yhteyden integraalifunktion ja Riemannin integraalin välille sekä hyvin käytännöllisen tavan Riemannin integraalien laskemiseen. Sen mukaan, jos formula_5 on välillä formula_10 jatkuva funktio ja formula_171 jokin sen integraalifunktio, niin pätee yhtälö
formula_172.


title: Riemannin integraali

text:
Analyysin peruslauseen käyttöä voi valaista seuraavalla esimerkillä. Lasketaan Riemannin integraalin
formula_173
arvo. Koska funktiolle
formula_174
pätee
formula_175,
niin analyysin peruslauseesta seuraa tulos


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon formula_5 jatkuva funktio reaalivälillä formula_177. Jos formula_178 funktio formula_179, jonka derivaatta on jatkuva ja jolle formula_180 ja formula_181, niin
formula_182
Tässä siis muuttujan formula_178 tilalle sijoitetaan muuttujan formula_184 kuvaus formula_185, eli identtisen kuvauksen formula_186 tilalle sijoitetaan kuvaus formula_187. Tätä kutsutaan Riemannin integraalin muuttujanvaihtokaavaksi. Laskua, jossa etsitään kuvaus formula_178 ja sijoitetaan se muuttujanvaihtokaavaan, kutsutaan sijoittamalla integroimiseksi.


title: Riemannin integraali

text:
Tyypillistä sijoittamalla integroimista voi kuvata seuraavalla esimerkillä. Riemannin integraalin
laskeminen pelkän analyysin peruslauseen avulla lienee vaikeaa.


title: Riemannin integraali

text: Sijoitetaan muuttujan formula_178 tilalle kuvaus formula_191. Nyt edellä olevan kaavan merkinnöin


title: Riemannin integraali

text:
Koska
rajoiksi saadaan


title: Riemannin integraali

text: Sijoittamalla nämä arvot ja formula_200 muuttujanvaihtokaavaan, saadaan


title: Riemannin integraali

text: Tästä voidaan jatkaa ratkaisuun käyttämällä trigonometrisiä kaavoja ja analyysin peruslausetta. Koska formula_202 saadaan:


title: Riemannin integraali

text: Koska kosini on ei-negatiivinen kyseisellä integroimisvälillä, on


title: Riemannin integraali

text: Sijoittamalla formula_205 seuraa:


title: Riemannin integraali

text: Edeltävästä esimerkistä seuraa lopputulos


title: Riemannin integraali

text:
Osittaisintegrointi on operaatio, jonka merkitys riippuu asiayhteydestä, mutta osittaisintegrointikaava Riemannin integraalille pätee seuraavassa muodossa. Olkoon formula_5 ja formula_104 derivoituvia sekä derivaatat formula_210 ja formula_211 Riemann-integroituvia välillä formula_10. Tällöin
formula_213


title: Riemannin integraali

text: Lasketaan Riemannin integraali osittaisintegroinnilla. On annettu integraali:


title: Riemannin integraali

text: Valitaan osittaisintegrointikaavassa


title: Riemannin integraali

text: Tällöin


title: Riemannin integraali

text: Osittaisintegrointikaavan mukaan:


title: Riemannin integraali

text: Riemannin integraali soveltuu määritelmänsä kautta luonnollisesti tasokuvioiden pinta-alojen laskemiseen.


title: Riemannin integraali

text:
Tasokuvion, joka jää suorien formula_1 ja formula_2 sekä x-akselin ja jatkuvan funktion formula_222 kuvaajan formula_4 sisäpuolelle, pinta-ala on
formula_224.


title: Riemannin integraali

text:
Yleisemmin, jos formula_5 ja formula_104 ovat jatkuvia funktioita formula_50 ja formula_228, niin niiden kuvaajien sekä suorien formula_1 ja formula_2 väliin jäävän tasokuvion pinta-ala on
formula_231.


title: Riemannin integraali

text:
Olkoon formula_5 tasokuviossa jatkuva käyrä, joka on kuvaus
,missä formula_178 ja formula_235 ovat kuvauksia formula_50, joiden derivaatat ovat jatkuvia välillä formula_10. Tällöin käyrän formula_5 pituus on:
formula_239


title: Riemannin integraali

text:
Jos formula_240 on jatkuva funktio, niin suorien formula_1 ja formula_2 ja käyrän formula_4 x-akselin pyörähdyskappaleen tilavuus on
formula_244.


title: Riemannin integraali

text:
Jos formula_5 on funktio formula_246, joka on positiivinen välillä formula_247 ja jonka derivaatta on jatkuva välillä formula_10, niin käyrän formula_4 pyörähtäessä x-akselin ympäri syntyvän kappaleen pinnan ala on
formula_250.


Riemannin integraali


title: Riemannin integraali

text: Integraalin pienin arvo on formula_257, ja se on paraabelin kaaren alueella t:n arvolla formula_258.


title: Riemannin integraali

text:
2.
formula_259


title: Riemannin integraali

text: Esimerkki liittyy esim. kolikon heittämiseen, missä kruunan todennäköisyys on p ja klaavan näin ollen 1-p. Kolikkoa on heitetty n kertaa ja saatu k kruunaa ja n-k klaavaa.


title: Vincente Minnelli

text: Lester Anthony ”Vincente” Minnelli (28. helmikuuta 1903 Chicago, Illinois – 25. heinäkuuta 1986 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, joka tunnettiin erityisesti musikaalien ohjaajana.


title: Vincente Minnelli

text: Minnelli syntyi nimellä Lester Anthony Minnelli, mutta otti käyttöönsä nimen Vincente, todennäköisesti hyötyäkseen isänsä Vincent Minnellin luomasta urasta teatterin parissa. Teatterin parissa myös nuorempi Minnelli uransa aloitti. 1930-luvulla hän teki sopimuksen ensin Paramountin kanssa ja sitten Metro-Goldwyn-Mayerin kanssa, jossa hän vietti vuoden tutustuen eri osastoihin ennen debyyttiään ohjaajana.


title: Vincente Minnelli

text: "Entertainment Weekly" -lehti äänesti hänet yhdeksi historian 20 parhaimmaksi ohjaajaksi. Valinta perustuu varmasti hänen musikaalielokuvasaavutuksiinsa, jotka saivat alkunsa vuonna 1940, kun hän ideoi erään kohtauksen "Me jazzkuninkaat" -elokuvaan. Seuraavana vuonna valmistui "Me tähdet" -musikaali, joka sijoittui Broadway-maailmaan. Mickey Rooneyn ja Judy Garlandin tähdittämän musikaalin ohjasi Busby Berkeley, mutta Minnelli ohjasi soolokohtaukset. Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta musiikista. Vuonna 1942 hän ohjasi musikaalikohtaukset elokuvaan "Panaman kaunotar". Täytepätkiä hän ohjasi vielä "Rakkautta ja tähtitiedettä" -elokuvaan vuonna 1944.


title: Vincente Minnelli

text: Vuonna 1943 hän ohjasi "Tupa taivaassa" -elokuvan, jota muistettiin Oscar-ehdokkuudella parhaasta musiikista. Samana vuonna valmistui "Lainafrakissa"-elokuva, joka jäi kuitenkin selkeästi pienemmälle huomiolle. Hänen ensimmäinen täysosumansa oli "Tyttö ja kosija", jonka hän vuonna 1944 ohjasi tähtinään Judy Garland ja Margaret O'Brien. Elokuva oli huikea taloudellinen menestys tuotantoyhtiö Metro-Goldwyn-Mayerille ja se sai myös neljä Oscar-ehdokkuutta.


title: Vincente Minnelli

text: Kun Minnelli-Garland-yhdistelmä oli todettu toimivaksi, tekivät he "Alta aikayksikön" -elokuvan seuraavana vuonna. Tällä kertaa ei saatu Oscar-ehdokkuuksia, mutta taloudellinen menestys takasi Minnellille töitä myös jatkossa.


title: Vincente Minnelli

text: Hän ohjasi vielä muutaman musikaalielokuvan ennen ensimmäistä vakavaa jännityselokuvaansa, "Salattuja tunteita". Elokuvan film noir-kuvasto teki vaikutuksen, ja Katharine Hepburn nähtiin pääosassa yhdessä Robert Taylorin ja Robert Mitchumin kanssa. Mitchum ja Hepburn eivät kuitenkaan tulleet toimeen toistensa kanssa, ja Minnelli kertoi omaelämäkerrassaan, että Mitchum tunsi roolinsa epämukavaksi. Myös "Rouva Bovery" (1949) oli draamaelokuva, joka sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta lavastuksesta mustavalkoelokuvaan.


title: Vincente Minnelli

text: 1940-luvulla hän ohjasi vielä "Paula kaulassa" -musikaalin, jonka pääosassa nähtiin tuttu Judy Garland. Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta musiikista.


title: Vincente Minnelli

text: Vuonna 1950 valmistui Vincente Minnellin uran toinen täysosuma; "Morsiamen isä" -komedia. Spencer Tracy, Joan Bennett ja Elizabeth Taylor olivat mukana tässä kolmen Oscarin ehdokkaassa. Elokuva sai Minnellin ohjaaman jatko-osan seuraavana vuonna. Mukana oli tutut tekijät, mutta – kuten jatko-osien kohtalona on – se ei ollut verrattavissa esiosaan, ja jäi ilman Oscar-ehdokkuuksia.


title: Vincente Minnelli

text: Samana vuonna valmistui kolmas Minnellin suurelokuva; "Pariisin lumoissa". Pääosassa nähtiin Gene Kelly. Elokuva kahmi peräti kuusi Oscaria ja kaksi jäi ehdokkuudeksi. Minnelli sai nyt ehdokkuuden parhaasta ohjauksesta.


title: Vincente Minnelli

text: "Särkyneiden haaveiden kaupunki" valmistui vuonna 1952. Sen ollessa jälleen suuri arvostelumenestys, voitiin nyt viimeistään Minnelliä ryhtyä kutsumaan ohjaajamestariksi. Elokuva voitti viisi Oscaria ja Kirk Douglas sai ehdokkuuden parhaasta miespääosasta. Tällä kertaa Minnelliä ei huomioitu edes ehdokkuudella.


title: Vincente Minnelli

text: Menestys jatkui "Iskelmäkaruselli"-musikaalin valmistuessa vuonna 1953. Elokuva sai kolme Oscar-ehdokkuutta, mutta Minnelliä ei jälleen huomioitu. "Lumottu laakso" (1954) toi kolme Oscar-ehdokkuutta ja runsaasti rahaa MGM:lle. Minnellin ura lähti muutaman vuoden mittaiseen alamäkeen, eikä mestariteoksia syntynyt. Vuonna 1956 "Hän rakasti elämää" kertoi Vincent van Goghin traagisen elämäntarinan Kirk Douglasin esittäessä maalarimestaria. Minnelli maalasi elokuvan valkokankaalle, mutta sen menestys Oscar-gaalassa jäi vain yhden voiton (Anthony Quinn, miessivuosa) ja kolmen ehdokkuuden päähän.


title: Vincente Minnelli

text: Vuonna 1957 valmistunut "Mieheni entinen" toi kuvaan Gregory Peckin ja Lauren Bacallin. Elokuva voitti parhaan käsikirjoituksen Oscarin. Seuraavana vuonna valmistui "Gigi", joka nosti Minnellin suurten ohjaajien joukkoon lopullisesti. Elokuva sai yhdeksän Oscar-ehdokkuutta ja voitti niistä jokaisen, myös parhaan ohjauksen sarjan. Se jäi myös viimeiseksi Minnellin kohdalla.


title: Vincente Minnelli

text: "Yli kaiken ymmärryksen" sai viisi Oscar-ehdokkuutta. Pääosissa nähtiin Frank Sinatra ja Dean Martin.


title: Vincente Minnelli

text: Hän teki seitsemän pitkää elokuvaa. Vuonna 1960 valmistunut "Langat kuumina" sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta musiikista, "Neljä ratsastajaa" (1962) oli kertomus natsisaksalaisesta Karlista,


title: Vincente Minnelli

text: Vuosikymmenen aikana Minnelli ohjasi vielä Glenn Fordin, Tony Curtisin, Ron Howardin, Elizabeth Taylorin, Richard Burtonin ja Charles Bronsonin kaltaisia nimiä. Hän olisi myös halunnut ohjata Elvis Presleytä, mutta hän ei koskaan saanut tilaisuutta.


title: Vincente Minnelli

text: 1970-luvulla tulivat muotiin toiminta-, road- ja kauhuelokuvat. "Kerran kirkkaana päivänä" oli Minnellin viimeistä edellinen elokuvaohjaus, jonka pääosassa nähtiin Barbra Streisand. Minnelli piti kuuden vuoden tauon ohjauksesta. Hänen tyttärensä Liza Minnelli voitti Oscarin suorituksestaan "Cabaret"-musikaalissa. "Kohtalon tuulet" oli vuonna 1976 valmistunut fantasiaelokuva, joka jäi Minnellin viimeiseksi. Pääosissa nähtiin Ingrid Bergman ja ohjaajan tytär Liza Minnelli. Elokuvaa pidetään epäonnistuneena.


title: Vincente Minnelli

text: Minnelli oli naimisissa seuraavasti:


title: Vincente Minnelli

text: Minnelli kuoli heinäkuussa 1986 83-vuotiaana kärsittyään viimeisenä elinvuonnaan sairaalahoitoa vaativasta keuhkolaajentumasta ja keuhkokuumeista. Hänellä väitettiin olleen myös Alzheimerin tauti. Hänet on haudattu Forest Lawn Memorial Parkin hautausmaalle Glendalessa Kaliforniassa.


title: Vincente Minnelli

text: Minnelli keksi crab dollyn, nelipyöräisen liikuteltavan alustan, johon kytketään varren päässä oleva pystysuunnassa liikkuva elokuvakamera.


title: Jens Fink-Jensen

text: Jens Fink-Jensen (s. 19. joulukuuta 1956, Kööpenhamina) on tanskalainen kirjailija, runoilija, valokuvaaja ja säveltäjä.


title: Jens Fink-Jensen

text: Hänen ensimmäinen novellinsa "Juni 1995" julkaistiin Information-päivälehdessä 4. kesäkuuta 1975 ja ensimmäiset neljä runoaan toukokuussa 1976 kirjallisuuden aikakauslehti Hvedekornin numerossa 76/1. Fink-Jensenin esikoiskirja, runokirja "Verden i et øje" ilmestyi 19. lokakuuta 1981. Hänen ensimmäinen proosakirjansa, novellikokoelma "Bæsterne" julkaistiin 5. kesäkuuta 1986 ja ensimmäinen lastenkirja "Jonas og konkylien" vuonna 1994.


title: Jens Fink-Jensen

text: Jens Fink-Jensen kirjoitti ylioppilaaksi Herlufsholmin sisäoppilaitoksen nykykielten linjalta vuonna 1976. Sen jälkeen hän suoritti asevelvollisuuden ja päällystökoulutuksen Kuninkaallisessa Vartiostossa. Hän valmistui Kööpenhaminan Taideakatemiasta arkkitehdiksi (MAA, cand.arch.) vuonna 1986 ja multimediasuunnittelijaksi 1997.


title: Jens Fink-Jensen

text: Jens Fink-Jensen kuului alkuperäiseen 80-luvun runoilijoiden piiriin, joka kokoontui Hvedekornin päätoimittajan Poul Borumin ympärille. Piirin jäsenenä Fink-Jensen järjesti vuonna 1980 yhdessä mm. runoilijakollegansa Michael Strungen kanssa NÅ!!80-tapahtuman Kööpenhaminan Husetissa.


title: Jens Fink-Jensen

text: Jens Fink-Jensen pitää multimedia-runonäytöksiä yhdessä kosketinsoittaja Lars Christensenin ja saksofonisti Jens Severinin kanssa lukioissa, festivaaleilla ym. Esityksessä nähdään Fink-Jensenin ottamia dioja ja kuullaan hänen omia syntetisaattorisävellyksiään.


title: Jens Fink-Jensen

text: Jens Fink-Jensen on pitänyt lisäksi valokuvanäyttelyt "Sydens Skibe" ja "Beijing Ansigt", runo/valokuvanäyttelyn "OrdBilleder" ja äänidiashown "Øje på verden – om bøgernes råstof".


title: Carl Friedrich Gauss

text: Johann Carl Friedrich Gauss FRS (, , ; 30. huhtikuuta 1777 Braunschweig – 23. helmikuuta 1855 Göttingen) oli saksalainen matemaatikko, tähtitieteilijä ja fyysikko. Hänen työnsä koskivat muun muassa tilastotiedettä, lukuteoriaa, analyysiä, differentiaaligeometriaa, maanmittausta, sähköstatiikkaa, tähtitiedettä ja optiikkaa. Gauss oli aikansa merkittävin matemaatikko ja on saanut lisänimen "princeps mathematicorum" (latinaa, ). Hän esitti muun muassa pienimmän neliösumman menetelmän, jolla pystytään sovittamaan jatkuvia käyriä havaintoaineistoon ja todisti algebran peruslauseen ja aritmetiikan peruslauseen, jonka mukaan jokainen luonnollinen luku voidaan esittää yksikäsitteisesti alkulukujen tulona. Gauss osoitti myös, että jokainen positiivinen kokonaisluku voidaan esittää korkeintaan kolmen kolmioluvun summana. Hän julkaisi tuloksiaan niukasti. Eräs julkaisematta jäänyt tutkimus koski epäeuklidista geometriaa – hän oli tutkinut tätä geometrian aluetta jo ennen Bolyaita ja Lobatševskiä.


title: Carl Friedrich Gauss

text: Matematiikan lisäksi Gauss tunnetaan optiikan sekä sähkö- ja magnetismiopin saavutuksista. Niitä ovat esimerkiksi Gaussin kuvauslaki ja Gaussin laki magneettikentille. Gauss on eponyymi SI-järjestelmän ulkopuoliselle magneettivuon tiheyden yksikölle, gaussille (Gs). Hänen mukaansa on nimetty joka neljäs vuosi myönnettävä Carl Friedrich Gaussin palkinto.


title: Carl Friedrich Gauss

text: Carl Friedrich Gauss syntyi Braunschweigissa 30. huhtikuuta 1777 – päivää vaille viisikymmentä vuotta Isaac Newtonin kuoleman jälkeen. Gaussin vanhemmat olivat vähävaraisia työläisiä. Gaussin isä Gebhard Dietrich Gauss teki elämänsä aikana puutarhurin, muurarin, teurastajan ja vakuutusyhtiön varainhoitajan apulaisen töitä. Äiti Dorothea Bentze ei ollut käynyt koulua. Kirjoittaminen ja lukeminen tuottivat hänelle vaikeuksia, mutta hänen kerrotaan silti olleen varsin älykäs. Isää on kuvattu rehelliseksi ja oikeamieliseksi, mutta kasvattajana hyvin ankaraksi. Hän lannisti nuoren poikansa ja määräsi hänet ryhtymään kauppiaaksi. Isä ei myöskään pitänyt siitä, että Carl Friedrich käytti aikaansa harrastuksiin eikä auttanut töissä. Gaussin äiti ja eno kuitenkin huomasivat pojan lahjat ja ymmärsivät, että pojan on päästävä kehittämään niitä. Perheeseen kuului myös Gebhardin edellisestä suhteesta syntynyt poika, Johann George Heinrich Gauss.


title: Carl Friedrich Gauss

text: Gaussin lapsuudesta on olemassa paljon anekdootteja, joita hän kertoi itsekin mielellään, mutta niiden totuudenmukaisuudesta ei ole varmuutta. Kerran hän putosi veteen, kun hän oli leikkimässä kotitalon läheisyydessä sijaitsevalla kanavalla, mutta hänet pelastettiin täpärästi. Gauss oppi jo varhain lukemaan kuuntelemalla, kun muut perheenjäsenet lukivat saamiaan kirjeitä ääneen. Hänen sanotaan olleen hyvä päässälaskija jo ennen kouluikää. Tästä kertoo esimerkiksi seuraava tarina: Gebhard Gauss vei 3-vuotiaan poikansa kesäisenä päivänä työpaikalleen muurausyritykseen. Kesken palkanlaskijan töiden poika huusi kovaan ääneen isälleen: ”Isä, nämä laskelmat ovat väärin!” Hämmentyneet läsnäolijat huomasivat pian virheen. Myöhempinä vuosina Gauss naureskeli asialle sanoen, että oppi laskemaan ennen kuin lukemaan. Piti tarina paikkansa tai ei, Gaussia voidaan matemaattisten taitojensa perusteella pitää lapsinerona.