title: Korttipeli

text: Suurin osa korttipeleistä on kansanpelejä, joten niillä ei ole virallisia maailmanlaajuisia sääntöjä. Monien pelien säännöt vaihtelevat alueittain. Vain todella suosituilla peleillä, joita pelataan klubeilla ja turnauksissa, on kehitetty säännöstö. Bridge on yksi harvoja pelejä, joiden säännöt ovat maailmanlaajuisia. Niitä hallinnoi kansainvälinen bridgeliitto, World Bridge Federation. Vaikka pokeria pelataan sovittujen sääntöjen mukaan kasinoilla ja kansainvälisissä turnauksissa, siitäkin on paikallisesti tuhansia erilaisia variaatioita.


title: Korttipeli

text: Useissa korttipeleissä on samantapaisia käytäntöjä, ja useimpia pelataan pöydän ympärillä. Pelaajat istuvat pöydässä niin, että he pystyvät piilottamaan helposti korttinsa muilta pelaajilta. Peli alkaa usein korttien sekoittamisella ja niiden jakamisella. Sekoittamisessa on oleellista korttien saaminen sekaisin. Peleissä, joissa kortteja kerätään järjestykseen tai sarjoihin, sekoittamisen merkitys kasvaa, sillä liian kevyt sekoittaminen jättää kortit sarjajärjestykseen.


title: Korttipeli

text: Monissa peleissä jaetaa kaikki kortit, mutta osa korteista voidaan jättää myös umpi- tai nostopakkaan pöydälle. Pelaajille jaettuja kortteja kutsutaan kädeksi.


title: Korttipeli

text: Englannin kielessä viitataan usein auktoriteetin osoituksena Hoylen mukaan nimettyihin sääntöihin. Tämä tulee 1700-luvulla peleistä kirjoittaneesta Edmond Hoylesta, jonka nimellä on kirjoitettu tuon jälkeen valtavasti pelioppaita. Hoyle ei itse kirjoittanut ainoatakaan sääntöopasta. Hän oli enemmän kiinnostunut pelistrategiasta.


title: Korttipeli

text: Korttipelit voidaan luokitella usealla eri tavalla, eikä pelejä välttämättä pysty luokittelemaan yksiselitteisesti. Pelien jaottelun peruslähtökohtana on usein ryhmittely pelien ominaisuuksien mukaan. Pelitutkija David Parlettin mukaan korttipelien ominaisuudet voidaan jakaa niiden pelimekaniikkaan, tavoitteisiin ja koristeisiin. Koristeiden mukaan ei pysty pelejä luokittelemaan, sillä ne ovat kulttuurillisia elementtejä eikä niillä ole varsinaisesti pelaamiseen liittyvää merkitystä.


title: Korttipeli

text: Parlett jakaa pelien mekaniikan neljään perusryhmään, tyhjiin peleihin, vaihtamispeleihin, täsmäyspeleihin ja kilpailullisiin peleihin. Suomalainen peleistä kirjoittanut Mikko Saari puolestaan kutsuu täsmäyspelejä ja kilpailullisia pelejä yhteisnimikkeellä pelaamispelit. Tyhjissä peleissä pelikortit eivät varsinaisesti ole peliväline. Tällaisia pelejä ovat esimerkiksi uhkapeli, kuten pokeri. Vaihtamispeleissä pelaajat luopuvat vuorollaan tietyistä korteistaan ja saavat yhtä monta tilalle. Tällaisia pelejä ovat esimerkiksi rommipelit ja musta pekka. Täsmyspeleissä pelataan kortteja, jotka sopivat edellisiin kortteihin. Niiden tavoitteena voi olla sarjan jatkaminen tai pöydällä olevien korttien vangitseminen. Tällainen peli on esimerkiksi kasino. Kilpailullisilla peleillä tarkoitetaan tikkipelejä.


title: Korttipeli

text: Pelien tavoitteet Parlett jakaa viiteen ryhmään. Tyhjissä peleissä tavoitteena on panostaa parhaaseen käteen, saada paras käsi tai vakuuttaa muut kätensä parhaudesta. Rangaistuksenvälttämispeleissä pyritään välttämään huonoja kortteja. Tällaisia pelejä ovat kaikki misäärityyppiset tikkipelit ja maija. Eroonpääsypeleissä pyritään pääsemään kaikista korteistaan eroon. Sitten on pelejä, joiden tavoitteena on muodostaa korteista tietynlaisia yhdistelmiä, ja pelejä, joissa yritetään voittaa kortteja. Jälkimmäiisä kutsutaan keräämispeleiksi.


title: Korttipeli

text: Näiden pääluokkien lisäksi on olemassa myös esimerkiksi keräilykorttipelejä sekä huutokauppa- ja kaupankäyntipelejä. Ensimmäinen keräilykorttipeli oli The Base Ball Card Game vuodelta 1904, mutta modernit pelit syntyivät vuonna 1993 julkaistun in jälkeen.


title: Korttipeli

text: Pelikortit ja samalla myös korttipelit lienevät kiinalainen keksintö. Kirjallisten todisteiden perusteella Kiinassa oli pelikortteja jo ennen vuotta 1000. Tang-dynastian aikana 800-luvulla prinsessa Tongchangin sanotaan pelanneen ”lehtipeliä”, jota pelattiin todennäköisesti paperisilla dominoilla.


title: Korttipeli

text: Ensimmäinen eurooppalainen maininta pelikorteista on Espanjasta vuodelta 1371. Ne saapuivat Eurooppaan todennäköisesti joko muslimien mukana islaminuskoiseen Espanjaan tai Egyptin mamelukien ja italialaisten välisessä vaihtokaupassa. Korttipelit levisivät Euroopassa nopeasti, ja jo 1380-luvulta niistä on useita mainintoja.


title: Korttipeli

text: Varhaisin tunnettu Euroopassa pelattu peli oli karnöffel, jota pelattiin Saksassa jo vuonna 1428. Karnöffel oli tikkipeli, ja Euroopassa kehitettiin pian muitakin tikkeihin perustuvia pelejä. Tarot-pelit syntyivät Italiassa 1400-luvun alussa. Tarotit ovat pistetikkipelejä, ja niissä käytettiin ensimmäisen kerran valttikortteja. Valtit ovat levinneet tämän jälkeen lähes kaikkiin tikkipeleihin. Ombre puolestaan oli ensimmäinen tikkipeli, johon yhdistyi tarjoushuutokauppa.


title: Korttipeli

text: Pistelaskuun perustuvia uhkapelejä tunnetaan 1400-luvulta, ja ne kehittyivät todennäköisesti noppapeleistä, koska niissä maalla ei ollut merkitystä. Seuraavalta vuosisadalta tunnetaan puolestaan uhkapelejä, jotka perustuivat kilpailemiseen. Monet niin sanotut lasten pelit puolestaan pohjautuvat vanhoihin juoma- ja uhkapeleihin.


title: Korttipeli

text: Eurooppaan saapui tikkipelien lisäksi muunlaisiakin pelejä. Monet niistä kehitettiin Kaukoidässä, erityisesti Kiinassa. Kasinon tyyliset pelit kehitettiin 1600-luvulla ja todennäköisesti mahjongiin pohjautuvat rommipelit 1800-luvulla.


title: Korttipeli

text: Rahvaan korttipeliharrastukset alkoivat Suomen maakunnista ensimmäisenä Etelä-Pohjanmaalla 1680-luvulla ja yleistyivät ison- ja pikkuvihan aikoihin. Kirkko ja papisto suhtautuivat kielteisesti tähän nuorison uuteen harrastukseen, minkä takia kortinpelaajia voitiin haastaa käräjille. Kortinpeluu liittyikin osaksi ankaraa eteläpohjalaista pitäjäkuria, jolla taas oli merkittävä yhteys puukkojunkkariaikaan. Kortinpeluuseen rinnastettavia pelejä olivat samoihin aikoihin nuorten keskuuteen levinneet kuoppa- ja seinärahan heittämiset.


title: Kielisoitin

text: Kielisoitin eli kordofoni on soitin, jonka soivana materiaalina on lankamainen jännitetty kieli. Useimmissa kielisoittimissa on monta kieltä, jotka on viritetty eri korkeuksille. Soittimen ääni syntyy kielen värähtelystä. Kaikukoppa voimistaa kielen ääntä.


title: Kielisoitin

text: "Yksinkertaisille kielisoittimille" eli "sitrasoittimille" on tyypillistä, ettei kieliä tavallisesti viritetä eikä äänenkorkeutta muuteta soiton aikana. Yksinkertaisia kielisoittimia ovat esimerkiksi cembalo ja piano. "Yhdysrakenteiset kielisoittimet" rakentuvat kiinteästi toisiinsa liitetyistä kielirungosta ja kaikupohjasta. Niissä on yleensä otelauta, jota vasten painamalla kielen soivaa pituutta voidaan lyhentää. Yhdysrakenteisia kielisoittimia ovat esimerkiksi kitara, viulu ja harput.


title: Kielisoitin

text: Yhdysrakenteiset kielisoittimet jaetaan näppäilysoittimiin ja jousisoittimiin sen mukaan, miten niitä soitetaan. Näppäilyyn voidaan käyttää esimerkiksi sormia, plektraa tai vasaran- tai lusikanmuotoista puikkoa. Joitakin kielisoittimia, kuten viulua, voidaan soittaa sekä jousella että näppäilemällä.


title: Kielisoitin

text: Kieli saadaan värähtelemään halutulla tavalla jännittämällä se soittimeen. Mitä kireämmälle kieli on jännitetty, sitä korkeampi sen säveltaso. Viritykseen vaikuttavat myös kielen paksuus (paksu kieli soi matalammalta kuin ohut), pituus (pitkä kieli soi matalammalta kuin lyhyt) sekä kielen materiaali ja sen ominaistiheys. Soidessaan kieli tuottaa osavärähdystensä tuloksena järjestyksessä kaikki osaäänekset. Joissakin kielisoittimissa on soitettavien kielien lisäksi myös resonanssi- eli alikvoottikieliä, jotka värähtelevät mukana jotain toista kieltä soitettaessa.


title: Kielisoitin

text: Kielet viritetään yleensä vakioviritykseen, jossa matalin kieli saa tietyn korkeuden ja korkeammat kielet viritetään samoin intervallivälein.


title: Kielisoitin

text: Vanhoissa ja alkukantaisissa kulttuureissa kielisoitinten kielet on valmistettu esimerkiksi kasvikuidusta, hiuksista, jouhista ja silkistä. Euroopassa kieliin on käytetty eläinten jänteitä, suolia ja suonia sekä 1200-luvulta alkaen myös metallilankaa. Nykyisin kieliä valmistetaan myös erilaisista keinokuiduista.


title: Kielisoitin

text: Kielisoittimen resonanssipohjana toimiva kaikukoppa vahvistaa kielen värähtelyn kuultavaksi ja kantavaksi sekä antaa soittimen äänelle sointivärin. Kielen värähtely johdetaan laatikkomaiseen suureen pintaan, joka on yleensä avoin vain pienistä ääniaukoista. Pinnan myötä- eli resonanssivärähtely ja sen aiheuttama suljetussa tilassa tapahtuva ilman värähtely saavat ympäröivän ilman värähtelemään kantavalla tavalla.


title: Kielisoitin

text: Varhaisimmat kaikukopat olivat luonnosta saatuja onttoja esineitä, kuten puunrunkoja tai hedelmänkuoria. Kaikukoppia ryhdyttiin myös kovertamaan ontoiksi jo varhain.


title: Jumalainen näytelmä

text: Jumalainen näytelmä () on italialaisen Dante Alighierin 1300-luvulla italiaksi kirjoittama runoelma. Danten kirjallisen uran pääteos on kolmiosainen näkymatka tuonpuoleiseen. Se kertoo Danten tekemästä matkasta Helvetin ja Kiirastulen kautta Taivaaseen.


title: Jumalainen näytelmä

text: Dante oli firenzeläinen poliitikko, joka joutui vastakkaisen puolueen (mustien guelfien) valtaannousun myötä maanpakoon 1301. "Jumalainen näytelmä" on kirjoitettu kokonaan tuon maanpaon aikana. Dante alkoi kirjoittaa teosta 1308 ja se valmistui 1321. Dante kuoli hyvin pian runoelman valmistumisen jälkeen.


title: Jumalainen näytelmä

text: Dante itse on antanut Jumalaiselle näytelmälle neljä tulkinnan tasoa. Runoa voidaan tulkita kirjaimellisesti, allegorisesti, anagogisesti sekä moraalisesti. Nämä samat neljä tulkinnan tasoa muodostavat myös keskiaikaisen Raamatun tulkinnan metodin, Quadrigan. Allegorisesti Danten matka voidaan nähdä omana tienä puhdistumiseen, synnistä täydellisyyteen. Toisaalta se kertoo aikansa yhteiskunnan moraalisesta rappiosta, luokitellen syntejä ja hyveitä niiden rangaistavuuden perusteella. Anagoginen tulkinta runosta esittää sen edustavan todellista, uskonnollista järjestystä tuonpuoleisessa. Toisaalta kirjaimellisesti voidaan lukea Danten matka osana matkakirjallisuutta, ilman muita merkityksiä. Kuitenkin runon päähenkilö Dante tulisi muistaa erottaa runon kirjoittaneesta Dantesta. Kyseessä on fiktiivinen näkymatka, jonka päähenkilö on myös kuvitteellinen. Päähenkilö edustaa jokaista ihmistä matkalla tietoisuuteen hyveistä ja paheista.


title: Jumalainen näytelmä

text: Dante ihaili suuresti antiikin kreikkalaista ja roomalaista kulttuuria. Tämä on havaittavissa erityisesti Infernossa, jonne Dante on sijoittanut runsaasti antiikin myyttisiä hahmoja. Antiikin hahmot ovat, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, vahtimassa syntisten rangaistusten toimeenpanoa.


title: Jumalainen näytelmä

text: "Jumalainen näytelmä" koostuu kolmesta osasta: "Inferno" (helvetti), "Purgatorio" (kiirastuli) ja "Paradiso" (paratiisi). Ensimmäinen osa, Inferno, on näistä kolmesta tunnetuin. Jumalaisen näytelmän lukusymboliikka on keskiaikaiseen tyyliin merkityksellistä. Runoteoksen jokainen osa käsittää 33 laulua, mutta Infernoon kuuluu myös ns. aloituslaulu. Kolme on kristillisessä lukusymboliikassa merkittävä luku, sillä se edustaa pyhää kolminaisuutta ja on siten taivaallinen luku. Kymmenen puolestaan edustaa täydellisyyttä. Läpi Jumalaisen näytelmän toistuu lukujen jako kolmeen ja kymmeneen. Laulujen puolesta teos koostuu luvuista 33 + 33 + 33 + 1 muodostaen luvun sata (10 x 10). Helvetti, kiirastuli ja taivas sisältävät kukin yhdeksän piiriä sekä yhden ”lisäkerrostuman”. Infernossa on 9 piirin lisäksi pelkureiden alue heti portin jälkeen. Kiirastulessa on 2 pengertä ja 7 piiriä sekä niiden lisäksi maan päällinen paratiisi. Paradiso puolestaan jakaantuu 9 taivaaseen jättäen taivaan keskelle Jumalan kymmenenneksi kerrostumaksi.


title: Jumalainen näytelmä

text: Eino Leino suomensi runoelman vuonna 1912. Teos on myös runoteknisesti varsin mielenkiintoinen sen sisältämän harvinaisen poljennottoman runomitan, tertsiinin, johdosta. Leinon kerrotaan suomentaneen ensimmäisen laulun runomitan vaatimien loppusointujen mukaisesti, mutta havainneen työn liian vaikeaksi, minkä jälkeen hän tyytyi mukailemaan lopullisen suomennoksen loppusoinnut lähelle vaatimuksia. Tämän voi huomata kolmessa ensimmäisessä säkeessä:


title: Jumalainen näytelmä

text:
Elina Vaaran selkeällä nykyaikaisella runokielellä
kirjoitettu versio:


title: Jumalainen näytelmä

text: Tarina alkaa unenomaisesti, kun Dante eksyy Kiirastorstain iltana synkkään metsään, eikä ymmärrä, miten hän on sinne joutunut. Metsä edustaa tietämättömyyttä ja järjen valon täydellistä sammumista. Metsässä Dante kohtaa kolme petoa: suden, pantterin ja leijonan. Pedot edustavat kolmea synnin eri tyyppiä, hillittömyyttä, väkivaltaa ja vihamielisyyttä. Harhailtuaan metsässä vuorokauden verran, hän tapaa esikuvansa runoilijamestari Vergiliuksen. Vergilius kertoo, että ainoa tie petojen ohi oikealle tielle kulkee vaikeasti helvetin ja kiirastulen kautta. Hän tarjoutuu Dantelle oppaaksi. Danten matka helvetissä kulkee sen eri tasojen eli piirien halki. Aina vain syvemmälle edettäessä vastaan tulee yhä paatuneempia syntisiä, jotka kärsivät toinen toistaan kauheampia rangaistuksia.


title: Jumalainen näytelmä

text: Helvetin portin yläpuolelle kirjoitettu lause ”Ken tästä käy, saa kaiken toivon heittää” on kirjan tunnetuin ja usein siteerattu fraasi. Portista astuttuaan Dante kohtaa joukon sieluja, jotka ajavat takaa ilmassa liehuvaa lippua, samalla kun paarmat ja ampiaiset pistelevät heitä, ja heidän jalanjäljistään nousee matoja. Nämä ovat pelkureita ja puolueettomia. Sieluja, joita ei taivaaseen voi laskea, ettei himmenisi sen kirkkaus, mutta helvettiinkään heitä ei voi sijoittaa, etteivät saisi syntiset kunniaa. Pelkureiden jälkeen Dante ja Vergilius saapuvat Akheron-virran rannalle, missä lautturi Kharon kuljettaa sielut varsinaiseen helvettiin kuulemaan tuomionsa manalan tuomari Minokselta.


title: Jumalainen näytelmä

text: Varsinaisen helvetin piirejä on yhdeksän, joista kolme jakautuu useampaan osastoon. Helvetin piireissä ja osastoissa sielut kärsivät syntinsä mukaisesta rangaistuksesta. Helvetin piirit ja niihin johtavat synnit ovat seuraavat:


title: Jumalainen näytelmä

text:
1. piiri (limbo): kastamattomat ja ennen Kristuksen syntymää eläneet hyveelliset ihmiset. Tässä suhteellisen miellyttävässä paikassa asuvien syntisten ainoa synti on perisynti. Tänne on sijoitettu mm. antiikin ajan todellisia ja myyttisiä sankareita, kirjailijoita, filosofeja ja tiedemiehiä. Täällä olivat myös Vanhan testamentin ajan pyhät ennen kuin Jeesus nouti heidät pois. Heidän rangaistuksensa on ainoastaan ikuinen Jumalan rakkauden kaipuu. Täällä on myös Vergiliuksen vakituinen paikka.
2. piiri: himo, synnillinen rakkaus. Lihalliselle himolleen antautuneet ovat hirmumyrskyn riepoteltavina. He pörräävät toistensa ympärillä saamatta nauttia rakkaudesta. Tässä piirissä Dante kohtaa mm. Kleopatran ja Didon.
3. piiri: ahmatit. He makaavat limaisessa mudassa ja ulvovat kuin koirat, samalla kun ikuinen rankkasade piiskaa heitä ja he kääntyilevät puolelta toiselle yrittäessään suojella itseään siltä. Helvetin vahtikoira Kerberos ahdistelee heitä ja vartioi piiriä.
4. piiri: saiturit ja tuhlaajat. Täällä kadotetut vyöryttävät valtavia kuormia toisiinsa törmäillen ja toisiaan soimaten. Piirin vartijana toimii Pluto.
5. piiri: vihaiset ja kaunaiset. Vihaan sortuneet tappelevat rajusti keskenään sakean usvan peittämällä suolla; kaunaiset makaavat suon pohjassa mumisten itsekseen kaunaansa, mistä nousee kuplia pinnalle. Suo kantaa nimeä Styx.
Piirit 1-5 ovat ns. ylempää helvettiä ja edustavat hillittömyyden syntejä. Styxin toisella rannalla kohoaa Diten kaupungin muurit ja alkaa keskihelvetti. Siellä rangaistaan väkivallan synneistä.
6. piiri: kerettiläiset. Harhaoppiset makaavat tulisissa haudoissa. Harhaoppisuus kuuluu väkivallan synteihin, sillä se on lähes kuin väkivaltaa Jumalaa kohtaan.
7. piiri: väkivaltaa käyttäneet


title: Jumalainen näytelmä

text:
Seitsemännen piirin jälkeen Dante ja Vergilius laskeutuvat alimpaan helvettiin Geryon-pedon kyydittäminä. Alimman helvetin synnit ovat pahantahtoisia.
8. piiri eli Malebolge ("pahat kuilut"): vilpilliset.
9. piiri eli Kokytos: petturit


title: Jumalainen näytelmä

text: Helvetin pohjalla runoilijat kohtaavat Saatanan eli Luciferin. Hänen rinnallaan ihmiset ovat kuin muurahaisia. Saatana on rintaansa myöten jäätynyt Kolkytoksen ikijäähän, ja hän paiskoo siivillään tuulta kuin tuulimylly. Samalla hän suree omaa tilaansa itkien verisiä kyyneleitä ja louskuttaa kolmessa suussaan kahta valtiollista ja yhtä hengellistä pettäjää: Julius Caesarin surmaajia Cassiusta ja Brutusta sekä Juudas Iskariotia. Juudas Iskariotin rangaistus on kaikkein pahin. Hänen päänsä on Saatanan suussa ja jalat ulkopuolella. Päästäkseen pois helvetistä runoilijoiden täytyy laskeutua pitkin Saatanan karvaista ruumista. Yhtäkkiä helvetin maailma kääntyy ylösalaisin ja laskeutuminen muuttuu kiipeämiseksi. Lopulta Dante ja Vergilius pääsevät maan pinnalle ja näkevät jälleen tähdet.


title: Jumalainen näytelmä

text: Dante kuvaa kiirastulen vuoreksi, joka on muodostettu helvetin kaivamisesta saadusta maasta. Se sijaitsee saarella, joka on eteläisen pallonpuoliskon ainoa maa. Ennen varsinaisen kiirastulen porttia vuoren juurella on kaksi pengertä. Vuoren huipulla on maallinen paratiisi. Kiirastulen piirit ja niihin joutuvat syntiset ovat:


title: Jumalainen näytelmä

text:
1. penger: parannuksenteon viime hetkeen jättäneet
2. penger: väkivaltaisesti kuolleet ja syntejään vasta viime hetkellä katuneet, esirukousta tarvitsevat
Kiirastulen portti
1. piiri: ylpeät
2. piiri: kateelliset
3. piiri: vihaiset
4. piiri: laiskat, hitaat hyvään
5. piiri: ahneet, tuhlaajat
6. piiri: ahmatit
7. piiri: aistilliset (hekuma ja luonnonvastainen rakkaus)
Maallinen paratiisi: paluu synnittömään viattomuuteen, valmistautuminen taivaaseen nousuun


title: Jumalainen näytelmä

text:
1. Kuun taivas: urhoollisuuden puute, lupauksensa vastustelematta väkivallan vuoksi rikkoneet
2. Merkuriuksen taivas: oikeamielisyyden puute, hyvin mainetta ja kunniaa saavuttaakseen toimineet
3. Venuksen taivas: kohtuullisuuden puute
4. Auringon taivas: viisaat
5. Marsin taivas: urhoollisuus, uskon puolesta taistelleet
6. Jupiterin taivas: oikeamieliset hallitsijat
7. Saturnuksen taivas: kohtuullisuus, mietiskelijät
8. Kiintotähtien taivas: voitokas kirkko
9. Primum mobile: enkelien yhdeksän piiriä Jumalan ympärillä
10. Empyrean: Jumala ja uskovat kuin ruusun terälehdet


title: Jumalainen näytelmä

text: "Jumalainen näytelmä" on suomennettu kahdesti. Eino Leinon käännös julkaistiin kolmessa osassa 1912–14, Elina Vaaran vuonna 1963.


title: Jumalainen näytelmä

text: Johanna Mälkki esittää väitöstutkimuksessa "Mitä etevin runoteos" toivomuksen teoksen ajatussisältöä avaavasta suorasanaisesta käännöksestä. Leinon suomennos on ylätyylinen ja Vaaran käännös kieleltään vanhahtava. Myöskään perusteellisia selitysosioita sisältävää laitosta ei ole suomeksi ilmestynyt.


title: Viisas Kana Kananen

text:
Viisas Kana Kananen () on vuonna 1934 valmistunut lyhyt piirroselokuva, jossa Aku Ankka esiintyi ensi kerran. Animaatio kuuluu Walt Disneyn "Silly Symphonies" -sarjaan, ja se perustuu satuun "The Little Red Hen". Elokuva sai ensi-iltansa 9. kesäkuuta 1934, jota pidetään Aku Ankan virallisena syntymäpäivänä.
Maissia viljelevä rouva Kana tarvitsisi apua erilaisiin työtehtäviin ja pyytää apua naapureiltaan Aku Ankalta ja Petteri Possulta ("Peter Pig"), mutta molemmat teeskentelevät sairasta välttyäkseen työltä. Kun rouva Kana saa maissisadosta valmistamansa ruoat valmiiksi, Aku ja Petteri olisivat innokaita syömään niitä, mutta huijauksen tajunnut rouva Kana päättääkin sen sijaan antaa heille opetuksen.


title: Viisas Kana Kananen

text: Suomessa elokuvaa esitettiin alun perin nimellä "Pieni viisas kana".


title: Golden Gate Bridge

text: Golden Gate Bridge, Golden Gaten silta, on riippusilta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Silta yhdistää San Franciscon kaupungin ja piirikunnan Marinin piirikuntaan. Sen kokonaispituus on 2 737 metriä, leveys 27 metriä ja pylonien korkeus 227 metriä merenpinnasta ja 152 metriä sillan kannesta. Sillan rakentamiseen on käytetty yli 100 000 kilometriä teräsvaijeria. Sen pääsuunnittelija on Joseph B. Strauss. Silta valmistui vuonna 1937 ja sen rakentaminen maksoi kokonaisuudessaan noin 35 miljoonaa dollaria. Sen väri on tumma punaoranssi (). Golden Gaten silta on San Franciscon tunnusmerkki ja suosittu turistikohde.


title: Golden Gate Bridge

text: Golden Gaten silta ylittää Golden Gaten salmen, joka yhdistää San Franciscon lahden Tyyneenmereen. Silta rakennettiin Yhdysvaltojen suuren laman aikoihin yhdistämään San Franciscon kaupunki ja Marinin piirikunta. Valmistuessaan silta oli pisin riippusilta koko maailmassa. Silta on maalattu ympäristöön sopivasti oranssin väriseksi ja on 1900-luvun art deco -tyyliä.


title: Golden Gate Bridge

text: 1920-luvun alussa, kun Golden Gaten siltaa ei vielä ollut rakennettu, ainoa tapa päästä San Franciscon lahden yli oli lautta. Golden Gaten sillan rakentamisen suunnittelu aloitettiin vuonna 1928. Rakennustyöt alkoivat 5. tammikuuta 1933, kun lopullinen suunnitelma arkkitehti Joseph Baerman Straussin kaavailemasta siltakaaresta oli saatu valmiiksi. San Franciscon alueella on voimakkaita merivirtoja, ja sää on usein tuulinen ja sumuinen. Tämän takia, ennen kuin silta oli saatu valmiiksi vuonna 1937, ajateltiin sillan olevan mahdoton rakentaa. Sillalla onkin kutsumanimi ”Bridge that couldn’t be built” (suomeksi ”Silta, jota ei voitu rakentaa”). Kovan tuulen takia siltaan täytyi rakentaa huojumisvaraa noin kahdeksan metriä.


title: Golden Gate Bridge

text: Huolimatta epäilyistä ja huonoista sääolosuhteista, Golden Gaten silta saatiin kuitenkin rakennettua valmiiksi 27. toukokuuta 1937, neljän ja puolen vuoden rakennustyön jälkeen. Helppo sitä ei ollut rakentaa, sillä yksitoista rakennusmiestä sai surmansa onnettomuuksissa siltaa tehdessään. Golden Gaten silta avattiin liikenteelle kaksi päivää sen valmistumisen jälkeen.


title: Golden Gate Bridge

text: Sillan nopeusrajoitus on 45 mailia tunnissa (72 km/h). Erinäisiä rajoituksia on myös sillan alkupäissä, joissa on usein ruuhkaa. San Franciscon suuntaan mentäessä ennen sillalta poistumista pitää maksaa siltamaksu, joka vaihtelee kulkuneuvon koon mukaan. Esimerkiksi henkilöautolla siltamaksu on kuusi Yhdysvaltain dollaria. San Franciscosta poispäin mentäessä ei tarvitse maksaa siltamaksua.


title: Golden Gate Bridge

text: Sillan saa ylittää kuorma-autolla, asuntovaunulla, linja-autolla, moottoripyörällä ja henkilöautolla, kunhan noudattaa sillan ajo-ohjeita. Joidenkin kulkuneuvojen kohdalla on myös kokorajoituksia, esimerkiksi liian korkeat kuorma-autot eivät saa ajaa sillalle ilman erikoisjärjestelyjä. Joidenkin ajoneuvojen pyörien materiaali saattaa estää sillalle pääsyn.


title: Golden Gate Bridge

text: Sillan voi ylittää myös jalan tai polkupyörällä sillalla olevaa kevyen liikenteen väylää pitkin päivisin. Yöllä jalankulkuliikenne on kielletty ja pyörälläkin pääsee vain kulkuportin kautta. Sillalla ei saa ratsastaa eikä kulkea kotti- tai muiden työntökärryjen kanssa. Ylitettäessä silta koiran kanssa se on pidettävä kytkettynä. Kaksipyöräiset moottoriajoneuvot, joiden pyörät ovat kovin ohuet, eivät saa ajaa sillalle. Sillalle ei saa mennä rullaluistimilla tai skeittilaudalla.


title: Golden Gate Bridge

text: Maali on tärkeä osa sillan kunnossapitoa. Golden Gate Bridge maalataan tietyin aikavälein, jotta maali pysyisi tasaisena ja suojaisi sillan pintaa suolapitoisen ilman aiheuttamalta korroosiolta ja ruostumiselta. Silta on aina ollut samanvärinen; helakan oranssi. Kun siltaa ei vielä ollut maalattu oranssiksi, jotkut halusivat siitä metallinharmaan ja toiset täysin pikimustan. Meriliikenteen takia sillan väriksi suunniteltiin jossain vaiheessa myös kirkasta musta-keltaraidallista, jotta se olisi näkynyt selkeästi sumussa ohikulkeville laivoille.


title: Golden Gate Bridge

text: Arkkitehti Irwing Morrow, joka oli ollut mukana sillan suunnittelussa alusta alkaen, hylkäsi nämä vaihtoehdot ja halusi maalata sillan oranssiksi. Hän perusteli valintaansa ympäristön väreihin sopivaksi.


title: Golden Gate Bridge

text: Golden Gaten silta on kuuluisa itsemurhan tekopaikka. Virallinen itsemurhalaskenta päättyi vuonna 1995, jolloin luku lähestyi tuhannen itsemurhan rajaa, ja ne lajiteltiin sen mukaan minkä lampun kohdalta (joita on 128) hypättiin. Virallista lukua ei ole enää pidetty 997:n hyppääjän jälkeen. Vuoteen 2012 mennessä sillalta tehtiin itsemurha keskimäärin kerran kahdessa viikossa, jolloin itsemurhan tehneiden epävirallinen lukema oli kokonaisuudessaan yli 1 600. Sillalta hyppäämällä tehtyjen itsemurhien määrä oli suurimmillaan vuonna 2013, jolloin itsemurhan teki 46 ihmistä.


title: Golden Gate Bridge

text: Elokuussa 2013 tapahtui eniten itsemurhia yhdessä kuukaudessa, kun 10 hyppäsi, yksi joka kolmas päivä. Nuorin sillalta koskaan hypännyt on ollut 5-vuotias.


title: Golden Gate Bridge

text:
Noin 75 metrin pudotus kestää neljä sekuntia ja hyppääjä osuu veteen noin 120 kilometrin tuntinopeudella. Heinäkuuhun 2013 mennessä vain 34 ihmistä oli selviytynyt hypystä hengissä; arviolta 98 % hyppääjistä joko kuolee välittömästi tai hukkuu hypotermian takia. Salmessa veden lämpötila on aina kylmä, tammikuussa keskimäärin 12 °C ja syyskuussa 16 °C mitattuna sillan eteläpäässä sijaitsevassa Fort Pointissa San Franciscon lahden suulla. Kylmimmillään vesi voi olla vain viisiasteista ja korkeimmillaankin vain 22 °C.
Salmen virtausten takia monien hyppääjien ruumiit ajautuvat avomerelle, eikä niitä koskaan löydetä. Näin erityisesti yöllä hypänneiden kohdalla, minkä takia sillalla ei saa kulkea jalkaisin öisin. Sillalta hyppäämisien estämiseksi sen jalkakäytävillä partioi jatkuvasti kahdesta neljään poliisia.


title: Golden Gate Bridge

text: Vuonna 2006 valmistuneen dokumenttielokuvan "The Bridge" tekijät kuvasivat siltaa useista kohdista vuoden ajan 2004 tarkoituksena saada hyppääjiä kuvattua. He saivat kuvattua 23 hyppyä 24:stä sekä useita sellaisia, jotka saatiin estettyä. Kolmen hyppääjän ruumista ei koskaan löydetty. Elokuvassa on lisäksi hyppääjien omaisten ja silminnäkijöiden haastatteluja ja sekä yhden vuonna 2000 hypänneen ja hengissä selvinneen haastattelu, hän on nyt auttamassa ihmisiä ennen kuin he menevät sillalle itsemurha-aikeissa. Elokuvan tekijät saivat inspiraation The New Yorker -lehdessä olleesta artikkelista 2003.


title: Sormuksen Saattue

text:
Sormuksen Saattue () perustettiin J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta" viemään Valtasormus Mordoriin tuhottavaksi.
Rivendellissa pidettiin Elrond Puolhaltian johdolla neuvonpito, jonka lopuksi Frodo Reppuli päätti viedä Sormuksen Mordoriin tuhottavaksi Tuomiovuoren liekeissä. Saattue matkasi Keski-Maan halki, kunnes Moriassa Saattuetta johtanut Gandalf putosi kuiluun balrogin kanssa. Aragornista tuli Saattueen johtaja ja hän johdatti muut Saattueen jäsenet Lothlórieniin. Saattue jatkui Raurosin putousten lähistölle, missä Saattue hajosi Sauronin ja Sarumanin örkkien hyökkäykseen. Boromir sai surmansa, Merri ja Pippin joutuivat örkkien vangeiksi, Aragorn, Legolas ja Gimli lähtivät örkkien perään pelastamaan ystävänsä ja Frodo lähti Samin kanssa Mordoriin.


title: Sormuksen Saattue

text: Saattueeseen kuului yhdeksän jäsentä vastavoimana Yhdeksälle Ratsastajalle, nazgûlille. Itse Elrond kutsui heitä Yhdeksäksi Kulkijaksi.


title: Sormuksen Saattue

text: Sormuksen sodan päätyttyä ja Mordorin tuhouduttua elossa olevat jäsenet erosivat toisistaan viimeisen kerran Rautapihassa; Aragorn palasi Minas Tirithiin ja Legolas sekä Gimli ratsastivat Fangornin metsän läpi omien kansojensa luo.


title: Sormuksen Saattue

text:
Hobitit
Velhot
Ihmiset
Haltiat
Kääpiöt


title: Väli-Amerikka

text: Väli-Amerikka on Yhdysvaltain eteläpuolinen osa Pohjois-Amerikkaa. Se käsittää Meksikon, Keski-Amerikan sekä Länsi-Intian saariston. Rajaus perustuu erityisesti Pohjois-Amerikan merkittävimpään kieli- ja kulttuurieroon: Väli-Amerikka kuuluu Latinalaiseen Amerikkaan, kun taas muu Pohjois-Amerikka Grönlantia lukuun ottamatta muodostaa Anglo-Amerikan.


title: Väli-Amerikka

text: Väli-Amerikka jakautuu maantieteellisesti Meksikon ja Keski-Amerikan muodostamaan manneralueeseen sekä Länsi-Intian saaristoon Karibianmerellä. Keski-Amerikkaan kuuluvat Meksikon ja Kolumbian välissä olevat Amerikan mannermaan valtiot Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua ja Panama. Länsi-Intian saaristoon kuuluvat kaikki Karibianmeren saarivaltiot ja joukko epäitsenäisiä saaria ja saariryhmiä. Saarivaltiot ovat Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Grenada, Haiti, Jamaika, Kuuba, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit sekä Trinidad ja Tobago. Epäitsenäisiä saaristoalueita ovat Alankomaiden Antillit, Anguilla, Aruba, Brittiläiset Neitsytsaaret, Caymansaaret, Guadeloupe, Martinique, Montserrat, Navassa, Puerto Rico, Turks- ja Caicossaaret sekä Yhdysvaltain Neitsytsaaret.


title: Väli-Amerikka

text: Väli-Amerikan pinnanmuodoille tyypillisiä ovat terävähuippuiset vuoret ja tulivuoret. Myös monet saarista ovat tuliperäisiä. Ilmasto vaihtelee maanpinnan korkeuden mukaan trooppisesta lähes lauhkeaan. Väli-Amerikan pohjoisimmassa osassa, Meksikossa, esiintyy aavikkoa ja puoliaavikkoa, etelämäpänä Keski-Amerikassa trooppista sademetsää. Väli-Amerikkaa koettelevat usein hurrikaanit ja El Niño -ilmiö.


title: Väli-Amerikka

text: Mantereella asuu yhteensä noin 130 miljoonaa asukasta ja saarilla lähes 37 miljoonaa (luvut vuodelta 1998). Mantereella elinajanodote miehillä on 68,8 vuotta ja naisilla 74,6 vuotta, saarilla miehillä 67 vuotta ja naisilla 71,4 vuotta. Väli-Amerikassa sijaitsee myös maailman yksi väkirikkaimmista kaupungeista, Ciudad de México.


title: Väli-Amerikka

text: Väli-Amerikan maiden talous rakentuu pitkälti maatalouden varaan, suurimpana asiakkaana on Yhdysvallat. Tärkeimpiä viljakasveja ovat maissi, vehnä, riisi. Plantaaseilla tuotetaan sokeriruokoa, kahvia, kaakaota ja banaaneja. Alueella on paljon naudanlihan tuotantoa, ja lisäksi kalateollisuus on runsasta.


title: Bridgetown

text: Bridgetown on Barbadoksen pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2007 väestönlaskennassa 91 665; vuoden 2010 arvio on noin 94 000 asukasta. Kaupunki on suosittu matkailukohde Länsi-Intian saaristossa.


title: Bridgetown

text: Bridgetownin perustivat britit vuonna 1628. Siitä tuli merkittävä kauppasatama, jonka kautta kulki sekä orjia että tavaraa. Sillä on merkittävä rooli myös brittiläisen imperiumin leviämisessä alueella.


title: Bridgetown

text: Bridgetownissa on nykyaikainen ja toimiva infrastruktuuri: langattomia internetpalveluita, internetkahviloita ja muutenkin tehokas tietoliikenne, maakaasuverkko, juomakelpoinen vesijohtovesi. Kaupungin laidalla on suuri Sherbournen kokouskeskus, jossa järjestettiin 1994 YK:n kansainväinen konferenssi kestävästä kehityksestä pienissä saarivaltioissa.


title: Bridgetown

text: Bridgetownin krikettistadion on yksi Karibian alueen hienoimmista. Paikallinen kerho on perustettu vuonna 1882. Stadion uusittiin vuoden 2007 maailmancupia varten. Vuonna 2007 kriketin maailmancupin loppuottelu pelattiin Bridgetownissa.


title: Bridgetown

text: Historiallinen Bridgetown ja sen varuskunta, Garrison Historic Area, on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2011.


title: Belmopan

text: Belmopan on Keski-Amerikassa sijaitsevan Belizen pääkaupunki. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2010 on noin 21 794. Hurrikaani Hattien tehtyä pahoja tuhoja Belize Cityyn vuonna 1961 Belmopan rakennettiin maan uudeksi pääkaupungiksi Belizejoen itäpuolelle, noin 80 kilometriä sisämaahan entisestä pääkaupungista. Pääkaupungin asema virallistui vuonna 1970, jolloin myös maan hallitus muutti Belmopaniin.


title: Belmopan

text: Kaupungin pormestari on ollut vuodesta 2015 Khalid Belisle.


title: Enso-Gutzeit

text: Enso-Gutzeit Oy, sittemmin Enso Oyj, oli suomalainen metsäteollisuusyhtiö, joka yhdistettiin vuonna 1998 ruotsalaisen Stora AB:n (aik. Stora Kopparbergs Bergslags AB) kanssa Stora Enso Oyj:ksi.


title: Enso-Gutzeit

text: Enso-Gutzeitin varhaisin edeltäjä oli Wilhelm Gutzeitin Norjan Fredrikstadiin vuonna 1860 perustama, "Wilh. Gutzeit & Co" -niminen höyrysaha. Wilhelm Gutzeitin kuoltua 1869 hänen poikansa Hans Gutzeit peri sahan. Hans Gutzeit alkoi hakea sahalle uutta paikkaa Suomesta, missä oli paremmin saatavissa tukkeja kuin Norjassa. Hän myi Fredrikstadin sahan ja perusti Norjaan uuden W. Gutzeit & Comp. -nimisen yhtiön, joka rakensi vuonna 1872 sahan Kymin Kotkansaareen (nykyisessä Kotkan kaupungissa). Tästä sahasta joka käynnistyi 16. marraskuuta 1872 tuli Suomen suurin ja nykyaikaisin. Sahan voimalähteenä oli sadan hevosvoiman tehoinen höyrykone, ja käytössä oli kuusi kehäsaha- ja kaksi sirkkelisahakoneistoa. Sahaa hoitivat Norjasta tulleet ammattimiehet joita muutti lähes sata perheineen Hans Gutzeitin mukana Kymiin. Sahaa alettiin kutsua Norjan sahaksi, jolla nimellä se tunnettiin vuosikymmenien ajan.


title: Enso-Gutzeit

text: Sahateollisuuden korkeasuhdanne tasaantui 1874 ja sahatavaran hinnat alkoivat laskea. Vuonna 1877 alkanut Venäjän-Turkin sota nosti tilapäisesti hintoja mutta jo 1878 sahatavaran vientihinnat putosivat yhteen kolmasosaan vuoden 1874 tasosta ja olivat näin alhaalla vielä seuraavanakin vuonna. Hans Gutzeit ajautui tämän vuoksi vararikkoon vuonna 1880 ja joutui väistymään toimitusjohtajan tehtävästä. Sahan pääomistajaksi tuli norjalainen tukkuliike "Ludwigsen & Schjelderup" ja uudeksi toimitusjohtajaksi norjalainen Christian Holst joka oli Hans Gutzeitin serkku. Norjan sahan tuotantokapasiteetti oli vajaakäytössä vuoteen 1886 saakka jolloin sahatavaran kysyntä alkoi lopulta elpyä Euroopassa.


title: Enso-Gutzeit

text: Kun Kymijoen suulla sijaitsevien useiden sahojen kilpailu Päijänteen alueen tukeista nosti niiden hintaa yhtiö päätti laajentaa puun hankintaansa Saimaan alueelle ja osti 1892 "Rutolan" tilan, jonka alueella sijaitsevalle noin kolmen kilometrin levyiselle kannakselle rakennetun puunsiirtolaitteiston avulla yhtiö pystyi kuljettamaan Saimaan vesistöstä tukkeja edullisesti Kymijoen vesistöön. Yhtiö rakensi myös sahan Rutolaan vuonna 1897. Gutzeit alkoi ostaa metsiä Saimaan alueelta ja osti myös 1902 4,4 miljoonalla markalla Pohjois-Karjalassa Utrassa sahalaitoksen omistaneen Ab Utra Wood Co:n jonka mukana tuli 100 000 hehtaaria metsää. Oston jälkeen Utran suuren mutta vanhanaikaisen vesisahan toiminta lopetettiin ja saharakennukset purettiin vuoteen 1905 mennessä. Tukit kuljetettiin tästä lähtien yhtiön merenrantasahoille Kotkaan.


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1896 yhtiöstä muodostettiin "Aktiebolaget W. Gutzeit & Co" niminen osakeyhtiö jonka johtoon tuli 1906 norjalainen yhtiön palveluksessa vuodesta 1884 ollut Alexander Gullichsen. Hänen aloitteestaan yhtiö oli laajentanut toimintaansa Saimaan alueelle ja hän oli ollut mukana sopimassa Utra Wood Co:n ostosta sen englantilaiselta omistajalta "Egerton Hubbard & Co"-yhtiöltä.


title: Enso-Gutzeit

text: 1900-luvun alussa Aktiebolaget W. Gutzeit hankki myös muutamia sahoja Kotkan alueelta. 1903 ostettiin Hovinsaaren saha joka paloi seuraavana vuonna mutta käynnistyi uudelleen jälleenrakennettuna 1905. 1909 oli ostovuorossa heikosti kannattanut viipurilaisen Paul Wahl & Co.:n omistama Suur-Hietasen saha joka sekin paloi 1911 ja käynnistyi taas uudistettuna 1912. Nämä molemmat sahat oli perustettu 1874 jolloin Kotkan seudulle perustettiin Karhulan, Suur-Hietasen, Sunilan, Hovinsaaren ja Jumalniemen höyrysahat. 1907 rakennettiin sahoilla syntyvää jätepuuta ja sahanpurua raaka-aineena käyttävä sulfaattiselluloosatehdas Kotkaan. Tämä tehdas lähti käyntiin monien vaikeuksien jälkeen vasta 1911. Tehtaan yksi höyrykattila oli räjähtänyt 1908 ja sen yhteydessä toimineessa tärpätinvalmistuslaitoksessa oli myös tapahtunut tuhoisa räjähdys.


title: Enso-Gutzeit

text: 1908 yhtiö osti "Ilomants Skogfastighets Ab":n, jolla oli hallussaan laajat metsäalueet Pohjois-Karjalassa. 1909 ostettiin konkurssiin ajautunut Aktiebolaget Pankakoski, jolla oli Lieksanjoen varrella Pankakoskella puuhiomo. Paikalla oli aiemmin toiminut muun muassa rautaruukki, mylly ja saha, jotka olivat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan. W. Gutzeit & Co. rakensi Pankakoskelle uuden puuhiomon ja kartonkitehtaan. Tehdas oli valmistuttuaan vuonna 1914 Suomen suurin kartonkitehdas. Kartonkitehtaan perustaminen oli mahdollista koska samoihin aikoihin 1911 valmistui rautatie Joensuusta Lieksan kautta Nurmekseen.


title: Enso-Gutzeit

text: Gutzeitilla oli myös suuri puutavaran kuljetukseen käytetty sisävesilaivasto Saimaalla. Tämän laivaton käyttöön perustettiin Laitaatsillan Konepajan nimellä tunnettu telakka ja konepaja Savonlinnaan.


title: Enso-Gutzeit

text: 1912 oli ostovuorossa Vuoksen varrella Ensossa toimiva "Enso Träsliperi Aktiebolaget". Tämän yhtiön oli perustanut 1887 paroni Carl August Standertskjöld joka oli ostanut maa-alueen Vuoksen rannalta Räikkölän kosken luota ja puolet kosken vesivoimaoikeuksista. Varat ostoon hän oli hankkinut myymällä Kymijoen varrella Inkeroisissa sijaitsevan puuhiomonsa Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolagille.


title: Enso-Gutzeit

text: Tänne keskelle asumatonta erämaata perustettiin 1888 Enson puuhiomo ja sen ympärille samanniminen yhdyskunta. 1907 Enson puuhiomon yhteyteen rakennettiin paperitehdas jossa oli käytössä suurella yankee-kuivaussylinterillä varustettu paperikone. Muutama vuosi myöhemmin 1910 oli lisävoiman saamiseksi valmistunut vielä Vuoksen poikki voimalaitos ja pato joka oli kuitenkin tullut niin kalliiksi että Enson omistajat halusivat myydä yhtiön. Enso Träsliperi säilyi oston jälkeen itsenäisenä yhtiönä vuoteen 1927 saakka.


title: Enso-Gutzeit

text: Gutzeit kasvatti vielä metsäomistustaan 1913 ostaessaan "Aktiebolaget Finland Wood Company":n omistamat metsäalueet. Muutamaa vuotta myöhemmin 1915 tuli voimaan laki joka rajoitti yhtiöiden metsänomistusta Suomessa. Vuonna 1912 suomalaiset sahat perustivat yhteishankkeena Venäjälle, lähelle Pietaria, Dubrovkaan sanomalehtipaperitehtaan ja sahan. Myös Gutzeit-yhtiö oli hankkeessa mukana.


title: Enso-Gutzeit

text: Alexander Gullichsen kuoli 1917 ja hänen seuraajakseen tuli norjalainen Herman Heiberg. Yhtiön omistuspohja muuttui, kun Suomen valtio osti lokakuussa 1918 4 400 yhtiön osaketta sen norjalaisilta omistajilta ja hankki samalla itselleen osake-enemmistön yhtiössä. Enson johtajasta Sölve Thunströmista tuli yhtiön uusi toimitusjohtaja 1921. Vuonna 1924 Suomen valtiolla oli jo 87 % yhtiön osakkeista. Samana vuonna Thunströmin seuraajaksi tuli Väinö Kotilainen, joka keskittyi ensi töikseen vähentämään yhtiön taloutta rasittaneiden lyhytaikaisten lainojen määrää. Yhtiön pääkonttori siirrettiin 1925 Ensoon ja 1927 yhtiön nimeksi tuli "Enso-Gutzeit Osakeyhtiö" kun aiemmin erilliset yhtiöt "Aktiebolaget W. Gutzeit & Co." ja "Enso Träsliperi Aktiebolaget" sulautettiin yhteen. Vuotta aiemmin 1926 oli erillisenä yhtiönä siihen asti toiminut "Aktiebolaget Pankakoski" sulautettu W. Gutzeit-yhtiöön.


title: Enso-Gutzeit

text: 1919 Gutzeit hankki Savonlinnassa toimineen lähes konkurssikypsän Oy Lypsyniemen Konepajan, joka oli perustettu 1917 kilpailemaan Gutzeitin omistaman Laitaatsillan Konepajan kanssa. Oston jälkeen konepajaa laajennettiin ja se alkoi myöhemmin erikoistua selluloosatehtaiden tarvitsemien laitteistojen rakentamiseen. Kyseinen konepaja on toiminnassa vielä nykyäänkin. Andritz osti pajan vuonna 2000 ja vuonna 2004 se yhtiöitettiin nimellä Savonlinna Works Oy, josta tuli Andritzin tytäryhtiö.


title: Enso-Gutzeit

text: 1930-luvun alussa Enso-Gutzeitin haltuun siirtyi Tornator Osakeyhtiö, jonka Suomen valtio oli ostanut 1918. Tornatorilla oli Tainionkoskella lankarulla-, sulfaattiselluloosa- ja pergamiinitehtaat ja Lahdessa lankarullatehdas sekä lisäksi 79 000 hehtaaria metsää. 1937 Enso osti Laatokan Karjalassa toimineen Aunuksen Puuliike Oy:n joka omisti alueella useita sahalaitoksia ja metsää.


title: Enso-Gutzeit

text: 1920-luvulta alkaen Enso-Gutzeit keskittyi voimakkaasti selluloosan valmistamiseen. Kotkan sulfiittiselluloosatehdas uusittiin 1920-luvun lopulla ja Enson sulfiittiselluloosatehtaan tuotantokapasiteetti kaksinkertaistui. Enso-Gutzeit rakensi 1931 Ensoon myös uuden sulfaattiselluloosatehtaan ja 1935 valmistui Saimaan etelärannalle Tornatorin aiemmin omistamalle maa-alueelle Kaukopäähän suuri sulfaattiselluloosatehdas, jonka tuotantokapasiteetiksi oli suunniteltu 80 000 tonnia vuodessa, mutta jo vuonna 1937 se tuotti 120 000 tonnia selluloosaa vuodessa. Kaukopään tehdas oli tällöin Euroopan suurin selluloosatehdas ja Enso-Gutzeit oli Euroopan viidenneksi suurin selluloosantuottaja. 1938 käynnistyi vielä uusi suuri rakennusprojekti, kun yhtiö päätti rakentaa suuremman vesivoimalaitokseen Ensoon ja hyödyntää samalla myös ylempänä Vuoksessa olevan Vallinkosken putouskorkeutta. Jo aiemmin 1937 oli yhtiö rakentanut voimalan Rouhialaan. Enson voimalan rakennustyö oli vielä kesken talvisodan alkaessa.


title: Enso-Gutzeit

text: 1928 Enso-Gutzeit oli mukana perustamassa Sunila Osakeyhtiötä. Tämän yhtiön haltuun tuli 1874 perustettu "Sunila Sågverks Aktiebolagin" sahalaitos, jota olivat omistaneet Hackman & Co. vuoteen 1917 saakka ja sen jälkeen Ab Sörnäs. Sahaa oli tarjottu useaan kertaan Enso-Gutzeitille, mutta yhtiö oli pitänyt sen hintaa liian korkeana. Uusi Sunila Osakeyhtiö lopetti sahan toiminnan ja sen tilalle päätettiin 1936 rakentaa sulfaattiselluloosatehdas, joka aloitti toimintansa 1938. Tällöin Sunila Osakeyhtiön omistus jakaantui Enso-Gutzeitin, Kymin Osakeyhtiön, Karhula Osakeyhtiön (myöhemmin A. Ahlström Osakeyhtiö), Yhtyneet Paperitehtaat Osakeyhtiön ja Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolagin (myöhemmin Oy Tampella Ab) kesken.


title: Enso-Gutzeit

text: Talvisota aiheutti suuria menetyksiä Enso-Gutzeitille. Varsinaisen sodan aikana Kotkassa sijaitseva Norjan saha tuhoutui pommituksessa ja myös Enson ja Kaukopään tehdaslaitokset kärsivät vaurioita ja muun muassa 650 000 kuutiometriä varastossa ollutta raakapuuta tuhoutui. Talvisodan rauhanteossa menetettiin Enson tuotantolaitokset ja voimalaitos, Laatokan Karjalassa sijainneita sahalaitoksia sekä noin 100 000 hehtaaria metsää. Yhtiön uudeksi kotipaikaksi tuli Ruokolahti jonka alueella Kaukopään tehtaat sijaitsivat mutta käytännössä sen pääkonttori toimi tästä lähtien Helsingissä.


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1941 Enso-Gutzeit osti Kymin kunnassa Korkeakoskella (nyk. Kotkan kaupunki) toimivan haapakuidusta insuliittilevyä valmistaneen Insulite Company of Finland:in jonka amerikkalainen emoyhtiö Minnesota and Ontario Paper Co. halusi vetäytyä pois Suomesta. Insulite Company of Finland oli perustettu 1930 ja Korkeakosken tehdas oli käynnistynyt 1932. Enso-Gutzeit perusti myös 1940 laatikkotehtaan Helsinkiin.


title: Enso-Gutzeit

text: Heti sodan jälkeen yhtiön toimitusjohtaja Väinö A. Kotilainen joutui Liittoutuneiden valvontakomission vaatimuksesta eroamaan koska hän oli palvellut jatkosodan aikana Suomen Itä-Karjalan miehityshallinnon johtajana. Uudeksi toimitusjohtajaksi tuli 1. lokakuuta 1945 William Lehtinen.


title: Enso-Gutzeit

text: Sodan jälkeen Enso-Gutzeit rakennutti 1945 vesivoimalaitoksen Vuoksen Tainionkoskeen korvaamaan Rouhialan ja Enson voimaloiden menetystä. 1946 ostettiin Keski-Suomessa Säynätsalossa toiminut Joh. Parviaisen Tehtaat jolla oli siellä vaneritehdas ja talotehdas. Talotehtaan tuotannosta huomattava osa meni Neuvostoliittoon sotakorvauksina. Sotakorvaustoimitukset toivat myös paljon lisätöitä Enso-Gutzeitin omistamalle Lypsyniemen Konepajalle. 1945 Enson haltuun siirtyivät toisen valtionyhtiön Outokumpu Oy:n Vuoksen varrella sijainneet tuotantolaitokset kun Outokumpu keskitti toimintojaan Länsi-Suomeen. Näihin tuotantolaitoksiin keskitettiin Enso-Gutzeitin kemianteollisuus, joka jalosti selluloosatehtailta syntyviä sivutuotteita ja myös yhtiön keskuslaboratorio muutti sinne.


title: Enso-Gutzeit

text: 1950-luvulla valmistui 1955 uusi sanomalehtipaperitehdas Summaan Kotkan ja Haminan välille, Kotkassa alkoi voimapaperin tuotanto, ja Lahdessa sijaitseva entinen Tornatorin lankarullatehdas muutettiin kotelo- ja laatikkotehtaaksi. Kaukopäässä alkoi valkaistun kartongin tuotanto, ja 1959 alkoi Tainionkoskella uuden 150 000 tonnin sulfaattiselluloosatehtaan rakentaminen (Kaukopää II). Tämä 1961 valmistunut tehdas korvasi vanhan Tornatorin selluloosatehtaan joka suljettiin 1963. Toinen 100 000 tonnin sulfaattiselluloosatehdas rakennettiin 1962-1967 Pohjois-Karjalaan Uimaharjulle.


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1962 William Lehtisen jälkeen toimitusjohtajaksi tuli Pentti Halle. Samana vuonna yhtiön pääkonttori siirtyi Helsinkiin Katajanokalle valmistuneeseen arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemaan Enso-Gutzeitin pääkonttoriin.


title: Enso-Gutzeit

text: 1963 Enso-Gutzeit laajensi toimintaansa ulkomaille kun se hankki vähemmistöosuuden hollantilaisesta Roermondin paperitehtaasta. Tehdas siirtyi kokonaisuudessaan Enso-Gutzeitille 1965. Tämä hankinta ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi ja tehdas myytiin takaisin hollantilaisille 1972. 1968 Enso-Gutzeit oli mukana vähemmistöosakkaana yhdessä Tampella Oy:n kanssa Yhdysvalloissa Louisianassa tuotannon aloittaneessa "Pineville Kraft Corporationin" omistamassa selluloosa- ja päällyskartonkitehtaassa. Tämäkin omistusosuus myytiin myöhemmin pois.


title: Enso-Gutzeit

text: Merkittävin Enso-Gutzeitin 1960-luvun ulkomaisista hankkeista oli Kanadan länsirannikolle Kitimatiin Brittiläiseen Kolumbiaan 1965 perustettu "Eurocan Pulp & Paper Co. Ltd". jonka toiminta alkoi 1970-1971. Tässä yrityksessä Enso-Gutzeitilla oli aluksi 50 % osuus; muut osakkaat olivat Tampella (25 %) ja Kymmene (25 %). Eurocanin Kitimatissa sijainneisiin tuotantolaitoksiin kuului saha, sulfaattiselluloosatehdas sekä voimapaperi- ja päällyskartonkitehdas. Eurocanilla oli vuosia taloudellisia vaikeuksia ja osakkaista Tampella vetäytyi myyden osuutensa Kymmene Oy:lle, joka puolestaan myi osuutensa 1979 Ensolle. Enso-Gutzeit solmi 1980 yhteistyösopimuksen kanadalaisen "West Fraser Timber Co. Ltd". yhtiön kanssa mutta kesti vielä vuosia ennen kuin Eurocan alkoi tuottaa voittoa. Enso-Gutzeit myi pois osuutensa Eurocanista 1994.


title: Enso-Gutzeit

text: Enso-Gutzeitilla oli näiden hankkeiden lisäksi myöhemmin tuotantotoimintaa Barbadoksella, Ranskassa, Englannissa, Hollannissa ja Indonesiassa ja tämän ohella myös myyntikonttorien verkosto ympäri maailmaa.


title: Enso-Gutzeit

text: Kun Pentti Halle jäi eläkkeelle 1972 hänen seuraajakseen oli tarkoitus tulla varatoimitusjohtaja Aarne Hildén. Lopulta kuitenkin poliittiset tekijät tulivat mukaan ja uudeksi pääjohtajaksi tuli Olavi J. Mattila joka oli myös Valmet Oy:n pääjohtaja. Enso-Gutzeitin toimitusjohtajaksi tuli Pentti Salmi josta tuli sitten 1983 pääjohtaja Mattilan jäätyä eläkkeelle.


title: Enso-Gutzeit

text: 1970-luvulla Enso-Gutzeit hankki omistukseensa "Oy Heinolan Faneritehdas"-yhtiön 1975 ja "Pitkäpuu Oy":n 1979. Yhtiön Kotkan tehtaita uusittiin 1979-1981 ja Kaukopään tehtailla käynnistyi 8. paperikone 1982.


title: Enso-Gutzeit

text: 1986 Enso-Gutzeit osti A. Ahlström Osakeyhtiön Varkauden tehtaat joihin kuului saha sekä vaneri-, selluloosa- ja paperitehtaat. Samalla Enso-Gutzeitin omistama Savonlinnassa sijainnut Lypsyniemen Konepaja siirtyi Ahlströmin haltuun. Enso-Gutzeit edeltäjä W.Gutzeit & Co oli jo 1909 aikonut ostaa Varkauden tehtaat ne silloin omistaneelta viipurilaiselta "Paul Wahl & Co"-yhtiöltä mutta A. Ahlström ehti tehdä kaupat sillä välin kun Gutzeitin silloinen toimitusjohtaja Alex Gullichsen vasta harkitsi ostoa. Muita vuonna 1986 ostettuja yrityksiä olivat Tervakoski Oy, "Kiteen Saha Oy" ja pakkausalalla toiminut "Pakkaus-Piste Oy".


title: Enso-Gutzeit

text: Enso-Gutzeit myi 1990 kuitulevy- ja vanerituotantonsa Kymmene-yhtiön tytäryhtiölle Schauman Wood Oy:lle ja 1993 ostettiin Tampella Oy:n metsä- ja pakkausteollisuus. 1989 Enso-Gutzeit perusti yhdessä neuvostoliittolaisten kanssa "Enocell Oy" -nimisen yhteisyrityksen, josta Enso omisti 80 %. Tämän yhtiön haltuun siirtyi Uimaharjun sulfaattiselluloosatehdas joka käynnistyi uudelleenrakennettuna 1992. Tehdas hankki suurimman osan käyttämästään raakapuusta Venäjän puolelta. Toinen Enson yhteisyritys oli Karjalan tasavaltaan perustettu "Ladenso".


title: Enso-Gutzeit

text: Enso-Gutzeitin muihin ulkomaisiin hankkeisiin näinä vuosina kuului vuonna 1994 Saksassa toimintansa aloittanut, "Sachsen Papier Eilenburg GmbH" nimisen tytäryhtiön omistama, kierrätyspaperia käyttävä sanomalehtipaperitehdas lähellä Leipzigia. Vuonna 1989 Enso-Gutzeit oli ostanut hollantilaisen "Berghuizer Papierfabriek N.V." yhtiön jolla oli paperitehdas "Wapenveldissä" Hollannissa sekä 1990 ranskalaisen yhtiön "Papeteries R. Soustre & Fils S.A".


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1996 Enso-Gutzeitin haltuun siirtyi valtionyhtiö Veitsiluoto Oy ja tämän jälkeen Enso-Gutzeit oli jonkin aikaa Suomen suurin metsäteollisuusyhtiö kunnes UPM-Kymmene -konserni muodostettiin. Tässä yhteydessä Enso-Gutzeitin nimeksi muuttui "Enso Oyj". Suomen valtiolla oli edelleen 60 % omistusosuus yhtiössä. Viimeksi Enso hankki omistukseensa saksalaisen sanoma- ja aikakauslehtipaperin valmistajan "E. Holtzmann & Cie AG":n siten että 1997 Enso osti 50,4 % sen osakkeista ja 1998 loput osakkeista. Tämän kaupan jälkeen Enso oli UPM-Kymmenen jälkeen Euroopan toiseksi suurin metsäteollisuusyhtiö.


title: Enso-Gutzeit

text: Metsäteollisuusyritykset tarvitsevat runsaasti raskaita kuljetuksia. Vesikuljetusten osalla Enso-Guzeitilla oli oma laivasto-osasto. Jo 1900-luvun alkuvuosikymmeninä Enso-Gutzeit Oy oli Saimaan suurin laivanvarustaja, jolla oli hallussaan laajimmillaan lähes 250 aluksen laivasto.Laitaatsillan telakka ja konepaja perustettiin 1911. Ensimmäisen maailmansodan alkuun mennessä Guzeitilla oli 37 höyryvarppaajaa tai höyryhinaajaa ja neljä niputuslaitosta. Yhtiöllä oli lisäksi osuudet Pielisjoen, Heinäveden ja Kymin lauttausyhdistyksen ja Saimaan kanavan hinausyhtiön laivoihin. Uusi alustyyppi oli höyrylotja eli tervahöyry, joka yleistyi Saimaalla ensimmäisen maailmansodan aikana. Kyseessä oli oikeastaan vain suuresta puusta rakennettu lotja, johon oli asennettu höyrykone. Suuren osan tervahöyryistä omistivat Saimaan vesistön varren maanviljelijät ja liikemiehet, yksin tai isännistöyhtiöiden osakkaina. Alun pitäen tervahöyryjen luonnollinen määräsatama oli Pietari, jonne Saimaalta vietiin halkoja. Gutzeitin ensimmäisten tervahöyryjen valmistus aloitettiin 1915, ja seuraavana vuonna yhtiöllä oli niitä jo kuusi. Vuotta myöhemmin määrä oli kymmenen. Vuonna 1921 Gutzeitilla oli Saimaan kaikkien aikojen suurin tervahöyrylaivasto: 36 alusta. Niistä suurin osa oli ostettu käytettyinä, koska rakennuskustannukset olivat nousseet melkoisesti sodan jälkeen. Tervahöyryjen viimeinen kukoistuskausi oli 1920-luvun alkupuolisko, jonka jälkeen niistä alettiin vähitellen luopua. Gutzeitin kuljetuskalustoa olivat lotjat. Niitä oli eniten, 130, Kotkassa, missä niitä käytettiin sahatavaran siirtoon redillä odottaviin aluksiin ja purun ja muun sahausjätteiden kuljetukseen. Saimaalla oli 20 proomua, joista osa oli sahatavaran ja yleensä puun kuljetuksessa ja osaa käytettiin huoltoproomuina ennen muuta erilaisen uittokaluston kuljetukseen.Hinaajien tultua varppaajia myytiin.Vuonna 1920 perustettiin Saimaan vesistöä varten erityinen metsäosaston alainen laivasto-osasto, jonka tehtävänä oli kaikki puunkuljetus Saimaalla. Osaston pääpaikaksi tuli Laitaatsilta. Toiminnan johtajana oli liikennepäällikkö, jonka konttorissa oli kymmenkunta henkeä. Laivasto-osaston ensimmäisenä päällikkönä toimi vuosina 1920-1947 insinööri Hugo Lakomaa. Suoraan metsäosaston alaisuuteen jäivät Pielisellä, Nuorajärvellä ja Koitereella sekä Puulavedellä ja Iisvedellä toimivat laivat. Tavallisimmin näillä järvillä oli yhdestä kolmeen hinaajaa tai varppauslaivaa ja joukko lotjia. Päijänteellä yhtiöllä oli kaksi hinaajaa ja kymmenkunta lotjaa ja sen ohella vuokrattuja hinaajia käytettiin tilapäisesti lauttojen kuljettamiseen. Kymijoessa uitto oli edelleen Kymin uittoyhdistyksen hoidossa. Epäsuorasti yhtiö oli vielä omaa aluskantaansa suurempi laivanvarustaja Pohjois-Karjalan ja Savon uittoyhdistysten osuuksien johdosta.


title: Enso-Gutzeit

text: Laivasto-osaston perustamisen yhteydessä eräiden Saimaan alusten nimiä muutettiin yhtenäisyyden aikaansaamiseksi. Hinaajien nimissä ei tehty suurempaa muutosta, vaan vanhojen hinaajien nimet pysyivät suurelta osin samoina. Laivasto-osaston aikana yhtiön uusille ja uusituille hinaajille oli tapana antaa edelleen yhtiön johtohenkilöiden, metsä- ja laivasto-osaston toiminnassa mukana olleiden henkilöiden nimiä tai tuotantolaitosten tai paikkojen nimiä. Tervahöyryjen ja lotjien nimet muutettiin vuonna 1921. Tervahöyryille annettiin o-kirjaimeen päättyvät viisikirjaimiset miesten nimet, kuten Teuvo, Romeo ja Mikko. Lotjille annettiin naisten nimiä: rahtilotjille viisikirjaimiset a-päätteiset, esim. Elina, Lahja, Tekla, kettinkilotjille viisikirjaimiset i-päätteiset, esim. Helmi, Helvi, Katri. Asuntolotjien nimet muutettiin seitsenkirjaimisiksi a-päätteisiksi, esim. Rosalia, Natalia ja Eulalia. Yhtiön alusten nimet vastasivat, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, yleistä käytäntöä, jonka mukaan voima‑alukset saivat miesten nimet. Perässä kulkijoille, lotjille, annettiin naisten nimiä.


title: Enso-Gutzeit

text: 1922 yhtiö osti vaikeuksiin ajautuneen savonlinnalaisen Konetehdas Oy:n osakekannan; myöhemmin nimi muutettiin Lypsyniemen Konepajaksi. Konepajaa voitiin käyttää suurempiin laivojen korjaustöihin sekä uusien alusten rakentamiseen. Yhtiöllä oli konepajalle käyttöä erityisesti hinaajien korjauksissa ja alusten perusteellisissa uusimistöissä, ns. amiraaliremonteissa. Laitaatsiltaa korjattiin ja laajennettiin 1920-luvulla rakentamalla sinne ajanmukainen lotjaveistämö tarpeellisine rakennuksineen. Laivastoaseman nostotelakka oli tekniikaltaan korkeatasoinen. Laitaatsilta oli nimenomaan lotjaveistämö, ja 1920- ja 1930-luvulla siellä rakennettiin noin 130 erityyppistä puulotjaa. Vuonna 1920 yhtiön laivastoon laskettiin 30 hinaajaa, mutta vuosikymmenen puolivälissä niitä oli 10 enemmän. Toisaalta varppausalukset vähenivät kuudesta kahteen. Valtaosa aluksista toimi Saimaan vesistössä, missä hinaajia oli 20. Kaikki muutkin varsinaiset kuljetusalukset olivat Saimaan vesistössä paitsi Kotkan ja myöhemmin Uuraan satamaa, jossa sahatavaran siirtoon käytettäviä soimia ei kuitenkaan laskettu varsinaiseen aluskantaan. Kotkassa oli rekisteröitynä tavallisimmin viisi hinaajaa, ja lisäksi puolen tusinaa varppaajaa toimi väliväylillä ja muutamia hinaajia metsäosaston alaisuudessa eri järvillä.


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1927 W. Gutzeit & Co:iin fuusioitiin sen suurimmat tytäryhtiöt, Pankakoski ja Enso, jolloin syntyi Enso-Gutzeit Osakeyhtiö. Seuraava suuri muutos tapahtui vuonna 1931, jolloin yhtiö sai määräysvallan Tornator Oy:ssä. Tornatorin sahat, lankarullatehdas, massa- ja paperiteollisuus Vuoksenlaaksossa olivat huomattavia puun kuluttajia. Yhtiöiden puunhankinta ja kuljetustoiminnot yhdistettiin, jolloin myös Tornatorin laivat liitettiin Enso-Gutzeitin laivasto-osastoon. Tällöin saatiin seitsemän hinaajaa ja neljä tervahöyryä sekä joukko lotjia.


title: Enso-Gutzeit

text: Vuonna 1977 suoritetussa organisaatiomuutoksessa laivasto-osasto lakkautettiin. Se jaettiin kahteen osaan: vesikuljetukseen ja telakkaan. Vesikuljetustoimisto jäi metsäryhmän osaksi ja vuonna 1985 se yhdistettiin Vuoksenniskan puuterminaaliin. Laivoista huolehtinut Laitaatsillan telakka liitettiin konepajaryhmään eli Lypsyniemen konepajan alaisuuteen.


title: Enso-Gutzeit

text: Yhtiöllä oli 1970-luvun lopussa 15 hinaajaa, joista 6 oli linjahinaajaa ja 9 muita hinaajia. Kuljetukset siirtyivät maanteille ja rautateille, ja laivasto-osastosta luovuttiin vuonna 1985.


title: Enso-Gutzeit

text: Kesäkuussa 1998 Enso Oyj:n ja ruotsalaisen metsäteollisuusyhtiö Stora AB:n johtokunnat sopivat yhtiöiden sulauttamisesta. Sulautuminen toteutui saman vuoden joulukuussa siten että Enso Oyj muutti nimensä Stora Enso Oyj:ksi ja Stora AB:stä tuli sen tytäryhtiö. Uuden yhtiön pääkonttori sijaitsi Helsingissä ja sen johtoon nousi Ensoa johtanut Jukka Härmälä. Uudesta yhtiöstä omistivat Suomen valtio ja Wallenbergin suvun hallitsema Investor AB kumpikin 24,1 %. Stora Enso oli syntyessään Euroopan suurin metsäteollisuusyhtiö ja se keskittyi sanoma-, aikakauslehti- ja hienopaperin sekä pakkauskartonkien tuotantoon.


title: Grenada

text: Grenada on pieni saarivaltio Karibianmerellä. Siihen kuuluu pääsaaren lisäksi useita Etelä-Grenadiinien saarta. Se on pinta-alaltaan läntisen pallonpuoliskon toiseksi pienin itsenäinen valtio, vain Saint Kitts ja Nevis on pienempi. Se sijaitsee Trinidad ja Tobagosta pohjoiseen.


title: Grenada

text: Grenada ehti olla Espanjan, Ranskan ja Britannian siirtomaana ennen itsenäistymistään vuonna 1974. Nykyisin se on Kansainyhteisön jäsen. Itsenäistynyt valtio siirtyi asteittain vasemmalle kahden vallankaappauksen kautta, ja liittoutui Kuuban kanssa. Yhdysvallat pelkäsi kylmän sodan voimasuhteiden muutosta ja miehitti maan viikoksi vuonna 1983. Grenadan tulonlähteitä ovat turismi ja maanviljelys, lähinnä mausteiden kuten muskottipähkinän kasvatus. Molemmat ovat sääherkkiä aloja, joten vuosien 2004 ja 2005 hurrikaanit tekivät paljon tuhoa.


title: Grenada

text: Grenadan saaret kuuluvat Etelä-Grenadiineihin, jotka ovat tuliperäisiä ja niiden maa-aines on erittäin hedelmällistä. Korkeuserot ovat suuria; korkein kohta on 840-metrinen Mount Saint Catherine. Eri puolilla pääsaarta on pieniä jokia ja lähteitä. Grand Etangin järvi sijaitsee tulivuoren kraatterissa 530 metrin korkeudessa. Pääsaaren lisäksi Grenadaan kuuluu 33 km kokoinen Carriacoun saari ja joitakin pienempiä saaria ja luotoja. Kaikkiaan valtion pinta-ala on 344 km.


title: Grenada

text: Grenadan vuoden keskilämpötila on 28 astetta. Sadanta vaihtelee rannikkoalueiden 1 500 millimetristä vuoristojen 3 810 millimetriin. Sadekausi on kesäkuusta joulukuulle, ja marraskuu on sateisin kuukausi. Grenada sijaitsee hurrikaanialueen laidalla. Siellä kului melkein 50 vuotta ilman hurrikaaneja, kunnes Hurrikaani Ivan tuhosi vuonna 90 % asuinrakennuksista, ja Hurrikaani Emily seurasi sitä 2005.


title: Grenada

text: Grenadan luontainen kasvillisuus on trooppista sademetsää. Rannikoilla kasvaa mangrovemetsää. Metsät peittävät 15 % saarten pinta-alasta. Eläinlajit ovat pienikokoisia, kuten monamarakatti, vyötiäiset ja jyrsijät. Lintulajisto on monipuolinen, ja kaksi lajia on kotoperäisiä: grenadanjuoksukyyhky ja väkänokkahaukka ("Chondrohierax uncinatus").


title: Grenada

text: Ennen eurooppalaisten tuloa saarilla asui karibeita, jotka olivat ajaneet tieltään siellä aiemmin asuneet arawakit.


title: Grenada

text: Grenadan kirjoitettu historia alkaa vuonna 1498, jolloin Kristoffer Kolumbus löysi saaren ja antoi sille nimen Concepción. Nimen Grenada alkuperästä ei ole varmuutta. Eurooppalaiset jättivät saaren rauhaan pitkäksi aikaa, ja karibit ajoivat vuonna 1609 perustetun brittisiirtokunnan pois saarelta. Ranskalainen Jacques Dyel du Parquet osti vuonna 1650 saaren ja perusti nykyisen St. George’sin. Ranskalaiset keskittivät voimansa ja saivat alueen haltuunsa vuoteen 1674 mennessä, ja vuoteen 1753 mennessä he saivat käyntiin sokerintuotannon, jota pyöritti noin 12 000 Afrikasta tuotua orjaa. Karibit oli tuhottu.


title: Grenada

text: Siirtomaa jouduttiin luovuttamaan briteille seitsenvuotisen sodan päätteeksi vuonna 1763 Pariisin rauhansopimuksen mukaisesti, ja Versaillesin rauha 1783 uudisti siirron. Britit toivat saarelle muskottipähkinän, puuvillan ja kaakaon viljelemisen. Kun orjuudesta luovuttiin 1833, saarilla oli jo 24 000 orjaa. Grenadasta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolinen kruununsiirtomaa vuonna 1877.


title: Grenada

text: Vuosina 1958–1962 saari kuului osana lyhytikäiseen Länsi-Intian federaatioon. Sen kaaduttua Grenada yritti muodostaa federaatiota muiden Karibian saarten kanssa. Grenadasta tuli kuitenkin vuonna 1967 Yhdistyneen kuningaskunnan liitännäisvaltio, joka merkitsi, että Grenada oli vastuussa sisäisistä asioistaan, mutta Yhdistynyt kuningaskunta hoiti saaren puolustuksen ja ulkopoliittiset suhteet. Täysi itsenäisyys myönnettiin vuonna 1974 silloisen ministeristön puheenjohtajan Eric Gairyn johdolla, josta tuli Grenadan ensimmäinen pääministeri.


title: Grenada

text: Gairyn hallinto kehittyi hyvin itsevaltaiseksi, mikä johti karismaattisen vasemmistolaisen New Jewel Movement -liikkeen (NJM) johtajan Maurice Bishopin suorittamaan vallankaappaukseen maaliskuussa 1979. Bishopin marxilais-leniniläinen sosialistinen vakaumus ja yhteistyö Kuuban kanssa huolestutti Yhdysvaltoja. Kuuba oli lähettänyt neuvonantajia rakentamaan uutta lentokenttää, ja Yhdysvallat epäili, että sitä saatettaisiin käyttää kaupallisten päämäärien lisäksi mahdollisesti sotilaallisiin tarkoituksiin.


title: Grenada

text: Seurasi valtataistelu Bishopin ja hallitsevan puolueen PRG:n enemmistön välillä, johon liittyi myös NJM:n toinen perustaja Bernard Coard. Bishop joutui kotiarestiin. Hänet ja useat muut teloitettiin Fort Georgessa 19. lokakuuta 1983 vasemmistolaisen vallankaappauksen aikana, jonka seurauksena valtaan nousi kenraali Hudson Austinin kuubalaismielinen hallitus. Kaappauksen aikana saarella oli viitisenkymmentä kuubalaista sotilasneuvonantajaa ja noin 700 rakennustyöläistä.


title: Grenada

text:
Yhdysvaltain joukot ja kuusi muuta Karibian saarivaltiota osallistuivat 25. lokakuuta 1983 valloitukseen, jonka koodinimi oli "Operation Urgent Fury". Miehityksen ilmoitettiin tapahtuneen Itäisen Karibian yhteistyöjärjestön (Organisation of Eastern Caribbean States, OECS) pyynnöstä. Miehittäjät vangitsivat nopeasti saaren johtohenkilöt ja kuubalaiset siirtotyöläiset, jotka olivat rakentamassa lentokenttää saarelle. Grenada on kaukana Yhdysvaltojen mannermaasta, mutta sitä pidettiin silti uhkana sen turvallisuudelle. Hyökkäyksen syyksi ilmoitettiin tarve evakuoida Yhdysvaltain kansalaiset.
Britannian pääministeri Margaret Thatcher ja muut maailman johtajat tuomitsivat hyökkäyksen laajasti. YK ei voinut tuomita tekoa, koska Yhdysvallat käytti veto-oikeuttaan.


title: Grenada

text: Seitsemäntoista PRG:n ja Grenadan armeijaan kuulunutta henkilöä tuomittiin Yhdysvaltain pitämissä oikeudenkäynneissä (”Grenadan 17”). Neljätoista heistä tuomittiin kuolemaan, mutta rangaistus muunnettiin elinkautiseksi vankeudeksi kansainvälisen painostuksen jälkeen. Loput kolme saivat 30–45 vuotta vankeutta. Vuonna 2003 Amnesty International julkaisi selonteon, jonka mukaan heidän oikeudenkäyntinsä ei ollut oikeudenmukainen ja vangitsemisensa oli poliittinen, kytköksissä kylmään sotaan. Viimeiset heistä vapautettiin 2009.


title: Grenada

text: Keskusta-vasemmistolaisen NNP-puolueen Keith Mitchell valittiin pääministeriksi kolme kertaa 1995, 1999 ja 2003, ja häntä pidettiin suosikkina myös 2008 vaalien edellä. Silloin kuitenkin pääministeriksi nousi Tillman Thomas. Mitchellin kaudella Grenada solmi ulkosuhteet Kiinaan ja Libyaan.


title: Grenada

text: Vuonna 2001 Financial Action Task Force syytti Grenadaa rahanpesun sallimisesta. Säädöksiä kiristettiin, ja kansainvälisiä pakotteita höllättiin 2002 ja 2003.


title: Grenada

text: Vuosina 2004 ja 2005 hurrikaanit Ivan ja Emily aiheuttivat kansallisen hätätilan.


title: Grenada

text: Grenadan valtiopäämiehenä on Ison-Britannian monarkki, jota saarella edustaa kenraalikuvernööri. Hän nimittää pääministerin ja muut ministerit pääministerin neuvosta edustajainhuoneeseen enemmistöpuolueesta.


title: Grenada

text: Grenadan parlamentti on kaksikamarinen. Ylähuoneen eli senaatin 13 jäsenestä pääministeri nimittää 10, oppositiojohtaja kolme. Edustajainhuoneen 15 jäsentä valitaan viisivuotiskaudeksi. Enemmistövaalissa jokaisesta vaalipiiristä valitaan eniten ääniä saanut ehdokas. Grenadan suurimmat puolueet ovat Kansallinen demokraattinen kongressi (National Democratic Congress eli NDC) ja Uusi kansallispuolue (New National Party eli NNP). Puolueilla ei käytännössä ole aattellista eroa, ja kumpikin saa kannattajia kaikista yhteiskuntaluokista. NNP sai vuoden 2018 vaaleissa alle 60 prosenttia äänistä ja kaikki paikat edustajainhuoneeseen. NDC:n ääniosuus oli noin 40 prosenttia.


title: Grenada

text: Järjestyksenpidosta vastaavat 800-jäseniset poliisivoimat, johon kuuluu 80 hengen puolisotilaaliset erikoisjoukot ja 30 hengen rannikkovartiosto.


title: Grenada

text: Paikallishallinnosta vastaavat alueet ("parish"), joita on Grenadassa kuusi. Alueet ovat Saint Andrew, Saint David, Saint George, Saint John, Saint Mark ja Saint Patrick. Näiden lisäksi pääsaaren pohjoispuolella olevat saaret muodostavat oman erillisalueensa.


title: Grenada

text: Grenada on keskitulotason valtio, jonka elintaso on noussut merkittävästi 1900-luvun lopun jälkeen. Samalla maan talous on muuttunut maatalousvetoisesta palveluyhteiskunnaksi, jossa matkailu on talouden keskeisin tekijä. Grenada kuuluu Itäisen Karibian valtioiden yhteistyöjärjestöön, ja sitä kautta sen rahayksikkö on Itä-Karibian dollari.


title: Grenada

text: Grenadan talous 2000-luvulla kärsinyt hirmumyrskyjen ja maailmanlaajuisen taantuman takia. Ivan-hurrikaani pysäytti talouden vuonna 2004, mutta jälleenrakennus on kuitenkin monipuolistanut taloutta, sillä rakennusalalle on syntynyt paljon uusia työpaikkoja.


title: Grenada

text: Grenadaa kutsutaan joskus ”Maustesaareksi”. Maan tärkein vientikasvi on muskottipuu, ja sieltä viedään sekä muskottipähkinöitä että -kukkia. Grenada on Indonesian jälkeen maailman toiseksi suurin muskottipähkinöiden tuottaja. Muita viljelykasveja ovat kaakao, sitrukset, banaani, mausteneilikka ja kaneli. Grenadan teollisuustuotanto on pääosin pienimuotoista. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Yhdysvallat ja muut Karibian maat.


title: Grenada

text: Grenadan päälentoasema on Maurice Bishopin kansainvälinen lentoasema pääsaareella. Lähiliikenteen asema on Lauristonin lentoasema Carriacoulla. Grenadaan pääsee myös meritse, ja St. George’sissa on iso satama risteilyaluksia varten. Saarelta toiselle kulkee sekä nopea katamaraani että rahtilaivoja, jotka ottavat myös matkustajia. Grenadan tiet ovat pääosin hyvässä kunnossa. Liikenne on vasemmanpuoleista. Sekä Grenadan pääsaarella että Carriacoulla on linja-autoliikennettä.


title: Grenada

text: Grenadalla oli vuonna 2017 YK:n arvion mukaan 107 825 asukasta. Suurin on valtion asukkaista on afrikkalaisten orjien jälkeläisiä. Vuoden 2011 tilastojen perusteella heitä on 82,4 prosenttia väestöstä. Lisäksi saarilla asuu mulatteja (13,3 prosenttia väestöstä) sekä jonkin verran orjien tilalle siirtotyöläisiksi tuotujen intialaisten jälkeläisiä, vanhojen ranskalaisten ja brittiläisten uudiasukkaiden jälkeläisiä ja myöhemmin saarille muuttaneita pohjoisamerikkalaisia ja eurooppalaisia.


title: Grenada

text: Grenadasta on vuosikymmenien ajan muuttanut pois enemmän ihmisiä kuin saarelle on muuttanut. Vuonna 2010 muuttotappioksi arvioitiin 5 000 henkeä. Kohdemaita, joihin Grenadasta muutetaan, ovat Kanada, Puerto Rico, Trinidad ja Tobago, Britannia ja Yhdysvallat.


title: Grenada

text: Lähestulkoon jokainen puhuu englantia, saarten virallista kieltä. Asukkaista noin 40 prosenttia on Katolisia ja 30 prosenttia protestantteja. Suurin protestanttien ryhmä on anglikaanit. Saarilla on myös pieni muslimivähemmistö, jotka ovat pääosin Gujaratista tulleita maahanmuuttajia, sekä pieni rastafariyhteistö.


title: Grenada

text: Grenadalla on 12-vuotinen kouluvelvollisuus. Korkeakoulutusta tarjoavat Länsi-Intian yliopiston avoimena oppilaitoksena toimiva T. A. Marryshow Community College ja yhdysvaltalainen St. George’sin yliopisto.


title: Grenada

text: Grenadalaiseen perusruokaan kuuluvat leipä, riisi, herneet, vihannekset ja hedelmät. Moni juo aamiaiseksi kotimaista kaakaota. Lounaaksi saatetaan syödä esimerkiksi suolattua turskaa. Kala ja kana ovat halpoja, naudanliha on harvinaisempaa. Sianlihaa syödään erikoistilanteissa kuten jouluna.


title: Grenada

text: Grenadan perustuslaki takaa lehdistönvapauden. Päivälehtiä ei ole, mutta viikoittain ilmestyvät yksityiset sanomalehdet kritisoivat hallitusta vapaasti. Yleisradioyhtiö Grenada Broadcasting Network on osittain valtion omistuksessa. Se lähettää ohjelmaa yhdellä televisio- ja kahdella radiokanavalla. Niiden lisäksi on yksityinen televisiokanava, yksi kristillinen ja kaksi kaupallista radiokanavaa.


title: Grenada

text: Grenadan suosituin urheilulaji on kriketti. Muita suosittuja lajeja on jalkapallo ja verkkopallo. Grenadan jalkapallomaajoukkue on pelannut kahdesti CONCACAF Gold Cupin lopputurnauksessa. Maajoukkue oli toukokuussa 2017 FIFA-rankingissa sijalla 169. FIFAn tietojen mukaan Grenadassa on 1 652 rekisteröityä jalkapalloilijaa.


title: Grenada

text: Grenada on osallistunut olympialaisiin 3–10 hengen joukkueella vuodesta 1984. Sen urheilijat ovat osallistuneet nyrkkeilyyn, taekwondoon, uintiin ja yleisurheiluun. Ainoa mitalisti on 400 metrin juoksija Kirani James, joka Lontoossa 2012 voitti kultaa ja Riossa 2016 saavutti hopeaa. Yleisurheilun MM-kilpailuissa Grenada on saavuttanut kaksi mitalia: Kirani James voitti 400 metrin juoksussa Daegussa 2011 kultaa ja Pekingissä 2015 pronssia.


title: Porto-Novo

text: Porto-Novo on Beninin pääkaupunki ja satama Porto-Novon laguunissa. Porto-Novon asukasluku vuonna 2010 oli 289 880. Kaupunki on maan toiseksi suurin Cotonoun jälkeen. Porto-Novo on vähemmän merkittävä kaupallisesti ja teollisesti kuin Cotonou.


title: Porto-Novo

text: Kaupunki on maanviljelyalueen keskus. Sen tärkein tuote on palmuöljy. Siellä tuotetaan myös puuvillaa ja kapokkia. Kaupungissa on paljon afro-brasilialaista väestöä, jota alkoi saapua maahan Brasilian lakkautettua orjuuden. Kaupungissa on brasilialaistyyppistä arkkitehtuuria ja ruokakulttuuria.


title: Porto-Novo

text: Porto-Novo perustivat gunit luultavasti 1500-luvulla. Nimi on portugalia tarkoittaen ”uutta satamaa”. Portugalilaiset perustivat sinne kauppapaikan 1600-luvulla ja laivasivat sieltä orjia Amerikkoihin. Porto-Novon kuningaskunta hyväksyi ranskalaisten ”suojelun” vuonna 1863 pitääkseen britit poissa alueelta. Naapurivaltio Aborneyn kuningaskunta kuitenkin närkästyi ranskalaisten läsnäolosta ja syntyi sota näiden kahden välille. Vuonna 1883 Ranskan laivasto nousi maihin Porto-Novossa ja Cotonoussa ja Porto-Novo yhdistettiin Ranskan Dahomeyn siirtokuntaan. Vuonna 1900 Porto-Novosta tehtiin Dahomeyn pääkaupunki.


title: Cotonou

text: Cotonou on kaupunki eteläisessä Beninissä, Guineanlahteen kuuluvan Benininlahden rannalla. Se on 679 000 asukkaallaan (2013) maan suurin kaupunki. Beninin hallitus istuu Cotonoussa, mutta Porto-Novo on maan virallinen pääkaupunki.


title: Cotonou

text: Cotonoun nimi tarkoittaa fonin kielellä 'kuoleman virran suuta' - nimi viittaa Dahomeyn rooliin orjakaupassa.


title: Cotonou

text: Cotonou sijaitsee Guineanlahden ja Nokoué-järven välisellä maakaistaleella. Ouémé-joki laskee mereen Cotonoussa.


title: Cotonou

text:
Vuoden kuuminta aikaa on helmikuussa huhtikuuhun, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 31 astetta. Heinä-elo-syyskuussa on pari astetta viileämpää. Eniten sataa kesäkuussa, lähes 200 mm. Vuonna 2010 kaupunkia koettelivat pahat tulvat.
Dahomeyn kuningaskunta hallitsi Cotonouta 1700-luvulta lähtien. Vuonna 1851 Ranska teki Dahomeyn kuninkaan Gezon kanssa rauhansopimuksen, jonka perusteella Ranska saattoi perustaa kauppapaikan Cotonouhon. Vuonna 1883 Ranskan laivasto miehitti kaupungin estääkseen brittien vaikutuksen alueella.


title: Cotonou

text: 2000-luvulla Cotonoun kasvu on hidastunut. Kalliit asunnot, melu ja saasteet ovat saaneet väestön hakeutumaan naapurikuntiin (Abomey-Calavi, Ouidah ja Sèmè-Kpodji), joista on tullut Cotonoun lähiöitä.


title: Cotonou

text: Cotonoun syväsatama palvelee sekä Beniniä että naapurimaa Togoa. Sieltä lähtee sisämahan 439 km pitkä rautatie, joka päättyy Beninin keskiosaan Parakouhun.


title: Cotonou

text: Cocotiersin lentoasema sijaitsee kaupungin länsilaidalla.


title: Cotonou

text:
Beninin ainoa yliopisto toimii Cotonoussa.
Sillä on kampuksia myös muilla paikkakunnilla.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saint Christopherin ja Nevisin federaatio eli Saint Kitts ja Nevis on kahden pienen Karibianmeren saaren muodostama valtio Väli-Amerikassa Leewardsaarilla. Saaret erottaa vain noin kolme kilometriä leveä The Narrows -salmi. Saaret ovat tuliperäisiä. Ne sijaitsevat Antigua ja Barbudan länsipuolella, Anguillan eteläpuolella ja Montserratin luoteispuolella.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saint Kitts ja Nevisin pinta-ala on 261 neliökilometriä ja asukasluku runsaat 51 000. Valtion pääkaupunki on Basseterre.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Valtio sijaitsee kahdella saarella, Saint Kittsillä ja Nevisillä. Saarista suurempi, Saint Kitts, muodostuu kolmesta vuorenhuippujen ryhmästä, joita erottavat syvät rotkot. Mount Liamuiga (1 156 metriä) hallitsee saaren keskiosaa. Vuorten juurella on sokeriruokoviljelmiä ja laidunmaita, alarinteillä kasvaa metsää ja hedelmäpuita. Suurin kaupunki ja koko valtion pääkaupunki on Basseterren satamakaupunki. Saint Kittsin eteläosassa on hiekkarantoja, joille ollaan kehittämässä matkailutoimintaa. Siirtomaakauden plantaasien huviloita on muutettu romanttisiksi huviloiksi.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Nevisin pienen saaren keskeinen vuorenhuippu on usein pilvien suojassa. Suurin kaupunki on Charlestown, joka on yksi Karibian parhaiten säilyneistä kaupungeista. Siellä on useita 1700-luvun rakennuksia.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saint Kitts ja Nevisin ilmasto on samanlainen kuin muuallakin Karibialla. Vuotuinen sademäärä on 1 500–2 000 mm. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten heinäkuusta marraskuuhun. Hurrikaaneja tavataan elokuun ja lokakuun välisenä aikana. Niitä osuu näille saarille muutaman vuoden välein. Vuonna 2008 kolmosluokan hurrikaani Omar vaurioitti saarten rakennuskantaa. Vuonna 2010 hurrikaani Earl teki tuhojaan, mutta ihmishenkien menetykseltä vältyttiin.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saarten ainoat alkuperäiset nisäkkäät ovat lepakoita, joita elää kuusi lajia: jamaikanhedelmäleikko, meksikondoggilepakko, kalastajalepakko, meksikonsuppilokorvalepakko, "Brachyphylla cavernarum" ja "Molossus molossus" sekä mahdollisesti puuleikko ("Ardops nichollsi"). Ihmisen mukana saarille on tullut esimerkiksi rottia, mangusteja sekä vihermarakatteja. Saarilla on tavattu 116 lintulajia, joiden joukossa on monia muuttolintuja.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Arkeologisista jäänteistä voidaan päätellä, että ensimmäiset asukkaat tulivat saarille noin 4 000 vuotta sitten. Arawak- ja karib-intiaanit levittäytyivät Etelä-Amerikasta pohjoiseen ja liikkuivat ketterästi saarelta toiselle puunrungoista kaiverretuilla veneillään.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Kolumbus näki saaret toisella matkallaan vuonna 1493. Hän nimitti suuremman saaren suojeluspyhimyksensä mukaan Saint Christopheriksi ja antoi pienemmälle sitä verhoavien pilvien takia nimen "Nuestra Señora de las Nieves" (lumen rouva), mutta brittiläiset siirtolaiset lyhensivät nimet muotoon Saint Kitts ja Nevis.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Brittiläiset uudisasukkaat perustivat ensimmäisen Karibian siirtokuntansa Saint Kittsille vuonna 1623. Vuonna 1626 he surmasivat kaksituhatta intiaania. Kaksi vuotta myöhemmin he perustivat siirtokunnan myös Nevisille. Saint Kittsistä, Nevisista ja Anguillasta tuli Britannian siirtomaa (Saint Christopher-Nevis-Anguilla), joka sai autonomian vuonna 1967. Vuonna 1980 Anguilla erotettiin kolmikosta. Saint Kitts ja Nevis itsenäistyi 1983. Vuonna 1997 Nevisillä järjestetyssä kansanäänestyksessä saarelaiset päättivät olla eroamatta St. Kittsistä.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Maa on itsenäinen Kansainyhteisön jäsen, jonka valtionpäämiestä Elisabet II:ta edustaa saarella kuvernööri, joka toimii pääministerin neuvonantajana. Lainsäädäntövaltaa käyttää yksikamarinen kansalliskokous, johon kuuluvat kolme kuvernöörin nimittämää senaattoria, yksitoista vaaleilla valittua jäsentä, puhemies ja oikeuskansleri. Puhemiehen valitsevat parlamentin vaaleilla valitut jäsenet joko keskuudestaan tai ulkopuolelta. Vaalikausi on viiden vuoden mittainen.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Pääministeri Denzil Douglas valittiin tammikuussa 2010 neljännelle peräkkäiselle kaudelleen pääministeriksi.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Nevisin saari on jaettu viiteen kuntaan (Saint George Gingerland, Saint James Windward, Saint John Figtree, Saint Paul Charlestown, Saint Thomas Lowland), Saint Kitts yhdeksään (Christ Church Nichola Town, Saint Anne Sandy Point, Saint George Basseterre, Saint John Capisterre, Saint Mary Cayon, Saint Paul Capisterre, Saint Peter Basseterre, Saint Thomas Middle Island, Trinity Palmetto Point).


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Sain Kitts ja Nevis oli itäisen Karibian viimeinen valtio, jonka talous riippui täysin sokeriruo’osta. Sokerin maailmanmarkkinahinnan laskiessa hallitus yrittää saada aikaan maatalouden rakennemuutosta. Valtion sokeritehtaat suljettiin vuonna 2005, kun ne olivat tuottaneet tappiota jo pitkään.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saarten kaikki energia tuotetaan fossiilisista polttoaineista, jotka tuodaan ulkomailta. Sokeriruo'on käyttöä biopolttoaineiden valmistukseen tutkittiin 2000-luvulla Yhdysvaltojen ja Brasilian avulla. Tuotanto voisi olla periaatteessa kannattavaa, mutta koska riittävää määrää viljelysmaata ei ollut saatavana, hankkeesta luovuttiin. Vuonna 2014 maa ilmoitti tutkivansa dieselin korvaamista uusiutuvilla energialähteillä sähköntuotannossa Clintonin säätiön tuella. StKittsille asennetaan 3 500 aurinkopaneelin verkko, jolla tuotetaan sähköä lentoaseman ja sataman tarpeisiin.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Matkailu on ottanut sokerin paikan pääasiallisena tulonlähteenä vaiheittain 1970-luvulta alkaen. Vuonna 2009 saarilla kävi 200 000 matkailijaa. Sen jälkeen lama kuritti taloutta, mutta 2013 talousluvut kääntyivät vihdoin nousuun. Vuonna 2011 valtion velkaa oli 154 % bruttokansantuotteesta, vuonna 2013 ”enää” 83 %.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saarilla on kaksi lentopaikkaa ja kaksi satamaa, Basseterre ja Charlestown.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Heinäkuussa 2014 saarilla oli noin 51 500 asukasta. Virallinen kieli on englanti. Uskonnoltaan asukkaat ovat anglikaaneja, muita protestantteja tai roomalaiskatolisia. Pääosa väestöstä on afrikkalaisten orjien jälkeläisiä, joiden esi-isät on tuotu työskentelemään sokeriviljelmillä.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen mukaan saarten asukkaita kutsutaan nimellä "saintkittsnevisläinen".


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Koulunkäynti aloitetaan viisivuotiaana, se on pakollista ja ilmaista 12 vuoden ajan.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Afrokaribialaisella väestöllä on tallella erilaisia perinteitä, joista ei ole muodostunut kansallista saintkittsnevisläistä kulttuuria. Vaihtelevaa ja rikasta kulttuuriperintöä juhlistetaan erityisesti juhlakausina, etenkin jouluna ja vapun aikaan. Varsinkin joulun juhliminen korostuu, osittain kristillisen perinteen takia, osittain, koska ulkomailla asuvat perheenjäsenet tulevat usein juuri vuodenvaihteen aikaan käymään kotisaarellaan.


title: Saint Kitts ja Nevis

text: Saint Kitts ja Nevisin suosituin urheilulaji on kriketti, jossa saaren pelaajat edustavat maajoukkuetasolla Länsi-Intian yhteistä maajoukkuetta. Saint Kitts ja Nevisin menestyksekkäin yleisurheilija on pikajuoksija Kim Collins, 100 metrin maailmanmestari vuoden 2003 MM-kilpailuista. Maa on osallistunut olympialaisiin Atlantasta 1996 lähtien.


title: Ihmissusi

text: Ihmissusi on myyteissä ja kansantaruissa sekä kauhufiktiossa ja populaarikulttuurissa esiintyvä peto: ihminen, joka kykenee muuttumaan sudeksi tai sudenkaltaiseksi olennoksi. Sudeksi tai muuksi petoeläimeksi muuttuva ihminen on esiintynyt myyteissä ja taruissa läpi historian eri puolilla maailmaa.


title: Ihmissusi

text: Useissa myyteissä ihmissusi on päiväsaikaan ihminen, joka muuttuu keskiyöllä täydenkuun vaikutuksesta sudeksi. Joissakin tarinoissa ihminen kykenee muuttumaan sudeksi milloin itse haluaa. Kenties tunnetuin tapa muuttua ihmissudeksi tapahtuu toisen ihmissuden pureman kautta, mutta joissakin myyteissä ihmissudeksi saatetaan muuttua esimerkiksi kirouksen seurauksena. Tunnetuin tapa tappaa ihmissusi on ampua sitä hopealuodilla.


title: Ihmissusi

text: Ihmissusi on yleinen aihe populaarikulttuurissa.


title: Ihmissusi

text: Ensimmäiset merkinnät ihmissusista on löydetty antiikin kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen teoksista. Herodotos kirjoitti eräässä historiateoksessaan skyyttien uskovan neuri-naapurikansansa muuttuvan kerran vuodessa susiksi. Myöhemmät historioitsijat ovat epäilleet ihmissusitarinan juontuvan pohjoisessa asuneiden neurien käyttämistä turkisvaatteista, jotka olivat antiikin kreikkalaisista omituisia. Roomalaisen kirjailijan Petronius Arbiterin kirjoittamassa "Satyricon"-romaanissa ensimmäiseltä vuosisadalta kerrotaan tarina ihmissudesta.


title: Ihmissusi

text: Kuuluisimpia historiallisia ihmissusia ovat olleet Jean Grenier ja Peter Stubbe. Nämä väitetyt ihmissudet on yleensä todettu mielenvikaisiksi. Esimerkiksi lykantropia on mielenterveydellinen häiriö, jota sairastava henkilö kokee joko olevansa eläin tai olevansa muuttumassa eläimeksi, esimerkiksi sudeksi. Sairastava henkilö saattaa käyttäytyä sen eläimen tavoin, joksi uskoo olevansa muuttumassa. Sairaus on harvinainen eikä sen syitä vielä ymmärretä. Sairaudella on saattanut olla vaikutusta ihmissusimyytin syntymiseen.


title: Ihmissusi

text: Siitä, miten ihmissudeksi voi muuttua, on monia myyttejä. Yksi tunnetuimmista tavoista muuttua ihmissudeksi on joutua sellaisen puremaksi tai raapimaksi. Joissakin myyteissä ihmissudeksi saatetaan muuttua esimerkiksi jonkin jumalan tai noidan kostoksi langettaman kirouksen takia. Ihmissudeksi saattaa muuttua myös tehtyään sopimuksen paholaisen kanssa.


title: Ihmissusi

text: Ihmissusi saattaa susimuodossaan olla oikean suden näköinen tai sudenkaltainen olento, joka esimerkiksi kävelee kahdella jalalla ja osaa puhua. Ihmismuodossaan ihmissusilla on useita tuntomerkkejä, jotka vaihtelevat myytistä toiseen. Joissakin myyteissä ihmissuden tunnistaan siitä, että sillä on ihmismuodossaan hyvin tuuheat kulmakarvat, karvaiset kämmenet, erityinen selkärangan mutka ja harvinaisen pitkä etusormi. Se saattaa myös kammota hopeaesineitä. Jouluaattona syntyneiden lapsien on joskus ajateltu muuttuvan ihmissusiksi.


title: Ihmissusi

text: Kertomuksien mukaan sudenhahmoisen ihmissuden voi muuttaa takaisin ihmiseksi kutsumalla sitä ristimänimellä tai tarjoamalla sille ruokaa. Järeämpiä aseita kaivattaessa ihmissuden voi tappaa hopealuodilla tai muilla hopeasta tehdyillä esineillä. Hopealuoti on yksi tunnetuimmista keinoista tappaa ihmissusi. Kuollut ihmissusi muuttuu yleensä takaisin ihmiseksi, mutta joidenkin tarinoiden mukaan se muuttuu kuollessaan vampyyriksi. Joissakin kertomuksissa ihmissusi lakkaa tietyn ajan kuluttua, esimerkiksi kirouksen rauettua, olemasta ihmissusi.


title: Ihmissusi

text: Joissakin tapauksissa esitetään, että ihmissuden purema tai hampaan raapaisu aiheuttaa vampyyreille kivuliaan kuoleman. Vampyyri voi parantua, jos saa juoda ihmissuden verta. Yleensä ei ole väliä onko saatu veri purijan vai jonkun muun.


title: Ihmissusi

text: Vanhojen myyttien ja kansantarujen lisäksi ihmissusi on esiintynyt myös nykykulttuurissa. Se on nähty esimerkiksi elokuvissa ja televisiosarjoissa, ja ihmissusimyytistä on kirjoitettu useita kirjoja.


title: Ihmissusi

text: Suomalaisista ihmissusitarinoista tunnetuin on kirjailija ja runoilija Aino Kallaksen vuonna 1928 ilmestynyt "Sudenmorsian". 1600-luvun Hiidenmaalle sijoittuvassa tarinassa virolaisen metsänvartija Priidikin vaimo Aalo muuttuu ihmissudeksi Metsän Hengen, "Diabolus Sylvarumin" vaikutuksesta. Kirjan pohjalta Kallas on kirjoittanut myös näytelmän. Tauno Pylkkänen on säveltänyt sen oopperaksi.


title: Ihmissusi

text: Virolainen kirjailija August Kitzberg on kirjoittanut aiheesta novellin "Libahunt" (1891–1892, 'Ihmissusi') ja sen pohjalta näytelmän "Libahunt, draama viies vaatuses". Aino Kallas suomensi näytelmän 1916 ja tarjosi sitä teattereille, mutta mikään teatteri ei huolinut sitä. Suomennos on todennäköisesti hävinnyt.


title: Khimaira

text: Khimaira (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Lyykiassa riehunut tulta syöksevä taruhirviö, jolla oli leijonan pää, vuohen ruumis ja häntänä käärme tai skorpionin pyrstö. Homeroksen mukaan Khimaira oli leijonan, vuohen ja käärmeen sekasikiö. Taiteessa sille kuvataan yleensä myös vuohen pää. Joskus sillä on lohikäärmeen ruumiinosia (esimerkiksi pää ja siivet). Nimi juontuu kreikan vuohipukkia tarkoittavasta sanasta.


title: Khimaira

text: Kreikan taruston mukaan Khimairan surmasi Korintin kuninkaan Glaukoksen poika Bellerofon. Bellerofon kierteli Khimairaa hevosellaan Pegasoksella lentäen ja ampui hirviöön nuoliaan. Kun hirviö ei kuollut, Bellerofon kiinnitti lyijykimpaleen keihäänsä kärkeen ja työnsi sen Khimairan suuhun. Khimairan syöksemä tuli sulatti kimpaleen ja sula lyijy valui Khimairan vatsaan ja tappoi sen. Muistoksi hirviöstä jäi niin sanottu palava kivi, joka sijaitsee nykyisessä Turkissa Olymposvuoren alarinteillä olevassa Cirali-nimisessä kylässä. Bellerofonista tuli lohikäärmeen surmaajien esikristillinen prototyyppi voiton johdosta.


title: Khimaira

text: Khimaira oli naaraspuolinen käärmevaimo Ekhidnan ja Manalan hirviö Tyfonin jälkeläinen. Yksi Khimairan veljistä oli manalan kolmipäinen hirviökoira Kerberos. Khimairasta on johdettu muun muassa sana kimeeri, joka tarkoittaa eri eläinlajeista yhdistettyä eliötä.


title: Khimaira

text: Khimairoita käytetään myös koristehahmoina arkkitehtuurissa.


title: Thimphu

text: Thimphu (ཐིམ་ཕུ་) on Bhutanin pääkaupunki ja suurin asutuskeskus, ja myös nimi kaupunkia ympäröivälle laaksolle ja piirikunnalle. Vuoden 2005 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 79 000. Kaupunki sijaitsee "Wang Chu"n (Chu-joen) varrella. Se on kuninkaallisen perheen asuinpaikka ja monien kansainvälisten järjestöjen tukikohta alueella.


title: Thimphu

text: "Tashichoedzong", linnoitettu luostari, joka on rakennettu 1200-luvulla, on ollut Bhutanin hallituksen kokoontumispaikkana vuodesta 1952. "Tango"n ja "Cheri"n luostarit sijaitsevat lähellä kaupunkia ja "Dechenchoelingin palatsi", joka on kuninkaan virallinen asunto, kaupungin pohjoispuolella. Kaupunki on laajentunut huomattavasti maaseudulta muuttaneen väestön vuoksi. Äskettäin perusparannettu pääkatu "Norzim Lam" on kauppojen, ravintoloiden ja julkisten rakennusten reunustama. Kaupungin kaikkien talojen vaaditaan olevan koristeltu perinteisillä buddhalaisilla maalauksilla ja kaupungin hallinto säätelee rakentamista tarkasti. Suurin osa kaupungin vähäisesta teollisuudesta sijaitsee Wang Chun sillan eteläpuolella ja eloisat viikonloppumarkkinat pidetään joen lähellä. Kesän lopussa Tashichoedzongissa on värikäs turistien suosima naamiotanssifestivaali ("tsechhu").


title: Thimphu

text: Thimphussa ei ole omaa lentokenttää, mutta lähin lentoasema on Parossa noin 60 kilometrin (kahden tunnin ajomatkan) päässä.


title: Thimphu

text: Thimphu on maailman ainoa pääkaupunki, jossa ei ole liikennevaloja. Kun muutamia vuosia sitten paikalliset viranomaiset asensivat yhdet, kaupungin asukkaat valittivat niitä liian persoonattomiksi ja ne jouduttiin poistamaan.


title: Malediivit

text: Malediivit eli Malediivien tasavalta () on noin 800 kilometriä pitkä saaristo Intian eteläkärjen lounaispuolella. Malediiveihin kuuluu kaikkiaan 1 190 saarta ja atollia, joista 200 on asuttua ja lisäksi 80 saarella on matkailijoiden majoituspalveluita. Saaret ovat suosittu turistikohde.


title: Malediivit

text:
Arkeologiset löydöt viittaavat siihen, että jo 2000-luvulla eaa. saaret olivat varhaisten Egyptin, Mesopotamian ja Intian kulttuurien merenkulkijoiden reitillä.
Ensimmäiset Malediiveille asettuneet ihmiset olivat kotoisin Intiasta ja Sri Lankalta. Malediivien nykyinen kieli divehi on sukua Sri Lankalla puhutulle singaleesille. 1100-luvulla tuli merenkulkijoita Itä-Afrikasta ja arabimaista.


title: Malediivit

text: Vuonna 1153 Malediivien kuningas määräsi alaisensa vaihtamaan uskonnon buddhalaisuudesta islamiin. Samalla kuningas otti islamilaisen nimen ja tittelin, joten häntä alettiin kutsua sulttaaniksi. Seuraavat 800 vuotta saarta hallitsivat muslimisulttaanit. Ensimmäiset eurooppalaiset saarille saapuneet olivat portugalilaisia 1500-luvulla. Portugali valtasi pääsaaren Malen vuonna 1558 ja hallitsi aluetta Goasta. Heidät karkotettiin kuitenkin 1573 ja saaresta tuli itsenäinen sulttaanikunta. Sittemmin hollantilaiset hallitsivat saarta 1645–1795. Britit otti vuonna 1887 saaret haltuunsa suojelualueena.


title: Malediivit

text: Iso-Britannia otti hoidettavakseen Malediivien ulkopolitiikan ja lupasi sotilaallista suojelua. Maan sisäisiin asioihin britit lupasivat olla sekaantumatta. Malediiveista yritettiin tehdä tasavalta jo vuonna 1953, jolloin se oli vielä Iso-Britannian suojelualue. 1950- luvun poliittinen levottomuus sai jatkoa vuonna 1959. Tuolloin kolmen eteläisimmän atollin asukkaat nousivat kapinaan vastumaan Malen keskusvallan tiukkenevaa otetta. He julistivat alueellen oman tasavallan ja nimittivät oman presidentin, Abdullah Afeefin.


title: Malediivit

text: Malediivit itsenäistyi vuonna 1965 ja oli sulttaanikunta, kunnes pääministeri Ibrahim Nasir syrjäytti sulttaani Muhammad Fareed Didin vuonna 1968.


title: Malediivit

text: Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tappoi ainakin 83 henkeä Malediiveilla. Kolmannes väestöstä koki vakavia vaikutuksia. 198 asutusta saaresta 53 kärsi pahasti ja 10 prosenttia saarista tuhoutui kokonaan.


title: Malediivit

text:
Islamismi on ottanut nopeasti jalansijaa Malediiveilla. Joulukuussa 2011 järjestettiin 100 000 hengen mielenosoitus, jossa vaadittiin kaiken islamin vastaisen toiminnan kieltämistä.
Pääosin turismista elävillä saarilla suljettiin vuoden 2012 alussa hotellien kylpyläosastot ja kauneushoitolat, koska islamistinen oppositiopuolue Adhaalath väitti niissä harjoitettavan prostituutiota. Alkoholin nauttiminen julkisilla paikoilla on kielletty, mutta hotelleista sitä saa.


title: Malediivit

text: Malediivit on presidentillinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle, ja sama ehdokas voidaan valita toiselle kaudelle. Yksikamarisessa eduskunnassa on 77 kansanedustajaa, ja heidätkin valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle.


title: Malediivit

text: Vuosina 1978–2008 presidenttinä toimi varakas liikemies Maumoon Abdul Gayoom.


title: Malediivit

text: Vuonna 2005 Malediivit päätti laillistaa poliittiset puolueet. Marraskuussa 2008 astui virkaan uusi presidentti Mohamed Nasheed. Nasheed joutui kuitenkin eroamaan helmikuussa 2012. Hän kertoi että hänet painostettiin eroamaan aseella uhaten. Hänen tilalleen nousi varapresidentti Mohamed Waheed, jonka sanottiin ottaneen vallaan vallankaappauksella. Maassa puhkesi mielenosoituksia.


title: Malediivit

text: Syksyllä 2013 monien ongelmien jälkeen järjestetyn presidentinvaalin voitti niukasti Abdulla Yameen, joka on aiemman presidentti Maumoon Abdul Gayoomin velipuoli. Hän hallitsi itsevaltaisesti ja vangitutti tai karkotti maanpakoon vastustajansa. Hänen seuraajakseen valittiin syyskuussa 2018 opposition ehdokas Ibrahim Mohamed Solih 58 prosentin ääniosuudella.


title: Malediivit

text: Malediivit on maailman matalin valtio. Sen korkein kohta on vain 2,4 metriä merenpinnan yläpuolella, ja 80 prosenttia maasta on alle metrin korkeudella. Ilmaston lämpenemisen aiheuttama mahdollinen merenpinnan nousu on vakava uhka Malediivien olemassaololle. Maan presidentti Mohamed Nasheed on ilmoittanut, että maan turismituloista aletaan säästää varoja uuden kotimaan ostoa varten.


title: Malediivit

text:
Koralliriuttoja on louhittu korukiveksi ja rakennusmateriaaliksi. Atolleita suojaavat riutat ovat vahingoittuneet, ja jättäneet saaret alttiiksi eroosiolle ja hyökyaalloille. Meriveden lämpötilannousun aiheuttama korallien vaaleneminen tuhosi suuria osia riutoista vuonna 1998.
Vuosina 1987 ja 1991 hyökyaallot tulvivat Malen saarelle ja kaivoihin päässyt suolavesi pilasi pohjavesivarat. Pääsaaren rantoja suojaamaan rakennettiin betoniporsaista keinotekoinen aallonmurtaja. Muille saarille on tällaisia tekoriuttoja tai aallonmurtajia on kasattu kuolleesta korallista, paikoin rautatankojen tukemana. Ne hajoavat eroosion takia muutamassa vuodessa ja pitää rakentaa aina uudelleen. 2000-luvulta alkaen on kokeiltu elävien koralliriuttojen kasvattamista keinotekoisen rungon päälle.


title: Malediivit

text: Päivälämpötilat ovat ympäri vuoden 24 °C ja 33 °C välillä. Kosteus on korkea, mutta merituuli vähentää ilmaston tukaluutta. Monsuunit ohjaavat sateiden ajoittumista: talvella vallitsee koillistuuli ja kuivuus, kesällä lounaistuuli ja sadekausi. Vuotuinen sademäärä on pohjoisessa keskimäärin 2540 mm, etelässä 3810 mm.


title: Malediivit

text: Malediivien näkyvin puulaji on kansallispuu kookospalmu. Palmumetsien lisäksi saarilla on viisi kasvillisuustyyppiä. Lähimpänä rantaa kasvaa ruohikkoa, joka muodostuu 20 kasvilajista. Sen sisämaan puolella on pensaikkoa, jossa on pieniä kairapalmuja ja "Pemphis acidulaja" sekä "Scaevola serica" -kasveja määräävinä lajeina. Alueilla, jossa maa ei pidätä vettä, esiintyvät kiinanruusun sukulainen "Hibiscus tiliaceus" sekä viisimetriseksi kasvava rantakarhepuu ("Cordia subcordata"). Suurimpien saarten sisäosissa kasvaa tiheitä metsiä, joissa "Hernandia nymphaeifolia" ja "Terminalia catappa" ovat yleisiä. Saarten suurin puu on banian.


title: Malediivit

text: Matkailu on Malediivien tärkein tulonlähde, joka tuo 28 prosenttia kansantuotteesta ja 60 prosenttia valuuttatuloista. Merkittävin luonnonvara on kala. Merkittävä vientituote on kalan lisäksi kopra. Maatalous työllistää 11 prosenttia työvoimasta ja tuottaa kookospähkinöitä, maissia ja bataatteja.


title: Malediivit

text: Malediiveillä ei ole lainkaan perinteisiä energianlähteitä kuten öljyä, kaasua tai vesivoimaa. Ulkomailta tuotuja fossiilisia polttoaineita, lähinnä dieseliä, käytetään sähköntuotantoon ja juomaveden puhdistamiseen merivedestä. Ulommilla saarilla poltetaan myös polttopuuta, risuja ja kookospähkinän jätteitä, mutta sielläkin siirrytään yhä enemmän kerosiinin ja nestekaasun käyttöön. Uusiutuvia energian lähteitä, lähinnä aurinkopaneeleita, käytetään tietoliikennelinkkien ja meriliikenteen merkkiloistojen sekä vastaavien etäisten kohteiden energianlähteinä, mutta niitä ei ole liitetty kansalliseen sähköverkkoon.


title: Malediivit

text: Suurin osa väestöstä on aasialaisia. Maan virallinen divehin kieli on sukua sinhalin kielelle, johon on sekoitettu arabian- ja urdunkielisiä sanoja. Sitä kirjoitetaan thaana-kirjaimistolla.


title: Malediivit

text: Malediivien pääuskonto on islam. Asukkaat ovat pääasiassa sunnimuslimeja. 1990-luvun puolivälissä maassa oli yli 700 moskeijaa.


title: Malediivit

text: Vuonna 2006 aikuisista asukkaista 93,8 prosenttia oli lukutaitoisia.


title: Malediivit

text: Malediivien kulttuuri on saanut vaikutteita saarilla käyneiltä merenkulkijakansoilta Intian valtameren eri rannoilta Itä-Afrikasta Intiaan, Arabian, Malesiaan ja Indonesiaan asti.


title: Malediivit

text: Useimmat Malediivien perinneruoat sisältävät tonnikalaa muodossa tai toisessa. Myös mausteiset curryruoat ja riisi ovat tavallisia, ja läheisen Intian vaikutus näkyy ruokien maustamisessa.


title: Malediivit

text: Perinteisen koulutusjärjestelmän tuloksena maassa on korkea lukutaito, 93 prosenttia. Perinteisissä makthab-kouluissa lapset oppivat lukemaan ja kirjoittamaan divehiä ja arabiaa sekä laskennon perusteet. Vuonna 1984 otettiin käyttöön uusi opetusohjelma perus- ja keskikouluille. Siihen kuuluu myös luonnontieteitä, ympäristöoppia ja englantia.


title: Malediivit

text: Valtio ylläpitää radio- ja televisiokanavaa. Ensimmäinen yksityinen radioasema aloitti toimintansa vuonna 2007, ja muutama yksityinen televisioasema on saanut toimiluvan.


title: Malediivit

text: Malediivien suosituin urheilulaji on jalkapallo. Malediivien jalkapallomaajoukkueen parhaat saavutukset ovat Etelä-Aasian mestaruuskisojen 2. sijat vuosina 1997 ja 2003 sekä South Asian Gamesin 2. sija vuonna 1991. Maaliskuussa 2001 se oli FIFAN rankingissa sijalla 161.


title: Malediivit

text: Malediivit on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1988 alkaen, mutta ei ole voittanut yhtään mitalia.


title: La Paz

text: La Paz on Bolivian hallinnollinen pääkaupunki (Sucre on nimellinen). Sen asukasluku vuoden 2001 väestönlaskennassa oli noin 789 525; vuonna 2010 sen arvioitiin olleen itse kaupungissa noin 835 000 ja koko metropolialueella noin 1,8 miljoonaa.. Historiallinen kaupunki sijaitsee noin 3250–4100 metriä merenpinnan yläpuolella La Paz -joen varrella; minkään muun maan pääkaupunki ei ole näin korkealla. La Paz on niin korkealla, että suuren tulipalon vaara on pieni – happea on niin niukalti (vain 16% normaalista 21%:sta), että liekki hädin tuskin palaa.


title: La Paz

text: La Pazin perusti espanjalainen tutkimusmatkailija Alonso de Mendoza vuonna 1548 nykyiseen Lajaan, mistä se siirrettiin laaksoon Illimanin juurelle. Perustettaessa sen koko nimi oli "Nuestra Señora de La Paz". Aiemmin paikalla oli ollut alkuperäisintiaanien asuinpaikka nimeltään "Chuquiago". Kaupunki oli tärkeä välietappi maan kaakkoisosista Limaan kulkeneen hopean kuljetusreitin varrella.


title: La Paz

text: Kaupunki oli huomattava vastarintaliikkeen keskus Bolivian itsenäisyyssodan aikana vuosina 1809–1825. Voittoisan sodan jälkeen kaupunki sai uuden nimen, "La Paz de Ayacucho" Perun puolella käydyn ratkaisevan taistelun mukaan. Vuonna 1898 siitä tuli maan hallituksen istuntopaikkakunta. Sucre kuitenkin säilytti nimellisesti pääkaupungin asemansa.


title: La Paz

text: El Alton kansainvälinen lentoasema on kymmenen kilometrin päässä kaupungista Altiplanolla. Se on maailman korkeimmalla sijaitseva kansainvälinen lentoasema; ohuen ilman takia tarvitaan tavallista pidempi kiitotie sekä lentoonlähdössä että laskussa.


title: La Paz

text: Tärkein linja-autoasema on 15 minuutin kävelymatkan päässä keskustasta. Sieltä on hyvät yhteydet maan eri osiin. Keskusrautatieasema on poissa käytöstä; junat Chilen ja Argentiinan rajalle lähtevät Orurosta.


title: The 4th Coming

text: The 4th Coming (T4C) on Vircomin kehittämä fantasia-aiheinen massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli.


title: The 4th Coming

text: Vircom lopetti MMO-pelien kehityksen jouduttuaan taloudellisiin vaikeuksiin vuonna 2002 ja myi pelin kokonaisuudessaan Dialsoftille vuonna 2006.