title: Klaus Fleming

text: Venäjän sodan ylipäällikkönä Fleming oli 1591 määrännyt suoritettavaksi suurhyökkäyksen, joka muuttui aina Novgorodin lähiseudulle saakka ulottuneeksi hävitysretkeksi. Seuraavana vuonna suunniteltu uusi hyökkäys kuitenkin kuihtui ja tammikuussa 1593 sovittiin venäläisten kanssa välirauha, minkä johdosta Fleming sijoitti joukkonsa raskaaseen linnaleiriin Suomen ja Viron talonpoikien elätettäviksi. Sota päättyi toukokuussa 1595 solmittuun Ruotsille edulliseen Täyssinän rauhansopimukseen, mutta sodassa vallattu Käkisalmen linna päätettiin vielä pitää panttina lopullista rajankäyntiä odoteltaessa. Tähän ja itärajan epävarmaan tilanteeseen vedoten Fleming piti joukkonsa edelleen linnaleirissä, mitä talonpoikien oli vaikea ymmärtää. Todellinen syy joukkojen pitämiseen valmiustilassa oli Flemingin oman aseman varmistaminen ja niiden käyttökelpoisuus sisäpolitiikassa.


title: Klaus Fleming

text: Ruotsissa Kaarle-herttua alkoi nopeasti tulkita Sigismundin hallitsijanvakuutusta omaksi edukseen ja järjesti valtaneuvoston tukemana lokakuussa 1595 Söderköpingissä valtiopäivät, jotka päättivät, että kuninkaan määräykset tulisivat voimaan vasta valtaneuvoston hyväksyminä. Flemingin vastustuksesta johtuen näille valtiopäiville ei juuri osallistunut suomalaisia, joten Suomeen lähetettiin Kaarle Henrikinpoika Hornin johtama valtuuskunta hankkimaan myös suomalaisilta vahvistus Söderköpingin päätöksille. Fleming kutsui Suomen aatelismiehet koolle Turkuun tammikuussa 1596 ja ilmoitti vastustavansa päätösten hyväksymistä. Osa Suomen aatelista oli varovaisemmalla kannalla ja haki kompromissia, mutta kuninkaan ehdottoman kielteinen kanta Söderköpingin päätöksiin pakotti heidätkin valitsemaan Sigismundin puolen. Flemingin käytännössä sotilasdiktaattorina johtama Suomi oli irtisanoutumassa Ruotsissa tehdyistä päätöksistä Sigismundin ja Kaarle-herttuan välisen sisällissodan lähetessä, mikä merkitsi sodan uhkaa myös Kaarlen ja Flemingin välillä. Kaarle-herttuan myöhemmät yritykset saada tukea Suomessa olleilta sotajoukoilta Flemingiä vastaan eivät saaneet mitään vastakaikua.


title: Klaus Fleming

text: Kaarle-herttua julisti lopulta itsensä Ruotsin valtionhoitajaksi ja vastustajansa kapinallisiksi, minkä Arbogan valtiopäivät hyväksyivät vuonna 1597. Jälkimmäinen julistus oli tähdätty Flemingiä vastaan. Hänen lähipiirinsä ja puolisonsa olivat jo huolissaan, sillä Kaarlen joukot olivat selvästi vahvemmat.


title: Klaus Fleming

text: Ennen kuin avoin sota ehti syttyä Flemingin ja Kaarlen välille, joutui Fleming kukistamaan Pohjanmaalla, Keski-Suomessa ja Savossa nousseen talonpoikien kapinan, joka tunnetaan "nuijasotana". Vuosia jatkuneen linnaleirirasituksen katkeroittamat talonpojat näkivät Flemingin olevan syypää kärsimyksiinsä. Pohjalaisten talonpoikien lähetystö oli käynyt Söderköpingin valtiopäivillä tapaamassa Kaarle-herttuaa, joka oli antanut ymmärtää syrjäyttävänsä Flemingin ja lopettavansa linnaleirin. Talonpojat – joiden johtoon asettui ilmajokelainen ratsutilallinen Jaakko Ilkka – karkottivat kruunun huovit tammikuussa 1596 Mustasaaresta, mutta hajaantuivat nopeasti Flemingin lähettämän sotaväenosaston lähestyessä. Ilkka vietiin vankina Turun linnaan. Tämän jälkeen Kaarle yllytti talonpoikia jatkamaan kapinointia tavoitteenaan aiheuttaa harmeja Flemingille ennen lopullista yhteenottoa. Kaarlen propagandalle altteimmat Pohjanmaan talonpojat uskoivat hänen lupauksiinsa sotilaallisesta tuesta ja aloittivat marraskuussa entistä mittavamman kansannousun, jonka johtoon Turun linnasta paennut Jaakko Ilkka asettui.


title: Klaus Fleming

text: Fleming pystyi vastaamaan kapinaan tehokkaasti, sillä sisällissotaa odottaen hän oli pitänyt joukkonsa koossa ja valmiina. Ensin Akseli Kurjen joukot löivät Pentti Poutun johtaman pienemmän nuijamiesjoukon Satakunnassa Ulvilan taistelussa. Ilkan johtaman 2500-miehisen kapinallisten pääjoukon edetessä Pohjanmaalta kohti eteläistä Suomea Fleming lähti heitä vastaan mukanaan 3 000 miestä. Joukot kohtasivat Nokian taistelussa joulukuun lopussa, jossa Fleming ensin peloteltuaan nuijamiehiä tykinlaukauksilla sai näiden joukot hajoamaan lupaamalla rivimiehille vapaan poispääsyn, jos johtajat luovutettaisiin. Lopulta Flemingin huovit surmasivat avuttomasti pakenevia vastapuolen jalkamiehiä. Kuukautta myöhemmin joukkoa johtaneet kapinapäälliköt – Ilkka mukaan luettuna – saatiin kiinni Pohjanmaalla ja teloitettiin. Myös Nyystölän ja Suur-Savon taisteluissa Flemingin alaiset joukot saivat viekkaudella nuijamiehet ensin antautumaan ja sitten surmasivat heidät. Pohjanmaalta nousi tämän jälkeen vielä toinen kapina-aalto, mutta lopulta ratkaisevassa Santavuoren taistelussa 24. helmikuuta 1597 Flemingin henkilökohtaisesti johtama 1 500 huovin joukko löi 3 000–4 000 nuijamiehen joukon.


title: Klaus Fleming

text: Voittonsa jälkeen Flemingillä ei kuitenkaan ollut aikaa eikä rohkeutta laajoihin joukkoteloituksiin, sillä pääkoitos Kaarlea vastaan odotti yhä ja hänen oma asiansa oli parhaillaan esillä Arbogan valtiopäivillä. Hän kiirehti takaisin Turkuun, mutta varustaessaan laivastoaan Pikkalassa hän yllättäen sairastui pahasti. Luvattuaan tavata vaimonsa Perniön kuninkaankartanossa Fleming lähti sairaana matkaan, mutta joutui heikon kunnon vuoksi pysähtymään Pohjan pitäjän kirkon tienoilla, jossa kuoli huhtikuun 12. ja 13. päivän välisenä yönä. Äkillinen kuolema aiheutti monia huhuja ja yliluonnollisia selityksiä – vastustajien mukaan kyseessä oli Jumalan kosto. On väitetty myös, että hänet olisi myrkytetty Kaarle-herttuan käskystä. Flemingin ruumis kuljetettiin Turun linnan kappeliin ja edelleen Paraisten kirkolle haudattavaksi sukuhautaan. Flemingin leski Ebba Stenbockin suosituksesta kuningas Sigismund nimitti hänen seuraajakseen Arvid Stålarmin, joka jatkoi edeltäjänsä politiikkaa. Kaarle-herttuan joukot nousivat maihin Suomessa syyskuun alussa ja saivat nopeasti Turun linnan antautumaan. Miehensä muistoa puolustanut ja tämän työtä jatkanut Ebba Stenbock vietiin vangittuna Tukholmaan. Sota Kaarlen ja Sigismundin välillä jatkui vielä yli kaksi vuotta. Turun linnan antauduttua toistamiseen Kaarlelle 1599 hän teloitutti Turun verilöylyssä sen puolustajat, joiden joukossa olivat Flemingin ainoat aikuisiksi eläneet pojat, Johan Fleming sekä aviottomana syntynyt Olof Klaunpoika. Siihen katkesi Kuitian Flemingien sukuhaara. Ebba Stenbock vapautettiin myöhemmin ja hän sai 1602 takaisin puolet miehensä perintötiloista ja 1608 loputkin. Kaksi heidän tytärtään avioitui myöhemmin varakkaisiin mahtisukuihin.


title: Klaus Fleming

text: Oppineena tunnettu Daniel Hjort asui jonkin aikaa Flemingin luona, luultavasti tämän sihteerinä tai kotiopettajana, mahdollisesti Kuitian kartanossa.


title: Klaus Fleming

text:
Flemingin asettuminen Suomen sotilasdiktaattorina uhmaamaan Ruotsissa tehtyjä päätöksiä on varsinkin Suomen itsenäisyyden ajan historiankirjoituksessa nähty usein Suomen erityisaseman ilmauksena. Tosiasiassa Kaarle-herttuan vastaisia ryhmittymiä vaikutti muuallakin valtakunnassa. Suomen poikkeuksellinen erillisasema 1590-luvulla oli lähinnä seuraus Flemingin poikkeuksellisen suurista valtaoikeuksista, jotka Sigismund oli antanut hänelle turvatakseen hänen uskollisuutensa. Historiantutkija Pentti Renvall esitti 1939 julkaistussa väitöskirjassaan kuuluisan hypoteesin, että Flemingin päämotiivi olisi ollut Suomen turvallisuuspoliittisten erillisetujen puolustaminen ja että hän olisi asettunut Sigismundin puolelle, koska valtiounioni Puolan kanssa edisti Suomen itärajan turvaamista Venäjää vastaan. On myös esitetty, että Flemingillä oli tavoite muodostaa Suomen, Ruotsin, Baltian ja Puolan unioni turvaksi Venäjää vastaan. Näin Flemingistä rakentui kuva kansallista etua puolustaneena viisaana valtiomiehenä.
Muun muassa Heikki Ylikangas on kuitenkin kyseenalaistanut tulkinnan, että Flemingin toimintaa olisi leimannut jokin aatteellinen linja. Hänet on nykytutkimuksessa nähty pikemminkin kuninkaan suosiota tavoittelevana karrieristina, sillä esimerkiksi Tallinnan neuvotteluissa 1589 hän oli valmis rikkomaan Ruotsin ja Puolan unionin vain päästäkseen takaisin kuningas Juhanan suosioon. Esimerkiksi Viron aateli esiintyi noihin aikoihin selvästi vahvemmin omien kansallisten intressiensä puolustajana kuin Fleming suomalaisten. On jopa väitetty Flemingin aikoneen irrottaa Suomen ja Viron Ruotsista ja yhdistää ne Puolaan, mutta tästä ei ole mitään todisteita.


title: Klaus Fleming

text: Flemingin ruumis esiintyy Albert Edelfeltin vuonna 1878 maalaamassa kuuluisassa historiamaalauksessa "Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista". Maalauksen aiheena on Zachris Topeliuksen vuonna 1875 julkaistuun Maamme kirjaan sisältyvä tunnettu tarina: Vallattuaan Turun linnan syyskuussa 1597 Kaarle on avauttanut Flemingin arkun linnan kappelissa varmistaakseen tämän kuolleen. Hän vetää vainajaa parrasta ja lausuu ”"Jos nyt eläisit, ei pääsi olisi kovin lujassa"”, mihin leski Ebba Stenbock vastaa ”"Jos minun autuas herravainajani eläisi, ei Teidän armonne olisi koskaan päässyt tänne sisälle."”


title: Klaus Fleming

text: Flemingiin viitataan myös Kaarlo Kramsun 1877 julkaisemassa Jaakko Ilkasta kertovassa tunnetussa runossa "Ilkka", jossa Flemingin valtakauden sanotaan olleen "itkun aikaa" Suomen kansalle.


title: Blue Cheer

text: Blue Cheer on yhdysvaltalainen rockyhtye, jota pidetään yhtenä heavy metal -musiikin edelläkävijöistä.


title: Blue Cheer

text: San Franciscossa vuonna 1967 perustetun trion jäsenet innostuivat The Jimi Hendrix Experiencen ja Creamin raskaasta, psykedeelisestä ja bluesvaikutteisesta rockista. Yhtye kehitti tältä pohjalta kovaäänisen ja raskassoundisen tyylin, joka oli esikuviaan rujompi ja monotonisempi. Blue Cheerin tunnetuin albumi lienee yhtyeen debyytti "Vincebus Eruptum", joka julkaistiin tammikuussa 1968. Levy saavutti Yhdysvalloissa kohtalaisen myyntimenestyksen nousten 11. sijalle Billboardin albumilistalla. Nykyisin se muistetaan jonkinlaisena kulttiklassikkona varsinkin stoner rockin ja doom metalin harrastajien keskuudessa. Yhtyeen tunnetuin kappale ja ainoa Top 100 -listalle noussut single oli versio Eddie Cochranin hitistä "Summertime Blues"; kappale saavutti Billboardin singlelistalla 14. sijan. Yhtyeen toinen albumi "Outsideinside" jatkoi samalla musiikillisella linjalla kuin debyytti, mutta ei saavuttanut vastavaa suosiota. Blue Cheerin alkuperäiskokoonpanon kitaristi Leigh Stephens pääsi 2000-luvulla musiikkilehti Rolling Stonen 100 suurinta kitaristia -luetteloon; rumpali Paul Whaley muistetaan lyhyestä suhteestaan Janis Joplinin kanssa.


title: Blue Cheer

text: "Outsideinsiden" jälkeen yhtyeen kokoonpano muuttui ja tyyli pehmeni kaupallisemman hard rockin ja psykedelian suuntaan.. Albumillaan "Oh! Pleasant Hope" (1971) Blue Cheer oli siirtynyt kantrirockiin.


title: Blue Cheer

text: Blue Cheer hajosi 1970-luvun alussa, mutta kokoontui vuonna 1984 uudestaan ja on jatkanut esiintymistä vielä 2000-luvulla.


title: Simo Häyhä

text: Simo Häyhä () oli suomalainen sotilas Neuvostoliittoa vastaan käydyssä talvisodassa. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen tehokkaimmista tarkka-ampujista. Häyhän kolmen sotakuukauden aikana ampumien puna-armeijan sotilaiden määräksi on esitetty jopa 542 miestä (vähintään 505 sotilasta). Muiden arvioiden mukaan tämä luku on noin 200. Häyhä itse väittää muistivihossaan ampuneensa noin 500 sotilasta. Puna-armeijan sotilaat nimesivät Häyhän ”Valkoiseksi kuolemaksi” ().


title: Simo Häyhä

text: Simo Häyhä, lempinimeltään "Simuna", syntyi Karjalassa Rautjärvellä ja oli kahdeksanhenkisen perheen toiseksi nuorin lapsi. Hän kävi kansakoulun Miettilässä ja viljeli kotitilaansa yhdessä vanhimman veljensä kanssa. Perheessä harrastettiin ahkerasti kalastusta ja metsästystä.


title: Simo Häyhä

text: Heti täytettyään 17 vuotta Häyhä liittyi Rautjärven suojeluskuntaan, jossa harjoitti ampumataitojaan menestyen Viipurin Suojeluskuntapiirin ampumamestaruuskilpailuissa. Vuonna 1925 Häyhä aloitti 15 kuukauden asepalveluksen Raivolassa, Polkupyöräpataljoona 2:ssa Valkjärvellä. Häyhä kävi aliupseerikoulun ja suoritti palveluksensa varusmiesaliupseerina Polkupyöräpataljoona 1:ssä Terijoella. Tarkka-ampujan koulutuksen Häyhä sai kuitenkin vasta yli yhdeksän vuotta varusmiespalveluksensa jälkeen Utissa.


title: Simo Häyhä

text: Talvisodassa (30. marraskuuta 1939 – 6. maaliskuuta 1940) Häyhä määrättiin tarkka-ampujaksi, ja hän palveli tehtävässä aivan sodan loppuvaiheessa tapahtuneeseen vakavaan haavoittumiseensa asti. Häyhä palveli muun muassa Kollaan rintamalla Jalkaväkirykmentti 34:n Aarne ”Marokon Kauhu” Juutilaisen 6. komppaniassa.


title: Simo Häyhä

text: Joidenkin lähteiden, kuten esimerkiksi sotahistoriaan erikoistuneen kirjailija Robert Brantbergin, mukaan Häyhä ampui kiväärillä jopa 542 puna-armeijan sotilasta. Kansallisbiografian julkaiseman historioitsija, dosentti Risto Marjomaan artikkelin mukaan oikea uhriluku voisi olla noin 200 sotilasta, mikä sekin tekee hänestä yhden kaikkien aikojen tehokkaimmista tarkka-ampujista. Häyhän surmaamien vihollisten määrään ei laskettu ryhmänjohtajan ominaisuudessa konepistoolilla ammuttuja, joita joidenkin lähteiden mukaan oli yli 200.


title: Simo Häyhä

text: Häyhän tarkka-ampujana kiväärillä surmaamien neuvostosotilaiden virallinen määrä perustui erityisesti nimitetyn tarkkailijan tai taistelutoverien havaintoihin. Laskuja ei tehty usean ampujan ampuessa samaa kohdetta. Häyhä teki kaikki tapponsa vain kolmen kuukauden sisällä ennen haavoittumistaan. Brandtbergin mukaan Häyhä muun muassa ampui ennätykselliset 25 neuvostosotilasta yhden päivän aikana, 21. joulukuuta 1939, minkä hän "korsuun" palatessaan saattoi ilmoittaa vain mainitsemalla luvun "kakskymmentviis". Kolmen joulunaluspäivän yhteissaldo oli 51 miestä. Osuman tulosta ei tietenkään voitu varmistaa, sillä kohteet olivat venäläisten puolella. Asiaa mutkistaa vielä se, että Häyhän saavutuksia käytettiin propagandan välineenä: lehdistö rakensi jo varhaisessa vaiheessa Häyhän ympärille sankarimyyttiä.


title: Simo Häyhä

text: Häyhä käytti tarkka-ampujan tehtävässään suojeluskunta-asettaan, varhaisen tuotantomallin Sako M/28-30 ”Pystykorva” -kivääriä (suojeluskuntanumero S60974), ja toisin kuin neuvostoliittolaiset vastustajansa, hän suosi kiikaritähtäimen sijasta avotähtäimiä. Avotähtäimen avulla oli mahdollista saada nopeampi tähtäinkuva kuin kiikaritähtäimellä, jonka lasi lisäksi huurtui helposti talvella. Kiikaritähtäin myös heijasti toisinaan valoa paljastaen samalla ampujan sijainnin. Kiikaritähtäin olisi myös edellyttänyt pään nostamisen muutamia senttejä korkeammalle, mikä saattoi olla kohtalokasta. Kylmiin oloihin varustautuakseen hän pani paljon vaatetta päälle. Pahimmillaan pakkasta oli esimerkiksi Kuusamossa -37,6 astetta.


title: Simo Häyhä

text: Elämäkerran Häyhästä kirjoittaneen sotatieteiden tohtori, dosentti Tapio Saarelaisen mukaan maanviljelijänä elantonsa ansainnut Häyhä tunsi luonnon ja osasi käyttää sitä tehokkaasti hyväkseen myös taisteluissa. Esimerkiksi huolella valmistelemiinsa tuliasemiin hän siirtyi hyvissä ajoin ennen päivän valkenemista ja poistui niistä vasta auringonlaskun jälkeen. Hän varastoi taskuihinsa päivän ajaksi sokeripaloja ja leivänpalasia, joista oli mahdollista saada energiaa, silloin kun hän joutui olemaan tuliasemissa liikkumattomana tuntikausia. Häyhä kertoi olleensa paksusta vaatekerrasta huolimatta päivän päätteeksi hangessa makailusta turta.


title: Simo Häyhä

text: Häyhä myös kehitti erityisesti talvisiin oloihin sopivaa ampumistaktiikkaa ja -tekniikkaa. Hän muun muassa jäädytti vedellä hangen, jottei lumi lennähtäisi laukaisun yhteydessä, sekä piti lunta suussaan, jottei hengityksestä syntyvä vesihöyry paljastaisi häntä. Paksu vaatetus tasasi pulssia ja hengitystä. Häyhän pienikokoisuudestakin oli hyötyä viholliselta piilouduttaessa. Pisin matka, jolta Häyhä tiettävästi ampui vihollisen tarkka-ampujan, on noin 450 metriä.


title: Simo Häyhä

text: Häyhä haavoittui vakavasti Kollaan rintamalla 6. maaliskuuta 1940. Hän sai vihollisen ampuman räjähtävän luodin kasvojensa vasemmalle puolelle. Häyhän kasvojen alaosa silpoutui, ja hänen leukaluunsa murskautui. Hänet evakuoitiin tajuttomana selustaan, ja hän palasi tajuihinsa vasta 13. maaliskuuta, päivänä, jolloin rauha julistettiin. Haavoittumisen jälkeen suomalaisjoukkoihin levisi huhu, jonka mukaan Häyhä olisi kuollut vammoihinsa.


title: Simo Häyhä

text: Häyhää hoidettiin alkuun Jyväskylässä 30. sotasairaalan leukavammaosastolla Kinkomaalla ja sittemmin Helsingissä sairaala Mehiläisessä ja SPR:n Invalidisairaalassa. Vamma vaati sodan jälkeen pitkällisiä hoitoja ja useita leikkauksia. Leukaluuta korjailtiin Häyhän lonkasta otetulla luulla. Vamman vakavuuden vuoksi Häyhää ei anomuksestaan huolimatta otettu jatkosotaan. Päästyään sairaalasta Häyhä viljeli kotitilaansa jatkosodan ajan. Rauhanteossa Suomi luovutti lähes puolet Rautjärvestä. Tila jäi Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.


title: Simo Häyhä

text: Häyhälle myönnettiin 1. ja 2. luokan vapaudenmitalit ja yleensä vain upseereille myönnettävät 3. ja 4. luokan vapaudenristit. Ylimääräisenä huomionosoituksena Häyhä sai 17. helmikuuta vuonna 1940 ruotsalaisen Eugen Johanssonin lahjoittaman Sakon valmistaman siviilisarjan M/28-30 ”Pystykorva” -kiväärin (Kiväärin sarjanumero oli #100 781. Häyhä luovutti aseen myöhemmin Karjalan Jääkäripataljoonan perinnehuoneeseen, josta se Pohjois-Karjalan Prikaatin lakkauttamisen jälkeen siirtyi Sotamuseon kokoelmiin. Häyhä oli tuolloin ampunut erään epävirallisen laskennan mukaan 219 puna-armeijan sotilasta. Häyhä oli aiemmin saanut vastaavanlaisina huomionosoituksina muun muassa taskukellon ja villahansikkaat. Armeija järjesti lahjakiväärin luovutuksesta näyttävän tapahtuman.


title: Simo Häyhä

text: Hieman sodan jälkeen 28. elokuuta 1940 marsalkka Mannerheim ylensi Häyhän suoraan alikersantista vänrikiksi. Häyhästä tehtiin myös nimitysesitys Mannerheim-ristin ritariksi vuonna 1941. Vaikka osa talvisodan Mannerheim-ristiesityksistä on karun lyhyitä perusteluineen, niin Häyhän ehdotus oli jopa niihin verrattuna lyhyt. Esitys jäi kuitenkin "harkintaan". Häyhä sai Kollaan taistelijoiden kunniamerkin Kollaan ristin hopeisen version numero 4.


title: Simo Häyhä

text: Sotien jälkeen Häyhä toimi maanviljelijänä Ruokolahdella. Häyhä metsästeli, ja hänen kanssaan hirvimetsällä vieraili muun muassa presidentti Urho Kekkonen.


title: Simo Häyhä

text: Häyhä toimi Kollaan Taistelijoiden Veljesliitossa pitkäaikaisena johtokunnan jäsenenä. Viimeiset vuotensa hän vietti Haminassa sotaveteraanien hoitokodissa. Hieman ennen 96-vuotispäiväänsä haastattelijan kysyessä, tunteeko hän omantunnontuskia ampumisistaan, Häyhä vastasi: ”Tein sen, mitä käskettiin, niin hyvin kuin osasin.” Häyhä kuoli vuonna 2002.


title: Ares

text: Ares () oli kreikkalaisessa mytologiassa sodan ja taistelun jumala. Ares oli mahdollisesti alun perin traakialainen jumala.


title: Ares

text: Ares oli Zeuksen ja Heran poika. Sisaruksia olivat Eris ja seppä Hefaistos. Ares kuvattiin usein pitkäksi ja komeaksi nuorukaiseksi, mutta luonteeltaan hän oli väkivaltainen ja raakalaismainen. Tämä jumala ei tarvinnut yhtään syytä sotaan, ja hän olikin hyvin epäsuosittu. Myös hänen oma isänsä Zeus julisti vihaansa poikaa kohtaan. Hänellä ei ollut vaimoa, mutta hän oli varsinkin kauneuden jumalattaren Afroditen lumoissa. Areella oli myös ystävä Alektryon, jonka Ares otti mukaansa aina kun hän lähti retkilleen Afroditen luokse. Monien muiden kreikkalaisten jumalten tavoin hän kuitenkin vietteli useita naisia ja sai heidän kauttaan jälkeläisiä. Antiikin roomalaisten mytologiassa Areen nimi oli Mars, mutta nämä kaksi jumalaa eroavat suuresti.


title: Ares

text: Ares kuvattiin usein parrakkaaksi soturiksi ja voimakkaaksi nuorukaiseksi, jolla on päässään kultainen kypärä, ja joskus hänen käteensä on asetettu verinen keihäs, palava soihtu tai pyhä kilpi. Areen sotavaunuja veti neljä tulista oria, jotka olivat auringonjumala Helioksen hevosten jälkeläisiä. Jumalan lempieläimiksi sanottiin koiria ja korppikotkia. Areen seuralaisina kuvauksissa esiintyvät Eris (Riita), Deimos (Kauhu) ja Fobos (Pelko), joista kaksi jälkimmäistä olivat Areen poikia.


title: Ares

text: Areen maanpäällisiin rooleihin kuului hänen osuutensa Theban luomisessa. Kadmos surmasi Areen vesilohikäärmeen ja kylvi otuksen hampaat maahan. Niistä kasvoivat hurjat sotajumalan jälkeläiset — spartit. Lepyttääkseen Aresta Kadmos meni naimisiin hänen tyttärensä Harmonian kanssa ja lopetti kaiken riidan ja perusti Theban kaupungin.


title: Ares

text: Ares oli luvannut Athenelle ja Heralle taistella kreikkalaisten puolella, mutta Afrodite suostutteli hänet troijalaisten pariin. Jumalan oma poika, Diomedes, taisteli Hektorin kanssa ja näki isänsä kamppailevan kreikkalaisia vastaan. Hän kutsui sotilaansa kokoon ja päätti perääntyä hitaasti. Areen äiti Hera kuitenkin näki tapahtumien kulun ja käski Diomedesta käymään isäänsä vastaan. Mies heitti keihään jumalaa kohti ja Athene ohjasi sen maaliinsa. Ares päästi hirmuisen huudon aseen osuessa ja pakeni takaisin Olympokselle, ja troijalaiset perääntyivät takaisin kaupunkiinsa.


title: Ares

text: Poseidonin rakastama poika Hallihurthos yritti raiskata Aglauloksen ja Areen tyttären Alkippen. Tästä suivaantuneena Ares murhasi julkean pojan, ja Poseidon puolestaan vaati, että sotaisaa jumalaa rangaistaisiin. Areiopagilla pidetyssä oikeudenkäynnissä muut jumalat kumminkin päättivät Areen olevan syytön, ja kukkula nimettiin Areen mukaan.


title: Ares

text: Ares, jota tämän isä inhosi, ja isänsä suosikki Pallas Athene eivät pitäneet toisistaan. Athene oli Aresta parempi sotastrategi, sillä hänen joukkonsa voittivat Areen joukot molemmilla kerroilla, kun ne kohtasivat. Troijan sodassa Athene ja Ares joutuivat kaksi kertaa vastatusten. Kummallakin kerralla Ares jäi sisarpuolensa pieksemäksi ja olisi kuollut, jos olisi ollut kuolevainen. Aresta pidettiinkin alkukantaisen, tuhoavan taistelun jumalana, kun taas Pallas Athene esiintyi järjestäytyneen, saalista tuottavan taistelun jumalattarena.


title: Ares

text: Metsästysretkellä mustasukkainen Ares hyökkäsi metsäkarjuna Adoniksen kimppuun ja surmasi tämän. Afrodite suri rakastettunsa kuolemaa niin suuresti, että jumalat sallivat Adoniksen viettää osan vuotta maan päällä.


title: The Stooges

text: The Stooges (vuodesta 1973 alkaen Iggy & The Stooges) oli yhdysvaltalainen rockyhtye, jonka Iggy Pop perusti Detroitissa vuonna 1967. Yhtye luetaan punkrockin tärkeimpien edelläkävijöiden joukkoon. Ollessaan toiminnassa vuoteen 1974 saakka The Stooges ei vielä saanut suurta mainetta osakseen. Myöhemmin yhtyeen arvostus ja suosio ovat kuitenkin kasvaneet rock-klassikon tasolle. The Stooges vaikutti muun muassa Ramonesiin ja The Sex Pistolsiin.


title: The Stooges

text: The Stooges halusi protestoida hippikauden romanttista ja pastoraalista popmusiikkia vastaan kehittämällä aggressiivisen ja kaoottisen musiikki- ja lavaesiintymistyylin, joka ilmaisi parikymppisen nuoren maanista ja ahdistunutta mielenmaisemaa.


title: The Stooges

text: Iggy & The Stooges kokoontui uudestaan vuonna 2003.


title: The Stooges

text: Yhtye pääsi Rock and Roll Hall of Fameen maaliskuussa 2010.


title: The Stooges

text: Iggy Pop esiintyi Ann Arborissa, Michiganin osavaltiossa paikallisissa yhtyeissä, joista tunnetuin on The Iguanas. Yhtye hajosi 1967, jolloin The Stooges perustettiin. Iggy Popin lisäksi yhtyeeseen kuuluivat veljekset Ron ja Scott Asheton ja heidän ystävänsä Dave Alexander.


title: The Stooges

text: Yhtye sai mainetta omalaatuisista esiintymisistään. Iggy Pop shokeerasi yleisöä hieromalla rintaansa pihviä ja pähkinävoita sekä viiltelemällä itseänsä lasinsirpaleella. Aluksi yhtyeen musiikki oli erilaista kuin mitä sen albumeilla myöhemmin kuultiin. Ensimmäisissä konserteissaan yhtye "soitti" omatekoisia soittimiaan, kuten pölynimuria ja tehosekoitinta. Pop lauloi ja soitti ukulelea, Scott Asheton paukutti vasaroilla tynnyreitä sekä Ron Asheton soitti sitaria ja bassoa. Dave Alexander käytti efektilaitteita ja syntetisaattoreita toistaakseen efektejä.


title: The Stooges

text: The Stooges asui roudareineen Ann Arborin kaupungissa maatilalla, jota kutsuttiin nimellä "Fun House". Talossa sijaitsivat myös yhtyeen harjoitustilat. Vuoteen 1968 Iggy Pop oli siirtynyt yksinomaan laulajaksi ja Ron Ashetonin soittimeksi oli vakiintunut kitara. Scott Asheton oli rumpali ja Dave Alexander basisti. Yhtye esiintyi paljon Detroitissa Grande Ballroomissa MC5:n lämmittelijänä. MC5:stä kiinnostunut Danny Fields piti The Stoogesista ja järjesti heille levytyssopimuksen Elektra Recordsilta.


title: The Stooges

text: Vuonna 1969 ilmestyi esikoislevy "The Stooges", joka sisälsi muun muassa kappaleet "I Wanna Be Your Dog" ja "1969". Albumin tuotti aiemmin The Velvet Underground -yhtyeessä vaikuttanut John Cale. Albumi ei ilmestyessään saanut suosiota, mutta on myöhemmin noussut suosituksi. Scott Asheton kuvaili Stoogesin musiikkia ""kovaa rokkaavaksi jazziksi"".


title: The Stooges

text: Seuraavana vuonna ilmestynyt LP-levy "Fun House" vei yhtyeen musiikkia vieläkin hyökkäävämpään ja samalla myös kokeellisempaan suuntaan. Juuri ennen sen äänityksiä yhtyeeseen otettiin mukaan saksofonisti Steve Mackay. Albumin tunnettuja kappaleita ovat muun muassa "TV Eye", "Loose" ja "1970". The Stooges ei kuitenkaan vieläkään saavuttanut yleisön suosiota. Kesäkuussa yhtye soitti kuuluisan konserttinsa Cincinnatti Pop Festivaleilla. Yhtyeen soittaessa kappaleita "TV Eye" ja "1970" Iggy Pop hyppäsi yleisön sekaan, jotka nostivat hänet käsillään ilmaan. Eräs antoi Popin käteen maapähkinävoipurkin, josta hän heitteli ruokaa yleisöön päin. Dead Boys-yhtyeen Stiv Bators väitti olevansa purkin Popille antanut henkilö.


title: The Stooges

text: Elokuussa 1970 basisti Dave Alexander jouduttiin erottamaan yhtyeestä huumeongelmansa takia. Viimeisessä konsertissaan Alexander joutui esiintymään suuren yleisön edessä ja nautti ennen lavalle nousua runsaasti päihteitä. Lavalle noustuaan hän ei enää muistanut kappaleita, ja Iggy Pop erotti hänet heti konsertin jälkeen. Korvaavaksi basistiksi otettiin roudari Zeke Zettner, sekä roudari Bill Cheatham ylennettiin kakkoskitaristiksi. Molemmat tahtoivat kuitenkin loppuvuonna takaisin roudarin työhön, ja heidät korvattiin James Williamsonilla sekä Jimmy Reccalla. Zettner kuoli heroiinin yliannostukseen vuonna 1973 ja Cheatham 1990-luvun lopulla.


title: The Stooges

text: Pian "Fun Housen" jälkeen yhtyeen toiminta muuttui hyvin epäsäännölliseksi. Syy tähän oli yhtyeen jäsenten liiallinen päihteiden käyttö. Vain Ron Asheton kieltäytyi huumeista. Iggy Pop ei usein pystynyt kunnolla esiintymään huumeiden vaikutuksen alaisena, ja levy-yhtiö hylkäsi yhtyeen. Heinäkuussa 1971 The Stooges vetäytyi tauolle. Elektra Records irtisanoi yhtyeen levytyssopimuksen oltuaan tyytymätön sen musiikkiin. Lisäksi yhtyeen kotitalo Fun House sai purkutuomion. Asiaa juhlistaakseen Scott Asheton ja Bill Cheatham ampuivat haulikoilla talon seinät säpäleiksi.


title: The Stooges

text: The Stoogesin ollessa tauolla Iggy Pop tapasi yhtyettä ihailleen David Bowien syksyllä 1971. Bowie halusi auttaa Popin uraa. Iggy Pop sai uuden levytyssopimuksen Columbia Recordsilta. Maaliskuussa 1972 Iggy Pop ja kitaristi James Williamson matkustivat Lontooseen. He olivat perustaneet The Stoogesin uudelleen ja käyttivät nyt nimeä Iggy & The Stooges. He eivät löytäneet Lontoosta mieleisiään muusikoita ja pyysivät Ashetonin veljeksiä mukaan. Ron Asheton siirtyi vastahakoisesti basistiksi. Kokoonpano siirtyi "Fun Housen" kokeelliselta linjalta repivään rock and rolliin.


title: The Stooges

text: Vuonna 1973 ilmestyi kokoonpanon ainoaksi jäänyt albumi "Raw Power". Albumista on tullut The Stoogesin ehkä tunnetuin levy. Erityisesti kappaleesta "Search and Destroy" on vuosien saatossa tullut kuuluisa. Ilmestyessään "Raw Power" jäi kuitenkin vähälle huomiolle.


title: The Stooges

text: Vuoden 1974 helmikuussa yhtye hajosi muun muassa mielenterveys- ja huumeongelmien johdosta. Erityisesti Iggy Pop oli huumeiden vuoksi huonossa kunnossa. Sekasortoinen, erään moottoripyöräjengin terrorisoima jäähyväiskonsertti Detroitissa äänitettiin ja julkaistiin nimellä "Metallic K.O." vuonna 1976.


title: The Stooges

text: The Stoogesin jälkeen Iggy Popilla oli suuria ongelmia huumausaineiden kanssa. David Bowie halusi auttaa vanhaa ystäväänsä ja tarjosi hänelle levytyssopimusta. Punk-liikkeen nousun myötä ajankohta oli aiempaa otollisempi. Iggy Popin ensimmäiset sooloalbumit vuonna 1977 nostivat hänet ja samalla myös The Stoogesin musiikin melko laajaan suosioon ja arvostukseen. Iggy Popin sooloura jatkui menestyksekkäästi 2000-luvulle saakka, ja The Stoogesin albumit nousivat suosittujen rock-klassikoiden joukkoon.


title: The Stooges

text: Vuonna 1999 julkaistiin vuoden 1970 "Fun House" -albumin kaikki äänitykset sisältävä boxi "1970: The Complete Fun House Sessions", jota laitettiin myyntiin vain 3 000 kappaletta. Iggy Pop miksasi "Raw Powerin" uudelleen vuonna 1997, sillä ei pitänyt David Bowien miksaamasta alkuperäisestä albumista.


title: The Stooges

text: Vuonna 2000 Ron ja Scott Asheton perustivat The Stoogesin kappaleita soittaneen tribuuttiyhtyeen, jossa heidän lisäksi soittivat Mike Watt ja J Mascis. Iggy Pop huomasi vuonna 2003 kuinka hauskaa he pitivät yhtyeensä kanssa, ja halusi liittyä mukaan. Tämä johti The Stoogesin paluuseen. Vaikka yhtye käytti vuonna 1973 syntynyttä nimeä Iggy & The Stooges, kyseessä oli oikeastaan alkuperäisen The Stooges -kokoonpanon paluu. Alkuperäisjäsenistä jäi puuttumaan vain Dave Alexander, joka oli kuollut jo vuonna 1975. Saksofonisti Steve Mackay palasi takaisin yhtyeeseen J Mascisin jäädessä sivuun.


title: The Stooges

text: Yhtye lähti kiertueelle, jolla esiintyi paljon. Konsertti Detroitissa julkaistiin DVD:nä, ja yhtye Iggy Popia joillakin "Skull Ring" -albumin kappaleilla. Vuonna 2005 The Stooges -studioalbumit ("The Stooges" ja "Fun House") julkaistiin remasteroituina painoksina, jotka sisältävät bonuslevyn. Kesäkuussa 2006 yhtye esiintyi Suomessa Tampereen Sauna Open Air Metal Festivalilla. Vuoden 2007 alussa The Stooges julkaisi uuden albumin nimeltä "The Weirdness". Se ei saanut lehdistöltä kovin hyviä arvioita.


title: The Stooges

text: The Stooges esiintyi Helsingin Jäähallissa sunnuntaina 9. syyskuuta 2007. Maaliskuussa 2008 yhtye esitti kaksi Madonnan kappaletta Rock and Roll Hall of Famen valintaseremoniassa, johon Madonna oli päässyt. Yhtye soitti 2000-luvulla aluksi vain kappaleita albumeiltansa "The Stooges", "Fun House", "Skull Ring" ja "The Weirdnes". "Raw Powerin" kappaleita otettiin mukaan settilistaan vasta kesällä 2008. Viimeisen kerran The Stooges konsertoi Ron Asheton kitaristinaan Sloveniassa 29. syyskuuta 2008.


title: The Stooges

text: Kitaristi Ron Asheton löytyi kodistaan tammikuussa 2009 sydänkohtaukseen kuolleena. Iggy & The Stoogesin toiminta jatkui samana vuonna "Raw Power" -albumin levyttäneessä kokoonpanossa kitaraa soittaneen James Williamsonin korvatessa Ashetonin. Yhtyeen alkuperäinen kokoonpano sekä James Williamson pääsivät Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2010.


title: The Stooges

text: Rumpali Scott Asheton sai kesäkuussa 2011 yhtyeen ollessa matkalla Englantiin vakavan sairaskohtauksen, johon hän oli vähällä kuolla. Tämän jälkeen yhtyeen konserteissa rumpuja soitti pääosin Toby Dammit. Asheton palasi soittamaan rumpuja vuoden 2013 Stooges-levylle "Ready to Die", joka julkaistiin 30. huhtikuuta 2013. Hän kuoli sydänkohtaukseen 15. maaliskuuta 2014. Yhtyeen alkuperäisjäsenistä on elossa enää Iggy Pop. Vielä aiemmin samana keväänä kerrottiin The Stoogesin aikovan levyttää 1970-luvun tuotannostaan levyttämättä jääneitä kappaleita – ilman Iggy Popia. Popilta ei kysytty halukkuutta osallistua projektiin.


title: The Stooges

text: 11. lokakuuta 2015 Iggy Pop ilmoitti Facebook-sivullaan yhtyeen saksofonistin Steve Mackayn kuolleen sepsikseen . McKay oli kuollessaan 66-vuotias. Kesäkuussa 2016 James Williamson ilmoitti The Stoogesin lopettaneen toimintansa. Hänen mielestään ei ollut enää järkeä jatkaa yhtyeen uraa, sillä suurin osa sen jäsenistä on kuollut. Hän kertoi myös keikkailun käyneen ikävystyttäväksi.


title: The Stooges

text: Jim Jarmusch ohjasi The Stoogesista kertovan dokumenttielokuvan nimeltä "Gimme Danger" vuonna 2016. Elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 19. toukokuuta 2016.


title: Hefaistos

text:
Hefaistos () on kreikkalaisessa mytologiassa tulen ja taonnan seppäjumala. Roomalaisten vastine Hefaistokselle oli Vulcanus (tai "Volcanus").
Hefaistos on Heran poika. Toisin kuin muut Olympoksen jumalat, hän on lyhyt ja äärimmäisen ruma. Hän on myös äärimmäisen taitava seppä ja rakensi jumalille palatseja, joissa he asuivat Olympoksella ylellisyydessä. Kerran Zeuksen ja Heran välisen riidan aikana epäonninen Hefaistos heitettiin alas Olymposvuorelta. Koska hän oli kuolematon jumala, putoaminen ei tappanut Hefaistosta, mutta hän rampautui ikiajoiksi, ja muut jumalat kiusasivat häntä jatkuvasti rampautumisen aiheuttamasta ontumisesta. Hefaistoksen vaimo on rakkauden jumalatar Afrodite, joka kuitenkin petti tätä Areen kanssa. Myöhemmin Hefaistos yllätti parin, vangitsi heidät verkkoon ja kutsui kaikki Olympoksen jumalat nauramaan heille.


Matemaattis-luonnontieteellisten alojen akateemiset eli MAL. (entinen Suomen Matemaatikko-, Fyysikko- ja Tietojenkäsittelytieteilijäliitto SMFL) on vuonna 1961 alunperin "Matemaatikkoliittona" perustettu ammatillis-aatteellinen järjestö, jonka jäseninä on akateemisen koulutuksen saaneita matematiikan, fysiikan ja tietojenkäsittelyn ammattilaisia sekä näiden alojen korkeakouluopiskelijoita. Edunvalvonnan ja koulutus- ynnä muiden tilaisuuksien järjestämisen lisäksi yhdistyksen tarkoituksena on "edistää matemaattis-luonnontieteellistä sivistystä sekä näiden tieteenalojen hyväksikäyttöä ja ammattitaidon arvostusta".


title: Matemaattis-luonnontieteellisten alojen akateemiset

text: MAL kuuluu Tekniikan Akateemisten Liittoon (TEK), joka puolestaan on AKAVAn toiseksi suurin jäsenjärjestö. Varsinaisen MAL:n jäsenten edunvalvonnan hoitaa TEK, johon SMFL yhdistyi vuonna 1983. MAL on myös Suomen fyysikkoseuran yhteisöjäsen. Vuoteen 1999 järjestön nimi oli Suomen Matemaatikko- ja Fyysikkoliitto, ja vuosina 1999–2010 Suomen Matemaatikko-, Fyysikko- ja Tietojenkäsittelytieteilijäliitto SMFL.


text: MAL:n hallituksen puheenjohtaja toimikaudella 2017–2019 on "Pirjo Silius-Miettinen".


text: MAL jakaa vuosittain Pro gradu -palkinnon Suomen yliopistojen parhaasta matematiikan tai fysiikan alan opinnäytetyöstä.


title: Sun Microsystems

text: Sun Microsystems on Yhdysvalloissa, Kalifornian Piilaaksossa päämajaansa pitävä tietokoneita, puolijohteita ja ohjelmistoja valmistava yritys.


title: Sun Microsystems

text: Sunin tuotteisiin kuuluvat SPARC-, AMD Opteron ja Intel Xeon-suorittimeen perustuvat palvelimet ja työasemat, Sun Ray -kevytpäätteet, Solaris-käyttöympäristö ja Java-ohjelmointikieli. Sun kehitti AT&T:n kanssa Unix System V R4 -käyttöjärjestelmän. Sunin entisiä, vähemmän menestyksekkäitä tuotteita ovat NeWS-ikkunointi, graafinen käyttöliittymä OpenLook ja Java-pohjaiset verkkotietokoneet.


title: Sun Microsystems

text: Sunin perustivat Palo Altossa sijaitsevan Stanfordin yliopiston opiskelijat. Perustajiin kuuluivat: Vinod Khosla, Scott McNealy, Bill Joy ja Andy Bechtolsheim. Yhtiö perustettiin 1982 ja se listautui 1986. Alkuperäinen nimi SUN oli lyhenne sanoista "Stanford University Network". Khoslan jälkeen Scott McNealy toimi toimitusjohtajana 22 vuoden ajan, aina huhtikuuhun 2006.


title: Sun Microsystems

text: NFS () on Sunin kehittämä hajautettu levyjärjestelmä hakemistojen ja tiedostojen etäkäyttöön verkotetuilla tietokoneilla. NFS on yksi ensimmäisiä onnistuneita menetelmiä ja se on tuettu useimmissa Unix-kaltaisissa käyttöjärjestelmissä.


title: Sun Microsystems

text: Sun työasemat Sun 1:stä Sun 3:een käyttivät Motorola 68000 -sarjan suorittimia. Sun 4 -sarjan malleissa otettiin käyttöön SPARC-suoritin. Vuonna 1989 julkaistu SPARCstation 1:ssä osoittautui suosituksi työasemaksi. Vuonna 1992 Sun ja AT&T yhdistivät BSD Unixin ja System V:n UNIX SVR4 -käyttöjärjestelmäksi. SunOS 5:n myötä käyttöympäristölle annettiin nimi Solaris 2.


title: Sun Microsystems

text: McNealyn aikana Sunista kehittyi vertikaalisesti integroitujen tuotteiden tarjoaja, joka kehitti laitteistonsa omista mikrosiruista alkaen käyttämään omaa käyttöjärjestelmäänsä. Myöhemmin Sun alkoi hyödyntää myös Intelin ja AMD:n suorittimia ja Linuxia. Palvelinohjelmistopuolelle Sun siirtyi Javan menestyksen myötä. Sun julkaisi 2005 GlassFish-Java-EE-palvelimen avoimella lähdekoodilla ja vahvisti tätä puolta mm. ostamalla ruotsalaisen MySQL-tietokantayrityksen 2008. Sun tarjoaa myös ilmaisen NetBeans-ohjelmointiympäristön.


title: Sun Microsystems

text: Vuonna 1999 Sun osti saksalaiselta StarDivisionilta StarOffice-toimisto-ohjelmiston, josta myöhemmin julkaistiin avoimen lähdekoodin OpenOffice.org. Tarkoituksena oli vahvistaa Unix-järjestelmien ja Linuxin käyttökelpoisuutta kotikäytössä, toisaalta iskeä Microsoftin Officen hegemoniseen asemaan. Vuonna 2005 Sun julkaisi palvelinkäyttöjärjestelmänsä Solariksen avoimella lähdekoodille OpenSolariksena ja Javan loppuvuodesta 2006. Pääosa Sunin ohjelmistoista on näin avointa lähdekoodia, joka tukee palvelinlaitteistojen myyntiä ja toisaalta Sun saa tuloja myymällä ohjelmistoihin kaupallista tukea ja sertifikointeja.


title: Sun Microsystems

text: Vuoden 2008 marraskuussa uutisoitiin Sunin antavan potkut 5 000–6 000 työntekijälle taloudellisen tilanteen vuoksi. Sunille jäi potkujen jälkeen 27 000–28 000 työntekijää


title: Sun Microsystems

text: Keväällä 2009 huhuttiin IBM:n olevan ostamassa Sunia ja tarjonneen yhtiöstä 6,5 miljardia dollaria. Kauppa ei kuitenkaan toteutunut.


title: Sun Microsystems

text: Yhdysvaltalainen Oracle teki huhtikuussa 2009 sopimuksen Sun Microsystemsin ostamisesta 7,4 miljardilla dollarilla. Kauppa edellyttää sekä Yhdysvaltain että EU:n kilpailuviranomaisten hyväksymistä.


title: Sun Microsystems

text: Oracle ja Sun Microsystems ilmoittivat 20. huhtikuuta 2009 päässeensä sopimukseen yrityskaupassa, jossa Oracle ostaa Sunin noin 7,4 miljardilla dollarilla. Oraclen toimitusjohtajan Larry Ellisonin mukaan "Java on tärkein ohjelmisto, jonka Oracle on koskaan hankkinut".


title: Linnavuori

text: Linnavuori on korkean ja jyrkkärinteisen mäen tai harjun päälle rakennettu muinainen puolustusvarustus. Linnavuoret voivat sijaita myös saaressa tai luodossa, jolloin niitä kutsutaan esimerkiksi linnasaareksi tai linnaluodoksi. Myös nimityksiä mäkilinna ja kukkulalinnake käytetään; käytännössä myös käsitettä muinaislinna käytetään useimmiten linnavuoreen viitattaessa. Linnavuoret ovat tyypillisiä Euroopassa, ja ne ovat olleet käytössä pääasiassa pronssi- ja rautakaudella ennen varsinaisten linnojen rakentamisen aikakautta. Muinaislinnoja käytettiin ja myös rakennettiin aina 1400-luvulle saakka.


title: Linnavuori

text: Linnoitusten varustuksiin ja valleihin on käytetty yleensä sijaintipaikasta saatavilla olevia materiaaleja, kuten kiveä tai maata. Myös linnojen muodot ovat olleet riippuvaisia linnojen sijaintipaikoista. Muinaislinnan yksinkertaisin muoto on ollut vallien ja hautojen rakentaminen linnaksi valitun paikan ympärille, niin että linnasta on tullut vaikeasti saavutettava. Muinaislinnoihin on saatettu myös rakentaa puiset tai kiviset tai molemmista materiaaleista tehdyt varustukset. Muinaislinnojen kiviset vallit ovat ilmeisesti toimineet monissa tapauksissa puisten rintavarustusten perustuksina sekä erilaisten arkkurakenteiden tukena. Muinaislinnat ovat luultavasti usein olleet nopeasti rakennettuja, tilapäisiä varustuksia, mutta linnavuorilla saattoi olla pysyväkin miehitys sekä asutusta. Baltian tunnetut linna-asuinpaikkakompleksit olivat paikallisten päälliköiden asumuksia ja suomenlahden eteläpuolella itämerensuomalaisten ja balttilaisten paikalliset johtajat pitivät muinaislinnoista käsin valtaa alueellaan. Muinaislinnojen pääasiallisena käyttöaikana rautakaudella sodankäynti perustui ryöstö- ja hävitysretkiin, joita vastaan ne olivat monessa tapauksessa todennäköisesti suunniteltu. Muinaislinnoja tuskin oli tarkoitettu kestämään pitkiä piirityksiä, mutta sellaisia tuskin rautakaudella yleisesti tehtiinkään. Tilanne kuitenkin muuttui Itämeren piirissä viimeistään 1200-luvulla, niin Suomessa kuin Baltiassa.


title: Linnavuori

text: Esi- tai varhaishistoriallisia mäkilinnoja tunnetaan monissa Euroopan maissa huomattavia määriä. Britanniasta on löydetty yli 2 000 rautakautista linnavuorta, joista noin 600 sijaitsee Walesissa. Linnavuoret ovat olleet tyypillinen puolustusratkaisu myös Pohjoismaissa ja Baltiassa. Ruotsista linnavuoria on löydetty noin 1 100, Norjasta noin 400, Virosta useita satoja, Suomesta noin 100 ja Tanskasta 26. Etenkin keltit rakensivat rautakaudella lukuisia mäkilinnoja.


title: Avogadron laki

text: Avogadron laki on Amedeo Avogadron vuonna 1811 kehittämä kaasulaki, jonka mukaan samassa lämpötilassa ja paineessa kaikki kaasut sisältävät yhtä suurissa tilavuuksissa yhtä monta molekyyliä tai hiukkasta eli saman ainemäärän.


title: Avogadron laki

text: Boylen lain mukaan ideaalikaasun tilavuus vakiolämpötilassa on kääntäen verrannollinen sen paineeseen. Gay-Lussacin lain mukaan taas kaasun tilavuus vakiopaineessa on suoraan verrannollinen sen absoluuttiseen lämpötilaan. Näiden kahden lain sekä Avogadron lain avulla voidaan johtaa ideaalikaasun tilanyhtälö:


title: Avogadron laki

text:
Kaavassa "R" on moolinen kaasuvakio, jonka suuruus on 8,31451 Pa m(mol K), ja se on kaikille kaasuille sama.
NTP-olosuhteissa yksi mooli kaasua vie tilaa noin 22,4 litraa/mooli.
Hiukkasten lukumäärää yhdessä moolissa sanotaan Avogadron vakioksi.


title: Sinilause

text: Sinilause on trigonometrian tulos, jonka avulla voi määrittää kolmion sivun pituuden tai kulman suuruuden silloin, kun kolmiosta tunnetaan jokin pari (sivu ja kulma) vastakkaisia osia.


title: Sinilause

text:
Jos kolmion formula_1 kulmat ovat formula_2, formula_3, formula_4, sivut ovat formula_5, formula_6, ja formula_7 ja kolmion ympäri piirretyn ympyrän säde on formula_8, on voimassa
formula_9.


title: Sinilause

text:
Sinilauseen todistamiseksi piirretään kolmion formula_1 ympäri ympyrä ja siihen halkaisija formula_11. Kehäkulmalauseen nojalla formula_12. Koska formula_11 on ympyrän halkaisija, formula_14 (Thaleen lause). Suorakulmaisesta kolmiosta formula_15 luetaan formula_16 eli
formula_17.
Samoin saadaan kolmion kahta muuta sivua ja kulmaa koskeva yhtälö.


title: Sinilause

text:
Sinilauseeseen perustuu kolmiomittaus. Jos pisteiden formula_18 ja formula_19 välinen etäisyys ja kulmat formula_20 sekä formula_21 on mitattu, kulma formula_22 voidaan laskea kolmion kulmasumman perusteella: formula_23. Pisteen formula_24 etäisyydet pisteistä formula_18 ja formula_19 ovat nyt
formula_27 ja formula_28.


title: Sinilause

text:
Pallokolmioille sinilause pätee muodossa
formula_29, missä formula_24, formula_18 ja formula_19 ovat pallokolmion kulmat ja formula_5, formula_6 ja formula_7 sen (kulmamitoissa ilmaistut) sivut.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Punainen viiva on Ilmari Kiannon vuonna 1909 julkaistu teos. Kirja sijoittuu Suomen ensimmäisten eduskuntavaalien aikaan keväälle 1907 ja kertoo Topi (Tobias Topiaanpoika) ja Riika Romppasen (Retriika Euphrosyyne o.s. Juntunen) köyhän perheen elämästä ja ajatuksista tuona aikana. Topi oli vakuuttunut, että vetämällä punaisen viivan äänestyslipukkeeseen ja antamalla tuen ”solisalirattijärjestelmälle” köyhälistön olot paranisivat.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Teos oli nopea kannanotto vuoden 1906 lakiuudistukseen, joka salli äänioikeuden kaikille 24 vuotta täyttäneille, niin miehille kuin naisillekin. Kyseisissä eduskuntavaaleissa oli ehdolla kuusi puoluetta: sosiaalidemokraatit, Suomalainen puolue, nuorsuomalaiset, ruotsalaiset, Maalaisliitto ja Kristillinen työväenliitto. Kukin puolue koetti kerätä ääniä kansalta kiertelevien matka-agitaattoreiden kampanjapuheiden avulla. "Punaisessa viivassa" Kainuussa eleli paljon köyhiä ihmisiä, jotka kokoontuivat pitkienkin matkojen takaa kuulemaan ”soli-sali-rattien” päätä huimaavia lupauksia rahasta ja leivästä. Kirjassa ei edes mainita muita puolueita kuin sosiaalidemokraatit, sillä "Punaisen viivan" köyhien toivo paremmasta on saavutettavissa vain ”soli-sali-rattien” kautta, vetämällä punainen viiva. Kirjassa ei kuitenkaan käsitellä oliko Suomen sosialidemokraattinen puolue tai mikään muu osallistuneista puolueista toistaan parempi. Teoksessa esiintyvän agitaattori Puntarpään esikuvana Kianto käytti sosialidemokraattisen puolueen matkapuhujaa J. V. Viheriälaaksoa.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Kirjan päähenkilöt, Tobias Topinpoika (”Topi”) ja Retriika Euphrosyyne Saarantytär (o.s. Juntunen) (”Riika”) Romppanen asuvat viiden lapsensa kera erämaassa Korpiloukon mökissä köyhyyden ja kurjuuden keskellä. He eivät ole kovin vanhoja, mutta nälkä ja kova työ ovat katkeroittaneet heidät akaksi ja ukoksi. Vuosien vieriessä he ovat jo menettäneet uskon parempaan aikaan.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Sitten kyliltä kuuluukin kummia: ”-- Maaliskuun 15. päivänä tämä maa ja tämä maailma taitaa tosiaankin kallistua toiselle kantilleen.” Matka-agitaattorit kiihottavat kansan uskomaan, että vaalipäivästä lähtien pennit siirtyisivät rikkailta herroilta köyhille työläisille. ”Jospa nuo käräjäin käkkyrähäntäiset parakraahvit ja lain paksut puustavit hyvinkin ruvennevat suojaamaan köyhänkin selkänahkaa eikä ainoasti varakkaan litramahaa?” tuumii Topikin kokouksen jälkeen. Lopulta punainen viiva koetaan taikatempuksi, joka muuttaa kaiken, ja niinpä Riikakin hätäpäissään vetäisee piirunsa niin lujaa, että ihan terä katkeaa kynästä.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Eduskuntavaaleihin ja erityisesti sosiaalidemokraatteihin liittyy toki ennakkoluulojakin. Vanhat ihmiset vierastavat politiikkaa kokien sen jumalanvastaiseksi toiminnaksi, ja papit sekä muut varakkaat henkilöt ovat tietysti sitä vastaan, että heidän vöitään tulisivat sosiaalidemokraatit kiristelemään. Ristiriita uskonnon ja politiikan välillä ilmenee kansassakin: osa epäröi vetää vaalilappuun viivaa sosiaalidemokraateille peläten Jumalan kostoa synninteosta. Niin alkaa Riikakin kokea vaalien jälkeen kolmen lapsensa sairastumisen ja kuoleman Jumalan rangaistuksena.


title: Punainen viiva (romaani)

text: Kun osoittautuu, ettei punaisen viivan vetäminen ollutkaan suora portti parempaan, eikä uudistuksia kuulu, alkaa Riikakin pohtia: ”Punainen viiva? – eivätkö siellä lienekään huomanneet, että se oli kärsivän kansan sydänverellä vedetty?”


title: Punainen viiva (romaani)

text: Kirja kiertää tavallaan klassisen ympyrän, sillä se alkaa karhun mennessä talviunille ja loppuu karhun herätessä uuteen kevääseen. Karhu myös vetää oman punaisen viivansa, mutta se viiva on verivana korpiloukkolaisen suonista. Karulla kirjalla on totisesti karu loppu, kun mahdollisesti raskaana oleva Riika jää yksin henkiin jääneiden lapsiensa kanssa.


title: Kausaliteetti

text: Kausaliteetti (lat. "causalitas" < "causa" 'syy') on syy–seuraussuhde eli kahden tapahtuman suhde, jossa toinen aiheuttaa toisen. Toinen tapahtuma on tällöin syy ja toinen seuraus.


title: Kausaliteetti

text: Kausaliteetin käsitettä ovat tunnetut filosofit pohtineet paljon Aristoteleesta lähtien. Aristoteles määrittää teoksessaan "Metafysiikka" neljä syytä, joihin kaikki eri syyt voidaan luokitella: materiaalinen, formaalinen, aikaansaava ja päämääräsyy. Näistä tieteellisessä keskustelussa kiinnostavin on aikaansaava syy eli se syy, josta muutos saa alkunsa.


title: Kausaliteetti

text: David Humen filosofian mukaan kausaatio on vain suhde havaittujen tapahtumien välillä, mutta empiirisesti ei voida varmentaa, että toinen tapahtuma (syy) aiheuttaisi toisen (seuraus). Sen sijaan voidaan tutkia, seuraako havaittu tapahtuma (seuraus) säännöllisesti toista havaittua tapahtumaa (syy). Humen analyysi tunnisti kolme kriteeriä sille, onko kyseessä syy-seuraussuhde. Spatiaallinen/ajallinen jatkuvuus, ajallinen järjestys ja yhteyden vakioisuus. Humen empiiristä ajattelutapaa käytti lähtökohtanaan Patrick Suppes, joka käsitteli todennäköisyysteoriaa kausaalisuudelle. Suppesin teorian mukaan tapahtuma on toisen tapahtuman syy, jos ensimmäisen tapahtuman esiintymistä seuraa hyvin todennäköisesti toisen tapahtuman esiintyminen, eikä ole kolmatta tapahtumaa, joka selittää kahden ensimmäisen tapahtuman suhteen.


title: Kausaliteetti

text: Albert Einsteinin suppeassa suhteellisuusteoriassa kausaliteetin invarianssi on eräs peruslähtökohdista. Sen mukaan kahden tapahtuman syy–seuraussuhde on sama kaikissa koordinaatistoissa.


title: Kausaliteetti

text: Korrelaatio kertoo määritelmänsä mukaan kahden muuttujan välisestä riippuvuudesta. Vaikka kahden muuttujan arvot ovat yhteydessä toisiinsa, niin pelkän havaitun assosiaation perusteella ei voida tehdä päätelmiä kausaalisuudesta. Havaitun assosiaation taustalla saattaa olla havaitsematon muuttuja, sekoittava tekijä, joka vaikuttaa molempiin muuttujiin. Esimerkkinä voidaan käyttää jäätelön myynnin ja hukkumiskuolemien välistä assosiaatiota, jossa sekoittavana tekijänä on ilman lämpötila. Jäätelön myynnin ja hukkumiskuolemien määrän välillä saattaa olla voimakastakin korrelaatiota, mutta kausaalipäätelmät olisivat virheellisiä, ainakin ilman huolellista muiden tekijöiden huomioimista.


title: Kausaliteetti

text: Korrelaatiosta ei seuraa välttämättä kausaalisuutta, mutta kuitenkin tutkimusasetelman tarkoituksena on usein tehdä päätelmiä nimenomaan tapahtuminen kausaalisuhteista. Usein kun riittävää ennakkotietoa ei ole, ollaan riippuvaisia havainnoista ja havaituista assosiaatioista tapahtumien välillä. Sir Austin Bradford Hill on esittänyt seuraavat kriteerit, joiden avulla voidaan arvioida voiko havaittu assosiaatio johtua kausaalisuudesta. Annetut kriteerit eivät ole välttämättömiä ehtoja kausaalisuudelle vaan niiden tarkoitus on auttaa hahmottamaan missä tilanteissa assosiaatio voisi johtua kausaalisuudesta.Oletetaan että populaatio koostuu yksilöistä formula_1. Yksilöille suoritettavia mahdollisia käsittelyjä S on kaksi: kontrolliryhmä formula_2 ja käsittelyryhmä formula_3. Kokeellisessa tutkimuksessa tutkija voi kontrolloida kumpaan ryhmään kukin yksilö joutuu, havainnoivassa tutkimuksessa ryhmä määräytyy muista, ulkopuolisista tekijöistä. Rubinin kausaalimallissa oleellista on, että jokainen yksilö voidaan altistaa mille tahansa käsittelylle. Tai siis arvo formula_4 olisi voinut olla erilainen jokaiselle yksilölle formula_1.


title: Kausaliteetti

text: Vastemuuttujan tehtävä on mitata valitun käsittelyn vaikutusta. Potentiaalisia vasteita on kaksi, formula_6 ja formula_7, riippuen käsittelystä formula_8. Merkitään yksilön formula_1 potentiaalisia vasteita formula_10 ja formula_11, missä formula_10 on vaste, joka olisi havaittu, jos yksilö formula_1 olisi altistettu käsittelylle formula_14. Vastaavasti formula_11 on arvo, joka olisi havaittu samalta yksilöltä formula_1, jos se olisi altistunut käsittelylle formula_17. Yksilöltä havaitaan kuitenkin vain toinen potentiaalisista vasteista, havaitsematonta vastetta kutsutaan kontrafaktuaaliksi.


title: Kausaliteetti

text: Käsittelyn formula_14 kausaalivaikutus suhteessa kontrolliin formula_17 yksilölle formula_1 on erotus formula_21.


title: Kausaliteetti

text: Erotusta formula_21 ei voida sellaisenaan käyttää kausaalivaikutuksen laskemiseksi, koska molempia arvoista formula_23 ja formula_11 ei voida havaita. Samalta yksilöltä on mahdoton mitata molempia vasteita. Ongelmalle voidaan esittää kaksi yleistä ratkaisua.


title: Kausaliteetti

text: Tieteellinen ratkaisu on olettaa ajallinen stabiilius, jolloin vaste ei riipu käsittelyn ajankohdasta tai aiemmista käsittelyistä. Tällöin voidaan mitata sekä formula_23 että formula_11 yksilöltä formula_1. Toinen vaihtoehto on olettaa yksilöiden homogeenisuus, jolloin kausaalivaikutus voidaan laskea erotuksena formula_28 kahden eri yksilön vasteita käyttäen.


title: Kausaliteetti

text:
Tilastotieteellisessä ratkaisussa tarkastellaan keskimääräistä kausaalivaikutusta formula_29. Kuitenkaan yleisesti yhtäsuuruus formula_30 ei päde. Tai siis koko populaatiosta laskettu keskiarvo poikkeaa keskiarvosta, joka lasketaan käsittelyyn formula_14 joutuneiden yksilöiden yli. Yhtäsuuruus pätee, jos yksilöt on jaettu satunnaisesti käsittelyryhmiin, mikä voidaan varmistaa ainakin kokeellisessa tutkimuksessa. Tällöin prima facie kausaalivaikutuksella
formula_32 voidaan estimoida kiinnostavaa kausaalivaikutusta formula_33.


title: Kausaliteetti

text: Tilastotietelijät ovat perinteisesti varovaisia tekemään päätelmiä kausaalisuudesta. Kuitenkin esimerkiksi terveys-, sosiaali- ja käyttäytymistieteissä ollaan kiinnostunteita nimenomaan kausaalisuhteista, eikä pelkästään havaitusta assosiaatiosta. Kausaalipäätemiä varten tarvitaan aina ulkopuolista tietämystä, eikä niitä voi tehdä pelkästään kerätyn datan avulla, mikä osaltaan selittää varovaisuutta tehdä päätelmiä kausaalisuudesta. Hyvin toteutetussa satunnaistetussa tutkimusasetelmassa kausaliteetista tehtävät päätelmät ovat valideja. Aina tälläista tutkimusasetelmaa ei voida toteuttaa. Esimerkiksi tupakoinnin ja keuhkosyövän yhteyttä ei ole eettisistä syistä mahdollista tutkia näin. Judea Pearlin esittelemän kausaalimallin puitteissa voidaan kausaalilaskennan sääntöjä käyttäen poistaa tarve kokeelliselle interventiolle. Pearlin määrittelemässä kausaalilaskennassa keskeisessä osassa on do()-operaattori. Merkintä do(X) tarkoittaa, että muuttujan X arvo on kiinnitetty eli siihen on kohdistettu toiminto, jota kutsutaan myös interventioksi.


title: Kausaliteetti

text: Pearlin kausaalimallissa muuttujat ovat samanarvoisia sen suhteen mikä voi olla syy. Perinteisesti syyksi on kelpuutettu vain muuttujat, joiden arvoja voidaan kontrolloida. Rubinin kausaalimallin yhteydessä on Hollandin artikkelissa on käytetty mottoa "No causation without manipulation" selventämään tätä filosofiaa.


title: Kausaliteetti

text: Pearlin kausaalimallin kokoaminen lähtee kausaalirakenteen tarkasta määrittelystä graafiteorian avulla. Kausaalirakenne kertoo yksinkertaisesti muuttujien välisistä kausaalivaikutuksista. Graafissa jokainen solmu vastaa muuttujaa ja solmujen välille piirrettävät nuolet, särmät, kertovat kausaaliyhteyden suunnan. Rakenteelle on vaatimuksena mm. se että kausaalirakenteen on muodostettava suunnattu silmukaton graafi. Yksinkertaisesti tämä tarkoittaa että kausaalivaikutuksilla on oltava suunta (muuttuja X vaikuttaa muuttujaan Y) ja lisäksi rakenteessa ei saa olla silmukoita. Esimerkiksi graafi, jossa X vaikuttaa Y:n arvoon, Y vaikuttaa Z:n arvoon ja Z edelleen vaikuttaa X:n arvoon, ei ole tässä mielessä hyväksyttävä kausaalirakenne.


title: Kausaliteetti

text: Granger-kausaalisuuden käsitettä käytetään aikasarjojen ennustamisessa. Jos signaali X on signaalin X Granger-syy, niin X:n aiempien arvojen tulisi sisältää lisäinformaatiota X:n arvojen ennustamiseen. Toisin sanoen X ja X yhdessä antamaa informaatiota käyttäen saadaan parempia ennusteita X:lle verrattuna ennusteisiin, jotka olisi laskettu vain aiempia X-arvoja käyttäen.


title: Kausaliteetti

text: Granger-kausaalisuus kehitettiin 1960-luvulla ja se on siitä asti ollut laajalti käytössä erityisesti taloustieteissä. Viime vuosina sovellukset neurotieteissä ovat myös yleistyneet.


title: Suomen Akatemia

text: Suomen Akatemia (lyhenne SA) on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluva tutkimusrahoituksen ja tiedepolitiikan asiantuntijaorganisaatio.


title: Suomen Akatemia

text: Akatemian toiminnan perusarvona on toimia tieteen parhaaksi. Akatemia pyrkii kaikessa toiminnassaan luotettavuuteen, puolueettomuuteen, avoimuuteen, vuorovaikutteisuuteen ja huippuasiantuntemuksen hyödyntämiseen.


title: Suomen Akatemia

text: Suomen Akatemia määrittelee tehtäväkseen korkeatasoisen tieteellisen tutkimuksen rahoituksen, tieteen ja tiedepolitiikan asiantuntijana toimimisen sekä tieteen ja tutkimustyön aseman vahvistamisen. Vuonna 2017 Suomen Akatemia rahoitti tutkimusta 437 miljoonalla eurolla. Akatemian tutkimusrahoituksella rahoitetaan vuosittain 2 700 henkilötyövuotta yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa.


title: Suomen Akatemia

text: Rahoitusmuodoista tärkeimpiä ovat yleiset tutkimushankkeet, tutkimusohjelmat, huippuyksikköohjelmat sekä tutkijan tehtävät. Suomen Akatemia muun muassa myöntää määräaikaisia, arvostettuja akatemiaprofessorin ja akatemiatutkijan tehtäviä sekä rahoittaa tutkijatohtorin projekteja. Uutena rahoitusmuotoja Akatemialle on tullut strategisen tutkimuksen rahoitus. Sen tavoitteena on tukea tiedolla johtamista sekä tarjota ratkaisuja suomalaisen yhteiskunnan uudistumiseen ja ideoita elinkeino- ja työelämän tulevaisuuteen.


title: Suomen Akatemia

text: Tasavallan presidentti myöntää Suomen Akatemian esityksestä tieteen akateemikon arvonimen ansioituneelle suomalaiselle tai ulkomaalaiselle tieteenharjoittajalle. Suomalaisia tieteen akateemikkoja voi olla yhtä aikaa 16, ulkomaisten määrää ei ole rajoitettu.


title: Suomen Akatemia

text: Niin sanotun "vanhan akatemian" aikana vuosina 1947–1969 Suomen Akatemian muodostivat akateemikon virkaa hoitaneet tieteen ja taiteen akateemikot.


title: Suomen Akatemia

text: Suomen Akatemian pääjohtaja on ollut maaliskuusta 2012 alkaen Heikki Mannila. Hänen edeltäjänsä oli Markku Mattila.


title: Suomen Akatemia

text: Suomen Akatemian toiminta perustuu hallituksen, neljän tieteellisen toimikunnan, muiden tieteen asiantuntijoiden ja hallintoviraston yhteiseen työpanokseen. Muita elimiä ovat strategisen tutkimuksen neuvosto (STN) ja tutkimusinfrastruktuurikomitea (TIKI). STN rahoittaa pitkäjännitteistä ja ohjelmamuotoista tutkimusta, joka tuottaa ratkaisuja merkittäviin suomalaisen yhteiskunnan haasteisiin. TIKI seuraa ja kehittää kansallista ja kansainvälistä tutkimusinfrastruktuuritoimintaa, päättää tutkimusinfrastruktuurihankkeiden valinnasta ja niiden rahoituksesta sekä vastata hankkeiden seurannasta. Akatemian hallintoa hoitaa ja kehittää hallintovirasto.


title: Suomen Akatemia

text: Akatemian ylin päättävä elin on valtioneuvoston nimittämä hallitus, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi viidestä seitsemään jäsentä. Sen toimikausi on kolmivuotinen.


title: Suomen Akatemia

text: Hallitus vastaa Suomen Akatemian tiedepoliittisesta linjasta sekä tutkimusmäärärahojen jaosta tieteellisille toimikunnille.


title: Suomen Akatemia

text: Valtioneuvosto nimittää myös tieteellisten toimikuntien jäsenet kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Toimikuntien aloja ovat biotieteet ja ympäristö, kulttuuri ja yhteiskunta, luonnontieteet ja tekniikka sekä terveys.


title: Suomen Akatemia

text: Toimikunnat päättävät tutkimuksen rahoituksesta omilla toimialoillaan ja toimivat asiantuntijoina tiedepoliittisissa kysymyksissä.


title: Suomen Akatemia

text: Ensimmäinen laki Suomen Akatemiasta säädettiin 20. tammikuuta 1939, mutta se ei tullut koskaan voimaan. Sen mukaan akatemiaan olisi kuulunut kuusi tasavallan presidentin valtioneuvoston esityksestä nimittämää akateemikkoa. Toisen maailmansodan vuoksi lain voimaantuloa lykättiin useamman kerran, ja vuonna 1942 säädettiin, että sen piti tulla voimaan vuoden 1950 alussa.


title: Suomen Akatemia

text: Rauhan palattua Leo Sario ryhtyi tarmokkaasti toimiin Suomen akatemian perustamiseksi. Vuonna 1946 hallitus antoi eduskunnalle esityksen laiksi valtion apurahoista korkeimman hengenviljelyn edistämiseksi. Tämän esityksen eduskuntakäsittelyn yhteydessä Alpo Lumme ja suuri joukko muita kansanedustajia teki lakialoitteen, jonka mukaan samassa yhteydessä olisi perustettava Suomen Akatemia pitkälti Sarion ehdottamassa muodossa.


title: Suomen Akatemia

text: Esikuvina Suomen akatemialle olivat ulkomaiset akatemiat kuten Neuvostoliiton tiedeakatemia ja erityisesti Ranskassa 1700-luvulta saakka toiminut Institut de France. Aloite aiheutti eduskunnassa runsaasti kiistelyä. Varsinkin SKDL vastusti Akatemian perustamista, sillä puolueessa pelättiin akateemikoiksi nimitettävän ainoastaan vanhoja oikeistolaisia kulttuurin johtohahmoja, joita he pitivät Natsi-Saksan myötäilijöinä ja Neuvostoliiton vastustajina. Silloinen opetusministeri Eino Kilpi taas piti monia muita sivistystoimen hankkeita silloisissa oloissa kiireellisempinä. Eduskunta kuitenkin hyväksyi aloitteen ja laki vahvistettiin vuonna 1947.


title: Suomen Akatemia

text: Tämän lain mukainen Suomen Akatemia, niin sanottu "vanha akatemia" aloitti toimintansa huhtikuussa 1948. Sen tarkoituksena oli korkeimman hengenviljelyn edistäminen Suomessa. Siinä oli 12 akateemikon virkaa, joiden haltijoista neljän tuli edustaa luonnontieteitä, kolmen humanistisia tieteitä ja kolmen taiteita. Loput kaksi virkaa olivat alaltaan vaihtuvia. Täysilukuinen akatemia oli kuitenkin vain vuosina 1955–1964; aina muulloin oli osa akateemikon viroista avoinna. Akateemikot nimitti tasavallan presidentti erityisen "akatemialautakunnan" esityksestä, johon valitsivat edustajansa Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, Åbo Akademi, Yhteiskunnallinen korkeakoulu ja eräät tiede- ja kulttuurijärjestöt. Akateemikkojen eroamisikä oli 70 vuotta.


title: Suomen Akatemia

text: Akatemian esimiehinä toimivat A. I. Virtanen 1948–1963, Paavo Ravila 1963, Alvar Aalto 1963–1968 ja Georg Henrik von Wright vuodesta 1968.


title: Suomen Akatemia

text: Akateemikkojen tehtävänä oli oman alansa kaikinpuolinen edistäminen, nuoremman tutkija- ja taiteilijapolven opastus ja ennen kaikkea oma luova työ. Tarkoituksena oli erityisesti, että kaikkein etevimmät tieteilijät voisivat keskittyä tutkimustyöhön sen sijaan, että heidän olisi yliopiston professoreina toimiessaan käytettävä runsaasti aikaa ja voimia muun muassa luentoihin ja niiden valmisteluihin, kokeiden, pro gradu -töiden ja väitöskirjojen tarkastamiseen sekä hallinnollisiin tehtäviin. Yhteisönä akatemialla ei ollut lakisääteisiä tehtäviä, mutta se teki aloitteet muun muassa valtion tieteellisten toimikuntien, tieteen ministeriöneuvoston ja Atomienergianeuvoston perustamiseksi.


title: Suomen Akatemia

text: Suomen Akatemian yhteydessä toimi vuosina 1949–1970 myös Kielitoimisto, joka nykyisin on osa Kotimaisten kielten keskusta (Kotus).


title: Suomen Akatemia

text: Presidentti Kekkonen herätti valtioneuvoston istunnossa joulukuussa 1964 kysymyksen Suomen Akatemiaa koskevan lain kumoamisesta, jolloin sille myönnetyt varat olisi voitu myöntää tarkoituksenmukaisemmin tieteellisen tutkimuksen ja luovan työn edistämiseksi. Kysymys Suomen Akatemian lakkauttamisesta oli tämän jälkeen vireillä useiden vuosien ajan, eikä siihen enää vuoden 1965 jälkeen nimitetty uusia akateemikkoja.


title: Suomen Akatemia

text: Vuoden 1970 alussa tuli voimaan uusi laki tieteellisen tutkimuksen järjestelystä. Vuonna 1948 perustettu Suomen akatemia lakkautettiin, mutta silloiset akateemikot säilyttivät palkkaetunsa. Samalla perustettiin opetusministeriön alainen, myös Suomen Akatemian nimellä tunnettu "tieteen keskustoimikunta" sekä joukko eri tieteenhaarojen toimikuntia. Taidehallinto ei uuteen Suomen Akatemiaan enää kuulunut.


title: Suomen Akatemia

text: Vuonna 1994 tehtiin suurempi organisaationmuutos: Tieteen keskustoimikunta korvaantui Suomen Akatemian hallituksella, jota johtaa tasavallan presidentin nimittämä pääjohtaja. Akatemian toimikuntien määrä supistettiin neljään.


title: Iggy Pop

text: Iggy Pop, oikealta nimeltään James Newell Osterberg, Jr., s. (21. huhtikuuta 1947 Muskegon, Michigan) on yhdysvaltalainen rocklaulaja. Hän on yksi merkittävimmistä punkrockin kehittäjistä ja kuuluisa aggressiivisesta lavaesiintymisestään.


title: Iggy Pop

text: Iggy Pop syntyi Michiganissa vuonna 1947 opettajaäidilleen Louella Osterbergille (o.s. Christensen) ja valmentajaisälleen James Newell Osterberg vanhemmalle. Äitinsä puolelta Pop on norjalaista ja tanskalaista syntyperää, ja isänsä puolelta hänellä on sekä irlantilaisia että englantilaisia sukujuuria. Hänen isänsä oli adoptoitu ruotsalais-yhdysvaltalaiseen perheeseen, mistä juontaa sukunimi Osterberg (alun perin Österberg). Iggy kasvoi asuntoautoalueella Ypsilantissa.


title: Iggy Pop

text: Teini-ikäinen Pop oli vielä kunnollinen nuori mies, joka ei juonut, tupakoinut tai käyttänyt huumeita. Hän kävi lukiota ja liikkui samanhenkisessä seurassa. Koulun jälkeen hän työskenteli Discount Recordsissa, jossa hän myöhemmin tapasi Dave Alexanderin ja Ron ja Scott Ashetonin.


title: Iggy Pop

text: Pop aloitti muusikon uransa rumpalina erilaisissa lukiolaisyhtyeissä Ann Arborissa. Yksi näistä oli The Iguanas, josta Iggy sai läpi elämän kestäneen lempinimensä. Soitettuaan erinäisissä bluesyhtyeissä, kuten The Prime Moversissa, Pop jätti yliopisto-opintonsa ja muutti Chicagoon opiskelemaan musiikkia sen varsinaisessa muodossa. Siellä hän pääsi rumpali Sam Layn oppiin ja jatkoi rumpujen soittoa paikallisissa yhtyeissä. Iggy Pop ihaili kovasti näkemiään mustia muusikoita, mutta katsoi lopulta, että olisi vain naurettavaa, jos hän yrittäisi kopioida näiden omaleimaista tyyliä. Chicagossa hän kokeili kuitenkin myös ensimmäistä kertaa huumeita, ja sanookin ensimmäisen marihuanakokeilunsa aikana ymmärtäneensä, että hänen täytyi soittaa omaa, yksinkertaista bluesiaan. Tämän jälkeen (v. 1967) Iggy Pop palasi Ann Arboriin ja perusti yhtyeen nimeltä The Stooges. Yhtyeeseen kuuluivat solisti Iggy, kitaristi Ron Asheton, rumpali Scotty Asheton ja basisti Dave Alexander.


title: Iggy Pop

text: "Pääartikkeli: The Stooges"


title: Iggy Pop

text: The Stoogesin perustaminen ei sujunut Popin kohdalla ongelmitta: hän joutui aina matkustamaan pitkän matkan Ashetonien luokse treeneihin ja heittelemään kiviä ikkunoihin jotta nämä heräisivät. Hän leikkasi myös hiuksensa äitiään miellyttääkseen; tämä oli luvannut ostaa yhtyeelle sähköurut, jos Iggy menisi parturiin. Uusi kampaus oli hyvin laitosmainen, ja kun Pop pukeutui valkoisiin haalarihousuihin, poliisit pysäyttivät hänet epäillen miehen karanneen mielisairaalasta. Varsinainen potku sekä Stoogesille että Popin tunnetulle lavaesiintymiselle oli, kun tämä näki The Doorsin Michiganin yliopistolla vuonna 1967. Hän ihaili kovasti laulaja Jim Morrisonin lavakarismaa.


title: Iggy Pop

text: Esitys inspiroi Popia laajentamaan lavaesiintymisen rajoja äärimmilleen. Hän oli ensimmäinen, joka sukelsi lavalta yleisön joukkoon ja käveli näiden käsien päällä. Hän tuli tunnetuksi myös lasinsirpaleissa kieriskelystä, lavalle oksentelusta ja itsensä paljastamisesta yleisölle.


title: Iggy Pop

text: The Stoogesin ensimmäinen esiintyminen oli Grande Ballroomissa, ja Iggy Pop ilmestyi paikalle 1800-luvun naisten yöpaidassa. Lisäksi hän oli maalannut kasvonsa valkoisiksi, tehnyt alumiinifoliosta itselleen peruukin ja ajanut kulmakarvansa pois. Yhtyeen jäsenet tunsivat Jim Pop -nimisen miehen, jolla ei ollut hiuksia eikä kulmakarvoja, joten he alkoivat kutsua Iggyä Iggy Popiksi. Show itsessään oli sekin omituinen: Iggy muun muassa käveli golfkengissä pesulaudalla, johon oli kiinnitetty kontaktimikrofonit. John Sinclair kuvaili Iggyn tanssineen ”omaa masokistista balettiaan yhden miehen sirkuksessaan, jonka taustalla surisi jonkinlainen psykedeelinen mehiläispesä”.


title: Iggy Pop

text: Vuosi ensiesiintymisensä jälkeen, vuonna 1968, The Stooges teki levysopimuksen Elektra Recordsin kanssa. Debyyttialbumilla "The Stooges" Pop esiintyi nimellä Iggy Stooge, mikä harmitti häntä kovasti ja mihin hän ei enää sittemmin suostunut. Levy ei myynyt hyvin, eikä sitä tehnyt myöskään seuraava albumi "Fun House". Näiden kahden albumin välillä Iggy oli myöskin erottanut alkoholisoituneen Dave Alexanderin. "Fun Housen" jälkeen yhtye kariutui kuitenkin jäljellä olevien jäsenten ja muun henkilökunnan kasvavaan heroiiniaddiktioon. Kitaristi Ron Asheton oli ainoa, joka kieltäytyi väkevämmistä huumeista.


title: Iggy Pop

text: Vuonna 1971 Iggy Pop ja David Bowie tapasivat tunnetussa baarissa Max’s Kansas Cityssä. Ystävyys Bowien kanssa antoi Popin uralle uutta vauhtia, ja Bowie päättikin tuottaa tälle albumin Englannissa. Yhtyeen roudari James Williamson tarjoutui kitaristiksi, mutta koska Bowie ja Pop eivät olleet muuten tyytyväisiä yhteenkään löytämäänsä soittajaan, he päättivät koota The Stoogesin uudestaan. Alkuperäiskokoonpanon paluusta ei kuitenkaan ollut kysymys, sillä Dave Alexander ei ollut enää mukana. Ron Asheton taas siirtyi vastahakoisesti bassoon päästääkseen Williamsonin kitaraan. Uusi The Stooges äänitti albumin nimeltä "Raw Power". Nykyään korkealle arvostettu teos ei kuitenkaan vakuuttanut levy-yhtiötä, sillä The Stoogesin musiikki ei kelvannut silloiselle suurelle yleisölle. Yhtye sai potkut Elektralta. Scott Thurston ryhtyi kuitenkin soittamaan koskettimia ja Bowie jatkoi tukemistaan, mutta yhtyeen jäsenten huumeongelma pysyi. Iggy Popia saatiin odotella usein lavalle tämän etsiessä wc:ssä ehjää verisuonta, ja hän ja rumpali Scott myivät luvatta basistinsa keräilysoittimen ostaakseen heroiinia. Manageri Danny Fields hylkäsi yhtyeen väsyttyään jatkuvaan sekoiluun ja asioiden selvittelyyn. Lisäksi yhtyeen majatalo Fun House oli purkutuomion alla, rahaa ei tullut mistään ja yhtye kolaroi pakettiautonsa siltaan. Noihin aikoihin Iggy myöskin väärensi shekkejä, mutta hänen vanhempansa korvasivat summan poikansa jäätyä kiinni. The Stoogesin viimeinen konsertti päättyi riitaan yhtyeen ja moottoripyöräjengin välillä. Täysin hallitsematon huumeiden käyttö pysäytti Popin uran vuosiksi eteenpäin.


title: Iggy Pop

text: 1970-luvun lopulla punkin nousu nosti soolouralle siirtyneen Iggy Popin rocktähteyteen. David Bowien tuottamat albumit "Lust for Life" ja "The Idiot" (1977) olivat menestyksekkään soolouran lähtölaukaukset. Ensin mainitulta levyltä löytyvät Iggy Popin kuuluisimmat hitit ”Lust for Life” ja ”The Passenger”.


title: Iggy Pop

text: Osa Iggy Popin soololevyistä on saanut kriitikoilta vaisun vastaanoton, mutta hänen kuuluisaa lavaenergiaansa kehutaan edelleen. Yhä uudet punkkarien ja garage-rokkarien sukupolvet ovat ottaneet Iggy Popin yhdeksi esikuvistaan.


title: Iggy Pop

text: Vuonna 2003 The Stooges kokoontui taas uudestaan. Yhtyeen kitaristi Ron Asheton kuoli tammikuussa 2009. Toukokuussa 2009 Iggy Pop julkaisi uuden sooloalbumin nimeltään "Préliminaires". Osittain jazzvaikutteista levyä on luonnehdittu Iggy Popin uran rauhallisimmaksi albumiksi. Myös The Stooges jatkoi toimintaansa James Williamsonin palatessa kitaristiksi.


title: Iggy Pop

text: Iggy Pop on esiintynyt useasti Suomessa, ensimmäisen kerran Kulttuuritalolla toukokuussa 1978 ja viimeksi The Stooges -yhtyeen kanssa 9. syyskuuta 2007 Helsingin Jäähallissa, 26. heinäkuuta 2008 Seinäjoella ja Porin Sonispheressä kesällä 2010. Seuraavan kerran hän esiintyy Suomessa Helsingin Flow Festivaaleilla elokuussa 2016.


title: Akateemikko

text: Akateemikko on Suomessa arvonimi, jonka tasavallan presidentti myöntää erityisen ansioituneille tieteen- ja taiteenharjoittajille. Vuosina 1947–1969 niin sanotussa vanhassa Suomen Akatemiassa oli kaksitoista akateemikon virkaa (neljä luonnontieteellistä, kolme hengentieteellistä, kolme taiteellista, kaksi vaihtuvaa), joiden haltijat velvoitettiin harjoittamaan ja edistämään omaa tieteellistä tai taiteellista alaansa. Vaikka Suomen Akatemia silloisessa muodossaan lakkautettiin vuoden 1970 alussa, saivat silloiset akateemikot pitää virkansa ja palkkaetunsa vanhan lain mukaiseen 70 vuoden eroamisikään saakka. Vuodesta 1972 akateemikko on ollut valtiollinen arvonimi.


title: Akateemikko

text: Englannin kielessä akateemikolla voidaan viitata myös yliopisto-opiskelijaan.


title: Akateemikko

text: Vuosina 1948–1969 nimitettiin akateemikon virkaan ja Suomen akatemian jäseniksi yhteensä 23 tieteen ja taiteen edustajaa:


title: Akateemikko

text: Tasavallan presidentti myöntää tieteen akateemikon arvonimen Suomen Akatemian hallituksen esityksestä ansioituneelle tutkijalle. Akateemikon arvonimi voi olla samanaikaisesti enintään kuudellatoista (vuoteen 2014 asti kahdellatoista) kotimaisella tieteenharjoittajalla. Ulkomaisten akateemikon arvonimen saajien määrää ei ole rajoitettu.


title: Akateemikko

text: Kaikkiaan 37:lle suomalaiselle on myönnetty tieteen akateemikon arvonimi. Arvonimen kantajista kaksitoista on edustanut humanistisia tieteitä, kaksi yhteiskuntatieteitä, kuusitoista matematiikkaa ja luonnontieteitä, viisi lääketiedettä ja yksi maatalous- ja metsätieteitä. Ainoa tieteen akateemikon arvonimen saanut henkilö, jolla ei ole akateemista tutkintoa eikä tieteellistä uraa, on kirjailija Väinö Linna. Ensimmäinen naispuolinen tieteen akateemikko oli Pirjo Mäkelä, joka sai arvonimen vuonna 2003.


title: Akateemikko

text: Ulkomaalaisia akateemikon arvonimen saaneita ovat olleet seuraavat:


title: Akateemikko

text: Tasavallan presidentti myöntää taiteen akateemikon arvonimen taideneuvoston esityksestä erittäin ansioituneelle taiteenharjoittajalle. Taiteen akateemikkoja voi olla samanaikaisesti yksitoista. Taiteen akateemikon arvonimen ovat saaneet seuraavat taiteenharjoittajat:


title: Paavo Haavikko

text: Paavo Juhani Haavikko (25. tammikuuta 1931 Helsinki – 6. lokakuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, runoilija ja kustantaja. Haavikko julkaisi yli 70 teosta. Hänen runokokoelmiaan on käännetty 12 kielelle. Haavikkoa pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä 1900-luvun jälkipuolen kirjailijoista ja runoilijoista. Hänet palkittiin muun muassa kansainvälisellä Neustadt-palkinnolla 1984 ja taiteen akateemikon arvonimellä 1994.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko kirjoitti runouden lisäksi lähes kaikkia kirjallisuuden lajeja. Haavikko oli paitsi kirjailija ja kustantaja, myös liikemies kiinteistö- ja metsäkauppa-alalla. Haavikko toimi kustannuosakeyhtiö Otavan kirjallisena johtajana 1967–1983 ja hän oli myös Otavan, Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n ja Rautakirja Oy:n johtokuntien jäsenenä 1970-luvulla. Hänelle myönnettiin akateemikon ja Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvonimet, mutta hän ei itse käyttänyt niitä.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikon ensimmäinen runokokoelma "Tiet etäisyyksiin" ilmestyi vuonna 1951. Proosateoksista kokoelma "Lasi Claudius Civiliksen salaliittolaisten pöydällä" (1964) herätti huomiota ja siihen sisältyvä novelli ”Lumeton aika” jäi elämään. Näytelmistä ensimmäinen, "Münchhausen" (1960), herätti kiistaa väitetyn käsittämättömyytensä takia. Myöhemmistä näytelmistä etenkin "Sulka" (1973) tuli suosituksi. Haavikko on tehnyt librettoja Aulis Sallisen säveltämiin oopperoihin, kuten "Kuningas lähtee Ranskaan" (1974) ja "Ratsumies" (1974). Lisäksi hän kirjoitti kolumneja muun muassa "Uuteen Suomeen" ja "Suomen Kuvalehteen".


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko perusti 1975 kustannusyhtiö Art Housen, jonka siipien suojaan tuli myöhemmin myös Jalava-kirjankustantamo. Vuonna 1988 Art House osti lisäksi Uusi Suomi -yhtiöiltä ammatti- ja oppikirjallisuutta kustantavan Tietosanoma Oy:n. Haavikon yrityksiin kuului lisäksi Pudasjärvellä turvetuotantoa harjoittanut "Polar-sammal Oy", ja Haavikon perhe omisti myös noin tuhat hehtaaria metsää pääosin Pohjois-Suomessa.


title: Paavo Haavikko

text: Filosofian kunniatohtorin arvon Haavikko sai Helsingin yliopistosta 1969. Akateemisia opintoja hän ei harjoittanut, vaan toimi jo nuoresta pitäen liikemiehenä. Alan sanasto ja ajattelutapakin näkyvät hänen runoissaan. ”Olen enemmän yrittäjä kuin kirjailija, vaikka olenkin kirjoittanut paljon ja kiireellä”, Haavikko totesi vuonna 2001.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko ansioitui myös elokuvakäsikirjoittajana. Hän teki alkuperäiskäsikirjoituksen Alfred Kordelinin murhasta kertovaan elokuvaan "Mommilan veriteot 1917" (1973) ja toimi yhtenä käsikirjoittajana Maunu Kurkvaaran elokuvassa "Menestyksen maku" (1983). Lisäksi hän dramatisoi oman näytelmänsä "Kuningas lähtee Ranskaan" Anssi Mänttärin ohjaamaksi elokuvaksi yhdessä Mänttärin ja Heikki Katajiston kanssa. Hänen tunnetuin työnsä elokuvan alalla on Kalevalaan pohjautuva käsikirjoitus Kalle Holmbergin ohjaamaan neliosaiseen televisiosarjaan "Rauta-aika" (1982).


title: Paavo Haavikko

text: Haavikon esikoisromaani "Yksityisiä asioita" (1960) käsittelee vuoden 1918 tapahtumia. Jännitysromaanin "Barr-niminen mies" ensimmäisen painoksen (1976) hän julkaisi salanimellä Anders Lieksman.


title: Paavo Haavikko

text: Paavo Haavikon vanhemmat olivat toimitusjohtaja Heikki Adrian Haavikko ja Rauha Pyykönen.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko oli naimisissa kaksi kertaa: vuodesta 1955 kirjailija Marja-Liisa Vartion kanssa tämän kuolemaan (1966) asti. Vartion kanssa hänellä oli lapset Johanna (1956–1996) ja Heikki (s. 1960). Vuodesta 1971 kuolemaansa asti hän oli naimisissa kirjallisuudentutkija Ritva Haavikon kanssa.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko kuoli pitkäaikaiseen sairauteen Helsingissä lokakuussa 2008. Hänelle oli vasta edellisenä päivänä myönnetty Suomen kirjailijaliiton tunnustuspalkinto.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikolta jäi useiden miljoonien eurojen arvoinen perintö, johon kuului lähes 800 000 euron arvosta osakkeita. Kirjailijanuran ohella hän oli myös yrittäjä ja liikemies.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikon kuoleman jälkeen hänestä ilmestyi kaksi elämäkertaa: Mauno Saari julkaisi vuonna 2009 kirjansa "Haavikko-niminen mies". Haavikon poika Heikki Haavikko yritti estää sen julkaisun ja vaati isänsä tekijänoikeuksien perijänä ennakkotarkastusmahdollisuutta kirjaan. Heikki Haavikko julkaisi puolestaan vuonna 2015 muistelmakirjan isästään.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikosta muodostui vuosikymmenien myötä julkisuudessa kuva eräänlaisena kansallisena näkijänä. Siitä asemasta, johon hän oli 1990-luvulle tultua kohonnut, kirjoitti Kristina Rotkirch 1995: ”Nykyään Haavikko on keisari tasavallassa, kansallinen oraakkeli, jonka ankaraa selvänäköisyyttä arvostavat myös ne, joiden on vaikea sietää sitä.” Jo vuonna 1978 Erno Paasilinna oli kirjoittanut: ”Haavikon asema kirjallisuuden kentässä ei ole kaukana erään toisen henkilön asemasta valtiossa”, viitaten presidentti Kekkoseen. Vuotta ennen Paasilinnan lausuntoa ilmestynyt Haavikon uudelleentulkinta Suomen lähihistoriasta, "Kansakunnan linja", herätti laajaa keskustelua.


title: Paavo Haavikko

text: Haavikko kuvaa asemaansa näkijänä muistelmiensa jälkimmäisessä osassa "Prospero" (1995) seuraavasti:


title: Paavo Haavikko

text: Julkisuuskuvaansa Haavikko erittelee samassa teoksessaan:


title: Paavo Haavikko

text: Ajan kuluessa julkisuudessa korostui Haavikon rooli poleemikkona. Sen sijaan esimerkiksi monia aforistisia kiteytyksiä, jotka ovat kohonneet lentäviksi lauseiksi, ei välttämättä osata yhdistää Haavikkoon. Esimerkiksi säe ”Kun kansa saa vallan niin kuka sen saa?” on peräisin oopperalibretosta "Ratsumies". Monet presidentti Kekkosen käyttämät Haavikko-lainaukset ovat jääneet elämään: ”Sillat voitetaan kulkemalla niiden ylitse.” Erityisen tunnettu on Haavikon lausahdus parodian tarpeettomaksi käymisestä: ”Parodia on jo kauan ollut mahdotonta. Ne tekevät sen itse.”


title: Sokos Hotel Ilves

text: Original Sokos Hotel Ilves on 19-kerroksinen Sokos Hotels -ketjun hotelli Tampereen keskustassa Tammerkosken rannalla. Se sijaitsee samassa korttelissa kuin Koskikeskuksen kauppakeskus. Hotelli valmistui vuonna 1986, ja se on 63 metriä korkea.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Hotellissa on kuusi ravintolaa ja 336 huonetta, joista 145 on superior-huoneita, kahdeksan junior-sviittiä ja yksi presidentin sviitti. Ilveksestä on matkaa lentoasemalle 18 kilometriä, linja-autoasemalle 300 metriä ja rautatieasemalle 500 metriä. Nykyään hotelli on kokonaan savuton.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta oli kaavaillut uutta hotellia vanhan Verkatehtaan alueelle Tammerkosken rannalle jo 1970-luvulla. Vuonna 1983 SOK perusti projektiryhmän vastaamaan suunnittelusta. Kesällä 1983 työryhmä teki kierroksen Yhdysvalloissa, ja hotellikonseptiin haettiin mallia hotellimaailman johtotähdistä, kuten Grand Hyattista, Marriottista, Playboysta ja Hiltonista. Maaliskuussa 1983 arkkitehti Maunu Kitunen ryhtyi suunnittelutyöhön. Inspiraation hotellirakennuksen muotoon hän sai tulitikkurasiasta.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Hotellin peruskivi muurattiin vuoden 1985 maaliskuussa. Laastikauhaa pitelivät vuorollaan muun muassa kaupunginjohtaja Pekka Paavola sekä SOK:n pääjohtaja Juhani Pesonen. Nykyrahaksi muutettuna rakennuskustannukset kohosivat noin 30 miljoonaan euroon. Hotellin nimeämiseksi järjestettiin kilpailu, johon osallistui 3 858 ehdotusta. Ilves-nimeä tarjosi 25 vastaajaa.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Hotelli valmistui vuonna 1986, mutta avajaispäivää jouduttiin siirtämään suunnitellusta toukokuun viidennestä rakennusalan työtaistelun vuoksi. Ilveksestä tuli sähkölakon suurin, näyttävin, kallein ja tunnetuin yksittäinen kohde. Viralliset avajaiset pidettiin 21. elokuuta 1986.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Ilves haastoi pian Tammerin kaupungin hienoimpana hotellina. Ilveksestä kehittyi korkeimman tason valtiovieraiden majapaikka. Hotellissa vierailleita kuuluisia henkilöitä ovat muun muassa presidentit Koivisto ja Halonen, Saksan liittokansleri Willy Brandt, Israelin presidentti Chaim Herzog ja Yhdysvaltojen entinen presidentti Bill Clinton. Kuninkaallisia vieraita ovat olleet muun muassa Britannian prinsessa Anne sekä Thaimaan prinsessa Ubol Ratana. Myös maailmankuulu rockyhtye AC/DC yöpyi Ilveksessä konserttinsa jälkeen 1. kesäkuuta 2010.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Hotel Ilveksessä toimii kuusi ravintolaa. Ravintoloiden nykyiset tilat ovat olleet käytössä hotellin rakentamisesta alkaen, mutta nimet ja liikeideat ovat muuttuneet.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Hotel Ilveksessä on kaksi S-ryhmän ketjuravintolaa: Suomen ensimmäinen Amarillo-ravintola, joka tarjoaa tex-mex-ruokaa ja erilaista ilta- ja liveohjelmaa, sekä Frans et les Femmes -ketjun maalaisranskalainen ravintola.


title: Sokos Hotel Ilves

text: Lisäksi Hotel Ilveksessä on kokousravintola Ball Room, yöravintola Ilves Bar n' Night, brittityylinen Pub Ukko Nooa ja Rotisseur-ravintola Masuuni.


title: Konami

text: Konami (コナミ) on vuonna 1969 perustettu japanilainen pääosin videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Konami tuottaa niin tietokone-, konsoli- kuin kolikkopelejäkin. Konami on ollut eräs merkittävimmistä peliteollisuuden yrityksistä – sen merkittävimpiä pelisarjoja ovat "Gradius" (Euroopassa usein "Nemesis"), "Metal Gear", "Silent Hill", "Suikoden" ja "Castlevania" sekä kolikkopeleistä mm. erilaiset rytmipelit, kuten Eurooppaankin rantautunut "Dance Dance Revolution".


title: Konami

text: Konamin tunnetuin urheilupelisarja on maineikas "International Superstar Soccer" (Japanissa "Winning Eleven") sekä sen "Pro Evolution" -sivuhaara.


title: Konami

text: Konamin eräänä tavaramerkkinä on monissa peleissä toistuva huijauskoodi, lähinnä pelin aloitusruudussa nopeasti syötettävä "ylös, ylös, alas, alas, vasen, oikea, vasen, oikea, B ja A" -näppäinyhdistelmä.


title: Konami

text: Konami on yksi harvoista japanilaisista pelitaloista, joka julkaisi myös pelejä pelkästään kotitietokoneille. Japanissa suosittu MSX-kotitietokone oli mm. Konamin erityisalusta ja sille julkaistiinkin ensimmäinen Castlevania-peli "Vampire Killer" ja myös Metal Gear -pelisarjan kaksi ensimmäistä osaa.


title: Tammerkoski

text: Tammerkoski on koski Tampereella Näsijärven ja Pyhäjärven välillä. Korkeusero järvien välillä on 18 metriä, ja vesi virtaa koskessa etelään eli Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tampere on aikoinaan alkanut rakentua tämän kosken rannalle. Tammerkosken rannat ovat Suomen vanhimpiin kuuluvaa teollisuusmiljöötä, johon kuuluvat muun muassa Finlaysonin ja Tampellan tehtaat. Nykyään kosken varrella toimii enää vain Takon kartonkitehdas, mutta monet vanhoista tehdasrakennuksista ovat yhä jäljellä. Tammerkoski on yksi Suomen kansallismaisemista.


title: Tammerkoski

text: Tammerkosken rannalla on vuonna 1986 rakennettu, 63 metriä korkea Hotelli Ilves.


title: Tammerkoski

text: Tammerkosken yli johtavat seuraavat sillat, järjestyksessä Näsijärvestä Pyhäjärveen päin (pohjoisesta etelään):Tammerkoskessa on kolme voimalaitospatoa, ylinnä Finlaysonin ja Tampellan välinen pato, keskellä kaupungin sähkölaitoksen pato Satakunnansillan eteläpuolella, ja alinna Takon kartonkitehtaan pato. Takon padon jälkeen Tammerkoski päättyy Ratinan suvantoon, joka on samalla korkeudella kuin Pyhäjärvi. Voimalaitoksien yhteenlaskettu teho on 18 megawattia ja vuosituotanto 74 GWh.


title: Tammerkoski

text: Tammerkoski syntyi noin 7 500 vuotta sitten. Alkujaan muinais-Näsijärven vedet virtasivat kohti pohjoista ja laskivat nykyisen Lapuanjoen latvavesien kautta Pohjanlahteen. Veden virtauksiin kuten myös Suomen järvien kehitykseenkin on vaikuttanut voimakkaasti maankohoaminen, joka oli voimakkaimmillaan jääkautisen mannerjään vetäytymisen jälkeen. Maannousu jatkuu yhä edelleen ja nykyisin Tampereella se on noin 5 mm vuodessa. Etelässä vesi nousi jatkuvasti ja syntyi puro, joka syövytti vähitellen hiekkaiseen maaperään kosken. Vähitellen koski kasvoi ja syntyi nykyinen Tammerkoski, jonka kautta vesi virtaa Näsijärvestä 18 metriä alempaan Pyhäjärveen. Näsijärven pinta aleni, kunnes veden virtaus pohjoiseen laskujokeen tyrehtyi. Vielä nykypäivänäkin on havaittavissa joitain merkkejä entisestä pohjoisesta lasku-uomasta. Purkukohdan lähellä on kallio lähellä maanpintaa ja siihen loppui huomattavasti alempana olevaan Pyhäjärveen johtavan lasku-uoman syveneminen. Ilman kalliota Näsijärven vedet olisivat voineet huveta lähes olemattomiin.


title: Tammerkoski

text: Tammerkosken yläjuoksulle syntyi lopulta nykyinen Tampereen kaupunki. Ensimmäisten Tammerkosken myllypatojen rakentaminen sijoitetaan historiateoksissa keskiajalle, viimeistään 1400-luvulle. Myllyoikeuksista käydystä riidasta on varhaisin tieto vuodelta 1466, jolloin Takahuhti, Messukylä ja Tammerkoski kiistelivät myllyosuuksistaan. Runsaat sata vuotta myöhemmin valtiovalta huomasi ensi kertaa Tammerkosken edulliset luonnonolosuhteet ja päätti korvata talonpoikien myllyt omalla kruununmyllyllään. Päätös jäi kuitenkin asukkaiden vastustuksen vuoksi toteutumatta.


title: Tammerkoski

text: Tammerkoskelle syntyi 1600-luvun alussa vahva maakunnallinen markkinapaikka. Vakinainen markkinapaikka säilyi Tammerkosken kartanon lähellä, kosken yli johtavan sillan länsipuolella. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe määräsi vuonna 1638, että Tammerkoskella oli pidettävä vuosittain kahdet markkinat, syysmarkkinat Pertun päivänä elokuussa ja talvimarkkinat Matin päivänä helmikuussa. 1700-luvun alussa päämarkkinat siirrettiin taas Harjuun.


title: Tammerkoski

text: Kuningas Kustaa III matkasi vuonna 1775 Suomeen. Hän allekirjoitti Ruotsissa Gripsholmin linnassa Tammerkosken (nyk. "Tampere") kaupungin perustamiskirjan 1.10.1779.


title: Tammerkoski

text: Tammerkoski oli vuosina 1775–1870 rajana Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin välillä. Tampereen kaupunki perustettiin alkujaan kosken länsirannalle, ja vasta vuonna 1876 siihen liitettiin kosken itäpuolella oleva alue.


title: Tammerkoski

text: Tammerkosken rannoilla toimi 1800- ja 1900-luvuilla monia suuria teollisuusyrityksiä. Sen yläjuoksun länsirannalla oli Finlaysonin tehdasalue, itäpuolella Tampella. Molempien teollinen toiminta lopetettiin 1990-luvulla, mutta suuri osa vanhoista tehdasrakennuksista on yhä jäljellä, nykyään suurelta osin toimistokäytössä.


title: Tammerkoski

text: Satakunnansillan eteläpuolella kosken länsirannalla on entinen Frenckellin paperitehdas. Se perustettiin jo vuonna 1783 ja lopetti toimintansa vuonna 1928. Tampereen kaupunki osti alueen aikoen rakentaa sinne uuden kaupungintalon sekä asuintaloja. Sotien vuoksi suunnitelma jäi kuitenkin toteuttamatta. Nykyään vanhassa tehdasrakennuksessa toimii toimistoja sekä teatteri.


title: Tammerkoski

text: Hämeensillan eteläpuolella kosken itärannalla toimi Tamfeltin verkatehdas vuosina 1856–1967. Nykyään tehdas toimii Hankkiossa noin 8 kilometrin päässä. Suurin osa tehtaan vanhoista rakennuksista purettiin vuoteen 1982 mennessä, ja tilalle rakennettiin asuintaloja, Hotelli Ilves ja kauppakeskus Koskikeskus.


title: Tammerkoski

text: Ainoa yhä Tammerkosken varrella toimiva tehdas on kosken alajuoksun länsirannan Takon kartonkitehdas.


title: Tammerkoski

text: Vuosien 1993–2001 20 markan setelissä on näkymä Tammerkosken yläjuoksusta ja sen rannalla olevista teollisuusrakennuksista Satakunnansillalta pohjoiseen katsottuna.


title: Tammerkoski

text: Tammerkosken yläjuoksun valaistusratkaisu voitti vuonna 1999 Vuoden valaistuskohde -kilpailun. Kilpailun järjestivät Suomen Valaistusteknillinen Seura ja Valo 99 -tapahtuman järjestäjät.


title: Tappara

text: Tappara on vuonna 1955 perustettu tamperelainen jääkiekko- ja taitoluisteluseura, jonka jääkiekon edustusjoukkue pelaa SM-liigassa. Tapparan kotihallina toimii Hakametsän jäähalli, jonne mahtuu 7 300 katsojaa.


title: Tappara

text: Tappara on voittanut Suomen mestaruuden 17 kertaa, kun mukaan lasketaan sen edeltäjän TBK:n saavuttamat kolme mestaruutta: neljästi 1950-luvulla (1953–55 TBK:na) (1953, 1954, 1955, 1959), kahdesti 1960-luvulla (1961, 1964), kolmesti 1970-luvulla (1975, 1977, 1979), viidesti 1980-luvulla (1982, 1984, 1986, 1987, 1988), kerran 2000-luvulla (2003) ja kaksi kertaa 2010-luvulla (2016, 2017). Tappara on eniten jääkiekon pääsarjatason mestaruuksia saavuttanut joukkue. SM-liigan mestaruustilastossa Tappara on Turun Palloseuran kanssa jaetulla ensimmäisellä sijalla, mutta kaksi hopeaa enemmän voittaneena ykköstila on Tapparan hallussa. Pääsarjatason maratontaulukossa Tappara on ensimmäisenä (2014). Lisäksi sillä oli vuonna 1970 sarjassa mukana kaksi joukkuetta, kun myös Tapparan kakkosjoukkue Hilpara pelasi SM-sarjassa. Tapparalla on ollut myös jalkapallotoimintaa, mutta tällä nimellä joukkue pelasi ainoastaan yhden kauden.


title: Tappara

text: Tammerfors Bollklubb (TBK) aloitti toimintansa vuonna 1932, jolloin seura toimi Svenska samskolan i Tammerforsin omana seurana. TBK:n ohjelman ensimmäisenä lajina oli jääkiekko. Ensimmäisen ottelun TBK pelasi 1934, ja nousi Suomi-sarjaan kaudeksi 1942–1943. Kaudella joukkue sijoittui sarjassa kuudenneksi voittaen yhden, pelaten kerran tasapelin ja viisi kertaa häviten. Ensimmäinen voitto SM-sarjassa tuli 27. tammikuuta 1943 Tarmosta maalein 0–1, ainoan maalin teki Vasif Ahsen-Böre.


title: Tappara

text: Ensimmäisen SM-sarjassa saavutetun mitalin TBK sai kaudella 1945–1946, kun joukkue oli kolmas yhdeksän joukkueen sarjassa. Kyseisellä kaudella TBK pelasi kaksi paikallisottelua, kun joukkue hävisi mestari Ilvekselle 19–4, mutta voitti Tampereen Palloilijat maalein 13–2.


title: Tappara

text: TBK ehti voittaa viisi pronssimitalia, kunnes kaudella 1952–1953 TBK voitti ensimmäisen mestaruutensa. TBK voitti oman lohkonsa pelaten kaksi tasapeliä (Tampereen Pallo-Veikkoja vastaan 1–1 ja Helsingin Jalkapalloklubia vastaan 3–3) ja häviten yhden (Hämeenlinnan Pallokerholle 2–3). Voittoja kertyi seitsemän. TBK voitti kahdessa loppuottelussa Tarmon ensin 5–4 ja toisessa maalein 2–3.


title: Tappara

text: TBK voitti vielä kaksi mestaruutta putkeen. Kaudella 1953–1954 se voitti lohkonsa (tasapeli HJK:ta vastaan ja tappio HPK:lle). Loppuotteluissa vastaan asettui Helsingin Karhu-Kissat. K-Kissat eivät onnistuneet tekemään maaleja loppuotteluissa, vaan TBK voitti avausottelun 0–4 ja toisen samoilla lukemilla. Kolmannen mestaruutensa joukkue otti kaudella 1954–1955, jolloin se pelasi lohkossa tasapelin HIFK:n kanssa, voittaen muut ottelunsa. Finaaleissa TBK kohtasi Turun Palloseuran, ja mestaruuden TBK voitti maalein 5–2 ja 4–7.


title: Tappara

text: Seuran nimeksi vaihdettiin Tappara vuonna 1955, jotta seura saisi uusia, suomenkielisiä pelaajia. Ruotsalaisesta koulusta ei enää tullut seuralle tarpeeksi pelaajia. Kaudella 1955–1956 Tappara oli oman lohkonsa toinen jäätyään Tarmosta vain pisteen päähän. Pronssiottelussa Tappara voitti Ilveksen yhteismaalein 7–4, voittaen siis ensimmäisellä kaudellaan pronssia. Tapparan maalilla pelasi Esko Niemi. Yrjö Hakala voitti Tapparan sisäisen pistepörssin tehoilla 12+1, mutta koko sarjan tehokkain oli Tarmon Keijo Kuusela tehoin 10+10.


title: Tappara

text: Seuraavalla kaudella Tappara oli jälleen oman lohkonsa toinen, tälle kertaa Turun Palloseura vei lohkovoiton voitettuaan Tapparan uusintaottelussa 8–1. Tappara oli pari päivää aikaisemmin voittanut TPS:n maalein 8–2. Tappara kohtasi pronssiottelussa Tarmon, jonka Tappara voitti kaksiosaisessa pronssiottelussa maalein 4–7. Kyseisellä kaudella Ilves voitti mestaruuden. Tapparan maalilla Esko Niemi pelasi seitsemän (päästettyjen maalien keskiarvo 2,29) ja Markku Pussinen kolme (PMK 2,67) ottelua. Tapparan tehokkain pelaaja oli Aulis Hirvonen tehoin 8+7, sarjan pistepörssin voitti Ilveksen Jorma Salmi tehoilla 15+10.


title: Tappara

text:
Kaudella 1957–1958 Tappara voitti oman lohkonsa viiden pisteen erolla Turun Palloseuraan. Tapparan ainoa häviö tuli lohkon viimeiseksi jääneelle Kokkolan Jymylle. Tappara eteni ensimmäistä kertaa loppuotteluihin, joissa mestaruuteen tarvitsi kaksi voittoa toisen lohkon voittajasta, joka oli Ilves. Tappara voitti ensimmäisen ottelun maalein 4–6, mutta seuraavissa otteluissa Ilveksen maalivahti Juhani Lahtinen päästi yhteensä vain kaksi maalia: Ilves voitti toisen ottelun 1–7 ja ratkaisevan kolmannen ottelun maalein 3–1. Viimeistä loppuottelua oli seuraamassa 3 865 katsojaa. Tapparan maalilla pelasi Esko Niemi, joka päästi ottelua kohden 3,36 maalia. Tapparan tehokkain pelaaja oli Yrjö Hakala, joka oli tehoillaan 12+11 sarjan kolmanneksi paras pistemies.
Kausi 2007–2008 oli Tapparalle jo 64. pääsarjatasolla, ja se päättyi pronssiin, kaikkien aikojen 35. mitaliin. Kausi 2008–2009 oli Tapparalta pohjanoteeraus. Mestarisuosikiksi nimetty Tappara ei päässyt playoffeihin ja joutui pelaamaan playoutteja vastassaan Porin Ässät. Alun tuskailun jälkeen Tapparan maalihanat aukesivat ja Tappara pudotti Ässät otteluvoitoin 3–0. Kausi 2009–2010 oli Tapparalta täyttä vuoristorataa. Tapparasta löytyi liigan paras pelaaja, Jori Lehterä, joka voitti SM-liigan pistepörssin tehoilla 19+50=69. Hänen tutkaparinsa Jonas Enlund oli jaetulla kärkipaikalla maalipörssissä yhdessä Jukka Hentusen ja Juhamatti Aaltosen kanssa tehtyään 28 maalia. Tappara päätyi runkosarjassa lopulta sijalle 7 vain kolmen pisteen päähän sittemmin mestaruuden voittaneesta Turun Palloseurasta jääneenä. Tappara voitti pudotuspelikarsinnoissa suurin satsauksin kauteen lähteneet Jokerit voitoin 2–1, mutta taipui runkosarjassa toiseksi sijoittuneelle KalPalle lopulta voitoin 4–2.
Kaudella 2012–2013 Tapparan edellisen kauden huonot menestykset muuttuivat selvästi positiivisempaan suuntaan. Tappara oli runkosarjassa toinen ja keräsi 108 pistettä ja jäi runkosarjan voittaja Jokereille ainostaan kolme pistettä. Tappara kohtasi villi kortti -kierroksella SaiPan pudottaneen Helsingin IFK:n. Tuon sarjan Tappara voitti otteluvoitoin 4–1. Semifinaaleissa vastaan asettui runkosarjavoittajan ja suuren mestarisuosikin Jokerit pudottanut Rauman Lukko. Tappara vei sarjan puhtaasti 4–0 ja eteni ensimmäistä kertaa SM-liigan finaaleihin sitten kevään 2003. Vastaan asettui Porin Ässät. Ensimmäinen ottelu Hakametsässä sai erikoisen ratkaisun, kun Tapparan Jukka Peltola iski voittomaalin 5 sekuntia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Porissa Ässät tasoitti finaalisarjan 1–1:een voittamalla Tapparan 5–1. Kolmas peli Hakametsässä toi saman ratkaisun. Tällä kertaa Tapparan Niclas Lucenius iski voittomaalin ajassa 59:59 ja Tappara voitti ottelun 3–2. Porissa Ässät oli kuitenkin jälleen ylivoimainen ja tasoitti 4–0 -voitolla sarjan 2–2:een. Hakametsässä Ässät voitti Tapparan jatkoajalla 1–2 ja lopulta porilaiset juhlivat SM-kultaa voitettuaan kuudennen pelin 3–2 ja finaalisarjan 4–2. Tapparalle hopea oli seurahistorian kymmenes. Edellinen mitali oli vuoden 2008 pronssi.


title: Tappara

text: Kaudella 2013–2014 Tappara jatkoi menestystä ja oli runkosarjassa jälleen toinen 116 pisteellä. Tappara kohtasi neljännesfinaaleissa Lahden Pelicansin. Tappara voitti lahtelaisjoukkueen otteluvoitoin 4–2. Semifinaaleissa se sai vastaansa edellisen kauden tapaan Lukon. Tappara johti sarjaa 3–1, mutta Lukko onnistui tasoittamaan sarjan 3–3:een. Tappara voitti Lukon seitsemännessä pelissä 2–1 ja eteni jälleen finaaliin, jossa se kohtasi runkosarjan ylivoimaisesti voittaneen Oulun Kärpät. Kärpät voitti ensimmäisen finaalin 2–1, mutta Tappara siirtyi sarjassa ensin tasoihin voittamalla toisen finaalin 4–3 ja sitten johtoon voittamalla kolmannen ottelun Oulussa 2–3 ja neljännen Hakametsässä 3–2 jatkoajalla. Tapparalla oli mahdollisuus ratkaista Suomen mestaruus ensin Oulussa ja sitten Tampereella kotiyleisön edessä, mutta Kärpät onnistui voittamaan ottelut 2–1 ja 3–2 ja näin siis tasoittamaan finaalisarjan 3–3:een. Ensimmäistä kertaa Liigan historiassa mestaruus ratkaistaisiin seitsemännessä pelissä. Ratkaiseva ottelu oli tasainen ja Tapparan ja Kärppien maalivahdit Juha Metsola ja Tomi Karhunen pitivät nollat kuudenkymmenen peliminuutin jälkeen. Tapparan Olli Palola sai unelmapaikan iskeä voittomaali ollessaan vapaana Karhusen edessä, mutta tämä esti Palolan yrityksen. Lopulta Kärppien Juhamatti Aaltonen iski voittomaalin ja Kärpät juhli Suomen mestaruutta ensimmäistä kertaa sitten kevään 2008. Tappara joutui tyytymään jälleen hopeaan.


title: Tappara

text: Kaudella 2014–2015 Tapparan menestys sai jatkoa ja joukkue oli runkosarjassa jälleen toinen 106 pisteellä. Neljännesfinaalissa Tappara kohtasi IFK:n, jonka Tappara voitti otteluvoitoin 4–2. Semifinaaleissa se kohtasi jälleen Lukon, jossa pelasi myös lopulta samana keväänä pelaajauransa lopettanut Tappara-ikoni Ville Nieminen. Tappara eteni finaaleihin voitoin 4–3 ja kohtasi jälleen Kärpät. Tappara voitti ensimmäisen finaalin Oulussa 2–3 Teemu Aallon jatkoaikamaalilla. Kärpät voitti kuitenkin kolme seuraavaa peliä ja johti finaalisarjaa 3–1. Tappara onnistui kuitenkin tasoittamaan sarjan 3–3:een ja jo toisena keväänä peräkkäin Oulussa pelattaisiin seitsemäs finaaliottelu. Kärppien Joonas Donskoi vei Kärpät 1–0 johtoon ajassa 02:41. Kolmannessa erässä Tappara tasoitti ottelun 1–1:een Olli Palolan maalilla. Varsinainen peliaika ei tuonut taaskaan ratkaisua ja edessä oli jatkoerä. Ratkaisu nähtiin vasta toisessa jatkoerässä, kun Kärppien Ivan Humlin pitkä syöttö tavoitti vapaana olleen Sebastian Ahon, joka iski Kärpät Suomen mestariksi ajassa 81:00. Tappara jäi kolmatta kertaa peräkkäin hopealle.