title: Deep Blue

text: Deep Blue käytti asemaa arvioidessaan yhtä funktiota, mutta funktiossa oli kuitenkin monta laudan aseman mukaan säädettävää parametria. Nämä parametrit Deep Blue sääti itse analysoimalla tuhansia mestareiden pelejä. Analysointifunktio oli kuitenkin jaettu yli 8000 osaan, joista moni osa oli suunniteltu tietyntyyppisiä asemia varten. Avauskirjastossa oli yli 4000 asemaa ja 700 000 suurmestarien peliä. Loppupelitietokanta sisälsi monia kuuden nappulan loppupelejä ja kaikki kolmen, neljä ja viiden nappulan loppupelit ns. tablebase-muodossa, jolloin tietokone pystyy pelaamaan kaikki kyseiset loppupeliasemat täydellisesti. Toista ottelua varten suurmestari Joel Benjamin hienosääti ohjelman shakkitietämystä. Avauskirjasto oli suurmestareiden Miguel Illescas, John Fedorovich ja Nick De Firmian käsialaa.


title: Deep Blue

text: Hävittyään ottelun Kasparov sanoi, että hän näki toisinaan syvällistä älykkyyttä ja luovuutta tietokoneen siirroissa. Hän väitti myös kiistanalaisesti, että ihminen olisi auttanut tietokonetta kesken ottelun. Kyseessä oli vuoden 1997 ottelun toinen peli, jossa tietokone hylkäsi materiaalivoittoon perustuvan tietokonemaisen jatkon ja teki inhimillisen varmistussiirron, joka osoittautui ratkaisevan hyväksi siirroksi. Väitteiden perusteella Kasparov vaati uusintaottelua, mutta IBM ei suostunut tähän ja päästi Deep Bluen eläkkeelle. Vuonna 2003 tehtiin dokumenttielokuva nimeltä tutkimaan tätä väitettä.


title: Deep Blue

text: Osittain nämä syytökset olivat totta: vuoden 1997 ottelun säännöt sallivat tietokoneen kehittäjien muokata konetta kesken ottelun, mukaan lukien sen evaluointifunktion sekä shakkitietämyksen muuttamisen, jotta se ymmärtäisi Kasparovin pelityyliä paremmin. Tämä mahdollisti sen, että viimeisessä pelissä tekoäly ei syyllistynyt samaan virheeseen kuin mihin se oli kaksi kertaa aiemmin syyllistynyt.


title: Deep Blue

text: Feng-hsiung Hsu väitti jälkeenpäin kirjassaan "" että hänellä oli oikeudet käyttää Deep Bluen suunnitelmia ja rakentaa uusi tehokkaampi shakkitietokone IBM:stä riippumatta, mutta Kasparov kieltäytyi uusintaottelusta. Hsu:n kirjaa pidetään kuitenkin yleisesti hyvin subjektiivisena, ja kaikkia kirjan väitteitä ei ole syytä hyväksyä sellaisenaan.


title: Perämies

text: Perämies on ilmailualan tai meriliikenteen päällystön ammattinimike.


title: Perämies

text: Ilmailualalla perämies on virka-asemaltaan nuorempi lentokoneen ohjaaja. Jokaiselle lennolla olevalle koneelle täytyy olla nimettynä koneen päällikkö, jota liikennelentokoneista puhuttaessa kutsutaan kapteeniksi. Hän on vastuussa koneesta, miehistöstä, rahdista ja matkustajista. Hänellä on myös laillinen päätösvalta tietyistä vastuulleen kuuluvista asioista. Perämiehellä on hihassaan tunnuksena yleensä kaksi tai kolme raitaa, kapteenilla neljä.


title: Perämies

text: Nykyisissä liikennekoneissa täytyy olla kaksi ohjaajaa, joista toisesta siis käytetään nimitystä perämies. Kapteeni suunnittelee perämiehen kanssa lennon ja kumpikin ohjaa konetta vuorollaan, yleensä toinen menomatkan ja toinen tulomatkan. Jokainen liikennelentäjä aloittaa uransa perämiehen tehtävissä. Liikennekoneen päällikkönä toimiminen edellyttää käytännössä ATPL-lupakirjaa (liikennelentäjän lupakirja) ja tarvittavaa määrää tunteja koneen ohjaajana, minkä raja vaihtelee lentoyhtiöittäin. Lentokoneen kapteeni ja perämies saattavat lentokokemukseltaan olla yhtä päteviä, mutta yleensä koneen päällikkönä toimii kokeneempi lentäjä. Lentokoneissa perämies istuu oikeanpuoleisella, helikoptereissa vasemmanpuoleisella istuimella, ja hänellä on edessään sama mittaristo ja ohjaimet kuin kapteenillakin.


title: Perämies

text: Joissakin tilanteissa kapteeni hoitaa perämiehen tehtäviä; silloin on kysymys reittikoulutuksesta ohjaajalle, jolle kyseinen konetyyppi on uusi, tai reittitarkastuslennosta, jollaisia kaikki lentäjät joutuvat tekemään vuoden määräajoin. Sellaisella lennolla perämiehen tehtäviä hoitaa lennonopettajan tai tarkastuslentäjän pätevyyden saavuttanut lentokapteeni, joka lennon jälkeen antaa raportin (tarkastuslentolausunnon) havainnoistaan yhtiönsä pääohjaajalle ja viranomaiselle. Nykyään tarkastuslento suoritetaan useimmin tarkastuslentäjän istuessa tarkkailijan paikalla ja tarkastettavana on kumpikin lentäjä.


title: Perämies

text: Perämies on laivalla päällystön jäsen, jonka tehtäviin kuuluu vahdinpito ja laivan miehistön työnjohto. Yliperämies vastaa lastauksesta ja on laivan päällikön varamies.


title: Perämies

text: Perämiehen on oltava pätevyydeltään vähintään vahtiperämies. Tämä edellyttää suoritettua vahtiperämiehen tutkintoa ja 12 kuukauden ohjattua harjoittelua päällystöharjoittelijana tai 36 kuukauden merikokemusta pätevänä vahtimiehenä. Päällystöharjoittelijasta käytettiin aiemmin nimikettä "aliperämies".


title: Perämies

text: Lippuvaltion merenkulkuviranomainen määrää aluksen miehityksen. Suurilla kauppalaivoilla on yleensä kolme perämiestä, joista yksi on aina vahdissa ja vastaa laivan ohjailusta toimien vahtipäällikkönä.


title: Perämies

text: Suurilla kauppalaivoilla yhdellä perämiehistä on oltava yliperämiehen pätevyys, joka edellyttää 12 kuukauden palvelua vahtiperämiehenä ja merikapteenin koulutusta tai ulkomailla suoritettua yliperämiehen tutkintoa ja lippuvaltion kelpoisuustodistusta. 36 kuukauden palvelu vahtiperämiehenä ja merikapteenin tutkinto pätevöittää myös merikapteeniksi.


title: Perämies

text: Yliperämies vastaa aluksen lastista, postista ja lokikirjan pitämisestä; joskus sanotaan, että laivaa liikeyritykseen verrattaessa yliperämies vastaa toimitusjohtajaa, joka johtaa kaikkea käytännössä ja kapteeni taas asioihin vain tarvittaessa puuttuvaa sekä suurempia linjoja hoitavaa pääjohtajaa. Yliperämiehet ovatkin pääsääntöisesti merikapteenin arvoisia.


title: Perämies

text: Perämiehiä koulutetaan merikapteenikoulutusohjelmassa ammattikorkeakoulussa tai vahtiperämieskoulutusohjelmassa ammattiopistossa.


title: Perämies

text: Perämiehen koulutuksesta on säädetty kansainvälisellä IMO:n alaisella STCW-sopimuksella ("International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers").


title: Perämies

text: Perämies tarkoitti alun perin laivan ohjaajaa (, ), joka istui laivan perässä käyttäen peräsintä tai melaa. Sittemmin isommissa aluksissa tuli yleisemmäksi, että perämies ohjasi peräsintä keulassa olevasta ruorista.


title: Operaatio Otkos-10

text:
Operaatio Otkos-10 oli kroaattien hyökkäys Slavoniassa Kroatian sodassa 31. lokakuuta - 4. marraskuuta 1991. Kroaatit valtasivat 270 km Bjelovarin alueelta (21 kylää).
Samoin Bilogoren alue ja Papuk vallattiin takaisin serbeiltä.
Kroaateille tärkeä huoltotie Virovitica - Grubišno Polje - Kutina onnistuttiin avaamaan.
Serbeillä oli vastassa Jugoslavian 5. kansanarmeijan joukkoja (Banja Lukan joukot), jotka olivat kaapanneet Okučanin ja olivat etenemässä kohti Pakrac - Grubišno Polje-tietä, tarkoituksenaan katkaista Itä-Slavoniaan vievä Podravska magistralan huoltotie, yhdistyä 28. partisaanidivisioonaan Bilogoran mäellä ja edetä lopulta Unkarin rajoille asti. Kroaateille tämä menestys oli ensimmäinen.


title: Operaatio Otkos-10

text:
Operaatiossa oli mukana 2647 kroaattisotilasta ja heitä vastassa 1750 serbiä.
Myöhemmin kroaatit hyökkäsivät Novskan, Pakracin ja Lipikin seuduilla 22. joulukuuta 1991.
Samalla alueella hyökättiin myös vuonna 1992.


title: Operaatio Talvi-94

text: Operaatio Talvi-94 (, ) oli Kroatian armeijan hyökkäys Kroatian sodassa 29. marraskuuta – 24. joulukuuta 1994. Kroatian armeija tunkeutui Livnon ja Dinaran vuoren seuduille Bosniassa, kuten aikaisemminkin 1.–3. marraskuuta operaatio Cincarissa Kupresin lähellä.


title: Worms World Party

text:
Worms World Party on jatkoa Worms-peleille "Worms Battle Packin" jälkeen. Peli julkaistiin vuonna 2001.
Worms World Party on lähes täysin samanlainen kuin aikaisempi Worms-pelisarjan peli, Worms Armageddon. Peleissä on lähinnä vain pieniä eroavaisuuksia, esimerkiksi Wormpot. Sen avulla pelaaja voi vaihtaa pelin tyyliä, kuten laittaa aseet voimakkaammaksi tai rakentaa kenttään linnoitukset. Alun perin peli oli tehty Sega Dreamcastille, jotta sille saataisiin hyvä internetin välityksellä pelattava moninpeli. Dreamcast ei kuitenkaan ollut saavuttanut suurta suosiota, joten peli tehtiin myös monille muille alustoille.


title: Worms World Party

text: Pelin musiikin sävelsi Bjørn Lynne. Hän vastasi myös pelin äänisuunnittelusta.


title: Worms World Party

text: Madoille voi muista versioista poiketen myös valita suomenkieliset äänet.


title: Worms World Party

text: Pelissä on työkaluja ("utilities"), jotka auttavat pelaamista ja kestävät joko vuoron tai koko pelikierroksen. Työkalut astuvat voimaan joko kun laatikko poimitaan tai käytettäessä aseiden tapaan, jolloin ne eivät kuitenkaan lopeta vuoroa.


title: Operaatio Tiikeri (1992)

text: Operaatio Tiikeri ( tai "Akcija Tigar", ) oli kroaattien hyökkäys Kroatian sodassa Dubrovnikin lähellä 1. heinäkuuta - 13. heinäkuuta 1992. Kroaatit hyökkäsivät myös toisessa operaatiossa Konavlessa 20. - 24. syyskuuta 1992 ja Vlašticassa 22.- 25. syyskuuta. Näitä seurasi Jugoslavian liittoarmeijan vetäytyminen Konavlesta ja Prevlakasta 30. syyskuuta - 20. lokakuuta 1993.


title: Äärinationalismi

text: Äärinationalismi on nationalismin ”"äärimmäisin"” muoto. Sana voi viitata seuraaviin käsitteisiin:


title: Viktorija Kutuzova

text: Viktorija Kutuzova (, 19. elokuuta 1988 Odessa) on ukrainalainen tennispelaaja. Hän aloitti tenniksen 7-vuotiaana. Kutuzovaa valmentaa hänen isänsä Valeri Kutuzov. Hän on oikeakätinen pelaaja, joka käyttää kahden käden rystyä.


title: Viktorija Kutuzova

text: Kutuzova siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2003. Samana vuonna hän saavutti Dothanin turnauksessa Yhdysvalloissa puolivälieriin. Elokuun alussa samana vuonna hän teki WTA-debyyttinsä JP Morgan Chase Openissa 14-vuotiaana ja pudotti jatkosta ensimmäisellä kierroksella Lina Krasnorutskajan ja toisella kierroksella Alexandra Stevensonin ennen putoamistaan Ai Sugiyamalle (maailman rankinglistalla sijalla 12). Vuonna 2005 Kutuzova voitti ITF-kiertueen Poitiersin ja Deauvillen turnaukset sekä pelasi Petangen turnauksen finaalissa. Marraskuussa 2005 Kutuzova saavutti 76. sijan WTA-kiertueen rankingissä, mikä merkitsi noin 400 sijan nousua vuoden takaisesta tilanteesta.


title: Mastorava

text: Mastorava (’Maaäiti’, ersämordvaksi Масторава) on mordvalaisten kansalliseepos. Se perustuu A. M. Šaronovin kokoamiin kansanrunoihin. Mastorava julkaistiin vuonna 1994 ersän kirjakielellä N. S. Makuškinin vaikuttavasti kuvittamana 496-sivuisena laitoksena. Vuonna 2001 eepos ilmestyi M. Moisejevin mokšamordvaksi kääntämänä.


title: Mastorava

text: Mastoravan julkaisun myötä päättyi väittely siitä, onko mordvalaisilla omaa kansalliseeposta. Mordvalaisten aiempi, kiistanalaisempi, kansalliseepos on nimeltään Sijažar.


title: Scott McCloud

text: Scott McCloud (s. 1960) on yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä. Hänen 1980-luvun töihinsä kuuluu muun muassa supersankarisarjakuva "Zot!". Maailmanmaineeseen hän nousi sarjakuvan teoriaa käsittelevällä teoksellaan "Sarjakuva – näkymätön taide" ("Understanding Comics", 1993, suomeksi 1994). Hänen teoksensa "Reinventing Comics" (2000) on herättänyt vilkasta keskustelua.


title: Scott McCloud

text: Sittemmin McCloudista on tullut yksi verkkosarjakuvan uranuurtajista. Hän on esittänyt ideoita verkkosarjakuvan mahdollisuuksista uudistaa sarjakuvabisnestä olemalla riippumattomia painetusta jakelusta.


title: Scott McCloud

text: McCloud on esittänyt sähköisen julkaisun rikkovan perinteisen sarjakuvan rajoja; sähköisessä julkaisussa taiteilija ei ole rajattu paperin mittoihin. Tästä periaatteesta hän käyttää nimitystä rajaton paperi ('Infinite Canvas').


title: Hyperbola

text: Hyperbola tarkoittaa liioittelua kirjallisena tyylikeinona.


title: IT-kupla

text: IT-kuplaksi kutsutaan tietotekniikan alan 1990-luvun lopulla kokemaa taloudellista yliarvostusta ja sitä seurannutta romahdusta.


title: IT-kupla

text: IT-kupla alkoi paisua 1990-luvun puolivälissä tietotekniikan tullessa teollisuusmaissa yhä useamman ulottuville ja suuren yleisön tietoisuuteen. Kupla puhkesi 2000-luvun alkuvuosina.


title: IT-kupla

text: Kuplan syntyyn vaikuttivat Internetin vuosina 1995–1996 nopea yleistyminen, sen tekniikkaan, palveluihin, käyttöön ja mahdollisuuksiin liittyneet valtavat odotusarvot sekä uusien langattomien viestintäteknologioiden (tekstiviestit, WAP, 3G-verkot) mahdollistamien uusien medioiden vastaavanlaiset odotukset. Ylikuumenemista vauhdittivat jossain määrin myös vuoden 2000 muutosongelmat.


title: IT-kupla

text: Uusmedia-alan yritykset elivät kuplan aikana oppivuosiaan. Kenelläkään ei ollut tietoa siitä, mikä niiden rooli tulisi olemaan, millaisia ominaisuuksia ja millaista sisältöä asiakkaat tuotteisiin haluaisivat tai millaiset liiketoimintamallit toimisivat. Kun ympärillä olevan maailman nähtiin lisäksi muuttuvan niin nopeasti, ettei mikään vanha pätenyt, kokeiltiin kaikkea mahdollista.


title: IT-kupla

text: Kuplaan liittyi "hype" eli liioittelu. Yritykset myivät uusia, mullistavia tuoteideoitaan powerpoint-konsepteina ennen kuin ensimmäistäkään riviä oli koodattu. Pääomasijoittajat ja yritykset lähtivät näiden esitysten pohjalta päätä pahkaa rahoittamaan toimintaa. IT-alan ylivertaisuutta perusteltiin väittämällä, jonka mukaan informaatioteknologia mahdollistaisi loppumattoman tuottavuuden kasvun. Syntyi käsite "uusi talous". Jotkut uskoivat, että laskukausia ei enää esiintyisi, vaan nousu jatkuisi ikuisesti.


title: IT-kupla

text: Yksityiset sijoittajat, pankit ja jopa valtiot uskoivat vakuutteluihin ja laskelmiin, joissa yhtiön markkina-arvo saattoi olla monikymmenkertainen sen liikevaihtoon ja tasearvoon verrattuna. Tappiota tuottava pieni Internet-yritys saattoi olla markkina-arvoltaan suurempi kuin voitollinen ja huomattavasti suuremman liikevaihdon ja taseen omaava, perinteisellä alalla toimiva liikeyritys. Uusia IT-alan pienyrityksiä perustettiin lukuisia. Näistä suuri osa teki konkurssin hyvin lyhyen ajan sisällä. Rahoitusta annettiin suuria määriä mitä erilaisimmille hankkeille ja useat pienet ja kannattamattomat yritykset tulivat pörssiin ja suorittivat osakeannin, joka saattoi rikastuttaa yhtiön perustajat.


title: IT-kupla

text: Osa IT-alan menestyjistä nousi myös julkisuudenhenkilöiksi mediankin ollessa suuresti kiinnostunut IT-alan tapahtumista. Kuplan ulkoisina tunnusmerkkeinä monissa yrityksissä panostettiin kohtalaisen paljon rahaa esimerkiksi työntekijöiden viihtyvyyttä lisääviin tekijöihin, kuten harrastemahdollisuuksien monipuolistamiseen ja toimiston kekseliääseen sisustamiseen.


title: IT-kupla

text: Internet-kirjakauppa Amazon tuli aluksi kuuluisaksi siitä, että sen arvo pörssissä oli IT-buumin aikaan huimaavan korkea, vaikka yrityksen toiminta oli kustannusten ja tuotteiden myynnin valossa tappiollista. Amazon kuului kuitenkin – eBayn tapaan – niihin harvoihin suuresti yliarvostettuihin yrityksiin, jotka lopulta selvisivät romahduksesta ja osoittavat toimintansa kannattavuuden pitkällä aikavälillä. Todennäköisesti syy on osin Amazonin toiminnan laajentuminen kirjoista monille uusille aloille.


title: IT-kupla

text: Internet-yhteyksien tarjoaja America Online kykeni osakemarkkinoilla menestymisen ansiosta ostamaan Time Warner -konsernin 11. tammikuuta 2000. Uuden yhtymän nimeksi tuli AOL-Time Warner, mutta kirjaimet "AOL" pudotettiin IT-huuman jälkeen vuonna 2003 nimestä pois. Oston tehneille toimitusjohtajille oli myös annettu potkut. Tämä suuren luokan yritysosto muodostui jonkinlaiseksi symboliksi ensin IT-alan nousulle ja myöhemmin sen laskulle.


title: IT-kupla

text:
Balansor oli Helsingin pörssin I-listalla listattu yritys, joka muutti nimensä vuonna 2000 A Company Finlandiksi. Yhtiön kurssi nousi toimiala- ja omistajavaihdosten seurauksena monikymmenkertaiseksi kun Panostaja-yhtymä luopui omistuksestaan yhtiössä. Yhtiö on yksi it-buumin mielenkiintoisimmista yrityksistä sillä pelkät epämääräiset lupaukset riittivät kurssin räjähdysmäiseen kasvuun Panostajan myytyä pörssiyhtiön kuoret.
Nettiyhteyksiä tarjonnut Saunalahden serveri oli Suomessa yksi IT-buumin näkyvimpiä yrityksiä ja yhtiön omistajaveljesten, Jaakko ja Antti Rytsölän, ostamat Lamborghini-urheiluautot herättivät kovasti huomiota mediassa. Keväällä 2001 Jippii Group antoi positiivisia pörssitiedotteita tulevaisuuden näkymistä, vaikka samaan aikaan johto tiesi yhtiön kehnon taloudellisen tilanteen. Sijoittajille asia valkeni vasta loppukesästä ja yhtiön pörssikurssi romahti murto-osaan entisestä. Toukokuussa 2009 Helsingin hovioikeus tuomitsi kaksi Jippiin entisistä johtajista liiketoimintakieltoon ja ehdottomaan vankeuteen kirjanpitorikoksista ja tiedottamisrikoksista sekä toisen myös törkeistä sisäpiiritiedon väärinkäytöksistä. Sen lisäksi hovioikeus langetti muille entisille Jippiin avainhenkilölle lukuisia ehdollisia vankeusrangaistuksia, sakkorangaistuksia sekä liiketoimintakieltoja. Myös päävastuullinen tilintarkastaja sai ehdollisen vankeusrangaistuksen avunannosta kirjanpitorikokseen. Elisan maksettavaksi lankesi 200 000 euron yhteisösakko ja sisäpiiritiedon väärinkäytöstä tuomitut määrättiin menettämään valtiolle rikoksen tuottama taloudellinen hyöty, yhteensä noin 770 000 euroa. Korkein oikeus ei ensin antanut asiassa valituslupaa, mutta keskeytti myöhemmin johtajien ehdottomien vankeustuomioiden täytäntöönpanon. Vuonna 2012 Korkein oikeus hylkäsi kaikki syytteet Jippiin entisiä johtajia vastaan. Oikeus myös epäsi valitusoikeuden syyttäjältä, ja näin ollen kaikki johtajat todettiin syyttömiksi.


title: IT-kupla

text: Riot-E oli mobiiliviihteeseen erikoistunut yhtiö, jonka työntekijät tulivat tunnetuiksi kalliista elämäntyylistä. Yhtiö sai neuvotelluksi merkittäviä edustussopimuksia ja riskirahoitusta yli 20 miljoonaa euroa, mutta yhtiön tekemät pelit eivät tuottaneet riittävästi. Yhtiö ajautui konkurssiin 19. marraskuuta 2002. Myöhemmin osa yhtiön perustajista teki yhtiöstä elokuvan Riot-On!.


title: IT-kupla

text: Kannattava ja perinteikäs telealan yhtiö Sonera vietiin runsaassa vuodessa konkurssin partaalle ja miljardien eurojen velkoihin. Sonera oli yhtiön silloisen toimitusjohtajan, Kaj-Erik Relanderin, mukaan pääpeluri uusien sääntöjen luomisessa globaalille telealalle. Näyttöjä suurien puheiden tueksi ei juurikaan ollut. Soneralla ei ollut mullistavia uusia tuotteita, palveluja tai kumppanuuksia. Rahaa paloi pääasiassa markkinointiin, umts-lupiin ja kalliiseen konsultointiin, joiden avulla tulevaisuuden huimia tuotto-odotuksia rakennettiin.


title: IT-kupla

text: Maaliskuussa 2000 pieni ohjelmistoyhtiö Stonesoft oli markkina-arvoltaan suurempi kuin hissiyhtiö KONE Oyj. Lokakuussa 2005 Kone oli lähes sata kertaa Stonesoftia arvokkaampi.


title: IT-kupla

text: Vuonna 2005 valtionsyyttäjä haastoi TJ Groupin omistajia, TJ Groupin ja 7. helmikuuta 2000 alkaneen osakeannin järjestäneen Evlin oikeuteen sisäpiiritiedon väärinkäytöksistä, tiedottamisrikoksesta tai avunannosta siihen. Syytteen mukaan TJ Groupin tulos oli manipuloitu positiiviseksi juuri ennen osakeantia. Syytteessä vaadittiin sakkoja, yhteisösakkoja sekä TJ Groupille 39 miljoonan euron maksamista rikoshyötynä valtiolle.


title: IT-kupla

text: 26. tammikuuta 2006 Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä sekä muutkin syytteet lukuun ottamatta arvopaperimarkkinoita koskevaa tiedottamisrikosta, josta TJ Groupin entinen toimitusjohtaja Jyrki Salminen ja hallituksen puheenjohtaja Tuomo Tilman tuomittiin neljäänkymmeneen päiväsakkoon . Syyttäjä on ilmoittanut valittavansa päätöksestä hovioikeuteen. Tätä toivoivat esimerkiksi Osakesäästäjien keskusliitto ja Rahoitustarkastus (Rata).


title: IT-kupla

text: 5. heinäkuuta 2007 Helsingin hovioikeus tuomitsi Tuomo Tilmanin ja Jyrki Salmisen kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen tiedottamisrikoksista ja törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä. Kumpikin tuomittiin myös menettämään noin kahdeksan miljoonaa euroa rikoshyötyä.


title: IT-kupla

text: 15. tammikuuta 2009 Korkein oikeus tuomitsi Jyrki Salmisen ja Tuomo Tilmanin kahden vuoden neljän kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Samalla oikeus korotti TJ Group Oyj:n – nykyisen Westend ICT:n – maksaman yhteissakon 100 000 euroksi.


title: IT-kupla

text: TJ Groupin osakekurssi oli muutaman vuoden kuluttua vain murto-osa osakeannin hinnasta.


title: IT-kupla

text: Wapit Oy oli WAP-teknologiaan erikoistunut mobiilipalveluita kehittävä ohjelmistotalo.


title: IT-kupla

text: Xcelera teki riskisijoituksen vuonna 2000 suomalaiseen GNU/Linux-ohjelmistaloon nimeltään SOT Oy Suomen Ohjelmistotyö Ab. Cayman-saarilla päämajaansa pitävän yhdysvaltalainen sijoitusyhtiön omistavat norjalaiset Gustav ja Alexander Vik. Vikit käärivät rahansa IT-kuplan aikaan USA:n osakemarkkinoilta. Alexander Vik levitti Internetissä nimettömänä huhuja yhtiönsä osakekurssin nostamiseksi. Kupru onnistui niin hyvin, että Alexander Vik sai Al Caponen mukaan liikanimen "Big-Al". Xceleran osakkeen arvo nousi vuodessa 30 sentistä 223 dollariin, yli 65 000 prosenttia. Maaliskuussa 2000 Xceleran arvo oli kaikkien aikojen huippulukemissa eli 12 miljardissa dollarissa. Jos Xceleraan olisi alun perin sijoittanut 100 euroa, siitä olisi käärinyt vuodessa 60 000 euron voiton. Big-Al kääri itse 400 miljoonaa dollaria myymällä osakkeitaan oikeaan aikaan. Nykyisin Xceleran osakkeen arvo on laskenut huippulukemista hieman yli 99 prosenttia.


title: It

text: It tarkoittaa seuraavia:


title: Tellus

text: Tellus voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Potchefstroom

text: Potchefstroom on eteläafrikkalainen yliopistokaupunki Mooi-joen rannalla North Westin provinssissa, noin 120 km Johannesburgista lounaaseen. Asukasluku oli 101 682 (1996).


title: Potchefstroom

text: Kaupungin perustivat 1838 afrikaansia puhuvat buurit, jotka olivat paenneet Kapmaasta brittien sorron vuoksi. Nimi "Potchefstroom" viittaa perustajien johtajaan "Andries Hendrik Potgieteriin" ja kaupungin sijaintiin joen varrella.


title: Sun Wukong

text: Sun Wukong (perint. 孫悟空; yksinkert. 孙悟空; pinyin: Sūn Wùkōng; Wade-Giles: Sun Wu-k’ung) on kiinalainen apinakuningas. Hahmo saattaa perustua todelliseen henkilöön, mutta myytti on vanha, joten varmuutta asiasta ei ole. Legenda apinakuninkaasta, joka varasti kuolemattomuuden jumalilta, sekoittui myöhemmin buddhalaiseen perinteeseen. Vanhakantaisempi veijarihahmo oppi käytöstapoja ja sai kunnioittavan nimen Sun Wukong.


title: Sun Wukong

text: Apinakuninkaalla oli yli-inhimilliset voimat ja tämä tuli kuolemattomaksi syömällä jumalten kuolemattomuuden persikat sekä ahmimalla Laozin valmistamat kuolemattomuuden pillerit. Niinpä hän sai jumalatar Guanyiniltä tehtäväkseen saattaa munkki Xuanzangia Intiaan hakemaan sieltä pyhiä kirjoituksia. Tarina kerrotaan kirjassa "Xiyouji".


title: Bronkhorstspruit

text: Bronkhorstspruit on pieni maatalouskaupunki Etelä-Afrikassa, 50 kilometeriä itään Pretoriasta. Kaupungin ulkopuolella sijaitsee niin sanottu "Chinatown".


title: Rialton silta

text: Rialton silta () on yksi Canal Granden ylittävistä silloista Venetsiassa, Italiassa. Se kuuluu Italian tunnetuimpiin nähtävyyksiin.


title: Rialton silta

text: Nykyisen sillan tilalla oli aluksi ponttonisilta ja myöhemmin puusilta. 1400-luvulla käytettiin nostosiltaa, jotta purjelaivat mahtuisivat kulkemaan kanavassa. Nykyinen Antonio da Ponten suunnittelema kivisilta valmistui vuonna 1591.


title: Rialton silta

text: Rialton silta oli aina vuoteen 1854 asti ainoa silta suuren kanaalin yli sekä ainoa kanaalin rantojen yhdistäjä. Tämä Antonio da Ponten luomus alueen lukuisine ostoskatuineen yhdistää juuri Piazza San Marcon ja Rialton alueen toisiinsa.


title: Luettelo Rooman sisällissodista

text: Rooman valtakunnassa käytiin monta sisällissotaa, erityisesti tasavallan lopulla.


title: Luettelo Rooman sisällissodista

text: 200-luvulla Rooman valtakunnassa oli lukuisia usurpaattoreita ja sisällissotia, jotka heikensivät imperiumia ja uhkasivat kaataa sen.


title: Bp

text: Bp, BP tai bp voi tarkoittaa seuraavia:


title: Aunuksen Karjala

text: Aunuksen Karjala, lyhyemmin Aunus (, lyh. "Anus"; ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä nykyisessä Karjalan tasavallassa Laatokan ja Äänisen välillä ja Äänisen pohjoispuolella. Aunuksen Karjala oli niin kutsutun Itä-Karjalan eli Suomen entisen itärajan takaisen karjalaisten ja vepsäläisten asuttaman alueen eteläosa. Sen katsottiin käsittävän Venäjän keisarikunnan Aunuksen kuvernementin kolmen läntisen kihlakunnan alueet eli Aunuksen, Petroskoin ja Poventsan kihlakunnat.


title: Aunuksen Karjala

text: Aunuksen Karjalan pohjoispuolella sijaitseva Itä-Karjalan pohjoisosa, Vienan Karjala, kuului puolestaan Arkangelin kuvernementtiiin.


title: Aunuksen Karjala

text: Aunuksen Karjalaan luettiin Aunuksen kuvernementin länsiosan kihlakunnat, joihin kuuluivat seuraavan luettelon mukaiset kaupungit ja kunnat. Vuonna 1927 Neuvosto-Karjalassa kihlakuntien ja kuntien tilalle muodostettiin piirit ja kyläneuvostot.


title: Aunuksen Karjala

text: Kaupunki:


title: Aunuksen Karjala

text: Kunnat:


title: Laatokan Karjala

text: Laatokan Karjala on historiallinen alue luovutetussa Karjalassa. Nykyisin sillä voidaan tarkoittaa myös Venäjän Karjalan osaa (, Карельское Приладожье, "Karelskoje Priladožje" tai Северное Приладожье, "Severnoje Priladožje") eli aluetta Laatokan pohjoispuolella, joka rajoittuu idässä Aunuksen Karjalaan, lounaassa Leningradin alueeseen ja luoteessa Suomeen. Nykymuotoinen Laatokan Karjalan alue käsittää Lahdenpohjan, Pitkärannan ja Sortavalan kuntapiirit eli Karjalan tasavallan lounaisosan.


title: Laatokan Karjala

text: Laatokan Karjala kuului osana Käkisalmen lääniä ensin Novgorodin valtiolle ja sittemmin Venäjälle. Käkisalmen läänin mukana se siirtyi Ruotsille Stolbovan rauhassa 1617. Ruotsi menetti Laatokan Karjalan Uudenkaupungin rauhassa 1721 Venäjälle, jonka jälkeen alue tuli kuulumaan Viipurin kuvernementtiin. Tämä Vanha Suomi yhdistettiin Viipurin lääninä Suomen suuriruhtinaskuntaan 1812. Suomeen kuulunut vanha Laatokan Karjalan alue jakaantui Keski-Karjalaan ja Raja-Karjalaan.


title: Laatokan Karjala

text: Entiset kunnat (kihlakunta):


title: Laatokan Karjala

text: Myös Hiitola luettiin toisinaan Laatokan Karjalaan kuuluvaksi. Pälkjärvi kuului Ilomantsin kihlakuntaan ja täten Kuopion lääniin - maantieteellisen aseman ja historiallisen taustansa takia se voitiin kuitenkin liittää myös Laatokan Karjalaan.


title: Laatokan Karjala

text: Raja-Karjalassa puhuttiin yleisesti karjalan kieltä ja suurin osa väestöstä oli uskonnoltaan ortodokseja.


title: Laatokan Karjala

text: Entiset kunnat (kaikki kunnat Salmin kihlakunta):


title: Laatokan Karjala

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 suurin osa Suomen aikaista vanhaa Laatokan Karjalaa oli Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja tuli osaksi Karjalais-suomalaista neuvostotasavaltaa. Jatkosodan alussa 1941 suomalaisjoukot valtasivat alueen, mutta joutuivat vetäytymään osin kesällä ja Moskovan välirauhansopimuksen mukaan kokonaan syksyllä 1944.


title: Laatokan Karjala

text: Suomeen kuuluneesta vanhasta Laatokan Karjalasta nykyisten Suomen rajojen sisäpuolelle jääneet alueet sekä samalla, alueluovutuksista huolimatta, itsenäisenä kuntina toimintaansa jatkaneet kunnat (Parikkala, Saari, Simpele, Uukuniemi) ovat nykyään osa Etelä-Karjalan maakuntaa: entiset Parikkalan, Saaren ja Uukuniemen kunnat osana nykyistä Parikkalan kuntaa (kuntaliitos v. 2005) sekä entinen Simpeleen kunta osana nykyistä Rautjärven kuntaa (kuntaliitos v. 1973). Myös nyky-Suomen puolelle jääneet entisen Korpiselän kunnan alueet, ns. tynkä-Korpiselkä, liitettiin Tuupovaaran kuntaan. Nämä alueet ovat nykyään osa Joensuuta Pohjois-Karjalan maakunnassa.


title: Laatokan Karjala

text: Laatokan Karjalan suomalaiset asukkaat jouduttiin talvisodan aikana lähes kokonaan evakuoimaan ja jatkosodan jälkeen siirtoväki asettui - erityisesti Raja-Karjalan osalta - pääasiassa Pohjois-Karjalaan (muun muassa Valtimolle) ja Pohjois-Savon pohjoisosiin sekä Kainuun eteläosaan ja Pohjois-Pohjanmaalle.


title: Laatokan Karjala

text: Laatokan Karjalaan muutti pääasiassa venäläisiä, mutta jonkin verran myös karjalaisia ja muita kansallisuuksia.


title: John Roberts

text: John Glover Roberts, Jr. (s. 27. tammikuuta 1955, Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen lakimies ja tuomari, joka on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja. Hänet nimitti presidentti George W. Bush syyskuussa 2005.


title: John Roberts

text: John Glover Roberts syntyi 27. tammikuuta 1955 Buffalossa New Yorkin osavaltiossa Rosemary (o.s. Podrasky) ja John Glover "Jack" Roberts vanhemman (1928–2008) perheeseen. Hänellä oli kolme sisarta. Hänen isänsä oli työnjohtaja Bethlehem Steelissä.


title: John Roberts

text: Roberts kävi roomalaiskatolisen peruskoulun Notre Dame Elementary Schoolin Long Beachissä Kaliforniassa. Vuonna 1973 hän valmistui katolisesta La Portessa Indianan osavaltiossa sijainneesta sisäoppilaitoksesta La Lumiere Schoolista hyvin arvosanoin. Sen jälkeen hän meni Harvard Collegeen ja valmistui sieltä vuonna 1976 Bachelor of Arts -tutkinnolla historiasta arvosanalla summa cum laude.


title: John Roberts

text: Tämän jälkeen hän siirtyi Harvard Law Schooliin, jossa hän muun muassa toimi "Harvard Law Review'n" toimittajana. Hän valmistui lakimieheksi arvosanalla "magna cum laude" vuonna 1979.


title: John Roberts

text: 19. heinäkuuta 2005 presidentti George W. Bush nimitti Robertsin Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden eläkkeelle jäävän tuomarin Sandra Day O’Connorin tilalle. 5. syyskuuta 2005 Bush peruutti nimityksensä ja asetti Robertsin ehdokkaakseen 3. syyskuuta kuolleen korkeimman oikeuden puheenjohtajan William Rehnquistin seuraajaksi, ja 29. syyskuuta 2005 senaatti hyväksyi nimityksen. Robertsista tuli nuorin korkeimman oikeuden puheenjohtaja sitten vuoden 1801, jolloin John Marshall astui samaan tehtävään 45 vuoden iässä. Roberts edustaa korkeimman oikeuden konservatiivisiipeä.


title: Töölön tulli

text: Töölön tulli () on aukio ja tienristeyskohta Taka-Töölön ja Meilahden kaupunginosien rajalla Helsingissä. Se on myös aukiolla ja sen liepeillä sijaitsevien raitiovaunu- ja linja-autopysäkkien nimi.


title: Töölön tulli

text: Töölön tullin kohdalla Mannerheimintiestä erkanee Munkkiniemeä ja Turunväylää kohti kohti johtava Tukholmankatu. Muut aukiolta lähtevät tai sitä sivuavat kadut ovat Topeliuksenkatu, Laakson sairaalaan johtava Lääkärinkatu sekä pieni Töölöntullinkatu. Aukiolla on taksiasema.


title: Töölön tulli

text: Aukiota reunustavista rakennuksista suurin on Tukholmankadun alkupäässä sijaitseva ns. Auratalo, jossa vuonna 2016 avattiin Hotelli Cumulus Meilahti Rakennus on vuonna 1962 valmistunut, Erkko Virkkusen suunnittelema 11-kerroksinen tornitalo, joka alkujaan oli Keskinäisen vakuutusyhtiö Auran pääkonttori. Kun vakuutusyhtiö vuonna 1978 muutti Tapiolaan, talo vuokrattiin Helsingin yliopistolle. Myöhemmin se on ollut toimistokäytössä, ja sen alakerrassa on toiminut Nordea-pankin konttori ja Alkon myymälä.


title: Töölön tulli

text: Aukion toisella laidalla, Mannerheimintien ja Topeliuksenkadun kulmassa on nimellä Tullinpuomi tunnettu, vuonna 1940 valmistunut Olli Pöyryn suunnittelema asuinkerrostalo, jonka alakerrassa aikoinaan oli elokuvateatteri Sininen Kuu sekä Tullinpuomi-niminen ravintola. Nykyisin entisessä elokuvasalissa toimii kuntosali Hot Gym. Mannerheimintien, Tukholmankadun ja Topeliuksenkadun väliin jäävällä kolmiomaisella alueella on vuonna 1952 valmistunut Shellin huoltoasema. Aikaisemmin sen paikalla oli Svea-niminen huvila.


title: Töölön tulli

text: Aukio sai nimensä asemakaavaan vuonna 1938. Nimi viittaa hieman etelämpänä, silloisen Läntisen viertotien (nyk. Mannerheimintien) varrella 1900-luvun alkuvuosina sijainneeseen Helsingin läntiseen tulliin eli Espoon tulliin, joka tunnettiin myös "Viiden pennin tullina". Ennen kuin Meilahti vuonna 1906 liitettiin Helsinkiin, paikalla kulki kaupungin ja Helsingin maalaiskunnan välinen raja.


title: Töölön tulli

text: Tullinpuomin kivipylväät on jätetty historiallisiksi muistomerkeiksi molemmin puolin ajorataa, ja niihin on kiinnitetty kaupunkitullin historiasta kertovat muistolaatat.


title: Töölön tulli

text: Töölön tulli on rajakohtana myös katujen nimeämisessä. Sen eteläpuolella Helsingin kantakaupungissa katujen nimet, muutamaa valtaväylää sekä Eiran ja Kaivopuiston katuja lukuun ottamatta, päättyvät yleensä sanaan "katu", pohjoispuolella sen sijaan sanaan "tie". Jälkiosaa "katu" Helsingissä käytettiin ainakin aikaisemmin eräin poikkeuksin vain kantakaupungissa, kun taas jälkiosaa "tie" on yleisesti käytetty pienilläkin asuntokaduilla väljemmin rakennetuissa kaupunginosissa, varsinkin liitosalueilla mutta myös kantakaupungin eräillä reuna-alueilla.


title: Markkina-arvo

text: Markkina-arvo tarkoittaa sitä hintaa, joka muodostuu, kun osakkeen pörssiarvo kerrotaan osakkeiden lukumäärällä. Tämä arvo muuttuu pörssissä lähes joka hetki.


title: Markkina-arvo

text: Joskus markkina-arvo muuttuu voimakkaasti lyhyen ajan kuluessa, kuten joidenkin yrityksien kohdalla IT-kuplan syntyessä ja puhjetessa.


title: Markkina-arvo

text: Kiinteistön tai asunnon markkina-arvo on kohteen todennäköinen velaton kauppahinta, mikäli kohde myydään vapaaehtoisella kaupalle normaalein kauppaehdoin toisistaan riippumattomien osapuolien kesken.


title: Markkina-arvo

text:
Markkina-arvon arvioinnin tekee useimmiten joku kiinteistönvälitysfirma tai arviointeihin erikoistunut yritys.
Suullinen arvio on yleensä maksuton kun taas varsinainen arviointiraportti on maksullinen.
Markkina-arvoja tekevät yritykset käyttävät omia tietolähteitään, kohteen lähtötietoja, omaa markkinatuntemustaan ja päätöksentekometodien tuntemustaan tehdessään lopullista hinta-arviota.
Markkina-arvon määrittäminen perustuu todellisten, tapahtuneiden vertailukelpoisten kauppojen analysointiin. Myös rakennusoikeudella ja markkinoilla toimivien sijoittajien mielipiteillä on merkityksensä markkinahinnan arvioinnissa.


title: Markkina-arvo

text: Rakennusoikeuden markkinahintataso voidaan antaa kerrosalan neliöhintana (muodossa euroa/k-m2) tai euromääräisenä kokonaissummana, kohteen velattomana markkina-arvona.


title: Markkina-arvo

text: Tontilla sijaitsevien rakennusten arvo määritellään ja lopullinen hinta koostuu kohteen kaikkien arvioitujen osien summasta. Jos vastaavanlaisia kauppoja ei ole tehty kuin esimerkiksi muutama vuosi sitten, arvioidaan vastaavan kohteen hintatason muutos (esim 4% arvon nousu vuodessa). Hintamuutos perustellaan mm. asuntomarkkinoiden ja kiinteistökaupanteon yleisellä vilkastumisella tai vähenemisellä, elpymisenä, taantumalla tai esimerkiksi uudisrakentamisen määrällä vastaavanlaisissa kohteissa.


title: Markkina-arvo

text: Isompien kaupallisesti toimivien kohteiden, esimerkiksi ostoskeskusten tms. arviointiin käytetään myös mm. kassavirta-analyysiä, eli arvioita kohteen tuottamasta nettotulosta (10 vuoden kassavirtamenetelmä). Tässä menetelmässä lopputuloksena annetaan koko kiintestökannan velaton markkina-arvio, joka voi olla jopa miljardeja euroja.


title: Alamäkiajo

text: Alamäkiajo on eräs maastopyöräilyn alalaji. Lajin harrastajat kutsuvat lajia ”deehooksi” (DH, downhill, alamäki). Alamäkiajossa tavoitteena on päästä rinteeseen merkitty rata mahdollisimman nopeasti alas. Radat koostuvat vaativista kivikkoisista poluista, joihin kuuluvat erikokoisten hyppyreiden ohella myös pudotukset (dropit) ja kallistetut mutkat (bermit, engl. bend turn). Nopeudet saattavat nousta jopa sataan kilometriin tunnissa. Alamäkiajopyörät ovat rakenteeltaan hyvin järeitä ja ne muistuttavatkin paljon motocross-pyörää ilman moottoria. Alamäkipolkupyörien hinnat liikkuvat noin 2000 euron yläpuolella ja hämärä yläraja liikkunee yli kymmenessä tuhannessa eurossa. Tehdastallien kilpakäyttöön suunnitellut pyörät voivat maksaa useampia kymmeniä tuhansia euroja.


title: Alamäkiajo

text: On syytä huomata, että nykyinen maastopyöräily on muodostunut juuri alamäkiajon kautta - ei päinvastoin. Laji sai alkunsa jo ilmeisesti 70-luvulla Yhdysvalloissa, kun cruiserityyppisillä pyörillä keksittiin ajaa kilpaa mäkeä alas. Cruiserityyppisen pyörän etuina olivat vahva runko, paksut renkaat sekä alamäkeen hyvin soveltuva loiva runkogeometria. Laji alkoi kehittyä, kun pyöriin lisättiin vaihteita, jotta samalla pyörällä pääsisi myös mäkeä ylös. 80-luvulla jäykkärunkoiset ja jousittamattomat pyörät olivat jo kehittyneet pitkälle nykyisen näköisiksi maastopyöriksi. Pyörien kehityksen myötä myös alamäkikilpailuiden radat ovat muuttuneet nopeammiksi ja teknisemmiksi. Yhdysvalloista laji on levinnyt Saksan kautta muihin Keski-Euroopan maihin.


title: Alamäkiajo

text: Aluksi pyörät olivat täysin jäykkiä eli niissä ei ollut jousitusta ollenkaan, jolloin sekä itse pyörä että ajaja joutuivat todella koville. 90-luvun alussa pyörissä alettiin käyttää jousitettuja etuhaarukoita. Joustomatka oli silloin vain noin 4-7 senttimetriä. Myöhemmin runkoihin on suunniteltu mitä erilaisimpia takajousituksen mahdollistavia mekanismeja. Lopulta jousitusmatka kasvoi yli kymmeneen senttimetriin, mutta iskunvaimennusteknologia ei ollut riittävän kehittynyttä.


title: Alamäkiajo

text: Runkoja alettiin teräksen sijaan valmistaa alumiinista, josta pystytään tekemään jäykempiä ja kevyempiä runkoja. 90-luvun loppupuolella pyöriin ilmestyivät tuplakruunukeulat ja joustomatka lähenteli 20 senttiä. Tuplakruunukeulalla tarkoitetaan keulaa, jonka liukuputket jatkuvat aina ohjainkannattimeen saakka. Tämä rakenne vahvistaa keulaa huomattavasti, mutta pienentää kääntösädettä.


title: Alamäkiajo

text:
Kaikkeen mahdolliseen on kiinnitettävä huomiota, sillä joka ikisen osan on kestettävä suurella nopeudella kivikkoisessa ja juurakkoisessa rinteessä eteneminen sekä hyppyjen aiheuttamat iskut. Iskunvaimennuksen joustomatkat ovat nykyään yli 20 sentin, jopa 30 senttiä (30 sentin keulat soveltuvat enemmän "freerideen" tai "extreme freerideen"). Iskunvaimennuksessa käytetään usein ulkoisesti säädettäviä keuloja ja takaiskunvaimentimia. Säädettävyys on tärkeä ominaisuus, jotta pyörä saadaan sopivaksi kullekin ajajalle. Säätömahdollisuuksia on useita, mutta yleisimmät ovat jousen esijännitys sekä sisään- ja ulospäinvaimennus.
Alamäkipolkupyörissä käytetään yleensä vain yhtä etuhammasratasta (vrt. normaalin maastopyörän kolme etuhammasratasta) ja ns. ketjunohjuria, joka estää ketjua putoamasta etuhammasrattaalta. Etuhammasrattaan rinnalle on usein liitetty myös vahva kiveniskuilta suojaava kiekko (engl. rock ring). Vaihteina pyörissä käytetään ketjuvaihteita (yleensä 8 tai 9 kpl), mutta myös napavaihteita on olemassa (Rohloff Speedhub, 14 vaihdetta). Vaihteiden toimivuus jatkuvassa rynkytyksessä on eräs ongelmakohta ja tämän ongelman ratkaisemiseksi on kehitetty juuri alamäkipyöriin soveltuva vaihdelaatikko. Esimerkiksi ammattilaistalli Team G Cross Honda käyttää paljon rahaa merkkipyöränsä tuotekehitykseen ja sen runkoon integroitu vaihdelaatikko oli pitkään salaisuus, kunnes pyörä julkaistiin. Nykyään kehitys suuntautuu runkojen kestävyyden ja iskunvaimennusteknologian parantamisen ohella myös jarrujen toimivuuden parantamiseen. Jarruina alamäkipolkupyörissä käytetään hydraulisesti toimivia levyjarrjuja. Jarrulevyjen halkaisija on noin 20 cm. Renkaat ovat alamäkiajoon varta vasten suunniteltuja normaalia paksumpia ja karkealla kuvioinnilla varustettuja nappularenkaita. Renkaan nimelliskoko on 26", mutta toisinaan näkee myös 24" renkaita käytettävän. Hyvän pidon lisäksi renkailta vaaditaan myös suurta ilmatilavuutta ja renkaiden leveydet liikkuvatkin 2,1" - 3,0" välillä


title: Alamäkiajo

text: Lajin suosio maailmalla on nykyään huima, alamäkiajo on ehkä toiseksi eniten seurattu pyöräilylaji maantieajon jälkeen. Pyörien, iskunvaimentimien ja monien muiden alamäkiajoon spesifisesti tarkoitettujen erikoisosien valmistajien lisäksi erilaisten suojavarusteiden valmistajia on tullut markkinoille paljon. Alamäkipyörien kehitys on mahdollistanut myös ns. freeride ajamisen, jossa päällimmäisenä tarkoituksena ei ole kilpailla, vaan tehdä erilaisia vaativia stuntteja. Stuntit voivat olla suuria pudotuksia tai hyppyjä, joissa ilmalennon aikana ajaja voi tehdä erilaisia temppuja.


title: Alamäkiajo

text:
Kilpailuissa suojavarusteet ovat pakollisia, mutta myös harrastajat suojaavat itsensä hyvin lajin tapaturmaherkkyyden vuoksi. Kilpailtaessa sponsorit ovat tärkeitä tässä lajissa, koska pyörät ovat kalliita ja joutuvat koville harjoitellessa ja kilpailuissa. Vaikka komponentit ovat järeitä, niitä hajoaa tuon tuostakin.
Kiekon (vanne, puolat, napa) hinta on noin 50 - 600 euroa kappaleelta, joustohaarukan hinta 800 - 2500 euroa, takaiskunvaimentimen hinta 250 - 1500 euroa, levyjarrut 50 - 550 euroa kappaleelta, tangot 15 - 140 euroa, kammet ja keskiö 100 - 450 euroa, satula ja satulatolppa myös
50 - 200 euroa ja rungot noin 1000 - 8000 euroa.


title: Alamäkiajo

text: Lajia voi harrastaa lähes missä tahansa alaspäinviettävässä mäessä. Monet laskettelukeskukset ovat ottaneet kesäksi lajivalikoimiinsa, talvitoiminnan ohelle, alamäkipyöräilyn. Kaupallisista keskuksista löytyy yleensä vähintään hissikyyti mäen päälle sekä rakennettuja reittejä pyöräilyä varten.


title: Etruria

text: Etruria oli pääasiassa etruskien asuttama alue antiikin aikaisessa Keski-Italiassa. Kreikan- ja latinankielisissä antiikin lähteissä sitä kutsutaan yleensä nimellä "Tyrrhenia". Se käsitti osia nykyisestä Toscanasta, Latiumista, Emilia-Romagnasta ja Umbriasta.


title: Etruria

text: Etrurian maasto on vaihtelevaa: merenrannikkoa, kumpuilevaa maastoa, jokiuomia, tasankoja, korkeahkoja vuoria ja muinaisten tulivuorien kraattereihin syntyneitä järviä. Rannikon alava Maremma-tasanko oli etruskien aikaan luultavasti viljavaa maatalousaluetta, mutta myöhemmin sen valtasivat malariahyttyset. Metsiä oli etruskien aikana vielä melko paljon Kukkuloilla on runsaasti metalliesiintymiä, etenkin kuparia, sekä kiveä kuten alabasteria. Myös savea on lähes kaikkialla, sillä osa Etruriaa on muinaista merenpohjaa.


title: Etruria

text: Pohjois-Etrurian maaperä on kalkki- ja hiekkakiveä. Etelä-Etrurian kalliot ovat pehmeää, vulkaanista kiveä, johon vesi on syövyttänyt syviä jokiuomia. Uomien välissä on tasalakisia, jyrkkäseinäisiä tasankoja, "kakkuja", joille oli hyvä rakentaa kaupunkeja turvaan valloittajilta.


title: Etruria

text: Etruria muodostui erillisistä kaupunkivaltioista ("polis"), joiden johtajina olivat kuninkaat. Kuninkaiden valta kehittyi vähitellen, ja oli täysin vakiintunut jo 700-luvulla eaa. Kaupungit muodostivat "12 kaupungin liiton", jonka mallina oli Vähän-Aasian joonialaiskaupunkien liitto "dodekapolis". Kaupungit olivat Veji, Caere, Tarquinia, Vulci, Vetulonia, Rusellae, Populonia, Volaterrae, Volsinii, Clusium, Cortona, Arretium ja Perusia (Rusellae liittyi mukaan Vejin tilalle). Volsiniin luona sijainnut "Fanum Voltumnae" oli liiton kokoontumispaikka. Kaupungit saattoivat sotia keskenään, mistä tunnetuin esimerkki on Vejin hävitys vuonna 396. Koko Etrurian asukasluvuksi on arvioitu noin 275 000, joista Vejin asukkaita oli 32 000, Caeren ja Populonian 25 000 ja Tarquinian 20 000. Sisämaakaupungeilla oli lisäksi omat satamakaupungit.


title: Etruria

text: Nimi "Etruria" tuli uudelleen käyttöön 1800-luvun alussa, kun lyhytaikainen Etrurian kuningaskunta toimi Toscanassa Napoleonin valtakaudella.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölö () on Helsingin 14. kaupunginosa ja samalla peruspiiri. Taka-Töölö kuuluu Helsingin kantakaupunkiin.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölön asukkaista on suomenkielisiä 83 %, ruotsinkielisiä 11 % ja muun kielisiä 6 % (2014). Asuntokannasta yli 90 % on rakennettu ennen 1960-lukua.


title: Taka-Töölö

text: Puistoja alueella on 36 hehtaaria ja metsäksi luokiteltua aluetta 15 hehtaaria (lähinnä Rajasaaressa, tiedot 2014). Puistoista suurin on Eläintarha, jonka etelälaidalla on kaupunginpuutarha eli Talvipuutarha. Töölönlahden länsirannalla sijaitsee Hesperian puisto ja Seurasaarenselän äärellä Sibeliuksen puisto, jossa on turistibussien vakiokohteisiin kuuluva Sibelius-monumentti.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä sijaitsevat muun muassa Helsingin Olympiastadion ja Suomen Kansallisooppera Töölönlahden rannalla Hesperianpuiston pohjoispuolella. Pääministerin virka-asunto Kesäranta sijaitsee meren rannalla Linnankoskenkadun länsipäässä. Mannerheimintien varrelta löytyvät 1972 valmistuneet suuret hotellit Scandic Park ja Crowne Plaza (alun perin Inter-Continental ja Hesperia).


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölön alueella on runsaasti urheilukenttiä ja muita mahdollisuuksia liikuntaan ja urheiluun. Esimerkiksi Kisahallissa, Olympiastadionilla, Uimastadionilla, Eläintarhan urheilukentällä, Töölön pallokentällä, Jäähallissa, Ruusulankadun keilahallissa, Soutustadionilla ja viereisissä melontaseuroissa toimii monia paikallisia, alueellisia tai kansallisia liikuntajärjestöjä. Urheiluseuroista tunnettuja ovat mm. HJK (jalkapallo) ja HIFK (jääkiekko, jalkapallo, jääpallo). Myös Töölön Vesa, jonka jääkiekkotoiminnan pohjalta syntyi Jokerit, on lähtöisin alueelta.


title: Taka-Töölö

text: Arkkitehtonisesti kiinnostaviin kohteisiin Taka-Töölössä lukeutuu Hilding Ekelundin suunnittelema Töölön kirkko, joka valmistui 1930. Helsingin Olympiastadionin piirsivät Yrjö Lindegren (vaihe 1934–1938) ja Toivo Jäntti (vaihe 1952). Stadionin kunnostus syntyi 1994 Markku Aallon suunnittelemana. Oopperatalon (Helsinginkatu 58; valmistui 1993) suunnitelmasta vastasi työryhmä Eero Hyvämäki, Kari Piela, Tuula Mäkinen ja Antti Laiho. Viereisen Töölönrannan ravintolan (Helsinginkatu 56; 1996) piirustusten takana olivat Eero Hyvämäki ja Pekka Leskelä. Uudempaa arkkitehtuuria edustavat myös Kesäkatu 2–8:n asuintalot (1998–2000) suunnittelijoinaan Timo Vormala, Susanna Raitanen ja Jukka Linko. Yleisradion päätoimipaikka sijaitsi vuodesta 1968 lähtien osoitteessa Kesäkatu 2, kunnes kaikki sen toiminnot siirtyivät vastavalmistuneeseen Isoon Pajaan Pasilaan maaliskuun alussa 1993.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä sijaitsee Töölön sairaala, jonka erikoisaloina ovat käsikirurgia, neurokirurgia, ortopedia ja traumatologia sekä plastiikkakirurgia. Vuonna 1932 valmistunut sairaalan vanhin osa oli alkuaan Suomen Punaisen Ristin sairaala, jossa aloitti toimintansa myös nykyinen Punaisen Ristin veripalvelu. Rakennuksen suunnittelija oli arkkitehti, professori Jussi Paatela, joka on suunnitellut myös Meilahdessa sijaitsevan Naistenklinikan. Sairaalan yhdeksänkerroksinen torniosa edusti varhaista funktionalismia, vaikka rakennus muuten sisälsikin vielä piirteitä klassismista. Sairaalan päivystyspoliklinikkaa on laitoksen varhaisista vaiheista asti kutsuttu tapaturma-asemaksi. Tapaturma-asema on ympärivuorokautinen päivystyspiste, joka on sairaalan erikoisalojen yhteisyksikkö ja palvelee koko HUS-sairaanhoitopiirin 1,4 miljoonaa asukasta. Töölön tapaturma-asema on HUS-piirin merkittävin onnettomuuspotilaiden vastaanottopiste. Sillä on erityisesti suuronnettomuustilanteissa keskeinen asema HUS-piirin sairaaloiden hälyttäjänä. Poliklinikalla on järjestetty myös päivystyksellinen suu- ja leukasairauksien hoito.


title: Taka-Töölö

text:
Välskärinkadun ja Mechelininkadun välissä sijaitseva Hesperian sairaala valmistui helmikuussa 1962 Helsingin kaupungin keskusmielisairaalaksi. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Martta ja Ragnar Ypyä. Sairaala remontoitiin perusteellisesti 2000-luvun alussa, ja nykyisin sen päärakennus toimii HYKS Psykiatriakeskuksena. Pohjoisen Hesperiankadun puolella olevissa sivurakennuksissa on lisäksi HYKSin Lasten ja nuorten sairaalan toimintaa. Sairaala-alueella olevat kaksi tornitaloa, jotka tehtiin alun perin sairaalan henkilökunnan asunnoiksi mutta olivat myöhemmin sekä potilas- että toimistokäytössä, päätettiin vuonna 2007 muuttaa tavallisiksi asuinrakennuksiksi.
Sibeliuksenkadun puolella samassa korttelissa kuin Hesperian sairaala sijaitsee "Kivelän sairaala" ja Töölön terveysasema. Kivelän sairaalassa hoidetaan pitkäaikaisesti monisairaita vanhuksia.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä toimivat lisäksi muun muassa Töölönkadulla sijaitseva Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön (YTHS) pääkaupunkiseudun suurin terveysasema sekä yksityinen sairaala Mehiläinen.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä Töölönkadun varrella toimi vuonna 1891 perustettu Kammion sairaala, joka purettiin vuonna 1962. Tässä yksityisessä mielisairaalassa oli hoidettavina useita aikanaan tunnettuja henkilöitä.


title: Taka-Töölö

text: Linnankoskenkadun ja Lastenlinnantien välissä sijaitsee lastentautien sairaala Lastenlinna. Vuonna 1948 valmistunut rakennus on Kaarlo Borgin, Elsi Borgin, Otto Flodinin ja Olavi Sortan suunnittelema ja on arkkitehtonisesti funktionalismin ja romanttisen tyylin synteesi. Rakennus koostuu korkeasta tornimaisesta, toiselta päädyltään pyöreämuotoisesta sairaalarakennuksesta ja siihen liittyvästä matalasta kaarimaisesta siipirakennuksesta. Rakennuksen julkisivuja on elävöitetty rappaukseen ja tornin ikkunanpuitteisiin reliefeinä tehdyillä koristeellisilla kuvioilla. Kansainvälisen Docomomo-järjestö on valinnut Lastenlinnan suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten listalle. Lastenlinna on nykyisin hallinnollisesti osa HYKSin Lasten ja nuorten sairaalaa.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä Ruusulankatu 10:ssä sijaitsee tukiasuntoja päihde- ja mielenterveyskuntoutujille. Asuntoja on yhteensä 93. Useiden Taka-Töölön asukkaiden mukaan tukiasunnot aiheuttavat häiriötä. Myös Helsingin poliisi vahvistaa, että häiriöt Ruusulankadulla ovat lisääntyneet.


title: Taka-Töölö

text: Taka-Töölössä sijaitsee joukko katuja, jotka on nimetty suomalaisten kirjailijoiden ja runoilijoiden mukaan. Näitä ovat Runeberginkatu (Johan Ludvig Runebergin mukaan), Topeliuksenkatu (Zachris Topeliuksen mukaan), Linnankoskenkatu (Johannes Linnankosken mukaan), Päivärinnankatu (Pietari Päivärinnan mukaan), Minna Canthin katu, Mikael Lybeckin katu ja Tavaststjernankatu (Karl August Tavaststjernan mukaan). Aikaisempi Meilahdenkatu nimettiin Eino Leinon Seuran aloitteesta vuonna 1948 Eino Leinon kaduksi. Eino Leinon patsaalle kaavailtiin paikkaa kadun luoteispäästä, johon sitä ei kuitenkaan sittemmin pystytetty.


title: Taka-Töölö

text: Mannerheimintien osuus Kansallismuseon kohdalta Taka-Töölön kautta Töölön tulliin oli vuoteen 1942 saakka Turuntie. Espoonkadun nimi muutettiin vuonna 1959 Paasikivenkaduksi presidentti Juho Kusti Paasikiven muistoksi. Paasikivi asui tämän kadun varrella ennen presidenttikauttaan ja viimeiset kuukautensa sen jälkeen. Aikaisempi Kammionkatu (Kammion sairaalan mukaan) nimettiin vuonna 1966 Sibeliuksenkaduksi. Säveltäjä Jean Sibelius asui aikoinaan kadun varrella ja nimeäminen liittyi hänen syntymänsä 100-vuotisjuhlaan. Kadun länsipäässä sijaitseva Sibeliuksenpuisto, jonka aikaisempi epävirallinen nimi oli Taivallahdenpuisto, nimettiin Sibeliuksen 80-vuotispäivän kunniaksi vuonna 1945. Puisto sijaitsee entisten Bråvalla-, Miramar- ja Kinnekulle-nimisten huviloiden tonteilla. Ruusankadun ja Ruusulankadun nimien taustalla on näillä tienoilla sijainnut Rosavillan huvila. Aiempi Lepolankatu, joka oli nimetty Lepolan huvilan mukaan, nimettiin vuonna 1954 Kajanuksenkaduksi säveltäjä ja kapellimestari Robert Kajanuksen muistoksi.


title: Taka-Töölö

text: Olympiastadionin ja kaupunginpuutarhan välissä kulkeva Hammarskjöldintie on nimetty vuonna 1962 Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin Dag Hammarskjöldin mukaan. Ruotsalainen Hammarskjöld toimi YK:n pääsihteerinä vuodesta 1953 ja sai surmansa selvittämättömäksi jääneessä lento-onnettomuudessa Kongossa syyskuussa 1961. Hammarskjöld vieraili Suomessa vuonna 1956.Taka- ja Etu-Töölön välinen raja kulkee Pohjoista Hesperiankatua pitkin. Lännessä Taka-Töölön raja kulkee Seurasaarenselällä Rajasaaren takana. Pohjoisraja menee pääministerin virka-asunnon Kesärannan pohjoispuolelta ja jatkuu Stenbäckinkatua ja Reijolankatua seuraten edelleen Nordenskiöldinkadulle. Idässä Taka-Töölö jatkuu rataan saakka, joskin Helsinginkadun eteläpuolella kaupunginosien raja kulkee keskellä Töölönlahtea.


title: Notifiointi

text: Notifiointi tarkoittaa erityisesti diplomaattisen ilmoituksen tai tiedoksiannon lähettämistä, vaikkapa nootin antamista toiselle valtiolle.


title: Notifiointi

text: Euroopan unionin kielessä notifiointi eli ilmoitus tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on ilmoitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle, miten valtio on noudattanut komission antamaa määräystä.


title: Notifiointi

text: Tällainen menettely on yleistä erityisesti direktiivien yhteydessä. Direktiiviin sisältyy tavallisesti artikla, johon tämä ilmoitus perustuu. Artiklan tekstinä voi esimerkiksi olla: " Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä syyskuuta 1989. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä."


title: Notifiointi

text: Direktiivin täytäntöönpanoilmoituksen tekee asianomainen ministeriö. Siihen merkitään myös Ahvenanmaan maakuntahallituksen antamat tiedot. Valmis ilmoitus toimitetaan ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston kautta Brysselissä olevaan Suomen EU-edustustoon, joka toimittaa ilmoituksen komissiolle.


title: Notifiointi

text: Myös perussopimuksiin sisältyy määräyksiä, että jossakin asiassa on kuultava komissiota tai saatava siltä ennakkohyväksyntä tai annettava sille tiedoksi kansalliset säädökset. Jäsenvaltion on myös tehtävä komissiolle ennakkoilmoitus lainsäädäntöhankkeista, jotka käsittelevät teknisiä määräyksiä.


title: Coffee House

text: Coffee House on suomalainen kahvilaketju, jolla on 21 kahvilaa Suomessa Näistä viisi sijaitsee pääkaupunkiseudulla. Ketju perustettiin Helsingissä. Ketjun pohjoisin kahvila on Kittilässä (Levin keskuksessa). Coffee House on osa S-ryhmää.


title: SOL

text: SOL on suomalainen palveluyritys, jonka toimialoja ovat siivous, turvallisuuspalvelu, kiinteistöhuolto ja henkilöstön vuokraus. Yritys toimii Suomessa, Ruotsissa, Baltiassa ja Venäjällä. SOL työllistää yli 14 000 henkilöä.


title: SOL

text: SOL on palkittu Suomen Laatupalkinnolla vuonna 1991 ja 1993.


title: SOL

text: SOL Palvelut Oy, SOL Pesulapalvelut Oy, SOL Henkilöstöpalvelut Oy sekä tytäryhtiöt Ruotsissa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Venäjällä kuuluvat SOLEMO-konserniin.


title: SOL

text: SOLin juuret ovat Lindström Oy:ssä, joka on vanhimpia Suomessa yhä toimivia liikeyrityksiä. Vuonna 1848 värjärimestari C. A. Lindström perusti kaunovärjäämön nykyisen eduskuntatalon paikalle. Vuonna 1922 Lindströmin osti nykyisen omistajasuvun kantaisä yli-insinööri Johan Roiha, joka oli vuonna 1913 perustanut valkopesulan.


title: SOL

text: Vuonna 1991 Johan Roihan pojantytär Liisa Joronen osti perheyrityksestä siivous- ja jätepalvelut, jotka vuoden 1992 alussa saivat uuden ilmeen ja nimen SOL Siivouspalvelu Oy emonaan SOL Jätepalvelu Oy. Nimi valittiin henkilöstön nimiehdotusten perusteella.


title: SOL

text: Liisa Joronen väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1993 aiheella "Ammatillisen kasvun edellytykset organisaatiossa". Kasvatustieteen ja sosiologian opiskelun tutkimuskohteena ja koekenttänä toimi oma yritys.


title: SOL

text: Vuosina 1991 ja 1993 SOL voitti Suomen Laatupalkinnon, sai vuorineuvosten Nestor Partners Oy:n Tiennäyttäjän lyhdyn sekä vuonna 1992 Vuoden tuloksentekijä -palkinnon.


title: SOL

text: SOL Jätepalvelu Oy:hyn ostettiin vuonna 1996 Helsingin kaupungin yhtiöittämä Rikaton Oy, josta muodostettiin SOL Ympäristöpalvelut Oy. Tämä yritys myytiin vuonna 1999 saksalaiselle toimijalle. Vuosina 1999-2001 SOL toimi myös tekstiilien ja mattojen vuokraajana. SOL Tekstiilipalvelut Oy:n myytiin Lindströmille. Lindströmille jääneet kuluttajapesulapalvelut ovat kuuluneet SOL-konserniin vuodesta 2001 lähtien ja toimivat SOL Pesulapalvelut Oy:nä. Kiinteistöpalveluita SOL on tarjonnut 1990-luvulta lähtien.


title: SOL

text: SOLin liikevaihto vuonna 1993 oli noin 30 milj. euroa ja henkilöstömäärä noin 2 300. SOLin alusta lähtien hallituksen puheenjohtajana on toiminut Liisa Joronen ja toimitusjohtajana Anu Eronen.


title: SOL

text: Toiminnan monipuolistuttua siivous-, toimitila- ja kiinteistöpalveluissa toimivan yrityksen nimi muutettiin SOL Palvelut Oy:ksi, jonka emoyhtiönä vuoden 2008 alusta lähtien on toiminut SOLEMO Oy. SOLin kansainvälinen toiminta käynnistyi Virossa vuonna 2001 ja on laajentunut Latviaan ja Venäjälle, joissa kaikissa on oma tytäryhtiö.


title: SOL

text: SOL Palvelut Oy osti Linnan Vartijat Oy:n osakekannan vuoden 2014 vaihteessa. SOL vahvisti kaupan myötä asemiaan Hämeenlinnan, Riihimäen, Forssan ja Hyvinkään alueella.


title: Luontopolku

text: Luontopolku on virkistyskäyttöön tarkoitettu polku tai reitti, jonka varrella on vieressä sijaitsevan luonnon ominaisuuksia selittäviä opastekylttejä. Yleensä se on nimensä mukaisesti itsenäinen polku vaikka voikin liittyä myös laajempaan retkeily- tai ulkoilureittikokonaisuuteen.


title: Luontopolku

text: Suomen ensimmäinen vedenalainen luontopolku avattiin toukokuussa 1999 Reposaaressa. Tämä Suomen lyhin luontopolku – 130 metriä sukelluslaitteilla – esitteli Selkämeren luontoa kuvin ja sanoin pohjassa 2–6 metrin syvyydessä kulkevaa narulla merkittyä reittiä pitkin. Polun laati ja toteutti K. Karwin yhdessä paikallisten yhteisöjen ja yritysten tuella.


title: Luontopolku

text: Myös Saaristomeren kansallispuistossa on vedenalainen luontopolku, joka avattiin kesäkuussa 2006. Betonilaattoihin kiinnitetyt opastaulut ovat pohjalla 0,5–5 metrin syvyydessä, ja useimmat niistä näkyvät sukelluslasien avulla vedenpinnalta. Noin 200 metrin pituisella luontopolulla kuljetaan seuraamalla tauluja yhdistävää köyttä uiden pinnalla snorkkelin avulla tai sukeltamalla.


title: Panssarijoukot

text: Panssarijoukot ovat maavoimien aselaji, joka käyttää taistelupanssarivaunuja, rynnäkköpanssarivaunuja ja panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja.


title: Panssarijoukot

text: Aluksi panssarivaunut olivat jalkaväen tykistö- ja konekivääritulitukijoita, mutta sittemmin panssarivaunuja alettiin kokoamaan suureksi joukoksi ja niille muodostui omana aselajina itsenäinen tehtävä. Tämän vuoksi panssarivaunuja suomen kielessä sanottiin aluksi hyökkäysvaunuiksi. Maavoimien nopeaa iskukykyä ajanmukaisessa muodossa edustavaksi ratsuväen korvaavaksi aselajiksi ajateltu panssariaselaji alkoi muodostua ensimmäisen maailmansodan aikana, kun ratsuväen käyttökelpoisuus hävisi jalkaväen konekiväärituleen.


title: Panssarijoukot

text: Panssarivaunuista hakivat ratkaisua ensisijaisesti britit ja ranskalaiset kyetäkseen voittamaan saksalaiset asemasodaksi pitkittyneessä ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla. Britit kokeilivat panssaritaistelua ensimmäistä kertaa 15. syyskuuta 1916 ilman menestystä Sommessa. 20. marraskuuta – 3. joulukuuta 1917 käydyssä taistelussa britit kuitenkin onnistuivat murtamaan Cambrain taistelussa saksalaisten Hindenburg-linjan. Myöhemmin panssarivaunuja käytettiin muun muassa Soissonsin taistelussa ja Amiensin taistelussa.


title: Panssarijoukot

text: Suomessa panssarivaunuajattelua edusti 15. heinäkuuta 1919 Sanhahaminan varuskuntaan perustettu Hyökkäysvaunurykmentti, johon hankittiin ranskasta alansa huippua edustavia Renault F.T. Modèle 1917-panssarivaunuja. Sitä olisi voitu valtionhoitaja Mannerheimin kaavailujen mukaan käyttää Viroon Helsingin maalaiskunnasta laivattuna Viron vapaussodassa Nikolai Judenitšin hyökkäyksessä Petrogradia vastaan. 21. lokakuuta 1919 hyökkäys kuitenkin tyrehtyi puna-armeijan 7. armeijan vastahyökkäykseen. Kuitenkin K. J. Ståhlbergin tultua tasavallan presidentiksi 26. heinäkuuta 1919 ajatus hyökkäyksen tukemisesta jäi lähinnä Kansallisen Edistyspuolueen ja Maalaisliiton vastustukseen siksi, etteivät Nikolai Judenitšia kannattavat Venäjän valkoiset monarkistit kannattaneet kansankomissaarien neuvoston 31. joulukuuta 1917 tunnustamaa Suomen senaatin antamaa Suomen itsenäisyysjulistusta. Hyökkäysvaunurykmentti siirrettiin Santahaminen varuskunnasta 1921 Poltinahon varuskuntaan Hämeenlinnan kaupunkiin.


title: Panssarijoukot

text: Panssarivaunuajattelu jakautui 1920-luvulla kahteen koulukuntaan. Ranskalaisen ajattelun mukaan panssarivaunu on jalkaväen tulitukiase, kun taas englantilaisen ajattelun mukaan panssariaselaji voisi olla itsenäisesti iskevä ratsuväen seuraaja. Suomessa 1919 oli panssarivaunuista ajateltu niiden olevan liikkuvaa tykistöä, minkä vuoksi hyökkäysvaunurykmentti oli jaettu kahteen patteristoon ja patteristot kahteen patteriin.


title: Panssarijoukot

text: Suomessa panssarijoukot kokivat aselajina alasajon. Ensiksi 1926 hyökkäysvaunupataljoonaksi, myöhemmin hyökkäysvaunukomppaniaksi. Tykistöasiantuntija, kenraalimajuri Wilho Petter Nenonen, joka toimi Kyösti Kallion ensimmäisen hallituksen kolmantena puolustusministerinä 1923–1924 ja sotaväen päällikkönä 1924–1925 kannatti hyökkäysvaunuaselajin lakkauttamista kokonaan. Kuitenkin 1930-luvulla Suomessa alettiin tutkia panssariaselajin uudistamista englantilaisen Vickers-Armstrongin kuuden tonnin panssarivaunun pohjalta. Talvisotaan mennessä niitä oli hankittu vuoden 1919 hyökkäysavaunurykmentin tapaan 32 kappaletta. Niiden varustaminen käyttökelpoisilla aseilla oli kuitenkin kesken ja talvisotaan mennessä niihin ei oltu hankittu omia tykkejä eikä radioita, vaan niissä jouduttiin käyttämään Renault FT-17:n Puteaux-panssarivaunukanuunoita.


title: Panssarijoukot

text: Saksassa ja Neuvostoliitossa ajattelu kulki vanhaan mekanisoinnin suuntaan osittain salaisesta koulutusyhteistyöstä, jota toimeenpantiin Neuvostoliitossa siksi, että panssarivaunut olivat Saksalta kiellettyjä Versailles’n rauhansopimuksen perusteella niin kuin sukellusveneetkin.


title: Panssarijoukot

text: Panssarivoimien huippuajankohdaksi muodostui toinen maailmansota, jossa rynnäköivien ilmavoimien ja panssarivoimien avulla tunkeuduttiin rynnäkkötaktiikalla syvälle vihollisen asemiin. Tätä vaihetta sanottiin saksaksi salamasodaksi, jonka malliesimerkki oli Saksan hyökkäys Puolaan 1. syyskuuta 1939 alkaen. Tärkeänä osana salamasotaa panssarivaunujen lisäksi edustivat syöksypommittajat, jotka tarjosivat nopealiikkeisille panssarivaunuille ilmasta käsin eteen työnnetyn tykistöä korvaavan voiman. Saksalaisten salamasodan teho heikkeni 1940, kun saksalaiset huomasivat, että Junkers Ju 87 -syöksypommittaja oli taistelussa Britanniasta liian hidas ja joutui usein brittiläisten hävittäjien uhriksi. Ratkaisuna syöksypommittajien hitaudesta johtuvalle haavoittuvuudelle oli hävittäjäsaatto. Saksa ei kyennyt voittamaan ilmasotaa, jotta se olisi uskaltanut yrittää maihinnousua Britteinsaarille.


title: Panssarijoukot

text: Neuvostoliiton ensimmäinen menestys vahvasti mekanisoitujen joukkojen avulla olivat Halhin-Golin taistelut 1939. Puolan offensiivin kaltainen menestys seurasi saksaa operaatio Barbarossan alussa vuoden 1941 loppuun saakka, jolloin Saksa ennätti Moskovan edustalle marras–joulukuuhun mennessä.


title: Panssarijoukot

text: Neuvostoliiton saatua Lend Lease -tukea ja omaksuttua saksalaisen tavan käyttää panssarivaunuja suurina yhtyminä oli tuloksena maailman suurin panssaritaistelu, Kurskin taistelu, 4. heinäkuuta – 22. heinäkuuta 1943, jonka saksalaiset hävisivät. Tästä neuvostoliittolaiset oppivat saksalaisen taktiikan. Tässä hengessä varusteltiin 1950- ja 1960-luvulla, minkä tuloksena Neuvostoliitolla sen loppuaikoina oli 55 000 erilaista ja eri-ikäistä taistelupanssarivaunua sekä muita panssaroituja ajoneuvotyyppejä.


title: Panssarijoukot

text: Läntinen ajattelu kehittyi ilmaylivoimaa korostavaan suuntaan, siihen, että panssariylivoimaa voidaan poistaa hyökkäämällä ilmavoimien panssariyhtymiä vastaan jo ennakkoon. Läntisen ajattelun johtopäätös on ollut korvata noin 2/3 panssarivoimasta taisteluhelikoptereilla, joiden käyttö kuitenkin edellyttää ilmaylivoimaa siksi, että taisteluhelikopteri häviää ilmassa hävittäjällä tai hävittäjäksi varustetulle koulutussuihkuhävittäjälentokoneelle ohjusten ja lentonopeuden vuoksi. Toinen helikopteteiden uhka ovat halventuneet olkapääohjukset, joita voi olla vaikka vapautusliikkeillä, mikä pakottaa lentokorkeuden lähi-ilmatorjunnan ulottuman ulkopuolelle. Kolmas argumentti on huollon vaikeus ja helikopterin haavoittuvuus. Yhdysvallat ei Kosovon ilmasodan aikana uskaltanut hyökätä Jugoslavian liittoarmeijan maamaaleja vastaan taisteluhelikopterein teksasilaisella noin 30 taisteluhelikopterin rykmentillä. Jugoslavian liittoarmeijalla oli tasoltaan 1970- ja 1980-luvun neuvostoliittolaisen tasoinen ilmatorjuntakalusto.


title: Panssarijoukot

text: Suomessa käytiin 1990-luvulla suuri keskustelu eduskunnassa panssariaselajin lakkauttamisesta ja sen tehtävien korvaamisesta taisteluhelikoptereilla. Kompromissina päädyttiin uusimaan vain Mil Mi-8 -kuljetushelikopterit, EADS:n NH90-kuljetushelikoptereilla. Panssariaselajia ei lakkautettu, mutta kahdesta T-72:lla varustetusta panssariprikaatista luovuttiin ja siirryttiin kahteen mekanisoituun taisteluosastoon, joista kumpikin vastaa (erittäin) vahvennettua panssarivaunupataljoonaa tuottaen miltei saman tulivoiman kuin maavoimien valmiusyhtymä prikaati 2005:n mukaan. Ero valmiusyhtymään on siinä, että valmiusyhtymällä on vahvempi oma ilmatorjunta.


title: Huuhkajan kierros

text: Huuhkajan kierros on luontopolku Lapinlahden kunnassa Pohjois-Savossa. Tiilikanjokeen rajautuva Huuhkajan harjualue, jossa polku kulkee, on osa 3 200 hehtaarin laajuista Älänteen Natura 2000 -aluetta. Luontopolku on 6 kilometrin, ja polulla on kaksi tulentekopaikkaa.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentie () on Helsingin Hakaniemestä koillisen suuntaan johtava katu, joka alkaa Hakaniemen torilta (Siltasaari) päättyen Vanhankaupunginkosken kohdalle Vantaanjoen suulla.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Nimensä mukaisesti Hämeentie muodosti vanhastaan alkuosan Helsingistä Hämeenlinnaan johtaneesta päätiestä, joka kulki Viikin, Malmin ja Tuusulan Hyrylän kautta. Kun Helsinkiin johtaneita teitä 1850-luvulla levennettiin ja parannettiin, Hämeentie sai nimen "Östra Chaussén", suomennettuna "Itäinen viertotie". Vastaavasti silloisen Turuntien alkuosa, nykyinen Mannerheimintie sai nimen "Västra Chaussén" eli "Läntinen Viertotie". Vanhat nimet Hämeentie ja Turuntie palautettiin käyttöön vuonna 1928. (Nykyisin Hämeenlinnaan ja edelleen Tampereelle johtava valtatie 3 alkaa kuitenkin Mannerheimintien päästä.)


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentien eteläosa on Sörnäisten ja Kallion rajana, keskiosa Hermannin ja Vallilan rajana. Kadun pohjoisosa kulkee Toukolan kautta Vanhaankaupunkiin.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentie oli 1980-luvulle saakka tärkeä Helsingin sisääntuloväylä, jota pitkin Lahdenväylän liikenne ohjattiin Helsingin keskustaan. Varastokadun (nykyään Hermannin rantatie) laajentaminen 1980-luvulla mahdollisti keskustaan suuntautuvan henkilöautoliikenteen ohjaamisen Hämeentien katukuilun sijasta Hermannin kaupunginosan kautta Sörnäisten rantatielle, jossa siitä oli vähemmän haittaa. Hämeentien pohjoisosa oli jo aikaisemmin menettänyt merkityksensä pääliikenneväylänä, kun rakennettiin siitä erkaneva Kustaa Vaasan tie, joka johtaa Lahdenväylälle. Haarautumiskohdassa Hämeentie tekee keskustasta tultaessa jyrkän mutkan oikealle ja Kustaa Vaasan tie jatkuu suoraan eteenpäin kohti Lahden moottoritien alkua.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentie on tärkeä joukkoliikenteen runkoväylä, jota käyttää Lahdenväylän ja Tuusulanväylän suuntiin koilliseen Helsinkiin suuntaava paikallisliikenne. Raitiolinja 6 kulkee Hämeentietä Hakaniemestä sekä raitiolinja 8 Kurvista Arabianrantaan saakka. Myös raitiolinja 7 kulkee Hämeentietä, Hakaniemen ja Mäkelänkadun risteyksen välisen osuuden.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentie on ongelmapaikkoja polkupyöräilijöille. Kuntalaisaloite vaati Hämeentielle pyöräkaistoja ja Helsingin kaupunginhallitus hyväksyikin huhtikuussa 2016 äänin Hämeentien muutossuunnitelmat. Hämeentieltä kiellettäisiin läpiajo Hakaniemen torin ja Kurvin välillä. Sillä olisi raitiovaunukiskojen ja pyöräilykaistan lisäksi ainoastaan yksi autokaista suuntaansa ja sitä käyttäisivät vain bussit ja taksit. Kadulta poistettaisiin seitsemät liikennevalot ja joukkoliikenne näin myös nopeutuisi. Suunnitelma menee vielä kaupunginvaltuuston käsittelyyn.


title: Hämeentie (Helsinki)

text: Hämeentien uudistusremontti aloitetaan 4. maaliskuuta 2019, ja sen arvioidaan kestävän vuoden 2020 loppupuolelle. Remontin jälkeen autoliikenne kadulla on huomattavasti vähäisempää kuin ennen. Suunnitelman mukaan 7 500 autoa vuorokaudessa siirtyy muille reiteille. Remontti tehdään Siltasaarenkadun ja Helsinginkadun välisellä osuudella Hämeentiestä.


title: Porfyrios

text: Porfyrios (, n. 232 – n. 304) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi.


title: Porfyrios

text: Porfyrios syntyi nimellä "Malkhos" ("kuningas") Syyriassa, joko Tyyroksessa tai Batanaiassa. Hän muutti Ateenaan opiskelemaan, ja siellä hänen opettajansa Kassios Longinos antoi hänelle nimen "Porfyrios" ("purppuraan pukeutunut"), joka oli pilaileva viittaus kuninkaallisten viittojen väriin.


title: Porfyrios

text: Porfyrios opiskeli Longinoksen alaisuudessa kielioppia ja retoriikkaa. Vuonna 262 hän lähti Roomaan Plotinoksen maineen houkuttelemana. Hän omistautui kuuden vuoden ajaksi uusplatonismin opiskelulle. Hän menetti terveytensä liiallisen työskentelyn vuoksi, ja muutti viideksi vuodeksi Sisiliaan. Palattuaan Roomaan hän luennoi filosofiasta ja ponnisteli tulkitakseen sillä välin kuolleen Plotinoksen hämärät opit suuremman yleisön ymmärtämään muotoon.


title: Porfyrios

text: Porfyrioksen tunnetuin oppilas on Iamblikhos, joka oli Porfyrioksen kanssa eri mieltä teurgiasta.


title: Porfyrios

text: Myöhempinä vuosinaan Porfyrios meni naimisiin Marcellan, seitsemän lapsen leskiäidin ja innokkaan filosofian opiskelijan, kanssa. Hänen elämästään ei tiedetä paljoakaan enempää, ja myös hänen kuolinpäivämääränsä on epävarma.


title: Porfyrios

text: Porfyrios kirjoitti yhteenvedon uusplatonismin pääkohdista, sekä arvostetun kommentaarin Aristoteleen teokseen "Kategoriat", "Isagoge" (, "Johdanto"), joka tunnettiin myöhemmin myös latinankielisellä nimellä "Introductio in Praedicamenta" ("Johdanto kategorioihin"). Teos selittää, kuinka asioihin liitetyt attribuutit voidaan luokitella niin, että filosofinen substanssin käsite voidaan pilkkoa suku-laji -suhteiksi.


title: Porfyrios

text: "Isagoge" on Porfyrioksen merkittävin panos filosofiaan. Se yhdisteli Aristoteleen filosofiaa ja erityisesti kategoriaoppia uusplatonismiin niin, että kategoriat oli tulkittu entiteeteiksi ("olio", "kokonaisuus") (myöhemmässä filosofiassa universaaleiksi, "yleiskäsitteiksi").


title: Porfyrios

text: Boethiuksen latinankielinen käännös Porfyrioksen teoksesta saavutti aseman keskiaikaisten koulujen ja yliopistojen vakio-oppikirjana, määräten keskiajan loogis-filosofisen opintojen kontekstin ja käsitellyt ongelmat. Porfyrioksen puu ("Arbor porphyriana") oli keskiaikaisissa oppikirjoissa kaikkivoipaisena esiintynyt kuvaus Porfyrioksen substanssista tekemistä loogisista jaotteluista. Nykyäänkin taksonomia hyödyntää Porfyrioksen puun ajatusta luokitellessaan kaiken kasveista eläimiin eri sukuihin ja lajeihin.


title: Porfyrios

text: Porfyrios tunnetaan myös kiihkomielisenä kristinuskon vastustajana ja pakanuuden puolustajana. Hän kirjoitti 15-osaisen teoksen "Kristittyjä vastaan" ("Kata Khristianōn", "Adversus Christianos"), josta on säilynyt ainoastaan katkelmia. Sitä vastaan suunnattuja tutkielmia kirjoittivat puolestaan Eusebios, Apollinarios, Methodios Olymposlainen sekä Makarios Magnesialainen. Myös kaikki nämä teokset ovat hävinneet. Hieronymus mainitsee, että Porfyrios olisi tunnistanut "Danielin kirjan" jonkun Antiokhos Epifaneen aikalaisen kirjoittamaksi. Kirkkohistorioitsija Sokrates ja kirkkoisä Augustinus väittivät, että Porfyrios olisi joskus ollut itsekin kristitty, mutta näiden väitteiden tueksi ei ole todisteita.


title: Porfyrios

text: Porfyrios kirjoitti laajasti myös astrologiasta (joka tuolloin vastasi tähtitiedettä), uskonnosta sekä musiikin teoriasta. Hän kirjoitti myös opettajansa Plotinoksen elämäkerran sekä Pythagoraan elämäkerran nimeltään "Vita Pythagorae" ("Pythagoraan elämä"), jota ei tule sekoittaa Jamblikhoksen kirjoittamaan samannimiseen teokseen.


title: Hämeentie

text: Hämeentie esiintyy tiennimenä eri puolilla Suomea.


title: Hirvasen koulu

text: Hirvasen koulu on yksi Uuraisten kunnan kouluista. Koulu sijaitsee Kangashäkin kylässä valtatien 4 varrella. Koulussa on vuosiluokat 1–6 ja 128 oppilasta (2015). Seitsemän luokanopettajan lisäksi koululla työskentelevät erityisopettaja ja neljä koulunkäyntiavustajaa. Siivous- ja ruokapalveluyksikkö huolehtii kouluruuan valmistuksesta koulun omassa keittiössä ja tilojen siisteydestä.


title: Hirvasen koulu

text: Koulu on perustettu 1954 ja koulurakennusta on sittemmin laajennettu ja korjattu useaan kertaan. Vuonna 2009 hankittiin ensimmäinen osa Mäkelän viipalekouluun. Kolmessa eri vaiheessa Mäkelästä syntyi viiden luokan koulu, missä on myös opettajien huone, rehtorin kanslia ja ryhmätilaa.


title: Hirvasen koulu

text: Uusi koulu rakennetaan kokonaan eri paikkaan Uurasitentien varteen.


title: Arvo Pärt

text: Arvo Pärt (s. 11. syyskuuta 1935 Paide) on aikamme merkittävimpiin luettu virolainen säveltäjä. Pärt tunnetaan keskiaikaisista musiikkivaikutteistaan sekä niin sanotun kulkustyylin sävellyksistä.


title: Arvo Pärt

text: Pärt varttui Rakveressa ja opiskeli säveltämistä Tallinnassa vanhemman polven virolaisen säveltäjän Heino Ellerin oppilaana. Vuonna 1980 Pärt emigroitui silloisesta Neuvostoliitosta ensin Itävaltaan, mutta muutti jo 1981 Berliiniin. Nykyään hän asuu taas Virossa, Laulasmaan kylässä. Viron presidentti Arnold Rüütel myönsi Pärtille 6. helmikuuta 2006 Viron Valtionvaakunan ritarikunnan 1. luokan kunniamerkin (suurristi). Dorian Supin on ohjannut säveltäjästä dokumenttielokuvan "Arvo Pärt: 24 Preludes for a Fugue".


title: Arvo Pärt

text: Suomessa säveltäjä on vieraillut muun muassa hiljentymismatkoilla Valamon luostarissa.


title: Arvo Pärt

text: Vakiintuneen taidemusiikkiyleisön ulkopuoleltakin kuulijoita saanut Arvo Pärt on luettu myös ”uusyksinkertaisen” tyylin edustajaksi. Neuvostoliiton aikana hänen hengellisiä elementtejä sisältänyt tuotantonsa ei ollut taideviranomaisten suosiossa.


title: Arvo Pärt

text: Pärt nimittää omaa nykyistä musiikkityyliään "tintinnabuliksi" (lat. pienet kellot). Hän aloitti kyseisen tekniikkansa soveltamisen teoksissaan 1970-luvulla. Hänen uransa käsittää useita suuria tyylinmuutoksia.


title: Arvo Pärt

text: Arvo Pärt omisti neljännen sinfoniansa (lisänimeltään "Los Angeles") ”kaikille Venäjän vangituille, joilta on viety heidän oikeutensa”. Esa-Pekka Salonen johti sinfonian kantaesityksen Los Angelesin filharmonikkojen konsertissa 2009.


title: Arvo Pärt

text: Pärtin persoonalliset, tunteisiin vetoavat teemat ovat kiehtoneet elokuvantekijöitä kautta maailman. Virolaissäveltäjän musiikkia onkin käytetty sadoissa elokuvissa.


title: Kissanpiiskaajankuja

text: Kissanpiiskaajankuja () on katu Kristiinankaupungin kantakaupungissa, hieman Kauppatorin eteläpuolella. Katu päättyy lännessä Läntiseen Pitkäänkatuun ja idässä merenrannan tuntumaan. Poikkikadut ovat Itäinen Pitkäkatu ja Rantakatu.


title: Kissanpiiskaajankuja

text: Kissanpiiskaajankuja sijaitsee puutaloalueella ja on Suomen kolmanneksi kapeimpana katuna (kapeimmillaan 299 cm) matkailunähtävyys.


title: Kissanpiiskaajankuja

text: Kadun nimi on peräisin yhdeksänhäntäisen kissan käyttäjästä eli purjelaivojen ajoilta, jolloin miehistöä saatettiin rangaista piiskaamalla. Vanhaan merenkulkukaupunkiin sana lienee kulkeutunut merimiestarinoiden mukana ja otettu kadunimeksi, mutta merenkulkijoiden kadottua suurelta osin nimen alkuperä on jäänyt useimmille kaupungin asukkaille tuntemattomaksi.


title: Goran Bregović

text: Goran Bregović (s. 22. maaliskuuta 1950 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovinan sosialistinen tasavalta, Jugoslavia) on Balkanin alueen tunnetuimpia muusikkoja ja säveltäjiä. Bregović yhdistelee musiikissaan eteläslaavilaista- ja romanimusiikkia.


title: Goran Bregović

text: Goran Bregović syntyi Bosnia ja Hertsegovinassa Sarajevossa Jugoslaviassa. Hänen isänsä oli Bosnian kroaatti ja äitinsä serbi. Nuorena hän opiskeli konservatoriossa viulun soittoa joitakin vuosia. Vuonna 1971 Bregović aloitti sosiologian ja filosofian opinnot yliopistossa, mutta jätti ne pian kesken. Hän perusti 16-vuotiaana "Jutro" (aamu) nimisen yhtyeen, joka vuonna 1979 muutti nimensä Bijelo Dugmeksi. Yhtyeessä Bregović päätyi soittamaan kitaraa, omien sanojensa mukaan "koska kitaristeilla on paras onni tyttöjen kanssa". Bijelo Dugmesta tuli nopeasti Jugoslavian suosituin yhtye 1970-luvun lopulta 1980-luvun puoleenväliin asti. 1980-luvun lopulla Bregović aloitti elokuvamusiikin säveltämisen. Bregović sävelsi Serbian vuoden 2010 euroviisujen edustuskappaleen Ovo je Balkan.


title: Rok Benkovič

text: Rok Benkovič (s. 20. maaliskuuta 1986 Ljubljana) on slovenialainen entinen mäkihyppääjä.


title: Rok Benkovič

text: Benkovič aloitti mäkihypyn harrastamisen vasta 11-vuotiaana vuonna 1997. Vuonna 2003 hän voitti nuorten MM-hopeaa. Samana vuonna hän kilpaili aikuisten MM-kisoissa Val di Fiemmessä ja sijoittui suurmäessä 23:nneksi, normaalimäessä 31:nneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi.


title: Rok Benkovič

text: Benkovičin uran paras saavutus on normaalimäen kultamitali 2005 hiihdon MM-kisoista Oberstdorfista. Benkovič oli kilpailun ja ehkä koko MM-kilpailujen suurin yllättäjä. Hänellä ei ollut yhtään palkintosijaa mäkihypyn maailmancupissa ennen maailmanmestaruuttaan. Samoissa kisoissa pari päivää myöhemmin hän voitti normaalimäen joukkuekilpailun pronssimitalin Slovenian joukkueessa yhdessä Primož Peterkan, Jure Bogatajn ja Jernej Damjanin kanssa. Suurmäessä hän sijoittui viidenneksi, ja suurmäen joukkuekilpailussa Slovenia oli neljäs.


title: Rok Benkovič

text: Kevään 2005 jälkeen Benkovič ei ole menestynyt. Torinon 2006 olympialaisissa hän oli suurmäessä 29:s, normaalimäessä 49:s ja joukkuemäessä kymmenes. Sapporon MM-kisoissa 2007 hän sijoittui normaalimäessä 27:nneksi. Hänen paras saavutuksensa maailmancupissa on Oslon kilpailun neljäs sija maaliskuussa 2005.


title: Rok Benkovič

text: Benkovič ilmoitti toukokuussa 2007 lopettavansa uransa, vain 21-vuotiaana.


title: Matti Alahuhta

text: Matti Juhani Alahuhta (s. 22. kesäkuuta 1952 Alahärmä) on suomalainen yritysjohtaja. Hän oli Koneen toimitusjohtaja vuosina 2005–2014. Alahuhta on jatkanut toimitusjohtajakautensa jälkeen Koneen hallituksessa, jossa on istunut vuodesta 2003.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhdan aikana Kone kaksinkertaisti maailmanlaajuisen markkinaosuutensa ja sen markkina-arvo kuusinkertaistui. Ennen Konetta Alahuhta teki pitkän uran Nokiassa. Koulutukseltaan hän on tekniikan tohtori.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhdan isä oli rakennusmestari ja äiti peruskoulunopettaja. Alahuhta kirjoitti ylioppilaaksi Vaasan lyseon lukiosta vuonna 1971. Vuonna 1976 hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi ja väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1990. Hänen väitöskirjansa otsikko oli "Global growth strategies for high technology challengers". Vuonna 2007 Alahuhta promovoitiin Tampereen teknillisen yliopiston kunniatohtoriksi.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhta työskenteli eri tehtävissä Nokiassa vuodet 1975–2004 lukuun ottamatta vuosia 1982–1984, jolloin hän oli Rank Xeroxin myyntijohtaja. Nokiassa hän oli johtokunnan jäsen vuosina 1993–2004, varatoimitusjohtaja vuonna 2004, toimitusjohtaja Nokia Mobile Phonesissa 1998–2003, toimitusjohtaja Nokia Telecommunicationsissa 1993–1998 ja eri tehtävissä Nokia Telecommunicationsissa 1984 - 1992 ja Nokia Elektroniikassa 1975–1982.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhta on DevCo Partners Oy:n (vuodesta 2014) ja Outotecin (vuodesta 2013) hallituksen puheenjohtaja. Hän on hallituksen jäsen Koneessa (vuodesta 2003), Volvo AB:ssä (vuodesta 2014) ja ABB:ssa (vuodesta 2014). Hän on toiminut myös UPM:n ja British Telecomin hallituksissa.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhta on (vuodesta 2017) Elinkeinoelämän keskusliiton vaalivaliokunnan puheenjohtaja. Aiemmin Alahuhta on ollut myös Aalto-yliopiston, sveitsiläisen International Institute for Management Developmentin (IMD), Elinkeinoelämän keskusliiton, Teknologiateollisuus ry:n, Suomen Sähkö- ja elektroniikkateollisuuden liiton ja Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiön hallitusten puheenjohtaja, sekä Tekesin hallituksen varapuheenjohtaja ja EVA/ETLA:n hallituksen jäsen.


title: Matti Alahuhta

text: Vuonna 1993 Alahuhdalle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki ja vuonna 2003 komentajamerkki. Vuonna 2013 hänelle myönnettiin ritarikunnan toiseksi korkein I luokan komentajamerkki. Keskuskauppakamari palkitsi Alahuhdan marraskuussa 2013 rautaisella ansiomerkillä "huomattavista ansioista Suomen kansainvälisen yritystoiminnan kehittäjänä sekä suomalaisen osaamisen ja modernin johtajuuden edistäjänä".


title: Matti Alahuhta

text: Euroopan talouslehtien yhdistys (EBP), johon kuuluvat muun muassa talouslehdet Financial Times, The Wall Street Journal Europe, Handelsblatt, Les Echos ja Kauppalehti, valitsi Alahuhdan vuoden 2009 eurooppalaiseksi yritysjohtajaksi. Yhdistys perusteli valintaansa Alahuhdan ansioilla Koneen luotsaamisessa toimialansa johtavaksi yritykseksi. Alahuhta sijoittui ensimmäiseksi Suomen Thinkers 20 -listalla Nordic Business Report -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012.


title: Matti Alahuhta

text: Alahuhta on ollut naimisissa vuodesta 1978 ja hänellä on kaksi lasta. Hänen tyttärensä on Marimekon toimitusjohtajaksi vuonna 2015 valittu Tiina Alahuhta-Kasko.


title: Todella upeeta

text: Todella upeeta () on BBC:n tuottama ja näyttelijä Jennifer Saundersin kirjoittama komediasarja, farssi, jota on esitetty vuodesta 1992 kausittain. Sarjan tunnusmusiikin ”"This Wheel’s on Fire"” esittää Julie Driscoll yhdessä Adrian Edmonsonin kanssa. Kappaleen ovat alun perin tehneet Bob Dylan ja The Band.


title: Todella upeeta

text: Ennen sarjaa Saundersilla oli yhdessä Dawn Frenchin kanssa TV-show, jossa toistuneen sketsin pohjalta syntyi sitten Todella upeeta. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV1, TV5 ja AVA.


title: Todella upeeta

text: Sarjasta tehtiin yhdysvaltalainen versio, jota esitettiin Foxilla vuonna 2009. Sarjan tuottajana toimi Saunders.


title: Todella upeeta

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen 17. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: Todella upeeta

text: Saunders itse esittää pääosaa, henkisesti epäkypsää yksinhuoltajaäitiä nimeltä "Ed(w)ina Monsoon". Hän on jättänyt elämässään vähemmälle huomiolle kaiken muun paitsi muotibisneksen, ja hän tietää kuinka saada kaiken haluamansa. Edinaa säestää ja kannustaa jos mahdollista vieläkin härskimpi ja häpeämättömämpi ystävätär "Patricia "Patsy" Stone", jota esittää Joanna Lumley. Tällä on kaikkia kuviteltavissa olevia paheita nymfomaniasta, huumeiden väärinkäytöstä ja alkoholismista lähtien. Vastapainona on Edinan varhaiskypsä, tylsä ja jalat maassa pitävä tytär "Saffron", joka yrittää kaikin keinoin opiskella ja huolehtia taloudesta, eli tilanteeseen kuuluu käännetty vanhemmuus. Saffya esittää Julia Sawalha.


title: Todella upeeta

text: Sivurooleissa esiintyy kirjavaa sakkia: kelvoton isoäiti, tuottajia, sihteereitä. Lähes jokaisessa jaksossa on vieraillut tunnettuja julkisuuden henkilöitä useimmiten omana itsenään, muun muassa Twiggy, Lulu, Britt Ekland, Helena Bonham Carter, Whoopi Goldberg, Sofie Gråbøl, Elton John, Ruby Wax.


title: Todella upeeta

text: Vuonna 2011 Jennifer Saunders ilmoitti, että sarjan pohjalta tehdään elokuva, ja "Todella upeeta -elokuva" tuli ensi-iltaan elokuussa 2016.


title: Urpo Harva

text: Urpo Hemminki Harva (vuoteen 1926 Heerman, 22. toukokuuta 1910 Vampula – 29. heinäkuuta 1994 Lohja) oli suomalainen filosofi, kasvatustieteilijä ja aikuiskasvatuksen ensimmäinen professori. Päätyönsä ohella hän toimi sivistysjärjestöissä.


title: Urpo Harva

text: Harva aloitti vuonna 1940 kansansivistysopin opettajana Helsingin Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (YKK). Hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1946 tieteenalansa ensimmäisenä Pohjoismaissa, ja samalla hänestä tuli Yhteiskunnallisen korkeakoulun ensimmäinen professori, jonka ala oli kansansivistysoppi. Myöhemmin kansansivistysoppi muuttui aikuiskasvatukseksi ja Tampereelle 1960 muuttaneesta Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1966 Tampereen yliopisto. Harva jatkoi Tampereen yliopiston aikuiskasvatuksen professorin virassa vuoteen 1973.


title: Urpo Harva

text: Tutkijana Harvaa kiinnostivat perimmäiset kysymykset, sivistyksen määritelmä, kasvatuksen ja koulutuksen perimmäiset päämäärät sekä siveelliset kysymykset. Harva kiinnitti huomiota siihen, että pyrkimys jatkuvaan taloudelliseen kasvuun voi nousta perusarvojen edelle. Julkisena keskustelijana Harva nosti esiin ajatuksia, jotka eivät niiden esittämishetkellä olleet suosiossa, esiintyen konservatiivina, mikä ei miellyttänyt 1970-luvun opiskelija- tai opettajapolvea. Toisaalta hänen ajatuksensa saattoivat olla radikaaleja, kuten ajatus opiskelijoista arvioimassa opettajien opetustaitoa tai tarkastamassa pro gradu -tutkielmia.


title: Urpo Harva

text: Harva piti ihanteenaan sokraattista, kyselevää ja totuutta etsivää opettajakäsitystä, jonka hän johti Platonin Akatemiasta.


title: Urpo Harva

text: Harva oli ahkera kirjoittaja. Filosofi Sami Pihlströmin arvion mukaan ”(v)ain harvat suomalaiset ovat osallistuneet yhtä aktiivisesti sekä filosofiseen, kasvatustieteelliseen että uskonnollis-elämänkatsomukselliseen keskusteluun”.


title: Urpo Harva

text: Eläkkeellä Harva toimi "Aamulehden" kolumnistina nimimerkillä Tavin tornista. Lehtikirjoittajana hän käsitteli kasvatuksen ja koulutuksen kysymyksiä sekä eläinten oikeuksia, uskontoa ja työttömyyttä. Elämänsä viime vuosina hän otti voimakkaasti kantaa eutanasian puolesta – ja kuoli vaikean sairauden murtamana 1994.


title: Urpo Harva

text: Urpo Harva -luento on Tampereen yliopiston kasvatustieteiden laitoksen vuosittain järjestämä vierailuluento.


title: Urpo Harva

text: Urpo Harva -luennon tavoitteena on herättää keskustelua ajankohtaisista yhteiskunnallisista ja sivistyksellisistä kysymyksistä. Luennoitsijaksi kutsutaan henkilö, joka on merkittävistä edistänyt kriittistä yhteiskunnallista ja sivistyksellistä keskustelua.


title: Urpo Harva

text: Luento perustettiin vuonna 2006 juhlistamaan osaltaan sitä, että tuolloin oli tullut kuluneeksi 60 vuotta Urpo Harvan astumisesta aikuiskasvatuksen virkaan, joka oli samalla Tampereen yliopiston ensimmäisen professorin virka. Harva tunnettiin kasvatusfilosofian ja etiikan tutkijana sekä yhteiskunnallisista ja kulttuurikysymyksistä kiinnostuneena keskustelijana.


title: Matti Häyry

text: Matti Johannes Häyry (s. 20. syyskuuta 1956 Turku) on filosofian professori Aalto-yliopiston Kauppakorkeakoulussa. Hän toimi vuosina 2004-2013 bioetiikan ja oikeusfilosofian professorina Manchesterin yliopistossa Englannissa ja ennen sitä moraalifilosofian ja filosofian professorina Keski-Lancashiren ja Kuopion yliopistoissa. Häyry opiskeli käytännöllistä ja teoreettista filosofiaa Helsingin yliopistossa. Hänen tärkeimpiä tutkimuskohteitaan ovat olleet bioetiikka ja moraalifilosofia. Ennen tutkijanuraansa Häyry oli 1975–1981 Puolustusvoimien palveluksessa ja on sotilasarvoltaan majuri evp.


title: Kummituseläimet

text: Kummituseläimet ("Tarsiidae") ovat Kaakkois-Aasian saarilla eläviä kädellisiä. Ne ovat pääasiassa yöaktiivisia eläimiä, jotka hyppivät ja kiipeilevät puissa innokkaasti.


title: Kummituseläimet

text: Kummituseläinten vartalo on n. 20 cm ja häntä 25 cm pitkä ja karvaton. Pää on pyöreä ja voi kääntyä jopa 180°. Kummituseläimen smaragdinvihreät silmät ovat poikkeuksellisen suuret. Eturaajojen sormissa sillä on litteät kynnet ja leveät tarttumalevyt. Hyvin pitkillä takaraajoillaan kummituseläimet hyppivät sammakkomaisesti puusta toiseen saalistaessaan hämärissä pikkueläimiä (yöperhosia, matoja, hyttysiä).


title: Kummituseläimet

text: Kummituseläinten eri lajien levinneisyysalueisiin kuuluvat Filippiinit, Borneo, Sulawesi ja Sumatra. Philippine Tarsier Foundation on paikka jossa kummituseläimiä voi niitä häiritsemättä nähdä.


title: Kummituseläimet

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin kummittelijat.


title: Kummituseläimet

text: Dinosaurusten hävittyä liitukauden lopussa kehittyivät ensimmäiset kädelliset jotka muistuttivat luultavasti kummituseläimiä.


title: Kummituseläimet

text: Kummituseläimiä on kuusi lajia, jotka kaikki ovat hyvin toistensa kaltaisia.


title: Kulttuurisota

text: Kulttuurisota (, saksalaisesta 1800-luvun käsitteestä "Kulturkampf") viittaa ideologisiin ja usein kiihkeisiin vastakkainasetteluihin, jotka ovat tyypillisiä yhdysvaltalaisessa politiikassa 1960-luvulta eteenpäin konservatiivien ja liberaalien välillä. Voimakkaasti yhdysvaltalaisia jakavia aiheita ovat muun muassa abortti, homoseksuaalisuus, uskonto ja asepolitiikka.


title: Kulttuurisota

text: Kulttuurisota nousi Yhdysvalloissa puheenaiheeksi vuonna 1992, kun konservatiivipoliitikko Pat Buchanan piti republikaanisen puolueen puoluekokouksessa puheen aiheesta ja kutsui sitä kamppailuksi "Amerikan sielusta". Buchanan määritteli kulttuurisodan näyttämöksi ennen kaikkea abortin, homojen oikeudet, uskonnollisen syrjinnän ja naiset armeijassa.


title: Kulttuurisota

text: Homojen avioliiton suhteen konservatiivinen näkökulma oli voitolla 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, kun se oli kielletty useimmissa osavaltioissa. Sen jälkeen kieltoja on purettu. Polarisoitunut kulttuurinen yhteenotto kuitenkin jatkuu Yhdysvalloissa edelleen.


title: Kulttuurisota

text: 2010-luvulla Yhdysvaltain kulttuurisodat ovat laajentuneet Internetiin. Ironiaa, parodiaa, meemejä ja trollaamista hyödyntävä sekalainen konservatiivinen online-liike on ottanut aiheikseen muun muassa liberalismin, feminismin, poliittisen korrektiuden, seksuaalisuuden, sukupuoli-identiteetin, rasismin ja sananvapauden. Se pilkkaa vapaamielisiä ja konformistisia käsityksiään puolustavien establishmentin liberaalien vakavuutta ja moraalista itseimartelua. Nykyajan online-kulttuurisodan oikeistolainen osapuoli yhdistetään etenkin alt-right-liikkeeseen. Siihen kuuluu niin poliittisesti motivoituneita kirjoittajia, maltillisista aina naisvihamielisiin ja rasistisiin, kuin huvikseen trollaaviakin. Kulttuurisotien vasemmistolainen osapuoli toimii 2010-luvulla esimerkiksi Tumblr-blogipalvelussa ja yliopistojen kampuksilla, missä se käy jyrkän identiteettipoliittisia ja vapaan ilmaisun vastaisia kampanjoitaan, joissa "ongelmallisina" nähdyt epäkorrektit puheet tai teot johtavat herkästi vastatoimiin.


title: Säädös

text: Säädös on julkista valtaa käyttävän elimen antama yksipuolinen, velvoittava ja kirjallinen tahdonilmaisu eli määräys. Tällaisia julkisen vallan käyttäjiä ovat Suomessa Euroopan unioni, valtio, kunnat tai itsehallinnolliset yhteisöt. Säädöksiä ovat esimerkiksi lait, asetukset, direktiivit ja määräykset.


title: Säädös

text: Säädökset ovat oikeudellisesti velvoittavia, sillä ne on sellaisiksi vankasti hyväksytty eikä niiden velvoittavuutta aseteta demokraattisessa yhteiskunnassa kyseenalaisiksi. Säädösten rinnalla on yleinen oikeuskäsitys eli kansan oikeustaju, joka voi olla moraalisesti velvoittava.


title: Säädös

text: Säädös koostuu "säännöksistä", jotka ovat tietystä asiasta määrääviä lauseita, virkkeitä tai kappaleita. Säädöksille on ominaista arvojärjestys eli hierarkia. Ristiriitatapauksissa ylemmänasteinen säädös syrjäyttää alemmanasteisen. Lisäksi alemmanasteinen säädös voidaan antaa vain ylemmänasteisessa säädöksessä olevan valtuutus"säännöksen" nojalla.


title: Säädös

text: Säädökset voidaan Suomessa jaotella seuraavasti:Euroopan yhteisön (EY) oikeus tarkoittaa Euroopan unionin I pilaria (pilareista tarkemmin myöhemmin). Euroopan yhteisö perustettiin Roomassa vuonna 1957. Tämän kansainvälisen järjestön nimenä oli aluksi Euroopan talousyhteisö, mutta nimeksi tuli Euroopan yhteisö vuonna 1993, kun Euroopan unioni perustettiin. Suomea tämä yhteisöoikeus velvoittaa Suomen 1994 solmiman liittymissopimuksen perusteella.


title: Säädös

text: Euroopan yhteisön yhteisöoikeudellisista säädöksistä ensisijaisessa asemassa ovat jäsenvaltioiden keskenään tekemät yhteisön perustamissopimukset muutoksineen ja lisäyksineen. Tästä kokonaisuudesta käytetään nimitystä perussopimukset. Näitä sopimuksia voidaan muuttaa vain hallitusten välisessä konferenssissa (HVK) ja muutokset pitää hyväksyä jokaisessa jäsenvaltiossa.


title: Säädös

text: Perussopimuksia ovat alkuperäiset perussopimukset:Perussopimuksia muuttavia ja täydentäviä sopimuksia ovat muun muassa:Näihin primaarioikeudellisiin sopimuksiin kuuluvat myös eri maiden liittymissopimukset.


title: Säädös

text: Johdetulla- eli sekundaarioikeudella tarkoitetaan niitä säädöksiä, joita toimielimet antavat perussopimusten nojalla. Toimielimiä ovat:Asetukset velvoittavat kaikkia jäsenmaita välittömästi. Niiden avulla luodaan yhtenäistä lainsäädäntöä esimerkiksi maatalouteen ja kauppapolitiikkaan.


title: Säädös

text: Direktiivit ovat jäsenmaita velvoittavia. Niiden avulla määritellään lainsäädännön tavoitteet. kukin maa voi itse päättää keinoista, joilla nämä tavoitteet maassa saavutetaan. Direktiiveillä lähennetään jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Suomessa direktiivin määräykset saatetaan voimaan yleensä lailla. Direktiivi ei ole arvoasteikossa (hierarkiassa) asetuksen alapuolella, vaan niiden luonne on erilainen.


title: Säädös

text: Päätökset velvoittavat niitä, joille ne on osoitettu. Tavallisesti ne ovat hallintopäätöksiä, mutta ne voidaan osoittaa myös vaikkapa kaikille jäsenvaltioille.


title: Säädös

text: Suositukset ja lausunnot ohjaavat säännösten tulkintaa. Ne eivät ole sitovia, mutta niillä voi jossakin yksittäistapauksessa olla huomattavakin merkitys.


title: Säädös

text: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisut ovat luoneet oikeusohjeita ja -käytäntöjä. Näistä tärkein on yhteisöoikeuden ensisijaisuus- eli etusijaperiaate. Tämän periaatteen mukaan Suomen tuomarien ja virkamiesten on sovellettava ensisijaisesti yhteisön oikeussääntöjä, jos yhteisöoikeudellinen ja kansallinen säädös ovat keskenään ristiriitaisia. Käytännössä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltion välillä pyritään pakon sijasta yhteistyöhön, jotta niiden suhde olisi toimiva.


title: Säädös

text: Oma ryhmänsä säädöksiä ovat pehmeät oikeuslähteet (soft law). Tämän ryhmän sitovuutta, velvoittavuutta ja vaikutusta on arvioitava tapauskohtaisesti. Ryhmään kuuluvat:Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimus ja Euroopan neuvoston ihmisoikeustuomioistuimen tulkinnat siitä ovat Suomea sitovia, sillä ne on lailla saatettu osaksi Suomen lainsäädäntöä. Kaikki eivät kuitenkaan pidä tätä sopimusta eurooppaoikeuteen sisältyvänä.


title: Säädös

text: Euroopan unioni (EU) on kokonaisuus, johon sisältyy kolme pilaria:


title: Säädös

text: I pilari käsittää Euroopan yhteisön (EY) ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom).


title: Säädös

text: II pilari käsittää yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan.


title: Säädös

text: III pilari käsittää poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön rikosasioissa.


title: Säädös

text: Euroopan yhteisön oikeus käsittelee I pilariin kuuluvia asioita.


title: Säädös

text: Pilareissa II ja III on kysymys hallitusten välisestä yhteistyöstä:


title: Säädös

text: Perustuslaki on valtion rakenteen perusteita koskeva valtiosääntöasiakirja. Sitä voidaan muuttaa tai se voidaan kumota vain normaalista lainsäädäntömenettelystä poikkeavalla menettelyllä. Tämä perustuslain säätämisjärjestys tarkoittaa, että se on jätettävä lepäämään eduskuntavaalien yli. Uuden eduskunnan on hyväksyttävä se asiasisällöltään muuttamattomana. Se hyväksytään, jos kaksi kolmasosaa annetuista äänistä kannattaa sitä. Asia voidaan myös julistaa kiireelliseksi, jos viisi kuudesosaa annetuista äänistä kannattaa ehdotusta. Tällöin asiaa ei jätetä lepäämään yli vaalien, vaan se voidaan hyväksyä kahden kolmasosan kannatuksella.


title: Säädös

text: Suomessa on vain yksi perustuslaki, mutta asiallisesti siihen verrattavia ovat molemmat Ahvenanmaan maakunnan perussäädökset. Näitä säädöksiä, Ahvenanmaan itsehallintolakia ja Ahvenanmaan maanhankintalakia voidaan muuttaa vain perustuslain säätämisjärjestyksessä.


title: Säädös

text: Poikkeuslaki tarkoittaa perustuslaista poikkeamista erityisoloissa. Suomen nykyisessä perustuslaissa tätä asiaa sivuaa supistettu perustuslain säätämisjärjestys, kun käsitellään kansainvälisen velvoitteen voimaansaattamista (95 §).


title: Säädös

text: Perustuslain mukaan julkisen vallankäytön tulee perustua lakiin, ja perustuslaissa säädetään, että lainsäädäntövaltaa käyttää eduskunta.


title: Säädös

text: Eduskunta siis päättää lain sisällöstä ja presidentti vahvistaa lain. Jollei presidentti vahvista lakia, se palautuu eduskunnan käsiteltäväksi.


title: Säädös

text: Yksilön oikeuksista ja velvollisuuksista on säädettävä aina lailla. Samoin on tehtävä niissä tapauksissa, joista perustuslaissa nimenomaan säädetään. Lailla säädetään esimerkiksi eduskuntavaalien ajankohdasta ja vaalipiireistä, osakasvallan käytöstä valtionyhtiöissä, valtionhallinnon perusteista, kuntien tehtävistä, veroista jne.


title: Säädös

text: Lakiin sisältyy usein valtuutussäännös: "Tarkempia säännöksiä tämän lain täytäntöönpanosta annetaan tarvittaessa asetuksella."


title: Säädös

text: Asetuksia voivat antaa tasavallan presidentti, valtioneuvosto ja ministeriöt perustuslaissa tai muussa laissa säädetyn valtuuden nojalla. Asetuksessa voidaan säätää valtuutus seuraavaksi alemmalle tasolle. Esimerkiksi: "Tarkempia määräyksiä sopimuksen täytäntöönpanosta antaa tarvittaessa liikenneministeriö." Viranomaisohjeiden antaminen voi perustua myös laissa olevaan säännökseen. Tällainen oikeus antaa määräyksiä on varsin suppea ja tarkasti rajattu.


title: Säädös

text: Oma säädösryhmänsä on Ahvenanmaan maakuntalait ja maakunta-asetukset. Ahvenanmaan itsehallintolain perusteella maakuntapäivät säätää lakeja maakuntaa varten. Asiat, joista voidaan päättää maakuntalailla, luetellaan itsehallintolaissa. Tasavallan presidentti voi määrätä maakuntalain raukeamaan osittain tai kokonaan, jos hän katsoo maakuntapäivien ylittäneen valtansa.


title: Säädös

text: Maakunnan hallitus voi maakuntalaissa säädetyn valtuuden nojalla antaa asetuksia maakunnan toimivaltaan kuuluvissa asioissa.


title: Säädös

text: Säädökset ovat velvoittavia. Tuomari tai muu virkamies menettelee itse lainvastaisesti, jos sivuuttaa säädöksen.


title: Säädös

text: Velvoittavuudella on kuitenkin eräitä rajoituksia:


title: Säädös

text: 1) Jos alemmanasteinen säädös on ristiriidassa ylemmänasteisen säädöksen kanssa, niin alemmanasteinen säädös on sivuutettava. Tästä on muun muassa perustuslaissa säännös, että jos lain soveltaminen olisi ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa, on tuomioistuimen annettava etusija perustuslain säännökselle.


title: Säädös

text: 2) Jos kansallinen säädös on ristiriidassa ylikansallisen säännöksen kanssa, niin kansallinen säädös on sivuutettava. Tällaisia ylikansallisia säännöksiä voivat olla Suomea sitovat EU-säännökset tai Suomessa lailla voimaan saatetut kansainväliset sopimukset.