title: Volodymyr Klytško

text:
Olympiavoittonsa jälkeen Klytško ryhtyi ammattilaiseksi. Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan 16. marraskuuta hän tyrmäsi Fabian Mezan ensimmäisessä erässä. Voitettuaan 16 ottelua, joista kaikki ennen täyttä aikaa, Klytško tyrmäsi helmikuussa 1998 WBC-liiton International-mestaruusottelussa (kyseessä ei siis ollut silloin vielä MM-titteli) Marcus McIntyren. Hän puolusti menestyksekkäästi titteliään Cody Kochia ja Najee Shaheedia vastaan, mutta menetti sen Ross Purittylle. Hän kuitenkin voitti sen takaisin itselleen Joseph Chingangulta. 25. syyskuuta 1999 hän otti nimiinsä myös raskaansarjan Euroopan mestaruuden voittamalla Axel Schulzin. Euroopan-mestaruuttaan hän puolusti menestyksekkäästi Lajos Erosia ja David Bosticea vastaan sekä voitti välissä myös WBA-liiton International-mestaruuden tyrmäämällä Paea Wolfgrammin.
10. lokakuuta 2000 Klytško voitti WBO-liiton maailmanmestaruuden Chris Byrdiltä kaikin tuomariäänin. Hän puolusti titteliään menestyksekkäästi Derrick Jeffersonia, Charles Shuffordia, Francois Bothaa, Ray Merceriä ja Jameel McClineä vastaan voitoilla ennen täyttä aikaa, kunnes hävisi yllättäen Corrie Sandersille toisessa erässä. Hän pääsi kahden voitokkaan ottelun jälkeen jälleen yrittämään mestaruuttaan takaisin huhtikuussa 2004 Lamon Brewsteria vastaan ja olikin alkuerissä johdossa selvästi. Hän käytti Brewsteria lattiassakin, mutta uupui niin pahasti, että Brewster tyrmäsi hänet viidennessä erässä. Monien katsojien mielestä ottelussa oli jotain hämärää ja lehdistössä spekuloitiin jopa, että Klytško olisi jotenkin huumattu ottelun aikana, koska hän viidennessä erässä väsyi niin yllättäen ja laski alas suojauksensa. Ottelun vedonlyöntisuhde muuttui hieman mystisesti muutamaa tuntia ennen ottelua. Kuitenkaan todisteita mistään epämääräisestä toiminnasta ei lopulta löydetty, vaikkakin ottelun jälkeen otetut verinäytteet katosivat salaperäisesti. Klytško haki vauhtia tuon ottelun jälkeen kolmella voitolla, joista ottelu Samuel Peterin kanssa osoittautui yllättävänkin hankalaksi, mutta päättyi kuitenkin Klytškon voittoon kaikin tuomariäänin.


title: Volodymyr Klytško

text: Voitto Peteristä takasi Klytškolle paikan päästä ottelemaan IBF- ja IBO-liittojen maailmanmestaruudesta Byrdiä vastaan. Monien yllätykseksi Klytško voitti Byrdin 22. huhtikuuta 2006 teknisellä tyrmäyksellä seitsemännessä erässä. 11. marraskuuta 2006 hän puolusti mestaruuksiaan menestyksellisesti tyrmäämällä Calvin Brockin seitsemännessä erässä Madison Square Gardenissa, New Yorkissa käydyssä ottelussa.


title: Volodymyr Klytško

text: Maaliskuussa 2007 Klytško voitti amerikkalaisen Ray Austinin suoraan toisessa erässä teknisellä tyrmäyksellä. Ottelu käytiin Sap Arenalla Saksassa. 7. heinäkuuta 2007 Klytško sai kauan odottamansa mahdollisuuden otella Lamon Brewsteria vastaan. Saksan Kölnissä käyty kamppailu oli Klytškolta täysin ylivoimainen esitys ja Brewster luovuttikin kamppailun 6. erässä Klytškon voittaessa kaikki erät siihen asti.


title: Volodymyr Klytško

text: 24. helmikuuta 2008 Klytško kohtasi Sultan Ibragimovin New Yorkin Madison Square Gardenilla, Yhdysvalloissa. Klytško voitti 12-eräisen ottelun lopulta kaikin tuomariäänin. Kamppailun myötä raskaaseensarjaan saatiin yleisesti tunnustettu raskaansarjan mestari. Edellisen kerran kiistattomasta mestaruudesta ottelivat vuonna 1999 Evander Holyfield ja Lennox Lewis...


title: Volodymyr Klytško

text: 12. heinäkuuta 2008 Klytško otteli Hampurissa, Saksassa amerikkalaista Tony Thompsonia vastaan. Klytško reväytti jo toisessa erässä silmäkulmansa, mutta lisäsi vauhtia seitsemännessä erässä ja tyrmäsi Thompsonin 11. erässä. Klytškon piti puolustaa kaikkia vöitään venäläistä Aleksandr Povetkinia vastaan 13. joulukuuta 2008, mutta ottelu on siirtynyt hamaan tulevaisuuteen Povetkinin loukattua itsensä harjoituksissa. Sen sijaan hän kohtasi yhdysvaltalaisen Hasim Rahmanin ja voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä seitsemännessä erässä.


title: Volodymyr Klytško

text: Seuraavassa ottelussaan Klytskon piti kohdata entinen alemman raskaansarjan mestarin, raskaaseensarjaan siirtynyt David Haye. Kamppailu peruuntui Hayen loukkaannuttua harjoitusleirillä. Korvaajaksi Klytsko sai Ruslan Tšagajevin. Kamppailussa piti olla panoksena IBF-, WBO-, IBO- ja WBA-liittojen vyöt. Kamppailun vyömäärä tipahti kuitenkin IBF-, WBO- ja IBO-liiton mestaruuteen. Kamppailussa piti olla alun perin mukana myös WBA-liiton mestaruusvyö mutta WBA-liitto päätti että Valujev on liiton mestari, eikä Klytškon ja Tšagajevin välisessä kamppailussa ollut siksi WBA-liiton mestaruusvyötä jaossa. Klytško voitti kamppailun teknisellä tyrmäysvoitolla yhdeksännen erän jälkeen.


title: Volodymyr Klytško

text: Maaliskuussa 2010 Klytško puolusti IBF-, WBO- ja IBO-mestaruuksiaan Eddie Chambersia vastaan. Hän voitti ottelun tyrmäyksellä viimeisessä erässä. Syyskuussa 2010 hän puolusti mestaruuksiaan Samuel Peteriä vastaan, jonka voitti tyrmäyksellä.


title: Volodymyr Klytško

text: Heinäkuussa 2011 Klytško voitti WBA-, WBO-, IBF- ja IBO-liittojen sekä The Ringin maailmanmestaruusottelussa Hampurissa Saksassa englantilaisen David Hayen pistein.


title: Volodymyr Klytško

text: Klytško hävisi tittelinsä MM-ottelussa toistaiseksi voittamatonta brittinyrkkeilijä Tyson Furya vastaan yksimielisellä pistetuomiolla marraskuussa 2015 Saksan Düsseldorfissa.


title: Volodymyr Klytško

text: Klytškon oli tarkoitus otella uudestaan Tyson Furya vastaan 9. heinäkuuta 2016 Manchesterissa Isossa-Britanniassa, mutta ottelu peruuntui ensimmäisen kerran Furyn nilkkavamman vuoksi. Seuraavan kerran heidän oli määrä kohdata 29. lokakuuta 2016 Manchesterissa, mutta syyskuun lopussa ilmoitettiin tämänkin kohtaamisen peruuntuvan Furyn loukkaantumisen vuoksi. Furyn sijaan Klytško kohtasi titteliottelussa IBF-liiton maailmanmestarin Anthony Joshuan 29. huhtikuuta 2017 häviten monivaiheisen kamppailun teknisellä tyrmäyksellä 11. erässä. Uusintaottelun sijaan Klytško ilmoitti lopettavansa nyrkkeilyuransa elokuussa 2017.


title: Volodymyr Klytško

text: Koulutukseltaan Volodymyr Klytško on veljensä tavoin liikuntatieteiden tohtori (Kiovan yliopisto, 2001). Nykyisin hän asuu Hampurissa, Saksassa. Hänen valmentajanaan toimii Jonathon Banks. Klytškolla on veljensä kanssa oma K2 Promotions -yritys, jonka kautta hän järjestää niin omat ottelunsa kuin muidenkin nyrkkeilijöiden otteluita.


title: Volodymyr Klytško

text: Vuonna 2013 Klytško meni kihloihin yhdysvaltalaisen näyttelijän Hayden Panettieren kanssa. He saivat tyttären joulukuussa 2014.


title: Glen Johnson (jalkapalloilija)

text: Glen McLeod Cooper Johnson (s. 23. elokuuta 1984) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelasi viimeksi Englannin Valioliigan Stokessa. Johnson siirtyi seuraan heinäkuussa 2015 sopimuksensa päätyttyä Liverpoolissa. Johnson pelaa tavallisesti oikeana laitapuolustajana, mutta on pelannut myös vasemmassa laidassa.


title: Glen Johnson (jalkapalloilija)

text: Johnson siirtyi Chelseaan West Hamista kuudella miljoonalla punnalla Claudio Ranierin toimiessa seuran managerina. Aikaisemmin hän oli ollut lainassa Millwallissa. Johnson ei kuitenkaan pystynyt vakiinnuttamaan paikkaansa Chelsean kokoonpanossa, joten Chelsea lainasi hänet Portsmouthiin kaudeksi 2006–2007. Onnistuneen kauden jälkeen Portsmouth osti hänet 4,5 miljoonalla eurolla kesällä 2007.


title: Glen Johnson (jalkapalloilija)

text: 9. tammikuuta 2009 Johnson solmi Portsmouthin kanssa uuden jatkosopimuksen. Uusi sopimus olisi pitänyt Johnsonin Portsmouthissa kauden 2012–2013 loppuun asti, mutta Liverpool tarjosi hänestä kesäkuussa 2009 17,5 miljoonaa euroa, mikä muutti Portsmouthin mielen.


title: Glen Johnson (jalkapalloilija)

text: Johnson on kuulunut Englannin maajoukkueen vakionimiin Portsmouthiin siirtymisensä jälkeen. Hän on pelannut kaikkiaan 54 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.


title: Glen Johnson (jalkapalloilija)

text: Yksityiselämässään Johnsoniin on kiinnitetty huomiota muun muassa ylinopeuden takia saadusta ajokiellosta ja hänen jäädessään kiinni näpistyksestä vuonna 2007.


title: Igor Romiševski

text: Igor Anatoljevitš Romiševski (, 25. maaliskuuta 1940 Žukovski, Venäjän SFNT – 28. syyskuuta 2013 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut venäläinen jääkiekkoilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja.


title: Igor Romiševski

text: Romiševski pelasi 122 maaottelua tehden 15 maalia Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1965–72. Hän pelasi 437 liigaottelua tehden 126 maalia Neuvostoliiton mestaruussarjassa.


title: Igor Romiševski

text: Romiševski kuoli Moskovassa 28. syyskuuta 2013, 73-vuotiaana.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta, alaotsikoltaan "jossa todistetaan Jumalan olemassaolo ja sielun kuolemattomuus", on René Descartesin kirjoittama filosofinen, metafysiikkaa käsittelevä tutkielma. Se julkaistiin vuonna 1641 latinaksi nimellä "Meditationes de prima philosophia, in qua Dei existentia et animae immortalitas demonstratur" ja vuonna 1647 ranskaksi nimellä "Méditations Metaphysiques", minkä vuoksi se tunnetaan myös nimellä "Metafyysisiä mietiskelyjä".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" koostuu kuudesta "meditaatiosta" eli mietiskelystä, joissa Descartes hylkää ensin kaiken uskon asioihin jotka eivät ole täydellisen varmoja ja pyrkii sitten esittämään, mitä voidaan tietää varmuudella. Teos muodostaa Descartesin metafyysisen järjestelmän tarkimman esityksen ja hänen aiemmin teoksessaan "Metodin esitys" (1637) esittämänsä filosofisen järjestelmän laajennoksen. Descartesin metafysiikkaa on esitetty myös teoksessa "Filosofian periaatteet" (1644), jonka hän tarkoitti filosofian opaskirjaksi.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Teosta lukiessa on tärkeää huomata, että Descartes pyrkii johdattamaan lukijansa tietyn ajatteluketjun läpi vaiheittaisesti. Hän aloittaa täydellisestä skeptisismistä ja pyrkii tarjoamaan siihen ratkaisun eli löytämään jotain varmaa, jota ei voi epäillä. Siksi häntä ei tulisi lukea niin, että hän esittää eri osissa ristiriitaisia näkemyksiä, epäillen ensin jotain, jota pitää myöhemmin varmana. Teosta lukiessa esitettyjen argumenttien järjestys on merkityksellinen.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Teoksen rakenne viittaa uskonnolliseen mietiskelyyn ja hengellisiin harjoituksiin. Siinä annetaan ymmärtää, että Descartes on käyttänyt jokaiseen mietiskelyyn yhden päivän.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes suunnitteli tärkeintä teostaan vuosien ajan. Pian sen jälkeen kun hän oli muuttanut Ranskasta Hollantiin vuonna 1629 hän ilmoitti kehittäneensä todistuksen Jumalan ja sielun olemassaolosta. Hän halusi hioa esityksensä mahdollisimman täydelliseksi ennen kuin julkaisisi sen. Descartes esitteli uusia ideoitaan lyhyesti jo vuonna 1637 ilmestyneessä "Metodin esityksessä", joka julkaistiin ranskankielisenä. "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" hän kuitenkin kirjoitti latinaksi, sillä omien sanojensa mukaan hän ei halunnut epätavallisen metodinsa muodostuvan ”houkutukseksi heikommille hengille”. Käsikirjoitus valmistui keväällä 1640. Marraskuussa 1640 Descartes lähetti sen Pariisiin ystävälleen isä Marin Mersennelle pyytäen tätä toimittamaan sen julkaisukuntoon sekä huolehtimaan julkaisemisesta. Teos ilmestyi elokuussa 1641 Pariisissa Michel Solyn julkaisemana otsikolla "Renati Descartes Meditationes de Prima Philosophia in qua Dei existentia et animae immortalis demonstratur".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes haki teoksellaan aikansa oppineiden yhteisön hyväksyntää. Alkuperäiseen painokseen sisältyy Pariisin Sorbonnen yliopiston teologiselle tiedekunnalle osoitettu kohtelias ja juhlava saatekirje. Siinä Descartes viittaa myös 5. Lateraanikonsiilin vuonna 1513 hyväksymään päätökseen, jossa katolinen kirkko oli kutsunut filosofit esittämään todistuksia sielun kuolemattomuuden puolesta. Alaotsikostaan huolimatta "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" ei itse asiassa sisällä mitään todistusta sielun kuolemattomuudesta. Vuoden 1642 toisessa painoksessa alaotsikko oli korjattu muotoon "joissa todistetaan Jumalan olemassaolo ja ihmissielun ero ruumiista".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes halusi saada teoksellaan aikaan avoimen keskustelun, jossa hän voisi vastata mahdolliseen arvosteluun ja vastaväitteisiin. Hänen pyynnöstään Mersenne lähetti "Mietiskelyjen" käsikirjoituksen ennen sen julkaisua useille filosofeille, teologeille ja loogikoille pyytäen kirjallisia kommentteja. Kuudet vastaväitteet, joista monet ovat hyvin laajoja, julkaistiin yhdessä Descartesin kirjoittamien vastausten kanssa "Mietiskelyjen" ensimmäisessä painoksessa. Viiden ensimmäisten vastaväitteiden kirjoittajat olivat julkaisujärjestyksessä: (1.) hollantilainen teologi, veli Johannes Caterus (Johan de Kater) kahden muun katolisen papin avustamana; (2.) Mersenne itse; (3.) Pariisissa maanpaossa asunut englantilainen filosofi Thomas Hobbes; (4.) teologi ja loogikko Antoine Arnauld; sekä (5.) filosofi Pierre Gassendi. Kuudennet vastaväitteet ovat Descartesin itsensä järjestämä kokoelma sekalaisia huomautuksia, joiden osalta yksittäisten argumenttien esittäjiä ei tunneta. Osa niistä on Mersennen, osa jesuiittaisä Pierre Bourdinin, joka kirjoitti myös ensipainoksen ulkopuolelle jääneet kaikkein laajimmat seitsemännet vastaväitteet. Ne liitettiin teoksen toiseen painokseen yhdessä Descartesin kirjoittaman, Ranskan jesuiittojen johtajalle Jacques Dinet’lle suunnatun valituskirjeen kanssa. Lisäksi salanimellä Hyperastispes esiintynyt tuntematon henkilö tai henkilöryhmä kirjoitti liian myöhään kustantajalle lähetetyt kahdeksannet vastaväitteet, jotka jätettiin pois molemmista painoksista. Nämä vastaväitteet ja Descartesin niihin kirjoittama vastaus ovat säilyneet.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes kohteli osaa vastaväittäjistä, kuten Arnauldia hyvin kunnioittavasti ja vastasi heille harkitusti. Sen sijaan vastaukset kolmansiin ja viidensiin vastaväitteisiin ovat ylimalkaisempia ja epäkunnioittavampia. Descartes ei mahdollisesti tiennyt tuolloin vielä tuntemattoman Thomas Hobbesin olleen kolmansien vastaväitteiden takana.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" käännettiin Descartesin äidinkielelle eli ranskaksi vuonna 1647. Ranskannos sisältää paljon kohtia, joissa lauseiden merkitys on oleellisesti muuttunut alkuperäisestä. Vaikka Descartes tiettävästi tarkistikin itse käännöksen ja teki siihen korjauksia, monet latinan- ja ranskankielisen version eroista on oletettu kääntäjien tekemiksi virheiksi. Tutkijat pitävät teoksen autenttisimpana versiona vuoden 1642 latinankielistä toista painosta, johon on korjattu ensimmäisen painoksen sisältämät runsaat painovirheet.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Teos on suomennettu kolmesti. Ensimmäinen on nimellä "Metafyysillisiä mietelmiä" ilmestynyt Ph. Suurosen suomennos vuodelta 1899. J. A. Hollon suomennos ilmestyi vuonna 1956 nimellä "Metafyysisiä mietiskelyjä" osana Descartes-kokoelmaa "Teoksia ja kirjeitä". Muista suomennoksista poiketen se on tehty ranskankielisestä laitoksesta eikä latinankielisestä alkutekstistä. Kolmas, Tuomo Ahon ja Mikko Yrjönsuuren tekemä suomennos ilmestyi vuonna 2002 osana Descartesin koottuja teoksia. Se on ainoa suomennos, joka sisältää myös vastaväitteet ja Descartesin niihin kirjoittamat vastaukset.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Ensimmäinen mietiskely: Mitä voidaan epäillä" on kirjoitettu ensimmäisessä persoonassa ja dialektiseen tyyliin. Se etenee kolmessa tasossa repimällä alas yleisiä ajatuksia, periaatteenaan, että kaikkeen mikä on epävarmaa pitää suhtautua niin kuin se olisi väärin. Descartes kuitenkin havaitsee, että mielellä on tapana uskoa kaikkea minkä se havaitsee ja siksi tahdon tulee tieten tahtoen olettaa kaikki aikaisemmat uskomukset vääriksi. Tämän tueksi hän käsittelee kolmea tasoa (tai antaa kolme esimerkkiä), joiden vuoksi kaikkea voidaan epäillä. Nämä ovat: aistien valheellisuus, unien valheellisuus ja pahan demonin eli kartesiolaisen demonin ("deus deceptor", "pettävä jumala") hypoteesi. Lopulta Descartes katsoo vain ajattelun ja olemassaolon koskemattomiksi. Niiden välistä suhdetta Descartes käsittelee enemmän toisessa mietiskelyssä.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes aloittaa ensimmäisen mietiskelyn toteamalla, että on omaksunut elämänsä aikana lukuisia vääriä uskomuksia. Hän ymmärtää, että hänen on pakko aloittaa täysin alusta, jos hän haluaa saavuttaa tieteessä mitään järkähtämätöntä ja kauan kestävää. Tämän vuoksi hän päättää olla tekemättä arvostelmia mistään, mikä voi olla vähänkin epävarmaa — "mielipiteet, jotka eivät ole aivan varmoja ja epäilyksettömiä, pitää yhtä huolellisesti jättää hyväksymättä kuin ilmeisen epätodet". Jokaisen yksittäisen uskomuksen arviointi erikseen kestäisi liian kauan — siksi hänen tulee löytää joku tapa hylätä kaikki uskomukset kerralla.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Ensimmäisenä Descartes käsittee aisteja, joiden kautta kaikkein todentuntuisimmat vaikutelmat tulevat, mutta joiden epäluotettavuuden voi ymmärtää siitä, että aistit ovat pettäneet häntä ennenkin. Jos aistien välittämä tieto on pettänyt häntä kerrankin, aistit voivat pettää häntä nytkin, ja "on järkevää olla koskaan luottamatta täydellisesti sellaiseen mikä on milloinkaan johtanut meitä harhaan".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes myöntää kuitenkin, että on hyvin vaikea todella ajatella, että hän ei olisi siinä missä vaikuttaa olevan ja pitäisi kädessään sitä paperia, joka siinä vaikuttaa olevan, jne. Kuinka aistit voisivat pettää niin perusteellisesti? Niinpä hän jatkaa tarjoamalla vielä vahvemman syyn epäillä uskomuksiaan. Hullu tai uneksiva voi kuvitella mitä vain. Hulluuden mahdollisuuden Descartes sivuuttaa kuitenkin melko nopeasti, keskittyen sen sijaan uneksimisen mahdollisuuteen. Unessa hän voisi hyvinkin kuvitella olevansa siinä missä on, vaikka olisi todellisuudessa sängyssä umpiunessa.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Vaikka kuhunkin näistä liittyvät seikat voivat tehdä inhimilliset havainnot vääriksi, Descartes katsoo, etteivät ne kuitenkaan kykene tekemään vääriksi sitä, mitä "näytämme" havaitsevan. Esimerkiksi unet ja kuvitelmat voivat olla valheellisia, mutta niissä esiintyvät värit ovat silti aina olemassa. Sama pätee muihin maailman yleiskäsitteisiin, universaaleihin. Tästä seuraisi, että ainakin aritmetiikka ja geometria ja muut sen kaltaiset tieteet, jotka eivät oleta yksittäisolioiden olemassaoloa, olisivat päteviä (kaksi plus kolme on viisi sekä valveilla että unessa), kun taas fysiikka, tähtitiede ja muut yksittäisolioita tarkastelevat ja niiden olemassaolon olettavat tieteet olisivat epäiltäviä (paikka ja aika eivät toimi unessa kuten hereillä).


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Lopulta kaikki palautuu kuitenkin Jumalaan, joka voi tehdä mitä tahansa, kuten saada aikaan sen, ettei maata, taivasta eikä mitään muutakaan ole olemassa, vaikka Descartesista siltä näyttäisi. Jos Jumalaa ei olisi ja kaikki, kuten Descartes, olisi saanut alkunsa sattumalta, olisi vielä todennäköisempää, että hän olisi aina väärässä kaikessa. Kumpikin seikka saisi aikaan sen, että hän voisi erehtyä jopa niin itsestään selvänä pitämässään asiassa kuin siinä, onko kaksi plus kolme viisi, erehtyväthän muutkin asioissa, joita pitävät mielestään selvinä. Itse Jumalaa Descartes ei kuitenkaan voi pitää pettäjänä, koska petoksellisuus ei sovi Jumalan täydellisyyteen. Sen sijaan hän käyttää ajatuksen apuna käyttämästään yliluonnollisesta pettäjästä ilmaisua "äärimmäisen mahtava ja viekas paha henki".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Tällaista täydellistä epäilyä, sekä epäilyksen tilan saavuttamista että sen ylläpitämistä, Descartes pitää itsekin vaikeana. Ihmismielellä on tapana palata lopulta totuttuihin ajatuskuvioihin. Täydellisen epäilyn saavuttamiseksi Descartes soveltaa liioiteltua eli hyperbolista epäilyä, jossa hän pettää ajatuksiaan ja kääntää ne väkisin päinvastaiseen suuntaan kuin yleensä. Näin yhdensuuntainen harhaluulo voidaan kumota päinvastaisella harhaluulolla.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Ensimmäisen mietiskelyn jälkeen Descartes on päässyt siis siihen, ettei hän voi pitää mitään varmana: jos joku muuten näyttäisikin olevan varmaa, pettävä demoni voisi aina saada aikaan, että sekin olisi todellisuudessa valheellista.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Toinen mietiskely: Ihmismielen luonteesta: se tunnetaan paremmin kuin ruumis" esittää ajattelumallin, jota kutsutaan joskus representationalismiksi, vastauksena ensimmäisen mietiskelyn epäilyihin. Descartes identifioi tässä teoriassa viisi askelta:Descartes väittää, että tämä representationaalinen teoria kytkee maailman irti mielestä ja johtaa tarpeeseen rakentaa jonkinlainen silta tämän ajatusten ja todellisuuden välisen kuilun yli ja tarjota näin "hyvät syyt" uskoa, että ajatukset kuvaavat ulkopuolista todellisuutta oikein. Seuraava katkelma kuvaa, kuinka Descartes asettaa sillan ensimmäisen lankun paikalleen ja astuu saavuttamastaan täydellisestä epäilystä yhden varman asian totuuteen:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Toisin sanoen tietoisuudesta seuraa automaattisesti yksilön olemassaolo. Tämä tunnetaan Descartesin kuuluisana argumenttina "cogito, ergo sum", "ajattelen, siis olen". Tämä argumentin tunnetumpi sanamuoto on peräisin hänen aiemmasta teoksestaan "Metodin esitys".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes yrittää ensin lähestyä edes yhtä asiaa koskevaa varmuutta ajattelemalla, että jos joku laittaa ajatuksia hänen päähänsä, ainakin tämän Jumalan tai demonin on oltava olemassa. Sitten hän kuitenkin ryhtyy pohtimaan, eikö voisi olla niin, että hän itse olisikin näiden ajatusten lähde. Ainetta ja siten ruumista ei kuitenkaan, kaiken epäilyn mukaan, ollut olemassa. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, ettei "minä" itse voinut olla olemassa, aineettomana.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Kun Descartes on todistanut olemassaolonsa, hän jatkaa etsimällä tarkempaa vastausta sille, mikä tämä "minä" on. Hän hylkää tyypillisen menetelmän, käsiteanalyysin, määrittelyjen löytämiseksi, koska määrittelyssä käytetyt sanat tulisi myös määritellä. Sen sijaan hän etsii "luonnollisia" ja "itsestäänselviä" termejä joita ei tarvitse määritellä tällä tavalla, vaan joiden merkitys voidaan yksinkertaisesti "nähdä". "Monimutkaisia termejä" voidaan rakentaa näistä "itsestäänselvistä" totuuksista.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes analysoi omaa "luonnollista" käsitystä itsestään, ja toteaa aina ajatelleensa olevansa sielu ja ruumis. Kaikkea niihin liittyvää, kuten ravitsemusta, liikkumista ja aistimista voi kuitenkin epäillä. Ainoastaan ajattelua hän ei voi ottaa itseltään pois. Muita voi olettaa vain mielikuvitukseen perustuen, eikä se tuota varmaa tietoa. Näin ensimmäinen Descartesin "itsestäänselvistä" totuuksista on todistus hänen olemassaolostaan, kääntyneenä hänen oman päänsä sisälle:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Määritelläkseen itsensä ja havaintokykynsä tarkemmin, Descartes ottaa esimerkiksi palan vahaa. Hän päättelee, ettei vaha ole vahaa kokonsa, muotonsa, kiinteytensä, lämpötilansa, värinsä, makunsa, tuoksunsa tai siitä kopautettaessa lähtevän äänen puolesta, koska ne kaikki muuttuvat kun vahan laittaa esimerkiksi tulen läheisyyteen, mutta vaha on silti vahaa. Tämän vuoksi Descartes tekee eron tavallisen aistimuksen ja arvostelman välille. Descartes toteaa, että:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Jos vahan subtanssi voidaan tietää tällä tavoin, saman täytyy koskea myös itseämme:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Toisen mietiskelyn jälkeen Descartes on päässyt siis siihen, että pelkkä ajatteleva mieli on olemassa ja sekä aistiminen että kuvitteleminen ovat nekin loppujen lopuksi ensisijaisesti ajattelemista ja todistavat vain ajattelevan mielen olemassaolosta.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Kolmas mietiskely: Jumalasta: että hän on olemassa" rakentaa edellä esitetyn ajatuksen "olen olemassa" pohjalle — Descartes pyrkii todistamaan myös, että "en ole yksin". Matkan varrella hän ratkaisee skeptisen kriteerin ongelman eli regressioargumentin seuraavan kaltaisella argumentilla:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Käyttäen kriteerinään selkeyttä tai selväpiirteisyyttä, Descartes pyrkii todistamaan, ettei ole yksin, vaan että myös Jumala on olemassa. Hän valitsee tämän menetelmän, koska ilman tietoa siitä, onko Jumala olemassa vai onko hän kartesiolainen demoni, ei ole mahdollista käsitellä kartesiolaisen demonin haastetta tiedolle todellisuudesta, eli hän ei voisi jatkaa lainkaan pidemmälle, koska ei voisi tietää mihin voi luottaa.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Tämän vuoksi Descartes jakaa ensin hänellä olevat ideat kolmeen luokkaan: synnynnäiset ideat, ulkopuolelta tulevat ideat ja hänen keksimänsä ideat. Jotta hän voisi olla varma siitä, että ideoilla, jotka vaikuttavat tulevan hänen ulkopuoleltaan, on mitään tekemistä minkään ulkopuolisen kanssa, hän määrittelee seuraavaksi kausaliteettiin liittyvän periaatteen: syyn tulee olla yhtä todellinen kuin seurauksen. Esimerkiksi, jos norsun kuva saa aikaan ajatuksen norsusta, kuvan tulee olla vähintään yhtä todellinen kuin ajatuksen. Jos näin ei olisi, kuva ei olisi voinut tuottaa ajatusta.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Tätä kausaliteetin periaatetta käyttäen Descartes ryhtyy tutkimaan itsensä ulkopuolisia olioita ja ensin niitä koskevien ideoiden alkuperää. Hän katsoo, että itsensä lisäksi hänellä on ideoita koskien muun muassa erilaisia aineellisia olioita, muita ihmisiä, eläimiä, enkeleitä sekä Jumalaa. Hän katsoo, että niistä kaikki paitsi aineellisia olioita ja Jumalaa koskevat ideat voivat olla peräisin muiden ideoiden yhdistelmistä. Aineellisia olioita koskien hänellä taas ei tunnu olevan mitään sellaista ideaa, joka ei voisi olla peräisin hänestä itsestäänkin. Niinpä hän alkaa tutkia Jumalaa ensimmäisenä varmuudella ulkopuolisena oliona.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes esittää kaksi argumenttia Jumalan olemassaolon todistukseksi. Ensimmäinen on ontologisen todistuksen eräs muoto ja alkaa sillä premissillä, että kaikilla on ajatus Jumalasta. Toinen on pohjimmiltaan kosmologinen todistus ja alkaa sillä tosiasialla, että minä on olemassa.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Argumentti 1


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Argumentti 2


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Näiden argumenttien perusteella Descartes katsoo osoittaneensa, ettei ole yksin maailmankaikkeudessa, koska myös äärettömän älykäs, voimallinen ja täydellinen substanssi on olemassa. Hän katsoo myös todistaneensa, että tämä Jumala ei voi olla kartesiolainen demoni.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Neljäs mietiskely: Todesta ja epätodesta" käsittelee ongelmaa, joka seuraa edellä käsitellyistä. Jos sekä "minä" että "Jumala" ovat kummatkin olemassa, ja jos Jumala on täydellisen hyvä ja kaiken olemassa olevan syy, miksi maailmassa on virhettä ja vääryyttä?


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartesin argumentti keskittyy olemassaolon suureen ketjuun, jossa Jumalan täydellinen hyvyys on suhteessa hänen täydelliseen olemassaoloonsa. Toisessa päässä on täydellinen olemattomuus, joka on samalla myös pahan ääripää. Ihmiset ovat näiden kahden ääripään välissä ja he ovat vähemmän "todellisia" tai "hyviä" kuin Jumala, mutta "todellisempia" ja "parempia" kuin olemattomuus. Näin erehtyminen (osana pahaa) ei ole positiivista todellisuutta, vaan ainoastaan oikean tiedon puuttumista. Näin sen on mahdollista olla olemassa myös täydellisen erehtymättömän Jumalan yhteydessä.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes myös myöntää kaksi seikkaa, jotka saattaisivat mahdollistaa hänen kykynsä erehtyä. Ensinnäkin hän huomaa, että on hyvin mahdollista että hänen rajoitettu tietämyksensä estää häntä ymmärtämästä "miksi" Jumala valitsi luoda hänestä sellaisen, että hän voi tehdä virheitä. Jos hän pystyisi näkemään asiat jotka Jumala voi nähdä, alueeltaan täydellisesti ja rajattomasti, hän ehkä pitäisi erehtymisen mahdollisuutta parhaana valintana. Hän käyttää tätä hyökätessään aristoteelista syiden teoriaa vastaan. Aristoteleen kuvaamista syistä viimeinen oli olion päämääräsyy ("se mikä sen tarkoitus on"), mutta Descartes katsoo, että koska hän ei voi täydelisesti käsittää Jumalan mieltä, on mahdotonta ymmärtää tieteen kautta täydellisesti "miksi"-tyyppisiä kysymyksiä — hän joutuu tyytymään "kuinka"-tyyppisiin kysymyksiin.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Toisekseen Descartes huomaa, että Jumalalla on kyky luoda paljon asioita, joista hän olisi vain yksi. Ehkä erehtyminen ilmenee vain tarkasteltaessa yksilöä ja häviää jos tarkastellaankin kokonaisuutta — vaikka hän ei vielä olekaan varma minkään muun kuin itsensä ja Jumalan olemassaolosta.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Viimeisenä neljäs mietiskely laittaa erehtymisen jumalallisten lahjojen, ymmärryksen ja tahdon, välisen ristiriidan nimiin. Ymmärrys (samoin kuin muisti, mielikuvitus, jne.) on annettu epätäydellisenä, kun taas tahto eli valinnan vapaus voidaan antaa vain joko kokonaisuudessaan tai ei lainkaan. Kun hänelle annetaan tietty määrä ymmärrystä ja hän tämän jälkeen tekee tahdollaan valintoja tämän ymmärryksen alueen ulkopuolelta, hän päätyy virheisiin. Näin Jumala ei ole luonut ja antanut hänelle mitään erityistä erehtymisen kykyä — Jumalan antamat lahjat, ymmärrys ja tahto, ovat kummatkin hyviä ja ainoastaan niiden väärä käyttö, eli arvostelman tekeminen silloin kun se ei olisi ollut luvallista, tuottaa virheitä.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Tässä Descartes yhtyy antiikin skeptikoiden näkemykseen, jonka mukaan skeptisyys on arvostelmista pidättäytymistä silloin, kun asiat eivät ole selviä.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: "Viides mietiskely: Aineellisten olioiden olemuksesta ja jälleen Jumalan olemassaolosta" alkaa pyrkimyksellä laajentaa tunnettujen asioiden joukkoa itsestä ja Jumalasta myös ulkopuolisiin aineellisiin oliohin. Samalla Descartes käsittelee ajatuksia, jotka koskevat näitä ulkopuolisia olioita, ja päätyy toiseen loogiseen todistukseen Jumalan olemassaolon puolesta.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Ennen ulkopuolisten aineellisten olioiden "olemassaolon" käsittelyä Descartes katsoo tarpeelliseksi käsitellä niiden "ominaisuuksia". Hän katsoo, että oliot voidaan jakaa niihin, joita koskevat ideat ovat tarkkoja ja niihin, joita koskevat ideat ovat epämääräisiä. Ensin mainittuihin lukeutuvat ulottuvuus, kesto ja liike. Näitä geometrisia ideoita ei voi tulkita väärin tai yhdistellä niin, että niistä tulisi vääriä, ja niiden ajatukset löytyvät hänen mielestään, vaikka niitä ei ehkä olisi olemassa mielen ulkopuolella lainkaan. Esimerkiksi, kolmion kulmat ovat aina yhteenlaskettuna 180 astetta ja kolmion pisin sivu on aina suurinta kulmaa vastassa, vaikka kolmio järjestettäisiin miten. Näis Descartes ajattelee, että näillä totuuksilla on luonto tai olemus itsessään, täysin riippumatta hänen ajatuksistaan tai mielipiteistään.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Ajatellessaan näiden ulkopuolisia olioita koskevien ideoiden riippumattomuutta, Descartes ymmärtää, että hän on yhtä varma Jumalasta kuin näistä matemaattisista ideoista. Hän väittää sitä luonnolliseksi, sillä Jumalaa koskevat ideat ovat ainoita ideoita, joista voidaan johtaa Jumalan olemassaolo. Hän käyttää esimerkkinä vuorta ja laaksoa. Vaikka vuorta ei voikaan ajatella, ilman että ajattelisi laaksoa, on mahdollista, ettei maailmassa ole yhtään vuorta eikä laaksoa. Kuitenkin se seikka, että ei ole mahdollista ajatella Jumalaa ilman olemassaoloa johtaa automaattisesti siihen, ettei ole mahdollista ajatella, ettei Jumalaa olisi.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Yksinkertaistettuna tämä Descartesin toinen ontologinen jumalatodistus kuuluu seuraavasti:Vaikka Descartes oli jo aiemmin katsonut todistaneensa Jumalan olemassaolon, tämä todistus antaa hänelle mahdollisuuden lakata epäilemästä "kirkkaiden ja selkeiden" ideoiden totuutta. Kun Jumalan olemassaolo on varmaa, kaikki epäilys siitä, ovatko asiat totta vai harhaa, voidaan unohtaa. Descartes katsoo, että ilman tätä varmaa tietoa korkeimman olennon olemassaolosta minkään muun tieton varmuudesta ei olisi takeita.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text:
"Kuudes mietiskely: Aineellisten olioiden olemassaolosta ja mielen ja ruumiin reaalisesta distinktiosta" käsittelee edelleen ulkopuolisten aineellisten olioiden olemassaolon mahdollisuutta. Hän sanoo, että sellaisia olioita voi olla olemassa yksinkertaisesti koska Jumalalle on mahdollista luoda sellaisia.
Tietäen, että tällaisten olioiden olemassaolo on mahdollista, Descartes ryhtyy käyttämään mielessä olevien kuvien yleisyyttä todisteena. Tätä varten hän tekee eron mielikuvituksen eli mielessä olevien kuvien ja puhtaan ymmärryksen välille. Ensin mainittu on kuin mielessä oleva valokuva ja jälkimmäinen jotain joka ymmärretään, mutta ei kuvallisena. Hän selvittää tätä esimerkillä:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Descartes ei ole kuitenkaan vielä todistanut, että tällaisia olioita on olemassa, vain, että niiden olemassaolo selittäisi hyvin tällaiset mielen toiminnot. Todistuksen saavuttamiseksi hän tarkastelee uudelleen mietiskelyjensä alkuehtoja — että aisteihin ei voi luottaa ja että sillä, mitä hän on oppinut luonnostaan, ei ole paljon painoarvoa. Hän kuitenkin näkee nämä argumentit uudessa yhteydessä: ensimmäisten mietiskelyjen jälkeen hän on vakuuttunut itsensä ja täydellisen, ei pettävän, Jumalan olemassaolosta. Siksi Descartes katsoo voivansa hypätä suoraan ruumiin ("res extensa", ”ulottuvainen asia”) ja sielun (mielen; "res cogitans", ”ajatteleva asia”) eron ja aineellisten olioiden olemassaolon todistamiseen:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Todistus, että ruumis ja sielu ovat erillisiä


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Todistus, että ulkoisia aineellisia asioita on olemassa


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Näiden kahden argumentin avulla Descartes on häivyttänyt solipsismin ja skeptisismin ja vaikuttaa onnistuneen määrittelemään todellisuuden kolmiosaiseksi: Jumala (ääretön), sielut ja materiaaliset asiat (kummatkin äärellisiä). Hän päättää käsittelemällä todellisuuteen kuuluvia seikkoja, joita jotkut voisivat pitää epäjohdonmukaisina, kuten aistimukset amputoiduista raajoista, vesipöhö ja unet.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Esipuheessa Descartes oli kirjoittanut: "[...] pyydän siis myös lukijoilta, että he muodostaisivat Mietiskelyistä käsityksensä vasta sitten, kun ovat vaivautuneet lukemaan kaikki nämä vastaväitteet ratkaisuineen".


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Vastaväittäjät tekevät useita huomautuksia Descartesin argumenteista ja menetelmästä. Jotkut vastaväitteet osoittavat, että vastaväittäjä on ymmärtänyt Descartesin väärin. Näihin Descartes vastaa usein lyhyesti ja torjuvasti. Monet vastaväitteet ovat kuitenkin hyvin vahvoja ja joissain tapauksissa on kiistanalaista, onnistuuko Descartes vastaamaan niihin tyydyttävästi.


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Joitakin merkittävämpiä vastaväitteitä ovat:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Vastaväitteet Jumalan olemassaolon todistuksille:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Vastaväitteet tietoteorialle:


title: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta

text: Vastaväitteet mielenfilosofialle:


title: Ricardo Carvalho

text: Ricardo Alberto Silveira Carvalho [] (s. 18. toukokuuta 1978 Amarente, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän pelaa keskuspuolustajan paikalla Monacossa.


title: Ricardo Carvalho

text: Carvalho nousi suuren yleisön tietoisuuteen 2000-luvun alussa Portossa esittämiensä hyvien otteiden myötä. Hän voitti joukkueen riveissä UEFA-cupin, Mestarien liigan, Portugalin superliigan ja Portugalin cupin, ja hänet valittiin UEFAn seurajoukkuekilpailuiden parhaaksi puolustajaksi kaudella 2003–2004. Kesällä 2004 hän siirtyi englantilaiseen Chelseaan 19,85 miljoonalla punnalla. Lontoolaisseurassa hän voitti kuuden kauden aikana muun muassa kolmesti Englannin valioliigan mestaruuden ja FA Cupin.


title: Ricardo Carvalho

text: Elokuussa 2010 Carvalho siirtyi espanjalaiseen Real Madridiin. Hänet hankki seuraan valmentaja José Mourinho, jonka alaisuudessa hän pelasi aikaisemmin sekä Portossa että Chelseassa. Hän pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa joukkueessa 29. elokuuta 2010 Mallorcaa vastaan. Ensimmäinen maali syntyi kaksi viikkoa myöhemmin 11. syyskuuta 2010 kotiottelussa Osasunaa vastaan.


title: Ricardo Carvalho

text: Carvalho on pelannut Portugalin jalkapallomaajoukkueessa vuodesta 2003 lähtien. Hän oli mukana voittamassa EM-hopeaa Portugalin EM-kilpailuissa 2004, minkä lisäksi hän on edustanut maataan Saksan MM-kilpailuissa 2006, Itävallan ja Sveitsin EM-kilpailuissa 2008 ja Etelä-Afrikan MM-kilpailuissa 2010. Carvalho oli osa Ranskan EM-kilpailujen 2016 voittanutta joukkuetta.


title: Tuohikotti

text: Tuohikotti on kylä Kouvolan kaupungissa Pohjois-Kymenlaaksossa. Se muodostuu Tuohikotin, Pyöriälän, Heikkilän, Parolan, Metsä-Rämän ja Penttilän kylistä. Tuohikotti sijaitsee entisen Valkealan kunnan koillisosassa, noin 25 kilometrin päässä Valkealan kirkonkylältä ja noin 35 kilometrin päässä Kouvolasta. Kylän asukasluku on 442 (2002). Talouksia alueella on 175 ja kesäasuntoja noin 320.


title: Tuohikotti

text: Kylä on perimätiedon mukaan saanut nimensä ensimmäisestä asumuksesta, joka oli tuohesta rakennettu kota tai talo. Pysyvää asutusta alueella on ollut jo 1500-luvulla, jolloin kylällä mainitaan olleen viisi taloa. Vuosina 1769–1808 kylässä oli venäläinen varuskunta.


title: Tuohikotti

text: Tuohikotissa on ABC-myymälä ja asiamiesposti. Siellä on myös kirkko, neuvola, paloasema ja VPK:n talo. Kyläkoulu lakkautettiin keväällä 2012. Kylässä on ollut myös kaksi kyläkauppaa (Ripatti ja Sale) ja pankki.


title: Tuohikotti

text: Tuohikotti on Veikko Koppisen romaanin Räjähtävä tyhjyys keskeisiä tapahtumapaikkoja. Mikko-Pekka Heikkisen veijariromaanin Terveiset Kutturasta ratkaisutaistelu käydään Kouvolan koilliskulman ABC huoltamolla. Tuohikottia ei mainita nimeltä mutta viittaukset lähikyliin ja maantieteellisiin paikkoihin kertovat selkeästi Tuohikotista.


title: Fredrik I

text: Fredrik I tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:


title: Varisvesi

text:
Varisvesi on Vuoksen vesistöön ja Kallaveden reittiin kuuluva järvi Heinävedellä ja Leppävirralla Etelä-Savossa. Se ja Suvasvesi muodostavat Heinäveden reitin alkupisteen. Varisvesi saa vetensä pääasiassa Juojärven reitin vesistöistä sekä osittain myös Suvasvedeltä ja Kallavedeltä. Järvellä kulkee Karvion kanavan kautta laivaväylä Suvasvedeltä Heinäveden reitin pääjärveen Kermajärveen. Kanavan vieressä on myös suosittu Karvion kalastuskoski. Laivaväylä järveltä pohjoiseen Juojärveen kulkee Varistaipaleen ja Taivallahden kanavien kautta.
Varisvesi on Kallaveden pinnan tasolla eli korkeus merenpinnasta on 81,6 metriä ja on itäisin osa Iso-Kallaa. Varisveden pinta-ala on 783,81 hehtaaria.


title: Albert Tallroth

text: Albert Tallroth (1871, Pirkkala – 1899) oli Kuurojen liiton perustajia.


title: Albert Tallroth

text: Tallrothin ajatuksesta kuurojen toiminta järjestäytyi ja paikallisjärjestöjä perustettiin ympäri Suomea. Tallroth, joka itsekin oli kuuro, oli mukana perustamassa ensimmäiset kuurojen yhdistykset Helsinkiin, Turkuun, Tampereelle sekä Vaasaan. Yhdistyksien myötä kuurojen oli mahdollista saada työtä, koulutusta, tavata muita kuuroja sekä saada tietoa kuuroudesta. Tallroth oli ammatiltaan kuvanveistäjä: mm. Vaasan suomalaisen lyseon koristeveistokset ovat hänen veistämiään. Tallroth kuoli nuorella iällä keuhkokuumeeseen.


title: Filosofian periaatteet

text: Filosofian periaatteet () on René Descartesin kirjoittama filosofinen tutkielma. Se julkaistiin latinaksi vuonna 1644 ja ranskaksi nimellä "Principes de philosophie" vuonna 1647. Descartesin tavoitteena oli korvata Aristoteleen filosofia ja perinteinen skolastinen filosofia, jota tuohon aikaan harjoitettiin yliopistoissa.


title: Filosofian periaatteet

text: Teos on jaettu neljään osaan:


title: Kategoriat

text: Kategoriat (; tai "Praedicamenta") on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee termien luokittelua. Se jakaa termit kymmeneen kategoriaan.


title: Kategoriat

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Kategorioiden" lisäksi viisi muuta teosta.


title: Kategoriat

text: "Organoniin" luetuista teoksista "Kategoriat" kuuluu Aristoteleen varhaisimpiin teoksiin. Varhaisella keskiajalla aina 1100-luvulle saakka "Kategoriat" oli teoksen "Tulkinnasta" ohella ainoa Aristoteleen teos, joka oli tunnettu latinankielisessä lännessä, kunnes muut Aristoteleen teokset käännettiin kreikasta latinaksi. Näin teoksen historiallinen vaikutus on ollut monia muita Aristoteleen teoksia suurempi.


title: Kategoriat

text: Aristoteleen nimiin on pantu myös toinen "Kategoriat"-niminen teos, joka ei ole ollut osa "Organonia". Siitä on säilynyt nykyaikaan ainoastaan katkelmia.


title: Kategoriat

text: "Kategoriat" käsittelee yksinkertaisissa väitelauseissa eli subjekti–predikaatti-muotoisissa lauseissa esiintyvien termien loogista muotoa.


title: Kategoriat

text: Aristoteleen mukaan kaikki mahdolliset loogisissa väitelauseissa esiintyvät termit voidaan luokitella kymmeneen kategoriaan. Nämä kategoriat ovat:Väittelijä voi siis aloittaa väitelauseen analysoimisen pilkkomalla sen ensin yksittäisiin termeihin, ja sitten luokittelemalla termit lueteltuihin kategorioihin. Tämän jälkeen niiden välisiä totuusarvoja on helpompi puntaroida. Oleminen itsessään ei ole yksi kategorioista; sen sijaan olemisella voidaan nähdä yhtä monta eri merkitystä kuin kategorioita on.


title: Kategoriat

text: Ei tiedetä, miksi Aristoteles päätyi juuri näihin kymmeneen kategoriaan. Voidaan ajatella, että kategoriat luettelevat kaikki mahdolliset kustakin asiasta (ihminen, kappale jne.) kysyttävissä olevat asiat (kysymykset on esitetty suluissa). Kategoriat ovat jossain määrin sukua kreikan kielen sanaluokille, mutta Aristoteleen tarkoituksena ei ollut varsinaisesti kieliopillinen käsittely.


title: Kategoriat

text: Kategorioiden lisäksi Aristoteles käsittelee teoksessa myös muun muassa homonymiaa, synonymiaa ja paronymiaa, sekä vastakkaisuuden, ensisijaisuuden ja liikkeen käsitteitä.


title: Tulkinnasta

text: Tulkinnasta (; tai "De elocutione oratoria") on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee väitelauseiden ominaisuuksia ja loogista muotoa.


title: Tulkinnasta

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Tulkinnasta"-teoksen lisäksi viisi muuta teosta.


title: Tulkinnasta

text: "Organoniin" luetuista teoksista "Tulkinnasta" kuuluu Aristoteleen varhaisimpiin teoksiin. Nykyään hermeneutiikka merkitsee filosofista tekstien tulkintaa tai esimerkiksi Raamatun tulkintaa. "Tulkinnasta"-teoksen nimessä kreikan sanan "hermēneuein" voisi suomentaa myös toisin, jolloin teoksen nimi voisi olla esimerkiksi ”Väittämistä”.


title: Tulkinnasta

text: Varhaisella keskiajalla aina 1100-luvulle saakka "Tulkinnasta" oli teoksen "Kategoriat" ohella ainoa Aristoteleen teos, joka oli tunnettu latinankielisessä lännessä, kunnes muut Aristoteleen teokset käännettiin kreikasta latinaksi. Näin teoksen historiallinen vaikutus on ollut monia muita Aristoteleen teoksia suurempi.


title: Tulkinnasta

text: "Tulkinnasta" määrittelee perustavanlaatuiset väitelauseiden osat ja muodot, muun muassa:Käytännössä teos siis kuvaa, millainen väitelause on loogisesti pätevä, eli minkälaisia väitelauseita muotonsa puolesta voidaan yleensäkään käyttää väittelyissä. Aristoteles antaa myös negatiivisia esimerkkejä käsittelemällä kolmannen poissuljetun lakia sekä kieltämällä yleistykset ja modaliteetit.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Fredrik I (7. lokakuuta 1471 – 10. huhtikuuta 1533) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1523 kuolemaansa saakka.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Fredrikin isä oli Tanskan, Norjan ja Ruotsin ensimmäinen Oldenburg-sukuinen kuningas Kristian I, jonka kuoltua 1481 kuninkaaksi tuli Fredrikin isoveli Hannu. Hannun kuoltua valtaan tuli tämän poika Kristian II, joka kuitenkin pakotettiin eroamaan vuonna 1523, jolloin Fredrikistä tuli kuningas. Fredrikille oli tarjottu Tanskan kruunua jo kymmenen vuotta aikaisemmin Hannun kuoleman jälkeen, mutta tällöin hän kieltäytyi tietäen aatelin olleen uskollinen Kristianille. Maanpakoon ajettu Kristian yritti vielä vallankaappausta 1532, mutta epäonnistui.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Fredrikin valtakaudelle osui talonpoikaiskapinoita ja voimistuva protestanttiliike, mutta hän onnistui välttämään suuremmat yhteenotot, vaikkei häntä minään erityisen suurena valtiomiehenä pidetäkään. Hän omaksui joitakin Lutherin ajatuksia ja salli Tanskan luterilaisille uskonnonvapauden. Luterilaisten suosiminen takasi Fredrikille talonpoikien suosion ja kasvatti kuninkaan valtaa kirkkoon verrattuna.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Vuonna 1502 Fredrik I meni naimisiin 15-vuotiaan pikkuserkkunsa Anna Brandenburgilaisen (1487–1514) kanssa. Pari sai kaksi lasta, joista toisesta tuli Fredrikin kuoleman jälkeen kuningas Kristian III.


title: Fredrik I (Tanska)

text: Anna kuoli 1514 26-vuotiaana. Neljä vuotta myöhemmin Fredrik nai 20-vuotiaan Sofia Pommerilaisen (1498–1568). Pari sai kuusi lasta.


title: Ensimmäinen analytiikka

text: Ensimmäinen analytiikka (; ) on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee syllogistista logiikkaa.


title: Ensimmäinen analytiikka

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Ensimmäisen analytiikan" lisäksi viisi muuta teosta.


title: Ensimmäinen analytiikka

text: "Organonin" teoksista "Topiikka", "Ensimmäinen analytiikka" ja "Toinen analytiikka" liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Aristoteles itse luki "Ensimmäisen" ja "Toisen analytiikan" yhdeksi teokseksi nimellä "Analytiikat". Ne ovat kummatkin länsimaisen logiikan ja tieteenfilosofian perusklassikoita.


title: Ensimmäinen analytiikka

text: "Ensimmäinen analytiikka" vaikuttaa kirjoitetun "Topiikan" jälkeen. Simo Knuuttilan mukaan Aristoteleelle vaikuttaa kehittyneen "Topiikan" kirjoittamisen jälkeen uudenlainen näkemys yleisestä dialektisesta menetelmästä, joka voidaan yleistää formaaliksi logiikaksi. "Ensimmäinen analytiikka" on tämän logiikan ensimmäinen systemaattinen esitys. Tarkemmin teos on ajoitettu noin vuoteen 350 eaa. Siinä on kuitenkin eri ajoilta peräisin olevia osia.


title: Ensimmäinen analytiikka

text: "Ensimmäinen analytiikka" käsittää kaksi kirjaa. Aristoteles kehittelee teoksessa syllogistiikan loogisen, rationaalisen ajattelun yleiseksi teoriaksi. Hän määrittelee muun muassa seuraavat käsitteet:


title: Ensimmäinen analytiikka

text: Hänen mukaansa päätelmässä premisseistä seuraa, eli voidaan johtaa, jotain muuta kuin ne itsessään ovat, siksi että ne ovat sitä mitä ne ovat. Syllogistiset premissit voidaan esittää neljällä tavalla:


title: Ensimmäinen analytiikka

text: Klassinen esimerkki Sokrateen kuolevaisuudesta esitettäisiin tällöin seuraavalla tavalla:


title: Toinen analytiikka

text: Toinen analytiikka (; ) on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka käsittelee tieteellistä tietoa, määritelmiä ja todistamista.


title: Toinen analytiikka

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Toisen analytiikan" lisäksi viisi muuta teosta.


title: Toinen analytiikka

text: "Organonin" teoksista "Topiikka", "Ensimmäinen analytiikka" ja "Toinen analytiikka" liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Aristoteles itse luki "Ensimmäisen" ja "Toisen analytiikan" yhdeksi teokseksi nimellä "Analytiikat". Ne ovat kummatkin länsimaisen logiikan ja tieteenfilosofian perusklassikoita. "Toinen analytiikka" koostuu paljolti Aristoteleen luentojen muistiinpanoista. Vaikka teos on kirjoitettu "Ensimmäisen" jatkoksi, eräät sen osat ovat kuitenkin selvästi varhaisempia.


title: Toinen analytiikka

text: "Toinen analytiikka" käsittää kaksi kirjaa. Teoksessa Aristoteles määrittelee tieteellisen todistamisen, määrittelyn ja muita seikkoja, jotka tekevät tiedosta nimenomaan tieteellistä tietoa ("epistēmē"). Näin teos soveltaa "Ensimmäisessä analyytikassa" kehitettyä syllogistiikkaa tieteenteoriaan.


title: Toinen analytiikka

text: Teoksessa Aristoteles esittelee muun muassa seuraavat määrittelyt, vaatimukset ja käsitteet:


title: Topiikka

text: Topiikka (; ) on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka sisältää Aristoteleen dialektiikan teorian.


title: Topiikka

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Topiikan" lisäksi viisi muuta teosta.


title: Topiikka

text: "Organonin" teoksista "Topiikka", "Ensimmäinen analytiikka" ja "Toinen analytiikka" liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. "Topiikka" liittyy läheisesti yhteen myös teoksen "Sofistiset kumoamiset" kanssa, ja "Sofistiset kumoamiset" voidaan nähdä "Topiikan" eräänlaisena lisäyksenä. Muihin "Organonin" teoksiin verrattuna nämä kaksi teosta ovat luonteeltaan käytännöllisempiä. Niiden voidaan nähdä jatkavan Platonin Akatemiassa alkanutta dialektiikan tutkimusta.


title: Topiikka

text: "Organonin" ulkopuolisista Aristoteleen teoksista "Retoriikka" on monin osin riippuvainen "Topiikassa" esitetyistä näkemyksistä.


title: Topiikka

text: "Topiikka" käsittää kahdeksan kirjaa. Lähtökohtana on väittelytilanne, jossa väittelijöistä toinen puolustaa jotain asiaa, ja toinen yrittää kumota vastustajan kaikki argumentit. Aristoteles esittää "Topiikassa", että dialektiikan taidon avulla väittelijä voi menestyksekkäästi joko puolustaa tai kritisoida mitä tahansa väitteitä riippumatta siitä, mitä mieltä niistä itse sattuu olemaan.


title: Topiikka

text: Teos tarjoaa joukon premissejä, joiden avulla on mahdollista keksiä uskottavia argumentteja joko puolesta tai vastaan. Esimerkiksi väitteiden uskottavuutta lisää niiden tukeutuminen enemmistön ja tunnettujen viisaiden käsityksiin. Vastustajan väitteiden totuutta taas voi testata esimerkiksi kääntämällä ne päinvastoin, ja katsomalla paljastuiko sillä tavalla joku looginen ristiriita tai muu virhe argumentaatiossa.


title: Sofistiset kumoamiset

text: Sofistiset kumoamiset (; tai "De sophisticis elenchis") on Aristoteleen logiikan alan "Organon"-kokoelmaan kuuluva teos, joka pyrkii esittämään kaikki mahdolliset virhepäätelmät, jotka saattavat esiintyä väittelytilanteessa.


title: Sofistiset kumoamiset

text: "Organon" (”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa koskevia kirjoituksia. Sen nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Se sisältää "Sofististen kumoamisten" lisäksi viisi muuta teosta.


title: Sofistiset kumoamiset

text: "Organonin" osista "Sofistiset kumoamiset" ja "Topiikka" liittyvät läheisesti yhteen, ja "Sofistiset kumoamiset" voidaan nähdä "Topiikan" eräänlaisena lisäyksenä. Muihin "Organonin" teoksiin verrattuna nämä kaksi teosta ovat luonteeltaan käytännöllisempiä. Niiden voidaan nähdä jatkavan Platonin Akatemiassa alkanutta dialektiikan tutkimusta.


title: Sofistiset kumoamiset

text: "Sofistiset kumoamiset" pyrkii esittämään kaikki mahdolliset virhepäätelmät eli argumentaatiovirheet, jotka saattavat esiintyä väittelytilanteessa. Väittelyssä vastustaja tyypillisesti pyrkii luomaan illuusion, että hänen argumenttinsa ovat päteviä, ja että hänen päättelynsä etenee loogisesti oikein, vaikka hän tietäisikin olevansa heikoilla. Teoksessa käsitellään myös vastustajan provosointia.


title: Sofistiset kumoamiset

text: Virhepäätelmät voivat olla joko kielellisiä (jolloin ne ovat myös kielisidonnaisia) tai kielen ulkopuolisia. Esimerkiksi kieleen liittyvä virhepäätelmä voi seurata jonkun sanan tai ilmaisun moniselitteisyydestä, jolloin väitelause ei ole tosi kaikissa tapauksissa. Kielen ulkopuolinen virhepäätelmä taas voi seurata esimerkiksi jotain asiaa ja sen määrettä koskevien asioiden sekoittamisesta.


title: Vjatšeslav Bykov

text: Vjatšeslav Arkadjevitš ”Slava” Bykov (, s. 24. heinäkuuta 1960 Tšeljabinsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Bykov on pelaajana kaksinkertainen olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari. Bykov oli myös suhteellisen pienikokoinen pelaaja, hän pelasi samassa hyökkäysketjussa muun muassa Andrei Homutovin ja Viktor Žluktovin kanssa Neuvostoliiton maajoukkueessa. Québec Nordiquesin varasi hänet NHL:n varaustilaisuudessa vuonna 1989. Bykov pelasi 199 maaottelua ja teki 87 maalia Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1981–1991. Hän voitti jääkiekon olympiakultaa Itsenäisten valtioiden yhteisön ja Georgian muodostamassa yhdistyneessä joukkueessa 1992. Hän pelasi Moskovan TsSKA:ssa. Bykov on voittanut Venäjän maajoukkueen päävalmentajana maailmanmestaruuden vuosina 2008 ja 2009. Bykov erotettiin päävalmentajan tehtävästä vuonna 2011.Bykov valittiin Venäjän jääkiekkomaajoukkueen valmentajaksi 2006.


title: Nancy Cartwright

text: Nancy Campbell Cartwright (s. 25. lokakuuta 1957 Kettering, Ohio) on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu ääninäyttelijä. Cartwright tunnetaan erityisesti "Simpsonit"-animaatiosarjan Bart Simpsonin äänenä.


title: Nancy Cartwright

text: Cartwright syntyi Ohiossa Miriam ja Frank Cartwrightille. Valmistuttuaan Kettering Fairmontin high schoolista Nancy siirtyi opiskelemaan Ohion yliopistoon ennen siirtymistään UCLA:han, jossa hän suoritti teatterialan tutkinnon. Omien sanojensa mukaan hän ei halunnut esiintyä kameran edessä vaan työskennellä ääninäyttelijöiden tavoin näkymättömänä ja hakeutui siksi ääninäyttelijäveteraani Daws Butlerin oppiin.


title: Nancy Cartwright

text: Cartwright teki ensimmäisiä äänirooleja animaatioihin vuonna 1980, jolloin hän oli Riku Rikkaan tyttöystävän Glorian äänenä Riku Rikkaan omassa piirrossarjassa. Cartwright oli muun muassa Gustyn äänenä My Little Pony and Friendsissä ja teki sivuääniä "Alvin ja pikkuoravat" -piirrettyyn. Samoihin aikoihin Simpsonien ääniä haettiin ja Nancy lähti koe-esiintymiseen. Aluksi häntä kaavailtiin Lisan rooliin, mutta nähtyään Bartin kuvan hän oitis halusi "näytellä" Bartia. Sittemmin Cartwrightista on tullut ehkä Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian suosituin ääni. Cartwright on palkittu Bartin roolista Emmyn lisäksi Annie-palkinnolla. Bartin ohella Cartwrightin muita vakituisia rooleja "Simpsoneissa" ovat Nelson Muntz, Ralph Wiggum, Todd Flanders, Kearney ja Database. Cartwright näyttelee nykyään myös pääosan Maggie Simpsonin äänistä, lukuun ottamatta tutista lähtevää ääntä (varhaisemmissa jaksoissa Maggien ääniä esitti Yeardley Smith).


title: Nancy Cartwright

text: Simpsoneiden aikana hän on tehnyt äänirooleja niin elokuviin, kuin televisiosarjoihin, kuten "Pieni merenneito", "Animaaniset", "Hopon poppoo", "Toonsylvania" ja "All Grown Up". Lisäksi Cartwrightilla on ollut päärooleja Disneyn tuottamissa animaatiosarjoissa "Vaihdokit" ja "Kim Possible", joista jälkimmäisestä sarjasta hänet huomioitiin Daytime Emmy-ehdokkuudella Rufusin ääniroolista.


title: Nancy Cartwright

text: Cartwright on Skientologiakirkon jäsen. Hän liittyi skientologeihin vuonna 1989 ja saavutti arvonimen Puhdas vuonna 1991. Vuonna 2007 Cartwright lahjoitti skientologeille 10 miljoona dollaria, joka vastaa lähes kaksinkertaisesti hänen vuosipalkkansa. Tästä hyvästä kirkko myönsi hänelle Patron Laureate -palkinnon.


title: Nancy Cartwright

text: Vuonna 2009 Cartwright herätti pahennusta käyttäessään Bart Simpsonin nimeä ja ääntä puhelinnauhoitteessa mainostaessaan Skientologiakirkkoa.


title: Darren Bent

text: Darren Bent (s. 6. helmikuuta 1984 Tooting, Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Mestaruussarjan Derby Countya lainalla Aston Villasta. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Darren Bent

text: Bent on Ipswich Townin junioriakatemian kasvatti. Kaudella 2004–2005 hän oli joukkueen paras maalintekijä 19 maalillaan yhdessä Shefki Kuqin kanssa ja siirtyi seuraavana kesänä Charltoniin 2,7 miljoonalla punnalla. Ipswichissä Bent pelasi kaikkiaan 141 ottelua ja teki 55 maalia. Charltonissa pelatessaan hänet valittiin elokuussa 2005 Valioliigan kuukauden pelaajaksi.


title: Darren Bent

text: Bent siirtyi kesällä 2007 Valioliigasta pudonneesta Charltonista Tottenhamiin 16,5 miljoonalla punnalla. Bentistä maksettu siirtosumma on Tottenhamin historian suurin. Kesällä 2009 tämä englantilaishyökkääjä siirtyi Sunderlandiin. Tottenhamista siirto Sunderlandiin maksoi 10 miljoonaa puntaa. Bentistä tuli sillä hetkellä historian kallein Sunderlandin hankkima pelaaja. Aikaisempi siirtoennätys oli jo kaksi vuotta vanha, kun Sunderland oli maksanut maalivahti Craig Gordonista 9 miljoonaa puntaa. Riippuen pelatuista otteluista Bentin siirtosumma saattaa kasvaa vielä yhteensä 16,5 miljoonaan puntaan. Bent alle kirjoitti Sunderladin kanssa neljän vuoden mittaisen sopimuksen. Sunderlandissa Bent pelasi tammikuuhun 2011 asti, jolloin Aston Villa osti hänet noin 24 miljoonalla punnalla.


title: Darren Bent

text: Maajoukkuetasolla Bent pelasi alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa 12 ottelua ja teki 8 maalia. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hän pelasi 14 ottelua ja teki 9 maalia. Englannin A-maajoukkueessa hän debytoi 1. maaliskuuta 2006 ystävyysottelussa Uruguayta vastaan. Hänellä on tilillään seitsemän A-maaottelua Englannin maajoukkueessa.


title: Lämpöarvo

text: Lämpöarvo (polttoarvo) ilmaisee aineen täydellisessä palamisessa kehittyvän lämpöenergiamäärän aineen massayksikköä kohden. Kiinteiden ja nestemäisten polttoaineiden kohdalla lämpöarvo ilmoitetaan tavallisesti megajouleina eli miljoonina jouleina polttoainekiloa kohti, MJ/kg. Kaasumaisilla polttoaineilla lämpöarvo ilmoitetaan yleensä megajouleina tilavuusyksikköä eli kuutiometriä kohti, jolloin yksikkö on MJ/m³.


title: Lämpöarvo

text: Lämpöarvo määritetään laboratorio-olosuhteissa pommikalorimetrillä standardisoitujen menetelmien mukaisesti.


title: Lämpöarvo

text: Lämpöarvon yhteydessä käytetään usein termejä kalorimetrinen lämpöarvo, tehollinen lämpöarvo kuiva-aineessa ja tehollinen lämpöarvo saapumistilassa eli toimitus-/käyttökosteana. Lämpöarvolle on useita määritelmiä, koska osassa niistä voidaan ottaa huomioon polttoaineen kosteus ja se, että polttoaineen palaessa polttoaineen vety hapettuu vedeksi. Tämä vesi voi sitoa energiaa ja höyrystyä. Höyrystymiseen kulunut energia yleensä poistuu systeemistä (esim. moottorista) vesihöyryn mukana, jolloin kaikkea polttoaineen energiaa ei voida muuttaa moottorin tekemäksi työksi.


title: Lämpöarvo

text: Kalorimetrinen lämpöarvo (ylempi lämpöarvo, vakio"tilavuudessa") on se lämpöenergian määrä poltettavan aineen massayksikköä kohti, joka vapautuu, kun aine palaa täydellisesti (eli happea on ylimäärä) ja palamistuotteet jäähtyvät 25 °C lämpötilaan (yleensä käytetty arvo) tai muuhun sovittuun lämpötilaan. Kalorimetrisessä lämpöarvossa sekä aineen sisältämän vedyn palamistuotteena syntyvä vesi että aineen sisältämä vesi (eli kosteus) oletetaan palamisen jälkeen "nesteeksi". Englanniksi ylempi lämpöarvo tunnetaan nimillä higher heating value (HHV), higher combustion value (HCV), gross energy, upper heating value ja gross calorific value (GCV).


title: Lämpöarvo

text: Tehollinen lämpöarvo kuiva-aineessa (vakio"paineessa" (usein 1 atm) on se lämpöenergian määrä, joka vapautuu, kun sekä aineen sisältämän vedyn palamistuotteena syntyvä vesi oletetaan palamisen jälkeen "vesihöyryksi". Tehollinen lämpöarvo kuiva-aineessa on veden höyrystymislämmön verran alempi kalorimetristä lämpöarvoa. Englanniksi tehollinen lämpöarvo tunnetaan nimillä lower heating value (LHV), lower combustion value (LCV) ja net calorific value (NCV).


title: Lämpöarvo

text: Tehollinen lämpöarvo saapumistilassa (alempi lämpöarvo, vakio"paineessa" (usein 1 atm)) eli toimitus-/käyttökosteana ilmoittaa polttoaineen lämpöarvon tietyssä kosteudessa. Tehollinen lämpöarvo saapumistilassa lasketaan käyttäen määritettyä kuiva-aineen tehollista lämpöarvoa ja määritettyä kosteutta (tai halutussa kosteudessa).


title: Lämpöarvo

text: Kullakin polttoaineella on sille ominainen/tyypillinen kuiva-aineen ja saapumistilan lämpöarvo. Kuiva-aineen tehollinen lämpöarvo riippuu polttoaineen kemiallisesta koostumuksesta, kun taas saapumistilan tehollinen lämpöarvo riippuu myös polttoaineen kosteudesta. Kosteuden lisäksi myös useimmiten palamattoman (ja siten lämpöarvottoman) tuhkan määrä kannattaa ottaa huomioon erityisesti laskettaessa biopolttoaineiden kuten puun lämpöarvoa.


title: Lämpöarvo

text: Ajantasainen Suomessa käytettävien polttoaineiden keskimääräiset teholliset lämpöarvot saapumistilassa eli käyttökosteudessa ovat julkaistuna Tilastokeskuksen sivuilla, tyypillisiä kuiva-aineiden tehollisia lämpöarvoja mm. julkaisuissa "Puupolttoaineiden laatuohje," "Suomessa käytettävien polttoaineiden ominaisuuksia" sekä mm. Motivan sivuilla Biopolttoaineiden lämpöarvoja.


title: Lämpöarvo

text: Polttoaineiden myynnissä ilmoitetut arvot perustuvat yleensä teholliseen lämpöarvoon saapumistilassa.


title: Darius Vassell

text: Darius Martin Clarke Vassell (s. 13. kesäkuuta 1980 Sutton Coldfield, Englanti) on englantilainen uransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Darius Vassell

text: Vassell on jamaikalaisten maahanmuuttajien poika. Hän aloitti jalkapalloilijan uransa Birminghamin paikallisessa juniorisarjassa. Hän oli Aston Villan kannattaja ja pääsi seuran juniorijoukkueeseen, missä hän teki yhden kauden maaliennätyksen 39 maalillaan.


title: Darius Vassell

text: Vassell pelasi ammattilaisurallaan seitsemän kautta Aston Villassa, neljä Manchester Cityssä, yhden turkkilaisessa Ankaragücüssä ja kaksi Leicester Cityssä. Hänen paras sarjakautensa tilastojen valossa oli kausi 2001–2002, jonka aikana hän teki 12 maalia.


title: Darius Vassell

text: Englannin maajoukkueessa Vassell pelasi vuosina 2002–2004 yhteensä 22 A-maaottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Ensiesiintymisensä hän teki vuonna 2002 ottelussa Alankomaita vastaan. Hän teki ottelussa 1–1-tasoitusmaalin.


title: Solothurn (kantoni)

text: Solothurn on kantoni Pohjois-Sveitsissä. Siellä on noin 270 000 asukasta. Kantonin pinta-ala on 790 neliökilometriä. Kantonin pääkaupunki on Solothurn.


title: Solothurn (kantoni)

text: Solothurn liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1481. Vaikka ympärillä velloi uskonpuhdistus, Solothurn säilyi katolisena, ja siksi katoliset suurlähettiläät asettuivat sinne. Ranskan lähettiläät asuivat Solothurnin kaupungissa 250 vuoden ajan, ja heidän vaikutuksensa näkyy barokkityylisissä rakennuksissa. Solothurnin suojeluspyhimys on marttyyri Pyhä Ursus.


title: Solothurn (kantoni)

text: Kantoni sijaitsee pääosin Aarejoen laaksossa, Sveitsin Mittellandissa.


title: Solothurn (kantoni)

text: Solothurnin kantoni koostuu 109 kunnasta (tilanne 31.12.2014). Kunnat muodostavat 10 hallintoaluetta ().


title: Solothurn (kantoni)

text:
Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
Solothurn on saksankielinen kantoni: sen asukkaista 89 prosenttia oli vuonna 2014 saksankielisiä. Katolilaiset ovat kantonin suurin uskonnollinen ryhmä (36 % v. 2014). Ulkomaalaisten osuus asukkaista oli vuonna 2015 noin 20 prosenttia.


title: Solothurn (kantoni)

text: Maatalous oli pääelinkeino pitkälle 1900-luvulle, mutta 1800-luvulta alkaen teollisuus, ja myöhemmin ennen muuta palveluala, ovat nousseet tärkeämmiksi elinkeinoiksi. Vuonna 2014 maa- ja metsätalous työllisti enää kolme prosenttia solothurnilaisista. Teollisuudessa oli 29 prosenttia ja palvelualoilla 68 prosenttia työpaikoista.


title: Solothurn (kantoni)

text: Teollisuus tuottaa muun muassa kelloja, koruja, tekstiileitä, paperia, sementtiä ja autojen osia. Oltenin itäpuolella, Dänikenissä, on Gösgenin ydinvoimalaitos, joka käynnistettiin 1979.


title: Solothurn (kantoni)

text: Moottoritiet A1, A2 ja A5 kulkevat kantonin kautta. Olten ja Solothurn ovat rautatieliikenteen solmukohtia.


title: The Dig

text: The Dig on LucasArtsin julkaisema graafinen seikkailupeli. Pelin juoni kertoo ryhmästä astronautteja, jotka joutuvat vieraalle planeetalle. Pelin tuotanto alkoi ja peli julkaistiin vuonna . Tyyliltään peli on puhdasta science fictioniä, vailla LucasArtsille tyypillistä komiikkaa.


title: The Dig

text: Radioteleskooppi on paikantanut asteroidin, joka on törmäyskurssilla Maahan. Viisihenkinen miehistö lähetetään Atlantis-avaruussukkulalla asentamaan ydinräjähteitä, joiden voimalla asteroidin kurssia saadaan muutettua. Räjähdykset synnyttävät asteroidin pintaan halkeaman, joka paljastaa sen ontoksi. Sisältä löytyy todisteita vieraasta elämästä, mutta astronautit aktivoivat myös laitteen, joka muuntaa asteroidin dodekaedrin muotoiseksi avaruusalukseksi, joka vie heidät kauas vieraalle planeetalle. Kaapatut kolme astronauttia ovat pelin päähahmo Boston Low, joka on jo kerran eläkkeelle jäänyt astronautti ja eloonjäämisasiantuntija; tohtori Ludger Brink, arkeologi ja geologi; sekä Maggie Robbins, lehtinainen ja kielitieteilijä.


title: The Dig

text: Planeetalta löytyy elämää ja korkeaa teknologiaa, mutta se näyttää autioituneen sivilisaatioista. Aavemaiset hahmot kuitenkin jättävät miehistölle vihjeitä, joiden seurauksena Brink kuolee tapaturmassa. He löytävät maanalaisen kompleksin, jonka kautta uskovat löytävänsä keinon palata Maahan.


title: The Dig

text: He osoittautuvat päätyneen meren peittämälle planeetalle saarelle, jota reunustaa viisi torninhuippua. Low korjaa kompleksin koneistoa käyttökuntoon, mutta löytää myös kristalleja, jotka palauttavat Brinkin henkiin. Brink ei kuitenkaan halua enää mihinkään tekemisiin muun miehistön kanssa, vaan alkaa rakentaa arvoituksellista konetta epäsuopean pakkomielteen vallassa.


title: The Dig

text: "The Digin" tarinan idean keksi Steven Spielberg hänen tuottamansa "Hämmästyttävät tarinat" -televisiosarjan jaksoksi, mutta sitä varten tehdystä käsikirjoituksesta luovuttiin liian kalliina. LucasArts aloitti sen tuottamisen tietokonepeliksi vuonna 1989 Spielbergin ehdotuksesta. Spielberg osallistui George Lucasin kanssa pelin ideointiin.


title: The Dig

text: Peliprojektin johtajaksi ryhtyi Noah Falstein. Hänen suunnittelemansa peli erosi suuresti lopulta julkaistusta. Viiden tornin sijaan siinä oli neljä kaupunkia. Pelaaja ohjasi kahta hahmoa, jotka olivat tarkoituksellisesti tulleet tutkimaan autiota planeettaa. Planeetan entiset asukit olivat nelikätisiä, joten pelaaja tarvitsi koneiston käyttämiseen aina toisen hahmon apua. Peliin oli sekoitettu roolipelimäisiä ominaisuuksia. Erityisesti LucasArtsin seikkailupeleille epätavallisesti hahmojen elinehtona oli ruoan ja juotavan kerääminen. Tämän katsottiin seisauttavan pelin juonenkulun niin, ettei Falsteinin versio saanut suurta suosiota pelitalossa. Puolentoista vuoden työn jälkeen hän sai potkut.


title: The Dig

text: Projektin seuraavaksi johtajaksi ryhtyi Brian Moriarty. Hän luopui Falsteinin kehitelmästä ja loi tarinan, joka pohjautui tieteellisesti syvällisiin ideoihin. Hänen tarinassaan oli lopullisten kolmen astronautin lisäksi neljäs, joka oli avaruusmatkaa rahoittanut liikemies. Vieras maailma oli tässä koetuspaikka, johon päätyneiden oli osoitettava kelpoisuutensa päästäkseen kontaktiin entisten asukkien kanssa. Tästä syystä se oli vaarallisempi ja peli väkivaltaisempi. Peliä ei olisi kirjoitettu SCUMM-komentosarjakielellä, joka oli LucasArtsin sen ajan standardi. Moriartyn tarkoitus oli julkaista peli 1993, mutta pelin haastavan tieteellisyyden vuoksi se ei saanut pelitalon suosiota, ja hän lopulta luopui.


title: The Dig

text: Pelin julkaisukuntoon lopulta saattoi Sean Clark. Hän poisti neljännen hahmon ja ohjelmoi pelin SCUMMin versiolla 7. Hän yksinkertaisti pelin taustatarinaa, mikä miellytti LucasArtsin johtajia. Peliin jäi kuitenkin lieviä aukkoja juoneen sekä virheitä jatkuvuuteen, jotka ovat huomattavimmillaan välianimaatioissa. "The Dig" julkaistiin lopulta 1995 Macintoshille ja MS-DOSille CD-ROMilla.


title: The Dig

text: Hahmojen ääninäyttelijät olivat Robert Patrick, Mari Weiss, Steven Jay Blum, David Lodge, Leilani Jones ja James Garrett.


title: The Dig

text: "The Digin" musiikit sävelsi Michael Land. Hän omaksui sävelmiä Richard Wagnerin töiden alkusoitoista ja muista otteista.


title: The Dig

text: Industrial Light & Magic teki "The Digin" välianimaatioita.


title: The Dig

text: Alan Dean Foster kirjoitti peliin perustuvan romaanin "The Dig". Romaanissa painottuu myös planeetan entisten asukkien näkökulma. Peliä pakattiin myöhemmin romaanin kanssa.


title: The Dig

text: Spielberg ilmoitti vuonna 1996, että peliin pohjautuen saatetaan tehdä elokuva, mutta sen ei tiedetä edistyneen ilmoitusta pidemmälle.


title: Aígina

text: Aígina (; myös "Égina", "Éjina") on Kreikan saari, joka kuuluu Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 87 neliökilometriä ja asukasluku 13 056 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Aígina kuuluu Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Aíginan kaupunki.


title: Aígina

text: Aígina sijaitsee Egeanmereen kuuluvan Saroninlahden keskellä noin 16 meripeninkulmaa (noin 30 kilometriä) Attikan rannikosta ja Ateenasta lounaaseen. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Agkístri länsipuolella ja Salamis pohjoispuolella. Peloponnesokseen kuuluva Méthanan niemi sijaitsee noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä) lounaaseen.


title: Aígina

text: Aígina on vuoristoinen. Saaren korkein kohta on Ellánio Óros (532 metriä).


title: Aígina

text: Aígina kuuluu hallinnollisesti Aíginan kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Aígina

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Aíginan kaupunki (6 867 asukasta), Kypséli (2 124), Vathý (1 495), Pérdika (680), Mesagrós (575) ja Vaḯa (291). (Katso myös: Luettelo Aíginan kunnan kaupungeista ja kylistä.)


title: Aígina

text:
Aiginan saari asutettiin viimeistään neoliittisella kaudella. Ensimmäiset asukkaat vaikuttavat tulleen Lähi-idän suunnasta. Varhaisin pysyvä asutus tunnetaan neoliittisen ja pronssikauden taitteesta 3000-luvulta eaa., jolloin saarelle tuli asuttajia Peloponnesokselta. Saaren sijainti oli keskeinen, ja se kehitti jo varhain kauppayhteydet Manner-Kreikkaan, Kykladeille ja laajemminkin koko itäisen Välimeren alueelle. Noin 2000 eaa. alkaen saari oli Kreetan minolaisen kulttuurin vaikutuspiirissä ja noin 1400 eaa. alkaen Manner-Kreikan mykeneläisen kulttuurin vaikutuspiirissä. Minolaisen ajan löytöihin kuuluu muun muassa niin kutsuttu Aíginan aarre.
Saari oli mahdollisesti asumattomana noin 1100–900-luvuilla eaa. ja asutettiin tämän jälkeen uudelleen. Antiikin aikana Aigina tunnettiin myös nimillä "Oinone" ja "Oinopia". Myöhemmin sen kerrotaan saaneen nimen Aigina Asopoksen tyttären Aiginan mukaan. Saaren antiikin aikainen polis-keskus Aigina sijaitsi saaren luoteisrannikolla nykyisen Aíginan kaupungin paikalla. Aiginan kaupunkivaltio oli merkittävä kauppakaupunki ja merenkulkumahti, ja voimakkaimmillaan 600–500-luvuilla eaa. Se oli Ateenan kilpakumppani ja kaupungit kävivät usein sotaa keskenään. Ateena kukisti Aiginan lopulta vuonna 456 eaa. Kaupungin tunnetuimmat jäänteet ovat Apollonin temppelin rauniot.


title: Aígina

text: Saaren sisäosissa sijaitsi Oien kaupunki. Siitä on säilynyt joitakin muinaisjäänteitä. Saaren tunnetuin antiikin aikainen rakennus on suhteellisen hyvin säilynyt Afaian temppeli saaren sisäosissa. Se oli omistettu arkaaiselle paikalliselle Afaia-jumalattarelle, joka yhdistettiin myöhemmin Atheneen.


title: Aígina

text: Aiginan jouduttua Ateenan valtaan se menetti entisen merkityksensä. Myöhemmin saari oli muun Kreikan tavoin Makedonian ja Rooman (n. vuodesta 86 eaa.) vallan alla, sitten osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa.


title: Aígina

text: Saari kärsi tuhoja saraseeniarabien hyökkäyksessä 900-luvulla, ja muun muassa antiikin ajalta periytynyt Aíginan kaupunki tuhoutui tuolloin. Asutus vetäytyi rannikolta saaren sisäosiin, jossa saaren keskiaikaiseksi keskukseksi tuli Palaiochóra.


title: Aígina

text: Myöhemmällä keskiajalla saari oli osan aikaa Venetsian vallassa, kunnes joutui Osmanien valtakunnalle. Aíginalla oli merkittävä rooli Kreikan vapaussodassa osmaneja vastaan vuodesta 1821. Aíginan kaupunki toimi itsenäistyneen Kreikan väliaikaisena pääkaupunkina vuosina 1827–1829.


title: Aígina

text: Aígina on suosittu matkailukohde, koska se sijaitsee lyhyen matkan päässä Ateenasta. Varsinkin ateenalaiset itse käyvät siellä usein. Pireuksesta on kantosiipialusyhteys Aíginaan, matka kestää noin 40 minuuttia. Kaupunkien välillä kulkee myös isompia laivoja.


title: Aígina

text: Saaren nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Afaian temppelin ja Apollonin temppelin rauniot sekä suurikokoinen Pyhän Nektarioksen kirkko ja sen yhteydessä toimiva luostari.


title: Tatjana Konstantinovna Romanova

text: Ruhtinatar Tatjana Konstantinovna Romanova, myöhemmin Äiti Tatjana () (23. tammikuuta 1890 – 28. elokuuta 1970) oli aatelissukuinen venäläinen, Konstantin Konstantinovitš Romanovin (Venäjän keisari Nikolai I:n lapsenlapsi) kolmas tytär.


title: Tatjana Konstantinovna Romanova

text: Tatjana Konstantinovna avioitui Konstantin Bagration-Muhranskin kanssa 6. syyskuuta 1911 Tatjanan isän palatsissa Pavlovskissa Pietarin lähistöllä. Perheeseen synty kaksi lasta:Konstantin Bagration-Muhranski kaatui 1. kesäkuuta 1915 ensimmäisessä maailmansodassa Jaroslavlissa.


title: Tatjana Konstantinovna Romanova

text: Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 Tatjana lapsineen pakeni Venäjältä Romaniaan ja myöhemmin Sveitsiin yhdessä setänsä Dmitri Konstantinovitšin adjutantin Aleksandr Korotšenzovin kanssa. Marraskuussa 1921 Tatjana ja Aleksandr Korotšenzov avioituivat, mutta mies kuoli kolme vuotta myöhemmin Lausannessa. Tatjana kasvatti lapset yksin, ja heidän aikuistuttuaan hän ryhtyi nunnaksi.


title: Tatjana Konstantinovna Romanova

text: Tatjana kuoli abbedissa Äiti Tatjanana Öljymäen luostarissa Jerusalemissa 28. elokuuta 1970.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden kunta (Etelä-Savo, Itä-Suomen lääni) perustettiin vuonna 1869. Asutusta alueella on ollut jo kivikaudella, josta kertovat myös alueelta löytyneet kalliomaalaukset. Pysyvän asutuksen alue on saanut myöhemmin. Asutus kasvoi kovasti 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa, ja siitä hillitymmin pitkälle 1900-luvun lopulle. Sittemmin asukasluku on kääntynyt laskuun.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden reitti kanavoitiin Suvasvedestä Kermajärvelle ja Joutenveteen 1895-1906 ja Juojärvelle 1911–1916. Töissä meni siis noin 20 vuotta. Heinäveden reitillä on myös pitkät perinteet matkustajaliikenteessä ja tukinuitossa. Tiestön lisäännyttyä 1950-luvulla myös matkustajaliikenteen määrän tarve laski, jolloin reitti siirtyi kuljettamaan enimmäkseen turisteja. Nykyään Heinäveden reitti on Suomen suosituimpia vesireittejä.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden seurakunta perustettiin Rantasalmen rukoushuonekuntana 1744. Vuonna 1748 rakennettiin seurakunnan ensimmäinen kirkko, puinen kappeli. Sen rappeuduttua rakennettiin 1840 C. L. Engelin allekirjoittamien piirustusten pohjalta puinen, temppelimäinen, massiivinen ristikirkko. Se kuitenkin paloi salaman sytyttämänä 1887. Seurakunnan nykyinen kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema 2 000 hengen puukirkko ja se rakennettiin 1890–1891.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden alue alkoi paljastua mannerjäätikön alta noin 10 000 vuotta sitten. Jäällä meni noin 300 vuotta ehtiä vetäytyä kunnan päästä päähän. Jäätikön reunalla oli Yoldiameri, jolloin veden pinta oli noin 120–130 metriä nykyistä korkeammalla. Vain korkeimmat mäet Heinäveden alueella olivat merenpinnan yläpuolella. Haukivesi, Kermajärvi ja Juojärvi erottuivat omiksi järvialtaikseen noin 9 000–8 000 vuotta sitten, jonka jälkeen Saimaa alkoi laskea Ancylusjärveen samaa lasku-uomaa kuin Päijännekin. Maan kohottua järvet alkoivat saada vähitellen luode-kaakko -suuntaisia muotojaan. Noin 2 500 vuotta sitten syntyi Palokkiin, Karvioon ja Kermaan maa-alueet, jotka erottivat järvet toisistaan niin, että järvet saivat nykyiset muotonsa.


title: Heinäveden historia

text: Kirjattuja tietoja Heinäveden asutuksesta saadaan ensimmäisen kerran vuodelta 1561, jolloin Heinävesi oli Rantasalmen takamaita. Silloin tehdystä Savon verollepanomaakirjasta ja maakirjoista on voitu tutkia alueen asutusta, mutta lähde on epätarkka ja osittain aukokas. Kyliäkään ei mainittu. Laskelmien perusteella taloja oli 19 ja ne olivat painottuneet Lounais- ja Etelä-Heinävedelle.


title: Heinäveden historia

text: Taloja oli harvassa ja suurin osa niistä oli järven rannalla, sillä teitä ei ollut nimeksikään. Kermajärven rannat olivat noihin aikoihin asuttamattomia. Vain eteläpuolella järveä parin kilometrin päässä siitä, lähellä nykyistä kirkonkylää, oli Antti Hasusen talo. Kirkonkylän nimi, Hasumäki, on hänen peruaan. Vasta seuraava omistaja, Mikko Pakarinen, muutti nykyisen kirkonkylän tienoille. Muitakin Heinäveden vanhoja sukuja voidaan nimetä. Hasusten lisäksi heitä olivat muun muassa Salliset, Tiilikaiset (Raaminmäki), Puustiset (Sompasaari) ja Jääskeläiset (Koivumäki). Asutusta oli myös mm. Juurikkasalmella, Kypäräjärvellä, Polvijärvellä, Varistaipaleella ja Rummukkalassa.


title: Heinäveden historia

text: Niin sanottu pitkä viha, 25 vuotta kestänyt sota Venäjän kanssa, autioitti Heinäveden alueita, nälkävuodet 1601–1602 tätä edesauttaen. Autioituminen tapahtui sillä tavoin, että veronmaksukyvyttömästä talosta tuli verollisesti autio, ja mikäli tällaiset vuodet jatkuivat, asukas joutui lähtemään talostaan ja siitä tuli varsinaisesti autio. Heinäveden alueella 11 talosta tuli autio. Joihinkin taloihin asukkaat palasivat, joihinkin asutettiin uusia asukkaita. Kun asutustietoja saadaan seuraavan kerran, vuodelta 1644, taloja oli vain 24. Autioitumisen vaikutuksesta lukumäärä ei ollut päässyt kasvamaan paljoakaan. Uusia taloja oli perustettu jonkun verran, mutta osa vanhoista oli kadonnut.


title: Heinäveden historia

text:
1600-luvun lopussa Heinävedellä koettiin jälleen nälkävuosia. Pohjan sota levisi 1710-luvulla Rantasalmenkin alueille tuoden mukanansa kulkutautiepidemioita. Heinävedellä kärsittiin väestökatoa ja kolmasosa taloista autioitui. Vuosina 1706–1710 kuolleita oli erityisen paljon. Vuonna 1714 isoviha oli levinnyt Heinävedelle ja venäläismiehitys häiritsi sen elämää. Tästä riesasta päästiin vuoden 1721 rauhan myötä, ja väkiluku jatkoi kasvuaan entiseen malliin. Uudelleen kasvu järkkyi 1740-luvulla, kun 1740 kärsittiin jälleen katovuotta. Pian syttyi hattujen sota, joka päättyi uuteen venäläismiehitykseen, pikkuvihaan. Suhteellisen pian, jo vuosikymmenen loppupuolella, päästiin jo takaisin väestönkasvuun, joka jatkui nopeana pitkään.
Heinäveden kappelin perustamisen aikoihin 1750 merkityn luettelon mukaan taloja oli nyt 37 ja torppia monia, 90. Myös Kermajärven pohjoispuoli oli asutettu. Torpat toimivat asutuksen levittäjinä, sillä myöhemmin Heinävedellä oli tapana perustaa talo torpan perusteille. Torpat olivat 1700-luvun puolivälissä levittäytyneet melkein koko Heinävedelle.


title: Heinäveden historia

text: Kappelin perustaminen helpotti kansan elämää. Aiemmin ristiäisiä, hautajaisia ja häitä jouduttiin lykkäämään. Häätilaisuuden painottuivat syksylle, jolloin vielä pääsi veneellä, mutta kesän työt eivät olleet esteenä. Hautajaisten kanssa ei yleisesti voinut juuri viivytellä, mutta joskus saatettiin odotella pahimpien talvikelien ohimenoa. Ristiäisten pidossa otettiin samalla matkalle usein monta lasta.


title: Heinäveden historia

text: 1700-luvun puolivälin jälkeen ja 1800-luvun alussa Heinävedellä alkoi uudisasutuskausi, jonka myötä Heinäveden asukasluku kasvoi 1700-luvun puolivälin runsaasta tuhannesta vuonna 1865 kirjattuun 7 031:een. Taloja oli silloin yhteensä 198. Asukasluku oli siis viisinkertainen sadan vuoden takaiseen verrattuna. Tiloja oli itse asiassa vielä enemmän, sillä monet tilat hajotettiin moneksi tilaksi isojaossa. Listasta selviää, että talot olivat levittäytyneet joka puolin Heinävettä.


title: Heinäveden historia

text: Pääsyitä oli suuri väestönkasvu ja isojako, myös kappelin perustaminen varmasti laski kynnystä uudisasukkaiden muuttamiselle. Syntyi taloja kantataloja jaettaessakin. Esimerkiksi Varistaipaleella yhdestä talosta jaettiin 12 taloa 1700-luvun lopulla. Yhteensä Heinävedellä syntyi 36 uutta taloa tätä kautta. Lukuja kasvatti myös alueliitos: Leppävirralta saatiin 1851 Kypäräjärven, Polvijärven ja Varistaipaleen kylien alueet. Suurimmat kylät vuonna 1865 olivat Petruma (23 taloa) ja Vihtari (19 taloa).


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden kuuluessa Rantasalmen erämaa-alueisiin heinäveteläiset halusivat oman kappelikirkon Kermajärven rantaan jo 1690-luvulla, sillä seurakunnan kirkolle Rantasalmeen matkaa oli Kermanselältä kaksi peninkulmaa. Hanke ei kuitenkaan edennyt nälkävuosien takia.


title: Heinäveden historia

text: 1740-luvulla hanke tuli uudestaan esille, sillä lapsien kastamista ja vainajien hautaamista oli aina lykättävä, eikä kansa päässyt kirkkoon montaakaan kertaa vuodessa. Näin heinäveteläisten keskuudessa liikkui taikauskoa ja hengellistä pimeyttä.


title: Heinäveden historia

text: Porvoon tuomiokapituli hyväksyi 8. lokakuuta 1744 kappelin rakentamisen Heinävedelle ja maaherra suostui 25. lokakuuta 1744 tähän. Kappelia rakentamaan saatiin heinäveteläisten lisäksi kaikki muut pitäjäläiset. Pitäjänkokous päätti rakennettavan puisen ristikirkon Hasumäen kylään. Rakentaminen aloitettiin talvella 1745–1746, ja syksyllä 1747 pidettiin ensimmäisiä jumalanpalveluksia keskeneräisessä kappelissa, jossa ei ollut penkkejä, saarnastuolia, alttaria eikä muuta sisustusta.


title: Heinäveden historia

text: Kappelikirkosta ei ole säilynyt piirustuksia tai muita tietoja. Näin ei voida olla varmoja, oliko kappeli risti- vai pitkäkirkko. Joitain hajatietoja on omaisuusluettelon perusteella, joista ensimmäinen on vuodelta 1799. Köyhä seurakunta ei saanut kustannettua kummoista sisustusta kappeliinsa.


title: Heinäveden historia

text: Vuonna 1749 Rantasalmen emäseurakunnalta saatiin kirkonkello, jonka hasumäkeläiset olivat nostaneet Laatokan pohjasta isonvihan aikana. Rantasalmen seurakunta lupasi kellon Heinäveden kappelille 1748 piispantarkastuksen yhteydessä. Kellosta tuli kuitenkin riitaa, sillä Rantasalmen kirkon kolmesta kirkosta suurin oli juuri haljennut. Rantasalmelaisille jäisi vain pienin kello, jos heinäveteläiset veisivät keskimmäisen kellon. He tulivat katumapäälle ja turhaan maksua kellon sijasta tarjottuaan valittivat asiasta maaherralle asti, mistä ei kuitenkaan ollut mitään hyötyä. Näin rantasalmelaiset joutuivat antamaan kellon Heinävedelle ja joutuivat itse vielä rahavaikeuksiin uuden kellon hankinnassa. Heinäveden kirkkoon saatiin toinen kello 1756, joka on käytössä vielä nykyisessäkin Heinäveden kirkossa. Sen kyljessä lukee latinaksi ”CAMPANA IN GRATA PACE AD USUM ECCLESIAE HEINEWESI EMPTA ANNO 1756 CURANTE IOHANNE C:PONTANO SACELL:LOCI” (”Kirkonkello, jonka osti mieluisan rauhan aikana Heinäveden seurakunnan käyttöön vuonna 1756 Johannes C. Pontanus, paikkakunnan kappalainen”).


title: Heinäveden historia

text: 1740-luvulla rakennettu kappeli alkoi käydä jo pieneksi ja oli sitä paitsi surkeassa kunnossa. Jo 1799 kappeli alkoi olla eteistä myöten täynnä kirkkoväkeä, ja juhlapyhinä kaikki eivät edes mahtuneet sisään. Kappelin väliseinä poistettiin, ja Alexander Magnus von Becker ja Abraham Airas rakensivat eteiseen penkit. Ratkaisu oli väliaikainen, sillä heinäveteläiset tiesivät, että on pakko vielä rakentaa isompi kirkko. Syksyllä 1827 asiaa käsiteltiin pitäjänkokouksessa. Vanhan kappelikirkon korjaamista ei edes ehdotettu. Uuden kirkon päätettiin olevan puinen kaksoisristikirkko.


title: Heinäveden historia

text: Kuukausi pitäjänkokouksen jälkeen katselmusmiehet lähetettiin katsomaan kirkolle paikkaa Mustikkamäeltä. He löysivät riittävän suuren tasaisen kohdan. Heinäveden nykyinen kirkko on samalla paikalla. Paikka kuului Mikko Pakariselle, joka vaati korvausta maansa käytöstä. Hän ehdotti pitäjänkokouksessa elokuussa 1892 vapautusta kirkon rakentamisesta itselleen, mutta turhaan. Halua maksaa Pakariselle ei myöskään pitäjän asukkailta löytynyt. Lokakuussa 1830 päätettiin, ettei Pakarisen tarvitse osallistua hirsien, lankkujen ja muiden puutavaroiden hankintaan. Näin seurakunta sai rakentaa kirkon Mustikkamäelle.


title: Heinäveden historia

text: Rantasalmen kirkkoherra lähetti keisarille ehdotuksen kirkon piirustuksista. 10. toukokuuta 1831 keisarillinen senaatti lähetti piirustukset takaisin hyväksyen ne. Kirkkoon edellytettiin mahtuvan 3 000 henkeä. 15. elokuuta 1831 intendentinkonttorissa valmistuivat konduktööri A.V. Arppenin suunnittelemat piirustukset, jotka olivat kylläkin C. L. Engelin allekirjoittamat.


title: Heinäveden historia

text: Rakennuslupa tuli vuoden 1831 lopulla. Rakennusmestariksi valittiin Taavetti Rahikainen. Keväällä 1839 kirkon rakentaminen aloitettiin kivijalasta ilman Rahikaista. Kun hän saapui, oli jo kivijalka pystyssä. Heinävedellä määrättiin jopa ulosmuuttomaksu, 1 ruplaa ja 50 kopeekkaa, vähentämään kirkon rakentamista pakoilevien muuttamista naapuripitäjiin. Aleksei Demisoff valittiin tekemään kirkon sisustuksen, ikkunat ja penkit, ja muun sisustuksen. Hän sai työstään 20 viljatynnyriä ja 550 ruplaa. Työn piti valmistua helmikuussa 1840, mutta sitä ei ole merkitty ylös. Heinäveteläisten sahojen omistajat osallistuivat rakentamiskustannuksiin.


title: Heinäveden historia

text: Kirkko oli sisältä maalattu valkoiseksi, katto sisältä vaaleansiniseksi, penkit, ovet ja lehterit vaaleanvihreiksi, saarnatuoli ja alttari helmenharmaiksi. Ulkoa kirkko oli vihreä, nurkiltaan valkoinen ja laterniineiltään tummansininen. Maalauksen maksoi Kerman ja Kytöojan sahojen omistaja, viipurilainen Rosenius, ja suorittivat Ivan Borisoff ja Vasili Ivanoff. Työn he saivat valmiiksi syksyllä 1841.


title: Heinäveden historia

text: Temppeliä muistuttavan ristikirkon keskellä oli suuri kupoli. Kellotapuli oli erillinen. Vuonna 1861 kirkon korjaamistarve huomattiin, ja sitä korjattiin 3 055 ruplan ja 73 kopeekan hopeaa arvosta.


title: Heinäveden historia

text: Sunnuntaina 3. heinäkuuta 1887 pidettiin suuressa ja komeassa Heinäveden kirkossa jumalanpalvelusta. Aamupäivällä oli kaunis sää. Kesken jumalanpalveluksen Mustikkamäen ylle kerääntyi tummia pilviä ja alkoi sataa rankasti vettä ja rakeita. Jo edellisenä päivänä oli ollut kova ukkosmyrsky. Sateen yltyessä alkoi myös ukkostamaan. Suoraan kirkon kohdalla iski salama nuolena tornista alas kovan pamauksen saattelemana. Pallosalama tuli kynttiläkruunun kannatinta pitkin ja hipaisi saarnaamassa olleen pastori Mielosen päälakea. Salama osui joihinkin muihin ja Kettunen kuoli. Kirkkokansa juoksi paniikin vallassa ulos, mutta rankkasade toppuutteli osan väestä takaisin sisään. Lukkari ehti aloittaa virren, kun ulkoa huudettiin, että kirkon torni on tulessa. Lukkari veisasi virren loppuun ja loputkin poistuivat kirkosta. Kaikki tavarat uutta kynttiläkruunua lukuun ottamatta saatiin kirkosta pelastettua. Rankkasateesta huolimatta kirkko paloi maan tasalle kuumuuden ollessa hirveä. Puolessatoista tunnissa temppelikirkosta oli jäljellä vain kivijalka ja joitakin kyteviä parruja. Vakuutusta ei kirkolla ollut.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden toisen kirkon palaminen 1887 oli suuri menetys heinäveteläisille. Pian palon jälkeen ruvettiin suunnittelemaan jo uutta kirkkoa. Albin Luostarinen ehdotti Heinävedelle kahta kirkkoa, toista pohjoiseen Petruman lähistölle ja etelään Säynetkoskelle, molemmin puolin Kermajärveä. Ehdotusta ei kuitenkaan hyväksytty.


title: Heinäveden historia

text: Syksyllä 1887 valittu 30-jäseninen rakennustoimikunta päätti rakentaa kirkon entisen paikalle. Yksimielisesti päätettiin kirkon rakennusaineeksi puu. Päätettiin myös, että kirkossa on noin 2 000 istumapaikkaa, ja se on suoraseinäinen ristikirkko. Aikeet oli rakentaa samanlainen kirkko kuin naapuripitäjään Tuusniemelle oli juuri rakennettu. Tarkoitus olikin hankkia kopiot piirustuksista.


title: Heinäveden historia

text: Väliaikainen kirkko päätettiin tehdä jatkamalla kansakoulun rakennusta. Äänestyksessä toinen vaihtoehto oli muodostaa kansakoulun rakennuksesta kirkko ilman laajennusta. Kannatusta saivat myös aatteet väliaikaisen kirkon rakentamisesta laudasta ja uuden kirkon rakentaminen heti.


title: Heinäveden historia

text: Vuoden 1889 alussa alettiin suunnitella uutta kirkkoa. Keisarillinen senaatti antoi luvan puisen kirkon rakentamiseen vastoin yleistä käytäntöä, jonka mukaan kaikki julkiset rakennukset tuli rakentaa kivestä. Kassa rakentamista varten perustettiin elokuussa 1888. Vuosittain siihen oli pantava kaksi markkaa miehiltä ja markka naisilta.


title: Heinäveden historia

text: Ensiksi piirustukset kirkkoa varten tilattiin kuopiolaiselta arkkitehti Öhmanilta. Kiinnostuneita oltiin edelleen Tuusniemen kirkosta, ja myös Karttulan ja Kontiolahden kirkoista.


title: Heinäveden historia

text: Helmikuun lopussa pidetyssä kirkonkokouksessa päätettiin, mikä kirkko Heinävedelle rakennetaan. Vaihtoehtoina oli Öhmanin Karttulan kirkon piirustukset sekä helsinkiläisen arkkitehti Josef Stenbäckin lähettämät luonnokset Heinäveden kirkkoa varten Hankasalmen kirkon valokuvilla varustettuna. Hän oli tehnyt kaksi vaihtoehtoa Heinäveden kirkkoa varten: pienempi matalampitorninen ja suurempi korkeampitorninen. Rakennustoimikunta valitsi matalatornisen 3 100–3 200 hengen vaihtoehdon, perusteena kellotapulin hyvä kunto, jolloin kelloja ei tarvitsisi siirtää kirkon torniin. Lämpimänpitävyys oli myös tärkeää rakennustoimikunnalle. Kustannusarvio rakentamista varten oli 88 000 markkaa. Piirustuksista Heinäveden seurakunta maksoi tuhat markkaa.


title: Heinäveden historia

text: Kuusi talollista valitti kirkon suuresta koosta, sammaltilkityistä seinistä sekä tarpeen kalliista katonrakennusmateriaalista. Tämän vuoksi kirkon kokoa pienennettiin 2 600 henkeen ja katto vaihdettiin höylättyihin päreihin lukuun ottamatta kirkon tornia. Sammalta ei myöskään enää haluttu laittaa hirsien väliin. Tuomiokapituli kuitenkin kumosi nämä suunnitelmat ja edellisen kirkolliskokouksen päätökset. Samalla päätettiin, ettei kirkkoon tule lämmitystä.


title: Heinäveden historia

text: Rakennusmestaria haettiin lehti-ilmoituksilla Uudessa Suomettaressa. Kesäkuussa 1890 Stenbäck lähetti lopulliset piirustukset, mutta niihin tahdottiin vielä muutoksia. Hirsien kokoon ja määrään ei oltu vielä tyytyväisiä ja piirustukset lähetettiin takaisin.


title: Heinäveden historia

text: Rakentamiseen otettiin lainaa ja palovakuutus jouduttiin ottamaan jo rakennettaessa. Rakennusmestariksi valikoitui Erik Johan Holopainen, hänen erinomaisten rakennuskoulun arvosanojensa ja useilta arkkitehdeilta Hankasalmelta ja Lappeenrannasta saamiensa kehujen perusteella. Hänen palkkionsa oli 3 000 markkaa. Rakentaminen alkoi 12. marraskuuta 1890 ja kirkon rakensivat heinäveteläiset miehet. Palokin sahalta tilattiin lautoja ja lankkuja. Kellojen kellotorniin sijoittamista varten päätettiin tornista tehdä suuren painon kestävä. Näin kellotorni purettiinkin tuomiokapitulin kehotuksesta, kuitenkin vasta 1915. 40 markan sakon uhalla oli kiellettyä tupakan poltto ja avotulen teko.


title: Heinäveden historia

text: Rahat loppuivat jo maaliskuussa 1891, eikä valtioltakaan saatu lainaa. Rakennusmestari lainasi seurakunnalle 8 000 markkaa rakentamisen madellessa. Katto tehtiin kalliimmasta materiaalista, ”Ruotsin parhaasta galvanoidusta kattopellistä no 1”. Ikkunalasit tilattiin Öhmanilta Kuopiosta. Valtiolta otettiin lainaa 15 000 markkaa ja yksityisiltäkin lainaa saatiin. Katto saatiin laitettua paikalleen lokakuussa. Kirkko saatiin valmiiksi, kun sitä oli rakennettu tasan vuosi. Juhlajumalanpalveluksessa kirkon vihki 6. maaliskuuta 1892 piispa C. H. Alopaeus.


title: Heinäveden historia

text: 1892 seurakunta tilasi Johan Kortmanilta alttaritaulun. ”Kristus Getsemanessa” jäi Kortmanin ainoaksi alttaritauluksi. Hän maalasi lähinnä Karjalaan ja Kalevalaan liittyviä tauluja.


title: Heinäveden historia

text: Kirkon maalaajiksi, vuoraajaksi ja riveäjäksi valittiin V. Berg Kuopiosta. Juha Korhonen sai sisämaalaustyöt. Bergin yhtiö meni konkurssiin kesken maalauksen ja hänen urakkamiehensä hoitivat maalauksen loppuun. Vuonna 1900 työ valmistui ja vasta kesällä 1901 lääninarkkitehti saapui tarkistamaan työn laadun ja totesi sen kelvottomaksi; maali oli kuulemma lohkeillut suurina levyinä. Koska urakkamiehille ei maksettu luvattua 2 000 markan palkkiota, he haastoivat Heinäveden seurakunnan käräjille, aina hovioikeuteen ja senaattiin asti. Sisämaalaukset sen sijaan hoidettiin loppuun lattiaa myöten ennen kuin 1905 Bergin takuumiehet maalasivat uudelleen kirkon ulkoapäin, jolloin työ hyväksyttiin välttävästi.


title: Heinäveden historia

text: 25-äänikertaiset urut hankittiin J.A. Zachariassenilta Uudestakaupungista ja ne maksoivat 14 500 markkaa paikalleen asennettuina. Vuonna 1981 Kangasalan urkutehdas uudisti niistä 33-äänikertaiset käyttäen 20:tä hyvin toimivaa äänikertaa edellisistä uruista.


title: Heinäveden historia

text: Heinäveden reitti päätettiin kanavoida, sillä liikkuminen Heinävedellä oli vaikeaa vielä 1800-luvun lopulla. Teitä oli vain vähän eikä rautateitäkään silloin vielä mennyt Heinävedeltä. Kanavoinnista povattiin ratkaisua kunnan liikenneongelmiin. Näin Kuopion ja Savonlinnan välinen vesiyhteys kanavoitiin ja saatiin laivamatkustuskelpoisiksi. Se nimettiin "Heinäveden reitiksi" – monien mielestä se on ”maailman kaunein vesireitti”.


title: Heinäveden historia

text: Kanavointiajatus lähti vuoden 1872 kuntakokouksessa syntyneestä ajatuksesta Pilpan kosken raivaamiseksi rahti- ja kirkkoveneiden kulun helpottamiseksi. Ensimmäisenä kuitenkin alettiin toteuttaa Karvion kosken kanavoimista. Jo silloin puhuttiin myös Juojärven yhdistämistä Heinäveden reittiin.


title: Heinäveden historia

text: Kanavointisuunnitelma Suvasvedeltä Kermajärvelle ja Joutenveteen päätettiin 1870-luvulla kokonaisuudessaan ja siitä tuli tärkeä Heinäveden kunnalle, enemmistölle asukkaista sekä Heinäveden sahoille ja höyrylaivayhtiöille. Niinpä se päätettiin tehdä ennen Juojärven kanavoimista.


title: Heinäveden historia

text: Talvella 1892 alettiin perata Suvasveden ja Kermajärven välistä kulkuväylää Kärängänvirran ja Rusinvirran kautta Varisveteen ja siitä Karvioon. Kuitenkin huomattiin väylän olevan paikoin liian kapea, alle 30 jalkaa. Näin päätettiin tehdä esitys väylän oikaisemisesta.


title: Heinäveden historia

text: Karvionkosken viereen oli seuraavaksi rakennettava kanava, joka ratkaisi kuljetuspulmat Heinävedeltä Kuopioon. Kanavan rakennustyöt aloitettiin 1895 heinäkuun alussa. 31. elokuuta 1986 kanava oli sulkuportteineen valmis ja kanavahenkilökunnan asunnot valmiita. rakentaminen maksoi kunnalle 120 206 markkaa. Pituutta kanavalle tuli 175 metriä, pohjaleveydeksi 9 metriä. Sen sululle tuli pituutta 35,5 metriä, syvyyttä 2,1 metriä ja leveyttä 7,5 metriä. Siihen mahtuvat 31 metrin pituiset, noin seitsemän metrin levyiset ja 1,4 metrin syvyydessä kulkevat laivat.


title: Heinäveden historia

text: Karvion kanavan auettua liikenteelle 5. marraskuuta 1896 ehdotettiin kanavoinnin jatkamista Savonlinnaan Kerman, Vihovuonteen, Pilpan ja joidenkin muiden koskien kautta. Kustannusarvio 2,1 metriä syvän laivaväylän rakentamisesta oli 559 100 markkaa. Ylihallitus kuitenkin huomioi kohtia, jota ei kustannusarviossa ollut laskettu ja kustannusarvio nousi 757 000 markkaan.


title: Heinäveden historia

text: Tammikuussa 1902 hankkeelle myönnettiin 850 000 markkaa ja työt alkoivat jo 1903. Sulkukanavat päätettiin rakentaa Pilppaan, Vihovuonteeseen sekä Kermaan. Avokanava tuli Vääräkoskeen. Kapeikkoja ruopattiin monin paikoin. Työt valmistuivat 1906 Vihovuonteen myötä.


title: Heinäveden historia

text: Kerman yksisulkuinen kanava rakennettiin 200 metriä pitkäksi Kermajärven ja Koskilahden väliin. Sulkumitoista tehtiin samat kun Karvion ja Saimaan kanaviin. Vedenpintojen korkeusero kanavan molemmin puolin on 2,65 metriä. Kaivannonniemen poikki kahden kilometrin päähän Kerman kanavasta rakennettiin Vihovuonteen kanava ohittamalla Vihovuonteenkoski. Pituutta kanavalle tuli 190 metriä. Vääräkosken avokanava on kilometri Vihovuonteen kanavasta. Pituutta sillä on 140 metriä ja leveyttä 15 metriä. Alimmainen Heinäveden reitin kanavista tuli Pilpankosken itäiseen haaraan. Läntistä haaraa syvennettiin ampumalla vedenalaisia kallioita. Pohjaa kaivettiin 1903 tammikuusta lähtien vuoteen 1904, ja sulku portteineen valmistui elokuussa 1904. Liikenteelle kanava avautui lokakuussa. Rakentaminen maksoi yhteensä 204 578 markkaa. Pituutta sillä on 200 metriä.