title: Haute couture

text:
Nimi "Haute Couture" säilyi säännöstelyn päätyttyä ja hintojen vapauttamisen jälkeen. Haluttiin kuitenkin erottaa korostaa Haute couture nimeä, jota esitetään Pariisissa vuosittain tammikuussa ja heinäkuussa. Mukana myös valmisvaatemallit (P
prêt-à-Porter) Pariisista, Milanosta, Lontoosta ja New Yorkista. Sanat "haute couture" on oikeudellisesti suojattu nimi, jota edustaa Chambre syndicale de la couture ja vastaa luokituksen tekemisestä. Muoti muuttui 60-luvulle tultaessa ja muotisuunnittelijat yhdistivät voimansa räätälien ja muotitalojen kanssa. Sen seurauksena syntyi Chambre Syndicale du Prêt-à-Porter des Couturiers et des Créateurs de Mode 8.10.1973. Samana päivänä mukaan tuli myös miesten muoti Chambre Syndicale de la Mode Masculine .


title: Haute couture

text: Nämä tapahtumat johtivat näiden kolmen yhteisön yhteenliittymään muodostivat 29.6.2017 Fédération de la Haute Couture et de la Mode. -järjestön. Haute Couture on ranskalainen ilmaisu, jota järjestö pitää yllä. Sitä kutsutaan muodin ekosysteemin ytimeksi. Haute Coutere mallistot esitellään Pariisissa kahdesti vuodessa, tammikuussa ja heinäkuussa.


title: Haute couture

text: Haute couturea luovat kuuluisimmat muotitalot, kuten Chanel ja Christian Dior . Termi viittaa yhtä aikaa sekä suunnittelijoihin ja muotitaloihin että itse luomuksiin. Haute couture -mallistot eroavat niin kutsutuista "prêt-à-porter"- eli valmisvaatekokoelmista paitsi hintansa myös valmistusfilosofiansa perusteella. Haute couture -luomukset ovat monimutkaisia rakenteeltaan, tehdään kalliista materiaaleista ja kankaista tarkasti käsityönä viimeistellen eikä uniikkipukuja ole tehty käytännön näkökohtia huomioiden vaan taideteoksiksi. Internetissä Haute Couture -show'n esitteli ensimmäisenä Yves Saint-Laurent vuonna 1996.


title: Haute couture

text: Joka vuosi Chambre Syndicale de la Haute Couturen johtama komitea laatii luettelon yrityksistä, joilla on lupa käyttää nimeä haute couture". Tämä valtuutus on voimassa vain yhden vuoden ajan, ja muotitalojen on uusittava vuosittain uusi lupa ellei syndikaatti äänestä nimen käytöstä. Haute Couturen pysyvät ja viralliset 15 jäsentä: Vuonna 1998 Chambre Syndicale luotiin "vierasjäsen" -nimikkeen, joka esittelee uusia ranskalaisia ylellisyystuotteita, joita voidaan esillä korkeakoulun viikon aikana ja pienemmissä paikoissa sijaitsevien suurten talojen rinnakkaisparadissa.


title: Haute couture

text: 4 vuoden säännöllisen paraatin jälkeen "kutsutut jäsenet" voivat hakea nimitystä "pysyvä jäsen", joka toimitetaan edelleen toimeenpanevan komitean äänestyksessä.Vuonna 1997 luotiin "ajatus kutsua ulkomaisia couture-taloja Pariisin muotiviikkoon. Näillä seitsemällä jäsenielä ei ole oikeutta käyttää nimitystä "haute couture" vain termiä "couture". Kutsutut jäsenet:Vuonna 1998 luotiin "vierasjäsen" -nimike, jolloin kutsuttu muotitalo saa esittelle uusia tuotteita mm. Haute Couture viikoilla. Neljän Haute Couture osallistumisvuoden jälkeen "vieras jäsenet" voivat hakea nimitystä "pysyvä jäsen".


title: Michális Kakogiánnis

text: Michális Kakogiánnis (joskus kirjoitusasussa "Mihalis Kakogiannis" tai "Michael Cacoyannis", ; 11. kesäkuuta 1922 – 25. heinäkuuta 2011) oli kreikkalainen, Kyproksella syntynyt elokuvaohjaaja. Hän opiskeli Englannissa lakia, mutta siirtyi elokuva-alalle. Hän ohjasi useita klassikoihin, etenkin Euripideen teksteihin perustuvia elokuvia. Kakojiánnis oli viidesti Oscar-ehdokkaana. Hänen tunnetuin elokuvansa on "Kerro minulle, Zorbas" (1964).


title: Michális Kakogiánnis

text: Myös hänen elokuvansa "Elektra" (1962) sai palkintoja.


title: Joseph Caillaux

text: Joseph Caillaux (30. maaliskuuta 1863 – 21./22. marraskuuta 1944) oli ranskalainen poliitikko ja merkittävä hahmo kolmannen tasavallan aikana. Hän oli radikaalipuolueen johtaja ja vuosina 1911–1912 pääministeri. Pääministeriaikanaan hän harjoitti sovinnollista politiikka Saksan suhteen. Hänen maltillinen politiikkansa auttoi rauhan ylläpitämisessä Marokon kriisin aikana 1911. Hän joutui kuitenkin painostuksen vuoksi eroamaan pääministerin tehtävästä. Hänen yleinen rauhanpyrkimyksiä korostava suhtautumisensa herätti niin paljon vastustusta, että hänet tuomittiin myöhemmin ensimmäisen maailmansodan jälkeen vankilaan, koska hänen katsottiin syyllistyneen "vahingon aiheuttamiseen valtion ulkoiselle turvallisuudelle".


title: Joseph Caillaux

text: Italian Pariisin-suurlähettiläs järjesti 16. maaliskuuta 1914 Ranskan presidentille Raymond Poincarélle juhlat. Sinne oli kutsuttu puolisonsa Henrietten kanssa myös Caillaux, joka toimi tuolloin valtionvarainministerinä. Kun Caillauxit olivat vaunuissa kulkemassa oikeistolaisen "Le Figaro" -sanomalehden päätoimituksen ohi, rouva Caillaux nousi vaunuista ja pyysi päästä lehden päätoimittajan Gaston Calmetten puheille.


title: Joseph Caillaux

text: Kesken keskustelun rouva Caillaux ampui toimittajan. Ampumisen syy oli selvä. Caillaux oli radikaali sosialisti ja ajoi Ranskaan progressiivista verotusta. Myös tämän maltillinen ja pasifistinen politiikka pääministerivuosinaan 1911–1912 Marokon kriisin aikana, jolloin Saksan sotalaivat piirittivät Ranskan linnoitusta Agadirissa, oli suututtanut Ranskan porvaristoa, joka vastusti tätä sekä progressiivisen verotuksen tuloa maahan.


title: Joseph Caillaux

text: "Le Figaro" ryhtyi mustamaalaamaan Caillaux'n mainetta mutta ei pystynyt todistamaan syytöksiä ja joutui perumaan ne. Calmette oli kuitenkin saanut käsiinsä kirjeitä, joita herra Caillaux oli kirjoittanut vaimolleen. Le Figaro oli päättänyt julkaista kirjeet samana päivänä, ja rouva Caillaux vaati kirjeitä takaisin. Kun Calmette ei suostunut, rouva Caillaux ampui hänet. Rouva Caillaux tuomittiin vankeuteen murhasta, mutta hänet armahdettiin.


title: Erik Cainberg

text: Erik Cainberg (alk. "Kaino"; 9. huhtikuuta 1771 Alaveteli – 31. maaliskuuta 1816 Turku) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea Turun akatemiatalon juhlasalin reliefeistä, jotka kuvaavat Suomen sivistyshistorian käännekohtia. Häntä pidetään Suomen ensimmäisenä nykyaikaisena kuvanveistäjänä, vaikka useimmat Cainbergin työt ovat kadonneet vuosien saatossa.


title: Erik Cainberg

text: Cainbergin vanhemmat olivat Erik Matinpoika ja Anna Eerikintytär Kaino-Wirkkala. Isän sukunimi on jäänyt tuntemattomaksi, mutta hänen tiedetään olleen Savosta.


title: Erik Cainberg

text: Cainberg opiskeli Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) Tukholmassa 1789–1816. Hänen on oletettu saapuneen taideakatemiaan äitinsä sukulaisen, kirkonrakentaja Jacob Rijfin avulla. Vuosina 1793–1797 Cainberg oli Tukholmassa kuvanveistäjä Johan Tobias Sergelin yksityisoppilaana ja avustajana veistäen marmoriin Sergelin muovaileman H. G. Porthanin patsaan, joka oli tilattu Turun akatemian kirjastoon. Cainberg sai taideakatemian ensimmäisen mitalin vuosina 1796 ja 1797. Hän kävi vuonna 1802 Roomassa, missä innostui uusklassismista.


title: Erik Cainberg

text: Cainbergin päätyö on Turun akatemian juhlasaliin tehty kuuden kipsireliefin sarja. Veistosten aiheet oli suunniteltu jo vuosia etukäteen, kun Sergel lähetti hänet vuonna 1813 Turkuun toteuttamaan työtä. Kokonaisuuden nimeksi oli päätetty "Upplysningens och vetenskapernas fortgång i Finland" ("Valistuksen ja tieteiden edistys Suomessa") ja reliefit esittivät Suomen historian tapahtumia. Cainberg valmisti reliefit vuosina 1814–1816. Ne jäivät hänen viimeiseksi työkseen.


title: Erik Cainberg

text: Reliefien aiheet ovat seuraavat:


title: Erik Cainberg

text: Vuonna 1814 valmistunut "Väinämöinen soittaa kannelta" on ensimmäinen tunnettu Väinämöisen kuva. Se on samalla ensimmäinen Kalevala-aiheinen teos Suomen taiteen historiassa. Reliefi syntyi huomattavasti ennen Kalevala-eeposta, eikä kuvanveistäjällä ollut minkäänlaista Väinämöisen kuvaa mallinaan.


title: Erik Cainberg

text: Kalevala-teoksia lukuun ottamatta jälkimaailman arviot Cainbergin tuotannon taiteellisesta arvosta ovat olleet pääosin vähätteleviä. Akatemiatalon reliefisarja on kuitenkin esimerkki aikansa taideihanteista. Kiinnostus Cainbergin työtä kohtaan oli suurimillaan 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Nykyään hänen teoksiaan on Ateneumin taidemuseossa ja Ruotsissa Gripsholmin linnassa.


title: Palenque

text: Palenque on maya-intiaanien sademetsään rakentama raunioitunut kaupunki ja arkeologisesti merkittävä alue Chiapasin osavaltiossa Meksikossa.


title: Palenque

text: Alue ei ole parhaiten säilynyt maya-kaupunki tai yhtä suuri kuin esimerkiksi Tikal, mutta useat alueelta tehdyistä arkkitehtonisista ja patsaslöydöistä on luokiteltu hienoimmiksi säilyneiksi esimerkeiksi maya-taiteesta. Palenque kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon, johon se valittiin vuonna 1987.


title: Palenque

text: Kaupunki oli jo hylätty espanjalaisten saapuessa Chiapasiin. Ensimmäisenä eurooppalaisena paikalla vieraili isä Pedro Lorenzo de la Nada vuonna 1567. Paikalliset kutsuivat aluetta tuolloin nimellä "Otolum", "tukevien talojen maa". Kääntäessään nimen espanjaksi de la Nada antoi alueelle nimen "Palenque", joka suomentuisi "linnoitukseksi". Sittemmin lähelle rakennettu kaupunki Santo Domingo del Palenque sai nimensä muinaisen seremoniallisen pääkaupungin mukaan.


title: Palenque

text: Mayakaupungin nimi oli ollut "Lakam Ha" eli "iso vesi" tai "leveä vesi". Temppeleitä ympäröi sademetsä, jossa on lukuisia lähteitä ja vesiputouksia sekä koskia. Metsässä voi tavata tukaaneja, oselotteja ja meluapinoita. Lakam Ha oli ollut klassisen kauden mayojen "B'aakal"-kaupunkivaltion pääkaupunki. B'aakal tarkoittaa luuta. B'aakalin dynastian aloittivat mahdollisesti jo olmeekit.


title: Palenque

text: Palenquen varhaishistoriasta on vain vähän tietoja, erityisen heikosti tunnetaan kaupungin historia esiklassiselta kaudelta (n. 1000 eaa. – 250 jaa.). Löydökset tuolta ajalta ovat vähäisiä. Vuosien 250–400 ajalta on löydetty keramiikkaa erityisesti alueen länsiosasta. Vaikka tietoja on vähän, vasta vain pieni osa Palenquesta on tutkittu, joten todisteita varhaishistoriasta voi olla vielä löytämättä. Kaupunki oli kuitenkin sen varhaisvaiheissa pieni ja hajanaisesti asutettu.


title: Palenque

text: Palenquen ensimmäisenä kuninkaana mainitaan K’uk’ Bahlam I, jonka hallintokausi alkoi vuonna 431. Palenque alkoi kehittyä alueelliseksi keskukseksi, mutta 500-luvun lopulla se kärsi pahoin sodassa itäisiä ja koillisia vanhempia kuningaskuntia vastaan.


title: Palenque

text: Palenquen kuninkaaksi nousi vuonna 615 nuori K’inich Janaab’ Pakal, joka hallitsi kuolemaansa vuoteen 683 asti. Hän vakiinnutti kuningaskunnan ja rakennutti useita tunnettuja rakennuksia. Pakalin rakennuttamasta kaupungin osasta tuli sen keskeisin alue. Hänen pojat ja seuraajat jatkoivat alueen rakentamista.


title: Palenque

text: Viimeinen hieroglyfimaininta Palenquesta on vuodelta 799, jolloin kuninkaaksi nousi Janaab Pakal III. Tuolloin kaupungin merkitys oli jo romahtanut. Virkaanastujaiset tallennettiin vain pieneen astiaan, kun aiemmin niistä oli kirjoitettu kalkkikivisissä tableteissa.


title: Palenque

text: Teorioiden mukaan muiden maya-kaupunkien tavoin myös Palenquen väestöllinen kuormitus lisääntyi yli alueen kantokyvyn 700-luvulla. Vuoden 800 jälkeen alueelle ei rakennettu uusia seremoniallisia rakennuksia. Maanviljelysväestö eli alueella muutaman sukupolven ajan, mutta sittemmin kaupunkia ympäröivä sademetsä kasvoi umpeen ja peitti alleen rakennukset. Alue oli hyvin harvaan asuttua espanjalaisten saapuessa 1520-luvulla.


title: Palenque

text: Palenque on levittäytynyt laajalle alueelle. Arkeologisen alueen 1 780 hehtaarin alalta on löydetty 1 400 rakennusta, joista vain noin kymmenesosaa on tutkittu. Alueen kaivaukset jatkuvat ja sademetsän kätköistä löytyy edelleen uusia rakennuksia ja arkeologisia löytöjä.


title: Palenque

text: Kaupungin keskellä on palatsikompleksi. Se on mayakaupungille poikkeuksellista, sillä kuninkaallisen palatsin sijaan yleensä temppeli oli kaupungin keskiössä. Palatsikompleksia alettiin rakentaa noin vuonna 721. Se on 10 metriä korkealla tasanteella ja kooltaan 91 x 73 metriä. Palatsissa asui kuninkaalliset, ja siellä majoittuivat myös aateliset, palvelijat ja sotilashenkilöstö. Kompleksi on monimutkainen rakennelma, jossa on sisäpihoja ja käytäviä. Palatsi oli koristeltu stukkomaalauksin.


title: Palenque

text: Templo de las inscripciones. B'aakalin hallitsija Pakaal (vuosina 615-683) on jäänyt historiaan Mesoamerikan luultavasti merkittävimpänä hallitsija. Hänen hautansa muinoin punaiseksi maalatun porraspyramidin sisällä on yksi Palenquen kuuluisimmista rakennuksista. Pyramidin huipulla olevan rakennelman seiniä koristavat Pakaalin uroteoista kertovat tekstit. Lattialaattaa nostamalla ja laskeutumalla jyrkkiä portaita alas kryptaan näkee kivikoristeessa kuvauksen hallitsijasta laskeutumassa alamaailmaan Popol Vuh -eepoksen sankariveljesten hahmossa ja voittavan alisen herrat kuolemattomuuden saavuttaakseen. Turistit eivät enää saa vierailla haudassa, mutta siitä on rakennettu kopio Mexico Cityn antropologiseen museoon.


title: Palenque

text: Templo de la cruz, el Templo del sol ja el Templo de la cruz foliada. Kolmen askelpyramidin päällä sijaitsevat temppelit on kukin koristeltu sisältä maalauksin ja kaiverruksin. Temppeleiden katoille oli sijoitettu näyttävät kampakoristeet. Koristeet kuvaavat maya-mytologian luomakunnan puuta, mutta tutkimusmatkailijat tulkitsivat ne risteiksi.


title: Palenque

text: Templo del león. 200 metrin päässä palatsista sijaitsevassa temppelissä on patsaan muodossa kuvattu mayojen pyhäksi eläimeksi jaguaariksi muuttunut kuningas istumassa valtaistuimellaan.


title: Palenque

text: Templo del Conde. Varhainen tutkimusmatkailija Jean Frederic Waldeck asui tämän temppelin huipulla muutaman vuoden. Temppeli on nimetty Waldeckin mukaan, joka väitti olevansa kreivi.


title: Palenque

text: Akvedukti. Otulum-joki on muutettu kiveämällä se suurilla kivilaatoilla alueen läpi ja palatsin vierestä sekä alta virtaavaksi akveduktiksi. Hallitsijat saunoivat ja kylpivät mielellään.


title: Palenque

text: Pallokenttä. Palenquessa tunnettiin jokin mesoamerikkalaisen pallopelin muodoista.


title: Palenque

text: Espanjalaisaikana Palenque sijaitsi Guatemalan kapteenikenraalikunnan raja-alueella. Kuningas Kaarle III sai 1780-luvulla ensimmäisen maininnan ”kivitaloista”. Tiedot alueen raunioista alkoivat hiljalleen levitä, ja ne saivat myös monia tutkimusmatkailijoita kiinnostumaan alueesta. Maya-rauniot ja erityisesti Palenque saivat laajaa huomiota, kun matkailija John Lloyd Stephens ja taiteilija Frederick Catherwood vierailivat siellä 1840 ja julkaisivat alueesta kauniisti kuvitettuja teoksia.


title: Palenque

text: Stephensin ja Catherwoodin esimerkki houkutteli Meksikoon muitakin tutkimusmatkailijoita. Ranskalainen Désiré Charnay valokuvasi vuonna 1857 ensimmäisenä Palenqueta. Hän otti myös alueen veistoksista paperimassamuotteja ja opetti 1882 tekniikan englantilaiselle Alfred Maudslaylle, joka puolestaan dokumentoi Palenqueta vuonna 1891. Maudslayn työ oli niin perusteellista ja tarkkaa, että hänen julkaisuaan käytettiin lähdeteoksena melkein koko 1900-luvun.


title: Palenque

text: Meksiko on 1920-luvulta lähtien tutkinut Palenqueta melkein jatkuvasti. Kuuluisinta meksikolaista retkikuntaa veti Alberto Ruz Lhuillier, joka johti kaivauksia 1949–1958. Hänen ryhmänsä kaivoi neljän vuoden ajan läpi kivikasan, joka oli ”Kaiverrusten temppelin” alla olevan pyramidin portaikossa. He läpäisivät sen 15. kesäkuuta 1952 ja löysivät koskemattoman haudan, Vaikka tutkijat eivät vielä tunnistaneet sitä kuninkaan haudaksi, myöhemmin todistettiin, että Ruz ja kumppanit löysivät K’inich Janaab’ Pakalin leposijan.


title: Palenque

text: Palenquen kansallispuisto perustettiin vuonna 1981 ja vuonna 1987 Unesco valitsi kohteen maailmanperintöluetteloon. Meksikon hallitus julisti 1993 Palenquen arkeologiseksi monumentiksi, minkä myötä sitä suojelee maan arkeologisten, taiteellista ja historiallisten monumuenttien laki.


title: Palenque

text: Lista Palenquen hallitsijoista valtakausien mukaan:


title: Torpedovene S2

text: Torpedovene S2 (ent. "Gagara", ent. "Prozorlivyi") palveli Suomen merivoimien torpedoveneenä vuosina 1918–1925.


title: Torpedovene S2

text: Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi Sokol-luokan torpedovene "Prozorlivyin" (”Terävä”) Pietarista Nevskin telakalta. Sen köli laskettiin vuonna 1898, ja alus laskettiin vesille vuonna 1899. Alus valmistui vuonna 1901.


title: Torpedovene S2

text: Vuonna 1901 alus liitettiin Venäjän Itämeren laivastoon. Alus muutettiin ensimmäisen maailmansodan alkaessa nopeaksi miinanraivaajaksi, minkä jälkeen se liitettiin 2. miinanraivaajalaivueeseen Helsingissä. Alus oli nimetty uudelleen "Gagaraksi" (”Kuikka”).


title: Torpedovene S2

text: "S2" siirtyi Suomen laivaston haltuun keväällä 1918 yhdessä neljän sisaraluksensa kanssa ("S1", "S3"-"S5"), kun Helsingistä vetäytyvä Neuvosto-Venäjän laivasto ei voinut viedä alusta mukanaan hankalan jäätilanteen vuoksi.


title: Torpedovene S2

text: Alus upposi Porin edustalla syysmyrskyssä 4. lokakuuta 1925. Aluksen haaksirikossa menehtyi sen koko 53-henkinen miehistö. "S2:n" uppoaminen on Suomen merivoimien historian pahin rauhanaikainen onnettomuus. Uppoaminen järkytti Suomea laajasti ja oli osaltaan käynnistämässä merivoimien kehitystyötä ja uusien alusten hankintaa seuranneina vuosina. Keskustelun tuloksena säädettiin laivastolaki.


title: Torpedovene S2

text: Rannikkolaivaston alukset tykkiveneet "Klas Horn" ja "Hämeenmaa" sekä torpedoveneet "S1" ja "S2" olivat matkalla perinteiselle vierailu- ja koulutuspurjehdukselle Pohjanlahdelle. Tavoitteena oli vierailla aina Torniossa saakka. Saattue lähti 3. lokakuuta 1925 etapille Uudestakaupungista Vaasaan. Saattue eteni jonomuodostelmassa yhden kaapelinmitan välein 12 solmun nopeudella. "S2:n" paikka oli jonon viimeisenä. Alkumatka sujui jokseenkin suunnitellusti, mutta voimistuva luoteen puoleinen tuuli kehittyi lopulta rajuksi myrskyksi ja aiheutti matkalaisille hankaluuksia. Alusten etäisyyksiä täytyi pidentää ja matkanopeutta jatkuvasti laskea.


title: Torpedovene S2

text: Lopulta myrsky hajotti saattueen Porin korkeudella. Osaston johtoalus tykkivene "Klas Horn" suuntasi vasten tuulta kohti Ruotsin rannikkoa, ja sitä lähti seuraamaan tykkivene "Hämeenmaa". Torpedoveneet pyrkivät vielä seuraamaan tykkiveneitä, mutta ne jäivät jälkeen voimakkaan merenkäynnin vuoksi.


title: Torpedovene S2

text: Myrskyävä meri aiheutti hankaluuksia etenkin torpedoveneille, joiden potkurit nousivat liian lähelle merenpintaa, mikä haittasi koneiden käyntiä. Lisäksi "S2:n" potkuriakselin laakerit olivat kuluneet, mikä aiheutti ikävää tärinää alukseen ja vaaransi akselin läpiviennin vesitiiviyden. Kumpikin torpedovene alkoi saada vettä sisäänsä rajussa merenkäynnissä. Alusten rungot kyllä kestivät, mutta kansirakenteiden tiiviys ei ollut riittävä.


title: Torpedovene S2

text: "S2"-aluksella lisäksi syttyi torpedovarastossa uhkaava tulipalon alku; nopeasti osoittautui, että varastossa säilytettäviin, harjoitustorpedojen löytämistä helpottamaan tarkoitettuihin fosforisavupanoksiin oli päässyt merivettä, jolloin panokset olivat syttyneet. Aluksen torpedoupseerin ja pursimiehen kokemuksella ja ammattitaidolla nämä panokset saatiin kuitenkin ulos ruumasta ja mereen, jolloin tilanne selvisi.


title: Torpedovene S2

text: Myös alusten hiilivarat alkoivat uhkaavasti huveta rajun kamppailun kuluttaessa hiiltä tavallista nopeammin. Osaston komentoalus "Klas Horn" lähetti hätäsanoman pulassa olevien torpedoveneiden puolesta. Vaasassa sijaitseva pelastusalus "Protector" sai hälytyksen Laivaston esikunnasta Helsingistä, ja hätäsanoman kuuli myös ruotsalainen pelastusalus "Helios". Kumpikin lupasi apuaan pulassa oleville torpedoveneille.


title: Torpedovene S2

text: Saattueen alukset suuntasivat lopulta suojasatamiin mikä minnekin. Tykkivene "Klas Horn" päätyi Ruotsin rannikolle, tykkivene "Hämeenmaa" Vaasaan ja torpedovene "S1" Mäntyluotoon. Mäntyluotoon oli matkalla myös sisaralus "S2", joka ei kuitenkaan päässyt koskaan perille saakka. Torpedoveneen koneet ja pumput kävivät aliteholla, ja aluksen vuodot pahenivat. Pelastusalusten matka vaikeuksissa olevan torpedoveneen luokse näytti kestävän liian kauan, mutta toisaalta manner alkoi jo siintää edessä. "S2" oli lähes uppoamiseensa saakka sähkötysyhteydessä Vaasan radioasemaan. Viimeinen viesti alukselta saapui kello 13.23, vain kaksi minuuttia ennen aluksen uppoamista. "S2:n" sähköttäjän vastaus radioaseman kutsuun oli: ”Ei voi työskennellä nyt.”


title: Torpedovene S2

text: Pakokauhua ei ilmeisesti päässyt syntymään: ainakin Vaasan radioasema kertoo sähköttäjien työskentelyn olleen loppuun asti yhtä varmaotteisen kurinalaista kuin yleensäkin; vain lähetyksen katkonaisuus ja heikohko kuuluvuus kertoi voimanlähteiden jo uupuvan tehon puutteessa.


title: Torpedovene S2

text: Reposaaren luotsiasemalta saatiin näköhavainto vaikeuksissa olevasta sota-aluksesta Outoorinmatalan ja Säpin välisellä vesialueella. Jyrkkä aallokko keinutti alusta voimakkaasti, kunnes suurehko hyökyaalto kaatoi aluksen kyljelleen ja edelleen ylösalaisin. Laiva tuli vielä hetkeksi näkyviin, ilmeisesti jo kyljelleen kääntyneenä mutta katosi lopullisesti aseman näköpiiristä kello 13.25. Myöhemmin luotsiasemalle saatiin tieto, että näkyvistä kadonnut alus oli torpedovene "S2". Aluksen mukana hukkui koko sen 53 miehen miehistö.


title: Torpedovene S2

text: Torpedoveneen uppoaminen herätti vilkkaan keskustelun onnettomuuden syystä. "S2":n uppoamispaikalla Outoorin matalan luona meren syvyys pienenee jyrkästi, mikä synnyttää varsinkin länsi- ja luoteismyrskyllä erittäin terävän ja jyrkän ristiaallokon. Tämän katsottiin myöhemmissä tutkimuksissa olevan merkittävä syy torpedoveneen uppoamiselle. Myöskään venäläisiltä perittyjen torpedoveneiden ominaisuuksien tuntemus ei ollut riittävä. Minkäänlaisia vakavuustaulukoita tai painolastilaskelmia ei ollut aluksista käytettävissä.


title: Torpedovene S2

text: Myös saattueen toiminnasta löydettiin puutteita. Aluksille ei ollut hankittu ajanmukaista sääennustetta ennen kohtalokasta matkaa, vaikka sellainen olisi ollut saatavilla. Jälkeenpäin kritisoitiin erityisesti saattuetta tykkivene "Klas Hornin" komentosillalta johtaneen komentaja Roosin toimintaa. Itsepäisen miehen maineessa oleva komentaja pyrki todennäköisesti loppuun saakka viemään osastonsa Vaasaan saakka. Aluksille annettiin varsin myöhään käsky hakeutua suojasatamiin, ja silloinkin käsky oli niin ylimalkainen, että eri alusten päälliköt tulkitsivat sitä eri tavoin. Komentaja Roos leimattiin yleisesti syylliseksi "S2:n" kohtaloon.


title: Torpedovene S2

text: Asian tutkiminen jäi kesken; tutkinnan ollessa vielä käynnissä komentaja Roos sai surmansa virkamatkan aikana, kun vuotaneesta pakoputkesta peräisin ollut hiilimonoksidi eli häkä täytti hänen makuuhyttinsä yöllä tehdyn matkan aikana; kun asia havaittiin, ei mitään ollut enää tehtävissä.


title: Torpedovene S2

text: Uponnut alus löydettiin kesäkuussa 1926, ja sen nostoa ryhdyttiin suunnittelemaan heti. "S2" makasi vain 15 metrin syvyydessä, joten nosto-operaation ei katsottu voivan muodostua liian vaativaksi. Pohja ylöspäin merenpohjassa makaava alus pyrittiin nostamaan pumppaamalla sen runkoon ilmaa, mikä saikin aluksen keulan nousemaan pintaan, mutta mutapohjaan imeytynyttä perää ei saatu irrotetuksi edes vesisuihkujen avulla.


title: Torpedovene S2

text: Puolustusministeriön keinot oli käytetty loppuun, ja nostotyö annettiin yksityisen pelastusyhtiön tehtäväksi. Työn sai tehdäkseen Tolfvan AB, joka toi paikalle voimakkaan höyrykäyttöisen erikoisrakenteisen nostoalus S/S "Stannumin" (myöh. laivastolle ostettuna sukellusveneiden pelastusalus "Mursu").


title: Torpedovene S2

text: Aluksen runkoon pumpattiin jälleen ilmaa hylyn keventämiseksi, ja rungon alle ujutettiin vaijereita. Kymmenen päivän työn jälkeen torpedovene kellui jälleen pinnalla, tällä kertaa tosin vain ponttonien avulla.


title: Torpedovene S2

text: Alus hinattiin Porin Reposaaren sataman redille, jossa se käännettiin oikeaan asentoonsa, tyhjennettiin vedestä ja tarkastettiin alustavasti. Hylystä löydettiin 23 merisotilaan ruumiit, jotka kuljetettiin rantaan. Loput 30 miestä jäivät kateisiin.


title: Torpedovene S2

text: "S2" siirrettiin myöhemmin Helsinkiin, jossa se tarkastettiin perusteellisemmin ja lopulta romutettiin.


title: Torpedovene S2

text: Aluksen torpedoputken runko kääntötelineineen on Sotamuseon Suomenlinnan Maneesi-näyttelytilassa, ja aluksen toinen pääkone on kunnostettuna on näytteillä Forum Marinumissa Turussa.


title: Torpedovene S2

text: "S2:n" uppoaminen sai aikanaan huomattavasti julkisuutta ja järkytti niin merivoimien henkilökuntaa, suomalaisia merenkulkijoita kuin suurta yleisöäkin. Onnettomuuden ja sen synnyttämän julkisuuden seurauksena perustettiin vuonna 1926 Suomen Laivastoyhdistys, nykyinen Meriliitto, jonka alkuvuosien tehtäväksi muodostui erityisesti ajanmukaisen sotalaivaston hankkiminen Suomelle. Yhdistyksen toiminta vaikutti merkittävästi vuonna 1927 säädetyn laivastolain syntyyn sekä "Ilmarinen"- ja "Väinämöinen"-panssarilaivojen, merivoimien sukellusvenelaivaston ja uusien moottoritorpedoveneiden hankintaan 1930-luvulla.


title: Torpedovene S2

text: Torpedoveneen hylystä löytyneet 23 vainajaa siunattiin Porin Reposaaren yhteishautaan 15. elokuuta 1926. Onnettomuudessa menehtyneille pystytettiin kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen suunnittelema Reposaaren kirkkomaalle onnettomuuden vuosipäivänä vuonna 1930. Suomen merivoimat muistaa onnettomuuden uhreja laskemalla muistomerkille seppeleen vuosittain.


title: Lisbon (Pohjois-Dakota)

text: Lisbon on kaupunki Pohjois-Dakotassa, Yhdysvalloissa. Se on Ransomin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 154. Kaupunki perustettiin vuonna 1880.


title: Lisbon (Pohjois-Dakota)

text: Lisbonin pinta-ala on 5,8 km², josta kaikki on maata. Väestötiheys on 2154 / 5.8 round 0 as./km².


title: Nano

text: Nano tarkoittaa seuraavia asioita:Nano on myös seuraavien henkilöiden nimi:


title: Amboulin kansainvälinen lentoasema

text: Amboulin kansainvälinen lentoasema on lentoasema Djiboutin pääkaupunki Djiboutissa. Vuonna 2004 se palveli 182 641 matkaajaa.


title: SOAP

text: SOAP (Simple Object Access Protocol) on tietoliikenneprotokolla jonka pääasiallisena tehtävänä on mahdollistaa proseduurien etäkutsu (RPC). Se on toimintaperiaatteeltaan samantapainen kuin muut RPC-protokollat, kuten CORBA tai RMI, mutta sen erityispiirteinä on pohjautuminen XML-kieleen ja toimiminen useiden eri protokollien yli. Sitä käytetään pääasiassa HTTP-protokollan yli.


title: SOAP

text: SOAP on pääasiassa Microsoftin kehittämä, ja on tällä hetkellä World Wide Web Consortiumin ylläpitämä standardi. Alkuaan se pohjasi Dave Winerin kehittämään XML-RPC-protokollaan, joka tarkoituksella jätettiin hyvin yksinkertaiseksi; kun XML-RPC on tarkoitettu lähinnä yksinkertaisien palvelujen toteuttamiseen, ja saattaa vaatia laajennuksia monimutkaisemmissa tilanteissa, SOAP on tarkoitettu toimivaksi yleisprotokollana, joka kattaa kaikki käyttötilanteet.


title: SOAP

text: SOAP on osa Web-palvelujen protokollakenttää. Protokollalle on toteutukset useimmille ohjelmointikielille, joille on laadittu verkkotuki ja XML-jäsennin: C#-kielessä se sisältyy .NET Frameworkiin, Java-ohjelmointikielelle on useita toteutuksia, ja nykyisin se on myös standardoitu osa Java Platform Enterprise Editionia.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Vaahteramäen Eemeli () on lastenkirjailija Astrid Lindgrenin (1907–2002) luoma satuhahmo, poika, joka tekee paljon metkuja. Niemisen perhe (ruots: Svensson) ja heidän palkollisensa elävät Kissankulman maatilalla Vaahteramäessä. Kyseinen Lönneberga-niminen kylä on oikeastikin olemassa, se sijaitsee Smålandissa Hultsfredin kunnassa.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Ensimmäinen Eemeli-kirja julkaistiin vuonna 1963. Eemeli-kirjoja on käännetty 52 kielelle ja myyty yhteensä yli 30 miljoonaa kappaletta.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Eemelillä on pikkusisko Iida ("Ida"), jonka Eemeli muun muassa kerran hinaa lipputankoon. Isä Anttoni Nieminen ("Anton Svensson") on tuskin Eemelin miehinen esikuva; sen sijaan tilan Aatu-renki ("Alfred") on Eemelin hyvä ystävä. Kissankulmassa on myös piika nimeltään Liina ("Lina"). Äiti Alma ("Alma Svensson") puolestaan kirjaa ylös poikansa kepposet sinikantisiin vihkoihin.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Eemeli on vaaleatukkainen ja sinisilmäinen pikkupoika, ei suinkaan pahantahtoinen, hänelle vain aina "sattuu jos mitä". Eemeli on älykäs ja erityisen kekseliäs, mutta aikuiset eivät aina ymmärrä hänen kekseliäisyyttään, vaan pitävät sitä kurittomuutena ja metkuiluna. Tämäntapaiset tempaukset saavat lasten isän raivostumaan ja huutamaan "Eeeeemeliiii!" kunnes Eemeli on lukittu verstashuoneeseen miettimään kolttosiaan. Siellä Eemeli veistää jokaisen metkunsa jälkeen puu-ukon, joita kertyy verstashuoneen hyllylle yhteensä 369. Aikuisena Eemelistä tulee kuitenkin kunnon kansalainen ja peräti kunnanvaltuuston puheenjohtaja.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Eemelillä on paljon eläinystäviä: Luukas-hevonen, kissa Mosse, lehmä Ruusu, kana Nilkku-Lotta ja porsas nimeltä Possuressu. Lisäksi Eemeli pitää sinisestä lakistaan eli mössykästä ja puupyssystään eli pössykästä.


title: Vaahteramäen Eemeli

text: Eemeli oli Astrid Lindgrenin isän Samuel Augustin lempihahmo. Paljon siitä, mitä Eemeli-kirjoissa kerrotaan, on Astrid kuullut Samuel-isältään. Vaahteramäen Eemelistä on tehty myös elokuvaversioita, joista kolmea ruotsalaistuotantoa on esitetty Suomessa useaan kertaan 13-osaisena tv-sarjana. Niissä Eemeliä näytteli Jan Ohlsson.Lisäksi Eemelin metkuja on ilmestynyt useina erilaisina kokoelmateoksina, esimerkiksi "Eemelin kootut metkut" (WSOY 1973), ja erillisinä kirjoina. Eemeli-kirjat on kuvittanut Björn Berg.


title: Wiedemann–Rautenstrauchin oireyhtymä

text: Wiedemann–Rautenstrauchin oireyhtymä on oireyhtymä, jonka toinen nimitys on neonataalinen progeroidia -oireyhtymä. Se on geneettinen kehityshäiriö, joka on todella harvinainen.


title: Variskangas

text: Variskangas on kaupunginosa Kajaanin itälaidalla. Pohjoisessa Variskangas rajautuu Petäisenniskan teollisuusalueeseen, idässä Kehräämöntiehen, etelässä tulkinnan mukaan joko Honkirämeeseen tai Soidinsuohon ja lännessä Rajavartiostoon tai Rajalähiöön.


title: Variskangas

text: Variskangas on asuinalue, jonka rakennuskanta koostuu lähinnä omakoti- ja rivitaloista. Rajalähiö ja sen ympäristö on kerrostaloaluetta. Variskankaalla on lähikauppa, halpatavaratalo, pizzeria, katsastuskonttori, päiväkoti ja ammattikoulun kotitalousoppilaitos. Variskankaan kaduista suuri osa on nimetty lintujen mukaan.


title: Imjärven ufotapaus

text: Imjärven ufotapaus on eräs väitetty ufotapaus. Se kuuluu Hynek-luokitukseen CE III (kolmannen asteen lähituntuma), sillä sen yhteydessä väitettiin nähdyn avaruusolento.


title: Imjärven ufotapaus

text: Tapaus sattui 7. tammikuuta 1970 Imjärven kylässä Heinolan maalaiskunnassa (nykyään osa Heinolaa). Kaksi miestä, Aarno Heinonen ja Esko Viljo, olivat hiihtolenkillä noin kello neljä iltapäivällä, kun he puolisen tuntia taivallettuaan näkivät outoja valoilmiöitä edessään. He näkivät yläpuolellaan myös tulen värisen lentävän lautasen, joka päästi ympäristöönsä sumua ja valopalloja.


title: Imjärven ufotapaus

text: Miehet tunsivat ilmiön estävän heidän liikkumisensa ja toisaalta pyrkivän vetämään heitä taaksepäin. Lopulta molemmat miehet näkivät parin sekunnin ajan sivummalla vaaleanvihreään suojapukuun pukeutuneen olennon, joka piteli käsissään jotain mustaa laitetta. Tämän jälkeen sumu hälveni ja ympäristö palautui normaaliksi. Koko tapaus kesti vain kymmenisen sekuntia.


title: Imjärven ufotapaus

text: Miehet tunsivat olonsa hyvin sairaaksi ja ajoivat taksilla lääkäriin. Heinonen oli tapauksen jälkeen kuukausia työkyvytön. Hän myös kertoo tavanneensa vuosia myöhemmin lukuisia avaruusolentoja, muun muassa "humanoiditytön", sekä saaneensa yliluonnollisia kykyjä. Myös Viljo kärsi seuraavien kuukausien ajan erilaisista jälkioireista, mutta hän pystyi jatkamaan työntekoa.


title: Imjärven ufotapaus

text: "Ultra"-lehden päätoimittaja ja ufotutkija Tapani Kuningas kirjoittaa: "Heinosen kohdalla oli ehkä merkillisintä nähdä hänen persoonallisuuteensa äkillinen muutos, jonka yhteydessä hän sekä nuortui kymmenisen vuotta ulkonäöltään että sai myös ns. yliluonnollisia kykyjä. Koskaan aikaisemmin tai myöhemmin en ole vastaavaa nähnyt."


title: Imjärven ufotapaus

text:
CE III-luokan ufotapauksista puhuttaessa skeptikot ottavat usein esiin huijauksen mahdollisuuden.
Aarno Heinonen teki kymmeniä ufohavaintoja tapauksen jälkeen. Tämä on epäilyttävä piirre ja viittaa
siihen että kyse on jonkinlaisesta ufohavaintotehtailusta. Toisaalta hän ei tiettävästi hyötynyt maineestaan taloudellisesti ja ufoaiheinen julkisuus ei välttämättä ole yksinomaan positiivista. Myös kolme palloa lautasen alapuolella on epäilyttävää, tuoden mieleen George Adamskin näkemän ufon. Tämä tapaus kesti lyhyemmän aikaa kuin monet ufotapaukset.
Lisäksi kahden havaitsijan kertomuksissa oli jonkin asteisia ristiriitaisuuksia, toinen näki olennon kädessä mustan laitteen ja toinen ei. Ensimmäisen havaitsijan alkuperäisen piirroksen mukaan olento oli leveäharteinen, myöhemmässä haastattelussa kapeaharteinen. Toisen havaitsijan piirroksessa olento oli kapeaharteinen. Ensimmäinen havaitsija ei uskonut ufoihin ennen havaintoa, toinen uskoi.


title: Javier Saviola

text: Javier Pedro Saviola (s. 11. joulukuuta 1981 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa tällä hetkellä italialaista Hellas Veronaa. 168 senttimetriä pitkän Saviolan pelipaikka on hyökkääjä. Hänellä on myös Espanjan kansalaisuus.


title: Javier Saviola

text: Ammattilaisuransa Saviola aloitti River Platessa kaudella 1998–1999. Siellä hän pelasi kolmen kauden aikana 86 ottelua ja teki 45 maalia.


title: Javier Saviola

text: Kauden 2001–2002 alla hän siirtyi Barcelonaan, vaikka Real Madrid tavoitteli Saviolaa jo silloin, ja pelasi kolme mainiota kautta katalonialaisseurassa. Kauden 2004–2005 hän vietti lainalla Monacossa. Monacossa hän pelasi 29 Ranskan pääsarjaottelua, joissa teki seitsemän maalia. Kauden 2005–2006 hän pelasi Sevillassa, niin ikään lainasopimuksella. Sevillassa hän voitti kauden 2005-06 UEFA Cupin samaan aikaan, kun Barcelona voitti Mestarien liigan ensimmäistä kertaa neljääntoista vuoteen. Espanjan pääsarjassa hän teki 9 maalia 29:ssä ottelussa.


title: Javier Saviola

text: Kaudella 2006–2007 Saviola ei enää halunnut lähteä lainalle, vaikka Barcelonan johtoporras oli kertonut, ettei hänelle löydy tilaa joukkueessa. Saviolan sopimus seuran kanssa umpeutui heinäkuussa 2007, ja hän siirtyi hallitsevan Espanjan pääsarjamestarin Real Madridin riveihin. Realin kiinnostuksesta hankkia Saviola joukkueeseensa oli huhuttu jo kuukausia ennen siirron toteutumista. Ensimmäinen kausi 2007–2008 madrilaisseurassa päättyi pääsarjamestaruuteen, Saviolan jäätyä kuitenkin hyvin vähälle peliajalle. Toisena kautenaan hän kärsi niin ikään peliajan vähyydestä ja pelasikin vain kahdeksassa ottelussa, joissa syntyi yksi maali.


title: Javier Saviola

text: 26. kesäkuuta 2009 Saviola siirtyi Benficaan noin 5 miljoonan euron siirtosummalla. Sopimus oli pituudeltaan kolmivuotinen. Hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa 16. heinäkuuta 2009 rangaistuspotkusta ennen kauden alkua pelatussa ystävyysottelussa Sionia vastaan. 22. lokakuuta 2009 hän teki kaksi maalia Eurooppa-liigan lohkovaiheen ottelussa englantilaista Evertonia vastaan. Neljä päivää myöhemmin Saviola teki kaksi maalia pääsarjaottelussa Nacionalia vastaan. Hän onnistui Eurooppa-liigan lohkovaiheen otteluissa vielä kaksi kertaa maalinteossa Evertonia ja BATEa vastaan. Omassa sarjassa hänet valittiin joulukuun kuukauden pelaajaksi. Avauskaudellaan Benficassa hän teki 27:ssä Primeira Liga -ottelussa 11 maalia.


title: Javier Saviola

text: 10. syyskuuta 2010 Saviola teki kauden 2010-2011 avausosuman Portugalin pääsarjaottelussa Vitóriaa vastaan 1-2-vierastappiossa.Primeira Liga 10/11 transfermarkt.co.uk Viitattu 27.11.2013. 28. marraskuuta 2010 ja 16. tammikuuta 2011 välisenä aikana hän teki viidessä peräkkäisessä sarjaottelussa yhteensä kuusi maalia: kaksi Rio Avea vastaan sekä yhden Beira-Maria, SC Olhanensea, Leiriaa sekä Académicaa vastaan. 22. tammikuuta pelatussa ottelussa CD Nacionalia vastaan Saviola syötti kaksi Benfican neljästä maalista 4-2-kotivoitossa. Kaudella hän pelasi yhteensä 24 Primeira Liga -ottelua, joissa teki 9 maalia sekä syötti 9 maalia.


title: Javier Saviola

text: Seuraavalla kaudella 2011-2012 Saviola teki vain neljä maalia pelaamissaan 18:sta pääsarjaottelussa. Ensimmäisen maalin hän teki avauskierroksella 12. elokuuta 2-2-tasapelissä Gil Vicenteä vastaan.Primeira Liga 11/12 transfermarkt.co.uk Viitattu 27.11.2013. 1. lokakuuta Saviola teki kaksi maalia 4-1-voitossa Paços Ferreirasta. Seuraavan maalinsa Saviola teki 16. joulukuuta 5-1-kotivoitossa Rio Avesta. 14. huhtikuuta 2012 hän ratkaisi Benficalle Portugalin liigacupin voiton tekemällä 2-1-voittomaalin ottelun 84. minuutilla finaaliottelussa Gil Ficenteä vastaan.


title: Javier Saviola

text: 31. elokuuta 2012 hän palasi Espanjan pääsarjaan, kun hän siirtyi Málagan riveihin yksivuotisella sopimuksella. Avausmaalinsa Málagalle Saviola teki 15. syyskuuta 2012 3-1-voitossa Levantesta. Kolme päivää myöhemmin 18. syyskuuta hän teki Málagan 2-0-maalin Mestarien liigan avauskierroksen ottelussa, 3-0-voitossa Pietarin Zenitistä. Saviola jatkoi maalitehtailuaan 29. syyskuuta 4-0-voitossa Real Betisistä tehden Málagan 2-0-maalin. Seuraavan maalinsa Saviola teki 10. marraskuuta 1-2-tappiossa Real Sociedadille. Kaudellaan Málagassa hän pelasi yhteensä 36 ottelua, joissa teki 9 maalia. 8 niistä tuli Primera Divisiónissa.


title: Javier Saviola

text: 24. heinäkuuta 2013 Saviola siirtyi Kreikan mestari Olympiakosiin, kaksivuotisella sopimuksella. Avausmaalinsa Olympiakosissa hän teki 25. elokuuta Kreikan pääsarjaottelussa Atromitosista, joka päättyi Olympiakosin 2-1-voittoon. 10. joulukuuta Saviola teki kaksi maalia Mestarien liigan kuudennen kierroksen ottelussa RSC Anderlechtia vastaan.


title: Javier Saviola

text: Argentiinan maajoukkueessa Saviola on pelannut 36 ottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailuissa. Lisäksi hän on voittanut Argentiinan paidassa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2001 ja olympiakullan Ateenassa 2004. Vuonna 1999 hänet valittiin Etelä-Amerikan parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Coatzacoalcos

text: Coatzacoalcos on Meksikossa, Veracruzin osavaltiossa, Meksikonlahden rannikolla sijaitseva satamakaupunki. Kaupungin pinta-ala on 471 neliökilometriä ja asukasluku noin 240 100 (2014). Kaupungin satama on yksi Meksikon tärkeimpiä.


title: Coatzacoalcos

text: Coatzacoalcos on kuuluisan näyttelijättären Salma Hayekin syntymäkaupunki.


title: Pub

text: Pub (lyhenne englannin kielen sanoista "public house") on ravintola, jossa myydään ennen kaikkea olutta, mutta myös muita alkoholijuomia. Alun perin pubilla tarkoitettiin englanninkielisten maiden erityisesti brittiläisiä olutravintoloita, mutta nykyään pubeiksi itseään kutsuvia paikkoja löytää ympäri maailman.


title: Pub

text: Pub poikkeaa varsinkin Britanniassa muista juomiseen tarkoitetuista paikoista kuten kahviloista, baareista, olutkellareista tai panimoravintoloista. Britanniassa on noin 60 000 pubia, ja monissa Britannian pikkukylissä pub onkin paikallisen yhteisön tärkein kokoontumispaikka kirkon ohella.


title: Pub

text: Irlantilaistyyppisiä pubeja on avattu ympäri maailman varsinkin 1980-luvulta lähtien. Useimmissa pubeissa irlantilaisuus näkyy olutvalikoimassa (tarjolla on tavallisesti ainakin Guinnessia, Smithwicksia tai Kilkennya) sekä sisustuksessa.


title: Pub

text: Suomen vanhin yhä toiminnassa oleva englantilaistyylinen pub on vuonna 1969 perustettu tamperelainen Salhojankadun Pub. Helsinkiläinen William K on alun perin perustettu vuonna 1969 nimellä Annan Pub ja kunnostettu 1990-luvulla nykymuotoiseksi olutravintolaksi.


title: Ronald Pettersson

text: Ronald Pettersson (16. huhtikuuta 1935 Surahammar, Ruotsi – 6. maaliskuuta 2010) oli ruotsalainen jääkiekkoilija. Pettersson, lempinimeltään ”Sura-Pelle”, oli Ruotsin parhaimpia jääkiekon pelaajia 1950- ja 1960-luvuilla. Hän pelasi puolustajana ja oikeana laitahyökkääjänä. Hän pelasi 252 maaottelua Ruotsin maajoukkueessa.


title: Ronald Pettersson

text: Pettersson toimi myös jääkiekkovalmentajana uransa jälkeen. Hän valmensi Ruotsin nuorten maajoukkuetta ja Ruotsin miesten maajoukkuetta. Hän myös valmensi Norjan maajoukkuetta vuosina 1978–1981.


title: Terry O’Quinn

text: Terrance ”Terry” O’Quinn (s. 15. heinäkuuta 1952 Sault Ste. Marie, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu näyttelijä.


title: Terry O’Quinn

text: O’Quinn teki debyyttinsä vuonna 1980 elokuvassa "", jonka jälkeen hänellä on ollut useita rooleja elokuvissa, kuten "X-Files – taistelu tulevaisuudesta" ja "Isäpuoli", sekä televisioelokuvissa, kuten "Kovaa peliä", "Hopealuoti", "Tilaa sydämessä" ja "Between Two Women". O’Quinn vieraili myös lukuisissa sarjoissa, muun muassa "Miami Vice", "Hämärän rajamailla", "Tales of the Unexpected" ja "Remington Steele". Hänellä oli suuri rooli Peter Wattsina televisiosarjassa "Millennium", jota tehtiin kolme tuotantokautta (1996–1999). Vuosina 2004–2010 O’Quinn esitti John Lockea ABC:n sarjassa "Lost", josta hän voitti Emmy-palkinnon vuonna 2007.


title: Terry O’Quinn

text: Terrance Quinn syntyi War Memorial -sairaalassa Sault Ste. Mariessa, Michiganissa, ja kasvoi läheisessä Newberryn kaupungissa kymmenen sisaruksensa kanssa. Hän kävi Central Michigan Universityä Mount Pleasantissa Michiganissa ja Iowan yliopistoa Iowassa. Nimensä Terry muutti Quinnistä O’Quinniinn, koska eräällä toisella näyttelijällä oli jo nimi Terrance Quinn.


title: Terry O’Quinn

text: O’Quinn aloitti näyttelemisen vuonna 1970 käydessään vielä Central Michigan Universityä. Hän ei ollut vain loistava näyttelijä, vaan myös kirjoittaja ja ohjaaja. Hän kirjoitti ja ohjasi musikaalin "Orchesterina", joka sisälsi viisi päähenkilöä: Miehen (Jeff Daniels), Pojan (Harold Downs), Naisen (Ann O’Donnell), Tytön (Debbie Penwarden) ja Juopon (James Hilliker), sekä nais- ja mieskuoron (jossa oli muun muassa Gary E. Mittchell). Alkaen vuodesta 1980, Terry esiintyi muun muassa elokuvissa "Hopealuoti", "Tombstone", "Heaven’s Gate", "Nuoret sankarit" sekä Howard Hughesin roolissa elokuvassa "The Rocketeer". Hänen aikaisimpiin televisiorooleihinsa lukeutuvat myös vierailuesiintymiset sarjoissa "Maa 2", "Konnankoukkuja kahdelle", "Star Trek – uusi sukupolvi" ja "Kunnian miehet". Vuonna 1995 O’Quinn aloitti esiintymisen vierailevana näyttelijänä "Salaiset kansiot" -tuottajan Chris Carterin ohjelmissa. "Salaisten kansioiden" lisäksi Carter palkkasi O’Quinnin televisiosarjoihin "Millennium" ja "Harsh Realm" sekä "Salaiset kansiot" -elokuvaan "Taistelu tulevaisuudesta".


title: Terry O’Quinn

text: Terryn läpimurto oli kuitenkin rooli vaarallisen sarjamurhaajana elokuvan "Isäpuoli" ("The Stepfather") nimikkoroolissa. Hänen esiintymistään kehuttiin paljon, muun muassa Roger Ebert sanoi: ”"The Stepfatherissa" oli yksi erinomainen elementti: Terry O’Quinnin esiintyminen”. Terry saikin samaisesta roolista Saturn Award -palkinnon. Elokuvan jatko-osa tehtiin kaksi vuotta myöhemmin, mutta se ei ollut yhtä suuri menestys kuin ensimmäinen: se tuotti lähes miljoona dollaria vähemmän lipputoimistoilla. Koskaan ei ole selvinnyt, miksei Terry esitä isäpuolta eslokuvan kolmannessa osassa, jossa isäpuolta näyttelee Robert Wightman.


title: Terry O’Quinn

text: Vuonna 1996 Terry aloitti näyttelemisen televisiosarjassa "Millenium", jonka tuotti Chris Carter. Terry näytteli Peter Wattsia koko ohjelman kolmen kauden ajan.


title: Terry O’Quinn

text: Esiinnyttyään televisiosarjassa "Alias" FBI-agentti Kendallina, O’Quinn teki vaikutuksen myös tuottaja J. J. Abramsiin. Tehtyään seitsenjaksoisen vierailun sarjassa "West Wing" O’Quinn sai puhelun Abramsilta, joka kertoi haluavansa hänet uuteen televisiosarjaansa nimeltä "Lost". "Lostissa" O’Quinn näyttelee John Lockea. Vuonna 2007 hänet palkittiin roolistaan Emmyllä kategoriassa paras miessivuosa draamasarjassa.


title: Terry O’Quinn

text: O’Quinn on ollut naimisissa vaimonsa Lorin kanssa jo 25 vuotta. Suurimman osan ajasta he ovat asuneet Reistertownissa, Marylandissä, mutta "Lost"-sarjan myötä pari päätti seurata O’Quinnin kollegoiden esimerkkiä muuttamalla Havaijille, jossa sarjaa kuvattiin. Pari omistaa talot Havaijilla ja Marylandissa. Terryllä ja hänen vaimollaan on kaksi poikaa, Oliver ja Hunter, sekä yksi lapsenlapsi.


title: Terry O’Quinn

text: O’Quinn omaa näyttelijän, kirjoittajan ja ohjaajan taitojensa lisäksi taidon soittaa kitaraa ja onkin lahjakas kitaristi, laulaja sekä suuri Neil Young -ihailija. Näyttelijän työnsä lisäksi Terry on toiminut myös henkivartijana.


title: Pr

text: Pr tarkoittaa seuraavia:


title: Saija

text: Saija on suomalainen naisen etunimi, alun perin Saara-nimen puhuttelumuoto.


title: Saija

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan etunimen Saija on saanut 4127 henkilöä.


title: Matti Niemi (aitajuoksija)

text: Matti Ville Ilmari Niemi (s. 15. marraskuuta 1976 Padasjoki) on suomalainen pika-aitajuoksija.


title: Matti Niemi (aitajuoksija)

text: Niemi voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden 1999 Seinäjoella (aika 13,90) ja 2003 Helsingissä (13,93) . Hopealla hän oli vuosina 1997 ja 2005. Hallissa Niemi voitti SM-kultaa 60 metrin aidoissa vuonna 2003 .


title: Matti Niemi (aitajuoksija)

text: Niemi edusti Suomea EM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä MM-kilpailuissa vuosina 1999, 2003 ja 2005. Niemen ennätys 110 metrin aidoissa on Lahden eliittikisoissa 2. heinäkuuta 2003 juostu 13,57. Ajallaan hän on kaikkien aikojen neljänneksi nopein suomalaisaituri.


title: Matti Niemi (aitajuoksija)

text: Seuratasolla Niemi edusti Turun Urheiluliittoa.


title: Matti Niemi (aitajuoksija)

text: Alkuvuodesta 2006 Matti Niemi ilmoitti lopettavansa urheilu-uransa jalkavammojen vuoksi.


title: Pater noster

text: Pater noster on latinaa ja merkitsee "isä meidän". Se tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bandidas

text: Bandidas on Joachim Rønningin ja Espen Sandbergin ohjaama komediallinen toimintaelokuva, joka sijoittuu 1800-luvun loppupuolen Meksikoon. Sen pääosia esittävät Penélope Cruz ja Salma Hayek. Elokuvan budjetti oli 35 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Bandidas

text: Hayek esittää Sara Sandovalia, rikasta pankkiirin tytärtä, Cruz köyhästä perheestä tulevaa Maria Alvarezia. Neitokaiset yhdistää newyorkilaisen pankin edustajamies Tyler Jackson, joka repii naisten perheet hajalle varastaessaan näiden maita Yhdysvaltain rautateiden laajentumistarpeisiin. Sandoval ja Alvarez päättävät kostaa vääryydet ja alkavat ryöstellä pankin sivukonttoreita. Meksikolaisten maita ja perheitään puolustavat naiset saavat lopulta puolelleen myös heitä pidättämään lähetetyn poliisin, Quentin Cooken.


title: Jarno Jokihaara

text: Jarno Juhani Jokihaara (s. 2. syyskuuta 1973 Hämeenkyrö) on suomalainen pika-aitajuoksija.


title: Jarno Jokihaara

text: Jokihaara voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden Lahdessa vuonna 2000 (aika 13,79) ja Turussa vuonna 2001 (14,12). Hopealla hän oli 1999 ja pronssilla 2002. Hallissa Jokihaara voitti 60 metrin aitojen SM-kultaa neljä kertaa peräkkäin, vuosina 1998–2001 .


title: Jarno Jokihaara

text: Jarno Jokihaaran ennätys 110 metrin aidoissa oli Turussa 2. elokuuta 2000 juostu 13,72. Sillä hän on matkan kaikkien aikojen yhdeksänneksi nopein suomalainen.


title: Jarno Jokihaara

text: Jokihaara edusti Suomea Edmontonin MM-kisoissa 2001, mutta ei selvinnyt alkueristä jatkoon. Seuratasolla Jokihaara edusti Kyröskosken Pontta.


title: Lateraanisopimukset

text: Lateraanisopimuksiksi kutsutaan kolmea sopimusta, jotka solmittiin Benito Mussolinin käytännössä hallitseman Italian kuningaskunnan ja paavin välillä 1929. Sopimukset ratkaisivat Italian ja paavin välisen kiistan, joka oli syntynyt vuonna 1870, kun Italia liitti Rooman itseensä, mikä lakkautti Kirkkovaltion ja paavin maallisen vallan. Italia takasi paaville aseman, tuloja ja Vatikaanin käyttöoikeuden 1871, mutta se ei riittänyt katoliselle kirkolle, joka esitti tarvitsevansa riippumattomuuden maallisesta vallasta. Paavit julistautuivat "Vatikaanin vangeiksi" eivätkä esiintyneet julkisuudessa lähes kuuteen vuosikymmeneen.


title: Lateraanisopimukset

text: Vuonna 1926 alkanut neuvotteluprosessi johti sopimuksiin, jotka allekirjoittivat kuningas Viktor Emanuel III, pääministeri Benito Mussolini ja kardinaali Pietro Gasparri paavi Pius XI:n puolesta. Sopimusten mukaan luotiin Vatikaanivaltio, jolle taattiin itsenäisyys. Paavilta edellytettiin ulkopoliittista puolueettomuutta. Sopimukset määrittivät katolisuuden Italian valtionuskonnoksi ja antoivat katoliselle kirkolle jonkin verran suoraa poliittista valtaa Italiassa. Sopimukset uudistettiin toisen maailmansodan ja Mussolinin kaatumisen jälkeen. Vuoden 1984 korvaava sopimus poisti muun muassa katolisuuden aseman Italian valtionuskontona.


title: Nyyrikki (nimi)

text: Nyyrikki on suomalainen miehen etunimi.


title: Nyyrikki (nimi)

text: Nyyrikki on kansallisromanttisen kauden nimiä. Kalevalassa Nyyrikki on Tapion poika, metsän haltija. Mikael Agricola mainitsee Nyyrikin olleen karjalainen metsästyksen jumala, joka ”oravat antoi metsästä”.


title: Nyyrikki (nimi)

text: Ristimänimeksi Nyyrikkiä ehdotettiin jo 1865, ja Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929 lähtien. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Nyyrikki-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2016 loppuun mennessä saanut 185 miestä ja noin 40 naista. Se esiintyy useimmiten toisena ja kolmantena etunimenä.


title: Luettelo Helsingin yliopiston ainejärjestöistä

text: Tämä on luettelo Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimivista tiedekunta- ja ainejärjestöistä. Yhteensä järjestöillä on jäseniä hieman alle 30 000.


text:
Luettelo on järjestetty tiedekuntien mukaan, tiedekunnat akateemisessa järjestyksessä. Mikäli järjestöön liittyvä aine ei käy ilmi sen nimestä, on se pyritty mainitsemaan nimen perässä suluissa.
Konstruktio ry.


title: Danderydin kunta

text: Danderydin kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Djursholm.


title: Danderydin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 26,40 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 32 421 henkeä (31.12.2015).


title: Danderydin kunta

text: Danderydin naapurikuntia ovat Vaxholm, Lidingö, Tukholma, Solna, Sollentuna ja Täby.


title: Danderydin kunta

text: Asukkaiden nettovarallisuuden mediaanin perusteella mitattuna Danderydin väestö on Ruotsin rikkainta.


title: Danderydin kunta

text: Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.


title: Danderydin kunta

text: Nykyinen Danderydin kunta vastaa pääasiassa vanhaa Danderydin pitäjää, josta muodostettiin maalaiskunta vuonna 1863. Vuonna 1890 perustettiin Djursholmin taajaväkinen yhdyskunta, joka vuonna 1901 erotettiin Djursholmin kauppalaksi. Vuonna 1902 puolestaan muodostettiin Stocksundin taajaväkinen yhdyskunta, joka erotettiin omaksi kauppalakseen vuonna 1910. Djursholm muutettiin kaupungiksi vuonna 1914, ja samana vuonna perustettiin vielä "Enebybergs villastad" -niminen taajaväkinen yhdyskunta jäljellä olevan Danderydin pohjoisosaan.


title: Danderydin kunta

text: Vuonna 1946 loppuosasta kuntaa tuli Danderydin kauppala ja Enebybergin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Ensimmäinen kuntaliitos tapahtui 1.1.1967, jolloin Stocksund liitettiin Djursholmiin. Kolme vuotta myöhemmin Lidingöstä siirrettiin kaupunkiin 27 asukasta käsittänyt Tranholmenin saari. Vuonna 1971 tapahtui Danderydin jälleenyhdistyminen. Koko tämän ajan Danderydin seurakunta oli pysynyt jakamattomana.


title: Danderydin kunta

text: Danderydin ja Stocksundin kauppaloilla sekä Djursholmin kaupungilla oli kullakin oma vaakunansa. Nykyinen Danderydin vaakuna on aiempi Djursholmin vaakuna, joka vahvistettiin kaupungille vuonna 1916. Oikealle osoittava kärki tulee Banérin suvusta, joka omisti Djursholmin kartanon ja ruusut viittaavat vanhaan huvilakaupunkiasutukseen. Djursholmin vaakuna rekisteröitiin uudelle Danderydin kunnalle vuonna 1971.


title: Danderydin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 461 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Danderydin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 607 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Danderydin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 279 265 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 624 000 kruunua.


title: Danderydin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Danderydin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Danderydin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 23 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Danderydin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu pääosin Täbyn kuntaan ja pieniltä osin myös Sollentunan kuntaan. Koko Sjöbergin taajamassa on 4 310 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Sollentunan kuntaan.


title: Danderydin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Danderydin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Danderydin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Kunnassa on useita arkkitehtonisesti kiinnostavia vanhoja huvila-alueita ja mm. pronssikautinen hauta Charlottenbergin kukkulalla.


title: Danderydin kunta

text: Kunnan läpi kulkee moottoritie E18 ja Roslagsbanan, jolla on kunnassa useita asemia.


title: Danderydin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Danderydin piiri.


title: Danderydin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Danderydin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Miska

text: Miska on miehen etunimi.


title: Miska

text: Miska on rinnakkaismuoto nimestä "Mischa", joka on venäläinen kutsumamuoto nimestä "Mikael" ('kuka on niin kuin Jumala').


title: Miska

text: Nimeä on alettu käyttää yleisemmin 1960-luvulla ja siitä tuli muotinimi 1990-luvulla. Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 2000.


title: Miska

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Miska-nimen on saanut noin 2 750 miestä ja hieman yli 40 naista.


title: Miska

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Marko Ritola

text: Marko Juhani Ritola (s. 29. tammikuuta 1979 Haapavesi) on suomalainen pika-aitajuoksija ja pikajuoksija.


title: Marko Ritola

text: Ritola on voittanut 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden Joensuussa 2002 (aika 13,99) Vaasassa 2004 (13,94) ja Jyväskylässä 2006 (13,74) . Hopealla hän on ollut 2003 ja pronssilla 1999, 2000, 2001 ja 2005 eli hän on ollut SM-mitaleilla kahdeksana vuonna peräkkäin (1999–2006). Ritola oli mukana Münchenin EM-kisoissa 2002 ja Göteborgin EM-kisoissa 2006, muttei selvinnyt alkueristä jatkoon. Nuorten arvokisoissa Ritola on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1998 Annecyssa, jossa selviytyi välieriin ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2001, jossa sijoittui kahdeksanneksi.


title: Marko Ritola

text: Ritolan ennätys 110 metrin aidoissa on Jyväskylässä 23. heinäkuuta 2006 juostu 13,74. Ajallaan hän on matkan kymmenenneksi nopein suomalainen . 100 metrillä Ritola on parhaimmillaan juossut 10,66 (2004).


title: Marko Ritola

text: Seuratasolla hän edustaa Oulun Pyrintöä.


title: Ruokamarkkinat

text: Ruokamarkkinat Oy oli Wihurin tytäryhtiö, joka perustettiin Turussa vuonna 1976. Yhtiö aloitti toimintansa Ruokamarkkinat-myymälöillä, joiden markkinaosuus Turun seudulla oli suuri.


title: Ruokamarkkinat

text: Yhtiön historia ulottuu vuoteen 1970, jolloin liikemiehet Jarkko Koli ja Jaakko Kurila perustivat ensimmäiset täyden palvelun Ruokamarkkinat-myymälät. Vuonna 1982 perustettiin ensimmäiset Ruokavarasto-laatikkomyymälät. Viimeinen Ruokamarkkinat-myymälä suljettiin vuonna 1989.


title: Ruokamarkkinat

text: Wihuri osti Ruokamarkkinat vuonna 1988 ja toiminta laajeni merkittävästi sen ostaessa Sesto-ketjun Stockmannilta, mukana myös Seston Etujätit.


title: Ruokamarkkinat

text: Vähittäismyyntiketjut liitettiin 2005 osaksi uutta Tradeka-yhtiötä ja Wihurista tuli Tradekan kolmanneksi suurin omistaja, jonka jälkeen Ruokamarkkinoiden ketjubrändit muuttuivat Tradekan brändeiksi. Ruokamarkkinat-yhtiön toiminta lakkasi vuonna 2007 yhtiön sulautuessa Wihuriin.


title: Westend Indians

text: Westend Indians, tuttavallisemmin "Heimo", on espoolainen vuonna 1992 perustettu salibandyyn ja jalkapalloon erikoistunut urheiluseura. Vahvaa juniorityötä tekevä Tähtiseura on kasvanut nopealla vauhdilla yhdeksi Suomen suurimmista salibandyseuroista, sekä yhdeksi Espoon suurimmista urheiluseuroista. Seurassa on 100 harrasteryhmää ja joukkuetta. Seuran kelta–mustissa väreissä liikkuu viikoittain noin 1500 "heimolaista". Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Salibandyliigaa. Seura tarjoaa kaiken tasoisia ryhmiä niin miehille, naisille kuin pojille ja tytöille kaikissa ikäluokissa. Perinteisen toiminnan lisäksi seura järjestää ympäri vuoden lukuisia tapahtumia sekä liikuntapalveluita.


title: Westend Indians

text: Toni Leiponen perusti veljensä ja ystäviensä kanssa seuran vuonna 1992. Westend Indians oli aluksi vastine isoveli Petri Leiposen perustamalle Westend Cowboysille. Westend Indians rekisteröitiin yhdistysrekisteriin vielä saman vuoden syksyllä. Koska Toni Leiponen ystävineen ei ollut vielä täysi-ikäinen, saivat isä Pekka Leiponen ja muutaman muun ystävän vanhemmat toimia yhdistyksen hallituksena. Virallisesti seura perustettiin 13. joulukuuta 1992.


title: Westend Indians

text: Syksyllä 1993 Indians osallistui ensimmäistä kertaa salibandyliiton alaiseen alimpaan sarjaan, joka tuolloin oli IV-divisioona. "Paikallispelejä" Indiansien ja Cowboysien välillä pelattiin muutaman vuoden ajan, kunnes keväällä 1995 molemmat joukkueet putosivat V-divisioonaan. Silloin nämä kaksi joukkuetta päättivät yhdistää voimansa ja Cowboys sulautui Indianseihin. Joukkue nousikin seuraavina kausina kolme kertaa peräkkäin seuraavalle sarjatasolle, aina II-divisioonaan asti. Joukkue pelasi II-divisioonaa kolme kautta vuosina 1999–2002, kunnes sen onnistui nousemaan keväällä 2002 I-divisioonaan. Maan korkeimmalle sarjatasolle, miesten Salibandyliigaan, Westend Indians nousi keväällä 2013.


title: Westend Indians

text: Westend Indiansille myönnettiin Nuori Suomi -sinetti 2. toukokuuta 2007 osoituksena laadukkaasta junioritoiminnasta.


title: Westend Indians

text:
Vuonna 2019 Heimossa harrastaa liikuntaa kaikkiaan noin 1500 Heimolaista. Salibandyn lisäksi seurassa on jalkapallojoukkueita ja monilajiryhmiä.
Seuran toiminnanjohtajana toimii Mika Leiponen.


title: Westend Indians

text: Heimon miesten edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Espoon Otaniemen Otahallilla.


title: Ericsson Dialog

text: Ericsson Dialog on vuonna 1964 lanseerattu analoginen lankapuhelin. Sen suunnitteli puhelinyhtiö Ericssonille ruotsalainen arkkitehtitoimisto AOS (Acking, Olsson & Silow). Puhelinta valmistettiin miljoonia kappaleita.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelinta käytetään numerokiekon avulla. Vuonna 1974 markkinoille tuli myös numeronäppäimillä varustettu versio puhelimesta, mutta se ei saavuttanut edeltäjänsä veroista suosiota. Tämä saattoi johtua siitä, että impulssivalinta ei nopeuttanut valintaa.


title: Ericsson Dialog

text: Ericssonin lahja Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaalle tämän 40-vuotispäivänä oli käsintehty, uniikki Dialog-puhelin.


title: Ericsson Dialog

text: Poikkeuksellisesti puhtaasti muotoilutehtävien pariin jäänyt arkkitehtitoimisto AOS – Acking, Olsson & Silow – sai historiansa massiivisimman tehtävänannon 1960-luvun alussa, kun ruotsalainen puhelinyhtiö Ericsson työllisti toimiston suunnittelemaan ja muotoilemaan uutta tekniikkaa hyödyntävän standardipuhelimen kansainvälisille markkinoille.


title: Ericsson Dialog

text: Tulevan joka kodin peruspuhelimen esikuvina olivat Ericssonin omat 1930-luvun puhelinmallit. Puhelimesta haluttiin toisaalta nykyaikaisempi; toisaalta taas haluttiin pitää samalla kiinni puhelinmuotoilun perinteistä ja Ericssonin omasta muotoilmeestä. Puhelimen kuoret päätettiin valmistaa kestomuovista, mikä antoi uusia mahdollisuuksia muotojen ja värien suhteen.


title: Ericsson Dialog

text: Yksinkertaisen, arkipäiväisen käyttöesineen takaa paljastuu huomattava määrä seikkoja, jotka otettiin suunnitteluvaiheessa huomioon. Erityisesti kuulokekahvan ergonomiaa tutkittiin pitkällisesti. Lisäksi tuli ratkaista niin akustiset, valmistustekniset kuin esteettiset ongelmat.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelimen luuriosan suunnittelu ja mitoitus aloitettiin puhtaalta pöydältä. Lähtökohdaksi otettiin keskivertokasvot. 1930-luvun malleihin verrattuna luurin suuosan ja kuulokkeen välimatkaa pienennettiin huomattavasti.


title: Ericsson Dialog

text: Luurista tehtiin lisäksi mahdollisimman kevyt, jotta pitkät puhelut eivät rasittaisi rannetta ja verisuonistoa. Myös puhelimen runko-osan paino minimoitiin erityisesti kuljetus- ja pakkaussyistä. Puhelimen erillisistä osista koostuva numerokiekko puolestaan on suunniteltu siten, että sen tilalle saatettiin myöhemmin tuotannossa vaihtaa numeronäppäimistö.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelimen sisäinen valaistus on yksi huomioon otetuista seikoista. Puhelimen sisus ei nimittäin saanut jäädä pilkkopimeäksi, jotteivät hyönteiset pesiytyisi sinne.


title: Ericsson Dialog

text: 1960-luvulla yleistynyt ruiskupuristustekniikka mahdollisti entistä mielikuvituksellisempia muotoja ja värejä. Dialog-puhelimen keskusyksikön ja luurin muovikuoret on valmistettu ruiskupuristamalla ABS-muovista , joka kestää hyvin kuumuutta ja jokapäiväistä käyttöä. Päivänvalossa sillä on kuitenkin taipumus kellastua vuosien saatossa.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelin koostuu sisäosan koneistosta ja noin 20 muusta osasta. Koko puhelimen rakennetta koossa pitävä ruuvi on teräksinen, kuten myös numerovalintakiekkoa pyörittävän sormen pysäyttävä estin. Musta numerotaulu on alumiinia. Kaikki muovipinnat on kiillotettu, mikä helpottaa puhelimen puhtaanapitoa. Tämä on tärkeää laitteessa, jota käytetään lähellä kasvoja. Erityisesti luurin osat ovat alttiita epäpuhtauksille.


title: Ericsson Dialog

text: Dialog-puhelimen rakennetta ohjaa helppo koottavuus ja purettavuus. Puhelimen perusosassa ajatus on toteutettu limittäin ja päällekkäin asettuvilla osilla, jotka lopuksi kiinnitetään yhteen numerolevyn keskikohdan ruuvilla. Luuriosuutta pitävät kiinni kuuloke- ja mikrofonisuojusten kierrekiinnitykset. Pistoke koostuu kahdesta osasta ja pysyy koossa ruuvikiinnityksin. Rakenteen yksinkertaisuudella on pystytty helpottamaan muuten varsin monimutkaisen laitteen huoltamista ja korjattavuutta. Lisäksi kokoonpanovaiheessa puhelimen sisään on liitetty paperiliuska, johon on merkitty puhelimen tiedot ja kytkentäkaavio.


title: Ericsson Dialog

text: Normaalikäytössä Dialog kestää vähintään kaksikymmentä vuotta.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelin ilmoittaa saapuvasta puhelusta soittokelloäänellä, joka lakkaa kun puheluun vastataan nostamalla luuri pois paikaltaan. Vastaavasti soitettaessa puhelimella puhelinlinja avataan nostamalla luuri ylös. Puhelinnumero valitaan numero kerrallaan kierittämällä numerokiekkoa vuorollaan oikean numeron kohdalta sormenestimeen asti.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelimessa puhutaan pitämällä luuria siten, että sen johto laskeutuu luonnollisesti alas. Luuri on kiinni puhelimessa kierrejohdolla, joka venyy ja mahdollistaa puhelun puhumisen enimmillään noin kahden metrin päässä puhelimesta. Puhelun päätteeksi luuri lasketaan paikalleen, jolloin puhelunkatkaisijat katkaisevat puhelun. Luurin voi asettaa takaisin paikoilleen huolimattomastikin; se luiskahtaa oikeaan asentoonsa, eikä näin ollen edellytä käyttäjältä suurta tarkkuutta.


title: Ericsson Dialog

text: Puhelimen keskusyksikkö on tarkoitettu pidettäväksi tasolla. Tämä näkyy myös puhelimen muotokielessä. Keskusyksikön voi kuitenkin kaapata mukaansa takaosan kannikkeesta, mikäli siihen on tarvetta. Luurin ollessa lepoasennossa kierrejohto käpertyy pieneen tilaan.


title: Arsi

text: Arsi on suomalainen miehen etunimi.


title: Arsi

text: Arsi on karjalainen muoto kreikkalaisperäisestä nimestä Arsenios, joka tarkoittaa urhoollista, miehekästä.


title: Arsi

text: Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1950 Adrianuksen muistopäivän kohdalla, 4. maaliskuuta.


title: Arsi

text: Marraskuuhun 2016 mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan vajaat 540 miestä oli saanut nimekseen Arsi.


title: Julia Vuori

text: Julia Vuori (s. 16. helmikuuta 1968 Helsinki) on suomalainen kuvittaja-graafikko ja sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan erityisesti Sika-hahmostaan.


title: Julia Vuori

text: Vuori opiskeli Taideteollisen korkeakoulun graafisen suunnittelun ja valokuvataiteen osastoilla vuosina 1986–1990. Ensimmäisen kuvitustyönsä hän teki Ulla-Maija Aaltosen kirjaan "Jennin talli" vuonna 1989. Vuori kuvitti ensin lastenkirjoja, joista siirtyi lapsille tehtyihin taidekirjoihin. Lisäksi hän on piirtänyt usean vuoden ajan humoristisia, eläinaiheisia sarjakuvia aikuisille.


title: Julia Vuori

text: Vuoren sarjakuvia on julkaistu "Helsingin Sanomien" Nyt-liitteessä. Sika-sarjakuvia on käännetty myös japaniksi, kiinaksi ja koreaksi. Vuoren Tapiiri-hahmo on syöpää sairastavien lasten ja nuorten Sylva-yhdistyksen tunnus.


title: Julia Vuori

text: Vuori sai vuonna 2011 Taiteen keskustoimikunnan jakaman kuvittajien ja sarjakuvataiteilijoiden 4 000 euron arvoisen kirjastoapurahan. Marraskuussa 2013 hänelle myönnettiin 15 000 euron arvoinen lastenkulttuurin valtionpalkinto. Palkintoperusteluissa Vuorta kiitettiin sekä taiteen tekemisestä tutuksi lapsille, että hänen "humaanista ja lämpimästä" sikahahmostaan.


title: Julia Vuori

text: Julia Vuoren isä on graafikko Pekka Vuori, joka on myös kuvittanut lastenkirjoja.


title: Swing (Java)

text: Swing on kevyt graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu kirjasto Javalle. Swingiä kehitti alun perin Netscape ja se julkaistiin 16. joulukuuta 1996.


title: Swing (Java)

text: Swingin komponentit on kirjoitettu kokonaan Javalla, eivätkä ne käytä käyttöjärjestelmän omia graafisia komponentteja Javan alkuperäisen graafisen kirjaston AWT:n tapaan. Siksi Swing-komponentteja kutsutaan "kevyiksi" ("lightweight") erotuksena AWT:n "raskaista" ("heavyweight") -komponenteista. Swingin lähestymistavan etu on se, että komponenttien voidaan taata olevan saman näköisiä ja toimivan samoin käyttöjärjestelmästä riippumatta.


title: Swing (Java)

text: Swing on sisältynyt Javan standardipakettiin versionumerosta 1.2 lähtien.


title: Swing (Java)

text: import javax.swing.JFrame;


title: Ingvar Carlsson

text: Gösta Ingvar Carlsson (s. 9. marraskuuta 1934 Borås, Länsi-Götanmaan lääni) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän toimi Ruotsin pääministerinä vuosina 1986–1991 ja myöhemmin 1994–1996. Carlsson on toiminut myös opetusministerinä 1969–1973, asuntoministerinä 1973–1976 ja ympäristöministerinä 1985–1986. Pääministerin tehtäviensä jälkeen Carlsson jätti politiikan.


title: Ingvar Carlsson

text: Carlsson kasvoi työläiskodissa Boråsissa ja opiskeli valtiotieteitä Lundissa, missä hän valmistui maisteriksi 1958 ja sai kunniatohtorin arvon 1989.


title: Ingvar Carlsson

text: Valtiopäiväedustaja Carlssonista tuli ensimmäisen kerran vuonna 1965, ja hän jatkoi valtiopäivillä vuoteen 1996. Hän johti sosiaalidemokraattista nuorisojärjestöä 1961–1967 ja Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen puheenjohtajana hän oli vuosina 1986–1996..


title: Ingvar Carlsson

text: Carlssonin pääministerikaudella Ruotsi liittyi EU:hun.


title: Työsiirtola

text: Työsiirtola on vapausrangaistuksen täytäntöönpanomuodoista avoimin mahdollinen. Täytäntöönpanopaikkana työsiirtola muistutti avovankilaa. Työsiirtolassa oli yleensä vähemmän järjestettyjä vapaa-ajan toimintoja ja valvonta supistettu minimiin.


title: Työsiirtola

text: Työsiirtolaan sijoitetulta vangilta edellytettiin varsin suurta itsenäisyyttä omien asioidensa hoidossa. Työsiirtolaan halukkaiden kyky sopeutua laitoksen oloihin pyritiin arvioimaan mahdollisimman tarkoin ennen sijoituspäätöksen tekoa. Sijoittelu tapahtui vuodesta 2006 alkaen aluevankilan sijoittajayksikössä.


title: Työsiirtola

text: Työsiirtolat perustettiin usein jotain tilapäiseksi ajateltua tarvetta varten; esimerkiksi Haminan työsiirtolan perustamisen vuonna 1982 mahdollisti Haminan historiallisen linnoituksen alkava kunnostustyö, jonka toteuttamisessa työsiirtolalla oli merkittävä osa. Helsinki-Vantaan lentoaseman tuntumassa sijainnut Helsingin työsiirtola perustettiin alun perin auttamaan lentoaseman rakennustyössä. Monia pääteitä on rakennettu työsiirtolavoimin.


title: Työsiirtola

text: 1960-luvulla työsiirtolavangit käyttivät vielä vanginpukuja, mutta jo seuraavalla vuosikymmenellä siirryttiin tavallisiin työvaatteisiin.


title: Työsiirtola

text: Työsiirtoloita on ollut paljon erinimisiä ja eri paikoissa. Työsiirtolajärjestelmä otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1946. Aluksi työsiirtoloissa tehtiin esimerkiksi metsätöitä. Vuodesta 1950 lähtien työsiirtoloita oli Tie- ja vesirakennushallituksen (TVH) työmailla, aluksi Helsingin Seutulan ja Turun lentokenttien rakennustöissä. Jo 1950-luvun alkupuolelta lähtien työsiirtoloita oli myös tietyömailla. Esimerkiksi Kainuuseen työsiirtola oli rakentamassa niin sanottuja Kekkosteitä 1950-luvulla.


title: Työsiirtola

text: Jonkin aikaa oli myös yksityisillä teollisuudenharjoittajilla, etupäässä sahanomistajilla, oikeus pitää työsiirtolaa; näitä valvottiin tarkasti. Mm. kirjailija Mauri Sariola kertoo kahdessakin kirjassaan tällaisesta työsiirtolasta Mikkelin läänissä; toinen tarina on omakohtaista muistelua ja toinen siitä mukailtu fiktio (romaanissa Veljensä vartijat).


title: Työsiirtola

text: Työsiirtolassa oli nimensä mukaisesti yleensä työnteko keskeisessä asemassa. Muita vaihtoehtoja olivat esimerkiksi Helsingin työsiirtolan päihdekuntoutus-, nk. Kisko-osasto. Kuten kaikki muutkin avolaitokset, myös työsiirtolat ovat päihteettömiä.


title: Työsiirtola

text: Vankeuslain tultua voimaan lokakuun alussa 2006 työsiirtolat muutettiin avovankiloiksi tai avovankilaosastoiksi.


title: Työsiirtola

text: Työsiirtoloiden lisäksi Suomessa on ollut muunkinlaisia vankityömaita. Vuonna 1934 perustettiin ensimmäiset työleirit, joilla työskenteli ehdonalaiseen vapauteen päässeitä henkilöitä, jolloin kyse ei ollut rangaistuksen suorittamisesta. Vuosina 1955-1975 oli käytössä vankisiirtoloita, joihin voitiin sijoittaa myös pitkän vankeusrangaistuksen saaneita, hyvin käyttäytyneitä vankeja ennen vapautumistaan. Karvian varavankilan lopetettua sen rakennuksissa toimi vuosina 1961–1969 sosiaaliministeriön alainen Karvian erityistyölaitos.


title: Taavetti (nimi)

text: Taavetti on suomalainen miehen etunimi.


title: Taavetti (nimi)

text: Taavetti on suomalainen muunnos heprealaisperäisestä nimestä "Daavid", jonka merkitys on 'lemmikki', 'armas' ja 'ystävä'.


title: Taavetti (nimi)

text: Suomen almanakassa nimi oli kirjoitusasussa "Taawetti" 1890–1907 päivällä 25. kesäkuuta. Vuodesta 1908 nimi on ollut nykyisellä päivällään.


title: Taavetti (nimi)

text: Väestörekisterikeskuksen mukaan Taavetti-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2015 loppuun mennessä saanut 4 274 henkilöä.


title: John Kenneth Galbraith

text: John Kenneth Galbraith O.C. (15. lokakuuta 1908 Iona Station, Ontario, Kanada – 29. huhtikuuta 2006 Cambridge, Massachusetts, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen, yksi 1900-luvun merkittävimmistä taloustieteilijöistä. Kanadalaissyntyinen Galbraith jäi eläkkeelle Paul M. Warburg -talousprofessorin tehtävästä Harvardin yliopistossa ja hänet tunnetaan keynesiläisen ja jälkikeynesiläisen teorian kehittäjänä erikoisalanaan teknostruktuuriksi muuttuneet korporaatiot.


title: John Kenneth Galbraith

text: Galbraith suoritti alemman kandidaattitason tutkintonsa Ontarion Agricultural Collegessa, Toronton yliopistossa 1931 ja ylemmän kandidaattitason tutkinnon 1933 University of Californiassa sekä laati väitöskirjan samassa yliopistossa 1934.


title: John Kenneth Galbraith

text: Vuonna 1937 hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. 1940-luvulla Galbraith palveli Franklin D. Rooseveltin hallinnossa hintasäännöstelyviranomaisena sekä strategisten pommitusten tutkimuksen johtajana 1945. Hänelle myönnettiin vapaudenmitali (Medal of Freedom) 1946. Galbraith toimi myös Fortune-lehden toimittajana 1943-1948.


title: John Kenneth Galbraith

text: Maailmansodan aikana Galbraith nimitettiin USA:n hintasääntelyviraston varapääjohtajaksi, mutta toukokuussa 1943 hän joutui pois tehtävästä "kommunistisen taipumuksen" vuoksi.


title: John Kenneth Galbraith

text: Hän opetti sekä University of Californiassa että Princetonissa ennen siirtymistään pysyvästi Harvardin yliopistoon 1948. Hän jäi eläkkeelle 1975. Hän sai 45 kunnianimitystä eri yliopistoista mukaan lukien Harvardin, Oxfordin, Pariisin, Toronton ja Moskovan valtionyliopiston huomionosoitukset.


title: John Kenneth Galbraith

text: J. K. Galbraith kampanjoi Adlai Stevensonin tukena 1952 ja 1956 sekä oli John F. Kennedyn taloudellisena neuvonantajana presidentinvaalien yhteydessä. Galbraith toimi Yhdysvaltain suurlähettiläänä Intiassa 1961-1963 John F. Kennedyn ollessa presidenttinä. 1968 hän Americans for Democratic Actionin puheenjohtajana auttoi Eugene McCarthyä nousemaan demokraattien puoluekokouksen ehdokaslistalle presidenttiesivaaliehdokkaaksi. Hän oli myös varhainen Vietnamin sodan vastustaja.


title: John Kenneth Galbraith

text: Galbraithin pääteos "Runsauden yhteiskunta" ("Affluent Society" 1958, suom. 1969) palkittiin Taminent Book Awardilla ja Sidney Hillman Awardilla. Keynes kritisoi näkemystä siitä, että ainoastaan bruttokansantuote takaisi sosiaalisen vakauden ja esitti, että ylellisyystuotteiden kysyntä määrittää talouden painopisteitä yleisen hyvinvoinnin kustannuksella. Galbraith kirjoitti paljon ja esiintyi usein televisiossa.


title: John Kenneth Galbraith

text: Vuonna 1967 Galbraith vaati kirjassaan "The New Industrial State" lisää suunnitelmataloutta ja kirjoitti: ""Korkeaa teknologiaa ja pääomien runsasta käyttöä ei voi jättää markkinoiden kysynnän varaan. Ne vaativat suunnittelua ja suunnittelun ydin on, että ihmisten käyttäytymisestä pitää tehdä ennustettavaa eli se pitää alistaa kontrollille.""


title: John Kenneth Galbraith

text: Galbraith kannatti sääntelyä ja valtion puuttumista talouteen mutta myös ammattiliittojen vahvaa asemaa.


title: John Kenneth Galbraith

text: Milton Friedman vertasi Galbraithia 1800-luvun alun aristokraattisiin ja holhoaviin brittikonservatiiveihin ja katsoi Galbraithin ajattelevan, että kuluttajien ei pidä saada valita, vaan hallinnon "ylivertaisten aivojen".


title: Pekka Vuori

text: Pekka Väinö Johannes Vuori (s. 12. marraskuuta 1935 Kiikka) on suomalainen graafikko, kuvittaja ja lehtipiirtäjä. Vuori on opiskellut Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1953–1956. Vuori on kuvittanut useita lastenkirjoja ja hän on uudistanut suomalaista kirjankuvitusta monin tavoin. Lastenkirjojen lisäksi Vuori on muun muassa kuvittanut Helsingin Sanomien artikkeleja ja tehnyt Arto Paasilinnan teosten kansikuvia.


title: Pekka Vuori

text: Vuori on myös maalannut Paasilinnan muotokuvan. Alkuperäinen öljyvärityö on Paasilinnojen olohuoneessa ja teoksen akvarelliversio WSOY:n naistenvessassa; kirjailijan pyynnöstä.


title: Pekka Vuori

text: Pekka Vuori piirsi myös ensimmäisen suomalaisen Unicef-kortin.


title: Pekka Vuori

text: Vuori työskenteli Uuden Suomen kuvittajana ja piirtäjänä 1950- ja 1960-luvulla, Suomen Kuvalehdessä 1969–1974 sekä 1970-luvun lopulla ET-lehdessä.


title: Pekka Vuori

text: Vuoren puoliso on tekstiilitaiteilija Sirkka Vuori, ja toinen lapsista on tytär Julia Vuori, piirtäjä ja kuvittaja.


title: Pekka Vuori

text: Tietokirjailija, FT Leeni Tiirakari on kirjoittanut Pekka Vuoren elämäkerran "Pekka Vuori, kansakunnan kuvittaja" (Amanita 2013). Kirjassa on Vuoren piirroksia, maalauksia ja grafiikkaa viideltä vuosikymmeneltä.


title: Lasse Pirjetä

text: Lasse Pirjetä (s. 4. huhtikuuta 1974 Haukipudas) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.


title: Lasse Pirjetä

text: Pirjetän ensimmäinen seura oli Haukiputaan Veikot. Hän pelasi seuran F-junioreissa 1981–82, kunnes siirtyi Kärppiin. Pirjetä edusti lukuisia joukkueita SM-liigassa, Frölunda HC:tä Ruotsin Elitserienissä ja Columbus Blue Jacketsia sekä Pittsburgh Penguinsia NHL:ssä. Hänet valittiin yli-ikäisenä viidennellä valintakierroksella Columbus Blue Jacketsin riveihin ollen 133. valinta vuoden .


title: Lasse Pirjetä

text: Aloitettuaan kauden 2005–06 NHL:ssä Pittsburgh Penguinsissa hänet lähetettiin Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin, Pittsburghin AHL-farmijoukkueeseen. Pirjetä palasi 20. tammikuuta Eurooppaan ja liittyi Sveitsin pääsarjassa pelanneen Kloten Flyersin riveihin. SM-liigan Pelicans pestasi Pirjetän kaudeksi 2008–2009, mutta kausi Pelicansissa päättyi seitsemään runkosarjaotteluun. Pirjetä kärsi jo ennen siirtoaan Lahteen loukkaantumisista Malmö IF:ssä kaudella 2007–08.


title: Lasse Pirjetä

text: Pirjetä pelasi kolmet jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut: 2002, 2003 ja 2004, muttei voittanut yhtään mitalia. Jääkiekon SM-liigassa hänellä on tilillään Suomen mestaruus vuodelta 1995 ja SM-hopea vuodelta 1994.


title: Lasse Pirjetä

text: Syyskuussa 2011 Pirjetä joutui oikeuteen vastaamaan syytteeseen, jonka mukaan hän oli pahoinpidellyt entisen naisystävänsä ravintolaillan päätteeksi edellisen vuoden marraskuussa.


title: Lasse Pirjetä

text: Lasse Pirjetä tunnetaan myös nimillä Lepo-Lasse, Iso-Lasse ja Reissu-Lasse.


title: Lasse Pirjetä

text: Lasse Pirjetän serkku on entinen jääkiekkoilija ja Oulun Kärppien entinen päävalmentaja Mikko Haapakoski.


title: Lasse Pirjetä

text: Lasse Pirjetä oli Mestis-joukkue Heinolan Peliittojen valmennustiimissä kaudella 2012–2013 sekä Espoon Bluesin B-akatemiassa kaudella 2013–2014.


title: Lasse Pirjetä

text: Kaudella Lasse Pirjetä 2014–2015 valmensi Jokerien B-junioreita.


title: Juha Sonck

text: Juha Kristian Sonck (s. 15. huhtikuuta 1981 Turku) on suomalainen pika-aitajuoksija ja pikamatkojen juoksija. Seuratasolla Sonck edustaa Turun Urheiluliittoa. Häntä valmentaa Hannu Rautala.


title: Juha Sonck

text: Sonck on voittanut 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden Porissa 2005 (aika 13,86) ja Espoossa 2009 (13,79). Hän on voittanut SM-hopeaa 2002, 2004, 2006 ja 2007 sekä pronssia 2003 ja 2011. Hallissa Sonck on voittanut 60 metrin aitojen mestaruuden 2005, 2009, 2010 ja 2012. Sonck edusti Suomea Göteborgin EM-kilpailuissa 2006, mutta ei selviytynyt jatkoon ajallaan 13,91. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän karsiutui alkuerissä ajalla 13,88. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän on karsiutunut 60 metrin aitajuoksun alkuerissä Madridissa 2005 ja Torinossa 2009.


title: Juha Sonck

text: Sonck juoksi 110 metrin aitojen ennätyksensä 13,65 Lapinlahden eliittikisoissa 25. heinäkuuta 2009. Hän on sillä ajalla Suomen kaikkien aikojen tilastossa jaetulla seitsemännellä sijalla.


title: Majatalo

text: Majatalo on yritys, joka tarjoaa matkaajille ruokaa, juomaa sekä majoitusta.


title: Majatalo

text: Ennen nykyaikaisten liikennevälineiden kehittymistä majatalot olivat ensiarvoisen tärkeitä pysähdyspaikkoja kaikille vähänkin pitempää matkaa tekeville, ja majataloja oli kaikkialla Euroopassa. Eurooppalainen majatalolaitos syntyi Rooman valtakunnan rakennettua laajan valtatieverkoston. Majataloja tai tavernoita perustettiin teiden varsien asutuskeskuksiin ja muuallekin sopivien välimatkojen päähän. Tyypillinen paikka menestyvälle majatalolle on ollut noin yhden päivämatkan päässä riittävän suuresta asutuskeskuksesta, mikä matka tien laadusta riippuen on joitakin kymmeniä kilometrejä. Keskiajan Euroopan tieverkosto oli roomalaista heikkotasoisempi, mikä lyhensi päivässä taittuvaa matkaa. Väestönkasvu ja kaupankäynti lisäsivät samaan aikaan matkalaisten määrää, mikä tiesi hyvää aikaa majoittajille. Jotkut edelleen toimivista majataloista ovat vuosisatoja vanhoja. Kaupungeissa sijainneet majatalot ovat esikuvia nykyisille hotelleille ja pensionaateille.


title: Majatalo

text: Majataloja on Suomessa ollut jo 1500-luvulta alkaen. Kruunun perustama hollikyyditysjärjestelmä vuonna 1734 yhdisti valtakunnan "kuninkaan teillä", ja näin majataloista tuli kestikievareita, joiden tehtäväksi oli määrätty majoituksen ja ylläpidon lisäksi postin ja asiakkaiden kyydittäminen seuraavaan majataloon. Kun hevoset eivät riittäneet, maatilat velvoitettiin toimittamaan miehiä ja hevosia kievareihin. Sen ajan lain mukaan kaikki ne vieraat, jotka pystyivät maksamaan yöpymisestään, oli pakko ottaa vastaan. Kun valtio lopetti majataloilta kestitysvaatimukset 1930-luvun alussa, luovuttiin Suomessa yleisesti majatalo-nimikkeestä ja tilalle tulivat matkustajakodit.


title: Majatalo

text: Nykyaikaisten, nopeiden liikennevälineiden käyttöönotto ja etenkin rautatien leviäminen kaikkialle Eurooppaan 1800-luvun puolivälissä muutti matkustustottumuksia. Yksityisautoilu sekä toisaalta aiempaa nopeammat joukkoliikennevälineet, kuten junat ja lentokoneet, vähensivät perinteisten majatalojen merkitystä. Erityisesti majoittajina majatalojen merkitys väheni, ja ne alkoivat keskittyä ruoan ja juoman sekä erilaisten oheispalvelujen tarjoamiseen.


title: Majatalo

text: Nykyään majatalojen aikaisemmin hoitamat toiminnot ovat jakautuneet erilaisten muiden yritysten hoitamiksi: majoitusta tarjoavat hotellit, motellit ja täysihoitolat, kun taas ruokaa ja juotavaa ravintolat, pubit ja kapakat. Vaikka majataloilla ei nykyajan yhteiskunnassa olekaan entistä merkitystään, on majataloinstituutio silti säilynyt käytössä monissa Euroopan maissa. Suomessa majatalon perinnettä on jatkanut matkustajakoti.


title: Majatalo

text: Etelä-Euroopassa majataloista käytetään monesti nimeä "taverna", joka nykyään myös viittaa enemmän ravintolaan kuin majoituslaitokseen. Saksalainen majatalo voi olla "Gasthaus" tai "Wirtshaus". Suomessa majataloa vastasi myös "kievari" eli "kestikievari".


title: Pertti Pyrrö

text: Pertti Olavi Pyrrö (s. 13. huhtikuuta 1943 Liperi) on suomalainen aitajuoksija ja kymmenottelija.


title: Pertti Pyrrö

text: Pyrrö voitti Suomen mestaruuden 400 metrin aidoissa Jyväskylässä vuonna 1965 (aika 52,4) ja ylsi seuraavana vuonna Kalevan kisoissa hopealle. Seuratasolla hän edusti Viherlaakson Veikkoja.


title: Stephen Chow

text: Stephen Chow () (s. 22. kesäkuuta 1962 Brittiläinen Hongkong) on hongkongilainen näyttelijä-ohjaaja, jonka taitavuus komedian parissa on antanut hänelle arvonimen "komedian kuningas".


title: Venäjän edustuston paritusjuttu 2005

text: Venäjän edustuston paritusjuttu 2005 on oikeusjuttu, jossa tuomittiin 42-vuotias Tatiana Viitanen kahden vuoden ja kolmen kuukauden ehdottomaan vankeuteen törkeästä parituksesta ja parituksesta. Oikeus piti toimintaa ammattimaisena ja hyvin järjestäytyneenä. Viitanen välitti Venäjän kaupallisen edustuston omistamia asuntoja Helsingin kantakaupungissa lähinnä venäläisen prostituoitujen käyttöön. Rikokset olivat tapahtuneet vuosina 2003 ja 2004.


title: Venäjän edustuston paritusjuttu 2005

text: Asuntoja oli kerrallaan puolenkymmentä ja poliisin varmuudella prostituoiduiksi tunnistamia naisia yhteensä parikymmentä. Naapurien mukaan miehiä kävi useita päivässä asunnoissa.


title: Venäjän edustuston paritusjuttu 2005

text: Tuomiosta valitettiin Helsingin hovioikeuteen, joka ei muuttanut tuomiota. Viitanen kuitenkin pakoili oikeutta, kenties hän on poistunut maasta.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Hyvinvointitaloustiede on taloustieteen haara, jossa käytetään mikrotaloustieteen menetelmiä makrotalouden tehokkuuden ja tulonjaon tutkimiseen. Hyvinvointitaloustieteessä pyritään saavuttamaan mahdollisimman korkea yhteiskunnallisen eli sosiaalisen hyvinvoinnin taso. Tähän tavoitteeseen liittyy olennaisesti sosiaalisen hyvinvoinnin määrittelyn ongelma.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Hyvinvointitaloustieteessä lähdetään siitä, että ihmiset pystyvät itse määrittelemään parhaiten oman hyvinvointinsa ja että ihmiset pyrkivät mahdollisimman suureen hyvinvointiin. Yksilön hyvinvointia kuvataan tavallisesti hyötyfunktiolla. Perimmäisenä kiinnostuksen kohteena on, miten yksilöiden hyödyt voidaan aggregoida koko yhteiskunnan tasolle, mutta aggregointiin liittyvistä ongelmista johtuen tätä lähestymistapaa käytetään harvemmin.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Yhteiskunnan hyvinvoinnin maksimoinnissa voidaan käyttää eri lähestymistapoja riippuen siitä, millaiseksi mitaksi hyöty oletetaan. Kardinaalinen hyötymitta on vertailtavissa yksilöiden välillä, kun taas ordinaalista hyötymittaa ei voida vertailla yksilöiden kesken.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Koska ordinaalista hyötyä ei voida vertailla yksilöiden välillä, voidaan yhteiskunnan hyvinvointia tarkastella vain epäsuorin keinoin. Tällaisia tarkasteluja ovat esimerkiksi Pareto-tehokkuus ja Kaldor–Hicks-kompensaatiotesti. Koska taustalla olevat oletukset ovat verrattain heikkoja, tämän lähestymistavan avulla voidaan lähinnä tarkastella tehokkuutta eikä niinkään tulonjakoa.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Kardinaalisen hyödyn tapauksessa voidaan määritellä sosiaalisen hyödyn mitta eli sosiaalinen hyvinvointifunktio, jonka argumentteina on kaikkien yhteiskunnan jäsenten hyötytasot. Tunnetuin hyvinvointifunktio on utilitaristinen hyötyfunktio, joka yksinkertaisesti summaa kaikkien yhteiskunnan jäsenten hyödyt yhteen.


title: Hyvinvointitaloustiede

text: Utilitaristinen hyötyfunktio ei ota kantaa siihen, kenellä hyöty on. Tällöin on siis mahdollista, että maksimoitu hyvinvointifunktio tuottaa kaiken hyödyn yhdelle henkilölle ja jättää muut ilman hyötyä. Toisena ääripäänä voidaan pitää max-min-hyötyfunktiota, joka perustuu filosofi John Rawlsin työhön. Sen perusteella sosiaalisen hyvinvoinnin määrää yhteiskunnan heikoimman jäsenen hyöty. Tämä tarkoittaisi käytännössä esimerkiksi keskittymistä yhteiskunnan köyhimpien jäsenten aseman parantamiseen.


title: Jaakko Tuominen

text: Aimo Jaakko Uolevi Tuominen (4. toukokuuta 1944 Orimattila – 27. lokakuuta 2001 Astoria, Oregon) oli suomalainen aita- ja pikajuoksija. Hän opiskeli Brigham Youngin yliopistossa, josta valmistui liikuntatieteen maisteriksi vuonna 1972. Hän työskenteli Suomessa vuoteen 1991, jolloin muutti Beavertoniin, Yhdysvaltoihin ja myöhemmin Astoriaan, jossa asui kuolemaansa saakka.


title: Jaakko Tuominen

text: Tuominen voitti 400 metrin aitojen Suomen mestaruuden vuosina 1964 (aika 51,1 s), 1966 (51,7 s), 1968 (50,7 s) ja 1969 (51,7 s). Hän oli myös 400 metrin mestari vuonna 1968 (aika 46,9 s).


title: Jaakko Tuominen

text: Arvokisoissa Tuomisen paras sijoitus oli Budapestin EM-kisojen viides tila vuodelta 1966. Tuominen oli mukana myös vuosien 1964 ja 1968 olympialaisissa.


title: Jaakko Tuominen

text: 400 metrin aidoissa Tuominen juoksi ennätyksensä 50,4 sekuntia Oslossa 11. elokuuta 1964. Se oli aikoinaan Suomen ennätys ja ajallaan hän on edelleen kaikkien aikojen tilastossa kymmenenneksi nopein suomalainen. 400 metrillä Tuominen juoksi parhaimmillaan 46,9 s.


title: Jaakko Tuominen

text: Seuratasolla Tuominen edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.


title: Yleisestävyys

text: Yleisestävyys eli yleisehkäisy on kriminaali- ja kontrollipoliittisten toimenpiteiden ajateltu ohjaava ja pelottava vaikutus. Toimenpiteellä (esimerkiksi vankeus tai sakko) osoitetaan hyväksyttävän käyttäytymisen rajat. Tämän ajatellaan riittävän useimpien ihmisten käyttäytymisen ohjaamiseen. Toinen, vahvempi yleisestävyyteen liittyvä vaikutus on pelote; seuraamusten (esimerkiksi vankilaan joutumisen) mahdollisuuden ajatellaan ohjaavan ihmisiä hyväksyttävän käyttäytymisen suuntaan.


title: Yleisestävyys

text: Yleisestävyys on sosiologinen ja kriminaalipoliittinen termi. Sen vastinpari on erityisestävyys.


title: Juan Ponce de León

text: Juan Ponce de León (noin 1460 San Servas, León, Espanja – heinäkuussa 1521 Kuuba) oli espanjalainen konkistadori. Hän oli ensimmäinen eurooppalainen, joka saapui nykyisten Yhdysvaltojen alueelle, ja – ilmeisesti viikinkien jälkeen – ensimmäinen eurooppalainen Pohjois-Amerikan mantereella astuessaan maihin Floridassa 1513.


title: Juan Ponce de León

text: Ponce de León oli ollut mukana espanjalaisten Granadan valloitussodassa. Hän seurasi Kristoffer Kolumbusta tämän toisella matkalla Amerikkaan ja asettui asumaan Espanjan tuohon aikaan tärkeimpään siirtokuntaan, Hispaniolan saarelle. Hän kiinnostui läheisestä Puerto Ricon saaresta ja saikin kruunulta luvan sen kolonisointiin. Vuonna 1508 Ponce de León perusti Puerto Ricon ensimmäisen siirtokunnan, Caparran, jota siirrettiin myöhemmin, ja siitä tuli nykyinen San Juan. Tyytyväinen kruunu nimitti hänet saaren kuvernööriksi 1509. Kolme vuotta myöhemmin hän kuitenkin kiinnostui Kuuban pohjoispuolisista alueista.


title: Juan Ponce de León

text: Juan Ponce de León näki ensi kerran Pohjois-Amerikan 27. maaliskuuta 1513. Hän piti sitä ensin taas uutena saarena. Ponce de Leónin kolme laivaa kulkivat Kuuban pohjoispuolelta Floridansalmesta aina nykyisen Floridan koillisosaan saakka nopeasti Golfvirran myötä, ja hän teki merkintöjä tästä voimakkaasta virrasta. Joitakin päiviä myöhemmin, 2. huhtikuuta, laivat laskivat maihin. Ponce de León antoi maalle nimen "La Florida" – ”kukkiva”.


title: Juan Ponce de León

text: Suositun tarinan mukaan Ponce de León tutki Floridaa, koska hän oli etsimässä nuoruuden lähdettä, mutta tämä tarina on keksitty vasta vuosikymmeniä jälkeenpäin. Todellisuudessa hän lienee ollut matkassa samasta syystä kuin muutkin konkistadorit, kullan ja maineen perässä. Lisäksi häntä innostivat puertoricolaisten alkuasukkaiden kertomukset Bahamasaarilta ja etenkin Biminiltä tiettävästi löytyvistä rikkauksista, joten hänen Floridan-matkojensa voidaan sanoa olleen tämän sivutuotetta.


title: Juan Ponce de León

text: Juan Ponce de León palasi Espanjaan vuonna 1514 ilmoittaen löydöstään. Kruunu antoi hänelle tehtäviksi lyödä Guadeloupen karibit sekä tehdä ”Floridan saaresta” Espanjan siirtokunta. Retki Guadeloupelle epäonnistui, ja hän oleskeli Puerto Ricolla seuraavat kuusi vuotta. Vuonna 1521 Ponce de León varusti retkikunnan, lähti matkaan ja laski maihin Floridan lounaisrannikolla. Vihamieliset alkuasukkaat hyökkäsivät viidakossa espanjalaisten kimppuun, ja retkikunnan johtaja haavoittui myrkytetystä nuolesta. Ponce de León palasi joukkoineen Kuuban Havannaan, missä hän kuoli vammoihinsa. Hänet haudattiin San Juaniin Puerto Ricoon.


title: Erityisestävyys

text: Erityisestävyys on kriminaali- ja kontrollipoliittisten toimenpiteiden ajateltu (toivottu) vaikutus niiden kohteeksi joutuneeseen henkilöön. Esimerkiksi vankilaan joutunut ihminen pidättyisi vastaisuudessa sanktioidusta teosta. Samoin vankilan erityisestävyys perustuu siihen, että vankila eristää rikollisen potentiaalisista uhreistaan.


title: Erityisestävyys

text: Erityisestävyys on ollut kriminaalipoliittisen keskustelun kestosuosikki. Siihen ei tämän päivän kriminaalipolitiikassa kuitenkaan juuri uskota; nykyään painotetaan enemmän kuntoutusta ja yhteiskuntaan integroimista, johon vankeus- tai valvonta-aikaa tulisi käyttää.


title: Erityisestävyys

text: Erityisestävyyden vastinpari on yleisestävyys.


title: Top-postaus

text: Top-postaus (top-posting) tarkoittaa viestiin vastaamista alkuperäisen viestin yläpuolelle. Viesti voi olla keskustelualueella, sähköpostissa tai uutisryhmissä. Top-postausta kritisoidaan joissakin netiketeissä.


title: Top-postaus

text: Koko viestin lainaamista kutsutaan myös joskus nimityksellä "TOFU" ("text over, fullquote under", "teksti päälle, kokonainen lainaus alla"), joskus sitä kutsutaan myös "jeopardy"-tyyliseksi lainaamiseksi (liittyen Jeopardy!-peliin, jossa kilpailijoiden tehtävä on vastata oikealla kysymyksellä annettuun vastaukseen). Otsikon ja allekirjoituksen kanssa keskustelusta tulee tällaista:


title: Top-postaus

text: Monet pitävät tätä lainaamistapaa pahana, koska se muistuttaa enemmän edelleenlähetettyjä viestejä (forward) kuin keskustelua. Edelleenlähetetyssä viestissä voi kirjoittaa saatteen viestin yläpuolelle:


title: Top-postaus

text: Top-postaamisen puoltajat perustelevat tapaansa monin tavoin, tai ovat täysin välinpitämättömiä asiasta. Osa ei edes tiedä, että muitakin lainaustapoja on olemassa.


title: Top-postaus

text: Viestin väliin vastaavat saattavat toisaalta vastustaa äänekkäästikin top-postaamista, mikä voi myös olla ärsyttävää.


title: Top-postaus

text: Yläpuolelle vastaamisen lisäksi ilmenee myös alapuolelle vastaamista, joka ei toimi, jos lainattu viesti on pitkä.


title: Top-postaus

text: Vastattaessa viestin väliin on luonnollista lainata vain se osa tekstiä, johon ollaan välittömästi vastaamassa.


title: Top-postaus

text: Tämä vastaustapa on esitetty Internet-asiakirjassa RFC 1855 seuraavasti koskien julkisia keskusteluja:


title: Top-postaus

text: Sekä henkilöiden välisiä keskusteluja, esimerkiksi sähköpostia:


title: Top-postaus

text: Kaksoislainaamisessa viestissä on sekä vastattu lainaten viestistä osia, mutta sisällyttäen myös koko aiempi keskustelu oman viestin alapuolelle. Tällöin sama teksti toistuu viestissä kahteen kertaan, joten joidenkin mielestä tämä on ehdottomasti tuhlaavin tapa.


title: Top-postaus

text: Top-postaaminen herättää usein runsaasti keskustelua puolesta ja vastaan.


title: Top-postaus

text: Top-postaajat puolustavat tapaansa usein seuraavilla väitteillä:Väliin vastaavat puolustavat tapaansa usein seuraavilla väitteillä:


title: Bottrop

text: Bottrop on kaupunki Ruhrin alueella, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Saksassa. Sen naapurikaupunkeja ovat Essen, Oberhausen, Gladbeck sekä Dorsten. Kaupungin asukasluku on noin 117 000, ja pinta-ala 100,7 neliökilometriä. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1921.


title: Konnunsuo

text: Konnunsuo on Lappeenrannan kaupungin kylä Etelä-Karjalassa noin 15 kilometrin päässä Venäjän rajasta. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Konnunsuo kuului Joutsenon kaupunkiin. Kylän alue on pinnanmuodoiltaan hyvin tasaista. Alueella on 1920-luvulta alkaen kuivatettu vankityövoiman avulla lähes 1 000 hehtaaria suota. Näin saatua viljelysmaata luovutettiin jatkosodan jälkeen siirtoväelle. Kylä on edelleen maatalousvaltaista. Kylä kuuluu Kähärilän–Konnunsuon tilastoalueeseen, jolla on 224 asukasta. Postinumeroalueella 54190 Konnunsuo on 80 asukasta.


title: Konnunsuo

text: Konnunsuo on osa Etelä-Karjalan LUMO (luonnon monimuotoisuus) -aluetta ja kuuluisa suurista lämpövaihteluistaan. Usein juuri Konnunsuolla mitataan Etelä-Karjalan pakkas- ja helle-ennätykset.


title: Konnunsuo

text: Uno Sjöholmin suunnittelema Konnunsuon asemakaava on merkittävä kulttuurihistoriallinen kokonaisuus, koska se on säilynyt lähes alkuperäisessä asussaan.


title: Konnunsuo

text: Alueen keskiosan maisemaa hallitsee Konnunsuon vankila, jonka perustaminen juontaa juurensa 1800-luvun viimeiseltä vuosikymmeneltä, jolloin Suomessa ryhdyttiin järjestämään vapausrangaistuksiin tuomittujen työoloja niin, että vangit voivat työskennellä heille soveltuvissa työtehtävissä. Vuonna 1922 valtioneuvosto määräsi, että Konnunsuolle oli perustettava maataloutta harjoittava vankila. Vankila valmistui etuajassa 1933, mutta virallisia valmistujaisia juhlittiin lokakuussa 1935, kun yhdistetty kirkko, koulu ja sairaalarakennus vihittiin käyttöön. Vankilatoiminta Konnunsuolla loppui toukokuussa 2011.


title: Konnunsuo

text: Konnunsuolla järjestetään vankien rakentamalla juhlaladolla musiikkipainotteinen poikkitaiteellinen Kontufolk-festivaali, edistämään lähiseutujen vaihtoehtoista kulttuuritarjontaa. 15.8. 2009 järjestettyjen ensimmäisten festivaalien jälkeen perustettiin vapaaehtoisille avoin Kontufolk ry jatkamaan perinnettä tulevinakin vuosina.


title: Vaudeville

text: Vaudeville on teatteriesityksen lajityyppi, jolle on ominaista leikillinen laulunäytelmä, johon olennaisena osana kuuluvat suositut laulusävelmät sekä hyvin erityyppiset esiintyjät, kuten akrobaatit, tanssijat, koomikot, koulutetut eläimet ja taikurit. Vaudeville eli kulta-aikaansa 1800- ja 1900-lukujen vaihteen molemmin puolin Pohjois-Amerikassa. Tunnettuja vaudevillessä esiintyneitä henkilöitä olivat muun muassa Buster Keaton ja Mae West. Rock-yhtye Alice Cooper yhdisti 1960-luvun jälkipuoliskolla ensimmäistä kertaa rockmusiikkiin teatterin ja vaudevillen synnyttäen näin teatraalisen rockin.


title: Jonathan Lipnicki

text: Jonathan Lipnicki (s. 22. lokakuuta 1990) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan elokuvissa "Jerry Maguire – elämä on peliä" ja "Pikku vampyyri".