title: Vesku Show

text: Spede Pasanen käsikirjoitti ja tuotti vuosina 1984–1987 Spede Show’ta, jonka näyttelijäkaartiin myös Vesa-Matti Loiri kuului. Ohjelma oli hyvin suosittu, mutta neljän vuoden jälkeen Pasanen päätti lopettaa sen, koska hän oli kyllästynyt sketsien tekemiseen. Pasanen tarjosi tällöin Loirille mahdollisuutta kerran kuukaudessa lähetettävään, tunnin mittaiseen omaan show’hun, jossa Loirille kuuluisi myös käsikirjoitusvastuu. Loiri päätti ottaa haasteen vastaan. Vuoden 1987 viimeiseen Spede Show -ohjelmaan kehiteltiin Pasasen ja Loirin välille kuvitteellinen erimielisyys, jonka seurauksena Pasanen jättäytyi show’sta pois ja päätti antaa Loirin yrittää omillaan.


title: Vesku Show

text:
Loiri suunnitteli yhdessä ohjaaja Inkeri Pilkaman kanssa uuden show’n rungon niin, että hän pystyi ikään kuin lennosta vaihtamaan sketsistä toiseen. Ohjelman aluksi Loiri esitti laulun, jonka jälkeen hän veti päälleen rooliasun ja siirtyi studion perälle, jossa toiset näyttelijät olivat jo valmiina aloittamaan ensimmäisen sketsin. Kaikki tämä kuvattiin yhdellä otolla. Ohjelmat tehtiin samassa studiossa ja samalla tuotantoryhmällä kuin aiemmat Spede show’t. Ensimmäinen Vesku Show esitettiin tammikuussa 1988.
Ohjelmassa nähtiin Loirin jo Spede show’ssa tutuksi tulleet suositut sketsihahmot tv-kuuluttaja Tyyne, laulaja Jean-Pierre Kusela, urheiluselostaja Vode, Paroni Münchausen sekä Nasse-setä. Tyyne luki uutisia, lauloi muutamia lauluja ja halusi isompaa roolia itselleen show’ssa. Kusela esiintyi edelleen Pupen säestyksellä ja duetoi Tyynen kanssa laululla "Tahdon olla sulle hellä", joka myös levytettiin albumille "Pim peli pom". Lastenohjelmaa tekevä juoppo Nasse-setä sai vielä koeajan.


title: Vesku Show

text: Uusia hahmoja olivat vitsejä kertovat kaksoisveljet Sulo ja Lennart, joista Sulo puhui suomea ja Lennart ruotsia. Sulo kertoi vitsiä suomeksi ja Lennart käänsi sen samaan aikaan ruotsiksi. Vesku esitti molempia hahmoja yhtä aikaa samassa kuvassa, trikin avulla. Muita Veskun esittämiä hahmoja olivat lääketieteen opiskelija Pauno Kuparinen, Pultti-pizzamies ja baarimikko, joka hoki "voi jummi-jammi".


title: Vesku Show

text: Simo Salmisen ja Hannele Laurin tulkitsemat Raimo ja Ritva eli Rape ja Ritu ovat tamperelainen aviopari ja puhuvat Tampereen murretta. Heidän naapurissa asuvat Erja (Eija Vilpas) ja hänen putki-insinöörimiehensä Risto (Olli Ahvenlahti). Suosituksi hahmoksi nousi myös Eija Vilppaan esittämä karjalan murteella puhuva suulas rouva, Kepa (esiintynyt myös nimellä Annikki ja Anja), jonka mies Jorte (Juha Muje) ei saa tältä suunvuoroa. Vilppaan hahmosta muokattiin nuorempi versio myöhemmin Hynttyyt yhteen -sarjan Vapuksi.


title: Vesku Show

text: Musiikillista särmää ohjelmaan toi kykyestradi, jossa esiintyivät ahkerimmin The Visualitz-yhtye, jonka kolmikko Sepi (Vesku), Reijo (Olli Ahvenlahti) ja Gina (Eija Vilpas) esittivät musiikkia sanoin ja kuvin. Samalla estradilla taiteellista läpimurtoa yrittivät myös muun muassa taikuri Dr. Magicus (Vesku), Fakta homman Pirre (Eija Vilpas), heavybändi Puss (Vesku ja Olli Ahvenlahti Kiss-meikeissä), Heimo Meskanen (Vesku), Larry Kaura Kannelmäestä (Juha Muje) ja rouva Siipelä (Hannele Lauri).


title: Vesku Show

text: Usein sketsien tapahtumapaikkana olivat myös puistonpenkki, toivomuslähde, nakkikioski, tv-studio tai kuolinvuode. Vesku Show’ssa nähtiin myös jouluinen Tiernapojat-esitys sekä "Miss Vesku Show"-kilpailu, jossa missin titteliä tavoittelivat Hannele Lauri, Eija Vilpas ja Tyyne Lipasti (Vesku).Vesku halusi mukaan myös musiikkia. Jokaisessa ohjelmassa on alku- ja/tai loppulaulu. Vesku tulkitsi ikivihreitä iskelmiä joko yksin tai yhdessä muiden näyttelijöiden kanssa. Musiikkivalinnoissa ja -esityksissä Veskun apuna oli kapellimestari Olli Ahvenlahti, joka säesti laulut flyygelillä. Sarjan seitsemässä viimeisessä jaksossa kapellimestarina Ahvenlahden tilalla oli Peter Lerche, joka säesti laulut kitaralla. Välillä Vesku esitti laulut Tyynen tai Jean-Pierre Kuselan roolissa, jolloin laulut esitettiin normaalista tyylistä poiketen koomisesti.


title: Vesku Show

text: Marraskuussa 2006 MTV3 ja Pan Vision julkaisivat ensimmäisen DVD:n "Vesku Show – Pimpeli pom", joka sisältää kaikki yhdeksän jaksoa vuodelta 1988. DVD:n koteloon on virheellisesti painettu ensimmäisen jakson esityspäiväksi 15. päivä, oikea esityspäivä on 25. tammikuuta.


title: Vesku Show

text: Toinen DVD "Vesku Show – Kuselan paluu" julkaistiin syyskuussa 2007 ja se kattaa vuoden 1989 jaksot. Keväällä 2008 julkaistiin kolmas DVD nimellä "Vesku Show – Vili, Vili, Viliii...", joka sisältää kahdeksan ohjelmaa vuodelta 1990 ja kaksi ohjelmaa vuodelta 1991. Kaksi viimeistä jaksoa (vuodelta 1991) jäi julkaisuista pois levytilojen loppumisen vuoksi, kuten myös jakso 27 (17.12.1990). DVD:t sisältävät kaksi levyä. Levyillä ei ole lisämateriaalia.


title: Vesku Show

text: 5.6.2013 julkaistiin kokoelma-DVD "Vesku Show - Parhaat palat". Paketti sisältää ohjaaja Inkeri Pilkaman valitsemia sarjan parhaita jaksoja sekä aiemmin DVD:llä julkaisemattomat kaksi viimeistä jaksoa (vuodelta 1991).


title: Vesku Show

text: Vuonna 1988 Vesku levytti Tyyne-hahmona albumin "Pim peli pom", joka sisältää muun muassa ohjelmassa esitetyt Tyynen ja Kuselan dueton ”Tahdon olla sulle hellä” sekä ”Ei koskaan sunnuntaisin” -laulun.


title: Bari (Somalia)

text: Bari on alue Pohjois-Somaliassa Puntmaassa. Se on Somalian suurin alue ja sen pääkaupunki on Boosaaso. Intian valtameren maanjäristys vuonna 2004 iski Bariin, jossa yli sata ihmistä kuoli.


title: Bari (Somalia)

text: Barilla on yhteistä rajaa Sanaagin, Soolin ja Nugaalin alueiden kanssa.


title: Cebu

text: Cebu on saari Filippiineillä. Se kuuluu Cebun provinssiin, jonka pääkaupunki on Cebu. Cebua ympäröi 167 pienempää saarta, joita ovat muun muassa Bantayan ja Daanbantayan. Cebussa on yli 3 850 989 asukasta (2007).


title: Cebu

text: Cebun alkuperäisiä asukkaita kutsutaan nimellä cebuano. Lisäksi saarella asuu vähemmistöinä muun muassa espanjalais- ja kiinalaisperäisiä ihmisiä. Cebun kieltä puhuttiin aluksi vain Cebun saarella, mutta nyt se on pääkieli myös joillakin muilla Filippiinien saarilla.


title: Cebu

text: Cebussa on kuusi kaupunkia ja 47 kuntaa. Kaupungit ovat:


title: Cebuanon kieli

text: Cebuano eli eli cebu on Filippiineillä puhuttava austronesialainen kieli. Alun perin sitä puhuttiin vain Cebun saarella, mutta nykyään se on pääkieli myös joillakin muilla Filippiinien saarilla. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 20 miljoonaa ihmistä pääosin Keski-Visayasilla, suurin osa heistä bisayalaisia. Lisäksi sitä puhuu toisena kielenään arviolta noin kymmenen miljoonaa ihmistä. Cebun sanajärjestys on VSO (verbi-subjekti-objekti). Kielen monissa sanoissa on espanjalainen alkuperä.


title: Cebuano

text: Cebuano tai cebu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Trần Đức Lương

text: Trần Đức Lương (s. 5. toukokuuta 1937) on vietnamilainen poliitikko. Hän oli Vietnamin presidentti vuodesta 1997 vuoteen 2006. Presidentin virka on Vietnamissa pääosin seremoniallinen; todellista valtaa käyttää kommunistinen puolue.


title: Trần Đức Lương

text: Trần syntyi Quảng Ngãin provinssissa ja muutti Hanoihin vuonna 1955. Hän opiskeli geologiaa ja ryhtyi kartanpiirtäjäksi. Vuonna 1959 hän liittyi Vietnamin kommunistipuolueeseen ja vuonna 1987 hänestä tuli varapääministeri. Hänet valittiin presidentiksi 24. syyskuuta 1997 ja uudelleen vuonna 2002. Hän ilmoitti erostaan kesäkuussa 2006.


title: Trần Đức Lương

text: Trần Đức Lương luopui vallasta yhdessä pääministerin ja puoluejohtajan kanssa. Siirto nähtiin osaksi välttämätöntä nuorennusleikkausta.


title: Khamtai Siphandon

text: Kenraali Khamtai Siphandon (s. 8. helmikuuta 1924) on Laosin entinen presidentti.


title: Khamtai Siphandon

text: Siphandon, Nouhak Phoumsavanh ja Kaysone Phomvihane kuuluivat kommunistisen Pathet Laon ydinryhmään, joka nousi valtaan vuonna 1975. Heitä kutsuttiin "rautakolmioksi". Vuonna 1975 Siphandonista tuli Laosin puolustusministeri ja varapääministeri. Vuonna 1991 hän seurasi Kaysone Phomvihanea maan pääministerinä. Vuoden 1992 lopulla Kaysone kuoli, jolloin Siphandonista tuli puoluejohtaja ja Phoumsavanhista presidentti.


title: Khamtai Siphandon

text: Helmikuussa 1998 Siphandon seurasi Nouhak Phoumsavanhia Laosin presidenttinä. Hänet korvasi vuonna 2006 Choummaly Sayasone.


title: Elle Kull

text: Elle Kull (s. 5. tammikuuta 1952, Haapsalu) on virolainen, kotimaassaan suosittu elokuva- ja teatterinäyttelijä. Vuodesta 2003 hän on ollut kansanedustajana Riigikogussa (puolue: Res Publica) ja UNICEF:in Viron puheenjohtajana vuodesta 1998.


title: Elle Kull

text: Kullin aviomies on ohjaaja ja näyttelijä Ago-Endrik Kerge. Sisaren mies oli suosittu laulaja Tarmo Pihlap.


title: Herman Alaskalainen

text: Pyhittäjä Herman Alaskalainen (1756 Serpuhov - noin 13. joulukuuta 1837 Alaska) oli Valamon luostarista tuolloin Venäjän keisarikuntaan kuuluneeseen Alaskaan lähetetty ortodoksinen munkki ja lähetystyöntekijä, joka puolusti alkuasukkaiden oikeuksia venäläisen siirtomaahallinnon harjoittamia sortotoimia vastaan, toteuttaen samantyyppisiä ajatuksia jotka myöhemmin on liitetty ns. vapautuksen teologiaan.


title: Herman Alaskalainen

text: Herman oli munkkina Valamon luostarissa, mutta hänen luostarikilvoituksensa siellä päättyi 1793, kun luostarista lähetettiin kuuden munkin ja neljän noviisin joukko tekemään lähetystyötä tuolloin Venäjälle kuuluneelle Kodiakin saarelle nykyisen Alaskan etelärannikolle.


title: Herman Alaskalainen

text: Suomessa Pyhittäjä Hermanin muistopäivä on hänen kanonisointipäivänsä 9. elokuuta. Herman kanonisoitiin Amerikassa vuonna 1970, ja ortodoksit pitävät häntä Amerikan suojeluspyhimyksenä.


title: Marc Ravalomanana

text: Marc Ravalomanana (s. 12. joulukuuta 1949) on madagaskarilainen poliitikko. Hän oli Madagaskarin presidentti vuodesta 2002 vuoteen 2009.


title: Marc Ravalomanana

text: Ravalomananasta tuli Madagaskarin pääkaupungin, Antananarivon pormestari vuonna 1999. Hän osallistui presidentinvaaleihin 16. joulukuuta 2001 ja voitti ne. Kun Ravalomanana julisti voittaneensa vaalit, hänen vastustajansa ja edellinen presidentti Didier Ratsiraka teki samoin. Erinäisten konfliktien jälkeen Ravalomanana julisti itsensä Madagaskarin presidentiksi 22. helmikuuta 2002. Oikeusistuin vahvisti hänen voittonsa 29. huhtikuuta ja hän astui viraansa virallisesti 6. toukokuuta 2002. Presidenttiys oli kuitenkin kiistanalainen ennen kuin Ratsiraka menetti suuren osan maakunnista ja joutui maanpakoon 5. heinäkuuta.


title: Marc Ravalomanana

text: Vuoden 2009 tammikuussa ja helmikuussa Madagaskarilla järjestettiin mielenosoituksia hallitusta ja Ravalomananaa vastaan. Mielenosoituksiin osallistui kymmeniä tuhansia opposition kannattajia, jotka ovat vaatineet Ravalomananan eroa. Oppositiojohtaja Andry Rajoelina syytti Ravalomananaa julkisten varojen väärinkäytöstä ja maan ajamisesta kohti diktatuuria. Helmikuun 7. päivänä poliisi ampui 28 mielenosoittajaa ja haavoitti yli 200:a. Vastalauseena tapaukselle puolustusministeri Cecile Manorohanta ilmoitti eroavansa. Yhteensä yli sata mielenosoittajaa kuoli mielenosoitusten aikana.


title: Marc Ravalomanana

text: 16. maaliskuuta 2009 armeija otti haltuunsa presidentinpalatsin ja keskuspankin ja ilmoitti pyrkivänsä presidentin syrjäyttämiseen. Seuraavana päivänä Ravalomanana ilmoitti eroavansa. Hän siirsi presidentin ja pääministerin valtuudet armeijalle. Armeija nimitti maan uudeksi presidentiksi oppositiojohtaja Andry Rajoelinan.


title: Marc Ravalomanana

text: Ravalomanana tunnetaan vahvasta kristinuskostaan. Maaliskuussa 2004 hän avioitui bulgarialaisen Gergana Georgievan kanssa.


title: Brasilianportugali

text: Brasilianportugali on Brasiliassa käytettävä portugalin kielen murre. Sitä puhuu Brasiliassa yli 200 miljoonaa ihmistä. Lisäksi sitä puhuvat maahanmuuttajat ja heidän jälkeläisensä erityisesti Kanadassa, Yhdysvalloissa, Portugalissa ja Japanissa. Myös Brasilian portugali jakautuu useisiin eri murteisiin, jotka ovat kaikki keskenään ymmärrettäviä.


title: Brasilianportugali

text: Portugalissa asuvat portugalin kielen puhujat ymmärtävät Brasilian portugalia yleensä ongelmitta. Brasilialaisilla voi kuitenkin olla ongelmia Portugalissa puhuttavan portugalin ymmärtämisessä pääasiassa ääntämiserojen takia.


title: Brasilianportugali

text: Brasilianportugalin ja portugalinportugalin välinen ero on suunnilleen yhtä iso kuin englannin englannin ja amerikanenglannin välillä. Suurimmat erot Brasilian portugalilla ja Portugalin portugalilla on ääntämisessä. Sinuttelu/teitittely eroaa hieman: euroopanportugalissa käytetään muotoja tu, você ja o senhor/a senhora joista tu-muotoa käytetään yleensä hyvien ystävien, ja nuorison kesken, você-muotoa käyttävät esimerkiksi kollegat keskenään työpaikalla ja o senhor/a senhora muotoa käytetään yleisesti teitittelynä. Brasilianportugalissa tu-muotoa ei käytetä lainkaan, sen on korvannut täysin você-muoto ja teitittely on harvinaisempaa. Sanasto on suurimmilta osin sama, mutta myös siinä on joitakin eroja Portugalin ja Brasilian välillä. Brasilian portugalissa on muun muassa joitakin lainasanoja, joita muualla puhutussa portugalissa ei esiinny. Myös 1900-luvun uusien keksintöjen nimet eroavat yleensä toisistaan. Lainasanoja on saatu muun muassa tupi-guaraní-kielistä ja espanjasta.


title: Brasilianportugali

text: Oikeinkirjoituserojakin on, esimerkiksi brasilianportugalissa portugalin sana directório kirjoitetaan diretório. Brasiliassa sanojen kirjoitusasu on lähempänä lausuntaa, ja useista sanoista on pudotettu ääntymättömiä konsonantteja. Brasilian ja Euroopan Portugalin eroja pyritään häivyttämään "Acordo Ortográfico da Língua Portuguesa de 1990" -sopimuksella, joka muutti kaikissa sopijamaissa käytettyä oikeinkirjoitusta pääasiassa foneettiseen (Brasilian) suuntaan.


title: Brasilianportugali

text:
Portugalin ja Brasilianportugalin oikeinkirjoituksen säännölliset erot. *(tähti) silloin, kun sanalla on olemassa säännönmukaisesti poikkeava brasilialainen oikeinkirjoitusasu.
Seuraavat ohjeet pätevät näissä tapauksissa:


title: Harmaakirjovahakas

text: Harmaakirjovahakas ("Hygrophorus olivaceoalbus") on levinneisyysalueensa yleisimpiä korpimetsien sienilajeja. Sienen itiöemä on suhteellisen selvästi erottuva muista lajeista. Läheisimpiä kotimaisia lajeja ovat tammivyöhykkeen ruskokirjovahakas ja pohjoiseen painottuva kupukirjovahakas.


title: Harmaakirjovahakas

text: Harmaakirjovahakas ei juuri ilmaannu ryhmissä vaan yksitellen, ja koska se on kooltaan vaatimaton, sitä suhteellisen vähän kerätään ruokasieneksi. Lakki on noin 3-5 cm leveä, epäselvän säteinen tai viiruinen. Keskeltä reunoja keskuskohounema on tummempi ja värikkäämpi. Harmaanvihreän lakin lisäksi sienellä on oiva tuntomerkki jalka, jonka mutkaisuus, onttous ja yläosan värittömyys ovat silmiinpistäviä. Heltat valkoiset ja harvassa, lyhytjohteiset, kuten muillakin vahakkailla on tällä lajilla paksut huomattavan heltat. Johtuu sientä ympäröivästä vaatimattomasta limatupesta, että sienen kasvaessa ja limatupen rikkoontuessa erottuu jalan yläosa aivan valkeana, sekä kuivana. Muu osa lakin värisenä, mutta hyvin omintakeisesti vihreänharmaankirjavana.


title: Harmaakirjovahakas

text: Yleinen koko maassa, Lapissa harvinainen.


title: Harmaakirjovahakas

text: Kasvaa korvissa, karujen kankaiden kalliojäkälissä, tuoreissa kangasmetsäkuusikoissa kuusen juurisieni, ja sattaa olla männynkin.


title: Harmaakirjovahakas

text: Harmaakirjovahakas on syötävä sieni. Sitä ei ole luettu kauppasieniin, mutta sen maku on oivallinen, mieto. Se kelpaa useimpiin sieniruokiin sellaisenaan paistettuna tai omassa liemessä kypsennettynä. Kokonsa vuoksi pelkästään tästä sienestä saadaan harvoin ateriaa, mutta on helppo yhdistää se muihin ruokasieniin.


title: Enterprise

text: Enterprise (vanhahtavalta kirjoitusmuodoltaan enterprize), englannin kielen "yritystä" ja "yritteliäisyyttä" tarkoittava sana, on muun muassa useiden laivojen nimi. Seuraavassa luetellaan sanan eri merkityksiä.


title: Enterprise

text: Enterprise tai Enterprize on annettu nimeksi seuraaville vesikulkuneuvoille:


title: Enterprise

text: Seuraavat avaruusalukset on nimetty Enterpriseiksi:


title: Enterprise

text: Enterprise on myös seuraavien asioiden nimi:


title: USS Enterprise (CV-6)

text: USS Enterprise (runkonumero CV-6) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1936 vesillelaskettu Yorktown-luokan lentotukialus, joka palveli vuoteen 1947. Alus oli toisen maailmansodan menestyneimpiä lentotukialuksia, jonka lentokoneet ja ilmatorjunta pudotti 911 vihollislentokonetta, upotti 71 alusta ja vahingoitti 192 muuta.


title: USS Enterprise (CV-6)

text: Japanilaisten hyökätessä Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941 "Enterprise" oli palaamassa tukikohtaansa Pearl Harboriin Waken saarelta, jonne se oli vienyt merijalkaväen hävittäjälaivueen.


title: USS Enterprise (CV-6)

text: Alus osallistui Midwayn taisteluun, jossa sen torpedopommittajat kärsivät suuria tappioita, mutta kykenivät kuitenkin auttamaan keisarillisen Japanin laivaston lentotukialusten "Akagin", "Kagan" ja "Hiryūn" upottamisessa. Guadalcanalin taistelussa elokuussa 1942 alukseen osui useita Japanin laivaston ilmavoimien pommikoneista pudotettuja pommeja, mutta alus korjattiin Pearl Harborissa, ja lokakuussa se osallistui Santa Cruzin saarten taisteluun. Taistelussa "Enterprise" vaurioitui uudelleen ja joutui palaamaan telakalle korjattavaksi. Aluksen palattua palvelukseen sen kannelta lähteneet lentokoneet upottivat taistelulaiva "Hiein" ja muutamia muita, pienempiä sotalaivoja.


title: USS Enterprise (CV-6)

text:
Alus oli vuoden 1943 loppupuolen modernisoitavana, minkä jälkeen se osallistui iskuihin japanilaisten hallussa pitämiin kohteisiin. Aluksen lentokoneet osallistuivat japanilaisten taistelulaivojen "Fusōn" ja "Musashin" upottamiseen.
Alukseen osui 14. toukokuuta 1945 kamikaze, joka tuhosi aluksen lentokonehissin. Iskussa kuoli 14 miestä ja haavoittui 34. Vaurioiden vuoksi alus joutui väistymään palvelusta, ja se siirtyi telakalle sodan loppuajaksi.


title: USS Enterprise (CV-6)

text: "Enterprise" palasi palvelukseen 17. helmikuuta 1947, ja se varustettiin suureksi miehistönkuljetusalukseksi. Viimeisenä tehtävänään se vei Euroopan rintamalta kotimaahan yli 10 000 miestä. Yhdysvalloissa alus siirrettiin reserviin, jossa se luokiteltiin heinäkuussa 1953 uudelleen sukellusveneentorjunta-alukseksi (CSV-6). Se ei kuitenkaan palannut enää palvelukseen. Alus yritettiin pelastaa museokäyttöön, mutta se kuitenkin myytiin 1. heinäkuuta 1958 romutettavaksi.


title: Siilinkari

text: Siilinkari on pieni luoto Näsijärvellä Tampereella Särkänniemen kaupunginosassa. Luodolla on vuonna 1906 rakennettu pieni, noin 6,5 metriä korkea sektoriloistotorni turvaamassa sisävesiliikennettä. Höyrylaiva Kuru upposi Siilinkarin lähellä vuonna 1929.


title: Siilinkari

text: Kevättalvisin Siilinkarilla on tavattu järjestää koko perheen ulkoilutapahtumia. Loistotornin ulkonäköä uusittiin vuonna 2004 muun muassa maalaamalla se uudestaan valkoiseksi sekä poistamalla kanaverkot ja piikkilangat ylätasanteen kaiteilta ulkonäköä pilaamasta. Alun alkaen ylätasanteelle on päässyt ulkoapäin tikkaita, mutta ilkivallan takia tikkaat on poistettu. Valohuonetta kiertävä ulkotasanne pantiin tikkaidenkin kohdalta yhtymään tasanteen toisen päädyn kanssa. Alaosassa on ollut myös ikkunatkin, mutta samasta syystä nekin on pantu umpeen hitsaamalla niihin teräslevyt. Aluksi kivijalka oli harmaanvärinen, mutta se maalattiin myöhemmin mustaksi.


title: Siilinkari

text: Syksyllä 2015 majakan säähavaintoasema poistettiin väliaikaisesti käytöstä majakan remontin vuoksi. Siilinkarin valolaite vaihdettiin samalla kirkkaan oranssiin LED-valoon, koska valo näkyi aiemmin järveltä rantautuvien opastukseen huonommin kuin nykyinen LED-valo. Siilinkarille on Naistenlahdesta matkaa noin 1,2 kilometriä ja Mustalahden kohdalta suunnilleen saman verran.


title: Siilinkari

text: Siilinkarilla on säähavaintoasema.


title: Meuse

text: Meuse on departementti Lorrainen alueella Koillis-Ranskassa. Meuse on saanut nimensä sen läpi virtaavasta Maasjoesta (). Meuse oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Se muodostettiin Barrois’n provinssista sekä Toulin, Metzin ja Verdunin hiippakunnista. Departementin rajat ovat säilyneet lähes muuttumattomina siitä lähtien.


title: Meuse

text: Meusen departementin pääkaupunki on Bar-le-Duc, mutta sen kuuluisin kaupunki lienee Verdun, jossa käytiin verisiä taisteluita ensimmäisen maailmansodan aikana. Seutu on harvaan asuttua ja maatalousvaltaista. Vuonna 2006 departementin asukasluku oli 193 701 ja väestötiheys vain 31,2 asukasta neliökilometrillä. Vähäväkisyyteen ovat vaikuttaneet sekä maaltamuutto että ensimmäinen maailmansota, jonka jäljiltä monia tuhoutuneita kyliä ja kokonaisia kuntia on jätetty rakentamatta uudelleen. Kuudessa kunnassa (Beaumont-en-Verdunois, Bezonvaux, Cumières-le-Mort-Homme, Fleury-devant-Douaumont, Haumont-près-Samogneux ja Louvemont-Côte-du-Poivre) ei ole yhtään asukasta (2006 väestönlaskenta), mutta hallinnollisesti ne ovat edelleen olemassa ja niitä johtavat kolmihenkiset neuvostot.


title: Patricia Cornwell

text: Patricia Cornwell (o.s. "Daniels", s. 9. kesäkuuta 1956 Miami, Florida) on yhdysvaltalainen kirjailija. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli toimittajana ja käsitteli lähinnä rikosaiheita. Cornwell asuu Massachusettsissa.


title: Patricia Cornwell

text: Cornwellin "Scarpetta"-sarjan päähenkilö on Kay Scarpetta, joka on sarjan alkaessa Virginian johtava kuolinsyytutkija. "Scarpetta"-sarjan lisäksi hän on kirjoittanut muutaman poliisiromaanin (päähenkilönä Andy Brazil) sekä joitakin tosipohjaisia teoksia. Rikoskirjallisuuden ja televisiosarjojen patologiamuodin katsotaan saaneen alkunsa Cornwellin teoksista. Cornwellin teoksia on käännetty yli 20 kielelle.


title: Patricia Cornwell

text: Cornwell vieraili Suomessa vuonna 1997. Suomessa hänen kirjojaan julkaisee Otava.


title: Patricia Cornwell

text: Cornwellin puoliso on neuropsykologi Staci Gruber. Lesbosuhteessa elävä Cornwell on aktiivinen homojen ja lesbojen puolestapuhuja. Hänellä on takanaan avioliitto Charles Cornwellin kanssa.


title: George Easton

text: George Wylie Easton (1883 Bo'ness – 13. maaliskuuta 1966 Glasgow) oli Suomessa pitkään vaikuttanut skottilainen liikemies ja urheilija. Puutavara-alalla toiminut Easton asui Suomessa 1900-luvun alusta vuoteen 1939, jolloin hän muutti Glasgow'iin.


title: George Easton

text: Easton saapui Pietarsaareen vuonna 1903 ja aloitti kaupungissa välittömästi jalkapallotoiminnan. Kolme vuotta myöhemmin hän muutti naapurikaupunkiin Kokkolaan, jossa Eastonin ansiosta levisi myös suuri innostus lajiin. Myöhemmin Easton toimi jalkapallon parissa pääasiallisesti Viipurin Reippaan vapaaehtoisena pelaajavalmentajana. Vuonna 1908 hän voitti Suomen mestaruuden Unitaksen riveissä.


title: George Easton

text: Jalkapallon lisäksi Easton kunnostautui lyhyen matkan juoksussa. Vuonna 1910 hän juoksi 200 m aikaan 23,4 s, mikä oli 0,2 s alle silloisen Suomen ennätyksen. Mestaruustitteliä ei Eastonille ulkomaan kansalaisena katsottu voitavan antaa. Eastonin aika 100 m:llä vuonna 1910 oli 10,8 s. Vuonna 1907 hän oli juossut matkan epäviralliseen aikaan 10,4 s.


title: George Easton

text: Vuonna 1909 George Easton hankki curling-välineet Viipurin Reippaalle. Seuraavana talvena Eastonin johtama suomalaisjoukkue voitti Viipurin talvikisoissa Pietarin englantilaisjoukkueen lukemilla 15–10. 1920-luvulla Viipurin Reippaan pelaajavalmentajan tehtävistä vetäytyneen Eastonin viimeinen urheilutapahtuma lienee ollut jalkapallon veteraaniottelu Helsingissä 1933.


title: Cyrus Vance

text: Cyrus Roberts Vance (27. maaliskuuta 1917 – 12. tammikuuta 2002) oli Yhdysvaltain ulkoministeri presidentti Jimmy Carterin kaudella vuosina 1977–1980. Hänen johtoajatuksenaan oli välttää aseellisia konflikteja ja niiden sijaan ratkaista asioita neuvottelemalla. Vance toimi aktiivisesti aseistariisunnan edistämiseksi erityisesti SALT II -neuvottelujen avulla. Vance piti tiiviisti yhteyttä Neuvostoliittoon ja oli osaltaan järjestämässä Camp Davidin neuvotteluja Israelin ja Egyptin välillä.


title: Cyrus Vance

text: Vuonna 1980 Vance erosi ulkoministerin toimesta vastalauseeksi sotilaallisen voiman käytölle Iranin panttivankien vapausyrityksessä.


title: Henryk Sienkiewicz

text: Henryk Adam Aleksander Pius Sienkiewicz (5. toukokuuta 1846 – 15. marraskuuta 1916) oli puolalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1905. Hän oli yksi 1800-luvun loppupuolen merkittävistä romaanikirjailijoista. Hän julkaisi teoksensa ajan tyylin mukaisesti jatkokertomuksina sanomalehdissä, ja oli suosittu jo omana aikanaan. Sienkiewiczin pääteos "Quo vadis" kertoo Rooman keisarin Neron aikaisesta elämästä. Muutkin teokset sijoittuvat historiaan, kertoen usein Puolan sankariajoista, minkä takia puolalaiset ovat palanneet Sienkiewiczin pariin varsinkin historiansa ankeina aikoina.


title: Henryk Sienkiewicz

text: Vuonna 1905 Nobel-komitea harkitsi, olisiko palkinto pitänyt jakaa Sienkiewiczin ja Eliza Orzeszkowain kesken. Sienkiewicz sai kuitenkin palkinnon yksin.


title: Hallavahakas

text: Hallavahakas ("Hygrophorus hypothejus") on Suomessa myöhäissyksyn merkittävimpiä ruokasienilajeja. Se esiintyy toisinaan vielä lumien aikaan, ja lokakuun loppu sekä marraskuu ovat sienen parasta keruuaikaa. Hallavahakas esiintyy yleensä pienehköissä ryhmissä.


title: Hallavahakas

text: Hallavahakkaan lakki on laakea, kuoppakeskustainen, ohutmaltoinen, oliivinvihertävänruskea tai mustanruskea, keskeltä usein tummin, sekä limapintainen ja noin 2–6 cm leveä. Heltat ovat keltaiset ja lyhytjohteiset, paksut, vahakkaille tyypillisesti harvassa. Jalka noudattelee helttojen kanssa samaa väriä, se on tyvestä punertava, muuten limainen mutta yläosastaan kuiva. Malto on oranssinkeltaista ja maku mieto. Yleensä sieni tulee esiin vasta loppusyksystä, ensimmäisten pakkasten jälkeen.


title: Hallavahakas

text: Hallavahakas on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.


title: Hallavahakas

text: Lajia tapaa yleisenä kangasmetsissä ja jäkäläkankailla männyn seuralaisena. Se on männyn juurisieni.


title: Hallavahakas

text: Miedonmakuista hallavahakasta voi käyttää kaikin tavoin ruokasienenä. Se ei ole lainkaan harvinainen, mutta itiöemien esiintyminen sattuu myöhäiseen syksyyn. Sitä on myös käytetty värjäykseen.


title: Hallavahakas

text: Hallavahakasta muistuttaa lähimmin harmaakirjovahakas ("Hygrophorus olivaceoalbus").


title: Keltahelttavahakas

text: Keltahelttavahakas ("Hygrophorus karstenii") on suomalaisten kuusimetsiköiden sienilaji, joka on helppo tunnistaa.


title: Keltahelttavahakas

text: Laji ei ole harvinainen, sitä on koko maassa ehkä Tunturi-Lappia lukuun ottamatta.


title: Keltahelttavahakas

text: Laji on päältä ja jalasta valkoinen, sillä on vahakasmaiseen tapaan paksut heltat ja vaalea itiöpöly. Helttojen johteisuus ja punertavankeltainen väri ovat lähes pettämätön tuntomerkki. Sienen lakki on suunnilleen kahdesta kuuteen senttimetriä leveä ja kupera. Kaiken kaikkiaan laji muistuttaa hallavahakasta, mutta ei ole yhtä myöhäinen syyslaji. Tätäkin lajia esiintyy pienissä ryhmissä.


title: Keltahelttavahakas

text: Keltahelttavahakas on erittäin maukas mieto ruokasieni. Kauppasienilajiksi tätä ei ole kelpuutettu, ehkä olemattoman kysynnän puutteessa. Sienen lienee ensimmäisten joukossa kuvannut suomalainen sienitieteilijä Peter Adolf Karsten, jonka mukaan laji on saanut tieteellisen nimensä.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Friedrichshafen FF 49 oli saksalaisen Friedrichshafen Flugzeugbaun suunnittelema ja valmistama kaksipaikkainen kaksitasoinen kaksimoottorinen tiedustelulentokone, joka kehitettiin Friedrichshafen FF 33j:n pohjalta, prototyyppi näki päivänvalon alkuvuodesta 1917 ja ensimmäiset FF 49B-koneet luovutettiin Saksan keisarikunnan laivaston lentojoukoille syyskuussa 1917. FF 49 oli käytössä Suomen lisäksi ainakin Puolassa, Saksassa ja Tanskassa.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Toukokuussa 1917 esitelty Friedrichshafen FF 49c muistutti suuresti Friedrichshafen FF 33j:tä. Konetyyppien välissä on kuitenkin Friedrichshafen FF 49, jota valmistettiin neljätoista kappaletta. Perusmalli osoittautui kuitenkin alitehoiseksi, joten siihen asennettiin 240 hevosvoiman Benz Bz IV -moottori. Tehon parannus osoittautui onnistuneeksi ja rakenteiden vahvistamisen jälkeen saatiin aikaiseksi luotettava ja toimintavarma lentokone. Ulkonäöltään kone muistutti FF 33j:tä ollen kuitenkin merkittävästi suurempi. Ohjainten tasapainottaminen paransi käsiteltävyyttä ja vähensi lentäjän työkuormaa, mikä oli merkittävä etu pitkillä partiomatkoilla. Tähystäjällä oli käytössään konekivääri samoin kuin radiolähetinvastaanotin. Koneen valmistus jatkui sodan päättymiseen, mihin mennessä oli valmistettu kaikkiaan 235 lentokonetta.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Erityinen pommikoneversio valmistettiin tunnuksella FF 49b. Se oli muuten identtinen, mutta lentäjä siirrettiin takaohjaamoon ja tähystäjällä ei ollut konekivääriä. Versiota valmistettiin ainoastaan 25 kappaletta.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Suomen ilmavoimille ostettiin helmikuussa 1918 Saksasta kahdeksan lentokonetta, joista kaksi oli FF 49C-tyyppiä, saksalaiselta tunnukseltaan 1749, suomalaiselta F18 (myöh. C.59/18) ja vastaavasti 1750, F22 (myöh. C.72/18 ja 2A300). Edellinen saapui höyrylaiva "Virgolla" Vaasaan 20. huhtikuuta 1918 ja jälkimmäinen kesällä 1918. Lisäksi Tallinnan saksalaiselta lentoasemalta ostettiin 26. marraskuuta 1918 kaksi FF 49C- ja yksi FF 49B-kone. C-mallit olivat saksalaisilta tunnuksiltaan 1807, suomalaisilta C.82/18 (myöh. 2B306) ja 1810, C.85/18 (myöh. 2C302). B-malli oli saksalaiselta numeroltaan 1546 ja suomalaiselta tunnukseltaan C.84/18 (myöhemmin 2B307). Friedrichshafen FF 49-koneet, jotka saivat Suomessa lempinimen "Fredrika", olivat käytössä vuoteen 1923.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Danzigista ostettiin 1920 neljä vesilentokonetta: Friedrichshafen FF 33E, Friedrichshafen FF 33L, Friedrichshafen FF 49b ja Lübeck-Travemünde F4. FF 49 tuhoutui kuitenkin onnettomuudessa jo vuonna 1921.


title: Friedrichshafen FF 49

text: Laivasto vastaanotti toukokuussa 1919 viisi FF 49 -konetta, jotka saivat tanskalaisen tyyppimerkinnän H.B.II. Laivasto toteutti hankinnan yhteistoiminnassa julkistentöidenministeriön kanssa, mikä halusi tutkia ilmakuljetusten mahdollisuutta postinjakelussa. Koneet olivat palveluksessa vuoteen 1926.


title: Aconcagua

text: Aconcagua on Amerikan mantereen ja eteläisen pallonpuoliskon korkein vuori (6 962 m). Sitä korkeampia vuoria on ainoastaan Aasiassa. Aconcagua sijaitsee Andien vuoristossa Mendozan maakunnassa Argentiinassa aivan Chilen rajan tuntumassa. Sen ympärillä on monia muita yli 5 000 metrin korkuisia vuoria. Vuoren nimi on peräisin ketšuankielisestä ilmauksesta ”Ackon Cahuak”, joka tarkoittaa ”kivistä vartiopaikkaa”.


title: Aconcagua

text: Aconcagua on syntynyt Nazcan ja Etelä-Amerikan laattojen törmäyksestä aiheutuneissa mannerliikunnoissa. Vuori ei ole vulkaanisesti aktiivinen, vaikka sen lähistöllä on toimivia tulivuoria. Vuoressa on jälkiä erilaisista geologisista aikakausista.


title: Aconcagua

text: Vuorella on jäätiköitä, jokia ja järviä. Ilmanpaine, ilmankosteus ja lämpötila pienenevät ylöspäin mentäessä. Alhaalla lämpötila ylittää harvoin nollaa, ylhäällä pakkasasteita on usein 20 tai enemmän. Tyyneltämereltä tulee kosteita tuulia, jotka ovat myös pääsyy vuorella esiintyviin tuuli- ja lumimyrskyihin.


title: Aconcagua

text: Aconcagua soveltuu vuorikiipeilyyn, ja siellä on olemassa perusleirejä ja erilaisia reittivaihtoehtoja. Aconcaguan huipulle kiipesi ensimmäisenä Matthias Zubriggen 14. helmikuuta 1897.


title: Steve Ballmer

text: Steven Anthony Ballmer (s. 24. maaliskuuta 1956 Detroit) oli Microsoftin toimitusjohtaja. Steve Ballmer on ensimmäinen pörssiyhtiön optioilla miljardööriksi tullut työntekijä.


title: Steve Ballmer

text: "Forbesin" mukaan Steve Ballmerin omaisuuden arvo 15,2 miljardia dollaria ja hän on maailman 51. rikkain henkilö. Ballmer on Yhdysvaltain 22. rikkain henkilö ja "Forbesin" listauksen mukaan myös maailman 46. vaikutusvaltaisin henkilö (maaliskuu 2013).


title: Steve Ballmer

text: Steve Ballmer valittiin Microsoftin perustajan Bill Gatesin seuraajaksi yhtiön toimitusjohtajan paikalle vuonna 2000. Ballmeria on arvosteltu usein, sillä yhtiön markkina-arvo on laskenut hänen toimitusjohtajakaudellaan. Elokuussa 2013 Ballmer ilmoitti yllättäen jäävänsä vuoden sisällä eläkkeelle toimitusjohtajan tehtävästä.


title: Steve Ballmer

text: Steve Ballmer oli opiskeluaikanaan (Detroit Country Day School) koulun koripallojoukkueen johtaja. Vuonna 1973 hän valmistui koulusta yli 4,0 keskiarvolla ollen vuosikurssinsa paras oppilas. Ballmer sai täydet pisteet matematiikan yliopisto-opintovalintakokeesta (SAT) ja pääsi opiskelemaan Harvardin yliopistoon. Ensimmäisenä opiskeluvuotenaan hän ystävystyi huonekaverinsa Bill Gatesin kanssa, ja ystävyys jatkui senkin jälkeen, kun Gates keskeytti yliopisto-opintonsa perustaakseen ohjelmistoyritys Microsoftin. Ballmer valmistui Harvardin yliopistosta arvosanalla magna cum laude.


title: Steve Ballmer

text: Valmistumisensa jälkeen Steve Ballmer työskenteli kaksi vuotta Procter & Gamblessä avustavana tuotantojohtajana ennen kuin aloitti MBA-tutkinnon opiskelut Stanford Graduate School of Businessissä. Vuotta myöhemmin Ballmer keskeytti MBA-opintonsa, ja samassa yhteydessä Gates kutsui hänet työskentelemään omassa yrityksessään. Ballmerista tuli Microsoftin 24. työntekijä 6. kesäkuuta 1980.


title: Steve Ballmer

text: Steve Ballmer työskenteli Microsoftissa eri osastojen johtajana ennen kuin hänen vuonna 2000 nimitettiin yhtiön toimitusjohtajaksi. Nykyään hän on Microsoftissa pisimpään työskennellyt työntekijä.


title: Steve Ballmer

text: Steve Ballmer on tullut tunnetuksi värikkäästä esiintymisestään. Microsoftin Japanin tapaamisessa vuonna 1991 hän huusi yhtämittaisesti ”Windows, Windows, Windows” sillä seurauksella, että hänelle jouduttiin tekemään äänihuulien leikkaus. Vuonna 2000 Microsoftin 25-vuotisjuhlassa hän yllätti juhlayleisön tulemalla esiin kakusta. Internetissä on levinnyt laajalti ”Dance Monkeyboyna” tunnettu video Ballmerin villistä ryntäilystä ja huutamisesta esiintymislavalla työntekijöiden konferenssitapaamisissa. Eräässä kehittäjien konferenssissa kuvatussa videossa hiestä märkä Ballmer toistaa ”developers, developers, developers” lukemattomia kertoja saaden yleisön taputtamaan rytmissä.


title: Steve Ballmer

text: Ballmer kutsui vuonna 2001 avoimen ohjelmistokehityksen keulakuvaa Linuxia ”kommunismiksi” ja GNU General Public License -ohjelmalisenssiä ”syöväksi”. Microsoftista Googleen loikannut Mark Lucovsky on väittänyt, että Ballmer olisi Lucovskyn lähdöstä kuultuaan heittänyt tuolin huoneen poikki, kutsunut Googlen johtajaa ”vitun neidiksi” (”fucking pussy”) ja luvannut ”vittu tappaa Googlen” (”fucking kill Google”). Ballmer on jyrkästi kieltänyt näin tapahtuneen.


title: Steve Ballmer

text: Steve Ballmer asuu Hunts Pointissa, Washingtonin osavaltiossa. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Samuli Paulaharju

text: Samuli Paulaharju (14. huhtikuuta 1875 Kurikka – 6. helmikuuta 1944 Oulu) oli kansakoulunopettaja, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä. Paulaharju oli myös merkittävä suomalainen valokuvaaja.


title: Samuli Paulaharju

text: Paulaharju oli käsityönopettajana Oulun kuurojen koulussa, ja hän työskenteli myös Oulun museon hoitajana. Hän valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1901. Seminaarin opettaja Yrjö Blomstedtin kehotuksesta Paulaharju alkoi kesäisin tehdä kansanperinteen keruumatkoja. Paulaharju muutti vuonna 1904 Ouluun, missä hän asui kuolemaansa saakka. Paulaharju tapasi ihmisiä, haastatteli heitä ja kirjoitti muistiin tuhansia sivuja vanhojen kertomuksia entisistä tavoista, taioista ja tapahtumista yli neljänkymmenen vuoden aikana. Paulaharju otti myös keruumatkoillaan runsaasti valokuvia, ja hän piirsi taidokkaasti kohteita ja vanhoja esineitä. Matkat hän teki vuodesta toiseen pääosin jalan – satoja, jopa tuhat kilometriä kesässä.


title: Samuli Paulaharju

text: Samuli Paulaharjun ensimmäinen vaimo oli Kreeta-Liisa (o.s. Isokorpi), ja tästä avioliitosta syntyi viisi lasta. Kreeta-Liisa kuoli 1913. Samulin toinen vaimo Jenny Paulaharju (vuodesta 1919) oli myös opettajana samassa kuurojen koulussa. Tämä avioliitto oli lapseton. Samuli ja Jenny matkustivat usein yhdessä keräten kansanperinnettä. Talvisin Samuli Paulaharju työsti kesäisten keruumatkojensa tuloksia julkaistavaksi. Aikalaisten kertoman mukaan tämäkin työvaihe toteutettiin äärimmäisen pikkutarkasti.


title: Samuli Paulaharju

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistossa on runsaat Paulaharjun kokoamat kokoelmat, joista on hyödynnetty julkisuudessa vain osaa. Elämänsä aikana Paulaharju julkaisi kymmeniä teoksia ja satoja lehtijuttuja, ja hän oli Suomen tuotteliaimpia kirjailijoita. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1943. Elämäkertateoksen mukaan Paulaharju joutui jossain määrin kärsimään ja muutamien henkilöiden taholta tuntemaan alemmuudentunnetta akateemisen loppututkinnon suorittaneiden ammattitutkijoiden seurassa. Sitä vastoin jälkimaailma on tehnyt hänelle kunniaa. Sekä Paulaharjun kuvaileva että suoremmin kansatieteellinen tuotanto nauttii suurta arvostusta, ja hänen kirjoistaan ilmestyy uusia painoksia.


title: Samuli Paulaharju

text: Paulaharju osui tallettamaan myöhemmin kirjaimellisesti kadonnutta maailmaa esimerkiksi teoksessaan "Sompio". Sompion kylät jäivät sotien jälkeen tekoaltaiden alle. Sama koskee tietysti Petsamon kuvauksia. Kaunokirjallisin perustein "Tunturien yöpuolta" puolestaan on kulttikirjan maineessa, jonka se on saavuttanut sekoittamalla omaperäisesti tarinaperinteeseen yleismaailmallisen kauhukertomuksen aineksia.


title: Samuli Paulaharju

text: Samuli ja Jenny Paulaharju asuivat Oulussa Tuiran kaupunginosassa Valta- ja Kalliotien puisessa kulmatalossa, joka tuli myöhemmin tunnetuksi nimellä Sininen talo. Tuiraan on vuonna 1995 pystytetty kuvanveistäjä Ari Kochin tekemä Samuli Paulaharjun muistomerkki "Tuirasta Ruijan rannoille".


title: Samuli Paulaharju

text: Tuomas Anhava oli Samuli ja Kreeta-Liisa Paulaharjun tyttärenpoika. Eversti, museonjohtaja ja kansanperinteen kerääjä Ahti Paulaharju oli Samuli ja Kreeta-Liisa Paulaharjun poika. Ahti Paulaharjun poika on eversti, sotahistorioitsija Jyri Paulaharju,


title: Samuli Paulaharju

text: Samuli Paulaharjun elämäntyön tunnettuuden parantamiseksi ja hänelle tärkeiden kansanperinteen keräämisen ja julkaisemisen sekä perinteisen käsityötaidon ja rakennustaidon edistämiseksi on perustettu Samuli Paulaharjun Säätiö


title: 152/50 T

text: 152/50 T (152 millimetrin 50 kaliiperin merikanuuna mallia Canet, putki Tampella) oli kaliiperiltaan 152-millimetrinen merikanuuna, joka oli 152/45 C -tykin nykyaikaistettu versio varustettuna Tampellan valmistamalla 50 pituuskaliiperin putkella. Tykki oli Suomen rannikkotykistön pääase 1950-luvun lopulta 1980-luvulle, jolloin 130 TK syrjäytti sen.


title: 152/50 T

text: 152/50 T:n putken pituus oli 7 634 millimetriä. Kantama oli noin 25 kilometriä. Käytännön tulinopeus oli 4–6 laukausta minuutissa. Täysmiehistö oli 1 aliupseeri ja 12 miestä. Ampuminen perustui kartussilatauksiin.


title: 152/50 T

text: 152/45 C -tykkien putkien vaihtaminen nykyaikaisempiin oli esillä jatkosodan aikana. Suunnitelma viivästyi, koska sodan jälkeen aseiden tuottaminen oli Suomessa kiellettyä. Ensimmäinen uudet putket Suomi tilasi Tampellalta vuonna 1952 ja ensimmäiset niistä asennettiin vuonna 1956. Tykistä tuli Suomen rannikkotykistön pääase. Tykeille lisättiin myös suojakilpi 1960-luvun lopulla. Tykin syrjäytti 1980-luvulla käyttöön otettu 130 mm tornikanuuna 130 TK. Muutama 152/50 T -tykki säilyi palveluskäytössä vuoteen 2002 asti.


title: Agostino Carracci

text: Agostino Carracci (tai Caracci) (16. elokuuta 1557 Bologna – 22. maaliskuuta 1602 Parma) oli italialainen barokin ajan taidemaalari ja graafikko. Hän oli Annibale Carraccin veli ja Ludovico Carraccin serkku. Hänen omat taideteoksensa herättivät aikanaan huomiota pornografisten aiheidensa vuoksi.


title: Keila

text: Keila voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Skandinaavinen muinaisusko on nimitys Skandinavian ihmisten esikristillisellä ajalla harjoittamalle uskonnolle. Jo kivi- ja pronssikaudella eläneiden ihmisten rituaaleista, uskomuksista ja myyteistä voidaan tehdä varovaisia päätelmiä arkeologisten löytöjen perusteella. Parhaiten tunnetaan kuitenkin rautakauden uskonto, josta on säilynyt yksityiskohtaisia kirjoitettuja kuvauksia.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Pronssikauden ajalta ei ole muistiinpanoja Skandinavian kansanuskomuksista, mutta niitä voidaan jäljittää kalliotaiteen avulla. Kallioihin tehtyjen kuvakenttien arvellaan olleen uskonnonharjoituksen keskuksia. Kuvien aiheina on riistaeläimiä, aseita, soittimia, palvontamenoja, veneitä ja maanviljelyyn liittyviä aiheita. Kuvien tulkinta on kuitenkin vaikeaa, koska ne voi ajatella joko konkreettisiksi arkielämän kuvauksiksi tai symboliikaksi. Niissä on kuitenkin uskonnollisia piirteitä, kuten hedelmällisyyden turvaamiseen liittyviä symboleja. Erityisen arvoituksellisia ovat labyrinttikuviot. Niiden ajatellaan tarkoittanneen maagista voimaa.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Skandinaavisella mytologialla tarkoitetaan Skandinavian rautakautisten asukkaiden, kuten viikinkien, jumaltarustoa, myyttejä ja uskomuksia. Skandinaavinen mytologia muistuttaa läheisesti muuta germaanista mytologiaa ja siinä on yhtymäkohtia moniin muihinkin Euroopan esikristillisiin myyttimaailmoihin. Tiedot skandinaavisesta mytologiasta perustuvat ennen kaikkea Edda-runoihin, jotka kirjoitettiin Islannissa muistiin kristinuskoon kääntymisen jälkeen, islantilaisiin saagoihin, Snorri Sturlusonin kirjoittamaan runousopin käsikirjaan (niin sanottu "Snorra Edda") sekä Saxo Grammaticuksen kirjaan "De Gesta Danorum".


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Skandinaavisessa mytologiassa maailma syntyi Ymir-jättiläisen ruumiista. Yksi Ymirin kolmesta pojasta on Odin, josta tuli jumalten johtaja. Jumalia on kahta eri tyyppiä, aasat ja vaanit. Skandinaavinen mytologia kertoo yleensä jumalten ja ihmissankarien seikkailuista ja taisteluista pahaa tai ihmisille vihamielisiä voimia edustavia jättiläisiä vastaan.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Merkittäviä jumalhahmoja ovat Odinin lisäksi olivat muun muassa ukkosenjumala Thor, rakkauden jumalatar Freija, sodanjumala Tyr, merenjumala Njord, tulenjumala, jättiläisen poika ja Odinin kasvattiveli Loki, sekä hänen jälkeläisensä kuoleman valtiatar Hel, Midgårdin käärme ja Fenris-susi.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Jumalille, haltioille, esi-isien hengille tai muille uhrattiin jo kivikaudella. Skandinaavisten kansojen myöhäisrautakaudella ja varhaiskeskiajalla harjoittamista uhrausmenoista käytetään nimitystä blót. Uhrimenoja voitiin harjoittaa uhrilehdoissa, tai paikallisen mahtimiehen kotona. Suurimmat rituaalit pidettiin vuodenaikojen taitekohdissa, ja niihin otti osaa koko yhteisö. Yleinen uhripaikka oli paikallisen hallitsijan sali, jonka ympärille uhrattujen veri siunattuna ripoteltiin. Uhrauksen jälkeen pidettiin yleensä suuri juhla, jossa uhrieläinten ruhot syötiin. Saagoissa mainitaan myös miestietäjien ennustaneen tulevaisuutta uhrijuhlissa.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Suurimmat uhrijuhlat viikinkiaikana pidettiin ehkä Uppsalassa, Ruotsissa, ja Lejressä, Tanskassa. Molemmista on säilynyt vain kristittyjen kirjoittajien kuvauksia, joten tiedot voivat olla vääristyneitä. Molemmat juhlat pidettiin joka yhdeksäs vuosi ja ihmisiä kuin myös eläimiä uhrattiin. Numerolla yhdeksän oli jonkinlaista maagista merkitystä. Lejressä sanottiin uhratun 99 ihmistä, hevosta, koiraa ja kukkoa. Uppsalassa yhdeksän koirasta joka lajia (myös ihmisiä), yhteensä 72, uhrattiin. Uhrien ruumiit ripustettiin roikkumaan uhrilehtoon. Adam Bremeniläisen mukaan yhdeksän uhrattua ihmistä olivat miesorjia.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Muualla uhraus ei ollut yhtä laajamittaista. Esimerkiksi Volgaa matkaavat rus-kauppiaat asettivat puisia jumalankuvia ja uhrasivat niille lampaita ja karjaa varmistaakseen kauppaonnen.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Taikuutta käytettiin ennustamiseen ja elämän sekä luonnonkierron tapahtumien yhteydessä. Taikuudella oli myös vahingoittavia käyttötarkoituksia. Yksi pelätyimmistä taikuuden muodoista oli nimeltään "seid", joka oli yleensä luonteeltaan vahingoittavaa taikuutta. Sen alkuperän arvellaan olevan kahden jumalallisen perheen, aasojen ja vaanien kannattajien vihanpidossa.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Seidiä arvostettiin ja pelättiin läpi viikinkiajan. Sen naisharjoittajat saattoivat harjoittaa sitä yhteisön tuomitsematta (yleensä ennustamiseen), mutta miesharjoittajia ei katsottu hyvällä: eräs kronikka kertoo Norjan ensimmäisen kuninkaan Harald Kaunotukan sytyttäneen poikansa talon tuleen kun tämä oli turvautunut "seidiin". Poika ja hänen 80 kannattajaansa poltettiin elävältä. Miehille tämän katsottiin olevan sopimatonta, koska taikuuden manipuloivan luonteen takia sitä pidettiin ristiriidassa miehisen ihanteen, avoimuuden ja rehellisyyden, kanssa.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Naisharjoittajia, jotka kiersivät talosta taloon ennustaen ihmisten ja yhteisöjen tulevaisuutta, kutsuttiin sanalla völva. Ainoa yksityiskohtainen lähde, joka kertoo "völvan" työskentelystä, on 1200-luvulta peräisin oleva Erik Punaisen Saaga. Völuspá kertoo pohjanmiesten käsityksen maailman synnystä ja lopusta. Runo on esitetty "völvan" näkeminä näkyinä, joista Odin palkitsi tietäjän koruilla.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Kristinuskon leviämisen myötä vanhat uskomukset vähitellen sulautuivat kristillisiin oppeihin, ja myöhemmin hävisivät kansan kääntyessä kristinuskoon. Aluksi kristityt lähetyssaarnaajat korostivat yhtäläisyyksiä kahden uskon välillä saavuttaakseen hyväksynnän kansan keskuudessa. He jopa kannustivat vanhojen uskomuksien säilyttämiseen kristittyjen rinnalla. Tämän vuoksi monet vanhat kirkot rakennettiin perinteiselle pakanallisille palvontapaikoille.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Lähetyssaarnaajilla oli suuri etu pohjoisiin pappeihin nähden, koska he olivat järjestäytyneitä. Pakanalliset papit toimivat yksittäin eikä heillä ollut järjestäytynyttä organisaatiota takanaan.


title: Skandinaavinen muinaisusko

text: Esikristillisten uskomusjärjestelmien piirteitä säilyi kansanuskomuksissa 1800-luvulle saakka. Nykyisin uuspakanallinen suuntaus aasainusko pyrkii entistämään ja elvyttämään vanhaa skandinaavista esikristillistä uskomusjärjestelmää.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Suomen Kommunistinen Puolue (lyh. SKP) on suomalainen marxilainen puolue. Nykymuotonsa puolue sai 1990-luvun puolivälissä, kun SKP (yhtenäisyys) (SKPy), poistettuaan nimestään jälkiliitteen, alkoi rakentaa uutta rekisteröityä puoluetta. Vanhan SKP:n, josta SKPy erkani 1980-luvun puolivälissä, poliittinen toiminta lopetettiin 1990, Vasemmistoliiton perustamisen jälkeen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Uusi SKP on jäänyt ilman kansanedustajia. Sillä on paikallisosastoja ympäri Suomea ja kaksi edustajaa kunnanvaltuustoissa, toinen Nokialla ja toinen Hangossa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP vastustaa Suomen mahdollista Nato-jäsenyyttä ja kannattaa eroamista Euroopan unionista.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Suomen kommunistisen puolueen 1960-luvulla kärjistyneet sisäiset kiistat olivat repineet puoluetta, mutta varsinainen hajoaminen tapahtui vasta 1980-luvun puolivälissä. 20. edustajakokouksen (1984) jälkeen oppositio (ns. taistolaiset) jäi ulos puoluejohdosta. Oppositio ei suostunut enemmistön tarjoamaan aiempaa pienempään osuuteen paikoista puoluejohdossa. Opposition hallussa olleet piirijärjestöt käyttivät tämän jälkeen sääntömääräistä oikeuttaan kutsua koolle ylimääräinen edustajakokous. Samanaikaisesti SKP:n uusi johto alkoi erottaa oppositiotoimitsijoita, ja opposition hallussa olleiden piirien alueille perustettiin uusia rinnakkaispiirejä. Oppositio suivaantui SKP:n toimenpiteistä eikä se suostunut osallistumaan maaliskuussa 1985 pidettyyn kokoukseen, johon päästettiin myös rinnakkaispiirit. Edustajakokous vaati vähemmistöä palaamaan ruotuun syksyyn mennessä.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text:
SKP:n keskuskomitea erotti kahdeksan oppositiopiirijärjestöä puolueesta 13. lokakuuta 1985. Oppositio ei tähän suostunut, vaan järjestäytyi 23. marraskuuta 1985 Helsingissä, jolloin perustettiin 65-jäseninen "SKP:n järjestöjen toimikunta". Perustettiin myös alueellisia yhtenäisyystoimikuntia. Piirien alaisia jäseniä ja osastoja kehotettiin siirtymään uusiin järjestöihin. Toimikunta kutsui koolle SKP:n järjestöjen edustajakokouksen, joka pidettiin Tampereella 26.–27. huhtikuuta 1986. Edustajien valitseman "SKP:n järjestöjen keskuskomitean" puheenjohtajaksi valittiin SKP:n entinen varapuheenjohtaja Taisto Sinisalo. Huhtikuussa muodostettiin myös vaalijärjestö Demokraattinen Vaihtoehto (Deva). Kesäkuussa kymmenen SKDL:n ryhmästä erotettua järjestöjen keskuskomitean kannattajaa järjestäytyi Devan eduskuntaryhmäksi.
SKP jatkoi erottamisia perjantaina 13. kesäkuuta 1986, jolloin puolueesta saivat lähteä 494 osastoa ja 17 kaupunki- tai aluejärjestöä. Erotettu oppositio otti elokuussa käyttöön nimen "Suomen Kommunistinen Puolue (yhtenäisyys)", ja se kutsui koolle uuden edustajakokouksen. Puheenjohtaja Sinisalon mukaan sana yhtenäisyys puolueen nimessä ilmensi ”lujaa pyrkimystä koota kaikki SKP:n voimat”. SKPy:n "21." edustajakokous kokoontui Espoossa 5.–7. kesäkuuta 1987. SKPy koki itsensä ainoaksi todelliseksi ja oikeaoppiseksi kommunistiseksi puolueeksi Suomessa. SKP:n puheenjohtaja Arvo Aalto oli sen mukaan kaapannut puolueen laittomasti paperijäsenten avulla.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Oppositio aloitti oikeustaistelun SKP:tä vastaan heti maaliskuun 1985 ylimääräisen edustajakokouksen jälkeen. Taisto tuotti tulosta, ja joulukuussa 1986 Helsingin käräjäoikeus julisti sääntömuutokset ja niiden perusteella tehdyt erottamiset mitättömiksi. Hovioikeus vahvisti käräjäoikeuden päätöksen 11. kesäkuuta 1987 – päivää ennen SKP:n 21. edustajakokousta, joka tämän seurauksena päätti erottaa oppositiojärjestöt uudelleen. Heinäkuussa 1988 Korkein oikeus vahvisti päätöksen alkuperäisten erottamisten laittomuudesta. Helmikuussa 1989 raastuvanoikeus tuomitsi laittomiksi myös vuoden 1987 erottamiset. Hovi- ja korkein oikeus vahvistivat tuomion vuonna 1992.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKPy oli SKP:stä erillinen organisaatio, jolla oli oma riippumaton johtonsa. Jatkuvien oikeusprosessien vuoksi SKPy:n johdon ja järjestöjen asema oli kuitenkin puolivirallinen, mistä johtuen SKPy:tä ei koskaan viety puoluerekisteriin. Se olisi puolueen kannattajien mukaan merkinnyt SKP:n vapaaehtoista luovuttamista revisionistien käsiin. SKPy pyrki osallistumaan SKP:n toimintaan, mutta puolueen enemmistöjohto ei tälle lämmennyt. Tapahtuneiden laittomuuksien ansiosta SKPy:n kannattajat saivat kuitenkin oikeuden osallistua vuoden 1990 edustajakokoukseen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n oppositio alkoi jakautua 1970-luvun loppupuolella ja osa marxismi-leninismin nimeen vannoneista alkoi kritisoida myös opposition johtoa. Tätä jyrkkää linjaa ajoi etenkin Markus Kainulainen ja hänen johtamansa . Kun SKPy päätettiin jättää puoluerekisterin ulkopuolelle, Kainulaisen ryhmä vastusti tätä ja vaati uuden virallisen puolueen perustamista. SKPy:n nähtiin takertuneen yhtenäisyys-tunnukseen tilanteessa, jossa se ei enää vaikuttanut realistiselta. Edustajakokouksessa 1987 SKPy:n johto varoitti tämän linjan kannattajia, mutta nämä eivät noudattaneet kehotuksia, vaan alkoivat organisoida uutta puoluetta. Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistinen Työväenpuolue (KTP) perustettiin keväällä 1988. KTP:n perustajat kokivat toiminnallaan turvaavansa itsenäisen marxilais-leniniläisen puolueen olemassaolon Suomessa ja kritisoivat SKPy:tä lähtemisestä revisionistisille gorbatšovilaisille linjoille.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Vuonna 1988 SKP:ssä ja SKDL:ssä alettiin keskustella puolueiden yhdistämisestä uudeksi kokonaisuudeksi. SKPy osallistui keskusteluihin, mutta se vastusti kommunistisen puolueen lakkauttamista. SKPy ei halunnut uutta puoluetta, vaan uuden, SKDL:ää laajemman, vaali- ja yhteistyöjärjestön, johon SKP voisi osallistua. Helmikuussa 1990 pidetyssä SKP:n 22. edustajakokouksessa SKPy:n kannattajat estivät enemmistön suunnittelemat sääntömuutokset, joilla puolueen toiminta oli tarkoitus lopettaa. Esko-Juhani Tennilä valittiin SKPy:n puheenjohtajaksi 1989 Jouko Kajanojan erottua. Kajanoja riitautui muiden kanssa SKP:n toiminnan jatkamisesta. Tennilä on kirjoittanut ottaneensa tehtävän vastaan varmistaakseen SKPy:n ja Devan osallistumisen Vasemmistoliitto-hankkeeseen, jos tilaisuus avautuisi.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Vasemmistoliitto perustettiin huhtikuussa 1990 ja puolueeseen päästettiin myös SKPy:n kannattajat. Liiton johtoelimiin valittiin muutamia SKPy:n johdon jäseniä. Kesäkuussa 1990 Deva päätettiin sulauttaa Vasemmistoliittoon. Syksyllä Devan kansanedustajat liittyivät Vasemmistoliiton eduskuntaryhmään; luovuttuaan ensin SKPy:n johtopaikosta osana sopimusta puolueiden yhdistymisestä. Yhteistoiminta ei kuitenkaan sujunut kivuttomasti. Jo 1991 Vasemmistoliiton johdossa alkoi esiintyä vaatimuksia SKPy:n kannattajien erottamisesta. Vaateita esitti muun muassa puoluesihteeri Matti Viialainen. Myös SKPy:n jäsenistöllä oli erilaisia näkemyksiä Vasemmistoliitossa toimimisesta. Yhteistyöstä neuvoteltiin ahkerasti, mutta Vasemmistoliiton puoluekokous päätti kesäkuussa 1995 kieltää kaksoisjäsenyyden. Kommunisteja oli alettu erottaa puolueesta huhtikuussa. Kiista johti SKPy:n kannattajien poistumiseen Vasemmistoliiton toiminnasta ja puolueiden välit viilenivät. Toisaalta monet 1980-luvulla SKPy:ssä ja Devassa toimineet menivät aktiivisesti mukaan Vasemmistoliiton toimintaan.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Elokuun 1993 puoluekonferenssissa SKP(y) esitti SKP:n toimintaa jatkavan edustajakokouksen koolle kutsumista. Kokous pidettiin marraskuussa 1994 ja edustajat päättivät uuden rekisteröidyn puolueen perustamisesta sekä hyväksyivät puolueella uuden ohjelman. Tästä kokouksesta lähtien yhtenäisyys-lisäystä ei enää käytetty. Joulukuussa 1995 uuden SKP:n hallussa olleet SKP:n piirijärjestöt esittivät Heljä Ketolan johtamalle SKP:n keskuskomitealle ylimääräisen edustajakokouksen pitämistä. Keskuskomitea vastusti esitystä ja asia vietiin oikeuteen, mutta Uudenmaan lääninhallitus päätti hyväksyä kokouksen pitämisen toukokuussa 1996. Korkein hallinto-oikeus vahvisti päätöksen ja edustajakokous pidettiin elokuussa. SKP:n enemmistöjohto lopetti taistelun puolueesta.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Muodollisesti SKP:n uusi järjestörakenne luotiin Pakinkylän Veljet -urheiluseuran pohjalle. Seuran nimi sääntöineen muutettiin Suomen Kommunistiseksi Puolueeksi sen jälkeen, kun yhdistysrekisterissä ollut – 1992 konkurssiin haettu – vanha SKP oli nimetty "Järjestöyhdistys Tähdeksi" vuoden 1996 ylimääräisessä edustajakokouksessa. Järjestöjä kierrätettiin, koska uusi SKP ei halunnut ottaa vastuulleen vanhan SKP:n (1980-luvun sijoitusseikkailuissa syntyneitä) velkoja. Nimen vaihtaneen edustajakokouksen jälkeen kutsuttiin koolle uusi (epävirallinen) SKP:n toiminnan jatkamista tahtovien järjestöjen kokous, jossa puolueelle hyväksyttiin uudet säännöt, ohjelma ja johto. Kyseisen kokouksen jälkeen Pakinkylän Veljet piti oman sääntömääräisen kokouksensa, hyväksyi edeltäneen kokouksen päätökset sääntöineen ja otti SKP:n piirijärjestöt jäsenikseen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Uusi SKP merkittiin puoluerekisterin helmikuussa 1997. Se ei ole saanut eduskuntavaaleissa yhtään kansanedustajaa ja vuosina 2003 ja 2011 puolue on pudonnut puoluerekisteristä sekä palannut takaisin kerättyään uudet 5 000 kannattajakorttia.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Kesällä 2005 SKP:n puoluetoimisto muutti Petter Wetterintieltä uusiin toimitiloihin Haapaniemenkadulle Helsingin Hakaniemeen. Syyskuussa 2005 puolue katsoi tulleensa yhden vaiheensa päätökseen, kun ”kommunistisen puolueen olemassaolon turvaaminen” nähtiin toteutetuksi.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: 2000-luvun alussa SKP osallistui Pysäyttäkää sota -verkoston toimintaan. Verkosto järjesti mielenosoituksia muun muassa Irakin sotaa vastaan.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n korkein päättävä elin on joka kolmas vuosi koolle kutsuttava edustajakokous, joka valitsee puolueen päätöksentekoelimet kuten keskuskomitean (30–50 jäsentä), joka puolestaan valitsee poliittisen toimikunnan (10 jäsentä) ja puoluejohdon keskuudestaan. Edustajakokousedustajat valitaan osastoittain jäsenäänestyksellä. Osasto saa yhden edustajan alkavaa 20 jäsentä kohti. Piiri- ja aluejärjestöt valitsevat yhden edustajan kukin. SKP:llä on 14 piirijärjestöä ja yli sata perusosastoa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP(y) koki jatkavansa SKP:n toimintaa ja puolue peri siten vanhan SKP:n leniniläisen järjestörakenteen (demokraattinen sentralismi) ja vuoden 1957 säännöt. Säännöt uudistettiin vuonna 1996.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n mukaan puolueella on nykyään vajaat 3 000 jäsentä. Vuoden 2005 arvio oli lähes 4 000. Vuonna 1999 SKP:n verkkosivut kertoivat 5 000 jäsenestä. Verkkouutisten mukaan jäseniä oli elokuussa 1997 8 000. Vuonna 1991 jäseniä oli 10 000. Vuonna 1986 vanhasta SKP:stä lähti erotettujen 494:n järjestön mukana noin 11 000 jäsentä. Vuoden 2004 edustajakokouksen yhteydessä puheenjohtaja Hakanen totesi keskuskomitean poliittisessa selostuksessa että "kuluneella edustajakokouskaudella puolueemme jäsenmäärä on kääntynyt pitkästä aikaa hienoiseen kasvuun". Kunnallisvaaleissa SKP:lla on ollut ehdokkaita omalla listalla noin 50 kunnassa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Puolueen varallisuus koostuu muun muassa vanhojen SKP:n piirijärjestöjen kiinteistöomistuksista, joihin keskusjärjestön konkurssi ei vaikuttanut. Puolue omistaa myös testamenttilahjoituksina saatuja asuntoja. Puolueen talous joutui kriisiin Neuvostoliiton lopettamisen myötä. Konkurssin tekivät 1990-luvun alussa Kirjapaino Kursiivi ja matkatoimisto Ystävyysmatkat sekä Tiedonantajayhdistys ja Kommunististen järjestöjen tuki. SKP(y) joutui myymään omistuksiaan. Vuonna 1992 SKP(y):n budjetti oli noin puoli miljoonaa markkaa. Tästä puolet katettiin jäsenmaksuilla.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n äänenkannattaja on perjantaisin ilmestyvä Tiedonantaja, joka aloitti ilmestymisensä SKP:n opposition lehtenä vuonna 1968. Lehti on ilmestynyt tauotta ja sen nykyinen päätoimittaja Marko Korvela valittiin tehtävään 2012. Jotkut SKP:n piirijärjestöistä julkaisevat harvoin ilmestyviä omia lehtiään kuten "Eespäin" (Helsinki), "Näköala" (Tampere) ja "Työn Valta" (Häme).


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP on Demokraattisen sivistysliiton (DSL) jäsenjärjestö. Vuonna 1986 perustettu sivistysjärjestö toimii samassa osoitteessa kuin SKP ja se kokoaa yhteen puoluetta lähellä olevien järjestöjen opintotoimintaa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:llä on piirijärjestö kaikissa Manner-Suomen vaalipiireissä. Vahvinta puolueen kannatus on ollut Pirkanmaalla, Keski-Suomessa ja Helsingissä. Osa piireistä on vanhasta SKP:stä 1980-luvulla erotettuja järjestöjä, joiden historia ulottuu SKP:n alkuaikoihin asti.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:lla on suhteet moniin kommunistisiin ja vasemmistopuolueisiin ympäri maailmaa. Vuonna 2009 SKP hyväksyttiin Euroopan vasemmistopuolueen täysjäseneksi. Puolue oli tätä ennen tarkkailijana vuodesta 2005. SKP osallistuu myös kommunististen puolueiden vuosittaisiin neuvottelukokouksiin ja sosiaalifoorumien toimintaan. SKP:n edustajakokouksiin lähettävät vierailijoita tai tervehdyksiä lukuisat kommunistiset puolueet. Vuoden 2007 edustajakokoukseen osallistui 14 ulkomaista delegaatiota ja sille lähetti tervehdyksen 32 puoluetta. Hallitsevista puolueista SKP:n edustajakokouksiin ovat osallistuneet tai lähettäneet tervehdyksensä Kiinan (KKP), Vietnamin (VKP) ja Kuuban (KKP) kommunistiset puolueet.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP(y):llä oli erittäin läheiset suhteet Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen aina Neuvostoliiton lakkauttamiseen asti. Puolueilla oli yhteistyöohjelma. Puolue oli Gorbatšovin perestroikan puolella, mutta kritisoi niitä, jotka väittivät olleensa gorbatšovilaisia jo ennen tämän 1985 alkanutta hallintokautta. SKP(y) kritisoi SKP:tä neuvostovastaisuuksista ja toimi myönteisen NKP-kuvan asianajajana Suomessa. SKP(y) sai NKP:lta taloudellista avustusta. Kun oppositio erotettiin SKP:stä siirrettiin esimerkiksi Sputnik-lehden painaminen SKP:ltä oppositiolle, jonka kirjapaino tosin ei soveltunut tarkoitukseen. Vuonna 1990 puheenjohtaja Hakanen sai NKP:ltä ainakin 2,8 miljoonaa markkaa SKP(y):n käyttöön. Vuonna 1991 NKP oli 26 miljoonaa markkaa velkaa kommunistien omistamalle Print-yhtiöt-osakeyhtiölle. Vuonna 1991 Moscow News julkaisi asiakirjan, josta selvisi KGB:lle Suomessa työskennelleen neuvostodiplomaatin luovuttaneen yli miljoona markkaa SKP(y):n johtajille. Asian paljastuttua suomalaiset vaativat diplomaatin vaihtoa, mikä tapahtuikin. NKP:n kansainvälistä avustusrahastoa johtaneen Anatoli Smirnovin mukaan vähemmistökommunistit saivat tukea 1979–1990 vuosittain noin 7 miljoonaa markkaa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: 1990-luvun alun mullistusten jälkeen SKP(y) solmi suhteet Venäjän federaation kommunistiseen puolueeseen (VFKP) ja Sosialistiseen työväenpuolueseen, mutta asenne niin sanottuun reaalisosialismiin muuttui kriittisemmäksi. SKP on kritisoinut myös muun muassa VFKP:n asennoitumista nationalismiin ja Tšetšenian sotiin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: NKP:n ohella SKP(y) piti usein yhteyttä Itä-Saksan kommunistipuolueeseen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:llä ei ole omaa nuorisojärjestöä, mutta monet puolueen nuoret jäsenet ovat aktiivisia puoluepoliittisesti sitoutumattomassa Kommunistisessa nuorisoliitossa (KomNL). Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa KomNL tuki kaikkia vaaleihin osallistuneita kommunistisia puolueita. Ennen eduskuntavaaleja 2003 KomNL toivoi kaikkien kommunistien yhdistävän rivinsä SKP:n listalle.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: 1980-luvulla SKP(y):n nuoret toimivat Vallankumouksellisessa nuorisoliitossa (VKN), joka perustettiin Suomen demokraattisen nuorisoliiton (SDNL) erotettua SKP:n opposition kannattajat 1986. VKN lakkautettiin 1990 liiton kannattajien palatessa SDNL:ään. SKP:n kannattajat lähtivät omille teilleen jälleen vuonna 1995 SDNL:n liittokokouksen päätettyä lähentää suhteitaan Vasemmistoliittoon. Perustettiin Kommunistinuoret, jonka puheenjohtaja Juhani Lohikoski kuului SKP:n keskuskomiteaan. Kommunistinuoret suuntautui Lohikosken johdolla pian kohti trotskilaisuutta ja SKP:tä lähellä olleet irtautuivat järjestön toiminnasta, kun se 1998 vaihtoi nimensä Sosialistiliitoksi. Elokuussa 2000 SKP:tä lähellä olleet nuoret perustivat nykyisen Kommunistisen nuorisoliiton, johon kuuluu myös KTP:n jäseniä ja puolueisiin sitoutumattomia.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n opiskelijajäsenet toimivat erilaisissa vasemmistolaisissa yhteistyöjärjestöissä ja KomNL:ssä. 1980-luvulla SKP(y):n opiskelijat vaikuttivat Sosialistisessa opiskelijaliitossa. SKP:llä ei ole varhaisnuorisojärjestöä, mutta puolueen kannattajia toimii Suomen demokratian pioneerien liitossa (SDPL).


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Demokraattinen naisverkosto on 24. syyskuuta 2005 perustettu maanlaajuinen yhteenliittymä, jonka toimintaan SKP:n naisjäsenet aktiivisesti osallistuvat. Verkostoa johtaa Kaija Kiessling. Myös muut puheenjohtajiston jäsenet ovat puolueen jäseniä.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Naisten demokraattinen toimintakeskus oli 1980-luvun jälkipuoliskon toiminut SKP(y):n ja sen johtaman Devan naisten järjestö, joka muodostettiin 1986, kun SKP:n opposition kannattajat erotettiin Suomen naisten demokraattisesta liitosta.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:n nykyinen, vuonna 2007 uudistettu, puolueohjelma hyväksyttiin alun perin SKP:n toimintaa jatkaneessa edustajakokouksessa vuonna 1994. Ohjelman johdannossa SKP:n kerrotaan haluavan rakentaa maailmaa, joka olisi ”vapaa rahan vallasta, työttömyydestä, eriarvoisuudesta, ympäristön tuhoutumisen uhkista ja sodista.” Puolueen päämääriksi ilmoitetaan ”suomalainen hyvinvointiyhteiskunta, demokraattinen ja solidaarinen Eurooppa, uudenlainen inhimillinen sivilisaatio, sosialismi ja kommunismi.”


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Toisin kuin SKPy aiemmin, nykyinen SKP ei määrittele itseään marxilais-leniniläiseksi puolueeksi. Puolueohjelmassa mainitaan kuitenkin tarve kehittää ”marxilaista ja leniniläistä” teoriaa, jota kerrotaan tarvittavan ”monimutkaisen ja ristiriitaisen todellisuuden tutkimiseen, luokkataistelun kokemusten yhteenvetoon sekä yhteiskunnan ja maailman muuttamiseen.”


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP:lla on puolueohjelman lisäksi lukuisia erityisohjelmia. Vuonna 2006 hyväksytyssä aloitteessa ”toimeentulon perusturvan takaamiseksi jokaiselle” ehdotettiin 800 euron perusturvaa, jota maksettaisiin niille kansalaisille, joilla ei ole mahdollisuutta osallistua työelämään tai muutoin saada toimeentuloaan. Niin sanottu "Tampereen Uusi Punainen Julistus" esitettiin helmikuussa 2003 juhlittaessa Forssan kokouksesta kulunutta sataa vuotta. Julistuksessa kerrottiin vanhan työväenliikkeen ”Irti porvareista” -tunnuksen olevan edelleen ajankohtainen ja väitettiin eduskunnassa olevien vasemmistopuolueiden unohtaneen kyseisen seikan. Vuonna 2001 SKP teki yksityiskohtaisen ehdotuksen työaikalain muuttamisesta. Lakiesityksessä vaadittiin yleisen työajan lyhentämistä kuuteen tuntiin päivässä ja 30 tuntiin viikossa ansiotasoa alentamatta. Ehdotusta perusteltiin muun muassa työllisyydellä ja työntekijöiden hyvinvoinnilla. Esityksessä viitattiin Ranskan antamaan esimerkkiin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Monissa SKP:n asiakirjoissa vedotaan ympäristöarvojen puolesta. Puolueohjelmassa kerrotaan, ettei ihminen saa suhtautua luontoon vain välineenä. Luonnonvaroja ja uusiutumattomia energialähteitä on SKP:n mukaan säästettävä tuleville sukupolville samalla, kun kehitetään ympäristöystävällistä teknologiaa ja edistetään kierrätystä. Tämän kerrotaan vaativan muutoksia talouden rakenteissa ja itse kunkin omassa elämässä. SKP:n asiakirjassa "Tarvitaan energiatalouden rakennemuutos - ei uutta ydinvoimaa" on tuotu esiin puolueen ydinvoimaa vastustava kanta. Puolueen mukaan ydinvoiman lisärakentaminen merkitsee kestävän sosiaalisen ja ekologisen muutoksen uhraamista lyhyen tähtäimen voitontavoittelulle.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP osallistuu omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti- ja kunnallisvaaleihin. Viimeisimpiin presidentinvaaleihin SKP ei ole pyrkinyt asettamaan omaa ehdokasta. SKP ei ole saanut ehdokkaitaan läpi valtakunnallisissa vaaleissa. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa puolue sai yhdeksän valtuutettua. Ammattiyhdistysten ja osuusliikkeiden vaaleihin SKP on osallistunut erilaisilla yhteislistoilla.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP osallistui ensimmäisen kerran eduskuntavaaleihin vuonna 1999. SKP teki vaaliliittoja "Muutos 99" -liikkeeseen kuuluneiden puolueiden kanssa. Kyseessä oli myös ensimmäinen kerta, kun äänestäjillä oli mahdollisuus äänestää suoraan SKP-nimisen puolueen ehdokkaita. SKP:n kannatus vuosien 1999 ja 2003 eduskuntavaaleissa oli 0,76%. Vaaleissa 2007 ääniosuus ja -määrä vähenivät hieman. Vuonna 2003 SKP:lle keräsi eniten ääniä rock-muusikko Kari Peitsamo (1 803 ääntä), vaaleissa 2007 rap-artisti Seppo "Steen1" Lampela (1 842) ja vaaleissa 2011 kaupunginvaltuutettu, yhteiskuntatieteiden tohtori Jari Heinonen (798 ääntä).


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Kunnallisvaaleissa SKP on saanut edustajiaan läpi noin kymmenellä eri paikkakunnalla. Syksyllä 2008 SKP:n listoilta valittiin yhdeksän valtuutettua. Vahvinta puolueen kannatus on perinteisesti ollut Nokialla, jossa kommunistien ryhmään kuuluu kolme kaupunginvaltuutettua. Myös Jyväskylässä SKP:n ryhmässä oli kaudella 2005–2008 kolme valtuutettua vasemmistoliittolaisen loikattua kommunistien riveihin.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP on solminut vaaliliittoja joidenkin pienpuolueiden, varsinkin KTP:n, kanssa. Yhteistyö on kuitenkin ollut paikallista. Ennen eduskuntavaaleja 2007 SKP:n listoilla esiintyi Kommunistien liiton jäseniä, jotka kuitenkin perustivat syksyllä 2006 Suomen työväenpuolueen (STP), mitä SKP:n Tiedonantajassa pidettiin hajottavana toimenpiteenä. SKP ja STP ovat tehneet joitakin vaaliliittoja. Europarlamenttivaaleissa 2014 STP asetti ehdokkaita SKP:n listalle. Vasemmistoliitto ei ole ollut kiinnostunut vaaliyhteistyöstä kommunistien kanssa, mutta kunnallisvaaleissa puolueilla on ollut vaaliliittoja muutamilla paikkakunnilla.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: HOK-Elannon valtuustoon valittiin vuoden 2008 vaaleissa Yrjö Hakanen. "Kommunistien ja edistysmielisen osuustoiminnan listalla" olivat mukana myös KTP:n ehdokkaat. Hakanen on edustanut kommunisteja Elannon edustajistossa vuodesta 1999. Vuoden 2012 HOK-Elannon vaaleihin SKP osallistuu jälleen yhteisellä listalla "Kommunistit ja edistysmieliset, SKP ja KTP." Vaaliohjelmassa vaaditaan mm. edullista ja reilua lähikauppaa.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Rakennusliiton edustajistoon valittiin SKP:n ja KTP:n yhteislistalta (Kommunistien ja sitoutumattomien vaaliliitto) kolme edustajaa vuonna 1999 ja kaksi vaaleissa 2007 ("Uusi suunta Rakennusliittoon" –vaaliliitto). Metalliliiton vaaleihin SKP on osallistunut "Jäsenvaltaa Metalliin" (2004) ja "Itsenäisen Metallin puolesta" -vaaliliitoissa (2008, 1 paikka). Vuonna 2012 "Metallin jäsenten ääni" -vaalilistalta valittiin kaksi edustajaa Metalliliiton liittokokoukseen.


title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Rekisteröimättömänä puolueena SKPy ei osallistunut vaaleihin itsenäisesti, vaan tätä varten perustettiin Demokraattinen Vaihtoehto keväällä 1986. Kesällä 1986 kymmenen SKDL:n eduskuntaryhmästä erotettua kansanedustajaa muodosti Devan eduskuntaryhmän. Deva oli SKPy:n vastine SKP:n SKDL:lle ja sen oli tarkoitus kerätä yhteen SKPy:n liittolaisia. Deva sai vuoden 1987 eduskuntavaaleissa neljä kansanedustajaa. 1988 presidentinvaaleissa Devan ehdokas Jouko Kajanoja sai 1,6 prosenttia äänistä. Saman vuoden kunnallisvaaleissa Devan listoilta valittiin 127 valtuutettua. Deva lakkautettiin Vasemmistoliiton perustamisen jälkeen loppuvuodesta 1990. Kunnallisvaaleissa 1992 Vasemmistoliiton listoilta valittiin valtuustoihin kymmeniä SKPy:n jäseniä.


title: Ristinolla

text: Ristinolla on kahden pelaajan peli, josta on kaksi päävariaatiota.


title: Ristinolla

text: Alkeellisimmassa versiossa on 3 x 3 ruudun pelilauta, johon kumpikin pelaajan vuoron perään piirtää oman merkkinsä, joko ristin tai ympyrän. Tavoitteena on saada kolme omaa merkkiä samalle pysty-, vaaka- tai vinoriville. Peli päättyy aina tasapeliin ellei toinen tee virhettä.


title: Ristinolla

text: Laajemmissa versioissa, jätkänshakeissa, käytössä on laajempi, mahdollisesti periaatteessa jopa ääretön ruudukko, ja tavoitteena on saada viisi omaa merkkiä peräkkäin pystyyn, vaakaan tai vinoon. Eräänlaisissa variaatioissa peliä voidaan pelata myös useammilla pelaajilla, sekä siten, että tavoitteena on saada esimerkiksi seitsemän tai pelin alussa sovittu määrä merkkejä peräkkäin.


title: Ristinolla

text: Perusristinollan () yksinkertaisuus on tehnyt siitä suositun välineen kombinatoristen pelien ja tekoälyn pelipuita etsivän osa-alueen opetuksessa. Ristinollassa on pelimahdollisuuksia yhteensä 255 168, symmetria huomioiden 31 896, ja erilaisia pelipuita 26 830. Näin siitä on helppo tehdä täydellinen, aina parhaan mahdollisen siirron valitseva tietokonesovellus. Mahdollisesti kaikkien aikojen ensimmäinen tietokonepeli, EDSAC-tietokoneelle 1952 kehitetty OXO, oli 3 x 3-ruudukon ristinollaa täydellisesti pelaava sovellus.


title: Ristinolla

text: Ristinollasta on myös kolmiulotteisia versioita. 3 x 3 x 3-laatikossa pelattavassa pelissä pelin aloittaja pystyy voittamaan pelin helposti aina sijoittamalla avausmerkkinsä keskelle. Sen sijaan jo 4 x 4 x 4, jossa tavoitteena on saada neljän rivi, on monimutkaisempi ratkoa. Siinäkin aloittajalla on mahdollisuus voittaa peli aina, Oren Patashnik todisti sen vuonna 1980.


title: Ristinolla

text: Myös neli- ja useampiulotteisia jätkänshakkeja on kehitetty.


title: Ristinolla

text: Ultimate Tic Tac Toe on normaalin ristinollan variaatio, jossa normaali 3x3-ruudukko sisältää kukin myös oman 3x3-ruudukon. Pelaaja aloittaa laittamalla merkkinsä johonkin ruutuun (yhteensä 81 eri mahdollista aloitusta). Seuraavassa vuorossa olevan täytyy tämän jälkeen laittaa oma merkkinsä pienen ruudukon vastaavaan ison ruudukon johonkin yhdeksästä (3x3-ruudukkoon) ruutuun. Siispä jos peli aloitetaan keskimmäisen ruudukon oikeasta alakulmasta, täytyy seuraavan pelaajan laittaa merkkinsä oikean alakulman pikkuruudukon johonkin ruutuun, Peli jatkuu säännöistä poiketen joko niin kauan että toinen pelaaja saa yhteen ruutuun kolme peräkkäin ja voittaa ruudun, tai siten että voitetusta ruuduista täytyy muodostaa vielä kolmen suora. Jälkimmäisessä pelimuodossa ruudun ollessa jo vallattu, saa vastapelaaja päättää merkkinsä sijainnin vapaasti mikäli joutuisi laittamaan merkkinsä kys. ruutuun.


title: Ristinolla

text: Ultimate Tic Tac Toe -peliä voi pelata esimerkiksi täällä.


title: Paint

text: Paint voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Microsoft Paint

text: Microsoft Paint on Windowsin mukana tuleva piirto-ohjelma. Se tukee BMP-, JPEG, GIF-, PNG- ja TIFF-kuvaformaatteja.


title: Microsoft Paint

text: Paint otettiin käyttöön ensimmäisen Windowsin myötä nimellä Paintbrush. Uusi versio Paintista otettiin käyttöön Windows 95:ssa jolloin nimi pelkistettiin Paintiksi, tässä käytettyjä kuvakkeita ja väripalettia käytettiin vielä Windows XP:ssä. Windows Vistassa työkalurivin kuvakkeet ja oletus väripaletti muuttuivat. Lisäominaisuuksia tässä versiossa olivat myös kumoamistasojen lisääntyminen, zoomausliukusäädin ja rajaus. Windows 7:ssa Paintiin tuli lisää siveltimiä. Myös tuettujen kuvaformaattien määrä on lisääntynyt uudemmissa versioissa.


title: Microsoft Paint

text: Paintin ominaisuuksiin kuuluu muun muassa erilaisia valintatyökaluja, värityökaluja, siveltimiä ja geometrisia kuvioita.


title: Microsoft WordPad

text: Microsoft WordPad on alkeellinen Windows-käyttöjärjestelmän mukana tuleva tekstinkäsittelyohjelma. Vaikkakin peruskäyttäjän tarpeisiin WordPad usein riittäisi, on se jäänyt käytännössä kokonaan Wordin varjoon. WordPad liitettiin käyttöjärjestelmään Windows 95:n julkaisun yhteydessä korvaten Microsoft Writen. Tuettuja tiedostomuotoja ovat TXT ja RTF. Lisäksi Windows 98:n mukana toimitettu WordPad pystyi tallentamaan DOC-muotoisia tiedostoja – ominaisuus, joka on poistettu myöhemmistä käyttöjärjestelmistä.


title: Träskändan kartano

text: Träskändan kartano (lausutaan ) on kartano Espoon Järvenperässä.


title: Träskändan kartano

text: Träskändan kartano perustettiin 1700-luvulla. Kartanon ensimmäiset omistajat olivat Viaporin upseereita ja virkamiehiä. Viaporin komendantti Carl Nathanael af Klercker (1734–1817) osti 1787 kantatilan Storträsk, johon hän liitti 1795 Frantzin ja 1801 Jofsin. Kolme verotaloa yhdistettiin ja alettiin puhua Träskändan kartanosta. Af Klerckerin suunnitteli itse kartanon ensimmäisen päärakennuksen jo 1796, ja tämän jälkeen aloitettiin 700 neliöisen päärakennuksen rakennustyöt.


title: Träskändan kartano

text: Af Klercken toimi useaan otteeseen ylipäällikön sijaisena ja lopulta varsinaisena ylipäällikkönä Suomen sodassa 1808–1809. Hävityn sodan jälkeen hän muutti Ruotsiin ja myi vuonna 1810 tilan alaiselleen majuri Per Rudman Bergenstrålelle. Bergenstrålen aikana kartanoon liitettiin vielä kylän viimeinen kantatila Kärrans.


title: Träskändan kartano

text: Aurora Karamzinin isäpuoli senaattori, sittemmin prokuraattori ja vapaaherra Carl Johan Walleen (1781–1867) osti tilan 1820 perheelleen kesänviettopaikaksi. Walleen rakennutti uuden päärakennuksen sekä Carl Ludvig Engelin suunnittelemat tiilisen viljamakasiinin ja Diana-temppeliksi kutsutun huvimajan. Hän myös muokkasi puistosta symmetrisen ranskalaisen puiston.


title: Träskändan kartano

text: Kartanon tunnetuin omistaja Aurora Demidov (myöh. Karamzin) osti Träskändan isäpuoleltaan Walleenilta leskeksi jäätyään vuonna 1840. Hän oli kiintynyt tilaan vietettyään siellä suuren osan lapsuuttaan. Hän haetutti Pietarista ranskalaisia ja saksalaisia puutarhureita ja alkoi kunnostaa puistoa muodikkaaksi englantilaiseksi maisemapuutarhaksi. Puistoon tuotiin puita Demidovien kartanosta Uralilta. Vuosina 1851–1852 Aurora Karamzin laajensi päärakennusta ja rakennutti seuraavina vuosina lisää puisto- ja ulkorakennuksia, kuten tallin.


title: Träskändan kartano

text: Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II kunnioitti vierailullaan kartanoa 16. syyskuuta 1863 saapuessaan Suomeen avaamaan valtiopäiviä. Keisarin vierailuun kuului metsästysretki, jonka aikana keisari tarinan mukaan kaatoi saksanhirven, ja paikalle istutettiin keisarin tammena tunnettu tammi. Illalla järjestettiin juhlava yhdentoista ruokalajin päivällinen ja tanssiaiset. Keisarin vierailua varten Träskändaan rakennettiin kuusikulmainen käymälärakennus ja väliaikainen tanssisali.


title: Träskändan kartano

text: Karamzinin aikainen päärakennus, erilaisia tyylielementtejä edustanut huvila, tuhoutui tulipalossa 1888. Pari vuotta myöhemmin suuri osa puistosta tuhoutui rajussa myrskyssä. Vuonna 1895 Karamzin myi Träskändan kartanon sisarensa tyttärentyttärelle Marielle (o.s. Linder) ja tämän miehelle Adolf Törngrenille. He rakennuttivat 1890-luvulla uuden päärakennuksen, jonka suunnitteli toimisto Gesellius, Lindgren, Saarinen.


title: Träskändan kartano

text: 1920-luvulla Träskändassa alkoi uusi aikakausi, kun kartanon osti Espoon kunta. Nykyinen päärakennus on valmistunut 1921 ja edustaa ruotsalaista uusbarokkia. Se toimi pitkään vanhainkotina. Nykyisin päärakennus on tyhjillään, ja Espoon kaupunki etsii sille uutta käyttöä.


title: AbiWord

text: AbiWord on vapaa tekstinkäsittelyohjelma, jota levitetään GPL-lisenssillä. Uusin versio (3.0.2, julkaistu 20.10.2016) toimii Linux -käyttöjärjestelmissä. AbiWord on osa GNOME Officea.


title: AbiWord

text: AbiWordin kehityksen aloitti SourceGear Corporation, mutta nykyisin sitä kehittävät vapaaehtoiset. Versio 1.0 julkaistiin 18. huhtikuuta 2002. Julkaisun jälkeen AbiWord sai kehuja nopeudestaan ja pienestä koostaan, mutta taulukko-ominaisuuden puuttuminen vähensi käyttäjiä. Versio 2.0, joka tuki taulukoita, julkaistiin 15. syyskuuta 2003.


title: AbiWord

text: AbiWord pystyy avaamaan RTF-, HTML-, OpenOffice-, Microsoft Word- ja LaTeX-tiedostoja. Sen käyttöliittymä muistuttaa hyvin paljon Microsoft Wordia.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Narsistinen persoonallisuushäiriö on persoonallisuushäiriöihin kuuluva psyykkinen häiriö. Se hyväksyttiin psykiatriseen diagnostiseen DSM-järjestelmään vuonna 1980. Kansainvälisestä tautiluokituksesta ICD-10:stä puuttuu tämä häiriö, ja se luokitellaan muuksi persoonallisuushäiriöksi. Häiriölle on tyypillistä erilaiset suuruuskuvitelmat, voimakas ihailun tarve ja empatian vähäisyys. Häiriöstä kärsivä kokee olevansa oikeutettu erikoiskohteluun, on kateellinen tai ylimielinen ja voi käyttää muita häikäilemättä hyväkseen.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Psykologian professori Liisa Keltikangas-Järvisen mukaan narsistinen häiriö ei ilmene älyllisinä tai suoritusongelmina eikä myöskään mielenterveysongelmina. Se ilmenee sosiaalisessa käyttäytymisessä, ja kun ihmiseltä puuttuvat tietyt hillitsevät mekanismit, esimerkiksi syyllisyyden- ja häpeäntunteet, hän voi suoriutua älyllisesti keskimääräistä paremmin. Hän ei kykene myöntämään epäonnistumista, mikä voi antaa harhaanjohtavasti kuvan vahvasta itsetunnosta.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Tutkimuksella on osoitettu että narsismin voi testata yksinkertaisesti kysymällä, minkä verran henkilö on omasta mielestään narsisti. Yhden kysymyksen testi oli kilpailukykyinen muiden psykologisten narsismitestien kanssa. Narsisti ei nimittäin näe narsismiaan negatiivisena ominaisuutena.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Häiriötasoinen narsisti on itsekeskeinen, huomionkipeä, kateellinen ja hyväksikäyttävä. Narsisti kokee uhkaa itseään kohtaan osaavampien seurassa. Siksi narsisti voi saada esim. työpaikalla paljon pahaa aikaan.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Persoonallisuushäiriöt ovat yleisesti kehityksellisiä tiloja, jotka alkavat lapsuudessa, nuoruudessa tai viimeistään nuorella aikuisiällä. Myöhemmällä iällä ilmeneviä muutoksia, jotka aiheutuvat psykiatrisen tai somaattisen sairauden tai pitkittyneen stressin seurauksena kutsutaan persoonallisuuden muutoksiksi. Persoonallisuushäiriöisen ja normaalin käytöksen raja on häilyvä, ja useimmilla psyykkisesti terveilläkin ihmisillä ilmenee persoonallisuushäiriöiselle tyypillistä käytöstä ja tapoja, etenkin stressitilanteissa.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: DSM-IV:n mukaan narsistiselle persoonallisuushäiriölle ovat ominaisia laaja-alaiset suuruuskuvitelmat, ihailun tarve ja empatian puute. Se on psykiatrinen diagnoosi, joka määritellään vähintään viidellä seuraavista oirekriteereistä:


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Psykologi Theodore Millon erottaa narsistisessa luonteessa neljä alatyyppiä, joista samalla henkilöllä voi esiintyä vain yksi tai kaikki yhtä aikaa:Narsistista luonnehäiriötä on pyritty hoitamaan psykoterapialla ja lääkityksellä. Persoonallisuushäiriöiden psykoterapiaa ja lääkehoitoa on tutkittu varsin vähän.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Persoonallisuushäiriöiden esiintyvyyden on todettu vähenevän 30 ikävuoden jälkeen, mitä on selitetty aikuistumiseen liittyvällä kypsymisellä mutta myös sillä, että osaan persoonallisuushäiriöistä, myös narsistiseen, liittyy kuolemanriskin lisääntyminen.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Narsismin käsitteen voidaan sanoa tulleen aluksi psykoanalyysin, sittemmin psykiatrian ja psykologian käsitteistöön Sigmund Freudin kirjoituksen ”Johdatus narsismiin” (1914) kautta. Freud mainitsee, että termi ei ole hänen vaan se on lainattu Paul Näckeltä. Varsinaisesti narsistisen persoonallisuustyypin hän kuvasi vuonna 1931, ja hänen kuvaustaan pidetään häiriön ensimmäisenä määrittelynä. Käsitteen ”narsistinen persoonallisuushäiriö” esitti ensimmäisenä Heinz Kohut vuonna 1968.


title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Narsisteja esiintyy fiktiossa niin romaaneissa, televisiosarjoissa kuin elokuvissakin. Usein narsisti on teoksen antagonisti.


title: Miinaharava (peli)

text: Miinaharava () on Robert Donnerin vuonna 1989 tekemä yksinpelattava älypeli. Peli on tehty usealle alustalle ja se on tullut suuren yleisön tietoisuuteen, koska se on tullut Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmien mukana versiosta 3.1 alkaen.


title: Miinaharava (peli)

text:
Miinaharavassa käytössä on pelilauta, jonka kaikki ruudut ovat alussa paljastamattomia. Laudalla on piilossa miinoja, joiden paikat tulee merkitä lipuilla. Windowsin Miinaharavassa
Lisäksi on käytössä kustomoitu vaikeustaso, jossa laudan koon ja miinojen määrän saa itse päättää.


title: Miinaharava (peli)

text: Pelaaja klikkaa hiiren vasemmalla näppäimellä paljastamattomia ruutuja: jos ruudussa on miina, se räjähtää ja peli päättyy. Jos ruudussa ei ole miinaa, ruudussa näkyy, monessako ruudun kahdeksasta naapuriruudusta on miina.


title: Miinaharava (peli)

text: Mikäli klikatun ruudun yhdessäkään naapuriruudussa ei ole miinaa, peli paljastaa ensin kaikki siihen yhteydessä olevat ruudut, joiden naapurissa ei myöskään ole miinaa, sekä lisäksi tämän paljastetun alueen reunalla olevat ruudut, joiden naapurissa on miina. Tämä ei helpota mutta nopeuttaa peliä etenkin suurella laudalla, jossa on vähän miinoja, koska "nollaruutuja" ei tarvitse klikkailla yksitellen.


title: Miinaharava (peli)

text: Oikealla näppäimellä pelaaja voi merkitä lipulla paljastamattoman ruudun, jossa päättelee olevan miinan. Kun kaikki miinattomat ruudut on paljastettu, pelaaja on onnistunut ja hänen tuloksensa on käytetty aika.


title: Miinaharava (peli)

text: Miinaharavassa onnella on myös osuutensa, sillä joskus pelaaja voi joutua summamutikassa paljastamaan ruudun ilman, että voi päätellä sen miinatilanteesta mitään. Ensimmäinen ruutu on aina paljastettava summassa, mutta Windowsin Miinaharavassa ensimmäisellä klikkauksella ei voi osua miinaan (paitsi Windows 7:n versiossa aloittaessa saman kentän uudestaan). Jos ensimmäisessä ruudussa on miina, Windows XP:n versiossa se siirtyy ensisijaisesti vasempaan ylänurkkaan tai muuhun vapaaseen ruutuun.


title: Maria Teresia

text: Arkkiherttuatar Maria Teresia (; 13. toukokuuta 1717 Wien – 29. marraskuuta 1780 Wien) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna vuosina 1745–1780 sekä Itävallan, Unkarin ja Böömin hallitsija vuosina 1740–1780.


title: Maria Teresia

text: Maria Teresia oli keisari Kaarle VI:n ja Elisabeth Christina von Braunschweig-Wolfenbüttelin vanhin tytär. Keisarilla ei ollut miespuolisia perillisiä, ja turvatakseen Habsburgien vallanperimyksen hän määräsi vuoden 1713 pragmaattisella sanktiolla Habsburgien perintömaiden jakamattomuudesta ja mahdollisuudesta naispuoliseen vallanperijään. Sanktiosta huolimatta kiista Maria Teresian vallanperimyksestä johti Itävallan perimyssotaan Kaarle VI:n kuoltua vuonna 1740. Keisari Kaarle VII:n kuoltua vuonna 1745 Maria Teresia sai miehensä Frans I:n kruunatuksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi. Maria Teresia alkoi nimittää itseään ”Rooman keisarinnaksi”, vaikkei häntä koskaan sellaiseksi kruunattu.


title: Maria Teresia

text: Kun Marie Theresiasta tuli hallitsija Itävalta oli valtavassa talouskriisissä. Maria Teresia kuitenkin aloitti talous- ja koulutusuudistukset, aiheutti maatalouden edistymisen sekä armeijan uudelleenorganisoinnin jotka edistivät Itävaltaa. Wienin pörssi perustettiin hänen aikakaudellaan vuonna 1771. Jatkuva konflikti Preussin kanssa johti seitsenvuotiseen sotaan ja lopulta Baijerin perimyssotaan. Kun Maria Teresian aviomies, keisari Frans I, kuoli vuonna 1765, peri heidän poikansa Joosef II keisarin aseman, mutta Maria Teresia jatkoi poikansa kanssahallitsijana aina kuolemaansa saakka. Hän arvosteli monia poikansa toimia, mutta suostui Puolan ensimmäiseen jakoon vuonna 1772. Maria Teresia oli 1700-luvun Euroopan voimapolitiikan avainhahmoja ja yksi Habsburgien monarkian etevimmistä hallitsijoista. Hän sai kaikkiaan 16 lasta, joihin lukeutuvat Marie Antoinette ja keisari Leopold II. Hän naitti lapsiaan muihin eurooppalaisiin suursukuihin luodakseen liittoutumia ja hyödyntääkseen maataan taloudellisesti ja sotilaallisesti.


title: Maria Teresia

text: Maria Teresia oli viimeinen alkuperäistä Habsburg-sukua edustanut hallitsija. Hänen jälkeensä valtaan tuli periaatteessa hänen miehensä Frans I:n edustama Lothringen-suku, mutta heidän jälkeläisensä käyttivät nimeä Habsburg-Lothringen korostaakseen dynastian jatkumista.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Vapaa-ajan asunto on asunto, jossa ei asuta koko vuotta, Suomessa yleensä talvikautta. Vapaa-ajan asunnolle ei aseteta rakennuslupaa hankittaessa niitä edellytyksiä, jotka ovat vakinaiselle asunnolle esitettäviä vaatimuksia. Vapaa-ajan asuntoja voivat olla kesähuvilat ja näitä edullisemmat kesämökit.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Suomessa eri kunnissa on suhteessa pysyvään väestön vakinaisiin asuntoihin nähden vapaa-ajan asuntomäärältään kovin erilaisia kuntia. Suosituimpia vapaa-ajan asuntoja runsaasti sisältäviä kuntia ovat suurten järviseutujen rannoilla olevat kunnat ja monet Lapin vähäasutuksiset kunnat Lapin matkailun vuoksi.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Suomen kesämökkikanta on kaksinkertaistunut noin kahdenkymmenen vuoden välein, ja kesämökkejä oli vuonna 2010 jo lähes puoli miljoonaa.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Mökki tarkoittaa pienikokoista ja vaatimatonta, usein puusta rakennettua asumusta tai rakennusta. Mökeiksi on kutsuttu muun muassa mäkitupia ja syytinkiasuntoja. Muita mökeiksi kutsuttuja rakennelmia ovat esim. leikkimökki ja saunamökki. Kesä- tai lomamökki ovat hieman eri asia, koska ne voivat olla mahdollisesti suurempiakin rakennuksia.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Kesämökki (joskus myös kesähuvila) on haja-asutusalueella, mantereella tai saaressa, rannalla tai etäämmällä rannasta sijaitseva virkistäytymiseen käytettävä vapaa-ajan asunto. Vuoden 2015 lopussa Suomessa oli 501 600 kesämökkiä. Eniten mökkejä on Varsinais-Suomen, Pirkanmaan ja Etelä-Savon maakunnissa.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Suomessa on kuntia, joiden väkimäärä vähintään kaksinkertaistuu keskikesän loma-aikoina ja viikonloppuina. Vuoden 2013 alun kuntaliitosten jälkeen Suomen suurin mökkikunta oli Mikkeli (10 400 mökkiä). Seuraavina tulivat Parainen (ent. Länsi-Turunmaa, 8 425 mökkiä), Lohja (8 311), Hämeenlinna (7 600), Kouvola (7 500), Salo (7 000), Kuusamo (6 300), Raasepori (6 200) ja Kuopio (5 200). Kuusamo oli pitkään johtava mökkikunta. Vuoden 2009 kuntamuutosten seurauksena Kuusamon ohitti mökkimäärässä peräti neljä kuntaa.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Suosituimpia kesämökkien paikkoja ovat vesistöjen rannat. Suomalainen kesämökki on nykyään yleensä hirsirakenteinen, mutta myös tolpparunkoisia ja puuverhoiltuja mökkejä esiintyy. Kesämökkiin tai sen yhteyteen kuuluu lähes poikkeuksetta sauna ja tulisija: takka tai kamiina. Varustuksena on joskus sähkö. Ruuanvalmistus käy sähköllä tai kaasulla. Mökki voi olla kytketty vesijohtoverkostoon, tai siinä voi olla oma kaivo. Joihinkin mökkeihin talousvesi joudutaan tuomaan astioissa. Mikäli kesämökissä on viemäröinti, se on tyypillisesti saostuskaivon ja imeytysputkiston yhdistelmä, eikä yhdisty kunnalliseen viemäriverkostoon.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Loma-asuntojen kiinteistövero on useimmissa kunnissa suurempi kuin vakituiseen asumiseen käytettävien rakennusten verotus.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Kesämökkien varustus on parantunut viime vuosina suuresti, yhä useampi mökki rakennetaan täysillä mukavuuksilla varustetuksi talviasuttavaksi ”kakkosasunnoksi”. Siksi nimitys ”kesämökki” vapaa-ajan asunnon yleisnimityksenä alkaa jo monissa tapauksissa olla vanhentunut. Kaava- ja muut kunnan rakennusmääräykset voivat rajoittaa loma-asuntojen peruskorjausta ympärivuotiseen käyttöön.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Kesämökkeilyä on kritisoinut luonnonvaroja kuluttavana ja aivan erityisesti rantoja luonnolta ja siellä liikkuvilta ihmisiltä valtaavana muiden muassa Pentti Linkola. VTT:n laskelman mukaan keskimääräinen talvimökkeily syyskuusta toukokuuhun, 15 kertaa 200 kilometrin päähän aiheuttaa automatkoineen hiilidioksidipäästöjä 3 145 kg eli saman verran kuin yksi meno-paluulento Thaimaahan. Tästä puolet syntyy sähkölämmityksestä ja muusta sähkön kulutuksesta, kolmasosa automatkoista.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Joskus vapaa-ajankäyttöön otettuja vanhoja, pieniä puurakenteisia asuinrakennuksia kutsutaan mummonmökeiksi, erityisesti jos mökin väri on punamulta. Niissä on yleensä vain tupa ja korkeintaan kaksi kamaria. Vapaa-ajan asuntona mummonmökki on useimmiten kuivan maan mökki, jossa ei ole rantaa. Useimmiten mummonmökit ovat vanhoja omakotiasumiseen tarkoitettuja rakennuksia. Tällaisten nykyään mummonmökeiksi nimitettyjen pienten asuinrakennusten rakentaminen vähentyi huomattavasti 1950-luvulle tultaessa maan vaurastuessa. Nimitys mummonmökki voi viitata mökin periytymiseen samalla suvulla, tai vain yleisesti asuinrakennuksen pieneen kokoon.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Vapaa-ajan asuntojen varustelutason parantuessa ja koon kasvaessa vapaa-ajan asuntokäyttöön on otettu yhä enemmän myös suurikoisempia vanhoja tai joskus uudempiakin aiemmin pysyvässä asumiskäytössä olleita rakennuksia kuten esimerkiksi maatilojen päärakennuksia.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Kuivanmaan mökki on puhekielinen nimitys yleisemmin ehkä pienehkölle vapaa-ajan asunnoksi rakennetulle rakennukselle, joka ei sijaitse järven tai joen rannalla. Useimmiten ne ovat metsän ja pellon reunassa tai muuten suojaisassa paikassa. Kuivanmaan mökkien arvo on huomattavasti pienempi rantamökkeihin verrattuna, joten ne ovat helpommin hankittavissa. Kuivanmaan mökkejä on etenkin siellä missä ei ole järviä, kuten usein Etelä- ja Länsi-Suomen maalaiskunnissa sekä järvirikkaillakin seuduilla siellä, missä rannat on jo rakennettu täyteen.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Rantamökki on puhekielinen nimitys järven tai joen rannalla sijaitsevalle pienelle vapaa-ajan asunnolle. Tällainen yleensä järven rannalla tai saaressa sijaitseva loma-asunto on kuivanmaan mökkiä arvokkaampi. Saaristossa on myös paljon merenrannallisia huviloita ja hirsimökkejä. Yleisin rantamökin rakennusmateriaali on hirsi. Rantamökit ovat loma-asunnoista halutuimpia. Yksi Suomen suurimmista rantamökkiseuduista on Etelä-Savo, ja kunnista muun muassa Puumala.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Vapaa-ajan asuntojen varustelutason parantuessa ”rantamökki” ei nykyään aina välttämättä ole varsinainen mökki vaan lähempänä perinteistä huvilaa.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Erämökki on tyypillisesti metsän keskellä tai vaikkapa suon tai lammen rannalla sijaitseva pienikokoinen mökki. Erämökissä on usein vain tupa ja sauna. Erämökki on kauempana melusta, joten se on rauhallinen lomanviettoratkaisu. Erämökkejä on harvaan asutuilla seuduilla kuten Suomenselällä.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Huvilat olivat 1800-luvulta alkaen tavallisesti vauraan kaupunkiväestön varta vasten kesäasunnoiksi rakennettuja asuinrakennuksia maaseudulla tai joskus myös kaupunkien välittömässä läheisyydessä, kuten Linnunlaulu Helsingissä. Niiden arkkitehtuuri poikkesi niin kaupunkien tyypillisistä saman ajan asuinrakennuksista kuin maaseudun taloista ja kartanoista. Jos eräs erikoistapaus mummonmökistä oli maatilan syytinkiasunto, niin huvila saattoi joskus synnyltään olla kartanon syytinkiasunto.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Vapaa-ajan asuntojen varustetason parantuessa ja niiden käytön muuttuessa enemmän ympärivuotiseksi monet uudet vapaa-ajan asunnot alkavat nykyään jo varustukseltaan ja käyttötarkoitukseltaan olla lähempänä huvilaa kuin mökkiä.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Kaupunkeihin rakennetuissa siirtolapuutarhoissa on palstoille usein oikeus rakentaa pieni siirtolapuutarhamökki. Tyypillisesti siirtolapuutarhamökkien koko, varustus ja ulkonäkö ovat puutarhan säännöissä tiukkaan rajoitettuja. Koko voi vaihdella 20–30 m² välillä, joskus sallitaan suurempiakin. Siirtolapuutarhamökin käyttäminen vakituisena asuntona ei yleensä ole sallittua, esimerkkinä Puolarmaarin ryhmäpuutarhan asukkaan opas.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Nykyisin erityisen suositut mökkialueet kaavoitetaan suhteellisen tiiviiksi ryhmiksi, mökkikyliksi. Tyypillisesti ranta jätetään tällöin yhteiskäyttöiseksi, ja rakennuspaikat ovat varsin pieniä.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Mökkikyliä löytyy myös runsaasti myös laskettelukeskusten yhteydestä, tällöin mökit on varusteltu ympärivuotista käyttöä varten. Usein varustelu vastaa täysin asuinrakennuksia. Tunturikylien mökit myydään usein lomaosakkeina, joihin voi liittyä eritasoisia siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluja.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Vapaa-ajan asuntoja on myös muissa maissa. Kesämökeistä () puhutaan ainakin Ruotsissa. Virossa kesämökin nimi on suvila, joka usein muistuttaa suomalaista siirtolapuutarhamökkiä.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Venäjällä vapaa-ajan asunnon tai kesämökin nimitys on datša.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Keski-Euroopan vuoristoisissa maissa on Alppimajoja. Nämä ovat aiemmin olleet pohjoismaisten karjamajojen tai Suomessa metsäsaunojen tapaan maa- ja karjatalouden tilapäisasumuksia, mutta ovat nykyään lähinnä vapaa-ajan ja matkailukäytössä olevia rakennuksia.


title: Vapaa-ajan asunto

text: Norjassa suomen kesämökkiä vastaava nimitys on hytte. Samaan tapaan kuin Keski-Euroopan alppimajat se on aiemmin tarkoittanut tilapäistä asumusta tai vaatimatonta majaa, mutta on laajentunut tästä tarkoittamaan vapaa-ajan asuntoa.


title: Microsoft Outlook

text: Microsoft Outlook on Microsoft Office -ohjelmistopakettiin kuuluva sähköpostiohjelma. Sähköpostin lisäksi ohjelma sisältää kalenterin sekä kontaktien ja tehtävänhallinnan. Outlookia voidaan käyttää itsenäisenä sovelluksena taikka Microsoft Exchange Serverin kanssa. Outlookiin voidaan kytkeä Microsoftin CRM-ohjelmisto.


title: Microsoft Outlook

text: Outlookin versiot Windowsille ovat:


title: Microsoft Outlook

text: Windowsin mukana jaeltu Outlook Express oli samankaltaisesta nimestä huolimatta eri ohjelma, joka Windows Vistan julkaisun myötä nimettiin Windows Mailiksi.


title: Microsoft Outlook

text: Sähköpostit tallentuvat paikallisesti .ost-tiedostoon.


title: Microsoft Outlook

text: .pst on tiedostotyyppi jota käytetään Microsoft Outlookissa sähköpostien paikalliseen arkistointiin.


title: Microsoft Outlook

text: Vanhemmissa Outlookin versioissa on ollut 2 gb kokorajoitus pst-tiedostojen koolle.


title: Hagia Sofia

text: Hagia Sofia (, "Pyhä viisaus") on rakennus Istanbulissa Turkissa. Se rakennettiin aluksi kristilliseksi kirkoksi vuonna 537, mutta se muutettiin moskeijaksi, kun turkkilaiset valtasivat Konstantinopolin vuonna 1453. Vuodesta 1934 alkaen rakennus on toiminut museona. Hagia Sofiaa pidetään yhtenä bysanttilaisen arkkitehtuurin mestariteoksista. Vuonna 2015 se oli 3,4 miljoonalla kävijällään yksi maantieteellisen Euroopan suosituimmista museoista.