title: Vanuatu

text: Vanuatu koostuu 83 saaresta, joista suurin osa on tuliperäisiä, vuoristoisia ja koralliriuttojen ympäröimiä. Vain saarten rannikoilla on kapeita alankoalueita. Noin 65 saarella on asutusta. Suurin saarista on Espiritu Santo (4 248 km²); muita merkittäviä saaria ovat Malekula, Eromanga, Ambrym, Tanna, Pentecost, Epi ja Efate. Maan pääkaupunki Port Vila sijaitsee Efaten saarella. Toinen suuri kaupunki Luganville (10 738 asukasta) sekä maan korkein vuori Mount Tabwemasana (1 877 m) sijaitsevat Espiritu Santolla. Kaksi eteläisintä saarta, Matthew ja Hunter, ovat sekä Vanuatun että Ranskan vaatimia.


title: Vanuatu

text: Vanuatun ilmasto on trooppinen ja sateinen. Lämpimintä ja sateisinta on marras–huhtikuussa ja viileintä sekä kuivinta kesä–lokakuussa. 75:ttä prosenttia maasta peittää trooppinen sademetsä, joka luokitellaan omaksi ekoalueekseen. Vanuatun sademetsiä esiintyy lisäksi läheisillä Salomonsaariin kuuluvilla Santa Cruzin saarilla.


title: Vanuatu

text: Vanuatu sijaitsee seismisesti aktiivisella alueella. Aoban saarella on alkanut tulivuorenpurkaus vuonna 2005.. 26. marraskuuta 1999 maassa tapahtui merenalainen maanjäristys (7,3 Richterin asteikolla) ja sitä seurannut tsunami. Se oli maan pahin maanjäristys vuosikymmeniin.


title: Vanuatu

text:
Vanuatun hedelmällinen maaperä ja trooppinen ilmasto ylläpitävät rehevää kasvillisuutta. Vehreimmillä alueilla elää yli 1500 kasvilajia. Päällyskasveina kasvaa 158 kämmekkälajia, joista 40 on kotoperäisiä. Eläimistöön kuuluvat kotoperäiset lepakot, maa- ja merilinnut, delfiinit, valaat, kilpikonnat ja dugongit. Saaria ympäröivillä koralliriutoilla elää yli 300 korallilajia ja yli 450 lajia riuttakaloja.
Vanuatulla on yksi kansallispuisto, Million Dollar Pointin kansallispuisto Espiritu Santolla, ja yli sata muuta suojelukohdetta.
Ainoa Unescon maailmanperintökohde Vanuatulla on Roi Matan perintö: 1600-luvun merkittävän päällikön asuinpaikka, kuolinpaikka ja hauta. Kohde lisättiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2008.


title: Vanuatu

text: Ensimmäiset ihmiset saapuivat Vanuatuun todennäköisesti noin 4 000 vuotta sitten, ja vanhimmat löydetyt keramiikkaesineet ovat olleet peräisin ajalta 1300–1100 eaa. Eurooppalaiset löysivät saaret 1606, kun portugalilainen tutkimusmatkailija Pedro Fernández de Quirós havaitsi Espiritu Santon saaren luullen sitä ensin eteläiseksi mantereeksi. Seuraavan kerran saaret tulivat länsimaalaisten tietoisuuteen vasta 1768, kun Louis Antoine de Bougainville löysi saaret uudelleen. Kapteeni James Cook nimesi saaret "Uusiksi-Hebrideiksi", ja nimitys säilyi käytössä aina saarten itsenäistymiseen asti.


title: Vanuatu

text: 1800-luvulla saarille saapuivat katoliset ja protestanttiset lähetyssaarnaajat. 1860-luvulla jopa yli puolet maan aikuisesta miesväestöstä työskenteli plantaaseilla Australiassa ja lähisaarilla. Myös Vanuatuun saapui uudisasukkaita, jotka perustivat puuvillaviljelmiä ja myöhemmin kahvin, kaakaon, banaanien ja kookospähkinöiden tuotantoa. Aluksi suurin osa maahanmuuttajista oli brittejä, mutta vuosisadan vaihteessa ranskalaiset olivat enemmistönä. Maiden kilpailu saarten hallinnasta päättyi lopulta poikkeukselliseen yhteishallintoon vuonna 1906. Melanesialaiselta alkuperäisväestöltä evättiin kummankin maan kansalaisuus.


title: Vanuatu

text: Amerikkalaisten saavuttua saarille toisen maailmansodan myötä 1940-luvun alussa alkoivat kansallismieliset aatteet herätä saarelaisten keskuudessa. "Uusien-Hebridien kansallinen puolue" perustettiin 1970-luvulla, ja se nimesi itsensä "Vanua'akuksi" 1974. Puolue ajoi maan itsenäisyyttä, jonka Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta lopulta myönsivät 30. heinäkuuta 1980.


title: Vanuatu

text: 1990-luvulla Vanuatu oli poliittisesti epätasapainoisessa tilassa, minkä johdosta maan hallintoa jouduttiin hajauttamaan. Monia sen ajan johtavia poliitikkoja on 2000-luvulla tuomittu väärinkäytöksistä.


title: Vanuatu

text: Vuonna 2003 OECD poisti Vanuatun yhteistyöhaluttomien veroparatiisien luettelosta.


title: Vanuatu

text: Viime vuosina maasta on kehittynyt Tyynenmeren pienten saarivaltioiden merkittävin kaupallinen keskus.


title: Vanuatu

text: Vanuatun valtiomuoto on tasavalta. Lainsäädäntöelimenä on yksikamarinen 52-paikkainen parlamentti, jonka jäsenet valitaan neljän vuoden välein äänestämällä. Äänestysikäraja on 18 vuotta. Maata johtaa presidentti, jonka valta on rajoittunut lähinnä diplomaattisten suhteiden ylläpitämiseen. Presidentin valitsee viiden vuoden välein kollegio, joka koostuu parlamentin jäsenistä ja provinssiparlamenttien presidenteistä.


title: Vanuatu

text: Vanuatun pääministeriksi valittiin helmikuussa 2016 Charlot Salwai. Viransijaiseksi presidentiksi nousi kesäkuussa 2017 puhemies Esmon Saimon, kun Baldwin Lonsdale kuoli kesken virkakautensa.


title: Vanuatu

text: Vanuatu jakautuu kuuteen maakuntaan, joista Sanma on pinta-alaltaan suurin ja Torba pienin. Suluissa niiden arvioidut asukasluvut vuodelta 2014.:


title: Vanuatu

text:
Vanuatun pääelinkeino on pienimuotoinen omavaraismaatalous, josta 65 prosenttia väestöstä saa toimeentulonsa. Muut merkittävät elinkeinot ovat kalastus ja matkailu. Vanuatu on trooppisen ilmaston ansiosta suosittu seuramatkakohde Australiasta ja Uudesta-Seelannista. Vilkkain matkailukausi on huhti–lokakuussa, kun saarilla sataa vähiten.
Merkittävimmät luonnonvarat ovat mangaani, puu ja kala. Merkittävimmät vientituotteet ovat kopra, liha, kaakao, puutavara, kava ja kahvi.


title: Vanuatu

text:
Vanuatulla on 31 lentokenttää, joista kolmella on päällystetty kiitotie. Tärkeimmät satamat ovat Forari, Port-Vila ja Santo.
Kansainväliset lentokentät ovat pääkaupunki Port Vilan Bauerfieldin kansainvälinen lentoasema, Espiritu Santo-saarella sijaitseva Pekoan lentoasema, jolta on yhteyksiä maan pohjoisille saarille ja Tanna-saarella sijaitseva Whitegrassin lentoasema, jolta on yhteyksiä eteläisille saarille.


title: Vanuatu

text: Vanuatun tilastokeskuksen tekemän arvion mukaan vuonna 2014 maassa asui 271 087 ihmistä. Niistä yli 98 prosenttia on melanesialaisia ja loput eurooppalaisia, aasialaisia ja muiden Tyynenmeren saarivaltioiden entisiä asukkaita. Vanuatun kolme virallista kieltä ovat englanti, ranska ja bislama, joka on alun perin englannista kehittynyt kreolikieli. Näiden lisäksi Vanuatulla puhutaan yli sataa eri paikallista kieltä; kielten määrä suhteutettuna väkilukuun on maailman suurin. Suurin osa Vanuatun asukkaista on kristittyjä. Kirkkokunnista suurin on presbyteerit, joita on noin kolmannes väestöstä.


title: Vanuatu

text: Vanuatulla on arvioitu, että neljä saavutetaan todennäköisesti: HIV/AIDSin leviämisen pysäyttäminen, nälkää näkevien määrän puolittaminen, äitien terveyteen ja alle viisivuotiaiden kuolleisuuteen liittyvät tavoitteet. Neljää pidetään mahdollisina: köyhyyteen, juomaveteen, peruskoulutukseen ja ympäristönsuojelun liittyviä tavoitteita. Sen sijaan sukupuolten tasa-arvoon liittyvä tavoite ei todennäköisesti toteudu.


title: Vanuatu

text: Vuonna 1938 saarilla syntyi John Frumin mukaan nimetty lastikultti. Sen mukaan eurooppalaisten ja amerikkalaisten tuomat tavarat ovat yliluonnollista alkuperää olevia lahjoja. Kultti sai uskonnon aseman 1956. John Frumiin uskovat järjestävät vuosittain tapahtuman, joka jäljittelee amerikkalaisen sotilasparaatin muotoja ja jonka tarkoituksena on houkutella myyttinen John Frum palaamaan saarelle tuomaan yltäkylläisyyttä. Nimi John Frum saattaa olla alkujaan ”John From America”.


title: Vanuatu

text: Vanuatun ruokakulttuurissa tyypillinen eteläisen tyynenmeren keittiö yhdistyy ulkomailta tuotuihin vaikutteisiin.


title: Vanuatu

text: Vanuatun musiikkiteollisuus on ollut 1990-luvulla nopeassa kasvussa. Tunnetuimpia yhtyeitä ovat Tropic Tempo, Huarere ja Sunshiners.


title: Vanuatu

text: Vanuatulla julkaistuja sanomalehtiä ovat Vanuatu Weekly, Vanuatu Daily Post, Nasara, Port Vila Presse ja Ni-Vanuatu. Ainoa televisiokanava "Television Blong Vanuatu" lähettää ohjelmaa sekä ranskaksi että englanniksi.


title: Vanuatu

text:
Vanuatu on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin vuodesta 1988 alkaen 2–6 hengen joukkueella. Se ei ole saavuttanut olympiamitaleita.
Vanuatun jalkapallomaajoukkue on sijoittunut kolmanneksi Etelä-Tyynenmeren kisoissa vuosina 2003 ja 2007. Huhtikuussa 2011 se oli FIFAn rankingissa sijalla 165. Maassa toimii kaikkiaan 230 jalkapalloseuraa ja niissä on 6 400 rekisteröityä pelaajaa.


title: Sähköisten suureiden analogiat

text: Sähköstatiikan, sähkömagnetismin ja sähködynamiikan ilmiöitä kuvaaville suureille on ajateltavissa seuraavia analogioita eli vastaavuuksia. Tällaisella ajattelutavalla voi ymmärtää toisen fysiikan alan ilmiöitä jo tuntemansa alan avulla.


title: Sähköisten suureiden analogiat

text: Sähköisten ja muiden fysiikan alojen suureiden välillä on myös kuviteltavissa analogioita: esimerkiksi terminen resistanssi on rinnastettavissa sähköiseen resistanssiin ja lämpökapasiteetti sähköiseen kapasitanssiin. Tällaisessa analogiassa lämpötila vastaa jännitettä ja lämpöteho vastaa sähkövirtaa. Lämpöenergia puolestaan vastaa sähkövarausta. Ohmin lailla "resistanssi = jännite / virta" on tällöin terminen analogia: "terminen resistanssi = lämpötila / lämpöteho".


title: Sähköisten suureiden analogiat

text: Hydrauliikan suureet ovat myös verrattavissa sähköisiin suureisiin: paine vastaa jännitettä ja virtausmäärä sähkövirtaa.


title: Näennäisteho

text: Vaihtovirtapiireissä näennäisteho (tunnus "S") on tehollisen jännitteen "U" ja tehollisen sähkövirran "I" tulo. Jos vaihtovirran jännite ja virta ovat samassa vaiheessa, näennäisteho on yhtä suuri kuin pätöteho "P". Jos vaihe-ero on olemassa, näennäisteho on suurempi kuin todellisuudessa kulutettu teho.


title: Näennäisteho

text: Näennäistehon yksikkö on volttiampeeri.


title: Näennäisteho

text: Sinimuotoisilla jännitteilla ja virroilla näennäisteho lasketaan seuraavasti: näennäisteho² = pätöteho² + loisteho² eli "S"² = "P"² + "Q"².


title: Pätöteho

text:
Vaihtovirtapiireissä pätöteho (tunnus "P") on piirissä todellisuudessa kulutettu teho. Pätöteho on varsinainen työtä tekevä (esimerkiksi vastuskuormassa lämmöksi muuttuva) teho. Sen SI-yksikkö on watti. Jos vaihtovirran jännite "U" ja virta "I" eivät ole samassa vaiheessa, pätöteho on pienempi kuin näennäisteho.
Pätötehon ja näennäistehon suhde on tehokerroin.


title: Pätöteho

text: Sinimuotoisille jännitteille ja virroille pätee:


title: Pätöteho

text: Pätöteho voidaan laskea tehollisen jännitteen, tehollisen virran ja tehokertoimen cos"φ" tulona:


title: Luettelo Suomen valtionyhtiöistä

text: Tämä on luettelo suomalaisista valtionyhtiöistä eli Suomen valtion osittain tai kokonaan omistamista yhtiöistä. Tilanne 25. maaliskuuta 2018:


title: Luettelo Suomen valtionyhtiöistä

text: Omistajaohjaus:


title: Luettelo Suomen valtionyhtiöistä

text: Alaraja tarkoittaa osakkeiden myyntioikeuksien alarajaa.


title: Ansgar

text: Ansgar (8. syyskuuta? 801 – 3. helmikuuta 865) eli Ansgarius oli Hampurin-Bremenin arkkipiispa. Hampurin piispanistuimella oli erityinen tehtävä viedä kristinuskoa pohjoiseen ja Ansgar tuli tunnetuksi ”Pohjolan apostolina”.


title: Ansgar

text: Ansgar oli syntynyt Amiensissa. 14-vuotiaana hän tuli munkiksi Corveyn benediktiiniluostariin. Ansgar teki lähetystyötä Tanskassa 826–827. Kun ruotsalaisten edustajat pyysivät frankkien kuningasta Ludvig Hurskasta lähettämään Ruotsiin kristinuskon julistajia, tämä lähetti Ansgarin. Ansgar saapui avustajansa Witmarin kanssa Birkaan 829. Sinne perustettiin 831 pieni seurakunta, jota pidetään Ruotsin ensimmäisenä.


title: Ansgar

text: Ansgarista tuli 831 Hampurin ensimmäinen piispa. Hampurin ja sittemmin Hampurin-Bremenin arkkipiispana hän johti Pohjoismaihin suuntautuvaa lähetystyötä. Hän kuoli Bremenissä vuonna 865.


title: Ansgar

text: Rimbert, Ansgarin seuraaja arkkipiispana, kirjoitti Ansgarin elämäkerran "Vita Ansgari". Hampurissa on Ansgarille omistettu patsas ja Birkassa kiviristi. Paavi Nikolaus I kanonisoi Ansgarin, josta tuli Tanskan ja Skandinavian suojeluspyhimys.


title: Ansgar

text: Ansgarius oli frankkilaista sukua ja syntyi vuonna 801. Hänen äitinsä kuoli varhain, ja isä pani hänet kouluun. Nuoruuttaan Ansgarius piti kuitenkin vallattomana aikana, eikä hän keskittynyt opintoihinsa. Ansgarius kertoo tehneensä parannuksen erään unen jälkeen. Unessa hän oli seisonut eräässä paikassa, joka oli täynnä lokaa ja saastaisuutta. Lähellä sitä näkyi kaunis ja vihreä tie, jota käveli kaunis nainen, puettuna valkeisiin, kiiltäviin vaatteisiin, ja Ansgarius uskoi sen olevan Neitsyt Maria. Hänen seurassaan oli paljon naisia, jotka myös olivat valkeita ja loistavia, ja niiden joukossa oli Ansgariuksen äitikin. Nähtyään hänet rupesi Ansgarius pyrkimään hänen luokseen, mutta ei voinut päästä irti loasta. Niin neitsyt Maria tuli hänen luokseen ja sanoi: "Poikani, sinä tulisit mielelläsi äitisi tykö. Vaan jos tahdot tulla meidän seuraamme, pitää sinun pakeneman kaikkea saastaisuutta ja sen sijaan harjoitteleman hyviä ja puhtaita tapoja; sillä me vihaamme suuresti kaikkea turhuutta ja kelvottomuutta, eikä se, jolla niistä on ilonsa, taida olla meidän kanssamme."


title: Ansgar

text: Tämän unen jälkeen muuttui Ansgarius paljon ja teki ainoastaan hyödyllisiä asioita. Hän tuli nuorena munkiksi ja opettajaksi Corbien luostarissa Pikardiassa, ja kun siihen aikaan perustettiin uusi Corbeyn luostari Westfaleniin, siirtyi Ansgariuskin sinne. Pian hänen maineensa kasvoi puhtaan elämäntapansa ja hurskautensa tähden, niin että kansa uskoi hänen voivan parantaa tauteja. Silloin tapahtui vuonna 826, että eräs tanskalainen kuningas Harald Klak otti kasteen Ingelheimissä ja pyysi saarnaajia mukaansa Tanskaan. Keisari Ludvig Hurskas lähetti tähän toimeen Ansgariuksen, joka nyt jonkun aikaa hyvällä menestyksellä vaikutti Tanskassa.


title: Ansgar

text: Näihin aikoihin tuli Uppsalan kuninkaan lähettiläitä keisari Ludvigin luo. Pääasiansa toimitettuaan he mainitsivat, että moni Ruotsissa tahtoisi kääntyä kristinuskoon ja että kuningas suosiolla ottaisi vastaan pappeja, jotka sinne tahtoisivat tulla. Niin päätettiin lähettää sinne muutamia hengellisiä miehiä. Mutta ainoastaan Ansgarius ja yksi hänen kanssaveljistään uskalsi lähteä vaaralliselle matkalle.


title: Ansgar

text: Hän otti keisarilta lahjoja kuninkaalle ja lähti matkalle Ruotsin lähettiläiden kanssa. Viikingit valtasivat kuitenkin heidän laivansa ja ottivat heidän kalliit tavaransa, niin että ainoastaan joku vähäinen osa heidän kirjoistaan säilyi. Silloin toinen pappi olisi tahtonut palata takaisin, mutta Ansgarius halusi uskoa kohtalonsa Jumalalle. He matkustivat siis edelleen ja tulivat syksyllä 829 monen vaivan jälkeen järvien, jokien, metsien ja korpien poikki Mälarenin rannalle, Birkan kauppapaikkaan.


title: Ansgar

text: Kuningas Björn otti suosiolla Ansgariuksen vastaan ja salli hänen saarnata kristinuskoa kaupungissa. Nyt Ansgarius käännytti monta ihmistä ja muiden joukossa Hergeirinkin, joka oli kuninkaan korkein neuvonantaja ja Birkan hallitusmies. Hergeir antoi rakentaa kartanoonsa kirkonkin, perimätiedon mukaan Ruotsin ensimmäisen.


title: Ansgar

text: Puolentoista vuoden päästä Ansgarius palasi Saksaan. Keisari Ludvig perusti nyt Elben suuhun Hampurin arkkihiippakunnan, levittääksensä sieltä vielä enemmän kristinoppia pohjoismaihin. Ansgarius, ehkä ainoastaan 30-vuotiaana, tuli sen ensimmäiseksi arkkipiispaksi.


title: Ansgar

text: Piispana hän vihki erään Gautbert-nimisen munkin, jota myös Simoniksi kutsutaan, Birkan piispaksi, kehottaen häntä varovaisuudella kohtelemaan kansaa eikä pyytämään heidän omaisuuttansa, vaan pikemminkin, kuten Ansgariuskin, omalla työllänsä hankkimaan elatuksensa ja olemaan kansalle esikuvana puhtaassa ja pyhässä elämässä. Mutta piispa Simon tuli pian niin vihatuksi, että asukkaat tappoivat hänen apumiehensä ja ajoivat hänet itsensä pois valtakunnasta. Niin Ruotsista puuttui taas saarnaajia, ja kristinoppi joutui perääntymään. Hergeir pysyi kuitenkin uskossansa.


title: Ansgar

text: Sillä välin vaikutti Ansgarius ahkerasti uudessa hippakunnassaan, perusti koulun ja kirjaston Hampuriin, lunasti vankeja ja orjia ja käännytti monia. Mutta vuonna 845 hyökkäsivät viikingit Hampuriin ja hävittivät sen perin juurin, niin että Ansgariuksen täytyi kauan aikaa kulkea kodittomana, kunnes vihdoin löysi turvapaikan Bremenistä, johon nyt hänen piispanistuimensa muutti. Eräs Tanskan kuningas Erik oli tähän aikaan alkanut kääntyä kristinuskon puolelle, niin että Ansgarius sai luvan rakentaa kirkon Slesvigin kauppapaikkaan, ja tämä oli ensimmäinen kirkko Tanskassa. Myöhemmin sai hän perustaa toisenkin kirkon Ribeen, johon asetettiin papiksi Ansgariuksen ystävä ja oppilas Rimbert.


title: Ansgar

text: Ruotsissa oli kristinusko jo hävinnyt, eikä kukaan uskaltanut sinne lähteä uudestaan saarnaamaan. Silloin päätti vihdoin Ansgarius uudelleen lähteä Birkaan v. 853 paikoilla. Vähäistä ennen hänen tuloansa oli siellä pidetty suuret käräjät. Muutama mies oli astunut esille ja sanonut kohdanneensa kaikki vanhat jumalat. He olivat kertomuksen mukaan lähettäneet kuninkaalle ja kansalle tämän tervehdyksen: "Me olemme kauan rakkaudesta teitä kohtaan ja teidän palveluksenne ja uhrinne tähden, antaneet teille rauhaa ja monta hyvää vuotta. Nyt vähenee teidän intonne meidän palveluksessa ja te palvelette vierasta jumalaa enemmän kuin meitä. Teidän on siitä luopuminen, jos tahdotte saada takaisin suosiomme. Jos välttämättömästi tahdotte enemmän jumalia, niin me otamme seuraamme teidän entisen kuninkaanne Erikin, että hänestä tulee teille uusi jumala."


title: Ansgar

text: Kuningas Erikille rakennettiinkin alttari. Pian sen jälkeen Ansgarius saapui. Hänen ystävänsä neuvoivat häntä kohta palaamaan pois, välttääksensä asukkaiden vainon; mutta Ansgarius ei suinkaan tahtonut paeta, vaan sanoi olevansa valmis kärsimään vaivoja ja kuolemankin Kristuksen tähden. Sen aikainen kuningas, jonka nimi oli Olavi, otti hänet suosiolla vastaan ja hankki käräjiltä Ansgariukselle luvan saarnata kristinoppia Ruotsissa.


title: Ansgar

text: Ansgarius sai monet kääntymään, hän rakensi kirkon Birkaan, holhosi köyhiä ja orpolapsia ja lunasti vankeja. Jonkun ajan kuluttua palasi hän Tanskaan ja Bremeniin, ja nyt tuli kristinoppi taas kovin laiminlyödyksi Ruotsissa, kun yksikään saarnaaja ei uskaltanut lähteä sinne. Piispanistuimeltaan koetti Ansgarius yhä edistää lähetyssaarnaajien työtä pohjoismaissa. Mutta vanhat uskonnot olivat syvälle juurtuneet skandinaavien ajatustapaan. Sen vuoksi tapahtuikin, että kun Ansgarius 865 kuoli Bremenissä, kristinusko taas perääntyi pohjolassa.


title: Ansgar

text: Ansgariuksen luonteesta on Rimbert välittänyt kauniin kuvan. Ansgarius oli hurskas mies. Hänellä oli aina rahakukkaro vyöllänsä, saattaaksensa heti auttaa köyhiä. Hän paastosi usein ja pesi köyhien jalkoja Kristuksen esimerkin mukaan. Kurittaaksensa ruumistansa, hän piti karkeaa paitaa aina lähinnä ihoansa eikä syönyt muuta kuin leipää ja vettä. Kuoleman jälkeen paavi julisti hänet pyhäksi; häntä kunnioitettiin pohjoismaiden suojeluspyhimyksenä ja hänen luitansa säilytettiin pyhäinjäännöksinä.


title: Loisteho

text:
Vaihtovirtapiireissä loisteho (tunnus "Q") kuvaa jännitteen "U" ja sähkövirran "I" vaihe-erosta johtuvaa näennäistehon "S" ja pätötehon "P" vektoreiden erotusta. Loistehon yksikkö on vari.
Jos jännitteet ja virrat ovat sinimuotoisia, loisteho voidaan laskea tehollisen jännitteen, tehollisen sähkövirran ja niiden välisen vaihe-eron sinin tulona:


title: Loisteho

text: Loisteho ei ole työtä tekevää tehoa (toisin kuin pätöteho), vaan se värähtelee edestakaisin kuorman ja siirtoverkon välillä. Loistehon siirtäminen kuormittaa sen aiheuttaman virran takia siirtojohtoja.


title: Loisteho

text: Kapasitiivinen kuorma aiheuttaa kapasitiivista loistehoa, ja induktiivinen kuorma induktiivista loistehoa. Samassa virtapiirissä syntyessään nämä kumoavat toisensa ollessaan yhtä suuria (rinnakkaisresonanssi). Tällöin loisteho sykkii kelan ja kondensaattorin välillä, eikä siirtoverkosta tarvitse ottaa loistehoa. Koska esimerkiksi sähkömoottorin toiminnan kannalta välttämätön magneettikenttä aiheuttaa induktiivista kuormaa, sen aiheuttamaa loistehoa voidaan kompensoida kondensaattorilla.


title: Loisteho

text: Voidaan ajatella myös niin, että induktiivinen kuorma kuluttaa loistehoa ja kapasitiivinen kuorma tuottaa loistehoa. Loistehoa tuotetaan yleensä sähkökeskuksiin asennettavilla automaattisilla "kondensaattoriparistoilla", jotka kytkevät verkkoon kondensaattoreita aina tarvittaessa.


title: Loisteho

text: Pätötehon ja näennäistehon suhde on tehokerroin.


title: Loisteho

text: Resistiiviset kuormat, kuten sähkötoimiset lämpöpatterit ja muut sähkövastukset kuluttavat vain pätötehoa.


title: Yhteiskunta

text: Yhteiskunta koostuu ihmisistä ja heidän yhteisöistään, jotka asuvat ja ovat vuorovaikutuksessa tietyllä maantieteellisellä alueella; myös erilaiset instituutiot, poliittiset käytännöt tai valtarakenteet, infrastruktuuri ja kulttuuri ovat osa yhteiskuntaa. Yhteiskuntaan kuuluvat myös ihmisyksilöt, perheet ja suvut.


title: Yhteiskunta

text: Yhteiskunta muodostuu ihmisten kaikkien (nykyisten ja siihen mennessä institutionalisoituneiden) vuorovaikutussuhteiden verkostoista. Yhteiskunta jaetaan muun muassa hegeliläisessä ja liberalistisessa perinteessä valtioon ja kansalaisyhteiskuntaan. Uudemmissa teorioissa yhteiskunta jaetaan usein kolmeen osa-alueeseen: valtiolliseen eli julkiseen sektoriin, (yksityiseen) taloudelliseen toimintaan eli yksityiseen sektoriin ja vapaaehtoistyöhön (kolmas sektori). Vielä uudempi laajennus tähän jaotteluun on neljäs sektori, jolla tarkoitetaan perhettä, sukua ja ystäväpiiriä.


title: Yhteiskunta

text: Yhteiskuntia voidaan tyypitellä muun muassa teknis-taloudellisen kulttuurisen mallin mukaan:Tunnettu on myös esimerkiksi marxilainen käsitys eri yhteiskuntatyypeistä:


title: Kansakunta

text: Kansakunta tarkoittaa ihmisyhteisöä, jonka jäseniä yhdistää toisiinsa ja erottaa muista kansakunnista esimerkiksi yhteinen kotimaa, historia, julkinen kulttuuri ja talous. Kansakunnan käsite syntyi 1700- ja 1800-luvun nationalismin seurauksena Euroopassa, kun eri valtiot alkoivat selkeästi eriytyä ja muodostaa omia kansallisia hallintokulttuureitaan.


title: Kansakunta

text: Anthony D. Smithin määritelmän mukaan kansakunta on ihmisyhteisö, jolla on nimi, joka elää kotimaassaan ja jolla on yhteisiä myyttejä ja yhteinen historia, yhteinen julkinen kulttuuri, yhtenäinen talous sekä yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet. Kansakunnan ei välttämättä tarvitse hallita aluettaan vähintään autonomisena yksikkönä, vaan riittää että se pyrkii hallinnolliseen autonomiaan ja asuu myyttien määräämässä kotimaassaan. Kansakunta on suppeampi käsite kuin etninen yhteisö. Ne eroavat siinä, että kansakunnassa on oltava kokonainen yhteinen julkinen kulttuuri mutta etnisessä ryhmässä eri väestöryhmillä voi olla vain jokin yhteinen kulttuuripiirre. Toinen ero on siinä, että etnisen ryhmän sisällä voi kansakunnasta poiketen olla suuriakin eroja oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen esimerkiksi eri säätyjen kesken.


title: Kansakunta

text: Modernissa maailmassa kansakuntien jäseniä liittävät yhteen valtion säätämät lailliset oikeudet ja moderni kansalaisuus. Entisaikoina saman tehtävän täyttivät uskonnollinen laki ja rituaalit. Tämän pohjalta Anthony D. Smith pitää mahdollisena, että jo myöhäisantiikin ajan juutalaisia ja armenialaisia voitaisiin kutsua kansakunniksi. Keskiajan Euroopan kansakunnat pohjautuivat Smithin mukaan lateraalisiin etnisiin yhteisöihin. Ne voidaan jaotella dynastiseen ja patriisityyppiin. Vahvoihin valtioihin perustuvia dynastisia kansakuntia olivat Englanti, Skotlanti, Ranska, Tanska, Ruotsi, Espanja, Puola ja Venäjä sekä jonkin aikaa myös Unkari. Epäyhtenäisempiin patriisityypin kansakuntiin kuuluivat myöhäiskeskiajan Sveitsi ja Alankomaat, osittain myös Irlanti. Euroopan ulkopuolella kansakunnaksi Smith nimeää Tokugawa-suvun 1600–1800-luvuilla hallitseman Japanin. Kaikille esimoderneille kansakunnille oli ominaista, että ne muodostuivat vähitellen eivätkä minkään ihmisryhmän tietoisen tavoittelun tuloksena.


title: Kansakunta

text: Benedict Andersonin mukaan kansakuntaa määrittää kolme asiaa: rajat, jotka kansakuntia erottavat; ajatus ja mahdollisuus kansakunnan suvereenisuudesta; sekä se, että kansakunta kuvitellaan yhteisöksi. Tässä yhteisö viittaa siihen, että kansakuntaan liitetään ajatus syvästä horisontaalisesta toveruudesta. Kuvitteleminen taas tarkoittaa sitä, että kansalaiset eivät koskaan tunne suurinta osaa kansakunnan muista asukkaista tai edes kuule heistä, mutta silti jokaisen kansalaisen mielessä elää kuva kansakunnan jäsenten välisestä yhteydestä. Tämän veljeyden, sisaruuden tai kansalaisuuden ansiosta ihmiset ovat tunnistaneet omat ja toisten velvollisuudet, ja he ovat jopa voineet esimerkiksi sodissa uhrata henkensä isänmaansa ja kansallisten arvojensa puolesta.


title: Tasa-arvo

text: Tasa-arvo (tasa-arvoisuus eli samanarvoisuus) tarkoittaa kaikkien ihmisten yhtäläistä arvoa yksilöinä ja yhteiskunnan jäseninä.


title: Tasa-arvo

text: Poliittisesti tasa-arvon vaatimus on tarkoittanut vaatimusta kansalaisten yhtäläisestä asemasta lain edessä (yhdenvertaisuusperiaate, tasa-arvo lain edessä) sekä kansanvaltaisesta hallinnosta. Tasa-arvo oli yksi Ranskan suuren vallankumouksen tunnuksista. Nykyisin tasa-arvo eli yhdenvertaisuusperiaate on mainittu Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa.


title: Tasa-arvo

text: Suomalaisessa lainsäädännössä 'tasa-arvo' tarkoittaa miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. Sitä koskee laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta. Suomen perustuslaissa määriteltyä periaatetta, jonka mukaan ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella, kutsutaan puolestaan yhdenvertaisuudeksi. Siitä säädetään erikseen yhdenvertaisuuslaissa.


title: Tasa-arvo

text: Sukupuoleen perustuva syrjintä on kielletty tasa-arvolaissa. Kiellettyä on sekä suoraan sukupuoleen perustuva että välillinen sukupuoliominaisuuksiin perustuva syrjintä. Syrjintää onKiellettyä syrjintää on raskauden tai muun sukupuoleen liittyvän ominaisuuden huomioon ottaminen:Erikseen on kielletty syrjintä sillä perusteella, että työntekijä vetoaa tasa-arvolakiin perustuviin oikeuksiinsa.


title: Tasa-arvo

text: Työnantajan tulee edistää tasa-arvoa mm. edistämällä naisten ja miesten hakeutumista ja sijoittumista eri tehtäviin ja edistämällä näiden yhtäläisiä mahdollisuuksia edetä uralla. Työnantajan on myös kehitettävä työoloja siten, että työt soveltuvat sekä miehille että naisille, sekä helpotettava työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista. Työnantajalla on velvollisuus mahdollisuuksien mukaan huolehtia siitä, että työntekijä ei joudu sukupuolisen häirinnän tai ahdistelun kohteeksi.


title: Tasa-arvo

text: Työnantajan on tehtävä suunnitelma tasa-arvon edistämiseksi (tasa-arvosuunnitelma), jos työnantajan palveluksessa on vähintään 30 työntekijää. Tasa-arvosuunnitelma voidaan myös sisällyttää henkilöstö- ja koulutussuunnitelmaan tai työsuojelun toimintaohjelmaan.


title: Tasa-arvo

text: Jos työntekijä katsoo tulleensa syrjityksi sukupuolen perusteella, työnantajan on annettava selvitys toimenpiteen perusteista. Selvitys on annettava myös sukupuolisyrjinnästä väitteen esittävälle työnhakijalle. Palkkasyrjinnän selvittelyssä luottamusmiehillä on tasa-arvolain ja työehtosopimusten mukaan mahdollisuus saada tietoja palkkauksesta.


title: Sian- ja naudanlihasäilyke

text: Sian- ja naudanlihasäilyke on naudan- ja sianlihaa sisältävä täyslihasäilyke. Puhekielessä sitä kutsutaan usein nimellä "nötkötti", sillä alkuperäinen pelkkää naudanlihaa () sisältävä säilyke on käynyt harvinaisemmaksi ja sikaa sisältävä sekasäilyke on korvannut sen.


title: Sian- ja naudanlihasäilyke

text: Sian- ja naudanlihasäilyke on yleensä syömäkelpoista neljä vuotta valmistuspäivän jälkeen. Avaamaton purkki säilyy huoneenlämmössä. Tämän vuoksi sian- ja naudanlihasäilyke soveltuu hätävaramuonaksi, ja sitä on esimerkiksi useimmissa Suomen puolustusvoimien taistelumuonapakkauksissa. Suomalaisia sian- ja naudanlihasäilykkeiden valmistajia ovat muiden muassa Lunden ja Pöntiö.


title: Sian- ja naudanlihasäilyke

text: Sian- ja naudanlihasäilyke tehdään koneellisesti erotetusta lihamassasta, aineksista, jotka lihankäsittelykoneita edeltäneenä aikana luokiteltiin teurasjätteeksi. Sian- ja naudanlihasäilykkeen kaltaiset tuotteet on otettu tarkastelun alle hullun lehmän taudin ilmaantumisen jälkeen. Tällöin monessa maassa kiellettiin koneellisesti erotetun lihamassan käyttö ihmisravinnoksi kokonaan.


title: Sian- ja naudanlihasäilyke

text: Englannissa ja Pohjois-Amerikassa sika-nauta -säilykelihaa vastaavaa tuotetta myydään Hormel-yhtiön tuotemerkillä "Spam", joka kuitenkin on pelkästään sianlihavalmiste. Nimi tuli maailmankuuluksi, kun sitä käytettiin eräässä Monty Python -tv-sarjan sketsissä. Samaan sketsiin perustuen sana "spam" myöhemmin yleistyi tarkoittamaan myös internetin roskapostia.


title: Spam

text: Spam voi tarkoittaa:Roskapostiviestien spam-nimitys tulee Monty Python -koomikkoryhmän sketsistä, joka esitettiin Monty Python's Flying Circus -ohjelmassa ensimmäisen kerran BBC:llä 1970.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Rikotun ikkunan ongelma on alun perin Frédéric Bastiatin kehittämä esimerkkitarina, joka on tarkoitettu tuomaan esiin vaihtoehtoiskustannuksien huomiotta jättämistä.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Tarinassa pikkupoika rikkoo kaupanpitäjän ikkunan. Kaikki tuntevat myötätuntoa kaupanpitäjää kohtaan, mutta keksivät pian, että lasittaja saa tästä lisää työtä. Lasittaja puolestaan ostaa rahoillaan leipää, leipuri villapaitoja ja niin edelleen, joten ikkunan rikkominen näyttää vilkastuttavan yhteisön talouselämää.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Tällöin ihmiset kuitenkin unohtavat vaihtoehtoiskustannukset eli piilokulut ja menetetyt mahdollisuudet, jotka syntyivät, kun rahaa piti käyttää ikkunaan. Jos kaupanpitäjä ei olisi käyttänyt rahojaan ikkunan ostamiseen, hän olisi ostanut leipää, joten leipuri olisi joka tapauksessa saanut villapaitansa. Nyt kaupanpitäjällä on ehjä ikkuna, mutta sehän hänellä olisi muutenkin, jos ikkuna ei ensinkään olisi särkynyt, ja lisäksi hänellä olisi ranskanleipä – ja kenties villapaitakin.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Tarina pyrkii osoittamaan, että kokonaiselintaso ei nouse, jos osa siitä tuhotaan. Poika ei lisännyt kaupungin kokonaiselintasoa vaan vähensi sitä yhden ikkunan hinnalla.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Itävaltalaisen koulukunnan edustajat sekä monet liberaalit mukaan valtion julkista kulutusta perustellaan rikotun ikkunan kaltaisilla todisteluilla.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Henry Hazlitt esittää kirjassaan "Economics in One Lesson" esimerkkejä siitä, kuinka usein ihmiset pitävät hyvänä ajatuksena ja täysin moraalisesti perusteltuna "rikkoa ikkunoita". Erityisesti Hazlitt vertaa lasittajaa eturyhmiin ja pikkupoikaa valtioon. Eturyhmät pyytävät tukiaisia, tulleja ja erityislainsäädäntöä, ja niitä miellyttääkseen valtio "rikkoo ikkunan". Eturyhmät hyötyvät, mutta Hazlittin mukaan suurin osa ihmisistä häviää, ainakin välillisesti. Asioita, joita ihmiset olisivat muuten ostaneet rahoillaan, ei näy, joten ihmiset eivät ymmärrä niiden hävinneen mihinkään. Koska kulut ovat piilossa, syntyy kuva, ettei niitä olisi ollenkaan. Hazlett tiivisti väitteensä muotoon "kaikesta, mitä emme luonnolta ilmaiseksi saa, täytyy maksaa".


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Rikotun ikkunan myönteisillä vaikutuksilla perustellaan esimerkiksi sotia. Vaikka sodissa tuhotaan paljon rakennuksia ja yrityksiä ja lähes puolet kansasta on sotimassa eikä tuottavissa töissä, sotia seuraa kuitenkin aina voimakas taloudellisen kasvun kausi, ja sotiminen näyttää siten taloudellisesti kannattavalta.


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Tosiasiassa unohdetaan, että talouskasvua on ilman sotiakin. Totta kai sotilaat kotikaupunkeihinsa palatessaan löytävät omatkin kotinsa raunioina, mikä motivoi heitä tekemään paljon töitä ja rakentamaan uudelleen sitä, mikä sodissa menetettiin. Mutta jotta sota oikeasti olisi kannattanut, ihmisten tulisi tehdä yli 200 %:n työteholla töitä yhtä kauan kuin sota kesti; heidänhän tulisi korjata kaikki sodan vahingot, tehdä vähän ylimääräistä "ja vielä lisäksi hoitaa normaali työnsä".


title: Rikotun ikkunan ongelma

text: Myös asevelvollisuutta on tapana puolustaa sillä, että koska sotilaille ei makseta palkkaa, se on hyvin halpa järjestelmä. Kuitenkin tällaisessa laskelmassa unohdetaan piilokulut; unohdetaan, että maanpuolustus on työtä siinä missä mikä tahansa työ ja että työn teettäminen ilman palkkaa ei tarkoita sen olevan kustannuksetonta. On muistettava, että asevelvollisiksi määrätyt nuoret miehet ovat poissa opiskeluista, poissa ammatillisesta työnteosta ja poissa talouden kiertokulusta. Näin jää valtava määrä tuloja (ja veroja) saamatta ja valtava määrä mahdollisuuksia käyttämättä.


title: Hatikva

text: Hatikva (, tarkemmalla transkriptiolla "HaTiqva", toivo) on Israelin kansallislaulu.


title: Hatikva

text: Hatikvan sanoitus perustuu galitsianjuutalaisen runoilijan Naphtali Herz Imberin 9-säkeistöiseen runoon "Tikvateynu" ("Meidän toivomme"). Imber kirjoitti runon ensimmäisen version Zolotšivissä vuonna 1878 ja runo julkaistiin hänen esikoiskirjassaan "Barkai" vuonna 1886. Runossa kirjoittaja kuvaa ajatuksiaan ja tunteitaan koskien Petah Tikvan perustamista, mikä oli yksi ensimmäisistä juutalaisista siirtokunnista turkkilaisten Palestiinassa.


title: Hatikva

text: Hovevei Zion -liike ja myöhemmin siionistit ottivat runon tekstin käyttöön ensimmäisessä siionistikongressissa vuonna 1897. Myöhemmin Rishon LeZionin kaupungin uudisasukkaat päivittivät tekstiä, jonka jälkeen teksti on käynyt läpi myös muita muutoksia. Nykyinen teksti perustuu alkuperäisen runon ensimmäiseen säkeistöön. Hallitseva teema jäljellä olevassa sanoituksessa on juutalaisten kaksi tuhatta vuotta vanha toivo itsenäisestä ja vapaasta kansasta Israelin maassa.


title: Hatikva

text: Samuel Cohen sovitti runon sanat sävelmään vuonna 1888. Sävel perustuu todennäköisesti romanialaiseen kansanlauluun "Carul cu boi" ("Härän vetämät vaunut"), jonka Cohen kuuli lapsena Romaniassa.


title: Hatikva

text: Kun Israelin valtio perustettiin vuonna 1948, Hatikvasta tuli maan epävirallinen kansallislaulu. Laulusta tuli maan virallinen kansallislaulu vasta marraskuussa 2004, kun Israelin parlamentti knesset hyväksyi sen aseman muuttamalla niin kutsuttua Lippu ja vaakuna -lakia.


title: Hatikva

text: Juutalaiset kaikkialla maailmassa käyttävät Hatikvaa omana laulunaan. Sen vuoksi Hatikva on maailman ainoa kansallislaulu, jota lauletaan useammin sen valtion ulkopuolella, jonka kansallislaulu se on, kuin kyseisen valtion sisällä.


title: Hatikva

text:
כל עוד בלבב פנימה
נפש יהודי הומיה,
ולפאתי מזרח קדימה
עין לציון צופיה -


title: Hatikva

text:
עוד לא אבדה תקותנו,
התקוה בת שנות אלפים,
להיות עם חופשי בארצנו
ארץ ציון וירושלים.


title: Hatikva

text:
Kol od balevav penima
Nefeš jehudi homija
'Ulfa'atej mizrach qadima
´Ain leTzijon tzofija
´Od lo 'avda tiqvatenu
HaTiqva bat šnot 'alpajim
Lehijot ´am chofši be'artzeinu
'Eretz Tzijon veJerušalajim


title: Hatikva

text:
Kun Israelin lapset yössä kyynelten
aamua kohden silmät nostavat,
ja polttavina kaipuu rinnan tuskaisen,
Siionin vuoren nähdä soisivat,
ah, taas tulta syttyy sydämiin.
Kun tää toivo mielen kirkastaa,
Daavidin pyhään kotikaupunkiin
viel että riemuin saamme vaeltaa.


title: Hatikva

text:
Sanatarkempi suomennos voisi kuulua vaikkapa:
Niin kauan kuin sydämessä
juutalainen sielu vielä kaipaa,
ja kohti Idän äärtä,
silmä vielä katsoo Siionia.
Meidän toivomme ei ole vielä menetetty,
kahden tuhannen vuoden toivo,
olla vapaa kansakunta omassa maassa,
Siionin maassa ja Jerusalemissa.


title: Partikkeli

text: Partikkeli tarkoittaa seuraavia:


title: Kuninkaanportti

text: Kuninkaanportti on Suomenlinnan eteläisimmällä saarella Kustaanmiekan salmen edustalla sijaitseva porttirakennus. Se on merilinnoituksen alkuperäinen pääsisäänkäynti ja sitä pidetään yleisesti yhtenä Suomenlinnan tunnusmerkeistä.


title: Kuninkaanportti

text: Se rakennettiin alun perin 1753–1754 paikalle, jolle silloinen Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik oli kiinnittänyt laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä vuonna 1752. Tästä tuli nimi Kuninkaanportti.


title: Kuninkaanportti

text: Porttirakennus on kaksikerroksinen ja sisäänpäin kaareva. Keskellä oleva varsinainen porttikäytävä on reunustettu marmorikivin. 1770-luvulla porttia muutettiin, siihen rakennettiin laskusilta sisä- ja ulkopuolelle. Portin eteen rakennettiin laituri ja porttia kohden nouseva leveä portaikko Tukholman läheltä tuodusta hiekkakivestä. Viaporin pommitus Krimin sodan aikana tuhosi alkuperäisen laiturin ja osan portaita. Suomen itsenäisyyden aikana Kuninkaanporttia on restauroitu neljästi.


title: Kuninkaanportti

text: Portti on tyypillinen linnoitusportti tykinaukkoineen ja sen edessä on syvä kuilu molemmille sivuille linnoitukseen kiipeämisen vaikeuttamiseksi. Portaikon kerrotaan alun perin ulottuneen vesirajaan asti, mutta Kustaanmiekan salmen syventämistöiden yhteydessä alin osa luhistui ja poistettiin.


title: Kuninkaanportti

text: Kuninkaanportin kuva oli vuosina 1986–2001 tuhannen markan setelissä.


title: Kuninkaanportti

text: Koristeina portin viereisillä seinillä on neljä kivitaulua, joihin on hakattu seuraavat Augustin Ehrensvärdin ruotsiksi kirjoittamat viestit: Kuuluisimmaksi on tullut näistä viimeksi mainittu lause, johon Suomessa on eri yhteyksissä usein viitattu.


title: R-luokan vartiovene

text: R-luokan vartioveneet olivat Suomen merivoimien Vartiolaivueen (nykyisin 7. ohjuslaivue) viisi merivalvontaa ja sukellusveneentorjuntatehtäviä suorittanutta alusta. Ne poistettiin 1990-luvulla käytöstä Rauma-luokan ohjusveneiden tieltä, mutta niillä on säilynyt maineikas asema merivoimien kulttuurissa.Viisi venettä ja niiden tunnusnumerot olivat:


title: R-luokan vartiovene

text: R-luokan vartioveneet valmistuivat alun perin 1950-luvulla rannikkoraivaajan tehtäviin. Vartioveneeksi ne varusteltiin 1960-luvun lopulla, jolloin ne siirtyivät vartiolaivueeseen.


title: R-luokan vartiovene

text: Viimeinen R-luokan vartiovene Röyttä oli vuodesta 2000 lähtien Sinisen reservin käytössä koulutusaluksena. Aluksen alus osallistui mm merivoimien sotaharjoituksiin sekä juhlatilaisuuksiin.


title: R-luokan vartiovene

text: Röyttä on peruskorjattu 1980 ja uudelleen 2000, kun se luovutettiin Siniselle reserville. Alus ajoi vuonna 2005 karille, jonka jälkeen vakuutusyhtiö lunasti sen ja myi edelleen. Röyttä on nimetty uudelleen Vartiovene 55:ksi ja sen omistaa yksityinen yritys Helsingissä.


title: R-luokan vartiovene

text: Oy Laivateollisuus Ab kehitti vuosina 1965–1966 luokasta saatujen kokemusten pohjalta Kolumbian laivastolle kolme vartiovenettä: "Carlos Alban", "Jorge Soto del Corvalin" ja "Nito Restrepon".


title: Verbi

text: Verbit eli teonsanat on yksi useimpien kielten sanaluokista. Tyypillinen verbi ilmaisee tekemistä, olemista tai tapahtumista. Verbi voi taipua esimerkiksi toimijan persoonan tai luvun mukaan, mutta näin ei tapahdu kaikissa kielissä.


title: Verbi

text: Lauseen rakenteen kannalta verbin keskeinen tehtävä on toimia predikaattina eli lauseen ytimenä. Suomen kielessä predikaatti on finiittinen eli persoonamuotoinen verbi, joita on jokaisessa lauseessa yksi. Predikaattiverbi myös määrää, mitä muita jäseniä lauseessa on. Verbin valenssiksi kutsutaan verbin pakollisten täydennysten määrää:


title: Verbi

text: Sen mukaan, liittyykö verbiin tavallisesti objekti vai ei, verbit jaetaan transitiivi- ja intransitiiviverbeihin Esimerkiksi "sataa" ja "lentää" ovat intransitiiviverbejä, "syödä" ja "antaa" transitiiviverbejä.


title: Verbi

text: Erityisesti indoeurooppalaisissa kielissä verbit jaetaan pääluokkiin, jotka ovat aktiivi ja passiivi. Perinteisesti tätä jaottelua on käytetty myös suomen kieliopeissa, vaikka suomen niin sanottu passiivi on luonteeltaan erilainen kuin esimerkiksi englannin tai ruotsin passiivi.


title: Verbi

text: "Tempus" on aikamuoto. Suomen kielessä on "preesens" (kestämä), "imperfekti" (kertoma), "perfekti" (päättymä) ja "pluskvamperfekti" (entispäättymä). Monissa muissa kielissä on myös "futuuri" (tulema). Suomessa ilmaistaan tulevaa aikaa preesensillä ja siihen liittyvällä tulevan ajan ilmaisimella (esimerkiksi "isä menee illalla kotiin", "siivoan huoneeni loppuun huomenna", "hän tekee sen vuoden päästä"), tulla-verbin ja kolmannen infinitiivin illatiivilla avulla muodostettavalla rakenteella ("isä tulee menemään kotiin", "tulen siivoamaan loppuun huoneeni", "hän tulee tekemään") tai juhlatyylisellä olla-verbin ja partisiipin avulla muodostettavalla rakenteella ("isä on menevä kotiin", "olen siivoava loppuun huoneeni", "hän on tekevä sen"). Myös aikoa-verbi ilmaisee epävarmaa tulevaisuutta (esimerkiksi "isä aikoo mennä kotiin", "aion siivota loppuun huoneeni", "hän aikoo tehdä sen").


title: Verbi

text: "Modus" eli tapaluokka ilmaisee puhujan suhtautumista predikaatin kuvaamaan toimintaan. Suomen kielen modukset ovat "indikatiivi" (tositapa), "potentiaali" (mahtotapa), "konditionaali" (ehtotapa) ja "imperatiivi" (käskytapa). Muissa kielissä on myös muita moduksia, kuten subjunktiivi tai gerundi.


title: Verbi

text: Verbeistä voidaan muodostaa substantiivia tai adjektiivia muistuttavia "infinitiivejä" (nimitapa) tai "partisiippeja" (laatutapa).


title: Substantiivi

text: Substantiivit eli nimisanat ovat yksi sanaluokista. Substantiivi ilmaisee asiaa tai esinettä ja suomessa sitä taivutetaan sijamuodoissa, luvuissa ja omistusliitteitä liittämällä, minkä lisäksi voidaan lisätä liitepartikkeleita. Suomessa substantiivi kuuluu nomineihin. Muissa kielissä substantiivia voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvussa eli genuksessa. Esimerkiksi saksassa jokaisella substantiivilla on suku ja sen mukainen artikkeli, jota taivuttamalla ilmaistaan sanan sijamuoto. Saksassa nämä artikkelit ovat yksikössä "der" (maskuliini), "das" (neutri) ja "die" (feminiini) sekä monikossa pelkkä "die". Joissain kielissä substantiiveihin voidaan myös liittää verbien taivutuspäätteitä.


title: Substantiivi

text: Substantiivit jaetaan yleisnimiin (appellatiivit) ja erisnimiin (proprit). Erisnimi viittaa yksilöityyn henkilöön, olioon, asiaan tai esineeseen. Yleisnimi puolestaan viittaa henkilöihin, olioihin, asioihin tai esineisiin lajinsa edustajana. Yleisnimi siis luokittelee, esimerkiksi "vuoristo", kun taas erisnimi yksilöi, esimerkiksi "Kalliovuoret".


title: Substantiivi

text: Yleisnimet voidaan edelleen jakaa laskettaviin ja ei-laskettaviin. Laskettavat yleisnimet viittaavat yksilöihin tai yksittäisiin asioihin/esineisiin, kun taas ei-laskettavat viittaavat yleensä aineisiin tai abstraktioihin, joita ei voi laskea. Laskettavia substantiiveja on esimerkiksi "koira", joiden lukumäärä voidaan todeta. Ei-laskettaviin aine- ja abstraktisanoihin kuuluvat esimerkiksi "maito" tai "matematiikka".


title: Sanaluokka

text: Sanaluokka on ryhmä, johon kuuluu sanojen eri kategoriat. Sanat jaetaan muun muassa verbeihin, nomineihin ja taipumattomiin sanoihin. Sanaluokkien hallinnasta on hyötyä sekä vieraiten kielten opettelusta että erilaisten tekstien vertailussa. Jako perustuu sanojen taipumistapaan – esimerkiksi verbi taipuu aikamuodoissa, kun taas nominit sijamuodoissa.


title: Sanaluokka

text: Verbit ilmaisevat tekemistä, olemista, tuntemista ja tapahtumista. Lisäksi verbit paljastavat tekijän ja antavat tietoa tapahtumisen ajankohdasta ja esimerkiksi siitä, esittääkö puhuja väitteen, käskyn tai toivomuksen. Lauseen rakenteen kannalta verbin keskeinen tehtävä on toimia predikaattina eli lauseen ytimenä.


title: Sanaluokka

text: Verbit taipuvat persoonamuodoissa. Persoonamuotoisilla verbeillä aktiivi- ja passiivimuodot. Aktiivimuodon persoonapäätteessä näkee, onko tekijänä minä, sinä, hän, me, te vai he. Passiivissa tekijää ei mainita.


title: Sanaluokka

text: yksikkö = yks. | monikko = mon. | persoona = p. | aktiivi = akt. | passiivi = pass.


title: Sanaluokka

text:
Verbit taipuvat myös aikamuotoihin. Suomen kielessä verbeillä on neljä aikamuotoa: preesens, imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Preesens kuvaa nykyhetkeä ja tulevaisuutta, kun taas imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti menneisyyttä. Perfektissä ja pluskvamperfektissä ei riitä yksi sana, vaan lisäksi tarvitaan aina "olla"-verbi.
Olen ("preesens") innoissani, koska hyppäsin ("imperfekti") laskuvarjolla. Olen halunnut ("perfekti") pitkään tehdä sen, mutta olin pelännyt ("pluskvamperfekti") yrittää.


title: Sanaluokka

text: Substantiivit ovat kielen tärkeimpiä sanoja. Perusmuotoisia substantiiveja voi etsiä kysymyssanoilla "mikä" ja "kuka". Substantiivit taipuvat sijanmuodoissa. Monissa kielissä substantiivin edessä on artikkeli, esimerkiksi englannissa "a" tai "the". Substantiivit ovat joko yleisnimiä tai erisnimiä. Yleisnimi on minkä tahansa esineen, asian tai ilmiön yleinen nimitys. Yleisnimet kirjoitetaan suomessa pienellä alkukirjaimella. Erisnimet on tietyn henkilön, eläimen, teoksen tai paikan oma nimi. Erisnimet kirjoitetaan isolla alkukirjaimella.


title: Sanaluokka

text: Substantiivit nimeävät:


title: Sanaluokka

text: Adjektiivi vastaa kysymykseen "millainen". Adjektiivit kuvailevat ja tuovat esiin mielipiteitä ja vaikuttavat tekstin tunnelmaan. Osa niistä on myönteinen ("hyvä, onnistunut") tai kielteinen ("huono, epäonnistunut"). Suomessa adjektiivi taipuu sijanmuodoissa. Muissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan.


title: Sanaluokka

text:
Adjektiiveja voi taivuttaa sijanmuotojen lisäksi myös vertailumuodoissa. Adjektiivi sellaisenaan on positiivi eli perusaste. Suurempaa astetta ilmaisevat komparatiivi ja superlatiivi. Komparatiivin tunnuksen edellä "e" ("paha, pahempi)", mutta kaikissa sanoissa ei ole niin, kuten adjektiivissa "mahtava". Joissain adjektiiveissa sana muuttuu kuten adjektiivissa "hyvä".
Pronominit yhdistävät sanoja lauseiksi. Tiettyihin pronomiheihin tarvitaan korreliaatti eli se sana tai asia, mihin prononimi viittaa. "Joka"- ja "mikä"-pronominien kanssa täytyy olla huolellinen. "Joka" viittaa edelliseen sanaan, "mikä" taas koko edeltävään lauseeseen.


title: Sanaluokka

text: Persoonapronominit: "minä, sinä, hän, me, te, he"


title: Sanaluokka

text: Demonstratiivipronominit: "tämä, tuo, se, nämä, nuo, ne"


title: Sanaluokka

text: Kysyvät pronominit: "kuka, mikä, kumpi"


title: Sanaluokka

text: Relatiivipronominit: "joka, mikä"


title: Sanaluokka

text: Muita pronomineja: "itse, toinen, joku, jokin, jompikumpi, eräs, muuan, kaikki, jokainen, kukin, kumpikin, molemmat, kukaan, mikään, muutama, moni, usea"


title: Sanaluokka

text:
Numeraalit ovat lukusanoja, jotka ilmaisevat määrää ja järjestystä. Numeraalit jaetaan peruslukuihin ja järjestyslukuihin. Perusluvut kertovat lukumäärän ja vastaavat kysymykseen "kuinka monta". Järjestysluvut ilmaisevat järjestystä ja vatsaavat kysymykseen "kuinka mones". Lukusanat yhdestä kymmeneen kirjoitetaan tavallisesti tekstissä kirjaimin, kuten myös tasaluvut ("sata, miljoona"). Suuret luvut merkitään yleensä numeroilla. Vaikka lukusana kirjoitetaan numeroin, täytyy sen taivutuspääte kirjoittaa kirjaimin (14:nteen).
Nomineja voi taivuttaa sijamuodoissa. Suomen kielessä on 15 sijamuotoa eli taivutusmuotoa. Sijamuodon tunnistaa sanan lopussa olevasta sijapäätteestä: "kirjaksi. Monikon tunnus -i-" sijaitsee sanan ja sijapäätteen välissä: "autoista".


title: Sanaluokka

text: Adverbit ilmaisevat aikaa ("huomenna"), paikkaa ("täällä"), tapaa ("hitaasti") ja määrää ("paljon"). Abverbi lieventää tai vahvistaa sanomaa: ""Asterix ja Obelix ovat aina ystäviä"". Adpositiot muistuttavat adverbejä, mutta niitä käytetään yhdessä nominin kanssa: ennen lomaa, ilman sinua, talon alla, sinun kanssasi. Muita adpositioita ovat esimerkiksi: päällä, vieressä, luona, jälkeen.


title: Sanaluokka

text: Liitepartikkelit vahvistavat tai lieventävät sanomaa: "Teepä läksyt! Teekin ne hyvin!" Liitepartikkeleita ovat esimerkiksi: "-kin, -kaan/-kään, -pa/-pä".


title: Sanaluokka

text: Konjunktioiden avulla kytketään sanoja ja lauseita toisiinsa: "Indiana Jones on professori, vaikka hän etsii aarteita". Konjunktiot jaetaan rinnastus- ja alistuskonjunktioihin:


title: Sanaluokka

text: "ja, sekä, eli, vai, mutta, vaan, sillä, sekä-että, joko-tai, -kä"


title: Sanaluokka

text: "että, jotta, koska, kun, jos, vaikka, kunnes, mikäli, ellei, jollei"


title: Sanaluokka

text: Huudahdussanoja käytetään usein esimerkiksi tunnetilan ilmaisimessa ja tervehtimisessä. Huudahdussanoja ovat esimerkiksi "huh, kääk, moi, seis, ai, oho, hups, pam, pläts, iik, hui, röyh, nam, maiskis, klup, uits, auts, hei".


title: Adjektiivi

text: Adjektiivi eli laatusana on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin eli sanoihin, jotka taipuvat sijamuodoissa. Adjektiivi ilmaisee asian tai esineen laatua. Se vastaa kysymykseen "millainen". (Esim. auto on "punainen", pallo on "pyöreä", metsä on "iso".)


title: Adjektiivi

text: Suomessa adjektiivi taipuu sijamuodon ja luvun mukaan. Muissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan.


title: Adjektiivi

text: Useimmista adjektiiveista voidaan muodostaa vertailuasteet. Adjektiivi sellaisenaan on positiivi eli perusaste. Suurempaa astetta ilmaisee komparatiivi eli voittoaste ja suurinta (tai erittäin suurta) astetta superlatiivi eli yliaste.


title: Adjektiivi

text: Suomen kielen komparatiivin tunnus on nominatiivissa "-mpi" ja muissa sijoissa astevaihtelullinen "-mpA-" : "-mmA-". Kaksitavuisen vartalon loppuvokaalin "a":n ja "ä":n tilalla on komparatiivin tunnuksen edellä "e" (esimerkiksi "paha" : "pahempi", "kylmä" : "kylmempi" mutta ei "mahtava" : *"mahtavempi").


title: Adjektiivi

text: Superlatiivin tunnus on nominatiivissa ja partitiivissa "-in", muissa sijoissa "-impA-" : "-immA-".


title: Adjektiivi

text: Erikoistapaus on "hyvä"-adjektiivi, siinä taivutus menee hyvä, parempi, paras


title: Pronomini

text: Pronominit eli "asemosanat" on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Pronomineja käytetään jonkin substantiivin tai adjektiivin sijasta. Usein pronominilla viitataan johonkin, mikä on edellä mainittu, ja sanaa, johon se täten viittaa, sanotaan pronominin korrelaatiksi. Suomen kielessä pronominia taivutetaan sijan ja luvun mukaan. Indoeurooppalaisissa kielissä sitä voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan. Monissa kielissä on lisäksi erityisiä possessiivipronomineja, jotka merkitykseltään – mutta eivät muodoltaan – vastaavat persoonapronominien genetiiviä.


title: Nomini

text: Nomini on suomen kieliopissa sana, joka taipuu sijamuodoissa ja luvussa. Nominit jaetaan tarkemmin neljään sanaluokkaan: substantiivit (nimisanat), adjektiivit (laatusanat), numeraalit (lukusanat) ja pronominit (asemosanat).


title: Nomini

text: Termi tulee latinan sanasta "nomen" (’nimi’), jolla on vanhassa latinaan perustuvassa kielioppiperinteessä viitattu sijamuodoissa taipuviin sanoihin; ne on jaettu alaluokkiin "nomen substantivum", "nomen adjectivum", "nomen numerale" ja niin edelleen. Nykyään esimerkiksi englannin kieliopissa termi "noun" merkitsee substantiivia, eikä suomen ”nominia” vastaavaa kategoriaa käytetä.


title: Numeraali

text: Numeraalit eli lukusanat on sanaluokka, joka kuuluu nomineihin. Numeraali ilmaisee lukua ja määrää, ja suomessa se taipuu sijan ja luvun mukaan. Muissa kielissä se voi taipua myös esimerkiksi suvun eli genuksen mukaan.


title: Numeraali

text: Numeraaleja ovat suomen kielessä kaikki ne sanat, jotka voidaan myös esittää numeroilla, kuten yksi, kolmetuhatta, ensimmäinen ja nolla. Niitä on kahta tyyppiä: perus- eli kardinaalilukusanat, kuten yksi, kolmetuhatta ja nolla, sekä järjestys- eli ordinaalilukusanat kuten ensimmäinen ja kolmas. Numeraaleja eivät ole sellaiset sanat, kuten viimeinen, joita ei voi ilmaista pelkillä numeroilla.


title: Genetiivi

text: Genetiivi eli omanto on sijamuoto, joka ilmaisee omistajaa. Esim; mopon, kukan ja sohvan.


title: Genetiivi

text: Genetiivi on hyvin yleinen sijamuoto eri kielissä. Perusmerkityksen ohella sillä on yleensä useita eri käyttötarkoituksia.


title: Genetiivi

text: Suomessa genetiivin pääte on yksikössä "-n" ja monikossa "-in", "-en", "-den", "-ten" tai "-tten". Monikossa erotetaan ns. 1. ja 2. genetiivi:


title: Genetiivi

text: Monikon 1. genetiivi:


title: Genetiivi

text: Monikon 2. genetiivi:


title: Genetiivi

text: Monikon 1. genetiivin päätteet liittyvät monikon vartaloon ("pieni-en", "kaloj-en") ja monikon 2. genetiivin päätteet yksikön vartaloon ("pata-in", "hammas-ten"). Muutamat monikon päätteet ovat usein vapaassa vaihtelussa, ja eri murrealueilla suositaan eri päätteitä.


title: Genetiivi

text:
Esimerkkejä:Suomessa genetiivi ilmaisee hyvin monia eri asioita, joita tärkeimpiä ovat
Itämerensuomalaisten kielten alkuperäinen akkusatiivi on yksikössä äännehistoriallisista syistä muuttunut täysin genetiivin kaltaiseksi (esimerkiksi "ostan auton"). Tällainen toiminnan kohdetta ilmaiseva genetiivin näköinen muoto voidaan nykykielen kannalta kuvata genetiiviksi, tai sitten voidaan, kuten suomalaisessa kielioppitraditiossa pitkään, puhua erillisestä genetiiviakkusatiivista.


title: Genetiivi

text: Suomenkielisiä sanoja, joiden genetiivimuoto on sama kuin sanan nominatiivi: "seitsemän", "kahdeksan", "yhdeksän" ja "kymmenen".


title: Genetiivi

text: Virossa genetiivillä ei ole varsinaista päätettä yksikössä. Historiallisesti viron genetiivillä on ollut pääte, joka on kuitenkin kulunut pois; ilmiö on osittain tapahtunut myös suomen puhekielessä. Jäljelle ovat jääneet vain vartalonmuutokset, kuten astevaihtelu, kestovaihtelu, jotka toimivat erottavana tekijänä nominatiivin ja partitiivin välillä. Monikossa pääte on "-de" tai "-te".


title: Genetiivi

text: Esimerkkejä:Englannissa ei katsota olevan enää genetiiviä lainkaan, mutta genetiiviä vastaava sijamuodon kaltainen ilmiö on sanan loppuun lisättävä heittomerkki (’) ja pääte "-s". Myös prepositiolla "of" saadaan aikaan genetiiviä vastaava rakenne.


title: Genetiivi

text: Esimerkkejä:


title: Genetiivi

text: Saksassa genetiivin käyttö puhekielessä on harvinaistumassa, mutta kirjakielessä sijamuoto elää yhä voimakkaana. Puhekielessä genetiivi korvataan yleensä "von"-prepositiolla ja datiivilla. Genetiivimuotoinen sana tulee vasta pääsanan jälkeen.


title: Genetiivi

text: Maskuliini- ja neutrisukuiset sanat:


title: Genetiivi

text: Feminiinisukuiset ja monikkomuotoiset sanat:


title: Genetiivi

text: Kaikki etunimet saavat genetiivissä päätteen -s.


title: Genetiivi

text: Ruotsin kielessä genetiivi muodostetaan yleensä s-päätteellä. Persoonapronomineilla on epäsäännölliset omistusmuodot paitsi persoonapronominilla han, jonka genetiivi muodostetaan säännöllisesti s-päätteellä.


title: Genetiivi

text:
Unkarin kielessä varsinaista genetiivimuotoa ei ole lainkaan, vaikka substantiivilla on enemmän taivutusmuotoja kuin suomessa. Sen sijaan unkari ilmaisee genetiivisyyttä omistustunnusten avulla:
Etenkin pitkissä rakenteissa voidaan – tai tilanteesta riippuen jopa tulisi – käyttää datiivia ("-nak"/"-nek") eräänlaisena genetiivin sijaispäätteenä:Suomalaisen korvaan osa yllä olevista rakenteista saattaa kuulostaa erehdyttävän akkusatiivisilta. Unkarissa sekaannuksen vaaraa ei kuitenkaan ole, koska akkusatiivi on merkittävä omalla päätteellään ("-t") ja lisäksi artikkelien käyttäminen rajaa lausekkeita:Selkeyden vuoksi mainittakoon: Esimerkkilauseen "adta el" ’myi’ on eriävän yhdysverbin "elad" ’myydä’ taivutusmuoto. Sanan "kocsi" ’vaunu, auto’ kanssa käytetään omistustunnuksen muotovarianttia "-ja" (kun taas useimmissa esimerkeissä ylempänä esiintyy variantti "-a"). Jos sanamuodon lopussa on "a", aiheuttaa tunnuksen tai päätteen lisääminen useimmissa tapauksissa loppuvokaalin pitenemisen "á":ksi – siis "kocsija" + "-t" → "kocsiját" ja "háza" + "-t" → "házát". Vertaa myös ylempänä esiintyvä sana "család" ’perhe’ : "családja" : "családját" : "családjának".


title: Genetiivi

text: Eliölajien tieteellisissä nimissä suositellaan lajinimissä käytettävän latinan kielen genetiiviä kun laji nimetään jonkun henkilön mukaan. Esimerkkejä:Joissakin kielissä on olemassa myös absoluuttinen genetiivi eli irrallinen genetiivi, joka tunnetaan myös latinankielisellä nimellään genetivus absolutus. Siinä lauserakenne ei edellytä genetiivissä olevalta sanalta elimellistä yhteyttä pääsanaansa. Suomessa absoluuttisessa genetiivissä oleva sana on ulkoisesti saman näköinen kuin tavallisessakin genetiivissä, esimerkiksi englannissa taas ei.


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: Tuima-luokan ohjusveneet olivat Suomen merivoimien neljän Neuvostoliitossa vuosina 1974-1975 valmistetun ohjus- ja miinaveneen muodostama alusluokka, joiden nimet olivat "Tuima", "Tuisku", "Tuuli" ja "Tyrsky". Maailmalla alustyyppi tunnetaan OSA-II -luokkana. Ne korvattiin R-luokan vartioveneiden tavoin Rauma-luokan ohjusveneillä.


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: Luokan aluksissa oli voimanlähteenä kolme 56-sylinteristä 3 500 kW:n tehoista tähtimoottoria. Niiden ääni oli niin voimakas, että ajon aikana sisätiloissa joutui käyttämään kuulosuojaimia. Koneiden säästämiseksi ne ajoivat omilla voimilla vain operaatioajossa, siirtokuljetukset tehtiin pitkään siten, että emälaiva "Louhi" hinasi niitä.


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: MTO-66 meritorjuntaohjusjärjestelmän vanhentuessa ohjusveneet modifioitiin miinaveneiksi. Muutostyössä "Tuimasta" ja "Tuulesta" poistettiin keskimmäinen moottori ja potkuri miinanlaskukaluston tieltä. Muutostyöt tehtiin Uudenkaupungin telakalla vuosina 1993–1994. Samalla veneiden nopeus laski noin 8 solmua. "Tuiskulle" ja "Tyrskylle" tehtiin pienempi muutostyö, jossa ohjusaseistus vaihdettiin miinoiksi.


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: Tuima-luokan ohjusveneitten kylkinumerot:


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: Alukset poistettiin vahvuudesta 2002–2003. Alukset omisti 2003–2006 ne huutokaupassa ostanut GN113 Warbird Consulting Oy. Yhdestä oli tarkoitus tulla ravintolalaiva ja toisesta vesibussi Helsingin edustalle. Kaksi muuta oli tarkoitus jättää telakalle varaosiksi.


title: Tuima-luokan ohjusvene

text: 24. lokakuuta 2006 ilmestynyt Loviisan Sanomat (www.lovari.fi) kertoi, että kaikki neljä Tuima-luokan ohjusvenettä on myyty Egyptin puolustusvoimille. Kaupassa välittäjänä toimi Patria Oyj. Puolustusministeriö myönsi materiaalille maastavientiluvat 6. heinäkuuta 2006.


title: Köysi

text: Köysi on useista kuiduista tai säikeistä palmikoitu tai punottu paksu naru, jolla voidaan vetää esineitä tai kiinnittää niitä toisiinsa. Köydellä on hyvä vetolujuus, mutta sen joustavuus ja pehmeys estävät sen käytön työntämiseen.


title: Köysi

text: Yleisimpiä köysimateriaaleja ovat luonnonkuidut kuten manilla, sisal ja hamppu, keinokuidut kuten nailon, polypropyleeni ja polyesteri sekä eläinperäiset materiaalit kuten karva ja hius. Metallista, kuten teräksestä, valmistettavaa köyttä kutsutaan vaijeriksi. Tällä hetkellä maailman kestävin köysi on polyeteeniä.


title: Köysi

text: Köysien kiinnittämiseksi, sitomiseksi ja päättelyksi käytetään solmuja. Saman asian saa tehtyä myös siistimmin ja kestävämmin pleissauksella. Köyden päähän langalla tehtävää päättelyä sanotaan rihmaukseksi.


title: Köysi

text: Erityisesti merimiehet ovat olleet taitavia käsittelemään erilaisia köysiä, koska laivojen sitominen touveihin ja raskaiden mastojen ohjaus vaatii paljon sekä köysiltä että niiden käsittelijöiltä.


title: Köysi

text: Köysillä ja solmuilla on ollut ratkaiseva merkitys ihmiskunnan historiassa.


title: Fortum

text: Fortum Oyj on suomalainen energiayhtiö, jonka toiminta on keskittynyt Pohjoismaihin, Venäjälle, Puolaan, Baltian maihin ja Intiaan. Yhtiön liiketoimintaan kuuluu sähkön ja lämmön tuotanto ja myynti, voimalaitosten käyttö- ja kunnossapitopalvelut, sekä energiaan liittyvät muut palvelut. Yhtiön päätuotteita ovat sähkö, lämpö ja höyry. Lisäksi Fortum tarjoaa kierrätys- ja jätepalveluita, kuten ympäristöalan asiantuntijapalveluita ja vaarallisten jätteiden käsittelyä. Fortum on luopunut merkittävissä määrin sähkönsiirtoverkkojen omistamisesta.


title: Fortum

text: Fortumin liikevaihto vuonna 2017 oli noin 4,5 miljardia euroa. Fortum perustettiin ja listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1998. Syyskuusta 2015 alkaen Fortumin toimitusjohtajana on toiminut Pekka Lundmark.


title: Fortum

text: Fortum Oyj muodostettiin vuonna 1998 yhdistämällä Imatran Voima Oy ja Neste Oy, joissa molemmissa Suomen valtio oli enemmistöomistajana. Imatran Voima oli pääasiassa sähkön- ja lämmöntuotantoa harjoittava yhtiö, joka oli perustettu vuonna 1932 hallinnoimaan ja käyttämään Imatrankosken vesivoimalaitosta. Yhtiön omistukseen tuli myöhemmin joukko muita voimalaitoksia, joista suurimpia ovat Oulujoen voimalaitokset, Inkoon ja Naantalin voimalaitos hiilivoimalaitokset ja Loviisan ydinvoimalaitos.


title: Fortum

text: Neste Oy perustettiin 9. tammikuuta 1948 valtion öljynjalostamoksi, jotta maahan saataisiin enemmän verotuloja öljystä. Yhtiö oli perustamistaan seuranneina vuosikymmeninä yksi maan suurimmista veronmaksajista.


title: Fortum

text: Fortum jakautui 1. toukokuuta 2004 kahdeksi yhtiöksi, joista Fortumiin jäi sähkön- ja lämmöntuotanto ja Neste Oilille siirtyi öljyliiketoiminta. Neste Oil kuului koko vuoden 2004 Fortum-konserniin ja irtaantui siitä vasta keväällä 2005. Yhtiön toimitusjohtajana toimi Mikael Lilius vuosina 2001–2009.


title: Fortum

text: Vuonna 2016 Fortum osti pohjoismaisen kiertotalousyhtiö Ekokem Oyj:n. Entinen Ekokem muodostaa Fortumin Recycling and Waste Solutions -yksikön, joka tarjoaa ympäristöasioiden hallintaan ja materiaalitehokkuuteen liittyviä palveluita Pohjoismaissa.


title: Fortum

text:
Tammikuussa 2018 Energiayhtiö E.ON hyväksyi Fortumin ostotarjouksen Uniperin osakkeista – kaupan arvo 3,76 miljardia. Tarjouksen mukaan Fortum saa lähes 47 prosentin osuuden Uniperin osakkeista ja äänioikeuksista.
Tammikuussa 2006 Fortumin tytäryhtiö Fortum Power and Heat osti Espoon kaupungilta sen osuuden E.ON Finland Oy:stä. Kaupan ansiosta Fortumin kritisoitiin saaneen siirtokapasiteetin niukkuuden vuoksi ainakin osan ajasta määräävän markkina-aseman Suomen markkinoilla. Kilpailuvirasto hyväksyi kaupan kesäkuussa, mutta asetti kaupan ehdoksi sähköntuotannon vuokraamista kilpailijoille: Fortumin tuli vuokrata 1 TWh niin sanottua virtuaalikapasiteettia 31.3.2011 asti, ja Meri-Porin hiilivoimalaitoksen osuus tuotannosta 30.6.2010 asti. Lisäksi Haapaveden turvelauhdevoimala ja Hämeenlinnan yhteistuotanto- sekä kaasuturbiinivoimalaitos tuli myydä. Fortum valitti päätöksestä, ja Markkinaoikeus hyväksyi Fortumin valituksen maaliskuussa 2008. Ratkaisussaan se katsoi Kilpailuviraston päätöksestä poiketen, ettei Fortum ollut määräävässä markkina-asemassa ennen kyseistä yrityskauppaa eikä sen jälkeenkään. Kilpailuvirasto valitti päätöksestä edelleen Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin piti voimassa markkinaoikeuden antaman ratkaisun.


title: Fortum

text: Helsingin Sanomien mukaan Fortumille Espoon Sähkön osto E.ON:lta oli hyvä liiketoimi, espoolaisten maksamat hinnat kaukolämmöstä paransivat lehden mukaan selvästi Fortumin tulosta. Lisäksi kaukolämmön myynti on aina alueellinen monopoli, eikä sen hinnan osalta suoriteta viranomaisvalvontaa, kuten tehdään sähkön siirtomaksujen osalta.


title: Fortum

text: Suomessa Matti Purasjoki syyskuussa 2006 teki Kauppa- ja teollisuusministeriölle selvityksen, jossa hän ehdotti Fortumin hallitsevan markkina-aseman rajaamista. Hän ehdotti uutta valtionyhtiötä ja suurten voimaloiden yhteisomistuksen kieltämistä.


title: Fortum

text: Vuonna 2012 Fortum myi tytäryhtiönsä Fortum Energiaratkaisut Oy:n ja Fortum Termest AS:n Pohjois-Euroopassa toimivalle sijoitusyhtiölle, EQT Infrastructure Fundille. Yrityskaupan myötä nämä kaksi yritystä yhdistyivät Adven Oy:ksi.


title: Fortum

text: Fortum on vastustanut windfall-veroa ja on tehnyt siitä kantelun Euroopan komissiolle. Eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen windfall-verosta loppuvuodesta 2013.


title: Fortum

text: Fortumin toimitusjohtajana vuodesta 2009 toiminut Tapio Kuula erosi sairauden vuoksi helmikuussa 2015. Fortumin väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön talousjohtajana toiminut Timo Karttinen.


title: Fortum

text: Kesällä 2007 Fortum myi osuuteensa Luoteis-Venäjällä toimivasta Lenenergo-sähkönjakeluyhtiöstä. Ostajina olivat RAO UES, VTB pankki ja I.D.E. Electricity Distribution Investments 1. Viimeksi mainitun nimen takana seisoo Integrated Energy Systems. Sitä ennen myös Pietarin kaupunki oli ilmaissut mielenkiintonsa ostaa osuus.


title: Fortum

text: Fortumin vuonna 2008 käynnistämä mittava investointiohjelma valmistui vuonna 2016, jonka aikana se rakensi yli kaksi gigawattia uutta tuotantokapasiteettia Venäjälle. Fortum osti maaliskuussa 2008 venäläisestä sähköntuotantoyrityksestä TGK-10 29 prosentin osuuden Tšeljabinskin alueella. Myyjä oli RAO UES. Yrityksen liikevaihto on 590 miljoonaa euroa ja henkilöstö 6100 työntekijää. Talouselämä-lehden mukaan Fortumin yritysostohanke oli Suomen historian suurimpia investointeja ulkomaille ja suurin investointi Venäjälle. Kauppa maksoi 2,7 miljardia euroa. Fortum nosti edelleen omistusosuuteensa 93 prosenttiin vuoden 2008 loppuun mennessä. Fortumin kannattavuuslaskenta perustui sähkön hinnan vapauttamiseen vuonna 2011, jolloin analyytikkojen mukaan sähkön hinta Venäjällä saattaa kaksinkertaistua. Ostetun yrityksen voimaloiden alueella asuu neljä miljoonaa ihmistä. Yhtiön nimeksi muutettiin OAO Fortum keväällä 2009. Investointiohjelmaan kuului kahdeksan voimalaitosta, joista suurin on Nyagan GRES. Sen ensimmäinen ja toinen yksikkö vihittiin käyttöön vuonna 2013 ja kolmas yksikkö valmistui 2014. Njaganin kaupungissa, Pohjois-Uralilla sijaitseva voimalaitos tuottaa sähköä Hanti-Mansian öljy- ja kaasuteollisuudelle.


title: Fortum

text: Fortum ilmoitti 12. joulukuuta 2013 luopuvansa sähkönsiirrosta Suomessa ja myyvänsä liiketoimintonsa Suomi Power Networksille, jonka suurimpina osakkaina on kansainväliset sijoittajat First State Investments ja Borealis Infrastructure Management ja muina osakkaina Keva ja LähiTapiola. Kauppahinta oli 2,55 miljardia euroa. Kauppa saatiin päätökseen maaliskuussa 2014, ja uusi sähkönsiirtoyhtiö aloitti toimintansa nimellä Caruna Oy.


title: Fortum

text: Vuonna 2015 Fortum myi Ruotsin sähkönsiirtoliiketoimintansa 6,6 miljardilla eurolla.


title: Fortum

text: Pohjoismaiden ja Itämeren alueen lisäksi Fortum toimii myös Länsi-Siperiassa Venäjällä, josta se osti vuonna 2008 paikallisen energiayhtiö TGK-10:n (nykyinen OAO Fortum). Fortumin 9 500 työntekijästä 4 200 toimii Venäjällä.


title: Fortum

text: Fortumin pääkonttori sijaitsee Espoon Keilaniemessä. Vuonna 1976 Nesteen käyttöön valmistunut 84 metriä korkea pääkonttori on Suomen korkein toimistorakennus ja pääkaupunkiseudun neljänneksi korkein rakennus. Sen lisärakennus valmistui vuonna 1994.


title: Fortum

text: Fortum omistaa Suomessa Loviisan ydinvoimalaitoksen ja 26,6  Teollisuuden Voimasta, joka omistaa Olkiluodon ydinvoimalaitoksen. Ruotsissa Fortum omistaa 45,5  Oskarshamnin ydinvoimalaitoksesta ja 22  Forsmarkin ydinvoimalaitoksesta.


title: Fortum

text: Fortum ei omista ydinvoimaa Venäjällä. Marraskuussa 2010 uutisoitiin Fortumin ja Rosatomin solmineen aiesopimuksen ydinvoimayhteistyöstä.


title: Fortum

text: Elokuussa 2015 Fortum ilmoitti osallistuvansa 6,6 prosentin osuudella Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen, jonka tarkoituksena on rakentaa 1200 MW ydinvoimala Pyhäjoen Hanhikivelle.


title: Fortum

text: Fortum omistaa 159 vesivoimalaitosta kokonaan tai osittain Ruotsissa ja Suomessa. Yhtiön tuottamasta sähköstä noin kolmasosa on vesivoimaa.


title: Fortum

text: Fortumilla on toimintamaissaan 26 sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosta (CHP) ja satoja lämpölaitoksia. Vuonna 2012 yhtiö ilmoitti investoivansa 20 miljoonaa euroa uuteen bioöljyn tuotantolaitokseen Joensuussa. Laitos integroitiin Joensuun sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokseen, ja sen tuotantotoiminta käynnistyi marraskuussa 2013. Laitos on Fortumin mukaan ensimmäinen laatuaan maailmassa. Bioöljy korvaa fossiilisia polttoaineita lämmöntuotannossa ja vähentää siten hiilidioksidipäästöjä.


title: Fortum

text: Marraskuussa 2014 uutisoitiin, että St1 ja Fortum alkavat rakentaa Espooseen Suomen ensimmäistä geotermisellä energialla toimivaa teollisen mittakaavan lämpölaitosta. Tuotantolaitoksen suunnittelee St1 Deep Heat Oy ja se tulee sijaitsemaan Fortumin lämpölaitoksen alueella Otaniemessä. Voimalan on suunniteltu olevan tuotannossa vuonna 2017.


title: Fortum

text: Fortum on viime vuosina panostanut myös aurinkoinvestointeihin. Vuonna 2016 se voitti kilpailutuksen 70 MW:n aurinkovoimalan rakentamisesta Intiaan. Vertailun vuoksi suurin Suomessa oleva aurinkovoimala on noin 1 MW:n kokoinen. Fortumilla on myös toinen, 100 MW kokoinen aurinkovoimaprojekti Intiassa, jonka toimitus alkaa vuonna 2017. Fortum myös myy kuluttajille aurinkopaneelipaketteja avaimet käteen -toimituksina.


title: Fortum

text: Fortum myy sähköenergiaa sekä erilaisia sähkötuotteita ja palveluja Pohjoismaissa noin 1,2 miljoonalle yksityis- ja yritysasiakkaalle. Vuonna 2013 sähköä myytiin 12,1 terawattituntia. Kaikki myytävä sähkö hankitaan pohjoismaisesta Nord Pool -sähköpörssistä.


title: Fortum

text: Ekokemin oston myötä 2016, Fortum ja Ekokem yhdistyivät Fortumin brändin alle 4. huhtikuuta 2017. Recycling and Waste Solutions -yksikkö tarjoaa kierrätys-, uudelleenkäyttö- ja loppusijoitusratkaisuja sekä maaperän kunnostus- ja ympäristörakennuspalveluita. Fortumin Kiertotalouskylä-hanke sai Vuoden ilmastoteko 2017 -tunnustuksen Energiateollisuus ry:n kestävän kehityksen foorumilta keväällä 2017.


title: Fortum

text: Vuonna 2013 yritysten suoriutumista ilmastoasioissa tarkasteleva Carbon Disclosure Project (CDP) arvioi Fortumin Pohjoismaiden parhaaksi perushyödykkeitä tarjoavaksi yhtiöksi. CDP:n pohjoismaiseen ilmastoindeksiin kuuluu 27 yritystä, jotka ovat kunnostautuneet kasvihuonekaasupäästöjen raportoinnissa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Saksalainen oekom research AG on myöntänyt Fortumille Prime Status B -luokituksen. Fortum on mukana myös STOXX Global ESG Leaders -indekseissä, joihin on listattuna maailman johtavia yrityksiä ympäristövastuun, sosiaalisen vastuun ja vastuullisen hallintotavan kriteereillä mitattuna, sekä NASDAQ OMX:n ja GES Investment Servicen OMX GES Sustainability Finland -indeksissä, joka vertailee NASDAQ OMX Helsingin pörssiin listautuneita johtavia yrityksiä ja niiden vastuullisuutta.


title: Fortum

text: Kaiken Fortumin myymän sähkön alkuperä on todennettu eurooppalaisen Guarantee of Origin -järjestelmän mukaisella alkuperätakuulla, suomalaisella Ekoenergia-merkillä, Ruotsin luonnonsuojeluyhdistyksen myöntämällä Bra Miljöval -merkillä tai Ruotsin kantaverkkoyhtiö Svenska Kraftnätin myöntämällä GO-merkillä. Sähkön alkuperätakuut ovat sertifikaatteja, joiden avulla varmennetaan, että sähkö on tuotettu uusiutuvista energialähteistä tai tehokkaalla yhteistuotannolla. Suomessa alkuperätakuut myöntää kantaverkkoyhtiö Fingrid.


title: Fortum

text: Vuonna 2016 Fortumin koko sähköntuotannon hiilidioksidiominaispäästöt olivat 173 g/kWh. Hiilidioksidipäästöttömän energian osuus sähköntuotannosta oli 62 prosenttia, ja 30 prosenttia energiasta tuotettiin uusiutuvilla hiilidioksidipäästöttömillä energialähteillä. Näin Fortum on yksi vähäpäästöisimmistä suurista sähköyhtiöistä Euroopassa.


title: Fortum

text: Fortumin osake on noteerattu Helsingin pörssissä ja yhtiöllä oli noin 130 000 osakkeenomistajaa vuoden 2013 lopussa. Fortum on valtionyhtiö, sillä Suomen valtion omistusosuus on noin 50,8 % (30.11.2017). Yhtiön osakekannan markkina-arvo vuoden 2014 lopussa oli 16,0 miljardia euroa (vuonna 2013 14,8 miljardia euroa).


title: Fortum

text: Fortumin johdon optiot saivat Suomessa paljon kielteistä julkisuutta 2000-luvulla ja monet pitivät niitä kohtuuttomina. Kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen tuomitsi lokakuussa 2007 Fortumin optiot. Hänestä on kohtuutonta, että palkitsemisjärjestelmä on oligopolistisessa järjestelmässä optiopohjainen.


title: Fortum

text: "New York Times" -lehti keräsi keväällä 2005 listan 200 ison pörssiyhtiön toimitusjohtajien palkka-, bonus- ja optiotuloista. Fortumin Mikael Lilius olisi 14,4 miljoonan dollarin optiotuloillaan päässyt listan 23. sijalle. Häkämiehen mielestä valtiolla ei ollut mitään mahdollisuuksia Fortumin palkkioiden kohtuullistamiseen.


title: Operaatio Gomorrah

text: Operaatio Gomorrah oli koodinimi sarjalle brittiläisten ja yhdysvaltalaisten toisen maailmansodan aikaisia ilmahyökkäyksiä Hampuriin 24. heinäkuuta – 2. elokuuta 1943. Se oli aikanaan ilmasodankäynnin historian raskain hyökkäys.


title: Operaatio Gomorrah

text: Operaation muotoili alun perin brittiläinen ilmamarsalkka Arthur Harris. Se toteutettiin Kuninkaallisten ilmavoimien ja Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien (erityisesti 8th Air Force Bomber Command) yhteisoperaationa, jossa nämä suorittivat kolme päivää ja kaksi yötä kellon ympäri kestävän pommitustehtävän: päivällä hyökkäsivät yhdysvaltalaiset, pimeän aikaan britit.


title: Operaatio Gomorrah

text: 28. heinäkuuta vastaisena yönä pommitukset huipentuivat tulimyrskyyn. Ensin talojen rakenteita rikottiin (eli ”avattiin”, kuten asia operaation suunnitelmissa ilmaistiin) räjähdyspommeilla ja sitten niihin pudotettiin palopommeja. Tulimyrskyn syntyyn vaikuttivat epätavallisen lämmin sää sekä hyökkäysten suunnittelu niin, että kaupungin palokunnat jäivät loukkuun kaupungin keskustaan kun pommituksia jatkettiin palopommeilla keskustan ympärillä. Valtava pintapalo (kaikkiaan noin 20 km² syttyi) aikaansai jopa 65 m/s tuulia sekä jopa 800 °C:n lämpötiloja. Myrskytuuli tempasi mukaansa puita, kattoja ja ulkona olevia ihmisiä. Katujen päällyste syttyi kuumuudesta ilmiliekkiin. Kuumuus ja hapen puute surmasivat paljon myös pommisuojiin hakeutuneita.


title: Operaatio Gomorrah

text: Operaatio Gomorrah johti noin 35 000–45 000 kuolemaan ja muihin henkilövahinkoihin 125 000:lle sekä jätti yli 1 000 000 siviiliä asunnottomiksi. Pommeja pudotettiin yhteensä lähes 10 000. Liittoutuneiden tappiot olivat vähäiset.


title: Torino

text: Torino (paikallisella piemonten kielellä "Turin") on teollisuus- ja yliopistokaupunki Luoteis-Italiassa. Se on Piemonten alueen ja Torinon metropolikaupungin pääkaupunki. Torino sijaitsee Po-joen varrella, lähellä Alppeja. Torinon kaupungin väkiluku on noin 900 000, mutta Torinon suurkaupunkialueella on yhteensä noin 1,5 miljoonaa asukasta.


title: Torino

text: Torino tunnetaan Fiat-autotehtaan hallinnon ja päätuotantolaitosten sijaintipaikkana. Entinen Lingotto-teollisuusrakennus, aikoinaan maailman suurin autotehdas, toimii nykyisin muun muassa kulttuurikeskuksena ja hotellina. Kaupunki tunnetaan myös barokkiarkkitehtuuristaan.


title: Torino

text: Noin 400-luvulla eaa. seudulle asettuneella väestöllä oli nykyisen Torinon paikalla kaupunki "Taurasia", jonka Hannibal hävitti vuonna 218 eaa.


title: Torino

text: Roomalaiset perustivat paikalle sotilasleirin "Castra Taurinorum", joka myöhemmin omistettiin keisari Augustukselle nimellä "Julia Augusta Taurinorum". Sotilasleirin pääkadun ("decumanus") paikka löytyy yhä Torinon asemakaavasta, nykyisin nimellä Via Garibaldi.


title: Torino

text: Langobardit valloittivat seudun vuonna 568 ja hallitsivat sitä ruhtinaskuntana, kunnes frankit syrjäyttivät heidät vuonna 773 ja pitivät aluetta hallussaan vuoteen 888. Tämän jälkeen valta vaihtui useasti. Ranskalainen Savoijin aatelissuku sai seudun hallintaansa 1200-luvulla ja hallitsi sitä suurimman osan ajasta Italian yhdistymiseen 1861 saakka. Torinon yliopisto perustettiin vuonna 1404.


title: Torino

text: Italian yhdistyessä vuonna 1861 Savoijin sukuun kuulunut Sardinian kuningas Vittorio Emanuele II (Viktor Emanuel II) tuli Italian ensimmäiseksi kuninkaaksi. Torino oli yhdistyneen Italian ensimmäinen pääkaupunki 1861–1865.


title: Torino

text: Fiateja valmistanut Lingotton autotehdas aloitti toimintansa 1923 ja oli aikoinaan maailman suurin autotehdas. Benito Mussolinin fasismihallinnon aikana Torino työllistyi merkittävästi autoteollisuudesta ja kaupungissa tuotettiin armeijan ajoneuvoja.


title: Torino

text: Toisen maailmansodan aikana Torino joutui strategisen pommituksen kohteeksi ja vaurioitui pahasti. Kaupunki jälleenrakennettiin nopeasti sodan jälkeen, ja kaupungin väkiluku jatkoi kasvuaan laajalti autoteollisuuden ansiosta. Torinosta tuli 1960-luvulla miljoonakaupunki, mutta autoteollisuus koki kriisin 1970- ja 1980-lukujen taitteessa ja kaupungin väkiluku kääntyi laskuun. Vuosituhannen vaihteessa kaupungissa oli noin 900 000 asukasta.


title: Torino

text: Torino sijaitsee Italian luoteisosassa. Kaupunkia reunustavat lännessä ja pohjoisessa Alpit ja idässä Monferraton mäkialue. Torino sijaitsee Po- ja Dora Riparia -jokien yhtymäkohdassa.


title: Torino

text: Talvet ovat leutoja ja kuivia ja kesät ovat melko kuumia. Sateisinta on keväällä ja syksyllä. Koska kaupunki sijaitsee Alppien itäpuolella, siellä sataa vähemmän kuin vuoriston länsipuolella johtuen föhn-ilmiöstä. Talvella ja syksyllä sankatkin sumut ovat yleisiä, mutta eivät aivan kaupungin keskustassa, koska keskusta sijaitsee laakson laidalla.. Korkein Torinossa mitattu lämpötila oli 37.1 °C ja matalin −21.8 °C.


title: Torino

text: Torinon keskusta edustaa barokkiarkkitehtuuria, ja se on rakennettu pääosin Sardinian kuningaskunnan aikana. Keskustan pääkatujen jalkakäytävät ovat enimmäkseen katettuja. Keskustan tärkein ostoskatu on Via Roma, jota reunustavat 1930-luvulla rakennetut uusvanhat rakennukset. Via Roma alkaa päärautatieaseman luota, ja kadun varrella sijaitsee Piazza San Carlo ja pohjoispäässä Piazza Castello. Piazza Castellon keskellä on Palazzo Madama ja laidalla kuninkaallinen palatsi ja kuninkaallinen asekokoelma. Aivan palatsin vieressä sijaitsee Torinon tuomiokirkko, jonka kuninkaallisessa kappelissa säilytetään Torinon käärinliinaa.


title: Torino

text: Torinon itäisessä keskustassa sijaitsee muun muassa Torinon yliopisto sekä Mole Antonellianan torni, jonka siluetti on yksi kaupungin tunnetuimmista symboleista. Tornissa toimii kansallinen elokuvamuseo. Näköalatasanteelta voi katsella kaupunkia. Keskustan itäosassa sijaitsee myös Museo Egizio, jossa on maailman toiseksi suurin Egyptin historian kokoelma. Po-joen rannalla sijaitsee Valentino-puisto, jossa on kasvitieteellinen puutarha sekä keskiaikaisen kylän ja linnan jäljitelmät, jotka rakennettiin vuonna 1884 pidettyyn näyttelyyn.


title: Torino

text: Keskustan ulkopuolella, kaupungin eteläosassa sijaitsee valtava kansallinen automuseo. Museon lähistöllä sijaitsee myös entinen Lingotto-autotehdas, joka toimii nykyisin kauppa- ja kongressikeskuksena, konserttisalina, taidegalleriana ja hotellina.


title: Torino

text: Po-joen itäpuolella sijaitsee muun muassa kirkot Gran Madre di Dio sekä Santa Maria del Monte dei Cappuccini. Jälkimmäisenä mainitun kirkon yhteydessä on myös näköalatasanne, josta voi katsella kaupunkia ja mahdollisesti Alppejakin. Pojoen itäpuolisilla kukkuloilla sijaitsee Supergan basilika.


title: Torino

text: Torinossa toimii yksilinjainen metro, joka avattiin kaupungissa pidettyjen talviolympialaisten kynnyksellä. Kaupungissa on myös kattava raitiovaunu- ja bussijärjestelmä. Kaupungin keskustassa toimii kaksi merkittävää rautatieasemaa: Porta Nuova ja Porta Susa. 16 kilometrin päässä kaupungin keskustasta sijaitsee Torino-Casellen kansainvälinen lentoasema.


title: Torino

text: Torinossa toimii kaksi tunnettua jalkapalloseuraa, Juventus FC ja Torino FC.


title: Torino

text: Torino oli vuoden 2006 talviolympialaisten isäntäkaupunki.


title: Torino

text: Menestyselokuvan "Riehakas ryöstö" (1969) keskeiset tapahtumat sijoittuivat Torinoon.


title: Torino

text: Torinossa pidettiin vuonna 1999 kansainvälinen lähiavaruuden kappaleita käsitellyt konferenssi, jossa otettiin käyttöön Torinon asteikko. Siinä jonkin tietyn avaruuskappaleen Maahan osumisen riskitasoa kuvataan asteikolla 0–10.


title: Sana

text: Kielitieteessä sana on kielen kirjoitettu tai puhuttu yksikkö, joka sisältää merkityksen. Usein on hyödyllistä tunnistaa kolme eri käsitettä, joita vapaassa kielenkäytössä kutsutaan sanaksi:


title: Sana

text: Sanat jakautuvat morfeemeihin, jotka edelleen jakautuvat foneemeihin. Lauseet sisältävät yhden tai useamman sanan. Sana, jota ei voi edelleen segmentoida on ns. perussana.


title: Partikkeli (sanaluokka)

text: Partikkelit eli apusanat ovat sanaluokka yleensä taipumattomille sanoille, jotka eivät saa määritteitä eivätkä itse toimi määritteinä.


title: Partikkeli (sanaluokka)

text: Partikkelit voidaan jakaa konjunktioihin (esimerkiksi "että", "jotta", "koska", "kun", "vaikka") ja interjektioihin eli huudahdussanoihin (esimerkiksi "hei", "oh", "kas"). Aiemmin partikkeleihin laskettiin kuuluvaksi myös adverbit ja adpositiot, mutta nykyään ne lasketaan erillisiksi sanaluokiksi.


title: Partikkeli (sanaluokka)

text: Erityinen partikkelien alaluokka on liitepartikkelit, jotka eivät ole itsenäisiä sanoja vaan esiintyvät toisen sanan yhteydessä. Suomessa ne ovat sanan jäljessä, kuten "ko/-kö" (esimerkiksi sanassa "minäkö") ja "-kin" (esimerkiksi sanassa "minäkin").


title: Avoin yhteiskunta

text: Avoin yhteiskunta on ranskalaisen filosofi Henri Bergsonin luoma sekä Karl Popperin popularisoima ja edelleen kehittämä käsite, jonka Popper esitteli vuonna 1945 julkaistussa kirjassaan "Avoin yhteiskunta ja sen viholliset". Ideaalisena yhteiskuntana nähtiin äärimmäisen läpinäkyvä demokratia, joka on avoin muutoksille ja perustuu ihmisoikeuksille sekä panarkismille.


title: Avoin yhteiskunta

text: Avoimen yhteiskunnan vastakohta on suljettu yhteiskunta. Avoimessa yhteiskunnassa yksilöt tekevät henkilökohtaisia päätöksiä. Suljetussa, maagisessa eli heimokantaisessa eli kollektiivisessa yhteiskunnassa yksilön etu on toissijainen. Suljetun yhteiskunnan piirteitä ovat totalitarismi ja autoritarismi.


title: Avoin yhteiskunta

text: Totalitarismi tukeutuu kollektivismiin vaatimuksenaan se, että yksilön tulee luopua itsekkyydestä ja toimia yhteishyvää silmällä pitäen. Oikeudenmukaisuus samaistetaan ryhmän etuun.


title: Avoin yhteiskunta

text: Individualisti huomauttaa, että egoismin vastakohta on altruismi eikä suinkaan kollektivismi. Vallassa oleva yhteiskuntaluokka toimii sekin itsekkäästi ja propagandassaan syyttää itsekkyydestä niitä, jotka eivät alistu.


title: Avoin yhteiskunta

text: Valtion tehtävä on turvata yksilön perusoikeudet, ja yksilö on siksi valmis luopumaan osasta suvereniteettiaan. Asia kääntyy nurinpäin, kun valtion edun turvaamiseksi lähdetään rajoittamaan kansalaisten oikeuksia. Autoritaristinen valtio eli suljettu yhteiskunta pyrkii valvomaan kansalaistensa mielipiteitä ja jopa moraalia. Moraalisen vastuun siirtäminen pois yksilöltä johtaa moraalin turmeltumiseen. Avoimessa yhteiskunnassa yksilö kontrolloi valtiota eikä päinvastoin.


title: Avoin yhteiskunta

text: Popperin määritelmän mukaan suljettu yhteiskunta ei kykene omaehtoisiin muutoksiin.


title: Avoin yhteiskunta

text: Popper arvostelee voimakkaasti Platonia, jonka esittämä filosofien johtama luokkayhteiskuntainen valtio on hänen tulkintansa mukaan kunnioittamiensa Sokrateen ja Demokritoksen ajatuksien vastainen. Popper lainaa Demokritosta: "...ja vaikka harvat saattavat panna alulle toimenpiteen, olemme kaikki kykeneviä sen arvioimiseen."


title: Avoin yhteiskunta

text: Vuonna 1947 Popper perusti klassista liberalismia puolustavan Mont Pelerin Society -ryhmän yhdessä ystävänsä Friedrich Hayekin, Milton Friedmanin, Ludwig von Misesin ym. kanssa.


title: Sigmund Freud

text: Sigmund Freud [freud] (alun perin Sigismund Schlomo Freud; 6. toukokuuta 1856 Freiberg, Määri, Itävallan keisarikunta (nykyinen Příbor, Tšekki) – 23. syyskuuta 1939 Lontoo, Iso-Britannia) oli itävaltalainen lääkäri ja tutkija, joka tunnetaan ennen kaikkea psykoanalyysin kehittäjänä. Sitä kautta hänellä on ollut suuri vaikutus koko psykologian alalla, ja psykoanalyysi on vaikuttanut monien eri psykoterapian muotojen kehitykseen. Freudin vaikutus koko länsimaiseen kulttuuriin on ollut huomattava.


title: Sigmund Freud

text: Sigismund Schlomo Freud syntyi Määrissä Freibergin (nykyinen Příbor) pikkukaupungissa, joka nykyään sijaitsee Tšekin tasavallassa. Isä Jacob Freud oli kauppias, ja perhe oli maallistuneita saksankielisiä juutalaisia, jotka pyrkivät sulautumaan itävaltalaisiin. Sigmund itse pyrki pitämään kiinni juutalaisuudestaan. Perheen ankara lastenhoitaja oli katolinen. Vuoden 1857 lokakuussa Sigismundille syntyi veli Julius, joka kuoli huhtikuussa 1858. Joulukuussa 1858 syntyi sisar Anna. Freudit muuttivat vuonna 1859 Leipzigiin ja vuonna 1860 Wieniin. Perhe eli niukoissa oloissa, mutta Sigismund osoittautui lahjakkaaksi ja lukuhaluiseksi koululaiseksi.


title: Sigmund Freud

text: Itävalta-Unkarin juutalaisvastaisuus alkoi hellittää otettaan 1870-luvulla, ja juutalaistenkin oli mahdollista tavoitella korkeaa yhteiskunnallista asemaa. Tultuaan ylioppilaaksi vuonna 1873 Sigismund aloitti lakiopinnot Wienin yliopistossa ajatellen poliittista uraa mutta siirtyi pian opiskelemaan luonnontiedettä ja ennen kaikkea lääketiedettä. Näihin aikoihin hän lyhensi etunimensä Sigmundiksi. Hänen opintonsa edistyivät tavanomaista hitaammin, ja hän valmistui lääketieteen tohtoriksi vasta vuonna 1881. (Tavallisesti opinnot kestivät viisi vuotta.)


title: Sigmund Freud

text: Freud sai luonnontieteellisen koulutuksen ja hän erikoistui neurologiksi. Hän arvosti järki- ja kokemusperäisyyttä: positivistit olivat Wienissä vallassa hänen opiskeluaikanaan. Tutkimusihanteena oli fysikaalis-matemaattinen menetelmä. Yksityiselämässään hän irrottautui juutalaisesta uskonnosta – mutta halusi säilyttää juutalaisen identiteettinsä – ja tutkijana teologisista ennakkokäsityksistä. Hän sai voimakkaita vaikutteita opettajaltaan fysiologi Ernst Brückeltä, joka kuului Hermann Helmholtzin koulukuntaan. Brücke opetti, että kaikki luonnonilmiöt ovat liikeilmiöitä, ja Freud koetti pitkään selittää psyykkisiä tapahtumia fysiologisin syin. Elämänsä loppuun asti Freud oli sitä mieltä, että psykoanalyysi ”voi siis yhtyä tieteen yleiskatsomukseen” ja että psykoanalyysi on luonnontiede. Vuoden 1895 aikoihin Freud tavoitteli teoriaa, joka kuvaisi, miten hermosolut ja -säikeet toimivat yhdessä.


title: Sigmund Freud

text: Freudin opiskeluaikana psykiatrisia sairauksia pidettiin fysiologisina rappeutumisilmiöinä, joihin joillakuilla ihmisillä on tavallista voimakkaampi perinnöllinen taipumus. Ulkoiset seikat korkeintaan laukaisevat fysiologisen tapahtumasarjan, joka on varsinainen sairaus. Käsityksen tunnetuin esittäjä oli Emil Kraepelin. Freudin myöhäisessä ajattelussa näkyy vain vähäisiä jäänteitä tästä suhtautumistavasta, ja hän tähdensi paitsi perinnöllisiä seikkoja myös elämänkohtaloa. Psykosomaattisuuden ymmärtämisessä Freud omaksui vaikutteita antiikin kreikkalaisilta, joiden mukaan mieltä ja ruumista ei voida erottaa toisistaan.


title: Sigmund Freud

text: Psykoanalyysin taustalla vaikuttivat myös romanttiset virikkeet. Freud luki nuorena muun muassa Friedrich Schellingin teoksia ja omaksui ilmeisesti tältä käsityksen, että luonto koostuu keskenään taistelevista vastakkaisista perusvoimista (dualismi). Romantiikan runoilijat, kuten J. W. von Goethe ja Friedrich Schiller, antoivat yllykkeen unien tutkimiseen, ja tiedostumattomaan () sielunelämään olivat viitanneet sellaiset filosofit kuin Arthur Schopenhauer – jota Freud tosin alkoi lukea vasta vuoden 1919 paikkeilla – ja Friedrich Nietzsche. Myös empaattinen tutkimusasenne – joka ei kenties luonnehtinut niinkään Freudin omaa työskentelytapaa kuin muita varhaisia analyytikkoja – ja kiinnostus arkisiin asioihin olivat nimenomaan romantiikan perua.


title: Sigmund Freud

text: Koko opiskeluaikansa Freud oli kiinnostunut muistakin aineista kuin vain lääketieteestä – hän seurasi muun muassa Brentanon filosofianluentoja –, ja hän sai varsin monipuolisen koulutuksen. Hän haaveili tutkijanurasta ja työskenteli Brücken johtamassa fysiologian laboratoriossa kesään 1882 asti, kunnes otti viran Wienin kaupunginsairaalassa. Syyt olivat taloudelliset: Freud oli kihlautunut, ja kodin perustaminen edellytti riittäviä tuloja, jotka vain yksityisvastaanotto voisi tarjota. Vastaanoton perustaminen puolestaan edellytti kliinistä kokemusta.


title: Sigmund Freud

text: Freud työskenteli Wienin kaupunginsairaalassa kolme vuotta. Kirurgian osastolla hän tutki kokaiinin käyttöä puudutusaineena, ja hän oli innostunut kokaiinin parantavista ja piristävistä vaikutuksista. Vuosina 1884–87 Freud itse kokeili kokaiinia ja totesi sen auttavan masennuskohtauksiinsa. Freud tutki muun muassa kokaiinin vaikutusta ruumiinvoimaan ja reaktiokykyyn ja suositti sitä avuksi morfinistien vieroitushoitoon. Freud julkaisi vuonna 1884 huomiota herättäneen artikkelin ”Kokaiinista”, ja mainitsi siinä myös kokaiinin puudutusvaikutuksesta. Freudin kollega, silmälääkäri Karl Koller tuli sen jälkeen ajatelleeksi, että kokaiinia voitaisiin käyttää silmän puuduttamiseen, suoritti kokeiluja ja julkisti havaintonsa syyskuussa 1884. Freud ja varsinkin Koller saivat tämän jälkeen maailmanlaajuista kuuluisuutta. Freud vaikutti osaltaan siihen, että kokaiinia alettiin käyttää paikallispuudutteena – ensin silmälääketieteessä, sitten muussakin pikkukirurgiassa. Sittemmin Freudin kuitenkin valtasi epäilys, että tähän ”psyykenlääkkeeseen” liittyy myös vakavia haittavaikutuksia. Vuoden 1887 jälkeen hän luopui aiemmista käsityksistään ja myöhemmin katui virheelliseksi osoittautunutta oletustaan kokaiiniin hyödyllisyydestä.


title: Sigmund Freud

text: Vuonna 1885 Freudille myönnettiin matka-apurahaa Pariisiin neurologi Jean-Martin Charcot’n oppiin tutkimaan lasten aivohalvauksia ja afasiaa. Charcot’n vaikutus veti häntä neurologiasta psykologiaan, ja hän kuunteli ilmeisen innostuneena Charcot’n luentoja. Erityisesti hypnoottisen suggestion käyttö teki häneen vaikutuksen. Charcot suhtautui vakavasti hysteriapotilaidensa oireisiin ja oli valmis esittämään erikoisia oletuksia. Palattuaan Wieniin Freud ryhtyi levittämään tietoa Charcot’n tutkimuksista muun muassa kääntämällä saksaksi tämän luentoja. Charcot’n ohella hypnoottista suggestiota tutki Ranskassa niin sanottu Nancyn koulukunta, johon kuuluivat Ambroise Liébeault ja Hippolyte Bernheim. Freud tutustui tämänkin koulukunnan näkemyksiin, käänsi saksaksi Bernheimin kirjan ja teki opintomatkan Nancyyn vuonna 1889.


title: Sigmund Freud

text: Pariisin-matkansa jälkeen Freud aloitti yksityisvastaanoton. Kaupunginsairaalan lääkärit lähettivät hänelle hermotautipotilaita, ja hän jatkoi työskentelyä Theodor Meynertin aivoanatomian laboratoriossa. Pitkän kihlauksen ja laajan kirjeenvaihdon jälkeen hän avioitui Martha Bernaysin kanssa vuonna 1886. Heille syntyi kaikkiaan kuusi lasta, ja nuorimmasta tyttärestä Anna Freudista tuli psykoanalyytikko ja isänsä työn jatkaja.


title: Sigmund Freud

text: Freud kehitteli kaiken aikaa omaa psykologista teoriaansa käyttäen avuksi potilasaineistoaan. Hän jatkoi hypnoottisen suggestion käyttöä mutta kokeili potilaiden hoitoon Wilhelm H. Erbin sähköhoitolaitetta, jolla neurasteniapotilaita oli yleensä hoidettu. Hän alkoi kuitenkin pitää ”sähköhoidon” vaikutusta suggestion tulosena, ja hän joutui selittämään kliinisiä havaintoja kokonaan uudenlaisilla käsitteillä (kuten tunteensiirrolla) ja oletuksilla (tiedostumattoman psyykkisen toiminnan vaikutuksella).


title: Sigmund Freud

text: Freudin ajattelun kehittymistä voidaan seurata läheisesti laajasta kirjeenvaihdosta, jota hän kävi berliiniläisen lääkärin Wilhelm Fliessin kanssa 1887–1904. Fliessistä tuli Freudille tärkeä keskustelukumppani ja virikkeiden antaja ja ennen kaikkea tukija, sillä Wienissä Freudin ajatuksiin suhtauduttiin pitkään melko karsaasti eikä hän saanut asemaa Wienin yliopistosta.


title: Sigmund Freud

text: Tutkiessaan afasiaa Freud toi kliiniseen kuvaan psykologista aineistoa. Tuohon aikaan vallinneen käsityksen mukaan psyykkiset tapahtumat johtuivat fyysisistä syistä. Erityisen kumoukselliselta vaikutti Freudin ajatus, että seksuaaliset ristiriidat vaikuttaisivat neuroosien syntyyn.


title: Sigmund Freud

text:
Opettajansa ja tukijansa Josef Breuerin kanssa Freud valmisteli 1890-luvulla tutkielmaa "Tutkielmia hysteriasta" (1895), jossa kuvattiin Breuerin ja Freudin hoitamia naispotilaita. Psykoanalyysin katsotaan saaneen alkunsa tästä teoksesta. Kirjan varhaisin tapaus Breuerin potilas ”Anna O...” eli kirjailija ja ihmisoikeusaktivisti Bertha Pappenheim, on peräisin 1880-luvun alusta, ja tapauksen perusteella Freud piti Breueria psykoanalyysin todellisena isänä. Breuer hoiti Pappenheimin ”vaikeaa hermostollista yskää” ja muita hysteerisinä pidettyjä oireita kuten halvausta ja harhanäkyjä. Breuerin kirjasta saa sen vaikutelman, että ”katharsis-menetelmä” oli Pappenheimin ansiota. Breurerin mukaan Pappenheimin kertoi ”itse aiheutetun hypnoosin” vallassa hänelle tarinoita, joiden helpotti hänen oireitaan väliaikaisesti. Hoitomenetelmää voi nimittää katarttiseksi, sillä potilas pystyi kohtaamaan voimakkaita tunteita ja muistoja, joita hän ei kyennyt valvetilassa käsittelemään. Sen jälkeen Breuer alkoi hypnotisoida potilastaan ja havaitsi, että tämä pystyi hypnoosissa palauttamaan oireensa tilanteeseen, jota he pitivät oireen alkusyynä. Tämä tuki oletusta, että hysteeriset oireet palautuvat elämäntapahtumiin eivätkä niinkään fyysisiin syihin. Breuerin mukaan Pappenheimin oireet tulivat näin ”pois kerrotuiksi” tai ”pois puhutuiksi”. Hoitosuhteeseen ilmaantui kuitenkin voimakas ”eroottinen tunteensiirto”, joka pelästytti Breuerin lopettamaan hoidon.
Vajavaisuudestaan huolimatta Pappenheimin hoitoa on pidetty psykoanalyysin ”kantatapahtumana”. Nykyisten psykoanalyytikkojen mittapuiden mukaan monet varhaiset analyysit olivat virheellisiä, liian lyhyitä eikä potilaan patologian vakavuutta ymmärretty täydellisesti. Freud ja Breurer väittivät kirjassaan "Tutkielmia hysteriasta", että Pappenheim olisi parantunut psykoanalyysin avulla. Väite ei pitänut paikkaansa, vaan potilas meni lopulta niin huonoon kuntoon, että joutui kuukausiksi sairaalahoitoon.


title: Sigmund Freud

text: Pariisin-matkansa jälkeen Freud oli ryhtynyt käyttämään hypnoosia neuroosipotilaiden hoitoon. Kokemus ohjasi hänet kuitenkin vähitellen luopumaan hypnoosista ja keskittymään potilaiden kuuntelemiseen. Tämä johti ”vapaiden mielijohteiden menetelmään”. Freud vaati potilaita kertomaan kaiken, mitä näiden mielessä liikkui. Pelkkä kertominen ei kuitenkaan riittänyt parantumiseen, vaan kertomuksissa paljastuneita epämieluisia muistoja oli työstettävä ("durcharbeiten") ja saatettava ne hyväksytyksi osaksi potilaan ajatusmaailmaa.


title: Sigmund Freud

text: Freudin varhaiseen hoitotekniikkaan kuuluivat seuraavat perusmenetelmät: potilaan likeinen havainnointi, osuvat tulkinnat, vapaa mieleenjohtumien (päähänpistojen) kertominen valvetilassa sekä muistumien työstäminen. Menettelytavat olivat kuitenkin vielä haparoivia, ja Freudin ”terapeuttinen raivo” teki hänestä enemmänkin manipuloijan kuin kuuntelijan. Potilas oli hänelle väline: hän kyllä kuunteli potilaita, mutta hän koputteli heitä kuin sisätautilääkäri ja kuunteli, mitä kaiku vastasi.


title: Sigmund Freud

text: "Tutkielmia hysteriasta" sai Itävallassa varsin nuivan vastaanoton, ja kun Freud esitelmöi huhtikuussa 1896 psykiatrien ja neurologien yhdistyksessä neuroosien seksuaalisesta etiologiasta ja esitteli niin kutsutun viettelyteorian, jonka mukaan neuroosien taustalla on aina todellista seksuaalista hyväksikäyttöä, hänen näkemyksensä torjuttiin. Tästä teoriasta hän luopui jo seuraavana vuonna mutta julkisti käsityksensä vasta vuonna 1905. Oli varsin ratkaisevaa, että Freud luopui viettelyteoriasta: nyt hän saattoi olettaa, että mielikuvituksen tuotteet vaikuttivat sielunelämässä yhtä voimakkaasti kuin todellisetkin tapahtumat.


title: Sigmund Freud

text: Jotkut tutkijat, kuten Jeffrey Masson ja Alice Miller, ovat arvostelleet Freudia viettelyteorian hylkäämisestä: heidän mukaansa Freud antoi periksi halutessaan päästä vanhoillisten lääkäripiirien suosioon ja kielsi kokonaan sen, että lapsia käytettäisiin hyväksi. Freud ei kuitenkaan luopunut erikoisten teorioiden esittelystä myöhemminkään (esimerkiksi kuolemanvietti). Hän oli myös hyvin selvillä siitä, että lapsia tosiasiallisesti käytetään hyväksi.


title: Sigmund Freud

text: Neuroosien seksuaalista etiologiaa pidetään Freudin keksintönä, mutta hän itse kertoi saaneensa innoituksen kolmelta tutkijalta, jotka eivät kernaasti tunnustaneet kunniaa omakseen: Josef Breuer, J.-M. Charcot ja Rudolf Chrobak. Nämä olivat aikaisemmin eri yhteyksissä maininneet nuorelle neurologille Freudille ”alkovien salaisuudet”, ja Freud itse oli kunnon porvarina torjunut tuollaiset ajatukset. Kliininen aineisto sai Freudin vakuuttumaan tuollaisesta teoriasta, mutta Breuerin, Charcot’n ja Chrobakin irralliset kokkapuheet palasivat hänen muistiinsa vasta myöhemmin. Freud lähti taistelemaan julkisesti teorian puolesta, jota sovinnaiset lääkärit eivät halunneet esittää julkisesti. Kokemukset juutalaisvastaisuudesta olivat valmistaneet Freudia tiettyyn itsenäisyyteen:


title: Sigmund Freud

text: ”Alkaessani 1873 opiskella yliopistossa koin heti alkuun muutamia tuntuvia pettymyksiä. Pahin oli kohtaamani vaatimus, että minun pitäisi tuntea itseni alempiarvoiseksi ja kansakuntaan kuulumattomaksi, koska olin juutalainen. – – yksi myöhempään nähden tärkeä seuraus tästä yliopistossa saamastani ensivaikutelmasta oli, kun niin varhain tuli osakseni olla oppositiossa ja ’taajan enemmistön’ pannaanjulistamana. Se valmisteli tiettyyn riippumattomuuteen arvostelun suhteen.”


title: Sigmund Freud

text: Psykoanalyysin keskeisiin tapahtumiin kuuluivat myös Freudin itseanalyysi ja unien tulkinta. Jouduttuaan erilaisten neuroottisten ongelmien vaivaamaksi Freud pyrki 1890-luvulla perusteelliseen itsetutkisteluun ja tunteidensa jatkuvaan kirjaamiseen. Freud analysoi itseään vapaiden mieleenjohtumien menetelmällä ja käytti aineistona pääasiassa uniaan. Tässä Freud katsoi päässeensä yhä lähemmin perille unien vaikutuksesta ja toiminnasta, ja 1890-luvun lopulla hän laati laajan tutkielman "Unien tulkinta", joka julkaistiin marraskuussa 1899 (nimiösivullaan vuosiluku 1900).


title: Sigmund Freud

text: Ensi alkuun "Unien tulkinnan" vastaanotto oli laimea eikä kirjaa myyty paljonkaan. Freudin aiheenvalinta vaikutti omituiselta, sillä unia pidettiin toisarvoisina. Yhtä eriskummallisilta tuntuivat kaksi seuraavaa teosta, joissa tarkasteltiin virhesuorituksia eli ”freudilaisia lipsahduksia” ja vitsejä: "Arkielämämme psykopatologiaa" (1901) ja "Vitsi ja sen yhteys piilotajuntaan" (1905). Näissä kolmessa kirjassa Freudin huomio kohdistuu arkisiin ja tahattomiin elämänilmiöihin. ”Tarkoituksenihan on kerätä ja tieteellisesti arvostella jokapäiväisiä asioita.” "Unien tulkinnassa" Freud esitti, että uni on (tukahdutetun, torjutun) toiveen (verhoutunut) toteuma. "Arkielämämme psykopatologiaa" keskittyi osoittamaan virhesuoritusten mielekkyyttä, jota torjunta estää ihmisiä havaitsemasta. "Vitsi"-kirjassa Freud esitti, että vitsin tuottama mielihyvä perustuu psyykkisen energian säästymiseen.