title: Alpo Rusi

text: Rusi on toiminut vuoden 2016 maaliskuun alusta Kaunasissa Liettuassa Vytautas Magnus -yliopiston vierailevana professorina. Vuonna 2017 hänet nimitettiin yliopistoon Rudolf Holsti -nimikkoprofessuurin virkaan. Suomen ulkoasiainministeriö myönsi 20 000 euroa nimikkoprofessuurin rahoittamiseksi.


title: Alpo Rusi

text: Rusi juonsi viikoittaista keskusteluohjelmaa Radio Rapu -kanavalla.


title: Alpo Rusi

text: Rusi nousi laajaan mediajulkisuuteen vuonna 2002, kun Suojelupoliisi kertoi epäilevänsä häntä törkeästä vakoilusta DDR:n hyväksi vuosina 1969-76. Häntä epäiltiin nimellä "Pekka" tunnetuksi Stasin vakoojaksi jonka koodi oli XV/11/69. Supon epäily peitenimen "Pekka" ja Alpo Rusin yhteydestä syntyi, koska Itä-Saksaan luovutetuista lukuisista asiakirjoista useat olivat lähtöisin Alpo Rusin silloisesta työpaikasta ulkoministeriöstä. Tieto epäilystä vuosi julkisuuteen. Rusin ystävä Olli Rehn ilmoitti luopuvansa ehdokkuudesta vuoden 2003 eduskuntavaaleissa voidakseen päätoimisesti puolustaa Rusia.


title: Alpo Rusi

text: Alpo Rusin vanhempi veli, Jukka Rusi, tunnusti luovuttaneensa Metsäteollisuuden tiedottajana haltuunsa saamiaan ei-salaisia ulkoministeriön ja muun muassa EVA:n muistioita ja asiakirjoja DDR:n diplomaateille. Tiedon asiasta toi julkisuuteen Olli Rehn "Suomen kuvalehdessä" julkaisemassaan kertomuksessa kuultuaan Jukka Rusin tunnustuksen asiasta. Kertomansa mukaan Jukka Rusi tunnusti yhteytensä DDR:n diplomaatteihin heti ensimmäisessä Supon kuulustelussa toukokuussa 2002. Supon esitutkintaa ei kuitenkaan keskeytetty. Jukka Rusi toimi vuosina 1968–1973 valtioneuvoston tiedotussihteerinä ja tämän jälkeen tiedottajana Metsäteollisuuden keskusliitossa. Pekka Lehdon ohjaamassa, Rusin tapausta käsittelevässä dokumenttielokuvassa "Epäilyksen varjossa" (2010) BSTU:n asiantuntija Helmut Muller-Enbergs toteaa, että Jukka Rusi oli jo vuodesta 1965 Stasin operaatio "Ingen" kontakti. Jukka Rusi kuoli tapauksen luoman paineen alla lokakuussa 2004.


title: Alpo Rusi

text: BSTU:n asiantuntijan Helmut Müller-Enbergs osoitti jo 15.1.2003 suojelupoliisille valmistelemassaan muistiossa, että Jukka Rusi oli Stasin upseerin "Ingen" kontakti peitenimellä "Pekka" vuodesta 1965 eteenpäin. Tällöin Alpo Rusi oli 16-vuotias. PEKKA oli Müller-Enbergsin mukaan yksin Jukka Rusi, ei Alpo Rusi tai "Rusin veljekset" yhdessä. Müller-Enbegsin mukaan Supo oli jättänyt selvittämättä, että yhdessä operaatiossa ei koskaan ollut kuin yksi henkilö, mikä tieto olisi ilmennyt Rosenholz-aineistoa koskevasta kortiston analysoinnista. Muller-Enbergsin lausunto vahvistaa, että Supo oli alusta alkaen epäillyt väärää henkilöä puutteellisten perusselvitysten seurauksena.


title: Alpo Rusi

text: Operaatio "Pekka" oli avattu rekisterissä XV/11/69 Jukka Rusille 13. tammikuuta 1969 ja sitä tarkoittava F22 kortti PEKKA, Pohjoismaissa hoidettuja operaatioita vuosina 1968-84 hoitanut Stasin upseeri Peter Keller teki rekisteriin Alpo Rusia koskevan henkilökortin 20. marraskuuta 1969 "mahdollisena tulevaisuuden tietolähteenä". Stasin ulkomaanvakoilu HVA teki vastaavia kortteja arviolta 320 000, joista vain korkeintaan 2-5 prosenttia kuului henkilöille, joilla oli ollut jonkinlainen Stasi-yhteys. Keller todisti Berliinissä tammikuussa 2003: "Alpo Rusi, jos olisi ollut Stasin kontakti, olisi saanut oman rekisterin ja oman operaation. Alpo Rusista ei tullut koskaan kontaktia Stasille, eikä hän antanut aineistoja meille".(lähteet: Epäilyksen varjossa,tv-dokumentti,2010)


title: Alpo Rusi

text: Alpo Rusista julkisuuteen lain vastaisesti vuodettu ja perusteettomaksi osoittautunut vakoiluepäily päätyi syyteharkintaan asti. Valtionsyyttäjä Jarmo Rautakoski päätti jättää syytteen nostamatta. Rautakoskea on arvostelu usein ja toistuvasti siitä, että hän jätti toteamatta, että Alpo Rusia ei voitu mitenkään kytkeä mihinkään rikokseen. Hän itsekin arvosteli itseään Helsingin Sanomissa 24.10.2010 ja syytti Supoa siitä ettei se ollut lopettanut esitutkintaa Alpo Rusin osalta viimeistään tammikuussa 2003 kun oli selvinnyt ettei hän ollut Stasin kontakti. (Epäilyksen varjossa, tv-dokumentti,2010).


title: Alpo Rusi

text: Suojelupoliisin toiminta Rusi-jutussa herätti arvostelua. VTT Jukka Tarkka ihmetteli, miksi Supo keskittyi vain Rusin veljesten tutkintaan ja jätti "muut tapaukset" tutkimatta. Esitutkinnan vuotamista julkisuuteen kritisoivat eduskunnassa Heidi Hautala ja Petri Neittaanmäki.


title: Alpo Rusi

text: Rusi kirjoitti yhdessä Olli Rehnin kanssa teoksen "Kylmä tasavalta", jossa kritisoitiin Supoa ja muun muassa epäiltiin esitutkinnan hitauden johtuneen poliittisista vaikutteista ja estäneen Rusin eduskuntavaaliehdokkuuden. Rusi myös haastoi valtion oikeuteen ja pyysi vahingonkorvauksia "perusteettomasta ja virheellisestä esitutkinnosta ja tietovuodosta". suojelupoliisin osastopäällikkö Hannu Moilasen mukaan Supo kertoi asiasta salassapitovaatimuksin tasavallan presidentti Tarja Haloselle, entiselle presidentille Martti Ahtisaarelle, pääministeri Paavo Lipposelle, sisäministeri Ville Itälälle, ulkoministeri Erkki Tuomiojalle, poliisiylijohtaja Reijo Naulapäälle, valtionsyyttäjä Jarmo Rautakoskelle ja neuvottelevalle virkamiehelle Juhani Suomelle. Turun Sanomissa 8. joulukuuta 2007 Tuomioja myönsi kertoneensa vuonna 2001 tiedon epäilystä eteenpäin valtiosihteeri Antti Satulille.


title: Alpo Rusi

text: Rusi teki marraskuussa 2005 tutkintapyynnön suojelupoliisin päälliköstä Seppo Nevalasta. Keskusrikospoliisi epäili Nevalaa törkeästä kunnianloukkauksesta. Syyte hylättiin.


title: Alpo Rusi

text: Stasin arkistoja hoitavan BStU:n Rosenholz-tutkimusryhmän puheenjohtajan, Helmut Müller-Enbergsin, 20. huhtikuuta 2006 Iltalehdelle antaman haastattelun mukaan lopputulos on se, että Jukka Rusi on ollut HVA:n eli Stasin ulkomaantiedustelun kanssa yhteistyössä, mutta vastaavasti Alpo Rusi ei. Muller-Enbergs luonnehti suojelupoliisin toimintaa toteamalla: "suurempaa virhettä ei voi tehdä". SUPO olisi hänen mukaansa voinut tarkistaa puhelinsoitolla tai sähköpostilla sen, että Alpo Rusi ei ollut Stasin kontakti. SUPO ei tällaista selvitystä koskaan tehnyt, joka käy ilmi Mueller-Enbergsin lausunnoista.


title: Alpo Rusi

text: Rusi vaatii valtiolta 500 000 euroa vahingonkorvauksia henkisistä kärsimyksistä ja taloudellisista menetyksistä. Rusin mukaan suojelupoliisin 2002 aloittama esitutkinta oli perusteeton. Rusi ja hänen lakimiehensä Olli Santanen ovat vaatineet valtion listoja Stasi- ja KGB-kontakteista julkaistavaksi. Rusin mukaan listoja on neljä: neuvostoloikkari Oleg Gordievskin 1980-luvulla Suomeen toimittama KGB-lista, länsitiedustelun toimittama Tiitisen lista, Stasi-epäiltyjä koskeva vuonna 1999 Suomeen ilmaantunut Hassisen lista ja Rosenholtz-aineisto, joka sisältää tietoja Stasin kortistoista. Vaatimuksellaan kaikkien listojen julkistamisesta Alpo Rusi ja hänen lakimiehensä Olli Santanen pyrkivät keväällä 2007 osoittamaan, että Alpo Rusin nimi ei ole mainituilla listoilla. Helsingin käräjäoikeus ei valtion vastustettua määrännyt listoja oikeudenkäynnissä esitettäväksi.


title: Alpo Rusi

text: Oikeudenkäynnin yhteydessä 27. elokuuta 2007 Rusin asianajajat esittivät listan henkilöistä, jotka tämän mukaan olivat aikanaan tiiviisti yhteydessä DDR:n suurlähetystöön Helsingissä. Asianajajien mukaan tarkoituksena oli lähinnä todistaa, että vuodoista epäilyksenalaisia olisi voinut olla paljon. Joidenkin arvioiden mukaan nimilistan julkistamalla Rusi tavallaan vahingoitti omaa asiaansa, sillä hän ei esittänyt mitään todisteita eikä lähdeaineistoa listansa tueksi. Helsingin sanomat otsikoi 27.8.2007: Rusi ampui itseään jalkaan. Näin hän olisi syyllistynyt aivan samanlaiseen tekoon kuin suojelupoliisi. Nämä arviot siitä, että kansalainen voisi "syyllistyä" salaisen poliisin rikokseen käydessään oikeudenkäyntiä sitä vastaan herättivätkin kansainvälistä keskustelua . Toisaalta kirjassaan "Vasemmalta ohi" Rusi mielestään pystyi alkuperäisten DDR-asiakirjojen ja monien muiden dokumenttien perusteella osoittamaan, että ensinnäkin hänen oikeudessa esittämänsä lista Stasin ei-kommunistisista avainkontakteista vuosilta 1969-76 piti paikkansa.


title: Alpo Rusi

text: Helsingin käräjäoikeus totesi Alpo Rusin perusoikeuksia loukatun. Käräjäoikeus tuomitsi valtion maksamaan Rusille yli 130 000 euroa erilaisina korvauksina. Helsingin Sanomat arvioi päätöksen "yllättäväksi ja dramaattiseksi".


title: Alpo Rusi

text: ”Alpo Rusi kanteli Johannes Koskisesta” oikeuskanslerille (IS 6.2.2010). Käräjäoikeuden Alpo Rusia koskevan päätöksen (8.11.2007 nro 30764) mukaan oikeusministeri Johannes Koskinen lausuma (lehtihaastattelussa 12.6.2003) oli Alpo Rusin syyttömyysolettaman vastainen. Lausuma oli seuraavanlainen: ”On todettu, että juuri törkeään vakoilurikokseen ei löytynyt näyttöä, mutta sen sijaan kylläkin sinänsä lainvastaisesta toiminnasta. Rikoksen vanhentumisen takia ei ole voitu tutkia, missä määrin on syyllistytty tavalliseen rikokseen.”


title: Alpo Rusi

text: Entinen valtionsyyttäjä Jarmo Rautakoski totesi Helsingin Sanomissa 24.1.2010 että Supon olisi pitänyt lopettaa esitutkinta heti Stasin entisten upseerien kuulemisen jälkeen tammikuussa 2003 ja julistaa Rusi syyttömäksi.


title: Alpo Rusi

text: Vahingonkorvausoikeudenkäynnissä 27. elokuuta 2007 Alpo Rusi esitti listan henkilöistä, jotka hänen mukaansa pitivät tiivistä yhteyttä Itä-Saksan Helsingin-lähetystöön vuosina 1969-76 ja jotka eivät olleet kommunisteja. Rusin syksyllä 2007 julkaistussa kirjassa "Vasemmalta ohi" hän kertoi käyttämänsä lähteet. Oikeudenkäynnissä hän ei eritellyt lähteitään. Lista sisälsi seuraavat nimet:Rusi oli keskustan ehdokkaana vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa ja vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hän aikoi asettua ehdolle jo vuoden 2003 eduskuntavaaleihin, mutta suojelupoliisin rikosepäilyjen vuodettua julkisuuteen vuonna 2002 Rusi kuitenkin jäi pois vaalien ehdokaslistalta. Rusin mukaan vakoiluepäilyn käsittely julkisuudessa oli vienyt hänen mahdollisuutensa tasavertaiseen vaalikamppailuun. Rusi oli kansanedustajaehdokkaana Suomen Keskustan listoilla Uudellamaalla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Elokuussa 2015 Rusi ilmoitti siirtyneensä Kansallisen Kokoomuksen jäseneksi.


title: Alpo Rusi

text: Rusin Jarmo Korhosen avustamana kirjoittama kirja "Kremlin jalanjäljet" (2017) sai murskaavan kritiikin Helsingin Sanomissa. Veli-Pekka Leppänen ihmettelee, ettei Rusi ole vielä päässyt vakoiluepäilyistä eteenpäin. Hän arvostelee holtittomaksi luonnehtimaansa lähteiden käyttöä, vaihtuvia salaliittoepäilyjä, ja kustantalle hän kohdistaa ihmettelyn, ettei "jokin kello ole kilissyt".


title: Alpo Rusi

text: Alpo Rusin "Uuden Suomen" vastineessa ""Savuavan aseen" löytyminen otti aikansa" Rusi vastasi Leppäselle seuraavalla tavalla:


title: Kustaa Hiekka

text: Kustaa Hiekka (aik. "Gustaf Lindell"; 12. lokakuuta 1855 Laitila – 1. toukokuuta 1937) oli suomalainen kultaseppä ja kunnallispoliitikko.


title: Kustaa Hiekka

text: Kustaa Hiekan vanhemmat olivat maanviljelijä Wilhelm Hiekka (Porkola) ja Fredrika Hiekka. Hiekka kävi sunnuntai- ja iltakoulua ja opiskeli kultasepäksi Uudessakaupungissa vuosina 1870–1875. Saatuaan kisällinkirjansa vuonna 1875 hän työskenteli Viipurissa ja Pietarissa, kunnes perusti oman verstaan Poriin vuonna 1878. Saatuaan kultaseppämestarin arvon Hiekka siirtyi 1879 Tampereelle työskentelemään mestarina kultasepän lesken Henrika Karolina Areniuksen liikkeessä. Hiekka meni naimisiin Areniuksen kanssa ja piti liikettä seuraavat parikymmentä vuotta omana yksityisenä liikkeenään. Vuonna 1899 Hiekka perusti yhdessä helsinkiläisen kultasepän Karl Hägglundin ja turkulaisen kultasepän Vilhelm Pettersonin kanssa Suomen Kultaseppä Oy:n, joka alkoi ensimmäisenä Suomessa valmistaa kulta- ja hopeatavaroita teollisesti, kun niitä aiemmin oli tehty puhtaasti käsityönä.


title: Kustaa Hiekka

text: Menestyksellinen liiketoiminta antoi Hiekalle taloudelliset mahdollisuudet aloittaa mittavan esine- ja taidekokoelman keräämisen. Hiekka oli innokas matkailija, joka jo heti kultasepäksi valmistuttuaan teki useita ulkomaanmatkoja ja toi matkoilla hankkimiaan esineitä kokoelmaansa. Ensimmäisen ulkomaanmatkansa Hiekka teki Pariisin vuoden 1878 maailmannäyttelyyn ja kävi myöhemmin muissakin maailmannäyttelyissä. Hän teki vuosien 1880–1914 välillä vähintään yhden ulkomaanmatkan joka vuosi. Euroopan ohella hän kävi Lähi-idän maissa, Havaijilla, Japanissa ja Hongkongissa. Vuosina 1907–1908 Hiekka teki maailmanympärimatkan, joka kesti puoli vuotta. Maalis-toukokuussa 1911 Hiekka ja Aatu Vasama (1890-1944) tekivät matkan Egyptiin ja matkan aikana Vasama piti päiväkirjaa matkan tapahtumista. Päiväkirjan tekstejä on julkaistu 2011 ilmestyneessä kirjassa "Hiekka aavikolla : matka Egyptiin 1911".


title: Kustaa Hiekka

text: Vuonna 1931 Hiekka lahjoitti kokoelmansa Kustaa Hiekan Säätiön ylläpitämälle museolle ja luovutti museota varten Tampereen Pirkankadun varrella olevan klassistyylisen vuonna 1928 valmistuneen rakennuksen. Tässä rakennuksessa toimii edelleen Hiekan taidemuseo. Kustaa Hiekka harrasti myös kansatiedettä ja lahjoitti keräämänsä kansatieteellisen aineiston Tampereella sijaitsevalle Hämeen museolle. Hiekan synnyinkunnan Laitilan kirjasto toimi vuosina 1938–2006 Hiekan lahjoittamassa Kustaa Hiekan Lukutupa -nimisessä rakennuksessa.


title: Kustaa Hiekka

text: Hiekka sai teollisuusneuvoksen arvon vuonna 1935. Hän kuoli vuonna 1937 81-vuotiaana.


title: Kustaa Hiekka

text: Kustaa Hiekka toimi myös 32 vuotta (1886–1918) Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä sekä kaupungin rahatoimikamarin (myöhempi kaupunginhallitus) puheenjohtajana vuonna 1901.


title: Kustaa Hiekka

text: Kuvanveistäjä Yrjö Liipolan vuonna 1939 tekemä Kustaa Hiekan pronssinen rintakuva on pystytetty Hiekan taidemuseon eteen Tampereelle. Samanlainen rintakuva on myös Laitilassa Kustaa Hiekan Lukutuvan edustalla.


title: Kustaa Hiekka

text: Kustaa Hiekka on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle.


title: Savielly Tartakower

text: Savielly Tartakower (22. tammikuuta 1887 Rostov-na-Donu – 4. tammikuuta 1956 Pariisi) oli puolanjuutalainen shakin suurmestari. Hänet tunnetaan englanniksi etunimellä "Saviely" tai "Savielly" ja ranskaksi "Xavier Tartacover" tai "Xavier Tartakover",


title: Savielly Tartakower

text: Tartakowerin ollessa 12-vuotias hän muutti yhdessä perheensä kanssa Venäjältä Itävalta-Unkariin, missä he asettuivat Wieniin. Tartakower opiskeli lakia Wienin ja Geneven yliopistoissa ja kiinnostui opiskeluaikanaan shakista tutustuen pelaajiin Wienin kahviloissa. Hän tapasi merkittäviä tuon ajan mestareita: Carl Schlechterin, Geza Maroczyn, Milan Vidmarin ja Richard Rétin.


title: Savielly Tartakower

text: Tartakowerin ensimmäinen saavutus oli voitto Nürnbergissä 1906, sitten Hastingsissä 1927 ja 1928 sekä Liègessä 1930. Vierailtuaan New Yorkin eläintarhassa Tartakower keksi orankiavauksen 1. b4. Hän oli avausekspertti muun muassa kuningatargambiitissa, jossa hän keksi uusia muunnelmia ja ideoita.


title: Savielly Tartakower

text: Tartakower oli kuulu sanonnoistaan ja pani muiden muassa suomalaisen Eero Böökin matalaksi hänen ehdotettuaan antautumista Tartakowerin ollessa häviöasemassa: "ajatelkaa sentään käytöstänne". "Virheet vain odottavat tekijäänsä" sekä "on parempi uhrata vastustajan nappuloita" olivat muita tunnettuja aforismeja.


title: Savielly Tartakower

text: Hän kirjoitti muun muassa kirjat: "The Hypermodern Games of Chess" ja "My Best Games of Chess 1905–1954".


title: Läjä Äijälä

text: Veli-Matti ”Läjä” Äijälä (s. 29. syyskuuta 1958 Tornio) on suomalainen muusikko ja sarjakuvapiirtäjä. Hänet tunnetaan etenkin hardcore punk -yhtyeensä Terveiden Käsien (TK) laulajana ja ainoana jäsenenä, joka oli yhtyeessä koko sen olemassaolon ajan. Terveet Kädet aloitti uransa alkumuodossaan 1978 ja virallisesti vuonna 1980 ja hajosi 2016.


title: Läjä Äijälä

text: Terveiden Käsien lisäksi Äijälän yhtyeitä ovat Aavikon kone ja moottori, Billy Boys, Death Trip, The Leo Bugariloves, The Sultans, The Kolmas, Sakset! ja Lapin Helvetti. Näistä Aavikon kone ja moottori, The Kolmas, Sakset! ja Billy Boys soittavat kokeellista elektronista musiikkia, joskin Billy Boys on soittanut myös rockabilly-musiikkia.


title: Läjä Äijälä

text: Äijälän underground-sarjakuvia on julkaistu muun muassa kokoelmassa "X" (Huuda huuda, 2010).


title: Läjä Äijälä

text: Äijälä on julkaissut myös yhden elektronisen kappaleen nimellä Veli-Matti Äijälä "Passions of Läjä Äijälä" -kokoelmalla. Äijälän oma levy-yhtiö on Torniossa vuonna 1979 perustettu IKBAL eli Ismon Karkean Brutaalit Aavikkolevyt.


title: Läjä Äijälä

text: Musiikin tekemisen lisäksi Äijälä on piirtänyt underground-sarjakuvia. Kemin valtakunnallisessa sarjakuvakilpailussa 1985 Äijälä sijoittui sarjallaan "Slemmy" jaetulle toiselle sijalle. Äijälän sarjakuvia ovat julkaisseet muun muassa lehdet "Kupla" (1982–83), "Kannus" (Seinäjoen sarjakuvaseura, 1986–88) ja "Sarjari" (Tampereen sarjakuvaseura, 1986–2017). Äijälä on tehnyt myös kuvituksia levynkansiin (muun muassa Terveet Kädet, Billy Boys, CMX, Raygun, Death Trip, Sorto).


title: Läjä Äijälä

text: Vuosina 1990–94 Äijälä toimitti ja osin piirsi viisi "X"-sarjakuvalehteä, jotka julkaisi hänen oma IKBAL-kustantamonsa. Lehti julkaistiin ensimmäistä numeroa lukuun ottamatta englanninkielisenä, Kari Heikosen käännöksinä. Äijälän lehteen tekemät sarjakuvat on koottu suomenkielisinä albumiin "X" (Huuda Huuda, 2010), jossa mukana ovat myös englanninkieliset käännökset.


title: Läjä Äijälä

text: Äijälä on sanoittanut kappaleita myös Apulannalle ja julkaissut punk-runokokoelman "Runojen kevät" vuonna 2007 yhdessä Pupu Lihaviston ja Astro Lihjamon kanssa.


title: Mineraalitärpätti

text: Mineraalitärpätti eli "lakkabensiini" on maaöljystä jalostettu liuotin, jota käytetään samaan tapaan kuin mäntyöljystä valmistettavaa aitoa tärpättiä. Mineraalitärpätti on huoneenlämmössä kirkas ja väritön neste, joka haihtuu nopeasti. Höyry on syttyvää, eikä mineraalitärpättiin sotkeutuneita riepuja pidä jättää avoimeen astiaan, mikäli lähellä on avotuli. Mineraalitärpättiä ei pidä käyttää pellavaöljymaalien ohentamiseen pellavaöljyn itsesyttymistaipumuksen ja mineraalitärpätin alhaisen leimahduspisteen vuoksi.


title: Mineraalitärpätti

text: Mineraalitärpättiä käytetään alkydiöljymaalien ja lakkojen ohenteena, liuottimena ja puhdistusaineena.


title: Mikroskooppi (tähdistö)

text:
Mikroskooppi (latinaksi "Microscopium, Microscopii, Mic") on eteläisellä taivaalla sijaitseva pieni himmeätähtinen tähdistö, joka ei näy Suomessa. Tähdistö sijaitsee Kauriin ja Jousimiehen tähtikuvioista etelään.
Tähdistön nimesi ranskalainen Lacaille.
Kirkkaimman tähden kirkkaus on vain 4,7.Tähtiä Bayerin nimillä:
Muita huomattavia tähtiä:
Tällä tähdellä on pölykiekko,kirkkaudeltaan muuttuva tähti, lähitähti
kirkkaudeltaan muuttuva tähti, lähitähti


title: Leonard Nimoy

text: Leonard Simon Nimoy (26. maaliskuuta 1931 Boston, Massachusetts – 27. helmikuuta 2015 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja, runoilija ja valokuvaaja, joka tunnettiin parhaiten roolistaan Star Trekin Mr. Spockina vuosina. Hän näytteli Spockia alkuperäisen sarjan lisäksi muun muassa useissa elokuvissa. Nimoy ohjasi myös osan Star Trek -elokuvista, ja lisäksi hänen ohjaustöihinsä kuuluu menestyskomedia "Kolme miestä ja baby". Nimoy ei ollut pelkästään näyttelijä ja ohjaaja, sillä hän julkaisi runokokoelmia, valokuvateoksia ja musiikkialbumeita.


title: Leonard Nimoy

text: Leonard Nimoy syntyi Bostonissa 1931. Hänen vanhempansa Max ja Dora Nimoy olivat Ukrainasta tulleita ortodoksijuutalaisia maahanmuuttajia. Hänen isänsä työskenteli parturina.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy aloitti näyttelemisen jo kahdeksanvuotiaana paikallisteatterissa, jossa hän jatkoi high school -vuosiensakin ajan.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy kävi vuonna 1949 kesäkursseilla Boston Collegessa ja muutti sen jälkeen Kaliforniaan. Ensimmäiset pienet roolinsa hän sai vuonna 1951 elokuvista "Queen for a Day" ja "Katinkultaa". Niiden lisäksi Nimoy näytteli myös teatterissa ja televisiossa. Ensimmäisen päärooliissaan hän oli nuorena nyrkkeilijänä elokuvassa "Kid Monk Baroni" (1952).


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy palveli vuodet 1953–1955 Yhdysvaltain armeijassa. Hän palveli ajastaan 18 kuukautta Fort McPhersonissa, missä hän muun muassa tuotti armeijan viihdetapahtumia. Tuona aikana hän esiintyi myös atlantalaisessa teatterissa "Viettelyksen vaunun" pääosassa. Nimoy kotiutettiin kersanttina marraskuussa 1955.


title: Leonard Nimoy

text: Armeija-aikansa jälkeen Nimoy palasi Kaliforniaan, missä hän työskenteli muun muassa baaripoikana, elokuvateatterin paikannäyttäjänä ja taksikuskina sekä opiskeli näyttelemistä Pasadena Playhousessa. Nimoy esiintyi 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa muun muassa televisiosarjoissa "Wagon Train", "Lännen tie", "Perry Mason yllättää", "Bonanza" ja "Hämärän rajamailla.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy nousi uransa huipulle alkuperäisestä "Star Trek" -televisiosarjasta, jota näytettiin 1966–1969. Siinä hän näytteli puoliksi vulkanuslaista Mr. Spockia. "Star Trekin" luonut Gene Roddenberry oli nähnyt Nimoyn toisessa koe-esiintymisessä ja ajatteli Spockin roolin tälle. Vaikka NBC lakkautti sarjan huonojen katsojalukujen takia, siitä tuli kulttiklassikko. Nimoy sai sarjasta kolme Emmy-ehdokkuutta.


title: Leonard Nimoy

text: "Star Trekin" jälkeen Nimoy jatkoi vakituisena televisiosarjassa "Vaarallinen tehtävä". Tämän jälkeen hän palasi yliopistoon ja opiskeli 1970-luvulla valokuvausta Kalifornian yliopistossa ja espanjaa Antiochin yliopistossa, mistä hän valmistui 1978.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy palasi 1970-luvulla muun muassa "Star Trekin" pariin, kun hän esitti Spockia ääninäyttelijänä "Star Trek" ("Star Trek: The Animated Series", 1973–74) -televisioanimaatiosarjassa, kahdessa "Star Trek – uusi sukupolvi" ("Star Trek: The Next Generation", "ST: TNG", "TNG", 1987–94) -televisiosarjan jaksossa ja seitsemässä "Star Trek" -elokuvassa.


title: Leonard Nimoy

text: 1970-luvun lopulla Nimoy juonsi televisiosarjaa "In Search of...", joka esitteli paranormaaleja tai selittämättömiä tapahtumia. Uutta "Star Trek" -televisiosarjaa alkuperäisin näyttelijöin suunniteltiin 1970-luvun lopulla, mutta Nimoy kieltäytyi kunniasta. Hän suostui kuitenkin vuoden 1979 elokuvaan "" ("Star Trek: The Motion Picture"). Nimoyn rooleihin kuului myös "Nainen nimeltä Golda" ("A Woman Called Golda", 1982), jossa hän esitti Israelin pääministerin Golda Meirin puolisoa. Siitä hän sai uransa neljännen Emmy-ehdokkuuden.


title: Leonard Nimoy

text: Ohjattuaan muutamia televisiosarjojen jaksoja Nimoy ohjasi televisioelokuvan "Vincent", joka kertoi taidemaalari Vincent van Goghin elämästä. Nimoy ohjasi myös "Star Trek" -elokuvat "" ("The Search for Spock", 1984) ja seuraavan "" ("Star Trek IV: The Voyage Home", 1986). Nimoyn ohjauksiin kuuluvat myös kansainvälinen menestyskomedia "Kolme miestä ja baby" (1987), "Intohimon hinta" (1988) sekä epäonnistuneet komediat "Pilapiirtäjän elämästä" (1990) ja "Tosivaimo" (1994).


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy palasi Mr. Spockin rooliin "Star Trek" -sarjan uudelleen käynnistäneessä elokuvassa "Star Trek" (2009). Hän näytteli myös sitä seuranneessa elokuvassa "Star Trek Into Darkness" (2013), joka jäi hänen viimeiseksi "Star Trek"-esiintymisekseen. Nimoy oli ainoa alkuperäisen sarjan näyttelijöistä, jotka esiintyivät niissä. Viimeinen Nimoyn televisiorooli oli sarjassa "Fringe – rajamailla" vuosina 2009–2012.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy esiintyi silloin tällöin ääninäyttelijänä animaatioissa, kuten Galvatronina "" -elokuvassa (1986), "Futurama"- ja "Simpsonit"-televisiosarjoissa sekä Disneyn piirroselokuvassa "Atlantis – Kadonnut kaupunki" (2001), josta hänet huomioitiin Annie-ehdokkuudella parhaasta ääninäyttelemisestä elokuvassa vuonna 2001. Nimoy lainasi myös ääntään vuoden 2005 tietokonepeliin "Civilization IV" ja oli vuoden 2011 "" -elokuvassa Sentinel Primen äänenä.


title: Leonard Nimoy

text: Vuonna 1996 Nimoy ja "Star Trek – uusi sukupolvi" ("Star Trek: The Next Generation", "ST: TNG", "TNG", 1987–94) -televisiosarjassa "Q":ta esittänyt John de Lancie perustivat "Alien Voices" -multimediatuotantoyhtiön. Yhtiö on julkaissut kuunnelmasovituksia useista tieteiskirjallisuuden klassikoista, kuten H. G. Wellsin teoksista "Näkymätön mies" ja "Ensimmäiset ihmiset kuussa". Yhtiö on julkaissut myös kaksi "Star Trek" -universumiin sijoittuvaa humoristis-filosofista väittelyä "Spock vs. Q" ja "Spock vs. Q: The Sequel".


title: Leonard Nimoy

text: Elokuvauransa lisäksi Nimoy oli muutenkin aktiivinen taiteellisesti ja julkaisi kirjoja, runoja ja musiikkia sekä harrasti valokuvausta. Hän kirjoitti kaksi omaelämäkertaa, "I Am Not Spock" (”En ole Spock”) ja "I Am Spock" (”Olen Spock”). Hän on julkaissut myös runokirjoja, joista uusin on "A Lifetime of Love: Poems on the Passages of Life" (2002).


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy on julkaissut myös useita levytyksiä, mukaan lukien "Star Trek" -aiheisia ja covereita. Hänen musiikkiansa ei pidetä kovinkaan arvostettuna, mutta hänen faninsa pitävät varsinkin cover-kappaleiden camp-huumorista.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy oli kuvittanut useita runokirjojansa valokuvillaan, mutta vuonna 2002 hän julkaisi juutalaisaiheisen valokuvakirjan "Shekhina". Se herätti keskustelua ortodoksijuutalaisten keskuudessa alastomilla ja puolialastomilla kuvilla.


title: Leonard Nimoy

text: Nimoy oli kahdesti naimisissa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli näyttelijä Sandi Zober, jonka kanssa hän sai kaksi lasta, Adamin ja Julien. Hänen toinen vaimo oli Susan Bay.


title: Leonard Nimoy

text: Helmikuussa 2014 Nimoylla diagnosoitiin keuhkoahtaumatauti huolimatta siitä, että hän oli lopettanut tupakoimisen jo 30 vuotta aikaisemmin. Hän kuoli 27. helmikuuta 2015 83-vuotiaana taudin komplikaatioihin kotonaan Bel Airissa, Los Angelesissa.


title: Misi

text: Misi on kylä ja rautatieasema Rovaniemellä, Kemi–Kelloselkä-rautatien varrella noin 50 kilometriä Rovaniemeltä itään. Vuonna 2010 kylässä asui 75 asukasta. Kylän pohjoispuolella sijaitsee Puolustusvoimain Rovajärven ampuma-alue. Misissä on myös 3. Logistiikkarykmenttiin kuuluva varasto-osasto.


title: Misi

text: Kylän alueella on useita moottorikelkkareittejä, ja alueen vesistöissä on hyviä kalapaikkoja. Kylällä on vuokrattavia vapaa-ajan asuntoja, niin yksityisillä kuin Rovaniemen kaupungillakin.


title: Misi

text: Misin rautatieasemalta kulkee päivittäin pikajuna Kemijärvelle ja Rovaniemelle. Rovaniemeltä vuoro jatkaa Oulun kautta Helsinkiin. Rautatievirasto oli kieltänyt matkustajajunien pysähtymisen Misin rautatieasemalla asemainfrastruktuurin puutteiden vuoksi joulukuussa 2007, mutta pysähdykset alkoivat uudestaan 30. syyskuuta 2008. Ratahallintokeskus rakensi liikennekatkon aikana Misiin 350 metriä pitkän matkustajalaiturin, joka täyttää nykyaikaiset turvallisuusvaatimukset. Lisäksi on parannettu aseman valaistusta.


title: Misi

text: Linja-auton vakiovuoro kulkee Rovaniemen keskustan, Misin kylän ja Kemijärven Raajärven kylän välillä kerran suuntaa kohden maanantaista perjantaihin päivittäin. Noin 10 km Misin kylän pohjoispuolella kulkee Vikajärven kylän ja Kemijärven välinen kantatie 82, jolla Rovaniemen ja Kemijärven väliset vakiovuorot pysähtyvät Misin tienhaarassa. Näitä vuoroja kulkee suuntaa kohden maanantaista perjantaihin viisi, lauantaisin kaksi ja sunnuntaisin kolme. Vuoroista suurin osa pysähtyy Rovaniemen lentoasemalla tarvittaessa tai säännönmukaisesti ja kaikki pysähtyvät lentoaseman tienhaarassa ja Napapiirillä. Ala-asteikäiset koululaiset kuljetetaan taksilla Vikajärven koululle, ja yläasteikäiset kuljetetaan takseilla Rovaniemelle.


title: Misi

text: Misin seutu asukkaineen on alkujaan kuulunut Oulun lääniin ja Kemin Lappiin. Kun vanha Lapin raja purettiin 1860-luvulla ja uusi raja vedettiin nykyisen Kemijärven ja Rovaniemen maalaiskunnan rajan kohdalle, Misin asukkaat siirtyivät Namman kyliin ja Rovaniemen maalaiskunnan veronmaksajiksi.


title: Misi

text: Isojako aloitettiin Suomessa vuonna 1753 ja sen ehdittyä Misin kohdalle vuonna 1877, eriteltiin ja merkittiin varsinaiset tilat maarekisteriin. Mutta itse Misin kylän syntyminen ja kehittyminen alkoi vasta, kun Misin asema rakennettiin vuonna 1934. Sitä ennen Misin seutua kutsuttiin järvikylinä ja niiden järvien nimIllä, joilla asutusta oli. Esim. pirttijärviläiset, venejärviläiset, kielijärviläiset jne.


title: Misi

text: Paikkakuntalaisten tietämän mukaan Misin seudulle on pystytetty ainakin kolme tilaa ennen lääninrajan vetämistä ja isojakoa. Mikko Kulppi asettui Pirttijärven rannalle 1810-luvulla, Misikankaat Misijärven rannalle 1820–luvulla, ja ennen isojakoa asettui Aapo Venetvaara asumaan Venejärven rannalle 1860-luvulla. Leskeläisten mukaan Uuranjärven ranta sai ensimmäiset asukkaansa 1893. Juuso Laitinen asettui ensimmäisenä asustamaan Kielijärven rantaa vuonna 1915, ja heitä seurasivat vuonna 1918 Jaakko Kontio ja Matti Salla. Vuonna 1924 tuli Juho Närhistä Kuikura-nimisen tilan omistaja, myöskin Kielijärven rannalle. Näistä edellä mainituista ihmisistä ja suvuista on Misin kylä saanut alkunsa.


title: Misi

text: Misin seudulta on tehty löytöjä aikaisemmastakin asutuksesta. Vanhojen asumusten jäännöksiä, jotka ovat olleet lähinnä metsästäjien ja kalastajien käytössä. Misistä on tehty joitakin löytöjä kivikauden ajalta, kivikirves ja Rovaniemi-tuura Venejärven rannalta.


title: Misi

text: Kemijärven rautatie Misi-Rovaniemen ja Kemijärven välisen rautatien piirtolinja raivattiin vuonna 1924, ja kesällä 1927 käynnistettiin radanrakennustyöt. Tammikuun 13. 1932 topparoikka ylitti Misijoen.


title: Misi

text: Misin asema vihittiin heinänteon aikaan kesällä vuonna 1934. Misin asema on ollut tärkeä junien kohtaus ja risteyspaikka sivuraiteineen. Keskeinen se on ollut puutavaran lastaus ja purkauspaikkana puhumattakaan rahti-, henkilö- ja sotilaskuljetuksissa. Sivuraide Raajärven kaivokselle oli tarpeellinen malmin kuljetuksessa. Saksalaiset pitivät Misiä tukikohtanaan vuosina 1941 – 1944, joten Misin asema oli heille todella tärkeä myös läpikulkuliikenteen osalta.


title: Misi

text: Heikki Rajamäki perusti Misiin ensimmäisen kaupan v. 1930.


title: Misi

text: Yhdistystoiminta käynnistyi 22.maaliskuuta 1935, jolloin perustettiin Misin maamiesseura (nykyinen Kyläseura). Puheenjohtajaksi valittiin Heikki Rajamäki ja naistoimikunnan puheenjohtajaksi Elsa Kontio. Samana päivänä laskettiin peruskivi ompeluseuratoiminnalle, mikä toiminta jatkuu vieläkin "Kahvi-illan" nimikkeellä. Tieyhteys Misiin parani, kun Kemijärventiestä rakennettiin pistotie Misiin vuonna 1937. Samana vuonna kylien niityille hankittiin hevosvetoiset niitto - ja haravakoneet.


title: Misi

text: Saksalaisten itärintama alkoi murtua vuonna 1944, venäläisten sotarintama lähestyi ja saksalaisten perääntymisvaihe alkoi. Silloinen asemapäällikkö Honkasilta sai soiton Misin asemalle 13. syyskuuta 1944 (asemalla oli kylän ainoa puhelin) kylän evakuoinnista. Kaikkien oli kerättävä tavaransa ja eläimensä, sekä oltava asemalla vielä samana päivänä, mikäli mielivät pelastua. Evakkoon lähtijät olivat ajoissa asemalla, mutta junan lähtö viivästyi kaksi vuorokautta veturin puuttumisen takia. Vihdoin päästiin matkaan ja evakkolaisista misiläiset sijoitettiin Ruotsin Jörniin ja Byskeen. Köyryläiset sijoitettiin myös Ruotsin Hammarkkiin ja misijärviläiset Ähtävälle Suomeen.


title: Misi

text: Sodan loputtua vuonna 1945 alkoi jälleenrakentamisen aika. Uusia taloja rakennettiin ja saksalaisilta tuhoamatta jääneitä taloja korjattiin talkoovoimin ja yhteishenki oli voimakasta. Samana vuonna (1945) kylä sai postiaseman ja Lapinmaa perusti osuuskaupan. Puhelinkeskus saatiin vuonna 1948, ja näin kyläläiset saattoivat puhua "lankoja" pitkin. Yksityisyritteliäisyys käynnistyi, kun Sylvi Närhi perusti vuonna 1949 K-kaupan ja samana vuonna Arvo Kontio ja veljekset Antero ja Akseli Närhi aloittivat kenttäsirkkeli- ja leveranssi-urakoinnit, joka myös työllisti paikkakuntalaisia. Postiauto alkoi kulkea Rovaniemen ja Misin väliä vuonna 1950.


title: Misi

text: Misin väkiluku kasvoi ja lapsia varten tarvittiin oma opinahjo, koulu, joka valmistui käyttöön vuonna 1951. Ennen omaa koulua lapset olivat saaneet opetusta väliaikaisissa tiloissa. Pitkäaikaisena johtajaopettajana toimi Matti Ruismäki vuodesta 1948 vuoteen 1986. Ruismäelle kertyi 38 opetusvuotta ja parhaimmillaan oppilaiden lukumäärä koululla oli 117.


title: Misi

text: Sähkövalot saatiin kylälle vuonna 1955 sopivasti Martti Kontion 50-vuotispäivän kunniaksi, jolloin syntymäpäiväkahvit juotiin ensimmäisten sähkövalojen loisteessa. Misin uudelle voimakkaalle kehityskaudelle antoi sysäyksen kaivostoiminnan käynnistyminen Kärväsvaarassa ja hieman myöhemmin myös Raajärven kaivos aloitti toimintansa. Maantie Kärväsvaaraan valmistui toukokuussa vuonna 1958 ja Raajärvelle vuonna 1962. Malmin kuljetus vaati uuden tukevamman kiskotuksen, mikä taas merkitsi lisää työpaikkoja kyläläisille. Noihin aikoihin Misissä olikin hyvä työllisyystilanne.


title: Misi

text: Virkistys, kalastus ja harrastustoiminta elvytettiin perustamalla kylälle Misin Metsästys ja Kalastusseura 16. toukokuuta 1962. Puheenjohtajaksi valittiin Matti Ruismäki ja sihteeriksi Martti Kontio. Maidon kuljetus meijereihin käynnistyi vuonna 1962 ja maitoa kerättiin parhaimmillaan 20:ltä tilalta. Linja-autojen päivittäinen vuoroliikenne käynnistyi vuonna 1963. Ensimmäinen televisio tuli Misiin vuonna 1964 Mikko Kontion taloon, jossa joukolla katseltiin Innsbruckin talviolympialaisia.


title: Misi

text: Nämä olivat hyviä aikoja Misin kylälle, mutta tummia pilviä alkoi kertyä taivaalle. Kaivosyhtiö vähensi Kärväsvaaran kaivoksen toimintaa, mikä merkitsi monille misiläisille työn loppumista ja sen myötä toimeentulohuolia. Kaivoksen toiminta loppui täysin vuonna 1966, ja ensimmäiset misiläiset lähtivät Ruotsiin työn perään yhdessä samaan aikaan Pohjois-Suomessa tapahtuneen suuren muuttoaallon mukana, elokuussa 1968. Suurin osa misiläisistä meni Motalaan Electroluxin jääkaappitehtaalle. Jotkut ovat jääneet sinne pysyvästi, toiset taas ovat palanneet juurilleen.


title: Misi

text: Kun Kärväsvaaran lakkauttamisesta oli juuri päästy toipumaan, kohtasi uusi isku kyläläisiä - myös Raajärvi aiottiin lakkauttaa. Viimeiset malmijunat lähetettiin matkaan Raajärveltä vuonna 1975. Kaivostyöläisillä oli edessä muuttomatka, osalla Kolariin, osalla Rautavaaraan ja osa meni Raahen Rautaruukkiin. Kaivostoimintojen loputtua työmahdollisuudet Misin seudulla ovat lähes olemattomat. Työikäiset käyvät ansiotyössä Rovaniemellä ja Rovaseudulla.


title: Misi

text: Kylätoimikunta perustettiin 19. joulukuuta 1984 ja puheenjohtajaksi valittiin Kauko Honkasilta, hän on ollut yksi pitkän linjan toimihenkilö kaikilla saroilla. Samana vuonna (1984) Lapinmaa lakkautti kauppatoiminnan ja vuonna 1986 lopetti Sylvi Närhi K – kaupan. Näin ollen joutuivat kyläläiset turvautumaan kauppa-autoon, kunnes rohkeana yksityisyrittäjänä 12. heinäkuuta 1988 Sakari Laitinen perusti "Sakun puotin". Nyt senkin toiminta on loppunut. Misin kansakoulu lakkautettiin v. 1993 ja nyt saavat paikkakunnan kouluikäiset kulkea koulutaksilla Vikajärvelle ja matkaa yhteen suuntaan tulee 25 km.


title: Misi

text: Kyläläiset perustivat vuonna 1998 yhdistyksen Misi Arctic Life ry:n. Yhdistyksen tavoitteena kylän kehittäminen, paikkakuntalaisten henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistäminen sekä tukea työtilaisuuksia edistävää toimintaa. Vuonna 1999 käynnistyi Lapin yliopisto täydennyskoulutuskeskuksen järjestämä 9 kk kestävä luontomatkailuyrittäjäkoulutus.


title: Jon Lee Anderson

text: Jon Lee Anderson (s. 15. tammikuuta 1957) on yhdysvaltalainen tietokirjailija ja "The New Yorker" -lehden toimittaja. Hänen tunnetuin kirjansa on Che Guevara -elämäkerta "Che" (1997, suom. 1998 Otava).


title: Jon Lee Anderson

text: Anderson on saanut koulutuksensa eri puolilla maailmaa: Etelä-Koreassa, Kolumbiassa, Taiwanissa, Liberiassa ja Englannissa. Hän aloitti toimittajan työt Perussa. Myöhemmin hän toimi sotakirjeenvaihtajana maailman kriisipesäkkeissä ja kirjoitti Etelä-Amerikan sosiaalisista ongelmista. Hänen juttujaan on julkaistu monissa lehdissä. Vuodesta 1998 alkaen Anderson on kuulunut New Yorkerin henkilökuntaan.


title: Kaukoputki (tähdistö)

text: Kaukoputki (latinaksi "Telescopium", genetiivi "Telescopii", lyhenne "Tel") on pieni ja himmeätähtinen tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla, niin etelässä ettei se näy Suomessa. Tähdistön nimesi vuonna 1763 ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille, joka tutki eteläisen tähtitaivaan tähtiä. Tähdistö sijaitsee Jousimiehestä hieman etelään.


title: Kaukoputki (tähdistö)

text: Kirkkaimman tähden Alfa Telescopiin kirkkaus on 3,49 eli tähti on melko himmeä.


title: Kaukoputki (tähdistö)

text: Vanhoissa tähtiatlaksissa Kaukoputki kuvataan sen aikaisena pitkänä, puisen telineen kannattelemana laitteena. Lacaillen alkuperäisessä ehdotuksessa tämä tähtikuvio oli huomattavasti suurempi; se ulottui yli Jousimiehen tähtikuvion. IAU ei hyväksy päällekkäin meneviä kuvioita, joten IAU:n vahvistama kuvio on selkeästi Lacaillen ehdotusta pienempi.


title: Mr. Spock

text: Mr. Spock on pääasiassa Leonard Nimoyn esittämä U.S.S. Enterprisen tiedeupseeri ja yliperämies televisiosarja "Star Trekissä". Hän on toiminut myös Tähtiliiton kadettien kouluttajana. Spockin tunnetuimpia piirteitä lienevät hänen suippokorvansa. Spock luottaa aina ensisijaisesti logiikkaan ja on oppinut hallitsemaan tunteitaan. Tosin joskus (todella harvoin kuitenkin), Spock on käynyt tunteelliseksi, ja osoittanut vihaa ja surua. Näissä tapauksissa on todennäköistä että hänen ihmispuolensa tulee esiin. Vuoden 2009 "Star Trek", vuoden 2013 Star Trek Into Darkness ja vuoden 2016 Star Trek Beyond -elokuvissa nuorta Spockia näytteli Zachary Quinto.


title: Mr. Spock

text: Hän on puoliksi vulkanuslainen ja puoliksi ihminen, tosin fyysisesti hän on lähes täysin vulkanuslainen. Jakson "This Side of Paradise" mukaan Spockilla on etunimi, mutta se on mahdoton lausua Federaation standardikieltä puhuvalle. Spockin isä on Vulkanuksen suurlähettiläs Sarek, äiti Amanda Grayson. Spockilla on puoliveli Sybok, joka kohdataan ainoan kerran .


title: Mr. Spock

text: Spock on naimisissa, koska kapteeni Jean-Luc Picard on sanonut tavanneensa Sarekin tämän pojan häissä, ja koska Sybok on kuollut jo ennen kapteeni Picardin syntymää, hän ilmeisesti tarkoitti Spockia. Ei-kaanonin "Vulcan’s Heart" -romaanin mukaan Spock on naimisissa Enterpriselläkin palvelleen luutnantti Saavikin kanssa.


title: Mr. Spock

text: Spock liittyi tähtilaivastoon isänsä tahdon vastaisesti ja palveli lähes yksitoista vuotta kapteeni Christopher Piken alaisuudessa U.S.S. Enterprisella. Sittemmin hän palveli myöhemmin samalla aluksella kapteeni James T. Kirkin alaisuudessa. Spock sai surmansa Genesis-kriisin aikana palvellessaan amiraali James T. Kirkin alaisuudessa taistelussa Khan Noonien Singhia vastaan. Myöhemmin saatiin selville hänen siirtäneen kuollessaan katransa aluksen lääkäriin, Leonard McCoyhin. Genesis-aalto palautti Spockin ruumiin henkiin Genesis-planeetalla, ja kolmannen elokuvan lopussa Spock sai mielensä ja ruumiinsa jälleen yhdistettyä.


title: Mr. Spock

text: Noin 70–75 vuoden kuluttua tästä, 2370-luvun alussa, Spock toimi Federaation lähettiläänä romuluslaisten kotiplaneetalla Romuluksessa.


title: Kansallispuku

text: Kansallispuku on juhlatilaisuuksissa käytettävä kansanpuku tai sen mukaelma. Paitsi juhlapukuna, kansallispukua käytetään esimerkiksi kansantanssi- ja kansanmusiikkiryhmien esiintymisasuina. Kansallispuku on kokonaisuus, johon kuuluvat tietyt puvun osat, päähineet, kengät ja korut. Tietoja siitä, mitä osia tiettyyn pukuun kuuluu ja miten ne puetaan, saa muun muassa kansallispukujen valmistajilta ja Suomen kansallispukukeskuksesta.


title: Kansallispuku

text: Kansallispuvut ovat pukuhistorian asiantuntijoiden kokoamia uusintoja perinteisistä ja yksilöllisistä juhla-asuista, joita kansa eli rahvas käytti Suomessa 1700- ja 1800-luvulla. Ensimmäiset kansallispuvut on koottu 1800-luvun jälkipuoliskolla, kansallispukumalleja on noin neljäsataa, joista yli puolet on suomenkielisiltä alueilta ja vajaa puolet suomenruotsalaisilta alueilta. Suomessa naisjärjestöt tekivät 1885 ensimmäiset kansallispuvut, jotka esiteltiin julkisesti Venäjän keisarinnan vierailun yhteydessä.Uusia pukumalleja suunnitellaan nykyään pitkälti historiallisten näytteiden pohjalta sekä tutkitun yleisen tietämyksen perusteella. Eri aikoina valmistetut kansallispuvut kuitenkin kantavat sen ajan muotia ja käsityksiä mukanaan: esimerkiksi 70-luvulla valmistettujen pukujen hameet ovat lyhyempiä.


title: Kansallispuku

text: Suomen kansallispukuneuvoston kansallispukuraati on laatinut kansallispuvun käyttöohjeet vuonna 1991. Kansallispuku sopii kaikkiin juhlatilaisuuksiin, kuten perhe-, koulu-, kotiseutu- ja perinnejuhliin, sitä voi käyttää vuotuisjuhlissa kuten jouluna ja juhannuksena sekä erilaisten järjestöjen ja yhteisöjen juhlavissa tapahtumissa, joissa kansallispuku voi olla myös tarjoilijoiden asuna, kirkkotilaisuuksissa, ylioppilasjuhlan pukuna, vihkipukuna ja muun muassa kuorojen, kansantanssi- ja pelimanniryhmien esiintymisasuna. Itsenäisyyspäivän vastaanotolla kansallispuku on paras mahdollinen juhla-asu. Kansallispuku on sekä pukeutumisetiketin mukainen että Suomen kansallista identiteettiä korostava. Kansallispuvun osia voi käyttää osana muuta pukeutumista.


title: Kansallispuku

text: Kansallispuvun voi valita perinteet huomioon ottaen, ensisijaisesti oman tai suvun kotiseudun tai synnyinseudun mukaan mutta myös muiden perusteiden tai omien mieltymysten mukaan. Kansallispuvun voi joko valmistaa kokonaan itse esimerkiksi kansalaisopiston kurssilla, teettää kansallispukualan koulutusta saaneella ompelijalla, ostaa valmiina alan liikkeistä tai vuokrata kansallispukuja vuokraavilta järjestöiltä tai liikkeiltä. Vanhan kansallispuvun voi kunnostaa ja täydentää.


title: Kansallispuku

text: Kansallispuku valmistetaan kansanomaisin työtavoin eli käsin ompelemalla. Kansallispuvun valmistaminen on elävän kulttuuriperinnön harjoittamista.


title: Kansallispuku

text: Paikalliset käsi- ja taideteollisuusyhdistykset välittävät oman alueensa kansallispukuja ja pukujen materiaaleja sekä ohjaavat niiden valmistusta. Kansallispukujen ohjeita ja tarvikkeita sekä valmiita pukuja myy Suomen Perinnetekstiilit Oy, suomenruotsalaisia kansallispukuja ja niiden tarvikkeita myy Brage Kansallispukujen nappeja ja koruja valmistaa muun muassa Kalevala Koru.


title: Kansallispuku

text: Alla oleva kansallispukujen jaottelu perustuu maakuntajakoon 1800-luvun loppupuolella. Pohjanmaa oli tuolloin yhtä maakuntaa, mutta se on totuttu jakamaan Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaaksi. Samoin joissakin yhteyksissä eri maakunnat on jaettu etelä- ja pohjoisosiin.


title: Kansallispuku

text: Peräpohjolaisia kansallispukuja ovat Alatornion mallipuku, Ylitornion kansallispuku, Tervolan kansallispuku, Perä-Pohjolan kansallispuku ja Rovaniemen kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Pohjois-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Suur-Iin mallipuku, Oulun seudun kansallispuku, Rantalakeuden mallipuku, Pyhäjokialueen kansallispuku ja Siikajokilaakson kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Kainuulaisia kansallispukuja ovat Koillismaan kansallispuku , Kainuun mallipuku, Hyrynsalmen kansallispuku ja Suomussalmen kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Keski-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Keski-Pohjanmaan kansallispuku, Kalajokilaakson kansallispuku, Kokkolan seudun kansallispuku sekä Haapajärven ja Reisjärven kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Etelä-Pohjanmaalaisia kansallispukuja ovat Etelä-Pohjanmaan kansallispuku, Alahärmän kansallispuku, Ilmajoen kansallispuku, Jalasjärven kansallispuku, Jurvan kansallispuku, Järviseudun kansallispuku, Karijoen ja Isojoen kansallispuku, Kauhajoen kansallispuku, Kauhavan kansallispuku, Kurikan kansallispuku, Laihian kansallispuku, Lapuan kansallispuku, Peräseinäjoen kansallispuku, Seinäjoen kansallipuku, Soinin kansallispuku, Teuvan kansallispuku, Vähänkyrön kansallispuku, Ylistaron kansallispuku sekä Ähtärin kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Karjalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Antrean kansallispuku, Johanneksen kansallispuku, Joutsenon kansallispuku, Jääsken kansallispuku, Kaukolan kansallispuku, Keski-Karjalan eli Sortavalan kansallispuku, Kirvun kansallispuku, Kivennavan kansallispuku, Koiviston kansallispuku, Kuolemajärven kansallispuku, Kurkijoen kansallispuku, Laatokan-Karjan kansallispuku, Muolaan kansallispuku, Parikkalan kansallispuku, Pielisen-Karjalan kansallispuku, Pyhäjärven kansallispuku, Rautjärven kansallispuku, Rautu-Sakkolan kansallispuku, Ruokolahden kansallispuku, Räisälän kansallispuku, Seiskarin kansallispuku, Viipurin pitäjän kansallispuku ja Äyräpään seudun kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Satakuntalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Alastaron mallipuku, Euran kansallispuku, Kankaanpään mallipuku, Lavian mallipuku, Loimaan mallipuku, Mouhijärven mallipuku, Pirkanmaan mallipuku, Suur-Vesilahden mallipuku ja Säkylän kansallispuku,


title: Kansallispuku

text: Hämeen kansallispukuja ovat esimerkiksi Akaan seudun mallipuku, Hauhon kansallispuku, Hollolan kansallispuku, Hämeen kansallispuku, Janakkalan kansallispuku, Kuhmoisten mallipuku, Lopen mallipuku, Nastola-Asikkalan kansallipuku, Orimattilan kansallispuku, Sysmän ja Luhangan mallipuku, Sääksmäen mallipuku, Valkealan kansallispuku ja Vanhan Korpilahden kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Keski-Suomalaisia kansallipukuja ovat Hankasalmen kansallipuku, Karstulan kansallipuku, Keski-Suomen kansallispuku, Jyväskylän seudun mallipuku, Keuruun kansallispuku, Laukaan kansallispuku, Pihtiputaan kansallispuku, Saarijärven kansallispuku, Uuraisten kansallispuku ja Viitasaaren kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Savolaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Koillis-Savon mallipuku, Kuopion seudun mallipuku, Leppävirran kansallispuku, Ylä-Savon mallipuku, Etelä-Savon mallipuku, Kangasniemen mallipuku, Lemin mallipuku, Mäntyharjun seudun mallipuku, Pieksämäen seudun mallipuku, Puulaveden kansallispuku, Savitaipaleen kansallispuku, Sulkavan kansallispuku ja Suur-Savon kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Varsinais-Suomen kansallispukuja ovat esimerkiksi Auranmaan mallipuku, Laitilan kansallispuku, Maskun seudun mallipuku, Rauman seudun mallipuku, Taivassalon kansallispuku ja Uskelan kansallispuku.


title: Kansallispuku

text: Uusimaalaisia kansallispukuja ovat esimerkiksi Anjalan eli Kymenlaakson kansallispuku, Askolan mallipuku, Elimäen kansallispuku, Karkkilan kansallispuku, Kymin kansallispuku, Nurmijärven mallipuku, Porvoon pitäjän mallipuku, Tuusulan mallipuku, Vehkalahden kansallispuku ja Vihdin mallipuku.


title: Kansallispuku

text: Jyväskylässä Suomen käsityön museon yhteydessä toimiva Suomen kansallispukukeskus esittelee, suunnittelee ja tallentaa suomalaisia kansallispukuja sekä muuta perinteistä pukeutumista, sekä neuvoo niiden käytössä. Kansallispukukeskus järjestää näyttelyitä, työnäytöksiä, työpajoja sekä muita tapahtumia sekä opastuksia. Vuonna 2010 toimintansa päättäneen Kansallispukuneuvoston tehtävät (mm. pukujen tarkistukset) siirtyivät Suomen kansallispukukeskukseen. Aiemmin Kansallispukuneuvoston yhteydessä toiminut Kansallispukuraati jatkaa toimintaansa Suomen kansallispukukeskuksen toimintana.


title: Kansallispuku

text: Perinteisesti kansainvälisissä kauneuskilpailuissa on kansallispukukierros, jossa ehdokkaat esittelevät kotimaansa asukulttuuria. Vuosien varrella kansallispukukierroksesta on tullut fantasiapukukierros, jolla tähdätään enemmän näyttävyyteen kuin perinteen esittelyyn.


title: Joe Hisaishi

text: , taiteilijanimeltään Joe Hisaishi (), (s. 6. joulukuuta 1950) on japanilainen säveltäjä, joka tunnetaan erityisesti pitkäaikaisesta yhteistyöstään elokuvaohjaaja Hayao Miyazakin kanssa. Hän on säveltänyt musiikkia Studio Ghiblin suosituimpiin elokuviin, kuten "Henkien kätkemään", "Naapurini Totoroon" ja "Prinsessa Mononokeen".


title: Joe Hisaishi

text: Hisaishi on säveltänyt musiikin peliin "", joka on voittanut sävellyksestä IFMCA-palkinnon "Best Score for a Video Game or Interactive Media" kategoriassa vuonna 2011.


title: Maalari (tähdistö)

text: Maalari (lat "Pictor, Pictoris, Pic") on Suomessa näkymätön pieni tähdistö, joka sijaitsee eteläisellä tähtitaivaalla. Tässä tähdistössä sijaitsee valkea nuori Beta Pictoris, jolta löydettiin pölykiekko vuonna 1984. Vuonna 2008 ilmoitettiin, että Beta Pictoriksen läheltä kuvattiin valopiste, joka saattaa olla tähteä kiertävä suuri enimmäkseen kaasusta koostuva jättiläisplaneetta.


title: Maalari (tähdistö)

text: Tähtiä nimineen:


title: Maalari (tähdistö)

text: Tähtiä Bayerin nimineen:


title: Maalari (tähdistö)

text: Tähtiä Flamsteedin nimineen:


title: Kvadit

text: Kvadit tai quadit () olivat kansainvaellusajan germaaniheimo, jonka katsottiin lukeutuvan sveebeihin, joskin arkeologisten löytöjen perusteella he olivat lähempänä langobardeja. Kvadit asuivat Mainin keski- ja alajuoksun pohjoisrannalla. Kvadit liittoutuivat markomannien kanssa Roomaa vastaan vuosina 166–180. Heimo muutti 400-luvun alussa vandaalien mukana Espanjaan, jonne he perustivat kuningaskunnan. Visigootit valloittivat kvadien kuningaskunnan 585.


title: USS Enterprise (Star Trek)

text: U.S.S. Enterprise on useiden kuvitteellisten avaruusalusten nimi "Star Trek" -televisiosarjoissa ja -elokuvissa, joiden tapahtumat yleensä myös sijoittuvat pääosin jollekin kyseisistä tähtialuksista.


title: USS Enterprise (Star Trek)

text:
Ensimmäisessä "Star Trek" -sarjassa kuvatun Enterprisen onnistuneen tehtävän kunniaksi myöhemmät Enterprise-alukset ovat käyttäneet samaa Tähtilaivaston rekisterinumeroa, vain loppuun lisätyllä kirjaimella erotettuna. Aluksen nimeä edeltävät kirjaimet U.S.S. tarkoittavat "United Federation of Planets Star Ship".
Eri Enterprise-nimisiä aluksia on nähty useissa "Star Trek" -maailmaan perustuvissa sarjoissa ja elokuvissa:


title: USS Enterprise (Star Trek)

text: Näiden lisäksi "Star Trek – sukupolvet" -elokuvassa esiintyy "HMS Enterprize" -niminen purjealus, joka oli tosiasiassa vain tietokoneen luomus holokannella.


title: Lentokala (tähdistö)

text: Lentokala (lat. "Volans, Volantis, Vol") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni tähdistö. Tämä tähdistö löydettiin ennen Bayeria 1500-luvun lopuilla ja on jo Bayerin Uranometriassa 1600-luvun alussa.


title: Luonteri Surf

text: Luonteri Surf on erityisesti 1990-luvulla suosiota saavuttanut juvalainen punkpop-yhtye. Yhtyeen musiikki on niin sanottua ramopunkkia eli Ramones-tyylistä popahtavaa punk-musiikkia. Nimensä 1984 perustettu yhtye on saanut Etelä-Savossa sijaitsevan Saimaan selän Luonterin mukaan. Nimessä yhdistyy savolainen maaseutuhenkisyys ja California Sun.


title: Luonteri Surf

text: Luonteri Surf tunnettiin siitä, että yhtyeen soittajat olivat ammatiltaan maanviljelijöitä, Martti Ripaojaa lukuun ottamatta. Luonteri Surf teki Radio Mafialle radio-ohjelmia nimeltä "Aamu maalla" sekä "Tonni tuorerehua".


title: Luonteri Surf

text:
Luonteri Surf julkaisi tuotoksensa "Ayshire Records" -levymerkillä vuoteen 1997 asti, kunnes yhtyeen kitaristi Pekka Kerminen ja ex-rumpali Pekka Liimatainen perustivat 1997 levy-yhtiön nimeltä Ayshire Levyt, joka on julkaissut Luonteri Surfin lisäksi mm. Poikia, Ypö-Viittä, Natsipaskaa (nyk.Ruoska), Seireeniä (nyk. Iiwana Julma), Tumppi Varonen & Problemsia?, Tolpat-yhtyettä, Vanhan piianpoikia ja Pahoja Agentteja, sekä Retkibanaania yhteistyössä Woimasoinnun kanssa.
Nykyään Liimatainen omistaa Ayshire Levyt yksinään.


title: Kameleontti (tähdistö)

text:
Kameleontti (lat. "Chamaeleon, Chameleontis, Cha") on eteläisellä tähtitaivaalla oleva pieni himmeätähtinen tähdistö, joka ei näy Suomessa, koska sijaitsee taivaanpallolla hyvin etelässä.
Tähdistöä ei saa sekoittaa pohjoisella tähtitaivaalla olevaan Kirahviin, jonka nimi on Camelopardalis ja lyhenne Cam.
Tähdistö rajoittuu napatähdistö Oktanttiin ja kirkastähtiseen Köliin. Tämä tähdistö on nimetty 1500-luvun loppupuolella ilmestyneessä taivaanpallon kartastossa, ja kuvattu
Bayerin Uranometriassa vuonna 1603. Tähdistön kirkkain tähti on Alfa Chameleontis jonka kirkkaus on 4,05.


title: Painoväri

text: Painoväri on painotuotteiden painamiseen käytetty väri. Painoväri on yleensä tahnamainen neste ja se sisältää pigmenttejä ja/tai musteita. Painoväriä pinnalle levittämällä saadaan aikaiseksi tekstiä tai kuvia. Pinta on yleensä paperia tai kartonkia, mutta myös erilaisille kankaille voidaan painaa.


title: Painoväri

text: Kirjapainossa käytetään yleensä pigmenttivärejä, sillä ne kiinnittyvät painomateriaalin pintaan (adheesio). Tällöin vähemmällä painovärin määrällä saadaan aikaiseksi intensiivisempi väri. Kiinnittymistä edistävät lisäaineet kuten erilaiset hartsit. Muste puolestaan imeytyy painettavan pinnan sisään, mikä aiheuttaa helposti suttuisemman jäljen.


title: Painoväri

text: Pigmentin hiukkaskoko vaikuttaa olennaisesti siihen, miten painoväri hajottaa valoa. Painojäljen värisävy, värikylläisyys ja kirkkaus seuraavat suoraan käytetystä pigmentistä.


title: Painoväri

text: Useimmat värikuvat painetaan neljällä värillä: musta (englanninkielinen painotekninen nimitys "key"), syaani ("cyan", vaaleansininen), "magenta" (sinipunainen) ja keltainen ("yellow"). Tästä tulee nimitys CMYK-värit (vertaa RGB-väreihin).


title: Painoväri

text: Kuriositeettina voi mainita, että jopa sienistä saatavia värejä on kokeiltu painoväreinä.


title: Pyttipannu

text: Pyttipannu on suomalaisessa ja ruotsalaisessa ruokaperinteessä esiintyvä ruokalaji. Siihen kuuluu yleensä kuutioitua perunaa, sipulia sekä lihaa tai makkaraa, jotka paistetaan runsaassa rasvassa. Lopuksi saatetaan lisätä kermaa tai paistettu kananmuna annoksen päälle. Paistetun kananmunan tilalla voi olla myös raaka munankeltuainen aseteltuna kuoren puolikkaaseen. Yleisesti tarjottu lisäke on etikkapunajuuret tai -kurkut.


title: Pyttipannu

text: Kermassa haudutettua pyttipannua voidaan sanoa Bellmannin pannuksi. Pyttipannusta on myös erilaisia versioita, joissa makkara korvataan lihapullilla tai kebabilla.


title: Pyttipannu

text: Pyttipannu-nimi tulee sen ruotsinkielisestä vastikkeesta "pytt i panna", joka tarkoittaa pieniä paloja pannussa.


title: Pyttipannu

text: Vaikka pyttipannu on tyypillistä edullista tähderuokaa, siitä on tullut lounaaksi tai oluen kanssa nautittava ravintola-annos. Esimerkiksi tamperelainen ravintola Tillikka on tunnettu erityisesti runsaasta pyttipannustaan, joka on ravintolan suosituin annos.


title: Pöytävuori (tähdistö)

text:
Pöytävuori (lat. "Mensa", genetiivi "Mensae", lyhenne "Men")
on Suomessa näkymätön pieni hyvin himmeä tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla.
α Mensae (Alfa Mensaen), tähdistön kirkkaimman tähden, näennäinen kirkkaus on vain 5,09 mikä tekee tähdistöstä todella himmeän. Tämä tähdistö sijaitsee hyvin lähellä eteläistä taivaannapaa ja rajoittuu napatähdistö Oktanttiin. Osa Suuresta Magellanin pilvestä on Pöytävuoressa, suurin osa Kultakalassa.


title: Pöytävuori (tähdistö)

text: Tähdistön aikaisempi tieteellinen nimi oli Mons Mensae, josta suomenkielinen nimi on käännös. Se viittaa Etelä-Afrikan Pöytävuoreen.


title: Paisunta

text: Paisunta tarkoittaa ilmiötä, jossa höyrykoneissa ja polttomoottoreissa määrätyn paineisen höyry- tai kaasumäärän tilavuus suurenee ja paine alenee.


title: Paisunta

text: Paisunnalla on varsinaisesti merkitystä höyrykoneissa, joissa sen avulla säästetään höyryä ja sen myötä polttoainetta. Höyryä lasketaan vain osalla männän iskua (täytösmäärä) ja lopun männän matkaa höyry paisuu. Paine alenee paisuessa mahdollisimman alas: lauhduttimellisissa koneissa 50–80 kilopascaliin ja lauhduttimettomissa noin 120 kilopascaliin.


title: Markus Selin

text: Markus Selin (s. 16. maaliskuuta 1960 Nummela, Vihti) on suomalainen elokuvatuottaja. Selinin omistuksessa oleva Solar Films on Suomen johtavia elokuva- ja tv-tuotantoyhtiöitä. Markus Seliniä on julkisuudessa luonnehdittu muun muassa Suomi-filmin pelastajaksi ja suomalaisen elokuvan kultasormeksi. Hän asuu Vihdin Nummelassa.


title: Markus Selin

text: Markus Selin syntyi Vihdin Nummelassa vuonna 1960. Hänen vanhempansa omistivat elokuvateatterin, jossa Selin työskenteli lapsena. Myöhemmin hän alkoi kirjoittaa elokuva-arvosteluja paikallislehtiin sekä "OK!"-lehteen. Selin kävi kauppaopistoa, alkoi maahantuoda videoita ja perusti Lohjalle videovuokrausyritys Starin.


title: Markus Selin

text: Vuonna 1982 Selin tutustui Renny Harliniin Los Angelesissa järjestetyssä American Film Market -tapahtumassa. Vuonna 1985 ilmestyi Selinin tuottama ja Harlinin ohjaama elokuva "Jäätävä polte", joka herätti kohua neuvostovastaisuuden vuoksi. Harlin ja Selin omistivat tuohon aikaan yhdessä tuotantoyhtiö Harlin & Selin Productionsin. Sen toimintaa kuitenkin hankaloitti se, että Harlin lähti Amerikkaan luomaan uraa ohjaajana Selinin jäädessä Suomeen pyörittämään yhtiötä. He päättivät purkaa yrityksen.


title: Markus Selin

text: Vuonna 1987 Selin perusti Funente-nimisen yhtiön, joka toimi Suomessa Nintendo-konsolien ja -pelien maahantuojana. Yritys meni konkurssiin vuonna 1993, jolloin sillä oli 42 miljoonan markan velat.


title: Markus Selin

text: Vuonna 1992 Selin oli mukana Keravan Saviolle Fanfaari-huvipuiston tiloihin rakennetun uuden Planet Fun Fun! -sisähuvipuiston toiminnassa. Tiloissa kuvattiin myös "Gladiaattorit"-sarjaa (1993–1994). Planet Fun Fun! meni konkurssiin vuonna 1993.


title: Markus Selin

text: Selin perusti Solar Filmsin vuonna 1995 yhdessä elokuvaohjaaja Antti J. Jokisen ja Taina Saikkosen kanssa. Selin on Solarin elokuvien vastaava tuottaja. Hänen mukaansa Solar Films syntyi luontevana jatkona Harlin & Selin Productionsille. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja oli elokuvaohjaaja Antti J. Jokinen, mutta Solar Filmsin tiedottajan Rampe Toivosen mukaan ”Markus oli suvereeni päätöksentekijä ja kaikki juoksevat asiat hoituivat taiteilija-Antin ohi.” Myöhemmin toimitusjohtajaksi Jokisen tilalle värvättiin Jukka Helle Fantasia-filmistä.


title: Markus Selin

text: Selin meni 6. kesäkuuta 2006 naimisiin 15 vuotta nuoremman Pauliinan kanssa. Pari jätti avioerohakemuksen 2010.


title: Markus Selin

text: 1996 Selin sai sakkorangaistuksen verolaiminlyönnistä liittyen Mon Pote Media Oy -yritykseen, joka vuokrasi ja myi Nintendo-pelejä.


title: Markus Selin

text: Huhtikuussa 2007 Markus Selin sai syytteet törkeästä velallisen petoksesta ja törkeästä velallisen epärehellisyydestä. 11. tammikuuta 2008 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi hänet vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen sekä 5 640 euron oheissakkoihin ja maksamaan korvauksia 99 000 euroa. Oikeus katsoi, että Selin pimitti 1990-luvun lopulla omaisuuttaan velkojilta ja salaili sitä ulosotossa.


title: Markus Selin

text: Toukokuussa 2011 Renny Harlin jättäytyi pois hänen ja Selinin suunnittelemasta "Mannerheim"-elokuvaprojektista, joka oli ollut vireillä vuodesta 2000 lähtien. Selinin mukaan hanke oli yhä tuolloin vireillä. Elokuvaprojekti kuitenkin kaatui täydellisesti eikä siitä tullut mitään. Samalla projektin epäonnistuminen katkaisi Harlinin ja Selinin yli 20 vuotta kestäneen läheisen ystävyyden. Viisi vuotta myöhemmin toukokuussa 2016 parivaljakon ilmoitettiin korjanneen välinsä.


title: Markus Selin

text: 2001 Selin pyrki saamaan vuonna 2003 Suomen televisiossa esitetyn "Haluatko elokuvatähdeksi" -tv-sarjan formaatin kaupaksi Yhdysvaltojen markkinoille ja suunnitteli suomalaisen pornon historiasta kertovaa elokuvaa Timo Korpin elämäkerran pohjalta.


title: Markus Selin

text: Vuonna 2005 Selin suunnitteli Kalevalasta englanninkielistä elokuvaa, joka musiikkivideoistaan tunnetun Antti J. Jokisen oli määrä ohjata. Hanke haudattiin lopulta kaikessa hiljaisuudessa.


title: Markus Selin

text: 2006 Selin haki valtakunnallista radiolupaa yhdessä Sedu Koskisen ja Jussi Salonojan kanssa Trondisol Oy -yrityksen nimissä.


title: Markus Selin

text: Maaliskuussa 2008 Selinin piti olla mukana Toivo Sukarin uudessa Ideapark-kauppakeskuksessa, jota suunniteltiin Vihtiin. Selinin oli tarkoitus rakentaa kauppakeskukseen studiokokonaisuus. Hanke kuitenkin kariutui kaavoituksellisiin esteisiin.


title: Markus Selin

text: Markus Selin oli mukana perustamassa Pokerisivut.com-lehteä yhdessä Jasper Pääkkösen kanssa. Pokerisivut.com-lehden julkaiseminen lopetettiin vuonna 2010 uuden arpajaislain myötä; lehden viimeinen numero ilmestyi elokuussa 2010.


title: Veistotaltta

text:
Veistotaltta (lat. "Caelum, Caeli, Cae") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni himmeätähtinen tähdistö.
Tämän tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille 1763, jonka mukaan tähdistössä näkyy kaksi talttaa sidottuna toisiinsa nauhalla.


title: Seikkailujen linnake

text: Seikkailujen linnake ("Fort Boyard") on ranskalainen televisio-ohjelma, jossa joukko kilpailijoita kilpailee Fort Boyardin linnakkeessa kultaraha-aarteesta suorittamalla erilaisia ruumiillisia suorituksia tai päättelykykyä vaativia tehtäviä. Ohjelman keskeisiä hahmoja ovat muun muassa pitkäpartainen vanha mies ja kaksi lyhytkasvuista miestä sekä kilpailijoita vastaan ottelevat erilaisin teemoittain pukeutuneet hahmot.


title: Seikkailujen linnake

text: Ohjelmaa on tuotettu Ranskassa vuodesta 1990 lähtien, ja sitä on esitetty myös Suomen televisiossa. Suomessa viihdesarjaa esitettiin Yle TV1:ssä yhden tuotantokauden verran, 11 osaa vuonna 1993. Ranskassa ohjelmaa esittää France 2. Ohjelmaa tehdään tai on tehty samalla formaatilla myös Ruotsissa (Fångarna på fortet, juontajana Gunde Svan), Alankomaissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Argentiinassa, Saksassa, Belgiassa, Unkarissa ja Venäjällä.


title: Seikkailujen linnake

text: Suomalaisversiota ohjelmasta nimillä "Fort Boyard – Linnake" ja "Fort Boyard Suomi" on esitetty vuosina 2010, 2012 ja 2018 SuomiTV:llä, Nelosella ja MTV3-kanavalla. SuomiTV on lähettänyt myös alkuperäistä "Seikkailujen linnake" -ohjelmaa.


title: Purjevene

text: Purjevene on vene, joka liikkuu tuulen vaikuttaessa sen purjeisiin. Purjevene on siis purjelaivaa pienempi purjealus; raja on häilyvä, ja siihen vaikuttaa koon lisäksi myös rungon muoto, takilatyyppi ja aluksen käyttötarkoitus. Purjeveneet jaetaan joko runkorakenteen mukaan yksirunkoisiin ja monirunkoisiin (kaksirunkoinen katamaraani ja kolmirunkoinen trimaraani) tai köliveneisiin ja kevytveneisiin. Köliveneen ja kevytveneen taas erottaa toisistaan kölin tyyppi, kevytveneissä ei ole painoköliä.


title: Purjevene

text: Purjeveneissä tarvittavat osat ovat runko, monirungoissa kaksi tai kolme, takila eli riki sekä köli, joka on köliveneissä painolla varustettu, ja kevyt- ja monirunkoveneissä kevytrakenteinen.


title: Purjevene

text: Rungot valmistetaan pääsääntöisesti joko lasikuidusta tai puusta. Myös hiilikuiturunkoisia valmistetaan; pääsääntöisesti vain kilpaveneet ovat hiilikuiturunkoisia. Runkomateriaaleista yleisin nykyisin on lasikuitu.


title: Purjevene

text: Takilaksi kutsutaan välineistöä, jonka varaan ja avulla aluksen purjeet levitetään. "Kiinteä takila" tarkoittaa mastoja ja puomeja sekä vantteja ja haruksia. Kiinteän takilan osat, vantteja ja haruksia lukuun ottamatta, valmistetaan alumiinista tai puusta, mutta joskus myös hiilikuidusta. Vantit ja harukset ovat lähes poikkeuksetta metallia, useimmiten vaijeria. Purjeita viritetään pääsääntöisesti skuuteilla eli jaluksilla. Falleilla eli nostimilla nostetaan ja lasketaan purjeet. Fallit sekä skuutit ja muut trimmit muodostavat yhdessä "juoksevan takilan".


title: Purjevene

text: Lähes kaikissa purjeveneissä on isopurje, joka on kiinnitetty "isomastoon" ja puomiin. Isomaston skuuttia sanotaan isoskuutiksi; yksipurjeisilla veneillä kuitenkin vain skuutiksi. Sen lisäksi veneissä voi olla yksi tai useampia haruspurjeita, ja "mesaani", eli isomaston takana sijaitseva isomastoa pienempään "mesaanimastoon" kiinnitetty purje. Tämän lisäksi veneessä voi olla myötätuulipurje, joka on leikattu tavallista pyöreämmäksi, kuten spinaakkeri.


title: Purjevene

text: Jokaisessa purjeveneessä on köli. Kölin tarkoituksena on estää runkoon nähden sivuttaissuuntainen liike, "sorto" sekä pitää myös venettä mahdollisimman pystyasennossa. "Köliveneissä" köli on painolla varustettu ja siten kallistusta vastustava, joko itse köli on painava, tai kölissä on painobulbi; kevytveneissä ja monirungoissa köli on kevyt, pelkkä sortoa estävä levy. Kevytköli voi olla joko kiinteä, tai nostettava "nostoköli".


title: Purjevene

text: Purjeveneiksi mielletään lähes kaikki yksimastoiset ja monet kaksimastoiset purjealukset. Kolmi- ja sitä useampimastoiset purjealukset ovat useimmiten purjelaivoja.


title: Purjevene

text: Kölivene on yksirunkoinen, painokölinen purjevene. Kölivenetyyppejä on lueteltu seuraavana.


title: Purjevene

text: Suurin osa purjeveneistä on "sluuppeja". Ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, jossa on isopurje, keulapurje sekä mahdollisesti lisäksi myötätuulipurje, kuten spinaakkeri. Kutterit ovat toinen yksimastoisten köliveneiden päähaara; ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, joissa on kaksi tai useampia haruspurjeita maston keulan puolella.


title: Purjevene

text: "Ketsi" ja "jooli" ovat kaksimastoisia veneitä, joissa on isomastoa pienempi "mesaanimasto". Se sijaisee isomaston takana. Ketsissä mesaanimasto on peräsimen etupuolella, joolissa peräsimen takapuolella. Ketsi on venetyyppinä joolia selvästi yleisempi.


title: Purjevene

text: Painokölittömät kevytveneet jaetaan erilaisiin luokkiin. Tunnetuin kevytvene lienee Optimistijolla. Muita luokkia ovat mm.olympialuokka 49er, Laser ja Eurooppa-jolla. Suomen suurin kevytvene on 38 jalkainen ja seitsemän hengen miehistöllä purjehdittava A Scow. Suomessa kevytveneluokan toimintaa hallinnoi ja kehittää Suomen Urheiluveneliitto. Osa kevytveneitä ovat puhtaita kilpaveneitä ja jotkut saavuttavat suotuisissa oloissa 20 - 30 solmun nopeuksia. Eräitä kevytveneitä taas voi käyttää lyhyisiin retkipurjehduksiin.


title: Purjevene

text: Katamaraanissa on kaksi runkoa, joiden vesilinja on kapea vastuksen vähentämiseksi. Kölejä on kaksi, eikä niissä tarvita lisäpainoa kallistusta estämään veneen leveyden vuoksi. Yleensä myös peräsimiä on kaksi. Tunnusomaista katamaraaneille on vähäinen kallistelu, vauhti ja isopurjeen takaliikin yläosan pyöreä muoto. Pienemmissä katamaraaneissa on useimmiten nostokölit, matkakatamaraneilla kölit ovat yleensä kiinteät.


title: Purjevene

text: Trimaraanissa on kolme runkoa, keskirunko ja sivuille levitetyt ponttoonit estämään kallistumista. Köli on yleensä keskirungossa eikä siinä tarvita lisäpainoa.


title: Vantti

text: Vantti on mastoa tukeva vaijeri.


title: Vantti

text: Laivoissa ja purjeveneissä vanteiksi kutsutaan mastoja sivusuunnassa tukevia, laitaan kiinnittyviä tukivaijereita, kun taas pitkittäissuuntaiset tukivaijerit ovat haruksia.


title: Vantti

text: Maalle pystytetyissä pienehköissä mastoissa on yleensä kolme tai neljä vanttia, jotka lähtevät eri suuntiin joko maston huipulta tai keskeltä sitä. Vantit on kiinnitetty toisesta päästään tukevasti maahan. Tavallisin materiaali on teräs mutta matalissa radiomastoissa voidaan käyttää sähköäjohtamatonta materiaalia, jos vantti muuten häiritsisi antennin toimintaa. Vaijereita voidaan kutsua myös haruksiksi.


title: Paisutin

text: Paisutin eli crescendo on laite, jonka avulla uruissa saadaan äänenvoimakkuus tasaisesti vahvenemaan ja heikkenemään.


title: Paisutin

text: Paisuttimia on kahta lajia:Kumpaakin paisutinta urkuri käyttää jalkapolkimen avulla saaden urkujen äänenvoiman vaihtumaan mielensä mukaan. Manuaalipaisutin liitetään toiseen tai kolmanteen sormioon. Kenraalipaisuttimella on vain suuremmissa uruissa olennaista merkitystä.


title: Paisutin

text:
Harmonissa käytetään äänenvoiman hallitsemiseen niin sanottuja polvipaisuttimia, jotka sijaitsevat
soittajan molempien polvien kohdalla.


title: Kulmaviivoitin (tähdistö)

text:
Kulmaviivoitin eli Kulmaviivain eli Viivoitin ("Norma, Normae, Nor") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön pieni himmeä tähdistö. Se sijaitsee Skorpionin tähdistön lähellä. Tähdistöllä on myös muita mittaamiseen liittyviä nimiä kuten Taso, Suorakulma jne. Tähdistöä on ennen 1700-luvun puolivälissä tapahtunutta nimeämistä kutsuttu muun muassa Etelän kolmioksi (ei sama kuin nykyinen Etelän kolmio) ja Euklideen neliöksi.
Tähdistön kirkkaat α ja β ovat siirtyneet Skorpionin tähdiksi N ja H. Tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille oleskellessaan Hyväntoivonniemellä 1751–1752. μ Nor (Myy Normae) on luultavasti Alfa Cygni -tyypin muuttuja, jonka kirkkaus on 4,87–4,98 ja se on spektrityyppiä O9.7 Iab.
Tähdistön kirkkaimman tähden γ2 Normaen (Gamma 2 Normaen), magnitudi on vain 4,0.Tähtiä Bayerin nimillä:
Tähtiä Flamsteedin nimillä:


title: Pajahilse

text: Pajahilseeksi eli hehkuhilseeksi kutsutaan rautaoksiduulioksidia (Fe0), joka syntyy hehkuvan raudan pinnalle hapen vaikutuksesta.


title: Pajahilse

text: Rautaa taottaessa tai valssattaessa pajahilse karisee pieninä mustanharmaina levyinä. Sitä käytetään raudan (sekä sula- että kuiva-) mellotukseen ja kiillottimena.


title: Harppi (tähdistö)

text:
Harppi (lat. "Circinus, Circini, Cir")
on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva hyvin pieni himmeä tähdistö, joka ei näy Suomessa, koska on niin etelässä. Tähdistö on yksi pienimmistä.
Tähdistön kirkkain tähti on α Cir eli Alfa Circini. Lähellä ovat Kentaurin tähdistön kirkkaat Alfa ja Beta Centauri.
Tähdistön nimesi ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille 1700-luvulla.


title: Genua

text: Genua tai genoa (äännetään usein ”"jenua"”, puhekielessä usein ”jenni” tai ”jenny”) on nykyaikaisen purjeveneen fokkaa suurempi etupurje.


title: Genua

text:
Genua on kolmiomainen, etuliesmasta veneen keulaharukseen kiinnittyvä ja takaliesmasta maston perän puolelle ulottuva purje. Kokonsa mukaan genuat numeroidaan genua 1, genua 2, jne, missä genua 1 on kaikkein suurin.
On olemassa myös erityisiä kevytkankaisia kevyen tuulen genuoita.


title: Genua

text: Rullagenua tai rolleri on genua, joka rullalaitteen avulla rullataan etustaagin ympärille kun sitä ei käytetä. Purjeen pinta-alaa voidaan myös pienentää (reivata) rullaamalla osa purjeesta. Rullagenuaa pidetään yleisesti helppokäyttöisenä. Osaksi sisään rullattuna genua kuitenkin menettää optimaalisen siipimuotonsa ja siksi kilpaveneissä keulapurjeen pinta-alaa muutetaan vaihtelemalla purjeita.


title: Ilmapumppu (tähdistö)

text: Ilmapumppu (lat. "Antlia, Antliae, Ant") on pieni himmeä tähdistö eteläisellä taivaanpallolla. Sen lähellä ovat Vesikäärmeen tähdet, Malja ja Kentauri.


title: Kompassi (tähdistö)

text: Kompassi (, genetiivi "Pyxidis", lyhenne "Pyx") on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni himmeä tähdistö, jonka Nicolas Louis de Lacaille vuonna 1763 keksi jättikonstellaatio Argo-laivan harvatähtiseltä alueelta. Tähdistö rajoittuu Vesikäärmeen, Purjeen ja Peräkeulan tähdistöihin.


title: Tähden nimi

text: Tähdille antaa nykyään nimiä vain Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU. Monilla kirkkaimmista paljain silmin nähtävistä tähdistä on perinteellinen nimi, joka on monesti arabien tai kreikkalaisten antama, esimerkiksi Sirius. Useimmilla tähdillä ei ole nimeä, tai niihin viitataan vain luettelonimillä.


title: Tähden nimi

text: Yleensä melko kirkkaasta tähdestä käytetään Bayerin nimeä tai Flamsteedin numeroa. Bayerin nimessä on tavallisimmin kreikkalainen aakkonen, joka on valittu tähden kirkkauden mukaan ja lisäksi tähdistön nimen genetiivi. Flamsteedin numerossa on numero ja tähdistön nimen genetiivimuoto. Bayerin nimeä muistuttaa Proxima Centauri, joka on "Kentaurin tähdistön lähin tähti". Kirkkaudeltaan muuttuvat tähdet nimetään kirjaimilla tai V999-tyyliin (V ja numero) sekä lisätään tähdistön nimen genetiivi. Joillakin tähdillä on nimi henkilön mukaan, esimerkiksi Barnardin tähti.


title: Tähden nimi

text: Tähtien nimeämisessä on runsaasti epäselvyyksiä. Monesti sama nimi kirjoitetaan monin eri tavoin esimerkiksi Almach, Almaach, Almak ja Alamak ovat sama tähti. Lisäksi samaa tähteä kutsutaan muutenkin monin eri nimin, esimerkiksi Otavassa on Alkaid tai Benetnasch. Aina ei olla myöskään varmoja, onko vanhan tähtiluettelon tähti juuri se mitä sillä nykyisin tarkoitetaan. Samaa nimeä käytetään monesti eri tähdistä, esimerkiksi nimeä Algenib käytetään sekä Perseuksen että Pegasuksen tähdistöissä sijaitsevasta tähdestä.


title: Tähden nimi

text: Maailmalla toimii yhtiöitä, jotka nimeävät tähtiä maksua vastaan, mutta näitä nimiä eivät käytä muut kuin nimen rekisteröinyt yhtiö ja asiakas. Tähtitieteilijät eivät tunnusta eivätkä käytä näitä nimiä.


title: Tähden nimi

text: Monilla tähdillä on luettelonimi, esimerkiksi HD ja numerosarja. Muita monesti käytettyjä luetteloita ovat HDE, BD, CD, AG, Gliese (GJ, Gl), HIP, SAO, Lyuten (L) sekä HR (BS, BSC). Alla on lueteltu tunnetuimmat tähtiluettelot. Tähdet tunnetaan yleensä parhaiten jollakin tietyllä luettelonimellä.


Edustamattomien valtioiden ja kansojen yhteisö eli EVKY
(englanniksi "UNPO" eli "Unrepresented Nations and Peoples Organization") on kansainvälinen järjestö niille valtioille ja kansoille, joita ei ole otettu Yhdistyneiden kansakuntien jäseniksi. Osa EVKY:n jäsenistä on "de facto" -itsenäisiä valtioita, joita ei ole tunnustettu, osa taas kansoja, joilla ei ole itsenäistä valtiota tai riittävää itsemääräämisoikeutta.


title: Edustamattomien valtioiden ja kansojen yhteisö

text: EVKY pyrkii vaikuttamaan varsinkin YK:hon, jotta sen edustamat valtiot ja kansat saisivat äänensä kuuluviin.


text: Järjestön päämaja sijaitsee Brysselissä


title: Argo-laiva

text: Argo-laiva (myös Argo, ) on vanha tähdistö, jonka Ptolemaios nimesi 48 tähdistön ryhmäänsä. Sen esikuva on kreikkalaisen mytologian Argo, joka oli Iasonin ja argonauttien käyttämä alus.


title: Argo-laiva

text: Argo ei ole nykyään käytössä olevien 88 tähdistön joukossa, sillä vuonna 1763 ranskalainen tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille hajotti sen osiin Köliksi ("Carina"), Peräkeulaksi ("Puppis") ja Purjeeksi ("Vela"). Samalla kun Argo hajotettiin, sen tähdet jakaantuivat eri tähtikuvioihin: Köliin jäivät muun muassa Argon α- ja β-tähdet, Purjeeseen γ ja δ, Köliin ε ja Peräkeulaan taas ζ. Lacaille hajotti Argon luultavasti tähdistön valtavan koon vuoksi. Lacaillen luoma tähdistö nimeltä Kompassi ("Pyxis") ei liity perinteiseen Argoon, vaikka sijaitseekin sen lähellä. Hajotuksen ohella katosi kuvassa näkyvä Tammi.


title: Sooda

text: Sooda eli natriumkarbonaatti (NaCO) on hiilihapon natriumsuola.


title: Sooda

text: Sooda on kidevedettömänä valkoinen jauhe, jolloin siitä käytetään myös täsmentävää nimitystä "kalsinoitu sooda". Kidesooda eli natriumkarbonaattidekahydraatti (NaCO•10HO, CAS 6132-02-1) esiintyy puolestaan suurina kirkkaina kiteinä. Muut hydraattimuodot ovat natriumkarbonaattimonohydraatti (NaCO•HO, CAS 5968-11-6) ja natriumkarbonaattiheptahydraatti (NaCO•7HO). Natriumkarbonaatti hajoaa kuumennettaessa natriumoksidiksi (NaO) ja hiilidioksidiksi (CO).


title: Sooda

text: Soodan tärkein käyttötarkoitus on lasinvalmistuksessa natriumoksidin lähteenä. Soodan vesiliuos on emäksinen ja sitä käytetään pesuaineena ja vedenpehmentimenä pesuaineiden valmistuksessa. Ennen lipeän löytämistä soodaa käytettiin myös saippuan valmistuksessa. Leivonnassa käytettävä ruokasooda on natriumvetykarbonaattia (NaHCO). Natriumkarbonaattien E-koodi on E500. Natriumkarbonaattia käytetään myös akuutin rautamyrkytyksen hoitoon 1–2 % seoksena vatsahuuhtelun yhteydessä rautaa sitovan vaikutuksensa ansiosta.


title: Sooda

text: Ennen kemiallista valmistusmenetelmää soodaa saatiin uuttamalla meriheinien tuhkasta. Sittemmin soodaa on voitu valmistaa suuria määriä ruokasuolasta ja kalkkikivestä Leblancin ja Solvayn menetelmillä. Luonnossa soodaa esiintyy mineraalina nimeltä trona, jonka luontaisia lähteitä ovat Keniassa Itä-Afrikan hautavajoaman Magadijärvi ja Namibiassa Etoshan kansallispuisto. Yhdysvalloissa soodaa louhitaan enemmän kuin valmistetaan kemiallisesti. Mineraalia on löydetty Owens Lake ja Searles Lake -nimisiltä järviltä Kaliforniasta, Utahin Green River -joelta ja samannimiseltä joelta Wyomingista.


title: Suomalainen kansanrunous

text: Suomalaisen kansanrunouden juurten katsotaan ulottuvan pitkälle esihistoriaan. Otaksutaan, että kalevalamitta, joka on yhteinen suomalaiselle, karjalaiselle ja virolaiselle kansanrunoudelle, on peräisin kantasuomalaiselta ajalta, joka ajoittuu varhaiselle rautakaudelle.


title: Suomalainen kansanrunous

text: 1800-luvulla alkaneilta kansanrunojen keräysmatkoilta on koottu maailman suurin kansanrunousarkisto, jonka kortistoissa on noin 2,2 miljoonaa korttia. Keräysmatkoja rahoitti Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, jonka varojen turvin esimerkiksi Elias Lönnrot teki kymmenen perinteen keräysmatkaa. Hän kokosi omista ja muiden löytämistä runoista "Kalevalan" ja "Kantelettaren" ja toimitti satu- ja arvoituskokoelmia. SKS:n "Suomen kansan vanhat runot" -sarjan 33 kirjaa julkaistiin vuosina 1908–1948.


title: Suomalainen kansanrunous

text: Jo varhaisina aikoina itämerensuomalaiseen runouteen näyttää tulleen vaikutteita toisaalta balttilaiselta ja slaavilaiselta ja toisaalta germaaniselta ja skandinaaviselta taholta. Kertovien ainesten ohella kansanrunouteen kuului mahdollisesti jo rautakaudella lyyrillistä runoutta, sananlasku- ja loitsurunoutta.


title: Suomalainen kansanrunous

text: Matti Kuusen 1950-luvulla kehittämän tyylikausiteorian mukaan kulttuuriheeroksia ja maailman syntyä kuvaava myyttinen eeposrunous on varhaisempaa kuin niin sanottu sankarirunous, jota edustavat varsinkin "Sammon ryöstö" -runo, saarelaisepiikka ja samaaniepiikka. Sotaisa sankarirunous on Kuusen mukaan syntynyt keskisen ja myöhäisen rautakauden kuluessa. Sankarirunouden alkuperä on eri tutkimuksissa yhdistetty Länsi-Suomeen tai Laatokan Karjalaan.


title: Suomalainen kansanrunous

text: Ensimmäiset kirjalliset tiedot suomalaisesta kansanrunoudesta ovat Mikael Agricolan Psalttarin käännöksen esipuheessa vuodelta 1551 ja Jacobus Finnon virsikirjassa 1580-luvulta. Piispa Petrus Bång julkaisi ensimmäisen näytteen, karhurunon, vuonna 1675. Daniel Juslenius käsitteli suomalaista kansanrunoutta väitöskirjassaan "Aboa vetus et nova" (1700) ja Henrik Gabriel Porthan väitöskirjassa "Dissertatio de poësi Fennica" (1766–78). Porthanin oppilaita olivat Kristfrid Ganander ja Kristian Erik Lencqvist, jotka myös keräsivät ja tutkivat kansanrunoutta.


title: Suomalainen kansanrunous

text: 1800-luvun alussa kansanrunoutta keräsivät Johann Gottfried von Herderin innostamina Anders Johan Sjögren, Kaarle Aksel Gottlund, Abraham Poppius ja Adolf Ivar Arwidsson. Gottlund lausui vuonna 1817 ensimmäisenä ajatuksen runojen kokoamisesta yhtenäiseksi kokoelmaksi, ja ensimmäisen yrityksen siihen teki R. von Becker kirjoituksessaan Väinämöisestä "Turun Wiikko-Sanomissa" vuonna 1820.


title: Suomalainen kansanrunous

text: Zachris Topelius julkaisi 1822–1831 viisi vihkoa "Suomen kansan vanhoja runoja". Topeliuksen ja von Beckerin työn jatkajana Elias Lönnrot julkaisi keräämänsä runot ensin nimellä "Kanteletar" (1829–1831) ja sitten laajemmassa kokoelmassa "Kalevala" (1835, 1849).


title: QuickTime

text: QuickTime on Applen kehittämä Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmissä toimiva multimedian toistamiseen tarkoitettu tiedostoformaatti ja tietokoneohjelma.


title: QuickTime

text: QuickTime pystyy toistamaan kuvia, liikkuvaa kuvaa, ääntä sekä suoratoistomediaa. Sen ensimmäinen versio julkistettiin vuonna 1991 Macintosh-tietokoneille. Myöhemmin ohjelmasta julkaistiin PC-tietokoneille Windows-versio. Myöhemmin varsinkin web-käytössä QuickTime-video on yleistynyt runsaasti.


title: QuickTime

text: Vuonna 2005 Apple julkaisi version 7.0, joka tuki ensi kertaa H.264-koodekkia, jota Applekin oli kehittämässä. Versio 7.0 tuki myös ensi kertaa HD-tarkkuuksia.


title: QuickTime

text: Apple julkaisi syksyllä 2009 Snow Leopardin julkaisun yhteydessä Quicktime X:n, joka laajentaa Quicktimen tukemia koodekkeja sekä tuo mukaan mahdollisuudet käsitellä videota ja ääntä (muun muassa leikkaus ja rajaus) sekä nauhoittaa niitä eri lähteistä. Quicktime X on saatavilla vain Mac OS X 10.6:lle ja uudemmille.


title: QuickTime

text: QuickTime Player on rajoitettu vain perustoimintoihin. Kaikki toiminnot saa ostamalla lisenssin pro-toimintoihin. Apple kauppaa lisenssiä hintaan .


title: Daniel Juslenius

text: Daniel Juslenius (10. kesäkuuta 1676 Mietoinen, Suomi – 17. heinäkuuta 1752 Brunsbo, Skara, Ruotsi) oli suomalainen kirjailija ja isänmaanystävä. Hän oli myös Turun akatemian heprean ja kreikan kielen (1712–) sekä teologian professori (1727–).


title: Daniel Juslenius

text: Jusleniusta on pidetty fennofiilinä ja innokkaana suomalaisuuden puolestapuhujana. Hän esitti teoksissaan suorastaan liioittelevia kuvauksia Suomen kansan menneisyydestä. Hän kirjoitti muiden muassa teoksen "Aboa Vetus et Nova" ("Vanha ja uusi Turku", 1700), jossa hän esitti antiikin Rooman ja Kreikan sivistyksen olevan peräisin Suomesta. Juslenius piti suomalaisia myös yhtenä Israelin kadonneen heimona.


title: Daniel Juslenius

text: Toinen Jusleniuksen teoksista oli "Vindiciae Fennorum" ("Suomalaisten puolustus", 1703). Molemmat teokset edustavat kotiseutukuvauksia, joiden kirjoittaminen tuli 1600-luvun puolivälistä lähtien muodikkaaksi. Kuvausten tarkoituksena oli inventoida suurvalta-ajan Ruotsin omistuksia.


title: Daniel Juslenius

text: Lounais-Suomen Jusleniukset ovat todennäköisesti polveutuneet Ruotsin aatelisesta Anckar-suvusta. Daniel Jusleniuksen samanniminen isä toimi kappalaisena Turussa, josta muutti Mietoisiin vuonna 1665. Isä-Juslenius harrasti Suomen historiaa ja kieltä. Hänellä oli suuri perhe. Vaimo Barbara Göös oli Kokemäen kirkkoherran tytär ja esikoispoika Henrik Jusleniuksesta kasvoi politiikan ja liike-elämän toimija. Useat perheen pojista toimivat pappeina, ja Gabriel Juslenius eteni teologian professoriksi ja Turun Akatemian rehtoriksi. Daniel Juslenius nuorempi oli perheen kuopus. Hän aloitti Turun katedraalikoulun oppilaana 11-vuotiaana 1687. Isän kuolema aiheutti kuitenkin taloudellisen ahdingon pojan ollessa 15-vuotias. Niinpä pojan yliopisto-opinnot olivat mahdollisia vain yksityisopettajana toimimisen, ruumiillisen työn ja stipendin ansiosta. Juslenius oli kateellinen Ruotsista tulleille opiskelijoille, joiden stipendit olivat suurempia.


title: Daniel Juslenius

text: Syksystä 1697 alkaen Juslenius opiskeli päätoimisesti. Yhtenä opinnäytetyönä oli Turun kuvaus "Aboa Vetus et Nova", joka sai erinomaiset arvosanat vuoden 1700 tarkastuksessa. Sen kirjoittajasta tuli yliopiston riikinruotsalaisten ja saksalaisten opiskelijoiden keskuudessa tunnettu Suomen puolustaja. Muutaman kuukauden opiskelujakso Ruotsin Strängnäsissä korosti hänen mielessään eroja Suomen ja Ruotsin välillä. Turkuun palattuaan 1702 hän toimi yliopiston sihteeritehtävissä ja kotiopettajana. Maisterinväitöskirja on nimeltään "Vindiciae Fennorum", suomalaisten puolustus (1703), jonka ansiosta Juslenius valittiin priimusmaisteriksi. Hän sai heprean ja kreikan kielen professuurin. Samaan aikaan oli käynnissä pitkäaikainen suuri Pohjan sota, joka lopulta romahdutti Ruotsin suurvalta-aseman. Juslenius joutui vuonna 1713 pakenemaan isoavihaa Ruotsiin. Siellä hän kirjoitti "De miseriis Fennorum" -teoksen Suomen tilanteesta ja toimi Västeråsin lukion lehtorina.


title: Daniel Juslenius

text: Juslenius palasi Suomeen 1722. Hän joutui piispa Herman Witten kanssa moniin kiistoihin virkanimityksistä, sillä Juslenius kannatti suomalaisten hakijoiden nimittämistä virkoihin. Ajan mittaan Juslenius sai ympärilleen innokkaita kannattajia. Vuonna 1734 hänestä tuli Porvoon piispa. Pikkuvihan aikana hän pakeni Ruotsiin ja sai vuonna 1744 Skaran piispan viran. Skaran-kaudella Juslenius sai valmiiksi sanakirjansa "Suomalaisen Sana-Lugun Coetus" (1745). Sen sijaan hänen keräämänsä kansanrunot tuhoutuivat tulipalossa ja jäivät julkaisematta.


title: Daniel Juslenius

text: Juslenius juonsi suomalaisten sukujuuret ajan tavan mukaan Raamatusta, Maagogin suvusta. Hänen mukaansa Maagogin jälkeläiset vaelsivat Suomeen vedenpaisumuksen jälkeen. Tässä niin kutsutussa goottilaisessa historiankirjoituksen perinteessä oli kyse kansallisen perusmyytin tuottamisesta. Kansalle luotiin geneettinen yhteydentunne sekä omistusoikeus asumaansa maa-alaan.


title: Daniel Juslenius

text: Juslenius ylisti Suomea kaikinpuolisesti. Hän kehui maan erinomaista satoisuutta ja suomalaisten sivistystä. Suomalaiset olivat keksineet hänen mukaansa kirjoitustaidon jo ennen roomalaisia. Ajalle tyypilliseen tapaan Juslenius hyödynsi tutkimuksissaan kielitiedettä. Hän selitti muiden muassa suomalaisten maineen hakkapeliittoina, urheina sotureina, johtamalla nimityksen sanayhdistelmästä hakkaa päälle. "Suomalaisten loputon into lyödä viholliset synnytti uuden sanan 'hakkapeliitta' ('hakkaa päälle' merkitsee lyö, iske, hakkaa kaikin voimin'), jonka kuuluessa Puola aina vapisi ja itävaltalaiset ja pyhän (jos jumalat tämän sanan sallivat) liigan puolustajat useimmiten joutuivat kauhun valtaan ja menettivät henkensä." Jusleniuksen mukaan sanat eivät ole syntyneet turhaan eli ilman niitä tarkoittavien asioiden olemassaoloa. Jos suomalaiset kerran huusivat vihollisten hakkaamista, heidän täytyi olla taisteluissa niskan päällä.


title: Daniel Juslenius

text: Jusleniuksen Suomen-suitsutus on ohjannut ajattelemaan, että hänen motiivinaan olisi ollut Suomi-kuvan kirkastaminen. Tästä syystä häntä on pidetty Suomen ensimmäisenä fennofiilinä. Jusleniuksen teokset olivat kuitenkin akateemisia väitöskirjoja, jotka noudattivat ajan tieteen vaatimuksia. Niissä käytettiin niin kutsuttua dialektista metodia, Jusleniuksen teoksissa tämä dialektinen vastakohta-asetelma syntyy kahden Suomi-kuvan kamppailusta. Juslenius esiintyy suomalaisten puolustajana ja kohtaa kuvitteellisessa väittelyaitiossa suomalaisia arvostelevat ulkomaalaiset. Hänen tehtävänään on torjua kaikki suomalaisista esitetyt epäsuotuisat väitteet ja todistaa näin päinvastaisiksi. Dialektisen menetelmän myötä aihe ja sisältö olivat tutkimuksissa sivuseikkoja. Tärkeämpää oli osoittaa oppineisuutensa käyttämällä latinaa selvästi ja loogisesti. Suomi ja suomalaiset olivat väittelyn aiheita muiden joukossa.


title: Daniel Juslenius

text: Juslenius oli kielitieteen asiantuntija. Hänen virkaanastujaisesitelmänsä vuonna 1712 kielten professorin virkaan käsitteli suomen kielen sukulaisuutta heprean ja kreikan kielen kanssa ("De convenientia lingvae Fennicae cum Hebraea et Graeca"). Jusleniuksen kieliharrastuksesta syntyi myös ensimmäinen laajempi suomen kielen sanakirja, "Suomalaisen Sana-Lugun Coetus" (1745). Se sisälsi 16 000 sanaa. Sanakirja on ensimmäinen, jossa suomen kieli on hakukielenä. Kirja säilyi useita vuosikymmeniä tärkeimpänä suomen kielen sanakirjana ja siitä julkaistiin korjattu painos vielä vuonna 1917. Juslenius toimi myös piispana Porvoossa (1734–1744) ja Skarassa (1744–52).


title: Daniel Juslenius

text: Daniel Jusleniuksen mukaan on nimetty yksi Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan rakennus, vuonna 1975 valmistunut Juslenia.


title: Kyklooppi

text: Kyklooppi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni () on yksi Ruotsin lääneistä. Se sijaitsee Kattegatin ja Skagerrakin rannikolla Lounais-Ruotsissa. Läänin pääkaupunki on Göteborg.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni käsittää lähes kokonaan Bohuslänin, Dalslandin ja Länsi-Götanmaan maakunnat. Pieniä osia Dalslandista kuuluu myös Värmlannin lääniin. Länsi-Götanmaasta kuuluu puolestaan pieni alue Örebron läänin, Jönköpingin lääniin ja Hallandin lääniin. Vastaavasti osia Hallandin (Lindomen pitäjä) ja Värmlannin (Södra Rådan pitäjä) maakunnista kuuluu Länsi-Götanmaan lääniin. Ennen 1970-luvun kuntauudistuksia läänien rajat noudattivat tarkemmin historiallisten maakuntien rajoja.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan alueella sijaitsee kolme Ruotsin kuudesta suurimmasta saaresta: Orust, Hisingen ja Tjörn. Itäosat läänistä sijaitsevat Ruotsin suurimpien järvien Vänernin ja Vätternin välissä.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 4 720,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,7 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan läänin perustettiin vuonna 1998 yhdistämällä Göteborgin ja Bohusin lääni, Älvsborgin lääni ja Skaraborgin lääni nykyiseksi suurlääniksi. Skaraborgin läänistä siirrettiin kuitenkin Habon ja Mullsjön kunnat Jönköpingin lääniin kansanäänestysten perusteella. Näistä kunnista on Jönköpingiin vain lyhyt matka Göteborgin sijaitessa paljon kauempana. Länsi-Götanmaan lääni otti käyttöönsä Göteborgin ja Bohusin läänin vanhan läänikoodin 14 ja vanhan läänikirjaimen O.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text:
Nykyisen läänin alueella sijainneiden läänien vanhat vaakunat olivat seuraavanlaiset:
Uuden läänin vaakuna perustuu Göteborgin kaupungin vaakunaan sekä Bohuslänin, Dalslandin ja Länsi-Götanmaan maakuntien vaakunoihin. Lääni vastaa alueellisesti noita kolmea maakuntaa lähes täydellisesti.
Vuonna 2010 Länsi-Götanmaan läänissä sijaitsi 309 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Lerumia lukuun ottamatta nämä ovat kaikki entisiä kaupunkeja ja nykyisin samannimisten kuntien keskustaajamia. Hallinnolliselta alueeltaan aiemmat kaupungit tosin poikkesivat nykyisten taajamien rajoista.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni on jaettu viiteen vaalipiiriin. Seuraavassa on lueteltu vaalipiirien nimet ja suluissa on ilmoitettu kunkin vaalipiirin kiinteät paikat (ruots. "fasta mandat") vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Göteborgin kunnan vaalipiiriin kuuluu vain Göteborgin kunta. Länsi-Götanmaan läänin läntiseen vaalipiiriin (vuoden 1971 vaaleista 1995 vaaleihin "Bohuslänin vaalipiiri" ja vuoteen 1970 "Göteborgin ja Bohusin läänin maakäräjäalueen vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan läänin pohjoiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Älvsborgin läänin pohjoinen vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan läänin eteläiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Älvsborgin läänin eteläinen vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text:
Länsi-Götanmaan läänin itäiseen vaalipiiriin (vuoden 1995 vaaleihin "Skaraborgin läänin vaalipiiri") kuuluvat seuraavat kunnat:
Göteborgin kunnan vaalipiiri ja Länsi-Götanmaan läänin läntinen vaalipiiri vastaavat entistä Göteborgin ja Bohusin lääniä. Länsi-Götanmaan läänin pohjoinen ja Länsi-Götanmaan läänin eteläinen vaalipiiri puolestaan vastaavat entistä Älvsborgin lääniä. Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri vastaa entistä Skaraborgin lääniä lukuun ottamatta Jönköpingin lääniin siirrettyjä Habon ja Mullsjön kuntia.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Viimeisimmät vuoden 2010 valtiopäivävaalien tulokset on seuraavassa esitetty vaalipiireittäin.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Lääniliitoksen jälkeen myös nykyisen läänin alueella sijainneet kolme maakäräjäkuntaa yhdistettiin vuonna 1999. Göteborgin kunta ei Malmön kunnan tavoin ollut kuulunut mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan kunta oli itse vastannut terveydenhoidosta ja muista maakäräkuntien tehtävistä. Skånen läänin maakäräjäkunnan tavoin myös "Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkunnalla" (nimenä myös "Västra Götalandsregionen") on enemmän vastuuta eräissä asioissa kuin muilla maakäräjäkunnilla. Kokeiluajan jälkeen tämä järjestely muutettiin pysyväksi vuoden 2011 alusta lähtien.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text:
Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Länsi-Götanmaan lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 149 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet - Västra Götaland sai 4,56 %, mikä oikeutti 7 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,32 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa. Yllä olevat tulokset kuvaavat vuoden 2010 vaalitulosta. Länsi-Götanmaan maakäräjäkunnan vaalit jouduttiin uusimaan ja uusintavaalit pidettiin 15.5.2011. Uusintavaaleissa puolueiden kannatusprosentit ja paikkamäärät muuttuivat jonkin verran. Sjukvårdspartiet - Västra Götaland ei esimerkiksi enää saanut edustajia maakäräjäkunnan valtuustoon.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääniin kuuluu seuraavat 49 kuntaa:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 19,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 15,0 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 24 595 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan lääni on muodostettu aikaisemmista Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin lääneistä. Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyvät Skaraborgin läänin kohdalla nykyään Jönköpingin lääniin kuuluvat Habon ja Mullsjön kunnat. Kyseisen ajankohdan tietojen mukaan 9,8 prosenttia Göteborgin ja Bohusin läänin, 7,2 prosenttia Älvsborgin läänin ja 4,2 prosenttia Skaraborgin läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin Göteborgin ja Bohusin läänissä asui 17 794 Suomessa syntynyttä, Älvsborgin läänissä 13 458 Suomessa syntynyttä ja Skaraborgin läänissä 4 530 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia Göteborgin ja Bohusin läänin, 3,2 prosenttia Älvsborgin läänin ja 1,7 prosenttia Skaraborgin läänin väestöstä.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 189 428 kruunua.


title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Länsi-Götanmaan lääni

text:
Länsi-Götanmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 590 604 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Bohuslänin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta kaikki muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekin avaruustoimisto () on voittoa tuottamaton organisaatio, joka koordinoi Tšekin tasavallan avaruustoimintaa.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Avaruustoimisto on neuvotellut ESAn kanssa nk. PECS-yhteistyösopimuksen vuonna 1996, jonka puitteissa se osallistuu ESAn toimintaan noin miljoonan euron vuosipanoksella. Se edustaa Tšekkiä International Astronautical Federation -järjestössä (IAF) ja YK:n alaisessa Committee for Peaceful Uses of Outer Space -komiteassa sekä Ranskassa toimivassa EYRISY-yhteistyöorganisaatiossa.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekin avaruustoiminnan rahoittaa opetusministeriö (). Sen apuna on neuvoa-antava Avaruusasiain neuvottelukunta.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekki on osallistunut Galileo-navigaatiosatelliitien rakentamiseen. Sen liikenneministeriö on panostanut 2,3 miljoonaa euroa sen liikennesovellusten kehittämiseen.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekkoslovakian ensimmäiset avaruuslaitteet lensivät INTERKOSMOS 1-satelliitilla, joka laukaistiin 14. lokakuuta 1969. Tšekkiläisiä avaruuslaitteita tehtiin useita kymmeniä sen jälkeen muille INTERKOSMOS-satelliiteille ja Neuvostoliiton avaruusluotaimille. Vladimir Remek vietti kuusi päivää Saljut 6 -avaruusasemalla – Tšekkoslovakia oli kolmas maa maailmassa, jonka ihminen lensi avaruudessa.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekkiläiset avaruustutkimuksen laitteet ovat olleet pieniä kiihtyvyysantureita, spektrometrejä mm. röntgenalueelle, plasmainstrumentteja ja lääketieteellisiä tutkimuslaitteita miehitetyillä lennoilla.


title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekkoslovakia ja nykyinen Tšekki oli INTERSPUTNIK-järjestön jäsen vuodesta 1972, on ollut INTELSATin jäsen vuodesta 1992, EUTELSATin jäsen vuodesta 1992 ja kuuluu vuodesta 2000 alkaen INMARSATin omistajiin. Tšekki pyrkii rakentamaan ja hankkimaan Unkarin ja Puolan kanssa GEO-radan tietoliikennesatelliitin alueensa TV- ja radiolähetyslinkiksi.


title: Luzern

text: Luzern (luzerninsaks. "Lozärn", , ) on samannimisen kantonin pääkaupunki Sveitsissä. Vuoden 2017 lopulla kaupungissa oli 81 401 asukasta. Luzern on tunnettu matkailukaupunki, liikenneristeys ja suosittu kongressikaupunki. Kaupungissa on merkittävää metalliteollisuutta.


title: Luzern

text: Luzern sijaitsee Keski-Sveitsissä Vierwaldstätterseen luoteisrannalla, lähellä Pilatusvuorta. Kaupungin keskusta sijaitsee noin 440 metrin korkeudella merenpinnasta, ja sen maapinta-ala on 29,06 neliökilometriä.


title: Luzern

text: Luzernin ehkä tunnetuin maamerkki on Euroopan vanhin puusilta Kapellbrücke vuodelta 1333. Sveitsin suosituin museo, Sveitsin liikennemuseo (), sijaitsee Luzernissa.


title: Luzern

text: Luzern oli alun perin kalastuskylä, joka kasvoi kaupungiksi, kun St. Leodegarin benediktiiniluostari perustettiin noin vuonna 750. Noihin aikoihin myös Luzernin latinankielinen nimi "Luceria" mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran.