title: Akvaario

text: Kasvein sisustetussa akvaariossa käytetään kasviravinteita, jotka jaetaan nestemäisiin (lisätään vedenvaihdon yhteydessä tai päivittäin) ja juuriravinteisiin.


title: Akvaario

text: Humus- tai turveuutetta käytetään pehmeän ja humuspitoisen veden kaloille, jollaisia on suurin osa tavallisimmista seura-akvaariokaloista.


title: Akvaario

text: Lisäksi erilaisiin tilanteisiin on olemassa vitamiinilisiä, pH:n säätöaineita, levämyrkkyjä (esim. biosidit ja nk. nestehiili) ja lääkkeitä sairastumistilanteisiin.


title: Akvaario

text: Akvaariokalojen elämän seuraaminen on monelle tärkein syy hankkia akvaario. Kalojen valinta voidaan suorittaa esimerkiksi siten, että kaikki kalat valitaan joltain tietyltä maantieteelliseltä alueelta tai puhtaasti kalojen ulkonäön perusteella. Tällöin on kuitenkin huomioitava se, että samaan akvaarion tulevien lajien täytyy tulla toimeen keskenään ja pärjätä samanlaisissa olosuhteissa. Kalojen määrää rajoittaa akvaarion koko; akvaarion liikakansoitus on tyypillisimpiä akvaarion perustusvaiheessa tehtäviä virheitä. Pienimpiä tavallisia akvaariokaloja ovat 2 cm mittaan kasvavat kääpiörasborat ("Boraras maculatus"). Niitä voi pitää huoletta pienimmissäkin jo minimaalisen kokoisissa 40-litraisissa akvaarioissa n. 15 kappaletta. Sen sijaan alle 200-litraiseen akvaarioon ei mahdu esimerkiksi yhtään kultakalaa. Kultakaloja ei kannata edes harkita muuhun kuin todella suureen akvaarioon, sillä ne venähtävät joskus jo vuodessa yli 25 cm pitkiksi.


title: Akvaario

text: Tunnetuimpia ja yleisimpiä akvaariokaloja ovat miljoonakalat, lehtikalat, platyt, miekkapyrstöt, kultakalat, seeprakalat, rihmakalat, partamonnit sekä tetroista ja barbeista muun muassa neontetra, kirsikkatetra ja tiikeribarbi. Akvaarion koko määrää pitkälti myös siihen sopivat kalalajit: esimerkiksi lehtikaloja ja kultakaloja ei pitäisi kasvattaa kuin suurissa, monen sadan litran vetoisissa akvaarioissa. Merivesipuolella elokuvat "Nemoa etsimässä" ja "Doria etsimässä" lisäsivät kiinnostusta vuokkokaloihin ja palettivälskäreihin, mutta palettivälskärien kohdalla haasteina ovat olleet niiden soveltumattomuus kalankasvatukseen ja lajin kuteminen vain valtamerissä.


title: Akvaario

text: Kalojen valinnassa on lisäksi huomioitava se, että monet akvaariokalat tarvitsevat ympärilleen parven viihtyäkseen. Useimmat pienet akvaariokalat, kuten tetrat, barbit ja seeprakalat, ovat parvikaloja. Parvikaloja olisi suositeltavaa hankkia akvaarioon vähintään 6–10 kappaletta. Pienempiä parvikaloja, kuten neontetroja, kannattaa ottaa heti alkuun ainakin 15–20 kappaletta, koska iso parvi on pientä näyttävämpi ja kalatkin viihtyvät paremmin. Jotkut kalalajit viihtyvät pareittain tai yksikseenkin, sellaisia löytyy mm. monni- ja ahvenkalojen lahkoista.


title: Akvaario

text: Yleisin kalakokoonpano kotiakvaariossa (noin 150–200-litraisessa) kostuu yhdestä keskivedessä liikkuvasta pikkukalaparvesta (esimerkiksi 15 neontetraa), pääkaloista, kuten pienehköstä kirjoahvenpariskunnasta, ja pohjalla oleskelevista monneista, kuten partamonnista ja pienestä nuolimonniparvesta. Lisäksi akvaariossa voi pitää kalojen lisäksi lähes läpinäkyviä leväsukarapuja ("Caridina multidentata").


title: Akvaario

text: Akvaariokalojen yleisimpiä sairauksia on "Ichthyophthirius multifiliis" -nimisen loisen aiheuttama valkopilkkutauti, joka on varhaisella havaitsemilla ja kunnollisella hoidolla parannettavissa (lääkitse heti!). Kavalampi tauti on sen sijaan kalatuberkuloosi, jota ei voida lääkitä, vaan se tuhoaa huonosti hoidetussa akvaariossa hitaasti koko akvaarion kalaston. Tärkeintä torjunnassa on sairaiden ja kuolleiden kalojen välitön poistaminen ja veden laadun hyvänä pitäminen. Kalatuberkuloosi on hyvin yleinen ja on arvioitu, että jopa 80% kaloista kantaa sitä. Aktiiviselta kalatuberkuloosilta vältytään, kun ostetaan vain vähän kalalajeja, ja ostetaan kalat altaasta missä ei näy kuolleita tai sairaita kaloja. Käytännössä jokaisesta akvaariosta on löydettävissä taudinaiheuttajabakteereita ja/tai -loisia. Suurin osa akvaariotaudeista jää kuitenkin puhkeamatta, kun kalojen yleiskunto ja limakalvot ovat kunnossa, eli akvaarion säännöllisestä hoidosta pidetään kiinni.


title: Akvaario

text: Myös kaloille tulisi suorittaa karanteeni, ennen kuin ne lasketaan takuuterveeseen akvaarioon. Tämä tarkoittaa pientä n. 40–100-litraista erillistä akvaariota, jota käytetään, vain silloin, kun ostetaan uusia kaloja. Karanteeniakvaariossa tulisi olla karut olot. Sen varusteiksi riittävät pieni suodatin, pöytälamppu ja lämmitin. Kaloja seurataan karanteenissa oloaikana tiukasti, ja näin vältytään sairaiden kalojen lisäämiseltä akvaarioon. Sopiva karanteenissa oloaika kaloille on noin kolme viikkoa. Jos kalat ovat tämän jälkeen terveitä, ne voidaan päästää pääakvaarioon. Karanteeniakvaariota voi käyttää myöhemmin poikasakvaariona, jos kalat saavat poikasia.


title: Akvaario

text: Makeanveden akvaarioihin kuuluvat luonnollisena osana erilaiset vesikasvit, joista yleisimpiä ovat erilaiset miekkakasvit ("Echinodorus"), vesitähdikit ("Hygrophila"), melalehdet ("Cryptocoryne") ja vallisneriat ("Vallisneria"). Kasvien rehevän kasvun edellytyksenä on oikeanlainen pohjamateriaali, hyvä veden laatu, riittävä valaistus, hiilidioksidimäärä ja ravinnelannoitus. Jotkut akvaarioharrastajat ovat ensisijaisesti keskittyneet kasvien kasvattamiseen ja kalat ovat toissijaisina asukkaina. Tuloksena on näyttäviä kasviakvaarioita.


title: Akvaario

text: Merivesiakvaarioissa kasveja ei kasva. Myöskään tietyissä biotooppiakvaarioissa (esimerkiksi Tanganjika- tai Malawijärven biotoopit) ei yleensä ole kovin runsasta kasvillisuutta. Varsinkin suuret kirjoahvenet voivat kaivaa pohjaa ja tuhota kasveja niin, että elävien kasvien pito akvaariossa ei onnistu.


title: Akvaario

text: Julkisia akvaarioita eli yleisöakvaarioita on sekä eläintarhojen yhteydessä että itsenäisinä matkailukohteina, esimerkiksi Sea Life Helsingissä, Särkänniemen akvaario Tampereella ja Maretarium Kotkassa. Vantaan Akvaariolinna lopetti toimintansa vuonna 2006.


title: Akvaario

text: Mitään akvaariokalaa ei saa lopettaa vetämällä se vessanpöntöstä alas. Ei ole myöskään suotavaa hävittää akvaariokaloja päästämällä ne luonnonvesiin. Tällä tavalla on aikaansaatu vieraslaji-invaasioita luonnonvesiin, esimerkiksi kultakala voi sopivissa luonnonolosuhteissa elää jopa 25-vuotiaaksi ja 40 cm:n pituiseksi.


title: Akvaario

text: Akvaariokalan lopettamisessa voi käyttää useita eri menetelmiä. Jäädyttämistä on käytetty kauan lämpimänveden kalojen lopettamiseen, mutta nykyisin sitä ei pidetä enää suotavana ellei kalaa ole ensin tainnutettu jollain toisella menetelmällä. Jäädytettäessä kala pannaan pussiin etukäteen valmistellun jääsohjon sekaan ja siinä pakastimeen, missä se jäätyy kuoliaaksi. Niskan murtaminen esimerkiksi pöydän kulmaa vasten iskemällä ja pään irrottaminen teräseella ovat varmoin ottein totutettuna nopeita tapoja lopettaa kala. Kalan voi myös tainnuttaa lopettamista varten panemalla se astiaan, jonka veteen lisätään runsaasti hiilidioksidia esimerkiksi poretableteilla. Toinen menetelmä on lisätä veteen neilikkaöljyä. Kuoleman varmistamiseksi tainnutettu kala tulisi lisäksi esimerkiksi jäädyttää tai sen pää irrottaa. Isoja lemmikkikaloja voi lopettaa eläinlääkärin antamalla kuolettavalla ruiskeella, kuten muitakin lemmikkejä.


title: Vientiane

text: Vientiane () on Laosin pääkaupunki. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2005 oli 287 000. Kaupungin nimen translitterointi Vientiane on ranskalaista alkuperää. Toinen yleinen, alkukielistä ääntämystä paremmin vastaava translitteroitu muoto on "Viangchan". Nimi tarkoittaa 'kuun kaupunkia'.


title: Vientiane

text: Vientiane sijaitsee Mekongjoen mutkassa lähellä Thaimaan rajaa. Lähin maayhteys Thaimaan puolelle on 25 kilometrin päässä sijaitseva Nong Khai, jonne on pääsy Mekongjoen ylittävää siltaa, "Thai-Lao Friendship Bridgeä" (saphaan mittaphaap), pitkin.


title: Vientiane

text: Nykyisen kaupungin alueella oli aluksi khmer-kansan kylä ja sen keskuksena hindutemppeli. Lao- ja thai-kansat levittäytyivät alueelle 1000- ja 1100-luvuilla ja saivat siellä ylivallan. Burmalaiset ja kiinalaiset ryöstivät ja miehittivät aluetta toistuvasti. Kaupunki on perustettu 1200-luvulla, ja kuningas Setthathirath teki siitä Lan Xangin pääkaupungin vuonna 1560. Tällöin alue buddhalaistui. Laos jakautui vuonna 1707 kolmeksi eri kuningaskunnaksi. Thaimaan armeija ryösti Vientianen vuonna 1778 ja kuljetti sen smaragdibuddhan omalle puolelleen. Vuonna 1779 Thaimaa valtasi koko Laosin kenraali Phraya Chakrin johdolla ja teki siitä alusmaansa. Kun Vientianen alue yritti vuosina 1827–1828 kapinaa, sen väestö karkotettiin pois ja tilalle muutti thaikansaa. Kaupunki tuhoutui lähes kokonaan tämän kapinan aikana vuonna 1827.


title: Vientiane

text: Laos päätyi Ranskan vallan alaiseksi vuonna 1893 ja Vientianesta tuli siirtomaan pääkaupunki. Ranskalaisajan vaikutteet näkyvät nykyisinkin kaupungin arkkitehtuurissa ja ruokakulttuurissa.


title: Vientiane

text: Vientianessa on Wattayn kansainvälinen lentoasema, josta on säännöllisiä lentoja Bangkokiin, Thaimaahan, Vietnamiin, Kambodžaan ja Kiinaan.


title: Mekong

text: Mekong ( Khong-joki) on yksi maailman suurimmista joista. Se saa alkunsa Tiibetistä, josta se kulkee Kiinan Yunnanin provinssin, Myanmarin, Thaimaan, Laosin, Kambodžan ja Vietnamin kautta Etelä-Kiinan mereen.


title: Mekong

text: Mekongin varrella sijaitsevat Laosin pääkaupunki Vientiane ja Kambodžan pääkaupunki Phnom Penh.


title: Mekong

text: Mekongin neljän alajuoksun maan yhteistyöelimenä toimii Mekongin jokikomissio MRC, joka on perustettu nykymuodossaan vuonna 1995. Kiina ja Burma/Myanmar eivät ole MRC:n jäseniä.


title: Painoharjoittelu

text: Painoharjoittelu on tehokas tapa kasvattaa kestävyyttä ja lihaksia. Painoharjoittelu on eri suuruisten painojen nostelua erilaisilla tekniikoilla keskittyen tyypillisesti yhteen lihasryhmään kerralla.


title: Cooperin testi

text: Cooperin testi eli Cooper-testi on testi, jolla mitataan maksimikestävyyttä. Sen kehitti yhdysvaltalainen tohtori Kenneth H. Cooper vuonna 1968 Yhdysvaltain armeijalle. Ideana testissä on edetä 12 minuutissa niin pitkälle kuin pääsee. Cooper-testi korreloi koko väestössä hyvin maksimaalisen hapenottokyvyn (VOmax) kanssa ja sopii käytettäväksi suuren ihmisjoukon kuntotason selvittämiseen.


title: Cooperin testi

text: Lapsille järjestetään monesti niin sanottu puolicooper, jossa juostaan kuusi minuuttia. Suomessa Cooper-testi tuli koulujen vakiotestiksi jo 1970-luvulla. Ihanteellinen tulos alle kolmekymmentävuotiaalle juoksijalle on yli 2 800 metriä, joskin kestävyysurheilua harrastaneelle 3 000 metrin ylitys on normaalia.


title: Cooperin testi

text: Testi on hyvin laajalti käytössä, vaikkakin sitä myös kritisoidaan runsaasti. Yleisimpiä kritiikin aiheita on se, että testi mittaa vain hyvin kapeaa fyysisen kunnon aluetta: lähinnä niin sanottua maksimikestävyyttä. Huonokuntoiselle Cooperin testin vaatima kova rasitus ei ole riskitön. Tämän takia etenkin ikääntyneille henkilöille voi jokin muu testaustapa olla suositeltavampi. Esimerkiksi UKK-kävelytesti on huomattavasti turvallisempi, vaikka sekin pyrkii mittaamaan maksimaalista hapenkulutusta epäsuoralla tavalla.


title: Cooperin testi

text: Cooperin testi sopii parhaiten kohtalaisen kokeneille juoksijoille. Testitulos on luotettavimmillaan, mikäli testattava onnistuu juoksemaan testin melko tasavauhtisesti mutta ”kaikkensa antaen”. Oikein suoritettu Cooperin testi antaa varsin luotettavan arvion siitä juoksuvauhdista, jolla saavutettaisiin maksimaalinen hapenkulutus maksimirasitustestissä. Tästä voidaan edelleen laskea arvio maksimaalisesta hapenkulutuksesta. Tämä arvio on kuitenkin hieman epäluotettava, koska juoksun taloudellisuus vaihtelee ihmisten kesken, mikä tarkoittaa, että eri ihmiset saavuttavat samalla hapenkulutuksella hieman eri juoksuvauhdin.


title: Cooperin testi

text: Hapenkulutus (VO) suhteutetaan urheilijan painoon. American College of Sports Medicine (ACSM) käyttää hapenkulutuksen arviointiin laskukaavaa


Cooperin testi


title: Cooperin testi

text: missä "v" on juoksunopeus metreinä minuutissa. Kaava antaa arvioidun hapenkulutuksen millilitroina painokiloa kohti minuutissa.


title: Cooperin testi

text: Esim. 3 000 metriä cooperissa juoksevalle henkilölle edellä mainitulla kaavalla saadaan arvioitua VOmax:


title: Cooperin testi

text: Etiopialaisen Kenenisa Bekelen maailmanennätys 5 000 metrillä on 12.37,35. Cooper-testin 12 minuutissa hän ehtisi tällä vauhdilla juosta hieman yli 4 750 metriä.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin tauti on yleisin dementiaa aiheuttava sairaus, ja se aiheuttaa harmaan aivokudoksen tuhoutumista ja aivojen surkastumista. Tauti vaurioittaa myös aivojen kemiallisia järjestelmiä.


title: Alzheimerin tauti

text: Sairaus sai nimensä saksalaisen psykiatrin Alois Alzheimerin mukaan, joka kuvasi sairauden ensimmäisen kerran vuonna 1906. Alzheimerin tauti rappeuttaa ihmisen muistin ja lopulta muutkin henkiset kyvyt sekä liikunta- ja puhekyvyn. Tauti lisää tyypillisesti myös tunneherkkyyttä ja yhdeksällekymmenelle prosentille kehittyy jossain vaiheessa myös käytösoireita, jotka voivat ilmetä raivokohtauksina, levottomana kuljeskeluna, tavaroiden kätkemisenä, ylimääräisenä vaatteidenvaihtona tai riisuutumisena, esineiden syömisenä, huomiota herättävänä seksuaalisena käyttäytymisenä tai itsensä vahingoittamisena. Alzheimerin tauti aiheuttaa usein myös vuorokausirytmin häiriöitä ja unen tarpeen lisääntymistä. Taudin näkyvät oireet kestävät keskimäärin kymmenen vuotta.


title: Alzheimerin tauti

text:
Alzheimerin tauti aiheuttaa Suomessa 70 % dementioista.
Alzheimerin taudin esiintyvyys on 1,4 prosentin luokkaa, sillä Suomessa arvioidaan olevan noin 80 000 eriasteista Alzheimerin tautia sairastavaa, joista noin 7 000 on työikäisiä. 65–67-vuotiaista suomalaisista 2 % sairastaa tätä sairautta, ja yli 85-vuotiaista jo noin 35 prosenttia. Naisilla on miehiä suurempi riski sairastua Alzheimeriin.


title: Alzheimerin tauti

text: Vuosittain Suomessa todetaan noin 12 000 uutta tapausta. Vaikka Alzheimerin taudin riski on useimmissa länsimaissa aiempaa pienempi, väestön keskimääräisen eliniän noustessa sairaudesta on tulossa uusi kansantauti, ja aiempaa merkittävämpi lääketieteellinen, sosiaalinen sekä taloudellinen haaste.


title: Alzheimerin tauti

text: Vaikka Alzheimerin tauti on leimallisesti ikääntyneemmän väestönryhmän vaiva, se saattaa joissain tapauksissa puhjeta jo ennen 50 vuoden ikää. Downin oireyhtymää sairastavista joka ikinen sairastuu jossain elämänsä vaiheessa dementiaoirein ilmenevään Alzheimerin tautiin. Down-naisilla dementiaoireet ilmenevät keskimäärin noin 40 vuoden ja miehillä noin 46 vuoden iässä. Myös muusta syystä johtuva kehitysvamma lisää Alzheimerin taudin riskiä.


title: Alzheimerin tauti

text: Vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen mukaan diabetes, korkea verenpaine, ylipaino, tupakointi, masennus, liikunnan puute ja vähäinen koulutus muodostaisivat yhteensä jopa puolet Alzheimerin taudin kokonaisriskistä. Muita riskitekijöitä ovat altistuminen torjunta-aineille, insuliiniresistenssi, alle kuusi vuotta kestänyt koulunkäynti, verisukulaisuussuhde dementiaa sairastaneeseen henkilöön, korkea kolesteroli, aivoverenkiertohäiriöt, seerumin suuri kolesterolipitoisuus, heikentynyt glukoosinsieto sekä mahdollisesti myös vakavat aivovammat. Tutkijat ovat myös esittäneet, että aivoihin päässyt herpes simplex -virus saattaa lisätä Alzheimerin taudin riskiä. On myös huomattu, että mitä useampi hammas ihmiseltä puuttuu, sitä suurempi riski hänellä on sairastua Alzheimeriin.


title: Alzheimerin tauti

text: Cambridgen yliopistossa vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan Alzheimerin ikävakioitu esiintyvyys on länsimaissa noin kymmenen prosenttia suurempi kuin kehittyvissä maissa. Tutkijoiden mukaan noin 40 prosenttia erosta johtuisi siitä, että kehitysmaiden asukkaat altistuvat elämänsä aikana useammin mikrobeille, millä on tärkeä rooli muun muassa elimistön immuunipuolustuksesta vastaavien T-valkosolujen kehittymisessä.


title: Alzheimerin tauti

text: Keski-iässä alkanut Alzheimerin tauti on perinnöllistä tyyppiä 5–10 prosentissa tapauksista ja kaikista Alzheimer-tapauksista perinnöllisiä on 0,5–1,0 prosenttia. On löydetty kolme Alzheimeriin liittyvää geenivirhettä, jotka aiheuttavat esiintyessään sairastumisen. Näistä ApoE4-geeni lisää naisten sairastumisriskiä .


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimer-potilaiden toimintakyky heikentyy yleensä tasaisesti. Potilaalla on aluksi lievää kognitiivista heikentymistä (mild cognitive impairment, MCI) ja vaikeuksia monimutkaisissa suorituksissa . Pitkälle edenneeseen Alzheimerin tautiin liittyy dementiaoireyhtymä. Potilaan tiedonkäsittely on silloin laajalti heikentynyt ja hänellä on vaikeuksia selviytyä itsenäisesti arjen toimissa ja sosiaalisissa suhteissa.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin tauti aiheuttaa myös psykiatrisia oireita, joista apatia on kaikkein yleisin.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimer-potilaiden aivoissa on nähtävissä suuria määriä beeta-amyloidiplakkia jo kaksikymmentä vuotta ennen ensimmäisten oireiden ilmaantumista. Aivojen ensimmäisten patologisten muutosten on havaittu kehittyvän ohimolohkon sisäosiin jopa vuosikymmeniä ennen kliinisten oireiden ilmaantumista. Vaurioituminen leviää ohimolohkon muistirakenteista myöhemmin laajemmalle aivokuorelle. Aivojen energia-aineenvaihdunta eli glukoosimetabolia heikkenee jo ennen Alzheimerin taudin puhkeamista.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin perimmäistä syytä ei tiedetä, mutta sen aiheuttajasta on useita eri teorioita.


title: Alzheimerin tauti

text: Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuskatsauksessa esitetään, että Alzheimerin tauti on tulehdussairaus, joka johtuu aivojen lepotilassa olevien bakteerien tai virusten aktivoitumisesta esimerkiksi stressiin liittyvän immuunipuolustusjärjestelmän heikkenemisen seurauksena. Lepotilassa olevat virukset kulkeutuvat aivoihin tyypillisesti hajukäämin kautta. Oulun yliopistossa julkaistiin samana vuonna tutkimus, jonka mukaan Alzheimerin taudin oireet liittyisivät niin sanottujen happiradikaalien eli hapen haitallisten muotojen toimintaan. Oulun yliopistossa saatu tulos sopii hyvin yhteen aiempien tutkimuslöydösten kanssa, sillä tulehduksissa syntyy vapaita happiradikaaleja. Myös se, että osalla Alzheimer-potilaita löytyy verestä tulehdusten merkkiaineita tukee tulehdus-teoriaa.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin voi eräiden tutkijoiden mukaan aiheuttaa herpesvirus, keuhkoklamydiabakteeri tai joku lukuisista spirokeettabakteereista.


title: Alzheimerin tauti

text: Vuonna 2014 julkaistun tutkimuksen mukaan Alzheimerin tautiin liittyvä hermosolujen kuolema johtuu siitä, että EP2-proteiini alkaa heikentää niin sanottujen mikroglia-solujen toimintaa. Mikrogliojen tehtävänä on puhdistaa aivot bakteereista, viruksista ja vaarallisista kuona-aineista. Hiirillä tehdyssä kokeessa havaittiin, että EP2-proteiinia salpaava lääke normalisoi mikrogliojen toiminnan ja vähensi muun muassa muistia ja suuntavaistoa heikentäviä Alzhemer-oireita.


title: Alzheimerin tauti

text: Elimistön immuunipuolustusjärjestelmä kerryttää beeta-amyloidiplakkisaostumia virusten ja bakteerien ympärille tuhotakseen ne. Löydös voi selittää, miksi Alzheimerin taudin hoitoon kehitetty plakkeja muodostavan betasekretaasientsyymin BACE1:n toimintaa estävä lääke lisää Alzheimer-oireita.


title: Alzheimerin tauti

text: Amyloidiplakkia pidettiin aiemmin liukenemattomana, mutta nyt on havaittu, että elimistö kykenee poistamaan sitä etenkin unen aikana, jolloin selkäydinneste huuhtelee tehokkaasti beeta-amyloidia pois aivoista. Amyloidiplakki alkaa häiritä viestien kulkua aivoissa, mikäli elimistö ei kykene poistamaan sitä riittävän nopeasti.


title: Alzheimerin tauti

text: Tiedetään myös geneettisiä riskitekijöitä. Esimerkiksi etanoliaineenvaihduntaan liittyvän ALDH2-entsyymin koodaavassa geenissä oleva mutaatio näyttäisi altistavan myöhäisvaiheen Alzheimerille. Myös Apoe-nimisen proteiinin perinnöllinen muoto Apoe4 lisää riskiä sairastua Alzheimerin tautiin, sillä se hidastaa amyloidisakan poistumista aivoista.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimeriin liittyy kolme geenivirhettä, jotka aiheuttavat sen, että niiden kantajat sairastuvat tautiin. Nämä tapaukset ovat kuitenkin erittäin harvinaisia; Suomessa niitä tunnetaan joitain kymmeniä. Näiden geenivirheiden lisäksi tiedetään riskigeeni apolipoproteiini E4, jota esiintyy useammin Alzheimeriin sairastuneilla. Riskigeeni ei kuitenkaan aina tarkoita, että henkilö sairastuu Alzheimeriin.


title: Alzheimerin tauti

text: "Kolinergisen hypoteesin" mukaan taudin aiheuttaa asetyylikoliinin vähentynyt muodostuminen. Useimmat lääkehoidot ovat kehitetty tämän hypoteesin pohjalta, mutta ne ovat osoittautuneet suhteellisen tehottomiksi.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin syitä saattaa valottaa huonosti tunnettu afrikkalainen nyökyttelytauti, joka on ilmaantunut Sudanissa 1960-luvulla.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin tautia ei voida diagnosoida pelkkien objektiivisten löydösten perusteella, koska Alzheimerin taudin diagnostiset kriteerit täyttäviä elimellisiä muutoksia esiintyy myös oireettomilla henkilöillä.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin diagnostisena pääkriteerinä on varhainen ja merkittävä tapahtumamuistin heikkeneminen, joka on edennyt vähitellen ja vähintään kuuden kuukauden ajan. Epidosimuistin heikkeneminen on todettava myös neuropsykologisessa tutkimuksessa, joka on dementian ja depression arviointiin suunniteltu muistia, matemaattisia ja avaruudenhahmottamiseen liittyviä kykyjä mittaava haastattelu (MMSE ja CERAD)..


title: Alzheimerin tauti

text:
Diagnoosi edellyttää pääkriteerin täyttymisen lisäksi sitä, että potilaalta löydetään vähintään yksi seuraavista:
- aivojen magneettikuvauksessa löytyvä sisemmän ohimolohkon atrofia
- selkäydinnesteestä löytyvä Alzheimer-tyyppinen merkkiaineprofiili (matala beeta-amyloidi-42, kohonnut fosfo-tau tai kohonnut tau)
- kromosomin 1, 14 tai 21 mutaatio.


title: Alzheimerin tauti

text: Myös hajuaistin tutkimisen tulisi kuulua kliiniseen selvittelyyn pyrittäessä Alzheimerin taudin varhaiseen toteamiseen, sillä Alzheimer-potilaiden hajuaisti heikkenee jo silloin, kun muistin alueella voidaan todeta vasta ensimmäisiä muutoksia.


title: Alzheimerin tauti

text: Hajujen tunnistus on verrokkeja heikompaa myös Alzheimer-potilaiden ensimmäisen asteen sukulaisilla sekä niillä, joilla on huomattava geneettinen riski sairastua Alzheimerin tautiin. Tauti vaikuttaa ensimmäisenä hippokampukseen, jonka tilavuudesta voidaan arvioida onko kudoskatoa tapahtunut. Vuonna 2011 Suomessa käyttöön otettu menetelmä taudin toteamiseksi sisältää uuden mittaustavan, jossa aivojen magneettikuvia ei enää arvioida silmämääräisesti vaan mittaluku lasketaan kuvasta automaattisesti. Kun arvion teko kesti aiemmin tunteja, uudella menetelmällä saadaan tarkka tieto kolmessa minuutissa.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin eteneminen voidaan jakaa neljään vaiheeseen, jotka ovat prekliininen, lievä, keskivaikea ja vaikea eli syvä Alzheimer. Sairauden eteneminen vaiheesta toiseen on hyvin yksilöllistä. Tutkijoiden välillä ei vallitsse myöskään yksimielisyyttä siitä, missä lievän kognitiivisen heikentymisen ja dementian välinen raja kulkee.


title: Alzheimerin tauti

text: Sairauden keston uskotaan olevan keskimäärin kymmenen vuotta, mutta toisilla se saattaa kestää muutaman vuoden ja toisaalta joillakin jopa yli kaksikymmentä vuotta.


title: Alzheimerin tauti

text: Episodi- eli tapahtumamuistin heikentyminen on varhaisin ja selvin muutos, joka voidaan todeta jopa kymmeniä vuosia ennen kliinisten oireiden ilmaantumista. Alzheimerin taudin prekliinisessä vaiheessa potilas suoriutuu heikosti myös neuropsykologisissa testeissä jo ennen subjektiivisten oireiden tai muiden havaitsemia oireiden ilmaantumista. Heikko testisuoriutuminen voidaan havaita jopa 8-10 vuotta ennen kliinistä vaihetta. Heikentymistä voidaan todeta muistissa, tarkkaavuudessa, toiminnanohjauksessa, tiedonkäsittelyn nopeudessa ja kielellisissä toiminnoissa. Osalla voidaan todeta myös lievää heikentymistä esimerkiksi puhelimen käytössä, kodin ulkopuolella liikkumisessa, lääkkeistä ja raha-asioista huolehtimisessa, kotitöiden suorittamisessa ja harrastuksiin osallistumisessa. Myös arvostelu- ja ongelmanratkaiskykyjen muutokset sekä henkilökohtaisen hygienian hoidon vähentyminen, masennus, ahdistuneisuus, apatia ja ärtyneisyys ovat mahdollisia. Lievään kognitiiviseen heikentymiseen liittyy aivojen merkittävä Alzheimer-tyyppinen hippokampuksen patologia ja synapsien kato.


title: Alzheimerin tauti

text: Alussa sairauden merkkejä on vaikea erottaa normaalista, jokaiselle silloin tällöin sattuvasta asioiden unohtelusta. Henkilö, joka on sairastunut Alzheimerin tautiin alkaa kuitenkin vähitellen unohdella asioitaan entistä useammin. Osalla potilaista esiintyy muistihäiriöiden sijaan persoonallisuuden muutoksia, puheen ja kirjoittamisen vaikeuksia tai haasteita arjen askareiden toteuttamisessa. Tilanne pysyy tyypillisesti pitkään vakaana, ja kunnes alkaa heikentyä muutama vuosi ennen kliinisten oireiden ilmaantumista.


title: Alzheimerin tauti

text: Lievään vaiheeseen kuuluu tyypillisesti myös uusien asioiden oppimisen vaikeutuminen, ja potilas saattaa helposti eksyä uudessa ympäristössä, esimerkiksi lomamatkoilla. Hänen voi olla vaikea löytää sanoja kuvaillakseen jotain. Työelämässä toimiminen vaikeutuu. Uudet ihmiset ja tilanteet kuormittavat sairastunutta tavanomaista enemmän. Henkilö voi olla masentunut ja vetäytyvä. Jos hän itse huomaa, ettei kaikki ole kunnossa, hän saattaa yrittää peittää sitä muun muassa tarkkailemalla keskustelukumppaneitaan varmistaakseen, että puhuu samasta asiasta. Uusista asioista puhuttaessa hän saattaa kommentoida keskustelua sanomalla: ”Noin minäkin olen lukenut/kuullut.” Osassa tapauksista taas käy niin, ettei Alzheimerin tautiin sairastunut itse huomaa itsessään tapahtunutta muutosta ja kun omaiset alkavat puhua hänelle siitä, hän voi yllättyä ja saattaa jopa loukkaantuakin. Omaisten voi olla vaikea saada häntä suostumaan muistitutkimuksiin, kun hän vakuuttelee olevansa terve. Tavaroiden hukkaaminen saattaa aiheuttaa vainoharhaisuutta tai aggressiivisuutta. Potilas selviytyy vielä kotona, jos saa monimutkaisimpiin kotitöihin apua.


title: Alzheimerin tauti

text: Keskivaikean Alzheimerin vaiheen aikana tapahtuu monia muutoksia, jotka heikentävät itsenäistä selviytymistä. Sairaudentunto katoaa, eli henkilö ei enää ymmärrä olevansa sairas. Tässä vaiheessa monet muuttavat hoitokotiin. Potilaan paikantaju häviää, ja hän eksyy myös tutussa ympäristössä. Apua tarvitaan pukeutumisessa, ja aamulla saattaa vaatteiden löytäminen olla vaikeaa. Potilaalla on ongelmia tunnistaa läheisiään ja muistaa heitä. Potilas oireilee laihtumalla, vaikka söisikin hyvin. Lisäksi hänellä on erilaisia harhaluuloja, ja vuorokausirytmi alkaa järkkyä. Hänen muististaan saattaa olla kadonnut vuosikymmeniä, jopa yli puoli vuosisataa esimerkiksi niin, että hän kuvittelee 2010-luvulla elävänsä 1950-lukua ja luulee, että Suomen istuva presidentti on Juho Kusti Paasikivi tai Urho Kekkonen. Potilas voi luulla, että hänellä on pieniä lapsia, vaikka kaikki hänen lapsensa olisivat jo keski-iän ylittäneitä. Jos muita sairauksia ei ole, ovat potilaan ruumiillinen kunto ja liikuntakyky todennäköisesti edelleen hyvät. Hän elää suhteellisen onnellisena omassa maailmassaan, eikä ole syytä lähteä vakuuttelemaan hänelle, että hänellä on Alzheimerin tauti tai tyrkyttämään hänelle tietoa vaikkapa siitä, mitä vuotta eletään, kuka on Suomen presidentti tai minkä ikäisiä hänen lapsensa ovat. Sellainen voisi tuottaa hänelle jopa mielipahaa. Tässä vaiheessa on syytä tehdä edunvalvontajärjestelyitä, sillä potilas ei ole enää oikeustoimikelpoinen. Kotona asuminen on mahdollista ainoastaan jatkuvan silmälläpidon alaisena. Vaihe kestää yleensä noin 2–4 vuotta, joskin suuretkin yksilölliset poikkeamat ovat mahdollisia.


title: Alzheimerin tauti

text: Syvän Alzheimerin vaihe on sairauden lopullinen vaihe. Omaisille se on henkisesti raskasta aikaa. Potilas on jatkuvan laitoshoidon tarpeessa, sillä hän tarvitsee apua kaikissa jokapäiväisen elämän toiminnoissa. Hygieniasta on huolehdittava, sillä virtsan ja ulosteen pidättämisen kyky on hävinnyt. Potilasta on syötettävä, nielemiskyky säilyy pitkään. Potilas ei tunnista läheisiään eikä ylipäänsä muitakaan ihmisiä. Hän ei ymmärrä puhetta, ja puheen tuotto on lähinnä sanojen ja äänteiden toistamista. On tapauksia joissa Alzheimer-potilas ymmärtää laulua. Hän muistaa yhä nuoruutensa kappaleita ja nauttii niiden kuuntelemisesta/laulamisesta läheisten tai muiden ihmisten kanssa. Minkäänlaista paikan ja ajan tajua ei ole. Keho jäykistyy, minkä tuloksena kävelykyky heikkenee ja häviää. Joillakin esiintyy epileptisiä kohtauksia ja lihasten nykimistä ja kouristeluja. Joillakin potilailla esiintyy näköharhoja: hoitaja saattaa olla potilaan äiti, puoliso, isä ja huoneessa saattaa olla kissa jne. Vaihe kestää keskimäärin noin 1–5 vuotta, mutta yksilölliset poikkeamat ovat mahdollisia. Kuoleman saattaa aiheuttaa influenssa tai keuhkokuume.


title: Alzheimerin tauti

text:
Alzheimerin tautia ei voida toistaiseksi parantaa. Hoidon tavoitteina on potilaan toimintakyvyn ylläpitäminen, turvallisen kotona asumisen mahdollistaminen ja elämänlaadun parantaminen sekä hänen läheistensä jaksamisen tukeminen. Lisäksi potilaan oloa voidaan helpottaa ja oireita voidaan lievittää väliaikaisesti lääkkeillä. Hoitoon kuuluvat niin ikään potilaan tarpeista huolehtiminen, riittävä ja monipuolinen ravinto, liikunta ja ulkoilu. Potilas tarvitsee myös virikkeitä ja läheisiä ihmisiä. Kotona pitää tehdä järjestelyitä, jotka vähentävät tapaturmia, kuten turvalieden ja korotettujen tuolien hankkiminen sekä kynnysten poistaminen.
Hyvä kunto auttaa Alzheimerin tautia sairastavia, sillä varhaisvaiheessa hyväkuntoisilla ihmisillä on vähemmän vaurioita hippokampuksen alueella. Yhdysvaltojen Alzheimer-yhdistyksen lääketieteellisen toimikunnan puheenjohtajan Sam Gandyn mukaan sairastuneenakaan ei ole liian myöhäistä hankkia hyvää fyysistä kuntoa. Kansasin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa oli mukana yli 60-vuotiaita, 56 tervettä ja 60 Alzheimerin tautia sairastavaa


title: Alzheimerin tauti

text: Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan probioottien eli terveyttä edistävien bakteerien lisääminen ravintoon paransi Alzheimer-potilaiden kognitiivista suoriutumista verrattuna verrokkeihin. Koehenkilöt nauttivat päivittäin maitoa, johon oli lisätty Lactobacillus acidophilusta, Lactobacillus caseita, Bifidobacterium bifidumia sekä Lactobacillus fermentumia.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin tauti on ensimmäinen dementiasairaus, johon on kehitetty oireita lievittävää lääkehoitoa ja ensimmäinen lääke tuli markkinoille vuonna 1997. Nykyisin käytettävät Alzheimer-lääkkeet lievittävät Alzheimerin oireita väliaikaisesti, mutta eivät hidasta eivätkä pysäytä sairauteen liittyvää aivojen ennenaikaista rappeutumista. Alzheimeriin taudin hoitoon yritetään kehittää jatkuvasti nykyistä tehokkaampia lääkkeitä, mutta vuoden 1998 jälkeen vähintään 120 kehitteillä olleen Alzheimer-lääkkeen tuotekehitys on epäonnistunut. Lääkkeiden tehottomuuden syyksi on arveltu sitä, että aivojen rappeutuminen on edennyt jo pitkälle siinä vaiheessa, kun oireita alkaa ilmetä niin paljon, että potilaalle voidaan asettaa Alzheimer-diagnoosi. Aiemmin uskottiin 1980-luvulla keksittyyn amyloidihypoteesiin, jonka mukaan sairaus alkaisi beeta-amyloidin kertymisestä aivoihin. Perusongelmana on siksi ollut, että lääketutkimuksessa on keskitytty kehittämään lääkkeitä, joiden tarkoituksena on ollut estää amyloidiplakin muodostumista, vaikka amyloidiplakki onkin itse asiassa tärkeä osa sairauden etenemistä hidastavaa immuunipuolustusta.


title: Alzheimerin tauti

text: Parhaillaan tutkitaan glykogeenisyntaasikinaasi-3-estäjä tideglusibin käyttöä Alzheimerin taudin hoitoon. Kyseisellä aineella on kantasoluja aktivoiva vaikutus.


title: Alzheimerin tauti

text: Muistisairauksiin kehitetyt lääkkeet saattavat aiheuttaa huonovointisuutta ja ulostusongelmia.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudissa eräs biokemiallisesti selvä muutos on aivojen kolinergisen toiminnan heikkeneminen; parasympatomimeetit puolestaan aiheuttavat kolinergistä stimulaatiota. aktivoiden aivokuoren hermosoluja. Parasympatomimeettejä ovat donepetsiili, galantamiini ja rivastigmiini.


title: Alzheimerin tauti

text: Jos antikoliiniesteraasi-estäjä ei sovi potilaalle, voidaan häntä hoitaa memantiinilla, joka estää liiallista glutamaatti-välittäjäainevaikutusta. AKE-estäjän ja memantiinin yhdistelmähoitoa käytetään taudin edetessä tai kun ilmaantuu käytöshäiriöitä. Edellä mainitut lääkkeet eivät paranna muistia, mutta tekevät potilaista aktiivisempia, aloitekykyisempiä ja rauhallisempia, mikä helpottaa erityisesti omaishoitajien taakkaa.


title: Alzheimerin tauti

text: Koe-eläimillä on saatu lupaavia tuloksia muistisairaiden hiirten hoidossa kuukautiskipuihin yleisesti käytetyllä mefenaamihapolla, joka kohdistuu aivosoluja tuhoavaan NLRP3 inflammasome - kanavaan.


title: Alzheimerin tauti

text:
Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa kannabiksen aktiivisen ainesosan tetrahydrokannabinolin eli THC:n havaittiin puhdistavan hermosoluista beeta-amyloidin muodostamaa amyloidiplakkia ja vähentävän sen aiheuttamaa tulehdusvastetta, joka on yhteydessä hermosolujen kuolemaan.
Aiemmassa tutkimuksessa on osoitettu, että THC inhiboi kilpailevasti asetyylikolinesteraasientsyymiä sekä estää beeta-amyloidipeptidin aggregoitumista. Molemmat näistä tekijöistä ovat oleellisia Alzheimerin taudin kehittymisessä.


title: Alzheimerin tauti

text: Joka kolmas Alzheimerin tautia sairastavista käyttää Suomessa psykoosilääkkeitä, joita määrätään usein niin sanottuihin käytöshäiriöihin. Psykoosilääkkeitä käyttävien Alzheimer-potilaiden dementia etenee kuitenkin lähes kolme kertaa todennäköisemmin kuin muiden. Psykoosilääkkeiden käyttöön muistisairailla liittyy myös suurentunut kuoleman riski sekä suurentunut riski saada dementialle altistavia sydänvaivoja. Psykoosilääkkeiden käyttö lisää merkittävästi myös vanhusten kaatumisia.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerlääkitys on kallista. Kela-korvausta varten on hankittava B-1 lausunto. Alzheimer-potilaalle sen kirjoittaa neurologi, geriatri tai psykogeriatri. Jos korvaushakemus hyväksytään, potilas kustantaa lääkityksestään puolet ja Kela toisen puolen. Hyväksymispäätös ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys. Korvauspäätöksiä ei ole aina tehty laitoshoidossa oleville, mutta käytännössä on tapahtunut muutoksia. Korvaus koskee vain lievää tai keskivaikeaa Alzheimeria sairastavia potilaita.


title: Alzheimerin tauti

text: Yhdysvalloissa kehittiin 2010-luvun alussa lääke, joka esti plakkeja muodostavan betasekretaasientsyymin BACE1:n toimintaa, mutta lääke päinvastoin lisäsi Alzheimer-oireita.


title: Alzheimerin tauti

text: Lapsena saatu rintaruokinta ehkäisee Alzheimerin tautia myöhemmällä iällä. Myös immuunijärjestelmän kehitystä stimuloivan mikrobialtistuksen on todettu ehkäisevän sairautta. Tällä viitataan sekä mullan, ulosteiden ja kotieläinten niin sanottuihin "hyviin" mikrobeihin että myös likaisen juomaveden sisältämiin taudinaiheuttajamikrobeihin, sillä mikrobialtistus johtaa muun muassa immuunipuolustukselle tärkeiden t-solujen kehittymiseen. Ihmisen immuunijärjestelmä kehittyy etenkin lapsuudessa, mutta maahanmuuttajaväestön parissa tehdyistä tutkimuksista on saatu viitteitä siitä, että immuunipuolustusjärjestelmä tarvitsisi koulimista myös myöhemmissä elämänvaiheissa.


title: Alzheimerin tauti

text: Alzheimerin taudin ehkäisyssä on oleellista myös suojata pää vammoilta, aivojen käyttäminen kaikissa ikävaiheissa ja terveet elämäntavat, kuten monipuolinen ruoka ja liikunta. Antioksidantteja ja tulehduskipulääkkeitä pidetään mahdollisesti alzheimerin taudilta suojaavina tekijöinä. Myöhemmässä iässä aivojen käytön (esim. sudokut) on todistettu vähentävän riskiä sairastua.


title: Alzheimerin tauti

text: E-vitamiinilla on todettu olevan myönteisiä vaikutuksia Alzheimerin taudin ennaltaehkäisyssä ja hoidossa. D-vitamiinin puute saattaa lisätä riskiä sairastua Alzheimerin tautiin. Suuret päivittäiset annokset B-vitamiineja voivat vähentää sairauden puhkeamisen riskiä, sillä B-vitamiinien tiedetään vaikuttavan homokysteiinin määrään veressä. Korkea homokysteiinipitoisuus liittyy Alzheimerin taudin riskiin. Columbia-yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan Alzheimer-riskiä voisi pienentää vähän tyydyttyneitä rasvahappoja sisältävällä ravinnolla.


title: Alzheimerin tauti

text: Riskiryhmiä voisi seuloa esiin ehkä hajuntunnistuskokeella, koska hajujen tunnistus on verrokkeja heikompaa niillä, joilla on huomattava geneettinen riski sairastua Alzhemerin tautiin.


title: Beeta-amyloidi

text: Beeta-amyloidi tai Aβ on proteiini, 39-42 aminohapon ketju, joka jää jäljelle amyloidiprekursoriproteiinin siirtäessä kohdeproteiinin soluun.


title: Beeta-amyloidi

text: Beta-amyloidi on peptidi joka suojaa raskasmetallien aiheuttamalta oksidaatiostressiltä (ROS), osallistuu kolesterolin kuljettamiseen ja lisäksi saattaa olla transkriptiotekijä. Myös elimistön immuunipuolustusjärjestelmä tuottaa beeta-amyloidiplakkia virusten ja bakteerien ympärille tuhotakseen ne. Plakkia pidettiin aiemmin liukeamattomana, mutta nyt on havaittu, että elimistö kykeneekin poistamaan sitä etenkin unen aikana, jolloin selkäydinneste huuhtelee tehokkaasti beeta-amyloidia pois aivoista.


title: Beeta-amyloidi

text: Naisten aivoihin alkaa kertyä amyloidiplakkia vaihdevuosien aikana ja plakin kertyminen jatkuu myös vaihdevuosien jälkeen. Alzheimerin tautia sairastavien aivoissa on paljon amyloidiplakkia. Amyloidihypoteesi, jonka mukaan Alzheimerin tauti johtuisi amyloidiplakin kertymisestä aivoihin, on ollut näihin päiviin asti suosituin Alzheimerin taudin selitysmalli.


title: Beeta-amyloidi

text: Koe-eläimillä on testattu kantasolun siirtämistä terveestä luuytimestä sairastuneeseen luuytimeen. Siirretty kantasolu on tällöin nopeuttanut aivoihin kertyneen beta-amyloidin hajoamista.


title: Arto Saari

text:
Arto Saari (s. 9. marraskuuta 1981 Seinäjoki) on suomalainen ammattilaisrullalautailija.
Saarta pidetään yhtenä maailman parhaista rullalautailijoista. Hän aloitti lautailun harrastamisen kotikaupungissaan Seinäjoella 1990-luvun alussa ja nousi suuren yleisön tietouteen eurooppalaisissa alan kilpailuissa kesällä 1998 (Mastership). Saarta on kiitelty paitsi osaamisestaan, myös hienosta ja vivahteikkaasta tyylistään. Hän esiintyy pelihahmona "Tony Hawk's Underground" -skeittipelissä.


title: Arto Saari

text: Saari aloitti katulautailun Etelä-Pohjanmaalla yhdeksänvuotiaana enoltaan saamalla Vision Gator -laudalla, mutta varsinainen harjoittelu alkoi vasta pari vuotta myöhemmin. Yhdysvalloissa Saaren tyyliä pidettiin 1990-luvulla jopa liian täydellisenä, mutta sydänleikkauksesta sittemmin toipuneena hänen tyylinsä on löytänyt rentoutta ja kypsyyttä.


title: Arto Saari

text: Vuosituhannen vaihteessa Saari nousi amerikkalaisen ammattilehdistön suosikiksi, ja vuonna 2001 hänet valittiin Thrasher-lehden vuoden skeittaajaksi. Hän on esiintynyt myös lautailuvideoissa, kuten Menikmati, Flip Skateboardsin "Sorry" ja Alien Workshopin "Mind Field". Lempitempukseen hän on maininnut switch 360 flipin, omiksi suosikeikseen puolestaan muun muassa Mark Gonzalesin, Guy Marianon ja Pat Duffyn. Samana vuonna suomalaiset rullalautailijat äänestivät Arto Saaren Yleisradion Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 26.


title: Arto Saari

text: Saari löi Itävallan Dominic Dietrichin ja Slovakian Ondrej Leskovianskyn ja voitti siten vuonna 2007 Hollannissa pidettyjen rullalautailun maailmanmestaruuskilpailuiden (WSR 07) street-sarjan.


title: Arto Saari

text: Saari nousi ammattilaiseksi Flip Skateboardsille vuonna 1999.


title: Katuvalo

text: Katuvalot tai tievalot ovat tien viereen pystytettyjä valaisimia, joita pidetään päällä hämärän ja pimeän aikaan. Teiden ohella voidaan valaista myös muita kohteita, kuten rakennusten julkisivuja, puistoja, mainoksia ja muistomerkkejä. Katuvalaistuksen tarkoituksena on parantaa asuinalueiden yleistä turvallisuutta ja viihtyisyyttä, kohentaa liikenneturvallisuutta ja vähentää pimeän ajan onnettomuuksia. Lampputyypeistä nykyään ovat käytössä monimetalli-, suurpainenatrium-ja LED-valaisimet. Vanhojen elohopeahöyrylamppujen käytöstä on suurilta osin luovuttu niiden tultua myyntikieltoon EU:n alueella vuoden 2015 jälkeen. Lamput voidaan kiinnittää pylväiden, varsien tai vaijerien avulla. Etenkin maaseudulla puisia valaisinpylväsjonoja pitkin kulkee muitakin sähkö- ja puhelinlinjoja.


title: Katuvalo

text:
Katuvalaistusta on ollut suurkaupungeissa jo vuosisatoja. Lontoon pormestari Sir Henry Barton antoi vuonna 1417 määräyksen, että pyhäinpäivästä kynttilänpäivään tuli ripustaa lyhtyjä valaisemaan pimeitä talvi-iltoja. Pariisissa valaistuksesta määrättiin ensimmäisen kerran vuonna 1524. Asukkaiden tuli pitää valot palamassa kaikissa kadunvarren ikkunoissa. Vuonna 1668 Lontoon katuja korjattiin ja asukkaita muistutettiin, että heidän tulee ripustaa lyhdyt ulos iltaisin. Vuonna 1690 määrättiin ripustamaan lyhty ulos pimeän tultua joka ilta mikkelinpäivästä (29. syyskuuta) jouluun. Kaupunginvaltuusto määräsi vuonna 1716 kaikkien talollisten, joiden talot olivat tien, kujan tai kulkutien varrella, ripustamaan yhden tai useampia lyhtyjä ulos pimeinä iltoina. Tulen piti palaa iltakuudesta yhteentoista yhden šillingin sakon uhalla.
Öljylamppujen jälkeen tulivat käyttöön kaasulamput. Ensimmäiset kaasulyhdyillä varustetut katuvalot sytytettiin Lontoon Pall Mallilla 28. tammikuuta 1807. Vuonna 1812 syntyi maailman ensimmäinen kaasuyhtiö, kun parlamentti myönsi toimiluvan London and Westminster Gas Light and Coke Companylle. Kaasuvalot suljettiin aina lasin sisälle, jotta tuuli ei sammuttaisi liekkiä, ja ne sytytettiin useimmiten käsin. Kaasuvalaistus levisi nopeasti muihin maihin: Yhdysvalloissa ensimmäinen valaistu kaupunki oli Baltimore vuonna 1816, ja Pariisi sai kaasuvalot vuonna 1820. Marraskuun 14. päivänä vuonna 1860 sytytettiin Helsingissä ensimmäiset kaasuvalolyhdyt nykyisen Ruotsalaisen Teatterin edustalla.


title: Katuvalo

text: Sähkön tulo mullisti kaiken myös tievalaistuksen saralla. Ensimmäiset sähkövalot keksi venäläinen insinööri Pavel Jablotškov, joka kehitti vaihtovirralla toimivat ""Jablotškovin kynttilät"" vuonna 1876. Jablotškovin kynttilät olivat mekanismiltaan yksinkertaisia, halpoja ja kaasulamppuja huomattavasti kirkkaampia, ja ne toivat sähkövalaistuksen suuren yleisön tietoisuuteen. Vuonna 1879 Thomas Edison kehitti kuuluisan hehkulamppunsa, ja avasi muutamaa vuotta myöhemmin Manhattanilla maailman ensimmäisen sähkövoimalaitoksen, joka tuotti sähköä 800 hehkulampulle. 1880-luvulla Helsinki ja Tampere seurasivat maailmanluokan kaupunkien jalanjälkiä hankkimalla ensimmäiset sähkövalot kaduilleen. Ensimmäiset katuvaloissa käytetyt lamput olivat hehkulamppuja, jotka toimivat siihen aikaan tarjotulla tasavirralla.


title: Katuvalo

text: Hehkulamppuja ehdittiin käyttää katuvaloissa monta vuosikymmentä, kunnes parempia vaihtoehtoja tuli tarjolle. 1930-luvulta lähtien ehdittiin kokeilla kahta eri tekniikkaa, elohopealamppuja ja loisteputkia, ja siirryttiin samalla vaihtovirran käyttöön. Molemmat olivat tehokkaampia ja vähemmän ylläpitoa vaativia kuin hehkulamput. Kompaktimmat elohopealamput jäivät voitolle, ja 1950-luvun jälkeen niitä asennettiin suuria määriä.


title: Katuvalo

text: Pienpainenatriumlamppujen kehittely alkoi 1920-luvulla, ja ensimmäiset natriumkatulamput saatiin käyttöön Alankomaissa ja Lontoossa vuonna 1932. Viime vuosina elohopealamppuja on alettu korvata Suomessa pääosin suurpainenatriumlampuilla niiden paremman energiatehokkuuden vuoksi. Käytännössä saavutettu energiansäästö on jäänyt melko vaatimattomaksi, koska vanhat lamput on korvattu aiempaa kirkkaammilla malleilla.


title: Katuvalo

text: Tievalaistus parantaa asuinalueiden yleistä turvallisuutta ja viihtyisyyttä ja vähentää pimeän ajan onnettomuuksia noin 30 prosenttia. Se tuottaa myös kustannussäästöjä onnettomuuksien vähentymisen ja matka-aikojen lyhentymisen kautta, kun ajonopeudet ovat lähellä päiväajan tasoa. Rakennusten julkisivujen, monumenttien ja patsaiden valaiseminen puolestaan korostaa niiden historiallista ja taiteellista arvoa ja lisää katujen viihtyisyyttä.


title: Katuvalo

text: On myös perusteita katuvalaistuksen laajentamista vastaan. Katuvalot aiheuttavat niin kutsuttua valosaastetta, joka haittaa muun muassa tähtien tarkkailua ja saattaa sekoittaa kasvien vuosirytmin ja muuttolintujen lennon. Yöaikainen ikkunasta sisään tuleva valo voi häiritä ihmisten unta. Valosaastetta voidaan vähentää valaistuksen oikeanlaisella suunnittelulla ja valaistustarpeen uudelleen harkinnalla. Valoa ei pääse karkuun taivaalle, jos katuvalojen ylin valosäde ulottuu viisi astetta horisontin alapuolelle. Astronomien teleskooppien ja observatorioiden lähellä on suositeltu käytettäväksi vain pienpainenatriumlamppuja. Koska pienpainenatriumlamput tuottavat vain yhden aaltopituuden valoa, on esimerkiksi taajaman valaistus suhteellisen helppo suodattaa asianmukaisilla laitteilla pois näkyvistä.


title: Katuvalo

text: Katuvalojen pylväät voivat olla riski liikenneturvallisuudelle, jos niiden törmäysominaisuudet auto-onnettomuuksissa ovat huonot. Nykyään käytetään jäykkien pylväiden ohella turvallisempia pysäyttäviä ja taipuvia pylväitä, jotka törmäyksessä murtuvat tai katkeavat. Jälkimmäiset eivät kuitenkaan sovi tiiviisti rakennetulle kaupunkialueelle, jossa pylvään katkeaminen saattaisi aiheuttaa lisävahinkoja taloille tai ihmisille.


title: Katuvalo

text: Suomessa valtio on vastuussa yleisten teiden valaistuksen hankinnasta, jos valaistusta pidetään tarpeellisena liikenneturvallisuuden, alueen muun valaistuksen tai varustelun kannalta. Valtion tienpitoviranomaisena toimii Liikennevirasto, joka on liikenneministeriön hallinnonalalla toimiva virasto. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset huolehtivat alueidensa teiden kunnosta ja lupa-asioista.


title: Katuvalo

text: Liikennevirasto omistaa valaistuksen valta- ja kantateillä. Seutu- ja yhdysteiden valaistuksen omistaa joko Liikennevirasto tai kunta, riippuen siitä, pitääkö Liikennevirasto valaistusta tarpeellisena vai ei. Työnjako tievalaistuksen suhteen perustuu Suomen Kuntaliiton ja Liikenneviraston solmimaan periaatesopimukseen. Kunta voi rakentaa valaistuksen Liikenneviraston luvalla, jos kunta haluaa korkealuokkaisemman tai laajemman valaistuksen kuin mitä on Liikenneviraston ohjeiden mukaan tarpeen.


title: Katuvalo

text: Vuonna 2005 tievalaistuksen rakentaminen Suomessa maksoi 2+2-kaistaisilla teillä 60 000–77 000 euroa, kaksikaistaisilla teillä 55 000–72 000 euroa ja kevyen liikenteen väylillä 35 000–45 000 euroa kilometriltä, kun käytettiin metallipylväitä ja maakaapelia. Jos valaistus rakennettiin puupylväiden varaan ja käytettiin ilmajohtoja, se maksoi kaksikaistaisilla teillä 20 000–35 000 euroa ja kevyen liikenteen väylillä 18 000–35 000 euroa kilometriltä.


title: Katuvalo

text: Katuvalojen ylläpidosta, parantamisesta ja uusimisesta huolehtii Suomessa tien omistaja, eli yleisten teiden kohdalla valtio tai kunta. Valtio voi rahallisesti avustaa kunnan omistaman valaistuksen ylläpitoa, jos se katsotaan liikenneturvallisuuden kannalta tarpeelliseksi Yksityisten teiden tienpitovelvollisuus, johon luetaan kuuluvaksi myös tievalaistus, on tieosakkailla.


title: Katuvalo

text: Tiehallinto pyrkii tarkastamaan omistamansa yli 20 vuotta vanhat valaisimet ja saneeraamaan ne esimerkiksi silloin, kun valaistusteho on liian alhainen, valaisimien energiankulutus on korkea tai käyttöikä lyhyt verrattuna moderneihin lamppuihin, tai jos tietä levennetään tai siirretään. Liikenneviraston tavoitteena on uusia tievalaisimet viimeistään 30 vuoden iässä, mutta kunnilla tämä vuosiluku vaihtelee. Esimerkiksi Turussa vaihtoväli on 40 vuotta. Kunnilla on usein valtiota vähemmän rahaa käytettävissään, mikä näkyy vanhempana valokantana. Vuonna 2004 tievalaistuksen käyttö ja kunnossapito eli valaisimien tarvitsema energia ja huolto maksoivat kaksikaistaisilla valtateillä 1 900–4 300 euroa kilometriltä ja kevyen liikenteen väylillä 1 200–1 900 euroa kilometriltä.


title: Katuvalo

text: Katuvalaisimen lampun elinkaari on kahdesta neljään vuoteen valaisintyypistä riippuen. Esimerkiksi Helsingissä vaihdetaan vuosittain noin 25 000 katulamppua, kun niitä on pääkaupunkiseudulla yhteensä 79 000.


title: Katuvalo

text: Isossa-Britanniassa valtaosan katuvaloista omistaa paikallishallinto. Britanniassa on noin 7,6 miljoonaa tievalaistusyksikköä, joihin lasketaan mukaan katuvalot ja valaistut kyltit, ja sektorin arvoksi on määritelty noin 450 miljoonaa puntaa vuodessa. Tästä summasta 40 prosenttia kuluu energia- ja palvelumaksuihin julkiselle sähkönjakeluyhtiölle, ja vuotuisesta taseesta 70 prosenttia käytetään ylläpitoon ja loput uusiin projekteihin.


title: Katuvalo

text: Australiassa katuvalaistuksen omistaa paikallishallinto ("local councils"). Palvelut tuottavat erilaiset jakeluyhtiöt, ja ostajan eli paikallishallinnon ja palveluntuottajan välisestä yhteydestä vastaavat alueelliset säätelyviranomaiset ("State and Territory electricity regulators"). Australiassa on 1,94 miljoonaa katuvaloa, jotka vuodessa käyttävät 1,035 GWh sähköä (0,57 prosenttia Australian kokonaissähkönkulutuksesta) ja maksavat 210 miljoonaa dollaria.


title: Katuvalo

text: Yhdysvalloissa tievalaistuksen hankinnasta ja ylläpidosta vastaa kunnan- tai kaupunginhallitus, joiden alaisuudessa on erilaisia valaistusjärjestelmiä. Esimerkiksi Sacramentossa valaistus rahoitetaan omaisuusverosta otettavalla osuudella, ja San Diegossa kaupungin valaistuspiirit voivat maksaa ylimääräistä maksua, jos ne haluavat omaan kaupunginosaansa lisää katulamppuja.


title: Katuvalo

text: Katuvalot on tavallisesti ryhmitelty alueittain tietyn kokoisiksi katuvalopiireiksi. Kullakin katuvalopiirillä on oma katuvalokeskuksensa, josta löytyvät piiriä koskevat ohjaustiedot. Ohjaustietojen mukaan lamput syttyvät ja sammuvat joko hämäräkytkimenä toimivien valokennojen ohjaamina tai ajastetusti. Esimerkiksi Helsingissä automaattiohjatut katuvalot palavat yhteensä noin 4000 tuntia vuodessa ja pimeimpään vuodenaikaan 17 tuntia vuorokaudessa.


title: Katuvalo

text: Tievalaistuksen ohjaustapa riippuu muun muassa valaistavan alueen tyypistä ja suuruudesta ja käytettävissä olevasta teknologiasta. Pienillä, erillisillä alueilla voidaan käyttää paikallisohjausta, jossa valot palavat hämäräkytkimen ja kellon mukaan. Suuremmilla alueilla yksinkertainen ohjaustapa oli ketjuttaminen, jossa valokeskukset yhdistettiin sarjakytkennöin ohjauskaapelien välityksellä. Ongelmaksi muodostui tällöin paikallisen häiriön leviäminen laajaksi sarjakytkennän kautta. Yhtenäisillä alueilla käytetään keskitettyä ohjausta, josta on kehittynyt ulkovalaistuksen yleisin ohjaustapa Suomessa. Uusimmaksi ohjaustavaksi on teknologian kehittymisen myötä tullut langaton, älykäs valo-ohjaus. Katuvalojen ohjaus- ja valvonta toteutetaan esimerkiksi Internetin tai jonkun erillissovelluksen kautta käytettävän palveluratkaisun avulla. Palveluratkaisuun on lisättävissä myös katuvalojen korjauksesta vastaavan huoltohenkilöstön mobiili työnohjaus.


title: Katuvalo

text: Nykyaikaisten katuvalokeskuksien ohjaus on toteutettu logiikoilla, jotka ovat yhteydessä keskusvalvomoon GPRS-, GSM- tai radioyhteydellä. Katuvalokeskuksessa oleva ohjauslaite liikennöi valaisinkohtaisten ohjaimien kanssa joko langattomasti radiotaajuudella (RF) tai sähkönsyöttökaapeleiden kautta (PLC, Power Line Communication). Langattomassa tietoliikenteessä käytetään yleisimmin ZigBee protokollaa. Keskusvalvomoon välittyy mittaustieto käytetystä sähköstä ja vikatilannetieto esimerkiksi katuvalopiirin alueelta palaneiden lamppujen määrästä. Keskusvalvomosta käsin voidaan toteuttaa tarvittavat katuvalojen pakko-ohjaukset ja valotehojen säädöt. Nykyaikaiset keskusvalvomot esittävät katuvalojen tilatiedot ja toimintakunnon reaaliajassa karttapohjalla. Keskusvalvomoratkaisut ovat selainpohjaisia ratkaisuja, jotka mahdollistavat valvonta- ja ohjaustoimenpiteet paikkariippumattomasti selaimella tai etänä matkapuhelimella.


title: Katuvalo

text:
Hämäräkytkimet voivat sijaita joko katuvalokeskuksessa tai lampuissa itsessään. Katuvaloja ei aina pidetä kustannussyistä päällä koko hämärää aikaa, vaan ne saatetaan sammuttaa, lamppujen valotehoa laskea jännitteenalennuksella tai valaisinkohtaisilla ohjaimilla. Nopeasti yleistyvät LED-katuvalaisimet mahdollistavat valaistustehon portaattoman säädön. LED-katuvalaisimia säätävät ohjaimet on sijoitettyna joko valaisinpylväiden tai valaisimien sisään. Valaisimien sisään asennettavat ohjaimet ovat joko erillisiä ohjauslaitteita tai älykkäitä teholähteitä, joissa on yhdistetty valaisimen teholähde (LED Driver) ja valaisinkohtainen ohjain yhdeksi laitteistoksi. Modernit tievalaistusjärjestelmät pystyvät keräämään tietoa auringon ja kuun antamasta valosta, ajoradan luminanssista, säätilasta ja liikenteen määrästä ja niiden perusteella tarvittaessa himmentämään tai sammuttamaan katuvaloja. Järjestelmät pystyvät myös tarkkailemaan kalusteiden olotilaa ja jäljellä olevaa käyttöikää.
Tievalaisimen palaminen keskellä päivää saattaa joskus tarkoittaa sitä, että valokennon toiminnassa on jokin häiriö. Vaihtoehtoisesti se saattaa tarkoittaa myös sitä, että jonkin katuvalokeskuksen alueella ollaan tekemässä rutiinitarkastusta. Koko alueen lamput kytketään tällöin päälle, jotta nähtäisiin, mitkä lamput ovat palaneet. Erilliskäynnein näitä vaihtoja ei tehdä.


title: Katuvalo

text: Katuvalaistuksen sopivan sijoituksen tarkoituksena on liikenneturvallisuuden, ajomukavuuden ja yleisen järjestyksen ja turvallisuuden parantaminen. Huomioon otetaan myös viihtyisyys ja ympäristövaikutukset. Katuvalot voidaan sijoittaa tien toiselle tai molemmille reunoille tai tien keskelle. Ne voidaan kiinnittää pylväillä, varsilla tai vaijeriripustuksella poikki- tai pitkisuuntaisesti katuun nähden. Erityistä valosuunnittelua vaativat taso- ja kiertoliittymät, sillat ja tunnelit. Kaupungeissa otetaan huomioon alueiden arkkitehtoninen luonne, maamerkit, puistot, päänäköalat ja yöajan toiminnot. Pääsisääntuloteiden portit valaistaan näyttävästi.


title: Katuvalo

text: Katulamppujen välimatka on 25 metriä.


title: Katuvalo

text: Valaisimet voidaan jakaa eri tyyppeihin esimerkiksi käyttötarkoituksen, lampputyypin, rakenteen, asennustavan tai valonjako-ominaisuuksien mukaan. Valaisimen käyttötarkoituksena voi olla valaista katua, liikennemerkkiä, tunnelia, siltaa tai aukiota, jolloin valaisintyyppi tulee valita sopivasti. Joskus tarkoituksenmukaista on käyttää valonheitintä tai epäsuoran valaistuksen kalustetta. Rakenteella tarkoitetaan suljettua tai avointa lamppua, ja asennustavalla pylväs-, varsi-, vaijeri- tai pinta-asennusta.


title: Katuvalo

text: Lampputyypeistä nykyään ovat käytössä lähinnä monimetalli-, suurpainenatrium-, led- ja pienpainenatriumvalaisimet. Elohopealamppujen käytöstä ollaan jo suurilta osin luovuttu. Elohopea- ja monimetallilamput tuottavat valkoista valoa, suurpainenatriumlamput oranssia valoa ja pienpainenatriumlamput keltaista valoa. Nykyaikaiset led-valaisimet tuottavat valkoista valoa. Värillä on merkitystä lähinnä ympäristön viihtyisyyden ja vähäisemmässä määrin havaitsemisen, häikäisyn ja opastamisen kannalta. Hehkulamppuja käytetään ainoastaan valo-ohjauksessa.


title: Katuvalo

text: Katuvalaisimissa käytetään nykyään lähinnä purkauslamppujen ryhmään kuuluvia lamppuja. Purkauslamput ovat tehokkaita valontuottajia. Nämä lamput tarvitsevat toimiakseen erillisen virranrajoittimen eli kuristimen ja usein myös sytyttimen, joka sytyttää lampun usean kilovoltin jännitepiikillä.


title: Katuvalo

text: Elohopealamppu eli "elohopeahöyrylamppu" on perinteinen purkauslampputyyppi. Se on Suomen teillä yhä hyvin yleinen. Se tuottaa valkoista, aavistuksen verran sinertävää valoa. Elohopealamput ovat hankintakustannuksiltaan edullisimpia purkauslamppuja. Niiden energiatehokkuus 50 luumenia wattia kohti on vaatimaton muihin purkauslamppuihin verrattuna. Lisäksi ne menettävät merkittävästi valotehoaan kestoikänsä aikana. Elohopealamppujen käyttöikä on noin kolme vuotta.


title: Katuvalo

text: Elohopeavalaisimia ei enää asenneta uusiin tievalaistuskohteisiin. Vanhatkin valaisimet poistuvat käytöstä lähivuosina, sillä EuP-direktiivin myötä elohopeahöyrylamppujen myynti loppuu vuonna 2015.


title: Katuvalo

text: Monimetallilamppu eli "metallihalogeenilamppu" on toimintaperiaatteeltaan lähes identtinen elohopealampun kanssa, mutta eroaa siitä siten, että kaasuseokseen on lisätty elohopean lisäksi muitakin aineita. Lampputyypin tuottama valo on puhtaamman valkoista kuin elohopealampussa. Monimetallilamppujen energiatehokkuus 100 lumenia/watti on purkauslamppujen keskitehoa . Hinnaltaan ne ovat muita purkauslamppuja kalliimpia. Monimetallilamppujen käyttöikä on noin kaksi vuotta.


title: Katuvalo

text: Monimetallilamppuja ei tavallisesti käytetä maanteiden valaisuun. Niitä voidaan käyttää haluttaessa valkoista valoa ja hyvää värintoistoa esimerkiksi kaupunkikeskusten, piha-alueiden, julkisivujen, monumenttien ja aukioiden valaisemisessa.


title: Katuvalo

text: Natriumvalaisinten toiminta perustuu siihen, että natriumhöyryn avulla saadaan aikaan näkyvää värillistä valoa. Natriumvalaisimia on kahdenlaisia:


title: Katuvalo

text: Pienpainenatriumlamppu tuottaa kirkkaankeltaista, monokromaattista valoa. Sen energiatehokkuus 200 lumenia/watti on ylivoimaisesti paras. Pienpainenatriumlamppuja näkee lähinnä moottoriteillä, eikä niitä enää juuri asenneta kalleutensa ja huonon värintoistonsa vuoksi. Pienpainenatriumlamppujen värintoistoindeksi on nolla, mikä tarkoittaa, että niiden valossa silmän kyky erottaa värejä on erittäin huono. Valaisimien ongelmia ovat myös lampun lyhyempi käyttöikä verrattuna suurpainenatriumvalaisimiin, lampun korkea hinta ja energiankulutuksen lisääntyminen lampun ikääntyessä.


title: Katuvalo

text: Suurpainenatriumlamppu tuottaa punaisenoranssia valoa, jonka värilämpötila on tavallisesti 1900–2200 K ja värintoistoindeksi 20–25.. Suurpainelamppujen värintoisto on huono eli ne vääristävät ympäristön värejä. Suurpainenatriumlamppua pidetään kuitenkin kustannustehokkaimpana tievalaisintyyppinä. Suurpainenatriumlamppujen energiatehokkuus 100 lumenia/watti on purkauslamppujen keskitehoa. Niiden käyttöikä on noin neljä vuotta.


title: Katuvalo

text: Induktiolampun toiminta perustuu sähkömagneettiseen induktioon ja loistelamppujen kaasupurkaukseen. Ensiokelan läpi johdettu virta saa siinä aikaan virtaa toisiokelassa, ja kaasuilmassa olevat atomit ionisoituvat, jolloin syntyy näkyvää valoa. Induktiolamput kestävät pidempään kuin purkauslamput, mutta niitä käytetään hyvin harvoissa paikoissa.


title: Katuvalo

text: Induktiolampuilla on yhtä hyvä värintoistokyky kuin monimetallilampuilla, ja niiden energiatehokkuus 70 lumenia/watti on 40 prosenttia parempi kuin perinteisillä elohopealampuilla. Induktiolampuilla on kallis hankintahinta, mutta 15 vuoden kestoikä kompensoi asiaa.


title: Katuvalo

text: LED-valaisin on uusi katuvalotyyppi, jonka käyttöä on testattu 2000-vuosikymmenen puolivälistä saakka. Poikkeuksena muille katuvalaistustekniikoille se ei ole purkausvalaisin. LED-lamput kestävät huomattavasti pidempään ja kuluttavat vähemmän sähköä kuin purkauslamput. Ne ovat myös tärinän- ja iskunkestäviä, pienikokoisia ja lähes huoltovapaita. Ongelmina ovat kuitenkin vielä tekniikan keskeneräisyys ja liian heikko valaisuteho. LED-valoja käytetään nykyisin valo-ohjauksessa, valotaideteoksissa ja yhä enenevässä määrin ulko- ja katuvalaistuksessa.


title: Katuvalo

text: Energiansäästölampulla tarkoitetaan kaikkia sellaisia lamppuja, jotka tavanomaiseen hehkulamppuun verrattuna säästävät sähköä. Puhekielessä sillä tarkoitetaan yleensä loisteputken toimintaperiaatteella toimivaa kierrekannallista lamppua, ns. pienloistelamppua. Lamppu koostuu ohuesta ja pitkästä loisteputkesta joka on taivutettu tiiviiseen muotoon, sekä koteloidusta ohjauselektroniikasta. Lamppuja on saatavilla kahdenlaisia, kuristimella toimivia sekä integroidulla elektronisella liitäntälaitteella varustettuja jolloin kuristinta ei välttämättä tarvita. Integroidulla liitäntälaitteella saatava korkea (0,99) hyötysuhde syrjäyttänee vanhemmat kuristimeen perustuvat mallit tulevaisuudessa. Elektroninen liitäntälaite voi myös olla asennettu valmiiksi valaisinrunkoon.


title: Siniaalto

text: Siniaalto on jaksollinen, sinifunktion muotoinen aaltomuoto. Se on harmonisen värähtelyn perusmuoto.


title: Siniaalto

text: Siniaallon voi ajatella syntyvän pyörivän osoittimen kärjen kiertäessä ympyrän kehää vastapäivään tasaisella kulmanopeudella formula_1. Silloin osoittimen kärjen projektio suoralle, esimerkiksi koordinaatiston y-akselille, piirtää sinikäyrän.


title: Siniaalto

text: Sinikäyrän matemaattinen muoto parametrin "t" funktiona on tällöin


title: Siniaalto

text:
Aaltofunktion tapauksessa parametri saattaa kuvata aikaa, paikkaa tai niiden yhdistelmää:
Esimerkiksi sinimuotoisen liikkuvan aallon korkeus "y" voidaan ilmaista ajan "t" ja paikan "x" funktiona:


title: Siniaalto

text: missä "A" on amplitudi, "k" on kulma-aaltoluku, "ω" on kulmataajuus ja "θ" on aallon vaihe pisteessä ("x = 0, t = 0").


title: Siniaalto

text: Kahden samantaajuisen siniaallon vaihe-ero ilmaistaan joko radiaaneina tai asteina. Esimerkiksi 90 asteen vaihe-ero voidaan ajatella syntyvän siten, että pyörivän osoittimen kärki projisioidaan kahdelle toisiaan vastaan 90 asteen kulmassa olevalle suoralle, kuten koordinaatiston x- ja y-akseleille.


title: Siniaalto

text: Signaaliteknisesti ajatellen siniaallossa on vain yhtä taajuutta. Mikä tahansa aaltomuoto voidaan muuttaa siniaaltojen summaksi Fourier-muunnoksella.


title: Vaihe

text: Matematiikassa vaiheella tarkoitetaan jaksollisen funktion argumenttia.


title: Vaihe

text: Aaltoliikeopissa vaihe voi tarkoittaa joko siniaallon eli sinifunktion argumenttia, tai myös kahden samantaajuisen siniaallon vaihe-eroa.


title: Vaihe

text: Funktiossa


title: Vaihe

text: argumenttia formula_2 sanotaan funktion vaiheeksi.


title: Vaihe

text: Toisaalta verrattaessa keskenään signaaleja


title: Vaihe

text: suuretta formula_5 kutsutaan signaalien väliseksi vaihe-eroksi. Vaihe-eron yksiköitä ovat radiaani ja aste.


title: Vaihe

text: Jos kahden signaalin vaihe-ero on 0, sanotaan että signaalit ovat samanvaiheiset. Jos vaihe-ero on 180°, signaalit ovat vastakkaisvaiheiset. Yhdistettäessä kaksi samanvaiheista signaalia ne vahvistavat toisiaan kun taas vastakkaisvaiheiset signaalit pyrkivät kumoamaan toisensa. Muissa tapauksissa tulos on laskettava trigonometristen funktioiden yhteenlaskukaavoilla.


title: Vaihe

text: Signaalin vaiheella on suuri merkitys sähkötekniikassa (erityisesti kolmivaihevirta), akustiikassa (kaiutin), fysiikassa (värähtely, Laser), elektroniikassa (vahvistin) ja radiotekniikassa (radioaalto).


title: Jeremy Bulloch

text: Jeremy Bulloch (s. 16. helmikuuta 1945 Market Harborough, Leicestershire) on englantilainen näyttelijä. Bulloch on esiintynyt monissa brittiläisissä televisio-ohjelmissa, kuten "Doctor Whossa". Hänen tunnetuin roolihahmonsa on "Star Wars" -elokuvien Boba Fett.


title: Jeremy Bulloch

text: Bulloch asuu nykyään Lontoossa ja on naimisissa Maureen Bullochin kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Isoympyrä

text: Isoympyrä (eli ortodromi) on pallon pinnalla oleva ympyrä, jolla on sama halkaisija kuin itse pallolla, eli joka jakaa pallon kahdeksi yhtä suureksi puolipalloksi. Kaikki pallon keskipisteen kautta kulkevat tasot leikkaavat pallon pinnan isoympyrää pitkin. Isoympyrä on siis suurin ympyrä, joka voidaan piirtää pallon pinnalle.


title: Isoympyrä

text: Esimerkiksi variaatiolaskennalla voidaan osoittaa, että "pallon pinnalla olevan kahden pisteen välinen etäisyys on lyhin pisteiden kautta kulkevaa isoympyränkaarta pitkin". Siten isoympyrä on pallopinnan geodeettinen viiva, eli ne ovat tason suorien vastineita pallogeometriassa. Maapallon pinnalla meridiaanit ovat isoympyröitä, leveyspiirit päiväntasaajaa lukuun ottamatta sen sijaan eivät. Myös lentoreitit pyritään laatimaan isoympyröitä pitkin kulkeviksi.


title: Keski-Amerikka

text: Keski-Amerikalla tarkoitetaan tavallisesti Pohjois-Amerikan valtioita, jotka sijaitsevat Meksikon etelärajan ja Kolumbian luoteisrajan välissä.


title: Keski-Amerikka

text: Väli-Amerikka on laajempi käsite: siihen kuuluu Keski-Amerikan lisäksi myös Meksiko ja Länsi-Intian saaristo Karibianmerellä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen korkeakulttuuri oli mesoamerikkalainen, lähinnä nykyisten kaakkois-Meksikon, Guatemalan ja Belizen alueella vallinnut sivilisaatio. Mayoja (lausutaan "maijat") pidetään asteekkien ja inkojen ohella Amerikan merkittävimpänä alkuperäisenä kulttuurikansana. Mayojen kulttuuri tunnetaan erityisesti mahtavista rauniokaupungeista. Mayojen taide oli korkeatasoista, heillä oli oma kirjoitusjärjestelmänsä ja he laativat tarkkoja kalentereita.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Uskonto oli tärkeä mayoille, joiden johtajia pidettiin jumalten jälkeläisinä. Mayojen ylimystö harjoitti pyramiditemppelissään muun muassa erilaisia uhrirituaaleja, joissa uhrattiin myös ihmisiä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen historia ulottuu ainakin 3 000 vuoden taakse. Myöhemmin tunnettu suurten temppelikeskusten mayakulttuuri syntyi vuosina 400 eaa. – 300 jaa. Tuolloin luotiin muun muassa valtava El Miradorin temppelikeskus. Tämän jälkeen klassisella kaudella rakennettiin suuria keskenään sotineita keskuksia, kuten Tikal. Monet Peténissä eteläisessä Jukatanissa sijainneet mayakaupungit luhistuivat tuntemattomasta syystä 800–900 jaa. Edelleen kiistellään vilkkaasti siitä, miksi monet suuret mayakaupungit hylättiin. Syiksi on arveltu muun muassa kuivuutta, sotia, maaperän köyhtymistä, kulkutauteja, kapinoita. Mayakulttuuri kukoisti jonkin aikaa pohjoisessa, mutta espanjalaisten saapuessa 1525 jäljellä oli vain muutama keskus. Viimeinen mayakaupunki Tayasal kukistui vasta 1697.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen asuinalue käsittää yli 300 000 neliökilometriä Keski-Amerikassa. Mayoja asui ja asuu nykyään eteläisen Meksikon Chiapasin ja Tabascon osavaltioissa ja Jukatanin niemimaalla Quintana Roon, Campechen ja Jucatánin osavaltioissa. Mayojen alue ulottui myös Meksikon eteläpuolisen Keski-Amerikan pohjoisosiin Guatemalaan, Belizeen, El Salvadoriin ja läntiseen Hondurasiin. Ennen klassisen kauden lopun romahdusta mayoja arvioidaan olleen jopa 10–15 miljoonaa.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen asuinalue jaetaan:


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Meksikon eteläosan ja Guatemalan pohjoisosan kuuma ja kostea alanko oli suurin mayojen asuttama alue. Alueella on runsaat jade-, obsidiaani- ja basalttiesiintymät sekä hyvät viljelysmaat. Purjehduskelpoisten jokien ansiosta alueella oli myös helppo käydä kauppaa. Keskisillä alankoseuduilla ovat mayojen vanhimmat asutuskeskukset, joista mayakulttuuri levittäytyi muille alueille. Pohjoisilla alankoalueilla Jukatanin niemimaan pohjoisosissa on kuivempaa. Siellä ei myöskään ole jokia tai järviä, vaan asukkaat saivat vetensä luonnollisista kaivoista, cenoteista.Mayojen arkkitehtuuri tunnetaan parhaiten korkeista pyramiditemppeleistä ja koristeellisista palatseista, joita mayakeskuksiin rakennettiin pohjoisesta El Tajínista eteläiseen Copániin. Mayojen arkkitehtuurille tyypillisiä piirteitä ovat monitasoiset korokkeet, jättimäiset porraspyramidit, olkakivetyt katot, monumentaaliset portaikot sekä koristeelliset ulkopuolet, joiden veistoksissa ja muotolistoissa oli kirjoitusta, geometrisiä muotoja ja uskonnollista ikonografiaa kuten käärmenaamioita.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen taiteen jokainen piirto, symboli ja aihe merkitsi aina jotakin, eivätkä mayat luoneet abstraktia taidetta tai taidetta vain taiteen vuoksi. Taiteessaan mayat kuvasivat usein maallisia hallitsijoita ja ylimyksiä sekä jumaltekoja ja manalakuvia. Hallitsijat kuvattiin sivulta kauniina pidetyn luisun otsan korostamiseksi. Pikkuesineitä mayat valmistivat jadesta, kotilonkuorista ja piikivestä. Kultaa käytettiin vähän, sillä se oli harvinaista. Maalatuissa keramiikkaesineissään mayat kuvasivat usein kulkueita, tansseja ja rituaaleja, ja joskus myös jumalia, etenkin manalan valtiaita. Kaiverruksissa ja keramiikkaesineissä oli usein taiteilijan signeeraus. Moni taiteilija kuului kuninkaalliseen sukuun.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen rakennusten sisätilat ja luultavasti ulkoseinätkin olivat värikkäiden seinämaalausten koristelemia. Kostea ilmasto on kuitenkin aikojen kuluessa tuhonnut lähes kaikki maalaukset. Hallitsijoille ja ylimyksille mayat pystyttivät steeloja, jotka olivat yleensä metrin, mutta joskus kymmenenkin metrin korkuisia. Steeloihin kirjoitettiin usein hallitsijan elämän tärkeimpiä päivämääriä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Vanhimmat mayakirjoitukset tunnetaan 300-luvulta eaa. Uusimmat ovat peräisin 1500-luvulta tai jopa 1600-luvulta. Suurin osa teksteistä on kirjoitettu mayojen klassisella kaudella noin 250–900 jaa.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat kirjoittivat tekstejään etenkin keramiikkaesineisiin, kivimonumentteihin, kuten steeloihin, ja kivisiin ovenkamanoihin sekä myös esimerkiksi koodekseihin, puisiin ovenkamanoihin, stukkofasadeihin, rakennusten sisäseiniin, luolien seinämiin, simpukankuoriin, ihmisten ja eläinten luihin, jadeiittiin, obsidiaaniin ja tiileen.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Suurin osa säilyneistä mayakirjoituksista on kivipilareihin eli steeloihin tehtyjä kaiverruksia, jotka kertovat kuninkaiden ja ylimysten sankarillisista teoista. Julkisiin monumentteihin kaiverretut tekstit kertoivat lähinnä suuren yleisön nähtäviksi tarkoitetuista historiallisista tapahtumista. Rajoitetuimmissa paikoissa tekstien sisältö koostuu vähemmän julkisista tapahtumista. Pienissä teksteissä, kuten taide-esineissä, luissa ja koruissa, tekstit kertovat usein vain esineen omistajan tai valmistajan sekä esineen itsensä nimen. Keramiikkaesineissä tekstit vaihtelevat yksinkertaisista lauseista ja omistajan nimistä dynastisiin luetteloihin ja monipolvisiin lauseisiin.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat kirjasivat historiaansa ja tiedettään myös lukuisiin kirjoihin. Näiden koodeksien sivut tehtiin puun kuoresta ja savilaastista. Mayakoodeksit ovat haitarimaisesti taiteltuja, runsaan metrin pituisia paperisuikaleita. Jotkin koodekseista ovat vain osia pidemmistä alkuteoksista. Koodeksit koostuvat kuvista, hieroglyfeistä, numeroista ja kalenterimerkinnöistä. Kirjat sisälsivät taulukoita, joiden avulla mayat ajoittivat rituaalejaan ja maanviljelystoimiaan sekä seurasivat tähtitaivaan kiertoa. Niiden avulla mayat säätelivät myös matkustamista, metsästystä ja uhraamista.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Koodekseja on säilynyt vain neljä. Espanjalaiset valloittajat tuhosivat ehkä satoja koodekseja. Polttamisessa mukana ollut Jukatanin alueen piispa Diego de Landa kirjoitti 1500-luvulla, että hänen näkökulmastaan nuo kirjat sisälsivät vain ”taikauskoa ja paholaisen valheita”. Säilyneistä koodekseista Dresdenin, Madridin ja Pariisin koodeksit kuuluivat niiden joukkoon, joita espanjalaiset lähettivät tai veivät kotimaahansa. Neljännen säilyneen koodeksin, Grolierin koodeksin, alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Sen on arveltu olevan väärennös, mutta useimmat tutkijat pitävät sitä aitona. Koodeksien ikää on vaikea määritellä, mutta useimmat tutkijat pitävät Dresdenin koodeksia vanhimpana.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen kansalliseepos on Popol Vuh, 1550-luvulla K'iche-mayajohtajien kertomuksista koottu eepos, jossa on kuvattu mayojen historiaa ja mytologiaa. Ensimmäisessä osassa kerrotaan maailman luomisesta, toisessa myyttisten sankarikaksosten teoista ja kolmannessa kiche-dynastian synnystä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen hieroglyfikirjoitus oli kirjoituksena aikanaan Uuden maailman kehittynein. Kirjoitus koostui tyylitellyistä kuvista, "hieroglyfeistä", jotka tarkoittivat sanoja ja tavuja. Vaikka merkkejä oli 800, ehkä vain 200–300:aa käytettiin yhtä aikaa samalla alueella. Mayakirjoitus oli erillisinä merkkeinä, glyyfeinä kaksoissarakkeina ja sitä luettiin vasemmalta oikealle, ylhäältä alas. Tyypillisessä yhdessä mayaglyyfissä oli pääglyyfi, jota täydensivät liitteet eli affiksit.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen numeroissa oli paikkajärjestelmä kuten meilläkin. Heidän lukujärjestelmänsä pohjana oli luku 20. Mayat alkoivat jo vuonna 350 jaa. käyttää nollaa, jonka merkki oli simpukankuorikotilo.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen mytologia selitti maailman ja ensimmäisten ihmisten synnyn. Tärkeässä osassa mayojen myyteissä ovat sankarikaksoset Hunahpu ja Xbalanque, joiden seikkailuista kerrotaan monissa tarinoissa ja kuvissa kuten Popol Vuhissa. Mayojen myyttejä on tallennettu paperille ja mayojen kivimonumentteihin.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen luomistarussa kerrotaan alkumerestä ja taivaasta. Taivaanjumalat tapasivat merenjumalat ja loivat itselleen palvojat ja näille asuinpaikan. Ensin luotiin eläimet, ja sen jälkeen monen yrityksen jälkeen ihmiset maissinjyvistä. Luomispäivämääräksi kirjoituksissa on annettu 13. elokuuta 3114 eaa. Mayojen jumalat asustivat Maan yllä taivaassa, ja Maan alapuolella oli pelottava manala Xibalba. Taivas oli joidenkin lähteiden mukaan 13-kerroksinen ja manala 9-kerroksinen. Maailmankaikkeuden ytimessä kasvoi maailmanpuu, ja maan kulmissa taivasta kannattelevat puut. Kilpikonnalla oli tärkeä osa luomiskertomuksissa, sillä esimerkiksi joissain kertomuksissa se kannatteli Maata selässään. Mayat kunnioittivat jaguaaria suuresti – se yhdistettiin aurinkoon ja jumaliin, ja sillä uskottiin olevan yliluonnollisia voimia.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayoilla oli useita jumalia, eri alueilla omiansa. Mayat pitivät myös hallitsijoitaan jumalina, mitä käsitystä vahvistettiin veristen uhriseremonioiden ja monumentaalirakentamisen avulla. Mayahallitsija oli maailman keskipiste, josta elämän jatkuminen riippui. Tärkempiä jumalia olivat auringon ja maissin jumala Itzamna (päivisin auringonjumala Kinich Ahauna), joka toi kansalle maanviljelyn ja keksi kirjoitusjärjestelmän ja kalenterin. Mesoamerikassa laajastikin palvottu Quetzalcoatl eli Kukulkan oli yhdistelmä käärmeestä ja linnusta. Mayojen vanhin jumala oli sateen ja ukkosen jumala Chac, joka antoi sadolle tärkeää vettä, mutta saattoi myös tuhota sen. Chac kuvattiin taiteessa yleensä sinisenä ja viiksekkäänä. Jumaliaan mayat lepyttivät ihmisuhreilla, joita hankittiin sotaretkillä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat olivat maatalousyhteiskunta, ja 90 prosenttia väestöstä työskenteli maataloudessa. Maatalouden kehitys johti taloudelliseen kasvuun ja mayakulttuurin kukoistukseen, mutta ajan myötä ryöstöviljely, liikakansoitus ja kuivat kaudet romahduttivat yhteiskunnan.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen elannon perusta oli jo ennen mayoja alkanut maissin viljely, mikä voidaan havaita ihmisten puheissa ja uskonnossa. Maissi kylvettiin ja korjattiin tarkkojen kalenterilaskelmien ja uskonnollisten rituaalien säätelemänä. Tämän seurauksena papeilla oli mayayhdyskunnissa hyvin suuri valta, sillä he hallitsivat kirjoitetun kielen ja kykenivät tekemään tähtitieteellisiä laskelmia. Maissi oli hyvin tuottoisaa, ja mayaväestön tarvitsikin tehdä vain 50 päivää vuodesta töitä hankkiakseen vuotuisen kaloritarpeensa. Sen ansiosta heillä oli käytössä runsaasti työvoimaa esimerkiksi suurten monumenttien rakentamiseen.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Maissin lisäksi viljeltiin kurpitsaa, papuja, kaakaopapuja, espanjanpippuria, bataattia, avokadoa ja joitain muita kasveja. Alueen eteläosissa viljellyn kaakaopensaan papuja käytettiin rahana ja nautintoaineena. Mayat viljelivät myös muita kuin syötäviä kasveja, muun muassa puuvillaa ja hamppua.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Alangoilla maa oli melko hedelmällistä. Mayat viljelivät usein korotetuille pelloille välttääkseen tulvat. He myös rakensivat kanavia sekä keräsivät vettä luonnon muovaamiin kaivoihinsa talteen kuivien talvien ja kuumien kesien varalle. He pengersivät viljelmänsä kivillä. Mayat raivasivat metsiä viljelysalaksi. Kahden vuoden viljelyn jälkeen tällaiset pellot jouduttiin kaskeamaan maan lannoittamiseksi, ja ne voitiin viljellä uudelleen 5–7 vuoden jälkeen. Ylemmillä mailla pellon viljelytauko saattoi kestää 15 vuotta. Tuotannon tehostamiseksi mayat viljelivät eri lajeja samalla pellolla.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat metsästivät monenlaisia eläimiä kuten peuroja, pekareja, lintuja, tapiiria ja apinoita.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayaväestö asui ja työskenteli maaseudulla, ja kaupunkeja käytettiin lähinnä uskonnollisten seremonioiden ja markkinoiden pitopaikkana. Markkinoilla maanviljelijät kävivät kauppaa ylijäämätuotteistaan, kuten maissista, lihasta, suolasta ja tekstiileistä. Yleisintä oli vaihtokauppa, mutta myös kaakaopapuja käytettiin vaihdon välineenä.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Niillä alueilla, joilla maa ei soveltunut maanviljelyyn, asukkaat kävivät kauppaa muiden kaupunkien kanssa. Kauppatavaroita olivat esimerkiksi orjat, suola, hunaja, metallit, sulat ja simpukankuoret. Orjat saattoivat olla orjiksi syntyneitä, sotavankeja tai rikollisia. Orjat tekivät raskasta ruumiillista työtä ja kantoivat tavaroita, ja joskus heitä uhrattiin jumalille.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat asuivat eri kokoisissa asutuksissa, joista pienin oli yhden perheen maatila. Suurempia asumisyksikköjä olivat kylät ja kaupungit. Mayakaupungin keskeisin rakennus oli korkea pyramidimainen mayatemppeli, jonka huipulla suoritettiin uskonnollisia rituaaleja. Vain joitakin mayapyramideja, kuten Palenquen pyramidia, käytettiin hautana. Ylipappina toimi useimmiten kuningas. Mayat eivät harjoittaneet yhtä laajamittaista ihmisten uhraamista kuin esimerkiksi atsteekit, mutta ihmisuhrit olivat silti tärkeä osa rituaaleja. Toisinaan riitti, että uhrattiin vain ihmisen verta. Pappi saattoi esimerkiksi tehdä reiän ihmisen kieleen ja vetää karkeaa köyttä tuon reiän läpi. Näin saatiin valutettua sopiva määrä verta alttarille. Temppelien lisäksi kaupungeissa oli kuninkaiden ja ylimysten palatseja. Suurin osa kansasta asui maaseudulla, ja kaupunki saattoi olla vain eräänlainen temppelin ympärille rakennettu ”rituaalikeskus”.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat olivat kiinnostuneet ajan kulumisesta ja taivaankappaleiden asemasta uskontonsa takia. Mayat osasivat tehdä horoskooppimaisia astrologisia laskelmia. Niinpä mayoilla oli myös tähtitieteellistä tajua. He määrittivät tarkasti vuoden pituuden ja osasivat ennustaa auringonpimennyksiä. Mayat oivalsivat aamu- ja iltatähden olevan sama planeetta Venus.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Erityisen kiinnostuneita mayat olivat kalenterien laatimisesta. Heidän kalenterinsa alkuhetkenä on 13. elokuuta 3114 eaa. Ei tiedetä, miksi juuri tuo päivä oli heidän kalenterinsa nollahetki. Mayojen aikakäsitys oli kiertoihin perustuva eli syklinen, kuten Mesoamerikassa yleensäkin tuohon aikaan. Mayakalenterin pisin ajanjakso on ”baktun”, joka kestää 144 000 päivää, eli noin 394 vuotta. Järjestyksessä 13. baktun on päättymässä 21. tai 23. joulukuuta 2012, jonka jälkeen alkaa uusi pitkän ajanlaskun kierros.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayat muokkasivat kehoaan monin tavoin omien kauneusihanteidensa mukaiseksi. Koska he uskoivat polveutuvansa maissista, mayat muotoilivat pääkallonsa maissintähkän tapaan suipoiksi litistämällä vastasyntyneiden päät kahden lankun väliin. Lapsista pyrittiin myös tekemään kierosilmäisiä ripustamalla heidän silmiensä eteen pihkapallo. Hampaisiinsa mayat istuttivat jadeiittipalasia ja muita arvokkaita kiviä, ja joskus he hioivat hampaansa teräviksi tai poistivat kaikki hampaansa keskimmäisiä ylä- ja alahampaita lukuun ottamatta. Mayat arvostivat myös suurta nenää ja korkeaa otsaa, ja he saattoivat käyttää nenä- ja otsalisäkkeitä tai nenälävistyksiä. Jotkut mayat tatuoivat tai maalasivat koko ihonsa.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayoilta puuttui monia keksintöjä joita esimerkiksi samoihin aikoihin eläneillä roomalaisilla oli, koska mayat elivät käytännössä kivikautta. Mayoilla ei ollut metallityökaluja, vaikka metallia käytettiin muun muassa koriste-esineissä. Tavaran kuljettaminen oli työlästä, sillä pyörää käytettiin vain leikkikaluissa, vetojuhtia tai hevosia ei ollut, eikä veneissäkään osattu käyttää purjeita. Näin mayojen kuljetukset perustuivat pitkälti ihmisvoimaan, ja esimerkiksi temppelien rakentamiseen käytetty kalkkikivi oli paikallista lyhyen ja helpohkon kulkumatkan takaa.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen asuttama alue oli maatalouden harjoittamisen kannalta melko huonoa. Aluksi maissi- ja papusadot olivat kyllä runsaita ja mahdollistivat suuren väestönkasvun. Vähitellen kuitenkin eroosio ja maaperän köyhtyminen heikensivät viljelmien tuottavuutta. Kun aluetta vaivasivat lisäksi klassisen kauden lopulta alkaen pitkät kuivuusjaksot, seurasi tästä nälänhätiä. Keskisillä alankoalueilla maatalouden romahdus oli erityisen raju: kun alueella asui mayakulttuurin kukoistuskaudella jopa kolme miljoonaa ihmistä, oli siellä 1500-luvulla enää noin 30 000 asukasta. Alue on pysynyt harvaan asuttuna aina 1900-luvulle asti.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Erityisen tuhoisa piirre mayojen kulttuurissa oli sotaisuus. Pienten kuningaskuntien välinen jatkuva keskinäinen ja sisäinen sotiminen kuluttivat suuresti resursseja ja olivat usein syynä mayayhteisöjen tuhoon. Osittain nämä sodat johtuivat edellä mainituista maatalouden ongelmista: kun ei ollut paljon ylimääräistä ruokaa, ei ollut resursseja suurten armeijoiden varustamiseen. Ja kun ei ollut suuria armeijoita, ei syntynyt yhtenäistä suurta mayavaltiota, vaan pienten kuningaskuntien tuhoisa kilpailu jatkui.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayojen historia noudattaa monelta osin muualta maapallolta tuttua korkeakulttuurin kehityksen kaavaa. Ensin seudulla asui metsästäjiä, ja noin 1800 eaa. alkaen Tyynenmeren rannikolle ilmestyi kiinteitä maanviljelykyliä, joita pidetään sivilisaation synnyn ensimerkkeinä. Suuria temppelikumpuja ja maakorokkeita alettiin rakentaa noin 1000 eaa. ehkä olmeekkien vaikutuksen takia. Muutaman seuraavan vuosisadan aikana on nähtävissä enenevässä määrin merkkejä jonkinlaisen ylimystön vallasta. 650 eaa. syntyi ensimmäinen suuri temppelikeskus, El Mirador.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Sivilisaation mittarina pidetty kirjoitustaito ilmestyi noin kaudella 400–200 eaa., jolloin syntyi monia suuria keskuksia. Mayakulttuuri oli kuninkaiden johtama jo 100 eaa. päätellen muun muassa San Bartolin löydöistä. Noin 150 jaa. mayakulttuuri romahti Miradorin altaassa ehkä kuivuuden, ehkä sotien takia. Niin sanotulla klassisella kaudella noin 300–800 jaa. Peténin sademetsäalueen voimakkaat mayakeskukset kamppailivat kiihtyvällä vauhdilla vallasta. Näitä olivat muun muassa Tikal ja Calakmul.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Noin 800–900 jaa. monet keskisen maya-alueen suuret keskukset romahtivat melko varmasti kuivuuden, ehkä myös sotien ja kapinoiden takia. Esimerkiksi Chichancanab-järven alueella Jukatanissa satoi vuosien 800–1000 välisenä aikana vain puolet normaalista, välillä vain kolmasosa, mikä tuhosi maainviljelyksen edellytykset. Romahdus näkyy löytöpaikoilla kuninkaiden vallan luhistumisena ja monumenttien teon lakkaamisena, ja myös väestön vähenemisenä. Pohjoiseen Jukataniin syntyi 987–1194 Maypánin liitto, ja sen jälkeen Mayapán hallitsi aluetta 1194–1441. Espanjalaisten saapuessa maya-alueelle kaupunkivaltiot olivat suureksi osaksi jo hajonneet, jäljellä oli enää pieni Tayasalin kaupunki.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Muinaisen mayakulttuurin jäännökset olivat pitkään piilossa Keski-Amerikan viidakoissa. Arkeologiset tutkimukset alkoivat 1800-luvun puolivälissä, kun varakas amerikkalainen juristi John Stephens kiinnostui aiheesta. Vielä 1900-luvun alkupuolella tutkijoilla oli monia vääriä käsityksiä mayoista. Tutkijat uskoivat 1960-luvun alkuun asti muinaisten mayojen olleen rauhanomainen, pappisluokan johtama yhtenäinen kansa. Nykyään mayojen tiedetään olleen sotaisia alusta asti. Erillisiä, keskenään taistelevia mayavaltioita johtanut ylimystö maallistui ainakin osittain kauden lopussa.


title: Mayojen korkeakulttuuri

text: Mayakansa on yhä olemassa ja asuu Meksikon, Guatemalan, Belizen, El Salvadorin ja Hondurasin valtioiden alueella. Guatemalassa he ovat enemmistönä. He ovat säilyttäneet paljon kulttuurinsa ominaispiirteitä ja puhuvat omia mayakieliään. Mayakulttuurin kukoistuskautena pidetään kuitenkin niin sanottua klassista kautta, joka ajoitetaan vuosien 250 jaa. ja 900 jaa. välille.


title: Maya

text: Sana Maya voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Askar Akajev

text: Askar Akajevitš Akajev (Аскар Акаевич Акаев, s. 10. marraskuuta 1944 Kyzyl-Bairak) oli Kirgisian presidentti maan itsenäistymisestä aina maaliskuuhun 2005 asti, jolloin hänet syöstiin vallasta niin sanotussa tulppaanivallankumouksessa.


title: Askar Akajev

text: Akajev opiskeli Leningradin tarkkuusmekaniikan ja optiikan instituutissa, josta väitteli tohtoriksi. Hän palasi Kirgistaniin 1972 ja opetti Frunzen polyteknillisessä instituutissa. Hänellä on satoja akateemisia julkaisuja. Akajev kohosi 1989 tasavallan tiedeakatemian johtoon. Hän työskenteli myös keskuskomitean osaston johdossa.


title: Askar Akajev

text: Akajev valittiin vuonna 1990 kompromissiehdokkaana maan presidentiksi korkeimman neuvoston vaalissa. Vuonna 1991 hänet valittiin uudelleen maan itsenäistymisen jälkeisissä vaaleissa. Akajev sai kansainvälistä tunnustusta poliittisista ja taloudellisista uudistuksistaan. Hänen tavoitteenaan oli tehdä maasta "Keski-Aasian Sveitsi". Akajev valittiin uudelleen presidentiksi 1995 (72 % äänistä) ja 2000 vaaleissa, joita syytettiin epärehellisyydestä. Aluksi häntä pidettiin vapaamielisenä, demokraattisena uudistajana, mutta myöhemmin hänen valtansa sai autoritaarisia piirteitä. Hän piti yllä hyviä suhteita Venäjään ja tarjosi Yhdysvalloille tukikohtia maasta syyskuun 2001 iskujen jälkeen.


title: Askar Akajev

text: Vuoden 2002 lopulla Akajevia vaadittiin eroamaan joukkomielenosoituksissa. Hän oli luvannut luopua vallasta kautensa loppuessa 2005 ja sai 2003 elinikäisen syytesuojan parlamentilta. 24. maaliskuuta 2005 oppositio valtasi presidentin palatsin Biškekissä.


title: Askar Akajev

text: Akajev pakeni aluksi Kazakstaniin myöhemmin Venäjälle, ja Kurmanbek Bakijev nimitettiin väliaikaiseksi presidentiksi. Aluksi Akajev kiisti eronneensa presidentin tehtävistä mutta suostui lopulta eroamaan 3. huhtikuuta käydyissä neuvotteluissa, joissa hänelle luvattiin turvatakuut.


title: Askar Akajev

text: Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti Venäjän antavan Akajeville poliittisen turvapaikan, minkä jälkeen Akajev matkusti Moskovaan josta Akajev sai paikan Moskovan valtionyliopistosta matematiikan professorina ja vanhempana tutkijana


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nursultan Äbišuly Nazarbajev (; ) (s. 6. heinäkuuta 1940, Tšemolgan, Kasasaiskin (ennen Kaskelenin) piiri, Alma-Atan alue ) on Kazakstanin johtaja. Hän on ollut maan presidentti sen itsenäistymisestä lähtien vuodesta 1991. Nazarbajev toimi aiemmin Kazakstanin neuvostotasavallan pääministerinä vuodesta 1984 ja vuodesta 1989 Kazakstanin kommunistisen puolueen pääsihteerinä, josta hän erosi Kazakstanin presidentiksi tultuaan.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nursultan Nazarbajevin asema on ollut vahva maan itsenäistymisestä alkaen.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nazarbajev työskenteli 1960-1969 Karagandin terästehtaassa. 1969-1973 hän työskenteli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestössä, Komsomolissa, Termirtaun (kazakiksi Temirtaw'n) kaupungissa Karakandan alueella. 1973-1977 vuosina hän toimi Karagandin terästehtaan puoluesihteerinä. 1977-1979 vuosiksi hänestä tuli Karakandan alueen aluekomitean toinen sihteeri. 1979-1984 hänestä tuli Kazakstanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sihteeri ja 1984-1989 hän toimi Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan toimeenpanevan komitean puheenjohtajana (vastaa neuvostotasavallan pääministerin tehtävää). 1989-1991 Nazarbajev toimi Kazakstanin kommunistisen puolueen keskuskomitean ensimmäisenä sihteerinä sekä helmikuusta huhtikuuhun Kazakstanin sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajana (neuvostotasavallan valtiopäivien puhemiehenä, joka on muodollisesti korkea-arvoisin tehtävä neuvostotasavallassa). Tämän jälkeen hänestä tuli Kazakstanin tasavallan presidentti.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nazarbajev arvosteli tammikuussa 1986 Kazahstanin kommunistisen puolueen 16. puoluekokouksessa tiedeakatemian päällikkö Askar Kunajevia akatemian uudistusten keskeneräisyydestä. Puolueen pääsihteeri ja Askar Kunajevin veli Dinmuhamed Kunajev vei asian Moskovaan ja vaati Nazarbajevin eroa, kun taas Nazarbajevin kannattajat vaativat Kunajevin eroa. Gorbatšov jätti molemmat ilman paikkaa ja nimitti puolueen johtoon Venäjältä kotoisin olevan Gennadi Kolbinin, joka oli etnisesti venäläinen tai tšuvassi. Nimitys johti Alma-Atassa 17.–19. joulukuuta 1986 kolmipäiväisiin väkivaltaisiin mellakoihin, jotka tunnetaan nimellä "Jeltoqsan" (Желтоқсан, ). Levottomuudet olivat yksi ensimmäisiä merkkejä Neuvostoliiton kansallisuuspolitiikan epäonnistumisesta. Nazarbajev syrjäytti Kolbinin syyskuussa 1989.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Heinäkuussa 1991 Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov, Venäjän presidentti Boris Jeltsin ja Nazarbajev tapasivat Moskovassa, jossa keskusteltiin uudesta liittosopimuksesta, jonka solmimisen jälkeen Gorbatšovin piti jatkaa liittovaltion presidenttinä ja Nazarbajevista oli tarkoitus tulla Neuvostoliiton pääministeri.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Kazakstanin neuvostotasavallan muodollisessa asemassa ollut parlamentti, korkein neuvosto valitsi Nursultan Nazarbajevin presidentiksi 1990. Hänen toimikauttaan jatkettiin seitsemällä vuodella kansanäänestyksessä huhtikuussa 1995. Saman vuoden elokuussa säädettiin, että sama henkilö voi olla presidenttinä kerrallaan vain kaksi peräkkäistä kautta.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Kazakstanin parlamentti teki muutoksia presidentinvaalia koskeviin osiin perustuslaissa 1998. Muutokset poistivat presidentille asetetun 65 vuoden ikärajoituksen ja neuvostoajalta peräisin olleen pätevyysvaatimuksen vähintään 50 %:n äänestysvilkkaudesta. Toimikautta myös pidennettiin viidestä vuodesta seitsemään vuoteen. Mahdollisten vastaehdokkaiden asettamisen kannalta sääntömuutosten katsottiin tulleen vain hieman ennen vaalia tammikuussa 1999, jossa Nazarbajev sai toisen toimikauden.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Koska 1999 vaalia seurannut vaali oli pidettävä toimikautta päättyneen vuoden joulukuun ensimmäisenä sunnuntaina, tuli epäselväksi, olisiko vaali pitänyt pitää seitsemän vuoden ja yhdentoista kuukauden päästä edellisestä ensimmäisenä sunnuntaina joulukuussa 2006. Kazakstanin korkein oikeus päätti, ettei vaalia voitu pitää seitsemän vuoden ja yhdentoista kuukauden päästä edellisistä, vaan ne tuli järjestää jo joulukuussa 2005. Poistettiin myös rajoitus, jonka mukaan sama henkilö saa olla vain kaksi kertaa peräkkäin presidenttinä. Nursultan Nazarbajev tuli valittua kolmannelle kaudelleen saaden 91,15 % äänistä. Hänet vapautettiin rikosoikeudellisesta vastuusta presidenttiyden jälkeenkin ja annettiin henkilöpalvontaan liittyvä arvonimi "Kazakstanin tasavallan ensimmäinen presidentti - kansanjohtaja" vuonna 2010.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nazarbajev lujitti yksinvaltaista asemaansa entisestään presidentivaaleissa 2011 ja 2015: 95,55 % ja 97,75 % äänistä.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Suomessa Nursultan Nazarbajev kävi ensimmäisen kerran heinä-elokuussa 1962 Helsingin nuorisofestivaaleilla.Presidenttinä Nazarbajev teki valtiovierailun Suomeen vuonna 2018.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Nazarbajev on pyrkinyt tasapainoon, länsimielisyyden lisäksi hän on halunnut säilyttää Venäjän tuen. Hän avasi Kazakstanin öljykentät yhdysvaltalaisille öljy-yhtiöille, ja lopuksi myös kiinalaisille. Hän on pyrkinyt vapauttamaan taloutta ilman poliittisen ilmapiirin vapauttamista, mikä on johtanut toisinajattelijoiden vainoon, vaalien ehdokkaiden hylkäämisiin ja lehdistövapauden rajoituksiin. Hänen tyttärensä Dariga Nazarbajeva johti valtion uutistoimisto Khabaria, ja myöhemmin isäänsä tukevaa Asar-puoluetta, mutta on sittemmin riitautunut isänsä kanssa. Kannattajiensa mukaan Nazarbajev on parantanut kansan elinoloja. Lännessä häntä on kiitelty maan kehityksestä ja kasvun ja vakauden säilyttämisestä öljyrikkaalla alueella. Nazarbajev aloitti myös pääkaupungin siirron Almatysta (ent. Alma-Ata) Astanaan.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Vuonna 2010 parlamentti antoi Nazarbajeville arvonimen kansakunnan johtaja ja hän sai syytesuojan. Nazarbajevin epäiltiin pyrkivän elinikäiseksi presidentiksi. Nazarbajev järjesti 3. huhtikuuta 2011 ennenaikaiset presidentinvaalit. Ennenaikaisten vaalien toteuttamiseen vaadittiin perustuslain lisäys. 70-vuotiaalla Nazarbajevilla oli vaaleissa kolme vastaehdokasta, mutta he sanoivat haluavansa Nazarbajevin voittoa ja kertoivat kilpailevansa vain kakkossijasta.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Heinäkuussa 2011 saksalainen "Bild-lehti" kertoi että Nazarbajev oli salaisesti sairaalassa Hampurissa. Kazakstanin ulkoministeriö kiisti tiedon.


title: Nursultan Nazarbajev

text: Presidentti Nazarbajev tiedotti helmikuussa 2014, että Kazakstanin tulisi harkita maan nimen vaihtamista Kazak Yeliksi. Nazarbajevin mukaan nimen vaihtaminen houkuttelisi uusia ulkomaisia investointeja, koska maata ei enää yhdistettäisi muihin -stan -päätteisiin valtioihin. Hän myös huomautti ei -stan päätteisen Mongolian saavan Kazakstania enemmän investointeja siitä huolimatta, että maa on kahden miljoonan asukkaan väkiluvullaan huomattavasti Kazakstania pienempi. Nazarbajev kuitenkin totesi myös, että asiasta tulee ehdottomasti ensin keskustella kansan kanssa.


title: İlham Əliyev

text: İlham Heydər oğlu Əliyev (, "Ilham Alijev" s. 24. joulukuuta 1961 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on ollut Azerbaidžanin presidenttinä marraskuusta 2003. Hän toimi pääministerinä elokuusta marraskuuhun 2003. Entisen presidentin Heydər Əliyevin poikana häntä ehdotettiin maan johtoon. İlham Əliyev voitti ilmoituksen mukaan 77,97 % äänistä 15. lokakuuta 2003 pidetyissä vaaleissa huolimatta vaalien rehellisyyden kansainvälisestä arvostelusta. Əliyev johtaa Uusi Azerbaidžan -puoluetta (Yeni Azərbaycan Partiyası).


title: İlham Əliyev

text: Əliyevin setä Natiq Əliyev on valtiollisen öljy-yhtiön johtaja. Valtion öljy-yhtiö on Azerbaidžanin suurin työllistäjä ja omistaa 19 % Baku–Tbilisi–Ceyhan-putkihankkeen osakkeista. Yhtiötä syytetään laajasta korruptiosta.


title: İlham Əliyev

text: Əliyev valittiin uudelle kaudelle lokakuussa 2008. Hän sai 89,04 % prosenttia vaalin äänistä. Yksikään kuudesta vastaehdokkaasta ei yltänyt yli kolmen prosentin. Sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön että ETYJ:n vaalitarkkailijat tunnustivat vaalin tuloksen. Vuonna 2013 Əliyev valittiin jälleen jatkokaudelle.


title: İlham Əliyev

text: Vuonna 2007 Əliyev nimettiin Kansainvälisen painiliiton kunniagalleriaan. Hän on toiminut myös maan olympiakomitean puheenjohtajana.


title: Taitoluistelu

text: Taitoluistelu on urheilulaji, jossa luistellaan jääkentällä taitoluistimilla ja esitetään erilaisia ohjelmia musiikin tahdissa. Taitoluistelussa pyritään yhtä aikaa sekä teknisesti vaativaan että taiteelliseen ja musiikkia tulkitsevaan suoritukseen, jossa eri elementit kuten hypyt ja piruetit muodostavat kiinteän kokonaisuuden.


title: Taitoluistelu

text: Taitoluistelussa on neljä eri kilpailumuotoa: yksinluistelu, pariluistelu, jäätanssi ja muodostelmaluistelu. Olympialaisissa kilpaillaan miesten ja naisten yksinluistelussa, pariluistelussa ja jäätanssissa.


title: Taitoluistelu

text: Yksinluistelu koostuu lyhytohjelmasta ja vapaaohjelmasta. Lyhytohjelman osuus kilpailijan yhteispisteistä on n.1/3 ja vapaaohjelman n.2/3. Luistelijat esittävät ohjelmansa musiikin tahdissa. Vuodesta 2014 alkaen musiikissa on saanut olla myös laulua.


title: Taitoluistelu

text: Lyhytohjelma on kestoltaan 2.50 minuuttia. Siihen sisältyy kahdeksan pakollista osaa: kolme hyppyä, kolme piruettia ja askelsarjan. Vapaaohjelma on kestoltaan 4.00 minuuttia. Siihen sisältyy 12 pakollista osaa: seitsemän hyppyä, kolme piruettia, askelsarjan ja koreografisen liikesarjan. "stll-2018">


title: Pennsylvania

text: Pennsylvania on Yhdysvaltojen osavaltio ja sijaitsee maan koillisosassa. Pennsylvania on yksi niistä neljästä osavaltiosta, joita kutsutaan nimellä "commonwealth" ’valtio, yhteisö’. Brittiläinen kveekari William Penn perusti alueelle 1680-luvulla siirtokunnan, josta myöhemmin muotoutui Pennsylvania. Osavaltio sai nimensä Pennin isän kunniaksi, ja nimen loppuosa "sylvania" on johdettu latinan sanasta "silva", joka tarkoittaa metsää.


title: Pennsylvania

text: Appalakkien vuorijono kulkee osavaltion läpi viistosti lounaasta koilliseen. Vuonna 1859 Edwin L. Drake löysi öljyä Titusvillen kaupungista. Tämä oli Yhdysvaltojen ensimmäinen suuri öljylöytö, joka käynnisti koko amerikkalaisen öljyteollisuuden.


title: Pennsylvania

text: Osavaltion itäisin osa Delawaren ja Sinisten vuorten välissä on vuoristoa, jonka lounas-koillissuunnassa ylittää kolme rinnakkaista Alleghenyvuoriin kuuluvaa vuorijonoa. Nämä muodostavat vedenjakajia Atlantin ja Ohion vesistöjen välille. Sinisten vuorten läpi virtaavat sekä Delawarejoki että Susquehanna.


title: Pennsylvania

text: Sinisten vuorten länsipuolella levittäytyy tasanko, joka päättyy luoteessa Eriejärveen. Suuria alueita osavaltiosta on edelleen metsän peitossa. Näillä alueilla asuu edelleen karhuja, pesukarhuja ja muita petoeläimiä. Osavaltion läntisimmässä osassa sijaitsee puolet Pennsylvanian kivihiilimuodostumista.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvaniasta on purjehdusyhteys Atlanttiin osavaltion itärajan muodostavan Delawarejoen kautta sekä New Yorkin osavaltion kautta. Valtamerelle pääsee myös leveän mutta matalan Susquehannan kautta. Tämä joki virtaa osavaltion läpi etelään ja päätyy myöhemmin lopulta Chesapeakenlahteen ja Meksikonlahteen. Eriejärven kaakkoisrannalla sijaitsevalla lyhyellä rantakaistaleellaan osavaltiolla on hyvä luonnonsatama. Sinne on syntynyt Erien kaupunki, jonka kautta pääsee myös muille Yhdysvaltojen ja Kanadan välissä sijaitseville suurille järville.


title: Pennsylvania

text: Pennsylvanian ilmasto vaihtelee paljon maantieteellisestä sijainnista riippuen. Osavaltion eteläosassa, Philadelphiassa on mitattu korkeimmillaan 38 °C heinäkuussa ja alimmillaan −21 °C tammikuussa. Kaupungin keskilämpötila on heinäkuussa 24,2 °C ja tammikuussa 0 °C, ja koko vuoden keskilämpötila on 11,9 °C. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on Philadelphiassa 996 mm, Harrisburgissa 950 mm ja Pittsburghissa 972 mm.