title: Rytmi (lehti)

text: Rytmin perusti Cecil H. Backmansson, joka tuki lehden toimintaa Rytmi-Pojat-orkesterin tuotoista. Jazzlehtenä aloittanut Rytmi on laajentanut näkökulmaansa käsittämään myös esimerkiksi elokuvan, kirjat sekä populääri-ilmiöt.


title: Rytmi (lehti)

text: Kesällä 2005 Pop Media osti Rytmin. Siitä lähtien joulukuuhun 2008 lehden päätoimittajana toimi Rumbankin päätoimittajana toiminut Mikko Aaltonen. Vuoden 2009 alusta alkaen päätoimittajana on toiminut Heta Hyttinen.


title: Rytmi (lehti)

text: Marraskuussa 2013 Pop Media ilmoitti, että Rytmin ilmestyminen lopetetaan vuoden lopussa, ja osa lehden sisällöstä viedään Soundiin, lehteen, jonka Pop Media osti A-lehdiltä syyskuussa 2013. Rytmin toiminta jatkuu verkossa.


title: Rumba (lehti)

text: Rumba on suomalainen rock- ja popmusiikkiin keskittyvä aikakauslehti. Sitä on julkaistu vuodesta 1983 lähtien. Lehden vt. päätoimittajana toimii Saku Schildt. Rumba ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Kustantajana toimii Pop Media Oy.


title: Rumba (lehti)

text: Lehden perustivat Rami Kuusinen ja Kimmo Miettinen yhdessä Kari Kivelän ja Virve Vallin kanssa. Kustantajana oli Kumibeat Ky. Rami Kuusinen toimi pitkään päätoimittajana.


title: Rumba (lehti)

text: Vuoden 1992 elokuussa Rumba alkoi julkaista Timo Pennasen koostamaa 50 Hittiä -listaa, joka yhdisti levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi. Joulukuussa 2007 ilmestyi viimeinen 50 Hittiä -lista.


title: Rumba (lehti)

text: Paperilehteä täydentävä nettiversio on ilmestynyt marraskuusta 1997 lähtien.


title: Rumba (lehti)

text: Rumba ilmestyi kevääseen 2006 asti tabloidi-formaatissa. Kesästä 2006 asti Rumba on ollut kiiltäväkantinen ja noin 60-sivuinen. Lehti ilmestyi 18 kertaa vuonna 2009, vuonna 2010 se ilmestyi 16 kertaa ja lokakuusta 2011 se on ilmestynyt kerran kuussa.


title: Rumba (lehti)

text: Vuonna 2015 Rumbaa julkaistiin viisi numeroa.


title: Soundi

text: Soundi on suomalainen rockmusiikkilehti. Lehteä kustantaa Pop Media. Lehti ilmestyy 11 kertaa vuodessa, ja sen painos on 25 000 kappaletta. Lehti perustettiin vuonna 1975. Sen toimitus sijaitsee Tampereella.


title: Soundi

text: Lehden perustivat "Musa"-lehden kolme vuotta aiemmin perustaneet tamperelaiset Waldemar Wallenius ja Pekka Markkula kollegoineen. He kyllästyivät "Musa"-lehden kustantajan jatkuviin työehtojen tiukennuksiin ja kokivat, ettei "Musa"-lehden toimittamiselle jää heiltä tarpeeksi aikaa kustantajan sanaristikkolehtien ja paikallislehden teolta. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Wallenius.


title: Soundi

text: Soundin päätoimittajana toimi elokuusta 1975 huhtikuuhun 2013 Timo Kanerva. Toukokuussa 2013 päätoimittajana aloitti lehden toimitussihteeri Mikko Meriläinen. Kanerva toimi vastaavana päätoimittajana marraskuun 2013 loppuun asti.


title: Soundi

text: Pop Media osti "Soundin" syyskuussa 2013 A-lehdiltä. Liikevaihdoltaan ostetut toiminnot ovat noin miljoona euroa. Vuoden 2014 alusta saman kustantajan "Rytmi"-lehti ja "Soundi" yhdistettiin, ja yhdistynyt lehti ilmestyy nimellä "Soundi".


title: Soundi

text: Soundi-palkinto on vuodesta 2005 alkaen merkittävälle suomalaiselle musiikkivaikuttajalle myönnetty tunnustus. Palkintona annettavan Taatto Taivahinen -patsaan on suunnitellut Juho Juntunen, ja sen valmistaa käsityönä taiteilija Christian Jütte.


title: Soundi

text: Soundi-palkinnon ovat saaneet: Syksyllä 2016 Soundi lanseerasi vuoden lupaavimmalle tulokkaalle myönnettävän Master Of Pulpets -tunnustuksen. Ensimmäisenä se myönnettiin Sanna "Litku" Klemetille. Vuonna 2017 sen sai Vesta. Vuonna 2018 palkinto myönnettiin Jesse Markinille.


title: ...and Oceans

text: ...and Oceans oli suomalainen black metal -yhtye (myöhemmin industrial metal), joka perustettiin vuonna 1995. Pietarsaaresta ja Vaasasta sekä nykyään myös Helsingistä peräisin olevan yhtyeen tuotanto ottaa vaikutteita elektronisen musiikin ja raskaamman metallimusiikin parista. Yhtyeen ensimmäisten tuotosten sanoitukset ovat pääosin ruotsiksi, mutta uudemmilla levyillä on siirrytty englantiin.


title: ...and Oceans

text: Vuoden 2006 alussa yhtye vaihtoi nimensä Havoc Unitiksi. Havoc Unitin kokoonpano pyörittää myös black industrial -projektia nimeltä O.


title: ...and Oceans

text: Vuonna 2013 yhtyeen nimeksi vaihtui "Festerday".


title: ...and Oceans

text: Kesällä 2018 yhtye ilmoitti palaavansa keikka-lavoille. Toistaiseksi ei ole tietoa, aikooko ...and Oceans mahdollisesti äänittää uutta musiikkia.


title: Gordon Moore

text: Gordon Earle Moore (s. 3. tammikuuta 1929) on Intelin perustaja ja sen aiempi hallituksen puheenjohtaja. Hänet tunnetaan kenties parhaiten Mooren laistaan, jonka mukaan mikropiirien transistorien lukumäärä kaksinkertaistuu 18 kuukauden välein.


title: Gordon Moore

text: Moore opiskeli kemiaa UC Berkeleyssä ja suoritti tohtorin tutkinnon kemiassa ja fysiikassa Caltechissä.


title: Gordon Moore

text: Vuonna 2014 hänen omaisuutensa arvoksi arvioitiin 6,6 miljardia USD.


title: David Hilbert

text: David Hilbert (23. tammikuuta 1862 – 14. helmikuuta 1943) oli saksalainen matemaatikko. Häntä pidetään yhtenä 1800- ja 1900-lukujen merkityksellisimmistä matemaatikoista. Hilbert työskenteli laajasti matematiikan eri aloilla korjaten muun muassa Eukleideen geometrisen aksiomatisoinnin virheitä. Myöhemmin hänen työnsä pohjalta syntyi Hilbertin avaruuden käsite.


title: Mileva Marić

text: Mileva Marić (serbiaksi kyr. Милева Марић, 19. joulukuuta 1875 Titel – 4. elokuuta 1948 Zürich) oli serbialainen matemaatikko ja Albert Einsteinin ensimmäinen vaimo. Marićilla on väitetty olleen osuutta Einsteinin tutkimuksissa.


title: Mileva Marić

text: Marić aloitti lääketieteen opinnot Zürichin yliopistossa mutta vaihtoi sitten Zürichin teknilliseen korkeakouluun, jossa Einsteinkin opiskeli. Hän oli vuosikurssinsa ainoa naispuolinen opiskelija. Lyhyen Heidelbergissä oleskelunsa jälkeen Marić palasi Sveitsiin. Hänen arvosanansa fysiikassa olivat erinomaiset, mutta menetetyn ajan ja raskauden vuoksi hän ei läpäissyt yliopiston loppukoetta edes toisella yrittämällä. Tammikuussa vuonna 1902 hän synnytti Lieserl-tyttären ja meni naimisiin Einsteinin kanssa 6. tammikuuta 1903. Einstein ja Marić erosivat virallisesti 1919 elettyään sitä ennen viisi vuotta erossa.


title: Mileva Marić

text: Pariskunta sai kaksi poikaa ja edellä mainitun tyttären. Marićin osuudesta Einsteinin keksintöihin ollaan erimielisiä: joidenkin mielestä Einstein sai häneltä pääajatuksensa, jotkut taas arvelevat Marićin auttaneen Einsteinia teorian matemaattisessa puolessa. Nämä spekulaatiot ovat syntyneet Einsteinin kirjeistä, joissa hän puhuu ”meidän” teoriastamme, ja siitä että Einstein lahjoitti Nobel-palkintorahansa Marićille. Marić oli aikanaan suostunut avioeroon vain sillä ehdolla, että saisi rahat kun Einstein saisi Nobel-palkinnon.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Ohjelmointiympäristö on ohjelma tai joukko ohjelmia, jolla ohjelmoija suunnittelee ja toteuttaa ohjelmistoa. Yksinkertaisimmillaan ohjelmointiympäristö on tekstieditori ja ohjelmointikielen kääntäjä. Tekstieditorilla tuotetaan lähdekoodia joka käännetään komentorivikääntäjällä.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Nykyisin samaan ympäristöön integroituvat myös muun muassa debuggeri, versionhallintatuki sekä profilointi.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Kehittyneet ohjelmointiympäristöt osaavat luoda suunnittelussa tehdystä UML-mallista suoraan lähdekoodin rungon (skeleton), jota suunnittelija/ohjelmoija voi täydentää. Esimerkiksi mallin tietoihin liittyvien toimenpiteiden (metodit) kutsut luodaan automaattisesti parametreineen.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Tietokoneiden alkuaikoina komentojen antaminen tietokoneelle oli hyvin vaivalloista. (kts. Käyttöliittymän historia) Tietokone saatettiin käynnistää suorittamaan yksi laskutoimitus, jonka arvoja oli kytkimillä syötetty bitti kerrallaan. Myöhemmin tietokoneet alkoivat ymmärtää komentosarjoja ja näiden syöttämiseen käytettiin vielä toisen maailmansodan aikaan isoa nippua reikäkortteja, mutta tiedot syötettiin edelleen bitti kerrallaan konekielisiksi komennoiksi. Kun tietokoneisiin lopulta saatiin kehitettyä suhteellisen halvat magneettiset massamuistit ja tietokoneet saatiin ymmärtämään merkkipohjaisia syötteitä, alkoi varsinaisten ohjelmointiympäristöjen ja ensimmäisten konekieliseksi suoraan käännettävien pseudokielisten ohjelmointikielien kehittäminen. (kts. Assembly (ohjelmointikieli)) Tarvittiin jokin keino järjestää tietokoneita ohjaavat bitit nopeammin ja tiheämpään. Tällöin ohjelmointiympäristöt alkoivat ymmärtää heksoja ja myöhemmin kokonaisia sanoja, jotka sitten kirjoitettiin bitti kerrallaan halvalle uudelleenkirjoitettavalle massamuistille. Tämän bittijonon tietokone sitten käänsi konekielisiksi komennoiksi.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Samaan pakettiin integroitu ohjelmointiympäristö (IDE, "integrated development environment") tuli ensimmäisenä Turbo Pascaliin.


title: Ohjelmointiympäristö

text: Ohjelmointiympäristö parhaimmillaan nykypäivänä suorittaa koodin oikeellisuuden tarkistamista jo kirjoitusvaiheessa sekä kääntämisvaiheessa, ellei kyseessä ole tulkattava tai tavukoodin kautta tulkattava ohjelmointikieli. Ohjelmointiympäristöt osaavat myös neuvoa ohjelmoijaa syntaksin kanssa. Yleensä ohjelmointiympäristöt tarjoavat jo sinällään jonkin verran valmista koodia käsikirjan sivuilla tai ohjelmointiympäristöä voidaan pyytää luomaan jonkinlainen valmis pohja ohjelmalle ohjelmoijan antamien ohjeiden pohjalta. Joissakin tapauksissa valmista koodia saa muutamalla hiiren napin painalluksella satoja ellei tuhansia rivejä. On myös tehty ympäristöjä, joissa ohjelmoijan ei tarvitse osata sanaakaan lausekielistä ohjelmointia, vaan tietokone tekee valmiin ohjelman osittain ennalta määrätysti, mutta ottaen myös huomioon käyttäjän tai ohjelmoijan pyyntöjä. Näiden käyttäminen ei ole tehottomuutensa vuoksi suotavaa.


title: Fritz Todt

text: Fritz Todt (4. syyskuuta 1891 Pforzheim – 8. helmikuuta 1942) oli saksalainen insinööri, Organisation Todtin perustaja ja varustelusta vastaava Saksan valtakunnanministeri, "Reichsminister für Bewaffnung und Munition".


title: Fritz Todt

text: Fritz Todt syntyi ylempään keskiluokkaan kuuluneeseen perheeseen. Hänen isänsä omisti tehtaan.


title: Fritz Todt

text: Todt aloitti 1911 opintonsa Münchenin teknillisessä yliopistossa. Hän palveli ensimmäisessa maailmansodassa aluksi jalkaväessä ja myöhemmin ilmavoimissa. Hänelle myönnettiin ansioistaan rautaristi. Sodan jälkeen vuonna 1920 hän päätti opintonsa Karlsruhessa ja alkoi työskennellä rakennusyhtiö Sager & Woernerilla.


title: Fritz Todt

text: Todt liittyi varhaisessa vaiheessa tammikuusa 1922 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Vuonna 1931 hänestä tuli SA:n "Oberführer" ja puolueen taloustekniikan ja työvoimanvälityksen toimiston tekninen asiantuntija. Hän myös väitteli vuonna 1931 tohtoriksi (väitöskirjan otsikko oli: "Fehlerquellen beim Bau von Landstraßendecken aus Teer und Asphalt", ).


title: Fritz Todt

text: Kun Adolf Hitleristä tuli Saksan valtakunnankansleri, Todt nimettiin Saksan tiestön ylitarkastajaksi ("Generalinspektor für das deutsche Straßenwesen") ja hänen vastuulleen tuli uusi moottoriteiden ("Reichsautobahnen") rakennusyhtiö. Todt sai vielä 1938 vastuulleen läntisen puolustuslinjan Siegfried-linjan rakentamisen. Hän perusti työpalvelujärjestö Organisation Todtin, jotta linja voitaisiin saada valmiiksi mahdollisimman nopeasti.


title: Fritz Todt

text:
Todti nimettiin maaliskuussa 1940 varusteluministeriksi ("Reichsminister für Bewaffnung und Munition"). Hänen vastuullaan on muun muassa Atlantin vallin rakentaminen Alankomaihin, Belgiaan ja Ranskan pohjoiselle rannikolle. Todt oli useasti erimielisyyksissä Hermann Göringin kanssa, mutta Hitler arvosti Todtia suuresti. Hitler teki tästä vuonna 1941 teiden, vesiteiden ja voimaloiden ylitarkastajan.
Neuvostoliittoon hyökkäämisen jälkeen Todtin vastuulle tuli infrastruktuurin jälleenrakentamisesta huolehtiminen. Tehtyään tarkastusretken itärintamalle hän ilmoitti Hitlerille, että ilman parempaa kalustoa ja tarvikkeita olisi parasta lopettaa sota Neuvostoliittoa vastaan.


title: Fritz Todt

text: Vaikka Todt epäili vahvasti Saksan mahdollisuutta sodassa, hän palveli uskollisesti maatansa. Hän kuitenkin vältti läheisia suhteita puolueen johtohenkilöihin ja pyrki pysymään erossa kaikista valtataisteluista.


title: Fritz Todt

text: Varusteluministeri Todtin palatessa 8. helmikuuta 1942 Rastenburgista, jossa oli tavannut Hitlerin, häntä kuljettanut lentokone räjähti ja syöksyi maahan. Hänen seuraajansa Albert Speer oli ollut aikeissa osallistua samalle lennolle.


title: Hajime Sorayama

text: Hajime Sorayama (, s. 1947 Ehime, Japani) on japanilainen superrealistinen kuvataiteilija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat eroottisia robotteja esittävät pin-up-kuvat.


title: Hajime Sorayama

text: Sorayama valmistui tokiolaisesta Chuon taidekoulusta 1968 ja ryhtyi vapaaksi kuvataiteilijaksi 1971. Hän on yhdistellyt kuvissaan monia tekniikoita pyrkien äärimmäisen realistiseen, valokuvamaiseen vaikutelmaan.


title: Hajime Sorayama

text: Sorayaman taidetta on esitelty kirjoissa ja taidenäyttelyissä niin Japanissa, Yhdysvalloissa kuin Euroopassakin. Hän on myös tehnyt visuaalista suunnittelua televisiosarjoihin ja elokuviin. Vuonna 2000 hän voitti pääpalkinnon Japanin parhaan teollisen suunnittelun kilpailussa Sonylle suunnittelemallaan Aibo-robottikoiralla. Sorayaman eroottista taidetta on julkaistu yhdysvaltalaisessa Penthouse-lehdessä vuodesta 1995 alkaen.


title: Sonderkommando

text: Sonderkommando tarkoittaa saksan kielessä erikoistehtävää tai komennusta, tai niihin määrättyjä henkilöitä. Natsi-Saksan sonderkommandoja olivat esimerkiksi:


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Polyteknikkojen Kuoro (PK, , ) on vuonna 1900 perustettu akateeminen mieskuoro, joka esiintyy säännöllisesti Suomessa ja ulkomailla. Kuoron taiteellisena johtajana on toiminut vuodesta 2013 lähtien musiikin maisteri Saara Aittakumpu.


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Polyteknikkojen Kuoro on Suomen vanhin teekkarien kulttuuriyhdistys. Kuoron laulajat ovat pääosin Aalto-yliopiston tekniikan opiskelijoita tai valmistuneita diplomi-insinöörejä.


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Teekkari- ja mieskuorolaulun perinteiden lisäksi PK on edistänyt uutta musiikkia kantaesittämällä, levyttämällä ja kustantamalla modernien suomalaisten säveltäjien kappaleita. Kuoro on esiintynyt johtavien sinfoniaorkestereiden kanssa Suomessa sekä ulkomailla. Ohjelmistona orkesterien kanssa on usein ollut Sibeliuksen "Kullervo".


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Laulaminen on ollut kiinteä osa tekniikan ja arkkitehtuurin opiskelijoiden eli polyteekkarien opiskelijakulttuuria. Helsingin teknillinen reaalikoulu tarjosi vuodesta 1857 lähtien laulunopetusta opiskelijoilleen, kuten myös sen seuraaja Polyteknillinen opisto aina syksyyn 1896 saakka. Illanvietoissa ovat esiintyneet ainakin monet kvartetit, mutta 1880-luvulta on viitteitä polyteekkareiden piirissä jossain laajuudessa toimineesta lauluyhdistyksestä (sångförening), jonka toiminta lakkasi 1890-luvun alkuun mennessä. Laulutaitoisimmat polyteknikot hakeutuivat 1800-luvulla Akademiska Sångföreningenin, Ylioppilaskunnan Laulajien ja Muntra Musikanterien riveihin.


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Polyteknikkojen Kuoron syntyhistoria ajoitettiin maisteri Kimmo Korhosen satavuotishistoriateoksen taustatutkimuksiin saakka Polyteknikkojen Yhdistyksen uuden ylioppilaskuntatalo Polin vihkiäisten jälkihuumaan vuonna 1904, mutta Polyteknillisen yhdistyksen pöytäkirjojen lähempi tarkastelu varhaisti perustamisajankohtaa neljällä vuodella. Talohankkeen myötä Polyteknikkojen Yhdistyksen piirissä heräsi ajatus kuoron perustamisesta. Perustamista selvittäneen komitean selonteon käsittely yhdistyksen kokouksessa 13.10.1900 määritellään nykyisin Polyteknikkojen Kuoron syntyhetkeksi.


title: Polyteknikkojen Kuoro

text: Kuoron alkuvuosien toiminnasta on jäljellä hyvin vähän kirjallisia lähteitä, mutta kuoron ensimmäisenä johtajana lienee toiminut Heikki Klemetti. Kolmannes kuoron ensimmäisestä satavuotiskaudesta oli vaihtuvien johtajien aikaa, ja alkuvuosikymmeninä kuoron toiminta on saattanut olla ajoittain keskeytyksissä. Merkittävänä pidetään esiintymistä ensimmäisenä kuorona yleisradiolähetyksessä vuonna 1926 R.R. Ryynäsen johdolla.


title: Hokusai

text: Katsushika Hokusai (, 1760 – 10. toukokuuta 1849 Edo (nykyinen Tokio)) oli japanilainen puupiirrostaiteilija. Hokusain ura osui Japanin "ukiyo-e"-nimisen väripuupiirrostaiteen kukoistuksen loppuvaiheeseen, ja hän oli Hiroshigen ohella sen viimeinen suuri mestari ja tunnetuin maisemakuvaaja.


title: Hokusai

text: Hokusain maineikkain teos on sarja värillisiä puupiirroksia, joka tunnetaan nimellä "36 näkymää Fujivuorelle" (noin 1830–32). Sarjan ensimmäinen teos, "Kanagawan suuri aalto", on Japanin taiteen tunnetuimpia kuvia. Hänen työnsä antoivat vaikutteita useille myöhemmille eurooppalaisille taiteilijoille, etenkin impressionisteille.


title: Hokusai

text: Hokusain syntymäajasta ei ole tarkkaa tietoa. Se sijoittuu lokakuun 9. ja marraskuun 8. päivän välille vuonna 1760. Hokusain isä Nakajima Issai oli peilintekijä shōgunin hovissa. Hokusai aloitti uransa ensin kirjakaupan apulaisena, sitten kaivertajan apulaisena, sitten 18 vuoden iässä taiteilija Katsugawa Shunshōn oppilaana. Hän joutui kuitenkin lähtemään pian riitauduttuaan jostain – mahdollisesti kuvien tyylistä – Shunshōn kanssa.


title: Hokusai

text: Sen jälkeen Hokusai elätti itsensä katukauppiaana ja kirjankuvittajana Edossa. 1700-luvun lopulta alkaen hänen maineensa kuvittajana vähitellen kasvoi. 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa hän teki runsaasti "surimono"-töitä eli onnentoivotus- ja tiedotusgrafiikkaa.


title: Hokusai

text: Ajan japanilaisen tavan mukaan Hokusai esiintyi elämänsä aikana lukuisilla eri nimillä. Hänen taideteostensa tunnistamista on vaikeuttanut se, että monia näistä nimistä käyttivät myös muut taiteilijat ennen häntä ja hänen jälkeensä. Hokusain lapsuusnimi oli Tokitarō. Kaivertajaoppilaana hänet tunnettiin nimellä Tetsuzō. Shunshōn oppilaana hän sai taiteilijanimekseen Shunrō, ja oppipoikakauden päätteeksi 1779 hän sai luvan käyttää sen kanssa opettajansa koulun nimeä Katsugawa, eli hänestä tuli Katsugawa Shunrō. Sen jälkeen hän taiteilijana käytti ainakin nimiä Mugaru Shunrō, Sōri, Hyakurin Sōri, Taitō, Kakō, Hokusai, Gakyōjin Hokusai, Hokusai Shinsei, Shinsai ja Katsushika Hokusai. Hokusai ilmaantui käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1797. Parhaiten tunnettuja olivat Hokusain lisäksi Sōrin nimellä tehdyt työt.


title: Hokusai

text: Maineikkaimmat taideteoksensa Hokusai loi 1810-luvulta alkaen. Niistä laajin oli viidentoista kirjan kuvakokoelma "Hokusai Manga".


title: Hokusai

text: Hokusai oli naimisissa kaksi kertaa, mutta kummastakin vaimosta tiedetään hyvin vähän. Liitoista syntyi yhteensä kaksi poikaa ja kolme tytärtä. Yksi pojista ryhtyi isoisänsä ammattiin peilintekijäksi, toisesta tuli tiettävästi valtion virkamies.


title: Hokusai

text: Isänsä taiteellisia lahjoja perinyt nuorin tytär Oei huolehti Hokusaista hänen vanhuudessaan. Yksi tytär kuoli nuorena. Kolmas meni naimisiin Hokusain oppilaan Yanagawa Shigenobun kanssa. Heidän poikansa aiheutti 1834 tarkemmin tuntemattomaksi jääneen häväistyksen, jonka takia Hokusai joutui pakenemaan pariksi vuodeksi Edosta syrjäiseen Uragan kaupunkiin.


title: Hokusai

text: Vaikka Hokusain töitä, erityisesti "Hokusai Mangaa", myytiin runsaasti hänen elinaikanaan, taiteilijan taitamattomuus rahan käytössä piti hänet köyhänä. Hokusailla oli laaja seuraajajoukko Japanissa, mutta suoranaisesti hänen koulutuksessaan olleita oppilaita oli ilmeisesti varsin vähän. Hokusain maineikkaimpia oppilaita olivat Hokkei, Teisai Hokuba ja Gakutei.


title: Hokusai

text: Hokusai kuoli 10. toukokuuta 1849. Hänen viimeisten sanojensa kerrotaan olleen: ”Jos kohtalo olisi antanut minulle vielä viisi vuotta, minusta olisi voinut tulla todellinen maalari.”


title: Hokusai

text: Hokusain varhaisimmat teokset Shunshōn oppilaana olivat puupiirroksia näyttelijöistä. Hokusai tunnetaan parhaiten ukiyo-e-tyylisistä puupiirroksista. Hokusai teki myös jonkin verran eroottista "shunga"-taidetta. Hänen kahdentoista painotyön sarjaansa nimeltä "Fukujusō" pidetään yhtenä kaikkein merkittävimmistä shunga-töistä.


title: Hokusai

text: Nimitys ukiyo-e (”kelluvan maailman kuvat”) viittaa sekä tekniikkaan että aihevalikoimaan. 1600-luvulta 1800-luvun alkupuolelle Japanissa yleinen ukiyo-e-kuva toteutettiin taiteilijan, kaivertajan ja painajan yhteistyönä. Ensin paperille maalattu kuva siirrettiin kirsikkapuupölkkyyn, joita kaiverrettiin yksi kutakin kuvan osaväriä varten. Sitten kuvat painettiin paperille. Osavärejä saattoi olla jopa kaksitoista. Toisinaan kuva painettiin yhdellä värillä ja värjättiin käsin.


title: Hokusai

text: Sisällöltään ukiyo-e poikkesi Japanin aikaisemmista taidesuunnista siinä, että se kuvasi näyttelijöitä, kurtisaaneja, tavallisia ihmisiä ja maisemia. Painokuvia myytiin sekä kaupunkilaisille että kaupungeissa käyville matkustavaisille.


title: Hokusai

text: Hokusai myös kehitti "surimono"-taiteen huippuunsa. Surimono-taidetta tehtiin jo ennen Hokusain aikaa, mutta Hokusai kehitti sen vakiintuneeseen muotoonsa ja käyttöönsä. Surimono tarkoittaa puupiirroksista, joita tehtiin asiakkaille pieninä sarjoina kutsukorteiksi ja tervehdyksiksi, erityisesti uudenvuoden tervehdyksiksi. Kuvan lisäksi surimonossa oli pieni runo tai muu humoristinen teksti.


title: Hokusai

text: Hokusai oli aikalaisiaan paljon rohkeampi värin käyttäjä. Hän oli myös poikkeuksellisen taitava ihmiskasvojen, ilmeiden ja eleiden kuvaaja. Hokusain suurin kuvakokoelma "Hokusai Manga" kattaa aiheita kaikilta elämänaloilta katunäkymistä karikatyyreihin.


title: Hokusai

text: "Näkymiä Fujivuorelle" ("Fugaku Sanjūrokkei") Hokusai toteutti kahtena sarjana. Ensimmäinen oli sadan näkymän sarja, mutta maineikkaampi on suurikokoisin ja värikkäin kuvin toteutettu "36 näkymää Fujivuorelle". Sarjaan lisättiin myöhemmin vielä kymmenen kuvaa. Hän julkaisi myös kuvasarjoja muun muassa japanilaisista silloista, saarista ja vesiputouksista.


title: Hokusai

text: Hokusain työt vaikuttivat eurooppalaisiin taiteilijoihin 1860-luvulla alkaneen Japanin avautumisen jälkeen.


title: Hokusai

text: Seitsemän Hokusain puupiirrosta on Suomessa Kansallisgallerian kokoelmissa. Hänen moniväripuupiirroksiaan oli esillä Ateneumissa näyttelyssä 2008.


title: Brzezinka

text: Brzezinka () on kylä Puolassa lähellä Oświęcimiä. Siellä sijaitsi natsien kuuluisa Birkenaun tuhoamisleiri Auschwitz II. Vuonna 2002 kylässä oli 706 asukasta.


title: Oświęcim

text: Oświęcim () on noin 40 000 asukkaan kaupunki Etelä-Puolassa 50 kilometriä länteen Vähän-Puolan voivodikunnan pääkaupungista Krakovasta. Kaupunki tunnetaan sen saksankielisen nimen mukaan nimetystä Auschwitzin keskitysleiristä, joka sijaitsi sen liepeillä toisen maailmansodan aikana.


title: Oświęcim

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Oświęcimista on vuodelta 1178. Kaupungin nimi on johdettu muinaispuolan pyhää tarkoittavasta sanasta, mikä viittaa siihen, että kaupunki kääntyi kristinuskoon jo varhain. Kaupunki sijaitsi slaavien ja saksalaisten saumakohdassa, ja sinne suuntautui saksalainen uudisasutusliike. Saksalainen kauppaoikeus vakiintui kaupungissa noin vuonna 1260. Kaupungista kehittyi pian pieni kaupankäynnin keskus, siellä oli tuomiostuin ja se oli samannimisen herttuakunnan pääkaupunki.


title: Oświęcim

text: Vuonna 1348 Oświęcim liitettiin Saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan, ja saksasta tuli virkakieli. Saksalaisten uudisasutusliike pysähtyi 1300-luvun puolivälissä, ja hussilaissotien jälkeen böömiläisherruuden alla kaupungin virkakieleksi vaihtui tšekki. Herttuakunta päätyi vuonna 1457 Puolan kruunun alaisuuteen mutta säilytti aluksi sleesialaisen oikeusjärjestelmän vuoteen 1565 asti, kunnes se vuonna 1565 siirtyi lopullisesti Puolan kuninkaiden feodaaliomistukseen.


title: Oświęcim

text: Oświęcim siirtyi vuonna 1772 Itävallan omistukseen kun Puolan valtio jaettiin. Kaupunki sijaitsi nyt Habsburgien keisarikunnan uudessa kuningaskunnassa Galitsia ja Lodomeriassa. Saksa palasi virkakieleksi, ja kaupungin nimeksi tuli saksankielinen Auschwitz. Wienin kongressissa 1815 kaupungista tuli osa Saksan liittoa sen hajoamiseen asti vuoteen 1866. Sen jälkeen Galitsia sai laajat itsehallinto-oikeudet, se puolalaistettiin, ja kaupunki sai takaisin puolalaisen nimensä.


title: Oświęcim

text: Oświęcimista kehittyi uusien teollisuusalueiden läheisyyden ansiosta kukoistava kaupunki 1800-luvun lopulla. Kaupungista tuli rautatien pysähdyspaikka vuonna 1856, ja vuoden 1900 tienoilla kaupungista tuli rautatieliikenteen solmukohta hiilialueen ja teollisuusalueen välissä.


title: Oświęcim

text: Habsburgien alaisuudessa kaupunki oli vuoteen 1918.


title: Oświęcim

text: Sleesian kolmen kansannousun aikana 1919–1921 Oświęcim toimi puolalaisten aseitautuneiden ryhmien etuvartiona. Toiseen maailmansotaan saakka kaupunki oli Puolan armeijan varuskuntakaupunki sekä samannimisen maalaispiirin tärkeä hallinnon keskus.


title: Oświęcim

text: Oświęcimin seudulla oli asunut juutalaisia jo 1000-luvulta alkaen, ja ensimmäinen kirjallinen todiste heistä Oświęcimissa on vuodelta 1457. Kaupunki ei kieltänyt juutalaisilta asumaan asettumista ja elinkeinon harjoittamista, kuten ympäröivät kaupungit tekivät. Juutalaiset olivat Oświęcimissa myös paremmassa turvassa vainoilta kuin muissa kaupungeissa.


title: Oświęcim

text: Itävallan vallan aikana juutalaisille alkoi kaupungissa ”hyvän itävaltalaisen ajan” kausi: heidän lukumääränsa kasvoi, he vaurastuivat ja kukoistivat. Juutalaisista tuli kaupungissa enemmistö vuoden 1867 jälkeen. Monista juutalaisista tuli suuryrittäjiä, jotka avasivat pankkeja ja tehtaita kaupungissa ja sen lähiseuduilla. Toiset perustivat kemiantehtaita ja jalostuslaitoksia. Oświęcimista tuli myös ortodoksijuutalaisten henkinen keskus ja merkittävien sionististen yhdistysten majapaikka.


title: Oświęcim

text: Senkin jälkeen kun juutalaisista oli tullut kaupungissa enemmistö, Oświęcimin kaupunginjohtaja oli aina katolilainen ja varakaupunginjohtaja juutalainen.


title: Oświęcim

text: Lähes kaikki kaupunkilaiset ilmoittivat 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä väestönlaskennassa käyttökielekseen puolan. Saksalaisia asui vuonna 1921 kaupungissa vain kolme. Lehdet ilmestyivät puolaksi tai jiddišiksi.


title: Oświęcim

text: Oświęcimiin valmistui vuonna 1917 sesonkityöläisten siirtoleiri, jossa toimi työnvälitystoimisto. Rajakaupunkiin saapui tuhansia muuttajia, jotka etsivät läheisestä Preussista töitä. Leiri rakennettiin kolme kilometriä vanhankaupungin ulkopuolelle. Leiri oli mitoitettu 12 000 työnhakijalle, ja siellä oli 22 aumakattoista tiilitaloa ja 90 puuparakkia. Leiri toimi alkuperäisessä tarkoituksessaan noin kahden vuoden ajan, kunnes työnvälitys loppui ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Suurin osa leiristä siirtyi Puolan armeijan käyttöön. Tämä parakkialue toimi kansallissosialistien vuonna 1940 perustaman keskitysleirin perustana.


title: Oświęcim

text: Toista maailmansotaa edeltäneina vuosina Puolaa ja Oświęcimia leimasivat kurjuus ja surkea taloudellinen tilanne. Juutalaisia alettiin rajoittaa eri tavoin, ja heitä joutui työttömäksi. Kaupungissa oli vuonna 1939 noin 14 000 asukasta, joita juutalaisia noin puolet.


title: Oświęcim

text: Laajentumishaluinen Saksa valloitti Puolan vuonna 1939 toisen maailmansodan aluksi. Oświęcim joutui Saksan ilmavoimien tulituksen kohteeksi heti sodan ensimmäisenä päivänä 31. elokuuta 1939, ja kaupunki valloitettiin 4. syyskuuta. Puolan armeija perääntyi ja monet siiviilit, etenkin juutalaiset, pakenivat kaupungista itää kohti, moni Krakovaan. Osa heistä palasi kun saksalaiset valloittivat Krakovankin.


title: Oświęcim

text: Valloitettuaan kaupungin saksalaiset vaihtoivat sen nimeksi jälleen Auschwitz, ja myös kadut ja muut kaupungin osat saivat saksankieliset nimet. Kaupunki liitettiin 26. lokakuuta Itäiseen Ylä-Sleesiaan ja siten Saksan valtakuntaan. Auschwitzista oli aluksi tarkoitus tehdä Etelä-Tirolin saksalaisten poliittinen, taloudellinen ja kulttuurinen keskus, mutta tämä suunnitelma ei toteutunut. Alueen täydellinen saksalaistaminen ei heti onnistunut, ja alkuperäiset asukkaat olivat aluksi turvassa pakkosiirroilta. Hallintopiirin läntisiltä alueilta siirrettiin Auschwitziin juutalaisia, jotka sullottiin asumaan ahtaasti vanhaankaupunkiin eristyksiin ja valvonnan alle.


title: Oświęcim

text: Saksalaiset alkoivat tehdä Auschwitzin kaupungista ”idän asuttamisen mallikaupunkia”, saksalaisuuden suojavallia idässä. Kaupunkia alettiin voimakkaasti teollistaa ja kohentaa, ja sen väestöä vaihtaa saksalaisiin. Juutalaiset karkotettiin kaupungista huhtikuussa 1941, minkä seurauksena kaupungin väkiluku puolittui. Useimmat puolalaisasukkaat luokiteltiin alimpaan luokkaan, ja heillä oli vähemmän oikeuksia kuin saksalaissyntyisillä asukkailla.


title: Oświęcim

text: Kaupunkiin alettiin houkutella ammattitaitoista väkeä Saksasta tehdastyöhön uudelle IG Farbenin tehtaalle. Heille rakennettiin mahdollisimman houkuttelevia perheasuntoja, ja kaupungin julkisten alueiden kohentamissuunnitelmat olivat mittavat. IG Farben -konserni rahoitti kaupungin nykyaikaistamista, ja kaupunki oli riippuvainen sen tehtaan sähköstä ja kaukolämmöstä. Myös valtio tuki suunnitelmia runsaskätisesti. Vuoden 1943 lokakuuhun mennessä kaupunkiin oli muuttanut yli 6 000 saksalaista, suurin osa nuoria tehdastyöläisiä perheineen. Muuttoliike jatkui senkin jälkeen. Kaupungin elinolot eivät kuitenkaan nousseet suunnitelmien tasolle, ja kulkutaudit olivat yleisiä.


title: Oświęcim

text: Oświęcimin liepeillä sijainneen siirtoleirin tilalle perustettiin Auschwitzin keskitysleiri Heinrich Himmlerin käskystä vuonna 1940. Siihen kuului kolme erillistä leiriä: Auschwitz I oli nk. pääleiri, Auschwitz II (Birkenau) toimi varsinaisena tuhoamisleirinä ja Auschwitz III (Monowitz) oli Auschwitzin työleiri. Auschwitzissa kuoli yli miljoona uhria, ja se oli suurin tuhoamisleireistä. Uhrit olivat pääosin juutalaisia, kehitysvammaisia tai romaneja. Heidän tappamiseensa kaasukammioissa käytettiin Zyklon B -tuholaismyrkkyä. Suuri osa heistä kuoli myös nälkään.


title: Oświęcim

text: Kun Neuvostoliiton joukot lähestyivät sodan lopulla kaupunkia, saksalaiset evakuoivat naisensa ja lapsensa kaupungista lokakuun lopussa 1944. Tammikuussa 1945 myös hallintovirkailijat, IG Farbenin johtajat ja siviilit lähtivät erikoisjunilla pakoon kohti Saksaa. Syyskuussa 1945 kaupunki oli palannut Puolan valtion hallintaan ja saanut takaisin puolankielisen nimensä. Kaupungissa oli tuolloin 7 300 asukasta, joista vajaa 5 000 oli puolalaisia, parituhatta ulkomaansaksalaisia (puolalaisia, jotka olivat miehityksen aikana joko vapaaehtoisesti tai pakon edessä kirjautuneet saksalaislistalle), 168 juutalaista, ja loput ukrainalaisia, ranskalaisia, venäläisiä ja tšekkejä.


title: Oświęcim

text: Puna-armeija vapautti 27. tammikuuta 1945 leirissä jäljellä olleet noin 7 000 vankia. Neuvostoliiton salainen poliisi perusti leirien kortteleihin sotavankileirin saksalaisille sotilaille. Neuvostoliitto luovutti suurimman osan leirin alueesta Puolalle vuoden 1946 alussa. Alueelle perustettiin museo heinäkuussa 1947. Leirikompleksista tuli Unescon maailmanperintökohde vuonna 1979. Leirillä vierailee nykyisin vuosittain yli miljoona ihmistä.


title: Oświęcim

text: Kaupungin jääkiekkojoukkue "TH Unia Oświęcim" on voittanut useita maan mestaruuksia.


title: Wrocław

text: Wrocław [ˈvrɔt͡swaf] (, ) on kaupunki Sleesiassa Lounais-Puolassa, Oderjoen rannalla. Se on Ala-Sleesian voivodikunnan () pääkaupunki. Vuonna 2009 kaupungin väkiluku oli 632 240, mikä tekee kaupungista asukasluvultaan Puolan neljänneksi suurimman kaupungin.


title: Wrocław

text:
Kaupungin nimestä käytetään kielestä riippuen useita eri versioita; englanniksi: Wroclaw, unkariksi: Boroszló, italiaksi: Breslavia, espanjaksi: Breslavia, latinaksi: Vratislavia tai Wratislavia, hepreaksi: ורוצלב (Vrotsláv), jiddišikai: ברעסלוי / Brasloi, tšekiksi: Vratislav, slovakiaksi: Vratislav tai Vroclav, valkovenäjäksi: Уроцлаў (Urocłaŭ), kreikaksi: Βρότσλαβ (Vrotslav), venäjäksi: Вроцлав (Vrotslav); lisäksi Бреславль (Breslavl), Sleesian saksaksi: Brassel, serbiaksi: Вроцлав, tai Vroclav ja ukrainaksi: Вроцлав (Vrotslav). Myös muilla kielillä on omia nimiä Wrocławin kaupungille.
Erityisesti saksalaisille ja puolalaisille nationalisteille kaupungista käytetty nimi on tärkeä asia.


title: Wrocław

text: Wrocław nimenä mainitaan ensi kertaa vuodelta 1000 olevissa kronikoissa. Kaupunki on saanut nimensä Vratislaw/Wrocislaw-nimisen Böömin ruhtinaan mukaan (915–921). Kaupungista tuli Sleesian pääkaupunki 1138. Mongolit polttivat sen 1241. Wrocław kuului myös Hansaliittoon. Vuodesta 1335 Wrocław kuului Böömin kuningaskuntaan. Paikallisen hallitsijasuvun kuoltua Habsburg-suku peri kaupungin 1675. Itävallan perimyssodan jälkeen 1740-luvulla kaupunki liitettiin Preussiin, josta tuli Saksan keisarikunta 1871. Toisessa maailmansodassa puna-armeija piiritti kaupunkia kolme kuukautta, ennen kuin se antautui 6. toukokuuta 1945. 70 prosenttia kaupungista tuhoutui taisteluissa. Voittajavaltojen Potsdamin sopimus antoi kaupungin Puolalle. Saksalaisväestö - vuoden 1910 väestönlaskennassa 96 % kaupungin asukkaista - siirrettiin länteen nykyisen Saksan alueelle, ja tilalle muutti puolalaisia muualta Puolasta ja Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta kuten Lvivistä.


title: Wrocław

text: Maailmanperintökohde Satavuotishalli (puol. Hala Stulecia, saks. Jahrhunderthalle) sijaitsee Wroclawissa. Kaupungissa sijaitsee myös Racławicen panoraama -maalaus ja eläintarha.


title: Wrocław

text: Wroclaw on Espanjan baskialueen San Sebastiánin ohella toinen Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2016.


title: Wrocław

text:
Wrocławissa (Breslaussa) on syntynyt mm. useita Nobel-voittajia:
Wrocław on yksi Puolan lämpimimmistä kaupungeista. Heinäkuu on kuukausista lämpimin, jolloin keskilämpötila on 19,9 °C ja tammikuu puolestaan kylmin keskilämpötilan ollessa -0,5 °C. Vuodenajoista kesä on pisin, joka kestää 114 päivää. Lämpöennätys (+37.9 °C) Wrocławissa mitattiin 31. elokuuta 1994 ja alin lämpötila 8. tammikuuta 1985 (-30.0 °C).


title: Axiomatic

text: Axiomatic on australialaisen tieteiskirjailijan Greg Eganin ensimmäinen novellikokoelma. Se julkaistiin vuonna 1995.


title: Astrobiologia

text: Astrobiologia (tai eksobiologia) on monitieteellinen tutkimusala, joka tutkii elämän syntyä ja kehitystä, elämän biokemiallista perustaa, planeettakuntien olosuhteita, elämän mahdollisuuksia muilla taivaankappaleilla, planeettoja omassa aurinkokunnassamme, eksoplaneettoja sekä nolla-gravitaatioon liittyviä biologisia ja lääketieteellisiä kysymyksiä. Sen keskeisiin ongelmiin kuuluu muun muassa elämän edellytysten tutkiminen Maan ulkopuolella. Astrobiologian tutkimuksessa käytetään tähtitieteen ja biologian lisäksi fysiikan, kemian, biokemian, meteorologian, geologian ja matematiikan menetelmiä.


title: Astrobiologia

text: Ainoa ihmisten tuntema elämä löytyy Maasta, mutta tiedeyhteisö on pitänyt luontevana olettaa, että elämää esiintyy ainakin samankaltaisissa oloissa muuallakin. Siksi astrobiologisen tutkimuksen lähtökohtana on tavallisimmin oletus, että elämä muualla olisi enemmän tai vähemmän Maan elämän kaltaista. Tähän perustuu myös näkemys, jonka mukaan jos elämää avaruudessa on, todennäköisin paikka sen esiintymiselle on sellaisten Maata muistuttavien eksoplaneettojen pinnalla, jotka kiertävät auringonkaltaisia tähtiä. Sadan valovuoden säteellä Aurinkokunnasta on noin tuhat Aurinkoa jonkin verran muistuvaa keltaista tähteä, joita kaikista tähdistä on noin kymmenen prosenttia.


title: Astrobiologia

text: Maapallon eliöstö koostuu suureksi osaksi hiiliyhdisteistä, ja vaatii useimmiten ainakin jossain määrin vettä elääkseen. Maanulkoisen elämän on ajateltu rakentuvan omastamme poikkeavan hiilikemian tai jonkun muun kemian varaan. Tällöin elämää voisi esiintyä oloissa, jotka ovat Maan asukkaille liian kuumia, kylmiä, suurissa paineissa, lähes tyhjiössä tai myrkyllisissä oloissa. On arvailtu, että kuumalla planeetalla vettä voisi vastata sula rikki, kylmällä nestemäinen ammoniakki. Hiilen tilalla saattaisi olla rikki tai pii tai typpi-fosfori. Vaihtoehtoisten biokemioiden ongelma on se, että ehdotetut vedestä ja hiilestä poikkeavat yhdisteet näyttävät monesti olevan epävakaampia kuin hiiliyhdisteet vesiliuoksessa. Jossain määrin vaihtoehtoista kemiaa esiintyy Maassakin, esimerkiksi niin sanotut rikkibakteerit käyttävät rikkiä hapen sijaan.


title: Astrobiologia

text: Nykyisin ilmestyy kaksi yksinomaan astrobiologiaan keskittynyttä tieteellistä aikakausjulkaisua. Suomessa astrobiologian otti ensimmäisenä opetusohjelmaan Turun yliopisto vuonna 2001. Turun yliopistossa on mahdollista suorittaa astrobiologiasta sivuainekokonaisuus. Astrobiologiaa luennoidaan vuosittain myös Helsingin yliopistossa. Suoraan astrobiologiaa sivuavaa tutkimusta tehdään ainakin Turun yliopiston biologian sekä tähtitieteen laitoksilla.


title: Muuttuva tähti

text: Muuttuvat tähdet eli "muuttujat" ovat tähtiä, joiden kirkkaus muuttuu joko säännöllisesti tai epäsäännöllisesti. Muuttuvia tähtiä on kymmeniä tuhansia, joista suurin osa on sykkiviä muuttujia. Jättiläistähtien sisärakenne on herkkä häiriöille, ja siksi niiden joukossa on paljon muuttuvia tähtiä. Muutokset tähdissä voivat olla esimerkiksi epäsäännöllisiä, puolisäännöllisiä tai pitkäjaksoisia.


title: Muuttuva tähti

text: Muuttuvat tähdet ryhmitellään sen mukaan, mikä kirkkauden muuttumisen aiheuttaa:Aluksi muuttujia nimettiin Argelanderin ehdotuksen mukaan ensin yksi- ja sitten kaksikirjaimisilla tunnuksilla (esim. T Tauri ja RR Lyrae). Nykyisin nimet annetaan uusille muuttujille eri tavalla. Niille lisätään nimeen kirjain V ja numero, joka kertoo monesko kyseisen tähdistön muuttuja on kyseessä (esim. V1057 Cygni).


title: SpaceShipOne

text: SpaceShipOne laukaistaan siten, että ensin erityinen kuljetuslentokone, White Knight, vie aluksen noin 15 kilometrin korkeuteen. Sitten alus irrotetaan emokoneesta ja se käynnistää hybridirakenteisen (kiinteä polttoaine ja nestemäinen typpi, kiinteä aine on periaatteessa kumia) rakettimoottorinsa ja kone ohjataan lähes suoraan ylöspäin. Emokone aloittaa paluunsa maahan. Kun SpaceShipOne saavuttaa suunnitellun suborbitaalisen lentokorkeutensa, sen moottori sammutetaan ja siivet käännetään yläasentoon. Sitten alus alkaa palata takaisin alempaan ilmakehään ja siivet lasketaan ala-asentoon. Lentorata on paraabelin muotoinen ballistinen lentorata. Lopuksi ohjaaja ohjaa aluksen liitokoneena kiitotielle laskuun.


title: SpaceShipOne

text: Koneen lakikorkeus on hieman yli 100 kilometriä ja sillä tavoiteltiin Ansari X-Prize -palkintoa. Alus teki ensimmäisen avaruuslentonsa 21. kesäkuuta 2004, jolloin pilotti Mike Melvillistä tuli maailman ensimmäinen siviiliastronautti. Tämä oli tekninen koelento. Ensimmäinen onnistunut kilpailulento tehtiin 29. syyskuuta 2004 ja toinen lennettiin 4. lokakuuta 2004. Toinenkin lento onnistui, joten SpaceShipOne voitti palkinnon. Jälkimmäisen lennon pilottina oli Brian Binnie.


title: SpaceShipOne

text:
SpaceShipOne-projektia rahoittaa Microsoftin perustajiin kuuluva Paul Allen, ja myös Virgin-lentoyhtiön omistaja Richard Branson on kiinnostunut projektista, luvaten lennättää ensimmäiset avaruusturistit 200 000 euron hintaan.
Bransonin omistaman Virgin Galactic yhtiön uusi avaruuslentokone SpaceShipTwo aloitti koelentonsa 2010 ja turistilentotoiminnan oli tarkoitus alkaa 2013. SpaceShipTwo tuhoutui koelennolla 31. lokakuuta 2014.


title: Sleesia

text: Sleesia (vanhahtaen myös muodossa Šleesia, , vanhalla Sleesian murteella "Schläsing", , , lat. ja engl. "Silesia") on historiallinen alue Keski-Euroopassa. Suurin osa siitä on nykyisin Puolan rajojen sisällä, mutta pieni osa kuuluu Tšekkiin (sitä kutsutaan myös Määrin Sleesiaksi) ja toinen pieni osa, josta tuli osa Sleesiaa vasta vuonna 1815, Saksaan.


title: Sleesia

text: Sleesia sijaitsee Oderjoen ylä- ja keskiosien varrella Sudeettien kupeessa. Paikallisella murteella maakuntaa kutsutaan nimellä "Ślonsk" tai "Ślůnsk".


title: Sleesia

text: Keskiajalla Sleesia oli osa Piast-suvun puolalaista valtakuntaa, mutta sen pikkuruhtinaat ajautuivat Böömin kuninkaan vasalleiksi Puolan hajaannuksen aikana ja maakunta tuli siten kuulumaan Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisuuteen. Lääninherran valta periytyi Böömin mukana Habsburgeille 1526. Vuonna 1740 Preussin kuningas Fredrik II Suuri valloitti suurimman osaa Sleesiaa ensimmäisessä Sleesian sodassa, joka oli osa Itävallan perimyssotaa. Preussi ja Itävalta sotivat alueesta vielä toisessa ja kolmannessa Sleesian sodassa, joista jälkimmäinen oli osa seitsenvuotista sotaa. Sleesia pysyi Preussilla. Tämä alue muodosti Preussin provinssit Ylä- ja Ala-Sleesian aina vuoteen 1945, jolloin suurin osa alueesta tuli osaksi Puolaa.


title: Sleesia

text: Sleesia on aina ollut kaksikielinen alue ja sen väestö on ollut kahden kansan välissä. Koska se siirtyi Habsburgien haltuun niin varhain, paikallinen slaavilainen murre jäi syrjään puolan kirjakielen kehityksestä, eikä sitä käytetty kirjallisesti. Vielä toisen maailmansodan kynnyksellä oli tavallista, että Sleesian maaseutuväestö puhui keskenään tätä vahvasti saksasta vaikutteita saanutta niin sanottua ”vesipuolaa” ("Wasserpolnisch"), mutta käytti sivistyskielenään saksaa ja piti itseään saksalaisina. Alueen siirryttyä sodan jälkeen Puolalle sinne pakkosiirrettiin Puolan Neuvostoliittoon liitettyjen itäalueiden asukkaita. Sleesialaiset taas pakkosiirrettiin Saksaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle samalla menettäen omaisuutensa.


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Nitroglyseriini (eli "nitroglyseroli", "glyserolitrinitraatti", "glyseryylitrinitraatti", "1,2,3-propaanitriolitrinitraatti"), glyserolin trinitraatti, (CH(ONO)) on nestemäinen, väritön ja räjähdysherkkä aine, jota valmistetaan nitraamalla glyserolia typpihapon ja rikkihapon seoksella. Mikäli käytetään hyvin väkevää (savuavaa) typpihappoa, rikkihappo ei ole välttämätön.


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Nitroglyserolin keksi kemisti Ascanio Sobrero vuonna 1847 Torinon yliopistolla. Se on edelleen tehokkaimpia tunnettuja räjähteitä. Nitroglyseroli on teholtaan suurempi kuin esimerkiksi trinitrotolueeni (TNT) ja hyvin lähellä pentaerytritolitetranitraattia (PETN).


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Räjähdysaineeksi nitroglyseriiniä käytetään muun muassa piimaahan imeytettynä dynamiittina ja esimerkiksi dinitrotolueeniin sekoitettuna. Nitroglyserolia käytetään myös sydänlääkkeenä (nitrolääkkeet, nitroglyseriini). Kordiitti eli "savuton ruuti", joka on tuliaseissa käytetty ajoaine, sisältää yleensä nitroglyserolia nitroselluloosaan ja stabilointiaineisiin sekoitettuna. Aineen aikaisempi yleisesti käytössä ollut nimi on nitroglyseriini. Nitroglyserolilla on useita detonaationopeuksia. Tästä syystä pieni määrä voi räjähtää hitaammalla nopeudella, jos sitä isketään varovasti esimerkiksi vasaralla. Nitroglyserolin maksimaalinen räjähdysnopeus on noin 6900 m/s.


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Nitroglyseroli räjähtää melko herkästi iskusta. Suodatinpaperiin imeytettynä se räjähtää, jos kahden kilogramman paino pudotetaan sen päälle 8–10 senttimetrin korkeudesta (Bureau of Mines -tyyppinen vasaratesti). Myös lämpötilan äkillinen nousu aiheuttaa räjähdyksen. Nitroglyserolimolekyyli sisältää riittävästi happea, jotta molekyyli voi polttaa itse itsensä täydellisesti vedeksi, typeksi ja hiilidioksidiksi. Itse asiassa molekyylin happitasapaino on hieman positiivinen, minkä takia nitroglyserolia voidaan tehokkaasti käyttää seoksina hieman vähemmän happea sisältävien räjähteiden kanssa.


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Tyypillinen demonstraatio nitroglyserolin suuresta räjähdystehosta tehdään yhdellä pisaralla ainetta lämmittämällä se nopeasti tai esimerkiksi pudottamalla se kuumalle levylle. Demonstroitaessa on syytä ottaa huomioon, että jo yhden gramman detonaatio saattaa aiheuttaa läsnä oleville pysyvän kuulonmenetyksen, jos ei asiallisia suojavarusteita käytetä.


title: Nitroglyseriini (räjähde)

text: Nitroglyserolin valmistus vaatii happoseoksen jäähdyttämistä ja aikaa. Valmistus huoneenlämmössä on mahdollista, mutta hyvin vaarallista ja hidasta. Vahinkojen välttämiseksi myös jäähaudetta käytettäessä glyseroli tulee lisätä tippa kerrallaan. Jos lämpötila nousee liian korkeaksi, happoseos roiskuu ympäri laboratoriota ja saattaa jopa räjähtää (etenkin jos on kyse suurehkoista määristä). Huonosti neutraloitu (nitraushapon jäänteitä sisältävä) nitroglyseroli saattaa olla erittäin herkkää ja vaarallista; toisaalta sitä ei kuitenkaan saa luotettavasti räjähtämään sytyttämällä, vaan detonoimiseen tarvitaan jonkinlainen nalli. Tästä syystä nitroglyseriiniä ei tule edes yrittää valmistaa itse, vaan sen valmistus voi tapahtua turvallisesti ainoastaan teollisesti.


title: Organisation Todt

text: Organisation Todt (OT) oli vuosina 1933–1945 natsi-Saksan hallinnon osa, laajoja rakennushankkeita toteuttava organisaatio. Todt rakensi sotilaallisia kohteita ja laitteita, infrastruktuuria ja muita Saksan valtakunnalle merkittäviä kohteita. Toiminta-alue käsitti Saksan lisäksi valloitetut alueet ja liittolaismaat. Laajimmillaan Todtilla oli palveluksessaan yli miljoona työntekijää, lisäksi käytettiin laajamittaisesti pakkotyövankeja. Suomessa järjestö toimi vuosina 1941–1944.


title: Organisation Todt

text:
Organisation Todt harjoitti varsin merkittävää rakennustoimintaa sekä Saksassa että sen miehittämissä maissa.. Se perustettiin vuonna 1933 ja nimettiin ensimmäisen johtajansa tohtori Fritz Todtin mukaan. Samana vuonna Todt nimettiin Saksan tielaitoksen päätarkastajaksi ("Generalinspektor für das deutsche Strassenwesen"). Sodan puhjettua hänestä tuli Luftwaffen reservinmajuri.
Organisation Todt käytti työvoimana pääasiassa ulkomaalaisia työläisiä tai sotavankeja, mutta myös sellaisia saksalaisia sotilaita, joiden merkitys taistelijoina oli vähäinen. Alun perin työväki koostui lähes yksinomaan saksalaisista työläisistä, mutta vuodesta 1939 alkaen suurehko osa heistä siirrettiin sotilasosastoihin tai varusteluteollisuuteen. Heidät korvattiin aluksi valloitettujen maiden ”vapaaehtoisilla” työntekijöillä, mutta pian yhä useammin pakolla otetuilla työläisillä.


title: Organisation Todt

text: Vuonna 1943 Organisation Todtin palveluksessa laskettiin olevan noin 800 000 henkilöä, joista noin neljäsosa oli saksalaisia ja kolme neljäsosaa muista maista. Vuoden 1944 lopussa Organisation Todtin vahvuus oli kasvanut niin, että siihen kuului 1 360 000 henkilöä. Näistä muita kuin saksalaisia oli noin puolet, 700 000 henkilöä.


title: Organisation Todt

text: Todtin organisaatio jakautui "työyhtymiin" (). Nämä toimivat määrätyllä maantieteellisellä alueella, esimerkiksi Skandinaviassa tai jossakin määrätyssä maassa. Työyhtymistä saatettiin erottaa suurehko, 5 000–15 000 miehen osasto, joita tällöin kutsuttiin "työjoukoksi", esimerkiksi Skandinavian "Einsatsgruppe Wikingistä" oli erotettu "Einsatz Finnland". Työjoukko jakaantui 1 000–5 000 miehen "työkomppanioihin" (). Työkomppanioilla oli useita yleensä enintään 1 000:n miehen "työmaita" (). Kokoonpano ja vahvuudet kuitenkin vaihtelivat runsaasti.


title: Organisation Todt

text: Organisation Todtiin kuuluneet työläiset majoitettiin usein sotilaallisesti järjestettyihin leireihin vastaavan leirinjohtajan () alaisuuteen.. Työläiset jaettiin yleensä 25–30 hengen ryhmiin ryhmänjohtajan () johdolla, "Bauleitung"-komppanioihin ja OT-pataljooniin.


title: Organisation Todt

text: Organisation Todtin henkilökunta oli Saksan sotilaslain alaista. He eivät osallistuneet kuitenkaan taisteluihin, eikä heille annettu taistelukoulutusta. Saksalaisilla Organisation Todtin työntekijöillä oli järjestön tunnuksilla varustettu asepuku, jota ei jaettu muille työläisille.


title: Organisation Todt

text: Toimitsijoiden virka-arvot olivat epäyhtenäiset: osa noudatti Wehrmachtin sotilasarvoja ja osa vastasi SS:n nimikkeitä kapteeni () tai majuri (). Lisäksi oli järjestön omia virkanimikkeitä kuten OT-mies (), kantatyöläinen (), työnjohtaja (), mestari (), rintamanjohtaja (), ylivääpeli (), rakennusjohtaja () ja yksikönjohtaja ().


title: Organisation Todt

text: Organisation Todt toimi myös muissa maissa. Näihin perustettiin omat paikalliset järjestönsä, kuten "Einsatzgruppe Russland Nord", jonka toiminta-alue oli Latvia, Liettua ja Viro. Suomessa palveli Todtin työjoukko "Einsatzt Finnland", joka kuului Skandinavian (Norjan) organisaation työyhtymän "Einsatzgruppe Wikingin" alaisuuteen.


title: Organisation Todt

text:
"Einsatz Finnland" perustettiin vuonna 1941. Joukko oli itsenäinen, liikkuva rakennusvirasto, jonka miesvahvuus oli noin 7 000 miestä, 17 eri kansallisuutta. Lisäksi käytettiin yleisesti vankityövoimaa. Suurimpia työkohteita olivat Jäniskosken voimalaitoksen teräsbetonisen pommisuojakuvun rakentaminen, Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärata, Kolosjoen kaivoksen maanalaisen kakkossulattamon rakennustyöt, sekä lukuisat sillanrakennuskohteet ja tienrakennustyöt Pohjois-Suomessa. Turvatakseen Petsamon nikkelin saannin ja Pohjois-Norjan päävaltatien puolustuksen Todt teki mittavia linnoitustöitä Lapissa ja rakensi esimerkiksi vahvat Sturmbock- ja Schutzwall-pääpuolustusasemat, sekä Rovaniemen Ringwall-puolustusaseman etelästä suuntautuvaa hyökkäystä vastaan.
Einsatz Finnlandin esikunta, sairaala, päävarasto, suutarin- ja räätälinverstaat, autonkorjauspajat sekä huoltokeskus sijaitsivat Rovaniemellä. Lisäksi yksikölle oli vuokrattu Rovaniemen Puusepäntehdas. Komentajana toimi yleisrintamanjohtaja () ja ylirakennusneuvos () August Michahelles (1903–1985). Hän oli suunnitellut muun muassa rakennushankkeena erittäin vaativan "Kehlsteinstraßen", valtakunnankansleri Adolf Hitlerin Kotkanpesään johtavan noin 6,5 kilometriä pitkän vuoristotien Obersalzbergissä. Vuosina 1939–1941 Michahelles oli toiminut Organisation Todtin rakennusjohtajana Pfalzissa, Brysselissä ja Danzigissa, kunnes hänet nimitettiin 16. lokakuuta 1941 Einsatz Finnlandin johtajaksi () Rovaniemelle.


title: Organisation Todt

text: Heinäkuussa 1944 Michallesia seurasi 36-vuotias rakennusneuvos () diplomi-insinööri Fritz Autenrieth (s. 16. maaliskuuta 1908), hän oli aluksi virka-arvoltaan rintamanylijohtaja ("Oberfrontführer") mutta ylennettiin vuonna 1944 rintamanpääjohtajaksi ("Hauptfrontführer").


title: Sinkki

text: Sinkki on metalli ja alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Zn () ja CAS-numero 7440-66-6. Nimi on tullut saksan sanan "Zink" kautta mahdollisesti persian kiveä tarkoittavasta sanasta "sing".


title: Sinkki

text: Sinkin sulamispiste on noin 420 °C ja kiehumispiste 908 °C. Sinkki on huoneenlämmössä haurasta ja kiteistä, mutta lämmitessään muuttuu taipuisaksi ja pulverimaiseksi. Sinkki esiintyy hapetusluvulla +II. Puhdas sinkki on reaktiivista, mutta metallisen sinkin pinnalle muodostuva sinkkioksidikerros ei reagoi ilman hapen tai halogeenien kanssa. Sinkillä on korkea pelkistymispotentiaali, eli se hapettuu helposti.


title: Sinkki

text: Sinkki on tunnettu jo 3 000 vuoden takaa, jolloin sitä käytettiin messingin tekemiseen. Sinkki kuitenkin identifioitiin vasta 1746, kun Andreas Marggraf erotti metallista sinkkiä hemimorfiitin ja hiilen seoksesta.


title: Sinkki

text: Nykyään sinkki on kuparin, raudan ja alumiinin jälkeen maailman neljänneksi käytetyin metalli. Sinkkiä käytetään esimerkiksi rakennusteollisuudessa, autoteollisuudessa, lääketeollisuudessa ja kuluttajatuotteiden valmistuksessa. Yksi sinkin tärkeimmistä ominaisuuksista on sen kyky suojata terästä korroosiolta.


title: Sinkki

text: Kiinteänä sinkki on kiiltävää ja sinertävän valkoista. Huoneenlämmössä sinkki on haurasta ja kiteistä, mutta yli 100 °C:ssa se muuttuu taipuisaksi ja muotoiltavaksi. Yli 210 °C:ssa sinkki muuttuu pulverimaiseksi ja heikoksi, mutta korkeammassa lämpötilassa siitä tulee jälleen taipuisaa. Sinkin pinnalle muodostuu ohut karbonaattikerros, joka tekee sen melko taipumattomaksi, kun se reagoi ilman hiilidioksidin ja veden kanssa. Sinkki on melko pehmeää, ja sen kovuus Mohsin asteikolla on 2,5. Sen kiderakenne on heksagonaalinen. Sinkin sulamispiste on noin 420 °C ja kiehumispiste 908 °C. Sinkki palaa sinivihreällä liekillä.


title: Sinkki

text: Sinkki on metalli, jonka hapetusluku on yleensä +II. Sinkki on melko reaktiivista, mutta sen pinnalle muodostuva oksidikerros kestää hyvin hapen tai halogeenien vaikutusta. Jauheena sinkki reagoi kuumennettaessa hapen tai kloorin kanssa syttyen palamaan. Hapot, kuten suolahappo, liuottavat sinkkiä helposti vapauttaen vetyä ja typpihapon tapauksessa typen oksideja. Sinkin kemiallisista ominaisuuksista merkittävin on sen korkea pelkistyspotentiaali eli se hapettuu helposti. Tähän perustuu sen käyttö suojaamaan rautaa korroosiolta ja jalompien metallien kuten hopean pelkistämiseen.


title: Sinkki

text: Metallinen sinkki liukenee sekä emäksiin että happoihin. Sinkin liukoisuuteen vaikuttaa pH. Ionimuotoinen sinkki voidaan saostaa lievästi emäksisessä liuoksessa sinkkihydroksidiksi (Zn(OH)). Voimakkaasti emäksiseen liuokseen sinkki liukenee tetrahydroksosinkaattina ([Zn(OH)]). Zn-ioni voidaan myös saostaa vesiliuoksissa sulfidi-, boraatti-, karbonaatti-, fosfaatti- ja kromaatti-ioneilla. Nämä kuitenkin liukenevat happoihin. Analyysissa sinkki voidaan saostaa ja tunnistaa heksasyanoferraatilla(III) ([Fe(CN)]) ruskehtavana sinkkiheksasyanoferraatti(III)na.


title: Sinkki

text: Sinkin yhdisteet ovat tyypillisesti ioniyhdisteitä hapetusluvulla +II. Niille tyypillistä on värittömyys, eräitä kompleksiyhdisteitä lukuun ottamatta. Yhdisteistä halogenidit ja sulfaatti liukenevat hyvin veteen, mutta oksidi, fosfaatti, karbonaatti ja silikaatti ovat liukenemattomia. Sinkin suolat ovat yleensä ei-magneettisia, eivät johda sähköä, valkoisia ja jauhemaisia. Poikkeuksia ovat kromaattiyhdisteet.


title: Sinkki

text: Tärkein sinkkiyhdiste on sinkkioksidi, jota valmistetaan hehkuttamalla metallista sinkkiä ilman vaikutuksessa. Sinkkioksidia käytetään mm. kumiteollisuudessa. Muita tärkeitä ovat mm. sinkkikloridi, jota käytettään metallisulatteissa.


title: Sinkki

text: Sinkille on tyypillistä muodostaa myös kompleksiyhdisteitä muun muassa ammoniakin, hydroksidi- ja syanidi-ionien sekä orgaanisten yhdisteiden kanssa. Sinkki kuitenkin muodostaa lähinnä tetraedrisiä komplekseja, kuten tetra-ammiinisinkki(II)- ([Zn(NH)]), tetrasyanosinkaatti(II)- ([Zn(CN)]) ja tetraklorosinkaatti(II)-ioneja ([ZnCl]). Poikkeuksena on sinkin hydraatti, joka on oktaedrinen [Zn(HO)].


title: Sinkki

text: Sinkki muodostaa myös orgaanisia yhdisteitä. Asetaatti-ionien kanssa reagoidessa sinkistä muodostuu [ZnO(OCOMe)], joka on kiteistä ja emäksistä. Sinkin ja asetyyliasetonin (acac) reaktiossa syntyy [Zn(acac)], jossa sinkkiatomit linkittyvät toisiinsa asetyyliasetonaatti-ionien välityksellä. Sinkki muodostaa myös organometalliyhdisteitä, jotka ovat yleensä muotoa ZnR ja jotka ovat lineaarisia ja poolittomia. R on tyypillisesti metyyli, etyyli tai fenyyli. Ne reagoivat helposti ilman kanssa muodostaen sinkkioksidia. Muita tyypillisiä orgaanisia sinkkiyhdisteitä ovat aryylisinkkihalogeenit (RZnX, jossa X on jokin halogeeni ja R aryyli, fenyyliryhmä).


title: Sinkki

text: Sinkkijauhe on helposti syttyvää, ja se reagoi kiivaasti veden, happojen sekä emästen kanssa, jolloin syntyy syttyvää vetykaasua. Sinkkijauhe saattaa sisältää myös pieniä määriä arseenia, joten myrkyllisten arseenikaasujen muodostuminen on mahdollista. Sinkistä syntyvät kaasut saattavat aiheuttaa metallikuumeen. Sinkki itsessään ei ole myrkyllistä, pieninä määrinä se on jopa välttämätön hivenaine, mutta yliannostus sinkkiä voi aiheuttaa pahoinvointia. Vapaana ionina sinkki on erittäin myrkyllistä kasveille, selkärangattomille ja kaloille. Liiallinen sinkki muuttaa kuparin ja raudan imeytymistä erityisesti lihassoluissa. Sinkki reagoi vatsahappojen kanssa muodostaen sinkkikloridia, joka voi tuhota vatsaa. Krooninen altistuminen sinkille aiheuttaa anemiaa, väsymystä sekä HDL:n laskua. Sinkin yliannostusta voi hoitaa veden ja maidon avulla sekä vatsalääkkein.


title: Sinkki

text: Sinkin yhdisteitä ja metalliseoksia kuparin kanssa tunnetaan ainakin 3 000 vuoden takaa. Erityisen käytettyjä olivat messinkiset astiat. 1200-luvulla Intiassa sinkki tunnistettiin omaksi metalliksi, kun intialaiset kuumensivat sinkkimalmia suljetussa astiassa. Sinkki sublimoituu helposti, mutta se härmistyy astian reunoille, josta se on helposti irrotettavissa. Tämä tapa levisi ensin Kiinaan ja sieltä Eurooppaan. Kiinassa Ming-dynastian aikana (1368–1644) oli käytössä sinkkisiä kolikoita. 1500-luvun alussa Paracelsus kirjoitti joistakin sinkin ominaisuuksista kuitenkaan tietämättä, mitä hänen tutkimansa metalli oli. 1700-luvulla Euroopassa aloitettiin Bristolin alueella sinkin valmistus, mistä se levisi Sisiliaan ja Belgiaan. Sinkki tunnistettiin 1746, kun saksalainen kemisti Andreas Marggraf lämmitti hemimorfiitin (sinkki- ja rautaoksidin seos) ja hiilen seosta ilman kuparia, jolloin hän sai metallista sinkkiä. Sana sinkki tulee saksan kielen sanasta "zinke", "zin" tai "zink", joiden alkuperä on persian kielen sanassa "sing".


title: Sinkki

text: Sinkkiä esiintyy muun muassa sulfidimineraaleissa, sinkkivälkkeessä, hemimorfiitissa, willemiitissä ja sinkkisälvässä. Tärkein lähde on sinkkivälke. Sinkkiä esiintyy eri puolilla maapalloa melko paljon, noin 0,02 % kaikista alkuaineista. Sinkkiä tuotetaan maailmassa noin seitsemän miljoonaa tonnia vuosittain. Sinkki on suhteellisen halpaa: 100 grammaa puhdasta sinkkiä maksaa noin 3,7 euroa. Suurin osa sinkistä tuotetaan Kanadassa, Australiassa ja Kiinassa. Muita merkittäviä tuottajia ovat Venäjä, Yhdysvallat, Peru ja Meksiko. Suomessa sinkkiä tuottaa Kokkolassa toimiva Boliden Kokkola Oy, joka on Euroopan toiseksi suurin sinkkitehdas.


title: Sinkki

text: Sulfidimineraaleista sinkki muutetaan ensin sinkkioksidiksi (ZnO). Tämän jälkeen se sekoitetaan hiilen kanssa ja kuumennetaan 1 200 °C:seen. Sinkki sublimoituu kaasuksi, jolloin se kulkeutuu pois reaktioastiasta, minkä jälkeen se kerätään. Tämä voidaan myös tehdä siten, että mineraali kuumennetaan ilman kanssa, jolloin rikin oksidit saadaan poistettua seoksesta. Rikkidioksidi voidaan myöhemmin muuttaa rikkihapoksi. Tällöin syntyy sinkkisulfaattia (ZnSO), joka erotetaan elektrolyyttisesti. Toisessa vaihtoehdossa mineraali ensin jauhetaan pieneksi, minkä jälkeen hydrofobinen ja hydrofiilinen aines erotellaan toisistaan, minkä jälkeen sinkki suodatetaan ja kuumennetaan. Tämän jälkeen se uutetaan ja jälleen suodatetaan. Saadusta liuoksesta voidaan sinkki erottaa elektrolyyttisesti. Valmistamisen ongelma on, että kaasumainen sinkki reagoi ilman hapen kanssa muodostaen sinkkioksidia. Ongelma on ratkaistu lyijyllä, joka nopeuttaa sinkin kiinteytymistä huomattavasti, jolloin sinkin hapettuminen jää minimaaliseksi. Puhtausprosentiksi voidaan saada jopa 99,99 %.


title: Sinkki

text: Sinkin tarve kasvaa koko ajan. Sinkkiä joutuu ajoittain jätevesien kautta vesistöihin, joissa se kertyy mutaan ja rantapenkkoihin. Muita sinkin lähteitä ekosysteemeihin ovat muun muassa sinkityt putket, moottoriöljy sekä hyönteismyrkyt. Sinkki lisää veden happamuutta. Sinkki myös kertyy kaloihin ja myöhemmin rikastuu ravintoketjussa. Jos sinkkiä kertyy maaperään, se rikastuu eläimissä, mikä on haitallista niiden terveydelle. Myöskään kasvit eivät kestä liikaa sinkkiä. Turvallisen sinkkipitoisuuden raja-arvoksi vedessä on määritelty 2 mg/l. Tällöin sinkki saattaa aiheuttaa veden maun huononemista. Sinkki-ioni ei ole itsessään pienissä määrissä myrkyllinen, mutta jotkin sinkin yhdisteistä, kuten sinkkisyanidi ja -arsenidi, ovat erittäin myrkyllisiä. Sinkin määrää vesistöissä on pystytty laskemaan tuntuvasti viime vuosikymmeninä. Tunnettu sinkistä saastunut joki on Rein, mutta sen sinkkimäärät on saatu laskemaan suositeltuihin arvoihin. Sinkki voidaan puhdistaa vesistöissä muun muassa aktiivihiilen, hyydyttämisen tai ioninvaihdon avulla.


title: Sinkki

text: Sinkki on maailman neljänneksi käytetyin metalli raudan, alumiinin ja kuparin jälkeen. Yli puolet tuotetusta sinkkimetallista käytetään kuumasinkitykseen ja galvanointiin, eli sillä päällystetään terästä, esimerkiksi nauloja. Galvanoidussa (sähkösinkitys) metallissa sinkki toimii niin sanottuna uhrianodina eli se hapettuu pinnoitetun metallin sijaan, jolloin esimerkiksi teräksen tapauksessa vältytään ruostumiselta. Sinkkiä käytetään muutenkin rakentamisessa, erityisesti katoissa ja sadevesikouruissa käytetään sinkittyä peltiä. Ilman vesi ja hiilidioksidi muodostavat sinkin pinnalle sinkkikarbonaattia, joka suojaa muuta metallia. Sinkkiä ei voida käyttää esimerkiksi ruokatölkkien päällystämiseen, sillä ruoissa olevat hapot liuottavat sitä. Sinkkiä käytetään myös painevaluissa, jolloin sulaa sinkkiä laitetaan rautaiseen muottiin, johon se jähmettyy. Painevalettuja osia käytetään muun muassa autoissa. Sinkkiä käytetään myös muun muassa kolikoissa. Sinkkiä voidaan käyttää myös mm. hyönteismyrkyissä. Sinkkiä käytetään alkaliparistoissa anodina. Paristoissa sinkin kanssa käytetään yleensä mangaanidioksidia, elohopeaoksidia ja ammoniumkloridia.


title: Sinkki

text: Sinkkiä käytetään myös useissa metalliseoksissa, kuten pronssissa, messingissä ja uushopeassa. Sinkkiä voidaan käyttää metalliseoksissa, kunhan seosten ei tarvitse olla erityisen vahvoja. Messinkiä käytetään soittimissa, koruissa ja monenlaisissa koriste-esineissä.


title: Sinkki

text: Sinkkiä voidaan käyttää vapauttamaan vetyä epäorgaanisista hapoista (kuten suola- ja typpihaposta). Syntetiikassa sinkkiä käytetään ketonien valmistamisessa, karbonyyliyhdisteiden reaktioissa ja kytkentäreaktioissa. Sinkki toimii tällöin katalyyttinä. Sinkkikloridia voidaan käyttää dehydrauksessa ja katalyyttinä. Sinkin isotooppia Zn voidaan käyttää lauhdevesissä.


title: Sinkki

text: Sinkin yhdisteillä on monia käyttötarkoituksia. Sinkkikloridia voidaan käyttää puun kyllästämiseen, tekstiilien värjäämiseen, liimoihin, sementtiin ja metallisulatteissa. Sinkkisulfidia käytetään televisioissa ja röntgenlaitteissa. Sitä käytettiin aiemmin myös lasten lelujen värjäyksessä, kunnes se todettiin haitalliseksi. Sinkin arseeniyhdisteitä käytetään hyönteismyrkyissä. Sinkkiyhdisteitä voidaan käyttää myös muun muassa väriaineina ja muina pigmentteinä, veden pehmennyksessä ja veden puhdistuksessa. Sinkkioksidia voidaan käyttää kumiteollisuudessa vulkanoinnissa. Sitä käytetään myös lasien vahvennuksessa, maaleissa sekä lääkkeissä.


title: Sinkki

text: Luonnossa esiintyvä sinkki koostuu neljästä pysyvästä isotoopista Zn, Zn, Zn, Zn ja yhdestä erittäin pitkän puoliintumisajan isotoopista Zn, jonka puoliintumisaika on 5×10 vuotta. Näistä Zn on yleisin 48,6 % osuudella. Sinkillä on ytimessään 30 protonia ja neutronien lukumäärä vaihtelee 27:n ja 51:n välillä.


title: Sinkki

text: Suomessa ei sinkin puutetta esiinny tavallista ruokavaliota noudattavilla. Puutoksen suhteen riskiryhmiä ovat laihduttajat ja vegaanit. Sinkkiä on runsaasti lihassa, maksassa ja yleensä juustoissa. Kasviksista sinkkiä on runsaasti täysjyväviljassa, auringonkukan- ja kurpitsansiemenissä, vehnänalkioissa ja -leseissä sekä pähkinöissä.


title: Sinkki

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan sinkkiä tulisi saada 1,1 mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli aikuisilla naisilla noin 7 mg/vrk ja miehillä 9 mg/vrk. Erityisryhmillä kuten raskaana olevilla (9 mg/vrk) ja imettävillä naisilla (11 mg/vrk) tarve on suurempi. Vegaaniruokavaliossa saantisuositus on 25–30 % suurempi, koska eläinperäinen proteiini parantaa sinkin hyväksikäyttöä ruoassa, kun taas viljavalmisteiden fytiinihappo heikentää sitä. Lapsilla ja nuorilla suositus vaihtelee iän mukaan. Tarve on suurin kasvuikäisillä pojilla: 11–12 mg/vrk. Suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 25 mg/vrk. Suomalaiset saavat sinkkiä keskimäärin: naiset 10,0 mg/vrk (1,5 mg/MJ) ja miehet 13,6 mg/vrk (1,5 mg/MJ). Suosituksiin verrattuna sinkkiä saadaan ravinnosta riittävästi. Kun myös ravintoainevalmisteista saatava sinkki otetaan huomioon, muutamalla prosentilla väestöstä saanti kuitenkin ylittää suurimman hyväksyttävän päiväsaannin. Suomalaisten kolme tärkeintä sinkin lähdettä ovat viljat, liha ja maito.


title: Sinkki

text: Eliöt tarvitsevat sinkkiä useiden entsyymien rakennusosaksi sekä DNA:n valmistamisessa. Nämä entsyymit tyypillisesti säätelevät ihmisen kehitystä ja hedelmällisyyttä. Esimerkiksi hiilihappoanhydraasi, joka vaikuttaa hiilidioksidin kulkeutumiseen veressä, vaatii sinkkiä toimiakseen. On arvioitu, että sinkki on noin kolmentuhannen proteiinin rakennusosa. Muun muassa sylkirauhasesta, eturauhasesta ja immuunijärjestelmästä on löydetty sinkkiä. Sinkin puute, erityisesti lapsilla, vaikuttaa aivojen kehittymiseen.


title: Instrumentalismi

text: (Metodologinen) instrumentalismi on tieteenfilosofinen näkemys, jonka mukaan käsitteet ja teoriat ovat hyödyllisiä instrumentteja ja niiden arvoa ihmisille ei mitata sillä, ovatko ne tosia vai epätosia (tai kuvastavatko ne totuutta), vaan sillä kuinka tehokkaasti ne selittävät ja ennustavat ilmiöitä.


title: Instrumentalismi

text: Instrumentalismi ja sen kehitys liittyvät läheisesti analyyttisen filosofian pragmaattisen koulukuntaan ja sen edustajiin John Deweyhin, William Jamesiin ja C. S. Peirceen. Instrumentalisteja on usein syytetty relativisteiksi, kuten suurelta osin lähinnä William Jamesin kirjoitukset olivatkin. Ontologinen kysymys maailman, tosiasioiden ja arvojen luonteesta on kuitenkin täysin erilainen kuin käytännöllinen tieteenfilosofinen näkemys tieteellisten teorioiden ja laajemmin katsottuna epistemologian luonteesta, joten puhdas realisti voi olla myös instrumentalisti (esimerkiksi Karl Popper). C. S. Peirce myös myöhemmin alkoi puhua omista näkemyksistään pragmatisismina erotuksena pragmatismiin, tehdäkseen selvempää eroa itsekin relativistisempina pitämiinsä kollegoihinsa.


title: Instrumentalismi

text: Poliittinen instrumentalismi on alun perin muun muassa John Deweyn ja myöhemmin muun muassa Chicagon taloustieteellisen koulukunnan edustama näkemys, jonka mukaan politiikan ei tulisi olla dogmaattista tai ideologioihin perustuvaa, vaan kaikella politiikalla tulisi olla selkeät tavoitteet ja tulisi empiirisesti mitata, josko politiikalla saavutetaan kyseiset tavoitteet.


title: Instrumentalismi

text: Samanlaista näkemystä voidaan soveltaa myös etiikkaan, jossa voidaan puhua moraalisesta instrumentalismista, joka ei pidä metafyysisiä itseisarvoja, joita ei voida erikseen perustella. Moraalisen instrumentalismin mukaan sääntö, jonka mukaan muita ihmisiä ei saa tappaa, on perusteltavissa yhteisön selkeiden tavoitteiden perusteella, kun taas vaikkapa uskonnollinen näkemys seksuaalisen himon haitallisuuteen ei edistä mitään rationaalista tai sekulaaria tavoitetta ja siten lähinnä haittaa yhteisön toimintaa. Tällaisena moraalinen instrumentalismi lähentyy David Humen näkemyksiä sekä klassista utilitarismia.


title: Eettinen konsensusteoria

text: Eettinen konsensusteoria on vahvasti modernistinen eettinen näkemys, jonka mukaan ihmisyhteisön on mahdollista kyetä idealisoidussa tilanteessa pääsemään konsensukseen moraalin luonteesta ja luomaan universaali moraali.


title: Eettinen konsensusteoria

text: Konsensusteoria hylkää eettisen realismin näkemyksen moraalisista "tosiasioista", jotka esiintyvät joko naturalistisina ja empiirisesti mitattavina ominaisuuksina tai intuitiolla havaittavina asiantiloina. Konsensusteorian vahva näkemys etiikkaan on, että kysymyksessä on emergentti ihmisten kanssakäymisestä kumpuava moraalisäännöstö, joka ei voi olla ihmisestä riippumaton eli objektiivinen.


title: Eettinen konsensusteoria

text: Jürgen Habermas on kehittänyt universaalipragmatiikkaansa, joka pyrkii luomaan sosiaalisen teorian ja viitekehyksen, jonka mukana syntyisi idealisoidut puitteet absoluuttisen moraalin synnylle. Habermaslaisessa diskurssissa sosiaaliset ja psykologiset esteet eivät vaikuttaisi keskusteluun ja kaikki kuuntelisivat toistensa näkökantoja ilman dogmaattisuutta tai ideologiansa painolastia.


title: Eettinen konsensusteoria

text: John Rawls muotoili hyvin samansuuntaisen teorian puhuessaan teoksessaan Oikeudenmukaisuusteoria eettisten näkemysten reflektiivisestä tasapainosta, jonka yhteisö saavuttaa rationaalisen keskustelun myötä.


title: Moraalinen realismi

text: Moraalinen realismi eli eettinen realismi on metaeettinen näkemys, jonka mukaan objektiivinen moraali on olemassa moraalisista agenteista riippumatta.


title: Moraalinen realismi

text: Moraalisen realismin mukaan esimerkiksi väite ”naisten ympärileikkaukset ovat väärin” ei tarkoita, että naisten ympärileikkaukset eivät olisi vallitsevan kulttuurin hyväksymiä, tai että lauseen totuusarvo olisi subjektin maailmankatsomuksesta riippuvainen, vaan se kertoo, että on objektiivinen tosiasia, että ne ovat väärin. Moraalisen realismin mukaan moraalisilla lauseilla on totuusarvo aivan kuten kokemusperäisesti mitattavilla asioillakin.


title: Moraalinen realismi

text: Moraalista realismia edustavat lähinnä moraaliset naturalistit, joiden mukaan moraalinen hyvä voidaan palauttaa kokemusperäisiin tosiasioihin, sekä eettiset intuitionistit, joiden mukaan moraaliset tosiasiat ovat tavoiteltavissa ihmisen omalla intuitiolla eli sisäisellä näkemyksellä.


title: Moraalinen realismi

text: Moraaliselle realismille vastakkainen kanta on moraalinen antirealismi.


title: Tarnów

text: Tarnów () on kaupunki Puolan kaakkoisosassa Vähä-Puolan voivodikunnassa. Vuonna 2009 siellä oli 115 341 asukasta. Ensimmäiset Auschwitzin keskitysleirille joutuneet ihmiset olivat peräisin Tarnówista.


title: Tarnów

text: Kaupungin menestynyt koripallojoukkue on "Unia Wisla Paged Tarnów".


title: Luettelo komediaelokuvista

text: Luettelo komediaelokuvista.


title: Shrek

text: Shrek on vuonna 2001 valmistunut yhdysvaltalainen tietokoneanimaatioelokuva. Elokuvan ohjasivat Andrew Adamson ja Vicky Jenson ja animaation hoiti DreamWorks-yhtiö. "Shrek" oli ensimmäinen elokuva, joka voitti parhaan animaatioelokuvan Oscar-palkinnon vuonna 2002. Shrek julkaistiin Suomessa VHS:llä ja DVD:llä vuonna 2002. Elokuva pohjautuu William Steigin vuonna 1990 julkaistuun kuvitettuun satukirjaan.


title: Shrek

text: Nimi Shrek tulee saksan kielen sanasta ”Schreck”, joka tarkoittaa pelottavuutta.


title: Shrek

text: Pääroolien ääninäyttelijöinä ovat Mike Myers (Shrek), Eddie Murphy (Aasi) ja Cameron Diaz (Prinsessa Fiona). Suomalaisina ääninä ovat Samuli Edelmann (Shrek), Jukka Rasila (Aasi) ja Tiina Isohanni (Prinsessa Fiona).


title: Shrek

text: Elokuvan sanottiin olevan tarkoitettu lähinnä aikuisille. Elokuvassa oli paljon aikuisille suunnattuja vitsejä ja teemoja, mutta silti elokuvassa oli helppo juoni ja huumoria, jotka sopivat lapsille. Elokuvassa soi monia tunnettuja pop-lauluja.


title: Shrek

text: Elokuvan myötä DreamWorks Pictures pääsi Disneyn kilpailijaksi ja Shrek oli myöhemmin jopa DreamWorksin maskotti.


title: Shrek

text: Shrek menestyi hyvin ja myöhemmin syntyivät jatko-osat "Shrek 2", "Shrek kolmas" sekä "Shrek ja ikuinen onni". Myös Saapasjalkakissa on saanut oman spin-off-elokuvansa vuonna 2011.


title: Shrek

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Shrekin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Shrek

text: Shrek (Samuli Edelmann) on vihreä jätti, joka nauttii ylhäisestä yksinäisyydestään kotonaan suolla. Erään kerran Shrekin rauhaisa elo kuitenkin keskeytyy, kun useat satuhahmot, kuten Pinokkio, kolme pientä porsasta sekä Aasi (Jukka Rasila) joutuvat pakenemaan suolle. Satuhahmojen paon on aiheuttanut pakkomielteinen ja satuja inhoava lordi Faquaard (Eero Saarinen).


title: Shrek

text: Shrek lähtee kotoaan pyytämään lordi Faquaardia palauttamaan rauhan hänen suolleen riippanaan iloisesti ja jatkuvasti pölisevä Aasi. Sillä välin Faquaard kiduttaa piparkakku-ukkoa, jotta tämä paljastaisi hänelle paenneiden satuhahmojen olinpaikan. Kesken kaiken kidutuskammioon kuitenkin ryntää joukko Faquaardin vartijoita mukanaan lordin palavasti etsimä esine: taikapeili. Peili kertoo Faquaardille, että tästä voi tulla oikea kuningas vain, jos tämä nai prinsessan. Peili antaa Faquaardille kolme prinsessavaihtoehtoa: Tuhkimon, Lumikin ja prinsessa Fionan (Tiina Isohanni). Faquaard valitsee Fionan ja hiljentää peilin ennen kuin tämä ehtii mainita ”eräästä vähäpätöisestä seikasta, joka tapahtuu öisin” (paljastuu myöhemmin kiroukseksi).


title: Shrek

text: Shrek ja Aasi saapuvat Faquaardin palatsiin Dulocin kaupunkiin ja saavat huomata olevansa keskellä turnajaisia. Turnajaisten ”voittaja” saa lähteä pelastamaan Fionaa Faquaardin vaimoksi eräästä laavan ympäröimästä ja tultasyöksevän lohikäärmeen vartioimasta linnasta. Shrek päihittää (Aasin avustamana) muut ritarit helposti showpainiottelun kaltaisessa kamppailussa. Faquaard suostuu siirtämään satuhahmot Shrekin suolta pois, jos Shrek pelastaa Fionan.


title: Shrek

text: Shrek ja Aasi matkustavat linnaan ja lähtevät perille päästyään eri teille löytääkseen Fionan. Aasi kohtaa lohikäärmeen ja lirkuttelee sille pelastaakseen nahkansa ennen kuin huomaa lohikäärmeen olevankin naispuolinen. Lohikäärme ihastuu Aasiin ja vie tämän kammioonsa. Kun Shrek löytää Fionan, prinsessa kauhistuu tämän epäromanttista luonnetta. Heidän lähtiessään linnasta Shrek onnistuu pelastamaan Aasin, joka on joutunut kiikkiin lohikäärmeen helliin kynsiin. Aasin lähtö saa lohikäärmeen raivostumaan, ja se ajaa Shrekin, Fionan ja Aasin ulos linnasta. Ensi alkuun Fiona on innoissaan pelastumisestaan, mutta pettyy nopeasti Shrekin riisuessa kypäränsä ja paljastaessa olevansa jätti. Kolmikko lähtee paluumatkalle Faquaardin palatsiin. Matkan aikana Shrek ja Fiona saavat huomata, että heillä on paljon yhteistä. Lopulta he rakastuvat toisiinsa. Yön saapuessa Fiona kuitenkin kieltäytyy nukkumasta yhdessä Shrekin ja Aasin kanssa, vaan vetäytyy läheiseen luolaan aamunkoittoon saakka. Shrek ja Aasi valvovat ja katselevat tähtiä. Shrek ilmoittaa Aasille aikovansa rakentaa muurin suonsa ympärille heti kotiin palattuaan. Kun Aasi tivaa Shrekiltä syytä siihen, Shrek vastaa, että kaikilla on tapana tuomita hänet ennen kuin tutustuvat häneen. Hänen on näin ollen paras asua yksikseen.


title: Shrek

text: Seuraavana yönä Fiona vetäytyy yöpuulle läheiseen tuulimyllyyn. Kun Aasi kuulee myllystä omituisia ääniä, hän astuu sisään ja löytää sieltä Fionan, joka on muuttunut jätiksi. Fiona kertoo, että hänet kirottiin lapsena, niin että hän muuttuu jätiksi joka yö. Kirous on syy siihen, miksi Fiona ylipäänsä lukittiin linnaan. Fionan oli määrä pysyä siellä, kunnes hän todellinen rakkautensa saapuisi antamaan hänelle suudelman ja muuttamaan hänet oikeaan muotoonsa. Shrek, joka on aikeissa tunnustaa tunteensa Fionalle, kuulee vahingossa osan aasin ja Fionan keskustelusta. Fiona kertoo parhaillaan, miten paljon hän inhoaa muuttumista ”jätinrumilukseksi”, ja Shrek käsittää hänen sanansa väärin. Shrek luulee Fionan inhoavan häntä, minkä seurauksena hänen sydämensä särkyy. Fiona vannottaa Aasia olemaan kertomatta Shrekille loitsusta, sillä hän haluaa tehdä sen itse. Kun aamu viimein koittaa, Shrek on kuitenkin jo ehtinyt hakea Faquaardin Fionan luokse. Faquaard ja Fiona lähtevät takaisin Faquaardin linnaan, kun taas masentunut Shrek palaa suolleen, joka on nyt autioitunut.


title: Shrek

text: Shrek saa huomata, että rauhastaan huolimatta hän tuntee olonsa surkeaksi ja kaipaa Fionaa. Aasi saapuu suolle vihaisena Shrekille. Shrek paljastaa kuulleensa Fionan ja Aasin keskustelun. Aasi pitää Fionalle antamansa lupauksen ja kertoo Shrekille, että Fiona puhui sinä yönä jostakusta toisesta. Sitten Aasi kertoo Shrekille, että Fiona on menossa naimisiin aivan kohta, ja yllyttää Shrekiä lähtemään Dulociin ansaitsemaan Fionan rakkauden. Shrek ja Aasi pääsevät Dulociin tuotapikaa linnasta paenneen ja Aasia seuranneen lohikäärmeen kyydissä. Shrek ja Aasi saapuvat häihin ennen kuin Faquaard ehtii suudella Fionaa. Samassa aurinko kuitenkin laskee ja muuttaa Fionan hääyleisön edessä jätiksi. Shrek käsittää nyt, mitä Fiona todella tarkoitti sanoillaan yöllä tuulimyllyssä. Fionan muodonmuutos kuvottaa Faquaardia, joka määrää Shrekin tapettavaksi ja Fionan vangittavaksi. Shrek kuitenkin kutsuu vihellyksellään lohikäärmettä, joka syöksyy sisään ja nielee Faquaardin. Shrek ja Fiona myöntävät rakastavansa toisiaan ja suutelevat. Sen seurauksena valo ympäröi Fionan kirouksen viimein murtuessa. Fiona jää kuitenkin suureksi yllätyksekseen jätiksi. Shrek rauhoittelee Fionaa vakuuttamalla tämän siitä, että tämä on yhä kaunis. Pari menee naimisiin Shrekin suolla ja lähtee häämatkalle muiden juhlijoiden laulaessa kappaleen ”I’m a Believer”.


title: Suomen Helluntaikirkko

text: Suomen Helluntaikirkko on kristillinen uskonnollinen yhdyskunta. Tammikuussa 2002 allekirjoitettiin asiakirja Helluntaikirkon perustamiseksi. Uskonnolliseksi yhdyskunnaksi Suomen Helluntaikirkko rekisteröitiin 25.3.2003. Osaksi Suomen helluntaiherätys, joka koostuu paikallisseurakunnista, jotka toimivat tätä tarkoitusta varten perustetun yhdistyksen nimen alla, on saanut Helluntaikirkon perustamisen kautta virallisen uskontokunnan aseman lainsäädännöllisellä tasolla. Suurin osa helluntaiseurakunnista toimii kuitenkin edelleen rekisteröityjen yhdistysten kautta Helluntaikirkon ulkopuolella.


title: Suomen Helluntaikirkko

text: Rekisteröityminen uskonnolliseksi yhdyskunnaksi herätti kiivasta keskustelua helluntaiherätyksen sisällä ja erityisesti "Ristin Voitto" -lehden sivuilla. Suurimpia pelonaiheita olivat paikallisseurakuntien itsenäisyyden menettäminen sekä kaksoisjäsenyyden mahdottomuus niille helluntaiseurakuntiin kuuluville, jotka kuuluvat samalla myös Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Suomen Helluntaikirkko -nimiseen uskonnolliseen yhdyskuntaan kuuluminen pakottaisi valitsemaan näiden kahden kirkon jäsenyyden väliltä. Helluntaikirkon jäseniä oli syyskuun 2014 alussa 8 011. Jäsenmäärä on kasvussa, vertailun vuoksi vuoden 2012 lopussa Helluntaikirkossa oli 7 445 jäsentä. Kaikkiaan Suomessa on noin 46 000 helluntailaista, eli valtaosa heistä ei kuulu Suomen Helluntaikirkon seurakuntiin.


title: Suomen Helluntaikirkko

text: Suomen Helluntaikirkkoa johtaa vuosikokouksessa valittava hallitus, joka keskuudestaan vuosittain valitsee puheenjohtajan. Tällä hetkellä puheenjohtajana toimii Helsingin Saalem -seurakunnan johtaja Mika Yrjölä. Helluntaikirkon toiminnanjohtajana on pastori Esko Matikainen. Lisäksi organisaatiossa on hallituksen työvaliokunta ja useita toimikuntia ja työryhmiä.Helluntaikirkko kuuluu Suomen vapaakristilliseen neuvostoon (SVKN), joka on Suomessa toimivien vapaiden uskonyhteisöjen yhteistyöelin. Helluntaikirkko on Suomen Evankelisen Allianssin jäsen sekä Suomen ekumeenisen neuvoston tarkkailijajäsen. Suomen ekumeenisen neuvoston määritelmä "kristillisestä yhteisöstä" sisältää sekä yhdistysmuotoisena että uskonnollisena yhteisönä toimivat helluntaiseurakunnat.


title: Suomen Helluntaikirkko

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksen vuonna 1997 hyväksymä luettelo Suomen kristillisistä uskontokunnista sisältää Suomen helluntaikirkkoa laajemman Suomen helluntaiherätyksen. Piispainkokous ei ole tehnyt uutta luetteloa Helluntaikirkon perustamisen jälkeen, mutta Kirkon tutkimuskeskuksen julkaisussa "Muutosten keskellä - Suomen evankelis-luterilainen kirkko vuosina 2000–2003" todetaan Helluntaikirkon olevan uudelleenorganisoitunut helluntaiherätys. Helluntai- ja Suomen evankelisluterilaisen kirkon johto tapaavat säännöllisesti sekä SVKN:n, että kahden keskisten neuvottelujen yhteydessä.


title: Suomen Helluntaikirkko

text: Suomen Helluntaikirkko on saanut opetusministeriöltä uskonnollisille yhdyskunnille uskonnonvapauslain ja avioliittolain mukaan myönnettävän vihkioikeuden. Helluntaikirkko järjestää pastoreilleen vihkimiskoulutuksia ja helluntaikirkon jäsenseurakuntaan kuuluvilla on mahdollisuus saada oman seurakuntansa pastori toimittamaan avioliittoon vihkiminen, mikäli pastorilla on vihkimisoikeuslupa.


title: RV

text: Ristin Voitto, toiselta tasaveroiselta nimeltään RV, toimii Suomen helluntaiherätyksen pää-äänenkannattajana. Lehti ilmestyy viikoittain.


title: RV

text: "Ristin Voitto" on perustettu vuonna 1912. Tuolloin alettiin julkaista norjalaisesta "Korsets Seieristä" suomennettua "Ristin Voitto" -lehteä, jonka ensimmäisenä julkaisijana toimi tammisaarelainen muurarimestari H. W. Sjöblom. Maisteri Arno Fellman toimi suomentajana. Ensimmäisen vuoden numerot 1–6 painettiin Norjassa. Tämän jälkeen lehdestä tuli kasvavan suomalaisen helluntailiikkeen oma julkaisu.


title: RV

text: Lehdessä julkaistaan uutisia, opetuskirjoituksia ja ajankohtaisartikkeleita, sekä kirja- ja levyarvosteluja ja perheuutisia. Ristin Voitossa on myös yleisönosasto, jolla käydään useimmiten keskusteluja Suomen helluntailiikkeen opillisista ja käytännöllisistä kysymyksistä.


title: RV

text: Lehden levikki on nykyisin noin 18 500 kpl, ja on arvioitu, että lehti tavoittaa noin 40 000 lukijaa viikoittain.


title: RV

text: Lehdellä on toimitus sekä Helsingissä että Keuruulla. Lehden päätoimittaja on Leevi Launonen. Lehteä kustantaa Aikamedia Oy.


title: Martin van Creveld

text: Martin van Creveld (s. 5. maaliskuuta 1946) on Hollannissa syntynyt israelilainen sotahistorioitsija. Hän on asunut Israelissa vuodesta 1950 lähtien.


title: Wayne Gretzky

text: Wayne Douglas Gretzky (s. 26. tammikuuta 1961 Brantford, Ontario, Kanada) on ammattilaisuransa lopettanut kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Kansainvälisen jääkiekkoliiton mukaan Gretzkyä pidetään yleisesti kaikkien aikojen parhaana jääkiekkoilijana.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky pelasi Pohjois-Amerikan NHL-liigassa yhteensä 20 kauden ajan edustaen Edmonton Oilersia, Los Angeles Kingsiä, St. Louis Bluesia ja New York Rangersia voittaen NHL:n Stanley Cup-mestaruuden neljä kertaa. NHL:n runkosarjassa Gretzky pelasi yhteensä 1 487 ottelua tehopistein 894+1963=2857. Hänen pistekeskiarvonsa NHL:ssä on 1,92 tehopistettä yhtä ottelua kohden, minkä johdosta hän on liigan historian kaikkien aikojen paras pistemies, maalintekijä sekä eniten maalisyöttöjä merkkauttanut pelaaja.


title: Wayne Gretzky

text: NHL:ssä Gretzky ylitti 200 tehopisteen rajan neljä kertaa runkosarjan aikana, eikä yksikään toinen pelaaja ole kyennyt ylittämään kyseistä rajaa kertaakaan. Päättäessään ansiokkaan pelaajauransa vuoden 1999 keväällä kauden 1998–1999 päätteeksi Gretzky piti hallussaan neljääkymmentä runkosarjan ennätystä, viittätoista pudotuspeliennätystä ja kuutta ssa saavutettua ennätystä. Hän on myös voittanut NHL:n herrasmiespelaajalle jaettavan Lady Byng Memorial Trophyn viidesti, useammin kuin yksikään toinen pelaaja. Hän myös puhui usein julkisesti haluavansa kitkeä väkivaltaiset kaukalotappelut jääkiekosta kokonaan.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky pelasi viimeisen NHL-ottelunsa 18. huhtikuuta 1999 New York Rangersin kotiareenalla Madison Square Gardenissa. Edmonton Oilers jäädytti Gretzkyn pelinumeron 99 hänen aktiiviuransa jälkeen 1. lokakuuta 1999. Gretzkyn pelinumero jäädytettiin koko NHL:ssä 6. helmikuuta 2000, eikä kenenkään toisen pelaajan pelinumeroa ole edelleenkään jäädytetty NHL:ssä koko liigan laajuisesti. Ympäri maailmaa tätä numeroa myös kunnioitetaan, sillä esimerkiksi SM-liigassa ei ole Gretzkyn vaikutuksen jälkeen kukaan ottanut pelinumeroa 99, vaikka sitä ei virallisesti ole kielletty.


title: Wayne Gretzky

text: Kanadan jääkiekkomaajoukkuetta Gretzky edusti vain muutamaan otteeseen. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin hän osallistui ainoastaan vuonna 1982, sillä muutoin hän pelasi joka kevät joukkueineen NHL:n pudotuspeleissä. Gretzky edusti maataan neljässä Kanada-cup-turnauksessa ja kerran olympiakisoissa sekä maailmancupissa. Aikuisten maajoukkuetasolla hän saavutti kuusi ja alle 20-vuotiaiden tasolla yhden mitalin.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzkyn äiti Phyllis (o.s. Hockin, k. 2005) oli brittiläistä sukua ja syntyi ja kasvoi Parisissa, Ontariossa. Gretzkyn isänisä Anton "Tony" Gretzky oli puolalainen siirtolainen, joka muutti vuonna 1917 Venäjältä nykyisen Valko-Venäjän alueelta Yhdysvaltoihin Chicagoon aikomuksenaan liittyä Yhdysvaltain armeijaan. Kanadan armeijassa maksettiin kuitenkin parempaa palkkaa, ja hän muuttikin pian Winnipegiin Kanadaan. Vuonna 1932 Anton ja Mary Gretzky perustivat vihannestarhan lähelle Brantfordia. Waynen isän Walter Gretzkyn mukaan Anton ja Mary olivat valkovenäläisiä, mutta he ovat voineet olla myös Valko-Venäjällä asuneita puolalaisia, sillä Wayne Gretzky on toisinaan vitsaillut puolalaisilla juurillaan.


title: Wayne Gretzky

text: Jääkiekkoa Wayne opetteli pelaamaan jo kaksivuotiaana kotinsa takapihalla isänsä jäädyttämällä kentällä. Hän harjoitteli ahkerasti luistelua, laukomista ja mailankäsittelyä. Kuusivuotiaana Gretzky aloitti pelaamisen joukkueessa, jossa osa pelaajista oli kymmenvuotiaita eli häntä neljä vuotta vanhempia. Jo nuorena Gretzky oli niin lahjakas pelaaja, että hän pelasi vuosia itseään vanhempien sarjoissa. Viimeisellä juniorikaudellaan Brantfordissa Gretzky teki 85 ottelussa 378 maalia ja 139 syöttöä eli yhteensä 517 tehopistettä. Juniorisarjoissa Wayne sai lempinimen "valkoinen tornado", joka perustui hänen nopeuteensa ja siihen, että hän käytti valkoisia pelihanskoja.


title: Wayne Gretzky

text: 14-vuotiaana Gretzky jätti liian pieneksi jääneen kotikaupunkinsa ja muutti Torontoon. Torontossa Gretzky pelasi ensin Toronto Natsissa ja seuraavaksi OHA-liigan Peterborough Petesissä. Kausi 1977–78 oli ainoa täysi kausi, jonka Gretzky pelasi kokonaan OHA:ssa. Seuraavasta kaudesta osan hän pelasi Kanadan nuorten jääkiekon MM-joukkueessa, mutta voitti silti OHA:n pistepörssin.


title: Wayne Gretzky

text: Kaudella 1978–79 pelatessaan OHA:n Sault Ste. Marie Greyhoundsissa Gretzky olisi halunnut käyttää esikuvansa Gordie Howen numeroa 9, mutta se oli joukkueessa jo käytössä. Gretzky pelasi jonkin aikaa numerolla 19, joka vaihtui sitten numeroon 14. Valmentaja Muzz MacPherson kehotti Gretzkyä kokeilemaan numeroa 99 Phil Espositon ja Ken Hodgen lailla. Ensimmäisessä ottelussa, jossa Gretzky käytti numeroa 99, yleisö naureskeli numerolle aluksi, mutta ottelun jälkeen nauru hiljeni Gretzkyn tehtyä kolme maalia eli kypärätempun. Gretzky mieltyi numeroon, jota kukaan ei ollut aiemmin käyttänyt, eikä tämän jälkeen luopunut siitä.


title: Wayne Gretzky

text: Ammattilainen Gretzkystä tuli kaudella 1977–78 hänen siirryttyään WHA-liigan Indianapolis Racersiin. Indianapolisissa Gretzky ehti pelata vain kahdeksan ottelua ennen kuin Racers myi hänet vielä tuollon WHA-liigassa pelanneelle Edmonton Oilersille. Gretzky olisi mieluummin siirtynyt OHA:sta suoraan NHL:ään, mutta liigan ikäraja oli tuolloin 20 vuotta. OHA-sarjaan jäämisen Gretzky ei nähnyt kehittävän uraansa, joten WHA oli paras vaihtoehto. Ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan Gretzky oli WHA:n pistepörssin kolmas pistein 46 + 64 = 110.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky teki Edmontonin kanssa alun perin huikean kahdenkymmenen vuoden sopimuksen, jonka oli määrä kestää vuoteen 1999 asti. Gretzky aloitti uransa NHL:ssä ("National Hockey League") syksyllä 1979, kun WHA yhdistyi NHL:ään. NHL:n sääntöjä muutettiin siten, että WHA:n useat alaikäiset juniorit saattoivat jatkaa uraansa NHL:ssä.


title: Wayne Gretzky

text: Vaikka kukaan ei uskonut Gretzkyn kykenevän NHL:ssä samanlaisiin tehoihin kuin WHA-liigassa, Gretzky oli jo ensimmäisellä NHL-kaudellaan jaetulla ykkössijalla pistepörssissä Marcel Dionnen kanssa tehopistein 51 + 86 = 137. Gretzky myös kirjasi kaudella eniten syöttöjä runkosarjassa. Tulokaskaudellaan Gretzky ajautui uransa ensimmäiseen tappeluun Chicago Blackhawksin Doug Lecuyeria vastaan. Uransa aikana Gretzky osallistui tappeluun vain kolmesti.


title: Wayne Gretzky

text: Jo toisella NHL-kaudellaan Gretzky rikkoi Bobby Orrin syöttöennätyksen ja Phil Espositon piste-ennätyksen jakamalla 109 syöttöä ja tekemällä 164 tehopistettä. Kauden kruunasivat Art Ross ja Hart Memorial Trophyt.


title: Wayne Gretzky

text: Kaudella Gretzkyn oikealla laidalla alkoi pelata suomalaistulokas Jari Kurri. Kurrin tulo Gretzkyn ketjuun näkyi ajoittain itsekkyydestä syytetyn keskushyökkääjän plus-miinustilastojen parantumisena. Kaksikolle tyypillistä oli kiekon siirto yhdellä kosketuksella sinne, minne toinen oli vasta menossa. Kaikkiaan hyökkääjät pelasivat Edmontonissa yhdessä kahdeksan kautta, joiden aikana Kurri syötti Gretzkyn maaleista 196. Vastaavasti Gretzky syötti Kurrin maaleista 364. Heistä puhutaan yhä liigan kaikkien aikojen kovimpana ja legendaarisimpana kaksikkona.


title: Wayne Gretzky

text:
Kaudella Gretzky teki ennätykselliset 92 maalia. Kukaan muu ei ollut aiemmin saavuttanut yhdellä kaudella edes 80 maalin rajaa.
Gretzky saavutti ensimmäisenä pelaajana 200 tehopistettä 92 maalillaan ja 120 syötöllään (yhteensä 212). Seuraavina kausina Gretzky paranteli joka kerta omaa yhden kauden syöttöennätystään (125, 135, 163) ja saavutti lopullisen yhden kauden piste-ennätyksensä (215 pistettä).


title: Wayne Gretzky

text: Kausi ei ollut aivan edellisen veroinen, mutta silti Gretzky voitti maali- ja pistepörssit 71 maalilla ja 125 syötöllä. Samalla kaudella hän osallistui myös uransa toiseen tappeluun Minnesota North Starsin Neal Brotenia vastaan. Kauden jälkeen Gretzky palkittiin jälleen NHL:n arvokkaimpana pelaajana niin pelaajien kuin pelaajayhdistyksenkin puolesta.


title: Wayne Gretzky

text: Vaikka Jari Kurri oli vakiinnuttanut nopeasti paikkansa Gretzkyn rinnalla, ketjun vasenta laitahyökkääjää haettiin pitkään. Paikalla kokeilivat muun muassa Mike Krushelnyski, Willy Lindström, Jaroslav Pouzar ja Raimo Summanen. Kaudella ketju sai lopulta toisen helsinkiläisen laiturin, kun Esa Tikkanen istutettiin Edmontonin ykkösvitjaan. Tikkasen rooliin kuului tilan raivaaminen taitaville ketjukavereille, Gretzkyn koskemattomuuden varjeleminen ja nurkissa taisteleminen. Syvyyssuunnassa Oilersin ykkösketjun takana peliä teki Hockey Hall of Fame -puolustaja Paul Coffey.


title: Wayne Gretzky

text: Keväällä 1984 Gretzky ajautui viimeistä kertaa urallaan tappeluun. Chicago Blackhawksin Bob Murray sai kunnian olla viimeinen Gretzkyn kanssa tapellut.


title: Wayne Gretzky

text:
Kun Gretzky myytiin Oilersista Los Angeles Kingsiin kauden päätteeksi, hänellä oli hallussaan 49 NHL-ennätystä, mikä oli jo sinänsä ennätys.
Gretzkyn myynti johtui enemmänkin Oilersin taloudellisesta tilanteesta kuin Kingsin pelaajillisista syistä. Oilersin omistaja Peter Pocklington näki Gretzkyn olevan täydellinen markkinatuote, jonka arvo oli kuitenkin kääntymässä laskusuuntaan. Los Angelesin Kingsien saatua Gretzkyn joukkueeseensa seuran omistaja Bruce McNall ymmärsi, että jos hän nostaisi Gretzkyn palkkaa niin että tämä saisi korvauksia PR-tilaisuuksista, joukkueen tulot lähtisivät samalla kasvuun. Hän oli oikeassa, mutta sai näin aikaan NHL:n palkkatason huiman ja nopean nousun, mikä taas teki NHL:stä bisnestuotteen.


title: Wayne Gretzky

text: Wayne Gretzky pelasi Los Angeles Kingsin joukkueessa kahdeksan kautta. Heti Gretzkyn ensimmäisellä Los Angelesin-kaudella Kings eteni pudotuspeleihin, joissa se pudotti ensimmäisellä kierroksella jatkosta Gretzkyn entisen seuran Edmonton Oilersin. Gretzky teki tuolla kaudella 54 maalia ja antoi 114 maaliin johtanutta syöttöä, yhteensä 168 pistettä. Kingsin taival pudotuspeleissä kuitenkin päättyi toisella kierroksella. Vastustajana otteluparissa oli Calgary Flames, joka eteni lopulta Stanley Cup-voittoon. Kauden päätteeksi Gretzky palkittiin Hart Trophylla.


title: Wayne Gretzky

text:
Seuraavalla kaudella Gretzkyn entinen joukkue Oilers voitti ensimmäisen mestaruutensa ilman Gretzkyä. Tuo voitto on toistaiseksi Edmonton Oilersin viimeisin.
Gretzky ei voittanut Stanley Cupia uudelleen enää Oilersista lähdettyään. Finaaliin asti Gretzky pääsi Kingsin kanssa kaudella , mutta tuolloin Montreal Canadiens vei Stanley Cupin otteluvoitoin 4–1. Gretzkyn joukkuekavereina pelasivat tuolla kaudella muun muassa kaksi jo Oilersin ajoilta tuttua joukkuekaveria: Jari Kurri ja Marty McSorley.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky voitti uransa viimeisen pistepörssin voitosta myönnettävän Art Ross Trophyn kaudella pelatessaan Kingsissa.


title: Wayne Gretzky

text: Kaudella Los Angeles Kings näytti jäävän ulos pudotuspeleistä, joten Gretzky kaupattiin kesken kauden St. Louis Bluesiin Brett Hullin seuratoveriksi. Gretzky ja Hull eivät soveltuneet parivaljakoksi niin hyvin kuin oli odotettu. Loppukaudella Gretzky pelasi Bluesin riveissä 18 ottelua tehopisteillä 8+13=21. Blues eteni pudotuspeleihin, mutta putosi kuitenkin jatkossa toisella kierroksella Detroit Red Wingsiä vastaan.


title: Wayne Gretzky

text: Keväällä 1996 Gretzkystä tuli vapaa pelaaja, joten hän oli vapaa siirtymään mihin tahansa seuraan.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky valitsi uudeksi seurakseen kevään 1994 Stanley Cup-mestari New York Rangersin, jossa hän sai tilaisuuden pelata entisen seurakaverinsa Mark Messierin kanssa. Gretzkyn pelillinen rooli uran loppupuolella painottui entistä vahvemmin pelinrakentajana toimimiseen. Hän antoi Rangersissa pelaamissaan 234 ottelussa 197 maaliin johtanutta syöttöä, mutta teki vain 57 maalia.


title: Wayne Gretzky

text: Keväällä 1997 Rangers eteni pudotuspeleissä konferenssin finaaleihin. Joukkue putosi Stanley Cup-finaaleista häviten Philadelphia Flyersille otteluvoitoin 4–1.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzkyn kaksi viimeistä NHL-kautta päättyi jo runkosarjaan. Hän pelasi uransa viimeisen ottelun Rangersin paidassa 18. huhtikuuta 1999 Madison Square Gardenissa Pittsburgh Penguinsia vastaan. Gretzky merkkautti viimeisessä ottelussaan yhden syöttöpisteen Brian Leetchin maaliin. Rangers hävisi ottelun jatkoajalla 2–1. Gretzkystä tuli NHL:n toiseksi viimeinen pelaaja, joka oli aloittanut uransa WHA-liigassa. Viimeiseksi jäi hänen pitkäaikainen joukkuetoverinsa Mark Messier.


title: Wayne Gretzky

text: Kun viidettäkymmenettä NHL All-Stars-ottelua pelattiin, ottelun alkuseremonioissa julistettiin, ettei numeroa 99 saa NHL:ssä Gretzkyn jälkeen enää käyttää, vaan numero jäädytettiin kaikissa joukkueissa. Gretzky nimettiin myös välittömästi kauden päätteeksi Hockey Hall of Fameen, jolloin hänestä tuli kymmenes pelaaja, joka sai kyseisen kunnian heti uransa päätettyään.


title: Wayne Gretzky

text: Viimeisen kautensa päätteeksi Gretzky sai vielä yhden henkilökohtaisen NHL-palkinnon, Lady Byng Memorial Trophyn, joka myönnettiin hänelle, koska hän osoitti kauden aikana suurinta urheiluhenkeä sekä herrasmiesmäistä käytöstä yhdistettynä pelaamisen laadukkaaseen tasoon.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky edusti maataan ensimmäisen kerran jääkiekon nuorten MM-kilpailuissa vuonna 1978, jolloin Kanada voitti pronssia. Tämän jälkeen Gretzky aloitti ammattilaisuran. Hänen ensimmäinen aikuisten arvokilpailunsa oli vuoden 1981 Kanada-cup. Kanada jäi kisoissa hopealle. Seuraavana vuonna 1982 Gretzky edusti ensimmäistä ja ainoata kertaa maataan MM-kisoissa. Kisat järjestettiin Suomessa, ja Kanadan joukkue saavutti pronssimitalit.


title: Wayne Gretzky

text: Arvokilpailuvoittoa Gretzky pääsi juhlimaan vuoden 1984 Kanada-cupissa. Sama toistui vuosien 1987 ja 1991 Kanada-cupissa. Kanada-cup on ainoa arvokisamestaruus, jota Gretzky oli mukana voittamassa.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky edusti Kanadan jääkiekkomaajoukkueessa maataan olympialaisissa vain kerran. Vuoden 1998 Naganon talviolympialaiset olivat myös hänen uransa viimeiset arvokisat maajoukkueessa. Kanada jäi ilman mitalia hävittyään Suomelle pronssiottelussa.


title: Wayne Gretzky

text:
Gretzky ilmoitti uransa lopettamisesta 16. huhtikuuta 1999. Jo vuonna 2000 Gretzky siirtyi NHL-seura Phoenix Coyotesin (nykyään Arizona Coyotes) osaomistajaksi.
Peliuransa jälkeen Gretzky on toiminut Kanadan maajoukkueen johtajana (General Manager). Kaudella 2005–06 Gretzky toimi Phoenix Coyotesin valmentajana, toimessa johon hänet nimettiin 8. elokuuta 2005.


title: Wayne Gretzky

text:
Gretzky valmensi Phoenixia neljän kauden ajan. Phoenix jäi jokaisella kaudella pudotuspelien ulkopuolelle. Joukkue voitti Gretzkyn valmentajauran aikana 143 ottelua ja hävisi 161.
Gretzky erosi Phoenixin valmentajan tehtävistä syyskuussa 2009 vähän ennen kauden 2009–2010 alkua. Hän ei ollut osallistunut joukkueen harjoituskauteen, vaan joukkuetta oli vetänyt apuvalmentaja Ulf Samuelsson. Gretzkyn eron jälkeen Phoenix palkkasi joukkueen uudeksi valmentajaksi Dave Tippettin.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky sytytti 2010 Vancouverin olympialaisten olympiatulen.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky osallistui jääkiekkopeli NHL 12 tekemiseen. Kun pelaaja saavuttaa "Be a pro"-pelimuodossa pelin jälkeen jonkin legendojen merkkipaalun, Gretzky kertoo ennätyksestä. Lisäksi hänen hahmonsa on pelissä mukana legendajoukkueessa. Gretzkyn hahmolla voi myös pelata uutta "Be a legend"-pelimuotoa.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzkyllä on neljä nuorempaa sisarusta: Kim, Keith, Glen ja Brent. Heistä myös Keith ja Brent ovat pelanneet jääkiekkoa.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky on ollut naimisissa Janet Jones-Gretzkyn kanssa vuodesta 1988 lähtien, ja heillä on viisi lasta: Paulina, Ty Robert, Trevor Douglas, Tristan Wayne ja Emma Marie.


title: Wayne Gretzky

text: Gretzky omistaa Torontossa sijaitsevan ravintolan, jonka nimi on "Wayne Gretzky's".


title: Tcl

text: TCL tai Tcl tarkoittaa seuraavia:


title: Kielilläpuhuminen

text: Kielilläpuhuminen tarkoittaa uskonnollista ilmiötä, jossa henkilö esittää hurmostilassa yleensä käsittämättömistä tavuista muodostuvaa puhetta.


title: Kielilläpuhuminen

text: Kristinuskon piirissä kielilläpuhuminen jaetaan kahdenlaisiin tapauksiin, joista käytetään nimityksiä "glossolalia" (kreik. γλώσσα, "glossa", "kieli" ja λαλώ, lalô, "puhua") ja "ksenolalia". Oudon kielen tulkitseminen liittyy samaan ilmiöön. Glossolaliassa, joka on yleisempää, kielilläpuhujan kieli on käsittämätöntä myös puhujalle itselleen, ja tarvitaan erityinen selittäjä tulkitsemaan puhetta, jotta se voidaan ymmärtää. Silloin kun kielilläpuhuja puhuu itselleen vierasta kieltä (jota hän ei ole oppinut taikka opiskellut), mutta jonka joku kuulijoista tunnistaa luonnolliseksi kieleksi, kutsutaan ilmiötä nimellä "ksenoglossolalia" tai "ksenolalia", eli vierailla kielillä puhuminen.


title: Kielilläpuhuminen

text: Glossolaliaksi luonnehdittua kielilläpuhumista ilmenee Haitin voodookulteissa ja šamanismissa. Näiden kulttien piirissä uskotaan, että alttiutta kielilläpuhumiseen voidaan edistää hallusinogeeneillä, esimerkiksi syömällä psilosybiinisieniä. .


title: Kielilläpuhuminen

text: Kielilläpuhuminen mainitaan Raamatussa yhtenä Pyhän Hengen antamista armolahjoista. Raamatun Apostolien teoissa on kuvaus selväsanaisesta kielilläpuhumista, ksenolaliasta, jollaista ilmeni ensimmäisen kerran helluntaina sekä erinäisiä kertoja myöhemminkin. Myöhemmin seurakunnissa esiintyi kuitenkin paljon nimenomaan glossolaliaa, jonka käytöstä ja siihen suhtautumisesta Apostoli Paavali ohjeisti seurakuntalaisia. Hänen mukaansa kielilläpuhuminen seurakunnassa on sallittua vain, mikäli puhe tulkitaan. Muutoin kielilläpuhujan tulisi puhua itsekseen muita häiritsemättä, sillä selittämätön kielilläpuhuminen voi olla rakentavaa puhujalle, mutta merkityksetöntä seurakunnalle.