title: Nissan 300ZX

text: Z31-kori esiteltiin vuonna 1983 vuosimalliksi 1984 ja se oli kolmannen sukupolven Z-Nissani. Auton korin oli suunnitellut Kazumasu Takagi ja hänen kehitystiiminsä, ja se oli aerodynaamisempi kuin edeltäjänsä Nissan 280ZX. Siinä oli myös uudemmat tehokkaammat V6 moottorit vanhojen Rivi-6:sten sijaan. Uusi 2960 cc (3.0l) V6 SOHC -moottori oli saatavana vapaasti hengittävän VG30E 170 hp versiona sekä turboversiona VG30ET jossa 230 hp tehoa. VG30ET malleja tehtiin jenkkeihin sekä rajoitetulle euroopan markkinoille myös 205hp malleina joissa oli mm. katalysaattori ja pakokaasunkierrätysjärjestelmä.


title: Nissan 300ZX

text: Nissanin kotimarkkinoilla Japanissa versioita oli 3-litrainen 300ZX, sekä 2-litraiset Z, ZG, ZR ja ZR II Spec. Japanilainen 300ZX turbo tuotti 230 hp tehoa. 2-litraiset versiot käyttivät VG20ET ja RB20ET -moottoreita ja niiden teho oli 170 - 180 hp välillä.


title: Nissan 300ZX

text: Japaniin ja eurooppaan tuotu eroaa USAn versiosta etuvaloumpioden osalta.


title: Nissan 300ZX

text: Kori oli jonkin verran samanlainen edeltäjänsä kanssa. Siinä oli McPherson jousitus.


title: Nissan 300ZX

text:
1984 vuonna markkinoille tuli 50 th Anniversary Edition joka juhlisti yhtiön 50-vuotisjuhlaa.
1988 tuli USA sekä Kanadan markkinoille helmiäisvalkoinen 300ZX SS (Shiro Special) jossa oli mm. Recaron penkit.


title: Nissan 300ZX

text: Z31 sai USA:ssa pienen kasvojenkohotuksen vuonna 1986. Vuonna 1987 tuli lopullinen kasvojenkohotus, jolloin se sai aerodynaamisemmat puskurit, leveämmät lokasuojat, erilaiset valot (sumu, etu ja taka). Moottori malli vaihtui A/B:sta W-sarjalaiseen. Jenkeissä T25 turbo muuttui T3-malliin joka euroopassa oli jo eurooppa/japanimalleissa alusta asti.


title: Nissan 300ZX

text: Z32 korvasi edeltäjänsä vuonna 1990. Se oli täysin erinäköinen kuin edeltäjänsä, siitä on olemassa 222 hv versio sekä tuplaturbo versio, jossa tehoja on 280 hv. Tarjolla oli myös avoversio.


title: Nissan 300ZX

text: Uudessa VG30DETT-moottorissa on kaksi kannen yläpuolista nokka-akselia sekä muuttuva venttiilien ajoitus.


title: Nissan 300ZX

text: Tuplaturbomalleissa oli sähköisesti säädettävät iskunvaimentimet sekä Nissanin HICAS-järjestelmä, joka tarkoittaa sitä, että myös takapyörät kääntyvät.


title: Nissan 300ZX

text: Yhdysvalloissa 300ZX:n myynti lopetettiin jo vuonna 1996, mutta Japanissa sitä tehtiin vielä vuoteen 1999 asti.


title: Juhani Lagerspetz

text: Juhani Henrik Lagerspetz (s. 12. heinäkuuta 1959 Turussa) on suomalainen pianisti.


title: Juhani Lagerspetz

text: Lagerspetz on opiskellut pianonsoittoa Turun konservatoriossa 1965–1975, Sibelius-Akatemiassa 1975–1977 ja Jekaterina Murinan ja Aleksandr Iharevin oppilaana Leningradin konservatoriossa 1977–1979. Hän suoritti pianonsoiton III kurssitutkinnon Sibelius-Akatemiassa 1980. Lisäksi hän on osallistunut muun muassa Dmitri Baškirovin, Bella Davidovitšin, Peter Franklin ja Fou Ts'ongin kursseille.


title: Juhani Lagerspetz

text: Lagerspetz on toiminut pianonsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa 1980–1983 ja pianomusiikin lehtorina vuodesta 1983 sekä pianomusiikin va. apulaisprofessorina 1993–1994 ja vt. apulaisprofessorina 1995–1999. Hän aloitti Sibelius-Akatemian pianonsoiton professorina elokuussa 2009.


title: Juhani Lagerspetz

text: Hän on esiintynyt orkesterisolistina, omin konsertein sekä kamarimuusikkona vuodesta 1983 eri puolilla Eurooppaa, Neuvostoliitossa, Yhdysvalloissa, Japanissa, Etelä-Koreassa ja Chilessä sekä tehnyt radionauhoituksia ja levytyksiä Virgin Classics -levymerkille, Melodija-, Finlandia- ja Ondine-yhtiöille. Hän myös esiintyy Apocalyptica-heviyhtyeen levyllä "Reflections" (2003).


title: Juhani Lagerspetz

text: Lagerspetz on saanut ensimmäisen palkinnon vuonna 1975 Ilmari Hannikainen -pianokilpailun alle 16-vuotiaitten sarjassa, jaetun ensimmäisen palkinnon ja Yleisradion tunnustuspalkinnon vuonna 1976 Maj Lind -pianokilpailussa, diplomin ja erikoispalkinnon parhaasta pakollisen neuvostosävellyksen esityksestä Moskovassa 1982 Tšaikovski-pianokilpailussa ja diplomin samassa kilpailussa 1986. Lisäksi hän on ollut semifinalisti Viotti-kilpailussa 1982 ja Montrealin pianokilpailussa 1984.


title: Juhani Lagerspetz

text: Lagerspetzille on myönnetty viisivuotinen taiteilija-apuraha 1989 ja 1996 sekä Alfred Kordelinin säätiön tunnustuspalkinto 1994. Turun yliopiston käytännöllisen filosofian professori Eerik Lagerspetz on Juhani Lagerspetzin veli.


title: Risto Lappalainen

text: Risto Lappalainen (s. 1948) on suomalainen pianisti.


title: Risto Lappalainen

text: Lappalainen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa 1967–1969 Tapani Valstan oppilaana sekä Wienin musiikkikorkeakoulussa 1970–1974 Dieter Weberin ja Bruno Seidlhofin johdolla. Hän suoritti pianonsoiton diplomitutkinnon Wienissä vuonna 1974.


title: Risto Lappalainen

text: Lappalainen on toiminut vakituisena säestäjänä Sibelius-Akatemiassa 1974–1980 ja säestyksen lehtorina vuodesta 1980 lähtien. Lisäksi hän on toiminut säestys- ja korrepetitiotehtävissä muun muassa Suomen Kansallisoopperassa ja Kansallisbaletissa, Savonlinnan oopperajuhlilla, Jyväskylän Kesän ja Sibelius-Akatemian mestarikursseilla sekä Jean Sibelius -viulukilpailussa.


title: Risto Lappalainen

text: Hän on esiintynyt solistina ja kamarimuusikkona muun muassa Kuhmon kamarimusiikki -festivaaleilla, Jyväskylän Kesässä, Lieksan vaskiviikoilla ja Crusell-viikolla sekä Ruotsissa ja Saksassa. Hän on myös tehnyt radionauhoituksia.


title: Risto Lappalainen

text: Lappalainen sai vuoden 1966 Maj Lind -pianokilpailussa toisen palkinnon.


title: Svealaiset

text: Svealaiset olivat muinainen skandinaavinen kansa, heimo tai muu ryhmä, josta periytyy Sveanmaan ja Ruotsin kansainvälinen nimi. Svealaisista puhuvat sekä antiikin että varhaiskeskiajan lähteet. Eri ikäisissä lähteissä käsite ”svealaiset” saattaa kuitenkin tarkoittaa erilaisia asioita.


title: Svealaiset

text: Ensimmäinen maininta svelaisista saattaa löytyä Plinius vanhemmalta, joka mainitsee 70-luvulla jaa. "hillevionien" kansan pohjoisessa. Ensimmäinen varma maininta on parikymmentä vuotta myöhemmin Tacituksella, joka kertoo "svionien" laivastoista ja heidän kuninkaansa suuresta vallasta. Seuraava maininta löytyy vasta vuoden 550 tienoilla Jordanekselta. Jordanes mainitsee "suehans"-kansan, jolla on erinomaisia hevosia ja joka myy mustaketun nahkoja roomalaisille, sekä "suetidi"-kansan, jonka kerrotaan olevan isokokoista. Luultavasti molemmat nimet tarkoittavat svealaisia.


title: Svealaiset

text: On kuitenkin mahdoton sanoa, oliko Jordaneksen kuvaamilla svealaisilla Tacituksen svealaisten kanssa juuri muuta yhteistä kuin nimi. Manner-Euroopasta tiedetään, että germaaniheimojen nimiin liittyvät merkitykset saattoivat vuosisatojen kuluessa muuttua paljonkin. Samaa nimeä eri aikoina käyttävien ihmisryhmien välillä ei välttämättä ollut kovinkaan täsmällistä geneettistä, kulttuurista tai asuinseutuun liittyvää jatkuvuutta.


title: Svealaiset

text: On arveltu, että viikinkiajalla ”svealaiset” eivät ehkä olisi olleet etninen ryhmä tai minkään tietyn alueen asukkaita, vaan kyseessä olisi ollut merenkulkijoiden, sotureiden ja kauppiaiden sosiaaliryhmästä käytetty nimitys. Kyseessä olisi siis voinut olla eräänlainen viikinki-käsitteen synonyymi, joka oli käytössä Itämeren alueella.


title: Svealaiset

text: Viimeistään 1000- ja 1100-luvuilla svealaiset-käsite ilmeisesti vakiintui tarkoittamaan Keski-Ruotsin (”Sveanmaan”) asukkaita.


title: Risto Lauriala

text: Risto Vilho Johannes Lauriala (s. 21. marraskuuta 1949 Oulu) on suomalainen pianisti.


title: Risto Lauriala

text: Lauriala on opiskellut 1969-72 Sibelius-Akatemiassa ja suorittanut pianonsoiton diplomitutkinnon 1972. Hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1973 pääaineenaan musiikkitiede. Lisäksi hän on opiskellut pianonsoittoa yksityisesti Lontoossa Ilona Kaboksen ja Mario Curcion oppilaana 1972 ja 1973 sekä Wienin musiikkikorkeakoulussa Dieter Weberin oppilaana 1973-75.


title: Risto Lauriala

text: Hän on esiintynyt Suomessa lähes kaikkien sinfoniaorkestereiden solistina. Lisäksi hänellä on ollut esiintymisiä omin konsertein, solistina, kamarimuusikkona ja liedpianistina kotimaassa ja ulkomailla. Hän on toiminut opettajana ja säestäjänä Sibelius-Akatemiassa 1976-77 ja 1978-81, säestyksen vs. lehtorina 1977-78, piano- ja kamarimusiikin lehtorina 1981-82 ja säestyksen lehtorina vuodesta 1982.


title: Risto Lauriala

text: Lauriala on saanut ensimmäisen palkinnon vuonna 1970 Maj Lind -pianokilpailussa ja vuonna 1974 Stepanov-kilpailussa Wienissä. Lisäksi hän on ollut Leipzigin Bach-kilpailun semifinaalissa vuonna 1980. Hän on tehnyt useita levytyksiä Alba- ja Naxos-yhtiöille mm. Johann Sebastian Bachin tuotannosta.


title: Risto Lauriala

text: Risto Lauriala a pianist


title: Limingan kirkko

text: Limingan kirkko on Limingan luterilaisen seurakunnan kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1826, ja tyyliltään se on uusklassinen tasavartinen keskeisesti korostettu ristikirkko. Kirkkoon mahtuu noin 850 henkilöä. Kirkkorakennuksen ovat suunnitelleet Anders Fredrik Granstedt ja Anton Wilhelm Arppe, joskin tornin suunnittelijaksi on mainittu myös Carl Ludvig Engel. Kirkon rakentamisesta vastasi kirkonrakentaja Heikki Kuorikoski, joka teki suunnitelmiin monia muutoksia. Alttaritaulun on maalannut Oskar Nylander vuonna 1849. Kirkkoa vanhemman kellotapulin on rakentanut Grels Norling vuonna 1733.


title: Limingan kirkko

text: Kirkon vieressä sijaitseva vanha hautausmaa on ollut käytössä ainakin vuodesta 1760 vuoteen 1899, jolloin nykyinen hautausmaa on perustettu Rantakylään. Limingan sankarihautausmaa sijaitsee kuitenkin vanhalla hautausmaalla.


title: Limingan kirkko

text: Limingan seurakunta itsenäistyi vuonna 1477 ja on siten Pohjanmaan vanhimpia.


title: Nurmi (täsmennyssivu)

text: Nurmi voi tarkoittaa seuraavia:Nurmi on seuraavien henkilöiden sukunimi. He ovat suomalaisia ellei toisin mainita:


title: Nils-Magnus Maconi

text: Nils-Magnus Maconi on suomalainen pianisti.


title: Nils-Magnus Maconi

text: Maconi on suorittanut Sibelius-Akatemiassa soitonopettajan tutkinnon 1968 ja pianonsoiton diplomitutkinnon 1970. Lisäksi hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1970.


title: Nils-Magnus Maconi

text: Maconi on esiintynyt kotimaassa mm. kirkkokonserteissa säestäjänä ja solistina. Hän on opettanut Sibelius-Akatemiassa pianopedagogiikkaa 1975–85 ja toiminut pianonsoiton päätoimisena tuntiopettajana vuodesta 1982.


title: Matti Perttula

text: Matti Perttula (s. 1951) on suomalainen pianisti.


title: Matti Perttula

text: Perttula on suorittanut pianonsoiton diplomitutkinnon Sibelius-Akatemiassa. Vuodesta 1973 hän on ollut Sibelius-Akatemiassa pianomusiikin, laulutaiteen ja säestyksen opettajana. Lisäksi hän on toiminut pääkorrepetiittorina Ilmajoen Musiikkijuhlilla vuodesta 1981 ja Savonlinnan kamarimusiikki-instituutissa vuodesta 1986. Hän on myös toiminut Pohjalaisten Osakuntien Laulajien (POL) johtajana 1987-1991 ja Koiton Laulun taiteellisena johtajana 1991-1996.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopisto () on ruotsalainen yliopisto Lundin kaupungissa, Skånen läänissä. Se on Euroopan arvostetuimpia yliopistoja ja yksi Pohjoismaiden suurimmista koulutus- ja tutkimuslaitoksista, ja se on sijoitettu useasti maailman sadan parhaan yliopiston joukkoon. Yliopiston historia ulottuu vuoteen 1425, jolloin Studium Generale perustettiin Lundin tuomiokirkon läheisyyteen. Se on Pohjoismaiden vanhin korkeakoulu (vrt. Uppsala 1477 ja Kööpenhamina 1479). Nykyinen yliopisto perustettiin vuonna 1666 pian sen jälkeen, kun aiemmin Tanskalle kuulunut Skåne oli liitetty Ruotsiin vuoden 1658 rauhansopimuksen yhteydessä.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa ja satelliittikampukset Malmössä ja Helsingborgissa. Yliopistossa opiskelee 47 000 opiskelijaa, ja siellä on 280 koulutusohjelmaa sekä noin 2 250 erillistä kurssia. Lisäksi Lundin yliopistolla on 680 kumppanuusyliopistoa yli 50 maassa, ja se kuuluu LERU-, League of European Research Universities- sekä Universitas 21 -verkostoihin.


title: Lundin yliopisto

text: Yliopiston nykyisen päärakennuksen suunnitteli arkkitehti Helgo Zettervall, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1882. Sitä ennen päärakennuksena toimi "Kungshuset".


title: Lundin yliopisto

text: Lund on Pohjoismaiden ensimmäisen korkeakoulun sijaintipaikka. Jo vuonna 1425, yli viisikymmentä vuotta ennen kuin yliopistot perustettiin Uppsalaan ja Kööpenhaminaan, Lundiin perustettiin Studium generale, jossa saattoi opiskella molempia korkeakoulututkintoja, baccalaureuksia.


title: Lundin yliopisto

text: Kaarle X Kustaa vieraili Lundissa Roskilden rauhan jälkeen 1658 ja tapasi piispa Peder Winstrupin. Yliopiston perustamisen tarpeesta oli yksimielisyys, ja kirje piispalta kuninkaalle 1658 muistutti kuningasta korkeakoulun perustamislupauksesta. Yliopisto perustettiin kuitenkin vasta Kaarle XI:n aikana 1666. Yliopiston avajaisissa tuli selväksi, että yliopistoa oli suunniteltu Göötanmaalle jo 1630-luvulta lähtien, ja mahdollisia sijoituspaikkoja olivat Linköping, Skara, Växjö, Kalmar ja Jönköping. Kun Ruotsi Roskilden rauhansopimuksessa sai uusia alueita, sai Lund Göötanmaan alueelle suunnitellun yliopiston.


title: Lundin yliopisto

text: Alun alkaen yliopistossa oli neljä tiedekuntaa: teologinen, lainopillinen, lääketieteellinen ja filosofinen. Filosofian tiedekunta jaettiin vuonna 1876 sekä Lundissa että Uppsalassa kahtia. Uusiksi tiedekunniksi muodostettiin humanistinen tiedekunta ja matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. Yhteiskuntatieteet erotettiin 1964 humanistisesta tiedekunnasta. Vuonna 1961 perustettu Lundin teknillinen yliopisto yhdistettiin vuonna 1969 Lundin yliopistoon. Myöhemmin Lundin yliopistoon on yhdistetty myös sosiaalikorkeakoulu, taidekorkeakoulu sekä kauppakorkeakoulu.


title: Lundin yliopisto

text: Växjön yliopisto, joka nykyään on osa Linné-yliopistoa, perustettiin alun perin Lundin yliopiston yhteyteen. Malmön korkeakoulu erotettiin vuonna 1998 Lundin yliopistosta, ja siihen siirtyivät suurin osa Malmössä tapahtuneesta opetuksesta, paitsi taide, musiikki, teatteri ja lääketieteen opetus, jotka kuuluvat edelleen Lundin yliopistoon. Helsingborgiin perustettiin vuonna 2000 erillinen kampus, jossa opiskelee 15 koulutusohjelmassa noin 3 700 opiskelijaa.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopisto on ollut valtion omistuksessa vuodesta 1852. Ensimmäiset naispuoliset opiskelijat aloittivat yliopistossa 1880-luvulla, vaikka heille annettiin oikeus opintoihin vuonna 1873.


title: Lundin yliopisto

text: Nykyään Lundin yliopisto on yksi Skandinavian suurimpia tutkimuksen ja korkeakoulutuksen keskuksia. Yliopistossa on 280 koulutusohjelmaa ja noin 2 500 vapaavalintaista kurssia. Näistä 90 on maisteriohjelmia, ja yli 500 kursseista opetetaan englanniksi.


title: Lundin yliopisto

text: Koulutus tapahtuu pääosin Lundissa. Osa koulutuksesta ja tutkimuksesta tehdään yhteistyössä Skanen yliopistosairaalan kanssa, joka sijaitsee sekä Lundissa että Malmössä.


title: Lundin yliopisto

text: Malmössä sijaitsee myös taiteen, musiikin ja teatterin koulutus. Helsingborgissa voi opiskella insinööriksi, sosionomiksi, opettajaksi, viestinnän ammattilaiseksi tai palvelujohtajaksi.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopisto on Euroopan ainoa yliopisto, joka tarjoaa lentäjäkoulutusta. Ilmailualan koulutus järjestetään Ljungbyhedissä, ja siellä tarjotaan sekä teoreettista että käytännön koulutusta.


title: Lundin yliopisto

text: Ensimmäinen naispuolinen opiskelija Lundissa oli lääketieteen opiskelija Hedda Andersson, joka aloitti opintonsa 1880 (kaksi vuotta ennen seuraavaa naispuolista opiskelijaa). Hilma Borelius oli ensimmäinen nainen, joka valmistui tohtoriksi Lundista vuonna 1910. Ensimmäinen professorin virkaan nimitetty nainen oli historioitsija Birgitta Odén (1965). Yrityslainsäädännön professori Boel Flodgren nimitettiin vuonna 1992 rector magnificuksen virkaan. Hän oli ensimmäinen naispuolinen eurooppalaisen yliopiston rehtori.


title: Lundin yliopisto

text: Yliopiston toiminta keskittyy pieneen Lundin kaupunkiin Skånessa, noin 15 kilometrin päässä Malmöstä tai 50 kilometrin päässä Kööpenhaminasta. Yliopiston historia ja suuri opiskelijamäärä ovat vaikuttaneet merkittävästi Lundin kaupungin kehitykseen, niin että se on leimallisesti yliopistokaupunki. Kaupungissa on yli sata yliopiston rakennusta. Suurin osa niistä on noin neliökilometrin kokoisella alueella kaupungin keskustassa.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopiston kirjasto perustettiin 1666 samaan aikaan kuin itse yliopisto, ja se on yksi Ruotsin vanhimmista ja kattavimmista. Vuodesta 1698 lähtien se on saanut lakisääteisen vapaakappaleen kaikista Ruotsissa julkaistuista painotuotteista. Nykyään lakisääteisen vapaakappaleen saa kuusi kirjastoa, mutta ainoastaan Lundin yliopiston kirjasto ja Kuninkaallinen kirjasto pitävät kokoelmissaan kaiken vastaanottamansa kirjallisuuden. Kirjaston kokoelmiin kuuluu noin 170 000 metriä hyllystöä, ja kirjastosta lainataan vuosittain noin 620 000 nidettä. Kirjastossa on yli 200 työntekijää ja 33 sivutoimipistettä, ja siellä on 2 600 työpistettä opiskelijoille.


title: Lundin yliopisto

text: Nykyinen pääkirjasto on avatuu 1907. Sitä ennen pääkirjasto sijaitsi Liberiet-nimisessä rakennuksessa lähellä kaupungin tuomiokirkkoa. Liberiet rakennettiin kirjastoksi 1400-luvulla, mutta siinä toimii nyt kahvila.


title: Lundin yliopisto

text: Lundin yliopistoa pidetään usein yhtenä Ruotsin parhaista, ja se on edelläkävijä Euroopassa ja maailmalla.


title: Liisa Pimiä

text: Liisa Maria Pimiä (s. 24. huhtikuuta 1960) on suomalainen pianisti.


title: Liisa Pimiä

text: Pimiä on suorittanut Helsingin konservatoriossa pianonsoiton opettajan opintolinjan jatkotutkinnon 1990 ja Sibelius-Akatemiassa musiikin maisterin tutkinnon 1995. Hän on osallistunut useille piano-, korrepetitio- ja liedkursseille.


title: Liisa Pimiä

text: Hän on toiminut Lappeenrannan musiikkiopiston tuntisäestäjänä 1980–1981, pianonsoiton tuntiopettajana Käpylän musiikkiopistossa Helsingissä 1981–1982, pianonsoiton tuntiopettajana Itä-Helsingin musiikkiopistossa 1981–1989, Helsingin konservatorion pianonsoiton päätoimisena tuntiopettajana 1986–1994 ja oopperaluokan korrepetiittorina 1987–1994 ja Helsingin työväenopiston oopperastudion korrepetiittorina 1987–1994. Sibelius-Akatemiassa Pimiä on toiminut korrepetition vt. lehtorina 1992–1995 ja korrepetition päätoimisena tuntiopettajana vuodesta 1996. Lisäksi Pimiä on toiminut Suomen Kansallisoopperan kuoro- ja solistikorrepetiittorina 1998–2000, Savonlinnan oopperajuhlakuoron (myöhemmin Suomen Filharmonisen kuoron) pianistina vuodesta 1991 ja Savonlinnan oopperajuhlien korrepetiittorina vuodesta 1997. Hän on tehnyt myös korrepetitiovierailuja useisiin maakuntaoopperoihin.


title: Liisa Pimiä

text: Pimiä on ollut Lappeenrannan kaupunginorkesterin nuorten solistien konsertin solistina 1976 ja 1979, Helsingin konservatorion sinfoniaorkesterin solistina 1990 ja Savonlinnan oopperajuhlien vuoden taiteilija -konsertin säestäjänä 1998 ja 1999. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti italialaisen oopperan asiantuntijana.


title: Liisa Pimiä

text: Pianisti Liisa Pimiän kiinnostus ihmisääneen on tehnyt hänestä yhden kysytyimmistä korrepetitioon erikoistuneista pianisteistamme. Pimiä on suorittanut tutkinnot Helsingin konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa sekä täydentänyt korrepetition tuntemustaan mestarikursseilla muun muassa Belgian Gentissä. Savonlinnan Oopperajuhlilla Pimiä on työskennellyt vuodesta 1998 ja vuodet 1998–2000 hän toimi myös Suomen Kansallisoopperan harjoituspianistina. Syksyllä 2004 Pimiä kutsuttiin Milanon Giuseppe Verdi -konservatorion vierailevaksi opettajaksi, ja vuodesta 2002 hän toimii korrepetition lehtorina Sibelius-Akatemiassa, jossa hän on työskennellyt myös aiemmin muun muassa oopperakoulutusosaston varajohtajana (1997–1998). Vuonna 2006 Liisa Pimiä oli opettajavaihdossa Bolognan Conservatorio G.Maritinissa.


title: Liisa Pimiä

text: Liisa Pimiä työskentelee useiden suomalaisten laulajien kanssa ja on esiintynyt Beniamino Gigli -seuran muistokonserteissa myös muun muassa Salvatore Fisichellan, Stefano Seccon ja Andrea Coronellan kanssa. Liisa Pimiälle myönnettiin vuonna 2015 seuran Beniamino Gigli -palkinto. Liisa Pimiä oli Suomen Beniamino Gigli -seura hallituksen varapuheenjohtaja vuosina 2007–2016.


title: Margit Rahkonen

text: Margit Elisabet Rahkonen (s. 9. tammikuuta 1949) on suomalainen pianisti.


title: Margit Rahkonen

text: Rahkonen on opiskellut pianonsoittoa Rimski-Korsakovin konservatoriossa Leningradissa 1968–69. Hän on suorittanut pianonsoiton III kurssitutkinnon Sibelius-Akatemiassa 1969, Bachelor of Music -tutkinnon New England Conservatoryssa Yhdysvalloissa 1973 sekä Master of Music -tutkinnon 1975 ja pianonsoiton diplomitutkinnon 1976 Juilliard Schoolissa New Yorkissa. Vuonna 1994 hän suoritti Sibelius-Akatemiassa Musiikin tohtorin tutkinnon.


title: Margit Rahkonen

text: Hän on toiminut pianomusiikin lehtorina Riihimäen musiikkiopistossa 1977-80 ja Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1980, Sibelius-Akatemian solistisen osaston johtajana 1996–98 sekä Post-doc -tutkijana Sibelius-Akatemian DocMus-yksikössä vuodesta 1999.


title: Margit Rahkonen

text: Rahkonen piti ensikonserttinsa 1961. Hän sai toisen palkinnon Maj Lind -pianokilpailussa 1964. Hän on esiintynyt laajalti Suomessa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa soolokonsertein, kamarimuusikkona ja merkittävimpien kotimaisten orkestereiden solistina. Lisäksi Rahkonen on tehnyt lukuisia radio- ja TV-nauhoituksia, soolonauhoja Finlandia-levy-yhtiölle sekä duolevytyksiä Finlandia-, Fuga-, BIS-, Nimbus-yhtiöille.


title: Margit Rahkonen

text: Rahkoselle myönnettiin Unkarin valtion Liszt-juhlavuoden mitali 1986. Hän on toiminut useiden kilpailujen tuomaristossa sekä pitänyt kesäkursseja, esitelmiä ja luentokonsertteja ja julkaissut artikkeleita.


title: Keskienglanti

text: Keskienglanti ("Middle English") on englannin kielen varhaismuoto, joka syntyi muinaisenglannin joutuessa normannivalloituksen myötä muutostilaan ja saadessa vaikutteita valloittajien puhumasta muinaisranskasta. Sen käyttö ajoitetaan 1000-luvulta 1400-luvun puoliväliin, jolloin kruunun standardoima Lontoon murteeseen pohjautunut englannin muoto alkoi yleistyä sanomalehdistön ja kirjapainotaidon myötä. Kieltä puhuttiin lähinnä Englannissa ja eteläisessä Skotlannissa. Noin vuoteen 1650 käytettyä kielimuotoa keskienglannin ja nykyenglannin välissä kutsutaan varhaisnykyenglanniksi.


title: Keskienglanti

text: Keskienglanti muistutti jo paljolti nykyenglantia, mutta oikeinkirjoitus ei ollut vakiintunutta, lisäksi ääntämys poikkesi huomattavasti nykyisestä. Esimerkiksi Chaucerin Canterburyn tarinoiden runomuoto ei avaudu keskienglannin ääntämystä osaamattomille, koska sanat eivät nykyääntämyksen mukaan muodosta loppusointuja tai muita runon tehokeinoja. Nyrkkisääntönä varsinkin Chaucerin kielen kaltaisen melko lailla modernia englantia muistuttavan kielen ääntämykselle voi pitää ohjetta ääntää vokaalit pitkinä ja muut äänteet suuta hieman enemmän aukoen. Kieliopissa näkyy vaiheittainen sijamuotojen ja päätteiden karsiutuminen.


title: Keskienglanti

text: Kappale Geoffrey Chaucerin Canterburyn tarinoista.


title: Messerschmitt KR

text: Messerschmitt KR ("Kabinenroller") on saksalaisen Regensburger Stahl- u. Maschinenbau:n, myöhemmin Fahrzeug und Maschinenbau GmbH Regensburgin vuosien 1957 ja 1964 välillä valmistama kahden hengen kolmipyöräinen kääpiöauto.


title: Messerschmitt KR

text: Suomessa Messerschmittit rekisteröitiin moottoripyöriksi.


title: Messerschmitt KR

text: Toisen maailmansodan jälkeen Saksalta kiellettiin lentokoneiden valmistus ja Willy Messerschmitt etsi RSM (Regensburger Stahl- und Maschinenbau) yhtiölleen uusia tuotantokohteita lentokoneiden tilalle. Vuonna 1952 yhtiön aiempi työntekijä Fritz Fend esitteli hänelle suunnitelmansa kaksipaikkaisesta, peräkkäin istuttavasta ajoneuvosta.


title: Messerschmitt KR

text: Fend oli valmistanut "Flitzer"-merkkistä yksipaikkaista ajoneuvoa invalidimopon nimikkeellä. Siinä oli alkujaan Fichtel & Sachsin 2,5 hevosvoimainen moottori, joka vuonna 1950 korvattiin alun perin Messerschmitt Me 262-suihkuhävittäjän starttimoottoriksi kehitetyllä 4,5 hv Riedel-moottorilla.


title: Messerschmitt KR

text: Uuden ajoneuvon prototyyppi valmistui vuoden 1952 kesällä ja sai nimekseen Fend Kabinenroller FK-150. Se vastasi kuomua ja 150 kuutioista moottoria lukuun ottamatta ensimmäisiä tuotanto-Messerschmittejä.


title: Messerschmitt KR

text: Messerschmitt KR-175:n tuotanto alkoi maaliskuussa 1953, mutta käyttäjäpalautteessa moitittiin auton liian jäykkää jousitusta, meluisuutta ja vaikeastikäytettävää käsikytkintä; kesäkuuhun 1953 mennessä autoon oli tehty jo noin 70 muutosta.


title: Messerschmitt KR

text: Vuoden 1954 tammikuusta autoon alettiin etsiä 175 kuutioisen moottorin korvaajaa. Uuden KR-200-mallin ominaisuuksia alettiin suunnitella kesäkuussa, sen piirustukset olivat valmiit 27. syyskuuta ja uutuus esiteltiin yleisölle maaliskuussa 1955. Kuomun malli muuttui virtaviivaisemmaksi ja uudeksi moottoriksi tuli 200 kuutioinen Fichtel & Sachs 2-tahtimoottori. Siinä oli leveämpi raideväli, kokonaan uudelleen suunniteltu jousitus, moottori oli kiinnitetty kumityynyillä ja takapyörässä oli iskunvaimennin.


title: Messerschmitt KR

text: "Standard" mallissa ei ollut sisäverhoilua ja sen väriksi voi valita norsunluun, punaisen tai harmaan.


title: Messerschmitt KR

text: "Export" mallissa oli verhoilu ja kaksivärinen maalaus; harmaa/sininen, punainen/musta ja norsunluu/punainen, joista viimeksi mainittu oli suosituin väriyhdistelmä.


title: Messerschmitt KR

text: "DeLuxe" mallissa oli koristetikattu sivuverhoilu, puulistat ja norsunluunvärinen lentokonemallinen ohjaustanko tavallisen mallin kromatun tangon sijaan.


title: Messerschmitt KR

text: Lisäksi valikoimassa oli 13 erilaista invalidiversiota eri tavalla vammautuneille.


title: Messerschmitt KR

text: Vuonna 1956 lentokoneiden rakentamiskielto peruttiin ja Messerschmitt halusi palata lentokonevalmistajaksi. Fend ja Valentin Knott, joka toimitti autojen jarrut ja vanteet, ostivat autotehtaan 15. tammikuuta 1957. Uusi yhtiö "Fahrzeug und Maschinenbau GmbH Regensburg" (FMR) jatkoi KR-200 autojen valmistusta edelleen Messerschmitt-nimellä, jonka käyttöoikeus oli kuulunut sopimukseen.


title: Messerschmitt KR

text: FMR alkoi valmistaa myös KR-200:n seuraajaksi tarkoitettua FMR Tg-500 mallia. Siinä oli neljä pyörää ja 500 kuutioinen Sachs-moottori. Uusi malli ei kuitenkaan kuulunut Messerschmitt-nimen käyttösopimuksen piiriin; Fend olisi halunnut ristiä sen "Tiger"-nimellä, mutta muut yhtiöt omistivat jo nimen käyttöoikeudet, joten auton nimeksi tuli "T-G", joka oli virallisesti lyhenne sanoista "Tourenfahrzeug-Geländesport" (Matkailuajoneuvo - Maastourheilu).


title: Messerschmitt KR

text: Standardimallisella sivulleaukeavalla kuomulla varustetun mallin lisäksi "KaRo":sta valmistettiin vuodesta 1959 pieniä määriä rättikattoista KR201 avomallia, jossa oli umpikuomun malliset, joko sivulle taitettavat tai kiinteät sivuikkunat. Roadster -avomalli oli rättikaton lisäksi varustettu pehmeillä irrotettavilla sivuikkunoilla.


title: Messerschmitt KR

text:
Vuodesta 1959 valmistettiin myös pieniä määriä halpaa "Sport" -mallia, jossa ei ollut ollenkaan aukeavaa yläosaa, vaan maavaraa oli laskettu 10 cm ajoneuvoon astumisen helpottamiseksi. Siinä oli matala pleksituulilasi ja rättikaton sijaan pelkkä matkustamon peittävä neppareilla matkustamon reunoihin kiinnitettävä pressu. Myös Tg-500 oli saatavissa tässä muodossa.
Tg-500:n valmistus loppui elokuussa 1961 ja KR-200:n pääasiallinen tuotanto päättyi jo vuonna 1962, mutta viimeinen Messerschmitt KR, avomallinen KR-200 Roadster (sarjanumero 80 287), valmistui 17. elokuuta 1964, kello 16.34.


title: Messerschmitt KR

text:
FMR valmisti ajoneuvoa vuosien 1957 ja 1964 välillä yli 25 000 kappaletta, ja joidenkin lähteiden mukaan niitä olisi 16 valmistusvuotensa aikana valmistunut eri muodoissaan 40 000 kappaletta.
Messerchmitt KR-200:sta valmistettiin myös 12 kappaletta erityistä Service Car -versiota autoliikkeille, jotka antoivat myymilleen autoille huoltotakuun. Siinä on edessä erikoisjousitus, joka mahdollistaa eräänlaisen vetotangon asentamisen. Auton ideana oli se, että huoltomies ajaa Messerschmittillä asiakkaan auton luokse, kiinnittää Messerchmittinsä vetotangolla asiakkaan auton peräpuskuriin hinaukseen ja ajaa auton huollettavaksi. Näitä autoja on jäljellä vain yksi kappale joka on esillä Bruce Weinerin kääpiöautomuseossa.


title: Messerschmitt KR

text: Italialainen Mi-Val -moottoripyöräyhtiö esitteli marraskuussa 1953 oman versionsa Messerschmitt KR-175:stä nimellä Messerschmitt-Mival. Ne koottiin saksalaisista osista, mutta varustettiin Mi-Valin omalla 171.7 cm moottorilla. Vasta vuoden 1954 lopulla alkanut uuden nimen saaneen Mivalinon vähäinen tuotanto päättyi ilmeisesti jo 1955 tai 1956.


title: F.M.R Tg

text: F.M.R Tg oli pieni saksalainen kahden hengen kääpiöauto, joka oli hyvin samankaltainen kuin Messerschmitt TR, mutta siinä on kuitenkin Messerschmittistä poiketen kaksi takarengasta. Autoa valmisti Fahrzeug- und Maschinenbau Regensburgissa. Automallin suunnitteli Fritz Fend.


title: F.M.R Tg

text: TG-sarjan autot ovat kääpiöautojen keräilijöiden keskuudessa erittäin arvostettuja pienen tuotantomääränsä takia, niitä on tällä hetkellä maailmassa 150 kappaletta. Sitä valmistettiin vuosina 1957-1961.


title: Fuji Cabin

text: Fuji Cabin on japanilainen miniauto. Sen valmistaja on Fuji Toshuda Motors, joka sijaitsee Tokiossa.


title: Fuji Cabin

text: Fuji Cabin esiteltiin Tokyo Motor Show’ssa 1955. Sen aerodynaamisen muotoinen kori on polyesteristä valmistettu. Sen on suunnitellut Ryuichi Tomiya. Fuji Cabinissa on kumivääntöjousitus kaikissa pyörissä. Fuji Cabinia on valmistettu 85 kappaletta ja näistä on ehjänä jäljellä vain 3 kappaletta, autot valmistettiin vuosien 1955 ja 1958 välillä.


title: Fuji Cabin

text: Fuji Cabinissa ei ole ollenkaan käynnistysmoottoria, vaan se käynnistetään moottoripyörien tavoin polkaisemalla. Siinä on myös moottoripyörän tavoin vain yksi ajovalo.


title: Teet Allas

text: Teet Allas (s. 2. kesäkuuta 1977 Pärnu, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen 183 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, joka edusti pitkään maansa pääsarjan Meistriliigan joukkuetta FC Floraa sekä pelasi myös Ruotsissa Dalkurdin joukkueessa.


title: Teet Allas

text: Allas edusti kotimaassaan FC Floran lisäksi myös muun muassa JK Kalev Pärnua, Lelle SK:ta, JK Vall Tallinnaa, Pärnu JK:ta, JK Viljandi Tulevikia ja FC Valgaa.


title: Teet Allas

text: Allas pelasi vuonna 1997 alkaneella ja vuonna 2007 päättyneellä maajoukkueurallaan Viron maajoukkueessa 73 ottelua ja teki niissä kaksi maalia.


title: Willam Sulky

text: Willam Sulky on italialaisen C. M. Casalinin valmistama kolmipyöräinen kääpiöauto. Sitä valmistettiin vuosien 1969 ja 1980 välillä Piacenzassa.


title: Willam Sulky

text: Sulkyn huono teho/paino-suhde teki siitä hitaan ja huonon ajettavan. Siinä on mopojen tavoin yksi etuvalo.


title: Suurmestari (ritarikunta)

text: Suurmestari on ritarikunnan ylimmän johtajan arvonimi. Hengellisten ritarikuntien, kuten Temppeliherrojen ja Johanniittain, johtajaa nimitettiin suurmestariksi. Myös maallisten ritarikuntien johtohenkilöä kutsutaan suurmestariksi. Esimerkiksi tasavallan presidentti on Suomen kolmen virallisen ritarikunnan suurmestari.


title: Suurmestari (ritarikunta)

text: Lisäksi vapaamuurarien suurloosin päämiestä kutsutaan suurmestariksi.


title: Suurmestari (ritarikunta)

text: Joskus kirjallisuudessa sekoitetaan suurmestari ja preseptori keskenään, mutta ainakin temppeliherrojen hierarkiassa preseptori oli huomattavasti alempi: tämän ja suurmestarin väliin mahtuivat vielä piirimestarit ja valtakunnalliset tarkastajat.


title: Ilmo Ranta

text: Ilmo Ilari Ranta (s. 6. tammikuuta 1956 Espoo) on suomalainen pianisti.


title: Ilmo Ranta

text: Ranta on opiskellut pianonsoittoa Espoon musiikkiopistossa ja Sibelius-Akatemiassa Liisa Pohjolan oppilaana. Hän suoritti pianonsoiton diplomitutkinnon 1984. Lisäksi hän on opiskellut pianonsoittoa Münchenissä Klaus Schilden johdolla 1982–83 ja osallistunut lukuisille mestarikursseille opettajinaan muun muassa György Sebök, Dmitri Baškirov, Ralf Gothóni ja Hartmut Höll. Lisäksi hän on tehnyt opintomatkoja Saksaan ja Ranskaan.


title: Ilmo Ranta

text: Ranta on toiminut säestäjänä Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1976, Korrepetiittorina Suomen Kansallisoopperassa ajoittain vuodesta 1978, pianonsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa 1984–85, pianonsoiton ja kamarimusiikin lehtorina Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1986 ja kamarimusiikin vs. professorina Sibelius-Akatemiassa 1993–95. Hän on myös pitänyt liedseminaareja Turun, Keski-Pohjanmaan ja Kuopion konservatorioissa.


title: Ilmo Ranta

text: Rannalla on ollut soolo- ja kamarimusiikkikonsertteja sekä esiintymisiä orkesterisolistina kotimaassa. Hän on myös pitänyt liedkonsertteja muun muassa Karita Mattilan ja Jorma Hynnisen kanssa useissa Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa ja esiintynyt kamarimuusikkona muun muassa Trio Tapiolassa. Hän on kantaesittänyt runsaasti suomalaista piano- ja kamarimusiikkia, tehnyt radio- ja TV-nauhoituksia ja levytyksiä muun muassa Ondine- ja CPO-levy-yhtiöille.


title: Heinkel Kabine

text: Heinkel Kabine on Ernst Heinkel-Fahrzeugbau GmbH:n valmistama saksalainen Iso Isettaa muistuttava miniauto.


title: Heinkel Kabine

text: Lentokoneiden suunnittelija Ernst Heinkel oli nähnyt Iso Isettan ja päättänyt tehdä siitä paremman version käyttämällä lentokoneiden valmistukseen tarvittavia materiaaleja jolloin massa saatiin huomattavasti pienemmäksi ja nopeammaksi pienemmällä moottorilla joka kuluttaa vähemmän polttoainetta.


title: Heinkel Kabine

text: Kabineita oli kaksi eri mallia, Kabine 153 ja Kabine 154, tyypin viimeinen kirjain tarkoittaa renkaiden lukumäärää. Voimanlähteenä molemmissa toimi luotettava 203 cc moottori, joka tosin vakuutusmaksuista johtuen kutistettiin vuonna 1957 198 cc:hen. Heinkel Kabineita valmistettiin myös Argentiinassa 2000 kappaleen erä lisenssillä. Myös Irlannissa oli tarkoitus tehdä Kabineita mutta Irlantilainen tehdas ei täyttänyt laatuvaatimuksia: tehdas oli hiekkalattiainen ja akselit säilytettiin ulkona, lisenssi vedettiin takaisin.


title: Berkeley T-60

text: Berkeley T-60 oli englantilaisen Berkeley Ltd:n valmistama kolmipyöräinen erittäin pieni avoauto, joka tuli Berkeley B65:n seuraajaksi.


title: Berkeley T-60

text: Sen voimanlähteenä toimii 328 cc Excelsior 2-tahtimoottori, jossa on tehoa 18 hp. Autoa valmistettiin 1959–1961 yhteensä 2 500 kappaletta, joista alle sata kappaletta on nykyään toimintakunnossa. Sen kori on tehty lasikuidusta ja runko teräksestä, autolla on painoa 295 kg ja siinä on penkit kahdelle.


title: Matokäärmeet

text: Matokäärmeet ("Leptotyphlopidae") ja sokkokäärmeet ("Typholopidae" ja "Anomelepididae") muistuttavat ulkonäöltään ja elintavoiltaan toisiaan. Näiden ryhmien samanlaisuus ei kuitenkaan johdu sukulaisuudesta - itse asiassa mato- ja sokkokäärmeet ovat varsin kaukaista sukua toisilleen. Matokäärmeet ovat jättiläiskäärmeiden sukulaisia, sokkokäärmeet puolestaan liskoja lähimpänä olevien käärmeiden.


title: Matokäärmeet

text: Matokäärmeillä on jäljellä näkyviä surkastumia lantion ja takaraajojen luista. Tässä ne muistuttavat jättiläiskäärmeitä ("Boidae"), joiden lähimpiä sukulaisia niiden uskotaankin olevan. Jättiläiskäärmeistä poiketen matokäärmeiden kallo on tiivis ja tukeva. Yläleuka on hampaaton ja alaleuan hampaat ovat pienikokoisia. Yläleuka liittyy kiinteästi muuhun kalloon, ja matokäärmeiden kallo on käytännössä akineettinen: yläleuka ei liiku niiden avatessa suutaan.


title: Matokäärmeet

text: Matokäärmeet elävät maan alla. Ne voivat kaivaa itse käytävänsä, tai sitten ne saattavat asustaa kivien, kaatuneiden puunrunkojen tai karikkeen suojaamina. Maan pinnalle ne tulevat joskus harvoin pimeässä tai sitten pakosta. Maanalainen elämäntapa näkyy matokäärmeiden ulkonäössä. Ne ovat 15- 30 cm:n mittaisia, alle yhden senttimetrin paksuisia, ulkonäöltään täysin matomaisia eläimiä. Ruumista peittävät suomut ovat pieniä ja lähes pyöreitä. Silmät ovat suomujen peitossa erottuen päällepäin vain himmeinä täplinä. Tästä huolimatta matokäärmeet pystyvät aistimaan ainakin valon voimakkuuden vaihtelua.


title: Matokäärmeet

text: Matokäärmeitä on kaikkiaan yli 90 lajia, jotka jaetaan kahteen sukuun "Leptotyphlops" ja "Rhinoleptus", joista jälkimmäiseen kuuluu vain yksi laji. Matokäärmeiden levinneisyysalue on kuitenkin valtava, sillä niitä on tavattu Afrikassa, Lounais-Aasiassa ja trooppisessa Amerikassa. Niiden pääravintona ovat yleensä termiitit ja muurahaiset, tavallisimmin ehkä näiden munat ja toukat. Useimmat matokäärmeet elävät savanneilla tai puoliaavikoilla.


title: Berkeley B65

text: Berkeley B65 on Laurie Bondin rakentama englantilainen kääpiöauto. Siinä on Excelsiorin 328-kuutioinen kaksitahtimoottori, joka tuottaa tehoa 18 hv. Sitä valmistettiin 2 500 kappaletta, sen seuraajaksi tuli kolmipyöräinen Berkeley T-60. Autolla on painoa 295 kg.


title: Berkeley B65

text: Nimi B-65 tulee auton huippunopeudesta 65 mailia tunnissa (105 km/h).


title: Viktor Alonen

text: Viktor Alonen (s. 21. maaliskuuta 1969) on virolainen 171 senttimetriä pitkä jalkapalloilija. Alosen pelipaikka oli puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Viktor Alonen

text: Uransa aikana Alonen edusti FC Floraa, JK Viljandi Tulevikia, Tervis Pärnua, JK Narva Transia, FC Kuressaarea ja JK Ganvix Türiä.


title: Viktor Alonen

text: Alonen pelasi vuonna 1992 alkaneella maajoukkueurallaan Viron maajoukkueessa 71 ottelua. Hän päätti maajoukkueuransa vuonna 2001.


title: Aitosokkokäärmeet

text: Sokkokäärmeiksi kutsutaan kahta käärmeiden heimoa. Aitosokkokäärmeisiin eli Typhlopidae-heimoon kuuluvat sokkokäärmeitä on yli 200 lajia ja esisokkokäärmeisiin eli Anomalepididae-heimoon kuuluvia noin 20 lajia. Kaikki viimeksi mainitun ryhmän lajit ovat kotoisin Etelä-Amerikasta. Muita sokkokäärmeitä tavataan Euraasian eteläosissa, Afrikassa, Madagaskarissa, Amerikan trooppisissa ja subtrooppisissa osissa sekä Australiassa. Lisäksi ainakin yksi laji on levinnyt ihmisen mukana eräille Tyynenmeren saarille.


title: Aitosokkokäärmeet

text: "Anomalepidae"-sokkokäärmeiden ruumis on hoikka, tavallisesti 20–30 cm:n mittainen. Pään suomut ovat huomattavasti muita suomuja kookkaampia.


title: Aitosokkokäärmeet

text: Varsinaisten sokkokäärmeiden silmät ovat pienet ja rakenteeltaan alkeelliset. Ne pysyvät kuitenkin erottamaan valon kirkkauden vaihteluja. Useimmat lajit ovat pienikokoisia, vain 15–35 cm pitkiä. Kookkaimmat lajit kasvavat 60 cm:n mittaisiksi. Useimmat sokkokäärmeet ovat myös hoikkarakenteisia. Pisimmätkään lajit eivät kasva sormea paksummiksi muutamaa afrikkalaista 2,5 cm paksuksi kasvavaa lajia lukuun ottamatta.


title: Aitosokkokäärmeet

text: Sokkokäärmeillä on jäljellä surkastumia lantiosta, mutta nämä eivät yleensä näy. Niillä on hampaita vain yläleuassaan, joka on liikkuva ja eroaa näin huomattavasti matokäärmeiden vastaavasta rakenteesta. Sokkokäärmeiden kuono on tylppä, ja pienikokoinen suu sijaitsee sen alapuolella. Ruumis on lähes tasapaksu, ja sitä peittävät suomut ovat pieniä ja sileitä. Vatsapuolen suomut eivät eroa muuta ruumista peittävistä. Lyhyt, tylppä pyrstö päättyy pieneen piikkiin, jonka käärme työntää tueksi maahan kaivaessaan. Sokkokäärmeet voivat käyttää pyrstöpiikkiään puolustautumiseen, mutta ihmiselle sen pisto on harmiton. Eräillä sokkokäärmeillä on myrkkyrauhaset, mutta nekään eivät ole ihmiselle millään tavalla vaarallisia. Useilla lajeilla on kookkaat perärauhaset, joiden pahahajuista eritettä käärmeet käyttävät puolustautuessaan.


title: Aitosokkokäärmeet

text:
Sokkokäärmeet elävät maahan kaivautuneina tai sitten kivien, kaatuneiden puunrunkojen ja lahokantojen tai karikkeen suojaamina. Usein ne asustavat termiittipesissä. Sokkokäärmeet ovat liikkeellä öisin ja nousevat tällöin usein maan pinnalle.
Ravinnokseen ne käyttävät erilaisia selkärangattomia, pääasiassa matoja, muurahaisia ja termiittejä sekä näiden munia ja toukkia. Useimmat sokkokäärmeet ovat ovovivipaarisia, mutta niiden joukossa on myös vivipaarisia lajeja.


title: Erityisjälkisäädös

text: Erityisjälkisäädös eli legaatti (vanha nimitys jälkisäädöslahjoitus) on testamenttimääräys, jolla perinnönjättäjä antaa määrätylle henkilölle erityisen etuuden. Erityisjälkisäädöksen saaja ei tule testamentin tekijän kuolinpesän osakkaaksi eli hän eroaa siinä suhteessa yleistestamentin eli yleisjälkisäädöksen saajasta. Legaatilla testamentattu etuus voi olla tietty esine, rahasumma, tavaraerä, omaisuuden käyttöoikeus, oikeus omaisuudesta saatavaan korkoon tai tuottoon tai jokin muu erityinen etuus.


title: Erityisjälkisäädös

text: Antiikin roomalaisilla legaatti (, valtuutus) oli testamentintapainen määräys, jota perinnönsaajan tuli noudattaa. Jos perinnönjättäjä halusi välittää perillisilleen toivomuksen, hän teki pyynnön, josta käytettiin nimitystä "fideicommissum" (lat. uskollisuuteen luottaminen). Se oli pyyntö antaa osa perinnöstä kolmannelle henkilölle. Legaatti tuli tehdä määrätyllä tavalla ja sen suuruutta oli rajoitettu määräyksin. "Fideicommissum" sijoittui myöhäisempään aikaan kuin legaatti ja se oli vähemmän sitova kuin legaatti.


title: Argo Arbeiter

text: Argo Arbeiter (s. 5. joulukuuta 1973 Viljandi, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Argo Arbeiter

text: Arbeiterin uran viimeiseksi seuraksi jäi FC Levadia Tallinn, jonka riveissä hän pelasi vielä kaudella 2005. Hän edusti kausina 1999 ja 2000 suomalaista Kotkan TP:tä. Kotkalaisseuran paidassa Arbeiter pelasi yhteensä 39 liigaottelua, joissa hän teki kaikkiaan viisi maalia. Hän edusti myös Lelle SK:ta, JK Tervis Pärnua, JK Viljandi Tulevikia sekä toista suomalaisseuraa, FF Jaroa.


title: Argo Arbeiter

text: Arbeiter pelasi vuosina 1995–2000 Viron maajoukkueessa yhteensä 29 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia.


title: Jouni

text:
Jouni on suomalainen miehen etunimi. Nimi on muunnelma Johannes-nimen skandinaavisesta vastineesta "Jon", ja se on vanhastaan ollut käytössä erityisesti Peräpohjolassa ja Lapissa. Suomalaisessa kalenterissa Jounin nimipäivä on 29. maaliskuuta. Ortodoksisessa kalenterissa Jouni-nimeen liittyvä muistopyhä on marttyyri Evgenioksen muistopäivä 21. tammikuuta.
Toukokuun 2017 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan 22 400 miestä on saanut nimekseen Jouni. Heistä yli puolet on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Proteasomi

text: Valkuaisen hajotuslaite eli proteasomi on yksi solun soluelimistä, joka pilkkoo muualta kuin solukalvosta tulleita solun valkuaisaineita. Solukalvosta ja solun ulkopuolelta tulleita valkuaisaineita pilkkoo lysosomi. Valkuaisen hajotuslaite tunnistaa pilkottavat valkuaisaineet siitä, että niihin on kiinnittynyt ubikitiini-niminen valkuaisaine.


title: Vuojoen kartano

text: Vuojoen kartano sijaitsee Eurajoen kunnassa Eurajoen rannalla. Kartano oli aikoinaan Satakunnan suurimpia maatiloja. Se perustettiin vuonna 1626 ja sen ensimmäinen isäntä oli Gottfrid von Falkenberg, joka myöhemmin sai Laitilasta Palttilan kartanon. Myöhempiä omistajia olivat sotamarsalkka Åke Tott ja tämän leski, kreivitär Kristina Brahe; Wachtmeisterin, von Fersenin, Klinckowströmin ja vuoteen 1911 saakka Björkenheimin suvut. Tämän jälkeen kartanon maista muodostettiin yli 200 maatilaa.


title: Vuojoen kartano

text: Empiretyylinen päärakennus on Suomen kartanoarkkitehtuurin upeimpia luomuksia. Sen on piirtänyt Carl Ludvig Engel vuonna 1836. Kapteeni Lars Magnus Björkenheim rakennutti kartanolinnan asunnokseen. Vuonna 1908 kartano yhtiöitettiin nimellä Vuojoki Gods Ab. Eurajoen kunnalle kartano siityi 1933, josta alkaen se toimi kunnallisena vanhainkotina vv. 1936–2003 .


title: Vuojoen kartano

text: Vuonna 2005 päärakennus kaksine "flyygeleineen" eli sivurakennuksineen restauroitiin perusteellisesti. Restauroitu kartano toimii kokous-, koulutus- ja kulttuurikeskuksena sekä ravintolana ja siinä on Posiva Oy:n toimitiloja. Kunnostuksen mahdollisti Eurajoen kunnan ja Posiva Oy:n välinen välinen sopimus, ja hankkeeseen saatiin rahoitusta myös EU:n aluekehitysrahastolta, Suomen valtiolta ja Länsi-Suomen lääninhallitukselta. Vuonna 2009 Museovirasto määritteli kartanon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Vuojoen kartano

text: Vuojoen metsärata oli kartanon mailla vuosina 1912–1918 toiminut 23 kilometriä pitkä kapearaiteinen rautatie.


title: Koralliluikertaja

text: Koralliluikertaja ("Anilius scytale") on käärmelaji, jota tavataan Etelä-Amerikasta. Se on sukunsa ja heimonsa ainoa laji. Telakäärmeiden heimoon luettiin aiemmin myös suvut "Cylindrophis" ja "Anomochilus".


title: Koralliluikertaja

text: Koralliluikertaja on harmiton, koloja kaivava käärme. Sillä on joitakin primitiivisiä piirteitä, kuten lantiorenkaiden surkastumat, kynsimäiset ulokkeet kloaakin aukon molemmin puolin sekä kaksi keuhkoa. Koralliluikertajalla on punaisia ja mustia raitoja ja se voi kasvaa 75-senttiseksi. Se syö muita käärmeitä ja liskoja.


title: Koralliluikertaja

text: Koralliluikertaja elää Brasiliassa, Venezuelassa, Trinidadissa, Kolumbiassa, Boliviassa, Ecuadorissa, Ranskan Guayanassa, Guyanassa ja Perussa.


title: Kilpipyrstökäärmeet

text: Kilpipyrstökäärmeet ("Uropeltidae") ovat pienikokoisia ja kaivautuvia, Intiassa ja Ceylonilla eläviä käärmeitä. Nimensä ne ovat saaneet useimmilla lajeilla olevasta, pyrstön kärkeä ympäröivästä piikikkäästä kilvestä. Myös kilpipyrstökäärmeiden kallon luut liittyvät toisiinsa tiiviimmin kuin kehittyneillä käärmeillä. Kallon rakenteessa on muitakin alkeellisia piirteitä. Vasen keuhko on oikeaa pienempi. Vatsakilvet eivät kilpipyrstökäärmeillä eroa muista ruumista peittävistä suomuista. Pienet silmät ovat suomujen peitossa. Ravinnokseen kilpipyrstökäärmeet käyttävät pääasiallisesti toukkia ja matoja.


title: Käsnäkäärmeet

text: Käsnäkäärmeet (Acrochordidae) on käärmeiden heimo, joka sisältää ainoat vesielämään täysin sopeutuneet alkeelliset käärmeet. Heimoon kuuluu kolme lajia yhdessä suvussa: jaavankäsnäkäärme ("Acrochordus javanicus"), kölikäärme ("Acrochordus granulatus") sekä "Acrochordus arafurae" jotka elävät Taka-Intiassa ja Indonesiassa. Käsnäkäärmeiden molemmat päävaltimot ovat täysin kehittyneet. Vasen keuhko puuttuu kokonaan. Silmät ovat pienikokoiset. Käsnäkäärmeiden sulkeutuvat sierainaukot suuntautuvat ylöspäin. Alapuolella ei ole muita suomuja kookkaampia kilpiä. Suomut ovat kaikkialla ihossa vierekkäin, eivät limittäin kuten käärmeillä yleensä. Suomuissa olevien syylämäisten harjanteiden vuoksi käsnäkäärmeiden iho on epätasaisen nystermäinen.


title: Välkekäärmeet

text: Välkekäärmeet (Xenopeltidae) on käärmeheimo. Taka-Intiasta Etelä-Kiinaan ulottuvalla alueella elävä välkekäärme ("Xenopeltis unicolor") on heimonsa ainoa laji. Sen kallon luut liittyvät tiukasti toisiinsa. Välkekäärmeen vasen keuhko on oikeaa pienempi. Lantion tai takaraajojen luista ei ole jäljellä merkkiäkään. Ravinnokseen keskimäärin metrin pituinen välkekäärme käyttää liskoja, sammakoita ja muita käärmeitä. Pikkunisäkkäitä kookkaampia saaliseläimiä se ei pysty nielemään kallon joustamattomuuden vuoksi. Valon osuessa välkekäärmeen suomuihin ne irisoivat eri väreissä.


title: Jättiläiskäärmeet

text: Jättiläiskäärmeet eli boakäärmeet (Boidae) on käärmeiden heimo. Ne ovat kuristajakäärmeitä, joiden koko vaihtelee pienestä jättimäiseen.


title: Jättiläiskäärmeet

text: Jättiläiskäärmeisiin luetaan nykyään 7 alaheimoa, 14 sukua ja 61 lajia:


title: Diego Garcia

text: Diego Garcia on 44 neliökilometrin kokoinen atolli Intian valtameren keskellä, noin 1 600 kilometriä Intian eteläkärjestä etelään. Se on suurin Chagosin saariston 52:sta saaresta. Hallinnollisesti se kuuluu Britannialle, tarkemmin sanottuna Brittiläiseen Intian valtameren alueeseen. Saari toimii Yhdysvaltojen sotilastukikohtana. Atollia peittää nykyään trooppinen kasvisto, aiemmista kopra- ja kookosviljelmistä on vielä kuitenkin jonkin verran jälkiä. Saari on noin 60 kilometriä pitkä sen leveyden vaihdellessa parista sadasta metristä pariin kilometriin, ja sen korkein kohta on noin seitsemän metriä merenpinnan yläpuolella. Atollin keskellä oleva laguuni on 20 kilometriä pitkä, 9 kilometriä leveä ja noin 20–30 metriä syvä vesialue. Alueen koralliriutat rajoittavat laivaliikennettä, joten osa laguunista on ruopattu syvemmäksi. Laguunissa esiintyy trooppisia kalalajeja.


title: Diego Garcia

text:
Vuosittainen sademäärän keskiarvo on 2600 mm, sateisimman kauden ollessa lokakuun ja helmikuun välissä. Elokuu on kuivin kuukausi (105 mm). Alueen lämpötila on yleensä +30 °C:n paikkeilla päivisin, iltaisin ja öisin sen laskiessa noin +20 °C:een. Ilmankosteus on korkea ympäri vuoden, mutta tuulenpuuskat avomereltä pitävät olosuhteet suhteellisen mukavina. Diego Garcia kuuluu trooppisten pyörremyrskyjen vaaravyöhykkeeseen. Ympäröivä topografia on alhaista eikä se muodosta
kattavaa tuulensuojaa. Tästä huolimatta saari on saanut olla suhteellisen rauhassa pyörremyrskyiltä 1960-luvulta asti. Aikavälillä 1970–2000 tuulennopeudet ovat pysyneet myrskyjen aikana enintään 75 km/h:ssa.


title: Diego Garcia

text: Saari ja saarella sijaitseva tukikohta säilyivät vahingoittumattomina vuoden 2004 tsunamista. Huoltohenkilöstö raportoi vain pienistä muutoksista normaalissa aallokossa. Saarta suojasi pääosin atollin itäpuolella oleva 650 kilometrin pituinen ja jopa 5 000 metrin syvyinen Chagosin hautavajoama. Hautavajoaman syvyys ja sen jyrkkyys saaren rantaan verrattuna hidastivat tsunamin kykyä koota voimiansa ennen itse atollia. Lisäksi aallon iskuvoimaa vaimensivat paljon paikalliset vedenalaiset koralliriutat. 30. marraskuuta 1983 magnitudin 7,7–7,9 maanjäristys 55 kilometriä saaresta luoteeseen synnytti pienen tsunamin, joka aiheutti 1,5 metrin nousun aallokossa laguunissa. Tämä vaurioitti osaa rakennuksista, laitureista ja kiitotiestä.


title: Diego Garcia

text: Portugalilaiset löytöretkeilijät löysivät atollin 1500-luvun alussa. Uskotaan että saari nimettiin joko saaren löytäneen laivan kapteenin tai navigoijan mukaan. Saari pysyi asumattomana 1700-luvulle asti, jolloin ranskalaiset perustivat sinne kopraviljelmiä orjatyövoimaa käyttäen. Diego Garcia siirtyi Britannian hallintaan Napoleonin sotien jälkeen, ja vuodesta 1814 vuoteen 1965 se oli Mauritiuksen hallinnon alaisuudessa. 1965 Chagossaaret, joihin Diego Garcia kuuluu, irrotettiin Mauritiuksen hallinnasta ja niistä muodostettiin Brittiläinen Intian valtameren alue (BIOT). Vuonna 1966 kruunu osti saaret ja viljelmät, jotka olivat olleet yksityisomistuksessa ja jotka eivät olleet olleet enää taloudellisesti kannattavia uusien öljyjen ja voiteluaineiden keksimisen jälkeen.


title: Diego Garcia

text: Vuonna 1971 Britannia ja Yhdysvallat tekivät sopimuksen, jossa Yhdysvaltojen sallittiin perustaa atollille sotilastukikohta. Tämän seurauksena paikalliset viljelykset suljettiin lopullisesti. Sopimuksessa Yhdysvallat ei maksanut Britannialle rahallista korvausta saaren käyttöoikeuksista, joskin myöhemmin paljastui Britannian saaneen Yhdysvalloilta viiden miljoonan dollarin alennuksen uusista Polaris-ohjuksista. Kyseinen sopimus kielsi myös kaiken taloudellisen toiminnan saarella.


title: Diego Garcia

text: Vuoteen 1973 asti Diego Garcialla oli alkuperäisasukkaita, jotka tunnettiin joko iloina (tai chagosilaisina). Asukkaat olivat pääosin intialaisten ja afrikkalaisten orjien jälkeläisiä. Nämä oli tuotu saarelle 1700- ja 1800-luvuilla työskentelemään paikallisilla kopra- ja kookosviljelmillä. Vuonna 1973 saaren asukkaat kuljetettiin Seychelleille ja sieltä edelleen Mauritiukselle. Aina pakkomuutosta lähtien alkuperäisasukkaat ovat taistelleet oikeudestaan palata saarelleen, voittaen tärkeän asiaa koskevan lakijutun vuonna 2000. Tosin vuonna 2004 päätös kumottiin korkeammassa oikeusasteessa, päättäen samalla mahdollisuuden lailliseen asian oikaisuun Britanniassa. Tämän jälkeen iloit ja heidän kannattajansa veivät asian Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi. Huhtikuussa 2006 sallittiin 102:n chagosilaisen viikon pituinen vierailu atollille hoitamaan edesmenneiden sukulaistensa hautoja ja vierailemaan synnyinseuduillaan.


title: Diego Garcia

text: Nykyään Diego Garcia on Yhdysvaltojen ja Britannian yhteisen sotilastukikohdan sijaintipaikka. Vaikka tukikohta on käytännössä pääosin Yhdysvaltojen hallussa, paikalla on myös jonkin verran brittien joukkoja ja poliisivirkailijoita. Tukikohta toimii laivaston tankkaus- sekä tukiasemana. Siellä on Yhdysvaltain ilmavoimien lentotukikohta. Tukikohtaa käytettiin B-52-pommittajien tukikohtana Persianlahden sodassa 1991 ja Afganistanissa 2001. Vuonna 2003 alueelle rakennettiin siirrettäviä suojia B-2-pommikoneille jonkin verran ennen Irakin uutta sotaa. Tukikohta on osa Yhdysvaltojen avaruuden tutkimisverkostoa (Space Surveillance Network) kolmen teleskoopin GEODESS-asemalla, mutta se toimii myös NASAn avaruussukkuloiden hätälaskupaikkana.


title: Diego Garcia

text: Yhdysvallat ja Britannia eivät liittäneet Diego Garciaa Afrikan ydinasevapaata aluetta koskevaan sopimukseen, mutta muut Chagossaarten saaret kuuluvat sopimuksen piiriin.


title: Diego Garcia

text: Sopimus saaren käyttämisestä sotilastukikohtana tehtiin vuonna 1966. Siinä tarkennetaan, että sopimus loppuu vuonna 2036, mutta että kumpikaan osapuoli ei voi vetäytyä siitä ennen vuotta 2016.


title: Diego Garcia

text: Ihmisoikeusryhmittymät väittävät, että sotilastukikohtaa käytetään yhtenä Yhdysvaltojen kiistanalaisista ”salaisista vankiloista”. Britannian ulkoministerinä 2001–2006 toiminut Jack Straw totesi, että Yhdysvaltain viranomaiset vakuuttivat hänelle toistuvasti, ettei saarta käytetty välilaskupaikkana eikä sinne siirretty vankeja.


title: Diego Garcia

text: Kylmän sodan aikana Yhdysvallat halusi kuumeisesti perustaa sotilastukikohdan Intian valtameren alueelle. Diego Garcian sijainti Intian, Neuvostoliiton mahdollisen liittolaisen, lähistöllä korosti saaren strategista merkitystä Yhdysvaltojen silmissä. Yhdysvaltojen sotilastoimet saarella ovat aiheuttaneet kitkaa sen ja Intian välillä. Intia on toistuvasti vaatinut tukikohdan lakkauttamista. Kylmän sodan jälkeen maiden väliset suhteet ovat kuitenkin parantuneet huomattavasti. Diego Garcia toimi sijaintipaikkana usealle Yhdysvaltojen ja Intian laivastojen yhteiselle harjoitukselle 2001 ja 2004.


title: Diego Garcia

text: 2500-luvulle sijoittuvassa tietokonepelissä "Halo 2" Diego Garcia toimii maapallon ulkopuolisten muukalaisten hyökkäystä vastaan suunnatun iskun laukaisupaikkana.


title: Meelis Lindmaa

text: Meelis Lindmaa (s. 14. lokakuuta 1970) on virolainen 177 senttimetriä pitkä jalkapalloilija. Lindmaan pelipaikka oli puolustaja.


title: Meelis Lindmaa

text: FC Floran kasvatti pelasi Suomessa vuodet 1998–2004 edustaen Vasa IFK:ta, KTP:tä, TPV:tä ja SalPaa. Veikkausliigaa hän pelasi Kotkassa ja Tampereella, molemmissa kaudella 1999. Yhteensä hän pelasi 17 liigaottelua. Kotimaassaan hän on edustanut kasvattajaseuransa lisäksi JK Viljandi Tulevikia.


title: Meelis Lindmaa

text: Viron maajoukkueessa Lindmaa pelasi vuosina 1991–1996 28 ottelua.


title: Toomas Kallaste

text: Toomas Kallaste (s. 27. tammikuuta 1971 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Toomas Kallaste

text: Juniorina Kallaste pelasi Lõvid Tallinnassa, mutta hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991 FC Florassa. Vuonna 1997 hän siirtyi Suomeen FF Jaron riveihin. Hän edusti Suomessa myös Kotkan TP:tä, kunnes muutti vuonna 2001 Ruotsiin, jossa edusti Bodens BK:ta. Vuonna 2003 Kallaste palasi kotimaahansa, FC TVMK:n riveihin. Viimeisinä pelivuosinaan hän edusti JK Nõmme Kaljua Viron toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.


title: Toomas Kallaste

text: Kallaste pelasi Viron maajoukkueessa 42 ottelua vuosina 1991–2003.


title: Asetyylikoentsyymi-A

text: Asetyylikoentsyymi-A eli aktiivinen etikkahappo on kaikille ravintoaineille yhteinen välituote solun valmistaessa energiaa. Asetyylikoentsyymi-A:ta saadaan monosakkarideista, triglyserideistä sekä aminohapoista erilaisten reaktiovaiheiden kautta. Asetyylikoentsyymi-A:n asetyyliryhmän hiilet (C) hapettuvat hiilidioksidiksi Krebsin syklissä ja vedyt (H) siirtyvät erityisten koentsyymien avulla elektroninsiirtoketjuun. Näissä reaktioissa syntyy energiaa, joka varastoidaan fosfaattiyhdisteisiin, esimerkiksi ATP:ksi.


title: Asetyylikoentsyymi-A

text: Asetyylikoentsyymi-A:n kemiallinen kaava on CHNOPS, moolimassa 809,572 g/mol ja CAS-numero 72-89-9.


title: Asetyylikoentsyymi-A

text: Solujen energialähteinä toimivat ensi sijassa hiilihydraatit ja rasvahapot, mutta muitakin molekyylejä esimerkiksi aminohappoja voidaan käyttää. Aminohappojen käyttö energialähteenä on tosin normaalitilanteissa vähäistä.


title: Asetyylikoentsyymi-A

text: Glukoosi hajoaa glykolyysissä kahdeksi pyruvaatiksi, joista edelleen molemmista saadaan oksidatiivisessa dekarboksylaatiossa kaksi asetyylikoentsyymi-A:ta. Jos taas happea (O) ja mitokondrioita ei ole tarpeeksi saatavilla, pyruvaatti pelkistyy edelleen maitohapon anioniksi laktaatiksi.


title: Asetyylikoentsyymi-A

text: Rasvahapot hajoavat pääasiassa hapettumalla β-oksidaatiossa niin, että rasvahappoketjusta irtoaa kahden hiilen asetyyliryhmiä, jotka ovat kiinnittyneenä reaktioon osallistuvaan koentsyymi-A:han.


title: Andrei Stepanov

text: Andrei Stepanov (s. 16. maaliskuuta 1979) on virolainen 188 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, joka on pelannut sarjatasolla kotimaansa lisäksi Englannissa, Venäjällä, Azerbaidžanissa, Valko-Venäjällä ja Kreikassa. Stepanovin pelipaikka on puolustaja.


title: Andrei Stepanov

text: Ennen englantilaisseura Watfordia Stepanov pelasi Venäjän liigassa Torpedossa. Kotimaassaan Stepanov on edustanut muun muassa FC Floraa.


title: Andrei Stepanov

text: Viron maajoukkueessa Stepanov on pelannut 89 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hänen maajoukkueuransa alkoi vuonna 1999 ja päättyi vuonna 2012.


title: Rustiikki

text: Rustiikki (tarkoittaa: 'rosoinen', 'rosoisuus') on esimerkiksi sisustuksessa tyylisuunta, jossa käytetään luonnonmukaisia materiaaleja. Esimerkiksi monelta suomalaiselta mökiltä tutut kaartuvista oksista tehdyt naulakot ja ovenkahvat edustavat tätä suuntausta. Uuden polven rustiikki-kalusteet tehdään aivan samoista raaka-aineista, eli lähes kaikista puulajeista, kuin vuosikymmeniä sitten.


title: Rustiikki

text: Rustiikkiin tärkeänä osana kuuluu usein myös tietynlainen kalusteiden kuluma. Rustiikkikalusteet ovatkin usein kulutettuja tai kuluneita. Rustiikkiin kuuluu tietynlainen keräily ja uusiokäyttö olennaisena osana.


title: Rustiikki

text: Rustiikka tarkoittaa talonpoikaistyyliä.


title: Eksosytoosi

text: Eksosytoosi on endosytoosille vastakkainen tapahtuma, jossa solusta poistuu kuona-aineita tai eritettäviä aineita kuten hormoneja. Eksosytoosi tapahtuu siten, että eritettävät aineet ovat pienessä kalvorakkulassa, joka kiinnittyy sytoplasman puolella solukalvoon. Kalvorakkula kuroutuu solukalvon läpi vapauttaen sisältämänsä aineet solukalvon toiselle puolelle soluvälitilaan.


title: Eksosytoosi

text: Kuona-aineiden poistamisesta eksosytoosilla käytetään nimitystä ekskreetio ja eritettävien aineiden tapauksessa nimitystä sekreetio. Sekreetio voi olla joko säätelemätöntä tai säädeltyä. Säätelemättömässä sekreetiossa eritettävät aineet poistuvat solusta sitä mukaa, kun niitä valmistuu. Säädellyssä sekreetiossa eritys tapahtuu vasta, kun solu saa oikean signaalin esimerkiksi hormonin välityksellä.


title: Fasilitoitunut diffuusio

text: Fasilitoitunut diffuusio on passiivista aineiden kuljetusta solukalvon läpi ilman että energiaa kuluu, koska aineet kulkevat sähkökemiallisen gradientin suuntaisesti. Diffuusiosta fasilitoitunut diffuusio eroaa siinä, että solukalvon läpi menevät aineet tarvitsevat kantajaproteiinin, jotka ovat spesifisiä eli ne ovat erikoistuneet vain tiettyjen aineiden kuljetukseen. Kuljetettava aine kiinnittyy kuljettajaproteiiniin samaan tapaan kuin substraatti kiinnittyy entsyymiin eli kuljetuksen jälkeen aine ja kuljettajaproteiini irtautuvat toisistaan ja proteiini voi jatkaa työtään. Kuljetettavat aineet ovat joko hydrofiilisia molekyylejä tai ioneja, jotka eivät pääse diffuusion avulla solukalvon hydrofobisen kerroksen läpi.


title: Dmitri Kruglov

text:
Dmitri Kruglov (s. 24. toukokuuta 1984 Tapa, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija. 172 senttimetriä pitkä Kruglov edustaa tällä hetkellä Viron Meistriliigassa pelaavaa FC Levadia Tallinnaa. Kotimaansa lisäksi hän on pelannut Venäjällä ja Azerbaidžanissa. Hänen pelipaikkansa on laitapuolustaja.
Viron maajoukkueessa Kruglov on pelannut 114 ottelua ja tehnyt niissä 14 maalia vuodesta 2004 alkaen.


title: Melissa Sue Anderson

text: Melissa (Sue) Anderson (s. 26. syyskuuta 1962 Berkeley, Kalifornia) on yhdysvaltalais-kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Maryn roolistaan Pieni talo preerialla -sarjassa vuosina 1974–1981.


title: Melissa Sue Anderson

text: Kun Anderson oli 7-vuotias, hänen tanssinopettajansa kehotti hänen vanhempiaan hankkimaan hänelle agentin. Andersonin sanojen mukaan hän oli lapsena hyvin ujo, mutta silti koki näyttelemisen kiinnostavaksi, joten hänelle etsittiin agentti. Hän aloitti uransa avustajana (esimerkiksi Vaimoni on noita -sarjassa) ja näytteli pieniä rooleja esimerkiksi mainoksissa. Hän sai ensimmäisen varsinaisen puheroolinsa The Brady Bunch -sarjasta vuonna 1973, jossa hän näytteli Millicent-nimistä tyttöä.


title: Melissa Sue Anderson

text: Tunnetuimman roolinsa Anderson sai 11-vuotiaana, kun hänet valittiin Mary Ingallsin rooliin Pieni talo preerialla -sarjaan vuonna 1974. Andersonin mukaan hän ja Mary ovat melko samanlaisia: he molemmat pitävät lukemisesta, ovat rauhallisia persoonia ja pysyttelevät mieluummin sisällä kuin menevät tekemään jotain ulos. Maryn rooli kirjoitettiin ulos sarjasta vuonna 1981 Andersonin omasta päätöksestä, jota hän on perustellut siten, että hänen mielestään Marya näytettiin viimeisillä tuotantokausilla vain siksi, että haluttiin näyttää Marynkin olevan olemassa. Anderson oli ehdolla draamasarjan parhaan draamasarjan Emmy-palkinnon saajaksi vuonna 1978 roolistaan Mary Ingallsina.


title: Melissa Sue Anderson

text: Vuonna 1976 Anderson näytteli Michael Landonin elämään perustuvassa Yksinäinen juoksija -elokuvassa Nancy Rizziä, elokuvan päähenkilön, Johnin (Lance Kerwin), ensimmäistä tyttöystävää. Anderson pääsi elokuvaan Michael Landonin pyynnöstä ilman koekuvausta. Hän näytteli Lance Kerwinin kanssa toisen kerran vuonna 1977 James at 15 pilottijaksossa. Samana vuonna hän näytteli myös Katen roolia ABC Afterschool Specials -sarjan ”Very Good Friends” -jaksossa.


title: Melissa Sue Anderson

text: Vuonna 1979 Anderson näytteli Dana Leen roolin Survival of Dana -elokuvassa. Samana vuonna hän näytteli toisen kerran ABC Afterschool Specials -sarjassa Alexia jaksossa ”Which Mother is Mine”, josta hän sai Emmy-palkinnon.


title: Melissa Sue Anderson

text: Andersonin yksi tunnetuimmista elokuvarooleista on Virginia Wainwrightin rooli kulttielokuvassa Happy Birthday to Me (1981). Muita roolejaan ovat esimerkiksi Vivian Sotherlandin rooli elokuvassa Keskiyön uhrit (1981), Molly Rushin rooli elokuvassa An Innocent Love (1982) ja Toby Kingin rooli elokuvassa First Affair (1983).


title: Melissa Sue Anderson

text: Anderson näytteli neljässä Lemmenlaiva-sarjan jaksossa vuosina 1978–1986, jokaisessa eri roolia. Sen jälkeen hän näytteli Yvette Marcelin roolia Kutsukaa McCall (The Equalizer) -sarjassa vuosina 1987–1988. Hän on sanonut, että The Equalizerissa näytteleminen on ollut yksi hänen lempiasioistaan uransa aikana, sillä hän on itse suuri mysteeri- ja rikossarjojen ystävä.


title: Melissa Sue Anderson

text: Pian The Equalizerin jälkeen Anderson näytteli Alfred Hitchcock esittää -sarjan kahdessa jaksossa. Hän on sanonut, että yksi syy hänen päätöksestä mennä sarjaan mukaan oli se, että Michael Sloan, hänen nykyinen aviomiehensä, oli ollut mukana tekemässä sekä sitä että The Equalizeria, mistä syystä hän päätteli senkin sarjan olevan yhtä hyvä.


title: Melissa Sue Anderson

text: Anderson on vähentänyt näyttelemistään huomattavasti naimisiinmenon ja lasten saamisen jälkeen. Hän on esiintynyt pienissä rooleissa, kuten esimerkiksi Megan Hollisterin roolissa (2006).


title: Melissa Sue Anderson

text: Vuonna 2010 Anderson julkaisi omaelämäkerran nimeltään The Way I See It – A Look Back at My Life on Little House. Siinä hän kertoo suurimmaksi osaksi Pieni talo preerialla -ajoistaan, mutta myös hieman muista rooleistaan ja yksityiselämästään.


title: Melissa Sue Anderson

text: Anderson avioitui Michael Sloanin kanssa vuonna (1990. He tapasivat Alfted Hitchcock esittää -sarjan kuvauksissa vuonna 1988. Heillä on kaksi lasta: Piper (s. 15. helmikuuta 1991) ja Griffin (s. 14. kesäkuuta 1996). Heistä tuli Yhdysvaltain ja Kanadan kaksoiskansalaisia vuonna 2007 heidän muutettuaan Montrealiin vuonna 2002 Michael Sloanin töiden takia. He ovat kuitenkin muuttaneet takaisin Yhdysvaltoihin.


title: Melissa Sue Anderson

text: Anderson muutti hänestä julkisissa yhteyksissä käyttävän nimensä Melissa Sue Andersonista Melissa Andersoniksi 80-luvulla, jota ei ollut voinut tehdä aikaisemmin toisen Melissa Andersoniksi rekisteröityneen julkisuuden henkilön takia.


title: Panajot Pano

text: Panajot Pano (7. maaliskuuta 1939 Durrës, Albania – 19. tammikuuta 2010 Jacksonville, Florida, Yhdysvallat) oli albanialainen jalkapalloilija.


title: Panajot Pano

text: Pano aloitti uransa SK Tiranan juniorijoukkueessa maalivahtina. Myöhemmin hänen pelipaikakseen kuitenkin vakiintui keskushyökkääjä ja hän siirtyi KF Partizanin riveihin. Partizanissa Pano voitti neljä Albanian mestaruutta, viisi kertaa Albanian Cupin ja kerran Balkans Cupin.


title: Panajot Pano

text: Albanian maajoukkueessa Pano pelasi 25 ottelua. Hänet palkittiin vuonna 2004 parhaana viimeisten 50 vuoden aikana pelanneena albanialaisena jalkapalloilijana.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeet ("Hydrophiidae)" on käärmeiden heimo. Ne ovat sukua myrkkytarhakäärmeille, mutta useimmiten ne sijoitetaan omaan heimoonsa. Se jakautuu kahdeksi alaheimoksi: lattapyrstökäärmeiksi ("Laticauda") ja melakäärmeiksi ("Hydrophiinae"). Sukuja näihin alaheimoihin kuuluu yhteensä 16, joissa lajeja on kaikkiaan yli 50.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeet ovat täysin vesielämään sopeutuneita käärmeitä. Niitä voi tavata uiskentelemassa saaliinhakumatkalla niin veden pinnan aallokossa kuin syvyyksissäkin. Kaikki merikäärmeet ovat myrkyllisiä. Useimmat merikäärmelajit ovat varsin pienikokoisia, noin 1,1–1,5 metriä pitkiä.


title: Merikäärmeet

text: Kaikkien merikäärmeiden ominaispiirre on vaakasuuntaan litteähkö häntä. Merikäärmeet kasvavat noin 1,1–1,5 metrin pituisiksi, mutta jotkin yksilöt ylittävät 2,5 metrin pituuden. Merikäärmeiden myrkkyhampaat sijaitsevat yläleuan etuosassa ja muistuttavat rakenteeltaan myrkkytarhakäärmeiden hampaita. Merikäärmeet luovat nahkansa 2-6 viikon välein. Eräiden merikäärmelajien väritys on meriveden saastumisen vuoksi muuttunut mustaksi.


title: Merikäärmeet

text: Vesielämästä huolimatta merikäärmeet hengittävät keuhkolla. Niiden ainoa keuhko on kookas, ja käärmeen ollessa sukelluksissa se toimii kalojen uimarakon tavoin helpottaen käärmeen siirtymistä joko syvemmälle tai vastaavasti lähemmäksi pintaa. Merikäärmeet pystyvät olemaan sukelluksissa pitkän aikaa, jopa yli tunnin. Ne nousevat pinnalle hengittämään.


title: Merikäärmeet

text: Kaikki merikäärmeet elävät alueella, joka ulottuu Afrikan itärannikolta Pohjois- ja Etelä-Amerikan länsirannikoille. Useimmat lajit elävät kuitenkin Intian valtameressä ja Tyynenmeren länsiosissa rannikoiden ja riuttojen läheisyydessä. Yleisimpiä merikäärmeet ovat Australian pohjoispuolisissa saaristoissa, Indonesiassa ja Filippiineillä. Ainoa todellinen avomerilaji on levykäärme ("Hydrophis platurus"), jota tavataan Madagaskarista Amerikkaan ulottuvalla merialueella. Merikäärmeitä ei tavata Atlantilla, mitä on perusteltu sillä, että ne eivät selviä hengissä alle 19° C lämpötilassa, mikä on edellytys Hyväntoivonniemen kiertämiselle.


title: Merikäärmeet

text: Muut merikäärmeet ovat rannikkovesien asukkeja, jotka joskus nousevat jokia pitkin jopa yli 100 kilometrin päähän merestä. Tavallisesti ne viihtyvät parhaiten jokisuistossa, vuorovesirannikoilla ja koralliriutoilla. Korallien luona elävät merikäärmeet ovat merkki korallin hyvinvoinnista. Luzonin saarella Filippiineillä elää Taaljärvessä vajaan metrin mittaiseksi kasvava filippiinienvesikäärme ("Hydrophis semperi"). Se on toinen merikäärmeistä, joka on täydellisesti sopeutunut elämään suolattomassa vedessä. Toinen on "Laticauda crockeri." Merilajit eivät kuitenkaan selviä pelkässä suolavedessä, vaan nousevat pinnalle hengittämään. Merikäärmeitä saalistavat valkomerikotka ja eräät hailajit.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeiden ravintona ovat pääasiallisesti erilaiset kalat. Eräät merikäärmelajit ovat erikoistuneet saalistamaan lähes yksinomaan ankeriaita. Kalojen lisäksi äyriäiset saattavat joutua merikäärmeiden saaliiksi. Koska merikäärmeiden eturuumis on hoikka, ne pystyvät iskemään yhtä hyvin suoraan eteen, sivulle ja alas. Pienet saaliskalat lamaantuvat lähes silmänräpäyksessä merikäärmeen myrkyn vaikutuksesta, kun taas kookkaammilta tähän saattaa kulua jopa viitisen minuuttia. Merikäärme pitää kiinni saaliistaan, kunnes se on lopettanut liikkumisen. Kaikilla vesikäärmeillä on päässään suolarauhaset, joiden avulla ne pääsevät eroon ravinnon mukana saamastaan liiasta suolasta.


title: Merikäärmeet

text: Monet merikäärmelajit esiintyvät ainakin ajoittain parvina. Käärmeet muodostavat parveillessaan pitkiä ja kapeita jonoja, jotka kiemurtelevat meren pinnalla merivirtojen mukana. Tällainen jono voi olla useita metrejä leveä ja kymmeniä metrejä pitkä ja näyttää sivustakatsojan silmissä yhdeltä valtavalta olennolta. Joidenkin lajien parveilulla uskotaan olevan tekemistä niiden lisääntymisen kanssa.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeiden myrkky on käärmeiden myrkyistä vahvinta. Myrkyllään merikäärme lamaannuttaa ja tappaa kalan tai muun uhrinsa nopeasti. Myrkky on niin voimakasta, että pisara sitä voi tappaa kolme ihmistä. Merikäärmeiden myrkyt ovat lajista riippuen neurotoksisia, myotoksisia ja hemotoksisia. Lajiston myrkyt koostuvat entsyymeistä, proteiineista ja polypeptideistä, ja koostumus vaihtelee lajeittain.


title: Merikäärmeet

text:
Vaikka merikäärmeiden myrkky voi olla yhtä tehokasta kuin kobrien, merikäärmeistä ei ole juuri vaaraa ihmiselle. Se johtuu merikäärmeiden myrkkyhampaiden lyhyydestä ja haluttomuudesta iskeä. Vaikka merikäärme purisikin ihmistä, se ei välttämättä aina käytä myrkkyään.
Kalastajat poimivat usein merikäärmeitä paljain käsin verkoistaan, ja eräitä lajeja (kuten juovalattapyrstöä) pyydystetään niiden nahan ja lihan vuoksi. Varmoja tietoja merikäärmeiden puremiin kuolleista ihmisistä on vain vähän.


title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeiden myrkyllisyys johtuu siitä, että niiden on tapettava saaliinsa nopeasti. Muuten nopea kala ehtisi paeta paikalta ennen myrkyn vaikutusta, eikä käärme enää löytäisi sitä.


title: Merikäärmeet

text: Lattapyrstökäärmeisiin ("Laticauda") kuuluu seitsemän lajia. Lattapyrstökäärmeet pystyvät liikkumaan myös kuivalla maalla. Tämä on tarpeen, sillä naaraat nousevat maalle munimaan. Niiden ruumiin poikkileikkaus on lähes pyöreä; vain pyrstö on litteäkylkinen. Vatsapuolen suomut ovat kookkaita kilpiä. Lattapyrstökäärmeiden sierainaukot ovat siirtyneet pään päälle, mutta eivät yhtä taakse kuin melakäärmeillä. Lajin yksilöitä saattaa tavata jopa satojen metrien päässä vedestä paistattelemassa päivää. Juovalattapyrstö voi kasvaa yli kaksimetriseksi.


title: Merikäärmeet

text: Lattapyrstökäärmeiden munintakausi voi kerätä lajin yksilöitä massoittain tietyille alueille. Juovalattapyrstöä ("Laticauda semifasciata") pyydystetäänkin joka vuosi kymmeniätuhansia yksilöitä munintapaikoilta. Laji on muutoinkin taloudellisesti merkittävin merikäärme, sillä itäaasialaiset käyttävät sen nahkaa ja lihaa. Monet uskovat merikäärmeiden lihan muun muassa lisäävän seksuaalista halukkuutta.


title: Merikäärmeet

text: Melakäärmeet ("Hydrophiinae") ovat täysin sopeutuneet vesielämään. Melakäärmeiden ruumis on pituuteensa nähden varsin tukeva, mistä ei vedessä ole mitään haittaa mutta mikä tekee maalla elämisen mahdottomaksi. Melakäärmeillä ei ole vatsapuolella monille maakäärmelajeille tyypillisiä paksuja ja lomittuvia suomuja, joten ne eivät myöskään kykene työntämään itseään eteenpäin maakäärmeiden tapaan. Alaheimoon kuuluu 41 sukua. Eräät melapyrstökäärmeet ovat kasvaneet lähes kolmen metrin mittaisiksi.


title: Merikäärmeet

text: Melakäärmeiden pyrstö on samanlainen kuin lattapyrstökäärmeiden. Toisin kuin lattapyrstökäärmeillä, melakäärmeiden ruumiin poikkileikkaus on kuitenkin soikea ja litteäkylkinen. Melakäärmeiden sierainaukot ovat päälaella taempana kuin lattapyrstökäärmeillä. Ruumista peittävät suomut ovat kauttaaltaan samanlaisia. Kaikki melakäärmelajit ovat ovovivipaarisia, eli ne synnyttävät eläviä ja varsin kookkaita poikasia.


title: Merikäärmeet

text: Viitteet


title: Uppsalan yliopisto

text: Uppsalan yliopisto () on Uppsalan kaupungissa Ruotsissa sijaitseva julkinen yliopisto. Se on perustettu vuonna 1477 ja siten Pohjoismaiden vanhin yliopisto.


title: Uppsalan yliopisto

text: Uppsalan yliopistossa on yhdeksän tiedekuntaa, ja siellä oli vuonna 2014 noin 45 300 opiskelijaa ja 6 800 työntekijää. Yliopisto kuuluu Euroopan yliopistojen Coimbra-ryhmään.


title: Uppsalan yliopisto

text: Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Uppsalan yliopisto ylsi vuonna 2014 sijaluvulle 60. Uppsalan yliopisto oli tilastossa Ruotsin ja Pohjoismaiden toiseksi parhaiten sijoittunut yliopisto.


title: Uppsalan yliopisto

text: Uppsalan yliopistossa ovat väitelleet muiden muassa Arno Kasvi ja Janne Holmén.


title: Jaavankäsnäkäärme

text: Jaavankäsnäkäärme ("Acrochordus javanicus") on käsnäkäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Sitä tavataan Thaimaasta, Länsi-Malesiasta, Borneosta (Kalimantan, Sarawak), Indonesiasta (Jaavasta ja Sumatrasta, mahdollisesti myös Balista). Se elää jokisuistoissa, lammikoissa ja kanavissa. Jaavankäsnäkäärme voi kasvaa lähes kaksi metriä pitkäksi. Sen ruumis voi olla 30 senttiä paksu; ulkonäkönsä perusteella se on saanut myös nimen "norsunkärsäkäärme".


title: Kölikäärme

text: Kölikäärme ("Acrochordus granulatus") on käsnäkäärmeisiin kuuluva käärmelaji, jota tavataan Intian itärannikolta Ceylonille ja aina Filippiineille saakka ulottuvien alueiden jokisuissa ja rannikoilla. Nimensä kölikäärme on saanut vatsapuolella olevasta kölimäisestä suomurivistä, joka ilmeisesti on apuna uimisessa. Käsnäkäärmeitä pyydystetään vuosittain suuria määriä, sillä niiden nahkoja voidaan käyttää kenkien ja laukkujen raaka-aineena.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Kanada on kymmenen provinssin ja kolmen territorion liittovaltio. Maan vuonna 1867 säädetty hallitusmuoto antaa provinsseille laajemman toimivallan ja oikeudet kuin territorioille, joita liittovaltion hallitus ohjaa.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Ontario, Quebec, New Brunswick ja Nova Scotia olivat Kanadan ensimmäiset provinssit, kun brittien pohjoisamerikkalaiset siirtokunnat yhdistyivät liittovaltioksi 1. heinäkuuta 1867, ja alkoivat vähitellen tulla riippumattomammaksi Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Seuraavina kuutena vuotena Manitoba, Brittiläinen Kolumbia ja Prinssi Edwardin saari liittyivät maan provinsseiksi.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Hudson's Bay Company piti hallinnassaan suurta osaa läntisestä Kanadasta vuoteen 1870 saakka, jolloin alue siirtyi Kanadan hallitukselle muodostaen osan Luoteisterritorioista. 1. syyskuuta 1905 60° leveyspiirin etelänpuoleinen osa Luoteisterritorioista jakautui Albertaksi ja Saskatchewaniksi.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Vuonna 1869 Newfoundland päätti äänestyksessä pysyä brittiläisenä territoriona, koska alueella epäiltiin keskisen Kanadan olevan hallitsevassa asemassa verotukseen ja talouteen liittyvissä asioissa. Vuonna 1907 Newfoundland ja Labradorista tuli dominio, mutta vuonna 1933 alueen hallitus kaatui, ja toisen maailmansodan aikana Kanada huolehti sen puolustuksesta. Sodan aikana Newfoundlandin asema oli keskustelun kohteena, ja pienellä äänten enemmistöllä Newfoundland ja Labradorin asukkaat äänestivät kansanäänestyksessä liittovaltioon liittymisen puolesta vuonna 1948. 13. maaliskuuta 1949 siitä tuli Kanadan kymmenes provinssi.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Provinsseilla on paljon itsenäistä valtaa liittovaltion hallituksesta. Ne voivat muun muassa päättää moniin julkisiin toimintoihin, kuten terveydenhuoltoon, opetukseen, hyvinvointiin ja provinssin sisäiseen liikenteeseen kuuluvista asioista. Provinssit kustantavat nämä toiminnot liittovaltion hallitukselta saatavilla tulonsiirroilla ja omalla verotuksellaan. Liittovaltion hallitus voi suuremmalla verotus- ja rahankäyttövallallaan käyttää tulonsiirtoja vaikuttaakseen provinsseihin. Esimerkiksi saadakseen terveydenhuollolle tukea täytyy provinssien täyttää tietyt liittovaltion asettamat ehdot.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Provinssien ja territorioiden lakia säätävät elimet ovat yksikamarisia, toisin kuin kaksikamarinen Kanadan parlamentti. Alun perin muutamilla provinsseilla oli toinen kamari, lakia säätävä valtuusto, mutta viimeinenkin niistä lakkautettiin vuonna 1968.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Provinssin hallituksen johtaja, pääministeri ("premier"), on yleensä sen puolueen puheenjohtaja, jolla on eniten paikkoja hallituksessa. Provinssien lisäksi samanlainen järjestelmä on Yukonissa, mutta Luoteisterritorioissa ja Nunavutissa ei ole poliittisia puolueita territorioiden tasolla. Kuningattaren edustaja provinssissa on varakuvernööri, ja jokaisella territoriolla on puolestaan vastaavanlainen edustaja komissaari.


title: Kanadan provinssit ja territoriot

text: Jokainen territorio valitsee vain yhden jäsenen parlamenttiin, sekä yhden senaattorin. Parlamentin jäsenellä on täysi äänestysvalta. Territorioiden asukkailla on samat oikeudet kuin kaikilla muillakin kanadalaisilla.


title: Pisama

text: Pisamat () ovat vaaleanruskeita 2–3 millimetrin kokoisia läikkiä ihmisen ihossa. Pisamat ovat pigmenttihäiriö, jonka saattavat aiheuttaa muun muassa auringosta tuleva säteily. Siksi pisamia saattaa syntyä iholle erityisesti keväällä ja kesällä. Pisamat ovat myös perinnöllisiä. Niitä esiintyy usein kasvoissa, mutta myös muilla alueilla kehossa. Punahiuksisilla ihmisillä pisamia esiintyy useammin kuin muilla. Pisamille ominaista on se, että ne tummuvat auringossa ja taas talven tullessa alkavat haalentua ihossa. Pisamia ei lasketa luomiksi, sillä solujen määrä ihossa on normaali. Lapsuusiässä tulleet pisamat häipyvät lähes aina aikuisikään mennessä.


title: Pisama

text: Kesakot () ovat pieniä tummia, usein mustia, pigmenttiläiskiä, joiden väri säilyy ympäri vuoden. Tavallisten kesakoiden lisäksi tunnetaan myös auringonvalon aiheuttamat eli aktiiviset kesakot, joita sanotaan myös vanhuusiän pisamiksi.


title: Hyper Police

text: Hyper Police (はいぱーぽりす) on manga- ja animesarja. Sen luoja on Minoru Tachikawa, joka piirtää sarjaa salanimellä MEE. Sarja on suunnattu shounen-kohdeyleisölle ja se sisältää toimintaa, huumoria ja fanipalvelua. Manga koostuu kahdeksasta tankoubonista.


title: Hyper Police

text: Mangan eteneminen oli kesken vuonna 1997, kun Studio Pierrotin tuottama 25-osainen TV-animeversio tehtiin. Tämän vuoksi käsikirjoittajat joutuivat keksimään omia, sarjan aiemmasta tyylistä aika lailla poikkeavia juonenkäänteitään, joita MEE myöhemmin joutui mangassaan seuraamaan. Mangan edettyä animen tapahtumien ohi palasi se aiempaan tyyliinsä.


title: Hyper Police

text: Hyper Policen on englanniksi julkaissut Tokyopop kymmenosaisena mangapokkarisarjana. Animen on julkaissut Image Entertainment.


title: Hyper Police

text: Tarina sijoittuu vuoteen 22 HC (Holy Century). Ihmiset ovat kuolleet melkein kokonaan sukupuuttoon, ja maailmaa hallitsevat ihmisten ja eläinten välimuodot. Natsuki Sasahara, 17-vuotias puolinekomimi, liittyy erään yksityispoliisiaseman palkkionmetsästäjiin. Hänen ryhmäänsä kuuluvat 30-vuotias ihmissusi Batanen Fujioka ja hänen sukulaisensa, 17-vuotias Tomy Fujioka. Ryhmään liittyy myös 191-vuotias (kettujen iässä 19-vuotias) kitsunemimi Sakura Bokuseiinmonzeninari, jolla on melkein 9 häntää. Sakura uskoo, että lyhyeksi jäänyt yhdeksäs häntä kasvaa täyteen mittaansa, jos hän syö Natsukin ja saa hänen voimansa. Yhdessä tämä joukko taistelee erilaisia rikollisjoukkoja vastaan.


title: Altin Lala

text: Altin Lala (s. 18. marraskuuta 1975 Tirana, Albania) on albanialainen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Hannoveria. Lalan pelipaikka on puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Altin Lala

text: Lala aloitti uransa KS Dinamo Tiranassa, josta hän siirtyi Saksaan, Borussia Fuldan riveihin vuonna 1997. Seuraavana vuonna hän siirtyi nykyiseen seuraansa. Hän oli nostamassa Hannoveria Bundesliigaan kaudella 2001/2002. Lala on ollut seuran kapteeni vuodesta 2004 lähtien. Hän on pelannut yhteensä 76 Bundesliigaottelua.


title: Altin Lala

text: Albanian maajoukkueessa Lala on pelannut 56 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.


title: Tiivis liitos

text: Tiivis liitos on yksi solujen välisistä liitoksista. Muut liitokset ovat desmosomi, vyöliitos ja aukkoliitos. Tiivis liitos muodostuu kahden solun välille tiivisliitosproteiinin avulla. Tiiviit liitokset esiintyvät usein vyöhykkeinä ja ne muodostavat muun muassa epiteelisolujen välille junktionaalisen kompleksin desmosomin ja vyöliitoksen kanssa. Tiivis liitos on tämän lisäksi mukana muodostamassa veri-aivoestettä aivoihin, koska tiivis liitos sulkee soluvälitilan siten, että yksikään aine ei pääse liitoksen ohi vaan niiden on kuljettava valvotusti solujen läpi.


title: Tiivis liitos

text: Tiiviin liitoksen (Zonula Occludens) solut ovat yhteydessä toisiinsa juostemaisilla rakenteilla, joita muodostavat transmembraaniproteiinit "klaudiini" ja "okludiini" sekä niihin tarttuvat valkuaisaineet "ZO-1, ZO-2, ZO-3, 7H6 ja symplekiini". Okludiini oli ensimmäinen tiiviistä liitoksesta löydetty valkuaisaine, joka sisältää neljä solukalvon läpäisevää aluetta muodostaen kaksi silmukkaa soluvälitilaan. Okludiinin tuotannon lisääminen soluissa lisää tiiviiden liitosten määrää, jolloin solut ovat tiukemmin kiinni toisissaan. Samaan aikaan soluepiteelin sähköneristyskyky lisääntyy. Okludiini ei ole ainoa valkuaisaine, joka vastaa tiiviin liitoksen toiminnasta. Klaudiinilla on myös merkittävä osa tiiviin liitoksen muodostumisessa. Klaudiini muodostuu vähintään 20 geenistä. Sen rakenne poikkeaa okludiinin rakenteesta, vaikka kummassakin esiintyy neljä kalvon läpäisevää aluetta. Solukalvon ulkopuolelle jäävät klaudiinin osat sitoutuvat keskenään sitoen vierekkäiset solut toisiinsa.


title: Tiivis liitos

text: Eniten tiiviitä liitoksia esiintyy korkeita ionigradientteja ylläpitävissä epiteeleissä, kuten munuaisten putkirakenteissa, joissa tapahtuu virtsan väkevöityminen. Tiiviitä liitoksia löytyy myös verisuonista, vaikka niiden ionigradientit ovat huomattavasti pienempiä.


title: Tiivis liitos

text: Tiiviit liitokset muodostavat vierekkäisten solujen välille läpäisyesteen, joka estää ionien, veden ja suurikokoisten molekyylien kulkua solujen välistä. Tiiviiden liitosten alueella vierekkäisten solujen solukalvot ovat tiiviisti yhdessä, jolloin niiden välistä ei pääse hallitsemattomasti ravintoaineita.


title: Tiivis liitos

text: Tiiviiden liitosten puutteellinen toiminta saattaa aiheuttaa läpäisyesteen toiminnan heikkenemistä, jolloin virukset, bakteerit ja allergeenit pääsevät helpommin elimistöön. Tiiviiden liitosten häiriintynyttä toimintaa on havaittu geenivirheistä aiheutuvissa sairauksissa, kuten perinnöllisessä kuuroudessa.


title: Kraitit

text: Kraitit ("Bungarus") on myrkkytarhakäärmesuku. Kraitit elävät Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa. Niitä on 12 lajia ja 5 alalajia, joista kaikki ovat ihmiselle vaarallisia erittäin voimakkaan myrkkynsä vuoksi (muun muassa alfa-bungarotoksiini). Kraittien myrkky on niin vahvaa, että puolet vastamyrkyn saaneista uhreista menehtyy. Myrkyllisin kraitti on "Bungarus fasciatus" ja sen varoitusväri on kaikista silmäänpistävin. Monilla muillakin kraiteilla on silmäänpistävä varoitusväritys. Varoitusvärejä on erilaisia, sinisiä tai mustia ja valkoisen poikkijuovaisia ja kelta-mustaraitaisia. Kraitit eivät kuitenkaan juuri koskaan ole aggressiivisia ja purevat ihmistä vain puolustautuakseen, kuten myrkkykäärmeet yleensäkin. Kraitit ovat noin 1–1,5 metriä pitkiä, vaikka kaksimetrisiäkin yksilöitä on tavattu. Kraitit liikkuvat pääosin öisin.


title: Mount Logan

text: Mount Logan on Kanadan korkein ja Pohjois-Amerikan toiseksi korkein vuori. Vuori nimettiin kanadalaisen geologin William Edmond Loganin mukaan. Se sijaitsee Kluanen kansallispuistossa, Yukonin territorion luoteisosassa, ja on osa Saint Eliasin vuoria.


title: Mount Logan

text: Mount Logan on 5 950 metriä korkea ja kasvaa yhä korkeutta laattatektoniikan vuoksi. Vuori on kuuluisa kylmistä olosuhteistaan: vuonna 1991 siellä mitattiin −77,5 celsiusasteen lämpötila. Huippua koettelevat usein rankat lumimyrskyt Alaskanvirran läheisyyden takia.


title: Mount Logan

text: Mount Logan valloitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1925, kun sen huipulle nousi A. H. MacCarthyn johtama joukko vuorikiipeilijöitä. MacCarthyn lisäksi seurueeseen kuuluivat H. F. Lambart, W. W. Foster, A. Carpe, H. S. Hall Jr., N. H. Read, R. M. Morgan ja A. Taylor.


title: Lorik Cana

text: Lorik Cana (s. 27. kesäkuuta 1983 Pristina, Kosovo) on albanialainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:n Laziota. 186 senttimetriä pitkän Canan pelipaikka on keskikenttäpelaaja ja hän pelaa rikkovaa roolia. Myös hänen isänsä Agim Cana oli tunnettu jalkapalloilija.


title: Lorik Cana

text: Cana syntyi Kosovossa, mutta muutti jo lapsena Sveitsiin. Sveitsissä hän päätti seurata isänsä jalanjälkiä jalkapalloilijaksi, ja aloitti jalkapallon Lausanne Sportsin juniorijoukkueessa. Vuonna 2000 hän siirtyi Ranskaan, Paris Saint-Germainin joukkueeseen, jossa hän voitti Ranskan cupin vuonna 2004. Vuonna 2005 hän siirtyi Olympique de Marseille'siin. Cana ehti Marseillessa pelatessaan olla joukkueensa kapteeninakin. Viimeisellä kaudellaan Marseilleissa pelatessaan joukkue sijoittui toiseksi Ranskan Ligue 1:ssä Girondins de Bordeauxin jälkeen.


title: Lorik Cana

text: 24. heinäkuuta 2009 25-vuotias Cana siirtyi Englannin Valioliigan Sunderlandiin 5:n miljoonan punnan hinnalla. Canasta tuli Sunderlandin kolmas hankinta kesälle 2009. Hän teki joukkueen kanssa neljän vuoden mittaisen sopimuksen. Aikaisemmin kesällä huhut olivat Canaa viemässä suurempiin seuroihin kuin Sunderland. Sunderlandin päävalmentaja Steve Bruce oli iloinen joukkueen onnistuttua hankkimaan korkealle arvostettu pelaaja.


title: Lorik Cana

text: 3. heinäkuuta 2011 Cana siirtyi vaihtokaupassa Fernando Musleran kanssa Galatasaraysta Lazioon.


title: Lorik Cana

text: Albanian maajoukkueessa Cana debytoi vuonna 2000 ja nykyään hän on joukkueen runkopelaajia. Yhteensä hän on pelannut 31 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Cana valittiin kaudella 2003/2004 maansa parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Fundamentalisti (näytelmä)

text: Fundamentalisti on Teatteri Jurkassa vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Juha Jokelan käsikirjoittama näytelmä. Näytelmä on dialogi kahden uskontoon eri lailla suhtautuvan ihmisen, Heidin ja Markuksen välillä. Heidi edustaa näytelmässä fundamentalistin hahmoa. Markus on liberaalimpi pappi, joka ajattelee, että Raamattua tulisi tulkita symbolisesti eikä kirjaimellisesti. Kirjaimellisen ja symbolisen Raamatun tulkinnan ristiriita tuodaan esiin eksegetiikan kautta.


title: Fundamentalisti (näytelmä)

text: Fundamentalistia on esitetty vuosina 2006–2010 yhdeksässä suomalaisessa ammattiteatterissa. Åbo Svenska Teater on esittänyt sitä ruotsiksi nimellä "Fundamentalisten".


title: Kordillieerit

text: Kordillieerit on Amerikan mantereen länsireunalla sijaitseva maailman pisin poimuvuoristo, joka kulkee koko Pohjois- ja Etelä-Amerikan läpi, jatkuen käytännöllisesti katsottuna Etelänmantereelle asti. Vuoriston pituus on noin 17 000 kilometriä ja leveys pääosin 500–700 kilometriä. Sille ovat luonteenomaisia maanjäristykset ja tulivuoritoiminta, sekä rannikon suuntaiset korkeat rinnakkaisjonot, joiden väliin jää laajoja laakioita ja altaita.


title: Kordillieerit

text: Vuoriston korkeimman osan muodostavat Etelä-Amerikan Kordillieerit eli Andit, jonka korkeimmat huiput ovat lähes 7 000 metrin korkuisia. Sen korkein huippu, Aconcagua (6 959 metriä) on Amerikoiden korkein vuori.


title: Kordillieerit

text: Keski-Amerikan Kordillieerit ulottuvat Panaman alanteesta Tehuantépecin kannakselle ja sen korkeimmat huiput ovat yli 4 000 metrin korkuisia. Sitä reunustavat useat toimivat ja sammuneet tulivuoret. Meksikossa Sierra Madre Occidentalin ja Sierra Madre Orientalin väliin jää Meksikon ylätasanko.


title: Kordillieerit

text: Pohjois-Amerikan Kordillieerit ulottuvat Beringinsalmelle asti noin 7 000 kilometrin pituisena. Niihin kuuluu useita peräkkäisiä jonoja, kuten Kalliovuoret, Saint Eliasin vuoret, Rannikkovuoret, Kaskadit, Sierra Nevada sekä Alaskavuoristo, johon Pohjois-Amerikan korkein huippu Mount McKinley (6 194 metriä) kuuluu. Yhdysvaltojen kohdalla rannikkojonojen ja Kalliovuorten väliin jää laajoja altaita, kuten Great Basin ja Coloradon laakio. Tällä kohtaa Pohjois-Amerikan Kordillieerit saavuttaa suurimman leveytensä, noin 1 700 kilometriä.


title: Kordillieerit

text: Pohjois-Amerikan Kordillieerit vaikuttavat koko mantereen ilmastoon. Kun mantereen yli kulkevat ilmamassat törmäävät Kalliovuoten itälaitaan, joka pakottaa se kostean ilman ylös, jäähdyttää sen ja kosteus tiivistyy pilviksi, jotka vapauttavat kosteutensa orografisena sateena maahan. Sateen ja lumen tuoma vesi valuu moniin latvajokiin ja edelleen Missouri- ja Arkansasjoen kaltaisiin suuriin jokiin, jotka virtaavat itään laajojen preerioiden halki, ja lopulta laskee meksikonlahteen. Kosteutensa purkanut ilma lakskeutuu lopulta Kordillieeninen länsikylkeä nopeasti lämmeten, samalla kun lähestyy tyyntämerta. Nämä vuoret ovat syynä sille, että suuret aavikot sijaitsevat vuorien länsipuolella pohjoisten leveyspiirien 25 ja 40 välissä. Näihin aavikoihin kuuluvat mm. iso suolajärvi, mojave ja viscainon aavikot sekä grand desert.


title: Kordillieerit

text: Kun tyynenmeren laatta työntyy Etelä-Amerikan mantereen alle, aiheuttaa tämä alueella lukuisia maanjäristyksiä ja on synnyttänyt alueelle monia tulivuoria. Näistä tunnetuimmat tulivuoret ovat mm. Sabancaya (Peru), Cotopaxi (Ecuador), Nevado del Ruiz (Kolumbia) ja Lascar (Chile). Maanjäristyksien voimakkuus vaihtelee pienistä päivittäisistä täriöistä maailman voimakkaimpiin järistyksiin, kuten Chilen vuoden 1960 maanjäristys, joka oli 9,5 magnitudia.


title: Kordillieerit

text: Kordillieerien alueen kasvit ovat sopeutuneet alueen eri korkeuksiin. Vuoriston alueelta löytää mm. lehtimetsää, havumetsää, vuoristoniittyä ja juuri lumirajan alapuolelta; paljakkaa. Alueella on myös paljon eläimiä, jotka ovat sopeutuneet voristoelämään monin eri tavoin. Louhikkoisilla rinetillä itsevamrasti hyppelevät mm. amerikanlampaat ja lumivuohet. Hirvet ja karibut laskeutuvat talvikuukausina vuorilta alas lämpimimpiin ilmoihin. Monet eläimistä, jotka elävät vuoristossa ympäri vuoden vaihtavat ruskean kesäturkkinsta talveksi valkoiseen turkkiin. Näihin eläimiin lukeutuu mm. lumikenkäjänis, jolla on nimensä mukaan suuret ja leveät tassut, joiden avulla se pysyy lumen päällä. Joillakin eläimillä, kuten karhuilla ja murmeleilla aineenvaihdunta hidastuu talveksi, ja ne vaipuvat talviuneen, tai -horrokseen. Kordillieereille perustetut luonnonpuistot tarjoavat nykyään suojapaikan monelle eläinlajille, kuten sudelle ja mustajalkahillerille, jotka ovat hävinneet tai erittäin uhanalaisia muualla mantereella.


title: Kordillieerit

text: Adeilla elää ainutlaatuinen lajisto kasveja ja eläimiä, jotka ovat kukin sopeutuneet omilla tavoillaan selviämään kuivuudesta ja kylmyydestä Andeilla. Adnien eläimistä tunnetuin lienee kamelin kaltainen guanako. Pitkäkaulaisuutensa ja varmajalkaisuutensa ansiosta se pystyy havaitsemaan ja välttelemään saalistajiaan, kuten puumia ja jaguaareja. Lisäksi gunako kykenee selviytymään köyhällä heinällä sen ainutlaatuisen ruoansulatuksen avulla. Maailman kookkain ananaskasvi Puya raimondii, kehittyi andien ankarissa oloissa, ja sitä esiintyy vain yli 4 000 metrin korkeudessa Perun ja Bolivian Andeilla. Kasvi kukkii vasta 80-100 vuoden ikäisenä, jolloin se kasvattaa 9-10 metriä korkean kukkavarren. Nykyään kasvi on valitettavasti luokiteltu uhanalaiseksi.


title: Kordillieerit

text: Amerikkaan ihmiset saapuivat noin 9 000-15 000 vuotta sitten useassa muuttoaallossa Siperian ja Alaskan kautta. Nämä metsästäjä-keräilijä-kansat vaelsivat itään, pitkin maankannaksia ja saariketjuja metsästäen mastodontteja, esihistoriallisia karhuja, biisoneita ja karibuja. He jatkoivat matkaansa etelään kohti Meksikoa, ja siitä edelleen Keski-Amerikkaan ja sitä kautta Etelä-Amerikkaan, ja näin asuttivat amerikan mantereet. Kordilllieerien asukkaat elivät vuodenaikojen mukaan: talveksi muutettiin tasangoille metsästämään biisoneita ja kesäksi muutettiin vuorille, missä kerättiin marjoja ja kasvien juuria, ja pyydystettiin kalaa, kauriita ja hirviä. Näiden "paleointiaaninen" jälkeläisiä ovat Amerikan muut intiaaniheimot. Eurooppalaisten saapuminen rannikolle muutti alkuperäiskansojen elämän peruuttamattomasti. Kordillieerien vuoristot olivat viimeinen paikka jolle tulokkaat veivät vaikutusvaltaansa. Mutta lopulta sinnekkin saapui "vuoristolaiskolonisteja": ensin kultaa hamuavia espanijalaisia, heidän jälkeen turkiksia ja mineraaleja hamuavia brittejä ja ranskalaisia. Heidän perässään tulivat pysyvät uudisasukkaat. Kalifonian kultalöydöt vuonna 1884 merkitsivät kultakuumeen alkua. Tuhansittain onnenonkijoita ryntäsi Kordillieereille muuttaen seudun elämänmenon pysyvästi.


title: Kordillieerit

text: Inkavaltio on lähtöisin Andien Cuzcon alueelta, nykyisestä Perusta, mistä se alkoi laajeta 1400 luvulla. Kukoistuskautena inkavaltion piiriin kuului yli kuusi miljoonaa ihmistä lähes koko Andien pituudelta, jolloin valtion alue kattoi lähes Rooman valtakunnan kokoisen alueen. Inkat pitivät valtionsa kasassa tiukan kurin ja pikkutarkan hallinnon avulla. He rakensivat kastelukanavia ja kivetettyjä teitä, joista monet ovat yhä käytössä. Kastelujärjestelmän ansiosta maanviljely oli mahdollista myös kuivemmilla ja syrjäismillä alueilla. Jyrkät rinteet pengerrettiin kivimuurien avulla porrasmaisiksi peltotilkuiksi, ja samlla estettiin rankkasateita huuhtomasta maata pois. Inkavaltio oli kuitenkin lyhytikäinen. Sen kohtaloksi koitui kansakunnan suuri vauraus; Uuteen maailmaan purjehtineet espanjalaiset kuulivat inkojen mittavista kulta-aarteista ja lähtivät ryöstämään niitä. Kuningas Atahualpa tapettin viekkaudella ja juonittelulla, ja valtion kaatoi Pizaron johtama pieni 180 miehen armeja vuonna 1532. Valloittajien tuomat kulkutaudit nopeuttivat valtion kaatumista. Kun Espanjan valtio puolestaan menetti otteensa useiden itsenäisyystaistelujen myötä, jakautui Andien alue nykyisiksi itenäisiksi valtioiksi: Venezuelaksi, Kolumbiaksi, Ecuadoriksi, Peruksi, Boliviaksi, Chileksi ja Argentiinaksi.


title: Kordillieerit

text: Kordillieerit syntyi mesotsooisen kauden lopulla ja tertiäärikaudella tapahtuneen alpiinisen poimutuksen aikana.


title: Kordillieerit

text: Kordillieerit alkoivat kasvaa, kun luoteeseen menevä Pohjois-Amerikan laatta alkoi työntymään Tyynenmeren laatan päälle. Kehityksen aiheutti tuolloin tapahtunut Atlantin aukeaminen. Vuoriston syntyyn vaikutti kaksi orogeniaa, eli vuoristoja muodostavaa prosessia. Mannerlaattojen liikkuessa amerikan laatta törmäsi Japanin saaren kokoisiin saariin, jotka olivat aikaisemmin irtautuneet mantereesta. Nämä harhailevat saaret törmäsivät nyt Amerikan mantereeseen poimuuntuen ja käyden läpi voimakasta muodonmuutosta. Suunnaton puristusvoima pirstoi valtavia määriä kiveä ja liu'utti valtavia kalliolohkoja toistensa päälle, näin syntyi Kolumbianvuoret, joista syntyi myöhemmin Kalliovuoret. 85 miljoonaa vuotta sitten alkanut Larambien orogenia käynnisti uuden puristuksen ajanjakson, joka muovasi kalliovuoret nykyiseen asuunsa. Tetriäärikauden puolivälissä puristus muuttui venytykseksi, joista seurasi tulivuoritoiminnan kasvaminen ja maan kohoaminen, näiden seurauksena syntyi Kalliovuorten eteläosa ja Coloradon laakio.


title: Kordillieerit

text: Andit kuuluvat Etelä-Amerikan Kordillieeneihin, jotka syntyivät kahden mannerlaatan yhteentörmäyksessä. Painavampi tyynenmeren laatta painuu kevyemmän Etelä-Amerikan mannerlaatan alle, nostaen tätä. Andit vuoristo kasvavat edelleen. Etelä-Amerikan mannerlaattaa työntää 130 miljoonaa vuotta sitten alkanut Atlantin valtameren aukeaminen, jonka seurauksena Tyynimeri kutistuu muutaman sentin vuodessa, Atlantin vastavaasti kasvaessa. Jatkuvasta liikkeestä huolimatta huolimatta, eroosio kuluttaa vuoria samaan tahtiin kun ne kasvavat, joten vuorten korkeus ei juurikaan kasva.


title: Volkswagen Golf

text: Volkswagen Golf on Volkswagenin valmistama keskiluokan perheauto. Golfia on valmistettu lähes 40 vuoden ajan yli 29 miljoonaa kappaletta ja se on maailman toiseksi eniten valmistettu auto, vain Toyota Corollaa on valmistettu enemmän . Euroopassa Golf oli eniten myyty automalli vuosina 2008 ja 2009. Golf esiteltiin vuonna 1974 Volkswagen Kuplan seuraajaksi. Uusi malli oli konsernille erittäin tärkeä sillä Kupla oli pahasti vanhentunut ja yhtiön taloudellinen tilanne oli vaikea. Golf poikkesi Kuplasta huomattavasti sillä siinä on etuveto ja eteen sijoitettu nestejäähdytteinen rivimoottori kun taas Kuplassa oli takaveto ja taakse sijoitettu ilmajäähdytteinen bokserimoottori.


title: Volkswagen Golf

text: Golfin neliovinen sedan-malli on Volkswagenin käytännön mukaisesti nimetty omaksi mallikseen. Nimi on vaihdellut Euroopan markkinoilla vuosien myötä oltuaan aluksi Jetta (1979–1992), sitten Vento (1992–1997), Bora (1998–2005) ja taas uudestaan Jetta vuodesta 2005 lähtien. Yhdysvaltain markkinoilla Golfin sedan-malli on aina tunnettu nimellä Jetta.


title: Volkswagen Golf

text: Nimi Golf viittaa brittiläisen yläluokan harrastuksiin, kuten myös sen rinnakkaismallit Polo ja Derby


title: Volkswagen Golf

text: Yhdysvaltain ja Kanadan markkinoilla Golf tunnettiin vuosina 1974–1984 nimellä Rabbit, nimi otettiin taas käyttöön markkinoinnissa V-sukupolvessa vuosiksi 2006–2009, mutta siitä luovuttiin jälleen seuraavassa. Auton perässä on ollut jänistä esittävä logo.