title: Free (yhtye)

text:
Alexis Korner keksi yhtyeelle nimen ja suositteli heitä Island Records - levy-yhtiön johtaja Chris Blackwellille ja päätuottaja Guy Stevensille. Korner myös otti Freen toiseksi esiintyjäksi joihinkin konsertteihinsa.
Saman vuoden marraskuuhun mennessä Free oli levyttänyt Island Records -yhtiölle ensimmäisen albuminsa "Tons of Sobs", joskin levy julkaistiin vasta seuraavana vuonna. Albumi, joka dokumentoi Freen ensimmäiset kuusi yhteistä kuukautta, sisältää studioesityksiä yhtyeen varhaisesta live-ohjelmistosta. Seuraavana vuonna ilmestyi toinen albumi "Free".


title: Free (yhtye)

text: Free sai mainetta esiintymisistään ja jatkuvista kiertueistaan. Yhtyeen ensimmäisten albumien myynti oli kuitenkin vaisua. Tilanne muuttui, kun suuri hitti "All Right Now" julkaistiin heinäkuussa 1970. "All Right Now" nousi Britannian singlelistan 2. sijalle ja Yhdysvalloissakin neljännelle sijalle. Hittikappale auttoi Freetä varmistamaan esiintymisensä valtavilla rockfestivaaleilla Wightsaarella elokuussa 1970. Yhtye esiintyi tällöin 600 000 ihmiselle. Lp-levy "Fire and Water", jota usein pidetään yhtyeen parhaana, pääsi Britannian albumilistalla toiselle sijalle ja Yhdysvalloissa 17. sijalle.


title: Free (yhtye)

text: Vielä samana vuonna (1970) ilmestynyt neljäs albumi "Highway" ei kuitenkaan menestynyt odotetusti. Vuoden 1971 toukokuussa yhtye ilmoitti hajoavansa. Syynä tähän olivat suosion epätasaisuus, Paul Rodgersin ja Andy Fraserin välille puhjenneet erimielisyydet sekä kitaristi Paul Kossoffin päihdeongelmat. Yhtyeen jäähyväissingle "My Brother Jake" ja konserttikooste "Free Live!" olivat yllättäen myyntimenestyksiä. Single saavutti 4. sijan Britannian listalla.


title: Free (yhtye)

text: Yhtyeen jäsenten sooloprojektit eivät käynnistyneet toivotulla tavalla. Free kokoontuikin uudestaan jo alkuvuodesta 1972 - osittain myös siitä syystä, että muut yhtyeen jäsenet arvelivat tällä tavoin auttavansa Kossoffia, jonka ongelmat pahenivat jatkuvasti. Comebackin myötä Free vieraili myös Suomessa konsertoiden 21.3.1972 Turun konserttitalossa ja vuorokautta myöhemmin 22.3.1972 Helsingissä Finlandia-talossa. Kesällä 1972 yhtye julkaisi albumin "Free at Last (Catch A Train)". Albumi kävi Britannian listalla parhaimmillaan 9. sijalla. Andy Fraserin ja Paul Rodgersin välit kuitenkin pysyivät kireinä, ja Kossoff oli huumeaddiktionsa takia epäluotettava työtoveri. Tähän turhautuneena Fraser erosi yhtyeestä saman vuoden heinäkuussa.


title: Free (yhtye)

text:
Uusiksi jäseniksi värvättiin japanilainen basisti Tetsu Yamauchi ja kosketinsoittaja John "Rabbit" Bundrick, jotka olivat tehneet Kossoffin ja Simon Kirken kanssa yhteisen levyn Freen ollessa hajonneena. Tämä kokoonpano julkaisi Freen viimeiseksi jääneen albumin "Heartbreaker" tammikuussa 1973. Levy sisälsi suositun kappaleen "Wishing Well", joka on hyvin tunnettu raskaasta kitarariffistään. Myös albumin nimikappale "Heartbreaker" nousi tunnetuksi."Wishing Well" nousi singlelistan sijalle 7.
Paul Kossoff ei kuitenkaan ollut enää esiintymiskuntoinen ja päätti jättää yhtyeen. Freen viimeisellä kiertueella Yhdysvalloissa tammi- ja helmikuussa 1973 kitaristina toimi Wendell Richardson Osibisa-yhtyeestä. Saman vuoden kesällä yhtye lopetti toimintansa toistamiseen, ja tällä kertaa pysyvästi.


title: Free (yhtye)

text: Freen toiminnan päätyttyä laulusolisti Paul Rodgers ja rumpali Simon Kirke jatkoivat uraansa suositussa rockyhtyeessä Bad Company. 2000-luvulla Rodgers teki Queen-yhtyeen kanssa kiertueen nimeltä Return Of The Champions. Kitaristi Paul Kossoff julkaisi sooloalbumin "Back Street Crawler" (1973) ja perusti saman nimisen yhtyeen. Hän ei kuitenkaan päässyt eroon huumausaineista ja kuoli sydänkohtaukseen 25-vuotiaana maaliskuussa 1976. Basisti Andy Fraser jatkoi uraansa Yhdysvalloissa menestyneenä lauluntekijänä. Hänen seuraajansa Tetsu Yamauchi liittyi The Faces -yhtyeeseen. Kosketinsoittaja John "Rabbit" Bundrick soitti Back Street Crawlerissa ja päätyi myöhemmin The Whon kiertuekokoonpanon jäseneksi.


title: Free (yhtye)

text: Vaikka kaikki tällä levyllä soittavat muusikot olivat entisiä tai tulevia Freen jäseniä, sitä ei pidetä varsinaisena Free-levynä. Levy tehtiin ja julkaistiin Freen ollessa virallisesti hajonneena.


title: Haihdutus

text: Haihdutus on erotusmenetelmä, jossa haihtuva aine poistetaan haihtumattomasta pelkästään lämpöä tai paineenalennusta käyttämällä. Aineet erottava ominaisuus on siis haihtuvuus. Haihdutus voi vaatia erillistä lämmitystä. Haihdutettava seos voi olla niin homogeeninen kuin heterogeeninenkin; esimerkiksi merisuola valmistetaan homogeenisesta seoksesta eli merivedestä haihduttamalla, sipsit taas heterogeenisesta seoksesta eli märästä perunajauhomassasta.


title: Haihdutus

text: Haihdutus ei ole sama prosessi kuin tislaus, jossa pyritään erottamaan kaksi haihtuvaa ainetta toisistaan niiden höyrynpaineen mukaan. Tämän takia tislauksessa lämpötila on säädettävä tarkkaan, jottei tuotteesta tulisi liian laimeaa. Haihdutuksessa lämpötilaa ei tarvitse tarkalleen säätää, kun kaikki haihdutettava aine kuitenkin halutaan pois. Kerahaihdutusta taas voidaan pitää haihdutusmenetelmänä, vaikka se muistuttaakin tislausta, koska itse menetelmän tarkoitus on poistaa haihdutettava epäpuhtaus kokonaan.


title: Haihdutus

text: Elintarvikkeiden kuivaaminen haihduttamalla niistä vesi pois on yksi säilöntämenetelmä. Kuivaamalla voidaan säilöä esimerkiksi sieniä, joitakin marjoja kuten mustikkaa, yrttejä. Ennen vanhaan on kuivattu kalaa. Kuivaukseen voidaan käyttää esimerkiksi kasvikuivuria, kiertoilmauunia tai lämmintä pannuhuonetta.


title: Vinoviiva

text: Vinoviivaa (myös kauttaviiva) käytetään typografisena välimerkkinä useissa kirjoitetuissa kielissä.


title: Vinoviiva

text: Vinoviivaa käytetään suomen kielessä seuraavissa yhteyksissä:


title: Vinoviiva

text: Vinoviivaa käytetään tietotekniikassa erotinmerkkinä Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien hakemistopoluissa: (Tällöin polun aloittava vinoviiva viittaa niin sanottuun juurihakemistoon, ja lyhyimmillään polku voikin muodostua pelkästä vinoviivasta.)


title: Vinoviiva

text: Vastaavalla tavalla vinoviivaa käytetään erotinmerkkinä Internetin verkko-osoitteissa:


title: Vinoviiva

text: MS-DOS-järjestelmässä vinoviivaa käytetään komentorivivalitsimien tunnuksena:


title: Vinoviiva

text: Useissa ohjelmointikielissä vinoviiva on jakolaskun merkki:


title: Vinoviiva

text: HTML:ssä ja vastaavissa merkintäkielissä elementin tunnisteeseen sisältyvä vinoviiva osoittaa elementin loppukohdan. Tavallisesti elementillä on erikseen aloitus- ja lopetustunniste, joiden välissä on elementin sisältö, ja vinoviiva tulee heti lopetustunnisteen alkumerkkinä toimivan kulmasulkeen perään.


title: Vinoviiva

text: Jos elementillä ei ole sisältöä, lopetustunniste voidaan jättää pois, mutta XML- ja XHTML-kielissä elementin loppuminen on tällöinkin merkittävä vinoviivalla, joka tulee tunnisteen loppumerkkinä toimivan kulmasulkeen eteen:


title: Vinoviiva

text: Perinteikäs ASCII-merkistö sisältää vain yhden vinoviivamerkin, jota voidaan yleisesti käyttää vinoviivana eri tehtävissä, ja erityisesti tietokoneen tulkittavaksi tarkoitetussa koodissa se onkin luotettavin vaihtoehto vinoviivaksi.


title: Vinoviiva

text: Unicode-merkistöön sisältyy kuitenkin myös erityinen murtoluvun vinoviiva, joka typografisesti on usein tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan (tai joissain fonteissa ehkä jopa vaakasuorassa). Kun julkaisuohjelma kohtaa numeroita, joiden välissä on murtoluvun vinoviiva (esim. 1⁄2), ohjelman pitäisi automaattisesti muuntaa vinoviivaa välittömästi edeltävät ja seuraavat numerot tai numerosarjat ylä- ja alaindekseiksi, niin että kokonaisuus näyttäisi samalta kuin vastaava koostemerkki (esim. ½). Käytännössä esimerkiksi nettiselaimet eivät kuitenkaan aina osaa käsitellä murtoluvun vinoviivaa oikein, joten lopputulos voi olla typografisesti heikkotasoinen tai pahimmillaan suorastaan hämmentävä.


title: Vinoviiva

text: Lisäksi Unicodessa on erityinen jakolaskun vinoviiva, joka on periaatteessa oikeaoppisin merkki käytettäväksi matemaattisena operaattorina. Sekin voi olla tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan, mutta jakolaskun yhteydessä on joka tapauksessa aiheellista lisätä vinoviivan kummallekin puolelle sitova välilyönti (1 ∕ 2).


title: Vinoviiva

text: Sekä murtoluvun että jakolaskun vinoviivaa on hankalaa kirjoittaa tavanomaisella tietokonenäppäimistöllä, eivätkä ne välttämättä sisälly kaikkiin fontteihin.


title: Videonauhuri

text: Videonauhuri eli kuvanauhuri on laite, jolla tallennetaan elektronista liikkuvaa kuvaa (videota) ja ääntä magneettiselle videonauhalle. Nauhurin keksiminen toi monia etuja ensin televisiotuotantoon ja myöhemmin viihdekäyttöön esimerkiksi kotona. Ennen videonauhureita televisioasemat joutuivat lähettämään ohjelmansa suorina lähetyksinä tai elokuvafilmille tallennettuina, jolle ohjelmat myös mahdollista uusintaesitystä ja arkistointia varten piti kuvata.


title: Videonauhuri

text: Ensimmäiset kokeiluluontoiset videonauhurit rakennettiin jo televisiotoiminnan alkuaikoina. Esikuvana videonauhurin kehittämiselle pidetään englantilaisen John Bairdin tekemät kokeilut tallentaa keksimänsä 30-juovaisen television kuvaa äänilevyille. Kokeilulaitteet olivat aluksi hyvin suurikokoisia ja raskaita nauhureita, eikä niiden kuvanlaatu vastannut lähellekään alkuperäisen televisiolähetyksen tasoa. Ne käyttivät myös magneettinauhaa suurilla nopeuksilla, jotka kohosivat useisiin metreihin sekunnissa. Nauhurit eivät raskaiden nauhakelojensa takia olleet kovin käytännöllisiä lyhyiden, vain muutamien minuuttien tallennusaikojensa takia. Ensimmäiset videonauhurit olivat rakenteltaan hyvin paljon ääninauhureiden kaltaisia, joissa myös itse videosignaalia yritettiin tallentaa nauhalle kiinteästi asennetulla magneettipäällä.


title: Videonauhuri

text: Kiinteällä magneettipäällä on äärimmäisen vaikea saavuttaa yli 20 kHz taajuustoistoa, kun hyvälaatuinen televisiokuva vaati 5 MHz kaistaleveyden. 1950-luvulla BBC valmisti erittäin suurta nauhanopeutta (5,08 m/s) käyttävän kuvanauhurin nimeltä VERA ("Vision Electronic Recording Apparatus"), joka esiteltiin vuonna 1956. Vasta pari vuotta tämän jälkeen laite alkoi olla valmis. Isoista keloistaan (52 cm) huolimatta nauhuri pystyi tallentamaan vain 15 minuuttia vapisevaa, mustavalkoista 405 juovan kuvaa, joten siitä ei tullut jatkossa varteenotettavaa kuvanauhurityyppiä.


title: Videonauhuri

text: Yhdysvaltalainen ääninauhurivalmistaja Ampex kehitti niin ikään 1950-luvulla Quadruplex-järjestelmän, jonka ansiosta kuvanauhurista tuli ensimmäistä kertaa käyttökelpoinen laite. Ampex esitteli 14. huhtikuuta 1956 tämän mullistavan ratkaisun saada nauhankulutus pieneksi ja videopäiden nopeus nauhaan nähden suureksi. Tuloksena oli poikittain nauhan kulkusuuntaan pyörivä, nelipäinen kuvapäärumpu jonka kierrosnopeus oli peräti 14 400 kierrosta minuutissa amerikkalaisessa televisiojärjestelmässä ja 15 000 kierrosta minuutissa eurooppalaisessa televisiojärjestelmässä. Nämä pyörivät magneettipäät tallentavat ja toistavat suurtaajuisen, taajuusmoduloidun signaalin. Ampexin keksimää systeemiä käytetään nykyäänkin eri tavoilla muunteltuina analogisissa ja digitaalisissa videonauhureissa sekä digitaalisessa ääninauhatallennuksessa kuten DAT-nauhureissa. Kun kuvapää opittiin asentamaan nauhan kulkusuuntaan nähden vastakkaisesti viistoon, eikä poikittain, saatiin melko kelvollinen toisto 2,34 cm/s nauhanopeudella ja 0,5" nauhaleveydellä. Kuvapään nopeus oli 40 m/s ja taajuustoisto 3 MHz (hyvä toisto vaatisi 5 MHz).


title: Videonauhuri

text: Ensimmäiset koti- ja koulutuskäyttöön suunnatut videonauhurit kehiteltiin jo 1950- ja 1960-luvun vaihteessa, mutta ne olivat nykypäivän nauhureihin verrattuna kookkaita, painavia ja kalliita. Niissä käytettiin avokeloilla olevia magneettinauhoja, jotka käyttäjän oli itse pujotettava nauharadalle. 1970-luvulla kasettivideonauhureiden yleistyttyä niistä tuli helppokäyttöisempiä, kevytrakenteisia ja sopivampia kotikäyttöä varten, koska ne sisälsivät ajastimen ja sisäisen viritinvastaanottimen televisio-ohjelmien automaattista tallentamista varten. Nauhurin oma TV-viritin oli ratkaiseva askel, sillä näin sivuutettiin hankala eri televisio- ja nauhurimerkkien yhteensopivuusongelma.


title: Videonauhuri

text: 1970-luvulla oli käytössä muutamia keskenään kilpailevia rinnakkaisia teknisiä järjestelmiä, joissa kuluttajan kannalta tärkein ero oli käytettävä kasettityyppi. Markkinoilla käydyssä kiivaassa formaattisodassa oli 1980-luvulle tultaessa voittajaksi selviytynyt japanilaisen JVC:n vuonna 1976 markkinoille tuoma VHS-järjestelmä (Video Home System), johon muutkin valmistajat vähitellen siirtyivät ja josta siten verkostovaikutuksen myötä tuli vallitseva. Pääkilpailija oli Sonyn vuonna 1977 esittelemä Betamax-järjestelmä. VHS-nauhurit olivat edullisempia ja VHS-kaseteille pystyi tallentamaan 120 minuuttia, kun kilpaileva järjestelmä tarjosi aluksi vain 60 minuuttia. Kuluttajat arvostivat näitä ominaisuuksia ja VHS voitti markkinakilpailun. Voittoa tuki JVC:n kilpailijoihin verrattuna joustavampi valmistuslisenssipolitiikka ja VHS onnistui voittamaan järjestelmänsä käyttäjäksi myös maailmanlaajuisesti merkittävän aikuisviihdeteollisuuden. JVC lopetti videonauhurien valmistuksen 2000-vuosikymmenen lopussa.


title: Videonauhuri

text: Videonauhurit yleistyivät 1970-luvun lopulta alkaen useimpien länsimaisten kotitalouksien laitteiksi. Televisio-ohjelmia tallennettiin tarkoitusta varten myytäville tyhjille kaseteille, ja elokuvia tai muita kaupallisia tallenteita vuokrattiin tai ostettiin valmiina kasetteina kotikäyttöön. Kilpailevien järjestelmien laitteita ja kasetteja on jonkin verran käytetty Suomessakin, mutta ne ovat vähitellen väistyneet käytöstä.


title: Videonauhuri

text: Viimeiset videonauhurit valmistettiin heinäkuussa 2016, kun viimeisenä nauhureita valmistanut japanilainen Funai Electric -yhtiö lopetti niiden tuotannon. Vuonna 2015 niitä tehtiin vielä 750 000 kappaletta.


title: Videonauhuri

text: Videonauhureiden myynti alkoi Suomessa varsinaisesti 1978. Vuoden 1979 lopussa laitteita oli noin 3 700. Vuonna 1980 myytiin 5 300 laitetta ja 1981 jo 20 000; näin videonauhureita oli Suomessa käytössä vuoden 1981 lopussa noin 30 000. Vuonna 1990 videonauhuri oli Suomessa 54 prosentissa kotitalouksista . Yleisimmillään videonauhuri oli vuonna 2004 kolmella neljäsosalla kotitalouksista.


title: Videonauhuri

text: Videonauhurien käyttö vähentyi voimakkaasti 2000-vuosikymmenen aikana. Niiden myynti saavutti Suomessa huippunsa vuonna 2000 ja laski sen jälkeen muutamassa vuodessa olemattomiin. Videonauhureiden tilalle tuli elokuvien katselussa DVD-soitin. Tallennuksessa ne korvasi tallentava DVD-laite ja etenkin vuodesta 2007 alkaen tallentava digisovitin. Toisaalta tallentamisen merkitystä on vähentänyt niin televisiosarjojen ja elokuvien lisääntynyt myynti DVD-levyinä ja Blu-ray-levyinä kuin ohjelmien suoratoisto internetistä ja jossain määrin laiton lataaminen vertaisverkoista.


title: Videonauhuri

text: Televisiotekniikan jatkuvan kehityksen myötä myös videonauhuritekniikkaa on jouduttu kehittämään samassa suhteessa. Tämän vuoksi videonauhurin kehityshistoria näihin päiviin saakka onkin hyvin kirjava. 2000-luvun alussa nopeasti yleistynyt digitaalinen kuvantoistotekniikka syrjäytti magneettinauhat tallennusmediana: kuvanauhureista tuli vintage-tekniikkaa 2010-luvun kuluessa. Digitaalinen tallennus- ja toistoteknologia eli laserilla tai sinilaserilla luettavat digitaalilevyt sekä digitaaliset muistit korvasivat analogiset järjestelmät 2020-luvun lähestyessä. Edellä mainittu digitaalinen suoratoisto puolestaan on vähentänyt fyysisten digitaaliformaattien käyttöä.


title: Videonauhuri

text: 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa markkinoille tuotiin VHS:n ja Betamaxin lisäksi runsaslukuinen määrä erilaisia, toistensa kanssa yhteensopimattomia kotitalouksien käyttöön tarkoitettuja videokasettijärjestelmiä. VHS-järjestelmästä tuli maailmanlaajuinen standardi 1990-luvulla, Betamax menestyi Japanissa; länsimaissa se väistyi markkinoilta 1980-luvun lopussa. Muut analogiset videojärjestelmät menestyivät joko alueellisesti, kuten Video 2000 Keski-Euroopassa 1980-luvulla, tai ne jäivät kuriositeeteiksi, kuten V-Cord ja VX.


title: Videonauhuri

text: Videonauhureiden resoluutio eli erotuskyky on 240–250 vaakajuovaa, jonka pikselivastaavuus on 330×480. DVD:n resoluutio on 720×576 pikseliä ja teräväpiirtotelevision standardi on 1920×1080 pikseliä.


title: Videonauhuri

text: Videojärjestelmistä kehitettiin myös puolinopeusversioita, hifi-versioita ja kamerakäyttöön tarkoitettuja versioita. Yhteensopivuus ei ollut siten itsestään selvää edes saman järjestelmän sisällä. Analogisille, ensisijaisesti kotikäyttöön tarkoitetuille järjestelmille on yhteistä pyörivä kuvarumpu, niin kutsuttu helical scan -tekniikka, joka mahdollistaa matalan nauhannopeuden ja kompaktin kasetin. Useimpien järjestelmien nauhanleveys on puoli tuumaa. Taulukon tiedot ovat PAL-järjestelmän ja standardinauhojen mukaisia.


title: Tolueeni

text: Tolueeni, (CHCH / CH), "toluoli", "metyylibentseeni" tai "fenyylimetaani", on aromaattinen hiilivety, joka on muuten samanlainen kuin bentseeni, paitsi että renkaaseen on liittynyt yksi metyyliryhmä. Olomuodoltaan se on kirkas neste, jonka haju on makean tinnerimäinen ja muistuttaa bentseenin hajua. Tolueeni ei liukene veteen — koska se pelkkänä hiilivetynä ei pysty särkemään veden vahvoja vetysidoksia — mutta se kyllä liuottaa pienen määrän vettä. Tolueenia käytetään niin liuottimena kuin raaka-aineenakin. Liuottimena se on maaleissa, tinnereissä, painomusteissa, liimoissa ja lakoissa. Tolueenia käytetään myös nahan parkitsemiseen ja desinfioivana aineena. Raaka-aine se on mm. fenolin, TNT:n sekä (tolueenidi-isosyanaatin kautta) polyuretaanin valmistuksessa.


title: Tolueeni

text: Tolueeni eristettiin ensimmäisen kerran Amerikan trooppisissa osissa kasvavan "Myroxylon balsamum"-puun ns. tolu-uutteesta, mistä se on saanut alkuperäisen nimensä "toluoli". Tolueeni ei ole kuitenkaan alkoholi, vaan tyydyttymätön hiilivety, joten se on nimettävä "-eeniksi", ei "-oliksi". Tolueenia esiintyy raakaöljyssä, mistä se bensiinin mukana tislautuu. Bensiiniä erityisesti käsitellään reformoinnilla, jotta bensiinin aromaatti-, ja sen mukana tolueenipitoisuus kasvaisi, koska aromaatit nostavat bensiinin oktaanilukua. Ellei oktaaniluku ole riittävän korkea, tolueenia voidaan erityisesti lisätä bensiiniin. Myös koksin valmistuksessa voi valmistaa tolueenia.


title: Tolueeni

text: Tolueeni on ärsyttävä ja helposti syttyvä aine (leimahduspiste 4 °C, itsesyttymislämpötila 480 °C), joka kuivattaa ihoa, muttei kuitenkaan tappavan myrkyllinen kuten bentseeni. Tolueenin nieleminen saattaa aiheuttaa kemiallisen keuhkotulehduksen vastaavasti kuten tärpätti. Tolueenin hengittäminen voi aiheuttaa juopumusta pienissä määrissä ja pahoinvointia, sydämen rytmihäiriöitä sekä tajuttomuuden suurissa määrissä. Jatkuva altistuminen tolueenille (kuten sen imppaus) voi aiheuttaa aivovaurioita sekä lisääntymiskyvyn vahingoittumista. Kehossa suurin osa (95 %) tolueenista metaboloituu bentsyylialkoholiksi, joka ei ole erityisen vaarallinen, koska se metaboloituu bentsoehapoksi. Kuitenkin 5 % muuttuu aineenvaihdunnassa myrkyllisiksi epoksideiksi (2,3-, ja 3,4-tolueenioksidit), joista suurimman osan tekee vaarattomaksi glutationi, mutta jotka voivat silti aiheuttaa soluvaurioita. Tolueeni ei ole kuitenkaan IARC:n mukaan karsinogeeni.


title: Tolueeni

text: Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.


title: Tolueeni

text: Tolueeni käytetään päihteenä imppaamalla. Tolueenin tiedetään vaikuttavan ainakin NMDA-reseptorin estäjänä sekä GABA-agonistien voimistajana.


title: Alidiakoni

text: Alidiakoni, ipodiakoni tai hypodiakoni () on ortodoksisen kirkon jumalanpalveluksissa piispan apulaisena toimiva mieshenkilö. Alidiakoni kuuluu lukijoiden ohella alempaan papistoon ja on vihitty kheirotesialla. Varsinaiseen papistoon kuuluvat diakoni, pappi ja piispa. Alidiakoneja eli subdiakoneja on ollut myös katolisessa kirkossa mutta siellä virka on Vatikaanin vuoden 1962 kirkolliskokouksen päätöksellä lakkautettu. Anglikaanisessa kirkossa anglokatolisissa seurakunnissa messussa subdiakonin tehtävä on usein edelleen epävirallisesti olemassa.


title: Alidiakoni

text: Historiallisesti alidiakonin tehtävä perustettiin avustamaan diakoneja köyhien ja leskien avustamisessa. Varhaisessa kirkossa haluttiin pitää kiinni periaatteesta, että kaupungissa on apostolien esimerkin mukaan vain 7 diakonia (Ap. t. 7). Köyhiä ja leskiä saattoi kuitenkin olla kaupunkia kohti satoja. Tämän vuoksi 7 diakonia kohden oli useita alidiakoneja.


title: Alidiakoni

text: Alidiakoni on tavallisesti piispan toimittamissa jumalanpalveluksissa piispaa ja papistoa avustava mieshenkilö. Nimensä mukaisesti toimi on palvelustehtävä, mutta varsinaisen diakonin tointa vähäisempi. Jumalanpalveluksissa alidiakoni käyttää stikaria, jonka päälle rinnan ympäri on ristinmuotoisesti kiedottu orari. Alidiakoniksi voidaan vihkiä 19 vuotta täyttänyt naimisissa oleva tai selibaattilupauksen tehnyt mies. Samoin kuin diakoneita ja pappeja, alidiakonia ei vihkimyksen jälkeen enää voida vihkiä avioliittoon. Tämä avioliittosääntö ei koske lukijoita.


title: Organon

text: Organon (, ”Väline”) on kokoelma Aristoteleen logiikkaa ja metodiikkaa käsitteleviä kirjoituksia. Se pitää sisällään kuusi teosta. Kokoelman nimitys tulee siitä, että sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä.


title: Organon

text: "Organonin" kirjoitukset käsittelevät muun muassa propositioiden loogista rakennetta, argumenttien eli syllogismien pätevää muotoa, induktiivisen ja deduktiivisen päättelyn eroa, tieteellisen tiedon luonnetta, yleisimpiä virhepäätelmiä eli argumentointivirheitä sekä erilaisia väittelytekniikoita. Aristoteles käsittelee johtopäätösten luonnetta ja niihin päätymistä, sekä todistamista johtopäätösten muodostamisen keinona. Aristoteleen tarkoituksena on tutkia niitä menetelmiä, joilla tietoa voidaan saavuttaa. Ajattelun sääntöjen ja lakien kehittelyn lähtökohtana on ihmisen luonto järjellisenä eläimenä.


title: Organon

text: "Organonin" osista "Kategoriat", "Tulkinnasta", "Ensimmäinen analytiikka" ja "Toinen analytiikka" ovat teoreettisempia, ja sisältävät tärkeimpänä johtopäätösten tekemisen (syllogistiikka) ja todistamisen (apodeiktiikka) teoriat. "Topiikka" ja "Sofistiset kumoamiset" ovat luonteeltaan käytännöllisempiä, tarkoituksenaan opettaa, kuinka väittelyssä on mahdollista hyökkäämällä ja puolustautumalla suojautua vääriä johtopäätöksiä vastaan.


title: Organon

text: "Organon" on kaikkien muiden Aristoteleen säilyneiden teosten tavoin koottu vasta myöhemmän antiikin aikana. Myöhemmät peripateettiseen koulukuntaan kuuluneet kommentaattorit ryhmittelivät kuusi Aristoteleen logiikan alan tutkielmaa tämän yhteisen nimen alle. Kokoelma esiintyy viimeistään Andronikos Rhodoslaisen kokoamassa Aristoteleen teosten laitoksessa ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Aristoteles itse ei kuitenkaan ilmaissut, että "Organoniin" luetut teokset olisivat jotenkin muodostaneet yhteenkuuluvan kokonaisuuden. Teosten ryhmittely yhteisen nimen alle voidaan nähdä ilmaisuna siitä myöhempien peripateetikkojen näkemyksestä, että logiikka on ennemmin filosofian työväline kuin yksi osa sitä, niin kuin stoalaiset katsoivat.


title: Organon

text: "Organonin" sisältämien teosten järjestys ei ole kronologinen, vaan systemaattinen, koska alkuperäistä kirjoitusjärjestystä ei voida tietää varmasti. Teoksista "Kategoriat" ja "Tulkinnasta" vaikuttavat kuitenkin kuuluvan Aristoteleen varhaisimpiin. "Topiikka", "Ensimmäinen analytiikka" ja "Toinen analytiikka" liittyvät läheisesti toisiinsa ja viittaavat toisiinsa usein. Aristoteles itse luki "Ensimmäisen" ja "Toisen analytiikan" yhdeksi teokseksi nimellä "Analytiikat". "Sofistiset kumoamiset" puolestaan on eräänlainen lisäys "Topiikkaan". Näistä "Ensimmäinen analytiikka" vaikuttaa kirjoitetun "Topiikan" ja "Sofististen kumoamisten" jälkeen, kun taas "Toinen analytiikka" sisältää myös joitakin varhaisempia osia.


title: Organon

text: "Organonin" ulkopuolisista Aristoteleen teoksista siihen liittyvät läheisesti "Metafysiikka" sekä "Retoriikka", joka on monin osin riippuvainen "Topiikassa" esitetyistä näkemyksistä. "Organoniin" kuuluvien teosten lisäksi Aristoteleen nimiin on laitettu myös muita logiikan alan teoksia. Näitä ovat toinen "Kategoriat"-niminen teos sekä teokset "Jaotteluita", "Ongelmista" ja "Vastakohdista". Näistä neljästä teoksesta on säilynyt nykyaikaan vain katkelmia.


title: Organon

text: Hellenistisenä aikana Aristoteleen logiikka hävisi suosiossa stoalaiselle logiikalle. Myöhemmän antiikin aikana useat kommentaattorit kirjoittivat kommentaareja Aristoteleen logiikan alan teoksista. Tätä kautta "Organon" vaikutti suuresti keskiajan ajatteluun sekä lännessä että arabimaailmassa, kun taas stoalaisen logiikan teokset eivät ole säilyneet nykyaikaan.


title: Organon

text: Varhaisella keskiajalla suurinta osa Aristoteleen omista teoksista ei kuitenkaan tunnettu lännessä. Teoksista tunnettiin ainoastaan Boëthiuksen latinaksi kääntämät "Organoniin" kuuluvat teokset "Kategoriat" ja "Tulkinnasta". Muut teokset tulivat tunnetuiksi vasta 1100–1200-luvuilla, jolloin ne käännettiin kreikasta latinaksi. Myöhemmällä keskiajalla kaikki merkittävimmät skolastikot kirjoittivat "Organonin" teosten kommentaareja. Esimerkiksi Tuomas Akvinolainen, Vilhelm Occamilainen ja Duns Scotus kirjoittivat kommentaareja teokseen "Tulkinnasta". Vilhelm ja Duns Scotus kirjoittivat kommentaarit "Kategorioihin" ja "Sofistisiin kumoamisiin". Robert Grosseteste kirjoitti merkittävän kommentaarin "Toiseen analytiikkaan".


title: Organon

text: Uudella ajalla "Organonin" teoksiin perustuvaa aristoteelista logiikkaa sovellettiin edelleen, mutta Aristoteleen omiin teoksiin viitattiin harvemmin. Francis Bacon julkaisi vuonna 1620 logiikkaa ja tieteellistä päättelyä käsittelevän teoksen "Novum Organum (Scientarium)", jonka nimi voidaan suomentaa ”(Tieteiden) uusi työkalu”. Tämä viittaa toisaalta Aristoteleen "Organon"-kokoelmaan ja toisaalta Baconin itsensä kehittämään uuteen tieteelliseen menetelmään.


title: Organon

text: Aristoteelisen logiikan valtakausi ulottui 1800-luvun jälkimmäiselle puoliskolle saakka. Vielä Immanuel Kant ajatteli, että Aristoteles oli löytänyt logiikan suhteen kaiken, mitä löydettävissä oli.


title: Organon

text: "Kategoriat" (; "Categoriae") käsittelee termien luokittelua. Aristoteleen mukaan kaikki mahdolliset loogisissa väitelauseissa esiintyvät termit voidaan luokitella kymmeneen kategoriaan. Nämä kategoriat ovat:Voidaan ajatella, että kategoriat luettelevat kaikki mahdolliset kustakin asiasta (ihminen, kappale jne.) kysyttävissä olevat asiat (kysymykset on esitetty suluissa).


title: Organon

text: "Tulkinnasta" (; "De interpretatione") käsittelee väitelauseiden ominaisuuksia ja loogista muotoa. Se määrittelee perustavanlaatuiset väitelauseiden osat ja muodot, muun muassa:Käytännössä teos siis kuvaa, millainen väitelause on loogisesti pätevä, eli minkälaisia väitelauseita muotonsa puolesta voidaan yleensäkään käyttää väittelyissä.


title: Organon

text: "Ensimmäinen analytiikka" (; "Analytica priora") kehittelee syllogistiikkaa loogisen, rationaalisen ajattelun yleiseksi teoriaksi. Teoksessa Aristoteles määrittelee muun muassa seuraavat käsitteet:Aristoteleen mukaan päätelmässä premisseistä seuraa, eli voidaan johtaa, jotain muuta kuin ne itsessään ovat, siksi että ne ovat sitä mitä ne ovat. Syllogistiset premissit voidaan esittää neljällä tavalla:


title: Organon

text: Klassinen esimerkki Sokrateen kuolevaisuudesta esitettäisiin tällöin seuraavalla tavalla:


title: Organon

text: "Toinen analytiikka" (; "Analytica posteriora") määrittelee tieteellisen todistamisen, määrittelyn ja muita seikkoja, jotka tekevät tiedosta nimenomaan tieteellistä tietoa ("epistēmē"). Se siis soveltaa "Ensimmäisessä analyytikassa" kehitettyä syllogistiikkaa tieteenteoriaan.


title: Organon

text: Teoksessa Aristoteles esittelee muun muassa seuraavat määrittelyt, vaatimukset ja käsitteet:"Topiikka" (; "Topica") sisältää Aristoteleen dialektiikan teorian. Lähtökohtana on väittelytilanne, jossa väittelijöistä toinen puolustaa jotain asiaa, ja toinen yrittää kumota vastustajan kaikki argumentit. Aristoteles esittää "Topiikassa", että dialektiikan taidon avulla väittelijä voi menestyksekkäästi joko puolustaa tai kritisoida mitä tahansa väitteitä riippumatta siitä, mitä mieltä niistä itse sattuu olemaan.


title: Organon

text: Teos tarjoaa joukon premissejä, joiden avulla on mahdollista keksiä uskottavia argumentteja joko puolesta tai vastaan. Esimerkiksi väitteiden uskottavuutta lisää niiden tukeutuminen enemmistön ja tunnettujen viisaiden käsityksiin. Vastustajan väitteiden totuutta taas voi testata esimerkiksi kääntämällä ne päinvastoin, ja katsomalla paljastuiko sillä tavalla joku looginen ristiriita tai muu virhe argumentaatiossa.


title: Organon

text: "Sofistiset kumoamiset" (; "Sophistici elenchi") pyrkii esittämään kaikki mahdolliset virhepäätelmät, jotka saattavat esiintyä väittelytilanteessa. Väittelyssä vastustaja tyypillisesti pyrkii luomaan illuusion siitä, että hänen argumenttinsa ovat päteviä ja että hänen päättelynsä etenee loogisesti oikein, vaikka hän tietäisikin olevansa heikoilla. Teoksessa käsitellään myös vastustajan provosointia.


title: Organon

text: Virhepäätelmät voivat olla joko kielellisiä (jolloin ne ovat myös kielisidonnaisia) tai kielen ulkopuolisia. Esimerkiksi kieleen liittyvä virhepäätelmä voi seurata jonkun sanan tai ilmaisun moniselitteisyydestä, jolloin väitelause ei ole tosi kaikissa tapauksissa. Kielen ulkopuolinen virhepäätelmä taas voi seurata esimerkiksi jotain asiaa ja sen määrettä koskevien asioiden sekoittamisesta.


title: Pappi

text: Pappi on uskonnollisen yhteisön hengellisten toimitusten hoitaja ja johtaja.


title: Pappi

text: Suomen kielen sana "pappi" on lainasana, joka tarkoittaa isää. Arvonimeä 'isä' käytetään yleensä roomalais-katolisista ja ortodoksisista papeista; nimitys korostaa papin roolia seurakunnan isällisenä huolehtivana hahmona.


title: Pappi

text: Useiden kielten pappia merkitsevä sana (präst, Priester, priest, prêtre) tulee Raamatussa esiintyvästä kreikan sanasta "presbýteros", mikä suomalaisessa raamatunkäännöksessä on ”(seurakunnan) vanhin”. Myös presbyteeri-nimitystä käytetään joissakin kirkoissa. Suomalaisessa Raamatussa esiintyvä pappi-sana vastaa kuitenkin yleensä toista Kreikan kielen sanaa "hiereus", jolla tarkoitetaan usein temppelikulteissa uhreja suorittavaa pappia, jollaisia on useissa uskonnoissa. 'Seurakunnan vanhin' on sen sijaan erityisesti kristinuskoon liittyvä käsite.


title: Pappi

text: Kristillisessä kirkossa, joissa on episkopaalinen virkakäsitys, pappi on yksi kolmesta perinteisestä hengellisestä virasta, joista kaksi muuta ovat piispan ja diakonin virat. Kongregationalistisissa kirkkokunnissa ei ole piispan virkaa ja myös erillinen diakonin virka voi puuttua. Joissakin uskonpuhdistuksen jälkeisissä kirkoissa on haluttu korostaa kirkon erityisen viran ykseyttä siten, että kirkossa on ymmärretty olevan vain yksi hengellinen virka, jota kutsutaan papin ohella saarnaviraksi tai pastorin viraksi. Latinan kielen sana "pastor" tarkoittaa paimenta. Paimen sanan pohjalla on kreikankielen sana "poimen", joka Raamatussa tarkoittaa seurakunnan kaitsijaa. Raamatussa puhutaan myös vanhimmista lauman kaitsijoina ja Jeesuksesta ylipaimenena.


title: Pappi

text: Kristillisen kirkon papin erityisiin tehtäviin kuuluu evankeliumin julistaminen, saarnaaminen ja sakramenttien toimittaminen sekä muiden kirkollisten toimitusten hoitaminen. Usein myös sielunhoito nähdään erityisesti papin tehtävänä.


title: Pappi

text: Vanhassa testamentissa pappi toimitti uhreja Jumalalle ja toimi näin välimiehenä Jumalan ja ihmisen välillä. Uudessa testamentissa, Heprealaiskirjeessä, Jeesuksen todetaan olevan ylimmäinen pappi, joka on antanut itsensä kertakaikkiseksi uhriksi. Pietarin 1. kirjeessä ja Ilmestyskirjassa koko seurakuntaa kutsutaan papeiksi.


title: Pappi

text: Kristillistä pappisvirkaa ei sen sijaan Raamatussa nimitetä pappeudeksi, vaan puhutaan "seurakunnan vanhimmista" eri tehtävissä, kuten "johtaja", "kaitsija", "sananpalvelija" tai "paimen". Myöhemmin kaitsijan () virasta kehittyi piispan virka ja presbyteerin (eli vanhimman) () virasta kehittyi papin virka.


title: Pappi

text: Palvelija-sanasta tulee englannin kielen "minister", joka tarkoittaa protestanttista pappia, ja paimen-sanasta "pastori" (latinan "pastor" tarkoittaa paimenta).


title: Pappi

text: Vanhassa testamentissa perheen päällä on papillinen tehtävä, Israelin tehtävä on toimia pappisvaltakuntana ja Aaronin jälkeläisillä ja muilla leeviläisillä on erityinen tehtävä pappisheimona..


title: Pappi

text: Uudessa testamentissa erityisesti Kirje heprealaisille selvittää vanhatestamentillisen pappeuden muuttumista; sen mukaan Kristus oli ja on täydellinen ylimäinen pappi ja seurakunta on nyt Jumalan sovitussanomaa levittävä pappiskansa. Kristillinen kirkko elää uuden liiton aikaa, jolloin yhtäältä on vain yksi pappi, Jeesus, toisaalta on voimassa yleinen pappeus. Seurakunnan sisällä taas on erilaisia virkoja ja tehtäviä joista usein pastorin eli paimenen virka taikka vanhimman virka sekoitetaan vanhan liiton kultilliseen pappeuteen. Uusi testamentti ei mainitse yhtään pastorille kuuluvaa seremoniallisista tehtävää.


title: Pappi

text: Melkisedek (1. Moos. 14:18), Jetro (2. Moos. 18:1), Aaron (2. Moos. 28:3), Eleasar (4. Moos. 19:4), Piinehas (Joos. 22:30), Eeli (1. Sam. 1:9), Ahimelek (1. Sam. 21:1), Ebjatar (1. Sam. 23:9), Saadok (2. Sam. 15:27), Iira (2. Sam. 20:26), Joojada (2. Kun. 11:9), Uuria (2. Kun. 16:10), Hilkia (2. Kun. 22:8), Benajan ja Jahasiel (1. Aik. 16:6), Amarja (2. Aik. 19:11), Asarja (2. Aik. 26:17), Esra (Esra 7:11), Seerebja ja Hasabja (Esra 8:24), Meremot (Esra 8:33), Eljasib (Neh. 3:1), Pashur (Jer. 20:1), Sefanja (Jer. 21:1), Hesekiel (Hes. 1:3), Amasja (Aam. 7:10), Joosua (Hagg. 1:12), Sakarias (Luuk. 1:5), Hannas ja Kaifas (Luuk. 3:2), Ananias (Ap. t. 23:2) ja Jeesus (Hepr. 3:1, Hepr. 4:14, Hepr. 8:1, Hepr. 10:21).


title: Pappi

text: Raamatussa puhutaan "pöytäpalvelusta" ja "sananpalvelusta" (Ap. t. 6:2,4). Seuraava kohta koskee ensin mainittua käytännön avustustehtävää (diakoni).


title: Pappi

text: Niin myös seurakuntapalvelijain tulee olla arvokkaita, ei kaksikielisiä, ei paljon viinin nauttijoita, ei häpeällisen voiton pyytäjiä, vaan sellaisia, jotka pitävät uskon salaisuuden puhtaassa omassatunnossa. Mutta heitäkin koeteltakoon ensin, sitten palvelkoot, jos ovat nuhteettomat. Samoin tulee vaimojen olla arvokkaita, ei panettelijoita, vaan raittiita, uskollisia kaikessa. Seurakuntapalvelija olkoon yhden vaimon mies, lapsensa ja kotinsa hyvin hallitseva. Sillä ne, jotka ovat hyvin palvelleet, saavuttavat itselleen kunnioitettavan aseman ja suuren pelottomuuden uskossa, Kristuksessa Jeesuksessa. (1. Tim. 3: 8–13.)


title: Pappi

text: Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa pappisvirka on kirkkolain 5. luvun 1. §:n mukaan evankeliumin julistamista ja sakramenttien jakamista varten. Se ulottuu apostolisen sukkession kautta apostoleihin ja itseensä Jeesukseen. Papin erityisenä tehtävänä on julkisen jumalanpalveluksen (erit. messun) toimittaminen, pyhien sakramenttien jakaminen sekä muiden kirkollisten toimitusten hoitaminen sekä yksityinen sielunhoito ja rippi.


title: Pappi

text: Terminologisesti erotetaan toisistaan pappisvirka ja papin virka. Pappisviralla tarkoitetaan vihkimyksessä saatua oikeutta olla pappi ja hoitaa papillisia tehtäviä. Vihkimyksen toimittaa piispa. Papiksi vihityn pappisvirka säilyy kuolemaan asti, vaikka hän ei hoitaisikaan papin virkaa, ellei hän itse luovu pappeudestaan tai tule erotetuksi pappisvirasta. Pappi antaa pappisvirkaan vihittäessä lupauksen. Osa luterilaisista kirkoista on avannut pappisviran myös naisille. Suomessa kirkolliskokous päätti pappisviran avaamisesta naisille 1986. Papin viralla tarkoitetaan konkreettista virkamiesoikeudellista palvelussuhdetta seurakunnassa tai muualla kirkossa. Papin virasta saa palkkaa.


title: Pappi

text: Augsburgin tunnustuksen 5. artiklan mukaan kirkkoon on asettu evankeliumin opettamisen ja sakramenttien jakamisen virka, jotta ihmiset saisivat pelastavan uskon. Pappisviran katsotaan olevan kirkon konstitutiivinen osa, jota ei voi ottaa kirkosta pois rikkomatta jumalallista säätämystä. Kyse ei ole inhimillisestä vaan kirkon jumalallisesta ja muuttumattomasta järjestyksestä. Augsburgin tunnustuksen 14. artiklan mukaan kukaan ei saa julkisesti opettaa eikä hoitaa sakramentteja ilman asianmukaista kutsumista.


title: Pappi

text: Suomen ev.lut. kirkossa on kolme erityistä papin virkaa: kirkkoherran, kappalaisen ja seurakuntapastorin virka. Niiden kelpoisuusehtona on pappisvihkimys. Kappalaisen eli seurakunnan vakituisen papin viran haltijan täytyy myös olla pastoraalitutkinnon suorittanut, ja kirkkoherran täytyy olla lisäksi seurakuntatyön johtamisen tutkinnon suorittanut.


title: Pappi

text:
Pappisvirkaan vihkiminen edellyttää sitä, että vihittävä uskoo olevansa virassaan Kristuksen kutsuma
(vocatio interna). Pappi uskoo, että itse evankeliumi, Kristuksen valtuutus ja kirkon
usko kantavat häntä. Pappislupauksessa pappi sitoutuu kristilliseen elämäntapaan. Hän pyrkii toteuttamaan lähimmäisenrakkauden ihannetta sekä virassaan että yksityiselämässään.


title: Pappi

text: Papiksi vihittävän tulee olla


title: Pappi

text: Pappien tulee olla suorittanut teologin tutkinto, johon on mahdollisuus yliopistoissa. Ennen yliopistolaitoksen syntyä Suomeen koulutus tapahtui keskiajalla Turun katedraalikoulussa.


title: Pappi

text: Papin sakramentaalisia ja juridisia erityistehtäviä ei voi tilapäisestikään hoitaa henkilö, jota ei ole vihitty pappisvirkaan. Vihkimyksen edellytyksenä on vokaatio eli se, että kirkko tai jokin seurakunta on kutsunut henkilön toimittamaan papinvirkaa (vocatio externa). Kenelläkään ei siis ole subjektiivista oikeutta saada pappisvihkimystä. Henkilö vihitään pääsääntöisesti seurakunnan papiksi. Papiksi vihkiminen on mahdollista myös, mikäli henkilö toimii teologisen tieteen opettajana, uskonnonopettajana tai kirkon lähetysjärjestöissä.


title: Pappi

text: Papiksi vihittävät antavat vihkimistoimituksen yhteydessä pappislupauksen, jonka sanamuoto on seuraavanlainen:Pappi tekee työtä ihmiselle syvästi henkilökohtaisella uskon alueella. Siksi papin persoonan merkitys korostuu virassa. Tekninen osaaminen ei usein riitä, vaan monissa työtehtävissä vaaditaan ihmistuntemusta, persoonallista läsnäoloa, tunnetason vuorovaikutusta ja kohtaamisen kykyä. Papin persoonallinen ja aito olemisen tapa läpäisee kaiken työn. Kirkko tarvitsee erilaisia pappeja, toisaalta kykyä olla lähellä ja toisaalta kykyä olla esillä. Nämä ulottuvuudet voivat painottua eri tavoin. Koska oman persoonan käyttäminen työvälineenä on paitsi mahdollisuus myös haaste, viranhoito edellyttää jatkuvaa vuoropuhelua viran ja persoonan välillä. Suhde Jumalaan on papille julistuksen uskottavuuden edellytys. Siksi papin tulee huolehtia omasta spiritualiteetistaan. Papiston osaaminen on kuvattu viitenä osaamisalueena, joita ovat (1) Sanan palvelu: jumalanpalvelus ja kirkolliset toimitukset, (2) kristillinen kasvatus ja ohjaus, (3) sielunhoito, (4) yhteiskunta: todistus ja palvelu sekä (5) työyhteisö. Osaamisalueet eivät ole selkeärajaisia, vaan sisäkkäisiä.


title: Pappi

text: Anglikaanisessa kirkossa pappeus voidaan käsittää kahdella tavalla: yleisenä pappeutena ja erityisenä pappeutena. Yleinen pappeus on jokaisen kristityn kasteessa saama oikeus, kun taas erityinen pappeus tarkoittaa joillekin kristityille tarkoitettua roolia toimia seurakunnan johtajana. Tämä erityinen pappeus jaetaan kolmeen eri virkaan: piispan, papin eli presbyteerin ja diakonin virkaan. Tämä kolmen viran käsitys perustuu toiselta vuosisadalta peräisin oleviin lähteisiin, joiden mukaan jo silloin on määrätty piispoja, presbyteerejä ja diakoneja.


title: Pappi

text: Diakoniksi tai papiksi vihkimiseen ei tarvita anglikaanisessa kirkossa muodollista pätevyyttä, mutta kanonisen lain mukaan vihkivän piispan täytyy varmistua siitä, että diakoni- tai pappiskandidaatti on kastettu ja konfirmoitu, ja että hän tietämyksellään anglikaanisesta kirkosta ja Raamatusta, hyveellisellä puheellaan ja hyvällä maineellaan on esimerkiksi ja paimeneksi seurakunnalle. Anglikaanisessa kirkossa voidaan vihkiä mihin tahansa erityiseen pappisvirkaan mies tai nainen.


title: Pappi

text: Diakonin rooli on historiallisesti ollut hallinnoida paikallista kirkkoa ja vastata sen sosiaalityöstä ja hyväntekeväisyystyöstä. Nykypäivänä diakonin virka ymmärretään anglikaanisessa kirkossa hyvin eri tavoin, ja sen merkitys saattaa vaihdella jopa hiippakunnan sisällä. Diakonin virka nähdään yleensä kaksijakoisesti: on olemassa väliaikainen diakonin virka sekä pysyvä diakonin virka. Väliaikaiseksi diakoniksi vihittävä usein vihitään noin vuoden palvelun jälkeen papiksi. Pysyvä diakoni taas nimensä mukaisesti pysyy diakonin virassaan. Väliaikaisen diakonin virka vakiintui käytäntöön keskiajalla katolisessa kirkossa, ja Englannin kirkon erottua katolisesta kirkosta päätettiin pitäytyä tässä käytännössä. Diakonin virka nähdään perustana kaikille erityisille pappisviroille anglikaanisessa kirkossa.


title: Pappi

text: Papin tai presbyteerin ("presbyteros" = kr. 'vanhin') virka on toimia seurakunnan paimenena ja palvella kaikkea Jumalan kansaa. Papin virka erotetaan yleisestä pappeudesta siinä, että virkaan vihityn papin tehtävä on julistaa Jumalan sanaa ja toimittaa sakramentteja, eli kastetta ja ehtoollista. Papin tehtävänä nähdään myös saarnata ja opettaa, vastata sielunhoidosta ja seurakuntalaisten hengellisen elämän hoitamisesta sekä valmistaa heitä oman palvelutehtävänsä hoitamiseen. Koska kaikki kolme kirkon virkaa nähdään erillisinä ja itsenäisinä, on joissain anglikaanisissa kirkoissa mahdollista saada vihkimys suoraan presbyteerin virkaan. Tämä tapa on kuitenkin harvinaisempi. Pappia ja diakonia puhutellaan tittelillä "The Reverend" (suom. 'kunnianarvoisa').


title: Pappi

text: Piispan rooli nähdään kirkon valvojana ("episkopos" = kr. 'valvoja') sekä merkkinä ykseydestä ja jatkuvuudesta apostolisessa traditiossa. Piispa toimii kirkon edustajana, opettajana, johtavana pappina ja paimenena. Piispa vastaa käytännössä yhden hiippakunnan toiminnasta, mutta laajemmissa hiippakunnissa on saatettu nimittää avustavia piispoja tai hiippakunnan piispan alaisuudessa toimivia piispoja (eng. "suffragan"), jotka vastaavat hiippakuntaa pienemmän alueen toiminnasta. Avustavan piispan vastuualueella ei tarvitse olla tuomiokirkkoa, toisin kuin hiippakunnan alueella. Piispaa puhutellaan tittelillä "The Right Reverend".


title: Pappi

text:
Anglikaanisen kirkon "primus inter pares" (ensimmäinen vertaistensa joukossa) on Canterburyn arkkipiispa, jota puhutellaan "The Most Reverend". Tällä hetkellä 105. Canterburyn arkkipiispana toimii Justin Welby (1956—)
. Hänet vihittiin arkkipiispaksi vuonna 2012. Arvojärjestyksessä Canterburyn arkkipiispan jälkeen toisena tulee Yorkin arkkipiispa. 97. Yorkin arkkipiispa on ollut vuodesta 2005 John Sentamu (1949—).


title: Pappi

text: Sakramenttien ulkoisina toimittajina ovat ortodoksisessa kirkossa piispa tai pappi. Perustaessaan kirkon Jeesus asetti apostolinsa seuraajikseen ja antoi heille Pyhän Hengen. Tehtäviinsä Jeesus kutsui opetuslapset antaessaan heille kastekäskyn (Matt. 28: 19–20) sekä oikeuden päästää ja sitoa syntejä (Matt. 18: 18).


title: Pappi

text: Varsinaisen pappeuden virka jakaantuu kolmeen asteeseen: piispuuteen, pappeuteen ja diakoniuteen. Pappi toimittaa vihkimyksensä nojalla sakramentteja. Diakonit ovat avustavaa papistoa; he eivät toimita sakramentteja itsenäisesti. Piispat, papit ja diakonit vihitään (kheirotonia) ja lukijat ja ipodiakonit siunataan (kheirotesia) kätten päällepanemisen kautta.


title: Pappi

text: Piispaa ja pappia tervehditään pyytämällä siunaus. Siunausta pyydetään asettamalla oikea käsi vasemman käden päälle. Piispa tai pappi siunaa ristinmerkillä ja asettaa sen jälkeen kätensä siunausta pyytäneen käsien päälle, jolloin hän suutelee kevyesti piispan tai papin kättä. Piispaa puhutellaan sanoilla "isä esipaimen". Pappia ja diakonia puhutellaan liittämällä etunimen edelle sana "isä".


title: Pappi

text: Ortodoksisessa kirkossa papiksi voidaan vihkiä nuhteeton mies, joka on ennen papiksi vihkimystä avioitunut tai päättänyt elää naimattomana. Pappi ei voi solmia avioliittoa vihkimyksensä jälkeen eikä seurustella, tai muuten hän saa toimituskiellon, kuten on Suomessa tapahtunut viimeksi lokakuussa 2011. Suomessa papin virkaan vaadittavan pätevyyden voi saavuttaa suorittamalla Itä-Suomen yliopistossa ja ortodoksisessa seminaarissa asianmukaiset opinnot.


title: Pappi

text: Kristinuskon käsitystä kirkon erityisestä hengellisestä virasta, yleensä pappisvirasta mutta myös piispan ja diakonian viroista, kutsutaan virkateologiaksi. Kristillisillä kirkkokunnilla on joitakin eroavuuksia virkateologisissa painotuksissaan. Virkateologiaa tutkitaan yliopistossa dogmatiikassa, joka on systemaattisen teologian alaan kuuluva akateeminen teologinen oppiaine.


title: Pappi

text: Eri kristilliset kirkot eivät välttämättä tunnusta toisten kirkkojen pappisvirkaa oikeaksi. Siitä puolestaan seuraa, että kirkot eivät välttämättä tunnusta toisten kirkkojen ehtoollista päteväksi. Katolisen ja ortodoksisen kirkon käsitys on pappeudesta on niin yhtenevä, että kirkot käytännössä tunnustavat toinen toisensa pappisviran ja ehtoollisen päteväksi, vaikka ehtoollisyhteyttä ja vastavuoroista ehtoolliselle osallistumista ei käytännössä olekaan. Sen sijaan ne yleensä ottaen eivät tunnusta protestanttisten kirkkojen pappisvirkaa päteväksi. Katolinen kirkko on tosin keskusteluissaan anglikaanisen kirkon kanssa päässyt huomattavaan yhteisymmärrykseen pappisviran luonteesta ja pätevyydestä.


title: Pappi

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko tunnustaa muiden Luterilaisten kirkkojen pappeuden ja on erikseen alttarin ja saarnatuolin yhteydessä luterilaisen maailmanliiton (LML) jäsenkirkkojen kanssa. Lisäksi vastaava viran ja ehtoollisen tunnustaminen on sopimuksen nojalla voimassa Saksan evankelisen kirkon (EKD) kanssa ja Porvoon sopimuksen nojalla Britteinsaarten anglikaanisten kirkkojen kanssa.


title: Pappi

text: Virkateologisten erimielisyyksien vuoksi virkateologia on myös keskeinen ekumeniikan tutkimusaihe.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Aristoteelinen logiikka eli syllogistiikka on yksinkertaista yksipaikkaisten (subjekti-objekti-predikaatti) väitelauseiden logiikkaa, jonka on kehittänyt Aristoteles. Se on saanut alkunsa hänen teoksissaan "Ensimmäinen analytiikka" ja "Tulkinnasta", jotka ovat osa kokoelmaa "Organon". Se kehittyi myöhemmin perinteiseksi logiikaksi eli termien logiikaksi.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Aristoteleen suunnittelema syllogistiikka oli ensimmäinen systemaattinen logiikan järjestelmä. Syllogismi on loogisen päätelmän muoto, jossa on kolme lausetta: kaksi premissiä ja niistä loogisesti seuraava johtopäätös.


title: Aristoteelinen logiikka

text:
Syllogismin kaikki lauseet ovat kategorisia väitteitä.
Lauseissa on yhteensä kolme termiä: yksi välitermi, joka esiintyy kummassakin premississä, mutta ei johtopäätöksessä; sekä kaksi ääritermiä. Johtopäätös on ääritermien muodostama predikaatio. Syllogismi on "deduktiivista" päättelyä, jossa johtopäätös on suoraan johdettavissa annetuista premisseistä, eli päätelmät ovat varmasti tosia, kunhan premissit ovat tosia.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Aristoteles tunnisti neljää tyyppiä olevia väitelauseita, joista jokainen sisälsi subjektin (S) ja predikaatin (P):


title: Aristoteelinen logiikka

text: A, B, C... – termit


title: Aristoteelinen logiikka

text: Näitä lauseita voidaan yhdistellä syllogismeiksi useilla eri tavoilla sekä loogisesti pätevästi että epäpätevästi. Keskiajalla Aristoteelisen logiikan opiskelijat luokittelivat kaikki loogisesti pätevät mahdollisuudet ja antoivat niille nimet.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Aristoteleen logiikan alan kirjoitukset, jotka tunnetaan yhdessä nimellä "Organon", ovat ainoat hänen töistään, jotka eivät ole missään vaiheessa olleet "kadoksissa". Muut hänen teoksensa olivat länsimaisen tiedeyhteisön kannalta käytännössä kadoksissa hänen kuolemastaan 1000-luvulle saakka. Organonia käytettiin Aristoteleen perustamassa Lykeionin koulussa, ja ainakin osa siitä on selvästi osa luentorunkoa. Andronikos Rhodoslainen kokosi teokset noin vuonna 50 eaa.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Teoksesta voidaan löytää ensimmäinen ontologinen teoria kategorioista, ensimmäinen kehitelmä muodolliseksi logiikaksi, ensimmäinen tieteellinen muodollisen ja epämuodollisen päättelyn määritelmä, modaalilogiikan perusteet ja erilaisia tieteellisen metodologian esivaiheita.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Hellenistisenä aikana "Organon" ei ollut koko ajan suosiossa. Vallitsevana logiikan muotona oli sen sijaan stoalainen logiikka, jota kehitti Khrysippos. Hänen teoksistaan yksikään ei ole säilynyt.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Keskiajalla skolastikot opiskelivat ja alkoivat hyödyntää "Organoniin" perustuvaa logiikkaa. Yksi suurimmista skolastikoista oli dominikaanimunkki Albert Suuri, Tuomas Akvinolaisen opettaja. Ennen heitä Aristoteleen teokset olivat olleet käytössä arabimaailmassa, ja niitä opiskelivat islamilaiset ja juutalaiset oppineet, mukaan lukien muun muassa rabbi Maimonides ja islamilainen Averroës, jotka kummatkin elivät Córdobassa Espanjassa. Tuomas Akvinolainen hyödynsi Aristoteleen kirjoituksia ja Albertin, Maimonideen, Averroëksen ja monen muun kommentteja.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Aristoteelinen logiikka joutuu vaikeuksiin, jos yksi tai useampi termeistä on tyhjä joukko. Aristoteelisessa logiikassa esimerkiksi lause "kaikki ohikulkijat ammutaan" olettaa, että ohikulkijoita on vähintään yksi. Syllogismi menetti merkitystään, kun tiedemaailma ryhtyi etsimään ilmiöille yleistyksiä, jolloin deduktiivinen päättely ei enää riittänyt. Syllogismien merkitystä logiikassa on vähentänyt lisäksi se, että kaikki syllogismin esittämät todistukset ja niiden pätevyys voidaan esittää myös diagrammimenetelmällä.


title: Aristoteelinen logiikka

text: René Descartes uskoi, että syllogistisissa järjestelmissä johtopäätös ei tuota uutta tietoa, vaan kertoo vain sen, jonka muutenkin voimme ymmärtää puhtaalla intuitiolla.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Immanuel Kant ajatteli, että Aristoteleen töiden jälkeen ei ollut enää mitään keksittävää, ja tunnettu logiikan historioitsija Carl Prantl väitti, että kuka tahansa loogikko, joka sanoisi jotain uutta logiikasta olisi vain "eksynyt, typerä tai perverssi". Nämä esimerkit osoittavat, millainen ajatusmaailma vallitsi yleisesti 1200-luvulta 1800-luvulle – Aristoteleen työt hyväksyttiin kyseenalaistamatta. Kesti kauan, ennen kuin skolastikkojen Aristoteleen opetusten päälle rakentama dogmatismi murtui.


title: Aristoteelinen logiikka

text: Nykyään Aristoteleen logiikka on menettänyt suurimman osan maineestaan ainoana korrektina logiikkana. Gottlob Frege ja Bertrand Russell kritisoivat Aristoteleen töitä ja osoittivat niistä useita puutteita. Nykyään modernia logiikkaa tutkivat loogikot arvostavat Aristoteleen logiikkaa sen varhaisten saavutusten vuoksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus Rotterdamilainen (Desiderius Erasmus Roterodamus, alun perin Gerrit Gerritzoons; 27. lokakuuta n. 1466 Rotterdam – 12. heinäkuuta 1536 Basel) oli hollantilainen renessanssifilosofi, humanisti, teologi ja kirjailija. Hän elvytti latinan ja kreikan harrastusta ja kiinnostusta antiikkiin Euroopassa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen parhaiten tunnettu teos on "Tyhmyyden ylistys" vuodelta 1509. Oman kirjoitustoimintansa lisäksi hän käänsi latinaksi ja toimitti lukuisia klassisia teoksia muun muassa Aristoteleelta, Augustinukselta ja Cicerolta. Erasmuksen klassinen latina oli hyvin puhdasta. Hän myös toimitti uudet latinan- ja kreikankieliset "Uuden testamentin" versiot. Vanhaa kirjallisuutta tutkimalla Erasmus etsi alkuperäistä, puhdasta kristinuskoa ja pyrki yhdistämään siihen antiikin sivistyksen. Erasmus arvosteli useita katolisen kirkon opinkappaleita.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus syntyi nimellä Gerrit Gerritzoons, mahdollisesti Rotterdamissa, vaikka viimeaikaiset tutkimukset antavatkin ymmärtää, että hän olisi syntynyt Goudassa. Silti juuri Rotterdam on kaupunki, joka liitetään Erasmuksen nimeen. Hän asui kaupungissa vain neljä vuotta eikä enää palannut. Tiedot hänen perheestään tulevat enimmäkseen epämääräisistä viittauksista hänen teoksissaan. Hänen isänsä Roger Gerard oli pappi, ja hän itse avioliiton ulkopuolinen lapsi. Hänen äidistään ei tiedetä juuri muuta kuin että tämä oli lääkärin tytär ja nimeltään Margaret. Erasmuksen vanhemmat kuolivat ruttoon varhain, vuonna 1483.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus sai ajan parhaan koulutuksen luostarikouluissa. Vuonna 1487 hän ystävystyi läheisesti Servatius Rogeruksen kanssa. Hän kutsui tätä "sielunsa puoliskoksi".


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus vannoi noin 25-vuotiaana, vuonna 1492, munkin valan ja siirtyi pappisluokkaan. Hän ei ilmeisesti kuitenkaan missään vaiheessa toiminut pappina, ja luostarielämä oli yksi hänen pilkkansa kohteista hänen elämänmittaisessa taistelussaan kirkon käytäntöjä vastaan. Pian nimityksensä jälkeen Erasmukselle tarjoutui tilaisuus jättää luostari, kun hänelle tarjottiin Cambrayn piispan Henry Bergeniläisen sihteerin virkaa. Hän sai toimen hyvän latinantaitonsa ja oppineen maineensa vuoksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Vuonna 1495 Erasmus lähti piispan hyväksynnällä ja taloudellisella tuella opiskelemaan Pariisin yliopistoon, joka oli edelleen tuohon aikaan tieteen keskus, mutta jo Italiassa heränneen klassisen kulttuurin uudelleenheräämisen eli renessanssin vaikutuksen alainen. Hän toimi pääasiassa Pariisissa, Leuvenissa, Englannissa ja Baselissa mutta ei asettunut pysyvämmin millekään paikkakunnalle. Englannissa ollessaan hän solmi elinikäiset ystävyyssuhteet usean Henrik VIII:n ajan älymystön edustajan kanssa. Näihin kuuluivat muiden muassa Thomas More, John Colet, John Fisher, Thomas Linacre ja William Grocyn. Cambridgen yliopistossa hän toimi jumaluusopin professorina ("Lady Margaret’s Professor of Divinity"). Hän toimi myös Queens’ Collegessa Cambridgessa ja saattoi olla alumni.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text:
Erasmus valitsi elämän itsenäisenä oppineena ja vältti tietoisesti sitoutumasta mihinkään, mikä saattaisi rajoittaa hänen älyllistä tai kirjallista vapauttaan. Elämänsä aikana hänelle tarjottiin useita kunniakkaita ja tuottoisia virkoja sekä yliopistojen että kirkon palveluksessa, mutta hän kieltäytyi niistä kaikista ja valitsi mieluummin epävarman mutta riittävän toimeentulon itsenäisenä kirjallisena toimijana. Siitä huolimatta hän oli aikansa renessanssiliikehdinnän keskipisteessä. Hän kävi kirjeenvaihtoa yli viidensadan merkittävän poliitikon ja oppineen kanssa, ja monet etsivät hänen neuvojaan, vaikkeivät niitä aina noudattaneetkaan.
Vuodet 1506 ja 1509 Erasmus oli Italiassa. Hän vietti osan ajasta Aldus Manutiuksen painotalossa Venetsiassa, mutta tätä lukuun ottamatta hänellä oli vähäisemmät yhteydet italialaisiin oppineisiin kuin olisi voinut odottaa. Hänen vierailunsa Leuvenissa sai aikaan paljon arvostelua häntä kohtaan niiltä, jotka eivät pitäneet niistä kirjallisista ja uskonnollisista ajatuksista, joille Erasmus omisti koko elämänsä. Hän pakeni Baseliin, jossa hänellä oli ystäviä ja jossa hänen oli mahdollista ilmaista itseään vapaasti. Eräs hänen tuttavistaan oli kustantaja Johann Froben.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen kirjallinen tuotteliaisuus sai alkunsa verrattain myöhään. Vasta kun hän oli hankkinut täydellisen latinan taidon, hän alkoi ilmaista itseään ajalle ominaisilla kirjallisuuden ja uskonnon alueilla. Hänen kapinointinsa kirkollisen elämän muotoja kohtaan ei johtunut niinkään epäilyistä kirkon perinteisiä oppeja kohtaan tai kirkon organisaation itsensä vastustuksesta. Pikemminkin hän tunsi kutsumuksekseen opin uudistamisen ja kristinuskon laitosten vapaamielistämisen. Oppineena hän pyrki vapauttamaan tieteen menetelmät keskiaikaisten perinteiden kankeudesta ja kaavamaisuudesta. Hän ei kuitenkaan tyytynyt tähän – hän näki itsensä vanhurskauden saarnaajana. Tämä ohjasi häntä hänen kiertäessään Eurooppaa arvostelemassa katolista kirkkoa ilman pelkoa, ja muodosti yhtenäisen pohjan hänen moninaisille kirjoituksilleen ja elämälleen, joka muuten saattaa vaikuttaa ristiriitaiselta.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Englannissa ollessaan Erasmus aloitti Uuden testamentin käsikirjoitusten järjestelmällisen tutkimuksen valmistellakseen uutta latinankielistä käännöstä. Tämän version julkaisi Froben Baselissa vuonna 1516, ja se oli Raamatun tieteellisen tutkimuksen pohjana protestanttisten lahkojen synnyn aikana. Hän julkaisi kriittisen laitoksen kreikankielisestä Uudesta testamentista vuonna 1516 – "Novum Instrumentum omne, diligenter ab Erasmo Rot. Recognitum et Emendatum". Tämä versio sisälsi latinankielisen käännöksen ja kommentaarin. Käännös hyödynsi uusimpia löydettyjä käsikirjoitusversioita. Toisessa painoksessa käytettiin tutumpaa "Testamentum"-nimitystä sanan "Instrumentum" sijasta. Tunnetuimmaksi tuli tekstin kolmas versio, joka tuli myöhemmin tunnetuksi nimellä "Textus Receptus". Sitä käyttivät muun muassa kuningas Jaakon Raamatun kääntäjät. Erasmus julkaisi myös kolme myöhempää versiota, vuosina 1522, 1527 ja 1535. Erasmus omisti työnsä paavi Leo X:lle ja katsoi tämän työn olleen hänen merkittävin panoksensa kristikunnalle. Välittömästi tämän jälkeen hän alkoi julkaista teostaan "Uuden testamentin parafraasit", joka sisälsi yleistajuisia esityksiä useiden kirjojen sisällöstä. Nämä, kuten muutkin teokset, julkaistiin alun perin latinaksi, mutta ne käännettiin pian muille kielille.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text:
Martti Lutherin liike sai alkunsa Uuden testamentin julkaisemista seuranneena vuonna ja koetteli Erasmuksen luonnetta. Erasmusta vaadittiin maineensa ansiosta epäilemättä valitsemaan puolensa, mutta hyökkäävä toiminta oli hänen luonteensa ja tapojensa vastaista. Aina kirkollisia hullutuksia ja väärinkäytöksiä arvostellessaan hän oli tehnyt selväksi, ettei hän hyökännyt kirkon laitoksia vastaan sinällään eikä hänellä ollut mitään kirkonmiehiä vastaan. Maailma oli nauranut hänen satiireilleen, mutta harva oli puuttunut hänen toimintaansa. Hän uskoi, että hänen työnsä oli näinkin vaikuttanut lukemattomiin päättävässä asemassa oleviin mieliin kirkon sisällä.
Erasmus oli myötämielinen luterilaisten kirkkokritiikin pääkohtia kohtaan. Samoin hän kunnioitti Martti Lutheria henkilökohtaisesti, ja Luther puhui samoin arvostaen Erasmuksen oppineisuudesta. Luther toivoi suurempaa yhteistyötä uudistuksessa, mikä vaikutti vain luonnolliselta seuraukselta Erasmuksen omista töistä. Varhaisessa kirjeenvaihdossaan Luther osoitti suurta ihailua kaikkea sitä kohtaan, mitä Erasmus oli tehnyt turmeltumattoman ja järkeenkäyvän kristinuskon eteen, ja houkutteli tätä liittymään luterilaisiin. Erasmus kieltäytyi sitomasta itseään sanoen, että se vaarantaisi hänen asemansa puhtaan opin liikkeen johtohahmona, minkä hän katsoi elämänsä tarkoitukseksi. Hän katsoi voivansa vaikuttaa uskon uudistamiseen ainoastaan itsenäisenä oppineena. Koska Erasmus kieltäytyi tukemasta Lutheria, tämä katsoi suoraviivaisena Erasmuksen välttelevän vastuutaan joko raukkamaisuuden tai tarkoitusperän puutteen vuoksi. Erasmus sen sijaan kammosi kaikkia muutoksia opissa ja uskoi, että myös olemassa olevien muotoilujen sisällä oli mahdollista saada aikaan hänen ajamansa uudistus.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Suuren kiistan aikana Erasmus antautui kahdesti opilliseen väittelyyn, mikä ala oli vieras sekä hänen luonteelleen että aiemmista toimistaan katsottuna. Yksi hänen käsittelemistään asioista oli kysymys vapaasta tahdosta. Teoksessaan "De libero arbitrio diatribe sive collatio" (1524) hän pilkkasi luterilaista näkemystä asiasta. Hän esitteli kummatkin näkökannat puolueettomasti. "Diatribe" ei kehottanut mihinkään toimenpiteisiin – Erasmuksen kannattajista tämä oli sen vahvuus, luterilaisista taas heikkous. Luther kirjoitti vuonna 1525 vastaukseksi teoksensa "De Servo Arbitrio" (’Tahdon kahleista’), joka hyökkää paitsi "Diatribea" myös Erasmusta itseään vastaan pahatapaisesti ja "ad hominem" -argumentein ja jopa väittää, ettei Erasmus ollut kristitty ensinkään.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Toinen Erasmuksen käsittelemä kysymys olivat sakramentit, ja erityisesti ehtoollinen. Vuonna 1530 Erasmus julkaisi uuden painoksen Algeruksen harhaoppista Berengar Toursilaista vastaan suunnatusta tutkielmasta 1000-luvulta. Hän lisäsi siihen omistuskirjoituksensa, vakuuttaen uskoaan Kristuksen lihalliseen läsnäoloon ehtoollisessa. Baselilaisen Johannes Oecolampadiuksen johtamat anti-sakramentarianistit sanoivat Erasmuksen mukaan, että hänellä olisi ollut samanlaiset näkemykset kuin heillä itsellään, vetääkseen hänet osaksi skismaattista liikettään.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Luterilaisuuden liikkeen päästessä vauhtiin alkoi syntyä yhteiskunnallisia levottomuuksia, joita Erasmus kammoksui ja jotka Lutherkin olisi halunnut välttää. Näihin kuuluivat muun muassa talonpoikaissota, anabaptistien aikaansaamat levottomuudet Saksassa ja Alankomaissa, ikonoklasmi sekä muita radikaaleja liikkeitä. Erasmus katsoi, että jos nämä olivat uudistuksen seuraukset, hän oli tehnyt oikein pysyessään sen ulkopuolella. Katolisessa kirkossa häntä kuitenkin syytettiin koko "tragedian" aiheuttajaksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Kun Baselin kaupunki oli lopullisesti ja virallisesti "reformoitu" vuonna 1529, Erasmus luopui asumuksestaan kaupungissa ja asettui Freiburg im Breisgauhun. Kuusi vuotta myöhemmin hän kuitenkin palasi Baseliin, vaikkakin oli sairas, valvoakseen Origeneen teoksista tekemänsä laitoksen painotyötä. Hän kuoli kaupungissa vuotta myöhemmin, vuonna 1536.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmus kirjoitti sekä kirkollisista asioista että yleisistä humanistisista aiheista. Hän vaikuttaa pitäneen jälkimmäistä vähäpätöisempänä vapaa-ajan toimintana.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen vakavampi tuotanto alkoi teoksella "Enchiridion Militis Christiani" (Kristillisen sotilaan käsikirja), joka ilmestyi vuonna 1503. Tässä lyhyessä teoksessa hän hahmotteli tavallista kristillistä elämää. Erasmuksen mukaan suurin paha oli kaavamaisuus, joka kulki perintönä ilman ymmärrystä Jeesuksen opetuksista. Kaavat voivat opettaa sielulle kuinka Jumalaa palvotaan, mutta ne voivat myös sammuttaa hengen toiminnan. Kaavamaisuuden vaaroja tutkiessaan hän käsittelee luostarielämää, pyhimysten palvontaa, sotia ja yhteiskunnan heikkouksia. "Enchiridion" on luonteeltaan enemmän saarna kuin satiiri.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen tunnetuin teos "Tyhmyyden ylistys" (latinaksi "Moriae Encomium"), joka kirjoitettiin vuonna 1509 ja ilmestyi vuonna 1511. Se on satiirinen hyökkäys katolisen kirkon perinnäisiä käytäntöjä ja yleisiä taikauskoja vastaan. Erasmus omisti teoksen ystävälleen Thomas Morelle.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Teos "Institutio Principis Christiani" (Kristityn ruhtinaan kasvatus), Basel, 1516) oli kirjoitettu ohjeeksi Espanjan nuorelle kuninkaalle, myöhemmälle Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Kaarle V:lle. Erasmus opettaa kunniallisuuden ja vilpittömyyden periaatteiden olevan ruhtinaan, kansan palvelijan, erityisiä hyveitä. Erasmus ehdotti, että ruhtinaalla pitäisi olla hyvä koulutus, jotta tämä voisi hallita oikeudenmukaisesti ja hyvänsuovasti ja välttyä tulemasta sorron lähteeksi.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Vuonna 1516 Erasmus julkaisi myös satiirisen dialogin "Julius Exclusus", jossa pyhä Pietari käännyttää paavi Julius II:n Taivaan porteilta.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Pyrkiessään uudistamaan uskoa Erasmus huomasi olevansa huonoissa väleissä kummankin osapuolen, sekä konservatiivisten katolisten että uudistushakuisten luterilaisten, kanssa. Hänen viimeisiä vuosiaan katkeroitti se, että hän oli ristiriidoissa henkilöiden kanssa, joita hän kuitenkin sympatisoi. Lutherin lisäksi näihin kuului Ulrich von Hutten, joka oli siirtynyt luterilaisiin ja julistanut, että Erasmus tekisi samoin jos hänessä olisi hiukkaakaan rehellisyyttä. Vastauksessaan "Spongia adversus aspergines Hutteni" (1523) Erasmus näytti semantiikan osaamisensa. Hän syyttää Huttenia hänen lausumiensa vääristä tulkinnoista ja toistaa kantansa olla koskaan erkaantumatta kirkosta.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen loppuaikojen merkittävin teos on "Ecclesiastes" ("Evankeliumin saarnaaja", Basel, 1535). Teoksessa hän käsittelee saarnaamista. Hänen omat sanansa, jotka on kirjoitettu "Tutkielma kuolemaan valmistautumisesta" -nimiseen vuonna 1533 kirjoitettuun pieneen traktaattiin, osoittavat ettei hän ollut sydämeltään kovin katolinen, vaikka pysyikin aina kirkon jäsenenä, sillä todellinen katolinen tuskin olisi kirjoittanut:Erasmuksen suunnaton suosio näkyy hänen teostensa 1500-luvulla otettujen painosten ja käännöskielten määristä. Myös hänen vaikeasti tavoitettava mutta kiehtova persoonansa herätti kiinnostusta ihmisissä. Erasmus vaikutti paitsi omilla teoksillaan myös tekemillään käännöksillä ja kommentaarioilla, joihin kuului muiden muassa Ambrosiuksen, Aristoteleen, Augustinuksen, Basilioksen, Johannes Khrysostomoksen, Ciceron ja Hieronymuksen tuotantoa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Erasmuksen maine ja hänestä tehdyt tulkinnat ovat kuitenkin vaihdelleet suuresti eri aikoina. Hänen kuolemansa jälkeen hänen ihailunsa oli suorastaan ylitsepursuavaa, paitsi hänen tukijoidensa parissa mutta myös ympäri Eurooppaa. Maltilliset katolilaiset näkivät hänessä kirkon uudistusten johtajan, luterilaiset taas tunnistivat hänen merkityksensä Lutherin ajatusten alkuperäisenä tukijana sekä hänen uskonpuhdistukselle tekemänsä pohjatyön merkityksen.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: 1560-luvulla asenteet kuitenkin alkoivat muuttua. Katolisen kirkon vastauskonpuhdistus tuomitsi Erasmuksen usein – sanottiin, että hän "muni sen munan, josta uskonpuhdistus haudottiin". Kritiikki perustui enimmäkseen siihen, ettei Erasmus arvostellut Lutheria tarpeeksi voimakkaasti eikä nähnyt kansankielisen Raamatun vaaroja ja että hän tuhersi vaarallisen tekstikritiikin parissa, joka heikensi kirkon argumentteja areiolaisuutta ja muita harhaoppeja vastaan. Paavi Paavali IV pani kaikki hänen kirjansa kirkon kiellettyjen kirjojen luetteloon, ja osa teoksista oli edelleen pannassa tai niihin suhtauduttiin varauksin myöhemmässä Pius IV:n luettelossa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Protestanttiset näkemykset Erasmuksesta vaihtelevat ajasta ja paikasta riippuen. Hänellä on aina ollut erityisen vankka kannatus synnyinmaassaan Hollannissa ja Reinin alueella. Hänen kuolemansa jälkeen ja 1500-luvun loppupuolella protestanttisen reformaation kannattajat katsoivat Erasmuksen arvostelun Lutheria vastaan ja elinikäisen tuen katoliselle kirkolle raskauttavaksi. Tämä kylmä suhtautuminen oli erityisen tyypillistä reformoiduissa suuntauksissa.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Valistusaikana Erasmuksen suosio alkoi kuitenkin yleisesti palautua, ja hänestä tuli yhä laajemmin kunnioitettu kulttuurinen symboli.


title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Rotterdamin Erasmus-yliopisto on nimetty hänen kunniakseen.


title: Charles Fourier

text: François Marie Charles Fourier (7. huhtikuuta 1772 Besançon – 10. lokakuuta 1837 Pariisi) oli ranskalainen utopistisosialisti.


title: Charles Fourier

text:
Fourier esitti perustettavaksi pieniä yhdyskuntia, falangeja, joissa olisi 400 perhettä. Jokainen harjoittaisi haluamaansa
ammattia, mutta asuisi samassa rakennuksessa, falansterissa. Työn tulokset jaettaisiin sen mukaan, miten kukin oli ottanut osaa
tuotantoon (työn, pääoman ja erikoistaidon perusteella).


title: Magyar Posse

text: Magyar Posse oli vuonna 2000 perustettu porilainen post-rock-yhtye. Se teki omaleimaista instrumentaalimusiikkia, jota voisi kuvata voimakkaan draamalliseksi: Yhtyeen jäsenet kertovatkin hakeneensa musiikillisia vaikutteita muun muassa elokuvamusiikista.


title: Magyar Posse

text: Jo Magyar Possen ensilevy "We Will Carry You Over The Mountains" sai hyvän vastaanoton, ja laajempaa julkisuutta yhtye saavutti toisen levynsä "Kings of Time" myötä. Levy nousi Suomessa Top40-listalle ja valittiin useissa kriitikkoäänestyksissä vuoden 2004 levyksi.


title: Magyar Posse

text: Vuonna 2006 julkaistulle "Random Avenger" -albumille Magyar Posse laajeni kuusihenkiseksi, kun yhtyeeseen liittyi viulisti Sandra Mahlamäki.


title: Magyar Posse

text: Magyar Possen musiikkivideo ”Whirpool of Terror and Tension” voitti Oulun musiikkivideofestivaaleilla Kultapumpeli- ja Kansanpumpeli-palkinnot eli oli tuomariston ja yleisön suosikki. Videon ohjanneet Lauri Warsta ja Jouni Karttunen saivat 2 500 euron rahapalkinnon. Sama video voitti myös Kultaisen Muuvin vuoden parhaana kotimaisena musiikkivideona.


title: Magyar Posse

text: Yhtye kiersi uransa aikana myös jonkin verran ulkomailla, muun muassa Baltiassa, Venäjällä ja Kiinassa. Kesäkuussa 2012 yhtye ilmoitti Facebook-sivullaan lopettaneensa toimintansa.


title: Viikset

text: Viikset ovat ylähuulen päälle, yleensä vain miehillä kasvava karvoitus. Viiksiin voi liittyä tai olla liittymättä parta eli karvoitus kasvojen alaosassa riippuen siitä, ajellaanko parta. Joskus myös naisilla kasvaa ohutta karvoitusta ylähuulessa, mutta kosmeettisista syistä tämä ajetaan usein pois. Useissa kulttuureissa viiksiä on pidetty tärkeänä maskuliinisuuden ja miehuuden elementtinä (esim. preussilaiset sotilasviikset, Jon Lord tai Charles Bronson).


title: Mainosohjelma

text:
Mainosohjelma eli adware on tietokoneen haittaohjelma, joka esittää käyttäjälleen mainoksia ohjelman normaalin käytön yhteydessä. Mainoksilla ei välttämättä ole minkäänlaista yhteyttä itse ohjelman käyttötarkoitukseen. Tavallisesti mainosohjelmat ovat ilmaisohjelmia, jotta ohjelma saavuttaisi mahdollisimman suuren käyttäjä- ja katsojamäärän.
http://en.wikipedia.org/wiki/Adware


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelma eli spyware on termi jolla kuvataan haittaohjelmaa, joka kerää tietoja ohjelmaa suorittavasta tietokoneesta ja tietokoneen käyttäjästä ilman käyttäjän suostumusta ja välittää ne toiselle taholle. Tiedot voivat olla esimerkiksi käyttäjän selailemia internet-osoitteita, sähköpostiosoitteita tai luottokorttitietoja. Tyypillisesti vakoiluohjelma asentuu tietokoneeseen jonkin ilmaisohjelman ohessa käyttäjän tietämättä. Tällainen ilmaisohjelma on tavallisesti myös mainosohjelma. Spywarea saattaa tarttua koneeseen myös joiltakin www-sivuilta, joista yleisimpiä ovat porno- ja tiedostojenjakosivut.


title: Vakoiluohjelma

text: Ensimmäinen termin vakoiluohjelma kirjattu käyttö tapahtui 16. lokakuuta 1995 Usenetissä olleessa viestissä, jossa tehtiin pilaa Microsoftin liikemallista. Vakoiluohjelmalla alettiin myöhemmin viitata vakoiluvälineisiin, kuten pieniin kameroihin. Vuoden 2000 alussa Zone Labsin perustaja Gregor Freud kuitenkin käytti termiä ZoneAlarm Personal Firewallia koskevassa lehdistöjulkaisussaan. Siitä lähtien vakoiluohjelmalla on tarkoitettu juuri nykymerkityksen mukaista haittaohjelmaa.


title: Vakoiluohjelma

text: Vuoden 2000 alussa Steve Gibson huomasi mainostukseen tarkoitetun ohjelman asennettuna järjestelmäänsä ja epäili, että ohjelma varasti hänen henkilökohtaisia tietojaan. Tutkittuaan ohjelmaa hän päätteli niiden olevan Aureate- (myöhemmin Radiate) ja Conducent-nimisten yritysten mainosohjelmia. Myöhemmin hän peruutti syytöksensä, jonka mukaan ohjelmat olisivat keränneet tietoa ilman käyttäjän tietoisuutta, mutta tuomitsi mainostoimistot ohjelmien salakähmäisestä asennuksesta ja niiden poistamisen tarkoituksellisesta vaikeudesta. Tekemänsä analyysin perusteella Gibson julkaisi ensimmäisen Anti-Spyware-ohjelman, OptOutin.


title: Vakoiluohjelma

text: Vuodesta 1999 vuoteen 2004 levisi Internetissä lapsille kohdistettu vakoiluohjelma BonziBUDDY. Ohjelman ikoni oli violetti animoitu gorilla, joka ohjelman virallisten sivujen mukaan tutkisi Internetiä yhdessä käyttäjänsä kanssa. Consumer Reportsin Web Watch määritteli BonziBUDDYN vakoiluohjelmaksi, koska se keräsi tietoja käyttäjästä. Ohjelma muun muassa jatkuvasti asetti käyttäjän selaimen kotisivuksi "bonzi.comin" käyttäjän tätä haluamatta, tarkkaili ja seurasi useita käyttäjän tietoja sekä näytti toistuvasti mainoksia sen mukaan millä sivuilla käyttäjä oli vieraillut.


title: Vakoiluohjelma

text: Lokakuussa 2004 AOL:n ja National Cyber-Security Alliancen tekemän tutkimuksen mukaan 80 %:ssa tarkkailluista tietokoneista oli jonkinlainen vakoiluohjelma ja keskimäärin 93 vakoiluohjelmakomponenttia koneessa. 89 % tarkkailluista käyttäjistä ilmoitti, ettei ollut tietoinen ohjelman olemassaolosta ja 95 % etteivät he olleet antaneet lupaa ohjelman asentamiseen.


title: Vakoiluohjelma

text: Vuodesta 2006 alkaen vakoiluohjelmat ovat olleet yksi suurimmista turvallisuusriskeistä Microsoft Windows -käyttöjärjestelmässä toimiville tietokonejärjestelmille. Asiakkaiden lähettämien kartoituslokien perusteella Spy Sweeperin valmistaja Webroot Software, ilmoitti yhdeksän kymmenestä internetiin yhdistetystä koneesta olevan vakoiluohjelman saastuttama ja että tarkkailluista 86 % kärsii taloudellisia tappioita vakoiluohjelman vuoksi. Tietokoneet, joilla Internet Explorer toimii ensisijaisena selaimena ovat kaikkein alttiimpia tällaisille hyökkäyksille. Tämä johtuu siitä, että IE:n tiivis yhteenliitäntä Windows-järjestelmän kanssa tarjoaa vakoiluohjelmille pääsyn koneen haavoittuvimpiin osiin.


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelma pääsee sisään järjestelmään huijaamalla joko sen käyttäjää tai käyttämällä hyväkseen ohjelmistojen aukkoja. Se ei siis yritä levitä tartuntana muihin koneisiin kuten tietokonevirus tai mato.


title: Vakoiluohjelma

text: Suurin osa vakoiluohjelmista tulee asennettua ilman että käyttäjä on siitä tietoinen. Koska käyttäjillä ei kuitenkaan ole tapana asentaa ohjelmia jos he tietävät sen häiritsevän heidän työskentely-ympäristöään ja vaarantavan heidän yksityisyytensä, on vakoiluohjelmilla tapana hämätä käyttäjiä. Ohjelma saattaa kulkeutua järjestelmään jonkin halutun ohjelman, kuten tiedostojenjako-ohjelma Kazaan, tai sähköpostin liitetiedoston mukana. Vakoiluohjelma saattaa myös huijata käyttäjää asentamaan itsensä.


title: Vakoiluohjelma

text: Perinteisesti troijalaiset ovat salakuljettaneet järjestelmiin jotakin vaarallista peittämällä sen joksikin käyttäjän mielestä houkuttelevaksi. Jotkut vakoiluohjelmat leviävät samalla tavoin. Ohjelman jakaja esittelee ohjelmaa käytännöllisenä hyötyohjelmana. Käyttäjä lataa ja asentaa ohjelman ilman epäilyksiä sen haitallisista ominaisuuksista.


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelma voi myös tulla julkisohjelman, ladattavan ohjelman tai musiikki-CD:n mukaan niputettuna. Käyttäjä tallentaa ohjelman (kuten musiikkiohjelman tai tiedostojen siirto-ohjelman) ja asentaa sen. Asennuksen yhteydessä myös mukana tullut vakoiluohjelma tulee asennetuksi tietokoneeseen. Vaikka tietoisesti asennettu ohjelma ei vahingoita järjestelmiä, sen mukana tullut haittaohjelma voi niin tehdä. Joissakin tapauksissa, vakoiluohjelmien kehittäjät ovat maksaneet julkisohjelmien tekijöille ohjelmien yhdistämisestä. Toisissa tapauksissa vakoiluohjelmien tekijät ovat uudelleen pakanneet haluttuihin ohjelmiin vakoiluohjelmien asentajan.


title: Vakoiluohjelma

text: Kolmas tapa levittää vakoiluohjelmia on ei-toivottujen asennusten estämiseen tarkoitettujen suojaohjelmien manipulointi. Uusimmat selaimet kuten Internet Explorer 7, Mozilla Firefox ja Opera on suunniteltu estämään Internetsivujen epämieluisat lataukset. Kun sivusto yrittää tarjota ohjelmaa ladattavaksi kysyy selain käyttäjältä lupaa asennukseen. Itsepintaisimman vakoiluohjelmat yrittävät saada itsensä asennetuiksi vaikka käyttäjä vastaisikin kieltävästi. Tällöin selain jatkaa asennusluvan kysymistä kunnes saa myöntävän vastauksen tai käyttäjä poistuu vakoiluohjelmaa tarjonneelta sivustolta.


title: Vakoiluohjelma

text: Myös käyttäjän toiminta, kuten linkin klikkaaminen, voi käynnistää tiedoston imuroinnin Internetistä. Linkit voivatkin olla petollisia. Esimerkiksi ponnahdusikkunamainos voi vaikuttaa tavalliselta Windowsin ikkunalta. Ikkuna sisältää viestin, kuten ”Haluaisitko optimoida internet yhteytesi?” ja painikkeilta näyttävät ”Kyllä” ja ”Ei” linkit. Riippumatta siitä kumpaa linkkiä käyttäjä painaa, lataus käynnistyy ja vakoiluohjelma pääsee sisälle käyttäjän järjestelmään. Myöhemmät Internet Explorerin versiot tarjoavat vähemmän kulkureittejä tällaisen hyökkäyksen onnistumiselle.


title: Vakoiluohjelma

text: Jotkut vakoiluohjelmien luojat tartuttavat järjestelmiä hyökkäämällä web-selaimen tai muun ohjelman tietoturva-aukkoihin. Kun käyttäjä navigoi internetsivuilla joita vakoiluohjelman kehittäjä hallitsee, sivuille asetettu koodi hyökkää selaimeen ja pakottaa järjestelmän lataamaan ja asentamaan vakoiluohjelman.


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelma on harvoin koneessa yksin: tartunnan saanut tietokone on alttiimpi myös muille haittaohjelmille. Käyttäjät huomaavat usein tietokoneessa ei-toivottua käytöstä ja järjestelmän toiminnan heikentymistä. Vakoiluohjelma saattaa aiheuttaa käyttäjän tahdosta riippumatonta suorittimen toimintaa, kiintolevyn käyttöä, verkkoliikennettä ynnä muita koneen toimintaa hidastavia tapahtumia. Ohjelmien ja järjestelmän kaatumiset ja muut koneen vakaaseen toimintaan liittyvät ongelmat ovat yleisiä. Verkko-ohjelmat tartuttanut vakoiluohjelma aiheuttaa yleisesti vaikeuksia yhteyden muodostamisessa Internetiin. Ne saattavat myös muuttaa käyttäjän määrittelemän kotisivun osoitteen tai rikkoa joitakin sivuja muuttamalla niiden sisältöä.


title: Vakoiluohjelma

text: Joissakin tartunnoissa vakoiluohjelma ei ole ilmeinen. Näissä tilanteissa käyttäjällä on tapana ajatella ongelman johtuvat tietokonelaitteistosta, Windowsin asennusongelmista tai viruksesta. Jotkut pahoin saastuneiden koneiden omistajat yrittävät ratkaista ongelman ottamalla yhteyttä tekniseen tukeen tai jopa hankkimaan uuden koneen "liian hitaaksi tulleen" järjestelmän vuoksi. Vakavasti saastuneet koneet saattavat vaatia normaalin toimintakykynsä palauttamiseksi puhtaan kaikkien ohjelmien uudelleenasennuksen.


title: Vakoiluohjelma

text: Vain yhden ohjelman aiheuttama tietokoneen täysi toimintakelvottomuus on harvinaista. Todennäköisemmin koneessa on tuolloin useita tartuntoja. Kuten vuoden 2004 AOL tutkimus totesi, mikäli tietokoneessa on ainoatakaan vakoiluohjelmaa, niitä on tyypillisesti kymmeniä. Näiden yhteenlaskettu vaikutus, sekä vakoiluohjelmien välinen vuorovaikutus yhdessä kuormittavat järjestelmää aiheuttaen käyttäjien useimmiten ilmoittamat ongelman, tietokoneen mateluksi hidastuvat suoritusnopeuden. Eräät vakoiluohjelmatyypit saattavat ottaa tietokoneen palomuurin ja virustorjuntaohjelmat pois käytöstä, sekä laskea selainten turvallisuusasetuksia tehden järjestelmästä entistä alttiimman uusille tartunnoille. Jotkut vakoiluohjelmat ovat sulkeneet tai poistaneet käytöstä kilpailevia vakoiluohjelmia sellaisilta alueilta, joilla esiintyvä vakoiluohjelmiin viittaava toiminta todennäköisemmin saisi käyttäjän ryhtyvän järjestelmän puhdistustoimiin. Eräs vakoiluohjelmien valmistaja "Avenue Media" jopa haastoi kilpailijansa "Direct Revenuen" oikeuteen tämän vuoksi. Edelliset päätyivät sopimukseen päästyään yhteisymmärrykseen siitä etteivät he poistaisi toistensa ohjelmia.


title: Vakoiluohjelma

text: Eräät vakoiluohjelmatyypit, kuten "Targetsoft", muokkaavat järjestelmän tiedostoja tehdäkseen itsestään vaikeammin poistettavia. Targetsoft muokkaa Windowsin Winsock-tiedostoja. Vakoiluohjelman saastuttaman ""inetadpt.dll"" tiedoston poistaminen keskeyttää tavallisen verkon käytön. Toisin kuin monien muiden järjestelmien käyttäjillä, tyypillisellä Windowsin käyttäjällä on usein järjestelmänvalvojan oikeudet, usein mukavuussyistä. Tästä seuraa että jokaisella käyttäjän ajamalla ohjelmalla, oli se sitten tietoisesti tai ei, on järjestelmän rajoittamaton pääsyoikeus. Vakoiluohjelmat ovat yhdessä muiden uhkien kanssa saaneet monet Windowsin käyttäjät vaihtamaan muihin järjestelmiin, kuten Linux tai Apple Macintosh, jotka ovat haittaohjelmien kannalta vähemmän houkuttelevia.


title: Vakoiluohjelma

text: Monet vakoiluohjelmat näyttävät mainoksia. Joillakin ohjelmilla on tapana toistuvasti näyttää ponnahdusikkunoita, esimerkiksi säännöllisesti tietyn minuuttimäärän välein tai aina käyttäjän käynnistäessä Internet-selaimen. Toiset näyttävät mainoksia käyttäjän vieraillessa tietyillä www-sivuilla. Vakoiluohjelmien tuottajat esittelevät tätä toimintoa mainostajille, jotka saattavat ostaa mainospaikan vakoiluohjelman avaamasta ponnahdusikkunasta. Tämä on myös yksi syy miksi vakoiluohjelmat keräävät tietoja käyttäjän toimista. Ponnahdusikkunat ovat yksi yleisimmistä vakoiluohjelmiin liitetyistä vaikutuksista.


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelmien yleistyessä myös niitä kohtaan kehitettyjen vastatoimien määrä on kasvanut. Näihin lukeutuu sekä vakoiluohjelmien poistamiseen että niiden ehkäisyyn tarkoitettuja ohjelmia, kuten myös useita toimintatapoja ja käytäntöjä, jotka pienentävät riskiä saada tartunta. Kaikesta tästä huolimatta vakoiluohjelmat ovat edelleen ongelma. Kun useampi vakoiluohjelma on saastuttanut järjestelmän saattaa ainoaksi keinoksi jäädä varmuuskopioiden ottaminen ja koko järjestelmän uudelleen asentaminen.


title: Vakoiluohjelma

text: Vakoiluohjelmien torjuntaan tarkoitetuilla ohjelmilla on kaksi keinoa puolustautua haitallisia ohjelmia vastaan; ajantasainen suojaus, joka estää vakoiluohjelmien asennuksen sekä paikannus ja poistaminen. Vakoiluohjelmien torjuntaohjelmien kirjoittajat pitävät paikannusta ja poistamista yleisesti helpompana vaihtoehtona, ja saataville on tullut useita nämä toiminnot sisältävää ohjelmaa. Nämä ohjelmat tutkivat Windowsin rekisterin, käytössä olevat järjestelmä tiedostot sekä asennetut ohjelmat ja poistavat tiedostoista ne, jotka ohjelma löytää tunnettujen vakoiluohjelmien listaltaan. Ajantasainen vakoiluohjelmasuojaus toimii täsmälleen samalla tavalla kuin vastaava virussuojaus: ohjelma tarkastaa kaiken järjestelmään saapuvan tiedon ja estää sellaisten komponenttien toiminnan, joiden tiedetään olevan yhteydessä vakoiluohjelmiin. Joissakin tapauksissa se saattaa myös keskeyttää kohteiden lataus- sekä selaimen asetusten muutosyrityksiä.


title: Vakoiluohjelma

text: Kuten suurin osa virustorjuntaohjelmista, myös vakoiluohjelmien torjuntaan tarkoitetut ohjelmat tarvitsevat usein päivittyvän, mahdolliset uhat sisältävän tietokannan. Kun uusia vakoiluohjelmia tulee julki ottavat torjuntaohjelmien kehittäjät uudet ohjelmat arvioitavaksi ja kehittävät niille "allekirjoituksia" ja "määrityksiä", joiden avulla ohjelma voidaan tunnistaa ja poistaa vakoiluohjelmana. Tämän seurauksena anti-spyware-ohjelman hyödyllisyys on rajoitettu mikäli se ei saa säännöllistä päivitystä ohjelman kehittäjältä. Jotkut valmistajat tarjoavat maksullisia päivityspalveluja kun toiset myöntävät päivityksiä ilmaiseksi. Päivitykset voidaan ajastaa latautumaan ja asentumaan automaattisesti tai ne voi asentaa manuaalisesti.


title: Vakoiluohjelma

text: Kaikki ohjelmat eivät tukeudu päivittyviin määrityksiin. Joidenkin ohjelmien toiminta rakentuu osittain tai kokonaan järjestelmän historian tarkkailuun. Ne seuraavat tietyn kokoonpano parametrin, kuten esimerkiksi Windowsin rekisteri tai selaimen konfiguraatio, ja ilmoittavat mahdolliset muutoksen käyttäjälle, tekemättä niistä minkäänlaisia tuomioita tai suosituksia. Koska nämä ohjelmat eivät saa mistään päivityksiä uusimpia vakoiluohjelmia koskevista tiedoista, ne eivät kykene antamaan käyttäjälle minkäänlaisia ohjeita. Käyttäjä jää tällöin itse miettimään mitä hän teki ja oliko hänen tekemänsä järjestelmään vakoiluohjelman poistamiseksi tekemänsä muutos oikea.


title: Vakoiluohjelma

text: Windows Defenderin Spynet pyrkii helpottamaan käyttäjän päätöksentekoa tarjoamalla tiedon jakamiseen tarkoitetun yhteisön. Uudet käyttäjät voivat etsiä apua muiden tekemistä päätöksistä sekä nopeasti leviäviä vakoiluohjelmia koskevista analyyseista. Eräs suosittu vakoiluohjelmien poistotyökalu on HijackThis. Se käy läpi tiettyjä Windows OS:in alueita joilla vakoiluohjelmien on todettu esiintyvän usein ja esittää tämän jälkeen käyttäjälle listan tiedostoista poistamista varten. Myös avointa lähdekoodia käyttäviä vakoiluohjelmientorjunta ohjelmia on saatavilla. Eräs niistä "Wssecure" pystyy paikantamaan uusia prosesseja ja järjestelmätiedostojen muutoksia käyttämällä tarkistussumman avulla. Tämä tekniikka on hyödyllinen yritettäessä jäljittää vakoiluohjelmia, jotka tulevat automaattisesti ladatuksi jonkin Windowsin haavoittuvuuden vuoksi.


title: Vakoiluohjelma

text: Alan pioneerin, yllä mainitun "OptOutin", jälkeen, ovat monet ohjelmoijat ja jotkut kaupalliset yritykset julkaisseet useita vakoiluohjelmien poistoon ja niiltä suojautumiseen tarkoitettuja ohjelmia. Ohjelmat kuten "Lavasoftin" Ad-Aware ja "Patrick Kollan" Spybot - Search & Destroy keräsivät nopeasti suosiota vakoiluohjelmien tehokkaina poistajina. Myöhemmin Microsoft hankki GIANT AntiSpyware ohjelman, ja uudelleen nimettyään sen "Windows AntiSpyware betaksi", julkaisi sen ilmaisohjelmana Windows XP:n ja Windows 2003:n käyttäjille. Aikaisin keväällä 2006 Microsoft nimesi beta-ohjelmansa "Windows Defenderiksi" ja julkaisi ilmaisohjelman saman vuoden lokakuussa. Ohjelmaa tullaan toimittamaan Windows Vistan ja Windows 7:n kanssa ilmaiseksi. Muita tunnettuja anti-vakoiluohjelmia ovat "Webrootin" Spy Sweeper, "Trend Micron" Anti-Spyware, "PC Toolsin" Spyware Doctor sekä "Sunbeltin" CounterSpy.


title: Vakoiluohjelma

text: Huomattavat virustorjuntayhtiöt kuten F-Secure, Symantec, McAfee ja Sophos tulivat myöhemmin mukaan liittämällä vakoiluohjelmien torjunnan osaksi jo olemassa olevia virustorjuntaohjelmiaan. Aluksi nämä yritykset ilmoittivat haluttomuutensa ottaa vakoiluohjelmien torjuntaa osaksi tuotteitaan, viitaten vakoiluohjelmien tekijöiden nostamiin syytteisiin niitä www-sivuja ja ohjelmia vastaan, jotka olivat kuvanneet heidän tuotteitaan vakoiluohjelmiksi. Tästä huolimatta näiden suurimpien yritysten uudemmat julkaisut sisältävät keinot anti-vakoiluohjelma toiminnon vaikkakin ne kohtelevat vakoiluohjelmia eri tavalla kuin viruksia. Esimerkiksi Symantec Anti-Virus luokittelee vakoiluohjelmat "muiksi uhiksi" ja tarjoaa suojausta niitä vastaan.


title: Arcturus (yhtye)

text: Arcturus on norjalainen avant-garde metal -yhtye. Yhtyeen tyyli vaihteli paljon eri aikoina: alkutaipaleella musiikkia leimasi vahvasti black metal, mutta uransa aikana yhtye otti vaikutteita myös muun muassa klassisesta, elektronisesta ja popmusiikista. Ominaista Arcturusin musiikille on teatraalisuus, mahtipontisuus, psykedeelisyys ja kauhu.


title: Arcturus (yhtye)

text: Arcturus perustettiin vuonna 1987 nimellä "Mortem". Kokoonpanoon kuului tuolloin Steinar ”Sverd” Johnsen, Jan Axel ”Hellhammer” Blomberg (mm. Mayhem, The Kovenant) ja Marius Vold. Vuonna 1990 yhtyeen nimi vaihdettiin Arcturukseksi, ja demo "My Angel" julkaistiin. Tämän jälkeen Marius lähti yhtyeestä ja Steinar jätti kitaran keskittyäkseen koskettimiin.


title: Arcturus (yhtye)

text: Vuonna 1993 uudeksi kitaristiksi valittiin Thomas ”Samoth” Thormodsæter Haugen (Emperor), basistiksi Hugh ”Skoll” Mingay (Ulver) ja laulajan viran otti Kristoffer ”Garm” Rygg (Ulver). Yhtye nauhoitti mini-cd:n "Constellation", jota painettiin vain 500 kappaletta. Se onkin nykyisin keräilijöiden havittelema harvinaisuus.


title: Arcturus (yhtye)

text: Carl August Tidemann korvasi Samothin kitaristina ja Arcturus julkaisi debyyttinsä "Aspera Hiems Symphonia" vuonna 1995. Tämä levy oli vielä voimakkaasti black metal -vaikutteista musiikkia progressiivisilla kitarariffeillä ja runsailla kosketinmelodioilla. Tidemann lähti kuitenkin nopeasti kokoonpanosta, ja tilalle tuli Knut Magne Valle. Yhtyeen kuuluisin ja arvostetuin albumi, "La Masquerade Infernale", julkaistiin 1997 kuuden kuukauden äänittämisen jälkeen. Tästä mestariteoksesta Arcturus muistetaan ehkä parhaiten. Black metal on levyllä jäänyt taka-alalle: se on hitaampi ja tunnelmallisempi, ja musiikkia leimaa painajaismainen, mielipuolinen ilmapiiri. Kaksi vuotta myöhemmin julkaistiin levy "Disguised Masters", jolla oli kuusi uudelleen miksattua kappaletta La Masquerade Infernalelta, yksi uusi kappale ja yksi kappale Aspera Hiems Symphonialta.


title: Arcturus (yhtye)

text: Muutamaan vuoteen Arcturusista ei kuultu mitään, ja yhtyeen huhuttiin jo hajonneen. Vuonna 2000 Arcturus aloitti kuitenkin uuden albuminsa "The Sham Mirrors" äänittämisen, ja se julkaistiin 2002. Sham Mirrorsilla Arcturus oli jälleen kerran ottanut uuden tyylin. Koskettimilla on levyllä entistäkin suurempi merkitys ja Garm käyttää ääntään monipuolisemmin kuin aikaisemmin.


title: Arcturus (yhtye)

text: Vuonna 2003 Garm lähti yhtyeestä keskittyäkseen Ulveriin. Syynä oli myös vokalistin haluttomuus keikkailuun, kun muut bändin jäsenet olisivat olleet valmiita esiintymään livenäkin. Koko uransa aikana Arcturus oli tehnyt vain yhden live-esiintymisen. Uudeksi laulajaksi otettiin Øyvind Hægeland (Spiral Architect) samoihin aikoihin kuin toinen kitaristi Tore Moren liittyi joukkoon. Arcturus esiintyi vuosien 2003 ja 2004 aikana Norjassa ohella myös muualla Euroopassa ja sai hyvin positiivisen vastaanoton teatraalisella lava-show’llaan.


title: Arcturus (yhtye)

text: Øyvind Hægeland jätti Arcturuksen vuonna 2005 työvelvollisuuksien vuoksi, ja hänet korvattiin Simen ”ICS Vortex” Hestnæsillä (Borknagar, Dimmu Borgir). Hestnæs oli laulanut jo aikaisemmin albumilla La Masquerade Infernale kappaleissa "The Chaos Path", "Painting My Horror" ja "Master Of Disguise". 2005 julkaistu neljäs täyspitkä albumi "Sideshow Symphonies" oli kuitenkin ensimmäinen levy, jolla Hestnæs oli pääroolissa. Sideshow Symphonies palasi tunnelmallaan La Masquerade Infernalen aikoihin ollen kuitenkin hitaampi, mystisempi ja unenomaisempi. Vokalistin uniikki lauluääni lyö vahvasti leimansa musiikkiin.


title: Arcturus (yhtye)

text: 17. huhtikuuta 2007 Arcturuksen ilmoitettiin lopettavan toimintansa. Yhtye ilmoitti syyksi jäsenten henkilökohtaiset kiireet.


title: Arcturus (yhtye)

text:
Syksyllä 2011 Arcturus vahvisti reformaationsa. Yhtye palasi keikkalavoille 9. syyskuuta Southern Discomfort -festivaaleilla Norjassa. Tore Moren on jättänyt Arcturusin tuntemattomasta syystä.
Studioalbumit


title: Arcturus (yhtye)

text: EP:t


title: Arcturus (yhtye)

text: Kokoelma-albumit


title: Riemannin zeeta-funktio

text: Matematiikassa Riemannin zeeta-funktio on kompleksitason kuvaus, joka liittyy alkulukujen jakaumaan ja on siksi mielenkiintoinen mm. lukuteorian kannalta.


title: Riemannin zeeta-funktio

text:
Riemannin zeeta-funktio formula_1 on määritelty kompleksiluvuille formula_2, joiden reaaliosa formula_3, summaksi
Alueessa formula_5 tämä sarja suppenee ja zeeta-funktio on analyyttinen. Bernhard Riemann keksi, että zeeta-funktiota voidaan analyyttisesti jatkaa meromorfiseksi funktioksi, joka on määritelty koko kompleksitasossa lukuun ottamatta pistettä formula_6. Tämä funktio on kyseessä Riemannin hypoteesissa.


title: Riemannin zeeta-funktio

text:
Jos formula_7 pätevät kaavat
ja


title: Riemannin zeeta-funktio

text: Jos formula_10 on


title: Riemannin zeeta-funktio

text: Integraali zeetafunktion derivaatalle on


title: Riemannin zeeta-funktio

text: joka pätee kaikille kompleksiluvuille paitsi kun "s"=1.


title: Riemannin zeeta-funktio

text: missä "ψ" on digammafunktio.


title: Riemannin zeeta-funktio

text: Sarjoja Eulerin vakiolle:


title: Riemannin zeeta-funktio

text: Sarja Catalanin vakiolle:


title: Aktinium

text: Aktinium on radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ac () ja järjestysluku on 89. Aktinium on jaksollisen järjestelmän aktinoidien sarjan ensimmäinen jäsen. Kemiallisilta ominaisuuksiltaan se muistuttaa suuresti lantaania. Radioaktiivisuutensa takia aktinium hohtaa pimeässä aavemaista sinistä valoa, joka johtuu voimakkaan radioaktiivisuuden ilmaan aiheuttamasta Tšerenkovin säteilystä. Luonnossa aktiniumia löytyy vähäisiä määriä uraanimalmista Ac isotooppina, joka on myös alkuaineen tärkein isotooppi. Ac on pääasiassa β-säteilijä jonka puoliintumisaika on 21,772 vuotta. Tonnissa pikivälkettä on noin 0,15 grammaa aktiniumia.


title: Aktinium

text: Aktinium on pehmeä, hopeanvalkoinen metalli, jolla on vain vähäinen rooli luonnossa tai yhteiskunnassa. Alkuainetta tuotetaan vain hyvin pieniä määriä lähinnä tutkimuskäyttöön.


title: Aktinium

text: Aktiniumin löysi ranskalainen kemisti André-Louis Debierne erottaessaan pikivälkkeestä uraania Pariisissa vuonna 1899. Myös Friedrich Oskar Giesel riippumattomasti havaitsi aktiniumin 1902, ja totesi sen olevan lantaanin kaltaista ainetta. Hän nimesi löytönsä "emaniumiksi", koska se lähettää "emanaatioita" (säteilyä). Aktiniumin moderni nimi, kuten myös aktinoidien sarjan nimikin, on peräisin kreikan kielen sädettä tai säteilyä tarkoittavasta sanasta "aktinos" (ακτινος).


title: Aktinium

text: Aktinium on pehmeä, hopeanvalkoinen metalli. Sen tiheys on 10,07 g/cm. Sulamispiste on 1 227 °C ja arvioitu kiehumispiste 3 200±300 °C.


title: Aktinium

text: Vain rajoitettu määrä aktiniumin yhdisteitä tunnetaan, kuten AcF, AcCl, AcBr, AcOF, AcOCl, AcOBr, AcS, AcO, AcH, Ac(CO) ja AcPO. Paitsi AcPO, nämä kaikki ovat samankaltaisia kuin vastaavat lantaanin yhdisteet. Aktinium esiintyy näissä aina hapetusluvulla +3.


title: Aktinium

text:
Taulukossa on esitetty aktiniumin ja sen eräiden yhdisteiden ominaisuuksia ja kiderakenne. Hilavakiot poikkeavat vastaavista lantaanin yhdisteistä vain muutamalla prosentilla.
Aktinium(III)oksidia (AcO) voidaan valmistaa kuumentamalla aktiniumhydroksidia Ac(OH) 500 °C:een tai aktinium(III)oksalaattia Ac(CO) 1 100 °C:n lämpötilaan (tyhjiössä):


title: Aktinium

text: Aktiniumoksidin kiderakenne on samanlainen kuin lantaanioksidilla ja muilla +3 hapetusluvun harvinaisten maametallien oksideilla.


title: Aktinium

text: Actiniumin halidit kolmen ensimmäisen halogeenin kanssa tunnetaan, samoin vastaavat oksyhalidit AcOF, AcOCl, AcOBr. Aktiniumfluoridia AcF voidaan valmistaa reaktiolla (700 °C lämpötilassa):


title: Aktinium

text: Aktiniumkloridia AcCl valmistetaan reaktiolla:


title: Aktinium

text: ja aktiniumbromidia AcBr reaktiolla (800 °C lämpötilassa):


title: Aktinium

text: Aktiniumille tunnetaan ainakin hydridi AcH. On ennustettu että aktiniumin hydridit AcH, AcH, AcH suuren paineen alaisina olisivat huoneenlämpötilan suprajohteita, koska niiden T on paljon suurempi kuin H3S-suprajohteen, mahdollisesti noin 250 K.


title: Aktinium

text: Yhteensä aktiniumin isotooppeja tunnetaan 32. Niiden massaluvut ovat välillä 205–236. Useimmat ovat hyvin lyhytikäisiä. Isotoopeista tärkeimpiä ovat Ac, Ac, ja Ac. Pysyvimmät isotoopit ovat Ac puoliintumisajalla 21,772 vuotta, Ac puoliintumisajalla 9,920 päivää ja Ac 29,37 tuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 10 tuntia, useimpien alle minuutin. Nopeimmin hajoaa isotooppi Ac jonka puoliintumisaika on vain 69 ns. Aktiniumilla on myös ainakin yhdeksän ydinisomeeria.


title: Aktinium

text:
Pysyvin isotooppi Ac, joka on uraani-235 isotoopin hajoamistuote, hajoaa lähes kokonaan torium-227 isotoopiksi, mutta noin 1 % hajoaa frankium-223:ksi. Tämä hajoamisketju haaroineen on aktiniumsarja.
Luonnossa aktiniumia löytyy vähäisiä määriä uraanimalmista Ac isotooppina. Sen pitoisuuden arvioidaan olevan maankuoressa 5,7·10 ppm, josta on laskettu teoreettiseksi isotoopin kokonaisvarastoksi maankuoressa 1,4·10 tonnia. Isotooppia Ac on löydetty vielä tätäkin pienempiä määriä brasilialaisesta monatsiitista, jossa se esiintyy yhdessä toriumin isotoopin Th kanssa.


title: Aktinium

text: Merivedessä aktiniumia on äärimmäisen vähän. Sen aiheuttama radioaktiivisuus maailman merissä on eri arvioiden mukaan 0,83–90 mBq/m välillä. Isotooppia Ac on käytetty geokemiallisena merkkiaineena tutkittaessa syvänmeren veden virtauksia ja sekoittumista.


title: Aktinium

text: Aktinium on 150 kertaa radioaktiivisempi kuin radium, mikä tekee siitä arvokkaan neutronilähteen, muutoin sillä ei ole merkittävää teollista käyttöä.


title: Aktinium

text: Ac isotooppia on käytetty avaruusluotainten radioisotooppisissa termosähkögeneraattoreissa.


title: Aktinium

text: Ac-isotooppia käytetään lääketieteessä tuottamaan vismutti-213-isotooppia tai sitä voidaan käyttää yksin radioimmunoterapiassa.


title: Aktinium

text: Vaikka Ac on itsessään lähinnä heikko beetasäteilijä, sen hajoamissarjassa on viisi nopeasti hajoavaa α-säteilijää, mikä tekee isotoopista merkittävästi radioaktiivisen. Potentiaalisilta terveysvaikutuksiltaan aktinium-227:n säteily on suunnilleen yhtä vaarallinen kuin plutoniumin. Pienikin määrä, etenkin elimistöön joutuessaan, muodostaa vakavan terveysriskin aktiniumin suuren säteilyn vuoksi. Aktiniumilla ei ole mitään osaa elävien organismien kannalta. Luonnossa esiintyvien erittäin vähäisten määrien lisäksi aktiniumia voi olla ydinvoimaloiden säteilevissä osissa ja tutkimuslaboratorioissa tai muissa poikkeuksellisissa oloissa. Vaaralliselle määrälle aktiniumia luonnossa ei voi altistua.


title: Amerikium

text: Amerikium on ydinreaktiolla keinotekoisesti valmistettu alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Am (), järjestysluku 95 ja CAS-numero 7440-35-9. Sen sulamispiste on 1 176 °C. Amerikiumia ei esiinny merkittäviä määriä luonnossa, vaan se joudutaan valmistamaan keinotekoisesti. Sen kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Pitkäikäisin isotooppi on Am, jonka puoliintumisaika on 7 370 vuotta. Amerikiumia käytetään muun muassa palovaroittimissa ja mittalaitteissa.


title: Amerikium

text: Amerikium on hopeanharmaa metalli, jonka sulamispiste on noin 1 176 °C. Amerikium on suhteellisen haihtuvaa. Sillä on kaksi kidemuotoa: alfa-muodossaan amerikium on pakkautunut heksagonaalisesti ja beta-muodossa kuutiollisesti.


title: Amerikium

text: Amerikiumilla ei ole yhtään stabiilia isotooppia. Sen alfasäteily on suhteellisen voimakasta (kolme kertaa voimakkaampaa kuin radiumin). Amerikiumin stabiileimman isotoopin Am puoliintumisaika on 7 370 vuotta. Muun muassa palovaroittimissa käytetyn isotoopin Am puoliintumisaika on 432,2 vuotta. Isotooppeja tunnetaan massaluvulta 232 massaluvulle 247.


title: Amerikium

text: Amerikiumista tulee suprajohtavaa 0,625 K:n lämpötilassa.