title: Singlish

text: Teema voidaan jättää mainitsematta tai jaettu lauseiden välillä. Tämän aiheuttaa konstruktioita, joista vaikuttaa puuttuvan puheenaihe. Substantiivien merkitseminen monikkoon on vapaaehtoista. Myös artikkelit ovat vapaaehtoisia.On yleisempää merkitä monikko lisäämällä monikkoa ilmaiseva määre, kuten "several" tai "both".Kopulaa, joka on englannissa yleensä verbi "to be", käsitellään hieman eri lailla singlishissä:


title: Singlish

text: Adjektiivin kanssa esiintyessään "to be" usein putoaa pois, ja korvautuu monesti adverbilla, kuten "very". Adverbin käyttö kopulana muistuttaa vahvasti kiinan käyttöä:Kun se esiintyy "-ing"-muodon kanssa muodostaakseen jatkuvan aspektin, "to be" saattaa samalla lailla pudota pois, jättäen "-ing"-muodon itsenäisenä jatkuvana muotona:Hieman vähemmän yleisempi "to be"-verbin pudotus tapahtuu kun sitä käytetään yhtäläisyyttä osoittavana kahden substantiivin välillä tai lokatiivina:Yleisesti "to be" putoaa enemmän substantiivien ja pronominien (paitsi "I" "‘minä’", "he" "‘hän’", ja "she" "‘hän’") yhteydessä, ja paljon vähemmän lauseiden (what I think is... "‘minusta tuntuu...’") tai demonstratiivien (this is... "‘tämä on...’") yhteydessä.


title: Singlish

text: Menneen muodon merkitseminen on vapaaehtoista singlishissä. Menneen muodon merkitseminen esiintyy yhteneväisimmin vahvojen verbien (epäsäännöllisten verbien) kanssa, ja verbien kanssa jotka päättyvät -t ja -d, kuten:Konsonanttiklusterien yksinkertaistamisen vuoksi, mennyt muoto on merkitsemätön kun se on osa monimutkaista konsonanttiklusteria:Menneellä muodolla on tapana olla merkitsemätön, jos kyseessä oleva verbi esiintyy pitkään yhden erillisen tapauksen sijasta (vertaa ranskan imperfektiin):Menneen muodon sijasta, valmistunut tila voidaan ilmaista lisäämällä "already" or "liao" (//) lauseen loppuun, analogisesti kiinaan 了 ("le"). Tämä on englannin menneen muodon kaltainen, mutta ei sisällä menneisyyden tavanomaisia ja jatkuvia tilanteita.


title: Singlish

text: Sana "one" on käytössä korostamaan lauseen predikaattia ilmaisemalla sen ainutkertaisuutta ja ominaisuuksia. Sen käyttöä voidaan verrata sanoihin kuten 的 "de" eteläisen Kiinan murteissa. "One" tällä tavalla käytettynä ei vastaa mitään tapaa jolla "one" ("‘yksi’") on käytössä brittienglannissa ja amerikanenglannissa:Kaikkialla läsnä oleva sana "lah" (//) on käytössä lauseen lopussa. Sitä kuvataan partikkelina, joka yhtäaikaisesti korostaa käyttäjän asemaa ja edesauttaa yhteenkuuluvuutta.


title: Singlish

text: Partikkeli "lah" kirjoitetaan selvyyden vuoksi usein pilkulla erotettuna, mutta koskaan ennen sen lausumista ei ole taukoa. Tämä siksi, että alkuperäisessä malaijissa "lah" lisättiin suffiksina sanan loppuun, eikä se esiintynyt itsenäisenä.


title: Singlish

text: Malaijissa "lah" muuttaa verbin komennoksi tai pehmentää sen sävyä, erityisesti kun poisjättäminen saattaisi olla epäkohteliasta. Juoda on "minum", mutta 'Juo!' on "minumlah". Samalla lailla "lah" on säännöllisesti käytössä Singlishin imperatiivissa:"Lah" esiintyy myös usein sanojen "Yah" "‘kyllä’" ja "No" "‘ei’" kanssa (siksi "Yah lah" ja "No lah"). Tulos kuulostaa vähemmän töykeältä ja helpottaa keskustelunkulkua.


title: Singlish

text: "Lah" on usein käytössä töykeissä, lyhyissä ja negatiivisissa vastauksissa:


title: Singlish

text: "Lah" on käytössä myös uudelleenvakuuttelussa:


title: Singlish

text: "Lah" -partikkelilla voi joskus myös kirota:


title: Singlish

text: "Lah" matalla soinnilla voi merkitä kärsimättömyyttä:


title: Singlish

text: "Lah" voidaan käyttää korostamaan osasia luettelossa, esiintyen jokaisen osasen jälkeen.


title: Singlish

text: Vaikka "lah" voi esiintyä melkein missä vain, se "ei voi" esiintyä kyllä-ei kysymyksessä. Sen sijasta muita partikkeleja tulee käyttää:


title: Singlish

text: Partikkeli wat (//), kirjoitetaan myös what, on käytössä muistuttamaan tai esittämään kontrasti kuuntelijalle, erityisesti korostaessa nykyisestä väitteestä seuraavaa väitettä:


title: Singlish

text: Mah (//) on käytössä väittämään että jokin on päivänselvää ja viimeisteltyä, ja käytetään useimmiten vain lauseiden kanssa jotka ovat jo tiedetty tosiksi. Tämä saattaa vaikuttaa alentavalta kuuntelijasta:


title: Singlish

text: Lor (//), kirjoitetaan myös lorh or loh, on käytössä vakuuttamaan kuuntelijalle suoria havaintoja tai selkeitä seurauksia, joskus vitsikkäästi. Se kantaa myös sävyn, "se tapahtuu näin eikä sitä voi muuttaa":


title: Singlish

text: Leh (//) on käytössä pehmentämään käskyä, pyyntöä, väitettä tai valitusta joka saattaisi olla töykeä muuten:


title: Singlish

text: Hor (//), kirjoitetaan myös horh, on käytössä vetämään kuulijan huomio ja myöntyminen/tuki puoleensa:


title: Singlish

text: Ar (//), kirjoitetaan myös arh tai ah, lisätään teeman ja kommentin väliin (usein negatiivisessa sävyssä):


title: Singlish

text: Ar (//) nousevalla äänensävyllä on käytössä retorisen kysymyksen uudelleenkäynnissä:


title: Singlish

text: Ar (//) keskitason toonilla toisaalta on käytössä merkkaamaan aitoa kysymystä joka vaatii vastauksen:


title: Singlish

text: Hah (//), kirjoitetaan myös har, on käytössä ilmaisemaan epäuskomusta tai kyselevää sävyä.


title: Singlish

text: Meh (//) on käytössä muodostamaan yllätystä ilmaisevia kyllä-ei kysymyksiä:


title: Singlish

text: // on käytössä ilmaisemaan kateutta ja korostusta


title: Singlish

text: Hokkienin kielestä peräisin merkiten "vain".


title: Pilkkiminen

text: Pilkkiminen on kalastusmuoto, jossa kaloja ongitaan talvella järven tai meren jäähän kairalla poratun reiän kautta. Pilkkiä voi myös kesällä, esimerkiksi veneestä tai laiturilta.


title: Pilkkiminen

text: Pilkkimistä harjoitetaan pääasiassa Kanadassa, Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä. Yhdysvalloissa sitä harrastetaan lähinnä Suurten järvien alueella, jonne sen toivat suomalaiset, ruotsalaiset ja norjalaiset siirtolaiset.


title: Pilkkiminen

text:
Kesällä kalastusta voidaan harrastaa pilkkiongintavälineillä veneestä.
Pilkkiminen kuten ongintakin ovat jokamiehenoikeuteen rinnastettavia yleiskalastusoikeuksia, joiden harjoittamiseen kalastuslaissa säädetyllä tavalla ei tarvitse lupaa (poiketen esimerkiksi virvelöinnistä ja verkkokalastuksesta). Suomessa kalastuslaki määrittelee pilkkimisen olevan kalastusta siimaan kiinnitetyllä pystysuunnassa liikuteltavalla pilkillä, siimaa kädessä pitäen tai lyhyehköä heittokalastukseen soveltumatonta vapaa käyttäen.


title: Pilkkiminen

text: Pilkkivapa on sangen lyhyt, kevytrakenteinen mormuskavapa saattaa olla kymmenisen senttiä pitkä, kun taas haukipilkintään soveltuvat vavat ovat usein kolmekymmentäsenttisiä. Kilpapilkkijät käyttävät usein haarukkavapoja, joissa siima kelataan vavan molemmissa päissä oleviin ’haarukoihin’ – kalan ylösnosto tapahtuu nopeammin ja se on kanssakilpailijoille vähemmän näkyvää.


title: Pilkkiminen

text: Jääkaira on välttämätön reiän tekemiseksi jäähän. Kaira voi olla perinteinen käsin pyöritettävä tai moottorikaira.


title: Pilkkiminen

text: Pystypilkit ovat yleensä noin viisi senttimetriä pitkiä suipon uistimen muotoisia metallinpaloja (usein kuparista tai messingistä tehtyjä), jotka nimensä mukaisesti uivat pystyasennossa. Pystypilkin alla on usein pienen ketjun päässä oleva koukku. Hyvin yleinen tapa on kiinnittää pystypilkkiin tapsi (10-15 senttimetriä pitkä siima), jonka toisessa päässä on usein mormuska.


title: Pilkkiminen

text: Pystypilkinnän yksi erityislaji on värikoukuilla kalastaminen, jolloin pystypilkkiin on kiinnitetty kolmihaarainen eri värityskuvioilla varustettu koukku. Värikoukuissa ei ole tapana käyttää syöttiä. Värikoukulla kalastamisessa on tavanomaista, että pienetkin vaihtelut värityksissä voivat vaikuttaa radikaalisti syöntihalukkuuteen.


title: Pilkkiminen

text: Tasapainopilkit uivat vaakatasossa. Ne jäljittelevät muodoltaan kalaa ja ovat ulkonäöltään kuin pieniä vaappuja. Tasapainolla on perinteisesti pyydetty isompaa kalaa, eritoten ahventa.


title: Pilkkiminen

text: Mormuska ("morri"," mormu"," mormyska") on eräänlainen painokoukku. Mormuskat ovat muihin pilkkeihin verrattuna hyvin pieniä: pienimmät mormuskat saattavat olla vain muutamia millimetrejä halkaisijaltaan, suurimmatkin ovat korkeintaan parisenttisiä. Pelkällä mormuskalla pilkkiminen vaatii ohuen siiman, eikä onnistu kovin syvässä vedessä, sillä kevyt mormuska vajoaa pohjaan varsin hitaasti. Pienimmät yksinään uitettaviksi tarkoitetut mormuskat painotetaan usein volframilla, mutta isommat ja pystypilkin kanssa käytettävät painotetaan kevyemmällä, mutta helpommin muovattavalla lyijyllä. Valmis mormuska pinnoitetaan halutun väriseksi. Syöttinä voi käyttää esimerkiksi kärpäsen tai surviaissääsken toukkaa.


title: Pilkkiminen

text: Mateita pilkitään erityisellä pitkällä liuskalla, jonka toisessa päässä on siiman kiinnityslenkki ja toisessa päässä kaksi isoa koukkua. Viehe lasketaan pohjaan asti ja sitä nyitään välillä hieman, jolloin se nousee pystyyn ja made luulee sitä toiseksi paritteluhaluiseksi mateeksi. Mateen ollessa pilkin päällä nykäistään taas jolloin koukut lävistävät mateen mahapuolelta. Mateita pilkittäessä käytetään normaalia järeämpää pilkkivapaa, koska se soveltuu tarkoitukseen paremmin jäykkyytensä ansiosta. Mateiden yöpilkintä on myös mahdollista.


title: Pilkkiminen

text: Yleinen hyvinsäilyvä syötti, samoja matoja käytetään kesäisin onginnassa.


title: Pilkkiminen

text: Kärpäsentoukka on pilkkijän yleisin syötti: se on hinnaltaan huokea ja hyvin säilyvä. Se on vaalea perusväriltään, mutta yleisimmin käytetään karamellivärillä värjättyjä toukkia. Yleisimmin käytettyjä värejä ovat punainen,vihreä, sininen, keltainen.


title: Pilkkiminen

text: Surviaissääsken toukkaa pidetään parhaana syöttinä, mutta sen säilyvyys on huono, ja rakenteellinen kestävyys pujotettaessa koukkuun melko heikko. Sitä käytetään eritoten mormuskapilkinnässä ja silloin, kun tiedetään olevan huono syönti.


title: Pilkkiminen

text: Ylivoimaisesti suosituin saaliskala pilkinnässä on ahven. Usein pilkkiin tarttuu myös särkiä ja kiiskiä. Lisäksi muiden kalalajien pilkkimiseen käytetään saaliskalasta riippuen erilaisia välineitä ja kalastustekniikkoja, muun muassa mateen, hauen, siian sekä isompien lohikalojen, kuten taimenen ja kirjolohen pilkkimiseen.


title: Pilkkiminen

text: Suomessa järjestetään talvisin myös pilkkikilpailuja, joissa parhaat voittavat tavarapalkintoja. Kilpailutapahtumista osallistujamäärältään suurin oli Veljekset Keskisen järjestämä Miljoonapilkki Töysän Ponnenjärvellä. Myös Kilpisjärven Vain kaksi kalaa -pilkkikilpailu on huomionarvoinen osanottajamäärän ja palkintoihin nähden vaatimattomien saaliiden vuoksi. Pilkkimisen Suomen-mestaruuskilpailut järjestetään myös vuosittain, ja osallistujamäärät lasketaan tuhansissa. Suomen-mestaruuskilpailuja on järjestetty myös pilkkihiihdossa, jossa yhdistyy hiihto ja pilkkiminen. Pudasjärvellä järjestetään kesäpilkin MM-kilpailut.


title: Suden hetki

text: Suden hetki tarkoittaa aikaa varhain aamuyöllä noin kello 3.00–5.00, jolloin ihmisen ajatellaan olevan heikoimmillaan. Jo muinaiset roomalaiset arvelivat, että suden hetkellä useampi ihminen kuolee sairauteen tai vanhuuteen kuin muina aikoina vuorokaudesta. He olivat myös sitä mieltä, että suden hetkellä unet ovat voimakkaimpia. Suden hetkeä on pidetty aavemaisena ja pelottavana. Suden hetkellä myös pelättyjen susien on arveltu saalistavan.


title: Suden hetki

text: Kansanperinne kertoo, että suden hetkellä ihminen helposti torkahtaa, esimerkiksi nuotiolla, jolloin susi pääsee hyökkäämään.


title: Suden hetki

text: Nykyisin sanotaan kansanomaisesti, että suden hetkellä nukkuvan ihmisen elimistö alkaa valmistautua uuteen päivään, ja vanha ihminen kuolee, jos hän ei enää jaksa aloittaa uutta päivää. Suden hetkellä normaalin päivärytmin mukaan nukkuvalla on uni syvintä ja elintoiminnot hitaimpia. Suden hetkellä ihmisen ruumiinlämpö lähtee nousuun ensin laskettuaan.


title: Suden hetki

text: Myös yön kylmyys voi olla sairaille ja vanhoille vahingollista suden hetkellä. Suomessa keskikesällä suden hetki on vuorokauden kylmin hetki, sillä se osuu aikaan juuri ennen aamun sarastusta.


title: Harald Harmaaturkki

text: Harald Harmaaturkki tai Harald II Eiriksson (, ja , 935–970) oli Norjan kuningas vuosina 961–970. Harald oli Eerik Verikirveen ja Gunnhild Gormsdotterin poika.


title: Harald Harmaaturkki

text: Isänsä kuoleman jälkeen Harald liittoutui veljineen tanskalaisten kanssa kuningas Haakon Hyvää vastaan. He saivat tukea enoltaan, Tanskan kuninkaalta Harald Sinihampaalta. Haraldista ja hänen veljistään tuli kuninkaita Haakonin kuoltua Fitjen taistelussa 961. Heidän valtansa rajoittui kuitenkin vain Länsi-Norjaan. Harald oli veljeksistä vanhimpana voimakkain ja vaikutusvaltaisin. Hän pyrki vahvistamaan asemiaan murhauttamalla paikalliset mahtimiehet Sigurd Haakonssonin, Tryggve Olafssonin ja Gudrød Bjørnssonin. Harald teki myös viikinkiretken Bjarmalandiin, josta hän sai suuren turkissaaliin. Lisänimi "Harmaaturkki" lienee peräisin tältä retkeltä.


title: Harald Harmaaturkki

text: Haraldin ankara hallinto ja pakanallisten jumalten julkisen palvonnan kielto tekivät hänestä epäsuositun. Tanskassa maanpaossa ollut Sigurd Haakonssonin poika Haakon Sigurdinpoika ja Harald Sinihammas saivat houkuteltua Harald Harmaaturkin Tanskaan. Siellä Haakon Sigurdinpojan joukot surmasivat Haraldin taistelussa vuonna 970.


title: Arpa

text: Arpa on satunnaisen tuloksen aikaansaamiseen eli arvontaan käytetty väline. Arvat joko jaetaan satunnaisesti osanottajien kesken, tai sitten arpa itse antaa satunnaistuloksen. Raaputusarvoissa satunnainen arvan voitto paljastuu raaputtamalla kuvioita tai lukuja esiin. Nettiarvoissa tietokone arpoo voittoja simuloiden raaputusarpoja, tai tietokonepelien tapaan.


title: Arpa

text: Suomen lainsäädännössä arpajaisista säädetään arpajaislaissa, valtioneuvoston asetuksessa arpajaisista,rikoslaissa, arpajaisverolaissa sekä rahankeräyslaissa.


title: Arpa

text: Vanhastaan suomalaisten ja kielisukulaisten arpa on ollut ennustajan työkalu, esimerkiksi luuesine, joka heitettiin tärisevälle noitarummun eli kannuksen kalvolle. Arvan liikkeet ja lopullinen sijoittuminen rumpukalvolla kertoivat tietäjälle tulevaisuudesta tai henkien mielipiteistä. Suomalaisilta ei ole jäänyt tietoja rummuista, mutta arpoja arvellaan käytetyn vastaavassa merkityksessä ennustukseen. Romanit ja aikaisemmin ilmeisesti muutkin, ovat ennustaneet myös arpakuutioilla.


title: Arpa

text: Arpakuutio eli noppa on lähinnä seurapelien ja rahapelien väline, jota pyörittämällä voidaan arpoa luku tai kuvio.


title: Aquifoliales

text: Aquifoliales (orjanlaakerimaiset) on varsinaiskaksisirkkaisiin, Rosopsida, kuuluvan Euastridae II -ryhmän lahko. Sen tunnetuimmat edustajat ovat orjanlaakerit ("Ilex").


title: Aquifoliales

text: Lahkoon kuuluu pääasiassa puuvartisia kasveja. Niiden lehdet ovat enintään pienikorvakkeisia, hammas- tai ehytlaitaisia ja sijaitsevat kierteisesti tai kahdessa rvissä. Heimoissa "Phyllonomaceae" ja "Helwingiaceae" kukintoperä on kasvanut yhteen lehtiruodin ja keskisuonen kanssa, joten kukinto näyttää sijaitsevan keskellä lehteä. Hedelmä on luumarja.


title: Aquifoliales

text: Lahkossa on viisi heimoa.


title: Huokausten silta

text: Huokausten silta () on Venetsiassa sijaitseva silta, joka yhdistää tutkintotuomareiden toimitilat ja dogen palatsin sellit uuteen vankilaan. Silta rakennettiin vuonna 1602. Sen romanttinen nimi viittaa huokauksiin, joita tuomitut päästivät nähdessään vapauden viimeistä kertaa. Kivisillalla kulkee vierekkäin kaksi erillistä käytävää, joiden tarkoitus on ilmeisesti ollut estää kuulusteluihin matkalla olevia vankeja tapaamasta sieltä tulevia vankeja.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Aino-Kaisa Saarinen (s. 1. helmikuuta 1979 Hollola) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, lajinsa moninkertainen maailmanmestari ja olympiamitalisti. Hänellä on yksi henkilökohtainen ja kolme viestin maailmanmestaruutta sekä yksi hopea ja viisi pronssia. Olympialaisista hän on voittanut kaksi hopea- ja kolme pronssimitalia, joista yksi on tullut henkilökohtaiselta matkalta. Maailmancupissa Saarinen on voittanut kolme osakilpailua, ja vuoden 2009 Tour de Skin lopputuloksissa hän oli toinen. Saarinen on viidellätoista arvokisamitalillaan yksi menestyneimpiä suomalaisia maastohiihtäjiä yhdessä Marja-Liisa Kirvesniemen ja Mika Myllylän kanssa. Saarinen on lisäksi viidellä mitalillaan eniten 2000-luvulla olympiamitaleita voittanut suomalainen urheilija, ja Harri Kirvesniemen jälkeen kaikkien aikojen toiseksi eniten olympiamitaleita voittanut suomalaisurheilija ilman olympiavoittoa. Lisäksi Saarinen on eniten maastohiihdon maailmancup osakilpailuja kiertänyt urheilija maailmassa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen edustaa Lempäälän Kisaa. Aikaisemmin hän on edustanut Hollolan Urheilijoita ja Joutsan Pommia. Häntä ovat valmentaneet Jarmo Riski vuosina 2002–2010, Niclas Grön vuosina 2010–2011 Ismo Hämäläinen vuosina 2011–2012 ja Reijo Jylhä vuosina 2013-2018.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen osallistui Lahdessa 1998 ensimmäiseen maailmancupin osakilpailuunsa, ja ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai vuonna 2000. Nuorten MM-hiihdoissa vuonna 1999 hän oli voittamassa viestikultaa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Ensimmäisissä MM-hiihdoissaan Lahdessa 2001 Saarinen sijoittui sprintin 11:nneksi. Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 hän sijoittui 30 kilometrillä 22:nneksi. Maailmancupkaudella 2002–2003 Saarinen pääsi ensimmäistä kertaa palkintopallille sijoituttuaan kolmanneksi Holmenkollenin 30 kilometrillä.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Oberstdorfin MM-hiihdoissa 2005 Saarinen sijoittui 30 kilometrin neljänneksi ja sprintin kahdeksanneksi. Maailmancupkaudella 2004–2005 hän sijoittui parhaimmillaan toiseksi Göteborgin sprintissä. Yhteispisteissä hän oli kahdeksas.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Ensimmäisissä olympialaisissaan Torinossa 2006 Saarinen saavutti ensimmäisen aikuisten arvokisamitalin voitettuaan pronssia sprinttiviestissä yhdessä Virpi Kuitusen kanssa. 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja 4 × 5 kilometrin Suomen viestijoukkueessa Saarinen saavutti seitsemännet sijat.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Kaudella 2006–2007 Saarinen sijoittui maailmancupin yhteispisteissä viidenneksi. Kauden aikana hän saavutti ensimmäisen MC-osakilpailuvoittonsa Holmenkollenin perinteisen tyylin 30 kilometrillä. Sapporon MM-hiihdoissa 2007 hän oli kultaa voittaneessa Suomen viestijoukkueessa ja sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan 30 kilometrin neljänneksi. Kaudella 2007–2008 Saarinen oli kolme kertaa maailmancupin palkintopallilla ja sijoittui yhteispisteissä yhdeksänneksi.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen aloitti maailmancupkauden 2008–2009 hyvin sijoittumalla Jällivaaran 10 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa kolmanneksi ja voittamalla seuraavan, Kuusamossa hiihdetyn 10 kilometrin perinteisen tyylin osakilpailun. Tour de Skillä hän oli toinen, Virpi Kuitusen jälkeen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi, normaalimatkojen cupissa toiseksi ja sprintticupissa neljänneksi.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen voitti maailmanmestaruuden Liberecin MM-hiihtojen perinteisen tyylin 10 kilometrillä ja Virpi Kuitusen kanssa parisprintissä. Viestissä hän ohitti ankkuriosuudella Norjan Marthe Kristoffersenin tuoden Suomen voittajana maaliin. Lisäksi hän saavutti pronssia 2×7,5 kilometrin yhdistelmähiihdossa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen voitti kaudella 2009–2010 Kuusamon 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan maailmancupkilpailun. Tour de Skin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Vancouverin olympialaisissa hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saaneessa viestijoukkueessa. 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa hän oli niin ikään kolmas. Kauden 2009–2010 maailmancupin kokonaispisteissä hän oli neljäs. Saarinen hylättiin Slovenian Roglan maailmancupkisassa joulukuussa 2009. Kilpailun tuomarineuvosto katsoi, että latua vaihtanut Saarinen aiheutti isäntämaan Petra Majdicin kaatumisen kiritaistelussa. Saarinen menetti kilpailussa 50 maailmancupin pistettä ja kolmannen sijan maailmancupissa. Asiaa käsiteltiin myöhemmin Roglan juryn, FIS:n ja Urheilun kansainvälisen välimiesoikeudessa CAS:sa vuonna 2011. Saarisen tekemää valitusta ei kuitenkaan hyväksytty, vaan alkuperäinen tuomio pisteiden hylkäämisestä jäi voimaan.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 Saarinen voitti hopeaa parisprintissä Krista Lähteenmäen kanssa. Pronssia hän sai 10 kilometrin perinteisen kilpailussa ja 4 × 5 kilometrin viestissä, jossa hiihti toisen osuuden. Lisäksi hän oli kahdeksas yhdistelmäkilpailussa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Sotšin talviolympialaisissa 2014 Saarinen hiihti 10 kilometrin perinteisen kilpailussa neljänneksi häviten kaksi sekuntia pronssimitalista. 4 × 5 kilometrin viestissä hän hiihti toisen osuuden Suomen sijoittuessa hopealle. Sprinttiviestissä Saarinen saavutti hopeaa Kerttu Niskasen kanssa. 2×7,5 kilometrin yhdistelmähiihdossa Saarinen oli viides.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti avausosuuden pronssia saaneessa Suomen 4 × 5 kilometrin viestijoukkueessa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui perinteisen hiihtotavan parisprintissä viidenneksi Kerttu Niskasen kanssa ja saavutti pronssia Suomen 4 × 5 kilometrin viestijoukkueessa.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen lopetti urheilu-uransa vuonna 2018 Taivalkosken SM-kisojen 30 kilometrin kilpailuun, missä hän ylitti maaliviivan maajoukkuehiihtäjä Kerttu Niskasen ja Krista Pärmäkosken saattelemana.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen on ollut vuodesta 2012 naimisissa uransa lopettaneen koripalloilijan Tom Gustafssonin kanssa seurusteltuaan hänen kanssaan sitä ennen yli kymmenen vuotta. Aino-Kaisa Saarisen kaksoissisar Maija Saarinen on hiihdon SM-mitalisti.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarinen ilmoitti marraskuussa 2015 olevansa raskaana ja tyttövauva syntyi 2. toukokuuta 2016. Tyttö kastettiin lauantaina 28. toukokuuta 2016 ja sai nimekseen Amanda Ellen Gustafsson.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarisesta ilmestyi syyskuussa 2016 Pekka Holopaisen toimittama 300-sivuinen kirja "Tahto" (Teos, ISBN 978-951-851-622-7).Saarinen valittiin Urheilutoimittajien liiton jäsenten äänestyksessä vuoden 2009 urheilijaksi. Vuoden urheilija palkinnon lisäksi Saarinen palkittiin vuoden 2010 urheilugaalassa vuoden naisurheilijana, hänen Liberecin kymmenen kilometrin maailmanmestaruutensa palkittiin vuoden sykähdyttävimpänä hetkenä (yleisöäänestys) ja hän oli osa vuoden joukkuetta (Naisten 4×5 km viestijoukkue).


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Vuoden suomalainen maastohiihtäjä Saarinen on ollut vuosina 2009 ja 2010.


title: Aino-Kaisa Saarinen

text: Saarisen kotikunta Hollola muisti 3 000 euron lahjoituksella Torinon olympialaisten parisprintin pronssimitalin jälkeen. Saarisen vuonna 2009 Liberecissä voittaman maailmanmestaruuden jälkeen Hollolan kunta päätti lahjoittaa tontin ja järjestää kansanjuhlan.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetti on tunnetuin vähähiilihydraattinen ruokavalio ja ketogeenisista dieeteistä tunnetuimpia. Ruokavalio on saanut nimensä kehittäjänsä, yhdysvaltalaisen lääketieteen tohtori Robert Atkinsin (1930–2003) mukaan. Dieetti tuli tunnetuksi Atkinsin kirjasarjasta, jonka ensimmäinen osa ilmestyi 1972 ja toinen 1992. Atkinsin dieettiä käytetään etenkin painonpudotukseen ja painonhallintaan.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetti aloitetaan kahden viikon mittaisella induktiolla, jossa hiilihydraatteja syödään alle 20 grammaa päivässä ja tavoitellaan ketoositilaa. Sen jälkeen hiilihydraattimäärää nostetaan vaiheittain, kunnes löydetään sopiva ylläpitotaso. Proteiineja ja rasvoja syödään sen verran kuin kylläisyyden saavuttamiseksi tarvitsee. Robert Atkinsin mukaan dieetin vaikutus perustuu ennen kaikkea siihen, että ketoosissa veren insuliinitaso pysyy matalana, jolloin keho alkaa käyttää energiakseen omia varastorasvojaan. Dieetin vaikutusmekanismiksi on myös esitetty sitä, että se hillitsee ruokahalua, jolloin ruoasta saatava energiamäärä on pieni.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetin kehitti yhdysvaltalainen lääketieteen tohtori, fysiologi ja sydäntautilääkäri Robert Atkins. Vuonna 1963 ollessaan 33-vuotias Atkins kärsi ylipainosta ja masennuksesta. Hän ryhtyi noudattamaan "Journal of the American Medical Association" -lehdessä julkaistua, lääkäri Alfred W. Penningtonin kehittämää ruokavaliota, jossa rajoitetaan sokerin ja tärkkelyksen käyttöä. Pudotettuaan kuudessa viikossa omaa painoaan 12 kilogrammaa Atkins ryhtyi hoitamaan vastaanotollaan potilaidensa ylipainoa samoin menetelmin.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkins julkaisi ensimmäisen kirjansa "Dr. Atkins' Diet Revolution: The High Calorie Way to Stay Thin Forever" vuonna 1972. Hän esiintyi tuolloin useasti television keskusteluohjelmissa ja lehdissä, ja hänen ruokavaliostaan tuli tunnettu ja suosittu, vaikka terveysviranomaiset ja terveysjärjestöt suhtautuivatkin siihen varoitellen.


title: Atkinsin dieetti

text: 1990-luvulla Atkinsin ruokavalio nousi uudelleen julkisuuteen Atkinsin uuden kirjan "Dr Atkins' New Diet Revolution" (1992) myötä. Kirjan uudessa versiossa Atkins painotti aikaisempaa selkeämmin kuitujen, kasvisten ja omega-3-rasvojen merkitystä.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetin puolestapuhujien mukaan ruokavalio sopii painonpudotukseen sekä diabeteksen ja korkean verenpaineen hoitoon. Muunneltua Atkinsin dieettiä käytetään nykyisin myös lasten vaikean epilepsian lääketieteellisenä hoitona.


title: Atkinsin dieetti

text: Ruokavalion kehittäjän Robert Atkinsin mukaan vähähiilihydraattisen ruokavalion etuja ovat:Atkinsin mukaan VHH-dieetin myötä veren kolesteroliarvot yleensä paranevat ja sydäntautien riski vähenee. Hänen mukaansa länsimaiseen ruokavalioon liitetyt terveysongelmat eivät johdu rasvasta, vaan 1800-luvun jälkeen yleistyneiden prosessoitujen hiilihydraattien käytöstä.


title: Atkinsin dieetti

text: Ennen dieetin aloittamista Atkins suosittelee lopettamaan tiettyjen laihtumista haittaavien tai yliannostusvaaran aiheuttavien lääkkeiden käytön. Tällaisia lääkkeitä ovat etenkin nesteenpoistolääkkeet eli diureetit sekä diabeteslääkkeet kuten insuliini. Atkinsin dieetti voi jo itsessään olla diureettinen, ja insuliinin tarve muuttuu ruokavalion vaikutuksesta. Näiden lääkkeiden käytön lopettaminen tulee kuitenkin tehdä vain lääkärin tai asiantuntijan valvonnassa. Lääkärintarkastuksessa on suositeltavaa käydä, vaikka se ei olekaan terveen ja alle 35-vuotiaan kohdalla tarpeen. Verikokeesta ja glukoosirasituskokeesta ennen dieetin aloittamista on kuitenkin hyötyä dieetin vaikutusten seuraamisen kannalta. Atkinsin dieetin aloitusvaihe ei sovi odottaville äideille tai vakavia munuaisvaivoja sairastaville.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetti aloitetaan kahden viikon mittaisella induktiolla, jonka myötä ravinnon sisältämien hiilihydraattien määrä vähennetään alle 20 grammaan vuorokaudessa tavoitteena nopea siirtyminen ketoosiin. Syötävän ruoan määrä määräytyy oman ruokahalun mukaan. Ruokavalio koostuu lähinnä proteiineista ja rasvoista. Eri ruokien hiilihydraattipitoisuudet voi tarkistaa taulukoista, jotta yläraja ei ylity. Sopivia ruokia ovat kaikki lihat, kalat, linnut, äyriäiset, kananmunat ja juustot, sekä vihannekset, joissa on alle 10 % hiilihydraatteja. Juomaksi suositellaan vettä ja muita hiilihydraatittomia juomia, mutta kahvista johtuva kofeiiniriippuvuus on suositeltavaa katkaista välttämällä kahvia. Rasvoja nautitaan runsaasti, mutta ei margariinia. Vähärasvaisia maitotuotteita vältetään, sillä niissä on yleensä liikaa hiilihydraattia. Hedelmiä, viljatuotteita ja tärkkelyspitoisia vihanneksia ei syödä.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkins suosittelee aloitusvaiheessa lisäravinteita, sillä vihannesten vähyyden vuoksi joidenkin ravinteiden saanti voi jäädä liian vähäiseksi. Useimpia laihdutustuotteita tulee kuitenkin välttää.


title: Atkinsin dieetti

text: Tavoitteena oleva ketoosi saavutetaan, kun kehossa oleva 48 tunnin glykogeenivarasto on tyhjentynyt. Ketoosin mittaamiseksi voidaan käyttää lipolyysitestiliuskoja, joita saa apteekista. Aloitusvaiheen päämäärä on katkaista hiilihydraattiriippuvuus ja siirtää elimistön aineenvaihdunta käyttämään sokerin sijasta kehon omia vararasvoja. Ensimmäisten 7–10 päivän painonpudotuksesta suuri osa on vettä.


title: Atkinsin dieetti

text: Kahden viikon aloitusvaiheen jälkeen siirrytään toiseen vaiheeseen eli jatkuvaan painonpudotukseen. Hiilihydraattien päivittäistä määrää nostetaan viidellä grammalla kerrallaan niin kauan kuin laihtuminen jatkuu.


title: Atkinsin dieetti

text: Kun dieetissä on päästy noin viiden kilogramman päähän tavoitepainosta, hiilihydraattien määrää nostetaan varovasti sille tasolle, jossa painonpudotus hidastuu ja lopulta loppuu. Tämä taso voi olla henkilöstä riippuen 25 ja 90 gramman välillä. Esiylläpitovaihe saa kestää vähintään kaksi kuukautta ja suositeltu painonpudotusvauhti on alle puoli kiloa viikossa.


title: Atkinsin dieetti

text: Kun ihannepaino on saavutettu, siirrytään ylläpitovaiheeseen. Koska hoikistunut ihminen ei enää yritä laihtua, ketoosi ei ole tarpeellinen. Ylläpitovaiheessa hiilihydraattimäärä pidetään sillä tasolla, jolla paino säilyy vakiona. Jos paino kuitenkin nousee yli 2,5 kilogrammaa, tulee palata aloitusdieetille.


title: Atkinsin dieetti

text: Ylläpitoruokavaliolla voi syödä aloitusvaiheen ruokien lisäksi useimpia vihanneksia, pähkinöitä, marjoja ja kokojyväviljoja sekä joskus hiukan perunaa ja hedelmiä. Sokeria suositellaan kuitenkin yhä vältettäväksi. Alkoholia ja kahvia tulee käyttää vain kohtuudella. Robert Atkinsin mukaan myös liikunta on tärkeä osa Atkinsin laihdutusohjelmaa.


title: Atkinsin dieetti

text: Robert Atkinsin mukaan (1992) Atkinsin dieetin teho perustuu insuliinin erityksen hallintaan ja siitä seuraavaan aineenvaihdunnalliseen etuun. Hiilihydraattien syöminen nostaa verensokeria, mikä saa haiman tuottamaan runsaasti insuliinia. Sen avulla osa veren sokerista eli glukoosista muuntuu tärkkelykseksi nopeita energiatarpeita varten, mutta ylimäärä muunnetaan triglyseridirasvaksi, joka varastoituu ihmisen rasvakudokseen. Koholla oleva insuliinitaso aiheuttaa Atkinsin mukaan lihomisen lisäksi monia muitakin terveysongelmia. Koska proteiinit ja rasvat eivät juurikaan nosta insuliinintuotantoa, ruokavalion tulee perustua niihin. Keho tarvitsee glukoosia polttoaineekseen, mutta sitä ei ole pakko saada ruoasta.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin mukaan ketogeenisen ruokavalion kuten Atkinsin dieetin induktiovaiheessa käynnistetty glukagonituotanto laukaisee elimistöstä varastorasvojen erityksen vereen. Glyseroliosasta muodostuu glukoosia ja triglyseridien rasvahapoista ketoaineita. Keho voi käyttää raaka-aineenaan haitallisesti myös lihasten proteiineja – tätä pyritään välttämään syömällä dieetin aikana riittävä määrä proteiinia. Jos insuliinin määrä on jatkuvasti koholla, keho ei käytä omia rasvavarastojaan edes yön aikana. Atkinsin mukaan ruokavalion alhaiset hiilihydraattimäärät palauttavat koholla olevat insuliiniarvot normaalilukemiin, jolloin kehon rasvakudoksesta alkaa vapautua rasvahappoja ja ketoneja energiantarpeeseen.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkins ei uskonut kaloriteoriaan, vaan oli sitä mieltä että ketoosin avulla voi laihtua vaikka kalorimäärää lisätään. Jos kaloreita kuitenkin syödään vähemmän kuin ennen, paino putoaa vieläkin nopeammin. Atkinsin mukaan ketoosi vähentää näläntunnetta ja ruokahalua, mikä edistää laihtumista.


title: Atkinsin dieetti

text: Joidenkin mukaan Atkinsin dieetin teho ei perustu Atkinsin kuvailemaan aineenvaihdunnalliseen etuun, vaan yksinkertaisesti sen ruokahalua vähentävään vaikutukseen, jolloin dieettiä noudattava henkilö saa vähemmän energiaa kuin normaalia ruokavaliota noudattava henkilö.


title: Atkinsin dieetti

text:
Atkinsin dieetin sivuvaikutuksia ovat ensipäivinä ummetus, pahanhajuinen hengitys ja päänsärky sekä voimakkaasti ammoniakilta haiseva, polttava virtsa. Sivuvaikutukset poistuvat ajan myötä. Painonpudotusvaiheessa ruokavalion tarkoituksena on saada elimistö ketoositilaan, jolloin hengitys haisee imelältä. Happamalta haiseva hengitys kertoo, että ravinnossa on liikaa proteiineja. Myös ummetukseen ja voimakkaanhajuiseen virtsaan syynä on ravinnon liian suuri proteiinipitoisuus.
Tällöin ruokavalioon on hyvä lisätä rasvaa, sillä luonnonmukaiset rasvat, kuten voi ja oliiviöljy, ovat ruokavalion tärkein energianlähde.


title: Atkinsin dieetti

text: Vähähiilihydraattiseen ravintoon tottumattomilla on usein päänsärkyä ja heikotusta ensimmäisten päivien aikana. Noin viikon kuluttua olo alkaa helpottaa, ja monet laihduttajat tuntevat olonsa pirteäksi. Tämä johtuu ketoosissa tapahtuvasta ketoaineiden muodostumisesta ja siitä, että aivot käyttävät mieluimmin ketoaineita polttoaineekseen.


title: Atkinsin dieetti

text: Vuoden 2012 elokuussa julkaistiin 17 satunnaistetun kontrolloidun tutkimuksen systemaattinen meta-analyysi vähähiilihydraattisen ruokavalion (mukaan otetuissa tutkimuksissa yleisimmin Atkinsin dieetin) vaikutuksesta painonpudotukseen sekä sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin. Tutkimuksissa oli mukana yhteensä 1141 ylipainoista potilasta. Ruokavalion todettiin vähentäneen merkittävästi muun muassa painoa, keskivartalolihavuutta, verenpainetta, triglyseridejä, paastoverensokeria ja veren insuliinia, sekä kohottaneen HDL-kolesterolia. Sen sijaan LDL-kolesteroli ei muuttunut merkittävästi. Tutkijoiden mukaan VHH:n vaikutukset painoon sekä sydän- ja verisuonitautien riskitekijöihin olivat myönteisiä, mutta ruokavalion pitkäaikaisvaikutuksia ei vielä tiedetä.


title: Atkinsin dieetti

text: Vertailtaessa Atkinsin dieettiä vähärasvaiseen dieettiin painonpudotusnopeus oli kuuden kuukauden mittaisessa tutkimuksessa yli kaksinkertainen. Toisessa, vuoden mittaisessa tutkimuksessa painonpudotus oli 6 kuukauden jälkeen noin kaksinkertainen tavalliseen ruokavalioon verrattuna, mutta noin vuoden kuluttua ero ei enää ollut merkittävä. Tutkimuksissa noin 40 % koehenkilöistä jätti laihdutuskuurin kesken, eri ruokavalioiden kesken ei ollut merkittäviä eroja.


title: Atkinsin dieetti

text: Stanfordin yliopiston tutkijoiden vuonna 2007 tekemän tutkimuksen mukaan Atkinsin dieetti oli paras tutkituista neljästä ruokavaliosta (Atkinsin lisäksi tutkimuksessa oli Zone, LEARN ja Ornishin ruokavalio). Vuoden kestäneeseen tutkimukseen osallistuneet naiset saivat sen avulla tehokkaimmin pudotettua painoaan ja lisäksi mitatut terveysindikaattorit kohenivat eniten.HYKSin lihavuustutkimusyksikön professori Aila Rissanen pitää Atkinsin dieettiä melko turvallisena, mutta hänen mukaansa tutkimuksen laihdutustulokset olivat vaatimattomia verrattuna Rissasen ja hänen kollegojensa omiin elämäntapaohjauksella saavutettaviin tuloksiin. Stanfordin tutkimusta johtanut apulaisprofessori Christopher Gardner pitää kuitenkin Atkinsin dieetin vahvuutena sen yksinkertaistuksia, sillä ruokavalion puolittainenkin noudattaminen auttaa painonpudotuksessa. Lisäksi hänen mukaansa Atkinsin dieettiohjelma oli paras saamaan painonpudottajat juomaan vettä makeutettujen virvoitusjuomien sijaan. Atkinsin dieetin proteiinipainotteisuus ja siitä seuraava kylläisyydentunne auttaa myös syömään vähemmän.


title: Atkinsin dieetti

text: Vuoden 2008 heinäkuussa julkaistussa tutkimuksessa, Atkinsin dieettiä noudattaneiden laihduttajien veren HDL-kolesterolipitoisuudet nousivat ja triglyseridipitoisuudet laskivat eniten. Tällaisen veren lipidiprofiilin muutoksen tulkitaan vähentävän ateroskleroosin ja sepelvaltimotaudin riskiä. Tutkimukseen osallistui tyypin 2 diabetestä tai sydäntautia sairastavia taikka ylipainoisia miehiä ja naisia, Atkinsin dieetille satunnaisesti valittujen osallistujien keskimääräinen painonpudotus oli suurin.


title: Atkinsin dieetti

text: Kasvispohjaisen Atkinsin dieetin ongelmana on se, että kasviproteiinit esiintyvät usein yhdessä hiilihydraattien kanssa. Atkinsin dieettiä voi kuitenkin harjoittaa myös kasvispohjalta kun siihen kuuluu myös maitotuotteita ja kananmunia. Lakto-ovovegetaristinen Atkinsin dieetti suositellaan aloitettavan kakkosvaiheesta eli jatkuvasta painonpudotuksesta, jossa hiilihydraatteja nautitaan 30 grammaa päivässä. Kasviöljyjä käytetään runsaasti. Ylläpitovaiheessa viljoja ja tärkkelyspitoisia ruokia ei käytetä yhtä paljon kuin kasvisruokavaliolla yleensä. Vegaaninen Atkinsin dieetti on myös mahdollinen. Se aloitetaan jatkuvasta painonpudotusvaiheesta niin että hiilihydraatteja saadaan 50 grammaa päivässä. Riittävään proteiinin saantiin kiinnitetään erityistä huomiota. Suositeltavia proteiinin lähteitä ovat esimerkiksi siemenet, pähkinät, soijaruoat kuten tofu, seitan, kvinoa ja palkokasvit.


title: Atkinsin dieetti

text: Atkinsin dieetin terveellisyydestä on kiistelty jo dieetin julkaisusta lähtien, ja se on saanut osakseen voimakastakin kritiikkiä etenkin 1970-luvulla. Useiden lääkärien ja terveysjärjestöjen mukaan Atkinsin dieetti on epäterveellinen yleisiin ravitsemussuosituksiin verrattuna suuremman tyydyttyneen rasvan ja proteiinin saannin vuoksi. On myös epäilty, että ruokavaliota noudattamalla ei saa ravintosuositusten mukaista määrää ravintokuituja ja muita ravinteita, joita vihanneksissa, hedelmissä ja kokojyväviljassa on. Vähäisen hiilihydraattimäärän ei myöskään uskota riittävän kestävyysurheilijalle tai voimailijalle. Dieetti voi myös häiritä lääkekuureja ja sen aloitusvaiheen painonpudotusta on pidetty liian nopeana terveyden kannalta. Atkins-dieettikirjallisuutta on myös arvosteltu epätieteelliseksi. Sen myötä kun 2000-luvulla alettiin julkaista tutkimuksia, joiden mukaan Atkinsin dieetti on tehokas painonpudotuksessa ja hyödyllinen sydänterveyden riskitekijöiden kannalta, dieetin vastustus on jonkin verran laantunut.


title: Atkinsin dieetti

text: Sisätautien erikoislääkäri Pertti Mustajoen mukaan Atkinsin dieetin insuliiniteoria on väärä: veressä on aina pieni määrä insuliinia, joka riittää varastoimaan ylimääräisen rasvan elimistöön.


title: Atkinsin dieetti

text: Vegaanit ovat arvostelleet Atkinsin dieettiä epäterveelliseksi ja siitä, että siinä suositaan eläinperäisiä ruokia.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Bram Stokerin Dracula ("Bram Stoker's Dracula") on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut elokuva. Sen on ohjannut Francis Ford Coppola ja pääosissa esiintyvät Gary Oldman (Dracula), Winona Ryder (Mina Murray), Keanu Reeves (Jonathan Harker) ja Anthony Hopkins (Professori Abraham van Helsing.) Coppola pyrki tietoisesti tekemään elokuvastaan mahdollisimman uskollisen Bram Stokerin alkuteokselle, toisin kuin aiemmat Dracula-filmatisoinnit, joissa tarinaa on muokattu hyvinkin kauas alkuperäisestä. Elokuva voitti vuoden 1993 Oscar-gaalassa yhteensä kolme Oscar-palkintoa oltuaan ehdolla neljään. Puvustuksesta, äänitehosteista ja maskeerauksesta tuli palkinnot, lavastuksen palkinto meni "Talo jalavan varjossa" -elokuvalle.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Elokuva tunnetaan myös pelkästään nimellä "Dracula."


title: Bram Stokerin Dracula

text: On vuosi 1462. Lohikäärmeen ritarikunnan jäsen Vlad Dracula (Gary Oldman) palaa kotiin voittoisana sodasta turkkilaisia vastaan ja saa tietää, että hänen vaimonsa Elisabeta (Winona Ryder) on tehnyt itsemurhan saatuaan väärän tiedon miehensä kuolemasta. Dracula raivostuu kuultuaan, että itsemurhan tehneenä hänen vaimonsa joutuu kadotukseen. Hän häpäisee kappelinsa, kieltää Jumalan ja ilmoittaa nousevansa haudastaan kostamaan Elisabetan kohtalon kaikilla pimeyden voimilla.


title: Bram Stokerin Dracula

text: On vuosi 1897. Vastavalmistunut lakimies Jonathan Harker (Keanu Reeves) ottaa transilvanialaisen kreivi Draculan asiakkaakseen kollegaltaan R. M. Renfieldiltä (Tom Waits), joka on tullut hulluksi. Jonathan matkustaa Transilvaniaan järjestelemään Draculan Lontoossa tekemiä kiinteistökauppoja, joihin kuuluu muun muassa Carfax Abbey. Jonathan tapaa Draculan, joka on nyt ryppyinen, kalpea vanha mies ja asuu eriskummallisessa linnassa. Papereita allekirjoittaessaan kreivi löytää valokuvan Harkerin morsiamesta, Minasta (Winona Ryder), ja uskoo tämän olevan uudestisyntynyt Elisabeta. Dracula antaa morsiamiensa vietellä Jonathanin ja matkustaa Englantiin mukanaan kotimaansa multaa sisältäviä laatikoita. Hän asettuu Carfax Abbeyyn. Tri Jack Sewardin (Richard E. Grant) läheisessä mielisairaalassa asuvan Renfieldin houreet ennustavat Draculan tulon.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Lontoossa Dracula ilmestyy ihmissusimaisena olentona keskellä rajua ukkosmyrskyä ja viettelee hypnoosin avulla Lucy Westenran (Sadie Frost), jonka kanssa Mina asuu Jonathanin ollessa Transilvaniassa. Dracula raiskaa Lucyn ja puree häntä. Sen jälkeen Lucyn heikentyvä terveys ja muuttuva käytös saavat Lucyn entiset kosijat, Quincey Morrisin (Billy Campbell) ja tri Sewardin, kutsumaan paikalle tri Abraham Van Helsingin (Anthony Hopkins). Van Helsing käsittää, että Lucy on vampyyrin uhri. Nuoreksi ja komeaksi muuttunut Dracula tapaa Minan ja lumoaa tämän. Kun Mina saa viestin Draculan linnasta paenneelta Jonathanilta, joka on toipumassa eräässä konventissa, hän matkustaa Romaniaan mennäkseen naimisiin Jonathanin kanssa. Raivostunut Dracula muuttaa Lucyn vampyyriksi. Van Helsing, Holmwood (Cary Elwes), Seward ja Morris tappavat Lucyn.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Kun Jonathan ja Mina ovat palanneet Lontooseen, Jonathan ja Van Helsing johtavat muut Carfax Abbeyyn, missä he tuhoavat kreivin multalaatikot. Dracula menee mielisairaalaan ja tappaa Renfieldin kostoksi siitä, että tämä on varoittanut Minaa kreivin läsnäolosta. Sitten hän menee Sewardin asuintiloissa yöpyvän Minan luo. Dracula myöntää tappaneensa Lucyn ja terrorisoineensa Minan ystäviä, mutta hämmentynyt ja vihainen Mina myöntää rakastavansa kreiviä siitä huolimatta ja muistaa edellisen elämänsä Elisabetana. Minan vaatimuksesta Dracula alkaa muuttaa häntä vampyyriksi. Vampyyrinmetsästäjät syöksyvät huoneeseen, mutta ennen pakenemistaan Dracula ehtii tehdä Minasta morsiamensa. Kun Minan muodonmuutos alkaa, Van Helsing hypnotisoi hänet. Sen seurauksena Draculaan kytköksissä oleva Mina paljastaa tämän olevan matkalla kotiin viimeisessä multalaatikossaan. Metsästäjät lähtevät Varnaan pysäyttämään Draculaa, mutta Dracula lukee Minan ajatukset ja onnistuu välttämään heidät. Metsästäjät jakaantuvat kahteen ryhmään: Van Helsing ja Mina matkustavat Borgon solaan ja Draculan linnaan sillä välin, kun muut yrittävät pysäyttää kreiviä kuljettavat mustalaiset.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Yöllä Draculan morsiamet lähestyvät Van Helsingiä ja Minaa. Ensin morsiamet pelottavat Minaa, mutta lopulta hän antautuu heidän lumoilleen ja yrittää vietellä Van Helsingin. Ennen kuin Mina ehtii juoda Van Helsingin verta, tämä painaa ehtoollisleivän Minan otsaan ja polttaa siihen jäljen. Van Helsing ympäröi itsensä ja Minan tulirenkaalla suojellakseen heitä Draculan morsiamilta. Seuraavana aamuna hän astuu Draculan linnaan ja lyö morsiamien päät poikki. Auringon laskiessa Draculan vaunut saapuvat linnaan metsästäjien takaa-ajamana. Metsästäjien ja mustalaisten välille syttyy taistelu, ja auringon laskettua Dracula syöksyy esiin arkustaan. Harker leikkaa Draculan kurkun samalla, kun haavoittunut Morris iskee Draculaa sydämeen metsästysveitsellä. Draculan hoiperrellessa Mina syöksyy puolustamaan häntä. Holmwood yrittää hyökätä, mutta Van Helsing ja Harker antavat Minan vetäytyä linnaan yhdessä kreivin kanssa. Morris kuolee ystäviensä ympäröimänä.


title: Bram Stokerin Dracula

text: Myyttisen demonin hahmon ottanut Dracula makaa haavoittuneena samaisessa kappelissa, jossa hän aiemmin kielsi Jumalan. Hän pyytää Minaa antamaan hänelle rauhan. He suutelevat samalla, kun kappelia koristavat kynttilät syttyvät ihmeenomaisesti Jumalan läsnäolosta. Mina iskee metsästysveitsen Draculan sydämen läpi. Minan otsassa oleva jälki katoaa, kun Draculan kirous poistuu ja Elisabetan sielu nousee Taivaaseen. Mina leikkaa Draculan pään irti ja nostaa katseensa seinäfreskoon, joka esittää Vladia ja Elisabetaa nousemassa yhdessä Taivaaseen.


title: Warner Bros.

text: Warner Bros. Entertainment, Inc. (Warner Bros., Warner Bros. Pictures) on WarnerMedian omistama, maailman suurimpiin kuuluva elokuva-, musiikki- ja televisioviihdettä tuottava yritys. Sen tytäryhtiöitä ovat muun muassa Warner Bros. Studios, Warner Bros. Pictures, Warner Bros. Television, Warner Bros. Animation, Warner Home Video, DC Comics ja New Line Cinema. Videopelejä julkaisee Warner Bros. Interactive Entertainment.


title: Warner Bros.

text: Yrityksen perustivat vuonna 1923 veljekset Harry, Albert, Sam ja Jack L. Warner.


title: Warner Bros.

text: Warner Brothersin kuuluisimpiin työsopimuksella kiinnitettyihin tähtiin ovat kuuluneet muiden muassa Lauren Bacall, Humphrey Bogart, Gary Cooper ja Joan Crawford. Yhtiön 2000-luvun elokuvamenestyksiä ovat olleet muun muassa "Yön ritari", "Sherlock Holmes" sekä "Harry Potter" -sarja.


title: Warner Bros.

text: Huhtikuussa 2010 Warner Bros. osti Turbine-pelitalon ja sai siten oikeudet myös "The Lord of the Rings Online" -videopeliin. Aikaisemmin Warner oli jo ostanut muiden "Taru sormusten herrasta" -pelien oikeudet.


title: Warner Bros.

text: Yhtiöllä on nykyisin myös videopelien julkaisua, kuten "" ja "".


title: Warner Bros.

text: Warner Bros. on MPAA:n jäsen.


title: Warner Bros.

text: Warner Bros. Interactive Entertainment omistaa seuraavia pelistudioita:


title: Carl Otto Nicolai

text: Carl Otto Nicolai (9. kesäkuuta 1810 Königsberg – 11. toukokuuta 1849 Berliini) oli saksalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänen esitetyin teoksensa on saksankielinen ooppera "Die lustigen Weiber von Windsor". Viiden oopperansa lisäksi Nicolai sävelsi orkesteri- ja kuoroteoksia.


title: Volvo V70

text: Volvo V70 on Volvon vuosina 1996–2016 valmistama ylemmän keskiluokan farmariauto, joka korvasi Volvo 850:n. Perusmallin lisäksi valmistettiin maastokelpoisempaa Volvo XC70 -mallia. Vuoden 2016 alussa esiteltiin V70:n korvaava Volvo V90, ja viimeiset V70-mallit valmistuivat keväällä 2016.


title: Volvo V70

text: Volvo 850:n farmarimallin nimi muuttui uuden nimeämiskäytännön mukaisesti V70:ksi perusteellisen kasvojenkohotuksen yhteydessä. Sedanista puolestaan tuli S70. Kaksi kolmasosaa autojen osista sanottiin olevan uusia edeltäjään verrattuna. S70- ja V70-mallien alustalle perustui myös coupé-korisen C70:n ensimmäinen sukupolvi.


title: Volvo V70

text: Suurimmat ulkonäölliset uudistukset olivat pyöristyneessä keulassa, sillä aiempi kulmikas muotoilu alkoi olla jo vanhanaikainen. Teknisinä uudistuksina oli parannettu iskunvaimennusta, sivutörmäyssuojaa sekä murtosuojausta. Sisustus oli uudistettu täysin ja materiaalit olivat aikaisempaa laadukkaampia. Kojelaudan muodot olivat entistä pyöreämpiä. Uudelle lisävarusteiselle navigaattorille oli varattu tila kojelaudan päältä. Audiojärjestelmä oli aikaisempaa kehittyneempi.


title: Volvo V70

text: Vuonna 1998 testattu Volvo S70 sai Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi neljä tähteä viidestä. Sivutörmäystestissä auto oli luokkansa paras SIPS-järjestelmän ansiosta.


title: Volvo V70

text: Moottorivalikoiman muodostivat aluksi 2,5 10V (144 hv), 2,5 20V (170 hv), matalapaineturbot 2,5 T (193 hv) ja T-5 (240 hv) sekä 2,5 TDI (140 hv). Hieman myöhemmin Suomeen ehtivät R (240/250 hv) ja säästömalli 2,0 10V (126 hv). Nelivetoiset malliversiot olivat V70 AWD (2,5 T) ja V70 R AWD.


title: Volvo V70

text: Vakiovarustukseen kuului kolme turvatyynyä (matkustajan etuturvatyyny lisävaruste), ABS-jarrut, turvavöiden esikiristimet, keskuslukitus, sähköikkunat edessä ja takana, lämmitettävät sähköpeilit, plyysiverhoilu, kaksiosainen takaselkänoja, automaattiset ajovalot ja valonpesimet.


title: Volvo V70

text: Edeltäjänsä tavoin V70:ssä ei ollut varustetasoja, vaan niiden tilalla oli erilaisia varustepaketteja, jotka olivat Suomessa seuraavat:


title: Volvo V70

text: Vuonna 1998 mallistoa täydensi maastokelpoisempi V70 XC (Cross Country) -malli. Autoa oli korotettu edestä 3,7 senttiä ja takaa 6,7 senttiä. Etusäleikkö, puskurit ja kattokiskot oli muotoiltu hieman maasturimaisemmin, samoin sisustus oli tehty hieman ”maastokelpoisemmaksi”. Alustarakenteita oli suojattu pohjapanssarein. Moottorina oli 2,5 T -matalapaineturbo, ja nelivetotekniikka viskokytkimineen vastasi AWD-versioita. Mallivuodelle 1999 kaikki mallit saivat suuremmat sivuturvatyynyt, jotka suojasivat nyt myös päätä. Lisäksi esiteltiin peräänajosuojausjärjestelmä WHIPS.


title: Volvo V70

text: Vuosimallin 1999 uudistuksia olivat kauko-ohjattu keskuslukitus ja saattovalot. Comfort-paketeissa oli nyt entisen lisäksi ajotietokone, ulkolämpömittari ja vakionopeudensäädin. Puujäljitelmäkoristeet sisältyivät nyt uusiin Design-paketteihin. Security-pakettiin kuului aikaisemman varkaudenestopaketin lisäksi ensiapulaukku.


title: Volvo V70

text: Keväällä 1999 esiteltiin SE-mallit, joissa oli muun muassa automaatti-ilmastointi, puujäljitelmäkoristeet, kevytmetallivanteet, sumuvalot, vakionopeudensäädin, luistonesto ja ajotietokone. Samaan aikaan uutuutena olivat kevennetyt, huomattavasti aikaisempaa taloudellisemmat RN-moottorit sekä peräänajosuoja WHIPS. Automaattivaihteisto vaihtui viisivaihteiseksi 140/170-hevosvoimaisissa sekä R:ssä, jonka teho nousi 265 hevosvoimaan.


title: Volvo V70

text: Viimeinen uutuus oli syksyllä 1999 mallisarjan päättävä Classic, jonka varusteluun kuului SE:n lisäksi vielä sähkötoiminen kuljettajan istuin, mukitelineet ja murtohälytin. Classicin tehokkain moottorivaihtoehto oli 2,5 T.


title: Volvo V70

text: Vuoden 2000 alussa esiteltiin toisen sukupolven V70, jonka rinnakkaismallina oli saman vuoden marraskuussa esitelty sedan-korinen S60. Muotoilultaan auto muistuttaa suuresti vuonna 1998 esiteltyä suuremman kokoluokan S80-mallia. Etupuskurin ilmanottoaukko oli kuitenkin erilainen ja musta puskurilista yhtenäinen. Takaseinä oli hyvin pysty, ja takaluukku oli valmistettu muovista. Tavaratilaa oli suurimmillaan 1 641 litraa, mutta tilan pituus jäi useimpia muita isoja farmareita lyhemmäksi.


title: Volvo V70

text: Vuonna 2001 testattu S60 sai Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi neljä tähteä viidestä.


title: Volvo V70

text: Moottorit olivat uudistettuja viisisylinterisiä. Vaihtoehdot olivat samat S60:ssä. 140- ja 170-hevosvoimaiset erosivat toisistaan vain kierroslukualueen yläpäässä. Merkittävästi paremman suorituskyvyn tarjosi 200-hevosvoimainen matalapaineturbo. Huippumallina oli 2,3-litrainen T5 (250 hv). Dieselmoottori oli entuudestaan tuttu 2,5-litrainen. Vaihteistot olivat viisivaihteisia. Bensiiniturboihin sai automaattivaihteiston veloituksetta, ja 2,4 T oli saatavana myös nelivetoisena AWD-mallina.


title: Volvo V70

text: V70:n rinnakkaismallina oli edelleen Cross Country eli XC. Sen maavara oli kasvanut maasturilukemiin, 200 millimetriin. Mallin nimi vaihtui vuonna 2002 XC90-mallin esittelyn yhteydessä muotoon XC70. Nelivetojärjestelmä perustui aluksi viskokytkimeen, mutta vuodesta 2003 lähtien V70 AWD- ja XC70-malleihin tuli uusi Haldex-kytkimeen perustava nelivetojärjestelmä, joka oli huomattavasti aikaisempaa toimivampi. Pitävällä alustalla 95 prosenttia voimasta välitettiin etupyöriin. Vakiovarusteina mallissa oli sisustuksen alumiinikoristeet ja kevytmetallivanteet.


title: Volvo V70

text: Syksyllä 2001 tulivat kaikkiin kolmeen mallisarjaan (S60/V70 ja S80) Volvon ensimmäiset omat dieselmoottorit 2,4 D (136 hv) ja D5 (163 hv).


title: Volvo V70

text: Syksyllä 2002 esiteltiin suorituskykyinen V70 R. R-malleissa oli 300-hevosvoimainen turbomoottori, neliveto, tehokkaat Brembo-jarrut ja mukautuva Four-C-alustajärjestelmä, jossa on kaksi asetusta: Comfort ja Sport. Manuaalivaihteisto oli kuusivaihteinen. R-mallit eivät kyenneet tarjoamaan kunnon vastusta saksalaiskilpailijoille, vaikka olivatkin hinnaltaan hieman niitä edullisempia. Myynti jäikin varsin vähäiseksi.


title: Volvo V70

text: Syksyllä 2004 tulivat markkinoille uudistetut vuosimallin 2005 V70:t ja XC70:t. Näkyvimmät muutokset olivat korinväriset kylki- ja puskurilistat. Ajovalot, takavalot ja puskurit olivat myös uusia. Ajovalojen peitelasit olivat nyt muoviset, joten pyyhinpesureista oli jouduttu luopumaan. XC70:n alustan suojalevyt olivat aikaisempaa suuremmat ja vaaleanharmaat. Keskikonsoli ja kojelaudan keskiosa olivat saaneet uuden ilmeen.


title: Volvo V70

text: 2,4 T -moottorin korvasi 10 hevosvoimaa tehokkaampi 2,5 T, joka oli esitelty jo aikaisemmin AWD-malleihin sekä S80:een. T5-mallien iskutilavuus kasvoi puolestaan 2,4 litraan ja teho 260 hevosvoimaan. Turboahdin oli sama kuin R-malleissa. Manuaalivaihteisto muuttui T5-malleissa kuusivaihteiseksi ja etujarrut 30 millimetriä suuremmiksi.


title: Volvo V70

text: Varustetasojen tunnukset olivat nyt V70:ssä Kinetic, Momentum ja Summum.


title: Volvo V70

text: Kineticin tärkeimmät lisät perusmalliin olivat automaatti-ilmastointi, vakionopeudensäädin, sumuvalot, kevytmetallivanteet ja nahkaverhoiltu ohjauspyörä. Momentum sisälsi lisäksi muun muassa nahkaverhoilun, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistimen, sisustuksen alumiinikoristeet ja sähköisesti taittuvat ulkopeilit maavaloin. Summumissa oli lisäksi muun muassa urheiluistuimet, bi-xenon-ajovalot, 17 tuuman kevytmetallivanteet, sähkötoiminen kuljettajan istuin muistilla ja kromilistat puskureissa. XC70 oli aina vähintään Kinetic-tasoinen ja siinä oli V70:n lisäksi muun muassa radio/CD-soitin, kattokaiteet ja tasonsäädin takajousituksessa.


title: Volvo V70

text: Keväällä 2006 esiteltiin parannellut dieselmallit D (126 hv), 2,4 D (163 hv) ja D5 (185 hv). Hiukkassuodatin tuli vakiovarusteeksi. Uusi automaattivaihteisto oli kuusivaihteinen ja D5:ssä myös manuaalivaihteistossa oli kuusi vaihdetta.


title: Volvo V70

text: Volvon tapaan mallisarjasta oli vuosien varrella lukuisia erikoismalleja. Näissä oli tyypillisesti Comfort-varustepakettien ja myöhemmin Summum-tason mukainen varustus ja ulkonäöllisiä erikoisuuksia. Classic-mallien jälkeen ehkä tunnetuimmat ovat siniset Ocean Race -mallit vuosilta 2002 ja 2005–2006.Kolmannen sukupolven V70 esiteltiin helmikuussa 2007. Sen sedan-korinen rinnakkaismalli on vuotta aiemmin esitelty toisen sukupolven S80. Pohjalevy on kehitetty yhteistyössä Fordin kanssa, ja sitä käytettiin kyseisen valmistajan Galaxy-, Mondeo- ja S-Max-malleissa. Takaistuimelle saatiin kaksi senttiä lisää jalkatilaa, ja tavaratilan koko kasvoi 55 litralla. XC70:ssä uutena ominaisuutena oli alamäkihidastin.


title: Volvo V70

text: Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä Volvo V70 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Volvo V70

text: Bensiinimoottorit olivat aluksi 2,0 (145 hv), 2,5 T (200 hv), 3,0 T6 (305 hv) ja 3,2 (238 hv) sekä dieselit 2,0 D (136 hv), 2,4 D (163 hv) ja 2,4 D5 (185 hv). Vuonna 2009 mallistoa täydensi 1,6 D (109 hv) ja 2011 D5:n 245-hevosvoimainen versio.


title: Volvo V70

text: Moottorista riippuen vakiovarusteena oli manuaalivaihteisto tai kuusiportainen "Geartronic"-automaattivaihteisto. 2,0-litraisen bensiini- ja dieselmoottorin yhteyteen ei "Geartronicia" ollut saatavissa. "Geartronic" on momentinmuuntimella varustettu automaattivaihteisto, jonka vaihdetta voi vaihtaa manuaalisesti ylös ja alas ohjauspyörän takana olevalla vivulla.


title: Volvo V70

text: Vakiovarustukseen kuului muun muassa kuusi turvatyynyä, ESP, automaatti-ilmastointi ja ajotietokone. Kineticin mukana sai muun muassa 16 tuuman kevytmetallivanteet ja vakionopeudensäätimen. Momentumissa oli lisäksi tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin, ostoskassinpidike ja 12 voltin pistoke tavaratilassa. Ylellisimmässä Summumissa oli 17 tuuman kevytmetallivanteet, nahkaverhoilu, sähkötoiminen muistilla varustettu kuljettajan istuin sekä bi-xenon-ajovalot.


title: Volvo V70

text: R-Design edusti urheilullisinta varustetasoa, joka sisälsi Kineticin ja Momentumin lisäksi muun muassa takaspoilerin, alumiinikoristeita ja erikoisverhoilun. Myös madallettu urheilullinen alusta ja automaattinen jousituksen tasonsäädin kuuluivat tähän varustukseen.


title: Volvo V70

text: Geneven autonäyttelyssä keväällä 2013 esiteltiin uudistetut V70- ja S80-mallit. V70 sai kasvojenkohotuksessa uudelleenmuotoillut puskurit ja etusäleikön, jossa oli uusi aiempaa suurempi Volvon logo. Tarjolle tuli uusia sisustuspaketteja sekä V40-mallissa esitelty mukautuva digitaalinäyttö. 50 km/h asti toimiva "City Safety" -järjestelmä kuului vakiovarustukseen. Saatavilla oli myös jalankulkijoiden havaitsemistoiminto automaattisella täysjarrutuksella, joka tarkkailee auton reitille kulkevia ihmisiä.


title: Volvo V70

text: Mallivuodelle 2014 V70-mallit toimitettiin D4-turbodiesel- tai T5-turbobensiinimoottorilla. Uuden D4-moottorin teho oli 181 hevosvoimaa ja T5:n 245. Moottoreiden polttoaineensyöttöjärjestelmässä käytettiin uutta "i-Art"-teknologiaa, jonka avulla polttoaineenkulutusta saatiin pudotettua. Järjestelmän ominaisuuksiin kuuluu muun muassa polttoainepainetiedon mittaaminen jokaiselta suuttimelta erikseen, perinteisen yhden polttoainekiskolta painetta mittaavan tunnistimen sijaan. Näin "i-Art" mahdollistaa polttoainepaineen tarkemman suihkutuksen sylintereihin.


title: Volvo V70

text: Vuonna 2015 tarjolle tulivat perinteen mukaan erikoisvarustellut mallisarjan päättävät Classic-mallit V70:stä ja XC70:stä. Classicin varustukseen V70:ssä sisältyivät muun muassa mukautuvat bi-xenon-ajovalot, nahkaverhoilu, sähkötoiminen kuljettajan istuin ja pysäköintiapu taakse. XC70:ssä oli muun muassa sähkötoiminen kuljettajan istuin, avaimeton käynnistys ja Sensus Audio High Performance -äänentoistojärjestelmä.


title: Lick It Up

text: Lick It Up on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Kissin yhdestoista studioalbumi. Albumin ovat tuottaneet Michael James Jackson sekä yhtyeen laulaja ja rytmikitaristi Paul Stanley ja laulaja ja basisti Gene Simmons.


title: Lick It Up

text: "Lick It Up" julkaistiin Mercury Records -levymerkillä 18. syyskuuta 1983, ja yhtyeen kotimaassa Yhdysvalloissa albumi nousi Billboardin albumilistalla korkeimmillaan sijalle 24. Albumi oli yhtyeen maskittoman aikakauden ensimmäinen julkaisu, ja musiikillisesti albumi rakentui pitkälti raskaampaan rockmusiikkiin, jota yhtye oli levyttänyt jo edellisellä studioalbumillaan Creatures of the Night. Albumin nimiraita ”Lick It Up” on edelleen yksi Kissin konserttien vakionumeroista: yhtye on esittänyt kappaletta sen julkaisun jälkeen yli tuhannessa konsertissa. Se on myös ylivoimaisesti eniten konserteissa soitettu maskittoman aikakauden kappale.


title: Lick It Up

text: "Lick It Up" on Kissin viimeinen studioalbumi, jolla yhtyeeseen vuonna 1982 liittynyt soolokitaristi Vinnie Vincent soittaa. Hän oli ehtinyt ennen yhtyeestä poistumistaan soittaa nimettömästi niin sanotusti ”haamusoittajana” myös "Creatures of the Nightilla". Hän erosi yhtyeestä albumia seuranneen Lick It Up Tour -maailmankiertueen jälkeen, ja hänen tilalleen yhtyeeseen liittyi Mark St. John. Maailmankiertueen aikana Kiss esiintyi myös ensimmäistä kertaa urallaan Suomessa konsertoiden Helsingissä ja Oulussa vuoden 1983 marraskuussa.


title: Kiss (albumi)

text: Kiss on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen 18. helmikuuta 1974 julkaistu, ensimmäinen studioalbumi. Albumin tuottivat Kenny Kerner ja Richie Wise, ja se sisältää muun muassa kappaleet "Strutter", "Deuce", "Black Diamond", "Nothin’ to Lose", "Cold Gin", "100,000 Years" ja "Firehouse", jotka ovat edelleen vakionumeroita yhtyeen konserttien ohjelmistossa. Albumi ei juurikaan saavuttanut menestystä, ja "Kiss" ylsi Yhdysvalloissa korkeimmillaan Billboard 200 -albumilistan sijalle 87.


title: Kiss (albumi)

text: Albumi julkaistiin ensiksi ilman "Kissin’ Time" -kappaletta, joka oli alun perin Bobby Rydellin levyttämä. "Kissin’ Time" lisättiin albumin uusintapainokselle, joka julkaistiin vuoden 1974 heinäkuussa.


title: Kiss (albumi)

text: Uuden-Seelannin ja Japanin listasijoitukset:


title: Hotter Than Hell

text: Hotter Than Hell on Kiss-yhtyeen toinen studioalbumi, joka ilmestyi lokakuussa 1974. Albumi saavutti kultarajan Yhdysvalloissa vuonna 1977. Levyn nimeksi oli tulossa aluksi "The Harder They Come", mutta yhtye päätti ottaa mieluummin nimeksi "Hotter Than Hell". Albumi julkaistiin remasteroituna 1997.


title: Hotter Than Hell

text: Melko pian ensimmäisen levyn jälkeen vuonna 1974 ilmestyneellä levyllä soittivat yhtyeen alkuperäisjäsenet Paul Stanley, Gene Simmons, Ace Frehley ja Peter Criss. Levyltä ei noussut mainittavia hittejä, mutta klassikon aseman ovat saavuttaneet ainakin kappaleet ”Let Me Go, Rock ’n’ Roll”, ”Hotter Than Hell”, ”Got to Choose”, ”Watchin’ You” ja ”Parasite”.


title: Hotter Than Hell

text: Hotter Than Hellin kiertueella soitettiin seuraavat kappaleet:


title: Virsikirja ja Hengellisiä lauluja

text: Virsikirja ja hengellisiä lauluja on esikoislestadiolaisuudessa käytetty laulukirja. Kirja on julkaistu 1992 ja se on neljäs esikoisuudessa tehty virsikokoelma. Aikaisemmat on julkaistu 1945, 1955 ja 1980. Vuoteen 1946 asti, ennen omien kirjojen julkaisua, käytettiin vuoden 1701 virsikirjaa.


title: Virsikirja ja Hengellisiä lauluja

text: Kirja sisältää Suomen evankelis-luterilaisen kirkon käyttämän virsikirjan 632 virren lisäksi 12 virttä vuoden 1701 virsikirjasta, 24 vuoden 1938/64 kirjasta ja 5 ruotsalaisesta vuoden 1937 virsikirjasta suomennettua virttä sekä 127 hengellistä laulua. Lauluista n. 60 tiedetään muodostuneen lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä, pääosin 1800-luvun loppupuolella. Tunnetuimpia runoilijoita ovat Leonard Typpö, Gustaf Skinnari, Aatu Laitinen ja Juho Evert Pietiläinen. Huomattava osa lauluista on tuntemattomiksi jääneiden sanoittajien tekemiä. Lestadiolaislaulujen lisäksi kirjassa on myös muita hengellisiä lauluja, kuten 1800-luvulla julkaistuja arkkivirsiä.


title: Virsikirja ja Hengellisiä lauluja

text: Useimpien lestadiolaisuuden alkuvuosikymmeninä syntyneiden laulujen sävelmät ovat toisintoja maallisista kansansävelmistä tai koraalitoisintoja. Esikoislestadiolaisten perinteestä, laulaa virret ilman säestystä korvakuulolta, johtuen sävelmät ovat jatkaneet muotoutumista pitkään. Monet sävelmät ovat vakiintuneet vasta vuoden 1992 Hengellisten laulujen myötä, johon ne on ensi kertaa nuotinnettu. Useissa lauluissa on vaihtoehtoisia sävelmiä. Osa lauluista on tehty tunnettujen virsien sävelmiin. Muutamille yksittäisille lauluille on sävelletty kokonaan oma sävelmänsä. Monet varhaiset lestadiolaislaulut ovat Frans Petter Krankin, vuonna 1888 lestadiolaisuuteen kääntyneen papin, säveltämiä.


title: Virsikirja ja Hengellisiä lauluja

text: Rauha olkoon teille, Tampereen esikoislestadiolaisuuden vaiheita, Esikoislestadiolaiset Ry Tampereen paikallisosasto, 2007.


title: Virsikirja ja Hengellisiä lauluja

text: Virsikirja ja hengellisiä lauluja, Esikoislestadiolaiset ry. Lahti, 1992, ISBN 951-95222-5-5


title: Dressed to Kill

text: Dressed to Kill on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kissin kolmas studioalbumi. Albumi julkaistiin 19. maaliskuuta 1975 ja sen tuotti Kissin levy-yhtiö Casablanca Recordsin perustaja Neil Bogart, koska albumin nauhoittamisen aikaan talousongelmissa painineella levy-yhtiöllä ei ollut varaa palkata yhtyeelle varsinaista ammattituottajaa "Dressed to Killin" äänityksiin. Albumi on kestoltaan noin puolen tunnin mittainen ja se on Kissin lyhytkestoisin studioalbumi. Albumin pisin kappale "She" kestää hieman yli neljä minuuttia, kun taas albumin muiden kappaleiden keskimääräinen pituus on vain kaksi minuuttia ja neljäkymmentä sekuntia.


title: Dressed to Kill

text: Albumi merkitsi merkittävää nousua Kissin uralle, sillä albumi saavutti Yhdysvalloissa "Billboard 200"-albumilistalla sijalle 32 kun taas yhtyeen edellinen studioalbumi "Hotter Than Hell" oli yltänyt samaisella listalla korkeimmillaan sijalle 100. ja debyyttialbumi "Kiss" sijalle 87. Albumin mainittavimpia kappaleita ovat muun muassa "She", "Rock Bottom", "C'mon and Love Me" ja "Rock and Roll All Nite", jonka yhtye soittaa edelleen jokaisen konserttinsa viimeisenä kappaleena.


title: Dressed to Kill

text: Kissin laulaja ja rytmikitaristi Paul Stanley kirjoitti albumille neljä kappaletta, basisti-laulaja Gene Simmons kaksi ja soolokitaristi Ace Frehley yhden. Stanley ja Simmons kirjoittivat yhteistyössä yhden kappaleen kuten myös Frehley ja Stanley. Edellä mainittujen ohella albumille päätyi myös kappale "She", jonka Gene Simmons oli kirjoittanut entisen yhtyetoverinsa Stephen Coronelin kanssa soittaessaan edellisessä yhtyeessään Wicked Lester. Myös Paul Stanleyn säveltämä "Love Her All I Can" oli peräisin Wicked Lesterin ajalta. Ace Frehleyn oli tarkoitus laulaa säveltämässään kappaleessa "Getaway", mutta hänen mukaansa "hän oli tuolloin vielä liian ujo joten kappaleen lauluvastuu siirrettiin rumpali Peter Crissille". "Getawayn" ohella Frehley sävelsi myös Paul Stanleyn laulaman kappaleen "Rock Bottom" intron.


title: Dressed to Kill

text: Albumin tuotti Casablanca Recordsin perustaja Neil Bogart, koska Casablancan taloudellinen tilanne ei antanut Kissin silloisen managerin, Bill Aucoinin, mukaan myöten oikean tuottaajan palkkaamiseksi. Albumi nauhoitettiin New Yorkissa Electric Lady-äänitysstudion b-tiloissa, ja albumilla äänittäjänä työskennelleen Dave Wittmanin mukaan yhtä kappaletta kohden käytettiin vain "kaksi tai kolme ottoa ja albumin kaikkien kappaleiden pohjaosat nauhoitettiin studiossa livenä konserttitunnelman taltioimiseksi". Paul Stanley ja Ace Frehley käyttivät albumin äänityksissä kitaroissaan Fenderin Champ-putkivahvistimia ja Gene Simmons Ampegin B-15-bassovahvistinta. Paul Stanleyn mukaan Ace Frehley oli rakentanut kitarakaappinsa pahvilaatikon sisään omalaatuisen äänimaailman aikaansaamiseksi.


title: Dressed to Kill

text: "Dressed to Kill" julkaistiin virallisesti 19. maaliskuuta 1975 vinyylilevynä ja C-kasettina. Albumin uusintapainos julkaistiin vuonna 1985 ja ensimmäinen CD-formaatin painos vuonna 1987. Albumi julkaistiin uudelleenmasteroituna painoksena CD-formaatissa vuonna 1997 osana Kissin "The Remasters"-julkaisusarjaa joka kattoi yhtyeen koko tuotannon vuosien 1974-1989 väliltä. "Dressed to Killin" sijoitus Yhdysvalloissa "Billboard 200"-listalla oli 32, ja Recording Industry Association of America myönsi yhtyeelle albumista kultalevyn vuoden 1977 helmikuussa albumin ylitettyä 500,000 myydyn äänitteen rajan.


title: Dressed to Kill

text: Yhdysvalloissa albumilta julkaistiin kaksi singleä; "Rock and Roll All Nite" b-puolenaan "Getaway" ja "C'mon and Love Me" niin ikään b-puolenaa "Getaway". "Rock and Roll All Nite" nousi "Billboard Hot 100"-listalla korkeimmillaan sijalle 57 kun taas "C'mon and Love Me" ei saavuttanut listasijoituksia laisinkaan. Singlejulkaisujensa kehnosta menestyksestä huolimatta "Dressed to Kill" myi yllättävän hyvin. "Rock and Roll All Niten" liveversio Kissin ensimmäiseltä livealbumilta "Alive!" julkaistiin singlenä vuoden 1975 lokakuussa ja se nousi "Billboard Hot 100"-listan sijalle 12 ja oli Kissin uran ensimmäinen Top 20-single. Se tehosti sekä "Dressed to Killin" että myös "Alive!:n" ja yhtyeen kahden ensimmäisen studioalbumin myyntilukemia ja teki Kissistä 1970-luvun suosituimman yhtyeen Yhdysvalloissa.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text:
Eleonoora (tai Eleonora) Akvitanialainen tai Aliénor Akvitanialainen (n. 1122 – 1. huhtikuuta 1204 Fontevraudin luostarissa) oli kahdesti kuningatar (Ranskan ja Englannin), mutta aina herttuatar (Akvitanian). Hän on keskiajan tunnetuimpia ja vaikutusvaltaisimpia naisia.
Eleonoora oli vanhin Akvitanian herttuan Vilhelm X:n ja tämän puolison Æenor de Chêtelleraultin, Chatêlleraultin varakreivin Aimericin tyttären, kolmesta lapsesta. Vanhempien avioliiton oli järjestänyt trubaduurina kuuluisaksi tullut Akvitanian herttua Vilhelm IV:s ja tämän pitkäaikainen rakastajatar.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora sai nimensä äitinsä Ænorin mukaan, sillä oksitaaninkielinen nimi Aliénor tarkoittaa toista Æenoria. Myöhemmin nimestä on käytetty muotoa Eléanor, joka on pohjoisen d'oc-kielen muoto samasta nimestä.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora varttui Euroopan sivistyneimmässä hovissa, joka oli ritarilaulujen synnyinpaikka. Hän oli ajankohdan naiseksi erinomaisen korkeasti koulutettu sekä osasi kirjoittaa ja puhua latinaa. Hän oli taitava niin musiikissa kuin kirjallisuudessakin, osasi ratsastaa, metsästää haukoilla ja aseilla. Hänestä tuli koko Akvitanian herttuakunnan perijä, kun hänen veljensä Vilhelm kuoli sylivauvana. Herttuakunta oli tuolloisen Ranskan laajin ja varakkain alue. Tämä kaikki teki Eleonoorasta keskiajan varakkaimman ja vaikutusvaltaisimman naisen. Toki hänen omalla tahdollaan ja taidollaan oli myös paljon merkitystä.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Hänen isänsä kuoltua pyhiinvaellusmatkalla Espanjassa vuonna 1137 Eleonoora peri viisitoistavuotiaana Poitiers'n kreivikunnan sekä Akvitanian ja Gasgognen herttuakunnat. Alue oli huomattavasti kuninkaan omia läänityksiä suurempi. Eleonoora oleskeli erityisesti maillaan Akvitanissa ja sen kaupungeissa Bordeaux ja Poitiers, joissa hän piti loistavaa ja raffinoitunutta hoviaan. Herttuatar kutsui hoviinsa lukuisasti artisteja ja eritoten trubaduureja kuten Bernard de Ventadous, Benoît de Sainte-maise, joka omisti Eleonooralle teoksensa "Roman de Troie", Wacen, joka kirjoitti runoelman "Brut" herttuattaren kunniaksi. Rigaud de Barbezieux kirjoitti occitanian kielisiä runoja vuosina 1140–1163. Noin vuoden 1150 tienoilta lähtien Aliénor yhdessä tyttärensä Marie de Champaignen, joka oli kirjailija Chrétien de Troyesin suojelija, piti yllä loistavaa kirjailijahovia aina 1170-luvulle saakka.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora modernisoi eritoten Poitiers'n kaupunkia laatimalla sille uuden vapauskirjan, rakentamalla kauppahallit ja uuden kehämuurin sekä laajentamalla merkittävästi kaupungissa olevaa palatsiaan ja niin edelleen.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora oli perimänsä omaisuuden sekä siihen liittyvien feodaalivelvoitteiden puolesta varmasti Euroopan tavoitelluin naimakauppa. Perittyään isänsä vallan solmi Eleonoora avioliiton Ranskan kruununperillisen Ludvigin, myöhemmin Ludvig VII:n kanssa Bordeaux’ssa 22. heinäkuuta 1137. Vaikka Eleonoora toi avioliittoon mukanaan valtavat maa-alueet, vasta hänen ja Ludvigin mahdollinen poika olisi aikoinaan voinut nimetä itseään Ranskan kuninkaaksi ja Akvitanian herttuaksi ja läänitykset olisivat yhdistyneet, sillä feodaalilain mukaisesti maat kuuluivat Eleonooralle koko tämän elämän ajan.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Vain muutama päivä avioliiton solmimisen jälkeen Eleonooran appi, Ranskan kuningas Ludvig VI kuoli. Näin hänestä tuli nuorena myös Ranskan kuningatar; tosin uusi kuningaskaan ei ollut kuin 17-vuotias nuorukainen. Nuori kuningatar yllytti miestään, joka ei välttämättä ollut nopea tai tehokas päätöksenteossa, lähtemään muiden ylimysten tapaan ristiretkelle. Kun kuningas toteutti suunnitelmansa, Eleonoora lähti naisille hyvin harvinaiseen tapaan mukaan sotaretkelle.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora Akvitanialaisen ja Ludvig VII:n avioliitosta syntyivät lapset:


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Vaikka Eleonooran aviomies Ludvig VII olikin hurskas, hän joutui kuitenkin raivoisaan konfliktiin paavi Innocentius II:n kanssa. Bourgesin arkkipiispanistuin oli tullut vapaaksi ja kuningas kannatti tehtävään omana ehdokkaanaan kansleri Caduria. Vastassa oli paavin ehdokas ja arkkipiispaksi nimetty Pierre de la Charte. Kuningas ilmoitti, että uudella arkkipiispalla ei ole tulemista kaupunkiinsa. Tämä johti välittömästi Ludvigin ja hänen valtakuntansa pannaan julistamiseen.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonooran kehotuksesta Ludvig järjesteli Eleonooran sisaren Petronillan ja Vermandois'n kreivin Raoul I:n avioliittoa, joskin kreivi joutui eroamaan edellisestä puolisostaan, joka puolestaan oli Champagnen kreivin Theobald II:n sisar. Tämä johti sotatilaan kuninkaan ja vasallin välillä, kun vasalli lisäksi oli asettunut tukemaan paavia Burgesin arkkipiispan nimityksessä. Sotaa käytiin vuosina 1142–1144 ja se päättyi kuninkaan miehittäessä Champagnen. Taistelun tuoksinassa kuningas oli hävittänyt koko Vitryn kylän, jonka kirkon polttamisen yhteydessä kaikki 1.300 sinne suojaan mennyttä ihmistä paloi hengiltä. Syyllisyyden vaivaamana Ludvig lupasi joulupäivänä vuonna 1145 lähteä ristiretkelle.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Pääsiäisenä vuonna 1146 Eleonoora ja Ludvig ottivat kummatkin ristiretkiviitan tilaisuudessa, jossa saarnasi Bernhard Clairvauxlainen. Tilaisuus oli historiallisesti ainutlaatuinen, sillä puolisot ja naiset jäivät yleensä kotiin, kun miehet lähtivät sotiin ja eritoten ristiretkelle, vieraaseen maanosaan. Eleonoora ei ollut vain mukana matkaava puoliso, vaan oman, omilta läänityksiltään lähteneen ja aseistetun feodaaliarmeijansa johdossa oleva sotilas. Ennen kokemattomasta tapahtumasta lähti liikkeelle moninaisia huhuja. Eleonooran ja hänen hovinaistensa väitettiin pukeutuneen amatsoneiksi taisteluja varten, mutta tutkimus pitää asiaa vain legendana. Toinen ristiretki alkoi kuitenkin Vézelaysta ja Eleonoora oli sotajoukkoineen siinä mukana. Naisten asema ristiretken aikana sai huomattavaa parannusta, kun tiedotettiin Magdalan Marian haudan löytymisestä.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Toinen ristiretki sinänsä oli suuri pettymys ja tappio. Ludvig oli heikko sotilaallinen johtaja ja kykenemätön ylläpitämään joukkojensa kuria ja moraalia tai tekemään sotatoimissa taktisesti mielekkäitä päätöksiä. Eleonooran outo asema ristiretkeen osallistuvana herttuattarena sai aikaa erilaisia huhuja. Naista ei välttämättä pidetty kykenevänä sotatoimiin tai joukkojen johtamiseen ja siksi huhut kertoivat Eleonooran sukupuolisuhteista milloin johonkin alempaan vasallin, milloin setäänsä Antiokian ruhtinaaseen Raymond de Poitiersiin. Kotimatkan aviopuolisot tekivät erillään.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Sotaretkellään itäiselle Välimerelle Eleonoora oli kuitenkin oppinut paljon Euroopassa vielä kehittymättömiä asioita. Eritoten hän oppi paljon merenkulun säädöksistä, jotka olivat hyvin kehittyneet Välimeren itäosissa. Tästä Eleonoora sai aikaiseksi perustan kaikelle sille, mitä myöhemmin on kutsuttu merilainsäädännöksi. Eleonoora näet saattoi nuo säädökset voimaan omilla läänityksillään, ensin esimerkiksi Oleron saarella ja myöhemmin koko Englannissa. Lisäksi hän kehitti kauppasopimuksia Konstantinopolin ja Pyhän maan kanssa käytävään kauppaan. Eleonoora siis hyödynsi tehokkaasti matkaansa, joka oli osa pieleen mennyttä toista ristiretkeä, koko Euroopan tulevaisuuden hyväksi.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Jo ennen ristiretkelle lähtemistä Eleonooran ja Ludvigin suhde oli heikentynyt. Liitossa kohtasivat toisensa kaksi hyvin erilaista ihmistä, hurskas, lähes munkkimainen Ludvig ja elämäniloinen, älykäs, kultturelli Eleonoora, jolle elämä oli elämistä varten.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Ristiretkeltä palaamisen jälkeen Ludvig VII halusi avioeron puolisostaan, mutta paavin ja eritoten neuvonantajan apotti Sugerin välityksen seurauksena avioerosta luovuttiin vuonna 1151 ja Eleonoora synnytti sovinnon merkiksi parin toisen tyttären. Sen jälkeen kun Ludvigin tärkeä neuvonantaja apotti Suger oli kuollut, tuli avioero uudelleen ajankohtaiseksi. Puolisoiden avioliiton mitätöinti tapahtui vuonna 1152. Beaugencyn konsiili, joka oli tutkinut kuninkaan avioeropyyntöä, löysi avioliiton mitätöinnille perusteen, sillä Ludvigin esi-isän Hugo Capetin vaimo oli samaa sukua kuin Eleonora ja näin aviopuolisot olivat viidennet serkukset. Tämä riitti mitätöimään avioliiton. Historioitsijat ovat melko yksimielisiä siitä, että avioero oli Ludvig VII:n suurin poliittinen virhe, sillä Eleonoora otti itselleen kuuluvat alueet ja niin kuninkaan vallan alaisuudessa olevat alueet vähenivät rajusti.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Kuusi viikkoa edellisen avioliittonsa mitätöinnin jälkeen 18. toukokuuta 1152 Eleonoora avioitui Anjoun kreivin ja Normandian herttuan Henrik Plantagenên kanssa. Eleonoora oli noin 11 vuotta miestään vanhempi ja tosiasiassa samassa sukulaisuussuhteessa kuin oli ollut Ludvig VII:n kanssa. Koko Euroopan täyttäneiden huhujen mukaan Henrikin oma isä olisi ollut Eleonooran rakastaja, joka olisi neuvonut poikaansa naimaan tämän tavoitellun avioliittokohteen ja tietenkin myös hänen omaisuutensa.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Myöhemmän ajan historiantutkimuksen mukaan Eleonoora viehättyi Henrikin kurtiseeraukseen, olihan Henrikillä valloituksia naismaailmassa hyvinkin runsaasti ja syntyihän heidän poikansa Vilhelm vain kuukauden erolla avioliiton ulkopuolisen velipuolensa Geoffreyn kanssa. Henrikillä oli myös muita avioliiton ulkopuolisia lapsia avioliiton ajalta.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Joskus vuosien 1169 ja 1170 välillä Eleonoora pani vireille avioeron, ja hänellä oli tarkoituksena perustaa oma itsenäinen hovinsa perintömailleen Poitoun kreivikunnan pääkaupungin Poitiersiin. Hänen tavoitteena oli perustaa todellinen rakkauden hovi, jossa trubaduurirunoudella olisi ollut keskeinen sijansa. Henrik kuitenkin keskittyi hallitsemaan omiansa ja vaimonsa laajoja läänityksiä. Eleonoora vietti suuren osan ajastaan Poitiers'n hovissaan.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora Akvitanialaisen ja Henrik II:n avioliiton lapset:


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Henrikin avioliiton ulkopuolella syntyneet lapset:


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Vuonna 1172 nuorempi Henrik, Eleonooran poika, kyllästyneenä valtansa vähäisyyteen ja isänsä vihamiesten kannustamana, aloitti vuosien 1173–1174 kapinat, joihin liittyivät myös hänen veljensä Rikhard ja Geoffrey. Kapina sai tukea monilta Englannin paroneilta, kuin myös Ranskan kuninkaalta Ludvig VII:ltä ja Skotlannin kuninkaalta Vilhelm I:ltä. Kun Eleonoora pyrki liittymään kapinallisiin, niin Henrik II kaappasi hänet. Henrik lannisti kapinoinnin ja vangitsi Eleonooran 15 vuoden ajaksi. Vankia hän säilytti eri puolilla Englantia olevissa linnoissa.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Vuonna 1183 Henrik nuorempi aloitti kapinoinnin uudelleen. Velkaisena ja Normandian hallitsemisesta estettynä hän yritti järjestää Limoges'n kaupungissa väijytyksen isälleen. Henrik Nuorella oli apunaan veljensä Geoffreyn sekä Ranskan kuninkaan Filip II Augustuksen lähettämiä joukkoja. Henrik II:n joukot piirittivät kaupungin ja pakottivat Henrik Nuoren pakenemaan sieltä. Tämän jälkeen Henrik Nuori vaelteli ympäri Akvitanian herttuakuntaa, kunnes sairastui ja kuoli. Tähän tietenkin loppuivat kapinoinnit.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Kun Henrik II kuoli, Eleonoora auttoi poikaansa Rikhard I:tä nousemaan valtaistuimelle, ja tämä päästikin äitinsä vankeudesta. Eleonoora hallitsi Englantia valtionhoitajana ja sijaishallitsijana poikansa ollessa mukana kolmannella ristiretkellä ja vankeudessa. Henkilökohtaisesti hän neuvotteli poikansa lunnaista ja matkusti tämän tähden Saksaan. Hän eli kauemmin kuin Rikhard I ja näki vielä nuorimman poikansa Juhana Maattoman nousevan valtaistuimelle.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Elämänsä loppuvaiheet Eleonoora vietti omalla maallaan Fontevraudin luostarissa. Siellä Eleonoora myös kuoli vuonna 1204. Hänet haudattiin luostariin lähelle aviomiestään Henrik II:ta ja poikaansa Rikhard I:tä, jotka kuolivat molemmat ennen häntä. Hautamuistomerkissä hänet on kuvattu lukemassa Raamattuaan.


title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Eleonoora Akvitanialaisesta on kirjoitettu runsaasti niin tieteellisiä kuin muitakin teoksia. Hänen elämästään on tehty elokuvia ja dokumentteja.


title: Ole Norrback

text: Johan Ole Norrback (s. 18. maaliskuuta 1941 Ylimarkku) on suomalainen poliitikko. Hän on Ruotsalaisen kansanpuolueen jäsen ja toimi puolueen puheenjohtajana vuosina 1990–1998. Norrback toimi kansanedustajana vuosina 1979–1987 ja 1991–1999 sekä useissa ministerintehtävissä 1980- ja 1990-luvulla. 2000-luvulla hän toimi Suomen suurlähettiläänä ensin Norjassa ja sitten Kreikassa, josta hän palasi Suomeen syyskuussa 2007.


title: Isla J Brave

text: Isla J Brave (24. huhtikuuta 1988 – 5. kesäkuuta 2005 ) oli ullavalainen lämminveriruuna. Isla J Bravella on suomalaisista lämminverisistä ravureista eniten V65- ja V75-voittoja (59 kappaletta). Startteja kertyi 231, joista voittoja 104. Hevonen ansaitsi radoilta yhteensä 817 063 euroa, ollen parhaina vuosinaan jopa Ullavan kunnan suurin veronmaksaja. Teräsruunaksi kutsutun hevosen ennätykset ovat 11,3aly ja 15,4ke.


title: Isla J Brave

text: Hevosen ohjastajana oli 3- ja 4-vuotiskauden ajan Rainer Björkroth, jonka jälkeen lähes kaikki kilpailut ajoi Aki Antti-Roiko. Isla J Braven omisti Maatalousyhtymä Klemola Oy Ullavasta, valmentajana toimi Petri Klemola. Hevosen oli kasvattanut Pentti Järvelä.


title: Isla J Brave

text: Isla J Brave siirtyi eläkkeelle marraskuussa 2001 juhlallisin seremonioin Kuopion Ravigaalassa, jossa se sai nimensä Tähtien Talliin.


title: Ilkka Tillanen

text: Ilkka Kalevi Tillanen (s. 1981 Mikkeli) on poliitikko ja rap-artisti. Tillanen on toiminut aikaisemmin Vasemmistonuorten toisena varapuheenjohtajana ja Mikkelin kaupunginvaltuuston varajäsenenä Vasemmistoliiton ryhmässä. Kaudella 2010–2011 hän toimi Turun Vasemmistonuorten varapuheenjohtajana.


title: Ilkka Tillanen

text: Tillanen pyrki vuoden 2006 presidentinvaaleihin Utopia 2006 -liikkeen ehdokkaana. Hän kannattajineen katsoi, että Vasemmistoliiton mentyä vaaleissa virallisesti Tarja Halosen taakse, vaaleista puuttui aidosti vasemmistolainen vaihtoehto. Tosin Tillanen kertoi, ettei aktiivisesti pyrkinytkään presidentiksi, vaan ainoastaan ehdokkaaksi voidakseen ottaa julkisesti kantaa. Tukijoukot saivat määräaikaan mennessä kerätyksi 15 440 kannattajakorttia ehdokkuuteen tarvitusta 20 000.


title: Ilkka Tillanen

text: Tillanen esiintyy nykyään muusikkona omalla nimellään. Hänen aikaisemman rap-yhtyeensä nimi oli Isä Aurinkoinen ja Rauhanpanssarit. Vuonna 2012 julkaistiin Tillasen ensimmäinen ei-omakustanteinen albumi "Maailman paras maa – Världens bästa land" Joku Roti Recordsin kautta. Hän teki albumin yhdessä Rantaremmi-yhtyeen kanssa, jonka jäsenet ovat hekin mikkeliläistaustaisia.


title: Ilkka Tillanen

text: Tillanen oli myös ehdokkaana eduskuntaan 2007 ja sai Etelä-Savon vaalipiirissä 658 ääntä.


title: Charlie Kaufman

text: Charles "Charlie" Stewart Kaufman (s. 20. syyskuuta 1958 New York, joidenkin lähteiden mukaan 1. marraskuuta 1958 ) on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja.


title: Charlie Kaufman

text: Hän on käsikirjoittanut elokuvat "Elämäni John Malkovichina", "Human Nature – luonnon pikku oikkuja", "Salaisen agentin tunnustukset", "Adaptation" ja "Tahraton mieli". Elokuvan Adaptation Charlie kirjoitti kuvitteellisen kaksoisveljensä Donald Kaufmanin kanssa. Hän on tehnyt käsikirjoittaja-ohjaaja-yhteistyötä Spike Jonzen, Michel Gondryn ja George Clooneyn kanssa. Tuoreimman elokuvansa "Synecdoche, New York" Kaufman käsikirjoitti ja ohjasi itse.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Lapuan tuomiokirkko sijaitsee Lapualla ja on yksi Suomen yhdeksästä tuomiokirkosta. Se on Lapuan hiippakunnan tuomiokirkko. Kirkko on rakennettu vuonna 1827, ja se on Carl Ludwig Engelin suunnittelema. Kirkon vierellä on kellotapuli, joka on tiettävästi Lapuan vanhin edelleen toiminnassa oleva rakennus. Kirkon pihalla on muun muassa Karjalaan jääneiden muistomerkki, jääkärien muistomerkki, Yrjö Liipolan veistämä enkelipatsas sekä vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki. Kirkon katto- ja lasimaalaukset ovat taidemaalari Paavo Leinosen tekemiä.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Alttarimaalaus on Berndt Godenhjelmin maalaama vuodelta 1845.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Lapuan tuomiokirkossa on vuonna 1938 valmistuneet urut. Ne ovat yhä Suomen suurimmat. Niissä on 85 varsinaista äänikertaa, 6 siirtoäänikertaa ja velesta-lyömäsoitin. Uruissa on neljä sormiota ja jalkio.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Alkujaan Lapuan tuomiokirkossa oli vuonna 1876 valmistuneet kirkkourut. Ne olivat 14-äänikertaiset Jens Alexander Zachariassenin valmistamat urut. Myöhemmin 1930-luvulla kirkkoon päätettiin hankkia iso ja ajanmukainen soitin. Alun perin Lapuan tuomiokirkkoon oli suunniteltu noin 50-äänikertaiset urut. Uusista uruista järjestettiin kuitenkin tarjouskilpailu tšekkoslovakialaisen Riegerin ja suomalaisen Kangasalan urkutehtaan välille. Uusia kirkkourkuja oli mukana suunnittelemassa Tampereen vanhan kirkon urkuri Aarne Wegelius, joka oli tuona aikana merkittävä urkuasiantuntija Suomessa.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Tarjouskilpailun aikana urkujen koko kasvoi ja hinta laski. Lopullisen tarjouksen voitti Kangasalan urkutehdas. Lopulta urkuihin tuli yhteensä 6667 urkupilliä, joista seitsemäntoista äänikerran pillit ovat peräisin kirkon vanhemmista Zachariassen-uruista. Urkujen ensimmäinen sormio on vankka koraalisormio ja toinen on positiivityyppinen sormio. Kolmas sormio on voimakas, ranskalaistyylinen paisutuspillistö ja neljäs sormio täydentää kolmatta sormiota. Jalkiossa on bassoääniä ja soolojen soittoon sopivia sointeja.


title: Lapuan tuomiokirkko

text: Urkujen koneisto on sähköpneumaattinen. Osaa uruista on kuitenkin mahdollista soittaa polkemalla. Urkujen soittopöytä sijaitsee lehterin kaiteen vieressä. Alttaritaulun takana on kaukourut, joita voidaan soittaa pääurkujen soittopöydän lisäksi liikuteltavasta soittopöydästä. Urkujen julkisivu koostuu teräksisistä mykistä pilleistä, jotka muodostavat leveän ja yläosastaan kirkon kattoa mukailevan kaaren.


title: Alive!

text: Alive! on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Kissin livealbumi vuodelta 1975. Se oli yhtyeen uran ensimmäinen livealbumi, ja sen julkaisi levy-yhtiö Casablanca Records alun perin 10. syyskuuta 1975. "Alive!" oli yhtyeen läpimurtoalbumi, ja sen on sanottu olevan eräs kaikkien aikojen parhaimmista livealbumeista. Kiss levytti albumin vuoden 1975 kesällä tuottaja Eddie Kramerin kanssa ollessaan kiertueella tuoreimman albuminsa "Dressed to Kill" tiimoilta. "Alive!" sisältää valikoiman kappaleita yhtyeen kolmelta ensimmäiseltä albumilta; "Kiss", "Hotter Than Hell" ja "Dressed to Kill".


title: Alive!

text: Albumin tekeminen oli levy-yhtiö Casablanca Recordsille ja yhtyeelle taloudellinen riski, sillä kolme ensimmäistä Kiss-albumia eivät olleet saavuttaneet juurikaan menestystä ja livealbumien suosio oli vuonna 1975 varsin heikkoa. Yhtyeen manageri Bill Aucoin ja Casablancan perustaja Neil Bogart kuitenkin uskoivat, että livealbumin avulla olisi mahdollista taltioida levylle yhtyeen jo suosituiksi muodostuneiden konserttien tunnelma. "Alive!" onnistui vangitsemaan Kiss-konsertin energisyyden ja soundin levylle, mutta yhtye on myöntänyt, että albumia myös korjailtiin jälkikäteen studiossa kokonaislaadun parantamiseksi.


title: Alive!

text: "Alive!:n" singlenä julkaistiin lokakuussa 1975 liveversio yhtyeen aiemmin samana vuonna "Dressed to Kill" -albumille levyttämästä kappaleesta ”Rock and Roll All Nite”, joka siivitti albumin yhtyeen siihenastisen uran suurimmaksi lista- ja myyntimenestykseksi. ”Rock and Roll All Nite” -single nousi Billboard Hot 100 -listan sijalle 12, ja siitä tuli yhtyeen uran tavaramerkkikappale ja Kiss-klassikko. "Alive!" saavutti Billboard 200 -albumilistalla yhdeksännen sijan ja ylitti kultalevyn rajan ensimmäisenä Kiss-albumina vuoden 1975 joulukuussa. Se pysyi Yhdysvalloissa albumilistalla yhteensä 110 viikon ajan.


title: Alive!

text: Albumia seurasi vuonna 1977 toinen livealbumi "Alive II", vuonna 1993 "Alive III" ja vuonna 2003 yhdessä Melbournen sinfoniaorkesterin kanssa levytetty "".


title: Alive!

text: "Rolling Stonen" vuonna 2003 julkaisemalla 500 Greatest Albums of All Time -listalla "Alive!" oli sijalla 159.


title: Alive!

text: Vuonna 1973 perustettu Kiss oli ennen "Alive!:a" levyttänyt kolme studioalbumia: "Kiss" (1974), "Hotter Than Hell" (1974) ja "Dressed to Kill" (1975). Albumien menestys oli kuitenkin ollut vaatimatonta, ja yhtyeen toimeentulo oli käytännössä manageri Bill Aucoinin luottokortin varassa. Heikosta levynmyynnistään huolimatta Kiss oli jo varsin suosittu live-esiintyjä, ja yhtye oli tunnettu näyttävistä sekä energisistä konserteistaan. Yhtyeen kolmen ensimmäisen albumin ei koettu sisältävän tai välittävän yhtyeen keikkojen tunnelmaa, mikä sai yhtyeen ja levy-yhtiö Casablanca Recordsin harkitsemaan livealbumin tekoa.


title: Alive!

text: Casablanca Records oli vuonna 1975 ajautumassa taloudelliseen ahdinkoon. Yhtiön perustaja Neil Bogart ja Bill Aucoin olivat kuitenkin vakuuttuneita livealbumin tekemisestä. Albumin tekeminen oli riski, sillä ottaen huomioon kolmen ensimmäisen Kiss-albumin heikon myynnin ja livealbumien laskussa olleen suosion "Alive!" voisi joko pelastaa tai päättää sekä Casablancan toiminnan että yhtyeen uran. Albumin tuottajaksi pestattiin Eddie Kramer, joka oli tuottanut yhtyeen alkuperäisen demon vuonna 1973 Electric Lady -studiossa.


title: Alive!

text: "Alive!", jonka tavoite oli ikuistaa Kiss-konsertin energisyys ja tunnelma levylle, levytettiin neljässä "Dressed to Kill" -kiertueen konsertissa vuoden 1975 kesällä. Yhtye taltioi konserttinsa Detroitissa, Clevelandissa, Davenportissa ja New Jerseyn Wildwoodissa. Kiss ja Eddie Kramer työstivät albumia myöhemmin Electric Lady -studiossa sen kokonaislaadun parantamiseksi. Albumin korjaaminen studiossa on myöhemmin herättänyt laajalti keskustelua sen ”autenttisuudesta” livealbumina, eikä albumin konserteissa äänitetyistä ja studioissa korjatuista osista ole olemassa tarkkaa määritelmää.


title: Alive!

text: Albumin nimi "Alive!" on johdettu brittiläisen Slade-yhtyeen livealbumista "Slade Alive!". Slade oli eräs Kissin keskeisimmistä innoittajista ja esikuvista.


title: Alive!

text:
A-puoli
B-puoli


title: Alive!

text:
A-puoli
B-puoliAlbumin ensimmäinen levy julkaistiin uudelleen nimellä Hotter Than Metal vuonna 1982. Siinä on uusi kansikuva, ja se julkaistiin lähinnä Alankomaiden markkinoille. Albumin kannessa esiintyvät Gene Simmons, Paul Stanley, Ace Frehley ja Eric Carr. Simmonsilla, Stanleylla ja Frehleyllä on kannessa "Unmasked"- ja "Dynasty"-levyjen aikaiset asut, kun taas Carrin asu suunniteltiin juuri ennen levyn ilmestymistä. Carr ei soita yhdelläkään levyn kappaleella.


title: Ärmätti

text: Ärmätti () on Menandroksen kirjoittama, niin kutsuttua uutta komediaa edustanut antiikin kreikkalainen komedia. Se kertoo vanhasta ja köyhästä, muita ihmisiä vihaavasta ärmätistä nimeltä Knemon, ja rikkaan miehen pojan Sostratoksen yrityksestä saada tämän tytär vaimokseen.


title: Ärmätti

text: Menandroksen "Ärmätin" ensiesitys tapahtui Ateenan Dionysoksen teatterilla Lenaia-juhlilla tammi-helmikuussa vuonna 316 eaa. Se voitti tuolloin juhlien näytelmäkilpailussa ensimmäisen palkinnon. "Ärmätti" on Menandroksen ja koko uuden komedian ainoa näytelmä, joka on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisuudessaan. Näytelmän olemassolo tunnettiin pitkään vain hajanaisten kirjallisten lähteiden kautta. Sen lähes kokonainen teksti löydettiin Egyptistä vuonna 1952 papyruksista, jotka olivat peräisin 200-luvulta jaa. Ne muodostavat nykyisin osan Bodmerin papyruksia ja Oksyrhynkhoksen papyruksia.


title: Ärmätti

text: Kreikan sana "dyskolos" tarkoittaa ihmisvihaajaa. Plautuksen komedia "Dyscolus" on todennäköisesti perustunut Menandroksen esikuvaan. Molièren "Ihmisvihaaja"-näytelmässä on joitakin samankaltaisuuksia kuin tässä paljon vanhemmassa samannimisessä teoksessa.


title: Ärmätti

text: "Ärmätti" edustaa tyyliltään ja henkilöhahmoiltaan niin kutsuttua uutta komediaa. Näytelmästä on säilynyt 969 runosäettä. Sen tekstistä puuttuu vain muutama säe.


title: Ärmätti

text: Näytelmä alkaa Pan-jumalan prologilla, jossa kuvataan tapahtumien sijoittuvan Fyleen Attikan maaseudulla. Siellä sijaitsee pieni maatila, joka kuuluu Knemonille, näytelmän ärmätille, joka on pahansisuinen vanha mies ja elää tilallaan tyttärensä, jonka nimeä ei mainita, sekä orjattarensa Simiken kanssa. Pan kertoo myös Knemonin taustasta: Tällä on vaimo Myrrhine, jolla oli poika Gorgias aiemmasta avioliitosta, josta joutui leskeksi. Vaimon kanssa Knemon sai tyttärensä. Pian tämän jälkeen vaimo jätti Knemonin, koska tämä kohteli häntä huonosti, ja elää nyt poikansa Gorgiaan luona.


title: Ärmätti

text: Pan saa aikaan sen, että rikkaan tilanomistajan Kallippideen poika Sostratos rakastuu Knemonin tyttäreen ensisilmäyksellä. Sostratos kertoo ystävälleen Khaireaalle rakastuneensa. Paikalle tulee Sostratoksen orja Pyrrhias, jonka Sostratos oli lähettänyt puhumaan Knemonille. Orja kertoo Knemonin lyöneen häntä ja ajaneen hänet pois mailtaan turvepaakkuja, kiviä ja päärynöitä heitellen, ennen kuin hän ehti kertoa mitään isäntänsä kosioaikeista.


title: Ärmätti

text: Seuraavaksi Knemon itse astuu näyttämölle, äristen, että maailmassa on liikaa ihmisiä, kun taas hän itse ei haluaisi nähdä ketään, vielä vähemmän omalla tontillaan:


title: Ärmätti

text: Knemon raivostuu vielä enemmän, kun näkee Sostratoksen seisovan ovellaan, eikä avaa ovea. Silloin Knemonin tytär tulee noutamaan vettä kaivolta, ja Sostratos pyrkii auttamaan tätä. Tytön velipuolen Gorgiaan orja Daos näkee kohtauksen, ja kertoo siitä isännälleen.


title: Ärmätti

text: Gorgias saapuu, peläten Sostratoksella olevan pahoja aikeita tytön suhteen. Sostratos saa tämän kuitenkin vakuuttuneeksi siitä, että on aidosti rakastunut tyttöön, ja aikoo tehdä mitä tahansa, että saa tämän puolisokseen. Gorgias kuitenkin epäilee, että Knemon suhtautuisi kosintaan suosiollisesti, mutta lupaa keskustella asiasta ärmätin kanssa peltotöiden yhteydessä, ja pyytää Sostratoksen mukaansa.


title: Ärmätti

text: Gorgiaan orja Daos huomauttaa Sostratokselle, että Knemon tulee suhtautumaan tähän vihamielisesti, jos näkee tämän vetelehtimässä pellolla hienoissa vaatteissa. Sen sijaan Knemon suhtautuisi kosijaan myötämielisemmin, jos luulee tämän olevan itsensä kaltainen köyhä maanviljelijä. Sostratos on halukas tekemään mitä tahansa tytön eteen, ja pukeutuu karheaan lampaantaljaan ja alkaa kaivella peltoa muiden tavoin. Gorgiaalle Daos sanoo kahden kesken, että heidän tulisi kyseisenä päivänä tehdä työtä moninverroin normaalia kovemmin, niin että Sostratos uupuu ja lakkaa kiusaamasta heitä.


title: Ärmätti

text: Päivän päätyttyä Sostratos on kipeänä ruumiillisesta työstä, eikä edes saanut tavata Knemonia. Knemonin orjatar Simike saapuu, ja kertoo Panin juhlien valmistelujen alla pudottaneensa kaivoon ensin sangon ja sitten hakun, jolla yritti onkia sangon ylös. Pian kuuluu huuto, että saita Knemon itse on pudonnut kaivoon yrittäessään saada ämpärin ja hakun ylös. Gorgias laskeutuu alas kaivoon auttamaan, kun Sostratos keskittyy tämän tyttären katseluun ja lohdutteluun.


title: Ärmätti

text: Knemon saadaan ylös. Tämä on nyt nöyrempi ja muuttaa mieltään siitä, ettei kukaan muka tekisi koskaan mitään epäitsekästä. Kiitokseksi hän sanoo ottavansa Gorgiaan omaksi pojakseen ja antaa tälle omaisuutensa. Hän myös pyytää Gorgiasta etsimään aviomiehen tyttärelleen. Gorgias luovuttaa tytön Sostratokselle. ja Knemon antaa hyväksyntänsä liitolle. Sostratos antaa puolestaan yhden sisaristaan Gorgiaan vaimoksi. Gorgias ei kuitenkaan haluaisi naida rikasta tyttöä, koska on itse köyhä, ja kieltäytyy. Sostratoksen isä Kallippides, joka on myös tullut juhliin, kuitenkin saa hänet muuttamaan mielensä.


title: Ärmätti

text: Kaikki aloittavat juhlat, paitsi Knemon, joka on yksin kotonaan. Orjat ja palvelijat, joita hän on vuosien varrella loukannut, kiusaavat Knemonia hakkaamalla hänen oveaan ja pyytämällä lainaksi toinen toistaan erikoisempia tavaroita. Lopulta kaksi miehistä seppelöi ärmätin ja raahaa hänet väkisin juhliin tanssimaan.


title: Axel Lille

text: Axel Johan Lille (28. maaliskuuta 1848 Helsinki – 28. kesäkuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän perusti Ruotsalaisen kansanpuolueen vuonna 1906 ja toimi sen kansanedustajana ja ensimmäisenä puheenjohtajana 1906–1917. Lille kuului kansallisesti ajatteleviin suomenruotsalaisiin piireihin.


title: Axel Lille

text: Lille väitteli lakitieteen tohtoriksi vuonna 1882. Hän oli porvarissäädyn jäsen valtiopäivillä 1885–1900 ja kansanedustaja 1917. Hän perusti Vikingen-sanomalehden, perusti uudelleen Bobrikovin ikuisiksi ajoiksi lakkauttaman Nya Pressenin ja oli sen päätoimittajana 1906–1914, Svenska Finlandin päätoimittaja 1914–1915, kuten myös niiden seuraajan Dagens Pressin.


title: Axel Lille

text: Lille on tiettävästi ensimmäinen, joka esitti julkisesti ajatuksen Suomen itsenäistymisestä, puhuessaan 9. huhtikuuta 1902 Nylands nationin juhlassa. Samana vuonna hän muutti Ruotsiin ja sai Ruotsin kansalaisuuden vuonna 1903.


title: Axel Lille

text: Axel Lille -mitali on nykyisin korkein puolueen myöntämä kunniamerkki.


title: Axel Lille

text: Axel Lillen isä oli teologi ja kirkkohistorian professori Bengt Olof Lille.


title: Conmebol

text: Conmebol eli CSF (CONfederación sudaMEricana de FútBOL) on Etelä-Amerikan jalkapalloliitto. Se on perustettu vuonna 1916 perustajäseninään Argentiina, Brasilia, Chile ja Uruguay. Myöhemmin siihen ovat tulleet mukaan myös Paraguayn (1921), Perun (1925), Bolivian (1926), Ecuadorin (1927), Kolumbian (1936) ja Venezuelan (1952) jalkapalloliitot, joten se käsittää kymmenen eri liittoa. Etelä-Amerikkaan kuuluvat Suriname, Guyana ja Ranskan Guayana eivät puolestaan ole Conmebolin jäseniä. Päämajaansa Conmebol pitää Paraguayn pääkaupungissa Asunciónissa.


title: Conmebol

text: Tärkeimpiä Conmebolin järjestämiä kilpailuja ovat maajoukkueiden Copa América sekä seurajoukkueille järjestettävät Copa Libertadores de América (verrattavissa Mestarien liigaan) ja Copa Sudamericana (verrattavissa UEFA Cupiin).


title: Destroyer

text: Destroyer on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 15. maaliskuuta 1976 ja sen tuotti Bob Ezrin. "Destroyerin" myötä yhtyeen studioalbumien musiikillinen ilmaisu siirtyi aiempaa hiotummaksi, mihin Bob Ezrinin panos tuottajana vaikutti suuresti. "Destroyer" on myös ensimmäinen Kissin studioalbumi, jolla vaikuttaa yhtyeen ulkopuolisia muusikoita ja jolla yhtye käytti myös muiden lauluntekijöiden työstämiä kappaleita.


title: Destroyer

text: "Destroyer" debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200-albumilistalla varsin heikosti 81. listasijalla. Albumin myynti kääntyi kuitenkin nousuun kappaleen "Beth" noustua hitiksi, ja vain hieman yli kuukautta myöhemmin "Destroyer" nousi Billboardin listalla jo sijalle 11. Albumi oli myös hyvin suosittu Kanadassa ja Euroopassa, jossa Kiss myös teki uransa ensimmäisen kiertueen pian albumin julkaisemisen jälkeen.


title: Destroyer

text: Albumilta julkaistiin Yhdysvalloissa neljä singleä: "Shout It Out Loud", "Flaming Youth", "Detroit Rock City" ja "Beth". Suurimman menestyksen ja huomion albumin singlejulkaisuista sai osakseen "Beth", joka ylsi Billboard Hot 100 -singlelistalla seitsemänneksi ja palkittiin People’s Choice Awardilla vuonna 1977.