title: Koiviston Auto

text: Vuonna 1991 Koiviston Auto meni mukaan pääkaupunkiseudun liikenteeseen ostamalla Itä-Helsingissä ja Vantaalla vuodesta 1928 toimineen Oy Liikenne Ab:n. Vuonna 1998 Koiviston Auton omistukseen siirtyi vantaalainen Lähilinjat Oy. Vuonna 1995 Koiviston Auto osti Lauttakylän Auto Oy:n Länsilinjat Oy:n omistajilta Esko ja Jorma Penttilältä sekä Asta Salomäeltä. Vuonna 1996 Koiviston Auto laajensi toimintaansa Turun seudulle ostaessaan turkulaisen Vesman Liikenne Oy:n. Vuosituhannen loppuun mennessä Koiviston Autoon liitettiin näiden lisäksi vielä 18 linja-autoyritystä. Vuonna 1998 Koiviston Auto Oy:ssä työskenteli 1320 henkilöä (autohenkilökuntaa 1080, huolto- ja korjaamohenkilökuntaa 120 ja toimihenkilöitä 120), sen liikevaihto oli runsaat 400 miljoonaa markkaa ja sillä oli lähes 650 linja-autoa.


title: Koiviston Auto

text: Liikenteen kilpailuttamisen kiristyessä Koiviston Auto päätti vetäytyä pääkaupunkiseudulta 2000-luvun alussa ja Oy Liikenne Ab ajettiin alas. Vuonna 2001 Koiviston Auto ei enää jättänyt mitään tarjouksia pääkaupunkiseudun linjoista. Viimeinen Koiviston Auton hoitama linja oli Helsingistä Vantaan Päiväkumpuun.


title: Koiviston Auto

text: Koiviston Auto-konsernin nykyinen toimitusjohtaja on Antti Norrlin. Suurimpia 2000-luvulla tehtyjä kauppoja on ollut Satakunnan Liikenne Oy:n osto vuonna 2007. Vuonna 2008 konsernilla oli 815 linja-autoa, joista Kabuseja oli noin viidesosa. Muut autot olivat pääosin Volvo- ja Scania-merkkisiä.


title: Koiviston Auto

text: Lokakuussa 2015 Koiviston Auto teki paluun pääkaupunkiseudulle, kun se ilmoitti ostavansa Helsingin Bussiliikenteen.


title: Koiviston Auto

text: Lokakuussa 2018 Koiviston Auto osti Onnibus.com Oy.n koko osakekannan. Koiviston Auto ilmoitti, että onnibus brändi säilyy.


title: Koiviston Auto

text: Koiviston Auto -yhtymään kuuluvat seuraavat yritykset:


title: Manhattan-projekti

text: Manhattan-projekti eli Manhattan Engineer District (suom. "Manhattanin piiri-insinöörit") oli Yhdysvaltain käynnistämä toisen maailmansodan aikainen ohjelma, jonka tavoitteena oli kehittää ydinase. Tämä tavoite saavutettiin vain 27 kuukauden työn jälkeen.


title: Manhattan-projekti

text: Suhteellisuusteorian kehittäjä Albert Einstein kirjoitti vuonna 1939 Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Rooseveltille kirjeen, jossa hän kertoi Saksasta kantautuneiden tietojen pohjalta atomipommin rakentamisen olevan mahdollista. Yleisen käsityksen mukaan Einstein myönsi tukensa ydinpommin kehittämiselle ja atomitutkimukselle. Einstein allekirjoitti itse ja laati fyysikko Leo Szilardin kanssa kirjeen presidentti Rooseveltille. Einstein tiedosti mahdollisen vaaran, jonka natsi-Saksa muodostaisi jos se onnistuisi saamaan ydinaseen ensimmäisenä. Vaikka Einstein katsoi olevansa pasifisti, hän piti voimankäyttöä joskus tarpeellisena ja kannatti amerikkalaisten atomitutkimusta ja atomipommitutkimusta. Itse kirjeessä Rooseveltille korostettiinkin eritoten natsi-Saksan atomitutkimuksen verkkaista etenemistä, ja kehotettiin Yhdysvaltoja panostamaan atomitutkimukseen. Samassa kirjeessä nostettiin esille mahdollisen atomipommin suuri tuhovoima, sekä fissioreaktion mahdollisuudet energiantuotantoa varten.


title: Manhattan-projekti

text: Vasta toisen maailmansodan jälkeen Einstein tuli katumapäälle koska oli tukenut vuonna 1939 atomipommin kehittämistä. Haastattelussa Einstein oli todennut, että jos hän olisi tiennyt natsien atomipommiprojektin epäonnistuvan, niin Einstein ei olisi tuolloin tukenut atomipommin kehittämistä kirjeellään. Einstein kuitenkin oli jo vuonna 1939 pitänyt natsi-Saksaa pahana uhkana, joten atomipommin tukemista amerikkalaisille hän ei pitänyt yhtä huonona vaihtoehtona.


title: Manhattan-projekti

text: Einstein ei osallistunut lähemmin huippusalaiseen Manhattan-projektiin. Amerikkalaiset sotilasviranomaiset pitivät Einsteinia turvallisuusriskinä hänen vasemmistolaisten mielipiteidensä takia.


title: Manhattan-projekti

text: Vuonna 1939 Otto Hahn, Lise Meitner ja Fritz Strassmann olivat tehneet Saksassa kokeita, joissa todettiin uraaniytimien halkeavan neutronipommituksessa.


title: Manhattan-projekti

text: Manhattan-projektia johtivat fyysikko Robert Oppenheimer ja armeijan puolelta insinöörikenraali Leslie Groves, jonka huomattavin saavutus ennen tätä oli Pentagonin rakentaminen; Groves tunnettiin liikanimellä ”armeijan paras kasarminrakentaja”. Pommin rakentaminen edellytti lukuisia tutkimuksia ja keksintöjä. Hankkeeseen värvättiin mukaan suuri määriä ihmisiä ja laitoksia. Erilaiset kaupalliset yritykset, kuten esimerkkinä mainiten: Bechtel, B&W (Babcock and Wilcox) sekä Monsanto ja DuPont osallistuivat nekin tähän suurimittaiseen projektiin. Työt aloitettiin alkuvuodesta 1939: ensin perustamalla erityiskomitea ("Interim Committee") — joka suoraan vastuullinen Yhdysvaltain presidentille, ja ostamalla 6 000 dollarin arvosta grafiittia, jota tarvittiin hallitun ydinfission hidastimena.


title: Manhattan-projekti

text: Käänteentekevä tapahtuma lienee ollut Niels Bohrin saapuminen Tanskasta Yhdysvaltoihin Princetonin yliopiston kutsumana 16. tammikuuta 1939.


title: Manhattan-projekti

text: Huomattiin, että rikastetun uraanin lisäksi myös plutoniumia voitiin käyttää pommimateriaalina. Enrico Fermi suoritti 2. joulukuuta 1942 hankkeen kannalta välttämättömän ketjureaktiokokeen, jonka pelättiin riistäytyvän käsistä, mutta joka kuitenkin pysyi hallinnassa. Fermi oli valinnut tarkasti miehet, jotka hoitivat ohjaussauvoja, lisäksi miilun yläpuolelle oli sijoitettu erityiselle telineelle itsemurharyhmäksi kutsuttu neljän miehen ryhmä, joiden vieressä oli neljä sadan litran pullollista väkevöityä kadmiumliuosta. Jos reaktio olisi voimistunut hallitsemattomaksi, miehet olisivat murskanneet pullot – tämä olisi kuitenkin merkinnyt käytännössä reaktorin tuhoa. Siksi Fermi käskikin itsemurharyhmän tarkkailla häntä itseään ja murskata pullot vasta kun hän kaatuisi kuolleena maahan – muuten hän uhkasi mukiloida miehet pajavasaralla.


title: Manhattan-projekti

text: Reaktorin kolme säätötankoa kuitenkin toimivat täysin lasketusti ja määräaikaan Fermi määräsi apulaisensa Walter Zinnin laskemaan köydellä ohjatun säätötangon alas, mikä hiljensi reaktion.


title: Manhattan-projekti

text: Ensimmäinen atomimiilu oli syntynyt. Ohjelmassa tutkittiin muutamaa uraanin rikastamismenetelmää, joista Harold Clayton Ureyn johdolla toteutettu kaasudiffuusio osoittautui käyttökelpoisimmaksi. Kaasudiffuusion hyödyntämiseksi oli rakennettava valtava erottelutehdas. Plutonium, jota syntyy atomimiilussa (ydinreaktorissa) erotellaan niin sanotussa jälleenkäsittelyssä. Tämäkin ala vaati omat keksintönsä.


title: Manhattan-projekti

text: Tammikuuhun 1945 mennessä, aloitti toimintansa Hanfordin plutoniumin erottelulaitos ja Oak Ridgen rikastuslaitos. Havaittiin, ettei plutoniumpommista kannata käytännössä tehdä tykkityyppistä, koska tykistä tulisi epäkäytännöllisen pitkä sekä niin painava, ettei sitä voitaisi kuljettaa pommikoneessa.


title: Manhattan-projekti

text: Atomipommin räjäytystä edelsi monia laboratoriokokeita, joissa muun muassa etsittiin sopivat muodot räjähdelinsseille, jotka taittavat sytyttimestä lähtevät shokkiaallot kohti pallon keskipistettä. Räjähdelinssissä on sekä hidasta että nopeaa räjähdettä. Fissioasetta päästiin kuitenkin testaamaan vasta kesällä 1945, jolloin sota Euroopassa oli jo loppunut. Ennen atomipommia räjäytettiin kokeeksi radioaktiivisella aineella suolattu 108 tonnin räjähdelataus ns. ”sadan tonnin testi”.


title: Manhattan-projekti

text: Uraanipommia ei katsottu tarpeelliseksi testata koeräjäytyksellä. Pommin toimintaa eli lähinnä kriittisen massan suuruutta, kuitenkin mallinnettiin erilaisin testein, joista osa oli vaarallisia.


title: Manhattan-projekti

text: Plutonium-pommi oli sen sijaan rakenteeltaan niin monimutkainen, että sen toiminta haluttiin varmistaa koeräjäytyksellä.


title: Manhattan-projekti

text:
Alamogordossa 30 metriä korkeassa terästornissa (koordinaatit ) 16. heinäkuuta 1945 suoritettu ensimmäinen koeräjäytys – koodinimeltään Trinity (kolminaisuus) – onnistui hyvin.
Pommi oli läpimitaltaan noin 1,5 -metrinen pallo, jonka kyljessä oli räjäytyslaite. Pallo koostui pääosin räjähteistä, joiden keskellä oli noin 6,2 kg painava plutoniumpallo, jonka läpimitta oli yhdeksän senttimetriä. Kahdesta eri räjähdetyypistä muotoillut ”linssit” puristivat räjähtäessään plutoniumpallon kriittiseksi, jolloin ketjureaktio alkoi. Ketjureaktio kiihtyi räjähdykseksi, josta vapautunut energia nosti lämpötilan kymmeneen miljoonaan asteeseen.


title: Manhattan-projekti

text: Ulospäin räjähdys näkyi aluksi sokaisevana välähdyksenä, johon osattiin varautua: tarkkailijoilla oli suojalasit. Ensimmäisen kokeen voimaksi arvioitiin ennalta 5–10 kilotonnia TNT:tä. Pommin voima kuitenkin yllätti tiedemiehetkin, sillä räjähdys oli useita kertoja suunniteltua voimakkaampi, sen teho vastasi 20–22 kilotonnia. Räjähdys oli niin voimakas, että se rikkoi monia mittalaitteita.


title: Manhattan-projekti

text: Pommin välähdys nähtiin noin 300 kilometrin päähän ja se oli 30 km:n päässä useita keskipäivän Aurinkoja kirkkaampi, niin että se kykeni sokeuttamaan ihmisen tilapäisesti noin 15 km:n päästä. Välähdys muuttui nopeasti laajenevaksi tulipalloksi, joka kasvoi kahdessa sekunnissa 600 m:n läpimittaiseksi ja lopulta 1,5-kilometriseksi. Tulipallon sisällä tapahtuva kaasun virtaus muutti tulipallon hehkuvaksi pilveksi, johon syntyi maasta imeytyvästä aineesta koostuva kanta. Kun tulipallo kohosi ja jäähtyi, räjähdys näytti sienipilveltä ja lopulta pilarilta. Sitten eri suunnilta puhaltavat tuulet hajottivat pilven eri suuntiin. Pilvi kohosi viidessä minuutissa noin 12 km:n korkeuteen. Ääni kuultiin ainakin 160 km:n päähän.


title: Manhattan-projekti

text: Pommin alustana ollut terästorni haihtui valtaosin: siitä jäi maan pinnalle vain vääntynyttä terästä ja betonia. Kaikki kasvillisuus hävisi matalasta 80 m:n säteisestä kraatterista, joka vietti lievästi keskustaa kohti. Kraatteri syntyi pääosin pommin paineaallon puristuksesta. Kraatterin keskellä oli noin 50 metrin läpimittainen matala malja, jonka syvyys oli 2 m. Pommi ei kaivanut suurta kuoppaa, sillä sitä ei räjäytetty aivan maan pinnalla. Radioaktiivinen laskeuma silti syntyi.


title: Manhattan-projekti

text: Merkittävää radioaktiivisuutta ei havaittu räjäytyspaikan läheisyydessä, mutta kauempana laskeuma oli paikoin huomattavan voimakas. Radioaktiivisuutta havaittiin ainakin 160 kilometriä pitkällä ja 50 kilometriä leveällä alueella. Noin 30 km:n päässä havaittiin ”kuuma kohta”, jossa oli runsaasti säteilyä. Joitakin evakuointeja tehtiin, muttei siirretty esimerkiksi 0,9 km:n päästä ”Kuumasta kanjonista” sijaitsevaa Ratcliffin perhettä.


title: Manhattan-projekti

text: Pian tämän jälkeen keskusteltiin siitä, voitaisiinko atomiasetta käyttää Japania vastaan. Monet vastustivat ajatusta, mutta lopulta päädyttiin pudottamaan kaksi pommia. Pommituskohteiksi valittiin 16. huhtikuuta 1945 Hiroshima, Niigata, Kokura ja Nagasaki. Nämä kaupungit säästettiin tavanomaisilta pommituksilta, jotta atomipommin vaikutukset pystyttäisiin mittaamaan.


title: Oracle Solaris

text: Oracle Solaris (koko nimeltään "Solaris Operating Environment") on Sun Microsystemsin kehittämä kaupallinen käyttöjärjestelmä, jonka nykyään omistaa Oracle. Sun ilmoitti julkaisevansa Solarisin OSI:n hyväksymällä avoimen lähdekoodin lisenssillä kesällä 2005. Solaris perustuu SunOS käyttöjärjestelmään. Sunin termistössä käyttöjärjestelmä on edelleen "SunOS" ja sen päälle rakentuva kokonaisuus, "Solaris", käyttöympäristö.


title: Oracle Solaris

text: Solarisin juuret ovat Sunin varhaisessa BSD Unixiin perustuvassa käyttöjärjestelmässä SunOS. Sun siirtyi Unixin System V -haaraan SunOS 5.0:n myötä heinäkuussa 1992.


title: Oracle Solaris

text:
SunOS 5.0:n päälle rakennettu käyttöympäristö sai nimen Solaris 2.0 ja edelliset, SunOS 4 -versioihin perustuvat käyttöjärjestelmät saivat jälkikäteen nimen Solaris 1.
SunOS:ssä on ollut vuoden 1984 kesästä lähtien virtuaalinen tiedostojärjestelmä (VFS), joka sallii järjestelmän useita erilaisia konkreettisia tiedostojärjestelmiä. Vastaava toteutus on myös muun muassa Linux-ytimessä.


title: Oracle Solaris

text:
Solarisin käyttöliittymä oli aluksi "OpenWindows". Versiossa 2.6 mukaan tuli Common Desktop Environment (CDE) ja versiossa 10 on mukana Java Desktop System (GNOME-pohjainen), ja versiossa 11 GNOME (GNOME).
Solaris 2.6:n jälkeen etuliite "2." pudotettiin nimestä ja lokakuussa 1998 julkaistu versio nimettiin Solaris 7:ksi.


title: Oracle Solaris

text: Solaris on käytössä pääasiassa SPARC-suorittimilla, vaikkakin jo SunOS 4.0.2 on toiminut Sunin i386-alustalla. PC-koneille tuki tuli Solaris 2.1:ssä joulukuussa 1992. Solaris 2.5.1 (toukokuu 1996) käännettiin myös PowerPC-suorittimelle, mutta suunnitellun "PowerPC Reference Platformin" mukaisia koneita ei julkaistu. Solaris 10:ssä on tuki SPARC-, x86- ja AMD64-alustoille.


title: Oracle Solaris

text: Vuonna 2005 Solarisin lähdekoodi päätettiin vapauttaa CDDL-lisenssin alaisuudessa. Kevät 2005 käytettiin Sunilla koodin siivoukseen osista, joiden lähdekoodia ei voi vapauttaa, ja lopulta lähdekoodi tuli vapaaseen jakeluun kesäkuussa 2005 OpenSolarisin nimellä. Tulevat Solaris-versiot (alkaen versiosta 11) perustuvat avoimeen OpenSolaris-lähdekoodipuuhun.


title: Oracle Solaris

text: Solaris 1 on uudelleennimetty SunOS 4.1 josta johtuen on kaksi rinnakkaista versionumerointia.


title: Oracle Solaris

text: Solaris 2.7 muutti versionumerointia.


title: Solaris

text: Solaris (lat. "aurinkoinen") voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: SPARC

text:
SPARC ("Scalable Processor ARChitecture") on RISC-suoritinarkkitehtuuri, jonka kehitti alun perin 1985 Sun Microsystems. SPARCin oikeudet on siirretty 1989 perustetulle "SPARC International, Inc." -yhtiölle, joka markkinoi SPARCia ja suorittaa hyväksymistestauksia. SPARC on täysin avoin: useat valmistajat ovat lisensoineet sen ja valmistavat SPARC-yhteensopivia suorittimia. Näihin valmistajiin kuuluvat Sun Microsystemsin lisäksi Texas Instruments, Cypress Semiconductor ja Fujitsu.
SPARC-suorittimia käytettiin aluksi työasemissa, mutta nykyään niitä käytetään myös suurissa moniprosessorikoneissa, joita Sun ja Fujitsu ovat suunnitelleet, sekä supertietokoneissa kuten K computer.


title: SPARC

text: SPARC-käskykannasta on useita versioita. Ensimmäiset suorittimet perustuivat version 7 määrittelyyn, myöhemmät versioon SPARCv8 ja 64-bittiseen versioon SPARCv9. Aikaisempia 32-bittisiä SPARC-suorittimia olivat Sunin microSPARC ja SuperSPARC, Fujitsu Microelectronicsin TurboSPARC ja Ross Technologyn HyperSPARC. 64-bittisiä suorittimia ovat Sunin UltraSPARC ja Fujitsun SPARC64.


title: SPARC

text:
SPARC-suorittimesta on olemassa vapaa toteutus LEON2, jonka VHDL-lähdekoodi on lisensoitu LGPL-lisenssillä. Sunin UltraSPARC T1 ja T2 -mallien toteutus on julkaistu GPL-lisenssillä nimellä OpenSPARC.
Lisäksi SPARC-suorittimia on kehittänyt venäläinen MTšST.
Myös Kiinan kansanarmeijan teknologiayliopisto on kehittänyt oman FeiTeng-1000-suorittimensa OpenSPARCin pohjalta.


title: SPARC

text: Vuonna 2017 Oracle julkaisi SPARC M8 mallin seuraajana SPARC M7 mallille.


title: SPARC

text: Sunin UltraSPARC-suorittimet ja Fujitsun SPARC64 V ja uudemmat toteuttavat lisäksi SIMD-laajennukset, jotka tunnetaan nimellä VIS (Visual Instruction Set).


title: SPARC

text:
Sparc sai vahvasti vaikutteita ensimmäisen sukupolven RISC-suorittimista, kuten Berkeleyn yliopiston RISC I ja II ja IBM 801, ja on ensimmäiset versiot olivat lähes minimalistisen puhtaita RISC:ejä.
Käskyjen määrä oli minimaalinen ja niitä oli tavoite suorittaa yksi jokaisessa kellojaksossa. Ensimmäisestä version 7 käskykannan Sparc-suorittimesta puuttuivat kerto- ja jakolaskut, jotka oli tarkoitus suorittaa ohjelmallisesti.
Toinen varhaisista RISC:eistä peräisin olevan ominaisuus on viivästetyt hypyt; hyppykäskyn jälkeinen käsky suoritetaan ennen kuin hyppykäsky toteutuu.


title: SPARC

text:
Sparcin erikoisuus on niin sanotut pyörivät rekisterit; suorittimella on enemmän rekistereitä kuin mitä kerralla on näkyvissä ohjelmakoodille, ja funktiokutsun tai funktiosta palaamisen yhteydessä tätä näkyvien rekisterien aluetta muutetaan. Tämä mahdollistaa nopeat funktiokutsut, koska rekistereitä ei tarvitse erikseen tallettaa pinomuistiin funktiokutsun yhteydessä. Käyttöjärjestelmän täytyy kuitenkin tallettaa rekisterit, jos ne uhkaavat loppua kesken.
Sparcin määritelmien mukaan suoritin voi sisältää 72–640 rekisteriä. Näistä 32 on kerralla näkyvillä. Rekisterin g0 arvo on aina nolla ja g1–g7 ovat globaaleja rekistereitä. 24 rekisteriä muodostavat rekisteri-ikkunan.
Sana 'Scalable' suorittimen nimessä viittaa juuri mahdollisuuteen lisätä rekisterien määrää.


title: SPARC

text:
Puhdasoppinen RISC-toteutus osoittautui käytännössä huonoksi ratkaisuksi ja version 8 käskykanta vuodelta 1990 lisäsi kerto- ja jakolaskut sekä liukulukuyksikköä parannettiin toteuttamaan 128-bittiset nelinkertaisen tarkkuuden luvut. Sparcin liukulukutoteutus oli perustana IEEE 1754-1994 -standardille.
Sunin SuperSPARC oli myös perustana SPEC:n CPU95 -suorituskykyvertailulle.


title: SPARC

text:
64-bittinen SPARCv9 julkaistiin 1993. Suorittimien päävalmistajat Sun ja Fujitsu julkaisivat vielä 2002 Joint Programming Specification 1 -määritelmän (JPS1), joka kuvasi molempien yhdessä toteuttamat toiminnot.
JPS2 kuvasi Sparc-moniydinsuorittimet.


title: SPARC

text:
Suunnittelufilosofialtaan Sparc on eronnut esim. PC-koneissa käytetyistä CISC-suorittimista.
Sparc-suorittimissa ei ole ollut joitain suorituskykyä parantavia ominaisuuksia, joita PC-suorittimissa on ollut miltei 10 vuotta. Merkittävin näistä oli käskyjen uudelleenjärjestely (out-of-order execution). Tämä ominaisuus tuli ensimmäisenä Oraclen julkaisemaan SPARC S3 -ytimeen perustuvaan vuoden 2011 SPARC T4 -malliin.
Tätä ennen Sparcin suorituskyky yhden säikeen kuormilla oli kilpailijoitaan huonompi.
Pyörivät rekisterit hankaloittavat merkittävästi käskyjen uudelleenjärjestelyn toteuttamista, minkä vuoksi ominaisuus puuttui muistakin suorittimista kuten Intel Itanium tai IBM POWER6.


title: SPARC

text: Sen sijaan näissä lähinnä palvelimissa käytettävissä suorittimissa panostettiin voimakkaasti suorittimen sisäiseen monisäikeistykseen (Simultaneous multithreading; SMT).


title: SPARC

text: Vuonna 2005 julkaistu Sunin UltraSPARC T1 -suoritin (koodinimeltään "Niagara") pystyi ajamaan neljää säiettä yhtäaikaisesti per ydin. Lisäksi yhteen suorittimeen sai 4, 6 tai 8 suoritinydintä, jolloin yksi suoritin pystyi ajamaan 32 säiettä yhtäaikaisesti 8 ytimen mallilla. Suoritinytimet olivat huomattavan yksinkertaisia, eikä niissä ollut paljoa välimuistia.


title: SPARC

text:
Jokainen ydin on toteutukseltaan ns. barrel-suoritin (barrel processor) ja vaihtaa ajattavaa säiettä joka kellojaksolla. Tämä eroaa normaalista preemptiivisestä ohjelmistopohjaisesta moniajosta, jossa säiettä ajetaan satoja kellojaksoja, ennen kuin suoritin vaihtaa ajettavaa ohjelmaa. Tavoitteena on että suoritin pystyi suorittamaan muita säikeitä sillä aikaa kun se odottaa datan hakua muistista jos sitä ei löytynyt välimuistista (cache miss). Lisäksi suoritin on myös superskalaarinen (2-way superscalar) eli se pystyy ajamaan yhdessä ohjelmasäikeessä kahta konekielistä käskyä rinnakkain.
Tekniikan kehitti Afara Websystems, jonka Sun osti 2002. Sen markkinointinimenä on "CoolThreads", joka viittaa myös suorittimen sähkönkulutukseen. T1 oli suunnattu pelkästään palvelimiin ja siinä oli vain yksi matematiikkasuoritin, jonka vuoksi liukulukusuorituskyky oli erittäin huono.


title: SPARC

text: Seuranneessa UltraSPARC T2 -mallissa ja uudemmissa rinnakkain ajettavia säikeitä on kahdeksan.


title: SPARC

text: SPARC käskykannasta on eri valmistajilla eri tuotenimiä joita ovat mm.:


title: Thales

text: Thales Miletoslainen (, n. 636–546 eaa.) oli antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi, matemaatikko, tähtitieteilijä ja kosmologi. Häntä pidetään usein ensimmäisenä tieteilijänä ja luonnonfilosofina, sillä hän on ensimmäinen, jonka tiedetään tarkkailleen luontoa itse tiedon vuoksi ja joka pyrki irti uskonnoista ja mytologioista. Häntä pidetään joonialaisen luonnonfilosofian perustajana ja hänet luetaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Thales

text: Kreikkalaiset itse katsoivat usein koko filosofian saaneen alkunsa Thaleesta. Hänen todellisista näkemyksistään ei kuitenkaan tiedetty myöhemmin paljoakaan. Tiedot sekä Thaleen elämästä että ajattelusta ovatkin paljolti kaikenlaisten legendojen peitossa.


title: Thales

text: Thales syntyi ja eli Miletoksessa, Jooniassa, nykyisessä Länsi-Turkissa. Herodotoksen mukaan hän oli foinikialaista syntyperää. Diogenes Laertioksen, jolta on peräisin suurin osa Thalesta koskevasta tiedosta, mukaan Thales oli Eksamyaan ja Kleobulinan poika, ja että he olivat Thelidain sukua, joka oli ylhäistä foinikialaista alkuperää Kadmoksesta, muinaisesta Thebasta. Toistettuaan tarinan, jonka mukaan Thales oli saanut kansalaisuuden, hän kuitenkin vakuuttaa Thaleen olleen "syntyperäinen miletoslainen". Ennen kuin kreikkalaiset asettuivat Miletokseen, alueella asui kaarialaisia. Thaleen isän nimi muistuttaa kaarialaisia nimiä, kuten Kheramyes ja Panamyes.


title: Thales

text: Thaleen tarkkaa ikää ei tiedetä. Toisen perinteen mukaan hän olisi elänyt noin 90 vuotta, toisen mukaan noin 80 vuotta. Hänet voidaan ajoittaa summittaisesti kahden hänen elämäänsä sijoittuvan tapauksen ja hänen elinikänsä arvioiden perusteella. Herodotoksen mukaan Thales ennusti auringonpimennyksen, jonka nykyiset tähtitieteilijät ovat laskeneet tapahtuneen 28. toukokuuta 585 eaa. Plinius vanhempi sijoitti sen vuoteen 584 eaa., minkä voi katsoa olevan tarpeeksi lähellä, jotta se vahvistaa asian.


title: Thales

text: Diogeneen mukaan Apollodoroksen kronikka kertoo, että Thales kuoli 78-vuotiaana 58. olympiadin aikaan. Diogenes kertoo Sosikrateen sanoneen hänen olleen kuollessaan 90-vuotias. Hän syntyi 35. olympiadin ensimmäisenä vuonna tai vuonna 640 eaa. Näin hän olisi ollut noin 40-vuotias auringonpimennyksen aikoihin.


title: Thales

text: Diogeneen mukaan Thaleen perhe-elämästä on kaksi kertomusta. Toisen mukaan hän meni naimisiin ja sai pojan nimeltä Kybisthos, tai adoptoi veljenpoikansa. Toisen mukaan hän ei mennyt koskaan naimisiin, sanoen äidilleen nuorena, on että liian aikaista mennä naimisiin, ja vanhana, että on liian myöhäistä.


title: Thales

text: Joonialaiset matkustelivat paljon, ja täten heillä oli paljon yhteyksiä Egyptiin ja Babyloniaan. Myös Thales on saattanut opiskella Egyptissä nuorena. Joka tapauksessa Thales sai vaikutteita egyptiläisestä mytologiasta, tähtitieteestä ja matematiikasta, samoin kuin monista muista asioista, jotka olivat vieraita Kreikan homeeriselle perinteelle. Ehkä juuri tästä syystä hänen tiedonhalunsa suuntautui ohi perinteisten mytologisten selitysten.


title: Thales

text:
Nykyään ei voida olla varmoja siitä, kirjoittiko Thales omia teoksia vai ei. Tiedetään ainakin, että Aristoteleella ei ollut käytössään yhtään Thaleen teosta, vaan hän joutui käyttämään toissijaisia lähteitä. Vaikka Thaleen historiallinen merkitys on selvä, tämä aiheuttaa kuitenkin epävarmuutta siitä, mitä hänen opetuksistaan tiedetään varmasti.
Thaleen sanotaan kuolleen vanhana katsellessaan urheilukilpailuja.


title: Thales

text: Monet anekdootit antavat olettaa, ettei Thales ollut pelkästään ajattelija, vaan että hän osallistui myös liike-elämään ja politiikkaan. Erään tarinan mukaan hän osti kaikki Miletoksen oliiviöljyn puristamot ennustettuaan, että vuoden sää ja sato tulevat olemaan hyvät. Toisen tarinan mukaan hän teki tämän osoittaakseen miletoslaisille, että hän voi käyttää älyään tullakseen rikkaaksi. Tällöin rikastuminen ei ollut hänen päämääränsä, ainoastaan sen osoittaminen, että filosofina rikastuminen oli helppoa.


title: Thales

text: Thaleen poliittinen toiminta keskittyi pääasiassa siihen, että hän saisi joonialaiset puolustamaan Anatolian kreikkalaiskaupunkeja Lyydian kasvavaa uhkaa vastaan. Herodotoksen mukaan Thales kehotti joonialaisia kaupunkivaltioita liittymään yhteen. Lyydiassa oli noussut valtaan Kroisos, ja valloittanut suuren osan Anatolian rannikkoa. Hän oli melko hyökkäävä armeijansa kokoon nähden. Lyydialaiset olivat sodassa Meedian kanssa, jota asuttivat ensimmäisen aallon persialaiset. Sota kesti viisi vuotta, mutta kuudentena se keskeytyi spontaanisti aiemmin mainitun Thaleen ennustaman auringonpimennyksen vuoksi. Herodotos esittää ja kiistää huhun, jonka mukaan Thales olisi edistänyt Kroisoksen sotatoimia persialaisia vastaan johdattamalla erään vuolaan joen kaksoisuomaan, jotta Kroisoksen sotajoukko pystyi sen ylittämään. Thaleen lisäksi Kroisokseen vaikutti toinen Kreikan seitsemästä viisaasta, Solon. Ei ole tietoa, oliko Thales läsnä taistelussa, mutta pimennyksen vuoksi lyydialaiset ja meedialaiset tekivät välittömästi rauhan ja vannoivat verivalan.


title: Thales

text: Poliittisessa ajattelussaan Thales ei ollut demokraatti. Erään kertomuksen mukaan hän asui yhdessä Thrasybuloksen, Miletoksen tyrannin, kanssa. Erässä Solonille osoitetussa kirjeessään hän tarjoutui muuttamaan muualle, koska Solon suhtautui niin kielteisesti tyranniaan.


title: Thales

text: Ennen Thalesta kreikkalaiset selittivät maailmaa ja sen alkuperää myyteillä ihmisten kaltaisista jumalista ja sankareista. Sellaiset ilmiöt kuin salamat ja maanjäristykset laitettiin jumalien nimiin. Thales yritti sen sijaan löytää luonnollisia selityksiä asioille, ilman viittauksia yliluonnolliseen. Luonnontieteessä Thales teki havaintoja, mutta ei juurikaan kokeita. Egyptistä saamiensa oppien perusteella hän loi maailmankuvan, jonka mukaan maa on vedessä uiva laatta. Maanjäristykset selittyivät täten veden aaltoilulla.


title: Thales

text: Toinen tunnettu asia, jota Thales pohti, oli kaiken alkuperä ("arkhē") eli yksi, kaiken taustalla oleva alkuaine. Thales oletti veden olevan kaiken alkuperä. Hän tarkoitti tällä sitä, että kaikki oli syntyisin vedestä, mutta ei sitä, että kaikki olemassaolevan koostuisi pohjimmiltaan vedestä. Aristoteleen mukaan hänen ajattelunsa vastasi muuten Anaksimeneen ajatuksia samoista asiasta, paitsi että jälkimmäinen ajatteli maailman syntyneen ilmasta.


title: Thales

text: Thales oletti maailman olevan sielullinen ja täynnä jumaluuksia. Oletusta kaikessa olevasta sielusta (elämästä) Thales käytti selittämään muun muassa magnetismi-ilmiön toimintaa. Sielujen hän uskoi olevan kuolemattomia.


title: Thales

text: Thales ansaitsee paikan luonnontieteen historiassa ennen kaikkea siksi, että hänen kerrotaan tehneen tähtitieteellisiä mittauksia jonkinlaisten mittalaitteiden avulla.. Hän herätti suurta ihailua sillä, että kykeni ennustamaan auringonpimennyksen 28. toukokuuta 585 eaa. sekä kuunpimennyksiä. Hän esitti, että auringon ja kuun koot ovat 1/720 niiden ratojen koosta. Kreikkalaiset sanoivat hänen olleen ensimmäinen, joka jakoi vuoden 365 päivään ja määritteli vuodenajat, tarkoittaen todennäköisesti tähtitieteellisiin laskelmiin perustuvaa tasaus- ja seisauspäivien määrittämistä.


title: Thales

text: Thales on matematiikan historiassa vanhin nimeltä tunnettu henkilö. Häntä on pidetään geometrian luojana. Prokloksen mukaan hänen ansiotaan olisi ollut ainakin geometrian tuominen Egyptistä Kreikkaan. Antiikin perinne katsoo hänen ensimmäisenä esittäneen viisi geometrian tärkeää lausetta. Hänen sanotaan piirtäneen ensimmäisenä ympyrän sisään suorakulmaisen kolmion, ja todenneen näin, että puoliympyrän sisään piirretty kehäkulma on suora (ns. Thaleen lause). Hänen kerrotaan uhranneen härän tämän havainnon kunniaksi.


title: Thales

text: Prokloksen mukaan Thales osoitti, että ympyrän halkaisija puolittaa sen kahteen yhtäsuureen osaan; että tasakylkisen kolmion kantakulmat ovat yhtä suuret; ja että suorien leikatessa syntyvät ristikulmat ovat yhtäsuuria. Eudemoksen mukaan Thales olisi osoittanut myös, että kolmiot, joilla on yksi yhtä suuri sivu ja kaksi yhtä suurta kulmaa tämän sivun vieressä ovat yhtenevät. Hänen mukaansa Thales olisi käyttänyt tätä merellä olevien laivojen etäisyyksien mittaamiseen.


title: Thales

text: Nämä Thaleen "teoreemat" tai "todistukset" ovat saattaneet olla lähinnä vakuuttavia piirroksia — esimerkiksi ympyrän puolittuminen ja kulmien yhtäsuuruudet on kenties voitu osoittaa piirroksen taittamisen ja seuranneen symmetrian avulla. Joka tapauksessa Thales on esittänyt eksplisiittisesti muotoiltuja matemaattisia väittämiä ja pyrkinyt löytämään niille jonkinlaista oikeutusta, mikä tekee hänestä merkittävän matematiikan historiassa.


title: Thales

text: Thaleen kerrotaan myös mitanneen pyramidien korkeuden niiden varjon pituuden perusteella, ilmeisesti samalla hetkellä kun ihmisen varjo oli yhtä pitkä kuin ihminen itse.


title: Thales

text: Thales muun muassa sanoi:


title: Thales

text: Thaleen "topos" on Newtonin tapaan avaruus, koska verbi "khorei" sisältää ajatuksen levittäytymisestä ja laajuudesta. Tässä avaruudessa asioilla on paikkansa. Pisteet, viivat, tasot sekä kulmina ja etäisyyksinä esitetyt kappaleet seuraavat tästä oletuksesta.


title: Thales

text: Thaleen etiikasta voidaan tehdä arvioita hänen nimiinsä laitettujen sanontojen perusteella. Hän uskoi ylimaallisen jumalan, jolla ei ole sen enempää alkua kuin loppuakaan, olemassaoloon. Hän uskoi jumalan oikeudenmukaisuuteen ja odotti ihmisten toimivan oikeudenmukaisesti. Epäoikeudenmukaiset teot sen enempää kuin ajatuksetkaan eivät jääneet jumalilta huomaamatta. Tällaisessa polyteismin muodossa ylimaallinen, näkymätön ja tavoittamaton jumala ilmenee ihmisille jumalina, jolloin ihmiset voivat puhua jumalista mutta tarkoittaa jumalaa.


title: Thales

text: Thaleen ajatus oikeudenmukaisuudesta käsitti sekä lain kirjaimen että hengen. Lain kirjaimeen liittyen hän muun muassa sanoi, että aviorikos ja sitä koskeva väärä vala oikeudessa ovat yhtä pahoja rikoksia. Hän antoi myös käytännöllisiä neuvoja. Ihmisen tuli odottaa lapsiltaan samaa tukea, jonka itse antoivat omille vanhemmilleen. Kenenkään ei tullut antaa puheen kääntää itseään sellaista vastaan, johon oli tottunut luottamaan. Rikastuminen oli luvallista, sillä menestys oli hyvästä, mutta kenenkään ei tullut rikastua pahuudella.


title: Thales

text: Lain henkeen liittyen Thales esitti tunnetun periaatteen pyrkimyksestä parhaimpaan (, "arista") ja oikeudenmukaisimpaan (, "dikaiotata") elämään – sellainen on mahdollista jos:


title: Thales

text: Monet Thaleen näkemykset ovat hyvin tyypillisiä hänen omalle ajalleen. Thaleen mukaan vastoinkäymiset on helpompi kestää, kun vihollisella menee vielä heikommin. Hänen mukaansa miehet olivat parempia kuin naiset, kreikkalaiset parempia kuin barbaarit. Thaleen mukaan onnellinen ihminen on:


title: Thales

text: Thales vaikutti suuresti muihin kreikkalaisiin ajattelijoihin ja sen vuoksi koko länsimaiseen ajatteluun. Hänen tunnetuin oppilaansa oli Anaksimandros. Erään antiikin aikaisen tiedon mukaan Anaksimandroksen kuuluisin oppilas Pythagoras olisi tavannut Thaleen nuorena, ja että Thales olisi kehottanut tätä matkustamaan Egyptiin opiskelemaan filosofiaa ja matematiikkaa.


title: Thales

text: Monet filosofit seurasivat Thalesta etsimällä luonnollisia selityksiä asioille yliluonnollisten sijasta. Toiset taas palasivat yliluonnollisiin selityksiin, mutta esittivät ne mieluummin filosofian kielellä myyttien ja uskonnon kielen sijasta.


title: Foneemi

text: Foneemi on puhutun kielen pienin distinktiivinen eli merkityksiä erottava yksikkö. Esimerkiksi kirjoitetun suomen kielen kirjain K vastaa puhutun kielen foneemia /k/. Koska /korilla/ ja /gorilla/ tarkoittavat eri asiaa, ovat /k/ ja /g/ suomen kielessä eri foneemeja. Foneemi on siis äännetyyppi, jolla on kielikohtainen tehtävä eli funktio.


title: Foneemi

text: Foneemien rajat kulkevat eri kielissä eri kohdissa; kaksi samantapaista äännettä voivat olla yhdessä kielessä saman foneemin ilmenemismuotoja, toisessa eri foneemeja. Esimerkiksi soinniton bilabiaalinen klusiili [p] ja soinniton aspiroitu bilabiaalinen klusiili [p] ovat sekä englannin että antiikin kreikan äänteitä, mutta vain jälkimmäisessä ne ovat eri foneemeja, koska kreikassa, toisin kuin englannissa, niiden foneettista eroa käytetään merkitysten erottamiseen: [pōs] (πῶς) 'miten?' / [pōs] (φῶς) 'valo'. Englannissa taas [p] ja [p] -äänteitä ei käytetä merkitysten erottamiseen. Ne ovat yhden ja saman /p/-foneemin allofoneja: englannin [p]-äännettä nimitetään /p/-foneemin normiksi, kun taas [p] on sananalkuinen variantti.


title: Foneemi

text: Foneemit ovat siis kielikohtaisia yksikköjä, ja ne löydetään foneemianalyysin avulla. Foneemi on tapana merkitä vinoviivoilla / /, kun taas äänteet merkitään hakasuluilla [ ], ja oikeinkirjoitus eli grafeeminen esitys kulmasulkeilla .


title: Foneemi

text: Foneemi toteutuu jokaisessa puheaktissa akustisesti ja artikulatorisesti erilaisena. Tämä erilaisuus johtuu siitä, että ihminen ei ole mekaaninen väline. Puhuja on aina jossakin vaihtelevassa fyysisessä ja psyykkisessä tilassa. Vaihtelua aiheuttaa myös kulloinenkin puhetilanne sekä äännettävän äänteen rakenneympäristö, ts. viereiset äänteet ja sanapaino. Näin ollen mahdollisten äännösten määrä on periaatteessa rajaton tai ainakin niin mittaamattoman suuri, että olisi mahdotonta yrittää tunnistaa ne kaikki.


title: Foneemi

text: Äännös on tapahtuma, kun taas äänne on tyyppi. Olisi joutavaa kuvata jokainen äännös omaksi äänteekseen, joskin akustisessa fonetiikassa näin tehdäänkin, tietenkin vain otoksenomaisesti. Spektrogrammin avulla kuvatut äänteet ovat nimittäin yksittäisen informantin äännöksiä, joiden äänteiksi tulkinta tapahtuu hermeneuttisen menetelmän perusteella: äännös ymmärretään tietyn äänteen äännökseksi. Näin ollaankin tiedonhankintaprosessissa siirrytty lingvistisesti relevantille tasolle, äänteisiin.


title: Foneemi

text: Foneemianalyysin kannalta äänteitä on maailman kielissä äärellinen määrä. Kyse on tietenkin kuvauskäyttöön tarkoitetusta abstraktiosta, hyvin määritellystä äännejoukosta, jonka jäsenillä on kullakin oma kirjoitussymbolinsa. Esimerkiksi IPA eli kansainvälinen foneettinen aakkosto on tällainen sovinnainen joukko. Tällaisten deskriptiivisten äänteiden joukko on siis universaalinen eli kaikki maailman kielet käsittävä. Jokaisen yksittäisen kielen tai pikemminkin kielijärjestelmän äänteistö käsittää tämän universaalisen äänteistön osajoukon, ts. kaikki äänteet eivät esiinny kaikissa kielissä.


title: Foneemi

text: Yksittäisen kielen äänteistö on luettelo, jota esimerkiksi kielenopetuksessa käytetään eräänlaisena karttana, kun halutaan perehtyä varsinaiseen foneettiseen maastoon, ts. kun opetetaan, miten mikin äänne opeteltavassa kielessä todella äännetään. Tällaista foneettista hienosäätöä ei voi lingvistisin keinoin määritellä, sen voi oppia vain ostensiivisen definition kautta eli malliääntämystä matkimalla.


title: Foneemi

text: Fonologisessa kuvauksessa ollaan kiinnostuneita ennen kaikkea siitä, miten yksittäisissä kielissä äänne-eroja hyödynnetään merkitysten erottamiseen. Esimerkiksi suomen kielessä [p] ja [b] -äänteet eivät enää nykyisin – ainakaan yleiskielessä – mene sekaisin, vaan ne mielletään itsenäisiksi äänteiksi, ja koska niitä käytetään myös merkitysten erottamiseen (esimerkiksi [pussi] : [bussi]), ne ovat suomen yleiskielessä eri foneemeja, siis /p/:/b/. Sitä vastoin suomessa on erilaisia "h"-äänteitä, "tavallisen" [h]-äänteen lisäksi esimerkiksi [ɦ] (soinnillinen "h"), [ç] (soinniton palataalinen frikatiivi) ja [ɸ] (soinniton bilabiaalinen frikatiivi). Kun näiden "h"-tyyppisten äänteiden distribuutio on komplementaarinen (eli ne ovat täydennysjakaumassa: [ɦ] esiintyy soinnillisessa ympäristössä, esimerkiksi [saɦa] 'saha', [ɸ] puolestaan esiintyy [y]-äänteen edellä, esimerkiksi [ɸyvæ] 'hyvä', [ç] esiintyy i:n kanssa, esim [çieno] 'hieno', kun taas [h] esiintyy muualla) eikä tätä äänne-eroa hyödynnetä merkitysten erottamiseen, kyse on yhden ja saman /h/-foneemin varianteista eli allofoneista.


title: Foneemi

text: Metodologisessa mielessä foneemi on allofonien eli tietyillä kriteereillä yhteen luokiteltujen äänteiden joukko. Tämä on myös ainakin suurin piirtein strukturalistisen kielitieteen tunnistama foneemikäsitys. On myös muita foneemikäsityksiä. Joskus on esitetty, että foneemi olisi jonkinlainen ihanneäänne, jota kohti ihminen pyrkii ääntäessään. Tässä on kyse ns. foneettisen huojunnan minimoinnista. Esimerkiksi koska suomen äänteistössä ei ole soinnillista sibilanttia [z] ("soinnillinen "s""), puheessa on periaatteessa mahdollista toteuttaa soinniton [s]-äänne puolisoinnillisena tai jopa soinnillisena ilman että olisi pelkoa merkitysten sekaantumisesta. Foneemi on usein katsottu kognitiiviseksi yksiköksi. Yllä mainittu "h"-esimerkki tuntuukin osoittavan, että ihmisen äännetaju on ainakin jossain määrin foneeminen (puhutaan myös "foneemisesta kuulosta"): /h/-foneemi tuntuu toimivan havainnon yksikkönä, joka tavallaan suodattaa foneettista todellisuutta.


title: Foneemi

text: Ns. generatiivisessa kielitieteessä foneemi on omaksuttu ihmisen puheentuottoa ja -tunnistusta kokonaisvaltaisesti ohjaavaksi "psykologisesti realistiseksi" yksiköksi. Foneemi on myös pyritty jakamaan erottavien eli distinktiivisten piirteiden kimpuiksi. 1960-luvulta nykypäiviin tultaessa on ollut useita koulukuntia, joista osa on jättänyt omat jälkensä fonologian oppihistoriaan. Generatiivinen foneemikäsitys on pitkään ollut kiistanalainen aihe.


title: Foneemi

text: Foneemianalyysin tavoite on selvittää, miten kuvattavassa kielessä äänteiden foneettisia eroja hyödynnetään merkitysten erottamiseen. Analyysin perusajatus on seuraava:


title: Foneemi

text: Esimerkiksi sanoissa [palo], [salo], [talo] äänteet [p], [s], [t] kontrastoivat identtisessä äänneympäristössä [_alo]. Siis, /p/, /s/, /t/ ovat suomen kielen foneemeja. Tämä on ns. minimiparitesti. Käytössä on myös ns. subminimiparitesti, jossa ympäristön ei tarvitse olla identtinen; samankaltaisuus riittää. Tällä perusteella voidaan verrata sanaa [kaloja] em. sanoihin ja todeta, että suomessa on myös /k/-foneemi.


title: Foneemi

text: Suomalaisen kannalta tällainen minimiparitesti saattaa vaikuttaa joutavalta akateemiselta palapeliltä, sillä mehän tiedämme, että /k/:/p/:/s/:/t/ erottavat merkityksiä. Miniparitesti, kuten foneemianalyysi yleensäkin, on alkuaan kehitetty lingvististä kenttätutkimusta varten: tarkoituksena on ollut kehittää ideaalinen akkosellinen kirjoitussysteemi kielille, joita puhutaan muttei kirjoiteta.


title: Foneemi

text: Toinen foneemianalyysiin kuuluva kriteeri on komplementaarinen distribuutio eli täydennysjakauma.


title: Foneemi

text: Distribuution komplementaarisuus on sitä, että vertailtavat äänteet "a, b, c" esiintyvät kukin eksklusiivisessa eli toisensa pois sulkevassa ympäristössä. Yllä käsiteltiin suomen /h/-foneemin allofonien keskinäistä jakaumaa ja todettiin, että allofonit [h], [ɦ], [ɸ], [ç] ovat täydennysjakaumassa.


title: Foneemi

text: Minimiparitesti on erottava testi, kun taas täydennysjakaumakriteeri yhdistää. Tästä ilmenee myös, että foneemi on oikeastaan tietyn allofonijoukon "nimi", ts. /h/ = { [h]; [ɦ]; [ɸ]; [ç]  }.


title: Foneemi

text: Foneemianalyysiin liitty myös vapaan vaihtelun kriteeri.


title: Foneemi

text: Esimerkiksi suomen kielen sibilantin ääntäminen on varsin vapaata. Äännettiinpä sanan "sisilisko" [s]-äänteet "suhuässällä" tai (puoli)soinnillisena malliin [zizilisko], sanan merkityksen tulkinta ei häiriinny (varsinkaan jos tulkitsija on suomea äidinkielisesti hallitseva). Nämä vapausasteet liittyvät sanan leksikaaliseen merkitykseen. Sen sijaan normista poikkeavat ääntämykset saattavat heti käynnistää tietyt puhujaan kohdistuvat tulkintayritykset: yrittääkö puhuja kenties vitsailla, onko hänellä puhevika, onko hän mahdollisesti viettänyt ns. iloisen illan, jne.


title: Foneemi

text: Vapaan vaihtelun kriteeri osoittaa, että foneemianalyysi pitäytyy tiukasti kielisysteemin ("langue") rakenteessa. Foneemianalyysi on siis osa ns. autonomista kielioppia, jonka tarkoituksena on vastata mitä?-kysymykseen: Mitä elementtejä kielijärjestelmä sisältää? Mistä se koostuu? Kysymys, miten kieltä käytetään, kuuluu pragmatiikkaan ja sosiolingvistiikkaan.


title: Foneemi

text: Foneemien määrä vaihtelee kielestä toiseen: Pirahã-kielessä on vain 10, kun taas !Xóõsta löytyy jopa 141. Suomeen kielestä lasketaan yleensä 21 foneemia, joista 13 on konsonantteja ja 8 on vokaaleja. Tarkka luku riippuu kuitenkin huomattavasti murteesta. Tyypillisesti kuvauksen kohteena on yleiskieli tai se kielimuoto, jota kouluissa opetetaan.


title: Foneemi

text: Esimerkiksi suomen kielessä foneemi /v/ voi reaalistua vapaassa vaihtelussa olevina allofoneina [v] tai [ʋ]. Vapaalla vaihtelulla tarkoitetaan sitä, ettei äänteiden vaihtelu ole suhteutettavissa äänneympäristöön.


title: Foneemi

text: Suomen kirjakieltä hallitsee ns. foneemiperiaate, ts. kielessämme vallitsee varsin pitkälle menevä "foneemi/äänne" -vastaavuus ("biuniqueness"). Tällöin kutakin foneemia vastaa täsmälleen yksi grafeemi, kirjain. Poikkeuksia tästä ovat kuitenkin äng-äänteen merkintä esimerkiksi sanoissa "kenkä - kengän" sekä rajageminaation merkitsemättä jättäminen, esimerkiksi "tulepa; anna olla". Esimerkiksi sanskritissa rajageminaatio sen sijaan merkitään, kuten muutkin sandhi-ilmiöt. Keinotekoinen esperanto toimii täysin foneemiperiaatteen mukaisesti.


title: Purukumi

text: Purukumi on kuin makeinen, joka on tarkoitettu nielemisen sijaan ainoastaan pureskeltavaksi. Useimpiin Suomessa myytäviin purukumeihin on lisätty ksylitolia, minkä takia ne eivät aiheuta hampaiden reikiintymistä niin kuin suurin osa makeisista.


title: Purukumi

text: Purukumin pureskeltavan rakenteen muodostaa niin sanottu purukumin perusmassa, jota saadaan useiden puulajien hartseista. Suurin osa purukumista valmistetaan nykyisin puunjalostusteollisuuden sivutuotteista. Purukumin perusainetta voidaan valmistaa myös öljyteollisuuden sivutuotteista. Perusaineen lisäksi purukumin valmistamiseen käytetään pääasiassa makeutus- ja aromiaineita.


title: Purukumi

text: Varhaisimpia purukumeja olivat Neoliittisen kauden ihmisten koivuntuohitervasta tehdyt purukumit. Yli-Iin Kierikistä on löydetty 5000 vuotta vanha purukumi, jossa hampaanjäljet ovat näkyvissä. Koivuntuohitervalla uskotaan olevan antiseptisiä vaikutuksia.


title: Purukumi

text: Myöhempiä purukumeja oli Keski-Amerikan maya-intiaanien jo ainakin 100-luvulla tuntema chicle, kumimainen aine, jota saatiin sapotillapuun (tieteellinen nimi eri lähteiden mukaan "Achras sapota", "Sapota achras", "Sapota zapotilla" tai "Manilkara zapota") mahlasta. Puu kasvaa luonnonvaraisena Meksikon, Belizen ja Guatemalan sademetsissä. Chiclen kerääjiä eli "chicleroja" työskentelee alueella nykyisin noin viisituhatta. Pohjois-Amerikan intiaanit valmistivat samantapaista pureskeltavaa massaa kuusen pihkasta.


title: Purukumi

text: Suomessakin on pureskeltu pihkaa jo kivikaudella. Purupihka virkisti ja piti hampaat puhtaana. Vielä 1950-luvulla suomalaiset lapset saattoivat pureskella rakennustyömailta löytämäänsä mustaa pikeä.


title: Purukumi

text: Myös antiikin ajan Kreikassa ja Lähi-idässä tunnettiin eräänlainen purukumi. Se tehtiin sekoittamalla eräiden pistaasipensaiden ("Pistacia") pihkaa ja mehiläisvahaa. Tunnetuin tähän tarkoitukseen käytetty kasvilaji oli "Pistacia lentiscus", jota kreikkalaiset kutsuivat nimellä "mastik". Nimi tulee kreikan pureskelemista tarkoittavasta sanasta "μαστιχάω (mastikhaoo)".


title: Purukumi

text: Ensimmäisen nykyisen purukumin, josta voi puhaltaa palloja, kehitti Frank Fleer vuonna 1906. Se oli nimeltään "Blibber-Blubber", mutta sitä ei koskaan kaupallistettu.


title: Purukumi

text: Vuonna 1928 Walter Diemer, Frank H. Fleer Companyn työntekijä, kehitti Blibber-Blubberista ensimmäisen kaupallisen purukumin "Dubble Bubblen". Dubble Bubblen vaaleanpunaisesta väristä tuli lähes standardi purukumiteollisuuteen purukumipallopurukumeihin.


title: Purukumi

text: Yhdysvalloissa nuoriso alkoi suosia purukumia ensimmäisen maailmansodan jälkeen, Eurooppaan tapa tuli amerikkalaissotilaiden mukana toisen maailmansodan aikana. Sodan jälkeen purukumista tuli "elintason mittari".


title: Purukumi

text: Neuvostoliitossa purukumia ei virallisesti pidetty välttämättömyystarvikkeena, vaan jopa länsimaisen ekspansion ilmentymänä. Niinpä purukumista tuli turisteille niin sanotun mustan pörssin kauppatavara maassa.


title: Purukumi

text: Suomen ensimmäisiä purukumeja oli Hellaksen valmistama Jenkki, joka tuotiin markkinoille vuonna 1951. Seuraavana vuonna Suomi vapautui säännöstelystä, eikä purukumikaan ollut enää kortilla.


title: Purukumi

text: Purukumin valmistusprosessi vaihtelee jonkin verran muun muassa purukumin käyttötarkoituksen (pelkästään pureskeltavaksi vai palloksi puhallettavaksi), makeutusmenetelmän (sokeri, ksylitoli ym.) ja pinnoituksen mukaan. Perusprosessi on kuitenkin aina samankaltainen. Purukumin valmistuskoneita on myyty 1900-luvun alusta lähtien.


title: Purukumi

text: Valmistusprosessin alussa purukumin perusaine kuumennetaan ja suodatetaan. Sulaan massaan lisätään sokeri, glukoosisiirappi tai muu makeutusaine sekä aromiaineita. Makuaineina käytetään piparminttuöljyä tai hedelmäaromeja. Sekoituksen jälkeen massa jäähdytetään, puristetaan teloilla ohueksi levyksi ja leikataan paloiksi. Pinnoitettu purukumi saa kuivatuksen jälkeen pinnoitteekseen esimerkiksi nestemäisen sokerin, ja pinta kiillotetaan esimerkiksi mehiläisvahalla. Lopuksi valmiit palat pakataan.


title: Purukumi

text: Lääkkeellisinä purukumeina voidaan pitää muun muassa nikotiinipurukumeja, joiden avulla tupakoitsijat yrittävät irtautua tupakasta. Nikotiinipurukuminkin nikotiini on vaarallista, mutta sitä on tavallisesti vähemmän kuin tupakassa, joten tupakan vaihtamalla nikotiinipurukumiksi voi vähentää nikotiini- ja tupakkariippuvuutta ja lopulta mahdollisesti päästä eroon tupakkatuotteiden aiheuttamasta riippuvuudesta. Tanskassa julkistetun tutkimuksen mukaan nikotiinipurukumin vapaampi saatavuus ei kuitenkaan siellä ole vähentänyt tupakointia, vaan synnyttänyt tupakoinnin, nuuskaamisen yms. rinnalle uuden nikotiiniriippuvuuden tavan.


title: Purukumi

text: Ksylitolipurukumia käytetään ensisijaisesti ehkäisemään hampaiden reikiintymistä, myös lasten korvatulehduksien on tutkittu ja väitetty vähentyvän ksylitolipurukumin syönnin ansiosta. Useassa päiväkodissa lapsille annetaan säännöllisesti ksylitolipurukumia. Ksylitolpurukumia tehokkaampia hampaiden reikiintymisen estäjinä ovat fluoritabletit, joita voi myös käyttää aina aterian jälkeen, mutta fluoritablettien käytössä tulee huomioida paikkakuntakohtaiset käyttösuositukset. Yliannostelu aiheuttaa valkealaikkuisuutta kehittyville hampaille ja heikentää hampaita. Ksylitol ja fluori kuitenkin vaikuttavat hampaistossa eri tavoin, ksylitol pysäyttää happohyökkäyksen ja fluori korjaa hampaassa jo syntyneitä vaurioita. Tämän vuoksi jokaisen aterian jälkeen suositellaan nautittavaksi ksylitolia.


title: Purukumi

text: Purukumin pureskelu kiihdyttää syljentuotantoa sekä puhdistaa hampaiden pintaa. Tämä vaikutus on myös sokeripurukumeilla, mutta sokeripurukumi on kuitenkin haitallista hampaille sokerinsa vuoksi, jolle hampaat joutuvat purukumin käytön luonteesta johtuen altistumaan poikkeuksellisen pitkiä aikoja.


title: Purukumi

text: Koska maahan syljetty pureskeltu purukumi tarttuu tiukasti katuun, Singaporessa oli monen vuoden ajan purukumin myynti täysin kielletty. Rajoituksia kuitenkin höllättiin vuonna 2004 ja nyt terveydelle hyväksi pidettyjä purukumeja, kuten nikotiinipurukumia, saa ostaa apteekista näyttämällä henkilötodistuksensa.


title: Purukumi

text: Siisti tapa on kääriä käytetty purukumi paperiin ja heittää se sitten roskiin. Purukumia ei kannata laittaa kompostiin, sillä se ei maadu hyvin.


title: Purukumi

text: Jos purukumia tarttuu vaatteeseen, saa sen pois viemällä vaatteen hetkeksi pakkaseen ja raaputtamalla sitten kovettunut purukumi irti vaatteesta. Brittiläiset tutkijat ovat kehittäneet tarttumattoman purukumin, jonka oli tarkoitus tulla myyntiin vuonna 2008.


title: Ksylitoli

text: Ksylitoli (CH(OH), D-ksylitoli), josta on käytetty myös nimeä koivusokeri, on sokerialkoholi, jota käytetään makeutusaineena. Sen raaka-ainetta ksylaania esiintyy mm. koivussa, maississa ja pyökissä. Ksylitoli on makeudeltaan lähellä sakkaroosia ja sillä on viileän raikas jälkimaku. Ksylitolin käytön katsotaan useiden laajojen tutkimusten pohjalta edistävän hammasterveyttä.


title: Ksylitoli

text: Manchesterin yliopiston 2015 julkaiseman metatutkimuksen mukaan ei ole kuitenkaan vahvaa näyttöä siitä, että ksylitoli estää hammasmätää eli hammaskariesta. Erytritoli vaikuttaa nykytiedon mukaan olevan ksylitolia tehokkaampi torjumaan kariesta.


title: Ksylitoli

text: Ksylitoli (CHO, IUPAC-nimeltään ("2R,3R,4S")-1,2,3,4,5-pentahydroksipentaani, CAS-numero 87-99-0) kuuluu polyoleihin, eli sokerialkoholeihin. Ksylitoli eroaa kuitenkin sorbitolista ja mannitolista, koska kuuden hiiliatomin sijaan sen kemiallinen rakenne muodostuu viidestä hiiliatomista. Kariesta aiheuttavat bakteerit eivät siksi pysty tehokkaasti käyttämään sitä ravintonaan.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolia on luonnossa pieniä määriä mm. marjoissa, sienissä ja hedelmissä. Myös ihmisen elimistö tuottaa sitä aineenvaihduntatuotteena. Ksylitolia voidaan valmistaa teollisesti muun muassa koivun kuidusta, maissista ja pyökistä. Teollinen ksylitoli valmistettiin aikaisemmin eristämällä koivusta, mutta valmistetaan sorbitolin ohella nykyisin pelkistämällä ensin ksyloosia yleisimmin maissista saadusta ksylaanista. Ksyloosi pelkistetään vedyttämällä ja katalyyttinä käytetään tyypillisimmin Raney-nikkeliä. Muodostuneesta seoksesta erotetaan sorbitolia ja ksylitolia etanolin avulla. Ksylitolista on käytetty myös nimitystä koivusokeri, joka viittaa aineen tunnetuimpaan alkuperään ja käyttötarkoitukseen, mutta kemiallisesti kyseessä on moniarvoinen sokerialkoholi, ei sokeri.


title: Ksylitoli

text: Ksylitoli, kuten muutkin sokerialkoholit, imeytyy ruoansulatuskanavassa epätäydellisesti, joten runsaalla ksylitolin käytöllä voi olla laksatiivisia vaikutuksia. Ksylitoli on hyväksytty EU:n alueella elintarvikkeiden lisäaineeksi. Ksylitolin E-koodi on E 967.


title: Ksylitoli

text: Tiedemiehet löysivät ksylitolin kemiallisena aineena 1890-luvulla. Professori Emil Fischer ja hänen assistenttinsa Rudolf Stahel Saksasta eristivät pyökistä uuden aineen, joka nimettiin ksyliitiksi, ranskalainen tutkija M.G. Bertrand taas eristi vehnän ja kauran oljista ainetta, joka nimettiin ksylitoliksi. Fischer palkittiin vuonna 1902 Nobelin palkinnolla kemian alalta.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolin esiintyminen luonnossa taas todettiin vuonna 1943..


title: Ksylitoli

text: Vuonna 1962 nisäkkään kudoksesta löydettiin biokemiallinen ksylitolia sisältävä ketju. Löydös osoitti, että ksylitoli on fysiologinen, luonnollinen hiilihydraatti.


title: Ksylitoli

text: Vuonna 1975 ensimmäiset kaupalliset ksylitolipurukumit tuotiin markkinoille lähes yhtaikaa Suomessa (Xylitol-Jenkki) ja Yhdysvalloissa. Maailman ensimmäinen ksylitolilla makeutettu pastilli taas oli Xylitol Plus (nykyinen Läkerol Dents), joka lanseerattiin Suomen markkinoille vuonna 1990. Ksylitolituotteet vapautettiin makeisverosta joulukuussa 1994 Vatialan koulun oppilaiden kolmen vuoden työn tuloksena.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolin käyttöä hiilihydraattilähteenä on tutkittu jo 1960-luvun alusta asti, jolloin sen oli todettu mm. sopivan diabeetikoille tavallisen sokerin korvaajaksi. Turun yliopiston Hammaslääketieteellinen laitos käynnisti vuonna 1970 ns. Turun Sokeritutkimukset, joiden tavoitteena oli löytää sokerille uusia luonnollisia vaihtoehtoja. Vuonna 1971 Turun yliopiston professorit Arje Scheinin ja Kauko K. Mäkinen julkaisivatkin artikkelin, jossa vertailtiin ksylitolin ja muiden sokereiden vaikutusta syljen kemiaan ja karieksen syntyyn. Tutkimusten keskeinen havainto oli, että ksylitoli on erilainen kuin muut makeutusaineet: sakkaroosia ja fruktoosia nauttineissa ryhmissä karies lisääntyi, mutta ksylitolia käyttäneessä ryhmässä se sensaatiomaisesti väheni. Saatiin siis ensimmäiset viitteet siitä, että ksylitoli ehkäisee kariesta. Tämän jälkeen Turussa käynnistettiin ns. Turun suuri sokeritutkimus, jonka tuloksena todettiin ksylitolilla olevan hampaiden reikiintymistä vähentävä vaikutus. Hellasta pyydettiin mukaan tutkimuksiin ja se valmisti muutaman vuoden ajan koivusokerilla makeutettuja purukumeja pelkästään tutkimuskäyttöön. Tutkimuksissa käytetty ksylitolipurukumi, Xylitol-Jenkki, tuotiin Suomen markkinoille samana vuonna kuin tutkimukset valmistuivat eli vuonna 1975. Ksylitolpurkan syntymisessä auttoi Suomen Sokeri Oy:n kehittämä teollinen prosessi, joka sopi ksylitolin massavalmistukseen, aiemmin ksylitolin käyttö oli hylätty sen kalliin valmistushinnan vuoksi.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolilla on kyky ehkäistä kariesta aiheuttavan "Streptococcus mutans" -bakteerin lisääntymistä ja tarttumista henkilöltä toiselle. Bakteerit eivät kykene tehokkaasti käyttämään ksylitolia ravinnokseen, jolloin hampaille haitallisia aineenvaihduntatuotteita ei synny. Lisäksi bakteereja sisältävän plakin määrä hampaan pinnalla vähenee ja se irtoaa helpommin harjattaessa.


title: Ksylitoli

text: Useat kliiniset tutkimukset ovat osoittaneet ksylitolilla olevan muitakin terveyttä edistäviä ominaisuuksia. Ksylitolin on todettu vähentävän lasten korvatulehduksia. Vuonna 1996 oululainen apulaisprofessori Matti Uhari tutkimusryhmineen osoitti, että purukumin säännöllinen käyttö hillitsee korvatulehdusbakteerin kasvua ja estää niiden tarttumisen nenänieluun.


title: Ksylitoli

text: Ksylitol ehkäisee myös karieksen tartuntaa äidistä lapseen ja auttaa kuivan suun hoidossa.


title: Ksylitoli

text: Myöhemmin väitteisiin ksylitolin hammasterveyttä edistävistä vaikutuksista on suhtauduttu kriittisesti. Manchesterin yliopiston 2015 julkaisemassa metatutkimuksessa ksylitolin käytön ei todettu vaikuttavan hammasmädän kehittymiseen merkittävästi.


title: Ksylitoli

text: 1990-luvun alussa käynnistyneessä Äiti–lapsi-tutkimuksessa seurattiin ensimmäistä kertaa kliinisin kokein äidin ksylitolin käytön vaikutuksia pikkulasten streptococcus mutans -tartuntoihin ja kariekseen. Äiti–lapsi-tutkimuksen tulokset osoittavat, että äidin säännöllinen ksylitolipurukumin käyttö estää lasten kariesta. Äidin 21 kuukautta kestänyt ksylitolipurukumin säännöllinen käyttö vähensi karieksen kannalta merkittävimmän bakteerin tarttumista äidiltä lapselle ja johti 70 prosenttia alentuneeseen maitohampaiden kariekseen 5-vuotiailla lapsilla. Äiti–lapsi-tutkimusten vastuullisina johtajina toimivat dosentti Eva Söderling Turun yliopiston hammaslääketieteen laitokselta ja lääkintöneuvos Pauli Isokangas Ylivieskan terveyskeskuksesta.


title: Ksylitoli

text: Virossa vuosina 1996–2000 toteutettu ksylitolitutkimus on ensimmäinen, jossa selvitettiin ksylitolipastillin säännöllisen käytön vaikutusta kariekseen. Tutkimus vahvisti sen, että ksylitolipastilli ehkäisee kariesta yhtä tehokkaasti kuin täysksylitolipurukumi. Ksylitolin tehokkuuden lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että koulujen organisoima ksylitolijakelu toimi erittäin hyvin. Viron-pastillitutkimusta johtivat professori Pentti Alanen Turun yliopiston hammaslääketieteen klinikalta ja Ylivieskan terveyskeskuksen ylihammaslääkäri, lääkintöneuvos Pauli Isokangas.


title: Ksylitoli

text: Oulun yliopiston lastentautien klinikalla professori Matti Uharin johdolla tehty tutkimus osoittaa, että täysksylitolipurukumin pureskelu vähentää merkittävästi lasten korvatulehduksia. Säännöllinen ja määrältään riittävä ksylitolipurukumin pureskelu vähensi korvatulehdusten esiintymistä 40 prosentilla. Täysksylitolipurukumin pureskelu ei vähentänyt korvatulehdusta aiheuttavien pneumokokkibakteerien esiintymistä nielussa, mutta se esti bakteerin kiinnittymisen ja korvatulehduksen kehittymisen.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolin hammasterveydelliset vaikutukset tulevat parhaiten esiin purukumissa ja pastillissa, sillä niitä pidetään riittävän pitkään suussa. Tarvittava määrä ksylitolia on 5–10 grammaa päivässä. Suositusten mukaan ksylitolituotteita tulisi käyttää pieniä määriä useita kertoja päivässä, aina aterian ja välipalan jälkeen 5–10 minuuttia kerrallaan. Parhaat tulokset saadaan täysksylitolituotteilla säännöllisesti ja pitkäaikaisesti käytettynä.


title: Ksylitoli

text: Ksylitolin käyttöä suosittelevat Suomen Hammaslääkäriliiton lisäksi ainakin Ruotsin, Norjan, Irlannin, Viron, Hollannin ja Englannin Hammaslääkäriliitot.


title: Pokémon

text:
Pokémon () on japanilainen tuotesarja. Se sai alkunsa Satoshi Tajirin kehittämästä, vuonna 1996 Nintendon Game Boy:lle julkaistusta videoroolipelistä. Sana ”Pokémon” on lyhenne sanoista ”"pocket monsters"”, ”taskuhirviöt”. Peleissä on satoja erilaisia Pokémon-hahmoja ja tavoitteena on kerätä jokainen niistä ja kouluttaa hahmoista hyvä tiimi. Tuotesarjaan kuuluu videopelien lisäksi keräilykorttipeli, anime, manga ja lukuisia muita tuotteita. Tunnetuin Pokémon-hahmo on sarjan maskotti, keltainen sähköhiiriolento Pikachu.
Brändiä hallitsee ja lisensoi The Pokemon Company, josta Nintendo omistaa 32 %.
Nimi "Pokémon" ja hahmojen nimet yms. ovat Nintendon tavaramerkkejä.


title: Pokémon

text: Pokémon on toiseksi menestynein videopeliin perustuva tuotesarja. Suositumpi on ainoastaan Mario-pelisarja, joka sekin on Nintendon tuotteita. "Pokémon"-anime oli japanilaisen animaation ensimmäinen maailmanlaajuista valtavirran suosiota saavuttanut sarja, joka avasi ovet animen ja mangan Japanin ulkopuoliselle suosiolle. Vuonna 1999 Pokémon-pelejä myytiin seitsemässäkymmenessä maassa, televisiosarjaa näytettiin kuudessakymmenessäyhdessä maassa, elokuvia oli näytetty neljässäkymmenessäneljässä maassa ja korttipeli oli käännetty kahdeksalle kielelle. Vuonna 2003 tuotesarjan arvoksi arvioitiin 15 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Pokémon toimi alkusysäyksenä Cool Japan -liikkeelle.


title: Pokémon

text: Tuotesarjaan kuuluva pelisarja on Game Freakin ja Creatures, Inc.:n kehittämä ja Nintendon julkaisema roolipelisarja.


title: Pokémon

text: Heinäkuussa 2016 älypuhelimille julkaistiin lisättyä todellisuutta ja paikkatietoa hyödyntävä "Pokémon Go", josta tuli nopeasti suosittu ympäri maailman. Pelissä pyydystetään virtuaalisia Pokémoneja oikeassa maailmassa matkapuhelimen kameran avulla.


title: Pokémon

text: "Pokémon"-animetelevisiosarja kertoo nuoresta Pokémon-kouluttajasta Ash Ketchumista, hänen ensimmäisestä Pokémonistaan Pikachusta sekä heidän ja heidän ystäviensä seikkailuista ympäri Pokémon-maailmaa. Ash yrittää tulla Pokémon-mestariksi ja pysäyttää pahan Rakettiryhmän. Vuodesta 1999 lähtien sarjan pohjalta on ilmestynyt vuosittain elokuva. Ensimmäinen elokuva ("Pokémon – Mewtwon vastaisku") tuotti Yhdysvalloissa 10,1 miljoonaa dollaria ensimmäisenä päivänä ja yhteensä 85 miljoonaa dollaria. Sarjasta on ilmestynyt yhteensä 20 tuotantokautta, 20 elokuvaa sekä yli 30 erikoisjaksoa.


title: Pokémon

text: Pokémon Trading Card Game eli Pokémon TCG on Pokémon-aiheinen keräilykorttipeli. TCG:n ideana on ”taistella” korttien Pokémon-hahmoilla. Korttisarjan julkaisi Wizards of the Coast vuonna 1996. Nykyisin sitä julkaisee Pokémon USA. Miltei jokaisesta Pokémonista on oma korttinsa.


title: Pokémon

text: Eri Pokémon-aiheisia mangasarjoja on lukuisia. Suuri osa perustuu pelisarjan peleihin, mutta myös animesarjaan, siihen liittyviin elokuviin ja keräilykorttipeleihin perustuvia sarjoja on jonkin verran. Animeen perustuvista esimerkkinä "The Electric Tale of Pikachu" (), joka seuraa Ash Ketchumin matkaa Kanton ja Orangesaarten alueilla. Myös täysin omaperäisiä sarjoja on julkaistu, kuten Miho Asadan "Kaitou! Pokémon 7" (), joka seuraa nuoren, kaksoiselämää elävän pojan, Hiorin, elämää.


title: Pokémon

text: Ensimmäinen Pokémon-aiheinen mangasarja on Kosaku Anakubon käsikirjoittama ja piirtämä pelisarjaan perustuva, ja sen nimeä kantava vuosina 1996-2003 julkaistu slapstick-huumorisarja "Pocket Monsters" (), joka seuraa Red-nimisen kouluttajan matkaa ympäri Pokémon-maailmaa, seuranaan Pikachu ja töykeä Clefairy. Alkuperäinen sarja seuraa kolmikon seikkailuja Kanto- ja Johto-alueilla, ja sitä on seurannut toistaiseksi viisi jatko-osaa: Hoenn-alueelle sijoittuva "Pocket Monsters RS" (), Sinnoh-alueelle sijoittuva "Pocket Monsters DP" (), Johto-alueelle sijoittuva "Pocket Monsters HGSS" (), Unova-alueelle sijoittuva "Pocket Monsters BW "() ja Kalos-alueelle sijoittuva "Pocket Monsters XY" ().


title: Pokémon

text: Länsimaissa tunnetuin, ja Japanissa pisimpään yhtäjaksoisesti jatkunut mangasarja on peleihin vahvasti perustuva ja vuonna 1997 alkanut "Pokémon Adventures". Kyseinen sarja on ensimmäinen Pokémon-aiheinen mangasarja, jota on julkaistu suomeksi.


title: Pokémon

text: Sangatsu Manga on lisensioinut kolme Pokémon-elokuviin perustuvaa mangasovitusta: Makoto Mizobuchin Pokémon "Ranger ja meren temppeli" (julkaistiin tammikuussa 2016), Makoto Hijiokan "Giratina ja sky warrior" (maaliskuu 2016) sekä Momota Inouen "Zoroark – illuusioiden mestari" (toukokuu 2016).


title: Pokémon

text:
Useilla Pokémoneilla on evoluutio-sarja. Evoluutioita voi olla yksi tai kaksi, kuten vaikka Poochyenalla on vain yksi evoluutio, ja Mudkipillä kaksi. Eevee-nimisellä Pokémonilla on jopa kahdeksan erilaista kehittynyttä muotoa. Yleensä kehittyneen muodon nimi on samankaltainen. Esimerkiksi Bulbasaurin kehittyneet muodot ovat Ivysaur ja Venusaur ja Igglybuffin on Jigglypuff ja Wigglytuff, mutta on myös paljon sellaisia evoluutioita, jossa nimi on erilainen, mutta sen sijaan ulkonäkö voi näyttää samalta, kuten Grimerilla ja Mukilla.
Kuudennesta sukupolvesta lähtien on ollut myös mega-evoluutioita, jotka mahdollistavat tiettyjen Pokémonien voimien vahvistamisen. Esimerkki mega-evoluutiokykyisestä Pokémonista on Charizard.


title: Pokémon

text: Pokémon-lajeja on yli 800 seitsemässä sukupolvessa. Lajit luokitellaan myös useisiin tyyppeihin.


title: Pokémon

text: Pelin hahmoista on tullut populaarikulttuurin ikoneja, esimerkkinä maalaus Pokémon Jet-lentokoneessa.


title: Pokémon

text: "Pokémon Go" pelin julkaisun jälkeen 231 miljoonaa ihmistä otti osaa 1,1 miljardiin interaktioon Facebookissa ja Instagramissa huhtikuun aikana, joissa peli mainittiin.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas on Lockheed Martin -yhtiön valmistama kantorakettiperhe. Sen historia juontaa 1900-luvun puoliväliin, aivan avaruuslentojen alkuaikoihin sekä mannertenvälisten ohjusten kehittämiseen. Yhdysvaltainen ensimmäinen ICBM-ohjus oli Atlas-perhettä.


title: Atlas-rakettiperhe

text: SM-65 Atlas on ohjus, johon rakettiperhe pohjautuu, oli käytössä varsin lyhyen aikaa päättyen 1965. Vuosina 1962-1963 ensimmäiset neljä astronauttia laukaistiin Atlas-kantoraketilla. Atlas II oli käytössä vuosina 1962-2004 63:ssa laukaisussa mutta Atlas III vain 6:ssa vuosina 2000-2005. Osana Evolved Expendable Launch Vehicle -hanketta kehitetty Atlas V teki ensilentonsa 2002 ja on edelleen toiminnassa vuonna 2017.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Karel Bossart teki Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimille vuonna 1946 tutkielman ydinkärjen kuljettavasta ohjuksesta. Tämä oli Atlas-ohjuksen suunnitelman ensimmäinen versio.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Neuvostoliitto oli räjäyttänyt ensimmäisen atomipomminsa vuonna 1949. Sen vuoksi Harry S. Truman antoi rahoituksen USA:n vetypommin kehitykseen. 1. marraskuuta 1952 USA räjäytti ensimmäisen vetypommin Eniwetokin atollilla Tyynellämerellä. Se painoi 60 000 paunaa eli noin 30 tonnia. Vetypommi oli silloisille ohjuksille aivan liian raskas. Vuonna 1953 tällaista ohjusta lähdettiin kuitenkin kehittämään, koska unkarilaisen matemaatikon John von Neumannin johtama komitea uskoi vetypommin koon kutistuvan pian. Vetypommin eduksi nähtiin muun muassa se, ettei ohjuksen osumatarkkuuden tarvitse olla kummoinen.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Korean sodan alkaminen toi lisää paineita lisätä myös tutkimus- ja kehitysohjelmien rahoitusta. Yhdysvaltain Armeijan Redstone-varikolla Wernher von Braunin tiimi alkoi kehittää Redstone-ohjusta suoraan V-2:n pohjalta. Yhdysvaltain ilmavoimat aloitti Atlas-projektin uudestaan tammikuussa 1951, koodilla MX-1593.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas-ohjuksen suunnittelu tilattiin tammikuussa 1955 nimellä asejärjestelmä (Weapon System) WS107A-l. Convairilla projekti tunnettiin nimellä Model 7. Venäjällä Sergei Koroljov viimeisteli samaan aikaan mannertenvälistä R-7-ohjusta (josta kehittyi muun muassa Sojuz-kantoraketti). Syyskuussa 1955 tiedustelu ilmoitti, miten pitkällä venäläiset ovat – R-7 koelennot oli tehty kesällä 1955. Täten Atlas-projektin luokitus nousi huipulle – sen toteuttamiseen panostettiin maksimaalisesti. Sen moottoreita testattiin kesäkuussa 1956 ja ohjusten koelaukaisuja tehtiin vuoden 1956 lopulla.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlasin päämoottori on Rocketdyne-moottori. Se oli kylmän sodan suurimpia rakettimoottorin kehityshankkeita: sitä teki 17 suurta urakoitsijaa, 200 alihankkijaa ja 80 000 työntekijää. Moottoreiden (lyhytaikainen) teho on viisi kertaa suurempi kuin Hooverin padon turbiineissa.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas, jonka ensimmäinen koe laukaisu tehtiin vuonna 1959, oli Yhdysvaltojen ensimmäinen mannertenvälinen ohjus (, ICBM). Se oli 1,5-vaiheinen, jonka polttoaine oli RP-1-kerosiini ja hapetin nestehappi (LOX).


title: Atlas-rakettiperhe

text: Ohjuksen koodi oli aluksi XB-65, ts. se sai pommituslentokoneen koodin. Vuonna 1955 sen koodiksi muutettiin SM-65. Vuonna 1962 siitä tuli CGM-16, jossa "C" tulee sanasta "coffin" tai "container", joka kuvasi sitä, että ohjukset oli sijoitettu maanalaisiin bunkkereihin, mutta tankattiin ja laukaistiin maan pinnalta. Atlas-ohjuksia ei koskaan ole sijoitettu siiloihin. 1960-luvun puolivälistä Atlas (ja sen "isoveli" Titan) poistettiin käytöstä. LGM-30 Minuteman, kiinteäajoaineraketti, korvasi ne.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas osoittautui luotettavaksi ja siitä tuli NASA:n kymmenen miehitetyn Mercury-lennon kulkuväline, jolla muun muassa John Glenn kiersi maan helmikuussa 1962. Vuonna 1962 kyseiset astronautit olivat katsomassa Atlas-koelaukaisua – se räjähti heidän päänsä päällä.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas käytti aluksi Agena-moottoria toisena rakettivaiheena – Agena-vaihe oli myös Gemini-astronauteille muodostelmalennon ja telakoinnin koealus.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlas toimi Mariner-luotainten, jotka tutkivat Marsia, Venusta ja Merkuriusta, laukaisuvälineenä 1962–1973.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Atlaksesta tuli erinomaisen voimakas kantoraketti, kun siihen liitettiin Pratt & Whitneyn kehittämä Centaur-raketti (RL-10) ylimmäksi vaiheeksi. Centaur polttaa nestevetyä (LH2) nestehapessa (LOX) – molemmat voidaan säilyttää vain hyvin kylminä. Siksi moottoria kutsutaan kryogeenimoottoriksi.


title: Atlas-rakettiperhe

text: P&W RL10-moottorin työntövoima on 146800 Newtonia. Centaur-rakettivaiheen ominaisuuksia:


title: Atlas-rakettiperhe

text: Sitä kehitettiin myöhemmin peruutettua US Armyn Advent -tietoliikennesatelliittia varten. Sen kehitystyö siirtyi ensin NASA:n Marshall Space Flight Centeriin ja sitten NASA Lewis-keskukseen Surveyor-kuuluotaimia varten. NASA:n Lewisin tutkimuskeskus tutki vedyn käyttämistä ajoaineena 1950-luvulla. US Armyyn kuuluva ARPA (nykyinen DAPRA eli USA:n asevoimien teknologiakeskus) teetti varsinaisen moottorin kehitystyön vuodesta 1958 alkaen. Sen kehitystyön saattoi loppuun P&W-moottoritehdas. Hyvin kylmiä ajoaineita käyttävän moottorin käynnistys avaruudessa oli haaste, esimerkiksi venttiilit voivat jäätyä kiinni. 1950-luvulla oli vain 50% todennäköisyys, että nestemäisiä ajoaineita käyttävä raketti toimi kuten piti.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Altas lensi ensi kerran vuonna 1960 hyötykuormanaan Surveyor-kuulaskeutuja.


title: Atlas-rakettiperhe

text: Vuonna 1962 NASA sai Centaurin jatkokehityksen hoidettavakseen Apollo-ohjelman puitteissa. Apollon puitteissa tehtiin ensimmäinen onnistunut lento vuonna 1963, silloin käynnistettiin tällainen moottori ensi kertaa avaruuden tyhjiössä.


title: Karel Bossart

text: Karel "Charlie" Jan Bossart (9. helmikuuta 1904 Antwerpen, Belgia – 3. elokuuta 1975, San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat) oli flaaminkielinen belgialainen raketti-insinööri, joka oli amerikkalaisten Atlas-kantorakettien ja Centaur-raketin suunnittelija.


title: Karel Bossart

text: Hän oli flaaminkielinen belgialainen, jonka nuoruuteen vaikutti ensimmäinen maailmansota. Bossart valmistui vuori-insinööriksi Brysselin yliopistosta vuonna 1924. Hän sai stipendin amerikkalaiseen MIT-yliopistoon sillä ehdolla, että opiskelee englannin kielen. Hän teki sen kuudessa viikossa. Hän opiskeli Amerikassa ilmailutekniikkaa erikoistuen rakennesuunnitteluun. Hän jäi Amerikkaan ja osallistui useiden lentokoneiden suunnitteluun. Hän toimi siellä noin 40 vuotta.


title: Karel Bossart

text: Suurimmat saavutuksensa hän sai aikaan General Dynamics -yhtiöiden Convair-yksikössä. Vuonna 1945 hän oli Consolidated Vultee Aircract (”ConVAir”) rakennesuunnittelun päällikkö. Silloin hän osallistui Projekti MX-774:ään, joka oli USA:n ensimmäinen pitkän matkan ohjuksen suunnitelma. Tämä "HIROC"-ohjus oli amerikkalainen versio V-2 -ohjuksesta. V-2-ohjusten eräs päämaali oli vuonna 1944 ollut Bossartin kotikaupunki Antwerpen.


title: Karel Bossart

text: Hän toimi Convairin Atlas-ohjuksen pääsuunnittelijana. Se oli yhdysvaltalainen ensimmäinen mannertenvälinen ydinohjus. Atlasin ajoainetankkien runkorakenne suunniteltiin niin keveäksi, että tyhjät tankit pysyivät muodossaan vain kaasulla paineistamalla - ohjuksen rakennepaino lienee alhaisin edelleenkin. Atlasissa oli ensimmäisenä ohjuksena suunnattavat rakettimoottorit ja irrotettava nokkakartio.


title: Karel Bossart

text: ”Charlie” Bossart oli ohjustekniikan ja myöhemmin miehitettyjen avaruuslentojen lobbaaja ja yksi merkittävimpiä ballististen ohjusten suunnittelun uranuurtajia.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Japanin avaruusjärjestö, (, , lyh. JAXA) muodostettiin 1. lokakuuta 2003, kun Japanin kolme avaruusjärjestöä, "ISAS", "NASDA" ja "NAL", yhdistettiin.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: "ISAS", The Institute of Space and Astronautical Science, rakensi avaruustutkimusluotaimia. SE on kehittänyt Mu-kantoraketin, jonka uusin versio on M-V. "NAL", National Aerospace Laboratory of Japan, keskittyi ilmailututkimukseen. "NASDA", National Space Development Agency of Japan, toteutti isoja kantoraketteja (muun muassa H-II) ja Japanin osuuden ISS-avaruusasemaan.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Syyskuussa 2010 Japanin avaruushallinto ilmaisi kiinnostusta yksityisen sektorin panostuksen lisäämiseen, toisaalta tuotiin ilmi, että QZSS-järjestelmän rahoitukseen oli yritetty 2000-luvulla saada yritysten rahaa ja tässä oli epäonnistuttu. JAXAn avaruusbudjetti on vuonna 2010 neljä miljardia dollaria, josta 2/3 tulee tiede- ja teknologiaministeriöltä ja loppu kahdeksalta muulta ministeriötä. Tätä rahoitusta ja takana olevia hallinnonalojen kiistoja on pyritty vähentämään luomalla Japanin avaruuspolitiikan strateginen keskus, jota johtaa Hiroshi Yamakawa. JAXA on lisännyt panostustaan: se aikoo ottaa Tanegashiman avaruuskeskuksen ympärivuotiseen laukaisukäyttöön ja kehittää pientä Epsilon-kantorakettia.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: JAXAn keskeisen yksiköt ovat:


title: Japanin avaruusjärjestö

text: ISAS on kehittänyt lukuisia pieniä tiedesatelliitteja.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: NASDAn satelliitit ovat olleet kaukokartoitus- ja tietoliikkennesatelliitteja.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: JAXAn satelliitteja ovat mm.ISAS kehitti 1950-luvun alusta alkaen pieniä luotainraketteja ja sittemmin mm. N-1-kantoraketin.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: NASDA kehitti 1970-luvulta lähtien H-I ja H-II-kantoraketit.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: NASDA kehitti 1990-luvulla HOPE-nimistä japanilaista avaruussukkulaa. Se ei valmistunut.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Vuonna 1999 kolme japanilaista valittiin astronauttikoulutukseen. Helmikuussa 2009 valittiin kaksi astronauttia lisää. Ensimmäinen japanilainen avaruudessa oli kuitenkin televisiotoimittaja Toyohiro Akiyama.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Japanin avaruusohjelma linkittyi alkunsa jälkeen Yhdysvaltoihin ja 1990-luvulta lähtien ESAaan päin. Japanin kantoraketit eivät ole tulleet kansainvälisille markkinoille. Sillä on suhteellisen vähän avaruuslentoja, joissa länsimailla on pienehkö osanotto.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Japani on ollut mukana Itä-Aasian avaruusverkostoissa kouluttaen muita maita mm. kaukokartoituksen käyttöön. Rooli on kaventunut Kiinan ja Intian nousun jälkeen.


title: Japanin avaruusjärjestö

text: Vuonna 2011 JAXA neuvotteli Mongolian posti- ja vientintäviranomaisten kanssa japanilaisen tietoliikennesatelliitin myynnistä Mongolian käyttöön. Satelliitti laukaistaisiin vuonna 2015.


title: Tupakointi

text: Tupakointi tarkoittaa virginiantupakan ("Nicotiana tabacum") kuivatuista lehdistä (puhekielessä tupakka) valmistettujen tupakkatuotteiden käyttämistä niitä polttamalla ja savua hengittämällä. Yleisin tupakkatuote on savuke, muita ovat sikari, pikkusikari, piipputupakka sekä nuuska, jonka käyttöä ei kuitenkaan kutsuta tupakoinniksi, vaan nuuskaamiseksi. Maailmassa on noin miljardi tupakoitsijaa.


title: Tupakointi

text: Tupakoinnilla on huomattavat terveyshaitat sekä tupakoijille itselleen että tupakoitsijoiden pilaamasta hengitysilmasta kärsiville. Useiden arvioiden mukaan tupakointi on välillisesti maailman yleisin kuolinsyy, mutta tätä ei voida täysin todistaa, sillä lääketieteellisesti katsoen tupakointi altistaa useille sairauksille eikä suoraan aiheuta niitä. Tupakointiin liitettyjä sairauksia ovat muiden muassa krooninen keuhkoputkentulehdus ja tupakkayskä, keuhkoahtaumatauti, keuhkolaajentuma (emfyseema), ateroskleroosi, verenpainetauti ja erilaiset syövät. Tupakoitsijat kärsivät erityisesti sydän- ja verisuonitaudeista ja syövän saaminen on verrattain harvinaista.


title: Tupakointi

text: Suomessa tupakkalain tavoitteena on tupakkatuotteiden käytön loppuminen. Savuton Suomi 2030 -kampajan mukaan tupakkalain tavoite toteutuu, jos 2030-luvulla alle viisi prosenttia Suomen väestöstä käyttää tupakka- tai nikotiinituotteita päivittäin. Tupakointi vähenee länsimaissa vakaasti terveystietoisuuden leviämisen ja rajoitusten tiukentumisen myötä.


title: Tupakointi

text: Tupakoinnin leviämistä maailmaan on kuvattu ihmiskunnan historian dramaattisimmaksi päihde-epidemiaksi. Yleisin tupakointitapa ainakin Euroopassa oli 1800-luvun lopulle saakka piipunpoltto. Piipunpolttoon liitettiin miehekkyyden, miesten keskinäisen yhdessäolon ja leppoisuuden mielikuvia. Etenkin englantilaiset leimautuivat varhain piippukansaksi. Nuuskaamisen kukoistusaikaa oli 1700-luku, jolloin se oli aateliston suosiossa. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeisen hallitsevan luokan, porvariston tunnusmerkiksi muodostui nuuskan sijasta sikari. 1900-luvulla tehokkuutta korostava elämäntyyli suosi sikarin sijasta savuketta.


title: Tupakointi

text: Savukkeet yleistyivät aluksi sotilaiden keskuudessa ja upseerit veivät ne salonkeihin pääkaupungeissa. Savukkeista tuli hienostomuoti, johon liitettiin ripaus paheellisuutta. Yhdysvalloissa savukkeita pidettiin aluksi köyhän kansan tupakointitapana: varakkaat miehet polttivat sikareita. 1900-luvulla myös naiset alkoivat tupakoida laajemmin. 1800-luvulla tupakoiva nainen oli paheksunnan kohde.


title: Tupakointi

text: Tupakointi yleistyi 1900-luvulla tehdasvalmisteisen savukkeen keksimisen myötä. Savukkeen keksi yhdysvaltalainen tehtailija Buchanan Duke. Duke aloitti savukkeiden valmistamisen vuonna 1880. Duke työskenteli mekaanikko James Bonsackin kanssa. Bonsack patentoi savukkeita valmistavan koneen vuonna 1880. Kone kykeni valmistamaan 210 savuketta minuutissa. Tätä ennen savukkeet tehtiin käsin ja tahti oli noin muutama savuke minuutissa. Tupakointi ei olisi yleistynyt ellei savuke olisi ollut teollisesti valmistettava tuote, johon oli olemassa valmistusteknologia. Vuonna 1900 kansalaista kohden (per capita) Yhdysvalloissa kulutettiin 54 savuketta vuodessa. Tupakointi kasvoi toisen maailmansodan myötä, sillä sotilaiden muonapakkaukseen kuului savukkeita.


title: Tupakointi

text: Aluksi savukkeiden perässä ei ollut filtteriä. Ensimmäinen filtterillinen savuke oli PMI:n "Parliament"-brändin vuonna 1931. Sen filtteri oli tehty paperista. Ensimmäisiä filtterisavukkeita muistuttavia, joissa oli pieni suukappale joka oli korkkia, oli naisille suunnatuissa savukkeissa. Siihen liittyi ajatus siitä, että naisen ei tarvitsisi poimia kielestään savukkeen tupakkapurua. Vuonna 1950 filtterillisten savukkeiden markkinaosuus oli 0,5 prosenttia. Vuonna 1952 julkaistiin "Viceroy"-filtterisavuke, jonka filtteri oli selluloosa-asetaattia. Vuonna 1952 laukaistiin "Kent Micronite" -filtterisavuke. Filtterin tarkoituksena on pyydystää tervaa, jotta se ei päätyisi tupakoitsijan keuhkoihin. Filtterillisten savukkeiden osuus kasvoi, ja tupakoitsijat ajattelivat, että savukkeet ovat turvallisempia. "Kent Micronite" -brändin savukkeiden filtteri oli terveydelle vaarallista asbestia. "Viceroy"-savukkeiden filtteristä, joka on selluloosa-asetaattia, tuli teollisuuden suosima. Joissakin savukkeissa oli aktiivihiilifiltteri. Vuonna 1954 Reynolds Tobacco julkisti "Winston"-filtterisavukkeen, joka oli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt filtterisavuke.


title: Tupakointi

text: Yhdysvalloissa tupakoinnin ja keuhkosyövän sekä muiden terveyshaittojen välisestä yhteydestä Yhdysvaltain lääkintöhallitus tiedotti kansalle 11. tammikuuta 1964. Tämän niin kutsutun Terry-raportin seurauksena tupakka-askeihin lisättiin varoitustekstejä (1965) ja ravintoloihin sekä lentoasemille tehtiin pian savuttomat alueet (1967). Savukkeiden kokonaiskulutus ei kuitenkaan kääntynyt jyrkkään laskuun Yhdysvalloissa. Savukkeiden kulutus oli suunnilleen samalla tasolla vielä 1980-luvun lopulla kuin vuonna 1963. Kansalaista kohden laskettuna (per capita) kulutus kuitenkin on laskenut vuodesta 1963 lähtien. Vuonna 1963 Yhdysvalloissa kansalaista kohden (per capita) kulutettiin 4 345 savuketta vuodessa. Tupakoinnin hitaaseen vähentymiseen vaikutti se, että naiset aloittivat tupakoimaan noin kaksi vuosikymmentä myöhemmin kuin miehet. Miesten keuhkosyöpien huippu saavutettiin vuonna 1990 ja naisten vuonna 2002.


title: Tupakointi

text: Terry-raportissa oli mainittu, että aktiivihiilen käyttäminen filtterinä voi tuoda hyötyjä. Filtterillinen "Winston"-brändi oli suosituin savukebrändi vuosina 1966–1972, kunnes "Marlboro" ohitti sen. "Marlboro"-savukkeiden mainostamisessa käytettiin niin kutsuttua Marlboro-miestä, koska mielikuva filtterillisistä savukkeista oli, että ne ovat naisten savukkeita. Vuonna 1966 Yhdysvalloissa määrätyt tervapitoisuuden mittaukset vakuuttivat tupakkayhtiöt siitä, että filtterit ovat välttämättömiä matalatervaisten savukkeiden valmistamiseksi.


title: Tupakointi

text: Samanlainen turvallisuuden harha syntyi, kun tupakkateollisuus alkoi valmistaa kevytsavukkeita, joiden filttereissä on reikiä, jotka lisäävät ilmaa imuun. Tästä sivuilmasta huolimatta kevytsavukkeista voi saada kuitenkin saman tervamäärän, kun tupakoitsija ottaa syvempiä, pidempiä tai tiheämmin imuja. Tämä ihmisen käyttäytymisen muutos ei näkynyt savukkeiden tervamääriä mittaavissa testeissä, jotka suoritettiin standardimaisesti käyttäytyvää konetta käyttäen. Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan kaikki nykysavukkeet, eivät vain kevytsavukkeet, nostavat keuhkosyöpäriskiä sen vuoksi, että savukkeessa on filtteri ja filtterissä sivuilmaa lisääviä reikiä. Ne johtavat ihmisen käyttäytymisen muutokseen, sillä savuke palaa kauemmin ja siitä otetaan enemmän imuja. Sivuilmaa lisäävät filtterin reiät vähentävät tervaa vain koneella tehtävässä testissä.


title: Tupakointi

text: Lähde:


title: Tupakointi

text: 15–84-vuotiaiden keskuudessa päivittäin tai satunnaisesti tupakoivia on noin 875 000. Noin 20–25 % Suomen 13–17-vuotiaista nuorista tupakoi vähintään kerran viikossa. Tupakointi on nykyään yleisempää tyttöjen kuin poikien keskuudessa. Tupakointi on ollut yleistä etenkin nuorilla, mutta se on vähentynyt viime vuosina selvästi. Vielä vuonna 2005 16-vuotiaista tytöistä 27 prosenttia ja pojista 23 prosenttia tupakoi päivittäin, mutta vuonna 2017 päivittäin tupakoivia oli sen ikäisistä tytöistä vain seitsemän ja pojista kuusi prosenttia. Myös aikuisväestön tupakointi on vähentynyt: vuonna 2000 20–64-vuotiaista miehistä lähes 30 prosenttia ja naisista lähes 20 prosenttia tupakoi päivittäin, mutta vuonna 2017 päivittäin tupakoivien aikuisten osuus oli vain noin 15 prosenttia.


title: Tupakointi

text: Tupakointi on yleisintä se vähiten koulutetuilla ja vähäisintä korkeasti koulutetuilla ihmisillä. Tupakoinnin haitoista tiedotetaan nuorille suhteellisen hyvin Suomessa. Tupakointiin liittyy kuitenkin sosiaalisia ja psykologisia seikkoja, jotka saavat sen näyttämään houkuttelevalta monille nuorille. Tutkimusten mukaan monet nuoret kokevat tupakoinnin jonkinlaisena aikuistumisriittinä, josta he kuvittelevat luopuvansa piakkoin. Tavasta on kuitenkin usein vaikea päästä eroon. Suurin osa suomalaisista tupakoitsijoista haluaisi päästä riippuvuudestaan. 79 prosenttia tupakoijista oli huolissaan tupakan vaikutuksista omaan terveyteensä vuonna 2010.


title: Tupakointi

text: Ihmisillä voi olla useita erilaisia syitä aloittaa tupakointi ja jatkaa sitä terveyshaitoista, valistuksesta sekä rajoituksista huolimatta.Tupakkakokeilut ja tupakointi aloitetaan Suomessa tyypillisesti 13–15-vuotiaana. Äidin tai isän tupakointi muokkaa nuoren asenteita tupakointia kohtaan hyväksyvämmäksi ja vanhemman tupakointi parantaa savukkeiden saatavuutta. Nuorilla tupakointi ja alkoholin käyttö esiintyvät vahvasti samaan aikaan, ja opiskeluvaikeudet ja huonoksi koettu terveys ennustavat tupakointia. Nuorten tupakointi on yleisintä koulussa huonosti menestyvillä ja koulunkäynnin lopettaneilla. Tupakointia ei yleensä enää aloiteta aikuisiässä, mutta armeija-aika voi lisätä tupakointia. Tupakoinnin jatkuvuus nuoruudesta aikuisuuteen on voimakasta: suurin osa nuorista tupakoijista tupakoi edelleen aikuisena.


title: Tupakointi

text: Tupakointi on yleisintä alimmassa koulutusryhmässä. Ammattikoululaisista 36 prosenttia tupakoi ja lukiolaisista kahdeksan prosenttia. Työikäisistä miehistä 17 prosenttia ja naisista 14 prosenttia tupakoi päivittäin. Nuorten tupakointi on yleisempää yksinhuoltajaperheissä kuin perheissä joissa on kaksi vanhempaa. Tupakointi on yleistä alemmissa sosiaaliryhmissä. Kataisen väitöskirjan mukaan syynä tupakoinnin suosioon alemmissa sosiaaliryhmissä ei ole puutteelliset tiedot tupakoinnin terveysriskeistä eikä se, että tupakoivat eivät pitäisi terveyttään tärkeänä.


title: Tupakointi

text: Tupakointi on yleisintä matalassa sosioekonomisessa ryhmässä: köyhyysrajan alapuolella tai köyhyysrajan kohdalla. Sosioekonominen tausta ei kuitenkaan ole merkittävä tupakointia selittävä tekijä, sillä tupakoitsijoita on laajasti erilaisista sosioekonomisista taustoista. Paremmin tupakointia selittää henkilön älykkyys. 18–21-vuotiailla nuorilla miehillä jotka tupakoivat on matalampi älykkyysosamäärä kuin tupakoimattomilla. Tutkimuksessa heidän älykkyysosamääränsä oli keskimäärin 94, kun tupakoimattomien oli keskimäärin 101. Henkilöillä jotka polttivat askin päivässä älykkyysosamäärä oli keskimäärin 90.


title: Tupakointi

text: Tupakoitsijoilla on muita enemmän mielenterveyden häiriöitä. Tupakoitsijoiden joukossa on enemmän masentuneita kuin tupakoimattomien joukossa. Masentuneet myös käyttävät tupakkaa enemmän kuin masentumattomat. Erityisen runsaasti tupakkaa käyttävät skitsofreenikot. Osa tupakoitsijoista saattaa käyttää nikotiinia mielialahäiriöiden, kuten masennuksen ja ahdistuneisuuden sekä myös ärsyyntyneisyyden, itselääkitykseen. Jotkut tupakoitsijat saattavat käyttää tupakkaa stressinhallintaan. Skitsofreenikoiden huomattavan korostunutta nikotiinin käyttöä on tutkittu itselääkityksen hypoteesin kautta, ja sille on löydetty mekanismi vuonna 2017.


title: Tupakointi

text: Tupakoitsijat käyttävät tupakan lisäksi enemmän alkoholia ja harrastavat vähemmän liikuntaa nuoruudesta aikuisuuteen.


title: Tupakointi

text: Tupakan käytön on useissa tieteellisissä tutkimuksissa todettu aiheuttavan nopeasti voimakkaan riippuvuuden. Fysiologisen riippuvuuden aiheuttaa erityisesti tupakan sisältämä nikotiini, jonka aivokemiallisiin vaikutuksiin tottuu nopeasti. Tuoreimpien tutkimusten mukaan tupakka muuttaa aivoja huomattavan pysyvästi tavalla, joka edistää riippuvuutta. Nikotiinin palkitsevuusvaikutus on hyvin pysyvä ja aiheuttaa tupakoinnin uudelleenaloittamista vuosienkin tupakoimattomuuden jälkeen. Psykologinen riippuvuus aiheutuu muun muassa siitä, että tupakoinnista tulee rutiini ja se tarjoaa eräänlaisen rentoutumistauon arjen keskelle. Lisäksi tupakalla käynti on usein sosiaalinen tapahtuma ja sen vuoksi tupakoinnin lopettaminen on usein erittäin vaikeaa.


title: Tupakointi

text: Erään arvion mukaan joka toinen koko aikuisikänsä tupakoinut kuolee tupakan aiheuttamiin sairauksiin. Yleisimpiä tupakoinnin aiheuttamia sairauksia ovat erilaiset syövät, sydänsairaudet, verenkiertohäiriöt ja -sairaudet, näön heikkeneminen, krooniset keuhkosairaudet, kuten astma sekä krooninen keuhkoputkentulehdus ja siihen liittyvä keuhkoahtauma. Lisäksi tupakointi aiheuttaa impotenssia ja suurentaa mahahaavan riskiä. Tupakointi on merkittävin sepelvaltimotaudin, aivoinfarktin ja katkokävelyn aiheuttaja. Tupakointi aiheuttaa keuhkosyövistä 90 %, haimasyövistä 30 % ja huomattavan osan myös muista syöpäsairauksista. Tupakointi tiedetään muun muassa keskeiseksi munuaissyövän riskitekijäksi. Tupakointi myös nostaa virtsarakon syövän riskin suunnilleen nelinkertaiseksi ja aiheuttaa enemmistön sairastumisista. Tupakointi heikentää lisäksi hedelmällisyyttä molemmilla sukupuolilla.


title: Tupakointi

text: Tupakointi aamulla on muuta tupakointia epäterveellisempää. Jos tupakoitsija polttaa puolen tunnin sisällä heräämisestä, kasvaa jo muutoinkin kohonnut keuhkosyöpäriski lähes kaksinkertaiseksi, kertoo "Cancer"-lehdessä raportoitu amerikkalaistutkimus. Tutkimukseen osallistui yli 7 000 tupakoitsijaa. Syöpäriskin kasvu selitetään sillä, että heräämisen jälkeen tupakoivat vetävät henkeensä tavallista enemmän savua ja näin ollen enemmän syöpää aiheuttavia kemikaaleja.


title: Tupakointi

text: Verenkierron häiriöt selittyvät muun muassa sillä, että nikotiini supistaa verisuonia, jolloin verenkierto heikkenee ja veritulppa syntyy herkemmin. Verisuonten supistuminen saa aikaan verenpaineen kohoamisen, joka aiheuttaa sydämelle enemmän työtä, kasvattaen erityisesti sydän- ja verisuonitaudeista kärsivien akuutteja riskejä.


title: Tupakointi

text: Savukkeina poltetun tupakan käyttö uhkaa keuhkojen toimintaa, lisää sairastumisen riskiä ja heikentää ääreisverenkiertoa, joka ilmenee raajojen kylmyytenä. Tuorein tutkimus on myös osoittanut, että pitkäaikainen tupakointi aiheuttaa usein keuhkoahtaumatautia. Jopa puolet naistupakoitsijoista saattaa sairastua keuhkoahtaumatautiin.


title: Tupakointi

text: Suurina annoksina tupakointi voi aiheuttaa pahoinvointia ja muita myrkytysoireita. Ihon pintaverenkierto heikkenee, mikä heikentää kylmän sietoa. Tupakan hiilimonoksidi eli häkä heikentää veren hapenkuljetuskapasiteettia ja siten fyysistä suorituskykyä.


title: Tupakointi

text: Tupakoinnin haittoihin lukeutuvat myös savun sivullisille aiheuttamat haitat, joita kutsutaan passiiviseksi tupakoinniksi. Monissa maissa on rajoitettu tupakointia julkisilla paikoilla, millä pyritään vähentämään tupakoinnin haittavaikutuksia kansanterveydelle. Esimerkiksi Euroopan unionin komission mukaan Euroopassa kuolee joka vuosi yli puoli miljoonaa ihmistä tupakan aiheuttamiin sairauksiin. Tupakointia rajoittavaa lainsäädäntöä on ainakin Suomessa, Norjassa, Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Irlannissa, Virossa, Alankomaissa, Italiassa, Kreikassa ja Turkissa.


title: Tupakointi

text: Lannoitteilla kasvatettu tupakka sisältää merkittäviä määriä radioaktiivista poloniumin isotooppia 210, joka kerääntyy tupakoitsijoiden keuhkoihin ja aiheuttaa syöpää.


title: Tupakointi

text: Tupakkatuotteiden myynnistä perittiin Suomessa tupakkaveroa 739 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja arvioitu verokertymä vuodelle 2013 on 779 miljoonaa euroa. Lähes 90 prosenttia veron tuotosta tulee savukkeiden myynnistä. Tampereen yliopiston terveystaloustieteen professorin Pekka Rissasen mukaan tupakkaveroa kerätään enemmän kuin tupakasta aiheutuvien sairauksien hoitoon kuluu rahaa. ”"Tupakan myynnistä kertyy valtiolle verotuloja noin 600 miljoonaa euroa vuodessa. Samaan aikaan tupakoinnin aiheuttamat kustannukset ovat 1,5–2 miljardia euroa vuodessa. Kustannuksia syntyy menetetyistä elinvuosista, sairauksien hoidosta, sairauspoissaoloista, sairauskorvauksista, tupakkataukojen aikana tekemättömästä työstä, tulipaloista, roskaamisesta ja tupakansavun rajaamisesta tupakointitiloihin."”


title: Tupakointi

text: Tupakointi heikentää sekä naisen että miehen hedelmällisyyttä. Naisten tupakointi viivästyttää raskaaksi tulemista ja lisää kohdunulkoisen raskauden riskin yli kaksinkertaiseksi. Miehillä tupakointi laskee siittiöiden laatua, määrää ja liikkuvuutta ja saattaa heikentää potenssia. Odottavan äidin tupakointi vahingoittaa myös sikiötä. Tupakansavusta verenkiertoon siirtyvät haitalliset aineet kulkeutuvat napanuoran kautta sikiön verenkiertoon. Sikiön veren nikotiinipitoisuus nousee jopa äidin pitoisuutta korkeammaksi, sillä sikiön kyky poistaa nikotiinia verestä on aikuista heikompi.


title: Tupakointi

text: Sikiön kannalta tupakansavusta haitallisimpia ovat hiilimonoksidi, nikotiini ja raskasmetallit. Sikiön verenkiertoon kulkeutunut hiilimonoksidi heikentää veren punasolujen hapenkuljetuskapasiteettia, josta seuraa krooninen hapenpuute. Hapenpuute aiheuttaa ongelmia solujen jakautumisessa ja kudosten kasvussa. Tämän lisäksi nikotiini supistaa kohdun, istukan ja napanuoran verisuonia, mikä edesauttaa sikiön hapenpuutetta. Yhdessä nikotiini ja häkä syanidin, kadmiumin ja lyijyn kanssa pienentävät tupakoivien äitien saamien lasten syntymäpainoa 200–400 grammaa. Lisäksi hapenpuute vaikuttaa heikentävästi hermoston kehitykseen.


title: Tupakointi

text: Tupakointi lisää raskaudenaikaisen verenvuodon riskiä, mikä altistaa ennenaikaiselle synnytykselle ja kaksinkertaistaa keskenmenon riskin. Ennenaikaisen synnytyksen riski kasvaa suhteessa päivittäin poltettujen savukkeiden määrään. Istukan vajaatoiminta, ennenaikainen irtoaminen, eteisistukan riski ja ennenaikainen lapsiveden meno ovat yleisempiä tupakoivilla äideillä. Raskauden aikainen tupakointi lisää huulilakihalkion, astman ja allergioiden riskiä lapsella.


title: Tupakointi

text: Noin 14-15 prosenttia suomalaisista odottavista naisista tupakoi raskausaikana. Alkuraskauden aikana tupakoi noin 15 prosenttia. 10 prosenttia tupakoi läpi raskausajan.


title: Tupakointi

text: Synnyttyään lapsi saattaa kärsiä nikotiinin vieroitusoireista, joka ilmenee esimerkiksi vastasyntyneen vapinana. Tupakoivan äidin rintamaidossa on nikotiinia viisi kertaa enemmän kuin hänen verenkierrossaan. Äidin tupakointi lyhentää imetyksen kestoa ja vähentää maidon määrää. Raskausajan tupakointi lisää kätkytkuoleman riskiä. Imeväiskuolleisuuden riski on noin puolet suurempi tupakoivilla kuin tupakoimattomilla äideillä.


title: Tupakointi

text: Naisen verenkierrosta nikotiini ja hiilimonoksidi siirtyvät istukan lävitse sikiöön. Sikiön hitaamman aineenvaihdunnan vuoksi sikiön veren nikotiinipitoisuus voi olla 15 prosenttia korkeampi kuin äidin verenkierrossa.


title: Tupakointi

text: Nikotiini vaikuttaa sikiön aivojen ja selkäytimen nikotiiniasetyylikoliinireseptoreihin, joiden altistuminen nikotiinille aiheuttaa muutoksia reseptorien ilmaantumisessa ja toiminnassa ja häiritsee aivojen kehitystä.


title: Tupakointi

text: Raskauden aikainen tupakointi lisää riskiä lapsen sormien ja varpaiden vikoihin. Varpaat tai sormet voivat puuttua, sormia tai varpaita voi olla ylimääräisiä tai niistä voi tulla räpylämäiset. Riski kasvaa päivässä poltettujen savukkeiden määrän myötä.


title: Tupakointi

text: Jos vanhemmat tupakoivat sisätiloissa, he altistavat lapsensa passiiviselle tupakoinnille. Palavasta savukkeesta leviää huoneilmaan palamistuotteita. Ilmaan tulee kolme ja puoli kertaa enemmän tervaa ja lähes seitsemän kertaa enemmän hiilimonoksidia kuin tupakoitsijan keuhkoihin. Huoneilman savu altistaa lapsen äkilliselle välikorvantulehdukselle sekä hengitystietulehduksille.


title: Tupakointi

text: Tupakan haittavaikutuksille altistuminen heijastuu myös lapsen kehitykseen. Keskittymis- ja käytöshäiriöt ovat tupakoivien lapsilla yleisempiä. Tupakoinnin uskotaan vaikuttavan lapsen kehitykseen ja terveydentilaan ainakin kymmeneen ikävuoteen saakka.


title: Tupakointi

text: Tupakan kuluttaminen on yhteydessä sademetsien tuhoon. Metsiä hakataan ja puu poltetaan, jotta tupakanlehdet saadaan kuivatettua. Tupakan viljelyyn käytetty pinta-ala on poissa viljakasveilta ja tupakka köyhdyttää maaperän nopeasti.


title: Tupakointi

text: Tupakantumpit kaduilla, ovenpielissä ja luonnossa ovat viihtyisyyttä heikentävää ympäristön roskaantumista ja siivottomuutta. Tupakan haju ja lika pinttyvät sisätiloissa seiniin, huonekaluihin ja tekstiileihin. Tupakansavu on vaikea tuulettaa pois. Savussa leijuvat hiukkaset ja nestepisarat tarttuvat pinnoille ja aiheuttavat pitkäaikaisen tupakantunkkaisen hajun.


title: Tupakointi

text: Suomen tupakkalain tavoitteena on "ihmisille myrkyllisiä aineita sisältävien ja riippuvuutta aiheuttavien tupakkatuotteiden ja muiden nikotiinipitoisten tuotteiden käytön loppuminen". Lain valmisteluissa on todettu, että tupakkatuotteiden myrkylliset ominaisuudet tekevät niistä epätavanomaisia kulutushyödykkeitä, joiden valmistusta ja kauppaa on syytä vähentää kaikin käytettävissä olevin keinoin. Lain mukaan tupakalla tarkoitetaan tupakkakasvin lehdistä tai sen osista valmistettua nautintoainetta. Näiden lisäksi tupakkalakia sovelletaan tupakkavastikkeisiin, tupakkajäljitelmiin ja tupakointivälineisiin.


title: Tupakointi

text: Tupakkalaissa kielletään myymästä tai luovuttamasta tupakkatuotteita tai tupakointivälineitä alle 18-vuotiaalle. Vuosina 1976–1995 ikäraja oli 16 vuotta. Tupakointi kiellettiin Suomessa julkisissa tiloissa ja kulkuneuvoissa vuonna 1977. Tupakan ja tupakkatuotteiden suora ja epäsuora mainonta on ollut Suomessa kiellettyä vuodesta 1978 lähtien. Työntekijöiden altistumista tupakansavulle työpaikoilla on säädelty tupakkalailla vuodesta 1995. Ravintoloita koskevan tupakkalain ensimmäinen uudistus tuli voimaan vuonna 2000. Toinen uudistus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007, jonka jälkeen tupakointi ei ole ollut sallittua ravintoloissa.. Vuoden 2012 alusta lähtien tupakkatuotteiden esilläpito myyntipaikoissa on ollut kiellettyä.


title: Tupakointi

text: Tupakkaa torjuvat lainsäädäntötoimet ovat toteutuessaan saaneet kansalaisten suuren enemmistön kannatuksen. Samalla tupakoinnin sosiaalinen hyväksyttävyys on vähentynyt. Tapakulttuurissa tupakoimattoman oikeus savuttomaan hengitysilmaan on noussut tärkeämmäksi kuin tupakoivan oikeus polttaa savuke niin halutessaan.


title: Tupakointi

text: Eri maiden keskinäisessä vertailussa Suomi on menestynyt tupakoinnin torjuntapolitiikassa vain keskinkertaisesti savuttomien tilojen toteuttamisessa. Keskeistä oli epäonnistuminen ravintoloiden savuttomuuden toteuttamisessa ennen vuotta 2007. Tiedotuskampanjoiden toteuttamisessa ja vieroitustyössä Suomi on puolestaan jäänyt alaluokkaan. Suomen tarjoamat tukipalvelut tupakasta vieroitukseen on arvioitu keskimääräistä heikommiksi muihin EU-maihin verrattuna.


title: Tupakointi

text: Irlanti ja Norja olivat ensimmäisiä maita, joissa tupakointi kiellettiin kaikissa baareissa ja ravintoloissa. Tätä ennen tupakointia oli rajoitettu alueellisesti Yhdysvaltain kaupungeissa ja osavaltioissa.


title: Tupakointi

text: Suomessa ravintolat jäivät vuoden 1994 lakiuudistuksessa työpaikkojen tupakointirajoitusten ulkopuolelle. Tämä tarkoitti samalla, että yhden ammattiryhmän, ravintoloiden työntekijöiden, suojelu tupakansavun terveyshaitoilta jäi toteutumatta. Suomessa ravintolatupakoinnin kieltävä laki astui voimaan 1. kesäkuuta 2007, jonka jälkeen vain erillisessä tupakointitilassa on mahdollista tupakoida. Yli 50 neliömetrin suuruisilla ravintoloilla oli mahdollista hakea silloiselle käytännölle lisäaikaa vuoden 2009 kesäkuun alkuun saakka.. Koska tupakkakoppien rakentaminen on kallista, useimmat ravintolat valitsivat sisätilojen täyden savuttomuuden. Tupakoijat siirtyivät polttamaan kadulle ja ravintoloiden terasseille.


title: Tupakointi

text: Suomessa laki on toiminut erityisen hyvin, kun sitä vastoin esimerkiksi Saksassa ihmiset eivät piitanneet kiellosta ja nykyisin tupakointi on sallittu. Kansainvälistä ihmetystä on herättänyt se, että Suomessa tupakointi on edelleen sallittua ravintoloiden sisätiloissa olevissa tupakointitiloissa. Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen toimintaohjeissa sopimuksen jäsenmaita kehotetaan luomaan lainsäädännön keinoin täysin savuttomia ympäristöjä, joissa ei ole erillisiä tupakointitiloja.


title: Tupakointi

text: Ongelmaksi on jäänyt tupakointi ravintoloiden terasseilla ja sisäänkäyntien lähellä. Ravintoloitsijalla on mahdollisuus kieltää terassilla tupakoiminen.


title: Tupakointi

text: Lähde:


title: Tupakointi

text: Maat ja lain voimaanastumispäivä:


title: Tahkovuori

text: Tahko, Tahkomäki tai Tahkovuori on matkailukeskus, joka sijaitsee Kuopion Nilsiässä Syvärijärvestä lähtevän Tahkolahden molemmilla rannoilla, noin 56 kilometriä Kuopion keskustasta koilliseen.


title: Tahkovuori

text:
Tahkon alue on Kuopion kaupunginosa numero 51 (Tahko).
Tahko Event Park on lomakeskus, jossa on noin 20 ravintolaa ja majoitustarjontaa. Loma-asuntoalueella on 8 500 vuodepaikkaa: loma-asuntoja, huoneistohotelleja sekä hotellimajoitusta. Vakituisten ja vapaa-ajan asukkaiden ja jäsenyritysten yhteistyöelimeksi on vuonna 2010 perustettu kyläyhdistys. Korkeus on 201 metriä läheisen järven pinnasta. Tahkovuoren korkeus merenpinnasta on 296 metriä. Alueen korkein huippu on Välimäki (314 m), joka sijaitsee Tahkovuoren huipulta 1,5 km lounaaseen.


title: Tahkovuori

text: Tahkolla voi harrastaa sekä kesällä että talvella: lajeina ovat muun muassa laskettelu, lähiliikuntapaikan kaukalossa luistelu , lumilautailu, hiihto, moottorikelkkailu, mönkijäsafarit, luistelu, mini-golf, maastopyöräily, ratsastus, luontomelonta, veneily ja kalastus. Uintia voi harrastaa uimarantojen lisäksi myös virkistyskylpylässä. Monitoimihallissa voi keilailla sekä pelata erilaisia pallopelejä. Siellä kokoontuvat myös ohjatut liikuntaryhmät. Tahkolla on kaksi täysmittaista golf-kenttää.


title: Tahkovuori

text: Tahkon vaellusreitit kulkevat Huutavanholman lehtojensuojelualueen kautta vuoren huipulle, josta on näkymä Syvärinjärven saaristoon. Tahkolta alkavaa vesireittiä pitkin pääsee Itämerelle saakka.


title: Tahkovuori

text: Tahko on etenkin venäläisten turistien suosima laskettelukeskus. Laskettelurinteitä on 24.