title: Otto Wächter

text: Joukon historian tulkinta on nyky-Ukrainassa kiistanalainen, koska sen ei todettu taistelujoukkona syyllistyneen sotarikoksiin, mutta saksalaisten puolella taistelleena pidetään sitä neuvostonäkökulmasta ja itäukrainalaisesta näkökulmasta fasistisena. Neuvostojälkeisen ja voimakkaan länsiukrainalais-kansallisen tulkinnan mukaan kyseessä oli vapaustaistelu ja pyrkimys välttää virolaisten SS-miesten tapaan neuvostovallan paluu.


title: Harriet Beecher Stowe

text: Harriet Elizabeth Beecher Stowe (14. kesäkuuta 1811 – 1. heinäkuuta 1896), alkuperäiseltä nimeltään Harriet Elizabeth Beecher, oli yhdysvaltalainen kirjailija ja orjuuden vastustaja. Hänen kuuluisin teoksensa on orjien elämää kuvaava romaani "Setä Tuomon tupa" ().


title: Harriet Beecher Stowe

text: Harriet Beecher syntyi Connecticutissa. Hänen isänsä oli Lyman Beecher, bostonilainen orjuutta vastustava saarnaaja, ja hänen veljensä oli kuuluisa pappi Henry Ward Beecher. Vuonna 1832 Beecherin perhe muutti Ohioon, orjuuden vastustajien vahvalle tukialueelle, jossa perheen isästä tuli pappisseminaarin rehtori. Ohiossa Harriet Beecher sai ensi käden tietoa orjuudesta ja orjuutta vastustavasta liikkeestä, joka auttoi orjia pakenemaan Kanadaan.


title: Harriet Beecher Stowe

text: Vuonna 1836 Harriet Beecher meni naimisiin Calvin Stowen kanssa, joka oli pappi ja jäänyt leskeksi. Myöhemmin he muuttivat Mainessa sijaitsevaan Brunswickin kylään, jonka Bowdoin Collegesta aviomies sai akateemisen viran. Harrietilla ja Calvinilla oli seitsemän lasta, mutta osa lapsista kuoli jo nuorina.


title: Harriet Beecher Stowe

text: Vuonna 1850 säädetty paenneiden orjien auttamisen kriminalisoiva laki (The Fugitive Slave Law) provosoi Beecher-Stowen kirjoittamaan "Setä Tuomon tupa" -teoksen (1851), ensimmäisen tunnetun yhdysvaltalaisen romaanin, jossa oli mustaihoinen päähenkilö. Teos ilmestyi ensin orjuuden vastustajien "National Era" -sanomalehdessä jatkokertomuksena. Se herätti valtavasti huomiota ja raivostutti orjuuden kannattajia. Teoksen orjuuden kuvausta pidettiin häpeämättömän valheellisena, ja erityisesti papit syyttivät kirjailijaa jumalattomuudesta. Siitä huolimatta se oli osaltaan muokkaamassa asenteita orjuutta kohtaan vähemmän suopeiksi.


title: Harriet Beecher Stowe

text: Beecher-Stowen toinen romaani "Dred: A Tale of the Great Dismal Swamp" oli myös orjuutta vastustava teos. Hän kirjoitti muitakin teoksia, mutta ne ovat jääneet paljolti "Setä Tuomon tupa" -romaanin varjoon. Beecher-Stowen pääteos on ilmestynyt useina suomennoksina, ensimmäisenä nuorisosovituksina. Suomessa hänen teoksiaan julkaistiin myös lehdissä jatkokertomuksina.


title: Harriet Beecher Stowe

text: Suomalainen naisliikkeen aktiivi Alexandra Gripenberg matkusti vuonna 1888 Yhdysvaltoihin. Matkallaan hän tapasi jo iäkkään Beecher Stowen ja Mark Twainin Hartfordissa. Gripenbergin matkakertomus oli suosittu teos sekä suomeksi että ruotsiksi julkaistuna. Hän otti kertomuksessa vahvasti kantaa Yhdysvaltojen intiaanien ja mustan väestön sorrettuun asemaan. Kertomus toi osaltaan rotukysymyksen ja Setä Tuomon tuvan tutuksi suomalaisile.


title: Lintuinfluenssa

text: Lintuinfluenssa on linnuissa esiintyvä virustauti. Se löydettiin Italiassa 1900-luvun alkupuolella, ja tautia tiedetään esiintyvän maailmanlaajuisesti. Lintuinfluenssaviruksesta on yli 140 erilaista tyyppiä, joista suurin osa aiheuttaa linnuille vain lieviä oireita (ns. matalan vaarallisuusluokan tai matalapatogeeniset tyypit) ja on ihmisille vaarattomia. Osa tyypeistä aiheuttaa vakavampia oireita; näitä tyyppejä ei normaalisti esiinny luonnonvaraisissa linnuissa, vaan ne ovat tyypillisesti siipikarjan sairauksia (ns. korkean vaarallisuusluokan tai korkeapatogeeniset tyypit).


title: Lintuinfluenssa

text: H5N1 on korkeapatogeeninen virustyyppi, jonka havaittiin vuonna 1997 tarttuneen Hongkongissa siipikarjasta ihmiseen. Nykyisen epidemian alku havaittiin Etelä-Koreassa vuonna 2003. Virus on vuonna 2005 lähtenyt leviämään voimakkaammin lintuihin ja varsinkin siipikarjaan Kaakkois-Aasiasta. Sittemmin virus on levinnyt myös Eurooppaan. H5N1-virus voi tarttua myös linnusta ihmiseen, ja tartunta on ihmiselle hengenvaarallinen. Virus kuitenkin tarttuu ihmiseen heikosti.


title: Lintuinfluenssa

text: Useat ihmiset ovat saaneet tartunnan linnuista ja kuolleet. Maailman terveysjärjestön mukaan Kaakkois-Aasian tartuntojen määrää on aliarvioitu; oireista päätellen sadat tai tuhannet ihmiset ovat voineet sairastua. Mikäli sairastuneiden määrä on aliarvioitu, lintuinfluenssa tappaa harvemmin kuin aiemmin on luultu. Myös Turkissa useita ihmisiä on kuollut siipikarjasta tarttuneeseen lintuinfluenssaan.


title: Lintuinfluenssa

text: Eräs suurimmista huolenaiheista on viruksen nopea leviäminen villien lintujen muuttoreittien avulla. Tosin esimerkiksi BirdLife Suomi ja lukuisat muut lintutieteelliset yhdistykset eivät usko muuttolintujen levittäneen tautia Aasiasta siinä määrin kuin on pelätty – lintuinfluenssa on levinnyt lähinnä siipikarjan kuljetusreittejä.


title: Lintuinfluenssa

text:
Tanskassa varmistui siipikarjatartunta 19. toukokuuta 2006. Kyseessä olivat maan ensimmäiset tautilöydökset siipikarjasta. Aiemmin tautia on todettu vain villilinnuista, kaikkiaan 47 tapausta. Ihmiselle vaarallinen virus löytyi kahdesta helmikanasta ja riikinkukosta. Omistaja oli ottanut yhteyttä viranomaisiin kymmenten lintujen kuoltua äkillisesti. Kerteminden kaupungin lähellä sijaitsevan tilan omistajat olivat pitäneet lintuja ulkona määräysten vastaisesti. Kaikkiaan tilalla oli satakunta lintua, pääosin kanoja, ankkoja ja hanhia. Muut linnut on nyt lopetettu ja tilan ympärille perustettu suojavyöhyke.
Näytteet on tarkoitus lähettää vielä jatkotutkimuksiin Britanniassa sijaitsevaan EU:n laboratorioon.


title: Lintuinfluenssa

text: Unkarista löydettiin 24. tammikuuta 2007 lintuinfluenssaa.


title: Lintuinfluenssa

text: Taudin aiheuttaa lintuinfluenssavirus. Taudinaiheuttaja leviää kosketuksen ja ulosteiden välityksellä. Se voi levitä myös ruoan, veden, vaatteiden tai esineiden välillä, mutta ei ole todisteita että se olisi siirtynyt kypsennetyssä ruoassa. Siipikarja ja villit linnut toimivat ilmeisesti oireettomina kantajina ja levittävät sitä herkempiin kotieläimiin kuten kanoihin.


title: Lintuinfluenssa

text:
Oireet vaihtelevat eläimissä, mutta vaaralliset muunnokset aiheuttavat kuoleman muutaman päivän sisällä sairastumisesta.
Lintuinfluenssa ei ainakaan toistaiseksi ole levinnyt ilman kosketusta tai ilman välityksellä.


title: Lintuinfluenssa

text: Lintuinfluenssavirukset jaotellaan pintaproteiinien perusteella, mitkä muodostuvat hemagglutiniineistä (H) ja neuraminidaaseista (N). Lisäksi virukset jaetaan matalaan ja korkeaan vaarallisuusluokkaan sen mukaan, miten ne tappavat siipikarjaa.


title: Lintuinfluenssa

text: 16 tunnetusta H-tyypistä vain alatyyppien H5, H7 ja H9 tiedetään pystyvän siirtymään linnuista ihmisiin. Useiden asiantuntijoiden mukaan on vain ajan kysymys, milloin viruksesta syntyy ihmisestä toiseen siirtyvä muunnos. Pandemian todennäköisyyttä ja mahdollisen pandemian ajankohtaa on kuitenkin mahdoton ennustaa.


title: Lintuinfluenssa

text: Vain influenssavirus A:t pystyvät tarttumaan ihmisiin, kuten myös tarttuvat lintuihin. Ihmisiin ja lintuihin tarttuvissa tyypeissä on huomattavia geneettisiä eroavaisuuksia.


title: Lintuinfluenssa

text: Influenssavirusten alatyypeissä on lisäksi eri kantoja. Influenssavirukset H5 ja H6 voidaan lajitella "heikosti tarttuviin" ja "erittäin tarttuviin" muotoihin viruksen geneettisen rakenteen ja sen aiheuttaman sairauden vakavuuden perusteella. Influenssavirus H9:ää on havaittu ainoastaan heikosti tarttuvassa muodossa.


title: Lintuinfluenssa

text: H1N1 oli ensimmäinen tunnistettu A-tyypin influenssa. Lokakuussa 2005 tutkijat ilmoittivat onnistuneensa luomaan espanjantautia aiheuttavan viruksen. Geenitutkimuksen perusteella vuoden 1918 pandemian aiheutti H1N1, jota aiemmin pidettiin sikainfluenssan muunnoksena (joka puolestaan on eräs lintuinfluenssan muunnos). Tässä tapauksessa virus siirtyi suoraan linnuista ihmisiin. Uudelleenluotu virus poikkeaa huomattavasti tavallisista ihmisviruksista, sillä se tarttuu keuhkosoluihin, jotka normaalisti kestävät viruksia erittäin hyvin.


title: Lintuinfluenssa

text: "Pääartikkeli: "


title: Lintuinfluenssa

text: H5N1 on ihmiselle vaarallinen lintuinfluenssan muunnos. H5N1 on levinnyt lintujen mukana ympäri maailmaa vuodesta 1997 asti, ja aiheuttanut kymmenien miljoonien lintujen kuoleman tai joukkoteurastuksen. Yli 200 ihmistä on varmistetusti saanut H5N1-tartunnan, ja kuolleisuus on ollut yli 50 %. H5N1 on huolestuttanut terveysviranomaisia, sillä mahdollisesti juuri tästä alalajista kehittyy lähitulevaisuudessa erittäin tappava pandemia.


title: Lintuinfluenssa

text: Alatyyppien H5N1, H7N2, H7N3, H7N7 ja H9N2 tiedetään tarttuneen myös ihmisiin vuoden 1997 jälkeen.


Lintuinfluenssa


title: Lintuinfluenssa

text: Oikeilla toimilla lintuinfluenssan levittäytymistä ja tarttumista ihmisiin voidaan hillitä.Mahdollisen kuoleman aiheuttaa yleensä tukehtuminen keuhkoihin kertyvään nesteeseen. Tätä pyritään hoidon yhteydessä poistamaan.


title: Lintuinfluenssa

text: Taudista selviävien osuus on vaihdellut epidemiakohtaisesti mm. siksi, että virus muuttuu. Erään arvion mukaan lintuinfluenssaan kuolleisuus on pienentynyt. Se voi edesauttaa viruksen leviämistä ihmispopulaatiossa, mikäli ihmisestä ihmiseen helposti leviävä muoto kehittyy, koska taudinkantajat elävät pidempään.


title: Lintuinfluenssa

text: Useimmat lääkkeet ovat influenssalääkkeitä ja niiden - vrt. 2000-luvulla annettujen influenssarokotteet - tehokkuutta voidaan epäillä. Lintuinfluenssa voi merkittävästi muuttaa vauraiden maiden tavallisen flunssan hoitoa ihmisten tultua tietoisiksi, että virustauteja voi hoitaa lääkkeillä.


title: Lintuinfluenssa

text: Lintuinfluenssan lääkehoitoon on monissa maissa hankittu Rochelta oseltamiviiriä sisältävää Tamifluta. Yhdysvalloissa kansallisessa lintuinfluenssastrategiassa suositellaan influenssalääkkeitä varattavaksi 40 miljoonaa lääkekuuria, jotta määritellyt seitsemän priorisoitua ihmisryhmää voidaan pyrkiä hoitamaan. 10 %:a varattavista lääkekuureista suositellaan zanavimiiriksi.  PDF-tiedostomuoto (sivu 78/396)


title: Lintuinfluenssa

text: Tämä lisäksi on tutkittu myös patenteiltaan vanhentuneita geneerisesti valmistettavia influenssalääkkeitä, joilla voi olla Tamiflu:n kaltainen tai sitä tehokkaampi vaikutus joihinkin sairaustapauksista.


title: Lintuinfluenssa

text: 130 tapauksesta arvellaan niiden vaikuttavan ehkä neljännekseen. Amantadiini ja sitä vanhempi rimantadiini ovat tällaisia. Kumpikin ovat jo geneerisiä lääkkeitä, mitä voivat useammat valmistajat valmistaa. Newyorkilainen Forest Laboratories Inc. rimantadinea ja Chadss Fordissa Pennsylvaniassa sijaitseva Endo Pharmaseuticals Holdings Inc. amantadinea nimellä Symmetrel. Suomessa Leiras markkinoi amantadiinia reseptilääkkeenä Atarin-nimellä.


title: Lintuinfluenssa

text: Lintuinfluenssan rokotetta kehittävät monet yhtiöt. Unkarin pääministeri ilmoitti 15. helmikuuta 2006, että Unkarissa on olemassa lintuinfluenssarokote, joka on jo markkinoilla. Omnivest Kft. on Unkarin lääkkeen kehittäjä. Sille Unkarin hallitus on luvannut kahden miljardin euron takaukset lainaan valmistuskapasiteetin laajentamiseksi sekä saman verran tukea.


title: Lintuinfluenssa

text: Suomessa kansanedustaja Lauri Oinonen ja FIT Biotechin Kalevi Reijonen ovat ehdottaneet kansallista rokotetuotantoa. Maailman terveysjärjestö on varoittanut mahdollisen influenssaepidemian aiheuttamasta uhasta lähitulevaisuudessa. Epidemia on H5N1-tyyppiä. Lukuisat maat ovat jo aloittaneet varustautumisen mahdollisen epidemian varalle. Lyhyen tähtäyksen strategioissa pyritään hävittämään ja rokottamaan siipikarjaa sekä rajoittamaan niiden liikkumista. Pitkän tähtäyksen strategiat vaativat suurimmassa riskiryhmässä olevilta väestöryhmiltä huomattavia muutoksia elintavoissa.


title: Lintuinfluenssa

text: Maailman terveysjärjestö jakaa pandemian kuuteen vaiheeseen minimaalisesta riskistä aina täyteen pandemiaan saakka. Pandemia edellyttäisi viruksen muuttumista ihmisestä ihmiseen tarttuvaksi. Useimmat terveydenalan ammattilaiset luokittelevat vuoden 2005 tilanteen vaiheeseen 3.


title: Lintuinfluenssa

text: Suomi on varautunut mahdolliseen lintuinfluenssapandemiaan suunnittelemalla etukäteen toimia sen varalle, sekä rokotehankinnoin.


title: Lintuinfluenssa

text: 9. tammikuuta 2006 WHO kertoi, että Aasiassa lintuinfluenssaan sairastuneiden ihmisten määrää on saatettu pahasti aliarvioida. Tuhansilla on lintuinfluenssaa muistuttavia oireita ja satojen, joilla on näitä oireita, on arveltu olleen kosketuksissa kuolleisiin lintuihin.


title: Lintuinfluenssa

text: 17. helmikuuta 2008 Indonesian terveysviranomaiset ilmoittivat, että 16-vuotias poika oli menehtynyt sairauteen Solon kaupungissa. Kaikkiaan sairaus on vienyt maassa 104 ihmisen hengen. Sairaus on vaatinut koko maailmassa yli 200 kuolonuhria.


title: Jumit

text: Jumit ("Anobium") ovat puunkaivajien ("Anobiidae") heimoon kuuluvia, puuta tuhoavia kovakuoriaisia, esimerkkinä tupajumi ("Anobium punctatum") ja kuolemankello ("Hadrobregmus pertinax").


title: Merivuokot

text: Merivuokot ("Actiniaria") ovat meressä eläviä kukan muotoisia selkärangattomia, korallien ja meduusoiden lähisukulaisia.


title: Merivuokot

text: Vuokkokalat voivat elää merivuokkojen kanssa symbioosissa, jolloin vuokon polttavat lonkerot suojaavat kalaa, ja kala pudottelee ruoantähteitä vuokolle. Vuokkokalan ihon pinnan limakerros suojaa sitä merivuokon polttiaisnesteeltä.


title: Merivuokot

text: Merivuokkoja elää kaikissa maailman merissä matalilta vuorovesirannoilta jopa yli 10 000 m:n syvyyteen. Osa lajeista elää myös suolaisilla marskirannoilla. Suurimmillaan lajirunsaus on trooppisissa vesissä.


title: Merivuokot

text: Merivuokot elävät paikallaan saalista odottaen. Niiden lonkeroissa on polttiaissoluja eli nematokystejä. Kunkin nematokystin sisällä on kierteellä ohut, piikkipäinen ja myrkyn täyttämä ontto rihma. Kosketusärsytys saa tuhannet polttiaissolut laukeamaan sekunnin murto-osassa. Rihmat sinkoutuvat ulos ja lävistävät uhrin ihon, jolloin myrkky vapautuu. Merivuokko nielee lamaantuneen tai kuolleen saaliinsa kokonaisena ja sulattaa sen ontelossaan. Saaliiksi kelpaa mikä tahansa lähelle uskaltautuva otus, kuten kala, mato, pikkuäyriäinen tai pieni planktoneläin.


title: Merivuokot

text: Merivuokoilla on luonnostaan vähän vihollisia, mutta monet ihmisen toimet osoittautuvat niille vahingollisiksi. Useat lajit elävät koralleilla ja kivillä rannan tuntumassa, jossa veneet ja sukeltajat häiritsevät niitä. Korallien käyttö on myös uhka, sillä usein merivuokot poistetaan, jotta päästäisiin käsiksi niiden alla oleviin koralleihin. Suuriksi ryhmiksi kerääntyvät lajit ovat erityisessä vaarassa, sillä veden likaantuminen, elinympäristön vahingoittuminen tai muut vastaavat häiriöt voivat hävittää kerralla kokonaisia populaatioita.


title: Aroharmaalokki

text: Aroharmaalokki ("Larus cachinnans") on harmaa isokokoinen lokki. Se on taksonomialtaan ongelmallinen: joko oma lajinsa "(Larus cachinnans)" tai saman lajin alalaji etelänharmaalokin "(Larus michahellis)" kanssa. Aikaisemmin luettiin harmaalokin alalajiksi.


title: Aroharmaalokki

text: Sen pituus on 60–68 cm, siipien kärkiväli on 140–150 cm ja paino 800–1 500 g. Väritys muistuttaa harmaalokkia, mutta jalat ovat kirkkaamman keltaiset ja pää sirompi. Nuoren linnun pää valkoisempi, nokka pidempi ja suorempi, jalat pidemmät ja selkäpuoli tummemman ruskea kuin tyypillisillä harmaalokeilla, mutta tuntomerkit menevät päällekkäin ja varma määritys on erittäin vaikeaa.


title: Aroharmaalokki

text: Pesimispaikan perusteella aroharmaalokki voidaan jakaa alalajeihin:


title: Aroharmaalokki

text: Aroharmaalokki elää laajalla alueella Etelä-Euroopassa, Välimeren rannikolla ja eteläisessä Aasiassa. Erityisesti nuoret linnut liikkuvat pohjoiseen ja niitä tavataan säännöllisesti Itämeren alueella. Suomessa harvinainen vieras erityisesti kaatopaikoilla kesäisin.


title: Pitkäjalka

text: Pitkäjalka "(Himantopus himantopus)" on Suomessa erittäin harvinainen kahlaaja. Lajin nimesi ja kuvaili Carl von Linné 1758.


title: Pitkäjalka

text:
Pitkäjalalla on suhteettoman pitkät jalat: linnun vartalo on 33–36 cm pitkä ja jalat voivat olla lähes 40 cm pitkät, vaaleanpunaiset. Vartalo on päältä musta, alta valkea. Pää on musta lukuun ottamatta valkeaa alaleukaa. Nokka on pitkä ja suora - kahlaavan pitkäjalan erottaa avosetistä juuri nokan muodon perusteella. Siipien kärkiväli on 75 cm
ja paino 140–205 g.


title: Pitkäjalka

text: Levinnyt lähes koko maapallolle napa-alueita lukuun ottamatta. Euroopassa ja Aasiassa esiintyminen on hyvin laikuttaista. Alalajien taksonomia on monimutkaista, mutta ilmeisesti Pohjois-Amerikan, Australian ja muiden alueiden pitkäjalat ovat kaikki samaa lajia. Maailman populaation koko on 360 000–2,3 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen, ainoastaan Havaijilla elävä alalaji on vaarantunut elinalueen supistumisen takia. Suomessa pitkäjalka on erittäin harvinainen harhailija, tavattu vuoteen 2006 mennessä 5–6 kertaa..


title: Pitkäjalka

text: Pohjoisemmissa esiintymisalueen osissa pitkäjalka on muuttolintu. Eurooppalaiset pitkäjalat talvehtivat valtaosin Afrikassa päiväntasaajan pohjoispuolella sekä Lähi-idässä.


title: Pitkäjalka

text: Pitkäjalka viihtyy loivilla rannoilla, rantaniityillä, matalilla järvillä ja lammilla.


title: Pitkäjalka

text: Pitkäjalat pesivät rannalla avoimessa maastossa pienissä ryhmissä, joskus yhdessä avosettien kanssa. Pesä on maassa, tavallisesti lähellä vesirajaa, usein pienellä saarella tai vedestä kohoavalla maakannaksella. Yleensä pesä on avoimesti mutta toisinaan se on heinikkoon piilotettu. Joskus pesä voi sijaita jopa 200 metrin päässä vesirajasta. Munia on lähes aina 4, joskus 3 tai 5. Haudonta alkaa viimeisen munan ilmestyttyä pesään ja kestää 22–25 päivää. Molemmat puolisot hautovat. Poikaset kuoriutuvat samanaikaisesti ja ne lähtevät pesästä pian kuoriutumisen jälkeen ja alkavat heti etsiä itse ruokaa emoja seuraamalla. Poikaset oppivat lentämään noin kuukauden ikäisinä ja itsenäistyvät 2-4 viikon kuluttua siitä. Sukukypsä 2-vuotiaana.


title: Pitkäjalka

text: Pääasiallisena ravintona ovat vedessä elävät hyönteiset. Syö myös pieniä nilviäisiä, äyriäisiä, matoja, hämähäkkejä, pieniä kaloja ja mahdollisesti kalan mätiä.


title: Pannonia

text: Pannonia oli muinainen eurooppalainen maa, jonka rajoina olivat pohjoisessa ja idässä Tonava. Se sijaitsi nykyisten Itävallan, Kroatian, Unkarin, Serbian, Slovenian sekä Bosnia ja Hertsegovinan alueilla.


title: Pannonia

text: Pannonian alkuperäiset asukkaat olivat pannonialaisia, jotka olivat illyrialainen heimo. Kelttiläiset heimot valloittivat alueen 400-luvulla eaa. Roomalaiset puolestaan valloittivat Pannonian 9 eaa. ja tekivät alueesta Rooman provinssin. Rooma joutui käymään ankaran sodan kapinoivia pannonialaisia vastaan keisari Tiberiuksen valtakaudella.


title: Pannonia

text: Trajanus jakoi provinssin kahteen osaan, jotka olivat "Pannonia superior" eli Ylä-Pannonia (länsiosa) ja "Pannonia inferior" eli Ala-Pannonia (itäosa). Edellisen pääkaupunki oli Carnuntum ja jälkimmäisen Aquincum. Diocletianus jakoi myöhemmin Pannonian neljään osaan: "Pannonia Prima" (luoteisosa), "Pannonia Valeria" (koillisosa), "Pannonia Savia" (lounaisosa) ja "Pannonia Secunda" (kaakkoisosa).


title: Pannonia

text: Eurooppaan työntyneet hunnit asettuivat Pannoniaan 400-luvulla. Heidän viimeisen hallitsijansa Attilan kuoltua Pannonia on ollut useiden eri kansojen ja heimojen asuinsija. Unkarilaiset saapuivat alueelle 900-luvun lopussa.


title: Missa Papae Marcelli

text: Missa Papae Marcelli (eli "paavi Marcelluksen messu") on Giovanni Pierluigi da Palestrinan säveltämä, kuusiääninen ("cum sex vocibus": sopraano, altto, kaksi tenoriääntä ja kaksi bassoa), messu, jonka hän omisti vain kolme viikkoa paavina olleelle Marcellus II:lle. Teos julkaistiin vuonna 1567 ja se on luultavasti sävelletty vuonna 1562. "Missa Papae Marcelli" on ollut Palestrinan sävellyksistä tunnetuin ja esitetyin tähän päivään asti.


title: Missa Papae Marcelli

text: Teokseen on liitetty legenda, jonka mukaan teos teki niin suuren vaikutuksen Trenton kirkolliskokoukseen, että se hautasi aikeensa kieltää polyfonisen musiikin käyttö katolisessa kirkossa. Kiihkeimmät vastauskonpuhdistajat katsoivat, että polyfonisessa musiikissa liturgisten tekstien selkeys kärsii liikaa ja vaativat sen sijaan yksiääniseen musiikkiin paluuta gregoriaanisen kirkkolaulun tapaan. Kirkolliskokouksen lopullisessa pöytäkirjassa tyydyttiin kuitenkin vain varoittamaan kaikista ”epäpuhtaista ja riettaista” elementeistä kirkkomusiikissa. Palestrinan 1800-luvulla elänyt elämäkerran kirjoittaja Giuseppe Baini sanoi tämän johtuneen "Missa Papae Marcellista", jonka Gloria ja Credo osat erityisesti ovat selkeitä ja julistavia paksun polyfonisen kudelman sijaan. Nykytutkimuksen näkemys on, että vaikka kyseistä väitettä ei voida pitää puhtaasti epätotena, on se kuitenkin suuresti liioiteltu.


title: Missa Papae Marcelli

text: Palestrinan aikaan oli jo vuosisatoja ollut tavallista, että messuihin ja muuhun liturgiseen musiikkiin lainattiin melodioita, eli imitoitiin, esimerkiksi moteteista, mutta myös maallisista lauluista. Uudistusmielisten mielestä kirkkomusiikissa ei kuitenkaan tullut käyttää maallisen musiikin melodioita. Muun muassa "Missa Papae Marcellissa" Palestrina poisti lähes kaikki viittaukset maalliseen musiikkiin ja käytti pääasiassa yksiäänisestä kirkkomusiikista lainattuja teemoja.


title: Sokeri-Sakari

text: Sokeri-Sakari (ruots. "Socker-Conny") on ruotsalaisen Joakim Pirisen luoma sarjakuvahahmo, joka esiintyi ensi kertaa albumissa "Myrsky hiekkalaatikossa" (1983, suom. 1986) nimellä Donits-Osmo, sittemmin vakiintuneella nimellä nimikkoalbumissaan "Sokeri-Sakari" (1985, suom. 1987), ja lisäksi 2001 julkaistussa teoksessa "Meitä kustaan silmään". Sokeri-Sakari on ylipainoinen, temperamenttinen, välinpitämätön, melko yksinkertainen mies, jonka sopeutuminen yhteiskuntaan on mahdoton urakka.


title: Gesualdo

text: Gesualdo tarkoittaa seuraavia:


title: Amerikansirri

text: Amerikansirri ("Calidris minutilla") on hyvin pieni kahlaajalintu, joka pesii Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Lajin nimesi ranskalainen lintutieteilijä Louis Jean Pierre Vieillot vuonna 1819.


title: Amerikansirri

text: Linnun pituus on 11–12 cm, siipien kärkiväli 33–35 cm ja paino 16–34 g. Naaras on hieman kookkaampi. Amerikansirri on sirrien suvun pienikokoisin laji. Linnulla on kellertävät jalat sekä lyhyt ja ohut tumma nokka. Höyhenpeite on selkäpuolelta ruskeankirjava, vatsa ja rinta vaaleat. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Amerikansirri

text: Amerikansirri on muuttolintu, joka pesii Alaskassa ja Kanadan pohjoisosissa ja talvehtii pääasiassa Meksikonlahden rannikoilla, Länsi-Intian saaristossa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Maailman populaation koko on noin 600 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Tuulet saavat sen joskus ajautumaan Eurooppaan, jossa se on erittäin harvinainen vierailija. Suomessa laji on tavattu kerran, vuonna 1847 Helsingissä.


title: Amerikansirri

text: Amerikansirri pesii arktisella tundralla puurajan tuntumassa, pääasiassa rannikon mutarannoilla ja soilla mutta myös sisämaan soilla ja lampien rannoilla. Muutto- ja talvehtimisseuduilla laji viihtyy mutaisilla tai lyhytkortista ruohoa kasvavilla märillä rannoilla.


title: Amerikansirri

text: Amerikansirrin pesä on maassa. Naaras munii neljä munaa, joita molemmat emot hautovat. Naaras jättää yleensä poikasten hoidon koiraan huoleksi. Poikaset etsivät itse ruokansa ja oppivat lentämään hieman yli kaksiviikkoisina.


title: Amerikansirri

text: Amerikansirrin ravintoa ovat mudassa elävät hyönteiset, madot ja nilviäiset.


title: Etelänharmaalokki

text: Etelänharmaalokki ("Larus michahellis") on harmaa isokokoinen lokki. Joskus sitä pidetään aroharmaalokin alalajina "Larus cachinnans michahellis."


title: Etelänharmaalokki

text: Etelänharmaalokki muistuttaa harmaalokkia. Rotevampi, isonokkaisempi; käsisulkien kuviointi hieman erilainen. Nuoruuspuku harmaalokkimainen. Aikuisen etelänharmaalokin (eli ”keltajalkalokin”) erottaa helpoiten harmaalokista jalkojen väristä: harmaalokilla punertavanharmaat ja etelänharmaalokilla kirkkaan keltaiset.


title: Etelänharmaalokki

text: Etelänharmaalokki pesii Välimerellä, ja vaeltaa ruoan ja sääolojen perässä talvella. Suomesta kahdeksan havaintoa, kaikki 2000-luvulta.


title: Mario Bros.

text: Mario Bros. () on Nintendon kehittämä ja alun perin 1983 julkaisema kolikkopeli. Peli on julkaistu myös eräille kotitietokoneille ja pelikonsoleille kuten Nintendon omalle Nintendo Entertainment System -konsolille. Peli on julkaistu myös eräänlaisena varhaisena minipelinä "Super Mario Bros. 3":ssa. Kyseessä oli ensimmäinen Mario-peli, jossa Marion nimi esiintyi (tätä aiemmin viiksekäs hahmo oli tunnettu nimellä "Jumpman"). Tämän lisäksi peli esitteli Marion veljen, Luigin, ensimmäistä kertaa. Kyseessä on myös klassisen Mario-vihollisen, Koopa Troopa -kilpikonnan ensiesiintyminen.


title: Mario Bros.

text: Peli on varhaisten Mario-hallipelien tapaan yksinkertainen, tasoloikkahenkinen peli. Pelissä pelaajien on puhdistettava kenttä vihollisista iskemällä niiden alapuolella olevaa tiiltä, minkä seurauksesta vihollinen kääntyy väärin päin ja voidaan täten "potkaista" ruudulta. Vihollisia on aina tietty määrä, ja kun vihollisia on enää yksi jäljellä, tämä vihollinen vaihtaa väriä ja alkaa liikkua aiempaa nopeammin. Vihollinen vaihtaa väriä myös, jos se nousee takaisin jaloilleen, kun sitä ei ehdi potkaisemaan riittävän nopeasti pois ruudulta (aikaa potkaisemiseen on suunnilleen 10 sekuntia). Kentän pohjakerroksen yläpuolella sijaitsee myös POW-laatikko, jota lyömällä kaikki ruudulla olevat viholliset kääntyvät väärin päin. POW-laatikkoa voi lyödä useamman kerran, mutta lopulta se katoaa. Kaksinpelissä voi voittaa kun toinen kuolee, tai keräämällä tarvittavan määrän kolikoita.


title: Mario Bros.

text: Mario Bros. on julkaistu monesti osana suurempaa pelijulkaisua. Peli sisällytettiin "Super Mario Bros. 3":een minipelinä (myös pelin "All-Stars"-versiossa). Se oli myös pelattavana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjan kaikissa neljässä osassa. "Super Mario Advance" -sarja sisältää seuraavat pelit: "Super Mario Bros. 2", "Super Mario World", "Yoshi's Island" ja "Super Mario Bros. 3". Myös "" -pelissä on sama paranneltu versio Mario Bros:ista. Marion nykyinen asu poikkeaa pelin puvusta. Peli oli myös yksi marraskuussa 2016 julkaistun Nintendo Classic Mini -pelikonsolin peleistä.


title: Lotus Cars

text: Lotus Cars on vuonna 1952 perustettu brittiläinen urheilu- ja kilpa-autovalmistaja, jonka autot ovat tunnettuja erityisesti keveydestään ja ohjattavuudestaan. Vuosina 1958–1994 Lotus osallistui Formula 1 -sarjaan. Kaudesta 2010 alkaen sarjaan on osallistunut Team Lotus, jolla ei nimestä huolimatta ole yhteyttä alkuperäiseen Lotus Carsiin tai alkuperäiseen Team Lotukseen.


title: Lotus Cars

text: Lotuksen logo, jossa ovat kirjaimet A, B sekä kaksi C:tä, muodostuvat Lotuksen perustajan Colin Chapmanin koko nimestä Anthony Colin Bruce Chapman. Hänen ensimmäinen kilpa-autonsa 1950-luvulla oli parikymmentä vuotta vanhasta Austin Sevenistä rakennettu erikoisauto. (Tätä autoa ei vielä kutsuttu nimellä Lotus).Lotus on myös tehnyt yhteistyötä Fordin ja Opelin kanssa. Mainekkaimpana näistä ovat 1990-luvulla Opelin kanssa syntynyt Lotus Omega ja 2000-luvun Opel Speedster.


title: Lotus Cars

text: Sekä Lotus Elise että Lotus Exige tulivat myyntiin Suomessa syksyllä 2008. Vuonna 2009 valikoima kasvoi vielä Lotus Evora -mallilla.


title: Lotus Cars

text: Team Lotus kilpaili Formula 1 -sarjassa vuodesta 1958 vuoteen 1994. Sinä aikana talli otti osaa 490 osakilpailuun ja saavutti kaikkiaan 79 voittoa, 107 paalupaikkaa, 71 nopeinta kierrosta, 1352 pistettä, seitsemän valmistajien mestaruutta (1963, 1965, 1968, 1970, 1972, 1973, 1978) sekä kuusi kuljettajien mestaruutta (1963, 1965, 1968, 1970, 1972, 1978).


title: Lotus Cars

text: Tallin menestyksekkäin kuljettaja on Jim Clark, joka voitti maailmanmestaruudet 1963 ja 1965.


title: Lotus Cars

text: Muita merkittäviä kuljettajia ovat vuoden 1968 maailmanmestari Graham Hill, Jochen Rindt (maailmanmestari Lotuksella 1970) ja Emerson Fittipaldi (1972), ja yhdysvaltalainen Mario Andretti, joka voitti maailmanmestaruuden 1978. Ayrton Senna ajoi Lotuksella ennen siirtymistään McLarenille.


title: Lotus Cars

text: Kaudesta 2010 toiminut Team Lotus ei ole sidoksissa alkuperäisen tallin kanssa.


title: Lotus

text: Lotus tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Outokummun–Juojärven rautatie eli Pitkälahden rata rakennettiin vuonna 1918 Outokummun kuparikaivoksen tarpeita varten. Rata alkoi Outokummun kaivokselta ja päättyi Pitkälahden satamaan Juojärven rannalla. Radan pituus oli 12,5 kilometriä ja sillä oli sivuraiteita 6 kilometriä. Raideleveys oli 750 mm, eli rata oli kapearaiteinen.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Radan kolme ensimmäistä höyryveturia olivat venäläisiä tenderivetureita ja ne saatiin lakkautetulta Pitäjänmäen kenttäradalta, samoin kiskotus, vaihteet ja osa hiekkavaunuista. Myöhemmin radalle saatiin kaksi höyryveturia lisää; hiukan ennen sotaa ostettiin Lokomo Oy:ltä linja-auton mallinen moottorivaunu työläis- ja koululaiskuljetuksia varten. Moottorivaunu poistettiin käytöstä ja romutettiin vuonna 1943 kun dieselpolttoaineen saanti siviilikäyttöön loppui ja vaunu olisi tarvinnut joka tapauksessa peruskorjausta.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Sodan jälkeen radalle saatiin kolmekin moottoriveturia, joista yksi tehtiin itse omalla konepajalla Sisu-kuorma-auton moottorista ja moottoriveturin alustasta. Radalle ilmestyi kesäkäyttöön tiettävästi maamme ensimmäinen yleisen liikenteen avomatkustajavaunu.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Vuonna 1953 hankittiin Move4-moottoriveturi tukemaan jo iäkästä ja raihnaiseksi käyvää höyrykalustoa. Myös omatekoiseen Sisu-veturiin vaihdettiin dieselmoottori loppuun kuluneen bensiinikoneen tilalle. Veturi romutettiin muun kaluston mukana 1950-luvun lopuilla.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Täälläkin sotakorvaustarkastajat kävivät - ja poistuivat tyhjin toimin.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text:
Radalla kuljetettiin malmia Outokummun kaivokselta Pitkälahden satamaan, mistä se kuljetettiin vesitse proomuilla Kuopioon ja Varkauteen, ja sieltä edelleen Saksaan jalostettavaksi. Outokummusta louhittiin myös kuparipitoista rikkikiisua, jota myytiin kotimaiselle teollisuudelle.
Toiseen suuntaan radalla kuljetettiin halkoja ja turvetta kaivoksen voimalaitokselle sekä selluloosa- ja rikkihappotehtailta tulevaa pasutusjätettä. Radalla oli myös henkilöliikennettä.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Radalla oli Outokummun päässä kääntöpöytä ja Juojärven satamassa kolmioraide eli siellä veturi oli pääsääntöisesti oikein päin. Moottorikalustolla se oli jäähdytyksen vuoksi jopa ehdoton edellytys, höyryvetureilla saatettiin varsinkin lyhyillä tarkastusmatkoilla ajaa takaperinkin, joskin niilläkin sitä vältettiin, koska pääosa vetureista oli tenderimallia, jonka takaperin ajo on hankalaa.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Yleinen liikenne loppui keväällä 1954 ja kiskotuksen purkujuna kulki 17.8.1955 Juojärveltä Outokumpuun. Ratapenkasta tehtiin yleinen tie, OJR:n kalustosta ei ole mitään jäljellä.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Veturitallit ja niiden kääntöpöytä jäivät jäljelle, koska niitä käytettiin kaivosten sisäisessä kapearaideliikenteessä. Kaivoksen junakalusto oli aktiivikäytössä vuoteen 1984, jolloin valmistui Kaasilan vinotunneli ja kuljetuksissa alettiin käyttämään kumipyöräkalustoa.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Tätä liikennettä harjoitettiin yksinomaan 750 mm sähkö- ja moottorivetureilla, joista on säilynyt kaksi sähkö- ja kolme moottoriveturia kaikkiaan noin neljästäkymmenestä.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Valtion rakentaman leveäraiteisen Joensuu–Outokumpu -rataosan valmistuttua 1928 malmin ja pasutusjätteen kuljetukset siirtyivät kokonaan Valtionrautateille.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Pitkälahden radalla jatkettiin halkojen ja turpeen kuljetusta ja henkilöliikennettä aina vuoteen 1955 saakka, jolloin rata suljettiin ja purettiin.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Kapearaiteinen liikenne jatkui moottori- ja sähköveturien voimin aina vuoteen 1984 kaivosten sisäisenä,kaasilan vinotunneli valmistui ja junien käyttö väheni kuljetuksessa 1989 kunnes Keretin kaivos lopulta suljettiin malmioiden ehtyessä. Veturi-, vaunu- ja kiskoilla liikkuva työkonekalusto jäi kaivosalueelle odottamaan tulevaisuuttaan.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Vuoden 2003 alussa perustettiin Outokummun Kaivosrautatieyhdistys ja seuraavaksi rakennettiin uutta rataa ja kunnostettiin kalustoa.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: 2. heinäkuuta 2005 rata avattiin liikenteelle. Vuosi 2006 oli ensimmäinen kokonainen ajokausi ja kesällä 2007 rata olikin käytössä koko mitassaan, eli enää ei lähtö tapahtunut aiempien vuosien tapaan veturitallilta, vaan nyt lähdettiin liikkeelle Kaivosmuseon edustalta.Nykyään rataa on lyhennetty ei lähde enää korjauspajan edestä vaan lastenkaivoksen kohdalla on radan päätepiste. Jossa on nykyään vanhoja rautatie vaunuja näytillä.


title: Outokummun–Juojärven rautatie

text: Radan kalusto kuuluu pääasiassa Kaivosmuseolle, paitsi yhdistys on rakentanut itse yhden omistamansa vaunun; kalustosta on tehty käyttöoikeussopimus. Radalla on kaksi dieselveturia GIA kaivosveturi ja Valmet Move " Karttunen" , kaksi katettua matkustajavaunua ja painona vanha Kaivosveturi move keulalla. Lisäksi käytettävissä on muuta pienempää kalustoa.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssimusiikki on taidemusiikkia, joka on sävelletty vuosien 1400 – 1600 välisenä aikana. Aikakauden alun määrittäminen on vaikeaa, koska 1400-luvulla ei tapahtunut yhtäkkistä musiikillisen ajattelun muutosta, vaan musiikki sai vuosisadan aikana hiljalleen enemmän ja enemmän "renessanssimaisia" piirteitä.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssimusiikin merkittävin ero sitä edeltäneisiin musiikkityyleihin oli lisääntynyt terssi-intervallin käyttö harmonian pohjana. Keskiajalla terssiä oli vielä pidetty riitasointuna, ja esimerkiksi gregoriaaninen kirkkomusiikki perustuu pääasiassa kvintteihin ja oktaaveihin pohjautuvaan harmoniaan. Renessanssimusiikki oli luonteeltaan modaalista eikä tonaalista, vaikka kauden loppuaikoina musiikkiin alkoi ilmaantua tonaalisia piirteitä. Jo 1100-luvulta asti käytössä ollut polyfonia muuttui monimutkaisemmaksi ja eri äänien itsenäisyys lisääntyi 1400-luvulla.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssimusiikin keskeisimpiä kirkollisia sävellysmuotoja olivat messu ja motetti. Myös maallisen musiikin säveltäminen yleistyi renessanssin aikana, vaikka on mahdollista, että näennäinen maallisen musiikin määrän lisääntyminen johtuu vain painokoneen keksimisestä ja sen mahdollistamasta suuremman musiikkimäärän julkaisemisesta. Keskeisiä maallisen musiikin muotoja olivat frottola, chanson ja madrigaali.


title: Renessanssin musiikki

text: 1600-luvulla renessanssin muuttuessa hiljalleen barokiksi erityisesti madrigaaleja ryhdyttiin säveltämään voimakkaan maneerisella tyylillä. Sävellykset monimutkaistuivat ja niissä saatettiin käyttää jopa hyvin voimakkaita kromaattisia kulkuja, kuten esimerkiksi Carlo Gesualdon sävellyksissä.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssin aikana tieteen ja taiteen alueella syntyi ja vaikutti humanismin aatesuunta, joka pyrki uudelleen herättämään antiikin ajan oppineisuuden. Siinä korostettiin ihmisten arvoa ja kykyä parantaa elinolosuhteitaan älyään käyttämällä. Hitaasti humanismi korvasi keskiaikaisen skolastiikan aikansa keskeisenä aatesuuntana.


title: Renessanssin musiikki

text: Humanistien antiikin kulttuurin suuri ihailu heijastui myös renessanssin musiikkiin. Humanismin ihmistä ja yksilöä korostava asenne johti säveltäjien merkityksen nousuun, ja myös musiikissa nousivat esiin ensimmäiset juhlitut säveltäjämestarit samalla tavoin kuin Donatello tai Leonardo da Vinci kuvataiteen piirissä. Musiikin rakennetta pyrittiin selkeyttämään ottamalla esimerkkiä renessanssiarkkitehtuurin selkeälinjaisuudesta.


title: Renessanssin musiikki

text: Yksi renessanssin syntymiseen vaikuttaneita keskeisiä tekijöitä oli antiikin kreikan kirjallisuuden uudelleenlöytyminen muun muassa Bysantin valtakunnan kukistumisen jälkeen Italiaan virranneiden pakolaisten mukana. Franchino Gaffurio (1451–1522) ja Heinrich Glarean (1488–1563) perehtyivät kreikkalaiseen musiikinteoriaan ja kirjoituksissaan muotoilivat sen pohjalta muutoksia keskiaikaiseen kirkkosävellajijärjestelmään. Toisin kun arkkitehtuurin ja kuvataiteen puolella, musiikissa ei kuitenkaan ollut käytettävissä suoria antiikinaikaisia esikuvia, joten teoreetikot joutuivat soveltamaan antiikin kreikkalaisten teorioita uusilla ja innovatiivisilla tavoilla.


title: Renessanssin musiikki

text: 1400-luvun merkittävin musiikillinen kehitys oli uuden konsonanssisen kontrapunktin kehittäminen, jossa keskiajalla käytettyjen puhtaiden kvinttien ja oktaavien lisäksi hyödynnettiin terssejä ja sekstejä ja jossa dissonansseja rajoitettiin tarkasti. Johannes Tinctoris kritisoi jyrkästi vuonna 1477 ilmestyneessä kirjassaan "Liber de arte contrapuncti" vanhojen säveltäjien teoksia, "joissa on enemmän dissonansseja kuin konsonansseja" ja esitti, ettei mitään ennen vuotta 1430 sävellettyä musiikkia ollut syytä kuunnella. Aikalaistensa käytännöistä hän johti dissonanssien käytölle tiukat säännöt, joissa niiden käyttö rajataan painottomille iskuille tahdeissa ja pidätyksiin. Vielä 1300-luvulla runsaasti käytettyjen rinnakkaisten kvintti- ja oktaavikulkujen käyttö kiellettiin.


title: Renessanssin musiikki

text: Aina 1450-luvulle asti säveltäjät olivat luoneet moniäänisiä teoksia lisäämällä ääniä yksi kerrallaan tenorin ympärille. Uusien tiukkojen kontrapunktin sääntöjen takia tämä johti usein vaikeisiin ja epäluonnollisen kuuloisiin hyppyihin säestävissä äänissä. Vuosisadan puolenvälin jälkeen säveltäjät alkoivat säveltää kaikkia teoksen ääniä yhtä aikaa saadakseen jokaisesta äänestä luonnollisemmalta kuulostavan ja helposti esitettävän. Näin sävellyksissä siirryttiin tenorin ympärille rakennetusta kontrapunktista kohti suurempaa tasa-arvoisuutta moniäänisten teosten äänten välillä.


title: Renessanssin musiikki

text: Kolmas merkittävä 1400-luvun musiikillinen innovaatio oli uusien musiikillisten tekstuurien kehittäminen. "Imitatiivisessa kontrapunktissa" äänet toistavat toistensa teemoja tai melodioita yleensä eri korkeuksilta. Tunnetuimpia imitatiivista kontrapunktia hyödyntäviä teostyyppejä on varsinkin barokin aikana yleinen fuuga ja renessanssin aikaan käytetty ricercar. Homofoniassa puolestaan kaikki äänet kulkevat samassa rytmissä siten, että alemmat äänet tukevat "cantusta" harmonisilla intervalleilla. Antiikin Kreikassa musiikki ja runous olivat käytännössä toistensa synonyymeja, mikä johti renessanssimusiikissa tekstin suurempaan huomioimiseen musiikin rytmissä ja melodiassa. Säveltäjät pyrkivät imitoimaan puheen luonnollista rytmiä ja välttämään tavujen luonnollisten painotusten vastaisia sävelkulkuja. Tämän tavoitteen saavuttamisessa erityisen keskeisiä olivat juuri imitatiivisen kontrapunktin ja homofonian tekniikat, joiden avulla kaikki moniäänisen teoksen äänet saattoivat edetä samalla rytmillä.


title: Renessanssin musiikki

text:
Keskiajalla oli yleistä, että messun jaksoja sävellettiin yksittäisiksi teoksiksi, joiden välillä ei välttämättä ollut temaattista yhtenäisyyttä. 1400-luvun aikana säveltäjät alkoivat tuottaa kokonaisia messuja. Tämä "polyfoninen messu" kehittyi omaksi taidemuodokseen. Aluksi messun osia pyrittiin yhdistämään toisiinsa käyttäen samaa tyyliä. Tästä kehittyi pian käytäntö käyttää samaa musiikillista teemaa messun kaikissa osissa yleensä siten, että jokainen messun osa alkoi samalla melodisella motiivilla. Messuja, joissa käytetään tällaista yhteen sitovaa teemaa, kutsutaan "mottomessuiksi".
Mottomessujen rinnalle kehittyi pian uusi tapa yhdistää jumalanpalveluksen osat toisiinsa. Siinä jokainen erillinen osa pohjautui samaan cantus firmukseen, jonka tavallisesti esitti "tenor". Tämä "cantus firmus" kirjoitettiin tavallisesti pitkillä nuottiarvoilla ja usein käyttäen isorytmiikkaa kuten isorytmisissä moteteissa. "Cantus firmus"-melodioita lainattiin sekä kirkollisesta että maallisesta musiikista. Eräs hyvin yleisesti käytetty melodia oli ranskalainen kansanlaulu "L'homme armé", jonka pohjalta "cantus firmus" messun sävelsivät ainakin Guillaume Du Fay, Johannes Ockeghem, Josquin Desprez ja Giovanni Pierluigi da Palestrina.


title: Renessanssin musiikki

text: Pohjoisranskalaiset, alankomaalaiset ja flaamilaiset säveltäjät, jotka työskentelivät usein hoveissa ja kaupungeissa aina Italiaa, Itävaltaa ja Espanjaa myöten, hallitsivat eurooppalaista musiikkielämää 1400-luvun puolestavälistä aina 1520-luvulle asti.


title: Renessanssin musiikki

text: Säveltäjät Johannes Ockeghem ja Antoine Busnoys edustivat flaamilaisen koulukunnan varhaisempaa vaihetta. He käyttivät vielä monia keskiaikaisia sävellystekniikoita, kuten "cantus firmus"-rakenteita ja tenori-ääneen pohjautuvaa kontrapunktia, vaikka keksivät ja kehittivät jo monia renessanssimusiikin keskeisiä piirteitä: keskiajan musiikkia laajempi ääniala, äänien suurempi yhdenvertaisuus ja imitaation laajempi käyttö.


title: Renessanssin musiikki

text: Flaamilaisen koulukunnan myöhäisemmän vaiheen säveltäjiin kuuluvat Jacob Obrecht, Heinrich Isaac ja ennen kaikkea Josquin Desprez. Flaamilaisen koulukunnan myöhäiskauden säveltäjien musiikissa on monia yhdistäviä piirteitä. Teosten rakenteen määritteli pääasiallisesti vokaaliteoksen teksti. Kaikki äänet olivat suurin piirtein yhtä merkittäviä, ja "tenor"-äänen aseman harmonian pohjana korvasi hitaasti basso eli harmonian alin ääni. Lainatut melodiat olivat edelleen yleisiä, mutta "cantus firmus" -tavasta poiketen melodia jaettiin usein eri äänten kesken.


title: Renessanssin musiikki

text: Merkittävin flaamilaisen koulukunnan säveltäjistä oli Josquin Desprez (tai "Des Prez"), joka toimi elämänsä aikana useissa merkittävissä viroissa Ranskassa ja Italiassa. Ottavio Petrucci, polyfonisen musiikin ensimmäinen painaja, julkaisi kolme kirjaa Desprezin musiikkia ja otti jokaisesta myös uusintapainoksen aikana, jolloin kukaan muu säveltäjä ei saanut julkaistua enempää kuin yhden teoksen. Josquin Desprezin musiikkia, joka sisältää muun muassa 18 messua, yli 50 motettia ja 65 chansonia imitoitiin, kopioitiin ja uudelleentyöstettiin aina 1500-luvun lopulle asti.


title: Renessanssin musiikki

text: Reformaatio alkoi teologisena kiistana ja kasvoi kapinaksi katolisen kirkon valtaa vastaan Pohjois- ja Keski-Euroopassa. Reformaation myötä varsinkin kirkkomusiikki sai uusia piirteitä. Jumalanpalveluksissa käytetty kieli muuttui latinasta kansankielelle.


title: Renessanssin musiikki

text:
Martin Lutherin perustamassa luterilaisessa kirkossa musiikki nousi keskeiseen asemaan osittain Lutherin oman musiikinharrastuksen ja arvostuksen vuoksi. Koraali oli luterilaisen kirkon keskeisin kirkollisen musiikin muoto, jota yleensä lauloi jumalanpalveluksissa koko seurakunta. Monet koraalit olivat uusia sovituksia vanhoista gregoriaanisista kirkkolauluista tai maallisia lauluja, joille kirjoitettiin uudet kirkolliset sanat. Luther sävelsi myös itse useita koraaleita, joista tunnetuin on koko reformaation "tunnuslauluksi" noussut "Ein' feste Burg" (eli "Jumala ompi linnamme" suomalaisessa virsikirjassa). Sen sanat ovat sovitettu psalmista 46.
Martin Luther oli myös suuri polyfonisen musiikin ja erityisesti Josquin Desprezin ihailija, ja pian koraalien pohjalta alettiin säveltää myös polyfonisia teoksia. Teoksia tehtiin esitettäväksi kotona yksityisenä hartaudenharjoituksena tai kuorojen laulettavaksi jumalanpalveluksissa.


title: Renessanssin musiikki

text: 1570-luvulla kehittyi myös uruilla esitettävä "koraalipreludi", joka oli uruilla esitettävä instrumentaaliteos, joka perustui olemassa olevaan koraalisävelmään. Koraalipreludi esitettiin usein jumalanpalveluksissa alkusoittona seurakunnan koraalilaululle. Vuoteen 1600 mennessä luterilaisuuden piirissä oli jo syntynyt rikas musiikkiperinne, joka käsitti yli 700 koraalimelodiaa ja lukuisia niihin pohjautuvia teoksia.


title: Renessanssin musiikki

text: Kalvinistisessa kirkossa, joka vaikutti erityisesti Sveitsissä, Hollannissa ja Skotlannissa, käytettiin jumalanpalveluksissa vain suoraan Raamatusta tulevia tekstejä, eikä luterilaisen koraalirunouden kaltaista taidemuotoa syntynyt. Jean Calvin piti kuitenkin Lutherin tavoin seurakunnan yhteislaulua tärkeänä. Tätä tarkoitusta varten psalmeista tehtiin runomittaisia, loppusoinnullisia käännöksiä, joihin sävellettiin uusia sävelmiä. Näitä lauluja koottiin kirjoihin, joita nimitettiin "psalttareiksi". Myöhemmin psalttarin lauluja sovitettiin myös polyfonisiksi teoksiksi kotona laulettavaksi.


title: Renessanssin musiikki

text: Englannissa reformaatioliike synnytti anglikaanisen kirkon, joka jumalanpalveluselämältään ja opiltaan pysyi lähempänä katolista kirkkoa kuin kalvinistinen tai luterilainen kirkko. Jumalanpalveluskielen vaihduttua latinasta englantiin Edvard VI:n hallituskaudella syntyi myös uusia musiikin muotoja. Näistä keskeisin oli "anthem", joka muistuttaa läheisesti motettia. Aikansa merkittävin säveltäjä englannissa oli katolinen William Byrd, joka kuitenkin johti kuninkaallista kappelia ja toimi anglikaanisen kirkon palveluksessa. Byrdin laaja tuotanto sisältää myös katolista kirkkomusiikkia.


title: Renessanssin musiikki

text: Katolisen kirkon vastaus reformaation haasteelle oli joukko aloitteita, joita nykyisin nimitetään vastauskonpuhdistukseksi. Trenton konsiilissa pohdittiin myös kirkkomusiikkiin liittyviä kysymyksiä. Kirkon jumalanpalveluselämän yhdenmukaistamiseksi joitain messun osia poistettiin (muun muassa sequentia-osat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta). Jotkut kokousedustajat ajoivat polyfonisen musiikin kieltämistä perustellen näkemystään sillä, että monimutkainen polyfonia teki sanojen erottamisesta vaikeaa. Konsiili ei kuitenkaan kieltänyt polyfonista musiikkia, vaikka useat piispat kielsivätkin sen käytön hiippakuntansa alueella.


title: Renessanssin musiikki

text: Ajan merkittävin katolisen kirkkomusiikin säveltäjä oli Giovanni Pierluigi da Palestrina (1525–1594), joka legendan mukaan vaikutti konsiilin päätökseen olla kieltämättä polyfonista musiikkia säveltämällään Missa Papae Marcellilla eli paavi Marcelluksen messulla, jonka Gloria- ja Credo-osat ovat erityisen selkeitä ja julistavia paksun polyfonisen kudelman sijaan. Palestrinan tuotanto sisältää 104 messua, yli 300 motettia ja 50 hengellistä madrigaalia.


title: Renessanssin musiikki

text:
Palestrinaa on kutsuttu musiikin ruhtinaaksi ja hänen teoksiaan renessanssiajan kirkkomusiikin täydelliseksi huipentumaksi. Teokset, varsinkin hänen 104 messuaan, ovat rauhallisia ja elegantteja, mutta samalla sisältävät laajaa melodista ja rytmillistä vaihtelua. Erityisen merkityksellistä musiikin kehityksen kannalta oli Palestrinan kontrapunktin käyttö, jota on käytetty musiikin opetuksessa lajinsa tyylipuhtaimpana esimerkkinä Johann Joseph Fuxin vuonna 1725 julkaisemasta "Gradus ad Parnassum" -kirjasta aina meidän päiviimme saakka. Palestrinan kontrapunktissa tunnuksenomaisia piirteitä olivat musiikin rikas tekstuuri, jossa konsonanssit seurasivat dissonansseja lähes joka rytmin iskulla. Palestrina oli ensimmäisiä säveltäjiä, jonka tyyliä tulevien sukupolvien säveltäjät tietoisesti imitoivat.
Palestrinan käyttämät melodiat saivat paljon vaikutteita gregoriaanisista lauluista ja sisältävät pitkiä, rytmiikaltaan vaihtelevia kaaria. Eri äänet liikkuvat yleensä yhden sävelaskeleen hypyin. Useat yli terssin mittaiset hypyt yhdessä äänessä tasapainottuvat jonkin toisen äänen sävelaskelkululla vastakkaiseen suuntaan. Melodiat on sävelletty siten, että ne noudattavat tekstin luonnollista rytmiä ja että keskeiset sanat korostuvat. Pitkiä tekstejä sisältävät teokset (esimerkiksi messun Credo-osa) on usein sävelletty homofonisesti siten, että teksti on helposti ymmärrettävissä.


title: Renessanssin musiikki

text: Palestrinan ohella merkittävin vastauskonpuhdistuksen ajan säveltäjä oli Orlando di Lasso, joka toimi Baijerin herttuan hovisäveltäjänä lähes neljänkymmenen vuoden ajan. Di Lasso tunnetaan parhaiten kirkollisesta musiikistaan, vaikka hän, toisin kuin Palestrina, sävelsi myös paljon maallista musiikkia. Hän sävelsi uransa aikana 57 messua ja yli 700 motettia. Erityisesti moteteissa di Lasso käytti musiikkiaan voimakkaasti eri tunnetilojen esittämiseen ja sanojen kuvittamiseen.


title: Renessanssin musiikki

text: 1500-luvun alussa keksitty kirjapainotekniikka mahdollisti halvan nuottikopioiden valmistamisen ja siten musiikin leviämisen aikaisempaa laajemmalle. Kun aikaisemmin musiikki oli pääasiassa ollut saatavana vain muusikoiden tarjoamana palveluna, nyt musiikkia voitiin painetussa muodossa myydä tuotteena. Tämä loi kysyntää amatöörien taidoille soveltuvalle musiikille ja lisäsi kansankielisen musiikin (latinan sijaan) määrää. Espanjassa suosituin polyfonisen kuoromusiikin muoto oli villancico, jota Ferdinand ja Isabella tukivat pyrkiessään yhdistämään Espanjaa yhdeksi kuningaskunnaksi.


title: Renessanssin musiikki

text: Italiassa merkittävimpiä laulumusiikin lajeja olivat frottola ja madrigaali, joista madrigaalista kehittyi koko myöhäisrenessanssin merkittävin maallisen musiikin muoto. Varhaisissa, vuosien 1520–1550 välillä sävelletyissä madrigaaleissa oli yleensä neljä itsenäistä ääntä, mutta vuosisadan loppupuolella käytettiin tavallisesti jo viittä ääntä ja joskus useampiakin. Madrigaalit oli tarkoitettu laulettavaksi pienellä kuorolla siten, että jokaista ääntä lauloi vain yksi laulaja, mutta soittimia saatettiin käyttää joidenkin äänien kaksintamiseen tai jos tarvittavaa määrää laulajia ei ollut saatavilla, korvaamaan jokin lauletuista äänistä. Vuosisadan puolivälissä madrigaalisäveltäjät, kuten Cipriano de Rore ja Nicola Vicentino, alkoivat käyttää teoksissaan kromaattisia sävelkulkuja, joiden käyttöä puolusteltiin antiikin kreikkalaisella musiikinteorialla. Näitä kirkkosävellajien ulkopuolisia nuotteja käytettiin kuvaamaan musiikillisin keinoin syvää surua.


title: Renessanssin musiikki

text: 1500-luvun loppupuolen merkittävimpiä madrigaalisäveltäjiä olivat italialaiset Luca Marenzio ja Carlo Gesualdo. Morenzio käytti monenlaisia musiikillisia maneereita kuvaamaan teoksiensa tekstejä. Esimerkiksi kuuluisassa madrigaalissaan "Solo e pensoso" runon alun hitaasti yksin kävelevää runoilijaa kuvaa yli oktaavin hidas kromaattinen laskeva sävelkulku. Myöhemmin sanoja "paeta" ja "karata" kuvataan imitoimalla niitä toistetuilla nopeilla sävelkuluilla. Carlo Gesualdo oli aatelinen, joka murhasi vaimonsa ja tämän rakastajan yllätettyään heidät sängystä. Gesualdo vei kromatiikan käytön huippuunsa, ja jotkin hänen teoksistaan kuulostavat ajoittain jo 1900-luvun atonaaliselta musiikilta.


title: Renessanssin musiikki

text: Ennen kirjapainotekniikkaa sävelletystä instrumentaalimusiikista tiedetään varsin vähän, koska siitä ei ole jäänyt kirjallisia lähteitä. Instrumentaalimusiikkia käytettiin pääasiassa tanssiin ja taustamusiikkina juhlissa, ja vain harvemmin se oli tarkoitettu tarkkaavaiseen kuunteluun. Siksi sitä pidettiin vähempiarvoisena vokaalimusiikkiin nähden.


title: Renessanssin musiikki

text: Kirjapainotekniikan myötä instrumentaalimusiikkia alkoivat nuotintaa ja esittää myös amatöörit, ja instrumentaalimusiikki alkoi nousta arvostuksessa vokaalimusiikin rinnalle. Renessanssin aikaan kehittyneitä instrumentaalimusiikin muotoja ovat muun muassa muunnelma, preludi, fantasia, toccata, ricercar ja sonaatti.


title: Renessanssin musiikki

text:
Edellä mainitut soitinmusiikin muodot liittyivät tyypillisesti soolosoittimiin kuten kosketinsoittimiin tai luuttuun. Renessanssiajalle tyypillinen yhtyesoiton muoto etenkin Englannissa oli consort-yhtye, joka koostui perusmuodossaan neljästä samanlaisesta mutta eri äänialaa edustavasta soittimesta lauluyhtyeen tapaan. Tällaisia olivat esimerkiksi viulu- nokkahuilu- ja viola da gamba -consortit, joilla sekä säestettiin tansseja ja teatteria että soitettiin itsenäistä musiikkia. Pisimmilleen gambaconsort kehittyi Englannissa, jossa esimerkiksi Orlando Gibbons, William Byrd ja William Lawes loivat monimutkaisia, polyfonisia sävellyksiä. Elisabethilaisen kauden consort-teokset rakentuivat usein cantus firmuksen varaan, näistä mainittakoon "In Nomine"-katkelma eräästä John Tavernerin messusta, joka saavutti samankaltaista suosiota kuin "L'homme armé" kirkkomusiikissa. Kun kokoonpanoon lisättiin vokaalistemma ylä-ääneksi, puhuttiin consort-laulusta.
Renessanssin aikana käytettiin lukuisia eri soittimia, jotka jaettiin "haut" (korkea) ja "bas" (matala) -soittimiin, eli suhteellisesti hiljaisiin ja kovaäänisiin. Yleisimmät soittimet muodostivat perheitä, joissa koko määräsi äänialan. Puhallinsoittimista käytössä olivat jo keskiajalta peräisin olevat nokka- ja poikkihuilu, sinkki, trumpetti sekä ruokolehtisoittimia, kuten skalmeija, dulcian ja säkkipilli. Suosituin kotona käytetyistä soittimista oli luuttu, joka oli alun perin kotoisin Arabiasta ja kulkeutui maurien mukana Espanjan kautta muuhun Eurooppaan. Jousisoittimia oli käytössä runsaasti erilaisia, näistä viola da gamba yhtenä tyypillisemmistä. Kosketinsoittimista käytettiin muun muassa yksinsoittoon ja pieniin tiloihin sopivaa virginaalia, klavikordia, spinettiä sekä myös orkesterisoittimena käytettyä kovempiäänistä cembaloa.


title: Renessanssin musiikki

text: Sosiaalinen tanssiminen oli suosittua ja arvostettua renessanssin aikana. Tanssimestari Thoinot Arbeaun mukaan "tanssi on ensiarvoisen tärkeää järjestäytyneessä yhteiskunnassa, koska se mahdollistaa miesten ja naisten tapaamisen ja tutustumisen toisiinsa". 1500-luvun aikana sävellettiin paljon tanssimusiikkia ja siitä alkoi kehittyä omaleimainen instrumentaalimusiikin muoto. Yksinkertaisimmillaan tansseja säestettiin rummulla ja korkeaäänisellä puhallinsoittimella, laajimmillaan suurella puhallin- tai jousisoitinyhtyeellä, johon kuului aina lyömäsoittimia ja usein näppäilysoittimia. Englannissa useita soitinryhmiä yhdistelevää yhtyettä kutsuttiin nimellä "broken consort". Tanssit koostuivat yleensä useasta selvästä jaksosta, joita toistettiin tarpeen mukaan. Fraasit olivat yleensä selviä ja ennalta arvattavia, yleensä neljän tahdin mittaisia, mikä helpotti tanssijoiden musiikin seuraamista.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssin aikaan tanssit ryhmiteltiin usein kahden tai kolmen ryhmiin. Yksi yleinen tällainen tanssipari oli yhdistelmä pavane ja galliard, joista ensimmäinen oli hidas, kaksijakoinen ja jälkimmäinen nopeampi kolmijakoinen, samaa sävelmää hyödyntävä tanssi. Pavane-galliard yhdistelmä oli erityisen suosittu Ranskassa ja Englannissa. Toisen hitaan ja nopean tanssin yhdistelmän muodostivat Italiassa suositut passamezzo ja saltarello. Branleja soitettiin kolmen ryhmissä ja ne sisälsivät usein ohjelmallisia piirteitä.


title: Renessanssin musiikki

text: Vaikka olemassa olevan melodian pohjalta improvisointi ja variointi ovat vanhoja perinteitä, muunnelmat omana taidemusiikinmuotonaan syntyi renessanssin aikana. Muunnelmat olivat itsenäinen instrumentaalimusiikin muoto, joka oli tarkoitettu kuunneltavaksi eikä tanssin säestykseen. Muunnelmissa olemassa olevasta teemasta, joka voi olla melodia, bassokuvio, sointukulku tai jokin muu musiikillinen lähtökohta, esitetään sarja erilaisia variaatioita. Ensimmäinen kirjallinen muunnelmateos on vuonna 1508 julkaistu "Joan Ambrosio Dalzan" julkaisema luuttuteos, joka sisälsi muunnelmia pavane-sävellyksen eri osista.


title: Renessanssin musiikki

text: Tanssimusiikin ja olemassa olevien melodioiden pohjalta sävellettyjen muunnelmien lisäksi renessanssin aikana syntyi myös vanhoista musiikinmuodoista riippumattomia sävellysmuotoja kuten preludi, fantasia, toccata ja ricercar. Nämä muodot kehittyivät polyfonisilla soittimilla (kuten kosketinsoittimilla tai luutulla) soitetuista improvisaatioista, ja ne saivat myös vaikutteita vokaalimusiikissa käytetystä imitaatiosta. Muusikot esittivät erilaisia lyhyitä improvisoituja kappaleita esimerkiksi jumalanpalveluksien taukojen aikana tai johdantona tansseille.


title: Renessanssin musiikki

text: Keskeisin improvisaatiotyyli kosketinsoitinmusiikista 1500-luvun jälkipuoliskolla oli toccata (italiaa: "kosketettu"). Toccatoissa on usein hidas muuttuviin harmonioihin perustuva alkuosa ja fuugamainen, imitaatioon perustuva nopeampi keskiosa. Teoksen lopussa palataan alun teemaan, mutta se esitetään pitkillä juoksutuksilla koristeltuna. Ricercar oli eräänlainen preludi, joka kehittyi motetinomaisista peräkkäisistä imitatiivisista osioista. Siitä kehittyi myöhemmin barokinaikana yleinen fuuga.


title: Renessanssin musiikki

text: Renessanssin loppupuolella musiikin painopiste siirtyi Venetsiaan, joka oli Italian toiseksi merkittävin kaupunki Rooman jälkeen. Se oli vaurastunut kaupankäynnillä ja merenkululla ja tuki runsaskätisesti eri kulttuurinlajeja.


title: Renessanssin musiikki

text: Venetsian musiikkielämän keskus oli Pyhän Markuksen kirkko, joka oli hallinnollisesti Venetsian johtajan dogen henkilökohtainen kappeli ja näin suhteellisen itsenäinen katolisen kirkon hierarkiasta. Kirkko ja sen edessä oleva aukio olivat monien valtiollisten seremonioiden näyttämönä, joita varten kirkon kuoronjohtajat sävelsivät paljon musiikkia. Kuoronjohtajan paikka oli arvostettu ja sitä hoitivat monet nimekkäät säveltäjät, muun muassa Andrea ja Giovanni Gabrieli sekä Claudio Monteverdi. Heidän sävellystyylissään yhdistyvät monet myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin piirteet, kuten esimerkiksi "Concertato"-tyyli, jossa useampi kuoro tai soitinryhmä vuorottelee melodian esittämisessä taustalla olevan urkusäestyksen päällä. "Concertato"-tyyli tuli nopeasti suosituksi, ja siitä kehittyi varhaisbarokin aikana konsertto. Urkusäestys oli myös barokin aikaisen basso continuo-ryhmän edeltäjä.


title: Warez

text: Warez on englannin kielen tietokoneohjelmaa tarkoittavasta sanasta "software" johdettu termi, joka tarkoittaa luvattomasti levitettyä tekijänoikeuden alaista materiaalia. Termillä tarkoitetaan erityisesti järjestäytyneiden organisaatioiden levittämää materiaalia. Termillä ei sen sijaan yleensä tarkoiteta laittomasti ansaitsemistarkoituksessa myytyjä piraattituotteita.


title: Warez

text: Alun perin termiä käyttivät pienet harrastajapiirit, mutta se on sittemmin yleistynyt Internetin käyttäjien keskuudessa. Warez on substantiivi, mutta siitä voidaan johtaa myös verbi ja samalla suomalainen väännös "warettaa", joka tarkoittaa tekijänoikeudenalaisen materiaalin hankkimista tai levittämistä tekijänoikeuksista välittämättä. Alun perin englanninkielisissä piireissä warez-sanaa käytetään substantiivina ja verbinä samaan tapaan kuin sen suomalaisia vastineita. Warez-materiaalia tuottavia ihmisiä kutsutaan piraateiksi, englannin kielen merirosvoa tarkoittavan sanan "pirate" mukaan.


title: Warez

text: Sanasta warez on myös johdettu erinäisiä warez-materiaaliluokkia tarkoittavia sanoja kuten "gamez", (englannin kielen peliä tarkoittavasta sanasta "game") "appz" (englannin kielen tietokonesovellusta tarkoittavasta sanasta "application") ja "moviez" (englannin kielen elokuvaa tarkoittavasta sanasta "movie"). Kaikissa on yhteistä s-kirjaimen korvaaminen z-kirjaimella "leet"-alakulttuurin tyylin mukaisesti.


title: Warez

text: Kräkkäämisellä viitataan tietokoneohjelmien kopiointisuojausten murtoon, mahdollisesti ohjelman koodin lievään muuttamiseen sekä kräkkääjän omien viestien lisäämiseen ohjelman alkuun. Etenkin kräkätyistä peleistä voitiin myös poistaa pelin toiminnan kannalta toissijaisia, tilaa vieviä osia kuten taustamusiikki. Nykyään tallennusmedioiden kapasiteetin ja nettiyhteyksien nopeuksien kasvettua moinen ei enää ole tarpeen. Kräkkäämistä harrastaneet henkilöt muodostivat ryhmiä, jotka usein kilpailivat keskenään siitä, kuka saa ensiksi levitykseen jonkun uuden pelin tai ohjelman. Yleisesti katsotaan, että kräkkäyskulttuurin kulta-aikaa oli 1980-luvun puolivälin jälkeen alkaneet Commodore 64:n, Amiga- ja Atari ST -tietokoneiden valta-ajat. Amigan aikakauden päättyessä 1990-luvun puoliväliin mennessä kräkkäyskulttuuri oli jo laantunut sekä osallistujamäärältään että innokkuudeltaan. Nykyään kuitenkin peleihin ja ohjelmiin on olemassa "kräkkitiedostoja", jotka poistavat kopiosuojauksen, vaikka peli tai ohjelma on muutoin alkuperäinen, vaikkakin laittomasti kopioitu.


title: Warez

text:
Kräkkäyskulttuuriin kuului olennaisena osana pelien kopiointisuojausten murto eli kräkkääminen sekä introjen tekeminen ja laittaminen kräkättyihin peleihin. Intro (tai crack intro eli cracktro) on kräkätyn pelin alussa tuleva ruutu, jossa yleensä vierii tekstiä ja mukana on myös grafiikkaa ja kräkkäysryhmän logo. Tekstissä intron tekijät kertovat terveisensä muille ryhmille ja mahdollisesti kommentoivat erilaisia kräkkäykseen tai muuhun liittyviä asioita. Kräkki-introjen grafiikkapuoli oli usein varsin vaatimatonta, vaikkakin joissakin introissa joku ohjelmoija on saattanut luoda mukaan jonkun vaativan graafisen efektin. Introissa on mukana lähes aina myös musiikki, joka tyypillisesti edusti chiptune-tyyliä (myös Amigalla, koska levykkeille ei usein mahdu isoja soitinsampleja ja niiden lataaminen veisi aikaa). Introissa on myös toisinaan annettu warezin levittämiseen erikoistuneiden purkkien puhelinnumerot. Useat kopioituja pelejä pelaavat lapset eivät ymmärtäneet kräkkäyskulttuuria, vaan ohittivat kräkkääjien tekemät introt usein olankohautuksella.
Usein introjen yhteydessä oli mukana myös "traineri", eli kopiosuojauksen murtamisen lisäksi kräkkääjä oli antanut pelaajalle mahdollisuuden helpottaa peliä esimerkiksi laittamalla päälle loputtomat elämät tai ajan (mikäli kyseisessä pelissä oli aikaraja tai rajallinen määrä elämiä). Trainerit ovat huijauskoodeihin verrattava menetelmä.


title: Warez

text: Kräkkäyskulttuuriin liittyvät copypartyt, jotka olivat kräkkääjien kokoontumistapahtumia. Kräkkäyskulttuuri oli osaksi yhteydessä demoskenen ja muun tietokoneisiin liittyvän harrastuneisuuden parissa. Alun perin koko demoskene sai pitkälti alkunsa kräkkäysryhmien välisestä kilpailusta tehdä parempia introja. Jotkut ryhmät toimivat sekä demoskenessä että kräkkäämisen puolella. Monet kräkkääjät myös itse luonnollisesti pelasivat tietokonepelejä. Kräkättyjen pelien kopioimisen katsotaan olleen suuri ongelma pelien myynnin kannalta. Varsinkin Atari ST:n pelitarjonnan katsottiin kärsineen oleellisesti kräkkäyksestä, ja saman ongelman katsotaan koskeneen pahasti myös Commodore 64:ää ja Amigaa.


title: Warez

text: Kräkätyt pelit pyrittiin saamaan levitykseen kopioina, ennen kuin ne olivat saatavilla kaupan hyllyillä. Usein tässä onnistuttiinkin tavalla tai toisella. Oleellista tässä oli pelien hankkiminen myyntiketjun lopullista kohdetta edeltävistä vaiheista. Tunnetuimpia kräkkäykseen liittyneitä tapahtumia oli, kun eräs Eagle Softin jäsen murtautui Commodore 64:n Gunship-helikopteripelin ohjelmoijan taloon ja varasti tämän kaikki levykkeet. Eagle Soft sai tästä mainetta, joskin heidän käsiinsä saama ja levitykseen laskema versio itse pelistä oli vielä pahasti keskeneräinen.


title: Warez

text: Jotkut kräkkäysryhmät rupesivat myös rahoittamaan toimintaansa laittomin keinoin. Esimerkiksi Paranoimia-ryhmän johtaja jäi lopulta kiinni huumelastissa erään Keski-Euroopan maan tullissa. Tämä johti ryhmän lakkautumiseen, mutta sen jäsenet jatkoivat toimintaansa SKIDROW -nimellä. Muita tunnettuja ryhmiä ovat esimerkiksi Razor 1911, Fairlight ja Red Sector.


title: Mithridates

text: Mithridates tai Mithradates on ollut useiden hallitsijoiden ja muidenkin henkilöiden nimi. Nimi on johdettu Mithra-jumalan nimestä.


title: Liikakansoitus

text: Liikakansoitus tai ylikansoitus on ihmislajiin kohdistuva erikoistapaus tilanteesta, jossa eliöiden lukumäärä ylittää elinympäristön kantokyvyn. Näin termeillä viitataan erityisesti ihmisen liialliseen määrään maapallolla.


title: Liikakansoitus

text: Ihmispopulaation nopea kasvaminen viimeisen kahden vuosisadan aikana on herättänyt huolia siitä, että ihmisiä on maapallolla liikaa tai että ihmisiä olisi tulevaisuudessa liikaa, ja että planeetta ei välttämättä pysty ylläpitämään nykyistä tai sitä suurempaa populaatiota. Ihmispopulaatio on jatkanut kasvamistaan mustan surman jälkeen tauotta, ja 1800-luvun alussa maailman väkiluku oli ensimmäistä kertaa yli miljardin. Eliniänodotteen kasvu ja resurssien saatavuus teollisen- ja vihreän vallankumouksen seurauksena johti populaation nopeaan kasvuun maailmanlaajuisesti. 1960-luvulle tultaessa ihmisten määrä saavutti kolme miljardia, ja se tuplaantui kuuteen miljardiin seuraavien neljän vuosikymmenen aikana. Vuonna 2009 väkiluku oli noin 6,7 miljardia, ja vuosittainen kasvu 1,10 prosenttia, noin puolet kahden prosentin huipusta vuonna 1963. Tämänhetkiset ennusteet näyttävät tasaista madaltumista populaation kasvuvauhdissa. Ihmispopulaation ennustetaan kuitenkin kohoavan 8–10,5:een miljardiin vuosien 2040–2050 välillä.


title: Liikakansoitus

text: Nykyinen väestönkasvu, lisääntyvä resurssien käyttäminen ja niiden aiheuttamat ympäristöongelmat ovat vakava uhka maapallon luonnontaloudelle.


title: Liikakansoitus

text: Liikakansoitus ei riipu ainoastaan populaation koosta ja tiheydestä, vaan myös sen mittasuhteesta käytettävissä oleviin resursseihin, sekä siitä, kuinka ne käytetään ja miten ne jakautuvat populaation sisällä. Liikakansoitus voi olla seuraus esimerkiksi lisääntyneestä syntyvyydestä, pienentyneestä kuolleisuudesta lääketieteen kehittymisen ansiosta, lisääntyneestä maahanmuutosta tai resurssien loppumisesta tietyllä alueella. Erittäin harvaankin asuttu alue voi olla liikakansoitettu, mikäli alueella on erittäin vähäinen tai mitätön kyky ylläpitää elämää.


title: Liikakansoitus

text: Asioita, jotka tulee ottaa huomioon määritettäessä onko alue liikakansoitettu, ovat muun muassa puhdas juomavesi ja hengitysilma, ruoka, suoja, lämpö, sekä muut tekijät, jotka ovat välttämättömiä ihmiselämälle.


title: Liikakansoitus

text: Huolestuneisuus liikakansoittumisesta on verraten uutta. Ihmispopulaatiot ovat kautta historian kasvaneet suhteellisen hitaasti huolimatta korkeasta syntyvyydestä. Syynä tähän ovat populaatiota pienentävät tekijät kuten sodat, kulkutaudit ja korkea imeväiskuolleisuus.


title: Liikakansoitus

text: 1800-luvulle mennessä maailman väkiluku oli kohonnut yli miljardin yksilön. Thomas Malthus ennusti, että ihmiskunta kasvaisi tietyssä vaiheessa yli käytettävissä olevien resurssien, sillä rajallinen määrä maata ei pysty ylläpitämään loputtomasti kasvavaa populaatiota.


title: Liikakansoitus

text: YK:n vuoden 2010 ennusteen mukaan vuonna 2100 maailmassa on 10,1 miljardia ihmistä, ja sen jälkeen väkiluku alkaa laskea. Eräs tutkijaryhmä arvioi, että 2100 ihmisiä olisikin 10,9 miljardia ja kasvu jatkuisi yhä. Eräiden asiantuntijoiden mukaan väkiluku on 9 miljardia vuonna 2050, minkä jälkeen se alkaa laskea.


title: Liikakansoitus

text: Tiedetoimittaja Marko Hamilon mukaan hedelmällisyysluku on ongelmallisen korkea enää vain Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa esimerkiksi hiilipäästöt ovat muutenkin vähäisiä, joten väestönkasvu ei ole keskeistä ilmastonmuutokselle. Muualla väestön ikärakenne alkaa olla suurempi ongelma. Vielä 1970-luvulla peloteltiin maailman väkiluvun kasvavan 20-30 miljardiin, vaikka tällaista ei ole näköpiirissä.


title: Liikakansoitus

text: Myös Osmo Soininvaara toteaa hedelmällisyyslukujen laskeneen kestävälle tasolle muualla kuin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa sielläkin ne ovat laskeneet seitsemästä viiteen. Siksi hän puolustaa YK:n väestöohjelman rahoitusta.


title: Liikakansoitus

text: Kiinan syntyvyys on jo huolestuttavan alhainen, alle 0,6 %. Tämä uhkaa aiheuttaa vakavan huoltosuhdeongelman. Lisäksi poikia syntyy 18 % enemmän kuin tyttöjä, mikä voi lähivuosikymmeninä aiheuttaa vakavaa epävakautta.


title: Liikakansoitus

text:
1900-luvun lopulla ensin väestön väitettiin räjähtävän, sitten ennuste pudotettiin 15 miljardiin, sitten 12 miljardiin, sitten 10 miljardiin. Muissakin tuomiopäivänennusteissa on ensin esitetty aivan perustelemattoman liioiteltuja väitteitä, joita on sittemmin vaivihkaa pienennettä myöntämättä virhettä.
Esimerkiksi väestöguru Paul Ehrlich väitti, että globaalit nälänhädät tappaisivat miljardeja 1970- ja 1980-luvuilla, mutta aliravittujen määrä romahtikin.
Alarmismi on synnyttänyt myös vaatimuksia yksilönvapauden rajoittamisesta. Ehrlich vaati väestönkasvun rajoittamista pakkokeinoin.. Myös Pentti Linkola on vaatinut syntyvyyden rajoittamista ja kannattanut väkivaltaista väestön vähentämistä.


title: Liikakansoitus

text: Vielä vuonna 1962 asiantuntijat kiistelivät YK:ssa siitä, pystytäänkö ikinä tuottamaan ruokaa 3 miljardille ihmiselle (silloinen väkiluku). Puolet maailman väestöstä näki tuolloin nälkää.


title: Liikakansoitus

text: Jo pelkän 1960-luvun teknologian avulla maapallo elättäisi Harvardin yliopiston Roger Revellen mukaan 40 miljardia ihmistä, Colin Clarkin mukaan 157 miljardia. Michael Lindin mukaan teknologian kehitys on monesti tehnyt virheellisiksi esitetyt arviot maapallon kantokyvystä. Nälänhädät ovat tyypillisesti johtuneet omavaraisuuteen pyrkivästä politiikasta.


title: Liikakansoitus

text: Ruoan- ja energiantuotantoa on pystytty lisäämään nopeammin kuin väestömäärä on kasvanut ja raaka-aineiden niukkuuskin on vähentynyt (reaalihinnoilla mitattuna). Väestön 6-kertaistuessa 1776-1975 maailman reaalinen kansantuote 80-kertaistui.


title: Liikakansoitus

text: Professori Hans Roslingin mukaan lapsikuolleisuuden vähentäminen on tehokkain tapa vähentää väestönkasvua. Korkea lapsikuolleisuus saa ihmiset hankkimaan sitäkin enemmän lapsia. Ravinto, rokotteet, perhesuunnittelu, naisten aseman parantaminen ja tyttöjen koulutus vähentävät lapsikuolleisuutta. Punainen Risti ja Väestöliitto tekevät tällaisia projekteja.


title: Monica Groop

text: Gerd Monica Groop (o.s. Riska; s. 14. huhtikuuta 1958 Helsinki) on Suomen merkittävimpiä oopperalaulajia. Hän on äänialaltaan mezzosopraano. Groop teki ammatillisen debyyttinsä Suomen Kansallisoopperassa 1987; oopperana oli Jules Massenet’n "Werther". Hänen kansainvälisen läpimurtonsa voidaan katsoa olleen vuonna 1991 Lontoon Covent Gardenissa esitetty Richard Wagnerin "Ring".


title: Monica Groop

text: Groop nimitettiin Sibelius-Akatemian laulutaiteen professoriksi kaudeksi 2009-2014. Hän erosi tehtävästä kesken kauden syksyllä 2013, kun hänen mukaansa uutta professoria alettiin hakea kertomatta asiasta hänelle.


title: Monica Groop

text: Groop on urallaan vieraillut useissa maailman arvostetuimmista oopperataloista. Näihin lukeutuvat Baijerin valtionooppera, Covent Garden, Tukholman kuninkaallinen ooppera sekä Los Angelesin, Amsterdamin, Kölnin, Pariisin ja New Yorkin oopperat. Vuonna 1996 hän työskenteli Georg Soltin kanssa Opéra Palais Garnier’n uudelleenavajaisissa Pariisissa ja esitti "Don Giovannista" Zerlinan osan. Hän vierailee aika ajoin myös Suomen Kansallisoopperassa.


title: Monica Groop

text: Oopperan lisäksi Groop on arvostettu konserttisolisti, joka on esiintynyt lukuisten sinfoniaorkesterien ja monien kuuluisien kapellimestarien kanssa ympäri maailmaa, tosin pääosin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Hän on esittänyt myös sooloresitaaleja muun muassa New Yorkin, Lontoon ja Wienin konserttisaleissa. Vaikka Groopin repertoaari sisältää laajasti barokkia, klassismia, modernia ja nykymusiikkia, ja hän on saavuttanut erityistä mainetta barokkimusiikin tulkitsijana.


title: Monica Groop

text: Groop on Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen.


title: Monica Groop

text: Groopin äiti oli urkuri Astrid Riska. Groopin aviomies on lääkäri, dosentti Per-Henrik Groop, Lääketieteellisen tutkimuslaitos Minervan johtokunnan puheenjohtaja ja Folkhälsanin tutkimuskeskuksen professori.


title: Pantanal

text: Pantanal on maailman suurimpiin kuuluva kosteikkoalue Paraguayjoen lähdealueella Brasilian lounaisosassa, josta se ulottuu osaksi myös Bolivian ja Paraguayn puolelle. Sen pinta-ala vaihtelee vuodenajan mukaan 140 000 km² – 210 000 km². Yli puolet alueesta on Brasiliassa.


title: Pantanal

text: Pantanalissa on kaksi vuodenaikaa, kuiva kausi ja sadekausi. Kuiva kausi on loka-marraskuussa ja koko muun osan vuodesta Pantanal on vetistä tulvasavannia.


title: Pantanal

text: Pantanalissa kukoistaa runsaslajinen linnusto ja kalasto, ja se on eräs maailman rikkaimmista elinympäristöistä. Alueella asuu 650 lintulajia, 260 kalalajia ja erilaisia liskoja, käärmeitä sekä nisäkkäitä. Pantanalin halki virtaava Pixaim-joki tunnetaan piraijoistaan.


title: Pantanal

text: Eläimistöä uhkaa salametsästys ja ryöstökalastus.


title: Pantanal

text: Pantanalin Brasilian-puoleisista osista muodostettu Pantanalin suojelualue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2000.


title: Puuhiili

text: Puuhiili eli sysi on kiinteä lopputuote, jota saadaan kun orgaanista ainetta (esimerkiksi puuta) kuumennetaan hapettomassa tilassa eli kuivatislataan. Prosessia kutsutaan myös pyrolyysiksi. Puusta poistuu ensin vesi, osa puuaineksesta kaasuuntuu ja osa nesteytyy puuöljyksi. Musta, huokoinen puuhiili on kuivatislauksen kiinteä jäännös, jossa on alkuainehiiltä 85–90 prosenttia.


title: Puuhiili

text: Puuhiilen tuotanto tapahtuu joko miilussa tai retortissa. Miilumenetelmässä kuivatislaus saa tarvitsemansa lämmön miilun sisältä, kun pienen osan puuta annetaan palaa. Palamisen tarvitsema ilma päästetään säädellysti miilun sisään; menetelmässä kuivatislaus ei siis ole täysin ilmaton. Miilumetelmä on ikivanha keksintö, ja sillä tuotetaan edelleen valtaosa maapallon puuhiilestä. Yleisin miilu on kehitysmaissa vieläkin käytetty maamiilu. Siitä on kehitetty edelleen tiilimiiluja ja teräsmiiluja.


title: Puuhiili

text: Retorttimenetelmässä kuivatislaus saa tarvitsemansa lämmön ulkopuolisesta lähteestä. Lämpö johdetaan retortin sisällä olevaan puuhun joko epäsuorasti retortin metallisen seinämän läpi tai johtamalla retortin sisään kuumaa, hapetonta palokaasua. Sitä saadaan polttamalla retortin ulkopuolella erillistä polttoainetta, kuten puuta, öljyä tai kaasua. Retorttina voidaan käyttää esimerkiksi tyhjää öljytynnyriä, johon on tehty laskuränni tervaa ja muita pyrolyysin sivutuotteita, kuten terpeenejä, varten. Kuivatislauksen käynnistyttyä siinä syntyvää ja retortin ulkopuolelta talteenotettavaa hiilivetyjä ja hiilimonoksidia sisältävää pyrolyysikaasua voidaan polttaa, ja palamiskaasu johtaa takaisin retorttiin, jolloin pyrolyysin energiatalous paranee. Retorttimenetelmässä kuivatislauksen voi säätää täysin hapettomaksi, puu ei pääse palamaan, ja sekä puuhiilen että puuöljyn saanto ovat suuremmat kuin miilumenetelmässä.


title: Puuhiili

text: Pääosa maapallolla tuotettavasta puuhiilestä käytetään energiahiilenä kehitysmaissa. Sysi on ollut perinteinen sepäntyön raaka-aine. Länsimaissa puuhiiltä käytetään grillihiilenä. Metallurginen puuhiili on kaupallisessa mitassa käytössä muun muassa Brasiliassa ja Australiassa. Puuhiiltä käytetään myös ruudin valmistuksessa. Puuhiilen voi edelleen jatkojalostaa aktiivihiileksi, jolla on kasvava käyttö lääke- ja ympäristöteollisuudessa.


title: Puuhiili

text: Tieteis- ja tietokirjailija Risto Isomäen mukaan puuhiili olisi tehokkain tapa poistaa hiiltä ilmakehästä, koska biologisesti hajoamaton hiili ei siirry kuormittamaan ilmakehää. Pelloille levitettynä puuhiili myös pienentää viljelykustannuksia, sillä se voi korvata lannoitteita.


title: Puuhiili

text: Brasiliassa puuhiiltä on käytetty maanparannukseen, tällä tavoin parannettu maa tunnetaan terra preta -nimellä. Saksalaiset tutkijat ovat alkaneet tutkia puuhiiltä Brasiliassa, mutta tutkimukset ovat aivan alussa. Puuhiili olisi tehokas keino myös Itämeren puhdistukseen. Puuhiili on supertehokas suodatin, joka pelloille levitettynä estää ravinteita huuhtoutumasta mereen, Isomäki kertoo.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Haapamäki–Pori-rata, jota joskus myös kutsutaan "Mierontieksi", on vuonna 1985 pääosin liikenteeltä lakkautettu rataosa Porista Kankaanpään, Parkanon ja Virtain kautta Haapamäelle. Alun perin radan tarkoitus oli tarjota suorempi kuljetusreitti Jyväskylän suunnalta Porin satamaan. Nykyisin rataosasta ovat käytössä ainoastaan osuudet Parkano–Niinisalo sekä Pori–Aittaluoto.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Haapamäki–Pori-radalla oli keskeinen merkitys Niinisalon varuskunnan synnylle 1930-luvulla. Sotilaskuljetukset radalla lisääntyivät tuntuvasti vuonna 1936 kertausharjoituskeskuksen aloitettua toimintansa varuskunnassa sekä Reserviupseerikoulun siirryttyä talvisodan vuoksi Haminasta Niinisaloon.


title: Haapamäki–Pori-rata

text:
Ensimmäiset aloitteet radan rakentamiseksi tehtiin jo 1800-luvun lopulla, mutta säätyvaltiopäivät hylkäsi hankkeen vuonna 1900. Asia tuli jälleen ajankohtaiseksi Suomen itsenäistyttyä ja vuodesta 1922 lähtien käytiin sitkeitä kiistoja radan suunnasta, mikä viivästytti rakennustöiden aloittamista; sekä Ruovesi että Virrat halusivat uuden rautatien kulkevan kirkonkyliensä kautta. Vuonna 1927 tehtiin koneelliset tutkimukset Porin ja Lapinnevan välisellä 93 kilometrin pituisella osuudella ja seuraavana vuonna kiistellyllä loppuosalla. Valtioneuvosto vahvisti rakennussuunnitelman vuonna 1929 ja vielä samana vuonna aloitettiin ratapenkereiden teko Porissa. Haapamäen radan rakentamiseen liittyen Porin rautatieasema siirrettiin lähes 1,5 kilometriä alkuperäiseltä paikaltaan kaakkoon ja uusi asema ratapihoineen rakennettiin vuosina 1929–1933. Vuonna 1935 aloitettiin radan pengerrystyöt ja kiskotus myös Haapamäen suunnasta.
Haapamäen ja Porin välinen rataosuus valmistui seuraavasti:


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Rautatien käyttöönottotarkastus pidettiin 24. lokakuuta 1938 ja rata vihittiin käyttöön juhlajunan kulkiessa radan päästä päähän 12. marraskuuta 1938.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Jo rakentamisvaiheessa rataosalle rakennettiin useita eritasoliittymiä, ja kaikkien liikennepaikkojen matkustajalaiturit päällystettiin asfaltilla. Radan koko käytössäolon ajan siinä käytettiin alkuperäisiä 1930-luvun Workington-kiskoja. Rata oli siis valmistuessaan varsin uudenaikainen ja laadukkaasti tehty. Koko rataosuudelle rakennettiin kaikkiaan 46 siltaa, suurimpina mm. Noormarkunjoen silta Noormarkussa ja Keiturinsalmen silta Virroilla. Radan rakennuskustannukset olivat yhteensä 227 miljoonaa markkaa, mihin sisältyivät kuntien ja yksityisten myöntämät yhteensä runsaan viiden miljoonan markan avustukset. Kuntien osalta Kihniön avustukset olivat asukasta kohti suurimmat. Moottoriajoneuvojen koon kasvaessa ja maantieliikenteen vilkastuessa suurin osa radan alikäytävistä osoittautui kuitenkin ahtaiksi ja mataliksi, mikä rajoitti vuosikymmenien ajan esimerkiksi Tampereen ja Virtain välisellä tiellä käytettyjen kuorma-autojen tavaratilaa. Tampereen ja Seinäjoen välisen radan ja Parkanon uuden rautatieaseman rakentamisen yhteydessä 1970-luvun alussa Haapamäki–Pori-radan linjausta jouduttiin muuttamaan usean kilometrin matkalta, jotta se saatiin uuden aseman ratapihan suuntaiseksi.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Rata kiskotettiin ajan tapaan varsin kevyesti, ja liikennemäärien jäädessä suhteellisen pieniksi rataan ei vaihdettu raskaampaa kiskotusta. Tämän vuoksi 1930-luvulla hyväksytyt nopeudet (50 km/h tavaraliikenteessä) jäivät myös radan tulevan käytön esteeksi. Matkustajaliikennettä ajatellen radan suunta oli väärä, koska sillä ei ollut käytännössä mitään vaikutusta linja-autojen matkustajamääriin ainakaan Parkanon ja Tampereen välillä.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Henkilöliikenne Porin ja Haapamäen välillä lakkautettiin kannattamattomana vuonna 1981, ja rataosat Ruosniemi–Kankaanpää sekä Aitoneva–Haapamäki lakkautettiin kokonaan 1. tammikuuta 1985. Syynä tähän oli se, että radan liikennemäärät eivät vastanneet odotuksia eikä liikenne siten ollut kannattavaa. Raiderakenteet olivat jo ylittäneet käyttöikänsä, ja radalla olisi täytynyt tehdä suuria kunnostustöitä. Liikenteen vähyyden ja paremman rinnakkaisreitin vuoksi suuria kunnossapitotoimia ei tehty, ja rata suljettiin liikenteeltä. Vielä viimeisinä vuosina radalla tehtiin kuitenkin mittavia ratapölkynvaihtotöitä. Rataa ei kuitenkaan lakkauttamisen jälkeen purettu.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Lakkauttamisen jälkeen rataosalla liikennöitiin muutamina vuosina lättähattujunilla Haapamäeltä Virroille. Museoliikenne kuitenkin jouduttiin lopettamaan vuonna 1995, kun rataosuudella olevat sillat nostettiin sivuun maantieliikenteen tieltä.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Viimeinen juna Parkanon suunnasta oli Pikku-Jumbon vetämä museojuna, joka kävi kääntymässä Keiturinsalmen sillalla lokakuussa 1993. Seuraavana kesänä rata oli jo katkaistu Virtain asemalta itään.


title: Haapamäki–Pori-rata

text:
Rataosuutta Parkano–Niinisalo käyttää myös Puolustusvoimat, ja rataosalla kuljetetaan lähes vuosittain varusmiehiä ja sotilaskalustoa taisteluharjoituksiin Pohjankankaalle sekä muualle Suomeen. Aitonevan turvesuolta tuotiin turvetta rautateitse vuoteen 2001, minkä jälkeen kuljetukset siirtyivät maanteille ja rataosa Kihniö–Aitoneva lakkautettiin. Myös Niinisalon ja Kankaanpään välinen pätkä lakkautettiin samaan aikaan ja Niinisaloon rakennettiin radan päälle purkulaituri Puolustusvoimien kalustolle. Laituri korvasi varuskuntaan vuonna 1953 rakennetun pistoraiteen.
Rataosuus Porin Aittaluodosta Ruosniemeen suljettiin liikenteeltä 13. joulukuuta 2015, kaupallisen tavaraliikenteen loputtua Rosenlewille jo vuonna 2010 sekä Ruosniemen kaasuterminaalille keväällä 2014. Rataa ei kuitenkaan purettu, vaan säilytettiin joksikin aikaa mahdollista uudelleenavaamista varten.
Parkano–Kihniö-osuuden vähäinen puutavaraliikenne loppui, kun Parkanoon oli rakennettu raakapuuterminaali, ja rataosuus suljettiin joulukuussa 2015.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Vaikka rataosalla ei ole tehty suuria purkamistoimia siltojen ylösnoston lisäksi, on useissa paikoissa maanteitä rakennettu radan päälle. Myös Virroilla suunnitellaan ratapihan repimistä, ja kesään 2005 mennessä asemanseutua on hävitetty, mm. liikenteenohjauslaitteistoa sekä laiturirakennelmia tuhoamalla. Porin Ruosniemessä rautatie on katkaistu purkamalla Kullaalle menevän maantien ylittänyt rautatiesilta ja osa ratapengertä. Myös Härkösen seisakkeen lähellä rata on katkaistu kantatie 65:n uudelleenrakentamisen yhteydessä. Kankaanpään ja Parkanon välillä on nykyisille ajoneuvoille liian mataliksi ja kapeiksi tulleita alikäytäviä muutettu tasoristeyksiksi. Lisäksi on purettu muun muassa Jämijärven, Hapuojan, Kovesjoen ja Aitonevan asema- ja liikennepaikkarakennukset. Ainakin toistaiseksi rata on tarkoitus säilyttää poikkeusoloja varten niin että se on nopeasti käyttöön otettavissa.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Virtain kaupunki ei myöskään hyödynnä eikä aio hyödyntää rataa millään tapaa. Rata toimii talvisin moottorikelkkareitin pohjana. Moottorikelkkailijat kannattavat radan purkamista.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Junaliikenteeltä suljetuilla osuuksilla on kokeiltu elämysmatkailua: mm. Aitonevalta ja Ruosniemen–Niinisalon välillä voi vuokrata resiinan ja tutustua siten rataan. Resiinamatkailua ja resiinoiden vuokrausta järjestää Satakunnan elämysrautatie ry.


title: Haapamäki–Pori-rata

text: Niinisalo–Parkano-osuudella liikennöivät nykyisin vain Puolustusvoimien sotilasjunat sekä satunnaiset museojunat, joiden matkat järjestää Haapamäen Museoveturiyhdistys.


title: Haapamäki–Pori-rata

text:
Radan varren kunnat ovat päättäneet lähteä ajamaan radan kunnostamista ja avaamista tavaraliikenteelle. Väylä avaisi metsä- ja kaivannaisteollisuudelle väylän Sisä- ja Itä-Suomeen sekä Venäjälle.
Heinäkuussa 2012 Porin satama ilmoitti pyytävänsä tarjouksia selvityksestä, onko radan uudelleen liikenteelle avaamiselle edellytyksiä. Selvitys valmistui 2013, ja sen mukaan rataosuus tulisi rakentaa käytännössä täysin uudelleen. Kustannusarvio on 250–370 miljoonaa euroa, mihin sisältyvät ratapohjan vahvistaminen, ratapölkkyjen ja kiskojen uusiminen, siltojen korjaaminen ja uusiminen, turvalaitteet ja tasoristeysten järjestelyt.


title: Isomeria

text: Isomeria jaetaan rakenne- ja stereoisomeriaan. Isomeereja ovat molekyylit, joilla on sama molekyylikaava, mutta niiden rakenne on erilainen. Rakenteen erilaisuudesta johtuu myös isomeerien toisistaan poikkeavat kemialliset ja fysikaaliset ominaisuudet. Esimerkiksi butaanin ja isobutaanin kiehumispisteen ero on 11 astetta. Mahdollisten isomeerien määrä kasvaa nopeasti atomien määrän kasvaessa, esimerkiksi butanolilla (CHOH) on viisi erilaista isomeeriä.


title: Isomeria

text: Isomeria havaittiin ensimmäisen kerran vuonna 1828, kun Friedrich Wöhler kuumensi epäorgaanista ammoniumsyanaattia ja huomasi sen muuttuvan orgaaniseksi ureaksi, ja että näiden kahden aineen alkuainerakenne on samanlainen aineiden ominaisuuksien ollessa kuitenkin erilaiset. Tämä löydös järisytti sen aikaista kemian tietämystä, jonka mukaan yhdisteillä on erilaiset ominaisuudet niiden erilaisten alkuainerakenteiden takia. Jälkeenpäin tehtyjen samankaltaisten havaintojen jälkeen otettiin käyttöön termi "isomeria" selittämään ilmiötä.


title: Isomeria

text: Rakenneisomeriassa atomien, sidosten ja funktionaalisten ryhmien paikat vaihtelevat. Tähän lajiin kuuluu "ketjuisomeria", jossa pitkät hiiliketjut haarautuvat ja rakentuvat eri tavoilla. "Paikkaisomeereilla" funktionaalinen ryhmä voi sijaita eri paikoissa ketjua, kun taas "funktioisomeereilla" on sama molekyylikaava, mutta erilaiset funktionaaliset ryhmät.


title: Isomeria

text: Runkoisomeriassa eli ketjuisomeriassa molekyylin hiiliketju voi olla haarautunut, haarautumaton tai rengasmainen. Haarautumatonta muotoa kutsutaan n-muodoksi ja haarautunutta iso-muodoksi. Runkoisomeriaa voi esiintyä lähes kaikilla hiilivedyillä.


title: Isomeria

text:
Hyvin yleisessä käytössä oleva runkoisomeeri on moottoribensiinin sisältämä oktaani. Kun varsinainen oktaani on kahdeksan hiilen pituinen ketju, bensiinin iso-oktaanissa pisin yhtenäinen ketju on viiden hiilen mittainen ja kolme hiiliatomia on siirtynyt haaroiksi ketjun varrelle. Rakenteelliselta nimeltään aine on 2,2,4-trimetyylipentaani. Koska tyydyttyneissä hiilivedyissä ketjun päässä oleva hiiliatomi reagoi etusijalla, on tällä rakenteella saavutettu optimaaliset palamisominaisuudet, sillä tämän isomeerin ketjussa on viisi päätä.
Myös 2,2,3,3-tetrametyylibutaani olisi yksi mahdollinen oktaani-isomeeri, siinä olisi 6 ketjunpäätä, mutta se olisi liian epävakaa ja vaikeasti hallittava yhdiste.


title: Isomeria

text: Paikkaisomeria on seurausta funktionaalisesta ryhmästä, jonka paikka vaihtelee isomeereilla.


title: Isomeria

text: Esimerkiksi propanolilla on isomeereja: sen molekyylikaava on CHOH ja isomeerit


title: Isomeria

text: 1-propanoli on primäärinen alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on sitoutunut hiiliketjun päätyyn ja 2-propanoli on sekundäärinen alkoholi, jossa hydroksyyli-ryhmä on sijoittunut hiiliketjun keskelle:


title: Isomeria

text: Funktioisomeereilla on erilaiset funktionaaliset ryhmät. Esimerkiksi alla olevan propanolin funktionaalinen isomeeri on etyylimetyylieetteri, jonka molekyylikaava on CHCHOCH tai CHOCH .


title: Isomeria

text: Stereoisomeriassa atomien keskinäinen sitoutumisjärjestys on aina sama, mutta niiden avaruudellinen suuntautuminen on erilainen. Kun rakenneisomeereillä on yleensä erilaisia kemiallisia ominaisuuksia, käyttäytyvät stereoisomeerit useimmissa kemiallisissa reaktioissa samalla tavalla.


title: Isomeria

text: Isomerialaji, joka johtuu yksinkertaisten sidosten kiertymisestä. Tämä isomerialaji eroaa muista isomerialajeista siten, että eri konformaatiomuodot voivat muuttua toisikseen ilman, että atomien välisiä sidoksia katkeaa. Esimerkkinä konformaatiosta on sykloheksaanin vene- ja tuolimuodot.


title: Isomeria

text: "Cis"-"trans"-isomeriaa voi esiintyä vain sellaisilla yhdisteillä, jotka sisältävät kaksoissidoksia tai ovat sykloalkaaneja. Kaksoissidoksen π-sidos estää vapaan kiertymisen sidoksen ympäri. Tämän takia tällaisiin hiiliatomeihin liittyvät ryhmät joutuvat erilaiseen asemaan toisiinsa ja kaksoissidokseen nähden.


title: Isomeria

text:
"Fac"-"mer"-isomeria on "cis"-"trans"-isomerian lisäksi toinen geometrisen isomerian tyyppi. Sitä esiintyy oktaedrisissa komplekseissa, joiden yleinen muoto on MAB. "Fac"-muodossa ligandit ovat molekyylin yhdellä puolella ja muodostavat oktaedrin yhden ulkopinnan ("fac" tulee sanasta "facial" eli kasvo-). "Mer"-muodossa ligandit muodostavat kaaren oktaedrin keskuksen ympärille ("mer" on lyhennys sanasta "meridiaani").
Optista isomeriaa voi esiintyä vain yhdisteillä, jotka ovat kiraalisia eli niillä on ainakin yksi asymmetrinen hiiliatomi. Optiset isomeerit ovat toistensa peilikuvia. Niitä nimettäessä käytetään R/S-merkintää, joka juontaa sanoista "rectus" eli oikeakätinen, sekä "sinister" eli vasenkätinen. Tällaisia isomeerejä kutsutaan toistensa enantiomeereiksi. Optisten isomeerien liuokset kiertävät tasopolaroitua valoa vastakkaisiin suuntiin.


title: Teollisuus

text: Teollisuus (lyhenne teoll.) on tuotantotoiminnan laji, joka jalostaa luonnonvaroja tuotteiksi eli raaka-aineita ihmiselle aineellista hyötyä tuottavaan muotoon. Teollisuus hahmotetaan ns. sekundaarituotannoksi, joka jalostaa erilaisiksi tuotteiksi primäärituotannon eli alkutuotannon luovuttamia jalostuskelpoisia luonnonvaroja. Pääasiallisesti teollisuudessa käytetään sähkötoimisia koneita erotuksena pääasiallisesti ihmisvoimaan perustuvaan käsityöhön. Teollinen valmistus tapahtuu kiinteässä toimipaikassa sijaitsevassa tehtaassa, joka on tuotteen valmistamiseen tarvittavaan tuotantotekniikkaan erikoistunut tuotantolaitos.


title: Teollisuus

text: Teollisuus on vahvasti sidoksissa kemian ja fysiikan tieteenaloihin ja teollisuutta varten ovat kehittyneet oppiaineet tuotantotalous ja tuotantotekniikka, ja teollistuminen antoi syyn perustaa teknillisiä korkeakouluja, kauppakorkeakouluja ja taideteollisia korkeakouluja. Teollisuus sai alkunsa teollisessa vallankumouksessa 1700-luvun Brittiläisen imperiumin Englannissa, joka on nykyään osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, ja levisi muualle Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan sekä vähitellen kaikkialle maailmaan. Tämä teollistuminen on vieläkin käynnissä, maailman teollisuustuotannolla on kasvutrendi ja teollistuminen synnyttää teollisuusyhteiskuntia ja teollisuusmaita, erotuksena teollistumattomista kehitysmaista.


title: Teollisuus

text: Teollisuuden edellytykset ovat teollisuustuotannossa tarvittavat tuotannontekijät: pääoma (tuotantovälineet; esim. tehdasrakennus, koneet), raaka-aineet (jalostuskelpoiset luonnonvarat joita on tarkoitus jalostaa teollisesti edelleen), energia (koneiden käyttövoimaksi), työntekijät (koneiden käyttäjiksi), markkinat (tuotteelle on kysyntää) ja liikenneyhteydet (esim. tiet fyysisten tuotannontekijöiden kuljettamiseksi tehtaaseen ja valmiiden tuotteiden kuljettamiseksi ostajille).


title: Teollisuus

text: Teollisuustuotannossa tarvittavat tuotantovälineet ovat tuotantohyödykkeitä, jotka on valmistanut joku muu ja joista täytyy maksaa hankkimisvaiheessa. Tuotantovälineiden hankkimista kutsutaan investoimiseksi. Jotta suuria investointeja voitaisiin tehdä, tarvitaan toimivat rahoitusmarkkinat investointiin tarvittavan rahan keräämiseksi. Rahoitusmarkkinat edellyttävät lainsäädäntöä ja luotettavaa oikeuslaitosta.


title: Teollisuus

text: Tärkeitä ovat selkeät ja oikeudenmukaiset yritystoimintaa säätelevät lait, yksityisomistuksen suojaavat lait ja toimivat yhtiömuodot. Tärkeitä ovat myös vakaa valuutta, alhainen inflaatio ja alhaiset korot. Jos korot ovat korkeat, vain harvat pitkäaikaiset investointihankkeet ovat kannattavia. Myös vakaat poliittiset olot ovat tärkeitä, jotta tuotantoon ei tule odottamattomia keskeytyksiä. Olemassa ovat muun muassa vallankaappausten, vallankumousten, sotien sekä yritysten kansallistamisten riskit.


title: Teollisuus

text: Teollisuus sijoittuu taloudellisen kannattavuuden mukaisesti sinne, missä kokonaiskustannukset ovat matalimmat, koska teollisuus pyrkii kustannustehokkuuteen ja voiton maksimointiin. Osaamisvaltainen teollisuus sijoittuu sinne missä on saatavilla valmiiksi koulutettua ja osaavaa työvoimaa. Työvoimavaltainen teollisuus sijoittuu sinne missä on edullista työvoimaa, esimerkiksi vaatetehtaat Kiinaan. Raaka-ainehakuinen teollisuus sijoittuu sinne mistä saadaan raaka-ainetta, esimerkiksi sellutehtaat. Energiaintensiivinen teollisuus sijoittuu sinne missä on halpaa energiaa, esimerkiksi alumiinisulatot sinne missä on vesivoimalla tuotettua sähköä. Teollisuuden syntyyn tietylle alueelle vaikuttavat myös varsinkin teollisuusmaissa löyhät ympäristösäädökset.


title: Teollisuus

text: Varsinkin teollistumisen alkuaikoina raaka-aineet ja energia olivat teollisuudelle ylivoimaisesti tärkein yksittäinen edellytys, joten teollisuutta syntyi sinne, missä raaka-aineita ja energiaa oli saatavilla. Nykyaikana raaka-ainehakuinen teollisuus käyttää merkittävästi vain vähän jalostettuja raaka-aineita, kuten maatalouden tuotteita tai malmeja. Erityisesti rauta- ja terästeollisuus ovat raaka-ainehakuista teollisuutta.


title: Teollisuus

text: Teollistuminen alkoi sieltä, missä oli energiaa, pääasiassa kivihiiltä. Myöhemmin sähkön löytämisen ja sähkögeneraattorin keksimisen jälkeen ryhdyttiin käyttämään kivihiiltä energianlähteenään käyttäneiden höyrykoneiden lisäksi myös sähköä tuottavaa vesivoimaa – aikaisemmin vesivoimaa oli hyödynnetty mekaanisesti vesimyllyillä. Ensi kerran sähkön tuotanto aloitettiin Tampereella Tammerkoskessa 22. syyskuuta 1891. Tämä oli Suomen ensimmäinen vesivoimalaitos. Sellu- ja paperiteollisuus on esimerkiksi Suomessa koskien läheisyydessä, ja se tarvitsee paljon vettä valmistusprosessissa. Puut myös historiallisesti uitettiin tehtaaseen vesistöjä pitkin. Vuonna 1928 valmistuneen Imatran voimalaitoksen perustaminen antoi Suomessa syyn rakentaa valtakunnallinen sähköverkko, joten teollisuuden ei tarvinnut enää sijaita voimalaitoksen välittömässä läheisyydessä.


title: Teollisuus

text: Liikenneyhteydet ovat teollisuudelle erittäin tärkeitä, sillä raaka-aineet täytyy kuljettaa tehtaaseen ja valmiit tuotteet markkinoille. Teollisuus sijoittuu tavallisesti hyvien liikenneyhteyksien eli joko vesi-, raide- tai tieyhteyksien tai samaan aikaan näistä useammankin äärelle. Vesiväylät ovat ylivoimaisesti kaikkein energiatehokkain tapa kuljettaa tavaraa, tavarajunat ovat jopa kymmenen kertaa energiatehokkaampia kuin tiekuljetukset.


title: Teollisuus

text: 1800-luvun alussa merten, jokien, järvien ja kanavien vesiyhteydet olivat käytännössä ainoa tapa kuljettaa suuria määriä tavaraa, sillä vaihtoehtoisena kuljetustapana olivat hevosvetoiset kärryt. Vesikuljetukset kehittyivät merten purjealuksista ja kanavien hevosvetoisista proomuista höyrykäyttöiseksi 1800-luvun aikana. Raaka-aineet tavallisesti kuljetettiin kaupungeissa sijaitseviin tehtaisiin, joista tuotteiden kuljetusmatkat kauppoihin olivat lyhyet.


title: Teollisuus

text: Myöhemmin 1800-luvulla rakennettiin raideyhteyksiä, jotka mahdollistivat höyryveturin ansiosta suurten tavaramäärien, erityisesti raaka-aineiden, kuljettamisen maateitse. Sisämaasta rakennettiin raideyhteyksiä satamiin.


title: Teollisuus

text: Moottoriajoneuvot yleistyivät 1900-luvulla ja mahdollistivat niin reitin kuin aikataulunkin suhteen joustavat kuljetukset. Aluksi kuljetuksiin käytettävät ajoneuvot olivat pieniä, nykyisten lava- ja pakettiautojen kaltaisia ja niillä kuljetettiin tavaroita vain lyhyitä matkoja. Myöhemmin rekoilla alettiin kulkea satojen ja jopa tuhansien kilometrien matkoja, koska työvoiman kallistumisen seurauksena ovelta ovelle -kuljetukset olivat useita lastauksia ja purkuja halvempia esim. alle tuhannen kilometrin etäisyyksillä.


title: Teollisuus

text: Joillekin teollisuudenaloille ensiarvoisen tärkeää on myynti- ja jakelukustannusten vähäisyys, jolloin ne ovat sijoittuneet pääasiassa sinne, missä markkinat ovat, eli asutuskeskuksien läheisyyteen. Esimerkiksi leipomotuotteet vaativat lyhyet kuljetusmatkat.


title: Teollisuus

text: Jotkin teollisuudenalat vaativat halpoja tai erikoiskoulutettuja työntekijöitä, joten ne sijoittuvat sinne, mistä sellaista on parhaiten saatavilla. Tekstiili- ja elektroniikkateollisuus onkin siirtynyt suurissa määrin halvan työvoiman maihin.


title: Teollisuus

text: Huomattava osa teollisuushankkeista Euroopan unionissa on vaarassa ajautua umpikujaan, sillä ne kohtaavat vastustusta paikallisyhteisöiltä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta, jotka ovat huolissaan teollisuus- ja kaivostoiminnan vaikutuksista kansanterveyteen ja ympäristöön. Teollisuusjäte ja kaivosjäte muodostaa edelleen haasteen lukuisille jäsenvaltioille, joissa on tai on ollut teollisuuslaitoksia ja kaivoksia. Jätteet saattavat olla paikallisyhteisöille joko uhka tai mahdollisuus. Niistä tulee uhka, jos ne vain hylätään ilman toimenpiteitä ympäristöriskien vähentämiseksi, mutta ne voivat jossain tapauksessa muodostua myös mahdollisuudeksi, mikäli jätteen dumppaus synnyttää toimia metallin tai muiden hyödyllisten sekundaaristen raaka-aineiden talteen ottamiseksi. Metallurgisen teollisuuden jätteissä talteenottoteknologiat ovat kehittyneet, ja nyt on mahdollista arvioida uudelleen vanhasta teollisuustoiminnasta aiheutuvan jätteen tarjoamia mahdollisuuksia ja tehdä tästä alasta ekologisesti tarkoituksenmukaista.


title: Teollisuus

text: Ajan myötä teollisuuslaitokset ovat muodostaneet alueita, joilla toistensa läheisyydessä sijaitsevat tehtaat hyötyvät toisistaan. Esimerkiksi rauta- ja terästehtaat ovat usein toistensa läheisyydessä, ja niiden läheisyyteen syntyy kevyempää teollisuutta. Tehtaiden työntekijät ovat tarvinneet palveluita, jolloin alue on ajan myötä laajennut teollisuuskeskukseksi.


title: Teollisuus

text: Teollistuminen alkoi Englannissa 1700-luvulla ja ajan mittaan se levisi Keski-Eurooppaan, ja myöhemmin muille Euroopan alueille. Vanhat teollisuusalueet ovat tiheimmin asuttuja alueita Euroopassa. Nykyaikana Euroopan teollisuus perustuu korkeaan tekniseen kehitykseen ja koulutettuun työvoimaan, kun taas luonnonvarat alkavat olla vähissä ja niitä joudutaan tuomaan halvalla kehitysmaista. Kulkuyhteydet Euroopassa ovat tiheän rauta- ja maantieverkon ansiosta hyvät ja myös rannikoiden satamiin on lähes joka paikasta melko lyhyt matka. Kanavien myötä joet yhdistyvät vesireittien verkostoksi. Euroopan unionin tuoman työvoiman ja raaka-aineiden vapaan liikkumisen myötä Euroopasta on tullut yhä yhtenäisempi kauppa- ja teollisuusalue.