text: Myöhemmin Indiana ja Mutt joutuvat venäläisten kaappaamiksi. Heidät viedään venäläisten leiriin Brasiliassa, missä he tapaavat Oxleyn ja Muttin äidin, joka osoittautuu Indianan vanhaksi rakastetuksi Marion Ravenwoodiksi ja paljastuu, että Mutt onkin Indianan poika. Irina Spalko uskoo että kallo kuuluu maan ulkopuoliselle elämänmuodolle ja että se sisältää suuria psyykkisiä voimia. Hän myös saa selville, että valtion varastosta varastetussa näytteessä on samanlainen kallo. Spalko uskoo, että palauttamalla kristallikallon Akatoriin venäläiset voisivat saada käyttöönsä psyykkisen sodankäynnin edun. Indiana, Marion, Mutt ja Oxley onnistuvat pakenemaan Amazonin sademetsään. Siellä Mac väittää olevansa oikeasti venäläisiä vastaan toimiva CIA:n kaksoisagentti, ja saa näin muut luottamaan häneen. Paetessaan venäläisiä seurue törmää sotilasmuurahaisten pesään. Muurahaiset alkavat lähestyä syöden kaiken tieltään, ja Indiana joutuu tappeluun eversti Dovchenkon kanssa. Oxley ottaa kristallikallon esiin ja muurahaiset säikähtävät sitä. Indy kaataa Dovchenkon ja muurahaiset syövät hänet. Indiana ja muut lähtevät kohti Akatoria.


title: Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta

text: Indiana kumppaneineen saapuu Akatorin temppelille, jossa he selviytyvät temppeliä vartioivien Ugha-soturien hyökkäyksestä. Kun he astuvat sisälle temppeliin, Mac, joka onkin vielä venäläisten puolella, jättää salaa heidän reitilleen jäljityslaitteita, joita venäläiset voivat seurata. Viisi seikkailijaa astuu kammioon, jossa on kolmetoista muukalaisen kristalliluurankoa istuu kehässä valtaistuimillaan. Yhdeltä niistä puuttuu pääkallo. Kun venäläiset saapuvat ja paljastavat jälleen Macin petollisuuden, Spalko asettaa kristallikallon päättömälle luurangolle. Muukalaiset alkavat kommunikoida ryhmän kanssa muinaisella mayakielellä, Oxleyn toimiessa tulkkina. Ne lupaavat palkita ihmiset ”suurella lahjalla”. Spalko vaatii palkkioksi muukalaisilta saada ”tietää kaiken”. Muukalaiset myöntyvät hänen pyyntöönsä ja siirtävät kollektiivisen tietoutensa Spalkon mieleen aktivoiden samalla portaalin toiseen ulottuvuuteen. Indiana, Marion, Mutt ja nyt täysijärkinen Oxley pakenevat temppelistä, kun taas Mac ja venäläiset imeytyvät portaaliin. Samalla luurangot yhdistyvät, muodostaen yhden kokonaisen muukalaisruumiin, joka musertaa Spalkon tiedollaan tuhoten hänen ruumiinsa. Spalkon jäänteet imeytyvät portaaliin. Temppeli sortuu, ja sen raunioista nousee lentävä lautanen, joka katoaa ”ulottuvuuksien väliseen avaruuteen”. Kotiin palattuaan Indiana palautetaan virkaansa ja hänestä tehdään apulaisdekaani Marshall Collegeen. Lopuksi Indiana ja Marion menevät naimisiin.


title: Caudipteryx

text: Caudipteryx (nimen merkitys: "pyrstösulka") oli oviraptoreihin kuulunut kaikkiruokainen teropodisuku. "Caudipteryx" on yksi varhaisimmista tunnetuista oviraptoreista. Sen fossiileja on löydetty Kiinasta, Liaoningin maakunnasta. "Caudipteryx" eli 130–120 miljoonaa vuotta sitten varhaisliitukaudella. Elinjaksona oli Apt-vaihe.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryxin" pituus oli yksi metri. Se oli kooltaan kalkkunan kokoinen.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryxin" kallo oli laatikkomainen. Sen leuat olivat muotoutuneet nokaksi. Hampaita oli yläleuan etuosassa. Jalat olivat melko pitkät ja voimakasrakenteiset, mikä osoittaa, että "Caudipteryx" kykeni juoksemaan.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryxillä" oli höyhenpeite. Sillä oli suuria sulkakoristeita lyhyissä, siipimäisissä eturaajoissaan, suuri pyrstöviuhka ja lyhyitä, untuvaisia höyheniä kaikkialla. Höyhenten tarkoitus oli luultavasti lentämisen sijasta pitää eläin lämpöisenä ja houkutella kumppaneita. "Caudipteryxin" luinen pyrstö oli lyhyempi kuin useimmilla dinosauruksilla, mikä tarkoitti, ettei sitä voinut käyttää vastapainona. Sen seurauksena se todennäköisesti käveli kuin tanakka lentokyvytön lintu. Eturaajojen sulat olivat 20 senttimetriä pitkiä. Niillä "Caudipteryx" ei pystynyt lentämään kunnolla, joten se käytti niitä luultavasti näyttötarkoituksiin tai ehkäpä ohjaustarkoituksiin, kun se kääntyi nopean juoksun aikana.


title: Caudipteryx

text: Höyhenpeitteisenä dinosauruksena "Caudipteryx" oli vain yksi monista sellaisista. Sen alkukantaiset piirteet ovat kuitenkin hämärtäneet linjan sen, mikä on dinosaurus ja sen, mikä on lintu, välille. Paleontologit ovat jakautuneet selvästi niihin, jotka katsovat "Caudipteryxin" olevan ei-lintumainen dinosaurus, ja niihin, jotka katsovat sen olevan lintu. Näistä teorioista on lukuisia muunnelmia, mutta ne voidaan yleisesti luokitella kahteen osaan: 1) "Caudipteryx" on oviraptori ja kehittynyt suoraan ei-lintumaisista dinosauruksista, ja 2) "Caudipteryx" on oviraptori ja kehittynyt suoraan linnuista.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryxin" fossiileja on löydetty Liaoningin maakunnasta, Kiinasta. Löytöihin lukeutuu useita yksilöitä. "Caudipteryx" on yksi monista höyhenpeitteisistä eliöistä, joita on löydetty kuuluisasta Yixianin muodostelmasta. Sieltä on tehty löytöjä monista höyhenpeitteisistä dinosauruksista ja alkeellisista linnuista. "Caudipteryx" näyttää olleen melko yleinen, vaikka vuodesta 2014 lähtien suvun fossiileja on löydetty vain Yixianin muodostelmasta, minkä perusteella "Caudipteryxillä" saattoi olla tiheä mutta paikallinen populaatio.


title: Caudipteryx

text: "Caudipteryx" oli mahdollisesti kaikkiruokainen. Suipolla nokallaan se mahdollisesti repi kasveja ja mursi siemeniä, mutta se saattoi syödä myös lihaa.


title: Eeva Kuuskoski

text: Eeva Maija Kaarina Kuuskoski (ent. Kuuskoski-Vikatmaa, o.s. Kuuskoski, s. 4. lokakuuta 1946 Aura) on suomalainen lääkäri ja poliitikko. Hän oli Kokoomuksen kansanedustaja 1979–1980 ja Keskustan kansanedustaja 1980–1995. Hän toimi sosiaali- ja terveysministerinä 1983–1987 ja 1991–1992.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski oli Muutos 94 -kansanliikkeen ehdokkaana presidentinvaaleissa 1994. Ennen poliittista uraansa Kuuskoski toimi pitkään lastenlääkärinä Turun kaupungin kunnallisessa terveydenhuollossa.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski kirjoitti ylioppilaaksi Elisenvaaran yhteiskoulusta vuonna 1966. Hän opiskeli Turun yliopistossa ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi kesällä 1972. Lastentautien erikoislääkäriksi Kuuskoski valmistui vuoden 1982 lopulla. Hän opiskeli Turun yliopistossa myös yhteiskuntatieteitä, muun muassa sosiologiaa, sosiaalipolitiikkaa, taloustiedettä ja filosofiaa.


title: Eeva Kuuskoski

text: Eduskuntaan Kuuskoski valittiin vuoden 1979 vaaleissa kokoomuksen ehdokaslistalta Turun eteläisestä vaalipiiristä. Kansanedustajauransa ensimmäisen vuoden aikana hän siirtyi keskustapuolueen edustajaksi. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Kuuskoski oli istunut Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 1973. Hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 1980 kunnallisvaaleissa.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski toimi sosiaali- ja terveysministerinä Kalevi Sorsan punamultahallituksessa 1983–1987. Keskustan oppositiokauden päätyttyä vuoden 1991 eduskuntavaalien jälkeen Kuuskoski nimitettiin keskustan Esko Ahon johtaman porvarihallituksen sosiaali- ja terveysministeriksi. Hän erosi tehtävästä keväällä 1992 hallituksen tekemien säästöpäätösten vuoksi. Kuuskoski koki, ettei sosiaali- ja terveysministeriölle annettu sananvaltaa säästötoimien kohdentamisesta. Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa hän ei enää asettunut ehdolle.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kunnallisvaaleissa 2008 Kuuskoski asettui ehdokkaaksi Helsingissä, mutta jäi ensimmäiseksi varavaltuutetuksi jättäen taakseen kuitenkin muiden muassa keskustan valtuustoryhmän puheenjohtajan Sole Molanderin. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kuuskoski oli keskustan ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä, muttei tullut valituksi.


title: Eeva Kuuskoski

text: Poliittisen uran jälkeen Kuuskoski työskenteli Mannerheimin Lastensuojeluliitossa ensin ohjelmajohtajana 1995–1997 ja sitten pääsihteerinä vuodesta 1998. MLL:n liittohallitus irtisanoi hänet kesäkuussa 2007 hovioikeudessa vahvistetun pahoinpitelytuomion vuoksi. Kuuskoski sai sakkotuomion entisen lapsiasiamiehen Helena Molanderin pahoinpitelystä. Tapahtuma liittyi lapsiasiamiehen toimen lakkauttamiseen 2004. Helsingin käräjäoikeus oli aiemmin hylännyt syytteet pidettyään Molanderin kertomusta horjuvana.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski toimi sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälän poliittisena valtiosihteerinä 19. tammikuuta – 24. toukokuuta 2010 ja ministeriksi siirtyneen Juha Rehulan valtiosihteerinä 24. toukokuuta 2010 – 22. kesäkuuta 2011.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski toimi Sosiaali- ja terveysjärjestöjen yhteistyöyhdistys YTY ry:n pääsihteerinä 2007–2010.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski valittiin Eläkeliiton Seinäjoen liittokokouksessa 4.6.2015 Eläkeliiton puheenjohtajaksi.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskosken setä oli entinen Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja Suomen pääministeri Reino Kuuskoski. Vuonna 1973 Kuuskoski avioitui kokoomuksen kansanedustajan ja puolueen remonttimiehiin kuuluneen Juha Vikatmaan kanssa. Vikatmaa teki itsemurhan vain 33-vuotiaana joulukuun 1974 alussa ja Kuuskosken tytär kuoli seuraavana vuonna heti synnytyksen jälkeen.


title: Eeva Kuuskoski

text: Kuuskoski avioitui toimittaja Pentti Mannisen kanssa vuonna 1991. Kuuskosken tytär Josefiina syntyi saman vuoden kesäkuussa.


title: Billie Holiday

text: Billie Holiday (ristimänimi Eleanora Fagan, 7. huhtikuuta 1915 – 17. heinäkuuta 1959), joka tunnetaan myös saksofonisti Lester Youngin hänelle antamalla nimellä Lady Day, oli yhdysvaltalainen laulaja, jota edelleen pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista jazz-solisteista.


title: Billie Holiday

text: Holiday syntyi Philadelphiassa, mutta varttui Baltimoressa. Hänen nuoruutensa vaiheista ei ole varmuutta, sillä hänen omaelämäkerrassaan vuodelta 1956 kertomat tarinat on myöhempien tutkimusten valossa todettu väritellyiksi. Holidayn vanhempien erottua hän jäi äitinsä ja sukulaistensa kasvatettavaksi. Hän lopetti koulunkäynnin nuorena. Eräiden tarinoiden mukaan hän ajautui työskentelemään prostituoituna, jota hänen äitinsäkin harjoitti tuona aikana. 1930-luvun alussa perhe muutti New Yorkiin.


title: Billie Holiday

text: Billie Holiday alkoi vuonna 1930 laulaa Harlemin klubeissa yhdessä laulaja Laurence Jacksonin kanssa. Pian levytuottaja John Hammond otti hänet suojiinsa. Vuonna 1933 Hammond tuotti hänen ensimmäisen äänitteensä, nimeltään "Your Mother's Son-in-Law", jolla häntä säesti muiden mukana nuori Benny Goodman.


title: Billie Holiday

text: Hammondin järjestämät pienyhtyelevytykset Columbia Records -merkille vuosina 1935–1941 ovat Hollidayn myöhemmän maineen perusta. Näissä pikaisesti kootuissa sessioissa Holidayn kanssa soittivat ajan merkittävimmät jazz-muusikot kuten Lester Young, Roy Eldridge, Buck Clayton, Ben Webster ja Bunny Berigan. Yhtyeitä johti yleensä pianisti Teddy Wilson. Holiday lauloi näissä levytyksissä usein 1930-luvun keskeisten viihdesäveltäjien lauluja, jotka muuttuivat improvisoiduksi jazziksi.


title: Billie Holiday

text: Monista jazz-laulajista poiketen Holidayn ääniala oli vain hieman yli oktaavin, mutta se ei muodostunut esteeksi – hänen vakuuttavan tunteikas tulkintansa on tänäkin päivänä poikkeuksellisen vahvaa. Holidayn tyylin tunnusomaisin piirre oli laulumelodian laahaaminen hieman säestyksen jäljessä. Samaa tekniikkaa käytti myöhemmin esimerkiksi Frank Sinatra. Hän oli myös ensimmäisiä mustia jazz-muusikoita, jotka rikkoivat ”värimuurin” esiintymällä levytysstudioiden ulkopuolella valkoisten muusikoiden kanssa. Holiday lauloi lyhyen aikaa 1930-luvun lopulla jopa Artie Shawn orkesterin solistina.


title: Billie Holiday

text: Jazz-vaikutteet vähenivät Holidayn levytyksistä 1940-luvun alussa. Usein tämän syynä on pidetty hänen vuonna 1939 levyttämäänsä "Strange Fruit" -laulua. Tämä etelävaltioiden lynkkauksista kertova kappale teki Holidaysta todella tunnetun jazz-piirien ulkopuolella. Hänen levytyksensä ensin Commodore-merkille ja 1940-luvun puolivälissä Deccalle kertovat nopeasta muutoksesta. Holiday levytti ensin vielä pikkuyhtyeiden kanssa, tosin huolellisesti sovitettua materiaalia. 1940-luvun puolivälistä alkaen hän alkoi käyttää yhä enemmän isoja jousiorkestereja levyillään. Tältä ajalta on olemassa myös live-taltiointeja, joissa Holiday esiintyy jazz-yhtyeiden solistina ennen kaikkea "Jazz at the Philharmonic" -kiertueilla.


title: Billie Holiday

text: Billie Holidayn elämä oli varsin myrskyisää. Hänen lukuisat miessuhteensa päättyivät onnettomasti. Nousujohteinen ura hiipui hänen päihderiippuvuutensa vuoksi. Marihuanasta ja alkoholista alkanut päihdeongelma paheni 1940-luvun vaihteessa hänen aloittaessaan heroiinin käytön. Päihteet vaikuttivat vähitellen hänen ääneensä.


title: Billie Holiday

text: Holidayn 1950-luvun levytykset Norman Granzin Verve-merkille merkitsivät hänen paluutaan jazziin. Hän levytti pikkuyhtyeiden kanssa klassista Broadway-materiaalia vuodesta 1952 alkaen. Holiday esiintyi myös legendaarisessa Sound of Jazz -televisio-ohjelmassa, joka äänitettiin joulukuussa 1957.


title: Billie Holiday

text: Holidayn jäätyä kiinni heroiinin käytöstä häneltä evättiin mahdollisuus esiintyä New Yorkissa. Vuonna 1959 hän joutui sairaalahoitoon sydän- ja maksasairauksiensa takia. Viimeiset elinpäivänsä hän vietti sairaalassa poliisin määräämässä arestissa. Hän kuoli maksakirroosiin 17. heinäkuuta 1959, vain 44-vuotiaana.


title: Ole Ellefsæter

text: Ole Ellefsæter (15. helmikuuta 1939 Ringsaker) on norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja, juoksija ja iskelmälaulaja.


title: Ole Ellefsæter

text: Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 Ellefsæter oli 30 kilometrin kilpailuissa ensimmäisen kolmanneksen väliajoissa toisena mutta kaatui ja katkaisi molemmat suksensa. Hän hiihti vaihtosuksilla maaliin, mutta hänet hylättiin, koska sääntöjen mukaan vain yhden suksen sai vaihtaa. Hän sijoittui 15 kilometrillä 25:nneksi ja 50 kilometrillä kahdeksanneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1966 hän voitti kultaa Norjan viestijoukkueessa sekä saavutti hopeaa 15 kilometrillä ja neljännen sijan 50 kilometrillä. Kaksi vuotta myöhemmin Grenoblen talviolympialaisissa hän voitti kultaa sekä 50 kilometrillä että viestissä. Vysoké Tatryn MM-kilpailuissa 1970 hän sijoittui 50 kilometrillä 37:nneksi ja Sapporon talviolympialaisissa 1972 samalla matkalla kymmenenneksi.


title: Ole Ellefsæter

text: Ellefsæter voitti 50 kilometrin kilpailun vuonna 1967 sekä Holmenkollenilla että Salpausselällä. Vuonna 1971 hänestä tuli ensimmäinen Vaasahiihdon voittanut norjalainen.


title: Ole Ellefsæter

text: Ennen keskittymistään maastohiihtoon Ellefsæter menestyi myös yleisurheilijana. Hän voitti Norjan mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa vuosina 1960 ja 1962. Belgradin EM-kilpailuissa hän karsiutui alkuerissä. Hänen ennätyksensä 3 000 metrin esteissä oli 8.43,8 vuodelta 1962.


title: Ole Ellefsæter

text: Seuratasolla Ellefsæter edusti Nybygda IF:ää. Vuonna 1965 hänelle myönnettiin Norjan Vuoden urheilija -palkinto, Egebergs Ærespris. Iskelmälaulajana hän sai kultalevyn.


title: ZetaBoo

text: ZetaBoo on suomalainen etnojazz-yhtye. Se perustettiin vuonna 1994. Kokoonpanoon kuuluvat Anna-Mari Kähärä (laulu, piano), Jarmo Saari (kitara), Pekka Lehti (basso) ja Marko Timonen (rummut). Omien levyjen lisäksi yhtye on ollut mukana Susanna Haaviston "Kadonneella tiellä" (2002) ja Sergio Machadon "Quintalilla" (2004).


title: Virkkunen

text: Virkkunen tai Wirkkunen on suomenkielinen sukunimi.


title: Virkkunen

text: Osa nimen kantajista on suomentanut sukunimensä nimestä Snellman, osalla Virkkunen on alkuperäinen sukunimi. Täten kaikki Virkkuset eivät välttämättä ole mitään sukua keskenään. Alun perin Snellman–Virkkuset olettivat, että Virkkunen oli ruotsinnettu Snellmaniksi ja täten kääntäminen oli vain alkuperäisen nimen asun palauttamista. Myöhemmin kävi ilmi, että Snellmanin suku onkin alun perin kotoisin Saksasta ja Pohjanmaalla oli toinen suku Virkkunen.


title: Tattari

text: Tattari eli viljatatar ("Fagopyrum esculentum") on tatarkasveihin ("Polygonaceae") kuuluva kasvi, jonka siemeniä käytetään ruoaksi. Se lasketaan yleensä viljaksi, vaikka se ei ole muiden viljojen lailla heinäkasvi vaan kaksisirkkainen. Viljellyn tattarin kantamuoto oli ilmeisesti köynnöstävä kiertotatar ("Fallopia convolvulus").


title: Tattari

text: Suomessa tattarin viljelyä rajoittavat hallanarkuus ja matalat 600–1200 kilogramman hehtaarisadot.


title: Tattari

text: Tattarin uskotaan olevan peräisin Mantšurian ja Siperian alueilta. Sen viljely aloitettiin Kiinassa viimeistään 1 000 vuotta eaa. mutta siemeniä on löydetty Japanista arkeologisilta kohteilta, jotka ovat peräisin jo ajalta 3 500–5 000 vuotta eaa. Kasvin viljely on näin todennäköisesti aloitettu jo paljon aikaisemmin.


title: Tattari

text: Suomeen tattari saapui ensimmäisenä viljelykasvina jo 5 300 vuotta eaa. Muualle Eurooppaan tattari levisi vasta 1300-1400-lukujen aikana Turkin ja Venäjän kautta, tai legendojen mukaan palaavien ristiretkeläisten mukana Lähi-idästä. Eurooppalaiset tunsivat kasvin sitkeänä viljelykasvina, joka kasvoi myös paikoilla joilla muut viljat eivät kasvaneet. Amerikan mantereelle tattarin toivat hollantilaiset 1600-luvulla. Tattarin maailmanlaajuinen viljely nousi huippuunsa 1800-luvulla, mutta se on vähentynyt siitä lähtien.


title: Tattari

text: Suomessa tattari oli yleinen viljelyskasvi 1700–1850, mutta myöhemmin sen viljely väheni ja loppui 1940-luvulle mennessä lähes kokonaan. 1990-luvulla tattarin viljely on Suomessa jälleen yleistynyt, koska tattari on gluteenitonta ja sopii siten keliaakikoille.


title: Tattari

text: Korkein paikka missä tattaria viljellään on Tiibet, tämä on myös yksi korkeimmalla sijaitsevista viljanviljelypaikoista. Suurimmat tattarin tuottajat ovat Kiina, Venäjä, Ukraina, Ranska, Puola, Brasilia, Kazakstan, Japani ja Kanada.


title: Tattari

text: Tattari menestyy hyvin köyhässä, jonkin verran happamassa maaperässä, mutta maan pitää olla hyvin salaojitettu ja kohtuullisen tuore. Liiat lannoitteet, erityisesti typpi, vähentävät suuresti satoa, sillä ne kukittavat kasvia liian pitkään. Tattari kasvaa ilman lannoitteita parhaiten maassa, jossa on runsaasti kaliumia, kuten rapakivigraniitin hajoamistuotteita. Kuumemmassa ilmastossa kylvön pitää ajoittua myöhään kasvukaudelle, jotta kukinta tapahtuisi viileässä säässä. Suomessa tattari kylvetään hallojen mentyä suunnilleen kesäkuun 5. päivän jälkeen. Tattaria voi myös käyttää "vihreänä lannoitteena" eroosion estämiseen tai villieläinten ruokkimiseen.


title: Tattari

text: Tattarin typen tarve on pieni ja se kykenee irrottamaan sitoutunutta fosforia.


title: Tattari

text: Tattari on kukkivana viljelykasvina maiseman kaunistus ja arvokas meden ja elinmahdollisuuksien antaja vähenevälle pölyttäjien joukolle. Tattarin viljelyä voidaan pitää jopa ympäristötekona, sillä kasvi vaatii hyvin vähän tuotantopanoksia ja menestyy vähäravinteisilla mailla. Viljely ei lisää ravinnehuuhtoumariskiä, sillä tattarin typen tarve on pieni ja vähällä typellä kasvi saadaan myös paremmin kukkimaan ja tuottamaan pähkylöitä. Erikoista tattarissa on se, että juurieritteiden avulla kasvi irrottaa maahan sitoutunutta fosforia, ja siksi lannoitefosforin tarve on vähäinen. Ympäristöä rasittavia torjunta-aineita ei tattarille juurikaan ole kehitetty. Tattaria viljeltiin Suomessa vuonna 2006 runsaalla 600 hehtaarilla. Se on hämmästyttävän vähän, kun otetaan huomioon, miten monipuolinen viljelykasvi se on.


title: Tattari

text: Tattarijauho valmistetaan tattarin siemenistä ja se on huomattavasti tummempaa kuin vehnäjauho, ja se tunnetaankin liioittelevasti Ranskassa nimellä ”blé noir” (’musta vehnä’). Nykyiset myllyt jauhavat myös vaaleaa tattarijauhoa. Kotioloissa tattarin kuorimiseen käytettiin Itä-Euroopassa erityisiä puisia, raudoitettuja käsikiviä. Japanissa tattarista tehdään nuudeleita (mm. soba). Koreassa tattaritärkkelyksestä tehdään hyytelöä nimeltä memilmuk.


title: Tattari

text: Tattarilettuja, joita joskus nostatetaan hiivalla, syödään monissa maissa, ja ne tunnetaan "blineinä" Venäjällä, "galetteina" Ranskassa, "boûketes’ina" Valloniassa. Venäjällä tattarin voi sanoa olevan kansallisruokaa, ja eniten sitä käytetään pääruokien lisukkeena riisin tapaan.


title: Tattari

text: Suomen perinteisillä tattarinviljelyalueilla maan kaakkoisosassa jauhosta on myös paistettu leipää, jota nimitetään "tattarrieskaksi", aikoinaan Kannaksella myös "tattarkollamoksi" ja " tattarkakkaraksi". Kyseessä on joko pelkästä tattarijauhosta tai myös niihin sekoitetusta ohra- tai ruisjauhosta ja nykyaikana myös vehnäjauhosta piimä-vesiseokseen tehty hiivaleipä. Nykyisessä Etelä-Karjalassa ja Kannaksella tällainen leipä oli aikoinaan arvostettua, ja sitä pidettiin herkullisena. Nykyisin tattaririeska on harvinaista.


title: Tattari

text: Tattarista voi tehdä puuroa kattilassa keittämällä tai uunissa. Uunipuuroon laitetaan usein silavaa tai pekonia. Keitettyä tattaria voi myös tarjota lisukkeena riisin tapaan. Oluen panossa tattaria käytetään gluteenittoman oluen panemiseen. Tattaria voidaan käyttää ohran tavoin maltaiden tekoon.


title: Tattari

text: Siementen lisäksi tattari on hyvä hunajakasvi, ja se tuottaa tummaa ja pehmeää hunajaa. Suomessa tattari hyväksytään kesantokasviksi maisemapelloille ja riistapelloille.


title: Tattari

text: Tattari on ns. täydellinen proteiinilähde eli se sisältää kaikkia ihmisen tarvitsemia aminohappoja. MTT:n tattaritutkimuksessa 2007 todettiin, että ominaisuuksiltaan tattari voisi sopia myös korkeasta kolesterolista, liikapainosta ja diabeteksestä kärsiville, sillä tattarivalkuaisen on todettu vähentävän veren kolesterolia ja painoa. Tattarin pähkylän sisältämän valkuaisen ja hiilihydraatteihin kuuluvien D-chiro-inositolien on havaittu sulavan hitaasti. Tattarin d-chiro-inositolit hidastavat glukoosin imeytymistä vereen ruokailun jälkeen, mikä on eduksi erityisesti hoidettaessa aikuistyypin diabetesta, jossa insuliinin sokeria säätelevä toiminta on heikentynyt.


title: Tattari

text:
Gluteenittomana tattari sopii myös keliakiasta kärsiville. Keliakiadiagnoosien kasvu aiemman alidiagnosoinnin johdosta on lisännyt myös tattarin käyttöä leivonnassa. Suomessa on jo useita pelkästään gluteenittomaan leivontaan erikoistuneita leipomoita, jotka valmistavat teollisessa määrin muun muassa tattarilimppuja ja tattaripiirakoita. Myös makaronia valmistetaan tattarista.
Toisin kuin siemenet, tattarin vihreät osat ovat myrkyllisiä ihmiselle. Idätyksen ystävät syövät nuoria tattarin ituja (noin 4-5 päivän kasvu) niiden hienon, pähkinäisen aromin ja suuren ravintoarvon tähden.


title: Ttm1

text: Ttm1 on sarjamerkintä Valmetin valmistamalle kevyelle dieselsähköiselle (ds) ratatyökoneelle. Toistaiseksi Ttm1 nro 91101 on sarjan ainoa veturi. Aiemmin tämä veturi tunnettiin merkinnällä N-veturi, sekä väliaikaisesti myös sarjamerkinnällä Dv13. Vuonna 2006 veturista muokattiin ratatyökone, ja se on nykyään Kti-urakoinnin omistuksessa.


title: Ttm1

text: Veturi valmistui alun perin valmistajan N-veturi. Se oli tarkoitettu uuden sukupolven vaihtotyöveturiksi, ja sen tekniikka oli pitkälti tietokoneohjattua. Veturissa käytettiin samaa Selma-tietokoneohjausta kuin Dr16-veturissa. Muutenkin veturi oli monessa suhteessa Dr16:n kaltainen, ja monet niiden komponenteista olivat vaihtokelpoisia keskenään.


title: Ttm1

text: Veturi toimitettiin UPM-Kymmene Oyj:n Kaukaan tehtaille Lappeenrantaan keväällä 1991. Se osoittautui hyvin ohjailtavaksi, mutta hyvin häiriöherkäksi. Lisäksi se oli alitehoinen tehtaan suuriin junapainoihin. Veturin ongelmia ei saatu korjattua, joten marraskuussa 1995 se otettiin pois liikenteestä. Yksi syy käytöstä poistoon oli myös se, että veturin valmistaja oli lopettanut toimintansa, eikä sisäänajovaihetta voitu jatkaa normaalisti.


title: Ttm1

text: Veturikauppa UPM-Kymmenen kanssa peruttiin, ja N-veturi siirrettiin moneksi vuodeksi ulkosäilytykseen Tampereelle Nekalan ratapihalle. Se oli jatkuvasti romutusuhan alla. Muun muassa Suomen Rautatiemuseo esitti veturin siirtoa omiin kokoelmiinsa, mutta tämäkään hanke ei toteutunut.


title: Ttm1

text: Vuonna 2005 rautateiden rakentamiseen ja kunnossapitoon erikoistunut Maansiirto Veli Hyyryläinen osti N-veturin työveturikseen. Veturin peruskunnostustyöt aloitettiin saman vuoden keväällä Pajakulma Oy:n konepajalla Tampereella. Kunnostuksessa veturin perään lisättiin puolikkaasta Hkb-sarjan avotavaravaunusta tehty yksiakselinen perävaunu. Lisäksi suurin nopeus korotettiin 60:sta 80:aan kilometriin tunnissa.


title: Ttm1

text: Veturista piti alun perin tulla Dv13-sarjan dieselveturi, mutta hyvin nopeasti huomattiin, että muuttamalla veturin luokitus ratatyökoneeksi siihen löytyisi huomattavasti helpommin kuljettajia. Niinpä veturista tehtiin virallisesti ratatyökone ja se sai litteran Ttm1 ja numeron 91101. Veturin alkuperäinen väri oli punavalkoinen, mutta muutostöiden yhteydessä veturi maalattiin muiden ratatyökoneiden tapaan keltaiseksi. Vuonna 2007 veturiin asennettiin sepeliaurat.


title: Ttm1

text: Maansiirto Veli Hyyryläinen käyttää veturia nykyään Pohjois-Suomen ratatyökohteissaan työjunien veturina. Korjaustöiden jälkeen veturin luotettavuutta on saatu parannettua. Veturin valmistajan teettämä, noin puolen metrin pituinen pienoismalli on museossa Tampereella.


title: Ttm1

text: Veturin joka pyörällä on oma sähkömoottori ja pyöräkerrat ohjautuvat radan kaarevuussäteen perusteella. Vaihtotyötä ajatellen veturi on varustettu langattomalla kauko-ohjaimella. Sen ajopöytä sijaitsee keskellä ohjaamoa, ja sitä on mahdollista kääntää kaikkiin suuntiin. N-veturissa on sähkötoiminen jarru ja luistonestolaitteisto. Veturissa on paljon samoja osia kuin saman valmistajan M- eli Dr16-veturissa.


title: Kalevala (yhtye)

text: Kalevala oli kitaristi/basisti Juha ”Lido” Salosen vuonna 1969 perustama suomalainen rock-yhtye. Yhtyeen jäseninä sen alkuvaiheessa olivat muun muassa Remu Aaltonen (laulu, rummut) ja Albert Järvinen (kitara). Remu Aaltonen erotettiin Kalevalasta vuonna 1971, jonka jälkeen hän perusti Hurriganes-yhtyeen, johon Albert Järvinenkin liittyi. Alkuaikojen suoraviivaisemman rockin ajalta ei ole studiolevytyksiä, mutta heidän esiintymisensä Ruisrockissa 1970 tallennettiin.


title: Kalevala (yhtye)

text: Uudet jäsenet olivat Markku Luukkanen (rummut), Matti Kurkinen (kitara) ja Harri Saksala (laulu, harmonikka, huuliharppu). Yhtyeen musiikki muuttui progressiivisempaan suuntaan, ja 1972 julkaistu ensimmäinen albumi "People No Names", on saanut kansainvälistäkin tunnustusta. Levyn tuottajana oli Jukka Hauru ja sillä vierailivat Olli Ahvenlahti (piano), Raimo Wallen (huilu) ja Hurriganesista tuttu Ile Kallio (akustinen kitara). Harri Saksala teki sanoitukset aluksi suomeksi mutta levylle ne käänsi englanniksi Mats Huldén, sävellykset olivat Matti Kurkisen käsialaa. Ennen ensimmäistä julkaisua yhtyeessä soittivat jonkin aikaa myös saksofonisti Sakari Kukko ja rummuissa Alf Forsman.


title: Kalevala (yhtye)

text: Vuonna 1974 Salonen siirtyi bassosta kitaraan ja basistiksi tuli Ari Vaahtera. Rumpaliksi palasi yhtyeessä sen alkuaikoinakin soittanut Beaver Aitto-oja Markku Luukkasen lähdettyä Vanhaan Isäntään. Laulajaksi saatiin Zape ”Limousine” Leppänen. Vuonna 1975 ilmestynyt toinen albumi "Boogie Jungle" sisälsi edellistä hieman suoraviivaisempaa ja funkyvivahteista rokkia. Sävellykset olivat Salosen ja Kurkisen, Jim Pembroke teki sanoitukset ja taustalaulut, Jukka Gustavson vieraili yhdellä raidalla koskettimissa.


title: Kalevala (yhtye)

text: Kesällä 1975 yhtye koki kovan takaiskun, kun kitaristi Matti Kurkinen sai surmansa kuorma-auton peruutettua hänen päälleen bussipysäkillä. Vuonna 1977 ilmestyi vielä yhtyeen kolmas albumi "Abraham's Blue Refrain" Tommi Liuhalan tuottamana. Levyn myynti jäi Suomessa vaatimattomaksi mutta se julkaistiin useissa Euroopan maissa.


title: Kalevala (yhtye)

text: Kalevala teki uransa aikana muutamia ulkomaankiertueita muun muassa Ranskassa, Puolassa ja Skandinaviassa. Yhtye hajosi vuonna 1978.


title: Kalevala (yhtye)

text: Kalevalan "Anthology"-tupla-cd ilmestyi yhdysvaltalaisella Shroom-levymerkillä vuonna 2004 ja on julkaistu ympäri maailmaa. Remasteroidun kolmannen albumin "Abraham's Blue Refrain" lisäksi julkaisulla on valikoima live-taltiointeja 1970-luvulta sekä Lido Salosen ja Zape Leppäsen reunion-materiaalia viiden kappaleen verran. Uudet kappaleet äänitettiin vuonna 1995 ja mukana olivat muun muassa basisti Pekka Pohjola sekä rumpali Kinde Leskinen (Smack), tuottajana Hannu Leidén.


title: Kalevala (yhtye)

text: Kari Vahtiala soitti 1976 Kariman jälkeen koskettimia ja Minimoogia vuoden verran jonka jälkeen Hessu Hiekkala tuli kuvioon.


title: Jokivarsi

text: Jokivarsi on Vantaan kaupunginosa kaupungin koillisosassa Lahdenväylän ja Keravanjoen välissä. Kapean kaupunginosan rajanaapurit ovat moottoritien takana lännessä Leppäkorpi, Metsola ja Mikkola sekä joen itäpuolella Nikinmäki. Kaupunginosan halki itä-länsi-suunnassa kulkee Kulomäentie, joka jatkuu itään Sipoontienä. Asutus on omakotivaltaista pientaloaluetta. Kaupunginosassa on noin 1 300 asukasta.


title: Jokivarsi

text: Jokivarteen syntyi omakotiasutusta maatalousasutuksen keskelle 1900-luvun alussa Korson rautatieseisakkeen valmistuttua. 1950-luvulta lähtien rakentaminen on jatkunut tasaisena 2000-luvullakin. Palveluista Jokivarressa on vain Jokivarren koulu (alakoulu), ja yksityinen hoivakoti. Alueen yrityksistä valtaosa on pieniä muutaman hengen firmoja. Alueen harvoista työpaikoista (159 vuonna 2013) kolmannes on koulutuksen ja neljännes kuljetuksen ja varastoinnin toimialalla. Kaupunginosassa on huomattavasti Vantaan keskiarvoa enemmän ylempien tuloluokkien väestöä, eli yli 50 000 euron vuosituloa ansaitsevia. Työttömyysaste oli vain parisen prosenttia.


title: Jokivarsi

text: Jokivarren alue on loivaa moreeniselännettä, jonka kohdalla Keravanjoen uoma on suhteellisen loiva ja kapea. Savipohjainen joki virtaa täällä rauhallisesti.


title: Jokivarsi

text: Jokivarreksi kutsutaan usein koko Keravanjoen läheistä ranta-aluetta, ja siksi myös pohjoisempana Keravalla on samanniminen kaupunginosa (kaupunginosa 10). Monet Jokivarren teistä ja kujista on nimetty kalojen tai selkärangattomien eläinten mukaan.


title: Joškar-Ola

text: Joškar-Ola (, ) on Venäjän federaatioon kuuluvan Marin tasavallan pääkaupunki. Kaupungin nimi on maria ja tarkoittaa "Punaista kaupunkia". Tsaarin aikana sen nimi oli "Tsarjovokokšaisk" ("Tsarjov gorod na Kokšage" - Kokšaga-joen varrella oleva tsaarin kaupunki). Vallankumouksen jälkeen siitä tuli Krasnokokšajisk, punaisen Kokšagan kaupunki. Nykyisen nimensä se sai 1928.


title: Joškar-Ola

text: Vuonna 2010 kaupungissa asui 248 782 henkeä ja koko kaupunkipiirissä 259 256, eli kaupunkipiiri oli runsas 10 500 maaseutuasukastakin. Muutamaa vuotta aiemmin, asukasluvun ollessa 253 400 ihmistä, joista 68 prosenttia on venäläisiä, 24 prosenttia mareja ja neljä prosenttia tataareja.


title: Joškar-Ola

text: Alue oli ollut marien asuttama osa Kazanin kaanikuntaa. Venäjän Iivana Julma valloitti alueen 1552. Tsaari Fjodor I perusti vuonna 1584 paikalle kaupungin sotilaslinnoitukseksi varjelemaan jokiliikenteelle tärkeää kulkureittiä ja pitämään paikallisia asukkaita kurissa. Kaupunki pysyi pitkään varsin pienenä varuskuntakaupunkina ja samalla venäläisten tärkeimpänä keskuksena marien alueella. Väkiluku kasvoi merkittävästi vasta neuvostoaikoina: 1 700 (vuonna 1897), 4 300 (v. 1926), 27 000 (v. 1939), 89 000 (v. 1959), 166 000 (v. 1970) ja 201 000 (v. 1979).


title: Joškar-Ola

text: Neuvostoliiton aikoina kaupunki oli alueensa teollisuuden, liikenteen ja kaupan keskus. Toisen maailmansodan aikana sitä pidettiin syrjäisenä paikkana, ja sinne siirrettiin turvaan strategista teollisuutta. Neuvostoliiton romahduksen myötä teollisuus kuihtui ja monet ammattilaiset muuttivat muualle. Viime vuosina elinkeinoelämä on alkanut jälleen virkistyä.


title: Joškar-Ola

text: Kaupunki sijaitsee Volgan sivujoen Malaja Kokšagan varrella, keskellä tasankoaluetta noin 100 metriä merenpinnan yläpuolella. Ilmasto on mantereinen: kuumat kesät ja kylmät talvet.


title: Joškar-Ola

text: Joškar-Olan lentoasemalta on suoria lentoja Moskovaan, Saratoviin ja Nižni Novgorodiin. Kaupungingissa on rautatieasema; sinne johtaa Jaranskiin vievä pistoraide Moskovan ja Kazanin väliseltä pääradan Zelenodolskista. Maantieyhteydet ovat kattavat eripuolille Venäjää ja Marinmaata. Venäjän päävaltatieverkostoon kuuluva "Vjatka"-maantie saapuu Volgalta Joškar-Olaan ja jatkaa pohjoisessa Kirovin kautta edelleen Komin tasavaltaan ja sen pääkaupunki Syktyvkariin.


title: Joškar-Ola

text: Kaupungissa on sekä ortodoksisia kirkkoja että marilaista muinaisuskoa varten uhrimetsikkö keskustan ulkopuolella.


title: Hollanti (maakunta)

text: Hollanti on alue ja entisten Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ja Yhdistyneiden provinssien tasavallan maakunta Alankomaissa. Hollanti oli olemassa hallinnollisena yksikkönä 900-luvulta vuoteen 1798, jolloin se jaettiin useisiin eri osiin. Hollanti oli myös itsenäinen kuningaskunta vuosina 1806–1810. Nykyään alue on jaettu Pohjois-Hollannin ja Etelä-Hollannin maakuntiin. Nimi ”Hollanti” perustuu hollannin kielen sanoihin "holt land", ”metsäinen maa”.


title: Hollanti (maakunta)

text: Monissa kielissä, kuten myös suomessa, Hollanti-sanaa käytetään yleiskielisesti nykyisestä Alankomaiden valtiosta. Tämä perustuu siihen, että Hollanti on kautta historian ollut nykyisten Alankomaiden alueen kulttuurillinen, poliittinen ja taloudellinen keskus ja siten sen parhaiten tunnettu osa. Hollannissa sijaitsevat myös Alankomaiden kolme tärkeintä ja suurinta kaupunkia, Amsterdam, Haag ja Rotterdam.


title: Hollanti (maakunta)

text: Vuonna 922 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alaisen Friisinmaan kreivi Gerulfin poika Dirk sai isältään hallintaansa tämän hallitseman alueen länsiosan. Dirk otti itselleen Länsi-Friisinmaan kreivin arvonimen. Vuonna 993 kreivi Dirk III muutti alueen nimen Hollanniksi, ja hänestä eteenpäin Länsi-Friisinmaan kreivin arvonimi muuttui Hollannin kreiviksi. 1200–1400-luvuilla Hollannin kreivit hallitsivat jonkin aikaa myös Hainaut’n, Flanderin ja Zeelandin kreivikuntia.


title: Hollanti (maakunta)

text: Koukkujen ja turskien sota johti Hollannin hallinnon siirtymiseen baijerilaiselle herttua Vilhelmille vuonna 1351, ja vuoteen 1432 asti Hollannin hallitsijat olivat Baijeri-Straubingin herttuoita. Siitä eteenpäin Hollanti ja sitä ympäröivät alueet olivat Burgundin herttuakunnan alaisia, josta puolestaan tuli vuonna 1477 osa Habsburgien valtakuntaa.


title: Hollanti (maakunta)

text: Kahdeksankymmenvuotisen sodan aikana vuonna 1581 nykyisten Alankomaiden provinssit julistautuivat itsenäisiksi Habsburgien valtakunnasta ja perustivat Alankomaiden yhdistyneiden provinssien tasavallan. Habsburgien Espanjan kuninkaat käyttivät kuitenkin Hollannin kreivin arvonimeä vuonna 1648 solmittuun Münsterin rauhansopimukseen asti, vaikka todellisuudessa he olivat menettäneet kaiken vallan Hollannissa. Hollannin provinssista tuli Alankomaiden tasavallan merkittävin ja hyvinvoivin osa.


title: Hollanti (maakunta)

text: Ranskalaiset syrjäyttivät vuonna 1795 Alankomaiden tasavallan hallitsijan Vilhelm V:n, ja Alankomaihin perustettiin yhtenäinen Batavian tasavalta. Hallintoa keskitettiin pois provinsseilta, ja vuonna 1798 Hollanti jaettiin Amstelin, Delfin, Texelin ja Schelde en Maasin departementteihin.


title: Hollanti (maakunta)

text: Vuonna 1806 Napoleon muodosti Alankomaiden alueelle Hollannin kuningaskunnan. Hollannin kuninkaaksi hän nimitti veljensä Louis Bonaparten, ja kuningaskunnan oli tarkoitus olla Ranskan vasallivaltio. Louis Bonaparte yritti kuitenkin ajaa itse alankomaalaisten etua veljensä sijaan, ja Napoleon hajotti kuningaskunnan vuonna 1810 ja liitti alueen Ranskaan. Napoleonin vallan aikana Hollanti oli jaettuna Zuyderzéen ja Bouches-de-la-Meusen departementteihin.


title: Hollanti (maakunta)

text: Napoleonin kukistuttua vuonna 1815 Hollannista tuli osa Alankomaiden yhdistynyttä kuningaskuntaa, joka jakautui nykyisiin Alankomaiden ja Belgian valtioihin vuonna 1830. Entisistä departementeistä muodostettiin Pohjois- ja Etelä-Hollannin maakunnat vuonna 1840.


title: Thomas Wassberg

text: Thomas Wassberg (s. 27. maaliskuuta 1956 Lennartsfors) on ruotsalainen hiihtäjä ja nelinkertainen olympiavoittaja.


title: Thomas Wassberg

text: Wassberg voitti nuorten Euroopan-mestaruuden 15 kilometrin hiihdossa 17-vuotiaana vuonna 1974 ja saavutti kaksi vuotta myöhemmin nuorten EM-hopeaa 15 kilometrillä ja viestissä. Innsbruckin talviolympialaisissa 1976 hän sijoittui kuudenneksi viestissä ja 15:nneksi 15 kilometrillä. Hän voitti epävirallisen hiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1976–1977 mutta loukkaantui alkuvuonna 1978 auto-onnettomuudessa vähän ennen Lahden MM-kisoja, joihin hän ei näin pystynyt osallistumaan. Uuden vuosikymmenen koittaessa alkoivat Wassbergin menestysvuodet. Lake Placidin talviolympialaisissa 1980 hän voitti kultaa 15 kilometrillä yhden sadasosasekunnin erolla Juha Mietoon. Lisäksi hän sijoittui 30 kilometrillä neljänneksi ja viestissä viidenneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Oslon MM-kisoissa hän voitti kultamitalin 50 kilometrillä sekä sijoittui viidenneksi viestissä, 16:nneksi 30 kilometrillä ja 18:nneksi 15 kilometrillä.


title: Thomas Wassberg

text: Sarajevon olympialaisissa 1984 Wassberg voitti kaksi kultaa: 50 kilometrillä ja viestissä. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän hiihti hopealle 15 kilometrillä ja oli mukana pronssia voittaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Oberstdorfin MM-kisoissa 1987 hän voitti kultaa 30 kilometrillä ja viestissä sekä saavutti hopeaa 15 ja 50 kilometrillä. Vielä Calgaryn olympialaisissa 1988 hän saavutti kultaa Ruotsin viestijoukkueessa.


title: Thomas Wassberg

text: Wassbergin mukaan on nimetty nopeatempoinen luisteluhiihdon tekniikka, jossa tehdään sauvatyöntö jokaisen liu'un yhteydessä.


title: Kaupunginkallio

text: Kaupunginkallio () on Espoon kaupunginosa Vanhan-Espoon suuralueessa. Kaupunginkalliolla on rajaa Muuralan, Espoon keskuksen, Latokasken ja Vanttilan kaupunginosien kanssa. Idässä sen raja Espoon keskuksen kanssa on vedetty suurin piirtein Espoonväylää mukaillen. Pohjoisessa kaupunginosa rajoittuu Espoonjokeen. Kaupunginkallio jakautuu kahteen alueeseen, Honkamäkeen ja Lugnetiin, jotka Sänkbäck-joki erottaa toisistaan. Myös Finnoontien itäpuolella sijaitseva Söderskogin kartano on Kaupunginkallion alueella.


title: Kaupunginkallio

text: Kaupunginkallion nimi, alun perin ruotsinkielisenä, on peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Perimätiedon mukaan kallioilta on joskus näkynyt Helsingin kaupunkiin, kun Espoo ei vielä ollut kaupunki. Nimeä Kaupunginkallio ehdotettiin kaupunginosan nimitykseksi vuonna 1975 perusteina perinteen lisäksi kallioinen maasto ja Espoon hallinnollisen keskustan läheisyys.


title: Kaupunginkallio

text: Suurin osa Kaupunginkalliosta on luonnonvaraista aluetta. Kaupunginosalla on hyödyntämättömiä alueita etenkin lännessä Vanttilan lähettyvillä sijaitsevassa Vantinkorvessa. Kaupunginkallioon kuitenkin rakennetaan ahkerasti huolimatta alueen epätasaisuudesta, koska se on lähellä Espoon keskusta.


title: Kaupunginkallio

text: Honkamäki () on Kaupunginkallion osa-alueista pohjoisempi ja suurempi. Honkamäessä on omakotitaloasutuksen lisäksi Kaupunginkallion ainoat kerrostalot. Honkamäen nimistö on pääasiassa sauna-aiheista, osa-alueen keskellä olevalla Saunamäen () alueella. Honkamäen pohjoisinta osaa, Kamreerintien pohjoispuolella sijaitsevaa pientä rantakaistaletta kutsutaan joskus nimellä Jokisilta.


title: Kaupunginkallio

text:
Honkamäki jakaa rajaansa pohjoisessa Muuralan kaupunginosaan kuuluvan Mikkelän osa-alueen ja tähän kuuluvan Mikkelänpellon kanssa. Lännessä raja on yhteinen Vanttilan kanssa, johon kuuluvat Bensuls ja Ervasti ovat aivan Vantinkorven takana. Etelässä Honkamäen erottaa Lugnetista Sänkbäck-joki. Espoon keskuksen alueista Honkamäellä on rajaa Saarniraivion, Kiltakallion, Espoontorin suurkorttelin ja Kannusillanmäen kanssa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan Kannusillanmäen länsipuoli Pappilantiestä alkaen käsittäen Itäisen Jokitien kuuluu Kaupunginkallioon, jolloin Honkamäki jakaa rajaa myös Muuralan Pitäjänristin kanssa, mutta asukkaat mieltävät yleensä Espoonväylän olevan koko matkan Espoonjoelle asti itärajana, eikä Kannusillanmäkeä lasketa yleensä kuuluvaksi lainkaan Kaupunginkallioon.
Lugnet on Kaupunginkallion osa-alueista eteläisempi ja pienempi. Se sijaitsee pääosin Saarnikalliolla. Lugnetiin kuuluu Lugnetintie haarautumineen. Näitä ovat Kalliorinne, joka haarautuu Lugnetintiestä sen ensimetreillä, Norokuja ja Lugnetinniitty. Kalliorinteen haarautumat ovat nimeltään Kalliorinteenpolku, Kalliorinteenkuja, Kalliohaka ja Kalliohaanpää. Lugnetintie haarautuu Espoonväylästä, joka muuttuu Hösmärintien risteyksessä parikymmentä metriä etelämpänä Finnoontieksi. Lugnet jakaa rajaa Espoon keskuksen Saarniraivion osa-alueen kanssa ja tähän kuuluvan Saarnilaakson kanssa.


title: Kaupunginkallio

text: Lugnet on saanut nimensä suomenruotsalaisille vanhuksille suunnatun Lugnetin vanhainkodin mukaan. Vanhainkodin vuoksi Lugnetia pidetään rauhallisena, kuten sen nimi ehdottaakin – Lugnet tarkoittaa vapaasti käännettynä ”Rauhalaa”.


title: Kaupunginkallio

text: Lugnetissa on pääosin omakotitaloasutusta, mutta Lugnetintien varteen ja Norokallion alueelle Norokujalla on rakennettu 2000-luvulla rivitaloja. Lugnetintien päähän sekä Lugnetinniityn ja Kalliorinteen väliselle alueelle on kaavoitettu erillis-, pari- ja rivitaloasuntoja.


title: Itämainen tanssi

text: Itämainen tanssi on alun perin Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä eri kulttuurien yhteisvaikutteissa pitkän ajan kuluessa kehittynyt esittävä soolotanssityyli, jota joskus kutsutaan myös kansanomaisesti vatsatanssiksi tai napatanssiksi. Egyptissä ja muualla arabiankielisellä alueella tätä tanssia kutsutaan myös nimellä "Raqs Sharqi" ja Turkissa on käytössä nimi "oryantal dansı" (tai pelkästään oryantal).


title: Itämainen tanssi

text: Itämaisen tanssin historiaa ei voida kovinkaan tarkkaan jäljittää, mutta sitä muistuttavia tansseja on tanssittu satojen, ellei peräti jo tuhansien vuosien ajan. Joidenkin teorioiden mukaan tanssi perustuu jo muinaisessa Egyptissä tanssittuihin tansseihin, toisten teorioiden mukaan tanssin taustalla on hedelmällisyyskultteihin liittyvät rituaalit. Hieman myöhäisempinä aikoina voidaan tanssin historiaa jäljittää Intiasta vaeltamaan lähteneiden mustalaisten tansseihin sekä ottomaanien hovissa monien kulttuurien sulatusuunissa esitettyihin tansseihin. Yhteistä itämaisen tanssin monille teorioille on kuitenkin se, että kyseessä on naisten pääasiallisesti keskenään tanssima tanssi, jonka taito on siirtynyt äidiltä tyttärelle.


title: Itämainen tanssi

text: Tarkempaa tanssin historiaa tunnetaan vasta noin sadan vuoden ajalta, kun länsimaiset matkailijat näkivät ja dokumentoivat erilaisia tansseja eri puolella osmani- ja arabikulttuurien vaikutuspiirissä olevia alueita. Länsimaihin tanssi saapui ensimmäisiä kertoja 1800-luvun lopulla, kun itämaisia tansseja esitettiin sekä Pariisin että Chicagon maailmannäyttelyissä ja nämä aikakaudelleen eksoottiset ja erikoiset tanssit kiihottivat katsojien mielikuvitusta ja aiheuttivat omalta osaltaan tanssin länsimaisen suuntauksen alkusysäyksen luomalla muun muassa myytin "Pikku Egypti" -nimisestä tanssijasta.


title: Itämainen tanssi

text: Nykyiseen muotoonsa esittävänä tanssina itämainen tanssi kehittyi kuitenkin vasta 1900-luvun alkupuolella, jolloin Kairossa ja Istanbulissa perustettiin tanssiesityksiä sisältäviä yökerhoja. Kuuluisaksi nousi etenkin Egyptissä vaikuttanut libanonilaissyntyinen Badia Masabni, jonka yökerhon tanssiestradeilta kohosi yleisön rakastamia tanssitähtiä, kuten Samia Gamal, Tahia Carioca ja Naima Akef. Egyptin viihdeteollisuus alkoi samoihin aikaan myös tuottaa laajalle arabimaailmaan levinneitä elokuvia, jolloin tanssin näkyvyyskin kasvoi ja samalla tanssiin alkoi sulautua vaikutteita myös länsimaisista tansseista ja Hollywoodin haaremimystiikasta. Kun tanssi alkoi muodostua viihdemäiseksi, yleisölle esiintyvät tanssijat leimattiin helposti prostituoiduiksi, mutta samanaikaisesti taitavimpia tanssijoita myös ihailtiin ja ihaillaan edelleen. Tunnettuja egyptiläisiä tanssijoita ovat: Nagwa Fouad, Suheir Zaki, Fifi Abdou, Lucy ja Dina. Libanonin tanssijoista tunnetaan etenkin Nadia Gamal, Amani ja Samara ja turkkilaista tanssia parhaimmillaan ovat edustavat Nesrin Topkapi, Prenses Banu, Sema Yildiz, Tulay Karaca ja Asena.


title: Itämainen tanssi

text: Nykyään itämainen tanssi on levinnyt joka puolelle maailmaa, ja siitä on olemassa useita eri muotoja. Suomessa tanssitaan eniten egyptiläistä tanssityyliä, mihin on vaikuttanut monien tunnettujen egyptiläisten opettajien, kuten Raqia Hassanin, Mahmud Redan ja Yousry Sharifin, vierailut Suomessa ja suomalaisten tanssiyhdistysten ja tanssikoulujen tiivis yhteistyö. Tämä tyyli on nykyään maailmanlaajuisesti itämaisen tanssin tunnetuin muoto, jossa ei tarvita juuri harjoitusvälineitä, ja se sopii kaiken ikäisille. Turkkilainen tyyli poikkeaa egyptiläisestä lähinnä siinä suhteessa, että sen kokonaisilme on vauhdikkaampi ja liikeradat suurempia, mutta perusliikekieli on kuitenkin hyvin samanlainen eli itämaisen tanssin liikeradat pohjautuvat naisen vartalon luonnolliseen liikehdintään. Länsimaissakin, etenkin Yhdysvalloissa, jossa oma vatsatanssihistoria on lähes yhtä pitkä kuin nykymuotoisen egyptiläistanssinkin, on kehittynyt aivan omia vatsatanssin tyylejä, joista tunnetuimmat on niin sanotut "American Cabaret" ja "American Tribal", jossa painopiste on usean tanssijan yhteistyössä ja tanssin tunnelmassa, vaikka tässäkin tyylissä liikekieli pohjautuu itämaisen tanssin yleisesti käytettyihin liikkeisiin. Voidaankin ajatella, että koska vatsatanssi on jo alkuperältään monia kulttuureita yhdistävä tanssimuoto, on luonnollista, että siihen sulautuu jatkuvasti myös uusia vaikutteita.


title: Itämainen tanssi

text: Länsimaissa myös miehet voivat harrastaa itämaista tanssia, ja länsimaista perua ovat myös useiden tanssivälineiden, kuten ison huivin ja miekan, käyttäminen tanssissa, vaikka tanssin alkulähteiltäkin löytyy välineitä, kuten kynttiläkruunu "shamadan", kansantanssin pohjalta tanssiin omaksuttu keppi "assaya", suuri päällysvaatteena käytetty vartalon ympärille kiedottu huivi "milaya" sekä etenkin tanssin säestyksenä ja korostamiseen usein käytetyt sormisymbaalit "zillit".


title: Itämainen tanssi

text: Useimmat länsimaisistakin tanssijoista haluavat kuitenkin korostaa sitä, että itämaisen tanssin maantieteellinen alkuperä on Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka. Tanssilla ei kuitenkaan ole suoraa yhteyttä arabialaisen tai turkkilaisen kulttuurin tai islamin uskonnon kanssa, vaan samanlainen tai samantyyppinen tanssi on tyypillinen koko alueelle kulttuureista ja uskonnoista riippumatta.


title: Itämainen tanssi

text: Itämaiseen tanssiin liittyy koko kehon liikettä päästä varpaisiin. Siihen kuuluvat olennaisesti erilaiset vartalon sekä terävät että pehmeät liikkeet. Selkä- ja vatsalihakset tulee hallita tanssissa hyvin, koska oleellista tanssille on pystyä eristämään ylä- ja alavartalon liikkeet toisistaan. Tanssin yleisilme on hyvin naisellinen, ja siitä sanotaankin usein, että siinä naisen vartalo on instrumentti, joka tulkitsee syvällisesti kuultua musiikkia.


title: Orthanc

text: Orthanc on kuvitteellinen musta torni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Nimi merkitsee sindariksi "torahammasvuorta" ja vanhalla Markin kielellä "viekasta mieltä". Torni sijaitsee keskellä Angrenostia, Rautapihaa, joka on Rohanin länsilaidalla velho Sarumanin hallinnassa.


title: Orthanc

text: Orthancin rakensivat Gondorin númenorilaiset Kolmannella ajalla yhdestä kivestä tuntemattomin menetelmin, ja sitten se kovetettiin eikä yksikään tunnettu ase tehonnut siihen. Orthanc kohosi 80 sylen eli runsaan 140 metrin korkeuteen Rautapihan keskellä ja päättyi neljään terävään huippuun. Ainoa sisäänpääsy oli korkeiden portaiden päässä oleva ovi, ja oven päällä oli pieni ikkuna.


title: Orthanc

text: Orthanciin oli sijoitettu yksi eteläisen kuningaskunnan palantír, ja sitä vartioi erikoisjoukko kunnes Gondor myöhemmin lähes hylkäsi tornin, ja sen jälkeen torni lukittiin. Kun Gondorin käskynhaltija Beren antoi Rautapihan Sarumanille, hän antoi myös Orthancin avaimet velholle. Siitä tuli Sarumanin päämaja kun hän yritti löytää Valtasormuksen ja tuhota Rohanin Sormuksen sodan aikana. Kun Saruman oli lyöty, kuningas Théoden, Gandalf ja Aragorn kohtasivat hänet, jolloin Gríma Kärmekieli heitti palantírin ulos ikkunasta yrittäen osua sillä Gandalfiin. Saruman jäi vangiksi torniinsa. Häntä vartioi Puuparta, joka lopulta vapautti Sarumanin säälistä.


title: Orthanc

text: Neljännellä ajalla Sauronin ja Sarumanin kaatumisen jälkeen kuningas Elessar tutki Orthancin ja löysi sieltä Isildurin perintökalleuksia kuten Elendilmirin, alkuperäisen Arnorin tähden. Tämä johdosta epäiltiin, että Saruman oli löytänyt Isildurin jäännökset ja tuhonnut ne. Aragorn löysi myös rasian, jossa oli luultavasti tarkoitus säilyttää Sormusta.


title: Ráisduattarháldi

text: Ráisduattarháldi tai Ráisduottarháldi on Haltin tunturiryhmän korkein huippu ja se sijaitsee Norjassa noin 2 kilometrin päässä Suomen korkeimmasta kohdasta samassa kivikossa, välissä on matala kannas. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 361 metriä.


title: Ráisduattarháldi

text: Hallinnollisesti huippu sijaitsee Kaivuonon () ja Raisin () kuntien rajalla.


title: Ráisduattarháldi

text: Lyhin reitti huipulle on kulkea Norjan puolelta Guolasjärven rannalta, jonne pääsee autolla. Yhden päivän aikana pystyy helposti käymään sekä Norjan että Suomen puoleisilla huipuilla. Autotie on huonossa kunnossa pitkälle heinäkuuhun ja myös sen jälkeen nousuun suositellaan nelivetoautoa ja taitavaa kuljettajaa. Matka Guolasjärveltä huipuille on suhteellisesta lyhyydestään huolimatta erittäin rankka, eikä sitä missään nimessä suositella ensikertalaisille tai huonokuntoisille vaeltajille. Matka muodostuu terävistä kivistä, joten horjahtaminen voi johtaa vakavaan loukkaantumiseen.


title: Argaali

text: Argaali ("Ovis ammon") on luonnonvarainen lammaslaji, joka elää Kazakstanissa ja muualla keski-Aasian ylänköalueilla kuten Himalajalla, Tiibetissä ja Altailla.


title: Argaali

text: Argaali on jäljellä olevista villilampaista suurin . Se painaa 65–180 kg, se on 120–200 cm pitkä ja säkäkorkeus on 90–120 cm. Argaalien värit vaihtelevat vaalean keltaisesta tumman ruskeanharmaaseen. Urosargaaleilla on pitkät kaarevat sarvet, naarailla paljon lyhyemmät.


title: Argaali

text: Argaalit elävät poikimisajan ulkopuolella erikseen koiras- ja naaraslaumoissa.


title: Leppäkorpi (Vantaa)

text: Leppäkorpi () on kaupunginosa Vantaan koillisosassa Korson–Koivukylän palvelualueella. Leppäkorpi rajoittuu lännessä Päärataan ja sen takaiseen Vallinojaan, etelässä Metsolaan, idässä Jokivarteen ja pohjoisessa Keravan kaupunkiin. Alueen halki länsi-itäsuunnassa kulkee Leppäkorventie, joka päättyy Lahdentielle. Kaupunginosan asukasluku vuonna 2015 oli 2 461, ja pinta-ala on 2,1 km.


title: Leppäkorpi (Vantaa)

text: Kaupunginosa on pientalovaltaista aluetta; asutus on keskittynyt länsiosaan. Alueen kaavoitus aloitettiin 1940-luvulla. Vilkas rakentaminen alkoi 1950-luvulla ja hiljentyi sen jälkeen, kunnes 1980-luvulta alkaen alueelle on tullut lisää pientaloja muun muassa tonttien jakamisen myötä.


title: Leppäkorpi (Vantaa)

text: Leppäkorven koillisosassa on kaupunginosalle nimen antanut Leppäkorven suoalue ja kaakkoisosassa rauhallinen Metsolansuo, jonka ympäri kulkee ulkoilureitti. Vallinojantien ja Leppäkorventien kulmassa on vanhaan hiekkakuoppaan perustettu Leppäkorven maauimala ("Sandina"). Leppäkorvessa oli vain 160 työpaikkaa vuonna 2013.


title: Soijarouhe

text: Soijarouhe on teksturoitua kasviproteiinia ("TVP" = "textured vegetable protein"). Se on vaaleaa tai tummaa soijasta tehtyä rouhetta, joka syntyy soijaöljyn uuttamisen sivutuotteesta, rasvattomasta soijajauhosta. Sitä käytetään ihmisravintona jauhelihan tapaan. Sitä käytetään myös kotieläinten rehuna tyydyttämään valkuaistarvetta. Soijarouhe valmistetaan soijapavuista kylmäpuristamalla soijaöljy pois ja haihduttamalla vesi. Jäljelle jää erittäin proteiinipitoinen osa, joka säilyy varsin hyvin ja kypsyy. Tavanomaisesti kuivassa soijarouheessa on proteiinia noin 52 prosenttia painosta, minkä vuoksi sitä käytetään korvaamaan liha. Lisäksi se sisältää myös runsaasti kalsiumia, rautaa ja sinkkiä. Soijarouhe ei sisällä väri- eikä lisäaineita, mutta sen valmistamiseen käytetään heksaania, joka poistetaan haihduttamalla ja kierrätetään prosessissa uudelleen käytettäväksi.


title: Soijarouhe

text: Mats-Eric Nilssonin kirjan "Aitoa ruokaa" mukaan soijarouhe valmistetaan näin: Soijapavut muutetaan mekaanisesti hiutaleiksi, joista poistetaan öljy käsittelemällä ne heksaani-nimisellä liuottimella. Kun liuotin on poistettu haihduttamalla, rasvattomista hiutaleista tulee käyttökelpoista soijaproteiinia. Samalla syntyy soijajauhoa, jota esimerkiksi kasvishampurilaisissa kutsutaan teksturoiduksi kasviproteiiniksi.


title: Soijarouhe

text: Kasviproteiinia valmistetaan myös muun muassa vehnästä, herneestä ja härkäpavusta.


title: Soijarouhe

text: Soijarouhetta käytetään jauhelihan tavoin muun muassa murekkeisiin, pihveihin, peruna- ja makaronilaatikoihin, lasagneen, pizzoihin ja pataruokiin. Sillä joko korvataan koko liha tai käytetään sen lisänä. Tyypillinen valmistustapa on liottaa soijarouhe mausteliemessä ennen paistamista. Soijarouheen voi kuitenkin valmistaa myös lisäämällä se kuivana pannulle ja paistamalla öljyssä sekä mausteissa ja lisäämällä vettä pannulle sitä mukaa, kun rouhe imee nestettä. Soijarouhetta voi myös keittää, esimerkiksi lisäämällä sellaisenaan keittoihin.


title: Soijarouhe

text: Soijarouhe ei itsessään maistu juuri miltään, joten mausteita lisätään usein halutun lopputuloksen varmistamiseksi. Soijarouhe imee itseensä helposti aromeja ja makuja ruoanlaittoprosessin aikana. Jotta soijarouhe maistuisi lihan kaltaiselta, siihen voi lisätä glutamaattia esimerkiksi soijakastikkeen muodossa.


title: Soijarouhe

text: Soijarouhetta voi käyttää myös leivonnaisiin, esimerkiksi korvaamalla neljännes vehnäjauhoista soijarouheella. Sitä voi lisätä sellaisenaan myös jugurtteihin ja mysleihin.


title: Soijarouhe

text: Keveytensä ja korkeiden ravintopitoisuuksien vuoksi soijarouhe sopii retkimuonan raaka-aineeksi, sillä repussa on kevyintä kantaa kuivattuja elintarvikkeita, joihin lisätään vesi ennen valmistusta.


title: Tappajahai

text: Tappajahailla voidaan tarkoittaa:


title: Suomussalmen taistelu

text: Suomussalmen taistelu oli talvisodassa Suomen ja Neuvostoliiton välillä 30. marraskuuta 1939 – 8. tammikuuta 1940 käyty taistelu. Lopputuloksena oli Suomen voitto materiaaliltaan huomattavasti suuremmista neuvostojoukoista. Päävastuun taisteluista kantoi Suomen puolelta 9. divisioona.


title: Suomussalmen taistelu

text: Ennen sodan alkua Suomi oli keskittänyt alueelle vähäisiä voimia, koska Neuvostoliiton ei odotettu käyttävän alueella divisioonatason sotayhtymiä. Alueella olivat erillinen pataljoona 15 ja 16 (ErP 15 ja 16) sekä kaksi erillistä komppaniaa, yhteisvahvuus runsaat 3 000 sotilasta. ErP 15:n tehtävä oli rajavartiointi Raatteen tien suunnassa ja sodan syttyessä eteneminen Vuokkiniemelle ja vihollisen lyöminen. ErP 16:n tehtävä oli lyödä Kuusamon suuntaan etenevä vihollinen ja valmistautua hyökkäämään Uhtualle.


title: Suomussalmen taistelu

text: Neuvostoliitto oli vastoin suomalaisten odotuksia keskittänyt alueelle kokonaisen divisioonan (163. divisioona). Puna-armeijan tarkoitus oli edetä aina Ouluun saakka ja katkaista Suomi sen kapeimmalta kohdalta.


title: Suomussalmen taistelu

text: Puna-armeijan 163. divisioona valtasi Suomussalmen kirkonkylän 8. joulukuuta mennessä edeten sinne kahta reittiä suoraan idästä ja pohjoisessa sijaitsevan Juntusrannan kautta päästen mainittuna päivänä ensimmäiseen tavoitteeseensa ja saaden hyökkäävien joukkojensa välille yhteyden. Pohjoisempana Kuusamon suunnalla Neuvostoliitto oli hyökännyt pienin voimin, joten ErP 16 siirrettiin kohti Suomussalmea Piispajärvelle.


title: Suomussalmen taistelu

text: Päämaja siirsi Suomussalmelle vahvistukseksi 9. divisioonasta jalkaväkirykmentin (JR 27). Divisioonan komentaja eversti Hjalmar Siilasvuo sai alaisuuteensa lisäksi ennestään Suomussalmella olleet joukot, ja syntyi ryhmä Siilasvuo. Sen tehtäväksi tuli vallata Suomussalmi takaisin. Tässä ryhmä ei onnistunut, mutta 163.D:n yhteydet Neuvostoliittoon katkaistiin ottamalla haltuun Raatteen tie Kuivasjärvellä.


title: Suomussalmen taistelu

text: Joulukuun puolivälissä suomalaiset saivat ensimmäiset tiedustelutiedot Raatteen suunnalta lähestyvästä uudesta vihollisdivisioonasta (44. D). Suomussalmelle keskitettiin jälleen lisää joukkoja, nyt 9. divisioonan pääosat tuotiin alueelle. Tosin divisioonalta puuttui pääosa tykistöstä. 27. joulukuuta divisioona aloitti hyökkäyksen Suomussalmen takaisinvaltaamiseksi. 29. joulukuuta saarroksiin joutuneen neuvostodivisioonan pääosat alkoivat vetäytyä Suomussalmelta jäätynyttä Kiantajärveä pitkin koilliseen. Pohjoisesta hyökkäsi osasta 9. Divisioonaa ja ErP 16:sta muodostettu everstiluutnantti Paavo Susitaipaleen johtama Ryhmä Susi, joka löi Suomussalmelta pohjoiseen olleet neuvostodivisioonan osat. Ryhmän etenemisen pysäytti Juntusrannalle paenneen 163. D:n rippeet. Samanaikaisesti 9. D pysäytti Raatteen tietä edenneen Neuvostoliiton 44. D:n.


title: Suomussalmen taistelu

text: Suomalaiset saavuttivat Suomussalmen alueella voiton. Noin kolmensadan vangin ohella suomalaiset saivat merkittävän sotasaaliin. Neuvostoliittolaisen 163. Divisioonan täydellinen tuhoaminen jäi kuitenkin tekemättä puna-armeijan saatua yllättävällä vetäytymisellään pelastettua suurimman osan miehistöstään. Neuvostodivisioonan kokonaistappioiden arvioitiin olevan noin 11 600 sotilasta. Tämä määrä kokonaistappioiden osalta koskee koko talvisotaa, ei pelkästään Suomussalmen taistelua. Sotasaalis oli kuitenkin merkittävä käsittäen muun muassa:


title: Suomussalmen taistelu

text: Kirjailija Ilmari Kiannon ja hänen Kiantajärven rannalla sijainneen kotinsa Turjanlinnan kohtaloksi koitui kirjailijan evakkotaipaleelle lähtiessään sikarilaatikon kanteen kirjoittama venäjänkielinen teksti, jossa hän kertoi, että lähisaarissa ei ole miehitystä ja pyysi jättämään köyhän kirjailijan kodin tuhoamatta. Tämä katsottiin vihollisen auttamiseksi, kun suomalainen partio, joka oli polttamassa rakennuksia, löysi viestin 19. joulukuuta 1939. Kiantoa syytettiin maanpetoksesta. Kianto todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuritushuoneeseen, mistä vapautui presidentti Kyösti Kallion armahdettua hänet.


title: Thorleif Haug

text: Thorleif Haug (28. syyskuuta 1894 Lier – 12. joulukuuta 1934 Drammen) oli norjalainen urheilija, joka kilpaili hiihdossa, yhdistetyssä ja mäkihypyssä. Hänen urheilu-uransa parhaat hetket ajoittuivat 1920-luvulle.


title: Thorleif Haug

text: Chamonix’n vuoden 1924 talviolympialaisissa Haug voitti 18 ja 50 kilometrin hiihdot sekä yhdistetyn kilpailun. Hänelle annettiin laskuvirheen seurauksena myös mäkihypyn pronssimitali, mutta virhe paljastui vasta vuonna 1974, 40 vuotta Haugin kuoleman jälkeen. Tuolloin mitali annettiin sen todelliselle voittajalle, amerikkalaiselle Anders Haugenille.


title: Thorleif Haug

text: Hiihdon MM-kisoissa 1926 Lahdessa Haug saavutti hopeaa yhdistetyn kilpailussa.


title: Thorleif Haug

text: Haug voitti Holmenkollenin kisoissa 50 kilometrin hiihdon peräti kuusi kertaa vuosina 1918–1921, 1923 ja 1924. Kisojen 18 kilometrin hiihdon hän voitti viidesti vuosina 1918–1921 sekä 1924. Hän voitti kisojen yhdistetyn kolmesti vuosina 1919–1921. Seuratasolla hän edusti drammenilaista Drafnia.


Luettelo Harry Potter -sarjan loitsuista sisältää listan J. K. Rowlingin velhomaailmaansa luomista loitsuista. Loitsuja on käyttänyt moni kirjasarjan henkilöistä. "Loitsun" kuvaus "Harry Potter" -kirjoissa on se, että ne luodaan taikasauvaa käyttämällä ja samalla lausutaan taikasanat. Kirjoissa ja niistä tehdyissä elokuvissa loitsujen nimet tulevat suurimmaksi osaksi klassisista kielistä, kuten latinasta. Nimet eivät ole oikeaoppisia; suurin osa puhutuista versioista tulee latinankielisistä sanoista, mutta eivät kuitenkaan ole kunnollista latinaa.


title: Luettelo Harry Potter -sarjan loitsuista

text: Kirjassa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" esitellään sanomattomat taiat. Aikaisemmin jokainen päähahmo on sanonut loitsunsa ääneen, vaikka aikuiset hahmot ovatkin käyttäneet sanomattomia taikoja jo aikaisemmissakin kirjoissa.


text:
Loitsut on listattu niiden "loitsinnan" mukaan (silloin kun se tiedetään) ja niiden englanninkieliset nimet ovat suluissa. Joidenkin loitsujen taikasanoja ei tiedetä - ainut viite kirjassa on niiden virallinen nimi, koska ne mainitaan kirjassa vain ohimennen tai sanomattomana taikana. Suurin osa seitsemännessä kirjassa esiintyneistä loitsuista on sanomattomia taikoja, joten niitä ei tässä luettelossa juurikaan ole.
Loitsua on käytetty Kuoleman varjeluksissa, kun Ronin piti saada sade loppumaan taikaministeriössä. Hermione ehdotti loitsua Ronille.


text: Harry Potter ja Feeniksin kilta-elokuvassa Bellatrix tappoi sillä Siriuksen. Nähty myös Puoliverisessä prinssissä, jossa Severus Kalkaros tappaa Albus Dumbledoren. Nähty Kuoleman varjeluksissa, kun Voldemort tappaa Tylypahkan jästitiedon opettajan Amore Burbagen. Samassa kirjassa Voldemort yrittää tappaa Harrya kiltalaisten siirtäessään Harrya Kotikoloon, mutta kirous osuukin Hedwigiin, Harryn pöllöön. Myöhemmin samassa kirjassa Voldemort yrittää tappaa sillä Harryn, mutta onnistuu tappamaan vain oman sielunsa palasen joka eli Harryssa, koska tappaessaan Harryn äidin hänen sielunsa palanen siirtyi ensimmäiseen elävään olentoon. Myös monesti nähty 'Seitsemän Potteria' kohtauksessa, ja samassa kohtauksessa tapettiin Villisilmä Vauhkomieli.


text: Huomioita: Vaikka Kalkaros saikin parannettua Dracon haavat, rouva Weasley ei onnistunut korjaamaan Georgen korvaa. Harry löysi kirouksen vanhasta taikajuomien kirjasta ja kirouksen viereen oli kirjoitettu "Vihollisia varten".


text: Näitä loitsuja ei löydy Harry Potter -kirjoista, vaan ainoastaan elokuvista tai videopeleistä. Ne eivät ole yleensä Rowlingin tai Kaparin keksimiä.


title: Kreikka (täsmennyssivu)

text: Kreikka tarkoittaa seuraavia:


title: Per-Erik Hedlund

text: Per-Erik Hedlund (18. huhtikuuta 1897 – 12. helmikuuta 1975) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Per-Erik Hedlund

text: Hedlund oli erityisesti pitkien hiihtomatkojen erikoismies. Hän voitti 1928 talviolympialaisissa Sveitsin Sankt Moritzissa 50 kilometrin hiihdon peräti 13 minuutin ja 27 sekunnin erolla toiseksi tulleeseen maanmieheensä Gustaf Jonssoniin, mikä on olympiahistorian ylivoimaisin hiihtovoitto vielä tänäkin päivänä. Hedlund hiihti ainoana ruotsalaisena valkoisessa asussa ja punaisessa päähineessä, ja Hedlundin voiton kunniaksi tästä tuli koko Ruotsin hiihtomaajoukkueen asu lähes 50 vuoden ajaksi. Tuona vuonna hänelle myönnettiin Svenska Dagbladetin kultamitali.


title: Per-Erik Hedlund

text: Hiihdon MM-kisoissa 1933 Itävallan Innsbruckissa Hedlund voitti kultaa Ruotsin viestijoukkueessa. Vaasahiihdon hän voitti kaksi kertaa: 1926 ja 1928 (tasapeli Sven Utterströmin kanssa).


title: Tappajahai (elokuva)

text: Tappajahai ("Jaws") on yhdysvaltalainen vuonna 1975 ensi-iltansa saanut Steven Spielbergin ohjaama kauhu- ja jännityselokuva, joka perustuu Peter Benchleyn kirjoittamaan samannimiseen bestseller-romaaniin.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Elokuvaa on luonnehdittu ensimmäiseksi blockbuster-elokuvaksi. Se oli ensimmäisiä elokuvia, joka sai laajan levityksen ensi-illastaan lähtien ja muutti ilmestyessään käsityksen, jonka mukaan kesä oli huono elokuvien ensi-ilta-aika. Tämän takia sitä on myös kutsuttu kesähitti-elokuvien isäksi. Lisäksi "Tappajahaista" tuli ensimmäinen elokuva, joka tuotti yli sata miljoonaa dollaria.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Tarinassa pienen kesälomakaupunki Amityn seriffi yrittää suojella rantalomailijoita suurikokoisen valkohain hyökkäyksiltä sulkemalla rannat, joutuen asiassa kuitenkin kaupunginvaltuuston jyräämäksi.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Elokuva alkaa nuoren naisen kuutamouinnilla Uuden-Englannin rannikolla sijaitsevan kuvitteellisen Amityn saaren rannikoilla. Yhtäkkiä häntä tönäistään ja hänet vedetään pinnan alle. Seuraavana aamuna Amityn poliisipäällikkö Martin Brody saa kuulla naisen ruumiinjäännösten ajautuneen rantaan ja päättelee tämän joutuneen hain hyökkäyksen uhriksi.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Brody määrää uimarannat suljettaviksi. Todisteista piittaamatta kaupungin pormestari määrää rannat pidettäväksi avoinna, sillä kaupunki on suurelta osin riippuvainen kesäasukkaiden tuomasta taloudellisesta hyödystä, ja eritoten heinäkuun neljännen itsenäisyyspäivän juhlinnasta. Pormestari käskee Brodyn väittää tytön joutuneen veneen potkurin ruhjomaksi. Muutamia päiviä myöhemmin pikkupoika joutuu hain kitaan uidessaan ruuhkaisella uimarannalla, ja pojan äiti lupaa 3 000 dollarin palkkion hain tappamisesta. Tässä kohtaa vanha hainpyytäjä Quint tulee esille ja ilmoittaa pyydystävänsä hain, mutta vaatii palkkioksi 10 000 dollaria johon pormestari ei suostu.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Kun meribiologi Matt Hooper tutkii ensimmäisen uhrin jäännöksiä, hän varmistuu siitä että tyttö on kuollut suuren valkohain uhrina. Hooper selittää valkohaiden olevan erittäin aggressivisia ja ihmiselle vaarallisia lihansyöjäpetoja.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Pyydystäjät onnistuvat tappamaan suuren tiikerihain, mutta tutkittuaan sen Hooper väittää ettei se ole syyllinen ja että heidän on etsittävä vieläkin suurempaa haita. Brody haluaa edelleen että rannat suljetaan, mutta pormestari Larry Vaughn kieltäytyy pelätessään sen vaikutusta kaupungin talouteen. Eräänä yönä Brody ja Hooper juovat itsensä humalaan viinillä, ja lähtevät Hooperin veneellä vesille. He löytävät paikallisen kalastajan, Ben Gardnerin kalastusaluksen hylyn. Hooper lähtee sukeltamaan, ja löytää veneen reiästä hain hampaan, ja kalastajan yksisilmäisen pään. Hooper kauhistuu, ja pudottaa hain hampaan ja valolyhtynsä, ja ui nopeasti takaisin veneelle. Hooper ja Brody hinaavat veneen rantaan. He kertovat haista pormestari Vaughnille, mutta hän silti pitää rannat auki.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Brodyn poika Mike Brody on joutua hain kitaan itsenäisyyspäivän juhlissa, mutta soutaja kuolee. Pormestari vihdoinkin ottaa hain tosissaan ja Brodyn painostamana suostuu maksamaan Quintille tämän vaatimat rahat. Joten Quint lastaa "Orca" aluksensa valmiiksi pyyntiä varten ja ottaa mukaansa Brodyn ja Hooperin. Matka alkaa rauhallisesti, kolmikko alkaa tutustumaan toisiinsa ja Brody alkaa oppimaan muilta merenkulkutaitoja.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Vasta loppukohtauksissa haista näytetään enemmän kuin pieniä vilauksia. Ensimmäisen kerran haista nähdään muutakin kuin evät, kun se nousee vedestä aivan Brodyn nenän edessä tämän heitellessä syöttikaloja mereen. Hän tajuaa hain koon olevan ainakin puolet veneen koosta, ja tokaisee Quintille tämän tarvitsevan isomman veneen.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Hain pituudeksi todetaan yli seitsemän metriä, ja Quint onnistuu iskemään haihin useita harppuunoita. Joka harppuunaan on sidottu keltainen tynnyri, jonka tarkoitus on estää haita sukeltamasta syvälle ja väsyttämään sitä. Tynnyreiden outo ja ennalta-arvaamaton käytös lisää hain uhkaavuutta.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Taistelukohtaukset hain kanssa ovat viivyteltyjä, sillä hai näyttäytyy harvoin mutta alkaa hyökkäillä veneen kimppuun. Vene alkaa hajota jättimäisen hain käsittelyssä.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Epätoivoisena saavuttaakseen etulyöntiaseman Hooper laskeutuu veteen haihäkissä sukellusvarusteineen, tarkoituksenaan iskeä hain kitaan myrkkyharppuunalla. Hirviöhai kuitenkin tuhoaa häkin ja Hooper pudottaa harppuunan ja onnistuu juuri ja juuri pelastautumaan sukeltamalla suojaan merenpohjaan.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Hai hyökkää nousten enemmän kuin puoliksi vedestä "Orcan" peräkannelle, painaen sitä veden alle. Quint joutuu hain kitaan ja Brody pakenee veden vallassa olevaan veneen hyttiin. Hai tuhoaa hytin seinän ja Brody joutuu puolustautumaan iskemällä sitä kuonoon paineilmasäiliöllä. Viimeisenä keinonaan Brody heittää säiliön hain kitaan ja hai vetäytyy.


title: Tappajahai (elokuva)

text:
Vene vajoaa syvempään kallistuen kyljelleen ja Brody joutuu kiipeämään veneen mastoon mukanaan Quintin US M1 Garand .30-06 -kivääri. Hain lähtiessä hyökkäykseen kauempaa Brody ampuu haita useita kertoja, mutta vasta viimeinen luoti kahdeksasta osuu hain suussa olevaan paineilmasäiliöön, joka räjähtää tuhoten hain pään. Hain verta ryöppyävä ruumis vajoaa pohjaan, Hooper pulpahtaa pintaan, ja päätöskohtauksessa miehet uivat kohti rantaa lokkien alkaessa syödä hain jäännöksiä.
Elokuvan päärooleissa ovat Roy Scheider, Robert Shaw ja Richard Dreyfuss. Spielberg kysyi aluksi Quintin rooliin Sterling Haydenia ja Lee Marvinia ennen Robert Shaw’n valintaa. Elokuvan toinen käsikirjoittaja Carl Gottlieb esittää taustaroolissa toimittajaa.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Kuvaukset tapahtuivat Martha’s Vineyard -saarella Massachusettsin rannikolla. Elokuva koki tekemisvaiheessa monia ongelmia: mekaaninen hai, nimeltään ”Bruce”, hajosi jatkuvasti, kuvausryhmä miltei hukkui ja Shaw sekä Dreyfuss riitelivät jatkuvasti keskenään.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Elokuvasta tuli kuitenkin nopeasti vuoden kovin kassamagneetti. "Tappajahai" sai myös neljä Oscar-ehdokkuutta, joista se voitti kolme: paras leikkaus, paras alkuperäismusiikki ja paras ääni. Vain tärkein palkinto, paras elokuva, jäi voittamatta. "Tappajahai" oli Steven Spielbergin ponnahduslauta huippuohjaajien joukkoon.


title: Tappajahai (elokuva)

text: Elokuvajulisteen tekijät päättivät hieman liioitella hain hampaiden kokoa, sillä heidän mielestään ne eivät olisi luonnollisen kokoisina näyttäneet tarpeeksi pelottavilta. He piirsivätkin purukaluston, jollainen kuuluu itse asiassa makrillihaille.


title: Elis Wiklund

text: Elis Wiklund (12. joulukuuta 1909 – 15. maaliskuuta 1982) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Elis Wiklund

text: Hiihdon MM-kisoissa 1934 Ruotsin Sollefteåssa Wiklund voitti 50 kilometrin hiihdon kultamitalin. Hän toisti 50 kilometrin voittonsa kaksi vuotta myöhemmin vuoden 1936 talviolympialaisissa Saksan Garmisch-Partenkirchenissa; maanmies Axel Wikström hävisi hänelle yli kolme minuuttia. Vuonna 1935 Hohe Tatran maailmanmestaruuskilpailuissa Wiklund oli 18 kilometrin hiihdossa 22:s ja 50 kilometrin hiihdossa seitsemäs


title: Elis Wiklund

text: Vuonna 1936 Elis Wiklundille myönnettiin Ruotsin hiihtäjien kunniamerkki "Stora Grabbar".


title: Elis Wiklund

text: Ruotsin mestaruuksia Wiklund voitti kolme, joista kaksi 50 kilometrin hiihdossa (1938 ja 1941). Lisäksi hän oli mukana vuonna 1938 3 × 10 kilometrin viestin voittaneessa joukkueessa. Seuratasolla hän edusti IFK Umeåta.


title: Elis Wiklund

text: Vuonna 1984 julkaistiin Karl Erik Johanssonin kirjoittama Elis Wiklundista kertova romaani.


title: Philippe Pétain

text: Marsalkka Henri Philippe Benoni Omer Joseph Pétain (24. huhtikuuta 1856 – 23. heinäkuuta 1951), yleisesti tunnettu nimillä Philippe Pétain tai Marsalkka Pétain oli ranskalainen ensimmäisen maailmansodan kenraali ja sotasankari. Toisen maailmansodan aikana hän oli 1940–1944 Vichyn Ranskan valtionpäämies, mikä leimasi hänet maanpetturiksi ja johti kuolemantuomioon. Charles de Gaulle kuitenkin muutti tuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi ja Pétain kuoli Île d'Yeun vankilasaarella 1951.


title: Philippe Pétain

text: Pétain syntyi Cauchy-à-la-Tour'issa Pas-de-Calaisin departementissa Pohjois-Ranskassa. Hän liittyi armeijaan 1876 ja kävi St Cyrin sotilasakatemiaa ja École Supérieure de Guerre'a Pariisissa.


title: Philippe Pétain

text:
Pétain oli palkittu ensimmäisen maailmansodan veteraani ja juhlittu sankari. Hän komensi Ranskan joukkoja Verdunin taistelun alusta lähtien ja oli erinomainen puolustustaktiikan tuntija. Verdunin kriittisessä tilanteessa hän pyrki tekemään uudistuksia, kuten kaluston ja reservijoukkojen lisääminen ja tykistön tulivoiman parantaminen. Nämä kasvattivat hänen suosiotaan joukkojen keskuudessa. Pétainista tuli Ranskan joukkojen ylipäällikkö epäonnistuneen Nivellen offensiivin ja sitä seuranneen armeijan kapinan jälkeen. Pétain kukisti kapinan kovin ottein ja tuomitsi kapinajohtajia kuolemaan. Mutta Pétain myös lupasi, ettei epätoivoisia hyökkäysyrityksiä tehtäisi ennen kuin saataisiin panssarivaunuja ja amerikkalaisia joukkoja.
Pétain siirtyi puolustuskannalle ja armeija kesti Saksan romahdukseen asti. Hänen puolustusta suosiva strategiansa johti sodan jälkeen Maginot-linjan rakentamiseen.


title: Philippe Pétain

text: Pétainia rohkaistiin mukaan politiikkaan, mutta hänellä ei ollut kiinnostusta asettua ehdokkaaksi vuoden 1934 vaaleissa. Hänet nimitettiin kuitenkin sotaministeriksi hallitukseen ja seuraavana vuonna alivaltiosihteeriksi. Pétain kannatti myönnytyspolitiikkaa natsi-Saksaa kohtaan.


title: Philippe Pétain

text: Keväällä 1940 Saksan armeija valloitti Ranskan. Tappion jälkeen marsalkka Pétain nimitettiin pääministeriksi laajoin valtaoikeuksin, joiden perustuslaillisuus kiistettiin myöhemmin. Hän hyväksyi 22. kesäkuuta allekirjoitetun antautumista vastanneen aseleposopimuksen. Sen mukaan Ranska joutui luovuttamaan Saksan joukoille vallan maan pohjois- ja länsiosissa, Pariisi mukaan luettuna, mutta loppuosa maasta jäi itsenäisen hallinnon alaisuuteen, jonka pääkaupungiksi tuli Vichyn pikkukaupunki.


title: Philippe Pétain

text: Edustajainkokous ja senaatti ("Assemblée nationale") kokoontuivat 10. heinäkuuta hätäistuntoon ja päättivät antaa kaiken vallan – perustuslaillisen, lainsäädäntä-, toimeenpano- ja tuomiovallan – marsalkka Pétainin haltuun. Tämä teki Pétainista diktaattorin. Uuden hallituksen konservatiivit päättivät käyttää tilannetta hyväkseen, ja kolmannen tasavallan uskonnottomuusperiaate korvattiin perinteisemmällä katolilaiseen kristinuskoon perustuvalla.


title: Philippe Pétain

text: Pétain käytti valtaansa erottamalla tasavaltalaisia virkamiehiä sekä vangitsemalla vastustajiaan ja ulkomaisia pakolaisia. Hän järjesti "Legion Française des Combattants"'n, mikä tuki hänen hallintoaan.


title: Philippe Pétain

text: Pétain, tai hänen kannattajansa Pierre Laval ja amiraali François Darlan, eivät vastustaneet Saksan vaatimuksia liittyä akselivaltojen puolelle. Pétain järjesti aseistetun miliisin, joka SS-eversti Joseph Darnandin alaisuudessa taisteli Ranskan vastarintaliikettä vastaan. Darnand otettiin myös hallitukseen järjestysministeriksi ("Secrétaire d'Etat au Maintien de l'Ordre"). Vichyn joukot Ranskan siirtomaissa määrättiin taistelemaan liittoutuneita vastaan.


title: Philippe Pétain

text: Saksan ja Italian joukot valtasivat 11. marraskuuta 1942 operaatio Antonissa Vichyn Ranskan alueet sen jälkeen, kun liittoutuneiden joukot olivat nousseet maihin Pohjois-Afrikassa operaatio Torchissa. Vaikka Vichyn hallitus oli vielä virallisesti olemassa, Pétain ei ollut kuin sen keulakuva ja Saksa lakkasi pitämästä Vichyn Ranskaa "itsenäisenä". Pétain ja muut hallituksen jäsenet pakenivat Ranskasta liittoutuneiden lähestyessä 7. syyskuuta 1944 ja siirtyivät Sigmaringeniin Etelä-Saksaan pakolaishallituksena. Pétain erosi pian johtajan paikalta. Hänen seuraajakseen nimitettiin 1. lokakuuta 1944 diplomaatti Fernand de Brinon.


title: Philippe Pétain

text: Huhtikuussa 1945 Pétain palasi Sveitsistä Ranskaan oikeudenkäyntiin, jossa häntä syytettiin yhteistoiminnasta saksalaisten kanssa, havaittiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan. Charles de Gaulle muunsi tuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi 17. elokuuta 1945 hänen korkean ikänsä vuoksi. Pétain kuoli Île d'Yeun saaren vankilassa Bretagnen rannikon edustalla 1951.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Suomen 26. eduskuntavaalit järjestettiin 2.–3. tammikuuta 1972. Presidentti Urho Kekkonen oli edellisen vuoden lokakuussa antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Aiheena ennenaikaisiin vaaleihin oli, että puolueristiriitojen rasittama Karjalaisen II hallitus ei kyennyt pääsemään ratkaisuun muun muassa maataloustulon jälkeenjääneisyyden korvaamisessa.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Muutokset puolueiden voimasuhteissa jäivät näissä vaaleissa vähäisiksi. Vaalien jälkeen muodostettiin lempinimellä ”nappulaliiga” tunnettu Paasion II hallitus ja sen jälkeen miltei koko lopun vaalikauden istunut Sorsan I hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Suomen maaseudun puolue säilytti Suomen Kristillisen Liiton kanssa solmimiensa vaaliliittojen ansiosta paikkamääränsä entisenä (18 edustajaa), vaikka se kärsi varsin tuntuvan äänimäärän laskun vuoden 1970 vaaleihin verrattuna. SMP:ssa kyteneet sisäiset erimielisyydet kärjistyivät lokakuussa 1972, jolloin puolue repesi kahtia ja 12-henkinen oppositio muodosti uuden Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Eduskuntaan syntyi alkaneen vaalikauden aikana toinenkin uusi puolue, Perustuslaillinen kansanpuolue. PKP:n ensimmäisiksi kansanedustajiksi tulivat RKP:sta eronnut Georg C. Ehrnrooth, joka oli vastustanut presidentti Urho Kekkosen uudelleenvalintaa poikkeuslailla, sekä kokoomuksesta linjariitojen vuoksi loikannut Salme Katajavuori. LKP:n kansanedustaja Pirkko Aro loikkasi SDP:hen kesäkuussa 1973.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Näissä vaaleissa valittuja uusia kansanedustajia olivat mm. Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto (täyskaima, myös SDP:n kansanedustaja Tellervo Maria Koivisto säilytti paikkansa), Lasse Lehtinen, Erkki Liikanen, Antti Pohjonen, Seppo Tikka ja Pirkko Työläjärvi (SDP), Ilkka-Christian Björklund ja Kalevi Kivistö (SKDL), Olavi Martikainen, Veikko Pihlajamäki ja Juhani Saukkonen (Kesk.), Eero Lattula, Mauri Miettinen ja Kullervo Rainio (Kok.), Aune Mänttäri ja Pekka Vennamo (SMP) sekä Olavi Borg ja Aili Laitinen (LKP). Vuoden 1970 vaalien tapaan joukossa oli nytkin useita nuoria poliitikkoja, mm. Lasse Lehtinen, Erkki Liikanen ja Ilkka-Christian Björklund.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Eduskuntapaikastaan luopui vapaaehtoisesti Keskustan Nestori Kaasalainen, Eemil Partanen, Mauno Pohjonen ja Yrjö Sinkkonen, SKDL:n Hertta Kuusinen (yksi Suomen politiikan värikkäimmistä hahmoista), sekä RKP:n Verner Korsbäck. Putoajia olivat mm. SDP:n Valto Käkelä, Keskustan Veikko Hanhirova ja Katri Kaarlonen, SKDL:n Matti Koivunen, Terho Pursiainen ja Rainer Virtanen, RKP:n Ingvar S. Melin, sekä SMP:n Eino Poutiainen. Eduskuntaan palasivat mm. Keskustan V. J. Sukselainen ja SKDL:n Aarne Saarinen. SDP:n kansanedustajana aiemmin toiminut L. A. Puntila yritti paluuta eduskuntaan, mutta epäonnistui.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Jo edellisissä, vuoden 1970 vaaleissa eduskunnasta pudonnut Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto (TPSL) ei saanut näissäkään vaaleissa yhtään ehdokastaan eduskuntaan ja siitä tuli helmikuussa ensimmäinen puoluerekisteristä poistettu puolue. TPSL hyväksyttiin pian takaisin rekisteriin sen kerättyä vaadittavat 5000 kannattajakorttia, mutta se poistettiin vuoden 1973 alussa omasta pyynnöstään lopullisesti puoluerekisteristä. TPSL:n lakkauttamista vastustaneet jäsenet perustivat hieman myöhemmin uuden Sosialistisen Työväenpuolueen.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: SKDL:n kansanedustaja Eeli Lepistö kuoli heinäkuussa 1973 ja SDP:n kansanedustaja Tyyne Paasivuori heinäkuussa 1974. Heidän tilalleen eduskuntaan tulivat aiemminkin kansanedustajina toimineet Akseli Rodén ja Pauli Burman.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Kokoomuksen kansanedustaja Juha Vikatmaa kuoli joulukuussa 1974 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Arto Lampinen. Keskustan kansanedustaja, sosiaali- ja terveysministeri Pentti Pekkarinen menehtyi auto-onnettomuudessa saamiinsa vammoihin tammikuussa 1975 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Toivo Yläjärvi. SKYP:n kansanedustaja Kalevi Huotari kuoli maaliskuussa 1975 ja hänen tilalleen tuli Matti Hannola. Kokoomuksen kansanedustaja Jouni Mykkänen siirtyi Yleisradion johtajaksi vuoden 1975 alussa ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Lauri Impiö. SDP:n kansanedustaja Esko Niskanen siirtyi Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajaksi toukokuun alussa 1975 ja hänen tilalleen tuli Pertti Paasio. Kokoomuksen kansanedustaja Erkki Huurtamo siirtyi Kymen läänin maaherraksi heinäkuun alussa 1975 ja hänen tilalleen tuli Saara Mikkola, joka ei kuitenkaan käytännössä enää ehtinyt osallistua eduskuntatyöhön.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Uuden eduskunnan järjestäytyessä koettiin suuri yllätys, kun porvarienemmistöisen eduskunnan kaikkiin erikoisvaliokuntiin muodostui sosialistienemmistö. Eduskunnan järjestäytyessä kansanedustajat valitsivat keskuudestaan suuren valiokunnan jäsenet ja valitsijamiehet, jotka puolestaan suorittivat erikoisvaliokuntien jäsenten vaalin. Eduskunnan voimasuhteiden mukaisesti molempiin tuli ei-sosialistinen enemmistö 24–21. Erikoisvaliokuntien jäsenten vaalin jälkeen todettiin, että kaikkiin valiokuntiin olikin tullut vasemmistoenemmistö. Osoittautui, että kaksi ei-sosialistista valitsijamiestä oli äänestänyt vasemmiston listaa. Koska vaali toimitettiin suljetuin lipuin, ei pystytty selvittämään, ketkä olivat näin menetelleet. Epäilykset kohdistivat kahteen SMP:n edustajaan, mutta puolueen taholta syytökset kiistettiin jyrkästi.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Eduskunnassa oltiin kuitenkin yksimielisiä tilanteen kestämättömyydestä, koska ei voitu ajatellakaan kunnollista lainsäädäntötyötä, jos lakien valmistelu olisi tehty vasemmistoenemmistöisissä valiokunnissa ja loppusilaus porvarienemmistöisessä eduskunnassa. Tämän vuoksi sovittiin, että valiokuntiin valitut "ylimääräiset" vasemmiston kansanedustajat pyytäisivät vapautusta. Näin tapahtuikin, ja täydennysvaalilla korjattiin syntyneet voimasuhdevirheet.


title: Eduskuntavaalit 1972

text: Tuloksia verrataan vuoden 1970 eduskuntavaaleihin.


title: Jarmo Saari

text: Jarmo Ilari Saari (s. 14. maaliskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen kitaristi, säveltäjä ja tuottaja. Hän on muun muassa soittanut XL-, ZetaBoo- ja Anna-Mari Kähärän orkesteri -yhtyeissä sekä julkaissut kolme soololevyä Solu-projektinsa tiimoilta. Saarelle myönnettiin Suomi-palkinto vuonna 2012 taiteellisesta toiminnasta.


title: Jarmo Saari

text: Saari vietti nuoruutensa Tapiolassa, Espoossa. Lapsena hän lauloi Tapiolan kuorossa sekä soitti selloa ja pasuunaa. Ensimmäisen kitaransa hän sai kymmenvuotiaana. Vuonna 1990 hän pääsi opiskelemaan Oulunkylän Pop & Jazz -konservatorioon ja päätti pasuunan lisäksi keskittyä yhä enemmän kitaransoittoon. Vuonna 1992 hän siirtyi Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolle, jossa hän opiskeli säveltämistä ja kitaraa.1999 jazzsävellyksen maisteriksi valmistuneen Saaren opettajina toimivat mm. Olli Kortekangas, Anders Jormin ja Raoul Björkenheim.


title: Jarmo Saari

text: Suorittaessaan asepalvelustaan vuonna 1991 soittokunnassa Saari tapasi vibrafonisti Arttu Takalon. Myöhemmin samana vuonna Saari ja Takalo perustivat yhdessä kahden muun Sibelius-Akatemian opiskelijan, basisti Tuure Kosken sekä rumpali Tomi Salesvuon kanssa yhtyeen nimeltä XL. Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä "Xlentin" vuonna 1995. Sävellyksistä vastasivat Saari ja Takalo, ja musiikissaan yhtye yhdisteli vaikutteita orkesteri- ja elokuvamusiikista, jazzista, rockista, elektronisesta musiikista ja kansanmusiikista; itse yhtye käytti kuitenkin termiä "fantasiamusiikki". Yhtyeeseen liittyi vielä DJ Bunuel eli Måns Strömberg. Michael Brecker vieraili yhtyeen Jukola-albumilla (1998). Mm. Pekka Pohjola, Kie von Hertzen, Pekka Kuusisto ja Marzi Nyman vierailivat soittajina yhtyeen keikoilla.2000-luvun keikoilla yhtyettä lämmitteli usein salaperäinen Avanto, jossa samaiset muusikot improvisoivat valepuvuissa. XL julkaisi viisi studioalbumia sekä yhden livealbumin, ja vuonna 2004 yhtye päätettiin lopettaa.


title: Jarmo Saari

text: Vuonna 1991 tai 1992 Saari tapasi basisti Pekka Lehden. He alkoivat soitella duona ja saivat mukaan yhtyeeseensä rumpali Marko Timosen sekä myöhemmin Anna-Mari Kähärän, jolloin syntyi ZetaBoo, maailmanmusiikkia jazziin yhdistelevä kvartetti. Yhtyeen esikoislevy "ZetaBoo" julkaistiin vuonna 1997. Zetaboo on julkaissut kolme albumia, ja Saari on säveltänyt paljon kappaleita yhtyeelle. Tukholmassa asunut yhdysvaltalainen, vuonna 2009 kuollut David Wilczewski oli lyömäsoittaja Mongo Aaltosen lisäksi yhtyeen säännöllinen erikoisvieras.


title: Jarmo Saari

text: Vuonna 1998 nimellä Johnny Island Saari perusti yhdessä DJ-rumpali Teppo Mäkysen kanssa Reuna-yhtyeen. Myöhemmin duoon liittyi ääni-insinööri Teemu Korpipää. Reuna on julkaissut albumin "Smelly" vuonna 2003. Yhtyeen musiikki on kokeilevaa elektronista musiikkia jazz- ja dub-vaikuttein. Yhtye pyrki myös tekemään musiikistaan rosoista ja viimeistelemätöntä vastapainona uuden jazzin hienostuneelle tyylille.


title: Jarmo Saari

text: 26. marraskuuta 2001 Saaren projekti Jarmo Saari Filmtet julkaisi albumin "Filmtet – A tribute to Finnish cinema". Albumi koostui Saaren uudelleen sovittamista suomalaisen elokuvamusiikin klassikoista 1950-luvulta nykyaikaan, kuten "Akselin ja Elinan häävalssi", "Sinua, sinua rakastan" sekä elokuvien Talvisota ja Rukajärven tie teemoista. Albumilla soittaneeseen septettiin kuuluivat Saaren lisäksi muun muassa Pepa Päivinen ja Seppo Kantonen. Levy oli jazzpainotteinen, ja alun perin sen pitikin ilmestyä Blue Note -levymerkillä. Levy julkaisi kuitenkin lopulta EMI Finland.


title: Jarmo Saari

text: 2006 Saari ryhtyi esittämään säveltämiään omia ja suomalaisten runoilijoiden tekstejä. Trubamolli-duon toinen jäsen on Suomen Kansallisoopperan harpisti Laura Hynninen.


title: Jarmo Saari

text: Vuonna 2000 Saari esiintyi vihdoin ensimmäisen kerran sooloartistina. Hän julkaisi ensimmäisen soololevynsä kuitenkin vasta vuonna 2004 neljän vuoden valmistelun jälkeen. Projekti ja esikoisalbumi olivat nimeltään "Solu". Levyn ainoa instrumentti on Saaren sähkökitara, jonka ääniä hän oli muokannut efektilaitteilla ja tietokoneella. Levyllä sijaa saavat myös tavallisesti virheääninä pidetyt särähdykset ja naksahdukset. Saari sanookin, että hänelle "rosoisuus on kaunista". Albumi poiki Saarelle keikkoja ympäri Pohjoismaita ja Eurooppaa. Keikoilla Saari esiintyy instrumentteinaan muun muassa kitara, theremin, vokooderi, erilaisia harppuja ja sampleri sekä apunaan äänimies ja valotaiteilija.


title: Jarmo Saari

text: 22. maaliskuuta 2007 Saari julkaisi toisen Solu-albuminsa "The Making of LOVE". Toukokuun lopussa Saaren Solu esiintyi kahdesti Tokiossa, Japanissa. Kolmas Solu-albumi "Next of Kin" julkaistiin 20. elokuuta 2008. Se sisältää Tero Saarinen Companyn samannimiseen tanssiteokseen sävellettyä musiikkia. Levyllä Saari soittaa kitaran lisäksi useita muita soittimia, kuten lasiharppua ja viola da gambaa, ja käyttää sampleja muun muassa luonnon, kodinkoneiden ja lelujen äänistä.


title: Jarmo Saari

text: Saari perusti vuonna 2012 kolmen rumpalin ja itsensä muodostaman superkokoonpanon, jonka esikoislevy ilmestyi keväällä 2014. Sami Kuoppamäki, Olavi Louhivuori ja Abdissa "Mamba" Assefa ovat maamme arvostetuimpia, monipuolisimpia ja työllistetyimpiä lyömäsoittajia. Jarmo Saari Republic-keikoilla ovat lavalla vierailleet myös solistit Sam Huber ja Tommy Lindgren. Levyllä esiintyvät myös Johanna Iivanainen, Rolling Stones -yhtyeen saksofonisti Tim Ries sekä mm. Jarmo Saaren lapset. Debyyttialbumi sai Emma-ehdokkuuden 2015 tammikuussa.


title: Jarmo Saari

text: Muita yhtyeitä ja artisteja, joiden kanssa Saari on tehnyt yhteistyötä, ovat muun muassa Don Huonot, jonka kiertuekitaristina hän soitti vuosina 1998–2003, sekä soolouralle yhtyeestä siirtynyt Kalle Ahola, Tuomari Nurmio, Anna-Mari Kähärän orkesteri, Perko-Pyysalo Poppoo, Jukka Perko Avara, Emma Salokoski, Fat Beat Sound System, The JP's, Susanna Haavisto, Esko Salminen, Pekka Lehti, Pepe Deluxe, Rajaton, Meta4 sekä Olympia-orkesteri.


title: Jarmo Saari

text: Saari on säveltänyt musiikkia myös big bandeille: Vuonna 2000 äänitettiin Espoo Big Bandin tilaama teos "Neandertal Grooves", jonka solistina toimi lyömäsoittaja Trilok Gurtu. Teos esitettiin vuonna 2002 Espoon April Jazz -festivaaleilla. UMO Jazz Orchestralle hän on säveltänyt teoksen "Jukola" sekä sovittanut Miles Davisin kappaleet "Fast track / Come get it" yhtyeen albumille "Electrifying Miles". Lisäksi Saari on säveltänyt kamari-, orkesteri- sekä kuoromusiikkia esimerkiksi kokoonpanoille Meta4, Tapiolan Kuoro, Dominante ja Rajaton sekä tehnyt musiikkia Simo Halisen, Mika Kaurismäen ja Saara Saarelan elokuviin sekä Hanna Maylettin elokuvaan Kiltit tytöt.


title: Jarmo Saari

text: Saari sai Suomi-palkinnon 2012 taiteellisesta toiminnasta.


title: Vjatšeslav Vedenin

text: Vjatšeslav Petrovitš Vedenin (, s. 1. lokakuuta 1941) on entinen neuvostoliittolainen hiihtäjä.


title: Vjatšeslav Vedenin

text: 1968 talviolympialaisissa Ranskan Grenoblessa Vedenin hiihti hopealle 50 kilometrillä. 1970 MM-kisoissa Tšekkoslovakian Tatrassa hän voitti maailmanmestaruuden 30 kilometrillä ja Neuvostoliiton viestijoukkueessa, ja hopeaa 50 kilometrillä. 1972 talviolympialaisissa Sapporossa Vedenin voitti jälleen 30 kilometrillä ja viestissä kultaa, ja pronssia 50 kilometrillä. Kolmenkympin voittonsa myötä Vedeninistä tuli ensimmäinen neuvostoliittolainen olympiavoittaja miesten hiihdon yksilömatkoilla.


title: Jaan Tõnisson

text: Jaan Tõnisson (22. joulukuuta 1868 Viljandi, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1941?) oli virolainen liberaalipoliitikko ja valtiomies. Hän toimi kahdesti Viron pääministerinä vuosina 1919–1920 sekä "riigivanemina" 1927–1928 ja 1933. Vuosina 1931–1932 hän oli ulkoministerinä.


title: Jaan Tõnisson

text: Tõnissonin poliittinen ura alkoi jo 1890-luvulla, ja hän oli Viron itsenäistymisessä keskeisiä johtohahmoja ja toisen merkittävän henkilön Konstantin Pätsin rinnalla maailmansotien välisen ajan vaikuttajia. Hän oli Tarton liberaalin yliopistokaupungin kasvatti ja hänestä tuli lopulta Pätsin vastaisen opposition keulahahmo. Suomen historian merkkihahmoja pohdittaessa Tõnissonia on usein verrattu K. J. Ståhlbergiin.


title: Jaan Tõnisson

text: Tõnissonin kuolinaika ja -paikka ovat yhä epäselviä, mutta hänet todennäköisesti teloitettiin heinäkuussa 1941, vaikkakin erityisesti heti sodan päättymisen jälkeisinä vuosikymmeninä hänen vaiheistaan esitettiin vaihtelevia oletuksia.


title: Jaan Tõnisson

text: Tõnissonin perhe muutti Ruotsiin 1943, jolloin Tõnissonin kohtalosta ei vielä ollut tietoa. Hänen pojastaan Heldur Tõnissonista tuli liiketoimiensa ansiosta maailman rikkain virolainen. Toinen poika, isänsä silmäterä Ilmar Tõnisson, kuoli 10. lokakuuta 1939, kun hänen vaimonsa Amanda ampui hänet oletettavasti mustasukkaisuudesta.


title: Kinkku

text: Kinkku on sian reisi-, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa. Kinkku on siis luullinen tai luuton (luu on poistettu) ja kokolihaa (ei siis jauhettua tai paloiteltua muotoon puristettua lihavalmistetta, joita myös kutsutaan harhaanjohtavasti kinkuiksi), joka saadaan porsaan tai sian pakarasta ja reidestä. Useimmiten kinkku suolataan ennen kypsentämistä. Suolaustapoja on monia: kuivasuolauksessa suolaa hierotaan kinkun pintaan, ruiskusuolauksessa ruiskutetaan suolaliuosta kinkun sisään, peittosuolauksessa kinkkua liotetaan suolavedessä. Tyypillisiä suomalaisia täyslihakinkkuvalmisteita ovat joulukinkku, saunapalvikinkku ja keittokinkku.


title: Kinkku

text: Erilaisia kinkun käsittelytapoja:


title: Ants Piip

text: Ants Piip (28. helmikuuta 1884 Tuhalaane (Viljandin maakunta) – 1. lokakuuta 1942 Permin alue, Neuvostoliitto) oli virolainen poliitikko. Hän oli lokakuusta 1920 alkaen pääministeri ja saman vuoden joulukuusta uuden perustuslain mukainen "riigivanem" aina seuraavan vuoden tammikuuhun.


title: Ants Piip

text: Piip oli koulutukseltaan opettaja ja opiskeli Viron lisäksi Pietarin yliopistossa. Vuodesta 1919 hän toimi kansainvälisen oikeuden professorina Tarton yliopistossa. Hän ehti myös toimia lehtimiehenä, ja oli 1906–1907 kuressarelaisen lehden toimittaja, 1923 Vaba maa -lehden päätoimittaja. Hän toimi diplomaattina ja oli maansa edustajana Pietarissa ja Lontoossa, ja osallistui Pariisin ja Tarton rauhaneuvotteluihin. Pääministerinä Piip oli 25. lokakuuta 1920 – 25. tammikuuta 1921. Myöhemmin hän toimi useasti Viron ulkoministerinä.


title: Ants Piip

text: NKVD vangitsi Piipin kesäkuussa 1941. Hän kuoli vankeudessa.


title: Pierre Laval

text: Pierre Laval (28. kesäkuuta 1883 – 15. lokakuuta 1945) oli kolmesti Ranskan pääministeri, viimeisen kerran Vichyn hallituksen aikana. Hänet tuomittiin tästä syystä maanpetturuudesta ja teloitettiin sodan jälkeen.


title: Pierre Laval

text: Laval oli syntyisin Châteldonista Puy-de-Dômen departementista Auvergnen alueelta. Hän valmistui lakimieheksi 1907 ja työskenteli Pariisissa. Hänet valittiin sosialistien (SFIO) edustajana edustajainkamariin 1914. Laval ei palvellut ensimmäisessä maailmansodassa. Sodan jälkeen hänen politiikkansa muuttui oikeistolaisemmaksi. Häntä ei valittu edustajainkamariin uudelleen sodan jälkeen, ja hän erosi sosialistipuolueesta. Hänestä tuli Aubervilliersin pormestari 1924, ja hänet valittiin senaattiin 1927.


title: Pierre Laval

text: Laval oli useissa hallituksissa 1930-luvulla. Hän toimi pääministerinä André Tardieun jälkeen 27. tammikuuta 1931 – 6. helmikuuta 1932 ja uudelleen 7. kesäkuuta 1935 – 24. tammikuuta 1936.


title: Pierre Laval

text: Toisena pääministerikautenaan hän neuvotteli Britannian ulkoministerin Samuel Hoaren kanssa Abessinian kriisiin ratkaisua, jossa suuri osa hedelmällisestä Pohjois-Abessiniasta oli tarkoitus luovuttaa Italian siirtomaaksi. Kassakaappisopimus paljastui joulukuussa 1935. Sitä pidettiin myönnytyksenä Benito Mussolinille, ja Laval ja Hoare joutuivat eroamaan.


title: Pierre Laval

text: Laval palasi liiketoimiensa pariin ja loi mittavan mediaimperiumin lehdillään ja radiokanavillaan. Vuosien 1936–1938 vasemmistolainen kansanrintamahallitus oli hänen lehtiensä hyökkäysten kohteena. Kun Saksa valloitti Ranskan keväällä 1940, Lavalin media kampanjoi vanhaa hallitusta vastaan ja tuki marsalkka Pétainia. 12. heinäkuuta 1940 Lavalista tuli Pétainin hallituksen varapäämies.


title: Pierre Laval

text: Laval oli innokkaan natsimyönteinen, hänen vaatimuksensa Ranskan ja Saksan sotilasliitosta johtivat hänen erottamiseensa ja pidätykseensä 13. joulukuuta 1940. Saksan Ranskan-lähettiläs Otto Abetz järjesti kuitenkin hänet vapaaksi ja saksalaisten hallussa olevaan Pariisiin. Laval haavoittui murhayrityksessä 27. elokuuta 1941 Légion des Volontaires Français'in tarkastuksessa mutta toipui ja kutsuttiin uudelleen Vichyn hallitukseen 18. huhtikuuta 1942. Hänestä tuli Hitlerin vaatimuksesta pääministeri ja Vichyn kakkosmies amiraali François Darlanin sijaan, mikä heikensi hallituksen päämiehen Pétainin vallan nimelliseksi keulakuvaksi. Lavalia on pidetty syyllisenä juutalaisvastaisten toimien voimistumiseen ja päätökseen lähettää ranskalaisia työskentelemään Saksan hyväksi. Myös Vichyn salaisen poliisin Milicen luominen tammikuussa 1943 on luettu Lavalin ansioksi.


title: Pierre Laval

text: Liittoutuneiden noustua maihin Ranskaan hallitus siirtyi Vichystä Belfortiin ja myöhemmin Saksan Sigmaringeniin elokuussa 1944. Toukokuussa 1945 Laval pakeni aluksi Espanjaan mutta karkotettiin, ja hän joutui kiinni Itävallassa, mistä hänet luovutettiin Ranskaan 30. heinäkuuta 1945. Laval tuomittiin kuolemaan maanpetturuudesta ja valtion turvallisuuden vaarantamisesta. Laval yritti itsemurhaa syanidilla, mutta teloitusryhmä ampui hänet puolitajuttomana Fresnesin vankilassa lähellä Pariisia.


title: Otto Strandman

text: Otto August Strandman (30. marraskuuta 1875 Vandu küla – 5. maaliskuuta 1941 Kadrina) oli virolainen poliitikko. Hän oli Viron ensimmäinen varsinainen pääministeri vuonna 1919 ja vuosina 1929–1931 riigivanem.


title: Otto Strandman

text: Strandman oli Viron maapäivien eli Maanõukogun puhemies 1917–1918. Vuonna 1918 saksalaismiehittäjät pidättivät hänet. Viron itsenäistyttyä hän oli vuoden verran maansa pää- ja sotaministeri, sen jälkeen kahteen kertaan ulkoministeri ja maansa lähettiläs Ranskassa, Belgiassa, Puolassa, Tšekkoslovakiassa, Romaniassa ja Vatikaanissa.


title: Otto Strandman

text: Strandman ampui itsensä 1941, kun neuvostoliittolainen NKVD tuli pidättämään häntä.


title: Tikehau

text: Tikehau on atolli Pallisersaarilla Ranskan Polynesiassa. Atollin asukasluku oli 560 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Tahitin matkailuviranomaisten mukaan Tikehau on "vaaleanpunaisen hiekan ja mustien helmien saari". Se on kenties tuntemattomin saari Ranskan Polynesiassa. Tikehaussa on vähän maapinta-alaa, ja näin ollen sinne on vaikea muodostua matkailunähtävyyksiä ja -keskuksia. Atollilla on lentoasema lähellä Tuheraheran kylää.


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: King Kong on Merian C. Cooperin ja Ernest B. Schoedsackin tuottama ja ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1933. Se kertoo jättiläisgorilla King Kongista, joka vangitaan kadonneella, esihistoriallisella saarella ja tuodaan vasten tahtoaan sivistyksen pariin. Elokuva oli aikanaan maailmanmenestys ja pelasti tuotantoyhtiö RKO:n vararikolta. Elokuva sai jo samana vuonna jatko-osan "King Kongin poika".


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: Vaikka "King Kong" on hirviöelokuva, se noudattaa perinteistä Hollywoodin seikkailuelokuvan kaavaa: tutkimusmatkailijat löytävät kartoittamattoman alueen, he kohtaavat ongelmia outoa jumalaa palvovien alkuasukkaiden kanssa, neito joutuu hätään ja sankari pelastaa lopulta neidon.


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: Kuuluisan brittiläisen kirjailijan Edgar Wallacen oli tarkoitus olla mukana kirjoittamassa elokuvan käsikirjoitusta. Hän kuitenkin sairastui ja kuoli ehtimättä kirjoittaa sanaakaan. Elokuvan käsikirjoitus julkaistiin romaanimuodossa ennen elokuvan julkaisua jo vuonna 1932. Romaanin kirjoittajiksi ilmoitettiin Edgar Wallace ja Merian C. Cooper, vaikka sen todellisuudessa kirjoittikin Delos W. Lovelace. Wallacen osuus tarinan kehittelyssä oli kaikista vähäisin, mutta kirjaa myytiin hänen nimellään.


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: "King Kongin" menestyksen siivittämänä RKO tilasi Cooperilta ja Schoedsackilta heti jatko-osan "King Kongin poika", joka valmistui jo samana vuonna.


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: John Guillerminin ohjaama ensimmäinen uudelleenfilmatisointi "King Kong" (1976) siirsi tapahtumat 1970-luvulle ja sijoitti loppukohtauksen Empire State Buildingin sijasta vastavalmistuneeseen World Trade Centeriin.


title: King Kong (vuoden 1933 elokuva)

text: Peter Jacksonin ohjaama toinen uudelleenfilmatisointi "King Kong" (2005) on sijoitettu 1930-luvulle ja on uskollisempi alkuperäiselle elokuvalle. Animaatiota ja mekaanisia nukkeja käyttäneistä edeltäjistään poiketen Jackson loi Kongin ja muut elokuvan hirviöt digitaalitekniikalla.