title: I kaupunginosa (Turku)

text: 1900-luvulla I kaupunginosassa Kerttulin alueella ja viereisellä Kupittaalla oli paljon teollisuutta, muun muassa Turun Uusi Panimo, Vilénin tehdas, Suomen Vehnämylly, Vuota- ja nahkakomppania, Auran kenkätehdas, Auran Kultaseppä, Tunturin polkupyörätehdas, Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja sen einestehdas sekä monia tekstiilialan tehtaita kuten Silo, Röngän vaatetehdas ja Turun Liivi. Rautatien takana Itäharjulla oli Kupittaan Savi, Yliopistonmäen ja Aurajoen välissä Asan radio- ja tv-tehdas. Yhtenä viimeisistä teollisuuslaitoksista alueella pysyi entisen LSO:n eli sittemmin HKScanin makkaratehdas, joka purettiin kerrostalojen tieltä 2010-luvulla.


title: II kaupunginosa (Turku)

text: II kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Kaskenkadun välissä. Kaupunginosa muodostaa osan Turun historiallista keskustaa, ja siellä sijaitsee monia historiallisia ja kulttuurinähtävyyksiä, kuten Luostarinmäen käsityöläismuseo, Aboa Vetus & Ars Nova -museot sekä Vanha Suurtori. Myös Vartiovuorenmäen puistoalue on II kaupunginosassa.


title: II kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosan väkiluku on 3 093 (2014) ja vuotuinen väestönkasvu −1,06 %. Kaupunginosan väestöstä 5,89 % on alle 15-vuotiaita ja 24,12 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 82,63 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 15,66 % ja muita kieliä 1,71 %. II kaupunginosassa on enemmän suomenruotsalaisia kuin missään muussa Turun kaupunginosassa, ja siellä sijaitsee myös kaupungin ainoa ruotsinkielinen lukio: Katedralskolan i Åbo.


title: III kaupunginosa (Turku)

text: III kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella Kaskenkadun ja Martinkadun välissä ja rajautuu etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosasta suurimman osan vie urheilupuisto, jossa sijaitsee muun muassa Paavo Nurmi -stadion. Myös Turun kaupunginteatteri, Wäinö Aaltosen museo, Valtion virastotalo, Heideken ja Biologinen museo ovat III kaupunginosassa.


title: III kaupunginosa (Turku)

text: Puistoja lukuun ottamatta kaupunginosa on suhteellisen tiheään asuttu: sen väkiluku on 3 094 (2007) ja vuotuinen väestönkasvu −2,58 %. 5,00 % kaupunginosan väestöstä on alle 15-vuotiaita, ja 28,58 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 87,18 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 11,17 % ja muita kieliä 1,64 %.


title: Galilein kuut

text:
Galilein kuut ovat Jupiterin neljä suurinta kuuta. Ne näkyvät valopisteinä jo teatterikiikarilla ja kiertävät lähellä Jupiteria.
Galilein kuita ovat tuliperäinen Io, jäinen railojen täyttämä Europa, tummempia ja vaaleampia alueita sisältävä tumma Ganymedes ja kraatterinen Kallisto. Kuut löysi Galileo Galilei 1610.
Sisemmissä kuissa on enemmän kiveä kuin ulommissa ja ne ovat ulkoplaneettojen kuiksi tiheitä.


title: Galilein kuut

text: Galileo Galilei löysi kaukoputkellaan 7. tammikuuta 1610 Jupiterin neljä suurinta kuuta. Galileo havaitsi kuiden liikkeen usean päivän aikana ja ymmärsi niiden kiertävän Jupiterin ympäri. Tämä löytö tuki Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskistä maailmankuvaa ja osoitti, ettei kaikki pyöri maapallon ympärillä.


title: Galilein kuut

text: Galileo kutsui aluksi löytöään nimellä "Cosmica Sidera", silloisen Toscanan herttuan "Cosimo II de' Medicin" kunniaksi. Herttuan ehdotuksesta hän alkoi käyttää nimeä "Medicea Sidera" ("Medici-tähdet"), herttuan ja hänen kolmen veljensä mukaan. Löytö julkaistiin "Sidereus Nuncius"-lehdessä maaliskuussa 1610, kaksi kuukautta havainnon jälkeen. Omissa muistiinpanoissaan Galileo käytti kuista järjestyslukuja I, II, III ja IV, Jupiterista poispäin laskien. Vuonna 1614 saksalainen Simon Marius julkaisi tutkimuksensa "Mundus Jovialis", jossa hän väitti löytäneensä kuut jo Galileoa ennen ja käytti niistä nimiä "Io", "Europa", "Ganymedes" ja "Kallisto". Galileon mukaan tämä oli plagiointia, mutta Mariuksen ehdottamat nimet jäivät kuitenkin käyttöön.


title: Galilein kuut

text: Myöhemmin on väitetty että kiinalainen astronomi Gan De olisi löytänyt kuut jo vuonna 362 eaa., lähes kaksi vuosituhatta Galileoa aikaisemmin. Galilein kuut ovat saattaneet olla tunnettuja myös muinaiskansoille: babylonialaisella jumalalla Mardukinilla, joka oli myös nimitys Jupiterille, sanottiin olevan neljä koiraa. Egyptiläisellä taivaanjumalalla Hathorilla, jonka nimeä käytettiin myös Jupiterista, oli niin ikään neljä poikaa. Galilein kuut olisivat tavallisen näon omaavalle ihmiselle helposti havaittavissa, elleivät ne peittyisi Jupiterin kirkkauteen. On teoriassa mahdollista, että harjaantunut tutkija pystyisi näkemään kuut paljaalla silmällä, mutta on arvailujen varassa, pystyivätkö muinaiskansat siihen. Maasta käsin kaukoputkilla 1800-luvun loppuun mennessä tehdyillä havainnoilla nähtiin kuista muun muassa niiden värit: oranssinpunainen, kirkkaan valkoinen, sinertävä ja himmeänvalkoinen.


title: Galilein kuut

text: Jupiterin sisin, oranssi kuu Io on tuliperäinen siksi, että Jupiterin vetovoima purskuttaa ja kuumentaa Ion vaippaa. Keltaoranssi väri johtuu rikkiyhdisteistä. Toisin kuin muissa Jupiterin kuissa, Iossa ei ole jäätä. Osa tulivuoren purkausaineesta karkaa Ion vetovoimakentästä, ja sitä arvellaan satavan pienen kuun Amalthean pinnalle. Ion liikkeet Jupiterin magneettikentässä muuttelevat planeetan lähettämää radiosäteilyä.


title: Galilein kuut

text: Europa on valko-vaaleanruskea, melko tasainen, railojen peittämä jäinen pallo. Noin 10–15 km paksun jään alla on noin sadan kilometrin syvyinen meri ja rautasilikaattiydin. Jupiterin vetovoima on vaikuttanut voimakkaasti tähänkin kuuhun. On arveltu, että Europan jäänalaisessa meressä voisi olla elämää.


title: Galilein kuut

text: Ganymedes on tummempien ja vaaleampien alueiden peittämä. Suuri pyöreä tumma alue tuo mieleen kuun meret. Tummemmat alueet lienevät tämän kuun pinnalta tullutta sulaa ainetta. Ganymedeksella näkyy kraattereita, mikä viittaa kuun pinnan uusiutuneen hitaammin kuin Ion ja Europan. Kuulla on magneettikenttä ja ohut happikaasukehä.


title: Galilein kuut

text: Kalliston pinta on täynnä kraattereita. Se on geologisesti vanha, pinta ei ole uusiutunut kraatteroitumisen jälkeen. Kuussa on Valhalla-niminen sisäkkäisten renkaiden muodostama asteroidin iskukohta.


title: Galilein kuut

text: Galilein kuut Jupiterista poispäin laskien ovat:


title: Galilein kuut

text: Jupiterin magneettikenttä ulottuu Jupiterin sisimpiin kuihin voimakkaana. Tämä aiheuttaa kuiden pinnalle säteilyä, joka on tappavan voimakasta Ion ja Europan pinnalla.


title: Galilein kuut

text: Galilein kuut ovat keskenään rataresonanssissa. Tunnetuin resonanssi on Ion, Europan ja Ganymedeen kiertoaikojen tasainen suhdeluku 1:2:4 eli kulmataajuuksian suhdeluku 1:1/2:1/4.


title: Galilein kuut

text: Eräs matemaattinen tapa ilmaista Ion ja Europan kiertoaikojen suhde on


title: Galilein kuut

text: jossa n on kulmataajuus, kiertoajan käänteisluku, eli 1/kiertoaika.


title: Galilein kuut

text: Mutta yhtälössä on tarkkaan ottaen mukana myös Ion Jupiteria lähimmän pisteen, perijoven kiertyminen.


title: Galilein kuut

text: formula_3 eli omega-io on Ion Jupiteria lähimmän pisteen kiertymisen kulmataajuus.


title: Galilein kuut

text: Myös kuiden keskinäisten asemien, longitudien välillä on tunnettu suhde


title: Galilein kuut

text: jossa formula_7 on longitudi, kuun asema Jupiter-Aurinko-linjaan nähden.


title: Galilein kuut

text:
Jupiterin sisimpien kuiden uskotaan syntyneen samalla tavoin kuin Aurinkokunta, mutta keskustähden paikalla oli Jupiter, joka synnyinaikanaan hehkui kuumana, kun siihen virtasi kaasua alkuaurinkosumusta kaasukiekon kautta. Tässä kaasukassa oli metalli-pöly-jäähitusia, joista kuut tiivistyivät, kun nämä hituset törmäilemällä toisiinsa kasvoivat ajan mukana yhä isommiksi. Jupiteriin putoavan kaasun kitka lämmitti planeetan punahehkuiseksi. Jupiterin väitetään olleen kymmenen kertaa nykyistä suurempi ja kutistuneen nykyiselleen noin kymmenessä miljoonassa vuodessa. Alussa Jupiterin säteilyvoima oli jopa 0,01 Aurinkoa, ja miljoonan vuoden kuluttua noin miljoonasosa Auringon säteilystä. Jupiterin kuiden tiheysjakaumassa sisin kuu Io on tihein, Europa hieman harvempi ja Ganymedes ja Kallisto vielä harvempia. Tämän mukaan Io tai Europa vastaa kappaleiden tiheyttä asteroidivyöhykkeellä. Erään teorian mukaan tiheysjakauma selittyy sillä, että kuiden syntyaikoina Jupiter loisti kuin pieni tähti, ja sulatti Ion jäät, mutta jätti paljon jäätä ulompiin kuihin.
Toisen näkemyksen mukaan Jupiterin kuita kuumensivat asteroiditörmäykset, joita tapahtui Jupiterin lähellä olevassa Iossa enemmän kuin muissa Jupiterin kuissa. Näiden törmäysten takia Ganymedeksen kivet ja jäät lajittuivat eri kerroksiin, koska Ganymedes kuumeni kyllin, mutta Callisto ei lajittunut. .
Ion jäättömyyteen voi osaltaan vaikuttaa kuun oleminen Jupiterin lähellä, josta aiheutuu suuri vuorovesivoimien kuumentava vaikutus. Tähän kuvaan ei sovi Ion radan sisäpuolella oleva Amalthea, joka on tiheytensä puolesta harvaa jäätä, jonka tiheys on 0,84 g/cm³. Vuorovesivoimat eivät Amalthean kaltaiseen pieneen kappaleeseen vaikuta niin voimakkaina kuin suuriin Jupiterin kuihin.
Nykyään Jupiterin kuiden arvellaan muodostuneen melko myöhään harventuneessa alkuaurinkosumussa, joka tuotti Jupiterin ympärille melko hitaasti kasautuvan, melko viileän kaasukiekon.


title: Galilein kuut

text: Jupiterin kuiden radoilla on kiertoaikaresonansseja niin kuin Aurinkokunnassa, ja siis samantyyppinen etäisyysjakauma kuin Aurinkokunnassa.


title: V kaupunginosa (Turku)

text: V kaupunginosa (myös Itäranta, ) on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Aurajoen "itäisellä rannalla" eli eteläpuolella. Naapurikaupunginosia ovat IV kaupunginosa (Martti) pohjoisessa, Vähäheikkilä etelässä ja Korppolaismäki lännessä. Kaupunginosa on rakennettu pääasiassa vanhalle telakka-alueelle, ja uudet kadut on nimetty merellisen teeman mukaan. Muun muassa Vilkkilänmäelle rakennettujen kerrostalojen jokinäköalahuoneistot ovat Turun kalleimpia asuntoja, mutta toisaalta Laivurinrannan (tunnetaan myös nimellä Kaasukellonmäki) aluetta on moitittu liian ahtaasti rakennetuksi.


title: V kaupunginosa (Turku)

text: Vanhaa rakennuskantaa edustaa Manillan vanha keltainen teollisuusrakennus, joka nykyisin toimii kulttuurin keskuksena. Aurajoen ylittävä jokilautta Föri kulkee Itärannan ja VIII kaupunginosan välillä.


title: V kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosan väkiluku on 3 656 (2007) ja vuotuinen väestönkasvu 0,88 %. Kaupunginosan väestöstä 13,41 % on alle 15-vuotiaita, ja 10,31 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,02 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 5,17 %, ja muita kieliä 4,81 %.


title: Amaya

text: Amaya on World Wide Web Consortiumin ja INRIA:n kehittämä avoimen lähdekoodin verkkoselain ja sivueditori. Amaya on Vincent Quintin ja Irène Vattonin 1980-luvulla kehittämän Grif WYSIWYG SGML -editorin suora jälkeläinen.


title: Amaya

text: Amaya suunniteltiin alun perin HTML- ja CSS-editoriksi, mutta siihen liitettiin myöhemmin XML:n hallintaan liittyviä ominaisuuksia. Amaya näyttää avoimen lisenssin kuvaformaatteja kuten PNG ja SVG. Amayaa käytetään yleisimmin uusien WWW-tekniikoiden testaamiseen. Amayan CSS-tuki on heikko, vaikka selain on W3C:n kehittämä.


title: Amaya

text: Amaya on saatavilla seuraaville käyttöjärjestelmille: Unix, Linux, Windows ja Mac OS. Selaimen viimeisin versio on 18. tammikuu 2012 julkaistu 11.4.4.


title: VI kaupunginosa (Turku)

text: VI kaupunginosa on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista pohjoisin. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Aurakadusta itään. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VII kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsevat muun muassa Kauppatori, Turun linja-autoasema ja Turun pääkirjasto. Valtatie 1 alkaa VI kaupunginosasta.


title: VI kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosa on kaupungin kuudenneksi suurin: sen väkiluku on 6 284 (2007). 5,11 % kaupunginosan väestöstä on alle 15-vuotiaita ja 22,64 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 87,2 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 10,0 % ja muita kieliä 2,8 %.


title: VII kaupunginosa (Turku)

text: VII kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Aurakadun ja Puistokadun välissä. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VI kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsee muun muassa Turun kaupungintalo.


title: VII kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosa on kaupungin kolmanneksi suurin: sen väkiluku on 8 877 (2007). Kaupunginosan väestöstä 5,06 % on alle 15-vuotiaita ja 22,53 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 89,04 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 8,66 % ja muita kieliä 2,30 %.


title: Crazy Cavan & the Rhythm Rockers

text: Crazy Cavan and the Rhythm Rockers on eteläwalesilainen yhtye, joka muistetaan Suomessa parhaiten 1970–1980-luvun vaihteessa vallinneesta rockabilly-buumista. Suosionsa huipulla yhtye oli vuonna 1980, ja seuraavana vuonna se sai ensimmäisen kultalevynsä Suomesta. Yhtyeen tunnetuimpia esittämiä kappaleita ovat muun muassa "Rockabilly Rules Ok", "My Little Sister Gotta Motorbike", "Mister Cool", "Ol´Black Joe" sekä "Bonnie".


title: Crazy Cavan & the Rhythm Rockers

text: Crazy Cavanin suosio perustui suusta suuhun kesällä 1979 Etelä-Suomessa kiertäneeseen ylistykseen, kun yhtyeen neljän LP:n ruotsalaisia painoksia eksyi Suomeen. Ensimmäisen lehtijutun aiheesta julkaisi Suosikki vasta maaliskuun 1980 numerossaan.


title: Maankuori

text: Maankuori on Maan vaippaa ympäröivä kiinteä kivikerros. Maankuori on jakautunut mannerlaattoihin, jotka koostuvat kuoresta ja vaipan ylimmästä osasta. Mannerlaatat muodostavat litosfäärin.


title: Maankuori

text: Maankuorella on taipumus isostaattiseen tasapainoon, eli jos esimerkiksi jäätikkö painaa maankuorta, jäätikön hävittyä maankuori palautuu takaisin. Tämä aiheuttaa esimerkiksi Itämeren altaan keskiosisissa, keskisessä Fennoskandiassa Pohjanlahden kummankin puolen viimeisen jäätiköitymisen jälkeen alkanutta ja edelleen jatkuvaa maankohoamista. Isostaattinen tasapaino tarkoittaa myös sitä, että korkeiden vuorten kohdalla mannerlaatta on hyvin paksu, sillä mannerlaatat kelluvat alla olevassa vaipassa kuin jäävuoret vedessä: korkein ulottuu syvimmälle pinnan alle.


title: Maankuori

text: Merellisen kuoren eli SIMA-kuoren paksuus on 5–10 km. SIMA-kuoren tiheys on 2,8–3,3 g/cm³. Se on raskasta basalttikiveä, jossa on suuria pitoisuuksia piitä ja magnesiumia (Si ja Mg). Basaltti on emäksistä, joten sen piidioksidipitoisuus on 45–52 %.


title: Maankuori

text: SIMA-kuori on harvoin yli 200 miljoonan vuoden ikäistä.


title: Maankuori

text: Mantereisen kuoren paksuus on 20–70 km. Kuori koostuu monista kivilajeista, myös basaltista; graniitti on yleisin kivilaji. Kevyttä kiveä, jossa on suuria pitoisuuksia piitä ja alumiinia (Si ja Al). Tiheys on 2,7–2,8 g/cm³. SIAL-kuori on paksuinta vuorijonojen kohdalla.


title: Maankuori

text: Nykyisen mannerkuoren ikä on yleensä 30 miljoonaa – 3,4 miljardia vuotta, joillain alueilla melkein 4 miljardia vuotta.


title: Maankuori

text: Noin 40 % maankuoresta on mannerkuorta, joka tarkoittaa sitä, että laajat alueet mannerkuorta ovat ns. mannerjalustoissa meren alla.


title: VIII kaupunginosa (Turku)

text: VIII kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella Puistokadun ja IX kaupunginosan (Länsiranta) välissä. Osa kaupunginosasta tunnetaan nimellä Port Arthur eli Portsa. Port Arthurin rakennukset ovat lähinnä puutaloja, joita erottavat paikoin kapeat kadut. Osa kaduista on mukulakivipäällysteisiä. Ennen Port Arthur oli työläiskaupunginosa. Port Arthurin asuinalueen lisäksi VIII kaupunginosaan kuuluu Kakolanmäki. Kaupunginosan tärkeimmät kadut ovat Puutarhakatu ja Rauhankatu.


title: VIII kaupunginosa (Turku)

text:
Kaupunginosan väkiluku on 4 720 (2007). Kaupunginosan väestöstä 9,26 % on alle 15-vuotiaita ja 19,10 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 91,07 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 7,06 % ja muita kieliä 1,87 %.
Kaupunginosa sisältyi jo Engelin vuonna 1828 laatimaan Turun uuteen asemakaavaan, mutta se jäi vielä tämän jälkeen pitkäksi ajaksi rakentamatta. Suurimmaksi osaksi se rakennettiin vasta 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä asuinalueeksi työläisille. Se sai nimensä itäaasialaisen Port Arthurin satamakaupungin mukaan. Aluetta rakennettaessa Venäjä oli juuri menettänyt kaupungin Japanille maiden välisessä sodassa, ja eräs muurareista sattui lohkaisemaan rakentavansa ”uutta Port Arthuria”. 1970-luvulla laaditut suunnitelmat kaupunginosan kaavoittamiseksi kerrostalovaltaiseksi alueeksi kaatuivat alueen asukkaiden vastustukseen, ja vuonna 1981 koko Port Arthurin alueelle vahvistettiin rakennusten purkamisen ja julkisivumuutosten tekemisen kieltävä suojelukaava. Kakolanmäkeen valmistui vuonna 2008 Kakolan jätevedenpuhdistamo. Puhdistamo on rakennettu kallion sisälle. Se puhdistaa 300 000 asukkaan jätevedet ja on Suomen kolmanneksi suurin jätevedenpuhdistamo. Jätevedenpuhdistamon rakentaminen, louhiminen ja varustaminen siirtoviemäreineen maksoi 128 miljoonaa euroa.


title: VIII kaupunginosa (Turku)

text: Nykyään Port Arthurin alueella asuu noin tuhat taloutta ja siellä toimii kaupunginosayhdistys Portsa ry. Suomen Kotiseutuliitto valitsi Portsa - Port Arthurin ensimmäiseksi Vuoden kaupunginosaksi vuonna 2001. Radio Sadassa Port Arthur valittiin Turun parhaaksi kaupunginosaksi vuonna 2008. Vuonna 2009 Museovirasto määritteli Port Arthurin puutalokorttelit ja Mikaelinkirkon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: VIII kaupunginosa (Turku)

text: Alueella sijaitsee peruspalvelujen lisäksi vuonna 2006 avattu palvelukoti nimeltä Portsakoti.


title: IX kaupunginosa (Turku)

text: IX kaupunginosa (myös "Länsiranta", ) on suurinumeroisin Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Aurajoen länsipuolella Kakolanmäen ja Turun sataman välissä. Kaupunginosassa on monia museoita ja kulttuuripalveluita, kuten Turun konservatorio.


title: IX kaupunginosa (Turku)

text: Kaupunginosan väkiluku on 1 324 (2007) ja vuotuinen väestönkasvu −0,22 %. Kaupunginosan väestöstä 11,83 % on alle 15-vuotiaita ja 11,98 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,76 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 6,13 % ja muita kieliä 3,10 %.


title: IX kaupunginosa (Turku)

text: Linnanfältti on IX kaupunginosaan 2010-luvun lopulla rakennettava puukerrostaloista muodostuva asuinalue Amiraalistonkadun molemmin puolin. Se on yksi pilottikohteista Suomen hallituksen hyväksymässä puurakentamisen edistämisohjelmassa 2004–2010. Aiemmin teollisuus- ja varikkoalueena toiminut alue rajautuu idässä Turku Energian voimalaitokseen ja lännessä 1870-luvulla rakennettuun Turun matkustajasatamaan kulkevaan rautatiehen. Linnanfältin pohjoisrajana on Malminkatu, etelärajana Linnankatu. Linnankadun varren ja muut alueen vanhat puutalot säilytetään ja kunnostetaan, ja niiden väliin rakennetaan matalia 2–4-kerroksisia puukerrostaloja. Talojen ja pihakansien alle rakennetaan maanalaisia pysäköintihalleja.


title: IX kaupunginosa (Turku)

text: Uusia puutaloja tullaan rakentamaan radan ja Fleminginkadun väliselle tontille, Fleminginkadun ja vanhojen raitiovaunuhallien väliin, Turun maakuntamuseon käytössä olevan vanhan harja- ja sivellintehtaan naapuritontille sekä Kalastajankadun ja Mittarinkadun väliseen kortteliin. Vanhat tehdasrakennukset sekä raitiovaunuhallit säilytetään vanhojen puutalojen ohella.


title: IX kaupunginosa (Turku)

text: Linnanfältin rakentaminen alkoi lokakuussa 2016, ja alueen arvioidaan valmistuvan 3–5 vuodessa. Alueella ensimmäisenä toimivia rakennusyhtiöitä ovat NCC, KS-Kodit, Lakea, Bonava, YH Kodit ja Lehto Group.


title: Vuoden 1772 hallitusmuoto

text: Vuoden 1772 hallitusmuoto on Ruotsin valtion yksinvaltainen hallitusmuoto, jonka Ruotsin kuningas Kustaa III esitteli ja säädyt yksimielisesti hyväksyivät 21. elokuuta 1772. Hallitusmuoto siirsi valtaa säädyiltä kuninkaalle ja päätti siten yli puoli vuosisataa kestäneen parlamentaarisen aikakauden. Hallitusmuodon voimaansaattamista on pidetty verettömänä vallankaappauksena. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja sinetöi kuninkaan yksinvaltiuden. Hallitusmuoto oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1809 asti, jolloin Ruotsin kuninkaaksi valittiin ranskalainen Jean-Baptiste Bernadotte. Sen sijaan Suomessa vuoden 1772 hallitusmuoto oli voimassa aina vuoteen 1919 asti, jolloin itsenäiselle Suomelle saatiin oma hallitusmuoto. Vuoden 1772 hallitusmuoto sekä yhdistys- ja vakuuskirja olivat voimassa koko Suomen suuriruhtinaskunnan olemassaolon ajan, koska ne tukivat Venäjän keisarin yksinvaltaista hallintotapaa.


title: Iso-Heikkilä

text: Iso-Heikkilä () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta länteen ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Ennen vuotta 1944 Iso-Heikkilä oli Maarian kunnan kylä.


title: Iso-Heikkilä

text: Iso-Heikkilän väkiluku on 1 870 (2007). Asukkaista vain 4,57 prosenttia on alle 15-vuotiaita ja 35,17 prosenttia yli 65-vuotiaita. Iso-Heikkilä on väestöltään yksi Turun vanhimmista. Äidinkielenään suomea puhuu 94,86 prosenttia asukkaista, ruotsia 3,94 prosenttia ja muita kieliä 1,21 prosenttia.


title: Iso-Heikkilä

text: Iso-Heikkilä rajoittuu pohjoisessa Uudenkaupungin rataan, lännessä siitä etelään kaartuvaan satamarataan ja etelässä Tukholmankatuun ja Pansiontiehen. Entinen Iso-Heikkilän kylän alue ulottui lounaassa nykyisen Länsisataman alueelle ja koillisessa paikoin nykyiselle Naantalin pikatielle asti.


title: Iso-Heikkilä

text: Suurin osa Iso-Heikkilästä on 2010-luvun loppuun asti ollut teollisuusaluetta ja toimistoja, mutta kaupunginosassa on Patterinhaan asuinalue, jossa sijaitsee muun muassa vanhainkoti. Asuinalueen takana, Iso-Heikkilän mäen laella, sijaitsee Iso-Heikkilän tähtitorni. Iso-Heikkilän nimistö juontuu osittain tähtitieteestä.


title: Iso-Heikkilä

text: Patterinhaan kerrostalot on rakentanut Puolimatka. Ennen kerrostalojen rakentamista alueella sijaitsi 1400-luvulta periytynyt Iso-Heikkilän kartano ja vuosina 1924–1956 Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha. 2020-luvulla Iso-Heikkilän itäosan teollisuusalueelle rakennetaan uusi Kirstinpuiston kerrostaloalue.


title: Iso-Heikkilä

text: Yksi Turun joukkoliikenteen runkolinjoista, linjapari 32/42, kulkee Iso-Heikkilän kautta.


title: Iso-Heikkilä

text: Patterinhaka on Iso-Heikkilässä sijaitseva kerrostaloalue. Alueella toimi vuosina 1966–2009 Turun vesilaitoksen jätevedenpuhdistamo, joka lopetti toimintansa, kun Kakolan jätevedenpuhdistamo otettiin käyttöön. Patterinhaka on Turun ensimmäinen asumalähiö, ja se on rakennettu 1954. Alueen palveluihin kuuluvat vanhusten palvelutalo ja päiväkoti.


title: Iso-Heikkilä

text: Aarne Ehojoen ja Veijo Kahran suunnittelema Patterinhaka koostuu viidestä taloyhtiöstä ja niiden 13 asuinrakennuksesta Latokartanonkadun ja Kanslerintien varrella. Seitsenkerroksisia taloja ei ole paalutettu, vaan ne on perustettu maanvaraisilla anturaperustuksilla. Puolimatka rakensi talot liukuvalumenetelmällä paikan päällä. Siksi rakennusten äänieristystä pidetään parempana kuin myöhemmin rakennettujen betonielementtitalojen. Asuntoja on kaikkiaan 735, keskikooltaan 43,5 neliömetriä. 2010-luvun keskivaiheilla Patterinhaassa asui 840 henkeä, eli valtaosa asunnoista oli yhden hengen talouksia. 1950-luvulla asunnoissa asui paljon lapsiperheitä, joista monet muuttivat Patterinhakaan vaatimattomista hellahuoneista, joissa ei ollut nykyajan mukavuuksia.


title: Iso-Heikkilä

text: Patterinhaassa oli presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston ensimmäinen yhteinen koti 1950-luvulla.


title: Iso-Heikkilä

text: Vaasantien varren puistossa sijaitsee Armas Puolimatkalle omistettu veistos "Vahva" (Maarit Nissilä, 1987).


title: Iso-Heikkilä

text: Ruissalontien ja Akselintien rapistunut teollisuusalue tullaan 2020-luvulla rakentamaan uudeksi Kirstinpuisto-nimiseksi, noin 40 kerrostalon ja 2 600 asukkaan asuinalueeksi. Teollisuutta alueelle jää edustamaan pakkaustehdas ja kirjapaino Jaakkoo-Taara, joka laajentuu myös sen vierestä puretun vanhan öljytehtaan tontille. Myös vanha Turun Saippuan rakennus eli nykyinen Saippua-Center säilyy. Ruissalontie lakkaa toimimasta läpiajokatuna, ja uudeksi alueen pääväyläksi tulee sen poikkikatu Artturinkatu, jota laajennetaan ja jolle rakennetaan risteys Tukholmankadulle.


title: Iso-Heikkilä

text: Iso-Heikkilän kartanoa kutsuttiin 1400-luvulla nimellä ”Åbo slotz ladegårdh”, Turun linnan latokartano. Vuonna 1696 se muutettiin virkataloksi. 1870-luvulla rakennettu rautatie Turun satamaan erotti Iso-Heikkilän radan eteläpuolelle jääneestä Turun keskusta-alueesta, ja vuoteen 1944 asti Iso-Heikkilä kuuluikin monien Turun nykyalueiden ohella Maarian kuntaan. 1920-luvun taitteessa Iso-Heikkilän pohjoisosan läpi rakennettiin Uudenkaupungin rata, joka haarautuu Iso-Heikkilän länsipuolella myös satamaan kulkevaksi radaksi.


title: Iso-Heikkilä

text: Toisen maailmansodan aikana Iso-Heikkilän lounaiskulmassa sijaitsi saksalaissotilaiden majoitukseen rakennettu Pikku-Berliiniksi kutsuttu etappitukikohta, jonka noin 70 rakennusta purettiin kun paikalle alettiin 1950-luvun alussa rakentamaan Patterinhakaa. Vielä 1950-luvun lopulla Iso-Heikkilä oli suurelta osin peltoa, josta nykyään muistuttaa keskellä kaupunginosaa oleva laaja puisto ja sen valtava liikenneympyrä.


title: Iso-Heikkilä

text: Iso-Heikkilän vanhimpia säilyneitä rakennuksia ovat Ruissalontien ja Tukholmankadun väliset puutalot ja ilmeisesti ensimmäisen maailmansodan ajoilta peräisin oleva Kanslerintien tiilinen kasarmitalli, joka on nyt Turun työttömien toimintakeskuksena. Iso-Heikkilän kartano purettiin vuonna 1955 ja myytiin SOK:n teollisuuskäyttöön.


title: Iso-Heikkilä

text: Vuosina 1924–1956 Iso-Heikkilän koilliskulmassa, Turun yliopiston omistukseensa saaman virkatalon mailla sijaitsi Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha. Siellä kasvatettiin 1920-luvun lopulla noin puoltatoista tuhatta eri kasvilajia, 1950-luvun puolivälissä jo 4 500 lajia. Vuonna 1956 tilat kävivät pieniksi, ja kasvitieteellinen puutarha siirrettiin nykyiseen paikkaansa Ruissaloon. Vuonna 1925 yliopiston maille nousi myös Iso-Heikkilän tähtitorni, joka on nykyisin Turun Ursan käytössä.


title: Iso-Heikkilä

text: Kaupunginosan koilliskolkassa Uudenkaupungin radan eteläpuolella toimivat aiemmin säilyke- ja pakastetehdas. Pakastetehdas oli toiminnassa vielä 2000-vuosikymmenellä Apetit Pakaste Oy:n tuotantolaitoksena. Besta-nimellä tunnetun pakastetehtaan aiempia omistajia olivat SOK ja vuodesta 1984 Valion Kalayhtymä. Niiden vieressä toimi Vaasan-yhtiön leipomo vuoteen 2011 asti. Nyt kiinteistössä toimii muun muassa ED-Design-muotoilutoimisto.


title: Iso-Heikkilä

text: Ruissalontiellä toimi 1900-luvun alusta saakka Suomen ensimmäinen öljytehdas Ab Vineto Oil Oy, vuodesta 1959 Oy Esso Ab. Albert Richardtsonin piirtämät tehdas- ja varastorakennukset purettiin 2010-luvun lopulla viereisen Jaakkoo-Taaran laajennuksen tieltä. Jaakkoo-Taaran nykyinen sisaryritys Auraprint toimi pitkään Iso-Heikkilän Akselintiellä. 1950-luvun alusta 1970-luvun loppupuolelle Ruissalontiellä toimi G. W. Sohlbergin peltipakkaustehdas ja 1960-luvun puoleenväliin asti miesten paitoja valmistanut Leino-Tuote Oy. Akselintiellä on 1960-luvulta asti toiminut betoniasema, joka siirtynee Halisiin.


title: Iso-Heikkilä

text: Turun kaupungin jätevesien puhdistuslaitos toimi Patterinhaan etelälaidalla vuodesta 1966 vuoteen 2009 asti, kunnes valmistui Kakolan jätevedenpuhdistamo.


title: Iso-Heikkilä

text: Vuonna 2016 perustettiin kaupunginosaseura Iso-Heikkilä–Patterinhaka ry.


title: Seppo Jokinen

text: Seppo Sakari Jokinen (s. 13. huhtikuuta 1949 Tampere) on suomalainen rikoskirjailija.


title: Seppo Jokinen

text: Jokinen kävi keskikoulun Tampereen klassillisessa lyseossa ja lähti armeijan jälkeen 1970 Australiaan lähes neljäksi vuodeksi. Hän työskenteli 30 vuoden ajan Tampereen kaupungin tietotekniikkakeskuksessa, kunnes jäi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2006.


title: Seppo Jokinen

text: Jokinen tunnetaan tamperelaista, alkujaan Hervannassa, nyttemmin Rautatienkadulla asuvaa komisario Sakari Koskista käsittelevistä rikosromaaneistaan. Jokinen on julkaissut vuodesta 1996 lähtien kirjan vuosittain.


title: Seppo Jokinen

text: Vuonna 2010 Jokinen vaihtoi kustantamoa Karistosta osuuskuntamuotoiseen suomalaisten dekkarikirjailijoiden omistamaan Crime Time -kustantamoon. Jokinen on Crime Timen perustajajäsen. Crime Time pyrkii julkaisemaan Jokisen kirjoja myös englanniksi. Ensimmäisenä julkaistiin "Hukan enkelit" ("Wolves and Angels", Ice Cold Crime, 2012) Yhdysvalloissa.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Yhdistys- ja vakuuskirja () vuodelta 1789 oli perustuslain tasoinen säädös, joka muutti vuoden 1772 hallitusmuotoa ja siten laajensi Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n valtaoikeuksia.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Yhdistys- ja vakuuskirja poisti valtiopäiviltä aloiteoikeuden ja oikeuden päättää hyökkäyssodasta Valtiopäivät säilyttivät kuitenkin oikeuden päättää veroista.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Toinen merkittävä muutos oli valtaneuvoston lakkauttaminen. Koska osa valtaneuvostosta oli aiemmin toiminut korkeimpana oikeutena, täytyi sen lakkauttamisen jälkeen perustaa uusi erillinen korkein oikeus. Näin tuomiovalta erotettiin toimeenpanovallasta Montesquieun vallan kolmijako -opin mukaisesti.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Yhdistys- ja vakuuskirja myös kavensi aateliston yksinoikeutta moniin virkoihin. Muun muassa tästä syystä aatelisto ei hyväksynyt sitä ennen vuoden 1800 valtiopäiviä. Ja koska vuoden 1772 hallitusmuodon mukaan säätyprivilegioita sai muuttaa vain kaikkien säätyjen suostumuksella, oli yhdistys- ja vakuuskirja tässä suhteessa perustaltaan laiton 1800 valtiopäiviin asti.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Toisin kuin aateliset, talonpojat olivat hyvin tyytyväisiä yhdistys- ja vakuuskirjaan, sillä siihen sisältyi monia talonpojan asemaa parantavia uudistuksia. Esimerkiksi verorästit eivät enää voineet johtaa perintötilan muuttamiseen kruununtilaksi. Talonpojat saivat myös oikeuden ostaa verovapaita rälssitiloja, joita siihen saakka olivat saaneet omistaa vain aateliset sekä vuodesta 1723 lähtien myös porvarit.


title: Yhdistys- ja vakuuskirja

text: Ruotsissa yhdistys- ja vakuuskirja oli voimassa vuoteen 1809. Suomessa se säilyi voimassa 110 vuotta pidempään, aina vuoden 1919 hallitusmuodon voimaantuloon saakka. Venäjän vallan aikana yhdistys- ja vakuuskirja oli äärimmäisen hallitsijavaltaisuutensa vuoksi usein suurena esteenä Suomen valtiollisen ja yhteiskuntaelämän kehittämiselle. Samaan aikaan yhdistys- ja vakuutuskirjan kanssa oli vahvistettu myös erilliset vakuutukset porvaris- ja talonpoikaissäädyille, ja ne olivat Suomessa eräiltä osin voimassa vuoteen 1995 saakka.


title: Benvenuto Cellini

text: Benvenuto Cellini (3. marraskuuta 1500 Firenze – 13. helmikuuta 1571) oli italialainen renessanssin ja manierismin kultaseppä, kuvanveistäjä, taidemaalari ja muusikko. Hänen värikäs ja viihteellinen omaelämäkertansa kertoo elävästi renessanssiajan elämästä. Cellini opiskeli vanhempiensa vastustuksesta huolimatta kultasepäksi. Cellini työskenteli Mantovan herttuan hovissa, Roomassa ja Napolissa. Hän sai tilauksia keisareilta, kuninkailta, paaveilta ja ruhtinailta ja oli tunnettu koko Italiassa. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Ranskan kuninkaalle suunniteltu suola-astia ja suuri manieristinen Perseusta esittävä pronssipatsas.


title: Kirsti

text: Kirsti on suomalainen naisen etunimi. Heinäkuuhun 2018 mennessä nimi on annettu 25 443 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana.


title: Kirsti

text: Kirsti on suomalainen mukaelma nimestä Kristiina.


title: Kurjenmäki

text: Kurjenmäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Kurjenmäen naapurikaupunginosia ovat II ja III kaupunginosat sekä Kupittaa. Turun kaupunginsairaala sijaitsee Kurjenmäessä.


title: Kurjenmäki

text: Kurjenmäen väkiluku on 786 (2007) ja vuotuinen väestönmuutos −2,5 %. Asukkaista 7,07 % on alle 15-vuotiaita, ja 20,47 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 92,64 % asukkaista, ruotsia 3,39 % ja muita kieliä 3,98 %.


title: Avet Terterjan

text: Avet (Alfred) Terterjan (; 29. heinäkuuta 1929 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto – 11. joulukuuta 1994 Jekaterinburg, Venäjä) oli armenialainen säveltäjä.


title: Avet Terterjan

text: Alfred Terterjan syntyi Azerbaidžanissa vuonna 1929 ja muutti Armeniaan vuonna 1951. Vuosina 1952–1957 hän opiskeli sävellystä Jerevanissa Eduard Mirsojanin johdolla. Hän käytti taitelilijanimeä Avet Terterjan.


title: Avet Terterjan

text: Terterjan kuoli Jekaterinburgissa vuonna 1994.


title: Avet Terterjan

text: Terterjanin teoksiin kuuluu yhdeksän sinfoniaa (viimeinen keskeneräinen), sellosonaatti sekä ooppera "Das Erdbeben" ja elokuvamusiikkia. Terterjanin musiikissa on vaikutteita mm. kansanmusiikista. Esimerkiksi hänen kolmannessa sinfoniassaan (1975) käytetään zurna- ja duduk-soittimia.


title: Mäntymäki

text: Mäntymäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Mäntymäki rajautuu Vähäheikkiläntiehen, Luolavuorentiehen, Kupittaankatuun ja Askaistentiehen. Naapurikaupunginosia ovat muun muassa Kurjenmäki, Vähäheikkilä ja III kaupunginosa.


title: Mäntymäki

text: Mäntymäen väkiluku on 1 514 (2007). Asukkaista 10,28 % on alle 15-vuotiaita ja 21,76 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,33 % asukkaista, ruotsia 6,85 % ja muita kieliä 2,82 %. Alueella sijaitsee Puropellon koulu (yläluokat) sekä mormonien toimintakeskus MAP-kirkko. Sen sijaan Mäntymäen sairaalaksi kutsuttu Turun kaupunginsairaala ja Mäntymäen terveysasema sijaitsevat Luolavuorentien itäpuolella Kurjenmäen kaupunginosassa.


title: Mäntymäki

text: Vuosina 1950–1953 Mäntymäen Toivolankadun varrelle rakennettiin yhdeksän miltei samanlaista viisikerroksista pistetaloa, jotka ovat pohjaltaan kolmisakaraisen tähden mallisia. Turun kaupungin talorakennustoimistossa työskennelleen arkkitehdin Viljo Laitsalmen piirtämät ”tähtitalot” saivat innoituksensa Ruotsissa suosituista tähdenmallisista tornitaloista, etenkin Tukholman Gröndalin kaupunginosan taloista.


title: Mäntymäki

text: Viljo Laitsalmen käsialaa ovat myös Harakkakallion Käpytien varteen 1950-luvun loppupuolella rakennetut viisi tornitaloa.


title: Mäntymäki

text: Kunnallissairaalantien varteen rakennettiin 1940-luvun loppupuolella kaksi- ja kolmekerroksisia harjakattoisia vuokrakerrostaloja, osittain hätäasuntotuotantona asuntopulan nopeaksi avuksi. Nykyajan vaatimuksista jälkeen jääneet ja remonteista huolimatta ankeiksi koetut TVT Asunnot Oy:n talot päätettiin toukokuussa 2017 vähitellen purkaa. Seuraavan 15 vuoden aikana rakennetaan tilalle uusia vuokrataloja, jolloin Kunnallissairaalantie 36–52:n alueen väkimäärä kasvaa kolmesta sadasta lähelle tuhatta henkeä.


title: Mäntymäki

text: Mäntymäen alueella on kaksi metsäistä kalliokukkulaa, Huvituksenpuisto ja Harakkakallio, joiden keskiosat ovat saaneet jäädä tiestön ja asutuksen keskelle rakentamattomina. Vaikeakulkuisen maaston takia niiden virkistyskäyttökin on vähäistä.


title: Saramo

text: Saramo on kylä Nurmeksessa. Kylän läpi virtaa Saramojoki. Kylässä on reilut sata taloutta ja asukkaita vähän yli 200.


title: Saramo

text: Saramossa sijaitsee:


title: Saramo (täsmennyssivu)

text: Saramo voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Saramo (täsmennyssivu)

text: Saramo on myös sukunimi. Tunnettu nimen kantaja on:


title: Romanian lippu

text: Romanian lippu on Romanian kansallistunnus yhdessä vaakunan ja kansallislaulun kanssa. Lipun on Ranskan lipun mukainen trikolori, jossa on vierekkäin sininen, keltainen ja punainen pystypalkki. Palkkien sanotaan kuvastavan kolmea Romanian aluetta; Valakiaa, Transilvaniaa ja Moldaviaa. Maramureș ei ole raitana edustettuna, sillä sen katsotaan usein kuuluvan itäiseen Transilvaniaan. Yleensä Romanian lipussa on ollut keskellä maan kulloinenkin vaakuna, mutta vuonna 1989 kommunistivallan kaatuessa vallankumouksellisilla ei ollutkaan vaakunaa, joten heidän tunnuksenaan olikin reikä lipun keskellä, minkä vaikutuksesta Romanian lipusta tuli vaakunaton. Virallisesti nykyinen vaakunaton lippu otettiin 27. joulukuuta 1989 kommunistivallan kaaduttua. Käyttöönotossa lipusta poistettiin Romanian kansantasavallan vaakuna.


title: Romanian lippu

text: Romanian lippu on samankaltainen kuin Tšadin lippu lukuun ottamatta vasenta raitaa, joka on Tšadin lipussa tummempi.


title: De Smet

text: De Smet on kaupunki Etelä-Dakotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 1 164. De Smet on Kingsburyn piirikunnan keskus. Kaupunki on nimetty 1800-luvulla eläneen jesuiittalähetyssaarnaaja Pierre-Jean DeSmetin mukaan. De Smetissä on syntynyt muun muassa kirjailija Rose Wilder Lane.


title: De Smet

text: Kaupungin pinta-ala on 3,0 km² (1,158 neliömailia). Kaupungin alueella ei ole vesialueita.. Kaupungin postinumero on 57231.


title: De Smet

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 1 164 asukasta, 524 taloutta ja 300 perhettä. Asukastiheys on 424 ihmistä/km². Kaupungissa on 582 asuntoa, ja asuntotiheys on 212 asuntoa/km². Asukkaista 98,37 % on valkoihoisia, 0,95 % alkuperäiskansoihin kuuluvia ja 0,09 % aasialaista syntyperää olevia.


title: De Smet

text: Kaupungin 524 taloudesta 24,8 % on sellaisia, joissa asuu vähintään yksi alle 18-vuotias. 50 % talouksista on avioparien muodostamia lapsettomia talouksia, 3,2 % yksinhuoltajia, sekä 42,7 % talouksia, joiden jäsenet eivät kuulu samaan perheeseen. 39,3 % talouksista on yhden hengen talouksia, ja talouksista 24,2 % on sellaisia, joissa asuu vähintään yksi yli 65-vuotias. Keskimääräinen ruokakunnan koko on 2,09 henkeä ja keskimääräinen perheen koko on 2,80 henkeä.Kaupungin asukkaiden iän mediaani on 47 vuotta.


title: De Smet

text:
Jokaista 100:a naista kohti kaupungissa on 89 miestä. Jokaista 100:a yli 18-vuotiasta naista kohti on 87 miestä.
Kaupungin talouksien vuotuisten tulojen mediaani on 27 760 dollaria. Miesten tulojen mediaani on 24 722 USD, naisten tulojen ollessa 20 417 dollaria. Tulojen keskiarvo kaikkien asukkaiden kesken jaettuna on 15 372 dollaria. Köyhyysrajan alapuolella elää 11,1 % asukkaista ja 7,3 % perheistä. 7,1 % alle 18-vuotiaista ja 18,3 % yli 65-vuotiaista elää köyhyysrajan alapuolella.


title: De Smet

text: De Smet on Laura Ingalls Wilderin "Pieni talo preerialla" –kirjoissa esiintyvä "Pieni kaupunki preerialla". Hänen vanhempansa Charles ja Caroline Ingalls asuivat De Smetissä vuodesta 1879 aina kuolemaansa saakka. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Ingallsien uudisraivaajapalsta sekä rautatien maanmittareiden talo ("Surveyors' House"), jossa perhe asui yhden talven.


title: Pitkämäki

text: Pitkämäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta koilliseen ja kuuluu osittain sekä keskustan, Kuninkojan sekä Naantalintien suuralueeseen. Pitkämäki on ainoa Turun kaupunginosa, jonka osa-alueita kuuluu kolmeen eri suuralueeseen. Pitkämäkeen kuuluvat muun muassa Suikkilan ja Muhkurin asuinalueet.


title: Pitkämäki

text: Pitkämäen väkiluku on 2 793 (2007). Asukkaista 13,17 % on alle 15-vuotiaita, ja 23,11 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 93,66 % asukkaista, ruotsia 5,02 % ja muita kieliä 1,32 %.


title: Pitkämäki

text: Pitkämäessä sijaitsee ostoskeskus Manhattan. Sitä vastapäätä Naantalin pikatien toisella puolella toimi 1990-luvun alusta 2010-luvun puoleenväliin Turun postikeskus, joka on nyt enimmäkseen muiden logistiikkayritysten käytössä. Pitkänmäen kaakkoiskulmassa, kohdassa missä Naantalin pikatie nykyisin jakautuu radan ali kulkeviksi Koulu- ja Puistokaduksi, toimi 1900-luvulla OTK:n elintarviketeollisuuteen kuulunut kalayritys Kontio & Kontio. Sen tontti on nyt osa VR:n varikkoaluetta. Pitkämäen suurin teollisuuslaitos, vuonna 1874 perustettu Pukkilan kaakelitehdas lopetti toimintansa vuonna 2015, ja alueen ostanut kiinteistöneuvos Heikki Vaiste kaavailee sinne nyt asuntorakentamista.


title: Merikosken lukio

text: Merikosken lukio on yleislukio Tuiran kaupunginosassa Oulussa. Lukio toimii samassa rakennuksessa Merikosken yläasteen kanssa. Lukiossa opiskelee noin 300 oppilasta.


title: Merikosken lukio

text: Vielä toisen maailmansodan päätyttyä kaikki Oulun oppikoulut sijaitsivat kaupungin keskustassa. Tuiran yhteiskoulun kannatusyhdistys sai luvan keskikoulun perustamiseen 1947 ja toiminta alkoi saman vuoden syksyllä Raatin saaren entisessä suojeluskuntatalossa (nykyinen Raatin nuorisotalo). Toisena lukuvuonna käyttöön saatiin Aleksanterin kansakoulun rakennus keskustassa.


title: Merikosken lukio

text: Koulun oma rakennus valmistui vuonna 1955. Koulu sai luvan laajentua 8-luokkaiseksi vuoden 1957 keväällä, ja samalla koulun nimi muutettiin Tuiran yhteiskouluksi. Ylioppilastutkinto-oikeuden koulu sai tammikuussa 1959 ja ensimmäiset ylioppilaat kirjoittivat keväällä 1960.


title: Merikosken lukio

text: Toiminta yksityisenä kouluna päättyi 31. heinäkuuta 1974, kun koulu kunnallistettiin. Uudessa koulujärjestelmässä vanhasta keskikouluasteesta tuli Merikosken yläaste ja lukiosta Merikosken lukio.


title: Irma Rosnell

text: Irma Maria Rosnell (s. 20. helmikuuta 1927 Pori) on suomalainen poliitikko. Rosnell toimi kansanedustajana Suomen kansan demokraattisen liiton (1954–1986) ja Demokraattisen vaihtoehdon (1986–1987) eduskuntaryhmissä. Rosnell on koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti (Helsingin yliopisto 1951).


title: Irma Rosnell

text: Ennen nousuaan eduskuntaan Rosnell toimi Työväen sivistysliiton opintosihteerinä 1952–1954. Rosnell valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vaaleissa 1954 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Viimeisellä, yhdeksännellä kaudellaan 1986 hän siirtyi Devan eduskuntaryhmään tultuaan erotetuksi SKDL:n ryhmästä yhdeksän muun vähemmistökommunistin tavoin. Vuoden 1987 vaaleissa hän putosi eduskunnasta. Irma Rosnell istui yhteensä 34 valtiopäivät ja on Suomen neljänneksi pitkäaikaisin naiskansanedustaja Miina Sillanpään, Aino Malkamäen ja Aino Lehtokosken jälkeen.


title: Irma Rosnell

text: Rosnell oli eduskunnassa jäsenenä sivistysvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1956, 1962, 1968, 1978 ja 1982. Rosnell kuului myös Porin kaupunginvaltuustoon.


title: Irma Rosnell

text: Irma Rosnell oli n taloudenhoitaja kevääseen 2007 asti.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Vuoden 1919 hallitusmuodoksi kutsutaan vuosina 1919–2000 voimassaollutta Suomen Hallitusmuotoa (AsK 94/1919). Hallitusmuoto astui voimaan 17. heinäkuuta 1919, ja se oli itsenäisen Suomen ensimmäinen perustuslaki. Monet sen perusteista sisältyvät myös nykyiseen Suomen perustuslakiin.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Vuoden 1919 hallitusmuoto vastasi parhaiten poliittisen keskustan toiveita, mutta syntyi kompromissina vasemmiston ja oikeiston kanssa. Oikeistopuolueet myös kertaalleen estivät määrävähemmistöllään lain kiireellisen hyväksymisen eduskunnassa ja vielä hyväksymisen jälkeenkin Suomen valtionhoitaja C. G. E. Mannerheim pyrki estämään sen vahvistamisen ja voimaantulon. Loppujen lopuksi uusi perustuslaki kuitenkin saatiin valmisteltua, käsiteltyä ja toteutettua melko lyhyessä ajassa.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Suomen itsenäistyessä joulukuussa 1917 katsottiin maan perustuslakeina olevan edelleen Ruotsin vallan aikaiset vuoden 1772 hallitusmuoto sekä vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja. Ruotsissa kyseiset lait oli kumottu jo vuonna 1809. Itsenäisyysjulistuksen yhteydessä oli eduskunnalle annettu esitys tasavaltaiseksi hallitusmuodoksi, mutta sen käsittely keskeytyi sisällissodan vuoksi. Sodan päätyttyä valkoisten voittoon Suomesta yritettiin vuorostaan tehdä monarkia.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Suomen kuningaskuntahankkeen kaaduttua syksyllä 1918 oli valtionhoitaja Mannerheim hajottanut eduskunnan ja määrännyt uudet vaalit. Maaliskuun 1919 eduskuntavaaleissa porvarilliset puolueet saivat yhteensä 118 kansanedustajaa ja sosiaalidemokraatit 80 sekä Kristillinen työväenliitto 2. Tasavaltaa kannattaneet SDP, Maalaisliitto ja Kansallinen Edistyspuolue saivat vaalivoiton ja ylivoimaisen enemmistön; monarkiaa kannattaneet RKP ja Kansallinen Kokoomus saivat yhteensä vain 50 kansanedustajaa, ja lisäksi kolme RKP:n edustajista oli tasavaltalaisia.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Huhtikuussa Mannerheim hylkäsi ensimmäisen pääministerikandidaatin, Mikael Soinisen ja nimitti sen sijaan edistyspuolueen, maalaisliiton ja RKP:n yhdessä muodostaman Kaarlo Castrénin hallituksen, josta RKP:n ministerit tosin erosivat jo kuukauden kuluttua kielipoliittisten riitojen vuoksi. Tämän jälkeen poliittisen keskustan oikeaa laitaa edustaneen hallituksen taakse jäi vain 68 kansanedustajan vähemmistö. Hallituksen tärkeimpänä tehtävänä oli uuden hallitusmuodon valmistelu. Koska kiireelliseen perustuslainmuutokseen tarvittiin eduskunnassa viiden kuudesosan määräenemmistö, oli sekä oikeisto- että vasemmisto-opposition toiveet huomioitava. Tässä tilanteessa SDP oli valmis tinkimään vuoden 1917 eduskuntakeskeisestä valtalakilinjastaan, jossa hallitus ja valtionpäämies olisivat olleet vain eduskunnan päätöksiä toimeenpanevia virkamiehiä. Vastaavasti kokoomuksessa oli valmiutta tasavallan hyväksymiseen, mutta myös halukkuutta torjua määrävähemmistöllä epämieluisa hallitusmuotoesitys. Hankalasta asemastaan ja sisäisistä erimielisyyksistään huolimatta Castrénin hallitus sai laadituksi tasavaltaisen hallitusmuotosesityksen, joka annettiin eduskunnalle 13. toukokuuta 1919.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Eduskunnassa hallitusmuodon sisällöstä oltiin erimielisiä ja ratkaisevaksi kiistakysymykseksi nousi tasavallan presidentin valinta ja valtaoikeudet. Varsinkin SDP, mutta myös maalaisliitto halusivat rajoittaa presidentin valtaa suhteessa eduskuntaan sekä eduskunnalle oikeuden valita ja tarvittaessa erottaa presidentti. Nämä muutokset myös tehtiin perustuslakivaliokunnassa lakiesitykseen, johon lisättiin myös kielto myöntää tai käyttää arvonimiä tai ritarimerkkejä. Lisäksi esityksestä poistettiin maininta evankelis-luterilaisesta kirkosta kansankirkkona. Oikeiston tavoitteena taas oli erityisesti presidentin aseman vahvistaminen sekä valinta mieluummin suoralla kansanvaalilla kuin eduskunnassa. Vaikka suuren valiokunnan käsittelyssä presidentin valinta palautettiinkin valitsijamieskokoukselle, kehotti valtionhoitaja Mannerheim oikeistoa asettumaan lakiesitystä vastaan, sillä hänen mielestään presidentin valtaoikeudet jättivät valtionpäämiehen liian heikoksi. Mannerheim valmisteli jo aktivistipiirien kanssa Suomen viemistä mukaan Venäjän sisällissotaan hyökkäämällä Pietariin, mitä varten täytyi estää tasavallan toteutuminen.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Hallitusmuotoesityksen ratkaisevassa käsittelyssä 14. kesäkuuta RKP ja puolet kokoomuslaisista äänesti lainmuutoksen kiireellisyyttä vastaan, joka kaatui täpärästi äänin 163–33 – viiden kuudesosan määräenemmistöstä jäi puuttumaan yksi ääni. Hallitusmuotoesitys jouduttiin siis jättämään lepäämään seuraavien vuonna 1922 pidettävien eduskuntavaalien jälkeiseen aikaan. Edistyspuolueen vasemmistosiipeen kuuluneen perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Heikki Ritavuoren valtiopäivien alussa jättämästä lakialoitteesta alettiin kuitenkin muokata uutta hallitusmuotoesitystä. Siitä tehtiin muuten lähes identtinen edellisen kanssa, paitsi että siihen tehtiin muutamia myönnytyksiä oikeiston toiveiden suuntaan. Näin oli tarkoitus hankkia tarvittavat lisä-äänet kokoomuksesta. Kokoomuksen ja SDP:n maltillisten välisellä sopimuksella uudesta hallitusmuotoesityksestä poistettiin eduskunnan oikeus erottaa presidentti sekä kielto ritarimerkkien jakamiseen ja siihen vastaavasti lisättiin lause "kansalaisten työvoima on tasavallan erityisessä suojeluksessa".


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Ritavuoren lakialoitteen pohjalta laadittu tasavaltainen hallitusmuotoesitys hyväksyttiin kolmannessa eduskuntakäsittelyssä 21. kesäkuuta 1919. Kiireelliseksi julistamisen hyväksyttiin äänin 173–23 ja itse laki äänin 165–22, lähinnä RKP:n vastustaessa loppuun saakka. Eduskunnan hyväksymä hallitusmuoto tarvitsi kuitenkin vielä vastahakoisen valtionhoitaja Mannerheimin vahvistuksen. Hän suunnitteli yhä aktivistien kanssa jättävänsä sen vahvistamatta, hajottavansa eduskunnan ja aloittavansa sodan ennen uusia vaaleja vedoten vuoden 1772 hallitusmuodon hallitsijalle suomiin valtaoikeuksiin. Kun kokoomuksen johtajat kieltäytyivät osallistumasta tällaiseen hankkeeseen, Mannerheim kuitenkin luopui suunnitelmasta. Valtioneuvoston esittelyssä 10. heinäkuuta hän pyysi vielä asian pöydälle tarkempaa perehtymistä varten, mutta viikon kuluttua kuitenkin vahvisti hallitusmuodon 17. heinäkuuta, jolloin lepäämään jätetyt hallitusmuotoesitykset todettiin rauenneiksi. Uuden hallitusmuodon astuessa voimaan myös vuoden 1772 hallitusmuoto sekä vuoden 1789 Yhdistys- ja vakuuskirja viimein kumoutuivat Suomessa.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Uudessa hallitusmuodossa ensimmäisen tasavallan presidentin valinta säädettiin eduskunnan suoritettavaksi. 25. heinäkuuta eduskunta valitsi K. J. Ståhlbergin ensimmäiseksi presidentiksi 143 äänellä Mannerheimin saadessa 50 ääntä ja Väinö Tannerin sekä Lauri Kristian Relanderin kumpikin yhden äänen.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Hallitusmuodossa määrättiin, että ylin valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Käytännössä jo (toteutumaton) valtalaki sekä (toteutunut) marraskuun 15. päivän päätös vuodelta 1917 olivat tarkoittaneet korkeimman valtiovallan siirtämistä Suomen suuriruhtinaan vallan perineeltä Venäjän väliaikaiselta hallitukselta ensin Suomen sisäisten asioiden ja sitten myös kaikkien muiden asioiden osalta eduskunnalle.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Lainsäädäntövaltaa käytti tasavallan presidentti yhdessä eduskunnan kanssa. Ylin toimeenpanovalta kuului tasavallan presidentille ja valtioneuvostolle, tuomiovalta riippumattomille tuomioistuimille, joista korkeimmat olivat korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus. Tämän lisäksi hallitusmuoto määräsi lainsäädännöstä, hallinnosta, puolustuslaitoksesta, uskonnonvapaudesta ja julkisista viroista.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Hallitusmuoto oli selvemmin vallan kolmijako-opin mukainen kuin vuonna 2000 voimaanastunut nykyinen Suomen perustuslaki ja se antoi presidentille laajat valtaoikeudet entisajan monarkkien tapaan. Presidentti valitsi pääministerin ja muut ministerit sekä määräsi ulkopolitiikasta. Presidentti myös päätti sodasta ja rauhasta eduskunnan suostumuksella. Hallitusmuoto sisälsi myös säännökset kansalaisten perusoikeuksista. Niitä koskevat kohdat uudistettiin kokonaan vuonna 1995.


title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Vuoden 1919 hallitusmuotoa muutettiin vuosien kuluessa useita kertoja – viimeisenä suurena reformina vuoden 1995 perusoikeusuudistus. Vuonna 2000 voimaan tullut uusi perustuslaki kumosi hallitusmuodon ja muutti Suomen hallitusmuotoa parlamentaarisemmaksi.


title: Amon Amarth

text: Amon Amarth on vuonna 1992 Tumbassa perustettu ruotsalainen melodista death metallia soittava yhtye, jonka sanoitukset ovat saaneet vaikutteita skandinaavisesta mytologiasta. Yhtyeen nimi "Amon Amarth" tulee fantasiakirjailija J. R. R. Tolkienin luomasta sindarin kielestä ja tarkoittaa Tuomiovuorta.


title: Amon Amarth

text: Yhtye on julkaissut kymmenen studioalbumia, yhden kokoelma-albumin, EP:n sekä videoalbumin. Yhtyeen kappaleista on tehty myös kymmenen musiikkivideota. Heidän ensimmäinen studioalbuminsa "Once Sent from the Golden Hall" julkaistiin vuonna 1998, jonka jälkeen yhtye levytti viisi studioalbumia ennen vuonna 2008 läpimurron tehnyttä albumia "Twilight of the Thunder God". Tämän jälkeen yhtye on levyttänyt kolme albumia; Surtur Rising (2011), Deceiver of the Gods (2013) ja Jomsviking (2016).


title: Pohjola (Turku)

text: Pohjola () on kaupunginosa Turun keskustassa. Se sijaitsee keskustan pohjoisosassa Ratapihankadun ja Kähärin välissä ja kuuluu Länsikeskuksen suuralueeseen. Turun päärautatieasema sijaitsee alueella.


title: Pohjola (Turku)

text: Pohjolan väkiluku on 1 601 (2007). Asukkaista 12,62 % on alle 15-vuotiaita, ja 13,77 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 94,26 % asukkaista, ruotsia 3,76 % ja muita kieliä 1,98 %.


title: Pohjola (Turku)

text: Pohjola oli pitkään suurelta osin asuttamatonta, ja osa siitä oli viljelyskäytössä. Alueelle rakennettiin 1800-luvun lopulla Turun rautatieasema ja pääratapiha.


title: Pohjola (Turku)

text: Kaupunginosa oli vuoden 1944 alueliitokseen saakka Turun pohjoisraja, ja sitä kutsuttiinkin "pohjoiseksi takamaaksi". Yrjänänkadun seudulle alkoi tulla asutusta 1800-luvun lopulla.


title: Pohjola (Turku)

text: Pohjoista takamaata, jota nyt alettiin kutsua Pohjolaksi, ryhdyttiin jakamaan omakotitonteiksi vuodesta 1910 alkaen. Rakentaminen pääsi varsinaisesti käyntiin 1930-luvulla. Ensimmäiset kerrostalot Pohjolaan rakennettiin 1930- ja 1940-lukujen vaihteessa, mutta varsinaisesti rakentaminen pääsi liikkeelle vasta "Juhannuskukkulan" asuinkerrostalojen myötä 1950-luvun lopulla.


title: Pohjola (Turku)

text: Ratapiha-alueen läpi valmistui vuonna 1963 kävelysilta, joka toteutettiin kaupungin ja Valtionrautateiden yhteistyönä. Alue oli aiemmin myös merkittävässä pienteollisuuskäytössä, ja vanhimmat teollisuusrakennukset rakennettiinkin jo 1900-luvun alussa. Nämä purettiin 2000-vuosikymmenen loppupuolella, minkä jälkeen alueelle rakennettiin "Veturipuiston" kerrostaloalue.


title: Pohjola (Turku)

text: Pohjolaa halkovat itä-länsisuunnassa Turun ratapiha ja "Köydenpunojankatu". Idässä se rajoittuu Satakunnantiehen ja lännessä Koulukatuun. Köydenpunojankadun itäosaa reunustaa puurivi.


title: Pohjola (Turku)

text: Alueen pohjoisosassa sijaisee Pohjolan pientalovaltainen puutaloalue, joka rajoittuu Kähäriin. Pientaloalueen koillispuolella sijaitsee Juhannuskukkulan asuinkerrosalue, vesitorni ja ammattioppilaitos. Köydenpunojankatu muuttuu alueen itäosassa "Yrjänänkaduksi". Siellä on omakotitaloja, matalia kerrostaloja ja grillikioski.


title: Pohjola (Turku)

text: Keskellä sijaitsee Turun pääratapiha ja konepaja-alue, joka toimii nykyään Logomo-kulttuurikeskuksena. Ratapihan ylittää Humalistonkadun päästä Köydenpunojankadulle ulottuva kuusi metriä korkea jalankulkusilta. Lähellä on myös rautatieläisille aikoinaan rakennettuja asuinkerrostaloja. Pohjolan länsiosassa taas sijaitsee VR:n vanha tavara-asema. Alue on ollut aiemmin merkittävässä pienteollisuuskäytössä, ja se tunnettiin Kaunen lasiliikkeen mukaan "Kaunen kulmana". Teollisuuslaitosten ja osan ratapihasta tilalla on nykyään kerrostaloalue ja ABC-liikennemyymälä.


title: Raunistula

text: Raunistula on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta pohjoiseen ja kuuluu osittain keskustan ja osittain Tampereentien suuralueeseen. Raunistulasta suurin osa on omakoti- ja rivitaloaluetta, ja jäljellä olevaa teollisuusaluetta on kehitetty asuinalueeksi. Alueen suurin maamerkki oli pitkään Hankkijan 1910 rakennuttama Raunistulan rehutehdas. Rakennus purettiin vuonna 2010.


title: Raunistula

text: Raunistulan kaupunginosa on saanut nimensä entisen Maarian kunnan alueella sijainneelta Raunistulan kylältä. Raunistulan alue on ollut asuttu jo varhain: kylään kiinteästi liittyneestä Virusmäen kylästä on löydetty 1000–1100-luvulta peräisin oleva kalmisto. Varhaisimmat asiakirjamerkinnät Virusmäestä tunnetaan vuosilta 1359 ja 1363.


title: Raunistula

text: Keskiajalla Raunistulassa sijaitsi kolme taloa: Lonttinen, Konsa ja Väitti. Näistä Lonttinen ja Konsa jaettiin Isojaon yhteydessä kumpikin kahteen tilaan. Kruunun omaisuutena ollut Väitti mainitaan 1600-luvulla Turun akatemian professorin virkatilana.


title: Raunistula

text: Raunistula säilyi pitkään maaseutumaisena alueena, ja vielä 1800-luvun alussa alueella asui henkikirjojen mukaan 49 henkeä. Vuonna 1827 tapahtuneen Turun palon jälkeen joukko Turun kaupungissa asuneita käsityöläisiä rakensi uudet kotinsa Raunistulaan, ja vuosisadan puolivälin jälkeen kylän asukasluku oli kohonnut 254:ään.


title: Raunistula

text: Raunistula alkoi kasvaa nopeasti, kun 1800-luvun loppupuolella teollistumisen aikaansaama muuttoliike toi uusia asukkaita Turun kaupunkiin. Tällöin muun muassa tonttimaan puute sekä ankarat rakennusmääräykset aiheuttivat useiden muuttajien asettumisen kaupungin rajojen ulkopuolelle, mikä synnytti Raunistulan kaltaisia esikaupunkialueita kaupungin ympärille.


title: Raunistula

text: Turku–Toijala-radan valmistuminen vuonna 1876 synnytti radan varrelle pieniä teollisuusyrityksiä. Samana vuonna alueelle perustettiin Turun Asfalttitehdas ja kemiallinen tehdas sekä vuonna 1878 toinen kemiallinen tehdas.


title: Raunistula

text: 1880-luvulla Raunistula oli kehittynyt Turun suurimmaksi esikaupunkialueeksi. Kuten Turun muissakin tuolloisissa esikaupungeissa, aiheutti köyhän väestön suuri suhteellinen osuus sosiaalisia ongelmia myös Raunistulassa, ja sekä rakentaminen että arkinen elämä alueella olivat suurelta osin yhteiskunnallisen kontrollin ulkopuolella. Koska rakentamiseen ei tarvittu lupia ja rakentajat itse määräsivät talojen ulkomuodon, muodostui alueesta kylämäinen ja epäyhtenäinen, jollaisena se suurelta osin on myös säilynyt. Vuonna 1905 Raunistula muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi.


title: Raunistula

text: Raunistula siirrettiin Maarian kunnasta osaksi Turun kaupunkia vuonna 1944. Kaupunginosan maine rikollisuuspesäkkeenä ja alueena, "jossa väkivalta ja alkoholi kytkeytyivät kohtalokkaalla tavalla toisiinsa" säilyi kuitenkin pitkään.


title: Raunistula

text: 1900-luvulla Raunistula on muuttunut kaupungin laajentuessa sen laidalla sijainneesta esikaupungista keskustan vieressä sijaitsevaksi pientaloalueeksi.


title: Raunistula

text: Raunistulan väkiluku on 1 621 (2004). Asukkaista 13,87 % on alle 15-vuotiaita, ja 13,38 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 92,02 % asukkaista, ruotsia 4,92 % ja muita kieliä 3,05 %.


title: Turun satama

text: Turun satama (, LOCODE: FI TKU) on Suomen vanhin satama, ja se mainitaan arabialaisen maantieteilijä Abu Abdallah Mohammed Idrisin vuonna 1154 kirjoitetussa kirjassa "Kitab Rudjar". Satama sijaitsee Saaristomeren rannalla, Turun kaupungin keskustasta länteen Turun sataman ja Pansion kaupunginosissa.


title: Turun satama

text: Se on maan toiseksi vilkkain matkustajaliikenteen satama ja rahtiliikenteessä yksi kymmenestä tärkeimmistä satamista. Sen kautta kulkee vuosittain noin 3 miljoonaa ulkomaan liikenteen matkustajaa ja 2–4 miljoonaa tonnia tavaraa. Päivittäisiä matkustajalauttapalveluita Turusta Tukholmaan, Maarianhaminaan ja Långnäsiin liikennöivät ennen kaikkea Silja Line (M/S Baltic Princess iltaisin, M/S Galaxy aamuisin) ja Viking Line (M/S Viking Grace iltaisin, M/S Amorella aamuisin).


title: Turun satama

text: Turun satama oli jonkin aikaa Suomen ainoa junalauttasatama. Turun sataman "Pansion satamasta" oli junalauttayhteydet Travemündeen vuodenvaihteeseen 2007/2008 ja Tukholmaan vuodenvaihteeseen 2011/2012 saakka. Satamasta liikennöidään päivittäin ro-ro-aluksilla Turun ja Travemünden väliä.


title: Turun satama

text: Turun seudulla on myös toinen merkittävä satama, rahtimäärältään Turkua suurempi Naantalin satama.


title: Turun satama

text: Turun sataman kautta on viime vuosina kulkenut noin kolme miljoonaa ulkomaan liikenteen matkustajaa. Satama on Helsingin sataman jälkeen Suomen toiseksi vilkain matkustajaliikenteen satama. Lisäksi matkustajaliikenteessä kulkee kotimaan matkustajia (esimerkiksi Ahvenanmaalle). Turun sataman tavaraliikenne käsitti vuonna 2011 yhteensä noin 2,8 miljoonaa tonnia. Ulkomaan tavaraliikenteessä tuonnin osuus oli 1,351 ja viennin 1,215 miljoonaa tonnia. Sekä ulkomaan tuonnin että viennin suurimman tavararyhmän (0,938 ja 0,891 milj. t) muodostivat kappaletavarat.


title: Turun satama

text: Turun sataman vuosittainen henkilö ja rahtiliikenne:(*) Matkustajatilastojen arvo kuvaa liikennettä ulkomaille tai ulkomailta eikä sisällä kotimaan liikennettä.


title: Sleeping with Ghosts

text: Sleeping With Ghosts Placebon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2003. Se nousi Britannian albumilistan kärkikymmenikköön ja myi maailmanlaajuisesti yli 1,4 miljoonaa kappaletta.


title: Ilmalämmitys

text: Ilmalämmitys on lämmönjakotapa, jossa huoneisiin puhalletaan lämmintä ilmaa. Ilma lämmitetään ilmanvaihtokoneessa tai erillisessä ilmalämmityskoneessa joko sähköllä, öljypolttimella, öljypolttimella vesikiertoisesti tai lämpöpumpulla (joka voi olla vesikiertoinen sekin). Kauppakiinteistöissä, joissa on paljon kylmä- ja pakastetiloja, hyödynnetään kylmäkoneiden lauhdelämpöä tulo- tai kiertoilman lämmittämiseen.


title: Ilmalämmitys

text: Ilmalämmitystä käytetään nykyään lähinnä suurissa avoimissa halleissa (teollisuusrakennukset, isot kauppahallit). 1980-luvulla ilmalämmitysjärjestelmiä rakennettiin paljon omakoti- ja rivitaloasuntoihin.


title: Ilmalämmitys

text:
Ilmalämmityksessä lämmin ilma tuodaan huoneisiin ilmanjakokanavien ja huoneisiin sijoitettujen venttiilien avulla. Venttiilit voidaan sijoittaa joko lattialle ikkunoiden eteen tai ikkunan vastaiselle seinälle. Lattialle sijoitetut venttiilit vähentävät ikkunoiden vedon tunnetta; ongelmaksi voi syntyä hiekan ja pienien esineiden ajautuminen lattiaventtiiliin.
Toimiva tuloilmaventtiilien sijoitus on myös ikkunan vastaiselle seinälle siten että ilmasuihku suuntautuu ikkunaa päin. Sopivan suuruisella nopeudella tuleva ilmavirta sekoittaa huoneilmaa niin ettei ikkunan edessä vedon tunnetta synny. Poistoilmaventtiili voidaan sijoittaa tuloilmaventtiilin viereen asuinhuoneessa n.30 cm:n etäisyydelle. Tuloilman nopeus venttiilistä estää ilmaa imeytymästä heti vieressä olevaan poistoventtiiliin.


title: Ilmalämmitys

text: Ilmalämmityksen yhteyteen voidaan liittää myös ilman jäähdytys ja kostutus (jolloin on kyse ilmastoinnista).


title: Ilmalämmitys

text: Kodin ilmalämmitys tapahtuu nykyään yhä useammin myös ilmalämpöpumpulla, jota ei ole kytketty ilmastointikanaviin lainkaan hyötysuhteen parantamiseksi. Sen sisäyksikkö tuottaa lämpöä pistemäisesti suoraan huoneen sisäilmaan. Tämän vuoksi sisäyksikön huolellinen sijoitus lämmitettävän tilan keskeisimpään kohtaan on kriittistä toimivan lämmityksen toteuttamiseksi. Kesäaikaan ilmalämpöpumppu toimii käänteisesti viilentimenä ja tavallisena ilmastointilaitteena.


title: Ilmalämmitys

text: Ilmalämmitykseksi voitaneen laskea myös kiertoilmakojeilla tapahtuva tilojen lämmitys. Kiertoilmakojeissa on vesikiertoinen tai sähkölämmityspatteri, minkä läpi puhalletaan tilan ilmaa joka patterin vaikutuksesta lämpenee (tai jäähtyy, mikäli kyseessä jäähdytyskonvektori). Kiertoilmakojeita käytetään usein tuulikaapeissa, joissa on hetkellinen suurehko lämmöntarve kun ovi avataan.


title: Arch Enemy

text: Arch Enemy on ruotsalainen death metal -yhtye, jonka Michael Amott perusti vuonna 1995. Yhtye on julkaissut seitsemän studioalbumia, yhden livealbumin sekä kolme EP:tä.


title: Arch Enemy

text: Michael Amott perusti Arch Enemyn vuonna 1995 Carcassin hajottua. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuului Amottin lisäksi hänen veljensä Christopher Amott, laulaja Johan Liiva sekä rumpali Daniel Erlandsson. Yhtyeen ensilevy "Black Earth" sai hyvän vastaanoton Japanissa ja kohtalaisen Ruotsissa. "Black Earthin" kappaleet kirjoitti Michael Amott kokonaan itse.


title: Arch Enemy

text: "Black Earthin" jälkeen Arch Enemy vaihtoi levy-yhtiön Wrong Again Recordsista Century Media Recordsille, joka julkaisi "Stigmatan" vuonna 1998. "Stigmatalle" basistiksi tuli Martin Bengtsson ja rumpuihin Peter Wildoer. Albumi saikin enemmän huomiota Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Tämä oli Arch Enemyn ensimmäinen maailmanlaajuisesti julkaistu levy.


title: Arch Enemy

text: Vuonna 1999 Sharlee D'Angelo tuli soittamaan bassoa ja Daniel Erlandsson tuli takaisin rumpuihin. "Burning Bridges" julkaistiin vuonna 1999 ja pian sen jälkeen "Burning Japan Live 1999", joka alun perin julkaistiin vain Japaniin mutta levitettiin myöhemmin muuallekin maailmalle kysynnän vuoksi.


title: Arch Enemy

text: Vuonna 2001 Johan Liiva joutui jättämään yhtyeen, koska Michael Amott halusi keulakuvaksi dynaamisemman laulajan. Pian tilalle tuli Angela Gossow, saksalainen amatööritoimittaja ja laulaja, joka oli aiemmin antanut haastattelun yhteydessä Michael Amottille demonauhansa kuunneltavaksi. Ensimmäinen levy jolla Angela Gossow lauloi oli 2001 julkaistu "Wages of Sin".


title: Arch Enemy

text: Vuonna 2003 julkaistiin "Anthems of Rebellion" ja seuraavan vuoden marraskuussa EP "Dead Eyes See No Future". Vuonna 2005 toukokuussa Arch Enemy sai valmiiksi kuudennen levynsä "Doomsday Machine". Kesäkuussa Christopher Amott lähti keskittyäkseen yksityiselämäänsä. Hänen tilallensa tuli väliaikaisesti kitaristi Gus G. yhtyeestä Firewind ja myöhemmin vakituiseksi kitaristiksi Fredrik Åkesson. Arch Enemy tunnetaan teknisesti taitavista kitaristeistaan. Yhtyeen kitaroinnissa on paljon vaikutteita progressiivisesta ja neoklassisesta metallista.


title: Arch Enemy

text: Vuonna 2007 toukokuussa Fredrik Åkesson joutui jättämään yhtyeen, kun se ilmoitti Christopher Amottin paluusta yhtyeeseen. Yhtyeen uusin albumi "The Root of All Evil" julkaistiin Euroopassa 28. syyskuuta 2009, Pohjois-Amerikassa taasen 6. lokakuuta 2009.


title: Arch Enemy

text: 17. maaliskuuta 2014 yhtyeen Facebook-sivulla kerrottiin Angela Gossow'n jättävän yhtyeen. Angela kuitenkin jatkaa bändin "managementissa". Uudeksi vokalistiksi on valittu Alissa White-Gluz (ex-The Agonist).


title: Arch Enemy

text: 17. marraskuuta 2014 Jeff Loomisin kotisivuilla ilmoitettiin hänen liittyneen yhtyeen kakkoskitaristiksi.


title: Meds

text: Meds on Placebon viides studioalbumi, joka julkaistiin 13. maaliskuuta 2006.


title: Brömsebron rauha

text: Brömsebron rauha oli 13. elokuuta 1645 solmittu Ruotsin ja Tanska-Norjan välinen rauhansopimus, joka lopetti vuonna 1643 alkaneen Torstensonin sodan. Rauhanneuvottelut aloitettiin Ranskan aloitteesta, kun se lähetti tammikuussa 1644 diplomaatti Gaspard Coignet de la Thuillerien hoitamaan asiaa. 25. joulukuuta hän sai Ruotsin ja Tanska-Norjan allekirjoittamaan sopimuksen rauhanneuvottelujen aloittamisesta Brömsebrossa helmikuussa 1645.


title: Brömsebron rauha

text: Varsinaisissa rauhanneuvotteluissa Ruotsia edusti Axel Oxenstierna ja Tanskaa Corfitz Ulfeldt. Ensimmäinen neuvottelu pidettiin 8. helmikuuta 1645 rajakivellä pienellä saarella Brömsebrossa. Tämän jälkeen rauhanneuvottelut etenivät de la Thuillerien matkustaessa ruotsalaisten ja ranskalaisten tukikohtien välillä. 13. syyskuuta osapuolet tapasivat uudelleen rajakivellä vaihtaakseen kuninkaiden hyväksymät ja allekirjoittamat rauhansopimukset.


title: Brömsebron rauha

text: Ruotsin sotamenestys tuki tiukkoja rauhanehtoja, joihin sisältyi, että Tanska-Norja luovutti Jämtlandin, Härjedalenin, Gotlannin ja Saarenmaan Ruotsille. Ruotsi sai myös Hallandin 30 vuodeksi sekä tullivapauden Juutinraumassa.


title: Wim Kieft

text: Willem (Wim) Cornelis Nicolaas Kieft (s. 12. marraskuuta 1962 Amsterdam, Alankomaat) on entinen alankomaalainen jalkapalloilija.


title: Wim Kieft

text: Pelaajaurallaan Kieft edusti Amsterdamin Ajaxia, PSV Eindhovenia, Girondins de Bordeaux'ta, Torino Calciota ja Pisa Calciota. Hän kuuluu samaan ikäluokkaan kuin alankomaalaiset jalkapallolegendat Marco van Basten, Frank Rijkaard ja Gerald Vanenburg, jotka parhaina vuosinaan 1980-luvulla takasivat maalleen menestystä. Kieft oli mukana EM-kisoissa 1988, joissa Alankomaat voitti mestaruuden. Samana vuonna hän voitti myös seurajoukkueessaan PSV:ssä Euroopan cupin. Suomessa Kieft muistetaan voittomaalista Suomea vastaan pelatun MM-karsintaottelun päätösminuuteilla Olympiastadionilla toukokuussa 1989. Tällä hetkellä Kieft toimii jalkapallo-otteluiden kommentaattorina Canal+ ja RTL-televisiokanavilla.


title: AVE

text: AVE eli Alta Velocidad Española (”espanjalainen suurnopeus”; "ave" tarkoittaa espanjaksi myös ”lintua”) on espanjalainen yli 300 tuntikilometrin nopeuksiin pystyvä suurnopeusjuna ja -rataverkko. AVE-radat on rakennettu maassa aiemmin käytetystä raideleveydestä (1674 mm) poiketen normaalilla raideleveydellä (1435 mm). Tämä on tehnyt mahdolliseksi AVE-verkon liittämisen Ranskan ja edelleen muun Keski-Euroopan rataverkkoon. AVE-junia liikennöi Espanjan valtiollinen rautatieliikenneyhtiö Renfe Operadora.


title: AVE

text: AVE-rataverkon pituus on yli 3 000 kilometriä, ja se on pituudeltaan Euroopan maiden pisin suurnopeusrataverkko.


title: AVE

text: Liikenne ensimmäisellä AVE-reitillä Madridin ja Sevillan välillä alkoi Sevillan maailmannäyttelyn avajaispäivänä 20. huhtikuuta 1992. Kaupallinen liikenne alkoi seuraavana päivänä. Linja on 471 kilometrin pituinen ja matka-aika on nopeimmillaan 2 tuntia 30 minuuttia.


title: AVE

text:
Seuraavina vuosina uusia rataosuuksia avattiin seuraavasti:
Renfen käytössä on kolmentyyppisiä AVE-junia. Ensimmäiset, ranskalaisen Alstomin TGV Atlantique -junaan perustuvat AVE S-100 -junat otettiin käyttöön vuonna 1992. S-100 ovat edelleen käytössä alkuperäisellä Sevillan-reitillä. Junien huippunopeus on 300 km/h. Lisäksi Renfellä on käytössään AVE S-102- ja S-112-junia yhteensä 46 kappaletta. Nämä junat toimitti Bombardierin ja Talgon yhteenliittymä vuosina 2005–2010. Junia käytetään useimmilla AVE-reiteillä. S-102/112-junien huippunopeus 330 km/h. Uusimmat AVE-junat ovat tyyppiä S-103, joka perustuu saksalaisen Siemensin Velaro-tuoteperheeseen, ja joiden huippunopeus on 350 km/h. AVE S-103 -junia käytetään reiteillä Madridista Barcelonaan, Malagaan ja Sevillaan.


title: Westboron baptistikirkko

text: Westboron baptistikirkko () on kirkollinen järjestö Topekassa, Kansasissa Yhdysvalloissa. Se on parhaiten tunnettu kannastaan homoseksuaaleihin. Se käyttää Internetiä mielipiteidensä levittämiseen ja järjestää homoseksuaalisuutta, juutalaisuutta ja Yhdysvaltoja sekä sen armeijaa vastustavia mielenosoituksia. Ryhmä itse pitää itseään baptistisena, mutta se ei kuulu laajempiin baptistiorganisaatioihin.


title: Westboron baptistikirkko

text: Kirkon johtaja oli vuoteen 2014 asti Fred Phelps (1929–2014). Itse ryhmään kuuluu noin 40 henkeä, joista useimmat lienevät Phelpsin yhdeksän vielä puheväleissä olevan lapsen perheenjäseniä ja hänen lapsenlapsiaan. Sen Internet-sivuilla on käynyt syksyyn 2005 mennessä yli viisi miljoonaa kävijää.


title: Westboron baptistikirkko

text: Louis Theroux on tehnyt kirkon toiminnasta kaksi tv-dokumenttia: "The Most Hated Family in America" vuonna 2007 ja "America's Most Hated Family in Crisis" vuonna 2011.


title: Westboron baptistikirkko

text: Westboron baptistikirkko sai julkisuutta Suomessa vuonna 2000 uhattuaan tehdä Suomeen ekskursion, jossa Suomen lippu olisi poltettu Helsingin keskustassa. Taustalla oli se, että eräs suomalainen oli väittänyt kirkon kotisivuilla vastavalitun presidentin Tarja Halosen olevan lesbo. Lipunpolttonäytöstä ei kuitenkaan koskaan pidetty.


title: Westboron baptistikirkko

text: Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen jälkeen Phelps julisti tsunamin olleen Luojan rangaistus siveetöntä elämää viettäneille ruotsalaisille (jotka olivat myös tuominneet pastori Åke Greenin kiihotuksesta kansanryhmää vastaan vankilaan, tosin hänet vapautettiin myöhemmin). Westboron baptistikirkko syytti Ruotsin kuningashuonetta moraalittomuudesta 2007. Järjestö lähetti Ruotsin kuningashuoneelle viestin otsikolla ”Ruotsi – sodomian, eläimiin sekaantumisen ja insestin maa”. Mitä ilmeisimmin taustalla oli taas tapaus Åke Green.


title: Westboron baptistikirkko

text:
Westboron baptistikirkko järjesti mielenosoituksia Yhdysvaltain Irakin sodassa kuolleiden sotilaiden hautajaisissa, joissa se piti esillä homoutta vastustavia kylttejä, koska sen mukaan Jumala salli kuolemat, koska Yhdysvalloissa siedetään homoja. Osa Yhdysvaltain osavaltioista kielsi ryhmän toiminnan vuoksi lailla mielenosoitukset muutamien satojen metrien päässä hautajaisista, mitä Westboron baptistikirkko pitää sananvapauden rajoittamisena ja on ryhtynyt oikeustoimiin. Myös Yhdysvaltain kongressi hyväksyi toukokuussa 2006 "Respect for America's Fallen Heroes Actin", joka kielsi mielenosoitukset sodissa kaatuneiden hautajaisissa. Kirkko tuomittiin lokakuun 2007 lopussa 11 miljoonan dollarin korvauksiin henkisen kärsimyksen aiheuttamisesta Albert Snyderille, jonka Irakissa kuolleen pojan hautajaisissa kirkon jäsenet olivat osoittaneet mieltä maaliskuussa 2006.
Hautajaisten mielenosoituskiellot kaatuivat maaliskuussa 2011 korkeimmassa oikeudessa, koska perustuslaki takaa sananvapauden.


title: Westboron baptistikirkko

text: Jokelan koulusurmien jälkeen kirkko kiitti Jumalaa yhdeksästä kuolleesta suomalaisesta ja ilmoitti sen olevan Jumalan kosto homoagendaa ajaville ateistiskandinaaveille. Samankaltaisen lausunnon kirkko antoi myös kymmenen uhria syyskuussa 2008 vaatineen Kauhajoen koulusurmien jälkeen. Tiedotteessaan kirkko sanoo Jumalan vihaavan Suomea sekä sen ”alter-egoa” Ruotsia ja lähettäneen ampujan muun muassa kostona homomyönteisyydestä.


title: Westboron baptistikirkko

text: Tammikuussa 2008 kirkko ilmoitti osoittavansa mieltä näyttelijä Heath Ledgerin hautajaisissa. Ledger näytteli useita homorooleja.


title: Westboron baptistikirkko

text: Homopiireissä on oltu myös sitä mieltä, että Phelpsin kirkko on itse asiassa tehnyt homoseksuaalien oikeuksien hyväksi enemmän kuin useimmat aktivistit tekemällä homofobiat julkisesti naurunalaisiksi.


title: Westboron baptistikirkko

text: Vuonna 2012 kirkon edustaja kertoi kirkon järjestävän mielenilmauksen Newtownin kouluammuskelutapauksen uhrien hautajaisissa, koska tapaus oli rangaistus homouden sallivalle kansakunnalle.


title: Westboron baptistikirkko

text: Westboron baptistikirkolla on useita omia internet-sivustoja:


title: Radiomaailma

text: Radiomaailma on Suomen DX-Liiton kuukausittain ilmestyvä lehti, jonka aikaisempi nimi oli DX-Kuuntelija. Lehdessä on kuunteluvihjeitä, kuuntelutuloksia sekä radioasemista ja radiolaitteista kertovia artikkeleita. Lehden virkaa tekevä päätoimittaja on Heikki Aarrevaara.


title: Reinier Beeuwkes

text: Reinier Bertus Beeuwkes (s. 17. helmikuuta 1884, Haag, Alankomaat – k. 1. huhtikuuta 1963) oli alankomaalainen jalkapallomaalivahti.


title: Reinier Beeuwkes

text: Beeuwkes edusti vuosisadan vaihteessa FC Dordrechtia, josta hänet valittiin Alankomaiden maajoukkueen kaikkien aikojen ensimmäiseksi maalivahdiksi. Hän vartioi Alankomaiden maalia maan ensimmäisessä maaottelussa, joka pelattiin 30. huhtikuuta 1905 Antwerpenissä. Ottelu päättyi Alankomaiden 4-1 voittoon. Beeuwkesin uran kohokohta oli kolmas sija 1908 olympialaisissa. Kyseiset kisat olivat ensimmäiset olympialaiset, joissa jalkapallo oli mukana.


title: Reinier Beeuwkes

text: Vuonna 1910 hän lopetti pelaajauransa ja muutti Alankomaiden Itä-Intiaan (nykyisen Indonesian alueelle), joka oli silloin Alankomaiden siirtomaa.


title: Juomumoreeni

text: Juomumoreenit () ovat ylhäältä katsoen epämääräisen muotoisia kumpuja, lyhyitä ja joskus mutkaisia. Niiden arvellaan syntyneen jäätikön repiessä vanhempia moreenimuodostumia hajalle. Syntyi moreenikenttä, jossa on satoja samansuuntaisia moreeniharjanteita ja joissa yksittäiset harjanteet ovat epäsäännöllisiä. Juomumoreenit ovat poikittain jäätikön virtaussuuntaa vastaan, mikä viittaa niiden syntyneen jäätiköitymisen viimeisessä vaiheessa. Niiden oletetaan syntyneen kun alustaansa jäätynyt pohja liukui jäätikön sulamisvaiheessa ja pohjalle kehittyi vetojännitys. On myös esitetty että kummut olisivat voineet syntyä Veiksel-jääkauden aikana vanhemmista moreenimuodostumista.


title: Juomumoreeni

text: Juomumoreenit ovat lyhyitä, pitkänomaisia, 100–150 m leveitä ja 100–1 000 m pitkiä, 5–15 m korkeita kumpareita. Pitkien selänteiden seassa näkyy 10–15 m:n korkuisia kumpuja. Moreeniaines on jäätikön pohjamoreenin tapaista, mutta lajittunutta ainestakin on. Juomumoreenimuodostuman pinta on kivinen.


title: Juomumoreeni

text: Mannerjäätikköä vastaan poikittaiset juomumoreenit kuuluvat kumpumoreeneihin. Tunnetuin juomumoreenien alatyyppi puolestaan on Rogen-moreeni. Mannerjäätikön reuna-alueilla ja nykyisillä vuoristojäätiköillä ne ovat täysin tuntemattomia.


title: Juomumoreeni

text: Suomen lisäksi juomumoreenia löytyy Ruotsista ja Kanadasta Nova Scotiasta sekä suurilla kentillä Hudsoninlahden länsipuolelta.


title: Texasin moottorisahamurhat (vuoden 1974 elokuva)

text: Texasin moottorisahamurhat () on yhdysvaltalainen vuonna 1974 valmistunut pienen budjetin kauhuelokuva, joka nosti ohjaaja Tobe Hooperin julkisuuteen. Se on kuuluisa erityisesti nostattamastaan videoväkivaltakeskustelusta, jossa se sai poikkeuksetta sylkykupin roolin. Elokuva kertoo Texasissa asuvasta kannibalismia harrastavasta perheestä, joka tappaa uhreinaan huoltoasemansa asiakkaita. Elokuvan päähenkilö, islantilaisen Gunnar Hansenin (1947-2015) näyttelemä Leatherface on yksi kauhuelokuvien tunnetuimmista hahmoista. Ed Geiniltä löytyneet lukuisat ihmisnahkanaamiot olivat inspiroineet elokuvan tekijöille idean Leatherfacen ihmisnahkanaamiosta. Myös moottorisahan käyttö murha-aseena oli uusi idea.


text: Joukko nuoria, Sally (Marilyn Burns), hänen ystävänsä Pam (Teri McMinn), Jerry (Allen Danziger) ja Kirk (William Vail) sekä invalidiveljensä Franklin (Paul A. Partain), matkustavat Sallyn ja Franklinin isoisän (John Dugan) hylätylle maatilalle Texasin syrjäkylille. Matkalla he poimivat kyytiinsä oudon liftarin (Edwin Neal), joka alkaa kiusata Franklinia ja vahingoittaa itseään puukolla. Tämän takia nuoret heittävät hänet ulos autosta. Myöhemmin maatilalla Pam ja Kirk lähtevät etsimään uimapaikkaa, mutta päätyvätkin katsomaan naapuritaloa. Pian nuoret alkavat kuolla, kun liftarin veli Leatherface teurastaa heidät yksi kerrallaan, köyttämällä heidät ja pilkkomalla moottorisahalla ja lihakirveillä.


text: Aluksi elokuvan nimenä oli "Headcheese", mutta se muutettiin viime hetkillä. Muut vaihtoehtoiset elokuvan nimet olivat "Leatherface" ja "Stalking Leatherface". Alkuperäinen nimi oli kirjoitettu julisteisiin 'Chain Saw', kahtena sanana, mutta muissa elokuvissa nimi on kirjoitettu yhteen.


text: Elokuvaa pidetään usein slasher-elokuvien prototyyppinä. Hurjasta maineestaan huolimatta se ei kuitenkaan sisällä erityisen kovaa tai rajua graafista väkivaltaa, vaan kauhu perustuu hyvin pitkälti psykologisiin keinoihin. Silti teos herätti aikoinaan runsaasti keskustelua elokuvien väkivallasta. Elokuvan väkivallan uskoteltiin olevan rappioittavaa ja sen annettiin ymmärtää johtavan välittömästi moraaliseen rappioon. Kuitenkin tiedetään, että monikaan tällaisia kommentteja antaneista ei ollut elokuvaa koskaan nähnyt.


text: "Texasin moottorisahamurhien" katsotaan aloittaneen uuden aikakauden kauhuelokuvien saralla. Siinä missä aikaisemmin kauhu oli suuressa mittaluokassa ollut satumaista kummitus-, vampyyri- tai avaruusoliokauhua, käänsi "Texasin moottorisahamurhat" uuden sivun esitellessään tuntemattoman, ei-yliluonnollisen uhan. Elokuvassa mainitaan että se on tosikertomus. Tämä on kuitenkin tehokeino ja fiktiota. Elokuva loi hyvin yksinkertaisella tarinallaan kokonaisen joukon jäljittelijöitä ja idean hyväksikäyttäjiä, ja monet nykyään arvostetuistakin kauhuelokuvista ovat myöntäneet velkansa Hooperin klassikolle. Hooper käytti elokuvassaan täysin uudenlaisia, visuaalisia keinoja luodakseen ennennäkemättömän painostavaa tunnelmaa. Elokuvan katsotaankin olleen yksi tämän tehokeinon uranuurtajista ja raivanneen tietä sekä entistä graafisemmalle ja väkivaltaisemmalle että psykologisemmalle kauhulle.


text: Vaikka elokuva sai suuren kaupallisen suosion, sen tekijät saivat vain pienen osan voitoista. Tämän epäillään johtuneen elokuvan rahoittajista (joilla epäiltiin olevan yhteyksiä mafiaan), jotka onnistuivat kahmimaan itselleen suuren osan voitoista.


text: Elokuva kiellettiin monessa maassa, kuten Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Intiassa, Romaniassa ja Suomessa. Suomessa kielto kesti ilmestymisvuodesta vuoteen 1996 asti, jolloin elokuva sai ikärajakseen 18 vuotta voimakkaan psykologisen kauhun takia.


text: Elokuva on saanut viisi jatko-osaa:


text: Uudelleenfilmatisointi:


text: Esiosa uudelleenfilmatisoinnille:


title: Michel Kuipers

text: Michel Kuipers (s. 26. heinäkuuta 1974) on alankomaalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa englantilaista Brightonia.


title: Michel Kuipers

text: Kuipers aloitti uransa kotimaassaan DWS Amsterdamissa, mutta sen jälkeen hän on edustanut lähinnä Englannin liigan seuroja. Vuosina 1999-2000 hän pelasi Bristol Roversissa, josta siirtyi Brightoniin kesällä 2000. Vuonna 2005 hän kävi lyhyellä lainasopimuksella Boston United FC:ssä. Kuipers on edustanut myös Chesteriä ja Hullia.


title: Tim Vincken

text:
Tim Joost Christiaan Vincken (s. 12. syyskuuta 1986 Berkel en Rodenrijs) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Segunda División B:ssä pelaavaa Atlético Balearesia.
Vincken aloitti ammattilaisuransa Feyenoordissa. Hän teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 8. toukokuuta 2005, kun Feyenoord hävisi vierasottelun NEC Nijmegeniä vastaan maalein 0–2.


title: Berry van Aerle

text: Hubertus (Berry) Aegidius Hermanus van Aerle (s. 8. joulukuuta 1962, Helmond, Pohjois-Brabant, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 1988. Van Aerlen pelipaikka oli puolustuksen tai keskikentän oikealla laidalla.


title: Berry van Aerle

text: Suurimman osan urastaan van Aerle vietti PSV Eindhovenissa, jossa hän pelasi vuosina 1982-1994 yhteensä 278 liigaottelua. Lisäksi hän edusti Royal Antwerpia ja Helmond Sportia. Hän voitti Eredivisien (Alankomaiden mestaruus) jopa viisi kertaa, vuosina 1986, 1988, 1989, 1991 ja 1992. Vuonna 1988 hän voitti myös Euroopan Cupin.


title: Berry van Aerle

text: Alankomaiden maajoukkueessa van Aerle pelasi vuosina 1987-1992 35 ottelua. Hän oli mukana voittamassa EM-kisoja 1988 ja edusti maataan myös MM-kisoissa 1990 ja EM-kisoissa 1992.


title: Berry van Aerle

text: Lopetettuaan uransa van Aerle on työskennellyt PSV:n kykyjenetsijänä.


title: Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja

text: Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja oli Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918 ilmestynyt Suomen kansanvaltuuskunnan virallinen tiedotuslehti ja vallankumouksen pää-äänenkannattaja. Lehti alkoi ilmestyä 1. helmikuuta, ja viimeinen numero julkaistiin 24. huhtikuuta 1918. Sen päätoimittajana toimi työväenliikkeen johtohahmoihin kuulunut Eetu Salin.


title: Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja

text: Lehden alkuperäinen nimi oli Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantoja, mutta se muuttui vaivihkaa myöhemmin tunnettuun muotoonsa. Lehdessä julkaistiin nimensä mukaisesti punaisen hallituksen tiedonantoja ja sen antamia lakeja ja määräyksiä sekä tavallisia uutisia. Lehdellä oli myös ruotsinkielinen versio, jonka nimi oli alkuun "Arbetarnas Notisblad" ja sittemmin "Finlands Folkkommissariats Notisblad".


title: Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja

text: Nimen loppuosaa käyttivät myöhemmin kommunistien lehdet Työväenjärjestöjen Tiedonantaja (1923–1930) ja Tiedonantaja (1968–).


title: Scharnhorst (1936)

text: Scharnhorst oli Saksan laivaston Scharnhorst-luokan taisteluristeilijä, joka oli nimetty preussilaisen kenraalin ja armeijan uudistajan Gerhard von Scharnhorstin mukaan ja kunnioittaen ensimmäisen maailmansodan taisteluristeilijä "SMS Scharnhorstia".


title: Scharnhorst (1936)

text: Alus rakennettiin Wilhelmshavenissa Saksassa.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" lähti sisaraluksensa "Gneisenaun" johtamana merelle 22. marraskuuta vastaisena yönä. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti Färsaarten vesiä ja niiden saattajina alkumatkasta olivat kevyet risteilijät "Leipzig" ja "Köln" sekä hävittäjät "Z11 Bernd von Arnim", "Z12 Erich Giese" ja "Z20 Karl Galster". Retken tarkoituksena oli Etelä-Atlantilla olevan "Admiral Graf Speen" toiminnan tukeminen vetämällä Britannian laivaston raskaat yksiköt Pohjois-Atlantille.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" havaitsi 23. marraskuuta 1939 kello 16.07 Britannian kuninkaallisen laivaston apuristeilijän "HMS Rawalpindin" (16 697 brt). Seuranneessa yhteenotossa "Rawalpindi" upposi. Taisteluristeilijät poistuivat englantilaisten kevyiden risteilijöiden "HMS Newcastlen" ja "HMS Delhin" saapuessa kello 19.15.


title: Scharnhorst (1936)

text: Taisteluristeilijät palaavat Wilhelmshaveniin 27. marraskuuta kierrettyään niitä jahtaavan Britannian Kotilaivaston Shetlannin ja Bergenin välistä.


title: Scharnhorst (1936)

text: Taisteluristeilijät "Scharnhorst", sen sisaralus "Gneisenau" ja raskas risteilijä "Admiral Hipper" sekä kaksi hävittäjää suorittavat Britannian kauppamerenkulkuun kohdistetun iskun Pohjanmerelle 20. helmikuuta 1940. Retki ulottuu aina Shetlannin ja Norjan väliselle alueelle saakka, mutta se ei tuota merkittäviä tuloksia.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ja "Gneisenau" muodostivat Narvikiin matkaavien Ryhmien 1 ja 2 suojaosaston. Ryhmä 1 koostui kymmenestä hävittäjästä, joissa kussakin oli 200 vuoristojääkäriä. Ryhmä 2:ssa oli raskas risteilijä "Admiral Hipper" ja neljä hävittäjää. Suojaosasto kohtasi 9. huhtikuuta englantilaisen taisteluristeilijä "HMS Renownin" Vestvuonon edustalla. Kohtaamisen aikana saksalaiset osuvat "HMS Renowniin" kahdesti, mutta kranaatit eivät räjähdä. "Gneisenauhun" osuu kolme kranaattia, mutta vahingot jäävät vähäisiksi. Taisteluristeilijät palaavat vihollista kohtaamatta takaisin Wilhelmshaveniin saatettuaan ryhmät tavoitteisiin.


title: Scharnhorst (1936)

text: Operaatio Junoon osallistui taisteluristeilijät "Scharnhorst" ja "Gneisenau", raskas risteilijä "Admiral Hipper" ja hävittäjät "Karl Garlster", "Hans Lody", "Erich Steinbrink" ja "Hermann Schoemann". Alusten tehtävänä oli Dietlin joukkojen tukeminen häiritsemällä liittoutuneiden merikuljetuksia Narvikin ja Harstadin väliselle alueelle ja sieltä pois.


title: Scharnhorst (1936)

text: Saksan radiotiedustelu ilmoitti 7. kesäkuuta merellä tapahtuvan vilkasta radioliikennettä brittien Harstadin tukikohdan ja merellä olevan laivasto-osaston välillä. Saksalaisalukset siirtyvät Harstadin korkeudelle kaukana rannikosta ja tankkaavat kohtaamastaan merivoimien säiliölaivasta tankkinsa täyteen.


title: Scharnhorst (1936)

text: Osasto upotti matkalla operaatioalueelle 8. kesäkuuta Narvikista pohjoiseen joukkojenkuljetusalus Orient Linen "Oraman" (kapteeni Sherburne, 19840 t), British Oil Shipping Companyn "Oil Pioneerin" (5666 brt) (), "Van Dyck" sekä sukellusveneentorjuntatroolari "HMS Juniperin". Evakuointiin liittyvien joukkojenkuljetusten jäätyä löytymättä osasto jakautuu kahtia. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti pohjoista ja "Admiral Hipper" hävittäjien tukemana kohti Trondheimia tukemaan Dietlin vuoristojääkäreitä taistelussa.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorstin" tähystäjä havaitsee 8. kesäkuuta iltapäivällä taivaanrannassa lentotukialus "HMS Gloriousin" saattajineen. Taisteluristeilijöiden raskaat tykit upottavat lentotukialuksen, joka ei kyennyt lähettämään lentokoneitaan ilmaan. Saattajina toimineet hävittäjät "HMS Acasta" ja "HMS Ardent" upposivat myös yrittäessään estää lentotukialuksen tuhon. Ennen uppoamistaan "HMS Acastan" onnistuu laukaista torpedo, joka osuu "Scharnhorstiin" vaurioittaen alusta pahoin. Aluksen kylkeen repeää 12 kertaa neljän metrin suuruinen aukko kolmostornin kohdalle. Alukseen vuotaa 2500 tonnia vettä ja 48 miehistönjäsentä kuolee. "Scharnhorst" joutuu keskeyttämään risteilyn ja vetäytymään Trondheimiin korjattavaksi.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" saapuu 20. kesäkuuta Kieliin telakalle lopullisia korjauksia varten. Alus viipyy telakalla lokakuuhun saakka.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ja "Gneisenau" livahtivat 22. tammikuuta 1941 Skagerrakin läpi Atlantille Saksan laivaston komentajan amiraali Erich Raederin käskystä (operaatio Berlin). Alusten tehtävänä oli häiritä liittoutuneiden meriliikennettä sekä vetää peräänsä brittien taisteluyksiköitä, jotta kaapparit muilla alueilla saisivat paremmat toimintamahdollisuudet.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ja "Gneisenau" havaitsivat saattueen HX106 8. helmikuuta Newfoundlandin itäpuolella, mutta eivät hyökänneet havaittuaan saattajana olevan taistelulaivan "HMS Ramilliesin". Amiraali Lütjens mieluummin vetäytyi kuin riskeerasi aluksensa. Saksalaiset alukset purjehtivat kohti etelää, mutta neljätoista päivää myöhemmin 22. helmikuuta alukset palasivat pohjoiseen kohdaten 24 tuntia aiemmin hajaantuneen saattueen OB283 jäännökset ().


title: Scharnhorst (1936)

text: Jo edellisenä päivänä oli saksalaisten tiedustelulentokone havainnut alukset. Saattuesta upposivat:


title: Scharnhorst (1936)

text: Upotusten jälkeen taisteluristeilijät poistuivat lounaaseen, missä viettivät seuraavat kolme viikkoa aiheuttaen huolta Britannian Amiraliteetissa.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ja "Gneisenau" kohtasivat saattueen SL67 350 mailia koilliseen Cap Verdestä, mutta havaittuaan taistelulaiva "HMS Malayan" sekä hävittäjät "HMS Faulknorin" ja "HMS Foresterin" vetäytyivät pois. Saksalaiset ilmoittivat saattueen sijainnin alueella oleville sukellusveneille "U-105" (kapteeniluutnantti Schewe) ja "U-124" (kapteeniluutnantti Mohr), jotka upottivat 8. maaliskuuta vastaisena yönä saattueesta viisi alusta ("Harmodius", "Nardana", "Hindpool", "Tielbank" ja "Lahore" yhteensä 28 488 brt). Samanaikaisesti taisteluristeilijät suuntasivat pohjoiseen kohden Halifaxin reittiä.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ja "Gneisenau" törmäsivät 15. maaliskuuta seitsemään ilman saattajia kulkevaan kauppalaivaan, jotka kuuluivat hajaantuneeseen länteen kulkeneeseen saattueeseen OB295. Seuraavana päivänä kahdeksan muuta kauppalaivaa, jotka kuuluivat "Cjilean Reeferiä" lukuun ottamatta hajaantuneeseen saattueeseen OB296. Taisteluristeilijät upottivat tai kaappasivat aluksista 16, joista 12 oli brittiläisiä. "Scharnhorst" upotti aluksista kuusi yhteensä 35 080 tonnia.


title: Scharnhorst (1936)

text: Saksalaiset taisteluristeilijät palasivat 22. maaliskuuta Brestiin vaurioitta.


title: Scharnhorst (1936)

text: Operaation aikana saksalaiset pinta-alukset yhteensä upottivat 22 alusta yhteensä 115 622 brt. Toiminta-alueella olivat Britannian aluksista taistelulaivat "HMS Rodney" (saattue HX114), taistelulaiva "HMS King George V" (saattue HX115) sekä "HMS Nelson", risteilijä "HMS Nigeria" ja kaksi hävittäjää. Gibraltarilta käskettiin "HMS Ark Royal" ja Force H ("HMS Renown", "HMS Sheffield" sekä 2 hävittäjää) 8. maaliskuuta Kanariansaarten vesille etsimään saksalaisia taisteluristeilijöitä ja suojaamaan Yhdysvalloista tulevia saattueita.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorstiin" savupiipputasannetta jatketaan, jotta voidaan asentaa tasanteelle 20 millimetrin neliputkinen ilmatorjuntatykki. Lisäksi asennetaan 20 millimetrin ilmatorjuntatykkejä katapulttitasanteen valonheitinten tilalle.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" siirretään Brestistä La Palliceen Gneisenaun saatua Brestin satama-altaassa osuman torpedohyökkäyksessä. "Scharnhorstiin" osuu 24. heinäkuuta 5 pommia, jotka aiheuttavat aluksella runsaasti vaurioita.


title: Scharnhorst (1936)

text: Taisteluristeilijät "Gneisenau" ja "Scharnhorst" sekä risteilijä "Prinz Eugen" lähtevät merelle 11. helmikuuta kello 23.00 Brestistä. Alusten suojana on 5. Hävittäjälaivueen kuusi hävittäjää ja Le Havresta saapuneet 2. Torpedovenelaivueen viisi torpedovenettä sekä Dunkerquesta saapuneet 3. Torpedovenelaivueen neljä torpedovenettä. Myöhemmin saattueeseen liittyy vielä 5. Torpedovenelaivueen viisi venettä. Lisäksi alusten suojana oli runsaasti pienempiä aluksia kuten miinanraivaajia ja E-veneitä. Alusten ilmasuojana oli 250 yksi- ja kaksimoottorista hävittäjää.


title: Scharnhorst (1936)

text: Alukset ennättivät ohittaa Seinen suun ennen kuin englantilaiset havaitsivat jotain tapahtuvan. Vasta kello 11.00 alukset havaitaan, mutta lentäjän tiedustelutietoja ei uskota. Englannin amiraaliteetti sai vahvistetun tiedon läpimurrosta vasta kello 12.25 toisen tiedustelulennon jälkeen. Doverin kapeikon ohitettuaan saksalaiset havaitsevat kello 13.16 suuliekkejä rannikkopatterien avatessa tulen.


title: Scharnhorst (1936)

text: Englantilaisten ilmahyökkäykset eivät vaurioita suojattavia raskaita yksiköitä. Samoin käy laivaston hävittäjien yrittäessä hyökkäystä. Tuloksena ainoastaan yhden hävittäjän (Worcester) vakava vaurioituminen ja muiden lievä.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" ajaa Schelde-joen suulla magneettimiinaan, joka lopulta pysäyttää aluksen. Alus pääsee kuitenkin omin voimin jatkamaan matkaa. Liikkeelle lähdön jälkeen alus osuu toiseen miinaan. "Gneisenau" ajaa miinaan Texelin pohjoispuolella kärsien vain lieviä vaurioita.


title: Scharnhorst (1936)

text: Saksalaisten raskaat laivaston yksiköt kiinnittyvät 12. helmikuuta noin kello 21.00 laituripaikoille. "Scharnhorst" menee suoraan Wilhelmshaveniin.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorstin" vaurioiden korjaaminen aloitettiin 14. helmikuuta Kielissä.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" siirtyy Pohjois-Norjaan yhdessä raskaan risteilijän "Prinz Eugenin" sekä kolmen hävittäjän kanssa. Alukset kuitenkin havaitaan ja ne palaavat takaisin.


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorstin" siirto Pohjois-Norjaan alkoi Lyypekin satamasta 6. maaliskuuta 1943. Alus ankkuroitui 9. maaliskuuta Narvikin lähelle Bogenlahteen. Bogenvuonoon saapui muutaman seuraavan päivän aikana taistelulaiva "Tirpitz" sekä raskas risteilijä "Lützow". Alukset lähtivät purjehtimaan kohti pohjoista hieman ennen keskiyötä 22. maaliskuuta ja saapuivat aamuyön tunteina 24. maaliskuuta Altavuonoon.


title: Scharnhorst (1936)

text: Taistelulaiva "Tirpitzin" johtama laivasto-osasto, jonka muina aluksina olivat "Scharnhorst" sekä kolme hävittäjälaivuetta, lähtee Altavuonosta merelle 6. syyskuuta 1943. Osaston tehtävänä oli tuhota liittoutuneiden Huippuvuorilla olevat tukikohdat ja siksi hävittäjille oli kyydissä yksi pataljoona alppijääkäreitä .


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" suojaa kahden hävittäjälaivueen aluksia näiden laskiessa maihin alppijääkärit Adventslahdessa. Maajoukot tuhoavat sähkö- ja vesilaitoksen ja alukset tuhoavat tykein rannassa olevat varastot ja linnoitteet.


title: Scharnhorst (1936)

text: Saksalainen laivasto-osasto palaa Altavuonoon 9. syyskuuta.


title: Scharnhorst (1936)

text: Joulupäivänä se lähetettiin taistelemaan Murmanskiin menossa olevaa saattuetta JW55B vastaan. Aluksen mukana merelle lähti kontra-amiraali Erich Bey, hävittäjien komentaja, joka nyt ensi kerran johti taistelulaivaa.


title: Scharnhorst (1936)

text: 26. joulukuuta 1943 kello 9.26 Scharnhorst joutui tutkan avulla taistelevien englantilaisten risteilijöiden yllättämäksi. Kello 16.30 paikalle saapui taistelulaiva "HMS Duke of York" (suuramiraali Sir Bruce Fraser) osastonsa kera. Taistelu käytiin täydellisessä pimeydessä, jossa englantilaisilla oli tutkien antama etu.


title: Scharnhorst (1936)

text: Taistelun varsinainen lähtölaukaus oli kuitenkin HMS Belfastin ampuma kuuden tuuman valokranaatti joka räjähti suoraan saksalaisen yläpuolella ja antoi täten taistelulaivalle tarkan tähtäyspisteen.


title: Scharnhorst (1936)

text: Saksalaisaluksen vaurioiduttua ja palaessa kauttaaltaan amiraali Fraser palautti järjestyksen jo hiukan sekavaksi menneeseen osastoonsa: yksi hävittäjistä määrättiin valaisemaan kohdetta ja varmistajana ollut "HMS Jamaica" määrättiin upottamaan hylky torpedoilla.


title: Scharnhorst (1936)

text: Osastoon kuulunut norjalainen hävittäjä "KMN Stord" (kapteeniluutnantti Skule Storheim) – joka torpedohyökkäysten aikana oli yleensäkin mennyt lähimmäksi vihollista – asettui hylyn länsipuolelle noin puolen mailin päähän ja suuntasi kohteeseen valonheittimensä jotka paljastivat että saksalaisalus oli enää palava romu .


title: Scharnhorst (1936)

text: "Scharnhorst" upposi kello 19.45 lopulta useiden torpedojen tuhoamana. Kaikkiaan 1968 hengen miehistöstä vain 36 pelastui. Myös amiraali Bey ja aluksen päällikkö kommodori Hinze kaatuivat.


title: Vuorineuvos

text: Vuorineuvos () on nykyään Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu ensimmäiseen arvonimiryhmään yhdessä valtioneuvoksen arvonimen kanssa. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Vuorineuvos

text: Vuosina 1918–2014 vuorineuvoksen arvonimi on myönnetty 299 henkilölle, joista kaksi on ollut naisia.


title: Vuorineuvos

text: Nimitys sai alkunsa kaivosteollisuudesta Ruotsin vallan ajalta, jolloin vuorineuvos oli valtion vuorikollegioissa arvostettu virkanimike.


title: Vuorineuvos

text: Vuorineuvoksen arvo on myönnetty Suomessa yli kolmellesadalle ihmiselle. Arvonimi myönnettiin Ruotsin vallan alaisuudessa 1700-luvun lopulla viidelle suomalaiselle  ja Suomen suuriruhtinaskunnassa 19 henkilölle . Itsenäisessä Suomessa ensimmäisenä vuorineuvoksen arvon sai Billnäsin ruukin vapaaherra Fridolf Hisinger 17. heinäkuuta 1918.


title: Marina di Pisa

text: Marina di Pisa on pieni kaupunki Pisan maakunnassa, Toscanan alueella Keski-Italiassa. Kaupunki sijaitsee noin 11 kilometriä Pisasta länteen. Kaupungin asujaimisto (noin 4 000 asukasta) koostuu talviaikaan suurimmaksi osaksi eläkeläisistä, kesäkuukausina se on suosittu matkailukohde ja tunnettu kylpylöistään.


title: Marina di Pisa

text: Arno-joen suulla sijaitseva kaupunki perustettiin 1800-luvun loppupuolella, virallisena perustamisvuotena pidetään vuotta 1872. Vuonna 1892 kaupunkiin rakennettiin rautatie. Kaupungissa sijaitsi Costruzioni Meccaniche Aeronautiche S.A:n lentokonetehdas, jossa valmistettiin toisen maailmansodan aikana muun muassa Fiat G.50 -hävittäjiä ja myöhemmin, sodan jälkeen, raitiovaunuja ja linja-autoja.


title: Viktor Vekselberg

text: Viktor Feliksovitš Vekselberg (, s. 14. huhtikuuta 1957 Lvivin alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen oligarkki. Hän omistaa merkittävän osuuden venäläis-brittiläisestä öljy-yhtiöstä "TNK-BP" (). Vekselberg on pääjohtaja "Renova" () -sijoitusyhtiössä. Liike-elämän aikakauslehti Forbes listasi maaliskuussa 2010 hänet maailman 113. varakkaimmaksi henkilöksi.


title: Viktor Vekselberg

text: Viktor Vekselberg valmistui 1970-luvulla rautatieinsinööriksi.


title: Viktor Vekselberg

text: Renova-yrityksensä avulla hän teki Venäjän ensimmäisen yritysvaltauksen vuonna 1994. Kohteena oli Vladimir Tractor Factory. Myöhemmin hän yhdisti keskikokoisia alumiinisulattamoita ja bauksiittikaivoksia SUAL-yhtiöksi (Siberian-Urals Aluminium Company).


title: Viktor Vekselberg

text: Vekselberg ja oligarkki Mihail Fridmanin omistama "Alfa Group" valtasivat vuonna 1997 öljy-yhtiön "Tyumen Oil Company (TNK)". Vuonna 2003 yritys sulautui osaksi brittiläis-venäläistä öljy-yhtiötä TNK-BP.


title: Viktor Vekselberg

text: Helmikuussa 2007 SUAL fuusioitiin oligarkki Oleg Deripaskan alumiiniyrityksen kanssa "RUSAL" -alumiinijätiksi. Viktor Vekselberg sai 22 %:n osuuden uudesta yrityksestä.


title: Viktor Vekselberg

text: Hän on myös Venäjän Piilaaksoksi kutsutun Skolkovo-tietoteknologiakeskushankkeen takana.