title: Karma

text: Erityisesti wicca ja siihen pohjautuvat uuspakanuuden suuntaukset tunnustavat ”palautumisen lakia”: kaikilla teoilla on seurauksensa ja nämä palautuvat tekijälleen jopa kolminkertaisena. Tämä moraalinen ohjenuora selitetään yleensä luonnon vastavuoroisuuden ja fysiikan laeista johdetuksi ja varoittaa mustan magian harjoittamista vastaan. Sielunvaelluksen käsite on varsin yleinen uuspakanoiden keskuudessa, mutta koska karma koetaan välittömästi tässä elämässä toimivana voimana, hyvien tekojen merkitys painottuu nykyhetkeen tuonpuoleisen sijasta.


title: Buddhalainen meditaatio

text: Buddhalaisuudessa meditaatiolla tarkoitetaan "vaivatonta pysyttelemistä siinä, mitä on". Tämä tila on mahdollista tuoda esiin


title: Buddhalainen meditaatio

text: Kun näkijän, näkemisen kohteen ja näkemisprosessin erottamattomuus on katkeamaton niin meditaatiossa kuin meditaatioiden välisenä aikanakin, tällöin päämäärä, valaistuminen(nirvana), on saavutettu.


title: Buddhalainen meditaatio

text: Hengityksen tarkkaaminen, , on meditaatiotekniikka, jossa meditaation kohteena on sisään- ja uloshengitys. Hengitystä voidaan tarkkailla laskemalla tai keskittymällä hengityksen aiheuttamaan tuntemukseen.


title: Buddhalainen meditaatio

text: Buddhalaisen meditaation harrastajat yhdistävät usein hengityksen tarkkaamiseen mettā bhāvanā -meditaation. Paalinkielinen sana mettā () tarkoittaa kaikkialle ulottuvaa ja ehdotonta rakastavaa ystävällisyyttä. Mettā bhāvanā -meditaatiossa pyritään mettān ulottamiseen itsestä lähtien, ensin perheeseen, sitten ystäviin ja vähitellen koko maailmaan.


title: Meditaatio

text: Meditaatio on harjoitus, jossa yksilö kehittää sisäänpäin kääntyneen itsetarkkailun muodossa omaa mieltänsä, tai harjoittaa erilaisten tietoisuuden tilojen saavuttamista. Päämääränä voi olla saavuttaa jotain hyötyä, oppia tiedostamaan mielen sisältö ilman että samastuu siihen, tai pelkkä harjoitus itsessään voi olla jo päämäärä.


title: Meditaatio

text: Maallisella tasolla meditaatiota harjoitetaan mielenvirkistyksen, ilon ja rentoutumisen saavuttamiseksi. Henkisellä tasolla meditaatiota voidaan harjoittaa esimerkiksi kärsimyksestä vapautumiseksi ja eksistentiaalisten kysymysten ratkaisuun.


title: Meditaatio

text: Maallisen meditaation tarkoituksena on rentouttaa itsensä, vähentää kehon stressiä, selkeyttää ajatuksenjuoksua ja parantaa keskittymiskykyä sekä vapauttaa mieli sen vallanneista tunteista ja ajatuksista. Päämääränä on kyetä ylläpitämään jatkuvasti tyyni ja vahvasti keskittynyt mielen tila, jolla pystyy ylläpitämään oman hyvinvointinsa ja onnellisuutensa missä tahansa elämänvaiheessa, tilanteessa tai aktiviteetissa.


title: Meditaatio

text: Meditaatio on ennen kaikkea mielen tyhjentämistä ajatuksista, mikä saavutetaan pysyttelemällä keskittyneesti nykyhetkessä jonkin toiminnan tai muun menetelmän avulla. Meditaatio yhdistää tiukan keskittymisen rentoutumiseen. Meditoija keskittyy intensiivisesti esimerkiksi johonkin esineeseen, ääneen tai kuvaan, jonka seurauksena mieli tyhjentyy ajatuksista, stressistä ja levottomuudesta. Meditoinnin aikana meditoija tarkastelee omia tunteitaan objektiivisesti hukkumatta tai samaistumatta niihin.


title: Meditaatio

text: Yleinen meditaatioasento on kiinalainen lootusasento tai puolilootusasento, mutta meditointia voi harjoittaa myös tuolilla tai kävellessä. Meditaatiharjoitus rakentuu keskikityskyvyn ylläpitämiseen ja sen kiinnittämiseen yksittäiseen kohteeseen, joka voi olla esimerkiksi hengitytys, mantra, esine tai visualisaatio.


title: Meditaatio

text: Meditaatioharjoituksen tietoinen mielen keskittyminen johtaa siihen, että mieli ei tavoittele mitään, eikä se takerru ajatuksiin ja tunteisiin, vaan antaa niiden ilmestyä ja kadota vapaasti. Meditaation seurauksena koetaan tyyneyttä ja rentoutta. Harjoituksen myötä yksilö ei pelkästään reagoi ulkoisiin ja sisäisiin ärsykkeisiin, vaan on tietoinen näiden ärsykkeiden luonteesta ja syntymisestä. Tätä kautta syntyy myös ymmärrystä siitä, millaiset mielentilat aiheuttavat vahinkoa ja millaiset hyödyttävät.


title: Meditaatio

text: Meditaatio käsittää erilaisia harjoituksia, jotka voivat olla rentoutumista, sisäisen energian tai elämänvoiman selkeyttämistä tai myötätunnon, rakkauden, kärsivällisyyden ja anteeksiantamisen kehittämistä.


title: Meditaatio

text: Aktiivisessa meditaatiossa tietoinen hengitys yhdistetään liikkeeseen ajatusten hiljentämiseksi ja hetkessä pysymiseksi. Tarkoituksena on keskittyä siihen, miten liikkeet suorittaa, miten hengittää ja miltä liike tuntuu kehossa, eikä ajatella menneitä tai tulevia. Aktiivista meditaatiota ovat esimerkiksi jooga, taiji ja qigong. Myös uiminen, hölkkä ja kävely soveltuvat aktiiviseen meditaatioon.


title: Meditaatio

text: Perusmeditaatiossa meditoija rauhoittuu keskittyneesti ja rentoutuu esimerkiksi jonkin menetelmän avulla kuten keskittymällä hengittämiseen. Perusmeditaation tarkoituksena on syvä rentoutuminen sekä mielen vaimentaminen ja ajatusten hiljentäminen. Meditoinnin voi suorittaa esimerkiksi istuen tai maaten.


title: Meditaatio

text: Syvämeditaatiossa mieltä harjoitetaan tietyllä menetelmällä tai tekniikalla, jotta voidaan siirtyä meditatiiviseen, hiljaisuuteen vaipuneeseen tilaan. Syvämeditaatio on päämäärähakuista ja siinä noudatetaan tiukasti valittua menetelmää kuten mantran toistamista ääneen. Syvämeditaation myönteiset vaikutukset psyykeen ja kehoon ovat perusmeditaation vaikutuksia tuntuvampia ja pidempään kestäviä.


title: Meditaatio

text: Meditaatio on pääosin kehittynyt rājajoogan yhteydessä. Rājajoogan meditaatioperinteen arvellaan olevan vanhinta, ja sen oletetaan vaikuttaneen mm. kristilliseen ja islamilaiseen meditaatioperinteeseen. Huomattava osa maallisesta meditaatiosta länsimaissa on lähtöisin (useiden vaiheiden kautta) rājajoogan harjoituksista. Rājajooga on vaikuttanut myös Japanin, Kiinan, Korean, Thaimaan ja Tiibetin meditaatiokulttuuriin, varsinkin zen-buddhalaisuuden vaikutusalueella. Zen-meditaatio poikkeaa muodoltaan rājajoogan meditaatiosta.


title: Meditaatio

text: Meditaatiosta on kehittynyt aikojen kuluessa ja eri kulttuureissa on eri muotoja. Luonnonkansojen (eskimot, intiaanit, busmannit) meditaatioperinnettä tunnetumpia ovat korkeakulttuurien ilmituomat meditaatiotekniikat. Niistä tunnetuin on Patanjalin sutroihin tiivistynyt filosofia, joka on kehittynyt rājajoogan yhteydessä intialaisessa kulttuurissa. Buddhalainen Zen-meditaatio perustuu Patanjalin sutroihin, vaikkakin poikkeaa niistä jonkin verran. Suurissa maailmanuskonnoissa meditaatiota käytetään usein niiden mystisissä suuntauksissa.. Islamissa meditaatiota harjoitetaan sufilaisuuden yhteydessä


title: Meditaatio

text: "Pääartikkeli: buddhalainen meditaatio"Buddhalaisuudessa meditaatio on erittäin keskeistä ja sille on monia erilaisia harjoitusmuotoja riippuen koulukunnista. Yleisesti buddhalaisuudessa meditaatioharjoituksen tarkoituksena on hyvien kokemusten tai uusien tietoisuuden tilojen sijaan itsensä muuttaminen. Yleisesti meditaatioharjoitus jaetaan kahteen osioon: "samatha" eli mielen hiljentäminen ja sitä seuraavaan "vipassana", eli sisäisen viisauden kehittäminen. Metta-meditaation tarkoituksena taas on kehittää rakkautta, ystävällisyyttä ja myötätuntoa kaikkia olentoja kohtaan.


title: Meditaatio

text: Japanilaisessa zen-buddhalaisuudessa meditaatiosta käytetään nimitystä zazen (suom. "istumameditaatio)" ja sitä harjoitetaan, jotta nähtäisiin oma buddhaluonto äkillisen satori valaistumiskokemuksen muodossa. Sōtō-koulukunnassa suositaan pelkistettyä shikantaza (suom. "vain istumista)" muotoa, jossa jo pelkkä istuminen itsessään on lopullinen päämäärä, johon sisältyy jo kaikki.


title: Meditaatio

text: Tiibetin-buddhalaisuuden johtohahmo 14. dalai-lama on määritellyt tantrisen mietiskelyn vaiheet kirjoituksessaan "Yksinkertainen tantrinen mietiskely aloittelijoille":


title: Meditaatio

text: Mietiskelyn jälkeen Buddhan ja pyhän yhteisön kuvaa voi pitää mielessään loppupäivän ajan kaikissa askareissa.


title: Meditaatio

text: Meditaation keskiössä on ajatuksista ja tunteista vapaa mieli, jotka kutsutaan yleensä tyhjäksi, puhtaaksi tai selkeäksi mieleksi.


title: Meditaatio

text: Kyseessä on meditaatioharjoitusta suorittavan henkilön mielentila, jossa hän voimakkaalla keskittymisellään kykenee täyttämään koko mielensä niin, että siinä ei pysty esiintymään tavanomaista reaalimaailmaan liittyvää mielensisältöä. Tyhjä mieli -harjoitus tarkoittaa (varsinkin vasta-alkajan kohdalla) sitä, että reaalisesta ulkomaailman käsitteellistämisestä on luovuttu vain hetkeksi tai hetkittäin. Tyhjän mielen aikaansaamisen ongelma on arkikokemuksen ajattelusta irtautuminen.


title: Meditaatio

text: Rājajoogassa tyhjän mielen harjoittaminen on kaksivaiheista. Ensimmäisessä vaiheessa (välivaihe) käsitteelisellä ajattelulla luotu mielikuva (esim. mantra) sulkee pois muut ajatukset, toisessa vaiheessa mielikuva on, mutta siihen ei liity käsitteellistä ajattelua. Jälkimmäinen tyhjän mielen tila on Patanjalin mukainen samadhi. Samadhissa minä (ego) on kadonnut psyykkis-reaalisessa mielessä, ja siihen liittyviä tunteita ovat autuaallisuus, hurmio ja onnellisuus.


title: Meditaatio

text: Osana meditaatioharjoitusta voidaan käyttää mantroja rauhoittuneen ja keskittyneen mielen saavuttamiseksi


title: Meditaatio

text: Meditaation strategia on meditaatiota suuntaava tapahtumisperiaate, joka ilmaisee meditaatiolajin luonteen. Meditaatiostrategia sisältää meditoinnin motivaation, tavoitteet ja sen viitekehyksen, johon meditaatiota harjoitettaessa "antaudutaan". Strategia määräytyy suurelta osin noudatettavan tekniikan mukaan, vaikka ei ole siihen sidottu. Meditaation strategia kuvastuu parhaiten saavutetun tuloksen mukaan.


title: Meditaatio

text: Meditaation strategiat jakautuvat yksilökohtaisiin strategioihin ja transpersoonallisiin strategioihin. Yksilökohtaisia strategioita ovat tajunnan sääntelyn ja elintoimintojen sääntelyn -strategiat, ja transpersoonallisia strategioita aktiivinen jumala -suhteen tavoittelu ("uskonnollinen haltioituneisuus") ja uskonnosta riippumaton kosmisen värähtelyn harmonian tavoittelu (profaaninen transsendenssi ("maallinen haltioituneisuus")). Profaaninen transsendenssi tarkoittaa henkilön ajatuksiin sitoutuneen todellisuuden kokemuksen sijoittamista arkitodellisuuden tiedostamisen yläpuolelle, ja se on seurausta meditaatiotekniikan noudattamisesta, ilman kokemusta "korkeamman voiman" tai "jumalan" tms. läsnäolosta. Länsimaisen tieteen suppeimman tulkinnan mukaan meditaatio rajoittuu yksilökohtaisiin strategioihin.


title: Meditaatio

text: Viime aikoina meditaatiota on joskus käytetty stressin, kivun sekä kroonisten somaattisten tai psykiatristen sairauksien hoidossa.


title: Meditaatio

text: Kalifornian yliopiston tutkimuksen (2009) mukaan kauan meditointia harjoittaneiden aivot olivat suurempia ja niissä oli enemmän harmaita aivosoluja kuin vertailuryhmällä. Vuoden 2011 tutkimuksen mukaan meditoijilla on myös keskimääräistä paremmat yhteydet aivojen osien välillä, ja heillä esiintyy tavallista vähemmän ikääntymisen aiheuttamaa aivojen surkastumista. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että kymmeniä vuosia meditaatiota harjoittaneiden ihmisten aivot muistuttavat viidenkymmenen vuoden iässä keskimäärin yli seitsemän vuotta nuorempien ihmisten aivoja. Lisäksi meditoinnin aivoja nuorentava vaikutus voimistuu viidenkymmenen ikävuoden jälkeen siten, että ero lisääntyy joka vuosi noin puolellatoista kuukaudella.


title: Meditaatio

text: Vuonna 2012 yliopiston tutkijat havaitsivat, että tutkittujen meditoijien aivokuori on tavallista enemmän poimuttunut, mistä on hyötyä tiedonkäsittelyssä. Poimuttumisen määrä myös riippuu meditaatioharrastuksen kestosta.


title: Meditaatio

text: Vuonna 2014 julkaistussa yhdysvaltalaisessa 47 tutkimuksen ja 3500 potilaan yhteisanalyysissä havaittiin, että mindfulness-meditaatiomenetelmät vähensivät jonkin verran etenkin masennusoireita, ahdistuneisuutta ja kipuja. Tutkimusten perusteella meditaation hyödyt näkyvät useimmilla potilailla noin kahdeksan kuukauden harjoittelun jälkeen.


title: Meditaatio

text: Meditaatio on länsimaissa nykyisin ensisijaisesti mieleltään terveiden ihmisten itsensäkehittämismenetelmä ja myös psykosomaattisten ja psyykkisten häiriöiden ennaltaehkäisykeino, jonka harjoittaminen ei edellytä mielenterveysammattilaisten valvontaa, vaikkakin asiantuntijan apu voi mahdollisesti tuoda lisäarvoa henkiseen kasvuun. Selviä tutkimusnäyttöjä meditaation aiheuttamista lievistäkään psyykkisistä häiriöistä ei ole. Meditaation vaaroista esitetyt kertomukset ja mielipiteet ovat tavanomaisesti kuvauksia kyseisten henkilöiden tietämättömyydestä, ja meditaation vaarat vastaavat tavanomaisia psykoterapiassa ilmeneviä vaaroja, ja tahattomasti aiheutuneet haitat voidaan periaatteessa korjata.


title: Meditaatio

text: Meditaatiosta ei ilmeisesti ole hyötyä akuuteissa tuska, sekavuus- ja masennustiloissa eikä psykoositilan aikana. Näissä tilanteissa on olemassa mahdollisuus, että meditaatio aiheuttaa tilan vakiintumisen. Tosin joissakin tapauksissa meditatiivinen kokemisen tarjoama tutustuminen epätavallisiin ja häiritseviin mielen ilmiöihin ja kokemuksiin voi eheyttää ja vahvistaa minää.


title: Gladstone (kustantamo)

text: Gladstone (aikaisemmin Another Rainbow) oli yhdysvaltalainen Disney-sarjakuvien kustantamo, joka toimi vuodesta 1986 vuoteen 1998. Kustantamo vaihtoi nimensä Another Rainbow'sta Gladstoneksi Hannu Hanhen () mukaan tuottamaan yritykselle onnea.


title: Gladstone (kustantamo)

text: Gladstone julkaisi Disney-sarjakuvalehtiä 1986–1990 ja 1993–1998. Välillä Disney-yhtiö halusi julkaista lehdet itse, joten 1990–1993 lehtien kustantajana toimi Disney Comics -niminen Disney Companyn tytäryhtiö. Gladstone kuitenkin jatkoi kustannustoimintaa mm julkaisemalla Carl Barks Library -albumeja. 1993 Disney halusi luopua lehdistä, ja ne siirtyivät takaisin Gladstonelle.


title: Gladstone (kustantamo)

text: Gladstone julkaisi paljon Carl Barks -tarinoita uusintoina, käänsi eurooppalaisia Disney-sarjoja englanniksi ja toi nämä ensi kertaa amerikkalaisen yleisön luettevaksi. Gladstone julkaisi myös uusia pohjoisamerikkalaisia sarjoja, joita tekivät pääasiassa William Van Horn ja Don Rosa.


title: Gladstone (kustantamo)

text: Alkuaikoina Gladstonen kansikuvat teki useimmiten Daan Jippes. Merkittävää oli myös, että vanhoja Floyd Gottfredsonin töitä julkaistiin uusintoina "Mickey Mouse" -lehdessä.


title: Egmont Kustannus

text: Egmont Kustannus Oy Ab on kansainvälisen Egmont-konsernin ja Sanoma Media Finlandin puoliksi omistama yhteisyritys ja osakeyhtiö. Egmont Kustannus julkaisee sarjakuva-, lasten- ja urheilulehtiä sekä sarjakuva- ja lastenkirjoja ja puuha- ja värityskirjoja. Lasten kirja-, puuha- ja pelituotteita julkaistaan aputoiminimellä Kirjalito. Entinen sarjakuvajulkaisija Semic on nykyisin osa Egmontia. Egmont Kustannus lopetti suomenkielisen mangan julkaisun vuoden 2013 lopussa.


title: Egmont Kustannus

text: Egmont Kustannuksella on lisenssejä useiden yritysten kanssa, kuten Disney, Mattel ja Hasbro. Lisenssituotteina julkaistaan paitsi sarjakuvia ja lehtiä, myös kirja-, väritys- ja puuhatuotteita useista tutuista hahmoista ja brändeistä, kuten:


title: Lehmus

text: Lehmus tarkoittaa seuraavaa:Lehmus on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Ole Nydahl

text: Ole Nydahl (s. 19. maaliskuuta 1941 Kööpenhamina, Tanska) on yksi harvoista länsimaalaisista, joilla on valtuus toimia karma-kagyü-linjaa edustavana lamana. Vuodesta 1972 lähtien Nydahl on opettanut eri puolilla maailmaa, perustanut tähän mennessä yli 600 Timanttipolku-buddhalaista keskusta tai meditaatioryhmää ja kirjoittanut useita kirjoja.


title: Ole Nydahl

text: Ole Nydahl syntyi Kööpenhaminassa 19. maaliskuuta 1941. Hän opiskeli filosofiaa, englantia ja saksaa Kööpenhaminan yliopistossa, USA:ssa, Tübingenissä ja Münchenissä.


title: Ole Nydahl

text: Vuonna 1968 Ole Nydahl ja hänen vaimonsa Hannah Nydahl tapasivat häämatkallaan Himalajalla drugpa-kagyü-linjan laman Lopön Tsechu Rinpochen, joka jätti heihin lähtemättömän vaikutuksen ja jonka ansiosta he seuraavana vuonna Nepaliin palattuaan tapasivat 16. Gyalwa Karmapan, karma-kagyü-koulukunnan johtajan. Olesta ja Hannahista tuli hänen ensimmäiset länsimaalaiset oppilaansa, ja he jäivät sittemmin kolmeksi vuodeksi Himalajalle harjoittamaan 16. Gyalwa Karmapan opastuksessa, minkä jälkeen Karmapa pyysi heitä työskentelemään buddhalaisuuden hyväksi ja tuomaan linjan kallisarvoiset opetukset länteen. Ennen kohtaamista Nydahlit kertovat olleensa "tavallisia hippejä, joita kiinnosti eksoottisten aineiden polttelu ja maailman ihmettely". Ole Nydahl olikin joutunut vaikeuksiin viranomaisten kanssa huumausaineiden käyttönsä vuoksi kotimaassaan.


title: Ole Nydahl

text: Vuonna 1972 Nydahlit perustivat ensimmäiset Timanttipolku-buddhalaiset keskukset Itävaltaan, Norjaan, Ruotsiin ja Tanskaan. Saksan ensimmäinen keskus perustettiin vuonna 1974 ja vuonna 1975 Nydahlit alkoivat opettamaan ja perustamaan keskuksia Puolassa, vaikka ajat olivat vaikeita kommunistivallsta johtuen. Vuonna 1989 Nydahlit perustivat ensimmäisen keskuksen Neuvostoliittoon ja nykyisin Ole Nyhdahl matkustaa Venäjän läpi Siperian rautatietä pitkin jopa 200 oppilaansa kanssa kaksi kertaa vuodessa. Ole Nydahl kävi Suomessa ensimmäistä kertaa 70-luvulla, mutta toimintaa ei vielä silloin saatu aikaiseksi. Seuraavan kerran Nydahl luennoi Suomessa vuonna 1998, minkä seurauksesta Helsinkiin perustettiin meditaatioryhmä. Nykyään Suomessa on kahdeksan Timanttipolku-keskusta tai -ryhmää ja maailmanlaajuisesti niitä on yli 600 yhteensä 52 eri maassa.


title: Ole Nydahl

text: Timanttipolku-keskuksissa tehtävät harjoitukset noudattavat täsmällisesti karma-kagyü-linjan tuhatvuotista perinnettä, mutta keskeiset harjoitukset on käännetty läntisille kielille ja varsinaiseen välitykseen kuulumattomat elementit, jotka liittyvät Tiibetin kulttuuriin, on pyritty karsimaan pois. Nydahlit ovat tehneet tämän käännös- ja karsimisprosessin hyvin varovasti pitäen huolta siitä, että linjan "siunaus" (tämä on vajrayana-buddhalaisuuden tekninen termi) pysyy heikentymättömänä välityksen siirtyessä länteen. Nydahlien perustamat Timanttipolku-keskukset ovat tarkoitettu maallikko- ja joogiharjoittajille.


title: Ole Nydahl

text: Vuodesta 1973 Nydahlit ovat järjestäneet matkoja ja luentoja Tiibetin korkeimmille opettajille ensin ympäri Eurooppaa ja myöhemmin myös Pohjois- ja Etelä-amerikassa, Venäjällä ja Australiassa. Näitä opettajia ovat olleet muiden muassa 16. Karmapa, Shamarpa Rinpoche, Jamgön Kongtrul Rinpoche, Gyaltsab Rinpoche, Beru Khyentse Rinpoche, Kalu Rinpoche, Topga Rinpoche, Tenga Rinpoche, Bokar Rinpoche, Lopön Tsechu Rinpoche, Trungpa Rinpoche, Ayang Rinpoche.


title: Ole Nydahl

text: Vuodesta 1987 asti Ole Nydahl on pitänyt Phowa-kursseja. Phowa-meditaatio opettaa kuolemaan tietoisesti ja tähän mennessä Nydahl on antanut tämän meditaation yli 75000 oppilaalleen ympäri maailmaa. Vuonna 2010 järjestettiin Suomen ensimmäinen Phowa-kurssi, johon myös osallistui yli 900 henkeä.


title: Ole Nydahl

text:
Lama Ole Nydahl on kuvaillut toimintaperiaatettaan seuraavalla tavalla:
Koska negatiivisten mielentilojen välttelemisellä ja positiivisten tavoittelemisella on buddhalaisuudessa vain väliaikaista, välineellistä arvoa ja perimmäisenä tavoitteena on tunnistaa se, mikä kokee tällaisia mielentiloja, Nydahl painottaa buddhalaisuuden ja kliinisen psykologian eroja kuvatessaan, että ja että toisin kuin psykologia,


title: Ole Nydahl

text: Nydahlia on arvosteltu mm. tämän avoimen islam-kriittisistä näkemyksistä; kirjassaan Nydahl kirjoittaa esimerkiksi, että


title: Kaksoisolento

text: Kaksoisolento tarkoittaa jotakuta erehdyttävästi muistuttavaa henkilöä, toista samannäköistä ihmistä. Se voi tarkoittaa myös henkilön kuviteltua aavemaista vastinetta, toista minää, täyskaimaa tai ihmisen kopiota.


title: Kaksoisolento

text: Kaunokirjallisuudessa kaksoisolennon motiivi perustuu yleensä kahden henkilön fyysiseen samankaltaisuuteen, josta koituu yllättäviä seurauksia henkilölle ja hänen ympäristölleen. Kansanperinteessä todellisen kaksoisolennon ohella esiintyy usein näkymättömiä kaksoisolentoja, jotka viittaavat henkilön toiseen minään tai toiseen sieluun. Ne kuvaavat ylensä ihmisen sielullista järkkymistä.


title: Kaksoisolento

text: Samannäköisiä ihmisiä on melko usein käytetty vaikutusvaltaisten henkilöiden esittämiseen. Vaikka ihmisten välillä on suuria eroavaisuuksia kasvoissa ja ruumiissa, on nykyisin niin paljon ihmisiä, että on todennäköistä, että lähes kaikille löytyisi kaikki maailman ihmiset läpikäymällä useita "kaksoisolentoja", joihin jopa heidän läheisensä voisivat heidät ainakin aluksi sekoittaa. Toisen ulkoinen muistuttaminen on kuitenkin subjektiivinen asia, ja jos tarpeeksi tarkasti tutkitaan, eroja kuitenkin löytyy.


title: Kaksoisolento

text: Joskus väitetään jonkun henkilön olleen kahdessa paikassa yhtä aikaa. Tämänkaltaisia kertomuksia on toisinaan selitetty siten, että toinen henkilöistä on ollut toisen kaksoisolento.


title: Kaksoisolento

text: Uskomus ihmisen tai eläimen tarkasta ja tavallisesti näkymättömästä sielullisesta vastineesta on ikivanha ja laajalle levinnyt. Menneinä aikoina uskottiin, että jos ihminen kohtaa kaksoisolentonsa, se on merkki hänen vääjäämättömästä kuolemastaan.


title: Kaksoisolento

text: Ikivanhan saksalaisen kansanperinteen mukaan kaikilla elävillä olennoilla on sielullinen kaksoiskappale, joka on näkymätön, mutta muuten täysin identtinen elävän henkilön kanssa. Nämä toiset minät eroavat kummituksista (jotka ilmaantuvat vasta henkilön kuoleman jälkeen), ja usein ne kuvataan ihmisvastineensa henkisinä vastakohtina. Vuonna 1796 saksalainen kirjailija Johann Paul Richter keksi näille kaksoiskappaleille nimityksen doppelgänger.


title: Kaksoisolento

text: Kaksoisolennosta tuli suosittu symboli kauhukirjallisuudessa, ja teemasta kehiteltiin hyvin monimutkaisia muunnelmia. Esimerkiksi Fjodor Dostojevskin romaanissa "Kaksoisolento" (Dvojnik, 1846) köyhä virkailija Golyadkin ajautuu hulluuden partaalle kärsimiensä köyhyyden ja vastakaiuttoman rakkauden vuoksi. Hän näkee oman kaksoisolentonsa, joka onnistuu kaikessa, missä Golyadkin itse on epäonnistunut. Lopulta kaksoisolento onnistuu hävittämään Golyadkinin kokonaan. Toinen tunnettu tarina doppelgängerista esiintyy E.T.A. Hoffmannin romaanissa "Paholaisen eliksiirit" (Die Elixiere des Teufels 1815).


title: Kaksoisolento

text: Uskomuksen kaksoisolento on jokin olento, joka näyttäytyy ihmisen hahmossa olematta kuitenkaan tämä itse. Kaksoisolento voi olla osa ihmisen omaa henkistä olemusta, tai se voi olla erillinen henkiolento tai haltija, esimerkiksi ihmisen suojelushaltija. Suojelushaltijoista kaksoisolentoina näyttäytyivät toisinaan ainakin kreikkalaisen perinteen demoni ja suomalaisen perinteen luonto. Kaksoisolento saattoi olla myös varjosielu.


title: Kaksoisolento

text: Monissa kulttuureissa on uskottu, että jokaisella ihmisellä on jonkinlainen kaksoisolento tai varjoihminen. Tämä kaksoisolento voi asua maan alla toisessa, omaamme suuresti muistuttavassa todellisuudessa, ehkä jopa pää alaspäin, tai se voi asua henkitodellisuudessa. Kaksoisolento saattaa myös olla eri ajassa kuin varsinainen henkilö, edellä tai jäljessä hänestä. Tämänkaltaisella selityksellä on joskus yritetty selittää etiäisiä, ennustamista tai kummittelua. Etiäiset johtuisivat kaksoisolennon saapumisesta jonnekin jo ennen varsinaista henkilöä, kummittelu taas johtuisi kaksoisolennon vaelluksesta elämäntiellä varsinaisen henkilön jo kuoltua. Ennustaminen on selitetty siten, että kaksoisolento on jo kokenut jotain, mikä on vielä ihmisellä edessä, ja voi kertoa tästä. Oman kaksoisolennon kohtaamisen on joskus ajateltu olevan mahdottomuus. Joskus kaksoisolennon näkemisen on arveltu ennustavan onnettomuutta.


title: Kaksoisolento

text: Joissakin saippuasarjoissa on "paha kaksonen" lisäämässä jännitystä sarjaan.


title: Kaksoisolento

text: Fiktiossa myös ihmisen kloonia voidaan kutsua kaksoisolennoksi.


title: Kilpisjärvi

text: Kilpisjärvi () on kylä Enontekiön kunnan luoteisimmassa kolkassa, Käsivarren peukalossa. Lähin naapurikylä on Yykeänperän () kylä Norjan puolella, noin 50 kilometrin päässä Yykeänvuonon () rannalla. Kilpisjärvi sijaitsee Neljän tuulen tien (valtatie 21) varrella.


title: Kilpisjärvi

text: Kilpisjärvellä on liikkunut saamelaisia viimeistään 800-luvulla ja se sijaitsee vanhan Jäämerelle kulkeneen kauppareitin varrella, mutta pysyvä asutus alueella on nuorta. Ensimmäiset vakituiset asukkaat tulivat Kilpisjärvelle vuonna 1915 ja ensimmäinen rakennus, valtion omistama matkalaisten majapaikka Siilastupa, valmistui seuraavana vuonna. Samana vuonna, 6. kesäkuuta 1916, neljä suomalaista jääkäriä räjäytti Siilastuvan lähellä sijainneen venäläisten sotatarvikevaraston (ks. Kilpisjärven pamaus). Tapauksen muistolaatta sijaitsee Saanan juurella valtatien varressa.


title: Kilpisjärvi

text:
Vuonna 1926 Suomen, Ruotsin ja Norjan rajalle, noin 10 kilometriä Kilpisjärven kylältä länteen, pystytettiin Kolmen valtakunnan rajapyykki vuonna 1897 rakennetun kivisen rajamerkin paikalle. Ensimmäiset tunturiretkeilijät saapuivat Kilpisjärvelle 1930-luvulla, jolloin Kaarina Kari, Anna Lehtonen ja Inkeri Arajärvi myös veivät ensimmäisen vieraskirjan Haltin huipulle. Suomen Matkailuliiton retkeilymaja avattiin vuonna 1937, vaikka tie Kilpisjärvelle valmistui vasta jatkosodan aikana vuonna 1941.
Huhtikuun lopulla 1945 Kilpisjärvellä käytiin Lapin sodan viimeiset taistelut suomalaisten joukkojen ja vetäytyvien saksalaisten välillä. Viimeiset saksalaiset poistuivat maasta 27. huhtikuuta, jolloin suomalaiset sotilaat pystyttivät Suomen lipun kolmen valtakunnan rajalle. Kilpisjärvellä valtatien varrella on kaksi aiheeseen liittyvää muistomerkkiä: sodan viimeisten tykinlaukausten muistomerkki Muotkatakan kohdalla, Kilpisjärven eteläpuolella, ja toisen maailmansodan viimeisen taistelun muistomerkki Kilpisjärven retkeilykeskuksen kohdalla.


title: Kilpisjärvi

text: Sotien jälkeen Kilpisjärven kylä alkoi kasvaa voimakkaasti: tien myötä saapuivat valtion laitokset, kuten tulli ja rajavartiosto, ja matkailijat, joita palvelemaan avattiin retkeilykeskus ja hotelli. Valtakunnalliseen sähköverkkoon Kilpisjärvi liitettiin vuonna 1981. Nykyään Kilpisjärvellä on noin 100 vakituista asukasta. Matkailijoita siellä käy vuosittain kymmeniä tuhansia.


title: Kilpisjärvi

text: Luonnontieteellisellä tutkimustoiminnalla on Käsivarren Lapissa pitkät perinteet, sillä jo vuonna 1799 italialainen Giuseppe Acerbi ja englantilainen Edward Clarke liikkuivat seudulla tutkimusmatkoillaan. Suomalaiset eläin- ja kasvitieteilijät tekivät 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa useita retkiä Kilpisjärven alueelle, Käsivarren tiettömään erämaahan. Eläintieteilijä Olavi Kalela valitsi Kilpisjärven myyrätutkimuksensa tukikohdaksi vuonna 1946. Kalelan aloitteesta perustettiin Helsingin yliopiston Kilpisjärven biologinen asema, joka aloitti toimintansa vuonna 1964. Kilpisjärven ympäristössä kootut vuosikymmenien mittaiset aikasarjat esimerkiksi kasvillisuudesta ja lintujen pesimämenestyksestä ovat tutkimukselle erityisen arvokkaita. Piennisäkkäiden kannanvaihtelun seuranta-aikasarja kuuluu maailman pitkäkestoisimpiin.


title: Kilpisjärvi

text: Sodankylän geofysiikan observatorio rakensi Kilpisjärvelle kesällä 2012 radiovastaanotinaseman. Asema on nimetty KAIRA:ksi (Kilpisjärvi Atmospheric Imaging Receiver Array). KAIRA:a käytetään myös signaalien vastaanottamiseksi useista ilmakehän läheisyyden tutkista, varsinkin EISCAT VHF -tutkasta


title: Kilpisjärvi

text: Kilpisjärven koulu on kaksikielinen koulu, jonka opetus on suomen- ja saamenkielistä. Koulurakennus paloi poroksi 3. toukokuuta 2015, jolloin siellä oli majoittuneena matkailijoita. Palo sai alkunsa rakennuksen vieressä olleesta asuntoautosta.


title: Kilpisjärvi

text: Käsivarren perukassa sijaitsevat Suomen ainoat yli kilometrin korkuiset tunturit, nk. suurtunturit, jotka kuuluvat Skandien vuoristoon. Kilpisjärven rannalla kohoaa 1 029 metriä korkea Saana, joka on suhteellisesti korkeimpia Suomen tuntureista: korkeusero Kilpisjärven pintaan on 556 metriä. Saanan kaakkoisseinämä on hyvin jyrkkä mutta luoteisrinne loivempi, jota kautta myös kuljetaan tunturin laelle. Saanan kaakkoiskulmalla jyrkänteen alla on laaja vyörykivirinne, vuosituhansien jyrkänteestä rapautuvien kivien kasvattama. Kilpisjärven retkeilykeskus sijaitsee Saanan juurella.


title: Kilpisjärvi

text: Kilpisjärven ilmastoa luonnehtivat pohjoisuus, korkeus ja merellisyys: kylä on 480 metrin korkeudessa merenpinnasta ja matkaa Jäämeren rantaan on alle 100 km. Ilmasto on Suomen kylmimpiä: vuoden keskilämpötila on noin −2,3 °C ja heinäkuun keskilämpötila +10,9 °C. Vuoden keskilämpötila on vuosien 1951—2002 aikana vaihdellut −4,4 °C:n ja 0,5 °C:n välillä.


title: Kilpisjärvi

text: Kasvukausi kestää kesäkuun puolivälistä syyskuun alkupuolelle ja sen pituus on keskimäärin noin 100 vuorokautta. Kasvukauden 5 °C ylittävien päivien lämpösumma on noin 350 astetta, alle kolmannes Etelä-Suomen vastaavasta arvosta. Terminen kesä, jolloin vuorokauden keskilämpötila on yli 10 °C, on 45 päivän pituinen.


title: Kilpisjärvi

text: Kaamosyö on Kilpisjärvellä kahden kuukauden mittainen: aurinko ei nouse 25. marraskuuta ja 18. tammikuuta välisenä aikana. Kesällä aurinko ei laske toukokuun 22. päivästä aina 22. heinäkuuta saakka.


title: Kilpisjärvi

text: Lumet sulavat Kilpisjärveltä myöhään, kesäkuun alkupuolella: perinteisiä juhannushiihtoja on järjestetty vuodesta 1946. Mallan rinteillä on usein ympärivuotisia lumilaikkuja. Kilpisjärvellä mitattiin Suomen suurin lumensyvyys, 190 cm, 19. huhtikuuta 1997. Jäät lähtevät Kilpisjärvestä kesäkuussa, joskus vasta juhannuksen jälkeen. Järvellä järjestetään toukokuussa tuhansien osanottajien pilkkikilpailut järvelle rajatulla alueella.


title: Kilpisjärvi

text: Norjalaiset ovat mieltyneet lomapaikkana Kilpisjärveen ja kuljettaneet sinne tukikohdikseen asuntovaunuja. Viime aikoina he ovat rakentaneet pysyvämpiäkin loma-asuntoja.


title: Kilpisjärvi

text: Yhteensä 800 kilometrin pituisen Kalottireitin Suomen puoleinen osuus kulkee Kilpisjärven kautta. Reitti kulkee Kolmen valtakunnan rajapyykiltä Mallan luonnonpuiston halki ja Saanan juurta kylän eteläpäässä sijaitsevalle Kilpisjärven luontotalolle. Sieltä reitti jatkuu koilliseen Käsivarren erämaa-alueelle ja edelleen Norjaan. Reitin varrella Suomen puolella ovat Kuohkimajärven, Saarijärven, Kuonjarjoen, Meekonjärven, Pihtsusjärven ja Kopmajoen autiotuvat. Pihtsusjärven tuvalta haarautuu reitti Haltille, jonka rinteellä on Suomen korkein kohta (1 324 m). Halti-tunturin korkein kohta on jonkin matkaa Norjan puolella, jossa tunturi nousee vielä 1 365 metriin. Reitin pituus Kilpisjärveltä kolmen valtakunnan rajalle on noin 11 km ja Kilpisjärveltä Haltille noin 55 km.


title: Kilpisjärvi

text: Kilpisjärven retkeilykeskukselta lähtee 5 kilometrin pituinen Saanan luontopolku, joka kulkee Saanan ja viereisen Jiehkkáš-tunturin rinteillä. Polulta haarautuu reitti Saanan huipulle loivaa luoteisrinnettä pitkin, jossa on 747-askelmaiset maastoportaat. Matkaa retkeilykeskukselta Saanan huipulle on noin 4 km. Reittejä kulkee myös Saanan itäpuolella sijaitsevalle Saanajärvelle, jossa on päivätupa sekä kota, ja Tsahkaljärvelle (Čáhkáljávri).


title: Kilpisjärvi

text: Kesäaikaan Kilpisjärveltä pääsee kolmen valtakunnan rajalle myös veneellä Kilpisjärven yli.


title: Tok-pisin

text: Tok-pisin on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kreolikieli. Se on yksi valtion virallisista kielistä. Tok-pisiniä puhui vuonna 2004 äidinkielenään noin 121 000, joista 50 000 ainoana kielenään. Kaikkiaan kieltä puhuu noin 4 000 000 ihmistä. Kielen sanastossa on vaikutteita englannista, portugalista, saksasta sekä papualaisista alkuperäiskielistä.


title: Tok-pisin

text: Tok-pisin on juuriltaan pidgin-kieli, ja sen nimikin on peräisin englanninkielisestä käskystä "talk pidgin" (puhu pidginiä). Se on kuitenkin noussut yhdeksi Papua-Uuden-Guinean pääkielistä osin siksi, että pidgin-taustansa vuoksi sen sanasto on yksinkertaista ja nopeaa oppia. Sen suosio on kasvanut niin, että se alkaa jo uhata joitakin maan alkuperäiskielistä.


title: Tok-pisin

text: Tok-pisinin ääntäminen ja oikeinkirjoitus perustuvat yksinkertaistettuun englantiin. Äänteiden määrässä on jonkin verran vaihtelua riippuen puhujan kielitaustasta. Tässä esitellään kuitenkin vain standardoidut ääneet.


title: Tok-pisin

text: Vokaaleja tok-pisinissä on viisi. Diftongeja ovat ⟨ai⟩, ⟨au⟩ ja ⟨oi⟩.


title: Tok-pisin

text: Konsonantteja on 17. Taulukon pystyviiva erottaa klusiilien soinnittomat (vasemmalla) parit soinnillisista (oikealla).


title: Tok-pisin

text: Soinnillisista klusiileista tulee usein soinnittomia sanan lopussa: esim. pig [pik]: sika.


title: Tok-pisin

text: Kirjoitettaessa äänteiden IPA-merkit ja latinalaisen kirjaimiston merkit vastaavat toisiaan paitsi äänteen /ŋ/ kohdalla joka kirjoitetaan kuten suomessakin ⟨ng⟩.


title: Tok-pisin

text: Niin kuin monissa muissakin pidgin- ja kreolikieleissä, myös tok-pisinissä sanojen merkitykset ovat laajempia kuin superstraattikielessä (tässä: englanti). Esim. "kaikai" (syödä, purra; ruoka) tai "diwai" (puu, metsä, kasvi, tikku).


title: Tok-pisin

text: Sanoja myös muodostetaan enemmän jo olemassa olevista sanoista yhdistelemällä. Esim. "haus moni" (pankki: "house money"), "sop bilong tit" (hammastahna: "soap belong teeth") tai "hap ret" (purppura: "half red").


title: Tok-pisin

text: Tok-pisinin kielellä löytyy jonkin verran uutisia. Radio Australia tuottaa sekä artikkeleita että podcasteja (Wantok).


title: Tok-pisin

text: Papua-Uudella-Guinealla toimiva EMTV-kanavakin julkaisee päivittäin lyhyen uutisvideon tok-pisinilla.


title: Raiatea

text:
Raiatea on saari Seurasaarten saariryhmässä, Ranskan Polynesiassa. Se on saariryhmän toiseksi suurin saari Tahitin jälkeen. Saarella on noin 12 000 asukasta, joista suurin osa on polynesialaisia. Raiatean tärkein kaupunki on Uturoa (noin 3 600 asukasta), toiseksi suurin on Avera (3 200 asukasta).
Raiatea sijaitsee noin 220 km Tahitista luoteeseen, suuren laguunin rannalla. Leewardsaarilla purjeveneitä vuokraavat yritykset pitävät sitä tukikohtanaan.


title: Raiatea

text: Polynesialaisten mielestä heidän kulttuurinsa on lähtöisin Raiatealta. Se asutettiin Seurasaarista ensimmäisinä, noin tuhat vuotta sitten. James Cook ankkuroi sinne vuonna 1769.


title: Raiatea

text: Saarella on lentoasema, joka sijaitsee Uturoan lähellä.


title: Rhoma Irama

text: Rhoma Irama (s. 11. joulukuuta 1946 Tasikmalaya) on indonesialainen laulaja. Hän on yksi suosituimmista dangdut-musiikin esittäjistä. Irama perusti 1970-luvulla Soneta-nimisen dangdut-yhtyeen.


title: Roska

text: Roska on epäsiisteyttä aiheuttava tai muu asiaankuulumaton pieni esine. Roskien hylkääminen asuttuun tai asumattomaan ympäristöön muualle kuin roskille osoitetulle paikalle, esimerkiksi roskakoriin, on roskaamista. Roskat koetaan usein rumiksi, kiusallisiksi ja häiritseviksi, ja ne voidaan kokea ympäristöltään roskatun yhteisön häpeäksi. Roskattua ympäristöä voidaan pitää pilattuna ympäristönä. Muun muassa tämän vuoksi yhteiskunnat suhtautuvat roskiin kielteisesti. Ympäristön roskaaminen onkin Suomessa kielletty.


title: Roska

text: Ihmiset ovat aina roskanneet, mutta vasta muovien ja muiden hitaasti maatuvien keinotekoisten materiaalien ja massatuotannon keksimisen jälkeen roskaamisesta on tullut todellinen ongelma. Osa entisajan roskista on sitä paitsi arkeologian kannalta kiinnostavaa aineistoa. Osa nykyajan roskista maatuu erittäin hitaasti, joten jos niitä ei kerätä pois tai ne eivät peity, ne ovat ympäristöä rumentamassa jopa vuosituhannet.


title: Roska

text: Ihmiset heittävät tölkkejä, lasipulloja ja muoviroskia teiden varsille, kuten pelloille. Pelloilla esineet voivat silppuuntua ensin heinää niitettäessä, toisen kerran, kun heinää kerätään pois pellolta ja kolmannen kerran, kun ravintoa jauhetaan rehuseokseksi. Tölkkien terävät riekaleet voivat aiheuttaa lehmille sisäistä verenvuotoa ruoansulatusjärjestelmään, minkä seurauksena voi olla kuolema.


title: Roska

text: Kaakkois-Ruotsin tuottajaliiton puheenjohtaja Lars-Ove Johansson arvioi toukokuussa 2017, että Ruotsissa joudutaan tappamaan noin 5 000 kituvaa lehmää vuodessa luontoon heitettyjen tölkkien takia. Myös Suomessa tehtiin sen jälkeen nautatilallisille kysely. 394 vastanneesta nautatilallisesta 31 % (yli 120 tilallista) kertoi lehmänsä kuolleen luontoon heitetyn tölkin vuoksi, 76 % kertoi löytäneensä tölkkejä pelloiltaan ja 58 % oli joutunut poistamaan alumiininsirpaleita rehusta. Toisaalta lehmille, joiden kuolinsyyn uskotaan tiedettävän, ei tehdä ruumiinavausta, eikä omistajan tai eläinlääkärin arvelu kuolinsyystä tavallisesti vastaa ruumiinavaajan havaintoa.


title: Roska

text: Lehmien ruoasta on Suomessa löytynyt myös jääkiekkomailan palasia, rautalankaa ja lasinsirpaleita.


title: Kuma

text: Kuma on:


title: Mezen (joki)

text:
Mezen (, ) on Vienanmereen laskeva joki Komin tasavallassa ja Arkangelin alueella Venäjällä. Sen pituus on 966 kilometriä, valuma-alueen laajuus 78 000 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 886 kuutiometriä sekunnissa. Joki on jäässä lokakuusta toukokuun alkuun, keväällä esiintyy jääpatoja. Kevättulva osuu touko-kesäkuulle.
Mezen saa alkunsa Timanin selänteen länsiosan soista. Se virtaa ensin etelään, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopulta luoteeseen. Joki laskee Vienanmeren Mezeninlahteen Kaninin niemimaan länsipuolella.


title: Mezen (joki)

text: Virtaus on suurimmillaan touko-kesäkuussa. Mezen on liikennöintikelpoinen 201 kilometrin matkalla Vaškan suuhun (toisen lähteen mukaan 371 km), keväisin 681 kilometrin (650 km) matkalla Makar-Ibiin saakka. Joen suussa harjoitetaan kalastusta. Tärkeimmät sivujoet ovat Mezenskaja Pižma, Peza, Sula ja Vaška. Joen alajuoksu on 64-90 kilometrin etäisyydelle merenpinnan vuorovesivaihtelun piirissä. Vuorovesivaihtelu on kaikista Venäjän joista metrimääräisesti suurinta; vedenkorkeus voi muuttua jopa 7-12 metriä.


title: Mezen (joki)

text: Joen varrella sijaitsevat Koslanin ja Lešukonskojen piirikeskukset. Noin 40 km joen suulta oikealla rannalla on Mezenin kaupunki ja piirikeskus, ja vasemmalla tästä vähän alavirtaan Kamenkan kaupunkimainen taajama.


title: Mezen (kaupunki)

text:
Mezen () on kaupunki Arkangelin alueen koillisosassa Pohjois-Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Vienanmereen laskevan Mezenjoen oikealla eli itäisellä rannalla, noin 40 km Mezeninlahdesta ylävirtaan. Mezen on Mezenin piirin hallinnollinen keskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan koko kunnallispiirissä asui yhteensä 10 330 henkeä, joista noin kolmannes (3 575 asukasta) Mezenin kaupungissa.
Kaupungissa on lentokenttä ja seitsemän kilometrin päässä alavirtaan Kamenkassa on satama Mezenjoen vastarannalla. Kaupungissa on pieni satama, muttei kiinteitä laiturirakenteita, joskin paikallisella sahalla on pieni, uitettava lastauslaituri. Rautatieyhteyttä ei ole, eikä myöskään suoraa maantieyhteyttä linnuntietä noin 225 km:n päässä sijaitsevaan aluekeskukseen Arkangeliin.


title: Mezen (kaupunki)

text: Paikkakunta mainitaan 1500-luvulla novgorodilaisten perustamana nimellä Okladnikova (Окладникова). Paikkakunnalla oli suuri merkitys Venäjän pohjoisoisien asuttamisessa ja 1600-luvulla siellä järjestettiin suuria markkinoita. Vanhauskoisten pappi Avvakum oli karkoitettuna tänne maanpakoon vuosina 1664-1666. Okladnikova yhdistyi vuonna 1780 naapuripaikkakunta Kuznetsovan (Кузнецова) kanssa ja sai kaupungin aseman.


title: Mezen (kaupunki)

text: Mezen tunnetaan omintakeisista, usein erityisesti mustalla ja punaisella värillä maalatuista puukäsitöistä.


title: Edvard VIII

text: Edvard VIII (Edward Albert Christian George Andrew Patrick David) (23. kesäkuuta 1894 – 28. toukokuuta 1972) oli Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas ja sen siirtomaiden valtionpäämies 20. tammikuuta 1936 alkaen, kunnes hän luopui kruunustaan omasta tahdostaan 11. joulukuuta 1936. Hän oli edellisen kuninkaan Yrjö V:n vanhin poika ja toinen Windsor-sukuinen hallitsija.


title: Edvard VIII

text: Edvard VIII luopui kruunusta avioituakseen yhdysvaltalaisen näyttelijättären Wallis Simpsonin kanssa. Simpson oli eronnut kahdesti ja eronnut äskettäin toisesta miehestään. Avioituminen hänen kaltaisensa henkilön kanssa oli 1930-luvun Britanniassa kuninkaalle mahdoton, ja esimerkiksi pääministeri Stanley Baldwin vastusti sitä voimakkaasti. Kuningas oli koko kansainyhteisöä yhdistävä henkilö, ja arveltiin, että avioliitto synnyttäisi levottomuutta merentakaisissa maissa. Edvard VIII:n kruunusta luopumista helpotti se, ettei hänen kruunajaisiaan ollut vielä pidetty. Häntä pidetään ainoana Yhdistyneen kuningaskunnan tai Englannin monarkkina, joka on luopunut kruunusta vapaaehtoisesti.


title: Edvard VIII

text: Kruunusta luopumisen jälkeen Edvard lähti ulkomaille, ja kesäkuussa 1937 hän meni naimisiin Wallis Simpsonin kanssa. Pariskunta sai arvonimet Windsorin herttua ja herttuatar. He asuivat seuraavat kaksi vuotta Ranskassa. Toisen maailmansodan ajan Edvard oli Bahaman kuvernöörinä, ja sieltä herttuapari palasi Ranskaan. Vuonna 1937 he vierailivat Saksassa. Vierailun taka-ajatuksena oli saksalaisten toive, että Edvard toimisi saksalaisten hyväksi tulevassa sodassa. Arvellaan, että hän tunsi jonkin verran sympatiaa natseja kohtaan ja ajatteli heidän olevan karkeita mutta rehtejä. Liberty Magazine -lehdelle sodan aikana maaliskuussa 1941 antamassaan haastattelussa hän ehdotti Britannian ja Saksan välisiä rauhanneuvotteluja. Natsijohtaja Joseph Goebbels kirjoitti asiasta päiväkirjaansa: “Windsorin herttua on antanut amerikkalaiselle lehdelle haastattelun, jossa hän suorin sanoin kieltää Britannian mahdollisuudet sodan voittamiseen.”


title: Edvard VIII

text: Hän kirjoitti elämästään prinssinä ja kuninkaana kirjan nimeltä "Windsorin herttuan muistelmat".


title: Edvard VIII

text: Windsorin herttua kuoli vuonna 1972 kurkkusyöpään.


title: Amata Kabua

text: Amata Kabua (17. marraskuuta 1928 Jabor saari, Jaluitin atolli – 19. joulukuuta 1996 Honolulu, Havaiji, Yhdysvallat) oli Marshallinsaarten ensimmäinen presidentti. Hänet valittiin presidentiksi vuonna 1979. Hän toimi presidenttinä neljä peräkkäistä kautta. Kabua valittiin vuonna 1995 vielä viidennelle kaudelle, mutta hän kuoli seuraavana vuonna havaijilaisessa sairaalassa. Amata Kabuan kuoleman jälkeen hallitus nimitti liikenneministeri Kunio Lemarin tilapäiseksi presidentiksi. Myöhemmin presidentiksi valittiin hänen serkkunsa Imata Kabua.


title: Amata Kabua

text: Kabua opiskeli Havaijilla ja toimi ennen poliittista uraansa oppikoulunopettajana ja koulutarkastajana. Hänet valittiin 1940-luvulla päälliköiden neuvostoon ja vuonna 1958 Marshall-saarten ensimmäiseen kongressiin. Vuosina 1963-1978 hän edusti Marshall-saaria Mikronesian senaatissa. Hän perusti vuonna 1972 poliittisen liikkeen, joka tavoitteli Marshall-saarten itsenäistymisestä Mikronesiasta.


title: Amata Kabua

text: Kabua sävelsi myös Marshallinsaarten kansallislaulun, "Forever Marshall Islandsin". Amata Kabuan kansainvälinen lentoasema Majurolla on nimetty hänen mukaansa.


title: Zelimhan Jandarbijev

text: Zelimhan Jandarbijev (12. syyskuuta 1952 – 13. helmikuuta 2004) oli myös kirjailijana tunnettu tšetšeenipoliitikko. Hän toimi kansainvälisesti tunnustamattoman separatistisen Itškerian tšetšeenitasavallan varapresidenttinä Džohar Dudajevin kaudella. Kun Dudajev kuoli Venäjän armeijan iskussa 21. huhtikuuta 1996, Jandarbijevistä tuli perustuslain mukaisesti Itškerian tšetšeenitasavallan presidentti.


title: Zelimhan Jandarbijev

text: 27. tammikuuta 1997 järjestetyissä presidentinvaaleissa Itškerian seuraavaksi presidentiksi valittiin Aslan Mashadov. Myös Jandarbijev oli ehdokkaana, mutta hän sai vain kymmenen prosenttia äänistä.


title: Zelimhan Jandarbijev

text: Jandarbijev kuoli autopommi-iskussa Dohassa, Qatarissa 13. helmikuuta 2004. Samalla hänen 12-vuotias poikansa loukkaantui vakavasti ja kaksi henkivartijaa sai surmansa. Qatarin oikeuslaitos tuomitsi kaksi Venäjän liittovaltion turvallisuuspalvelun FSB:n agenttia teosta elinkautiseen vankeuteen. Vangitut luovutettiin Venäjälle tammikuussa 2005. Helmikuussa ilmoitettiin, etteivät he enää olleet vankilassa.


title: Angmarin Noitakuningas

text:
Angmarin Noitakuningas () on fiktiivinen hahmo J.R.R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Angmarin Noitakuningas oli kaikkien nazgûlien johtaja Keski-Maassa. Hän oli alkujaan ihmisten kuningas (alkunimeltään Er-Mûrazor, ”"Musta prinssi"”), mutta Toisella ajalla hän sai yhden yhdeksästä mahtisormuksesta, joka auttoi häntä hallitsemaan kuningaskuntaansa. Hän ja kahdeksan muuta olivat jo Sauronin, Mordorin mustan ruhtinaan, palveluksessa. Mahtisormukset antoivat heille paljon voimaa, jota he käyttivät omiinsa ja heidän herransa Sauronin tarkoituksiin, mutta muutti heidät nazgûleiksi, sormusvarjoiksi.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Noitakuninkaasta tuli Varjojen johtaja sekä Sauronin pääpalvelija.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Nazgûlit huomattiin ensimmäisen kerran Keski-Maassa vuonna 2251 Toista aikaa. Seuraavina 1200 vuonna nazgûleiden johtaja palveli Sauronia. Angmarin noitakuningas taisteli Haltiain ja ihmisten viimeistä liittoa vastaan vuosina 3430–3441 Toista aikaa. Vuonna 3441 Sauron tuhottiin ja sormusaaveet katosivat.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Tuhannen vuoden kuluttua Kolmannella ajalla Sauron otti uuden muodon ja vuonna 1050 perusti linnakkeen, Dol Guldurin, Synkmetsään. Hän sai uuden nimen, Noita. Hän tiedotti paluustaan yhdeksälle nazgûlille.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Nazgûlien herra ilmestyi vuonna 1300 Kolmatta Aikaa pohjoiseen, entisen Arnorin kuningaskuntaan. Sinne hän perusti Angmarin valtakunnan. Taisteltuaan monesti "dúnedain"in kanssa hänet nimettiin Angmarin Noitakuninkaaksi.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Sitten hän alkoi sotia Arnorin kolmea maakuntaa (Arthedain, Rhudaur ja Cardolan) vastaan. Vuonna 1409 Kolmatta aikaa Noitakuningas valloitti Rhudaurin ja Cardolanin ja tuhosi täysin nämä maakunnat. Pian ainoa Noitakuninkaan joukkoja vastustava oli Arthedainin maakunta. Noitakuningas jatkoi sotaansa satoja vuosia. Noitakuninkaan suuri voitto pohjoisessa oli vuonna 1974 Kolmatta aikaa, kun hänen joukkonsa valtasivat Fornost Erainin, Arthedainin pääkaupungin. Kun sen maakunta kaatui, tuhoutui sen mukana kaikki mitä Arnorin kuningaskunnasta oli jäljellä.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Noitakuningas nautti Fornostin kaappaamisesta, mutta hänen ilonsa ei kestänyt kauan. Vuonna 1974 Kolmatta Aikaa Gondorin kenraali Eärnur rantautui Mithlondin satamaan mukanaan Gondorin sotajoukko. Hänen armeijaansa liittyi Lindonin haltioita ja pohjoisen Dúnedainin jäänteet ja he marssivat noitakuninkaan luo.


title: Angmarin Noitakuningas

text: He eivät löytäneet noitakuningasta Fornostista vaan läheltä Evendimin järveä, Arnorin entisten kuninkaiden kotoa, Annúminaksesta. Taistelu tunnettiin nimellä Fornostin taistelu. Eärnurin armeijaan liittyi myöhemmin Glorfindel ja hänen haltiansa Rivendellistä. Haltioiden ja ihmisten yhdistyneet voimat voittivat Noitakuninkaan ja tämän armeijan. Taistelun jälkeen Noitakuningas pakeni itään, Mordoriin, ja kun Angmarin kuningaskunnalla ei ollut johtajaa, se tuhoutui. Eärnur olisi halunnut jatkaa Noitakuninkaan jahtaamista, mutta Glorfindel pysäytti hänet lausuen muistettavimman ennustuksensa: ”Hänen aikansa ei ole vielä tullut. Eikä hän miehen kädestä saa surmaansa.”


title: Angmarin Noitakuningas

text: Noitakuningas saapui takaisin Mordoriin vuonna 1980 Kolmatta aikaa. Vuosina 2000–2002 hän johti nazgûlit Minas Ithilin piiritykseen. Hän valloitti sen Sauronin nimissä ja nimesi sen Minas Morguliksi, Mustan taikuuden torniksi. Noitakuningas teki Minas Morgulista linnakkeensa, josta hän sai nimen Morgulin Herra.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Vuonna 2043 Gondorin kuningas Eärnil II kuoli ja hänen poikansa, Noitakuninkaan vanha vihollinen Eärnur nousi valtaistuimelle. Silloin Noitakuningas haastoi tämän kaksintaisteluun. Mardil Eärnurin käskynhaltija sai hänet rauhoittumaan. Seitsemän vuotta myöhemmin, vuonna 2050, Noitakuningas haastoi Eärnurin uudelleen, joka tällä kertaa hyväksyi haasteen, eikä Mardil saanut tällä kertaa estettyä häntä. Eärnur ratsasti ulos Minas Tirithistä kohtaamaan noitakuninkaan Minas Morgulissa. Hän meni kaupunkiin, eikä häntä enää koskaan nähty ja niin päättyi kuninkaiden suku ja valtaan nousivat Gondorin käskynhaltijat.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Vain kaksitoista vuotta Minas Ithilin piirityksestä noitakuningas suunnitteli Osgiliathin valloittamista. Hän johti örkkipataljoonansa ja "haradrim"in kaupunkia vastaan. Kaupunki oli jo murentunut vuosisatoja aiemmin sisällissodassa, ja Noitakuninkaan joukot tuhosivat sen mitä oli jäljellä ja hajottivat sillan, joka yhdisti itäistä ja läntistä rantaa. Tämä söi entisestään Gondorin moraalia.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Vuonna 2941 Noita karkotettiin Dol Guldurista ja Gandalf Harmaa tunnisti, että Noita oli todellakin Sauron. Sauron palasi Mordoriin ja aloitti valmistelut Valtasormuksen löytämiseksi. Hän alkoi rakentaa uudelleen Mustaa tornia, Barad-dûria, vuonna 2951 ja lähetti kolme sormusvarjoa valloittamaan Dol Gulduria takaisin. Vuonna 3018 kun hän vangitsi Klonkun, sai Sauron tietää missä Suurin Sormus oli niistä kahdesta sanasta mitkä Klonkku hänelle sanoi: ”Kontu… Reppuli.” Sauron avasi Minas Morgulin portit ja lähetti noitakuninkaan ja muut nazgûlit mustiksi ratsastajiksi naamioituneina hakemaan Sormusta.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Sormuksen sota oli alkanut.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Noitakuningas ja kahdeksan muuta nazgûlia ratsastivat nopeasti Mordorista Kontuun. He etsivät ”Reppuleita” kunnes jäljittivät tämän Bukinmaahan. Yhdeksän ratsastajaa tutkivat Bukinmaan, mutteivät löytäneet Sormusta.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Noitakuningas ja neljä muuta nazgûlia ratsastivat Viimapäälle, mistä he löysivät Konkarin, Frodon ja muut hobitit. Sormusvarjot hyökkäsivät joukon kimppuun ja Noitakuningas pisti Frodoa Morgulin terällä. Kun Konkari oli ajanut Varjot pois, Frodon haava oli muuttamassa tätä nazgûlin kaltaiseksi varjoksi. Elrond Puolhaltia lähetti Glorfindelin (elokuvassa Arwenin) ohjaamaan Frodon Rivendelliin, missä Elrond voisi parantaa Frodon. Glorfindel löysi sormusvarjot väijymässä Bruinenin kahlaamolla. Silloin Elrond ja Gandalf (elokuvassa Arwen) vapauttivat suuren tulvan, joka pyyhkäisi sormusvarjot pois tappaen näiden hevoset. Heidän täytyi lähteä takaisin herransa luo Mordoriin, mikä antoi Sormuksen Saattueelle lisää aikaa.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Kun he palasivat Mordoriin, Sauron antoi nazgûleille ratsuiksi siivekkäät pedot. Noitakuningas palasi Minas Morguliin ja alkoi koota joukkojaan ja suunnitella hyökkäystä Osgiliathia vastaan.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Viimeinen taistelu Osgiliahissa taisteltiin 13. maaliskuuta 3019 Kolmatta aikaa. Faramirin joukot eivät kyenneet pidättelemään örkkejä, joita komensi Gothmog (”Johtajaääni”). Faramir vetäytyi Minas Tirithiin, mutta käskynhaltija Denethor lähetti hänet takaisin. Örkkien nuolet tappoivat kaikki Faramirin miehet. Faramir selviytyi hyökkäyksestä ja palasi Minas Tirithiin. Gondorin hävittyä Osgiliathissa mikään ei estänyt Sauronia tuhoamasta Minas Tirithiä ja vapaiden kansojen toivoa.


title: Angmarin Noitakuningas

text:
14. maaliskuuta yli 200 000 örkkiä, eteläistä ja itäläistä marssi Minas Tirithin porteille. Sauron oli antanut Noitakuninkaalle lisää voimaa, mikä teki tästä voimakkaamman kuin koskaan. Uuden haarniskan kanssa hän ratsasti taistelukentälle johtaen armeijan mukanaan. Ennen maaliskuun 15. päivän koittoa suuri muurinmurtaja Grond mursi Minas Tirithin portit ja Noitakuningas ratsasti sisään, mutta Gandalf seisautti tämän. Ennen kuin Gandalfin voimat laitettiin koetukselle, Rohanin torvet alkoivat soida kun noin 6 000 ratsastajaa liittyi taisteluun. Noitakuninkaan oli peräydyttävä kohtaamaan uusi uhka.
Noitakuningas nousi ratsunsa selkään ja alkoi teurastaa "rohirrimia". Théoden yritti saada joukkojaan olemaan pelkäämättä tätä. Silloin Morgulin Herra tuli ratsullaan ja Théodenin ratsu, Lumiharja, pillastui ja nuoli kaatoi sen herransa päälle. Kun Noitakuningas tuli surmaamaan Théodenia, Éowyn ja hobitti Merri seisoivat hänen tiellään. Éowyn tappoi pedon yhdellä iskulla. Noitakuningas nousi täynnä vihaa ja hyökkäsi. Vaikka hän oli voimakas soturi, Éowynistä ei ollut vastusta Noitakuninkaan mahdille. Yhdellä nuijan iskulla hän löi Éowynin kilven pirstaleiksi ja mursi tämän vasemman käden. Kun Noitakuningas oli Éowynin yläpuolella ja valmistautui viimeiseen iskuun, Merri kiirehti hänen taakseen ja pisti miekkansa Noitakuninkaan polvitaipeeseen rikkoen Morgulin herran kuolemattomuuden. Éowyn huomasi tilaisuutensa iskeä. Kun Noitakuningas oli polvillaan, Éowyn nousi ja työnsi miekkansa Noitakuninkaan niskaan asti, jolloin tämä katosi maailmasta.


title: Angmarin Noitakuningas

text: Glorfindelin ennustuksesta tuli totta. Miehen kädestä hän ei kuollut. Kun hän kaatui, sodan kulku muuttui. Kymmenen päivän kuluttua Sauron itse tuhoutui kun Suurin Sormus heitettiin takaisin Tuomiovuoreen.


title: Yrjö V

text: Yrjö V ("George Frederick Ernest Albert"; 3. heinäkuuta 1865 – 20. tammikuuta 1936) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas, Intian keisari ja Britannian siirtomaiden valtionpäämies vuosina 1910–1936. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard VII:n poika ja Saksi-Coburg-Gotha-suvun viimeinen brittiläinen monarkki: hän vaihtoi ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 saksalaisperäisen suvun nimen brittiläisemmäksi Windsoriksi. Hän oli naimisissa vuodesta 1893 Mary Teckin kanssa, ja he saivat kuusi lasta. Yrjö V aloitti vuonna 1932 nykyaikaan jatkuneen monarkin pitämän joulupäivän radiopuheen perinteen.


title: Yrjö V

text: Yrjö V muistutti ulkonäöltään läheisesti serkkuaan Venäjän keisari Nikolai II:ta.


title: Edvard VII

text: Edvard VII ("Albert Edward"; 9. marraskuuta 1841 – 6. toukokuuta 1910) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas, Intian keisari sekä ensin mainitun siirtomaiden valtionpäämies vuosina 1901–1910. Hän oli edellisen monarkin, kuningatar Viktorian, ja prinssi Albertin poika. Hän oli myös ensimmäinen Saksi-Coburg-Gotha-sukuinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija. Hänen valtakauttaan kutsutaan edvardiaaniseksi aikakaudeksi. Aikakauteen lasketaan kuuluvaksi joskus myös hänen poikansa Yrjö V:n neljä ensimmäistä hallitusvuotta sekä kuningatar Viktorian valtakauden loppupuoli.


title: Edvard VII

text: Ennen nousuaan valtaistuimelle hän oli Walesin prinssi Albert Edward. Vuonna 1863 hän meni naimisiin Tanskan prinsessa Alexandran kanssa ja he saivat kuusi lasta.


title: Edvard VII

text: Edvard sai odottaa valtaistuimelle nousua pitkään, yli 59 vuotta, äitinsä Viktorian hallitessa, ja hänen oma valtakautensa jäi varsin lyhyeksi. Walesin prinssinä ollessaan hän eli varsin nautinnollista elämää, sekaantuen muun muassa Tranby Croftin uhkapeliskandaaliin vuosina 1890–91. Hänen vanhempansa, erityisesti Viktoria, eivät pitäneet kaikista hänen toimistaan. Viktoria ajatteli poikansa käytöksen johtuvan Edvardin isän ja Viktorian puolison Albertin varhaisesta kuolemasta, mitä myös Viktoria itse suri kovasti. Hänen äitinsä pitkä valtakausi päättyi vuonna 1901 ja Edvardista tuli vanhoilla päivillään kuningas. Kuninkaana hän esitti poikkeuksellisen suurta osaa diplomatiassa ja edisti Ison-Britannian liittoutumista Ranskan ja Venäjän kanssa.


title: Imata Kabua

text: Imata Kabua (s. 20. toukokuuta 1943) oli Marshallinsaarten toinen presidentti. Hän on kotoisin Kwajaleinin atollilta.


title: Imata Kabua

text: Kabua valittiin presidentiksi 14. tammikuuta 1997. Hänen edeltäjänsä oli ollut hänen serkkunsa Amata Kabua, joka kuoli kesken presidenttikautensa. Vuonna 2000 Imata Kabuaa seurasi presidentin virassa Kessai Note.


title: Maailma kylässä

text: Maailma kylässä ("World Village Festival") on poikkitaiteellinen kulttuurifestivaali, järjestöjen messutapahtuma, ruokakarnevaali ja ajankohtaisten aiheiden keskusteluareena. Festivaali järjestetään Helsingissä Kaisaniemen puistossa ja Rautatientorilla toukokuun lopussa. Festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aiemmin tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, vuodesta 2005 lähtien joka vuosi. Tapahtuman pääjärjestäjä on Fingo, joka on noin 300 kehitysyhteistyöstä kiinnostuneen suomalaisten kansalaisjärjestöjen kattojärjestö.


title: Maailma kylässä

text: Maailma kylässä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Aluksi tapahtuma järjestettiin joka toinen vuosi, mutta vuodesta 2005 lähtien se on järjestetty vuosittain. Festivaalin ohjelmaan kuuluu musiikkia, tanssia, teatteria, kirjallisuutta, puheohjelmaa, näyttelyitä ja ruokaa eri puolilta maailmaan. Festivaali on kävijöille ilmainen.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin. Maailma kylässä -festivaalin järjestämiseen osallistuu vuosittain valtava joukko vapaaehtoisia. Vapaaehtoiset työskentelevät mm. kuljettajina, rakentajina, infopisteessä, kyläkaupassa, roskaryhmässä sekä jakelutehtävissä. Festivaali on kävijöille ilmainen. Lokakuussa 2013 Finland Festivals valitsi Maailma kylässä -tapahtuman Vuoden festivaaliksi 2014.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2018 Maailma kylässä järjestettiin 26.–27. toukokuuta. Pääteemana oli Agenda 2030 – Kestävä kehitys ja alueellisena painopisteenä Afrikka. Festivaalilla esiintyivät muun muassa eteafrikkalainen Freshlyground, Grammy-palkittu laulaja Dobet Gnahoré, kongolaiskokoonpano Jupiter & Okwess, suomalainen reggaeartisti Raappana sekä palestiinalaisyhtye 47SOUL.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2017 Maailma kylässä järjestettiin 27.–28. toukokuuta. Tapahtumassa esiintyvät muun muassa laittomien siirtolaisten kasaama Che Sudaka -yhtye, Dalindéoa, Viitasen Piia, Anna Puu, Irina sekä lastenyhtye Mutaveijarit.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali järjestettiin 28.–29. toukokuuta. Festivaalilla kävi viikonlopun aikana noin 79 000 ihmistä. Tapahtumassa esiintyivät muun muassa Sandhja, Idiotape, Mira Luoti, Asian Dub Foundation, Looptroop Rockers, Alo Wala, Bombino, Kanta dAb dAb, Signmark ja Teho Majamäki.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali järjestettiin 23.–24. toukokuuta. 20-vuotisjuhliaan viettävässä tapahtumassa esiintyvät muun muassa Orlando Julius & The Heliocentrics, Aziza Brahim, Sierra Leone's Refugee All Stars, Ba Cissoko, Ramy Essam, UMO – Helsinki – Cotonou, Janna, Aurora, Pietarin Spektaakkeli, Tsuumi Sound System sekä Satu Sopanen ja Tuttiorkesteri.


title: Maailma kylässä

text: Festivaaleille suunniteltu Sananvapauskylä jäi toteutumatta turvallisuussyistä, joihin vaikutti Suojelupoliisin uhka-arvio asiasta. Alun perin Sananvapauskylässä oli tarkoitus pitää esillä muun muassa osia Minä olen Charlie -näyttelystä. Kuvien joukossa oli piirroksia profeetta Muhammedista.


title: Maailma kylässä

text: Juutalainen Keren Kajemet -yhdistys (KKF) ei saanut osallistua festivaaleille, koska Kepan saamien tietojen mukaan järjestö on muun muassa ollut osallisena toimenpiteissä, joissa ihmisiä häädetään, kyliä tuhotaan ja päälle istutetaan metsää. KKF kiisti rikkomukset.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali järjestettiin 24.–25. toukokuuta. Festivaalilla kävi viikonlopun aikana noin 80 000 ihmistä. Tapahtumassa esiintyivät muun muassa Los de Abajo, Amparo Sánchez, Capitan Tifus, Lauri Tähkä, Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani, Minä ja Ville Ahonen sekä Wimme Saari ja Tapani Rinne.


title: Maailma kylässä

text: Festivaali järjestettiin 25.–26. toukokuuta 2013. Kävijöitä oli arviolta 85 000. Festivaalin pääteemana oli ihmisoikeudet ja maantieteellisenä painopisteenä Kaakkois- ja Itä-Aasia. Esiintymässä oli runsaasti aasialaisia yhtyeitä (esimerkiksi kiinalainen Hanggai) ja paljon suomalaisia esiintyjiä kuten Kuukumina, Ismo Alanko, PMMP, Don Johnson Big Band, Diandra, Kuningasidea, Johanna Juhola & Reaktori, Aino Venna ja Fröbelin palikat.


title: Maailma kylässä

text: 13. kerran järjestetty festivaali pidettiin 26.–27. toukokuuta. Paikalla kävi 105 000 ihmistä. Esiintyjinä olivat mm. Jukka Poika & Sound Explosion Band, Kabbalah, Kel Assouf, Kara Collective, Ethnopolis, El Gafla feat. Asa, Natacha Atlas, Perrozompopo, The Irrationals, Sabreena Da Witch, Mariem Hassan, Blick Bassy, Yemen Blues, Gracias feat. Noah Kin, The Northern Governors, Atlético Kumpula, Liljan Loisto, Ville Leinonen, Paula Koivuniemi ja Kari Peitsamo & Risto Ylihärsilä.


title: Maailma kylässä

text:
Vuonna 2011 12. kerran järjestetty festivaali pidettiin 28.–29. toukokuuta. Paikalla kävi 70 000–80 000 ihmistä. Esiintyjinä olivat mm. Vusi Mahlasela, Tony Allen & Jimi Tenor, Yona, Uusi Fantasia, Signmark, Pertti Kurikan Nimipäivät feat ja Pelle Miljoona.
Vuonna 2010 11. kerran järjestetty festivaali pidettiin 29.–30. toukokuuta. Esiintyjinä olivat mm. ChocQuibTown, Mad Juana, Quique Neira, A Moving Sound, UrJazz feat. Kalevi Louhivuori, Anna Puu, Anneli Saaristo, Manna ja Aiyekooto and his Afrobeat International ja Lyra All Stars.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2009 Maailma kylässä järjestettiin 23.–24.5. Paikalla oli noin 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä yli 40 etnistä keittiötä. Festivaali oli järjestyksessään kymmenes ja esityksiä oli noin sata. Festivaali teki yhteistyötä klubien järjestelyssä Clube Brasilin ja Funky Elephant -festivaalin kanssa. Koko festivaaliohjelmisto Musiikkiesiintyjiä:


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2008 Maailma kylässä järjestettiin 24.–25. toukokuuta Paikalla oli noin 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä noin 40 etnistä keittiötä. Festivaali oli järjestyksessään yhdeksäs.


title: Maailma kylässä

text: Musiikkiesiintyjiä olivat mm.Vuoden 2007 Maailma kylässä järjestettiin 26.–27. toukokuuta. Paikalla oli 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä yli 40 etnistä keittiötä. Rauhanjärjestöt esittäytyivät yhdessä Rauhankylä-alueella sen merkeissä, että ensimmäinen suomalainen rauhanjärjestö oli perustettu sata vuotta aiemmin, vuonna 1907.


title: Maailma kylässä

text: Musiikkiesiintyjiä olivat mm.


title: Maailma kylässä

text: Vuoden 2006 Maailma kylässä järjestettiin 27.–28. toukokuuta. Paikalla oli 400 näytteilleasettajaa ja myyjää sekä yli 40 etnistä keittiötä. Festivaali on järjestyksessään seitsemäs ja siellä vieraili mm. tasavallan presidentti Tarja Halonen.


title: Maailma kylässä

text: Musiikkiesiintyjiä olivat mm.Vaasan Kehitysmaaseurassa keksittiin 1980-luvun puolivälissä idea kansalaistoiminnan esittelyyn. Näin syntyivät Mahdollisuuksien torit, jotka pian levisivät ympäri Suomea. Helsingin Mahdollisuuksien torista kasvoi ensimmäinen täysmittainen Maailma kylässä -festivaali vuonna 1995.


title: Theodora (500-luku)

text: Theodora (noin 500 – 548) oli Bysantin keisarinna vuodesta 527 kuolemaansa asti. Hän oli keisarin Justinianus I:n vaimo.


title: Theodora (500-luku)

text: Theodora syntyi Konstantinopolin alimpaan luokkaan, hänen isänsä oli sirkuksen karhunhoitajana. Vuonna 523 Theodora meni naimisiin Justinianuksen kanssa, joka oli tuolloin "magister militum praesentalis" Konstantinopolissa. Kun Justinianuksesta tuli keisari vuonna 527 hän teki Theodorasta kanssahallitsijansa.


title: Theodora (500-luku)

text: Tärkein lähde Theodoran elämästä on historioitsija Prokopioksen "Salattu historia".


title: Yrjö III

text: Yrjö III (George William Frederick, ) oli Ison-Britannian ja Irlannin kuningas vuosina 1760–1801 ja maiden yhdistyttyä hän oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas kuolemaansa asti. Hän oli myös samanaikaisesti Braunschweig-Lüneburgin (”Hannover”) vaaliruhtinas ja herttua Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa 1760–1814 ja Hannoverin kuningas vuodesta 1814 kuolemaansa asti. Hän oli edellisen kuninkaan Yrjö II:n pojanpoika, kolmas Hannover-sukuinen hallitsija ja suvun ensimmäinen hallitsija, joka oli syntynyt Britanniassa ja puhui englantia.


title: Yrjö III

text: Hänen valtakautensa aikana Britannia soti monta sotaa Euroopassa, Afrikassa, Amerikoissa ja Aasiassa. Hänen valtakautensa alussa Britannia voitti Ranskan seitsenvuotisessa sodassa ja siitä tuli hallitseva suurvalta Pohjois-Amerikassa ja Intiassa. Kuitenkin pian monet Britannian siirtomaista Amerikassa menetettiin Yhdysvaltain vapaussodassa. Sodat vallankumouksellista ja Napoleonin johtamaa Ranskaa vastaan vuodesta 1793 päättyivät Napoleonin tappioon Waterloon taistelussa 1815.


title: Yrjö III

text: Kaudellaan Yrjö III pyrki hankkimaan kuninkaalle uudestaan todellista valtaa, joka oli aiempien monarkkien aikana luisunut parlamentille. Yrjö sääti Royal Marriages Actin 1772 sen jälkeen kun hänen veljensä olivat avioituneet salaa. Laki antoi hallitsijalle veto-oikeuden hänen isänsä Yrjö II:n jälkeläisten avioliittoihin.


title: Yrjö III

text: Yrjö tunnettiin nimellä ”Farmer George”, koska hän oli kiinnostunut maanviljelystä ja käyttäytyi mutkattomasti.


title: Yrjö III

text: Yrjö III:n väitetään luisuneen hiljalleen mielisairauteen, mutta varmuutta asiasta ei ole. Hänen uskotaan sairastaneen porfyriaa, joka joidenkin tutkijoiden mukaan aiheutti hulluudeksi tulkitut kohtaukset. Vuodesta 1812 monarkkina käytännössä toimi tuleva kuningas Yrjö IV "prinssihallitsijan" ("Prince Regent") nimikkeellä.


title: Yrjö III

text: Yrjön kirjoittamien kirjeiden tietokonepohjaisen analyysin avulla on päätelty hänen kärsineen vanhuudessaan maniasta.Britanniassa Yrjö III käytti virallista titteliä ”Yrjö III, Jumalan armosta, Ison-Britannian, Ranskan ja Irlannin kuningas, "Fidei defensor", ja niin edelleen”. Vuonna 1801 kun Iso-Britannia ja Irlanti yhdistyivät, hän jätti pois Ranskan kuninkaan arvonimen, joka oli ollut käytössä jokaisella englantilaisella hallitsijalla Edvard III:n keskiaikaisen vaateen jälkeen. Hänen tittelinsä oli seuraava: ”Yrjö III, Jumalan armosta, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas, "Fidei defensor".”


title: Yrjö III

text: Saksassa hän oli ”Braunschweigin ja Lüneburgin herttua, arkkirahastonhoitaja ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan vaaliruhtinas” keisarikunnan loppuun saakka vuoteen 1806. Hän jatkoi herttuana kunnes Wienin kongressi julisti hänet ”Hannoverin kuninkaaksi” vuonna 1814.


title: Yrjö III

text: Yrjöllä ja Charlottella oli 15 lasta, joista kuninkaiksi nousivat Yrjö IV ja Vilhelm IV. Kuningatar Viktoria oli Yrjön neljännen pojan Edvardin tytär, joka nousi valtaan setänsä Vilhelm IV:n kuoltua ilman laillista perillistä vuonna 1837. Viidennestä pojasta Ernst Augustista tuli Hannoverin kuningas, kun unioni Hannoverin kanssa purkautui Viktorian valtaannousun yhteydessä. Nykyään tunnetuimmat Yrjön jälkeläiset ovat Windsor-suvun edustajat Viktorian kautta. Kuningatar Maryn äidinisä oli Yrjön seitsemäs poika prinssi Aadolf, minkä vuoksi esimerkiksi Elisabet II polveutuu Yrjön kahdesta pojasta, Edvardista ja Aadolfista. Nykyinen Hannover-suvun päämies Ernst Augustus on Ernst Augustin jälkeläinen.


title: Yrjö III

text: Yrjö III on kirjailijoiden suosima kuningas; malliesimerkki lienee C.S. Forester, joka sijoitti pääosan kuuluisasta Hornblower-kirjasarjastaan juuri Yrjö III:n aikakauteen; teoksessa "Hornblower Turkin vesillä" päähenkilö jopa pääsee kuninkaan vastaanotolle amiraali Sir John Jervisin, lordi St Vincentin, seurana.


title: Joensuun yliopisto

text: Joensuun yliopisto (lyhenne JoY) oli vuosina 1969–2009 toiminut suomalainen yliopisto. Vuoteen 1984 saakka yliopiston nimenä oli "Joensuun korkeakoulu". Vuoden 2010 alusta Joensuun yliopisto yhdistyi Kuopion yliopiston kanssa Itä-Suomen yliopistoksi.


title: Joensuun yliopisto

text: Yliopistolla oli kampukset Joensuussa ja Savonlinnassa. Lisäksi Ilomantsin Mekrijärvellä oli yliopiston tutkimusasema.


title: Joensuun yliopisto

text: Opiskelijoita oli noin 8 300, joista 1 100 Savonlinnassa. Henkilökuntaa oli noin 1 400, joista 170 toimii Savonlinnassa. Joensuun yliopiston rehtorina toimi professori Perttu Vartiainen ja vararehtorina professori Teuvo Pohjolainen.


title: Joensuun yliopisto

text: Elokuun alussa 2006 yliopistossa toteutettiin hallintorakenneuudistus, mikä muutti jonkin verran tiedekuntarakennetta ja laitosten sijainteja.


title: Joensuun yliopisto

text: Joensuun yliopisto järjesti perus- ja jatkotutkintokoulutusta kahdeksalla koulutusalalla:


title: Joensuun yliopisto

text: Joensuun yliopistossa oli kahdeksan tiedekuntaa:Lisäksi Joensuun yliopistossa oli yhdeksän erillislaitosta:taulukoita ja tietolaatikoita.


title: Yrjö IV

text: Yrjö IV (George Augustus Frederick; 12. elokuuta 1762 – 26. kesäkuuta 1830) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas ja Hannoverin kuningas vuosina 1820–1830. Hän oli neljäs Hannover-sukuinen hallitsija ja oli jo aiemmin toiminut sijaishallitsijana "prinssihallitsijan" nimikkeellä edellisen kuninkaan, isänsä Yrjö III:n tultua ”mielisairaaksi”. Yrjö IV:tä seurasi valtaistuimelle hänen nuorempi veljensä Vilhelm IV.


title: Yrjö IV

text: Yrjön valtionhoitajakauden tärkein tapahtuma oli voitto Napoleonin sodissa. Yrjö osallistui usein politiikkaan, vaikkakaan ei niin usein kuin isänsä. Pääministerinä toimi suuren osan hänen kauttaan Liverpoolin jaarli Robert Jenkinson.


title: Yrjö IV

text: Yrjö nai salaa katolilaisen lesken 1785, mutta hänen isänsä peruutti avioliiton. Hänellä oli lukuisia rakastajattaria, ja vaimonsa Caroline von Braunschweigin kanssa hänellä oli niin huonot välit, että tämä muutti 1796 heidän ainoan lapsensa Charlotte Augustan kanssa Italiaan, josta palasi 1821 saadakseen kuningattaren oikeudet. Yrjö ei kuitenkaan päästänyt häntä kruunajaisiin, ja Caroline kuoli vajaata kuukautta myöhemmin.


title: Yrjö IV

text: Kuninkaana Yrjö vastusti katolilaisten emansipaatiota, joka viimein toteutui 1829.


title: Moonspell

text: Moonspell on portugalilainen dark metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1992. Moonspell on saavuttanut kotimaansa lisäksi runsaasti suosiota myös kansainvälisesti. Yhtyeen tyylisuuntaa on luonnehdittu dark metalin lisäksi myös goottimetalliksi.


title: Moonspell

text: Laulaja Fernando Ribeiro (Langsuyar) ja basisti João Pedro (Ares) perustivat alun perin vuonna 1989 Morbid God -nimisen black metal -yhtyeen. Yhtyeen alkuaikoina Ribeiro soitti rumpuja ja Ares lauloi. Yhtye julkaisi demolevyn (1992), jolta löytyy kappale "Serpent Angel", jonka Moonspell myöhemmin levytti ja julkaisi uudelleen "Under Satanae" -levyllään (2012).


title: Moonspell

text: Vuodesta 1992 eteenpäin yhtye jatkoi nimellä Moonspell. Fernando Ribeiro ja rumpali Mike Gaspar ovat soittaneet Moonspellissa sen perustamisesta lähtien. Yhtyeen ensimmäisiä julkaisuja olivat "Anno Satanae" (demo, 1993) ja "Under the Moonspell" (EP, 1994). Moonspellin ensimmäinen kokopitkä albumi on "Wolfheart" (1995), joka on vielä tyylillisesti saanut vaikutteita black metalista.


title: Moonspell

text: "Irreligious"-albumilla (1996) yhtye siirtyi enemmän goottimetallin suuntaan, ja hyvän vastaanoton saanut albumi sisältää Moonspellin tunnetuimpiin kuuluvia kappaleita, kuten "Opium", "Fullmoon Madness" ja "Awake!". "Opiumista" tehtiin myös musiikkivideo, ja yhtye esittää kappaleen vieläkin useimmissa konserteissaan. Amorphis-yhtyeestä tunnettu basisti Niclas Etelävuori on toiminut sekä "Irreligious"-levyllä että myöhemmällä "The Antidote" -levyllä studiomuusikkona. "Darkness and Hope" ja "The Antidote" -albumien tuottajana toimi Hiili Hiilesmaa, ja levyt äänitettiin Suomessa Finnvox-studiolla.


title: Moonspell

text: Alkuvuodesta 2003 Moonspell levytti coverin jazz-kappaleesta "I'll See You in My Dreams". Cover tehtiin musiikiksi portugalilaiseen kauhuelokuvaan, ja kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo.


title: Moonspell

text: Moonspellin levyt ovat saaneet usein vaihtelevan vastaanoton sekä kuuntelijoilta että kriitikoilta, sillä yhtyeellä on ollut tapana muuntautua jokaisella levyllään. Vuonna 1998 julkaistua "Sin/Pecadoa" pidetään yhtyeen kokeellisimpana levynä "The Butterfly Effect"in (1999) ohella. Musiikkiaan jälleen raskaampaan suuntaan vieneestä "Memorial-"albumista (2006) lähtien Moonspellin on kuvailtu olevan jälleen nousukiidossa, ja erityisesti "Under Satanae", "Night Eternal" ja "Extinct" ovat saaneet erinomaisia arvioita. "Extinct"-levyn tuottajana toimi tunnettujen metalliyhtyeiden, kuten Katatonian, Soilworkin ja Arch Enemyn, kanssa 2000-luvulla työskennellyt .


title: Moonspell

text: Yhtye on kertonut aikovansa julkaista vuoden 2017 aikana Portugalissa kuvatun dvd:n. Yhtyeen uusimman, portugalinkielisen levyn "1755" teema on Lissabonin vuoden 1755 maanjäristys.


title: Moonspell

text: Moonspellin musiikissa on runsaasti vaikutteita portugalilaisesta kulttuurista. Suurin osa yhtyeen kappaleista on englanninkielisiä, mutta "Trebaruna", "Alma Mater" ja "Ataegina" albumilta "Wolfheart", "Full Moon Madness" albumilta "Irreligious" ja "Than the Serpents in my Arms" albumilta "Darkness and Hope" on laulettu osittain tai kokonaan portugaliksi. Lisäksi "Alma Mater" -kappaleessa käytetään kuuluisaa sanontaa "Orgulhosamente sós" (suom. "Olemme ylpeästi yksin"), joka oli Portugalin pääministerin ja diktaattorin António de Oliveira Salazarin tunnuslause. Kappaleessa "Opium" lainataan Álvaro de Camposia, joka oli kuuluisan portugalilaisen runoilijan Fernando Pessoan heteronyymi. "Trebaruna" ja "Ataegina" kertovat lusitanialaisen mytologian samannimisistä jumalattarista. Moonspell on myös tehnyt cover-version portugalilaisen Madredeus-yhtyeen kappaleesta "Os Senhores da Guerra". Studioalbumit


title: Moonspell

text:
EP:t
Kokoelmat


title: Moonspell

text: Livealbumit


title: Moonspell

text: Demot


title: Moonspell

text: Singlet


title: Moonspell

text: DVD:t


title: Oiva

text: Oiva on suomalainen miehen etunimi. Se kuuluu 1800-luvun lopulla vakiintuneeseen nimityyppiin, johon kuuluvat nimet kuvastavat lapselle toivottuja hyviä ominaisuuksia. Nimi juontuu hyvää, kelpoa, mainiota, oivallista jne. tarkoittavasta suomen kielen sanasta "oiva". Oivan nimipäivä on 29. toukokuuta. Oiva esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883 ja H. A. Reinholmin nimiehdotuksena vuonna 1879, ja vuonna 1908 se otettiin nimipiväkalenteriin. Aluksi sitä annettiin paljon kummallekin sukupuolelle, mutta pian se vakiintui miesten nimeksi. Se oli suosittu nimi 1910-luvulta 1940-luvulle Tämän jälkeen nimen suosio laski, mutta 2000-luvulla on vähän noussut. Toukokuuhun 2018 mennessä nimi Oiva on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu 13 893 henkilölle. Heistä 183 on naisia, jotka kaikki ovat syntyneet ennen vuotta 1940. Oivan sisarnimi on Oivi.


title: Vilhelm IV (Iso-Britannia)

text: Vilhelm IV (William Henry; 21. elokuuta 1765 – 20. kesäkuuta 1837) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas ja Hannoverin alueen kuningas vuosina 1830–1837. Hän oli viides Hannover-sukuinen hallitsija ja edellisen kuninkaan Yrjö IV:n nuorempi veli. Hän palveli nuoruudessaan laivastossa ja hänet tunnettiin myöhemmin lempinimellä "merimieskuningas". Vilhelm IV:tä seurasi valtaistuimelle hänen veljentyttärensä Viktoria, ja hänen vaimonsa oli kuningatar Adelaide.


title: Vilhelm IV (Iso-Britannia)

text: Vilhelm IV:llä oli useita avioliiton ulkopuolisia lapsia. Konservatiivipoliitikko, entinen Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri David Cameron on hänen jälkeläisensä.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Jevgeni Viktorovitš Pljuštšenko (, s. 3. marraskuuta 1982 Solnetšnyi, Habarovskin aluepiiri, Venäjä) on venäläinen taitoluistelija. Kansainvälisesti hänet tunnetaan nimellä Evgeni Plushenko.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Pljuštšenko aloitti luistelemisen nelivuotiaana. Perhe muutti Volgogradiin, josta hän muutti 11-vuotiaana Pietariin Aleksei Mišinin valmennettavaksi. Vuonna 1997 hän voitti taitoluistelun nuorten maailmanmestaruuden. Vuonna 1998, ollessaan vasta 15-vuotias, hän menestyi aikuisten arvokisoissa saaden EM-hopeaa ja MM-pronssia.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Pljuštšenko on nelinkertainen olympiamitalisti: kultaa Torinon talviolympialaisissa 2006 ja Sotšissa 2014 joukkuekilpailussa sekä hopeaa Salt Lake Cityssä 2002 ja Vancouverissa 2010. Hän on myös kolminkertainen maailmanmestari (2001, 2003 ja 2004), seitsenkertainen euroopanmestari (2000, 2001, 2003, 2005, 2006, 2010 ja 2012) sekä kymmenkertainen Venäjän-mestari (1999–2002, 2004–2006, 2010 ja 2012-2013).


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Torinon olympiavoiton jälkeen, keväällä 2006, Pljuštšenko vetäytyi kilpajäiltä, joilla hänet nähtiin seuraavan kerran vasta syksyllä 2009, yli kolmen ja puolen vuoden tauon jälkeen.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Vancouverin olympialaisten jälkeen, kesäkuussa 2010 kansainvälinen luisteluliitto ISU epäsi Pljuštšenkolta kilpailuoikeuden ISU:n alaisiin kilpailuihin tämän rikottua ISU:n kelpoisuussääntöä osallistumalla ammattilaisnäytöksiin ilman Venäjän taitoluisteluliiton lupaa. Kilpailukielto astui voimaan valitusajan umpeuduttua, koska Pljuštšenko ei valittanut päätöksestä. ISU purki yksimielisellä päätöksellään kilpailukiellon 12. kesäkuuta 2011 .


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Pljuštšenko oli ensimmäinen luistelija, joka teki kilpailussa neloistulppi-kolmoistulppi-kaksoisritti- ja neloistulppi-kolmoistulppi-kolmoistulppi-yhdistelmät. Hän on harjoituksissa tehnyt onnistuneesti myös neloislutzin, mutta ei ole tehnyt sitä toistaiseksi kilpailuissa.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: 18. kesäkuuta 2005 Pljuštšenko meni naimisiin sosiologian opiskelijan Marija Ermakin kanssa, ja heille syntyi vuotta myöhemmin poika Jegor Jevgenjevitš. Pariskunta erosi helmikuussa 2008. Syyskuussa 2009 Pljuštšenko avioitui Yana Rudkovskajan kanssa.


title: Jevgeni Pljuštšenko

text: Pljuštšenko nähtiin vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa yhdessä laulaja Dima Bilanin ja viulisti Edvin Martonin kanssa, Bilanin esittäessä Venäjän voittokappaleen ”"Believe"”. Lavalle oli asetettu pieni pala synteettistä jäätä, jolla Pljuštšenko luisteli osana esitystä. Pljuštšenko on myös tehnyt Edvin Martonin kanssa pitkään yhteistyötä kilpailumusiikkien osalta ja he ovat esiintyneet yhdessä luistelunäytöksissä.


title: Sambasunda

text: Sambasunda on indonesialainen yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita perinteisestä indonesialaisesta musiikista ja brasilialaisesta sambasta. Yhtyeessä on neljätoista jäsentä.


title: Sambasunda

text: Ismet Ruchimat perusti Sambasundan vuonna 1990 Bandungissa, Jaavan saarella. Yhtyeen ensimmäinen levy, "Sambasunda", julkaistiin vuonna 1998. Yhtyeen nimi oli vielä tällöin "CBMW". Pian nimi kuitenkin muutettiin nykyiseen muotoonsa.


title: Svekomania

text: Svekomania tai ruotsalaisuusliike oli Suomessa 1800-luvun jälkipuoliskolla fennomanian vastareaktiona syntynyt ruotsinmielinen liike ja poliittinen aate. Svekomania liittyy ennen kaikkea 1870- ja 1880-lukujen historiaan. Svekomaniaan liittyivät ruotsinkielisen identiteetin voimakas korostaminen ja pyrkimys turvata ruotsin kielen silloinen asema Suomessa. Liikkeen perustajahahmo oli ruotsinkielen professori Axel Olof Freudenthal.


title: Svekomania

text: Kielipoliittisia riitoja oli käyty jo 1860-luvulta alkaen, mutta varsinainen ruotsalaisuusliike syntyi vuonna 1870 "Vikingen"-lehden perustamisesta. Svekomanian poliittiseksi ilmentymäksi syntyi Ruotsalainen puolue, jonka seuraajaksi perustettiin vuonna 1906 Ruotsalainen kansanpuolue. Kun fennomania oli sivistyksellisesti radikaali, mutta poliittisesti osittain konservatiivinen liike, perustui svekomania pääasiassa liberaalille arvopohjalle. Toisaalta svekomaanit olivat konservatiivisia joissakin yhteiskunnallisissa kysymyksissä vastustaessaan esimerkiksi säätykiertoa. Valtaosa Liberaalisen puolueen jäsenistöstä siirtyi Ruotsalaiseen puolueeseen 1880-luvun aikana.


title: Svekomania

text: Freudenthalin ja svekomaanien ""kaksi kieltä, kaksi kansaa"" -malli nousi vastavoimaksi J. V. Snellmanin ajamalle ""yksi kieli, yksi mieli"" -aatteelle ja sen joskus intomielisellekin suomalaisuuspolitiikalle, jonka monet ruotsinkieliset kokivat uhaksi omalle identiteetilleen. Svekomaanien ohjelmaan kuului ruotsinkielisen väestön sivistystason nosto ja oman identiteetin luominen sille. Fennomaniassa ja svekomaniassa kielen merkitys kansakunnan luomisessa painottuivat eri tavoin. Fennomania perustui niin kutsutulle organistiselle yhteiskuntakäsitykselle, jossa lähtökohtana oli kansa ja sen ominaislaadun kehittäminen. Kieli oli fennomaaneille kansallisen ykseyden merkki ja lujittaja. Svekomaniassa puolestaan korostettiin vapauden merkitystä kansalliselle ja kielelliselle kehittymiselle. Kielen katsottiin olevan valtiollisen ja yhteiskunnallisen osallistumisen väline.


title: Svekomania

text: Svekomaanit vastustivat yleistä asevelvollisuutta, sillä he eivät tavalla tai toisella halunneet puolustaa slaaveja, Venäjää tai autokraattista järjestelmää.


title: Svekomania

text: Svekomaniaan vaikuttivat myös tuolloin yleiseurooppalaiset rotuopit, joiden mukaan itäiset kansat, joihin suomalaiset kuuluivat, eivät kyenneet luomaan kulttuuria tai kansakuntaa. Väitettä suomenkielisten lahjattomuudesta ja tavalla tai toisella huonommuudesta svekomaanit perustelivat sillä, että suomenkielinen väestö oli ollut hallinnon ja kulttuurielämän ulkopuolella. Svekomaanit katsoivat olevansa suomalaisia ylempää germaanista rotua, millä he perustelivat eliitin aseman säilyttämistä. Freudenthalin ajattelussa kansakunta ("nationalitet") oli ajan kielifilosofian mukaisesti kieleen pohjautuva entiteetti, joka Suomessa samalla viittasi myös rodulliseen alkuperään. Kansa ("folk") oli puolestaan hallinnollinen ja kulttuurinen käsite. Näin ollen suomenkieliset ja ruotsinkieliset muodostivat yhden "Suomen kansan" ("finländska folket"), mutta eivät kuuluneet samaan kansallisuuteen (nationalitet). Svekomaanit katsoivat, että ruotsalainen kulttuuriperintö ja hallintokulttuuri olivat maan kannalta ratkaisevassa asemassa ja että suomalaisuuspolitiikka vain avasi ovet venäläistämiselle.


title: Arorae

text: Arorae on atolli Kiribatissa lähellä päiväntasaajaa. Se kuuluu Gilbertsaarten ryhmään ja on sen eteläisin saari. Sen pinta-ala on noin 7,5 neliökilometriä ja saarta asutti noin 1 011 asukasta vuonna 2015, joista 99 % on protestantteja. Saaren suurimmat kylät ovat Roreti, Tamaroa ja Taribo.


title: Arorae

text: Mikronesialaiset ovat asuttaneet Aroraeta useiden vuosisatojen ajan. Ensimmäinen saaren löytänyt eurooppalainen oli eräs brittiläinen kapteeni vuonna 1809.


title: Kiritimati

text: Kiritimati on atolli Kiribatissa, Tyynellämerellä. Sitä kutsutaan joskus Joulusaareksi. Sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa Intian valtamerellä sijaitsevaan Australialle kuuluvaan Joulusaaren alueeseen.


title: Kiritimati

text: Kiritimati on pinta-alaltaan maailman suurin koralliatolli sen pinta-alan ollessa 321 km². Se käsittää yli 70 % Kiribatin maapinta-alasta. Kiritimatissa oli lähes 6 500 asukasta vuonna 2015.


title: Kiritimati

text: Yhdistynyt kuningaskunta teki lukuisia ydinkokeita Joulusaarilla vuosina 1952–1962. Säteilylle altistuivat paikallisten asukkaiden lisäksi brittisotilaat, jotka ovat kertoneet, ettei heille annettu juuri mitään suojavarusteita heidän altistuessaan ydinräjähdyksille. Ydinasekokeissa altistuneet brittisotilaat vaativat vuonna 2007 lääketieteellisiä tutkimuksia kokeiden vaikutuksista terveyteensä. Tutkimuksilla he toivovat saavansa tukea korvausvaatimuksilleen. Heidän perheensä ovat kärsineet muun muassa ihosyövästä ja muista ydinkokeiden säteilyn terveyshaitoista, joka on johtanut geneettisiin muutoksiin paikalla olleissa. Saarella olleita sotilaita oli elossa vuonna 2007 yli 900.


title: MSN

text: MSN (alkujaan Microsoft Network) on Microsoftin 24. elokuuta 1995 luoma Internet-palveluntarjoaja ja web-portaali (aluksi toimi rinnakkaisena verkkona Internetille), joka julkaistiin samaan aikaan kuin Windows 95. Sittemmin MSN:ään on liitetty Microsoftin Outlook-sähköpostipalvelu ja Skype-pikaviestiohjelma, sekä monia muita Microsoftin palveluita.


title: MSN

text: MSN oli yhdeksällä miljoonalla rekisteröityneellä käyttäjällään Yhdysvaltojen toiseksi suurin Internet-yhteisö, heti Time Warnerin AOL:n (26,5 miljoonaa) jälkeen.


title: MSN

text: Alexa Internet -käyttäjäbarometrin mukaan MSN.com oli toiseksi vierailluin englanninkielinen sivusto Internetissä Yahoo!:n jälkeen osittain siksi, että sivu on Internet Explorer -selaimen oletusaloitussivu. MSN sai uuden ilmeen vuoden 2009 aikana jonka suurin muutos oli linkkien vähentäminen puolella. Vuonna 2010 MSN:n kotisivuilla vierailee noin 600 miljoonaa käviää kuukausittain, joista melkein 100 miljoonaa pelkästään Yhdysvalloista.


title: MSN

text: MSN-palvelut siirtyivät osittain ensin Windows Live -tuotemerkin alle ja myöhemmin Windows Essentials perheeseen vuonna 2013.


title: MSN

text: 30. syyskuuta 2014 Microsoft uudisti MSN-sivustoa antaen sille samanlaisen ilmeen kuin muillakin Microsoftin tuotteilla (kuten Bing ja Office).


title: MSN

text: Osa MSN:n palveluista siirrettiin vuosien 2005 ja 2006 aikana Windows Live brändin alaisuuteen. Tämä oli osa strategiaa jolla parannettiin verkkopalveluja liittämällä ne Windows nimeen. Uusi bärndi tarkoittu uusia nimiä suurimmalle osalle MSN tuotteista:


title: MSN

text:
Termiä "MSN" tai "mese" käytetään yleisesti synonyyminä Windows Live Messengerille, eli entiselle MSN Messengerille. Näiden yhteys on se, että käyttääkseen Messengeriä, tulee käyttäjillä olla Microsoft-tili (alun perin Microsoft Passport, sitten niminä ovat toimineet .NET Passport, vähän aikaa Microsoft Passport Network ja Windows Live ID), jota muun muassa Messenger, Hotmail, Xbox Live ja Zune käyttävät.
Microsoft on yhteistyössä muiden suurien yritysten kanssa saadakseen MSN:ään parempia palveluita.


title: Kolmiloikka

text: Kolmiloikka on yleisurheilulaji, jossa urheilija vauhdinoton jälkeen suorittaa hyppylaudalta peräjälkeen kolme loikkaa päätyen pituushypyn tavoin hiekkakasaan. Lankun edessä on vahaa, johon jää jälki, mikäli hyppääjä astuu yli laudan. Myös määrätyn ajan, yleensä yhden minuutin, ylittäminen hyppyyn valmistautumisessa aiheuttaa suorituksen hylkäämisen.


title: Kolmiloikka

text: Nykyaikaisissa olympialaisissa kolmiloikka on ollut miesten ohjelmassa ensimmäisistä, vuoden 1896 kisoista lähtien. Ensimmäinen nykyaikaisten olympialaisten kultamitalisti oli kolmiloikkaaja James Connolly. Naisten kolmiloikka, jossa oli kilpailtu ajoittain samoista ajoista lähtien, lisättiin myös lopulta olympialaisten ohjelmaan vuoden 1996 Atlantan kisoihin.


title: Kolmiloikka

text: Kolmiloikka on yksi nykyaikaisten olympialaisten yleisurheilun alkuperäisiä kilpailutapahtmia. Se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896. Naisten kolmiloikka tuli kisaohjelmaan vuonna 1996. Olympiahistorian alkuvuosina kilpailutapahtumia oli kaksi, kun olympiamitalit ratkaistiin myös vauhdittomassa kolmiloikassa. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa kolmiloikka on ollut ensimmäisistä MM-kilpailuista alkaen, vuodesta 1983.


title: Kolmiloikka

text: Miesten maailmanennätys 18,29 m on brittiläisen Jonathan Edwardsin hallussa. Hän teki ennätyksen 7. elokuuta 1995 Göteborgin MM-kisoissa. Naisten maailmanennätys 15,50 m on ukrainalaisen Inessa Kravetsin hallussa. Ennätys on kestänyt jo toistakymmentä vuotta, mikä on kauan näin nuorelle kilpailulajille (vrt. naisten seiväshyppy). Tulos tehtiin samoissa Göteborgin MM-kisoissa kuin miestenkin voimassa oleva ME.


title: Kolmiloikka

text: Suomen miesten ennätystä piti lähes 50 vuotta hallussaan Pertti Pousi, joka ponnisti Kuortaneella 23. kesäkuuta 1968 17,00 metriä. Tuolloinen maailmanennätys oli 17,03. Suomen ennätyksen rikkoi vasta Simo Lipsanen, joka hyppäsi nuorten EM-kisoissa Bydgoszczissa 16. heinäkuuta 2017 17,14 metriä. Naisten ennätys on Heli Koivula-Krugerin nimissä. Hän paranteli jo ennestään omissa nimissään ollutta ennätystä lukemiin 14,39 metriä Lappeenrannassa 3. elokuuta 2003.


title: Arequipa

text: Arequipa on Perun toiseksi suurin kaupunki Liman jälkeen. Se on Arequipan alueen pääkaupunki. Arequipa sijaitsee Andien vuoristossa. Vuoden 2017 väestönlaskennassa kaupungissa oli noin 1 000 000 asukasta.


title: Arequipa

text: Arequipassa on muun muassa kaksi yliopistoa, "Universidad Nacional de San Agustín de Arequipa" sekä "Universidad Católica de Santa María".


title: Arequipa

text:
Kaupungin historiallinen keskusta on Unescon maailmanperintökohde.
Kaupunki on perustettu 1540, ja suuri osa sen keskustasta on rakennettu 1600-luvulla. Siellä italialainen barokki yhdistyy espanjalaiseen metallityöhön ja paikalliseen luovuuteen. Monien rakennusten materiaalina on "sillar", hohtavan valkoinen vulkaaninen kivi, jonka on antanut kaupungille lempinimen "La Ciudad Blanca" eli valkea kaupunki.


title: Arequipa

text: 23. kesäkuuta 2001 Arequipassa sattui maanjäristys, jonka voimakkuus oli jopa M 8,4.


title: Arequipa

text: Arequipalla on viisi ystävyyskaupunkia:


title: Elrondin neuvosto

text:
Elrondin neuvosto oli fiktiivinen tapahtuma J.R.R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Elrondin neuvosto oli salainen neuvonpito, jonka kutsui koolle Elrond Puolhaltia Rivendelliin, jotta voitaisiin päättää mitä Valtasormukselle tehtäisiin.
Neuvonpito pidettiin "Taru sormusten herrasta" -kirjan ensimmäisessä osassa "Sormuksen ritarit".


title: Elrondin neuvosto

text: He, jotka olivat neuvonpidossa, olivat saapuneet Rivendelliin erilaisia teitä pitkin, mutta kaikki olivat huolissaan mitä Suurimmalle Sormukselle tapahtuisi ja miten se vaikuttaisi Keski-Maan kansoihin.Neuvonpidossa Bilbo ja Gandalf kertoivat Sormuksen koko tarinan. Boromir halusi ottaa Sormuksen ja käyttää sitä Minas Tirithin puolustukseen, mutta Elrond ja Gandalf kertoivat että Sormus, jonka takoi Sauron itse, tuhoaisi jokaisen joka sitä yritti käyttää. Gandalf tunsi pakolliseksi kertoa Sormuksen kuvaus mustalla kielellä, ja sai Elrondin vihat päälleen.


title: Elrondin neuvosto

text: Lopulta päätettiin että ainoa tapa päästä Sauronista ja Sormuksesta eroon oli heittää se Tuomiorotkoon, joka sijaitsi Tuomiovuorella.


title: Elrondin neuvosto

text: Sitten täytyi päättää kuka ottaisi Sormuksen taakakseen. Bilbo tarjoutui lopettamaan sen minkä oli aloittanut, mutta Gandalf sanoi ettei Bilbolle enää voinut antaa Sormusta. Lopulta Frodo yllätti kaikki, mukaan lukien itsensä, viemään Sormuksen. Hetken ajateltuaan Elrond hyväksyi tämän. Tässä kohtaa Sam tuli pois piilostaan, liittyäkseen Frodon seuraan, ja koska heitä oli vaikea erottaa toisistaa Elrond hyväksyi tämänkin.


title: Elrondin neuvosto

text: Se seikka että ketkä lähtisivät Frodon mukaan (myöhemmin tunnettu nimellä Sormuksen Saattue) päätettiin myöhemmin, vaikkakin elokuvassa Saattue muodostettiin jo Neuvonpidon lopussa, ja Merri ja Pippinkin olivat salakuunnelleet ja vaativat päästä Frodon mukaan.


title: Antiokia

text: Antiokia (, ) oli antiikin aikainen ja bysanttilaisaikainen kaupunki Syyriassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Orontes-joen (nykyisin Asi) varrella noin 30 kilometrin päässä Välimeren rannikosta. Nykyään Antiokian paikalla sijaitsee turkkilainen Antakyan kaupunki.


title: Antiokia

text: Antiokia perustettiin hellenistisenä kaupunkina vuonna 301 eaa. Se toimi Syyrian kreikkalaisten kuninkaiden pääkaupunkina. Antiokiasta tuli kreikkalaisen kulttuurin keskus alueella ja koko pohjoisen Syyrian merkittävin kaupunki. Lopulta se oli Aleksandrian ohella koko Lähi-idän suurimpia kaupunkeja, ja suurimmillaan siellä oli noin puoli miljoonaa asukasta. Antiokiasta tuli merkittävä varhaiskristillinen keskus ensimmäiseltä vuosisadalta lähtien. Keskiajalla kaupunki alkoi taantui ja lopulta hylättiin.


title: Antiokia

text:
Antiokia oli rakennettu Vähän-Aasian itään päin ja Foinikian pohjoiseen päin kulkevan rannikon taitekohtaan, jossa Orontes-joki virtasi Taurus- ja Libanoninvuorten välissä. Kaupunki sijaitsi noin 64 kilometriä länteen Alepposta ja noin 32 kilometriä etelään Skanderoonista (nyk. İskenderun). Paikka on lähellä kohtaa, jossa 36 pituuspiiri ja 36 leveyspiiri leikkaavat toisensa. Nykyisin kaupungin paikka on Turkissa vajaa 20 kilometriä Syyrian rajalta.
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimellä ”Antiokia ("Antiokheia") Oronteen varrella” () erotuksena lukuisista muista Antiokheia-nimisistä kaupungeista. Suomen kieleen erityisesti tämän Antiokheian nimi on vakiintunut muotoon ”Antiokia” pääasiassa raamatunsuomennosten vaikutuksesta. Kaupunki oli rakennettu Orontes-joen itärannalle kohtaan, jossa joki tekee mutkan länteen päin. Toinen kaupungin nimi oli ”Antiokia Dafnen luona” (), sillä sen lähellä noin yhdeksän kilometriä etelään sijaitsi Apollonille pyhitetty Dafnen lehto. Dafnessa olivat myös Kastalia- ja Pallas-nimillä tunnetut lähteet. Kolmas nimi oli ”Suuri Antiokia” (). Pääosa Antiokiasta oli rakennettu joessa olevalle saarelle. Ei ole varmuutta, oliko saari tehty keinotekoisesti linnoitustarkoituksessa, eikä saarta ole enää nykyisin olemassa.


title: Antiokia

text: Kaupungin kohdalla Orontes-jokeen laski kaksi pienempää sivujokea: Parmenios (lat. "Parmenius") kaupungin keskellä ja Fyrminos ("Phyrminus") eteläpuolella. Kaupungin pohjoispuolella kohosi Taurusvuoristoon kytkeytyvä Amanos ("Amanus") -vuori, eteläpuolella Kasios ("Casius", nyk. Jebel-el-Akrab) -vuori ja itäpuolella Silpion ("Silpius") -vuori. Alueelta on yhteys Kilikiaan ja muualle Vähään-Aasiaan Amanideen solana (nyk. Beilan) tunnetun solan kautta. Näiden keskellä sijaitsi Antiokheian tasanko, jonka leveys vuorten välissä oli noin 8 kilometriä ja pituus noin 16 kilometriä. Orontes-joki virtaa tasangolla ensin kohti pohjoista ja kääntyy sitten kohti länttä, ja se sai lisää vettä sivujoesta, joka virtasi noin 1,6 kilometrin päässä kaupungista olleesta järvestä. Joki laski Välimereen ja Antiokianlahteen lähellä Kasios-vuoren juurta. Joen leveys kaupungin kohdalla on alle 40 metriä, mutta antiikin aikana tilanne on voinut olla erilainen.


title: Antiokia

text: Kaupungin satamana toimi Välimeren rannalla sijainnut Seleukeia, mutta myös Orontes oli purjehduskelpoinen kaupungille saakka.


title: Antiokia

text: Antiokia sijaitsi ikivanhojen kauppareittien varrella. Kaivaukset ovat osoittaneet, että jo minolaiset ovat käyneet kauppaa Tell Atshanan palatsia asuttaneiden heettiläisten kanssa 1000-luvulla eaa. Antiokian paikan lähellä El Minassa on ollut ateenalainen kauppa-asema 400-luvulla eaa. 300-luvun eaa. lopulla kreikkalaiset perustivat alueelle kaksi kaupunkia Aleksanteri Suuren sotaretken yhteydessä ja sen jälkeen. Aleksanteri itse perusti Aleksandrettan satamakaupungin matkalla rannikolta Issokseen. Antigonos I puolestaan perusti Antigoneian (Antigonia) Oronteen rannalle vuonna 307 eaa.


title: Antiokia

text:
Antiokian kaupungin perusti Seleukos I Ipsoksen taistelun jälkeen vuonna 301 eaa. Kaupunki perustettiin Antigoneian lähelle saman joen rannalle mutta jonkin verran alajuoksulle päin. Seleukos nimesi kaupungin joko isänsä Antiokhoksen tai samannimisen poikansa Antiokhoksen mukaan. Sen lisäksi Seleukos I perusti Seleukeian (Seleukia) kaupungin joen suulle. Toinen, tunnetumpi Seleukeia Tigriksen rannalla vaikuttaa toimineen alussa Seleukoksen pääkaupunkina, mutta myöhemmin pääkaupungiksi tuli Antiokia. Varhaisempi Antigoneia puolestaan jäi kesken ja menetti merkityksensä.
Kaupungin sijainti valittiin ennuspappien ohjeiden mukaisesti. Seleukoksen kerrotaan seuranneen lintujen lentoa Kasios-vuorelta. Seleukeia perustettiin rannikolle joen suuhun paikkaan, johon kotka kantoi palan uhrilihaa. Tämän jälkeen kotkan lennon perusteella päätettiin, ettei Seleukoksen pääkaupunki tule Antigoneiaan; sen vietyä lihan Silpios-kukkulalle, Antiokia perustettin kukkulan ja joen väliselle alueelle. Kotka esiintyi myöhemmin Antiokian lyömien rahojen kuva-aiheena legendan vuoksi.


title: Antiokia

text: Antiokian alkuvaiheen arkkitehdiksi mainitaan Ksenaios. Saaressa sijainneelle kaupungille rakennettiin muurit, jotka ympäröivät alussa melko pienen alueen. Seleukoksen poika Antiokhos Soter (kuninkaana 281–261 eaa.) rakennutti kaupunkiin temppeleitä ja julkisia rakennuksia. Antiokian ensimmäiset asukkaat tuotiin Antigoneiasta. Lisäksi kaupunkiin otettiin ympäröivien seutujen alkuperäistä, ei-kreikkalaista väestöä, kuten juutalaisia, jotka saivat samat poliittiset oikeudet kuin kreikkalaiset. Kaupungin asukkaat jaettin 18 heimoon, ja kaupungilla oli oma kansankokous, joka kokoontui kaupungin teatterilla. Myöhempinä aikoina mainitaan myös 200-miehinen neuvosto. Juutalainen väestö asui ilmeisesti omissa kortteleissaan kuten Aleksandriassa. Kaupungin asukkaista käytettiin etnonyymejä "Antiokheus" () ja "Antiokheios" (), myöhemmin latinaksi "Antiochensis".


title: Antiokia

text: Alkuvaiheen jälkeen kaupunkia laajennettiin ainakin kolmessa vaiheessa myöhempien hallitsijoiden aikana, ja kunkin vaiheen ympärille rakennettiin lisää muuria. Strabon kuvasi kaupunkia tämän vuoksi ”tetrapoliiksi” eli neljäksi kaupungiksi. Seleukos II Kallinikos (kuninkaana 246–225 eaa.) rakensi saarelle uusia kortteleita ja ympäröi ne muurilla. Antiokhos Suuri (223–187 eaa.) asutti kaupunkiin lisää kreikkalaista väestöä Roomaa vastaan käymänsä sodan aikana 190 eaa. Antiokhos IV Epifanes (175–164 eaa.) rakennutti ”neljännen kaupungin” laajentamalla kaupunkia itään saaren ulkopuolelle vuorten juurelle. Tämä uusi osa kaupungista sai nimen Epifaneia.


title: Antiokia

text: Antiokiasta tuli kuuluisin Seleukoksen perustamasta 16 kaupungista. Siitä tuli kreikkalaisen kulttuurin keskus alueella ja koko pohjoisen Syyrian merkittävin kaupunki. Kaupungin sijainti oli otollinen sekä hallinnolliselta ja sotilaalliselta että myös kaupalliselta kannalta, sillä siitä oli helppo pitää yhteyttä sekä Välimeren suuntaan että Zeugmaan ja muualle Mesopotamiaan päin, ja silkkitie kulki sen kautta. Kaupungin kulttuurissa kuvataan yhdistyneen helleeninen sivistys sekä monet itämaiset vaikutteet, kuten uskonnot ja astrologia.


title: Antiokia

text: Antiokia tuli osaksi Rooman valtakuntaa vuonna 64 eaa. Tuolloin koko Syyriasta tehtiin Rooman provinssi. Samassa yhteydessä Pompeius antoi kaupungille vapaakaupungin ("civitas libera") aseman eli itsehallinnon. Julius Caesar uudisti tämän etuoikeuden vuonna 47 eaa., ja kaupunki sai nauttia siitä aina 100-luvulle jaa. saakka, jolloin Antoninus Pius teki kaupungista roomalaisen colonian "Colonia Antiochia ad Orontem".


title: Antiokia

text: Kaupunki oli laajimmillaan roomalaisen kauden alussa. Se jatkoi kukoistustaan Rooman keisarikaudella, ja sinne rakennettiin lukuisia roomalaisille kaupungeille tyypillisiä rakennuksia. Kaupunkia rakennutti muun muassa Herodes Suuri. Germanicus kuoli Antiokiassa vuonna 19 jaa.


title: Antiokia

text: Ensimmäisellä vuosisadalla, noin 50–60-luvuilla jaa., Antiokia toimi eräänä apostoli Paavalin lähetysmatkojen keskuksista. "Apostolien tekojen" mukaan Jeesuksen seuraajia alettiin ensimmäisen kerran kutsua kristityiksi juuri Antiokiassa. Kaupunkia on myös arveltu paikaksi, jossa "Matteuksen evankeliumi" olisi kirjoitettu.


title: Antiokia

text: Kristinuskon levitessä Antiokian patriarkaatti oli yksi viidestä patriarkaatista (muut olivat Jerusalem, Aleksandria, Konstantinopoli ja Rooma). Antiokian kolme ensimmäistä patriarkkaa ovat perinteessä Pietari, Euodios ja Ignatios. Antiokiassa kehittyi myös oma raamatuntulkinnan koulukuntansa.