title: Väki (mytologia)

text: Väki tarkoitti olentojen joukon lisäksi tämän joukon (luonnollista tai yliluonnollista) voimaa. Ilmeisesti voima ja henkiolentojen joukko pitkälti samaistettiin niin, että käsite väki tarkoitti usein molempia. Kaikkialla missä oli voimia, oli ehkä myös olentoja. Nämä olennot koettiin joskus ihmistä muistuttavina taruolentoina, mutta joskus ne saattoivat olla näkymättömiä tai äärimmäisen pieniä, tai pelkästään vertauskuvallisia. Esimerkiksi rannalla kiroilevaan saattoi vihastua ja tarttua veden väkeä, joka sairastutti ihmisen. Tällöin väen käsitteen merkitys (sairautta tuottavana) taikavoimana korostui. Toisaalta veden väki koostui mytologisten käsitysten mukaan haltijaolennoista, joita saatettiin puhutella nimeltäkin esimerkiksi kalaonnea pyydettäessä.


title: Väki (mytologia)

text: Väen kahtalaisesta käsitteestä päätellen muinaissuomalainen maailmankuva saattoi joskus olla läpeensä animistinen siten, ettei mitään voimia ollut ilman henkiolentoja. Toisin sanoen, ettei maailmassa tapahtunut mitään ilman, että sen olisi aikaansaanut joku henkiolentojen joukko. Jopa puutikkua sormessa nimitettiin puun väen vihaksi.


title: Väki (mytologia)

text: Myös ihmisillä, varsinkin kyvykkäillä, vahvoilla tai taikavoimaisilla, sanottiin olevan väkeä, eli he olivat väkeviä. Myös ihmisen tapauksessa joskus väki saattoi merkitä olentoja, joskus taas voimaa.


title: Väki (mytologia)

text: Ihmisellä tai ihmisessä oli omat haltijansa tai olentonsa, kuten suojelushaltija luonto. Sielu koostui useammasta osasta, joista jotkut saatettiin nähdä myös erillisinä olentoina. Erilliseksi olennoksi on ehkä koettu ihmisen "itse". Ehkä joissakin käsityksissä jopa ihmisen toiminta riippui erillisten haltijoiden toiminnasta. Usein voimakasluontoinen ihminen oli myös väkevä.


title: Väki (mytologia)

text: Oli myös sukupuoleen liittyvää väkeä. "Naisen väki" (myös "vitun väki") saattoi pilata eli turmella asioita, jotka kuuluivat miesten elämänpiiriin. Esimerkiksi jos nainen harppasi kalanverkon yli, verkko saattoi menettää kykynsä saada kalaa. Toisaalta naisen väkeä voitiin käyttää miesten metsästysvälineiden tehon parantamiseen. ("katso myös:" harakointi)


title: Väki (mytologia)

text: Väen taikavoima saattoi sairastuttaa ihmisen, jos ihminen tavalla tai toisella loukkasi olentoja tai niiden elinympäristöä. Väen aiheuttamaa sairautta voitiin kutsua väeksi, ikään kuin väki itsessään olisi sairaus, tai vihaksi, sillä sen oletettiin johtuvan väen vihasta. Väkeä voitiin myös käyttää hyödyllisiin taikoihin, muun muassa parantamiseen samaisen väen aiheuttamasta vihasta. Usein vihat pyrittiin palauttamaan siihen ympäristöön ja niille haltijoille, joista ne olivat peräisin. Toinen tapa parantaa viha oli käyttää vierasta väkeä pelästyttämään se pois.


title: Väki (mytologia)

text: Eri ympäristöjen, aineiden ja elementtien väkiä suomalaisessa kansanperinteessä


title: Yskä

text: Yskä tarkoittaa äkkinäistä ilman puristumista ulos keuhkoista äänihuulien välitse. Elimistö poistaa yskän avulla henkitorvesta ja sen haaroista sinne joutuneet vieraat aineet, kuten limaa. Kosteassa yskässä erittyy limaa, kuivassa limaa ei erity. Yskä ei ole varsinainen sairaus vaan liittyy oireena hengityselinten tauteihin.


title: Yskä

text: Normaalisti yskä parantuu itsestään noin parissa viikossa. Yskä voi myös johtua poskiontelotulehduksesta. Tällöin tulee hakeutua lääkäriin, jossa todetaan, mikä tauti on yskän aiheuttaja. Lääkäriin kannattaa myös hakeutua, jos yskä on jatkunut pitkään, sillä varsinkin, jos yskä ei edellä infektiotauti, syynä voi olla jokin muu tauti. Yskää aiheuttavia tauteja ovat esimerkiksi keuhkoahtauma, keuhkosyöpä ja astma.


title: Yskä

text: Jotkin lääkkeet, kuten ACE-estäjät, voivat aiheuttaa yskää. Lapsilla hinkuyskän oire on yskä.


title: Yskä

text: Yskää voidaan hoitaa joko "antitussiivisella" tai "protussiivisella" lääkehoidolla. Antitussiivisessa lääkehoidossa pyritään yskän hillitsemiseen yskänärsytystä rauhoittavilla ja nielua puuduttavilla lääkeaineilla. Protussiivisessa lääkehoidossa yskiminen pyritään saamaan tehokkaammaksi käyttämällä liman irtoamista edistäviä lääkeaineita. Terveet aikuiset eivät yleensä hyödy limaa irrottavien yskänlääkkeiden käytöstä, sillä ne saattavat jopa lisätä yskäoiretta. Protussiivista lääkehoitoa voidaan kuitenkin käyttää silloin, kun yskä toimii hoidon kannalta hyödyllisenä mekanismina esimerkiksi poistamalla tehokkaasti eritteitä keuhkoista.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Johann Sebastian Bachin viulusarjat ja -sonaatit BWV 1001 - 1006 kuuluvat sooloviulun keskeiseen ohjelmistoon. Teokset ovat teknisesti hyvin vaativia ja arvellaan, että ne on sävelletty jotain tiettyä taitavaa viuliustia, mahdollisesti Cöthenin hovin konserttimestaria Joseph Spiessiä, varten.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Bachin kuudessa säestyksellisessä viulusonaatissa viululle, cembalolle ja bassogamballe, BWV 1014-1019, Bach kirjoitti ajan tavasta poiketen täydellisen cembalonuotituksen pelkän basso continuoon sijaan. Nämä sonaatit ovatkin luonteeltaan lähempänä triosonaatteja kuin perinteistä viulusonaattimuotoa. Viulun lisäksi nimittäin cambalistin oikea käsi soittaa yhden sooloäänen ja bassogamba (joka ei ole pakollinen) toisintaa cembalistin vasemman käden basso continuo -osan. Eräässä varhaisessa käsikirjoituksessa teokset onkin nimetty "Sechs Trios für Clavier und Violine".


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Muista Bachin nimissä kulkevista viulusonaateista monien arvellaan nykyisin olevan muiden säveltäjien teoksia. Esimerkiksi viulusonaatti BWV 1020 on luultavasti Bachin pojan Carl Philipp Emanuelin säveltämä.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Säestämättömälle sooloviululle oli jo ennen Bachin aikaa sävelletty teoksia. Vuonna 1696 Weimarissa yhtä aikaa Bachin kanssa vaikuttanut Johann Paul von Westhoff oli julkaissut kuuden sooloviulusarjan kokoelman ja myös Ignaz Franz von Biber oli kirjoittanut samantyyppisiä sävellyksiä, jotka Bach arvatenkin tunsi.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Bach kirjoitti kaikki viulusonaattinsa ja -sarjansa suurella todennäköisyydellä toimiessaan "Kappellmeister"ina Anhalt-Cöthenin hovissa. Teosten on täytynyt valmistua ennen vuotta 1720, koska tuolta vuodelta on säilynyt niistä Bachin omakätinen käsikirjoitus.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Bach oli taitava viulisti sen lisäksi, että hän oli tunnustettu klaveeri- ja urkuvirtuoosi mikä on havaittavissa teosten teknisenä vaativuutena. Bach pystyi kirjoittamaan periaatteeltaan polyfonista musiikkia soittimelle, joka käytännössä on täysin homofoninen. Bachin aikana ei tosin ollut käytössä Tourten 1700-luvun lopulla kehittämää koveraa jousta ja soitinten tallat olivat matalammat ja vähemmän kaarevat kuin moderneilla soittimilla, mikä teki sointujen soittamisen helpommaksi.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Viulusarjojen muoto on vapaampi kuin Bachin sellosarjojen. Ensimmäinen sarja päättyy perinteisen gigue-osan sijaan bourréen ja jokaista sen osaa seuraa sen muunnelma eli "double". Toinen, d-molli-sarja sisältää kuuluisan "Chaconne"-osan, joka kestää peräti 13 minuuttia ja koostuu 64:stä muunelmasta, jotka pohjaavat samaan neljän tahdin sointukulkuun. Kolmas sarja on tyyliltään ranskalainen ja sisältää perinteisen barokkisarjan osista vain giguen; muiden osien tilalla on ranskalaiset loure, gavotti, menuetti ja bourrée -osat.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Viulusonaatit noudattavat neliosaista "sonata de chiesa" (eli "kirkko") -rakennetta: "hidas-nopea-hidas-nopea", ja sisältävät paljon sointuotteitta. Sonaattien ensimmäisessä ja kolmannessa osassa on laulava melodia, jota tuetaan soittamalla sointuharmonioita. Sonaatin toinen osa on aina fuuga, joka on usein kolmi- ja joskus jopa neliääninen. Ainoastaan viimeisistä "allegro" tai "presto" -osista sointusoitto puuttuu.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Ensimmäiset viisi sonaattia ovat perinteisiä "de chiesa"-sonaatteja ja näiden sonaattien kolmannet osat ovat erityisen mielenkiintoisia. Toisen sonaatin kolmas osa on täydellinen kaanon cembalistin oikean käden ja viulun soittaessa johto- ja seuraavaa ääntä. Kolmas sonaatti puolestaan perustuu nelisäveliseen toistettuun bassokuvioon.


title: Viulusarjat ja -sonaatit (Bach)

text: Viimeinen, eli kuudes sonaatti sisältää poikkeuksellisesti viisi osaa ja siitä on säilynyt useita eri versioita. Nämä tekijät viittaavat siihen, että Bach on koonnut sonaatin olemassa olevista sävellyksistään saadakseen perinteisen kuuden sävellyksen kokoelman aikaiseksi.


title: Nikolai Nekrasov

text: Nikolai Aleksejevitš Nekrasov (, 10. joulukuuta 1821 Nemirov, Podolia – 8. tammikuuta 1878 Pietari) oli venäläinen runoilija ja kirjallisuuslehti "Sovremennikin" kustantaja ja toimittaja. Hän kuvaili tuotannossaan talonpoikien elämää, tapoja ja kärsimyksiä.


title: Nikolai Nekrasov

text: Nikolai Nekrasovin isä oli upseeri ja äiti puolalaista aatelissukua. Hän kasvoi isänsä tilalla Grešnevossa Jaroslavlin kuvernementissa. Nekrasov kävi viisi luokkaa kimnaasia, ja hänet lähetettiin 16-vuotiaana Pietariin sotilaskoulutukseen. Hän kuitenkin jätti sotilasuran ja pyrki yliopistoon, jonne ei päässyt kokopäiväiseksi opiskelijaksi vaan suoritti yksittäisiä kursseja. Nikolain isä lakkasi lähettämästä rahaa pojan jätettyä sotilasuran, ja poika eli äärimmäisessä köyhyydessä. Runoilija Vasili Žukovski piti Nekrasovin ensimmäisestä runokokoelmasta, mutta arvostelija Vissarion Belinski tyrmäsi sen romanttisena hömppänä.


title: Nikolai Nekrasov

text: Ironista kyllä Nekrasov pääsi 1840-luvun alussa työhön Belinskin alaiseksi kirjallisuuslehteen "Otetšestvennyje zapiski" ja ystävystyi kriitikkonsa kanssa. Vuoden 1846 lopussa hän hankki "Sovremennik" -aikakausjulkaisun Pjotr Pletnjovilta, ja suurin osa "Otetšestvennyje zapiskin" toimituskuntaa, myös Belinski, lähti hänen mukaansa.


title: Nikolai Nekrasov

text: 1850-luvun puolivälissä Nekrasov sairastui vakavasti ja lähti Italiaan toipumaan. Näihin aikoihin lehteen tulivat aikansa kaksi radikaaleinta kirjoittajaa Nikolai Tšernyševski ja Nikolai Dobroljubov. Nekrasovia arvosteltiin, kun hän päästi Tšernyševskin hyökkäykset lehden sivuille, ja vuoteen 1860 tultaessa Ivan Turgenev kieltäytyi enää julkaisemasta mitään lehdessä.


title: Nikolai Nekrasov

text: Nekrasovin merkittävin teos on "Ehoa kenen elo on" ("Komu na Rusi žit horošo?"). Teos kertoo seitsemästä talonpojasta, jotka kysyvät vuorollaan maalaisilta, kuka on onnellinen.


title: Nikolai Nekrasov

text: Kun "Sovremennik" suljettiin 1866, Nekrasov hankki vanhalta kiistakumppaniltaan Krajevskilta "Otetšestvennyje Zapiskin", jonka johti uuteen nousuun. Vuonna 1877 sairaalloinen Nekrasov sairastui viimeisen kerran. Hänen hautajaisissaan Fjodor Dostojevski ylisti häntä suurimmaksi runoilijaksi sitten Aleksandr Puškinin ja Mihail Lermontovin.


title: Ratkaisemattomat fysiikan ongelmat

text: Tämä on luettelo joistakin fysiikan toistaiseksi ratkaisemattomista ongelmista. Jotkin näistä ongelmista ovat teoreettisia, mikä tarkoittaa, että nykyiset teoriat näyttävät olevan kykenemättömiä selittämään joitakin havaittuja ilmiöitä tai kokeellisia tuloksia. Toiset ovat kokeellisia, mikä tarkoittaa, että on vaikeaa luoda koe, jolla voisi testata esitettyä teoriaa tai tutkia ilmiötä tarkemmin.* Perustuvat yksittäisiin väittämiin, monet fyysikot pitävät pseudotieteenä.


title: Ratkaisemattomat fysiikan ongelmat

text: ** Monet fyysikot pitävät asiaa ratkaistuna, vaikkakin keskustelu jatkuu.


title: Ratkaisemattomat fysiikan ongelmat

text: *** Jotkut fyysikot pitävät kysymystä pikemminkin filosofisena kuin fysikaalisena.


title: Meedio

text: Meedio (< , "keskellä oleva") on spiritismin mukaan ihminen, jonka välityksellä henkiolennot, varsinkin vainajien henget, voivat vaikuttaa aineelliseen maailmaan ja lähettää ihmisille tiedonantoja.


title: Meedio

text: Tunnettuja meedioita ovat olleet muiden muassa H. P. Blavatsky, Sylvia Browne, Andrew Jackson Davis, Danielle Egnew, Jim Fargiano, Lisa Williams, M. Lamar Keene, David Wells ja Tony Stockwell. Τunnetuin kanavoija on J. Z. Knight.


title: Sergei Muravjov-Apostol

text: Sergei Ivanovitš Muravjov-Apostol (; 9. lokakuuta 1796 Pietari – 25. heinäkuuta 1826 Pietari) oli venäläinen tasavaltalaismielinen upseeri, joka teloitettiin dekabristikapinan yhteydessä.


title: Sergei Muravjov-Apostol

text: Muravjov-Apostol oli diplomaatin ja kirjailijan poika, joka oli rintamalla puolustamassa Venäjää Napoleonin sotaretkeä vastaan 1812. Siinä yhteydessä hän kuuli Euroopassa syntyneestä tasavaltalaisliikkeestä. Sotatoimien päätyttyä hän liittyi tasavaltaa ja perustuslakia puuhaavaan salaseuraan, osallistui Dekabristikapinaan ja teloitettiin yhtenä sen johtohahmoista.


title: Polttokennoauto

text: Polttokennoauto on auto, joka saa energiansa polttokennolla tuotettavasta sähköstä.


title: Polttokennoauto

text: Polttokenno tuottaa sähköä yleensä vedystä ja hapesta. Vety valmistetaan sähkön avulla vedestä ja säilötään tankkeihin ja happi saadaan ilmasta. Kennon tuottama sähkö varastoidaan akkuihin, joita voidaan ladata myös jarrutuksen aikana. Akusta (tai vaihtoehtoisesti suoraan polttokennosta) sähkö johdetaan sähkömoottoriin (sarjahybridi; sähköä tuotetaan jollain voimanlähteellä, josta se siiretään sähkömoottoriin. Sarjahybridi-termiä käytetään lähinnä niiden autojen yhteydessä, joissa sähkö tuotetaan polttomoottorilla, kun taas vetypolttokennon tapauksessa puhutaan yleensä vetyhybridistä).


title: Polttokennoauto

text: Autoissa voidaan käyttää myös rinnakkain polttomoottoria ja polttokennoa. Tällöin kyseessä on hybridi, jossa on kaksi voimanlähdettä (polttomoottori ja polttokenno). Koska hybridin toinen voimansiirtomenetelmä perustuu sähköön, on sähkön varastointi yleistä. Sähköä voidaan ladata sähköverkosta, jolloin puhutaan lataushybridistä. Tällöin auto kulkee osin akuilla, osin toisella voimanlähteellä, joka voi olla esimerkiksi polttokenno tai ottomoottori.


title: Polttokennoauto

text: Polttokennon energialähteeksi käyvät kaasu, vety tai metaani, alkoholi, kuten metanoli tai etanoli. Polttokenno tuottaa lämpöä, jolloin sitä voi käyttää matkustamon ja ajoneuvon lämmittämiseen. Polttokenno käy suhteellisen puhtaasti, ja lopputuotteina on usein hiilidoksidi ja vesihöyry. Diesel-hybridejä on kokeiltu pyöräkuormaajissa ja kuorma-autoissa. Volvolla on jakeluautona kokeiltu hybridikuorma-autoa.


title: Polttokennoauto

text:
Vedyn valmistus vedestä elektrolyysissä tapahtuu 80–85 %:n hyötysuhteella. Ennen kuin vety voidaan ladata autojen tankkeihin, se joudutaan paineistamaan kompressorilla, joka myös kuluttaa energiaa. Vedyn valmistaminen sähköllä on mahdollista jakeluasemilla tai jopa kuluttajien luona ja tämä on todennäköisempi vedyntuotantotapa kuin vedyn kuljettaminen tankkiautoilla tai pumppaaminen putkistoissa. Nesteenä vety vaatii noin kolminkertaisen tankkivolyymin bensiiniin verrattuna ja vastaavasti kolminkertaisen jakelukaluston.
"Fantasia" ja "Pocket Car" ovat keksijän ja toimitusjohtajan Arto Salosen suunnittelemia vedyllä kulkevia koeautoja.


title: Polttokennoauto

text: "Fantasia" on Suomen ensimmäinen vetyauto. Se yltää 80 km/h:n nopeuteen ja kulkee yhdellä tankillisella 20 km:n matkan. Yksittäiskappaleena valmistettuna vuonna 2005 auton hinta oli 25 000 euroa ja polttoaineen tuotantoketjun hinta toiset 25 000 €. Fantasia on osa Jyväskylän yliopiston uusiutuvan energian koulutus- ja tutkimusohjelman hanketta, jossa myös tuotetaan auton tarvitsemaa vetyä.


title: Polttokennoauto

text: "Pocket Car" on kahden hengen “ekovetyauto”, jonka kori on tehty luomumaaleilla käsitellystä lentokonevanerista. Auton sisustuksessa on käytetty pellavaa ja nahkaa. Pocket Car käyttää Ballardin valmistamaa polttokennoa, jolla saavutetaan toimintasäde 30 km ja huippunopeus 90 km/h. Auto painaa 400 kg.


title: Polttokennoauto

text: "Who Killed the Electric Car?" -dokumentissa esitetyn väitteen mukaan polttokennoihin perustuva vetyauto nostettiin esille, jotta saatiin siirrettyä huomio käyttökelpoisesta sähköautoteknologiasta eksoottisempaan ja vasta kokeiluasteella olevaan tekniikkaan. Polttokennoautojen kehitystyöhön käytettiin Yhdysvalloissa ainakin 1,5 miljardia dollaria veronmaksajien rahaa.


title: Monikulmio

text: Monikulmio eli polygoni on geometriassa tasokuvio, jonka reuna on suljettu murtoviiva. Tämä tarkoittaa sitä, että seuraamalla murtoviivaa jana kerrallaan kärjestä toiseen päätyy lopulta takaisin lähtöpisteeseen. Monikulmion määritelmä vaihtelee hieman kirjallisuudessa. Eräät määritelmät rajaavat itseään leikkaavat murtoviivat pois, jolloin monikulmion sisäosat ovat yhtenäiset. Toiset määritelmät hyväksyvät itsensä leikkaamisen, jolloin monikulmio voisi olla myös tähti. Tällöin sisäosan määritelmä on mutkikkaampi. Eräät määritelmät tuntevat täytetyn monikulmion, jolloin sisäosan pisteet ovat osa monikulmiota.


title: Monikulmio

text: Murtoviivan janoja kutsutaan monikulmion sivuiksi, jotka muodostavat yhdessä monikulmion piirin. Murtoviivan sisään sulkemaa aluetta kutsutaan monikulmion sisäpuoleksi, jonka kokoa voidaan ilmaista pinta-alana. Sivujen liittymispisteet ovat kärkiä ja janojen väliset asennot ilmaistaan kulmina, jotka aukeavat monikulmion sisäpuolelle. Nimityksen mukaisesti monikulmiossa on monta kulmaa. Jos kulmiossa on 5 kulmaa kutsutaan sitä viisikulmioksi. Yleistäen voidaan matemaattisessa tekstissä käyttää termiä "n"-kulmio, jos siinä on "n" kappaletta kulmia. Silloin sillä on myös "n" kärkeä ja "n" sivua.


title: Monikulmio

text:
Yksinkertainen luokittelutapa on luokitella monikulmiot kulmien lukumäärän mukaisesti. Monikulmiota, jossa on "n" kulmaa, kutsutaan "n"-kulmioksi. Tällaisia ovat esimerkiksi
Edellä mainittujen kolmion ja nelikulmion lisäksi myös seitsemänkulmiosta käytetään usein esilaista ilmaisua seitsenkulmio.


title: Monikulmio

text: Monikulmioita on monentyyppisiä ja ne luokitellaan monilla muillakin eri tavoin. Seuraavassa on joitakin luokittelutapoja. Yksittäinen monikulmio saattaa kuulua useaan luokkaan samanaikaisesti.


title: Monikulmio

text: Muu luokitteluperuste:


title: Monikulmio

text:
Yleisimmin tarvittavat monikulmiot ovat kolmioita ja nelikulmioita. Kolmiot ovat kaikki yksinkertaisia-, konvekseja- ja syklisiä monikulmioita, mutta riippuen niiden muodosta, ne voivat kuulua eri luokkiin. Tasasivuinen kolmio on samaan aikaan sekä monotoninen-, säännöllinen-, tasakulmainen-, tangentiaalinen- että bisentrinen kolmio. Suorakulmainen kolmio sen sijaan on vain monotoninen-, tangentiaalinen- ja bisentrinen kolmio. Yleensä kolmio on vain monotoninen kolmio. Nelikulmioiden variaatioita on paljon enemmän kuin kolmioiden.
Yleisessä monikulmiossa on "n" kappaletta kärkiä (ja kulmia) ja niiden välissä "n" sivua. Sisäkulmaksi kutsutaan sellaista kulmaa, joka aukeaa monikulmion sisäpuolelle. Monikulmion ulkopuolelle jäävä kulma on sisäkulman eksplementtikulma. Sisäkulmien suuruudet voivat vaihdella suuresti, mutta yksinkertaisen monikulmion kulmien yhteenlaskettu summa on


title: Monikulmio

text: Ulkokulma jää kolmion sivun ja viereisen sivun jatkeen väliin. Ulkokulma voidaan piirtää kahdella tavalla, mutta ristikulmina ne ovat aina yhtä suuret. Ulkokulma vaihtelee suuresti, mutta konveksin monikulmion samansuuntaisten ulkokulmien summa on aina sama eli 360°. Jos monikulmio on konkaavi, käytetään suunnattuja kulmia, jolloin kulman kiertosuunta määrää sen merkin. Silloin samaan suuntaan otettujen ulkokulmien summa on 360°.


title: Monikulmio

text:
Monikulmion lävistäjien lukumäärä voidaan laskea ajattelemalla aluksi kärkipisteiden lukumäärää. Nämä voidaan yhdistää janoilla formula_2 eri tavalla. Monikulmion sivut eivät ole lävistäjiä, joten ne vähennetään pois
Kaikki lävistäjät eivät aina kulje monikulmion sisäosassa, mutta jos näin on, kutsutaan sitä konveksiksi monikulmioksi.


title: Monikulmio

text:
Yleisen "n"-kulmaisen konveksin monikulmion pinta-ala voidaan laskea jakamalla se formula_4:lla lävistäjällä formula_5:een kolmioon, joiden pinta-alojen summa on monikulmion ala. Jos yksinkertainen monikulmio on suorakulmaisessa koordinaatistossa ja kärkien K koordinaatit ovat formula_6, saadaan pinta-alaksi
Summalausekkeen viimeinen piste on samalla ensimmäinen piste eli formula_8 = formula_9.


title: Monikulmio

text:
Sama voidaan ilmaista vektoreilla. Jos ilmaistaan pinta-ala käyttöön z-koordinaatilla ja merkitään formula_10, voidaan monikulmion pinta-ala formula_11 laskea ristitulon avulla
Tällaisia laskentakaavoja suositaan esimerkiksi tietokonelaskennassa niiden helpon ohjelmoitavuuden ansiosta.


title: Monikulmio

text: Monikulmion painopiste lasketaan kolmiojaotteluun perustuvalla osien painopisteiden yhteisvaikutukseen geometrisenä painopisteenä. Painopistettä voidaan merkitä keskiarvon merkinnällä:


title: Merimieslähetys

text: Merimieslähetys on merimiesten sekä muiden vakituisen kotimaansa ulkopuolella asustavien henkilöiden parissa tehtävää lähetystyötä.


title: Merimieslähetys

text: Uskonnollisen sisällön lisäksi siihen kuuluu kulttuurista työtä sekä sosiaalista avustustyötä, jota tehdään sen tarvitsijan omasta uskonnosta riippumatta. Merimieslähetystä tekevät eri maiden merimieskirkot, jotka toimivat usein sekä kotimaassa että ulkomailla.


title: Merimieslähetys

text: Kansainvälisenä merimieskirkkojen yhdyssiteenä toimiin International Christian Maritime Association (ICMA), jolla on jäsenyhdistyksiä 21 ja näillä liki 900 toimipistettä. Suomalaista merimieslähetystä hoitaa vuonna 1875 perustettu Suomen Merimieskirkko. Sillä on nykyään säännöllistä toimintaa Suomen satamien lisäksi 14 maassa Euroopassa ja Kaakkois-Aasiassa. Suomessa toimii myös Saksan merimieslähetys.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Pieter Brueghel vanhempi (noin 1525 – 9. syyskuuta 1569 Bryssel) oli maisemamaalauksistaan ja talonpoikaiskuvauksistaan tunnettu alankomaalainen taidemaalari.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Brueghel syntyi vuonna 1525 Bredan kylässä, joka nykyisin kuuluu Alankomaihin. Hän suoritti opintonsa Antwerpenissä ja hänet hyväksyttiin maalarikiltaan vuonna 1551.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Brueghel matkusti Italiaan ja ulotti matkansa aina Sisiliaan asti. Kerättyään vaikutteita Italian maaseudulta hän palasi vuonna 1553 takaisin Antwerpeniin. Pieter Brueghel seurusteli Antwerpenin oppineiston kanssa ja oli sen hyvin arvostettu jäsen. Vietettyään kymmenen vuotta Antwerpenissä hän asettui Brysseliin, jossa vietti loppuelämänsä vuoteen 1569.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Brueghelin teoksia tunnetaan kaikkiaan 41. Suurin kokoelma on Wienin taidehistoriallisella museolla, jolla on 12 teosta. Pradolla on kaksi, ja yksityiskokoelmissa on kaksi.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Useat 1500-luvun flaamilaiset taiteilijat omaksuivat italialaisvaikutteisen tyylin maalauksissaan. Brueghel sen sijaan hylkäsi tietoisesti muodikkaan tyylisuunnan ja kehitti oman täysin poikkeavan satiirisen maalaustapansa. Aiheenaan hän käytti maaseudun elämää ja ihmisiä. Pieter Bruegheliä pidetään yhtenä 1500-luvun suurimmista keskieurooppalaisista taiteilijoista ja samalla flaamilaisen taiteen isänä.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Brueghel maalasi lähinnä yksityisille taiteenkeräilijöille. Hänen työnsä olivat etenkin Espanjan hallitsijasuvun suosiossa. Keräilijät arvostivat teoksia kaiketi niiden luonnonkuvausten ja huvittavuuden ansiosta. Brueghelin tarkoitus ei kuitenkaan ollut olla viihdyttävä, vaan herättää ihmiset huomaamaan oma yksinkertaisuutensa. Maalaukset ovat teknisesti taitavia, mutta tahallisen naiiveja ja yliampuvia. Henkilöt ovat usein narrimaisia ja rujoja. Sekasortoisessa ahdistavuudessaan maalaukset tuovat mieleen Hieronymus Boschin maailman.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Ajan henkeen nähden Pieter Brueghel oli hyvin moralisoiva ja kriittinen. Hän kantoi syvää huolta ihmisten typeryydestä, siitä mielettömyydestä, joka ajoi heitä syntiin. Hän verhosi hätähuutonsa huumorilla pilkatessaan yhteiskunnan alinta luokkaa koko ihmiskunnan vertauskuvana. Italian renessanssin ihmistä oli totuttu pitämään luomakunnan herrana. Bruehgel kuvasi tämän pienenä onnettomana typerysparkana luonnonvoimien armoilla.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Yksi viehättävimmistä Brueghelin teoksista on maalaus nimeltä "Flaamilaisia sananlaskuja". Kuvaan kätkeytyy lähes 50 opettavaista sananlaskua ja vertauskuvaa.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Vertauskuvien käyttö ilmenee myös hänen ehkä tunnetuimmassa teoksessaan "Sokeat". Se kuvaa ihmisten sokeaa luottamusta johtajaan tai auktoriteettiin, joka todellisuudessa on yhtä sokea kuin he itse.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Maalaustensa lisäksi Brueghel teki myös kaiverruksia, joista viimeiset hän antoi ennen kuolemaansa vaimolleen poltettaviksi peläten niiden olevan liian kriittisiä ja kuohuttavia.


title: Pieter Brueghel vanhempi

text: Pieter Brueghelin nimen yhteydessä käytetään usein liitettä ”vanhempi”. Tämä johtuu siitä, että hänen molemmat poikansa, Jan Brueghel ja Pieter Brueghel nuorempi, olivat myös kuvataiteilijoita. Isä alkoi vanhoilla päivillään kirjoittaa sukunimen ilman h:ta mutta pojat käyttivät vanhaa kirjoitustapaa.


title: Lähetystyö

text: Lähetystyö on sen tekijän oman uskonnon levittämistä edistäviä toimenpiteitä joko uskonnottomille tai toisen uskonnon edustamille henkilöille. Lähetystyötä tutkivaa tieteenhaaraa kutsutaan missiologiaksi. Lähetystyötä tekeviä henkilöitä kutsutaan lähetystyöntekijöiksi. Lähetystyötä tekevät järjestöt toimivat usein yhteistyössä paikallisten kirkkojen tai järjestöjen kanssa. Työ itsessään on julistustyötä ja köyhien auttamista. Pakkokeinoin käännyttämistä kutsutaan miekkalähetykseksi. Sisälähetystyöksi kutsutaan lähetystyötä, joka kohdistuu seurakunnan sisälle.


title: Lähetystyö

text: Kristinuskossa lähetystyö perustuu Jeesuksen Matteuksen evankeliumissa antamaan lähetyskäskyyn: "Menkää siis ja tehkää kaikki kansat minun opetuslapsikseni ja kastakaa heitä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen ja opettakaa heitä noudattamaan kaikkea, mitä minä olen käskenyt teidän noudattaa. Ja katso minä olen teidän kanssanne kaikki päivät maailman loppuun asti"..


title: Lähetystyö

text: Kristilliseen lähetystyöhön liittyy usein yksittäisten lähetystyöntekijöiden ja ryhmien lähettäminen toisiin maihin tai toisille paikkakunnille kotimaassaan. Tähän on yleisesti liittynyt evankelioinnin lisäksi humanitääristä työtä, erityisesti köyhien ja syrjäytyneiden parissa. Lähetystyöntekijät on valtuutettu julistamaan kristillistä uskoa (ja joskus myös suorittamaan kristillisiä sakramentteja), ja tekemään humanitääristä työtä, joka liittyy talouskehityksen, lukutaidon, koulutuksen, terveydenhuollon ja orpokotien olosuhteiden kehittämiseen ja parantamiseen. Kristilliset opit (kuten monien lähetysjärjestöjen noudattama "rakkauden kaksoiskäsky") sallivat avun tarjoamisen ilman vaatimuksia kristinuskoon kääntymisestä.


title: Lähetystyö

text: 2000-luvun alkuun mennessä kristinuskosta oli tullut maailmanlaajuinen uskonto. Noin kolmasosa maailman väestöstä on kristillisten kirkkojen tai yhteisöjen jäseniä. Kristinuskon väestöllinen painopiste on 2000-luvulla siirtymässä länsimaista eteläiselle pallonpuoliskolle. Aasian ja Afrikan kirkot tekevät itse lähetystyötä lähettämällä työntekijöitä uusien kansojen ja kansanryhmien keskuuteen omilla lähialueillaan ja muissa maissa. Kristinuskolla ei ole enää yhtä alueellista keskusta vaan kaikkien maanosien kirkot lähettävät lähetystyöntekijöitä muihin maanosiin.


title: Lähetystyö

text: Suomessa lähetystyötä harjoittavat monet kristilliset kirkkokunnat ja yhteisöt. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lähetystyön tekemisestä on säädetty kirkkolaissa, ja se on jokaisen evankelis-luterilaisen seurakunnan tehtävä. Kotimaassa tehtävää työtä kutsutaan sisälähetykseksi. Ulkomailla tapahtuvassa lähetystyössä Suomen evankelis-luterilaiset seurakunnat toimivat yhteistyössä kirkon lähetysjärjestöjen kanssa, joita on seitsemän: Suomen Lähetysseura, Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys, Svenska Lutherska Evangeliföreningen i Finland, Sanansaattajat, Kansanlähetys, Lähetysyhdistys Kylväjä ja Suomen Pipliaseura. Suurin suomalainen lähetysjärjestö on Suomen Lähetysseura, joka on perustettu vuonna 1859. Suomen Lähetysseuran näkemys lähetystyöstä on ns. kokonaisvaltainen: lähetystyö on lähimmäisen palvelua ja kristillisen sanoman eteenpäin viemistä. Kirkon lähetystyötä koordinoi Kirkon lähetystyön keskus. Muita kristillisiä lähetysjärjestöjä Suomessa ovat mm. Avainmedia, IRR-TV, Suomen Vapaakirkko, Patmos Lähetyssäätiö ja helluntailainen Fida International. Suomen monikulttuuristumisen myötä sisälähetystyön merkitys on korostumassa. Monikulttuurisesta sisälähetyksestä eivät yleensä vastaa lähetysjärjestöt, eikä siitä yleensä käytetä nimitystä lähetystyö, vaan puhutaan seurakuntien kansainvälisestä työstä, joka käsittää niin Suomen vähemmistökulttuurien piirissä harjoitettavan diakonian ja evankelioinnin kuin myös seurakuntien kansainvälisyyskasvatuksen.


title: Lähetystyö

text: Medialähetystyöksi kutsutaan radion, television, satelliittitelevision, sosiaalisen median ja internetin muiden palveluiden kautta tehtävää lähetystyötä.


title: Lähetystyö

text: Islaminuskossa lähetystyö, da’wa, tarkoittaa kirjaimellisesti kutsumista (islaminuskoon). Näkemykset lähetystyön luonteesta vaihtelevat: toisten mukaan kääntymyksen tulee olla vapaaehtoinen, mutta jotkut uskonoppineet ovat myös löytäneet uskonnon historiasta tukea miekkalähetykselle.


title: Lähetystyö

text: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon lähetystyöntekijöitä kutsutaan puhekielessä usein "mormonilähetyssaarnaajiksi". Mormonikirkolla on tällä hetkellä noin 85 000 kokoaikaista lähetyssaarnaajaa eri puolilla maailmaa. Koska Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko katsoo olevansa ainoa todellinen Kristuksen kirkko maan päällä, se tekee lähetystyötä myös kristillisissä maissa. Kirkon lähetystyöntekijöillä on yhtenäinen asu ja käyttäytymiskoodisto, mikä on tehnyt sen lähetyssaarnaajista helposti tunnistettavia.


title: Lähetystyö

text: MAP-kirkon lähetyssaarnaajat ovat yleensä alle 25-vuotiaita miehiä tai naisia. Lähetystyö on vapaaehtoista ja lähetyssaarnaajat rahoittavat oman lähetystyönsä.


title: Phil Hill

text: Philip Toll Hill (20. huhtikuuta 1927 Miami, Florida, Yhdysvallat – 28. elokuuta 2008 Salinas, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen autourheilija. Hän saavutti ensimmäisenä yhdysvaltalaisena Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden ajaessaan Ferrarilla vuonna 1961. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuosina 1958, 1961 ja 1962. Hill on ainoa F1-maailmanmestari, jolla on alle 100 pistettä.


title: Phil Hill

text: Pianonsoittoa opiskellut Phil Hill aloitti kilpa-autoilun vuonna 1947. Hänen molempien vanhempiensa kuoltua 1951 hän osti 2,6-litraisen Ferrarin ja alkoi kilpailla sillä hyvällä menestyksellä. Viisikymmentäluvun puolivälissä hän oli noussut USA:n urheiluautosarjojen ykköskuljettajaksi. Le Mansin ajot hän voitti kolme kertaa (joka kerta Olivier Gendebienin kanssa). Hän oli ensimmäinen amerikkalainen Le Mans -voittaja. Menestyttyään kotimaassaan hän muutti Eurooppaan ja otti tähtäimeensä autourheilun kuninkuusluokan, Formula ykköset.


title: Phil Hill

text: Hill ajoi uransa ensimmäisen F1 -kilpailun vuonna 1958 Ranskassa Maseratin -autolla ja heti kilpailun jälkeen Ferrari palkkasi Hillin talliinsa. Tämän jälkeen Hill saavutti useita pistesijoja kisoissa ja ensimmäinen GP -voitto irtosi Ferrarin kotiradalta Monzasta vuonna 1960. Se oli ensimmäinen amerikkalaiskuljettajan GP-voitto sitten vuoden 1921. Hillin voitosta tekee erityisen myös se, että kyseessä oli viimeinen voitto F1:ssä joka saavutettiin etumoottorisella autolla.


title: Phil Hill

text: Vuonna 1961 Hill nappasi maailmanmestaruuden Ferrari 156 -autolla, jolla hän ja mestaruutta myös tavoitellut saksalainen Wolfgang Von Trips hallitsivat MM-sarjaa. Mestaruus ratkesi traagisesti Hillin hyväksi kauden toiseksi viimeisessä MM-kilpailussa Monzassa, kun Von Trips ja nuori Jim Clark ajoivat yhteen. Von Trips ajautui ulos radalta ja kuoli ulosajon seurauksena. Hill ajoi maailmanmestariksi.


title: Phil Hill

text: Seuraavalla kaudella säännöt muuttuivat, ja Ferrari putosi jälkijoukkoon. Hill ei pystynyt puolustamaan MM-titteliään, ja kun vielä riidatkin sotkivat tallin kesittymistä, siirtyi Hill seuraavaksi kaudeksi ATS-talliin ja jatkoi sieltä Cooperille, jonka autolla ajoi uransa viimeisen F1 -kilpailun vuonna 1964.


title: Phil Hill

text: Hän menehtyi Parkinsonin taudin komplikaatioihin.


title: Urheilupeli

text: Urheilupelit ovat videopelejä jotka kuvaavat ja tietyllä tavalla simuloivat jotain urheilulajia. Urheilupelien alaluokkiin lukeutuvat muun muassa jalkapallo- ja jääkiekkopelit (joukkueurheilupelit), auto- ja moottoriurheilupelit, tennispelit, yleisurheilupelit, sekä olympialaispelit. Myös vapaapaini- eli "wrestling"-pelit luetaan urheilupeleiksi.


title: Urheilupeli

text: Ensimmäisenä urheilupelinä pidetään Taiton vuonna julkaisemaa kolikkopeliä "Basketball".


title: Urheilupeli

text: Pelien ja pelisarjojen välillä paljon eroja yleensä realistisuuden osalta. Vanhemmat esimerkiksi 8- ja 16-bittisten konsolien aikakauden urheilupelit kuten "Track & Field" ja "Blades of Steel" ovat nykyisiä vastaavia pelejä yksinkertaisempia. Silti suuria eroja löytyy myös nykypäivän peleistä ja vanhemmillekin järjestelmille on julkaistu ”suhteellisen” realistisia pelejä (teknologian sallimien rajojen sisällä).


title: Urheilupeli

text: Urheilulajit usein keskittyvät tiettyihin ”brändeihin” ja niitä julkaistaan usein kausiluonteisesti: esimerkiksi Electronic Artsin "NHL" ja "FIFA" -sarjoihin julkaistaan vuosittain uusi peli.


title: Urheilupeli

text: On olemassa kuitenkin lukuisia fiktiivisiin lajeihin pohjautuvia urheilupelejä kuten sci-fi-henkiset ajopelit kuten "F-Zero" ja "WipeOut", tai Harry Potter -kirjojen ja elokuvien innoittama "huispaussimulaatio". Tietyt oikeita urheilulajeja kuvaavat pelit voivat myös sisältää fiktiivisiä hahmoja ja epärealistista fysiikkaa, kuten Mario-aiheiset urheilupelit.


title: Urheilupeli

text: Myös tietyistä nuorison suosimista urheilumuodoista kuten skeittailusta, lumilautailusta ja BMX-pyöräilystä tehdyt pelit lasketaan urheilupeliksi. Tietyistä urheilumuodoista, kuten koripallosta, jalkapallosta ja jääkiekosta on myös julkaistu erilaisia ”katuversioita”.


title: Urheilupeli

text: "Managerointipelejä" voidaan pitää eräänlaisina urheilupelien sivuhaarana tai alalajina.


title: Urheilupeli

text: Sensible Softwaren vuonna julkaistu "Sensible World of Soccer" on listattu Stanfordin yliopiston kymmenen kaikkien aikojen tärkeimmän videopelien listalle vuonna 2007.


title: Urheilupeli

text: Urheilupelien pelaamiseen on kehitetty myös lisälaitteita kuten Nintendon Power Pad ja Wii Balance Board.


title: Urheilupeli

text: Lisäksi liikkeentunnistustekniikat tavallisissa peliohjaimissa voivat olla urheilupeleissä käytössä.


title: Valkoinen ylivalta

text: Valkoinen ylivalta on aate, jonka mukaan valkoiset ihmiset ovat muita ihmisryhmiä parempia ja arvokkaampia. Usein se yhdistetään vain värillisiin kohdistuvaan rasismiin tai antisemitismiin, mutta aatetta on käytetty oikeutuksena myös intiaaneihin, kiinalaisiin, kaakkoisaasialaisiin ja muihin ihmisryhmiin kohdistuvassa rasismissa. Valkoisen ylivallan käsitettä käytetään myös rajoitetummin tarkoittamaan käsitystä siitä, että valkoihoiset eivät ole vain muita ihmisryhmiä parempia, vaan heidän tulisi myös hallita muita.


title: Valkoinen ylivalta

text: Valkoinen ylivalta on ennen kaikkea vaikuttanut niillä alueilla, jotka olivat eurooppalaisten valloittamia ja uudisasuttamia. James Loewen mukaan ajatus valkoisesta ylivallasta syntyi löytöretkien aikaan, kun Euroopan kansat etsivät aatteellista oikeutusta alkuperäiskansojen pakkosiirroille ja mustien afrikkalaisten orjuuttamiselle. Tekoja perusteltiin ei-valkoisten kansojen esitetyllä biologisella alempiarvoisuudella.


title: Valkoinen ylivalta

text: Alkuperäisväestö, esimerkiksi intiaanit Yhdysvalloissa ja Kanadassa, sekä aboriginaalit Australiassa nähtiin enemmänkin esteenä kuin ihmisolentoina oikeuksineen. Varsinkin Yhdysvaltojen etelävaltioissa valkoisen ylivallan mukaiset aatteet ovat olleet vahvoja, ja vaikka orjuus lakkautettiinkin, ajatus valkoisesta ylivallasta ei alueelta kadonnut. Esimerkiksi Ku Klux Klan harjoitti lynkkausta käytännössä rangaistuksetta aina 1960-luvulle saakka. Yhdysvalloissa ei-valkoisten syrjintä oli hallituksen hiljaisesti hyväksymää aina 1950-luvulle saakka. Valkoisen ylivallan aatteen mukainen rotusortoa kannattavaa hallintojärjestelmä oli Rhodesiassa voimassa vuoteen 1979 ja Etelä-Afrikassa 1990-luvulle asti.


title: Valkoinen ylivalta

text: Valkoinen ylivalta vastustaa erilaisten valkoisten separatistien kautta etnisten ryhmien sekoittumista, niiden välisiä suhteita ja avioliittoja. Nykyaikaisen natsivaikutteisen valkoisen ylivallan mukaan skandinaavista tai germaanista syntyperää olevien valkoisten tulisi hallita maailmaa ”puhtaan” valkoihoisuuden hyveen ja parempiarvoisuuden nojalla. Germaanien alaisuuteen jäisivät myös Välimeren eurooppalaiset, eivät pelkästään juutalaiset, negridit ja aasialaiset. Eräs valkoista ylivaltaa kannattava suuntaus, panarjalaisuus, taas hyväksyy valkoisiksi myös etelä- ja itäeurooppalaiset sekä jotkin ei-eurooppalaiset kaukasidit.


title: Mihail Bestužev-Rjumin

text: Mihail Pavlovitš Bestužev-Rjumin (; 4. kesäkuuta 1801 Kudrjoški - 25. heinäkuuta 1826 Pietari) oli venäläinen Kavaljeerikaartin upseeri ja tasavaltalainen. Hän oli yksi dekabristikapinan johtajista, joka teloitettiin epäonnistuneen kapinan jälkiselvittelyissä.


title: Mihail Bestužev-Rjumin

text: Hän kuului aatelisperheeseen.


title: Wolfgang von Trips

text: Wolfgang Alexander Albert Eduard Maximilian Reichsgraf Berghe von Trips (4. toukokuuta 1928 Köln, Saksa – 10. syyskuuta 1961 Milano, Italia) oli saksalainen autourheilija.


title: Wolfgang von Trips

text: Von Trips aloitti Formula 1 -uransa Ferrarilla vuonna 1957. Hän ajoi samassa tallissa koko kilpauransa kahta starttia lukuun ottamatta. Muutaman piste- ja palkintokorokesijoituksen jälkeen von Trips oli valmis taistelemaan tosissaan MM-kullasta ja näytti siltä, että vuosi 1961 olisi hänen mestaruusvuotensa.


title: Wolfgang von Trips

text: Ennen kauden 1961 toiseksi viimeistä kilpailua von Trips oli voittanut kaksi osakilpailua ja johti MM-sarjaa selvällä erolla tallitoveriinsa Phil Hilliin. Von Trips starttasi Italian osakilpailuun paalupaikalta, mutta jo toisella kierroksella hänen Ferrarinsa takarengas osui Lotusta ajaneen Jim Clarkin auton eturenkaaseen, minkä seurauksena von Tripsin Ferrari syöksyi radalta aitaan, jonka takana seisoskeli ihmismuuri seuraamassa kilpailua. Onnettomuudessa kuoli von Tripsin lisäksi 14 katsojaa. 11 heistä kuoli välittömästi, loput kolme myöhemmin vammoihinsa.


title: Wolfgang von Trips

text: Hill voitti Italian GP:n ja vei kauden päätteeksi mestaruuden yhden pisteen erolla von Tripsiin.


title: Wolfgang von Trips

text: Von Trips toi kartingin Yhdysvalloista Saksaan perustamalla kartingradan Kerpenin alueelle vuonna 1961, jonka myöhemmin lunastivat Rolf Schumacher ja tämän pojat Michael ja Ralf.. Sulkemisuhan alla useita vuosia toiminut Wolfgang von Tripsin museo hänelle muinoin kuuluneessa "Villa Trips"-huvilassa Kerpenissä on vuonna 2016 pystytty turvaamaan huvilan ostaneen pariskunnan avustuksella, joskin osa von Tripsin jäämistön muistoesineistä on sijoitettu myös hampurilaiseen Automuseum Prototyp-museoon.


title: Roger Nordlund

text: Roger Nordlund (s. 19. marraskuuta 1957) on ahvenanmaalainen poliitikko, joka kuuluu Ahvenanmaan keskustapuolueeseen (ÅC). Hän on ammatiltaan markkinointipäällikkö.


title: Jätehuolto

text: Jätehuolto on kansalaisten terveyteen ja elinympäristöön vaikuttava peruspalvelu ja osa yhdyskuntien infrastruktuuria. Jätehuollon painopiste on siirtymässä perinteisestä kaatopaikalle läjittämisestä kierrätyksen ja muun hyötykäytön suuntaan. Muita jätehuoltomenetelmiä ovat esimerkiksi polttaminen, kompostointi, jätteiden syntymisen vähentäminen


title: Jätehuolto

text: Suomessa yhdyskuntajätteestä huolehtiminen on kuntien vastuulla. Sitä varten on perustettu alueellisia yksiköitä - osakeyhtiö- ja kuntayhtymämuotoisia jätelaitoksia. Jätelaitosten keräys-, kuljetus-, käsittely- ja hyödyntämisjärjestelmät kattavat koko maan.


title: Jätehuolto

text: Eräissä tuoteryhmissä sovelletaan ns. tuottajavastuuta. Tuottaja vastaa käytöstä poistettujen tuotteidensa keräilystä, esikäsittelystä, kierrätyksestä, hyödyntämisestä ja muun jätehuollon järjestämisestä sekä siitä aiheutuvista kustannuksista. Se voi tehdä työn itse tai siirtää vastuunsa tuottajayhteisölle. Tuottajavastuun tavoitteena on tehostaa materiaalien hyötykäyttöä ja ohjata tuotesuunnittelua niin, että jätettä syntyisi mahdollisimman vähän. Tuottajavastuu on käytössä mm. autonrenkaiden, paperin, romuautojen, pakkausjätteen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun jätehuollossa.


title: Jätehuolto

text: Kuntien jätelaitokset tekevät kiinteää yhteistyötä jätehuollossa teollisuuden ja tuottajayhteisöjen kanssa. Jätelaitokset kilpailuttavat ja ostavat pääosan palveluista yksityisiltä yrityksiltä julkisten hankintojen menettelyn mukaisesti.


title: Jätehuolto

text: Kunnallisissa jätehuoltomääräyksissä määrätään muun muassa jätteiden käsittelystä ja keräyksestä kuten jätteiden lajitteluvelvoitteista, sallituista keräysvälineistä, keräysvälineiden tyhjennysvaatimuksista ynnä muusta asiaan kuuluvasta.


title: Jätehuolto

text: Kansallisella tasolla tiedot vuodelta 2015 kertovat, että vain kahdeksan prosenttia Kiinan kotitalousjätteestä päätyi kierrätykseen. Maan hallitus asetti vuonna 2017 tavoitteeksi, että vuoteen 2020 mennessä jätteestä kierrätettäisiin ainakin 35 prosenttia. Perinteisesti kierrätystä ovat esimerkiksi Pekingissä tehneet lähinnä yksityiset jätteidenkerääjät, jotka etsivät roskiksista kierrätyskelpoisen jätteen ja myyvät sen kaupungin laidalla tukkuostajille.


title: Fruktoosi

text: Fruktoosi eli hedelmäsokeri (CHO) on sokeri, jota esiintyy kaikissa hedelmissä ja hunajassa. Kun sakkaroosi pilkkoutuu ruoansulatuselimistössä, siitä syntyy fruktoosia ja glukoosia. Fruktoosia käytetään muun muassa makeutusaineena. Ihminen maistaa sen noin kaksi kertaa niin makeana kuin sakkaroosin. Toisin kuin glukoosi, fruktoosi voi metabolisoitua ihmisillä ainoastaan maksassa.


title: Fruktoosi

text: Fruktoosin moolimassa on 180,2 g/mol, sulamispiste (hajoaa) 103–105 °C, itsesyttymislämpötila 360 °C ja CAS-numero 57-48-7.


title: Fruktoosi

text: Aiemmin fruktoosia pidettiin muita sokereita terveellisempänä, sillä sen glykeeminen indeksi on niitä matalampi eikä se vaikuta verensokeriin yhtä paljon. Tämän vuoksi sitä suositeltiin aiemmin erityisesti diabeetikoille.


title: Fruktoosi

text: Viimeaikaisten tutkimusten mukaan fruktoosi on kuitenkin haitallisempaa kuin glukoosi tai sakkaroosi. Se voi altistaa muun muassa sydän- ja verisuonitaudeille, rasvamaksalle ja kakkostyypin diabetekselle sekä hidastaa oppimista ja heikentää muistia. Fruktoosi voi olla myös muita sokereita lihottavampaa, sillä se ei niistä poiketen tuota kylläisyyden tunnetta. Sakkaroosi koostuu glukoosista ja fruktoosista, mutta glukoosi lieventää fruktoosin haittoja. Vaarallisinta on puhdas fruktoosi.


title: Fruktoosi

text: Hedelmät ovat terveellisiä, vaikka osa niiden sokerista on fruktoosia, yleensä alle puolet. Hedelmien kuidut hidastavat sokerien imeytymistä, ja hedelmissä on vitamiineja, flavonoideja ja kivennäisaineita.


title: Fruktoosi

text: Fruktoosin teolliset valmistusmenetelmät on kehitetty Suomessa. Fruktoosin eli hedelmäsokerin valmistus aloitettiin Suomessa vuonna 1968 Suomen Sokeri Oy:n Kotkan tehtaalla.


title: Ahvenanmaalaisten laulu

text: Ahvenanmaalaisten laulu (; alkusanat ""Landet med tusende öar och skär..."") on Ahvenanmaan maakuntalaulu. Tämän vuonna 1922 käyttöön otetun laulun on sanoittanut John Grandell (1892–1960), jonka sittemmin Ruotsiin muuttanut äiti Fransilia Persson oli kotoisin Ahvenanmaalta. Runo saattaakin alun perin olla äidin runo, jota pojan piti korjata. Laulun on säveltänyt Johan Fridolf Hagfors (1857–1931).


title: Ahvenanmaalaisten laulu

text: Runo ilmestyi Grandellin kokoelmassa "I sol och skymning" 1920. Runossa on neljä säkeistöä, mutta viimeinen jätetään usein laulettaessa pois.


title: Vala

text: Vala on nykyisin tavallisesti oikeuden tai muun viranomaisen edessä Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen sitoumus, vrt. juhlallinen vakuutus. Vala on riitti, jossa yksilö sitoutuu joihinkin tiettyihin velvoitteisiin. Valan "vannovan" henkilön asema muuttuu normaalia oikeudellista sopimusta syvemmällä tavalla.


title: Vala

text: Valan vannoja kutsuu yleensä todistajaksi yhden tai useamman yliluonnollisen olennon, jolle lupaa toteuttaa jotakin. Riippuen valan kaavasta kyseessä voi olla joko loitsu tai rukous. Antiikin kirjallisuudesta tunnetut valat ovat useimmiten luonteeltaan loitsuja: niissä pyydetään jumalilta siunausta uskolliselle yksilölle ja kirousta hyväksyjälle. Valan vannomiseen saattoi liittyä myös uhritoimitus.


title: Vala

text: Kristillisessä perinteessä valan loitsumaisuutta on pyritty vähentämään muun muassa lopettamalla kirouksen sijasta yleisluonteiseen rukoukseen: "-- missä minua Jumala auttakoon". Muodossa "-- niin totta kuin minua Jumala auttakoon" kyseessä on jo loitsu, jossa pyydetään ehdollisesti Jumalalta apua valansa pitävälle. Valan vannoja saattaa ainakin epäillä, että valan rikkominen vaarantaisi pelastumisen kuoleman jälkeen. Tiukka Vuorisaarnan tulkinta kieltää valan vannomisen, minkä vuoksi hyvin uskonnollismieliset henkilöt saattavat antaa sen sijaan vakuutuksen. Sama koskee myös niitä, joiden vakaumusta Jumalaan vetoaminen loukkaa. Tämän vuoksi laki salliikin aina vakuutuksen antamisen valan vannomisen sijasta.


title: Vala

text: Valoja on vannottu myös uskonnottomissa kulttuureissa, esimerkiksi Neuvostoliitossa. Tällöin niiden kohteena on yksilön oma kunnia ja omatunto. Tällaisessa vakuutuksessa tavoitteena on, että yksilö liittää mielessään oman itsekunnioituksensa valan täyttämiseen. Erityisesti kunniaa korostavissa kulttuureissa vala saattaakin nousta tärkeämmäksi kuin pelkkä laki.


title: Vala

text: Nyky-yhteiskunnassa on hyvin harvinaista, että yksityisoikeudelliset sopimukset ottaisivat valan muodon. Sen sijaan vala on vielä elävä instituutio useilla julkisoikeuden aloilla. Muun muassa Suomessa varusmiehet ja poliisit vannovat valan, jonka mukaan he palvelevat isänmaata lain ja hyvien tapojen vaatimusten mukaisesti. Todistajat vannovat valan, jonka mukaan he todistavat totuudenmukaisesti.


title: Vala

text: Kristinuskossa myös konfirmaatio ja avioliitto ovat eräänlaisia valoja. Näissä valan vannominen tapahtuu vastaamalla myöntävästi papin kysymykseen: "Tahdotko sinä, N.N,--?"


title: Vala

text: Eräät yhdistykset, muun muassa vapaamuurarit, ja monet opiskelijayhteisöt (mm. teekkarien killat) ottavat jäseniltään valan, joka voi olla luonteeltaan joko vakava tai humoristinen.


title: Vala

text: Valansa rikkojaa kutsutaan valapatoksi. Valapattoutta on monissa kulttuureissa pidetty yhtenä alhaisimmista teoista, mihin ihminen voi syyllistyä. Valan väitetään sitovan omaatuntoa siten, että valapaton omatuntoa soimaa kovasti, ja hän tuntee itsensä likaiseksi ja alhaiseksi, vaikka vala olisi vannottu vastoin omaa tahtoa tai vastoin nykyisiä mielipiteitä. Ajatellaan, että ihmisen täytyy toimia jopa vastoin mielipiteitään, jos hänen valansa käskee toisin. Vala on siis käsitetty mielipiteitäkin vahvemmaksi ihmisen toiminnan määrittäjäksi. Uskotaan usein, että jos vala on vannottu jumalten tai jumalan nimeen, ja sitten rikottu, jumala tai jumalat vihastuvat ja kostavat julmasti.


title: Kohina

text: Kohina tarkoittaa tietoliikenteessä ja akustiikassa hyötysignaaliin kuulumatonta satunnaissignaalia. Kohinaa on havaittavissa kaikessa elektroniikassa.


title: Kohina

text: Signaali-kohinasuhde (S/N, SNR, ) kuvaa vastaanotetun signaalin laatua. Se tarkoittaa vastaanotetun hyötysignaalin tehon suhdetta kohinan tehoon: signaali-kohinasuhde on vastaanotettu signaaliteho (W) jaettuna kohinateholla (W). Signaali-kohinasuhde ilmaistaan usein suhdelukuna tai logaritmisella asteikolla desibeliarvona. Mitä suurempi SNR on, sitä alkuperäiselle uskollisempana signaali on vastaanotettu. Kohinaa on kuitenkin siirtotiellä aina olemassa.


title: Kohina

text: Analogisissa televisioissa kohinaa näkyy esimerkiksi ohjelmalähetyksen puuttuessa, ja analoginen radiovastaanotin toistaa kohinaa, kun se viritetään kanavien väliselle taajuudelle. Kohinaa ei ole kanavien välissä enemmän kuin kanavien kohdalla, mutta vastaanottimen automaattinen vahvistuksensäätö nostaa sen kuuluviin kantoaallon puuttuessa. Vastaanotinten toistama kohina johtuu pääasiassa laitteissa itsessään syntyvästä kohinasta, jossain määrin myös luonnon omasta taustakohinasta: lämpimien pintojen emittoimasta sähkömagneettisesta säteilystä, kosmisesta taustasäteilystä ja auringossa tapahtuvista purkauksista.


title: Kohina

text: Kohinaa ei voi eliminoida lähettimen, vastaanottimen ja vahvistimen rakentamiseen käytettävien komponenttien valinnalla: kaikki häviölliset eli resistiiviset komponentit synnyttävät kohinaa normaalissa käyttölämpötilassa. Lämpökohinaa voidaan kuitenkin vähentää merkittävästi jäähdyttämällä komponentit mahdollisimman lähelle absoluuttista nollapistettä (-273,15 °C) ja eliminoimalla kaikki häviöt rakenteessa.


title: Kohina

text: Valokuvissa kohina näkyy satunnaisesti ympäristöä vaaleampina ja tummempina pisteinä. Digitaalikameralla otettujen valokuvien kohina on pääosin kennon sähköisen signaalin tuottamaa. Kohinan määrä riippuu kennon koosta ja filminherkkyyden asetuksesta (ISO-lukema): pienillä kennoilla on heikko signaali-kohinasuhde, suuri filmiherkkyys vahvistaa signaalia ja lisää kohinaa. Kohinaa voidaan suodattaa pois kuvasta jälkikäteen ohjelmallisesti, mutta se tapahtuu joko resoluution tai kuvataajuuden (valotusaika) kustannuksella.


title: Kohina

text: UWB- ja WCDMA-signaalinsiirrossa (3G-mobiililaitteet) sekä monissa sotilaslaitteissa koodausmenetelmänä käytetään lähetys-vastaanottoavainperiaatetta, jossa hyötysignaali levitetään (moduloidaan) niin laajalle kaistalle, että sen spektraalinen tehotiheys jää kohinarajan alle. Tällöin hyötysignaali peittyy kohinaan ja sitä on mahdoton kuunnella ilman vastaanottoavainta. Vastaanotossa signaali kerätään takaisin alkuperäiselle kaistalle koodausavaimen avulla, jolloin näin saatu ilmaistu signaali ylittää kohinatehon ja signaali voidaan tulkita.


title: Vala (laulu)

text: Vala (tunnetaan myös nimellä Valalaulu) on suomalainen sotilaslaulu, joka lauletaan sotilasvalan yhteydessä. Sen kansanperinteestä kumpuavat sanat itse asiassa muodostavat lyhyen valan, jonka kohteena on Suomi. Melodia on alkujaan unkarilainen kansansävelmä. Valalaulusta on myös ruotsinkielinen versio, "Edsången". Nykyiset suomenkieliset sanat on laatinut Taavi Hahl.


title: Los Alamos National Laboratory

text: Los Alamos National Laboratory on laboratorioalue Los Alamosin kaupungissa New Mexicossa, Yhdysvalloissa. Se perustettiin vuonna 1943.


title: Los Alamos National Laboratory

text: Los Alamosissa suunniteltiin Manhattan-projektin aikana maailman ensimmäisen ydinase, jota testattiin kerran Alamogordossa ja elokuussa 1945 käytettiin Hiroshimassa ja Nagasakissa. Sittemmin Los Alamos Scientific Laboratory on muuntunut Los Alamosin kansalliseksi laboratorioksi (LANL). Se on suunnitellut yli 70 prosenttia Yhdysvaltain kaikista ydinaseista.Los Alamossa sijaitsee myös Bradbury Science Museum. Museossa on noin 60 interaktiivista näyttelyä joissa esitellään Manhattan-projektin historiaa, laboratorion nykyisiä ja historiallisia puolustus- ja teknologiahankkeita sekä kansallisen ja kansainvälisen taloudellisen, ympäristön, poliittisiin ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvää laboratoriotutkimusta. Museossa käy vuosittain noin 80 000 kävijää.


title: Los Alamos National Laboratory

text: Los Alamosia on 1990-luvulta alkaen kehitetty myös matkailukohteeksi.


title: Sukeltajankello

text: Sukeltajankello on ajan mittaukseen tarkoitettu kello, joka on suunniteltu kestämään tavallisessa laitesukelluksessa esiintyviä paine-eroja. Tyypillisimmin sukeltajankellot kestävät jopa 21 baarin paineen, ja ovat vesitiiviitä 200 metrin syvyyteen saakka.


title: Sukeltajankello

text: Sukeltajankello on sukeltajalle välttämätön varuste, koska muuten sukellusaikaa ei voi tietää ja näin tietää typpikertymäänsä.


title: Sukeltajankello

text: Sukeltajankellon kellotaulut ovat itsevalaisevia. Kellossa on myös niin sanottu "aikakehä", jaoteltu rengas, joka pyörii vastapäivään. Aikakehällä ilmaistaan pintaantuloaika. Koska kehä pyörii vain vastapäivään, ei sukellusaika voi ylittyä vaikka kehä pyörisi tahattomasti.


title: Sukeltajankello

text: Kellossa ei yleensä ole kuin viisari-ilmaisin, koska painonappien o-rengastiivisteet altistavat kelloa vikaantumiselle.


title: Sukeltajankello

text: Sukeltajankellona voi toimia myös sukellustietokone. Syväsukelluksilla (+30 m) ja luolasukelluksilla on kuitenkin käytettävä kahdennettuja ajanilmaisuvälineitä. Tällöin sukellustietokoneen rinnalla useimmiten on sukeltajankello.


title: Luettelo musiikkiartisteista levymyynnin mukaan

text: Tämä lista sisältää maailman parhaiten myyvät musiikkiartistit aakkosjärjestyksen ja levymyynnin mukaisesti. Tällä sivulla on listattu artistit, joiden väitetään myyneen yli 50 miljoonaa albumia. Lista on jaettu lukuisiin levymyynnin mukaisiin listoihin, joissa artistit on listattu aakkosjärjestykseen. Luvut ovat arvioita artistien albumien ja singlelevyjen kokonaismyynnistä maailmanlaajuisesti.


text: Koska ei ole olemassa maailmanlaajuisia myyntilukuja tarkistavaa virallista tahoa, tässä esitettyjen lukujen luotettavuus saattaa vaihdella käytetystä lähteestä riippuen. Luettelo onkin tarkoitettu vain suuntaa antavaksi. On syytä huomata, että usein levy-yhtiöt, elämäkertojen kirjoittajat ja fanit saattavat liioitella määriä julkisuushakuisesti; toisaalta monien artistien kohdalla myyntilukuja puuttuu Aasiasta, Afrikasta ja Latinalaisesta Amerikasta.


title: Kirkkomusiikki

text: Kirkkomusiikki tarkoittaa säveltaidetta, jonka ytimen yleisesti katsotaan olevan kristillisessä jumalanpalveluksessa. Ortodoksista kirkkomusiikkia on kuitenkin vain jumalanpalvelukseen liittyvä musiikki. Läntisissä kirkoissa sitä vastoin on irtauduttu liturgiasta ja alettu esittää messuja, motetteja ja passioita myös itsenäisinä musiikkiteoksina, konserttimusiikkina. ”Kirkkomusiikki” saatetaan ymmärtää musiikiksi, jollaista yleensä kuulee kirkkorakennuksessa, joten melkein mikä tahansa vuoden 1600 vaiheilla sävelletty musiikki helposti yhdistetään kirkolliseen yhteyteen. Kirkkomusiikiksi voidaan käsittää myös mikä hyvänsä musiikki, jota jokin kirkko tai seurakunta käyttää julistuksessaan.


title: Kirkkomusiikki

text: Raamatussa ei esiinny sanaa musiikki. Israelin kansasta kertovissa kirjoituksissa on kuitenkin runsaasti musiikkiin liittyviä sanoja. Keskeinen heprean jumalanpalveluskäsite on ylistäminen, "hll", josta kehittyi kristillinen huudahdus "halleluja" (”ylistäkää Herraa”). Vanhan testamentin ajan temppelimusiikista vastasivat leeviläiset.


title: Kirkkomusiikki

text: Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa mainitaan Jubal, josta tuli kaikkien harpun- ja huilunsoittajien kantaisä (1. Moos. 4:21). Tämä on Raamatun vanhin maininta soittimista. Aikakirjat taas mainitsevat Daavidin asettaman temppelilaulajien ja -soittajien viran.


title: Kirkkomusiikki

text: Jerusalemin temppelin hävityksessä vuonna 70 musiikin harjoittaminen ammattimaisesti osana temppelin jumalanpalvelusta lakkasi. Jumalanpalveluksia ryhdyttiin viettämään synagogassa, ja laulusta tuli alusta pitäen keskeinen synagogapalveluksen osa.


title: Kirkkomusiikki

text:
Alkuseurakunta lauloi kokoontumisissaan psalmeja, kiitosvirsiä ja hengellisiä lauluja. Alkuseurakunta kokoontui aluksi joka päivä, myöhemmin jumalanpalveluspäiväksi vakiintui viikon ensimmäinen päivä. Kun ehtoollinen ja sanajumalanpalvelus sulautuivat yhteen, laulun osuus lisääntyi.
Varhaisten kristittyjen jumalanpalvelusmusiikissa pyhiä kirjoituksia luettin synagogatyyliin puhelaulaen, resitoiden yksinkertaisella melodialla, mikä paransi kuuluvuutta. Ortodoksisessa perinteessä tämä on säilynyt vain hyvin vähän muuttuneena nykyaikaan. Lännen kirkon puhelaulua kutsutaan kantilloinniksi. Saman sävelen toiston ohella siinä on lauseen alkua ja loppua jäsentäviä kuvioita.


title: Kirkkomusiikki

text: 300–500-luvuilla kantillointi ja varsinaiset laulusävelmät vakiintuivat moniksi eri tyypeiksi, hymnin rakenne taas ei ole myöhemminkään juuri muuttunut. Uusien sävelmien tekeminen helpottui, kun kirkko saavutti vuonna 313 aseman valtionuskontona ja jumalanpalvelusmenot rikastuivat. Sävelmiä oli 600-luvulle tultaessa syntynyt niin paljon, että oli vaikeaa muistaa kirkkovuoden mittaan harvoin laulettuja sävelmiä.


title: Kirkkomusiikki

text: Messutekstejä alettiin koota ja järjestää johdonmukaisemmiksi sarjoiksi varsinkin 400-luvulta lähtien. Roomalaisen liturgian järjestelytyötä symboloi vuosina 590–604 paavina ollut Gregorius Suuri, jonka mukaan lännen kirkon latinankielistä laulua kutsutaan gregoriaaniseksi lauluksi. Uudemman tutkimuksen mukaan niin sanottu gregoriaaninen kantaohjelmisto muodostui kuitenkin vasta 800-luvulla frankkien valtakunnassa.


title: Kirkkomusiikki

text: 500-luvulla messun rakenne oli vakiintunut. Messun eli ehtoollisjumalanpalveluksen pysyvät eli ordinarium-osat olivat Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus ja Agnus Dei. Proprium-osina käytettiin kunkin sunnuntain omia tekstejä. Proprium-laulut kuuluivat psalmilaulun perinteeseen. Ordinarium-laulut taas syntyivät vähitellen paikallisista musiikillisista käytännöistä.


title: Kirkkomusiikki

text: Gregoriaaninen laulu on yksiäänistä ja rytmiltään vapaata, toisin sanoen sitä ei voida kaavoittaa tiettyyn tahtijärjestelmään. Siitä on olemassa useita muunnoksia, joista kutakin käytetään erilaisiin liturgisiin tarkoituksiin. Niinpä lauletaan tiettyjä Raamatun tekstejä määrätyllä sävelkorkeudella ja muodostamalla pieniä melodiakuvioita lauseen alussa ja välimerkkien kohdalla (psalmodia). Toisille lauluille, kuten "Hallelujalle", on ominaista koristeellinen melodia, jossa varsinkin loppuvokaaleja väritetään niin sanotuilla melismoilla.


title: Kirkkomusiikki

text: Tärkein katolinen jumalanpalvelus on messu, johon kuuluvat laulut vaihtelevat kulloisenkin juhlapäivän mukaan. Niiden kaikkien tekstit ovat raamatullisia. Messun yhteydessä esiintyy hymnejä, joiden sanat ovat runollisia, mutta eivät raamatullisia, sekä trooppeja ja sekvenssejä. Viimeksi mainitut ovat syntyneet siten, että varsinaisten liturgisten laulujen melodiasarjoihin on sepitetty uusia, hartautta herättäviä tekstejä.


title: Kirkkomusiikki

text: Messuun sisältyvät laulut ovat moniäänisen musiikin synnystä saakka herättäneet kiinnostusta säveltäjissä. Aluksi sovellettiin alkuperäinen liturgiamusiikki yhdelle tai useammalle äänelle, mutta säveltaiteen kehittyessä vapauduttiin tästä riippuvuudesta ja sepitettiin itsenäisesti koko melodia-aineisto. Tällä tavoin muokattiin taiteellisesti etenkin niin sanotun "ordinarium missaen" sisältämiä lauluja Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus ja Agnus Dei, ja kun messusta puhutaan musikaalisessa merkityksessä, tarkoitetaan tavallisesti juuri tätä muotoa. Toinen yleinen muoto on niin sanottu "moletti", jossa tekstin eri osia muokataan kutakin vuorollaan ja jossa kullakin näistä osista on oma melodiansa.


title: Kirkkomusiikki

text: Nuottiviivastoja oli jo 800-luvun lopulla. Italialainen Guido Arezzolainen teki tunnetuksi neliviivaisen viivaston ja siihen perustuvan säveltapailumenetelmän. Viivastokirjoituksen yleisimmäksi tyyliksi vakiintui 1200-luvulla romaaninen koraalinuottikirjoitus, jota käytetään edelleen latinalaisen liturgisen laulun nuotinnuksessa.


title: Kirkkomusiikki

text: Messulaulu saavutti huippukohtansa 1400- ja 1500-luvulla, jolloin sellaiset säveltäjät kuin Josquin Desprez, Palestrina ja Orlando di Lasso kohottivat sen ylittämättömälle tasolle. Sointien vallatessa yhä enemmän alaa alkoi 1600-luvulla syntyä todellisia konserttimessuja, jotka pian menettivät liturgisen luonteensa ja siirrettiin kirkon ulkopuolelle. Myöhäisempinäkin aikoina on silti luotu taiteellisesti arvokasta kirkkomusiikkia, mistä ovat todistuksena muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartin Requiem ja Anton Brucknerin Te Deum.


title: Kirkkomusiikki

text: Uskonpuhdistusta toteuttaessaan Martti Luther noudatti musiikin alalla katolisia esikuvia ja säilytti useissa tapauksissa jumalanpalveluksessa gregoriaanisen laulun. Kun tekstit käännettiin saksaksi, elpyi Saksan vanha kirkkolaulu, joka oli syntynyt latinalaisten hymnien esikuvien mukaan. Sen luonne seurakunnan lauluna säilytettiin, ja se painoi oman leimansa protestanttisiin kirkonmenoihin.


title: Kirkkomusiikki

text: Protestanttinen kirkkomusiikki ei sekään välttynyt taiteellisilta sovituksilta, ja pian alkoi esiintyä säveltäjien kirkkolauluista tekemiä moniäänisiä muunnelmia. Muita protestanttisen kirkkomusiikin muotoja ovat hengellinen konsertto, jossa esiintyy 1–5 laulusolistia urkujen säestäessä ja jota 1600-luvulla harrasti muun muassa säveltäjä Heinrich Schütz, sekä evankeliumimotetti ja passio. Viimeksi mainittu on Jeesuksen kärsimyshistorian dramaattinen kuvaus, jonka tekstit ovat peräisin evankeliumeista ja joka on sävelletty solisteille, kuoroille ja orkesterille. Sen kohotti korkealle tasolle Johann Sebastian Bach etenkin teoksillaan "Matteuspassio" ja "Johannespassio".


title: Kirkkomusiikki

text: Protestanttisessa kirkkomusiikissa on uruilla ollut tärkeä osuus. Urkuja käytettiin tosin jo keskiajan katolisessa kirkossa, mutta vasta uskonpuhdistuksen jälkeen tulivat näyttämölle urkumusiikin suuret mestarit, vaikkakin viime aikoina tämän alan suurimmat nimet vaikuttivat katolisen kirkon puolella. Urkumusiikki käsitti aluksi kirkkolaulujen sovituksia ja kehittyi itsenäiseksi vasta uruille tyypillisten muotojen kuten preludin, toccatan, fuugan synnyttyä. Tämänkin alan huippua merkitsevät J. S. Bachin urkusävellykset.


title: Kirkkomusiikki

text: Saksasta käsin levinneen luterilaisuuden piirissä moniäänistä ja niin latinan- kuin kansankielistäkin kirkkomusiikkia sävellettiin niin Böömissä, Unkarissa, Pohjoismaissa kuin Baltian maissakin. 1600- ja 1700-lukujen sodat ja poliittiset mullistukset kuitenkin estivät näiden alueiden kirkollista musiikkia nousemasta kukoistukseen.


title: Kirkkomusiikki

text: 1900-luvun alkupuoliskolla uusklassismin aikaan romantiikan tunteikkuuden tilalle haluttiin klassista yksinkertaisuutta. Paul Hindemithin ajatus "käyttömusiikista" innoitti saksalaisia kirkkomusiikin säveltäjiä.


title: Kirkkomusiikki

text: Johann Nepomuk Davidin, Hugo Distlerin, Ernst Peppingin ja Siegfried Redan esikuvia olivat Bachia edeltäneet säveltäjät, kuten Heinrich Schütz. Heidän sävellyksissään polyfoniaan, koraalisävelmiin ja vanhoihin muotoihin yhdistyivät viileys ja objektiivisuus.


title: Kirkkomusiikki

text: Pohjoismaisessa kirkkomusiikissa uusklassismin vaikutteet näkyivät tanskalaisten Carl Nielsenin ja Bernhard Lewkowitchin sekä ruotsalaisen Hilding Rosenbergin tuotannossa. Uusklassisia sävyjä on myös Frank Martinin, Igor Stravinskyn ja Benjamin Brittenin sävellyksissä. Uutta ilmaisua Stravinskyn tavoin ovat etsineet lisäksi muiden muassa puolalaiset Henryk Górecki ja Krzysztof Penderecki. Lähinnä ortodoksisen kirkon traditiosta ovat ammentaneet englantilainen John Tavener ja virolainen Arvo Pärt, joiden teokset ovat yksinkertaisen meditatiivisia.


title: Kirkkomusiikki

text: Olivier Messiaen tunnetaan ennen kaikkea urkumusiikistaan, jossa katolinen mystiikka yhdistyy sarjallisuuteen, intialaisiin rytmeihin ja lintujen lauluun. Tšekkiläinen Petr Eben on yhdistänyt moderneja keinovaroja liturgiseen perinteeseen, kuten Suomessa Jouko Linjama. Joonas Kokkosen ooppera "Viimeiset kiusaukset" käyttää johtoaiheenaan kansankoraalia. Saksalainen Heinz Werner Zimmermann hyödyntää jazzia liturgisen musiikin uutena elementtinä.


title: Kirkkomusiikki

text: 1900-luvun lopulla taidemusiikissa on painotettu yhä enemmän kuulijaa ja katsojaa välittömästi koskettavia ilmiöitä, kuten melodian laulullisuutta, kolmisointua ja rytmin yksinkertaistamista. Myös kirkollisessa käyttömusiikissa sijaa saavat oman ajan ilmiöt. ”Kansanomaiset musiikkityylit” olivat esillä esimerkiksi Suomen vuoden 2000 kirkkokäsikirjan valmisteluissa.


title: Kirkkomusiikki

text: Afroamerikkalaisessa musiikkikulttuurissa on korostuneesti esillä rytmi. Musiikin mukaansatempaavia ominaisuuksia on puolestaan eurooppalaisen kristillisen liturgian yhteydessä perinteisesti varottu. Afroamerikkalaisen musiikin rytmiikka saattaakin palauttaa liturgista musiikkia sen vanhatestamentillisille juurille.


title: Kirkkomusiikki

text: Kirkkosävellajit ovat ne keskiajan kirkkolaulun sävellajit, joista uudenajan alussa nykyiset duuri- ja mollisävellajimme ovat johtuneet. Kirkkosävellajien erikoisominaisuudet ovat todennäköisesti peräisin ikivanhasta taidekäytännöstä. 800-luvulla tulivat länsimaissa käytäntöön niiden nykyiset nimet: doorinen, fryyginen, lyydinen ja miksolyydinen.


title: Kirkkomusiikki

text: Selvitys kirkkosävellajien tonaalisuudesta:1500-luvun teoreetikot lisäsivät kirkkosävellajien lukuun tavallisen mollin ja duurin (ns. "aiolisen" ja "joonisen" sävellajin). Sen jälkeen ovat kirkkosävellajit sulautuneet yhä enemmän näihin. Oltuaan 1700-luvun keskivaiheilta saakka miltei muinaismuistojen asemassa, ovat kirkkosävellajit viimeisen sadan vuoden aikana uudelleen herättäneet suurempaa mielenkiintoa.


title: Ultramariini

text: Ultramariini on eräs sinisen värin sävy sekä väriaine. Sana "ultramariini" tarkoittaa "merten takaa". "Oltramarino" oli alun perin tekninen termi, joka viittasi moniin tuontitavaroihin, ei ainoastaan väriaineisiin.


title: Ultramariini

text: Väri valmistetaan puolijalokivestä nimeltä lapislatsuli (lasuurikivi). Lasuurikivi on ollut maailman kallein värimateriaali. Lapislatsulia on kolmea väriä. Paras aika arvioida kivi on auringonnousu tai -lasku. Yleisin väri on "rang-i-ob", ’veden väri’, joka on sinisen värin tavallisin nimitys. Tämä on tummin kivi. Toiseksi yleisin on "rang-i-sabz" eli vihreä. Hienoin sävy on "surpar" eli ’punainen sulka’. Kivessä on violetti vivahde. Lapislatsuli sisältää hauyniittia, sodaniittia, noseaania ja lasuriittia monimutkaisena mineraaliyhdistelmänä. Paremmassa laadussa on enemmän rikkiä, joka antaa kivelle violetin sävyn ja huonommassa laadussa taas on enemmän kalsiumkarbonaattia, joka saa kiven näyttämään melkein harmaalta.


title: Ultramariini

text: Valmistusvaiheessa on kivestä saatava nämä epäpuhtaudet pois, samoin kuin siinä olevat säkenöivät pyriittitähdetkin. Hienoksi jauhettuun lasuurikiviainekseen lisätään hartsia, vahaa, kumia ja pellavansiemenöljyä ja näin syntynyttä taikinaa vaivataan jopa kolme päivää. Sitten siihen lisätään lipeää (puun tuhkaa) ja vettä ja jälleen kepin kanssa sekoitetaan ainesta tuntikausia, kunnes neste on sinisen kyllästämää. Tämän jälkeen sininen väri erotellaan puhtaaseen astiaan ja annetaan kuivua jauheeksi. Tämä ensimmäinen puristus on paras. Tuoreen lipeän kanssa käsitellään taikinaa niin kauan kuin siitä saadaan vähänkin sinistä väriä irti. Viimeinen puristus on nimeltään "tuhka", eikä se ole yhtä arvokasta väriä kuin ensimmäisessä vaiheessa saatu väri.


title: Ultramariini

text: Lapislatsulia on löydetty vain muutamista maista: Chilestä, Sambiasta, Afganistanista ja Siperiasta parista pienestä kaivoksesta. Länsi- ja Itä-Euroopan taiteen aito ultramariini, lukuun ottamatta kenties muutamaa venäläistä ikonia, on maalattu Afganistanista tuodulla värillä.


title: Ultramariini

text: Luoteis-Afganistanissa on laakso, joiden kaivoksista käytetään nimeä "Sar-e-sang", Kiven paikka. Se on hyvin pieni kylä kahden kaupungin, Faisabadin ja Eskazirin välissä. Siellä sijaitsevat arvokkaat Badahšanin kaivokset. Marco Pololta vuodelta 1271 on maininta: "On myös vuoria, joissa juonteina lapis lazuria, kiveä, josta saadaan sinistä ultramariiniväriä. Se on täällä hienointa maailmassa. Myös hopea- ja kupari- ja lyijykaivokset ovat hyvin tuottoisia. Tämä on kylmä maa."


title: Ultramariini

text: Renessanssiajan eurooppalaiset taiteilijat joutuivat odottamaan, että heidän mesenaattinsa toimittivat heille ultramariinia. Michelangelokin odotteli tätä väriä vuoden 1501 alkukuukausina, mutta turhaan. Siitä on todisteena hänen Hautaanpano-niminen maalauksensa ko. vuodelta. Tätä keskeneräistä työtä, joka esittää Kristuksen kantamista hautaan, säilytetään National Galleryssä Lontoossa.


title: Ultramariini

text: Vuonna 1824 keksittiin Ranskassa ultramariinille synteettinen eli keinotekoinen vastine. Neljä vuotta aikaisemmin "Société d'Encouragement pour l'Industrie Nationale" oli ilmoittanut maksavansa 6000 frangia sille, joka kykenisi valmistamaan maalia, joka maksaisi 300 frangia kilo, kymmenesosan aidon ultramariinikilon hinnasta. Kaksi kemistiä taisteli palkkiosta, ranskalainen Jean-Baptiste Guimet ja saksalainen Christian Gmelin Tübingenin yliopistosta. Kilpa kesti useita vuosia, mutta lopulta Guimet sai palkkiorahat. Keksintöä kutsutaan "ranskalaiseksi ultramariiniksi".


title: Ultramariini

text: Toisaalta egyptiläiset olivat jo keksineet kalliille ultramariinille, lapislatsulille ehkä maailman ensimmäisen synteettisen korvikkeen, eli ns. egyptinsinisen, jo noin 4500 vuotta sitten. Se tehtiin siten, että kalkkikiven ja malakiitin, keltaisen kuparimineraalin sekä hiekan seosta kuumennettiin noin 800–900 asteeseen. Syntyneestä hauraasta massasta oli sitten helppo jauhaa värinsä hyvin pitävää sinistä maalijauhoa.


title: Syöjätär

text: Syöjätär on noita-akkaa muistuttava perinteinen hahmo lastensaduissa ja aikuistenkin tarinoissa. Syöjätär on paha ja vaarallinen aikuinen tai vanha nainen. Joissain tarinoissa se kykenee uskomattomiin taikuuksiin ja voi syödä hetkessä monta ihmistä, toisissa se taas tyytyy viettelyyn ja juonitteluun. Joillakin syöjättärillä on jopa piirteitä eri muinaisuskontojen naispaholaisista.


title: Syöjätär

text: Suomalaisten kansansatujen syöjättärellä on yhteneväisyyksiä Pohjolan emäntään Louheen.


title: Kirkkotaide

text: Kirkkotaiteella tarkoitetaan kirkkoarkkitehtuuriin ja sen kalustoon sekä jumalanpalvelukseen liittyvää kristillistä taidetta, kuten seinämaalauksia, alttarilaitteita ja tekstiilejä. Goottilaisen taiteen aikana lasimaalaus oli tärkeä maalauksen muoto.


title: Kirkkotaide

text: Veistoksia on tehty kivestä portaaleihin, kastemaljoihin ja vihkivesiastioihin. Alttarikaapeissa, kuoriaidoissa, pyhimyskuvissa ja ristiinnaulitun kuvissa eli krusifikseissa oli puukuvanveistoa.


title: Kirkkotaide

text: Metalleista taottiin jumalanpalveluksessa käytettyjä astioita, kuten ehtoolliskalkki ja öylättilautanen eli "pateeni", öylättisäiliö eli "ciborium", pyhäinjäännöslipas sekä kynttilänjalat, kirkkokruunut ja lampetit, ovien ja arkkujen raudoitukset.


title: Kirkkotaide

text: Värejä, etenkin viittä liturgista väriä on käytetty kirkollisissa taidekäsitöissä eli paramenteissa. Liturgisena pukuna ovat valkea messupaita ("alba") sekä kirkkovuoden ajan mukaan väriltään vaihtuva messukasukka ("casula"). Alttarilla käytettyjä tekstiilejä ovat esivaate ("antependium"), alttariliina, kirjatelineen liina ja kalkkiliina.


title: Kirkkotaide

text: Varhaiskristillisen ajan kirkkotaiteen aiheet keskittyivät uskonnollisiin symboleihin, yleisiä olivat esimerkiksi kala ja lammas. Vähitellen yksinkertaisista symboleista siirryttiin kertoviin kuviin, joiden tarkoituksena oli opastaa lukutaidottomia seurakuntalaisia. Aiheiden sijoitteluun syntyi malli, jota noudatettiin keskiajan loppuvaiheille asti.


title: Kirkkotaide

text: Romaaninen ja gotiikan kausi suosivat lasimaalausta. Bysantissa taas ikonimaalaus nousi keskeiseksi. 1300-luvun pyhimyskaapeista kehittyi aluksi moniosaisia alttarikaappeja. Ortodoksisen kirkon piirissä sen sijaan 1350-luvun jälkeen matalista kuoriaidoista kasvoi vähitellen ikonostaaseja eli kuvaseiniä.


title: Kirkkotaide

text: Kirkkoihin liittyvä taulumaalaus alkoi kehittyä Italiassa. Alttarikaappien sijaan siellä tehtiin maalauksista tai reliefeistä koostuvia alttariseiniä. Maalaukset olivat olleet bysantin tapaan melko kaavoittuneita, mutta Duccio di Buoninsegnan maalaama Sienan tuomiokirkon alttaritaulu edusti lyyrisempää ja ihmisläheisempää suuntaa.


title: Kirkkotaide

text: Tulollaan oleva renessanssi vaikutti kirkkotaiteeseen muutenkin. Myöhäisgotiikan suurin mestari Giotto maalasi Assisin ja Padovan kirkkoihin tilan kuvaukseltaan realistisia freskosarjoja. Renessanssin tultua kirkkotaide kukoisti monimuotoisena. Merkittävimmät 1500-luvun renessanssin kirkkomaalaukset teki Michelangelo Sikstuksen kappeliin.


title: Kirkkotaide

text: Barokin aikana kirkkotaiteen näyttävyys lisääntyi, ja kattomaalauksissa pyrittiin usein luomaan vaikutelma taivaasta.


title: Kirkkotaide

text: Keskiajan kalkkimaalauksina toteutetuissa maalauksissa musta, punamulta ja keltamulta hallitsivat. Ensimmäiset kirkkomaalaukset Suomessa ovat gotiikan kaudelta. Vanhimpia ovat vuosina 1280-1300 maalatut Ahvenanmaan kirkkojen maalaukset ja Turun tuomiokirkon sivulaivojen maalaukset.


title: Kirkkotaide

text: Kalkkimaalausten kukoistusaika oli 1400-luvun loppupuolella, jolloin maalattiin muun muassa Kalannin, Taivassalon, Paraisten ja Sauvon kirkot. Keskiajan maalarit ovat enimmäkseen anonyymejä. Nimeltä tunnetaan Pietari Henrikinpoika, joka työskenteli 1400-luvun lopulla Kalannissa. Ajan kirkkomaalauksen huippu saavutettiin 1500-luvun alussa. Tuolloin maalattujen Lohjan ja Hattulan kirkkojen maalausten aiheisto on aiempaa monipuolisempi. Opettavien ja kertovien aiheiden ohella maalauksissa on mielikuvitusolentoja.


title: Kirkkotaide

text: Uskonpuhdistus vähensi kirkkomaalausta, mutta pohjoismaissa sitä jatkettiin pidempään. Huomattavin myöhempi kirkkomaalari Suomessa oli Mikael Toppelius. Seinämaalauksen sijaan myös Suomessa alettiin kuitenkin käyttää erillisiä alttaritauluja. Seinämaalaus nousi uudelleen kansallisromantiikan aikana, jolloin muun muassa Hugo Simberg maalasi seinämaalauksia Tampereen tuomiokirkkoon.


title: Kirkkotaide

text: Seinämaalausten lisäksi keskiajalla olivat keskeisiä alttarikaapit ja maalatut puuveistokset. Pyhimysveistoksia ja alttarikaappeja on säilynyt noin 800. Vanhimmat romaanisen ja gotiikan taiteen siirtymäkautta edustavat veistokset ovat 1200-luvulta, monet niistä hankittiin Gotlannista. Huomattavin Suomessa toiminut kuvanveistäjä oli tuohon aikaan Gotlannista tullut Liedon mestari. Suomeen tilatut alttarikaapit taas olivat tavallisesti kotoisin Pohjois-Saksasta tai Alankomaista.


title: Charlie Sargent

text: Paul David Sargent eli toiselta nimeltään Charlie Sargent on brittiläisen uusnatsiryhmän Combat 18:n perustajajäsen ja entinen johtaja. Aluksi hän oli Britannian kansallispuolueen kannattaja, mutta erosi siitä vuonna 1996.


title: Charlie Sargent

text: Sargent kärsi vankeusrangaistuksen vuonna 1997 antisemitistisen aineiston levittämisestä. Vuonna 1998 hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen vuonna 1997 tapahtuneesta Combat 18:n jäsenen Chris Castlen murhasta. Sargentia pidetään myös brittihallituksen palkkaamana kavaltajana.


title: Adolf Lindfors (painija)

text: Adolf Valentin Lindfors (8. helmikuuta 1879 Porvoo – 6. toukokuuta 1959 Porvoo) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja.


title: Adolf Lindfors (painija)

text: Lindfors paini Tukholman 1912 olympialaisissa mutta joutui jättämään kisat kesken loukkaantumisen vuoksi. Antwerpenin 1920 olympialaisissa hän oli jo 41-vuotias. Hän voitti ranskalaisen Armand Gasiglian 1.50 minuutissa, yhdysvaltalaisen Edward Willkien 28.43 minuutissa, ranskalaisen Edmond Damen 3.14 minuutissa ja tanskalaisen Poul Hansenin ajassa 7.17. Ratkaisevaan otteluun Lindfors sai vastaansa itseään yli 30 kiloa painavamman ruotsalaisen Anders Ahlgrenin, jota hän ei saanut millään kaadettua. Kymmenen minuutin varsinaisen painiajan jälkeen käytiin 15 minuuttia kestänyt pistepaini, mutta tuomarit totesivat senkin jälkeen tilanteen olevan tasan, joten painimista jatkettiin. Lindfors toimi mielilausahduksensa ("Voimaa vastaan ei seiso kuin järki") mukaan ja pyrki vain väsyttämään Ahlgrenin, joka yli 47 minuutin painimisen jälkeen oli niin väsynyt, ettei jaksanut nousta matosta eikä sittemmin edes otella hopea- ja pronssimitalista. Lindfors voitti kultaa ja on edelleenkin vanhimpana olympiakultaa voittanut suomalaisurheilija (vain taidelajeista löytyy vanhempia). Lindforsin painiessa loppuottelussa hänen huomattavan summan rahaa sisältänyt lompakkonsa varastettiin pukuhuoneesta.


title: Adolf Lindfors (painija)

text: Seuratasolla Lindfors edusti Porvoon Akillesta, Helsingin Atleettiklubia sekä Porvoon Raittiuden Ystäväin Voimistelu- ja Urheiluseuraa. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1905, 1907, 1910 ja 1913 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 1904 ja 1908. Hän voitti painonnoston epävirallisen Suomen-mestaruuden vuonna 1904.


title: The Order

text: The Order (myös Bruders Schweigen tai Silent Brotherhood, alun perin The Order of the Silent Brotherhood) oli 1983–1984 toiminut uusnatsiyhteyksistään tunnettu, valkoista separatismia kannattanut yhdysvaltalainen järjestö.


title: The Order

text: Järjestön johdossa toimi Robert Jay Mathews, jonka uskomukset perustuivat William Piercen kirjoittamaan "The Turner Diaries" -teokseen. Järjestön tavoitteena oli vallankumous Yhdysvaltain hallituksen kumoamiseksi, josta järjestö käytti nimitystä ZOG (sionistien valtaama hallitus) sekä afro-amerikkalaisten ja juutalaisten täydellinen syrjäyttäminen, mikä tarkoittaa niin sanottua valkoisen kotimaan () perustamista. Mustille ja juutalaisille olisi varattu omat etniset valtiot.


title: The Order

text: Mathewsin johdolla järjestö suoritti useita väkivaltaisia terrori-iskuja pankkiryöstöistä synagogiin kohdistuneisiin pommi-iskuihin. Vuonna 1984 ryhmän kymmenen jäsentä tuomittiin juutalaisen keskusteluohjelmaisäntä Alan Bergin murhasta. FBI surmasi Mathewsin piirityksessä joulukuussa 1984.


title: Bonanza

text: Bonanza on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka sijoittuu Virginia Cityn kaupunkiin Nevadassa. Sarjaa kuvattiin kaiken kaikkiaan 430 jaksoa vuosina 1959–1973.


title: Bonanza

text: Sarjan erikoisena tunnusmerkkinä on alkutekstien alussa palava Nevadan kartta. Sarjassa seurataan Ponderosa-tilan omistajien, Cartwrightien perheen elämää Comstockin kultaryntäyksen jälkimainingeissa. Perheen pää Ben Cartwright (Lorne Greene) on jäänyt kolme kertaa leskeksi: ensimmäinen vaimo kuoli synnytykseen, toinen intiaanin jousella ampumana ja kolmas onnettomuudessa. Veljekset ovat siis velipuolia.


title: Bonanza

text: Vanhin veljeksistä, Adam, poistui sarjasta kuudennen tuotantokauden jälkeen, Adam Cartwright esiintyi yhteensä 200 jaksossa.. Syynä oli Adamia esittäneen Pernell Robertsin vastenmielisyys sarjaa kohtaan, lisäksi hän katsoi olevansa näyttelijänä muita sarjan vakituisia näyttelijöitä huomattavasti korkeammalla tasolla ja halusi esiintyä teatterinäyttämöillä ja elokuvissa. Näihin aikoihin Bonanzan näyttelijöiden sopimukset neuvoteltiin uudestaan niin hyviksi että se teki muista Bonanzan tähdistä miljonäärejä. Tämäkään ei saanut Robertsia jäämään, hän valitsi mieluummin vapauden kuin miljonäärin elämän. Adamin poistumista sarjasta ei juuri selitetty, hän vain jäi pois ja joskus mainittiin mm. merille lähdöstä .Sarja jatkui kahdella veljeksellä.


title: Bonanza

text: Hossia esittänyt Dan Blocker kuoli sappikivileikkauksen komplikaatioihin 13.5.1972. Nopeasti huomattiin, että sarja ei toimi ilman häntä. Alun perin Hossille suunniteltu leskeksi jääminen siirrettiin kohtaamaan nuorinta veljeksistä (Michael Landon), ja tämän tyly kohtalo karkotti entisestään katsojia. Sarja katsottiin tämän jälkeen parhaaksi lopettaa.


title: Bonanza

text: Sarjan luoja ja tuottaja oli David Dortort. Sarjan tunnusmusiikin loivat Jay Livingston ja Ray Evans. Sarjan muusta musiikista vastasi David Rose, joka teki musiikin myös Michael Landonin 1970-luvulla tuottamaan televisiosarjaan "Pieni talo preerialla".


title: Bonanza

text: Sarjan nimi "Bonanza" [bəˈnanzə] tarkoittaa englannin kielessä suurta ja äkillistä määrää jotain arvokasta, kuvaannollisesti kultakaivosta.


title: Bonanza

text: http://betterlivingtv.blogspot.com/2009/05/restless-ballad-of-pernell-robert ( parts 1 and 2)


Bonanza


title: Bonanza

text: David Dortort- Television Academy Interviews


title: Bonanza

text: Bonanza IMDb


title: Voitatti

text: Voitatti ("Suillus luteus") on yleinen ja hyvä ruokasieni, joka kasvaa koko Suomessa.


title: Voitatti

text: Voitatti on kirkkaan tai vaalean kellanruskea sieni, jolla on lyhyt kellanvalkea jalka ja siinä suuri valkea rengas, joka kutistuu ja tummuu ajan myötä. Renkaan yläpuolelta jalka on tummien pisteiden kirjoma. Nuori ja vanha voitatti eroavat toisistaan jonkin verran. Noin kymmenen senttiä leveä, pähkinänruskea lakki on aluksi puolipallomainen, mutta muuttuu kuperammaksi ajan myötä. Lakki on erittäin limainen märkänä ja sen alapuolen pillikerros on aluksi kirkkaan keltainen, kunnes vanhemmiten se muuttuu ruskeammaksi. Usein lakki on tummaviiruinen.


title: Voitatti

text: Malto on miedon makuista ja pehmenevää, väriltään se on vaaleankeltaista. Voitatista lähtee mieto sekä lievä hedelmäinen tuoksu. Voitatin itiöpöly on okrankeltaista. Itiöt ovat muodoltaan sukkulamaisia ja kapean ellipsoidimaisia. Niiden koko on noin 7-10 x 3-3,5 mikrometriä (μm). Voitatit ovat usein toukkaisia.


title: Voitatti

text: Voitatin voi sekoittaa muun muassa jyvästattiin ("Suillus granulatus"), turjantattiin ("Suillus clintonianus") tai lehtikuusentattiin ("Suillus grevillei"). Voitatit muodostavat itsessään suvun, johon kuuluu voitatin lisäksi seitsemän muuta sientä: jyvästatti, turjantatti, lehtikuusentatti, nummitatti, suotatti, kangastatti sekä harmotatti.


title: Voitatti

text: Voitatti kasvaa yleisenä koko maassa heinäkuusta lokakuuhun. Se on männyn seuralaislaji, joten tavallisimmat kasvupaikat ovat kuivat kangasmetsät, hakkuuaukeat sekä polkujen ja teiden varret. Alueet, joissa maan pintaa on rikottu, ovat erityisen hyviä voitatin kasvupaikkoja.


title: Voitatti

text: Voitatti on erinomainen ja maukas kahden tähden ruokasieni, jota on kuitenkin hankala siivota limaisen pinnan takia. Pintakelmu onkin helpointa poistaa ennen sienen käyttöä. Voitatti nyljetään leikkaamalla se puoliksi lakin pinnassa olevaan pintakelmuun asti, muuta esikäsittelyä se ei tarvitse. Sieni on myös hyönteisten suosima ravintokohde.


title: Voitatti

text: Voitatteja pakastetaan, suolataan tai kuivataan viipaleina. Se on myös maukasta paistettuna, liuossuolattuna sekä marinadiliemeen laitettuna. Voitattien keräämistä vilkasliikenteisiltä paikoilta ei suositella, sillä se kerää itseensä raskasmetalleja. Kaupan on nykyään myös kuivatuista voitateista tehtyä voitattirouhetta.


title: Voitatti

text: Sienivärjäyksessä voitatteja käytettäessä saadaan beigenoranssia.


title: Ylivieskan ammattiopisto

text: Ylivieskan ammattiopisto on Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymään JEDU:un kuuluva ammattiopisto. Koulutuskuntayhtymään kuuluvat myös Haapaveden ammattiopisto, Haapajärven ammattiopisto, Kalajoen ammattiopisto, Nivalan ammattiopisto, Oulaisten ammattiopisto ja Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto.


title: Ylivieskan ammattiopisto

text: Ammattiopisto tarjoaa kaksi ammatillista perustutkintoa; sosiaali-, terveys- ja liikunta-alan perustutkinto ja audiovisuaalisen alan perustutkinto. Näistä tutkinnoista valmistuu lähihoitajia ja media-assistentteja. Ylivieskan ammattiopistolla voi suorittaa myös kaksoistutkinnon ja osa opinnoista suoritetaan verkko-opintoina. Työssäoppiminen ulkomailla on myös mahdollista esim. Espanjassa, Virossa, Kiinassa, Portugalissa ja Sloveniassa. Media-assistenttikoulutuksella on palvelutoimintayritys Make@Media sekä radioasema Make@Radio, joka on kuultavissa taajuudella 105.4 Mhz vuosittain kolmen kuukauden ajan marraskuun lopusta helmikuun loppuun.


title: Ylivieskan ammattiopisto

text: Ylivieskan ammattiopisto tarjoaa myös aikuiskoulutusta sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalle, kulttuurialalle, puhdistuspalvelualalle sekä hotelli- ja ravintola-alalle.


title: Stan Laurel

text: Stan Laurel (oikealta nimeltään Arthur Stanley Jefferson; 16. kesäkuuta 1890 – 23. helmikuuta 1965) oli brittiläinen näyttelijä ja koomikko, joka tunnetaan erityisesti Ohukainen ja Paksukainen -elokuvien Ohukaisen roolista.


title: Stan Laurel

text: Laurel syntyi 16. kesäkuuta 1890 isovanhempiensa kotona Ulverstonissa, Englannissa. Hän oli toiseksi vanhin viidestä sisaruksesta. Hänen isänsä A.J. Jefferson teki erinäisiä töitä teattereissa, ja hänen äitinsä oli näyttelijä. Laurel eli isovanhempiensa kanssa kuusivuotiaaksi asti, muutti sitten isänsä luokse ja aloitti koulun. Teatteri viehätti häntä jo lapsena.


title: Stan Laurel

text: Ensimmäinen koulu, johon Laurel meni, sijaitsi Gainfordissa. Myöhemmin hän meni Kuningas Jamesin Grammar Schooliin Bishop Aucklandissa, Tynemouthissa, ja opiskeli myös Glasgow'ssa, jossa valmistui. Laurel aloitti työt Metropol Theatressa, jossa myös hänen isänsä työskenteli. Isä kehotti Laurelia pyrkimään teatterin johtajistoon, mutta hänellä oli muita suunnitelmia.


title: Stan Laurel

text: 16-vuotiaana Laurel pyrki töihin E. Pickardin teatteriin. Työhaastattelu meni kohtuullisesti. Vaikka Laurelin isä ei pitänyt ajatuksesta, hän suositteli pojalleen keskittymistä komediaan. Vuonna 1907 Laurel liittyi kiertävään teatteriryhmään, ja lopulta hänestä tuli sivuosanäyttelijä Fred Karnon kiertävään teatteriin. Hänestä tuli pian ryhmän tähtinäyttelijän, Charles Chaplinin sijainen ja varanäyttelijä.


title: Stan Laurel

text: Ryhmä matkusti Yhdysvaltoihin vuosina 1910 ja 1913, mutta hajosi lopulta. Laurel ja muutama hänen näyttelijätoverinsa kokeilivat onneaan Vaudeville-teatterissa. Vuodesta 1916 vuoteen 1918 hän oli samassa ryhmässä Alice ja Baldwin Cooken kanssa, joista tuli hänen elinikäisiä ystäviään. Oltuaan mukana tekemässä elokuvaa "Nuts in May" vuonna 1917 hän päätti jäädä oleskelemaan Yhdysvaltoihin.


title: Stan Laurel

text:
Laurel oli naimisissa neljän eri naisen kanssa, joista yhden kanssa kaksi kertaa.Hän oli myös avoliitossa Mae Charlotte Dahlbergin kanssa vuodesta 1918 vuoteen 1925.
Hän tapasi Dahlbergin vuonna 1918, ja heistä tuli teatterissa vastanäyttelijät. Taiteilijanimi Stan Laurel oli Dahlbergin keksintö. Kun pari oli tehnyt ensimmäisen yhteisen elokuvansa "Nuts in May"n, Universal Studios tarjosi Laurelille pienimuotoista työsopimusta, jonka hän hyväksyi.


title: Stan Laurel

text: Vuonna 1933 Laurel tapasi Ruth Rogersin. He alkoivat tapailla toisiaan illanvietoissa. Rogers virallisti eronsa edellisestä miehestään lokakuussa 1933. Asiat saivat ikävän käänteen, kun Laurelin veli, joka oli muuttanut USA:han, kuoli hammaslääkärioperaatiossa. Huhtikuussa 1934 Laurel ja Rogers menivät naimisiin. Vuonna 1935 alkoivat Laurel ja Oliver Hardy kuvata elokuvaa "Bonnie Scotland". Ruth-vaimo vieraili usein kuvauspaikalla ja antoi ideoita ja vinkkejä seuraavaan elokuvaan "Way Out West". 1936 avioliitto päätyi eroon. Asiat mutkistuivat entisestään, kun Laurelin entinen avopuoliso Mae Dahlberg haastoi hänet oikeuteen elatusmaksuista. Dahlberg väitti, että oli ollut Laurelin virallinen puoliso vuosina 1918–1925. Tämän lisäksi Laurelin työsopimus päättyi. Laurel ei halunnut jatkaa Roach Studiolla, mutta Hal Roach vaati häntä tekemään niin. Kompromissina Laurel perusti oman "Stan Laurel Production Company"n, joka teki filmejä Roachille. Ensimmäinen Companyn elokuva oli "Swiss Miss".


title: Stan Laurel

text: 1. tammikuuta 1938 Laurel avioitui Vera Illiana Shuvalovan kanssa. Ruth Rogers lensi "tapaamaan" heitä heidän kuherruskuukautensa aikana, ja nosti mellakan pystyyn sanoen ettei heidän eroaan ollut käsitelty loppuun. Pari erosikin jo toukokuussa 1940.


title: Stan Laurel

text: Stan Laurelin ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1917 elokuvassa "Nuts in May". Filmissä esiintyi myös Laurelin silloinen avovaimo Mae Dahlberg.


title: Stan Laurel

text: Stan Laurelin ja Oliver Hardyn ensimmäinen yhteinen kohtaus valkokankaalla oli elokuvassa "The Lucky Dog" vuonna 1921. He esiintyivät myös Hal Roachin filmissä "Forty-Five Minutes From Hollywood" vuonna 1926, ja ensimmäinen yhteinen "virallinen" elokuva oli "The Second Hundred Years" (1927). Tästä alkoi Ohukaisen ja Paksukaisen, Laurelin ja Hardyn, kolmekymmenvuotinen yhteistyö.


title: Stan Laurel

text: 10. joulukuuta 1927 syntyi Laurelin tytär Lois. Lois kuoli 89-vuotiaana 27. heinäkuuta 2017. 1929 Laurel ja Hardy siirtyivät mykkäfilmien teosta äänielokuviin. Heidän ensimmäinen äänielokuvansa oli "Ristiriitoja".


title: Stan Laurel

text: Laurel koki, että Roach Studios rajoitti hänen luomisvoimaansa. Hän pyysi ystäviään Alice ja Baldwin Cookea studioille töihin. 1930 Laurelin vaimo synnytti pojan. Poika syntyi keskosena, kaksi kuukautta liian aikaisin, ja kuoli yhdeksän päivää syntymänsä jälkeen. Masentunut Laurel alkoi filmata elokuvaa nimeltä "Pardon Us".


title: Stan Laurel

text: 31. joulukuuta 1931 hän alkoi filmata elokuvaa "Muuttomiehet pulassa", yhtä kehutuimmista filmeistään. Elokuva voitti parhaan lyhyen komedian Oscarin vuonna 1932. Laurel ja Oliver Hardy perheineen vetäytyivät lomalle, joka olikin hyväksi ja teki välimatkaa innokkaisiin mutta tunkeileviin fanijoukkoihin. Matkan aikana Laurelista ja Hardysta tuli parhaat ystävykset. Laurel sanoikin myöhemmin Hardysta: "Hän oli minulle kuin veli. Me pidimme toisiamme älykkäinä ja kunnioitimme toistemme mielipiteitä. Hassua, ettemme oppineet tuntemaan toisiamme kunnolla ennen kuin teimme yhteisiä matkoja ja kiertueita. Elokuvien tekeminen oli raakaa, täyttä työtä, vaikka toki hauskaakin. Elokuvien tekemisen välillä emme nähneet toisiamme juuri koskaan. Hänen studioiden ulkopuolinen elämänsä keskittyi urheiluun ja minä tein työtä kaiken aikaa. Jopa sen jälkeen, kun filmaukset olivat ohi, jäin mielelläni leikkaamaan elokuvaa. Hän taas ei ollut sellaisesta kiinnostunut. Meillä ei ollut koskaan mitään erimielisyyksiä, ei koskaan."


title: Stan Laurel

text: Oliver Hardyn kuoltua elokuussa 1957 Stan oli liian heikossa kunnossa ottaakseen osaa ystävänsä hautajaisiin. Kysyttäessä asiasta Stan vastasi "Babe ymmärtäisi" (Babe oli Oliver Hardyn yleinen lempinimi). Stan sanoikin myöhemmin: "Maailma on menettänyt neron, minä olen menettänyt parhaan ystäväni."


title: Stan Laurel

text: Hardyn kuoleman jälkeen Stan kieltäytyi enää esiintymästä televisiossa ja elokuvissa, mutta tapasi usein ihailijoitaan kotonaan ja keskusteli heidän kanssaan hänen ja Hardyn yhteisistä elokuvista.


title: Stan Laurel

text: Stan Laurel kuoli helmikuussa 1965. Hänet on haudattu Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle Hollywood Hillsiin, Los Angelesiin, Kaliforniaan.


title: Stan Laurel

text: Ennen kuolemaansa Laurel oli puhunut hoitajalle hiihtämisestä. Hoitaja oli sanonut Laurelille ettei tiennyt tämän harrastavan hiihtoa, johon tämä oli vastannut (karkeasti suomennettuna): "En minä harrastakaan, mutta mieluummin olisin hiihtämässä kuin tässä!" Muutamaa minuuttia myöhemmin hoitaja oli huomannut Laurelin kuolleen rauhallisesti nojatuoliinsa; puheet hiihtämisestä jäivät hänen viimeisiksi sanoikseen.


title: Korsikan kieli

text: Korsikan kieli ("Corsu" tai "Lingua Corsa") on romaaninen kieli, jota puhutaan Korsikan saarella alueen virallisen kielen eli ranskan ohella. Yleisen käsityksen mukaan korsikan kieltä pidetään italian murteena. Kirjoitusasultaan se poikkeaa italian kirja- ja yleiskielestä merkittävästi. Korsikan kieli muistuttaa lähinnä pohjoisitalialaisia murteita, mutta on saanut voimakkaasti vaikutteita myös ranskan kielestä.


title: Aleksandr Drobyševski

text: Aleksandr Drobyševski () on Venäjän ilmavoimien eversti ja ilmavoimien lehdistöpalvelun päällikkö. Hän tuli julkisuuteen 2001, kun hän Venäjän ilmavoimien komentajan avustajana kommentoi Japanin väitteitä siitä, että Venäjä olisi loukannut Japanin ilmatilaa Hokkaidōn prefektuuriin kuuluvan Rubinin saaren ilmatilassa kahdella ydinpommittajalla.


title: Aleksandr Drobyševski

text: Sen jälkeen hänen tehtävänään on ollut vastata Venäjän ilmavoimien lehdistöpalvelusta. Kanavanaan julkistamiselle Drobyševski käyttää pääasiassa uutistoimisto Itar-TASSia. Ilmatilanloukkausepäilyksien lisäksi hän kommentoi yleensä myös Venäjän ilmavoimien rauhanomaisia onnettomuuksia ja Tšetšeniassa tapahtuneita menetyksiä. Usein uutinen on myös Interfaxissa.


title: Aleksandr Drobyševski

text: Monissa tapauksissa ilmoitetaan, ettei ilmatilanloukkauksia ole tapahtunut ja että alueella lentäneet koneet ovat noudattaneet lentosuunnitelmiaan. Myös lentoaineistoa tarjotaan objektiivista tarkastelua varten.


title: Vedenväki

text: Vedenväki on suomalaisessa mytologiassa veden alla asuvien olentojen joukko sekä tämän joukon taikavoima. Kalevalan mukaan vedessä on paljon väkeä. Vedenväkeen kuuluivat esimerkiksi vesihiidet, vetehiset, veden neidot ja pienet merestä nousevat miehet, jotka toisinaan ilmestyivät ihmisten avuksi suurine voimineen. Veden luona pelästyvä tai asiattomasti käyttäytyvä saattoi saada vedenväen vihat päälleen ja sairastua. "Katso:" Viha (sairaus).


title: Vedenväki

text: Vedenväkeen kuuluivat myös yksilöidyt ja nimetyt vedenhaltijat, kuten Ahti, Vellamo ja Iku-Turso.


title: Vedenväki

text: Vedenväen avulla voitiin parantaa joitain sairaita, myös mielenvikaisia. Kun vedenväkeä tarvittiin taikuuksiin, sitä etsittiin paikoista, joissa sitä uskottiin olevan eniten. Tällaisia paikkoja olivat varsinkin veden pyörteet ja vaahto. Kun väkeä otti, piti usein uhrata vuolemalla hopeaa samaan paikkaan. Vedenväkeä sai avukseen varsinkin, jos otti vettä mukaansa.


title: Vedenväki

text: Vedenväellä kerrottiin olevan karjaa, joka öisin saattoi nousta järvistä laiduntamaan. Tällöin vedenkarjan pystyi erottamaan tavallisista naudoista vatsapuolella olevan kalamaisen evän perusteella. Vedenkarjan maidolla kerrottiin olevan arvokkaita ja parantavia ominaisuuksia.


title: Vedenväki

text: Erään perinteen mukaan hullun parantamisessa tarvittiin lähteen vettä. Vesi täytyi ottaa lähteestä monimutkaisin rituaalein ja loitsia:


title: Vedenväki

text: Sitten lämmitettiin sauna ukkosen särkemillä puilla ja kylvetettiin hullu lähteestä otetulla vedellä loitsuja lukien sekä taikatemppuja tehden. Kun hullua vietiin ulos saunasta, hänet säikytettiin vielä ampumalla pyssyllä hänen päänsä yli. Pelästyttäminen on ollut suomalaisessa kansanparannuksessa yleinen hoitomuoto.


title: Metsänväki

text: Metsän väki eli metsänväki on suomalaisen kansanperinteen metsässä asuvia haltijoita ja olentoja sekä metsään liittyvä sairauksiakin aiheuttava taikavoima. Itä-Suomessa yleensä miespuolinen metsänhaltija, metsän väen jäsen oli metsähinen. Metsän väkeen kuuluu eläimistä huolehtivia riistanhaltijoita ja metsää kaunistavia olentoja, mutta myös inhottavia tai vaarallisia olentoja. Lisäksi metsän väki on taikavoimaa, jota on eri puolilla metsässä.


title: Metsänväki

text: Metsän haltijoilla oli usein johtaja, metsän kuningas, joka oli monissa perinteissä nimeltään Tapio. Hänen emäntänsä oli Mielikki. Joskus metsän johtaja oli naispuolinen Tapiotar. Hyviä olentoja ja metsän johtajien palvelijoita tai lapsia ovat esimerkiksi metsän piiat, sinipiiat, metsän tyttäret, metsänneitsyet ja metsän pojat. Näiden tehtävänä oli usein metsän siivous ja kaunistus. Varsinkin naispuoliset olennot olivat usein itsekin lumoavan kauniita. Metsässä asui myös riistanhaltijoita, joilta pyydettiin riistaa uhrein ja loitsuin. Myös metsän kuninkaalta pyydettiin riistaa. Useissa muistiinmerkityissä loitsuissa metsän kultaista kuningasta pyydetään tulemaan avuksi iso kurikka kädessään.


title: Metsänväki

text: Metsässä oli myös arvaamattomampia tai vihamielisiä olentoja, kuten maahisia, metsähiisiä, menninkäisiä ja keijuja. Nämä saattoivat sairastuttaa, eksyttää tai lumota ihmisen, joka kulki metsässä tai tuli näiden valtapiirille. Menninkäiset saattoivat eksyttää metsässä kulkevan nurinkuriseen maailmaan. Metsässä saattoi olla myös noidankehä, alue, johon joutunut lumoutui. Noidankehää saattoi merkitä esimerkiksi sienien kehä.


title: Metsänväki

text: Metsän väki saattoi tarttua ihmiseen, jos metsässä ei käyttäytynyt kunnioittavasti tai jos loukkaantui tai pelästyi metsässä. Väki aiheutti sairauden, joka tunnettiin muun muassa metsän väkenä tai metsän vihana. Tässä merkityksessä väki merkitsi pikemminkin taikavoimaa, mutta ilmeisesti ainakin toisinaan mukana katsottiin olevan myös olentoja. Olennot olivat vain näkymättömiä tai äärimmäisen pieniä. ("Katso myös": Väki)


title: Metsänväki

text: Metsän väkeä on eniten kaukaisimmissa korpimetsissä. Luonnonkohteista väkeä asuu paljon muun muassa muurahaiskeoissa, puunkoloissa, kivenkoloissa, juurakoissa ja suurissa kannoissa. Metsän väen taikavoimaa saattoi löytää myös myrskyn katkaisemien puiden murtumakohdista tai yhteenkasvaneista puista. Myös avoimella paikalla kasvava yksinäinen puu oli tärkeä metsänväen kokoontumispaikka.


title: Metsänväki

text: Erään perinteen mukaan metsämies voi tavata metsänhaltijan, jos vuolee kolmen kuninkaan rahoista hopeaa ja loitsii:


title: Metsänväki

text: Jos vielä kumartaa kolmesti, eikä pelkää, niin metsänhaltija tulee juttelemaan metsästysasioista. Hän on harmaapartainen, ystävällinen ja hyvin pukeutunut.


title: Metsänväki

text:
Suomalaista metsänväkeä vastaavia metsän haltijoita ja olentoja tunnetaan monien kansojen, myös naapurikansojen mytologioista. Näin kuvaa suomalaisten etäisten kielisukulaisten Hantien sankarilaulu venein liikkuvaa sotajoukkoa maalla vaanivaa "metsänväkeä" (käännös, lyhennys):
Sankarit alkavat tappaa metsänväkeä:


title: Aleksandr Jakovlev

text: Aleksandr Nikolajevitš Jakovlev () (2. joulukuuta 1923 – 18. lokakuuta 2005) oli neuvostoliittolainen taloustieteilijä, perestroikan suunnittelija ja sitä toimeenpanneen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin Mihail Gorbatšovin tukijana tunnettu neuvostoliittolainen poliitikko. Hän palveli toisen maailmansodan aikana Neuvostoliiton armeijassa ja liittyi kommunistisen puolueen jäseneksi vuonna 1944. Hän toimitti puoluejulkaisuja ja päätyi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen ideologia- ja propagandaosaston päälliköksi vuosiksi 1969-1973.


title: Aleksandr Jakovlev

text: Vuonna 1972 hän julkaisi kriittisen isovenäläistä šovinismia ja neuvostoliittolaista antisemitismiä vastustavan artikkelin, jossa johti hänen siirtämiseensä Neuvostoliiton suurlähettilääksi Kanadaan, missä hän tutustui maataloudesta vastaavaan Mihail Gorbatšoviin, joka oli vierailulla Kanadassa löytääkseen jotakin Neuvostoliiton maataloudessa sovellettavaksi. 1980-luvun alussa Gorbatšov ja Jakovlev tapasivat uudelleen ja keskustelivat Neuvostoliiton uudistamisesta. Kaksi viikkoa tämän jälkeen Jakovlev sai palata takaisin Neuvostoliittoon Kanadasta Neuvostoliiton tiedeakatemian kansainvälisten suhteiden ja maailmantalouden instituutin johtajaksi.


title: Aleksandr Jakovlev

text: Gorbatšovin tultua valituksi Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi 1985 Jakovlev nimitettiin vanhemmaksi neuvonantajaksi, joka avusti pääsihteeriä ja politiikan muotoilua viidessä tapaamisessa Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin kanssa.