title: Tykistöprikaati

text: Niinisalon varuskunta alkoi kehittyä tykistövaruskunnaksi vuosina51 1947–1948, kun sinne siirrettiin kenttätykistön yksiköitä, joista muodostettiin 1. Kenttätykistörykmentti (KTR 1). KTR 1 muuttui vuonna 1952 KTR 2:ksi ja vuonna 1957 Satakunnan Tykistörykmentiksi (SatTR). 1950-luvulla kenttätykistörykmenttiin siirrettiin Mittauspatteristo (MittPsto) Hämeenlinnasta, soittokunta ja silloinen Hevoshuoltokoulu Ypäjältä. Vuonna 1969 aloittivat toimintansa Santahaminasta siirtynyt Tykistökoulu (TykK) ja uusi YK-Koulutuskeskus (YK-KoulK). Pääosa yksiköistä yhdistettiin saman johdon alaisuuteen 1. syyskuuta 1987. Vuosina 1955–1994 Niinisalon varuskunnassa toimi myös Eläinlääkintäkoulu (ElLääkK).


title: Tykistöprikaati

text: Tykistöprikaati perustettiin yhtymätasoiseksi joukoksi maaliskuun alussa 1992. Prikaatin lippu, jonka lahjoitti Niinisalon Sotilaskotiyhdistys, vihittiin käyttöön 25. helmikuuta 1993. Tykistöprikaatin aloittaessa toimintansa siinä työskenteli vakituisesti 606 henkilöä, millä lukumäärällä se oli Kankaanpään suurin työnantaja. Satakunnan Tykistörykmentin, Tykistökoulun, Mittauspatteriston, Eläinlääkintäkoulun ja YK-Koulutuskeskuksen rinnalle perustettiin uutena joukkoyksikkönä Kankaanpään Patteristo (KanPsto), jolle määrättiin tykistön kertausharjoitusten järjestäminen ja varusmieskuljettajien koulutus. Lokakuun alussa 1992 Mittauspatteristoon yhdistettiin Tikkakoskella toiminut Suojelu- ja Sääkoulu, jolloin patteriston nimi muuttui Tiedustelupatteristoksi (TiedPsto).


title: Tykistöprikaati

text: Niinisalon varuskunnan joukkoyksiköistä Eläinlääkintäkoulu lakkautettiin vuonna 1994, jolloin siihen kuuluneet eläinklinikka ja sotakoiraosasto liitettiin Kankaanpään Patteristoon. Hevoskoulutus lopetettiin jo elokuussa 1993 ja siihen liittynyt kalusto myytiin huutokaupalla, minkä jälkeen varuskuntaan jäi vielä perinnevaljakko. Varuskunnan hevostallit vuokrattiin Niinisalon Ratsastajat ry:lle. YK-Koulutuskeskukselle valmistuivat uudet tilat vuoden 1993 aikana. Ensimmäiset 20 naista aloittivat vapaaehtoisen varusmiespalveluksensa Tykistöprikaatissa tammikuussa 1996.


title: Tykistöprikaati

text: Varuskuntaan valmistuivat uusi lennokkihalli talvella 2001 ja uusi muonituskeskus kesällä 2001. Varuskunnan keskeinen rakennus, funktionalistinen ns. lamellikasarmi peruskorjattiin museoviraston valvonnassa vuosina 2004–2005.


title: Tykistöprikaati

text: YK-koulutuskeskuksesta muodostettiin itsenäinen, suoraan Pääesikunnan alainen Puolustusvoimien Kansainvälinen Keskus 1. tammikuuta 2001. Lisäksi Kankaanpään Patteristo sulautettiin Tiedustelupatteristoon. PvKvK siirrettiin Hyrylään 1.1.2008.


title: Tykistöprikaati

text: Tykistöprikaatin kokoonpanoon kuuluivat komentajan alaisuudessa Satakunnan Tykistörykmentti, Tiedustelupatteristo sekä Tykistökoulu. Esikunnan (E/TykPr) alaisuuteen kuuluivat huoltokeskus (Hkesk/TykPr) ja vuoden 2013 loppuun saakka myös Satakunnan Sotilassoittokunta.


title: Tykistöprikaati

text: Vuoden 2015 alussa Tykistöprikaati liitettiin osaksi Porin prikaatia, jolloin prikaatin hieman alle 23-vuotinen toiminta päättyi. Niinisalon varuskunta muuttui tykistövaruskunnasta useamman aselajin koulutuskeskukseksi, kun siihenastisten tykistö- ja lentotiedustelujärjestelmien rinnalle tulivat jalkaväkijoukkojen koulutustehtävät. Tykistöprikaatin viimeinen tapahtuma oli vuoden 2014 viimeisenä päivänä Niinisalon Varuskuntakerholla pidetty prikaatin lakkauttamistilaisuus.


title: Tykistöprikaati

text: Kenttätykistö sisältää useita eri koulutushaaroja. Tykistöprikaati koulutti näistä kaikkia. Tykistöprikaatissa koulutettiin varusmiehiä seuraavilla tykistön koulutushaaroilla


title: Tykistöprikaati

text: Näiden lisäksi prikaati koulutti sotilaspoliiseja ja sotakoiranohjaajia. Huollon erikoisaliupseereita lukuun ottamatta prikaati koulutti tarvitsemansa varusmiesaliupseerit itse. Reserviupseerit koulutettiin Reserviupseerikoulussa Haminassa.


title: Tykistöprikaati

text: Henkilökuntaa Tykistöprikaati koulutti Tykistökoulussa. Koulu tarjosi korkeakoulutasoista opetusta tykistöaselajin upseereille ja aliupseereille. Tykistökoulu suoritti lisäksi kenttätykistön ja maavoimien tiedustelun tutkimus- ja kehitystyötä. Tiedustelupatteriston lentotiedustelupatteri kehitti maavoimien lennokkijärjestelmää ja sen käyttöperiaatteita.


title: Tykistöprikaati

text: Tammikuun saapumiserästä 1/14 alkaen Niinisalossa koulutettiin myös jääkäreitä uudessa 3. Jääkärikomppaniassa, Niinisaloon oli myös suunnitteilla Kranaatinheitinkomppania.


title: Tykistöprikaati

text: Prikaatin joukot harjoittelivat mm. Pohjankankaan ampuma-alueella ja Hämeenkankaan harjoitusalueella.


title: Tykistöprikaati

text: Prikaatilla oli henkilökuntaa noin 400. Vuosittain Tykistöprikaatissa palveli noin 1 600 varusmiestä. Tämän lisäksi koulutettiin vuosittain noin 1000 reserviläistä kertausharjoituksissa sekä 100 kantahenkilökuntaan kuuluvaa erilaisilla kursseilla.


title: Tykistöprikaati

text: Tykistöprikaati vietti vuosipäiväänsä toukokuun 26. päivänä perinnejoukkonsa Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin perustamispäivän 26. toukokuuta 1794 kunniaksi.


title: Tykistöprikaati

text:
Prikaatin viimeisenä komentajana toimi eversti Mikael Feldt. Historian saatossa komentajina ovat toimineet:
Esikuntapäällikköinä ovat toimineet everstiluutnantit (Keijo) Tapio Luukkainen (–2009), Mikko Viitala ja Heikki Roitto.


title: Tykistöprikaati

text: Osana Puolustusvoimauudistusta prikaati siirtyi vuoden 2014 lopussa Porin prikaatin alaisuuteen. Tykistöprikaatin osista


title: Giovanni Domenico Cassini

text: Giovanni Domenico Cassini (8. kesäkuuta 1625 – 14. syyskuuta 1712) oli italialainen tähtitieteilijä. Muutettuaan Ranskaan hän kirjoitti nimensä Jean-Dominique Cassini.


title: Giovanni Domenico Cassini

text: Cassini kävi jesuiittojen koulua Genovassa. Markiisi Cornelio Malvasia kutsui hänet Bolognaan rakentamaansa Panzanon observatorioon aluksi työskentelemään astrologian eikä tähtitieteen parissa. Observatorion tarkoilla laitteilla Cassini teki havaintoja planeetoista. Hän määritti Jupiterin, Marsin ja Venuksen pyörähdysajat.


title: Giovanni Domenico Cassini

text: Cassini toimi professorina Bolognassa vuodesta 1650. Hän siirtyi 1669 Pariisin observatorion johtajaksi. Siellä työskennellessään hän osallistui uuden astemittauksen kehittelyyn, löysi neljä Saturnuksen kuuta ja Saturnuksen renkaiden välisen Cassinin jaon, määritti ensimmäisen kerran Auringon parallaksin sekä selvitti kysymyksen Kuun asennon näennäisestä heilahtelusta.


title: Giovanni Domenico Cassini

text: Cassinin mukaan on saanut nimensä myös eräs neljännen asteen käyrä, Cassinin käyrä.


title: Giovanni Domenico Cassini

text: Nasan ja ESAn yhteinen Cassini-Huygens-hanke sai nimensä Cassinin ja Christiaan Huygensin mukaan.


title: William Bragg

text: Sir William Henry Bragg (2. heinäkuuta 1862 – 10. maaliskuuta 1942 Lontoo) oli brittiläinen fyysikko. Hän tutki yhdessä poikansa Sir William Lawrence Braggin (1890–1971) kanssa kiteiden atomirakenteita käyttämällä röntgensäteilyä. Heidän työnsä loi röntgenkristallografian perusteet ja toi heille Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1915.


title: William Bragg

text: Uransa aikana Bragg oli arvostettu professori kolmessa yliopistossa, Royal Institutionin johtaja ja Royal Societyn puheenjohtaja. Hän sai Rumford-mitalin vuonna 1916 ja Copley-mitalin vuonna 1930. Vuonna 1920 hänet lyötiin ritariksi.


title: William Bragg

text: Bragg syntyi 2. heinäkuuta 1862 Stoneraise Placessa, Wigtonin kylässä Cumberlandissa. Hänen isänsä Robert John Bragg oli entinen merikauppias, joka oli ryhtynyt maanviljelijäksi. Äiti Mary Wood kuoli Braggin ollessa seitsemänvuotias. Äitinsä kuoleman jälkeen hän muutti setänsä apteekkari William Braggin luokse Market Harboroughiin Leicestershireen. Siellä Bragg kävi kansakoulun. Vuonna 1873 11-vuotias Bragg osallistui Oxfordin Junior Local -kokeisiin, jotka hän läpäisi koko maan nuorimpana sinä vuonna. Hänen vahvimmat aineensa olivat matematiikka ja nykyaikaiset kielet.


title: William Bragg

text: Vuonna 1875 Bragg aloitti opiskelun King William's Collegessa Mansaarella. William-setä olisi halunnut hänen menevän Shrewsburyyn, mutta Robert-isä päätti toisin. King William's Collegen kuri oli tiukka ja sosiaalinen sekä psykologinen painostus kova. Oppilaiden välinen kiusaaminen oli myös yleistä. Raamatun opit ja helvettiin joutuminen olivat yleisen pelon kohteina King William's Collegessa. Bragg selviytyi kouluajasta seuraamalla tarkasti koulun sääntöjä ja keskittyen opiskeluunsa. Raamattua kohtaan hänelle kehittyi elinikäinen pelko, vaikka hän puhui uskonnon ja tieteen yhteydestä myöhemmin. Vapaa-aikana Bragg urheili aktiivisesta ja osallistui koulun tarjoamiin sosiaalisiin ja opetuksellisiin aktiviteetteihin. Julkaisemattomassa omaelämäkerrassaan hän kuvailee itseään hiljaiseksi ja ujoksi koulupojaksi. Hän kertoo pitäneensä jo silloin matematiikan opiskelusta. Vuonna 1880 Bragg palkittiin stipendillä Cambridgen yliopiston Trinity Collegeen. Hänen katsottiin kuitenkin olevan 17-vuotiaana liian nuori aloittamaan opiskelun. Seuraavana vuonna Bragg yritti korottaa stipendiä, mutta epäonnistui. Hänelle myönnettiin pienempi stipendi Trinity Collegeen aiemman menestyksen ansiosta.


title: William Bragg

text: Vuonna 1881 Bragg aloitti opintonsa Trinity Collegessa. Hän oli aluksi ujo ja yksinäinen ja koki ettei voinut liittyä opiskelijoiden klubeihin. Sen sijaan hän keskittyi opiskeluun ja tenniksen pelaamiseen. Braggin valmentaja "Tripos"-koetta varten oli J. J. Thomsoniakin valmentanut Edward Routh, joka uskoi hänen kykyihinsä. Bragg menestyikin hyvin vuoden 1882 kokeissa. Kolmen seuraavan vuoden ajan Bragg opiskeli matematiikkaa päivittäin. Hän kulutti tiiviiseen opiskeluun koko aamupäivän, pari tuntia iltapäivällä ja vielä tunnin illalla. Intensiivisen opiskelun ansiosta Bragg sai Tripos-kokeiden ensimmäisestä osasta kolmanneksi parhaan arvosanan (Third Wrangler) vuonna 1884. Seuraavaa osaa varten Bragg erikoistui fysiikkaan ja hankki käytännön kokemusta. Vuoden 1885 kokeissa hän saavutti parhaan arvosanan. Hänen olisi ollut mahdollista hakea apurahaa, mutta kovan kilpailun takia Bragg päätti aloittaa käytännön fysiikan tutkimuksen Cavendish laboratoriossa. Vuoden loppuun mennessä hän tunsi J. J. Thomsonin erittäin hyvin.


title: William Bragg

text: Vuoden 1885 lopulla Thomson kysyi Braggilta, oliko tämän opiskelutoveri hakemassa juuri vapautunutta professuuria Adelaiden yliopistossa, Australiassa. Tämä oli epäsuora kehotus Thomsonilta ja osoitti hänen uskonsa Braggin kykyihin. Se oli myös kannustus nuorelle matemaatikolle, että jo hänen ikäisellään olisi mahdollisuudet tulla valituksi. Valinnan virkaan tekivät J. J. Thomson ja viran entinen haltija Horace Lamb. Bragg valittiin 23 ehdokkaan joukosta erityisesti hänen matemaattisten taitojensa takia. Adelaiden yliopiston professuurin (Elder Professor of Mathematics and Physics) vaativuus tarkoitti, että Braggin oli tutustuttava fysiikkaan. Kymmenen kuukautta kestänyt merimatkan tarjosi siihen hyvän mahdollisuuden.


title: William Bragg

text: Bragg aloitti työskentelyn Adelaiden yliopistossa vuonna 1886. Hänen työnsä oli raskasta, sillä kykenevistä opiskelijoista oli pulaa. Tästä syystä hän keskittyi opettamiseen eikä tehnyt omaa tutkimusta, vaikka seurasikin tieteen tapahtumia. Hän ystävystyi paikallisen mahtimiehen, postimestarikenraali sir Charles Toddin kanssa ja vuonna 1889 nai tämän tyttären Gwendolinen. Avioliitosta tuli kolme lasta, William Lawrence, Robert ja Gwendolen. Braggin itsevarmuus ja persoona kasvoivat Adelaidessa ja hänestä tuli nopeasti suosittu. Hän pelasi golfia ja tennistä, maalasi vesiväreillä ja pyöräili ahkerasti. Hän toimi myös paikallisen kirjaston, museon ja taidegallerian kuvernöörinä.


title: William Bragg

text: Tieteellisen tutkimuksen Bragg aloitti 1890-luvulla myöhäisellä iällä. Hän tapasi Ernest Rutherfordin ensimmäisen kerran vuonna 1895 tehdessään kokeita Hertzin oskillaattorilla. Rutherfordista tuli hänelle tärkeä ystävä ja tukija. Kuultuaan Wilhelm Röntgenin tekemästä löydöstä Bragg rakensi assistenttinsa kanssa oman röntgenputken. Sillä kuvattiin William Lawrencen murtunut kyynärpää, mikä oli ensimmäinen muistiinmerkitty röntgensäteilyn lääketieteellinen käyttötapaus Australiassa. Bragg oli myös kiinnostunut Marie Curien tutkimuksesta radonilla ja hankki sitä omia kokeitaan varten. Nämä varhaiset kokeet olivat kuitenkin muiden tuloksien toistamista.


title: William Bragg

text: Braggin varsinainen kiinnostus tutkimusta kohtaan heräsi vasta vuonna 1904, jolloin hän piti esitelmän Australian Association of the Advancement of Sciencelle Dunedinissa, Uudessa-Seelannissa. Esitelmäänsä varten Bragg luki Philipp Lenardin tutkimuksen katodisäteiden absorptoitumisesta materiaan ja kiinnostui siitä, miten alkeishiukkaset läpäisevät materiaa. Lenardin kokeessa elektronisäteen hajoamisen syyksi oli esitetty sen kulkeminen läheltä voimakeskusta. Bragg kuitenkin päätteli, että Lenardin johtopäätöksen perusteella alfahiukkasten pitäisi läpäistä ohut tinapaperi helposti ottaen huomioon niiden massan. Hän totesi esitelmässään, että alfahiukkasten läpäisyvoima on riippuvainen niiden kulkemasta etäisyydestä silloin, kun kriittinen etäisyys on ylitetty. Muutoin etäisyydellä ei ole merkitystä. Bragg rakensi yksinkertaisen laitteen, jolla hän alkoi mitata alfahiukkasten kantamaa. Tämä elektrometri mittasi alfahiukkasen ionisaation, kun se kulki ohuen ilmakerroksen läpi. Menetelmällä hän sai tarkan kantaman alfahiukkaselle ja mittasi lisäksi sen ionisaation vaihtelun. Yhdessä Richard Kleemanin kanssa hän havaitsi, että materian pysäytysvoima on verrannollinen sen atomimassan neliöjuureen.


title: William Bragg

text: Tämä kolmen vuoden intensiivinen tutkimus toi Braggille mainetta tieteellisessä yhteisössä. Hän julkaisi tuona aikana 18 artikkelia aina muutaman kuukauden välein. Bragg teki sekä teoreettisia että kokeellisiakin tutkimusta.. Hän lähetti tuloksensa Rutherfordille, joka kannusti häntä jatkamaan työtään. Bragg valittiin Royal Societyn jäseneksi 1909 tieteellisten saavutuksiensa ansiosta.


title: William Bragg

text: Bragg tutki myös, miten beeta- ja gammasäteet erottivat toissijaisia elektroneja materiasta. Hän käytti niistä nimitystä beetasäteet. Tämä tutkimus yhdessä Sir John Madsenin kanssa loi pohjan Braggin käsitykselle röntgensäteilyn hiukkasluonteesta. He osoittivat, että beetasäteiden synty oli riippuvainen gammasäteilyn laadusta, ei sen intensiteetistä. Bragg kehitteli näkemystään röntgen- ja gammasäteilyn hiukkasluonteesta. Hän päätteli säteiden olevan neutraaleja, massiivisia partikkeleja, koska sähkö- ja magneettikentät eivät vaikuttaneet niihin. Säteiden ajatteleminen neutraaleina pareina tuki Braggin tuloksia. Hiukkasteoria selitti monia röntgen- ja gammasäteiden ominaisuuksia. Tutkimuksiensa yhteydessä Bragg havaitsi, että röntgensäteiden ionisaatio on epäsuora, koska säteily vapauttaa toissijaisia elektroneja. Hän oli ensimmäinen, joka ehdotti tätä ja tuki teoriaa kokeilla.


title: William Bragg

text: Vuonna 1908 Bragg valittiin fysiikan professoriksi Leedsin yliopistoon (Cavendish Professor). Se oli kunnianosoitus alfahiukkastutkimuksen tuomasta menestyksestä. Hän palasi perheineen Englantiin seuraavana vuonna. Alku Leedsissä oli raskas Braggille. Hän oli ylityöllistetty saadakseen opetuksen laboratoriossa järjestykseen. Opiskelijat eivät arvostaneet hänen luentojaan ja näkemys valon luonteesta aiheutti riitoja kollegojen kanssa. Braggin Gwendoline-vaimolle muutto Englantiin oli vielä raskaampi. Kaunis ja rauhallinen Adelaide muuttui likaiseksi, teollistuneeksi Leedsiksi. Pohjoisen maaseutu ja oman talon puutarha samoin kuin aktiivinen sosiaalinen elämä auttoivat sopeutumisessa. Braggin omia vastoinkäymisiä lievensi tieto hänen poikansa William Lawrence Braggin menestyksestä Trinity Collegessa Cambridgen yliopistossa.


title: William Bragg

text: Max von Lauen vuonna 1912 tekemä havainto röntgensäteen diffraktoitumisesta yksittäisessä NaCl-kiteessä sai Braggin ja hänen poikansa William Lawrencen kiinnostuksen. Bragg havaitsi, että jos Lauen diffraktiokuvien kide on kuutio, jonka jokaisessa kulmassa on atomi, silloin koordinaatiston origon ja jokaisen Lauen pisteen välille voidaan piirtää suora viiva, joka kulkee atomin läpi. William Lawrence Bragg selitti tämän yksinkertaisemmin Braggin lain avulla, joka selittää Lauen pisteiden olevan eri tasoissa olevien atomien taittamia säteitä. Bragg käytti poikansa kaavaa laskeakseen atomitasojen välisen etäisyyden, kun röntgensäteen aallonpituus tiedetään. He julkaisivat ensimmäisen yhteisen artikkelin vuonna 1913. Bragg rakensi varhaisen röntgenspektrometrin tutkimusta varten. Spektrometri toimi ionisoivana kammiona, joka havaitsi ja mittasi säteet. Braggien tutkimukset osoittivat, että heijastuneiden säteiden määrää ei voinut selittää vain yhdellä tasolla. Se, vaikuttaako taso vahvistavasti vai heikentävästi heijastuneisiin säteisiin, on riippuvainen tasojen etäisyydestä toisistaan.


title: William Bragg

text: Braggien tutkimus mm. sinkkivälkkeen ja timantin kiderakenteesta toi heille fysiikan Nobelin palkinnon vuonna 1915. Ensimmäisen maailmansodan takia he ja vuotta aiemmin palkittu Max von Laue saivat palkintonsa vasta vuonna 1922. Sama tutkimus loi uuden tieteenhaaran, röntgenkristallografian.


title: William Bragg

text: Löydökset herättivät kysymyksiä, olivatko heijastuneet säteet syntyneet, kun röntgensäde osuu kiteeseen. Bragg tarttui tähän aiheeseen, sillä se tarjosi mahdollisuuden puolustaa hänen hiukkasteoriaansa. Hän tutki heijastunutta säteilyä ionisaatiokammiossa ja havaitsi, että se ionisoi kaasua aivan samalla tavalla kuin tavalliset röntgensäteetkin. Tulokset pystyi selittämään vain, jos röntgensäteily oli aaltomaista. Bragg kuitenkin totesi, että ionisaatioprosessin aikana säteet käyttäytyvät kuin hyvin organisoituneet hiukkaset.


title: William Bragg

text: Braggit rakensivat yhdessä varhaisen röntgenspektrografin, jossa platina antikatodin röntgensäteily kulkee tutkittavan kiteen läpi ja taittuu ionisaatiokammioon. Jos taittunut säde ei kohtaa Braggin lain vaatimuksia, kidettä voidaan pyörittää kunnes laki toteutuu. Tällä laitteella Braggit havaitsivat, että heijastunut säteily saa kolme maksimia, kun kidettä pyöritetään. Näin he pystyivät selvittämään, että Lauen tutkima NaCl-kide on täydellinen kuutio. Braggit havaitsivat myös, että muutkin kiteet tuottivat kolme maksimia. Tämä varhainen ionisaatiospektrometri on pohjana nykyaikaisille röntgendiffraktiometreille, joita käytetään kristallografiseen tutkimukseen.


title: William Bragg

text: Vuonna 1915 Bragg nimitettiin fysiikan professorin virkaan Lontoon University Collegeen (Quain Professor of Physics), mutta ensimmäisen maailmansodan takia hän toimi laivaston palveluksessa ensimmäiset vuodet. Bragg oli heinäkuussa 1915 perustetun keksintö- ja tutkimushallinnon (The Board of Inventions and Research) alkuperäinen jäsen. Hallinnon tehtävä oli auttaa laivastoa sotaponnisteluissa. Bragg asetettiin sukellusveneiden vastaisten keinojen kehittelyosaston johtoon. Heidän onnistui rakentaa vedenalaisten äänien havainnointiin käytettävä hydrofoni, josta oli suurta hyötyä taistelussa sukellusveneitä vastaan. Bragg sai komentajan arvon (CBE) vuonna 1917 ja hänet lyötiin ritariksi vuonna 1920. Samana vuonna hänestä tuli Trinity Collegen kunniajäsen.


title: William Bragg

text: Sodan jälkeen Bragg aloitti työskentelyn University Collegessa, jonne hän perusti tutkijaryhmän kiteiden rakenteiden tutkimusta varten. University Collegen tutkimusvälineistö ei ollut parhaassa kunnossa, joten Bragg oppilaineen aloitti sen parantelun. Hän jatkoi aktiivisesti tutkimuksiaan kiderakenteiden parissa. Braggit olivat jakaneet tutkimuskentän orgaanisiin ja epäorgaanisiin kiteisiin. Bragg otti orgaaniset kiteet ja aloitti tutkimalla naftaleenin ketjurakennetta jauhemenetelmällä. Tutkimukseen hän käytti Leedsissä kehittelemäänsä röntgenspektrografia. Braggin oletus oli, että bentseenirengas on oikea, muotonsa säilyttävä rakenne. Hänen tuloksensa vahvistivat tämän oletuksen. Bragg tutki myös jään mahdollista rakennetta.


title: William Bragg

text: Vuonna 1919 Bragg piti joululuennon (Christmas Lecture) Royal Institutionissa. Nuorille kuuntelijoille suunnattu luento oli aiheesta "Äänien maailma". Se vahvisti Braggin mainetta erinomaisena ja innostavana luennoitsijana, joka kykeni selittämään vaikeiksi koettuja tieteellisiä asioita tavallisille kuulijoille. Vuonna 1923 Royal Institutionin silloinen johtaja Sir James Dewar kuoli, ja hänen paikkansa vapautui. Virkaan toivottiin Rutherfordia, joka kuitenkin kieltäytyi ja suositteli Braggia tilalleen. Royal Institution tarjosi Braggille ne resurssit, joita hän tarvitsi oman tutkimuksen tekemiseen. Braggistä tuli Royal Institutionin johtaja (Fullerian Professor of Chemistry, Director of Laboratory, Superintendent of the House, Director of the Davy-Faraday Research Laboratory), jonka alaisuuteen kuului muun muassa Davy-Faraday laboratorio. Royal Institution ei ollut parhaassa kunnossa, kun hän aloitti työnsä. Tutkijat olivat ikääntyneitä ja tutkimusvälineistö vanhentunutta. Braggin onnistui palauttaa Royal Institution vanhaan kunniaansa vuoden aikana. Hän sai apua Rutherfordilta, joka vieraili usein laboratoriossa. Bragg toi sinne oman tutkimusryhmänsä University Collegesta. Heidän ensisijainen tehtävänsä oli rakentaa uusia laitteita röntgentutkimusta varten ja jatkaa orgaanisten kiteiden ketjurakenteiden parissa. Bragg ei kyennyt osallistumaan tutkimukseen niin tiiviisti kuin aiemmin, mutta valvoi sitä tarkasti. Hänen tärkeimpiin tehtäviinsä kuului kansantajuisten luentojen antaminen (Christmas Lectures), joiden aiheita hän käytti myös tieteellisissä esitelmissään.


title: William Bragg

text: Bragg oli vaimoineen asunut maalaisasunnossa Wharfedalessa, mutta pitkän välimatkan takia he muuttivat Watlandsiin, Surreyyn. Perheen toinen poika Robert oli saanut surmansa ensimmäisen maailmansodan taisteluissa Ranskassa. Gwendolen-tytär oli arvostettu taiteilija, ja William Lawrence Bragg professori Cambridgen yliopistossa. Braggin Gwendoline-vaimon kuolema 1929 oli suuri menetys perheelle ja heidän ystävilleen. Hänen kuolemansa jälkeen Gwendolen-tyttärestä tuli isänsä lähimmäinen aina tämän kuolemaan saakka.


title: William Bragg

text: Braggin hallinnon aikana Royal Institutionin talo remontoitiin ja luentosali muutettiin nykyaikaisten vaatimusten mukaiseksi. Davy-Faraday laboratorioon rakennettiin röntgengeneraattoreita, jotka nopeuttivat tutkimusta ja tekivät lyhytaikaisen altistamisen mahdolliseksi. Bragg seurasi tieteen uusia kehityksiä aktiivisesti. Eräässä vaiheessa Bragg päätti, että käytännön tutkimuksen ohella olisi hyvä olla myös perusteellista teoreettista tutkimusta. Hän tuki aktiivisesti H. A. Jahnin ja W. H. J. Childsin matemaattista tutkimusta metaanin spektristä. Hän oli myös kiinnostunut K. Lonsdalen ja H. Smithin tutkimuksesta diffuusiopisteistä, joita voitiin havaita orgaanisissa ja epäorgaanisissa yksittäisissä kiteissä. Tästä aiheesta Bragg kirjoitti myös omia artikkeleja ja muistioita, viimeisen juuri ennen kuolemaansa.


title: William Bragg

text: Vuonna 1930 Bragg sai Copley-mitalin. Hänestä oli tullut tieteen merkkihenkilö ja kansallinen suuruus. Hän oli kunniatohtori kuudessatoista yliopistossa ja jäsen useassa tieteellisessä seurassa. Vuonna 1931 Bragg valittiin ansioritarikunnan jäseneksi (Order of Merit). Vuonna 1935 hänet valittiin Royal Societyn puheenjohtajaksi, vaikka Bragg piti itseään liian vanhana tehtävään. Bragg oli aina ollut kiinnostunut tieteen tuomisesta kansalle. Hän osallistui radion puheohjelmiin, jotka jäivät myös hänen viimeiseksi julkiseksi esiintymisekseen. Braggin sydän oli alkanut heiketä ja torstaina 10. maaliskuuta 1942 hän kuoli kotonaan. Hänen muistotilaisuutensa pidettiin Westminster Abbeyssä.


title: Ulpukat

text: Ulpukat ("Nuphar") on vesikasveja käsittävä kasvisuku lummekasvien ("Nymphaeaceae") heimossa. Lajeja kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä.


title: Ulpukat

text:
Ulpukoihin katsotaan kuuluvan yleensä 10–15 lajia, joskin jotkut kasvitieteilijät pitävät kaikkia lajeja saman lajin muunnoksina. Kukinnoissa on 4–6 keltaista verholehteä ja 8–20 niitä pienempiä terälehtiä. Lehdet ovat sileäreunaiset, munanmuotoiset tai pitkänsoikeat. Siemen pysyy vedenpinnan yläpuolella kypsymiseen asti.
Ulpukat ovat läheistä sukua lumpeille ("Nymphaea"), joiden terälehdet ovat paljon suuremmat kuin verholehdet ja siemen kypsyy upoksissa. Ulpukoiden lehdet ovat molemmin puolin vihreät, lumpeiden lehdet usein alta punertavat. Ulpukoiden lehtien sivusuonet eivät yhdy verkkomaisesti lähellä lehden reunaa toisin kuin lumpeilla.


title: The Fifth Element – puuttuva tekijä

text: The Fifth Element – puuttuva tekijä on ranskalainen tieteiselokuva vuodelta 1997. Elokuvan on ohjannut Luc Besson, jonka tarinaan elokuva perustuu. Pääosissa ovat Bruce Willis, Gary Oldman, Milla Jovovich, Ian Holm ja Chris Tucker. Elokuva on humoristinen ja toiminnallinen tieteisfantasia, joka ammentaa aineksia edeltävien vuosikymmenten tieteiselokuvista ja -sarjakuvista. Elokuvan visuaaliseen suunnitteluun osallistuivat sarjakuvapiirtäjät Jean Giraud ja Jean-Claude Mézières. Puvustuksen teki muotisuunnittelija Jean-Paul Gaultier.


title: The Fifth Element – puuttuva tekijä

text: 2200-luvulle sijoittuvassa elokuvassa taksinkuljettaja ja entinen sotilas Korben Dallas (Willis) joutuu mukaan Maan selviytymiskamppailuun, kun maapallon pelastajaksi lähetetty Leeloo-niminen yliolento (Jovovich) putoaa hänen taksiinsa. Dallasin tehtävä on löytää neljä puuttuvaa elementtiä, joita Leeloon ohella tarvitaan Maan pelastamiseksi. Myös soturirotu mangaloret ja paha liikemies Jean-Baptiste Emanuel Zorg (Oldman) jahtaavat näitä elementtejä.


title: The Fifth Element – puuttuva tekijä

text: Elokuvan ansiot on nähty ennen kaikkea sen kuvallisessa näyttävyydessä. Kriitikko Markku Soikkelin mukaan elokuva on jännityksen ja huumorin vuorottaisina viritteinä erittäin taitavasti tehty. MTV3:n Jari Rantalan mukaan ”"The Fifth Element" on hauska ja vauhdikas scifi-seikkailu. Ehdottoman nautittava katsomiskokemus”.


title: Ludwig Boltzmann

text: Ludwig Eduard Boltzmann (20. helmikuuta 1844 – 5. syyskuuta 1906) oli itävaltalainen fyysikko ja professori Grazissa, Münchenissä, Leipzigissa ja Wienissä. Hän sovelsi tilastollisia menetelmiä termodynamiikkaan, selvensi entropian käsitettä ja edisti merkittävästi teoreettisen fysiikan kehitystä.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann syntyi Wienissä. Hänen isänsä, Ludwig Georg Boltzmann, oli verotarkastaja. Boltzmannin isoisä oli kellovalmistaja, joka oli muuttanut Berliinistä Wieniin ja hänen äitinsä, Katarina Pauernfeind, on alun perin kotoisin Salzburgista. Boltzmann opiskeli kotona hänen vanhempiensa ohjaamana. Boltzmann kävi lukiota Linzissä, joka on ylä-Itävallan pääkaupunki. Boltzmannin ollessa 15 vuotta vanha, hänen isänsä kuoli.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann alkoi opiskella vuonna 1863 fysiikkaa Wienin yliopistossa. Hänen opettajiinsa kuuluivat mm. Josef Loschmidt, Joseph Stefan, Andreas von Ettingshausen ja Jozef Petzval. Boltzmann sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1866 työskennellen Stefanin alaisena. hänen tutkielmansa käsitteli kineettistä kaasuteoriaa ja vuotta myöhemmin hänestä tuli yksityisdosentti. Tohtoriksi pääsyn jälkeen hän työskenteli kaksi vuotta Stefanin alaisena, jonka aikana Stefan johdatteli Boltzmannin Maxwellin töihin.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann sai matemaattisen fysiikan professuurin Grazin yliopistosta vuonna 1869, jolloin hän oli 25-vuotias. Samana vuonna hän työskenteli muutaman kuukauden Heidelbergissä Robert Bunsenin ja Leo Königsbergerin kanssa. Kahden vuoden kuluttua hän pääsi työskentelemään Gustav Kirchhoffin ja Hermann von Helmholtzin kanssa Berliiniin. Matematiikan professoriksi Wienin yliopistoon hän pääsi vuonna 1873 ja pysyi professorina kolme vuotta.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann tapasi Henriette von Aigentlerin vuotta aiemmin kuin sai matematiikan professuurin Wienin yliopistosta. Von Aigentler oli matematiikan ja fysiikan opettaja Grazissa. Boltzmann ja von Aigentler menivät naimisiin 17. heinäkuuta 1876 ja saivat kolme tytärtä ja kaksi poikaa. Boltzmann jätti Wienin ja palasi Graziin, siellä hän tapasi Svante Arrheniuksen, ja Walther Nernstin. Vuonna 1885 Boltzmann sai Itävallan tiedeakatemian jäsenyyden ja kahden vuoden kuluttua hänestä tuli Grazin yliopiston rehtori. Boltzmann nimitettiin Münchenin yliopistoon teoreettisen fysiikan professoriksi vuonna 1890.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann palasi jälleen Wienin yliopistoon, tällä kertaa hänestä tuli teoreettisen fysiikan professori entisen opettajansa tilalle vuonna 1893. Boltzmann ei kuitenkaan tullut toimeen kaikkien kanssa Wienissä, erityisesti Ernst Mach, josta oli tullut filosofian tohtori 1895 ja Wilhelm Ostwald kutsui Boltzmannia Leipzigin yliopistoon. Boltzmann suostui ja matkusti Leipzigiin vuonna 1900. Kaksi vuotta myöhemmin Mach joutui jäämään eläkkeelle huonon terveytensä takia ja Boltzmann näki Wienin taas miellyttävämpänä. Siellä hänen oppilaisiinsa kuuluivat Karl Przibram, Paul Ehrenfest ja Lise Meitner.


title: Ludwig Boltzmann

text: Wienissä Boltzmann ei ainoastaan opettanut fysiikkaa vaan piti myös filosofian luentoja. Boltzmannin pitämät luonnonfilosofiaa käsittelevät luennot olivat ensimmäisestä luennosta lähtien todella suosittuja ja luennot saivat erityistä huomiota. Kaikille luennoille osallistuville ei edes riittänyt istumapaikkoja.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmann kärsi ajoittaisista masennuksista ja hän hirttäytyi Italian Duinossa 5. syyskuuta 1906.


title: Ludwig Boltzmann

text: Boltzmannin merkittävin työ fysiikan alalla on hänen antamansa panos kineettiseen kaasuteoriaan.


title: Ludwig Boltzmann

text: Kineettisen kaasuteorian yhteydessä Boltzmann huomasi logaritmisen yhteyden entropian ja todennäköisyyden välillä:


title: Ludwig Boltzmann

text: jossa formula_2 on Boltzmannin vakio (1.3806505(24) × 10 J K) ja "W" on "termodynaaminen todennäköisyys". Termodynaaminen todennäköisyys voidaan laskea kaavasta:


title: Aliluutnantti

text: Aliluutnantti (lyhenne alil., sotilaskäytössä ALIL) on Suomen merivoimissa vänrikkiä vastaava alin upseerinarvo. Merivoimien reserviupseerikurssin Merisotakoulussa suorittaneet varusmiehet kotiutetaan reservin aliluutnantteina. Myös maavoimien reserviupseerikurssin suorittaneet voivat kotiutua aliluutnantteina, jos he palvelevat merivoimissa.


title: Aliluutnantti

text: Opistoupseerin tutkinnon suorittaneet opistoupseerioppilaat ylennettiin aliluutnanteiksi. Opistoupseeri-koulutus jäi historiaan 2003, kun viimeinen vuosikurssi valmistui.


title: Aliluutnantti

text: Anglosaksisissa maissa Suomen merivoimien aliluutnanttia vastaava arvo on "ensign", joka tarkoittaa tässä asiayhteydessä sotilasyksikön lippua (kts. vänrikki). Aliluutnantiksi suomeksi kääntyvä "sub-lieutenant" taas vastaa luutnanttia. Saksan laivastossa aliluutnantti on "Unterleutnant zur See" ("aliluutnantti merellä") ja Ruotsin kuninkaallisessa laivastossa "fänrik" eli vänrikki.


title: Aliluutnantti

text: Viron puolustusvoimissa aliluutnantti ("nooremleitnant", "n-ltn") on vänrikin ("lipnik") ja luutnantin ("leitnant") väliin sijoittuva arvo NATO-vastaavudella OF-1. Arvo saadaan kolmivuotisen kadettikoulun (Kõrgem Sõjakool) käymisen jälkeen. Jos kadetilla on jo aiempi korkeakoulututkinto, kestää kadettikoulu vain vuoden. Koulun jälkeen aliluutnantit lähetetään joukkueenjohtajiksi virolaisiin joukko-osastoihin. Suojeluskuntajärjestö Kaitseliitossa aliluutnantit toimivat yleensä komppanianpäälliköinä.


title: Lihaskuntoharjoite

text:
Lihaskuntoharjoite on ruumiin yksittäiseen lihakseen tai lihasryhmään kohdistuva harjoitus. Lihaskuntoharjoitteita tehdään usein kuntosalilla käyttäen apuna levytankoa, käsipainoja, tai erityisiä
kuntosalilaitteita. Osa harjoitteista on kuitenkin soveltuu tehtäväksi ilman apuvälineitä.


title: Lihaskuntoharjoite

text: Joitakin yleisiä lihaskuntoharjoitteita ovat:


title: Lihaskuntoharjoite

text: Voimaharjoittelua ei pitäisi harrastaa jos verenpaine on yli 180/110 mmHg ja lääkärin kanssa pitäisi keskustella voimaharjoittelusta jos verenpaine on yli 160/110 mmHg.


title: Herodes

text: Herodes Suuri (myös Herodes I, 73 eaa., Askalon – 4 eaa. tai 1 eaa., Jeriko) oli Juudean kuningas vuodesta 37 eaa. kuolemaansa saakka. Herodes oli Juudean prokuraattorin Antipaterin ja tämän nabatealaisen vaimon Kyproksen toiseksi vanhin poika.


title: Herodes

text: Herodeksen ura alkoi vuonna 47 eaa., kun hänen isänsä nimitti hänet Galilean käskynhaltijaksi. Juudea oli tuolloin jo osa Rooman valtakuntaa. Herodes tuki aluksi isänsä kanssa Rooman silloista mahtimiestä Julius Caesaria. Caesarin murhan jälkeen Herodes tuki Marcus Antoniusta, jonka avustuksella Rooman senaatti valitsi Herodeksen Juudean kuninkaaksi. Antoniuksen kärsittyä tappion sodassa Octavianusta vastaan Herodes siirtyi heti jälkimmäisen leiriin. Herodes oli Octavianuksen eli Augustuksen uskollinen alainen 27 vuoden ajan. Vaikka Herodes oli alkujaan idumealainen, sai hän kuitenkin juutalaisten sympatiat puolelleen muun muassa sen jälkeen, kun hän pani toimeen Jerusalemin temppelin laajennustyöt.


title: Herodes

text: Roomalaiset asettivat Herodeksen valtaistuimelle. Näin he pystyivät Herodeksen avulla takaamaan uskonnon ja valtion erottamisen toisistaan. Hän vähensi huomattavasti pappien valtaa, joten heille jäi vain hengellinen rooli. Salaliittojen pelossa hän ajoittaisten mielenhäiriöiden vallassa murhasi vaimonsa Mariammen ja useita lapsiaan.


title: Herodes

text: Herodeksen isä oli Idumeasta kotoisin oleva Antipater, ja hänen äitinsä Kypros oli erään arabialaisen šeikin tytär. Idumea, joka aikaisemmin tunnettiin nimellä Edom, sijaitsi Juudean eteläpuolella. Makkabealaisten hallitsija Johannes Hyrkanos valtasi Idumean ja Samarian vuosina 135 eaa.–104 eaa. Hän pakotti kaikki idumealaiset noudattamaan juutalaista lakia, ja useimmat idumealaiset kääntyivät sen jälkeen juutalaisuuteen. Antipater oli makkabealaisen prinssin Hyrkanos II:n kannattaja. Hyrkanos ja hänen veljensä Aristobulos II taistelivat keskenään siitä, kenestä tulisi Juudean kuningas. Roomalainen sotapäällikkö Pompeius sekaantui asiaan vuonna 63 eaa. ja nimitti Hyrkanoksen ylipapiksi. Pompeius ei halunnut tehdä Hyrkanoksesta Juudean kuningasta, vaan tämä sai tyytyä "Juudean etnarkin" titteliin. Juudeasta oli tullut osa Rooman valtakuntaa.


title: Herodes

text: Pompeiuksen kuoltua vuonna 48 eaa. Antipater siirtyi Rooman uuden hallitsijan Julius Caesarin kannattajaksi. Antipater riensi Pergamonin hallitsijan Mithridateen kanssa Caesarin avuksi, kun tämä oli piiritettynä Egyptissä. Vuonna 47 eaa. Julius Caesar palkitsi Antipaterin nimittämällä hänet Juudean hallitsijaksi ("epitropos"). Samalla hän sai Rooman kansalaisuuden. Antipater nimitti vanhimman poikansa Fasaelin Jerusalemin ja sen lähiympäristön sotilaskuvernööriksi ja nuoremman poikansa Herodeksen Galilean sotilaskuvernööriksi. Josephus väittää teoksessaan "Juutalaisten muinaisajat" Herodeksen olleen tuolloin vain 15-vuotias.


title: Herodes

text:
Galileassa Herodes taisteli menestyksellisesti paikallisia rosvojoukkoja vastaan, ja hänestä tuli suosittu paikallisten asukkaiden keskuudessa.
Herodeksen Galileassa saavuttama menestys sai ylipappi Hyrkanos II:n ja muut ylimykset kateellisiksi. Herodes määrättiin tuomittavaksi, mutta häntä tuki Syyrian roomalainen maaherra Sextus Caesar, joka oli Julius Caesarin sukulainen, ja tämän lisäksi farisealaisten johtajana ollut kunnianhimoinen Sameas. Herodes vapautettiin kaikista syytteistä, mutta hän näki parhaaksi paeta Sextus Caesarin luokse Damaskokseen. Hyrkanos alkoi heti pelätä, että Herodes aloittaisi pian sodan häntä vastaan. Vuonna 46 eaa. Sextus Caesar nimitti Herodeksen Koile-Syyrian ja Samarian strategiksi.


title: Herodes

text: Herodes oli jo valmis marssimaan Hyrkanosta vastaan, mutta hänen isänsä ja veljensä saivat hänet muuttamaan mielensä. Samaan aikaan eräs Caecilius Bassus murhasi Sextus Caesarin ja otti tämän joukot omaan komentoonsa. Antipater lähetti Herodeksen ja Fasaelin auttamaan Bassusta vastaan lähetettyjä joukkoja.


title: Herodes

text: Kun Julius Caesar oli 15. maaliskuuta 44 eaa. murhattu, Gaius Cassius Longinus ja Marcus Junius Brutus pakenivat itään. Cassius saapui Syyriaan ja määräsi Syyrian itäiset maakunnat maksamaan veroa. Juutalaiset määrättiin maksamaan 700 talentin (15 000 kiloa hopeaa) verran veroa. Antipater jakoi saadut verot pojilleen ja ystävilleen. Herodes maksoikin pian Cassiukselle 100 talenttia ja pääsi näin hänen suosioonsa.


title: Herodes

text: Eräs Malakias, joka oli vastuussa muun muassa Gofnan, Emmauksen, Luddan ja Thamnan alueista, viivytteli veron maksamista. Cassius lähti joukkoineen marssimaan sinne. Antipater kuitenkin puuttui tilanteeseen ja maksoi Malakiaan puolesta tämän 100 talentin suuruisen veron. Myös Antipater kuoli, sillä hänet myrkytti mustasukkaisuuden riivaama Malakias. Herodes, jota Cassius tuki ja joka oli nimittänyt hänet Syyrian intendentiksi, kosti isänsä kuoleman ja murhautti Malakiaan lähellä Tyrosta vuonna 43 eaa.


title: Herodes

text: Juudeassa puhkesi levottomuuksia sen jälkeen kun Cassius lähti Syyriasta vuonna 42 eaa. Aristobulos III:n poika Antigonos yritti turhaan astua poliittiselle näyttämölle. Herodes kukisti Antigonoksen ja Tyroksen tyranni Marionin, joka oli anastanut osan Galileaa. Herodes kihlautui samoihin aikoihin Hyrkanos II:n lapsenlapsen Mariammen kanssa. Pari avioitui kuitenkin vasta neljä vuotta myöhemmin, kun Herodeksesta oli tullut kuningas.


title: Herodes

text: Antonius ja Octavianus voittivat vuonna 42 eaa. Caesarin murhaajat. Useita juutalaisten lähetystöjä tuli Antoniuksen luokse valittamaan Antipaterin pojista Fasaelista ja Herodeksesta. Herodes pääsi kuitenkin lahjoillaan Antoniuksen suosioon. Antonius nimitti Fasaelin Juudean tetrarkiksi ja Herodeksen Galiean tetrarkiksi. Heidän tehtävänään oli alueen hallinnon hoitaminen. Hyrkanos sai pitää nimellisen Juudean etnarkin titteli. Se herätti paheksuntaa juutalaisten keskuudessa, koska he eivät pitäneet Herodesta ja hänen veljeään juutalaisina.


title: Herodes

text: Vuonna 40 eaa. parthialainen satraappi Barzapharnes ja Parthian kuninkaan poika Pakoros hyökkäsivät Syyriaan. Parthialaiset päättivät myös auttaa Aristobulos III:n poikaa Antigonosta valtaamalla Juudean. Fasael ja Herodes puolustivat yhdessä Jerusalemia vihollisia vastaan. Moni heidän vastustajistaan liittoutui kuitenkin Antigonoksen ja parthialaisten kanssa. Antigonoksen toiveesta Fasaelille ja Herodekselle lähetettiin kutsu rauhanneuvotteluihin satraappi Barzafarnesin luokse. Herodes kieltäytyi, mutta Fasael suostui. Parthialaiset vangitsivat pian Fasaelin ja Hyrkanos II:sen, mutta Herodes vei perheensä turvaan Masadaan ja lähti itse pikaisesti hakemaan vahvistuksia Petrasta. Sen jälkeen parthialaiset valtasivat Jerusalemin. Vangittuna ollut Fasael teki itsemurhan, ja Hyrkanos II vietiin vangiksi Parthiaan. Aristobuloksen poika Antigonos riisti Hyrkanokselta korvan, jotta tämä ei tulevaisuudessa pystyisi harjoittamaan ylipapin virkaa. Antigonos valittiin kuninkaaksi ja ylimmäksi papiksi.


title: Herodes

text: Petrassa nabatelaisten hallitsija Malkhos otti Herodeksen tylysti vastaan ja lähetti hänet pois maasta. Herodes matkusti ensin Aleksandriaan, missä Kleopatra otti hänet vastaan ja yritti houkutella Herodesta alaisekseen. Herodes torjui Kleopatran tarjouksen ja jatkoi matkaansa Roomaan, missä hänen vanha ystävänsä Marcus Antonius otti hänet hyvin vastaan. Antoniuksen ja Octavianuksen ansiosta Rooman senaatti julisti Herodeksen Juudean kuninkaaksi.


title: Herodes

text: Herodeksen ollessa Roomassa Antigonos ryhtyi piirittämään Masadaa, missä Herodeksen sukulaiset olivat. Roomalaiset lähettivät erään Ventidiuksen ajamaan parthialaisia Syyriasta. Samaan aikaan Herodes saapui Palestiinaan, kokosi kannattajistaan armeijan ja marssi Antigonosta vastaan. Myös Ventidius ja hänen alaisensa Silo antoivat Herodekselle tukensa. Herodes valloitti Joppen ja vapautti perheensä Masadasta. Koska roomalainen kenraali Silo ei antanut hänelle tarpeeksi tukea, hän luopui hyökkäyksestä Jerusalemiin. Talven 38 eaa. aikana hän valtasi Idumean. Hän kukisti myös Galileassa olleet Antigonoksen varuskunnat ja sai Samarian valtaansa. Ventidius määräsi Herodeksen ja Silon avukseen parthialaisia vastaan sen jälkeen, kun tilanne Juudeassa oli rauhoittunut. Herodes lähetti mielihyvin Silon Ventidiuksen avuksi ja kukisti samalla itse Galileaa vaivanneet ryöstelevät rosvo- ja sotilasjoukot. Galileaan jätetyn varuskunnan lisäksi Herodeksen armeija koostui kolmestatuhannesta sotilaasta ja kuudestasadasta ratsumiehestä. Ventidius oli samalla ajanut parthialaiset pois Syyriasta, ja Antoniuksen käskystä hän lähetti tuhat ratsumiestä ja kaksi legioonaa Herodeksen avuksi erään Makhairaksen johdolla. Herodes ja Makhairas riitaantuivat kuitenkin, ja Herodes oli vähällä ruveta taisteluun roomalaisten kanssa. Antonius oli tuolloin piirittämässä Eufratin lähellä sijaitsevaa Samosataa, ja Herodes matkusti hänen luokseen valittamaan Makhairaasta. Herodes jätti veljensä Joosefin Juudeaan käskynhaltijakseen. Avustettuaan Antoniusta Samosatan piirityksessä Herodes sai Antoniukselta lupauksen avusta Antigonosta vastaan.


title: Herodes

text: Herodeksen poissa ollessa hänen kannattajiensa tilanne oli käynyt entistä tukalammaksi. Herodes oli kieltänyt veljeään Joosefia hyökkäämästä Antigonosta vastaan. Joosef oli kuitenkin heti Herodeksen poistuttua maasta aloittanut hyökkäyksen Jerikoon. Joosef kaatui taistelussa, ja hänen mukanaan menehtyi suuri määrä roomalaisia sotilaita. Sen jälkeen Galilea ryhtyi kapinaan ja Antigonoksen kannattajat antoivat hukuttaa Herodeksen ylhäisiä kannattajia Genesaretinjärveen. Antonius määräsi Syyrian käskynhaltijan Sosiuksen avustamaan Herodesta kahdella legioonalla. Roomalaisten avustuksella Herodes sai Galilean ja Jerikon hallintaansa ja löi Antigonoksen kannattajat Isnan luona käydyssä taistelussa. Sitten Herodes marssi armeijansa kanssa Jerusalemia kohti.


title: Herodes

text: Vuoden 37 eaa. keväällä Herodes alkoi piirittää Jerusalemia. Viiden kuukauden piirityksen jälkeen kaupunki vallattiin. Antigonos antautui Sosiukselle, joka vei hänet vankina Antoniuksen luokse. Herodes maksoi roomalaisille palkkion, jotta he eivät ryöstäisi Jerusalemia.


title: Herodes

text: Vallattuaan Jerusalemin Herodes teloitutti Antigonoksen kannattajat. Hän lähetti Antoniukselle suuren summan kiitokseksi siitä avusta, minkä oli tältä saanut. Antonius teloitutti myös Antigonoksen Antiokiassa, vaikka oli ensin aikonut pitää tämän vangittuna siihen asti, että saisi juhlia triumfin Roomassa. Juutalaiset olivat kuitenkin yhä levottomia eivätkä halunneet tunnustaa Herodesta, kun edellinen kuningas oli yhä elossa. Roomalaiset jättivät myös legioonan Jerusalemin lähistölle Herodeksen suojaksi.


title: Herodes

text: Päästyään valtaan Herodes kutsutti Hyrkanoksen takaisin Parthiasta, missä tämä oli vankina. Hyrkanos sai Parthian kuninkaalta luvan palata Jerusalemiin. Hyrkanos ei enää kelvannut ylimmäksi papiksi, sillä Antigonos oli riistänyt häneltä korvat. Herodes nimittikin uudeksi ylimmäksi papiksi erään Ananeloksen. Hyrkanoksen tytär Aleksandra ei kuitenkaan voinut sietää tätä vaan yritti saada oman poikansa Aristobuloksen nimitetyksi ylimmäksi papiksi. Aleksandra lähetti anomuksen Kleopatralle, jotta tämä saisi Antoniuksen määräämään Aristobuloksen ylimmäiseksi papiksi. Lopulta Herodes joutui antamaan periksi ja nimittämään vain 17-vuotiaan Aristobuloksen ylimmäksi papiksi. Herodes ei kuitenkaan luottanut Aleksandraan vaan pakotti tämän asumaan palatsissaan eikä antanut tämän sekaantua julkiseen elämään. Aleksandra lähetti uuden valituskirjeen Kleopatralle, joka käski hänen paeta Aristobuloksen kanssa Egyptiin. Herodes sai tietää Aleksandran aikeista, mutta ei uskaltanut julkisesti syyttää häntä mistään. Herodes päätti kuitenkin päästä eroon Aristobuloksesta. Sopiva tilaisuus tuli vuonna 35 eaa., kun Aristobulos oli Jerikossa. Herodeksen palvelijat hukuttivat Aristobuloksen, kun tämä oli kuumana päivänä uimassa. Aristobuloksen kuoleman jälkeen Herodes nimitti Ananeloksen jälleen ylimmäksi papiksi.


title: Herodes

text: Saatuaan kuulla tapahtuneesta Antonius kutsui Herodeksen luokseen. Herodes jätti sisarensa Salomen miehen Joosefin Juudeaan käskynhaltijaksi ja määräsi tämän surmaamaan Mariammen, jos Herodekselle tapahtuisi jotakin Antoniuksen luona. Herodes ei halunnut vaimonsa joutuvan kenenkään muun miehen haltuun. Kun Herodes oli poissa Jerusalemista, hänen vastustajiensa keskuudessa alkoi kiertää huhuja, että Antonius oli teloituttanut hänet. Palattuaan Jerusalemiin Herodes sai kuulla, että Joosef oli kertonut Mariammelle hänen antamastaan käskystä. Raivoissaan Herodes määräsi lankonsa teloitettavaksi.


title: Herodes

text: Vuonna 32 eaa. Herodes aloitti Antoniuksen määräyksestä sodan nabatealaisia vastaan. Samana vuonna Octavianus aloitti sodan Antoniusta ja Kleopatraa vastaan. Vuoden 31 eaa. keväällä Juudeassa sattui valtava maanjäristys, jossa Josephuksen mukaan kuoli kolmekymmentätuhatta ihmistä. Herodes hyökkäsi tämän jälkeen nabatealaisia vastaan ja löi heidän joukkonsa Filadelfian lähistöllä.


title: Herodes

text: Octavianuksen ja Antoniuksen kannattajat ottivat yhteen vuoden 31 eaa. syksyllä Aktionin taistelussa. Hävittyään taistelun Antonius ja Kleopatra pakenivat Egyptiin. Antoniuksen tukijana Herodeksella oli aihetta huoleen. Hän matkusti Rodokselle tapaamaan Octavianusta, jolle hän lupasi palvella Rooman uutta hallitsijaa yhtä uskollisesti kuin oli aikaisemmin palvellut Antoniusta. Herodeksen rohkeat sanat tekivät vaikutuksen Octavianukseen, joka vahvisti Herodeksen aseman Juudean kuninkaana asettamalla hänen päähänsä kuninkaallisen diadeemin. Octavianus liitti Juudeaan myös Antoniuksen ja Kleopatran aikaisemmin siitä riistämät osat. Lisäksi Juudeaan liitettiin muun muassa Samaria, Gaza ja Joppa, jotka Pompeius oli riistänyt Juudealta vuonna 63 eaa. Octavianus liitti Juudeaan myös Jordanin toisella puolella olleet Gadaran ja Hippoksen kaupungit. Octavianus lahjoitti Herodekselle myös neljäsataa gallialaista, joita Kleopatra oli käyttänyt omana henkilökohtaisena kaartinaan.


title: Herodes

text: Herodes lujitti valta-asemaansa vuosina 37 eaa.–25 eaa. muun muassa teloituttamalla 45 Antigonoksen ylhäissyntyistä kannattajaa. Kyseessä olivat luultavasti saddukeukset, jotka kannattivat Sanhedriniä. Sanhedrinillä oli enää vain uskonnollista tuomiovaltaa.


title: Herodes

text: Herodes tuhosi tämän jälkeen viimeisetkin assonanttien perheen jäsenet: Hyrkanos II:n vuonna 30 eaa., sitten oman vaimonsa 29 eaa. ja myös anoppinsa Aleksandran 28 eaa. Mariammen kuoleman syynä oli Herodeksen sisar Salome, joka syytti Mariammea uskottomuudesta. Tämä kuolema aiheutti myös suurta surua ja vei Herodeksen hulluuden partaalle, sillä kymmenestä vaimostaan hänen sanotaan rakastaneen vain tätä.


title: Herodes

text: Roomalaista rakennustaitoa hyödyntäen Herodes ryhtyi vuosina 25 eaa.–13 eaa. suuriin rakennushankkeisiin. Vuonna 19 eaa. alkoivat Jerusalemin toisen temppelin laajennustyöt. Herodes pystytti Temppelin pääsisäänkäynnin yläpuolelle Rooman valtakunnan symbolin, suuren kotkaa esittävän patsaan. Juutalaiset pitivät sitä pyhäinhäväistyksenä. Vähän ennen Herodeksen kuolemaa joukko nuoria miehiä repi kotkan alas. Heidät vangittiin, ja Herodes määräsi heidät teloitettavaksi. Vaikka Herodes suosikin juutalaisuutta ja piti itseään juutalaisena, hän oli kuitenkin hellenistinen hallitsija. Hän rakennutti Jerusalemiin myös ajan kansainväliselle kaupungille pakollisen teatterin ja amfiteatterin.


title: Herodes

text: Herodes rakennutti uudelleen Samarian kaupungin ja asutti sinne kuusituhatta ihmistä. Hän nimesi kaupungin uudelleen suojelijansa Augustuksen mukaan Sebasteksi ("sabastos" tarkoittaa kreikaksi kunnianarvoisaa). Kun Augustus oli liittänyt Juudeaan lisää alueita, Herodes rakennutti alueelle temppelin hänen kunniakseen. Herodes rakensi suojelijansa kunniaksi myös Kesarean rannikkokaupungin. Kaupunkiin tehtiin suuri keinotekoinen satama.


title: Herodes

text:
Herodes perusti muitakin kaupunkeja, muun muassa isänsä Antipatroksen kunniaksi Antipatriksen kaupungin. Jerikon lähelle hän rakennutti linnoituksen, jonka hän nimesi äitinsä Kyproksen mukaan. Herodes kunnioitti erilaisilla rakennuksilla myös muita perheenjäseniään. Veljensä Fasaelin mukaan Herodes nimesi Jerusalemin muuriin rakennuttamansa tornin ja uuden kaupungin, joka perustettiin Jerikon lähelle.
Noin 12 km Jerusalemin eteläpuolella sijaitsevalle kukkulalle Herodes rakennutti valtavan Herodionin palatsin.


title: Herodes

text:
Herodeksen rakennusohjelma ulottui myös Juudean ulkopuolelle.
Muun muassa Tripoliin, Damaskokseen ja Ptolemaisiin Herodes rakennutti gymnasionin. Bybloksen ympärille taas rakennettiin Herodeksen rahoituksella muurit, Berytokseen ja Tyrokseen temppeleitä ja toreja. Damaskokseen ja Sidoniin rakennettiin Herodeksen ansiosta teatterit. Laodikean asukkaille hän rakennutti akveduktin.


title: Herodes

text: Hän pystytti myös julkisia muistomerkkejä useisiin kaupunkeihin Välimeren pohjukan alueelle, mutta myös Antiokiaan, Ateenaan ja Spartaan.


title: Herodes

text:
Herodes oli ennen kuninkaaksi tuloaan nainut Doriksen mutta sitten hylännyt tämän ja mennyt kihloihin makkabien sukuun kuuluvan Mariammen kanssa. Doriksen kanssa Herodes oli saanut yhden pojan Antipaterin, jonka hän karkotti Jerusalemista. Kuninkaaksi päästyään Herodes meni naimisiin Mariammen kanssa, ja pari sai viisi lasta, kolme poikaa ja kaksi tytärtä. Josephuksen mukaan Herodes rakasti toista vaimoaan intohimoisesti, mutta Mariamme puolestaan vihasi Herodesta.
Mariamme oli saanut tietää, että Herodes oli määrännyt hänet murhattavaksi, jos tämä itse menehtyisi. Lisäksi Herodes oli murhauttanut Mariammen äidin isän Hyrkanos II:n ja hänen veljensä Aristobuloksen. Lopulta Mariamme lakkasi nukkumasta Herodeksen kanssa. Herodeksen sisko ja äiti syyttivät Mariammea uskottomuudesta ja väittivät, että Mariamme oli lähettänyt kuvansa Egyptiin Marcus Antoniukselle, joka oli tunnettu intohimoistaan. Vihastunut Herodes määräsi Mariammen teloitettavaksi, mutta alkoi katua heti teon tehtyään.


title: Herodes

text: Herodes lähetti Mariammen kanssa saamansa pojat Roomaan saamaan koulutusta. Nuorin heistä kuoli Roomassa, mutta kaksi vanhinta Aleksander ja Aristobulos palasivat Juudeaan noin vuonna 17 eaa. Aristobulos meni naimisiin serkkunsa, Herodeksen sisaren Salomen tyttären Bereniken kanssa. Aleksander puolestaan avioitui Kappadokian kuninkaan Arkelaoksen tyttären Glaphyran kanssa.


title: Herodes

text: Herodeksella oli aikojen kuluessa kymmenen vaimoa. Vuonna 24 eaa. Herodes oli ottanut vaimokseen jerusalemilaisen papin Simonin tyttären Mariammen. Mariamme II synnytti Herodekselle pojan, jonka nimeksi tuli myös Herodes. Samarialaisen vaimonsa Malthaken kanssa Herodes sai kaksi poikaa, Herodes Antipaan ja Herodes Arkhelaoksen sekä yhden tyttären, Olympian. Jerusalemilainen Kleopatra taas oli Herodes Filippoksen äiti.


title: Herodes

text: Mariamme I:n pojat Aristobulos ja Aleksander olivat kuitenkin aluksi Herodeksen suosikkeja. Herodeksen sisar Salome vihasi veljeksiä ja juonitteli heitä vastaan. Salome syytti avoimesti poikien äitiä, jota pojat yrittivät turhaan puolustaa. Yhdessä veljensä Feroraan kanssa Salome sai Herodeksen uskomaan, että Aristobulos ja Alexander aikoivat kostaa tälle äitinsä murhan. Herodes päätti kutsua esikoispoikansa Antipaterin takaisin maanpaosta, ja vuonna 13 eaa. hänet lähetettiin Roomaan tapaamaan Augustusta. Antipater alkoi pian havitella kruunua itselleen ja solvasi avoimesti velipuoliaan, mikä lisäsi Herodeksen pelkoa heitä kohtaan. Vuonna 12 eaa. Herodes päätti syyttää poikiaan keisarin edessä. Herodes matkusti Aristobuloksen ja Aleksanderin kanssa Aquileiaan, missä he tapasivat Augustuksen. Keisarin myötävaikutuksella Herodes sopi riidan poikiensa kanssa ja palasi Juudeaan, missä hän nimitti Antipaterin ensisijaiseksi seuraajakseen. Aleksander ja Aristobulos tulivat hänen jälkeensä. Herodeksen ongelmat eivät kuitenkaan loppuneet. Antipater jatkoi veljiensä syyttämistä juonittelusta Herodesta vastaan. Annettuaan kiduttaa erästä Alexanderin ystävää Herodes sai tietää salajuonesta, johon Aleksander ja hänen veljensä olisivat olleet osallisia. Alexanderin appi Arkhelaos sai kuitenkin Herodeksen leppymään.


title: Herodes

text: Vuonna 8 eaa. Herodes menetti lopullisesti luottamuksensa Aleksanderia ja Aristobulosta kohtaan. Pahamaineinen spartalainen Eurykles oli panetellut Mariammen poikia. Augustuksen suostumuksella Herodes järjesti Berytoksessa (Beirut) oikeudenkäynnin, jossa hän avoimesti syytti poikiaan. Oikeus tuomitsi pojat kuolemaan. Aleksander ja Aristobulos teloitettiin luultavasti vuonna 7 eaa.


title: Herodes

text: Herodes ei kuitenkaan luottanut poikaansa Antipateriin, vaan lähetti tämän Roomaan, kun selvisi, että Antipater ja Herodeksen veli Feroras juonittelivat häntä vastaan. Antipaterin ollessa Roomassa Feroras kuoli myrkytykseen, johon syylliseksi epäiltiin Antipateria. Vuoden 5 eaa. tienoilla Herodes kutsui poikansa takaisin Roomasta ja syytti häntä Syyrian käskynhaltijan Varuksen edessä salajuonittelusta. Herodes antoi vangita Antipaterin ja lähetti Augustukselle selonteon tapahtuneesta. Tämän jälkeen Herodes nimitti seuraajakseen Malthraken kanssa saamansa pojan Herodes Antipaan.


title: Herodes

text: Josefus Flaviuksen mukaan Herodes kuoli vuonna 4 eaa. sairastuttuaan lähes 70-vuotiaana. Uusin Raymond J. Jachowskin vertaisarvioitu tutkimus osoittaa kuolinvuodekseen 1 eaa. Josefus mainitsee Herodeksen kuolemaa edeltäneen kuunpimennyksen. Viimeisten vuosiensa kuunpimennyksiä vertailemalla voi päätellä Herodeksen kuolleen vuonna 1 eaa. Myös juutalainen -paastokäärö antaa syytä olettaa kuolinpäivämääräkseen 28. tammikuuta 1 eaa.


title: Herodes

text:
Kaksi kuukautta Herodeksen kuoleman jälkeen alkanut Varuksen sotakin, jonka ajankohdaksi tiedetään 1 eaa., viittaa vahvasti Herodeksen kuolleen tuona samaisena vuonna.
Ennen kuolemaansa Herodes sai Augustukselta luvan teloittaa tai karkottaa Antipaterin. Herodes määräsi teloituksen pantavaksi toimeen heti. Herodes muutti taas testamenttiaan ja nimitti seuraajakseen Herodes Arkhelaoksen. Herodes Antipaan hän nimitti Galilean ja Perean tetrarkiksi. Kleopatran pojan Herodes Filippoksen hän nimitti Transjordanian tetrarkiksi. Herodes kuoli Jerikossa viisi päivää sen jälkeen kun hän oli teloituttanut Antipaterin. Herodeksen testamentti luettiin kansalle, joka hyväksyi Arkhelaoksen kuninkaakseen. Herodeksen ruumis vietiin Herodionin palatsiin, minne se haudattiin.


title: Herodes

text: Herodes I Suuren kuoltua hänen valtakuntansa jaettiin neljään osaan. Yksi tuli hänen sisarelleen ja kolme hänen pojilleen: Herodes Arkhelaos sai Juudean, Herodes Antipas sai Galilean ja Herodes Filippos sai Transjordanian. Myöhemmin Herodeksen valtakunta liitettiin Syyriaan.


title: Herodes

text:
Herodes oli Antipaterin ja Kyproksen neljästä pojasta toiseksi vanhin. Kolmen veljen lisäksi Herodeksella oli yksi sisar Salome. Hänen vanhin veljensä Fasael kuoli vuonna 40 eaa. parhialaisten vankina.
Herodes oli naimisissa kymmenen kertaa, ja hänellä oli useita lapsia, joita luultavasti oli enemmän kuin nykyään on tiedossa.


title: Herodes

text: Ensimmäisellä vuosisadalla elänyt juutalainen historioitsija Josephus kertoo kirjoissaan "Juutalaissodan historia" (alkuteos kreik. Peri tu Iudaiku polemu, lat. Bellum Iudaicum tai De Bello Iudaico) ja "Iudaike Arkhaiologia" (lat. Antiquitates Iudaicae, 'Juutalaisten muinaisajat') Herodeksen noususta valtaan ja hänen hallituskaudestaan. Josephus käytti lähteenään muun muassa Herodeksen läheisen ystävän Nikolaos Damaskoslaisen kirjoittamaa 144 kirjaa käsittävää maailmanhistoriaa, joka ei kuitenkaan ole säilynyt nykypäivään.


title: Herodes

text: Herodes esiintyy Raamatun Uudessa testamentissa Matteuksen evankeliumissa. Hänet mainitaan nimeltä myös Luukkaan evankeliumissa. Muissa Uuden testamentin kirjoissa esiintyvä Herodes on Herodes Suuren poika Herodes Antipas.


title: Herodes

text:
Matteuksen evankeliumissa Herodes ottaa vastaan itämaan tietäjät ja saa heiltä kuulla, että juutalaisten kuningas on syntynyt Betlehemissä. Pelästynyt Herodes määrää tietäjät etsimään lapsen ja ilmoittamaan hänelle sen olinpaikan.
Matteuksen ja Luukkaan kertomukset Jeesuksen syntymästä eroavat kuitenkin jonkin verran toisistaan. Luukkaan mukaan Publius Sulpicius Quirinius on Jeesuksen syntymän aikaan Syyrian maaherrana. Juudea liitettiin kuitenkin Syyrian provinssiin vasta vuonna 6 jaa., sen jälkeen kun Herodes Suuren poika Herodes Arkhelaos syrjäytettiin, jolloin luultavasti Quirinius toimi myös jo aikaisemmin sotilaallisena hallitsijana Syyriassa ja pani toimeen Luukkaan mainitseman verollepano.


title: Herodes

text: Matteuksen evankeliumissa Herodesta syytetään Betlehemin lastenmurhasta.


title: Herodes

text: Evankeliumin mukaan Herodes tapatti Betlehemistä kaikki kaksivuotiaat ja sitä nuoremmat pojat ja kuningas Herodes olikin tunnettu mielialahäiriöistä ja hän tapatti mm. omia sukulaisiansa.. Jotkut kriittiset Uuden Testamentin tutkijat kuten Lars Aejmelaeus pitävät Betlehemin lastenmurhaa kuitenkin legendana.


title: Herodes

text: Suomessa Herodes muistetaan tiernapoika-näytelmän hahmona.


title: Jody Williams

text: Jody Williams (s. 1950) on Houstonin yliopiston professori ja poliittinen aktivisti, jolle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1997 yhdessä ICBL:n eli maamiinojen poistoon tähtäävän organisaation kanssa.


title: Jody Williams

text: Jody Williams on opiskellut opettamaan englantia vieraana kielenä, sekä espanjan opettajaksi. Tätä kautta hän liittyi avustustyöhön, ja oli mukana Nicaraguan ja Hondurasin koulutusjärjestelmän kehitysprojektissa 1984. Sen jälkeen hän on jatkanut muissa kehitys- ja avustusprojekteissa.


title: Jody Williams

text: Hän on kirjoittanut ja esitelmöinyt maamiinoista erittäin paljon ja näkyvästi.


title: Hilma Granqvist

text: Hilma Natalia Granqvist (17. heinäkuuta 1890 Sipoo – 25. helmikuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen etnologi, sosiaaliantropologi ja Palestiinan tutkija, koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän oli Edvard Westermarckin oppilaita, ja hän saavutti kansainvälistä tunnustusta antropologisilla ja sosiologisilla Palestiinan-tutkimuksillaan, vaikka ne olivat aliarvostettuja hänen elinaikanaan. Hän oli yksi nykyaikaisen antropologian edelläkävijöistä.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvist pääsi ylioppilaaksi vuonna 1911 Svenska Fortbildningsläroverketistä ja sai samalla kansakoulunopettajan pätevyyden. Hän täydensi opettajaopintoja Tammisaaren seminaarissa, josta valmistui 1914. Vuonna 1918 hän kirjoittautui Helsingin yliopistoon, josta valmistui 1921 filosofian kandidaatiksi opiskeltuaan käytännöllistä filosofiaa, pedagogiikkaa, historiaa, germaanista filologiaa ja ruotsin kieltä. Pro gradussaan Granqvist käsitteli uskonnon ja modernin maailmankatsomuksen välistä jännitettä. Työssään hän arvosteli luterilaista uskonpuhdistusta siitä, että se oli jättänyt kirkollisista sakramenteista pois ihmiselle psykologisesti tärkeät ripin ja pyhimysten kunnioituksen. Myös kirkon oli Granqvistin mukaan uudistuttava ja seurattava aikaansa, jotta se ei jäisi jälkeen yhteiskunnassa. Hän vastusti kirkon ja valtion yhteyttä.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvist aloitti käytännöllisen filosofian lisensiaatintutkimuksensa Gunnar Landtmanin ohjauksessa. Aiheena olivat Vanhan testamentin naiset. Hän laski muun muassa, kuinka monta ammattia naisilla Vanhassa testamentissa oli. Hän pyrki esittämään, etteivät naisen rooleina olleet vain synnyttäjä ja äiti, toisin kuin 1900-luvun alun naisten asemaa koskevassa yhteiskunnallisessa keskustelussa oletettiin.


title: Hilma Granqvist

text: Jatkotutkimustaan varten Granqvist matkusti Saksaan keräämään arkistoaineistoa ja opiskeli samalla yleistä etnologiaa ja itämäisten uskontojen historiaa. Tutkimussuunnitelmat kuitenkin muuttuivat hänen osallistuttuaan Palestiinassa saksalaisille teologeille tarkoitetulle arkeologian kurssille. Hän päätti palata Palestiinaan tutkimaan ”konkreettisten ihmisten todellista arkielämää”. Hän lähti Palestiinaan vuosiksi 1925–1931 tekemään etnografista kenttätyötä.


title: Hilma Granqvist

text: Helsingin yliopisto ei kelpuuttanut Granqvistin jatkotutkimusta väitöskirjaksi, vaan se oli yliopiston asiantuntijoiden mielestä käsittelyltään ”kapea”. Åbo Akademin professori Edvard Westermarck oli työhön tyytyväinen, olihan hän itse tutkinut 1900-luvun alussa vastaavia aiheita Marokossa. Niinpä Granqvist väitteli tohtoriksi vuonna 1932 Åbo Akademissa tutkielmallaan "Marriage Conditions in a Palestinian Village I". Teoksen toinen osa valmistui vuonna 1935.


title: Hilma Granqvist

text: Helsingin yliopisto suhtautui Granqvistiin jälleen nurjasti, kun hän haki yliopiston dosentuuria muutama vuosi väitöksen jälkeen. Nyt hänet kyllä todettiin päteväksi, mutta ongelma syntyi siitä, etteivät yliopiston professorit osanneet päättää tai pystyneet päättämään eivätkä määrittelemään, millä alalla hän olisi pätevä. Todennäköisesti sukupuolensa vuoksi Granqvist ei saanut virkaa myöskään Tammisaaren opettajaseminaarin johtajana. Sen sijaan hän opetti hetken aikaa psykologiaa käsiteollisuuskoulussa, kirjoitti artikkeleita sekä suomalaisiin että ruotsalaisiin lehtiin ja piti esitelmiä työväenopistoissa ja Suomen Yleisradiossa.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvist ei varsinaisesti osallistunut aikansa naisasialiikkeen toimintaan, mutta piti monia tasa-arvoa korostavia esitelmiä. Jo 1940-luvulla hän kehotti naisia pyrkimään ennemmin presidentiksi kuin presidentin puolisoksi.


title: Hilma Granqvist

text: Yksi Granqvistin kiinnostuksen kohteita oli uskonnon asema modernisoituvassa maailmassa. Hänen mukaansa modernin ajan ihmisen tuli omaksua tieteellinen maailmankuva, mutta myös ymmärtää uskontoja historiallisina kulttuuri-ilmiöinä. Tutkimuksissaan palestiinalaisesta Artasin kylästä hän pyrki tekemään paikallisten ihmisten elämästä ymmärrettävää ja korosti toisenlaisen elämäntavan sisäistä järkiperäisyyttä.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvistin suomen- ja ruotsinkieliset aineistot ovat Åbo Akademin käsikirjoitusarkistossa. Valokuvia ja englannin-, saksan- ja arabiankielisiä aineistoja on talletettu British Museumiin Lontooseen.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvist kirjoitti etnografisen tutkimustyönsä pohjalta kaikkiaan viisi teosta, jotka käsittelevät Artasin kylän elämää 1920-luvulla. Kahta avioliittotapoja käsittelevää teosta seurasivat lapsuutta käsittelevät teokset ja kansainvälistä tunnustusta saaneet "Birth and Childhood in Arabian Village" (1947) sekä "Child Problems Among the Arabs" (1950). ”Elämänkaarisarjan” päättää "Muslim Death and Burial" (1965).


title: Hilma Granqvist

text: Palestiinassa Granqvistin tutkimustyö perustui osallistuvaan havainnointiin ja haastatteluihin. Haastattelujen perusteella hän tallensi tarkkaan Artasin kylän avioliittojen historiaa ja tapoja, loi niistä taulukoita ja esitti kylän avioliittojen ja sukujen historian noin sadan vuoden ajalta. Tutkimuksissa Granqvistia avusti kolme paikallista naista, mikä helpotti sekä kerätyn aineiston muistiinmerkintää että sen tulkitsemista. Väitöskirjassaan hän esittää keskeisenä väitteenä, että morsiusmaksun maksaminen ei ole vaimon ostamista vaan osa yhteisöllisten suhteiden järjestelyä, paikallisperinteitä ja islamilaista kulttuuria. Hän perustelee väitettään sillä, että aviomiehellä ei ole yksinvaltaa vaimoonsa vaan tämä pysyy aina osana isänsä sukua. Sisarusten väliset suhteet säilyvät avioliitoista huolimatta tärkeinä ja pitkäaikaisina. Avioliitto oli Granqvistin mukaan tärkeä kylän sosiaalisia suhteita järjestävä instituutio, jonka piirissä myös naisilla oli valtaa.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvistin kokoama arabiankielinen aineisto on yhä historiallisesti arvokas ja huolellisesti järjestelty kokonaisuus. Granqvist keräsi paikallisia kertomuksia, uskomuksia, sanalaskuja ja kansanihmisten perusteluja toimilleen. Hän myös valokuvasi tutkimustensa aikana paljon, yhteensä noin tuhannen kuvan verran. Valokuvissakin näkyy Granqvistin asenne tutkittavia kohtaan: hän pyrki kuvaamaan heidät aktiivisina oman elämänsä toimijoina sen sijaan, että olisi esittänyt heidät kiintoisina antropologisina tutkimuskohteina. Esimerkiksi kuvattujen henkilöiden nimet on kirjattu muistiin.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvist keskittyi vain yhden kylän tutkimiseen, ja näin hän erosi silloisesta antropologiasta, joka etsi kulttuureille yleisinhimillistä selitystä ja oli kiinnostunut yleispätevistä kulttuuri-ilmiöistä. Hän edusti Britanniassa kehittynyttä uutta antropologian suuntausta paitsi painottaessaan kenttätutkimusta, myös siten, että hän pyrki ymmärtämään vieraita kulttuureja niiden omilla ehdoilla. Tältä osin hän oli Suomessa aikaansa edellä.


title: Hilma Granqvist

text: Granqvistin genealogisten taulukoiden avulla voi Artasin kylän väestönkehityksestä vuosina 1860–1926 muodostaa tarkan kuvan. Taulukot ovat sittemmin olleet pohjana väestörekisterille aina vuoteen 1990 asti, jolloin Palestiinassa aloitettiin väestönlaskenta.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemi () on Espoon Kaitaan kaupunginosaan kuuluva osa-alue, joka sijaitsee Suomenojalta Soukkaan kulkevan Kaitaantien eteläpuolella. Iivisniemi kuuluu Espoonlahden suuralueeseen. Iivisniemi sijaitsee noin kaksi kilometriä Espoonlahdesta itään, ja edelleen Iivisniemestä itään sijaitsee Matinkylä, johon on matkaa noin 2,5 kilometriä.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemen keskus koostuu 1960-luvun lopussa rakennetuista ulkonäöltään yhtenäisistä kerrostaloista. Varsinaisen keskuksen ympärillä on pientaloaluetta.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemessä on tarjolla peruspalvelut. K-Market, Pizzeria , baari ja Kotipalvelu ykköset. Iivisniemessä on kahvila Herkkupuoti Sanni Kukkis Anne (kukkakauppa) ja Iivis hius (kampaamo) ja hierojia. Saman kadun päästä löytyy ravintola Haukimuori. Myös Iivisniemen seurakuntakoti ja kerhohuone.


title: Iivisniemi

text:
Iivisniemessä on alakoulu nimeltään Iivisniemen koulu. Yläkoulun nimi on Kaitaan koulu.
Iivisniemen lähistöllä sijaitsee Finnoon satama, joka on Espoon suurin pienvenesatama. Terveyspalvelut ovat Espoonlahden terveysasemalla. Lisäksi Espoonlahdessa sijaitseva kauppakeskus Pikkulaiva ja Matinkylässä sijaitseva kauppakeskus Iso Omena täydentävät alueen palvelutarjontaa.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemen alueella on sijainnut aikanaan useita laitureita, muun muassa Sälörin, Granholman ja Kihlmanin laiturit, joissa Helsingistä lähteneet laivat ovat pysähtyneet matkalla Porkkalaan tai länteen. Alueella on alun perin sijainnut myös Ivisnäsin ja Bondaksen kartanot, joiden omistajat ovat muokanneet aluetta. Hannusjärven pientaloalueen rakentaminen on aloitettu 1930-luvulla silloisen Jorvaksentien varteen, ja myöhemmin rakennettu Länsiväylän moottoritie on muokannut aluetta edelleen.


title: Iivisniemi

text: Rullaniementien päässä on Villa Rulludd. Rulludd mainitaan ensimmäisen kerran historiankirjoituksissa vuonna 1788, jolloin se toimi halkojen lastauspaikkana ja satamana. Villa Rulludd on vuosina 1873–1908 rakennettu huvila, jonka tällä hetkellä omistaa Espoon kaupunki ja joka toimii huvilamuseona ja kotiseututalona.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemen tunnettuja asukkaita ovat ulkoministeri Timo Soini, entinen pääministeri Esko Aho sekä lapsuudessaan Iivisniemessä asunut luennoitsija ja motivaatiovalmentaja Jari Sarasvuo.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemen alueella vaikuttaa Iivisniemi-Kaitaa-seura. Kotiseutuyhdistyksen toimintaan kuuluu muun muassa Etelä-Espoon kaavoitusasioiden seuraaminen ja kannanotot, asukastoiminnan ja erilaisten tapahtuminen järjestäminen ja seuran verkkosivujen ja erilaisten historiikkien julkaisu.


title: Iivisniemi

text: Iivisniemeen perustettiin vuonna 1969 paikallinen urheiluseura Espoon Tikka. Siitä piti alun perin tulla silloisen Iivisniemi-seuran (nykyisen Iivisniemi-Kaitaa-seura) urheilujaos, mutta heti alussa päätettiin perustaa oma seura. Seura pyrkii tarjoamaan nuorille ja lapsille yhdessäoloa ja terveen harrastuksen. Päälaji on nykyisin jalkapallo, ja lisäksi ohjelmaan kuuluu nykyisin naisten jumppa. Kesänä Tikka pitää puistojumppaa. Vuosien kuluessa on pelattu lisäksi muun muassa jääkiekkoa ja lentopalloa. Seuran nimi valittiin tarkoituksellisesti sellaiseksi, ettei se rajoita toimintaa liikaa tiettyyn tai tiettyihin lajeihin. Seura järjestää myös jokavuotisen yleisurheilukilpailun ja jalkapallokoulun kaikille alueen asukkaille.


title: Iivisniemi

text: Helsinkiin päin->Bussit Matinkylä (M) kulkuyhteyteen, 147 ja 143. Leppävaaraan menevät bussit 543 ja uusi linja 544. 544 pysähtyy Ison Omenan pysäkillä Länsiväylällä. 147N menee öisin suoraan Kampin vanhaan terminaaliin.Iivisniemeen on rakenteilla metroasema, Kaitaan metroasema. Suunnitelman mukaan asema otetaan käyttöön 2020.


title: Iivisniemi

text: Soukkaan päin-> 147,543 ja 544 Kivenlahteen (myös 147N). 143 menee Soukkaan.


title: Dale Crover

text: Dale Crover (s. 23. lokakuuta 1967 Aberdeen, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hänet tunnetaan parhaiten yhdysvaltalaisen Melvins-rockyhtyeen rumpalina. Crover on tunnettu myös siitä, että hän käyttää rumpusetissään erittäin suurikokoisia rumpuja. Rumpujen soiton lisäksi hän myös laulaa ja soittaa kitaraa Altamont-nimisessä yhtyeessä.


title: Dale Crover

text: Crover aloitti muusikon uransa 1980-luvun alkupuolella. Hän liittyi Melvins-yhtyeeseen rumpaliksi Mike Dillardin tilalle vuonna 1984. Vuosina 1985 ja 1986 Crover soitti bassoa Fecal Matter -yhtyeessä, johon kuuluivat myös Kurt Cobain ja Greg Hokanson. Hokansonin jätettyä Fecal Matterin yhtye äänitti "Illiteracy Will Prevail" -demon. Crover soitti demolla sekä bassoa että rumpuja.


title: Dale Crover

text: Vuonna 1988 Crover liittyi sijaisrumpaliksi Nirvanaan. Nirvana nauhoitti Croverin kanssa seuraavat kappaleet:Crover palasi Nirvanan sijaisrumpaliksi lyhyen Amerikan-kiertueen ajaksi vuonna 1990. Vuonna 1994 hän perusti yhdessä Joey Osbournen ja Dan Southwickin kanssa Altamont-nimisen rockyhtyeen. Altamont on julkaissut vuoteen 2007 mennessä neljä albumia, joista uusin "The Monkee's Uncle" julkaistiin vuonna 2005.


title: Dale Crover

text: Nykyään Crover soittaa edelleen rumpuja Melvinsissä ja kitaraa Altamontissa. Hän on toiminut viime aikoina myös levytuottajana.


title: Lääkärit ydinsotaa vastaan

text: Lääkärit ydinsotaa vastaan on järjestö, joka ponnistelee ydinsodan ehkäisemiseksi. Se tunnetaan usein lyhenteellä IPPNW (). Se sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1985.


title: Lääkärit ydinsotaa vastaan

text: Järjestön perustivat vuonna 1980 sydänlääkärit Bernard Lown Yhdysvalloista ja Jevgeni Chazov Neuvostoliitosta. 1990-luvun alussa siinä oli yli 200 000 jäsentä yli 60 maasta.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuus on kaunokirjallisuuden lajityyppi, johon kuuluu olennaisena osana fantasian elementtejä, ihmeellisiä, yliluonnollisia tai mahdottomia asioita.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Tutkija C. N. Manloven usein siteeratun fantasiakirjallisuuden määritelmän mukaan ”fantasia on fiktio, joka herättää ihmeellisyyden tunteen ja sisältää olennaisena ja palauttamattomana elementtinä yliluonnollisia tai mahdottomia maailmoja, olentoja tai objekteja, joiden kanssa tarinan kuolevaiset henkilöhahmot tai lukija ovat ainakin osin ystävällisessä suhteessa”.


title: Fantasiakirjallisuus

text:
Kirjallisuudentutkija Kathryn Hume on määrittänyt fantasian kirjallisuuden toiseksi perusyllykkeeksi mimesiksen eli todellisuuden jäljittelyn ohella. Hume määrittelee fantasian poikkeamaksi yleisesti tunnetusta todellisuudesta. Näin määriteltynä fantasia on yläkäsite erilaisille kirjallisuuden lajityypeille.
Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi nykyaikainen fantasiakirjallisuus, tieteiskirjallisuus, maaginen realismi, surrealismi ja absurdismi. Koska fantasiakirjallisuudeksi kutsutaan nykyisin yhtä tällaista alalajia, yläkäsitteenä käytetään usein nimitystä spekulatiivinen fiktio.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Kauhukirjallisuus luetaan usein samaan ryhmään fantasia- ja tieteiskirjallisuuden kanssa. Kauhukirjallisuus kuitenkin määritellään eri tavoin, aiheuttamansa tunteen perusteella. Suuri osa kauhukirjallisuutta on myös fantasiakirjallisuutta, sillä siihen sisältyy usein yliluonnollista. Kauhu voi kuitenkin liittyä myös muihin lajityyppeihin.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Valtavirran kaunokirjallisuuteen sisältyy teoksia, jotka käyttävät fantasiakirjallisuuden aineksia. Maagiseksi realismiksi kutsutaan kirjallisuudenlajia, jossa muuten realistiseen kerrontaan sekoitetaan yliluonnollisia aineksia.


title: Fantasiakirjallisuus

text: C. N. Manloven määritelmän mukaan fantasiakirjallisuuden erottaa tieteiskirjallisuudesta se, että tieteiskirjallisuuden maailmat ovat aina jollain tavoin mahdollisia, ja kauhukirjallisuudesta se, että fantasiassa yliluonnollinen esiintyy myös ystävällisenä.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuudessa esiintyy lähes aina magiaa tai muuta yliluonnollista, tai mahdottomia asioita. Fantasiaromaanissa on usein velhoja, lohikäärmeitä, peikkoja, haltioita, henkiä ja muita mielikuvitusolentoja. Jokaiselle magian tai yliluonnollisen ilmentymälle on olemassa vastavoima, jonka avulla se voidaan torjua tai mitätöidä. Tämä on usein juonen kulun kannalta tärkeää. Fantasiatarinan juoni on tyypillisesti melko kaavamainen. Teoksen teemana on usein hyvän ja pahan välinen taistelu; nuorten fantasiassa usein kasvaminen, jonka sankari kokee matkoillaan. Tarinassa on usein rauhanomainen keskiaikaisenkaltainen yhteisö, jota uhkaa joku maaginen vihollinen. Yhteisön joukosta nousee sankari, joka lopulta kukistaa pahan maagisen voiman usein jollain taikaesineellä tai vastaavalla, joka hänen onnistuu hankkia vaiherikkaan matkan tehtyään. Kirjan tapahtumat sijoittuvat fantasiamaailmaan, joka on usein kuvattu tarkassa kartassa ja joskus erilaisissa liitteissä. Tällaisella fantasiamaailmalla voi olla yhteys meidän todellisuuteemme, kuten jokin kulkureitti, tai sillä ei ole mitään yhteyttä meidän maailmaamme. On myös mahdollista, että fantasiamaailma esiintyy tekstissä vain sieltä tulevien olentojen kautta, kuten kummitustarinoissa.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasia oli kirjallisuuden valtavirtana aina viime vuosatoihin asti. Jo varhaisin kirjallisuus kuten Homeroksen "Odysseia" on täynnä mielikuvituksellisia hirviöitä, samoin kuin muutkin muinaiset eepokset. Keskiajalta tunnetaan esimerkiksi Kuningas Arthuriin liittyvät fantastiset tarinat. Omaksi lajikseen fantasiakirjallisuus erottui romantiikan aikana 1700- ja 1800-lukujen taitteessa. Tällöin sen vastakohtina olivat hahmottuneet realistinen kirjallisuus ja tieteellinen todellisuuskäsitys. Britanniassa syntyi 1800-luvulla lasten fantasian lajityyppi, jonka tunnettu edustaja on Lewis Carrollin "Liisan seikkailut ihmemaassa" (1865). Yhdysvalloissa fantasiakirjallisuutta julkaistiin 1900-luvun alkupuolella etenkin pulp-lehdissä. Ajan tunnettuja fantasiakirjailijoita olivat esimerkiksi Robert E. Howard ja H. P. Lovecraft. Freudilaisuuden nousun myötä fantasiakirjailijat alkoivat ottaa kantaa siihen, ovatko heidän esittämänsä unelmat tosia vai hahmojen alitajunnan heijastumaa.


title: Fantasiakirjallisuus

text: J. R. R. Tolkien vaikutti suuresti fantasiakirjallisuuden tunnettuuteen teoksillaan "Hobitti eli sinne ja takaisin" (1937) ja "Taru sormusten herrasta" (1954–1955).


title: Fantasiakirjallisuus

text: Arvostettuja nykyajan fantasiakirjailijoita ovat muun muassa Susanna Clarke, Gregory Maguire, Patricia A. McKillip ja Walter Moers.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Nykyaikaisessa fantasiakirjallisuudessa vaikuttaa lajityyppien rajojen ylittäminen ja korkeakirjallinen tyyli. Bruce Sterling teki vuonna 1989 tunnetuksi termin slipstream. 1990-luvulla syntyi Interstitial Arts Movement, joka pyrki määrittämään perinteisten taiteenlajien väliin jääviä teoksia, Uuskumma on käsite, joka muodostui Britanniassa vuonna 2003 tarkoittamaan fantasiakirjallisuuden alalajia, jolle on tyypillistä kokeellisuus, genrerajojen rikkominen ja pyrkimys korkeakirjalliseen ilmaisuun. Uuskummaan yhdistettiin muun muassa Stepan Chapman, M. John Harrison, China Miéville, Lucius Shepard ja Jeff VanderMeer.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Fantasiakirjallisuuden kautta on mahdollisuus kyseenalaistaa totuttuja käsityksiä. Postmodernia fantasiaa ovat kirjoittaneet Catherynne M. Valente ja Hal Duncan. Valente on käyttänyt nimitystä mythpunk kirjallisuudenlajista, joka käyttää vanhoja myyttejä, tekstejä ja kulttuuri-ilmiöitä kyseenalaistaakseen vanhat arvot. Valenten ja Duncanin teksteille on ominaista sukupuoliroolien ja valtarakenteiden rikkominen. He edustavat fantasiakirjallisuutta, jossa teksti ei nojaa perinteiseen maailmanluontiin vaan kielen, hahmojen ja merkitysten monikerroksisuuteen. Tämä piirre liittyy surrealistisen fantasian perinteeseen.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Suomalainen kirjallisuus syntyi 1800-luvulla, joka oli kirjallisuudessa vahvasti realismin aikakautta. Kuitenkin esimerkiksi Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" sisältää fantasiatarinoita. "Kalevalan" tarusto on innoittanut useita fantasiakirjailijoita, kuten brittiläistä J. R. R. Tolkienia. Tove Janssonin Muumi-kirjat ovat suomalaisen lastenfantasian klassikoita.


title: Fantasiakirjallisuus

text: 1960-luvulla käännettiin maagisia realisteja kuten Italo Calvinoa, Jorge Luis Borgesia ja Mihail Bulgakovia. Vuonna 1973 suomeksi saatiin Kersti Juvan ja avustajien kääntämä J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta". Myöhempiä merkittäviä romaanisuomennoksia ovat olleet esimerkiksi Robert Holdstockin "Alkumetsä" (1985), Terry Pratchettin "Kiekkomaailma"-sarja (1993–) ja lordi Dunsanyn varhainen klassikko "Haltiamaan kuninkaantytär" (2007).


title: Fantasiakirjallisuus

text: Lasten ja nuorten fantasian klassikoista saatiin 1900-luvun alkupuolella suomeksi muun muassa "Liisan seikkailut ihmemaassa", A. A. Milnen "Nalle Puh" ja Kenneth Grahamen "Kaislikossa suhisee". 1970-luvulta alkaen suomennettiin merkittävää anglosaksista nuortenfantasiaa: Richard Adamsin "Ruohometsän kansa", Ursula K. Le Guinin "Maameren tarinat", L. Frank Baumin "Ihmemaa Oz", Susan Cooperin "Pimeä nousee". Diana Wynne Jonesin "Noidan veli" ja Lloyd Alexanderin "Prydainin kronikka". Vuosituhannen vaihteessa käännettiin suosittuja sarjoja, Philip Pullmanin "Universumien tomu" ja J. K. Rowlingin "Harry Potter".


title: Fantasiakirjallisuus

text: Aikuiselle lukijakunnalle suunnattu, kaunokirjallisesti kunnianhimoinen fantasiakirjallisuus nousi suomennoksissa vahvasti esiin 2000-luvulla. Muun muassa uuskummaksi kutsutut teokset ovat yhdistäneet fantasiaa ja valtavirtakirjallisuutta uudenlaisella tavalla. Näitä ovat esimerkiksi Jonathan Carrollin "Naurujen maa", Stepan Chapmanin "Troikka" ja Jeff VanderMeerin "Pyhimysten ja mielipuolten kaupunki". Vanhemmista klassikkoteoksista aiemmin kääntämättä jäänyt T. H. Whiten "Muinainen ja tuleva kuningas" käännettiin viimein vuonna 2018.


title: Fantasiakirjallisuus

text: Helsingin SF-seura on jakanut vuodesta 2007 Tähtifantasia-palkintoa vuoden parhaalle suomeksi käännetylle fantasiakirjalle.Ngũgĩ wa Thiong'on "Variksen Velho" (2007) ja Ellen Kushnerin "Thomas Riiminiekka" (2008). Tunnettuja fantasiakirjallisuuden suomentajia ovat muun muassa Kersti Juva, Kristiina Rikman, Jaana Kapari-Jatta ja Johanna Vainikainen-Uusitalo. Suomeksi on kääntämättä lukuisia fantasian klassikoita ja moderneja klassikoita, kuten Mervyn Peaken "Gormenghast" ja Jack Vancen "Lyonesse".


title: Koivu

text:
Koivu tarkoittaa seuraavia asioita:
Koivu on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Koivu

text: Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:


title: Substanssi

text: Substanssi eli perusaines on filosofiassa perinteisen ontologian käsite, jolla tarkoitetaan pysyvää itsenäistä oliota. Substanssi on olio, joka voi olla olemassa itsenäisesti, muista olioista riippumatta.


title: Substanssi

text: Substanssiteoria (joskus "substraattiteoria") on ontologinen teoria olioiden luonteesta. Sen mukaan substanssi on erillinen sen ominaisuuksista.


title: Substanssi

text: Substanssi on usein määritelty sellaiseksi olion keskeiseksi ominaisuudeksi, jonka hävitessä myös kokonaisuus häviäisi. Tällöin substanssin esimerkkinä voidaan ajatella poikamiestä. Poikamiehen substanssi on naimattomuus, sillä naimisissa oleva poikamies ei olisi poikamies. Substanssin vastakohtana pidetään aksidenssia, joka vaatii jonkun substanssin ollakseen olemassa, ja joka voi muuttua ilman, että substanssi katoaa. Esimerkiksi punaisuuden olemassaolo vaatii kappaleen, jossa punaisuus on; toisaalta poikamiehelle poikamieheyden kannalta on yhdentekevää, onko hän punatukkainen vai ei.


title: Substanssi

text: Arkikielessä ja luonnontieteissä substanssilla tarkoitetaan usein "ainesta". Substanssi on usein, kuten Aristoteleella ja erityisesti John Lockella, yhdistynyt substraatin ("hypokeimenon") käsitteen kanssa. Näitä merkityksiä ei kuitenkaan tule sekoittaa substanssiin entiteettien luokan merkityksessä.


title: Substanssi

text: Aristoteles luki substanssin yhdeksi olevan kategoriaksi. Kirjoituksessa "Kategoriat" annetun määritelmän mukaan substansseja ovat kaikenlaiset oliot. Aristoteles erotteli toisistaan ensimmäiset substanssit eli yksilöt ja toiset substanssit eli suvut ja lajit. "Metafysiikassa" annetun määritelmän mukaan substanssi tarkoitti sekä 1) yksinkertaisia olioita, perimmäistä substraattia, jota ei enää predikoida mistään muusta, kuten maata, tulta, vettä sekä kappaleita yleisesti, sekä niiden osia; että 2) ominaisuutta, joka määrittää olion olevan jokin 'tämä', ja jonka hävitessä myös kokonaisuus häviäisi, kuten jonkun asian hahmo tai muoto.


title: Substanssi

text: Stoalaisille, jotka katsoivat kaiken olevan aineellista, substanssi oli sama kuin substraatti, ensimmäinen aines, josta kaikki on tehty.


title: Substanssi

text: 1600-luvun filosofia jatkoi aristoteelista perinnettä. René Descartesin mukaan substanssi on olio, jossa havaitut ominaisuudet ovat:


title: Substanssi

text: Baruch Spinoza määritteli substanssin tarkoittavan olion keskeisintä olemusta, joka ei tarvitse mitään muuta ollakseen olemassa:


title: Substanssi

text: Substanssit on käsitetty joksikin, joilla on ominaisuuksia ja moodeja eli tiloja. Substanssin käsite auttaa selittämään esimerkiksi tilojen muutoksia. Otetaan esimerkiksi pieni määrä vettä ja jäädytetään se jääksi. Substanssiteorian mukaan on olemassa yksi substanssi, joka säilyy muuttumattomana tämän muutoksen aikana. Tämä substanssi on sekä nestemäistä vettä että kiinteää jäätä. Substanssiteorian mukaan jää ei syrjäytä vettä, vaan kyseessä on sama ”aines”, eli substanssi. Mikäli tämä pitää paikkansa, tästä seuraa, etteivät esimerkiksi veden märkyys ja jään kovuus ole olennaisia tälle alla olevalle substanssille — sen sijaan ne ovat vain veden aksidensseja.


title: Substanssi

text: Aristoteelinen näkemys jumalasta piti Jumalaa sekä ontologisesti että kausaalisesti kaikkia muita substansseja edeltävänä; esimerkiksi Spinoza katsoi, että Jumala on ainoa olemassa oleva substanssi. Spinozan mukaan substanssi on yksi ja jakamaton, mutta sillä on useita eri moodeja; se mitä yleensä kutsumme luonnolliseksi maailmaksi kaikkine yksilöineen, on läsnä Jumalassa: tästä tuli tunnettu lause "Deus sive Natura" (”Jumala eli luonto”).


title: Substanssi

text: Nykyaikaisessa metafysiikassa substanssin olennaisia piirteitä ovat yksilöllisyys, tunnistettavuus, riippumattomuus ja pysyvyys muutoksessa. Yksilöllisyys tarkoittaa sitä, että substanssi ei ole universaali vaan partikulaari, jotain, josta voidaan sanoa 'tämä'. Tunnistettavuus tarkoittaa sitä, että yksilöolion tunnistamisen kannalta oleelliset ominaisuudet on pystyttävä erottamaan epäoleellisista ja luettelemaan. Riippumattomuus tarkoittaa sitä, että substanssi on loogisesti kykenevä itsenäiseen olemassaoloon, vaikka mitään muuta ei olisikaan olemassa. Pysyvyys muutoksessa tarkoittaa sitä, että substanssilla on oltava pysyvä olemus, johon nähden jotkin sen ominaisuudet voivat muuttua niin, että substanssi säilyy.


title: Substanssi

text: Olion "paljas partikulaari" on tekijä, jota ilman olio ei olisi olemassa, toisin sanoen sen substanssi, joka on olemassa itsenäisesti olion ominaisuuksiin nähden. Se on "paljas", koska sillä ei ole mitään ominaisuuksia, ja "partikulaari" eli yksilöolio, koska se ei ole abstrakti. Ominaisuuksien, joita substanssilla on, sanotaan inheroivan substanssia.


title: Substanssi

text:
Inherenssi (tarttuminen, tarttuneisuus) on suhde substanssin ja sen ominaisuuksien välillä. Substanssiteorian mukaan esimerkiksi lauseessa ”omena on punainen” on kyse siitä, että punaisuuden ominaisuus inheroi omenan substanssia.
Päinvastainen suhde on partisipaatio eli osallistumissuhde. Edellisessä esimerkissä on kyse siitä, että omenan substanssi partisipoi punaisuuden ominaisuuteen.


title: Substanssi

text:
Kimpputeoria on substanssiteorian suora vastakohta. Sen mukaan kaikki yksilöoliot ovat pelkästään ominaisuuksiensa kokoelmia tai ”kimppuja”.
Kimpputeoria hyökkää ennen kaikkea paljaiden partikulaarien ajatusta vastaan. Sen mukaan ominaisuuksista paljaita olioita ei voida käsittää.


title: Substanssi

text: Friedrich Nietzsche, ja hänen jälkeensä muun muassa Martin Heidegger, Michel Foucault ja Gilles Deleuze, hylkäsi ajatuksen substanssista samalla kun ajatuksen subjektista. Heidegger katsoi Descartesin tarkoittaneen substanssilla jotain, jonka ymmärrämme sellaiseksi entiteetiksi joka "on" sellaisella tavalla, ettei se tarvitse "olemiseensa" muita entiteettejä. Siksi ainoastaan Jumala on substanssi "ens perfectissimus", täydellisimpänä olevana. Heidegger osoitti, että substanssin ja subjektin käsitteiden välillä on erottamaton suhde, ja puhui tämän vuoksi ”ihmisen” ja ”ihmiskunnan” sijaan ”Daseinista”, joka ei ole subjekti eikä substanssi.


title: Puskuri

text: Puskuri voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Robin Hull

text: Robin ”Roope” Hull (s. 16. elokuuta 1974) on suomalainen snookerpelaaja. Hän on toistaiseksi ainut suomalainen snookerammattilaisten "Main Tourilla" esiintynyt pelaaja. Maailman ranking-listalla kaudella 2005–2006 hän oli sijalla 54 ja toistaiseksi paras ranking on 33. Hull asui pitkään Turussa. Ennen ammattilaisuraansa Hull voitti alle 21-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1992. Hull on voittanut Euroopan mestaruuden kahdesti uransa aikana. Ensimmäisen vuonna 1997 ja toisen vuonna 2013. .


title: Robin Hull

text: Robin Hull aloitti snookerammattilaisena vuonna 1992. Hänen paras lyöntisarjansa ammattilaisturnaustasolla on 145 vuodelta 1994. Vuoden 1999 maailmanmestaruusturnauksen karsinnoissa hän oli yhden pallon päässä maksimibreikistä 147, mutta löi viimeisen mustan pallon ohi. Hullin parhaat saavutukset kilpasnookerissa on pääsy puolivälieriin vuoden 2003 "Welsh Open"- ja vuoden 2006 "Malta Cup" -turnauksissa. Hull esiintyy myös kaikkien aikojen 100 pisteen ylittävien lyöntisarjojen listalla 30 parhaan, ja nimekkäiden tähtipelaajien, joukossa tuloksella 111. Myös pääsy 16 parhaan joukkoon "UK Championship"-turnauksessa vuonna 2006 on suuri saavutus . Tämän turnauksen karsinnoissa Hull voitti Jimmy Whiten erin 9–4 .


title: Robin Hull

text: Vuonna 2004 Hull joutui jättämään vakavan korvasairauden takia suuren osan kaudesta 2004–2005 väliin. Hullin ura on tämän jälkeenkin kärsinyt terveyden takia, esimerkiksi vuoden 2007 maailmanmestaruuskilpailut Hull joutui jättämään väliin rytmihäiriöiden vuoksi .


title: Robin Hull

text: Vuonna 2006 urheilutoimittajat valitsivat hänet "Vuoden Biljardinpelaajaksi".


title: Robin Hull

text: Hull ilmoitti vuoden 2008 alussa lopettavansa ammattilaisuransa osittain terveyssyistä . Saman vuoden päättävässä kauden 2008–2009 "Maplin UK Championship" -turnauksessa Hull toimi Aki Kauppisen seurana tv-asiantuntijakommentaattorina Eurosport-kanavalla. Häm otti osaa Espoossa järjestettyihin rankingkisoihin . Hän ilmoitti myös muuttavansa Espooseen ja perustavansa sinne biljardisalin RBilliards . Helmikuussa 2010 Hull osallistui Jyri Virtasen järjestämään "ProAm"-turnaukseen Finnish Snooker Challenge, joka järjestettiin Turussa. Hull eteni aina finaaliin saakka voittaen muun muassa huippupelaajat Ken Dohertyn ja Matthew Stevensin. Finaalissa vahvemmaksi osoittautui kuitenkin Mark Williams. .


title: Robin Hull

text: Hull ilmoitti muutamaa vuotta myöhemmin yrittävänsä vielä päästä pelaamaan isoihin turnauksiin ja otti vuoden 2013 kesällä osaa Euroopan-mestaruuskisoihin edeten aina finaaliin ja mestaruuteen asti. Voiton ansiosta Hull lunasti itselleen kahdeksi vuodeksi luvat osallistua jälleen Snookerin Maintourille. Vuonna 2014 Hull pääsi karsinnoista snookerin maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän voitti karsintojen viimeisellä kierroksella vuoden 2002 maailmanmestarin Peter Ebdonin tuloksella 10–8. MM-turnauksen ensimmäisellä kierroksella Hull hävisi tuloksella 10–4 hallitsevalle maailmanmestarille Ronnie O'Sullivanille. Myös vuonna 2015 Hull pelasi karsintojen kautta itsensä MM-kisoihin. Tällä kertaa ensimmäisellä kierroksella vastaan tuli tuore Masters -voittaja Shaun Murphy, jolle Hull hävisi erin 10–3.


title: Robin Hull

text: Hullilla diagnosoitiin vuoden 2017 lopulla servikaalinen dystonia, joka aiheuttaa hänelle pelien aikana muun muassa vapinaa ja jäykkyyttä, jotka haittaavat hänen peliään suuresti.


title: Mariner 3

text: Mariner 3 ja 4 olivat identtisiä luotaimia joiden tehtävänä oli suorittaa Marsin ohilento. Mariner 3 laukaistiin 5. marraskuuta 1964, mutta luotainta lähdössä suojannut suojus ei auennut kunnolla, estäen aurinkopaneelien aukeamisen. Luotain lakkasi toimimasta sen akkujen tyhjennyttyä ja se jäi kiertämään Aurinkoa, pääsemättä Marsiin.


title: Mariner 3

text: Mariner 3 oli tarkoitus lentää noin 8 kuukaudessa Marsiin jonka jälkeen se olisi ottanut valokuvia planeetan pinnasta sekä suorittanut teknisiä mittauksia. Luotain oli varustettu aurinkokennoilla ja akuilla, ja sen paino oli 260 kilogrammaa. Aurikokennot olisivat antaneet sille Marsin etäisyydellä 300 W virtaa minkä olisi pitänyt riittää luotaimen teknisille laittelle ja datan lähettämiseen. Luotain oli varustettu kuvausjärjestelmällä, magnetometrillä sekä muilla laitteilla joilla oli tarkoitus analysoida aurinkotuulta, avaruuden säteilyä jne.


title: Kotkatjärvi

text: Kotkatjärvi () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kotkatjärven ja Villalanjärven rannoilla 42 kilometriä Aunuksesta pohjoiseen. Kylässä on 1 000 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2012).


title: Kotkatjärvi

text: Kotkatjärven kunnan pinta-ala on 976 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Aunuksen piirin Kuittisen kuntaan, lännessä Koveran ja Prääsän piirin Vieljärven kuntiin, pohjoisessa Nuosjärven kuntaan sekä idässä Pyhäjärven kuntaan ja Leningradin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Kotkatjärvi

text: Kunta sijaitsee Aunuksen tasangon koillisosassa. Sen alueella virtaavat Laatokkaan laskeva Alavoisenjoki, Topornaja, Ljuba, Ulvanka, Topozerka, Važozerka ja Pekki. Järviä ovat Vašejärvi ("Važozero"), Kotkatjärvi ("Kotkozero"), Matšjärvi ("Mattšozero"), Voruzjärvi, Uutjärvi ("Utozero"), Vahjärvi ("Vagvozero"), Sikojärvi ("Sigozero"), Keskoijärvi ("Keskozero"), Villalanjärvi ("Villalskoje"), Mäintagaine, Ladva, Kanzoijärvi ("Kanzozero"), Tedrijärvi, Torasjärvi ("Torosozero") ja Nurdasjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat mineraalivärit ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Vašejärven rauhoitusalue sekä kuusi suoaluetta käsittävät luonnonmuistomerkit.


title: Kotkatjärvi

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Interposjolokin, Tšornaja Retškan ja Verhneolonetskin asutukset sekä seitsemän kylää: Koivumäki (ven. "Berjozovaja Gora"), Hoskila ("Goškila"), Keskoijärvi ("Keskozero"), Lumatjärvi ("Lumbozero"), Torasjärvi ("Torosozero"), Uutjärvi ja Vahjärvi. Toiseksi suurin asutuskeskus on reilun 400 asukkaan Verhneolonetski. Koivumäen kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 59 % on karjalaisia, 34 % venäläisiä, 4 % valkovenäläisiä ja 1 % ukrainalaisia.


title: Kotkatjärvi

text: Kotkatjärvi mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjoissa 1500-luvun puolivälissä. Aluksi se käsitti kaksi yhteen kasvanutta kylää, Pogostan ja Matsoilan. Vuonna 1957 Kotkatjärven kylään liitettiin Villalan, Tiihoinselän, Pansalahden, Sulkun ja Tepoinniemen kylät.


title: Kotkatjärvi

text: Keisarillisen Venäjän aikaan Kotkatjärvi ympäristökylineen muodosti Aunuksen kuvernementin Aunuksen kihlakuntaan kuuluneen Kotkatjärven kunnan eli volostin. Sen naapurikuntia olivat pohjoisessa Vieljärvi ja Pyhäjärvi, idässä Vaaseni, etelässä Nekkula ja Riipuskala sekä lännessä Vitele. Kotkatjärven kunnan merkittävimmät kylät olivat Kotkatjärvi, Keskoijärvi, Kontuselkä ja Torasjärvi. Vuonna 1905 kunnassa oli 3 325 asukasta. Kotkatjärven kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja sen alue liitettiin Aunuksen piiriin.


title: Kotkatjärvi

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie. Kotkatjärveltä on linja-autoyhteydet Aunukseen ja Petroskoihin. M18:n varrella on kaksi huoltoasemaa ja Kotkatjärven luoteispuolella yksi.


title: Kotkatjärvi

text: 1970–1980-luvuilla Kotkatjärven tärkein tuotantolaitos oli turkissovhoosi, joka on sittemmin lopettanut toimintansa. Nykyään kylässä toimii asvalttitehdas, metsänhoitoalueen konttori, kalankasvattamoja ja kalankäsittelylaitos. Torasjärven lähellä on hiekkakuoppia ja hiekanvarastointialueita ja Verhneolonetskissa metsätyömaan konttori ja puutavaravarasto.


title: Kotkatjärvi

text: Kotkatjärven palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja muutama kauppa. Joitakin palveluja on myös Verhneolonetskissa. Kotkatjärvellä ja Uutjärvellä on tsasounat ja Verhneolonetskissa ortodoksinen kirkko. Interposjolokissa sijaitseva Vašejärven Kristuksen kirkastumisen luostari palautettiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle vuonna 1992.


title: Kotkatjärvi

text: Torasjärvellä ja Uutjärvellä on kivikautisia asuinpaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Vašejärven luostarin rakennukset, Uutjärven tsasouna ja kaksi asuintaloa, entisen Reposelän (ven. "Lisja Selga") kylän asuin- ja talousrakennukset sekä entisen Matšjärven ("Mattšezero") kylän tsasouna ja kolme asuintaloa. Historiallisia nähtävyyksiä ovat Matšjärven karsikkometsä sekä toisen maailmansodan muistomerkit.


title: Kotkatjärvi

text: Kotkatjärven lounaispuolella sijaitsee hotelli ja lomakylä. Vahjärven itärannalla ja Uutjärven etelärannalla on lomakylät.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Timo-Lauri ”Hyde” Hyytiäinen (4. maaliskuuta 1963 Heinola – 18. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ”sokea kääpiö” stand up -koomikko.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Hyytiäinen oli kotoisin Heinolasta, jossa hän kävi koulunsa ja valmistui ensin ylioppilaaksi 1982 ja pari vuotta myöhemmin merkonomiksi. Hän oli mukana paikallisessa pop-musiikkielämässä paitsi soittajana myös osakkaana äänilevykaupassa ja legendaarisessa Funky Maruschka -diskossa. Kokoomuksen kaupunginvaltuutettu hän oli kaksi kautta 1985–1992.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Hyytiäinen muutti Jyväskylään 1980-luvun puolivälissä. Siellä hän opiskeli muun muassa ravintolakoulussa ja myöhemmin yliopistolla puheviestintää. Hän osallistui aktiivisesti paikallisen ylioppilasteatterin toimintaan näyttelijänä ja käsikirjoittajana. Lapsuudessa todettu nivelreuma ja sen lisäsairaudet (Sjögrenin syndrooma) aiheuttivat Hyytiäisen näön heikkenemisen ja johtivat sokeutumiseen 1990-luvun lopulla. Näkökyvyn menetys pakotti hänet jättämään teatteriharrastuksen, mutta sen tilalle hän löysi stand up -komiikan, jota hän harrasti erityisesti muutettuaan Helsinkiin vuonna 2002. Esityksissään hän teki pilkkaa itsestään ja sairauksistaan sekä muun muassa opaskoirastaan. Hän olikin erityisen suosittu esiintyjä ja persoonallisuus vammaisten keskuudessa.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Eräässä vaiheessa Hyytiäinen esiintyi myös tiedotusvälineissä ahkerasti, muun muassa Helsingin Sanomien Kuukausiliite teki hänestä useamman sivun jutun, ja hän oli monien televisio-ohjelmien vieraana.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Hyytiäinen toimi myös vammais- ja kulttuurijärjestöissä. Helsingin kaupunginvaltuustoon hän pyrki vihreiden ehdokkaana kunnallisvaaleissa 2004, muttei tullut valituksi.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Hyytiäinen esiintyi Jari Halosen elokuvassa Back to the USSR – takaisin Ryssiin (1992) kääpiön roolissa.


title: Hyde Hyytiäinen

text: Hyytiäinen kuoli sairauksiensa heikentämänä kotonaan Helsingissä marraskuussa 2004. Hänet on haudattu Heinolaan.


title: Kikka

text: Kikka (oikealta nimeltään Kirsi Hannele Sirén, o.s. Viilonen) (26. lokakuuta 1964 Tampere – 3. joulukuuta 2005 Tampere) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän tuli tunnetuksi seksipommi-imagostaan ja vihjailevia sanoituksia sisältäneistä iskelmistään.


title: Kikka

text: Kikan tunnetuimpia hittejä olivat muun muassa ”Sukkula Venukseen”, ”Mä haluun viihdyttää”, ”Tartu tiukasti hanuriin” ja ”Apinamies”. Laulujen kirjoittajana oli aluksi muun muassa Juha ”Watt” Vainio, myöhemmin tämän poika Ilkka Vainio ja säveltäjänä Veikko Samuli. Viimeiseksi jääneelle "Herkut lisukkeineen" -albumille Kikalle lauluja kirjoitti salanimellä myös Pauli Hanhiniemi.


title: Kikka

text: Kikan albumit olivat myyneet vuoteen 2013 mennessä lähes 330 000 kappaletta, ja hän on yksi Suomen kaikkien aikojen eniten myyneistä naisartisteista.


title: Kikka

text: Ensimmäisen kerran Kikka esiintyi julkisesti Kevään sävelessä vuonna 1984 . Tämä esiintyminen ei vielä nostanut nuorta laulajanalkua kansan tietoisuuteen. Samoihin aikoihin Kikalle suunniteltiin myös singleä, jolle olisi laitettu Kevään sävel -esiintymiskappale ”Edes yhden kerran” sekä toinen kappale "Taivaanrannan kulkija". Singlesuunnitelmat kuitenkin haudattiin, sillä Kikka ei tässä vaiheessa ollut levy-yhtiön mielestä ”tarpeeksi erottuva artisti”. Ennen uransa nousukiitoa Kikka esiintyi vielä suositussa Hittimittari-ohjelmassa, mutta jälleen ilman suurempaa huomiota. Ensilevytyksestä sovittiin Audiovoxilla vuonna 1987, ja samalla Kikka oli kyseisen levy-yhtiön ensimmäinen artisti. Seksikäs imago tai alkuvaiheessa sellaisen luonti oli Kikan itse hyväksymä asia. Monissa haastatteluissa hän toteaakin vain olevansa oma itsensä, eikä häntä pakotettu tekemään valintoja, joista ei itse pitänyt. Poikkeuksena on ensimmäisen albumin takakannen kuva, joka oli levy-yhtiön päätös. Kikka itse kertoo esimerkiksi pukeutuneensa nahka- ja kumivaatteisiin jo ennen varsinaisen uransa alkua.


title: Kikka

text: Kikka nousi suosioon viimein vuonna 1989 ilmestyneellä ”Mä haluun viihdyttää” -singlellään, jonka toisena puolena oli kappale "Ei kauniimpaa voi todella tietää". Singleä seurannutta samannimistä albumia ("Mä haluun viihdyttää") myytiin lyhyessä ajassa yli 70 000 kappaletta. "Mä haluun viihdyttää" -kappale voitti kaikki mahdolliset äänestykset, ja kappaleesta kuvattu musiikkivideo, joka aiheutti myös kohua nännivilautuksellaan, pyöri televisiossa toistuvasti. Tässä vaiheessa levy-yhtiön kanssa solmittiin sopimus, jonka mukaan levyjä tehdään niin monta kuin artisti haluaa tehdä.