title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Merkittävin vaikutus kasvillisuuden tyyppiin on kullakin alueella vallitseva ilmasto, etenkin lämpötila ja sademäärä sekä niiden kausittaiset vaihtelut. Vuoristoisilla seuduilla kasvillisuus muuttuu vyöhykkeelliseksi: korkeammalle mentäessä ilma kylmenee ja kasvillisuus muuttuu vaatimattomammaksi samaan tapaan kuin päiväntasaajalta poispäin mentäessä; lisäksi vuorten vastakkaisilla rinteillä sade- ja lämpöolosuhteet voivat olla erilaiset.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Paikalliset kasvupaikkatekijät voivat luoda ympäristöstään poikkeavia, joskin tavallisesti pieniä kasvillisuusalueita. Näitä nimitetään biotoopeiksi tai suomeksi luonmtotyypeiksi. Seisova vesi tai pohjaveden sijainti lähellä maanpintaa luovat ympäristöään kosteampia luontotyyppejä, hyvin vettä läpäisevät karkeat maalajit taas ympäristöään kuivempia luontotyyppejä. Myös maan ravinnekoostumus voi vaikuttaa kasvillisuuteen – esimerkiksi kalkkipitoinen maaperä suosii tiettyjä kasveja, kun taas monet kasvit eivät kasva siinä lainkaan, ja karuilla, niukkaravinteisilla mailla on omat lajikokoonpanonsa. Maaperän suolaisuus vaikuttaa myös kasvillisuuteen merkittävästi. Paikalliset pienilmastot luovat omia kasvillisuusvyöhykkeitään.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Koska keskilämpötila ja -sademäärä vaihtelevat alueiden välillä liukuvasti, eivät kasvillisuusvyöhykkeidenkään rajat tavallisesti ole jyrkkiä. Esimerkiksi metsä voi muuttua aroksi siten, että ympäristöään kosteammilla paikoilla voi aron keskellä vielä kasvaa pieniä metsäsaarekkeita. Lauhkea lehtimetsävyöhyke ja pohjoinen havumetsävyöhyke sekoittuvat keskenään hemiboreaaliseksi sekametsävyöhykkeeksi.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Tavallisin jako kasvillisuusvyöhykkeisiin perustuu maapallon lämpövyöhykkeisiin. Se on varsin karkea ja epätarkka pienellä mittakaavalla, mutta suurilmastollisista syistä johtuen suurtenkin alueiden kasvillisuus on usein samankaltaista. Kasvillisuusvyöhykkeet eivät aina noudata lämpövyöhykkeiden rajoja: aavikoita on myös lauhkealla vyöhykkeellä. Alla esitettävät kasvillisuusvyöhykkeet jakautuvat edelleen alatyyppeihin. Viisi ensiksi mainittua vyöhykettä jäätiköstä havumetsiin määräytyvät lähinnä vuoden tai vuodenaikojen keskilämpötilan mukaan. Lehti- ja sekametisen ja arojen kohdalla vaikuttavat sekä vuotuinen sademäärä, että keskilämpötila. Eteläisemmät vyöhykkeet määräytyvät lähinnä sademäärän tai sateen kausittaisuuden mukaan.Alpiininen eli vuoristokasvillisuus on tundramaista kasvillisuutta, jota esiintyy vuorten rinteillä lauhkeasta trooppiselle vyöhykkeelle.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Kylmyysaavikko ("napa-aavikko", "polaariaavikko") on kylmää ja kuivaa aluetta, joka on paljaana lumesta ja jäästä ainakin osan vuotta. Kasvillisuus koostuu lähinnä muutamista jäkälistä, sammalista ja yksisoluisista levistä. Vuoden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle +10 °C. Kylmyysaavikoita on 76. leveysasteen pohjoispuolella, Etelämantereella sekä korkeiden vuoristojen huipuilla.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Tundralla maa on ikiroudassa ja vuoden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila jää 0...+10 celsiusasteeseen. Lyhyt kesä mahdollistaa maanpinnan sulamisen, ja soita esiintyy laajalti, koska haihtuminen on vähäistä ja routa estää veden imeytymisen syvälle maahan. Maaperä on vähäravinteinen. Kaikki kasvit ovat monivuotisia ja useimmat ainavihantia lyhyen kasvukauden takia. Yksivuotiset ruohot eivät tundralla viihdy, sillä niiden tulisi lyhyen kesän aikana itää, kasvaa, kukkia ja siementää, mikä on lähes mahdotonta tundran lyhyessä viileässä kesässä. Kylmemmissä osissa kasvaa lähinnä vain sammalia ja jäkäliä. Lämpimämmissä osissa kasvaa niiden lisäksi matalia pensaita, eräitä monivuotisia ruohoja ja kituliaita puita sekä pieniä varpuja. Tundraa on pohjoisella pallonpuoliskolla Euroopassa 70. leveysasteen pohjoispuolella, sekä Pohjois-Amerikassa ja Siperiassa 60. leveysasteen pohjoispuolella. Eteläisellä pallonpuoliskolla sitä on Etelämantereen suotuisimmilla alueilla ja muutamilla sitä ympäröivillä saarilla.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Boreaalinen eli pohjoinen havumetsävyöhyke, eli taiga ulottuu laajana kaistaleena halki pohjoisen pallonpuoliskon. Euroopassa se hallitsee leveysasteiden 60 ja 70 välistä aluetta. Siperiassa ja Pohjois-Amerikassa sitä on lähinnä leveysasteiden 50 ja 60 välillä. Talvet ovat 5-8 kuukautta pitkiä ja lumisia. 2-4 kesäkuukauden lämpötila yltää yli 10 celsiusasteeseen, mikä mahdollistaa roudan sulamisen kokonaan. Ilmasto on tasaisen kostea, johtuen hitaasta haihdunnasta. Boreaalista vyöhykettä hallitsevat havupuuvaltaiset metsät sekä suot. Metsien ja soiden yleisilme ei muutu merkittävästi vuodenaikojen muuttuessa pääosin ainavihannan kasvillisuuden takia. Vyöhykkeen pohjoisosissa metsät ovat harvoja ja matalia, eteläosan tiheitä ja korkeita. Kussakin metsätyypissä on yleensä vain 1-2 hallitsevaa puulajia. Aluskasvillisuus koostuu pääasiassa sammalista, jäkälistä ja varvuista. Pensaskerros on niukka ja koostuu lähinnä havupuiden taimista. Maannoksena on huonosti hajonnut hapan havuturve eli podsolimaannos.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Lauhkean vyöhykkeen lehtimetsät ovat kesävihantia, vain pohjoisosien havupuut ovat ainavihantia. Vähintään neljänä lämpimimpänä kuukautena keskilämpötila kohoaa yli 10 celsiusasteen ja kylmimpänäkin kuukautena yli −15 °C:een. Puusto ei ole kovin runsaslajista ja koostuu lähinnä jaloista lehtipuista, esimerkiksi tammista, vaahteroista ja jalavista. Vyöhykkeen pohjoisosa on sekametsää, joissa on myös runsaasti boreaalisia havupuita. Sekametsät, eli hemiborealiset metsät luetaan rehevyytensä vuoksi lehtimetsävyöhykkeeseen. Aluskasvillisuutena on runsaasti pensaita ja erilaisia ruohoja. Lauhkean vyöhykkeen metsille on tunnusomaista vuodenaikojen vaihtelut. Talvet ovat alueella kylmiä, mutta vain alueen pohjoisimmissa osissa on pidempiä lumisia jaksoja. Kevään tullen metsän pohjan valtaa kukkaloisto ja puut tulevat lehteen. Vastaavasti syksyllä puut saavat ensin komean syysvärityksen, ennen kuin tiputtavat lehtensä. Maannos on melko viljavaa ja paksua ruskomaata. Lauhkeita sekametsiä kasvaa Euroopassa, Skandinavian eteläosissa, Suomen etelärannikolla ja Baltian maissa. Aasiassa niitä kasvaa Siperiassa arojen ja boreaalisen vyöhykkeen rajamailla ja Mantsuriassa. Pohjois-Amerikassa niitä kasvaa lähinnä suurten järvien ympärillä. Varsinaiset lauhkeat lehtimetsät kattavat suuren osaa Keski-Euroopasta, Pohjois-Amerikan länsirannikosta, Kiinan itärannikosta, Koreasta, ja Japanista. Merkittävä osa alueen metsistä on muutettu viljelysmaiksi.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Arot sijaitsevat lauhkealla ja subtrooppisella lämpövyöhykkeellä mantereiden kuivissa sisäosissa, joissa ilmasto on mantereinen ja sademäärät vähäisiä. Lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli +22 °C, kylmimmän yli 2 °C ja sademäärä alle 600 millimetriä vuodessa jakautuen epätasaisesti eri kuukausille. Lauhkean vyöhykkeen arot ovat heinäaroja, joilla kasvaa myös sipulikasveja. Subtrooppisen vyöhykkeen aroilla kasvaa ruohon lisäksi myös laikuittain pensaita. Vuotuisen sademäärän vähentyessä arot muuttuvat vähitellen puoliaavikoiksi ja edelleen aavikoiksi. Arojen maannos on viljavaa mustaamultaa. Aroja on muun muassa Keski-Aasiassa, Pohjois-Amerikan keskiosissa (preeria), Koillis-Argentiinassa (pampa) ja Saharan eteläpuolella.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Subtrooppista sademetsää esiintyy siellä, missä sademäärä on ympäri vuoden korkea (talvella kuitenkin vähäisempi kuin kesällä) ja vuoden keskilämpötila jää alle 18 celsiusasteeseen ollen kylmimpänä kuukautena yli +2 °C. Tärkeimpiä esiintymisalueita ovat itäinen Kiina, Japanin eteläosat, Uusi-Seelanti ja Australian kaakkoisosa sekä Yhdysvaltain kaakkoisosa. Subtrooppisessa sademetsässä on viileämpää ja kuivempaa, vähemmän puulajeja, ohuempi latvuskerros ja runsaampi aluskasvillisuus kuin trooppisessa sademetsässä.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Nahkealehtinen eli välimerenkasvillisuus vallitsee subtrooppisella vyöhykkeellä mannerten länsiosissa, kuten Välimeren rannikolla, Kaliforniassa, Etelä-Afrikassa ja Lounais-Australiassa. Kesät ovat kuumia ja kuivia: lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 22 °C ja kuivimman kuukauden sademäärä alle 30 millimetriä. Talvet puolestaan ovat viileitä ja runsassateisia: lämpötila vaihtelee −3...+18 °C ja sateisimman talvi kuukauden sademäärä vaihtelee 90 millimetrin ja 200 millimetrin välillä. Puustoa on vain paikoin ja se koostuu muun muassa kuivuutta sietävistä männyistä, ainavihannista tammista ja hedelmäpuista; muualla kasvaa tiheästi nahkea- ja pienilehtistä pensastoa. Alueilla, joilla välimeren kasvillisuus vaihettuu aavikoksi, kasvaa harvassa ja matalampia nahkealehtisiä pensaita. Siellä missä välimeren kasvillisuus vaihettuu lauhkeaksi lehtimetsäksi, kasvaa kesävihantia lehtipuita ja välimerelle tyypillisiä nahkealehtisiä ainavihantia lehtipuita sekaisin.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Monsuunimetsiä esiintyy kesäsateiden alueilla trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä lähinnä Intiassa, Sri Lankassa ja paikoin Kaakkois-Aasiassa. Alueella vallitsevat kuivan kauden ajaksi lehtensä pudottavat lehtimetsät, jotka ovat harvempia ja matalampia kuin sademetsät. Kaikki puut eivät kuitenkaan tiputa lehtiään, esimerkiksi korkean pohjaveden alueilla ja vesistöjen kasvaa ainavihantiakin puita. Aluskasvillisuus on yleensä tiheää valon päästessä vapaammin metsien pohjakerroksiin, mutta sekin usein lakastuu monin paikoin kuivana kautena.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Kuivuusaavikot ovat levittäytyneet pääasiassa kääntöpiirien alueelle, mannerten kuiviin sisäosiin sekä sinne, minne vuoret estävät sadepilvien pääsyn alueelle. Sademäärä on vähäinen tai olematon ja painottunut sadekausiin. Sade ei ole aavikolla usein säännöllinen ilmiö, vaan usein vain matalapaine-ja korkeapainerintamissa tapahtuneen sattuman tulosta, kuivimmilla aavikoilla jopa luonnonoikku. Kuiva kausi kestää vähintään 7-9 kuukautta. Kasvillisuuden määrä on suoraan sidoksissa sademäärään; puoliaavikoilla on ohut ja laikuittainen ruohopeite sekä yksittäisiä pensaita ja jopa kituliaita puita, pensasaavikoilla kasvaa harvassa kuivuutta kestäviä pensaita ja kaktuksia ja kaikkein kuivimmat aavikot ovat elottomia. Maannos on usein melko ravinteikas, koska haihtuminen nostaa ravinteen maanpintaan. Vuorokauden lämpötilanvaihtelut ovat suuria, selkeän, pilvettömän sään takia.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Savannia esiintyy siellä, missä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 25 °C ja kylmimmänkin yli 18 °C. Sademäärä on melko korkea, 700–1500 mm, mutta se on jakautunut epätasaisesti niin, että talvella koittaa vähintään kahden-kolmen kuukauden pituinen kuiva kausi. Runsassateisemmilla puu- ja pensassavannialueilla kasvaa pitkää, korkeaa ruohoa ja sen joukossa ainavihantia pensaikkoja ja puurykelmiä. Ruohosavanneilla sataa vähemmän, ja siellä kasvaa laajoja ruohostoja, pieniä ainavihantia pensaikkoja ja siellä täällä yksittäisiä puita. Savanni on levittäytynyt lähinnä Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja Etelä-Amerikan pohjoisosiin. Se rajoittuu yleensä sademetsään ja aroon tai aavikkoon.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Trooppinen sademetsä on kehittynyt sinne, missä olosuhteet elämän menestymiselle maanpinnalla ovat kaikkein parhaat: sademäärä on tasaisen runsas, vähintään 1 500 mm vuodessa, ja jokaisen kuukauden keskilämpötila on yli 20 °C. Lajisto on täällä kaikkein runsaimmillaan, ja ainavihannat lehtipuut kohoavat yli 50 metrin korkeuteen muodostaen tiheän latvuskerroksen. Sen alapuolella on usein matalampi noin 20 metrissä oleva alempi latvuskerros, joka on sopeutunut varjoisampiin oloihin. Vain 2 prosenttia auringon valosta saapuu metsän pohjalle. Aluskasvillisuus on pimeyden vuoksi melko vähäistä, ja maannos on niukkaravinteista latosolia, koska lahoaminen tapahtuu nopeasti ja ravinteet palaavat erittäin nopeasti suoraan kasvien käyttöön. Puiden rungoilla kasvaa runsaasti päällyskasveja, kuten liaaneja, ananaskasveja, sammaleita, sanikkaisia, lihansyöjäkasveja ja orkideoita. Trooppisia sademetsiä esiintyy Amazonasin suuressa jokilaaksossa, Keski-Amerikassa, Afrikassa suuressa Kongon jokilaaksossa, Kaakkois-Aasiassa ja Australian koillisosissa.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Vuoristo- eli alpiininen kasvillisuus muistuttaa suuresti tundraa, sillä sitä esiintyy samankaltaisissa olosuhteissa vuorten rinteillä ympäri maailmaa tundra-alueen ulkopuolella. Koska ylöspäin mentäessä ilma viilenee keskimäärin 6,5 celsiusastetta kilometriä kohden, on vuoristokasvillisuus vyöhykkeistä. Vyöhykkeet sijaitsevat sitä korkeammalla, mitä lähempänä päiväntasaajaa vuori sijaitsee. Vuoristokasvillisuus alkaa puurajan yläpuolella, jossa kasvaa pensaita, varpuja ja ruohoja. Ylin kasvillisuus on niukkaa jäkälikköä. Jyrkillä rinteillä kasvillisuus on hyvin vähäistä maaperän ohuudesta johtuen. Lajisto vaihtelee runsaasti maantieteellisestä sijainnista riippuen.


title: Kasvillisuusvyöhyke

text: Holdridgen elämänvyöhykejärjestelmä perustuu biolämpötilaan ja kosteuteen. Kosteus voidaan määrittää esimerkiksi sademääränä tai haihdunnan ja sadannan suhteena. Biolämpötila on vuoden 0 C ylittävien tunnittaisten lämpötilojen keskiarvo. Holdridgen järjestelmä ottaa huomioon myös korkeuden vaikutuksen vuoristossa. Holdridgen järjestelmä on hyvä etenkin trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, mutta huono valtamerillä ja napa-alueilla. Sitä käytetään etenkin Amerikan trooppisissa osissa.


title: Licinius

text: Gaius Valerius Licinianus Licinius (noin 265–325) oli Rooman keisari vuosina 308–324. Licinus oli keisari Galeriuksen ystävä Persian sotaretkellä. Galerius teki Liciniuksesta "augustuksen" 11. marraskuuta 308. Kun Galerius kuoli, valtakunnan jakajaksi tuli Maximinus. Vuonna 313 Maximinus yritti hyökätä Liciniusta vastaan, mutta Licinius voitti ylivoimaisesti. Tämän jälkeen hän hallitsi itää ja hänen lankonsa Konstantinus Suuri länttä. Sisällissota syttyi jälleen vuonna 314. Licinius kärsi tappion, mutta pääsi näennäiseen sovintoon Konstantinuksen kanssa. Vuonna 323 Konstantinus kuitenkin hyökkäsi ja ajoi hänet Bysanttiin. Muutamaa sotilastappiota myöhemmin hän antautui, ja Konstantinus määräsi hänet arestiin. Licinius yritti kuitenkin kerätä joukkoja, ja Konstantinus käski teloittaa hänet.


title: Licinius

text: Licinius syntyi Daciassa noin vuonna 265. Hänen perheensä oli kotoisin vaatimattomista oloista. Licinius osallistui keisari Galeriuksen Persian sotaretkeen vuonna 297. Galerius lähetti Liciniuksen lähettilääksi Maxentiuksen luokse vuonna 307. Maxentius oli julistautunut keisariksi isänsä Maximianuksen kanssa, ja Galerius ei ollut yrityksistään huolimatta saanut heitä kukistettua. Lokakuussa tai marraskuussa 308 järjestetyssä Carnuntumin kokouksessa Licinius valittiin uudeksi "augustukseksi" kuolleen Severuksen tilalle. Liciniuksen hallintoalueeksi määrättiin Traakia, Illyria ja Pannonia. Galerius olisi halunnut Liciniuksen kukistavan Maxentiuksen, mutta Licinius ei kuitenkaan ryhtynyt sotaan tätä vastaan. Licinius taisteli sarmaatteja vastaan.


title: Licinius

text: Galerius kuoli vuonna 311, minkä jälkeen Licinius ja Maximinus Daia jakoivat valtakunnan itäosan keskenään. Vuotta myöhemmin Konstantinus Suuri kukisti Maxentiuksen Mulviuksen sillan taistelussa. Maxentiuksen kuoleman jälkeen Licinius ja Konstantinus tapasivat Milanossa. Licinius meni naimisiin Konstantinuksen siskon Constantian kanssa. Pari sai yhden pojan, Valerius Licinianus Liciniuksen. Keisarit allekirjoittivat myös Milanon ediktin, joka teki lopun kristittyjen vainoista.


title: Licinius

text: Liciniuksen ja Konstantinuksen liitto oli selvästi vain väliaikainen. Kun Maximinus Daia, joka oli ollut Maxentiuksen liittolainen, sai kuulla Liciniuksen ja Konstantinuksen liitosta, päätti hän hyökätä Liciniusta vastaan. Vuonna 313 Maximinus Daia hyökkäsi Syyrista käsin Liciniuksen alueelle. Maximinus ylitti Bosporin ja valtasi Byzantionin yksitoista päivää kestäneen piirityksen jälkeen. Tämän jälkeen hän valtasi Herakleia Pontiken. Licinius saapui Adrianopoliin samalla, kun Maximinus oli piirittämässä Herakleiaa. 30. huhtikuuta 313 käydyssä Campus Ergenuksen taistelussa Liciniuksen joukot kukistivat Maximinuksen, joka pakeni Nikomediaan. Licinius kukisti Maximinuksen toistamiseen Kilikiassa. Maximinus kuoli luultavasti heinä- tai elokuussa 313. Licinius määräsi vastustajansa perheen tapettavaksi.


title: Licinius

text: Maximinus Daian kukistumisen jälkeen Licinius ja Konstantinus olivat Rooman ainoat valtiaat. Keisarit eivät kuitenkaan luottaneet toisiinsa ja etsivät tekosyitä hyökätä toistensa kimppuun. Eräiden lähteiden mukaan Konstantinus olisi yrittänyt saada Liciniusta hyväksymään Konstantinuksen siskon Anastasian miehen Bassianuksen Länsi-Rooman "caesariksi". Kävi kuitenkin ilmi että Bassianus oli mukana salajuonessa Konstantinusta vastaan. Konstantinus antoi teloittaa Bassianuksen. Tämän jälkeen Licinius ja Konstantinus ajautuivat sotaan toisiaan vastaan.


title: Licinius

text: Keisarien joukot kohtasivat Cibalaen taistelussa Pannoniassa 8. lokakuuta 314. Vaikka Konstantinus saikin voiton Liciniuksesta, olivat hänen joukkonsa niin kuluneita, ettei hän pystynyt hyödyntämään voittoaan. Molemmat keisarit palasivat omille alueilleen. Vuosina 315 - 316 Licinius soti luultavasti gootteja vastaan. Hän valmistautui myös uuteen sotaan Konstantinusta vastaan. Licinius ja Konstantinus kohtasivat jälleen Campus Ardiensiksen taistelussa, joka käytiin joulukuussa 316 tai tammikuussa 316. Ennen taistelua Licinius nimitti erään Valensin "caesarikseen". Kuten edelliselläkin kerralla, Konstantinuksen joukot olivat voitokkaita, mutta taistelu ei johtanut suurempiin muutoksiin. Licinius sai jatkaa Itä-Rooman hallitsemista, mutta hänen oli pakko luovuttaa pieniä alueita Konstantinukselle ja antaa teloittaa vastanimitetty "caesarinsa".


title: Licinius

text: Vuoden 318 aikana Licinius soti sarmaatteja vastaan. Vaikka Licinius oli allekirjoittanut Milanon ediktin Konstantinuksen kanssa vuonna 313, alettiin kristittyjä Liciniuksen hallitsemilla alueilla vuodesta 320 lähtien jälleen jonkin verran vainota. Licinius kielsi kristittyjä piispoja kokoontumasta. Toisen Liciniuksen säätämän lain mukaan naiset ja miehet eivät saaneet osallistua jumalanpalvelukseen yhdessä. Lisäksi kristityt saivat pitää jumalanpalveluksia ainoastaan kaupunkien muurien ulkopuolella. Armeijan upseerien oli myös uhrattava jumalille saadakseen pitää virkansa.


title: Licinius

text: Konstantinuksen ja Liciniuksen välinen sota puhkesi jälleen vuonna 321. Konstantinus kukisti Tonavan yli hyökänneet sarmaatit ja gootit, mutta Licinius valitti, että hän oli rikkonut heidän välistään sopimusta. Konstantinus kokosi armeijansa ja laivastonsa Thessalonikiin ja hyökkäsi sieltä käsin Adrianopolia kohti. Liciniuksen joukot kohtasivat hyökkääjät Hebrus-joella 3. heinäkuuta 324. Liciniuksen armeija kärsi tappion. Licinius pakeni Byzantioniin, jota Konstantinus alkoi piirittää. Liciniuksen laivasto, jota johti eräs Abantus, kärsi tappion Konstantinuksen laivastoa vastaan, jota johti Konstantinuksen poika Crispus. Licinius pakeni tämän jälkeen Khalkedoniin ja jätti Byzantioniin Martinianuksen, josta hän oli tehnyt "augustuksen". Liciniuksen ja Konstantinuksen joukot kohtasivat jälleen Khrysopoliin taistelussa, joka käytiin 18. syyskuuta 324. Licinius kärsi jälleen tappion ja hän pakeni Nikomediaan, jota Konstantinus vuorostaan alkoi piirittää. Seuraavana päivänä Licinius erosi virastaan ja Konstantinus lähetti hänet Thessalonikiin, jossa häntä pidettiin kotiarestissa. Konstantinuksen käskystä Licinus murhattiin vuoden 325 keväällä. Myös Liciniuksen lähipiiriin kuuluneet, kuten Martinianus, kokivat saman kohtalon. Noin sata vuotta tapahtumien jälkeen kirjoittanut historioitsija Sokrates kertoo että Licinius oli juonitellut erään valtakunnan ulkopuolisen heimon (ehkä sarmaatit) kanssa. Licinius olisi yrittänyt murhauttaa Konstantinuksen päästäkseen taas itse valtaan. Tämä ei kuitenkaan luultavasti pidä paikkaansa, mutta todennäköistä on että Konstantinus antoi tappaa Liciniuksen, koska hän uskoi ettei tämä tyytyisi pysymään vangittuna loputtomiin.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Ergodinen kirjallisuus tarkoittaa kirjallisuutta, jonka tekstissä kulkeminen vaatii erityisponnisteluja. Käsite tulee kreikan kielen sanoista "ergon" ja "hodos", jotka tarkoittavat "työtä" ja "polkua". Ergodisen kirjallisuuden käsitteen lanseerasi ensimmäiseksi Espen Aarseth kirjassaan "Cybertext - perspectives on ergodic literature".


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Ergodinen kirjallisuus vaatii lukijaltaan enemmän aktiivisuutta kuin perinteinen ei-ergodinen kirjallisuus, jossa käyttäjän tarvitsee yleensä vain käännellä sivuja ja siirtää katsetta. Ergodisessa kirjallisuudessa ponnistelu voi olla esimerkiksi linkkien seuraamista hypertekstissä tai valikkojen selaamista. Vaikka tietokone onkin mahdollistanut monia ergodisen kirjallisuuden piirteitä, ponnistelua vaativat tekstit eivät ole mikään uusi ilmiö. Muun muassa muinaisessa Kiinassa koottiin mekaanisia teoksia, joiden avulla käyttäjä saattoi generoida itselleen runoja.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Kyber- ja ergodisen tekstin käsitteet soveltuvat kirjallisuudentutkimuksen lisäksi myös pelien tutkimiseen.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Kybertekstejä voidaan luokitella useiden eri piirteiden avulla. Aarsethin mukaan näitä ovat dynamiikka, määräytyneisyys, perspektiivi, aika, saatavuus, linkit ja käyttötavat.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Tekstin dynamiikka voi olla "intertekstonista dynamiikkaa", jossa uusia tekstejä kootaan tietyn kiinteän sisältövaraston pohjalta tai "tekstonista dynamiikkaa", jossa myös sisältö muuttuu.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Määräytyneisyys tarkoittaa sitä, johtaako lukijan sama valinta seuraavalla lukukerralla samaan lopputulokseen vai muuttuuko teksti eri lukukerroilla, vaikka lukija tekisi samat ratkaisut.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Aika voi olla ergodisessa tekstissä lukijalähtöistä tai tekstilähtöistä. Lukijalähtöisessä tekstissä lukija voi päättää, missä tahdissa teksti etenee kuten perinteisessä kirjassa. Tekstilähtöisessä ajassa lukija ei voi itse vapaasti päättää, missä tahdissa sisältö tuodaan hänen saatavilleen.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Perspektiivi voi olla näkökulmaltaan anonyymi tai vaatia tekstin lukijaa ottamaan jonkin roolin teksissä ja tarkkailla sisältöä tämän hahmon kautta.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Saatavuus tarkoittaa sitä, miten helposti lukija voi saada käsiinsä tekstin. Kun tekstin saatavuus on kontrolloitua, lukija ei voi hyppiä osioita yli tai lukea tekstiä siinä järjestyksessä kuin haluaa.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Linkit voivat olla kybertekstissä ehdollisia tai vapaasti saatavia. Joissakin teksteissä linkkejä ei välttämättä ole lainkaan.


title: Ergodinen kirjallisuus

text: Kybertekstin käyttötapoja ovat tulkitseva, luotaava, muokkaava ja kirjoittava käyttötapa. Perinteistä kirjaa luetaan tulkitsevasti. Se ei vaadi suurempia ponnisteluja, ainoastaan tekstin merkityksen tulkitsemisen. Hypertekstiä käytetään taas luotaavasti. Siinä lukija etsii tekstivarastosta haluamiaan sisältöjä luettavakseen. Muokkaava ja kirjoittava käyttötapa liittyvät siihen, että lukijalla on mahdollisuus muuttaa kybertekstin tekstivaraston sisältöä kuten Internetin keskustelufoorumeissa. Tässä käyttötavassa ero lukijan ja kirjoittajan välillä hämärtyy.


title: Maginot-linja

text: Maginot-linja oli Ranskan ensimmäisen maailmansodan jälkeen rakentama puolustuslinja Elsass-Lothringenin alueella. Linjan tarkoitus oli pysäyttää mahdolliset hyökkäykset Saksan taholta, mutta siitä huolimatta toisen maailmansodan sytyttyä saksalaiset joukot onnistuivat kiertämään sen ja valloittamaan Ranskan.


title: Maginot-linja

text: Maginot-linja sijaitsi Ranskan rajalla ja ulottui Belgiasta Italiaan. Ainoat alueet, jonne linja ei ulottunut, olivat Belgian pohjoisimmat alueet ja ”läpikulkemattomana” pidetty Ardennien metsäinen vuoristoalue. Saksalaiset kuitenkin käyttivät näitä heikkoja kohtia hyväkseen aloittaessaan Ranskan valtausta. Linja koostui sadoista kukkuloiden alle rakennetuista linnoituksista ja bunkkereista, jotka oli yhdistetty toisiinsa maanalaisella rautatieverkostolla. Tunneleiden pituus yhteensä oli yli sata kilometriä. Bunkkereiden sisällä oli tykkiasemia, asevarastoja ja sotilaiden asuintiloja. Niiden aseistukseen kuului kahdeksan tykkiä ja kaksikymmentä konekivääriä.


title: Maginot-linja

text: Linjan puolustusjärjestelmiä paranneltiin vuosien 1939−1940 välisenä aikana, ja se oli vahvimmillaan Metzin, Lautaren ja Alsacen teollisuusalueilla. Voimakkaimmat kohdat kestivät jopa raskasta tykistötulta. Muilla alueilla linja oli kuitenkin paljon heikommin puolustettu, kaikissa heikommissa kohdissa ei ollut edes tykkiasemia. Linjan suurin heikkous oli kunnollisen ilmatorjuntatykistön puute ja pienten tähystyspisteiden antama rajoittunut näkökenttä.


title: Maginot-linja

text: Idean Maginot-linjan rakentamisesta kehitti marsalkka Joseph Joffre, jonka mielestä Ranskan piti valmistautua ensimmäisessä maailmansodassa hävinneen Saksan mahdollisiin hyökkäyksiin. Useat ranskalaiset poliitikot, kuten Charles de Gaulle ja Paul Reynaud, vastustivat hänen suunnitelmiaan valtaisan puolustuslinjan rakentamisesta, mutta kenraali Philippe Pétain kannatti ajatusta ja vuonna 1927 muodostettiin komitea, jonka tarkoituksena olisi valita puolustuslinjan sijainti. Maginot-linjan rakentaminen aloitettiin vuonna 1930, ja rakennustyöt päättyivät lopullisesti vuoteen 1935 mennessä. Puolustuslinja nimettiin ensimmäisen maailmansodan veteraanin ja silloisen Ranskan puolustusministerin André Maginotin mukaan, sillä juuri hän vakuutti hallituksen antamaan lupa aloittaa rakennustyöt. Maginot-linjan rakentaminen maksoi eräiden arvioiden mukaan jopa kolme miljardia Ranskan frangia.


title: Maginot-linja

text: Toisessa maailmansodassa natsi-Saksa pyrki nopeasti kukistamaan Ranskan, jota pidettiin sotavoimiltaan yhtenä liittoutuneiden voimakkaimmista valtioista. Saksalaiset sotilaat kiersivät Maginot-linjan Belgian ja Ardennien kautta, ja seuraavan viiden vuorokauden aikana Saksa onnistui valloittamaan Ranskan. 24. kesäkuuta 1940 Ranska antautui, ja vaikka saksalaisten yritykset valloittaa Maginot-linja epäonnistuikin, Maxime Weygand allekirjoitti antautumissopimuksen ja Saksa miehitti Maginot-linjan. Vuonna 1944 liittoutuneiden joukot valloittivat Ranskan, ja Maginot-linja palasi takaisin ranskalaisten haltuun.


title: Maginot-linja

text: Maginot-linja oli paradoksaalisesti toiminut kuten oli suunniteltukin; se oli pysäyttänyt Saksan suoran hyökkäyksen ja ostanut Ranskalle aikaa reservijoukkojen mobilisointiin. Vaikka joitakin bunkkereita ja linnakkeita menetettiin, linjaa ei koskaan murrettu. Linja kuitenkin osoittautui lopulta hyödyttömäksi, koska saksalaiset onnistuivat kiertämään sen hyökkäämällä Belgian kautta.


title: Maginot-linja

text: Toisen maailmansodan päätyttyä ranskalaiset ymmärsivät puolustuslinjan heikkoudet, ja parantelivat entisestään sen puolustusjärjestelmiä. Suurin osa linjasta kuitenkin hylättiin, kun Ranska vetäytyi NATO:sta 1966 rakentaakseen omaa ydinaseisiin perustuvaa puolustustaan. Vuoteen 1969 mennessä Maginot-linja oli jätetty raunioitumaan. Pieniä kohtia siitä on kuitenkin nykyisin museoitu, ja ne toimivat turistikohteina.


title: Lisäpalvelu

text: Lisäpalvelu on tietoliikennepalvelun ohella tarjottava palvelu, jonka käyttäjän täytyy erikseen tilata tai muuten ottaa käyttöön. Lisäpalveluista voidaan periä erillinen maksu. Puhelinverkon operaattorit ja vaihteiden valmistajat yrittävät erottua toisistaan kehittämällä ja tarjoamalla erilaisia lisäpalveluja.


title: Lisäpalvelu

text: Tunnetuin ja käytetyin lisäpalvelu on GSM-verkon tekstiviestipalvelu. Muita puhelinverkon lisäpalveluja ovat


title: Talk

text: talk on ohjelma tosiaikaista tekstipohjaista viestintää varten TCP/IP-verkon käyttäjien välillä. talk oli eräs sovelluksista joka jaettiin 4.2BSD Unixin referenssitoteutuksen mukana.


title: Talk

text: talk ja sen parannetut versiot, ntalk ja ytalk, jakavat ruudun osiin, kukin istunnon osallistuja kirjoittaa omaan osaansa ruutua. Yleisimmät versio tukevat vain kahta, ytalk tukee myös useampaa kuin kahta käyttäjää. Kaikissa näissä ohjelmissa teksti lähetetään muille osallistujille merkki kerrallaan kun se on kirjoitettu, mikä tekee talk-ohjelman käytöstä keskustelunomaista. talk:lle on varattu IP-portti 517/udp, ntalkille 518/udp.


title: Talk

text: Käytännössä eri ohjelmat eivät osanneet kommunikoida toistensa kanssa, eivätkä edes eri Unix-versioiden mukana toimitetut. Myös kiristyvät tietoturvavaatimukset ja palomuurit ovat karsineet talk-palvelun käytön olemattomiin. Käytännössä tekstipohjaisen talkin korvasi Unix-ympäristössä IRC.


title: Solmu (verkko)

text: Solmu tai "piste" on graafin eli verkon osa. Graafi muodostuu solmuista ja niitä yhdistävistä kaarista eli väleistä.


title: Solmu (verkko)

text: Solmu on keskeinen käsite verkkoteoriassa, verkkoja käsittelevässä matematiikan haarassa, jota sovelletaan tietojenkäsittelytieteessä ja tietoliikenneteoriassa.


title: Sekstiljoona

text: Sekstiljoona on miljoonan kuudes potenssi eli formula_1. Sana koostuu osista sekst(i)- ja -iljoona, josta alkuosa tarkoittaa kuutta ja loppuosa viittaa miljoonaan.


title: Sekstiljoona

text: SI-järjestelmässä ei ole kerrannaisyksikköä sekstiljoonalle.


title: Sekstiljoona

text: Amerikanenglannin "sextillion" tarkoittaa poikkeuksellisesti lukua 10.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri () eli Taimyr (ven. Таймы́р, "Taimyr") on erityisaseman omaava paikallinen itsehallintoalue Krasnojarskin aluepiirin pohjoisosassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 879 900 neliökilometriä ja asukkaita on 37 800 (vuonna 2008). Vuoteen 2007 saakka alue muodosti Taimyrin (dolgaanien ja nenetsien) autonomisen piirikunnan (ven. Таймы́рский (Долга́но-Нене́цкий) автоно́мный о́круг, "Taimyrski (Dolgano-Nenetski) avtonomnyi okrug").


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Piiri rajoittuu idässä Sahan tasavaltaan, etelässä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Turuhanskin piireihin, lännessä Jamalin Nenetsiaan ja pohjoisessa Pohjoiseen jäämereen. Sen alue käsittää Jenisein alajuoksun ja Hatangajoen välillä sijaitsevan Taimyrin niemimaan, Keski-Siperian ylätasangon pohjoisosan sekä Karanmeren ja Laptevinmeren välissä sijaitsevan Severnaja Zemlja -saariryhmän. Jenisein vasemmalla rannalla sijaitseva lounaisosa kuuluu Länsi-Siperian alankoon. Maaperän luonnonvaroja ovat kupari, nikkeli, kivihiili ja maakaasu.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Talvi on kylmä ja kostea, kesä lyhyt ja viileä. Tammikuun keskilämpötila Dudinkassa on –30°, heinäkuun keskilämpötila 2–13°. Vuotuinen sademäärä on 110–350 mm. Kasvukausi kestää 40–80 vuorokautta. Seudulla on laajoja ikirouta-alueita.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Suurimmat joet ovat Jenisei, Pjasina, Nižni ja Verhni Taimyr sekä Hatanga. Alueella on paljon järviä. Taimyrjärvi on Baikalin jälkeen Siperian laajin järvi.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Piiri kuuluu arktiseen, tundra- ja metsätundravyöhykkeisiin. Arktisen alueen kasvillisuus on vähäistä, tundralla kasvaa pajua, vaivaiskoivua, jäkälää, sammalta ja heinikkoa. Metsätundra ulottuu kauas pohjoiseen. Hatangajoen laaksossa kasvaa lehtikuusta, kuusta ja koivua.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Eläinkuntaan kuuluvat peura, paksusarvilammas, naali, susi, sopuli, kärppä ja metsäjänis, linnuista tunturipöllö, riekko ja kiiruna. Kesällä tundralla on paljon muuttolintuja. Kaupallista merkitystä on lohen- ja sammensukuisilla kaloilla. Meressä on hylkeitä, mursuja, maitovalaita, jäätiköillä jääkarhuja.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Taimyrin piirillä on Krasnojarskin aluepiirin sisällä laissa säädetty erityisasema, jonka tarkoituksena on sen etujen huomioon ottaminen aluetason päätöksenteossa.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Nykyinen piiri käsittää Dudinkan kaupungin, Diksonin kaupunkimaisen taajaman sekä Karaulin ja Hatangan maalaiskunnat. Hallinnollinen keskus on Dudinka. Alueella sijaitseva Norilskin kaupunki ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa lähitaajamineen erillisen kaupunkipiirikunnan.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Piirin edustuselin on viiden vuoden välein valittava 15-henkinen duuma. Piirin päämiehenä toimii toista kauttaan Sergei Baturin.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Suurin osa Taimyrin väestöstä asuu Jenisein ja Hatangan laaksoissa. Keskimääräinen asukastiheys on 0,045 henkeä neliökilometrillä ja kaupunkiväestön osuus 66,2 % (vuonna 2005).


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan venäläiset muodostavat 58,6 % väestöstä, dolgaanit 13,9 %, nenetsit 7,7 %, ukrainalaiset 6,1 %, nganasanit 1,9 % ja enetsit 0,5 %.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Piirin koko väestöstä 96,3 % osaa venäjää, 11,4 % dolgaania ja 5,8 % nenetsiä. Kansansa äidinkieltä puhuu 78,8 % dolgaaneista, 71,6 % nenetseistä, 50,9 % nganasaneista ja 33,5 % enetseistä.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Alueen kanta-asukkaita ovat metsästystä, kalastusta ja poronhoitoa harjoittaneet dolgaanit, nenetsit, nganasanit ja enetsit. Venäläiset sotilaat, kauppiaat, metsästäjät ja kalastajat saapuivat tänne 1600-luvun puolivälissä Tazjoelle perustetusta Mangazejan kaupungista. Venäläisten kauppiaiden harjoittama riisto, köyhyys ja kulkutaudit johtivat alkuperäisväestön vähenemiseen.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Neuvostovalta vakiintui alueella vuosina 1919–1920. Maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä perustettiin kolhooseja ja sovhooseja ja alkuperäisväestö muutti kiinteisiin asutuksiin. Joulukuussa 1930 perustettiin Taimyrin kansallinen piirikunta. Neuvostoaikana alettiin hyödyntää Pohjoista meritietä ja seudulle syntyi kala- ja kaivosteollisuutta.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Kansallinen piirikunta kuului aluksi Itä-Siperian aluepiiriin ja vuodesta 1934 Krasnojarskin aluepiiriin. Vuonna 1977 se sai nimen Taimyrin (dolgaanien ja nenetsien) autonominen piirikunta. Neuvostoliiton hajottua siitä tuli yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista, joka samalla kuului myös toisen subjektin eli Krasnojarskin aluepiirin yhteyteen. 17. huhtikuuta 2005 pidetyn kansanäänestyksen perusteella Taimyrin ja Evenkian autonomiset piirikunnat liitettiin Krasnojarskin aluepiiriin 1. tammikuuta 2007.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Teollisuudenaloista tärkeimmät ovat kalanjalostus ja kaivosteollisuus. Perinteisiä elinkeinoja ovat poronhoito, turkismetsästys ja kalastus. Lisäksi harjoitetaan maidon ja lihan tuotantoa sekä turkistarhausta. Hantaikajoen suussa on vesivoimalaitos.


title: Taimyrin dolgaanien ja nenetsien piiri

text: Tärkeimmät liikenneväylät ovat Jenisei ja Pohjoinen meritie. Dudinkan, Norilskin ja Talnahin välillä on rautatie. Myös lentoliikenteellä on huomattava merkitys.


title: Koivut

text: Koivut ("Betula") on kasvisuku, johon kuuluu noin 120 lajia pohjoisen pallonpuoliskon lauhkean vyöhykkeen puita ja pensaita. Ne ovat kesävihantia, tuulipölytteisiä ja yksikotisia. Lehdet ovat oksilla kierteisesti ja ne ovat yleensä ehytreunaisia, mutta joskus liuskaisia. Emi- ja hedenorkot ovat samassa puussa. Eminorkot ovat hedenorkkoja pienempiä ja kukkiessaan pystyjä. Hedenorkot ovat pitkiä ja riippuvia. Lenninsiivelliset siemenet varisevat syksyllä, ja ne kulkeutuvat tuulen mukana pitkiäkin matkoja. Koivujen runkoa ja oksia verhoaa helposti kuoriutuva tai hilseilevä, usein valkoinen ja mustaviiruinen kuori eli tuohi.


title: Koivut

text: Koivut ovat Suomen lehtipuista yleisimpiä, ja hies- ja rauduskoivut ovat Suomen kylmässä ilmastossa jopa osittain kilpailukykyisiä Suomen metsiä dominoivalle kuuselle. Koivuja kasvaakin havumetsävyöhykkeellä sekaisin havupuiden kanssa, mikä tekee niistä merkittävän lehtipuuryhmän. Suomen kotoisista koivulajeista hies- ja rauduskoivua tavataan lähes koko Euroopassa Välimeren seutuja ja idän aroa lukuun ottamatta. Tunturikoivu on sen sijaan rajoittunut Lappiin, ja vaivaiskoivua ei juuri kasva Baltian maiden eteläpuolella. Rauduskoivu pitää kuivemmasta maaperästä kuin kosteampaa maaperää arvostava hieskoivu. Vaivaiskoivu on Lapissa joka paikan kasvi, Etelä-Suomessa vain rehevien turvesoiden asukas.


title: Koivut

text: Koivujen lehteentulo ja samanaikaisesti tapahtuva kukinta ovat merkittävät tapahtumat Suomen luonnossa keväällä. Koivujen lehteentulo tapahtuu etelämpänä Euroopassa Suomea aikaisemmin, esimerkiksi Englannissa ja Pohjois-Ranskassa jo usein maaliskuun lopulla, Pohjois-Saksassa huhtikuun alussa ja Baltian maissa huhtikuun lopulla. Suomessakin koivujen lehteentulo noudattaa etelä-pohjoissuuntaista kaavaa. Hiirenkorvat ilmestyvät ensimmäisiin lounaissuomalaisiin hies- ja rauduskoivuihin usein jo pari päivää ennen vappua. Keski-Suomessakin ne saapuvat hiirenkorvalle toukokuun alkupuolella ja Oulussakin toukokuun puolessa välissä. Pohjois-Lapin tunturikoivut tulevat lehteen vasta kesäkuun alussa, tai myöhemmin


title: Koivut

text: Koivuallergia on elimistön reagoimista negatiivisesti koivun siitepölyyn. Koivuallergiakausi alkaa Etelä-Suomessa jo huhtikuun puolessa välissä, kun Viron ja muiden Baltian maiden koivut kukkivat, ja siitepölyä kantautuu lounais- ja etelätuulten mukana eteläiseen Suomeen.


title: Koivut

text: Koivupuusta valmistetaan muun muassa huonekaluja, suksia ja työkalujen varsia sekä koriste-esineitä, entisaikaan myös ajoneuvoja. Erityisen arvokkaita ovat rauduskoivun muunnokset visakoivu ja loimukoivu.. Teollisuudessa koivusta valmistetaan myös vaneria ja sellua. Rakennuspuuksi koivu sen sijaan ei kelpaa, koska ulkoilmassa se alkaa nopeasti lahota ja muuttua hohkaiseksi.


title: Koivut

text: Koivun tärkein käyttötarkoitus on kuitenkin vanhastaan ollut polttopuuna. Sen lämpöarvo massayksikköä kohti on tosin suunnilleen sama kuin esimerkiksi kuusen ja männyn, mutta sen suuremman tiheyden vuoksi sen lämpöarvo tilavuusyksikköä kohti on selvästi suurempi, noin 1010 kWh/m, minkä vuoksi sitä yleensä pidetään parhaimpana polttopuuna.


title: Koivut

text: Koivuista otetaan myös mahlaa, josta tehdään juomia maun ja terveysvaikutusten vuoksi. Lehtiä käytetään teehen ja salaatteihin, ja niillä voi myös värjätä lankoja. Salaattiin käytettävien lehtien on hyvä olla nuoria, joten niiden paras keräysaika on touko-kesäkuu. Koivusta eristetään myös koivusokeria eli ksylitolia.


title: Koivut

text: Tuohesta on varsinkin entisinä aikoja tehty virsuja, kontteja, tuokkosia, rasioita ja muita tarvekaluja. Tuohen alla olevaa nilaa voidaan käyttää nahkojen parkitukseen.Pohjois-Amerikassa alkuperäisenä kasvavia lajeja ovat:


title: Koivut

text: Euraasiassa alkuperäisenä kasvavia lajeja ovat:


title: Koivut

text: Lisäksi tunnetaan paikallisia erikoismuotoja.


title: Koivut

text: Lehtien ja värin mukaan:


title: Koivut

text: Kasvutavan mukaan:


title: Koivut

text: Rungon muodon mukaan:


title: Havis Amanda

text: Havis Amanda on vuonna 1908 Helsinkiin Kauppatorin laidalle pystytetty suihkulähde, jonka keskuksena on kuvanveistäjä Ville Vallgrenin Pariisissa muovailema alastonta naista esittävä hahmo. Kaupungin tilaaman teoksen aihe symboloi merestä nousevaa Helsinkiä. Paljastuksen jälkeen veistoksen nimeksi vakiintui Havis Amanda, mutta ajan mittaan se sai myös useita muita kutsumanimiä. Suihkulähdekokonaisuudessa on naisfiguurin lisäksi neljä altaan reunustaa kiertävää merileijonaa sekä vettä suihkuttavia kaloja. Veistososat ovat pronssia ja allas punaista rapakivigraniittia. Altaan suunnittelija on Eliel Saarinen. Veistos on yksi Helsingin suosituimpia ja tunnetuimpia taideteoksia. Vappuna patsas on ylioppilaiden juhlinnan keskipiste, kun se pestään ja lakitetaan. Tapahtuma tunnetaan nimellä ”Mantan lakitus”.


title: Havis Amanda

text: Viisi metriä korkea patsas kuvaa merenneitoa, joka on päättänyt jättää kotinsa meressä ja astua maihin. Pronssiin on ikuistettu tilanne, jossa neito on noussut alastomana vedestä ja seisoo kalliopaadella. Vallgrenin ajatuksissa Havis Amanda oli Helsingin ruumiillistuma, joka saa voimaa rantojen aalloista. Teos on Vallgrenin tunnetuin.


title: Havis Amanda

text: Merenneito Havis Amanda on Vallgrenin pariisilaista art nouveau -henkistä tuotantoa, jonka ominaispiirteitä ovat viehättävä ja taitava muovailu. Monumentaalisuudestaan huolimatta Havis Amandassa on katsottu olevan samaa herkkyyttä kuin Vallgrenin pienoisveistoksissa.


title: Havis Amanda

text: Ranskassa opiskellut ja siellä jo paljon meriittiä kuvanveistäjänä hankkinut Ville Vallgren oli kauan saanut odottaa Suomesta merkittävää patsastilausta. Vihdoin vuonna 1904 Suomen Taideyhdistyksen johto, erityisesti Albert Edelfeltin ja Leo Mechelinin aloitteesta, esitti Helsingin kaupunginvaltuustolle ehdotuksen, että Vallgrenilta tilattaisiin ulkoilmaveistos. Tilaus tehtiin vuonna 1905, valettiin pronssiin 1906 ja kaksi vuotta myöhemmin "Merenneito" (Havis Amanda) -suihkukaivo paljastettiin Helsingin Kauppatorilla. Vuonna 1907 Havis Amanda oli ollut näytteillä Pariisin taidesalongissa ja ranskalaiset olivat kaavailleet jo sen sijoittamista Champs-Élysées’n varrelle.


title: Havis Amanda

text: Vaikka patsas merileijonineen valettiin Ranskassa, se kuljetettiin laivalla Suomeen osiksi paloiteltuna. Patsaan paljastustilaisuus oli varhain sunnuntai-aamuna 20. syyskuuta 1908 ilman juhlallisuuksia. Patsasta ympäröivä allas on Eliel Saarisen suunnittelema ja veistetty Vehmaan punaisesta graniitista.


title: Havis Amanda

text: Kirjeessään Porvoon museoyhdistykselle Ville Vallgren kertoo naisfiguurin malleina olleen kaksi 19-vuotiasta pariisitarta, Léonie Tavier ja Marcelle Delquini.


title: Havis Amanda

text: Sopimuksessa suihkulähteen tekemisestä sen aiheeksi määritellään ”Helsingfors uppstigande ur havet”. Pääfiguurin tuli olla nainen ja myös kalat ja merileijonat mainitaan. Heti julkistamisen jälkeen veistosta alettiin kutsua "Havis Amandaksi" ja erityisesti suomen kielellä myös "Haaviston Mantaksi" ja "Kaivo-Mantaksi", myöhemmin tuttavallisesti pelkäksi "Mantaksi". Teosta on myös kutsuttu nimillä "Merenneito", "Vallgrenin merenneito", "Vedenneito", "Neiti Helsinki", "Helsinki-neito" sekä erityisesti pilakuvien yhteydessä "Suihku-Manta", "Haaviston Manta" tai "Havis Manta".


title: Havis Amanda

text: Voittajaksi nimikiistassa tuli lopulta Vallgrenin itsensä muotoilema ”Havis Amanda”. Ruotsin sana "hav" tarkoittaa merta ja "amanda" latinaksi rakastettua, eli kokonaisuudessaan nimi merkitsee ”meren rakastettua”. ”Havis-Amanda oli piika hukkuessaan, mutta syntyi uudelleen merenneidoksi ylenneenä”, Vallgren tarinoi. Vallgrenin itsensä mukaan merestä nousseen naisen hahmo symboloi Helsinkiä ja sen syntyä. Hän itse käytti suihkulähteestä nimityksiä ilmaisuja ”min fontän” ja ”Havis Amanda fontän”. Vallgren ilmoitti myös, että Havis Amandan laillisena isänä hän tuntee olevansa velvollinen antamaan tyttärelleen ohjeita. Nämä hän antoi runossaan ”Till min dotter”.


title: Havis Amanda

text: Nimi Havis Amanda esiintyi julkisuudessa tiettävästi ensi kerran eräässä pilalehti "Fyrenin" pakinassa, joka julkaistiin vain muutamaa päivää suihkukaivon paljastamisen jälkeen. Nimen innoittajana on saattanut olla ”Amanda och Herman” -niminen kansanballadi, joka oli tunnettu Uudenmaan rannikkoseudun ruotsinkielisten keskuudessa, myös Vallgrenin lapsuudenmaisemissa Porvoossa. Balladin lopussa Amanda-neito hukkuu myrskyävään mereen. Merta tarkoittavasta "hav"-sanasta johdettu "havis" saattaa olla alkujaan Porvoon seudun ruotsinkielisten 1800-luvulla käyttämä murteellinen sana.


title: Havis Amanda

text: Nimi Havis Amanda tuli entistä tunnetummaksi, kun Viipurissa toiminut saippuatehdas Havi alkoi 1920-luvun lopulla valmistaa Amanda-nimistä saippuamerkkiä, jonka nimi oli ruotsiksi "Havis Amanda tvål", ja jonka käärepaperissa käytettiin Vallgrenin luvalla kuvaa patsaasta.


title: Havis Amanda

text: Valmistuttuaan teos herätti ristiriitaisia tunteita ja sysäsi alkuun yhden Suomen ensimmäisistä laajamittaisista kulttuurikiistoista. Liian ranskalaisena ja keimailevana pidetyssä leveälanteisessa naishahmossa ei nähty tippaakaan Suomi-neidon ylevästä ja luonnollisesta kauneudesta. Monissa lehtikirjoituksissa vaadittiin jopa patsaan poistamista julkiselta paikalta. Patsasta koskeva keskustelu alkoi jo kinasteluna sijoituspaikasta, kunnes Albert Edelfeltin päättäväinen esiintyminen johti Kauppatorin valitsemiseen.


title: Havis Amanda

text: Varsinainen mielipiteenvaihto käynnistyi patsaan paljastamisen jälkeen syyskuussa 1908. Lokakuussa Helsingin Suomalainen Seura ja Naisasialiitto Unioni ilmaisivat paheksuntansa Helsingin kaupungin viranomaisille, jotka olivat veistoksen tilanneet. Nähtiin, että ylevän ja puhtaan alastomuuden sijaan Vallgrenin ”naikkonen” yllytti toriyleisöä siveettömiin ajatuksiin naista kohtaan ”pienistä poikapahasista ja rantajätkistä totiseen maalaiskansaan”. Tuoreet naiskansanedustajat näkivät Havis Amandan hyökkäykseksi ajamaansa siveyslainsäädäntöä ja prostituution rajoittamista vastaan. Naisasialiike vaati Lucina Hagmanin johdolla mielestään rietasta katunaista kuvaavan teoksen poistamista. Alastomuus julkisella paikalla, vaikka taideteoksena, kauhistutti. Hagman paheksui patsasta ”koristuslaitoksena ja säädyttömänä kokottina”.


title: Havis Amanda

text: Naisasialiikkeen kritiikki sisälsi myös arvostelua patsaan tilannutta ”miesklikkiä” kohtaan. "Naisten Ääni" -lehti valitti: ”Kaiken, mitä taide- ja intelligenssi-aristokratia tuottaa, pitää olla mukisematta kaunista, hyvää ja ensiluokkaista, eivätkä plebeijit saisi sitä siis arvostella.” Miehinen osapuoli kävi vastahyökkäykseen, jossa muun muassa "Hufvudstadsbladetin" taidekriitikko Gustav Strengell totesi, että ”Vallgrenin ’pronssityttö’ oli tällaiselle yleisölle kuin helmi sioille ja monumentaalisinta koko taideteosasiassa oli naisasianaisten monumentaalinen typeryys”.


title: Havis Amanda

text: Myös työväenliikkeen lehdistössä julkaistiin kritiikkiä veistoskiistan alussa. Sosialidemokraattisen puolueen "Työmies"-lehden mielestä "Havis Amanda" oli ruokoton, ruumiltaan ”kerrassaan ruma” ja asennoltaan ”mitä luonnottomin”. Myös teoksen hinta aiheutti närkästystä: ”Ja vieläpä on tullut tämä maksamaan Helsingin kaupungille 80 000 markkaa; sillä summalla olisi jo voinut pelastaa monta Helsingin neitosta vankilasta ja vaivaistalosta.”


title: Havis Amanda

text: Patsaskiistan taustalla oli myös jännite suomen- ja ruotsinkielisen sivistyneistön välillä. Ruotsinkieliset liberaalit halusivat antaa Suomesta kuvan modernina, teollistuvana, eurooppalaisena maana, kun taas fennomaanit korostivat suomalais-ugrilaisen erityislaadun merkitystä. Havis Amandan taakse asettuivat alusta asti äänekkäimmin ruotsinkieliset kosmopoliitit, joille Vallgren edusti modernia eurooppalaista kulttuuria. Vastapuolella olivat fennomaanit, joille suihkulähteen nais- ja eläinfiguurit olivat tekijänsä tavoin (Vallgren asui suurimman osan elämästään Pariisissa ja oli Ranskan kansalainen vuodesta 1902 alkaen) ”epäkansallisia” ja ”vieraita keskuudessamme” vailla suomalaista omalaatuisuutta.


title: Havis Amanda

text: Kulttuurilehti Arguksessa kaksitoista keskeistä suomalaista kulttuurivaikuttajaa – muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Eliel Saarinen, Pekka Halonen ja Armas Lindgren – antoi suihkulähteelle siunauksensa vaatien, että veistosta tulisi arvioida taiteellisin eikä moraalisin perustein.


title: Havis Amanda

text: Alun perin pyrkimyksenä oli saada Helsinkiin eurooppalaista ilmettä ja elävöittää kaupunkikuvaa.


title: Havis Amanda

text: Taide-eliitti, joka tuohon aikaan oli hyvin miesvaltaista, vertasi näkemäänsä italialaisen Botticellin teokseen "Venuksen syntymä". Puolustajat painottivat teosta urbaanina metropolin symbolina eikä minään kalevalaisena neitona. Ville Vallgren seurasi kiistaa hämmästyneenä: ”Kysehän on merenneidosta, joka juuri nousee aalloista. On itsestään selvää, että hän sellaisissa olosuhteissa on alaston. Hän kääntyy, luonnollisestikin sanoakseen hyvästit elementille, jonka on jättämässä. [--] Jaa-a, minkä minä voin sille, että yleisö Suomessa ymmärtää niin vähän taidetta?”


title: Havis Amanda

text: Perinteen mukaan ylioppilaat lakittavat patsaan suurella valkolakilla joka vuosi vapun aattona. Ensimmäisen kerran lakitus tapahtui joko vuonna 1909 tai joidenkin lähteiden mukaan vuonna 1921. Alkujaan patsas lakitettiin luvattomasti, mikä kuitenkin toistui lähes joka vuosi. Vuodesta 1951 lähtien siihen on ollut virallinen lupa. Keskiyöllä vappuyönä tapahtuneesta lakituksesta muodostui suosittu yleisötapahtuma. Siihen liittyi kuitenkin myös paljon järjestyshäiriöitä, joiden vuoksi tilaisuus siirrettiin vuonna 1978 alkuiltaan, kello 18:aan.


title: Havis Amanda

text: Uudemman tradition mukaan ylioppilaat panevat valkolakin päähänsä vappuaattona kello 18 heti Havis Amandan saatua oman lakkinsa, mutta teekkarit painavat lakin päähänsä edelleen vasta keskiyöllä. 1980-luvulla perinteeseen lisättiin lakitusta edeltävä patsaan pesu. Se on kunniatehtävä, jonka yleensä saavat hoitaakseen ahkerat tapahtuman järjestelijät tai vanhat ylioppilaskunta-aktiivit.


title: Havis Amanda

text: Nykyään pääkaupunkiseudun ylioppilaskunnat vuorottelevat lakittamisessa. Pronssin haurastumisen takia patsaalle kiipeäminen on nyttemmin kielletty, joten niin lakitus kuin sitä edeltävä Mantan pesu hoidetaan nosturin varassa.


title: Havis Amanda

text: Vuonna 2014 japanilainen taiteilija Tatzu Nishi rakensi Havis Amandan ympärille väliaikaisen hotellihuoneen. Huone toimi öisin hotellina ja päivisin näyttelytilana, johon kaikki pääsivät tustustumaan. Teos oli esillä osana Helsingin Juhlaviikkojen ohjelmaa 15. elokuuta – 12. lokakuuta 2014.


title: Kalenterivuosi

text: Kalenterivuosi on kalenterin määräämän vuoden pituinen ajanjakso.


title: Kalenterivuosi

text: Länsimaissa käytössä olevan gregoriaanisen kalenterin mukainen kalenterivuosi on 12 kuukautta sisältävä ajanjakso, jossa on 365 tai 366 päivää. Kalenterivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.


title: Kalenterivuosi

text: Gregoriaanisen kalenterin keskimääräisen kalenterivuoden pituus on 365,2425 vuorokautta, mikä poikkeaa noin puoli minuuttia trooppisesta eli aurinkovuodesta (365,2422 d).


title: Spice Girls

text: Spice Girls oli brittiläinen popyhtye. Yhtyeeseen kuuluivat Emma Bunton (Baby Spice), Melanie C. (Sporty Spice), Mel B. (Scary Spice), Victoria Beckham (ent. Adams, Posh Spice) ja Geri Halliwell (Ginger Spice). Yhtyeeseen kuului hetken aikaa myös Michelle Stephenson (Brainy Spice), joka kuitenkin lopetti ennen bändin ensimmäistä levyä. Spice Girlsin albumeita on myyty yli 85 miljoonaa kappaletta.


title: Spice Girls

text: Kun Spice Girls oli suosionsa huipulla vuonna 1998, Geri Halliwell päätti jättää yhtyeen. Yhtye jatkoi nelijäsenisenä kaksi vuotta 1999–2001, kunnes se lopulta hajosi vuoden 2001 lopussa. Kesäkuussa 2007 alkuperäiset viisi jäsentä ilmoittivat, että Spice Girls tekee paluun. Maailmanlaajuinen kiertue alkoi joulukuussa 2007. Kiertue päättyi helmikuussa 2008 Torontoon. Viimeisimmän kerran Spice Girls nähtiin musiikin parissa Lontoon olympialaisten päätöskonsertissa 12. elokuuta 2012. Tammikuussa 2013 Spice Girlsit kokoontuivat yhteen esittelemään maailmalle musikaalinsa Viva Forever!


title: Spice Girls

text: Yhtye koottiin alun perin vuonna 1994 lehti-ilmoituksen perusteella. Alun perin yhtye toimi nimellä The Touch ja siihen kuuluivat Melanie Brown, Michelle Stephenson, Melanie Laccohee (hänet korvasi Victoria Beckham), Lianne Morgan (hänet korvasi Melanie Chisholm), Suzanne Tinker (hänet korvasi Geri Halliwell) ja Abigail Kis (hänet korvasi Emma Bunton). The Touch vaihtoi nimensä Spice Girlsiksi vuonna 1996 samalla, kun manageriksi vaihtui Simon Fuller. Take That oli hajonnut, ja markkinoilla kaivattiin yhtyettä, joka pystyisi täyttämään sen paikan. Spice Girls toimi pienen hetken kuusihenkisenä ennen yhtyeen pinnalle nousua. Myöhemmin samana vuonna Michelle Stephenson poistui bändistä juuri ennen kuin Spice Girlsistä tuli kuuluisa. Michelle lähti bändistä, koska hänen äitinsä sairastui syöpään ja hänellä ei ollut aikaa bändille. Stephenson ei myöskään mielestään päässyt mukaan kokoonpanoon ja bändin musiikkigenre ei vastannut hänen musiikkimakuaan. Michelle on kuitenki mukana Spice Girls the Raw dokumentissa kertomassa ajoistaan bändissä.


title: Spice Girls

text: Spice Girls solmi levytyssopimuksen Virgin Recordsin kanssa ja tuli kuuluisaksi ensimmäisellä singlellään "Wannabe" vuonna 1996. Single pysyi listaykkösenä kymmenen viikkoa. Menestystä jatkoi myös ("Say You'll Be There", "2 become 1" ja ("Who Do You Think You Are"), ja ne nousivat Britannian sekä Yhdysvaltojen levylistojen kärkeen. Myös seuraava albumi "Spiceworld" (1997) pääsi Britannian listojen ensimmäiseksi ja Yhdysvalloissa toiseksi. Kaikki levyltä julkaistut singlet ("Spice Up Your Life", "Too Much", "Stop" ja "Viva Forever") olivat menestyksiä Britanniassa, mutta ainoastaan "Viva Forever" ja "Spice Up Your Life" saavuttivat ykköspaikan Yhdysvalloissa muiden päästessä ainoastaan top 10 -listalle. Yhtyeen tunnuslauseeksi tuli usein toisteltu huudahdus ”Girl power!”. Spice Girlsin kaikki singlet nousivat ykkösiksi, kunnes "Stop" jäi listan kakkoseksi. Kaikki seuraavat singlet pääsivät kuitenkin brittien singlelistan ykköspaikalle. Viimeisimmäksi listaykköseksi ja singleksi jäi Forever-levyltä otettu "Holler" ja "Let Love Lead The Way". Sekä Greatest Hits -albumilta otettu ("Headlines (Friendship Never Ends").


title: Spice Girls

text: Vuonna 1998 Spice Girls kutistui nelihenkiseksi, kun Geri Halliwell ilmoitti eroavansa yhtyeestä toukokuun lopussa. Spice Girlsin viimeiseksi alkuperäiskokoonpanossa tehdyksi esiintymiseksi jäi vuoden 1998 maailmankiertueen Helsingissä pidetty konsertti. Seuraava ja viimeinen albumi "Forever" (2000) myi hyvin Britanniassa (2. sija) mutta jäi 39. sijalle Yhdysvalloissa. "Forever" jäi selvästi aiempien levyjen myyntiluvuista, mutta sitä myytiin silti kaksi miljoonaa.


title: Spice Girls

text: Yhtyeen elämästä tehtiin oheistuotteena fiktiivinen elokuva "Spice World – The Movie" ja tietokonepeli. Samoihin aikoihin markkinoille ilmestyivät Spice Girls -nuket. Myös muuta oheismateriaalia kuten koulutarvikkeita, paitoja, kelloja, tikkareita, kirjoja ja jopa Polaroid-kamera julkaistiin. Myös keräiltäviä valokuvia sekä tarroja tuli myyntiin. Geri Halliwell kertoo omaelämäkerrassaan "If only" bändin halunneen kunnon markkinointia, mutta myöntää, että oheistuotteistuksessa mentiin ehkä hiukan yli.


title: Spice Girls

text: Emma Bunton julkaisi joulukuussa 2006 uuden albumin "Life In Mono", joka ei kuitenkaan pärjännyt listoilla yhtä hyvin kuin levyn ensimmäinen single, ”Downtown”, joka meni suoraan brittilistan sijalle 3. Albumi debytoi sen sijaan sijalla 65. Emma julkaisi Briteissä toisen singlensä ”All I Need To Know” helmikuussa 2007.


title: Spice Girls

text: Geri Halliwell toimii . Hänen ensimmäinen levynsä "Schizophonic" menestyi hyvin, ja sen tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ensimmäinen single "Look at me". Seuraava levy "Scream if you wanna go faster" menestyi sekin kohtalaisesti, ja suurimmaksi menestykseksi tuli coverversio kappaleesta "It's Raining Men". Kolmas levy "Passion" epäonnistui, mutta siltä kuultiin Suomessakin menestynyt kappale, "Ride It".


title: Spice Girls

text: Victoria Beckham on naimisissa jalkapalloilija David Beckhamin kanssa. Britanniassa pari tunnetaan lyhyesti nimellä "Posh & Becks". Victoriasta on tullut hyvin menestynyt muotisuunnittelija.


title: Spice Girls

text: Melanie C on jatkanut soolouraansa. Hänen ensimmäisen soololevynsä "Northern Star" ilmestyi jo Spice Girlsin aikana, ja levyn menestyksiin kuuluivat "Northern Star" sekä TLC:n Lisa "Left-Eye" Lopesin kanssa tehty kappale "Never be the same again". Vuonna 2003 julkaistu "Reason"-albumi epäonnistui Melin yrittäessä siirtyä rocktyyliin. Yhteistyö levy-yhtiön kanssa päättyi, ja Melaniella on oma levy-yhtiö Red Girl Records, jonka kautta hän julkaisee levynsä. "Beautiful Intentions" julkaistiin vuonna 2005, ja menestys oli kohtalainen Euroopassa. Neljäs soololevy "This Time" on ilmestynyt. Sen ensimmäiset singlet olivat ”I Want Candy” ja ”The Moment You Believe”. Vuonna 2011 Melanie C teki uuden albumin nimeltä The Sea. Tunnetuimmat kappaleet olivat: "Think About It" ja "Rock Me". Vuonna 2012 Melanie C teki uuden albumin nimeltä "Stages". Tällä levyllä kuullaan yksi duo -kappale, jossa Melanie C laulaa yhdessä entisen/nykyisen bändi kaverinsa Emma Buntonin kanssa ja he esittävät kappaleen nimeltä "I Know Him So Well".


title: Spice Girls

text: Michelle Stephenson tekee töitä tv-juontajana, sekä on tehnyt tv-sarjan Maltalla nimeltä "Wild Games". Tämän jälkeen hän on kirjoittanut lauluja yhdessä Ben Hackettin ja Mike Edwardsin kanssa. Hän on ollut taustalaulajana Ricky Martinille and Julio Iglesiasakselle. Sekä julkaissut kuusi singleä vuonna 2003 ja nimeltään ne ovat "In Control", "Fall Over", "Hey Sugar", "Dirty Music", "Boom, Boom" ja "Happens for a Reason"


title: Spice Girls

text: Kaikkien viiden jäsenen palaamisesta yhteen Live8-konserttia varten oli suunnitelmia vuonna 2006, mutta koska Melanie Brown ei päässyt paikalle työkiireiden vuoksi, konsertti ei toteutunut.


title: Spice Girls

text: Kesäkuussa 2007 bändin jäsenet kertoivat julkaisevansa loppuvuodesta 2007 uuden singlen ja kokoelma-albumin. The Return of The Spice Girls Tour oli menestys. Konsertissa yhtye esitti kaikki menestyneimmät kappaleensa, sekä uuden Headlines-kappaleen. Sen lisäksi oli luvassa 11 keikan mittainen maailmankiertue Amerikassa, Euroopassa, Afrikassa ja Aasiassa. Ison-Britannian ja Amerikan kiertueaikataulujen pituudesta johtuen Spice Girls ilmoitti 1. helmikuuta 2008, että viimeinen konsertti järjestettäisiin 26. helmikuuta Torontossa. Tämä tarkoitti sitä, että Etelä-Amerikan, Aasian, Australian ja Afrikan kiertueajat peruttiin.


title: Spice Girls

text: 12. elokuuta 2012 The Spice Girls teki uuden paluun Lontoon olympialaisten päättäjäiskonsertissa. He saapuivat stadionin lavalle perinteisillä takseilla, joihin kiinnitetyt led-valot loistivat jokaisen Spice Girlin tavaramerkkikuvioissa – Posh: kimalteleva musta, Sporty: ralliraidat, Scary: leopardikuvio, Baby: vaaleanpunainen ja Ginger: Ison-Britannian lippu. Yhtye esitti kaksi kaikkien aikojen suosituinta Spice Girls kappalettaan: ("Wannabe") ja ("Spice Up Your Life").


title: Spice Girls

text: Mel B. paljasti yhtyeen esiintyvän prinssi Harryn ja Meghan Marklen häissä 19. toukokuuta 2018 Lontoossa.


title: Spice Girls

text: Spice Girls julkisti marraskuussa 2018 tekevänsä paluun esiintymislavoille kesällä 2019. He tulevat esiintymään kvartettina, ilman Victoria Beckhamia. Kiertue käsittää kuusi stadionkonserttia Isossa-Britanniassa ja huipentuu kesäkuussa Wembleyn konserttiin Lontoossa.


title: Superpositioperiaate

text: Lineaarialgebran superpositioperiaatteen mukaan lineaarisen systeemin ratkaisujen lineaarinen yhdistelmä on myös kyseessä olevan systeemin ratkaisu.


title: Superpositioperiaate

text: Superpositioperiaatetta käytetään runsaasti fysiikassa sekä insinööritieteissä, sillä monet fysikaaliset systeemit voidaan mallintaa lineaarisina, tai niille voidaan löytää lineaarinen approksimaatio. Tällä tavoin voidaan analysoida eri tilanteita yksittäisinä tapauksina ja vasta lopuksi yhdistää ne kuvaamaan monimutkaisempaa tilannetta.


title: Superpositioperiaate

text: Klassisessa fysiikassa superpositioperiaatetta käytetään yleensä fysikaalisiin systeemeihin, joita voidaan kuvata lineaarisilla differentiaaliyhtälöillä. Tällaisia alueita ovat mm. sähkömagnetismi ja termodynamiikka.


title: Superpositioperiaate

text: Modernissa fysiikassa kvanttimekaniikan peruspostulaatti on, että fysikaalista systeemiä voidaan kuvata tiloilla, jotka noudattavat superpositioperiaatetta.


title: Superpositioperiaate

text: Jos väliaineessa liikkuu useita aaltoja samanaikaisesti jonkin paikan kautta, aaltoliikkeet yhdistyvät summa-aalloksi. Periaatetta, jonka mukaan summa-aalto määräytyy osa-aalloista, sanotaan superpositioperiaatteeksi


title: Superpositioperiaate

text: Kvanttimekaniikassa tilat voidaan ilmaista toisten tilojen summina superpositioperiaatteen nojalla.


title: Kansainvälistäminen ja lokalisointi

text:
Internationalisointi (kansainvälistäminen) ja lokalisointi (kotoistus) ovat toimia, joilla sovitetaan tuotteita, kuten julkaisuja tai ohjelmistoja vieraaseen ympäristöön, erityisesti vieraiden maiden kulttuuriin. Ero internationalisoinnin ja lokalisoinnin välillä on hienovarainen mutta merkitsevä. Internationalisointi on tuotteiden sovittamista potentiaaliseen käyttöön periaatteessa missä tahansa, kun taas lokalisointi tarkoittaa erityispiirteiden lisäämistä tietyssä määrätyssä kohteessa tapahtuvaa käyttöä varten.Erityisesti lokalisointiin liittyviä alueita ovat muun muassa:
Suomessa tietotekniikan lokalisointiin liittyviä kieltä ja kulttuuria koskevia ohjeita ja normeja antaa Kotoistushanke.


title: Kansainvälistäminen ja lokalisointi

text: Internationalisointi ja lokalisointi luovat haasteita tietokoneohjelmistojen kehittäjille – etenkin jos niitä ei ole ohjelmistosuunnittelussa huomioitu alusta lähtien. Yleinen käytäntö on erottaa tekstidata ja muut ympäristöstä riippuvat resurssit (esimerkiksi kuvakkeet) ohjelmakoodista. Tällöin eri käyttöympäristöjen huomiointi onnistuu ihannetapauksessa erillisiä resursseja muokkaamalla ilman koodin muuttamista. Resurssien kertaantuminen vaikeuttaa ylläpitoa. Jos esimerkiksi usealla kielellä käyttäjälle näytettävää viestiä halutaan muokata, tarvitsee kaikki saman resurssin käännökset päivittää. Tätä tehtävää helpottamaan on tehty ohjelmistokirjastoja, kuten Gettext.


title: Kansainvälistäminen ja lokalisointi

text: Koska vapaita ohjelmistoja voi kuka tahansa vapaasti muokata ja levittää, ne soveltuvat paremmin internationalisoitavaksi. Omistettuja ohjelmistoja ei yleensä käännetä kielille, joista ei koeta saatavan taloudellista hyötyä. Esimerkki projektista, joka on käännetty yli 70 kielelle, on KDE.


title: Jenna Jameson

text: Jenna Jameson, syntymänimeltään Jennifer Marie Massoli (s. 9. huhtikuuta 1974 Las Vegas, Nevada) on yhdysvaltalainen entinen pornonäyttelijä.


title: Jenna Jameson

text: Jenna Jamesonin isä oli poliisi ja äiti showtanssija. Jamesonin äiti kuoli syöpään Jennan ollessa vasta 2-vuotias. Jenna ollessa teini-ikäinen, hänet raiskattiin kaksi kertaa; ensimmäisellä kerran tekijänä oli joukko poikia jalkapallo-ottelun jälkeen ja toisella kerran Jamesonin poikaystävän setä. Jameson opiskeli balettia, mutta suuntautui myöhemmin alastontanssijaksi. Isän ahdistelu on usein liitetty osaksi syytä tähän ratkaisuun. Ensimmäinen työnantaja oli Crazy Horse, ja 20-vuotiaana hän poseerasi kuuluisimmissa miestenlehdissä (muun muassa Hustler, Penthouse, High Society ja Cheri). Hän kiinnostui Hardcore-elokuvien tekemisestä ja palkkasodan jälkeen hän allekirjoitti sopimuksen Wicked Picturesin kanssa. Hän vaihtoi nimensä Jameson-viskin innoittamana.


title: Jenna Jameson

text: 20. joulukuuta 1996 Jameson meni naimisiin pornonäyttelijä Rodney Hopkinsin, (taiteilijianimeltään Brad Armstrong) kanssa. He erosivat vuonna 2001. Vuonna 2003 Jameson avioitui pornonäyttelijä Jay Grdinan (taiteilijanimeltään Justin Sterling) kanssa. Jameson seurusteli vapaaottelija Tito Ortizin kanssa. 16. maaliskuuta 2009 Jameson ja Ortiz saivat kaksospojat. Jameson ilmoitti elokuussa 2016 odottavansa kolmatta lastaan nykyiselle miehelleen Lior Bittonille. Batel Lu Bitton -niminen tytär syntyi 6. huhtikuuta 2017.


title: Jenna Jameson

text: Vuonna 2010 hän ilmoitti lopettavansa pornokuvaukset, mutta pyörsi rahapulassa päätöksensä.


title: Jenna Jameson

text: Jamesonin elämästä on tehty elämäkertakirja "Erotiikan ammattilainen: Seksitähden päiväkirja" vuonna 2004. Jameson on esiintynyt cameorooleissa myös muun muassa Howard Sternistä kertovassa elokuvassa "Howard Sternin intiimit osat". Vuonna 2002 hän lainasi äänensä pornonäyttelijä Candy Suxxxille "" -pelissä.


title: Cyrix

text: Cyrix (lausutaan "SYE-rihks") oli vuonna 1988 perustettu suoritinvalmistaja. Se aloitti toimintansa tekemällä matematiikkaprosessoreja 286- ja 386 -pohjaisiin tietokoneisiin. Sen perustajat olivat alun perin Texas Instrumentsin työntekijöitä. Cyrix palkkasi aggressiivisesti insinöörejä ja sai kasattua tiiviin ja tehokkaan 30 ihmisen suunnittelutiimin.


title: Cyrix

text: Cyrixin ensimmäiset suorittimet olivat vuonna 1992 julkaistut Cx486SLC ja Cx486DLC. Ne olivat nimestään huolimatta yhteensopivia Intelin 386-suorittimen kanssa. Niihin oli kuitenkin lisätty L1-välimuistia ja 486-käskykanta, joten niiden suorituskyky nousi 386:n ja 486:n väliin. Myöhemmin Cyrix julkaisi kaksinkertaisella kellotaajuudella toimineet Cx486SRX2:n ja Cx486DRX2:n.


title: Cyrix

text: Seuraavana vuonna Cyrix julkaisi 486:n kanssa yhteensopivan suorittimen. Se kuitenkin tuli markkinoille myöhemmin kuin AMD Am486 ja oli hitaampi kuin AMD:n ja Intelin mallit, joten sitä myytiin vain halvimmassa hintaluokassa ja päivityksenä. Vuonna 1995 Cyrix suunnitteli kloonia Intel Pentiumista. Kun kävi ilmi, että se myöhästyisi, Cyrix julkaisi Cyrix Cx5x86:n, joka sopi 486:n käyttämään suoritinkantaan. Sen suorituskyky oli samaa tasoa kuin 75 megahertsin kellotaajuutta käyttävällä Pentiumilla.


title: Cyrix

text: Myöhemmin vuonna 1995 Cyrix vihdoin julkaisi tunnetuimmaksi jääneen suorittimensa Cyrix 6x86:n. Se jopa ylitti Intel Pentiumin suorituskyvyn. Sen liukulukuyksikkö ei kuitenkaan ollut Pentiumin tasolla eikä yksikään tietokonevalmistaja käyttänyt sitä, joten 6x86:n hinta jäi alhaiseksi. Cyrix nimesi 6x86:t sen mukaan, minkä nopeuksista Pentiumia ne vastasivat. Esimerkiksi 133 megahertsin 6x86-malli sai nimekseen 6x86-P166+. Tämä nimeäminen oli harhaanjohtava, sillä uusimmat 3D-pelit käyttivät paljon suorittimen liukulukuyksikköä, joka oli 6x86:ssa huomattavasti hitaampi kuin Pentiumissa.


title: Cyrix

text: Cyrix yhdistyi National Semiconductorin kanssa wlokuussa 1997. National Semiconductor kuitenkin vetäytyi tehokkaiden suorittimien valmistuksessa, sillä se halusi keskittyä halpoihin suorittimiin. Tämä aiheutti sen, että Cyrix ei pystynyt kilpailemaan enää AMD:n tai Intelin kanssa. Vuonna 1999 National Semiconductor myi Cyrixin VIA Technologiesille.


title: Funk

text: Funk on 1960-luvun lopussa syntynyt ja 1970-luvulla kultakautensa kokenut afroamerikkalaisen musiikin tyyli. Soulmusiikista kehittyneelle funkille luonteenomaista on erityisen vahvasti synkopoitu rytmi. Kappaleet voivat koostua vain yhdestä riffistä, joskin paljon monimutkaisemmatkin rakenteet ovat yleisiä. Funkissa korostuu pyrkimys intensiivisen rytmin luomiseen loputtomiin toistettavien riffien avulla. Soittimet ovat usein samat kuin soulmusiikissa eli mukana on yleensä puhallinsektio. Myöhemmässä funkissa alettiin käyttää syntetisaattoreita. Bassokitara saa funkissa usein merkittävän roolin. Funk vaikutti voimakkaasti diskomusiikin ja rapin syntyyn.


title: Funk

text: 1960-luvun puolivälissä tapahtui soulmusiikissa myöhemmin funkin syntyyn johtanut oleellinen muutos, joka lasketaan enimmäkseen James Brownin vastuulle. Synkopoidut kahdeksas- ja kuudestoistaosanuotit muodostuivat funkin tavaramerkeiksi. Brown usutti yhtyettään intensiiviseen grooveen "on the one" -huudoilla. Tässä on usein nähty samankaltaisuus Länsi-Afrikan rytmimusiikkiin, jossa niin ikään monimutkaiset rytmit yhtyvät tietyllä iskulla. Brownin vuoden 1965 menestyssingle, "Papa's Got a Brand New Bag", nähdään usein käänteentekevänä. Tällä tiellä jatkoivat pari vuotta myöhemmin ilmestyneet singlet "Cold Sweat" (1967), "I Got the Feelin'" (1967) ja "Say It Loud, I'm Black And I'm Proud" (1968). Tältä ajalta Brownin "Licking Stick - Licking Stick" on ehkä paras esimerkki rakenteeltaan äärimmilleen pelkistetystä kappaleesta, joka lepää rytminsä varassa.


title: Funk

text: Joukko muita pioneereja ottivat opikseen Brownin innovaatioista riffien, rytmien ja vokaalityöskentelyn alueella, ja uusi tyyli alkoi levitä laajemmalle. Dyke & The Blazers -nimisen yhtyeen vuoden 1967 single, "Funky Broadway", on jo nimensä puolesta merkittävä, ja samoin Charles Wrightin yhtye The Watts 103rd Street Rhythm Band levytti noihin aikoihin varhaista funkia. The Meters oli niin ikään yksi funkin pioneereista vuoden 1969 singlellään "Cissy Strut", joka oli julkaistu levyltä "Look-A Py Py". The Isley Brothersin listaykköseksi noussut "It's Your Thing" vuodelta 1969 sekä etenkin Sly and The Family Stonen samana vuonna julkaistu peukutusbassoa hyödyntänyt "Thank You (Falettin' Be Mice Elf)" raivasivat tietä funkille.


title: Funk

text: 1970-luku oli funkin kulta-aikaa. Sly and the Family Stone oli funkin vaikutusvaltaisimpia yhtyeitä vuosikymmenen alkaessa. Myöhemmin merkittävään asemaan nousi George Clintonin funk-imperiumi, jonka tunnetuimpien yhtyeiden nimet olivat Parliament ja Funkadelic. Muita 1970-luvun funkia levyttäneitä yhtyeitä ja artisteja olivat esimerkiksi Average White Band, Bar-Kays, Brass Construction, The Brothers Johnson, B.T. Express, Cameo, The Commodores, Con Funk Shun, Graham Central Station, Jimmy Castor Bunch, Kool and the Gang, The Meters, Ohio Players, Slave ja Johnny "Guitar" Watson. James Brown itse pysyi uransa huipulla 1970-luvun puoliväliin asti keskittyen nimenomaan funkiin.


title: Funk

text: Funk-musiikkia on pyritty toisinaan luokittelemaan toisaalta intensiivisempään ja raaempaan tyyliin, jota on nimitetty esimerkiksi "hardcore funkiksi", sekä toisaalta soundeiltaan pehmeämpään tyyliin, jota on kutsuttu nimellä "sophisticated funk". Juuri Brownin funk-musiikki edusti ensin mainittua suuntausta, kun taas esimerkiksi Brothers Johnsonin ja Earth, Wind & Firen kaltaiset yhtyeet tekivät enemmän jälkimmäiseen suuntaukseen kuuluvia popmaisempia funk-levyjä.


title: Funk

text: Funk ei syrjäyttänyt soulia, vaan 1970-luvun soulin edustajat kuten Marvin Gaye ja Stevie Wonder itse asiassa menestyivät usein levylistoilla paremmin kuin funkiin keskittyneet artistit. 1970-luvun puolivälistä alkaen diskomusiikki tuli erittäin suosituksi muuttaen näin suuresti soulmusiikin kenttää. Monet funkia levyttäneet yhtyeet kuten Kool and The Gang ja Earth, Wind & Fire hyödynsivät myös aikakauden diskotrendiä. Toiset funk-artistit, kuten George Clinton, julistivat sodan diskomusiikkia vastaan.


title: Funk

text: Funk oli uudistanut soundiaan 1970-luvun lopulla sähköisemmäksi syntetisaattoreiden myötä ja teki myös diskolle lieviä myönnytyksiä rytmin monimutkaisuuden suhteen. Uudempaa funk-tyyliä edustavat esimerkiksi Prince, Rick James ja Zappin 1980-luvun levyt. Cameo sekä Midnight Star tekivät 1980-luvulla vahvasti funk-vaikutteista R&B:tä. Tällaisten yhtyeiden hiipumisen myötä myös funkin aikakausi alkoi 1980-luvun puolivälin jälkeen olla lopullisesti ohitse.


title: Funk

text: Yhä uudet artistit ottivat kuitenkin vaikutteita funkista. 1980-luvulla viime vuosikymmenien suosituimpiin yhtyeisiin kuuluva Red Hot Chili Peppers levytti Hendrixin ja Funkadelicin innoittamana paljon materiaalia, jonka voidaan laskea kuuluvan funk rockiin (sittemmin yhtye vaihtoi tyyliään enemmän perinteisemmän rockin suuntaan). 1990-luvulla suosittu oli niin ikään myös funkista voimakkaita vaikutteita saanut yhtye Jamiroquai. Myös Primuksen kaltaiset joskus "funk-metalliksi" kutsuttua musiikkia levyttäneet yhtyeet pitivät funk-vaikutteita näkyvästi esillä.


title: Funk

text: Edeltäjäänsä, 1960-luvun souliin, verrattuna funk käyttää monimutkaisempia rytmejä, mutta kappalerakenteet ovat yksinkertaisempia koostuen yksinkertaisimmillaan vain yhdestä tai kahdesta riffistä (riffin vaihtuminen voi nousta kappaleen kohokohdaksi). Funk-musiikki on yleensä hyvin tanssimiseen sopivaa, ja sen perusideana on useimmiten luoda mahdollisimman intensiivinen groove. Taitavasti soitettuna rytmillä saadaan usein liki hypnoottinen vaikutus.


title: Funk

text: Bassokitaristit nousivat funkin myötä valokeilaan. Aikaisemmin basistit olivat olleet ikuisen statistin roolissa populaarimusiikissa. Jo aiemmin Motown -yhtiön taustamuusikkona toiminut basisti James Jamerson oli luonut bassolle uutta melodisempaa soittotyyliä. Hänen bassokuvionsa nousivat usein keskeiselle sijalle Motown-yhtiön soulyhtyeiden kappaleissa. Sly Stonen basistina toimineen Larry Grahamin ansioksi puolestaan luetaan usein funk-musiikille tyypillisen "peukutus"-tekniikan luominen. Siinä basisti tuottaa perkussiivisia ääniä iskemällä kieliä peukalolla tai nostamalla niitä otelaudasta muilla sormilla. Muita merkittäviä funk-basisteja ovat esimerkiksi George Porter Jr., Bootsy Collins ja Louis Johnson.


title: Funk

text: Myös funk-kitaristit käyttävät perkussiivista soittotyyliä usein lisäten riffeihin "kuolleita nuotteja" (eli otelaudan käsi painaa kieliä niin kevyesti, että niistä kuuluu vain rämpsytystä eikä varsinaisia säveliä). Tunnettuja funk-kitaristeja olivat esimerkiksi Jimmy Nolen ja Phelps Collins. Jimi Hendrix kehitti "funk rockin", jossa funkille tyypilliset rytmit ja riffit sovelletaan rock-kokoonpanolle. Tätä suuntausta jatkoi 1970-luvulla Funkadelic, jonka tunnetuin kitaristi oli Eddie Hazel. Puhallinsoittimet säilyttivät rhythm and bluesille tyypillisen tärkeän roolinsa funkissa. Funkin ja koko r&b-tradition tunnetuimpiin puhaltajiin kuuluvat esimerkiksi pasunisti Fred Wesley sekä saksofonisti Maceo Parker.


title: Funk

text: Funkin yksinkertaiset kappalerakenteet olivat selvä vastakohta 1960-luvun yhä monimutkaisemmille jazz-tyyleille. Funk keskittyi sen sijaan intensiivisen rytmin luomiseen. Jazz-muusikot, etenkin fuusiojazzin parissa työskennelleet, ottivat vaikutteita funk-rytmeistä. Tämä vaikutus näkyy toisinaan edelleen vahvana modernissa jazzissa. Trumpetisti Miles Davis ja hänen kanssaan työskennellyt pianisti Herbie Hancock olivat keskeisiä funk-rytmejä käyttäneitä jazz-muusikoita. Usein käytetään sanaa "jazz-funk" viitatessa funk-rytmeihin perustuvaan jazz-musiikkiin.


title: Funk

text: Laulajat jatkavat funkissa soulmusiikille tyypillistä "sielukasta" vokaalityöskentelyä. Tähän liittyen funk-levyille on usein mahtunut mukaan hitaita soulballadeja. Samalla funk alkoi viedä vokaalityöskentelyä yhä enemmän huudahdusten, chantien ja iskevien hokemien suuntaan. Usein lyriikaksi funk-kappaleessa riittävät iskulauseenomaiset mantrat, joita toistetaan loputtomiin. Tällöin laulamiseen voi osallistua koko yhtye. Esimerkkeinä läpi kappaleen toistuvista lauseista voidaan mainita vaikka James Brownin "Talkin' Loud - And Sayin' Nothing" tai George Clintonin "Shit! Goddamn! - Get Off Your Ass And Jam".


title: Funk

text: Yksi funk-musiikin näkyvimmistä piirteistä on muusikoiden tyypillinen värikäs ulkoasu. Usein suositaan afrolettejä sekä huomiota herättäviä asuja. Useille funk-yhtyeille tyypillistä oli rennompi tyyli kirjavine vaatteineen siinä missä muut R&B -artistit olivat yleensä tyylitellymmän oloisia kiiltelevissä puvuissaan. Yksi funkin parhaiten muistetuista pukeutujista on basisti Bootsy Collins, jonka tavaramerkkinä olivat tähtien muotoiset silmälasit (ja bassokitara). Myös musiikkina funk on usein humoristista ja/tai eroottisuutta korostavaa. George Clintonin yhtyeiden levyillä huumori on alati näkyvästi esillä. Ohio Players taas lienee paras esimerkki erotiikan korostamisesta 1970-luvun R&B:ssä. Yhtye aiheutti huomiota levyjen rohkeilla kansikuvillaan, joista monet olivat S&M -henkisiä. Useat funk-yhtyeet viljelivät tuotannossaan myös poliittisia teemoja. Esille nostettuja aiheita olivat esimerkiksi rasismin vastustaminen, sosiaalipolitiikan alaan kuuluvat ongelmat sekä sodanvastaisuus.


title: Funk

text: Lähinnä funkin pohjalta kehittyi 1970-luvun lopussa rap-musiikki. Rap-artistit ovat aina ottaneet kappaleisiinsa runsaasti sampleja 1970-luvun funk-levyiltä. Eniten samplatuksi artistiksi on usein nimetty James Brown, jonka viimeisiin suuriin hitteihin kuulunut "Payback" (1974) voidaan mainita selkeästi rappia ennakoivana julkaisuna.


title: Funk

text: Samoin 1970-luvun disko-musiikki oli varsinkin rytmikkäimmässä muodossaan varsin suora funkin perillinen. Monissa disko-hiteissä, kuten Chicin "Le Freak" tai Heatwaven "Boogie Nights" on säilytetty funkille tyypilliset riffit. Diskomusiikin tuoma keskeinen muutos oli palauttaa rytmi takaisin aiempaa yksinkertaisempaan muotoon. Samoin siinä lisättiin tuotannollisia keinoja, kuten jousien käyttöä, musiikin pehmentämiseksi.


title: Funk

text: Disko-musiikki voidaan nähdä osana kaupallista käännettä, jonka yhteydessä myös progressiivinen rock menetti suosiotaan yksinkertaisemman punkin nostaessa päätään, ja kokeellisempi fuusiojazz taantui smooth jazziksi.


title: Funk

text: Monet funk-levyt sisältävät varsinaisen funkin lisäksi myös soulballadeja, joskus myös diskoa. "Funk"-sanaa käytetään usein väärässä yhteydessä viittaamaan kaikkeen 1970-luvun mustaan popmusiikkiin. Todellisuudessa monet 1970-luvun soulartistit eivät levyttäneet varsinaista funkia juuri lainkaan. Samoin usein funk-yhtyeenä mainittujen Tower of Powerin ja Earth, Wind & Firen useimmat levyt sisältävät enemmän soulia ja R&B-balladeja kuin varsinaista funkia. Rockyhtyeellä Grand Funk Railroad ei ole mitään tekemistä funkin kanssa, muutamaa "Closer to Home" levyn kappaletta lukuun ottamatta.


title: Funk

text: Varsinaisten funk-albumien lisäksi 2000-luvulla huomiota ovat herättäneet markkinoille ilmaantuneet funk-kokoelmalevyt, joille on etsitty 1970-luvun alkupuolen unohdettujen artistien singlejä tai muita kappaleita, joita on vaikea saada käsiinsä muista lähteistä. Nämä levyt sisältävät useimmiten enemmän tai vähemmän James Brown -tyyppistä "hardcore funkia", jossa on suhteellisen rosoinen soundi, ja monet kappaleista ovat instrumentaaleja. Tunnetuin tällaisista levyistä on mahdollisesti "Funky 16 Corners", ja muita musiikkikriitikoiden laadukkaiksi kehumia kokoelmia ovat esimerkiksi "Florida Funk 1968-1975", "Cold Heat: Heavy Funk Rarities 1968-1974 Vol. 1", "Keb Darge's Legendary Deep Funk Vol. 1-3" sekä "Texas Funk 1968-1975"


title: Bootleg

text: Bootleg on luvattomasti tehty ja julkaistu musiikkiäänite tai video, joka sisältää useimmiten jonkin tietyn yhtyeen julkaisemattomia konsertti- tai studionauhoituksia. Bootlegejä tehdään sekä yksityiskäyttöön että taloudellisen hyödyn toivossa. Melkein kaikkien kuuluisien rockyhtyeiden esiintymisiä sisältäviä bootlegejä on julkaistu. Esimerkiksi Led Zeppelinin ja Jimi Hendrixin muiston ympärillä on toiminut mittava bootleg-teollisuus.


title: Bootleg

text: Bootlegeja on käytetty myös itse yhtyeen hyväksyminä julkaisuina. Tästä hyvänä esimerkkinä on Tangerine Dream, jonka johtohahmo Edgar Froese kokosi poikansa Jerome Froesen kanssa laillisesti myytävän bootlegkokoelman.


title: Woodstock

text: Woodstock oli 15.−18. elokuuta 1969 New Yorkin osavaltiossa järjestetty suuri musiikkifestivaali. Tapahtuma järjestettiin Bethelin pikkukaupungin liepeillä White Laken kylän heinäniityillä. Nelipäiväisessä festivaalissa esiintyi suuri joukko aikansa populaarimusiikin tähtiä. Yleisöä paikalle tuli noin 500 000. Woodstock on saanut maineen hippiliikkeen ja koko 1960-luvun loppuhuipentumana.


title: Woodstock

text: Woodstockin alullepanijoina ja järjestäjinä toimivat neljä nuorta miestä: John P. Roberts, Joel Rosenman, Michael Lang ja Artie Kornfeld.


title: Woodstock

text: John Roberts oli apteekki- ja hammastahnavalmistajan perijä, jolla oli miljoonien dollarien rahasto. Joel Rosenman oli Yalen lakikoulusta valmistunut kitaristi. Miehet olivat tavanneet vuonna 1966 ja ryhtyneet kämppäkavereiksi. He suunnittelivat kirjoittavansa televisioon tilannekomediasarjan, jossa kaksi rikasta mutta hölmöä kaverusta kokeilee epäonnisesti erilaisia hulluja liikeideoita. Saadakseen ideoita tulevaan sarjaansa miehet laittoivat ilmoitukset "The Wall Street Journaliin" ja "The New York Timesiin" maaliskuussa 1966: ”Nuoret miehet, joilla on rajattomasti pääomaa, etsivät kiinnostavia ja laillisia sijoitusmahdollisuuksia ja liikeideoita”. He saivat tuhansia vastauksia ja alkoivat samalla kiinnostua riskipääomasijoittamisesta televisiosarjansa sijaan.


title: Woodstock

text: Artie Kornfeld oli Capitol Recordsin varapääjohtaja, ja hän oli kirjoittanut kolmisenkymmentä hittisingleä. Michael Lang omisti kaupan Floridassa, hän oli rock-yhtye Trainin manageri, ja hän oli tuottanut suuren kaksipäiväisen Miami Pop Festivalin vuonna 1968. Lang tutustui Kornfeldiin ja muutti pian Kornfeldin ja tämän vaimon asuntoon. Miehet kehittelivät ideoita kulttuurinäyttelystä, rock-konsertista ja rocknäytöksestä, sekä levytysstudiosta New Yorkin Woodstockissa. Paikka keksittiin siitä, että kaverusten idoli Bob Dylan asui Woodstockin kylässä.


title: Woodstock

text: Lang ja Kornfeld tarvitsivat rahaa festivaaliin ja levytysstudioonsa, ja heidän asianajajansa ehdottivat heille Robertsia ja Rosenmania. Nelikko tapasi toisensa helmikuussa 1969 New Yorkissa.


title: Woodstock

text: Neljä järjestäjää kertovat yhä erilaisia tarinoita siitä, kuka ajatuksen konserttiin keksi. Langin ja Kornfeldin mukaan Woodstockista oli alun perinkin tarkoitus tulla kaikkien aikojen suurin musiikkifestivaali. Langin mukaan miesten toisessa kohtaamisessa keskusteltiin puolen miljoonan dollarin budjetista ja 100 000 ihmisen yleisöstä. Lang kertoo alkaneensa etsiä festivaalipaikkoja syksyllä 1968, jo ennen kuin hän tapasi kolme kumppaniaan. Rosenman ja Roberts kuitenkin väittävät olleensa festivaalin idean takana. Heidän mukaansa Kornfeld ja Lang halusivat vain studion ja sen markkinoimiseksi juhlat rock-kriitikoille ja levy-yhtiöiden johtajille. Jossain vaiheessa Rosenman ja Roberts ehdottivat rock-konserttia, ja sen tuloilla rahoitettaisiin studio.


title: Woodstock

text: Nelikon kolmannessa tapaamisessa kehitettiin idea 50 000 katsojan festivaalista. Miehet perustivat yhtiön nimeltä Woodstock Ventures maaliskuussa 1969, ja kullakin oli siitä 25 prosentin osuus.


title: Woodstock

text: Yhtiö alkoi etsiskellä konsertille pitopaikkaa New Yorkin maaseudulta. Järjestäjät olivat halunneet pitää festivaalin Woodstockin kylässä tai lähellä sitä, mutta sopivaa paikkaa ei sieltä löytynyt. Lopulta maaliskuussa Wallkillin kaupungista vuokrattiin maata 10 000 dollarilla. Teollisuusalueeksi kaavoitetulla paikalla oli hyvä sijainti sekä tarvittavat mukavuudet, mutta sen teollinen ilmapiiri vaivasi Langia, joten yhtiö jatkoi myös sen mahdollisesti korvaavan paikan etsimistä.


title: Woodstock

text: Festivaalille keksittiin tunnuslause ”Kolme päivää rauhaa ja musiikkia”, sillä tarkoituksena oli korostaa tapahtuman rauhanomaisuutta ja sodanvastaisuutta. Festivaalin tunnuksen piirsi taiteilija Arnold Skolnick. Tunnuksessa on rauhankyyhkyä muistuttava lintu sekä kitara; lintu on tosin alun perin piirretty muistuttamaan naukumatkijalintua.


title: Woodstock

text: Järjestäjät alkoivat kerätä festivaalille esiintyjiä. Jotta tunnetut esiintyjät saatiin mukaan epävarmaan festivaaliin, heille luvattiin poikkeuksellisen suuret osallistumispalkkiot, kuten Jefferson Airplanen, The Whon ja Creedence Clearwater Revivalin noin 12 000 dollarin palkkiot. Yhteensä palkkioita maksettiin 180 000 dollaria. Jimi Hendrix sai suurimman palkkion, 32 000 dollaria. Sopimuksen mukaan hän oli pääesiintyjä ja viimeinen esiintyjä. Woodstockissa asunutta Bob Dylania ei konserttiin saatu esiintymään.


title: Woodstock

text: Kun Wallkillissa kuultiin, kuinka paljon festivaalille olisi tulossa katsojia ja millainen vasemmistolaiselta ja huumeiden käyttöön liittyvältä vaikuttava hippitapahtuma oli kyseessä, kaupungin asukkaat kääntyivät festivaalin järjestämistä vastaan. Lautakunta torjui festivaalin järjestämisen virallisesti 15. heinäkuuta sillä perusteella, että järjestäjien suunnitelmat olivat puutteelliset, ja myös ulkovessat olivat kiellettyjä kaupungissa.


title: Woodstock

text: Festivaalille löytyi pian uusi paikka Bethelin pikkukaupungista, White Laken kylästä. Paikallisen Elliot Tiberin vanhemmilla oli siellä heikosti menestyvä El Monaco -niminen lomakeskus, ja kaupunki oli antanut Tiberille luvan järjestää keskuksen mailla taide- ja musiikkifestivaali. Tiber otti yhteyttä Woodstock Venturesiin. Lang tuli tarkistamaan White Laken festivaalialueen ja totesi sen liian pieneksi. Tiber kertoo sitten ehdottaneensa pitopaikaksi ystävänsä Max Yasgurin maatilaa, jonka Lang totesi erinomaiseksi paikaksi festivaalille. Kornfeld tosin kertoo löytäneensä Yasgurin maatilan omien yhteyksiensä avulla. Lang vuokrasi Yasgurilta 600 eekkerin alueen 75 000 dollarilla. Paikka oli Max Yasgurin eräällä heinäniityllä viitisen kilometriä Yasgurin kotitilalta. Yasgur oli rahapulassa, sillä kesän sateet olivat pilanneet heinäsadon.


title: Woodstock

text: Myös Bethelissä esiintyi festivaalin vastustusta, sillä asukkaat olivat lukeneet Wallkillin asukkaiden huolenaiheista. Max Yasgur puolusti kaavoituslautakunnan edessä voimakkaasti festivaalin järjestämistä vaikkei ollutkaan hippien kanssa samaa mieltä hallituksesta, huumeista tai vapaasta rakkaudesta, sillä hänen mukaansa vapaus koskee kaikkia. Woodstock Ventures sai kaupungilta luvan konsertiin heinäkuun lopulla.


title: Woodstock

text: Kaksi viikkoa ennen festivaalia elokuun alussa oli jo myyty 180 000 lippua. Keskeneräisellä esiintymislavalla järjestettiin paikallisia varten pieni esifestivaali 7. elokuuta. Jotkut kaupungin asukkaat vastustivat festivaalia viimeiseen asti ja järjestivät tiesulkuja päivää ennen festivaalia. Yhtiö teki viime hetkellä elokuvasopimuksen Warner Brothersin kanssa.


title: Woodstock

text: Jotkut betheliläiset olivat perustaneet etupihoilleen kauppoja, ja jotkut tarjosivat ilmaista kahvia tai syötävää. Festivaalista tehdyssä elokuvassa näkyy Vassmerin sekatavarakauppa, joka oli auki viikonlopun ajan ja palveli tuhansia ihmisiä. Alkoholia ja kaikenlaisia huumeita oli festivaalialueella helposti saatavilla, etenkin kannabista ja LSD:tä, joita käytettiinkin paljon.


title: Woodstock

text: Festivaalialueen ruokapisteitä pyöritti newmexicolainen hippikommuuni Hog Farm. Se muodosti joidenkin vapaalla olevien newyorkilaispoliisien kanssa turvajoukot nimeltä ”Ole kiltti -joukot”, jonka jäsenet sanoivat ihmisille tarvittaessa: ”Ole kiltti äläkä tee noin, tee jotain muuta.”


title: Woodstock

text: Festivaalialueen aitojen ulkopuolella oli leiripaikka, jonne tulijat leiriytyivät. Käymälöitä ja pesupaikkoja oli harvassa, ja monet peseytyivät läheisessä Filippinlammessa. Alueelle pystytettiin improvisoituja telttoja, joissa avuliaat ihmiset auttoivat avuntarvitsijoita. Sairaalateltassa hoidettiin etenkin paljain jaloin liikkuneiden ihmisten haavoja sekä pahoista LSD-tripeistä kärsiviä. Ruokaa toimittaneen Food for Love -nimisen yrityksen ruokavarasto tyhjeni muutamassa tunnissa. Ilmainen ruokajakelupiste tarjosi koko festivaalin ajan kolme ateriaa päivässä: aamiaiseksi myslisekoitusta sekä lounaaksi ja päivälliseksi bulguria, riisiä ja vihanneksia. Lauantaista lähtien ruokatarjontaa täydensivät kansalliskaartin ja lääkintäjoukkojen helikopterit muun muassa tonnikalasäilykkeillä, makkaravoileivillä, suklaapatukoilla ja Coca-Colalla.


title: Woodstock

text: Festivaalin päälava oli lähes 30 metriä leveä. Sitä ympäröi korkea puinen puutarha-aita, ja sen takana oli esiintyjien alue. Yleisöä oli kerrallaan enimmillään 300 000. Yleisö oli etupäässä valkoista ja keskiluokkaista, ja newyorkilaisten osuus oli suhteellisen suuri.


title: Woodstock

text: Koska Woodstockin tarkoitus oli alun perin olla pelkkää musiikkifestivaalia laajempi taidefestivaali, myös päälavan ulkopuolella oli tapahtumia. Pääleirin itäpuolella oli avoin esiintymislava, jolla järjestettiin muun muassa joogaistuntoja ja yhteisrummutusta. Sivulavan lähettyvillä oli nukketeatteri, jossa järjestettiin esityksiä pitkin päivää. Puolentoista hehtaarin metsikössä oli kaksi polkua, ”Pääpolku” ja ”Nasta polku”, joiden varrella näki kaikenlaisia ihmisiä tarot-korttien tulkitsijoista meditoijiin ja huumekauppiaisiin. Intiaanipaviljongissa esiteltiin intiaanien nykytaidetta, ja leikkikentällä sai leikkiä keinuissa, telineissä, sokkeloissa ja heinäkasassa.


title: Woodstock

text: Esiintyjinä Woodstockissa oli suuri joukko aikansa nimekkäimpiä sekä nousussa olevia rock- ja folkartisteja. Ihmisten muistoissa ja mielikuvissa Woodstock on saanut maineen jonkinlaisena hippiliikkeen ja koko 1960-luvun loppuhuipentumana.


title: Woodstock

text: Koska paikalle ilmaantui lähes puoli miljoonaa ihmistä, moninkertainen määrä ihmisiä siihen nähden, mille festivaali oli suunniteltu, järjestelyt jäivät hyvin puutteellisiksi. Tiet olivat kilometrien matkalta tukossa, esiintyjät myöhästyivät paikalta ja ruokaa ei ollut tarpeeksi. Tapahtuman kaoottisuutta lisäsivät voimakas sade ja tuuli. Toisaalta osallistujien joukossa virisi hyvin voimakas ja spontaani jakamisen, antamisen ja välittämisen aalto. Myös monet musiikiesityksistä olivat laadukkaita.


title: Woodstock

text: Teiden tukkeuduttua autoista moni lipun maksaneista ei päässyt festivaalialueen lähellekään. Viranomaisten mukaan puolitoista miljoonaa Woodstockiin pyrkinyttä ei koskaan päässyt perille. Moni esiintyjä lennätettiin festivaalipaikalle helikoptereilla.


title: Woodstock

text: Järjestäjät olivat myyneet ennakolta 186 000 pääsylippua. Yleisöä oli kuitenkin vaeltanut festivaalialueelle vain osittain pystytettyjen aitojen läpi perjantaihin mennessä niin paljon, että järjestäjät eivät pystyneet keräämään lippuja, joten kaikki päästettiin sisään ilmaiseksi. Esiintyjien palkkiot piti kuitenkin maksaa. Järjestäjät tekivät myöhemmin rahaa suosituilla festivaalitaltioinneilla, mutta kustannukset saatiin katettua vasta vuosikausia myöhemmin.


title: Woodstock

text: Festivaalin avasi folklaulaja Richie Havens kello 17.15 perjantai-iltapäivällä. Havensin oli pitänyt esiintyä vasta myöhemmin samana iltana, mutta suunnitellut avausesiintyjät olivat juuttuneet liikenneruuhkaan. Avajaispuheen yleisölle piti Swami Satchidananda. Äänentoisto ei ollut vielä kunnossa ensimmäisen bandin Sweetwaterin soittaessa.


title: Woodstock

text: Ensimmäisten esiintyjien aikana sää oli vielä kaunis, mutta sen jälkeen festivaaliyleisöä pyyhkivät viikonlopun aikana toistuvat sade- ja ukkosmyrskyt.


title: Woodstock

text: Maanantai-aamuna konsertin päättäneen Jimi Hendrixin esitystä oli seuraamassa vielä lähes 50 000 katsojaa.


title: Woodstock

text: Festivaalin aikana tapahtui järjestäjä Michael Langin mukaan kolme kuolemantapausta. 17-vuotias poika kuoli jäätyään traktorin alle nukkuessaan makuupussissaan pellolla. Yksi kuolema johtui huumeiden yliannostuksesta.


title: Woodstock

text: Festivaalin aikana ei ilmoitettu yhdestäkään väkivaltateosta. Ainakin kahdesta festivaalialueella tapahtuneesta synnytyksestä ilmoitettiin. Toistaiseksi kukaan ei ole kertonut syntyneensä Woodstockissa, mutta moni on kertonut saaneensa alkunsa siellä.


title: Woodstock

text: Pääpiirteittäin tapahtumaa vietettiin sekavasta tilanteesta huolimatta ystävällisissä ja rauhallisissa merkeissä. Kaupungin asukkaat kiittelivät yleisön kohteliaisuutta ja ihmiset pitivät yhdessä huolta toisistaan; ruoka ja tarvikkeet jaettiin, uupuneista ja itsensä kolhineista, sekä sairaista pidettiin yhdessä huolta. Myös armeijan helikoptereilla toimitettiin paikalle lisää tarpeita ja elintarvikkeita.


title: Woodstock

text: Puhuessaan yleisölle lavalla sunnuntaina maanomistaja Max Yasgur oli hyvillään tapahtuman onnistumisesta hankalista olosuhteista huolimatta. Yasgur kiitteli järjestäjien tekemää työtä, ja hän sanoi yleisön todistaneen koko maailmalle, kuinka puoli miljoonaa nuorta voi viettää kolme päivää yhdessä pelkästään hauskanpidon ja musiikin merkeissä.


title: Woodstock

text: Ensimmäinen päivä (perjantai 15.8.)


title: Woodstock

text: Toinen päivä (lauantai 16.8.)


title: Woodstock

text: Kolmas päivä (sunnuntai 17.8.)


title: Woodstock

text: Neljäs päivä (maanantai 18.8.)


title: Woodstock

text: Woodstockia on kutsuttu kaikkien sitä seuranneiden rocktapahtuman innoittajaksi, mukaan lukien Glastonburyn festivaali, Concert for Bangladesh (1971), Live Aid (1985) ja Live 8 (2005). "Time"-lehti kutsui Woodstockia historian suurimmaksi rauhanomaiseksi tapahtumaksi. Järjestäjä Michael Langin mukaan Woodstockin perintöä on esimerkiksi vihreä liike. Langin mukaan Woodstockissa olleet tai sitä televisiosta katselleet ihmiset muuttivat sen ansiosta käsityksiään siitä, miten ihmiset voivat elää yhdessä. Laulaja Arlo Guthrien mukaan Woodstock osoitti sen, että vaikeuksien aikana suuret ihmisjoukot pystyvät huolehtimaan toisistaan ilman mitään sääntöjäkin.


title: Woodstock

text: Woodstockista tehtiin dokumenttielokuva "Woodstock – 3 päivää rauhaa, rakkautta, musiikkia" (1970), jonka ohjasi Michael Wadleigh. Elokuva voitti parhaan dokumentin Oscar-palkinnon.


title: Woodstock

text: Max Yasgurin kuoltua vuonna 1973 brooklyninlainen Louis Nicky osti Yasgurin leskeltä niityn, jolla konsertti oli järjestetty. Moneen vuoteen missään ei muisteltu Woodstockia, eikä festivaalipaikalla ollut erityisiä opasteitakaan oikeaa sijaintia osoittamassa. 1970-luvun lopulla paikalla alkoi kokoontuna muutaman kymmenen ihmisen ryhmä. Wayne Saward -niminen hitsaaja rakensi vuonna 1984 paikalle muistomerkin raudasta ja betonista, ja sen jälkeen paikalla alkoi vierailla enemmän ihmisiä.


title: Woodstock

text: Bethelin kaupunki on yrittänyt kielloin ja poliisivoimin estää tuhansia ihmisiä virtaamasta festivaalipaikalle joka elokuussa. Woodstock Preservation Alliance perustettiin säilyttämään festivaalialue avoimena kenttänä, jonne kaikilla olisi pääsy.


title: Woodstock

text: Vuonna 2006 festivaalipaikalla avattiin Bethel Woods Center for the Arts -taidekeskus, johon avattiin kaksi vuotta myöhemmin Woodstock-museo.


title: Woodstock

text: Woodstockin muistokonsertteja on järjestetty useita eri nimillä ja eri paikoissa. Ensimmäinen muistokonsertti järjestettiin Long Islandilla vuonna 1979, ja esiintyjien joukossa oli joitain Woodstockin esiintyjiäkin. Woodstockin 25-juhlavuodeksi suunniteltiin kahta konserttia. Woodstock '94 eli Woodstock II järjestettiin Saugertiesissa, New Yorkissa. Paikalle saapui 200 000 katsojaa. Alkuperäiselle festivaalipaikalle samaan aikaan suunniteltu Bethel '94 -festivaali peruttiin huonon lipunmyynnin johdosta. Paikalle tuli kuitenkin 25 000 ihmistä, ja kävijöille esiintyi moni Woodstockissakin esiintynyt kuten Richie Havens, Arlo Guthrie ja Melanie. Elokuussa 1999 alkuperäisellä festivaalipaikalla järjestettiin kolmipäiväinen A Day in the Garden -konsertti. Heinäkuussa 1999 Romessa, New Yorkissa järjestettiin Woodstock '99, jonne tuli yli 220 000 katsojaa. Woodstock '99 herätti tyrmistystä korkealle hinnoitelluilla lipuilla ja vedellä sekä väkivaltaisella ilmapiirillään.


title: Woodstock

text: Alkuperäisen festivaalin ja vuosien 1995 ja 1999 muistokonserttien järjestäjä Michael Lang on kertonut suunnittelevansa Woodstockin 50-vuotisjuhlakonserttia vuodelle 2019. Alkuperäisen esiintymislavan tarkka paikka on selvitetty arkeologisissa kaivauksissa 50-vuotisjuhlia varten. Lavan sijainti oli unohtunut, sillä lavan pohja oli jäänyt 1990-luvun konserttien täytemaan alle.


title: Melanie Chisholm

text: Melanie Jayne Chisholm (s. 12. tammikuuta 1974 Merseyside, Englanti), joka tunnetaan paremmin nimillä Mel C ja Melanie C on englantilainen laulaja. Hänet tunnetaan 1990-luvun Spice Girls -tyttöbändistä, mutta myös sooloartistina. Hän on parhaiten myynyt Spice Girlsistä soolouralle siirtynyt laulaja. Hänen levyjään on myyty maailmanlaajuisesti yli 20 miljoonaa kappaletta, mikä tekee hänestä samalla yhden Britannian parhaiten myyneistä naisartisteista.


title: Melanie Chisholm

text: Yhtyeessä ollessaan hän sai lempinimet Sporty Spice, Melanie C ja Mel C, koska mukana oli myös toinen Melanie, jota kutsuttiin vuorostaan nimellä Mel B.


title: Melanie Chisholm

text: Hän on myös näytellyt 1997 ilmestyneessä elokuvassa "Spice World", joka kuvasi kuvitteellisesti Spice Girls -yhtyettä.


title: Melanie Chisholm

text: Chisholm on voittanut urallaan useita palkintoja, esimerkiksi Scouseology Awards -musiikkipalkinnon vuonna 2003.


title: Melanie Chisholm

text: Chisholmin isä on Alan Chisholm ja äiti Joan O’Neill. Hänellä on yksi siskopuoli ja kolme velipuolta. Chisholm harrasti lapsena balettia ja halusi tanssijaksi. 16-vuotiaana hän pääsi Doreen Birdin tanssikouluun ja valmistui sieltä 18-vuotiaana. Lapsena hän harrasti myös jalkapalloa ja uintia.


title: Melanie Chisholm

text: Hän on seurustellut rakennusalalla työskentelevän Thomas Starrin kanssa useiden vuosien ajan. Pariskunnan ensimmäinen lapsi syntyi helmikuussa 2009.


title: Ayreon

text: Ayreon on hollantilaisen muusikon Arjen Anthony Lucassenin musiikkiprojekti. Ayreonin musiikki yhdistelee eri tyylejä, lähinnä progressiivista metallia ja folkrockia. Tyylilajit vaihtelevat yleensä jopa saman kappaleen aikana. Ayreonille tyypillistä on myös epätavallisten soittimien käyttö.


title: Ayreon

text: Ayreonin ensimmäinen albumi "The Final Experiment" julkaistiin vuonna 1995. Albumi kertoo 500-luvulla Britanniassa eläneestä miehestä, joka alkaa saada viestejä tiedemiehiltä. Viestit tulevat vuodesta 2084, kun ihmiskunta on melkein tuhonnut itsensä suuressa sodassa. Albumilla esiintyy 13 laulajaa ja seitsemän soittajaa, suurin osa hollantilaisia. Arjen Anthony Lucassen laulaa ja soittaa tällä albumilla, kuten kaikilla muillakin. Arjen on lisäksi kirjoittanut kaikki albumit. "The Final Experiment"iä pidetään yhtenä ensimmäisistä metal-oopperoista sekä rock-ooppera-genren henkiin herättäjänä.


title: Ayreon

text: "Actual Fantasy" vuodelta 1996 on ainoa Ayreonin albumi, jossa ei ole jatkuvaa tarinaa. Kaikki kappaleet ovat fantasiatarinoita, joten sitä voidaan pitää konseptialbumina. Tällä albumilla on kolme laulajaa ja kolme soittajaa Arjen Anthony Lucassenin lisäksi.


title: Ayreon

text: Vuonna 1998 Ayreon julkaisi albumin "Into the Electric Castle", jota monet pitävät Ayreonin parhaana albumina. Tupla-CD on tarina kahdeksasta ihmisestä eri aikakausilta. Jokaisella laulajalla on oma hahmonsa. Lisäksi albumilla on 11 soittajaa.


title: Ayreon

text: Kaksoisalbumi "The Universal Migrator" vuodelta 2000 on tarina viimeisestä eloonjääneestä ihmisestä, joka asuu siirtokunnassa Marsissa. Ensimmäisessä levyssä, "", hän aloittaa matkan ajassa taaksepäin läpi ihmiskunnan historian. Tämä ensimmäinen albumi sisältää rauhallista ja tunnelmalista progressivista rockia. Toisessa levyssä, "", hän matkaa ajassa ja paikassa universumin syntyhetkestä Aurinkokuntaan. Toinen albumi on raskaampaa progressiivista metallia ja siinä esiintyy useita kuuluisia muusikoita, kuten Timo Kotipelto (Stratovarius) ja Bruce Dickinson (Iron Maiden).


title: Ayreon

text: Vuonna 2004 Ayreon julkaisi tuplalevyn "The Human Equation". Myös siinä jokaisella laulajalla on oma roolinsa. Tällä kertaa Ayreon hylkäsi sci-fin ja fantasian. Albumi kertoo miehestä, joka joutuu mystisesti auto-onnettomuuteen täysin tyhjällä tiellä ja makaa koomassa sairaalassa. Tarina kietoutuu 20 päivän ympärille, joista jokainen päivä on oma kappaleensa. Kyseessä siis yhtenäistä tarinajatkumoa kertova konseptialbumi. Levy on niin ikään kerännyt suurta tunnustusta kriitikoilta.


title: Ayreon

text: "The Human Equationin" jälkeen seuraava Ayreonin albumi, "01011001", julkaistiin vuonna 2008. Sitten albumi, "The Theory of Everything", julkaistiin vuonna 2013.