title: Jakkara

text: Jakkara eli palli on selkänojaton ja käsinojaton tuoli. Jakkarassa on yleensä kolme tai neljä jalkaa.


title: Jakkara

text: Tyypillisiä jakkaroita ovat lastenjakkarat ja ennen maataloudessa käytetyt lypsyjakkarat. Oma tyyppinsä on matala jalkajakkara, jota käytetään muun istuimen vierellä jalkojen lepuuttamiseen. Baareissa käytettävät baarijakkarat ovat normaalia tuolia tai jakkaraa korkeampia, jotta baaritiski olisi niillä istuville suhteessa samalla korkeudella kuin se on seisoville asiakkaille.


title: Jakkara

text: Käsi- ja selkänojaton jakkara on myös muun muassa pianistin ja muun kosketinsoittajan sekä rumpusettiin kuuluva rumpalin istuin. Pianojakkarassa ja rumpupallissa on korkeussäätö istuinkorkeuden sovittamiseksi soittajan ja soittimen mukaan. Tavanomaisin jalkatyyppi on tällöin yksi keskiputki, joka laajenee alaosassa kolmeksi tai neljäksi tukijalaksi.


title: Jakkara

text: Rumpupallin jalkarakenne on yleensä kokoontaitettava ja muistuttaa rakenteeltaan kameranjalustaa pikalukkoineen ja saranoituine metallisine jalkoineen ja niiden tukivarsineen. Rumpupallin istuinosa on pyöreä tai satulamallinen ja pehmustettu.


title: Jakkara

text: Pianojakkaran keskiputki on usein ruuvikierteinen, jolloin istuinkorkeutta voi säätää istuinosaa pyörittämällä. Flyygelin soittoistuimena käytetään yleensä nelijalkaista, puusta valmistettua leveähköä suorakulmaista ”flyygelipenkkiä”, jonka istuinosa on pehmustettu ja varustettu rakenteen sisään piiloutuvalla korkeudensäätömekanismilla.


title: Lastenkasvatus

text: Lastenkasvatus tarkoittaa lapsen kasvattamista osana laajempaa kasvattamista. Kasvatus lähtee aina turvallisuuden luomisesta siisteyskasvatukseen, tietojen ja taitojen opettamiseen, arvomaailman ja moraalikäsitysten opettamiseen, toisten huomioon ottamiseen, itsetunnon kehitykseen, yms. Lasten oppimisessa on kehitysvaiheita ja suotuisia kasvuaikoja. Kehitysvaiheet ovat kehityksen portaikko, jossa seuraava askelma perustuu edellisen askelman omaksumiselle. Suotuisat kasvuajat ovat aikoja, joina lapsen on helpointa ja luonnollisinta oppia tietty asia.


title: Lastenkasvatus

text: Väärinymmärretystä vapaasta kasvatuksesta voidaan puhua silloin, jos lapsi hallitsee kasvattajiaan omien mielihalujensa mukaan. Lapsi pitää ohjat käsissään ja hyppyyttää kasvattajiaan. Vanhemmat toteuttavat hyvää tarkoittaen lapsen kaikki toiveet, eikä lapsi pääse kehittymään normaalia elämässä tarvittavaa turhautumien sietokykyä. Pienetkin vastoinkäymiset ja pettymykset aiheuttavat tällöin lapsessa ahdistusta ja masennusta, mikä voi ilmetä hyvinkin vahvoina käyttäytymisongelmina ja raivon purkautumisena. Kasvatus saattaa ilmetä myös ehdollisena toimintana, jolloin lapsi käy kauppaa erilaisista asioista: tekemisistä seuraa vastapalveluja.


title: FC Viikingit

text: FC Viikingit on Helsingin Vuosaaren kaupunginosasta kotoisin oleva jalkapalloseura, jonka edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 Kakkosessa. Edustusjoukkue on pelannut yhden kauden Veikkausliigassa. FC Viikingit pelaa kotiottelunsa Vuosaaren urheilukentällä, ja seuran tunnusväri on punainen. Seuran kakkosjoukkue Viikingit/SCP pelaa kaudella 2018 Kolmosessa.


title: FC Viikingit

text: Vuosaaren Viikingit perustettiin vuonna 1965. Vuoteen 1972 Viikingit pelasi 5. ja 6. divisioonassa. Kaudeksi 1973 Viikingit nousi 4. divisioonaan, jossa se pelasi vuoteen 1983 asti. 1984 tehtiin kauden mittainen ranskalainen visiitti 3. divisioonaan, ja kaudet 1985–1992 vietettiin taas 4. divisioonassa. Kaudeksi 1993 seura nousi jälleen 3. divisioonaan. Seura nousi kaudeksi 1996 Kakkoseen, mutta pelasi siellä vain yhden kauden ja putosi takaisin Kolmoseen. Vuonna 1997 jalkapallo-osasto erkani emäseurasta omaksi seurakseen nimellä FC Viikingit.


title: FC Viikingit

text: FC Viikingit nousi Kolmosesta Kakkoseen kaudeksi 2001 ja heti seuraavana vuonna Kakkosesta Ykköseen kaudeksi 2002. Viikingit joutui heti ensimmäisellä kaudellaan Ykkösessä karsimaan paikastaan varkauslaista WJK:ta vastaan, mutta vuosaarelaiset voittivat putoamiskarsinnan. Kaudella 2003 päävalmentajaksi tuli Markku Kanerva, ja Viikingit sijoittui 14 joukkueen Ykkösessä kolmanneksi, vain pisteen päähän liigakarsintapaikasta. Seuraavalla kaudella Steven Polackin valmentama Viikingit sijoittui Ykkösessä neljänneksi. Vuonna 2005 päävalmentajaksi tuli Jari Europaeus, jonka johdolla FC Viikingit nousi kauden 2006 päätteeksi Veikkausliigaan. Liigakauden 2007 ensimmäisessä kotiottelussa kaatui FC Honka maalein 3-2 yli 3 000 katsojan edessä. Viikinkien yleisöennätys, 4 255 katsojaa, saavutettiin liigakauden paikallisottelussa HJK:ta vastaan. Alkukaudesta näytti siltä, että sarjapaikka säilyisi silloisilla otteilla, mutta lähempänä syksyä alkoi tulla rökäletappioita. Viikingit väänsi viimeisissä otteluissa tarpeelliset pisteet, joiden avulla joukkue vältti suoran putoamisen ja selvisi liigakarsintoihin. Vastustajaksi tuli RoPS, joka voitti ensimmäisen karsintaottelun 1–0. Viikinkien kotiottelu pelattiin talvisten olosuhteiden vuoksi Heteniityn sijaan Töölön Pallokentällä, ja sen loppulukemat 1-1 merkitsivät RoPS:n nousua Veikkausliigaan ja Viikinkien putoamista takaisin Ykköseen.


title: FC Viikingit

text: Ykköseen pudottuaan Viikingit ylsi usein sarjan kärkisijoille, mutta ei onnistunut palaamaan pääsarjaan. Ykkösen kaudella 2008 Viikingit pelasi uuden valmentajansa Toni Korkeakunnaksen luotsaamana pitkälti hyvän kauden, mutta heikosti sujuneet viimeiset ottelut pudottivat Viikingit suoran nousun sijaan karsimaan Veikkausliigapaikasta. Liigakarsinnassa Kuopion Palloseura oli parempi yhteismaalein 2–1. Kaudella 2009 joukkue jäi sarjan kolmannelle sijalle. Kaudella 2010 Viikingit sijoittui jälleen toiseksi päästen karsimaan pääsarjapaikasta JJK Jyväskylää vastaan, mutta JJK voitti yhteismaalein 3–2 ja säilytti sarjapaikkansa. Kaudella 2011 valmennusvastuun otti seuraa pitkään pelaajana edustanut Ilkka Jäntti. Viikingit sijoittui Ykkösessä viidenneksi ja teki Ykkösen yleisöennätyksensä 21.7.2011, kun ottelua paikallisvastustaja HIFK:ä vastaan oli katsomassa 1 670 katsojaa. Kaudella 2012 joukkueen sijoitus Ykkösessä oli kolmas. Kaudella 2013 oltiin lähellä putoamista Kakkoseen, mutta hyvä loppukausi pelasti tilanteen ja lopullinen sijoitus oli seitsemäs. Heikosti menneen kauden valopilkkuna oli se, että kakkosjoukkue FC Viikingit/2 voitti oman lohkonsa Kolmosessa ja nousi Kakkoseen kaudeksi 2014. Kausi 2014 oli suuri pettymys, sillä joukkue putosi Kakkoseen. Kausi alkoi Ilkka Jäntin johdolla, mutta hänet vaihdettiin kesäkuussa Mika Sandbergiin. Joukkueessa pelasi huomattavan paljon Viikinkien omia kasvatteja.


title: FC Viikingit

text: Kakkoseen putoaminen ja taloudelliset haasteet loivat Viikingeille tilanteen, jossa oli epävarmuutta jopa edustusjoukkueen toiminnan jatkamisesta. Lopulta Viikingit kuitenkin osallistui Kakkosen kaudelle 2015 Kalle Sorjan valmentamana. Joukkue sijoittui itälohkon kolmanneksi. Kaudella 2017 Viikingit voitti oman Kakkosen lohkonsa ja pääsi karsimaan paikasta Ykköseen. Joukkue kuitenkin hävisi kaksiosaisen nousukarsinnan Klubi 04:lle yhteismaalein 1–9.


title: FC Viikingit

text: FC Viikingit pelaa kotiottelunsa Vuosaaren urheilukentällä, eli Heteniityn kentällä. Stadionin pääkatsomon kapasiteetti on 900 katsojaa, ja pääkatsomossa on 300 kuppi-istuinta. Tämän lisäksi aurinkokatsomossa on noin 600 paikkaa, joten kokonaiskapasiteetti on 1 500.


title: FC Viikingit

text: FC Viikinkien sekä samalla koko stadionin katsojaennätys on 4 255 katsojaa Veikkausliigan ottelusta FC Honkaa vastaan kaudella 2007. Ykkösen otteluiden ennätys on 1 565 ottelusta FC Viikingit – FC Hämeenlinna kaudelta 2009. Kaudella 2010 liigakarsinnan ensimmäistä osaottelua JJK:ta vastaan seurasi 3 172 katsojaa.


title: FC Viikingit

text: Kesällä 2015 Heteniityn kenttää remontoitiin, joten FC Viikingit pelasivat kotiottelunsa evakossa Kartanon kentällä sekä Myllypuron liikuntapuistossa.


title: FC Viikingit

text: Seura jakaantui jalkapallopuolella kahtia kauden 2008 lopuksi. Jatkossa edustusjoukkue toimii oman yhdistyksen ja sen hallituksen alaisuudessa. Muut joukkueet jatkavat FC Viikingit ry:ssä.


title: FC Viikingit

text: FC Viikingit/2 perustettiin kaudelle 2007Kolmoseen. Kaudella 2013 joukkue voitti oman lohkonsa ja nousi kaudeksi 2014 miesten Kakkoseen.


title: FC Viikingit

text: Viikinkien naisten edustusjoukkue perustettiin vuonna 2001, ja se nousi kaudeksi 2014 naisten Ykköseen. Päävalmentajana toimii Akseli Grasutis ja apuna valmentaja Kari Simula.


title: FC Viikingit

text: Viikingeillä on 13 poikien ja 7 tyttöjen juniorijoukkuetta.. Seuran juniorijoukkueissa pelaa yhteensä 602 pelipassillista junioripelaajaa.


title: FC Viikingit

text: Seuraan kuuluu lisäksi miesten Kutosessa pelaavat joukkueet FC Viikingit 05 ja FC Viikingit/KoMa.


title: Jevgeni Nabokov

text: Jevgeni Viktorovitš Nabokov (, s. 25. heinäkuuta 1975 Ust-Kamenogorsk, Kazakstanin SNT, Neuvostoliitto) on venäläis-kazakstanilainen uransa päättänyt jääkiekkomaalivahti. Hänella on Venäjän ja Kazakstanin kaksoiskansalaisuus. Nabokov muistetaan etenkin urastaan NHL-liigan San Jose Sharksissa, jossa hän pelasi kymmenen kautta. Hänellä on saavutuksena muun muassa tehty maali NHL:ssä ja MM kultaa vuodelta 2008.


title: Jevgeni Nabokov

text: San Jose varasi Nabokovin NHL:ään vuoden 1994 varaustilaisuudessa. Hänen varausnumeronsa oli 219. Nabokov siirtyi Pohjois-Amerikkaan kaudeksi 1997–1998, mutta pelasi ensimmäisen NHL-pelinsä vasta kaudella 1999–2000. Kaudeksi 2000–2001 hän nousi Steve Shieldsin ohi Sharksin ykkösvahdiksi. Kaudet 2001–2002 ja 2002–2003 Nabokov torjui Sharksin ykkösveskarina, suomalaisvahtien Vesa Toskalan ja Miikka Kiprusoffin kamppaillessa Sharksin kakkosmaalivahdin paikasta.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kilpailu Toskalan ja Kiprusoffin välillä päättyi Kiprusoffin siirryttyä Calgary Flamesiin. Kaudella 2003–2004 Nabokov ja Toskala kilpailivat ykkösvahdin paikasta. Päävalmentaja Ron Wilson peluutti Nabokovia kauden aikana 59 ottelussa ja Toskalaa 28 ottelussa. Nabokov pelasi upean kauden, hänen torjuntaprosenttinsa oli 92,1% ja Sharks selvisi helposti pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä Nabokov pelasi vielä paremmin 17 ottelua, torjuntaprosentti 93,5% ja Sharksin liito jatkui. Lopulta Sharks taipui konferenssi-finaalissa Kiprusoffin edustamalla Flamesille, ja Stanley Cup jäi haaveeksi.


title: Jevgeni Nabokov

text: NHL:n työsulun aikaan kaudella 2004–2005 Nabokov pelasi Metallurg Magnitogorskin paidassa, mutta palasi jälleen Sharksin ykkösvahdiksi kaudelle 2005–2006. Kausi 2005–2006 meni Nabokovilta kuitenkin penkin alle. Runkosarjassa torjuntaprosentti oli vaatimaton 88,5% ja Pudotuspeleissä Nabokov sai pelata ainoastaan yhden ottelun, ennen kuin Toskala nousi hänen edelleen ykkösvahdiksi.


title: Jevgeni Nabokov

text: Seuraavalla kaudella 2006–2007 "Nabby" valtasi jälleen ykkösvahdin paikan takaisin itselleen, hienojen peliotteidensa ansiosta. Lopulta Nabokovin ja Toskalan kilpailu päättyi ennen kautta 2007–2008, kun Toskala myytiin Toronto Maple Leafsiin. Kaudella 2007–2008 Nabokov torjui Sharksin maalilla runkosarjassa peräti 77 ottelussa. Pudotuspeleissä Sharks putosi toisella kierroksella. Kauteen 2008–2009 Sharks lähti kovin tavoittein, ja runkosarja sujuikin jälleen hienosti, mutta pudotuspeleissä Sharks putosi katastrofaalisesti jo ensimmäisellä kierroksella, eikä Nabokov ollut pudotuspeleissä lähelläkään parasta tasoaan.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kaudelle 2009–2010 Sharks lähti jälleen tavoittelemaan Stanley Cupia. Nabokov pelasi upean runkosarjan, ja häntä povattiin jopa Vezina Trophy -ehdokkaaksi. Pudospeleissä Nabokov pelasi kelvollisesti, muttei huipputasolla ja Sharks putosi konferenssifinaalissa.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kauden jälkeen GM Doug Wilson päätti ettei Nabokovin kuuden miljoonan dollarin sopimusta jatketa, ja niin venäläisveteraani sai alkaa etsiä uutta seuraa.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kaudeksi 2010–2011 Nabokov siirtyi nelivuotisella sopimuksella KHL-liigassa pelaavaan SKA Pietariin. Nabokov ei onnistunut KHL:ssä odotetusti ja sopimus purettiin joulukuussa 2010.


title: Jevgeni Nabokov

text: Nabokov teki vapaana-agenttina loppukauden kattavan sopimuksen NHL seura Detroit Red Wingsin kanssa alkuvuodesta 2011. Sopimuksen arvo oli 421 393€, mutta tullessaan KHL-liigasta joutui hän menemään ensin waiver-listan kautta, jolloin millä tahansa muullakin NHL joukkueella oli mahdollisuus tarjota hänelle sopimusta. New York Islanders nappasi Nabokovin suoraan Detroitin nokan edestä waiver-listalta omaan joukkueeseensa, mutta Nabokov ei suostunut pelaamaan Islandersin joukkueessa eikä näin ollen koskaan saapunut joukkueen vahvuuteen. Nabokov ei pelannut sen jälkeen missään, vaikka hän oli Islandersin listoilla.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kaudella 2011–2012 Nabokov vihdoin suostui pelaamaan Islandersissa. Nabokov torjui hienon kauden heikon Islandersin maalilla, ja oli joukkueen selvä tukipilari koko kauden ajan. Nabokov pelasi kaudella 42 ottelua, torjuntaprosentilla 91,4%. Hienot otteet "Saarelaisten" maalilla takasivat Nabokoville vuoden jatkosopimuksen Islandersin.


title: Jevgeni Nabokov

text: Nabokov pelasi jälleen hienon kauden Islandersin maalinsuulla 2012–2013 ja auttoi joukkueensa Islandersin NHL:n pudotuspeleihin ensi kerrtaa sitten kauden 2006–2007. Pudotuspeleissä Islanders kuitenkin putosi jo ensimmäisellä kierroksella. Kauden jälkeen kokenut Nabokov kirjoitti jatkosopimuksen Islandersiin.


title: Jevgeni Nabokov

text: Kesällä 2014 Nabokov siirtyi Tampa Bay Lightningiin yhden vuoden ja 1,55 miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella. Helmikuussa 2015 Nabokov siirtyi San Jose Sharksiin, mikä synnytti spekulaatioita hänen uran lopetuksesta. Nabokov ilmoittikin viikko siirron jälkeen lopettavansa pelaajauransa.


title: Jevgeni Nabokov

text: Maajoukkueuransa Nabokov aloitti Kazakstanin maajoukkueessa, Jääkiekon C-tason MM-kisoissa 1994, missä hän torjui Kazakstanin maalilla kolmessa ottelussa.


title: Jevgeni Nabokov

text: Seuraavan kerran Nabokov sai pelata maajoukkueessa vasta vuonna 2006, Torinon talviolympialaisissa Venäjää edustaen, kansainvälisen jääkiekkoliiton estettyä maajoukkueen vaihdon siihen asti. Nabokov oli turnauksen toiseksi paras maalivahti tilastojen valossa, Suomen Antero Niittymäen jälkeen. Venäjä sijoittui turnauksessa neljänneksi.


title: Jevgeni Nabokov

text: Nabokov edusti Venäjää vuoden 2008 MM-kisoissa, missä joukkue voitti Vjatšeslav Bykovin alaisuudessa MM-kultaa. Nabokovista tuli Bykovin luottomies, ja Bykov valitsi Nabokovin Venäjän joukkueeseen vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisiin. Nabokov torjui Venäjän maalilla kaksi alkusarjan ottelua, Ilja Bryzgalovin pelatessa yhden. Venäjä oli turnauksen suursuosikki, mutta Kanada murskasi Venäjänpuolivälierissä, tulittaen Nabokovin vaihtoon, loppulukemin 7–3.


title: Jevgeni Nabokov

text: Vaikka Nabokov oli ollut pitkään pelaamatta, Bykov valitsi hänet Venäjän ykkösvahdiksi vuoden 2011 MM-kisoihin. Nabokov pelasi heikosti Venäjän ensimmäisessä ottelussa Saksaa vastaan, jonka Venäjä hävisi 2–0. Seuraavassa ottelussa Venäjä voitti piskuisen Slovenian niukasti 6–4, Nabokovin pahoista virheistä huolimatta, sillä kaksi maalia meni "Nabbyn" piikkiin. Pelattuaan kisoissa 4 ottelua, Nabokov loukkaantui kesken turnauksen ja näin Konstantin Barulinista tuli ykkösvahti, ja kakkosvahdiksi hälytettiin Vasili Košetškin.


title: Jevgeni Nabokov

text: Nabokov on loukkaantunut kahdesti pahoin, kiekon mentyä läpi hänen kypärästään. Ensi kerran silloin kun hän pelasi San Jose Sharksissa ja toisen kerran kaudella 2011–2012 pelatessaan New York Islandersin paidassa. Nabokov on myös tehnyt maalin NHL:ssä.


title: Hopeatee

text: Hopeatee on keitetystä vedestä ja maidosta sekoitettu kuuma juoma, joka ei nimestään huolimatta sisällä teetä.


title: Hopeatee

text: Hopeatee valmistetaan lisäämällä yhteen osaan vettä yksi tai kaksi osaa maitoa tai kermaa; maidon tulee olla rasvapitoista. Juomaan voi lisätä myös hunajaa tai sokeria.


title: Hopeatee

text: Hopeatee mainitaan jo 1800-luvun englantilais–irlantilaisissa historioissa nimellä "tea anglais".


title: Yksiö

text: Yksiö voi tarkoittaa seuraavia:


title: Onni Lappalainen

text: Onni Armas Lappalainen (s. 30. heinäkuuta 1922 Mikkelin maalaiskunta – 12. tammikuuta 1971 Mikkeli) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Vuonna 1955 Lappalainen valittiin Suomen parhaaksi voimistelijaksi.


title: Onni Lappalainen

text: Lappalainen voitti 1950 voimistelun B-sarjan Suomen-mestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti moniottelun SM-hopeaa.


title: Onni Lappalainen

text: Seuratasolla Lappalainen edusti Mikkelin Kilpa-Veikkoja.


title: Kaksio

text: Kaksiolla voidaan tarkoittaa:


title: Berndt Lindfors

text: Berndt Torbjörn Lindfors (s. 21. lokakuuta 1932 Helsinki) on suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.


title: Berndt Lindfors

text: ”Benne” Lindfors saavutti olympiapronssia voimistelun joukkuekilpailussa Helsingissä 1952 ja Melbournessa 1956. Kotimaassa hän edusti Helsingin Voimistelijoita ja saavutti eri telineillä seitsemän Suomen mestaruutta.


title: Kaino Lempinen

text: Kaino Lempinen (8. helmikuuta 1921 Lemu – 13. syyskuuta 2003 Turku) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti.


title: Kaino Lempinen

text: Lempinen saavutti olympiapronssia telinevoimistelun joukkuekilpailussa Helsingissä 1952. MM-kisoissa 1950 hän sai joukkuekilpailussa hopeaa ja osallistui myös vuoden 1954 MM-kisoihin kilpailijana. Vuoden 1958 MM-kisoissa hän toimi arvostelutuomarina.


title: Kaino Lempinen

text: Seuratasolla Lempinen edusti Turun Pyrkivää.


title: Kalevi Viskari

text: Kalevi Viskari (15. kesäkuuta 1928 Enso – 13. marraskuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Seuratasolla Viskari edusti Elannon Iskua ja Helsingin Voimistelijoita.


title: Kalevi Viskari

text: Viskari edusti Suomea Helsingin kesäolympialaisissa 1952 ja saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Hän sijoittui 12-ottelussa 38:nneksi ja parhaalla telineellään rekillä 11:nneksi. Hypyssä hän oli 19:s, hevosella 28:s, nojapuilla 40:s, permannolla 78:s ja renkailla 90:s.


title: Kalevi Viskari

text: Baselin MM-kilpailuissa 1950 Viskari saavutti joukkuekilpailussa hopeaa ja sijoittui 15-ottelussa seitsemänneksi (ottelun lajeina voimistelun lisäksi 100 metrin juoksu, korkeushyppy ja seiväshyppy). Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti rekillä ja joukkuekilpailussa vuonna 1955. Suomen mestaruuden hän voitti rekillä vuonna 1953.


title: Kalevi Viskari

text: Kilpauransa jälkeen ”Viski” Viskari toimi valmentajana muun muassa Suomen maajoukkueessa sekä Norjassa. Hän kilpaili uimahyppyjen ikämiessarjoissa ja saavutti EM-, PM- ja SM-mitaleja. Viskari kuoli 90-vuotiaana Vantaalla 13. marraskuuta 2018 oltuaan viimeisiä elossa olleita Helsingin kisojen suomalaisia olympiamitalisteja.


title: Risti (heraldiikka)

text: Risti on heraldiikassa yleisimpiä kuvioita. Keskiajalla, jolloin heraldiikka syntyi, olivat ristiretket ajankohtaisia ja näin risti eri muodoissaan nousi näkyvään asemaan vaakunoissa. Perusmuodossaan risti ulottuu kilven reunoihin asti, ja milloin se ei ulotu, sitä kutsutaan irtoristiksi. Hyvin samanlaiselta näyttää kreikkalainen risti, joskin se on hieman pienempi ja täsmälleen symmetrinen.


title: Risti (heraldiikka)

text: Muita ristejä ovat muun muassa: vasararisti, kerrottu risti, kaksoisristi, patriarkanristi, venäläinen risti (ortodoksikirkko), havuristi, temppeliristi, vihkiristi, naularisti, teroitettu risti, vinoristi, Andreaksen risti (irtovinoristi), Lothringenin risti, tauristi (T:n muotoinen, toinen nimi: Antoniuksen risti), haaruristi, niilinavain ja paavinristi (kolme poikkiviivaa).


title: Veikko Lommi

text: Veikko Kristian Lommi (7. marraskuuta 1917 Vehkalahti – 20. kesäkuuta 1989 Kotka) oli suomalainen soutaja ja olympiamitalisti. Yhdessä serkkunsa Oiva Lommin ja kahden muun miehen kanssa hän oli saavuttamassa maansa ensimmäistä soudun olympiamitalia.


title: Veikko Lommi

text: Veikko Lommi, kuusilapsisen perheen toiseksi nuorin, joutui isän kuoltua vuonna 1927 tekemään osansa perheen toimeentulon eteen kalastamalla ja metsätöissä. Vuonna 1936 hän meni töihin Sunilan tehtaille Kotkaan. Hiihtokilpailuissa menestys jäi nuorten SM-kisojen seitsemänteen sijaan vuonna 1938, ja Sunilan tehtaitten joukkueissa hän innostui lopullisesti soudusta.


title: Veikko Lommi

text: Vuonna 1945 Kotkassa perustettiin yksinomaan soutu-urheiluun keskittynyt seura Sunilan Soutajat, johon liittyivät kaikki Karhulan ja Kotkan alueen soudusta innostuneet. Veikko Lommi muodosti serkkunsa Oiva Lommin, veljesparin Osrik ja Helge Forsberg sekä perämies Veli Aution kanssa Sunilan Soutajien perämiehellisen nelosen, joka kilpaili Lontoon 1948 olympialaisissa mutta ilman suurempaa menestystä.


title: Veikko Lommi

text: Vuonna 1949 Lommin serkukset alkoivat harjoitella yhdessä Kauko Wahlsténin ja Lauri Nevalaisen kanssa. Kaksi ensimmäistä vuotta olivat tekniikan harjoittelua ja pohjakunnon luomista. "Veksa" Lommi oli nelikon ehdoton päällikkö, ja kesällä 1951 Suomessa vierailleen saksalainen valmentajan, Georg Hartungin kanssa hän laati joukkueelle kovan valmennusohjelman, joka sisälsi normaalin soudun lisäksi juoksua ja hiihtoa sekä talvella allassoutua.


title: Veikko Lommi

text: Helsingin 1952 olympialaisissa "Sunilan neloset" edustivat Suomea perämiehettömässä nelosessa. Alkuerässään he sijoittuivat helposti toiseksi, mutta välierässä vene ei tahtonut pysyä oikeassa suunnassa ja suomalaiset jäivät viimeiseksi. Keräilyeränsä he voittivat ylivoimaisesti. Loppukilpailussa he epäonnistuivat lähdössä mutta olivat 500 metrin kohdalla Britannian venekunnan kanssa johdossa, ja puolimatkassa brititkin olivat jääneet taakse. Jugoslavia meni ohi 1 500 metrin kohdalla, ja Ranskakin nousi parisataa metriä ennen maalia toiseksi. Suomi hävisi Jugoslavialle 7,3 sekuntia ja Ranskalle 4,4 sekuntia ja sai pronssia. Se oli maan kaikkien aikojen ensimmäinen soudun olympiamitali.


title: Veikko Lommi

text: Veikko Lommi voitti 12 Suomen mestaruutta vuosina 1940–1952. Perämiehellisen nelosen mestaruutta vuonna 1940 oli soutamassa myös hänen serkkunsa Sulo Lommi.


title: Veikko Lommi

text: Veikko Lommi toimi valmentajana Suomen Soutuliitossa vuosina 1950–1962 ja oli Roomassa 1960 Suomen olympiajoukkueen valmentaja.


title: Oiva Lommi

text: Oiva Lommi (30. kesäkuuta 1922 Vehkalahti – 23. heinäkuuta 2000 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja ja olympiamitalisti. Yhdessä serkkunsa Veikko Lommin ja kahden muun miehen kanssa hän oli saavuttamassa maansa ensimmäistä soudun olympiamitalia.


title: Oiva Lommi

text: Oiva Lommi oli kymmenlapsisen perheen viidenneksi nuorin. Hän oli nuorena innokas urheilemaan, mutta hiihtoura ei edistynyt, kun köyhällä kodilla ei ollut varaa hankkia kunnollisia suksia. Sotavuodet kuluivat rintamalla, ja sodan jälkeen hän meni töihin Sunilan tehtaille, jossa hän työskenteli vuosikymmeniä autonkuljettajana.


title: Oiva Lommi

text: "Oippa" Lommi aloitti soutuharrastuksen omaksi huvikseen, mutta hänen serkkunsa Veikko Lommi houkutteli hänet vuonna 1945 perustetun soudun erikoisseuran, Sunilan Soutajien perämiehelliseen neloseen, johon Lommien lisäksi tulivat veljekset Osrik ja Helge Forsberg sekä perämies Veli Autio. Tämä venekunta kilpaili Lontoon 1948 olympialaisissa mutta ilman suurempaa menestystä.


title: Oiva Lommi

text: Vuonna 1949 Lommin serkukset alkoivat harjoitella yhdessä Kauko Wahlsténin ja Lauri Nevalaisen kanssa. Kaksi ensimmäistä vuotta olivat tekniikan harjoittelua ja pohjakunnon luomista. Kesällä 1951 Suomessa vieraili saksalainen valmentaja Georg Hartung, ja yhdessä nelikon johtohahmon, Veikko Lommin kanssa hän laati heille kovan valmennusohjelman, joka sisälsi soudun lisäksi oikeita lihaksia vahvistavaa juoksua ja hiihtoa. Talvella harjoitettiin tekniikkaa allassoudulla.


title: Oiva Lommi

text: Helsingin 1952 olympialaisissa Lommit, Wahlstén ja Nevalainen sijoittuivat perämiehettömän nelosen alkuerässä helposti toiseksi, mutta välierässä vene ei pysynyt kurssillaan ja suomalaiset jäivät viimeiseksi. Keräilyeränsä he voittivat ylivoimaisesti. Loppukilpailussa suomalaiset epäonnistuivat lähdössä mutta olivat 500 metrin kohdalla Britannian venekunnan kanssa johdossa, ja puolimatkassa brititkin olivat jääneet taakse. Jugoslavia meni ohi 1 500 metrin kohdalla, ja Ranskakin nousi parisataa metriä ennen maalia toiseksi. Suomi hävisi Jugoslavialle 7,3 sekuntia ja Ranskalle 4,4 sekuntia ja sai pronssia. Se oli maan kaikkien aikojen ensimmäinen soudun olympiamitali.


title: Oiva Lommi

text: Oiva Lommi oli näistä "Sunilan nelosista" kookkain, 183-senttinen ja 90-kiloinen. Suomen mestaruuksia hän saavutti eri luokissa yhteensä 11 kappaletta. Vuoden 1952 jälkeen hän lopetti soutu-uransa.


title: Oiva Lommi

text: Oiva Lommin serkuista myös Sulo Lommi voitti soudussa Suomen mestaruuden (perämiehellisessä nelosessa 1940).


title: Kauko Wahlstén

text: Kauko Vilhelm Wahlstén (9. joulukuuta 1923 Kymi – 9. toukokuuta 2001 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja. Hän oli yksi neljästä miehestä, jotka saavuttivat ensimmäisinä suomalaissoutajina olympiamitalin.


title: Kauko Wahlstén

text: Nuorena ”Kiko” Wahlsten voitti hiihdossa kansakoulupiirin mestaruuksia, armeija-aikana varuskunnan mestaruuksia ja sota-aikana komppanian mestaruuksia Syvärillä. Vielä maaliskuussa 1953 hän hiihti Karhulassa kovassa kansallisessa seurassa neljänneksi. Vuonna 1947 hän meni töihin Sunilan tehtaille Kotkaan ja siirtyi siellä soudun pariin. Vuoden 1948 hän souti yksikköä ilman kummempaa menestystä.


title: Kauko Wahlstén

text: Vuonna 1949 Sunilan Soutajien Veikko Lommi, Kauko Wahlstén, Oiva Lommi ja Lauri Nevalainen alkoivat harjoitella yhdessä. Kaksi ensimmäistä vuotta olivat tekniikan harjoittelua ja pohjakunnon luomista. Kesällä 1951 Suomessa vieraili saksalainen valmentaja Georg Hartung, ja yhdessä Veikko Lommin kanssa hän laati nelikolle kovan valmennusohjelman, joka sisälsi soudun lisäksi oikeita lihaksia vahvistavaa juoksua ja hiihtoa. Talvella harjoitettiin tekniikkaa allassoudulla.


title: Kauko Wahlstén

text: Helsingin 1952 olympialaisissa Lommit, Wahlstén ja Lauri Nevalainen sijoittuivat perämiehettömän nelosen alkuerässä helposti toiseksi, mutta välierässä vene ei pysynyt kurssillaan ja suomalaiset jäivät viimeiseksi. Keräilyeränsä he voittivat ylivoimaisesti. Loppukilpailussa suomalaiset epäonnistuivat lähdössä mutta olivat 500 metrin kohdalla Britannian venekunnan kanssa johdossa, ja puolimatkassa brititkin olivat jääneet taakse. Jugoslavia meni ohi 1 500 metrin kohdalla, ja Ranskakin nousi parisataa metriä ennen maalia toiseksi. Suomi hävisi Jugoslavialle 7,3 sekuntia ja Ranskalle 4,4 sekuntia ja sai pronssia. Se oli maan kaikkien aikojen ensimmäinen soudun olympiamitali.


title: Kauko Wahlstén

text: Wahlstén voitti urallaan viisi Suomen mestaruutta ja kolme SM-hopeaa sekä yhden hopean Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa. Soutu-uransa hän lopetti vuonna 1954 mutta jatkoi lajin parissa kilpaveneiden rakentajana. Hänen veljensä Veijo Wahlstén voitti soudun kevyen nelosen Suomen mestaruuden vuonna 1954.


title: Lauri Nevalainen

text: Lauri Armas Nevalainen (24. tammikuuta 1927 Kotka – 31. heinäkuuta 2005 Kotka) oli suomalainen kilpasoutaja. Yhdessä kolmen muun miehen kanssa hän oli saavuttamassa maansa ensimmäistä soudun olympiamitalia.


title: Lauri Nevalainen

text: Nevalainen kävi neljä vuotta kansakoulua ja viisi vuotta keskikoulua. Armeijan hän suoritti laivastossa Turussa vuonna 1946. Armeijan jälkeen hän meni töihin Sunilan tehtaille. Sunilasta hän lähti vuonna 1963 ja alkoi työskennellä vahtimestarina Kotkan ravintoloissa.


title: Lauri Nevalainen

text: Ennen soutuharrastuksensa aloittamista Nevalainen oli kilpaillut hiihtäjänä, ja hiihto säilyi harrastuksena myös parhaitten soutuvuosien mentyä ohi. Vuonna 1949 soutu muuttui "Lape" Nevalaisen ykkösharrastukseksi, kun hän alkoi harjoitella yhdessä Veikko Lommin, Kauko Wahlsténin ja Oiva Lommin kanssa. Kaksi ensimmäistä vuotta olivat tälle Sunilan Soutajien neloselle tekniikan harjoittelua ja pohjakunnon luomista. Kesällä 1951 Suomessa vieraili saksalainen valmentaja Georg Hartung, joka yhdessä Veikko Lommin kanssa laati nelikolle kovan valmennusohjelman. Se sisälsi soudun lisäksi oikeita lihaksia vahvistavaa juoksua ja hiihtoa, ja talvella harjoitettiin tekniikkaa allassoudulla.


title: Lauri Nevalainen


title: Lauri Nevalainen

text: Suomen mestaruuksia Nevalainen voitti viisi. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa hän sai hopeaa vuonna 1953.


title: Ernst Westerlund

text: Ernst Theodor Georgsson Westerlund (19. maaliskuuta 1893 Kemiö – 13. lokakuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Ernst Westerlund

text: Ernst "Mollan" Westerlund oli olympiapronssia Helsingin 1952 kesäolympialaisissa 6 metrin luokassa voittaneen Ralia-veneen kapteeni. Hän oli tuolloin 59-vuotias ja on edelleen Suomen olympiahistorian vanhin mitaliurheilija. Ralian muut miehistön jäsenet olivat Paul Sjöberg, Ragnar Jansson, Adolf Konto ja Rolf Turkka.


title: Ernst Westerlund

text: Lontoon 1948 kesäolympialaisissa hän kipparoi Raili-veneen yhdeksänneksi.


title: Ernst Westerlund

text: Westerlund oli HSS:n jäsen koko aikuiselämänsä ja istui seuran hallituksessa 15 vuotta.


title: Paul Sjöberg

text: Paul Leonard Sjöberg (14. heinäkuuta 1897 Hanko, Suomen suuriruhtinaskunta – 16. maaliskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän oli olympiapronssia Helsingissä 1952 6mR-luokassa voittaneen Ralia-veneen miehistön jäsen.


title: Ragnar Jansson

text: Ragnar Rafael Jansson (1. lokakuuta 1908 Helsinki – 9. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän oli olympiapronssia Helsingin 1952 kesäolympialaisissa 6 metrin luokassa voittaneen Ralia-veneen miehistön jäsen. Lisäksi hän oli mukana myös Lontoon kesäolympialaisissa 1948, jossa Suomi ja Raili-veneen miehistö sijoittui yhdeksänneksi.


title: Heraldiikan rappio

text: Heraldiikan rappio merkitsee historiallisessa katsannossa heraldiikan semioottisen funktionaalisuuden turmeltumista sen irtautuessa taistelukentän vaatimuksista ja sen sääntöjen hämärtymistä 1500-luvulta 1900-luvulle tultaessa. Tuona aikana vaakuna muuttui yhä enemmässä määrin semioottisesta taistelukentän tunnuksesta (vrt. kansallisuustunnus) pelkäksi grafiikaksi ilman konkreettista funktiota, ja sen semioottisen sisällön ja ilmaisukyvyn voidaan ajatella rappeutuneen jatkuvasti.


title: Heraldiikan rappio

text: 1500-luvulla ritarien merkitys taistelukentillä väheni ja heraldiikka siirtyi turnajaisiin. Tällöin perinne pysyi vielä melko puhtaana, mutta taistelukäytännöllisyys alkoi unohtua. Varsinainen rappio alkoi renessanssin ja barokin aikana, jolloin vaakunoihin alkoi ilmestyä erilaisia lisukkeita ja kilven paikka takan yläpuolella näkyi myös jalustan ja kilvenkannattajien mukaantulona. 1700-luvulla kilpi ei muistuttanut taistelukenttien suojavarustetta lainkaan, vaan enemmänkin koristeellisia peilin karmeja. Tällöin myös kilpeen alkoi ilmestyä epäheraldisia elementtejä.


title: Heraldiikan rappio

text: 1800-luvulle tultaessa heraldiikka oli rapautunut tasolle, jota nykypäivänä heraldiikan harrastajat monesti pitävät pohjanoteerauksena. Kaikkien edellisten vuosisatojen rappeutumat kertautuivat ja nyt jo tinktuurisäännötkin unohdettiin kokonaan. Vaakunoihin ilmestyi toistuvasti kirjoitusta ja hyvinkin yksityiskohtaisesti piirrettyjä tunnuksia. Vaakunoihin liittyvä sosiaalisen statuksen merkitys oli synnyttänyt koostevaakunoita, joissa saattoi olla jopa 32 alkuperäisen vaakunan kilvet yhteen kolmasti nelijakoiseen kilpeen. Heraldiikan rappio oli niin syvä, että 1900-luvun alkupuolella heraldiikkaa ei pidetty enää lainkaan arvokkaana. Luokkayhteiskunnassa oli tärkeää omistaa vaakuna, mutta itse vaakunan visuaalisella ulosannilla ei ollut liiemmin merkitystä.


title: Heraldiikan rappio

text: Uusien kansallisvaltioiden syntyminen 1900-luvulla herätti tarpeen suunnitella uusia vaakunoita, jotka heijastaisivat kansallista ylpeyttä ja saavutettua vapautta arvokkaasti. Heraldiikkaa ryhdyttiin puhdistamaan ja taiteilijat pyrkivät sen alkuperäisille lähteille ja alkuperäisiin sääntöihin, mutta eivät aina onnistuneet. Suomessa heraldiikka koki äkkiuudelleensyntymisen, kun kunnille asetettiin mahdollisuus hankkia oma vaakuna. Koska Suomesta oikeastaan puuttui vanha heraldinen perintö rappiokaudelta, oli heraldikoille helppoa synnyttää uusi tapa tyylipuhtaana. Samalla lähes kaikkien jo olemassa olleiden kaupungin- ja kunnanvaakunoiden asu uudistettiin heraldisesti moitteettomaksi. Maailman heraldiikan asiantuntijoiden keskuudessa Suomen nykyheraldiikkaa pidetäänkin maailman parhaimpien joukossa olevana.


title: Heraldiikan rappio

text: Elävän historian toiminta sekä liveroolipelit ovat nykypäivänä omalta osaltaan vaikuttaneet heraldiikan tuntemuksen uudelleenelpymiseen. Heraldiikan säännöt ovat peräisin taistelukentältä, ja ne ovat taistelukentän käytännön sanelemia. Tämä sama käytäntö, joka loi heraldiikan säännöt keskiajalla, on myös nykyaikana pakottanut alan harrastajat suunnittelemaan tunnuksensa ja kilpikuvionsa selkeiksi, yhdellä vilkaisulla erottuviksi ja näyttäviksi – nykypäivän patakypärä peittää käyttäjänsä kasvot aivan samalla tavoin kuin 1200-luvullakin, ja vaakunan on erotuttava tunnistettavasti yhdellä vilkaisulla nykyään aivan yhtä lailla kuin tuolloinkin – nuolenkantaman päähän.


title: Heraldiikan rappio

text: Heraldiikan harrastajien keskuudessa on monia pilkkanimiä rappiokauden vaakunoille, kuten "tilkkutäkki" vaakunalle, jossa on valtava määrä kilven jakoja, "sosialistinen realismi" naturalistiselle ja kolmiulotteiselle kuvaukselle (tyypillistä entisten sosialistimaiden tunnuksille), "roiskeläppä" vaakunalle, joka ei noudata tinktuurisääntöjä, "paella" vaakunalle, jossa on epälukuinen määrä erilaisia kuvioita, "liitutaulu" vaakunalle, jossa on kirjaimia, tekstiä jne. Samoin puhutaan "kansallisromanttisesta epäheraldiikasta" kun tarkoitetaan vuosina 1913–1980 hyväksyttyjä pursilippujen erikoismerkkejä, jotka tuona aikakautena olivat kirjain- ja numerotunnuksia käsittäviä liikemerkkimäisiä tunnuksia.


title: Adolf Konto

text: Jonas Leo Adolf Konto (30. maaliskuuta 1911 Helsinki – 20. marraskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän oli olympiapronssia Helsingin 1952 kesäolympialaisissa 6 metrin luokassa voittaneen Ralia-veneen miehistön jäsen. Lisäksi hän oli mukana myös Lontoon kesäolympialaisissa 1948, jossa Suomi ja Raili-veneen miehistö sijoittui yhdeksänneksi.


title: Adolf Konto

text: Konto toimi Helsingin Pallonlyöjien puheenjohtajana 1930-luvulla.


title: Rolf Turkka

text: Rolf Fredrik Turkka (alun perin Durchman, 30. elokuuta 1915 Lahti – 29. marraskuuta 1989 Espoo) oli suomalainen kilpapurjehduksen olympiamitalisti sekä mäkihyppääjä ja painonnostaja.


title: Rolf Turkka

text: Turkka oli olympiapronssia Helsingin 1952 kesäolympialaisissa 6 metrin luokassa voittaneen Ralia-veneen miehistön jäsen. Lontoon 1948 kesäolympialaisissa hän sijoittui yhdeksänneksi Raili-veneen miehistön jäsenenä.


title: Rolf Turkka

text: Turkka kilpaili mäkihyppääjänä MM-kilpailuissa Sollefteåssa 1934 sijoittuen 44:nneksi ja Lahdessa 1938 sijoittuen 49:nneksi. Vuonna 1933 hän voitti nuorten Suomen mestaruuden ja sijoittui vuonna 1934 miesten sarjassa pronssille.


title: Rolf Turkka

text: Painonnoston Suomen mestaruuden Turkka voitti 67,5 kilon sarjassa vuosina 1945 ja 1946.


title: Kalevi Suoniemi

text: Kalevi Ensio Suoniemi (14. heinäkuuta 1931 Tampere – 17. kesäkuuta 2010 Tampere) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti sekä nostolava-autoja valmistavan Bronto Skyliftin perustaja.


title: Kalevi Suoniemi

text: Suoniemi voitti olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Vuonna 1953 Suoniemi voitti pohjoismaiden mestaruuden joukkuekilpailussa ja vuonna 1957 Pariisissa henkilökohtaisen EM-pronssin renkailla. Suoniemi oli ennen kaikkea tasaisen varma moniottelija. Hän voitti moniottelun Suomen mestaruuden viidesti vuosina 1953, 1954, 1956, 1957 ja 1959 saaden näin omakseen vuodesta 1929 kiertäneen kiertopalkinnon, Jussi Mäntysen veistoksen Kihlaus.


title: Kalevi Suoniemi

text: Suoniemi siirtyi urheilu- ja valmentajauransa jälkeen sähköasentajan töistä yrittäjäksi. Hän perusti vuonna 1968 yhdessä Aaro Laitisen kanssa Erikois-Teline Oy:n ja ryhtyi tekemään urakointia henkilönostinten avulla. Vuonna 1972 Suoniemi perusti yhdessä Laitisen kanssa Telinekeskus Oy:n, joka alkoi valmistaa Bronto-nimisiä henkilönostimia. Yhtiö on nykyään Bronto Skylift Oy Ab -nimisenä yksi maailman suurimmista isojen nostolava-ajoneuvojen ja palo- ja pelastusnostimien valmistajista.


title: Kalevi Suoniemi

text: Tampereen kaupunginvaltuutettuna Suoniemi oli vuodet 1960–1972 ja 2000–2004. Syksyn 2008 kuntavaaleissa Suoniemi oli perussuomalaisten ehdokkaana ja nousi 1. varavaltuutetuksi. Kansanedustajaehdokkaana hän oli vuosien 1962 ja 1966 vaaleissa SKDL:n listoilla.


title: Martti Mansikka

text: Martti Mansikka (s. 29. lokakuuta 1933 Antrea) on suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 voimistelun joukkuekilpailussa. Samojen kisojen henkilökohtaisessa 12-ottelussa hän sijoittui 20:nneksi sekä permannolla kymmenenneksi.


title: Martti Mansikka

text: MM-kilpailuissa Mansikka sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi vuonna 1958. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti joukkuekilpailussa vuonna 1957.


title: Martti Mansikka

text: Seuratasolla Mansikka edusti Tampereen Sisua ja Tampereen Kilpaveljiä. Hän voitti Suomen mestaruuden permannolla, hevosella ja hypyssä vuonna 1957.


title: Martti Mansikka

text: Mansikan poika Reijo Mansikka, tunnetaan jääkiekon puuhamiehenä varsinkin Itä-Suomessa.


title: Olavi Leimuvirta

text: Erkki Olavi Leimuvirta (s. 26. marraskuuta 1935 Helsinki) on suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 voimistelun joukkuekilpailussa.


title: Olavi Leimuvirta

text: Joukkuekilpailun kolmossijansa lisäksi Leimuvirta sijoittui Melbournen olympialaisissa 12-ottelussa 27:nneksi ja nojapuilla kahdeksanneksi. Rooman kesäolympialaisissa 1960 hän oli joukkuekilpailussa kuudes ja 12-ottelussa 33:s. EM-kilpailuissa hän sijoittui nojapuilla neljänneksi vuonna 1955. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti hevosella vuonna 1955 ja rekillä vuonna 1957. Suomen mestaruuksia hän voitti eri telineillä yhteensä seitsemän vuosina 1953–1963.


title: Olavi Leimuvirta

text: Kilpauransa jälkeen Leimuvirta on toiminut voimistelumaajoukkueen johto- ja valmennustehtävissä sekä kansainvälisenä arvostelutuomarina.


title: Raimo Heinonen

text: Raimo Yrjö Heinonen (s. 29. toukokuuta 1935 Turku) on suomalainen entinen voimistelija ja olympiamitalisti.


title: Raimo Heinonen

text: Heinonen sai olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Hän sijoittui 12-ottelussa 37:nneksi ja yksittäisistä telineistä parhaiten rekillä 18:nneksi. Olympiakisoihin Heinonen osallistui myös Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964.


title: Raimo Heinonen

text: Viidensissä EM-kisoissaan 1965 Heinonen saavutti hypyssä hopeaa. MM-kisoihin hän osallistui kahdesti.


title: Raimo Heinonen

text: Oman urheilu-uransa jälkeen Heinonen on toiminut Suomen Voimisteluliiton päävalmentajana 1967–1969 ja urheilun järjestötehtävissä muun muassa Suomen Voimisteluliiton ja Suomen Voimistelusäätiön hallituksessa. Turun Urheiluliiton puheenjohtajana hän toimi 1978–2004. Hän sai ansioistaan SLU:n vuoden seurajohtajapalkinnon 2004. Heinoselle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi vuonna 2005.


title: Raimo Heinonen

text: Raimo Heinosen poika Jari Heinonen voitti voimistelussa 23 Suomen mestaruutta 1980-luvulla.


title: Toimi Pitkänen

text: Toimi Johannes Pitkänen (23. toukokuuta 1928 Kuhmalahti – 17. syyskuuta 2016 Valkeakoski) oli suomalainen soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari sekä maastohiihtäjä. Hän kilpaili soutajana neljissä olympialaisissa ja on lajinsa kaikkien aikojen menestyneimpiä suomalaisia.


title: Toimi Pitkänen

text: Pitkänen syntyi Kuhmalahdessa pienviljelijäperheeseen, jossa oli ennestään seitsemän lasta ja kolme tuli vielä myöhemmin lisää. Koulun päätyttyä hän teki metsätöitä. Käytyään armeijan Tampereen ilmatorjuntapatteristossa hän muutti Valkeakoskelle ja työskenteli siellä Säterin (myöhemmin Kemira) palveluksessa eläkeikään saakka aluksi purku- ja lastaustyössä, sitten auton apumiehenä ja kuljettajana ja vuodesta 1964 henkilöstöosaston sosiaalivirkailijana.


title: Toimi Pitkänen

text: Ensimmäisiin olympialaisiinsa Valkeakosken Vesiveikkoja edustanut Pitkänen osallistui Helsingissä 1952. Soudun perämiehellisessä kaksikossa hän sijoittui Veijo Mikkolaisen ja perämies Erkki Lyijysen kanssa viidenneksi. EM-kilpailuista ei tullut menestystä, ja kun kesällä 1954 Pitkänen ja rakennuspuuhissa kiireisenä pysynyt Mikkolainen hävisivät maaottelukarsinnan Raaskoskelle ja Eklundille, pyysi Pitkänen 18-vuotiasta Veli Lehtelää parikseen harjoituksiin. Uusi yhteistyö tuntui sujuvan, ja samana syksynä Raaskoski ja Eklund hävisivät heille Porvoossa 18 sekuntia. Gentin EM-kisoissa 1955 kaksikko, perämiehenään Matti Niemi, souti hopeaa häviten Sveitsille vain 2,3 sekuntia.


title: Toimi Pitkänen

text: Bledin EM-kisoissa 1956 Lehtelä ja Pitkänen soutivat neljässä eri luokassa, joista kolmessa he selviytyivät alkuerien voittajina suoraan loppukilpailuun. Vain kahdeksikossa he putosivat jatkosta. Nelosessa he soutivat Kauko Hännisen ja Reino Poutasen kanssa, ja vaikka heillä ei ollut näiden turkulaisten kanssa kovinkaan paljon yhteistä harjoittelua takana, saavuttivat he Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen soudun Euroopan mestaruuden. Perämiehenä veneessä oli Matti Niemi. Tiukan ohjelman vuoksi Lehtelä ja Pitkänen eivät ehtineet osallistua perämiehettömien kaksikkojen loppukilpailuun, vaikka he olivat soutaneet alkuerien nopeimman ajan. Perämiehellisessä kaksikossa he sijoittuivat neljänneksi. EM-kisojen menestyksen seurauksena Suomen Olympiakomitea päätti lähettää soutajia loppuvuonna pidettäviin Melbournen olympialaisiin.


title: Toimi Pitkänen

text: EM-kultaa voittanut joukkue ehti ennen Melbournen matkaa harjoittelemaan pari viikkoa yhdessä, viikon Turussa ja viikon Valkeakoskella. Australiassa ongelmia tuotti ensin kisa-asujen puute, ja miehet harjoittelivat ensimmäisen viikon kauluspaidoissa. Kilpailuun suomalaiset saivat soudettavakseen itseään huomattavasti isommille miehille tarkoitetun vanhan veneen, mutta heille keräilyerässä hävinnyt Brasilian joukkue antoi lainaksi oman veneensä, jolla Suomi saavutti loppukilpailussa pronssia hävittyään Italialle 11,5 sekuntia ja aiemmin kesän aikana suomalaisia selvästi heikommaksi osoittautuneelle Ruotsille 8,5 sekuntia.


title: Toimi Pitkänen

text: Vuosi 1957 oli harjoittelun osalta välivuosi Pitkäselle ja Lehtelälle jälkimmäisen suorittaessa asevelvollisuuttaan Porin Prikaatissa Turussa. Duisburgin EM-kisoissa he sijoittuivat kuitenkin kaksikossa kuudenneksi (perämiehenä Erkki Laaksonen). Vuonna 1958 Lehtelä ja Pitkänen saavuttivat perämiehettömässä kaksikossa Euroopan mestaruuden Poznańissa. Samana vuonna Pitkänen voitti ainoan kahdeksikkojen Suomen mestaruutensa, vaikka kaikkiaan hän keräsi 29 SM-titteliä. Vuonna 1959 kaksikko voitti Pohjoismaiden mestaruuden Mölndalissa, mutta Mâconin EM-kisoissa he saivat kylmän kylvyn, kun alkuerän harjoittelulähdössä Pitkäsen airon hela katkesi ja vene kaatui, eikä menestystä tullut.


title: Toimi Pitkänen

text: Rooman 1960 olympialaisten soutukilpailut käytiin Albanojärvellä kovassa helteessä. Ensimmäistä kertaa arvokilpailuissa rata oli merkitty poijuilla. Lehtelä ja Pitkänen voittivat perämiehettömässä kaksikossa alkueränsä ja sijoittuivat välierässä toiseksi Saksan jälkeen. Loppukilpailua suomalaiset johtivat osan matkaa, mutta lopputuloksena oli pronssimitali. Neuvostoliitto oli 1,79 sekuntia ja Itävalta 0,11 sekuntia nopeampi.


title: Toimi Pitkänen

text: Vuonna 1961 Lehtelä ja Pitkänen voittivat luokkansa Henleyn regatassa, jonka ainoat suomalaisvoittajat he edelleenkin ovat. Kaksinkamppailuissa he voittivat edellisen vuoden olympiavoittajat sekä kaksi englantilaista paria. Samana vuonna he saavuttivat EM-hopeaa Saksalle hävinneenä Prahassa ja vuonna 1963 Pohjoismaiden mestaruuden Tampereella. Kööpenhaminan EM-kisoissa 1963 kaksikko sijoittui seitsemänneksi ja Amsterdamin EM-kisoissa 1964 kuudenneksi, mikä varmisti kisamatkan Tokion olympialaisiin. Siellä tuloksena oli kuudes sija. Lehtelä ja Pitkänen jatkoivat kilpailemista vielä neljä vuotta mutta eivät vakavasti enää pyrkineet Méxicon olympialaisiin.


title: Toimi Pitkänen

text: Lehtelä ja Pitkänen harjoittelivat ahkerasti, mutta punttien nostelu ei kuulunut heidän harjoitusohjelmaansa, vaan he hankkivat voimansa muilla tavoin. Vuonna 1961 kaksikko valittiin Suomen parhaitten urheilijoitten listalla viidenneksi sekä vuosina 1958 ja 1960 yhdeksänneksi. Ennen Pertti Karppisen olympiavoittoa vuonna 1976 he olivat ainoat kymmenen parhaan listalle päässeet soutajat.


title: Toimi Pitkänen

text: ”Tommi” Pitkänen kilpaili 1950-luvulla vakavalla mielellä myös hiihdossa. SM-kisoissa 1956 hän johti 50 kilometrin kilpailua vielä 44 kilometrin kohdalla yli 2 minuuttia mutta hävisi Kalevi Ikoselle lopulta yhdellä sekunnilla ja sai hopeaa. Hiihtäjänä hän edusti Valkeakosken Hakaa.


title: Toimi Pitkänen

text: Pitkäsen pojat Kari ja Tapio Pitkänen voittivat soudussa Suomen mestaruuksia.


title: Toimi Pitkänen

text: Pitkänen kuoli 88-vuotiaana Valkeakoskella 17. syyskuuta 2016 sairastettuaan lyhyen aikaa.


title: Kielen kuvateoria

text: Kielen kuvateoria on kielifilosofinen teoria, jonka mukaan todellisuus ja kieli vastaavat ihanteellisessa tilanteessa toisiaan ja kieli muodostaa eräänlaisen todellisuuden peilikuvan. Teoriaa edusti muun muassa Ludwig Wittgensteinin teos "Tractatus logico-philosophicus". Usein kielen kuvateoria liittyy ajatukseen universaalikielestä.


title: Kielen kuvateoria

text: Wittgenstein esittelee "Tractatuksessa" kielen kuvateorian, jonka mukaan oikein muodostetut lauseet ovat kuvia asiaintiloista. Esimerkiksi lause ”Kissa on pöydällä” kuvaa asiaintilaa, jossa kissaksi kutsuttu eläin on pöydällä. Filosofisia ongelmia syntyy Wittgensteinin mukaan silloin, kun kieltä käytetään väärin esimerkiksi yrittämällä kuvata sellaista, jota ei voi kuvata. Esimerkkinä tästä on maalauksen ja maailman vastaavuussuhde: maalaus voi esittää latoa, mutta maalaus ei voi esittää maalauksen ja ladon välistä esittämissuhdetta. "Missä esittämissuhde on?" kuuluisi wittgensteinilainen kysymys. Puhe sen puhumisesta, mistä ei voi puhua, herättää kysymyksiä monien omituiselta tai filosofiselta kuulostavien väitteiden luonteesta: ”Mikä on elämän tarkoitus?", ”Kuinka paha ihminen voi olla?", "Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?".


title: Kielen kuvateoria

text: Wittgensteinin mukaan kielen kuvateoria ei voi sanoa tällaisista (kahdesta ensimmäisestä) lauseista mitään, koska ne viittaavat mystisiin tuntemuksiin ja transsendentteihin ideoihin. Viimeinen esimerkkilause on sen sijaan järjetön jo tavanomaisen kieliopin kannalta.


title: Kielen kuvateoria

text: Wittgensteinin mukaan filosofian tehtävänä on löytää kielelliset sekaannukset. Hän osoittaa, että mainitun kaltaiset kysymykset vievät ajatuksellisiin umpikujiin. Filosofinen erittely ei tuota tiedollisia väittämiä kuten luonnontieteet, vaan se on toimintaa, jonka tavoitteena on purkaa kielemme tuottamat mielettömyydet. Wittgenstein pitää esimerkiksi etiikasta ja estetiikasta puhumista mahdottomana.


title: Kielen kuvateoria

text: Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteivät etiikka ja estetiikka olisi elämässä oleellisia tekijöitä. Wittgenstein vain väittää, ettei niistä voi puhua sekaannuksista vapaalla kielellä. Lause ”Sinun pitäisi auttaa lähimmäistäsi” ei puhu maailmasta kuten "Kissa on pöydällä”. Kaikilla tosiasiaväitteillä on looginen rakenne (”Kissa on pöydällä” tai ”Kaloilla on kidukset”) ja ne ovat tosia tai epätosia vallitsevan asiaintilan perusteella. Lause ”Kissa on pöydällä” on tosi, jos kissa todellakin on pöydällä. Wittgenstein myös toteaa, että kieli voi vain kuvailla maailmaa, mutta se ei voi kuvata sitä miten se kuvaa maailmaa. Tätä kutsutaan semantiikan julkilausumattomuudeksi.


title: Stuart Townsend

text: Stuart Townsend (s. 15. joulukuuta 1972 Dublin) on irlantilainen näyttelijä.


title: Stuart Townsend

text: Townsendin menestynein ja tunnetuin elokuva on Anne Ricen romaaniin perustuva "Kadotettujen kuningatar" (2002), jossa hän esittää vampyyri Lestatia. Muita hänen tunnettuja elokuviaan ovat esimerkiksi "Ansassa" (2002) ja "Herrasmiesliiga" (2003).


title: Stuart Townsend

text: Townsend oli ohjaaja Peter Jacksonin alkuperäinen valinta Aragornin näyttelijäksi "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa, vaikka hän oli roolihahmoonsa verrattuna huomattavan nuori ja studio suhtautui valintaan alusta alkaen epäillen. Lopulta kuvausten jo alettua lokakuussa 1999 Jackson päätyi itsekin pitämään roolitusta virheenä, ja Townsend erotettiin kolmantena kuvauspäivänä. Hänen korvaajakseen valittiin Viggo Mortensen.


title: Stuart Townsend

text: Townsend seurusteli pitkään näyttelijä Charlize Theronin kanssa, johon hän tutustui "Ansassa"-elokuvan kuvauksissa. He erosivat vuonna 2010.


title: Ymmersta

text: Ymmersta on Sepänkylän kaupunginosan osa-alue Espoossa, Kauniaisten rajalla. Vaikka se hallinnollisesti kuuluu Sepänkylään ja Suur-Leppävaaraan, sillä on tiiviit yhteydet Espoon keskukseen ja se kuuluu kunnallispalvelujen osalta Espoon keskuksen palvelupiiriin.


title: Ymmersta

text: Ymmersta koostuu Ymmerstanmäen vanhasta pientaloalueesta, jonka tyhjille tonteille on rakennettu viime vuosina uudisrakennuksia, sekä radan tuntumaan 2000-luvulla rakennetusta tiiviistä kerrostaloalueesta, Ullantorpasta. Maasto on hyvin vaihtelevaa ja metsäisiä ulkoilualueita on runsaasti.


title: Ymmersta

text: Ymmerstan vieressä on Koivuhovin rautatieasema, jossa pysähtyy pääkaupunkiseudun lähiliikenteen paikallisjunia. Bussilinjoja kulkee mm. Espoon keskukseen, Tapiolaan, Helsinkiin, Kauniaisiin, Leppävaaraan ja Kauklahteen.


title: Ymmersta

text: Ristihaassa sijaitsee Ymmerstan koulu (2003), joka korostaa opetuksessaan kirjallisuutta, ilmaisutaitoa ja tiedonhankintataitoja, sekä Freedom Fund Arena, Grani Tennis Ry:n liikuntakeskus (2009), josta löytyy mm. tennis-, squash- ja sulkapallokenttiä, Move-liikuntakeskus sekä kahvio. Asuinalueen muita palveluja ovat Ymmerstan, Koivuhovin ja Ullanmäen päiväkodit sekä eläinlääkäriasema Arkki. Alueen palvelutarjontaa täydentää pizzeria Ymmerstan. Lähimmät kaupat ovat Kauniaisissa ja Espoon keskuksessa.


title: Veli Lehtelä

text: Veli Veikko Valtteri Lehtelä (s. 6. syyskuuta 1935 Sääksmäki) on suomalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän ja parinsa Toimi Pitkänen ovat Pertti Karppista lukuun ottamatta Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimmät kilpasoutajat.


title: Veli Lehtelä

text: Veli Lehtelä syntyi Sääksmäellä sittemmin viisilapsiseksi kasvaneen perheen toisena lapsena. Sodan aikana hän oli kahdesti sotalapsena Ruotsissa. Koulunsa hän kävi Valkeakoskella ja jäi paikkakunnalle töihin ensin Säterin ja sittemmin Yhtyneitten Paperitehtaitten palvelukseen edeten juoksupojasta tuotannonsuunnittelijaksi.


title: Veli Lehtelä

text: Soutuharjoittelun Lehtelä aloitti vuonna 1953 ja souti aluksi kevyessä nelosessa Martti Mikkolaisen, Pentti Neuvosen, Jorma Kivisen ja Jouko Malmin kanssa. Vuonna 1954 hän siirtyi Toimi Pitkäsen pariksi. Uusi yhteistyö tuntui sujuvan, ja samana syksynä Suomen mestarit Raaskoski ja Eklund hävisivät heille Porvoossa 18 sekuntia. Gentin EM-kisoissa 1955 kaksikko, perämiehenään Matti Niemi, souti hopeaa häviten Sveitsille vain 2,3 sekuntia.


title: Veli Lehtelä

text: Bledin EM-kisoissa 1956 Lehtelä ja Pitkänen soutivat neljässä eri luokassa, joista kolmessa he selviytyivät alkuerien voittajina suoraan loppukilpailuun. Vain kahdeksikossa he putosivat jatkosta. Nelosessa he soutivat Kauko Hännisen ja Reino Poutasen kanssa, ja vaikka heillä ei ollut kovinkaan paljon yhteistä harjoittelua takana, saavuttivat he Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen soudun Euroopan mestaruuden. Perämiehenä veneessä oli Matti Niemi. Tiukan ohjelman vuoksi Lehtelä ja Pitkänen eivät ehtineet osallistua perämiehettömien kaksikkojen loppukilpailuun, vaikka he olivat soutaneet alkuerien nopeimman ajan. Perämiehellisessä kaksikossa he sijoittuivat neljänneksi. EM-kisojen menestys ratkaisi sen, että Suomesta lähetettiin soutajia loppuvuonna pidettäviin Melbournen olympialaisiin.


title: Veli Lehtelä

text: EM-kultaa voittanut joukkue ehti ennen Melbournen matkaa harjoittelemaan pari viikkoa yhdessä, viikon Turussa ja viikon Valkeakoskella. Australiassa ongelmia tuotti ensin kisa-asujen puute, ja miehet harjoittelivat ensimmäisen viikon kauluspaidoissa. Kilpailuun suomalaiset saivat soudettavakseen itseään huomattavasti isommille miehille tarkoitetun vanhan veneen, mutta heille keräilyerässä hävinnyt Brasilian joukkue antoi lainaksi oman veneensä, jolla Suomi saavutti loppukilpailussa pronssia hävittyään Italialle 11,5 sekuntia ja kesän aikana selvästi heikommaksi osoittautuneelle Ruotsille 8,5 sekuntia.


title: Veli Lehtelä

text: Lehtelä meni armeijaan vuonna 1957 saatuaan siihen saakka lykkäystä aluksi jalkapallossa vioittuneen polven takia ja sitten vielä Soutuliiton pyynnöstä. Hänen palvellessaan Porin Prikaatissa Turussa vuosi 1957 oli harjoituksellisesti hänelle ja Pitkäselle välivuosi. Duisburgin EM-kisoissa he sijoittuivat kuitenkin kaksikossa kuudenneksi (perämiehenä Erkki Laaksonen). Vuonna 1958 Lehtelä ja Pitkänen saavuttivat perämiehettömässä kaksikossa Euroopan mestaruuden Poznańissa ja seuraavana vuonna Pohjoismaiden mestaruuden Mölndalissa. Mâconin EM-kisoissa 1959 miehet saivat kylmän kylvyn, kun alkuerän harjoittelulähdössä Pitkäsen airon hela katkesi ja vene kaatui, eikä menestystä tullut.


title: Veli Lehtelä

text: Rooman 1960 olympialaisten soutukilpailut käytiin Albanojärvellä kovassa helteessä. Ensimmäistä kertaa arvokilpailuissa rata oli merkitty poijuilla. Lehtelä ja Pitkänen voittivat perämiehettömässä kaksikossa alkueränsä ja sijoittuivat välierässä toiseksi Saksan jälkeen. Loppukilpailua suomalaiset johtivat osan matkaa, mutta lopputuloksena oli pronssimitali. Neuvostoliitto oli 1,79 sekuntia ja Itävalta 0,11 sekuntia nopeampi.


title: Veli Lehtelä

text: Vuonna 1961 Lehtelä ja Pitkänen voittivat luokkansa Henleyn regatassa, jonka ainoat suomalaisvoittajat he edelleenkin ovat. Kaksinkamppailuissa he voittivat edellisen vuoden olympiavoittajat sekä kaksi englantilaista paria. Kilpailupäivän aamuna Lehtelä sai Suomesta sähkeitse tiedon, että hänen perheeseensä oli syntynyt tyttölapsi. Samana vuonna he saavuttivat EM-hopeaa Saksalle hävinneenä Prahassa ja vuonna 1963 Pohjoismaiden mestaruuden Tampereella. Kööpenhaminan EM-kisoissa 1963 kaksikko sijoittui seitsemänneksi ja Amsterdamin EM-kisoissa 1964 kuudenneksi, mikä varmisti kisamatkan Tokion olympialaisiin. Siellä tuloksena oli kuudes sija. Lehtelä ja Pitkänen jatkoivat kilpailemista vielä neljä vuotta mutta eivät vakavasti enää pyrkineet Méxicon olympialaisiin.


title: Veli Lehtelä

text: Lehtelä ja Pitkänen harjoittelivat ahkerasti, mutta punttien nostelu ei kuulunut heidän harjoitusohjelmaansa, vaan he hankkivat voimansa muilla tavoin. Vuonna 1961 kaksikko valittiin Suomen parhaitten urheilijoitten listalla viidenneksi sekä vuosina 1958 ja 1960 yhdeksänneksi. Ennen Pertti Karppisen olympiavoittoa vuonna 1976 he olivat ainoat kymmenen parhaan listalle päässeet soutajat.


title: Veli Lehtelä

text: Viimeiset aktiivivuodet ”Vesse” Lehtelä souti pariairokaksikkoa Martti Mikkolaisen kanssa ja voitti siinä Suomen mestaruuksia. Yhteensä hänellä on 29 Suomen mestaruutta. Seuratasolla hän edusti Valkeakosken Vesiveikkoja.


title: Veli Lehtelä

text: Veli Lehtelän poika Jorma Lehtelä on muusikko ja soudun moninkertainen arvokisaedustaja. Hänen serkkunsa Kalevi Lehtelä voitti Suomen mestaruuden soudun pariairokaksikossa vuonna 1964.


title: Reino Poutanen

text: Reino Richard Poutanen (21. helmikuuta 1928 Turku – 14. huhtikuuta 2007) oli suomalainen soutaja ja olympiamitalisti.


title: Reino Poutanen

text: Poutanen vietti nuoruutensa Turussa, Martin kaupunginosassa. Hänen äitinsä kuoli hänen ollessaan 12-vuotias, ja 14-vuotiaana Poutanen aloitti työnteon Wärtsilän telakalla. Hän harrasti tuolloin yleisurheilua, jossa lupaava kehitys kuitenkin pysähtyi valmentajien puuttuessa. Telakalla syttyi soutuinnostus, johon Poutanen ei aluksi lähtenyt mukaan. Vuonna 1951 hänet saatiin houkuteltua osastojen väliseen soutukilpailuun, ja kun hän siinä menestyi, valittiin hänet tehtaan toiseen kahdeksikkomiehistöön. Joukkueeseen kuuluneiden tehdastyöläisten ja ylioppilaiden välillä esiintyi kuitenkin ristiriitoja, ja loppukesästä miehistö hajosi. Työläiset jatkoivat harjoittelua nelosella.


title: Reino Poutanen

text: Monet 1950-luvun urheilijat kilpailivat sekä hiihdossa että soudussa, jotka tukivat toisiaan harjoittelulajeina. Poutanen oli heikko hiihtäjä, mutta hänkin harjoitteli talvisin hiihtämällä – tai omien sanojensa mukaan suksilla juoksemalla –, mikä kasvatti merkittävästi hänen kuntoaan kesän soutukilpailuja varten.


title: Reino Poutanen

text: Kansainvälisen läpimurron Wärtsilän Soutajien nelonen teki Gentin EM-kisoissa 1955. Reino Poutanen, Kauko Hänninen, Eero Lehtovirta ja Jorma Salonen saavuttivat perämiehettömässä nelosessa pronssia, ja kaksi tuntia myöhemmin joukkue perämies Rolf Tuomisella vahvistettuna saavutti toisen pronssin. Bledin EM-kisoissa 1956 Poutanen ja Hänninen soutivat nelosessa valkeakoskelaisten Veli Lehtelän, Toimi Pitkäsen ja perämies Matti Niemen kanssa, ja vaikka yhteinen harjoittelu oli jäänyt vähiin, saavutti venekunta Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan mestaruuden.


title: Reino Poutanen

text: EM-kultaa voittanut joukkue valittiin Melbournen olympialaisiin, mutta venettä he eivät saaneet mukaansa vaan joutuivat tyytymään paikan päällä hankittuun vanhaan veneeseen. "Vene oli kuin vanha kirkkovene muiden joukkueiden sulavalinjaisten vieressä", kuvaili Poutanen suomalaisten saamaa venettä. Keräilyerässä he pudottivat jatkosta Brasilian joukkueen ja saivat kymmenisen minuuttia ennen loppukilpailun alkua näiden veneen lainaksi käyttöönsä. Suomalaiset saavuttivat kilpailussa pronssia hävittyään Italialle 11,5 sekuntia ja kesän aikana selvästi heikommaksi osoittautuneelle Ruotsille 8,5 sekuntia.


title: Reino Poutanen

text: Poutanen oli mukana vielä Rooman 1960 olympialaisissa, mutta siellä Suomen nelonen karsiutui loppukilpailusta. Suomen mestaruuksia Poutanen voitti urallaan kymmenen kappaletta vuosina 1955–1960.


title: Reino Poutanen

text: Vuonna 1963 Poutanen vaihtoi työpaikkaa Wärtsilästä A-Grönroos Oy:hyn. Laivojen korjaajana hän on viettänyt soutu-uransa jälkeen pitkiä aikoja ulkomailla.


title: Kauko Hänninen

text: Kauko Antero Hänninen (28. tammikuuta 1930 Kinnula – 26. elokuuta 2013 Sipoo) oli suomalainen soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.


title: Kauko Hänninen

text: Hänninen asui lapsuutensa Kinnulassa ja lähti 14-vuotiaana isänsä kanssa Kymin lauttausyhdistyksen erottelutöihin Vaajakoskelle, jossa hän viipyi armeijaan menoon saakka. Helsingin laivastoasemalla hänet valittiin mukaan valasveneiden SM-kilpailuun, jossa hän saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa, hopeaa.


title: Kauko Hänninen

text: Vuoden 1951 alussa Hänninen siirtyi töihin Wärtsilän, silloisen Crichton-Vulcanin telakalle Turkuun. Pari ensimmäistä vuotta hän pysytteli erossa urheilusta, mutta vuonna 1953 hän muutti Uittamolle ja liittyi lähellä harjoitelleiden soutajien joukkoon. Hän aloitti sisähankanelosessa Toivo Salosen, Jorma Salosen ja Mauno Vuorisen kanssa. Seuraavana vuonna hän siirtyi Eero Lehtovirran pariksi perämiehettömään kaksikkoon, ja he voittivat jo samana vuonna Suomen mestaruuden.


title: Kauko Hänninen

text: Vuodeksi 1955 Wärtsilän Soutajien miehet kokosivat nelosen ja ryhtyivät harjoittelemaan vakavasti kansainväliselle huipulle tähdäten. Gentin EM-kisoissa Hänninen, Reino Poutanen, Eero Lehtovirta ja Jorma Salonen saavuttivat perämiehettömässä nelosessa pronssia, ja kaksi tuntia myöhemmin joukkue perämies Rolf Tuomisella vahvistettuna saavutti toisen pronssin. Vuonna 1956 Bledin EM-kisoissa Hänninen ja Poutanen soutivat samassa venekunnassa valkeakoskelaisten Veli Lehtelän, Toimi Pitkäsen ja perämies Matti Niemen kanssa, ja vaikka he eivät olleet ehtineet juurikaan harjoitella yhdessä, voittivat he nelosessa Euroopan mestaruuden, joka oli Suomen soutajille kaikkien aikojen ensimmäinen. Tämä varmisti sen, että Suomi lähetti soutajia myös marras-joulukuussa järjestettäviin Melbournen olympialaisiin.


title: Kauko Hänninen

text: EM-kultaa voittanut joukkue valittiin Melbourneen, mutta venettä he eivät saaneet mukaansa vaan joutuivat tyytymään paikan päällä hankittuun vanhaan veneeseen, joka oli tehty suomalaisia rotevammille soutajille. Keräilyerässä Suomi pudotti jatkosta Brasilian joukkueen ja sai kymmenisen minuuttia ennen loppukilpailun alkua näiden veneen lainaksi käyttöönsä. Suomalaiset saavuttivat kilpailussa pronssia hävittyään Italialle 11,5 sekuntia ja kesän aikana selvästi heikommaksi osoittautuneelle Ruotsille 8,5 sekuntia.


title: Kauko Hänninen

text: Hänninen osallistui kaikkiaan neljiin olympialaisiin. Roomassa 1960 hän kilpaili nelosessa Reino Poutasen, Väinö Huhtalan, Martti Maisalan ja perämies Reijo Sundénin kanssa. He jäivät neljänneksi välierässään, josta kolme parasta pääsi loppukilpailuun. Tokiossa 1964 Hänninen, Mauno Maisala, Pekka Sylvander, Teppo Kesäläinen ja perämies Ismo Kanerva karsiutuivat keräilyerissä. Menestymismahdollisuuksien kariutumiseen vaikutti Sylvanderin sairastuminen.


title: Kauko Hänninen

text: Méxicon 1968 olympialaisiin Hänninen, Pekka Sylvander, Leif Andersson ja Leo Ahonen tähtäsivät aluksi nelosessa, mutta kaksi viimeksi mainittua halusi yrittää kaksikossa ja voittikin kokeneemman kaksikon kahdesti. Kun Hänninen ja Sylvander kuitenkin selviytyivät Amsterdamin kansainvälisissä kilpailussa loppukilpailuun, valittiin heidät Suomen edustajaksi Méxicon kisoihin. Siellä tie päättyi keräilyeriin.


title: Kauko Hänninen

text: Vuodesta 1965 lähtien Kauko Hänninen edusti Nesteen Soutajia. Suomen mestaruuksia hän voitti 23 kappaletta vuosina 1954–1967. Hän asui Ruotsissa vuodesta 1969 vuoteen 1989.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: Matti Juhani Niemi (s. 6. kesäkuuta 1937 Viljakkala) on entinen suomalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän toimi soutujoukkueiden perämiehenä.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: Matti Niemi oli kolmilapsisen perheen keskimmäinen. Perhe muutti Viljakkalasta vuonna 1940 Sääksmäelle ja vuonna 1947 Valkeakoskelle. Vuonna 1954 Niemi meni kolmeksi vuodeksi Yhtyneitten Paperitehtaitten Lotilan ammattikouluun, jonka joukkueessa hän aloitti soutu-uransa. Veli Lehtelä ja Toimi Pitkänen pyysivät silloin 175 senttimetriä pitkää, myöhemmin 182-senttiseksi venynyttä hoikkaa Niemeä veneensä perämieheksi. Tämä Valkeakosken Vesiveikkojen perämiehellinen kaksikko saavutti Gentin EM-kisoissa 1955 hopeaa häviten Sveitsille vain 2,3 sekuntia.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: Bledin EM-kisoissa 1956 valkeakoskelaiset saivat seurakseen turkulaiset Kauko Hännisen ja Reino Poutasen. Vaikka soutajilla ei ollut kovinkaan paljon yhteistä harjoittelua takana ja vaikka he urakoivat kisoissa useammassa luokassa, saavutti tämä perämiehellinen nelonen Suomen kaikkien aikojen ensimmäisen soudun Euroopan mestaruuden. EM-menestyksen myötä päätettiin Suomesta lähettää soutajia loppuvuonna pidettäviin Melbournen olympialaisiin.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: EM-kultaa voittanut joukkue ehti ennen Melbournen matkaa harjoitella pari viikkoa yhdessä, viikon Turussa ja viikon Valkeakoskella. Australiassa ongelmia tuotti ensimmäisen viikon ajan kisa-asujen puute, ja kilpailuun suomalaiset saivat soudettavakseen itseään huomattavasti isommille miehille tarkoitetun vanhan veneen, kun Suomesta saakka ei venettä vaivauduttu kuljettamaan. Suomelle keräilyerässä hävinnyt Brasilian joukkue antoi suomalaisille loppukilpailua varten lainaksi oman veneensä, ja sillä Suomi souti olympiapronssia edellään vain Italia ja kesän aiemmissa kilpailuissa suomalaisia selvästi heikommaksi osoittautunut Ruotsi.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: Vuosina 1955–1958 "Masa" Niemi voitti neljä Suomen mestaruutta. Vuonna 1961 hän sai SM-hopeaa kahdeksikossa ja seuraavana vuonna vaihteeksi soutajana toimien SM-hopeaa kevyessä nelosessa.


title: Matti Niemi (soutaja)

text: Suunnistajana Niemi osallistui muun muassa Jukolan viestiin Valkeakosken Retkeilijöiden joukkueessa. Hän toimi Valkeakosken Vesiveikkojen puheenjohtajana ja Suomen Soutuliiton liittohallituksessa vuosina 1975–1985. Koulutukseltaan hän on paperialan teknikko, joksi hän valmistui vuonna 1961 Varkauden teknisestä koulusta.


title: Jani Tanskanen

text: Jani Tanskanen (s. 28. marraskuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen telinevoimistelija ja maailmanmestari.


title: Jani Tanskanen

text: Tanskasen voimistelu-uran merkittävin saavutus on rekin maailmanmestaruus vuodelta 1997. Mestaruus on Suomen telinevoimistelun ainoa maailmanmestaruuskilpailujen mitali vuoden 1950 jälkeen. Vuoden 2001 MM-kilpailuissa Tanskanen voitti rekin karsinnan, mutta loukkaantui eikä pystynyt osallistumaan finaaliin. Vuoden 1998 EM-kilpailuissa Tanskanen oli rekillä seitsemäs. Vuoden 2003 Universiadeissa Tanskanen voitti rekillä hopeaa. Maailmancupin finaaliin Tanskanen osallistui rekillä kahdesti vuosina 2000 ja 2002. SM-kilpailuista Tanskanen on saanut parisenkymmentä mestaruutta ja yhteensä yli 50 mitalia.


title: Jani Tanskanen

text: Tanskanen edusti Jyväskylän Voimistelijoita, ja häntä valmensi Mika Holopainen. Tanskanen päätti uransa vuonna 2008. Vuoden 2009 alussa hän aloitti Suomen Voimisteluliitossa miesten telinevoimistelun lajipäällikkönä, joka tehtävä on hänen päätyönsä, mutta lisäksi hän toimii merkittävissä luottamustoimissa.


title: Jani Tanskanen

text: Tanskanen valittiin lokakuussa 2009 Kansainvälisen Voimisteluliiton FIG:n urheilijakomissioon miesten telinevoimistelun edustajaksi. Helmikuussa 2010 Tanskanen valittiin komission puheenjohtajaksi. Hän on vuodesta 2011 jäsen FIG:n säätiössä, joka auttaa vaikeuksiin joutuneita ja vammautuneita voimistelijoita. Vuonna 2016 hänet valittiin FIG:n hallitukseen.


title: REO Speedwagon

text: REO Speedwagon on vuonna 1967 perustettu yhdysvaltalainen pop/rock-yhtye, joka kasvatti mainettaan 1970-luvulla, mutta tuli vasta 1980-luvulla suosituksi. Yhtyeen tunnetuimpia lauluja ovat muun muassa "Roll With The Changes", "Can't Fight This Feeling" ja "Keep On Loving You".


title: REO Speedwagon

text: Yhtye on nimetty vanhan REO Speed Wagon -kuorma-auton mukaan.


title: Kansallinen rintama

text: Kansallinen Rintama tarkoittaa seuraavia:


title: Rupert Penry-Jones

text: Rupert Penry-Jones (s. 22. syyskuuta 1970 Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta; esiintynyt joskus nimellä Rupert Penry Jones) on englantilainen näyttelijä. Hän on parhaiten tunnettu televisiorooleistaan BBC:n draamoista "Erikoisjoukkue", "Casanova", "Vakoojat" ja "North Square".


title: Rupert Penry-Jones

text: Hänen isänsä on näyttelijä Peter Penry-Jones ja äitinsä näyttelijätär Angela Thorne ja hänen veljensä Laurence Penry-Jones on myös näyttelijä.


title: Rupert Penry-Jones

text: Vuonna 1995 hän näytteli äitinsä kanssa televisiossa ohjelmassa "Uusia tuulia kartanossa". Hän opiskeli Bristol Old Vic Theatre Schoolissa. Hänen roolinsa näytelmässä "Don Carlos" Royal Shakespeare Companyssä toi hänelle arvostetun Ian Charleson Award -palkinnon. Vuonna 1998 hän näytteli Edward Albeen näytelmässä "The Play About the Baby" Almeida Theatressa.


title: Rupert Penry-Jones

text: Hän on seurustellut laulaja Kylie Minoguen kanssa, mutta nykyään hän on naimisissa irlantilaisen näyttelijän Dervla Kirwanin kanssa, jonka kanssa hänellä on tytär ja poika. Sekä hän että Kirwan esiintyivät minisarjassa "Casanova" vuonna 2005, mutta he eivät näytelleet yhdessäkään samassa kohtauksessa.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Neuvostoliiton korkein neuvosto oli Neuvostoliiton kaksikamarinen parlamentti vuosina 1938–1989. Se oli kaksikamarinen, ja molemmilla kamareista (Liittoneuvosto ja Kansallisuuksien neuvosto) oli yhtäläinen valta ja niiden toimikausi neljä vuotta. Korkein neuvosto valitsi puhemiehistön eli presidiumin, muodosti hallituksen eli ministerineuvoston sekä valitsi korkeimmin oikeuden jäsenet ja ylimmän syyttäjän.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Huomattavaa on täydellinen parlamentarismi ja vallan kolmijaon hylkäys. Koska korkeimman neuvoston katsottiin edustavan kansaa oli kansanedustuslaitoksella täydellinen valta oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan yli. Puhemiehistön puheenjohtaja oli myös Neuvostoliiton virallinen valtionpäämies.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Korkein neuvosto perustettiin vuoden 1936 Neuvostoliiton perustuslailla, eli ns. Stalinin perustuslailla, jossa otettiin käyttöön yleinen äänioikeus. Tässä yhteydessä myös (kommunistinen) puolue määriteltiin osaksi valtiorakennetta, jolloin keskeisten puoluevirkailijoiden (pääsihteerin) merkitys kasvoi. Korkeimman neuvoston edeltäjä oli aluksi yleisvenäläisen, vuodesta 1922 yleisliittolaisen neuvostokongressin valitsema Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea. Neuvostoliiton alkuvuosien neuvostokongressissa äänioikeus ei ollut kaikilla eivätkä äänet olleet samanarvoisia. Vaali- ja äänioikeus on vain työtätekevillä luokilla, ei omistavilla. Kaupunkeja, joissa kommunisteja asui suhteellisesti paljon väestön enemmistön asuinalueita (maaseutua) enemmän, suosittiin alueisiin (maakuntiin) verrattuna viisinkertaisella painoarvolla edustajia valittaessa.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Vuonna 1989 kussakin kamarissa oli 750 jäsentä. Presidium eli puheenjohtajisto hoiti korkeimman neuvoston päivittäiset toiminnot silloin kun se ei ollut koolla. Käytännössä korkein neuvosto oli perestroikaan asti pitkälle politbyroon kumileimasin, jolla ei ollut mitään todellista valtaa, koska vain kommunistinen puolue sai asettaa ehdokkaita vaaleissa muutamien sitoutumattomien lisäksi.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Korkeimmassa neuvostossa oli 1980-luvulle tultaessa 1500 jäsentä, 750 vaalipiireistä ja 750 "alueellis-kansallisista" piireistä, jotka edustivat Neuvostoliiton eri kansallisuuksia.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Mihail Gorbatšovin uudistuksissa Korkein neuvosto korvattiin vuonna 1989 demokraattisesti valitulla 2 250-jäsenisellä Kansanedustajain kongressilla. Tämä puolestaan valitsi keskuudestaan uuden pysyvän pienemmän Korkeimman neuvoston, jossa oli 542 jäsentä kahdessa kamarissa. Tämä uusi parlamentti toimi vain yhden kauden 1989–1991.


title: Neuvostoliiton korkein neuvosto

text: Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua korkein neuvosto piti tasavaltojen suvereenisuusjulistuksia lokakuussa 1990 hyväksymässään päätöksessä laittomina. Neuvostoliiton korkein neuvosto lakkautettiin 26. joulukuuta 1991.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

text: Jääkiekko oli kolmatta kertaa talviolympialaisten ohjelmassa vuoden 1928 St. Moritzin kisoissa. Kisojen ottelut pelattiin St. Moritzin Badrutts Parkin luonnonjäällä, jossa käytiin myös kisojen pikaluistelukilpailut.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

text: Turnaukseen osallistui 11 joukkuetta. Edellisten kisojen voittaja Kanada päästettiin suoraan jatkolohkoon, muut kymmenen joukkuetta jaettiin kolmeen alkulohkoon. Jokaisen alkulohkon voittaja selvisi jatkolohkoon, jonka tulosten perusteella jaettiin mitalit. Kanada voitti turnauksen ylivoimaisesti ja saavutti kolmannen perättäisen olympiakullan. Kanadan ainoa uhkaaja kansainvälisessä jääkiekossa 1920-luvulla oli Yhdysvallat, joka ei osallistunut turnaukseen.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

text: Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut turnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

text:
1.
2.
3.
4.
5.
5.
5.
8.
8.
8.
11.


title: Köydenveto

text: Köydenveto on urheilulaji, jossa kaksi joukkuetta mittelee voimiaan vetämällä samaa köyttä eri suuntiin. Yleisimmin köydenvedossa köyden keskikohdassa on jokin merkki, joka on määrä vetää tietyn viivan omalle puolelle.


title: Köydenveto

text: Varsinaista urheilua köydenvedosta alkoi tulla 1800-luvun alkupuolella Skotlannin Ylämaan kisoissa. Sittemmin köydenveto levisi myös Englantiin. Sanotaan, että laskiaistiistaina olisi Lontoossa perinteisesti vedetty köyttä, toinen puoli kuninkaan ja toinen Yorkin herttuan puolesta.


title: Köydenveto

text: Olympialaisten ohjelmassa köydenveto oli kuudesti (voittaja suluissa): 1900 (Ruotsi/Tanska), 1904 (Milwaukee Athletic Club), 1906 välikisat (Saksa/Sveitsi), 1908 (Lontoon poliisien joukkue), 1912 (Ruotsi) ja 1920 (Iso-Britannia). Olympiakisoissa köydenveto kuului osana yleisurheilukilpailuihin, mutta nykyään se luokitellaan omaksi urheilumuodokseen.


title: Köydenveto

text: Köydenvetoa harrastetaan laajamittaisesti vielä nykyaikanakin. Siitä on kehitetty sisä- ja ulkoversiot, ja se on muun muassa World Gamesin kisaohjelmassa. Lajissa järjestetään myös muita kansainvälisiä arvokilpailuja.


title: Skarpnäck

text: Skarpnäck on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("söderort"). Skarpnäckissä on noin 40 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 24,60 neliökilometriä. Lännessä Skarpnäck rajoittuu Farstan ja Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueisiin ja idässä taas Nackan kuntaan. Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks Gård, Flaten, Orhem ja Skrubba.


title: Kokoelmalevy (albumi)

text: Kokoelmalevy on suomalaisen pop-yhtye Suurlähettiläiden kokoelma, joka on julkaistu vuonna 1996.


title: Parhaat palat 1991–2004

text: Parhaat palat 1991–2004 on vuonna 2004 julkaistu kahden levyn Suurlähettiläät-hittikokoelma, jonka ensimmäinen sisältää kaksi uutta kappaletta ”Sirkushuveja” ja ”Tie”. Kokoelma sisältää suurimmilta osin bändin tunnettuja kappaleita. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 21., ja sitä on myyty yli 60 000 kappaletta.


title: Tukholman yliopisto

text: Tukholman yliopisto () on ruotsalainen valtiollinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1878 Tukholman korkeakouluna (). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1960. Vuoden 1970 jälkeen suurin osa yliopiston toiminnasta on keskittynyt yliopiston kampukselle Frescatin alueelle Östermalmin pohjoisosaan.


title: Tukholman yliopisto

text: Vuonna 2015 Tukholman yliopistossa opiskeli noin 28 000 päätoimista opiskelijaa.


title: Tukholman yliopisto

text: Tukholman yliopistossa on neljä tiedekuntaa:Maailman 500 huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Tukholman yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 78. Se luokiteltiin vertailussa Ruotsin kolmanneksi parhaaksi yliopistoksi.


title: SeaWind Line

text: SeaWind Line oli virolaisen Tallinkin omistama markkinointinimi, jolla varustamo harjoitti rahtiliikennettä. Vuonna 2010 SeaWind Line -nimen käyttö loppui, ja ainoa alus siirrettiin Tallink-nimen alle.


title: SeaWind Line

text: SeaWind Line perustettiin Silja Linen tytäryhtiöksi vuonna 1988. Verrattuna Silja Lineen ja Viking Lineen, joilla on tarjottavana monimuotoista ajanvietettä risteily- ja reittimatkustajille, lähti SeaWind Linen toiminta rahtiliikenteen tarpeista (rahti- ja junaliikenne). 1. tammikuuta 2008 saakka yhtiö kuljetti myös henkilöautomatkustajia, mutta sen jälkeen se keskittyi vain rahtiliikenteeseen.


title: Mitä miehen tulee olla?

text: Mitä miehen tulee olla on vuonna 2003 julkaistu Suurlähettiläät-yhtyeen albumi, jonka tunnetuimmat kappaleet ovat "Vain hullut selviää", Mitä miehen tulee olla?", "Vajoan taas", "Silta" ja "Saari".


title: Valgrid

text: Valgrid on Suurlähettiläiden vuonna 2000 julkaistu levy, joka tehtiin bändin noin 4 vuoden tauon jälkeen. Tutuimmat kappaleet ovat esimerkiksi "Laske valot vaakaan", "Rahat on loppu, mutta myydään Volvo", "Kun lomat loppuu".


title: Saksan historia

text: Saksan historian valtiollisena alkuna voidaan pitää Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa, joka oli olemassa noin 900-luvulta vuoteen 1806. Suurimmillaan keisarikunta käsitti nykyisen Saksan, Itävallan, Slovenian, Tšekin, Länsi-Puolan, Alankomaat, Itä-Ranskan, Sveitsin ja osia Pohjois- ja Keski-Italiasta.


title: Saksan historia

text: Vuosina 1871–1918 olemassa ollutta myös Saksan keisarikunnaksi mainittua Saksan valtakuntaa kutsuttiin joskus saksalais-roomalaisen keisarikunnan perillisenä ”toiseksi valtakunnaksi”. Vastaavasti Adolf Hitler nimitti natsi-Saksan (1933–1945) ”kolmanneksi valtakunnaksi”. Toisen maailmansodan jälkeen Saksa oli aluksi jakautuneena brittien, neuvostoliittolaisten, ranskalaisten ja yhdysvaltalaisten miehitysvyöhykkeisiin ja sen jälkeen Saksan liittotasavaltaan, jossa vallitsi markkinatalous, ja sosialistiseen Saksan demokraattiseen tasavaltaan (DDR). Saksat yhdistyivät vuonna 1990.


title: Saksan historia

text: Saksasta on löydetty Steinheimin kallo, joka oli tutkimusten mukaan peräisin heidelberginihmiseltä noin 300 000 eaa. Neandertalinihminen asui Saksassakin noin 100 000 vuotta sitten. Nykyihminen lienee saapunut Saksaan jääkauden kestäessä joskus 45 000 – 30 000 vuotta sitten. Monet myöhäispaleoliittiset suurriistan metsästäjien perinteet levittäytyivät Saksaankin. Etelä-Saksassa saattoi asua jääkauden ankarimmassakin vaiheessa, tosin asutus oli silloin harvaa, mikäli sitä oli. Jääkauden päättyessä Saksan pohjoisosiin syntyi peuranmetsästyksellä elävä, kodissa asuvien ihmisten muodostama Hampurin kulttuuri.


title: Saksan historia

text: Jääkauden päätyttyä seudulle syntyi mesoliittinen kulttuuri, joka vallitsi noin 10 000–5 000 eaa. Sekin oli majoissa asuvien metsästäjien luomaa. Noin 5 500–5 400 eaa alkaen maanviljely alkoi levitä Saksaan, alussa nauhakeraamisen perinteen muodossa. Foneetikko Kalevi Wiik pitää nauhakeraamisen kulttuurin väestöä varhaisina indoeurooppalaisina, mutta väite on hyvin kiistanalainen. Wiikin teoriaan kohdistunutta arvostelua on tarkasteltu kootusti Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2012 valmistuneessa opinnäytteessä. Työn loppupäätelmä on, että Wiikin teoria perustuu piittaamattomuuteen tieteellisestä menetelmästä ja kuuluu näennäistieteen piiriin.


title: Saksan historia

text: Yleensä ajatellaan varhaisen Saksan viljelijäväestön olleen alun perin mesoliittista tai ainakin osin alkujaan Lähi-idästä ja Balkanilta tullutta väestöä. Myöhemmin kivi- ja kuparikaudella ensin saviastiat ja myöhemmin maanviljely levisi pohjoiseenkin Saksaan. Saksaan syntyi monia neoliittisia kulttuureja, kuten megaliittikulttuuri joka kytkeytyi osin kellopikari- ja suppilopikarikulttuureihin. Suppilopikarikulttuuri levitti maanviljelyn pohjoiseenkin Saksaan.


title: Saksan historia

text: Kuparin ja pronssin tuoneet indoeurooppalaiset liikkuivat rattailla ja hevosilla. Indoeurooppalaiset saapuivat sotaisasti Saksaan ehkä jo Itä-Euroopan kuparikaudella 4 500–3 500 eaa. ja loivat muun muassa palloamforakulttuurin. Germaanit erottuivat omana ryhmänään ehkä jo 3 000–2 400 eaa. Myöhäisellä pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella kelttien kulttuuri levisi osaan Saksaakin. Germaaninen kieli saattoi kehittyä Pohjois-Saksan ja Etelä-Skandinavian alueella.


title: Saksan historia

text: Ajanlaskun alkua edeltävinä vuosisatoina nykyisen Saksan alueella asui germaaniheimoja sekä kelttejä Tonavan ja Reinin läheisyydessä.


title: Saksan historia

text: Noin 58 eaa. Reinistä tuli Rooman valtakunnan koillisraja, mikä johti Reinin länsipuolen roomalaistumiseen. Roomalaisia linnoituksia pystytettiin muun muassa Kölniin, Trieriin, Koblenziin ja Mainziin tarkoituksena vakiinnuttaa Reinin rajalinja. Vuonna 9 jaa. Arminiuksen johtamat germaanit tuhosivat roomalaisarmeijan Teutoburgin taistelussa, mikä pysäytti Rooman laajenemisen idemmäs. Tämän jälkeen roomalaiset suorittivat Germanicuksen johdolla lukuisia rankaisuretkikuntia Reinin taakse aiheuttaen joitakin tappioita Arminiuksen germaaneille, mutta roomalaiset palasivat aina vuoden lopussa tukikohtiinsa Reinin länsipuolelle. Nykyinen Saksa Reinille saakka jäi Rooman imperiumin ulkopuolelle.


title: Saksan historia

text: Vuodesta 83 jaa. alkaen roomalaiset rakensivat 550 kilometriä pitkän, lukuisia linnoituksia sisältäneen rajavallin, limesin, Reiniltä Tonavalle pitääkseen germaanit valtakunnan ulkopuolella. 200-luvulla historiaan ilmaantui useita suuria länsigermaaniheimoja, kuten alemannit, frankit, saksit ja friisit. Vuoden 260 jaa. tienoilla germaaniheimot mursivat rajavallin. Hunnien tunkeutuminen Eurooppaan 300-luvulla sysäsi liikkeelle suuret kansainvaellukset, jotka tulivat mullistamaan Euroopan kartan. 400-luvun loppupuolella merovingisukuinen kuningas Klodvig yhdisti frankit ja valloitti Gallian perustaen frankkien valtakunnan. Vuonna 496 frankit voittivat alemannit ja kääntyivät katoliseen uskoon, saaden siten kirkon taakseen.


title: Saksan historia

text: Rooman valtakunnan pohjoiset provinssit oli käännytetty kristinuskoon 300-luvulta alkaen ja Augsburgin kaltaiset kristilliset keskukset säilyivät Rooman romahdettua. 600-luvulla käännytystyö pakanallisten heimojen keskuudessa alkoi uudelleen. Irlantilaisskotlantilaiset munkit perustivat luostareita muun muassa Würzburgiin, Regensburgiin ja Reichenauhin. Anglosaksimunkki Bonifatius perusti ensimmäisen luostarin Reinin itäpuolelle, Fritzlariin. Paavin alaisuudessa toimineita piispanistuimia perustettiin kristinuskon levittämiseksi Saksan alueella.


title: Saksan historia

text: Vuonna 751 Pipin III otti kuninkaan tittelin ja sai kirkon siunauksen. Frankkikuninkaat olivat tästä lähtien paavin ja kristinuskon puolustajia, ja Pipinin karolingiseuraajat aloittivat vuosikymmeniä kestäneen kampanjan pakanallisia sakseja vastaan. Saksit pakkokäännytettiin ja heidän maansa liitettiin frankkien valtakuntaan.


title: Saksan historia

text: Vuosina 772–814 kuningas Kaarle Suuri laajensi karolingivaltakuntaa Pohjois-Italiaan ja käsittämään kaikki länsigermaanien asuttamat alueet. Vuonna 800 Kaarle Suuren valta Länsi-Euroopassa vahvistettiin kruunauksella keisariksi Roomassa. Pyhä roomalainen keisarikunta, tai frankkien keisarikunta, oli syntynyt. Vuosien 840–880 aikana valtakunta hajosi Kaarle Suuren pojanpoikien valtakamppailun johdosta kolmeen osaan, mikä vahvistettiin Verdunin sopimuksella. Frankkien valtakunnan itäosa, Itä-Francia sijaitsi nykyisen saksan alueella.


title: Saksan historia

text: Saksalainen valtakunta kehittyi frankkien keisarikunnan itäisestä osasta. Vuosina 919–936 herttua Henrik I Linnustaja yhdisti germaaniväestöt ja otti kuninkaan tittelin. Vuonna 939 Otto I Suuri kruunattiin Aachenissa. Hän vahvisti kuninkaanvaltaa liittämällä piispat ja apotit hallintoon, muodostaen täten "valtakunnankirkon" ("Reichskirche"). Vuonna 951 Otto sai avioliitolla Lombardian kruunun. Ulkoisen uhan valtakunnalle muodostaneet unkarilaiset lyötiin Augsburgin lähellä 955 ja Elben ja Oderin väliset slaavit alistettiin. Vuonna 962 Otto kruunattiin Roomassa keisariksi, Kaarle Suuren seuraajaksi, mikä merkitsi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan syntyä. Keisarikunnalla oli aluksi paljon vaikutusvaltaa paaviin ja kirkkoon, mutta vähitellen se hajaantui lukuisten ruhtinaskuntien löyhäksi liitoksi.


title: Saksan historia

text: Henrik IV:n ja paavi Gregorius III:n välisenä alkanut kiista siitä, kuka saa nimittää kirkon toimihenkilöt, johti pitkälliseen investituurariitaan keisarikunnan ja kirkon välillä. Ristiriita johti valtakunnankirkon heikkenemiseen ja maallisten ruhtinaiden vallan kasvuun. Vuosien 1096–1291 välinen ristiretkiaika synnytti kristillisiä ritarikuntia, kuten temppeliherrat, johanniitat ja saksalaisen ritarikunnan.


title: Saksan historia

text: 1100-luvulta uusi kaupunkeja syntyi linnoitusten, piispanistuinten ja luostareiden ympärille. Kaupungit alkoivat tarjota oikeuksia ja vapauksia maalaisväestön pysyessä käytännössä maaorjina. Muutamista kaupungeista tuli keisarillisia vapaakaupunkeja, jotka olivat suoraan keisarin alaisuudessa, ruhtinaista ja piispoista riippumattomina. Käsityöläiset muodostivat kiltoja, jotka pyrkivät hallitsemaan kaupunkeja. Kauppa idän ja pohjoisen kanssa muuttui intensiivisemmäksi tärkeimpien kauppakaupunkien yhdistyttyä Lyypekin johtamaksi Hansaliitoksi. Saksalainen ekspansio itään alkoi. Saksalaiset uudisasukkaat, joihin kuului talonpoikia, kaupunkilaisia ja Saksan ritareita, siirtyivät slaavien asuttamille Oderin itäpuolisille alueille perustaen kyliä ja kaupunkeja.


title: Saksan historia

text: Keisarikunnan ja kirkon välit kärjistyivät uudestaan Fredrik I Barbarossan aikana paavin esitettyä, että keisarin valta oli riippuvainen paavinvallasta samaan tapaan kuin vasallien ruhtinaista. Fredrik I nimitti paavi Aleksanteri III:lle oman vastapaavinsa ja paavi julisti Fredrikin kirkonkiroukseen. Paavilla olivat tukenaan Fredrikin alistamisyrityksiin kyllästyneet Lombardian kaupungit ja kun Baijerin Henrik Leijona uhkasi Fredrikin valtaa kotimaassa, päädyttiin riidassa vuonna 1171 sovintoon.


title: Saksan historia

text: Vuonna 1226 osia Preussista vallattiin ja käännytettiin. Fredrik II:n kuoltua 1250 Hohenstaufen-dynastia sammui, mikä johti interregnumiin eli hallitsijattomaan tilaan. Se johti lopulta vaaliruhtinaiden ("kurfürst") kollegion muodostumiseen, jonka toimintatapa vahvistettiin vuoden 1356 kultaisessa bullassa. Vuoden 1350 tienoilla valtakunta ja lähes koko Eurooppa joutui Mustan surman hävityksen kohteeksi.


title: Saksan historia

text: Valtakunnan oikeusjärjestys oli yhä hyvin jäsentymätön 1400-luvun alussa, vaikka joistain menettelytavoista oli sovittu. Säännöt kuninkaan, kuninkaan valitsijoiden ja muiden ruhtinaiden yhteistyöstä keisarikunnassa riippuivat paljon kunkin kuninkaan luonteesta. Ilman kuninkaan läsnäoloa hovipäivät ("Hoftag", valtakunnan johtavien miesten kokous) merkitys kuihtui eikä valtiopäiviä lainsäätävänä elimenä ei vielä ollut olemassa. Ruhtinaat kiistelivät keskenään ja kiistat kärjistyivät välillä paikallisiksi sodiksi.


title: Saksan historia

text: Samaan aikaan kirkkokin oli kriisissä. Kiistat useiden kilpailevien paavien välillä ratkesivat vasta Konstanzin kirkolliskokouksessa 1414–1418 ja vuoden 1419 paljon energiaa kului taistelussa hussilaisten harhaoppia vastaan. Suurten muutosten takia syntyi 1400-luvulla paljon keskustelua itse keisarikunnasta. Vanhat säännöt eivät enää riittävästi kuvanneet ajan rakenteita, ja aikaisemman valtakunnanrauhan, "Landfrieden"in, palauttamista vaadittiin.


title: Saksan historia

text: Kun Fredrik III tarvitsi ruhtinailta rahaa taisteluun Unkaria vastaan ja valitutti samaan aikaan poikansa (myöhemmin Maksimilian I) kuninkaaksi, ruhtinaat vaativat yhtenä miehenä suurempaa edustusta. Ensimmäistä kertaa vaaliruhtinaiden ja muiden ruhtinaiden kokousta kutsuttiin valtiopäiviksi. Fredrik III kieltäytyi kutsumasta valtiopäiviä koolle, mutta kaksi vuotta Fredrikin kuoleman jälkeen hänen sovittelevampi poikansa kutsui sen koolle Wormsiin 1495. Wormissa kuningas ja ruhtinaat sopivat neljästä päätöksestä, joita yleisesti kutsutaan nimellä valtakunnanreformi, "Reichsreform". Valtakunnanreformi sisälsi toimia, joiden tarkoitus oli antaa hajoavalle keisarikunnalle takaisin tiettyä rakennetta, kuten keisarilliset maat ja kamarihovioikeuden, jotka osittain kestivätkin keisarikunnan loppuun asti vuoteen 1806.


title: Saksan historia

text: 1500-luvun alussa valtakunnassa oli paljon tyytymättömyyttä kirkon väärinkäytöksiä kohtaan ja tilaus uskonpuhdistukselle, joka alkoi 1517 Martti Lutherin naulattua 95 teesiään Wittenbergin linnankirkon oveen. Luther julistettiin pannaan, mutta uskonpuhdistus eteni vauhdilla. Sitä auttoivat Kaarle V:n sodat Ranskaa ja ottomaaneja vastaan, sekä vuosisata aiemmin Johannes Gutenbergin kehittämä kirjapainotekniikka, jonka avulla protestanttisia tekstejä levitettiin tehokkaasti. Luther käänsi Raamatun saksaksi ja loi saksan kirjakielen perustan.


title: Saksan historia

text: Vastauskonpuhdistuksen käynnistivät Saksassa 1545 ennen kaikkea jesuiitat. Keski- ja Koillis-Saksa olivat siihen aikaan jo lähes kokonaan protestanttisia, kun taas eteläinen Saksa oli enimmäkseen katolista aluetta. Schmalkaldenin sodassa keisari Kaarle V voitti protestanttiset hallitsijat. Augsburgin uskonrauha vuonna 1555 toi luterilaiselle uskonnolle tunnustetun aseman, mutta vaati myös että valtion uskonnon tuli olla sama kuin hallitsijan. Kaarle V luopui kruunusta vuonna 1556 ja Habsburgien valtakunta jakaantui Espanjan erottua Saksan hallinnasta.


title: Saksan historia

text: Vuosina 1618–1648 Saksassa raivosi kolmikymmenvuotinen sota. Sodan syyt olivat protestanttien ja katolisten kamppailussa, eräiden valtakunnanosien pyrkimyksissä lisätä valtaansa ja keisarin pyrkimyksessä säilyttää valtakunnan uskonnollinen ja poliittinen yhtenäisyys. Välitön alku sodalle oli Böömin protestanttisen ylimystön nousu keisaria vastaan, mutta sota laajeni Euroopan laajuiseksi Tanskan Kristian IV:n, Ruotsin Kustaa II Aadolfin ja Ranskan kardinaali Richelieun suorittamien väliintulojen myötä. Saksa oli sodan päänäyttämö ja sodan takia laajoja sen alueita autioitui, valtakunnan kokonaiskuolleisuuden ollessa jopa kolmasosa väestöstä.


title: Saksan historia

text: Sota loppui Westfalenin rauhaan. Keisarikunta menetti alueitaan Ranskalle ja Ruotsille ja Alankomaat erosivat siitä. Keisarinvalta heikkeni alueellisen vallan kasvaessa ja porvareiden vaikutusvalta kasvoi aatelisten kustannuksella. Keisarikunnasta tuli yli kolmen sadan pikkuvaltion hajanainen liitto; tästä eteenpäin Saksan historia yhdistymiseen saakka oli osavaltioiden erillishistoriaa. Habsburgit pysyivät edelleen Saksan keisareina, mutta heillä ei ollut juuri valtaa muualla kuin Itävallassa, jonka hallitsijoita he samalla olivat.


title: Saksan historia

text: Vuodesta 1640 alkaen Brandenburg-Preussi alkoi nousta vaaliruhtinas Fredrik Vilhelmin alaisuudessa. Westafalenin rauha voimisti sitä edelleen Itä-Pommerin liittämisen kautta. Yksinvaltaisuuteen perustuva valtiomuoto kehitettiin. Vuonna 1701 vaaliruhtinas Fredrik III kruunattiin Preussin kuninkaaksi nimellä Fredrik I. Vuosina 1713–1740 kuningas Fredrik Vilhelm I muodosti Preussista hyvin keskitetysti hallitun valtion.


title: Saksan historia

text: Samoihin aikoihin Ranskan Ludvig XIV oli valloittanut osia Elsassista ja Lothringenista (1678–1681) sekä valloittanut ja hävittänyt Kurpfalzin (1688–1697), josta hän tosin joutui luopumaan. Ludvig XIV hyötyi Itävaltaa uhanneiden ottomaanien keisarikunnalle aiheuttamista ongelmista. Vuonna 1683 ottomaanit voitettiin Wienin edustalla puolalaisen armeijan avulla. Ottomaanien hallitsema Unkari vallattiin uudelleen ja siitä tuli myöhemmin uusi kohde saksalaiselle uudisasutukselle. Itävalta voimistui Habsburgien alaisuudessa.


title: Saksan historia

text: Maria Teresia taisteli menestyksekkäästi Itävallan kruununperimyssodissa (1740-1748) kruununperimysoikeutensa puolesta, mutta joutui luovuttamaan Sleesian Fredrik Suurelle Aachenin rauhassa. Sleesian sodissa ja Seitsenvuotisessa sodassa Sleesia toimi jälleen kiistakapulana. Itävallan, Saksin ja Preussin vuonna 1763 solmiman rauhan myötä Preussista tuli eurooppalainen suurvalta. Tästä alkoi Preussin ja Itävallan taistelu Saksan herruudesta.


title: Saksan historia

text: Vuodesta 1763, huolimatta aatelisten ja porvariston vastustuksesta, Itävaltaan ja Preussiin tuotiin ”valistunut itsevaltius”, jonka periaatteen mukaan hallitsija oli ”valtion korkein palvelija”. Talous kehittyi ja lakireformeja, kuten kidutuksen kielto ja juutalaisten aseman parantaminen, luotiin. Myös talonpoikien vapautuminen alkoi. Koulutusta kehitettiin. Vuosina 1772–1795 Preussi otti osaa Puolan jakoon, vallaten Puola-Liettuan läntisiä osia. Tämä johti vuosisatoja kestäneeseen puolalaisvastarintaan.


title: Saksan historia

text: Ranskan vallankumous (1789–1799) johti sotaan Ranskan ja sen useiden itänaapurien, mukaan lukien Preussi ja Itävalta, välillä. Baselin rauhassa (1795) Preussi luovutti Reinin länsipuoliset alueet Ranskalle. Napoleon jatkoi sotaa saksalaisvaltioita vastaan menestyksekkäästi. Vuonna 1803 hän sai Regensburgissa kokoontuneet valtiopäivät lakkauttamaan miltei kaikki Saksan kirkolliset ja pienemmät maalliset valtiot ja suurimman osan keisarillisista vapaakaupungeista. Uusia keskikokoisia valtioita perustettiin Lounais-Saksaan. Preussi sai alueita Luoteis-Saksasta.


title: Saksan historia

text: Jo aiemmin rappeutunut Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta katosi muodollisestikin 6. elokuuta 1806 keisari Frans II:n erottua. Hänen sukunsa jatkoi Itävallan keisareina vuoteen 1917. Samana vuonna perustettiin Reinin liitto Napoleonin suojeluksessa. Liitto käsitti lähes kaikki entisen keisarikunnan maat, mutta Preussi ja Itävalta jäivät ulkopuolelle. Napoleonin lyötyä Preussin Jenassa ja Auerstädtissä luovutti Preussi Tilsitin rauhassa 1807 kaikki Elben länsipuoliset alueet Ranskalle ja Westfalenin kuningaskunta perustettiin Napoleonin veljen Jérômen alaisuuteen. Preussi menetti myös eräitä Puolalta valtaamiaan alueita.


title: Saksan historia

text: Vuosina 1808–1812 Preussi rakennettiin uudelleen ja tehtiin sarja lakiuudistuksia, kuten kunnallishallinnon järjestäminen, talonpoikien vapauttaminen ja juutalaisten syrjinnän lopettaminen. Armeijaa uudistettiin. Napoleonin armeijan tuhoutuminen Venäjällä 1812 käynnisti vapaussodat Ranskaa vastaan. Leipzigin taistelun jälkeen Saksa irtaantui Ranskan hallinnasta. Reinin liitto purettiin. Vuonna 1815 britit ja preussilaiset voittivat Napoleonin lopullisesti Waterloossa.


title: Saksan historia

text: Napoleonin kaatumisen jälkeen Euroopan valtionpäämiehet tapasivat Wienissä 1814 itävaltalaisen ruhtinas Klemens von Metternichin johdolla. Tässä Wienin kongressissa hallitsijat sopivat keskinäisestä avunannosta vallankumouksellisia ja nationalistisia aatteita vastaan. Entisen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueelle perustettiin Saksan liitto, joka oli Itävallan yhdessä Frankfurtin valtiopäivien (Bundestag) kanssa johtama 39 valtion löyhä liittouma.


title: Saksan historia

text: Ranskan vallankumouksen vapauttamat aatteet, kuten liberalismi ja nationalismi, saivat kasvavaa jalansijaa Saksassa. Vuonna 1817 liberalististen ja patrioottisten aatteiden innoittamat opiskelijat kokoontuivat ”Wartburgin festivaaleille” Wartburgin linnaan polttamaan taantumuksellisia kirjoja. Vuonna 1819 opiskelija Karl Ludvig Sand murhasi kirjailija August von Kotzebuen, joka oli pilkannut liberalistisia opiskelijaryhmiä. Ruhtinas Metternich käytti murhaa syynä kutsuakseen johtavat saksalaismaat konferenssiin Karlsbadiin. Siellä annettiin Karlsbadin asetukset, jotka säätivät sensuurista ja yliopistojen ottamisesta tiukkaan valvontaan. Asetukset aloittivat myös ns. ”demagogien vainon”, joka oli suunnattu vallankumouksellisten ja nationalististen aatteiden levittäjiä vastaan. Vuonna 1834 perustettiin tulliunioni (Zollverein), Preussin ja useimpien Saksan maiden kesken. Itävalta jäi ulkopuolelle.


title: Saksan historia

text:
Kasvanut tyytymättömyys Wienin kongressin aloittamaan taantumuskehitykseen purkautui ulos sarjana vallankumouksia ”Euroopan hulluna vuonna” 1848. Toukokuussa 1848 liberaalien kokoama kansalliskokous kokoontui Frankfurtissa yhdistääkseen Saksan ja laatiakseen sille perustuslain. Preussin Fredrik Vilhelm IV:lle tarjottiin keisarin kruunua, mutta hän kieltäytyi. Kansalliskokous hajotettiin, kansannousut torjuttiin sotilaallisesti ja Saksan liitto perustettiin uudelleen 1850.
Ruhtinas Otto von Bismarck nimitettiin Preussin pääministeriksi vuonna 1862, vastoin häntä taantumuksellisena pitäneiden uudistusmielisten tahtoa. Preussin ja Tanskan riita Schleswigistä kärjistyi vuonna 1864. Schleswig ei, toisin kuin Holstein, ollut Saksan liiton jäsen ja tanskalaiset nationalistit halusivat sen liitettäväksi Tanskaan. Tämä johti toiseen Schleswigin sotaan, jossa preussilaiset itävaltalaisten tuella löivät Tanskan. Tanska joutui luovuttamaan sekä Schleswigin että Holsteinin Itävallalle ja Preussille. Herttuakuntien kaksoishallinto loi kuitenkin jännitteen Itävallan ja Preussin välille, joka lopulta johti Itävallan-Preussin sotaan (1866). Preussi voitti sodan ja sai siten selvän johtoaseman Saksan valtioiden joukossa.


title: Saksan historia

text: Saksan liitto purkautui 1867. Sen tilalle perustettiin Preussin johtama Pohjois-Saksan liitto. Itävalta jäi ulkopuolelle ja tuli pysymään Saksan ulkopuolella suurimman osan 1800- ja 1900-lukua. Pohjois-Saksan liitto oli ylimenovaihe, joka kesti vuodet 1867–1871 Saksan liiton hajoamisesta Saksan keisarikunnan perustamiseen. Sen avulla Preussi sai hallinnan 22 Pohjois-Saksan valtiosta ja tulliunionin kautta eteläisestä Saksasta.


title: Saksan historia

text:
Ranskan ja Preussin erimielisyydet Espanjan kruununperijästä johtivat Ranskan–Preussin sotaan (1870–1871). Ranskan sodanjulistuksen jälkeen preussilaiset ja eteläsaksalaiset joukot miehittivät Ranskan 1870. Ranskan armeija antautui, keisari Napoleon III vangittiin ja Ranskan toinen keisarikunta romahti. Pariisin antautumisen jälkeen laadittiin Frankfurtin rauha, jossa Ranska luovutti Elsassin ja Lothringenin saksankielisen osan. Alueluovutukset loukkasivat pahoin Ranskan kansallisylpeyttä ja loivat juovan ranskalaisten ja saksalaisten välille.
Vuonna 1871 Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin Saksan keisariksi. Saksan keisarikunta oli syntynyt. Bismarckin sisäpolitiikalle Saksan kanslerina oli ominaista taistelu protestanttisen Preussin vihollisia vastaan. Niin sanotussa kulttuuritaistelussa (Kulturkampf) 1872–1878 hän pyrki rajoittamaan katolisen kirkon ja sen poliittisen siiven, katolisen keskustapuolueen, vaikutusvaltaa monin tavoin (muun muassa perustamalla siviiliavioliiton), mutta ilman suurta menestystä. Ei-saksalaisia väestönosia (puolalaisia, tanskalaisia ja ranskalaisia) syrjittiin ja saksalaistamispolitiikka aloitettiin.


title: Saksan historia

text: Toinen Bismarckin uhkana näkemä seikka oli sosialistisen työväenpuolueen lausuma tavoite sosialismiin siirtymisestä olemassa olleiden poliittisten rakenteiden kautta. Vuodesta 1878 Bismarck pyrki tukahduttamaan liikkeen kieltämällä puolueen organisaation, sen kokoukset ja useimmat lehdet. Toisaalta kehittämällä sosiaaliturvaa hän toivoi saavansa työväenluokan keisarikunnalle myötämieliseksi.


title: Saksan historia

text: Bismarckin päätavoite oli suojella Saksan kasvavaa voimaa liittoumajärjestelmien kautta, sekä pysyttelemällä erossa konflikteista kunnes Saksa oli valmis niihin. Erityisen tärkeää oli Ranskan pitäminen eristettynä, sillä Bismarck pelkäsi sen liittoutuvan Venäjän kanssa ja yrittävän saada Elsassin ja Lothringenin takaisin. Vuonna 1879 Bismarck muodosti kaksiliiton Saksan ja Itävalta-Unkarin välille, tavoitteena sotilaallinen apu Venäjän hyökkäyksen varalta.


title: Saksan historia

text: Kaksiliitto teki Venäjän sovittelevammaksi, ja vuonna 1887 solmittiin Saksan ja Venäjän välinen liitto, jonka mukaan Venäjä auttaisi Saksaa Ranskan hyökätessä ja Saksa Venäjää Itävallan hyökätessä. Vuonna 1882 Italia liittyi kaksiliittoon, josta täten tuli kolmiliitto. Italia pyrki puolustamaan etujaan Pohjois-Afrikassa Ranskan siirtomaapolitiikkaa vastaan.