title: Lilith

text: Vanhoissa juutalaisissa kirjoituksissa Lilith kuvataan yleensä Aatamin demonisten jälkeläisten äitinä. Lilith on joko Aatamin ensimmäinen vaimo tai puoliso, jonka Aatami otti erottuaan Eevasta. Eeva luotiin Aatamin kylkiluusta, mutta oli Lilith joidenkin käsitysten mukaan Raamatussa mainittu nainen, joka luotiin maan tomusta kuten Aatami (1 Moos. 1:27). Lilith ei kuitenkaan halunnut olla Aatamin alainen ja jätti tämän sekä Eedenin. Joidenkin myyttien mukaan Lilithin demoniset jälkeläiset olivatkin arkkienkeli Samaelin siittämiä, eivät Aatamin. Näitä lapsia kutsutaan nimellä "incubi" tai "succubi".


title: Plitvice

text: Plitvicen kansallispuisto ([pli'tviʦɛ̝], ) sijaitsee Kroatiassa ja on perustettu vuonna 1949. Alueen merkittävin nähtävyys on puiston läpi virtaavaan Koranajokeen muodostunut, kuudestatoista järvestä sekä lukemattomista putouksista koostuva alue. Puisto on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1979 alkaen.


title: Plitvice

text: Plitvicen kansallispuisto sijaitsee Kroatiassa Dinaarisilla Alpeilla lähellä Bosnian ja Hertsegovinan rajaa.


title: Plitvice

text: Plitvicen henkeäsalpaavat maisemat muodostuvat 16 järvestä, jotka kahdeksan kilometrin pituisella matkalla muodostavat lukemattomia putouksia, joista "Veliki" on Kroatian korkein 78 metrillään. Putoukset ovat syntyneet miljoonien vuosien aikana kalkkikivipitoiselle alueelle. Veden virtaus on syövyttänyt pehmeää kallioperää, jolloin paksut kalkkikivikerrokset ovat kuluneet karstimaaksi eli erikoiseksi kumpuilevaksi maisemaksi.


title: Plitvice

text: Plitvice sijaitsee rannikko- ja mannerilmaston vaihettumisvyöhykkeellä. Koska puiston pinnanmuodot ovat hyvin vaihtelevat, alueelta löytyy erilaisia mikroilmastoja. Pääsääntöisesti kesät ovat lämpimiä ja talvet pitkiä ja runsaslumisia.


title: Plitvice

text: Kesällä keskipäivän keskilämpötila on 24 astetta. Talvi alkaa yleensä marraskuussa, ja tammikuun keskilämpötila on −3 astetta. Vuoden sadanta on 1 550 millimetriä. Eniten sataa marraskuussa (keskimäärin 200 mm) ja vähiten helmikuussa (keskimäärin 80 mm).


title: Plitvice

text: Puiston pinta-alasta 22 308 hehtaaria eli 75 prosenttia on metsää. Niittyjä on 6 957 hehtaaria ja järviä 217 hehtaaria. Puiston alueelta on löydetty noin 1 370 kasvilajia.


title: Plitvice

text: Metsien valtalaji on euroopanpyökki, joka kansallispuiston matalimmilla alueilla muodostaa pääosan metsistä. Korkeammilla alueilla se muodostaa sekametsiä saksanpihdan kanssa. Näiden lisäksi metsissä kasvaa metsäkuusia ja mäntyjä.


title: Plitvice

text: Plitvicen kansallispuistossa elää noin 50 nisäkäslajia. Puiston tunnetuin nisäkäs lienee karhu. Alueen muita lihansyöjiä ovat ilves, villikissa, susi, kettu, mäyrä, näätä, kivinäätä, lumikko, kärppä ja saukko. Suuriin kasvinsyöjäeläimiin kuuluvat metsäkauris, saksanhirvi ja villisika. Pienemmistä nisäkkäistä puistossa elää 14 jyrsijä- ja 21 lepakkolajia. Niistä tyypillisiä Alppien ja läntisten Dinaaristen Alppien lajeja ovat jugoslaviantunnelimyyrä, alppipäästäinen ja lumimyyrä sekä lepakkolajit "Plecotus macrobullaris", pitkäsormisiippa ja välimerenhevosenkenkäyökkö.


title: Plitvice

text: Lintulajeja Plitvicessä on havaittu 161, joista 103 pesii säännöllisesti tai toisinaan puiston alueella. Pesimälinnustosta Kroatiassa äärimmäisen uhanalaiseksi on luokiteltu suopöllö. Muita Kroatiassa uhanalaisia lajeja ovat muuttohaukka, mehiläishaukka, varpuspöllö, ruisrääkkä, mustahaikara ja rantasipi. Näistä kaksi viimeistä lajia pesivät alueella satunnaisesti ja muut lajit kuuluvat säännölliseen pesimälinnustoon.


title: Plitvice

text: Sekä sammakkoeläimiä että matelijoita Plitvicestä on löydetty 12 lajia. Niistä alppien tyyppilajeja ovat vesiliskoihin kuuluva "Triturus carnifex", alppisalamanteri ja hietakyy. Puistossa suojeltaviin lajeihin on luokiteltu "Triturus carnifex", hietakyy ja euroopansuokilpikonna.


title: Plitvice

text: Puiston selkärangattomista erityisen hyvin on tutkittu perhosia ja vesiperhosia. Perhoslajistoon kuuluu jopa 321 lajia. Puistoon on perustettu erityisen suojeltuja elinalueita, joiden tarkoituksena on suojella erityisesti muutamien sinisiipislajien lisääntymistä.


title: Plitvice

text: Jugoslavian hajoamissotien aikana ääriserbit valtasivat myöhäiskeväällä 1991 Plitvicen kansallispuiston rakennuksen ja ajoivat puiston valvojat pois. Kroaattivalvojien tilalle tuli Krajinan serbipoliisi. Välikohtauksen aikana Plitvicen kansallispuiston alue oli vaarassa tuhoutua.


title: Kiveriö

text: Kiveriö on Lahden 5. kaupunginosa, joka sijaitsee kilometrin päässä kaupungin keskustasta koilliseen. Se sijaitsee pääosin Mustankallionmäen pohjoispuolella, osin sen päällä ja Kivistönmäellä. Vesitorni on tämän alueen korkeimmalla kohdalla. Naapurikaupunginosia ovat Möysä ja Paavola etelässä, Keski-Lahti ja Niemi lännessä, Kivimaa pohjoisessa ja Kytölä koillisessa.


title: Kiveriö

text: Kiveriö on muodostunut toisen maailmansodan jälkeen rakennetun rintamamiestaloalueen ympärille. Leimallista alueelle ovat suuret puutarhatontit. 1960-luvulla alueelle rakennettiin lamelli- ja pistekerrostaloja sekä uusia omakotitaloja. Kiveriön omakotiyhdistys perustettiin 1950-luvulla.


title: Kiveriö

text: Kiveriön Juustilankatu 9:ssä sijainnut Asunto Oy Lahden Säästöhuippu oli rakenteilla ollut 9-kerroksinen kerrostalo, joka sortui harjakorkeudessa 12. huhtikuuta 1963. Turun Sanomat piti rakennussortumaa sotien jälkeisen ajan suurimpana. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Rakennussortuma oli suuri uutinen ja siitä tuli "pääsiäisnähtävyys", jota tuhannet eteläsuomalaiset kävivät katsomassa. Samalle paikalle alettiin pian sortumisen jälkeen rakentaa uutta samanlaista tornitaloa.


title: Kiveriö

text: Peruskoulun yläaste ja lukio, aiemmin Kiveriön yhteiskoulu on lakkautettu, myös peruskoulun ala-aste lopetti toimintansa kosteusongelmien vuoksi. Lähimmät koulut sijaitsevat Kivimaalla. Kiveriön vuonna 1963 perustettu kirjasto on lopettanut . Kiveriön kirjastoon siirrettiin Suomen vanhin taidelainaamo Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjaston musiikkiosastolta vuonna 1981. Lahden keskustaan pääsee kallioon louhitun tunnelin läpi.


title: Kiveriö

text: Alueen aiempi nimi oli Sikosuo, mutta asukkaat halusivat vaihtaa nimen. Sikosuo viitannee alueen soisiin metsiin, joilla laidunnettiin karjaa ennen omakotialueen syntyä. Keskellä Kiveriötä on vieläkin lähde, jonka vesi virtaa Palolampeen. Palolammen viereisen niin sanotun ala-asteen metsän ulkoilureittien lomassa on soisia alueita vieläkin. Kyseinen metsä esitteleekin pienuudestaan huolimatta erilaisia metsätyyppejä.


title: Kiveriö

text: Kiveriöstä on hyvät bussiyhteydet keskustaan. Linja 5 kulkee Kiveriönkatua ohi. Lassi kulkee tunnelin läpi kaupunginsairaalan kautta urheilukeskukseen.


title: Ilkka Taipale

text: Väinö Ilkka Ilari Taipale (s. 29. marraskuuta 1942 Helsinki) on suomalainen poliitikko, psykiatri, pasifisti ja kansalaisaktivisti. Hän on toiminut Kellokosken mielisairaalan ylilääkärinä, Tampereen yliopiston sosiaalipsykiatrian professorina sekä lukuisissa kansalaisjärjestöissä. Taipale on ajanut parannuksia etenkin asunnottomien, vankien, mielenterveyspotilaiden, alkoholistien, työttömien ja lukihäiriöisten asemaan. Taipale on tunnetuimpia yksinäisten ja syrjäytyneiden miesten asiaa ajaneista aktivisteista Suomessa. Hän oli mukana 1960-luvun opiskelijaradikalismissa, muun muassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa, Sadankomiteassa ja Marraskuun liikkeessä.


title: Ilkka Taipale

text: Taipale oli yksi niistä, jotka tuomittiin yllytysoikeudenkäynneissä yllytyksestä aseistakieltäytymiseen. ”Olen levittänyt monistetta kadulla kahdelle tuntemattomalle, asevelvollisuusiän sivuuttaneelle naiselle Suopon kulmalla, ennen kuin veimme nimilistan Suopoon. Levittämiseni todistaa Erkki Tuomioja, joka ei millään tavoin pyrkinyt estämään kauhistuttavan tekoni suorittamista.” Taipale sai vuoden ja kolme kuukautta ehdollista vankeutta, Tuomioja kuukauden vähemmän.


title: Ilkka Taipale

text: Puoluetaustaltaan Taipale on sosialidemokraatti. Hän on toiminut kansanedustajana vuosina 1971–1975 (Helsingin kaupungin vaalipiiri) ja 2000–2007 (Helsingin vaalipiiri) sekä Helsingin kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1980 ja vuodesta 1993 eteenpäin. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa hän jäi varasijalle ja nousi eduskuntaan helmikuussa 2000, kun Tarja Halonen valittiin tasavallan presidentiksi.


title: Ilkka Taipale

text: Taipale on koulutukseltaan lääketieteen tohtori, psykiatri ja sosiaalilääketieteen dosentti. Hän on ollut vuodesta 1965 naimisissa lääketieteen tohtori ja professori Vappu Taipaleen kanssa. Heillä on neljä lasta, joista yksi on professori Jussi Taipale. Ilkka Taipaleella on kolme veljeä joista yksi on oikeusneuvos Erkki-Juhani Taipale.


title: Nargaroth

text: Nargaroth on saksalainen black metal -yhtye. Rene "Kanwulf" Wagner soittaa tai on soittanut myös useissa muissa yhtyeissä, mm. Torrentissa. Yhtyeessä on vuosien varrella soittanut jäseniä yhtyeistä kuten Judas Iscariot, Maniac Butcher ja Moonblood.


title: Analyyttinen

text: Analyyttinen on laatusana, joka kuvaa erittelevää henkilöä tai järjestelmää, joka perustuu asian erittelyyn.


title: Analyyttinen

text: Analyyttistä käytetään tarkentavana määreenä seuraavissa:


title: Armonkallio

text: Armonkallio on alue Tampereella Tampellan kaupunginosassa. Se sijaitsee nimensä mukaisesti kalliolla, joka jää kahtia haarautuvan rautatien väliin Naistenlahden, Tammelan ja Jussinkylän rajaamana. Mäen vanhimmat talot ovatkin 1900-luvun alusta, joskin leimallisin rakennuskanta on 1960-luvulta.


title: Armonkallio

text: Tampereen kaupunginosajaossa Armonkallio muodostaa yhdessä Tampellan entisen teollisuusalueen kanssa kaupunginosan IX.


title: Armonkallio

text: Armonkallio sai alkunsa 1890, kun Kyttälän uuden asemakaavan toimeenpano ajoi alueen vanhat asukkaat kodeistaan; köyhälistöllä ei ollut varaa uusiin kallistuneisiin tontteihin. Raha-avustusten lisäksi kaupunki joutui kaavoittamaan Soukanlahden tuntuman kallioilta tonttimaata Kyttälän vanhoille asukkaille. Työn hoiti kaupunginarkkitehti Lambert Pettersson. Uudelle alueelle muuttajille luvattiin viisi ensimmäistä vuotta vuokratonta aikaa. Nämä "armon vuodet" antoivat kaupunginosalle sen nimen. Armonkallion palo vuonna 1898 tuhosi suuren osan sen rakennuksista. Yksi palosta selvinneitä taloja on yhä osoitteessa Pursikatu 4 sijaitseva hirsirakenteinen talo. Se siirrettiin Kyttälästä nykyiselle paikalleen vuonna 1884. Armonkallio rakennettiin nopeasti täyteen. Alueella oli jo vuonna 1900 yli 2000 asukasta. Sittemmin rakennuskanta uudistui hitaasti, ensimmäinen kerrostalo rakennettiin toisen maailmansodan alla keväällä 1938. 1900-luvun alkupuolen Armonkallio säilyi vahvasti työläiskaupunginosana, joka esimerkiksi kunnallistekniikaltaan ja muilta asumisolosuhteiltaan oli koko kaupungin keskiarvon alapuolella.


title: Armonkallio

text: Armonkalliolla sijaitsee Tampereen lyhin katu (23,47 metriä), Helenankuja.


title: Synteettinen

text: Synteettinen on laatusana, jolla tarkoitetaan synteesillä syntynyttä tai synnytettyä asiaa. Synteettisellä voidaan tarkoittaa myös keinotekoisesti tuotettua, esimerkiksi synteettistä ääntä.


title: Synteettinen

text: Synteettistä käytetään tarkentavana määreenä seuraavissa:


Udmurtian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Udmurtian ASNT) oli hallintoalue Venäjän federatiivisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa. Se käsitti nykyisen Udmurtian tasavallan alueen.


title: Udmurtian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Udmurtian ASNT muodostettiin 28. joulukuuta 1934 Udmurttien autonomisesta alueesta. Udmurtian ASNT:sta kehittyi 1930-luvulla ja toisen maailmansodan aikana merkittävä sotateollisuudenkeskus, jonka vuoksi siitä tuli suljettu alue.


text: Neuvostoliiton hajotessa Udmurtian ASNT antoi suvereenisuusjulistuksen ja muutti nimensä Udmurtian tasavallaksi 20. syyskuuta 1990, mutta allekirjoitti sittemmin Venäjän federaation perustamissopimuksen ja tuli näin sen osaksi.


title: Juha Tapaninen

text: Juha Kalervo Tapaninen (12. tammikuuta 1948 – 8. elokuuta 2013) oli suomalainen mainosmusiikkisäveltäjä sekä mainos- ja elokuvaohjaaja. Hänen ainoaksi pitkäksi elokuvakseen jäi "Iskelmäprinssi" (1991). Tapaninen sävelsi paljon mainosmusiikkia, ja moni alun perin mainoselokuvaan tehdyistä lauluista nousi myös levymyyntihiteiksi.


title: Juha Tapaninen

text: Juha Tapaninen oli yksi kolmesta Story Filmi Oy:n perustajasta 1978 ja myöhemmin sen ainoa omistaja, mutta jäi sairautensa takia yrityksestään eläkkeelle.


title: Juha Tapaninen

text: Mainoselokuvistaan saamiensa monien palkintojen lisäksi Tapaninen sai 1992 Mainonnan monitaho -tunnustuksen.


title: Synteesi

text: Synteesi (kreikan kielestä "syn" ’summa’ ja "thesis" ’asema’) ymmärretään yleensä kahden tai useamman jo olemassa olevan asian yhdistämiseksi, josta muodostuu uusi asia. Erityisesti tarkoitetaan yhdistämistä, jossa yhdistetyistä asiosta tulee enemmän kuin vain osiensa summa (emergenssi).


title: Synteesi

text: Lisäksi synteesillä voidaan tarkoittaa jonkin asian tuottamista keinotekoisesti, esimerkiksi äänen tuottaminen syntetisaattorilla.


title: Synteesi

text: Synteesillä voidaan viitata sekä fyysisiin että ideologisiin asioihin. Väittelyssä synteesillä tarkoitetaan teesin ja antiteesin yhteen sovittamista. Synteesillä on keskeinen osa modernissa filosofiassa. Erityisesti emergenssin tutkimuksessa synteesi on välttämätön. Synteesiä pidetään holistisen teorian elementtinä ja reduktionismin analyysin vastakohtana.


title: Navajot

text: Navajot (joskus myös navaho, omakielinen nimi "diné" "ihmiset") ovat Yhdysvaltain lounaisilla alueilla asuva intiaanikansa. He ovat eräs nykypäivän runsaslukuisimmista alkuperäiskansoista Pohjois-Amerikassa ja heitä lasketaan olevan lähes 300 000. Tähän lukuun sisältyvät kaikki, jotka ilmoittavat vähintään yhden isovanhemmistaan navajoksi. Suurin osa navajoista asuu navajo-reservaatissa, joka sijaitsee osittain Arizonan, Utahin ja New Mexicon alueilla.


title: Navajot

text: Navajot olivat lähtöisin Kanadasta, josta he aloittivat taivalluksensa kohti etelää 1000-luvun ensimmäisinä vuosisatoina. Heidän saapumisensa ajankohtaa nykyisten New Mexicon, Arizonan, Coloradon ja Utahin alueelle ei tiedetä, mutta arkeologisten tutkimusten mukaan tämä tapahtui viimeistään 1500-luvulla. Navajojen suhteet saman vuosisadan lopulla saapuneisiin espanjalaisiin olivat huonot. New Mexicon pueblo-intiaanien noustua kapinaan espanjalaisia vastaan navajot auttoivat heitä.


title: Navajot

text: 1700-luvulla käydyissä intiaanien keskinäisissä sodissa navajot joutuivat vetäytymään Coloradosta lännemmäksi. Vuonna 1716 navajot solmivat rauhan espanjalaisten kanssa mutta riitaantuivat uudelleen vuosisadan jälkimmäisen puoliskon aikana. 1800-luvulla navajot sotivat Meksikoa vastaan. Yhdysvaltoihin navajoilla oli alun perin hyvät suhteet, mutta amerikkalaisten taitamattomuus pitää yllä ystävyyttä johti vakaviin erimielisyyksiin.


title: Navajot

text: Navajot joutuivat kosketuksiin Yhdysvaltain kanssa toden teolla vuonna 1846, jolloin kenraali Stephen W. Kearny sotilaineen valtasi Santa Fen kaupungin osana Yhdysvaltain ja Meksikon välistä sodankäyntiä. Kearny hyökkäsi myös navajoja vastaan tarkoituksenaan alistaa heidät Yhdysvaltain alaisuuteen. Sotaretken seurauksena navajot solmivat marraskuussa 1846 ensimmäisen sopimuksensa Yhdysvaltain kanssa Canyon de Chellyssä. Seuraavina vuosikymmeninä yhä uusia linnoituksia ja uudisasukkaiden tiloja syntyi navajojen maiden liepeille. Rauha säilyi kuitenkin pieniä kahnauksia lukuun ottamatta vuoteen 1858, jolloin Yhdysvallat teki sotaretken navajoja vastaan. Yhdessä zuni-intiaaneista koostuneiden oppaiden kanssa armeija tuhosi täysin navajojen tunnetuimman johtajan Manueliton kylän. Navajot tekivät vastaiskun yli tuhannen miehen voimin Manueliton ja Barbonciton johdolla piirittämällä Fort Defiancen linnoitusta, mutta eivät onnistuneet valtaamaan sitä. Rauha solmittiin lopulta vuonna 1861.


title: Navajot

text: Vuonna 1863 eversti Kit Carson teki tuhoisan sotaretken navajojen maahan ja hävitti näiden ruokavarastot, maissi- ja persikkapuuviljelmät, karjan sekä asumukset. Tuhansia navajoja kätkeytyi New Mexicon kanjoneihin, mutta keväällä 1864 he joutuivat antautumaan kylmän talven ja ruokatarvikkeiden loppumisen seurauksena. Nälän heikentämät navajot, kaikkiaan noin 8000 – 9000, lähetettiin yli 500 kilometriä pitkälle marssille (Long Walk) Bosque Redondoon, joka oli heille määrätty maa-alue New Mexicon itäosassa. Marssin aikana noin 200 navajoa menehtyi. Reservaattiin oli ahdettu myös 400 mescalero-apachea, joiden kanssa navajoilla oli tulehtuneet välit. Alue oli hyvin karu, vesi oli kitkerää, eikä vilja kasvanut, joten intiaanit eivät pystyneet elättämään itseään siellä. Bosque Redondossa navajojen menetykset moninkertaistuivat ja noin 2000 heistä kuoli erilaisiin tauteihin seuraavien vuosien aikana. Vuonna 1865 mescalerot pakenivat reservaatista. Vuonna 1868 navajojen neuvosto onnistui saamaan liittovaltion puolelleen ja heille suotiin mahdollisuus palata vanhoille asuinalueilleen rakentamaan uutta elämää.


title: Navajot

text: 1900-luvun alussa karjalaumat ja niiden kiinteä hoito veivät suurimman osan navajojen ajasta. Paikalliset BIA:n (Bureau of Indian Affairs) asiamiehet katsoivat lammaslaumat liian suuriksi ja pyysivät navajoja vähentämään niitä. Vastineeksi intiaaniasiainvirasto lupasi uutta reservaattimaata. Navajot suostuivat pyyntöön, mutta BIA:n edustajat jättivät oman lupauksensa täyttämättä. Tämän toiminnan seurauksena navajot nousivat vastustamaan kaikkia BIA:n toimia ja kieltäytyivät muun muassa äänestämästä vuonna 1934 ehdotetun uuden intiaanilain puolesta, jonka perusideana oli intiaanien talouden parantaminen. Yli 50 muuta heimoa hyväksyi kuitenkin lakialoitteen, ja uusi intiaanilaki IRA (Indian Reorganisation) hyväksyttiin kesäkuussa 1934.


title: Navajot

text: 1940-luvun lopulla liittovaltio avusti työtä etsiviä navajoja saamaan työpaikan Denveristä, Salt Lake Citystä tai Los Angelesista. Kun BIA avusti asunnon hankkimisessa, yhä useampi navajo-suku seurasi mukana kaupunkeihin. Tämä käytäntö helpotti kongressin pyrkimystä sulattaa navajot ja muut intiaanit kaupunkien valtaväestöön.


title: Navajot

text: 1970-luvun aikana navajot onnistuivat luomaan kestävän taloudellisen pohjan taloudelleen. Kivihiili ja uraani tekivät navajoista varakkaita ja 1970-luvun lopulla heitä pidettiin Pohjois-Amerikan vauraimpana intiaanikansana. Samalla vuosikymmenellä navajojen päämies Peter McDonald (Hoshkaisist Begay) nousi paikalliseksi vaikuttajaksi lounaisalueiden politiikassa.


title: Navajot

text: Navajojen hiilikaivostoiminta sai osakseen kuitenkin myös kielteistä julkisuutta, sillä avolouhoksista kaivettu hiili saastutti ja tuhosi ympäristön. Lisäksi navajojen rahavarat jakautuivat epätasaisesti ja osa voitoista joutui vääriin käsiin. McDonald tuomittiin korruptiosta ja rahapetoksista 1990-luvulla. Samalla vuosikymmenellä navajot haastoivat Yhdysvaltain hallituksen oikeuteen, koska olivat joutuneet vuosien ajan myymään hiiltä alle käyvän hinnan. Korkein oikeus totesi BIA:n syyllistyneen tarkoituksenmukaiseen navajojen hyväksikäyttöön toimimalla energiayhtiöiden hyväksi. Presidentti George W. Bush kieltäytyi kuitenkin maksamasta navajoille kuuluvia korvauksia, koska varat tarvittiin hänen mukaansa terrorismin vastaiseen toimintaan.


title: Navajot

text: Vuonna 2010 navajojen reservaatissa, joka ulottuu New Mexicosta Arizonaan ja Utahiin, asuu noin 150 000 intiaania. Alue käsittää pinta-alaltaan 71 000 km² ja se on asukasmäärältään ja laajuudeltaan suurin Yhdysvaltain intiaanireservaateista. Lähes saman verran navajoja asuu tämän reservaatin ulkopuolella. Vuonna 2011 tehdyn väestönlaskennan mukaan navajojen kokonaismäärä on 300 048.


title: Navajot

text: Navajon kieli kuuluu athabasca-kielten eteläiseen haaraan ja se on Pohjois-Amerikan puhutuin intiaanikieli yli 170 000 puhujallaan. Se on samalla maailman tutkituin intiaanikieli. Liittovaltio yritti vieroittaa navajot näiden "primitiivisen kielestä", mutta 1970-luvun aikana elvytetyt kansanperinteet saivat navajot innostumaan omasta kielestään uudelleen.


title: Navajot

text: Toisessa maailmansodassa navajot nousivat lähes legendaariseen maineeseen viestintätyöskentelyllään Yhdysvaltain merijalkaväessä. Navajojen omaan kieleen perustunut koodikieli osoittautui ylipääsemättömäksi ongelmaksi japanilaisille, jotka otaksuivat sen perustuvan englannin kielen pohjalta rakennettuun salakielijärjestelmään. Väittämän mukaan amerikkalaiset eivät olisi koskaan vallanneet Iwo Jimaa ilman navajo-"kooderien" (Code Talkers) lähettämiä ja vastaanottamia satoja viestejä, joita vihollinen ei pystynyt avaamaan.


title: Navajot

text: Kun navajot saapuivat etelään, heidän taloutensa karussa ja kuivassa ympäristössä perustui metsästykseen ja keräilyyn. 1600-luvulla navajot alkoivat mukautua espanjalaisten tuomien hevosten käyttöön perinteisten koiravaljakkojen sijaan. Kuten monilla muilla tasankojen heimoista, hevosesta kehittyi tärkeä osa navajojen yhteiskuntaa. Vaikka hevonen oli aluksi työjuhta, sitä alettiin käyttää myös ratsuna. Ensimmäinen historiaan kirjattu tapaus ratsastavista intiaaneista on vuoden 1659 navajo-hyökkäys espanjalaisten kimppuun New Mexicossa. Saman vuosisadan aikana navajot omaksuivat maissin ja puuvillan käytön puebloilta ja lampaiden sekä vuohien kasvatuksen espanjalaisilta. Myöhemmin suurista lammaslaumoista, joita navajot pitivät maidon, villan ja lihan takia, tuli koko heidän taloutensa perusta.


title: Navajot

text: Espanjalaisten kautta navajot tutustuivat myös vehnään, persikoihin, viiniköynnöksiin ja chilipippuriin. He istuttivat noin 5 000 persikkapuuta, jotka hävitettiin syksyllä 1863 Yhdysvaltain joukkoja komentaneen eversti Kit Carsonin määräyksestä. Navajot eivät antaneet anteeksi tätä tekoa milloinkaan.


title: Navajot

text: Saatuaan perinteiset maansa takaisin New Mexicosta ja Arizonasta 1868 navajot omaksuivat vanhan elämäntyylinsä karjanhoitajina ja maanviljelijöinä. Lisäksi he kehittivät monia uusia taloudellisia selviytymiskeinoja ja monet heistä ovat tulleet tunnetuksi etevinä hopeaseppinä sekä kutojina.


title: Navajot

text: Navajojen ensimmäiset asumukset olivat puolittain maanalaisia majoja. Niistä kehittyi myöhemmin perinteinen navajo-asumuksena tunnettu kaarnasta, mudasta ja hirsistä rakennettu "hogan". Nämä majat olivat aluksi kartion muotoisia ja niiden oviaukko osoitti itään. Hoganeita tehtiin myös kivestä ja savitiilestä.


title: Navajot

text: Kiinteänä ja sosiaalisena yksikkönä navajoilla oli suurperhe. Jokainen siihen kuuluva ydinperhe omisti oman hoganin. Lähekkäin asuvat suurperheet muodostivat pienen heimon, joka päätti tärkeimmistä taloudellisista asioista. Heimoja johtavilla päämiehillä ei ollut todellista valtaa ja navajot olivat keskenään tasa-arvoisia.


title: Navajot

text: Navajojen muinaisessa heimouskonnossa hogan oli keskeisessä roolissa sekä maallisen että uskonnollisen toiminnan keskuksena. Uskonto ja taide liittyivät läheisesti toisiinsa ja kuvataidetta hyödynnettiin seremoniallisiin tarkoituksiin. Näillä piirroksilla muinaiset henkiolennot yhdistettiin osaksi normaalia ja yliluonnollista maailmaa. Eräs navajojen taiteenaloista ovat hiekkamaalaukset, joissa muun muassa hiekasta, maissista ja kukkien murskatuista terälehdistä muodostetaan maahan tai lattialla erilaisia kuvioita. Kuvat tehdään rituaalien aikana ja pyyhitään pois juhlan päättyessä.


title: Navajot

text: Navajojen uskonnollisiin taiteenmuotoihin sisältyivät myös monotoniset laulut ja runot, jotka kertoivat kansan mytologiasta musiikin säestyksellä. Esitykset olivat monien päivien mittaisia ja eräs tällaisista oli "Night Chant", joka sisälsi 24 erillistä episodia ja 324 laulua.


title: Navajot

text: Nykyään navajoreservaatin yleisin uskonto oli intiaanikirkko, jossa on mukana sekoituksia navajojen omista uskonnoista. Arvion mukaan noin 60 % navajoista ottaa osaa intiaanikirkon palveluihin. Mormonismin kannatus on noin 20 %. Myös kristinuskon protestanttiset lahkot ovat käännyttäneet monia navajoja. Tämän lisäksi osa navajoista tunnustaa samanaikaisesti useita eri uskontoja, jotka perustuvat vanhoihin perinteisiin ja Peyotismiin.


title: Navajot

text: Navajojen luomismyytti kertoo "Ensimmäisten ihmisten" matkasta pois "Mustasta maailmasta," joka oli kolmen muun maailman alapuolella. Nämä ihmiset, mies ja nainen, elivät kahden ja riitaantuivat keskenään. Lopulta he lähtivät kulkemaan muiden maailmojen läpi. Toinen ja kolmas maailma osoittautuivat syntien turmelemiksi. Monien yritysten jälkeen ensimmäiset ihmiset saavuttivat neljännen eli "Kimaltelevan maailman," jossa ihmiset saattoivat vihdoin elää onnellisina ja menestyä. Mies asetti auringon taivaalle valaisemaan ympäristöä ja pyysi luomistyöhön avukseen kojootin ja mustan jumalan, jotka olivat ensimmäisen maailman jumalolentoja. Navajojen mytologiassa eräs tärkeä hahmo on maan jumalatar "Muuttuva nainen", joka esiintyy yhdessä Ensimmäisten ihmisten kanssa navajojen tärkeissä seremonioissa kuten häissä ja tyttöjen puberteettirituaaleissa käytettävissä kertomuksissa.


title: Navajot

text: Navajojen reservaatista löytyy edelleen useita uskonnollisesti merkittäviä vuoria, joiden olemassaolon he liittävät luomiskertomukseensa. Navajojen uskomuksen mukaan vuoret jakaantuvat naaraisiin ja uroksiin ensimmäisten ihmisten mukaan.


title: Desarguesin lause

text: Desarguesin lause on projektiivisen geometrian lause, joka käsittelee kahden kolmion suhdetta toisiinsa. Kolmioiden vastinpisteitä yhdistävät suorat kohtaavat toisensa samassa pisteessä, jos ja vain jos niiden sivujen jatkeet kohtaavat toisensa samalla suoralla.


title: Desarguesin lause

text: Oletetaan, että kolmiot PQR ja P'Q'R' sijaitsevat siten, että suorat PP', QQ' ja RR' leikkaavat samassa pisteessä O ja että suorat PR ja P'R' leikkaavat pisteessä E, suorat PQ ja P'Q' pisteessä F ja suorat QR ja Q'R' leikkaavat pisteessä D. Tällöin E, F ja D ovat samalla suoralla.


title: Desarguesin lause

text: Todistus: Sovelletaan Menelaoksen lausetta ensiksi kolmioon OQR ja suoraan DR'Q', sitten kolmioon ORP ja suoraan EP'R' ja lopuksi kolmioon OPQ ja suoraan FQ'P'. Tällöin kukin lausekkeista QD/RD RR'/OR' OQ'/QQ', RE/PE PP'/OP' OR'/RR' ja PF/QF QQ'/OQ' OP'/PP' on arvoltaan 1 samoin kuin näiden tulo, joka on QD/RD RE/PE PF/QF. Tämä on Menelaoksen lause sovellettuna kolmioon PQR, joten D, E ja F ovat samalla suoralla.


title: Balsami

text: Palsami eli balsami on lääkeainein höystettyä voidetta, jota hierotaan iholle parantamistarkoituksessa. Palsameilla rentoutetaan lihaksia, lievitetään kipuja ja jäykkyyttä. Palsamiin sisältyy yleensä nopeasti haihtuvaa liuotinta kuten alkoholia tai asetonia, ja ärsytystä lievittäviä aromaattisia kemikaaleja kuten bentoiinia, resiiniä tai kapsaisiinia.


title: Balsami

text: Eräitä palsameita on käytetty myös palsamointiin.


title: Balsami

text: Perinteinen kiinalainen lääketiede käyttää paljon balsameita, kuuluisimpana tiikeribalsami ja käärmebalsami eli kärmesalva.


title: Elisenvaara

text: Elisenvaara () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Soskuanjoen varrella 41 kilometriä Lahdenpohjasta lounaaseen. Taajamassa on 790 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2012).


title: Elisenvaara

text: Elisenvaaran kunnan pinta-ala on 367,4 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Lahdenpohjan piirin Miinalan, kaakossa Kurkijoen ja etelässä Hiitolan kuntiin sekä luoteessa Suomeen. Pinta-alasta valtaosa on metsää.


title: Elisenvaara

text: Kunnan alueella virtaavat Hiitolanjoki (myös Kokkolanjoki, Asilanjoki), Änäjoki, Vääränkoskenjoki (alajuoksulla Kotavaaranjoki), Soskuanjoki (Latvalammenjoki), Putkijoki (Tiitonkanava) ja Vonkaoja. Järviä ovat osaksi kunnan alueella sijaitseva Simpelejärvi sekä Kostamojärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat graniitti, gneissi, hiekka, sora ja turve. Kunnassa on kolme luonnonmuistomerkkiä.


title: Elisenvaara

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu kymmenen asutusta: Akkaharju, Esterlo, Kaivomäki, Ketrovaara, Kostamojärvi, Lamminkylä, Sorjo, Syväoro, Taustamäki ja Välimäki. Elisenvaaran ohella suurimmat asutuskeskukset ovat yli 300 asukaan Esterlo, reilun 200 asukkaan Välimäki ja reilun sadan asukkaan Ketrovaara. Akkaharjulla, Kaivomäellä ja Sorjossa ei ole lainkaan vakituisia asukkaita.


title: Elisenvaara

text: Kurkijoen pogostassa sijainnut Elisenvaaran kylä mainitaan ensimmäisen kerran ruotsalaisessa maakirjassa vuonna 1590.


title: Elisenvaara

text: Ennen talvi- ja jatkosotaa Elisenvaara kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Kurkijoen kuntaan. Se oli tärkeä rautatieristeys ja kunnan toinen merkittävä asutuskeskus. Elisenvaaran kautta kulki Karjalan rata Viipurista Sortavalaan ja lisäksi sieltä erkanivat radat Lappeenrantaan ja Savonlinnaan. Nykyisin Elisenvaara–Simpele ja Elisenvaara–Parikkala -rataosuudet on purettu.


title: Elisenvaara

text: Elisenvaarassa aloitti vuonna 1928 toimintansa Elisenvaaran yhteiskoulu, joka sodan jälkeen siirtyi Karinaisten kunnan Kyrön kylään. Ennen sotia suunniteltiin Elisenvaaran muodostamista kauppalaksi.


title: Elisenvaara

text: Vuosina 1946–1992 Elisenvaaralla oli kaupunkimaisen taajaman status. Nykyisen kunnan alue käsittää entisen Suomen Kurkijoen kunnan itäosan ja osia osittain luovutetusta Parikkalan kunnasta sekä pohjoisimmat alueet Simpeleen kunnan luovutetusta itäosasta.


title: Elisenvaara

text: Talvisodassa 1939–1940 Elisenvaaraa pommitettiin 26. joulukuuta sekä 15. ja 20. helmikuuta. Pommituskertoja oli 39, joissa oli 280 konesuoritusta. Yhteensä 35 ihmistä kuoli. Carl-Fredrik Geustin kokoamien neuvostoliittolaisten lähteiden mukaan Elisenvaaraa olisi pommitettu myös 20. joulukuuta 1939.


title: Elisenvaara

text: Jatkosodassa vuonna 1944 Elisenvaarassa tapahtui niin sanottu Elisenvaaran pommitus, jossa neuvostokoneet pommittivat Karjalankannakselta saapunutta evakkojunaa. Poikkeuksellisen tuhoisassa pommituksessa kuoli yli sata siviiliä sekä sotilaita ja lottia.


title: Elisenvaara

text: Elisenvaarasta on maantieyhteydet Kurkijoelle, Tervajärvelle, Ketrovaaraan sekä Ihalasta Raivion kautta Suomen rajalle johtavalle maantielle. Linja-autoliikennettä ei ole. Syväoron eteläpuolella on huoltoasema.


title: Elisenvaara

text: Kunnan läpi kulkee Hiitolan ja Jänisjärven välinen rautatie, jolla on Elisenvaaran asema sekä Akkaharjun, 192. ja 199. kilometrin pysäkit. Elisenvaaran ja Syväoron välinen rautatie on suljettu. Elisenvaaran asemalla on vaunuvarikko.


title: Elisenvaara

text: Elisenvaaran rautatieasemalta liikennöivät Sortavalan ja Kaarlahden (Kuznetšnoje) välillä kulkevat paikallisjunat sekä lisäksi Elisenvaarasta Viipuriin ajettava paikallisjuna. Myös Laatokan länsipuolta, Pietari–Hiitola radan kautta liikennöitävä Pietarin ja Kostamuksen välillä kulkeva kaukojuna pysähtyy Elisenvaaran asemalla.


title: Elisenvaara

text: Syväorossa on maantieliikenteen raja-asema, joka toimii Syväoron tilapäisenä rajanylityspaikkana ja jonka vastaraja-asema Suomen puolella on Parikkalan raja-asema.


title: Elisenvaara

text: Kunnassa toimii puunjalostus- ja rakennustarviketeollisuutta sekä karjatila. Syväorossa on tulliasema, Elisenvaaran kaakkoispuolella sotilasalue, Syväorossa ja Tyrjänjärven eteläpuolella rajavartiostot.


title: Elisenvaara

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kerhotalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, pankki, ruokala ja muutama kauppa. Joitakin palveluja on myös Esterlossa, Välimäellä ja Ketrovaarassa.


title: Elisenvaara

text: Elisenvaaran keskustassa on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka.


title: Mariner 6 ja 7

text: Mariner 6 ja 7 olivat amerikkalaisia avaruusluotaimia, jotka laukaistiin kevättalvella 1969 kohti Marsia. Tarkoitus oli ottaa Marsista lähikuvia. Mariner 6 kuvasi enemmän päiväntasaajan seutua, Mariner 7 napa-aluetta. Luotaimet ottivat sekä kaukokuvia että lähikuvia Marsista. Mariner 7:n akku oli vuotanut avaruuteen, mutta se toimi kohtalaisen hyvin aurinkopaneelien tuottamalla sähköllä.


title: Mariner 6 ja 7

text:
Mariner 6 ja 7 painoivat kukin 412 kg.
Mariner 6 laukaistiin 24. helmikuuta 1969, Mariner 7 27. maaliskuuta 1969. Luotaimet lensivät Marsin päiväntasaajan ja eteläisen napa-alueen yli analysoiden planeetan ilmakehää ja pintaa sensoreillaan ja lähettäen Maahan 198 kuvaa Marsista. Niiden ottamat kuvat kattoivat noin 20% planeetan pinnasta osoittaen Marsin kanavat pelkäksi optiseksi harhaksi.


title: Mariner 6 ja 7

text: Lähimmillään Marsia luotaimet olivat 5. elokuuta 1969, 3430 kilometrin etäisyydellä.


title: Mariner 6 ja 7

text: Toimintakyvyttömät luotaimet kiertävät edelleen Aurinkoa.


title: Andreas Alariesto

text: Andreas Artturi Alariesto (11. joulukuuta 1900 Riesto, Sodankylä – 29. marraskuuta 1989 Sodankylä) oli naivistinen taiteilija Sompiosta, Lapista. Lapin maisemat, kertomukset ja perinteet elävät voimakkaina hänen maalauksissaan. Alarieston tuotantoon kuuluvat myös erilaiset pienoismallit, niihin liittyvät veistokset sekä valokuvaus.


title: Andreas Alariesto

text: Tukkimiehenä, kalastajana ja talonmiehenä toiminut Andreas Alariesto oli itseoppinut taiteilija. Hän ei ollut saanut lainkaan taideopetusta. Alariestosta tuli kuuluisa 1970-luvulla, kun naivismi oli muutenkin muodissa. Hänen oma motivaationsa maalaamiseen oli kuitenkin perinteen tallettamisessa. Alariestolle ominainen naivistinen tyyli oli alkanut saada enemmän tilaa 1950-luvulta lähtien.


title: Andreas Alariesto

text: Ensimmäisen virallisen näyttelyn Alariesto järjesti 1976 Helsingissä ja Rovaniemellä, jolloin hänellä oli ikää jo 75 vuotta. Vasta tämän jälkeen hän alkoi saada julkisuutta taiteilijana, vaikka hän oli saanut innoituksen taiteen tekemiseen jo nuoruudessa.


title: Andreas Alariesto

text: Sodankylään on perustettu pysyvä Andreas Alarieston näyttely, joka on sijoitettu Sodankylän vanhaan kunnantaloon. Näyttelyä ylläpitävät Sodankylän kunta yhdessä Riikka ja Andreas Alarieston Lapinkuvat -säätiön kanssa. Säätiön tehtävänä onkin huolehtia Alarieston taidekokoelmasta. Lisäksi säätiön tarkoituksena on vaalia Lapin ja vanhan Sompion omaleimaista kulttuuriperintöä.


title: Andreas Alariesto

text: Grako on kustantanut noin sata erilaista postikorttia Alarieston töistä.


title: Navaho

text: Navaho (navajo) tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ihonalaiskerros

text: Ihonalaiskerros eli subkutis ("subcutis") on muodostunut pääasiassa löyhästä sidekudoksesta ja rasvakudoksesta. Se on vaihtelevan paksuinen ja sijaitsee koriumin eli verinahan alla. Rasvakudoksensa ansiosta ihonalaiskerros toimii lämmöneristeenä sekä tärkeänä rasvavarastona.


title: Verinahka

text: Runsasverisuoninen verinahka eli korium eli dermis sijaitsee orvaskeden alla ihossa. Verinahka on pääasiassa sidekudosta, jossa on runsaasti kollageenisyitä ja kimmosäkeitä. Verinahka kollageenisyineen antaa koko iholle mekaanista kestävyyttä, jota orvaskedellä (epidermis) ei juurikaan ole.


title: Verinahka

text: Verinahka eli dermis muodostuu kahdesta kerroksesta nystykerroksesta ja verkkokerroksesta. Verinahan tärkeimmät tehtävät ovat ihon mekaaninen tukeminen ja pinnallisen ihon ravitseminen.


title: Verinahka

text: Koriumin verisuonista siirtyy ravintoaineita diffuusion välityksellä verisuonettomaan epidermiin ja samalla poistuu kuona-aineita koriumiin.


title: Verinahka

text: Ihon aistien reseptorit, hermopäätteet, sijaitsevat verinahassa.


title: Verinahka

text: Verinahassa sijaitsevat myös hikirauhaset, talirauhaset ja karvatupet.


title: NEAR Shoemaker

text: Near Earth Asteroid Rendezvous – Shoemaker (NEAR Shoemaker) on avaruusluotain, joka tutki lähellä Maata kiertävää asteroidi Erosta lähietäisyydeltä yli vuoden ajan.


title: NEAR Shoemaker

text: Avaruusluotain lähetettiin matkaan Delta II -raketilla 17. helmikuuta 1996 Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 17B:stä, Floridasta. Luotain lensi 27. kesäkuuta 1997 ohi asteroidi Mathilden 1 200 kilometrin etäisyydeltä. Maan vetovoimaa käytettiin 23. tammikuuta 1998 korjaamaan luotaimen kiertorataa samanlaiseksi kuin Eroksen. Joulukuussa 1998 – helmikuussa 1999 luotain ohjattiin 321 × 366 kilometrin kiertoradalle Eroksesta. Kiertorataa alennettiin tämän jälkeen vähitellen, ja 12. helmikuuta 2001 NEAR teki hitaan ja kontrolloidun laskeutumisen Eroksen pinnalle. Luotain selviytyi laskeutumisesta vaurioitta, ja mittaustuloksia saatiin vielä asteroidin pinnalta 28. helmikuuta 2001 saakka, jolloin laitteet suljettiin.


title: NEAR Shoemaker

text: Tärkeimmät tieteelliset tavoitteet olivat tutkia Eroksen kokoa, koostumusta, mineralogiaa, morfologiaa, massan sisäistä jakautumista ja magneettikenttää. Lisäksi tutkittiin regoliitin ominaisuuksia, aurinkotuulen vaikutuksia ja asteroidin pyörimistä.


title: PowerArchiver

text: PowerArchiver on "ConexWare Inc.:n" valmistama Microsoft Windows -käyttöjärjestelmällä varustetussa tietokoneessa toimiva kaupallinen pakkausohjelma. Se tukee useita pakkaustyyppejä, mukaan lukien 7z, ZIP, CAB, LHA, TAR, RAR, ARJ, ACE, GZ ja BZIP2. Lisäksi se pystyy lukemaan levyimagetyyppejä ISO, BIN, IMG ja NRG. Siitä on saatavilla sekä kaupallinen versio että ilmainen kokeiluversio.


title: PowerArchiver

text: PowerArchiver julkaistiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1999. Shareware-versio (kokeiluversio) julkaistiin kesäkuussa 2001. "PowerArchiver 2009", versio 11.0 Beta 3 julkaistiin 6. elokuuta 2008


title: PowerArchiver

text: PowerArchiver on käännetty 20 kielelle, myös suomeksi. Tekijöiden mukaan PowerArchiveriin tehtiin ensimmäisenä monia pakkausohjelmien perustoimintoja kuten liittymälaajennukset, varmuuskopiointi, pakettimuunnin ja FTP-siirto.


title: Kruunukorkki

text: Kruunukorkki on metallinen pullonsulkija, jonka amerikkalainen keksijä William Painter patentoi vuonna 1892.


title: Kruunukorkki

text: Hiilidioksidipitoiset juomat olivat suosittuja jo 1880-luvulla, mutta hiilidioksidia sisältävien pullojen tiivis sulkeminen oli ongelmallista. Useimmat tuon ajan pullonsulkijoista olivat epäluotettavia ja vuotavia. Useimmat pullonsulkijoista myös pilasivat juoman joutuessaan kosketukseen juoman kanssa. William Painter kehitti pullonsulkijaongelman ratkaisuksi kruunukorkin vuonna 1891 ja sai sille vuotta myöhemmin patentin nro 468,258. Painterin kruunukorkki oli yksinkertainen, taloudellinen, kertakäyttöinen ja edullinen valmistaa. Tiiviste oli alun perin tehty korkista, jonka päällä käytettiin usein paperitiivistettä estämään juoman ja metallikorkin kosketus keskenään.


title: Kruunukorkki

text: Kruunukorkin nykyinen rakenne on samanlainen, ainoastaan korkin hampaiden määrä on vähentynyt 24:stä 21:een. Tiivisteenä käytetyn luonnonkorkin korvasi 1910-luvulla teollisesti valmistettu liimatuista luonnonkorkkipalasista koostuva komposiittikorkki. Nykyään tiivisteenä käytetään erilaisia muoveja. Suomessa korkkitiivisteestä siirryttiin muovitiivisteisiin 1970-luvun alussa. Ulkomateriaalina käytetään sähkötinattua levyä.


title: Kruunukorkki

text: Kruunukorkit ovat myös suosittuja keräilykohteita.


title: Kruunukorkki

text: Kruunukorkki saapui Suomeen 1930-luvulla, mutta vasta vuoden 1977 alusta lähtien se on ollut markkinajohtajana olut- ja virvoitusjuomapulloissa. Tuolloin kotimaiset panimot tekivät yhteisen päätöksen kruunukorkkiin siirtymisestä.


title: Kruunukorkki

text: Suomen ainoa kruunukorkkeja valmistava tehdas on Hämeenlinnassa toimiva Finn-Korkki. Yhtiö valmistaa vuosittain noin miljardi kruunukorkkia koti- ja ulkomaiden juomateollisuudelle. Toinen suomalainen valmistaja G. W. Sohlberg lopetti korkkituotantonsa vuonna 1996.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Suomen 31. eduskuntavaalit järjestettiin 17. maaliskuuta 1991. Vaalit toteutettiin ensimmäistä kertaa yksipäiväisinä. Ennakkoäänestys oli aiemmasta poiketen mahdollista myös viikonloppuisin. Äänestysaktiivisuus laski vuoden 1987 vaaleista yli neljä prosenttiyksikköä ja oli heikoin toisen maailmansodan jälkeen.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Vuoden 1991 eduskuntavaalit olivat korostetusti hallitusvaalit. Harri Holkerin johtama Suomen historian ensimmäinen sinipunahallitus eli kokoomuksen ja SDP:n yhteishallitus, jossa olivat mukana myös Ruotsalainen Kansanpuolue ja Suomen Maaseudun Puolue, oli istunut koko edeltäneen vaalikauden. Vuonna 1987 oppositioon jääneen Keskustan ja hallituksen välit olivat olleet alusta lähtien kireät, ja Keskusta julistikin ennen vaaleja pyrkivänsä siihen, ettei kokoomuksella ja SDP:lla olisi uudessa eduskunnassa enemmistöä. Kokoomuksen ja SDP:n johtajat Ilkka Suominen ja Pertti Paasio puolestaan ilmoittivat vaalien alla melko suorasukaisesti sinipunan jatkavan, mikäli vaalitulos antaisi siihen mahdollisuudet.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Keskusta nousi pitkästä aikaa eduskunnan suurimmaksi puolueeksi voittamalla 15 lisäpaikkaa, mitä aiempi puoluesihteeri Seppo Kääriäinen kuvasi "veret seisauttavaksi vaalivoitoksi". Keskustan voittoa oli ennen vaaleja tehtyjen mielipidekyselyjen perusteella tiedetty odottaa, mutta sen suuruus – kuten myös siihenastisten päähallituspuolueiden kokoomuksen ja SDP:n tappion syvyys – yllätti vaaliasiantuntijatkin. Keskustan edeltäjä Maalaisliitto oli ollut suurin puolue vuoden 1962 vaaleissa, koko vuosien 1966–1991 välisellä ajalla suurin puolue oli SDP. Keskustan vaalivoittoon toi lisämausteensa vaaliliittokumppanin, Suomen Kristillisen Liiton kolmen paikan voitto. Suhteellisesti suurin vaalivoittaja oli Vihreä liitto, jonka paikkaluku yli kaksinkertaistui neljästä kymmeneen. Liberaaliselle Kansanpuolueelle vaalit olivat elämän ja kuoleman kysymys, koska ilman sen saamaa yhtä kansanedustajaa puolueen kohtalona olisi ollut poistaminen puoluerekisteristä.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Perinteisten porvaripuolueiden – keskustan, kokoomuksen, RKP:n ja kristillisten – enemmistö eduskunnassa vahvistui, kun taas vasemmisto säilytti vain niukasti määrävähemmistönsä eduskunnassa saadessaan 67 kansanedustajaa. SKDL:n ja Devan työn jatkajaksi keväällä 1990 perustettu Vasemmistoliitto sai yhden paikan vähemmän kuin sen edeltäjät olivat yhteensä saaneet vuoden 1987 vaaleissa. Myös Holkerin hallituksesta loppukesällä 1990 lähtenyt SMP menetti kaksi paikkaa.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Lähes kaikissa Suomen poliittisissa hallituksissa vuodesta 1966 lähtien mukana ollut SDP ilmoitti heti vaalien jälkeen jäävänsä oppositioon. Hallitusneuvotteluissa pääministeriksi nousi keskustan puheenjohtaja Esko Aho. Suomea alkoi hallita Ahon hallitus, joka oli monen vuoden tauon jälkeen ensimmäinen porvarihallitus.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Vaaleihin osallistui 17 rekisteröityä puoluetta – enemmän kuin koskaan aiemmin. Puolueista seitsemän osallistui eduskuntavaaleihin ensimmäistä kertaa. Näistä Naisten puolue, Ihmisyydenpuolue ja Riippumattomat Sitoutumattomat Eläkeläiset Suomessa (RSES) oli merkitty puoluerekisteriin vasta aivan vaalien alla. Vasemmistoliittoa lukuun ottamatta kaikki uudet yrittäjät jäivät ilman eduskuntapaikkoja. Vaaleissa asetettiin yhteensä 1910 ehdokasta, joista 26 esiintyi puolueiden ulkopuolisilla listoilla. Kolme suurinta puoluetta keräsi hyväksytyistä äänistä yli 66 prosenttia ja eduskuntaan päässeet yli 97 prosenttia. Äänistä hylättiin peräti 1,9 prosenttia, mikä oli uusi ennätys. Puoluerekisteristä poistettiin vaalien jälkeen kaksissa eduskuntavaaleissa paikoitta jääneet Perustuslaillinen Oikeistopuolue ja Suomen Eläkeläisten Puolue. SEP palasi rekisteriin seuraavana vuonna. Riippumattomat Sitoutumattomat Eläkeläiset Suomessa -puolueen nimeksi vaihdettiin myöhemmin vuoden 1991 aikana Eläkeläiset Kansan Asialla.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Vaaleissa valittuja uusia edustajia olivat muun muassa Olavi Ala-Nissilä, Maria Kaisa Aula, Timo Kalli, Juha Korkeaoja, Markku Laukkanen, Olli Rehn, Markku Rossi, Aino Suhola ja Matti Vanhanen (Kesk.), Ulpu Iivari, Johannes Koskinen, Reijo Laitinen ja Leena Luhtanen (SDP), Minna Karhunen ja Maija Perho (Kok.), Martti Korhonen, Jaakko Laakso ja Outi Ojala (Vas.), Eva Biaudet ja Jan-Erik Enestam (RKP), Satu Hassi, Heidi Hautala ja Paavo Nikula (Vihr.), Jouko Jääskeläinen, Bjarne Kallis ja Vesa Laukkanen (SKL), Hannu Suhonen (SMP) sekä Tuulikki Ukkola (LKP).


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Tunnetuimmat eduskuntatyöstä luopujat olivat Keskustan Pirkko Ikonen, Matti Maijala, Taisto Tähkämaa, Johannes Virolainen ja Marjatta Väänänen, SDP:n Kaj Bärlund, Riitta Järvisalo, Seija Karkinen ja Kalevi Sorsa, Kokoomuksen Elsi Hetemäki-Olander, Tapani Mörttinen, Helena Pesola, Ulla Puolanne ja Matti Viljanen, Vasemmistoliiton Anna-Liisa Jokinen ja Lauha Männistö, sekä RKP:n Christoffer Taxell. Kaikkiaan 43 valtiopäivät istunut Johannes Virolainen oli viimeinen kansanedustaja, joka oli ollut eduskunnassa jo Gustaf Mannerheimin presidenttikaudella.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Eduskunnasta putosivat muun muassa ikäpuhemies, Kokoomuksen Tuure Junnila ja Erkki Pystynen, SDP:n työministeri Matti Puhakka, Markus Aaltonen, Mikko Elo ja valtiopäiväneuvoksen arvonimen edellisvuonna saanut Sakari Knuuttila, Keskustan Tellervo Renko, SMP:sta eronnut ja sittemmin liberaaleihin siirtynyt Urpo Leppänen, Vihreiden Osmo Soininvaara, RKP:n Ingvar S. Melin ja Ole Wasz-Höckert, sekä SKL:n Esko Almgren. Eduskuntaan palasivat muun muassa SDP:n Paavo Lipponen ja Erkki Tuomioja (yli kymmenen vuoden tauon jälkeen) sekä RKP:n Ole Norrback. Paluussa epäonnistuivat muun muassa Keskustan Heimo Linna, SDP:n Jukka Mikkola ja Kaisa Raatikainen, Vasemmistoliiton Anna-Liisa Hyvönen ja Mikko Kuoppa, sekä Vihreiden Kalle Könkkölä. Ehdokkaana oli myös kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Bror Wahlroos RKP:n listalla Helsingissä, mutta hän ei tullut valituksi. Vaalit nostivat Suomen eduskunnan maailman naisvaltaisimmaksi, kahdestasadasta kansanedustajasta naisia oli peräti 77 eli 38,5 %.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: SMP:n sisäiset kiistat johtivat puolueen seitsenhenkisen eduskuntaryhmän hajoamiseen alkaneella vaalikaudella, kun siitä erosi neljä kansanedustajaa. Sulo Aittoniemi loikkasi Keskustaan keväällä 1994, ja Tina Mäkelä, Heikki Riihijärvi ja Hannu Suhonen muodostivat kukin oman yhden hengen eduskuntaryhmänsä vuosien 1993 ja 1994 aikana. Vesa Laukkanen erosi SKL:sta ja perusti oman "Vaihtoehto Suomelle" -eduskuntaryhmänsä alkuvuodesta 1993. Laukkanen anoi eroa kansanedustajan tehtävistä syksyllä 1994, mutta eduskunta hylkäsi anomuksen. Jo syksyllä 1991 eduskunta oli hylännyt Vasemmistoliiton kansanedustajan Marjatta Stenius-Kaukosen eroanomuksen. Keskustan kansanedustaja, entinen kauppa- ja teollisuusministeri Kauko Juhantalo erotettiin eduskunnasta hänen valtakunnanoikeudessa saamansa tuomion jälkeen syksyllä 1993 SKL:n Eeva-Liisa Moilasen tekemän aloitteen perusteella. Juhantalon tilalle eduskuntaan tuli varasijalta aiemminkin kansanedustajana toiminut Saimi Ääri.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Vaaleissa solmittiin yhteensä 29 vaaliliittoa. Liittoja oli kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. Liittoja eivät tehneet IPU, kokoomus, SDP, Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto.


title: Eduskuntavaalit 1991

text: Valkeakoski, Toijala, Viiala ja Kylmäkoski siirrettiin ennen vaaleja Hämeen läänin eteläisestä pohjoiseen vaalipiiriin. Hämeen pohjoisen vaalipiirin paikkaluku lisääntyi kahdella ja Uudenmaan yhdellä. Hämeen eteläinen menetti kaksi ja Kymi yhden edustajan.


title: Operaatio Weserübung

text: Operaatio Weserübung () oli Saksan asevoimien koodinimi Tanskan ja Norjan miehitykseen tähtäävälle toisen maailmansodan aikaiselle sotilasoperaatiolle. Kyseessä oli Norjan taistelun avausoperaatio, joka sai nimensä saksalaisen Weserjoen mukaan.


title: Operaatio Weserübung

text: Keväästä 1939 alkaen Britannian amiraliteetti alkoi pitää Skandinaviaa mahdollisena sotanäyttämönä, mikäli uusi sota puhkeaisi Saksan kanssa. Ensimmäisen maailmansodan kauhut kummittelivat yhä brittien mielissä, eivätkä he halunneet käydä laajaan maasotaan kevein perustein. Siksi amiraliteetti pohti suuren sotalaivastonsa käyttämistä Saksan teollisuuden heikentämiseen laivastosaarron avulla. Saksa näet tarvitsi rautamalmia, jota se osti Ruotsilta. Malmi kaivettiin Kiirunan ja Malmivaaran kaivoksilla Pohjois-Ruotsissa, josta se kuljetettiin malmirautatietä pitkin Luulajan ja Pohjois-Norjan Narvikin satamiin lastattavaksi saksalaisiin laivoihin. Saarto Pohjanmerellä edesauttaisi myös lopullista Saksan laivaliikenteen täydellistä saartoa.


title: Operaatio Weserübung

text: Saksan sotalaivaston Kriegsmarinen komentaja Erich Raeder oli havainnut vaaran ja keskusteli Skandinavian roolista Adolf Hitlerin ja muun sodanjohdon kanssa lokakuussa 1939 heti Puolan valtaamisen jälkeen. Raeder puhui mahdollisesti Norjaan tulevien brittitukikohtien aiheuttamasta vaarasta ja myös siitä, kuinka Saksa puolestaan hyötyisi, jos sillä olisi omia tukikohtia Norjassa brittien sijasta. Hitler ei vastustanut Raederia, mutta hänen huomionsa oli kääntynyt täysin Ranskan valtaamiseen tähtäävään operaatioon, jolle huono sää ei tuntunut antavan mahdollisuutta. Sen sijaan käytiin valesotaa. Skandinavia ei houkutellut muutakaan Wehrmachtin johtoa sen suurempaan suunnittelutyöhön.


title: Operaatio Weserübung

text: Marraskuun 1939 loppuun mennessä Winston Churchill ehdotti operaatio Wilfrediä, Norjan aluevesien miinoittamista, mikä pakottaisi siirtämään rautamalmikuljetusten reittiä Pohjanmeren avovesille, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat voisi keskeyttää ne. Churchillin olettaman mukaan operaatio myös provosoisi Saksaa yrittämään ottaa aloitteen Skandinaviassa, jolloin liittoutuneet soveltaisivat Suunnitelma R 4:ä ja valtaisivat Norjan ilman pelkoa suurista diplomaattisista seurauksista ja saavuttaen omat strategiset tavoitteensa. Vaikka operaatio Wilfred otettiin käyttöön myöhemmin, pääministeri Neville Chamberlain ja ulkoministeri Lordi Halifax kielsivät sen tässä vaiheessa peläten Yhdysvaltain ja muiden neutraalien maiden reaktiota. Talvisodan syttyminen muutti diplomaattista tilannetta, sillä länsiliittoutuneet sympatisoivat Neuvostoliiton hyökkäyksen kohteeksi joutuneen Suomen taistelua. Valesodan keskeyttäneessä alkuhuumassa esitettiin useita suunnitelmia Suomen auttamiseksi ja kirjavia päätöslauselmia muotoiltiin, mutta niistä ei juuri ollut käytännön hyötyä. Churchill yritti tarjota tilanteeseen sopivaa suunnitelmaansa uudelleen, mutta se kiellettiin jälleen.


title: Operaatio Weserübung

text: Joulukuussa 1939 Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska aloittivat todellisten suunnitelmien laatimisen Suomen auttamiseksi. Heidän ajatuksenaan oli lähettää maihinnousujoukko Narvikiin Pohjois-Norjaan ja vallata malmirautatie sekä muut mahdolliset kulkureitit. Suunnitelma salli sopivasti liittoutuneiden vallata myös Ruotsin alueella olevat kaivokset. Tämän suunnitelman Chamberlain ja Halifax hyväksyivät. He luottivat lisäksi Norjan tekevän yhteistyötä liittoutuneiden kanssa, joka poistaisi osan laillisuuden mukanaan tuomista esteistä.


title: Operaatio Weserübung

text: Kun liittoutuneet varoittivat Ruotsia ja Norjaa diplomaattisesti, saivat he aikaan tiukan kielteisen vastaanoton kummassakin maassa. Natsimielinen norjalainen Vidkun Quisling jopa lähestyi Saksaa varoituksineen ja avunpyyntöineen liittoutuneiden muodostaman uhan vuoksi ja Hitler lupasi lähettää pieniä joukkoja apuun ”pitääkseen Norjan neutraalina” mikäli uhka toteutuisi. Liittoutuneet jatkoivat sotaretkensä suunnittelua, mutta se menetti laillisen pohjansa, kun Suomi solmi aselevon Neuvostoliiton kanssa maaliskuussa 1940.


title: Operaatio Weserübung

text: Norjan valtaamisella oli kannattajansa Saksan esikunnissa. Niinpä 14. joulukuuta 1939 Hitler määräsi salaisesti laadittavaksi ennakoivan suunnitelman Norjan valtaamiseksi. "Studie Nord" -suunnitelman 20. tammikuuta 1940 annetun luonnoksen mukaan jokainen vähänkin merkittävä satama tultaisiin valtaamaan salamaoperaatiossa laivaston avulla. Hitler osoitti hieman aikaisempaa suurempaa kiinnostusta ja määräsi uusia voimavaroja suunnittelutyön jatkamiseksi. Sitten tapahtui jotain, mikä lisäsi Hitlerin päättäväisyyttä.


title: Operaatio Weserübung

text: Saksalainen tankkeri ja tukialus "Altmark" oli palaamassa Saksaan lastinaan 299 taskutaistelulaiva "Admiral Graf Speen" vangitsemaa brittilaivaston merimiestä. 15. helmikuuta 1940 "Altmark" kulki Norjan aluevesillä ja joutui kolme kertaa Norjan laivaston torpedoveneiden pysäyttämäksi. Jokaisella kerralla norjalaiset nousivat laivaan ja tutkivat sen, vaikka miehistö vakuutti laivan olevan vain tavallinen kauppalaiva. Ruumaan he eivät katsoneet. Vaikka sinne piilotetut brittivangit pitivät kovaa meteliä norjalaiset eivät joko välittäneet tai kuulleet mitään häiritsevää, vaan antoivat "Altmarkille" luvan jatkaa matkaa.


title: Operaatio Weserübung

text: Brittien meritiedustelukone huomasi Altmarkin myöhemmin samana päivänä. Laivasto lähetti sen perään hävittäjä "HMS Cossackin" ja "Altmark" joutui vetäytymään piiloon Jøssingfjordin vuonoon. Seuraavana päivänä "Cossack" seurasi "Altmarkia" vuonoon ja pakotti sen ajamaan rantahietikolle. Ryhmä brittejä jalkautui ja otti "Altmarkin" haltuunsa lyhyen käsikähmän jälkeen. "Altmarkia" saattaneet norjalaiset tykkiveneet protestoivat, mutta eivät ottaneet osaa kahakkaan. Britit vapauttivat sotavangit ja jättivät Jøssingfjordin taakseen varhain aamulla 18. helmikuuta.


title: Operaatio Weserübung

text: Norjalaiset olivat raivoissaan, mutta eivät halunneet tulla vedetyksi mukaan suursotaan. Ikävä kyllä Norjan toiminta "Altmarkin" tapauksen aikana vahvisti sekä liittoutuneiden että Saksan epäluuloja norjalaisten neutraaliutta kohtaan.


title: Operaatio Weserübung

text: Kuultuaan Altmarkista Hitler puhkesi silmittömään raivoon. Erich Raederin mukaan tapaus näytti asettaneen Norjan kyvyn säilyttää neutraaliutensa kokonaan uuteen valoon. 19. helmikuuta Hitler määräsi operaatio Weserübungin suunnittelemista vauhditettavaksi. Seuraavana päivänä hän oli jo vakuuttanut itsensä, että britit olivat nousemassa maihin Norjaan hetkellä millä hyvänsä ja antoi määräyksiä joukkojen siirtämisestä. Alfred Jodl rauhoitti tilannetta, koska operaatiolla ei ollut edes johtajaa. Wilhelm Keitel ehdotti tehtävään vasta kenraaliksi ylennettyä Nikolaus von Falkenhorstia. Vaikka Hitler tunsi epäluuloa aatelissukuisia upseereja kohtaan, Falkenhorstia pidettiin eräänlaisena pohjoisten sotaolojen asiantuntijana, sillä hän oli ollut Rüdiger von der Goltzin esikuntapäällikkönä saksalaisten sotaretkellä Suomen sisällissodassa 1918. Falkenhorst komennettiin saapuvaksi jo seuraavana päivänä.


title: Operaatio Weserübung

text: 21. helmikuuta Hitler kyseli Falkenhorstilta tämän kokemuksista Suomessa ja antoi hänelle tehtäväksi laatia nopeasti toteutettava suunnitelma Norjan valtaamiseksi. Kenraali Jodlin mukaan pelkäksi työhaastatteluksi aiottu tapaaminen päättyi Hitlerin pitkään monologiin Norjan tärkeydestä Saksalle sekä käytettävissä olevista mahdollisuuksista. Hitler näytti tempautuneen mukaan hankkeeseen. Falkenhorst sai kuulla vain osia edellisistä suunnitelmista, koska Hitler antoi uusia ohjeita ja koska hanke tahdottiin pitää salassa. Jopa niin salassa, ettei kenraali saanut edes käyttää sotatoimiston karttoja, vaan hän joutui poikkeamaan kirjakaupassa ostamassa Norja-aiheisen Baedeker-matkaopaskirjasen matkallaan hotellihuoneeseensa suunnittelemaan operaatiota. Hänen tuli ilmoittautua takaisin Führerille kello 17 mennessä mukanaan luonnos siitä, kuinka hän aikoisi käyttää viittä divisioonaa Norjan valtaamiseen.


title: Operaatio Weserübung

text: Falkenhorstin luonnos sisälsi samankaltaisuuksia amiraali Theodor Krancken erityisesikunnan laatiman "Studie Nordin" kanssa. Myös Krancke oli käyttänyt samaa Baedeker-kirjasta apunaan. Hitler hyväksyi luonnoksen ja nimitti Falkenhorstin johtamaan operaatiota saman päivän iltana. Jodlin mukaan Falkenhorst hyväksyi tehtävän innoissaan, mutta ainakin sodan jälkeen Falkenhorst kielsi olleensa erityisen iloinen toimeksiannosta.


title: Operaatio Weserübung

text: Alkuperäinen suunnitelma oli saada Tanskalta lupa käyttää lentokenttiä vaatimalla niitä diplomaattisin keinoin. 1. maaliskuuta 1940 Hitler kuitenkin lisäsi muutoksen, että myös Tanska tultaisiin valtaamaan.


title: Operaatio Weserübung

text: Kriegsmarinen tammikuussa laatiman suunnitelman mukaan avainseikkoja olivat yllätyksellisyys ja nopeus. Yllätys olisi tärkeä, sillä se vähentäisi riskiä Norjan vastarinnan tehostumiseksi ja brittien väliintulon mahdollisuutta. Nopeus saavutettaisiin käyttämällä nopeita sota-aluksia joukkojen kuljetukseen hitaiden joukkojenkuljetusalusten sijasta. Näin kaikki kohteet voitaisiin tavoittaa samanaikaisesti ja pienemmällä paljastumisen riskillä. Uusi suunnitelma vaati myös erikoisjoukkoja, kuten vuoristo-, laskuvarjojääkäri- ja motorisoitujen joukkojen käyttöä.


title: Operaatio Weserübung

text: Kohteina olivat seuraavat:Suunnitelmassa toivottiin Tanskan ja Norjan kuninkaiden nopeaa kaappaamista, joka vauhdittaisi antautumista.


title: Operaatio Weserübung

text: Lopullinen suunnitelma sai koodinimekseen operaatio Weserübung (”Harjoitus Weserillä”) 27. tammikuuta 1940. Osallistuvat maavoimat alistettiin XXI armeijaryhmälle, johon kuului 3. vuoristodivisioona ja viisi jalkaväkidivisioonaa, joilta puuttui taistelukokemusta. Kolme laskuvarjokomppaniaa tulisi valtaamaan lentokentät. Päätös liittää mukaan 2. vuoristodivisioona tehtiin myöhemmin. Koko operaatioon tulisi osallistumaan myös noin tuhat lentokonetta.


title: Operaatio Weserübung

text: Varhain huhtikuun 9. päivän aamuna vuonna 1940 koitti "Wesertag" (”Weser-päivä”). Saksa valloitti Tanskan ja hyökkäsi Norjaan. Saksalaiset ilmoittivat maiden hallituksille, että Wehrmacht on saapunut ”suojelemaan maiden neutraaliutta ranskalais-brittiläistä aggressiota vastaan.”


title: Operaatio Weserübung

text: Invaasiolaivaston nimellinen saapumisaika — "Weserzeit" (”Weser-tunti”) oli 05:15 Keski-Euroopan aikaa.


Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Volgan saksalaisten ASNT) oli hallintoalue Venäjän federatiivisessä sosialistisessa neuvostotasavallassa Neuvostoliitossa. Se sijaitsi Etelä-Venäjällä Volgan alajuoksun molemmin puolin ja rajoittui kaakossa Kazahstanin sosialistiseen neuvostotasavaltaan.


title: Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text:
Volgan saksalaiset olivat suuri väestöryhmä Volgan alajuoksulla.
Saksalaisasutus alkoi 1764-1767 Katariina II:n hallitessa Venäjän keisarikuntaa. Toinen suuri saksalaisten muutto sijoittui vuosiin 1853-1874. Vuonna 1897 saksalaisia oli Venäjän keisarikunnassa noin 1,8 miljoonaa, joista 400 000 Saratovin ja Samaran kuvernementeissa. Neuvostoliitossa heille muodostettiin oma autonominen sosialistinen neuvostasavalta 6. tammikuuta 1924 osista Saratovin ja Samaran kuvernementteja.


text: Vuonna 1934 tasavallan asukasluku oli 558 900, joista oli saksalaisia 66,4 %, venäläisiä 20,4 % ja ukrainalaisia 12,0 %. Pääkaupungissa Engelsissä toimi saksankielinen yliopisto.


text: Toisen maailmansodan sytyttyä neuvostohallitus julisti kaikki saksalaiset valtionvihollisiksi. Volgan saksalaisten ASNT lakkautettiin 28. elokuuta 1941 ja koko saksalaisväestö karkotettiin Keski-Aasiaan. Volgan saksalaisten ASNT:n alue jaettiin Saratovin ja Volgogradin alueiden kesken. Sodan jälkeen saksalaiset joutuivat vielä allekirjoittamaan sopimuksen, jonka mukaan he eivät ikinä palaisi Volgan alueelle.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Suomen 30. eduskuntavaalit järjestettiin 15.–16. maaliskuuta 1987. Naiset äänestivät näissä vaaleissa ensimmäistä kertaa aktiivisemmin kuin miehet. Tästä huolimatta naiskansanedustajien määrä lisääntyi vuoden 1983 vaaleista vain yhdellä. Äänestysaktiivisuus jäi kokonaisuudessaan alhaiseksi; vastaavalla tasolla se oli ollut edellisen kerran vuoden 1958 vaaleissa.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Vaalien jälkeen muodostettiin Holkerin hallitus, joka istui koko vaalikauden.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Sorsan neljäs hallitus oli istunut koko edeltäneen vaalikauden ja noussut toimikautensa lopulla Suomen pitkäikäisimmäksi ministeristöksi ohitettuaan yli puoli vuosisataa aiemmin, vuosina 1932–1936 istuneen Kivimäen hallituksen. Sorsan hallitus oli saanut toimia ulkoisesti kriisittömänä aikana ja sen vastoinkäymiset olivat nousseet ministeristön sisäisistä jännitteistä, jotka olivat syntyneet lähinnä Suomen Maaseudun Puolueen ja varsinkin sen eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimineen kunniapuheenjohtajan Veikko Vennamon irtiotoista. Myös Keskustan puheenjohtaja, ulkoministeri Paavo Väyrynen oli selkeästi aktivoitunut hallituksen toimikauden lopulla valmistautuessaan seuraavaan presidentinvaaliin.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Vaalimatematiikka tuotti yllätyksiä vaalitulokseen. SDP menetti yli 100 000 ääntä, mutta vain yhden eduskuntapaikan; toisaalta Kokoomus lisäsi äänimääräänsä runsaalla 7 000:lla, mutta voitti peräti yhdeksän paikkaa. Kokoomuksen paikkaluku oli enemmän kuin kertaakaan puolueen historian aikana; edellinen ennätys, 42 paikkaa, oli syntynyt täysin toisenlaisissa tunnelmissa käydyissä vuoden 1930 vaaleissa. Kokoomuksen edustajanpaikkojen suuri lisäys suhteessa äänimäärän nousuun johtui vaaliasiantuntijoiden mukaan siitä, että puolue sai nyt ne vaalipiirien viimeiset äänet ja kansanedustajan paikat, jotka olivat menneet siltä vuonna 1983 sivu suun.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Uutena yrittäjänä mukana ollut Demokraattinen vaihtoehto sai 4,2 prosenttia annetuista äänistä ja neljä eduskuntapaikkaa, mutta RKP 5,3 prosentin ääniosuudellaan jopa 12 kansanedustajaa. Tappioita kärsivät SKDL ja SMP, joista edellinen jäi ilman kansanedustajia kolmessa ja jälkimmäinen viidessä manner-Suomen vaalipiirissä. Kumpaakin puoluetta olivat vaivanneet sisäiset erimielisyydet, joiden katsottiin passivoineen niiden kannattajakuntaa. Äärivasemmiston tappio jäi saatujen eduskuntapaikkojen perusteella kokonaan vähemmistökommunistien leiriin: SKDL:n ja Devan voimasuhteet olivat olleet vanhassa eduskunnassa 16–10, uudessa ne olivat 16–4. Vihreille povattiin kannatusmittausten perusteella ennen vaaleja jopa kahdeksaa kansanedustajaa, mutta vihreiden kansanedustajien määrä kasvoi vain kahdella. Devan ohella uutena yrittäjänä vaaleihin osallistui ensimmäisenä ns. yhden asian puolueena vuonna 1985 perustettu Suomen Eläkeläisten Puolue, joka ei kuitenkaan saanut yhtäkään ehdokastaan eduskuntaan.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Professori Risto Sänkiahon mukaan ns. liikkuvien äänestäjien määrä kasvoi näissä vaaleissa selvästi vuoden 1983 vaaleihin verrattuna ja entistä useampi äänestäjä valitsi ehdokkaansa vasta juuri ennen vaalipäivää. Vaalitaistelu näytti siirtyvän ehdokkaiden väliseksi, jolloin poliittiset jakolinjat kulkivat puolueiden sisällä eivätkä niinkään enää niiden välillä.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Uuden eduskunnan avajaisistunnossa 2. huhtikuuta 1987, puhemiehistön vaalin alkaessa, kymmenkunta Naiset rauhan puolesta -liikkeen aktivistia järjesti mielenilmauksen eduskunnan istuntosalissa. Yleisölehterille kokoontuneet, mustiin pukeutuneet itkevät naiset pudottelivat kansanedustajien päälle nenäliinoja ja paperilappuja, joihin oli kirjoitettu viestejä rauhan puolesta sekä militarismia ja ydinvoimaa vastaan. Istunnon avannut ikäpuhemies Johannes Virolainen määräsi hämmästyksestä toivuttuaan eduskunnan turvamiehet poistamaan mielenosoittajat salista. Mielenilmaus ei juuri saanut ymmärrystä kansanedustajilta, vielä vähemmän sen silminnäkijöiksi joutuneilta lehtimiehiltä. Muun muassa SDP:n Tarja Halonen arveli, että mielenilmaisun vaikutus olisi ollut tehokkaampi, jos itkijänaiset olisivat jaelleet lappusiaan eduskuntatalon portailla. Helsingin Sanomien eduskuntatoimittaja kirjoitti ivallisesti, että itkevä naisjoukko mustissa asuissaan muistutti "naakkaparvea kirkon kellotapulissa". Humoristisimmat kansanedustajat löivät koko asian leikiksi epäilemällä, että istuntosaliin mentäessä olisi jatkossa syytä varustautua sateenvarjoin ja sadetakein.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Alkaneella vaalikaudella Suomeen syntyi kaksi uutta eduskuntapuoluetta. Vihreä liike järjestäytyi puolueeksi ja merkittiin puoluerekisteriin elokuussa 1988 nimellä Vihreä Liitto. Vaalikauden loppupuolella keväällä 1990 Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL) lakkautettiin ja sen seuraajaksi perustettiin uusi puolue Vasemmistoliitto. Vähemmistökommunistien Demokraattinen Vaihtoehto lopetti toimintansa syksyllä 1990 sen neljän kansanedustajan siirryttyä Vasemmistoliiton eduskuntaryhmään. Puoluerekisteristä SKDL:ää ja Devaa ei kuitenkaan poistettu, vaan ne pysyivät siellä toukokuuhun 1995 saakka.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. Jouni Backman, Jukka Gustafsson, Antero Kekkonen, Sinikka Mönkäre, Virpa Puisto ja Heikki Rinne (SDP), Kari Häkämies, Tuula Linnainmaa, Sauli Niinistö, Heikki A. Ollila, Anssi Rauramo ja Anneli Taina (Kok.), Jorma Huuhtanen, Anneli Jäätteenmäki, Seppo Kääriäinen, Mirja Ryynänen ja Matti Väistö (Kesk.), Claes Andersson ja Esko Seppänen (SKDL), Gustav Björkstrand ja Jörn Donner (RKP), Sulo Aittoniemi, Marita Jurva, Tina Mäkelä ja Raimo Vistbacka (SMP), Toimi Kankaanniemi ja Eeva-Liisa Moilanen (SKL) sekä Pekka Haavisto, Eero Paloheimo, Erkki Pulliainen ja Osmo Soininvaara (vihreät).


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Vihreiden eduskuntaryhmä kasvoi nelihenkiseksi, mutta liikkeen molempien ensimmäisten kansanedustajien, Ville Komsin ja Kalle Könkkölän, kohtaloksi koitui eduskunnasta putoaminen. Pudonneisiin kuuluivat myös SDP:n Aarno von Bell, Paavo Lipponen, Jukka Mikkola ja Kaisa Raatikainen, Kokoomuksen Tuure Junnila, Keskustan Reino Karpola ja Heimo Linna, SMP:n tappion myötä mm. Anssi Joutsenlahti, Reino Jyrkilä, Pentti Skön ja Mikko Vainio, ns. Helsingin metrojupakan julkisuuteen aikanaan nostanut, Keskustan listoilta valittu mutta vaalikauden aikana puolueesta eronnut Liisa Kulhia sekä DEVAn Mikko Kuoppa, 34:t valtiopäivät istunut Irma Rosnell, Sten Söderström ja Seppo Toiviainen. Kokoomuksen Toivo T. Pohjala ja RKP:n Ole Norrback pääsivät putoamisistaan huolimatta ministereiksi uuteen hallitukseen. Ilkka-Christian Björklund (SDP), Johannes Virolainen (Kesk.), Tapani Mörttinen (Kok.), Jarmo Wahlström (SKDL), Ingvar S. Melin (RKP), sekä Sauli Hautala (SKL) palasivat eduskuntaan.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Eduskunnan jättivät vapaaehtoisesti mm. Keskustapuolueen Katri-Helena Eskelinen, Mikko Jokela, Olavi Martikainen, Veikko Pihlajamäki ja Paavo Vesterinen, SDP:n Jermu Laine ja Seppo Tikka, SKDL:n Ulla-Leena Alppi ja Terho Pursiainen, RKP:n Jutta Zilliacus, POP:n Georg C. Ehrnrooth, sekä SMP:n Veikko Vennamo ja Urho Pohto.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: SMP:n kansanedustaja, aikaisemmin myös puoluesihteerinä toiminut Urpo Leppänen erosi puolueesta talvella 1989 ja perusti aluksi oman "Vapaat demokraatit" -eduskuntaryhmänsä, kunnes liittyi Liberaaliseen Kansanpuolueeseen, joka näin palasi eduskuntapuolueeksi. SDP:n kansanedustaja Pirjo Ala-Kapee siirtyi Vantaan kaupunginjohtajaksi ja SMP:n kansanedustaja J. Juhani Kortesalmi Mikkelin läänin maaherraksi kevään 1989 aikana. Ala-Kapeen tilalle tuli tiedotussihteeri Tarja Kautto ja Kortesalmen tilalle merkantti Pentti Kettunen. Puhemies Matti Ahde joutui luovuttamaan paikkansa ulkoministerin tehtävistä eronneelle Kalevi Sorsalle helmikuussa 1989.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: SMP:n puheenjohtaja, liikenneministerinä Holkerin hallituksessa toiminut Pekka Vennamo jätti eduskunnan ja politiikan siirtyessään syksyllä 1989 Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi. Vennamon tilalle kansanedustajaksi tuli kihlakunnantuomari Gunnar Joutsensaari. SDP:n kansanedustaja Reino Paasilinna siirtyi Yleisradion pääjohtajaksi ja Kokoomuksen kansanedustaja Eva-Riitta Siitonen Uudenmaan läänin maaherraksi vuodenvaihteessa 1989–1990. Paasilinnan tilalle tuli apulaisprofessori Kai Kalima ja Siitosen tilalle filosofian tohtori Tuure Junnila.


title: Eduskuntavaalit 1987

text: Syysistuntokauden 1990 alkaessa Suomen EY-suurlähettilääksi Brysseliin siirtyneen Erkki Liikasen tilalle tuli myyjä Kyllikki Muttilainen ja Veikkauksen toimitusjohtajaksi siirtyneen Matti Ahteen tilalle rehtori Aarno von Bell. Vasemmistoliiton kansanedustaja Arvo Kemppainen kuoli juuri ennen vaalikauden päättymistä helmikuussa 1991 eikä hänen tilalleen valittu enää uutta kansanedustajaa.


Karakalpakian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Karakalpakian ASNT) oli Neuvostoliiton hallintoyksikkö, joka käsitti nykyisen Karakalpakian autonomisen tasavallan.


title: Karakalpakian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Karakalpakian ASNT muodostettiin 20. maaliskuuta 1932 Karakalpakkien autonomisesta alueesta. Vuosina 1932-1936 se kuului Venäjän federatiiviseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Vuonna 1936 se siirrettiin Uzbekistanin sosialistiseen neuvostotasavaltaan kuuluvaksi.


title: NODEFIC

text: NODEFIC (The Norwegian Defence International Centre - Forsvarets Kompetansesenter for Internasjonal Virksomhet - FOKIV / NODEFIC) on Norjan puolustusvoimien kansainvälinen keskus (Forsvarets kompetansesenter for internasjonal virksomhet), joka osallistuu yhteispohjoismaiseen rauhanturvaajien opettamiseen (NORDCAPS). Keskus sijaitsee Oslon keskustassa Akershusin linnan alueella.


title: David di Tommaso

text: David di Tommaso (6. lokakuuta 1979 Échirolles, Ranska – 29. marraskuuta 2005 De Meern, Alankomaat) oli ranskalainen jalkapalloilija. Di Tommaso pelasi puolustajan paikalla.


title: David di Tommaso

text: David di Tommaso aloitti ammattilaisuransa Ranskan pääsarjassa kaudella 1998-99 AS Monaco FC:n riveissä. Di Tommaso sai peliaikaa harvakseltaan. Kolmen kauden aikana AS Monacossa hänelle kertyi yhteensä vain 14 liigaottelua. Hän voitti kuitenkin Ranskan mestaruuden kaudella 1999-00 ja pääsi pelaamaan AS Monacon kanssa Mestarien liigaa kaudella 2000-01.


title: David di Tommaso

text: Di Tommaso siirtyi kesken kauden 00-01 Ranskan pääsarjajoukkue CS Sedan Ardennes'iin, jossa hän sai enemmän peliaikaa. David di Tommaso viihtyi CS Sedanissa neljän kauden ajan, joista kolme kautta oli "Ligue 1:ssä" ja yksi kausi Ligue 2:ssa eli Ranskan toiseksi ylimmällä sarjatasolla.


title: David di Tommaso

text: Kaudeksi 2004-05 David di Tommaso siirtyi Hollannin pääsarjaan (Eredivisie) FC Utrechtin joukkueeseen. Samalla kaudella di Tommaso osallistui myös UEFA Cupiin FC Utrechtin mukana. Tällä kaudella di Tommaso ehti pelata Eredivisiessä 13 ottelua ennen menehtymistään.


title: David di Tommaso

text: David di Tommaso kuoli 26 vuoden ikäisenä kotonaan sydämen petettyä hänen nukkuessaan.


title: David di Tommaso

text: David di Tommaso valloitti heti ensimmäisellä kaudellaan Eredivisiessä utrechtilaisten sydämet. Fanit valitsivat hänet kauden 04-05 päätteeksi joukkueen parhaaksi pelaajaksi. FC Utrecht kunnioitti di Tommason muistoa "jäädyttämällä" hänen pelipaitansa (nro 4).Yksi Ranskan mestaruus (99-00)


title: Beatmania IIDX

text: beatmania IIDX (vaihtoehtoisesti beatmaniaIIDX, IIDX, 2DX) on Konamin Bemani-peleihin kuuluva rytmipelien sarja, joka pohjautuu edeltävään beatmania-sarjaan.


title: Beatmania IIDX

text: Ensimmäinen IIDX-sarjan peli julkaistiin vuonna 1999. Pelisarjalla on juuret beatmania-sarjassa, joka oli ajoittain hyvin suosittu kotimaassaan Japanissa.


title: Beatmania IIDX

text: Ensimmäinen Japanin ulkopuolinen IIDX-peli on USA-versio, nimeltään beatmania. Pelistä löytyy sekä vanha viisinappinen pelimuoto että uudempi seitsemän kosketinta sisältävä pelitila.


title: Beatmania IIDX

text: Viimeisimmän IIDX-sarjan pelin "beatmaniaIIDX23 COPULA":n testikäyttö alkoi Japanissa 10. Kesäkuuta vuonna 2015 ja se julkaistiin 11. Marraskuuta samana vuonna


title: Beatmania IIDX

text: Peliä pelataan erikoisohjaimella, jossa on 7 kosketinta ja pyöritettävä "levylautanen". Kolikkopelissä ohjaimia on kaksi kappaletta, jotka ovat toistensa peilikuvia: vasemman puoleisella (1P) pelaajalla levylautanen on vasemmalla ja napit oikealla, oikean puoleisella pelaajalla (2P) toisin päin.


title: Beatmania IIDX

text: Ruudulla on kahdeksan pystypalkkia, joista seitsemän on varattu koskettimille ja yksi leveämpi palkki levylautaselle. Riveiltä kulkee ylhäältä alaspäin nuotteja, joiden avulla ohjainta käytetään. Nuottien osuessa alareunaan on pelaajan painettava vastaavaa kosketinta tai pyöritettävä levylautasta. Näppäimiä painamalla ja levylautasta pyörittämällä soitetaan äänet, joista musiikki muodostuu. Kappaleen taustalla soi taustamusiikki, joka sisältää kaiken mitä pelaaja ei itse "soita".


title: Beatmania IIDX

text: Tavallisessa (Normal) tilassa yksi pelaaja pelaa seitsemällä koskettimella ja levylautasella. Pelissä on valittavissa Double-mode, jossa yksi pelaaja käyttää kahta ohjainta musiikin soittamiseen. Tätä pelimodea varten on peliin tehty omat nuotit. Battle-modessa puolestaan kaksi pelaajaa pelaa yhdenaikaisesti samaa kappaletta. Tässä tilassa käytetään Normal-moden nuotteja.


title: Beatmania IIDX

text: Pelejä pelataan muista kolikkopeleistä tutulla krediittijärjestelmällä. Pelihallin omistaja voi säätää, kuinka monta kappaletta yhdellä krediitillä saa pelata. Yleensä määrä on pelihallista riippuen asetettu kolmesta viiteen kappaleeseen.


title: Beatmania IIDX

text: Mikäli pelaaja pelaa viimeisen kappaleensa hyvin, aukeaa pelaajalle "Extra Stage" (ES). Se on yleensä yksi koneen vaikeimmista kappaleista. Tässä kentässä pystyy myös avaamaan "One More Extra Stage":n (OMES), jota pidetään kunkin pelinsä johtajakappaleena. Kun uusi peli julkaistaan arcadessa, sen OMES on tavallisesti senhetkinen vaikein kappale, mitä IIDX-sarjasta löytyy.


title: Beatmania IIDX

text: Pelin pääpaino on arcade-kabineteissa, mutta sarjan kolmannesta osasta lähtien se on myös julkaistu PlayStation 2:lla kotiversiona. Kotiversiot julkaistaan noin vuoden viiveellä.


title: Beatmania IIDX

text: Peli on oikeastaan beatmania-sarjan "päivitetty" versio: beatmaniaa pelataan 5 koskettimella ja levylautasella, kun taas beatmania IIDX:ssä koskettimien määrää on lisätty kahdella. Edeltäjästään poiketen IIDX keskittyy ruokkimaan pelin kovimpia fanejaan. Jokaisessa sarjan uudessa pelissä julkaistaan ennennäkemättömän vaikeita kappaleita.


title: Beatmania IIDX

text: Pelin graafinen ulkoasu noudattelee pelin pääasiallista musiikkityyliä technoa ja se on kehitetty jokaisessa uudessa julkaisussa huippuunsa. Pelissä esiintyy myös pelin omia manga-hahmoja. Arcade-kabinetti on melkeinpä massiivinen ja sisältää erinomaisen äänentoiston, jättikokoisen näytön sekä muun muassa taajuuskorjaimen. Pelaaja seisoo alustan päällä, joka värisee musiikin matalien äänien mukaan.


title: Beatmania IIDX

text: beatmania IIDX:n musiikki on suurimmaksi osaksi elektronista musiikkia, japanilaista poppia sekä muuta instrumentaalimusiikkia. Japanin ulkopuolella tuotettu musiikki on sarjassa erittäin harvinaista. Useat Konamilla työskentelevät musiikkituottajat käyttävät pseudonyymejä, eli esiintyvät useampana artistina pelisarjassa. Tapa on tuttu myös Konamin muista rytmipeleistä, esimerkiksi Dance Dance Revolution -tanssipelisarjasta.


title: Beatmania IIDX

text: Peliä pelataan eniten Japanissa ja kotiversiona myös Yhdysvalloissa. Vaikka periaatteessa pelin kolikkopeliversioiden levittäminen Japanin ulkopuolelle on laitonta, niitä löytyy melko runsaasti ympäri Yhdysvaltoja, Kiinaa ja Eurooppaa.


title: Beatmania IIDX

text: Parhaat pelaajat toistaiseksi löytyvät Japanista, mutta muutamia tasokkaita pelaajia löytyy myös länsimaista. Japanilaisten pelaajien taidoista lähinnä kertovat Konamin Internet Ranking -sivusto sekä Internetissä levitettävät "tatsujinit" (jap. "tatsujin", 達人), joissa pelaajat näyttävät taitonsa videolla.


title: Sakkaraasi

text: Sakkaraasit (latinaksi "saccharum=sokeri") ovat sakkaroosia eli ruokosokeria pilkkovia entsyymejä. Sakkaraasi pilkkoo sakkaroosin fruktoosiksi ja glukoosiksi. Sakkaraasi pilkkoo myös maltoosia glukoosiksi. Sakkaraaseihin kuuluvat sakkaraasi-isomaltaasi (EC 3.2.1.10), invertaasi (EC 3.2.1.26) ja sakkaroosiglukosidaasi (EC 3.2.1.48).


title: Sotilasvirkamies

text: Sotilasvirkamies on palvelusarvo, joka rinnastetaan ensimmäisessä luokassa ylikersanttiin, toisessa luokassa luutnanttiin ja kolmannessa luokassa yliluutnanttiin.


title: Sotilasvirkamies

text: Palvelusarvoja käytetään silloin kun henkilön sotilasarvo ei vastaa hänen tehtäväänsä. Sotilasvirkamiehen palvelusarvoa käytetään, kun tehtävä vaatisi periaatteessa upseerin arvoa, mutta henkilö kuuluu miehistöön tai aliupseeristoon tai hänellä ei ole lainkaan sotilaskoulutusta.


title: Sotilasvirkamies

text: Sodan aikana esimerkiksi VR Yhtymä Oy:n henkilökunnasta ne, jotka vastaisivat sotilaallisten kuljetusten järjestämisestä, kuuluisivat sotilasorganisaatioon, mutta ne, joilla ei olisi sotilaskoulutusta tai tehtävään liittyvää sotilasarvoa, nimitettäisiin sotilasvirkamiehiksi.


title: Sotilasvirkamies

text: Samoin ne lääkärit, jotka eivät olisi käyneet lääkintä-RUK:ta, mutta vastaisivat lääkintätoiminnan johtamisesta, nimitettäisiin sotilasvirkamiehiksi.


title: Sotilasvirkamies

text: Rauhan aikana sotilasvirkamiehiä nimitetään lähinnä kriisinhallintajoukkoihin tai erikoisupseerin virkoihin, jos nimitettävällä ei ole soveltuvaa upseerikoulutusta.


title: Sotilasvirkamies

text: Sotilasvirkamiehen arvoluokka määräytyy hänen siviilikoulutuksensa ja palvelussuhteensa perusteella.


title: Sotilasvirkamies

text: Sotilasvirkamies, jolla on ylempi korkeakoulututkinto, nimitetään kolmanteen luokkaan. Alemman korkeakoulututkinnon tai ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut sotilasvirkamies nimitetään toiseen luokkaan. Ensimmäiseen luokkaan kuuluvat muut sotilasvirkamiehet.


title: Sotilasvirkamies

text: Lisäksi ensimmäiseen luokkaan kuuluvat suorittamastaan tutkinnosta riippumatta kaikki ne sotilasvirkamiehet, jotka eivät ole työ- tai virkasuhteessa vaan toimivat tehtävässä vapaaehtoisesti tai ase- tai työvelvollisina.


title: Sotilasvirkamies

text: Aikaisemmin Suomen puolustusvoimissa oli käytössä palvelusarvona erikseen myös sotilasalivirkamies. Toisen maailmansodan aikana suurella osalla muiden muassa vakinaisista lentokonemekaanikoista oli palvelusarvona sotilasalivirkamies.


title: WinRAR

text: WinRAR on RARLAB:n valmistama Windows-käyttöjärjestelmällä varustetussa tietokoneessa toimiva purku- ja pakkausohjelma. WinRARia kehitti alun perin Eugene Roshal.WinRAR on käännetty useille eri kielille, myös suomeksi. Ohjelmasta on saatavilla kaupallinen versio ja ilmainen kokeiluversio. Ilmainen versio toimii kuten kaupallinenkin, paitsi päästä näkyvää ilmoitusta lisenssin loppumisesta. Tämä ei kuitenkaan lopeta ohjelman toimintaa.


title: WinRAR

text: RAR on pakkausohjelman versio, joka on julkistettu seuraaville alustoille: Pocket PC, Linux, macOS, DOS, OS/2 ja FreeBSD.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Suomen 29. eduskuntavaalit järjestettiin 20.–21. maaliskuuta 1983. Vaalien jälkeen muodostettu hallitus tunnetaan nimellä Sorsan IV hallitus. Se istui koko vaalikauden ja ohitti juuri ennen toimikautensa päättymistä hallitusten ikätilaston ennätystä vuodesta 1936 hallussaan pitäneen Kivimäen hallituksen.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Vaalit leimautuivat julkisuudessa protestivaaleiksi. Päättyneelle vaalikaudelle oli osunut useita kohua herättäneitä tapauksia kuten Salora- ja Valco-jutut, Noppa-juttu ja Helsingin metron rakentamiseen liittyneet epäselvyydet. Näihin juttuihin oli sekaantunut eräitä poliitikkoja, minkä vuoksi erityisesti Suomen Maaseudun Puolue lietsoi näyttävästi rötösherrajahtia; vaaleja onkin joskus kutsuttu myös ”rötösherravaaleiksi”. Lisäksi eräiden kansanedustajien todettiin nostaneen päivärahaa, vaikka he eivät olisi olleet oikeutettuja siihen; erityisen tarmokkaasti tähän asiaan tarttui keväällä 1982 oikeuskanslerin virkaan astunut Kai Korte. Tiedotusvälineet olivat kiinnittäneet kasvavaa huomiota myös kansanedustajien poissaoloihin eduskunnan täysistunnoista ja valiokuntien kokouksista. Johannes Virolaisen mukaan eduskuntavaaleissa purkautuivat Urho Kekkosen pitkän presidenttikauden aikana kertyneet sisäpoliittiset paineet ja vallinnut levoton tilanne ruokki protestiliikkeitä. "Helsingin Sanomien" poliittisen toimituksen esimiehen Aarno Laitisen johdolla kirjoitetun "Tamminiemen pesänjakajat" -kohukirjan, jossa muun muassa kuvailtiin värikkäin sanankääntein ”poliitikon arkea”, katsottiin omalta osaltaan vaikuttaneen äänestyskäyttäytymiseen.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: SDP:n puoluesihteeri Erkki Liikanen odotti Mauno Koiviston presidentinvaalissa saaman 43 prosentin kannatuksen konkretisoituvan puolueen suurvoitoksi eduskuntavaaleissa. Koiviston SDP:lle tuoma kannatuslisä haihtui kuitenkin käytännössä kokonaan ja puolue sai normaalia kannatustaan vastaavan määrän eduskuntapaikkoja. Kokoomuksen kannatuksen pitkään jatkunut kasvu hiipui vuoden 1983 alkukuukausien aikana ja puolueelle ennustettu voitto kääntyi kolmen paikan tappioksi.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Suomen Maaseudun Puolue korjasi Pekka Vennamon johdolla tällä kerralla miltei yhtä suuren voiton kuin vuoden 1970 vaaleissa ja nousi kahden ministerin voimin Sorsan hallitukseen. Puolueen katsottiin − samoin kuin vuonna 1970 − vieneen ääniä varsinkin Keskustapuolueelta ja SKDL:ltä. Kuitenkin Keskustapuolueen kannatus nousi hieman edellisistä vaaleista. Myös ympäristöasiat olivat alkaneet olla yhä näkyvämmin esillä yhteiskunnallisessa keskustelussa, mihin vaikuttivat etenkin Koijärven tapahtumat kesällä 1979, ja niinpä vihreät tekivätkin näissä vaaleissa läpimurtonsa. Politiikan tarkkailijat tulkitsivat vaalien tuloksen huipentaneen 1960-luvun lopulla alkaneen kehityskaaren, jossa valtaa käyttävän eliitin ja arkipäivää puurtavan kansan elämänpiirit olivat etääntyneet yhä kauemmaksi toisistaan.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Edellisvuonna Keskustapuolueen jäsenjärjestöksi liittynyt Liberaalinen Kansanpuolue menetti kaikki eduskuntapaikkansa. Myös Suomen Kristillinen Liitto kärsi ankaran tappion ja monet politiikan tarkkailijat alkoivat pitää puolueen olemassaoloa uhanalaisena. Vaalien jälkeen poistettiin puoluerekisteristä kaksissa vaaleissa ilman kansanedustajia jäänyt Kansalaisvallan liitto, entiseltä nimeltään Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Julkisuudessa näkyvästi esillä ollut SKDL:n sisäinen kriisi oli vaalien aikoihin kehittymässä avoimeksi välirikoksi puolueen enemmistön ja SKP:n ns. taistolaisen vähemmistön kesken. Puolueeseen oli muodostunut myös ns. kirveslinja, joka vaati kovia otteita taistolaisia kohtaan. Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan laitavasemmistossa oli neljä linjaa: "enemmistön enemmistö" (kirveslinja), "enemmistön vähemmistö" (sovinnollisemmat ns. saarislaiset), "vähemmistön enemmistö" (taistolaiset) ja "vähemmistön vähemmistö" ("Tiedonantajan" päätoimittajan Urho Jokisen johdolla tiukimmin Vladimir Leniniin vedonneet).


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskuntavaaleissa Lapin läänin vaalipiirissä kansandemokraateilla oli kaksi ehdokaslistaa. Puolue koki yhdeksän paikan tappion. SKP:n puheenjohtaja Jouko Kajanoja ei päässyt eduskuntaan. SKDL:n viralliselta ehdokaslistalta pudotettu Esko-Juhani Tennilä keräsi Lapissa omalle yhteislistalleen miltei 15 000 ääntä. SKDL:n sisäinen välienselvittely huipentui kesäkuun alussa 1986, jolloin vähemmistökommunistit erotettiin puolueesta. Erotetut kymmenen kansanedustajaa järjestäytyivät Demokraattisen Vaihtoehdon (Deva) eduskuntaryhmäksi, jolloin SKDL:n ryhmähuone jaettiin väliseinällä kahtia. Devan eduskuntaryhmä valitsi puheenjohtajakseen Ensio Laineen. Muutos näkyi myös eduskunnan istuntosalissa, kun Devan kansanedustajat siirrettiin syysistuntokauden 1986 alkaessa istumaan vasempaan äärilaitaan.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Edellinen eduskunta oli juuri ennen työkautensa päättymistä ajanmukaistanut vuodelta 1928 peräisin ollutta valtiopäiväjärjestystä. Vuoden 1983 vaaleista lähtien valtiopäivät jatkuivat aina seuraaviin eduskuntavaaleihin saakka ja juhlalliset päättäjäiset pidettiin vain vaalikauden lopussa. Samoin valiokuntien jäsenet valittiin yhden vuoden sijasta koko vaalikaudeksi. Tämän muutoksen jälkeen eduskunta oli jatkuvasti toimintakykyinen koko vaalikauden ajan.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskuntaan nousi kaikkiaan peräti 75 uutta edustajaa. Uusia olivat muun muassa Arja Alho, Antti Kalliomäki, Paavo Lipponen, Jukka Mikkola, Reino Paasilinna, Kari Rajamäki ja Timo Roos (SDP), Esko Aho, Juhani Alaranta, Sirkka-Liisa Anttila, Tytti Isohookana-Asunmaa, Timo Kietäväinen, Liisa Kulhia, Seppo Pelttari ja Jukka Vihriälä (Kesk.), Sirpa Pietikäinen, Kimmo Sasi, Eva-Riitta Siitonen, Martti Tiuri, Riitta Uosukainen ja Iiro Viinanen (Kok.), Esko Helle (SKDL), Gunnar Jansson ja Håkan Nordman (RKP), Ville Komsi ja Kalle Könkkölä (vihreät) sekä Reijo Enävaara, Reino Jyrkilä, Lea Mäkipää, Heikki Riihijärvi ja Pentti Skön (SMP).


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskunnan jättivät vapaaehtoisesti Keskustapuolueen Mikko Kaarna ja Eino Uusitalo, SDP:n Mauno Forsman, Veikko Helle ja Sinikka Luja-Penttilä, Kokoomuksen Eero Lattula ja Pentti Sillantaus, sekä SKDL:n Pauli Puhakka, Aarne Saarinen ja Kauko Tamminen.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskunnasta pudonneita oli 56. Eniten huomiota herätti 39 valtiopäivät istuneen Johannes Virolaisen (Kesk.) putoaminen. Muita olivat muun muassa SDP:n Reino Breilin, Seija Karkinen, Lasse Lehtinen ja Arvo Salo, Keskustan Markku Kauppinen, Mauno Manninen ja Juhani Saukkonen, Kokoomuksen Juuso Häikiö, Tapani Mörttinen ja Olavi Nikkilä, SKDL:n Ilkka-Christian Björklund, Veikko J. Rytkönen, Pauli Uitto ja Jarmo Wahlström, RKP:n Ingvar S. Melin, LKP:n Jaakko Itälä, Anneli Kivitie ja Terhi Nieminen-Mäkynen, sekä SKL:n Sauli Hautala ja Asser Stenbäck. Mauno Manninen palasi kuitenkin eduskuntaan jo kesäkuussa 1983 Matti Ruokolan siirryttyä Lääkintöhallituksen pääjohtajaksi.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskuntaan palasivat oikean laidan edustajat Georg C. Ehrnrooth (POP) ja Tuure Junnila (Kok.) sekä Reino Karpola (Kesk.) yhden kauden poissaolon jälkeen. Kahden kauden poissaolon jälkeen palasivat kokoomuksen Ilkka Suominen ja SMP:n Mikko Vainio.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Eduskuntaan paluuta tehnyt Heikki Mustonen (SKDL) pudotti viidellä äänellä Pentti Liedeksen. Mustosen jo saatua valtakirjansa oikeusistuin kumosi tuloksen siitä tehdyn valituksen ja uuden ääntenlaskennan perusteella joulukuussa 1983, mikä oli ennenkokematon tapaus eduskuntavaalien historiassa. Liedeksen kuoltua Mustonen nousi jälleen elokuussa 1985 kansanedustajaksi. Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Matti Jaatinen siirtyi Kymen läänin maaherraksi helmikuussa 1984, jolloin uudeksi kansanedustajaksi tuli toimitusjohtaja Matti Lahtinen ja uudeksi eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi Ulla Puolanne. Keskustan kansanedustajaksi valittu Liisa Kulhia erosi puolueesta kesällä 1984 ja muodosti oman eduskuntaryhmänsä.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: SMP:n kansanedustaja, puolueen pää-äänenkannattajan "Suomen Uutisten" päätoimittaja Reijo Enävaara kuoli elokuussa 1984 ja hänen tilalleen tuli lastentarhanopettaja Ulla Bogdanoff, joka loikkasi POP:een alkuvuodesta 1986. SKDL:n kansanedustaja Kalevi Kivistö siirtyi Keski-Suomen läänin maaherraksi vuoden 1985 alussa ja SDP:n kansanedustaja, eduskunnan ensimmäinen varapuhemies Pirkko Työläjärvi Turun ja Porin läänin maaherraksi syyskuun 1985 alussa. Kivistön tilalle tuli kahdesti aiemminkin varasijalta eduskuntaan noussut valtiotieteen kandidaatti Kati Peltola ja Työläjärven tilalle kansanedustajaksi merkonomi Pirkko Valtonen ja ensimmäiseksi varapuhemieheksi Matti Louekoski. RKP:n puheenjohtaja Pär Stenbäck jätti politiikan siirtyessään Suomen Punaisen Ristin pääsihteeriksi ja hänen tilalleen kansanedustajaksi tuli dosentti Pähr-Einar Hellström. Espoon kaupunginjohtajaksi nimitetyn Kokoomuksen kansanedustajan Pekka Löyttyniemen tilalle tuli tiedotuspäällikkö Päivi Varpasuo.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: Keskustan kansanedustaja, valtiovarainministeri Ahti Pekkala siirtyi Oulun läänin maaherraksi helmikuun alussa 1986 ja SDP:n kansanedustaja, opetusministeri Kaarina Suonio Tampereen apulaiskaupunginjohtajaksi kesäkuun alussa 1986. Pekkalan tilalle nousi rehtori Tellervo Nousiainen ja Suonion tilalle eduskuntaan palasi oikeustieteen lisensiaatti Seija Karkinen.


title: Eduskuntavaalit 1983

text: SKDL:n kansanedustaja ja puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Veikko Saarto siirtyi vuoden 1987 alussa Kansaneläkelaitoksen johtajaksi, jolloin eduskuntaan palasi toimitsija Pauli Uitto ja uudeksi eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi valittiin Lauha Männistö.


title: Pedra Branca

text: Pedra Branca on saari, joka sijaitsee Singaporensalmen Etelä-Kiinan meren puoleisessa päässä. Pedra Branca on kivistä muodostunut saari ja se on alhaisimman vuoroveden aikaan pisimmillään 137 metriä pitkä. Sen pinta-ala on 2 000 m². Pedra Branca tarkoittaa valkoista kiveä portugalin kielellä; saari tunnetaan myös malaijin kielisellä nimellä Pulau Batu Putih


title: Pedra Branca

text: Pedra Brancasta tehtiin muistiinpanoja jo 1583 kun hollantilainen matkailija Johann van Linschoten kirjoitti sen olevan ""missä Kiinaan menevät ja sieltä tulevat laivat joutuvat suureen vaaraan, ja jotkut jäävät sen päälle"". Kivet ovat saaneet nimensä lintujen ulosteista, jotka ovat kovettuneet niiden päälle vuosikausien aikana.


title: Pedra Branca

text: Vuosien 1824 ja 1851 välillä ainakin 25 suurta alusta joutui onnettomuuteen kivillä. Vuonna 1851 paikalle rakennettiin Horsburghin majakka. Majakka nimettiin skottilaisen merikartoittaja James Horsburghin mukaan, joka kartoitti seutua East India Company -yritykselle. Ongelmia on ollut jopa viime vuosina, vuodesta 2000 vuoteen 2004 raportoitiin kaksi törmäystä.


title: Pedra Branca

text: Saaren omistuksesta kiistellään Singaporen ja Malesian välillä. Ennen vuotta 1979 Malesia ei ollut koskaan esittänyt alueellisia vaateita saaren suhteen. Vuonna 1979 Malesia alkoi sijoittaa Pedra Brancan sen virallisiin karttoihin. Singapore on kumminkin 1840-luvulta asti ylläpitänyt Horsburghin majakkaa ja muita laitteita saarella tehdäkseen merenkulun turvallisemmaksi.


title: Ioniselektiivinen elektrodi

text: Ioniselektiivisen elektrodin toiminta perustuu kiinteän piihapon ionivaihto-ominaisuuksiin. Yleisin ioniselektiivinen elektrodi on pH-elektrodi, jota käytetään liuoksen happamuuden mittaukseen. Ioniselektiiviset elektrodit ovat rutiininomaisesti käytössä muun muassa kliinisessä kemiassa kalsiumin, kaliumin, natriumin ja kloridin määrityksessä sekä pH -mittauksissa.


title: Lukonmäki

text: Lukonmäki on Tampereen kaupunginosa, joka sijaitsee Kaakkois-Tampereella. Se rajoittuu lännessä Hervannan valtaväylään, etelässä Hervannan kanjoniin, idässä Kaukajärven kaupunginosaan ja pohjoisessa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Turtolankatu jakaa Lukonmäen kahdeksi osaksi pohjois–etelä suunnassa: varsinainen Lukonmäki on lännessä ja Finninmäki idässä.


title: Lukonmäki

text: Lukonmäen nimen pohjana on vanha paikannimi, ja Lukonmäen rinnakkaisniminä ovat olleet käytössä myös Lukonojanahde, Kilometrimäki ja Pitkäahde. On esitetty, että Lukonmäki olisi saanut nimensä siellä asuneesta torpparista Matti Lukosta, mutta todennäköisemmin luonnonpaikka Lukonmäki on antanut nimensä torpalle. Messukylän alueella on ollut pysyvää asutusta jo yli tuhat vuotta, ja luonnollista on, että niin tärkeällä maamerkillä kuin Lukonmäellä on ollut nimi jo ennen kuin sinne pystytettiin ensimmäistäkään asumusta. Hämäläismurteissa appellatiivi lukko tarkoittaa paitsi 'oven, portin tms. sulkemiseen tarvittavaa esinettä', myös 'syvää ja jyrkkäreunaista notkoa, kuoppaa tai painannetta harjussa tai mäessä'. Jälkimmäinen kuvaus sopii varsin hyvin Lukonmäen alueen topografiaan. Alueelta tunnetaan luonnonpaikka Lukonoja, jonka varrella sijainnut Turtolan talon Lukonojan torppa mainitaan isonjaon kartassa vuodelta 1784. Lukonmäen kaupunginosan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1973.


title: Lukonmäki

text: Lukonmäki on nimensä mukaisesti suuri mäki, joka alkaa välittömästi Hervannan kanjonin pohjoisrinteestä. Se on Lukonmäen lakea ja etelärinnettä lukuun ottamatta rakennettu. Laella kasvaa kuusimetsää. Sen kautta kulkee talvisin huoltamaton kävelytie itä-länsisuunnassa Kierikankadun päästä Ikämiestenkadulle, ja talvella siitä voi pulkkailla alas. Lukonmäen länsirinteellä ja rinteeltä Hervannan valtaväylän suuntaan Ikämiestenkadun molemmin puolin olevien kujien varrella on kymmeniä pääasiassa 1970-luvulla rakennettuja omakotitaloja ja muutama näitä uudempi rivitalo. Lukonmäen itärinteellä Kierikankadulla ja sen sivukujilla on noin tusinan verran omakotitaloja ja pohjoisempana Turtolankadun varrella myös rivitaloja. Lukonmäen pohjoisosassa on kesäisin urheilukenttänä toimiva luistinrata sekä runsaasti rivitalo- ja omakotitaloasutusta. Lukonmäkeä lähimmät päivittäistavarakaupat ovat Turtolankadun varrella Finninmäen puolella ja Hallilassa Hervannan valtaväylän länsipuolella. Finninmäessä on myös pieni pubi ja parturi-kampaamo. Lukonmäessä korkeuserot ovat erittäin suuret verrattuna sen kokoon.


title: Lukonmäki

text: Lukonmäki tunnetaan hyppyrimäistään, jotka sijaitsevat Hervannan kanjonin etelärinteellä laskettelurinteiden vieressä. Hervannan kanjonista lähtee myös puolentoista kilometrin mittainen valaistu hiihtolatu, joka johtaa valaistulle Hervanta-Koivistonkylä-ladulle. Lukonmäen läheisyydessä olevia kaupunginosia Hervannan ja Kaukajärven lisäksi ovat muun muassa Hallila ja Messukylä.


title: Lukonmäki

text: Pirjonkaivonkadun nimen taustalla on Pirjonkaivo-niminen lähde, josta paikalliset asukkaat hakivat aikoinaan ruokavetensä. Lähde oli olemassa vielä 1970-luvulla, vaikkakaan ei enää käytössä vedenhakupaikkana.


title: Lukonmäki

text: Lukonmäessä oli vuonna 1978 asukkaita 1 010.


title: Howard Shore

text: Howard Leslie Shore (s. 18. lokakuuta 1946 Toronto) on kanadalainen elokuvasäveltäjä.


title: Howard Shore

text: Shore syntyi juutalaiseen perheeseen Torontossa Kanadassa ja opiskeli musiikkia Berkleen musiikkicollegessa Bostonissa Yhdysvalloissa. Vuodesta 1969 vuoteen 1972 hän esiintyi Lighthouse-orkesterissa. Vuosina 1975–1980 hän oli televisioshow "Saturday Night Liven" musiikillinen ohjaaja. Samoihin aikoihin hän esiintyi useissa musikaalisissa hupailuissa mukaan lukien All-Nurse Band ja pukeutui mehiläistenhoitajaksi John Belushi/Dan Aykroyd -esitykseen Slim Harpon klassikosta ”I’m a King Bee”. Hän myös ehdotti Aykroydille ja Belushille nimen The Blues Brothersiin.


title: Howard Shore

text: Vuonna 1979 ilmestyneestä "The Brood" -elokuvasta lähtien Shore on säveltänyt musiikin kaikkiin David Cronenbergin elokuviin lukuun ottamatta elokuvaa "" (1983).


title: Howard Shore

text: Shore on noussut yhdeksi aikansa menestyneimmistä ja monipuolisimmista elokuvasäveltäjistä. Hänen musiikkinsa on yleensä elokuvan mukainen eikä hänellä ole tiettyjä maneereja, joita käyttäisi elokuvasta toiseen vähän muunnellen, kuten monella muulla menestyneellä säveltäjällä. Ja tämä on toistaiseksi ollut hänen vahvuutensa säveltäjänä.


title: Howard Shore

text: Peter Jacksonin ohjaaman ja J. R. R. Tolkienin kirjaan perustuvan "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian ensimmäisen osan "" ilmestyttyä vuonna 2001 myös Shore sai osansa sen tuomasta julkisuudesta sekä Oscar-palkinnon parhaasta elokuvamusiikista. Vuonna 2002 ilmestyi trilogian toinen osa "". Vuonna 2003 julkaistusta "" Shore sai vielä toisen Oscar-palkinnon parhaasta musiikista. Lisäksi hän sai Oscarin yhdessä Fran Walshin ja Annie Lennoxin kanssa "Kuninkaan paluuseen" tehdystä laulusta ”Into the West”. Hän sävelsi lisäksi uutta musiikkia kunkin osan pidennettyihin versioihin.


title: Howard Shore

text: Vuodesta 2004 lähtien Shore kiersi ympäri maailmaa johtaen paikallisia orkestereita esittäen hänen elokuvien musiikista sovittamaansa sinfoniaa nimeltään "The Lord of the Rings: Symphony In Six Movements" eli ”Taru sormusten herrasta: Sinfonia kuudessa osassa”. Kutakin elokuvan osaa vastaa kaksi sinfonian osaa (Tolkienin teos koostuu kuudesta kirjasta, mutta julkaistiin kolmessa osassa). Toisen ja kolmannen osan välissä on väliaika. Konsertteihin sisältyy myös heijastettuja kuvia, jotka yhdistävät soitettavan musiikin elokuvan kohtauksiin. Muihin töihin keskittyäkseen Shore on antanut myös muiden johtaa konsertteja, kuten Markus Huberin, Alexander Mickelthwaten ja John Maucerin.


title: Howard Shore

text: Shoren oli tarkoitus jatkaa yhteistyötä Jacksonin kanssa myös vuoden 2005 elokuvassa "King Kong", mutta heidän välillään ilmenneiden taiteellisten erimielisyyksien vuoksi hänen tilalleen tuli James Newton Howard. Elokuvan musiikista suurin osa oli jo nauhoitettu.


title: Singlish

text: Singlish on Singaporessa puhuttava englannin kielen murre. Se on hyvin samankaltainen kuin Malesian englanti eli manglish. Vaikka se on englannin murre, sen ymmärtäminen voi olla hyvin vaikeaa toisen englannin murteen puhujalle, kuten esimerkiksi brittiläisen tai amerikkalaisen englannin puhujille.


title: Singlish

text: Singlishin sanastossa ja kieliopissa on vaikutteita Singaporessa puhutuista kiinan kielistä, malaijin kielestä ja tamilista.


title: Singlish

text: Singaporelaisissa kouluissa singlishin käyttöä pyritään voimakkaasti estämään, sillä sen uskotaan heikentävän tavallista englantia. Singlishin käyttöä puhuttaessa luokassa tai opettajille pidetään epähyväksyttävänä. Siitä huolimatta monille opiskelijoille singlishin käyttö on lähes väistämätöntä tuttavien, sisarusten ja joskus vanhempiensa kanssa kommunikoitaessa. Ammattikorkeakouluissa opiskelijat tuntevat suurempaa tarvetta tutustua toisiinsa vähemmän kankeassa opiskeluympäristössä, ja sosiaalisen paineen vuoksi singlish on todella suosittu ammattikorkeakoulujen opiskelijoiden käytössä. Koulut ja kielien opettajat kohtaavat pahoja vaikeuksia estää singlishin käytön muodostuminen tavaksi.


title: Singlish

text: Useimmilla työpaikoilla singlishiä vältetään muodollisissa tilanteissa, etenkin työhaastatteluissa, asiakastapaamisissa, esityksissä ja kokouksissa. Siitä huolimatta singlishiä lisätään joskus keskusteluun huumorina, varsinkin kun yleisö koostuu enimmäkseen paikallisista.


title: Singlish

text: Singaporen asevoimissa singlish on oleellinen epävirallinen kieli. Stressaavissa harjoitustilanteissa tavallisen englannin kielioppi ja sanasto korvataan usein singlishin kieliopilla ja sanastolla, jotka ovat helposti ymmärrettävissä eri kulttuuri- ja koulutustaustaisten sotilaiden kesken.


title: Singlish

text: Epämuodollisissa tilanteissa, kuten keskustelussa ystävän kanssa tai kahviloissa (kopi tiam) ja ostoskeskuksissa, singlishiä käytetään rajattomasti. Ainoa poikkeus on singlishin puhuminen ulkomaalaisille, jota pidetään epäkohteliaana, sillä on oletettavissa että hänellä olisi vaikeuksia ymmärtää singlishiä.


title: Singlish

text: Singlishissä teema eli puheenaihe on hyvin keskeinen, kuten kiinassa. Tämä tarkoittaa että singlishin lauseet voidaan yleensä konstruktoida kertomalla ensin teema (tai tunnettu viittaus), ja sen jälkeen kommentti tai uusi tieto. Semanttinen suhde teeman ja kommentin välillä ei ole tärkeä.Yllä olevat konstruktiot voidaan kääntää suoraan kiinaksi pienellä sanajärjestyksen vaihdolla.