title: Porkkana

text: Porkkanan villimuoto ("Daucus carota" subs. "carota") kasvaa kaikkialla Keski-Euroopassa ja laajalti Aasiassa yleisenä muun muassa laitumilla ja tienvarsilla. Sen juuri on yleensä puiseva ja syötäväksi kelpaamaton, paitsi satunnaisesti esiintyvillä mutanttiyksilöillä, joista viljellyt lajikkeet onkin jalostettu. Suomessa villiporkkana on harvinainen, koska se ei yleensä selviä talven yli voidakseen toisena vuotenaan tuottaa siemeniä. Sen ensimmäisen vuoden taimia saattaa kuitenkin kesäisin kasvaa esimerkiksi satama-alueilla, joihin sen siemeniä helposti kulkeutuu ulkomailta.


title: Porkkana

text: Porkkana valittiin vuonna 2000 vuoden vihannekseksi.


title: Porkkana

text: Porkkana on kaksivuotinen kasvi, jonka varsi kasvaa 30–80 senttimetriä korkeaksi. Alalajeista ruokaporkkanan pääjuuri on mehevä ja väriltään useimmin oranssi. Villinä kasvavien porkkanoiden juuri on ohut ja valkoinen. Kukintona on pienikukkainen sarjakukinto. Porkkanan hedelmä on 2–4 millimetriä pitkä piikkinen tai koukkukarvainen lohkohedelmä.


title: Porkkana

text: Porkkanaharrastajat eri puolilla maailmaa ovat kehittäneet menetelmiä, joilla porkkanan saa kasvamaan luonnollisia mittojaan kookkammaksi. Vuonna 2007 Joe Atherton kasvatti maailman pisimmän, 5,8-metrisen porkkanan. Maailman painavimman porkkanan on kasvattanut John Evans vuonna 1998. Se painoi 8,6 kilogrammaa.


title: Porkkana

text: Porkkana on maan sisällä kasvava juures, ja sitä voidaan syödä raakana. Porkkanan juurenkärjet ovat hyvin pienet, ja ne poistetaan kuorittaessa. Tavallisesti porkkanaa käytetään salaatteihin, liharuokiin ja keittoihin. Raakana porkkanan rakenne on kova ja rapea, maultaan parhaassa tapauksessa makeahko. Ennen syöntiä raaka porkkana pestään huolellisesti ja yleensä kuoritaan. Keitettäessä porkkanan rakenne muuttuu pehmeäksi. Porkkanan nuoria lehtiä voidaan käyttää ruoanvalmistuksessa.


title: Porkkana

text:
Alun perin viljeltiin porkkanaa, joka oli purppuranpunainen, keltainen tai valkoinen. Kuumilla alueilla keltaista ja punaista porkkanaa viljellään edelleen. Viileillä alueilla oranssi porkkana on yleisin. Suomessakin voidaan viljellä violettia, keltaista ja valkoista porkkanaa. Oranssi porkkana jalostettiin 1600-luvulla Hollannissa.
Useimpien juureskasvien tavoin porkkana on kaksivuotinen kasvi. Ensimmäisenä vuotena, itämisen jälkeen porkkanalle kehittyy syvälle ulottuva pääjuuri. Sen jälkeen alkaa paksuuskasvu, joka jatkuu koko kasvukauden. Porkkanan syötävä juuri on mukula, jossa on lieriömäinen puuosa ja sen ympärillä jälsi ja kuori. Siihen kertyy paljon vararavintoaineita. Jos porkkana jätetään maahan yli talven, se käyttää toisena vuotena nämä vararavintoaineet korkean varren, kukkien ja lopulta siementen kasvattamiseen. Siihen muodostuu samantapainen sarjakukinto kuin muillakin sarjakukkaiskasveilla, esimerkiksi koiranputkella. Mutta samalla juuri menettää kaikki siihen varastoituneet aineet. Sen vuoksi porkkanat nostetaan maasta jo ensimmäisen vuoden syksyllä, paitsi jos niitä kasvatetaan siementen tuottamiseksi.


title: Porkkana

text: Aikaisemmin porkkanaa on käytetty myös väriaineena. Sen lisäksi porkkanaa on käytetty lääkekasvina, sillä se sisältää A-vitamiinia ja seleeniä.


title: Porkkana

text: Porkkanan sanotaan lisäävän vastustus- ja näkökykyä, ehkäisevän mahahaavaa ja syöpiä ja lievittävän tulehduksia, ripulia, huonoa ihoa, ummetusta, unettomuutta, korkeaa verenpainetta ja paksusuolen tulehdusta.Suomessa tavattavista kirvalajeista porkkanalla elävät "Aphis craccivora", "Aphis fabae", "Aphis gossypii", "Aulacorthum solani", "Cavariella aegopodii", "Cavariella pastinacae", "Hyadaphis coriandri", "Hyadaphis passerinii", "Myzus ascalonicus", "Myzus ornatus" ja "Myzus persicae". Ulkomailla lajeja on enemmän.


title: Ristiinnaulitseminen

text:
Ristiinnaulitseminen on kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanotapa, jossa henkilö kiinnitetään sitomalla tai nauloilla riippumaan tarkoitusta varten pystytettyyn, useimmiten ristinmuotoiseen tolppaan. Teloitustapa on erityisen julma, sillä uhri ei yleensä kuole heti vaan saattaa virua ristillä pitkäänkin. Antiikin Roomassa ristiinnaulitsemista käytettiin erityisesti kapinoitsijoiden ja kapinallisten orjien teloittamiseen.
Ristiinnaulitseminen oli yleinen teloitustapa 500-luvulta eaa. 300-luvulle saakka, etenkin Persiassa, Egyptissä, Karthagossa ja Roomassa. Tuomittu kiinnitettiin puuristiin. Risti voi olla T:n muotoinen tau-risti, X:n muotoinen decus-risti (latinan X = 10, "decus") tai niin sanottu latinalainen risti, jossa poikkipuu oli vähän matkaa pystypuun yläreunasta. Varhaisimmissa ristiinnaulitsemisissa puu oli suora pylväs. Ristiä (σταυρός; staurós) vastaava kreikkalainen sana merkitsee ensisijaisesti pystysuoraa paalua tai hirttä ja toissijaisesti rangaistus- tai teloitusvälineenä käytettyä paalua.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Ristiinnaulitsemisella ei ollut mitään rituaalista tai symboliarvoa; se oli käytössä vain julmana ja hitaana julkisena teloitusmenetelmänä. Tämän vuoksi siihen tuskin oli mitään vakiintunutta suoritustapaa, erilaiset ristiinnaulitsemiset olivat vain osa teloitusmenetelmiä erilaisista lävistyksistä koukkuihin ripustamiseen ja roviolla polttamiseen.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Tuomitun kädet kiinnitettiin ristin poikkipuuhun hartialinjan yläpuolelta. Ranteet joko sidottiin tai naulattiin kiinni. Kämmeniä ei lävistetty, sillä ne eivät olisi kestäneet ruumiin painoa. Yhteen liitetyt jalat naulattiin yleensä toisen tai kolmannen jalkapöydänluun välistä. Jalat olivat koukussa pienen istumatuen varassa, jolloin teloitettavan oli helpompi hengittää. Tämä pitkitti kuolemaa, sillä ilman tukea vaakasuora käsiin kohdistuva veto olisi salvannut hengityksen melko nopeasti.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Teloitetun ruumis jätettiin ristille hajoamaan ja eläinten syötäväksi, eikä ruumiita ole siten säilynyt. Ristiinnaulitsemisen tavoite ei ollut vain tappaa rikollista, vaan myös silpoa ja häpäistä ruumis. Kunniallinen kuolema vaati hautauksen, jonka vastakohta oli ruumiin hajoaminen ristillä. Ainoa säilynyt jäänne ristiinnaulitun luurangosta löytyi Israelin valtion alueelta 1970-luvulla (kuva).


title: Ristiinnaulitseminen

text: Israelissa juutalaiset eivät jättäneet ruumiita ristille. Mooseksen lain mukaan ruumiit tuli haudata tai maa saastuisi.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Ristiinnaulitseminen aiheutti hitaan ja tuskallisen kuoleman, jonka aiheutti ensisijaisesti hidas tukehtuminen, joka johtui rintakehän huonosta asennosta. Kuolemaa edesauttoivat myös verenhukka, korkea kuume, sydämen toiminnan heikkeneminen ja nestehukka. Joissain tapauksissa sääret murskattiin kuoleman nopeuttamiseksi. Hyväkuntoinen uhri saattoi kuitenkin kitua ristillä useita päiviä ennen kuolemaansa.


title: Ristiinnaulitseminen

text:
1950-luvulta lähtien kristittyjen taiteessa esitettyjä ristiinnaulitsemisen kuvauksia alettiin kyseenalaistaa.
Ranskalainen lääkäri Pierre Barbet esitti teorian, että kun koko ruumiin paino riippuu käsien varassa, kuoleman syynä on tukehtuminen. Hän kirjoitti, että tuomitulla olisi suuria vaikeuksia hengittää keuhkojen ja rintakehän lihasten venytyksestä johtuen. Sen vuoksi tuomittu kohottaisi itseään käsiensä avulla ylöspäin, joka aiheuttaisi kipua naulojen haavoihin, tai työntäen itseään ylöspäin jalkojensa avulla, joka taas aiheuttaisi kipua naulattuihin jalkoihin. Nämä liikkeet toistuisivat, kunnes hän ei enää jaksaisi nostaa itseään ja kuolema tulisi nopeasti. Toiset oppineet, kuten Frederick Zugibe, ovat ehdottaneet muita kuolinsyitä. Zugibe laittoi vapaaehtoisia riippumaan kädet 60−70 asteen kulmissa. Testattavat eivät kokeneet vaikeuksia hengittämisessä kokeen aikana, mutta kokivat nopeasti lisääntyvää tuskaa, mikä sopii roomalaiseen tapaan käyttää ristiinnaulitsemista hitaan ja tuskallisen kuoleman aikaansaamiseksi.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Ristiinnaulitseminen alkoi luultavasti Persiasta. Aleksanteri Suuri levitti tavan valloittamilleen alueille. Roomalaiset oppivat tavan Karthagosta. Ristiinnaulitsemista käytettiin orjille, kapinallisille, merirosvoille ja muille erityisen halveksituille vihollisille ja rikollisille.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Rooman kansalaisia ei yleensä ristiinnaulittu, paitsi vakavista rikoksista, kuten maanpetturuudesta – mukaan lukien myös sotilaskarkuruus – koska tapaa pidettiin häpeällisenä. Laajoja ristiinnaulitsemisia tehtiin Spartacuksen kapinan aikana, sisällissodan aikana ja Jerusalemin tuhon aikana. Konstantinus Suuri kielsi ristiinnaulitsemisen valtakautensa lopulla.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Japanissa ristiinnaulitseminen ("haritsuke") otettiin käyttöön kristinuskon kieltämisen myötä 1600-luvulla. Japanissa ristiinnaulitseminen oli yleinen rangaistustapa niille rikollisille, joilta kiellettiin seppukun tekeminen. Ristiinnaulitseminen lakkautettiin Meiji-restauraation myötä 1860-luvulla.


title: Ristiinnaulitseminen

text:
Ristiinnaulitseminen mainitaan Koraanin Pöydän suurassa rangaistuksena Jumalaa ja Hänen lähettilästään vastaan sotiville.
Sama rangaistus mainitaan Abu Dawudin kokoamassa Rangaistusten kirjassa (Kitab al-Hudud) kolmeen kertaan eri henkilöiden sanelemana.


title: Ristiinnaulitseminen

text:
Ristiinnaulitseminen on vuonna 2013 osa ainakin Saudi-Arabian, Iranin ja Sudanin lakia.
Hamas on ottanut vuonna 2009 šarialain käyttöön Gazan kaistalla, mukaan lukien ristiinnaulitsemiset.
Saudi-Arabiassa "ristiinnaulitseminen" merkitsee mestaamisen jälkeistä ruumiin kiinnittämistä paaluun julkiselle paikalle irrotetun pään kera.
Euroopan historiassa tätä vastaa lähinnä teilaus.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Islamistinen Isis-järjestö on vuonna 2014 ristiinnaulinnut ihmisiä hallitsemillaan alueilla Irakissa ja Syyriassa.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Historian kuuluisin ristiinnaulittu on Jeesus Nasaretilainen, jonka ristiinnaulitseminen on selostettu Raamatussa. Oletetaan, että hänen ristiinnaulitsemisensa tapahtui Golgatalla Jerusalemin ulkopuolella noin vuonna 30. Raamatun evankeliumeissa ristille oli kiinnitetty kyltti, jossa luki hepreaksi, latinaksi ja kreikaksi ristiinnaulitsemisen syy: ”Jeesus nasaretilainen, juutalaisten kuningas”.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Tutkija Gunnar Samuelssonin mukaan Jeesus ei kuitenkaan kuollut ristillä, vaan paalussa.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Johanneksen evankeliumissa viitataan siihen, että myös apostoli Pietari kuoli ristillä. Perimätiedon mukaan Pietari pyysi hänet ristiinnaulinneilta sotilailta että risti käännettäisiin ylösalaisin, jotta häntä ei verrattaisi Jeesukseen.


title: Ristiinnaulitseminen

text: Dareios III ristiinnaulitsi Hermiaan, Atarneuksen tyrannin ja Aristoteleen ystävän, vuonna 341 eaa. syytettynä vehkeilystä Makedonian kanssa.


title: Kapinaliitto

text: Liittouma Tasavallan palauttamiseksi () (tunnettu tavallisemmin nimillä Kapinaliitto () ja Kapina ()) on ryhmittymä "Tähtien sodan" kuvitteellisessa universumissa.


title: Kapinaliitto

text: Kapinaliitto vastustaa Galaktista Imperiumia ja soti tätä vastaan palauttaakseen Vanhan tasavallan ihanteet. Kapinaliittoa edustavat myös alkuperäisen vuoden 1977 "Tähtien sota" -elokuvan (myöhemmältä nimeltään "Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo") päähenkilöt, kuten myös muissa alkuperäisen trilogian elokuvissa: "Imperiumin vastaisku" (1980) ja "Jedin paluu" (1983). Järjestön alkuperään viitattiin elokuvassa "" (2005) sekä sen varhaisimpiin toimiin televisiosarjassa "Star Wars Rebels". Kun vuosikymmeniä Imperiumin kukistumisen jälkeen Ensimmäinen ritarikunta nousee vastustamaan Uutta tasavaltaa, Kapinaliiton entiset jäsenet muodostavat ritarikunnan vastustamiseksi armeijan nimeltä "Vastarinta" () (tai "Vastarintaliike"), joka esiintyi ensi kerran elokuvassa "" (2015).


title: Kapinaliitto

text: Kapinaliiton perustamiseen viitataan jo "Sithin koston" tapahtumien aikana. Poistetuissa kohtauksissa selitettiin, eräiden senaattorien muodostama ryhmä "2000. delegaatio" pitivät ylikansleri Palpatinen lähes rajattomia hätävaltuuksia Kloonisotien aikana hyvin epäoikeudenmukaisina. Tähän ryhmään kuuluivat Padmé Amidala, Bail Organa, Mon Mothma, Expanded Universessa myös Garm Bel Iblis, sekä muutamia muita. Amidala oli siihen aikaan ryhmään kuuluisin ja pätevin jäsen, ja siten myös heidän keulakuvansa. Tämän seurauksena hänestä tuli kuitenkin viholliskohde ja siksi hän neuvoi muita pysymään hiljaa ja jatkamaan ilman häntä. Lisäksi nuori senaattori kuoli ennenaikaiseen synnytykseen pian sen jälkeen, kun Anakin Skywalker oli kääntynyt sithiksi.


title: Kapinaliitto

text: Televisiosarja "Star Wars Rebels", joka sijoituu viisi vuotta ennen "Uutta toivoa" ja neljätoista vuotta "Sithin koston" jälkeen, kertoo Galaktista Imperiumia vastaan nousseen kapinan ensimmäisistä vaiheista. Sarjan päähenkilöihin kuuluu sekalainen ryhmä henkilöitä (joille Imperiumi oli aiheuttanut kärsimystä tavalla tai toisella), jotka kulkivat planeetalta toiselle "Ghost"-rahtialuksella. Ensimmäisen tuotantokauden lopulla heille selviää, että on olemassa muita kapinallissoluja, joita tukevat senaattori Organa sekä entinen jedi Ahsoka Tano.


title: Kapinaliitto

text: "Uuden toivon" tapahtumien aikana Kapinaliitto on saanut tietää valtaisan avaruusaseman, Kuolemantähden rakentamisesta. Prinsessa Leia Organan johtama joukko onnistuu saamaan käsiinsä aseman piirustukset, mutta Imperiumin laivasto kaappaa heidät Prinsessa Leia joutuu keisarin oikeankädenmies Darth Vaderin vangiksi, mutta Luke Skywalker, Han Solo, Chewbacca, ja Obi-Wan Kenobi pelastavat hänet ja piirustukset viedään Kapinaliiton tukikohtaan planeetta Yavinille. Tämä johtaa Kapinaliiton ensimmäiseen suuren voittoon Yavinin taistelussa, kun Luke, josta tulee Kapinaliiton ainut Voiman käyttöä opetteleva jäsen, tuhoaa Kuolemantähden.


title: Kapinaliitto

text: "Imperiumin vastaiskussa" Kapinaliitto kokee takaiskun planeetta Hothilla, kun heidän komentokeskuksensa Echo Base joutuu Imperiumin 501. legioonan hyökkäämäksi. Loput joukot joutuivat vastedes käyttämään amiraali Gial Ackbarin lippualusta "Home Onea" liikkuvana tukikohtanaan.


title: Kapinaliitto

text: "Jedin paluun" tapahtumiin mennessä Kapinaliitto oli kokoontunut jälleen yhteen ja saanut tietää Imperiumin rakentavan toista Kuolemantähteä, jonka rakennustöitä keisari Palpatine itse valvoo. Mon Mothman käskystä amiraali Ackbar ja Lando Calrissian johtavat kapinallisten laivastoa, samalla kun Han Solon ja prinsessa Leian johtama iskuryhmä pyrkii sabotoimaan aseman suojakenttä, ja Luke kohtaa Vaderin ja Palpatinen. Kapinaliitto voittaa Endorin taistelun, jossa Vader, Palpatine ja monet muut Imperiumin johtohahmot tuhoutuvat. Imperiumin ollessa käytännössä tuhottu, monet olennot galaksissa juhlistavat tätä.


title: Kapinaliitto

text: "The Force Awakensissa", Kapinaliitto on muutettu Vastarinnaksi, Uuden tasavallan epävirallisesti tukemaksi armeijaksi, joka yrittää estää Imperiumin jäänteistä muodostunutta Ensimmäistä ritarikuntaa valtaamasta galaksia. Heidän tukikohtansa sijaitsi Ileeniumin aurinkokunnassa vehreällä planeetalla nimeltä D’Qar. Romaanin "Bloodline" mukaan, Vastarinta perustettiin kuusi vuotta ennen "The Force Awakensin" tapahtumia. Suurin osa Tasavallan korruptoituneista senaattoreista ei nähnyt Ensimmäistä ritarikuntaa vakavana uhkana, vaan välitti enemmän uusien kauppareittien muodostamisesta tai hallinnan tiukentamisesta. Heidän epäluottamuksensa vain kasvoi Leian paljastuttua Darth Vaderin biologiseksi tyttäreksi. Vain harva senaattori uskoi Leian varoituksiin ja antoi Vastarinnalle tukensa.


title: Kooda

text: Kooda (, 'häntä'), on länsimaisessa taidemusiikissa musiikillisen kokonaisuuden päätöselementti. Se voi olla kappaleen päätöksenä olevan sointulopukkeen laajentuma, jolloin sillä ei ole erityistä sisältöä. Laajemmat koodat kehittelevät teemaa tai saattavat tuoda esille jopa uudenlaisia teemoja.


title: Kooda

text: Bach käytti fuugissaan koodaa, joka taidokkaasti yhdistää fuugan motiivisen aineiston musiikilliseen kudokseen. Beethoven kehitti koodan käyttöä sonaattimuodossa, ja hänen esimerkkiään seurasivat sinfonioissaan muun muassa Brahms, Mahler ja Bruckner. Sonaattimuodossa kooda toimii kahdella tasolla: "pienkooda" on päätös teeman esittelylle ja koko osan päättää "suurkooda", joka laajuudessaan saattaa muuttaa osan rakenteen neliosaiseksi (esittely–kehittely–kertaus–kooda). Sinfonioiden finaaliosassa kooda on usein strettan muodossa. Mahler käytti koodaa merkitykseltään vaihtelevasti: se saattoi olla luonteeltaan pyöristävä epilogi, välittävä taite tai johdanto.


title: Kooda

text: Suppea kooda on nimeltään kodetta (italiaksi "codetta", 'pieni häntä').


title: Kooda

text: Otavan Iso musiikkitietosanakirja (1979)


title: Mehmed Valloittaja

text: Mehmed II (30. maaliskuuta 1432 – 3. toukokuuta 1481) oli osmanien valtakunnan sulttaani. Hän sai lisänimen "el-Fatih", valloittaja. Mehmed hallitsi lyhyen ajan vuosina 1444–1446 ja myöhemmin vuosina 1451–1481. Valtaistuimelle noustuaan hän murhautti kaikki veljensä, jottei heistä olisi vaaraa kilpailijoina.Hän oli ensimmäinen osmanien sulttaani joka otti itselleen kalifin arvonimen. Hän käytti myös arvonimiä kaikkien muslimien hallitsija, "caesar", keisari, ja kaikkien kristittyjen hallitsija. Hänet tunnetaan parhaiten Konstantinopolin valloittajana ja Bysantin valtakunnan tuhoajana, ja hän valloitti myös laajoja alueita Balkanilta ja Anatoliasta.


title: Mehmed Valloittaja

text: Ensimmäisellä hallituskaudellaan Mehmed kutsui isäänsä Murad II:ta apuun ennen Unkaria ja Puolaa vastaan käytyä Varnan taistelua. Isä oli aikaisemmin luopunut vallasta eikä aluksi halunnut palata johtamaan armeijaa. Mehmed lähetti isälleen kuuluisan kirjeen jossa hän kirjoitti: "Jos olet sulttaani niin tule johtamaan armeijoitasi. Jos minä olen sulttaani niin määrään sinut johtamaan armeijoitani." Murad palasi johtamaan osmanien joukkoja ja löi vastustajansa.


title: Mehmed Valloittaja

text: Mehmed palasi valtaan vuonna 1451 ja teki pari vuotta myöhemmin lopun Bysantin valtakunnasta valtaamalla Konstantinopolin vuonna 1453 piirityksen jälkeen. Mehmed jatkoi valloittamalla loputkin Bysantin jäljellä olevat kaupungit Anatoliassa ja Balkanilla. Mehmedin aikana osmanien valtakunta laajeni myös Krimin niemimaalle ja se valloitti lisää alueita Balkanilla ja Anatoliassa. Osmanien valloitukset Euroopassa saatiin kuriin väliaikaisesti Nándorfehérvárin (nykyinen Belgrad) piirityksen epäonnistuttua.


title: Mehmed Valloittaja

text: Mehmed muistetaan myös suopeana hallitsijana. Hän antoi Konstantinopolin kristittyjen hallita itseään patriarkan johdolla. Konstantinopolista tehtiin myös osmanien valtakunnan uusi pääkaupunki. Valloitettuaan Konstantinopolin Mehmed näki itsensä Rooman valtakunnan perijäksi ja otti itselleen arvonimen "Kayser-i-Rüm", Rooman caesar. Hän yritti myös valloittaa Italian ja itse Rooman kaupungin. Hänen tarkoituksensa oli yhdistää koko vanha Rooman valtakunta. Aluksi näytti siltä että Mehmed onnistuisi, mutta hänet lyötiin vuonna 1481.


title: Anatolia

text: Anatolia on niemimaa, joka käsittää suurimman osan nykyisen Turkin Aasiaan kuuluvaa osaa. Aluetta kutsutaan myös Vähä-Aasiaksi (). Alueen nimi tulee muinaiskreikan sanasta "ανατολη" (anatole), joka tarkoittaa ”itää” tai ”auringonnousua”. Kreikkalaiset alkoivat kutsua Konstantinopolin (nykyinen Istanbul) itäpuolista aluetta Anatoliaksi Bysantin valtakunnan aikaan.


title: Anatolia

text: Sijaintinsa ansiosta Anatolia on ollut monen muinaisen sivilisaation kehto. Neoliittinen Catal Hüyük sijaitsi Anatoliassa.


title: Anatolia

text: Anatolialaiset ja assyrialaiset kävivät kauppaa 1800- ja 1700-luvuilla eaa. Assyriasta tuotiin Anatoliaan villaisia tekstiilejä ja metallia.


title: Anatolia

text:
Anatoliassa on merkittäviä esiintymiä merenvahaa eli sepioliittia (MgSiO(OH) · 6HO), josta valmistetaan useimmiten piipunkoppia.
Sivilisaatioihin, jotka ovat sijainneet osittain tai kokonaan Anatoliassa, kuuluvat:


title: Haulikko

text: Haulikko on yleisimmin pitkäpiippuinen, rihlaamaton tai rihlattu käsiase, jonka patruuna sisältää joukon pieniä, läpimitaltaan 2–9 mm hauleja. Sitä käytetään pääasiassa pienriistan, kuten lintujen ja metsäjänisten metsästyksessä ja ampumaurheilussa, yleisimmin skeet- ja trap-lajeissa. Haulikolla ammuttavaksi tarkoitettua luotia, niin sanottua täyteistä käytettäessä haulikkoa voidaan käyttää esimerkiksi valkohäntäpeuran pyynnissä.


title: Haulikko

text:
Haulikon alkuperä on takaaladattavien kiväärien kehitystyössä.
1830 - luvulla saksalainen Johann Nicolaus von Dreyse kehitti sytysneulakiväärin, jonka iskurissa oleva piikki sytytti nallin. Nalli oli sijoitettu paperisen patruunan ruutitilan etuosaan ja iskurin piikki löi näin paruunan läpi. Syntyi tarve kehittää patruuna, joka sulkisi aseen lukon tiiviisti. Jean Samuel Pauly kokeili paperipatruunaa, jonka kannassa oli metallikiekko. Casimir Lefaucheux ratkaisi ongelman 1836 sijoittamalla nallin metallikiekkoon. Metallikiekossa oli piikki, johon iskuri löi sytyttäen nallin ruutitilassa. Benjamin Houllier paransi mekanismia edelleen 1847 ja kehitti kokometallisen patruunan. Lefaucheux suunnitteli kaksipiippuisen taittuvan aseen ampumaan tätä patruunaa. Ase esiteltiin Lontoon maailmannäyttelyssä Kristallipalatsissa 1851. Yleisemmin neulapatruunan syrjäytti aseissa aluksi reunasytytys ja sitten nykyinen nallityyppi 1860- luvulta alkaen.


title: Haulikko

text: Haulikon ulospäin näkyvät pääosat ovat piippu tai piippupari, sen alla oleva puinen tai keinoaineesta tehty tukki, liipaisin tai liipaisinpari, vipu haulikon taittamiseksi/viritystappi, lukonkehys ja perä. Piipun tai piippuparin yläpinnalla on tähtäinkisko ja jyvä.


title: Haulikko

text: Nykyinen haulikko on yksi- tai kaksipiippuinen. Kaksipiippuisen haulikon piiput eli piippupari on yleensä juotettu kiinteästi toisiinsa. Aseesta käytetään nimitystä päällekkäis- tai rinnakkaispiippuinen haulikko sen mukaan, miten piiput on sijoitettu toisiinsa nähden. Yksipiippuiset haulikot ovat nykyisin yleisesti itselataavia, niin kutsuttuja puoliautomaattihaulikoita tai pumppuhaulikoita. Itselataava haulikko latautuu tavallisimmin etutukin sisälle sijoitetun mekanismin avulla ruutikaasun paineen käyttämän männän voimalla. Toinen tapa on rekyyliin, lukon massan hitauteen ja jouseen perustuva mekanismi.


title: Haulikko

text: Pumppuhaulikko ladataan vetämällä etutukki käsin taakse ja työntämällä se takaisin eteen. Myös pulttilukkoisia haulikoita valmistetaan ja käytetään jonkin verran. Yksipiippuinen taittuva haulikko, vanhalta kutsumanimeltään torpparihaulikko, on ollut aiemmin suosittu aloittelevan metsästäjän tai mukana kuljetettava toinen ase jos metsästys muutoin tapahtuu luodikolla. Tyyppi on nykyisin varsin harvinainen, mutta arvostus on kasvanut uudelleen jonkin verran.


title: Haulikko

text: Yleisimmin käytetty haulikkotyyppi on taittuvapiippuinen kahdella piipulla varustettuna.


title: Haulikko

text: "Haulikkorihla" on taittuvapiippuinen, lippaaton, yhdellä haulipiipulla ja yhdellä rihlapiipulla varustettu yhdistelmäase.


title: Haulikko

text: Tavallisesti haulikon piippua ei ole rihlattu. Haulikosta ilmoitetaan usein piipun pituus tuumina joka merkitään kahdella heittomerkillä luvun perässä. Piipun pituus vaikuttaa rekyyliin, joka heittää lyhyempipiippuista asetta enemmän. Piipun pituudella ei ole merkittävää vaikutusta aseen tehokkaaseen kantomatkaan. Toisinaan piipuissa on suujarru, joka ohjaa ruutikaasut aseen sivuille vähentäen rekyylin voimaa.


title: Haulikko

text: Haulikossa on yksi tai kaksi liipaisinta. Rinnakkaispiippuinen haulikko on valmistamisen yksinkertaisuuden vuoksi usein kaksiliipaisiminen. Nykyaikaisessa päällekkäispiippuisessa on yksiliipaisinmekanismi jossa on piippujen laukaisujärjestyksen valitsin. Ammuttaessa toinen piippu menee automaattisesti valmiustilaan laukaisua varten.


title: Haulikko

text: Haulikon kaliiperi ilmoitetaan englantilaista naulajärjestelmää käyttäen. Lukema kertoo sen, kuinka monta piippuun sopivaa samankokoista palloa naulasta puhdasta lyijyä voidaan tehdä. Haulikon piipun halkaisija on sitä suurempi, mitä pienempi lukema on. Esimerkiksi kaliiperin 12 haulikkoon sopivia palloja naulasta saa 12 kappaletta. Myös tuumaan perustuvia, piipun sisähalkaisijan ilmoittavia kaliiperimittoja on, muun muassa .410 tuumaa.


title: Haulikko

text: Haulikon kaliiperin yhteydessä ilmoitetaan aina myös täyteen mittaansa avautuneen patruunan hylsyn nimellispituus millimetreinä. Nykyisin käytetään 20/70, 20/76, 16/70, 12/70, 12/76, 12/89, 10/75 ja 10/89-kaliiperin haulikoita, joista 12/70 on vielä yleisin ja 12/76 (magnum) seuraavaksi yleisin. Kaliiperi 12/89 (supermagnum) on yleistymässä muun muassa siksi, että 12-kaliiperisella 89 mm pitkällä patruunapesällä varustetulla haulikolla voi ampua myös lyhyempiä 12/76- ja 12/70-patruunoita. Haulikolla, esimerkiksi 12/70, ei saa ampua nimellismittaansa pidempiä patruunoita, vaikka ne sopisivatkin patruunapesään. Ne voivat aiheuttaa vaarallisen aserikon nimellismittaansa avautuvan hylsyn osittain tukkiessa patruunapesän ja piipun välisen ylimenokartion, jolloin pienemmän aukon vuoksi ruudin paine kasvaa vaarallisesti. Oikeanmittaisella patruunalla kartio jää avoimeksi päästäen haulit vapaasti piippuun.


title: Haulikko

text:
Isompien kaliiperien sekä pidempien patruunapesien ja patruunoiden yleistymiseen on vaikuttanut erityisesti lyijyn kielto vesilinnustuksessa ja lyijyn korvikemateriaalien, kuten rauta ja sinkki, keveydestä johtuva patruunoiden tehon väheneminen. Tilavampaan patruunaan saa luonnollisesti suuremman ruutimäärän että haulimäärän. Näin sekä lähtönopeutta että hauliparven peittoa voidaan parantaa.
Eri kaliiperien yleisyyttä rajoittaa niihin saatavien patruunoiden hinta ja saatavuus. Tämä koskee erityisesti suuria ja pieniä kaliipereita. Toisaalta tavallisten kaliperien patruunoiden haulien materiaalivalinnat vaikuttavat hintaan.


title: Haulikko

text: Haulikolla ammuttaessa haulit hajaantuvat patruunan, supistuksen, etäisyyden ja haulien koon mukaan hauliparveksi, joka muodostaa osumakuvion. Supistus tehdään piipun suuhun 50-100 mm:n matkalle. Esimerkiksi täyssuppea piippu on tältä osalta 12 kaliperin haulikossa 1 mm kapeampi kuin piipun halkaisija millimetreissä, joka 12 kaliperisessa aseessa on 18,2 mm. Sylinteri on piippu, jossa supistusta ei ole tehty lainkaan. Yksi tapa merkitä aseen supistus on numerointi, jossa sylinteri on 0, parannettu sylinteri 1/4, puolisuppea 1/2, 3/4 suppea ja täyssuppea 1/1 Kirjaimilla vastaavat merkinnät ovat englannin kielestä johdetut C, IC = Improved Cylinder, M, IM = Improved Modified ja F= Full.


title: Haulikko

text:
Tyypillisen metsästyshaulikon piippuparin supistukset ovat puoli- ja täyssuppea. Ajatuksena on ampua avarammalla supistuksella ensimmäinen laukaus ja tiukemmalla supistuksella toinen laukaus jo vähän kauempana olevaa riistaa kohti.
Skeet-aseessa on hajottava supistus, esimerkiksi sylinteri, laajan peiton aikaansaamiseksi suhteellisen lyhyelle ampumaetäisyydelle. Peitteisessä maastossa, jossa pensaat ym. voivat rajoittaa ampuma-alaa, suuresta hajotuksesta voi myös olla hyötyä.


title: Haulikko

text: Useimmissa nykyaikaisissa haulikoissa osumakuvion kokoa voi säätää piippuun tai piippupariin kuuluvia supistajia vaihtamalla. Joidenkin valmistajien mallistoissa on myös rihlatulla piipulla varustettuja haulikoita. Nämä ovat yleensä tarkoitettuja sabot- täyteisammuksille esimerkiksi peurajahdeissa. Rihlapiippuisella haulikolla ei kannata ampua haulipatruunoita, sillä rihlat saattavat piipun läpi kulkevat haulit pyörivään liikkeeseen ja ehdittyään ulos piipun suusta hauliparvi leviää keskipakoisvoiman vaikutuksesta. Tuloksena on rengasmainen osumakuvio, jonka keskustassa on tuskin yhtään iskemiä.


title: Haulikko

text: Haulikon supistus vaikuttaa osumakuvioon sekä leveys- että syvyyssuunnassa. Piipun jättävä hauliparvi on pidempi tiukemmasta supistuksesta ammuttaessa kuin väljemmästä. Karkea sääntö on, että hauliparven pituus on noin 10% matkasta. Parven leveys 30 metrin päässä on 80 - 150 cm


title: Haulikko

text: Hauliparven pituus lisää osumismarginaalia, mutta se saattaa huonontaa osumakuviota kohteessa. Esimerkiksi sivuttain lentävää lintua ammuttaessa lintuun voi osua vain hauliparven alku- tai loppupää ja teho ei ole paras mahdollinen. Osumakuvioon vaikuttaa myös patruunan soveltuvuus aseeseen eli sen käynti. Paras yhdistelmä samankaltaisista latauksista on patruuna- ja asekohtainen.Sen löytämiseksi on ammuttava tauluun koelaukauksia hajonnan toteamiseksi.


title: Haulikko

text: Yli 35 metrin matkoille ammuttaessa haulien teho laskee huomattavasti luotiaseiden ammusta nopeammin ja hauliparven tehokkaiden haulien määrä laskee nopeasti reunoilta alkaen. Haulien lentomatka on karkeasti 100 metriä yhtä halkaisijan millimetriä kohti lyijyhaulia käytettäessä. Lentomatka ei näin ole sama kuin tehokas etäisyys.


title: Haulikko

text: Haulikolla ammutaan tavallisesti hyvin nopeasti ja ase nostetaan ampuma-asentoon vasta esimerkiksi linnun lähtiessä metsästäjän edestä pakoon. Ennen laukaisua ampuja ottaa tarvittavan ennakon suhteessa kohteen liikkeeseen. Käyttötavan vuoksi osumisen ratkaisee taidon lisäksi aseen sopivuus käyttäjälle. Jos aseen tukki on liian korkea, menevät laukaukset yli ja vastaavasti matala tukki vie ali. Tukin pituus ja sivutaivutus vaikuttavat niin ikään tähtäyslinjaan ja aseen asettumiseen ampuma-asentoon. Tavallisesti haulikon tähtäimenä on kisko ja piipun päähän sijoitettu jyvä. Markkinoilla on haulikkoon tarkoitettuja jälkiasennettavia tähtäämisen apuvälineitä ja tähtäinlaitteita. Osa perustuu optiseen materiaaliin kuten loistejyvä ja kiskotähtäin kun taas toiset ovat optis-sähköisiä esimerkiksi punapistetähtäin .


title: Haulikko

text: Joihinkin itselataaviin ja pumpputoimisiin, lähinnä yhdysvaltalaista valmistetta oleviin haulikoihin on saatavilla erillinen rihlattu vaihtopiippu, joka täyteisiä ammuttaessa parantaa osumatarkkuutta merkittävästi. Rihlatussa piipussa on yleensä myös paremmat avotähtäimet kuin normaalissa haulipiipussa.


title: Haulikko

text: Haulikon patruuna sisältää tavallisesti 100-400 haulia riippuen kaliiperista ja haulikoosta joka valitaan käyttötarkoituksen mukaisesti. Haulien koko ilmoitetaan joko numerojärjestelmän mukaisesti tai suoraan millimetreinä. Numerojärjestelmä on käänteinen. Esimerkiksi haulikoko 9 on uuden eurooppalaisen järjestelmän mukaan 2,0 mm. Suurimpia hauleja ovat 00 ja 0 nk. susihaulit. 00-patruunassa on yhdeksän kappaletta 8,4 mm haulia ja 0-patruunassa kaksitoista kappaletta 7,5 mm haulia. Vastaavasti 12/70 -kaliiperisen haulikon metsästyspatruunaan mahtuu halkaisijaltaan 3,5 mm:n hauleja noin 130 kpl, painoltaan yhteensä noin 35 grammaa.


title: Haulikko

text: Patruunan osat eli nalli, ruuti, välitulppa ja haulit on koottu tavallisesti pahvisen tai muovisen, messinkikantaisen hylsyn sisään. Poliisin käyttöön on myös tehty mellakkapatruunoita, joissa haulit ovat kumia.


title: Haulikko

text: Aikaisemmin metsästyspatruunan haulit ovat olleet pääasiassa lyijyhauleja materiaalin edullisuuden, helpon muotoiltavuuden ja hyvän koko/painosuhteen vuoksi. Lyijyhaulit säilyttävät osumatehonsa hyvin järkevillä ampumaetäisyyksillä. Pehmeänä metallina lyijy ei myöskään kuluta piippua kohtuuttomasti.


title: Haulikko

text: Lyijyn myrkyllisyys ja vesilintujen mahdollisuus syödä hauleja ravintonsa mukana tai poimia niitä jauhinkiviksi ruuansulatukseensa ja näin saada lyijyä elimistöönsä on aiheuttanut tarpeen etsiä korvaavia materiaaleja erityisesti vesialueita varten. Tällaisia ovat esimerkiksi rauta/teräs, sinkki ja vismutti. Korvaavat materiaalit ovat usein ominaispainoltaan kevyempiä kuin lyijy, jolloin haulit eivät ole iskuteholtaan lyijyä vastaavia. Tätä on kompensoitu lisäämällä haulien lähtönopeutta sekä kasvattamalla haulien kokoa. Suurempi haulikoko taasen tarkoittaa pienempää määrää hauleja saman kokoisessa patruunassa eli pienempää haulitiheyttä ammuttaessa. Tätä on kompensoitu kasvattamalla patruunoiden kokoa haulimäärän kasvattamiseksi.


title: Haulikko

text: Käytettäessä kovia haulimateriaaleja kuten terästä ja volframia ei ole suositeltavaa ampua puolisuppeaa tiukemmalla supistuksella. Monet modernit aseet kestävät ampua kovia haulimateriaaleja myös tiukoilla supistuksilla, mutta haulikuvio saattaa heiketä, jolloin tiukemmalla supistuksella ei saavuteta toivottua hyötyä.


title: Haulikko

text:
Haulikossa suuri patruuna ei tarkoita useinkaan suurempaa lähtönopeutta ja läpäisyä kuten luotiaseissa vaan mahdollisuutta saavuttaa tiheämpi osumakuvio. Keskimäärin haulimäärän kaksinkertaistaminen lisää tiheyttä noin 25 % tai toisin 64 grammaa hauleja on yhtä tehokas 32 metriin kuin 32 grammaa
25 metriin eli hyöty tiheyden säilymisessä on 7 metriä. Matkan pidetessä hyöty laskee nopeasti, mutta menetelmä ei sovi kokonaistehon laskemiseen.


title: Haulikko

text: Haulien lähtönopeuteen vaikuttaa ensisijaisesti haulilatauksen ja ruutimäärän välinen suhde. Haulikon patruunoiden haulien lähtönopeus on yleensä 300–480 m/s mutta lähtönopeudeltaan suurempiakin on. Pienikaliperisessa kiväärissä lähtönopeus voi olla 900 m/s tehon perustuessa tarkkuuteen ja suhteessa pienen luodin siirtämän energian vaikutukseen tiheän osumakuvion sijasta.


title: Haulikko

text: Jos haulikossa käytetään sitä varten suunniteltua luotiammusta eli täyteistä, aseella voidaan ampua kohtalaisella tarkkuudella ja teholla vielä noin 75 metrin matkalle. Edullisissa olosuhteissa osumatarkkuus on tuolloin noin 20 cm, usein alle. Kivääreihin verraten täyteisen luodin tarkkuus on heikko. 100 metriltä tavallisella metsästyskiväärillä kolmen laukauksen osumakuvio on halkaisijaltaan tyypillisesti kulmaminuutti, mitä pidetään laatukriteerinä.


title: Haulikko

text: Haulikkoa käytetään metsästyksessä lintujen ja pienriistan ampumiseen sekä isompien riistaeläinten metsästykseen luotiammusta käyttäen. Haulikon käyttöä isoimpien riistaeläimien metsästyksessä on kuitenkin rajoitettu. Suomen metsästyslaki kieltää haulipatruunalla ladatun haulikon käytön mm. valkohäntäpeuran metsästyksessä. Valkohäntäpeuraa saa kuitenkin metsästää haulikkoa varten tehdyllä täyteisluodilla, joita on eri mallisia. Haulikkoa varten valmistetun luodin käyttäminen on kiellettyä hirven ja karhun metsästyksessä.


title: Haulikko

text:
Haulikosta on erikoislatauksia kuten kumiluoteja kehittämällä saatu tukiase, jonka käyttö ei vaadi suurta tarkkuutta.
Poliisit ja sotilaat käyttävät haulikkoa tukiaseenaan, koska se sopii kiväärejä paremmin kaupunkiolosuhteissa käytettäviksi. Haulien pienempi läpäisykyky ei aiheuta yhtä suurta vaaraa esimerkiksi viereisessä huoneissa oleskeleville henkilöille.
Poliisi- ja turvajoukkojen käyttöön on erikoisesti suunniteltu eteläafrikkalainen Neostead ja venäläinen RMB 93. Niissä on erikoisratkaisuja kuten eteenpäin käsin tehtävä latausliike, pistooliperä sekä lippaan täyttömekanismi, joilla aseet on saatu lyhyiksi.
Neostead - haulikossa on kaksi lipasta, joista käytettävän voi valita ja näin varustaa ase valmiiksi eri patruunatyypeillä.Toimintatapansa vuoksi tämä ase on monimutkainen ja valmistus jäi vähäiseksi edistyksellisistä ratkaisuista huolimatta.


title: Haulikko

text: Haulikkoa käytetään myös urheiluammunnassa, muun muassa trapissa ja skeetissä, jotka ovat olympialajeja, sekä practical-lajeissa ja SRA:ssa.


title: Haulikko

text: Haulikon piipun lyhentäminen poistaa mahdollisen supistuksen ja voi lyhentää ampumamatkaa. Alle 25cm piipun pituus alkaa lyhentää ampumamatkaa, yli sen ei juurikaan ole vaikutusta. Tämä siksi, että haulikon ruuti on nopeaa ruutia . Kuitenkin supistamaton haulikko antaa kovemmat lähtönopeudet, koska supistus vie nopeutta vaikka parantaa tehokasta matkaa. Yli 25 cm haulikon piipulla on siis kovempi lähtönopeus kuin normaalilla suppealla pitkällä piipulla varustetulla haulikolla.


title: Haulikko

text: Suomessa haulikon tai muun pitkän käsituliaseen lyhentäminen niin, että sen kokonaispituus alittaa 84 cm tai piipun pituus 40 cm, on luvanvaraista ja ilman lupaa tehtynä rangaistavaa.


title: Haulikko

text: Itselataavaa kertatulta ampuvilla haulikoilla metsästettäessä aseen makasiini täytyy rajoittaa kahden patruunan vetoiseksi, jonka lisäksi yksi patruuna voi olla patruunapesässä. Kuitenkin sellaisen itselataavan metsästysaseen, jonka lippaaseen mahtuu enemmän kuin kaksi patruunaa, käyttö on kielletty riistalintujen, metsäjäniksen, euroopanmajavan, suden, karhun, hillerin, saukon, näädän, ilveksen, itämerennorpan, hallin ja kirjohylkeen metsästyksessä (Metsästysasetus 16, 5. mom). Muilla "kiintomakasiinilla" tai "irtolippaalla" varustetuilla haulikkotyypeillä ei ole tätä rajoitusta metsästyskäytössä.


title: Raskaus

text: Raskaus tarkoittaa aikaa, jolloin naaraan elimistössä kehittyy hedelmöittynyt munasolu alkioksi ja myöhemmin sikiöksi. Raskaus päättyy synnytykseen. Ihmisillä raskaus kestää noin 9 kalenterikuukautta, ja kuukautiset yleensä jäävät pois sen ajaksi. Raskaus edellyttää yhdyntää tai keinohedelmöitystä.


title: Raskaus

text: Keskenmenolla eli spontaanilla abortilla tarkoitetaan raskauden tahatonta keskeytymistä ennen kuin sikiö on elinkelpoinen, ihmisillä ennen 22. raskausviikkoa. Sikiö painaa tällöin yleensä alle 500 grammaa. Viikon 22 jälkeen tapahtuva tai yli 500 grammaa painavan sikiön kuolemaa kutsutaan kohtukuolemaksi.


title: Raskaus

text: Raskaus voi päättyä myös tarkoitukselliseen keskeytykseen eli indusoituun aborttiin.


title: Raskaus

text: Ihmiskulttuurissa ei-toivottujen raskauksien ehkäisy on myös vuosisatainen pyrkimys, johon suhtautuminen on vaihdellut. Samalla on onnistuttu kehittämään sukupuolitautien ehkäisyä. Yhteiskunnallisesti merkittävä näkökanta on syntyvyyden säännöstely.


title: Raskaus

text: Raskauden alkamisen ensimmäinen merkki on kuukautisten pois jääminen. Raskaustestit perustuvat istukkahormonin (HCG, "human chorionic gonadotropin") osoittamiseen virtsasta tai verestä ja ne voivat olla positiivisia jo muutaman päivän kuluttua kuukautisten myöhästymisestä. Raskaustestit antavat oikean tuloksen noin 97 prosentin varmuudella, mutta tarvittaessa negatiivisen testin voi uusia muutaman päivän kuluttua vastauksen varmistamiseksi.


title: Raskaus

text: Synnytyksen arvioitu ajankohta lasketaan edellisten kuukautisten alkamispäivästä lukien. Täysiaikaisen raskauden kesto on 280 päivää (40 viikkoa) edellisten kuukautisten alkamispäivästä tai 38 viikkoa hedelmöityksestä. Koska ovulaatio tapahtuu yleensä 14 päivää kuukautisten alkamisen jälkeen, sikiö on siis todellisuudessa noin kaksi viikkoa nuorempi kuin mitä raskauden laskettu kesto osoittaa. Mikäli naisen kuukatiskierto on epäsäännöllinen, raskauden kesto voidaan määrittää ultraäänitutkimuksen avulla.


title: Raskaus

text: Naisen normaalin kuukautiskierron aikana, noin 14 päivää ennen seuraavien kuukautisten alkua munasarjasta vapautuu munasolu ovulaatioksi kutsutussa tapahtumassa. Raskaus alkaa, kun siittiö hedelmöittää munasolun munanjohtimessa. Hedelmöittynyt munasolu eli tsygootti alkaa jakautua matkalla kohti kohtua. Solurykelmäasteella oleva alkio saavuttaa kohdun 3–5 päivän kuluttua ja kiinnittyy kohdun seinämään 5–8 päivää hedelmöityksen jälkeen. Pian kohtuun saapumisen jälkeen solurykelmän sisään avautuu nesteen täyttämä ontelo, ja solurykelmää kutsutaan nimellä alkiorakkula tai blastokysti. Kohtuun kiinnittymistä kutsutaan implantaatioksi. Mikäli kuukautiskierrossa vapautuu kaksi tai useampia munasoluja, saattaa seurauksena olla monisikiöraskaus, useimmiten kaksoset.


title: Raskaus

text: Alkiokehityksen toisen viikon aikana alkiolle alkaa muodostua istukan suonikalvo ja ruskuaispussi. Kolmannella viikolla tapahtuu alkiokerrosten (endodermi, mesodermi ja ektodermi) muodostuminen, mitä kutsutaan gastrulaatioksi. Lisäksi alkion hermostoputki, josta kehittyy myöhemmin keskushermosto, sekä selkärangan alkujaokkeet (somiitit) alkavat muodostua. Elinten muodostuminen alkaa kolmannesta viikosta eteenpäin, ja kahdeksannella viikolla lähes kaikki elimet aivoja ja selkäydintä lukuun ottamatta ovat pääosin valmiit. Keskushermosto ja keuhkot jatkavat kehittymistä syntymään saakka. Kun hedelmöittymisestä on kulunut kahdeksan viikkoa (10. raskausviikko), alkiota aletaan kutsua sikiöksi. Nainen voi tuntea sikiön liikkeet noin 16.–20. raskausviikolla.


title: Raskaus

text: Raskaus jaetaan kolmeen raskauskolmannekseen eli trimesteriin, joista ensimmäinen käsittää viikot 0–12, toinen viikot 13–24 ja kolmas 25. viikosta synnytykseen. Sikiön katsotaan yleensä olevan elinkelpoinen 24. raskausviikosta eteenpäin. Synnytyksestä puhutaan, kun raskaus on kestänyt 22 viikkoa tai, jos raskauden kesto on epävarma, sikiön paino on vähintään 500 grammaa. Keskoseksi kutsutaan ennen raskausviikkoa 37 syntynyttä lasta.


title: Raskaus

text: Suomessa kaikkia raskauksia pyritään seuraamaan säännöllisillä neuvolakäynneillä. Raskaana olevalta naiselta tutkitaan raskauden kannalta oleellisia verikokeita kuten hemoglobiini, veriryhmä ja Rh-tekijä, hepatiitti- ja kuppatesti, HIV-vasta-aineet ja virtsan proteiini ja sokeri. Lisäksi seurataan verenpainetta, painoa, sikiön syketaajuutta ja kohdunsuun tilaa.


title: Raskaus

text: Halutessaan äiti voi osallistua sikiöseulontatutkimuksiin. Ensimmäinen äidin seerumista mitattaviin merkkiaineisiin perustuva seulontatutkimus, toisen raskauskolmanneksen seerumiseula, tuli Suomessa käyttöön 1990-luvun alussa. Kehittyneissä maissa Downin syndrooma- eli 21-trisomiaseulonnassa on nykyään siirrytty tai ollaan siirtymässä ensimmäisen raskauskolmanneksen seerumitutkimukseen, jonka etuina ovat parempi tarkkuus ja varhaisempi tuloksen saaminen. Paras tällä hetkellä käyttöön soveltuva seulontatesti on yhdistetty sikiön seerumiseulonta ja niskaturvotuksen mittaus.


title: Raskaus

text:
Seerumiseulonta
Toisen raskauskolmanneksen seerumiseulassa noin 15. raskausviikolla otettavasta verinäytteestä määritetään alfafetoproteiini (AFP)- ja istukkahormoni (hCG)-pitoisuudet. Kun tulosten tulkinnassa otetaan huomioon äidin ikä, voidaan erottaa pieni riskiryhmä, jolle syntyy todennäköisemmin Downin syndroomaa sairastavia lapsia. Jos seulontaraja asetetaan siten, että noin 5 % raskaana olevista ohjautuu jatkotutkimuksena tarjottavaan lapsivesitutkimukseen, löytyy seulonnassa noin 60 % Down-raskauksista.


title: Raskaus

text: Ensimmäisen raskauskolmanneksen seerumiseulassa mitataan noin 8.–12. raskausviikolla plasmaproteiini A:n (PAPP-A) ja hCG:n tai sen vapaan beeta-alayksikön (hCGß-V) pitoisuudet, jotka ovat poikkeavia Down-raskauksissa verrattuna raskauden keston mukaisiin keskimääräisiin pitoisuuksiin. Riskiä laskettaessa otetaan huomioon äidin ikä.


title: Raskaus

text: Ultraäänitutkimus


title: Raskaus

text: Nykyään lähes kaikissa raskauksissa suoritetaan sikiön ultraäänitutkimuksia. Ultraäänitutkimuksen avulla seulotaan sikiön niskaturvotusta noin 10.–13. raskausviikolla, koska Down-sikiöillä on havaittu olevan enemmän niskan ihonalaista nestekertymää verrattuna muihin sikiöihin. Varhaisella ultraäänitutkimuksella voidaan todeta myös raskauden kesto, sikiöiden määrä ja elossaolo, istukan paikka, kohdun sisäsuun tilanne sekä mahdolliset kohtu- ja munasarjaprosessit. Raskauden myöhemmässä vaiheessa ultraäänitutkimusta käytetään sikiön rakennepoikkeavuuksien löytämiseen. Loppuraskaudessa sikiön vointia voidaan seurata tarkkailemalla ultraäänellä napanuoran ja sikiön verenkierron verivirtauksia sekä sikiön liikkeitä.


title: Raskaus

text:
Kromosomitutkimus
Sikiön kromosomitutkimus tehdään joko istukan tai lapsiveden soluista. Tutkimus on varsin luotettava, ja sen avulla voidaan löytää suurin osa kromosomipoikkeavuuksista. Kromosomitutkimus tehdään seulonnan jatkotutkimuksena, ja sikiön kromosominäytteen ottamiseen liittyy pieni keskenmenoriski (noin 0,5 % tai pienempi).


title: Raskaus

text: Raskauden aikana naisen elimistössä tapahtuu monenlaisia muutoksia, joilla elimistö sopeutuu raskauden ja synnytyksen aiheuttamaan lisärasitukseen ja jotka samalla takaavat sikiön hapen- ja ravinnonsaannin ja kehityksen. Normaalisti raskaus sujuu ilman komplikaatioita, mutta toisinaan äidillä tai sikiöllä esiintyy ongelmia, jotka voivat tarvita lääketieteellistä hoitoa.


title: Raskaus

text: Vuonna 2018 on kehitetty uusi massaspektrometriaan perustuva testausmenetelmä, jolla voidaan tarkistaa raskaana olevan naisen verestä 696 kemikaalia kerralla. Testissä etsitään orgaanisia happoja joissa on vähintään yksi ionisoituva protoni. Tällaisia käytetään laajasti hyönteismyrkyissä ja kuluttajatuotteissa. Joillain testin löytämillä yhdisteillä on kehossa hormonin kaltaisia vaikutuksia, tällaisia hormonihäiriköitä ovat esimerkiksi bisfenoli A, metyyliparabeeni ja triklosaani. Osa yhdisteistä on haitallisia kehittyvälle sikiölle.


title: Paperiteollisuus

text: Paperiteollisuus on osa metsäteollisuutta. Myös nimityksiä kemiallinen metsäteollisuus ja massa- ja paperiteollisuus käytetään. Alan tuotteita ovat paperi, kartonki, mekaaninen massa ja sellu. Hienopaperiteollisuus valmistaa kirjoitus- ja muuta toimistopaperia. Kartonkiteollisuus valmistaa ruskeat paperit ja muut pakkausmateriaalit. Paperiteollisuus saa ensi sijassa raaka-aineen puusta. Se käsitellään välituote paperimassaksi josta sitten valmistetaan paperia. Paperin valmistukseen käytetään myös kierrätyspaperia.


title: Paperiteollisuus

text: Suomessa on 28 paperitehdasta. Suomen paperiteollisuus työllistää noin 35 000 henkilöä.


title: Paperiteollisuus

text: Lähde:


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intian avaruustutkimusjärjestö ("Indian Space Research Organisation", lyh. ISRO) on Intian hallituksen alainen avaruusjärjestö.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intian avaruushallinnon luoja 1960-luvulla oli tohtori Vikram Sarabhai. Kesäkuussa 1972 perustettiin Intian hallitukseen Avaruusosasto - DoS ("Department of Space"), josta ISRO kehittyi itsenäiseksi organisaatioksi.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: S. Krishnamurthy toimii ISROn johtajana. G. Madhavan Nair toimi sen hallituksen puheenjohtaja kunnes vuoden 2009 lopulla K Radhakrishnan, joka on ollut Vikram Sabarabhai Space Centre-keskuksen johtaja, tuli puheenjohtajaksi.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Juuri nyt Intian avaruustoiminnalla on voimakas poliittinen tuki. Intian pääministerin Manmohan Singhin hallituskaudella ISRO on saanut yhä näyttävämpiä tehtäviä. Tämä johtuu osin siitä, että Singh on aiemmin kehittänyt Intian ydinasetta, jolla on yhteyksiä muun muassa kantorakettitekniikkaan. 1960-luvulla Intian entinen presidentti Abdul Kalam toimi ISROssa satelliittien suunnittelun johtajana.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISROn fiskaalivuoden 2007 budjetti kasvoi 29 % ja oli 884 miljoonaa dollaria. Budjetissa oli merkittävä panostus miehitettyihin avaruuslentoihin. Kehityskohteita olivat myös kerosiinia polttava rakettimoottori, suuri tietoliikennesatelliitti, seitsemän satelliitin alueellinen navigaatiosatelliittijärjestelmä. Vuoden 2010 alussa ISROn budjettia nostettiin edellisen vuoden arvosta 3 172 "Rs crore" arvoon 5 000 eli kasvu oli ehkä jopa 60 %.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuoden 2009 ISRO julisti tavoitteensa seuraavalle viisivuotiskaudelle: 36 avaruusaluksen laukaisua eli noin kuusi vuodessa. Vuoden 2010 maaliskuussa ISROn hallituksen puheenjohtaja K Radhakrishnan muistutti, että ISROn budjetti on merkittävistä saavutuksista huolimatta vain 3 % Nasan budjetista. Tässä ei ole otettu Intian ja Yhdysvaltojen - etenkin avaruusteollisuuden alalla - kustannustasojen eroa, joka moninkertaistaa ISROn budjetin vaikuttavuuden. Maaliskuussa 2010 ilmeni, että ISROn budjetti nousee 45 % edellisestä vuodesta kaiken kaikkiaan 1,25 miljardiin dollariin.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISRO vuoden 2011 budjetti on 1,45 miljardia dollaria eli (uutisen mukaan) 36 % enemmän kuin edellisvuotena.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuonna 2011 ISRO oli eräänlaisessa kriisissä - intialaisen kryogeenisen rakettimoottorin epäonnistuminen ja ISROn ja Devas Multimedian korruption paljastuminen tapahtuivat 2010 peräkkäin. ISROlla oli suuria haluja kasvaa ja hankkia vaikutusvaltaisia tukijoita politiikassa ja talouselämässä. Sen maine oli kuitenkin tahriintunut. Tämä johti ISROn volyymin aiemmin julistettua pienempään kasvuun.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Syksyllä 2012 Intia ilmoitti laukaisevansa yhteensä 58 avaruuslentoa (33 satelliittia tai avaruusluotainta, 25 laukaisua) seuraavina viiteä vuotena. "Avaruusministeriö" saa Intian 12. viisivuotissuunnitelmassa 7 miljardia dollaria. Lentoja on Kuuhun, Marsiin ja Intia rakentaa mm. GEO-radalta Intiaa kuvaavan satelliitin sekä aloittaa oman paikannussatelliittijärjestelmän rakentamisen.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISRO aloitti avaruustoimintansa luotainraketeilla. Jonkin aikaa se käytti satelliittiensa laukaisuihin Neuvostoliiton kantoraketteja. Omien kantorakettien kehitys alkoi pian tämän jälkeen.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Tuloksena ovat


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intia toimi 1960-luvun alkupuolella yhteistyössä Nasan kanssa muun muassa tietoliikennesatelliittien soveltamisessa Intian kylien saattamisessa nykyaikaan. ISROn tavoitteet olivat omien satelliittien ja kantorakettien kehittäminen sekä vastaavien maa-asemien ja tukikohtien rakentaminen. Alussa intialaiset satelliitit laukaistiin Neuvostoliitosta, mutta 1970-luvultä lähtien kehitettiin omat kantoraketit. Yhteistyö Venäjän kanssa oli vuonna 2007 kasvussa.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: 9. syyskuuta 2012 ISRO laukaisi sadannen avaruusmissionsa. Intia oli tuohon mennessä laukaissut 62 intialaista satelliittia kiertoradalle.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISROn kehittämiä satelliitteja ovat:


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuoden 2006 alussa esiintyi viitteitä siitä, että Intia päättäisi miehitetyistä avaruuslennoista vuoden kuluessa. Vuoden 2008 lopussa miehitetyillä lennoilla oli jo alustava aikataulu.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Venäjä ja Intia sopivat 5. joulukuuta 2008 siitä, että Venäjän avaruusjärjestö laukaisee Sojuz TMA-aluksellaan intialaisen kosmonautin vuonna 2013. Saman sopimuksen mukaan vuonna 2015 venäläisellä kantoraketilla laukaistaan intialainen miehitetty avaruusalus Vuoden 2013 lento täsmentyi vuoden 2010 alussa: ISRO ostaa Venäjältä miehitetyn avaruusaluksen ja siinä lentää kaksi intialaista avaruuslentäjää. Laukaisu tapahtuu Baikonurin kosmodromilta. Tämä alus ei telakoidu ISS-avaruusasemaan. Tavoite oli, että vuonna 2015 tai 2016 kaksi intialaista avaruuslentäjää tekisi seitsenpäiväisen miehitetyn lennon intialaisella kantoraketilla laukaistavalla intialaisella avaruusaluksella. Viesti miehitetyistä lennoista toistui jälleen helmikuussa 2010: kaksi intialaista avaruuslentäjää lentää avaruudessa 6-7 vuoden päästä omalla avaruusaluksella. Joulukuussa 2010 miehitetyn avaruuslennon vuodeksi kerrottiin vuosi 2016.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text:
Miehitetty lento on kuitenkin viivästynyt. Vuonna 2010 tapahtui kaksi raskaan GSLV-kantoraketin laukaisun epäonnistumista, joilla oli aikataulua hidastava vaikutuksensa Intian miehitettyihin avaruuslentoihin. Tammikuussa 2012 Intia ilmoitti miehitettyjen avaruuslentojensa aikataulun venyvän vuoteen 2020 siten, että ensimmäinen oman kapselin laukaisua omalla raskaalla kantoraketilla tapahtuisi vuonna 2016 tai 2017. Perusteluna on nimenomaan GSLV-kantoraketin kehitysversion tekniset ongelmat.
Vuonna 2013 Intian oli tarkoitus laukaista avaruuteen miehittämätön kapseli, jossa on miehitetyn avaruusaluksen tekniikka. ISRO sai vuonna 2010 miehitetyn avaruusaluksensa suunnittelun päätökseen.. Intia on voinut hankkia lentoteknologiaa Venäjältä, mutta tästä ei ole julkisuudessa mainittu mitään.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuoden 2011 alussa ISRO ilmoitti ensi kertaa panostavansa avaruuslääketieteelliseen tutkimukseen varoja , joka on merkki miehitettyjen lentojen tavoitteista. Se on halvin miehitettyjen lentojen teknologian tutkimusmuoto. Tämä voi viitata siihen, että ISRO palaa perinteiseen hitaan etenemisen malliinsa oltuaan 2000-luvulla Aasian avaruushypen kourissa pyrkiessään kilpailemaan sitä merkittävästi teknisesti edellä olevan ja vauraamman Kiinan kanssa.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISRO ilmoitti toukokuussa 2011 aloittaneensa monikertakäyttöisen eli sukkulamaisen miehitetyn avaruusaluksen esisuunnittelun pyrkimyksenä saada saada käyttöönsä avaruuslentokone vuonna 2030. Syyskuussa 2012 Intian pääministeri joutui puolustelemaan hallituksen päätöstä 90 miljoonan dollarin käyttämisestä vuonna 2013 Mars-luotaimen ja miehitetyn avaruuslennon valmisteluun.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text:
Venäjän varapääministeri ja puolustusministeri Sergei Ivanov kertoi intialaisen liike-elämän edustajille Bangaloressa 22. tammikuuta 2007, että Venäjä ja Intia alkavat yhdessä kehittää edelleen Venäjän GLONASS-navigaatiojärjestelmää. Asiaan liittyvät sopimukset allekirjoitettiin Venäjän presidentin Vladimir Putinin vieraillessa Intiassa tammikuussa 2007. Sopimus koskee muun muassa Glonass-satelliittien laukaisemista intialaisilla kantoraketeilla. Intia on vuonna 2006 vetäytynyt EU:n Galileo-paikannussatelliittijärjestelmän rahoittamisesta. Intia on kehittämässä kansallista kattavaa paikannussatelliittijärjestelmää, joka perustuu hyvin eksentristen ratojen satelliitteihin. Tällöin ne ovat lähes jatkuvasti Intian päällä. Vuoden 2010 maaliskuussa Venäjä ja Intia ilmaisivat halunsa kehittää GPS:n ja GLONASSin päätelaitteita yhdessä.
Vuoden 2009 jälkipuolella Intia ilmaisi, että se kehittää alueellisen paikannussatelliittijärjestelmän lisäksi globaalin järjestelmän (GINS).


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuoden 2008 lopussa ISRO ilmoitti lähitulevaisuuden suunnitelmistaan


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intian pääministeri ilmoitti Intian itsenäisyyspäivänä 15. elokuuta 2012 Intian aikovan lähettää avaruusluotaimen PSLV:n jatketulla versiolla Marsia kiertävälle radalle tutkimaan Marsin kaasukehää. "Mars Orbiter Mission" -ohjelman luotain suunnitellaan laukaistavan marraskuussa 2013. Luotaimessa on 25 kg tieteellisia mittalaitteita.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Laukaisujen hinta oli noin 20 000 euroa kiloa kohden, mikä on markkinoiden huokein hinta.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intialla on ollut omia tietoliikennesatelliitteja 1970-luvulta lähtien, tuolloin Yhdysvalloista ostettuja, sittemmin omasta maasta hankittuja.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Kahden uuden viestintäsatelliitin laukaisu avaruuteen epäonnistui 2010. Ensimmäiseen tuli moottorivika, toiseen sähkökatko.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Vuoden 2011 alussa purkautui Antrixin, IRSOn omistaman yrityksen, ja Devas Multimedia Pvt-tietoliikenneyhtiön sopimus S-kaista käytöstä Intian pääministerin vaatimuksesta. Ongelmana oli ilmeisesti se, että valtiosektori oli myymässä tietoliikennekapasiteettia liian halvalla, jossa voi olla sisäpiirikauppaa tai korruptiota mukana.Vuonna 2009 ISRO sai 25 % korotuksen budjettiinsa, josta korotuksesta pääosa kuluu uuden kantoraketin kehittämiseen. Uutta suurempaa kantorakettia maa katsoo tarvitsevansa muun muassa kuulentoihin, ehkä myös miehitettyyn lentoon. ISRO budjetti on nyt "Rs 4,459 crore", jossa kasvua edelliseen vuoteen on "Rs 960 crore". muun muassa kantoraketin kryogeenimoottorin kehittämispäätös tehtiin Intian hallituksen tasolla. Intia alkaa kehittää alueellista satellittipaikannusjärjestelmää (Indian Regional Navigation Satellite System eli IRNSS), johon tulee seitsemän satelliittia. Maaliskuussa ISROn budjetti nousi vain vähän (Rs.6,715 kun edellisenä vuonna panostus oli Rs. 6.626), kun se edellisenä vuonna nousi 47%. Vuonna 2012 ISRO satsaa hieman edellisvuotta vähemmän avaruustieteeseen, miehitettyjen lentojen esivalmisteluihin ja teknologiankehitykseen eli palaa juurilleen panostaen kantoraketteihin, kaukokartoitukseen ja tietoliikenteeseen.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text:
Maaliskuussa 2012 erään länsimaisen lähteen mukaan ISROn budjetti nousi vain vähän (Rs.6,715 kun edellisenä vuonna panostus oli Rs. 6.626), kun se edellisenä vuonna nousi 47%. Vuonna 2012 ISRO satsaa hieman edellisvuotta vähemmän avaruustieteeseen, miehitettyjen lentojen esivalmisteluihin ja teknologiankehitykseen eli palaa juurilleen panostaen kantoraketteihin, kaukokartoitukseen ja tietoliikenteeseen. Toisen lähteen mukaan budjetti kasvaa liki 50% 1,3 miljardiin dollariin.
Huhtikuussa 2009 ISRO ilmoitti kiristävänsä laitostensa ja niiden johtavien työntekijöiden turvatoimia.. Kylmän sodan aikana sekä Yhdysvaltain että Neuvostoliiton avaruuskeskuksia ja avaruusalan napamiehiä suojeltiin. Nykyaikana suojaus voi myös vähentää avainhenkilöiden maastamuuttoa paremman palkan houkuttelemana? Suojaus - kuten kylmän sodan aikanakin - tuo henkilöille ja organisaatioille mielikuvan strategisesta toimialasta.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Heinäkuussa 2009 Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton lievensi Yhdysvaltain Intialle asettamia kaupan rajoituksia - mm. sallittiin algerialaiset piensatelliitin laukaisu intialaisella kantoraketilla - (neuvotteluissa solmittiin "technology safeguards agreement" ja jatkossa solmittaneen "commercial space launch agreement") osana Yhdysvaltain pyrkimystä saada jalansijaa Intian kansallisten toimijoiden ja Venäjän hallitsemiin Intian aseostoihin ja ydinvoimaloiden rakentamiseen. Tässä yhteydessä Intian avaruusteollisuus saa jatkossa käyttää avaruusaluksissaan yhdysvaltalaisia komponentteja, ja yhdysvaltalaisia satelliitteja saatetaan laukaista intialaisilla kantoraketeilla. Jälkimmäisessä tapauksessa Arianespacen ja Yhdysvaltain kantorakettitoimijoiden toimiessa omien tukijärjestelmiensä puitteissa Yhdysvaltain pyrkimyksenä on lisätä Kiinan, Venäjän ja Intian välistä kilpailua kaupallisilla laukaisupalvelumarkkinoilla.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Lokakuussa 2009 FBI pidätti Yhdysvalloissa maansa kansalaisen, tutkijan, joka oli vieraillut ISROssatutustumassa Chandrayaan-1-kuuluotaimeen. Pidätettyä epäillään Yhdysvalloissa vakoilusta Israelin hyväksi. IRSOn mukaan kyseinen henkilö ei ole päässyt käsiksi intialaiseen teknologiaan.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Kesällä 2010 Intian pääministeri pyysi Yhdysvaltoja poistamaan ISROn ja DRDOn mustalta listalta, jonne ne joutuivat vuonna 1998 Intian ydinkokeen vuoksi. Tässä yhteydessä länsimaat pyrkivät saamaan Intian yritysten ulkomaalaisomistuslakeihin muutoksia, joilla Intian kansallisen aseteollisuuden omistajuus saattaisi valua länsimaisten aseteollisuuskartellien käsiin.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Heinäkuun puolivälin 2010 PSLV-kantoraketin laukaisu oli Yhdysvaltain vientikieltojen ainakin hetkellisen lieventymisen merkki: Vuonna 2009 solmitun Technology Safeguards Agreement (TSA)-sopimuksen pohjalta Intia sai omalla kantoraketillaan laukaista esimerkiksi algerialaisen satelliitin, joka oli valmistettu Ranskassa ja jossa on muutamia yhdysvaltalaisia elektroniikkakomponentteja.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Marraskuussa 2010 Yhdysvaltain presidentti Obama vieraili Intiassa etsimässä poliittista tukea ja markkinoita yhdysvaltalaisille tuotteille. Tässä yhteydessä ISRO sai pois Yhdysvaltain kauppaministeriön kaupan rajoituslistalta (Entity List) seuraavat: Liquid Propulsion Systems Center ja Solid Propellant Space Booster Plant, jotka rakentavat raketteja, Sriharikotan avaruuskeskus ja Vikram Sarabhain avaruuskeskus. Tästedes teknologioita ei pidetä aseteknologioina, kunnes Yhdysvallat muuttaa päätöksensä mikä on ollut toistuvasti tapana muun muassa Kiinan suhteen. Englannin tiedeministeri David Willetts vieraili marraskuussa 2010 ISROssa pyrkien saamaan Intian yhteistyöhön englantilaisen TechDemoSat-satelliitiprojektin kanssa. Intiaa haetaan länsimaissa 2010-luvulla länsimaiden partneriksi ja samalla niiden ase-, ilmailu- ja ydinvoimateollisuuden markkinaksi, jona se nähdään lännessä Kiinaa parempana tai peräti Kiinan vastapuolena muun muassa Aasian avaruuskilvoittelussa. Joulukuussa 2010 Ranskan presidentti Sarkozy luennoi ISROssa ranskalaisten ydinvoimaloiden vienninedistämismatkalla.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Tammikuussa 2011 Yhdysvallat poisti ainakin osa Intian avaruusalaa koskevista vientikielloista ainakin joksikin aikaan. Intian suuren kantoraketin intialaiselle kryogeenimoottorille annettava teknologia-apu olis merkittävä askel Yhdysvalloilta, mutta epätodennäköinen. Pian tämän jälkeen Obaman hallinnon korkea jäsen ilmaisi "Yhdysvaltain toiveen päästä läheiseksi partneriksi Intian avaruusohjelmaan" (Exploration-teemaan eli miehitettyihin, Kuu- ja planeettalentoihin). Tämä kuvastaa lännen ja muun maailman suhteiden vaihtumista. Intian vastine oli, että ISROn ja erään ohjuslaboratorion poisto Yhdysvaltain vientikieltolistalta oli "hyvä" asia, mutta riittämätön. Intialaiset tuntevat hyvin lännen myönnytysten lyhytaikaisuuden, yleensä ovat olleet vain siirtoja valtapelissä.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Maaliskuussa 2009 tuli julki, että Intia (ei siis välttämättä ISRO) on ostanut Israelista 300 kg painavan RISAT-vakoilusatelliitin, joka laukaistaan PSLV-kantoraketilla vuoden 2009 alkupuolella. Asialla väitettään liittyvän taannoisiin Mumbain iskuihin, vaikka kaukokartoitussatelliitti ei pysty kuvaamaan kaupunkia jatkuvasti, kuten UAV-alus. Pian ilmeni, että tämä länsimainen tarina ei pidä paikkaansa vaan satelliitti on intialainen SAR-tutkasatelliitti; edelleen media yritti esittää asian siten, että Intia olisi tarvinnut sen toteutuksessa Israelin tutkatekniikkaa.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISRO toteuttaa Intian laivastolle geostationaarisella radalla sijaitsevan sotilaallisen "Naval Communication Satellite"-tietoliikennesatelliitin.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Tammikuussa 2010 V. K. Saraswat, joka on Intian puolustusministeriön alaisen Defence Research and Development Organisationin (DRDO) ylijohtaja, kertoi Thiruvananthapuramissa pidetyssä 97. Intian tiedekongressissa, Intian rakentamasta avaruuteen liittyvästä puolustusjärjestelmästä. Saraswat kertoi ohjelmaan kuuluvan lasereita, joilla voidaan tarvittaessa käyttää satelliitin tuhoavan aseen maaliinohjauksessa. DRDO rakentaa teknologioita valmiiksi vuosina 2012–2014. Ohjustorjuntaohjuksen koelaukaisuja lienee tehty syyskuussa 2010.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Intia laukaissee vuonna 2014 Communication Centric Intelligence Satellite (CCI-Sat) satelliitin, joka on elektronisen tiedustelun satelliitti. Sillä voi muun muassa kuunnella satelliittipuhelimien keskusteluita ja datavälitystä. Satelliitin toteuttaa Intian puolustusministeriön alainen Defense Electronic Research Laboratory. Satelliitin on väitetty maksavan vain 25 miljoonaa dollaria.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: Kesällä 2010 Saudi-Arabia pyysi ISROlta apua oman avaruustoimintansa kehittämiseen.


title: Intian avaruustutkimusjärjestö

text: ISRO on laukaissut kehittyvien talouksien piensatelliitteja, mutta Venäjällä on siinä miltei yhtä suuri rooli.


title: Hartwall (yritys)

text: Oy Hartwall Ab on yksi Suomen suurimmista juomavalmistajista. Hartwallin pääkonttori sijaitsee Helsingissä, tuotantolaitos Lahdessa ja lähdevesipullottamo Karijoella. Vuonna 2017 Lahden panimon yhteyteen valmistui erikoisolutpanimo, joka nimettiin Mattssoniksi paikallisen olutvaikuttajan mukaan.


title: Hartwall (yritys)

text: Hartwallin perusti vuonna 1836 Victor Hartwall Helsingin keskustaan Sederholmin taloon. Yritys toimi 1960-luvulle saakka sille vuonna 1928 rakennetussa teollisuusrakennuksessa Helsingin Malminkadulla Kampintorin laidassa. Rakennus oli alkujaan kaksikerroksinen, mutta sitä on korotettu useaan kertaan.


title: Hartwall (yritys)

text: Vuonna 2015 Hartwallin liikevaihto oli n. 300 miljoonaa euroa. Henkilöstöä Hartwallilla on n. 700. Osittain Mallasjuomalta, osittain muualta peräisin olevaa Etelä-Suomen tuotantoa keskitettiin Kujalaan Hartwallin uuteen suurpanimoon 2003.


title: Hartwall (yritys)

text: 2000-luvulla Hartwallin omistus on vaihdellut paljon. Vuodesta 2002 alkaen yritys oli kokonaan brittiläisen Scottish & Newcastlen omistuksessa. Vuoden 2008 alussa Scottish & Newcastle myytiin kahdelle eurooppalaiselle suurpanimolle Heinekenille ja Carlsbergille. Hartwall siirtyi järjestelyiden myötä hollantilaisen Heinekenin omistukseen, koska Carlsbergillä oli omistuksessaan jo Sinebrychoff.


title: Hartwall (yritys)

text: Heineken myi Hartwallin tanskalaiselle panimoyhtiö Royal Unibrewille noin 470 miljoonalla eurolla heinäkuussa 2013. Hartwallin suvulla on omistusosuus Royal Unibrew'ssa, ja suku palasi siten yhtiön omistajaksi.


title: Hartwall (yritys)

text:
Jan-Keen Nieman toimi Hartwallin toimitusjohtajana vuosina 2009–2013. Hänen jälkeensä talvella 2013–2014 toimitusjohtajana ehti viiden kuukauden ajan olla Pekka Rantala. Yhteistyö ei sujunut, ja Rantala sai potkut. Rantalan jälkeen yhtiön johtoon tuli Tapio Pajuharju . Hartwallin nykyinen toimitusjohtaja Kalle Järvinen on toiminut tehtävässä vuodesta 2016.
Hartwall maahantuo tytäryhtiönsä Hartwa-Traden kautta Suomeen myös muita alkoholituotteita kuten viinejä.


title: Sauronin Suu

text: Sauronin Suu () on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Sauronin Suu esiintyy ainoastaan "Kuninkaan paluun" luvussa ”Musta portti aukeaa”.


title: Sauronin Suu

text: Sauronin Suu oli musta númenorilainen eli pimeyden voimien puolelle astunut Númenorin saaren asukas. Tosin ei tiedetä, oliko hän alkuperäinen númenorilainen vai heidän jälkeläisensä. Sauronin Suu oppi Sauronilta taikuutta ja kohosi lopulta hänen linnoituksensa Barad-dûrin komentajaksi ja Sauronin sanansaattajaksi. Hän oli palvellut Sauronia niin pitkään, ettei muistanut enää omaa nimeään. Hän oli viekas ja julma, eivätkä edes örkit olleet hänen vertaisiaan julmuudessa. Sauronin Suu pukeutui mustiin vaatteisiin ja hänellä oli korkea kypärä. Suu ratsasti mustalla suurella hevosella, jonka pää muistutti kalloa.


title: Sauronin Suu

text: Kun Lännen Armeija saapui Mustalle Portille, Sauron lähetti Suun neuvottelemaan puolestaan. Sauronin Suu loukkasi Aragornia, mutta pelästyi Aragornin katsetta. Sauronin Suu puhui Gandalfille ja näytti kaikkien kauhuksi Frodolle kuuluneen "mithril"-paidan, haltiaviitan ja Samille kuuluneen miekan. Todellisuudessa he olivat ryöstäneet Frodolta nämä esineet, kun hän oli ollut vankina Cirith Ungolin tornissa. Sauronin Suu valehteli ja väitti Frodon olevan Barad-dûrissa kidutettavana. Hän vaati, että Frodon vapauttamista vastaan Gondorin ja Rohanin olisi alistuttava Sauronin valtaan. Hänelle itse annettaisiin vastapalvelukseksi uskollisuudesta Rautapiha. Kun Gandalf pyysi nähdä Frodon, Sauronin Suu kieltäytyi. Gandalf otti Frodolle ja Samille kuuluneet esineet ja hylkäsi Sauronin vaatimukset. Raivostunut Sauronin Suu ratsasti takaisin Mustalle Portille ja lähetti Mordorin joukot Lännen Armeijan kimppuun.


title: Sauronin Suu

text: Sauronin Suun kohtaloa ei ole kerrottu. Luultavasti hän epäselvästi kuoli Mustan portin taistelussa.


title: Sauronin Suu

text: Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Sauronin Suu esiintyy ainoastaan "" "Special Extended Edition" -versioon lisätyssä kohtauksessa. Hahmoa näyttelee Bruce Spence. Elokuvassa Sauronin Suun kypärässä lukee cirth-riimuilla "Lammen Gorthaur", mikä merkitsee "Sauronin ääntä". Gorthaur on "Silmarillionissa" Sauronin haltioilta saama nimitys. Elokuvassa Aragorn tappaa Sauronin Suun katkaisemalla hänen päänsä irti Andurílilla.


title: Sauronin Suu

text: Sauronin Suu on esiintynyt myös Jules Bassin ja Arthur Rankinin vuoden 1980 piirroselokuvassa "The Return of the King", jossa häntä ääninäytteli Don Messick.


title: Sauronin Suu

text: Keski-Maa-roolipelissä Sauronin Suun nimi on Urzahil, mutta nimi ei ole Tolkienin keksimä.


title: Metrologia

text: Metrologia on tiede, joka tutkii mittaamista ja mittausyksiköitä.


title: Metrologia

text: Kansainvälinen yhteistyö metrologian alalla tapahtuu Bureau International des Poids et Mesures:n (BIPM) kautta. Toiminta perustuu kansainväliseen metrisopimukseen.


title: Metrologia

text: Suomessa metrologian alalla toimii ensisijaisesti Mittatekniikan keskus.


title: Metrologia

text: Metrologian keskeisiä käsitteitä ovat:


title: Metrologia

text: Arkipäivän elämän metrologiakysymyksiä syntyy esimerkiksi tankatessa autoa; antaako bensamittari oikean litramäärän tai neuvolassa, jossa mitataan lapsen paino ja pituus. Kaupankäynti ja teollinen toiminta on myös täynnä metrologiaa. Ruuvit ja mutterit eivät sovi yhteen automaattisesti sen takia että standardit vaativat niin, vaan sen takia, että niiden valmistukseen liittyy konkreettista mittaustyötä eli metrologiaa.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö (Федеральное космическое агентство) (myös Roskosmos) on 1990-luvun alussa perustettu Venäjän federaation avaruushallinto. Sen vastuulla on Venäjän siviiliavaruustoiminta sekä ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimus.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestön kansainvälinen nimi on vaihtunut viime vuosina. Eräs nimen muoto on "RKA" eli Российское авиационно-космическое агентство, jota vastaa englanninkielinen nimi "Russian Aviation and Space Agency". Myös nimitys "Federal Space Agency" (FSA) on näkynyt 2000-luvulla mm. venäläisten tietotoimistojen sivuilla. Nykyisin Venäjän avaruusjärjestö tunnetaan yleisimmin nimellä Roskosmos (englantilainen muoto: Roscosmos).


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö perustettiin Neuvostoliiton hajottua. Neuvostoliiton avaruusohjelma oli asevoimien alaisuudessa eikä avaruushallinto-organisaatiota ollut. Raketti- ja avaruusalussuunnittelija Sergei Koroljov oli kuolemaansa (v. 1966) asti jotakuinkin yhtä kuin Neuvostoliiton avaruusohjelma. Häntä korkeammalla tasolla Neuvostoliiton avaruusohjelmaa johti sotamarsalkka Dmitri Ustinov. Vuonna 1986 perustettiin "Glavkosmos"-avaruushallinto, jonka pohjalle Venäjän avaruusjärjestö rakentui. Venäjän avaruusjärjestö käyttää Neuvostoliiton aikana luotuja valmiuksia – muun muassa rakettikeskuksia, suunnittelutoimistoja, satelliittitehtaita, maa-asemia.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö tuli avaruusalalla 1990-luvulla kuuluisaksi rahapulastaan. Näin uutisoitiin etenkin NASAn johtaman ISS-avaruusasemaohjelman tilannekuvissa, joissa tarinoissa venäläisten talousongelmat peittivät NASAn monet kansalliset ongelmat. ISS-avaruusasemaohjelman viiveet johtuivat 1990-luvulla pääosin NASAn hitaasta toteutusaikataulusta, jolla se pyrki rajoittamaan budjetoidun rahoituksen vuosittaista kulutusta. Lopulta rakennettu ISS perustuu Neuvostoliiton Mir-2-avaruusaseman suunnitelmaan. ISS-aseman moduuleista suurin osa on venäläistä alkuperää, mukaan lukien ensimmäinen moduuli, jonka Yhdysvallat osti, jotta sai aseman "kivijalan" juridisesti omakseen.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: 2000-luvun alun Venäjän öljytulojen merkittävä kasvu on kohentanut sen avaruusjärjestön tilaa - se kaavailee taas mm. tieteellisiä Mars-lentoja.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuonna 2006 Venäjän avaruusjärjestön rahoitus oli 23 miljardia ruplaa eli 873 miljoonaa dollaria ja vuonna 2007 noin 24 miljardia ruplaa eli 912 miljoonaa dollaria. Vuonna 2009 Venäjä panostaa 82 miljardia ruplaa eli 2,4 miljardia dollaria sotilaalliseen ja siviiliavaruustoimintaan. Panostuksiin kuuluu myös Krhunchev-avaruusteknologiayrityksen 8 miljardin ruplan suuruinen osakepääoman korotus, joka liittyy pitkään kehitetyn Angara-kantoraketin kehitystyöhön kuten "Vostochnyn"-avaruuskeskuksen rakentaminen tuota rakettia varten, jonka pitäisi olla käyttövalmis vuonna 2015. Joulukuun alussa 2009 pääministeri Putin ilmoitti venäläisen avaruusteollisuuden liikevaihdon kasvavan uusimman ennusteen mukaan noin 18 % vuonna 2009..


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Helmikuun lopussa 2011 Venäjän varapääministeri Sergei Ivanov arvosteli voimakkaasti Venäjän avaruusjärjestöä lapsellisista virheistä. Laukaisuissa oli vuoden 2010 lopussa ja 2011 alussa menetetty kaksi satelliittia "inhimillisten erehdysten takia" alalla, jossa työn perusvaatimus on tarkastusten ja analyysien avulla varmistua, ettei virheitä esiinny. Syyskesällä 2011 Venäjän avaruusjärjestön johtaja ilmoitti kiinnostuksensa avaruusohjelman siirtämisestä Puolustusministeriön alle. Tämä turvaisi pitkäjännitteisen rahoituksen ja siirron uskotaan vähentävän viimeisen vuoden aikaisia inhimillisiä virheitä rakettien laukaisuissa.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: 2010-luvulla Venäjän avaruustoiminnassa on tapahtunut muutamia näkyviä epäonnistumisia, mm. Phobos-Gruntin laukaisu. Ne johtivat eräiden avaruushallinnon johtajien vaihdoksiin. Elokuussa 2012 Venäjän pääministeri Dimitri Medvedev komensi Venäjän avaruusjärjestön johtajan Vladimir Popovkinin vahvistamaan toimia, joilla tuotteiden ja palveluiden laatu paranee.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Elokuussa 2012 Moskovan alueen kuvernööri Sergei Shoigu ilmoitti, että Skolkovon tiedekeskuksen alueelle rakennetaan uusi avaruustekniikkakeskus, jossa on myös tehdas.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Joulukuussa 2012 Venäjän pääministeri Medvedjev ilmoitti, että vuosille 2013-2020 Venäjän avaruusohjelma, jossa Venäjän avaruusjärejstön lisäksi sotilaallinen avaruustoiminta, saa 2100 miljardia ruplan (71 miljardia dollaria) rahoituksen.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Avaruushallinnon henkilöstö on vain 300 henkeä (v. 1995 tieto!), koska suurin osa työstä on ulkoistettu avaruusalan suuryrityksille. Sen tärkein yhteistyökumppani on Energija-avaruustekniikkayhtiö, joka toteutti Venäjän osuuden ISS-avaruusasemasta.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestön päämaja on Baikonurin kosmodromilla Kazakstanissa.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vladimir Popovkin on toiminut Venäjän avaruusjärjestön johtajana 29. huhtikuuta 2011 alkaen. Ennen Popovkinia johtajana toimi vuosina 2004–2011 Anatoli Perminov, jota oli kritisoitu joulukuussa 2010 tapahtuneesta kolmen Glonass-paikannussatelliitin epäonnistuneesta laukaisusta.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Kantorakettien laukaisuissa Venäjä on 2000-luvulla maailman suurin toimija. Sen Sojuz, Proton, Dnepr jne. kantorakettien myynti on samalla ollut niin kaupallista toimintaa kuin avaruustekniikan markkinoilla on mahdollista..


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestön suurin panos on 2000-luvulla ollut miehitetyissä Sojuz-avaruuslennoissa ja ISS-avaruusaseman rakentamisessa. Rakennettu ISS on likimain Neuvostoliiton Mir-2-avaruusasemasuunnitelman kaltainen. Valtaosa sen moduuleista on venäläistä tuotantoa mukaan lukien ensimmäinen moduuli, jonka Yhdysvallat osti saadakseen juridisesti johtavan aseman asemalla. Avaruusasemaa huolletaan – etenkin NASAn Avaruusukkulan poistuttua käytöstä vuonna 2011 – suurelta osin venäläisten Progress-rahtialusten lennoilla. NASAn sukkulan toiminnan päätyttyä vuoden 2011 jälkipuolella Sojuz on usean vuoden ajan ainoa tapa päästä avaruusasemalle.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestöstä tuli 2000-luvulla avaruusturismin luoja ja toistaiseksi ainoa toimija, joka on toteuttanut turistien lennätyksiä.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Kuljetukset avaruusasemalle


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö on kehittänyt 2000-luvulla miehitettyä Kliper-alusta Sojuz-aluksen korvaajaksi. Sen arveltiin olevan käytössä vuonna 2012, mutta tämä aikataulu ei pitänyt. Venäjän avaruusjärjestö ja ESA ovat pyrkineet löytämään yhteistyötä Kliper-"sukkulan" kehityksessä, mutta tämän yhteistyön volyymi on ollut pientä ja on jäänyt ESAn jäsenmaiden tahdosta pieneksi.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuoden 2010 lopulla Ukrainan avaruusjärjestön kerrottiin aloittaneen yhteistyöneuvottelut Venäjän avaruusjärjestön kanssa ukrainalaisten pääsystä Sojuz-lennoille. Sopimuksen teon piti viedä noin vuoden.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Syyskesällä 2011 Venäjän avaruusjärjestön johtaja Vladimir Popovkin katui sitä, että Neuvostoliitto ja Venäjän federaatio panosti liian paljon miehitettyihin lentoihin eikä kehittänyt satelliittitekniikkaa samalle tekniselle tasolle kuin Yhdysvallat.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuoden 2012 keväällä Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti pyrkivänsä toteuttamaan miehitetyn avaruuslennon Kuuhun vuoteen 2030 mennessä. Syyskuussa 2012 varapääministeri Rogozin ehdotti radiohaastattelussa miehitetyn kuuaseman perustamista.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuonna 2012 Venäjän avaruusjärjestö muunsi kosmonauttien työnkuvaa ja valintaprosessia. Kosmonauttien pitää tästedes erota asevoimista, joka loi siviiliavaruuslentäjien kaaderin, joka poikkeaa Yhdysvaltain NASA:n käytännöstä. Tammi-maaliskuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö järjesti uusien kosmonauttien avoimen haun. Valintavaatimuksiin kuului alle 33 vuoden ikä, yliopistokoulutus ja Sojuz-avaruusalukseen perustuvia pituusvaatimuksia.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö tilaa ja operoi kaukokartoitussatelliitteja, tietoliikennesatelliitteja ja avaruutta tutkivia tiedesatelliitteja.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Valtaosa venäläisistä tietoliikennesatelliiteista on venäläisten tietoliikenneyhtiöiden tai Venäjän avaruusvoimien tilaamia ja operoimia.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Satelliittien teossa pääpaino on ollut 2010-luvullakin GLONASS-paikannussatelliiteissa, joiden kehityksestä vastaa Venäjän puolustusministeriö.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän avaruusjärjestö on 2000-luvulla pyrkinyt rakentamaan jälleen myös tieteellisiä avaruusaluksia, mutta toistaiseksi monet niistä ovat Neuvostoliiton aikana kesken jääneiden hankkeiden loppuunsaattamista (Radioastron, Spectrum-Rönrgen-Gamma).


title: Venäjän avaruusjärjestö

text:
Vuonna 2013 Venäjä aikoo laukaista RELEK- ja Lomonosov-mikrosatelliitit. Niiden pohjalta rakennetaan kahden magnetosfäärimission avaruusalukset, jotka laukaistaan vuosina 2014 ja 2015. Missiot ovat RESONANCE (magnetosfääri) ja Strannik (aurinkotuuli).
Venäjä tai mikään muukaan maa ei ole voinut liittyä NASAn uuteen 2000-luvun kuuohjelmaan, koska NASA ei ole hakenut kansainvälistä yhteistyötä. Lisäksi NASAn kuuohjelma keskeytettiin vuonna 2010. Venäjä on ilmaissut aikeensa rakentaa omia miehittämättömiä kuu- ja planeetta-aluksia. Vuonna 2007 Venäjän avaruusjärjestö laati Venäjän avaruustutkimuksen (space exploration) strategian, joka kattaa suuntaviivat vuoteen 2040. Vuonna 2011 Venäjällä on kehitteillä kolme kuuluotainta (mm. Luna Glob ja Luna Resurs, joka on Venäjän osuus Intian Chandrayaan-2-kuuluotaimeen) ja suunnitelmissa on kuuasema. Huhtikuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti viivästävänsä Luna Glob -missiotaan vuosiin 2015–16. Vuonna 2012 missiota on ositettu ja vaiheistettu, mutta aikataulu ei juurikaan ole aiemmista arvioista muuttunut.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Phobos-Grunt oli vuonna 2010 ainoa Venäjän avaruusjärjestön Mars-missio, joka lopulta hyvin pitkän, Neuvostoliiton aikana alkaneen kehitysjakson jälkeen laukaistiin marraskuussa 2011. Elokuussa 2010 Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti, että se on kehittämässä myös uutta kuuluotainta ja uutta Mars-luotainta. Molemmissa käytetään neutronitykkiä (IGN-10K impulse neutron generator) Marsin kiertoradalla, jonka avulla saadaan tietoa pinnan alaisesta mahdollisesta vedestä. Vuoden 2011 alussa presidentti Medvedev ehdotti Venäjälle omaan "exploraatio"-ohjelmaa, joka viittaa avaruustutkimusmatkoihin, ensin miehittämättömiä ja myöhemmin miehitettyjä lentoja Kuuhun, Marsiin ja asteroideille, jotka ovat ainoat aurinkokunnan kohteet, joille on mahdollista lähettää ihmisiä. Samaan aikaan Hrunitsev on ilmoittanut kehittävänsä hyvin raskasta kantorakettia, jolla voisi laukaista ihmisiä Mars-lennolle ja Venäjän avaruusvoimat on ilmoittanut kehittävänsä USAFin X-37-aluksen kaltaista sukkulaa. Phobos-Gruntin laukaisu onnistui 8. marraskuuta 2011, mutta alus tuhoutui avaruudessa, koska – mahdollisesti ohjelmointivirheen takia – sen komentamana kantoraketin ylimmän Flagman-vaiheen moottori ei käynnistynyt.. Vastaava virhe tapahtui vuonna 1996 Venäjän Mars-96-luotaimelle, jonka toteutti sama tehdas, Lavotskin. Tämän virheen takia Venäjän Mars-lentojen ohjelma voi kutistua, vastaavasta kutistamisesta on 2010-luvulla puhuttu myös Yhdysvalloissa NASAn planeettaluotainohjelman kohdalla. Tosin Venäjällä on nostettu esiin myös ajatus uuden Phobos-Gruntin rakentamisesta, koska se maksaisi vain miljardi ruplaa.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuoden 2011 alussa Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti keskipitkän aikavälin tavoitteitaan planeettatutkimuksessa:


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: MAKS 2011 ilmailunäyttelyn aikana ESAn pääjohtaja ilmoitti – englantilaisen Daily Mailin mukaan – ESAn aloittavan Mars-lentojen yhteisen valmistelun. Venäjä toimittanee rakettilaukaisun ESAn Exomars-missiolle helpottaen kyseisen ohjelman kustannuspaineita.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Maaliskuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö julkaisin suunnitelman, joka kattaa toimia vuoteen 2030 asti. Suunnitelman pääpaino on satelliittitekniikan modernisoinnissa, se kaavailee myös avaruusromun poistamista lähiavaruudessa. Suuri painotus on planeettalennoilla Venukseen ja Jupiteriin sekä Kuulennoilla.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Kylmän sodan lopusta asti ensin Yhdysvallat, sitten EU ja 2010-luvulla myös Venäjä ovat kiinnostuneet maahan mahdollisesti törmäävän asteroidin torjunnasta sekä lähiavaruuden siivouksesta avaruusromusta. Lokakuussa 2012 Energija-yhtiön johtaja Vitali Lopota kertoi yhtiön kaavailusta rakentaa "70 tonnin" raketti, jolla asteroidin rataa voitaisiin muuttaa. Kuten muissakin maissa, tällaisella suurella vuosikymmeniä pitkällä hankkeella olisi avaruusteollisuudelle suuri taloudellinen merkitys.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuoden 2011 alussa Venäjän avaruusjärjestö kertoi tavoitteistaan aurinkotutkimuksessaHuhtikuussa 2012 Venäjän avaruusjärjestö ilmoitti nostavansa panostustaan avaruustieteeseen Radioastron-mission onnistumisen jälkeen. Päähankkeet astrofysiikassa ovat vuosina 2014 ja 2015 venäläis-saksalainen Spectr-RG ja RESONANCE.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjällä laukaisukeskukset on toteutettu samalla mallilla kuin Yhdysvalloissa eli ne ovat pääasiallisesti asevoimien ylläpitämiä. Baikonurin kosmodromista muodostui 1960-luvun alussa miehitettyjen lentojen laukaisukeskus kun taas Plesetskin kosmodromi jäi pääasiallisesti sotilaallisen avaruustoiminnan käyttöön ja on siksi kauempana Venäjän avaruusjärjestön valtapiiristä.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuonna 2011 Venäjän avaruusjärjestö panostaa 250 miljardia ruplaa (8,5 miljardia dollaria) summan uuden laukaisukeskuksen rakentamiseen. Tällä valmistaudutaan Baikonurin kosmodromin käytön hitaaseen alasajoon. Tässä prosessissa Sojuz-laukaisutornin rakentaminen ESAn ja CNESin Kouroun avaruuskeskukseen varmaan toimii hyvänä harjoituksena. Rakentaminen alkaa vuonna 2016 ja keskus on suunnitelman mukaan valmis vuonna 2018, jolloin keskuksesta tehdään ensimmäinen miehitetyn avaruusaluksen laukaisu.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjällä ei ole yhtään avaruustutkalaivaa käytössään, kun esim. Kiinan kansantasavallalla on kolme. Siksi mm. planeettalentoja varten sillä pitäisi olla linkkisatelliitteja avaruusaluksien jatkuvaa seurantaa ja komentojen välitystä varten.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjä on toiminut yhteistyössä Kiinan kanssa myyden teknologista osaamistaan Kiinalle. Kiinalaisten miehitettyjen avaruusalusten on länsimaiden mediassa väitetty perustuvan venäläiseen teknologiaan, mitä Kiina ei ole vahvistanut.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjä vie avaruusteknologiaa mm.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Vuoden 2013 alkupuolella Venäjän pääministeri Medjeved ilmoitti Venäjän pyrkivän nostamaan markkinaosuuttaan nykyisestä 10 prosentista 15 prosenttiin kansainvälisillä avaruusmarkkinoilla. Venäjä panostaa 2013-2020 69 miljardia dollaria kansalliseen avaruusohjelmaansa. Samaan aikaa Venäjä kaavailee tutkasatelliitin ostoa Saksasta, joka olisi toteutuessaan avaruusalan maailmanmarkkinoiden vapautumisen merkkipylväs.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän tieteelliset avaruuslennot ovat olleet harvinaisia: Koronas oli onnistunut aurinkoa tutkinut missio, Mars-96 epäonnistui laukaisussa, Radioastron ja Spectrum-X-Gamma ovat molemmat keskeytyneitä alkuperäisessä muodossaan, mutta hitaasti toteutumassa uudessa muodossa. Niiden tiedeinstrumentit toteuttaa IKI Avaruustutkimusinstituutti. Vuonna 2009 Venäjän avaruusjärjestö laukaisi Korona-Foton-tiedesatelliitin.


title: Venäjän avaruusjärjestö

text: Venäjän sotilaallisen avaruustoiminnan organisoi Venäjän avaruusvoimat (VKS), joka vastaa Yhdysvaltain ilmavoimien Space Commandia. Venäjän avaruusvoimat hallinnoivat Plesetskin kosmodromia – kuten Yhdysvaltain ilmavoimat Vandenbergin tukikohtaa. Venäjän avaruusjärjestö ja Venäjän avaruusvoimat hallitsevat yhdessä Baikonurin kosmodromia – kuten NASA ja Yhdysvaltain ilmavoimat hallinnoivat Cape Canaveralin tukikohtaa ja samalla alueella sijaitsevaa Kennedy Space Centeriä. Avaruusvoimat hallinnoivat "Kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarinia. Yhteistoiminta on 1990-luvulla organisoitu Venäjällä samaan tapaan kuin Yhdysvalloissa jo 1950-luvulta alkaen.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Fysikaalinen geodesia on geodesian tieteenala, joka tutkii Maan painovoimakentän, eli geopotentiaalin, rakennetta. Tutkittavat ilmiöt ovat:Fysikaalisessa geodesiassa painovoima () on yhteisvaikutus Maan painovoimakenttään vaikuttavista kahdesta komponentista: Maan massojen aiheuttamasta gravitaatiokentästä ja Maan rotaatioliikkeen aiheuttamasta keskipakoisvoimasta (), joka on on näennäisvoima. Painovoiman symboli on formula_1. Vapaan pudotuksen kiihtyvyys on keskipakoisvoiman takia pienempi kuin Maan massan aiheuttamaa kiihtyvyys.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Tämän suhteen on huomioitava, että fysikaalisessa geodesiassa käytetään suomen kielessä käsitettä "vetovoima" viitatessa yhteen fysiikan neljästä perusvuorovaikutuksesta, jota kuitenkin usein muissa tieteenhaaroissa kutsutaan painovoimaksi ()!


title: Fysikaalinen geodesia

text: Painovoiman formula_2 yksikkö on formula_3. Maapallolla tämän arvo vaihtelee välillä 9,78–9,83 formula_3, Suomen alueella 9,818–9,826 formula_3. Usein käytetään arvoa formula_6, joka karkeasti vastaa painovoimaa 45 leveysasteella ja jonka likiarvo 9,81 formula_7 on useimmille tuttu. Tästä käytetään usein termiä "normaaliputoamiskiihtyvyys" (). Siitä sovittiin 1901 (arvona 980.665 formula_8). Muita olennaisia yksiköitä ovat formula_9 ja siitä johdettu formula_10:


title: Fysikaalinen geodesia

text:
Painovoiman potentiaalia "geopotentiaaliksi", symboli formula_13. Painovoimavektori on geopotentiaalin gradientti:
Painovoimavektori formula_1 on kaikkialla kohtisuorassa geopotentiaalikentän tasa-arvopintoja vastaan. Geopotentiaalin tasa-arvopinnalla tarkoitetaan sellaista pintaa, jolla potentiaali saa vakioarvon:
jossa formula_17 ovat pisteen koordinaatit avaruudessa.


title: Fysikaalinen geodesia

text: "Geoidiksi" kutsutaan sellaista geopotentiaalin tasa-arvopintaa, joka on samalla tasolla kuin "keskimerenpinta". Korkeudet keskimerenpinnalta ovatkin itse asiassa korkeuksia tämän geoidipinnan yläpuolella. Geoidipintaa voidaan ajatella keskimerenpinnan matemaattisena jatkona mantereiden alitse.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Normaalipainovoimakenttä () on matemaattinen malli Maan painovoimakentälle, joka on painovoiman suuruus ja suunta paikan funktiona. Yleensä normaalipainovoimakenttä pohjautuu geodeettiseen vertausjärjestelmään. Normaalipainovoima () on matemaattinen malli painovoiman suuruudelle. Normaalipainovoima määritellään yleensä osana normaalipainovoimakenttää.


title: Fysikaalinen geodesia

text:
Painovoimaa voidaan mitata "gravimetrin" avulla. Tulos olkoon painovoiman kiihtyvyys formula_18. Jos samalla määritetään mittauspisteen korkeus merenpinnalta (sekä sen likimääräinen vaakasijainti), voidaan myös "laskea" sen normaali- eli vertauspainovoima formula_19 Maan vertausellipsoidin painovoimamallin avulla. Tulos on "painovoima-anomalia":
jossa formula_21 on painovoima-anomalia, formula_2 mitattu painovoima geoidille redusoituna ja formula_19 normaalipainovoima vertausellipsoidilla.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Painovoima-anomaliat ovat geofysikaalisesti merkittäviä. Ne kuvaavat sitä, miten Maan painovoimakenttä poikkeaa alueellisesti ja paikallisesti säännöllisen pyörähdysellipsoidin muodosta (mitatun painovoiman ja normaalipainovoiman erotus). Nämä poikkeamat ovat Maan sisäisen massajakauman epäsäännöllisyyksien seurausta, ja painovoimamittaus on yksi keino niiden tutkimiseksi. Tästä syystä painovoimamittausta eli gravimetriaa käytetään myös malminetsinnän apuvälineenä.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Painovoima-anomalioita voidaan käyttää myös geoidin korkeuksien määrittämiseen. Tällöin on tiedettävä painovoima kaikkialla Maan pinnalla. Tätä kutsutaan gravimetriseksi keinoksi. Menetelmän keksi ensimmäisenä irlantilainen matemaatikko G. G. Stokes, joka johti Stokesin funktion 1849. Nykyisin vaatimus painovoima-arvojen globaalisesta saatavuudesta ei ole enää niin suuri ongelma, koska Maan painovoimakenttä on kartoitettu kattavasti satelliittien avulla.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Kun geoidin muoto määritetään gravimetrisista mittauksista, ei tarvita kolmiomittauksia eikä astronomisia paikan- ja suunnan määrityksiä. Matemaattisena perustana on Stokesin funktio ja sen derivaatat, jotka F. A. Vening Meinesz johti 1928. Stokesin funktio ja siihen nojautuva Stokesin kaava antavat geoidin korkeudet vertauspinnaksi valittuun pyörähdysellipsoidiin nähden, ja Vening Meineszin kaava antaa luotiviivan poikkeaman komponentit. Edellytyksenä on, että painovoima-anomaliat tunnetaan globaalisti. Laskentapisteestä kaukana olevien painovoimapoikkeamien vaikutus on kuitenkin vähäinen, joten ne voidaan jättää ottamatta huomioon.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Reino Hirvonen, joka julkaisi tutkimuksensa tulokset 1934 väitöskirjassaan "The Continental Undulations of the Geoid", sovelsi ensimmäisenä maailmassa Stokesin kaavaa gravimetriseen geoidilaskuun. Niukasta, vain noin 4 500 pisteen globaalista painovoima-aineistosta huolimatta hän kykeni osoittamaan, että geoidi voi poiketa vertausellipsoidista vain vähän, keskimäärin 50 metriä. Hirvonen osoitti myös, että päiväntasaaja oli ennemmin ellipsin kuin ympyrän muotoinen.


title: Fysikaalinen geodesia

text: Lauri Tannin tutkimus "On the Continental Undulations of the geoid as determined from the present gravity material" vuodelta 1948 perustui 13 000 heiluripisteeseen ja muutamaan tuhanteen gravimetrihavaintoon. Gravimetrihavainnot olivat selvästi tarkempia kuin edelliset, mutta tekniikka oli tuolloin kallista, harvinaista ja kooltaan suurta, mikä selittää havaintojen vähäisyyden. Vaikka aineiston globaalijakautuma oli puutteellinen, Tannin geoidissa Maan muodon pääpiirteet olivat jo selvästi näkyvissä ja oikeilla paikoillaan. Tannin geoidijulkaisu saavutti nopeasti lähdeteoksen aseman ja oli ainakin 10 vuoden ajan useimmin siteerattuja geodeettisia julkaisuja.


title: Juoma

text: Juomat ovat juotavaksi valmistettuja nesteitä.


title: Juoma

text: Kaikki juomat sisältävät vettä, joka on yksi elämän edellytyksistä ja tärkeä osa ihmisen ravintoa.


title: Juoma

text: Mehut ovat erilaisista hedelmistä, marjoista tai kasviksista tehtyjä juomia.


title: Juoma

text: Tavallisia kuumana nautittavia juomia ovat kahvi ja tee. Tee on yleensä teekasvin lehdistä tehty juoma. Siinä kasvin kuivattuja lehtiä haudutetaan kuumassa vedessä. Kahvi on yleinen juoma Suomessa. Yleisimmin se valmistetaan keittimessä, jossa kuuma vesi automaattisesti valuu kahvin siemenistä jauhetun jauheen päälle. Jos vesi suodattuu jauheen läpi pannuun, kyseessä on suodatinkahvi. Kahvi nautitaan yleisimmin kuumana joko sellaisenaan tai maidon, kerman tai sokerin kanssa.


title: Juoma

text: Myös kaakaota ja matea juodaan tyypillisesti kuumana.


title: Juoma

text: Virvoitusjuomia valmistavat useat monikansalliset tuotemerkit kuten Coca-Cola ja Pepsi. Molemmat edellä mainitut ovat tummia kasvista uutettuja nesteitä, joihin on lisätty sokeri. Lisäksi Suomen markkinoilla on paikallisia merkkejä, kuten Jaffa. Suomen virvoitusjuomamarkkinat ovat kahden suuren yrityksen hallussa. Hartwall ja Sinebrychoff ovat Suomen suurimmat valmistajat.


title: Juoma

text: Alkoholijuomat ovat juomia, jotka sisältävät alkoholia. Vähän alkoholia sisältävät esimerkiksi keskioluet ja siiderit. Runsaasti alkoholia sisältäviä juomia ovat muun muassa viinat. Yli 5,5 % alkoholia sisältävien juomien vähittäismyyntiä hoitaa Suomessa valtion hallinnoima Alko.


title: Juoma

text: Alkoholittomiin juomiin kuuluvat alkoholijuomien alkoholittomat muunnelmat, kuten alkoholiton olut, siideri ja viini. Alkoholittomat juomasekoitukset (drinkit, cocktailit) ovat tarjoiltavia juoma-annoksia.


title: Vigo

text: Vigo on Atlantin rannalla Espanjan luoteisosassa Galician itsehallintoalueella sijaitseva kaupunki, joka kuuluu Pontevedran maakuntaan. Se on Galician suurin ja Espanjan 14. suurin kaupunki. Vigossa on 292 817 asukasta (2016). Vigon suurkaupunkialueen väkiluku on noin 370 000 (2011).


title: Vigo

text: Vigo on tärkeä teollisuuskaupunki, jossa on paljon etenkin autoteollisuutta. Koko Galician tärkein työnantaja on PSA Peugeot Citroën, jonka Vigon tehtaassa valmistettiin lähes puoli miljoonaa autoa vuonna 2003. Myös kalastus on perinteisesti ollut tärkeä elinkeino alueella: kaupunki on Euroopan tärkein kalastussatama ja Vigon satama on vilkkaimmin liikennöityjen joukossa koko Espanjassa. Kaupungissa toimii myös Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA).


title: Vigo

text: Ilmastollisesti Vigo sijoittuu lauhkean ja subtrooppisen vyöhykkeen rajalle: vuoden keskilämpötila on +15 °C ja kylmimpänäkin aikana (helmikuu) keskimääräinen vuorokauden keskilämpötila on kahdeksan astetta. Vigoa ympäröivät vuoret ("Monte Alba, Galiñeiro, Monte de Beade") muodostavat lähes yhtenäisen ketjun, joka luo kaupunkiin mikroilmaston.


title: Vigo

text: Historiallisesti Vigo on hyvin nuori kaupunki, sillä vielä 1800-luvun lopussa asukkaita oli vain muutamia tuhansia. Esimerkiksi Vigon yliopisto perustettiin vasta vuonna 1990. Satamakaupunkina Vigo on ollut merkittävä jo hyvin pitkään, esimerkiksi suuri osa Etelä-Amerikan emigranteista lähti matkaan juuri Vigon satamasta.


title: Vigo

text: Vigon jalkapalloseura Celta pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla, Primera Divisiónissa.


title: Pieni jääkausi

text: Pieni jääkausi eli pikku jääkausi oli ilmastollisesti keskimäärin normaalia kylmempi kausi noin vuosina 1450–1850. Kausi ei ollut yhtenäinen maapallon kattava oikea jääkausi, vaan ajanjakson aikana ilmastolliset olosuhteet vaihtelivat suuresti eri puolilla maapalloa. Tuona aikana ainakin Euroopassa oli useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli 2–3 °C normaalia alempi. Erityisen kylmää oli 1690-luvulla, jolloin mm. Suomessa vuosina 1695–1697 koettiin nälänhätää suurina kuolonvuosina. Kylminä ajanjaksoina jäätiköt etenivät sekä Norjassa että Alpeilla. Lontoossa Thamesjoki jäätyi pitkiksi ajoiksi talvisin, ja Thamesin jäällä vietettiin Frost Fairs -markkinoita, suurimmillaan 1800-luvun alkupuolella.


title: Pieni jääkausi

text: Käsitys pienestä jääkaudesta globaalina ilmiönä on hylätty 1990-luvulla. Suuren mittakaavan ilmiönä se saattaa olla yhdistettävissä noin 0,6 asteen jäähtymiseen pohjoisella pallonpuoliskolla. Kylmimmät vaiheet osuivat eri aikaa eri mantereille. Kaikkiaan jakso oli poikkeuksellisempi sään vaihtelevuuden kuin keskilämpötilojen muutoksen takia: Lontoon palo vuonna 1666 sattui kuumana kesänä, joka seurasi kylmää talvea, ja ennen Bastiljin valtausta vuonna 1789 talonpoikia koettelivat ankara talvi ja hiostava kesä. Yhtenä selityksenä on pidetty muutoksia ilmakehän virtausjärjestelmässä, mitä osoittavat Pohjois-Atlantin oskillaation muutokset.


title: Pieni jääkausi

text: Säilyneiden havaintojen ja radiohiilen vaihtelujen mittausten pohjalta on joskus päätelty, että pienen jääkauden aiheutti auringonpilkkujen muutos. Vaikutusmekanismia ei silti tarkkaan tunneta. Pieneen jääkauteen ajoittuvat auringonpilkkuköyhät Spörerin minimi, Maunderin minimi ja Daltonin minimi. Ilmasto alkoi viiletä pieneen jääkauteen eri laskutapojen mukaan viimeistään noin vuosina 1250–1380 keskiajan lämpökauden jälkeen. Todella kylmää tuli vuoden 1420 tienoilla, kun Spörerin minimi alkoi. Varsinainen pieni jääkausi jakautuu kahteen kylmään jaksoon vuosina 1550–1580 ja 1850–1860.


title: Šamil

text: Šamil (avar: Шейх Шамил; turk.: Şeyh Şamil; ven.: Имам Шамиль) (1797?–maaliskuu 1871) oli Dagestanin avaarien hengellinen johtaja ja sotapäällikkö, joka vastusti 25 vuotta Venäjän laajentumista Kaukasiaan (1817–1859). Hän oli myös Dagestanin ja Tšetšenian kolmas imaami (1834–1859).


title: Šamil

text: Šamil syntyi Gimryn kylässä nykyisessä Dagestanissa. Hänen isänsä oli vapaa vuokraisäntä, mikä salli Šamilin opiskella arabiaa, logiikkaa ja muita aiheita. Hän sai mainetta oppineena miehenä. Šamilin liittyi suufilaiseen muridilahkoon ja teki vuonna 1828 pyhiinvaelluksen Mekkaan. Siellä Šamilin tapasi Abdel Kadirin, jolta hän oppi sissisotataktiikoita.


title: Šamil

text: Šamilin aikoina Kaukasian muslimikansat olivat sodassa Venäjän kanssa. Iivana Julman ajoista lähtien Venäjä oli laajentunut Kaukasusta kohti ja valloitti alueen Osmanien valtakunnalta. Dagestan oli joutunut Venäjän haltuun Persialta vuonna 1813 Gulistanin rauhassa.


title: Šamil

text: Muslimit tunsivat elämäntapansa uhatuksi ja julistivat pyhän sodan venäläisiä vastaan. Joukkojen johtajana oli tuolloin mullah Ghāzī Muḥammad. Šamil oli Ghazin lapsuudenystävä, ja hänestä tuli tämän oppilas. Ghazi kuoli taistelussa vuonna 1832 ja hänen seuraajansa Gamzat Bekin surmasivat hänen omat miehensä. Šamil valittiin vuonna 1834 Dagestanin kolmanneksi imaamiksi ja vastarinnan johtajaksi. Hän tuli tunnetuksi nimellä al-Imam al-Azam, koko Kaukasian johtaja. Šamil laajensi dagestanilais- ja tšetšeenijoukkoja ja voitti monia taisteluja venäläisiä vastaan vuoteen 1859 saakka. Hän käytti tehokkaasti sissitaktiikoita. Venäjä aloitti uuden sotaretken vuonna 1838, ja vaikka kapinallisten päätukikohta Ahulgo valloitettiin, Šamilia ei saatu kiinni.


title: Šamil

text: Vuonna 1857 venäläiset päättivät päästä eroon Šamilista, jonka maine oli levinnyt Länsi-Eurooppaan asti, ja joka oli saavuttanut legendaarisen maineen paikallisten joukossa. Suuri ja hyvin varustettu armeija valtasi Šamilin linnoituksen Vedenossa huhtikuussa 1859 ja hänet piiritettiin joukkoineen Gunibissa. Syyskuun 6. päivänä 25. Šamilin tunnusti vastarinnan toivottomuuden ja antautui. Tämä päätti myös Kaukasian vuoristolaisten muun vastarinnan.


title: Šamil

text: Šamil vietiin Pietariin keisari Aleksanteri II:n nähtäväksi ja karkotettiin Kalugaan, Moskovan eteläpuolelle. Vuonna 1869 hän sai keisarilta luvan pyhiinvaellukseen Mekkaan, jonne hän matkusti Konstantinopolin kautta. Šamil kuoli Medinassa vuonna 1871 ja hänet haudattiin Jannatul Baqiin. Hänen pojistaan tuli Venäjän ja Turkin keisarillisen armeijan upseereita.