title: Jonathan Swift

text: Gulliverin matkat (tai retket) on neljään osaan jaettu allegorinen kertomus merimiehestä, joka joutuu sattuman ohjastamana kummallisiin maihin. Romaani oli alun alkaen suunnattu aikuisväestölle satiiriksi hallitsijoista ja koko ihmiskunnasta, mutta selkeytensä ja mielikuvituksellisen kerronnan ansiosta se on saanut mainetta runsaasti luettuna lastenkirjana. Tyyliltään teos edustaa valistusajalle tyypillistä matkaromaania, vaikka se onkin myös tulkittavissa satiiriksi koko pikareskiromaanikirjallisuutta vastaan.


title: Jonathan Swift

text: "Tynnyritarina" on kiihkouskoa, kirkon korruptiota ja tiedettä satirisoiva ja parodioiva Swiftin toinen teos. On myös sanottu, ettei "Tynnyritarina" ei ole parodia, vaan kokoelma useita parodioita. Teoksessa vuorottelevat tarinaa käsittelevät kappaleet ja kerronnasta poikkeavat kappaleet eli digressiot. Digressioissa Swift käsittelee moninaisia aiheita käyttämällä kertojana modernia kirjailijaa, jonka mielipiteet ovat Swiftille päinvastaisia. Swift osoittaa näkemysten naurettavia puolia tekemällä kertojasta itsestään naurunalaisen. Persoonateorian mukaan näiden kappaleiden kertojana on aina eri aikalaishahmo.


title: Jonathan Swift

text: Tynnyritarina alkaa kolmen pojan, Martinin, Jackin ja Peterin, syntymästä. He ovat kolmosia, eivätkä oikeastaan tiedä, kuka heistä on vanhin. Isä kuolee pian poikien syntymän jälkeen ja jättää perinnöksi kullekin pojalle yhden takin, joita on testamentin mukaisesti pidettävä tiptop-kunnossa. Swift viittaa kolmella pojalla kristikunnan kolmeen merkkihenkilöön tai heidän edustamaansa uskonsuuntaukseen, roomalaiskatolilaisen kirkon ensimmäiseen paaviin pyhä Pietariin, kalvinismin perustaja Jean Calviniin ja luterilaisuuden perustaja Martin Lutheriin. Testamentti on allegorinen vertaus Raamattuun, joka ilmoittaa poikien isän (Jumalan tahtoa).


title: Jonathan Swift

text: Varttuneemmalla iällä pojat menevät kaupunkiin, jossa he kukin näkevät ihastuttavan aatelisneidon. Sopeuduttuaan kaupunkiin kyläläiset ylistävät heitä kaikkein sivistyneimpinä, mutta naisiin he eivät vielä vetoa. He näet uskovat koko universumin olevan yksi suuri puku ja ihmiset ominaisuuksineen olevan pieniä mikrokosmisia pukuja (viitta on uskonto, kengät rehellisyys jne.). Poikien asusteet eivät kelvanneet neideille ja he ajautuivat dilemman eteen. Isän testamentti kielsi muuttamasta pukua millään tavoin, mutta ilman pientä parantelua neidit eivät huolisi heitä. Pian kaikilla kyläläisillä oli komeat olkakoristeet takeissaan, mikä sai veljekset näyttämään ala-arvoisilta. Kaikkein viisain veljeksistä, Peter, keksi uuden tavan tulkita isän testamenttia, joka salli heidän koristella takkinsa mielin määrin kulloisenkin muodin mukaisesti. Lopulta veljekset lukitsivat testamentin laatikkoon, jolloin heidän ei tarvinnut aina lukea sitä, mutta voisivat tarpeen vaatiessa vedota siihen. Peterin maine maan sivistyneimpänä kasvoi nopeasti ja eräs lordi palkkasi hänet. Lordin kuoltua Peter veljeksineen onnistui perimään koko omaisuuden ja he jättivät lordin pojan oman onnensa nojaan kadulle.


title: Jonathan Swift

text: Peter alkoi uudessa tilanteessa käydä ylimieliseksi. Hän osti itsellensä vasta löydetyn mantereen, jonka hän sitten myi pienissä osissa muille ihmisille. Peter keksi myös oman härkärykmentin, jonka härät olivat suoria sukulaisia kultaista taljaa vartioineille härille. Härillä oli kyky mylviä suureen ääneen ja sylkeä tulta. Härkiä Peter käytti asioiden hoitamiseen. Härät himoitsivat kuitenkin kultaa niin paljon, että kävivät sivullisten kimppuun, jos heiltä kultaa vain löytyi. Peteristä tuli nopeasti rikas, mutta hän sekosi uusien keksintöjen pohtimisen vuoksi. Hän kutsui itseään Kaikkivaltiaaksi ja Maailmankaikkeuden monarkiksi sekä vaati vastaantulevilta nöyrää kumartumista hänen edessään. Peter ei halunnut kuulla poikkinaista sanaa mielipiteistään ja heitti lopulta vaimonsa ja veljesten vaimot pihalle. Martin ja Jack kyllästyivät Peteriin ja hankkivat salaa isän testamentin itselleen, kun Peter ei itse suostunut antamaan sitä heille.


title: Jonathan Swift

text: Testamentin luettuaan Martin ja Jack kauhistuivat, kuinka he olivat laiminlyöneet isänsä tahdon pitää takit siinä kunnossa, kun he olivat ne saaneet. Peter huomasi veljien teot selkänsä takana ja heitti heidätkin kadulle. Martin ja Jack päättivät yhteistuumin poistaa takkeihin liitetyt koristeet ja palauttaa ne entiseen muotoonsa. Martin ja Jack kiiruhtivat työssään, mutta Martin päätti hillitä tahtia virheiden välttämisen varalta. Erään koristeen kohdalla Martin huomasi, ettei pystyisi poistamaan sitä tuhoamatta takkia lisää, niinpä hän jätti sen paikoilleen. Jack taas jatkoi Peteriä kohtaan tuntemansa vihan raivolla tarmokkaalla tahdilla vaurioittaen hieman takkia. Martin käski Jackia olemaan tarkempi, mutta se sai Jackin sekoamaan.


title: Jonathan Swift

text: Jack perusti jälkeenpäin aiolilaisten uskonlahkon, joka palvoi tuulta. Aiolilaisten näkemyksen mukaan kaikkein jaloin teko maailmassa on röyhtäiseminen. He uskoivat jokaisen ihmisen saaneen pienen tuulen syntymisensä yhteydessä pienen määrän tuulta sisällensä, mitä kasvattamalla tulee entistä jalompi. Tuulen määrän kasvattamiseksi osa papeista seisoskeli suut apposen avoinna myrskyyn suunnattuna ja toiset puhalsivat palkeilla toverinsa täyteen ilmaa.


title: Jonathan Swift

text: Vuonna 1704 julkaistu ja sittemmin (1710) osaksi "Tynnyritarinaa" liitetty "Kirjojen taistelu" on satiirinen allegoria, jonka teema perustuu vuonna 1690 alkaneeseen kulttuurihistorialliseen taisteluun modernien ja antiikin auktoriteettien paremmuudesta. Kiista alkoi Swiftin työnantajan ja ystävän William Templen julkaisemasta "Of Ancient and Modern Learning", joka puolustaa antiikkia ja väheksyy moderneja ajattelijoita. Ranskassa vastaava sanaharkka oli alkanut jo 30 vuotta aiemmin.


title: Jonathan Swift

text: Swift otti kiistaan osaa asettumalla Templen tapaan antiikin oppineiden taakse. "Kirjojen taistelun" tarina alkaa kaksihuippuiselta Parnassos-vuorelta, jonne Antiikit ovat perustaneet ensimmäisenä komean asutuksen vuoren korkeimmalle huipulle. Myöhemmin saapuneet Modernit perustivat oman asutuksen matalammalle huipulle. He joutuivat tyytymään kehnoon sijaintiin, sillä Antiikkien asutus peittivät heidän näkymiään, etenkin idän suuntaan. Siksi Modernit lähettivät uhkakirjeen, jossa he vaativat Antiikkeja muuttamaan alarinteelle ja he tulisivat ja kaivaisivat vuoren rinteet sopivalle korkeudelle, tai muuten he aloittaisivat sodan. Antiikit vastasivat kirjeeseen, etteivät he ymmärtäneet vaatimuksia, sillä he olivat paikalla ensimmäisinä eikä huipun korkeus ollut millään tavalla heidän vikansa. Kaiken lisäksi Antiikit huomauttivat vuoren huipun olevan lujaa kiveä, johon isketty lujakin lapio menisi varrestaan poikki. Niinpä Antiikit pyysivät Moderneja kohottamaan omaa asuinsijaa korkeammalle, toisten keinotekoisen pakottamisen sijaan. Erimielisyydet leimahtivat sodaksi, jossa ei mustetta säästelty. Kertoja huomauttaa, että muste on vahvin ase, jota oppinut voi koskaan käyttää.


title: Jonathan Swift

text: Taistelun lopputulos jää lopulta hämäräksi, kun Swift siirtyy kertomaan St. James's Libraryn perjantaisia tapahtumia. Kirjat ovat eroteltu antiikin ja modernien auktoriteettien kirjoittamiin, jotteivät ne alkaisi sanaharkkaan. Epähuomiossa kirjat kuitenkin pääsevät sekoittumaan niin, että Descartes joutuu Aristoteleen viereen, Platon Hobbesin ja niin edelleen. Siitä alkaa kehkeytyä taistelu kirjojen välille, kunnes huomio siirtyy kirjaston suurimman ikkunan kulmassa elävään hämähäkkiin (modernit) ja sen verkkoon kiinnittyneeseen mehiläiseen (antiikki).


title: ...There and Then

text:
...There and Then on brittiläisen rock-yhtye Oasiksen livetaltiointi, ja se on julkaistu 14. lokakuuta, 1996 DVD- ja VHS-formaatissa. Julkaisu on kasattu konserteista Manchesterissa Maine Road Stadionilla ja Earls Courtissa Lontoossa. "I Am The Walrus" kappaleella vierailee The Bootleg Beatles.
+ Uudemmissa DVD julkaisuissa on myös "Acquiesce" ja Roll With It kappaleiden videot sekä Wonderwall ja Champagne Supernova kappaleiden musiikkiraidat.


title: Oulun satama

text: Oulun satama (LOCODE: FI OUL) sijaitsee Oulujoen suistoalueella. Satamakompleksi muodostuu kolmesta eri satama-alueesta: Vihreäsaaren öljysatamasta sekä Oritkarin ja Nuottasaaren satamista. Myös Toppilassa on ollut satama, ennen alueen ottamista asumiskäyttöön. Oulun satamissa vierailee vuosittain noin 500 alusta, ja satamien läpi kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Oulun satama on Oulun kaupungin liikelaitos.


title: Oulun satama

text: Vihreäsaaren öljysatama Oulujoen pohjoisrannalla on kaupungin tärkein öljysatama. Sataman syväys on 10,0 metriä. Laitureita on kaksi: öljy- sekä bulk-laiturit. Bulk-laiturilla on kuuden ja kahdeksan tonnin satamanosturit. Satama on avattu liikenteelle vuonna 1963.


title: Oulun satama

text: Nuottasaaren satamassa Stora Enson paperitehtaan luona joen etelärannalla on kolme laituria: päälaituri sekä kaksi kemikaalilaituria. Laitureiden pienin syväys on 6,4 metriä. Sataman toiminta alkoi 1953, kun Oulu Oy rakennutti Nuottasaareen vientisataman ja Otanmäki Oy malmisataman. Sataman nimenä oli aluksi Oulun Eteläsatama.


title: Oulun satama

text: Oritkarin satamassa on kaksi 50 tonnin satamanosturia, joista toinen konttinosturi. Oritkari on pääasiassa kappaletavara- ja roro-satama, jossa on kolme laituria: päälaituri (pituus 345 m, syvyys 9 m), peräporttirampilla varustettu pohjoislaituri (pituus 170 m, syvyys 9 m), sekä marraskuussa 2014 käyttön otettu länsilaituri (pituus 330 m, syvyys 10 m). Sataman ensimmäinen rakennusvaihe valmistui 1972, toinen vaihe 1984.


title: Oulun satama

text: Toppilan sataman toiminta lakkasi lopullisesti keväällä 2012. Kiinteä satamanosturi ja muu varustus satamasta purettiin jo aikaisemmin. Toiminta oli vähäistä koko 2000-luvun ja viimeisinä vuosina Toppilaan tuotiin enää sementtiä ja siellä vieraili säännöllisesti sementinkuljetusalus "Envik" vuoden 2011 jouluun saakka. Sataman suurin syvyys oli 5,8 metriä, ja laituripituus 450 metriä. Koko alue on jo aikaisemmin kaavoitettu Toppilansalmi-nimiseksi asuinalueeksi.


title: Oulun satama

text: Oritkarin ja Nuottasaaren satamiin on rautatieyhteys. Toppilaan ja Vihreäsaareen johtaneet raiteet purettiin vuonna 2010.


title: Oulun satama

text: Oulun sataman tavaraliikenne oli vuonna 2011 suuruudeltaan vajaa 3,6 miljoonaa tonnia. Ulkomaan tavaraliikenteessä tuonnin osuus oli 1,440 ja viennin 1,348 miljoonaa tonnia. Ulkomaanliikenteessä tuonnin suurimmat tavararyhmät olivat kemikaalit (0,722 milj.t) sekä sellu ja puuhioke (0,331 milj.t.); viennin suurin tavararyhmä oli paperi ja kartonki (0,790 milj.t). Ulkomaan liikenteen ohella sataman tavaratilastoja kasvatti 2011 erityisesti rannikkoliikenteenä Ouluun tuotu öljy (0,583 milj.t).


title: Oulun satama

text: Oulun sataman vuosittainen rahtiliikenne:(*) Alkuvuoden 2012 rahtitilastossa on vain ulkomaanliikenne. Kotimaan rahti tulee tämän lisäksi.


title: Åminnefors

text: Åminnefors on teollisuustaajama Raaseporin kaupungissa Länsi-Uudellamaalla entisen Pohjan kunnan alueella. Se sijaitsee samannimisen Mustionjoen kosken varrella. Koskeen on 1912 perustettu vesivoimala, jonka on omistanut vuodesta 2012 alkaen Koskienergia Oy. Kylässä on asukkaita 300 (2000). Kosken partaalle 1875 perustettu rautaruukki toimi pienin keskeytyksin vuoteen 1996 asti. Åminneforsissa sijaitsee Dalsbruk Oy Ab:n valssaamo, Påminnen laskettelukeskus ja Åminnen kartano, jossa toimii golfkeskus Nordcenter.


title: Åminnefors

text: Åminneforsin tehtaiden yhteydessä toimi myös sähkörautatie: Åminneforsin sataman ja Martintehtaan välillä liikennöitiin kapearaiteisella 750 mm:n raideleveydelle rakennetulla radalla vuosina 1906–1927. Radan kokonaispituus oli 1 300 metriä. Rata jäi tarpeettomaksi, kun Fiskarsin–Pohjankurun rautatien kapearaiteinen rata jatkettiin Pohjankurun satamaan vuonna 1928.


title: Åminnefors

text: Radalla oli yksi sähköveturi, Asea 17/1905 (0-4-0sm) ja muutamia vaunuja. Rataan kuuluvan jyrkän mäen vuoksi veturin takaosassa oli erillinen laatikko, johon voitiin sijoittaa ylimääräisiä rautapainoja hankauspainoa lisäämään. Veturi makasi parikymmentä vuotta toimettomana ja romutettiin sodan jälkeen tehtaan uudisrakennusten yhteydessä. Se tarkastettiin yhtaikaa muun kapearaidekaluston mukana vuonna 1944 sotakorvauksena käytettäväksi, mutta se ei kelvannut venäläisille.


title: Åminnefors

text: Åminneforsissa vaikuttaa myös monta aktiivista seuraa ja yhdistystä, esimerkiksi Åminneforsin Moottorivenekerho, Åminneforsin kalastusseura ja Åminneforsin Shakkikerho.


title: Ilokaasu

text: Ilokaasu eli dityppioksidi (dityppimonoksidi, typpioksiduuli, NO) on typen happiyhdiste eli typen oksidi. Huoneenlämmössä dityppioksidi on väritön, hajuton ja syttymätön kaasu. Sitä käytetään kirurgiassa, hammashoidossa ja synnytyksissä analgeettisten eli kipua lievittävien ja anesteettisten eli nukuttavien vaikutustensa vuoksi. Ilokaasua käytetään myös päihteenä, elintarvikkeissa ja moottoriurheilussa.


title: Ilokaasu

text: Dityppioksidi on merkittävä kasvihuonekaasu ja ilmansaaste maatalouden ollessa ylivoimaisesti merkittävin dityppioksidipäästöjen lähde. Dityppioksidi on hiilidioksidia 300 kertaa voimakkaampi kasvihuonekaasu.


title: Ilokaasu

text: Nukutuskäytössä ilokaasua sekoitetaan happeen suhteessa 1:1 tai 2:1 hypoksian välttämiseksi. Yksin ilokaasulla ei voida saavuttaa täyttä kirurgista anestesiaa, ja sitä käytetäänkin usein yhdessä muiden anesteettien kanssa. Sydäntä lamaavan vaikutuksensa vuoksi ilokaasua varotaan antamasta sydäntautipotilaille.


title: Ilokaasu

text:
Ilokaasua käytetään päihteenä, koska nimensä mukaisesti kaasu tekee käyttäjänsä huvittuneeksi. Se poistaa kipua ja aiheuttaa euforiaa sekä lieviä äänihallusinaatioita. Ilokaasua on käytetty myös alkoholin vieroitushoitoon. Ilokaasun käyttömahdollisuutta nopeavaikutteisena masennuslääkkeenä tutkitaan, koska sen on havaittu käynnistävän aivoissa samanlaisia neurokemiallisia muutoksia kuin ketamiinin.
Ilokaasua voidaan käyttää myös elintarvikkeiden aerosolipakkauksissa. Valmiskermavaahtopakkauksissa on usein ilokaasua, joka liukenee hyvin rasvaan paineen alaisena. Paineen pienentyessä ilokaasu kaasuuntuu ja muodostaa vaahtoa. Kermavaahtopakkauksissa ilokaasua on kuitenkin hyvin vähän.


title: Ilokaasu

text: Ilokaasua voidaan käyttää polttomoottorissa hetkelliseen tehon lisäämiseen. Kaasua säilytetään nestemäisenä ja höyrystyessään sen lämpötila laskee, jolloin moottoriin syötettävä ilma tai ilman ja polttoaineen seos jäähtyy pienentäen sen tilavuutta, jolloin kaasuseosta voidaan syöttää enemmän samalla paineella. Männän puristuksessa tämä kaasuseos kuumenee, jolloin ilokaasu hajoaa typeksi ja hapeksi. Näin muodostunut lisähappi parantaa polttoaineen palamista, joten polttoainetta voidaan syöttää enemmän ja moottorista saatava teho kasvaa. Suomessa ilokaasujärjestelmien käyttö tieliikenteessä on kielletty.


title: Ilokaasu

text: Typpioksiduulia voidaan valmistaa muun muassa kuumentamalla ammoniumnitraattia (NHNO → 2 HO + NO)


title: Ilokaasu

text: Ilokaasu voidaan nesteyttää joko nostamalla paine noin 50-kertaiseksi normaali-ilmanpaineeseen verrattuna, tai laskemalla lämpötila -88 °C:een.


title: Ilokaasu

text: Typpioksiduuli on voimakas ja pitkäikäinen kasvihuonekaasu. Ilmastonmuutosta kiihdyttäviä typpioksiduulipäästöjä syntyy Suomessa etenkin maanviljelyssä ja typpilannoitteiden valmistuksessa. Myös katalysaattoriajoneuvojen käytöstä, kotieläinten lannasta ja energiantuotannosta syntyy jonkin verran typpioksiduulipäästöjä. Suurimmat hehtaarikohtaiset typpioksiduulipäästöt syntyvät maanviljelyskäytössä olevilla ja metsitetyillä turvepelloilla.


title: Ilokaasu

text: Typpioksiduuli on Suomen toiseksi yleisin kasvihuonekaasu. Typpioksiduulin ilmakehää lämmittävä vaikutus on 296 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin, ja typpioksiduulin elinikä ilmakehässä on noin 110 vuotta. Lisäksi se aiheuttaa otsonikatoa. Typpioksiduulin on todettu olevan 2000-luvun merkittävin otsonikerrosta heikentävä aine.


title: Tapio Tammilehto

text: Yrjö Johannes "Ylli" Tammilehto, taiteilijanimeltään Tapio Tammilehto (15. helmikuuta 1929 − 26. huhtikuuta 1978) oli suomalainen muusikko, pääasiassa tangolaulaja. Hän soitti useissa kotimaisissa tango-, humppa- ja iskelmäyhtyeissä. Tapio Tammilehto oli mukana 1960-luvulla Danny Show -kiertueella, jolla hän lauloi muutamia kappaleita.


title: Tapio Tammilehto

text: Tammilehto oli aluksi sivutoiminen muusikko, hänen varsinainen työnsä oli autokorjaamon pitäminen. Hän saavutti paikallista kuuluisuutta esiintyessään viikonloppuisin Etelä-Pohjanmaalla. Myöhemmin kun korjaamon pitäminen kävi kannattamattomaksi, hän ryhtyi kokopäiväiseksi muusikoksi. Hänen orkestereistaan tunnetuin oli 1960-luvulla toiminut Tammilehdon Tangoyhtye. Siinä soittivat Tammilehdon lisäksi muun muassa Alpo Pellinen (kitara ja puhaltimet), Olavi Haakana (hanuri) ja Pertti ”Kikke” Latvala (rummut). Vuonna 1975 levytettiin ainoa albumi Naurava kulkuri.


title: Tapio Tammilehto

text: Tapio Tammilehto oli Pekka Tammilehdon eli Topi Sorsakosken ja Antti Tammilehdon isä sekä Seppo Tammilehdon eno.


title: Tapio Tammilehto

text: Tammilehto menehtyi aivokasvaimeen.


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: Halifaxin räjähdysonnettomuus tapahtui 6. joulukuuta 1917 kanadalaisessa Halifaxin kaupungissa Nova Scotian provinssissa. Onnettomuus sai alkunsa, kun ranskalainen ammuksia kuljettanut laiva SS "Mont Blanc" törmäsi yhteen norjalaisen "Imo-"nimisen laivan kanssa Halifaxin satamassa. "Mont Blanc" syttyi tuleen, minkä jälkeen sen ammuslasti räjähti. Räjähdys aiheutti hyökyaallon, maanjäristyksen sekä paineaallon, joka oli niin voimakas, että se katkoi puita, taivutti rautatiekiskoja ja tuhosi rakennuksia. Paineaalto myös lennätti raskaita kappaleita useiden satojen metrien päähän. Onnettomuudessa menehtyi noin 2 000 ihmistä.


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: Halifaxin räjähdys oli suurin ihmisen aikaansaama räjähdys aina vuoteen 1945 saakka, jolloin ensimmäinen atomipommi räjäytettiin. Räjähdys on edelleen suurin ihmisen aikaansaama ei-ydinräjähdys. Mitattuna kuolonuhrien määrällä yhden päivän aikana Halifaxin räjähdysonnettomuus on Pohjois-Amerikan mantereella kolmanneksi vakavin tapahtuma: sen edelle menevät vain vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskut (noin 3 000 kuolonuhria) sekä Yhdysvaltain sisällissodan Antietamin taistelu (3 600–4 800 kuolonuhria).


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: "SS Mont Blancin" lastina oli mm.


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: Räjähdystä seuraavana päivänä kaupunkiin iski lumimyrsky, joka rampautti kaikki pelastusyritykset. Apua virtasi New Brunswickistä, Prinssi Edwardin saarelta ja Newfoundlandistä. Seuraavalla viikolla apua virtasi runsaasti muualta Pohjois-Amerikasta, ja lahjoituksia saapui ympäri maailmaa. Suurimman avustuserän lähetti Bostonin Punainen Risti yhdessä Massachusettsin julkisen turvallisuuden komitean kanssa. Vielä nykyään halifaxilaiset lähettävät jouluna Bostoniin suuren joulukuusen, ja osittain sen vuoksi suuri osa novascotialaisista on nykyään jääkiekkojoukkue Boston Bruinsin sekä baseball-joukkue Boston Red Soxin kannattajia.


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: Runsaasti legendoja ja sankaritarinoita syntyi ja tuli ilmi onnettomuuden selvittelyiden yhteydessä. Eräs onnettomuuden sankareista on Intercolonial Railwayn junasuorittaja Vince Coleman: hän palasi takaisin asemalle ja sähkötti seuraaville asemille viestin pysäyttää Halifaxiin North Streetin asemalle matkalla olleet kaksi matkustajajunaa räjähdysvaaran vuoksi. Coleman menehtyi räjähdyksessä, joka tapahtui välittömästi sen jälkeen kun hän oli ehtinyt lähettää hätäviestin. Junat pysäytettiin Rockinghamiin kaupungin laidalle ennen räjähdystä.


title: Halifaxin räjähdysonnettomuus

text: Räjähdysonnettomuus jälkiselvittelyineen on ollut inspiraation lähteenä Hugh MacLennanin romaanille "Barometer Rising" sekä Robert MacNeilin romaanille "Burden of Desire".


title: Nevele Pride

text: Nevele Pride (28. toukokuuta 1965 – huhtikuu 1993) oli kuuluisa amerikanravuri ja oman aikansa nopein ravihevonen.


title: Nevele Pride

text: Nevele Priden isä oli Star's Pride ja emä Thankful, emänisä Hoot Mon. Ori oli väriltään ruunikko ja alkuperäiseltä nimeltään Thankful's Major. Sen ohjastaja ja valmentaja oli Stanley Dancer. Oriin omistivat Nevele Acres Ellenvillestä, New Yorkin osavaltiosta, ja Louis Resnick Monticellosta, New Yorkin osavaltiosta.


title: Nevele Pride

text: Nevele Pride voitti muiden muassa ravikilpailut Hambletonian Stakes, Kentucky Futurity, Dexter Cup ja The Colonial Stakes. Elokuussa 1969 se ravasi Indianapolisin raviradalla silloisen uuden maailmanennätyksen 1.11,3. Nykyisen maailmanennätyksen 1.07,7a juoksi Sebastian K vuonna 2014.


title: Nevele Pride

text: Nevele Pride ei ollut mikään helppo käsiteltävä. Se oli pahamaineisen vihainen hevonen, eikä sitä voinut hoitaa ilman suojakäsineitä ja suurta varovaisuutta. Kerrotaan, että vain yksi Nevele Priden hoitajista selvisi vammoitta urakastaan — paksujen käsineiden ansiosta. Viimeiset vuotensa Nevele Pride vietti omassa pihattoaitauksessaan, jonka aidassa pidettiin varoituskylttiä ""Nevele Pride will bite"" ("Nevele Pride puree varmasti"). Huhtikuussa 1993 ori sairastui suolisolmuun kotonaan Kentuckyssa. Se kuoli 28-vuotiaana pian leikkauksen jälkeen.


title: Nevele Pride

text: Nevele Pride astui Stoner Creek -siittolassa Kentuckyssa ja jätti lukuisia jälkeläisiä, muiden muassa Suomessa vuosikaudet isäoriiden tilastoissa ykkössijaa pitänyt Barbeque sekä Pershing, Flying Irishman, Madison Avenue, Zoot Suit, Evita Broline, Messerschmitt, Snack Bar, My Nevele ja Bonefish. Monet varsat perivät isältään myös vihaisen luonteen. Kaikkiaan Nevele Pride jätti yli kahdeksansataa jälkeläistä, joista yli sata "haamumaileria" (ennätys parempi kuin 1.14,6).


title: Stefan Hammarén

text: Stefan Hammarén on suomenruotsalainen helsinkiläissyntyinen surrealistinen kirjailija, runoilija sekä kääntäjä. Hänen romaaneissaan paisuu sanaleikkejä, joissa ei näytä olevan ollenkaan osastoitua uloskäytävää, vaan absurdinomaiset sanaselitykset ja omaperäinen etymologia jatkuvat kirjasta toiseen ja koostuvat osittain äänimaailman suggestiivisesta voimasta, missä poeettinen ääni ja rakenne jatkuvasti sabotoivat selkeää realistista tavoitetta ymmärrykseen. Hänen arvomaailmansa on kirjoittaa tekstiä tekstin itsensä takia Théophile Gautierin L'art-pour-l'art-periaatteen mukaisesti. Huomattava on myös hänellä vaikutteet dadaismin ideamaailmasta, ja yhteiskunnan normien rikkominen. Kirjoittaminen sinänsä on toistuva aihe hänellä, kirjasta toiseen, ja ohessa on kuvattu havaitseva ja unelmoitu road-movie-mentaliteetti. Hammarénin kielenkäyttö on lähes paradoksi, jatkuvasti pahoinpidelty, ylirasitettu ja pahasti revitty, mutta pysyy samalla myös hyvin lyyrisesti ilmaisten ja melodisesti sointuvan.


title: Stefan Hammarén

text: Ruotsinkielisessä lehdistössä häntä on pidetty pohjoismaiden kaikkein äärimmäisenä surrealistina, ja myös vaikeimmin tulkittavana. Hänen tekstejään on pidetty myös fyysisesti rankkana, välimerkkien käyttö on omituista ja teksti tiiviisti lakkaamatonta juoksua dekandenssin ja seksuaalisten viittausten maastossa. Hammarénia on pidetty helpompana kirjailijana runoissaan kuin romaaneissa. Hänen uusintatulkintansa Guy de Maupassantin teoksesta Horla on herättänyt huomiota Ruotsissa, koska se rikkoo originaalia, jopa parantaa ja antaa rinnakkaisen tuskan tapahtumiin.


title: Stefan Hammarén

text: Vuonna 2015 ruotsalainen Längmanin kulttuurirahaston säätiö myönsi vuosittain jakamat kirjallisuuspalkinnot suomenruotsalaisille kirjailijoille Stefan Hammarén ja Merete Mazzarella. Vastaanottajille oli seremonia Ruotsin Helsingin-suurlähetystössä maanantaina 1. kesäkuuta järjestetyssä tilaisuudessa.Hammarén talar (ruotsinkielinen teksti)


title: Stefan Hammarén

text: Hammarén esittäytyy (ruotsinkielinen teksti)


title: Akvarelli

text: Akvarelli eli vesivärimaalaus on maalaustaiteen laji, jossa käytetään vesiohenteisia läpikuultavia värejä. Väripigmenttien sideaineena käytetään arabikumia, maalauspohjana on yleensä valkoinen tai vaaleasävyinen paperi.


title: Akvarelli

text: Akvarellista tuli itsenäinen taidelaji Englannissa 1700-luvulla, jolloin maisemamaalauksessa suosittiin akvarellia.


title: Akvarelli

text: Akvarellivärien tyyppisiä vesiliukoisia värejä käytettiin jo esihistoriassa. Vesivärien kehitykseen ovat vaikuttaneet muiden muassa Albrecht Dürer ja William Turner. Kehityksen tuloksena nykyisinkin käytettävät kuultavat vesivärit eriytyivät peittävistä guassiväreistä. Varhaisin tunnettu eurooppalainen akvarellisti on italialainen renessanssimaalari Raffaello Santi (1483–1520). Ruotsalainen Carl Larsson oli tunnettu 1800-luvun lopun akvarellisti, jonka töille on tunnusomaista herkkä lyijykynäviiva vesivärin alla.


title: Akvarelli

text: Vesivärejä valmistetaan sekä nappeina, että tuubiväreinä. Väripigmenttien sideaineena niissä käytettyjä liima-aineita ovat tragantti, dekstriini tai arabikumi. Värien liukenevuutta parannetaan lisäämällä niihin esimerkiksi glyseriiniä tai hunajaa, ja kiinnittyvyyttä häränsappiliuoksella.


title: Akvarelli

text:
Ihanteellisen akvarellipaperin pinta kestää työstöä ja se myös imee vettä sopivasti.
Riittävän tukevan paperin pintarakenne voi olla karhea tai sileä. Merkitystä on myös paperin paksuudella, jota kuvaa paperin grammapaino per neliö. Kevyehköön ja vähän vettä käyttävään työhön sopii alle 200-grammainen paperi, märkään ja voimakasväriseen työskentelyyn taas käy vähintään 300-grammainen paperi. Paksuimmat yli 600 gramman paperit kuivuvat hitaasti ja kestävät runsasta työstöä.


title: Akvarelli

text: Puuvillalumppu on akvarellipaperin tavallisin raaka-aine. Ennen teollisesti valmistettujen paperien tuloa suosittiin lujempaa ja kovempaa pellavaa, jolla värit myös näyttävät voimakkaammilta. Puuvillapaperi on parhaimmillaan tehty lumpusta. Käytössä pehmenneet kuidut imevät parhaiten vettä, mutta paperien materiaalina on useimmiten ennestään käyttämätön puuvillalinters. Halvimmissa papereissa on myös happovapaata puukuitua.


title: Akvarelli

text: Hyvässä akvarellipaperissa on myös sekä massa- että pintaliimaus. Paperimassaan sekoitetun liiman ansiosta värejä voidaan työstää pesemällä pois, pinnan liimaus taas pitää maalatut siveltimenvedot muodossaan. Jo pelkät kuidut riittävät pitämään paperin koossa, joten liimaus liittyy vain työstettävyyteen.


title: Akvarelli

text: Paperi voi myös olla koneella tai eriasteisesti käsintehtyä. Käsin viiralla tehty paperi on lujinta, koska kuidut asettuvat sattumanvaraisimmin. Käsintehdyssä paperissa ei myöskään ole kuitusuuntaa, vaan se on tasalaatuista. Koneellisesti tehdyistä parhaana pidetään rumpuviirapaperia (mould-made), joka jäljittelee käsintehtyä. Paperimassa liikkuu hitaasti, joten kuidut asettuvat jonkin verran satunnaisemmin, ja reunat ovat käsintehdyn tapaan rosoiset. Nopeasti toimivalla tasoviirakoneella tehdyissä papereissa reunat ovat leikattuja ja selkeä kuitusuunta vähentää paperin lujuutta.


title: Akvarelli

text: Akvarellisiveltimet ovat pehmeämpiä kuin peittävissä maalaustekniikoissa. Arvostetuin materiaali siveltimissä on näätä. Sen erikoisuutena on karva, jonka keskikohta on kärkeä ja tyveä paksumpi. Muodon ansiosta vettä ja siis myös vesiväriä tarttuu näädänkarvaan runsaasti, joten yhdellä vedolla voi maalata pidempään. Karvan muodon ansiosta siveltimessä on myös terävä kärki, jolloin samalla siveltimellä voidaan samalla kertaa maalata sekä suuria pintoja että tarkkoja yksityiskohtia.


title: Akvarelli

text: Luonnonkuiduista myös oravan ja häränkarva ovat suosittua sivellinmateriaalia. Pehmeä oravankarva pidättää vettä hyvin, mutta ei ole yhtä napakan tuntuinen kuin näädänkarva. Häränkarva on karkeampaa. Halvimpia ovat poninkarvasiveltimet, jotka sopivat parhaiten suurpiirteiseen maalaamiseen.


title: Akvarelli

text: Luonnonkuitujen ohella akvarellisiveltimiä tehdään myös keinokuidusta, joka tuntuu jäntevältä ja täsmälliseltä maalatessa. Hyvissä keinokuituisissa akvarellisiveltimissä on yleensä näädänkarvasivellintä vastaava muoto, joten samalla siveltimellä voi maalata niin pintaa kuin ohutta viivaa. Karvat eivät kuitenkaan pidätä väriä ja vettä yhtä hyvin kuin luonnonkarva.


title: Akvarelli

text: Akvarellivärit ovat enimmäkseen kuultavia, vaikka esimerkiksi kadmiumpigmentit ovat melko peittäviä. Akvarellin maalaaminen on perinteisesti aloitettu vaaleista sävyistä, jolloin työskentelyä on jatkettu tummemmilla, mutta muukin järjestys soveltuu hyvin, varsinkin jos aluksi maalatut tummat värit eivät ole helposti poishuuhtoutuvia. Kuivuttuaan vesivärimaalaus vaalenee jonkin verran.


title: Akvarelli

text: Valokohdat luodaan laimentamalla väriä vedellä, jolloin maalauspohja kuultaa läpi, tai jättämällä maalauspohja paljaaksi. Vaaleita sävyjä ei siis sekoiteta valkoisen värin avulla, kuten peittävissä akryyli-, guassi- tai öljymaalauksissa. Läpikuultavassa maalauksessa valkoisella taitettu valokohta olisi sameampi ja vähemmän valovoimainen kuin muut värit, joten se ei kohoa. Akvarellin ilmavuus menetetään helposti, jos peitevärejä ja akvarellitekniikkaa käytetään yhdessä. Harkitusti työskennellen tulos voi silti olla onnistunut, kuten Hugo Simbergillä.


title: Akvarelli

text: Maalauspohjana on useimmiten valkoinen akvarellipaperi, mutta pohjana voi olla myös pergamentti, papyrus, pohjustettu maalauskangas tai esimerkiksi kananmunan kuori. Akvarelli tehdään usein lyijykynäluonnoksen päälle. Lyijykynäviivat voidaan joko jättää valmiiseen kuvaan, tai pyyhkiä pois pyyhekumilla.


title: Olli Haavisto

text: Olli Haavisto (s. 30. toukokuuta 1954 Pori) on suomalainen muusikko, pääsoittiminaan steel-kitara ja kitara. Hän on Suomen arvostetuimpia steel-kitaristeja ja toiminut sessiomuusikkona useiden suomalaisten kevyen musiikin artistien albumeilla.


title: Olli Haavisto

text: Haaviston yhtyeitä ovat olleet muun muassa Vanha Isäntä, Jim Pembroke Band, J. Karjalainen ja Mustat Lasit, Mikko Kuustosen taustayhtye, The Boys, Dallas Wayne & The Dimlights, Kari Tapion taustayhtye, Hoedown, Farangs, Ninni Poijärven taustayhtye, Band'o, Jorma Kääriäisen taustayhtye ja Topi Sorsakosken yhtye.


title: Olli Haavisto

text: Haaviston sisar on näyttelijä-laulaja Susanna Haavisto ja veli muusikko Janne Haavisto. Heidän isänsä on jazzvibrafonisti Jukka Haavisto.


title: Olli Haavisto

text: Haavistolle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.


title: Scrabble

text: Scrabble on yhdysvaltalaisen Alfred Mosher Buttsin vuonna 1938 kehittämä sanapeliklassikko.


title: Scrabble

text: Scrabble on maailman suosituin sanapeli. Se on julkaistu vuoteen 2010 mennessä lähes 30 kielellä yli 120 maassa, ja sitä on myyty yli 150 miljoonaa kappaletta. Scrabblea pelataan myös kilpailumielessä, ja siinä järjestetään maailmanmestaruuskilpailuja.


title: Scrabble

text: Scrabblea voi pelata kahdesta neljään pelaajaa. Kilpapelinä se on käytännössä kaksinpeli. Yksi peli kestää 90 minuuttia.


title: Scrabble

text: Pelissä menestyminen riippuu sanojen muistamisesta ja laudan pelaamisen taidosta. Pelaajan tulee osata hallita lautaa ja blokata vastustajansa peliä.


title: Scrabble

text: Pelilauta on 15 × 15 ruudun kokoinen. Pelaajat keräävät pisteitä vuorotellen laudalle laatimistaan sanoista. Pelaajat ottavat kangaspussista umpimähkään kirjainlaattoja siten, että heillä on telineissään jatkuvasti käytössä seitsemän kirjainlaattaa, joista muodostaa sanoja. Kirjainlaatat on pisteytetty niiden harvinaisuuden mukaan. Koska kirjainten yleisyydet vaihtelevat kielten välillä, kirjainlaattojen valikoimat ja kirjaimista saatavat pistemäärätkin ovat eri kieliversioissa erilaiset.


title: Scrabble

text: Sanat muodostetaan pelilaudan ruudukolle vasemmalta oikealle tai ylhäältä alas. Ensimmäinen sana sijoitetaan osuvaksi laudan keskimmäiseen ruutuun ja sitä seuraavat sanat on aina yhdistettävä joltain osin laudalla jo oleviin sanoihin. Sanoja on mahdollista jatkaa kummasta tahansa päästä tai muuttaa täysin niiden merkitystä.


title: Scrabble

text: Pelilaudan ruudukolla on myös erivärisiä erikoisruutuja, joista toisissa niihin osuvan kirjaimen pisteet kaksin- tai kolminkertaistuvat, toisissa koko sanan pisteet kaksin- tai kolminkertaistuvat.


title: Scrabble

text: Pelaajan saama pistemäärä kultakin vuoroltaan muodostuu kaikkien niiden kirjainten yhteispistemäärästä, jotka ovat sanoissa, jotka pelaajan siirto muodosti tai joita se muokkasi, ottaen huomioon erikoisruutujen antaman lisän. Kahden tai useamman sanan yhteiset kirjaimet lasketaan mukaan erikseen joka sanasta. Jos pelaaja pelaa kaikki seitsemän kirjaintaan yhdessä vuorossa, hän saa 50 pisteen bonuksen.


title: Scrabble

text: Peli päättyy, kun joltakulta pelaajalta loppuvat kirjainlaatat tai peliä on muuten mahdotonta jatkaa. Pelaajien käyttämättä jääneet kirjainlaatat vähennetään arvonsa mukaan kunkin kokonaispisteistä ja siirretään sille pelaajalle, joka saa kaikki kirjainlaattansa käytettyä. Tätä ei toki aina tapahdu. Pelin voittaja on eniten pisteitä kerännyt pelaaja tai joukkue.


title: Scrabble

text: Englanninkielisessä Scrabblessa on virallinen sanakirjasto, johon vuonna 2014 kuului yli 100 000 hyväksyttyä sanaa. Sanakirjaa laajennetaan ajoittain, kun kieleen tulee uusia sanoja. Vuonna 2010 julkaistussa eräässä uudessa versiossa hyväksytyiksi sanoiksi on kelpuutettu myös erisnimiä, kuten paikkojen, ihmisten, yhtiöiden ja tavaramerkkien nimiä. Suomen kielellä ei peliin ole saatavilla virallista sanakirjaa. Suomenkielisten sääntöjen mukaan sanojen kuuluu olla perusmuodossa ja yleiskieltä, eivätkä erisnimet ole sallittuja. Yhdyssanoja ei hyväksytä pelin normaaliversiossa.


title: Scrabble

text: Scrabblen kehitti vuonna 1938 yhdysvaltalainen Alfred Mosher Butts oman aikaisemman ideansa pohjalta. Aluksi pelin nimi oli "Criss-Crosswords". Butts ei saanut ideaansa myydyksi kymmeneen vuoteen. Pelin oikeudet osti James Brunot, joka alkoi valmistaa sitä vuonna 1948 nimellä "Scrabble". Pelistä tuli myyntimenestys, kun Macy’s-tavaratalon johtaja Jack Strauss kertoman mukaan innostui siitä lomallaan ja tilasi sitä suuren määrän tavarataloihinsa.


title: Scrabble

text: Scrabblen valmistusoikeudet myytiin Selchow & Richterille. Peli levisi Yhdysvaltojen ulkopuolelle 1950-luvulla. Pelin oikeudet vaihtelivat aluksi eri puolilla maailmaa firmalta toiselle. Nykyisin Yhdysvaltain-oikeudet ovat Hasbrolla ja muun maailman oikeudet Mattelilla.


title: Scrabble

text: Scrabblesta on julkaistu useita erilaisia versioita, ja siitä on tehty myös esimerkiksi televisiovisailuja. Suomessa pelin ruotsalaisversio "Alfapet" on ollut pitkään tunnetumpi kuin alkuperäinen. Suomessa peliä on aikaisemmin myyty myös nimellä "Riti-Rati" ja "Raspeli".


title: Scrabble

text: Englanninkielisen Scrabblen maailmanmestaruudesta kilpaillaan joka vuosi. Vuoden 2018 maailmanmestaruusturnaus käytiin viikon mittaisena avoimena kilpailuna, jossa 35 kierroksen turnausta seurasivat kahdeksan parhaan pelaajan väliset pudotuspelit. Mukana oli 116 pelaajaa 25 maasta. Loppuottelu pelattiin paras viidestä -säännöillä. Vuoteen 2018 mennessä ainoana ihmisenä useamman kuin yhden mestaruuden on voittanut uusiseelantilainen Nigel Richards. Hän on voittanut myös ranskankielisen Scrabblen maailmanmestaruuden.


title: Sessiomuusikko

text: Sessiomuusikko eli studiomuusikko on muusikko, joka soittaa ammatikseen eri artistien levyillä. Sessiomuusikoita käytetään myös eri yhtyeissä palkattuina jäseninä sekä artistien taustayhtyeissä.


title: Sessiomuusikko

text: Monet studiomuusikot ovat myöhemmin tulleet tähdiksi jossain kuuluisassa yhtyeessä. Toisaalta monet kansainvälisesti tunnetut muusikot ovat maineensa huipullakin halunneet jatkaa työskentelyä studiomuusikkona.


title: Putikko

text: Putikko on kylä Punkaharjulla. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa Savon ja Karjalan rajamailla noin 40 kilometriä Savonlinnasta etelään.


title: Putikko

text: Putikko-sanan merkitys on kiehtonut monia, mistä johtuen sen alkuperästä on esitetty monia arvailuja. Osa niistä on tieteellistä pohdintaa eri alojen julkaisuissa, osa taas sanan synnyttämiä mielikuvia. "Suomalainen paikannimikirja" (Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ja Affecto Finland Oy, Helsinki 2007) kertoo, että nimimuoto oli Putiko (1773). Putikon kylä on Putikon lahden rannalla. Savolaisalueella olevat muutkin Putikko-nimiset paikat liittyvät useimmiten pieniin, pyöreähköihin lahtiin, lampiin tai järviin.


title: Putikko

text: 1300-luvulla kirjatut nimimuodot Puutikko ja Putikka viitaavat tynnyrin puolikkaasta tehty tiinuun ja pieneen tynnyrimäiseen puuastiaan. Ehkä Putikon lahden tai sen pohjukan erillisen Saunalahden nimi oli alkuaan vain Putikko eli nimellä kuvattiin sen muotoa. Säämingin historiassa Pekka Lappalainen hakee Väinö Voionmaan tutkimuksiin viitaten sanalle sisällön ansatie-käsitteestä, jonka oli muinaissuomalainen sana ”puutikka”. Kirjoitusmuoto ”Putikka” on saattanut syntyä ruotsinkielisen kirjurin merkinnästä. Useita samaan teoriaan liittyviä paikannimiä löytyy Suur-Säämingin alueelta, kuten Putikon kylää lähellä olevan Ruhvanan Puutikkonniemi. Lappalaisen näkemyksiä tukee, että Putikon lahdelta alkanut vesireitti Laatokalle on ollut todellinen ansatie, jota karjalaiset ovat käyttäneet erä- ja kalaretkillään Pihlajavedelle ja Puruvedelle. Myös Putiloff-nimistä kauppamiestä on esitetty taustaksi.


title: Putikko

text: Sahatoiminta alkoi Putikossa vuonna 1774 Utrasveteen laskevassa Putikon joessa Patolammen tilalla (nykyinen Putikon Hovi). Sahan perustivat viipurilaiset liikemiehet. Vesisaha siirtyi vuonna 1887 savonlinnalaisen kauppaneuvos Anders Auvisen omistukseen. Auvinen rakensi 1897 Putikon lahden rannalle uuden höyryllä käyvän sahan. And. Auvinen Oy lopetti sahaustoiminnan vasta vuonna 1984. Yksi sahan tunnetuimmista työntekijöistä sotien jälkeen oli Mannerheim-ristin ritari Eero Seppänen.


title: Putikko

text: Myöhemmin sahan toimintaa on jatkanut kymmenkunta eri yrittäjää aina vuosituhannen vaihteeseen saakka, jolloin sahan vuokraajina aloittivat venäläiset ja virolaiset liikemiehet. Sahan omistajana on ollut 1990-luvun alkupuolelta lähtien Nordautomation Oy Uudestakaupungista.


title: Putikko

text: Elisenvaarasta Savonlinnaan rakennettu rautatie valmistui Putikon kohdalla 1906. Kokonaisuudessaan rata valmistui 1908. Putikon asemalla tapahtui talvisodan jälkeen 18. maaliskuuta 1940 14 kuolonuhria vaatinut junaturma.


title: Putikko

text: Putikkolainen Johan ”Jussi” Tolonen (SDP) pääsi eduskuntaan varajäsenenä vuosina 1918 ja 1923. Varsinaisena kansanedustajana hän toimi vuosina 1927–1950. Lisäksi hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943.


title: Putikko

text: Putikon kylän eli sahan ympärille rakennetut puutalot ovat 1900–1950-luvuilta, uusimmat asuinrakennukset 1970- ja 1980-luvuilta. Koulu on Putikossa ollut toiminnassa vuodesta 1890 vuoden 2006 kevääseen saakka.


title: Putikko

text: Elokuussa 1987 Putikossa järjestettiin Euroopan arkkitehtiopiskelijoiden (E.A.S.A.) tapaaminen teemalla ”Arkkitehtuuri ja luonto”. Kylässä vieraili viikon ajan yli 500 arkkitehtiopiskelijaa opettajineen 24 maasta. Sen innoittamana Putikkoon perustettiin kylätoimikunta vuonna 1987. Gruppo Putikko ry.perustettiin vuonna 1989 muun muassa Putikon kylän vanhan omaleimaisen ilmeen säilyttämiseksi. Yhdistys kuitenkin lopetettiin vuonna 1999.


title: Putikko

text: Kyläasiain neuvottelukunta valitsi Putikon 1992 valtakunnalliseksi vuoden kyläksi. Kyseisenä vuotena valintateemana oli kansainvälisyys, joka leimasi myös G.P. ry:n toimintaa. Kesällä järjestettiin kansainvälinen vapaaehtoinen työleiri, samoin kaksi vuotta myöhemmin.


title: Putikko

text: Toni Edelmann sävelsi ja putikkolainen Hertta Tynkkynen sanoitti ”Vuoden kylä” -juhlaan ”Putikon laulun”.


title: Putikko

text: Putikko kuuluu Vihreän kullan kulttuuritie -hankkeeseen, johon liittyvä esittelytaulu sijaitsee vanhan aseman (rakennettu v. 1906) piha-alueella.


title: Samegrelo ja Zemo Svaneti

text: Samegrelo ja Zemo Svaneti () on hallintoalue ("mkhare") Georgian länsiosassa. Alueella on noin 471 700 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 7 440 neliökilometriä. Samegrelo ja Zemo Svanetin pääkaupunki on Zugdidi.


title: Samegrelo ja Zemo Svaneti

text: Samegrelo ja Zemo Svaneti rajautuu Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetiin idässä, Imeretiin kaakossa, Guriaan etelässä, Mustaanmereen lännessä, Abhasiaan luoteessa ja Venäjään (Suureen Kaukasukseen) pohjoisessa. Hallintoalue muodostuu Samegrelon eli Mingrelian ja ylemmän ("zemo") Svanetian historiallisista alueista. Samegrelo levittäytyy Rioni-joen alangolle Mustanmeren rannalla, kun taas Svanetian alue on hyvin vuoristoinen ja sen läpi virtaa Enguri-joki. Suuri osa mingreleistä asuu Samegrelon alueella.


title: Samegrelo ja Zemo Svaneti

text: Samegrelo ja Zemo Svaneti jaetaan yhteen piirivapaaseen kaupunkiin* ja kahdeksaan piirikuntaan:


title: Efedriini

text: Efedriini on lääkeaine, jota on käytetty avaamaan hengitysteitä muun muassa astman ja keuhkoputkentulehdusten hoidossa. Piristävän vaikutuksensa takia sitä on käytetty myös dopingaineena. 1970-luvulla se määriteltiin kielletyksi dopingaineeksi.


title: Efedriini

text: Efedriinin sulamispiste on 37–39 °C, kiehumispiste 255 °C, suhteellinen tiheys 1,124 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja leimahduspiste 85 °C.


title: Efedriini

text: Koska efedriinimolekyylissä on kaksi kiraalista hiiliatomia, on sillä neljä optista isomeeria. Sen (1R,2S)-enantiomeeria ja sen peilikuvaa (1S,2R) sekä näiden raseemista seosta sanotaan efedriiniksi. Vastaavasti (1R,2R)- ja (1S,2S)-enantiomeereja sanotaan pseudoefedriiniksi. Pseudoefedriini on yhtenä lääkeaineena eräissä antihistamiinivalmisteissa, kuten Duact, Clarinase ja Cirrus.


title: Efedriini

text: Efedriiniä saadaan efedrojen suvun kasveista, jotka olivat todennäköisesti myös vedalaisuudessa ja varhaisessa zarathustralaisuudessa tunnetun rituaalijuoman, soman, ainesosa.


title: Efedriini

text: Efedriinistä valmistetaan metamfetamiinia (CHN) poistamalla kemiallisesti efedriinimolekyyleistä hydroksyyliryhmät.


title: Efedriini

text: Efedriiniä on käytetty 10–50 milligramman annoksina astman, yskän ja nuhan hoitoon. Sen käyttö on vähentynyt, kun hengitysteiden avaamiseen on kehitetty täsmälääkkeitä, jotka aiheuttavat vähemmän riippuvuutta ja muita sivuvaikutuksia.


title: Efedriini

text: Kilpaurheilussa sitä on käytetty dopingaineena parantamaan rasituksensietokykyä ja estämään väsymystä. Muiden piristeiden tavoin efedriiniä käytetään voimaharjoittelussa räjähtävyyttä ja tehoa antamaan.


title: Efedriini

text: Virtsan efedriini- tai metyyliefedriinipitoisuus (CHNO) ei saa ylittää pitoisuutta 10 mg / L. Efedriiniä tutkitaan vain kilpailujen yhteydessä otetuissa testeissä. ADT:n arvioima varoaika efedriinille on noin 4 vuorokautta.


title: Efedriini

text: Efedriini on luokiteltu lisäksi huumausaineiden lähtöaineeksi, koska siitä voidaan valmistaa designhuumeita.


title: Efedriini

text: Efedriini kiihottaa ja piristää sympaattista hermostoa. Sen vaikutus välittyy eteenpäin keskushermoston kautta. Efedriini on sukua amfetamiinille, mutta sen vaikutukset keskushermostoon ovat kuitenkin amfetamiinia vähäisemmät. Hermoston ulkopuoliset vaikutukset ovat kuitenkin voimakkaammat: se aiheuttaa verenpaineen nousua, sydämen lyöntitiheyden kasvua, keuhkoputkien laajentumista, tahdosta riippuvan lihaksiston verisuonten laajenemista, muiden verisuonten supistumista ja energia-aineenvaihdunnan kiihtymistä.


title: Efedriini

text: Efedriinin aiheuttamia haittavaikutuksia ovat vapina, sydämen tykytys ja verenpaineen nousu. Herkille ihmisille ja suurina annoksina nautittuna se voi aiheuttaa sekavuutta ja vainoharhoja sekä vakavia rytmihäiriöitä. Rasituksen yhteydessä suuret lääkemäärät voivat aiheuttaa lämpöhalvauksen, vaarallisen rytmihäiriön ja jopa kuoleman.


title: Šota Rustaveli

text: Šota Rustaveli (, s. noin 1166) oli 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa elänyt georgialainen runoilija, jonka ainoa säilynyt työ on Georgian kansalliseepoksen asemaan kohotettu "Pantterintaljainen" ().


title: Šota Rustaveli

text: Rustavelin elämästä on säilynyt jälkipolville huomattavan vähän tietoa verrattuna hänen merkitykseensä kirjailijana. Kansanperinteen ja kirjallisten viitteiden mukaan hän oli kotoisin Meskhetissä sijaitsevasta Rustavin kaupungista, nykyään suuremman Tbilisin lähellä sijiatsevan Rustavin sijaan. Ainoa hänestä kertova kirjallinen lähde on "Pantterintaljaisen" esipuhe, jonka on kuitenkin arveltu tyylillisten seikkojen perusteella olevan eri tekijän käsialaa kuin itse kirja. Jerusalemin Pyhän ristin luostarista vuonna 1960 löytyneen freskon on uskottu esittävän häntä, ja hänet on myös kirjattu kyseisen luostarin hyväntekijäksi. Rustavelin on myös arveltu kuuluneen kuningatar Tamarin, jolle "Pantterintaljainen" on omistettu, lähipiiriin tai olleen hänen varainhoitajansa. "Pantterintaljainen" on tuskin ollut hänen ainoa teoksensa.


title: Šota Rustaveli

text: "Pantterintaljaisella" on ollut suuri vaikutus georgiankieliseen kirjallisuuteen. Rustavelin käyttämät aforismit ja ilmaisut ovat juurtuneet georgian kieleen idiomeiksi: hän edustaa georgialle samaa kuin Shakespeare englannin kielelle tai Dante italialle. Hänen mukaansa on nimetty Šota Rustavelin valtionpalkinto, Tbilisin pääkatu Rustavelis gamziri, Tbilisin metron asema, Georgian tiedeakatemian kirjallisuuden instituutti ja asteroidi (1171 Rusthawelia). Hänen kuvansa on 100 larin setelissä.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Oulun teatteri on Oulussa toimiva ammattiteatteri. Vuosittain teatteri järjestää noin 350–400 esitystä, joista noin 8 on ensi-iltoja. Näytöksiä on sekä uusia suomalaisia että ulkomaisia kantaesityksiä. Näytöksiä käy seuraamassa noin 80 000 katsojaa joka vuosi. Teatteri tuottaa myös oopperaa ja musiikkiteatteria sekä lapsille että aikuisille. Vuosittainen tapahtuma on myös Lasten ja nuorten teatterifestivaali.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Vuonna 1931 toimintansa aloittanut harrastajateatteri Oulun Näyttämö toimi Työväenyhdistyksen omistamassa Teatteritalona tunnetussa Työväentalolla. Vuonna 1944 rakennus varusteineen kaikkineen tuhoutui jatkosodan pommituksissa. Teatteritoiminta siirtyi kaupungintalon juhlasaliin uuden vakituisen näytöspaikan etsinnän ajaksi.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Vuonna 1951 Oulun Näyttämö vaihtoi nimensä Oulun Teatteriksi, ja 1965 tehtiin päätös teatterin kunnallistamisesta ja nimi muutettiin Oulun kaupunginteatteriksi. Seitsemän vuotta myöhemmin vuonna 1972 Oulun kaupunginteatteri muutti nykyiselle paikalleen torinrantaan. Vuonna 2012 Oulun kaupunginteatteri muuttui kaupungin omistuksessa olevaksi osakeyhtiöksi.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Peruskorjauksen (2002–2004) jälkeen ensimmäinen näytös oli "Teemun pukuleikki" Vinttikamarissa. Suuren näyttämön ensimmäinen esitys remontin jälkeen oli Verdin ooppera "Naamiohuvit" 24. syyskuuta 2004.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Vuoden 2018 alusta teatterin nimenä markkinointimateriaaleissa ja viestinnässä on Oulun teatteri. Virallisissa rekistereissä nimenä säilyy Oulun kaupunginteatteri.


title: Oulun kaupunginteatteri

text:
Oulun teatteritalo on rakennettu torinrantaan, jossa se sijaitsee keinotekoisella Vänmannin saarella. Teatteritalon on suunnitelleet arkkitehtipariskunta Marjatta ja Martti Jaatinen, joiden suunnittelemaan monumentaalikeskukseen teatteritalo kuului. Teatteritalo valmistui vuonna 1972.
Kolmekymmentä vuotta vanha kaupunginteatterin rakennus kävi läpi vuosina 2002–2004 mittavan peruskorjauksen, jonka yhteydessä talo kunnostettiin kokonaan ja siihen rakennettiin laajennusosa. Korjauksen budjetin ylitys herätti kiivasta keskustelua. Kunnostuksen ja uudisosan suunnitteli arkkitehti Sampo Valjus. Kunnostuksen aikana Oulun kaupunginteatteri toimi sijaistiloissa Limingantullin teollisuusalueella vanhassa Atrian lihapakkaamossa, joka nimettiin leikkisästi "Teatriaksi". Näytöksiä oli Teatrian lisäksi Nukulla, nykyisellä Valveella, ravintoloissa ja muissa valikoiduissa paikoissa. Peruskorjauksen jälkeen teatteritalossa oli nykyiset neljä näyttämöä. Syyskuussa 2004 yli 10 000 vierasta kävi katsomassa ja tutustumassa uudistettuun rakennukseen.


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Oulun kaupunginteatterilla on neljä näyttämöä. Suurelle näyttämölle mahtuu 527 katsojaa, pienelle näyttämölle 100–145 katsojaa, Vinttikamariin 78–90 katsojaa ja Pikisaliin 144–184 katsojaa. Suuri näyttämö ja pieni näyttämö ovat olleet käytössä vuodesta 1972 lähtien, kun teatteri aloitti uusissa tiloissaan. Harjoitushuoneena ollut, Lastenkamarista Vinttikamariksi nimetty tila toimi aluksi satunnaisena näyttämönä mutta myöhemmin vakiintui kunnon näyttämöksi. Peruskorjauksen yhteydessä lisättiin myös Pikisali.


title: Oulun kaupunginteatteri

text:
"Oulun Näyttämö"
"Oulun Teatteri"
"Oulun kaupunginteatteri"


title: Oulun kaupunginteatteri

text: Tammikuussa 1987 Jumalan teatteri esitti performanssin Pohjoisilla teatteripäivillä. Performanssiin kuului muun muassa ulosteiden heittoa katsojien päälle. Silloiset teatterikorkeakoulun oppilaat halusivat protestoida laitosteatteria vastaan.


title: Red Shoe Diaries

text: Red Shoe Diaries on Yhdysvalloissa 1990-luvulla tehty televisiosarja ja siihen perustuva elokuva. Sarjan kertojan osassa oli David Duchovny - mies sarjasta Salaiset kansiot. Sarja luokitellaan usein pehmopornoksi.


title: Kaatokolo

text: Kaatokolo on puuhun tehtävä kolo, minkä avulla tapahtuu puun kaatumissuunnan määrittely ja sen avulla ehkäistään puun kaatuessa muuten helposti tapahtuva tyven repeytyminen.


title: Kaatokolo

text: Moottorisahan tai käsisahan avulla tapahtuvassa puun kaadossa tehdään puun kaatumissuunnan puolelle suuremmissa puissa vastasahaus tai kirveellä hakattu suoraviivainen lovi. Loven syvyys on noin 10–20 prosenttia puun läpimitasta. Loven sijainti varsinaiseen kaatosahaukseen nähden on hieman kaatosahauksen alapuolella. Varsinainen kaatosahaus tehdään kaatosuunnan vastaiselle puolelle. Kaatosahaus lopetetaan 1–2 cm ennen kaatokolon pohjan linjaa, niin että kaatosahauksen ja kaatokolon pohjan väliin jää sen verran katkaisemattomia puusyitä. Nämä puusyyt toimivat saranan lailla ja pakottavat puun kaatumaan määrättyyn suuntaan.


title: Oliver Hardy

text: Oliver Norvell Hardy (18. tammikuuta 1892 Harlem, Georgia – 7. elokuuta 1957 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, tukevampi osapuoli kaksikosta Ohukainen ja Paksukainen ("Laurel and Hardy"). Hardy aloitti esiintymisuransa poikana laulamalla, ja esiintyi lyhytfilmeissä vuodesta 1913. Yhteistyö Stan Laurelin kanssa alkoi lyhytelokuvasta "The Lucky Dog". Vuosina 1927–1940 Laurel ja Hardy tekivät 16 pitkää elokuvaa ja yli 60 lyhytelokuvaa.


title: Oliver Hardy

text: Oliver Hardy kuoli elokuussa 1957 oltuaan pitkään toipilaana sydänkohtauksen vuoksi. Hardy oli kuollessaan 65-vuotias.


title: Oliver Hardy

text: Hardy esiintyi yli 400 filmissä näyttelijänä vuosina 1914–1951 ja ohjasi 12 elokuvaa.


title: Simson

text: Simson () on Vanhan testamentin hahmo Tuomarien kirjasta. Simson, jonka isä on Manoah Danin heimosta, on nasiiri ja voimamies aikana, jona israelilaiset sotivat filistealaisia vastaan. Simson kuvataan fyysisesti hyvin vahvaksi: hän repii leijonan hengiltä paljain käsin ja voittaa kaksintaisteluita. Simson vangitaan, mutta hän katkaisee köydet ja lyö aasin leukaluulla tuhat filistealaista kuoliaaksi.


title: Simson

text: Simson paljastaa vaimolleen Delilalle, että hänen voimiensa taika on hänen hiuksissaan. Filistealaisten palkkaama Delila leikkauttaa Simsonin hiukset ja Simson vangitaan ja sokaistaan. Simsonin hiukset kasvavat uudelleen ja viimeisenä tekonaan Simson romahduttaa viljanjumala Dagonin temppelin, johon filistealaiset ovat tulleet uhraamaan. Kaikki rakennuksessa olleet kuolevat. Simson haudataan isänsä hautaan lähellä Sorea.


title: Simson

text: Simsonin tarina kertoo kostosta ja naisen petollisuudesta, ja se on suosittu aihe kirjallisuudessa, kuvataiteissa ja musiikissa. Muiden muassa Rubens, Rembrandt, John Milton, Georg Friedrich Händel ja Camille Saint-Saëns ovat käsitelleet aihetta.


title: Epsilon Bootis

text: Epsilon Bootis (ε Boo / ε Boötis) on tunnettu kaksoistähti, joka on Karhunvartijan tähdistössä. Se tunnetaan myös perinteisillä nimillä Izar tai Pulcherrima. Tähti on punainen jättiläinen.


title: Donna Tartt

text: Donna Tartt (s. 23. joulukuuta 1963 Greenwood, Mississippi) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi esikoisromaanillaan "Jumalat juhlivat öisin" vuonna 1992. Hänen muut romaaninsa ovat "Pieni ystävä" (2002) ja "Tikli" (2013), josta Tartt sai huhtikuussa 2014 Pulitzerin kirjallisuuspalkinnon.


title: Donna Tartt

text: Tartt syntyi Mississippin Greenwoodissa ja kasvoi Grenadan kaupungissa. Hän harrasti kirjallisuutta jo nuorena ja kirjoitti enismmäisen runonsa 5-vuotiaana ja julkaisi ensimmäisen sonettinsa 13-vuotiaana.


title: Donna Tartt

text: Tartt aloitti vuonna 1981 opiskelun Mississippin yliopistossa. Siellä hän vakuutti kirjailija Willie Morrisin, joka suositteli hänen töitään Barry Hannahille. He rohkaisivat Tarttia hakemaan lisää kokemusta, minkä takia hän siirty vuonna 1982 Bennington Collegeen. Siellä hän ystävystyi aloittelevien kirjailijoiden Bret Easton Ellisin, Jonathan Lethemin ja Jill Eisenstadtin kanssa. Ellis suositteli myöhemmin Tarttia agentilleen, joka onnistui myymään valmiin esikoisteoksen kustantajalle huomattavalla summalla. Kustantaja osasi ennakoida kirjan menestyksen ottamalla suoraan 75 000 kirjan painoksen tavallisen 10 000 sijaan, mutta nekään eivät riittäneet.


title: Donna Tartt

text: Tartt aloitti esikoisteoksensa "Jumalat juhlivat öisin" kirjoittamisen yliopistossa. Se ilmestyi vuonna 1992 ja oli The New York Timesin bestseller-listalla 13 viikkoa. "Jumalat juhlivat öisin" on käännetty 24 kielelle ja on myynyt maailmanlaajuisesti miljoonia. Tartt myi jo 1990-luvulla elokuvaoikeudet esikoisromaanistaan, mutta ohjaaja Alan J. Pakulan kuoltua 1998 hanke joutui jäihin.


title: Donna Tartt

text: Tarttin toinen romaani ilmestyi kymmenen vuotta ensimmäisen teoksen jälkeen. "Pieni ystävä" julkaistiin vuonna 2002. Se oli tunnelmaltaan, asetelmaltaan juoneltaan lähes esikoisteoksen antiteesi. Kirja sai WH Smith Literary Awardin. Tarttin kolmas romaani on "Tikli", joka sai nimensä hollantilaistaiteilija Carel Fabritiuksen maalauksesta, joka on romaania kuljettava voima. "Tiklistä" Tartt palkittiin Pulitzerin kirjallisuuspalkinnolla.


title: Donna Tartt

text: Tartt on kirjoittanut kolme romaania, ja julkaisujen välillä on ollut keskimäärin kymmenen vuoden aika. Hän on itse kuvaillut uuden kirjan kirjoittamisen ensimmäistä muutamaa vuotta tuskalliseksi ajaksi. Tartt kirjoittaa käsin ja kertoo kirjoittavansa koko ajan. Kirjajulkaisujen välissä hän ei anna juurikaan haastatteluja eikä esiinny julkisesti.


title: Bret Easton Ellis

text: Bret Easton Ellis (s. 7. maaliskuuta 1964 Los Angeles) on yhdysvaltalainen kirjailija. Ellis nousi maailmanlaajuiseen kuuluisuuteen teoksellaan "Amerikan Psyko" vuonna 1991. Romaanin päähenkilö on newyorkilainen Wall Street -pankkiiri Patrick Bateman, jonka elämän täyttävät kilpailu ja ylelliset merkkituotteet. Töiden jälkeen hän purkaa turhaumiaan sarjamurhaajana. Romaani herätti runsaasti keskustelua ja sen pohjalta on tehty samanniminen elokuva. Bret Easton Ellisin teoksia on käännetty 27 kielelle. Hän asuu Los Angelesissa ja New Yorkissa.


title: Zeta Reticuli

text: Zeta Reticuli (ζ Ret / ζ Reticuli) on kaksoistähti ζ Reticuli + ζ Reticuli, joka sijaitsee eteläisellä tähtitaivaalla Verkon tähdistössä eikä sen vuoksi näy Suomessa. Tähti sijaitsee noin 40 valovuoden päässä (tarkemmin 39,53 valovuotta eli 12,12 parsekia, virheprosentti 0,6502 %).


title: Zeta Reticuli

text: Zeta(1) Reticulin näennäinen kirkkaus on 5.54, spektrityyppi G2,5-5V, absoluuttinen kirkkaus 5,11 ja väri-indeksi B-V 0,64, massa 0,91–0,93 aurinkoa, läpimitta 0,91 aurinkoa ja luminositeetti eli säteily 0,79 aurinkoa. Tähti on hieman Aurinkoa kevyempi ja himmeämpi.


title: Zeta Reticuli

text: Zeta(2) Reticulin kirkkaus on 5,24, spektrityyppi G1-2V, absoluuttinen kirkkaus 4,83, väri-indeksi B-V 0,60, massa 0,99 auringon massaa, läpimitta 0,987 aurinkoa ja luminositeetti 1,02 aurinkoa. Tähti muistuttaa hyvin paljon Aurinkoa massaltaan ja kirkkaudeltaan.


title: Zeta Reticuli

text: Tähtien väli on 310" eli 9 000 AU, jos Hipparcos-satelliitin kolmiomittauksella arvioimat etäisyydet 39,40 ja 39,53 valovuotta ovat oikeita. Tähtien väli on ainakin 5 500 AU.


title: Zeta Reticuli

text: Zeta Reticulin tähdet kuuluvat Zeta Herculiksen liikkuvaan ryhmään. Molemmilla tähdillä on suuri ominaisliike. Tähdet ovat 8,7 miljardia vuotta vanhoja, ja niiden ajateltiin aluksi olevan vanhoja populaatio II:n alikääpiöitä. Tähtien metallipitoisuus on 0,55 (raudan mukaan 0,50–0,92) kertaa Auringon metallipitoisuus. Toisenlaisiakin arvioita tähtien iästä on esitetty.


title: Zeta Reticuli

text:
Jotkut pitävät tähdistöä harmaiden avaruusolentojen kotipaikkana. Näihin tähtiin on liitetty ufokertomuksia, kuten Betty ja Barney Hillin abduktio. Zeta2 Reticuli -tähdellä on pariin otteeseen väitetty olevan planeettoja, mutta tätä ei ole kyetty uusissa havainnoissa todistamaan.
Elokuvan "Alien – kahdeksas matkustaja" tapahtumat on sijoitettu Zeta2 Reticulin lähellä olevalle kuvitteelliselle planeetalle, jota elokuvasarjan seuraavassa osassa "Aliens – paluu" kutsutaan LV-426:ksi.


title: Delta Leonis

text:
Delta Leonis (δ Leo / δ Leonis) eli Zosma (or Zozma) tai Duhr on Leijonan tähtikuviossa oleva tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 2,56 ja etäisyys 57,7 valovuotta. Absoluuttinen kirkkaus 1,29. Spektrityyppi A4 V, väri-indeksi 0,12 ja pintalämpötila noin 8.350 K.
Luminositeetti 23 aurinkoa. Säde 3,1 aurinkoa, massa 2,2 aurinkoa.
Ikä 600 — 750 miljoonaa vuotta, pyörähdysaika yli 12 tuntia, nopea pyörijä joka pyörii yli 180 km/s.
Tähteä epäillään Delta Scuti-muuttujaksi.
Zosmalla ei näytä olevan pölyrengasta kuten esimerkiksi Denebolalla.


title: Anna Halonen (taiteilija)

text: Anna Halonen (30. heinäkuuta 1889 Lapinlahti – 18. tammikuuta 1972 Lapinlahti) oli Halosten taiteilijasukuun syntynyt käsityönopettaja ja kutomoyrittäjä. Halosen isä oli Jussi Halonen ja äiti Anna-Liisa Puurunen.


title: Anna Halonen (taiteilija)

text: Anna Halonen valmistui Fredrika Wetterhoffin kotiteollisuusopistosta käsityönopettajaksi. Hän perusti kutomon Kouvolaan 1920 yhdessä siskonsa Hannan kanssa. Sisar kuoli kuitenkin pian ja kutomo jäi Haloselle. Taidekutomon matto- ja ryijymalleja suunnittelivat muun muassa Halosen veljet taidevalaja Arttu, näyttelijä ja kuvanveistäjä Eemil sekä taidemaalari Kalle Halonen. Anna Halonen värjäsi kaikki malleissa käytetyt langat itse. Kutomo toimi 1950-luvulle asti.


title: Anna Halonen (taiteilija)

text: Nykyisin Anna Halosen kutomon matto- ja ryijyluonnosten kokoelman omistaa Halosten museosäätiö.


title: Alfa Arietis

text: Alfa Arietis (α Ari / α Arietis) eli Hamal on 65,9 ± 1,3 valovuoden päässä oleva tähti. Näennäinen kirkkaus 2,01. Kirkkaus vaihtelee hieman korkeudella 0,05 välillä 1,98—2,04.


title: Alfa Arietis

text: Absoluuttinen kirkkaus 0,48. Tähti on spektriluokan K2IIIab Ca-1 oranssi jättiläinen, kalsiumin ylimäärä spektrissä. Väri-indeksi 1,15. Pintalämpötila 4 590 kelviniä. Tähden kokonaissäteily noin 90 aurinkoa, säde 14,7 aurinkoa, massa 2 (tai 4,5) Auringon massaa. Tähden kulmaläpimitta on mittatu hyvin tarkasti, 0.00680".


title: Multi Theft Auto

text: Multi Theft Auto (MTA) on modifikaatio Rockstar Gamesin "Grand Theft Auto" -pelisarjan pelien "Grand Theft Auto III", "" ja "" Microsoft Windows -versiolle. Modi mahdollistaa kyseisten pelien pelaamisen verkon välityksellä muiden pelaajien kanssa.


title: Multi Theft Auto

text: DMA Designin (nykyisen Rockstar Northin) kehittämään "Grand Theft Auto III":n ei sisältynyt moninpeliä, joka kuitenkin löytyi sarjan aiemmista peleistä. Tätä puutetta korvaamaan kehitettiin ensimmäinen versio "Multi Theft Autosta", nimeltään "Grand Theft Auto III: Alternative Multiplayer", joka sallii kahden pelaajan pelata peliä verkossa. Uudemmat versiot modista paransivat pelattavuutta ja lisäsivät ominaisuuksia perustuen kuitenkin samaan konseptiin, eli pelin muistin manipulointiin.


title: Multi Theft Auto

text: Myöskään jatko-osaan, "Grand Theft Auto: Vice Cityyn", ei sisältynyt moninpeliä, minkä vuoksi "Multi Theft Autoon" kehitettiin tuki myös tälle pelille. Myöhemmin koko kehitys suuntautui uuteen ohjelmistokehykseen, nimeltään Blue. Alkuperäisessä konseptissa (pelin manipulointi muistin kautta) oli useita ongelmia suorituskyvyn ja vakauden kanssa, joten Bluesta tuli perusta kaikille tuleville versiolle "Multi Theft Autosta".


title: Multi Theft Auto

text: "Multi Theft Auto" toimii asentumalla alkuperäisen pelin laajennukseksi muokkaamatta pelin alkuperäisiä tiedostoja, lisäten ominaisuuksia kuten verkkopelaamisen ja käyttöliittymän, sekä paljastaen itse pelimoottorin Lua-virtuaalikoneen kautta.


title: Multi Theft Auto

text: Projekti on ollut esillä myös mediassa, huomattavimmin G4 TV:ssä, sekä PC Gamer ja Total PC Gaming -lehdissä, jotka ovat julkaisseet "Multi Theft Autoa" käsitteleviä artikkeleita.


title: Multi Theft Auto

text: "Multi Theft Auto: San Andreas" uudistettiin ja julkaistiin avoimen lähdekoodin projektina 21. marraskuuta 2008, jättäen aikaisemmat versiot taakseen. Lähdekoodi julkaistiin GPLv3-lisenssillä Google Codessa ja GitHubissa.


title: Multi Theft Auto

text: "Multi Theft Auton" uusin julkaisu, "Multi Theft Auto: San Andreas" on tehty useita vuosia kehityksessä olleen avoimen lähdekoodin pelimoottorin perustalle. Pelimoottori tarjoaa tarvittavat työkalut uusien pelimuotojen ja karttojen tekoon Lua-virtuaalikoneen kautta.


title: Multi Theft Auto

text: Ensimmäinen versio modista julkaistiin 22. tammikuuta 2006, ja oli nimeltään ”Race”. Tämä versio sisälsi ainoastaan kilpa-ajopelimuodon sekä kenttäeditorin, jolla pystyi tekemään uusia kisoja ja ympäristöjä.


title: Multi Theft Auto

text: Seuraavasta julkaisusta, nimeltään ”Deathmatch”, esiteltiin täysin pelattava versio 2. tammikuuta 2008. Tämä ”Developer Preview” -julkaisu oli suunnattu tukemaan kolmansien osapuolien kehittämää sisältöä. Tätä versiota seurasi pian toinen ”Developer Preview” -julkaisu, joka sisälsi muutamia uusia ominaisuuksia ja korjauksia. Tätä seurasi lopulta lähdekoodin julkaisu GPLv3-lisenssillä 21. marraskuuta 2008 .


title: Multi Theft Auto

text: 22. elokuuta 2009 "Multi Theft Auto: San Andreas v1.0" julkaistiin ensimmäisenä virallisena avoimen lähdekoodin julkaisuna. Nimestä poistettiin ”Deathmatch”, koska haluttiin painottaa modin monipuolisuutta. Kaikki pelin toiminnallisuus toteutettiin skriptikielellä Lua, joten käyttäjien on mahdollista valita tai kehittää omia skriptejään ja mukauttaa pelistä omanlaisensa. 24. elokuuta 2011 julkaistu 1.1-versio toi mukanaan useita uudistuksia. Merkittävimpiä näistä olivat BASS-audiokirjasto, joka mahdollistaa esimerkiksi äänikeskustelut sekä internet-radioiden kuuntelun pelissä, mahdollisuus muuttaa pelin graafista ulkoasua varjostimilla ("shader") ja Unicode-tuki.


title: Zeta Puppis

text: Zeta Puppis (ζ Pup / ζ Puppis) eli Naos tai Suhail Hadar on Suomessa näkymätön, eteläisellä tähtitaivaalla Peräkeulan tähtikuviossa sijaitseva kuuma, kirkas sininen tähti. Naosin näennäinnen kirkkaus on 2.21. Tyypiltään tähti on Alfa Cygni eli sykkivä muuttuja.


title: Naos

text: Naos voi tarkoittaa seuraavia:


title: Epsilon Ursae Majoris

text: Epsilon Ursae Majoris (ε UMa / ε Ursae Majoris) eli Alioth on Otavan tähtikuviossa oleva tähti. Alioth on Otavan kattilan kahvan kattilaosaa lähin tähti. Tämä Ison Karhun tähdistön tunnettu tähti on taivaan 31. kirkkain näennäisellä kirkkaudellaan 1,76. Tähti on 80,9 ± 1,2 valovuoden päässä ja kuuluu Otavan liikkuvaan ryhmään.


title: Epsilon Ursae Majoris

text: Tähden spektrityyppi on A0VpCr, ja se on Alfa2 Canum Venaticorum -tyyppinen muuttuja. Alioth on kirkkain Ap-tähti, jonka spektrissä on huomattavasti kromia ja europiumia. Voimakkaat magneettikentät lajittelevat eri alkuaineita tähdessä, ja jotkut aineet näkyvät voimakkaampina tähtien spektrissä. Tähden magneettikenttä on eri kulmassa tähden pyörimisakseliin nähden, ja näin tähden pyöriminen saa aikaan spektrimuutoksia, kun tähden eri puolet ilmestyvät näkyviin pyörimisen tahdissa.


title: Eta Canis Majoris

text: Eta Canis Majoris (η Canis Majoris, η CMa) eli Aludra on Ison koiran tähtikuvion kirkkaimpia tähtiä suuruusluokallaan 2,45. Aludra on kuuma, kirkas sininen ylijättiläistähti. Tähden etäisyysarviot ovat hyvin epätarkkoja. Yleisesti käytetään epätarkkaa arviota 3 200 ± 1 800 valovuotta. Toisaalta tähti kuulunee joukkoon, joka on noin 1 760 valovuoden päässä. Absoluuttinen kirkkaus -7,51, jos etäisyys 3 200 valovuotta. Väri-indeksi B-V -0,08, spektrityyppi B5Ia. Tähden pintalämpötila on 13 500 kelviniä, ja sen kokonaissäteily, joka on enimmäkseen ultraviolettia, on noin 66 000 aurinkoa. Tähden säde on mittausten mukaan 43 aurinkoa ja massa 15 aurinkoa. Tähden ikä on 12 miljoonaa vuotta, ja se on kehittymässä nopeasti punaiseksi jättiläiseksi, eli se on "kuoleva tähti". Tähti puhaltaa tähtituulta 500 km/s. Tähti menettää tähtituulena noin miljoonasosan massastaan, ja on menettänyt noin kolmasosan. Lähellä Aludraa on optinen seuralainen tyyppiä A0V 169" päässä. Sen suunta on 285° ja näennäinen kirkkaus 6,90. Se on huomattavasti lähempänä maata kuin Aludra eikä kierrä Aludraa.


title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuus on käsite, jolla viitataan naisten esiintymiseen julkisesti rinnat ja nännit täysin paljaaksi jättävässä asussa eli ”yläosattomissa”. Tavallisesti käsite rajataan pelkästään uimapuvun yhteyteen ("yläosaton uimapuku"), mutta sana yläosattomuus ei ilmaise, miten vyötärön alapuolinen vartalo on verhottu.


title: Yläosattomuus

text: Eri aikoina ja eri kulttuureissa naiset ovat usein esiintyneet rinnat paljaina. Esimerkiksi monissa afrikkalaisissa heimokulttuureissa on tavallista, että naiset liikkuvat vyötärön yläpuoli vaatettamattomana. Islamin laajentumisen, löytöretkien ja siirtomaavallan aikana valloittajat pyrkivät pukemaan alkuasukasnaisia peittävämmin. Erityisesti pyrkimys oli ominaista kristityille ja islamilaisille käännyttäjille. Vielä viime vuosinakin islaminuskoisten ja afrikkalaisten heimokansojen välillä on ollut aiheesta ristiriitoja.


title: Yläosattomuus

text: Tyynenmeren saarilla kuten Tahitilla, Havaijilla, Samoalla ja Naurulla eurooppalaiset löytöretkeilijät kohtasivat pelkkään ruoho- tai kangashameeseen pukeutuneita alkuasukasnaisia. Saarilla saatetaan edelleen käyttää perinteisiä asuja, kun esitetään perinteisiä tansseja ja lauluja.


title: Yläosattomuus

text: Eurooppalaisessa historiassa naisen rinnat paljaaksi jättävää vaatetusta käytettiin ilmeisesti muun muassa antiikin Kreetalla. Antiikin kulttuuri suhtautui ihmiskehoon melko sallivasti. Kristillinen keskiaika muutti asenteen kielteisemmäksi. Silti nainen saattoi pukeutua yläosattomaan pukuun joissakin yhteyksissä vielä uudenkin ajan ensivuosisatoina Keski-Euroopassa.


title: Yläosattomuus

text: 1500- ja 1600-luvuilla rintoja näytettiin varsin runsaasti ja niiden kauneus oli naiselle tärkeää. Suuret kaula-aukot kuuluivat ilman muuta juhlavaatteisiin. Jos naisella oli täysin paljaat rinnat, hän oli joko hovinainen tai prostituoitu. Ylhäiset naiset olivat ylpeitä kauniista rinnoistaan eivätkä piilottaneet niitä vaatteiden alle. Rinnat maalattiin lyijyvalkoisella siinä kuin kasvotkin. Nännit ja huulet punattiin elohopeapunalla. Pukuun kuuluva kaulus jätettiin kokonaan pois, kun haluttiin korostaa rintoja.


title: Yläosattomuus

text: 1900-luvun yläosattomuusmuotia edelsi länsimaissa 1800-luvun puritaaninen viktoriaaninen aikakausi, jonka vaikutus katosi vain hitaasti. Kun esimerkiksi bikinit esiteltiin julkisuudessa vuonna 1946, niiden paljastavuus aiheutti suuren kohun.


title: Yläosattomuus

text: Myös porvarisluokkaisten miesten piti taistella itselleen oikeus esiintyä yläruumis paljaana. Vaikka esimerkiksi maanviljelijät ja kaivosmiehet olivat perinteisesti saaneet esiintyä ilman paitaa, oli porvarillinen julkisuus suhtautunut torjuvasti paljaaseen yläkehoon etenkin viktoriaanisesta ajasta alkaen. Paljas miehen yläruumis tuli hyväksyttäväksi 1920-luvun lopulla. Filmitähti Clark Gable riisui ennenkuulumattomasti paitansa vuonna 1934 Hollywood-elokuvassa "Tapahtuipa eräänä yönä". Kuitenkin aina 1960-luvulle asti miesten rintakarvat ajeltiin amerikkalaisissa elokuvissa. Vielä 1960-luvulla oli rangaistava teko, jos mies riisui paitansa New Yorkin Keskuspuistossa.


title: Yläosattomuus

text: Naisen rinnat paljastava uimapuku pääsi julkisuuteen vuonna 1964, kun itävaltalaisen muotisuunnittelija Rudi Gernreichin Yhdysvalloissa luonnostelema asu tuotiin median nähtäväksi. Asulle annettiin nimeksi "monokini", koska se bikinin kaksiosaisuuden ("bi-kini") sijaan koostui vain yhdestä vaatekappaleesta ("mono-kini"). Alkuperäisen monokinin vyötärölinja asettui korkealle ja siinä oli rintojen välistä kulkevat olkaimet. Myöhempi yläosaton uimapuku on muistuttanut lähinnä bikiniä, jonka rintaliiviosa on riisuttu pois.


title: Yläosattomuus

text: Edestä otetun, nännit paljastavan kuvan Gernreichin suunnittelemasta monokinista julkaisi ensimmäisenä "Women's Wear Daily" -lehti 3. kesäkuuta 1964. Mannekiinina oli malli Peggy Moffitt. Sittemmin julkaistuissa valokuvissa malli peittää nänninsä käsivarsillaan. Saman kuun lopussa 19-vuotias mannekiini Toni Lee Shelley esiintyi monokinissa Chicagolaisella uimarannalla, jossa hänet pidätettiin syytettynä säädyttömästä esiintymisestä. Tapauksen ansiosta yläosattomasta uimapuvusta tuli Yhdysvalloissa laajamittainen puheenaihe.


title: Yläosattomuus

text: Monokinin innoittamana syntyi myös yläosattomia arki- ja juhla-asuja, joita pidettiin enimmäkseen kotona tai muuten suljetuissa tilaisuuksissa. Englannissa eräs kauppias kertoi myyneensä naisille toistasataa yläosatonta pukua kotiasuiksi. Kesällä 1964 lehdet uutisoivat englantilaisesta Marlene Gillardista, joka lauloi kirkkoherran poistuttua kirkon tanssiaisissa kotitekoisessa yläosattomassa puvussa. Pariisissa poliisi pidätti 18-vuotiaan mannekiinin Yvette Carpentierin, joka istui eräässä kahvilassa Champs-Élyséesin varrella leningissä, joka jätti hänen rintansa paljaiksi.


title: Yläosattomuus

text: Amerikkalaiset torjuivat paljaat rinnat, mutta joihinkin Euroopan osiin yläosattomuus rantautui 1960-luvulla jäädäkseen. Valloitus alkoi Ranskan Rivieralta nudistiyhteisöistä, joista yläosattomia naisia levittäytyi yleisille rannoille. Yläosattomuudesta alkoi tulla julkinen valtavirran ilmiö, vastakohtana nudistien yhteisöllisyydelle. Myös Brigitte Bardot ja jotkut muut edelläkävijät rupesivat näyttäytymään rannalla pelkässä bikinin alaosassa St. Tropez’ssa vuodesta 1967 alkaen. Cannesin elokuvajuhlien aikaan tähtijulkisuutta hamuavat nuoret naiset ryhtyivät poseeraamaan valokuvaajille rinnat paljaina Cannesin rannoilla.


title: Yläosattomuus

text: Muotilehti "Elle" kiinnitti uuteen muotiin huomiota vuonna 1970, ja pian kaikilla naisilla oli vapaus riisua yläosa ranskalaisilla rannoilla. Ranskasta ja Rivieralta muoti levisi pitkin Välimeren rantaviivaa Espanjaan ja Italiaan. Länsi-Saksa seurasi mukana.


title: Yläosattomuus

text: Todellisen kansainvälisen läpimurron yläosattomuus koki 1980-luvun loppupuolella. Silloin siitä tuli hyväksyttyä rannoilla miltei kaikkialla Euroopassa sekä Australiassa. Joillakin rannoilla nuoret naiset kokivat huippuvuosina yläosattomuuden jopa pakottavaksi normiksi ja vasten tahtoaan päättivät paljastaa rintansa kenen tahansa rannalla olijan nähtäväksi. 1980-luvulla myös naisten uimapuvun alaosa pieneni ja koki äärimmäisen kaventumisensa tangojen ja stringien muodossa. Tämän seurauksena naiset joutuivat ajelemaan häpykarvansa entistä kapeammaksi vanaksi, jotta niukka uimapuku ei paljastaisi niitä.


title: Yläosattomuus

text: Uimarannalta ja sen välittömästä läheisyydestä yläosattomuus ei ole laajamittaisena ilmiönä levinnyt muihin ympäristöihin. Haute couture -muotinäytösten paljaspovisten mallien esittelemät puvut suunnitellaan vain näytöksiä varten. 1990-luvun alussa Madonna tosin saattoi näyttäytyä seurapiirijuhlassa rinnat paljaaksi jättävässä mekossa.


title: Yläosattomuus

text: Pohjois-Amerikan tiukkamoraalisissa piireissä yläosattomuus ei ole saavuttanut milloinkaan yleistä hyväksyntää. Viime aikoina Yhdysvalloissa on alkanut kasvaa ”yläosaton tasavertaisuus” -liike ("Topfree equality"), jonka tavoite on taata naisille yhdenvertainen oikeus esiintyä yläkeho paljaana siellä, missä se on miehillekin sallittua, kuten uimarannoilla ja puistoissa. Vuonna 1991 liikkeen kanadalainen aktivisti Gwen Jacobs (s. 1972) koetti kävellä yläosattomissa kadulla Ontariossa, mutta hänet pidätettiin. Tapauksen jälkipuinti johti lainmuutokseen niin, että naisten yläosattomuus tuli sallituksi Ontarion provinssissa. Vastaava lainmuutos on tehty myös muun muassa Havaijin, Mainen ja New Yorkin osavaltioissa sekä erikseen joissain kaupungeissa, muun muassa Washingtonissa. Lakiin kirjoitettu oikeus ei kuitenkaan ole taannut sitä, että yläosattomuus olisi mahdollista myös käytännössä.


title: Yläosattomuus

text: Islam kieltää julkisen yläosattomuuden.


title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuus tuli myös Suomeen 1980-luvun loppuvuosina. Tuolloin minkä tahansa suurehkon kaupungin uimarannoilla saattoi nähdä yläosattomia auringonottajia runsain määrin. Muoti kuitenkin hiipui 1990-luvulle tultaessa, ja nykyään yläosaton nainen on suhteellisen harvinainen ilmiö Suomen uimarannoilla. Rinnat ja nännit paljastavassa uima-asussa näyttäytymistä ei yleensä tulkita ”epäsiveelliseksi esiintymiseksi”, eivätkä poliisit yleensä puutu siihen uimarannoilla tai vastaavissa ympäristöissä.


title: Yläosattomuus

text: Laman aikana 1990-luvun alussa jotkut ravintolat houkuttelivat asiakkaita topless-tarjoilijoilla tai karaoke-emännillä. Ilmiö hiipui muutamassa vuodessa.


title: Yläosattomuus

text: Rintojen paljastaminen nähdään usein osana toisen maailmansodan jälkeistä naisten emansipaatiota. Monet feministit mieltävät paljaat rinnat tasa-arvoisuudeksi miesten rinnalla ja askeleeksi naiskehon vapauttamisessa kulttuurisesta pakkopaidasta. Toisaalta joillekin rintojen paljastaminen tarkoittaa miesten katseiden objektiksi asettumista.


title: Yläosattomuus

text: Monet naiset ovat haluttomia riisumaan yläosaansa kaikkein vapaamielisimmilläkin rannoilla. Tämä johtuu siitä, että naisen nännejä pidetään edelleen laajasti epäsiveellisenä alueena, jota ei sovi näyttää. Ovathan ne erogeeninen alue, joka erektoituu kiihottuessa. Siksi moni on sitä mieltä, että ainakin nänni ja nännipiha pitäisi peittää katseilta. Lisäksi länsimaisessa kulttuurissa naisen nännistä on vuosisatojen myötä kehkeytynyt tabu. Kristinuskon tiukan asennoitumisen vaikutus kehityksen suuntaan on ilmeinen.


title: Yläosattomuus

text: On melko hämmästyttävää, että naiset riisuivat yläosansa ensimmäisenä katolisessa Euroopassa. Sen sijaan protestanttinen Pohjois-Amerikka suhtautuu ilmiöön länsimaista kaikkein kielteisimmin. Vielä torjuvampaa asennoituminen on sen sijaan muslimikulttuurissa. Myös esimerkiksi Etelä-Koreassa suhtaudutaan sekä naisten että miesten yläosattomana esiintymiseen hyvin kielteisesti. Uimassa käydään peittävästi pukeutuneena.


title: Yläosattomuus

text: Matkailijana etelässä esimerkiksi moni skandinaavinainen saattaa vapautua näyttäytymään yläosattomana hyvin huolettomasti, jopa kaupungilla kulkiessaan. Käytöstä on perusteltu muun muassa sillä, että paljasrintaisena esiintyminen kuuluu perinteisesti paikalliseen kulttuuriin. Mutta esimerkiksi Espanjassa tämä ei välttämättä pidä paikkaansa, ja rinnat paljaana esiintyvät turistit saattavat olla erityisesti sisämaasta tulevalle espanjalaiselle hämmentävä tai jopa järkyttävä ilmiö.


title: Yläosattomuus

text: Ranskassa erään Rivieran lomakeskuksen pormestari määräsi voimaan tiukan säännön: paidatta pikkukaupungin kadulla liikkuvat miehet saavat sakot. Rinnat paljaina kulkevat naiset sen sijaan ovat yleinen näky kaupungissa. Pormestarin perusteluina oli se, että paidattomista miehistä syntyy kuvauksellisille kaduille mauton näky.


title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuuden historiaan on liittynyt rasistinen sivujuonne. Esimerkiksi jo viktoriaanisen ajan loppupuolelta lähtien, vuodesta 1896, "National Geographic" -lehti on saattanut julkaista valokuvia yläosattomana esiintyvistä tummaihoisista alkuasukasnaisista. Lehti perustelee käytäntöään sillä, että alkuasukkaiden yläosattomuus on trooppisissa olosuhteissa täysin luonnollista ja siksi hyväksyttävää, vaikka valkoihoisten tapauksessa se ei tulisi kuuloonkaan.


title: Ranskalais-flaamilainen koulukunta

text: Ranskalais-flaamilainen koulukunta hallitsi eurooppalaista musiikkielämää 1400-luvun puolestavälistä aina 1520-luvulle asti. Se on saanut nimensä pohjoisranskalaisilta, alankomaalaisilta ja erityisesti flaamilaisilta säveltäjiltä, jotka työskentelivät hoveissa ja kaupungeissa eri puolilla Eurooppaa aina Italiaa, Itävaltaa ja Espanjaa myöten.


title: Ranskalais-flaamilainen koulukunta

text: Raphael G. Kiesewetterin teoksen "Die Verdienste der Niederländer um die Tonkunst" (, 1826) perusteella musiikinhistoriassa on ollut tapana puhua flaamilaisesta (tai alankomaalaisesta) koulukunnasta, jota edusti erityisesti Dufay, Ockeghem ja Josquin. Nykyisin katsotaan, että vaikka nykyisten Hollannin ja Belgian alueet olivatkin renessanssin vokaalimusiikin keskeisiä alueita, samaan vaikutuspiiriin kuuluivat myös Ranska, erityisesti Burgundi, ja Italia ja käytetään termiä ranskalais-flaamilainen koulukunta. Latinan ohella koulukunnan teoksissa käytettiin myös flaamia ja ranskaa ja etelässä italiaa.


title: Ranskalais-flaamilainen koulukunta

text: Säveltäjät Johannes Ockeghem ja Antoine Busnoys edustivat koulukunnan varhaisempaa vaihetta. He käyttivät vielä monia keskiaikaisia sävellystekniikoita, kuten "cantus firmus"-rakenteita ja tenori-ääneen pohjautuvaa kontrapunktia, vaikka keksivät ja kehittivät jo monia renessanssimusiikin keskeisiä piirteitä: keskiajan musiikkia laajempi ääniala, äänien suurempi yhdenvertaisuus ja imitaation laajempi käyttö.


title: Ranskalais-flaamilainen koulukunta

text: Ranskalais-flaamilaisen koulukunnan myöhäisemmän vaiheen säveltäjiin kuuluvat Jacob Obrecht, Heinrich Isaac ja ennen kaikkea Josquin Desprez. Koulukunnan myöhäiskauden säveltäjien musiikissa on monia yhdistäviä piirteitä. Teosten rakenteen määritteli pääasiallisesti vokaaliteoksen teksti ja kaikki äänet olivat suurin piirtein yhtä merkittäviä ja "tenor" äänen aseman harmonian pohjana korvasi hitaasti basso, eli harmonian alin ääni. Lainatut melodiat olivat edelleen yleisiä, mutta "cantus firmus" tavasta poiketen melodia jaettiin usein eri äänten kesken.


title: Ranskalais-flaamilainen koulukunta

text: Merkittävin koulukunnan säveltäjistä oli "Josquin Desprez" (tai "Des Prez"), joka toimi elämänsä aikana useissa merkittävissä viroissa Ranskassa ja Italiassa. Ottavio Petrucci, polyfonisen musiikin ensimmäinen painaja, julkaisi kolme kirjaa Desprezin musiikkia ja otti jokaisesta myös uusintapainoksen aikana, jolloin kukaan muu säveltäjä ei saanut julkaistua enempää kuin yhden teoksen. Josquin Desprezin musiikkia, joka sisältää muun muassa 18 messua, yli 50 motettia ja 65 chansonia imitoitiin, kopioitiin ja uudelleentyöstettiin aina 1500-luvun lopulle asti.


title: Korollaari

text: Korollaari eli seurauslause on matematiikassa lauseesta johdettu toinen lause, jonka todistus on poikkeuksellisen lyhyt tai intuitiivisesti selvä.


title: Browning Automatic Rifle

text: Browning Automatic Rifle ("Rifle, Caliber .30, Automatic, Browning, M1918", myöhemmin "Browning Automatic Rifle, .30 Caliber, M1918A2") BAR M1918 on Yhdysvaltain armeijan ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja Korean sodassa käyttämä avoimelta lukolta ampuva, kaasumäntätoiminen pikakiväärimalli.


title: Browning Automatic Rifle

text: Aseen suunnitteli 1917 John Browning korvaamaan ranskalaisen Chauchat-pikakiväärin ja Hotchkiss M1909:n konekiväärin. BAR oli alun perin tarkoitettu raskaaksi automaattikivääriksi, mutta sitä käytettiin suurimman osan sen urasta pikakiväärinä haaratuella varustettuna. Se on kevyin palveluksessa ollut .30-06 Springfield -patruunaa ampuva sarjatulikivääri, vaikkakin sen keveys ja ainoastaan 20 patruunan lipas haittasi käyttöä konekiväärinä.


title: Browning Automatic Rifle

text:
Ensimmäiset Browning Machine Rifle-nimellä tuolloin tunnetut aseet valmistuivat Winchesterin tehtaalta joulukuussa 1917 ja toimitukset armeijalle alkoivat helmikuussa 1918. Kivääriä valmistivat Colt, Winchester ja Marlin-Rockwell. Siitä toivottiin ratkaisijaa ensimmäisen maailmansodan asemasotaan; automaattikiväärien oli tarkoitus tulituksellaan pitää vihollisen jalkaväki suojautuneena juoksuhautoihinsa hyökkäyksen edetessä ei-kenenkään-maan yli. BAR-ampujien panosvyö oli varustettu metallisella "kupilla" aseen tukin tukemiseksi ampujan edetessä lonkalta ampuen.
Asetta valmistettiin 85 000 kappaletta ennen sodan loppua.


title: Browning Automatic Rifle

text: Kesäkuussa 1937 pieni määrä aseita muutettiin pikakiväärimalleiksi mallinimellä M1918A1.


title: Browning Automatic Rifle

text: Viimeinen BAR:in malli, M1918A2 tuli käyttöön 1940. Puoliautomaattinen tuli jätettiin pois ja käytössä oli vain täysautomaattinen. Tulinopeus oli säädettävissä "nopeaksi" 500–650 laukausta minuutissa ja "hitaaksi" 300–450. Tukijalat olivat tässä mallissa kiinnitetty piippuun, mutta ne usein hylättiin lähdettäessä hyökkäykseen. Vuonna 1942 muovinen tukki korvattiin pähkinäpuisella. Myöhemmin piippuun lisättiin kantokahva.


title: Browning Automatic Rifle

text: BAR oli käytössä vielä Korean sodassa ja aseapuna Etelä-Vietnamin armeijalla. Monin paikoin sitä käytettiin 1990-luvulle asti. Ruotsi (Kulsprutegevär m/21 ja m/37), Puola (Browning wz.1928) ja Belgia (FN M1930) kehittivät BAR:sta 1930-luvulla versioita, joissa oli erillinen pistoolikahva ja vaihdettava piippu.


title: Browning Automatic Rifle

text: Muutamia satoja ruotsalais-ja belgialaisvalmisteisia BAR-pohjaisia pikakivääreitä oli käytössä myös Suomessa vuosina 1940-45 lähinnä rannikkolinnoitusjoukkojen käytössä. Aseita saatiin lisäksi pieniä määriä sotasaaliiksi Puna-armeijalta.


title: Bessus

text: Bessus (kuoli vuonna 329 eaa.) oli persialainen aristokraatti. Hän oli Baktrian ja Sogdianan satraappi. Hän murhasi Persian kuninkaan Dareios III:n ja julistautui kuninkaaksi nimellä Artakserkses V.


title: Bessus

text: Bessus johti maakuntansa joukkoja Gaugamelan taistelussa vuonna 331 eaa., kun Aleksanteri Suuri kukisti Dareioksen. Bessus selvisi taistelusta hengissä ja seurasi Dareioksen mukana Ekbatanaan. Samalla Aleksanteri valloitti Mesopotamian ja Persian sydänmaan. Kun Aleksanteri lähestyi Ekbatanaa, Dareios lähti pakoon. Darioksen aikeena oli päästä Baktriaan ja kerätä siellä uusi armeija. Matkan aikana Bessus vangitsi Dareioksen. Luultavasti hän aikoi luovuttaa kuninkaan makedonialaisille. Kun Aleksanteri sai kuulla Dareioksen vangitsemisesta, hän lähti entistä kiivaammin ajamaan takaa Dareioksen seuruetta. Heinäkuussa 330 eaa. Bessus ja hänen kumppaninsa menettivät malttinsa ja murhasivat Dareioksen.


title: Bessus

text: Sen jälkeen Bessus julistautui kuninkaaksi ja otti uudeksi nimekseen Artakserkses V. Luultavasti Bessus oli sukua Dareiokselle, koska Baktrian satraapit olivat tavallisesti kuninkaan lähisukulaisia. Bessus hallitsi kuitenkin vain valtakunnan koillisosaa, eikä häntä siksi yleensä pidetä virallisesti Persian kuninkaana. Aleksanteri taas oli julistanut, että aikoi kostaa Dareioksen murhan.


title: Bessus

text: Bessus palasi Baktriaan, missä hän yritti kerätä joukkoja makedonialaisia vastaan. Kun Aleksanteri lähestyi Baktriaa, Bessuksen kumppanit vangitsivat Bessuksen ja luovuttivat Aleksanterille. Persialaisen tavan mukaan Aleksanteri määräsi, että Bessuksen nenä ja korvat oli leikattava irti. Sitten Bessus luovutettiin Dareioksen sukulaisille, jotka teloittivat hänet. Erään lähteen mukaan hänet ristiinnaulittiin samalla paikalla, missä Dareios oli kuollut.


title: Valtatie 16

text: Valtatie 16 on Pohjanmaan rannikolta Ylistarosta Lapuan ja Alajärven kautta Keski-Suomeen Kyyjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 106 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen ja varsin hyvälaatuinen. Liikennemäärät ovat melko vähäiset.


title: Valtatie 16

text: Yhdessä valtatien 13 kanssa valtatie 16 muodostaa yhteyden Vaasasta Jyväskylään. Reitti on hieman pidempi (283 km), kuin valtatietä 18 kulkeva reitti (270 km), mutta parempilaatuinen.


title: Valtatie 16

text: Valtatie 16 on osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä 490 kilometrin pituista itä-länsisuuntaista reittiä, joka valtatien 16 lisäksi seuraa pääosin kantatietä 77 ja valtatietä 9. Tie on myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle Karjalan tasavaltaan.


title: Valtatie 16

text: Tie kulkee seuraavien kuntien kautta:Vaasan ja Kyyjärven välinen tie sai numeron 16 vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä. Tie on uudelleenrakennettu 1960-luvulla lähelle alkuperäistä reittiään. Poikkeus tästä on Vaasan ja Vähänkyrön Tervajoen väli, joka kulki Vähänkyrön kirkonkylän kautta alemmaksi Kyrönjokivartta nykyisen seututien 717 reittiä. Vuonna 2005 Vaasa–Ylistaro-osuus numeroitiin valtatie 18:ksi, jolloin 16 jäi vain Ylistaron itäpuolisen tien numeroksi.


title: Valtatie 16

text: Valtatie 16:lla kulkee päivittäin muutamia linja-autovuoroja. Päivittäin kulkee molempiin suuntiin pikavuoro Vaasasta Seinäjoelle, josta Lapuan kautta valtatielle 16 ja edelleen Kuopion kautta Joensuuhun.


title: Valtatie 16

text: Pidemmän aikavälin suunnitelmissa on valtatien 16 numeroinnin jatkaminen kantateitä 77 ja 75 pitkin Kyyjärveltä Siilinjärven kautta Kuhmoon. Näin muodostuisi uusi pitkä valtatieyhteys Pohjanmaalta Keski-Suomen, Savon ja Karjalan kautta Kainuuseen.


title: Valtatie 17

text: Valtatie 17 on entinen suomalainen valtatie, joka johti Kuopiosta Joensuuhun. Vuonna 2010 tie liitettiin osaksi valtatietä 9, ja tienumero 17 poistui käytöstä.


title: Valtatie 17

text: Valtatie 17 alkoi Kuopion pohjoispuolelta Siilinjärven Vuorelassa valtatie 5:n eritasoliittymästä ja päättyi Joensuussa valtatiehen 6. Nopeusrajoitus oli pääosin 80 kilometriä tunnissa, joillakin lyhyillä osuuksilla 60 kilometriä tunnissa. Osuudet Jännevirta–Vartiala ja Viinijärvi–Ylämylly ovat 2+1-kaistaista sekaliikennetietä, joiden nopeusrajoitus on kesäaikaan 100 kilometriä tunnissa. Tien pituus oli 126 kilometriä. Valtatie 17 kuului yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Tiellä on paljon vaarallisia tasoliittymiä, mutta Joensuun ja Kuopion päässä on muutamia eritasoliittymiä.


title: Valtatie 17

text: Tie oli osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä itä-länsisuuntaista reittiä, johon kuuluvat lisäksi valtatie 16 ja kantatie 77 sekä lyhyet osuudet muita teitä. Matkaa Vaasasta Joensuuhun on 490 kilometriä. Tie oli myös osa Sinistä tietä.


title: Valtatie 17

text: Tie kulki seuraavien kuntien ja taajamien kautta:


title: Valtatie 17

text: 1800-luvun lopulle asti Kuopio oli liikenteellisesti Kallaveteen työntyvä niemi. Kelloniemestä Toivalaan oli usean kilometrin mittainen lossiyhteys Pohjois-Kallaveden yli aina rautatieyhteyden valmistumiseen vuoteen 1901 asti. Vuosien 1922 ja 1932 välillä autoja oli mahdollisuus kuljettaa Kallaveden poikki rautatievaunuissa. Yhteys autoliikenteelle Kallaveden yli (Kallansillat) valmistui vuonna 1932, jolloin vuosisadan alussa valmistuneita rautatiesiltoja ryhdyttiin hyödyntämään myös maantieliikenteessä.


title: Valtatie 17

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Kuopion ja Joensuun välinen reitti nimettiin valtatieksi 17. Matkanteko ei tuohon aikaan vielä ollut kovin sujuvaa, koska Juurusveden ja Kallaveden välisessä Jännevirrassa sekä Juojärven ja Rikkaveden välisessä Ohtaansalmessa olivat lossit. Tien uusiminen aloitettiin 1940-luvun lopulla ja sillat Jännevirran ja Ohtaansalmen yli valmistuivat vuosina 1951 ja 1952. Ohtaansalmen kaunis kaarisilta rakennettiin kapeaksi, ja se ei enää riittänyt kasvavalle liikenteelle; sen rinnalle valmistui uusi silta vuonna 1996.


title: Valtatie 17

text: Joensuun päässä olevat nelikaistaiset tieosuudet valmistuivat 1960- 1990- ja 2000-luvuilla.


title: Valtatie 17

text: Vuonna 2010 valtatie 17 liitettiin osaksi valtatietä 9. Syynä oli liikenne- ja viestintäministeriön tavoite tehdä valtateistä pitkiä maakuntia yhdistäviä liikenneväyliä. Valtatie 9 saatiin näin ulottumaan Turusta Niiralaan.


title: Golden Gate

text: Golden Gate (”Kultainen portti”) voi viitata muun muassa:


title: Jack Lemmon

text: John Uhler ”Jack” Lemmon III (8. helmikuuta 1925 Newton, Massachusetts, Yhdysvallat – 27. kesäkuuta 2001 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Yöloma paratiisisaarella" (1955), "Piukat paikat" (1959), "Poikamiesboksi" (1960), "Viinin ja ruusujen aika" (1962), "Pelastakaa tiikeri" (1973) ja "Kiina-ilmiö" (1979).


title: Jack Lemmon

text: Hänet palkittiin uransa aikana kahden Oscarin lisäksi muun muassa kuudella Golden Globella (mukaan lukien Cecil B. DeMille -palkinto), kahdella Emmyllä, kolmella Baftalla ja kahdella SAG-palkinnolla (mukaan lukien Screen Actors Guild Life Achievement Award), Kennedy Center Honors -palkinnolla. Vuonna 1960 hän sai tähden Hollywood Walk of Famelle ja vuonna 1988 Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinnon.


title: Jack Lemmon

text: Jack Lemmon syntyi Newtonissa, Massachusettsissa, lähellä Bostonia. Tarkka syntymäpaikka on Newton-Wellesleyn sairaalan hissi, sillä hänen äitinsä ei ehtinyt synnyttää osastolla. Hänen isänsä oli menestyvä liikemies Bostonin alueella. Lemmon kävi ensin Phillips Academyä, sitten Harvardia, jossa hän toimi Hasty Pudding Clubin puheenjohtajana. Hän liittyi laivastoon ja suoritti asepalveluksen, jonka jälkeen aloitti ammattinäyttelijän uran. Hän työskenteli radioissa, alkuajan televisiossa ja teatterissa Broadwaylla.


title: Jack Lemmon

text: Jack Lemmonin elokuvadebyytti oli pieni rooli vuonna 1949 elokuvassa "Neiti Mustekala" ("The Lady Takes a Sailor", 1949), vaikka hänen läpimurtonsa olikin elokuva "Yllätystyttö" ("It Should Happen to You", 1954), jossa vastanäyttelijänä oli Judy Holliday. Lemmon oli ohjaaja Billy Wilderin suosikki ja tekikin useita suosittuja Wilderin elokuvia, kuten "Piukat paikat" ("Some Like It Hot", 1959), "Poikamiesboksi" ("The Apartment", 1960), "Irma la Douce – pikku pariisitar" ("Irma la Douce", 1963) ja "Varsinaiset kumppanukset" ("Buddy Buddy", 1981).


title: Jack Lemmon

text: Lemmon sai urallaan kaksi Oscar-palkintoa: paras miessivuosa elokuvasta "Yöloma paratiisisaarella" ("Mister Roberts", 1955) sekä paras miespääosa elokuvasta "Pelastakaa tiikeri" ("Save the Tiger", 1973). American Film Institute palkitsi hänet myös vuonna 1988 elämäntyöpalkinnolla.


title: Jack Lemmon

text: Lemmon oli Walter Matthaun ystävä, ja he näyttelivät yhdessä lukuisissa elokuvissa, muun muassa "Etusivu uusiks"' ("The Front Page", 1974) ja "Äksyt vanhat herrat" ("Grumpy Old Men", 1993).


title: Jack Lemmon

text: Lemmon oli kaksi kertaa naimisissa, pidetty isä ja yksi Hollywoodin pidetyimmistä näyttelijöistä. Kun näyttelijälegenda palasi teatteriin, yksi hänen "vakiokatsojistaan" oli teini-ikäinen Kevin Spacey, joka myöhemmin tapasi Lemmonin takahuoneessa. Kun Spacey kirjoitti kunnianosoituksen Lemmonille, hän muisteli kuinka näyttelijä henkilökohtaisesti otti hänet vastaan ja uhrasi muutaman minuutin ajastaan puhuakseen hänen kanssaan hänen unelmistaan ja tavoitteistaan näyttelijänuralla. Spacey näytteli myös Lemmonin kanssa elokuvassa "Myyntitykit" ("Glengarry Glen Ross", 1992)


title: Jack Lemmon

text: Lemmonin tyyliä kuvailtiin joskus epiteetillä "ylivuotava hysteerisyys"; esimerkiksi Markku Tuuli kirjoitti eräässä arvostelussaan, että jopa Walter Matthaun järkkymätön tyyli koki joskus pikku horjahduksia, kun Lemmon pääsi oikein vauhtiin.


title: Jack Lemmon

text: Hänellä on kaksi lasta, näyttelijä Chris Lemmon (s. 1954) sekä tytär Courtney (s. 1966).


title: Jack Lemmon

text: Lemmon kuoli virtsarakon syövän ja paksusuolen syövän aiheuttamiin komplikaatioihin 76-vuotiaana kesällä 2001 Los Angelesissa, ja hänet haudattiin Westwood Village Memorial Parkin hautausmaalle Westwoodiin. Lemmonin ystävä ja pitkäaikainen aisapari Walter Matthau on haudattu samaan paikkaan.


title: Ekbatana

text: Ekbatana (, "Hagmatāna" tai "Haŋmatāna"; , "Aħĕmĕta"; m.kreik. , "Agbátana" tai , "Ekbátana"; , "a-gam-ta-nu") oli muinaisen Meedian pääkaupunki. Nykyään se tunnetaan nimellä Hamadan ja se sijaitsee 400 km lounaaseen Teheranista. Se oli tärkeällä paikalla pääteiden varrella.


title: Ekbatana

text: Persian kuningas Kyyros Suuri valtasi kaupungin vuonna 549 eaa. Meedian kuningas Astyageeltä. Kaupungista tuli aikanaan Persian kuninkaiden kesäasuinpaikka. Parthialaiset tekivät siitä oman pääkaupunkinsa kun he valtasivat Persian seleukideilta.


title: Tuohi

text: Tuohi on koivun ulointa, valkoista kuorta, joka on monipuolinen raaka-aine.


title: Tuohi

text: Tuohen hankinta eli kiskonta on periaatteessa yksinkertaista, se irrotetaan koivun rungosta levyinä tai pitkinä, monimetrisinä nauhoina eli siisnoina. Levyt varastoidaan tiukkaan pinkkaan pareittain, valkeat puolet vastakkain. Siisna kääritään kerälle - sommelolle, jonka keskelle jätetään reikä tuulettumista varten. Tuohi säilyy varastossa kymmeniä vuosia. Koivu yleensä kärsii tuohen ottamisesta. Pienikin vaurio kaarnassa yleensä estää uuden tuohen kasvun. Tuohenalainen kaarna yleensä säilyy ja joskus koivu kasvattaa uuden tuohen sen päälle. Useimmiten kaarna kuitenkin jää paljaaksi ja ruskettuu. Joskus tämäkään ei onnistu ja puunrungosta tulee näkyviin paljasta puuta, joka ajastaan harmaantuu, ja peittyy pikku hiljaa uuden kuoren kasvaessa reunoilta. Lahopuussa tuohi jää kestävänä materiaalina jäljelle, kun muu puuaines on jo lähes hävinnyt. Parhaiten tuohi irtoaa kasvavasta puusta keväällä touko–kesäkuussa juhannukseen asti. Tuohta saa sekä paksuna että paperinohuena. Sen yksi tärkeä ominaisuus on, että se rullautuu kuivuessaan. Tuohi myös palaa hyvin ja palava tuohi käpristyy erityisen nopeasti. Eri koivulajit tuottavat erilaatuista tuohta, Venäjän kaukoidässä kasvavan paperikoivun tuohi on yksi suosituimmista. Koivun tuohen valkoinen väri johtuu betuliinista eli koivuhartsista. Betuliinillä (CHO, CAS-numero 473-98-3) on voimakas aseptinen, bakteereja tappava vaikutus, jonka vuoksi se on ollut mielenkiinnon kohteena lääke-, kosmetiikka- ja kemianteollisuudessa.


title: Tuohi

text: Tuohta on käytetty vaatteisiin ja varusteisiin kankaan tai nahan tavoin. Siitä on tehty esimerkiksi virsuja, tuohikontteja, juomakippoja (lippi) ja muinoin jopa veneen purjeita. Pohjois-Amerikan intiaanit tekivät tuohesta kanootteja. Tuohinen sormus on tunnettu pitkään muustakin kuin Tauno Palon laulamasta iskelmästä. Tuohta on muinoin käytetty paperin tapaan, eli sille on kirjoitettu henkilökohtaisia viestejä ja virallisia asiakirjojakin. Erityiskäsittelyllä on pyritty estämään tuohen rullautumista, mutta toisinaan viestien on annettu tarkoituksella rullautua. ("Katso:" Novgorodin tuohikirjeet.) Tuohta on käytetty valon tuottamiseen ja sytykkeenä. Soihtuja tuohesta on tehty siten, että tuohirulla on kääritty kepin ympärille. Myös suora tuohi on voitu kääriä keppiin polttamalla sitä, jolloin se on kääriytynyt rullalle. Soihduissa on usein ollut muutakin palavaa. Sotaväessä palavan tuohen nokisella savulla mustattiin kiiltäviksi kuluneet kiväärin tähtäimet. Tuohirullista on valmistettu kalaverkkojen kohoja ja kivillä täyttämällä myös painoja. Tuohta on käytetty myös jo kivikaudesta saakka korien ja joidenkin vaatekappaleiden valmistukseen sekä tulentekoon sytykkeenä.


title: Tuohi

text: Tuohi on ollut ennen hyvin tärkeä rakennusmateriaali. Vielä 1800–luvulla Suomessa vallitseva katemateriaali oli malkakatto, jossa riukujen alle ladotut tuohikerrokset toimivat kosteuden eristäjänä. Malkakatot olivat pitkäikäisiä, katto saattoi kestää useita kymmeniä vuosia ilman huoltoa. Samalla tavalla tuohta on käytetty eristämään kosteutta perustusten ja hirsirungon välissä sekä rakennusten tuulensuojakerroksena. Ala- ja välipohjissa tuohi esti lämmöneristeiden, kuten sahanpurun, sammaleiden tai turpeen varisemisen.


title: Tuohi

text:
Parhainta tuohta punontaan on tuoreehko melko ohut ja taipuisa tuohi. Tuohen pinnan tulisi myös olla tasainen. Tuohi leikataan tasalevyiseksi nauhaksi kuidun suuntaisesti.
Punonnaiset voidaan jakaa suora- ja vinoruutuisiin töihin. Vinoruutuisessa työssä esineen sivut muodostuvat kokonaan pohjan nauhoista ja kaikki nauhat ovat yhtä leveitä. Vinoruutuisessa työssä reuna voi olla tasainen tai pykäreunainen. Suoraruutuisessa työssä sivujen punomiseen tarvitaan ylimääräiset nauhat, jotka punotaan vaakasuunnassa pohjasta ylös taitettuihin nauhoihin.


title: Tuohi

text: Tuohirulla on ilmeisesti ollut eräs uskomusolento paran hahmoista. Tuohirulla vierii maassa muka tuulen tuomana, avautuu kahmien rikkauksia tai satoa sisäänsä, sulkeutuu jälleen ja vie saaliin edustamalleen talolle.


title: Bangalore

text:
Bangalore ( [ˈbeŋɡəɭuːru]) on Karnatakan osavaltion pääkaupunki Etelä-Intiassa. Kaupunki on Intian kolmanneksi suurin kaupunki asukasluvultaan 8 miljoonaa
ja viidenneksi suurin metropolialue 8 miljoonaa asukasta .


title: Bangalore

text: Bangalore sijaitsee eteläisessä Intiassa Deccanin ylängöllä noin 920 metriä merenpinnan yläpuolella. Korkeutensa takia ilmasto seudulla ei ole niin kuuma kuin näillä leveyspiireillä yleensä. Monsuunikausi on heinäkuusta syyskuuhun.


title: Bangalore

text: Karnatakan osavaltion hallituksen päätöksellä kaupungin viralliseksi nimeksi muutettiin 1. marraskuuta 2006 sen ennen koloniaaliaikaa käytössä ollut kannadankielinen nimi Bengaluru ("Bengalūru").


title: Bangalore

text: Bangaloren 47,2 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen talous tekee siitä tärkeän talouden keskuksen Intiassa. Vuonna 2001 Bangaloren osuus 3,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria ulkomaisista suorista sijoituksista Intiassa oli kolmanneksi korkein intialaisista kaupungeista. Bangalore on pääkonttori usealle raskasteollisuudelle kuten Hindustan Aeronautics Limited (HAL), National Aerospace Laboratories (NAL), Bharat Heavy Electricals Limited (BHEL), Bharat Earth Movers Limited (BEML) ja Hindustan Machine Tools (HMT). Bangalorea sanotaan "Intian Piilaaksoksi" suuren informaatioteknologian keskittymän vuoksi. Bangaloren IT-teollisuus on jaettu kolmeen "klusteriin" – Software Technology Parks of India, Bangalore (STPI); International Technology Park Ltd. (ITPL) ja Electronics City.


title: Bangalore

text: Biotekniikka on kasvava toimiala kaupungissa. Biocon, jonka pääkonttori on Bangaloressa, on maan johtava bioteknologiayritys ja sijoittuu 16. maailmassa tulojen suhteen. Bangaloren pörssi on suurin pörssi Etelä-Intiassa.


title: Bangalore

text: Koulut Bangaloressa ovat joko osavaltion tai yksityisten, joskus uskonnollisten, ajamia. Yksityiskoulut käyttävät tyypillisesti englantia opetuskielenä.