title: Avaruusromu

text: Lokakuussa 2010 Kansainvälinen avaruusasema teki väistöliikkeen, jottei olisi törmännyt käytöstä poistettuun National Aeronautics and Space Administrationinin UARS-kaukokartoitussatelliittiin. Lähimmillään Kansainvälinen avaruusasema ja avaruusromu olivat kahden kilometrin etäisyydellä toisistaan.


title: Avaruusromu

text: Geostationaarisilla radoilla oleva romu kiertää maata kymmeniä tuhansia vuosia. Etäisillä kiertoradoilla ei ole juurikaan häiritseviä tekijöitä, kuten ilmakehän kitka ja aurinkotuuli, jotka muokkaavat matalammilla radoilla olevien kappaleiden ratoja huomattavasti voimakkaammin. Muutaman sadan kilometrin korkeudessa oleva kappale pysyy radallaan vuosia, mutta jo lähellä 1 000 kilometrin korkeutta radalla pysymisen aika kasvaa voimakkaasti, ja kappale saattaa pysyä radallaan satakin vuotta.


title: Avaruusromu

text: Ilmakehään putoava avaruusromu tuhoutuu yleensä kokonaan. Ilmakehän kitka kuumentaa kappaletta voimakkaasti, ja syntyvä energia vapautuu valona. Romun palaminen ilmakehässä muistuttaa melko paljon meteorin tuloa ilmakehään. Maahan palaava avaruusromun kappale näyttää tulipyrstöiseltä valopallolta. Avaruusromu voi olla suurta meteoria värikkäämpi, koska satelliiteissa käytetään eksoottisempiakin metalleja, jotka palavat erivärisillä liekeillä. Ilmiö voi säkenöidä taivaalla useiden minuuttien ajan.Malalalla Maan kiertoradalla olevaa avaruusromua voidaan poistaa lähinnä ohjaamalla se putoamaan Maahan. Esimerkiksi laserilla voidaan muuttaa romukappaleen kiertorataa siten, että se törmää Maahan. Laserilla höyrystetään kappaleen pintaa siten, että vapautuva hiukkaussuihku toimii rakettimoottorina ja muuttaa kappaleen lentorataa toivotulla tavalla.


title: Avaruusromu

text: Tämä kaikki on tarpeen, sillä laukaistujen piensatelliittien määrä on viime vuosina kasvanut räjähdysmäisesti. Avaruusromun määrä aiheuttaa jo nyt ase-, ilmailu- ja avaruusteollisuuskonserni Lockheed Martin arvion mukaan satoja vaaratilanteita satelliiteille päivässä. Jotta ihmiskunta voi joskus lähteä toden teolla valloittamaan avaruutta, sen pitää yrityksen mukaan ensin siivota oma etupihansa.


title: Avaruusromu

text: Venäläinen avaruusteknologiayhtiö Energija ilmoitti saaneensa 60 miljardia ruplaa (noin 2 miljardia dollaria) vastaavan rahoituksen geostationaarisen radan "siivoamisesta" vuodesta 2023 lähtien. Se aikoo kehittää ydinkäyttöisen aluksen, jonka avulla pudotetaan 15 vuodessa Tyyneen valtamereen 600 kuollutta satelliittia. Tähän toimintaan voi liittyä juridisia ongelmia muun muassa siksi, että geostationaarisen radan toimivista ja kuolleista satelliiteista suuri osa kuuluu Yhdysvaltain ilmavoimille.


title: Avaruusromu

text: Los Alamosin kansallinen laboratorio esitti vuonna 2011 avaruusromun siivoamista laserilla, joka voisi toimia myös avaruusaseena. Maaliskuussa 2011 Yhdysvaltain ilmavoimat ehdotti kansainvälistä sotilaallista yhteistyötä avaruusromun siivoamiseen. 2015 Kansainväliselle avaruusasemalle on ehdotettu asennettavaksi lasereita avaruusromun poistamiseksi. Asemella vuonna 2017 vietäväksi aiottua EUSO-satelliittia käytettäisiin romukappaleiden havitsemiseen. Vuonna 2018 myös Kiina ehdotti laserin käyttöä romun siivoamiseksi.


title: Avaruusromu

text: Avaruuden puhdistamiseen etsitään ratkaisuja ympäri maailmaa, niin virastoissa kuin yksityisissä yrityksissä. Singaporessa Astroscale -yritys on kehittänyt satelliittia, joka magneettien avulla kaappaisi romunkappaleita ja työntäisi ne Maan ilmakehään, jossa ne palaisivat.


title: Avaruusromu

text: Euroopan avaruusjärjestöllä on käynnissä oma avaruuden putsausohjelma e.Deorbit, jonka tarkoituksena on ottaa haltuunsa epäkunnossa olevat satelliitit ja hallitusti tuhota ne Maan ilmakehässä. Tammikuussa 2018 Euroopan avaruusjärjestö selvitti parhaita keinoja operaation toteuttamiseksi. Vaihtoehtoina on muun muassa jättikokoinen verkko, harppuuna ja robottikoura.


title: Avaruusromu

text: Tavoitteet avaruusromun vähentämiseksi ovat esillä myös Suomen avaruuslainsäädännössä, joka tulee voimaan tammikuun lopussa 2018. Jokaisella satelliitteja avaruuteen lähettävällä suomalaisyrityksellä pitää olla suunnitelma avaruusromun syntymisen ehkäisemiseksi. Lisäksi niiden pitää raportoida viranomaisille toiminnan ympäristövaikutuksista niin maan pinnalla, ilmakehässä kuin avaruudessa.


title: Numero

text: Numerot (latinan sanasta "numerus" ’lukumäärä, joukko’) ovat merkistön merkkejä, joita voidaan käyttää joko lukujen tai numerosarjojen "ilmaisemiseen". Jos numeroita käytetään yhdessä muiden merkkien, kuten kirjaimien, kanssa, on tuloksena merkkijono.


title: Numero

text: Länsimaissa käytetään yleisesti arabialaisia numeroita kymmenkantaisessa lukujärjestelmässä. Tässä järjestelmässä on seuraavat numerot (pienimmästä suurimpaan):


title: Numero

text: Numeroiden sijainti luvussa määrittää niiden suuruuden.


title: Numero

text: Myös muita numeroita on ollut käytössä, esimerkiksi roomalaisessa numerojärjestelmässä.


title: Numero

text: Sanaa numero käytetään kymmentä suuremmistakin luvuista silloin, kun ne eivät niinkään ilmaise lukumäärää, vaan ovat jollekin asialle käytettyjä tunnuksia. Esimerkkejä tällaisesta numero-sanan käytöstä ovat muun muassa lottonumerot, osoitenumerot ja julkisen liikenteen linjojen numerot.


title: Numero

text: Noin 2000 eaa. babylonialaiset kehittivät yhden ensimmäisistä lukujen kirjoitustavoista ja esittivät kirjallisesti useita laskutoimituksia. He tekivät laskelmansa pienelle savitaululle pienellä tikulla, joka jätti nuolenpäätä muistuttavan jäljen. Tapaa kutsutaan nuolenpääkirjoitukseksi.


title: Numero

text: Noin 2 500 vuotta babylonialaisten jälkeen eli noin 500 eaa. kreikkalaiset käyttivät lukujen merkitsemiseen aakkostensa kirjaimia sen sijaan, että olisivat luoneet erityiset merkit luvuille.


title: Numero

text: Ajanlaskumme alussa Intian hindulaiset käyttivät lukumerkkejä, joista meidän nykyään käyttämämme numerot ovat kehittyneet.


title: Numero

text: Mayat olivat ainoa yksityiskohtaisen kirjoitustavan kehittänyt Amerikan alkuperäiskansa. Heidän lukujärjestelmänsä kantaluku oli 20.


title: René Goscinny

text: René Goscinny (14. elokuuta 1926 Pariisi, Ranska – 5. marraskuuta 1977 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Parhaiten hänet tunnetaan käsikirjoittamistaan albumisarjoista, kuten "Asterix", "Lucky Luke" ja "Ahmed Ahne", joita hän teki eri piirtäjien kanssa. Sarjakuvakäsikirjoitusten lisäksi hän on kirjoittanut lastenkirjoja kuten Jean-Jacques Sempén kuvittaman "Nikke"-kirjasarjan.


title: René Goscinny

text: René Goscinny syntyi Pariisissa 14. elokuuta 1926 juutalaiseen perheeseen. Äiti Anna Bereśniak-Goscinna oli muuttanut Ranskaan Žytomyrista silloisesta Puolasta (nykyisin Ukrainasta) ja isä Stanisław ”Simkha” Goscinny Varsovasta, Puolasta. Koti ei ollut uskonnollinen, eikä René koskaan tuonut julkisuudessa juutalaista taustaansa esille.


title: René Goscinny

text: Isä Stanislas oli kemian insinööri, jonka työn vuoksi perhe muutti Buenos Airesiin, Argentiinaan, missä René vietti koko nuoruutensa. Kotona puhuttiin ranskaa, jiddišiä, puolaa ja venäjää, ja Buenos Airesin ranskalaisessa koulussa poika luki espanjaa ja ranskaa.


title: René Goscinny

text: Renén kirjailijasuosikkeja lapsena olivat Jules Verne, Eugène Sue ja Victor Hugo. Hän luki myös Dante Quintermon "Patoruzùn seikkailuja" sekä yhdysvaltalaisia sarjakuvia kuten "Tarzan" ja "Taika-Jim".


title: René Goscinny

text: Perhe vietti kesälomia Ranskassa. Siellä René vietti paljon aikaa isovanhempiensa painotalossa, missä hän samalla oppi painajan ja latojan työtä. René haaveili teini-ikäisenä piirtäjän urasta ja piirteli paljon poliitikkojen pilakuvia.


title: René Goscinny

text: Renén isä kuoli vuonna 1943, ja René aloitti työt kirjanpitäjänä sekä mainostoimistossa. Vuonna 1945 hän muutti äitinsä kanssa New Yorkiin ja toivoi turhaan pääsevänsä animaatioelokuvien piirtäjäksi. Hän kuvitti New Yorkissa asuessaan neljä lastenkirjaa mutta ei onnistunut myymään piirustuksiaan. Hän kuitenkin ystävystyi "Mad"-lehden perustajan Harvey Kurtzmanin kanssa ja tutustui useisiin paikallisiin sarjakuvapiirtäjiin sekä belgialaisiin Jijéen ja Maurice de Bevereen eli Morrisiin.


title: René Goscinny

text: Goscinny palasi Eurooppaan vuonna 1951 ja muutti Pariisiin. Hän löysi työtä käsikirjoittajana ja alkoi kirjoittaa Jijélle, Tibetille ja Franquinille. Hän kirjoitti myös poliisinovelleja World Press -toimistolle sekä artikkeleita naisten peitenimillä. Kun Goscinnysta tuli suosittu, piirtäjä Morris pyysi häntä vuonna 1955 alkamaan kirjoittaa "Lucky Luke" -sarjakuvan käsikirjoituksia. Sen jälkeen Goscinny aloitti yhteistyön myös piirtäjä Albert Uderzon kanssa sarjakuvilla "Umpah-pah" (1958–) ja "Asterix seikkailee" (1959–), Jean-Jacques Sempén kanssa "Nikke"-kirjoilla (1959–) sekä Jean Tabaryn kanssa sarjakuvalla "Ahmed Ahne" (1962–).


title: René Goscinny

text: Goscinny kirjoitti myös "Pilote"-lehdelle, jonka päätoimittaja hänestä tuli vuonna 1963. Sen lisäksi hän kirjoitti ranskalaisten televisiosarjojen ja elokuvien käsikirjoituksia, kuten elokuviin "Teräsvaari" (1971) ja "Les Gaspards" (1972). Hän myös ohjasi animaatiot "Asterix ja Kleopatra" (1968) ja "Lucky Luke – Daisy Town" (1971).


title: René Goscinny

text: Goscinny perusti Uderzon ja kustantaja Georges Dargaudin kanssa vuonna 1973 Idéfix-animaatiostudion, joka tuotti kaksi animaatioelokuvaa: "Asterix valloittaa Rooman" (1976) ja "Lucky Luke sotapolulla" (1978).


title: René Goscinny

text: Goscinny kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1977. "Asterixin" piirtäjä Albert Uderzo jatkoi sarjaa yksin, samoin Jean Tabary "Ahmed Ahnetta". Morris taas jatkoi "Lucky Luke" -sarjaa yhdessä muiden käsikirjoittajien kanssa.


title: René Goscinny

text: Idéfix-studio suljettiin pian Goscinnyn kuoltua.


title: René Goscinny

text: Pariisissa on Goscinnyn mukaan nimetty katu Rue René Goscinny.


title: René Goscinny

text: "Asterixia" Goscinny käsikirjoitti sarjan 25 ensimmäistä albumia, joista ensimmäinen ilmestyi alun perin jatkokertomuksena "Pilote"-lehdessä 1959 ja albumina 1961. Hän loi Asterixin ja Obelixin hahmot ja muokkasi sarjan lopulliseen muotoonsa. Hän myös loi päähenkilöiden ympärille vähitellen uusia sivuhenkilöitä, joista tuli tarinoiden vakiohahmoja, kuten seppä Caravellixin ja kalakauppias Amarylixin. "Lucky Luken" käsikirjoittajaksi Goscinny tuli kesken sarjan. Sarjan luoja Morris oli ehtinyt toteuttaa yksin kymmenen ensimmäistä albumia, mutta halusi siitä eteenpäin keskittyä vain piirtämiseen ja pyysi käsikirjoittajaksi Goscinnyn, jonka luomiin skenaarioihin hän oli ihastunut. Ensimmäisissä Morrisin yksin toteuttamissa albumeissa "Lucky Luke" oli tappanut monia ihmisiä, mutta Goscinny jätti tämän piirteen pois ja pyrki päinvastoin viemään äärimmäisyyksiin asti ampumavälikohtausten välttelemisen. Tämä johtui Goscinnyn mukaan osittain kustantajan pyynnöstä. Goscinny myös loi sarjaan monia vakituisia hahmoja, jotka nykyään yhdistetään Lucky Lukeen, kuten Daltonin veljekset ja Rantanplan.


title: René Goscinny

text: "Ahmed Ahne" poikkeaa Goscinnyn muista tunnetuista sarjakuvista, sillä hän ei käsikirjoittanut sarjaan yhtäkään albumimittaista tarinaa vaan lyhyitä, yhden vitsin varaan rakennettuja seikkailuja, joissa Bagdadin kalifin ilkeä suurvisiiri Ahmed Ahne haluaa syöstä hänet vallasta. Jokaisessa tarinassa esiintyi uusi keino kalifin syrjäyttämiseksi, mutta epätodennäköisten sattumien seurauksena suunnitelmat lopulta epäonnistuvat ja Ahmed Ahne lankeaa omaan ansaansa.


title: René Goscinny

text: Jean-Jacques Sempén kuvittamat "Nikke"-kirjat olivat Goscinnyn kirjoittamia ja poikkeavat hänen tuotannostaan kirjamuotonsa ansiosta. Kirjat sisälsivät useita pieniä vitsitarinoita, jotka kertoivat Nikke-nimisestä koululaisesta ja hänen luokkatovereistaan.


title: René Goscinny

text: Goscinny oli intohimoinen elokuvien ystävä, ja hänen sarjakuvissaan onkin aina paljon parodisia viitteitä elokuviin.


title: Puolitushaku

text: Puolitushaku eli binäärihaku on tietojenkäsittelytieteessä tehokas ja yleisesti käytetty hakualgoritmi tiedon etsimiseen järjestetystä taulukosta.


title: Puolitushaku

text: Puolitushaun ideana on etsiä etsittävää alkiota taulukon keskeltä, ja mikäli alkiota ei löytynyt, voidaan alkion etsimistä jatkaa alkuperäisen taulukon alku- tai loppupään puolivälistä riippuen siitä onko haettava arvo pienempi vai suurempi kuin taulukon keskellä oleva alkio. Koska jokainen hakuaskel puolittaa taulukon josta alkiota haetaan, on algoritmin asymptoottinen suoritusaika "O"(log "n"), missä "n" on alkioiden lukumäärä. Voidaan osoittaa, että tätä asymptoottisesti nopeampaa vertailuihin perustuvaa algoritmia etsiä alkio taulukosta ei ole.


title: Puolitushaku

text:
Seuraava puolitushaun pseudokoodi palauttaa indeksin josta alkio löytyy:
Koska yllä oleva algoritmi ei käytä rekursiota, on muistivaatimus yllä olevassa toteutuksessa "O"(1) eli algoritmi vaatii vain vakiomäärän muistia.


title: Puolitushaku

text: Käytännössä moni ohjelmoija tekee virheen kirjoittaessaan (vasen + oikea) / 2, sillä useimmissa ohjelmointikielissä kokonaislukuarvo vasen + oikea voi pyörähtää tällöin ympäri. Oikea ratkaisu on kirjoittaa esimerkiksi vasen + ((oikea – vasen) / 2).


title: Welshponi

text: Welshponit (myös walesinponit) ovat ryhmä Walesista, Isosta-Britanniasta kotoisin olevia ponirotuja. Welshponit jaetaan neljään sektioon (A–D) sekä welsh-risteytykseen, "Welsh Part-Brediin". Vanhin sektioista on A, Welsh Mountain eli walesinvuoristoponi. Walesin vuorilla on laiduntanut vuoristoponeja vuosituhansien ajan. Karuilla laitumilla niistä on muovautunut vahvoja, älykkäitä ja terveitä poneja. Nykyiset welshponit on jalostettu risteyttämällä parhaita walesilaisia vuoristoponeja muiden muassa arabianhevosen kanssa.


title: Welshponi

text: Keltit hallitsivat Alppien pohjoispuolisia alueita vuosisatojen ajan ennen ajanlaskun alkua. Heillä oli pieniä, vankkoja hevosia, joilla oli paksu karva ja jouhet ja jotka olivat erittäin sitkeitä. Myös germaaneilla oli samantyyppisiä pieniä hevosia. Nykyisin tätä hevostyyppiä muistuttavat lähinnä islanninhevonen ja exmoorinponi. Welshponien uskotaan polveutuvan näistä kelttien ja germaanien hevosista. Pohjois-Walesista on löydetty pronssikautisia valjaiden ja kärryjen osia vuosilta 1500 eaa.–500 eaa., ja niistä voidaan päätellä, että ponien on täytynyt olla alle 120 cm korkeita, koska kuolainten pituus (ja näin ollen tuolloisten hevosten suun leveys) on alle 7,5 cm.


title: Welshponi

text: Aiemmin luultiin, että jo roomalaiset olisivat risteyttäneet arabianhevosia Walesin vuoristoponien kanssa. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Julius Caesar perusti kyllä Merioneddshireen siittolan, jonne tuotiin joitakin itämaisia hevosia; nämä eivät kuitenkaan olleet arabeja, joita käytettiin jalostukseen vasta paljon myöhemmin. Lähtiessään Britanniasta 400-luvulla roomalaiset jättivät jälkeensä hevosia, jotka risteytyivät alkuperäisten vuoristoponien kanssa. Koska Walesin vuoristoalue oli eristyksissä vuosisatojen ajan, rotu pysyi yhtenäisenä.


title: Welshponi

text: Nykyisten welshponien tyyppi muotoutui 1100- ja 1500-lukujen välisenä aikana. Tuolloin ponien jalostukseen käytettiin arabioriita. Ristiretkeläisten mukana Walesiin saapui itämaisia oriita, joilla astutettiin paikallisia tammoja tavoitteena isokokoisemmat ja jykevämmät hevoset.


title: Welshponi

text: Canterburyn arkkipiispa lähetettiin vuoden 1188 tienoilla maakuntiin hevosten ostomatkalle. Hänen mukanaan ollut walesilaisen Breconin arkkidiakoni Giraldus Cambrensis merkitsi muistiin, että Keski-Walesissa Powys-nimisellä paikkakunnalla oli upeita siitosoriita, jotka polveutuivat Roger de Belesmen, Shrewsburyn kreivin, maahantuomista espanjalaisista hevosista. Näitä andalusianhevosen esivanhempia risteytettiin vuoristoponitammojen kanssa, ja tuloksena oli "Powis horse" eli walesincob. Welsh Cobia on brittiarmeija käyttänyt remonttihevosena 1200-luvulta asti.


title: Welshponi

text: Vuonna 1535 Henrik VIII sääti lain, jonka mukaan kaikki pienet hevoset piti karsia maasta. Tammansa alle 140-senttisellä oriilla astuttaneet joutuivat maksamaan 40 šillinkiä sakkoa. Vuonna 1541 tuli säädös, jonka mukaan tammoille ei saanut käyttää alle 150-senttisiä oriita tai "muita hyödyttömiä elikoita". Kaikki pienemmät ponit määrättiin kiinniotettaviksi ja lopetettaviksi. Muutamia pikkuponien laumoja kuitenkin onnistui karkaamaan Walesin karuille nummille. Nummilla selvinneet karkulaiset olivat rodun sitkeimpiä ja tyypiltään parhaita edustajia.


title: Welshponi

text: Villiponeja ryhdyttiin pyydystämään ja myymään 1600-luvun puolivälissä. Poninmetsästyksestä tuli talonpoikien suosittua hupia. Yhä edelleenkin Walesin vuoristoseudulla asuu puolivillejä ponilaumoja, jotka kootaan vuosittain. Varsat polttomerkitään, huonot yksilöt karsitaan ja osa valitaan myyntiin.


title: Welshponi

text: Vuonna 1901 walesilaiset ponikasvattajat perustivat rotuyhdistyksen, "The Welsh Pony and Cob Societyn". Samaan aikaan avattiin poneille kantakirja. Aluksi kantakirja oli jaettu vain kahteen sektioon, sektioon A (Welsh Mountain) ja B (korkeintaan 137 cm korkeat welshponit). Myöhemmin kasvattajat kehittelivät B-poneista isomman ratsutyyppisen sektion, sektion C. Nykyisten C-ponien isät ovat usein A-sektion poneja. Ensimmäiset kantakirjatut B-tammat olivat suvultaan usein tuntemattomia, ja ne merkittiinkin kantakirjan liiteosaan ja niiden kantakirjanumeroon liitettiin kirjaimet F.S. ("Foundation Stock"). Usein näiden FS-tammojen suvuista löytyi rodun jalostukseen käytettyjä täysiverisiä. Myös A-sektioon kantakirjattiin FS-tammoja, jotka olivat kuitenkin puhtaita walesinvuoristoponeja; niiden polveutuminen ei vain ollut selvää, koska ne elivät puolivilleissä laumoissa. 1960 suljettiin FS-kantakirja, minkä jälkeen kantakirjattavilta poneilta on vaadittu kolme sukupolvea puhtaita, rekisteröityjä welshponeja. Ensimmäinen FS-tammojen sukupolvi merkittiin F.S.1-kantakirjaan, seuraava F.S.2-kantakirjaan ja kolmas pääsi pääkantakirjaan.Dyoll Starlightia pidetään rodun kantaisänä, ja sen vaikutus rotuun näkyy edelleen. Ennen Starlightia walesinvuoristoponit olivat lähes kaikki mustia, ruunikoita tai rautiaita; Starlightin mukana rotuun tuli uutena värinä kimo, joka nykyään on Welsh Mountain -ponien yleisin väri. Dyoll Starlight syntyi vuonna 1894 ja astui yli 20 vuotta Dyoll-siittolassa. Vuonna 1919 Starlight myytiin lady Wentworthille, kuuluisalle arabianhevoskasvattajalle, ja 1925 edelleen Espanjaan, missä se kuoli 35-vuotiaana. Starlight sai useita jälkeläisiä joista tuli näyttelyvoittajia ja hyviä periyttäjiä. Monet oriit, kuten Dyoll Ballistite (myöh. Grove Ballistite) ja Dyoll King Cole, ovat Starlightin poikia. King Colen pojanpoika, Grove Sprightly, oli kuuluisa näyttelyvoittaja ja show-ori.


title: Welshponi

text: Coed Coch Glyndwr oli syntyessään heikko varsa. Se melkein menehtyi ollessaan nuori, mutta ohikulkumatkalla ollut poika pelasti sen. Glyndwr sai kasvussa ikätoverinsa kiinni vasta 2-vuotiaana. Se myytiin 1937 huutokaupassa, kun Coed Coch -siittolan pitäjä neiti M. Brodrick lopetti kasvatustoiminnan. Glyndwrin hinnaksi tuli 45 guineaa, ja sen osti liikemies nimeltä S. Walton. Huutokaupan kallein poni oli ori Coed Coch Serliw, joka maksoi 63 guineaa. Glyndwrin kasvattaja neiti Brodrick osti Glyndwrin pian takaisin huomatessaan oriin olevan kaksivuotiaaksi erityisen näyttävä, ja se pysyi Brodrickin omistuksessa vuoteen 1943 asti. Vuoden 1939 Glyndwr oli vuokralla Criban-siittolassa ja jätti sinne merkittävän oriin Criban Winston. Glynwr toimi jalostusoriina myös Cui-, Crabbet-, Clan-, Shalbourne-, Twyford- ja Coedowen-siittoloissa. Clan-siittolaan Glynwr jätti hyvin paljon isäänsä muistuttavan oriin Clan Dubail. Coed Coch -siittolaan Glynwr jätti 25 oria ja 25 tammaa, jotka myöhemmin voittivat Royal Welsh Show Champion -tittelit vuosina 1947–1972; 38 näistä oli Glyndwrin suoria jälkeläisiä, loput toisen polven jälkeläisiä. Coed Coch Glynwriä ei muisteta suurena näyttelyponina vaan nimenomaan jalostusoriina. Glynwr jätti Welsh Mountain -poneihin pysyvän leiman.


title: Welshponi

text: Varsana Madog ei ollut mitenkään erikoinen poni, ja se myytiinkin muutamia kertoja eteenpäin. Madogin kasvattaja neiti Brodrick päätti kuitenkin ostaa Madogin takaisin myydäkseen sen edelleen ulkomaille. Brodrick vei Madogin näyttelyyn, ja komistunut ori saikin toisen sijan eikä ollut enää myytävänä. Vanhempana oriina Madog oli voittamaton: se saavutti 139 ykköspalkintoa ja 63 champion-titteliä sekä lisäksi 53 muuta mitalia ja pokaalia. Näyttelytuloksistaan huolimatta Madogin nimi on Coed Coch Glyndwrin tavoin jäänyt rodun historiaan nimenomaan huippuperiyttäjänä. Nykypäivän näyttelychampioneista lähes jokainen polveutuu Madogista jotakin kautta. Madog kuoli 38-vuotiaana vuonna 1978.Puhdasrotuisen Welsh B sektion ponin suvussa saa olla vain A ja B sektioiden poneja. Muita Welsh sektioita ei sallita.


title: Welshponi

text: Welsh B sektion poneja käytetään usein lasten ja nuorten ratsuina. Niitä nähdään myös kilparadoilla sekä koulu-, että esteratsastuksessa. B-poni on tyypiltään Welsh sektio A:n ja ratsuponin välistä. B-poneilla on luontainen hyvä hyppykyky ja hyvä tasapaino.Walesincobit edustavat rakenteeltaan matalajalkaista, vankkaa ja tasaluonteista cob-hevostyyppiä.Welsh Part-Bredit (WPB) ovat risteytyksiä, jotka syntyvät, kun paritetaan keskenään jonkin sektion welshponi ja täysi- tai puoliverihevonen. Jatkojalostuksessa voidaan käyttää näiden lisäksi myös valmiita risteytyksiä kuitenkin siten, että Welsh Part-Bredissä on Suomen jalostusohjesäännön mukaan oltava aina vähintään 12,5 % eli kahdeksasosa walesinponiverta. Welsh Part-Bred on rakenteeltaan ratsuponityyppinen ja ihanteellinen nuoriso- ja perhehevonen. Kasvatuksen tavoitteena ovat isokokoiset, suorituskyvyltään hyvät ratsuponit, jotka voivat myös ylittää ponikoon.


title: Welshponi

text: Walesinponeja alettiin tuoda Suomeen 1960-luvulla. Eri sektioiden welshponeja on Suomessa nykyään noin 750, ja varsoja rekisteröidään vuosittain noin 50. Welshponeilla on Suomessa myös kantakirja


title: Vapaala

text: Vapaala (), alkuperäiseltä nimeltään "Friherrs", on 1930-luvulla alkunsa saanut pientaloalue ja 1970-luvulta myös kaupunginosa Länsi-Vantaalla. Vapaalan pientaloalue sijaitsee Vihdintien itäpuolella Variston ja Myyrmäen ja Rajatorpan kerrostaloalueen rajaamalla alueella. Vapaalan kaupunginosaan kuuluu myös 1960- ja 1970-luvuilla rakennettu Rajatorpan, ruotsiksi Råtorp, kerrostaloalue.


title: Vapaala

text: Vapaala on yksi Vantaan vanhimmista omakotitaloalueista, ja sen historia juontaa juurensa 1930-luvun loppupuolelle aikaan, jolloin alue kuului silloiseen Helsingin maalaiskuntaan ja jolloin alueelle syntyi pääasiassa helsinkiläisen keskiluokan rakennuttama asuin- ja huvila-alue kauas silloisen kaupungin vaikutuspiiristä. Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle vuoden 1936 paikkeilla, ja alue sai nopeasti huvilakaupunginosamaisia piirteitä omien kauppojen ja v. 1938 perustetun VPK:n myötä. Friherrsin asukasluvun kasvaessa ja lapsiperheiden myötä heräsi myös ajatus omasta koulusta, mutta sotavuodet viivästyttivät kehitystä ja nykyisenä Rajatorpan kouluna (alakoulu) tunnettu Ilpolan koulu avasi ovensa vasta lokakuussa 1948. Suomalaisen nimensä Vapaala sai 1960-luvulla.


title: Vapaala

text: Rajatorpan kerrostalot ovat valmistuneet Helsingin Saton kanssa tehdyn aluerakentamissopimuksen (1967) pohjalta vuosina 1968–1974.


title: Vapaala

text: Nykypäivän Vapaala on yleisilmeeltään hyvin samankaltainen kuin vanha huvila-alue on ollut, talokanta on tosin uusiutunut ja suuremmat huvilatontit on lohkottu ja rakennettu tiiviimmiksi, mutta vanha Frisun mäen rinteille syntynyt yhteisö eroaa edukseen pelloille rakennetuista omakotitaloaluekeskittymistä. Vapaalaan on kaavoitteilla myös uusia omakotitontteja Vapaalantien, Vanhan Hämeenkyläntien ja Kierretien varsille (2012).


title: Vapaala

text: Vapaalan kaupunginosa kuuluu Myyrmäen suuralueeseen. Vapaala on kävelyetäisyyden päässä Myyrmäen palveluista, kuten terveysasemasta, kauppakeskus Myyrmannista, kirjastosta, urheilutalosta, urheilupuistosta sekä Petikon vapaa-ajan- ja sisustusliikkeistä. Rajatorpassa on ostoskeskus.


title: Apollo 5

text: Apollo 5 oli Apollo-avaruusohjelman miehittämätön testilento. Kyseessä oli kuumoduulin ensimmäinen lento.


title: Apollo 5

text: Alun perin lento oli suunniteltu tapahtuvaksi huhtikuussa 1967, mutta kuumoduulia ei saatu valmiiksi ajoissa. Apollo 5 laukaistiin 22. tammikuuta 1968 kello 22:48,09 UTC Kennedy Space Centeristä Maan kiertoradalle.


title: Apollo 5

text: Kiertoradalla muiden muassa testattiin moduulin kuuhunlaskeutumismoottoria, joka oli ensimmäinen säädettävä rakettimoottori avaruudessa. Lennon lopuksi simuloitiin laskeutumisen keskeytystä irrottamalla kuumoduulin laskeutumis- ja nousuosa toisistaan.


title: Apollo 5

text: 11 tunnin 10 minuutin testien jälkeen kuumoduulin vaiheet jätettiin kiertämään Maata ja ne tipahtivat muutama sata kilometriä lounaaseen Guamista Tyyneen valtamereen 24. tammikuuta ja 12. helmikuuta 1969.


title: Apollo 5

text: Laukaisu tapahtui Saturn IB -kantoraketilla, joka oli pienempi kuin Saturn V, mutta riittävä viedäkseen Apollon Maan kiertoradalle. Tätä Saturn IB:tä oli alun perin tarkoitus käyttää epäonnistuneella Apollo 1 -lennolla, joka päättyi miehistön kuolemaan tulipalossa harjoituksen yhteydessä.


title: Aliryhmä

text:
Ryhmän formula_1 alkioiden ei-tyhjä osajoukko formula_2 muodostaa aliryhmän, mikäli
Aliryhmärelaatiota merkitään tavallisesti formula_7


title: Aliryhmä

text:
Aliryhmän käsite voidaan määritellä myös yhtäpitävästi seuraavalla tavalla. Olkoon formula_2 ryhmän formula_1 alkioiden osajoukko. Tällöin joukko formula_2 on ryhmän formula_1 aliryhmä, mikäli
Toisin sanoen aliryhmä on itsessään ryhmä alkuperäisen ryhmäoperaation rajoittuman suhteen. Ryhmäteoriaa käsittelevässä kirjallisuudessa käytetään molempia määritelmiä.


title: Aliryhmä

text: Joukot formula_17 ja formula_18 ovat aina ryhmän formula_18 aliryhmiä. Aliryhmää formula_17 kutsutaan triviaaliksi aliryhmäksi. Mikäli formula_21 ja formula_22, niin aliryhmää formula_2 sanotan aidoksi ja merkitään formula_24


title: Aliryhmä

text: Olkoon seuraavassa formula_25 formula_26 ja formula_27


title: Kasvissyönti

text: Kasvissyönti eli vegetarismi tarkoittaa ihmisen pidättäytymistä eläinten syönnistä, se voi tarkoittaa myös yleisesti kaikista ei kasvipohjaisten ruokien syönnistä pidättäytymistä ja sen määritelmä vaihtelee ajallisesti, kulttuurisesti ja maittain. Syyt kasvissyöntiin voivat olla esimerkiksi ekologisia, eettisiä, poliittisia, uskonnollisia tai terveydellisiä.


title: Kasvissyönti

text: Euroopan Komission mukaan eläinperäisiä ainesosia sisältävää ruokaa ei saa kutsua kasvisruoaksi. Kansainvälisen kasvissyöjien liiton käyttämän 1800-luvulta peräisin olevan määritelmän mukaan kasvisruoka tarkoittaa kuitenkin kaikkea sellaista ruokaa, joka ei sisällä lihaa tai kalaa. Eläinperäisistä ravinnosta on siis perinteisesti sallittu eläinten tuotokset, kuten maidon, kananmunan ja hunajan nauttiminen, minkä vuoksi "vegetaristeja" kutsutaan myös laktovegetaristeiksi tai lakto-ovo-vegetaristeiksi. Nykyisin tosin kasviperäisten "korvaavien" tuotteiden kuten kasvimaitojen saatavuuden paraneminen on lisännyt niiden käyttöä kasvissyöjien keskuudessa.


title: Kasvissyönti

text: "Vegaanit" eivät käytä lainkaan eläinkunnan tuotteita. Ravitsemustieteellisissä tutkimuksissa vegaaneista käytetään termiä ”strict vegetarian” (tiukka kasvissyöjä).


title: Kasvissyönti

text: Yleisintä kasvissyönti on Intiassa, jossa 40 % ihmisistä oli vuonna 2006 kasvissyöjiä. 31 % intialaisista söi kananmunatonta kasvisruokaa, koska kananmunien käyttöä ei Intiassa tavallisesti määritellä kasvisruokailuksi. Ruotsissa kasvissyöjiä oli vuonna 2014 10 %, joista vegaaneja oli 4 %. Venäjällä kasvissyöjiä oli 3−4 % vuosina 2013−2014.


title: Kasvissyönti

text: Kasvissyönnin määrästä on esitetty suuntaa antavia arvioita, joiden mukaan 2−3 % suomalaisista olisi kasvissyöjiä ja noin 0,5 % vegaaneja. Vuonna 2008 julkaistun, aiempien vuosien tutkimuksia yhdistelevän metatutkimuksen mukaan 3,3 % suomalaisista piti itseään kasvissyöjänä, mutta vain 20 prosentilla heistä ruokavalio täytti kasvissyönnin määritelmän. Siten kasvissyöjien osuus suomalaisista oli tuolloin 0,66 %. 1,4 % söi kalaa, mutta ei lihaa (Pescovegetarismi). 0,18 % oli joko vegaaneja tai laktovegetaristeja.


title: Kasvissyönti

text: Lihantuottajien Lihatiedotusyhdistyksen kyselyn mukaan 7 % suomalaisista (eli 384 000 ihmistä) ei syönyt lihaa vuonna 2016. Lihaa syömättömiä oli eniten 15−24 -vuotiaiden keskuudessa, joista 16 % ei syönyt lihaa. 3 % väestöstä söi lihaa harvoin. Kysely ei kuitenkaan kartoittanut kalan syöntiä. Vuonna 2015 lihaa ei syönyt 6 % väestöstä (329 000 ihmistä). Vuonna 2014 osuus oli 5 % ja korkein 25−34 -vuotiaiden keskuudessa, jossa se oli 10 %.


title: Kasvissyönti

text: Kasvisruoan suosio on ollut viime aikoina kasvussa. Kasviproteiinien kysyntä lisääntynyt Suomessa.


title: Kasvissyönti

text: "Elävän ravinnon" syöjät syövät vain kuumentamatonta kasvisruokaa. "Fruitarismi" on ruokavalio, joka sisältää vain hedelmiä laajasti käsitettynä, muun muassa myös siemeniä ja pähkinöitä. Fennovegaanit syövät vain Suomessa tuotettuja kasvikunnan tuotteita.


title: Kasvissyönti

text: Joissakin aasialaisissa kulttuureissa, eräissä hindulaisuuden suuntauksissa ja Mahajana-buddhalaisten keskuudessa kasvissyöntiin voidaan lukea myös pidättäytyminen sipulin, valkosipulin ja sienten nauttimisesta, koska niiden katsotaan olevan henkisiltä vaikutuksiltaan lihan kaltaisia.


title: Kasvissyönti

text: Lacto-ovo-vegetaristit syövät myös maitotuotteita ja kananmunia.


title: Kasvissyönti

text: "Semivegetaristit" eli niin sanotun punaisen lihan boikotoijat (punaiseksi lihaksi lasketaan usein sika-, nauta ja lammas. sekä muut sorkkaeläimet) syövät kalaa ja kanaa, eli ns. vaaleaa lihaa. Tämä on yleistä esimerkiksi muslimien ja juutalaisten keskuudessa. "Pescovegetaristit" syövät mereneläviä, mutta eivät maaeläimiä.


title: Kasvissyönti

text: Fleksitarismi (tulee englannin kielen sanastai flexitarianism) Tarkoittaa joustavaa ruokavaliota jossa noudatetaan pääasiassa vegaanista tai lakto-ovo-vegetaarista ruokavaliota. Mutta jossa saatetaan myös maltillisesti käyttää ei kasviperäisiä tuotteita. Tämän kaltainen joustava kasvissyönti on ollut viimeaikoina nousussa, kun lisätietoa kasvisruoan myönteisistä ympäristöllisistä, eettisistä ja terveydellisistä vaikutuksista on tullut paljon. Tämän kaltaista termiä on tuonut esille Brian Kateman, joka on muotoillut sanan reducetarian (vähentäjä dietti) tarkoittaa ruokavaliota jossa lihan ja muidenkin eläinperäisten tuotteiden syöntiä pyritään vähentämään.


title: Kasvissyönti

text: Alla olevien etuliitteiden syntyyn on vaikuttanut se, että joissakin kulttuureissa ja kielen käyttötavoissa sanalla eläin on tarkoitettu vain nisäkkäitä ja muita biologisesti ihmistä lähempänä olevia eläinkunnan (animalia) edustajia eikä esimerkiksi lintuja, kaloja, hyönteisiä tai äyriäisiä.


title: Kasvissyönti

text: Antiikin Kreikassa elänyt filosofi Pythagoras ja hänen seuraajansa eivät syöneet lihaa, koska uskoivat, että eläimilläkin on sielu. Lisäksi hän uskoi, että jos ihminen luopuisi eläinten tappamisesta ravinnon vuoksi, niin tappamisen taito katoaisi ja samalla sodat loppuisivat. Pythagoras eli raakaravinnolla ja hän ei ilmeisesti käyttänyt hunajaa lukuun ottamatta muitakaan eläinkunnan tuotteita. Kaikkia vegetaristeja kutsuttiinkin pythagoralaisiksi, kunnes 1800-luvun puolessa välissä perustettiin ensimmäiset vegetaristiyhdistykset ensin Englantiin ja sitten Yhdysvaltoihin.


title: Kasvissyönti

text: Intiassa kasvissyönnin historia ulottuu vähintään yhtä varhaisiin aikoihin kuin länsimailla. Bramiinipapit ovat olleet laktovegetaristeja, sillä lihan (mukaan lukien munat) syömistä pidettiin saastuttavana. Papiston lisäksi tapa on levinnyt muihinkin väestönosiin, ja joissakin osissa Intiaa suurin osa väestöstä on laktovegetaristeja.


title: Kasvissyönti

text: 1850-luvulla Suomesta matkustettiin Keski-Euroopan vuoristoparantoloihin hakemaan apua vaikeisiin vaivoihin. Osassa parantoloista noudatettiin kasvisruokavaliota. Eräät terveysmatkailijoista noudattivat suositeltua kasvisruokavaliota vielä kotiin palattuaankin.


title: Kasvissyönti

text: Vanhin tunnettu suomalainen kirjallinen lähde kasvissyönnistä on heinäkuussa 1865 Finlands Allmänna Tidningenissä julkaistu tuntemattoman kirjoittajan artikkeli "Om vegetarianismen", joka on laaja katsaus eurooppalaisen kasvissyönnin historiaan ja taustatekijöihin. Artikkelissa esitellään aikakauden kasvissyöjien esittämiä moraalisia ja terveydellisiä perusteluja ruokavaliolle. Heistä esitellään yhdysvaltalainen fysiologi Sylvester Graham sekä sekä Vegetarian Society -yhdistyksen Iso-Britanniaan vuonna 1847 perustanut yhdysvaltalainen Bronson Alcott. Väitteiden tueksi vedotaan myös vanhempiin auktoriteetteihin siteeraamalla kasvissyöntiin liitettyjä tieteilijöitä ja taiteilijoita; Pythagorasta, Platonia, Ciceroa, Michelangeloa, Isaac Newtonia, John Lockea ja Voltairea. Kaikkien kohdalla yhteys kasvissyöntiin ei kuitenkaan ollut yksiselitteinen.


title: Kasvissyönti

text: Kasvisruokavalio mainittiin lehdistössä seuraavan kerran vuonna 1879, kun Wiborgs Tidning uutisoi Saksan kasvissyöjien yleiskokouksesta ja siellä käsitellyistä aiheista, joihin kuului aloite kasvisruokien lisäämisestä julkisten laitosten ruokatarjoiluihin sekä kysymys siitä, voiko kasvissyöjä käyttää eläinperäisiä vaatteita.


title: Kasvissyönti

text: Kasvisruokailua käsittelivät harvakseltaan lähinnä ruotsinkieliset lehdet, vaikka suomen- ja ruotsinkielisiä lehtiä oli yhtä paljon. Vuonna 1883 useissa sanomalehdissä uutisoitiin, miten kasvissyönti levisi Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa, etenkin Berliinissä, jonka 5000 kasvissyöjästä suurimman osan kerrottiin olevan opiskelijoita. Kaksi vuotta myöhemmin uutisoitiin, että Lontoossa on jo kahdeksan kasvisravintolaa. Ensimmäinen suomenkielinen uutinen kasvisruokailusta on pieni sivumaininta Waasan lehdessä joulukuussa 1888 artikkelissa "Kuinka elämäämme pitentäisimme?", jossa se mainitaan yhtenä keinona elää kauemmin muiden kohtuullisten elintapojen yhteydessä. Kaksi vuotta myöhemmin Uudessa Suomettaressa on kahdessa numerossa julkaistu artikkeli "Wegetarismista", joka esittelee kasvissyöntiä suomenkielisille lukijoille. Kasvisruokavaliolle esitetään 24 perustelua, jotka ovat enimmäkseen terveydellisiä, mutta myös eettisiä ja uskonnollisia. Lisäksi vedotaan auktoriteetteihin ja edullisuuteen. Moraalinen perustelu oli esimerkiksi, että; "Kaikki tunnon ihmiset, miehet kuin naisetkin, syvästi loukkautuvat, havaitessaan teurastajan kuolettavain iskujen alla ähkyväin eläinten hirveätä mylvinää."


title: Kasvissyönti

text: Toukokuussa 1894 Suomessa julkaistiin ensimmäinen kasviskeittokirja: Helene Seilingin "Kortfattad vegetariansk kokbok". Kirjassa on 156 reseptiä ja kuuden viikon malliruokalista. Johdannossa on Seilingin aviomiehen Maxin kirjoittama parikymmensivuinen kasvissyönnin esittely. Ruokavaliota perusteltiin terveellisyydellä, ja kirjassa esiteltiin pelkällä kasvisravinnolla toimeentulevia Aasian kansoja osoituksena siitä, että pelkällä kasvisravinnolla voi pärjätä raskaidenkin töiden parissa.


title: Kasvissyönti

text: Lokakuussa 1894 etunimeltään tuntemattomaksi jäänyt neiti Forss avasi Helsingin Rauhankadulle Suomen ensimmäisen kasvisruokapaikan eli "vegetaarisen päivällistarjoilun". Seuraavana vuonna "kapteenin rouva" H. Levander perusti kasvisravintolan Kasarmikadulle. Ensimmäiset ravintolat jäivät todennäköisesti lyhytikäisiksi. Syksyllä 1897 Heinolan kylpylä ilmoitti alkavansa tarjota myös kasvisruokaa. Vuonna 1903 Karin Boldt avasi "Vegetaariset ruokasalit" Helsinkiin. Heinäkuussa 1906 rouva Lindberg avasi ravintolan naapuriin kilpailevan kasvisravintola "Reformin", joka mainosti noudatettavansa tanskalaisen Skodsborgin parantolan kasvisruokaoppeja. Syksyllä 1906 Boldt sulki ravintolansa muutamaksi vuodeksi mahdollisesti kilpailun tai miehensä Jean Boldtin vangitsemisen takia. Asiakaspohjan laajentamiseksi Lindbergin ravintolan ruokalistalle lisättiin myös kala- ja lihavaihtoehtoja. Ravintola toimi kokouspaikkana useille uudistusliikkeille, kuten naisten asemaa parantaville Naisasialiitto Unionille ja Hemmet-naisasiayhdistykselle.


title: Kasvissyönti

text: 1900-luvun alussa kasvissyönti vakiintui Suomessa. Suomalaiset eivät osallistuneet Pohjoismaisten vegetaristien ensimmäiseen yhteiskongressiin, joka pidettiin Tanskan Christianiassa kesällä 1904, vaan seuraavaan, joka järjestettiin Ruotsin Helsingborgissa vuonna 1906. Mukana oli myös eläinsuojelu-, raittius- ja rauhanaatteiden kannattajia. Vuonna 1907 perustettiin Suomen ensimmäinen vegetaristiyhdistys, ruotsinkielinen "Finlands vegetariska förening". Keväästä 1908 eteenpäin mm. Edith Olsson järjesti erityisiä kasvisruokakursseja. Olsson piti kurssejaan Fiskarsissa, Helsingissä ja Turussa. Elokuussa 1909 hän perusti Helsinkiin pysyvän kasvisruokakoulun ja vegetaristisen pitopalvelun ja kasvisruokakoulun nimeltä "Vegetus". Kasvisravintola "Osmolan" avautuessa syksyllä 1909, Helsingissä toimi yhtäaikaisesti kolme kasvisravintolaa. Kasvisravintoloita perustettiin kesällä 1910 myös Viipuriin, Turkuun, Tampereelle ja Naantaliin.


title: Kasvissyönti

text: Sanomalehtikirjoittelun perusteella Helsingin ulkopuolella asuvat kasvissyöjät eivät olleet kuulleet vegetaristiyhdistyksen perustamisesta, vaan toivoivat sellaista Suomeenkin. Suomen kasvissyöjät voitiin jakaa kahteen joukkoon, josta ensimmäisen muodostivat ruotsinkieliset helsinkiläiset raittius- ja kansanvalistusliikkeen toimijat ja toisen suomenkieliset Helsingin ulkopuoliset raittius- ja luonnonparannusliiketaustaiset henkilöt.


title: Kasvissyönti

text: 1950-luvulla Helsingin Kalevankadulla toimi ravintola nimeltä Vegeta. Sen inspiraationa oli Saksasta vuosikymmeniä aikaisemmin tullut luontaisterveysliike, jonka edistäjiin kuului muiden muassa professori Toivo Rautavaara. Hänet tunnetaan mm. luonnon yrttien ja kasvien hyödyntämiseksi sodan aikana tekemästään työstä. 1960-luvulla rouva Makkosen Kasvisbaari oli Helsingin ainoa kasvisravintola ja 1970-luvun alussa Oraansuojelijat ry perusti ravintola Kasviksen. 1980-luvulla kasvisruoka alkoi yleistyä ja pelkästään kasvisruokiin erikoistuneita ravintoloita avattiin useita eri puolelle Suomea.


title: Kasvissyönti

text: Maailman suurin ravintoasiantuntijoiden yhdistys, Academy of Nutrition and Dietetics – jonka jäsenenä on yli 100 000 ravitsemusalan asiantuntijaa – sanoo kasvisruokavaliosta seuraavasti:


title: Kasvissyönti

text: “Oikeaoppisesti suunniteltu kasvisruokavalio on terveellinen, ravitsemuksellisesti riittävä ja sillä voi olla terveyttä edistäviä vaikutuksia tiettyjen tautien ehkäisemisessä ja hoitamisessa. Kasvisruokavalio sopii kaikkiin elämän vaiheisiin, mukaan lukien raskaus, imetys, varhaislapsuus, murrosikä, vanhuus ja sopii myös urheilijoille. Kasvisruokavaliot ovat ympäristön kannalta kestävämpiä verrattuna paljon eläinperäisiä ruokia sisältävään ruokavalioihin koska kasvisruoat kuluttavat vähemmän luonnonvaroja ja aiheuttavat vähemmän vahinkoa ympäristölle. Kasvisruokavaliota noudattavilla on pienempi riski sairastua tiettyihin tauteihin, muun muassa sepelvaltimotautiin, tyypin 2 diabetekseen, korkeaan verenpaineeseen, tiettyihin syöpiin sekä ylipainoon. Vähäinen tyydyttyneiden rasvahappojen määrä ja lisääntynyt vihannesten, hedelmien, täysjyväviljojen, palkokasvien, soijapavun, pähkinöiden ja siementen (joissa kaikissa on paljon kuitua ja phytokemikaaleja) syönti on tyypillistä kasvisruokavaliolle ja näiden ruokien syönti alentaa sekä kokonaiskolesterolia että huonoa LDL - kolesterolia ja auttaa verensokerin hallinnassa. Nämä tekijät auttavat pienentämään kroonisten tautien riskejä. Kasvisyöjillä tulee olla luotettava B12 -vitamiinin lähde kuten vitaminoidut elintarvikkeet tai ravintolisä."


title: Kasvissyönti

text: Itä-Suomen yliopiston alustavan tutkimuksen perusteella vegaaneilla B-12-vitamiini-, D-vitamiini-, jodi- ja seleenitasapaino olivat merkitsevästi huonompia kuin sekaruokaa syövien. Vegaanit käyttävät liian vähän näitä tarjoavia lisäravinteita. Toisaalta tutkijan mielestä ihmisten pitäisi keskimäärin syödä nykyistä enemmän kasviksia.


title: Kasvissyönti

text: B-vitamiinia eli kobalamiinia tuottavat vain bakteerit, joita löytyy eläinten suolistosta ja maaperästä. Ihmisen paksusuolessa muodostuu B-vitamiinia, mutta koska B-vitamiini imeytyy ihmisen elimistöön ohutsuolessa, sitä on saatava ravinnosta.


title: Kasvissyönti

text: Ilman korvaavia ravintolisiä täysin vegaaneille syntyykin vitamiinin puutostila. Ihminen on kehityshistoriansa aikana ollut sekaruokainen niin pitkään (1–2 miljoonaa vuotta), että ihmisen fysiologia on tottunut saamaan eläinkunnan tuotteista B-vitamiinia, eikä kykene tuottamaan sitä itse. Apteekeista ja luontaistuotekaupoista saa myös vegaaneille sopivaa B-vitamiinia tablettimuodossa, ja lisäksi elintarvikekaupoista saa kasviperäisiä ruoka-aineksia, kuten kasvimaitoja, joihin on lisätty B-vitamiinia.


title: Kasvissyönti

text: Oluen valmistuksen sivutuotteena jäänyt oluthiiva on hyvä B1, B2, B3, B5, B6, B7, B12, foolihapon, fosforin, raudan sekä magnesiumin lähde. Oluthiivaa myydään luontaistuotekaupoissa.


title: Kasvissyönti

text: Ekologisen, hiili- ja vesijalanjäljen tutkimusten perusteella ympäristöystävällisintä ruokaa olisivat hedelmät, peruna ja vihannekset, sitten maito, leipä, pasta, riisi ja keksit, sitten munat, jogurtti, makeiset, palkokasvit ja kuivatut hedelmät, sitten sika, kana ja oliiviöljy, sitten juusto ja kala ja pahinta olisi naudanliha. Kaloista ekologisinta on kestävien kalakantojen käyttäminen, ellei niitä pyydetä ylisuurilla kalastuslaivastoilla. Viljeltyyn kalaan puolestaan liittyy jäteongelma. Oliiviöljyn vesijalanjälki on valtava, ja sen tuotanto muutenkin kuormittaa ympäristöä.


title: Kasvissyönti

text:
Erään tutkimuksen mukaan kasvissyönti vähentäisi hiilidioksidipäästöjä 1,5 tonnilla vuodessa. Keskivertosuomalaisen hiilijalanjälki on noin 10 hiilidioksiditonnia.
Cornellin yliopiston tutkimuksen mukaan ympäristölle olisi paras syödä myös lihaa tai munia mutta nykyistä jonkin verran vähemmän, vajaat 57 grammaa päivässä. Tämä johtuu siitä, että näin saadaan hyödynnettyä huonolaatuisia alueita, jotka eivät kelpaa ihmisruoan viljelyyn mutta kylläkin eläinrehun.


title: Kasvissyönti

text: Kasvisruokavaliosta on tehty useita dokumenttielokuvia jotka käsittelevät sen terveellisyyttä ja ympäristönäkökulmia. Dean Ornish, T. Colin Campbell, John McDougall, Michael Klaper, Caldwell Esselstyn, Michael Greger, Joel Fuhrman, Neal Barnard, Alan Goldhamer, Garth Davis ja Joel Kahn ovat tunnetuimpia lääketieteen tohtoreita jotka suosittelevat käsittelemättömistä kasviksista koostuvaa ruokavaliota (engl. whole-foods plant-based diet). Heidän mukaansa kyseisellä ruokavaliolla ja muilla terveellisillä elämäntapamuutoksilla (kuten tupakoimattomuus ja liikunta) voidaan ehkäistä ja jopa parantaa monet degeneratiiviset sairaudet kuten sepelvaltimotauti.


title: Apollo 6

text: Apollo 6 oli viimeinen miehittämätön lento Apollo-avaruusohjelmassa. Se oli viimeinen Saturn V -kantoraketin testilento ennen sillä tehtyä miehitettyä Apollo 8 -lentoa.


title: Apollo 6

text: Laukaisu tapahtui 4. huhtikuuta 1968 kello 12:00,01 UTC Kennedy Space Centerin laukaisualustalta.


title: Apollo 6

text: Lento ei ollut ongelmaton. Kaksi minuuttia lähdön jälkeen raketti värähteli hyppykepin tapaan noin 30 sekuntia. Kaksi moottoria viidestä vioittui ja lennon rata oli suunnitelmista hieman poikkeava. Apollo 6 laskeutui mereen kello 21:57,21 UTC 9 tunnin, 57 minuutin ja 20 sekunnin lennon jälkeen.


title: Albert Uderzo

text: Albert Uderzo (s. 25. huhtikuuta 1927 Fismes, Ranska) on italialaissukuinen ranskalainen sarjakuvataiteilija ja kuvittaja, joka tunnetaan parhaiten René Goscinnyn käsikirjoittaman "Asterix seikkailee" -sarjakuvan piirtäjänä ja myöhempänä käsikirjoittajana. Hänen muita tunnettuja sarjakuviaan ovat "Umpah-pah" ja "Haikaralaivue". Uderzo aloitti uransa sarjakuvien parissa 1940-luvulla. Hän eläköityi vuonna 2011.


title: Albert Uderzo

text: Uderzo on toiminut myös elokuvaohjaajana animaatioelokuvissa "Asterix ja Kleopatra" (1968) sekä "Asterix valloittaa Rooman" (1976), elokuvakäsikirjoittajana sekä lastenkirjailijana.


title: Albert Uderzo

text: Uderzo syntyi Ranskan Fismesissä 1927 italialaiseen maahanmuuttajaperheeseen. Hän asui nuoruudessaan Clichy-sous-Bois’ssa ja Pariisin 11. arrondissementissa. Uderzo halusi nuorena lentokonemekaanikoksi, mutta toisen maailmansodan jälkeen hän alkoi piirtää sarjakuvia.


title: Albert Uderzo

text: Uderzo aloitti vuonna 1949 "France Dimanche" -lehden toimittajana ja kuvittajana. Hän tapasi belgialaisen lehdistösihteerin kautta useita sarjakuvataiteilijoita, muun muassa Jean-Michel Charlierin, jonka kanssa hän teki "Belloy"-sarjakuvaa "La Wallonie" -lehdelle. Pian tämän jälkeen Uderzo tapasi myös René Goscinnyn. Heidän ensimmäisiä hahmojaan ovat "Joonatan Pistooli" ja "Umpah-pah", joka oli kehitetty Yhdysvaltain markkinoita varten, mutta joka sai odottaa hetken julkaisuaan. Uderzo, Goscinny, Charlier ja Jean Hébrard perusivat 1955 oman sarjakuvayhtymän. Uderzo jatkoi useiden sarjakuvien piirtämistä, ja 1958 Umpah-pah sai ensiesiintymisensä "Tintin"-lehdessä.


title: Albert Uderzo

text:
Uderzo oli perustamassa "Pilote"-nimistä sarjakuvalehteä vuonna 1959 yhdessä Charlierin, Goscinnyn ja Hébrardin kanssa. Hän piirsi lehteen Charlierin kanssa yhteistyössä tehtyä "Haikaralaivue"-sarjaa ja Goscinnyn kanssa "Asterix"-sarjaa. Pienestä gallialaisesta roomalaisvaltaa vastustavasta kylästä kertovasta sarjakuvasta tuli lopulta suuri menestys. Uderzo toimi sarjan piirtäjänä Goscinnyn tehdessä käsikirjoitukset, ja tarinoiden synopsiksen he laativat yhdessä.
Uderzo ja Goscinny jatkoivat myös muiden sarjakuvien tekoa, mutta Uderzo keskittyi pääasiassa Asterixiin vuonna 1967 ilmestyneen "Asterix legioonalaisena" -albumin jälkeen. Seuraavana vuonna ilmestyi Uderzon ja Goscinnyn ohjaama "Asterix ja Kleopatra" -elokuva. Vuonna 1976 sai ensi-illan sarjakuvista poikkeavan tarinan sisältävä "Asterix valloittaa Rooman", jonka he niin ikään ohjasivat ja tällä kertaa myös käsikirjoittivat. Elokuvasta julkaistiin myös sen tarinan kertova elokuva-albumi ja Uderzon veljen Marcel Uderzon kuvittama sarjakuva. Vuoteen 1977 mennessä Asterixista oli julkaistu 23 sarjakuva-albumia, kolme animaatioelokuvaa, yksi televisioelokuva sekä lukuisia oheismateriaaleja.


title: Albert Uderzo

text: Goscinny kuoli yllättäen vuonna 1977, kun albumi "Asterix Belgiassa" oli vielä keskeneräinen. Goscinnyn kuoleman jälkeen Uderzo päätti jatkaa Asterixin kuvittamista ja käsikirjoittamista yksin. Hän perusti 1979 Les Éditions Albert René -kustantamon uusien albumien julkaisemiseksi, ja seuraavana vuonna ilmestyi Uderzon ensimmäinen yksin tekemä Asterix-albumi, "Syvä kuilu". Uderzo kirjoitti seuraavan parin vuosikymmenen aikana kaikkiaan yhdeksän Asterix-albumia. Monien Asterix-fanien mielestä kuvittajana aloittaneen Uderzon käsikirjoitukset eivät ole olleet yhtä humoristisia ja ironisia kuin Goscinnyn kirjoittamat käsikirjoitukset. Uderzo itse totesikin suuntaavansa käsikirjoituksensa Goscinnyn vastaavia enemmän lapsille. Siitä huolimatta Uderzon käsikirjoituksista esimerkiksi "Syvää kuilua" voidaan pitää poliittisena satiirina, sen sisältäessä viittauksia muun muassa Berliinin muuriin ja vasemmisto–oikeisto-vastakkainasetteluun.


title: Albert Uderzo

text: Julkaisuyhtiö Hachette ilmoiti syyskuussa 2011, että Asterix-sarjaa on myyty kaikkiaan 350 miljoonaa kappaletta ympäri maailmaa. Pian tämän jälkeen 84-vuotias Uderzo ilmoitti, että hän lopettaisi Asterixin piirtämisen, koska on ”hieman väsynyt”. Uderzon toistaiseksi viimeiseksi albumiksi jäi Asterixin 50-vuotista taivalta juhlistanut, lokakuussa 2009 julkaistu "Asterixin & Obelixin syntymäpäivä". Sarjan uusiksi tekijöiksi Uderzo nimitti käsikirjoittajaksi Jean-Yves Ferrin ja piirtäjäksi Didier Condradin, joiden ensimmäinen albumi "Asterix ja piktit" julkaistiin lokakuussa 2013. Albumi valmistui Uderzon valvonnan alaisena, ja hän osallistui myös albumin kannen kuvittamiseen.


title: Albert Uderzo

text: Uderzo on lopettamisilmoituksestaan huolimatta kuvittanut vanhojen Asterix-albumien uusiin laitoksiin uusia kansikuvia, ja joulukuussa 2013 Uderzo kertoi tahtovansa käsikirjoittaa vielä Asterix-albumin. Tammikuussa 2015 hän kunnioitti Charlie Hebdon iskun uhrien muistoa julkaisemalla kaksi kuvittamaansa kuvaa, jossa toisessa Asterix toteaa: ”Moi aussi je suis un Charlie” (suom. "”Myös minä olen Charlie”") ja toisessa Asterix ja Obelix kumartuvat uhrien muistolle.


title: Albert Uderzo

text: Uderzon veljiä ovat niin ikään sarjakuvataiteilijana tunnettu Marcel (s. 1933) sekä Bruno (1920–2004), jonka muistolle Uderzo omisti Asterix-albumin "Taivas putoaa niskaan". Uderzo on ollut naimisissa Ada Milanin kanssa vuodesta 1953. Heillä on vuonna 1956 syntynyt tytär Sylvie, jonka kanssa Uderzo on ollut julkisuudessa Asterixiin liittyvän oikeustaistelun merkeissä. He sopivat riitansa vuonna 2014.


title: Albert Uderzo

text: Pääosa Uderzon 1940-, 1950- ja 1960-luvun sarjakuvista on julkaistu alun perin ranskalaisissa ja belgialaisissa sanoma- ja aikakauslehdissä.


title: Albert Uderzo

text:
Teksti: René Goscinny
Teksti: Jean-Michel Charlier
Teksti: Octave Joly


title: Albert Uderzo

text: Useita muita Uderzon töitä on julkaistu "Pilotessa" vuosina 1959–1974 ja 1977.


title: Albert Uderzo

text: Asterix seikkailee -sarja ("Astérix")


title: Albert Uderzo

text: Haikaralaivue-sarja ("Les Aventures de Tanguy et Laverdure")


title: Albert Uderzo

text: Umpah-pah-sarja ("Oumpah-Pah")


title: Albert Uderzo

text: Joonatan Pistooli -sarja ("Jehan Pistolet")


title: Luku

text: Luvut ovat abstrakteja käsitteitä, joilla ilmoitetaan muun muassa suuruutta, lukumäärää ja järjestystä. Lukumäärää ilmaisevia lukuja kutsutaan "kardinaaliluvuiksi" ja järjestystä ilmaisevia lukuja "järjestysluvuiksi" eli "ordinaaliluvuiksi". Luvut kirjoitetaan yleensä käyttäen numeroita jonkin lukujärjestelmän mukaisesti.


title: Luku

text: Voidaan aiheellisesti olettaa, että luonnollisia lukuja käytettiin jo paleoliittisella kivikaudella. Murtoluvut sen sijaan katsotaan olevan vasta korkeakulttuurien keksintöä. Negatiiviset luvut tunnettiin jo keskiajalla, mutta yleiseen käyttöön niitä ei otettu ennen kuin uuden ajan kynnyksellä. Reaalilukuja käytettiin matematiikan tutkimuksessa 1800-luvulla ja kouluopetuksessa 1900-luvulla. Kreikkalaiselta filosofilta Aristoteleelta on peräisin erottelu luvun ja suureen välillä.


title: Luku

text: "Matemaattisessa mielessä" luvut ovat "joidenkin" matemaattisten avaruuksien alkioita, joita voidaan yhdistellä laskutoimituksilla. On olemassa useita lukualueita, jotka on muodostettu lukukäsitettä eri tavoin laajentamalla.


title: Luku

text: Tutuimmat luvut ovat luonnolliset luvut, joilla voidaan ilmaista lukumääriä: yksi, kaksi, kolme ja niin edelleen. Vanhastaan luonnollisten lukujen on katsottu alkavan 1:stä, eikä nollaa vanhalla ajalla edes pidetty lukuna. Kuitenkin 1800-luvulta lähtien on varsinkin joukko-opissa ja muillakin matematiikan aloilla tullut tavaksi lukea myös nolla luonnollisten lukujen joukkoon, jotta jokaisen äärellisen joukon alkioiden lukumäärä eli kardinaliteetti voidaan ilmaista luonnollisella luvulla (tyhjän joukon kardinaliteetti on nolla). Nykyään luonnollisten lukujen joukko saatetaan eri yhteyksissä määritellä vaihdellen siten, että nolla joko luetaan siihen kuuluvaksi tai ei. Luonnollisten lukujen joukon symbolina käytetään kirjainta "N", usein myös kirjoitettuna muotoon formula_1.


title: Luku

text: Kymmenjärjestelmässä, jota nykyään käytetään lähes kaikkialla maailmassa, jokainen luonnollinen luku voidaan merkittää paikkamerkinnän mukaisesti käyttämällä vain kymmentä numeromerkkiä: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9.


title: Luku

text: Aksiomaattisessa joukko-opissa luonnolliset luvut voidaan määritellä yhtä mahtavien äärellisten joukkojen ekvivalenssiluokiksi. Esimerkiksi luku 3 voidaan käsittää kaikkien niiden joukkojen luokaksi, joissa on kolme alkiota. Vaihtoehtoisesti luonnolliset luvut voidaan määritellä Peanon aksioomien avulla, jolloin luku 3 on sss0, missä s merkitsee "seuraaja"-funktiota (toisin sanoen 3 on luvun 0 kolmas seuraaja).


title: Luku

text: Luvun vastaluku määritellään luvuksi, joka lisättynä annettuun lukuun antaa summaksi nollan. Positiivisen luvun vastaluku on negatiivinen luku. Kokonaislukujen joukko saadaan luonnollisten lukujen joukosta lisäämällä siihen jokaisen luvun vastaluku. Luvun vastaluku merkitään lisäämällä sen eteen miinusmerkki (−), esimerkiksi luvun 7 vastaluku on −7, ja 7 + (−7) = 0.


title: Luku

text: Kokonaislukujen joukon symbolina käytetään kirjainta "Z", usein kirjoitettuna muotoon formula_2.


title: Luku

text: Kokonaislukujen joukon perään voi merkitä + tai − merkitsemään positiivisia tai negatiivisia kokonaislukuja.


title: Luku

text: Kokonaisluvut muodostavat algebrallisessa mielessä renkaan, jossa kahdelle luvulle on aina määritelty yhteen-, vähennys- ja kertolasku.


title: Luku

text:
Rationaaliluvut ovat lukuja, jotka voidaan esittää murtolukuina, joissa osoittaja on kokonaisluku, ja nimittäjä nollasta eroava luonnollinen luku. Murtoluvut merkitään kirjoittamalla osoittaja ja nimittäjä allekkain sekä niiden väliin viiva. Murtoluvussa formula_3 eli "m/n" osoittaja "m" tarkoittaa yhtä suurten murto-osien lukumäärää ja nimittäjä "n" sitä määrää tällaisia murto-osia, jotka yhdessä muodostavat luvun 1. Sama rationaaliluku voidaan esittää murtolukuna usealla eri tavalla, esimerkiksi formula_4 ja formula_5 ovat yhtä suuret, toisin sanoen:
Jos osoittajan "m" itseisarvo "m" on suurempi kuin "n", on murtoluvun itseisarvo suurempi kuin 1. Murtoluvut voivat olla positiivisia, negatiivisia tai nolla. Rationaalilukujen joukkoon sisältyvät myös kokonaisluvut, sillä jokainen kokonaisluku voidaan esittää murtolukuna, jonka nimittäjä on 1. Esimerkiksi luku −7 voidaan esittää murtolukuna formula_7. Rationaalilukujen joukkojen symboli on "Q", joka usein kirjoitetaan myös muodossa formula_8.


title: Luku

text: Algebrallisessa mielessä rationaaliluvut muodostavat kunnan.


title: Luku

text: Reaalilukuja ovat kaikki lukusuoralle sijoittavat luvut. Ne kirjoitetaan yleensä desimaalilukuina, joissa desimaalipilkku (useissa maissa desimaalipiste) erottaa toisistaan kokonaisosan ja ykköstä pienemmät yksiköt.


title: Luku

text: Desimaalipilkun oikealla puolella kunkin numeron paikka-arvo on kymmenesosa edellisen paikka-arvosta. Niinpä esimerkiksi luku 123,456 tarkoittaa: 1 sata, 2 kymmentä, 3 ykköstä, 4 kymmenesosaa, 5 sadasosaa ja 6 tuhannesosaa. Negatiivisen reaaliluvun alkuun kirjoitetaan miinusmerkki.


title: Luku

text: Jokainen rationaaliluku on samalla reaaliluku. Kääntäen ei kuitenkaan jokainen reaaliluku ole rationaaliluku. Reaalilukuja, joita ei voi esittää murtolukuina, sanotaan irrationaaliluvuiksi. Jokainen reaaliluku, joka desimaalilukuna on joko päättyvä taikka päättymätön mutta jaksollinen, on rationaaliluku, mutta päättymättömät jaksottomat desimaaliluvut ovat irrationaalilukuja. Niinpä esimerkiksi 1/2 on desimaalilukuna 0,5 (tasan), 1/3 = 0,333... ja 1/11 = 0,0909..., missä samat numerot toistuvat loppumattomasti Sen sijaan esimerkiksi reaaliluku π, pii, on :formula_9, missä mikään numerosarja ei sellaisenaan toistu säännöllisesti. Irrationaalilukuja ovat myös esimerkiksi kokonaislukujen neliöjuuret, elleivät ne ole kokonaislukuja; niinpä


title: Luku

text: Reaalilukujen joukossa on voimassa täydellisyysaksiooma: jokaisella ylhäältä rajoitella osajoukolla on pienin yläraja eli supremum.


title: Luku

text: Reaalilukujen joukon symbolina käytetään kirjainta "R", usein muodossa formula_11.


title: Luku

text: Reaalilukuja käytetään mittaustulosten ilmoittamiseen, mutta tällöin on aina otettava huomioon mittauksen virhemarginaali. Tämä otetaan yleensä huomioon pyöristämällä luku siten, että numerot, jotka viittaavat suurempaan kuin käytettävissä olevaan tarkkuuteen, jätetään pois. Tällöin jäljelle jääviä numeroita sanotaan merkitseviksi numeroiksi. Esimerkiksi viivoittimella ei pituuksia yleensä voida mitata tarkemmin kuin millimetrin tarkkuudella. Niinpä jos suorakulmion sivuiksi saadaan mittaamalla 1,23 ja 4,56 metriä, kertoluku antaa näiden tuloksi 5,6088 neliömetriä, mutta koska vain kaksi ensimmäistä numeroa desimaalipilkun jäljessä ovat merkitseviä, tulos pyöristetään yleensä muotoon 5,61 m.


title: Luku

text: Abstraktissa algebrassa voidaan osoittaa, että jokainen täydellinen järjestetty kunta on isomorfinen reaalilukujen kanssa. Reaaliluvut eivät kuitenkaan muodosta algebrallisesti suljettua kuntaa.


title: Luku

text:
Korkeammalla abstraktiotasolla lukualuetta voidaan edelleen laajentaa muodostamalla kompleksiluvut. Historiallisesti ne otettiin ensimmäiseksi käyttöön yritettäessä muodostaa ratkaisukaavoja kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön uusi luku, −1:n neliöjuuri, imaginaariyksikkö, jolle Leonhard Euler otti käyttöön merkinnän "i". Kompleksilukuja ovat kaikki muotoa
olevat luvut, missä "a" ja "b" ovat reaalilukuja. Merkinnässä "a + bi" lukua "a" sanotaan kompleksiluvun reaaliosaksi ja lukua "b" sen imaginaariosaksi. Jos luvun reaaliosa on nolla, sitä sanotaan "puhtaasti imaginaariseksi". Jos taas imaginaariosa on nolla, luku on reaaliluku. Reaaliluvut muodostavat siis kompleksilukujen osajoukon. Kompleksilukuja, joiden sekä reaali- että imaginaariosa ovat kokonaislukuja, sanotaan Gaussin kokonaisluvuiksi.


title: Luku

text: Kompleksilukujen joukolle käytetään merkintää "C", usein myös muodossa formula_13.


title: Luku

text: Abstraktissa algebrassa kompleksiluvut muodostavat algebrallisesti suljetun kunnan. Reaalilukujen tavoin nekin muodostavat kunnan, mutta niissä ei ole järjestysrelaatiota, toisin sanoen kahdesta kompleksiluvusta ei voida yleensä sanoa, kumpi niistä on suurempi.


title: Luku

text: Kompleksilukuja ei voi sijoittaa lukusuoralle, mutta ne voidaan asettaa vastaamaan tason pisteitä. Tällöiln jokaista kompleksilukua "a + bi" vastaa tason piste (a, b). Tällä tavoin käsiteltyä tasoa sanotaan kompleksitasoksi.


title: Luku

text: Reaali- ja kompleksiluvut voidaan jakaa algebrallisiin ja transkendenttisiin lukuihin. Luku on algebrallinen, jos se on jonkin sellaisen polynomiyhtälön ratkaisu, jossa kaikki kertoimet ovat kokonaislukuja. Algebrallisia lukuja ovat esimerkiksi kaikki rationaaliluvut sekä kaikki niistä juurenotolla saadut luvut. Transkendenttisiksi on voitu osoittaa muun muassa pii sekä Neperin luku "e".


title: Luku

text:
Jokainen edellä mainituista lukualueista on kaikkien seuraavien aito osajoukko. Matemaattisia merkintöjä käyttäen tämä voidaan ilmaista seuraavasti:
formula_14.


title: Luku

text: Lukujen kirjoittamiseen käytetään länsimaissa yleisesti ns. arabialaisia numeroita järjestelmässä, jonka kantaluku on 10. Tässä järjestelmässä lukujen kirjoitusasut muodostetaan numeroista 0–9 sekä desimaalierottimesta, joka on maasta riippuen pilkku tai piste. Suomessa käytetään pilkkua desimaalien erottamiseen. Peräkkäin kirjoitetuista numeroista oikeanpuoleisin on vähiten merkitsevä ja merkitys kasvaa vasemmalle mennessä kantaluvun verran. Eli esim. 123 tarkoittaa samaa kuin 1 · 10 + 2 · 10 + 3 · 10. Vastaavasti desimaalierottimen oikealla puolella olevat numerot ilmaisevat luvun osia. Desimaalierotinta ei aina merkitä näkyviin.


title: Luku

text: On myös muita tapoja merkitä luvun osia. Näistä esimerkkinä murtoluvut. Kokonaisluvut ja luvun osat murtolukuina voidaan merkitä myös samaan lukuun peräkkäin ilman yhteenlaskuoperaattoria.


title: Luku

text: Luku voi myös tarkoittaa kirjan tai muun kirjallisen tuotoksen numeroitua osaa, joka alkaa otsikolla ja sisältää yhden tai useamman kappaleen. Kirjallisen teoksen luku voi olla numeroitu tai numeroimaton.


title: EDonkey2000

text: eDonkey2000 on palvelinpohjainen vertaisverkko. Asiakasohjelmalla on lista palvelimista, joihin se yrittää ottaa yhteyttä yksitellen. Kun sopiva palvelin on löytynyt, asiakasohjelmalla voidaan suorittaa hakuja jaossa olevista tiedostoista ja siirtää niitä omalle koneelle.


title: EDonkey2000

text: Overnet on eDonkeystä edelleen kehitetty ilman palvelimia toimiva vertaisverkko. Siinä jokainen tietokone on yhteydessä muutamaan muuhun tietokoneeseen. Jotkut koneista toimivat verkon 'solmukohtina' ja pitävät yllä normaalia isompaa tiedostolistaa hakutoimintojen nopeuttamiseksi.


title: EDonkey2000

text: eDonkey2000:n uusimmat versiot osaavat käyttää molempia vertaisverkkoja yhtä aikaa tai erikseen eikä Overnet-ohjelmaa enää kehitetä erikseen. eDonkey2000 myös varoittaa, jos ladattavan tiedoston nimi vaihtelee suuresti eri käyttäjien välillä. Tällöin ko. tiedoston sisältö on todennäköisesti aivan jotain muuta kuin mitä nimestä voisi päätellä.


title: EDonkey2000

text: Vaihtoehtoinen tapa tiedostojen etsimiselle on etsiä sivusto, jolla on listattu ed2k-linkkejä. Esimerkiksi "ed2k://|file|readme.txt|88|e2d984359c3b368ded6e0a9b5d746ed2|". Linkit muodostuvat:eDonkey- ja Overnet-vertaisverkot soveltuvat parhaiten 10-200 Mt kokoisten tiedostojen siirtoon. Aivan pienien tiedostojen siirto kestää kauemmin kuin FTP:llä ja suurten tiedostojen siirtoa haittaa puolestaan hyvinkin paljon vaihteleva latausnopeus. eDonkey-verkolla arvioidaan olevan noin 4 miljoonaa yhtäaikaista käyttäjää, tosin tarkkaa arviota on vaikea saada koska osa ed2k-palvelimista on anti-P2P-yhtiöiden ylläpitämiä, jotka usein valehtelevat käyttäjämääränsä todellista suuremmaksi saadakseen enemmän käyttäjiä.


title: EDonkey2000

text: Syyskuun 11. 2006 "MetaMachine", eDonkey-asiakasohjelman ja koko ed2k-verkon kehittäjäyhtiö, ilmoitti maksavansa tekijänoikeusjärjestöille 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria välttyäkseen oikeudenkäynneiltä. eDonkey.com ilmoittaa enää sivuillaan että verkko on suljettu (vaikka Metamachine ei sitä voi sulkea koska se ei ylläpidä ed2k-palvelimia) ja että tekijänoikeuksien loukkaaminen on rangaistava rikos.


title: Kirjain

text: Kirjain on äänteisiin perustuvassa kirjoitusjärjestelmässä käytettävä merkki, joka edustaa, pyrkii edustamaan tai on joskus edustanut jotain puhutun kielen foneemia. Samaan kirjoitusjärjestelmään kuuluvat kirjaimet muodostavat monikielisen kirjaimiston tai kielikohtaisen aakkoston.


title: Kirjain

text: Grafeemi tai kirjoitusmerkki on laajempi käsite, joka kattaa muutkin kirjoitettaessa käytettävät merkit, kuten numerot ja välimerkit sekä muiden kuin aakkospohjaisten kirjoitusjärjestelmien merkit (esimerkiksi kiinan kirjoitusjärjestelmän "hanzi"-merkit).


title: Kirjain

text: Kirjaimella voi olla useita kielen oikeinkirjoituksen velvoittamia muotoja, kuten latinalaisessa kirjaimistossa käytettävät pienaakkoset ja suuraakkoset, jotka erilaisesta ulkomuodosta huolimatta edustavat pareittain samaa äännettä. Esimerkiksi tietokoneiden merkistöissä saman kirjaimen suuraakkosellinen ja pienaakkosellinen versio ovat kuitenkin kaksi eri merkkiä. Merkillä voi vuorostaan olla useita glyyfejä eli esitysmuotoja, jotka eivät kuitenkaan muuta sen merkitystä.


title: Kirjain

text: Yleisin kirjain suomen kielessä on "a".


title: AS-201

text: AS-201 (tai SA-201 - "Apollo-Saturn 201") oli Apollo-avaruusohjelman ensimmäinen Saturn IB -kantoraketin lento ja ensimmäinen komento- ja huoltomoduulin lento.


title: AS-201

text: Raketin ensimmäinen osa saapui Kennedy Space Centeriin 14. elokuuta 1965, mutta useat tekniset ongelmat viivyttivät laukaisua.


title: AS-201

text: Niinpä ensimmäinen laukaisuyritys tehtiin vasta 25. helmikuuta 1966. Kuitenkin paine yhdessä polttoainetankeista laski alle sallitun rajan ja tietokone pysäytti lähtölaskennan vain neljä sekuntia ennen laukaisua. Vika oli helposti korjattavissa, mutta sitä ei arveltu pystyttävän tekemään laukaisuikkunan sisällä.


title: AS-201

text: Laukaisu tapahtui 26. helmikuuta 1966 kello 16:12,01 UTC. Ensimmäinen vaihe toimi täydellisesti nostaen raketin 57 km:n korkeuteen, jonka jälkeen S-IVB jatkoi ja nosti aluksen 425 kilometriin. Komentomoduuli irtosi ja jatkoi 488 kilometrin korkeuteen.


title: AS-201

text: Sen jälkeen komentomoduuli sytytti oman rakettinsa, joka käänsi sen kohti Maata. Ensimmäinen raketin poltto kesti 184 sekuntia, sitten 10 sekuntia myöhemmin 10 sekuntia. Se osoitti, että uudelleenkäynnistys avaruudessa oli mahdollista, välttämätön osa miehitettyä Kuulentoa varten.


title: AS-201

text: Komentomoduuli laskeutui veteen kello 16:49,21 UTC - 37 minuuttia ja 19,7 sekuntia laukaisun jälkeen.


title: Teollinen vallankumous

text: Nimitystä teollinen vallankumous (myös teollinen kumous) käytetään laajasta yhteiskunnallisesta, taloudellisesta ja teknologisesta muutoksesta 1700- ja 1800-lukujen taitteen Britanniassa. Taloushistoriassa teollinen vallankumous tarkoittaa suurta mullistusta teollisissa tuotantomenetelmissä. Tässä artikkelissa käsitellään ensimmäistä teollista kumousta, joka liittyy uuteen energian tuotantomenetelmään, höyrykoneeseen, ja tekstiiliteollisuuden syntymiseen Britanniassa ja Englannin kanaalin ympäristössä. Toisen teollisen vallankumouksen uusia keksintöjä olivat sähkö- ja polttomoottorit. Se nosti Saksan ja Yhdysvallat johtaviksi teollisuusmaiksi ja laajensi 1800-luvun lopulta alkaen teollista toimintaa koko Euroopassa. 1900-luvun lopulla alkanut kolmas teollinen vallankumous laajensi teollista toimintaa Kiinaan ja Tyynenmeren ympäristöön elektronisilla keksinnöillä, kuten mikropiireillä.


title: Teollinen vallankumous

text: Englannin teollinen kumous johtui pitkään vaikuttaneista keksinnöistä ja muutoksista, esimerkiksi tieteen vallankumouksesta. 1700-luvun loppupuolella nämä yhteiskunnan eri alojen ja tekniikan kehityslinjat kytkeytyivät yhteen luoden uudet puitteet koko sen jälkeen tapahtuneelle yhteiskunnalliselle, tekniselle ja tieteelliselle kehitykselle. Merkittävin uusi ajatus oli fossiilisen energian käyttöönotto ja höyrykone. Toinen tärkeä kehitysalue oli tekstiiliteollisuuden mekanisoiminen ja työn siirtyminen tehtaisiin palkkatyöksi. Kivihiilestä tehtiin koksia, jonka avulla Englanti kasvoi merkittäväksi raudan valmistajaksi. Jo ennen teollista kumousta oli rakennettu kanavia, mikä laajensi markkinoita. Markkinoiden laajentumiseen ja uusien ideoiden nopeaan leviämiseen vaikuttivat myös höyrykoneen käyttö jokilaivoissa ja ensimmäisen teollisen vallankumouksen lopulla alkanut rautateiden rakentaminen.


title: Teollinen vallankumous

text: Britannialle oli kertynyt Napoleonin sotien päättyessä vuonna 1815 valtavasti velkaa. Velkaa oli yli miljoona puntaa ja suhteessa bruttokansantuotteeseen velkaa oli yli 250 prosenttia. Britannia tasapainotti valtion budjetin ja ryhtyi noudattamaan politiikkaa joka johtaisi talouden kasvamiseen, jotta velka pienenisi suhteessa talouden kokonaistuotantoon. Britannia onnistui ratkaisemaan velkaantuneisuuden, sillä teollistuminen toi talouden kasvuprosentit jollaisia ei oltu nähty aikaisemmin.


title: Teollinen vallankumous

text: Teollinen kumous muutti yhteiskunnan rakennetta, kun paljon väestöä siirtyi maataloudesta teollisuuden palvelukseen kaupunkeihin. Nopea teollinen kehitys synnytti teollisuustyöväenluokan ja suuria yhteiskunnallisia ongelmia, mikä johti työväenliikkeen muodostumiseen ja sosialististen aatteiden leviämiseen. 1800-luvun alussa Länsi-Euroopan bruttokansantuote asukasta kohden oli noin kaksinkertainen verrattuna Aasian ja Afrikan maihin, mutta 1800-luvun lopussa kuilu teollistuneiden ja teollistumisen ulkopuolelle jääneiden maiden välillä oli revennyt syväksi.


title: Teollinen vallankumous

text: Termi ”teollinen vallankumous” tuli yleiseen käyttöön englanninkielisissä maissa historioitsija Arnold Toynbeen käytettyä sitä otsikkonaan kirjassaan "The Industrial Revolution in England" (1884). Käsite oli esiintynyt kuitenkin jo aikaisemmin ja sen varhaisimmat käyttäjät olivat 1700-luvun lopulla olleet ranskalainen taloustieteilijä Jérôme-Adolphe Blanqui, joka käytti sitä vuonna 1837 teoksessaan "Histoire de l’économie politique en Europe depuis les Anciens jusqu’à nos jours (1837–1842) 5 vol.", ja esimerkiksi Friedrich Engels, joka käytti sitä vuonna 1844 julkaisussaan "Työväenluokan asema Englannissa". Tunnettuja teollisen vallankumouksen tutkijoita ovat esimerkiksi T. S. Ashton, Paul Mantoux, Phyllis Deane, Peter Mathias, Nicholas Crafts, Pat Hudson ja David Landes.


title: Teollinen vallankumous

text: "Vallankumous"-termin käyttöä Englannissa 1700- ja 1800-lukujen vaihteen teknisestä ja taloudellisesta kehityksestä on perusteltu siten, että vaikka kumous ei vielä johtanut merkittävään talouskasvuun, käänteentekevää oli muutaman keksinnön soveltaminen käyttökelpoisiin koneisiin, jotka avasivat uusia kehitysuria koko 1800-luvulle. "Teollinen vallankumous" on nykyään vakiintunut historiankuvaukseen kuuluva käsite, samoin kuin "renessanssi" tai "valistus".


title: Teollinen vallankumous

text: Yleensä tutkijat sijoittavat teollisen vallankumouksen alun 1700-luvun puoleen väliin ja lopun 1800-luvun puoliväliin. Ratkaisevana hetkenä nähdään James Wattin patentti parannetulle höyrykoneelle vuonna 1769. Samaan aikaan useilla muillakin aloilla kehitettiin tekniikkaa, joka lisäsi hitaasti Britannian teollista kapasiteettia.


title: Teollinen vallankumous

text: Teolliseen kumoukseen johtavat syyt ovat erittäin monimutkaisia ja niistä keskustellaan yhä laajalti. Jotkut historioitsijat katsovat, että vallankumous seurasi niitä yhteiskunnallisia ja institutionaalisista muutoksia Britanniassa, jotka feodalismin loppu ja sitä seurannut sisällissota 1600-luvulla aiheuttivat. Kolonialismin laajentumista 1600-luvulla seurasi kansainvälisen kaupan kehitys, finanssimarkkinoiden synty ja pääoman kasaantuminen, jotka loivat myös osaltaan perusedellytyksiä teollistumiselle. Oma osa oli myös niin sanotulla 1600-luvun tieteellisellä vallankumouksella. Teollistuminen Englannissa kuten sitten muissakin maissa kesti useita sukupolvia ja sopeutuminen edellytti ihmisiltä uusia asenteita ja käyttäytymismalleja.


title: Teollinen vallankumous

text: Yksi ilmeinen syy teolliselle kumoukselle oli raudanvalannan 1200-luvulta alkanut kehitys, joka johti teollisen mitan tako- ja takkiraudan tuotantoon. Näin tarvittiin aiempaa suurempia tuotantoyksiköitä sekä työntekijöiden erikoistumista. Käsityöläiset alkoivat muuttua palkkatyöläisiksi. Nämä olivat esimerkkejä siitä, että aika oli kypsä manufaktuurien synnylle. Ensimmäiset manufaktuurilaitokset rakennettiin ilmeisesti verankudonnan alalla Firenzessä 1300-luvulla. Varsinainen teollisuustuotanto kehittyi manufaktuurien avulla koneistumisen myötä. Siirtomaiden ryövääminen toi 1600-luvulle mennessä runsaasti tavara- ja rahataloutta Eurooppaan. Kapitalistinen tuotantotapa ohitti feodaalisen maatalousvaltaisen järjestelmän. Samalla kehittyi porvaristo, josta kehittyi johtava yhteiskuntaluokka maa-aatelin sijaan, mikä oli yhteiskuntaluokkien välinen vallankumous.


title: Teollinen vallankumous

text: Teknisestä näkökulmasta teollisella vallankumouksella oli pitkä tausta. Keskiajan yhtenäiskulttuuri alkoi pirstoutua 1500- ja 1600-lukujen tieteellisten löytöjen seurauksena. Tieteellisiä havaintoja seurasi teknisten keksintöjen vaihe ja valistuksen järkiajattelu, jossa ihminen pystyi järjen avulla alistamaan luonnon palvelukseensa. Kolmantena vaiheena oli teollistuminen. Esimerkkinä voi olla rukki, joka on ilmeisesti alkujaan Kiinasta, mutta tuli Arabien kautta Eurooppaan 1200-luvulla. 1500-luvulla Braunschweigissa keksittiin lisätä rukkiin poljin ja siipivärttinä. Teollistuminen teki sitten rukista kehruukoneen. Esiteollisen taloudellisen kasvun kausille oli aina aikaisemmin tullut vastaan kasvunrajat, jotka teollinen vallankumous näytti syrjäyttävän.


title: Teollinen vallankumous

text: Vuoden 1688 mainion vallankumouksen jälkeen valtaan noussut kuningas, Alankomaiden käskynhaltija Vilhelm III Oranialainen joutui 1689 allekirjoittamaan Bill of Rights -nimellä tunnetun lain, jossa tunnustettiin ihmisoikeudet ja parlamentarismi. Lain tavoite välttää vallan vääränkäyttöä johti vallan jakautumiseen erilliseen lainsäädäntöelimeen, täytäntöönpanovaltaan ja tuomiovaltaan. Montesquieu käytti Englannin perustuslakia esimerkkinä luodessaan vallan kolmijako-opin. Siitä lähtien Englannissa on vallinnut parlamentarismi, jossa parlamentin alahuoneen, House of Commonsin, vaaleissa enemmistön saanut puolue muodosti hallituksen. Mainiota vallankumousta voidaan pitää palatsivallankumouksena, jossa hallitsevan suvun protestanttihaara syrjäytti katolisen. Englanti oli pitkälle 1700-luvulle suorastaan vainoharhainen paavinuskoisten (eng. "Popery") vastustaja. Englantilaisten kuva maastaan vapauden kansakuntana oli muodostunut 1600-luvulla maan ottaessa vastaan vainonkohteiksi joutuneita manner-Euroopan protestantteja ja säilyi siirtolaismyönteisenä jatkossakin.


title: Teollinen vallankumous

text: Espanjan perimyssodan (1701–1713) jälkeen maailman merien hallinta siirtyi Alankomailta Britannialle.. Vuonna 1707 solmittiin unionisopimus Englannin ja Skotlannin välille, jolloin syntyi Ison-Britannian kuningaskunta. Yrjö I:n valtaantulo 1714 muodosti samalla personaaliunionin protestanttisen Hannoverin kanssa. Suuressa siirtomaasodassa (1756–1763) Britannia turvasi asemansa Intiassa Ranskalta ja liitti Kanadan kolmeentoista siirtokuntaansa Pohjois-Amerikassa. Nämä julistautuivat itsenäisiksi jo vuonna 1776. Sitä seurasi Yhdysvaltain vapaussota, joka päättyi 1783 Pariisin rauhaan, jossa Britannia tunnusti Yhdysvaltain itsenäisyyden. 1700-luvulla Amerikan mantereelta tuotiin Eurooppaan viljaa, tupakkaa sekä ruokosokeria ja Intiasta puuvillaa ja -kankaita.


title: Teollinen vallankumous

text: Vilhelm III Oranialainen oli myös Alankomaiden käskynhaltija, ja hänen valtaantulonsa teki Alankomaista ja Englannista liittolaisia. Alankomaat oli 1600-luvulla johtava merivalta ja Amsterdam finanssikeskus, jonka menestyksen taustalla oli Hollannin Itä-Intian kauppakomppania. Tämän seurauksena myös Englannin hallituksen luottokelpoisuus parani. Parlamentti rahoitti yhdeksänvuotista sotaa 1688–1697 Ranskaa vastaan joukkovelkakirjalainalla. Lainan hoitamiseksi perustettiin Bank of England 1694, minkä avulla valtio saattoi velkaantua ja vapautua vuosittaisten verotulojen rajoista ja takasi lainoja tulevilla verotuloilla. Valtion parantunutta rahoitustilannetta käytettiin laivaston kehittämiseen. Mainio vallankumous paransi myös omistusoikeuksia, mikä vapautti rahoitusmarkkinoiden kehittymisen. Yksityiset välittäjät alkoivat Bank of Englandin ympäristön kahviloissa noteeraamaan velkakirjoja, kiinteistöjä ja kauppakomppanioiden osakkeita. He keskittyivät viiteen tärkeimpään, eli Hollannin ja Englannin Itä-Intian kauppakomppanioihin, Hollannin Länsi-Intian kauppakomppaniaan, Royal African Companyyn ja talouskuplan (Etelämeren kupla) aiheuttaneeseen South Sea Companyyn. Parlamentti yritti suitsia villiä arvopaperikauppaa koko 1700-luvun, ja esimerkiksi osakeyhtiöitä sai perustaa vain parlamentin luvalla. Näitä vuosien 1688–1750 hollantilaisia uudistuksia, jotka mainio vallankumous sai aikaan, kutsutaan finanssivallankumoukseksi, joka mahdollisti Britannian taloudellisen kasvun ja loi puitteet teolliselle vallankumoukselle.


title: Teollinen vallankumous

text: 1600-luvulla Englannissa oli alkanut pääomia vaatinut työ jokien rakentamiseksi kanaviksi. Työ päättyi vasta 1800-luvulla, kun rautatiet veivät kanavien markkinat. Kanavat toimivat ensimmäisen teollisen kumouksen aikana tärkeimpinä kuljetusväylinä Britteinsaarien sisällä.


title: Teollinen vallankumous

text: Maanomistus siirtyi selkeämmin yksityisomistukseen ja yhteismaita alettiin yksityistää. Tämä paransi maankäytön tehokkuutta ja kasvatti satoja. Samalla kuitenkin maattoman väestön asema maaseudulla vaikeutui. Rahan käytön lisääntyminen ja palkkatyö alkoivat lisätä taloudellista rationaalisuutta. Esimerkiksi vanhoja vuokraviljelijöiden luontaisetuja alkoi poistua ja 1723 säädettiin laki salametsästystä vastaan. Tässä Black Act -nimellä tunnetussa laissa määrättiin kuolemanrangaistus yli viidestäkymmenestä rikkeestä.


title: Teollinen vallankumous

text: Maatalouden arvostusta nosti se, että fysiokraatit korostivat maatalouden asemaa todellisena tuotantona. Sivistyneistön kiinnostus johti 1600-luvun lopulla Englannin maatalouden vallankumouksen käynnistymiseen. Käyttöön otettiin vuoroviljely, jolloin viljan kanssa vuoroteltiin apilan ja nauriin kasvatusta maan lannoittamiseksi. Lisäksi kehitettiin maatalouskoneita kuten kylvökone ja Alankomaista kopioitua rauta-auraa. Näiden seurauksena maatalouden työvoiman tarve väheni ja 1750-luvulta alkaen tuotanto kasvoi nopeammin kuin väestö. Maatalouden tehostumisen ja suurtilojen vuoksi Englannissa maataloustyö ja tehdastyö eriytyivät ja palkkatyö yleistyi, mikä helpotti työvoiman saantia teollisuudessa. Vuonna 1800 jo noin 23 prosenttia kansasta asui kaupungeissa, yli 10 prosenttia enemmän kuin muissa Euroopan maissa. Huolimatta maanviljelyn tehostumisesta viljanhinta pysyi vuosina 1750–1850 korkealla ja vaati merkittävän osan työläisten palkasta.


title: Teollinen vallankumous

text: Mainion vallankumouksen seurauksena aateli oli saanut heikon kuninkaan ja ylintä valtaa käyttävässä parlamentissa olivat vastakkain maalaisaatelia edustava Tory-puolue ja korkeampaa aatelia sekä kaupunkilaisia edustava Whig-puolue. Englanti oli 1760-luvulle saakka maatalousyhteiskunta ja valtaa piti maata omistava maalaisaateli. Maalaisaateli oli miehittänyt myös oikeuslaitoksen ja kirkon virat. Heikko kuningas johti heikkoon valtioon. Rahvas oli tietoinen oikeuksistaan ja nousi kapinaan hyvin herkästi. Koko 1700-luvun Englannissa oli jatkuvasti paikallisia ja ajoittain laajempiakin kapinoita. Varsinkin katovuodet aiheuttivat mellakoita, joissa kansanjoukot pyrkivät asettamaan viljan hintaa. Myllyjä, maanviljelijöitä ja viljankuljettajia uhattiin pakolla, jolleivät he myisi viljaa säädettyyn hintaan. Uhkauskirjeet ja pienimuotoinen ilkivalta oli yleisiä rahvaan käyttämiä keinoja. Kuolemantuomio mitättömästä rikoksesta saattoi laukaista mellakan. Mellakan johtajat voitiin vapauttaa voimalla. Sotaväki oli haluton puuttumaan sisäisiin ongelmiin, ja jos se kutsuttiin paikalle, se oli yleensä myöhässä. Jos armeija joskus ehtikin paikalle, niin se saattoi johtaa niin laajaan terroriin, että armeijan kutsuneet tahotkin pyysivät armeijaa poistumaan. Seurauksena tästä oli, että oikeuslaitos joutui etsimään ratkaisuja, jotka tyydyttivät kaikkia osapuolia ja paikalliset viranomaiset oppivat olemaan neuvotteluherkkiä. Rahvaan innoittajana oikeustaistelussaan oli radikaali parlamentin edustaja ja lehtimies John Wilkes (1725–1797), joka pyrki laajentamaan äänioikeutta. Toinen kansan suosiossa ollut henkilö oli Yhdysvaltain perustajaisäksi jossain yhteyksissä luettu, mutta myös Englannissa vaikuttanut Thomas Paine (1737–1809). Sisäisestä epävakaudesta huolimatta vasta Ranskan vallankumous sai aatelin pelkäämään vallankumousta myös Englannissa, ja se kovensi valtion otteita 1700-luvun lopulla.


title: Teollinen vallankumous

text: Markkinatalouden kasvun ja kaupungistumisen vuoksi rahvaan ja aatelin välillä oleva kauppiaiden, virkamiesten, erikoisammattimiesten, opettajien, kirjanpitäjien, viihdyttäjien ja vastaavien joukko alkoi laajentua. Näiden valtaa rajoitti klienttisuhde aatelistoon. 1700-luvun kuluessa väliryhmien koon kasvu vähensi riippuvuutta aatelistosta. Aateliston piirissä kieltäydyttiin hyväksymästä ”keskiluokan”-käsitteen mielekkyyttä 1700-luvun loppuun saakka. Kun oli riittävästi varallisuutta, sai äänestysoikeuden ja joukon kasvaessa porvariston asema parlamentaarisessa hallinnossa alkoi parantua. Valistusfilosofien John Locke ja Thomas Hobbes ajatukset valtiosta saivat enemmän jalansijaa. Adam Smith (1723–1790) alkoi puhua kriittisesti vallitsevasta talouspolitiikasta, jota hän kutsui merkantilismiksi. Vuosisadan puolivälin jälkeen brittien kuva omasta maastaan oli muuttunut kiihkouskovaisesta vapautta suosivaksi, vaurautta havittelevaksi ja kauppaa käyväksi suurvallaksi. Tuolloin myös mannereurooppalaisen sivistyneistön anglofilia oli huipussaan. 1775 alkanut sota itsenäistyvää Yhdysvaltoja vastaan taas koettiin olevan taistelua vapautta vastaan ja mantereella syntyi anglofobiaa.


title: Teollinen vallankumous

text: Isaac Newton julkaisi vuonna 1687 teoksensa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica", jossa hän esitti mekaniikan perusteet. Tutkimuksissaan Newton sovelsi luonnontieteellistä menetelmää, jota jo Galileo Galilei oli käyttänyt. Kun tätä menetelmää alettiin ymmärtää paremmin, sitä haluttiin soveltaa laajemminkin. Ranskalainen, osin Englannissa vaikuttanut Denis Papin (1647–1712), rakensi painekattilan ja siihen varoventtiilin vuonna 1681 sekä ensimmäisen höyrykoneen 1690. Royal Society julkaisi hänen tutkimuksensa vuosina 1707–1712. Vuonna 1712 Thomas Newcomen (1663–1729) rakensi ensimmäisen kaupallisesti merkittävän höyrykoneen, jossa hän hyödynsi niin Papinin kuin ensimmäisen höyrykoneen vuonna 1698 patentoineen Thomas Saveryn (1650–1715) ideoita.


title: Teollinen vallankumous

text: Englannissa kuninkaan ja parlamentin välinen taistelu vallasta johti siihen, että vuonna 1624 annetussa laissa "Statute of Monopolies", kuningas sai oikeuden myöntää monopoli jollekin tietylle keksinnölle vain määrätyksi ajaksi. Sen ajatuksena oli tekniikan edistäminen. Tästä laista kehittyi patenttilainsäädäntö, jonka katsotaan olleen teollisen vallankumouksen edistäjä. Saveryn patenttia jatkettiin erityisellä tulikonelailla vuoteen 1733. Vuoteen 1775 mennessä oli rakennettu noin 600 Newcomenin höyrypumppua, joita käytettiin kaivoksissa veden poistamiseen.


title: Teollinen vallankumous

text: Johannes Gutenbergin kirjapainokeksinnön jälkeen oli alettu painaa enemmän myös erilaisia maanviljelysoppaita ja vastaavia teknisiä oppaita. Tästä huolimatta 1700-luvulla koneenrakennustaito oli pääosin vielä oppipoikien kautta leviävää tietoa. Varsin monimutkaisia ja tarkkoja kelloja osattiin jo rakentaa, kuten ensimmäinen kelvollinen kronometri 1759. Euroopassa oli hyödynnetty vesimyllyjä roomalaisajoista ja tuulimyllyjä keskiajalta alkaen. Näiden määrä oli kasvanut vuosi vuodelta, ja niitä käytettiin yksinkertaisiin tehtäviin jauhamaan viljaa, takomaan rautakappaleita, vetämään rautalankaa ja vanuttamaan villakangasta veraksi ja saraksi.


title: Teollinen vallankumous

text: Armeijoiden vaatimien parempien ja yhtenäisempien varusteiden valmistus synnytti myös paremmin organisoitua tuotantoa. 1600- ja 1700-luvuilla syntyi suuria käsiteollisuuslaitoksia, manufaktuureja, joissa tehtiin massatuotantona univormuja, kiväärejä ja purjekankaita tilaajien laatuvaatimusten mukaan. Näissä saattoi työskennellä satoja, jopa tuhansia työntekijöitä. Tämän rinnalla toimi kustannusjärjestelmä, joka perustui kotiteollisuuteen. Siinä kustantaja eli tilaaja otti pankista lainaa, jolla maksoi palkat kotiteollisuustyöntekijöille ja toimitti heille materiaalin kankaiden valmistukseen talveksi. Työntekijät olivat maanviljelijöitä, joilla oli aikaa talvikaudella. He ostivat palkkarahoilla siemenviljaa ja maksoivat palkat satokauden työntekijöille. Sadonkorjuun jälkeen maanviljelijät tallettivat ylimääräiset rahansa pankkeihin. Raha kiersi puolen vuoden jaksoissa ja pankkitoiminta laajentui. Kustannusjärjestelmä oli joustava niin tilaajien kuin työntekijöidenkin näkökulmasta.


title: Teollinen vallankumous

text: Teollisen kumouksen ydin oli koneellistettu tehdastyö. Ensimmäisen teollisen vallankumouksen merkittävin keksintö oli höyrykoneeseen tehdyt parannukset, vaikka höyrykone ei vielä ensimmäisen teollisen vallankumouksen aikana vielä ehtinyt suuresti vaikuttaa teolliseen tuotantoon. Sen sijaan puuvillan kehruu ja kudonta tehostui vesivoimalla toimivilla koneilla ja siirtyi tehdastyöksi. Muita merkittäviä keksintöjä olivat kivihiilen käyttäminen tehostuneessa raudanvalmistuksessa. Kivihiilestä tuli myös höyrykoneiden energian lähde. 1800-luvun alussa höyrykonetta alettiin soveltaa liikenteeseen rautatiellä ja laivoissa. 1800-luvun alkupuolella otettiin käyttöön myös ensimmäinen sähköinen viestin eli lennätin.


title: Teollinen vallankumous

text: Thomas Newcomen rakensi ensimmäisen höyrypumpun 1712, joka parhaimmillaan pystyi nostamaan 500 litraa minuutissa, mutta kulutti paljon polttoainetta. James Watt (1736–1818) kehitti höyrypumpusta käyttökelpoisen pyörivän voiman tuottajan eli höyrykoneen. Hän lisäsi siihen lauhduttimen, luistiventtiilin ohjaamaan höyryä myös männän päälle, planeettavaihteistomekanismin tuottamaan pyörivää liikettä ja pyörimisnopeuden mekanisoidun keskipakosäätimen. 1700-luvulla ei pystytty valmistamaan turvallista paineastiaa, joten varhaiset höyrykoneet toimivat alipaineella, jossa kuumaa höyryä sisältävään mäntään ruiskutettiin kylmää vettä. Tällöin tiivistyvä höyry synnytti mäntään alipaineen ja ulkopuolisen ilmanpaine puristi männän sisään tuottaen voimaa. Wattin esittämässä ja vuonna 1769 patentoidussa parannuksessa höyryn jäähtyminen siirrettiin lauhduttimeen. Kun mäntä pysyi jatkuvasti kuumana, koneen hyötysuhde parani merkittävästi. Polttoaineen kulutus putosi kolmannekseen. Muut parannukset saivat patentin 1780-luvulla. Kun Wattin patentit raukesivat 1800-luvun alussa, höyrykoneen kehitystyö lähti uuteen vauhtiin. Vuonna 1804 Richard Trevithick esitteli ensimmäisen höyryveturin, jossa käytettiin ylipaineella toimivaa höyrykonetta ja höyrykattilaa. James Watt alkoi verrata höyrykoneiden tuottamaa työmäärää hevosiin ja häneltä on peräisin termi hevosvoima. Wattin työn tuloksena alettiin myös ymmärtää, että poltetun hiilen määrällä ja koneen tekemän työn välillä on yhteys. Wattin koneita käytettiin edelleen kaivosten pumppaamiseen, mutta hänen parannettuja koneita alettiin käyttää myös muissa tehtävissä vesivoiman tai tuulivoiman sijasta, kuten laivoissa. Vuonna 1800 Britanniassa oli noin 2 500 höyrykonetta ja näistä Wattin yhdessä Matthew Boultonin kanssa perustama konepaja oli rakentanut 496.


title: Teollinen vallankumous

text: Raudan valmistuksessa ei voitu käyttää kivihiiltä, koska kivihiili sisältää rikkiä. Tämän vuoksi rautamalmin pelkistämiseen käytettiin puuhiiltä, mistä seurasi, että Euroopan metsät kävivät vähiin ja metsäisistä maista, kuten Ruotsista ja Norjasta tuli merkittäviä raudantuottajia. Kivihiilen käyttöä raudan valmistuksessa oli kokeiltu jo 1600-luvulla, mutta ongelmana oli sen rikkipitoisuus. Abraham Darby kehitti 1709 menetelmän valmistaa koksin eli puhdistetun kivihiilen avulla takkirautaa. Koksia oli alettu käyttää jo 1642 oluen valmistuksessa, koska se ei tuhonnut kattilaa eikä antanut makuvirhettä. Darbyn keksinnön jälkeen Englannin takkiraudan tuotanto ja hiilen kulutus alkoivat kasvaa. Vuonna 1784 Henry Cort kehitti putlaus-menetelmän, jossa takkiraudasta voitiin valmistaa mellottamalla vähähiilistä keittoterästä. Menetelmä teki Britanniasta Euroopan suurimman raudantuottajan parissa vuosikymmenessä. Vuoden 1788 tuotanto oli 32 000 tonnia ja vuonna 1830 jo 680 000 tonnia. Mantereella samantasoinen raudantuotanto henkeä kohden kuin Britanniassa vuonna 1790 saavutettiin vasta 1870.


title: Teollinen vallankumous

text: Puuhiilen vuoteen 1790 mennessä syrjäyttänyt koksi on lämpöarvoltaan parempi kuin kivihiili. Se ei myöskään tuota palaessaan rautaa syövyttäviä rikkiyhdisteitä, joten koksia poltettiin myös höyrykoneissa. Höyrykoneiden avulla taas pystyttiin toimimaan yhä syvemmissä kaivoksissa ja kuljettamaan kivihiiltä pitempiä matkoja. Kivihiiltä polttamalla ihmiskunta otti ensi kertaa käyttöön fossiilisen polttoaineen ja sai haltuunsa runsaan, vuosituhansien aikana kertyneen energian. Britannia tuotti vuonna 1830 hiiltä 24 miljoonaa tonnia, joka oli 75% maailman tuotannosta. Vuonna 1870 tuotanto oli jo 110 miljoonaa tonnia, mikä edusti vielä puolta maailman tuotannosta.


title: Teollinen vallankumous

text: Englannin Itä-Intian kauppakomppania alkoi 1600-luvulla tuoda Intiasta puuvillakankaita. Kankaita oli eri laatuisia. Ne olivat kevyitä, värikkäitä, pesunkestäviä ja säilyttivät värinsä hyvin. Tämän vuoksi ne menestyivät kaupallisesti. Euroopan tekstiilityöläiset eivät pystyneet kilpailemaan näiden kankaiden kanssa ja he alkoivat vaatia tuontisuojaa. Tämän he saivatkin, ja 1700-luvulla puuvillakankaiden tuonti oli kielletty lähes koko Euroopassa. Käsittelemätöntä puuvillaa sai edelleen tuoda, joka kannusti erityisesti Englannissa yrittäjiä sen hyödyntämiseen. Puuvillakankaan päätyövaiheet ovat kehräys ja kudonta. Vaateteollisuus oli kotiteollisuutta, jossa naiset perinteisesti kehräsivät langat ja miehet kutoivat kankaat. Kehrääminen vei huomattavasti enemmän aikaa, ja ongelma paheni kun John Kay keksi lentävän sukkulan vuonna 1733, jolla kankaan kutomisen nopeus kaksinkertaistui.


title: Teollinen vallankumous

text: Kehräysongelma sai odottaa ratkaisua pari vuosikymmentä. Vuonna 1764 James Hargreaves valmisti kehruu-Jennynä tunnetun laitteen. Tämä varsin yksinkertaisen oloinen kone kahdeksankertaisti kehräämisen tehokkuuden ja muutti Englannin teollisen kehityksen suunnan. Samalla se myös edisti lapsityövoiman käyttöä, koska pieni- ja näppäräsormiset lapset liittivät tehokkaammin yhteen katkenneita lankoja. Ennen kehruu-Jennyä kotityöläiset kehräsivät käsin noin 250 000 kiloa puuvillaa. Vuonna 1785 määrä oli noussut seitsemään miljoonaan kiloon.


title: Teollinen vallankumous

text: Richard Arkwright oli keskushahmo varsinaisen tekstiiliteollisuuden synnyssä. Hän sai haltuunsa parannetun version Kehruu-Jennystä ja lisäsi siihen ulkoisen voimanlähteen, joka oli aluksi hevosten pyörittämä kehä. Hän rakensi vuonna 1770 vesivoimalla toimivan tehtaan syrjäiseen Derwentin laaksoon turvaan luddiiteilta. Tätä pidetään ensimmäisenä nykyaikaisena tehtaana. Vuonna 1792 Arkwrightilla oli palveluksessa 5 000 henkilöä ja hänellä oli omaisuutta puoli miljoonaa puntaa, joka oli silloin hyvin paljon rahaa. Samuel Crompton kehitti vuonna 1779 kehruukoneen nimeltä ”spinning mule”, jolla saatiin tehtyä lujempia lankoja kuin käsin kehräämällä. Puuvillalangan tuotanto työntekijää kohden kasvoi niin, että vuonna 1800 tuotanto oli jo 150-kertainen ja vuonna 1825 300-kertainen. Kankaiden hinnat eivät laskeneet samassa suhteessa, sillä koneet vaativat pääomaa. Vuodesta 1780 vuoteen 1850 mennessä puuvillakankaan hinta oli laskenut 85%.


title: Teollinen vallankumous

text: Maalaispappi Edmund Cartwright kiinnostui kankaan valmistuksesta ja kehitti vuonna 1785 kangaspuiden mekaniikkaa niin, että siinä voitiin hyödyntää ulkopuolista voimanlähdettä, joten voidaan puhua kutomakoneesta. Kesti kuitenkin vielä puoli vuosisataa, ennen kuin kutomakone oli automatisoitu täysin. Richard Roberts patentoi 1822 metallisen, automaattisen ja hyvin nopean kutomakoneen, mutta senkin jälkeen tehtiin vielä merkittäviä parannuksia. Kutomakoneiden määrä kasvoi Cartwrightin keksinnön jälkeen niin, että vuonna 1851 Englannissa oli toiminnassa neljännesmiljoona kutomakonetta. Niiden määrä lisääntyi Englannissa tämän jälkeen noin sadallatuhannella kymmenessä vuodessa ja maksimi saavutettiin 1913, jolloin Englannissa oli niitä 805 000 kappaletta. Koko maailmassa oli tuolloin melkein kolme miljoonaa kutomakonetta. Englannin puuvillateollisuudesta tuli täysin tehdasteollisuutta. Kehräämöt ja kutomot koottiin samaan laitokseen. Suuret tehtaat keskittyivät kaupunkeihin ja Manchesterista tuli vertauskuva kehitykselle.


title: Teollinen vallankumous

text: Puuvillateollisuuden ja kutomojen määrän lisääntyessä myös raaka-aineen tarve kasvoi. Yhdysvaltain eteläosa oli ilmastoltaan sopiva paikka kasvattaa puuvillaa. Ongelmana oli, että ainoa siellä kasvava lajike oli hankala, koska sen kodassa oli paljon tahmeita siemeniä, kolme kiloa yhtä puuvillakiloa kohden. Siementen erottaminen ei ollut taloudellista edes orjatyövoimalla. Puuvillan karstausongelman ratkaisi Eli Whitney vuonna 1797. Hänen kehittämänsä "gin"-nimellä tunnettu puuvillansiementen erotuskone oli yksinkertainen ja helposti rakennettavissa. Sen käyttö levisi nopeasti.


title: Teollinen vallankumous

text: Puuvillan ansiosta Yhdysvaltain etelävaltiot alkoivat rikastua. Puuvillasta tuli 1800-luvun alussa tärkein kauppatavara maailmankaupassa. 1850 Yhdysvallat tuotti kaksi kolmasosaa Britannian ostamasta puuvillasta. Puuvillan tuotanto kasvoi suunnilleen nollasta 1800-luvun alussa lähes miljardiin kiloon sisällissodan alkuun mennessä. Puuvillatuotanto kärjisti ongelmia, kun orjuus sallittiin yhä useammassa osavaltiossa, koska puuvillapelloille tarvittiin työvoimaa. Pohjoisesta vietiin vuoden 1793 ja 1861 välillä 800 000 orjaa etelävaltioihin.


title: Teollinen vallankumous

text: Vuonna 1803 puuvillatuotteiden vienti ylitti ensimmäisen kerran Britannian perinteisten villatuotteiden myynnin. Yli puolet puuvillatuotteista meni vientiin. Vuodesta 1790 vuoteen 1820 puuvillateollisuuden osuus nousi yhdeksenneltä sijalta tärkeimmäksi teollisuusalaksi. Samalla siitä tuli tärkein vientituote, jonka osuus nousi lähes puoleen koko viennistä. Sama tilanne jatkui vielä 1840-luvulla. Tärkein markkina-alue kankaille oli manner-Eurooppa ja siellä Preussi ja sittemmin Saksan tulliliitto. Tulliliitto, Belgia ja Ranska yhdessä kuluttivat raakapuuvillaa vain kolmanneksen siitä mitä Britannia. Ranskassa palkat olivat komanneksen alhaisemmat kuin Britanniassa, mutta heidän tuotteensa olivat 25% brittien vastaavia kalliimpia. Vuonna 1860 puuvillateollisuuden tuotantotekniikka oli saavuttanut tason, jolla se pystyi valmistamaan kankaita vain kahdeksasosan hinnalla verrattuna vuoden 1780 kustannuksiin. Britannia vei 60% tuotanostaan ja heillä oli hallussaan 80% markkinoista vielä vuonna 1880.


title: Teollinen vallankumous

text: Kanavien rakentaminen Englannissa vauhdittui 1750-luvulla. Tärkeimmät jokireitit yhdistettiin toisiinsa. Vuodesta 1750 vuoteen 1820 kanavia rakennettiin lähes 5 000 km. Eniten historiaan kulkuun tänä aikana vaikutti Yhduysvalloissa rakennettu Erien kanava vuodelta 1825, kun se avasi reitin Hudson-joelta suurille järville ja lyhensi viljan kuljetusmatkoja huomattavasti. Viljaa oli aikaisemmin kuljettu Mississippi-joen kautta. Tämän seurauksena matka-aika lyheni kolmesta yhteen viikkoon ja kuljetuskustannukset laskivat huomattavasti. Kanavat ja joet tarjosivat höyrylaivoille hyvän paikan kehittyä, koska purjehtiminen oli vaikeaa ja laivoja vedettiin usein rannalla olevilla hevosilla. Läpimurto höyryn käytössä laivojen voimanlähteenä oli amerikkalaisen Robert Fultonin rakentama alus. Fulton oli koeajanut Englannissa Charlotte Dundasilla ja perehtynyt John Fitchin keksintöihin. Tähän 1807 Hudson-joella rakennettuun North River Steamboat (Clermont) höyryalukseen sijoitettiin 18 hevosvoiman Wattin ja Boultonin tehtaan valmistama höyrykone. Ensimmäisellä 12 tunnin matkallaan alus saavutti 4,7 solmun keskinopeuden. Samaan matkaan jokipurret käyttivät neljä vuorokautta. Yhdysvaltain rannikko- ja jokiliikenteessä oli viiden vuoden kuluttua jo yli viisikymmentä höyryalusta. Englannissa kaupallisen höyrylaivaliikennöinnin aloitti Henry Bellin rakentama PS Comet alus. Vuonna 1815 Englannissa oli jo parikymmentä höyrykäytöistä alusta.


title: Teollinen vallankumous

text: Kanavia ei kuitenkaan voitu viedä jokaiselle hiilikaivokselle tai rautamasuunille, jolloin niiden kuljetus järjestettiin kiskoilla kulkevilla, mutta hevosten vetämillä vaunuilla lähimpään satamaan. Tällaiselle teollisuusradalle Richard Trevithick rakensi ensimmäisen käyttökelpoisen höyryveturin 1804. Vuonna 1815 Englannissa säädettiin Yhdysvaltalaiselle viljalle tulli turvaamaan Englannin omaa maataloutta. Lain seurauksena viljan hinta nousi ja erityisesti hiilikaivoksille tuli halvemmaksi käyttää höyryveturia kuin kallista rehua syöviä hevosia. Teollisuusradat kehittivät tekniikkaa ja ratojen rakentaminen pääsi vauhtiin, kun Rocket-veturi voitti vuonna 1829 kilpailun Liverpoolin ja Manchesterin välisestä liikenteen järjestämisestä. Rocketin rakensi Robert Stephenson yhdessä isänsä George Stephensonin kanssa. Kilpailussa "Rocket" veti viisinkertaisesti oman painonsa edestä kuormaa ja saavutti yhdellä täydellä henkilövaunulla 33 km/h keskinopeuden. Tästä alkoi rautateiden nopea leviäminen, ja jo vuonna 1840 Englannissa oli 3 000 kilometriä rautateitä. Ensimmäinen rautatie Euroopan mantereella avattiin 1835 Belgiassa. Euroopan mantereella rautateillä oli merkittävä vaikutus teollisuuden kehitykseen erityisesti Saksassa ja Venäjällä. Vuonna 1850 Britanniassa oli vielä yhtä paljon rautateitä kuin mantereellä yhteensä. Mantereen voimakas rautatien rakentaminen työllisti brittiläistä teollisuutta, koska rautatiekalusto tilattiin Britanniasta. Myös rahoitus saatiin paljolti Britanniasta.


title: Teollinen vallankumous

text: Ensimmäisen lennätinjärjestelmän rakensivat Yhdysvalloissa Samuel Morse ja Alfred Vail. New Yorkin ja Baltimoren välinen lennätinlinja otettiin käyttöön 24. toukokuuta 1844. Tälle lennättimelle riitti yksi johdinyhteys, sillä eri merkit koodattiin sähköttämällä erilaisia pulssijonoja eli Morsen aakkosia. Morsen ja Vailin lennättimen käyttö yleistyi nopeasti ja muutaman vuoden kuluessa se syrjäytti kilpailevat järjestelmät lähes täysin. Lennätin levisi nopeasti rautateiden rakentamisen mukana, koska lennätintä käytettiin rautatien turvallisuuden varmistamiseen. Junaa ei lähetetty matkaan, ennen kuin varmistettiin, että rata oli vapaa.


title: Teollinen vallankumous

text: Mekaanisia kelloja oli alettu rakentaa jo keskiajalla ja 1600-luvulla kaikissa suuremmissa taajamissa alkoi olla kaupungintalon tai kirkon tornissa kello, jonka avulla paikkakunnan aika ilmoitettiin kellonsoitolla. Kello ilmoitti markkinoiden avaamisesta, mutta sen tavoite oli myös saada ihmiset ajoissa levolle ja nousemaan aikaisin töihin ja velvollisuuksiin. 1660-luvulta alkaen alkoivat kaappikellot yleistyä kodeissa. 1700-luvun alusta alkoi tulla tavalliseksi kellosepille ostaa Birminghamista valmiita kellon osia kaappikellojen rakentamiseksi. Taskukellojen valmistus yleistyi 1700-luvulla ja keskittyi muutamille paikkakunnille, kuten Lontooseen, Coventryyn, Prescotiin ja Liverpooliin. Vuosittaisen valmistusmäärän on arveltu olleen huippuvuonna 1796 noin 120 000–190 000 kelloa. Kellot olivat suhteellisen kalliita, mutta köyhempikin saattoi sellaisen parempana hetkenä ostaa, koska kellojen arvo säilyi ja niitä voitiin pantata. Kelloseppien taitavuutta pidetään ratkaisevan tärkeänä koneiden kehittämiselle, rakentamiselle ja käynnissäpitämiselle teollistumisen varhaisessa vaiheessa. Vuosina 1797–1798 Englannissa oli voimassa kellovero, jossa kellojen omistajien piti maksaa veroa kelloistaan. Veron vuoksi on olemassa veroviranomaisten arvioita veron tuotosta ja samalla kellojen määrästä: hopea- ja metallikelloja 800 000, kultakelloja 400 000 ja kaappikelloja 1 200 000 kappaletta. Vero osoittautui mahdottomaksi toteuttaa ja sillä oli hyvin haitallinen vaikutus Englannin kellotuotantoon. Ranskalaiset ja sveitsiläiset kellojen valmistajat saivat markkinoilla etuaseman.