title: Ritari

text:
Bysantin katafraktiratsuväki kehitettiin 500-luvulla taistelemaan jousiratsuväkeä vastaan, mihin legioonat soveltuivat huonosti. He olivat varustautuneet peitsen ja miekan lisäksi myös jousiaseella sekä heittonuolilla.
Väitetään, että Bysantin katafraktin ennennäkemätön panssarointi antoi lopulta vaikutteita ritarivarustuksen kehittämiseen. Bysantin katafraktit taistelivat usein kovemman kurin alla kuin ritarit, ja heitä oli yleensä enemmän – osittain Bysantin vaurauden takia. Bysantti käytti katafrakteja aina tuhoonsa asti.


title: Ritari

text: Varsinainen ritariratsuväki sai alkunsa karolingiaikana (vuodet 751–840). Ensimmäiset ritarit eivät olleet erityisen hyvin panssaroituja 700-luvulla harvalla ritarilla oli muita varusteita kuin rengaspaita ja kilpi. Ritarien varsinainen esiinmarssi tapahtui 1000-luvun alussa ritarisatulan ja ritarikannusten kehittämisen myötä. Uudenmallinen satula ehkäisi peitsirynnäkön muuttumisen äkilliseksi ”seiväshypyksi”. Uudenmalliset kannukset puolestaan mahdollistivat ratsun paremman hallitsemisen. Siinä, missä katafraktit joutuivat tyytymään raviin, ritari kykeni nyt hyökkäämään peitsi kainaloon koukistettuna täydessä laukassa.


title: Ritari

text: Taistelukentällä ritarit olivat tyypillisesti hyvin varustettua raskasta ratsuväkeä, jonka tehtäviä olivat rynnäkkö ja pakenevien vihollisjoukkojen takaa-ajo. Ratsastavat ritarit oli tyypillisesti varustettu pitkällä peitsellä, jonka tarkoitus oli tehdä mahdollisimman paljon tuhoa rynnäkön aikana. Peitsirynnäkkö suljetuin rivein usein mursi vihollisyksikön jo ensimmäisessä iskussa. Hitaassa ja ahtaassa lähitaistelussa peitsi oli huono ase. Lähitaistelussa käytettiin mieluummin miekkaa, nuijaa tai sotavasaraa, joilla pystyttiin taistelemaan ahtaassa tilassa.


title: Ritari

text: Ritarien rynnäkkö suoritettiin suljetuin rivein peitset tanassa laukassa. Yksikkö levittäytyi riviin noin nuolenkantaman päässä vihollisesta. Aluksi ritarit etenivät hidasta ravia, keräten vähitellen vauhtia ja iskuvoimaa, kunnes yksikön komentaja komensi noin 50 metriä ennen kontaktia ”Pognies!” (Kannukset!), minkä jälkeen ritarit kiihdyttivät täyteen laukkaan. Rynnäkön onnistumisen kannalta oli tärkeää, että isku suoritettiin kautta linjan samanaikaisesti. Jos ritarien rivit hajosivat, myös iskuvoima valui hukkaan. Rynnäköllä oli myös valtava psykologinen vaikutus viholliseen: Usein vihollinen murtui jo ennen kontaktia. Mikäli rynnäkkö ei ensikontaktissa murtanut vihollisen rivejä, taistelu joko muuttui miekoilla ja nuijilla käytäväksi lähitaisteluksi tai komentaja saattoi komentaa yksikön perääntymään sekä valmistautumaan uuteen rynnäkköön.


title: Ritari

text: 1000- ja 1100-luvuilla ritarit ratsastivat useissa taisteluissa jalkaväen kumoon, mutta vähitellen jalkaväkitaktiikka kehittyi eivätkä ritarijoukot enää olleet lyömättömiä.


title: Ritari

text: Korkean sosiaalisen asemansa johdosta ritarijoukoissa oli usein huono kuri, mikä johti usein tottelemattomuuteen ja liian aikaisiin rynnäköihin. Nämä aiheuttivat monissa taisteluissa pahoja tappioita, jopa häviöitä, kuten Bannockburnissa 1314, Crecyssä 1345, Nicopoliissa 1396 ja Agincourtissa 1415. 1300-luvun jälkeen sodankäynti kuitenkin ammattimaistui, ja sotilaskurin käyttöönotto merkitsi myös parantunutta taktista joustavuutta ritariarmeijoissa.


title: Ritari

text: 1300-luvulta lähtien ritarit ja asemiehet taistelivat pääsääntöisesti jalan, sillä jousien ja salkoaseiden kehitys merkitsi ratsun haavoittuvuuden lisääntymistä. Englantilaisarmeijan suuri voitto ranskalaisista ritareista Crecyssä 1345 satavuotisen sodan aikana perustuivat siihen, että pitkäjousimiehet ampuivat ranskalaisritarien hevoset kuoliaaksi, jolloin rynnäkkö muuttui sekamelskaksi ja jalan liikkuneet englantilaisritarit viimeistelivät kaaokseksi muuttuneen taistelun voitokseen. Haarniskoiden kehitys kuitenkin kompensoi aseteknologian kehityksen taistelijan osalta, ja jo Poitiers’ssa 1356 ranskalaiset taistelivat itsekin jalan. Jos raskaat ratsumiehet toimivat jalkaväkenä, he tyypillisesti taistelivat sulkeisjärjestyksessä, aseinaan kahdenkädenmiekka, taistelukirves tai hilpari. On harhakuvitelma, että liikkuakseen jalan heidän täytyi poistaa suuria osia haarniskastaan ja pitää kevyempiä varusteita. 1400-luvun taisteluhaarniska painoi noin 25 kg, mikä on vähemmän kuin nykyisen jalkaväkisotilaan täyspakkaus, ja haarniskan paino jakautui tasaisesti ympäri kehoa. Haarniskan ansiosta raskas ratsumies oli käytännössä haavoittumaton teräaseiden iskuja vastaan, mutta suojaus oli heikompi tylppiä aseita, kuten erilaisia nuijia ja varstoja, vastaan. 1400-luvun puolivälin jälkeen myös hevonen opittiin haarniskoimaan ja raskaasti haarniskoidut aatelismiehet taistelivat taas yhä useammin ratsain.


title: Ritari

text: Feodalismin heikentyminen 1300-luvulla merkitsi ammattisotilaiden ja palkkasoturiarmeijoiden nousua. Keskusvallan lujittuminen merkitsi vakinaisten armeijoiden perustamista. Niinpä monet ritarit ja asemiehet ryhtyivät ammattisotilaiksi. Ritariyksiköistä tuli kurinalaisempia ja ammattimaisempia kuin aiemmin. 1300-luku merkitsi Italiassa ammattimaisten sotaherrojen, kondottieerien, nousua. Kondottieerit kehittivät lopulta keskiajan sotataidon tieteeksi – ehkä jopa liiankin pitkälle, sillä vähemmän sofistikoituneet, mutta aggressiivisemmat ranskalaiset murskasivat lopulta kondottieeri Carmagnolan armeijan Fornovossa 1495.


title: Ritari

text: Ritarien varustus oli raskas, sillä taistelun luonne vaati hyvän suojavarustuksen. Varustus painoi n. 5 kg kevyimmillään. Alkuaikoina ritarin varusteena oli mekkomainen rengaspaita, kilpi ja kypärä. Varhaiskeskiajalla varusteet olivat kalliita – rengaspaita saattoi maksaa saman verran kuin maatila ja ratsu maksoi helposti kymmenen lehmän hinnan. Rengaspaidan alla pidettiin toppatakkia vaimentamassa tylppien aseiden iskuja. Gambeson oli tavallisin tuon ajan jalkamiehen varuste. 1000-luvulla rengaspaidan hihat pitenivät koko käsivarren mittaiseksi, ja myös kypärän alla alettiin pitää rengashuppua. 1100-luvulla talouden nousun myötä yhä useammilla oli varaa myös rengashaarniskasukkiin. Samalla pitkä rengasmekko, lyheni rengaspaidaksi. Myös kilpi pieneni klassisen "vaakunakilven" muotoiseksi. 1100-luvun lopussa kehitettiin koko pään peittävä patakypärä. Koska patakypärä peitti kasvot ja vaikeutti tunnistamista, kilpeen maalattiin kantajansa tunnusmerkki. Tämä merkitsi vaakunaopin eli heraldiikan syntymistä. Haarniskan päällä alettiin pitää asetakkia, johon myös oli ommeltu kantajansa vaakuna. 1100-luvulta tunnetaan myös ensimmäiset koko hevosen kattavat haarniskat. 1200-luvulla ilmestyivät ensimmäiset kiinteät levyt suojaamaan raajoja sekä vartaloa.


title: Ritari

text: Sydänkeskiaika oli yleistä vaurastumisen aikaa. 1000-luvulta lähtien rengaspaita yleistyi myös jalkamiehen varusteena. Rengashaarniskan ohella käytettiin vähemmässä määrin myös suomuhaarniskaa sekä bysanttilaismallista lamellaarihaarniskaa eli lustoa. 1200-luvulla kehitettiin myös ns. "Visby-haarniska", joka koostui nahkatakin sisäpuolelle niitatuista levyistä. 1300-luvulla kehitettiin ensimmäiset täydelliset levyhaarniskat. Klassinen ritarihaarniska kehittyi täydellisyyteensä 1400-luvun alussa. Ritarien haarniskat olivat paitsi kauniita, myös hyvin käytännöllisiä. Ne suojasivat kantajaansa lähes täydellisesti, eivätkä ne häirinneet liikkumista lainkaan niin paljon kuin usein on kuviteltu – nykyaikaiset kokeet ovat osoittaneet, että ritarihaarniska päällä on mahdollista kävellä, juosta, hypätä, tehdä kuperkeikka ja jopa uida. 1400-luvun lopulla myös jalkaväki varustautui levyhaarniskoin.


title: Ritari

text: Ritariarmeijan pienin yksikkö oli peitsi, joka koostui ritarista, yhdestä raskaasta asemiehestä sekä kahdesta kevyestä ratsumiehestä. Peitseen saattoi lisäksi kuulua aseenkantajia, jalkaväkeä tai ratsastavia jousimiehiä. Neljä tai viisi peistä muodostivat vintenarian (joukkueen), nimivahvuus oli 20 miestä ja komentaja vintenarius, ja viisi vintenariaa eskadroonan. Eskadroonalla oli oma lippu, baneeri. Yhden komentajan alaisuudessa olevaa monesta eskadroonasta koostuvaa osastoa kutsuttiin pataljoonaksi. Tavallisesti armeijassa oli kaksi tai kolme pataljoonaa ja ylipäällikön alaisuudessa oleva reservi.


title: Ritari

text: Lisäksi ritari- ja asemiesarmeijaan kuului epälukuinen joukko sulkeisjärjestysjalkaväkeä, yleensä keihäin, lyömäasein tai piikein aseistettua sekä jousimiehiä ja kevyitä joukkoja, joiden tehtävänä oli toimia vaikeakulkuisessa maastossa. Keskiajalla logistiikka asetti rajat armeijan koolle. Mahdollisuuksien mukaan armeija pyrittiin kokoamaan palkkasotureista, sillä asevelvollisuus rasitti varustajan taloutta. Sitä paitsi asevelvollisuudella koottu armeija ei yleensä kestänyt ritariarmeijaa vastaan. Espanjassa, Portugalissa ja Välimeren maissa armeijaan kuului myös runsaasti kevyttä ratsuväkeä. Unkarissa puolestaan vain armeijan ydin koostui ritareista, ja pääosa armeijasta koostui kevyistä ratsujousimiehistä.


title: Ritari

text: Ritari- ja asemiesarmeijan tyypillinen taktiikka oli, että jalkaväki eteni armeijan edellä, ja toisaalta kilvillään suojasi ritarien ratsuja sekä toisaalta jousillaan ensin pehmitti vihollista raskaan ratsuväen ratkaisevaa iskua varten. Kevyt ratsuväki asetettiin sivustoille toisaalta suojaamaan omia sivustoja ja toisaalta iskemään vihollisen kylkeen. Espanjassa oli tapana, että kuningas itse komensi ritareita, kruununprinssi komensi reserviä, ja nuoremmat prinssit puolestaan jalkaväkeä. Kun kevyiden joukkojen ja jalkaväen manööverit olivat pakottaneet vihollisen sille epäedulliseen asemaan ja pehmittäneet sitä, oli ritarien rynnäkön vuoro. Oli tärkeää, että ratkaiseva rynnäkkö suoritettiin juuri oikeaan aikaan; liian aikaisin suoritettu rynnäkkö saattoi johtaa ritarien lyömiseen, ja liian myöhään suoritettu taas törmäsi voittoisaan viholliseen.


title: Ritari

text: Keskiajan suurin ritaritaistelu oli Las Navas de Tolosan taistelu Espanjassa 1212 , jossa yhdistyneet Kastilia-Leonin, Aragonian, Navarran ja Portugalin joukot löivät almohadiberberien armeijan.


title: Ritari

text: 1500-luvulle tultaessa pitkin keihäin aseistetusta jalkaväestä oli tullut armeijan pääaselaji. Raskaat ratsumiehet, joita yhä useammin oli alettu kutsua santarmeiksi, ottivat saman roolin kuin antiikin katafraktit. Jalkaväen ottaessa päätaisteluvastuun santarmit rynnäköivät joko vihollisen kylkeen, linjojen heikkoon kohtaan tai vihollisen ylipäällikköä vastaan ratkaisten taistelun.


title: Ritari

text: Ritaristo muodosti myös nyt jalkaväen upseeriston ytimen. Koska ritarit olivat aatelisia, ammattisotilaita ja jo nuoresta pitäen harjoitelleet sotilaiksi, oli luonnollista käyttää heitä jalkaväkiyksikköjen johtajina, ja myöhemmin syntyivät ensimmäiset sotilasoppilaitokset. Ei ole liioiteltua sanoa, että nykypäiväinen upseeristo juontaa juurensa ritarilaitokseen.


title: Ritari

text: 1500-luvun puolivälissä tuliaseiden kehitys merkitsi peitsen väistymistä ratsumiehen aseena. Pääaseeksi tuli peitsen sijaan pistooli. Raskaita ratsumiehiä alettiin nyt kutsua kyrassieereiksi heidän käyttämänsä uudenmallisen haarniskan, kyrassin, mukaan. Keskiaikaistyylistä ratsutaistelun perinnettä edustivat vielä 1600-luvulla haarniskoidut, sotavasaraa ja miekkaa käyttävät puolalaiset husaarit.


title: Ritari

text: Ritariromaanien kukoistuskausi oli 1100–1300-luvuilla. Ne olivat kansankielellä kirjoitettuja ritareista kertovia runo- tai proosateoksia, joka kuvasivat ritareita romantisoiden. Suosittuja aiheita olivat kuningas Arthur ja pyöreän pöydän ritarit sekä Tristan ja Isolde. Tärkeitä teemoja olivat ritari-ihanteet ja palvova rakkaus ylhäiseen naiseen. Myöhemmin uskonnollinen mystiikka, kuten Graalin malja, sai keskeisen sijan.


title: Ritari

text: Kuuluisin ritariudesta kertova myöhempi romaani on Miguel de Cervantesin vuosina 1605–1615 julkaistu "Don Quijote", joka parodioi aiempia ritaritarinoita.


title: Ritari

text: Ritariromantiikka koki kuvataiteissa ja kirjallisuudessa uuden kukoistuksen 1800-luvulla. Walter Scott kirjoitti vuonna 1820 suositun romaaninsa "Ivanhoe", joka kertoo 1100-luvun Englannista.


title: Ritari

text: Ruotsalaisen kirjailijan Jan Guilloun Ristiretki-trilogia kertoo elämästä 1100-luvun lopun ja 1200-luvun alun Ruotsissa sekä Palestiinassa. Päähenkilö, Arn Magnusson, on ruotsalainen ritari, joka palvelee 20 vuotta elämästään Palestiinassa temppeliherrana, ja lopulta palaa Ruotsiin rakentamaan kotimaataan.


title: Ritari

text: Suomalainen kirjailija Juha-Pekka Koskinen on kirjoittanut ensimmäisestä ristiretkestä (vv. 1095–1099) kertovan romaanin "Ristin ja raudan tie" (2004) sekä temppeliherrain perustamiseen liittyvän romaanin "Seitsemäs temppeliherra" (2007).


title: Sotilas

text: Sotilas (lyhenne sot.) on asevoimiin tai muuten järjestäytyneeseen joukkoon kuuluva aseistettu ja univormua kantava henkilö, laillinen taistelija. Sotilaat käyvät sotaa ja käyttävät sotakalustoa. Sotilas voi olla myös yksityisen tahon palkkaama tai sotilas joka myy palveluitaan vieraan maan sotalaitokselle, jolloin häntä kutsutaan palkkasotilaaksi. Ammattisotilaaksi kutsutaan sotilasta, joka toimii sotilaan ammatissa päätoimisena työnään.


title: Sotilas

text: Suomessa on asevelvollisuus, joka koskee kaikkia miespuolisia 18-60-vuotiaita. Asevelvollisuuteen kuuluu varusmiespalvelus, aseeton palvelus ja naisten vapaaehtoinen- tai siviilipalvelus sekä palvelu reservissä.


title: Sotilas

text:
Varusmiespalveluksen suorittaneet kuuluvat puolustusvoimien sodanajan joukkoihin reserviläisinä. Suomen puolustusvoimiin kuuluu vakinaista henkilöstöä; upseereja, erikoisupseereita, opistoupseereita, aliupseereja, sotilasammattihenkilöitä sekä siviilejä.
Hautalöytöjen perusteella erityisillä sotisovilla varustettuja sotilaita on ollut jo pronssikaudella. Sotilaan varusteisiin on kuulunut miekka, kilpi, keihäs sekä erilaisia vartalosuojuksia. Sotavaunuja oli käytössä Mesopotamiassa 3500 eaa. jälkeen, ensin aasien, n. 2000 eaa. jälkeen hevosten vetäminä. Vaunujen käyttöönotto merkitsi myös aselajien syntyä siinä mielessä, että sotavaunujen käyttäjät eriytyivät ”jalkaväestä”. Jalkaväen taisteluyksikkö falangi käsitti aseiden mukaan jaettuja pienempiä osastoja, jotka käyttivät keihäitä, miekkoja ja kirveitä.


title: Sotilas

text: Erillisen sotalaitoksen ja sotilaiden yhteiskuntaluokan synty liittyy sodan mittakaavan laajenemiseen. Vaikka paikallinen väestö puolusti omaa asuinseutuaan, sen vähäinen halukkuus lähteä sotimaan kauemmas lisäsi kapinoiden riskiä ja vaikeutti suunnittelua. Sama päti valloitettujen alueiden asukkaisiin. Suuren väestönosan sitominen sotaa oli myös taloudellisesti kannattamatonta.


title: Suklaa

text: Suklaa on ruoka- ja nautintoaine. Suklaata valmistetaan lisäämällä kaakaopavuista valmistettavaan kaakaomassaan yleensä sokeria ja maitosuklaan tapauksessa myös maitoa tai maitojauhetta, erilaisia mausteita sekä koostumusta parantavia aineita. Suklaata käytetään sellaisenaan kiinteässä muodossa, makeisten raaka-aineena, ruoanlaitossa mausteena sekä esim kakkujen leivonnassa.


title: Suklaa

text: Suklaa koostuu kaakaomassasta, johon lisätään vaihteleva määrä sokeria, maitojauhetta ja kaakaovoita sekä mausteita kuten vaniljaa. Lesitiinillä ainekset voidaan sitoa yhteen ja suklaasta saada kermaista ja sileää. Halvoissa suklaissa voidaan kaakaovoi korvata muilla öljyillä kuten palmuöljyllä.


title: Suklaa

text: Suklaa on väriltään ruskeaa ja sen sävy vaihtelee kaakaopitoisuuden mukaan hyvin tummasta heleän vaaleaan. Kaakao itsessään maistuu kitkerältä. Siten pelkästä kaakaomassasta ja kaakaovoista valmistetut tummat suklaat ovat voimakkaan ja karvaan makuisia. Sokeripitoisuutta ja maitoa lisäämällä suklaasta saadaan makeampaa ja miedompaa.


title: Suklaa

text: Sokeria on tummassa suklaassa yleensä 30–40 prosenttia, ja maitosuklaassa ja valkosuklaassa hiukan enemmän, joskus yli 40 prosenttia. Suklaa voi olla makeutettu ruokosokerin sijaan muillakin makeuttajilla.


title: Suklaa

text: Suklaata voi maustaa monilla eri tavoilla, kuten erilaisilla pähkinöillä, kuivatuilla hedelmillä, mintulla, kahvilla ja likööreillä.


title: Suklaa

text: Tummaa suklaata valmistetaan kaakaomassasta, kaakaovoista ja sokerista, mutta siihen ei käytetä maitoa. Tummassa suklaassa on kaakaota 45–100 prosenttia, josta kaakaovoita saattaa olla viitisen prosenttia. Korkean kaakaopitoisuuden vuoksi kaakaon maku tuntuu voimakkaana. Euroopan unionin alueella tummassa suklaassa kaakaokuiva-aineen kokonaispitoisuus on oltava vähintään 35 prosenttia.


title: Suklaa

text: Maitosuklaata valmistettaessa käytetään edellä mainittujen raaka-aineiden lisäksi maitojauhetta tai maitoa. Euroopan unionin alueella maitosuklaassa on oltava vähintään 25 prosenttia kaakaokuiva-ainetta ja vähintään 14 prosenttia maidon kuiva-ainetta. "Vaaleassa maitosuklaassa" on oltava vähintään 20 prosenttia kaakaokuiva-ainetta ja vähintään 20 prosenttia maidon kuiva-ainetta.


title: Suklaa

text: Valkosuklaa valmistetaan sokerista, maitojauheesta ja kaakaovoista ja maustetaan yleensä vaniljalla. Valkoisessa suklaassa ei ole lainkaan kaakaomassaa. Euroopan unionin alueella valkoisen suklaan täytyy sisältää vähintään 20 prosenttia kaakaovoita ja vähintään 14 prosenttia maidon kuiva-ainetta. Valkoista suklaata käytetään lähinnä koristeisiin, leivontaan ja jälkiruokiin.


title: Suklaa

text: Raakasuklaa on suklaata, jonka valmistukseen käytettyjä raaka-aineita ei ole kuumennettu yli 46 asteen. Näin suklaassa on jäljellä myös arvokkaat ainesosat kuten entsyymit, vitamiinit ja fytoravinteet, jotka tuhoutuvat korkeiden valmistuslämpötilojen ja prosessoinnin yhteydessä. Kaakaopavut voivat kuitenkin fermentointivaihessa käydä 50 asteen lämpötilassa, joten käsitys kuumentamattomasta suklaasta ei pidä täysin paikkaansa. Kaakaota joudutaan kuumentamaan (paahtamaan) myös siinä olevien bakteerien tappamiseksi.


title: Suklaa

text: Suklaa on muuntuvaisuuden ja muovailtavuuden ansiosta erittäin monikäyttöistä. Sen maku sopii melkein mihin tahansa. Sellaisenaan tai maustettuna se voidaan pakata levyn, patukoiden tai konvehtien muotoon, mutta suklaasta voidaan muotoilla myös erilaisia hahmoja, kuten joulupukkeja tai pääsiäispupuja. Suklaata voidaan käyttää myös täytteenä, koristeena tai kuorrutteena. Se sopii jäätelöön, leivonnaisiin, kekseihin, vohveleihin ja riisikakkuihin (riisisuklaa). Suklaata voidaan käyttää myös mausteena erilaisiin elintarvikkeisiin kuten juomiin, levitteisiin, vanukkaisiin tai lisäravinnejauheisiin.


title: Suklaa

text:
Suklaata käytetään myös ruoissa. Esimerkiksi kanassa voi olla mole-kastiketta eli kastiketta jossa on kaakaojauhetta.
Churroja syötäessä churro dipataan yleensä sulaan suklaaseen.


title: Suklaa

text: Suklaamakeisten kolme suurinta kuluttajamaata kilogrammoina henkeä kohti vuodessa ovat nykyisin Irlanti 11,9 kg, Sveitsi 10,8 kg ja Iso-Britannia 10,1 kg. Suomi on sijalla 9 kulutuksella 7,2 kg.


title: Suklaa

text: Suklaan pääraaka-aine on kaakao, jota saadaan kaakaopuun pavuista. Kaakaopuuta viljellään 20. leveysasteiden välillä sopivissa olosuhteissa. Kaakaoviljelmien puut kasvavat yleensä suurempien puiden suojassa. Puut alkavat tuottaa täyttä satoa 6–7 vuoden ikäisinä. Suurin osa maailman suklaasta saadaan Forastero-lajikkeesta. Criollo-lajikkeesta saadaan miedomman makuista suklaata, mutta se ei ole yhtä satoisa kuin Forastero. Kolmas päälajike on Trinitario, joka on edellisten risteytys.


title: Suklaa

text: Kaakaon maku riippuu lajikkeen lisäksi myös maa- ja ilmasto-olosuhteista. Lähellä päiväntasaajaa viljeltyjen kaakaopapujen rasva on yleensä pehmeämpää kuin muualla viljeltyjen. Kovasta kaakaorasvasta tehdyt suklaat eivät sula kovin helposti ja soveltuvat siksi kesäisin myytävään suklaaseen, ja pehmeästä kaakaorasvasta tehty suklaa sopii jäähdytettyisiin suklaavalmisteisiin kuten suklaakuorrutettuun jäätelöön, jossa se pysyy kiinteänä.


title: Suklaa

text: Kaakaon kolme päätuotantoaluetta ovat Länsi-Afrikka, Kaakkois-Aasia ja Etelä-Amerikka. Vuonna 2000 yli 40 % maailman kaakaosadosta tuli Norsunluurannikolta ja suurin osa Euroopan suklaasta valmistetaankin juuri norsunluurannikkolaisesta kaakaosta.


title: Suklaa

text: Suklaan raaka-aineena käytettävää kaakaota viljellään usein epäinhimillisissä olosuhteissa. Suklaata valmistavat yritykset kuten Fazer, Kraft Food ja Nestlé eivät ole pystyneet takaamaan, että tuotteet on valmistettu ihmisoikeuksia rikkomatta. Kaakaon suurimmissa viljelysmaissa, kuten Norsunluurannikolla ja Ghanassa kaakaonviljelyssä onkin havaittu laajalti käytettävän lapsityövoimaa. Lisäksi työntekijöiden oloissa on huomattu vakavia puutteita.. Reilun kaupan sertifikaatin saanut suklaa on valmistettu kaakaosta, jonka viljelyssä pienviljelijöiden ja suurempien tilojen työntekijöiden olot ja tulot noudattavat tiettyjä periaatteita ja lapsityövoiman hyväksikäyttö on kielletty. Tuotteita myydään yleisesti elintarvikeliikkeissä.


title: Suklaa

text: Kaakaohedelmät poimitaan puista, hedelmät halkaistaan ja niiden sisällä olevat pavut erotellaan. Sen jälkeen pavut fermentoidaan joko lehtien peittämissä kasoissa tai laatikoissa. Fermentointi kestää muutaman päivän, ja sen aikana pavuissa tapahtuu kemiallisia reaktioita ja syntyy sokereita ja happoja, mikä antaa niille tunnusomaisen maun ja värin. Seuraavaksi pavut kuivataan, jotta ne eivät homehtuisi. Kuivattaminen tapahtuu yleensä auringossa, mikäli mahdollista. Kuivattaminen kestää noin viikon, minkä jälkeen papujen kosteus on 7–8 %. Pavut pakataan kuivattamisen jälkeen 60–65 kilogramman juuttisäkkeihin ja rahdataan muista elintarvikkeista ja kosteudesta erillään prosessoitavaksi.


title: Suklaa

text: Pavut puhdistetaan. Yleensä pavut kuoritaan ensin ja saadut "nibsit" paahdetaan, mutta joskus pavut paahdetaan kuorineen, minkä jälkeen niiden kuori irtoaa helposti. Kuorineen paahtaminen kuluttaa kuitenkin energiaa ja tuottaa enemmän hävikkiä kuin nibsien paahtaminen. Paahtaminen poistaa kaakaopavuista kitkerän maun. Kuoritut nibsit jauhetaan rasvan erottelemiseksi ja jotta niistä voidaan valmistaa suklaata. Tuloksena on kaakaomassaa, joka sulatetaan nestemäiseksi. Siitä voidaan puristamalla erotella vielä kaakaovoita ja kiinteä, kova kiekon mallinen kaakaokakku, josta jauhetaan kaakaojauhetta.


title: Suklaa

text: Suklaata valmistetaan nestemäisestä kaakaomassasta, kaakaovoista sekä sokerista ja joskus myös maitojauheesta, jotka myös jauhetaan. Ensin massaan sekoitetaan sokeri ja maitojauhe, ja tahna puristetaan useiden valssien välissä mahdollisimman hienoksi. Sen jälkeen tahnaan sekoitetaan kaakaovoita "konssaamalla", menetelmällä joka keksittiin vuonna 1878. Sen avulla tahmea suklaatahna muutetaan suussasulavan pehmeäksi ja tarpeeksi nestemäiseksi, jotta siitä voidaan tehdä valmista suklaata. Konssauksen loppuvaiheessa massaan lisätään vielä kaakaovoita ja usein myös emulgointiaineita kuten soijalesitiiniä parantamaan suklaamassan viskositeettia.


title: Suklaa

text: Kaakaovoikiteiden täytyy olla oikean kokoisia, jotta valmis suklaa olisi kovuudeltaan oikeanlaista ja sulaisi oikeassa lämpötilassa. Oikeantyyppisten kiteiden synnyttämiseksi suklaamassalle tehdään lopuksi tarkka lämpökäsittely: se jäähdytetään temperointikoneessa alle 30-asteiseksi, ja siihen lisätään valmista suklaata.


title: Suklaa

text: Lopuksi suklaa kaadetaan suuttimien läpi muotteihin, jotka liikkuvat tärisevällä kuljetushihnalla. Hihnalla suklaa johdetaan muoteissa viileään ilmaan, missä se jäähtyy ja supistuu. Muotit käännetään ympäri, ja suklaapalat kääräistään tinapaperiin ja kuljetetaan pakkaamoon.


title: Suklaa

text: Täytesuklaata voidaan tehdä kahdella tavalla. Ensimmäisessä tavassa, jota käytetään etenkin täytesuklaalevyihin, suklaa valutetaan ensin muotteihin. Ne käännetään sitten ympäri niin että enin suklaa valuu pois ja sitä jää vain muotin seinämille. Sen jälkeen muotteihin kaadetaan täyte, joka lopuksi peitetään suklaalla. Toisessa tavassa, jota käytetään etenkin suklaakonvehtien teossa, kiinteät täytteet viedään kuljetinhihnalla rivissä kuorrutuskoneeseen ja niiden päälle valutetaan suklaakerros. Liköörikonvehdin teossa kuuma sokeriliuos valutetaan maissitärkkelyspuuterissa oleviin syvennyksiin. Liuokseen muodostuu jäähtyessään kuori, jonka päälle suklaa valutetaan.


title: Suklaa

text: Joidenkin suklaassa olevien ainesosien on havaittu mahdollisesti edistävän terveyttä. Esimerkiksi tumman suklaan kohtuullisen nauttimisen on todettu estävän verisuonien tukkeutumia. Suklaamakeisissa on kuitenkin paljon sokeria ja rasvoja, joten ne voivat olla myös terveydelle haitaksi; liika suklaan syönti saattaa aiheuttaa esim. hampaiden reikiintymistä ja ylipainoa, siinä missä minkä tahansa runsasenergiaisen elintarvikkeen liiallinen nauttiminen. Kaakao sisältää teobromiinia, ja sitä on sitä enemmän suklaassa, mitä tummempaa se on. Teobromiini on myrkyllistä koirille.


title: Suklaa

text: Maya-intiaanit ja heidän jälkeensä asteekit viljelivät kaakaopapuja jo satoja vuosia ennen eurooppalaisten tuloa Amerikkaan. Intiaanit valmistivat kaakaopavuista nestemäistä ja kitkeränmakuista kaakaojuomaa nimeltä "xocoatl", johon he lisäsivät myös muun muassa chiliä.


title: Suklaa

text: Eurooppaan ensimmäiset kaakaopavut tuotiin viimeistään vuonna 1544, kun kekchi-intiaanien valtuuskunta saapui tapaamaan Espanjan kruununprinssiä. Ensimmäisen kaakaolastin tiedetään saapuneen Sevillaan vuonna 1585. Tämän jälkeen nestemäinen suklaajuoma alkoi saavuttaa suosiota Espanjan hovissa. Suklaata alettiin tarjoilla kylmänä, ja chilin sijaan sitä maustettiin sokerilla, kanelilla, manteleilla ja pähkinöillä.


title: Suklaa

text: 1600-luvulla suklaan salaisuudet levisivät Espanjasta muualle Eurooppaan. Ranskassa suklaa säilyi hovin ilona, mutta Englannissa suklaasta tuli vuosisadan puolivälin jälkeen koko varakkaamman kansanosan nautintoaine, kun kahvilat alkoivat tarjoilla suklaajuomaa. Yhdysvaltoihin suklaan toi irlantilainen John Hannon vuonna 1765.


title: Suklaa

text: 1800-luvulla suklaan valmistustekniikat kehittyivät merkittävästi. Vuonna 1828 hollantilainen Coenraad van Houten keksi puristimen, jolla rasva saadaan poistettua kaakaomassasta ja kaakaojauhe eroteltua. Englannissa aloittivat tunnetut suklaavalmistajat kuten Cadbury, Fry ja Rowntree: vuonna 1847 Joseph Fry valmisti ensimmäisen kiinteän suklaapatukan ja vuonna 1863 Cadbury toi markkinoille suklaarasian. Suomessa perustettiin Brunbergin edeltäjä A.W. Lindforsin leipomo vuonna 1871. Sveitsiläinen Daniel Peter kehitti ensimmäisen maitosuklaan vuonna 1876, ja Sveitsi nousi yhdeksi suklaan valmistuksen keskuksista. Karl Fazer aloitti Suomessa suklaan valmistuksen vuonna 1894. Yhdysvaltalainen Milton Hershey aloitti suklaan massatuotannon Yhdysvalloissa 1900-luvun taitteessa. Vuonna 1912 Belgiassa keksittiin praline eli suklaakonvehti.


title: Suklaa

text: 1900-luvulla syntyivät monet nykyisinkin suositut tuotemerkit kuten "Cadbury's Dairy Milk" (1905), "Toblerone" (1908), Fazerin "Da Capo" (1916) ja "Fazerin Sininen" (1922), "Milky Way" (1923), "Mars" (1932), "Kit Kat" (1937), "M&M’s" (1940), "Brunbergin neekerinsuukko", nykyisin "Brunberg Suukot" (1950-luku) ja "Tupla" (1960).


title: Suklaa

text: Suklaata pidetään usein hyvin romanttisena aineena. Suklaan tuomaa nautintoa on verrattu rakasteluun, suuteluun ja ihastumiseen. Suklaan makua ylistetään monin paikoin ja se on hyvin suosittu herkkuna.


title: Suklaa

text: Suklaata on käytetty aihelmana myös monissa romaaneissa, joista esimerkkeinä "Pieni suklaapuoti" ja "Jali ja suklaatehdas".


title: Suklaa

text: Suomessa on neljä varsinaista suklaanvalmistajaa: Brunberg, Fazer, Levy Chocolate ja Panda. Näiden lisäksi on useita yrityksiä, jotka työstävät muiden valmistamasta suklaasta omia suklaatuotteitaan. Suklaanvalmistajista ainoastaan Levy Chocolate paahtaa kaakaopapunsa itse – Brunberg ja Fazer lopettivat paahtamisen 1970-luvulla.


title: Suklaa

text: Suklaankulutus on kasvanut Suomessa tasaisesti vuodesta 1985 lähtien. Suomessa syödään suklaata selvästi enemmän kuin Euroopan unionissa keskimäärin. Suomessa syötiin vuonna 2010 suklaata 6,94 kilogrammaa henkeä kohti. Vuonna 2011 Suomeen tuotiin ulkomailta 14 961 tuhatta kiloa suklaata ja vietiin ulkomaille 9 976 tuhatta kiloa.


title: Suklaa

text: Suomen myydyin suklaalevy on Fazerin Sininen.


title: Dili

text: Dili (joskus myös Díli, Dilli tai Dilly) on Itä-Timorin pääkaupunki. Se sijaitsee Timorin saaren pohjoisrannalla. Dili on Itä-Timorin pääsatama ja talouselämän keskus.


title: Dili

text: Dilissa oli noin 192 000 asukasta vuonna 2010. Väkiluku kasvaa nopeasti, vuoden 2004 väkiluku oli 151 000. Dilin piirin väkiluku kasvoi kuudessa vuodessa kolmanneksella 176 000:sta 240 tuhanteen.


title: Dili

text: Portugalilaiset asuttivat Dilin noin 1520 ja tekivät siitä Portugalin Timorin pääkaupungin vuonna 1596. Toisen maailmansodan aikana Dili oli japanilaisten miehittämä.


title: Dili

text: Itä-Timor julistautui itsenäiseksi Portugalista 28. marraskuuta 1975, mutta yhdeksän päivää myöhemmin (7. joulukuuta) Indonesian joukot miehittivät Dilin. 17. heinäkuuta 1976 Indonesia liitti Itä-Timorin itseensä, alueen nimeksi tuli "Timor Timur" ja Dilista sen pääkaupunki.


title: Dili

text: Sisällissota puhkesi itsenäisyystaistelijoiden ja Indonesian armeijan välillä ja kymmeniätuhansia siviilejä tapettiin. Vuoteen 1989 asti ulkomaalaisilla tai indonesialaisilla siviileillä ei ollut asiaa alueelle.


title: Dili

text: Vuoden 1991 Dilin verilöyly toi Itä-Timorin itsenäisyysliikkeen maailman ja median tietoisuuteen. Armeijan joukot tulittivat saattoväkeä Santa Crutzin hautausmaalla, yli sata dililäistä sai surmansa. Vuonna 1999 Itä-Timor siirtyi YK:n valvontaan ja 20. toukokuuta 2002 Dilistä tuli itsenäisen Itä-Timorin demokraattisen tasavallan pääkaupunki.


title: Dili

text: Huhtikuussa 2006 Dilin kaduilla puhkesi levottomuuksia, joihin osallistui lukuisia entisiä sotilaita jotka oli vapautettu tehtävistään maaliskuussa. Lopulta YK:n missio jatkui vuoteen 2012; Dilin järjestyksenpito siirtyi paikalliselle poliisille vuonna 2009.


title: Dili

text: Dilin tunnetuin monumentti on 27 metriä korkea Jeesus-patsas, joka sijaitsee Fatucaman niemellä. Patsaan jalusta on maapallon muotoinen, ja sen luokse voi kiivetä 500 askelman portaita pitkin.


title: Dili

text: Farolin majakka sijaitsee sataman luoteispuolella. Kaupungin väkivaltaista historiaa kunnioitetaan muistomerkillä, vastarintamuseolla ja entiseen vankilaan luodulla Chega-näyttelyllä.


title: Dili

text: Dilissä vallitsee trooppinen ilmasto. Keskimääräinen ylin lämpötila on ympäri vuoden 29°-30° C, yön alin vaihtelee 18° ja 21° C välillä. Sadetta saadaan eniten joulu-, tammi- ja helmikuussa, vähiten elo- ja syyskuussa. El Niño muuttaa eniten kuivan kauden sademääriä.


title: Dili

text: Itä-Timor on trooppisten hirmumyrskyjen aluetta. Diliin osuu keskimäärin kahdeksan trooppista syklonia kymmenen vuoden jaksolla, yleensä marraskuusta huhtikuuhun kestävän sadekauden aikana.


title: J. Karjalainen

text: J. Karjalainen (oik. Jukka Tapio Karjalainen, s. 1. huhtikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Hän aloitti levytysuransa vuonna 1981 kokoonpanon J. Karjalainen ja Mustat Lasit kanssa. Karjalainen on yksi Suomen kaikkien aikojen suosituimmista laulajista ja lauluntekijöistä sekä levymyynniltään yksi menestyneimmistä sooloartisteista yli 850 000 myydyllä levyllä. Karjalainen on yksi 1980-luvun suomirockin merkittävimmistä edelläkävijöistä ja kehittäjistä.


title: J. Karjalainen

text: Karjalainen on sanoittanut ja säveltänyt muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki levyttämänsä kappaleet. Levytysuransa Karjalainen aloitti blues-, folk- ja kantrivaikutteisella musiikilla, jota värittivät Mustat Lasit -kokoonpanon puhallinsoittimet soul -sävyineen. 1990-luvulla hän siirtyi pop- ja rock-vaikutteisempaan suuntaan. Karjalaisen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Mennyt mies”, ”Sankarit”, "Doris", "Sekaisin", ”Telepatiaa”, ”Villejä lupiineja”, ”Kolme cowboyta”, ”Missä se Väinö on?”, ”Hän” ja ”Meripihkahuone”.


title: J. Karjalainen

text: Koulun ja armeijan jälkeen Karjalainen meni töihin SEK-mainostoimistoon, jossa työskentelyä hän jatkoi vielä levyuran alettuakin. Ensimmäiset kaksi albumia julkaisi pieni Kompass Records -levy-yhtiö, josta J. Karjalainen ja Mustat Lasit -yhtye siirtyi Poko Rekordsille.


title: J. Karjalainen

text: Läpimurtonsa Karjalainen teki vuonna 1982 "Yö kun saapuu Helsinkiin" -albumilla julkaistulla, alun perin naisen laulamaksi tarkoitetulla "Ankkurinapilla". Vuoden 1984 kappale "Oi mikä ihana ilta" nousi Karjalaisen siihen asti suurimmaksi hitiksi. Vuonna 1985 ilmestyneen "Doris"-albumin samanniminen hittikappale räjäytti lopullisesti potin. Seuraavana vuonna julkaistiin single "Sekaisin", josta tuli niin ikään hitti, ja jatkoa seurasi. Lähes kaikki Karjalaisen albumit ovat myyneet vähintään kultaa.


title: J. Karjalainen

text: J. Karjalainen ja Mustat Lasit -kokoonpanon viimeinen studioalbumi "Lumipallo" julkaistiin vuonna 1988. Albumi sisälsi muun muassa ikivihreiksi jääneet kappaleet “Hän“, “Merenneitoni ja minä“ ja “Viimeinen laulu“, ja vuonna 1989 albumin myynti ylitti sekä kulta- että platinalevyn rajan. Vuonna 1989 yhtye julkaisi livealbumin "Live".


title: J. Karjalainen

text: Mustat Lasit -kokoonpanon lopetettua Karjalainen jatkoi levytysuraansa omalla nimellään, ja hän julkaisi seuraavan albuminsa "Keltaisessa talossa" vuonna 1990. Albumi ylitti kultalevymyynnin ilman varsinaista hittikappaletta jo julkaisuvuonnaan, mutta se ei ollut Karjalaisen uran aiempien tuotosten veroinen menestys. Seuraava albumin "Päiväkirja" levyttänyt kokoonpano oli J. Karjalainen yhtyeineen. Albumia äänitettiin Texasissa, ja se sisälsi muun muassa klassikoksi muodostuneen kappaleen “Luuranko rämisee“.


title: J. Karjalainen

text: J. Karjalainen yhtyeineen -kokoonpanon toinen studioalbumi, vuoden 1992 "Tähtilampun alla" oli valtava menestys. Se sisälsi muun muassa hiteiksi nousseet kappaleet “Mies, jolle ei koskaan tapahdu mitään“, “Avaruuden ikkuna“ ja “Telepatiaa“ ja myi sekä kultaa että platinaa julkaisuvuonnaan. Vuoden 1994 "Villejä lupiineja" -albumi sisälsi nimikappaleen lisäksi muun muassa kappaleen "Volframisydän". "Villejä lupiineja" oli menestyksekäs albumi erityisesti nimikkokappaleensa “Villejä lupiineja“ suosion johdosta, ja saavutti nopeasti platinalevymyynnin. Albumi palkittiin myös Emma-gaalassa vuoden albumina.


title: J. Karjalainen

text: "Villejä lupiineja" -albumin julkaisemisen jälkeen Karjalaisen levytysura jatkui J. Karjalainen Electric Sauna -kokoonpanossa, joka julkaisi ensialbuminsa "J. Karjalainen Electric Sauna" vuonna 1996. Albumin suurin hitti oli vuoden 1996 kesän soitetuin kappale “Missä se Väinö on?“, mutta myös kappaleista “Keihäänkärki“ ja “Tyttöni mun“ tuli suosittuja. "J. Karjalainen Electric Sauna" -albumi oli yhdeksän viikon ajan albumilistan kärki, ja se pysyi yhteensä 20 viikon ajan albumilistan kymmenen parhaan joukossa. Emma-gaalassa "J. Karjalainen Electric Sauna" voitti vuoden albumin palkinnon ja “Missä se Väinö on?“ vuoden biisin palkinnon, ja tuottaja Tommi Viksten palkittiin myös vuoden tuottajana. J. Karjalainen palkittiin toisen kerran urallaan vuoden miessolistina.


title: J. Karjalainen

text: Myös Electric Sauna -kokoonpanon toinen albumi, vuoden 1998 "Laura Häkkisen silmät" oli menestys: albumi ylitti platinalevymyynnin ja sen singlejulkaisu “On kaikki niinkuin ennenkin“ nousi singlelistalla parhaimmillaan 11. sijalle. "Laura Häkkisen silmät" oli 16 viikkoa albumilistan kymmenen parhaan joukossa, joista kuuden viikon ajan listan kärjessä.


title: J. Karjalainen

text: Vuoden 1999 studioalbumi "Electric Picnic" nousi parhaimmillaan albumilistan toiseksi ylittäen kultalevyrajan jo julkaisuvuonnaan. Myös vuoden 2001 "Marjaniemessä" (albumilistan toinen) ja vuoden 2002 "Valtatie" (albumilistan neljäs) ylittivät kultalevyn myyntimäärän.


title: J. Karjalainen

text: Vuonna 2004 J. Karjalainen Electric Sauna julkaisi DVD:n "Mikä mahtaa olla in?", joka nousi musiikki-DVD-listan toiseksi. Lisäksi alkuvuodesta julkaistiin kokoelma-albumi "Vanhaa rautaa – keihäänkärkiä 1992–2004", joka nousi korkeimmillaan albumilistan neljänneksi ja ylitti kultalevyn myyntimäärän maaliskuussa. Vuonna 2005 julkaistiin toinen kokoelma-albumi "Juhlakokoelma 1981-2005".


title: J. Karjalainen

text: Vuonna 2006 ilmestynyt albumi Lännen-Jukka, jolla J. Karjalainen laulaa amerikansuomalaisia kansanlauluja, on ollut palkittu menestys. J. Karjalainen on kiertänyt myös esittämässä albumin lauluja säestäen itseään banjolla, lisänä viulua ja akustista kitaraa soittaneet Ninni Poijärvi (viulu) ja Mika Kuokkanen (kitara). Lokakuussa 2008 J. Karjalainen julkaisi toisen amerikansuomalaista musiikkia sisältävän levyn Paratiisin pojat. Levyllä on mukana haitaristi Veli-Matti Järvenpää, jonka kanssa Karjalainen myös esiintyy livenä. Kansanmusiikkitrilogian kolmas levy Polkabilly Rebels ilmestyi vuonna 2010 ja nousi julkaisuviikollaan (vk 14/2010) Suomen virallisen albumilistan albumilistan kärkeen.


title: J. Karjalainen

text: Vuonna 2008 J. Karjalainen teki kappaleen ”Salkkumies” rap-duo Jontin & Shakan kanssa Giant Robotin "1. erä " -levylle. J. Karjalainen teki myös viuludebyyttinsä vuonna 2009 Jontin ja Jodarokin levyllä "Uuden ajan avaruususkonto".


title: J. Karjalainen

text: Vuoden 2013 maaliskuussa J. Karjalainen julkaisi uuden studioalbumin "Et ole yksin", joka oli paluu perinteisempään musiikkiin. Albumi piti Suomen virallisen albumilistan kärkisijaa hallussaan viiden viikon ajan ja pysyi listalla yli vuoden ajan, Albumi ylitti sekä kulta- että platinalevymyynnin hieman yli viikko julkaisunsa jälkeen, Albumin myös kultalevyn myyntimäärän ylittänyt single “Mennyt mies“ oli korkeimmillaan singlelistan kolmas ja kymmenen viikon ajan latauslistan kärki. Kappaleista “Mennyt mies“, “Meripihkahuone“ ja “Sydänlupaus“ julkaistiin myös musiikkivideot, ja kaikki kolme kappaletta nousivat valtavan suosituiksi radiossa. Vuoden 2014 Emma-gaalassa "Et ole yksin" palkittiin sekä vuoden albumina että vuoden rockalbumina, ja “Mennyt mies“ valittiin vuoden biisinä. Kappale “Riisinjyvä“ huomioitiin myös Finlandia-palkintoehdokkuudella Lause-Finlandian saajaksi. "Et ole yksin" -albumia seurannut kiertue käynnistyi Helsingin Tavastialta huhtikuussa, ja heinäkuussa Karjalainen esiintyi Turun Ruisrockissa. Esiintyminen taltioitiin ja esitettiin myöhemmin televisiossa.


title: J. Karjalainen

text: Ruisrock -festivaalin aikana Karjalaisen yhtyeen rumpali Janne Haavisto ehdotti räppäri Palefacelle, että "Et ole yksin" -albumin kappaleita voisi esittää myös rap-versioina. Tämän johdosta alkoi yhteistyö, jonka seurauksena albumin kappaleet purettiin alkutekijöihin ja jaettiin levytettäväksi Palefacen valitsemalle joukolle rap-artisteja. Kappaleet julkaistiin vuoden 2014 huhtikuussa albumina "Nyt kolisee", joka nousi albumilistan kärkeen.


title: J. Karjalainen

text: J. Karjalainen julkaisi singlen "Tule kesäyö" 20. kesäkuuta 2018 ja sillä soittavat Mikko Lankinen (kitara), Tom Nyman (basso), Janne Haavisto (rummut) ja Pekka Gröhn (kosketinsoittimet). Karjalaisen 23. studiolevy Sä kuljetat mua albumi julkaistiin lokakuun 19. päivä vuonna 2018. Levyn kappaleet ovat J. Karjalaisen säveltämiä ja sanoittamia, tuottajana on toiminut pitkän yhteisen historian J. Karjalaisen kanssa jakava Janne Haavisto. Levyllä soittavat Mikko Lankinen (kitara), Tom Nyman (basso), Janne Haavisto (rummut) ja Pekka Gröhn (kosketinsoittimet).


title: J. Karjalainen

text: Vuonna 2013 Aku Ankka-lehden numerossa 22 (julkaistu 29. toukokuuta) julkaistiin Karjalaisen käsikirjoittama tarina "Kokkikahakka". Käsikirjoituksessa avusti Kari Korhonen ja sen kuvitti Miguel.


title: J. Karjalainen

text: J. Karjalainen on saanut tunnustuksena työstään muun muassa arvostetun Juha Vainion sanoittajapalkinnon vuonna 2001, useita Emma-palkintoja ja Pro Finlandia -mitalin vuonna 2013.


title: J. Karjalainen

text: Karjalainen on naimisissa pianisti Kati Bergmanin kanssa, joka on myös laulanut taustoja Karjalaisen levyillä. Heidän poikansa Väinö Karjalainen on Tiisu-yhtyeen basisti.


title: Sonera-kirja

text: Sonera-kirja, oikealta nimeltään Minne hävisivät Soneran rahat?, on alun perin internetissä julkaistu tuntemattomien kirjoittajien teos. Se kertoo Soneran liiketoimista ja johtamisesta vuosina 2000−2001, jolloin Soneran toimitusjohtajana toimi Kaj-Erik Relander. Tänä aikana Sonera menetti muun muassa 4,3 miljardia euroa Saksan ja Italian UMTS-lupiin.


title: Sonera-kirja

text: Kirjassa esitettiin osittain kiistanalaisia väitteitä Sonerassa tapahtuneista laittomuuksista ja hallituksen sekä poliitikkojen salatusta osuudesta tapahtumiin. Lukuisista paljastuksista todeksi on osoittautunut ainakin teletunnistetietojen väärinkäyttö, josta on tuomittu hovioikeudessa useita Soneran entisiä työntekijöitä mukaan lukien Kaj-Erik Relander ja viestintäjohtaja Jari Jaakkola. Yhtään kirjassa esitettyä paljastusta ei ole osoitettu perättömäksi – toisaalta moni väitteistä on sen luonteinen, että niiden kumoaminen on mahdotonta.


title: Sonera-kirja

text: Kustannusyhtiö Art House julkaisi teoksen vuonna 2003 "Miten hävisivät Soneran miljardit" -nimisenä kirjana, jonka kirjoittajaksi ilmoitettiin nimimerkki Pekka Peloton. Vuonna 2007 Helsingin kihlakunnansyyttäjä Harri Ilander nosti Relanderin pyynnöstä kirjan kirjoittajaksi epäiltyä, Sonerassa konsulttina toiminutta Timo-Pekka Silénia vastaan kunnianloukkaussyytteen.


title: Sonera-kirja

text: Silén kiisti epäilyt ja Helsingin käräjäoikeus vapautti hänet syytteistä. Syytteen menestymisen kannalta tärkeimpänä pidettiin Silénin ja kustantajan välistä kirjeenvaihtoa, jonka käytön kunnianloukkausjutun käsittelyssä käräjäoikeus ja korkein oikeus asettivat hyödyntämiskieltoon. KKO:n kiellon jälkeen syyttäjä ja asianomistajana ollut Relander päättivät luopua vaateistaan marraskuussa 2009.


title: Sonera-kirja

text: Sonera-kirja julkaistiin alun perin Freeserve-nimisellä anonyymipalvelimella. Ilta-Sanomissa julkaistiin kirjasta pikku-uutinen, jossa mainittiin nettikirjan osoite. Lehtijuttua seuraavana päivänä nimimerkki Peloton kopioi koko kirjan Arvopaperi.fi:n keskustelufoorumille. Tämän jälkeen kirja alkoi levitä nopeasti muille keskustelupalstoille sekä sähköpostitse. Arvopaperi.fi:n ylläpidon poistoyritykset eivät tuottaneet tulosta, sillä kirjaa kopioitiin foorumille yhä uudelleen. Sonera yritti poistattaa kirjan lukuisilta internetsivuilta, jolloin se sai lisää mediahuomiota. Digitoday julkaisi aiheesta pitkän uutisen ja kirjan leviäminen kiihtyi entisestään.


title: Sonera-kirja

text: Hakukoneyhtiö Googlelle on lähetetty pyyntö, että suomenkielisen Wikipedian sivu "Sonera-kirja" poistettaisiin Googlen hakutuloksista.


title: Sonera-kirja

text: Arvopaperi.fi tarjosi 1 000 euron vihjepalkkion kirjailijan paljastamisesta. ArtHouse julkaisi kirjasta osittain sensuroidun pokkariversion, jossa kirjoittaja esiintyi nimimerkillä Pekka Peloton. Keskusrikospoliisi kuulusteli ArtHousen toimitusjohtaja Heikki Haavikkoa todistajana saadakseen selville kirjan kirjoittajan, mutta Haavikko vetosi kustantajan lähdesuojaan ja kieltäytyi vastaamasta kirjoittajaa koskeviin kysymyksiin. KRP yritti tuomioistuimen päätöksellä velvoittaa Haavikon vastaamaan kirjan kirjoittajaa koskeviin kysymyksiin. Korkein oikeus käsitteli asiaa ja ratkaisussaan se ei velvoittanut Haavikkoa vastaamaan esitutkinnassa kirjan kirjoittajaa koskeviin kysymyksiin.


title: Sonera-kirja

text: Kirjassa esitetyistä väittämistä todeksi on osoittautunut teletunnistetietojen väärinkäyttö, josta on tuomittu hovioikeudessa useita Soneran entisiä työntekijöitä, mukaan lukien Kaj-Erik Relander. Teletunnistetietojen väärinkäytöksien oikeudenkäynnissä Relanderin puolustusasianajaja Jussi Savonen sanoi, että keskusrikospoliisin mukaan kirjan kirjoittaja on Soneran teknologiajohtamisyksikössä vuonna 2000 työskennellyt konsultti Timo-Pekka Silén.


title: Sonera-kirja

text: Silén kiisti väitteen, mutta Helsingin kihlakunnansyyttäjä Harri Ilander nosti häntä vastaan syytteen törkeästä kunnianloukkauksesta. Oikeudenkäynti Siléniä vastaan Helsingin käräjäoikeudessa alkoi 17. huhtikuuta 2007. Oikeudenkäynti koski kirjan internetversiota, jossa painetusta poiketen väitettiin Relanderin syyllistyneen taloudellisiin väärinkäytöksiin. Sonera-kirjan internetversion mukaan "Relander siirsi tiettävästi yli 100 miljoonaa markkaa Soneran rahoja omille tileilleen ja yrityksilleen ulkomailla". Oikeudessa Relander vaati henkisestä kärsimyksestä 50 000 euron vahingonkorvausta.


title: Sonera-kirja

text: Käräjäoikeuden määräyksen mukaan syyttäjä ei saanut käyttää oikeuskäsittelyssä todistusaineistona kahta lähdesuojaa nauttivaa kirjettä. Avaintodisteina pidettyjen "Sonera-kirjeiden" epäillään antavan tietoa kirjan kirjoittajasta. Ne ovat painetun Sonera-kirjan kustantajan kirjeitä, joiden perusteella Siléniä alettiin epäillä kirjan internet-version kirjoittajaksi.


title: Sonera-kirja

text: Silén kiisti syytteen. Hän myönsi vain kommentoineensa painettua kirjaa ja käskeneensä sen kustantajaa poistamaan kirjasta muun muassa väitteet Relanderin taloudellisista väärinkäytöksistä. Silénillä ei oman kertomansa mukaan ole ollut edes mahdollisuutta saada Sonera-kirjan paljastamista asioista tietoja konsulttina toimiessaan.


title: Sonera-kirja

text: Syyttäjä väitti, että Silénillä olisi ollut kaunaa Soneraa ja etenkin Relanderia kohtaan, mikä olisi motivoinut hänet kirjoittamaan Sonera-kirjan. Silén kiisti myös tämän. Hänen puolustuksensa vetosi muun muassa suomen kielen tohtorilla teettämäänsä kielivertailuun, jossa todettiin Sonera-kirjan ja Silénin kirjoitusten muodon ja tyylin poikkeavan toisistaan. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi Siléniä vastaan nostetut syytteet 4. toukokuuta 2007.


title: Sonera-kirja

text: Tuomiosta valitettiin hovioikeuteen. Syyttäjä haki purkua avaintodisteina pidettyjen kirjeiden hyödyntämiskiellolle. Kesällä 2008 hovioikeus kumosi käräjäoikeuden päätökset: sen mukaan syyttäjällä on oikeus käyttää kirjeitä todisteena. Päätökselle haettiin valituslupa korkeimpaan oikeuteen, joka käsitteli asiaa kesällä 2009.


title: Sonera-kirja

text: Syyttäjä lopetti syytteen ajamisen marraskuussa 2009. Syyttäjän päätöksen taustalla on korkeimman oikeuden päätös KKO 2009:88, jonka mukaan syyttäjä ei saa käyttää todisteena kahta lähdesuojan alaista kirjettä. Syyttäjä katsoi, ettei ilman kirjeitä ole todisteita Siléniä vastaan. Myös jutun asianomistaja Soneran entinen toimitusjohtaja Kaj-Erik Relander oli valmis lopettamaan asian käsittelyn.


title: Sonera-kirja

text: Helsingin hovioikeus päätti 11. huhtikuuta 2010 antamassaan ratkaisussa, että käräjäoikeuden tuomio jää voimaan, koska sekä jutun syyttäjä että asianomistaja lopettivat jutun ajamisen hovioikeudessa.


title: Pajamäki

text: Pajamäki () on Pitäjänmäen osa-alue Länsi-Helsingissä, aivan Espoon rajan vieressä. Se sijaitsee metsän erottamana Pitäjänmäen teollisuusalueen kainalossa, Talin puistoalueen vieressä. Alueella on lähinnä kerrostaloja, joita on rakennettu 1950-luvulta lähtien.


title: Pajamäki

text: Pajamäessä on vain kaksi katua, Pajamäentie ja Poutamäentie. Pajamäellä on oma postinumeronsa, 00360, vaikkei sillä ole enää omaa postitoimistoa. Munkkivuoren postitoimisto (00350) hoitaa myös Pajamäen postinjakelun.


title: Pajamäki

text: Läpiliikennettä ei ole, joten alue on varsin rauhallinen ja lapsiperheiden suosiossa. Helsingin sisäisten bussilinjojen 14 (Helsingin Bussiliikenne) ja 59 (Pohjolan Liikenne) päätepysäkit sijaitsevat Pajamäessä. Lisäksi Pitäjänmäen rautatieasema sekä Pitäjänmäentietä kulkevien seutu- ja paikallislinjojen pysäkit ovat lähellä.


title: Pajamäki

text: Asukkaita Pajamäessä on 1 823 ja työpaikkoja löytyy 96 hengelle.


title: Pajamäki

text: Pajamäessä on mm. apteekki, lähikauppa, parturi-kampaamo ja ravintola Vanha Paja. Lisäksi Vermon ravirata sekä Talin siirtolapuutarha, golfkenttä ja liikuntakeskus ovat kävelyetäisyyden sisällä. Myös Patterinmäen linnoitus sijaitsee Pajamäessä.


title: Pajamäki

text: Pajamäen Patterimäellä on aurinkokuntamallin keskusta. Malli on rakennettu mittakaavaan 1:1 miljardi.


title: Pajamäki

text: Pajamäen pientä kaupunginosaa edustaa jalkapallon erikoisseura, Pajamäen Pallo-Veikot (PPV 1969), jolle juniorijalkapalloilu on alusta lähtien ollut tärkeä osa toimintaa. Pienestä väestöpohjastaan huolimatta PPV on sitkeästi sinnitellyt rekrytoimalla aitoja ja alkuperäisiä pajamäkeläisiä ja keräämällä pelaajia läheisistä kaupunginosista.


title: Pajamäki

text: Vuonna 2008 PPV:n junioreita on n. 200 ja seuran junioritoiminta on vahvassa kasvussa. PPV:n edustusjoukkue pelaa kaudella 2013 3. divisioonassa. Pajamäessä oli jalkapallohalli (nyttemmin purettu) sekä keinonurmikenttä.


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisi (lyhenne KRP; , CKP, kansainvälisissä yhteyksissä "National Bureau of Investigation", NBI) on Suomen poliisin valtakunnallinen yksikkö, jonka tehtävänä on torjua kansainvälistä, järjestäytynyttä, ammattimaista, taloudellista ja muuta vakavaa rikollisuutta, suorittaa tutkintaa sekä kehittää rikosten torjuntaa ja rikostutkintamenetelmiä.


title: Keskusrikospoliisi

text: KRP on perustettu vuonna 1955. Ensimmäinen päällikkö oli Kosti Vasa. Sen henkilöstömäärä on noin 695, joista 60 %:lla on poliisikoulutus. Vaativan rikostutkinnan suorittamiseksi KRP:ssä työskentelee suuri määrä eri alojen asiantuntijoita, esimerkiksi ylemmän korkeakoulututkinnon kemian alalta suorittaneita henkilöitä rikoskemisteinä rikosteknisessä laboratoriossa


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisin edeltäjä oli sisäasiainministeriön alainen rikostutkimuskeskus, joka perustettiin vuonna 1926. Se oli virasto, joka yhdisti sormenjälkiosaston, kriminaalilaboratorion ja pienen rikostutkimusvälinevaraston toiminnot. Vuodesta 1938 alkaen rikospoliisikeskuksia perustettiin lääneihin suurten poliisipiirien yhteyteen. Rikostutkimuskeskus muutettiin Keskusrikospoliisiksi vuonna 1954.


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisi tuottaa rikostorjunnan asiantuntijapalveluita poliisin eri yksiköille ja useille muille viranomaisille, esimerkiksi Tullille.


title: Keskusrikospoliisi

text: Asiantuntijapalveluista tärkeimpiä ovat:


title: Keskusrikospoliisi

text: KRP kirjasi vuonna 2005 tutkittavakseen 929 rikoslakirikosta. Tutkittavien rikosten määrän vuosittaiset vaihtelut ovat olleet 2000-luvulla suhteellisen pieniä.


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisin esikunta (päämaja) sijaitsee Jokiniemessä Vantaalla. Toimitilat valmistuivat vuonna 1994. KRP:n paikallisyksiköitä toimii 5:llä paikkakunnalla: Joensuussa, Oulussa, Rovaniemellä, Tampereella ja Turussa. Aiemmin paikallisyksiköitä toimi 13:lla paikkakunnalla.


title: Keskusrikospoliisi

text: Keskusrikospoliisissa on 9 eri yksikköä:


title: Marin tasavalta

text: Marin tasavalta, Mari El eli Mari (myös Marinmaa, eli Марий Эл, "Mari El", eli Мары Эл, "Mary El", eli Мари́й Эл, "Mari El") on tasavalta Volgan rannalla Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa. Mari on yksi Venäjän federaation pienimmistä subjekteista. Tasavallan vuonna 1992 hyväksytty virallinen nimi Mari El tarkoittaa Marinmaata (El = maa). Sen pääkaupunki on Joškar-Ola , joka tarkoittaa Kaunista kaupunkia. Marinmaa sijaitsee 825 kilometriä itään Venäjän pääkaupunki Moskovasta.


title: Marin tasavalta

text: Marinmaa rajoittuu pohjoisessa Kirovin alueeseen, idässä ja kaakossa Tatarstaniin, etelässä Tšuvassiaan ja lännessä ja luoteessa Nižni Novgorodin alueeseen.


title: Marin tasavalta

text: Mari on pääasiassa loivasti kumpuilevaa jokien halkomaa tasankoa. Marin alueella on jokia yhteensä 476 kappaletta, yhteismitaltaan yli 7 000 km. Suurimmat joet ovat maan etelärajalla virtaava Volga sekä sen sivuhaarat Vetluga, Rutka, Bolšaja Kokšaga, Malaja Kokšaga, Ilet, Njomda, "Buj" ja "Uržumka". Järviä alueella on yhteensä yli 200. Järvistä suurimmat ovat Kara, Kitšijer ja Jaltši. Suurin makean veden allas on Volgaan padottu Tšeboksaryn tekojärvi.


title: Marin tasavalta

text: Marin tasavallan pinta-ala on 23 200 neliökilometriä. Tämä on runsas 1/15 (eli 6,9 %) Suomen pinta-alasta ja vastaa kutakuinkin Kymenlaakson ja Pohjois-Karjalan yhteispinta-alaa. Metsät peittävät alueesta 57 %, pellot 39 %, suot 1 % ja vesistöt 3 %. Maan länsiosassa sijaitsee soinen "Marin syvänkö".


title: Marin tasavalta

text: Marissa vallitsee mannerilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa −13 °C ja heinäkuussa +19 °C. Vuotuinen sademäärä on noin 450–550 mm.


title: Marin tasavalta

text: Marin tasavallan luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluvat 1993 perustettu ja Volgan sivuhaaran mukaan nimetty "Bolšaja Kokšagan luonnonpuisto" Joškar-Olan länsipuolella sekä tasavallan eteläosissa sijaitseva, vuonna 1985 perustettu "Mari Tšodran kansallispuisto", jonka läpi Ilet laskee.


title: Marin tasavalta

text: Ensimmäiset maininnat marikansasta ovat 400-luvulta. Mareilla oli omia itsenäisiä ruhtinaskuntia, jotka sittemmin joutuivat Bolgarian ja Kultaisen Ordan vallan alle. Marien asuinalueet tulivat kuulumaan 1440-luvulta lähtien Kazanin kaanikuntaan. Venäjä valloitti kaanikunnan ja myös marien asuinalueet vuonna 1552. Suurin osa Marista kuului vuosina 1708–1920 Venäjän keisarikunnan Kazanin kuvernementtiin.


title: Marin tasavalta

text: Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Marien asuinalueet tulivat kuulumaan Neuvostoliittoon. Marien ydinasuinalueesta muodostettiin Marien autonominen alue 4. marraskuuta 1920. Se muutettiin Marin autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi 5. joulukuuta 1936. Marilainen sivistyneistö ja marien oman uskonnon shamaanit tuhottiin Stalinin aikana lähes kokonaan. Noin 40 000 ihmistä joutui Stalinin vainojen uhriksi Marinmaalla. Näistä noin 7 000 tapettiin.


title: Marin tasavalta

text: Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua, Marin ASNT antoi suveneerisuusjulistuksen 22. joulukuuta 1990, mutta jäi kuitenkin Venäjän federaation yhteyteen. Presidentin virka perustettiin vuonna 1991. Vuonna 1992 otettiin käyttöön nimi "Mari Elin tasavalta" (El= maa).


title: Marin tasavalta

text: Marin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 696 459.


title: Marin tasavalta

text: Kaupunkilaisten osuus oli tällöin 63,1% väestöstä ja maaseutuasukkaiden 36,9%. Suurin kaupunki on pääkaupunki Joškar-Ola, jossa on 248 782 asukasta (2010). Muista kaupungeista ja taajamista suurimpia ovat: Volžsk (55 659 as.), Kozmodemjansk (21 257 as.), Medvedevo (16 841 as.), Zvenigovo (11 946 as.), Sovetski (10 664 as.), Morki (9 914 as.) ja Sernur (8 686 as.).


title: Marin tasavalta

text: Väestöstä on venäläisiä 47 %, mareja 44 %, tataareja 6 % ja muita 3 % (2010).


title: Marin tasavalta

text: Marit ovat alueen alkuperäisväestöä. He puhuvat suomalais-ugrilaisten kielten volgalaiseen ryhmään kuuluvaa marin kieltä, jossa on kaksi päämurretta: vuorimari ja niittymari (itämari). Niittymarin puhujia on mareista 90 %, mutta vain 70 % kaikista mareista puhuu maria äidinkielenään. Marilaiset ovat saaneet paljon vaikutteita turkkilais-tataarilaisilta kansoilta ja venäläisiltä. Tataarienemmistöinen, vauras Tatarstan sijaitsee heti Mari Elin itäpuolella ja sen miljoonakaupunki Kazaniin on maanteitse vain 141 kilometrin matka Joškar-Olasta.


title: Marin tasavalta

text: Väestön etnisen jakauman kehitys:


title: Marin tasavalta

text: Suurin osa Marin väestöstä on ortodokseja ja kuuluu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon. Marilaisten ortodoksisuudessa on kuitenkin säilynyt runsaasti perinteitä ja tapoja heidän vanhasta uskonnostaan. Osa marilaisista on edelleen oman marilaisen uskonnon tunnustajia. Lisäksi maassa on pieni muslimivähemmistö, joka koostuu lähinnä tataareista.


title: Marin tasavalta

text: Ensimmäinen marinkielinen Uusi Testamentti, "U Sugin" julkaistiin ja otettiin käyttöön maaliskuussa 2008 Joškar-Olassa. Alkuvaiheessa teoksesta valmistui 5 000 kappaleen koepainos.


title: Marin tasavalta

text: Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Marinmaan väestöstä oli:


title: Marin tasavalta

text: Hallinnollisesti Marin tasavalta jakaantuu kolmeen suoraan tasavallan hallinnon alaiseen kaupunkipiirikuntaan ja 14 kunnallispiiriin. Nämä on luetteloitu alla olevassa taulukossa:


title: Marin tasavalta

text: Suomen Yleisradion toukokuussa 2012 kuvatussa, vuoden 2013 tammikuussa televisiossa esitetyssä dokumenttisarjan "Suomensukuiset 30 päivässä" ensimmäisessä ja toisessa jaksossa näyttelijä Ville Haapasalo vierailee Morkin piirin "Šorunža"n kylässä () ja Joškar-Olassa. Dokumenttisarjan esittelyn mukaan Shorunza on "yksi parhaiten säilyneitä suomalaisugrilaisia kyliä Marissa". Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan tämän kylän alueella asui yhteensä 1 893 henkeä.


title: Marin tasavalta

text: Tasavallan johdossa on "päämies" (aiemmin presidentti) ja hänet valitaan viiden (aiemmin neljän) vuoden määräajaksi kansanäänestyksellä. Päämies johtaa myös tasavallan korkeinta toimeenpanevaa elintä eli hallitusta. Tasavallan lakiasäätävään parlamenttiin valitaan 67 edustajaa viiden vuoden määräajaksi.


title: Marin tasavalta

text: Moskovasta kotoisin oleva, puolustusministeriön alaisesta Puna-armeijan instituutista juristiksi valmistunut, taustaltaan venäläinen Leonid Markelov on ollut Mari Elin johdossa vuodesta 2001. Hän voitti 2001 tammikuun presidentinvaalit ja joulukuussa 2004 hän nousi uudelle presidenttikaudelle valtapuolue Yhtenäisen Venäjän ehdokkaana, eli Kremlin tukemana. Vaalien tulosta pidetään vääristeltynä muun muassa Euroopan parlamentissa. Vuoden 2009 lopussa presidentti Medvedev esitti (tuolloin voimassa olleen Venäjän lainsäädännön mukaisesti) suoraan tasavallan parlamentille Merkelovin valitsemista kolmanneksi kaudeksi; ja tammikuussa 2010 Markelov aloitti kolmannen presidenttikautensa. Presidentin toimikausi oli pidennetty viisivuotiseksi jo toisen toimikauden aikana.


title: Marin tasavalta

text: Markelovin hallintokaudella on elämä Marin tasavallassa käynyt rauhattomaksi. Pahoinpitelyistä, uhkailusta ja jopa murhista on tullut arkipäivää. Erityisesti ikävyydet kohdistuvat marioppositioon ja -aktivisteihin. Esimerkiksi mariopposition johtaja Vladimir Kozlov on joutunut useiden laittomien painostuskeinojen uhriksi.


title: Marin tasavalta

text: Tasavallassa on kaksi virallista kieltä, joista alkuperäiskansan mari on toinen. Tästä huolimatta marinkielisiä lehtiä on lopetettu ja kouluja suljettu eikä viranomaisten tarvitse osata maria. Euroopan parlamentti ja monet ihmisoikeusjärjestöt ovat kritisoineet Markelovin hallintoa tasavallan alkuperäisväestöön kuuluvien marien kansallisesta sorrosta ja marien kulttuurielämän tukahduttamisesta. Keväällä 2017 Markelov erosi, koska häntä epäiltiin noin neljän miljoonan euron arvoisten lahjusten ottamisesta. Hänen tilalleen astui Alexander Yevstifeyev.


title: Marin tasavalta

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Marimaan osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 82,426 miljardia ruplaa, joka oli vain 0,2 prosenttia koko maan kansantuotteesta. Asukasta kohti laskettu BKT oli tasavallassa vain 118,35 tuhatta ruplaa (eli vuoden 2010 lopun vaihtokurssilla 2 899 EUR), joka vastasi 45 prosenttia maan keskimääräisestä tasosta. Tällä talousmittarilla Marinmaa sijoittui vuonna 2010 Venäjän 20 vähiten tuottavimman federaatiosubjektin joukkoon.


title: Marin tasavalta

text: Maataloudella on suuri merkitys tasavallan taloudessa. Maataloudessa tärkeällä sijalla on ollut karjankasvatus ja lihantuotanto. Lisäksi tuotetaan maitoa, kananmunia ja villaa. Tällä toimialalla tuontanto on merkittävää koko Volgan talousalueen tasolla. Peltopinta-alasta suuri osa viljalla, jonka ohella kasvatetaan pellavaa, perunoita ja vihanneksia. Metsät on keskeinen luonnonvara.


title: Marin tasavalta

text: Marin tasavallan tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, metsä-, puunjalostus-, paperi-, nahka- ja elintarviketeollisuus. Myös petrokemian ja farmasian alan tuotteita valmistetaan vientiin.


title: Marin tasavalta

text: Marissa on melko hyvät rauta- ja maantietieyhteydet. Alueella on 17 rautatieasemaa ja 30 linja-autoasemaa. Volgan yli on silta tasavallan keskipaikkeilla Tšuvassian Novotšeboksarskin kohdalla. Lisäksi on maantielauttayhteys Kozmodemjanskin kohdalla. Junamatka Pietarista Mariin kestää parikymmentä tuntia. Lentokenttiä on kahdeksan, joista suurin on Joškar-Olan lentoasema. Lisäksi voidaan käyttää esimerkiksi lähellä sijaitsevan Kazanin lentoasemaa. Volgalla ja Vetlugalla on laivaliikennettä. Kozmodemjanskissa on merkittävä jokisatama, lisäksi on viisi paikallissatamaa.


title: Marin tasavalta

text: Korkeakoulutusta antavat Joškar-Olassa sijaitsevat Marin valtionyliopisto (MarGU) ja "Volgan tekninen valtionyliopisto" (PGTU). Aiemmin erillinen kasvatustieteellinen instituutti liitettiin 2008 osaksi Marin valtionyliopistoa.


title: Marin tasavalta

text: Kulttuuripalveluita tarjoavat useat teatterit ja museot, muun muassa kansallisteatteri. Osa näistä tuottaa myös marinkielistä ohjelmistoa. Joškar-Olassa toimii Marin tasavallan kansalliskirjasto.


title: Marin tasavalta

text: Suomen Yleisradion vuoden 2013 tammikuussa televisiossa esitetyn dokumenttisarjan "Suomensukuiset 30 päivässä" alussa tutustutaan Marin tasavallan kulttuuriin Ville Haapasalo vierailujen kautta. Marien perinteistä uskontoa, tapoja ja kielen asemaa esitellään Marin tasavallan "Šorunža"n kylässä ja Joškar-Olassa.


title: Merkkinen mitta

text: Merkkinen mitta on mittateoriassa hyödyllinen mitan yleistys. Se kulkee kirjallisuudessa myös nimellä "täysadditiivinen joukkofunktio".


title: Merkkinen mitta

text:
Olkoon formula_1 joukko ja formula_2 sigma-algebra perusjoukolla formula_1. Kuvaus formula_4 on merkkinen mitta, jos se toteuttaa seuraavat ehdotMerkkinen mitta voi olla myös kuvaus formula_11. Kuvaus formula_12 ei kuitenkaan ole mielekäs kaavan
formula_13
vuoksi, jos olisi formula_14 ja formula_15.


title: Merkkinen mitta

text: Mikäli merkkinen mitta on ei-negatiivinen kaikilla sigma-algebran alkioilla, on se selvästi mitta.


title: Merkkinen mitta

text: Merkkiselle mitalle formula_16 voidaan jokaisessa joukossa formula_17 määritellä niin sanotut "ylä"- ja "alavariaatiot"


title: Merkkinen mitta

text: formula_18 ja formula_19


title: Merkkinen mitta

text: Kuvaukset formula_20 ja formula_21 ovat itse asiassa myös merkkisiä mittoja, jos rajoitumme sigma-algebran alkioihin.


title: Merkkinen mitta

text:
Näiden avulla voidaan osoittaa, että jokainen merkkinen mitta formula_16 voidaan lausua muodossa
formula_23.
Tästä itse asiassa seuraa niin sanottu "Jordanin esityslause", jonka mukaan jokainen merkkinen mitta on jonkin kahden mitan erotusfunktio.


title: Liittovaltio

text: Liittovaltio eli federaatio on valtio, joka koostuu useista sisäisistä itsehallinnollisista alueista, joilla voi olla oma kulttuuri-, sosiaali- ja elinkeinopolitiikkansa. Yleensä alueita nimitetään osavaltioiksi, ja jolla on myös keskitetty liittovaltion hallinto. Liittovaltiossa itsehallinnollisten osavaltioiden valtaa vähennetään perustuslaillisesti, eikä sitä voi vähentää keskushallinnon omalla päätöksellä.


title: Liittovaltio

text: Liittovaltiot voivat olla monikulttuurisia tai käsittää laajan alueen, tosin kumpikaan ei ole välttämättä pakollista. Osavaltioilla ei aina ole oikeutta erota liitosta yksipuolisella päätöksellä.


title: Liittovaltio

text: Liittovaltio yleensä vastaa ulko- ja puolustuspolitiikasta sekä ulkomaankaupasta.


title: Liittovaltio

text: Liittovaltio voi muodostua kahdella tavalla:


title: Liittovaltio

text: Pääartikkeli: Luettelo liittovaltioista


title: Pään muotoilu

text: Lääketieteellisiin hyötyihin perustumatonta elävän ihmisen pään muotoilua on harjoitettu jo muinoin joissain kulttuureissa, muun muassa Keski-Aasiassa, Afrikassa, Väli-Amerikassa ja satunnaisesti Keski-Euroopassakin. Pään muokkausta on harjoitettu ehkä runsaimmin Egyptissä ja asteekkien keskuudessa. Nykyisin pään luustoa muokataan lähinnä länsimaissa plastiikkakirurgian keinoin, joskin kyse on eriluontoisesta ilmiöstä.


title: Pään muotoilu

text: Perinteinen pään muokkaus on aloitettava jo lapsena. Lapsen vielä pehmeän pään ympärille asetetaan tiukka kehys tai muotti, jonka muotoon pää kasvaa ja luutuu. Tarkoituksena oli yleensä, ainakin atsteekkien ja egyptiläisten perinteen mukaan, painaa otsaa kaltevaksi ja tehdä takaraivosta pitkä ja taaksepäin yläviistoon työntyvä. Syynä atsteekeilla ja egyptiläisillä oli kauneusihanne, jonka mukaan tällainen pään muoto oli erityisen miellyttävän näköinen. Pään muodolla saatettiin myös näyttää asemaa yhteiskunnassa. Tällöin yleensä muotoiltu pää oli yläluokkaisuuden tunnusmerkki.


title: Resessiivinen ominaisuus

text: Perinnöllisyystieteessä resessiivinen eli väistyvä ominaisuus tulee näkyviin yksilön ilmiasussa eli fenotyypissä vain, mikäli ominaisuuden aiheuttava alleeli on periytynyt yksilölle homotsygoottina eli samaperintäisenä. Jos genotyyppi on lokuksen suhteen heterotsygootti eli eriperintäinen, dominoiva alleeli määrää ilmiasun ja resessiivisellä alleelilla ei ole vaikutusta. Tämän vuoksi resessiivinen alleeli voi periytyä monen sukupolven yli ilman, että se tulee näkyviin ilmiasussa.


title: Resessiivinen ominaisuus

text: Resessiiviseksi voidaan kutsua sekä resessiivisesti vaikuttavaa alleelia että sen määräämää ominaisuutta. Ainoastaan saman lokuksen dominoivien alleelien aiheuttamaa geneettinen peittyvyyttä kutsutaan resessiivisyydeksi: ominaisuus voi olla polygeeninen eli useiden geenien yhdessä ohjaama, tai olla epistaasissa.


title: Resessiivinen ominaisuus

text: Resessiivistä alleelia kuvataan aina pienellä alleelikirjaimella, dominoivaa isolla. Taulukon esimerkissä dominoiva alleeli "T" aiheuttaa punaisen ja resessiivinen "t" sinisen värityksen. Vain genotyypillä "tt" ruutu on sininen, muilla genotyypeillä dominoivan alleelin määräämä ominaisuus (punaisuus) vallitsee.


title: Lucio Costa

text: Lúcio Costa (27. helmikuuta 1902 Toulon, Ranska – 13. kesäkuuta 1998 Rio de Janeiro) oli brasilialainen arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija. Hän kävi kouluja Isossa-Britanniassa ja Sveitsissä ja valmistui arkkitehdiksi Rio de Janeiron "Escola Nacional de Belas Artesista" 1924.


title: Lucio Costa

text: Lucio Costa tunnetaan parhaiten Brasilian pääkaupungin Brasílian kaupunkisuunnittelusta.


title: Li Ruzhen

text: Li Ruzhen (, 1763–1830) oli kiinalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten teoksestaan "Kukkia peilissä" (鏡花緣, Jinghuayuan, ). Kirjaa on pidetty terävänä pilkantekona Qing-kauden yhteiskunnallisista oloista ja puheenvuorona naisten oikeuksien puolesta, vaikkakin itse tarina on lähinnä humoristinen fantasiakertomus.


title: Li Ruzhen

text: ""Kukkia peilissä"" kertoo naispuolisesta henkiolennosta, joka on päätynyt maan päälle ja yrittää saavuttaa jälleen kuolemattomuuden. Päähenkilö matkaa monien maiden halki ja päätyy lopulta Tang-dynastian aikaiseen Kiinaan, naishallitsija Wu Zetianin aikakaudelle.


title: Cao Xueqin

text: Cao Xueqin (曹雪芹, Cáo Xuěqín, s. n. 1724 – k. n. 1763) oli kiinalainen kirjailija. Hänen teostaan Honglou meng ("紅樓夢 Hóng lóu mèng") pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaana kiinalaisena romaanina, Qing-kauden kirjallisuuden helmenä.


title: Cao Xueqin

text: Cao Xuejin oli alun perin ylhäisen mutta pahasti köyhtyneen suvun jälkeläinen, joka joutui elättämään itsensä myymällä maalauksiaan. Hän sai elinaikanaan valmiiksi noin 80 lukua Punaisen huoneen unesta. Cao Xuejinin kuoleman jälkeen Gao E viimeisteli teoksen, ja se ilmestyi lopulta vuonna 1792 120-lukuisena. Romaani on kuvaus kiinalaisen yläluokan elämästä 1700-luvulla, mutta sitä on luettu myös buddhalaisena allegoriana.


title: CMOS

text: CMOS (lyhenne sanoista "Complementary Metal Oxide Semiconductor") on kanavatransistoreihin perustuva mikropiiritekniikka, jota käytetään mm. digitaali- ja nykyään myös radiotaajuisissa piireissä. CMOS on yleinen logiikkapiiriperhe. CMOS-tekniikalla valmistetaan mm. logiikkaporttipiirejä ja mikroprosessoreja. Ennen CMOS-tekniikan kehittymistä käytössä oli HMOS ("High density, short channel MOS") tekniikkaa. Frank Wanlass haki CMOS-tekniikalle patenttia (US 3356858 A) vuonna 1963. Ensimmäiset yleiskäyttöiset CMOS-logiikkapiirit julkaisi RCA vuonna 1968.


title: CMOS

text: CMOS-ohutkalvorakenne perustuu symmetrisiin ylös- ja alasvetäviin linjoihin; jokainen signaalijohdin on aina transistorilla yhdistetty sekä 0- että 1-johtoihin. Näistä transistoreista toinen on aina auki, toinen kiinni.


title: CMOS

text: Ennen CMOS-tekniikkaa oli käytössä tekniikka, jossa transistoreita oli vain yksi, ja toisessa välissä oli vastus. Tästä oli seurauksena se, että aina signaalin ollessa "väärässä asennossa" vastuksen läpi virtasi sähkövirta, joka aiheutti piirille suuren sähkönkulutuksen, vaikka piiri ei vaihtaisikaan tilaa.


title: CMOS

text: CMOS mahdollisti selvästi pienemmän tehonkulutuksen, koska auki olevan transistorin läpi ei teoriassa kulje virtaa, ja sähkövirran tarvitsee kulkea transistoreiden läpi vain kun signaalin tila muuttuu.


title: CMOS

text: Piirien valmistustekniikan kehityttyä ja piirien käytyä hyvin pieniksi myös auki olevasta transistorista on alkanut vuotaa läpi sähkömääriä, jotka vaikuttavat piirin virrankulutukseen. Tästä syystä CMOS-kalvorakenteisiin on lisätty eristekalvoja, kuten high-k-eriste. Virrankulutuksen pienentämiseksi 2000-luvun vaihteessa tehty johdinmateriaalin vaihtaminen alumiinista kupariin johti siihen, että kalvorakenteisiin täytyi lisätä titaaninitridi-pohjaisia barrier-kalvoja diffuusion estämiseksi, koska kupari diffundoituu helposti kalvojen läpi ja tuhoaa puolijohteen.


title: CMOS

text: CMOS-tekniikkaan perustuen on kehitetty myös valoherkkä kenno l. kuvasensori, jota käytetään joissakin digitaalikameroissa, eli CMOS-kenno.


title: Sotavanki

text: Sotavanki on jonkin valtion sotilas, joka on jäänyt vihollisvaltion vangiksi näiden valtioiden välisessä sodankäynnissä. Sotavangiksi voidaan määritellä henkilö, joka on osallistunut sotatoimiin komentoketjun alaisuudessa, joka pukeutuu asepukuun ja joka kantaa asetta avoimesti. Näin ollen esimerkiksi terroristeilta tai sissisotilailta on toisinaan evätty sotavangin status. Esimerkkisyy sotavankistatuksen kieltämiseen on se, että vangittu henkilö on pyrkinyt esiintymään siviilinä.


title: Sotavanki

text: Sotavankien kohtelusta on määrätty Geneven ihmisoikeussopimuksessa. Sotavangit sijoitetaan yleensä vankileireille. Taistelevat osapuolet voivat vaihtaa toistensa sotavankeja. Sodan loputtua sotavangit tulisi palauttaa kotimaahansa.


title: Sotavanki

text: Kaikilla laillisilla taistelijoilla on oikeus sotavangin statukseen eli tulla kohdelluksi sotavankina. Tietyissä tilanteissa laillisen taistelijan määrittely on hankalaa. Mielivaltaisen kohtelun estämiseksi vangiksi otettuja on epäselvissä tilanteissa kohdeltava sotavankina kunnes asian ratkaisee laillinen tuomioistuin. Sotavankeihin sovelletaan pidättäjävaltion lakeja, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa humanitaarisen oikeuden kanssa.


title: Sotavanki

text: Ravinnon, asuinolojen ja terveydenhuollon tulee olla samaa tasoa kuin pidättäjävaltion omien asevoimien kohdalla. Ravinnon tulee olla riittävää ja kyettävä pitämään vangit kunnossa. Kaikki ravintoon kohdistuvat kurinpitotoimet ovat kiellettyjä. Sotavankien terveydentilasta on pidettävä huolta ja leirissä tulee olla oma sairasosasto. Terveydentila tarkistetaan kuukauden välein.


title: Sotavanki

text: Sotavankeja on kohdeltava inhimillisesti. Jos vanki on haavoittunut tai sairas, hänelle on annettava hoitoa. Pidättäjävaltio on vastuussa vangin turvallisuudesta ja oikeudenmukaisesta kohtelusta. Sotavankeja saadaan käyttää tietyin rajoituksin työntekoon, joka ei vaaranna heidän terveyttään.


title: Sotavanki

text: Sotavangilla on oikeus harjoittaa vapaasti omaa uskontoaan ja saada hengellistä apua.


title: Sotavanki

text: Sotavangilla on oltava mahdollisuus ilmoittaa vankileiriin saapumisestaan perheelleen ja Punaisen Ristin kansainvälisen komitean henkilötiedustelukeskukselle.


title: Sotavanki

text: Sotavanki on velvollinen antamaan itsestään tietyt tiedot pidättäjävaltiolle (nimi, sotilasarvo, syntymäaika ja tuntolevyn numero tai vastaavat muut tunnistetiedot). Sotavankeja ei saa pakottaa antamaan muita tietoja.


title: Sotavanki

text: Islamissa Profeetta kohteli vankejaan hyvin, toisin kuin roomalaiset tai assyrialaiset tai faaraot, jotka polttivat vankien silmät kuumilla raudoilla tai nylkivät heidät elävältä.


title: Sotavanki

text: Muslimien vangiksi jääneet viedään heille valmistettuun paikkaan, eikä heitä kiduteta tai kaltoinkohdella, eikä heiltä riistetä vettä ja ruokaa tai suojaa. Heidän korviaan tai suutaan ei peitetä eikä heitä laiteta häkkeihin, vaan heitä kohdellaan lempeästi ja heitä kannustetaan hyväksymään islam. Muslimit komennettiin sitomaan vangit etteivät he karkaisi.


title: Sotavanki

text: Vangeista voidaan pyytää lunnaita tai vaihtaa heidät muslimivankeihin tai vapauttaa heidät ilman vastinetta. Heidät voidaan jakaa orjiksi ja miehet surmata, muttei naisia tai lapsia.


title: Sotavanki

text: Talvisodassa sotavangiksi jäi 858–1100 suomalaista. Vankeusaika jäi lyhyeksi ja jo huhtikuussa 1940 Suomeen palautettiin 838 sotavankia.


title: Sotavanki

text: Jatkosodassa suomalaisia sotavankeja oli Neuvostoliiton virallisen tilaston mukaan 2 377. Kotimaahan palautettiin 1 969 henkeä. Timo Malmin mukaan suomalaisia joutui vangeiksi 3 402, leirillä kuoli 1 388 ja kotiutettuja oli 1 938 eli kuolleisuus oli 43 prosenttia. Lukujen eron virallisiin lukuihin selittää osittain se, että neuvostoliittolaisissa tilastoissa otetaan huomioon vain ne sotavangit, jotka selvisivät leirille saakka.


title: Sotavanki

text: Suomalaiset vangitsivat 5 700 neuvostosotilasta talvisodan aikana, jotka selvisivät suhteellisen hyvin. Sen sijaan jatkosodan aikana suomalaiset vangitsivat 64 000 sotilasta, joista lähes 30 prosenttia menehtyi.


title: Sotavanki

text: Abu Ghraibin vankilan kidutusskandaali paljastui huhtikuussa 2004 "60 Minutes II" -ohjelman julkaistua yhdysvaltalaisten sotilasvanginvartijoiden ottamia valokuvia vankien pahoinpitelyistä ja kidutuksista Yhdysvaltain ylläpitämässä irakilaisessa vankilassa. Vankilaan teljettyjä vankeja oli kidutettu esimiesten määräyksestä tai oma-aloitteisesti. Tapahtumista levisi myös internetissä valokuvia, ja se aiheutti maailmanlaajuisen kohun. Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkojen otettua Irakin haltuunsa vankilan nimi muutettiin "Baghdad Central Confinement Facilityksi" (BCCF). Vankilassa on pidetty jopa 7 000 vankia, osa vastarintataistelijoita, osa rikollisia ja osa ilman syytteitä. Vankilaa valvoo yksi sotilaspoliisipataljoona. Vankila suljettiin elokuussa 2006 ja tyhjä vankilarakennus luovutettiin irakilaisille.


title: Sotavanki

text: Vuodesta 2002 Yhdysvallat on pitänyt Guantanamo Bayn vankileirissään yli 700 Afganistanin sodan vankia ilman sotavangeille kuuluvia kansainvälisiä oikeuksia. Heillä ei ole myöskään Yhdysvaltain perustuslain takaamia oikeuksia. Yhdysvallat on luokitellut vangit ”laittomiksi taistelijoiksi”, jottei heillä olisi laillisille taistelijoille kuuluvaa sotavankien asemaa, mikä olisi taannut heille Geneven sopimuksen mukaiset oikeudet. Laittoman taistelijan käsitettä ei ole aikaisemmin ollut olemassa. Järjestelyllä pyrittiin luomaan oikeustila, missä ei olisi välttämätöntä noudattaa kiinni otettujen osalta minkään maan lakia tai kansainvälistä sopimusta. Ensimmäisinä viitenä vuotena vain kymmenen vankia sai rikossyytteen. Vuonna 2008 Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi Yhdysvaltain perustuslain vastaisena vuoden 2006 sotilaskomissiolain kohdan, jossa vangituilta evättiin habeas corpus -oikeus valittaa omasta vangitsemisestaan liittovaltion oikeusistuimiin.


title: Perinne

text: Perinne eli traditio on peritty tapa, käytänne tai käsitys. Erityisesti perinne viittaa kansanperinteeseen, kansan muistitiedon varassa säilyttämään henkiseen kulttuuriin. Erilaisten asioiden, taitojen ja varsinkin sota-aikojen muistojen ylläpitämistä varten toimii moninaisia muinaismuisto- ja perinneyhdistyksiä.


title: Pierolapithecus catalaunicus

text: Pierolapithecus catalaunicus on noin 13 miljoonaa vuotta sitten elänyt eläinlaji, jonka uskotaan olevan yhteinen kantamuoto sekä nykyajan ihmiselle että suurille apinoille.


title: Pierolapithecus catalaunicus

text: Lajin on kuvaillut Salvador Moyà-Solàn johtama espanjalaisten paleoantropologien ryhmä joulukuussa 2002 löytyneiden fossiilien perusteella. Löydöstä kerrottiin tiedelehti "Science"n 19. marraskuuta 2004 ilmestyneessä numerossa.


title: Pierolapithecus catalaunicus

text: Kiistelyä on aiheuttanut muun muassa löydön sijaintipaikka Espanja, koska yleisesti on uskottu ensimmäisten ihmisten olevan Itä-Afrikasta.


title: Fossiili

text: Fossiili (< , 'ylös kaivettu') on vähintään 10 000 vuotta sitten eläneen eliön jäännös. Fossiili voi olla kivettymä, valelma, painauma tai vaikkapa meripihkan sisälle jäänyt kokonainen hyönteinen. Siili ja varsieväkala ovat esimerkkejä elävistä fossiileista.


title: Fossiili

text: Fossiilien kautta voidaan saada tietoja maapallon elämän historiasta. Tunnetuimpia fossiileja ovat dinosaurusten jäänteet, kivettymät ja painanteet. Paleontologia on fossiileja tutkiva tiede.


title: Fossiili

text: Fossiileja syntyy usein kivettyminä: jonkin eläimen kovan osan kuten luiden tai kuoren rakenteet ovat korvautuneet mineraaleilla. Valelmat ovat syntyneet siten, että kokonaan sedimenttiin hautautuneen eläimen tai kasvin hajottua siitä on jäänyt jäljennös sitä ympäröivään kerrokseen. Painanteina säilyneet fossiilit voivat olla lähtöisin vaikkapa jalanjäljistä.


title: Fossiili

text: Fossiilit ovat harvinaisia, koska kuolleen eliön jäänteet hajoavat nopeasti luontoon. Harvinaisia ovat erityisesti sellaiset fossiilit, missä kuollut eliö on säilynyt sellaisenaan tai melkein muuttumattomana. Fossiilin syntymiseen tarvitaan usein mahdollisimman nopeasti jokin maa-aine peittämään kuollutta eliötä, kuten maan- tai liejuvyöry. Selkärankaisten luurangot tuhoutuvat nopeasti ilmassa, ja myös esimerkiksi joidenkin merisimpukoiden kuoret liukenevat vähitellen meriveteen. Peittyminenkään ei välttämättä riitä, sillä happamat maakerrokset voivat tuhota muun muassa kalkkipitoisia simpukankuoria, tai eliön mädätessä voi muodostua kaasukuplia, jotka häiritsevät kivettymistä. Muitakin fossilisoitumistapoja on, esimerkiksi organismin nopea kivettyminen. Tätä prosessia edustaa Kivettynyt puu, sillä orgaaninen puumateriaali on aikojen kuluessa korvaantunut mineraaliaineksilla. Fossiilijäänteitä hävittävät eroosio ja mannerlaattojen painautuminen toistensa alle.


title: Fossiili

text: Kemiallisiksi fossiileiksi kutsutaan jäännöksiä menneestä elämästä, joita ei voida nähdä, mutta joita voidaan tutkia ja päätellä kemiallisten jäännösten perusteella. Niissä on siis yhdisteitä, joita tiedetään syntyvän elollisen toiminnan yhteydessä. Grönlannista löydetyissä 3 800 miljoonan vuoden ikäisissä maailman vanhimmissa kivissä on ollut kemiallisia fossiileja.


title: Fossiili

text: Fossiilien suhteellinen ikä voidaan arvioida sen perusteella, missä kohtaa kerrostumaa se oli ja mikä oli sen suhde muihin fossiileihin. Siten saadaan vertailukohde, onko kyseinen fossiili nuorempi vai vanhempi kuin joku toinen. Jos fossiili on iältään alle 50 000 vuotta, sen ikä voidaan arvioida hiilen isotooppien puoliintumiseen perustuvalla radiohiilimenetelmällä. Miljoonia vuosia vanhat fossiilit ajoitetaan joko zirkonkiteiden avulla tai eri isotooppien tunnettuihin puoliintumisaikoihin perustuvien ajoitusmenetelmien avulla. Vanhimmat tunnetut eliöfossiilit ovat Luoteis-Grönlannista löydetyt 3 700 miljoonaa vuotta vanhat stromatoliitit.


title: Fossiili

text: Fossiilit ovat tärkeitä evoluution ja evoluutioteorian todisteita, joista on voitu päätellä yli 100 000 kasvi- ja eläinlajin kuolleen sukupuuttoon. Fossiileja on listattu arviolta 250 miljoonaa yksilöä yli 250 000:sta eri lajista, ja ne ovat sopineet evoluutioteorian ennusteisiin eliöiden kehittymisestä. Vanhemmista kerrostumista löytyy uudempien elämänmuotojen edeltäjien fossiileja, juuri kuten Charles Darwin ennusti. Fossiiliaineiston perusteella eri ajoitusmenetelmiä hyödyntäen on rakennettu eliöiden sukupuita ja nämä on yleensä pystytty vahvistamaan ja tarkentamaan vertailevalla genetiikalla. Fossiiliaineistosta voidaan löytää myös erilaisia kehityssarjoja välimuotofossiilien avulla muun muassa kaloista sammakkoeläimiksi tai dinosauruksista linnuiksi.


title: Fossiili

text: Kuitenkaan aina sukupuun rakentaminen pelkästään fossiilien perusteella ei onnistu, koska fossiiliaineistossa on aukkoja, pääasiassa fossilisoitumisen harvinaisuuden takia, mutta myös muista syistä. Evoluutioteorian mukainen välimuotofossiili ei välttämättä ole suoraan uuden lajin esi-isä, vaan sillä on piirteitä aikaisemmasta ja uudesta lajista. Löytämättömiä välimuotofossiileja kutsutaan usein "puuttuviksi renkaiksi". Vanhimman linnuksi luokiteltavan fossiilin "Archaeopteryxin" ikä oli miljoonia vuosia suurempi kuin vanhimman lintujen esimuodoksi kelpaavan dinosauruslaji "Manoraptorin" ikä, mutta välimuodoksi löydettiin kuitenkin eräs "Manoraptorien" alalajiin kuulunut fossiili.


title: Fossiili

text: Pseudofossiileiksi kutsutaan kuvioita tai kuvioista muodostuvia sarjoja, jotka ovat muodostuneet kivien pintaan ja joita on mahdollisesti vahingossa luultu oikeiksi fossiileiksi, mutta tarkemmissa tutkimuksissa ne on havaittu ennemminkin geologisesti tai kemiallisesti kuin biologisesti muodostuneiksi kuvioiksi. Subfossiileiksi puolestaan kutsutaan sellaisenaan säilyneitä eliöiden jäänteitä, kuten mammuttien luita.


title: Fossiili

text: Fossiileja ei juurikaan löydy Suomen kallioperästä, koska se on hyvin vanhaa ja eri voimat ovat muokanneet ja muuttaneet sitä. Suomessa kallioperä koostuu lähinnä magmakivilajeista, ja siinä on vain vähän kerrostuneita kivilajeja, joista fossiileja yleensä löytyy. Fossiileja löytyy Suomesta lähinnä Ahvenanmaalta, jonka kalkkikivestä on löytynyt muinaisten merieläinten fossiileja.


title: Fossiili

text: Mannerjää hävitti Suomesta suurimman osan fossiilijäänteistä. Suurin osa Suomesta löydetyistä fossiileista on nuoria, viime jääkaudelta tai sen jälkeiseltä ajalta. Lapissa on yli miljardi vuotta vanhoja stromatoliittifossiileja Tervolan-Keminmaan alueella. Kyseessä on eroosiojäännös, jota jääkaudet eivät ole kuluttaneet pois.


title: Fossiili

text: Geologi Johannes Sederholm löysi 1800-luvun lopulla Näsijärven rantakalliosta ja -kivistä Hirviniemestä soikion muotoisia syvennyksiä, joille hän antoi nimityksen "arvoitukselliset hiilipussit". Nämä ovat vanhimmat Suomesta löytyneet fossiilit, niiden iäksi on arvioitu kaksi miljardia vuotta, ja niitä on löytynyt muualta maailmasta vain Etelä-Afrikasta ja Kanadasta. Löytöpaikka rauhoitettiin luonnonsuojelualueeksi vuonna 1962. Näitä 2–30 senttimetrin pituisia "hiilipusseja" esiintyy myös Näsijärven vastapäisellä rannalla Ylöjärven puolella.


title: Valoherkkä kenno

text: Valoherkkä kenno on kuva-anturi, joka muuttaa kennopinnalle osuvat valonsäteet sähkövarauksiksi, joiden synnyttämä jännite mitataan A/D-muuntimella ja tallennetaan bitteinä laitteen massamuistiin. Digitaalikamerassa valoherkällä kennolla otettu kuva tallentuu muistikortille kuvatiedostoksi.


title: Valoherkkä kenno

text: Valoherkkien kennojen suorituskykyä voidaan vertailla mittausten perusteella.Digitaalikamerat, skannerit, videokamerat ja lääketieteelliset instrumentit sisältävät valoherkkiä kennoja.


title: Kamen Rider

text: Kamen Rider (仮面ライダー, suomeksi Naamioitu Ratsastaja) on tunnettu ja menestynyt japanilainen "supersankariperhe", jonka on luonut Shotaro Ishimori. Ensimmäisen kerran sarjaa alettiin esittää vuonna 1971 TV Asahi -kanavalla Japanissa.


title: Kamen Rider

text: Alkuperäisessä sarjassa paha järjestö Shocker aiheutti harmia ympäri maailmaa. Valloittaakseen koko maailman, Shocker "värväsi" itsellensä agentteja, kidnappaamalla ihmisiä, muuttamalla heidät kyborgeiksi ja aivopesemällä heidät. Yksi uhreista, Takeshi Hongo, kuitenkin pelastettiin juuri ennen aivopesua. Taistellakseen Shockeria vastaan, Takeshista tuli naamioitu supersankari, "Kamen Rider".


title: Kamen Rider

text: Kun sarjan alkupään jaksoja kuvattiin, Takeshi Hongon näyttelijä, Hiroshi Fujioka, loukkaantui pahasti. Tämän vuoksi jaksossa 14 esiteltiin uusi """ratsastaja""", nimeltään Hayato Ichimonji. Ichimonji pystyi muuttumaan "Kamen Rider"iksi (josta käytetään yleensä nimeä Kamen Rider #2), tekemällä erinäisten poseerausten liikesarjan, ja sanoen "Henshin!" (kirjaimellisesti käännettynä "muodonmuutos"). Tämä liikesarja osoittautui suosituksi lasten ja nuorten keskuudessa, ja sarjasta tuli menestys.


title: Kamen Rider

text: Katsojamäärien nostamiseksi Takeshi Hongo tuotiin takaisin jaksossa 40, nimellä "Kamen Rider #1". Sarjaa esitettiin 2 vuotta ja se päättyi jaksoon 98, jossa ratsastajat voittivat Gel-Shockerin. Sarjalle tehtiin useita jatko-osia, ja sen aloittamat teemat ovat esillä myös myöhemmissä sarjoissa.


title: Kamen Rider

text: Alkuperäiset "Kamen Riderit" tuotti Toru Hirayama, ja Shotaro Ishimori toimi hahmosuunnittelijana. Näissä sarjoissa esiintyi aina sama hahmo, Tobei Tachibana, joka toimi eräänlaisena oppi-isänä päähahmoille.


title: Kamen Rider

text: 4 vuoden tauon jälkeen, sarja palasi TV:hen vuonna 1979. Tällä kertaa Tobei Tachibana oli korvattu uudella hahmolla, nimeltään "Genjiro Tani".


title: Kamen Rider

text:
ZX, kymmenes "Kamen Rider" esiteltiin vuoden 1984 TV-elokuvassa. Genjiro Tani ei esiintynyt tässä elokuvassa.
"Kamen Rider Black" oli ensimmäinen sarja, joka ei liittynyt mitenkään alkuperäiseen jatkumoon. Siihen otettiin aikuisempi tunnelma ja se menestyi katsojien keskuudessa. Amerikkalainen Saban Enternainment teki "Black RX:stä" amerikkalaistetun version "Saban's Masked Rider", korvaten japanilaiset näyttelijät amerikkalaisilla ja luoden uuden juonen.


title: Kamen Rider

text: "Kamen Rideria" ei esitetty 90-luvulla TV:ssä, mutta erinäiset elokuvat ja videojulkaisut pitivät sarjan tunnettuvuutta yllä.2 vuotta Shotaro Ishinomorin kuoleman jälkeen "Kamen Rider" palasi televisioon vuonna 2000. Sarjoja tekevät Ishinomorin oma tuotantoyhtiö, Ishinomori Productions ja Toei.


title: Kamen Rider

text:
Lisäksi vuonna 2005 ensi-iltansa sai elokuva nimeltään "Kamen Rider The First," joka on itsenäinen sovitus alkuperäisestä sarjasta. Elokuva sai jatko-osan vuonna 2007, nimeltään "Kamen Rider The Next."
Yhtään Kamen Rider -sarjaa ei tiettävästi ole koskaan esitetty Suomessa ja se tunnetaan lähinnä japanilaisten sarjojen harrastajien parissa.


title: Berliinin muuri

text: Berliinin muuri () oli muuri, joka erotti Itä-Berliinin ja sitä ympäröineen Itä-Saksan valtion Länsi-Berliinistä 1961–1989. Sen tarkoituksena oli lännen mielestä estää itäberliiniläisten ja itäsaksalaisten pääsy länteen kun taas idän mielestä pohjimmainen tarkoitus oli suojella DDR:n kansalaisia lännen fasismilta.


title: Berliinin muuri

text: Toisen maailmansodan jälkeen liittoutuneet jakoivat Saksan neljään miehitysvyöhykkeeseen. Myös pääkaupunki Berliini jaettiin samalla tavalla Neuvostoliiton, Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan vyöhykkeisiin, vaikka se sijaitsikin keskellä Neuvostoliiton vyöhykettä. Neuvostoliitto hallitsi kaupungin itäosaa, kolme länsivaltaa sen länsiosaa.


title: Berliinin muuri

text: Kun Neuvostoliitto poliittisen kiistan vuoksi saartoi Berliinin länsivyöhykkeet kesäkuussa 1948, kaikki elintarvikkeet oli kuljetettava kaupunkiin lentoteitse ilmasiltaa pitkin toukokuuhun 1949 saakka. Tämän jälkeen Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan Saksan-vyöhykkeistä muodostui Saksan liittotasavalta (Länsi-Saksa) ja Neuvostoliiton vyöhykkeestä Saksan demokraattinen tasavalta (Itä-Saksa eli DDR). Länsi-Berliinistä tuli tällöin käytännössä osa läntistä Saksaa Itä-Saksan alueen sisällä. Kun Saksan sisäraja suljettiin vuonna 1952, jäi Berliini ainoaksi paikaksi, jossa raja oli yhä avoin. Miljoonat itäberliiniläiset ja -saksalaiset pakenivat sen kautta länteen, joukossaan paljon korkeasti koulutettuja ja työikäisiä kansalaisia. Berliinin muuri rakennettiin tämän joukkopaon estämiseksi.


title: Berliinin muuri

text: Vielä vähän ennen muurin rakentamista kesällä 1961 Itä-Saksan kommunistipuolueen johtaja Walter Ulbricht vannoi "Neues Deutschland" -lehdessä, ettei kellään ole aikomusta pystyttää muuria (”Niemand hat die Absicht, eine Mauer zu errichten”). 13. elokuuta 1961 40 000 Itä-Saksan kansallisen kansanarmeijan sotilasta, poliisia ja työläistä sulki Länsi-Berliiniin johtavat tiet ja kadut. Ensin kaupungin jako tehtiin piikkilangalla, mutta pari päivää myöhemmin ryhdyttiin rakentamaan muuria betoniharkoista. Itä-Saksan viranomaisten mukaan muuri oli ”antifasistinen suojavalli” ("antifaschistischer Schutzwall").


title: Berliinin muuri

text: Berliinin muuri oli yli 155 kilometriä pitkä. Sitä rakennettiin neljässä eri vaiheessa:Vuoden 1962 kesäkuussa aloitettiin toisen vaiheen rakennustyöt, jolloin muurin vieressä sijainneet talot hajotettiin ja noin sadan metrin päähän rakennettiin uusi muuri. Väliin jäi tyhjä kaistale, jota alettiin kutsua ”kuoleman käytäväksi”. Se oli täytetty hienojakoisella soralla, jotta pakoa yrittävien jalanjäljet näkyisivät helposti. Alue oli täysin suojaton ja ansoitettu muun muassa paukkupanoksilla, jotka oli liitetty mutkittelevaan lankaan. Pienikin töytäisy laukaisi paukkupanokset, jotka haavoittivat pakenijaa ja hälyttivät rajavartijat paikalle. Alueen tärkein ominaisuus oli vartiotorneissa oleville vartijoille avautuva vapaa tulilinja. Aluetta ei ollut Saksan sisärajan tavoin miinoitettu.


title: Berliinin muuri

text: Viimeinen rakennusvaihe alkoi vuonna 1975. Lopullisen muurin korkeus oli 3,6 metriä ja leveys 1,5 metriä. Rakentaminen maksoi 16 155 000 DDR:n markkaa. Muurin yläosassa oli betoninen putki, joka hankaloitti sen yli kiipeämistä. Ennen betonista putkea kokeiltiin lasinsirpaleita muurin päällä, mutta päättäjät katsoivat paremmaksi siirtyä betoniseen putkeen. Rakennelmaan kuului myös 302 vahtitornia ja 30 bunkkeria.


title: Berliinin muuri

text: Muurin rakentamisen jälkeen pako Länsi-Berliiniin oli erittäin vaikeaa. Piikkilankavaiheessa, kun raja vielä kulki pitkin kaupungin katuja, pakoa saattoi yrittää yksinkertaisesti loikkaamalla talon ikkunasta kadun toiselle puolelle, jossa muun muassa Länsi-Berliinin palomiehet auttoivat pakenijoita. Erityisesti Bernauer Strasse -niminen katu tarjosi tällaisen pakotien, koska siellä talojen julkisivut olivat lähellä toisiaan muurin molemmin puolin. Pakojen estämiseksi ikkunat muurattiin umpeen ja katoille laitettiin piikkilankaesteitä. Pakenemista yrittäneistä 5 000 onnistui, mutta ainakin 230 kuoli ja 200 haavoittui vakavasti. Suurin osa pakoyrityksistä pysäytettiin ja pakoa yrittäneitä tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin.


title: Berliinin muuri

text: Betonimuurin ja suojavyöhykkeen valmistuttua pako rakennusten kautta muuttui mahdottomaksi. Myöhemmin pakoa yritettiin muun muassa kaivamalla tunneleita muurin ali tai lentämällä muurin yli. Raskailla ajoneuvoilla tai puskutraktoreilla saattoi alkuaikoina onnistua ajamaan muurin läpi, jos pystyi välttämään vartijoiden luodit.


title: Berliinin muuri

text: Muurin murtumisen aikoihin oli suunnitteilla muurin valvonnan tehostaminen esimerkiksi elektronisilla valonheittimillä ja hämäränäkölaseilla. Niitä ei kuitenkaan ehditty asentaa paikoilleen ennen muurin murtumista.


title: Berliinin muuri

text: Itä- ja Länsi-Berliinin välillä oli vain muutamia rajanylityspaikkoja, joista ainoat ulkomaisille matkailijoille avoimet olivat Checkpoint Charlie ja Friedrichstraßen metroasema. Muut rajanylityspaikat olivat avoimia vain tietyille erikoisryhmille kuten diplomaateille ja valtiovieraille. Lisäksi Länsi-Berliinin länsirajalla oli rajanylityspaikkoja Länsi-Berliinin ja läntisen Saksan välistä, Itä-Saksan alueen kautta kulkevaa läpikulkuliikennettä varten.


title: Berliinin muuri

text: Itä-Saksan kansalaisilla ei ollut oikeutta ylittää rajaa ilman erityistä lupaa, joita varsinkaan alkuvuosina ei juuri myönnetty. Pakenemisia rajanylityspaikkojen kautta tapahtui väärennettyjä Länsi-Berliinin passeja käyttäen ja salakuljettamalla matkustajia autoissa. Itä-Saksan viimeisinä vuosina rajanylitysluvan saivat varsinkin eläkeläiset helposti, mutta samaan aikaan rajan valvontaa tiukennettiin niin, että luvaton rajanylitys kävi entistä mahdottomammaksi.


title: Berliinin muuri

text: Muurin murtuminen johtui oikeastaan väärinkäsityksestä. Syksyllä 1989 alkoivat suuret Itä-Saksan hallituksen vastaiset mielenosoitukset. Maan johtaja Erich Honecker erosi 18. lokakuuta. Uusi hallitus päätti marraskuussa lievittää hiukan ankaria matkustusrajoituksia ihmisten lepyttämiseksi. Tiedotteen lukija Günter Schabowski ei ollut mukana päätöksenteossa eikä tiennyt yksityiskohtia, ei myöskään sitä, että päätöksen piti astua voimaan vasta seuraavana päivänä. Schabowski sekosi papereissaan suorassa lähetyksessä ja ilmoitti, että matkoja muurin toiselle puolelle tehtäisiin vastedes ilman ennakkoehtoja. Hän vastasi italialaistoimittajan kysymykseen: ”Minun tietääkseni voimassa heti, ilman viivettä.” Tämä ilmoitettiin myös länsisaksalaisilla televisiokanavilla ja pian kymmenet tuhannet uteliaat ihmiset ryntäsivät muurille. Hämmästyneet rajavartijat eivät tienneet, mitä tehdä pääsyä muurin toiselle puolelle vaatineille ihmismassoille. Koska vaihtoehtona olisi ollut omien kansalaisten ampuminen, rajavartijat antoivat periksi ja päästivät kansanjoukot läpi. Muurin toisella puolella heitä tervehtivät riemuitsevat länsiberliiniläiset. Tätä marraskuun yhdeksättä päivää vuonna 1989 pidetään muurin murtumispäivänä.


title: Berliinin muuri

text: Rajan ylitys oli tämän jälkeenkin periaatteessa sallittua vain virallisilla rajanylityspaikoilla, mutta käytännössä ihmisten sallittiin kiipeillä muurin ylikin. Seuraavien viikkojen aikana kuitenkin avattiin joukko uusia rajanylityspaikkoja, joiden kohdalta muuri purettiin. Ensimmäisten joukossa avattiin kulkuyhteys Potsdamin aukion kautta ja 22. joulukuuta 1989 avattiin myös Brandenburgin portti. Seuraavien vuosien aikana, Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen muuri purettiin lähes kokonaisuudessaan ja vain muutamia lyhyitä osia siitä on enää pystyssä.


title: Konjakki

text: Konjakki () on Ranskassa määräalueella viinistä tislattu rypäleviina. Konjakki on brandyn alalaji. Sitä valmistetaan valkoisista viinirypäleistä tehtyä mehua käyttämällä ja tislaamalla, minkä jälkeen se kypsyy tammitynnyreissä useita vuosia.


title: Konjakki

text: Konjakki on nimetty Cognacin kaupungin mukaan. Konjakki-sana on suojattu maantieteellisenä merkintänä, ja sitä voivat käyttää vain Cognacin alueen tuottajat. Koska tislattujen juomien asetus kieltää maantieteellisen merkinnän kääntämisen suomen kielelle, "konjakki"-sanaa ei esimerkiksi pakkausmerkinnöissä saa käyttää Suomessa myytävästä aidosta konjakista, vaan nimenä tulee olla ranskankielinen "Cognac".


title: Konjakki

text: Konjakkia saa Ranskan lain valvoman "appellation d’origine contrôlée (AOC)" -säädöstön mukaan tuottaa vain Cognacin AOC-alueella. Konjakin tuotantoaluetta on suurin osa Charenten ja Charente-Maritimen departamenteista Ranskan länsirannikolla, koko Charentejoen alue sekä osa Biskajanlahden saarista. Alueen maaperä on erittäin kalkkista ja ilmasto merellinen ja leuto. Nämä olosuhteet tuottavat ohutta ja hapanta mutta hyvin aromaattista viiniä, joka soveltuu erittäin hyvin brandyn valmistamiseen.


title: Konjakki

text: Vuonna 1938 konjakin tuotantoalue jaettiin kuuteen kasvualueeseen, "cruhun". Joka crulla on omat tyypilliset piirteensä sekä maaperässä että ilmastossa, mikä antaa rypäleille omanlaatuisensa luonteen.Mikäli konjakkiin käytetyt tisleet on tuotettu ainoastaan Grande ja Petit Champagnen alueen rypäleistä ja vähintään 50 % tisleistä on Grande Champagnen alueelta, voidaan konjakin etikettiin lisätä merkintä ”Fine Champagne”.


title: Konjakki

text: Neljä suurinta konjakintuottajaa ovat Courvoisier, Hennessy, Martell ja Rémy Martin.


title: Konjakki

text: Konjakki valmistetaan tekemällä mehua valkoisista viinirypäleistä. Mehuun käytetään 95-prosenttisesti "Ugni blanc" -rypäleitä, mutta myös "Folle blanchea" ja "Colombardia" käytetään usein. Rypäleet poimitaan lokakuun ja marraskuun aikana, ja ne puristetaan välittömästi joko perinteisillä lautaspuristimilla tai nykyaikaisilla paineilmapuristimilla. Puristamisen jälkeen mehu laitetaan käymisastioihin. Käymisvaiheessa viiniin ei saa lisätä sokeria, eikä myöskään rikkidioksidia käytetä. Käyminen kestää kolme viikkoa, minkä jälkeen viini on noin 8–9-prosenttista ja hapanta. Yhteen konjakkilitraan tarvitaan yhdeksän litraa viiniä.


title: Konjakki

text: Viini tislataan välittömästi käymisen jälkeen, ja tislaus on ohi maaliskuun 31. päivään mennessä. Konjakki tislataan kahdesti, toisin kuin useimmat muut brandyt: ensimmäisen tislauksen jälkeen se on noin 30-prosenttista alkoholia ja toisen tislauksen jälkeen 72-prosenttista. Viini esilämmitetään nykyisin ennen tislausta. Tislaus on lain mukaan suoritettava kuparipannuissa: kupari jakaa lämmön tasaisesti ja auttaa pidättämään viinissä tiettyjä sulfiitteja ja rasvahappoja. Toisessa tislauksessa käytettävän pannun vetoisuuden on oltava lain mukaan korkeintaan 30 hehtolitraa. Koko tislaus kestää alle 24 tuntia.


title: Konjakki

text: Tislaamisen jälkeen syntynyttä raakaa konjakkia kutsutaan ”elämänvedeksi” ("eau-de-vie"). Eau-de-vie on väritöntä, ja sen alkoholipitoisuus on noin 72 tilavuusprosenttia. Se laitetaan tammitynnyreihin kypsymään vähintään kahdesta vuodesta jopa yli 50 vuoteen. Tammitynnyreihin käytettävän tammen pitää lain mukaan olla vähintään 50-vuotiasta. Tynnyreihin käytetään puun alaosan puuainesta. Tynnyrin yleisin tilavuus on 350 litraa. Uusia tynnyreitä käytetään nuoren konjakin varastointiin kuuden kuukauden ajan ennen sen siirtämistä vanhempiin tynnyreihin. Tammitynnyristä liukenee juomaan erilaisia aromiaineita, kuten tanniinia ja ligniiniä, ja konjakki saa tammitynnyristä myös rusehtavan värinsä. Tynnyreissä olevasta nesteestä haihtuu vuosien kuluessa 3–6 prosenttia, mistä alkoholia on 0,4–0,5 prosenttiyksikköä. Haihtunutta osaa kutsutaan ”enkelten osuudeksi”. Se korvataan tynnyreissä vuosittain tuoreemmalla konjakilla.


title: Konjakki

text: Konjakkeihin sekoitetaan useita eri tisleitä eri vuosikerroilta ja tuotantoalueilta. Tavallisessa "VS"-konjakissa voi olla 40 eri tislettä ja joissain konjakeissa jopa 200. Valmis konjakki laimennetaan vähitellen 40-prosenttiseksi lisäämällä tislattua vettä tai laimeaa brandya. Jotkut tuottajat värjäävät konjakin lopuksi karamellisoidulla sokerilla tai maustavat sitä sokerisiirapilla.


title: Konjakki

text: Konjakilla on kolme kypsytysajan mukaista laatuluokkaa:Ranskalaisen ammattijärjestö Bureau national interprofessionnel du cognacin (BNIC) luokituksessa lisäksi laadut "Napoléon" ja "Hors d’âge" vastaavat "XO"-laatua.


title: Konjakki

text: Charenten ja Charente-Maritimen alue on ollut jo kauan tärkeä viinintuottaja sen leudon ilmaston, kalkkisen maaperän ja kulkuväylänä toimivan Charentejoen läheisyyden vuoksi. Cognacista on asiakirjojen mukaan viety viiniä ainakin 1100-luvulta alkaen. Hollantiin La Rochellen sataman kautta tuodut viinit olivat kuitenkin hapokkaita ja mietoja sekä kärsivät laivamatkasta, joten hollantilaiset alkoivat tislata niitä. Myöhemmin ranskalaiset ryhtyivät tislaamaan Charentejoen viinejä kahteen kertaan, ja tuloksena syntynyttä viiniä alettiin kutsua brandyksi.