title: Kielilläpuhuminen

text: Kielilläpuhuminen (ksenolalia, mutta useimmiten glossolalian muodossa) yleistyi kristittyjen keskuudessa huomattavasti 1900-luvun aikana helluntailaisuuden ja karismaattisuuden myötä. Näissä liikkeissä rukoillaan usein erityistä henkikastetta eli Pyhän Hengen kastetta – samanlaista kuin apostoleille tapahtui helluntaina, jonka selvimpänä merkkinä on juuri kielilläpuhuminen. Kielilläpuhumisen katsotaan olevan hengellisesti rakentavaa sen käyttäjälle. Toinen merkitys sillä on profetian välittäjänä: yksi rukoilee ääneen kielillä ja toinen käyttää kielten selittämisen armolahjaa viestin tulkitsemiseen.


title: Kielilläpuhuminen

text: Kielilläpuhumisilmiöön ovat kohdistaneet kritiikkiä niin uskonnottomat kuin uskovatkin. Muiden muassa episkopaalinen piispa James A. Pike on puhunut kielilläpuhumista vastaan ja sanonut sen saattavan pisimmilleen vietynä liittyä jopa skitsofreniaan. Myös ortodoksinen pappismunkki Serafim Rose kritisoi kielilläpuhumisilmiöitä epäkristilliseksi ja toteaa, että ilmiö saadaan aikaiseksi isossa ihmisryhmässä suggestioivilla lauluilla (Hän tulee! Hän tulee!) toistamalla tiettyjä lauseita jatkuvasti tai vain tekemällä ääniä. Hänen mukaansa oikea Pyhän Hengen lahja tulisi ilman ihmisten vaikutusta. Ilmiö ei olekaan rajoittunut kristinuskon piiriin, vaan sitä on tavattu myös esimerkiksi hinduilla.


title: Kielilläpuhuminen

text: Kielillä puhumista on tutkittu melko paljon. Tutkijoiden hypoteesit vaihtelevat huijauksesta mielenhäiriöihin.


title: Kielilläpuhuminen

text: Kielilläpuhujien käsittämättömistä tavuista koostuvaa puhe on tyypillisesti epämääräistä tavujen uudelleenjärjestämistä puhujan äidinkielestä. Eri maista kotoisin olevien kielilläpuhujien näytteitä analysoitaessa on huomattu niiden kaikkien poikkeavan selvästi toisistaan. Kielitieteilijöiden mukaan käsittämättömällä puheella ei ole mitään yhteyttä mihinkään ihmisten käyttämiin kieliin ja niiden rakenteeseen, eli se on niin sanottua siansaksaa. Myöskään uskonnollisen kokemuksen aiheuttama kielilläpuhuminen ei poikkea tyyliltään kielilläpuhumisesta, johon uskonnot eivät liity. Kielilläpuhuminen ei rajoitu mihinkään tiettyyn uskontoon, vaan se on ihmisten keskuudessa tapahtuva luonnollinen ilmiö.


title: Kielilläpuhuminen

text: Ensimmäisen tieteellisen tutkimuksen kielilläpuhumisesta suoritti psykiatri Emil Kraepelin tutkiessaan skitsofreniapotilaiden kielellistä käyttäytymistä. Vuonna 1927 G.B. Cutten julkaisi kirjan "Speaking with tongues; historically and psychologically considered", joka oli vuosia arvostettu lääketieteellinen teos. Kuten Kraepelin hän yhdisti kielilläpuhumisen skitsofreniaan. Vuonna 1972 John Kildahl tarkasteli ilmiötä eri näkökulmasta kirjassaan "The Psychology of Speaking in Tongues". Hänen mukaansa kielilläpuhuminen ei ollut skitsofreniaan liittyvä oire, ja kielilläpuhujat kärsivät vähemmän stressistä. Hän kuitenkin havaitsi kielilläpuhujien taipumuksen tarvita auktoriteettihahmoja elämässään sekä heidän kärsineen monista kriiseistä.


title: Kielilläpuhuminen

text: Pennsylvanian yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan tutkijat kuvansivat viiden kielilläpuhujan aivoja ja havaitsivat, että kielilläpuhumisen aikana muun muassa otsalohkot ja keskittymiskykyä säätelevä aivoalue hiljenivät. Kokelaat eivät kontrolloineet aivojensa kielikeskuksia glossolalian aikana. Näitä löydöksiä on tulkittu niin, että jokin tuntematon tekijä otti heidän tietoisuutensa hallintaansa. Tutkijat olettivat, että tämä olisi toinen osa aivoista, mutta sen sijaintia he eivät tutkimuksessa kuitenkaan pystyneet osoittamaan. Kaiken kaikkiaan kielilläpuhumisen katsottiin heijastavan monimutkaista aivotoimintaa, jonka ymmärtämiseksi tutkijoiden mukaan tarvittaisiin lisätutkimuksia. .


title: Yrjö Kokko

text: Yrjö Olavi Samuli Kokko (16. lokakuuta 1903 Sortavala – 6. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen eläinlääkäri ja kirjailija. Hänet tunnetaan sadusta "Pessi ja Illusia" sekä laulujoutsenen suojelemiseksi tehdystä työstä.


title: Yrjö Kokko

text: Yrjö Kokko valmistui ylioppilaaksi Viipurin Suomalaisesta lyseosta vuonna 1923. Hän opiskeli eläinlääkäriksi Hannoverin, Tarton ja Wienin korkeakouluissa 1923–1930. Rahoitusta opinnoilleen hän sai toimimalla Suomen Kuvalehden kirjeenvaihtajana vuosina 1924–1930. Vuodesta 1930 vuoteen 1945 hän toimi vt. piirieläinlääkärinä Vetelissä ja Kokkolassa sekä vuodesta 1932 Sysmän kunnan kunnaneläinlääkärinä ja 1945–1950 Muonion kunnan piirieläinlääkärinä. Vapaaksi kirjailijaksi hän jäi vuonna 1950, kun hänelle ei lupauksesta huolimatta annettukaan toista vuotta virkavapautta. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.


title: Yrjö Kokko

text: Kokon vanhemmat olivat tukkukauppias Bruno Henrik Kokko ja Kaarin Kajava. Hän oli naimisissa hammaslääkäri Aune Iluksen kanssa. Kirjailija Anna Ungelo on heidän tyttärensä. Kokko ja hänen vaimonsa on haudattu Lempäälään.


title: Yrjö Kokko

text: Kokko oli eränkävijä, joka kirjoitti Molli-nimisestä saksanseisojastaan, "maailman viisaimmasta koirasta", kokonaisen kirjan. Metsästystä ja kalastusta hän harrasti muun muassa asuessaan Ungelon torpaksi nimittämässään talossa Enontekiöllä. Kiirunoita hän ei ampunut eikä antanut koiransakaan pyytää. Kokon omat riistareseptit "Riekkoa pakissa" ja "Kokon porokaarre" julkaistiin Suomen Kuvalehden numerossa 9 vuonna 1958.


title: Yrjö Kokko

text:
Kokon varhaisimpia tunnettuja tekstejä on hänen ylioppilasaineensa "Yksimielisyys on voimaa", joka kuvaa leppälintujen puolustautumista variksia vastaan. Aine tunnetaan siitä, että opettaja hylkäsi sen, mutta ylioppilastutkintolautakunta antoi siitä laudatur-arvosanan.
Kokko muistetaan kirjailijana parhaiten sadustaan "Pessi ja Illusia" ja toiminnastaan Suomen laulujoutsenten pelastamiseksi. Hän teki uupumatta valistustyötä laulujoutsenen puolesta lukemattomin lehtikirjoituksin ja luennoin ja hänen kirjoistaan "Laulujoutsen – Ultima Thulen lintu" ja "Ne tulevat takaisin" tuli suomalaisen luonnonsuojelukirjallisuuden klassikoita. Hän etsi joutsenia yhdessä saamelaisen ystävänsä Sulo Rovan kanssa, jota hän laulujoutsenista kertovissa kirjoissaan kutsuu nimellä Niuniu. Itseään hän kutsuu samoissa kirjoissa nimellä Tiiti. He löysivät kaksi joutsenta ja antoivat niille nimet Marski ja Hanna. Hän on kertonut käyttäneensä joutseniin viisi vuotta työtä ja 3000 kilometriä kävelyä. Tarina kertoo innostuksen joutsenten pelastamiseen syntyneen hänen isänsä ammuttua aikoinaan joutsenen, joka täytettiin ja vietiin siihen kouluun, jota hän kävi Viipurissa. Myöhemmin Kokko riitautui Sulo Rovan kanssa.


title: Yrjö Kokko

text: Kokko harrasti myös valokuvausta ja kuvitti itse suurimman osan kirjoistaan. Hänen tuotannolleen on ominaista faktan ja fiktion sekoittaminen. Lapin-kirjoissaan hän kuvasi luontoa ja tunturisaamelaista kulttuuria. 1950-luvulla hän tuli surulliseksi siitä, että uusi aika määräyksineen ja rajoituksineen saapui Tunturi-Lappiin ja monet vanhat tavat muuttuivat. Kokko viihtyi hyvin myös Kanariansaarilla. Hänen kirjansa saivat paljon suosiota tavallisten lukijoiden keskuudessa, mutta kirjallisuustieteilijöitä ne eivät juuri innostaneet, paitsi aikuisten satu "Pessi ja Illusia". Siitä tehtiin myös baletti ja elokuva.


title: ACPI

text:
ACPI-määrittely () on avoin teollisuusstandardi, jota ovat olleet kehittämässä HP, Intel, Microsoft, Phoenix ja Toshiba. Se määrittelee yleisen rajapinnan laitteiston tunnistusta, emolevyä, laitteiston määritystä ja virranhallintaa varten.
Standardin perusosa on virranhallinta, ja sitä on paranneltu on edeltäjäänsä (APM) nähden pääasiassa kahdella tavalla. Ensinnäkin se antaa käyttöjärjestelmän hallita virrankäyttöä, toisin kuin APM. Viimeksi mainittu yleensä antaa virranhallintaoikeuden enimmäkseen BIOSille, jolloin käyttöjärjestelmällä on vain hyvin vähän oikeuksia. ACPI:ssa valta on käyttöjärjestelmällä, ja BIOS on yleensä vastuussa vain laitteston välisen kommunikoinnin yksityiskohdista.


title: ACPI

text: Lisäksi ACPI tuo ennen vain kannettavissa tietokoneissa olleen virranhallinnan tavallisiin pöytä- ja palvelinkoneisiin. Standardi tukee näppäimiä, joilla koneen voi laittaa valmiustilaan tai sammuttaa. Jotkin valmistajat — kuten Asus ja Compaq — ovat laajentaneet tätä toimintoa muille niin sanotuille multimedianäppäimille. ACPI:a ei voi käyttää vanhalla laitteistolla. On tärkeää, että kaikki koneen oleelliset laitteet tukevat sitä.


title: Sotateollinen kompleksi

text: Sotateollinen kompleksi tarkoittaa taloudellisista toimijoista, poliitikoista ja sotilashenkilöistä koostuvaa verkostoa, jonka yhteinen etu on tavaroiden ja palveluiden tuottaminen sotilaallisiin tarkoituksiin ja jonka poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta on suuri. Sotateollisen kompleksin käsite yhdistetään erityisesti Yhdysvaltoihin ja muihin asevarusteluun panostaviin suurvaltoihin. Ensimmäisten sotateollisten kompleksien sanotaan muodostuneen Ranskassa ja Britanniassa 1870- ja 1880-luvuilla. Japanin zaibatsut vaikuttivat voimakkaasti Japanin joutumiseen sotaan Kiinan, Neuvostoliiton ja länsivaltojen kanssa.


title: Sotateollinen kompleksi

text: Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower varoitti 17. tammikuuta 1961 jäähyväispuheessaan Yhdysvaltain sotateollisen kompleksin vaikutusvallan liiallisen kasvun aiheuttamista vaaroista.


title: Arabianranta

text: Arabianranta () on Toukolan kaupunginosaan kuuluva asuntoalue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se on hallinnollisesti osa Vanhankaupungin peruspiiriä.


title: Arabianranta

text: Arabianranta levittäytyy pitkin Vanhankaupunginlahden rantaa Kyläsaaresta Vantaanjoen suulle asti. Alueella sijaitsee noin 30 liikkeen kauppakeskus Arabia.


title: Arabianranta

text: Alueen oppilaitoksia ovat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, ammattikorkeakoulu Metropolian kulttuuri- ja palvelualan toimipisteet, Pop & Jazz Konservatorio, Arabianrannan peruskoulu, ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu Arcada ja ruotsinkielinen ammattikoulu Prakticum. Arabianrannassa on myös kolmen ensin mainitun oppilaitoksen sekä Helsingin kaupunginkirjaston yhteinen kirjastokeskus Aralis. Arcadan opiskelijakunnan klubitalo COR-huset sijaitsee Arabian kauppakeskuksen vieressä.


title: Arabianranta

text: Arabianrannan asuntoalueen rakentaminen aloitettiin vuonna 2000. Rakennusurakka kesti 15 vuotta, ja vuonna 2015 valmistuneessa kaupunginosassa on koti noin 8 000 asukkaalle. Työpaikka siellä oli noin 4 000 ihmiselle. Arabiaranta oli vuoteen 2012 saakka kaupungin merkittävimpiä rakennuskohteita. Suurin osa uusista asuinrakennuksista sijaitsee Vanhankaupunginlahdesta 1980-luvulla vallatulla täyttömaalla. Alueella on suoritettu mittavia maaperän puhdistustoimenpiteitä. Asuinrakennusten perustukset on paalutettu syvälle peruskallioon ja katuverkosto on rakennettu massiivisten teräsbetonikenttien varaan.


title: Arabianranta

text: Arabianrannan rakentamisessa noudatetaan ns. prosenttitaiteen periaatetta, joka määrää, että tietty prosenttimäärä rakennuskustannuksista on käytettävä taidehankintoihin ja erilaisiin ympäristötaideteoksiin. Taidehankinnat toteutetaan yhteistyössä Taideteollisen korkeakoulun kanssa.


title: Arabianranta

text: Helmikuun 2006 alusta lähes kaikille Arabianrannan asukkaille toteutettiin ilmainen alueelliseen valokuitukaapeli-verkkoon pohjautuva internet-yhteys, jonka nopeus on 10 Mbit/s asuntoa kohden.


title: Arabianranta

text: Raitiolinjat 6 Hietalahdesta ja 8 Jätkäsaaresta liikennöivät Arabianrantaan Kaj Franckin aukiolle.


title: Arabianranta

text: Toisin kuin usein luullaan, Arabianranta ei ole saanut nimeään paikalla toimineesta Arabian posliinitehtaasta. Vuonna 1750 myönnettiin helsinkiläiselle kauppiaalle Aron Peronille lupa perustaa tiilitehdas nykyisen Arabianrannan alueelle. Vuotta myöhemmin Peron luovutti rakennusoikeudet Johan Sederholmille ja J.N. Myhrille. Vuokraehdoista syntyi kuitenkin riita. Vuoden 1751 oikeudenkäyntipöytäkirjoissa mainitaan ensimmäisen kerran Arabia ja Kaanaan maa.


title: Arabianranta

text: Vuonna 1874 Arabian posliinitehdas perustettiin ruotsalaisen Rörstrandin, nykyisen Iittalan, tytäryhtiöksi. Tehtaan rakennustyöt aloitettiin vuotta aiemmin, Helsingin Hämeentien ja merenrannan väliin, Kaanaanniityn kapealle kaistalle. Tehdas otti nimensä läheisen Arabian huvilasta.


title: Toukola

text: Toukola () on Helsingin 23. kaupunginosa, joka sijaitsee Vanhankaupunginlahden ja Kustaa Vaasan tien välissä Hämeentien pohjoisosan molemmin puolin. Toukolan kaupunginosaan kuuluu Vanhankaupunginlahden rannalla sijaitseva Arabianrannan asuntoalue, joka on 2000-luvulla ollut tärkeimpiä uudisrakennuskohteita Helsingissä. Kaupunginosassa on asukkaita yhteensä noin 1 484 (1.1.2014), josta Arabianranta on erotettu tilastollisesti vuonna 2008. Helsingin piirijaossa Toukola lasketaan osaksi "Vanhankaupungin peruspiiriä".


title: Toukola

text: Toukola on saanut nimensä alueella sijaitsevalla Kumtähden kentällä toukokuussa pidetyistä ylioppilaiden kevätjuhlista. Vapaaherra Herman Standertskjöld-Nordenstam erotutti omistamansa Kumpulan kartanon maista vuonna 1883 kolme aluetta, joilta hän ryhtyi vuokraamaan asuntotontteja. Hänen mukaansa kahdelle alueelle annettiin nimet Hermanstad I ja II sekä kolmannelle Majstad. Juhlia vietettiin vuosina 1833, 1834 ja 1848 Floran päivänä 13. toukokuuta Majstadin alueella sijaitsevalla kevätjuhlaniityllä (Majängen), jonka Kumpulan kartanon omistaja lahjoitti vuonna 1848 pidetyn juhlan yhteydessä ylioppilaiden ikuiseksi kevätjuhlapaikaksi.


title: Toukola

text: Toukolan ja Kumpulan kaupunginosien välistä kulkenut Toukolantie nimettiin Helsingin kaupungin perustajan, kuningas Kustaa Vaasan mukaan Kustaa Vaasan tieksi kaupungin 400-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1950. Tie jatkuu kaupunginosien pohjoisrajalta yhdessä Koskelantien kanssa Lahdenväylänä.


title: Toukola

text: Arabian tehdas, jonka yhteydessä toimii myös Arabian kirjasto, sijaitsee Toukolassa. Se on antanut aiheen nimetä monet alueen kadut Aasian ja jonkin verran Afrikankin eri maiden ja kaupunkien mukaan. Niinpä Toukolassa on esimerkiksi Syyriankatu, Kongontie, Siamintie, Sumatrantie ja Damaskuksentie. Intiankatu jatkuu Kustaa Vaasan tien poikki naapurikaupunginosaan Kumpulaan ja sen kautta Käpylään saakka. Toukolassa on vuonna 2002 avattu kauppakeskus Arabia.


title: Toukola

text: Toukolalla on oma urheilujoukkueensa ToTe eli Toukolan Teräs, joka on perustettu vuonna 1932. ToTe:n toimintaan kuuluu mm. jalkapalloa, salibandya ja yleisurheilua.


title: Toukola

text:
Toukolassa sijaitsee Toukolakoti, joka on tarkoitettu päihdeongelmaisille ja asunnottomille miehille.
Kumtähden kentällä on Maamme-laulun muistomerkki sen kunniaksi, että paikalla laulettiin "Maamme"-laulu ensimmäisen kerran ylioppilaitten Flooran päivän juhlassa 13. toukokuuta 1848.


title: Toukola

text: Raija Orasen käsikirjoittaman "Ruusun aika" -televisiosarjan (1990–1991) tapahtumat sijoittuvat Toukolaan ja se kuvattiin osin kirjailijan kotitalon pihalla.


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin lääni (joskus myös "Länsipohjan lääni", ruots. "Västerbottens län") on Pohjois-Ruotsissa sijaitseva lääni. Lääniin kuuluu koko Västerbottenin maakunta, Lapin eteläosa sekä pienet osat Koillis-Ångermanlandia ja asumaton alue Pohjois-Jämtlandista. Pohjoisessa rajanaapurina on Norrbottenin lääni, etelässä taas Jämtlandin lääni ja Västernorrlandin lääni. Läänin pääkaupunki on Uumaja. Uumajan lisäksi Skellefteå on suurehko kaupunkitaajama läänin pohjoisrannikolla. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västerbottenin läänin vaalipiirin.


title: Västerbottenin lääni

text: Pinta-alaltaan Västerbottenin lääni on Ruotsin toiseksi suurin. Läänin luonto vaihtelee karusta rannikkomaisemasta mahtavaan tunturiluontoon lännessä Norjan vastaisella rajalla. Näiden välissä sisämaassa on laajoja metsiä ja suoalueita. Läänissä sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto Åselen kunnassa ja 180 luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueet kattavat noin 800 000 hehtaaria eli 13 % läänin pinta-alasta. Vindelfjällenin suojelualue Sorselen ja Storumanin kunnissa on 560 000 hehtaarillaan Pohjois-Euroopan suurin suojeltu alue.


title: Västerbottenin lääni

text: Vuonna 2007 läänissä oli 716,21 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin lääni muodostettiin vuonna 1638 Västernorrlandin läänin pohjoisosasta, koska Nasan hopeakaivoksen vuoksi katsottiin tarvittavan maaherra lähemmäksi. Silloinen läänin pääkaupunki Hudiksvall sijaitsi kaukana Norjan rajalla sijainneesta kaivoksesta. Tämän jälkeen on lähes koko ajan ollut olemassa "Västerbotten"-niminen lääni. Vuosina 1654–1660 ja 1664–1674 alue kuului Västerbottenin ja Pohjanmaan lääniin ja vuosina 1660–1664 Västernorrlandin lääniin. Läänin pääkaupunkina on koko ajan ollut Uumaja.


title: Västerbottenin lääni

text: Seuraavassa on lueteltu lääniin eri aikoina kuuluneita alueita:


title: Västerbottenin lääni

text: Vaakunaselitys: "Jaetun kilven ylemmässä kentässä Västerbottenin vaakuna, alempi kenttä jaettu kahtia, Lapin vaakuna oikealla ja Ångermanlandin vaakuna vasemmalla." (Ruotsiksi "Delad sköld, i övre fältet Västerbottens vapen, undre fältet kluvet, med Lapplands vapen till höger och Ångermanlands vapen till vänster.")


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin lääni koostuu kokonaan Västerbottenin sekä osittain Lapin ja Ångermanlandin maakunnista, ja nämä vaakunat muodostavat yhdessä läänin vaakunan.


title: Västerbottenin lääni

text: Vuonna 2010 västerbottenin läänissä sijaitsi 71 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.


title: Västerbottenin lääni

text: Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.


title: Västerbottenin lääni

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västerbottenin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.


title: Västerbottenin lääni

text: Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västerbottenin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.


title: Västerbottenin lääni

text:
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västerbottenin lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.


title: Västerbottenin lääni

text: Västerbottenin läänin kuntajakoa ei muutettu lainkaan vuoden 1952 kuntauudistuksessa. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen lääniin jäi vain 12 kuntaa. Kuitenkin jo vuonna 1980 Dorotean kunta sekä vuonna 1983 Bjurholmin kunta ja Malån kunta erotettiin jälleen omiksi kunnikseen. Nykyisin Västerbottenin lääniin kuuluu 15 kuntaa:


title: Västerbottenin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa 9,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 7,8 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Västerbottenin lääni

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 427 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västerbottenin lääni

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,1 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 005 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.


title: Västerbottenin lääni

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 183 133 kruunua.


title: Västerbottenin lääni

text: Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Västerbottenin lääni

text:
Västerbottenin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 259 667 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Västerbottenin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.


title: Kalixin kunta

text: Kalixin kunta (, suom. myös "Kainuun" "kunta", ) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Kainuu.


title: Kalixin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 803,08 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 248 henkeä (31.12.2015).


title: Kalixin kunta

text: Kainuussa tehtiin Suomen sodan aikana 25. maaliskuuta 1809 Seivin antautumissopimus. Säivi-niminen pientaajama (ruots. "Säivis") kuuluu kuitenkin Haaparannan kuntaan, joka on Kainuun naapurikunta.


title: Kalixin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 32,01 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Kalixin kunta

text: Kainuunväylä eli Kainuunjoki (Kalixjoki) virtaa voimakkaana kuntakeskuksen läpi. Siitä oli vähällä tulla Haminan rauhassa vuonna 1809 Venäjän ja Ruotsin rajajoki, mutta viime hetkellä Venäjän keisari Aleksanteri I suostui siirtämään rajan Tornion- ja Muonionjokiin. Sotatilanne oli tuolloin muodostunut sellaiseksi, että Ruotsi olisi joutunut hyväksymään lähes mitkä tahansa Venäjän rauhanehdot.


title: Kalixin kunta

text: Kainuussa on Kalixin mätitahnatehdas.


title: Kalixin kunta

text: Kainuu (ruots. "Kalix") mainitaan pitäjänä kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1472, ja se muodostettiin erottamalla Luulajan pitäjästä. Vuoteen 1644 asti siihen kuului myös Ylikainuun pitäjä (ruots. "Överkalix"). Tuolloin Ylikainuusta tuli oma pitäjä, joten jäljelle jäänyttä pitäjää alettiin nimittää Alakainuuksi (ruots. "Nederkalix").


title: Kalixin kunta

text: Alakainuun pitäjästä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Vuonna 1910 kuntaan perustettiin Kainuun (ruots. "Kalix") taajaväkinen yhdyskunta. Kunta jaettiin vuonna 1924, jolloin sen länsiosasta erotettiin Tören maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kuntajakoon, mutta taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin 1962. Alakainuu ja Töre yhdistettiin vuonna 1967, jolloin kunta sai nykyiset rajansa. Kunnan nimeksi valittiin Kainuu keskustaajaman ja aikaisemman taajaväkisen yhdyskunnan nimen perusteella.


title: Kalixin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Alakainuun maalaiskunnan vaakuna. Myös Tören maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Kalixin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 008 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kalixin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 934 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kalixin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 720 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.


title: Kalixin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Kalixin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Kalixin kunta

text: Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 391 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Kalixin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Nyborgin taajaman nimenä on joskus ollut myös Ytterbyn.


title: Kalixin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Kalixin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Kalixin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kainuun kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Kalixin kunta

text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ympäristöpuolue vihreät sai Kainuussa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa.


title: Kalixin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Kalixin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Kalixin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti – Finlands Röda Kors (lyhenne SPR / FRK, engl. Finnish Red Cross) on Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisen liikkeen Suomessa toimiva kansallinen yhdistys. Suomen Punaiseen Ristiin kuuluu yli 80 000 jäsentä ja 30 000 vapaaehtoista, jotka toimivat 12 piirissä ja 493 osastossa eri puolilla maata.


title: Suomen Punainen Risti

text: Yleiskokouskaudella 2017–2020 Punaisen Ristin hallituksen puheenjohtaja on tehtävässä vuodesta 2014 toiminut Pertti Torstila ja valtuuston puheenjohtajana Pirkko-Liisa Ollila. SPR:n pääsihteeri on Kristiina Kumpula.


title: Suomen Punainen Risti

text: Järjestön ylin päättävä elin on joka kolmas vuosi kokoontuva yleiskokous, joka koostuu osastojen edustajista. Kesällä 2017 yleiskokous järjestettiin Helsingissä. Sitä ennen yleiskokoukset järjestettiin vuonna 2014 Turussa, vuonna 2011 Lahdessa, vuonna 2008 Oulussa, vuonna 2005 Porissa, vuonna 2002 Jyväskylässä sekä vuonna 1999 Haminassa. Vuoden 2020 yleiskokous järjestetään Vaasassa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Yleiskokouksessa valitaan SPR:n valtuuston ja hallituksen jäsenet. Yleiskokousten välillä korkeinta päätösvaltaa käyttää puheenjohtajasta, varapuheenjohtajasta ja 23 jäsenestä koostuva valtuusto.


title: Suomen Punainen Risti

text: Vuonna 2017 Punaisen Ristin keskushallinnon henkilöstön määrä oli yhteensä 841 työntekijää, joista Veripalvelussa työskenteli 527, keskustoimistossa 284, Kontti-toiminnassa 87 ja Nuorten turvataloissa 48 henkilöä.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punaisen Ristin nykyinen oikeudellinen asema perustuu 25. helmikuuta 2000 annettuun ja perustuslain voimaantulon yhteydessä 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleeseen "lakiin Suomen Punaisesta Rististä" (238/2000), joka perustuu hallituksen esitykseen (HE 156/1999) 26. marraskuuta 1999. Esitys sisälsi katsauksen järjestön oikeudellisen aseman kehitykseen.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti on julkisoikeudellinen yhdistys, ja sen toimintaan sovelletaan yhdistyslain kohtia 6 §, 8 §, 9 §, 10–15 §, 26 § ja 32–39 §. Punaisen Ristin säännöt hyväksytään järjestön yleiskokouksessa ja annetaan tasavallan presidentin asetuksella. Järjestön suojelijana toimii tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Lailla on suojattu ja tunnustettu myös järjestön oikeus Punaisen Ristin nimen ja tunnuksen ilmaisevaan käyttöön Geneven sopimusten mukaisesti. Lisäksi Suomen Punaisella Ristillä on "Veripalvelulain" mukainen toimilupa veripalvelutoiminnan harjoittamiseen Suomessa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Sveitsiläistä liikemiestä Henry Dunantia (1828–1910) pidetään kansainvälisen Punaisen Ristin perustajana, sillä hän ehdotti kirjoittamassaan kirjassa "Solferinon muisto" (ranskankielinen alkuteos "Un souvenir de Solferino", 1862) vapaaehtoisuuteen perustuvien yhdistysten perustamista joka maahan avustamaan sodanaikaista lääkintähuoltoa. Dunant oli ollut seuraamassa ranskalais-sardinialaisten ja itävaltalaisten joukkojen välistä Solferinon taistelua Italian kolmannessa itsenäisyyssodassa, ja oli järkyttynyt taistelun raakuudesta ja haavoittuneiden huonosta kohtelusta ja hoidosta ja alkoi järjestää näille apua. Dunantin ajatukset saivat kannatusta Euroopan eri valtioissa; jo seuraavana vuonna (1863) perustettiin toimikunta, josta kehittyi Punaisen Ristin kansainvälinen komitea, ja 16 valtiota allekirjoitti ensimmäiset Geneven sopimukset, joissa avustusjärjestöjen rooli määriteltiin. Punaisen Ristin kansallisia yhdistyksiä alettiin perustaa eri maihin.


title: Suomen Punainen Risti

text: Ajatus Punaisen Ristin perustamisesta levisi myös Suomeen Pietarin keisarillisen hovin kautta. Vuonna 1874 kreivitär Aline Armfelt, ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin vaimo, teki aloitteen kansallisen yhdistyksen perustamisesta Suomeen. Hanke toteutui 7. toukokuuta 1877, kun perustettiin "Suomen yhdistys haavoitettujen ja sairasten sotilaiden hoitoa varten". Nimi muutettiin "Suomen Punaiseksi Ristiksi" vasta itsenäisyyden jälkeen (1919). Venäjän Punainen Risti yritti myös perustaa Suomeen alaosastonsa, mutta se ei saavuttanut kannatusta: Suomen oma kansallinen yhdistys varmisti, että apua voitiin antaa riittävästi kotimaan katastrofeissa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Yhdistyksen olemassaolon alkuaikoina toiminta oli jo kansainvälistä kotimaan avustustoiminnan lisäksi. Autettiin rauhanajan onnettomuuksien ja kulkutautien uhreja sekä perustettiin kulkutautisairaaloita ja koulutettiin sairaanhoitajia. Suuret nälkävuodet olivat tuoreessa muistissa. Samana vuonna lähetettiin jo ensimmäinen ”sotalasaretti” auttamaan Venäjän ja Turkin välisen sodan uhreja. Virallisesti osaksi Punaisen Ristin liikettä Suomen Punainen Risti tuli vuonna 1922, jolloin Suomi ratifioi Geneven sopimukset. Vuonna 1948 SPR sai vastuulleen partiolaisten vuonna 1935 aloittaman veripalvelutoiminnan Suomessa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punaisen Ristin toiminta perustuu pitkälti vapaaehtoisuuteen. Järjestön organisaatio Suomessa voidaan nähdä kolmiportaisena: paikallistaso, piiritaso ja valtakunnallinen taso. Paikallistasolla toimivat osastot, joita toimii lähes jokaisessa Suomen kunnassa. Suomen Punaisella Ristillä on n. 500 osastoa. Yhden kunnan alueella saattaa toimia useita osastoja: Helsingissä toimii tällä hetkellä yli kymmenen osastoa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Jokainen osasto kuuluu yhteen piiriin, joita on yhteensä 12. Piirien alueet noudattelevat usein maakunta- tai entistä läänijakoa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Jokaisella tasolla vapaaehtoiset ovat tärkeitä päättäjiä ja paikallistasolla eli osastoissa toiminta perustuu juuri heidän panokseensa.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti toimii 12 piirissä, jotka ovat: Helsingin ja Uudenmaan piiri, Hämeen piiri, Kaakkois-Suomen piiri, Lapin piiri, Länsi-Suomen piiri, Oulun piiri, Satakunnan piiri, Savo-Karjalan piiri, Varsinais-Suomen piiri, Åbolands distrikt (Turunmaan piiri), Ålands distrikt (Ahvenanmaan piiri) ja Österbottens svenska distrikt (Pohjanmaan ruotsinkielinen piiri).


title: Suomen Punainen Risti

text: Järjestön oma jäsenlehti on 4 kertaa vuodessa ilmestyvä "Avun maailma". Siinä löytyy sisältöä niin suomeksi kuin ruotsiksikin ja lehden nimi on ruotsiksi Hjälpens Värld. Lehden päätoimittajana toimii SPR:n viestintäjohtaja Ilpo Kiiskinen. Avun maailman lisäksi järjestö julkaisee lehtimuotoista Tässä ja nyt -järjestötiedotetta aktiivisille toimijoille. Se koostuu sekä yhteisistä valtakunnallisista että piirikohtaisista sivuista.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punaisen Ristin toimintamuotoja ovat esimerkiksi veripalvelutoiminta, nuorisotoiminta, Nuorten turvatalot, Kontti-kierrätystavaratalot, ensiapukoulutus, ensiapuryhmätoiminta, kansainvälinen katastrofiapu, valmiustoiminta, vapaaehtoinen pelastuspalvelu, monikulttuurisuustoiminta, ystävätoiminta sekä erilaiset sosiaali- ja terveysalan ohjelmat (mm. HIV/AIDS -kampanjat ja päihdetyö).


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti tunnetaan myös erityisesti joulukorteista ja aikaisemmin myös postimerkeistä, jotka ovat suosittuja keräilykohteita.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti ylläpitää ns. EA1-, EA2- ja hätäensiapukorttien kouluttamisjärjestelmää. Ensiapukoulutusta vaaditaan useilla työpaikoilla, esimerkiksi toimiessa sähköasentajana.


title: Suomen Punainen Risti

text: Punaisen Ristin EA1- ja EA2-koulutuksia järjestää sertifioitu terveystiedon ja ensiavun opettaja. Terveystiedon ja ensiavun opettajan täydennyskoulutuksen järjestää SPR, ja vaatimuksena koulutukseen pääsemiselle on laaja terveystiedon ja ensiavun osaaminen sekä kouluttajakokemus. Lisäksi vaaditaan sairaanhoitajan tai terveydenhoitajan ammattitutkinto ja/tai Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen (TEO) myöntämä laillistamistodistus oikeudesta edellä mainitun ammatin harjoittamiseen. Terveystiedon ja ensiavun opettajan pätevyys mahdollistaa toimimisen myös muissa terveystiedon tai ensiavun koulutustehtävissä.


title: Suomen Punainen Risti

text: Virallisen ensiapukoulutuksen lisäksi Punaisen Ristin paikallisosastot järjestävät ensiapuryhmiä, jotka kokontuvat säännöllisin väliajoin harjoittelemaan ensiaputaitoja. Ryhmäläisiltä ei vaadita aikaisempaa ensiapuosaamista ja ryhmäiltoihin osallistuminen on ilmaista. Koulutetut ensiapuryhmäläiset osallistuvat päivystystoimintaan tarjoten ensiapupalveluita erilaisissa tapahtumissa. Osa ensiapuryhmäläisistä osallistuu myös hälytystehtäviin osana Vapaaehtoista pelastuspalvelua.


title: Suomen Punainen Risti

text: Ystävätoiminnan tarkoituksena on välittää ystäviä yksinäisille ihmisille. Yksinäiset ovat esim. vanhuksia, vankeja ja maahanmuuttajia. Toiminta alkoi vuonna 1959 sairaalavapaaehtoistoiminnalla. Seuraavana vuonna kohderyhmiksi tulivat yksin asuvat vanhukset ja vammaiset. Toimintaan on aikojen saatossa kuulunut myös mm. sosiaalisia lomaleirejä, ulkomaan lomamatkoja, katutyötä ja vanhusten toimintaryhmiä.


title: Suomen Punainen Risti

text: Reddie Kids on varhaisnuorisokerho 7–12-vuotiaille. Sen tarkoitus on tuottaa säänneltyä kerhotoimintaa jossa varhaisnuoret pääsevät leikin ja kevyen ryhmätoiminnan avulla tutustumaan Punaiseen Ristiin sekä sen toimintamuotoihin, kuten ensiapuun. Ryhmiä ohjaavat yli 15-vuotiaat koulutetut ohjaajat.


title: Suomen Punainen Risti

text: Yli 13-vuotiaille Suomen Punaisen Ristin nuorisoryhmät tarjoavat mahdollisuuksia järjestöön tutustumisen lisäksi kouluttautua varhaisnuoriso-ohjaajiksi, sekä päästä mukaan varsinaiseen osastotoimintaan. Ryhmissä käsitellään Punaisen Ristin teemoja osallistujien ja järjestäjien kiinnostuksen mukaan. Teemoja voivat olla esimerkiksi ensiapu ja terveys, pelastuspalvelu, sosiaalipalvelutoiminta, kansainvälisyys ja suvaitsevaisuus. Kansainvälisestä nuorisotoiminnasta kiinnostuneille Suomen Punainen Risti järjestää nuorisodelegaattikursseja joiden jälkeen on mahdollista päästä ulkomaille haastaviin nuorisotoiminnan kehitystehtäviin. Kansainvälisellä yhteistyöllä toteutetaan lisäksi muun muassa leirejä ja tapahtumia.


title: Suomen Punainen Risti

text: Erityisesti nuorille suunnattujen toimintamuotojen lisäksi nuorisojäsenet vaikuttavat Suomen Punaisessa Ristissä kaikilla tasoilla. Suomen Punaisen Ristin nuorten puheenjohtaja Otto Kari toimii koko järjestön varapuheenjohtajana. Vuonna 2013 alle 29-vuotiaat nuorisojäsenet muodostivat kahdeksan prosenttia järjestön jäsenistöstä.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti on Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssin jäsenjärjestö.


title: Suomen Punainen Risti

text: SPR:n Nuorten turvatalot toimivat nuoriin ja perheisiin erikoistuneena kriisityön keskuksena. Nuoret ja heidän perheensä voivat hakeutua turvatalojen palvelujen piiriin milloin tahansa saamaan apua ja asiat pyritään hoitamaan kuntoon yhdessä perheen kanssa. Turvatalot sijaitsevat Helsingissä, Vantaalla, Espoossa, Turussa ja Tampereella. Eri turvataloja yhdistävät samat toimintaperiaatteet. Turvatalot ovat avoinna nuorille etupäässä iltaisin ja öisin, koska asuminen turvatalossa on väliaikaista ja lyhytkestoista. Henkilökunnan tavoittaa myös päivisin puhelimitse. Palvelut ovat asiakkaille maksuttomia.


title: Suomen Punainen Risti

text: SPR ylläpitää turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksia ympäri Suomea. Elokuussa 2017 SPR:n ylläpitämiä vastaanottokeskuksia oli 28 kappaletta.


title: Suomen Punainen Risti

text: Veripalvelu hoitaa keskitetysti koko maan veripalvelutoimintaa. Veripalvelun tehtäviin kuuluu muun muassa verenluovutusten järjestäminen, luovutetun veren testaus, verivalmisteiden tuotanto ja jakelu sekä verivalmisteisiin liittyvä terveydenhoitoalan henkilöstön koulutus ja konsultaatio.


title: Suomen Punainen Risti

text: Tulonsa Veripalvelu saa valmistamiensa verivalmisteiden myynnistä sekä asiakkailleen tarjoamistaan palveluista, kuten veriryhmä- ja veren hyytymistutkimuksista sekä elin- ja kantasolusiirtoihin liittyvistä kudossopeutuvuustutkimuksista. Veripalvelussa tehdään myös esimerkiksi kaikkien Suomessa raskaana olevien äitien veriryhmävasta-ainetutkimukset. Veripalvelussa toimii lisäksi Kantasolurekisteri (ent. Luuytimenluovuttajarekisteri).


title: Suomen Punainen Risti

text: Kontti-kierrätystavaratalot ovat Suomen Punaisen Ristin kierrätystavarataloja, joissa myydään lahjoituksena saatuja tuotteita. Konttien tuotto käytetään jaetusti Kontti-toiminnan kehittämiseen sekä Punaisen Ristin avustustyöhön Suomessa ja maailmalla. Konttien tavoitteena on myös työllistää henkilöitä, joilla on takanaan vähintään 500 päivän työttömyysjakso ja mahdollisuus korotettuun palkkatukeen.


title: Suomen Punainen Risti

text: Kontti-kierrätystavarataloja toimii yhteensä yhdessätoista kaupungissa: Joensuussa, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella, Turussa, Espoossa ja Vantaalla.


title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti ylläpitää omaa katastrofirahastoaan, jonka varoja käytetään katastrofien ja kriisien jälkeiseen avustustoimintaan kotimaassa ja ulkomailla. Lisäksi rahastosta tuetaan muun muassa kehitysyhteistyöhankkeita ja auttamisvalmiuden ylläpitoa. Katastrofirahastoa kerrytetään lahjoituksilla ja erilaisilla keräyksillä, joista suurin on jokavuotinen Nälkäpäivä-keräys.


title: Pajalan kunta

text: Pajalan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Pajala.


title: Pajalan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 7 840,30 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 193 henkeä (31.12.2015).


title: Pajalan kunta

text: Kunta sijaitsee Ruotsin itärajalla eli Suomen vastaisella rajalla, molemmin puolin Tornionjokea. Kunnan eteläosassa yhtyvät Tornionjoki sekä Suomen ja Ruotsin rajaa pitkin kulkeva Muonionjoki. Pajala on Ruotsin suomalaisin kunta. 78,1% kunnan asukkaista puhuu äidinkielenään suomea.


title: Pajalan kunta

text: Pajala on tullut tunnetuksi Mikael Niemen kirjoittamasta romaanista Populäärimusiikkia Vittulajänkältä () sekä maastohiihdon olympiakultaa voittaneesta Charlotte Kallasta.


title: Pajalan kunta

text: Kunnan keskustassa on maailman suurin aurinkokello, jonka halkaisija on 38,33 metriä. Käymäjärven kylässä sijaitsee puolestaan muinaisjäännös Käymäjärven kivi.


title: Pajalan kunta

text: Lars Levi Lestadius asui Pajalassa vuodesta 1849 kuolemaansa, vuoteen 1861 saakka.


title: Pajalan kunta

text: Pajalassa oli 1930-luvulta vuoteen 1970 saakka oma rautatieasema.


title: Pajalan kunta

text: Pajalan kunnan suurin kesätapahtuma on joka vuotinen Pajalan markkinat, jossa käy kymmeniätuhansia ihmisiä. Pajalan markkinoita on vietetty 1800-luvun alkupuolelta lähtien.


title: Pajalan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 11,03 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta


title: Pajalan kunta

text: Pajalan pitäjä erotettiin vuonna 1725 Ylitornion pitäjästä. Tuolloin Pajalaan kuului alueita myös Tornionjoen itäpuolelta, jotka Haminan rauhassa 1809 liitettiin Ruotsista Venäjään. Vuonna 1788 pitäjästä erotettiin Muonionniskan seurakunta (nykyinen Suomen Muonio) ja ennen vuotta 1812 Suomeen kuuluva Kolari. Kengisin ruukinseurakunta liitettiin Pajalaan 1837. Muonionalustan seurakunta erotettiin Pajalasta 1854, mutta se ei koskaan muodostanut omaa kuntaa.


title: Pajalan kunta

text: Pajalan pitäjästä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Siitä erotettiin 1870 Korpilompolo, 1885 Täräntö ja 1914 Junosuvanto. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä liitettiin takaisin Pajalaan. Nykyinen Pajalan kunta on kuitenkin suurempi kuin vanha Pajala, koska Korpilompoloa perustettaessa siihen oli liitetty alueita myös Ylikainuun ja Ylitornion kunnista.


title: Pajalan kunta

text: Seurakuntien osalta Junosuvanto ja Muonionalusta yhdistettiin takaisin Pajalaan 2006, Täräntö 2008 ja Korpilompolo 2010.


title: Pajalan kunta

text: Vaakunaselitys: "Aaltokoron hopeaan ja vihreään jakamassa kilvessä kolme hopeista kolikkoa asetettuina 2+1." (Ruotsiksi "Sköld: av en vågskura delad i silver och grönt, vari tre bysantiner av silver, två och en ställda.")


title: Pajalan kunta

text: Vaakuna vahvistettiin alun perin Pajalan maalaiskunnalle vuonna 1947. Aaltokoro symboloi rajajokea ja ympyrät puolestaan kolikoita, joita valmistettiin Kengisin kolikkotehtaalla. Vuoden 1971 kuntauudistuksen myötä Korpilompolon vaakuna vuodelta 1952 ja Tärännön vaakuna vuodelta 1951 jäivät pois käytöstä. Pajalan vanha vaakuna vahvistettiin Patentti- ja rekisterihallituksessa uuden kunnan käyttöön vuonna 1974.


title: Pajalan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Pajalan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 774 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Pajalan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 485 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.


title: Pajalan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Pajalan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Pajalan kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 48,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 221 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Pajalan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Pajalan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Pajalan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Pajalan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Pajalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Pajalan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Pajalan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Pajalan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Palindromi

text: Palindromi on sana, virke, luku tai mikä tahansa merkkijono, jonka merkkien järjestys on etu- ja takaperin sama. Palindromia toiseen suuntaan luettaessa voivat sanavälit, välimerkit ja isot kirjaimet olla eri kohdissa. Pitkät palindromit ovat usein outoja ja vaikeaselkoisia.


title: Palindromi

text: Palindromi-sana johtuu kreikan sanoista "palin" ("πάλιν") ’takaisin’ ja "dromos" ("δρóμος") ’tie, suunta’. Suomalaiseksi vastineeksi on ehdotettu sanaa "molempiperoinen sana", koska palindromi on luettavissa sekä etu- että takaperoisesti.


title: Palindromi

text: Palindromeja esiintyy monissa länsimaisissa kielissä, mutta erityisen paljon englannissa ja suomessa. Suomea on kuvailtu ”palindromien kieleksi”. Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman pisin palindromisana on suomen kielen "saippuakivikauppias". Suomi on fonemaattinen kieli, tästä syystä Suomen kielen palindromit ovat kaksinkertaisesti palindromeja: sekä ääneen luettuina että kirjoitettuina. Näin ei muissa kielissä enimmäkseen ole: englannin "eye" on palindromi vain kirjoitettuna. Yksi ranskan harvoista fonemaattisista palindromisanoista on "été" (kesä).


title: Palindromi

text: Palindromeja on ollut jo ainakin 2 000 vuotta sitten. Niitä on luotu esimerkiksi antiikin Kreikassa ja Roomassa. Sotades Maroneialaista (275 eaa.) pidetään yhtenä ensimmäisistä palindromien kirjoittajista. Sotadeen tiedetään käyttäneen tekniikkaa monissa kirjoituksissaan, jotka olivat usein niin häpeämättömiä ja loukkaavia, että lopulta, loukattuaan Egyptin kuningasta Ptolemaios II:ta, hänet valettiin lyijyyn ja hukutettiin.


title: Palindromi

text: Myöhäisantiikin klassinen palindromi on kirjailija Sidoniuksen säe:


title: Palindromi

text: Toinen antiikin ajoilta periytynyt klassikko on tuntemattoman tekijän "Sator Arepo tenet opera rotas" – ”Kylväjä Arepo pitelee vaivalloisesti pyöriä”. Tämä on samalla taikaneliölause: kun sanat kirjoittaa allekkain, ne muodostavat saman lauseen myös pystysuoraan etu- ja takaperin. Siksi sitä onkin tavattu kaiverrettuna eri puolilta Eurooppaa ja eri ajoilta.


title: Palindromi

text: Humoristit Simo Frangén ja Pasi Heikura ovat kehittäneet paljon palindromeja. He ovat kirjoittaneet myös kaksi palindromirunokirjaa: "Retki – Dikter" (1991) ja "Aito idiotiA" (2002). Paitsi kirjojen nimet, ovat niiden julkaisuvuodetkin palindromeja. Alivaltiosihteeri-radio-ohjelmassa kuultiin viikoittain kaksi Frangénin ja Heikuran tekemää palindromia.


title: Palindromi

text: Myös runoilijana paremmin tunnettu Esa Hirvonen on kirjoittanut palindromirunokokoelman "Takana kapakan akat" (Savukeidas 2002), jossa hän yhdistelee palindromirunoon muita mittoja, muun muassa haikua, tankaa ja loppusoinnullista runoutta.


title: Palindromi

text: Kirjailija Sami Liuhdon palindrominen runoteos "ilonirunonurinoli" ilmestyi vuonna 2013 turbatorin kustantamana. "ilonirunonurinoli"ssa palindromisuus ulottuu myös teoksen muotoon, kuten tekstisivujen määrään (66) ja sisällysluetteloihin. Liuhto on myös muissa teoksissaan käyttänyt palindromimuotoja sekä esimerkiksi sananeliöitä.


title: Palindromi

text: Suomen kieli taipuu myös varsin pitkiin palindromeihin. Harri Carlson on laatinut yli 170 000 kirjainta tai merkkiä sisältävän palindromirunon, joka on alusta loppuun suomea.


title: Palindromi

text: Simo Frangén ja Dave Lindholm äänittivät keväällä 2017 levyn Tana! Hitit ihanat! (TurenkiCD-14200-59), jonka kaikki kappaleet ovat sävellettyjä palindromirunoja.


title: Palindromi

text: Joskus palindromin määritelmää on laajennettu myös sanoihin ja lauseisiin, jotka eivät ole takaperin samoja mutta merkityksellisiä: "olut" – "tulo", "akka putosi" – "iso tupakka", "lammas" - "sammal", "Zeus"-"Suez".


title: Palindromi

text: Maailmalla on koettu hetkiä, jolloin päivämäärä, vuosi ja kellonaika on sama etu ja takaperin. Palindromipäivän palindromihetkiä on ollut seuraavasti:Seuraava palindromiminuutti koetaan 01.01. 2112 kello 10:10. Sitä seuraava on 21.12. 2112 kello 21:12 ja sitä seuraava on 22.2. 2222 kello 22:22.


title: Karjala-kysymys

text: Karjala-kysymyksellä tarkoitetaan yleensä luovutetun Karjalan ja muiden Suomen jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamien alueiden palauttamisesta käytävää keskustelua. Kysymykseen viitataan myös käsitteillä Karjalan kysymys, Karjala-keskustelu tai luovutettujen alueiden palautuskeskustelu. Vaikka nimitys "Karjala-kysymys" viittaakin näennäisesti vain luovutettuun Karjalaan, sillä tarkoitetaan kuitenkin useimmiten myös muiden luovutettujen alueiden eli Petsamon, Sallan, Kuusamon ja Suomenlahden ulkosaarten palautuskeskustelua. Suomen virallisen kannan mukaan rajojen muuttamiseen ei ole tarvetta. Palautusta ei ole nyky-Venäjältä kysytty, mutta Venäjä on antanut ymmärtää, että vastaus olisi kielteinen.


title: Karjala-kysymys

text: Sotien jälkeen Urho Kekkonen piti asiaa esillä epävirallisissa neuvotteluissa Neuvostoliiton johdon kanssa, mutta vaiensi julkisen keskustelun Suomessa. Palautuskysymys on jäänyt kylmän sodan aikaisen vaikenemisen jälkeen kansalaiskeskustelun asteelle, koska merkittävät puolueet eivät ole nostaneet sitä aktiiviseen keskusteluun tai kannattaneet sitä. Kansalaisjärjestöistä näkyvimmät ovat olleet Karjalan Liitto ja ProKarelia.


title: Karjala-kysymys

text: Vuosina 2004–2005 tehtyjen mielipidemittausten mukaan palautusta kannattaa noin kolmasosa suomalaisista ja sitä vastustaa runsas puolet. Palautuksen perusteluiksi sanotaan karjalaisia ja Suomea kohdanneen vääryyden korjaaminen, ryöstösaaliiksi koettujen alueiden palautus ja taloudelliset syyt. Palautuksen kannattajien tekemien laskelmien mukaan palautus olisi taloudellisesti kannattavaa, mutta laskelmia on kritisoitu. Palautuksen suurimpina ongelmina koetaan rahoitus, alueen noin 350 000 asukkaan venäläisväestö ja Venäjän reaktioiden pelko. Osa katsoo asian jo vanhentuneen.


title: Karjala-kysymys

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa Suomi joutui luovuttamaan suuren osan Karjalaa, osan Sallaa ja Kuusamoa, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Suomenlahdella sijaitsevat Suursaaren, Tytärsaaren ja Lavansaaren. Koska luovutetusta Karjalasta evakuoidun väestön lukumäärä oli paljon suurempi kuin harvaan asutusta pohjoisesta tai Suomenlahden saarilta evakuoidun, alueluovutukseen liittyvät ongelmat leimautuivat nimenomaan ”Karjala-kysymykseksi”. Pääministeri Ryti olisi Paasikiven ja Tannerin tukemana halunnut taloudellisista syistä jättää ainakin osan karjalaisista luovutetulle alueelle. He suunnittelivat karjalaisille mahdollisuutta valita kanta-Suomeen muuttamisen ja kotiseudulleen jäämisen välillä. Lähes kaikki karjalaiset kuitenkin päättivät itse, etteivät jää Neuvostoliiton asukkaiksi.


title: Karjala-kysymys

text: Syntynyt Karjala-kysymys painottui evakkojen asuttamiseen, mutta myös palautuksen vaatimiseen. Karjalaiset kunnat ja seurakunnat perustivat Karjalan liiton puolustamaan karjalaisten etuja, ja eduskunta sääti pika-asutuslain, jonka käsittelyssä pääministeri Ryti antoi karjalaisia katkeroittaneen lausunnon, ettei evakoilla ole oikeutta korvauksiin. Eduskunta päätti kuitenkin toisin 9. elokuuta 1940, ja osa karjalaisten menetyksistä korvattiin.


title: Karjala-kysymys

text: Jatkosodan aikana Suomi valloitti menetetyt alueet takaisin ja miehitti lisäksi suuren osan Itä-Karjalaa. Eduskunta päätti 6. joulukuuta 1941 liittää Moskovan rauhassa menetetyt alueet takaisin Suomeen, mutta Neuvostoliitto ei päätöstä hyväksynyt. Suuri osa karjalaisista evakoista palasikin sodan aikana kotiseudulleen. Toivottiinpa sodan aikana ratkaisua myös Itä-Karjalan kysymykseen Suomen armeijan edetessä syvemmälle Neuvostoliiton alueelle. Vuonna 1944 karjalaiset kuitenkin joutuivat lähtemään suurhyökkäyksen tieltä uudelleen evakkoon. Evakkoon lähtö tapahtui kiireesti ja harva sai mukaansa paljon omaisuutta.


title: Karjala-kysymys

text: Moskovan välirauhansopimuksessa 19. syyskuuta 1944 kaikki vuonna 1940 luovutetut alueet joutuivat uudestaan Neuvostoliitolle samoin kuin niiden lisäksi myös koko Petsamo.


title: Karjala-kysymys

text: Suomessa ei täysin ymmärretty eikä hyväksyttykään evakkoon lähtöä. Moni siirtokarjalainen joutui kokemaan ryssittelyä. Tilojaan osittain luovuttamaan joutuneet länsisuomalaiset saattoivat katkerina tokaista, että olisitte jääneet sinne Karjalaanne” kun taas siirtokarjalaiset katsoivat jäämisen mahdottomaksi.


title: Karjala-kysymys

text: Pariisin rauhanneuvotteluissa Paasikiven johtama valtuuskunta olisi halunnut keskustella rajakysymyksestä, mutta Suomen annettiin antaa vain yksi lausunto näkemyksistään eikä rajantarkastuksista keskusteltu. Pariisin rauhansopimuksessa Suomen rajat vahvistettiinkin samoiksi kuin ne olivat olleet jo vuoden 1944 välirauhansopimuksen mukaan. Karjalan palautuskysymys käsitti nyt myös Petsamon aluepalautuksen.


title: Karjala-kysymys

text: Kylmän sodan aikana suomettuneessa Suomessa Karjalasta vaiettiin julkisesti, ja poliittiset neuvottelut käytiin salassa. Presidentti Paasikivi yritti pari kertaa ottaa asian esille. Paasikiven muistelmien mukaan hän ajatteli YYA-sopimuksen jatkamisen hintana olevan Karjalan palautus. Kylmän sodan aikana Kekkosen lisäksi erityisesti ministeri Johannes Virolainen oli tunnettu palautuksen puolestapuhuja. Absolutistina tunnettu Virolainen lupasi ottaa ryypyn, kun Karjala palautuu.


title: Karjala-kysymys

text: Presidentti Urho Kekkonen otti asian useasti esille neuvotteluissaan Neuvostoliiton edustajien kanssa. Myös Saimaan kanavan eteläosa oli jäänyt luovutetulle alueelle, mutta 1960-luvun alussa tehtiin sopimus, jolla kanava ja kapea maakaistale sen varrella vuokrattiin Suomelle 50 vuodeksi. Kanavasta neuvoteltaessa Kekkonen oli ehdottanut, että sen länsipuolelle jääneet alueet sekä Viipuri palautettaisiin Suomelle, mutta näin ei tapahtunut. Vuonna 1968 Kekkonen ehdotti Brežneville Viipurin alueen palauttamista, mutta Brežnev ei suostunut. Kekkonen ei halunnut kysymystä esille julkisesti. Hän huomautti vuonna 1956 Karjalan Liitolle jyrkkäsanaisesti Liiton vaatimuksista ottaa asia esille Neuvostoliiton kanssa ja pyysi että Karjalan asiasta vaiettaisiin julkisuudessa.


title: Karjala-kysymys

text: Kekkonen piti palautusta suurena unelmana ja palautumattomuutta suurimpana epäonnistumisenaan. Keskeinen argumentti hänellä oli Saksojen kysymys. Kun Neuvostoliitto ehdotti Saksan demokraattisen tasavallan tunnustamista, Kekkonen sanoi hinnaksi Karjalan palautuksen. Max Jakobson kertoo kirjassaan "Tilinpäätös", että Karjalan palautus oli Kekkoselle pakkomielle. Erityisesti Porkkalan palautuksen yhteydessä 1955 Kekkonen ja Paasikivi toivoivat myös muiden alueiden palautusta. Kekkonen keskusteli asiasta suurlähettiläs Lebedevin kanssa, mutta Neuvostoliitolla ei ollut tähän halua. ETYK-konferenssissa 1973–1975 Suomi ei enää ottanut palautusta esille.


title: Karjala-kysymys

text: Vapaa keskustelu alkoi Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja siitä lähtien kiinnostus onkin ollut kasvavaa. Alueet jäivät Neuvostoliiton paikan ottaneen Venäjän federaation omistukseen. Monet ovat pitäneet hajoamisen jälkeistä aikaa otollisena palautukselle. He ovat harmitelleet ”tilaisuuden käyttämättä jättämistä” ja syyttäneet presidentti Mauno Koivistoa saamattomuudesta. Koivisto ei koko presidenttikautenaan osoittanut halua palauttaa alueita ja halusi vaientaa keskustelun. Kun Neuvostoliitto oli hajoamaisillaan, Koivisto lähetti Moskovaan ulkoministeri Paasion kertomaan, että Suomi ei vaadi Karjalaa takaisin.


title: Karjala-kysymys

text: Suomi irtaantui 21. syyskuuta 1990 yksipuolisesti Pariisin rauhansopimuksen sotilaallisista pykälistä, mutta rajakysymykseen ei otettu kantaa. YYA-sopimuksen katsottiin Suomessa sopivan huonosti EU:n rakennelmiin ja neuvottelut sen muuttamisesta aloitettiin vuonna 1991.


title: Karjala-kysymys

text: Kainuun Sanomien tietojen mukaan loppuvuodesta 1991 Boris Jeltsinin hallitus tarjosi Suomen korkeimmalle johdolle mahdollisuutta ostaa Karjala. Myynti olisi ollut jatkoa Baltian maiden itsenäistymiselle. Mauno Koivisto olisi lehden mukaan nimittänyt salaisen komitean selvittämään luovutetun Karjalan alueella olevan infrastruktuurin arvon sekä perusrakenteiden kunnostuksen kustannukset. Työryhmä työskenteli vuodenvaihteessa 1991–1992 ja kokoontui muun muassa Santahaminassa. Ryhmä koostui kymmenkunnasta yhdyskunta- ja kaupunkirakentamisen asiantuntijasta, ja sen arvion mukaan Karjalan kauppahinta olisi ollut noin 64 miljardia markkaa. Infrastruktuurin kunnostus olisi tullut maksamaan paljon enemmän, jopa noin 350 miljardia. Kainuun Sanomien mukaan Koivisto piti hintaa liian kalliina.


title: Karjala-kysymys

text: Tuolloin ulkoministerinä toiminut Paavo Väyrynen kertoi STT:lle, ettei hän tiedä mitään Kainuun Sanomien väitteistä. Samoin kertoi silloin ulkoministeriön poliittista osastoa johtanut Jaakko Blomberg STT:lle ja Yleisradiolle 18. elokuuta 2007. Saman päivän aamuna Kainuun Sanomien haastattelussa hänellä oli kuitenkin ollut mielikuva työryhmästä.


title: Karjala-kysymys

text: Väyrysen mukaan keskusteltiin ainoastaan siitä, että ”yritykset ja yksityiset saattaisivat voida ostaa tai vuokrata maata Karjalan alueelta”. Sen sijaan tuolloinen pääministeri Esko Aho piti Koiviston asiantuntijaryhmää mahdollisena. Venäjän entinen valtiosihteeri Gennadi Burbulis kiisti Karjalaa koskaan tarjotun ja Koivisto tarjousta koskaan saaneensa, saati asiantuntijaryhmää nimenneensä.


title: Karjala-kysymys

text: Boris Jeltsinin hallituksen neuvonantajan toiminut Andrei Fjodorov kertoi Helsingin Sanomille, että hän oli ollut 1991–1992 mukana Venäjän hallituksen perustamassa 6–8 henkilön ryhmässä, joka oli laskenut Karjalan palauttamisen hintaa Suomelle. Hinnaksi arvioitiin 15 miljardia dollaria. Hänen mukaansa Koivisto ja Väyrynen tiesivät näistä epävirallisista keskusteluista ja yhteydenotoista.


title: Karjala-kysymys

text: Kun Kainuun Sanomat kysyi Jaakko Blombergilta Fjodorovin haastattelun jälkeen uudestaan Karjala-työryhmästä, Blomberg sanoi suoraan, että hänellä on mielikuva, että Karjalan palauttamisen hintaa laskettiin ulkoministeriössä. Presidentin roolin hän kuitenkin kiisti asiassa. (KS 6.9.2007)


title: Karjala-kysymys

text: Väyrynen on kommentoinut, ettei mitään vakavasti otettavia viestejä Karjalan myymisestä Venäjältä tullut, mutta totesi, että asiasta oli liikkeellä ”kaikenlaisia huhuja ja väitteitä”.


title: Karjala-kysymys

text: Neuvostoliiton hajottua tehtiin vuonna 1992 Venäjän kanssa ns. naapuruussopimus, jolla korvattiin YYA-sopimus. Se sisältää pykälän rajojen loukkaamattomuuden kunnioittamisesta, mutta ei sotilaallisia kohtia. SMP:n kansanedustajat Tina Mäkelä, Hannu Suhonen ja Marita Jurva vastustivat sopimusta sen rajoja koskevan artiklan vuoksi. Edustajat katsoivat sopimuksen merkitsevän Karjalan takaisinsaamisesta neuvottelemisen mahdollisuuden hylkäämistä ja sen lyövän kuoliaaksi ”Suomen kansan laajojen piirien ja erityisesti maamme karjalaisten toiveet entisen rakkaan lääninsä liittämisestä takaisin Suomeen”. He äänestivät sopimusta vastaan. Sopimuksen puolesta äänestänyt, niinikään SMP:n kansanedustaja Sulo Aittoniemi totesi samassa eduskuntakeskustelussa, että yksi tapa Suomen saada Karjala takaisin on neuvotteluteitse, ”toinen mahdollisuus meillä saada Karjala takaisin on julistaa sota Venäjälle, mennä Viipuriin torrakko selässä ja pussihousut jalassa ja sanoa, että nyt pojat aloitettiin. Ottakoot itäisen naapurin ihmiset leikkinä tämän asian, mutta siis meillä on tasan kaksi mahdollisuutta ollut ennen tätä sopimusta ja on tämän sopimuksen jälkeenkin. Voimme käyttää kumpaa haluamme, todennäköisesti neuvottelutietä tässä tapauksessa.”


title: Karjala-kysymys

text: Suomen Kuvalehdessä 49/1995 julkaistiin toimittaja Olli Ainolan artikkeli otsikolla ”Suomi vaihtoi Karjalan Euroopan unioniin”. Siinä väitettiin, että neuvottelut Karjalan palautuksesta olisivat estäneet Suomen jäsenyyden EU:ssa ja Natossa. Ulkoministeri Paasio ilmoitti, että ”Sopimus vahvisti itärajan uudelleen, vaikka siitä ei paperille mitään sanallisesti pantukaan”. Asiaa ei kuitenkaan ole julkisuudessa vahvistettu eivätkä rajakiistat ole olleet EU- tai Nato-jäsenyyden este: Baltian maat hyväksyttiin molempiin jäseniksi, vaikka niillä ei ollut rajasopimusta Venäjän kanssa, samoin kuin Kypros, vaikka Turkki käytännössä miehittää pohjoisosaa.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjän presidentti Boris Jeltsin totesi 18. toukokuuta 1994 Martti Ahtisaaren valtiovierailulla Kremliin, että ”Suomen alueiden vieminen oli Stalinin totalitaarista politiikkaa, ja jokainen Venäjän johtaja tuntee piston sydämessään tehdystä vääryydestä”. Myöhemmin 1997 hän piti rajakysymystä ratkaistuna ja halusi kieltää keskustelun. Vuonna 1998 Venäjän talouskriisin yhteydessä Karjalan tasavallan presidentti Sergei Katanandov piti rajanmuutosta vaarallisena ja ennustamattomana tekona ja ilmoitti tasavallan johdon olevan paitsi rajanmuutosta, myös koko kysymykseen paluuta vastaan.


title: Karjala-kysymys

text: Vuonna 2000 presidentti Vladimir Putin sanoi suomalaisten lehtimiesten haastattelussa, että keskustelu rajamuutoksista vaikeuttaa maiden välisiä suhteita. Tähän presidentti Tarja Halonen totesi, että kaikesta on voitava avoimesti keskustella. Vuonna 2001 Suomen vierailullaan Putin otti sovittelevamman linjan, ja sanoi että rajanmuutokset eivät ole paras ratkaisu, ja ehdotti Karjala-kysymykseen ratkaisuksi integraatiota ja yhteistyötä.


title: Karjala-kysymys

text: Karjala-keskustelu ei ole yltänyt sen enempää sisä- kuin ulkopoliittisellekaan tasolle joitakin yksittäisiä kannanottoja lukuun ottamatta, vaan se on jäänyt kansalaiskeskusteluksi. Mikään merkittävä puolue tai poliittinen taho Suomessa ei aja Karjalan palautusta. Jotkin yksittäiset poliitikot kuten Ari Vatanen ja Risto Kuisma ovat kuitenkin ilmaisseet tukensa palautukselle, kun taas esimerkiksi presidentti Mauno Koivisto on jyrkästi vastustanut jo asiasta puhumistakin. Vuoden 2006 presidentinvaaleissa Timo Soini ja Arto Lahti kannattivat palautusta avoimesti, ja Lahdella se kuului pääteemoihin. Karjala-keskustelusta on myös lisätty maininta CIA:n The World Fact Bookiin, jonka tarkoituksena on palvella yhdysvaltalaista yleisöä ja päätöksentekijöitä.


title: Karjala-kysymys

text: Karjala-keskustelua käydään aktiivisesti esimerkiksi Internetin keskustelupalstoilla kuten KareliaForumissa ja siirtokarjalaisten heimolehdessä Karjalassa. Ajoittain keskustelu ylittää uutiskynnyksen Venäjällä: vuoden 2003 mielenosoitus ja Karjalan palautus -kirjan julkistaminen olivat esillä tiedotusvälineissä. Venäläinen televisiokanava NTV lähetti vuonna 2002 Karjalan palautuksesta dokumentin ja Ren TV vuonna 2006. Myös mielipidemittaukset on noteerattu Venäjällä. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi 18. tammikuuta 2005, että mielipidemittauksia järjestävät ovat ”provokaattoreita, joiden tarkoituksena on elvyttää aluevaatimuksia”. Helsinkiläinen asianajaja Kari Silvennoinen ilmoitti 22.5.2006 aikovansa oikeustoimiin Venäjän valtiota vastaan, jotta menetettyjen tilojen omistajat saisivat omistusoikeutensa takaisin. Venäläinen media huomioi asian, ja muun muassa uutistoimisto Itar-Tass ja verkkolehdet Novyje Izvestija ja Vremja Novostei kirjoittivat aiheesta. Venäläiset tuomioistuimet hylkäsivät Silvennoisen vaatimukset ja Europan ihmisoikeustuomioistuin ei ottanut niitä käsittelyyn. Tammikuussa 2010 sortavalaisiin postilaatikkoihin oli ilmestynyt lentolehtisiä, joissa kehotettiin kaupunkilaisia järjestämään kansanäänestys Suomeen liittymisestä. Tempauksessa vastuussa olleelle venäläismiehelle annettiin 100 000 ruplan sakkotuomio. Hänen mukaansa kyseessä oli hätähuuto Karjalan kehnon tilanteen vuoksi. Miehen ilmoitettiin huhtikuussa 2011 hakevan poliittista turvapaikkaa Suomesta.


title: Karjala-kysymys

text: Koska puolueet eivät ole ottaneet asiaa ajaakseen, on perustettu muutamia kansalaisjärjestöjä ajamaan asiaa. Näistä jäsenmäärältään suurin on talvisodan jälkeen perustettu karjalaisten etujärjestö Karjalan Liitto. Sen tavoitteisiin on aina kuulunut karjalaisen kulttuurin vaalimisen lisäksi Karjalan palautus Suomen valtiolliseen yhteyteen. Keväällä 2004 pidetyssä seminaarissa liitto totesi Karjala-kysymyksen tarkoittavan Karjalan palautusta. Karjalan Liiton puheenjohtaja Markku Laukkanen on valitellut, että niin sanotut ”pienet palautusjärjestöt” vaikeuttavat Karjalan Liiton toimintaa Venäjällä ja pilaavat sen maineen siellä.


title: Karjala-kysymys

text: Muut palautusjärjestöt ovat syntyneet tyytymättömyydestä Karjalan Liiton toimintaan palautusasiassa. Järjestöistä näkyvimmät ovat ProKarelia, Aluepalautus, ja Tarton Rauha ry. "ProKarelia" on kansalaisjärjestö, joka haluaa edistää Karjala-keskustelua. Sillä on tähän tarkoitukseen internet-sivut, ja se julkaisee uutisia ja "Karelia Klubi" -nimistä palautuslehteä, joka ilmestyy kuudesti vuodessa. "Aluepalautus ry." on lähettänyt yksityisten karjalaisten tilojen palautusanomuksia Venäjän hallitukselle ja tiedottaa palautuksesta liittyvistä kysymyksistä ja järjestää yleisötilaisuuksia, seminaareja ja koulutusta. "Tarton Rauha ry." järjestää muun muassa keskustelutilaisuuksia. ProKarelia julkaisi vuonna 1998 ”"Karjalan reformin"” ja maaliskuussa 2005 "Karjalan palautus" -nimisen kirjan, joka sai julkisuutta aina Venäjällä asti.


title: Karjala-kysymys

text: Perussuomalaisen puolueen nuorisojärjestön Perussuomalaisten Nuorten kanta on vuodesta 2018 ollut, että Suomen valtion on vaadittava Venäjää palauttamaan luovutetut alueet.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjä on antanut ymmärtää, ettei sillä ole aikomusta suostua Karjalan palauttamista koskeviin neuvotteluihin. Mielipidemittauksia kommentoidessaan (18.1.2005) ulkoministeri Lavrov totesi, että jos palautusta pyydetään, ”vastaus tulee olemaan ehdottoman kielteinen”. Palautusta kannattavien toiveita on kuitenkin vahvistanut Venäjän ja Japanin edistyminen Kuriilien saarten kiistassa. Venäjä on myös palauttanut Kiinalle pienen maa-alueen maiden rajalta ja yrittänyt tehdä rajasopimuksia Baltian maiden kanssa. Usein arvellaan, että Karjalan palautus vahvistaisi vaatimuksia muissa Venäjän rajakysymyksissä kuten juuri Kuriilien tai Kaliningradin tapauksissa.


title: Karjala-kysymys

text: Kuriilien ja Baltian rajakiistat eivät kuitenkaan ole suoraan verrannollisia Karjala-kysymykseen, sillä mailta puuttuvat rajasopimukset toisin kuin Suomelta. Kiinalle palautettu maa-alue on pinta-alaltaan (337 km²) ja väestöltään huomattavasti Suomen luovuttamia alueita pienempi (noin 40 000 km²). Lisäksi esimerkiksi Viron kanssa tehty kaatunut sopimus perustuu Neuvosto-Viron rajoihin eikä Tarton rauhaan.


title: Karjala-kysymys

text: Helsingin Sanomien tilaamassa tutkimuksessa 10 % epäili palautuksen kiristävän Suomen ja Venäjän suhteita. Tämä oli neljänneksi suurin syy vastustamiseen. ProKarelia uskoo, että palautus liennyttää maiden välejä ja että se luo Venäjästä myönteisen kuvan. ProKarelian kielenkäytössä palautus nähdään molempia osapuolia hyödyttävänä win-win-projektina.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjä pitää Karjala-kysymystä virallisesti määriteltynä Suomen ja Neuvostoliiton välillä Pariisin rauhansopimuksessa ja nykyään Venäjän ja Euroopan unionin suhteisiin liittyvänä asiana.


title: Karjala-kysymys

text: Suomen virallinen kanta on, että rajoja voidaan muuttaa rauhanomaisesti eivätkä Pariisin rauha tai EU-sopimukset sitä estä, mutta tarvetta siihen ei ole. Tämän sanoi ulkoministeriön edustaja Yleisradion "Suomi puhuu" -ohjelmassa 2003. Myös muut viralliset lausunnot ovat olleet samansuuntaisia. Presidentti Martti Ahtisaari sanoi vuonna 1998:" ”Suomen virallinen kanta on, että Suomella ei ole aluevaatimuksia Venäjälle. Jos Venäjä haluaa keskustella luovutettujen alueiden palauttamisesta, Suomi on siihen valmis.”". Ulkoministerit Erkki Tuomioja ja Alexander Stubb ovat toistaneet tämän vastauksen eduskunnassa vastauksina kirjallisiin kysymyksiin vuosina 2004, 2011 ja 2012. Pääministeri Matti Vanhanen taas totesi YLEn pääministerin haastattelutunnilla 21.11. 2004, että ei "”aio olla pääministerinä tätä rauhaa vahingoittamassa”".


title: Karjala-kysymys

text: Pelko siitä, että palautus aiheuttaisi suuria kustannuksia, on suurin vastustuksen syy. Helsingin Sanomien tilaamassa tutkimuksessa 42 % palautuksen vastustajista oli sitä mieltä ”jälleenrakentaminen olisi liian kallista”. Palautusta verrataan Saksojen yhdistämiseen ja sen odottamattoman suuriin kustannuksiin. Myös luovutettujen aluiden ränsistynyt nykytila arveluttaa. Vain palautukseen myönteisesti suhtautuvat ovat tehneet varsinaisia laskelmia. Jotkut eivät pidä siitä, että tällaisessa ”vääryyden korjaamisessa” edes ajatellaan sen hintaa.


title: Karjala-kysymys

text: Kansalaisjärjestö ProKarelian vuonna 1999 teettämän selvityksen mukaan palautus olisi taloudellisesti kannattava. Tämän alueelle muuttaviin 400 000 suomalaisiin, sinne tehtäviin kotimaisiin ja ulkomaisiin investointeihin ja sen luonnonvaroihin pohjautuvan tutkimuksen mukaan kustannukset olisivat noin 30 miljardia euroa kymmenen vuoden palautusprojektin aikana. Vertailun vuoksi Suomen valtion vuosibudjetti vuonna 2015 on noin 54 miljardia euroa. ProKarelian tutkimusta on kritisoitu: Helsingin Sanomat piti pääkirjoituksessaan 29. kesäkuuta 2000 laskelman yhtä lähtökohtaa palautettaville alueille muuttavista 400 000 suomalaisesta toiveajatteluna. Vastineessaan Prokarelia kertoi, että arvio muuttajista perustui osaltaan Suomen Kuvalehden 22. lokakuuta 1999 julkaisemaan mielipidemittaukseen, jonka mukaan 10 % suomalaisista olisi valmiita muuttamaan alueelle ja arveli, ettei HS ollut tutustunut koko selvitykseen.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjä-tutkija, itsekin palautusta käsittelevän kirjan kirjoittanut tohtori Ilmari Susiluoto sanoi Kirjatyö-lehden haastattelussa tammikuussa 2000, ettei ProKarelian kustannusarvio ”perustu tosiasioihin”, ja katsoi Karjalan palautuksen tuovan tuhansia ongelmia. Venäjällä toiminut arkkitehti Esa Paaso arvioi 1998 jo Viipurin remontin maksavan 30 miljardia markkaa (noin viisi miljardia euroa), ja että alue on syrjäseutua, jonne on vaikea houkutella investointeja.


title: Karjala-kysymys

text:
Karjalan palautusta kannattavan Helsingin kauppakorkeakoulun professori Arto Lahden mukaan Karjalan infrastruktuurin kuten teiden ja asuntojen rakentamiseen kuluisi kymmenen vuoden aikana kaikkineen 28 miljardia euroa. Arvio jakautuu siten, että 20 miljardia euroa tulee yksityisiltä tahoilta ja kahdeksan miljardia euroa julkiselta taholta. Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen professori Pekka Pihlanto esitti Kanavassa 4–5/2000 ja 7/2000 ja Helsingin Sanomissa 28.7.2006 monia varauksia Karjalan palautuksen väitetyn taloudellisen kannattavuuden suhteen.
Suomen Pankin osastopäällikkö Antti Suvanto arvioi Helsingin Sanomissa elokuussa 2005, että Karjalaan tehtävät rahansiirrot olisivat suhteessa paljon suuremmat kuin Saksan yhdistymisen hinta ja että Suomesta ei löytyisi sellaista maksuhalukkuutta. Se ei Suvannon mukaan olisi mikään sopuisa hanke.


title: Karjala-kysymys

text: Keskusteluissa palauttajat ovat pitäneet Pariisin rauhansopimusta 1947 pakkorauhana. Tämän vuoksi keskustelussa nostetaan esille Tarton rauhansopimus, joka palauttajien retoriikassa käsitetään tasapuolisten sopijaosapuolten sopimukseksi ja tästä syystä moraalisesti oikeampana pidetty. Perusteluksi esitetään myös, että Tarton rauha on ensimmäinen itsenäisen Suomen tekemä rajasopimus. Tämä yksinään ei juridisesti päde, koska Pariisin rauha on Suomen viimeisin rajat määritellyt valtioiden hyväksymä rauhansopimus. Suomen virallisen kannan mukaan niitä ei ole tarpeen muuttaa. Saman kannan mukaan mikään sopimus ei toisaalta estä muuttamaan rajoja, jos yhteistä tahtoa Suomella ja Venäjällä riittäisi.


title: Karjala-kysymys

text: Alueen rajan ovat määritelleet monet rajasopimukset, ensimmäisenä Pähkinäsaaren rauha. Kannattajien mielestä ne eivät liity Karjala-keskusteluun siksi, että aikaisemmat rauhat on tehty Ruotsin ja erilaisten venäläisten valtioiden välillä eikä Suomen ja Venäjän. Helsingin Sanomien tilaamassa tutkimuksessa 16 % vastustajista ajatteli, että ”vanhojen vääryyksien perään on turha haikailla”. Tämä oli toiseksi suurin vastustamisen syy.


title: Karjala-kysymys

text: Esimerkiksi Adolf Ehrnroothin mielestä Tarton rauhan rajat olivat ainoat oikeat. Tämä näkemys Tarton rajasta Suomen oikeana rajana on vastoin presidenttien Juho Kusti Paasikivi ja Mannerheim nimeen yhdistettyä näkökantaa, jonka mukaan sopimus oli Suomen kannalta liian hyvä jäädäkseen pysyväksi ja se tehtiin Neuvosto-Venäjän ollessa vielä heikko. Tämän ajatuksen mukaan Venäjä on ”aina” käyttäytynyt normaalin imperialistisen ja naapureitaan uhkaavan suurvallan tavoin kantaessaan huolta muun muassa Pietarin turvallisuudesta.


title: Karjala-kysymys

text: Omana aikanaan kaikki eivät suinkaan nähneet Tartonkaan rajaa ”ainoana oikeana rajana”, vaan monet Suomessa pitivät sopimusta ”häpeärauhana”, ja olisivat halunneet, että raja olisi heimosotien jälkeen sisältänyt Itä-Karjalan. Pariisin rauhaa taas on pidetty painostusrauhana, jossa Suomea ei päästetty neuvottelemaan rauhanehdoista, ja siksi pätemättömänä.


title: Karjala-kysymys

text: Näkemys erilaisissa raja- ja rauhansopimuksissa määriteltyjen rajojen luokittelusta ”oikeudenmukaisiin” ja ”epäoikeudenmukaisiin” voidaan palautuksen vastustajien mielestä kyseenalaistaa. Esimerkiksi Keski-Euroopassa rajoja on satojen ja tuhansien vuosien aikana siirretty lukemattomia kertoja ja monien alueet (esimerkiksi Ranskan ja Saksan raja-alueilla oleva Alsace) ovat olleet vuoroin useiden eri maiden hallinnassa.


title: Karjala-kysymys

text: Karjala on maantieteellisesti laajempi käsite kuin luovutettu Karjala. Osia luovutetusta Karjalasta on ollut vuosien saatossa niin Ruotsin, Novgorodin, Venäjän kuin Suomenkin hallussa. Keskusteluissa on yritetty määritellä, mikä näistä on omistanut alueen ensin ja mikä kauimmin. Myös nykyasukkaiden ja evakkojen omistusoikeudesta kiinteistöihin on kiistelty.


title: Karjala-kysymys

text: Palautuksen vastustajat korostavat usein, että Karjala oli itsenäistä Suomea vain 20 vuotta kun taas Venäjää 60 vuotta. Puolustajat vastaavat, että niin olivat kaikki muutkin Suomen alueet olleet ennen vuotta 1940 ja kysyvät, oikeuttaako ”alueryöstö” omistuksen. Historiallisesti Venäjän valta tietenkin kesti paljon pidempään kuin 60 vuotta. Kansainvälisen oikeuden mukaan Viipurin ja Laatokan Karjala, jotka aikanaan tunnettiin myös nimellä Vanha Suomi, kuuluivat vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhasta lähtien Venäjään. Muunkin Suomen tultua 1808-09 sodan jälkeen liitetyksi Venäjään Vanha-Suomi siirrettiin hallinnollisesti osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa vuonna 1812. Venäjän valta kesti Suomen itsenäistymiseen saakka (1917), yhteensä siis lähes 200 vuotta, ja on jatkunut uudelleen vuodesta 1944 tähän päivään. Periaatteessa vain Petsamo, joka siirtyi Suomelle Tarton rauhassa, oli ennen alueluovutusta ollut hallinnollisesti osa Suomea 20 vuotta.


title: Karjala-kysymys

text:
Evakkokarjalaisten maaomistus on myös aiheuttanut eripuraa. Toisten mielestä valtio omistaisi tilat, koska se osittain korvasi karjalaisille menetykset. Toiset taas sanovat, että tilat pitää palauttaa edellisille yksityisille omistajille. Sama asia aiheutti keskustelua myös Porkkalan alueen palautuksen yhteydessä. Omistusoikeuden säilymisen puoltajat perustelivat tällöin kantaansa sillä, että Porkkala oli ollut vain vuokrattuna, jolloin Suomen suvereniteetti ei ollut lakannut alueella, ja Porkkala oli ollut vuokralla vain lyhyen aikaa, ei sukupolvien yli.
Sekä Porkkalan palautuksen että Karjalan takaisinvaltauksen yhteydessä 1941 omistusoikeuden palauttamisesta säädettiin laki.
Edellisessä tapauksessa omaisuuden takaisinsaamisen ehtona oli Toisen korvauslain mukaan maksettujen korvausten takaisinmaksu, jälkimmäisessä Pika-asutuslain perusteella saadusta tilasta luopuminen. Porkkalan palautuslaki sisälsi myös nimenomaisen pykälän, että mikään Porkkalan alueella olevaa omaisuutta koskeva oikeustoimi, joka oli tehty ennen lain voimaanastumista, ei ollut pätevä.


title: Karjala-kysymys

text: Alueella on asunut ennen toista maailmansotaa lähinnä itämerensuomalaista väestöä. Tätä argumenttia käyttävät palautuksen puolustajat pyrkiessään osoittamaan, että omistusoikeus olisi Suomella tai suomalaisilla, kun esihistoriaan ulottuvaa suomensukuista menneisyyttä verrataan slaavilaiseen noin 60 vuoden asutukseen. Tämä nostaa esiin uudet kysymykset siitä, oikeuttaako historia tekemään nykymaailmassa päätöksiä ja voivatko nykysuomalaiset esittää vaatimuksia sillä perusteella, että he samaistavat itseensä satoja tai tuhansia vuosia sitten eläneisiin ihmisiin, jotka tuskin tunsivat suomalaisuuden käsitettä.


title: Karjala-kysymys

text: Viipurin Karjalaa lukuun ottamatta alueella asui keskiajalta 1600-luvulle pääasiassa ortodoksisia, karjalankielisiä karjalaisia. Vaikka karjalaiset olivat kielellisesti suomalaisten lähisukulaisia, oli uskonto- ja valtioraja ennen nationalismin syntyä kieltä merkittävämpi ryhmien määrittäjä. Ajatus ortodoksikarjalaisten suomalaisuudesta on niin ollen syntynyt vasta 1800-luvulla. Ruotsi kävi Karjalassa sotaa paitsi Venäjää myös ortodoksista uskontoa vastaan. Sotia edeltäneen suomalaisen ja luterilaisen asutuksen varhaisimmat juuret olivat Stolbovan rauhan jälkeisessä siirtolaisuudesta, jonka tieltä alkuperäisväestö muutti pois lähinnä Tverin Karjalaan Ruotsin luterilaisen painostuksen ja Venäjän lupaamien verohelpotusten vuoksi. Viipurin Karjala taas suomalaistui ja katolilaistui jo 1300-luvulla.


title: Karjala-kysymys

text: Alueilla asui vuonna 2002 sinne eri puolilta Neuvostoliittoa muuttaneita – etniseltä taustaltaan enimmäkseen venäläisiä, valkovenäläisiä ja ukrainalaisia – ja heidän jälkeläisiään 423 300, joista luovutetun Karjalan alueella 369 800. Määrä on laskenut Venäjän yleisen väestönkehityksen myötä. Heidän asemansa palautuksessa on herättänyt kysymyksiä.


title: Karjala-kysymys

text: Nykyasukkaat on nähty sekä uhkana että mahdollisuutena. Helsingin Sanomien tutkimuksessa toiseksi eniten eli 14 % pelkäsi, että ”Suomeen syntyisi liian suuri venäläisvähemmistö, mikä aiheuttaisi jännitteitä”. Epäilyksiä herättää Venäjän aktiivinen ja aggressiiviseksi väitetty tapa puolustaa naapurimaissaan asuvia venäläisvähemmistöjä ja niiden oikeuksia. ProKarelia on ehdottanut venäläisten alueelta poistumista helpottavia muuttoavustuksia ja puhunut myös siitä, että osan heistä olisi itse asiassa hyvä jäädä alueelle työvoimaksi. Osa alueella asuvista kuuluu virkamiehiin kuten rajavartijoihin ja ProKarelian arvion mukaan näiden siirryttyä uudelle rajalle nykyasukkaita jäisi alueelle noin 200 000. Tähän skenaarioon liittyy myös kysymykset siitä, myönnettäisiinkö heille Suomen kansalaisuus ja annettaisiinko heidän heti palautuksen jälkeen muuttaa nykyisen rajan puolelle Suomeen.


title: Karjala-kysymys

text: Palautusta on joskus vaadittu, tai siitä on unelmoitu, ilman asukkaita. Vaatimus on aiheuttanut syytteitä ihmisoikeusrikkomuksista. Huomautetaan usein, ettei tunnu hyväksyttävältä korjata menneitä vääryyksiä siten, että häätö kostettaisiin häädöllä. Vastustajat myös epäilevät Suomen kykyä tai halukkuutta ottaa tämän kokoista venäläisväestöä vastaan.


title: Karjala-kysymys

text: Matkailutoimittaja Markus Lehtipuun laskujen mukaan Karjalan noin 1 250 suomalaiskylästä yli 800 on täysin tyhjillään ja lopuissakin asutus on tiiviimpää, joskaan ei asukasluvultaan suurempaa kuin suomalaiskaudella. Kyliä jäi asumattomaksi jo neuvostokaudella, kun toteutettiin ns. perspektiivittömien kylien likvidointi.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjä on rakentanut alueelle Uuraan ja Koiviston öljysatamat. Palautuskeskustelussa on todettu, että ne voivat jäädä edelleen Venäjän omistukseen ja käyttöön vaikka alueet palautettaisiin Suomelle. Toiset ovat pitäneet satamia palautuksen esteenä tai ainakin sen vaikeuttajina.


title: Karjala-kysymys

text: Saimaan kanavan käytöstä Suomi maksaa vuokraa. Kekkonen aikoinaan 1960-luvun neuvotteluissa havitteli kanavan ympäristön, Viipuri mukaan lukien, vuokraamista. Kanava sijaitsee kokonaisuudessaan Tarton rauhan rajan sisäpuolella.Aika ajoin poliitikoilta kysytään kantaa palautukseen. Enimmäkseen mielipiteet ovat olleet palautusta vastaan, mutta myös myönteisiä arvioita on.


title: Karjala-kysymys

text: Tunnettuja mielipiteitä ovat Johannes Virolaisen myönteinen kanta, Gustav Hägglundin vuoden 1992 lausuma, jonka mukaan Karjalaa ei tulisi ottaa vastaan ”vaikka sitä tarjottaisiin kultalautasella”, koska hänen mukaansa Pietari tarvitsee turvavyöhykkeen, ja presidentti Mauno Koiviston kielteinen kanta. Hänen mielestään ei pitäisi kysyä, halutaanko Karjala takaisin vaan ”halutaanko se takaisin, jos se merkitsee sotaa” ja ettei Suomi tarvitse lisämaata.


title: Karjala-kysymys

text: SMP:n kansanedustaja Marita Jurva ehdotti vuonna 1990, että Suomi voisi vaihtaa Ahvenanmaan Karjalaan. SMP:n eduskuntaryhmä sanoutui yksimielisesti irti lausunnosta ja Jurva pahoitteli lausunnon aiheuttamaa keskustelua.


title: Karjala-kysymys

text: Asiasta on kysytty myös vaalien alla. Ennen vuoden 1999 eduskuntavaaleja Helsingin Sanomat kysyi puoluejohtajilta: ”Tulisiko uuden hallituksen ehdottaa Venäjän hallitukselle neuvotteluja Karjalan palauttamisesta?” Kannat vaihtelivat Esko Ahon mielipiteestä (”Meillä on mahdollisuus yhdessä sopien rajaa muuttaa. Tiedossa oleva Venäjän kanta on sellainen, että sellaista sopimusta ei ole nyt näköpiirissä.”) Suvi-Anne Siimeksen jyrkkään vastustukseen: ”Ei. Ihmettelen, ketkä tätä asiaa vielä viitsii pitää yllä.”


title: Karjala-kysymys

text: Vuoden 2000 presidentinvaalissa kysymys oli esillä lehdistössä jonkin verran ja Karjalan Liiton Karjalan Kunnaat -lehti teki haastattelun aiheesta. Siinä Risto Kuisma kannatti palautusta ja Ilkka Hakalehto piti tavoitetta oikeana. Riitta Uosukainen olisi pitänyt palautusta hyvänä, mutta ei uskonut siihen. Esko Aho halusi ylläpitää Karjala-optiota. Aho, Halonen ja Uosukainen vetosivat Venäjän keskusteluhaluttomuuteen. Kukaan ei halunnut kieltää keskustelua.


title: Karjala-kysymys

text: Vuoden 2006 presidentinvaalissa Timo Soini ja Arto Lahti kannattivat palautusta avoimesti. Arto Lahdella palautus oli yksi vaaliteema. Asiaa kysyttiin presidenttiehdokkailta myös ulkomaisen median haastatteluissa. Muut ehdokkaat pitäytyivät Suomen nykyisessä kannassa.


title: Karjala-kysymys

text: Karjalan Liiton puheenjohtaja, keskustan kansanedustaja Markku Laukkanen ehdotti vuonna 2004 Martti Ahtisaarta Karjalan palautuksen selvitysmieheksi. Toukokuussa 2005 Ranskan europarlamentaarikko Ari Vatanen kehotti Halosta ottamaan asian esille Moskovassa voitonpäivän juhlassa. Risto Kuisma on tehnyt asiasta kaksi kirjallista kysymystä eduskunnassa ja Olli Immonen yhden. Keskustan kansanedustaja Antti Kaikkonen totesi 2010, että Karjala tulisi palauttaa Suomelle, ”mutta mitään en ole vaatimassa”, koska ”palauttamisasia ei ole ajankohtainen, sillä naapurin puolella siihen ei ole halua” ja että ”nykytilanteessa en usko, että myöskään Suomen johto ottaisi asiaa omakseen”.


title: Karjala-kysymys

text: Eduskuntavaalien 2011 alla perussuomalaisten Jussi Niinistö ilmoitti tavoittelevansa puolustusministerin salkkua ja kannattavansa Karjalan palauttamista. Niinistöstä tuli puolustusministeri Sipilän hallitukseen vuonna 2015. Perussuomalaisten kansanedustaja Juho Eerola totesi syksyllä 2011 venäläisen televisiokanavan haastattelussa, että hän haluaa keskustella Karjalan palauttamiseen liittyvistä asioista ja että ”minun oikeustajuni mukaan Karjala, Petsamo ja Suomenlahden saaret kuuluvat Suomelle”. Perussuomalaisten kansanedustaja Martti Mölsä ehdotti vuonna 2016, että Venäjä voisi satavuotislahjaksi Suomelle palauttaa Karjalan ja Petsamon.


title: Karjala-kysymys

text: Suomessa on tehty viime aikoina useita mielipidemittauksia Karjalan palautuksesta. Tutkimusten mukaan noin kolmasosa kannattaa ja runsas puolet vastustaa palautusta. Kyselyjen lukuja on kuitenkin tutkittu vähän, mutta luvuista on havaittu esimerkiksi, että nuoret ja vanhat kannattavat palautusta eniten. Kyselyissä kysymyksenasettelu ja tutkimustavat ovat olleet hieman erilaista. Presidentinvaalissa 2006 Karjala-teemalla kampanjoinut Arto Lahti sai 0,4 prosenttia äänistä.


title: Karjala-kysymys

text: Venäjällä kyselyn tekoa vaikeuttaa se, että sana ”Karjala” yhdistetään Karjalan tasavaltaan eikä siellä siis aina tiedetä "Karjalan palautuksen" tarkoittavan luovutettujen alueiden palauttamista. Tammikuussa 1999 Viipurissa MTV3:n teettämässä mittauksessa palautusta kannatti 34 % ja vastusti 57 %, jos nykyasukkaat saisivat Suomen kansalaisuuden. Jos taas palautus vaatisi alueelta muuttamisen, luvut olivat 17 % ja 77 %.


title: Karjala-kysymys

text:
Karjala-lehden MC-Infolla syyskuussa 2005 teettämän mielipidemittauksen mukaan 36 % suomalaisista kannattaa ja 51 % vastustaa palautusta. Kyselyn mukaan 70 % ei kieltäisi asiasta puhumista, 15 % kieltäisi ja 13 % haluaisi ulkopoliittisista syistä varovaisuutta keskusteluun. Hieman alle puolet eli 49 % halusi ulkopoliittisen johdon ottavan asiaan selkeästi kantaa kun taas 38 % ei. Puolet uskoi saaneensa riittävästi puolueetonta tietoa palautukseen liittyvistä asioista ja 42 % ei. Nuorista eli alle 25-vuotiaista samat osuudet olivat
36 % ja 56 %. 43 % kannatti hallitustenvälistä keskustelua ja 49 % vastusti sitä.


title: Karjala-kysymys

text: Joulukuun 2007 mittauksessa 38 prosenttia kannatti ja 43 % vastusti. Puolet halusi poliitikkojen kertovan kantansa selvästi ja 34 prosenttia ei pitänyt sitä tärkeänä. 47 % halusi, että asia otetaan puheeksi Venäjän kanssa. Suomalaisista 72 prosentin mielestä palautuksesta voi keskustella vapaasti kun taas 13 prosenttia katsoi, että ulkopoliittisista syistä keskustelussa pitäisi olla varovainen. 11 prosenttia taas olisi lopettamassa koko keskustelun.


title: Karjala-kysymys

text: Helsingin Sanomien Suomen Gallupilta elokuussa 2005 tilaaman mittauksen mukaan 30 % suomalaisista kannattaa ja 62 % vastustaa Karjalan palautusta. Hieman myönteisemmin suhtauduttiin silloin, jos oli kotoisin luovutetuilta alueilta: 42 % kannatti palautusta. Vastaajilta kysyttiin: ”Kuinka toivottavaa olisi se, että Venäjä palauttaisi sodassa menetetyn Karjalan takaisin Suomelle?”


title: Karjala-kysymys

text: Kyselyssä tiedusteltiin vastustamisen syitä. Suurin syy (vastustajista 52 %) oli epäily siitä, että ”jälleenrakentaminen olisi liian kallista”. 21 % ajatteli, että ”vanhojen vääryyksien perään on turha haikailla” ja 15 % pelkäsi, että ”Suomeen syntyisi liian suuri venäläisvähemmistö, mikä aiheuttaisi jännitteitä”. 9 % epäili palautuksen kiristävän Suomen ja Venäjän suhteita. Vain 1 % vastusti palautusta väitettyjen ympäristöongelmien vuoksi ja 10 % muun syyn vuoksi.


title: Karjala-kysymys

text: Aiemmassa kyselyssä (Karjalan Liitto ja Taloustutkimus, huhtikuu 2005) 26 % suomalaisista kannatti Karjalan palautusta. Sitä aikaisemmassa (STT ja Suomen Gallup, 2004) kannattajia oli 38 %. Palautusta vastaan oli molemmissa tutkimuksissa 57 % suomalaisista. Suomen Kuvalehden 22. lokakuuta 1999 julkaistussa kyselyssä alueelle muuttamisesta ”kyllä”-vastauksia oli 10 % ja ”ei”-vastauksia 86 %. 4 % ei osannut sanoa. Muuttajahalukkaiden määrä aikuisväestöstä oli siis tuolloin hieman suurempi evakoiden lukumäärää oli.


title: Karjala-kysymys

text: ProKarelia kritisoi Taloustutkimuksen kyselyä kysymyksenasettelun vuoksi yksipuoliseksi. Se nimitti kyselyä koivistolaisittain tehdyksi viitaten presidentti Koiviston puheisiin palautuksen kalleudesta ja sodan uhasta, koska kyselyn jatkokysymykset käsittelivät vain näitä eikä vastaavia myönteisiä kysymyksiä kysytty. Tutkimuksen oli kuitenkin tilannut Karjalan liitto, jonka suhtautuminen palautukseen on myönteinen. ProKarelia on kritisoinut Liittoa Karjala-kysymyksen unohtamisesta.


title: Karjala-kysymys

text: Maaliskuussa 2006 julkaistun Elinkeinoelämän valtuuskunnan asennetutkimuksen (1 218 vastaajaa, satunnaisotanta Manner-Suomen 18–70-vuotiaista) mukaan 73 % vastaajista oli sitä mieltä, että Karjala-keskustelu pitäisi lopettaa. Tutkimuksessa kommentoidaan: ”Yksi mahdollinen kiistan aihe Suomen ja Venäjän suhteissa voisi olla kysymys aikanaan Neuvostoliitolle luovutetun Karjalan palauttamisesta. Suomalaisten valtaenemmistö, kolme neljästä, haluaisi poistaa tämän aiheen keskusteluagendalta (kuvio 37c). Onkin selvää, että aluevaatimusten aktiivinen esittäminen huonontaisi maiden välisiä suhteita.”


title: Richard Avedon

text: Richard Avedon (15. toukokuuta 1923 New York Yhdysvallat – 1. lokakuuta 2004 San Antonio, Texas, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen valokuvaaja. Hänet tunnetaan erityisesti muoti- ja henkilökuvistaan.


title: Richard Avedon

text: Avedon opiskeli lyhyen aikaa Columbian yliopistossa, minkä jälkeen aloitti valokuvaajan työt Yhdysvaltain Kauppalaivastolle vuonna 1942 kuvaamalla miehistön tunniste-/ID-kuvia. Vuonna 1944 Avedon ryhtyi työskentelemän tavaratalon mainoskuvaajana, kunnes Harper's Bazaar -lehden AD Alexey Brodovich löysi hänet. Avedon avasi oman studion 1946 ja kuvasi lehtiin, esimerkiksi Lifeen ja Vogueen. Pian hänestä tuli Harper's Bazaarin johtava valokuvaaja. Avedon ei pitäytynyt vanhassa tavassa kuvata malleja ilmeettömin kasvoin vaan toi kuviinsa tunnetta, hymyilyä, naurua ja usein liikettä.


title: Richard Avedon

text: Avedon jätti Harper's Bazaarin vuonna 1966 ja aloitti työskentelyn Vogue-lehdelle. Muotikuvien lisäksi hän alkoi kuvata muita kohteita, kuten vuoden 1963 kansalaisoikeusliikkettä, Vietnamin sotaa vastustavia ja Berliinin muurin murtumisen.


title: Richard Avedon

text: Avedon oli viisi vuotta naimisissa Dorcar Nowellin kanssa. Nowell oli malli ja käytti työssä nimeä Doe Avedon. Vuonna 1951 Avedon nai Evelyn Franklinin, mutta hekin erosivat myöhemmin.


title: Richard Avedon

text: Näyttelijä Fred Astaire esitti Avedonia kuvitteellisessa musikaalissa "Funny Face", jossa hänen roolihahmonaan oli muotivalokuvaaja Dick Avery.


title: Richard Avedon

text: Avedonista tuli ensimmäinen The New Yorker -lehden vakiohenkilökuntaan kuulunut valokuvaaja vuonna 1992. Hän on saanut useita palkintoja, muun muassa Hasselblad-palkinnon 1991, International Center of Photography Master of Photography -palkinnon 1992, Prix Nadarin 1994 valokuvakirjasta "Evidence" ja Royal Photographic Societyn 150-juhlavuoden mitalin vuonna 2003.


title: Richard Avedon

text: Avedon sairastui aivoverenvuotoon 25. syyskuuta 2004 San Antoniossa Teksasissa ja kuoli siellä 1. lokakuuta.


title: Richard Avedon

text: Avedonin teoksia huutokaupataan marraskuussa 2010 Pariisissa Christie'sin huutokaupassa. Myyntiin tulee 60 kuvaa, joiden tuotto menee Avedonin nimeä kantavaan lahjarahastoon. Kaupattaviin kuviin kuuluu muun muassa "Dovima and the Elephants" -niminen muotikuva 1950-luvulta. Avedonin kuvia on huutokaupattu aiemminkin.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopisto (lyhenne LY), vuoteen 1991 saakka "Lapin korkeakoulu" (lyhenne LKK), on suomalainen yliopisto, joka perustettiin Rovaniemelle 1. maaliskuuta 1979.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopisto on Itä-Suomen yliopiston kanssa Suomen ainoa yliopisto, jonka nimessä esiintyy kaupungin sijaan alueen nimi. Tästä huolimatta Lapin yliopisto on viimeksi kuluneiden vuosien aikana halunnut profiloitua edustettuina olevien alojensa ylintä koulutustasoa valtakunnallisesti edustavaksi oppilaitokseksi. Suuri osa Lapin yliopiston opiskelijoista tulee muualta Suomesta tai ulkomailta. Valmistumisensa jälkeen heistä vain pieni osa jää työskentelemään Pohjois-Suomeen.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa. Tiedekuntien lisäksi yliopistossa toimivia laitoksia ovat Arktinen keskus, Avoin yliopisto, Koulutus- ja kehittämispalvelut sekä Hallintoyksikkö. Lapin korkeakoulukonsernin kanssa yhteiset yksiköt ovat Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutti, Pohjoisen kulttuuri-instituutti, Lapin korkeakoulukirjasto ja Lapin korkeakoulukonsernin kielikeskus.


title: Lapin yliopisto

text: Vuonna 2012 yliopistossa opiskeli 4 685 perustutkinto-opiskelijaa, 346 jatko-opiskelijaa, 127 ulkomaalaista tutkinto-opiskelijaa ja 235 kansainvälistä vaihto-opiskelijaa. Lisäksi avoimen yliopiston, täydennyskoulutuskeskuksen ja ikääntyvien yliopiston listoilla on 6 465 aikuisopiskelijaa. Vuonna 2012 Lapin yliopistossa suoritettiin 474 maisterintutkintoa ja 28 tohtorin tutkintoa. Henkilökuntaa Lapin yliopistossa on yhteensä 647. Näistä professoreja on 68. Lapin yliopiston vuoden 2011 talousarvion loppusumma on noin 54 miljoonaa euroa.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopisto on Suomen yliopistoista (taideyliopistoja lukuun ottamatta) ainoa, josta puuttuu matematiikan professuuri. Yliopiston voidaankin katsoa erikoistuneen kvalitatiiviseen tutkimukseen. Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta on Taideteollisen korkeakoulun ohella ainoa yliopistotason taideteollisen alan koulutus- ja tutkimusyksikkö Suomessa.


title: Lapin yliopisto

text: Yliopisto perustettiin vuonna 1979 nimellä "Lapin korkeakoulu". Alkuperäiseen korkeakouluun kuului kasvatustieteiden tiedekunta, oikeustieteiden tiedekunta sekä kirjasto. Korkeakouluun perustettiin myöhemmin yhteiskuntatieteiden tiedekunta (1982) ja taiteiden tiedekunta (1990). Erillislaitoksiksi perustettiin täydennyskoulutuskeskus (1983), kielikeskus (1983), Pohjoisen ympäristö- ja vähemmistöoikeuden instituutti (PYVI; 1985) sekä Arktinen keskus (1989). Pohjoisen ympäristö- ja vähemmistöoikeuden instituutti yhdistyi Arktiseen keskukseen vuonna 1997.


title: Lapin yliopisto

text: Korkeakoululle rakennettiin nykyinen päärakennus vuonna 1987. Päärakennusta on laajennettu 1992, 2000 ja 2006.


title: Lapin yliopisto

text: 1. tammikuuta 1991 korkeakoulun nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa. Vuonna 1992 valmistui Arktikum-talo ja vietettiin ensimmäinen promootio. Vuonna 1994 avautui muotoilu- ja yrityspalveluyksikkö Kemissä. Yksikkö yhdistettiin vuonna 1998 samana vuonna syntyneeseen Meri-Lappi Instituuttiin, jonka yliopisto oli perustanut yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa.


title: Lapin yliopisto

text: Matkailuntutkimus alkoi 1996. Samana vuonna Rovaniemen taide- ja käsiteollisuusoppilaitos (Rotko) liitettiin yliopistoon.


title: Lapin yliopisto

text: Vuonna 2001 alkoi kauppatieteellisen alan koulutus yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa. Kauppatieteille ja matkailuntutkimukselle perustettiin oma tiedekunta vuonna 2004. Tiedekunta liittyi yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan vuonna 2010.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopisto vastaa vuonna 2001 perustetun kansainvälisen Arktisen yliopiston hallinnollisesta johtamisesta ja koordinaatiosta.


title: Lapin yliopisto

text: Ikääntyvien yliopistotoiminta alkoi Lapin korkeakoulussa 1989 ja siinä opiskelevat ovat osallistuneet tieteelliseen tutkimukseen. Useiden tieteellisten julkaisujen ohella on ilmestynyt myös väitöskirja. Keväällä 2008 väitellyt yhteiskuntatieteiden tohtori Pentti Kortelainen oli Suomessa ensimmäinen, joka teki väitöskirjan ikääntyvien yliopiston pohjalta.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopisto täytti 25 vuotta vuonna 2004. Juhlavuoden kunniaksi yliopisto järjesti kolmannen tohtori- ja maisteripromootion, jossa vihittiin 14 kunniatohtoria, heidän joukossaan muun muassa Antti Eskola ja Peter McLaren (ks. Lapin yliopisto, Promootio 2004). Yliopiston ensimmäinen promootio pidettiin vuonna 1992, jolloin vihittiin yhdeksän kunniatohtoria. Toisessa promootiossa vuonna 1999 vihittiin 15 kunniatohtoria.


title: Lapin yliopisto

text: Lapin yliopiston rehtorina perustamisvuodesta 1979 vuoteen 2006 saakka toimi professori Esko Riepula, joka jäi eläkkeelle kesällä 2006. Huhtikuussa 2006 hänen tilalleen valittiin Mauri Ylä-Kotola, joka aloitti virassaan 1. elokuuta.