title: Ernst Tandefelt

text: Kolmannen käsittelyn alettua huhtikuun alussa puolustus muutti kantaansa syyntakeisuuden suhteen, sillä Tandefelt ei näyttänyt saavuttaneen teollaan yleistä ihailua. Ernst Tandefelt oli toivonut saavansa samanlaisen kansallissankarin maineen kuin Eugen Schauman tai Lennart Hohenthal, mutta näin ei ollut käymässä. Päinvastoin, Heikki Ritavuoren hautajaiset 21. helmikuuta olivat muodostuneet kansalliseksi surujuhlaksi. Kaiken lisäksi Hufvudstadsbladet ja muut oikeiston lehdet, joista Tandefelt oli kertonut saaneensa motiivin teolleen, olivat tuominneet heti murhan jälkeen Tandefeltin mielenvikaiseksi ilman minkäänlaisia perusteluita. Hufvudstadsbladetilla oli pääkiihottajan maine, joten se yritti väistää vastuutaan yleisen mielipiteen muokkaajana tekemällä eroa Tandefeltin tekoon ja ajatuksiin. Korostamalla Tandefeltin syyntakeisuutta elinikäinen kuritushuonetuomio alkoi näyttää varmalta.


title: Ernst Tandefelt

text: Puolustusasianajaja Carl Olofsson korosti kolmannessa käsittelyssä Tandefeltin Katajanokan vankilassa kokemia henkisiä järkytyksiä. Hänen mielestään nämä vuosien 1914-1917 aikaiset kokemukset tekivät Tandefeltista täyttä ymmärrystä vailla olevan, joten tätä ei voitu tuomita syyntakeisena. Oikeus pyysi kaksi asiantuntijalausuntoa neurologian dosentti Harry Fabritiukselta ja Helsingin lääninvankilan lääkäri sekä Lapinlahden sairaalan vt. ylilääkäri Einar Anttiselta. Kumpikin totesi, ettei Tandefelt ollut mielisairas, vaikka hänellä olikin historiassaan traumaattisia kokemuksia ja hän oli luonteeltaan persoonallinen. Jälkimmäinen tosin ehdotti mielentilatutkimusta, koska Tandefelt oli kärsinyt hermostuneisuudesta, pääkivuista ja unettomuudesta Katajanokan lääninvankilassa murhan jälkeen, eli samoista oireista kuin venäläisten kidutusten jälkeen Kivelän mielisairaalassa. Syyttäjän mukaan oli kuitenkin luonnollista, että murhaaja on aina hermostunut ja ahdistunut murhan jälkeen vankilassa istuessaan.


title: Ernst Tandefelt

text: Tästä alkoi oikeudessa ja lehdistössä kiista Tandefeltin syyntakeisuudesta. Puolustus otti tavoitteekseen Tandefeltin saamisen mielentilatutkimukseen. Jutun käsittelyä lykättiin jälleen alkavaksi 24. huhtikuuta 1922.


title: Ernst Tandefelt

text: Neljännessä käsittelyssä puolustus vaati kovasti mielentilatutkimusta, kun taas syyttäjä korosti Tandefeltin syyntakeisuutta. Syyttäjä totesi, että Hufvudstadsbladetin uutisointi oli kiihotuksellista ja se selvästi synnytti Tandefeltin motiivin. Neljännestä käsittelystä tuli täysin poliittinen. Eemeli Niemelä teki puheenvuorostaan sanomalehtikatsauksen, jossa osoitti Ritavuoresta oikeistolehdissä ja kommunistien Suomen Työmies -lehdessä julkaistujen uutisten olleen perättömiä. Edistyspuolue oli huolissaan siitä, ettei oikeudenkäynnissä ollut kiinnitetty huomiota lehdissä julkaistujen tietojen virheellisyyteen. Niemelä sai hallitukselta ja puoluejohdolta vanhana nuorsuomalaisten Helsingin piirin johtohenkilönä sekä Edistyspuolueen vaikuttajana tehtäväkseen oikaista tiedot oikeudessa. Edistyspuolueen pää-äänenkannattaja Helsingin Sanomat uhrasi lähes puolet seuraavan päivän lehdestä Niemelän puheenvuoron julkaisuun. Tällä tavalla Ritavuoren ja hallituksen maine puhdistettiin.


title: Ernst Tandefelt

text: Oikeistolehdistä erityisesti Uusi Suomi pyysi anteeksi kirjoitteluaan. Muut oikeistolehdet pahoittelivat, mutta murhaa tukevia kirjoituksiakin lehdistä löytyi. Joissakin ruotsinkielisissä porvaripiireissä Tandefeltiä jopa pidettiin sankarina ja tekoa ihannoitiin. Muuten oikeistopiirit tuomitsivat teon julkisesti, mutta muuten ymmärsivät tai jotkut jopa hyväksyivät murhan.


title: Ernst Tandefelt

text: Neljännen käsittelyn päätteeksi raastuvanoikeus päätti, ettei Tandefelt tarvinnut mielentilatutkimusta. Vain oikeusneuvosmies Knut Furuhjelm oli asiasta eri mieltä. Juttua lykättiin vielä kerran puolustuksen loppulausunnon valmistelua varten.


title: Ernst Tandefelt

text: Viimeinen käsittely alkoi 8. toukokuuta 1922. Puolustuksen puheenvuorossa Olofsson yritti vakuuttaa Tandefeltin olevan epätasapainoinen. Olofsson väitti, ettei aktivistisuunnitelma räjäyttää venäläislaivoja vuonna 1914 ollut lähtöisin "normaaliaivoista". Hänen mielestään itsemurhayritykset ja kidutuksesta saadut henkiset vammat tekivät hänestä syyntakeettoman. Kuvitelmat hallituksen mahdollisista toimista kiihdyttivät Tandefeltin epänormaalia persoonaa ja saivat hänet ampuvaan Ritavuoren.


title: Ernst Tandefelt

text:
Puolustus vaati ottamaan nämä asiat huomioon oikeuden päätöksessä. Oikeus ei kuitenkaan vakuuttunut näin vanhoihin tapahtumiin vetoamisesta, vaan julisti tuomioksi:
Rouva Katri Ritavuorelle määrättiin korvaukseksi 1300 markkaa. Ernst Tandefelt valitti tuomiosta hovioikeuteen, koska häntä ei ollut lähetetty mielentilatutkimukseen. Myös Katri Ritavuori valitti tuomiosta, koska korvaus oli liian pieni maksamaan edes varatuomari Niemelän 4751 markan laskua, ja vaati 5000 markan korvausta.


title: Ernst Tandefelt

text: Turun hovioikeus käsitteli Tandefeltin valituskirjelmän, jossa asianajaja Olofsson väitti poliittisten kantojen vaikuttaneen oikeuden päätökseen. Kirjelmän mukaan oikeus edusti Heikki Ritavuoren vastaista poliittista kantaa. Tähän väitteeseen kirjelmä ei antanut enempää selvitystä. Kirjeessä vedottiin myös poliittisen rikollisen oikeuteen päästä mielentilatutkimukseen. Kirjelmän lopussa Tandefelt kysyi, miksi hän muka täysissä järjissä olisi mennyt pilaamaan elämänsä, johon kuului pieni lapsi, rakastava vaimo ja kohtuullisen hyvätuloinen talous.


title: Ernst Tandefelt

text: Mutkikas tapaus ei saanut yksimielistä päätöstä, ja hovioikeus piti äänin 2-1 raastuvanoikeuden päätöksen voimassa. Yksi oikeuden jäsenistä olisi halunnut lähettää Tandefeltin mielentilatutkimukseen. Hovioikeus kuitenkin korotti leski Katri Ritavuoren korvauksen 2600 markkaan.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt ei kuitenkaan vielä luovuttanut, vaan valitti Korkeimpaan oikeuteen 28. elokuuta 1922 siitä, ettei hänelle ollut vieläkään tehty lainmukaista lääkärintarkastusta. Tämä kannatti ja lopulta Korkein oikeus määräsi ensimmäisessä käsittelyssään 11. lokakuuta 1922 jälkeen Tandefeltin mielentilatutkimukseen Lapinlahden mielisairaalaan. Lapinlahdessa oikeuspsykiatrian alilääkäri Akseli Nikula tutki Tandefeltia useita kuukausia ja teki loppulausuntonsa 20. maaliskuuta 1923.


title: Ernst Tandefelt

text: Nikula huomasi, että Tandefeltia oli kuvattu usein hermostuneeksi ja omalaatuiseksi eli ei-normaaliksi. Lapinlahdessa Tandefelt ei jaksanut keskittyä oikein mihinkään. Sanomalehdestä hän heti ensimmäisenä tutki rikosjuttujen kohdalta kirjoitettiinko hänestä mitään. Hän oli myös kiinnostunut omaa alaansa eli valuuttoja koskevista uutisista. Samoin hän kyseli aina vierailta, puhuttiinko hänestä kaupungilla.


title: Ernst Tandefelt

text: Hän vertasi itseään Schaumaniin ja Hohenthaliin ja sanoi, että nykyinen hallitus haluaa estää häntä saamasta kansallissankarin mainetta. Hänen mukaansa koko ruotsinkielinen ja suurin osa suomenkielisestä sivistyneistöstä oli hänen puolellaan. Vain nykyisen hallituksen takia nämä joutuivat tuomitsemaan hänen tekonsa. Kun oikeistohallitus tulisi valtaan, hän saisi sen aseman, joka hänelle kuuluukin. Ennen tätä vallanvaihtoa oikeistopuolueen tulisi rahoittaa hänen perhettään.


title: Ernst Tandefelt

text: Vaikka Tandefelt pyrkikin puhumaan kärkevästi, jotta hänen mahdollisuutensa syyntakeettomaksi julistamisesta kasvaisivat, eivät puheet oikeistopuolueen taloudellisesta tuesta olleet aivan keksittyjä. Talvella 1923 25 000 markan rahasumma ilmestyi Tandefeltin perheen pankkitilille. Vuonna 1937 Nykypäivä-lehti sai selville, että rahat olivat peräisin noin kahdeltakymmeneltä jollain tavoin Ritavuoren murhaan ja sen suunnitteluun osallistuneelta aktivistilta. Vuonna 1932 Tandelfelt kysyi sittemmin poliisilta, mihin nämä rahat olivat kadonneet perheen tililtä. Tilinhoitaja oli kuitenkin hävittänyt ne jonnekin, eikä katoamistapaus edennyt rikostutkintaan.


title: Ernst Tandefelt

text: Sairaalassa Tandefelt kehuskeli pelastaneensa isänmaansa. Hän korosti Katajanokan vankilassa venäläisvallan aikana tekemiään itsemurhayrityksiä. Samoin hän väitti olleensa saksalaisten ja Suomen armeijan selkäranka punaisia vastaan. Tandefelt kyseli myös henkilökunnalta usein, voiko hänet todeta mielisairaaksi. Keksityillä jutuilla ja liioittelulla hän pyrki vaikuttamaan lääkärien päätöksiin.


title: Ernst Tandefelt

text: Akseli Nikula totesi loppulausunnossaan 20. maaliskuuta 1923, ettei Tandefelt ollut mielisairas, vaan korkeintaan "hermojärjestelmästään degeneroitunut". Mielentasapaino oli hänen mukaansa kokenut kolauksen Katajanokan kidutusten jälkeen. Samoin hän arveli, että Tandefelt olisi saattanut olla murhan aikana hetkellisen mielenhäiriön tai psykoosin vallassa. Ylilääkäri Anttinen kuitenkin halusi tehdä pyörittelevästä ja epäselvästä loppulausunnosta voimakkaamman. Einar Anttinen oli puolustanut jo raastuvanoikeuden kolmannessa käsittelyssä Tandefeltin mielentilatutkimusta, joten hän kirjoitti loppulausunnon perään Tandefeltin olleen niin syvästi degeneroitunut, että hän oli täyttä ymmärrystä vailla.


title: Ernst Tandefelt

text: Anttinen lähetti muokkaamansa loppulausunnon Lääkintöhallitukselle, joka taas oli samaa mieltä lausunnosta ja lähetti sen korkeimmalle oikeudelle. Korkein oikeus totesi lausunnon pohjalta, että Tandefelt oli teon hetkellä täyttä ymmärrystä vailla, muttei syyntakeeton. Korkein oikeus muutti Tandelfeltin saaman elinikäisen rangaistuksen 12 vuodeksi kuritushuonetta ja hänet tuomittiin 15 vuodeksi kansalaisluottamusta vailla olevaksi. Tandefelt lähetettiin Sörnäisten lääninvankilaan, ja hänet piti päästää vapaaksi heinäkuussa 1935. Tuomio kuitenkin lyheni, ja tältä kannalta Tandefeltin kaksivaiheinen taktiikka toimi. Aluksi hän esiintyi sankarina, joka oli vapauttanut kansansa sortajasta kuin Eugen Schauman. Koska tämä uhkasi tuoda hänelle ankaramman tuomion, hän alkoi esiintyä mielenvikaisena, mikä lyhensi rangaistusta.


title: Ernst Tandefelt

text: Murhaa tutkittiin vielä vuonna 1927, kun Tandefeltin paljastus täytti poliisitutkimuksessa selvittämättä jääneet aukot. Vasta tällöin viranomaiset saivat selville koko jutun laajuuden, mutta aikaa oli kulunut niin paljon, ettei selviä todisteita enää löydetty.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt oli korostanut oikeudenkäyntien aikana eri asioita, mutta aina hän oli väittänyt toimineensa yksin. Istuessaan yksin ja unohdettuna kuritushuoneessa hän tuli toisiin ajatuksiin. Anottuaan turhaan armahdusta vain kahden vuoden vankeuden jälkeen tasavallan presidentti Lauri Kristian Relanderilta hän päätti kertoa kaiken ja lopettaa vaikenemisen, koska vapaus ei ollut näköpiirissä. Hän perusteli totuuden kertomista sillä, että hän oli toivonut nimensä kirkastuvan hallituspohjan vaihduttua. Näin ei kuitenkaan käynyt, vaan hallitukset koostuivat jatkossakin maalaisliiton ja edistyspuolueen liitosta. Tandefelt kyllästyi siis olemaan syyttä ainut syntipukki. Hän kertoi koko aktivistisuunnitelman kahdessa erillisessä paljastuskirjeessä.


title: Ernst Tandefelt

text: Marraskuun 1927 ilmiantokirjeessään oikeuskansleri Alex Charpentierille Tandefelt paljasti taustatukensa, jotka olivat tunnettu ja arvostettu helsinkiläinen aktivistijohtaja apteekkari Oskar Jansson ja "suojeluskuntaselkkauksen" aiheuttaja sekä entinen Helsingin suojeluskuntapiirin johtaja kenraalimajuri Paul von Gerich. Von Gerich oli ottanut pahasti yhteen Ritavuoren ja hallituksen kanssa suojeluskuntaselkkauksen aikana. Tandefelt paljasti aktivistien osuuden juuri niin kuin Etsivä keskuspoliisi aktivisti Ossi Holmströmin johdolla oli pelännyt.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt kertoi koko hankkeen suunnittelun alkaneen siitä, kun hän ehdotti Oskar Janssonille K. J. Ståhlbergin murhaamista. Ståhlberg oli aktivistipiireissä yksi vihatuimmista poliitikoista. Jansson ei ollut varma ajatuksesta ja ehdotti, että Tandefelt kysyisi asiasta kenraalimajuri von Gerichiltä. Tandefelt ja von Gerich keskustelivat von Gerichin asunnossa Bulevardi 3:ssa. Von Gerich ilmoitti keskustelevansa suunnitelmasta muiden korkea-arvoisten upseerien kanssa ja pyysi Tandefeltia odottamaan. Samoin Jansson alkoi omalta osaltaan luoda suunnitelmaa matkustaessaan aktivistijohtaja, hovioikeudenneuvos Harald Bouchtin kanssa Vaasaan tapaamaan erästä nimetöntä suojeluskuntapäällikköä. Vaasan ruotsinkielisen suojeluskunnan paikallisjohtaja oli tuolloin asessori E. G. Ehrström ja suomenkielisten jääkärimajuri Matti Laurila. Ehrström tunsi Janssonin, mutta Laurila ei. Näin ollen voidaan olettaa Janssonin tavanneen Ehrströmin. Tosin nämä poliisin pyytämät selvitykset alueen silloisista suojeluskuntapäälliköistä antoi everstiluutnantti Elja Rihtniemi, joka oli itsekin aktivistien johtohahmoja.


title: Ernst Tandefelt

text: Harald Bouchtin ja Oskar Janssonin tavattua tämän nimettömän Vaasan suojeluskuntapäällikön, joka oli luultavasti Ehrström, Jansson keskusteli asiasta vielä Paul von Gerichin kanssa. Keskustelun jälkeen Jansson ehdotti Tandefeltille salamurhattavaksi sisäasiainministeri Heikki Ritavuorta. Tandefelt yllättyi ja piti Ritavuorta liian vähäpätöisenä surmattavaksi. Hän kuitenkin muutti mielensä luettuaan Hufvudstadsbladetista Ritavuoren toimista Karjalan vapaustaistelun suhteen. Tässä suhteessa Tandefeltin osittaisena motiivina oli oikeudenkäynneissä päämotiivina puitu Hufvudstadsbladetin ja muiden lehtien uutisointi. Ritavuoren murhaamisesta päätettiin noin helmikuun 3. päivän tienoilla.


title: Ernst Tandefelt

text: Tandefelt ei tuntenut Ritavuorta ulkonäöltä, vaikka olikin niin oikeudenkäynneissä väittänyt. Hän tarvitsi jonkun näyttämään hänelle Ritavuoren, ja Oskar Jansson järjesti tähän tehtävään ruotsinkielisiin aktivisteihin kuuluneen Pukinmäessä asuneen tehtailijan ja insinöörin Selim Collianderin. Colliander tunsi Oskar Janssonin suojeluskuntakursseilta. Tandefelt, Colliander ja Jansson tapasivat perjantaina 10. helmikuuta Janssonin asunnolla, josta Colliander ja Tandefelt lähtivät yhdessä Nervanderinkadulle. Collianderin tarkoitus oli osoittaa Tandefeltille kotiinsa palaava ministeri Ritavuori, joka tulikin tavalliseen aikaansa. Colliander ja Tandefelt kuitenkin joutuivat vahingossa toisistaan erilleen ja tunnistaminen epäonnistui. Colliander oli vielä lisäksi säikähtänyt nähtyään kadun toisella puolella Ritavuoren veljen Eero Rydmanin.


title: Ernst Tandefelt

text: Jansson ja Tandefelt tapasivat Aleksanterinkadulla apteekin viereisessä porraskäytävässä 12. helmikuuta 1922. Jansson lupasi toimittaa aseen ja haki Tandefeltille asunnostaan isältään perinnöksi saaman "Colt"-pistoolin ja paketin patruunoita. Tandefeltin oikeudessa selittämä epäuskottava tarina siitä, että hän olisi omistanut kyseisen pistoolin jo venäläisvallan aikana, ei siis pitänyt paikkansa. Maanantaina 13. helmikuuta Tandefelt ja Colliander tekivät kolmannen yrityksen tunnistaa Ritavuori. Yritys kuitenkin epäonnistui, kun näki Heikki Ritavuoren kulkevan vaimonsa rinnallaan. Katri Ritavuori oli serkkujen kautta Tandefeltille etäisesti tuttu ja hän luopui surmaamisesta tämän takia. Kaiken lisäksi Tandefelt ei vieläkään ehtinyt tunnistaa ministeriä.


title: Ernst Tandefelt

text: 14. helmikuuta Tandefelt tapasi töittensä jälkeen Café Esplanadissa vänrikki Ivar Ståhlen, Selim Collianderin, ja Oskar Janssonin, joka antoi 1000 markan setelin hänelle pakomatkaa varten. Paljastuksen myötä oikeudenkäynnissä puitu epäselvä kahvilatapahtuma ratkesi. Poliisi haastatteli paljastuksen jälkeen uudelleen tarjoilijatar Elina Setteriä ja tämä myönsi tarjoilleensa kahvia myös Janssonille, joka keskusteli Tandefeltin kanssa. Setter myönsi myös, että Tandefeltin meni istumaan pöytään, jossa istui jo kolme miestä. Kahvilahenkilökunnan vaiteliaisuus johtui siitä, että kahvilanesimies Ida Barman oli Ritavuoren murhan jälkeen soittanut apteekkari Janssonille ja kysynyt tältä, pitäisikö kahvilahenkilökunnan kertoa poliisille tämän olleen Tandefeltin seurassa. Jansson kielsi ehdottomasti sotkemasta häntä Tandefeltiin. Saman ohjeen Jansson antoi myös vahtimestari Walter Grönholmille. Grönholm tunnisti erään miehistä Collianderiksi.


title: Ernst Tandefelt

text: Lähtö kahvilasta meni niin kuin poliisi oli pikaisissa tutkimuksissaan saanut selville. Poliisikuulusteluissa ei kuitenkaan ollut saatu selville sitä, että Colliander oli osoittanut Tandefeltille Kansallismuseon pysäkillä raitiovaunusta laskeutuneen ministeri Heikki Ritavuoren. Kun Tandefelt sai selville Ritavuoren, insinööri Colliander poistui kiireesti paikalta. Tandefelt siis tapasi Selim Collianderin vain hetkeä ennen murhaa.


title: Ernst Tandefelt

text: Aktivistit kiistivät jyrkästi sekaantumisensa Ritavuoren murhaan. Tandefeltin paljastuksessa mainitut aktivistit myönsivät lopulta tuntevansa toisensa, mutta kaikki kiistivät tunteneensa Ernst Tandefeltin. Aktivistit käyttivät samaa taktiikkaa kuin Tandefeltin suku ja leimasivat Tandefeltin heti epänormaaliksi sekä vähäjärkiseksi. Kenraalimajuri Paul von Gerich kiisti tavanneensa Tandefeltin asunnossaan, mutta kun Tandefelt osasi kuvailla tämän asunnon tarkkaan, kenraalimajuri totesi hätäisesti, että he olivat saattaneet tavata suojeluskunta-asioiden merkeissä. Talvella 1922 von Gerich ei kuitenkaan ollut enää Helsingin suojeluskuntajohtaja, eikä Tandefelt ollut koskaan kuulunut suojeluskuntaan.


title: Ernst Tandefelt

text: Selim Colliander myönsi tunteneensa Oskar Janssonin, muttei tietenkään Tandefeltiä, joka kuitenkin tiesi Collianderista paikkansapitäviä yksityisasioista. Tandefelt tiesi esimerkiksi, että Colliander asui rautatien varrella, eikä käyttänyt sormusta naimisissaolostaan huolimatta. Colliander väitti olleensa 14. helmikuuta Viipurissa myymässä leikkikalutehtaansa tuotteita, vaikka tehdas ei ollut vielä edes toiminnassa. Tehdas oli juuri saanut Ritavuoren veljen Eero Rydmanin pankilta lainan. Oskar Jansson kiisti suunnitelleensa mitään Tandefeltin kanssa, vaan piti tätä epänormaalina. Katri Ritavuori oli alusta asti tiennyt, että Oskar Jansson oli sekaantunut murhaan. Rouva Ritavuori oli kuullut kahden miehen keskustelevan oikeudenkäyntien aikana murhasta Korkeavuorenkadulla ja toinen miehistä oli maininnut Oskar Janssonin nimen.


title: Ernst Tandefelt

text: Suojeluskunnan Yliesikunnasta ilmoitettiin vänrikki Ståhlen olleen sairauslomalla. Ståhlen alibi oli vain se, että hän oli sairaana, eikä siis voinut olla missään. Hovioikeudenneuvos Harald Boucht kiisti tunteneensa Tandefeltin, mutta myönsi tuntevansa Oskar Janssonin.


title: Ernst Tandefelt

text: Aktivisteilla oli yksi koko Suomen historian parhaita sisäpiirirenkaita, eikä kukaan heistä ilmiantanut ketään. Poliisin kuulustelemat aktivistit tunnustivat tuntevansa toisensa, mutta antoivat ristiriitaisia tietoja. Tandefeltin he kuitenkin pyrkivät yhdessä leimaamaan ja asettamaan pääsyylliseksi. Kaiken lisäksi monet aktivistit olivat yhteiskunnan johtavilla paikoilla, joten heidän osuuttaan murhaan ei voitu täydellisesti selvittää.


title: Ernst Tandefelt

text: Poliisin kolme vuotta kestäneet selvitykset päättyivät 22. huhtikuuta 1930. Charpentierin jälkeen asiaa oli tutkinut oikeuskanslerin virassa Urho Castrén ja lopulta Albert von Hellens, joka katsoi, ettei asiaa ollut enää tarpeellista tutkia. Luultavasti tähän päätökseen vaikutti poliittinen tilanne. Aktivistit olivat edelleen tärkeässä asemassa politiikassa, ja tutkinnan lopettamispäätös sijoittui Lapuan liikkeen kannatuksen nousun ja aktivistien vaikutusvallan uuden kasvun aikaan. Valonarkoja ja poliittisesti ikäviä sekä yhteiskuntarauhaa rikkovia paljastuksia olisi tullut esille, joten oli parempi tuomita yksin Tandefelt ja jättää muu taustatutkimus tekemättä.


title: Ernst Tandefelt

text: Ernst Tandefelt pääsi ehdonalaisen vapauteen joulukuussa 1931 istuttuaan vankilassa kahdeksan ja puoli vuotta. Hänet kuitenkin internoitiin vaarallisena henkilönä Nikkilän mielisairaalaan, jossa hän kuoli 72-vuotiaana 3. toukokuuta 1948.


title: Ernst Tandefelt

text: Viimeisissä kolmivuotisissa poliisitutkimuksissa ja myöhemmässä historiantutkimuksessa on todettu, että Tandefelt ei toiminut yksin, eikä murha ollut vähäjärkisen hetkellinen päähänpisto. Aivan varmaa on, että suunnitelman voimahenkilöt olivat ruotsinkielisten aktivistien kärkimiehet apteekkari Oskar Jansson ja kenraalimajuri Paul von Gerich. Ritavuori oli herättänyt vihaa aktivistien keskuudessa toimillaan. Paul von Gerichiä ja suojeluskuntaa ärsyttivät Ritavuoren toimet suojeluskuntien yksityisyyden lopettamiseksi. Viimeinen pisara oli se, kun hallitus ja sitä symboloinut Ritavuori rajoitti liikkumista rajan pinnassa eikä antanut selvää ja nopeaa tukea heimosotureille. Juuri Jansson ja von Gerich ehdottivat Tandefeltille Ritavuoren murhaamista. Kyseessä ei välttämättä ollut juuri Ritavuoren vastainen salaliitto, mutta luultavasti murhatehtäviin tarjoutuneelle Tandefeltille löytyi vankka tukijoukko. Kaikki tutkimuksissa ilmitulleet nimet viittasivat murhan taustalla olleisiin ruotsinkielisiin aktivistipiireihin. Tämän vahvistaa vuonna 1932 ilmitullut aktivistien rahalähetys Tandefeltin perheelle. Jos tutkimuksia olisi jatkettu, aktivisteja olisi voitu syyttää yllytyksestä ja avunannosta murhaan, muttei salaliitosta.


title: Ernst Tandefelt

text: Sosiaalidemokraattien kansanedustaja ja sosialistipolitiikko Sulo Wuolijoki ja eräät muut ovat epäilleet, että murha yritettiin naamioida kommunistien tekemäksi, koska Tandefelt oli pukeutunut työläispalttooseen ja pyysi pirssikuskia ajamaan Hakaniemeen. Tällaisesta suunnitelmasta ei kuitenkaan ole mitään sitovia todisteita. Wuolijoki tunsi Tandefeltin poliittisista piireistä ystäviensä kautta.


title: Ympyrän neliöiminen

text: Ympyrän neliöiminen on yksi antiikin suurista konstruktio-ongelmista. Ympyrän neliöinnissä pitäisi vain harpilla ja viivaimella muodostaa neliö, jonka ala on sama kuin annetun ympyrän.


title: Ympyrän neliöiminen

text: Harpin ja viivoittimen avulla voidaan piirtää vain sellaisia janoja, joiden pituudet saadaan lähtöjanojen pituuksista algebrallisin operaatioin eli peruslaskutoimitusten (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku) sekä neliöjuuren oton avulla. Tällaisten janojen pituudet ovat aina algebrallisia lukuja. Jos janan pituus on ei-algebrallinen eli transkendenttinen, sitä ei voi muodostaa yksikköjanasta harpilla ja viivoittimella.


title: Ympyrän neliöiminen

text: Jos ympyrän säteen pituus on 1, on ympyrän pinta-ala formula_1. Ympyrän neliöimiseksi olisi siis muodostettava jana, jonka pituus on neliön sivun pituus formula_2. Koska on mahdollista piirtää neliöjuuren otto tai kertolasku, on yhtä mahdollista tai mahdotonta muodostaa jana, jonka sivun pituus on formula_3. Lopullisen vastauksen epätietoisuuteen antoi Ferdinand Lindemann, joka todisti vuonna 1882, että luku π on transsendenttiluku. Vaaditun janan muodostaminen on siis mahdotonta eli ympyrää ei voi neliöidä.


title: Ympyrän neliöiminen

text: Vuonna 1925 Alfred Tarski esitti ongelmaan muutoksen ja ehdotti, että ympyrä voitaisiin paloitella neliöksi. Unkarilainen matemaatikko Miklós Laczkovich esitti vuonna 1989 todistuksen, jonka mukaan ympyrän paloittelu neliöksi olisi mahdollista ja arvioi tarvittavien palojen määräksi noin 10 potenssiin 50 kappaletta.


title: Philip Pullman

text: Philip Nicholas Outram Pullman CBE (s. 19. lokakuuta 1946 Norwich, Norfolk) on englantilainen kirjailija. Hän on kirjoittanut fantasiatrilogian "Universumien tomu" sekä useita muita pääosin lapsille ja nuorille suunnattuja teoksia.


title: Philip Pullman

text: Pullman syntyi 1946 Englannin Norwichissä. Hänen isänsä Alfred Pullman palveli lentäjänä Britannian ilmavoimissa ja perhe joutui muuttamaan usein isän asemapaikkojen vaihtuessa. Pullman oppi lukemaan laivamatkalla Etelä-Afrikkaan vuonna 1951. Kun hän oli seitsemänvuotias, Alfred sai surmansa lento-onnettomuudessa Keniassa Mau Mau -kapinan yhteydessä. Vain vuotta myöhemmin hänen äitinsä meni uusiin naimisiin, ja perhe muutti joksikin ajaksi Australiaan. Sieltä he palasivat Englantiin ja Pullman kävi koulua Lontoossa sekä Harlechissa Walesissa. Sieltä hän jatkoi opiskelemaan englannin kieltä Oxfordin Exeter Collegeen. Omien sanojensa mukaan Pullman olisi halunnut mieluummin taidekouluun opiskelemaan huonekalujen valmistusta, eikä viihtynyt yliopistossa erityisen hyvin: ”Ajattelin että pärjäsin melko hyvin, kunnes valmistuin kolmannen asteen todistuksen kera ja ymmärsin, etten ollutkaan pärjännyt – sinä vuonna neljännen asteen todistusten jakaminen oli lopetettu, muuten olisin saanut sellaisen.”


title: Philip Pullman

text: Vuonna 1970 Pullman avioitui Judith Spellerin, entisen opettajan ja hypnoterapeutin, kanssa. Heillä on kaksi aikuista poikaa.


title: Philip Pullman

text: Valmistuttuaan Pullman työskenteli opettajana 1980-luvun puoliväliin saakka ja myöhemmin luennoitsijana. Hänen ensimmäinen lastenkirjansa julkaistiin 1982. Vuodesta 1996 hän on kirjoittanut päätoimisesti. Pullman vieraili Suomessa Finnconissa vuonna 1999.


title: Philip Pullman

text: Pullman tunnetaan parhaiten kolmiosaisesta "Universumien tomu" -sarjastaan, jonka ensimmäinen kirja "Kultainen kompassi" julkaistiin 1995. Seuraava osa "Salaperäinen veitsi" ilmestyi 1997 ja kolmas "Maaginen kaukoputki" vuonna 2000. Trilogian kirjat ovat voittaneet useita palkintoja, kuten Carnegie-mitalin, Guardianin lastenkirjapalkinnon ja Whitbread-palkinnon. "Kultaisesta kompassista" tehty elokuvaversio sai ensi-iltansa joulukuussa 2007. New Line Cineman tuottaman elokuvan pääosissa olivat Dakota Blue Richards, Daniel Craig, Nicole Kidman ja Ian McKellen.


title: Philip Pullman

text: Pullmanin tuorein teos on "Rehti mies Jeesus ja kieromieli Kristus", kirjailijan uudelleentulkinta Jeesuksen tarinasta. Skotlantilainen Canongate Books -kustantamo julkaisi kirjan keväällä 2010 osana kansainvälistä Myytti-sarjaa. Kirja pohjautuu Pullmanin tulkintaan, jonka mukaan apostoli Paavalin kirjoitukset vaikuttivat suuresti jo evankeliumien sisältöön – ajatus Jeesuksesta Jumalan poikana on hänen mukaansa peräisin Paavalilta.


title: Viivain

text: Viivain eli viivoitin on suorien viivojen piirtämiseen käytettävä väline. Viivaimessa on usein asteikko, jolla voi mitata etäisyyksiä. Viivaimia tehdään muovista, puusta ja metallista.


title: Viivain

text: Kulmaviivainta eli astelevyä käytetään kulmien mittaamiseen tai piirtämiseen. Kulmaviivaimen suurin asteluku on yleensä joko 90 tai 180 astetta. Kulmaviivain on kouluihin tarkoitettu versio kulmamitasta.


title: Viivain

text: Teknisen piirustuksen apuvälineiksi on kehitetty runsaasti erityyppisiä erikoisviivaimia.


title: Viivain

text: Viivain on geometriassa harpin ohella toinen perinteisistä idealisoiduista piirustusvälineistä, joita käytetään geometrisissa konstruktioissa. Viivaimen käyttö vastaa Eukleideen olettamuksia, että kahden pisteen väliin voidaan piirtää jana ja että jana voidaan jatkaa päistään suoraksi.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Geometrisella konstruktiotehtävällä tarkoitetaan geometriassa tehtävää, jossa on annettu jokin alkuehto, josta lähtien pitää harpin ja viivaimen avulla käyttämällä konstruoida eli tiettyjä täsmällisiä sääntöjä noudattaen piirtää jokin kuvio.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Geometrisessa konstruktiossa käytettävät harppi ja viivain ovat idealisoituja työkaluja, joiden käyttäminen vastaa Eukleideen ensimmäisten kolmen aksiooman soveltamista. Täsmällisemmin sanottuna oletetaan:


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Viivainta ei siis käytetä janojen mittaamiseen, mutta etäisyyden siirtäminen harpilla on helppo tehtävä. Italialainen matemaatikko Lorenzo Mascheroni osoitti vuonna 1797, että kaikki harpilla ja viivaimella tehtävät konstruktiot voi tehdä pelkällä harpilla (Mohrin–Mascheronin lause).


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Geometriset konstruktiot askarruttivat jo antiikin matemaatikoita. Esimerkiksi Eukleideen "Elementa"-teoksessa esitetään suuri joukko konstruktiotehtäviä ja niiden ratkaistut. On kuitenkin osoittautunut, että kaikkia tällaisia tehtäviä ei voida ratkaista pelkästään harpilla ja viivaimella. Sen tutkiminen, mitkä tehtävät voidaan näin ratkaista ja mitkä ei, johti lopulta 1800-luvulla abstraktin algebran kehittymiseen.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Tavallisimpia harpilla ja viivoittimella suoritettavia yksinkertaisia tehtäviä ovat seuraavat:Näistä yhdistämällä voidaan suorittaa monia muita konstruktiotehtäviä.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: On myös monia tehtäviä, joita ei ole mahdollista suorittaa klassisten sääntöjen mukaan harpilla ja viivoittimella. Algebran avulla voidaan selittää, mitkä tehtävät ovat mahdollisia ratkaista, mitkä eivät. Apuna voidaan käyttää karteesista koordinaatistoa ja vektoreita, jotka voidaan käsittää myös kompleksiluvuiksi. Euklidinen taso käsitetään siis kompleksitasoksi. Kun tasolta valitaan kaksi pistettä, joista toiselle käytetään merkintää 0 ja toiselle merkintää 1 ja valitaan jompikumpi mahdollisista orientaatioista, jokaista tason pistettä vastaa jokin kompleksiluku ja kääntäen.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Jos oletetaan annetuksi joukko kompleksitason pisteitä, harpilla ja viivoittimella voidaan löytää ne ja vain ne pisteet, jotka kuuluvat suppeimpaan sellaiseen kuntaan, johon alun perin annetut pisteet kuuluvat ja joka on suljettu kompleksikonjugaatin ja neliöjuuren oton suhteen. (Tarkkaan ottaen kompleksiluvun neliöjuurella on kaksi arvoa, mutta kaksikäsitteisyyden vuoksi valitaan näistä aina se, jonka kompleksinen argumentti on pienempi kuin π.) Tähän kuntaan kuuluvat ne ja vain ne pisteet, joita vastaava kompleksiluku voidaan esittää alkuperäisiä pisteitä vastaavien kompleksilukujen avulla lausekkeena, jossa on vain yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolaskuja sekä mahdollisesti kompleksikonjugaatin ja neliöjuuren ottoja. Kutakin näistä laskutoimituksista vastaa yksinkertainen harpilla ja viivoittimella suoritettavissa oleva konstruktio. Konstruoitavissa olevat pisteet muodostavat tason osajoukon, joka on kaikkialla tiheä, mutta numeroituva. Kun pistettä esittävä lauseke tunnetaan, se voidaan löytää konstruktiolla, joka saadaan yhdistämällä edellä mainittuja laskutoimituksia vastaavat konstruktiot. Jos lauseketta voidaan sieventää, voidaan myös vastaava piste löytää pienemmällä määrällä konstruktioita kuin mihin alkuperäinen lauseke viittaa.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Yhtäpitävästi voidaan todeta, että kun mikä tahansa joukko pisteitä on annettu ja orientaatio valittu, nämä pisteet määrittelevät joukon kompleksilukujen suhteita, jotka vastaavat näiden pisteiden erotusten suhteita. Suhteet, jotka voidaan konstruoida harpilla ja viivoittimella, muodostavat suppeimman kunnan, johon alkuperäiset suhteet sisältyvät ja joka on suljettu kompleksikonjugaatin ja neliöjuuren oton suhteen.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Jos esimerkiksi piste "z" on annettu, sen reaali- ja imaginaariosa samoin kuin sen moduuli ovat konstruoitavissa, sillä


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Yksinkertaisimmassa tapauksessa alkuperäiseen pistejoukkoon kuuluvat vain kompleksitason pisteet 0 ja 1. Tällöin konstruoitavissa ovat ne ja vain ne tason pisteet, joita vastaavan kompleksiluvun minimaalipolynomin aste on kahden potenssi. Ne voidaan esittää lausekkeena, jossa on vain kokonaislukuja, aritmeettisia laskutoimituksia (yhteen-, vähennys-, kerto- tai jakolaskuja) sekä neliöjuuria. Myös konstruoitavissa olevien janojen pituudet voidaan esittää tällaisella lausekkeella. Nämä muodostavat osajoukon algebrallisista luvuista. Kaikki algebralliset luvut eivät kuitenkaan ole konstruoitavissa; esimerkiksi formula_4 on algebrallinen mutta ei konstruoitavissa.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Konstruoitavissa olevat kulmat ja ne konstruoitavan ympyrän pisteet, jotka voidaan harppi- ja viivoitinkonstruktioilla löytää, vastaavat bijektiivisesti toisiaan. Konstruoitavissa olevat kulmat muodostavat Abelin ryhmän, jossa laskutoimituksena on yhteenlasku modulo 2π, tai yhtäpitävästi yksikköympyrällä olevia pisteitä vastaavien kompleksilukujen kertolasku. Konstruoitavissa olevia kulmia ovat ne ja vain ne, joiden tangentti (tai yhtäpitävästi sini tai kosini) lukuna on konstruoitavissa. Esimerkiksi 30, 45 ja 60 sekä myös 36 ja 72 asteen kulmat ovat konstruoitavissa, 20 asteen kulma sen sijaan ei ole.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Antiikin kolmena suurena matematiikan ongelmana tunnetaan kolme konstruktiotehtävää:


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Näiden tehtävien ratkaiseminen pelkästään harpin ja viivoittimen avulla on lopullisesti osoitettu mahdottomiksi 1800-luvulla (ks. edempänä). Todistukset niiden mahdottomuudesta ovat kuitenkin hyvin abstrakteja, minkä vuoksi jotkut amatöörigeometrit elättelevät yhä turhaa toivoa konstruktioiden mahdollisuudesta, ja yliopistojen matematiikan laitoksille tarjotaan jatkuvasti eri tavoin virheellisiä ratkaisuja.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Ympyrän neliöiminen voidaan todistaa mahdottomaksi huomaamalla, että harpilla ja viivaimella saatujen reaalilukujen kunnan laajennuksen aste on kakkosen potenssi reaalilukujen kunnan suhteen, kun taas ympyrän neliöimisen ollessa mahdollista olisi luvun formula_5 minimaalipolynomin oltava kakkosen potenssi. Mutta koska formula_5 on transkendenttiluku, on ympyrän neliöiminen harpilla ja viivaimella mahdotonta.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Kulman kolmijaon mahdottomuus harpilla ja viivaimella perustuu jälleen algebrallisten laajennusten asteisiin. Kulman kolmijako johtaa aina jaottomaan kolmannen asteen yhtälöön, joka ei ole kakkosen potenssi. Helpoiten tämä huomataan kehittämällä formula_7 kolmannen asteen yhtälöksi formula_8. Kun valitaan formula_9, päädytään jaottomaan yhtälöön formula_10, missä on merkitty formula_11.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Kuution kahdentaminen johtaa luvun 2 kuutiojuuren (formula_4) konstruoimiseen. Tämän minimaalipolynomi kunnan formula_13 suhteen on formula_14, joka on esimerkiksi Eisensteinin kriteerion perusteella jaoton. Näin ollen harpilla ja viivoittimella ei voida piirtää janaa, jonka pituus on yhtä suuri kuin annetun janan pituus kerrottuna formula_4:lla, eikä siis myöskään kahdentaa kuutiota.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Niin ikään säännöllisen monikulmion piirtäminen askarrutti aikoinaan matemaatikoita. Säännöllinen kolmi- ja nelikulmio eli tasasivuinen kolmio ja neliö voidaan helposti piirtää harpilla ja viivoittimella, ja jo antiikin aikana osattiin täten piirtää myös säännöllinen viisikulmio. Carl Friedrich Gauss osoitti vuonna 1798, että säännöllinen p-kulmio voidaan konstruoida geometrisesti ainakin, jos p on 2:n potenssi, Fermat'n alkuluku tai 2:n potenssien ja erisuurten Fermat'n alkulukujen tulo. Tunnetut Fermat'n alkuluvut ovat 3, 5, 17, 257 ja 65537. Näin ollen myös esimerkiksi säännöllinen 17-, 257- ja 65537-kulmio voidaan piirtää harpilla ja viivoittimella, joskin konstruktiot ovat sangen monimutkaisia. Hän julkaisi tuloksensa kirjassaan Disquisitiones arithmeticae vuonna 1801 ja arveli myös, että muita konstruoituvia säännöllisiä monikulmioita ei ole, minkä kuitenkin todisti vasta Pierre Wantzel vuonna 1836. Wantzelin todistuksen ansiosta voitiin vastata täsmällisesti siihen kysymykseen, mitkä monikulmiot voidaan konstruoida geometrisesti: ne, joissa sivujen lukumäärän parittomat alkutekijät ovat erisuuria Fermat'n alkulukuja. Sataa pienemmistä sivujen lukumääristä tämän ehdon toteuttavat seuraavat: 3, 4, 5, 6, 8, 10, 12, 15, 16, 17, 20, 24, 30, 32, 34, 40, 48, 50, 51, 60, 64, 68, 80, 85 ja 96.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Yleisesti pätee seuraava lause:


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Antiikin aikanakin tehtiin konstruktioita myös monipuolisemmalla työkalupakilla, ns. neusis-konstruktioita. Neusis-konstruktiossa on luvallista merkitä annettu etäisyys suoralle ja sitten "liu'uttaa" suora haluttuun asemaan. Tavallaan käytössä on siis mittaviivain. Arkhimedes jakoi kulman kolmeen osaan neusis-konstruktiolla. Myös kuution kahdentaminen on mahdollinen neusis-konstruktiona mutta ympyrän neliöiminen ei. Perinteeksi kuitenkin muodostui sallia konstruktioissa ainoastaan harpin ja viivaimen käyttö. On jopa suhtauduttu epäillen sellaisiin konstruktioihin, joiden alkuehtona oletetaan jotain, mitä ei voi harpin ja viivaimen avulla konstruoida, kuten säännöllinen yhdeksänkulmio tai kolmeen osaan jaettu kulma.


title: Geometrinen konstruktiotehtävä

text: Seuraavissa artikkeleissa on selostettu konstruktion tekemistä.


title: Jana Novotná

text: Jana Novotná (2. lokakuuta 1968 Brno, Tšekkoslovakia – 19. marraskuuta 2017 Tšekin tasavalta) oli tšekkiläinen tennispelaaja. Hänen uransa suurin turnausvoitto kaksinpelissä oli Wimbledonin mestaruus vuodelta 1998. Hän oli myös menestyksekäs nelinpelipelaaja. Novotná voitti 12 Grand Slam -turnausta nelinpelissä ja neljä sekanelinpelissä.


title: Jana Novotná

text: Novotná aloitti ammattilaisuransa vuonna 1986. Tuona vuonna hän voitti kaksi ITF-tason kaksinpeliturnausta. Uransa alkuvaiheessa hänet tunnettiin ensisijaisesti menestyksestään nelinpelissä. WTA-tason kaksinpeliturnauksia hän voitti 1980-luvun loppuvuosina kaksi, Adelaidessa joulukuussa 1988 ja Strasbourgissa toukokuussa 1989, kun nelinpeliturnausten voittoja tuli 14. Seitsemässä näistä turnauksista hänen parinaan oli Helena Suková, neljässä Catherine Suire, kahdessa Tine Scheuer-Larsen ja yhdessä Claudia Kohde-Kilsch. Sukován kanssa hän voitti vuonna 1989 Wimbledonin tennisturnauksen nelinpelin. Jim Pughin kanssa Novotná voitti vuonna 1988 sekanelinpelin Australian avoimissa ja Yhdysvaltain avoimissa ja vuonna 1989 Australian avoimissa ja Wimbledonissa.


title: Jana Novotná

text: Novotná oli Tšekkoslovakian joukkueen jäsen maan voittaessa Fed Cupin vuonna 1988. Samana vuonna järjestetyissä Soulin olympialaisissa hän voitti nelinpelissä hopeaa Sukován kanssa.


title: Jana Novotná

text: 1990-luvun alussa Novotná sai valmentajakseen Hana Mandlíkován. Hänen nelinpeliparinaan jatkoi vielä suurimman osan kaudesta 1990 Helena Suková, jonka kanssa hän voitti tuolloin Australian avointen, Ranskan avointen ja Wimbledonin nelinpelin mestaruuden. He voittivat kauden aikana yhdessä myös viisi muuta nelinpeliturnausta. Novotná ja Suková pelasivat nelinpelin loppuottelussa myös Yhdysvaltain avoimissa, mutta mestaruuden veivät silloin Gigi Fernández ja Martina Navrátilová.


title: Jana Novotná

text: Novotná pääsi ensimmäistä kertaa urallaan kaksinpelin Grand Slam -loppuotteluun vuoden 1991 Australian avoimissa. Hän hävisi ottelun Monica Selesiä vastaan. Ensimmäisen erän voitti Novotná 7–5, mutta kaksi seuraavaa menivät Selesille selvin luvuin. Novotná voitti vuonna 1991 kaksi kaksinpeliturnausta, edellisvuonna hän oli ottanut yhden kaksinpelin turnausvoiton. Nelinpelissä hän voitti kaudella 1991 kahdeksan turnausta, joista kolme Gigi Fernándezin kanssa, jonka kanssa hän oli voittanut myös yhden turnauksen edelliskaudella. Fernández ja Novotná voittivat yhdessä muun muassa Ranskan avointen nelinpelin 1991, jonka loppuottelussa he voittivat Larisa Neilandin ja Nataša Zverevan, jotka Novotná oli voittanut aiemmin Sukován kanssa 1989 Wimbledonin ja 1990 Ranskan avointen loppuotteluissa. He olivat myös häviävänä osapuolena Australian avointen ja Wimbledonin nelinpelin loppuotteluissa, joista Wimbledonin voiton veivät juuri Neiland ja Zvereva. Vuoden 1991 Yhdysvaltain nelinpelin loppuottelussa Novotná pelasi Neilandin parina ja he hävisivät mestaruuden Pam Shriverille ja Zverevalle.


title: Jana Novotná

text: Kaudella 1992 Novotná voitti seitsemän nelinpeliturnausta, kaikki Larisa Neilandin kanssa, jonka kanssa hän oli ottanut yhden turnausvoiton kaudella 1991, ja kaudella 1993 viisi nelinpeliturnausta, kolme Neilandin kanssa. Kaudella 1992 Novotná ja Neiland pelasivat Wimbledonin ja Yhdysvaltain avointen loppuotteluissa, mutta hävisivät molemmilla kerroilla entisille nelinpelipareilleen Zverevalle ja Gigi Fernándezille, ja 1993 Ranskan avointen ja Yhdysvaltain avointen nelinpelin loppuotteluissa, jolloin voittajina olivat jälleen Fernández ja Zvereva. Kaksinpelissä Novotná voitti 1993 kaksi turnausta, mattoalustalla pelatut turnaukset Brightonissa ja Osakassa, ja pelasi ensimmäisen kerran urallaan Wimbledonin loppuottelussa, jossa kohtasi Steffi Grafin. Hän hävisi niukasti ottelun ensimmäisen erän, voitti seuraavan ja johti ratkaisevaa kolmatta erää jo 4–1 ja syöttövuoroaan tuossa tilanteessa 40–15. Graf voitti kuitenkin viisi peliä putkeen ja vei mestaruuden.


title: Jana Novotná

text: Novotnán nelinpeliparina oli kausina 1994–1996 useimmiten Arantxa Sánchez Vicario. He voittivat näinä vuosina yhdessä yhteensä 14 nelinpeliturnausta, viisi vuonna 1994, yhtä monta vuonna 1995 ja neljä vuonna 1996. Novotná voitti myös neljä muuta nelinpeliturnausta näiden vuosien välillä. Sánchez Vicarion kanssa hänen suurimmat voittonsa olivat Yhdysvaltain avointen nelinpelin voitto vuonna 1994 ja Australian avointen ja Wimbledonin nelinpelimestaruudet vuonna 1995. Yhdysvaltain avointen loppuottelussa he voittivat Katerina Maleevan ja Robin Whiten, Australian avointen ja Wimbledonin loppuotteluissa Gigi Fernándezin ja Natalia Zverevan. Fernández ja Zvereva voittivat puolestaan Novotnán ja Sánchez Vicarion vuoden 1994 Ranskan avointen ja Wimbledonin nelinpelin loppuotteluissa ja 1996 Yhdysvaltain avointen loppuottelussa. Vuonna 1996 Novotná voitti voitti Helena Sukován kanssa toistamiseen nelinpelin olympiahopeaa. Olympiakultaa voittivat Gigi Fernández ja Mary Joe Fernandez.


title: Jana Novotná

text: Kaksinpelissä Novotná voitti vuonna 1994 kolme turnausta, kaikki mattoalustalla, 1995 yhden mattoalustalla pelatun turnauksen ja 1996 neljä turnausta, kolme mattoalustalla yhden massakentällä pelatun. 1996 hän voitti myös toisen olympiamitalin, kaksinpelin pronssia, voitettuaan pronssiottelussa Mary Joe Fernandezin suoraan kahdessa erässä. Vuonna 1997 Novotná pelasi toisen kerran urallaan Wimbledonin kaksinpelin loppuottelussa, jossa hän kohtasi Martina Hingisin. Novotná hallitsi ottelun ensimmäistä erää ja voitti sen luvuin 6–2. Kaksi seuraavaa hän kuitenkin hävisi 3–6, 3–6. Tuona vuonna hän voitti neljä kaksinpeliturnausta, mukaan luettuna kauden lopussa järjestetyn WTA-kiertueen mestaruusturnauksen, nousi heinäkuussa, Wimbledonin jälkeen, kaksinpelin maailmanlistalla sijalle kaksi, joka oli hänen uransa paras sijoitus.


title: Jana Novotná

text: Novotnán Wimbledon-mestaruus tuli kolmannella kerralla turnauksen loppuottelussa, vuonna 1998. Lyötyään Venus Williamsin puolivälierissä, hän otti revanssin vuoden takaisesta tappiostaan, kun hän voitti Martina Hingisin välierissä. Loppuottelussa vastaan tuli Nathalie Tauziat, jonka Novotná voitti suoraan kahdessa erässä. Kauden aikana hän voitti myös kolme muuta kaksinpeliturnausta. Helmikuussa 1999 Novotná voitti Hannoverissa pelatun turnauksen loppuottelussa Venus Williamsin luvuin 6–4, 6–4. Turnausvoitto oli hänen uransa viimeinen kaksinpelissä.


title: Jana Novotná

text: Nelinpelissä Novotnán pareina olivat hänen uransa viimeisinä kausina useimmiten Lindsay Davenport ja Martina Hingis. Davenportin kanssa hän voitti yhteensä viisi turnausta, yhden vuonna 1995 ja neljä vuonna 1997, mukaan lukien Yhdysvaltain avointen nelinpelin. Hingisin kanssa hän voitti kaksi turnausta vuonna 1997, viisi vuonna 1998 ja yhden vuonna 1999. Kolme vuoden 1998 nelinpelin turnausvoitoista tulivat Grand Slam -turnauksista. Hingis ja Novotná voittivat sinä vuonna Ranskan avointen, Wimbledonin ja Yhdysvaltain avointen nelinpelin. Lisäksi hän voitti kaudella 1998 yhden ja 1999 kaksi nelinpeliturnausta muiden pelaajien kanssa.


title: Jana Novotná

text: Novotná lopetti ammattilaisuransa vuonna 1999. Hän voitti urallaan 24 WTA-tason turnausta kaksinpelissä ja 76 nelinpelissä. Grand Slam -turnauksista hän menestyi parhaiten Wimbledonissa, jossa hän voitti yhden kaksinpelimestaruuden, neljästi nelinpelin ja kerran sekanelinpelin mestaruuden. Yhdysvaltain avoimissa hän voitti kolmesti nelinpelin ja kerran sekanelinpelin, Ranskan avoimissa kolmesti nelinpelin ja Australian avoimissa kahdesti nelinpelin ja kahdesti sekanelinpelin mestaruuden. Häviävänä osapuolena hän oli Grand Slam -turnausten kaksinpelin loppuotteluissa kolmesti, kahdesti Wimbledonissa ja kerran Australian avoimissa, ja nelinpelin loppuotteluissa 11 kertaa, neljästi Wimbledonissa ja yhtä monta kertaa Yhdysvaltain avoimissa, kahdesti Ranskan avoimissa ja kerran Australian avoimissa. Novotná valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi vuonna 2005.


title: Jana Novotná

text: Novotna kuoli marraskuussa 2017. Hän sairasti syöpää.


title: Kustaanmiekka

text: Kustaanmiekka () on saari Helsingin edustalla Suomenlahdessa. Kustaanmiekka on eteläisin kahdeksasta saaresta, jotka muodostavat Suomenlinnan kaupunginosan Helsingissä. Nykyisin kapeahko maakannas yhdistää sen viereiseen Susisaareen. Kustaanmiekalla sijaitsee merkittävä osa Suomenlinnan linnoituksesta, muun muassa Kuninkaanportti. Perimätiedon mukaan saari on nimetty Suomenlinnan linnoituksen rakennustöiden aikana syntyneen Ruotsin kruununprinssin Kustaan syntymän kunniaksi. Suomen hallitus teki jo vuonna 1919 päätöksen Kustaanmiekan säilyttämisestä historiallisena muistomerkkinä.


title: Kustaanmiekka

text: Nimellä Kustaanmiekka viitataan usein myös Kustaanmiekan salmeen, joka on 81 metrin levyinen salmi Kustaanmiekan ja Vallisaaren välissä Kustaanmiekan itäpuolella. Salmesta kulkevat muun muassa kaikki Eteläsatamasta lähtevät matkustaja-autolautat Linda Linen pika-aluksia lukuun ottamatta, jotka kulkevat normaalisti Suomenlinnan länsipuolella sijaitsevasta Särkänsalmesta.


title: Thessaloniki

text: Thessaloniki () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Θεσσαλονίκης, "Dímos Thessaloníkis"), joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on Keski-Makedonian pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 20,85 neliökilometriä ja väkiluku . Varsinaisen Thessalonikin kaupungin väkiluku on ja koko metropolialueen väkiluku (vuonna 2011).


title: Thessaloniki

text: Thessaloniki on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja koko kreikkalaisen Makedonian keskus. Se sijaitsee Thermaïkóslahden pohjukassa Chalkidikín niemimaan juuressa. Kaupunkia kutsutaan usein Kreikassa myös nimellä Saloniki (Σαλονίκη). Thessaloniki on tärkeä teollisuus- ja talouskeskus ja yliopistokaupunki sekä pohjoisen Kreikan tärkein satama.


title: Thessaloniki

text:
Thessaloniki sijaitsee Pohjois-Kreikassa Chalkidikín niemimaan länsipuolella sijaitsevan, Egeanmereen kuuluvan Thermaïkóslahden pohjukassa. Vanha kaupunki Áno Póli (”Yläkaupunki”) on rakennettu ylemmäksi Kédrinos-kukkulan rinteille, ja uudempi kaupunki puolikaaren muotoon lahden rannalle. Sen ympärille levittäytyvät laajat esikaupungit sekä metropolialue.
Thessalonikin keskipisteeksi lasketaan usein Aristotélous-kävelykatu (”Aristoteleen katu”). Keskustan muita merkittävimpiä katuja ovat rantapromenadi Leofóros Níkis (”Voiton valtakatu”), joka on suosittu vapaa-ajanviettopaikka, sekä Egnatía-katu, joka on nimetty antiikin aikaisen Via Egnatian mukaan ja seuraa suunnilleen sen reittiä.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin itäpuolella kohoaa Chortiátis-vuori. Kaupungin länsipuolella Thermaïkóslahteen laskee neljä merkittävää jokea, jotka ovat Axiós, Gallikós, Loudías ja Aliákmonas. Ne muodostavat yhdessä laajan suistoalueen Thessalonikin metropolialueen länsiosaan. Kaupungin länsipuolella sijaitsee myös laaja Thessalonikin tasanko, joka on Kreikan suurin yksittäinen tasankoalue ( neliökilometriä). Thessalonikin itäpuolella sijaitsevat Koróneia- ja Vólvi-järvet. Etäisyys Thessalonikista maan pääkaupunkiin Ateenaan on linnuntietä noin 304 kilometriä ja maanteitse noin 502 kilometriä.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin ilmasto on välimerenilmasto, johon vaikuttaa meren läheisyys. Kuukauden keskilämpötila on ylimmillään heinäkuussa 25 °C ja alimmillaan tammikuussa 6 °C. Sateisinta on marraskuussa (keskimäärin 80 mm). Muun Kreikan tavoin alue on maanjäristysherkkää.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin kaupunginosia Thessalonikin kunnan alueella ovat:


title: Thessaloniki

text: Ylemmällä tasolla kunta jakaantuu vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien kahteen kunnallisyksikköön, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Ne ovat Thessaloniki (väkiluku ) ja Triandría ().


title: Thessaloniki

text: Suur-Thessalonikiin (merkitty punaisella) ja Thessalonikin metropolialueeseen (punaisella ja sinisellä) kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin paikka on ollut asuttu jo varhain. Historiallisesti tunnetulla ajalla paikalla sijaitsi alun perin Thermen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis"). Alue luettiin tuolloin osaksi Mygdoniaa. Myöhemmin alue tuli Makedonian valtakunnan vallan alle.


title: Thessaloniki

text: Thessaloniken, jolla nimellä kaupungista antiikin kontekstissa puhutaan, kaupungin perusti Makedonian kuningas Kassandros vuonna 316/315 eaa. rakennuttamalla Thermen uudestaan. Hän nimesi kaupungin vaimonsa Thessaloniken, Filippos II:n tyttären ja Aleksanteri Suuren sisarpuolen, mukaan. Nimi tarkoittaa ”voittoa Thessaliasta”. Kaupungista tuli Makedonian valtakunnan merkittävimpiä keskuksia koko hellenistisen kauden ajaksi. Roomalaisten vallattua alueen Thessalonikesta tuli roomalaisen Macedonian provinssin pääkaupunki vuonna 146 eaa.


title: Thessaloniki

text: Ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Thessalonikesta tuli Euroopan ensimmäisiä kristillisiä keskuksia apostoli Paavalin toiminnan kautta. Paavali kirjoitti Thessaloniken kristityille kaksi kirjettä, ensimmäisen kirjeen tessalonikalaisille ja toisen kirjeen tessalonikalaisille.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikesta tehtiin roomalainen kolonia Deciuksen aikana vuonna 250. Tetrarkian aikana se toimi yhtenä pääkaupungeista, ja Galerius valitsi sen asuinpaikakseen. Kaupungin suojeluspyhäksi tuli siellä Galeriuksen aikana vuonna 306 marttyyrikuoleman kokenut Demetrios Mirhanvuodattaja. 400-luvun puolessa välissä Thessalonikesta tuli Illyricumin provinssin pääkaupunki.


title: Thessaloniki

text: Bysantin valtakunnan aikana eli Kreikan keskiajalla Thessalonikesta tuli vähitellen valtakunnan toiseksi suurin ja merkittävin kaupunki Konstantinopolin jälkeen. Kaupunkiin rakennettiin lukuisia kirkkoja ja luostareita, joista monet ovat säilyneet.


title: Thessaloniki

text: Bysanttilaisella ajalla Thessalonike kärsi goottien, slaavien, persialaisten ja saraseeniarabien hyökkäyksistä. Kaupungin muurit pelastivat sen usein. Kaupunki kärsi myös vaurioita maanjäristyksessä vuonna 620. Normannit valtasivat kaupungin vuonna 1185. Neljännen ristiretken vuonna 1204 seurauksena Thessalonike päätyi ristiretkeläisten käsiin, ja sen ympärille muodostettiin Thessaloniken kuningaskunta. Bysantti sai alueen takaisin valtaansa vuonna 1246. Keskiajalla kaupungin nimi muuttui italialaiseen muotoon "Salonichi" tai "Saloniki", joka säilyi käytössä 1900-luvulle saakka. Keskiajan latinankielisissä teksteissä esiintyy myös muoto "Salonicia".


title: Thessaloniki

text: 1400-luvun alussa heikentynyt Bysantti menetti kyvyn hallita Thessalonikia, ja se myytiin Venetsialle. Osmanien valtakunta valtasi kaupungin vuonna 1430. Osmaniturkkilaisen vallan alla kaupunki säilyi merkittävänä kaupallisena ja hallinnollisena keskuksena. Monet kirkot muutettiin moskeijoiksi. Turkkilaiset kutsuivat (ja kutsuvat edelleen) kaupunkia nimimuodossa "Selânik". Osmanivallan aikana kaupunki kehittyi kukoistavaksi monikulttuuriseksi ja kosmopoliittiseksi keskukseksi. Siitä tuli muun muassa merkittävä Espanjasta tulleiden sefardijuutalaisten keskus.


title: Thessaloniki

text: 1800-luvulla osmanivaltakunnan uudistusten myötä Thessalonikia kehitettiin merkittävästi, ja siitä tuli koko Balkanin alueen merkittävin teollisuuskeskus. 1800-luvun puolessa välissä kaupungissa oli noin – asukasta, ja se oli Osmanien valtakunnan tärkein kaupunki Euroopan puolella heti Konstantinopolin jälkeen. Kaupungin väkiluku kasvoi vuosina 1840–1912 yli . Kaupunki sai myös rautatieyhteyden muualle Eurooppaan.


title: Thessaloniki

text: Kreikan armeija vapautti Thessalonikin osmanivallasta ensimmäisen Balkanin sodan aikaan 27. lokakuuta 1912. Kuningas Yrjö I murhattiin kaupungissa vuonna 1913. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1916 Elefthérios Venizélos teki Thessalonikista hallituksensa pääkaupungin. Suuri osa kaupungista tuhoutui suuressa tulipalossa vuonna 1917. Tämän jälkeen kaupungin asemakaava suunniteltiin uudestaan nykyaikaiseksi eurooppalaiseksi kaupungiksi. Thessaloniki kasvoi voimakkaasti 1920-luvulla Kreikan ja Turkin väestönvaihdon myötä, jolloin alueelle, samoin kuin muualle Kreikkaan ja erityisesti satamakaupunkeihin, tuli paljon evakkoja nykyisen Turkin puolelta. Thessalonikiin muutti erityisesti Pontoksen kreikkalaisia.


title: Thessaloniki

text: Ennen toista maailmansotaa Thessalonikissa asui yli juutalaista, ja siitä käytettiinkin nimitystä ”Balkanin Jerusalem”. Natsi-Saksan miehityksen aikana vuosina 1941–1944 valtaosa Thessalonikin juutalaisista kuitenkin surmattiin keskitysleireissä tai kaupungin urheilustadionilla.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin kasvu jatkui voimakkaana 1950- ja 1960-luvuilla, minkä myötä kaupunki sai nykyisen ulkoasunsa tiiviisti rakennettuna mutta melko suunnittelemattomana metropolina. Maanjäristys vaurioitti kaupunkia 20. kesäkuuta 1978. Vuonna 1988 Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit otettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Thessaloniki

text:
Nykyisin Thessaloniki on merkittävä hallinnollinen, kaupallinen, kulttuurinen ja liikenteen keskus, ja koko eteläisen Euroopan merkittävimpiä opiskelijakaupunkeja. Vuonna 2004 Ateenan olympialaisten aikaan kaupungissa järjestettiin useiden lajien kilpailut.
Nykyinen Thessalonikin kunta muodostui, kun Thessaloniki ja Triandría yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin symbolina pidetään Valkoista tornia ("Lefkós Pýrgos"), joka sijaitsee rannalla. Se rakennettiin 1500-luvulla ja oli alun perin osa kaupunginmuureja. Toinen merkittävä symboli on roomalaisaikainen Galeriuksen kaari, joka tunnetaan nimellä Kamára. Antiikin ajan nähtävyyksiin kuuluvat sen ohella muun muassa Rotunda sekä antiikin aikainen agora.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka muodostavat Unescon maailmanperintökohteen, kuuluu lukuisia kirkkoja ja luostareita. Merkittävimpiä niistä ovat Pyhän Demetrioksen kirkko ja Latómoksen luostari. Vanhassakaupungissa Áno Pólissa on vanhoja taloja ja kapeita katuja. Sen korkeimmalla kohdalla kohoaa keskiaikainen Heptapyrgion-linnoitus. Kaupungin katedraali on Pyhän Gregorios Palamaksen katedraali. Vapaa-ajan ja yöelämän keskuksiin kuuluvat Ladádikan kaupunginosa, rantapromenadi sekä Aristotélous-kadun ympäristö. Valkoisen tornin ohella toinen maamerkki on moderni .


title: Thessaloniki

text: Thessalonikin merkittävimmät museot ovat Thessalonikin arkeologinen museo ja Bysanttilaisen kulttuurin museo. Muita tärkeitä museoita ovat muun muassa Makedonian nykytaiteen museo, Makedonian-Traakian kansatieteellinen museo sekä Thessalonikin juutalainen museo.


title: Thessaloniki

text: Thessaloniki on Pohjois-Kreikan liikenteellinen keskus. Thessalonikin rautatieasemalta kulkee kaukojunia muun muassa Ateenaan sekä proastiakós-paikallisjunia lähialueelle. Thessalonikin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Thérmissä metropolialueen kaakkoisosassa. Se on Kreikan kolmanneksi vilkkain lentoasema. Thessalonikin lähellä risteävät Kreikan merkittävimmät valtatiet, pohjois-eteläsuuntainen A1 ja itä-länsisuuntainen A2.


title: Thessaloniki

text: Thessalonikissa on laaja bussiverkosto, johon kuuluu noin 80 linjaa. Thessalonikin metro on rakenteilla, ja sen ensimmäinen osuus olisi tarkoitus saada käyttöön vuonna 2020.


title: Thessaloniki

text: Thessaloniki on merkittävä opiskelijakaupunki, ja siellä opiskelee noin korkeakouluopiskelijaa. Kaupungissa toimii kaksi yliopistoa, Thessalonikin Aristoteles-yliopisto ja Makedonian yliopisto. Aristoteles-yliopisto on Kreikan suurin.


title: Thessaloniki

text: Thessaloniki oli Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 1997. Merkittäviin kulttuuritapahtumiin kuuluu Thessalonikin kansainvälinen elokuvajuhla vuosittain marraskuussa. Thessalonikista ovat kotoisin urheiluseurat Aris, Iraklis ja PAOK.


title: Vitrifikaatio

text: Vitrifikaatio tarkoittaa organismien kylmäsäilytystekniikkaa, jossa yli 60 % solujen sisältämästä vedestä korvataan suojaavilla kemikaaleilla ja keho kylmennetään nopeasti lasisiirtymälämpötilaan (−124 °C), jossa molekyylit liikkuvat jäätymisen sijaan aina vain hitaammin ja hitaammin, kunnes organismin kemia lopulta pysähtyy. Vitrifikaatiossa ei synny lainkaan jääkiteitä eikä jäädytysvaurioita, joten siinä mielessä tekniikkaa ei voi pitää suoranaisesti jäädyttämisenä. Kryoniikkaa harjoittavat yhtiöt suosivat nykyään vitrifikaatiota.


title: Carl Albert Edelfelt

text: Carl Albert Edelfelt (27. syyskuuta 1818 Karlshamn, Ruotsi – 5. maaliskuuta 1869 Helsinki) oli Suomessa vaikuttanut ruotsalainen arkkitehti. Edelfelt oli sukujuuriltaan Itä-Göötanmaalta lähtöisin olevasta aatelissuvusta. Hän muutti isänsä kuoleman jälkeen enonsa luo Suomeen 14-vuotiaana ja jäi Suomeen. Hän opiskeli arkkitehdiksi ja sai nimityksen Hämeen lääninarkkitehdiksi vuonna 1855. Vuonna 1867 hänet nimitettiin yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtajaksi. Edelfelt kuoli vuonna 1869 verensyöksyyn.


title: Carl Albert Edelfelt

text: Edelfelt meni vuonna 1852 naimisiin porvoolaisen laivanvarustajan tyttären Alexandra Brandtin kanssa. Esikoisesta Albertista tuli Suomen tunnetuimpiin kuuluva taidemaalari.


title: Carl Albert Edelfelt

text: Edelfeltin tunnetuin työ oli asemarakennusten suunnitteleminen Suomen ensimmäiselle rautatieosuudelle, Helsinki–Hämeenlinna-rautatielle. Alkuperäiset asemapaikkakunnat olivat Helsinki, Tikkurila, Järvenpää, Hyvinkää, Riihimäki, Turenki ja Hämeenlinna. Edelfelt suunnitteli asemat 1850-luvun lopussa, ja ne valmistuivat vuonna 1861. Pääteasemat Helsinki ja Hämeenlinna sekä tärkeä vaihtoasema Tikkurila saivat tiiliset asemarakennukset, muut tehtiin puusta. Vaikutteita Edelfeltin sanotaan saaneen saksalaisista ja sveitsiläisistä asemarakennuksista. Nykyaikaan asti ovat säilyneet Tikkurilan, Järvenpään, Hyvinkään ja Turengin alkuperäiset asemarakennukset. Helsingin asema purettiin vuonna 1918 Eliel Saarisen aseman valmistuttua, Hämeenlinnan asema tuhoutui sisällissodassa vuonna 1918, ja Riihimäen asema purettiin 1930-luvulla uuden aseman tieltä.


title: Carl Albert Edelfelt

text: Toimiessaan Hämeen läänin lääninarkkitehtina Edelfelt suunnitteli perusteellisen korjauksen vuonna 1806 valmistuneeseen Urjalan puukirkoon, joka vuonna 1869 toteutetun korjauksen jälkeen oli sekä ulko- että sisäasultaan goottilaista tyyliä. Kirkon sisäpuolen koristelua on sittemmin riisuttu, mutta ulkopuolelta kirkko on nykyäänkin lähes täydellisesti Edelfeltin suunnitelmien mukainen. Edelfelt suunnitteli myös Juvan kivikirkon sisustuksen ja ulkopuolen yksityiskohdat työ- ja detaljisuunnitelmineen ja oli kirkon rakennustyön valvoja. Kirkko valmistui vuonna 1863.


title: Carl Albert Edelfelt

text: Edelfeltin muista töistä tunnetuin on Helsingin yliopiston Arppeanum-rakennus. Vuonna 1869 Senaatintorin koilliskulmaan valmistunut, yliopiston rehtorin A. E. Arppen mukaan nimetty Arppeanum rakennettiin alkuaan yliopiston kemian laitosta ja museokokoelmia varten. Arppeanum edustaa venetsialaistyylistä uusrenessanssia, ja se on kuuluisa etenkin valurautaisesta, neljän kerroksen korkuisesta pääportaikostaan.


title: Ryhmä

text: Ryhmä tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Notkea Rotta

text: Notkea Rotta on itähelsinkiläinen rap-yhtye. Yhtyeen muodostavat sen keulahahmo Notkea Rotta (oikealta nimeltään Mikko Sarjanen, s. 1975), Rautaperse (oikealta nimeltään Severi, sukunimi ei tiedossa) ja Rohtori Laine. Yhtyeen naispuolinen jäsen Meno-Anu (oikealta nimeltään Maria Järvenhelmi, s. 14 heinäkuuta 1975) jätti yhtyeen sittemmin. Notkean Rotan sanoituksissa parodioidaan itähelsinkiläisyyttä ja hip hop -kulttuuria. Keskeisen roolin lyriikoissa saa rikollinen elämä, huumeet ja yhteenotot poliisin kanssa.


title: Notkea Rotta

text: Notkean Rotan esikoisjulkaisu "Panokset piippuun, pöhinät pönttöön" julkaistiin Karelia Recordsin kautta 30. elokuuta 2002. Albumilta julkaistu single "Pöhinää" nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 16. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo. "Pöhinää" -kappale oli tarkoitettu alun perin joululahjaksi Notkean Rotan ja Rautaperseen ystävälle. Yhtyeen toinen julkaisu "Kaupungin vauhdissa - EP" julkaistiin elokuussa 2004. Se nousi Suomen virallisen singlelistan 18. sijalle. EP julkaistiin Monsp Recordsin kautta CD:nä sekä vinyylinä. Notkean Rotan toinen pitkäsoitto "Itä meidän" julkaistiin vuonna 2005 ja se nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 16. Myös tämän albumin julkaisi Monsp CD:n lisäksi vinyylinä.


title: Notkea Rotta

text: Notkea Rotta julkaisi kolmannen pitkäsoittonsa "Kontula – Koh Phangan All Night Long" Monsp Recordsin kautta 24. lokakuuta 2007. Albumi nousi 35. sijalle Suomen virallisella albumilistalla ja sen kappaleista "Sadistiset fabiot" ja "Lomalla" on julkaistu musiikkivideot. "Kontula – Koh Phangan All Night Long" on tyyliltään kokeellisempaa, kuin yhtyeen aikaisempi materiaali ja myös se julkaistiin vinyylinä.


title: Notkea Rotta

text: Yhtyeen keulahahmo Notkea Rotta julkaisi "Notkea maa" -nimisen sooloalbumin Monsp Recordsin kautta 26. toukokuuta 2010. Albumi ylsi Suomen virallisen albumilistan 43. sijalle ja pysyi siellä viikon. Albumin kappaleesta "Syö! Juo! Nai!" julkaistiin myös musiikkivideo. Myös tämä albumi jatkoi kokeellista linjaa.


title: Notkea Rotta

text: Notkea Rotta -artisti vieraili myös SMC Lähiörottien lokakuussa 2010 julkaistulla "Lähiörotat skujaa" -musiikkivideolla. Hän oli myös Puukko-B:n ja Rohtori Laineen kanssa mukana rap-artisti Retaleen musiikkivideolla "Prepaidjäbä". Video julkaistiin kesällä 2011.


title: Notkea Rotta

text: Elokuussa 2011 uutisoitiin, että kitaristi Rane Raitsikka liittyy Notkeaan Rottaan uudeksi kitaristiksi. Notkean Rotan neljäs pitkäsoitto "Notkea Rotta" julkaistiin Monsp Recordsin kautta 18. huhtikuuta 2012. Albumi on ensimmäinen, jolla yhtyeen uusi kitaristi Rane Raitsikka on mukana ja se on tyyliltään lähempänä yhtyeen varhaista materiaalia. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 13. sijalle. Albumin kappaleesta "Paluu betoniin" julkaistiin musiikkivideo huhtikuussa 2012 ja kappaleesta "Mitä iistimpää, sitä siistimpää" saman vuoden elokuussa.


title: Notkea Rotta

text: Notkea Rotta ja SMC Lähiörotat julkaisivat Full House Recordsin kautta yhteis-EP:n 21. helmikuuta 2014. EP julkaistiin kymppituumaisena vinyylinä, ja sitä painettiin 666 kappaletta. EP:n ensimmäinen musiikkivideo "Rottaradio" julkaistiin marraskuussa 2013.


title: Notkea Rotta

text: Keväällä 2014 ilmoitettiin Notkean Rotan kutistuvan Atomirotta -nimiseksi yhtyeeksi. Uuden yhtyeen jäseninä toimivat Notkea Rotta (Rotta), Rane Raitsikka ja Pajulaakso.Notkean Rotan rytmiryhmä on nimeltään Liekehtivät Torsionit. Yhtyeen jäsenet soittavat myös yhtyeissä Waltari, Ensiferum, Defuse ja Smack.


title: Notkea Rotta

text: Seuraavassa taulukossa vierailevana artistina toimii Notkea Rotta -artisti, eikä koko yhtye.


title: Dr14

text: Dr14 on raskas, hydraulisella Voith-vaihteistolla varustettu dieselveturi, joka on suunniteltu raskaisiin vaihto- ja järjestelytöihin.


title: Dr14

text: 1960-luvun puoliväliin tultaessa oli Valtionrautateiden kaluston dieselöinti jo hyvässä vauhdissa, mutta raskaaseen ratapihatyöskentelyyn sopivaa dieselveturisarjaa ei vielä ollut hankittu. Niinpä vuonna 1966 Valtionrautatiet järjesti tarjouskilpailun uudesta vaihtoveturista. Tarjouksia tuli niin Suomesta kuin Saksastakin, ja lopulta kilpailun voitti Lokomo. Lokomolta tilattiin yhteensä 24 kappaletta Valtionrautateiden ohjeiden mukaan suunniteltua veturia. Koesarja käsitti kaksi veturia, jotka otettiin käyttöön vuonna 1969. Sarjaveturit otettiin käyttöön vuosina 1970–1972. Veturit saivat sarjamerkin Vr12, joka vuonna 1976 vaihtui Dr14:ksi. Dr14-veturit syrjäyttivät välittömästi Vr3-sarjan höyryveturit laskumäkityöstä.


title: Dr14

text: Veturin yleisin lempinimi on Seepra, mutta myös nimiä Belarus, Raitakukko, Viirukukko, Riikinkukko ja uusimpana Dieselkukko käytetään. Kukko-nimi on perintöä höyrykauden voimakkaimman vaihtoveturin, Vr3:n Kukko-lempinimestä.


title: Dr14

text: Dr14-veturin perusrakenne muodostuu kahdesta 2-akselisesta telistä ja alustasta, jonka päällä ovat koneistot konesuojuksineen sekä keskiohjaamo. Ohjaamon molemmin puolin sijaitsevat konesuojat, joiden molemmille sivuille jäävät käyntisillat. Ohjaamossa on ajopöydät molempiin suuntiin, ja kulku sinne tapahtuu käyntisilloilta. Telin sekä ensiö- että toisiojouset ovat kumijousia, jonka ansiosta veturin kulku ratapihojen jyrkissä kaarteissa ja vaihteissa on joustavaa.


title: Dr14

text: Veturin päämoottorit (MAN R8V22/30 ATL) on valmistanut lisenssillä Tampella kahta ensimmäistä veturia lukuun ottamatta. Moottori on turboahdettu ja varustettu ahtoilman välijäähdytyksellä. Vaihteisto on hydraulinen Voith L206-vaihteisto. Vaihteiston yhteydessä on suunnanvaihtolaite, kaksi momentinmuunninta ja aluevaihde, joka antaa V-vaihteella suurimmaksi nopeudeksi 43 km/h ja T-vaihteella 75 km/h. Voiman välitys akselinkäyttölaitteille ja edelleen pyöräkertoihin tapahtuu nivelakseleiden välityksellä.


title: Dr14

text: Dr14-veturin hidasajo-ominaisuudet ovat vaihteistoöljyn lisäjäähdytyskennojen ansiosta erittäin hyvät. Täyttä tehoa voidaan käyttää paikallaan seisten tai hyvin alhaisella nopeudella jatkuvasti vaihteistoöljyn ylikuumentumatta. Veturin painoa voidaan nostaa käyntisilloille asennettavilla lisäpainoilla. Kaikki veturit on varustettu Vapiti-vaihtotyökytkimin ja radio-ohjauslaittein ja osa on varustettu JKV-laitteilla. Veturit, joissa ei ole JKV-laitteita, tunnistaa siitä, että niiden suurin sallittu nopeus on 35 km/h.


title: Dr14

text: Dr14-sarjan veturit saneerattiin Hyvinkään konepajalla vuosina 2002–2005 nykypäivän vaatimuksia vastaavaksi. Saneerauksessa veturin ohjaamo uusittiin täydellisesti ja veturit maalattiin uudestaan. Ohjaamohytin etu- ja takaseinien kuljettajan puoleisia ikkunoita suurennettiin hieman alaspäin, jotta kuljettajan penkiltä olisi parempi näkyvyys puskimiin. Veturit myös varustettiin imuilman äänenvaimentimella ja osa vetureista JKV-veturilaittein.


title: Dr14

text: Radio-ohjauslaitteiden asennus Dr14-sarjaan alkoi vuoden 2008 lopulla. Asennuksen yhteydessä uusitaan myös käyntisiltojen kaiteita ja portaita vaihtotöihin paremmin sopiviksi sekä lisätään turvaväritystä päätypalkkeihin. Mikäli veturissa ei ole JKV-laitteita, radio-ohjauksen myötä tulee suurimmaksi nopeudeksi 35 km/h.


title: Dr14

text: Dr14-veturit ovat käytössä Kouvolassa, Tampereella, Imatralla, Kotkassa, Haminassa, Vainikkalassa, Lauritsalassa, Joutsenossa, Ilmalassa ja Sköldvikissä. Vetureita on käytetty linja-ajossa varsin vähän. Dr14-sarjan päähuoltovarikko on Kouvola, ja sieltä käsin niillä on ajettu jonkin verran lyhyen matkan tavarajunia. Aiemmin niitä käytettiin myös Pasilasta Hakkilaan, Sköldvikiin ja Kauniaisiin suuntautuvassa tavaraliikenteessä.Ilmalan vetureita käytetään myös Sköldvikissä. Kouvolan vetureita käytetään Kotkassa (3), Haminassa (2), Kouvolassa (3+huollettavat), Vainikkalassa (2), Lauritsalassa (1), Joutsenossa (1) ja Imatralla (3).


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Tämä artikkeli käsittelee Suomessa tapahtuneita kuntaliitoksia sekä vireillä olevia kuntaliitosselvityksiä. Kuntaliitos on kahden tai useamman kunnan hallinnollinen ja alueellinen yhtyminen yhdeksi kunnaksi. Liitoksesta päättävät yhdistyvien kuntien hallintoelimet, mutta on myös keskusteltu mahdollisuudesta, että valtio voi tehdä pakkoliitoksen. Kuntaliitoksen syinä ovat yleensä taloudelliset ja toiminnalliset, toisinaan myös aluepoliittiset syyt. Menettelytavasta säädetään kuntajakolaissa.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Kuntajakolain (29.12.2009/1698) 3 § kuntaliitoksesta käytetään nimitystä kuntien yhdistäminen, joka voidaan toteuttaa kolmella tavalla:


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Kunnan osan siirtämisellä toiseen kuntaan tarkoitetaan kuntajaon muuttamista, jossa kuntien lukumäärä ei muutu. Tällöin on kyseessä osakuntaliitos.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Kuntaliitokset samoin kuin pientenkin alueiden siirrot kunnasta toiseen määrätään aina tulemaan voimaan vuodenvaihteessa. Joskus kuntaliitokset ovat astuneet voimaan kunnallisvaaleja seuraavan vuoden alusta, jolloin vaaleissa on jo valittu yhdistetylle kunnalle yhteinen valtuusto.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Osakuntaliitoksia Suomessa tehtiin jo 1800-luvulla: esikaupunkeja liitettiin kaupunkeihin. Tosin ei kovin monta niitä tehty, sillä tuolloin kaupungin piti itse omistaa koko maa-alueensa. Autonomian ajan Suomen merkittävin osakuntaliitos tapahtui vuonna 1877, jolloin Kyttälän alue liitettiin Messukylästä Tampereeseen, sinne äskettäin valmistunut rautatieasema kun sijaitsi keskellä hökkelikylää ja katsottiin, että tämän vuoksi oli ryhdyttävä poikkeuksellisiin toimiin. Suomen ensimmäinen kokonaisen kunnan liittäminen toiseen kuntaan tapahtui vuoden 1934 alussa, jolloin Kyyrölä liitettiin Muolaaseen, ja pian sota-ajan jälkeen 1940-luvulla tehtiin muutamia kokokuntaliitoksia, joista pääosa tapahtui vuoden 1946 alussa, mm. Helsingin alueen moninkertaistanut Helsingin suuri alueliitos, joka tosin oli samalla osakuntaliitos: Helsinkiin liitettiin Huopalahden, Kulosaaren ja Oulunkylän kunnat sekä Haagan kauppala kokonaan ja lisäksi suuri osa Helsingin maalaiskunnasta eli nykyisestä Vantaasta.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Viimeisen kerran Suomeen perustettiin uusi maalaiskunta vuoden 1941 alussa, jolloin Pohjaslahti erotettiin Ruovedestä. Sen sijaan kauppaloita erotettiin maalaiskunnista vielä 1950-luvullakin, esim. Kymistä Karhulan kauppala ja Tuusulasta Järvenpään kauppala vuoden 1951 alussa sekä Kemijärven maalaiskunnasta (siihenastisesta Kemijärven kunnasta) Kemijärven kauppala vuoden 1957 alussa. Vielä 1960-luvun alussa suunniteltiin Tapiolan ja Leppävaaran erottamista Espoosta kauppaloiksi, mutta suunnitelmaa ei toteutettu.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Suomessa oli tarkoitus toteuttaa Ruotsissa tehtyjä uudistuksia muistuttava suuri kuntauudistus 1960-luvun lopulla. Silloisen hallituksen asettama virkamiestyöryhmä esitti lakia, joka mahdollistaisi pakkoliitokset, mutta laista ei päästykään eduskunnassa yksimielisyyteen, ja hanke raukesi. Tästä huolimatta 1960-luvun loppupuolella ja 1970-luvulla nähtiin todellinen kuntaliitosten suma. Varsinkin vuosien 1969, 1973 ja 1977 alussa, edellisen vuoden kunnallisvaalien jälkeen, astui voimaan monia kuntaliitoksia. Monet pienet kunnat hakeutuivat yhteen suurempien naapureidensa kanssa ilmeisesti peläten, että valtiovalta pakottaisi ne liitoksiin. Nämä 1960-luvun jälkipuoliskon ja 1970-luvun kuntaliitokset johtivat siihen, että toisen maailmansodan syttymisen jälkeinen kuntien määrän kasvu kumoutui Tuusulan ja Järvenpään tapausta lukuun ottamatta. Niinpä vuoden 1967 alussa Paraisten maalaiskunta, josta vuoden 1948 alussa oli erotettu Paraisten kauppala, liitettiin Paraisten kauppalaan, vuoden 1973 alussa Kemijärven kauppala ja maalaiskunta yhdistyivät Kemijärven kaupungiksi ja Pohjaslahti liitettiin Vilppulaan ja Virtoihin, ja vuoden 1977 alussa Karhula ja Kymi liitettiin Kotkaan. Jonkin verran tehtiin myös pakkoliitoksia; ainakin mainittu Kymin ja Karhulan liittäminen vuonna 1977 Kotkaan tapahtui pakkoliitoksella ja samaan aikaan Kajaanin maalaiskunta pakkoliitettiin Kajaanin kaupunkiin. 1970-luvun lopulta lähtien kuntaliitoksia tehtiin melko vähän, kunnes 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolenvälin tienoilla kunta- ja palvelurakenneuudistuksen myötä alkoi uusi, edellistäkin tiheämpi kuntaliitosten suma.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Valtioneuvosto käynnisti keväällä 2005 kunta- ja palvelurakenneuudistushankkeen, jonka tavoitteena on selvittää miten kuntapalveluiden saatavuus, laatu ja tuottavuus voidaan turvata tulevaisuudessa. Tarkastelu käsittää kuntarakenteen muutokset sekä kuntien yhteistyön kaikilla aluetasoilla. Hallituspuolueet sopivat kesällä 2006 kuntaremonttia ohjaavasta puitelaista, joka rohkaisee kuntia liitoksiin, mutta ei pakota niihin. Puitelaki velvoittaa kuntia muodostamaan riittävän vahvoja palvelualueita vastaamaan sosiaali- ja terveyspalveluista.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Kunta- ja palvelurakenneuudistus sysäsi liikkeelle lukuisia kuntaliitoshankkeita, mutta monia toteutettiin ja käynnistettiin myös muista syistä, joista painavimpia oli valtion maksama korotettu ”porkkanaraha”. Liitosten taustalla vaikutti kuitenkin kuntakentän yleinen liikehdintä. Kuntien heikentynyt talous ja tulevaisuuden haasteet, muun muassa väestön ikääntyminen ja siitä johtuva kustannusten nousu, ajoivat etsimään uusia ratkaisuja. Kuntaliitosten vastustajat ovat perustelleet kantaansa muun muassa kunnallisen demokratian kaventumisella. Kuntaliitoksen vaihtoehtona pidetään kuntien yhteistyön tiivistämistä, johon 2000-luvun kunta- ja palvelurakenneuudistuskin tähtää. Valtioneuvosto on osaltaan rohkaissut kuntia yhteistyöhön muun muassa vuonna 2000 perustetun seutuhankkeen avulla.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Vuonna 2009 toteutetuissa 32 kuntaliitoksessa oli mukana 99 kuntaa ja kuntien määrä väheni 67:llä. Vuoden 2010 neljässä kuntaliitoksessa oli mukana kymmenen kuntaa ja kuntien luku väheni kuudella. Vuonna 2011 toteutui kuusi kuntaliitosta, joissa oli mukana kaksitoista kuntaa ja kuntien luku väheni kuudella. Vuonna 2013 toteutui kymmenen kuntaliitosta ja kuntien määrä väheni kuudellatoista. Vuoden 2012 loppuun mennessä toteutettu Kunta- ja palvelurakenneuudistus vauhditti kuntaliitoskehitystä.


title: Kuntaliitos Suomessa

text: Kuntaliitosten ohella kuntien lukumäärä väheni vuonna 1948, jolloin kokonaan tai suurimmaksi osaksi Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944 luovutetut kunnat lakkautettiin. Artkkelista Luovutetut alueet löytyy taulukko näistä kunnista. Kuntien nimien perässä on mainittu suluissa niiden kolminumeroiset kuntanumerot.


title: Aude Rikas

text: Aude Rikas ("Altus", "Auð") on skandinaavisen mytologinen hahmo, jonka mainitsee ainoastaan Snorri Sturluson. Hän esiintyy proosa-Eddassa, jossa hänet nimetään Nóttin ja Naglfarin pojaksi ja "Heimskringlassa" jossa hän on Ruotsin myyttisen Visbur-kuninkaan naineen naisen isä Finnlandissa (Suomessa tai lappalaisten maassa). Tarinan mukaan Visbur kuitenkin erosi vaimostaan ja otti uuden. Visburin lapsia olivat Gisle ja Ond, jotka muuttivat Auden tyttären mukana takaisin isoisänsä luokse ja jatkoivat isoisänsä valtakuntaa. Auden tytär kirosi myöhemmin Visburin uuden pojan Donaldin huono-onniseksi.


title: Aude Rikas

text: 1600-luvulla kirjoitetussa Suomen kronikassa Altus eli Atus (eli Aude Rikas) kuvataan yhdeksi Suomen kuninkaista. Altuksen sanotaan hallinneen Snion jälkeen. Suorasta sukulaissuhteesta ei ole tietoa.


title: Aude Rikas

text: Kronikoitsija on myös yhdistänyt tarinoihin ns. poltergeist-tarinoita, joissa viitataan ns. Odinin lakiin, jonka mukaan vainaja voi kuoltuaan nauttia myös siitä, minkä on eläessään haudannut maahan. Kronikan mukaan Altus sääti tämän lain. Altuksen sanotaan haudatun oman määräystensä mukaisesti suurten rikkauksien kera. Hänen haudalleen pystytettiin myös korkea muistomerkki.


title: Haukottelu

text: Haukottelu eli haukotus on refleksi, jossa ihminen tai eläin hengittää syvään sisään suu avoinna. Se yhdistetään usein väsymykseen tai pitkäveteisyyden tunteeseen. Uusien tutkimusten mukaan haukottelu liittyy kuitenkin aivojen lämmönsäätelyyn, sillä kylmä ilmavirta jäähdyttää aivoja.


title: Haukottelu

text: Haukottelun tarkka syy on kuitenkin epäselvä. Näiden viestien vuoksi ihmiset peittävät joissakin kulttuureissa kädellä suunsa haukotellessaan. Haukottelua voidaan pitää epäkohteliaana tai epäsiistinä.


title: Haukottelu

text: Pitkäaikainen ja tunnettu selitys haukottelulle on hapen puute ja hiilidioksidin ylimäärä verenkierrossa. Tällöin laukeaa haukotusrefleksi: suu leviää ja keuhkot hengittävät syvään tuoden happea vereen. Tämä hypoteesi on kuitenkin kyseenalaistettu: happiteltassa tutkitut koehenkilöt haukottelivat samalla tavalla kuin muulloinkin, vaikka hapen puutteesta ei voinut olla kyse. Siksi haukottelun on arveltu olevan varhainen laumaeläinten viestintäkeino. On myös ehdotettu, että haukottelu liittyisi aivojen lämpötilan säätelyyn. Kolmannen teorian mukaan haukottelun aiheuttavat samat aivojen välittäjäaineet, jotka säätelevät myös tunteita, mielialaa tai ruokahalua. Näitä ovat muun muassa serotoniini, dopamiini ja glutamiinihappo. Tämän teorian mukaan haukottelu lisääntyisi, kun näitä yhdisteitä on aivoissa runsaasti.


title: Haukottelu

text: Haukottelurefleksi kuvataan usein tarttuvaksi ihmisillä ja joillain eläimilläkin: kun yksi joukosta haukottelee, muutkin saattavat haukotella ikään kuin myötätunnosta.


title: Haukottelu

text: Haukottelua muistuttavaa käytöstä tavataan eläinkunnassa laajasti, muun muassa muurahaisilla. Jääpingviineillä haukottelu on osa kosintamenoja, joissa urokset kohottavat avoimen nokkansa taivaalle. Useilla eläimillä, esimerkiksi paviaaneilla ja makakeilla, on kaksi erilaista tapaa haukotella: aito haukotus silmät suljettuina ja toinen silmät avoinna. Jälkimmäisen on arveltu ilmentävän seksuaalista tai muuta tunnekuohua.


title: Jorma Huuhtanen

text: Jorma Kalevi Huuhtanen (s. 26. marraskuuta 1945 Soini) on suomalainen poliitikko, lääkäri ja Kansaneläkelaitoksen (Kela) entinen pääjohtaja. Ennen siirtymistään Kelaan hän toimi politiikassa keskustan kansanedustajana vuosina 1987–2000 sekä sosiaali- ja terveysministerinä vuosina 1992–1995. Ministeri Huuhtasesta tuli Eeva Kuuskosken luovuttua tehtävästä kesken kauden. Huuhtanen luopui kansanedustajan paikastaan syyskuussa 2000 siirryttyään Kelan pääjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Markku Rossi.


title: Jorma Huuhtanen

text: Huuhtanen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1973 ja yleislääketieteen erikoislääkäriksi 1980. Hallinnon pätevyystutkinnon hän suoritti vuonna 1985. Ennen siirtymistään politiikkaan Huuhtanen toimi johtavana terveyskeskuslääkärinä Enossa vuosina 1973–1974 ja Nilsiän terveyskeskuksen ylilääkärinä 1975–1999. Kuopion yliopisto myönsi Huuhtaselle vuonna 2000 lääketieteen kunniatohtorin arvon.


title: Jorma Huuhtanen

text: Huuhtasen vanhemmat olivat maanviljelijä Topi Huuhtanen ja emäntä Lyyli Lampivuo. Naimisiin Huuhtanen meni vuonna 1970 luonnontieteiden kandidaatin, toimitusjohtaja Laila Kourin kanssa. Heillä on pojat Teemu ja Samuli. Teemu on naimisissa juontaja Vappu Pimiän kanssa.


title: Jorma Huuhtanen

text: Huuhtanen jäi eläkkeelle Kelan pääjohtajan toimesta syksyllä 2010.


title: Socialist Worker

text: Socialist Worker on brittiläisen trotskilaisen Sosialistisen työväenpuolueen (SWP) julkaisema sanomalehti. Lehti ilmestyy lauantaisin.


title: Stirlingmoottori

text: Stirlingmoottori on lämpövoimakone, jonka käyttöaineena on kaasu. Stirlingmoottori tuottaa mekaanista energiaa lämpötilaerojen avulla. Stirlingmoottorissa olevaa kaasua vuoroin jäähdytetään ja lämmitetään, mikä saa sen paineen vaihtelemaan. Tämä paineen vaihtelu muutetaan männän avulla voimaksi ja liikkeeksi. Moottorityypin keksi skotlantilainen pappi Robert Stirling vuonna 1816. Stirlingmoottorin avulla hukkalämmöstä voidaan tuottaa sähköenergiaa.


title: Stirlingmoottori

text: Stirlingmoottori saa voimansa lämpötilaerosta, toisin sanoen lämpöenergiasta. Yksinkertaistetusti moottorissa on lämmin ja kylmä ”pää”, joiden välillä moottorin sisällä olevaa kaasu (esimerkiksi ilma tai helium) liikkuu vuoron perään jäähtyen ja lämmiten. Kaasun lämpölaajenemisen ja moottorin tiiviyden johdosta syntyy paineen jaksoittainen vaihtelu. Painevaihtelu muutetaan mekaaniseksi työksi männän ja sylinterin avulla, mistä syntyvä liike samalla liikuttaa koneistoa, joka saa aikaan kaasun liikkumisen kylmän ja lämpimän pään välillä.


title: Stirlingmoottori

text: Tehokkaimmissa stirlingmoottoreissa koneen sisällä oleva kaasu on paineistettu. Tällöin yhden moottorin kierroksen aikana käsitellään enemmän kaasua, mikä nostaa koneen tehoa. Happea sisältävän ilman paineistamisessa on kuitenkin omat ongelmansa. Korkeissa lämpötiloissa ja paineissa ilman happi alkaa reagoida herkästi muun muassa männänrenkaiden läpi päässeen voiteluöljyn kanssa, mistä seuraa jopa räjähdysriski.


title: Stirlingmoottori

text: Stirlingmoottorin hyötysuhdetta voidaan merkittävästi parantaa käyttämällä regeneraattoria. Kun kaasu virtaa moottorissa kohti kylmää päätä regeneraattori imee lämpöä käyttöaineesta. Kaasun virratessa jälleen kuumaan päähän regeneraattori luovuttaa varastoimansa lämmön käyttöaineeseen.


title: Stirlingmoottori

text: Stirlingkoneet jaetaan yleisesti kolmeen eri tyyppiin, alfa-, beta- ja gamma-tyypin stirlingmoottoreihin. Alfa-tyypissä on useita eri lämpötiloissa olevia sylintereitä, joiden männät yhdistetään kaasun liikuttelemista varten. Beta- ja gammakoneessa on erillinen syrjäyttäjämäntä () siirtämässä kaasua vuoron perään kylmään ja kuumaan päähän saman sylinterin sisällä.


title: Stirlingmoottori

text: Alfa-stirlingissä on kaksi erillistä mäntää erillisissä sylintereissä, joista toinen on kuuma ja toinen kylmä. Kuuma sylinteri sijaitsee lämmönsiirtimen sisällä kuumassa ympäristössä, ja kylmä vastaavasti viileämmässä. Alfa-tyyppi on tehokas suhteessa kokoonsa, mutta siihen liittyy teknisiä ongelmia johtuen tavallisesti korkeasta ”kuuman” männän lämpötilasta ja sen tiivisteiden kestävyydestä.


title: Stirlingmoottori

text: Moottorin hyötysuhdetta voidaan merkittävästi korottaa elementillä, joka sitoo osan kuuman kaasun lämmöstä itseensä sen siirtyessä kylmään päähän, ja luovuttaa sen takaisin kylmälle kaasulle sen siirtyessä jälleen kuumaan päähän toimien näin eräänlaisena esilämmittimenä ja -jäähdyttimenä.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijä (vanha virkanimitys sosiaalitarkkaaja) on sosiaalihuollon ammattinimike, lyhennetään sos. tt. ja sos.tt. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira myöntää hakemuksesta oikeuden harjoittaa sosiaalityöntekijän ammattia laillistettuna ammattihenkilönä henkilölle, joka on suorittanut Suomessa ylemmän korkeakoulututkinnon, johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu pääaineopinnot tai pääainetta vastaavat yliopistolliset opinnot sosiaalityössä. Sosiaalityöntekijän ammatissa voi toimia tilapäisesti enintään vuoden ajan sosiaalityöntekijän ammattiin opiskeleva henkilö, joka on suorittanut hyväksytysti sosiaalityön aineopinnot ja käytännön harjoittelun. Opiskelija toimii ammattiin valmistuneen sosiaalityöntekijän johdon ja valvonnan alaisena.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Kuntien sosiaalitoimistoissa kaikki asiakaspalvelua hoitavat työntekijät eivät ole sosiaalityöntekijöitä, vaan esimerkiksi etuuskäsittelijöitä tai muita sosiaalihuollon ammattilaisia, joilta vaaditaan soveltuva ammattitutkinto tai muu soveltuva koulutus tai he voivat olla sosiaaliohjaajia, joilta vaaditaan soveltuva ammattikorkeakoulututkinto, kuten esimerkiksi sosionomi.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijä työskentelee sosiaalihuollon asiakaspalvelu-, asiantuntija- tai johtotehtävissä.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijä vastaa sosiaalityön ammatillisesta johtamisesta sekä yksilöiden, perheiden ja yhteisöjen sosiaalisen tuen ja palvelujen tarpeeseen vastaavasta sosiaalityön asiakas- ja asiantuntijatyöstä sekä sen vaikutusten seurannasta ja arvioinnista. Työ sisältää muun muassa palvelutarpeen arviointia ja tuen tarpeisiin vastaavien palveluiden järjestämistä.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijän kelpoisuutta edellytetään henkilöltä, jonka tehtävänä on:Kasvatus- ja perheneuvolan sosiaalityöntekijä tutkii ja hoitaa lasten ja nuorten kehitykseen ja perheen vuorovaikutukseen liittyviä ongelmia sosiaalityön ja psykoterapian menetelmiä käyttäen. Tehtäviin saattaa kuulua perheasioiden sovittelua avioerotilanteessa.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Terveydenhuollossa sosiaalityöntekijän asiakkaat ovat potilaita, jotka tarvitsevat neuvoja ja tukea sairauden aiheuttamissa elämän ongelmissa. Potilaille pyritään antamaan tietoja ja välineitä oman elämän hallintaan ja ratkaisujen ja valintojen tekemiseen. Asiakkaita autetaan sairaudenaikaisen toimeentulon ja palveluiden järjestämisessä ja tuetaan psyykkisesti vaikean sairauden tai kuoleman kohdatessa. Työlle on ominaista yhteistoiminta usean eri ammattiryhmän kanssa. Tehtäviin kuuluu asiakkaan toimeentuloon ja muihin oikeuksiin vaikuttavien päätösten tekemistä.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijän työnkuvassa korostuu sosiaalisia ongelmia ehkäisevä, vähentävä tai poistava asiantuntijatyö, jota tehdään yksilöiden, perheiden, yhteisöjen ja rakenteiden tasolla. Sosiaalityön perustana ovat ihmisoikeudet ja yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus. Sosiaalityöntekijän työlle on ominaista suuri vastuu yksilöä koskevassa ja taloudellisesti merkittävien päätösten teosta ja yhteistoiminta usean eri ammattiryhmän kassa. Sosiaalityöntekijä antaa lähialojen työntekijöille asiantuntija-apua, neuvontaa ja lausuntoja. Tehtäviin kuuluu myös tutkimus- ja kehittämistyötä, yhteiskunnallista vaikuttamista ja tiedottamista. Tavoitteena on luoda, palauttaa ja ylläpitää ihmisten omaehtoisen selviytymisen, hyvän elämänlaadun ja elä- mänhallinnan edellytyksiä, ehkäistä syrjäytymistä, tukea asiakkaiden myönteisiä elämänvalintoja sekä täysivaltaista yhteiskunnan jäsenyyttä. Vahvalla sosiaalityöllä voidaan varmistaa se, että myös kaikkein vaikeimmassa asemassa olevat ihmiset, jotka eivät välttämättä osaa itse apua pyytää, saavat tarvitsemansa avun ja tuen.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Hallinnollisissa tai johtavissa tehtävissä toimiva sosiaalityöntekijä suunnittelee, johtaa ja ohjaa sosiaali- ja terveystointa tai sen osa-alueita ja eri palveluja.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijä ottaa asiakkaita vastaan toimistossa, mutta tekee myös kotikäyntejä. Perinteisen asiakastyön lisäksi työhön voi kuulua asiakasryhmien kanssa työskentelyä sekä työryhmissä ja projekteissa toimimista. Sosiaalityöntekijän työ on useimmiten päivätyötä, mutta siihen voi kuulua päivystyksiä ja iltavastaanottoja.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityöntekijäksi voi opiskella yliopistoissa. Kelpoisuusvaatimuksena sosiaalityöntekijän tehtäviin Suomessa on ylempi korkeakoulututkinto, yleensä valtiotieteiden tai yhteiskuntatieteiden maisteri (VTM/YTM), johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu pääaineopinnot tai pääainetta vastaavat yliopistolliset opinnot sosiaalityössä. (Laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista) Tutkinnon ohjeellinen suorittamisaika on 3+2 vuotta. Pääaineena tai opintosuuntana on tällöin sosiaalityö.


title: Sosiaalityöntekijä

text: Sosiaalityössä tutkitaan ihmisten toiminnan ja jokapäiväisen selviytymisen edellytyksiä, arkielämän jatkuvuuksia ja katkoksia, sosiaalialan ammatteja ja instituutioita sekä alan monimuotoista vapaaehtoistoimintaa. Tavallisia analyysin kohteita ovat esimerkiksi yhteisöt, perheet, ihmisen eri ikävaiheet ja niihin liittyvät arjen kysymykset, yksilöiden muuttuvat identiteetit, sosiaalialan historia ja koulutus sekä sosiaalipalvelujen ja -työn arviointi. Sosiaalityö on niin sanottu soveltava tutkimusala, jolla sovellettavat ajattelutavat nojaavat yhteiskunnallisia ilmiöitä, sosiaalisia ongelmia ja ihmisten hyvinvointia sekä myös kestävää kehitystä koskeviin teorioihin, käsityksiin ja tulkintoihin. Sosiaalityön tiedepohja on näin ollen monialainen ja se rakentuu pääasiassa yhteiskunta- ja käyttäytymistieteellisten teorioiden perustalle. Sosiaalityön yhteiskunnallinen tehtävä on määritelty esimerkiksi puutteellisten sosiaalisten olojen ja vaikeiden elämäntilanteiden parantamiseksi sekä vähävoimaisten yksilöiden ja ryhmien toimintaedellytysten, osallisuuden ja elämänotteen vahvistamiseksi. Tämä tehtävä on usein se kehys, jonka kautta sosiaalityön tutkimusintressit tavalla tai toisella suodattuvat poiketen siten emotieteiden tehtävänasettelusta. Mitään täsmällisiä rajauksia eri tieteenalojen tutkimusotteiden välillä ei käytännössä nykyään ole, eikä niitä myöskään ole tarkoituksenmukaista pyrkiä keinotekoisesti laatimaan. On tavallista, että sosiaalityön tutkijoiden yhteistyökumppaneihin kuuluu monien erilaisten tieteenalojen edustajia.


title: Luettelo itsenäisten valtioiden lipuista

text: Tämä on luettelo itsenäisten valtioiden lipuista. Valtioiden, joiden poliittinen asema on kiistanalainen, liput on lueteltu muiden valtioiden lippujen jälkeen.


text: Alla on lueteltu niiden valtioiden, alueiden tai poliittisten yksikköjen liput, joita ei ole yleisesti tunnustettu itsenäiseksi tai joita kaikki ympäristön valtiot eivät ole tunnustaneet, mutta jotka ovat joidenkin valtioiden tunnustamia tai ovat joko ainoastaan "de facto" tai "de jure" -itsenäisiä.


title: Martti (Turku)

text: IV kaupunginosa (myös Martti ja Martinmäki) on kaupunginosa Turussa, noin kahden kilometrin päässä ydinkeskustasta Aurajoen suulle päin joen itärannalla. Naapurikaupunginosia ovat V kaupunginosa (Itäranta) lännessä, Vähä-Heikkilä ja Mäntymäki etelässä ja III kaupunginosa (Urheilupuisto) lännessä. Pohjoisessa Martti rajoittuu Aurajokeen, jonka ylittää Martinsilta.


title: Martti (Turku)

text: Kaupunginosa on pinta-alaltaan yksi Turun pienimmistä ja rakentuu Martti Lutherin mukaan nimetyn Martinkirkon ympärille. Asukkaita Martissa oli 4 553 vuonna 2014. Martti on edelleenkin osittain puutaloaluetta, ja muiden Turun keskustaa ympäröivien puutaloalueiden tapaan myös se on rakentunut työläiskaupunginosaksi 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Nykyään se on yksi Turun hyvämaineisimmista ja kalleimmista asuinalueista.


title: Martti (Turku)

text: Alue kärsi pahoin jatkosodan alkuvaiheessa 25. kesäkuuta 1941 sattuneissa neuvostojoukkojen pommituksissa, jolloin sen Aurajoen puoleinen osa tuhoutui lähes kokonaisuudessaan. Maan tasalle tuhoutuneiden puutaloalueiden tilalle rakennettiin 1940- ja 1950-luvuilla kerrostaloalueita.


title: Psykologi

text: Psykologi on ihmisen mielen, käyttäytymisen, tunne-elämän ja ajattelun asiantuntija sekä terveydenhuollon laillistettu ammattihenkilö (Valvira). Psykologin asiantuntijuudessa yhdistyvät tieteellinen ajattelu ja tutkimusosaaminen, psykometriikan tuntemus, kliininen kokemus, ihmisen kehityksen ja käyttäytymisen teoreettinen tuntemus sekä ymmärrys erilaisista sosiaalisista vuorovaikutusprosesseista kahdenvälisistä suhteista aina organisaation ja yhteiskunnan tasolle saakka. Psykologeja toimii yhteiskunnan eri sektoreilla, eniten terveydenhuollossa. Työikäisiä laillistettuja psykologeja on Suomessa 6 500, joista ammatissa toimivia on noin 5 000.


title: Psykologi

text: Psykologi on akateemiselta peruskoulutukseltaan psykologian maisteri, PsM. Psykologin tutkinnon laajuus on 330 opintopistettä (kandidaatti, PsK, 180 op + maisteri, PsM, 150 op) ja ohjeellinen suoritusaika 5,5 vuotta .Tutkintoon sisältyy pakollinen viiden kuukauden harjoittelujakso. Psykologiksi voi opiskella Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa.


title: Psykologi

text:
Maisterin tutkinnon jälkeen psykologeilla on mahdollisuus jatkaa opintojaan yliopiston tieteellisillä jatko-opinnoilla, jolloin tutkintona on joko psykologian lisensiaatti (PsL) tai psykologian tohtori (PsT). Ennen psykologian lisensiaattitutkinnon pystyi suorittamaan myös erikoispsykologin tutkintona viiteen eri erikoisalaan.
Nykymuodossaan, eli syksystä 2016 lähtien, erikoispsykologin koulutus ei ole lisensiaattitutkintotasoinen, vaan Psykonet-yliopistoverkoston järjestämä 70 opintopisteen (kolmen vuoden; työn ohessa) erikoistumiskoulutus. Erikoisaloja ovat seuraavat. Yleinen psykologin jatko- ja täydennyskoulutus erikoispsykologikoulutuksen (yllä) lisäksi on psykoterapeuttikoulutus.


title: Psykologi

text: Ammatteina psykologi ja psykiatri sekoitetaan usein keskenään. Toisin kuin psykiatrit, psykologit eivät "Suomessa" aseta lääketieteellisiä diagnooseja (ICD-10) eri mielenterveyden häiriöille eivätkä määrää lääkkeitä. Sen sijaan psykologi voi esimerkiksi tutkimustensa, osaamiskompetenssinsa sekä kriittisen asiantuntijuutensa keinoin tehdä psykodiagnostiikkaa eli kuvailla ongelmien luonnetta, kartoittaa asiakkaan vahvuuksia ja selvittää keinoja asiakkaan tilanteen parantamiseksi. Niin psykiatri kuin psykologikaan ei voi tarjota Kelan korvaamaa psykoterapiaa käymättä lisäksi erillistä psykoterapeuttikoulutusta (erikoistumiskoulutus, 3–5 v). Psykologin koulutus sinänsä mahdollistaa kuitenkin terapeuttisen asiakastyön sekä ohjauksen ja neuvonnan.


title: Psykologi

text: Yleisimmin psykologi toimii oman tieteen- ja ammattialansa edustajana työyhteisössään sekä tekee suoraa asiakasvastaanottotyötä, joka käsittää sekä supportiivisen ja terapeuttisen työskentelyn että psykologiset tutkimukset, joihin osana kuuluvat psykologiset testit. Niiden oikeudenomistajan määräämänä käyttörajoituksena "on" psykologin pätevyys, kun oikea käyttö tai tulosten tulkinta edellyttää psykologisten teorioiden yleistietämystä, psykologisten tutkimusmetodiikan kokonaisuuksien hallintaa ja/tahi tietyn tasoista tilastomatemaattisten menetelmien ja termien hallintaa.


title: Psykologi

text: Psykologisen tutkimuksen avulla voidaan hakea selvyyttä esimerkiksi työkykyyn, oppimisvaikeuksiin, rikoksesta epäillyn ihmisen syyntakeisuuteen, huoltajuuskiistaan, epäilyyn lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, työnhakijan soveltuvuudesta tiettyyn ammattiin tai potilaan diagnoosiin. Psykologi saattaa myös ohjata asiakasryhmiä ja pitää koulutuksia. Asiakastyön lisäksi psykologien työhön sisältyy yhteistyötä muiden toimijoiden ja omaisten kanssa sekä suunnittelu- ja kehitystehtäviä. Osa psykologeista toimii johto-, kehittämis- ja tutkimus, jolloin asiakasvastaanottotyötä ei välttämättä ole ollenkaan.


title: Psykologi

text: Psykologit sijoittuvat Psykologiliiton mukaan eri työaloille seuraavasti : Monet psykologit ovat myös kouluttautuneet esimerkiksi psykoterapeuteiksi tai työnohjaajiksi. Yksityisinä ammatinharjoittajina, esimerkiksi psykoterapeutteina tai neuropsykologeina, psykologeista toimii noin 564.


title: Psykologi

text: Psykologien toimintaa Suomessa ohjaavat Pohjoismaiden psykologien (Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan) ammattieettiset periaatteet. Periaatteet ovat hyvin linjassa myös psykologian alan maailmanjärjestöjen (International Union of Psychological Science; International Association of Applied Psychology) asettaman työryhmän linjausten sekä eurooppalaisten psykologien ammattieettisten periaatteiden (European Federation of Psychologists' Associations) kanssa.


title: Psykologi

text: Ammattieettiset pääperiaatteet ovatRuotsin(Sveriges Psykologförbund) ja Suomen psykologiliittojen sivuilta periaatteisiin voi tutustua tarkemmin.


title: Psykologi

text: Suomen Psykologiliitolla on lisäksi Ammattieettinen lautakunta, joka valmisteluelimenä yhtäältä käsittelee psykologien ammattieettisiä kysymyksiä ja toisaalta selvittää periaatteita vastaan mahdollisesti tehtyjä rikkomuksia.


title: Kansa

text: Kansa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Luettelo kansoista

text: Tämä on luettelo kansoista. Luettelo on epätäydellinen.Itämerensuomalaiset kansat


title: Luettelo kansoista

text: inkerikot | karjalaiset (lyydiläiset) | liiviläiset | suomalaiset (inkeriläiset, kveenit, länsipohjalaiset, metsäsuomalaiset) | vatjalaiset | vepsäläiset | virolaiset (võrolaiset, setukaiset)


title: Luettelo kansoista

text:
Saamelaiset:
Länsisaamelaiset:
eteläsaamelaiset | luulajansaamelaiset | piitimensaamelaiset | pohjoissaamelaiset | uumajansaamelaiset


title: Luettelo kansoista

text:
Itäsaamelaiset:
akkalansaamelaiset | inarinsaamelaiset | keminsaamelaiset † | kiltinänsaamelaiset | koltansaamelaiset | turjansaamelaiset


title: Luettelo kansoista

text: Volgansuomalaiset kansat


title: Luettelo kansoista

text: marit | merjalaiset † | meštšeralaiset † | mordvalaiset | muromalaiset †


title: Luettelo kansoista

text: Permiläiset kansat


title: Luettelo kansoista

text: komit (komipermjakit) | udmurtit (besermanit)


title: Luettelo kansoista

text:
Ugrilaiset kansat
Obinugrilaiset kansat
hantit | mansit


title: Luettelo kansoista

text:
Unkarilaiset
unkarilaiset


title: Luettelo kansoista

text:
Samojedit:
Pohjoissamojedit:
enetsit | juratsit † | nenetsit | nganasanit


title: Luettelo kansoista

text:
Eteläsamojedit:
kamassit † | matorit † | selkupit


title: Finnforest (yhtye)

text: Finnforest oli kuopiolainen 1970-luvun alkupuolella perustettu yhtye. Sen musiikkityyli oli lähinnä progressiivista rockia, fuusiojazzia ja niiden yhdistelmää.


title: Finnforest (yhtye)

text: Yhtyeen johtohahmot olivat veljekset Pekka (kitara) ja Jussi Tegelman (lyömäsoittimet). Ensimmäinen LP, Love Recordsille levytetty "Finnforest" esitteli instrumentaalista progea esittävän yhtyeen. Yhtye oli jo aiemmin levyttänyt kaksi alkuaikojen Wigwam-henkistä laulettua kappaletta "Tyhjyyteen Syvyyteen" ja "Sanomaton kirkkaus" Dynamiitti-levymerkille jo vuonna 1973, mutta ensialbumista lähtien Finnforest teki ainoastaan instrumentaalimusiikkia. Yhtyeen seuraavat albumit olivat 1976 ilmestynyt "Lähtö matkalle" ja 1979 viimeiseksi jäänyt "Demonnights".


title: Finnforest (yhtye)

text: Vuonna 1977 yhtye soitti Petri Petterssonin taustalla tämän sooloalbumilla "Nuoruus".


title: Finnforest (yhtye)

text: Finnforestin jälkeen Pekka Tegelman ja pari muuta Finnforestin muusikkoa levyttivät 1979/1980 vaihteessa "Jargon"-nimellä musiikillisesti Finnforestin linjoilla jatkavan samannimisen LP:n (DIGLP 9), jolta löytyy aiemmin Finnforestin konserteissa soittama kappale "Outo kertomus/Odd Tale".


title: Newcastle United FC

text: Newcastle United FC on vuonna 1892 perustettu koillis-englantilainen jalkapalloseura. Seuran kotipaikkakunta on Newcastle upon Tyne ja verivihollinen Tyne-joen eteläpuolella oleva Sunderland AFC. Newcastle United pelaa mustavalkoraidallisissa peliasuissa ja sen kotistadion on St James' Park. Joukkue pelaa tällä hetkellä Englannin korkeimmalla sarjatasolla Englannin Valioliigassa, jonne se nousi Englannin mestaruussarjasta kauden 2016–2017 päätteeksi.


title: Newcastle United FC

text: Newcastle United tunnetaan lempinimellä "The Magpies" (). Joukkueen kannattajista käytetään usein nimitystä "The Toon Army" tai "Geordies". Newcastle United perinteinen kannatuslaulu on Blaydon Races. Useiden vuosien ajan Newcastlen kotiotteluissa pelaajien juostessa kentälle soitettu Mark Knopflerin kappale "Going Home (Theme of the Local Hero)" on muodostunut myös eräänlaiseksi seuran tunnuskappaleeksi.


title: Newcastle United FC

text: Newcastle Unitedin perinteinen kotipeliasu on mustavalkoraitainen pelipaita, mustat housut ja mustat sukat. Kyseinen peliasu ei kuitenkaan ole Newcastlen alkuperäinen kotipeliasu, sillä joukkue pelasi kotiottelunsa vuoteen 1894 saakka punaisissa paidoissa ja valkoisissa housuissa. Newcastle Unitedin nykyinen logo pohjautuu Newcastle upon Tynen kaupungin vaakunaan, johon myös sisältyy kaksi merihevosta. Seuran nykymuotoinen logo on ollut käytössä kaudesta 1988–1989 lähtien.