title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kuningas Frans I perusti uuden oman kirjastonsa Fontainebleaun linnaan, ja muutaman vuoden ajan maassa oli kaksi kuninkaan kirjastoa. Vuonna 1544 Bloisin kuninkaan kirjasto siirrettiin Fontainebleaun linnan kirjaston yhteyteen. Vuonna 1537 juuri Frans I määräsi yleisen vapaakappaleoikeuden kirjastolleen. Tämä määräys rikastutti merkittävästi kirjaston kokoelmia.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kaarle IX:n aikana kaksi yhteensulautunutta kirjastoa muuttivat jälleen takaisin Pariisiin. Henrik IV:n hallinnon aikana vuonna 1594 kirjasto sijoitettiin Lycée Louis-le-Grandin suojiin, joka tunnettiin aiemmin nimellä Collège de Clermont, ja vuonna 1603 se siirrettiin Pariisissa sijaitsevaan fransiskaaniluostariin.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Aurinkokuninkaan aikakausi oli Kuninkaallisen kirjaston suurta kehityskautta. Tuona aikana tapahtui useita uudistuksia. Kirjasto muutti Pariisissa Viviennekadulle, joka oli lähellä Richelieu-rakennusta eli yhtä kirjaston nykyisistä sijoituspaikoista. Kirjastoon sijoitettiin useita yksityiskokoelmia, esimerkiksi Gaston Orléansin kirjasto sekä Michel de Maroillesin ja Loménie de Briennen kirjastot. Kirjasto otti vastaan grafiikkaa ja painettua musiikkia. Nicolas Clément loi kirjastolle luokittelujärjestelmän, joka oli käytössä aina vuoteen 1996 saakka. Lisäksi kirjasto avautui yleisön käytettäväksi vuonna 1692.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text:
Systemaattiset luettelot tulivat kirjaston teosten järjestelyn avuksi 1700-luvulla. Tällöin kirjasto myös asettui Richelieukadulle, joka on myös kirjaston nykyinen sijaintipaikka. Uusi sijainti helpotti kirjaston käyttöä vuodesta 1720 alkaen. Useat valistusajan filosofit saattoivat käyttää hyväkseen kuninkaallista kirjastoa. Muuton myötä myös kirjaston järjestelmää uudistettiin entistä käyttökelpoisemmaksi. Kirjastoon muodostettiin viisi osastoa: käsikirjoitusosasto, painotuotteiden osasto, grafiikan ja puu- ja kivipiirrosten osasto, mitalien ja kivikaiverrusten osasto ja arvonimi- ja sukututkimusosasto, joka myöhemmin liitettiin käsikirjoitusosastoon.
Kirjaston kokoelmien kasvu jatkui voimakkaana, mihin oli eräänä syynä vapaakappaleiden luovutusten entistä tarkempi valvonta. Myös uusien yksityisten kirjastojen yhdistäminen lisäsi merkittävästi kokoelmia. Tällaisia kirjastoja olivat muun muassa Étienne Baluzen kokoelma, Sébastien de Brossardin musiikkikirjastokokoelmat sekä Jean-Baptiste Colbertin kirjasto.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kun kirjastoon tulevien teosten ja muun materiaalin virta vain voimistui ja paikat olivat käyneet ahtaiksi yleisön ja käyttäjien vastaanottamiseksi, suunnitelmat uudesta kirjastosta etenivät. Merkittävin oli arkkitehti Étienne-Louis Boulléen suunnitelma uudeksi kirjastoksi vuodelta 1785.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan vallankumous ei juuri aiheuttanut vahinkoa aiemmille kokoelmille, koska vandalismi oli Kuninkaan kirjastossa vähäistä. Kirjasto sai tässä yhteydessä uuden nimen "Kansakunnan kirjasto". Osaa talon henkilökunnasta syytettiin vanhan hallinnon suosimisesta, ja he joutuivat eroamaan, mutta siitä ei kuitenkaan aiheutunut suurta haittaa kirjaston toiminnalle. Kirjasto kärsi huomattavasti enemmän, kun siltä vuonna 1790 poistettiin vapaakappaleoikeus. Tähän vaiheeseen osui valtava kirjallisuuden, pamflettien, lehtien ja esitteiden tulva. Jo vuonna 1794 oli vapaakappaleoikeus kuitenkin pakko palauttaa kirjastolle. Vallankumous kasvatti kirjaston kokoelmia, sillä sen omiin kokoelmiin lisättiin useita eri tahoilta tulleita kokoelmia:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan poliittisten järjestelmien vaihtumisen myötä kirjastosta tuli "Keisarillinen kirjasto", sitten "Kuninkaallinen kirjasto", ja vuonna 1848 nimi muuttui "Kansalliskirjastoksi". Oltuaan vielä lyhyen aikaa "Keisarillinen kirjasto" se sai vuonna 1871 nimekseen lopullisesti "Kansalliskirjasto". Joseph Van Praetin rooli 1800-luvun alkupuolella on keskeinen kirjaston toiminnalle, sillä hän oli suuresti kiinnostunut kirjojen konservoinnista. Hänen ansiostaan perustettiin harvinaisten kirjojen kokoelma, jolle siirrettiin niteiden erityiset käsittelyt ja säilytykset.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Vuonna 1828 Edmé François Jomard sai luvan luoda karttojen ja pohjapiirustusten osaston, joka sijoitettiin Tubeufin palatsiin. Kirjaston hallinto muuttui useita kertoja 1800-luvun ensimmäisen puoliskon aikana, koska epäröitiin hallintomallia, jossa oli vain yksi ainoa johtaja tai konservaattoreiden muodostama johtoryhmä. Hallitus kallistui yhden selkeän johtajan mallin kannalle. Tämä ratkaisu ei kuitenkaan vastannut kaikkiin organisointiongelmiin, minkä johdosta Napoleon III nimitti uudistuskomitean ja määräsi sen puheenjohtajaksi Prosper Mériméen. Komitean työskentely vahvisti yhden johtajan mallin toimivuutta. Johtajan vastapainoksi perustettiin konservaattoreista muodostuva konsultaatioryhmä. Uusi hallintomalli otettiin käyttöön 14. heinäkuuta 1858.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Arkkitehti Luigi Visconti, joka oli kirjaston palkkalistoilla 1800-luvun alkupuolella, joutui tyytymään vähäisiin muutoksiin, vaikka hänellä oli kunnianhimoisiakin suunnitelmia. Kirjastossa kävi koko ajan enemmän tutkijoita ja muita käyttäjiä Richelieukadulle rakennetuissa rakennuksissa, jotka arkkitehti Henri Labrouste suunnitteli vuonna 1868. Tässä vaiheessa tehty kokeilu kirjaston jakamisesta erillisiin tutkija- ja yleisösaleihin enteili nykyistä tilannetta uudessa François Mitterrand -kirjastossa, jossa on selkeä jako pohjakerroksen ja ylemmän kerroksen tiloihin. Vuosisadan loppupuolella koettiin merkittävä tapahtuma, kun kirjasto alkoi julkaista painotuotteiden teosluetteloa. Ajatuksen alullepanija oli Léopold Delisle, mutta työ vaati lähes vuosisadan, sillä se valmistui vasta vuonna 1981.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Maailmansotien välisenä aikana tapahtui useita merkittäviä muutoksia: Ovaali-salin avaaminen uusimman aikakauslehdistön lukusaliksi, sivurakennusten rakentaminen Versaillesiin helpottamaan tilanahtautta, sekä vaihtuvien näyttelyjen järjestäminen. Vuonna 1926 huhtikuun 29. päivän rahoituslaki teki kansalliskirjastosta julkisen laitoksen, jota tuli johtamaan hallintoneuvosto.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Toisen maailmansodan aika oli kansalliskirjastolle ankara. Osa kirjaston kokoelmista siirrettiin väliaikaisesti Vichyn hallinnon alueelle niin sanotun vapaan Ranskan puolelle. Lisäksi oli turvauduttava väliaikaiseen henkilökuntaan, joka koostui pääasiassa työttömistä intellektuelleista. Myös paperipula aiheutti suuren vajeen tavanomaisten kokoelmien kartuttamisessa. Hankala tilanne ei estänyt kuitenkaan kahden uuden osaston syntymistä vuonna 1942: musiikkiosasto luotiin yhteistyövälineeksi muihin musiikkikirjastoihin, ja tulevien osasto luotiin käsittelemään vapaakappaleoikeuden nojalla saatavia teoksia. Samana vuonna Maantieteellinen seura (Société de Géographie) talletti suurimman osan kokoelmistaan kirjastoon, mikä kartutti erityisesti kirjaston karttakokoelmaa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Toisen maailmansodan jälkeen Kansalliskirjaston keskeisin työsarka on ollut yhteistyö muiden ranskalaisten kirjastojen kanssa (yhteinen aikakaus- ja sanomalehtien luettelointi) sekä konservointi, jossa on ollut apuna mikrofilmaus. Jatkuva tilanpuute pakotti rakentamaan toisen kirjavaraston Versaillesiin sekä vuonna 1964 Louvoiskadulle musiikkikirjaston, johon sijoitettiin myös äänitallenteet. Vuonna 1976 muodostettiin uusia osastoja: näyttämötaiteen osasto, virallisten julkaisujen osasto ja kansallinen äänitearkisto. Ensimmäiset automatisointikokeilut tehtiin jo 1960-luvun lopulla ensiksi aikakausjulkaisujen ja vapaakappaleiden rekisteröinnin suhteen. Nämä kokeilut johtivat tietokantojen BN Opale sekä nykyisen BN Opale Plus kehittämiseen 1980-luvun lopulla. Vuonna 1981 kirjaston valvonta siirrettiin Ranskan opetusministeriöltä maan kulttuuriministeriölle.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: François Mitterrand ilmoitti Ranskan kansallispäivänä 14. heinäkuuta 1988: ”"...yhden maailman suurimman ja moderneimman kirjaston rakentaminen ja sisustaminen... (sen) tulee kattaa kaikki tietämyksen alueet, olla kaikkien käytettävissä, tulee käyttää tiedon välittämiseen kaikkein moderneinta tekniikkaa, olla käytettävissä myös etäältä ja joka on yhteydessä muihin eurooppalaisiin kirjastoihin."”


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan tasavallan presidentti tilasi silloin Patrice Cahartilta ja Michel Melotilta asiaa käsittelevän raportin. Tässä Cahart-Melot-raportissa ehdotettiin erilaisten kohteiden rakentamista, maakunnissa Nancyssa, Lyonissa ja Marseillessa sekä Pariisin esikaupungeissa: Saint-Denisissa ja Saint-Quentin-en-Yvelinessä. Pariisin sijoituspaikat tulivat kuitenkin ensisijaisiksi. Aluksi kirjasto suunniteltiin rakennettavaksi lähelle Dupleixin metroasemaa viidenteen kaupunginosaan. Kirjaston lopulliseksi paikaksi valittiin kuitenkin Tolbiacin uusi kortteli Pariisin 13. kaupunginosassa, Seinejoen vasemmalla rannalla. Tämä alue oli uusi ja tuolloin keskeisellä paikalla pääkaupungissa, ja se oli urbaanin kehityksen aluetta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Raportin kirjoittajat suosittelivat vielä painotuotteiden varaston jakamista kahteen osaan, ja jakolinja olisi poliittisen päätöksenteon varassa. Ehdotettiin, että vain jakolinjan jälkeisen ajan painotuotteet otettaisiin uuteen kirjastoon. Tämä raportin osio sai aikaan ajoittain vilkkaan keskustelun. Syntyi kolme osapuolta, joista yksi kannatti rajan vetämistä vuoteen 1960 ja toinen, jota myös raportin laatijat kannattivat, oli vuoden 1954 kannalla. Kolmas ryhmä muodostui kaikenlaisten rajavuosien vastustajista. Ranskan presidentin linjan mukaisesti raportti korosti tietotekniikan käyttöönottoa kaikissa toiminnoissa, olipa sitten kyse luetteloiden laatimisesta tai dokumenttien saattamisesta digitaaliseen muotoon. Lisäksi raportti korosti vapaakappaleiden parempaa hallintaa, entisiin tiloihin jäävien kokoelmien uudelleenjärjestämistä sekä yhteistyötä muiden ranskalaisten kirjastojen kanssa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Alkuvuodesta 1989 perustettiin Ranskan kirjastoyhdistys ("Association pour la Bibliothèque de France"), jonka puheenjohtajaksi tuli toimittaja Dominique Jamet. Saman vuoden lokakuussa yhdistys muutettiin julkiseksi yhteisöksi nimellä "Établissement public de la Bibliothèque de France" (EPBF). Rakennustoiminnan lisäksi EPBF sai tehtäväkseen luoda suuren yleisön käyttöön tarkoitetun kokoelman tulevaan kirjastoon. Toimintaa ei jätetty kirjastoalan ammattilaisten huoleksi ja näkemysten varaan. Organisaatio otti mukaan toimintaansa muita asiantuntijoita, eritoten opettajia, sekä kutsui itselleen neuvonantajia, erityisesti tutkijoita.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Samaan aikaan, vuoden 1989 heinäkuussa, hyväksyttiin arkkitehti Dominique Perraultin suunnitelma. Arkkitehtuuriprojekti kuvastaa neljää avonaista kirjaa, jotka muodostavat rakennuksen kulmissa olevat korkeat tornit. Jokaisella näistä torneista on nimi:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Rakennustyöt alkoivat vuonna 1991 ja kestivät aina vuoteen 1996 saakka. Työolosuhteet olivat hyvin hankalat ja vaikeat. Vuoden 1994 alussa, töiden edistymisen myötä, BN (Kansalliskirjasto) ja EPBF sulautuivat yhteen ja muuttuivat Ranskan kansalliskirjastoksi ("Bibliothèque nationale de France"). Vuonna 1995 presidentti François Mitterrand vihki uuden kirjaston käyttöön, vaikka sitä ei vielä avattu yleisölle. Seuraava tasavallan presidentti Jacques Chirac johti kirjaston avaamista suurelle yleisölle 20. joulukuuta 1996. Samassa tilaisuudessa hän antoi uudelle rakennukselle edeltäjänsä François Mitterrandin nimen. Varsinaisesti tutkijoille tarkoitettu alempi kerros saatiin avatuksi kuitenkin vasta 25. lokakuuta 1998, kun kaikki aineisto Richelieukadun vanhasta päärakennuksesta oli saatu siirretyksi.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto on julkinen laitos, jota ylläpitää ja valvoo Ranskan kulttuuriministeriö. Kuten kansalliskirjastoilla yleensä, myös BnF:llä on tehtävänä kokoelmien kartuttaminen, ja se on taattu vapaakappaleoikeuden avulla. Kirjaston tehtäviä ovat myös kokoelmien valvonta, konservointi ja yleisölle tiedottaminen. Kirjasto pitää yllä referenssiluetteloa ja tekee yhteistyötä kotimaisten ja ulkomaisten kirjastojen kanssa sekä osallistuu erilaisiin tutkimushankkeisiin.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Tolbiacin rakennuksen ylempi puutarhakerros on avoinna kaikille käyttäjille, joskin heille on määritelty pääsymaksu, joka on joko yksittäiseen tehtävään liittyvä tai vuosittainen. Tolbiacin alempi puutarhakerros ja lukusalit ja myös muiden rakennusten kaikki tilat ovat vain tutkijoiden käytössä. Niiden käyttöön vaaditaan todistus tutkimustyön tekemisestä sekä joko kahden viikon tai vuoden maksullisen käyttöoikeuden hankkiminen. Joillekin erityisryhmille, kuten opiskelijoille, on tarjolla alennettuja käyttäjämaksuja.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: BnF kokoaa vapaakappaleet, ja sillä on apuna alueelliset vapaakappaletoimistot, Kansallisen audiovisuaalinen instituutti ja Kansallinen elokuvainstituutti. BnF kokoaa suurimman osan kaikista dokumenteista, ja pääosa tulee vapaakappaleoikeuden myötä.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: BnF kokoaa kirjat ja kaikki muut painotuotteet, mutta sarjakuvien vapaakappaleoikeus on annettu Kansalliselle sarjakuva- ja kuvainstituutille ("Centre national de la bande dessinée et de l'image" (CNBDI)), joka sijaitsee Angoulêmen kaupungissa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: BnF:llä on pitkät perinteet esitellä näyttelyiden avulla omia kokoelmiaan, mutta usein niihin saadaan täydennystä myös ulkopuolisista laitoksista. Uuden julkisen yhteisön perustamisen jälkeen kirjastolla on entistä paremmat mahdollisuudet järjestää tieteellisiä tapahtumia kuten neuvotteluja ja konferensseja tai joskus jopa elokuvaesityksiä ja konsertteja.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjasto on myös kustannustalo. Se julkaisee luetteloita kokoelmistaan, näyttelyesitteitä sekä aiemmin julkaisemattomia dokumentteja. Jotkut julkaisuista toteutetaan yhteistyössä yksityisten kustannustalojen kanssa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto julkaisee myös kahta säännöllisesti ilmestyvää lehteä. Ranskan kansalliskirjaston kronikka ("Chroniques de la Bibliothèque nationale de France") ilmestyy myös verkkojulkaisuna, jossa se tiedottaa yleisölle kirjaston sisäisistä tapahtumista. Lehteä edelsi "Revue de la Bibliothèque nationale", jossa oli artikkeleita kirjaston historiasta ja sen kokoelmista sekä yleensä median ja kirjastojen historiasta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjastolla on Ranskassa tehtävänä myös yhteistyö muiden ranskalaisten kirjastojen kanssa. Näin kirjasto on etuoikeutettuna luonut toimivan yhteistyön sellaisten kirjastojen kanssa, jotka ovat alueellisia keskuskirjastoja. Niitä on kahdenlaisia:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Tämä verkoston lisäksi BnF takaa Ranskan kirjastoille bibliografisten tietojen saannin. Kirjasto hoitaa myös Ranskan julkaisujen luetteloinnin keskitetysti sekä ylläpitää eräitä vanhoja ja erityisiä kunnallisia kirjastoja.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto vastaa myös ammatillisesta koulutuksesta. Tähän liittyen kirjastossa on harjoittelijoita, se järjestää ammatillisia päiviä ja luo bibliografisia normeja.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto (BnF) ylläpitää myös suhteita ulkomaisiin kirjastoihin ja instituutioihin. Tunnetuin tämän alan suhde on osallistuminen ”Eurooppalaiseen kirjastoon”, joka on useiden eurooppalaisten kirjastojen, varsinkin kansalliskirjastojen, yhteistyössä organisoima virtuaalinen kirjasto. Tämä yhteenliittymä on antanut alkusysäyksen ”Euroopan digitaaliselle kirjastolle”. Hankkeeseen ovat sitoutuneet useimmat manner-Euroopan kirjastot, mutta esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta ei ole ollut kiinnostunut hankkeesta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjasto on avustanut ja avustaa myös muissa maissa sijaitsevia kirjastoja, esimerkiksi ranskankielisessä Afrikassa ja Etelä-Amerikassa olevia kirjastoja. Lisäksi Ranskan kansalliskirjasto osallistuu IFLA’n toimintaan. Järjestön puitteissa BnF osallistuu erilaisiin työryhmiin, jotka laativat luettelointinormeja, ja sen yhteistyöohjelmaan PACiin (Preservation and conservation), jossa keskitytään vanhojen ja heikkokuntoisten dokumenttien konservoitiin ja pelastamiseen.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjaston hallinnosta vastaa ylimpänä viranomaisena hallintoneuvosto, joka koostuu opetus- ja kulttuuriministeriöiden edustajista, tiedemaailman edustajista, henkilökunnan edustajista sekä kahdesta käyttäjien edustajasta, joista toinen on yleisten käyttäjien edustaja ja toinen tieteellisten käyttäjien edustaja. Hallintoneuvostoa avustaa tehtävässä tieteellinen neuvosto, jolla on vain neuvoa antava rooli.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston pääjohtaja määrätään asetuksella kolmeksi vuodeksi kerrallaan, ja tehtävään voidaan nimittää sama henkilö vain kahdeksi virkakaudeksi. Pääjohtaja johtaa laitoksen toimintaa, ja hänellä on tässä tehtävässä apuna kirjastonjohtaja sekä apulaisjohtajat. Nykyinen kirjaston pääjohtaja on Jean-Noël Jeanneney.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston palvelut jakautuvat kolmeen toimialaan ja neljään toimistoon:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Suoraan pääjohtajan alaisia toimistoja ovat:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto sijaitsee neliömäisessä korttelissa, jota rajaavat kadut Petits-Champs (etelässä), Vivienne (idässä), Louvois (pohjoisessa) ja Richelieu (lännessä). Rakennuskokonaisuuden vanhin osa on kardinaali Mazarinin rakennuttama. Arkkitehteina toimivat Pierre Le Muet sekä François Mansart, ja heidän aikansa näkyy vielä kahdessa galleriakäytävässä, joissa pidetään nykyisin näyttelyitä. Rakennuksiin on tehty suuria muutostöitä vuodesta 1729 lähtien.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Muutostyöt olivat huomattavasti vähäisempiä 1700-luvun jälkipuoliskolla ja aina 1800-luvun puoliväliin saakka. Toinen suurten muutostöiden vaihe alkoi Henri Labrousten myötä vuonna 1854. Hänen keskeisiä aikaansaannoksiaan ovat sisäpihan julkisivut sekä suurikokoinen ja mittava Labrouste-sali. Labroustea seurasi Jean-Louis Pascal vuonna 1916. Hän jatkoi suuren sisäpihan kunnostamista sekä rakennutti suuren ovaalisalin, joka vihittiin kuitenkin käyttöön vasta vuonna 1936. Kun Richelieu-korttelin rakentamismahdollisuudet oli käytetty, kirjasto laajeni myös naapurikortteleihin, joissa sijaitsee muun muassa vapaakappaletoimisto. Näistä tiloista luovuttiin kuitenkin uuden François Mitterrand -kirjaston valmistuttua.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston hallinnassa on osoitteessa rue de Richelieu 16 rakennus, joka on kirjaston hallinnon käytössä. Musiikkikirjasto sijaitsee vuonna 1964 rakennetussa rue Louvoisin rakennuksessa. Kokonaisuus Richelieu–Louvois käsittää lukusalit, varastomakasiinit sekä toimistoja. Richelieu-Louvoisissa on myös kolme näyttelysalia: Mazarine-galleria teemanäyttelyjä varten, valokuvagalleria, joka tunnetaan myös nimellä Mansart-galleria, sekä kirjaston krypta, jossa on pienimuotoisia näyttelyitä.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Lisäksi Richelieu-kiinteistön kokoelmat käsittävät 2 700 000 painotuotetta (kirjoja, lehtiä ja kokoelmia), joista 12 000 on inkunaabeleita.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kun painotuotteiden muutto uuteen François Mitterrand -kirjastoon oli toteutunut, BnF sitoutui Richelieu-kirjaston rakennusten nykyaikaistamiseen, joka ulottui eri osa-alueille:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: On myös todettu, että "Art Spectacle" -osasto sijoittuisi nykyisen rahakokoelmien, mitalien ja antiikkiesineiden museon paikalle, ja sen uudelleenorganisointi olisi tärkeätä. Labarousse-salista tulee kansallisen taidehistorian instituutin (INHA) lukusali. Suuren Ovaalisalin suhteen on suunniteltu, että eri osastoista kiinnostuneiden peruskäyttäjien olisi päästävä käyttämään siellä olevia peruskokoelmia helpommin.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Tolbiacin korttelissa sijaitsee François Mitterrand -kirjasto, jota kutsutaan myös "Suureksi kirjastoksi" ("Très grande bibliothèque"). Rakennus sijaitsee 7,5 hehtaarin suuruisella tontilla, ja sen pohjapinta-ala on kuusi hehtaaria. Kirjaston suunnitteli arkkitehti Dominique Perrault. Näkyvintä kirjastossa ovat neljä 79 metrin korkuista, avoimen kirjan muotoista tornia alueen kussakin kulmassa ja valtaisa puita kasvava sisäpiha. Jokaisella tornilla on oma, siellä säilytettävää aineistoa kuvaava nimensä:Koko rakennuksen sydämessä on yleisöltä suljettu puutarha, jonka pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Puutarha on sisääntulokerroksen kohdalla, ja rakennuksen pohjakerrosta kutsutaan nimellä rez-de-jardin eli puutarhakerros. Tämän kerroksen alapuolella on vielä kaksi maanalaista kerrosta, jotka on varattu kirjaston sisäiselle autoliikenteelle ja esimerkiksi vapaakappaleita tuoville ajoneuvoille. Koko rakennettu lattiapinta-ala ilman puutarhaa on 290 000 neliömetriä.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjastossa on kaksi näyttelytilaa: ”suuri sali” ja ”pieni sali”. Lisäksi sisääntulohallissa on pysyvä näyttely, jossa esitellään kirjastoa yleisesti. Myös pieni ja suurempi auditorio mahdollistavat asiantuntijakokousten, kollokvioiden, konferenssien, luentojen ja konserttien järjestäminen.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Tolbiacin kokoelmat käsittävät vapaan pääsyn kokoelmat sekä suljetun kokoelman, ja niille on varattu yhteensä 385 hyllykilometriä. Vapaan käyttöoikeuden kokoelmat, jotka sijaitsevat ylemmässä ja alemmassa puutarhakerroksessa, sisältävät 575 000 nidettä, ja niihin mahtuu kaiken kaikkiaan 700 000 nidettä. Lähes kaikissa kirjaston kokoelmissa on kansalliskokoelman aineistoa. Suurimmat kansalliskokoelman tallentajat ovat neljä painotuotteiden osastoa ja lehtiosasto, jotka tallentavat kansallisperintöä aina 1500-luvulta nykyhetkeen saakka. Näistä muodostuvat noin 10 miljoonan kirjan sekä 350 000 eri nimikkeellä olevan lehden kokoelmat. Lehdistä 32 000 on yhä ilmestyviä ranskalaisia tai ulkomaisia lehtiä. Painotuotteiden lisäksi kirjastossa on merkittävä kokoelma mikrofilmejä. Niitä on 76 000 kappaletta esimerkiksi lehdistä ja suurikokoisista kirjoista sekä 950 000 mikrokorttia eri teoksista, kuten opinnäytteistä.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Audiovisuaalinen osasto on perintöä entisestä Kansallisesta äänitearkistosta ("Phonothèque nationale"). Se on myös osa kansalliskokoelmaa, mutta se on yksityisten luoma. Audiovisuaalisissa kokoelmissa on noin 900 000 äänitedokumenttia, 90 000 videointia, 250 000 digitoitua kuvaa sekä 50 000 multimediadokumenttia.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston kaikkein arvokkainta osaa edustaa harvinaisten kirjojen varasto, jossa on noin 200 000 teosta. Varasto sisältää inkunaabeleita, kooltaan erikoisia (hyvin pieni- tai suurikokoisia) teoksia, tekniikan kehitystä kuvastavia dokumentteja, pienipainoksisia teoksia ja kuuluisille henkilöille kuuluneita teoksia. Varastoon kuuluu lisäksi kirjaston niin kutsuttu ”helvetti”, joka käsittää ”irstaaksi” luokiteltua kirjallisuutta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Yleisön käytössä on lisäksi noin 100 000 digitoitua tekstiä. Vain osa kyseisistä teoksista on Gallican internetsivuilla, koska julkiseen käyttöön voidaan luovuttaa vain sellaiset teokset, joiden tekijänoikeus ei enää ole voimassa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: François Mitterrand-kirjaston eri osastot ja lukusalit:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Arsenal-kirjasto on aikaisemmin ollut yleisölle tarkoitettu kirjasto, joka on liitetty vuonna 1934 Ranskan kansalliskirjastoon. Kyseinen kirjasto muodostaa nykyisin yhden kansalliskirjaston osastoista. Kirjasto on keskittynyt kaunokirjallisuuteen, ja sen kokoelmissa on myös jonkin verran historiaa käsittelevää kirjallisuutta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston kokoelmissa on noin miljoona kirjaa ja aikakauslehteä. Käsikirjoituksia, leimoja, karttoja ja musiikkipartituureja on yhteensä noin 120 000 kappaletta.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Pariisin oopperan kirjaston museo, joka sijaitsee vanhassa ”Opéra Garnier” -rakennuksessa, on liitetty kansalliskirjaston musiikkiosastoon. Kirjastomuseo on saanut alkunsa Pariisin kansallisoopperan kokoelmista, joiden alku sijoittuu vuoteen 1669. Siellä säilytetään edelleen arvokasta kokoelmaa, johon kuuluu muun muassa partituureja, pienoismalleja ja asusteita. Kirjastomuseolla on hallussaan runsaasti musiikkidokumentteja, mutta vielä enemmän se omistaa tanssiin liittyviä tuotoksia, sillä kokoelmat käsittävät myös Tanssitaiteen kansainvälisen arkiston ("Archives internationales de la danse").


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kokoelmissa on kirjoja, lehtiä ja koottuja painotuotteita noin 130 000 kappaletta. Valokuvia, partituureja, leimoja, ohjelmia, asusteita ja lavastusten pienoismalleja on kaikkiaan noin 240 000.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto omistaa Avignonissa Jean Vilarin entisen kodin. Rakennus on liitetty Taide- ja näyttämöosastoon. Kirjasto sisältää ohjaaja Vilarin henkilökohtaisen arkiston ja Avignonin kulttuurifestivaalien arkiston.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Yksi kansalliskirjaston osastoista sijaitsee Bussy-Saint-Georgessa, jossa se on osa Kirjatekniikan korkeakoulun rakennusta. Tämä Bussyn keskus on tarkoitettu:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston eräs toiminto sijoittuu Sablé-sur-Sartheen, jossa kirjaston osasto toimii Joël Le Theule -keskuksessa. Keskuksessa kunnostetaan huonokuntoisia ja hauraita dokumentteja.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: BN-Opale Plus on digitaalinen ja nykyisin käytetyin luettelo. Aikaisemmin luettelo oli nimeltään BN-Opale, ja siihen oli sisällytetty kaikki kirjaston kansalliskokoelmat. Järjestelmä on ollut toiminnassa alun perin vuodesta 1987, ja se oli tarkoitettu ensimmäisessä vaiheessa vain vapaakappaleiden luettelointiin. Myöhemmin siihen on lisätty koko kirjaston painotuotteiden yleisluettelo ja sen lisäykset. Myöhemmin se sai nimen BN-Opale ”plus”, kun siihen lisättiin myös laajemmat tiedot eli siis Tolbiacin kirjastorakennukset avoimen kokoelman tiedot ja myös audiovisuaalisen (sisältää myös multimedian) kokoelman tiedot. Parhaillaan on käynnissä muiden kirjastorakennusten kokoelmien tallentaminen.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: BN-Opaline on myös tietotekniikalla toteutettu luettelo, joka otettiin käyttöön BN-Opalen jälkeen. Se ei kuitenkaan ole tarkoitettu Web-ympäristöön, vaikka se toimii myös siellä, vaan Telnet-järjestelmässä käytettäväksi. BN-Opaline on muodostettu useista eri tietokannoista, ja jokaisella niistä on oma alueensa, mitä pidetään tämän järjestelmän etuna. Siksi luetteloa käytetään muiden rakennusten erikoistietokantojen selailemiseen, varsinkin Richelieun kokoelmat käsikirjoituksista, partituureista, elokuvista jne. ovat sen käyttäjien suosiossa. BN-Opalinessa on luetteloitu myös Ranskan kansalliskirjaston ulkopuolisia kokoelmia, varsinkin eräitä muita musiikkikokoelmia. Ajan myötä luettelon merkitys kuitenkin vähenee, kun tiedot siirretään myös Web-ympäristöön.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kahden IT-perustaisen luettelon olemassaolo ei ole kuitenkaan poistanut perinteisten luetteloiden merkitystä. Luettelot ovat joko painettuja tai korttiluetteloita. Ne ovat jatkuvasti paikalla kansalliskirjaston tiloissa, ja vaikka ne tulisivat ajan myötä tarpeettomiksi, ne ovat kuitenkin varmistuksena. Perinteiset luettelot ovat myös käytössä erilaisissa erityskokoelmissa, eritoten käsikirjoitusten, leimojen tai rahojen ja mitalien luetteloinnissa. Kirjasto julkaisee alalta myös uusia luetteloita.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: François Mitterrand-kirjastossa perinteiset luettelot ovat käyneet harvinaisiksi, ja niitä on käytössä vain muutamissa lukusaleissa. Niihin on tallennettu erityisesti harvinaisten kirjojen kokoelmat, jotka sijaitsevat salissa Y, sekä ei-latinalaisin kirjaimin kirjoitettujen teosten kokoelmat, joiden sijoituspaikka on sali W, joista tosin osa on jo saatavissa Internetin luetteloiden välityksellä.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjastossa työskentelee kaikki toimipaikat mukaan lukien noin 3 000 henkilöä, joka kuitenkin edustaa noin 2 500 henkilötyövuotta eli kokoaikaista työpaikkaa. Henkilökunnasta 2/3 on virkamiehiä, josta noin puolet työskentelee muualla Ranskan opetusministeriön alaisuudessa kuin kansalliskirjastossa. Lisäksi kirjaston palveluksessa sopimuspalkkaisina ja sijaisina on runsaasti työntekijöitä, jotka ovat pääasiassa opiskelijoita. Se on myös merkittävä syy henkilökunnan suureen vaihtumiseen.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Lukuihin ei sisälly henkilökuntaa, joka työskentelee yksityisten yritysten palveluksessa, esimerkiksi kahviloissa tai vartijoina. Myöskään vakituisesti kirjastossa päivystävät palomiehet eivät kuulu henkilökuntaan.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston käyttäjät ovat suureksi osaksi opiskelijoita. Tutkimusosaston rekisteröidyistä käyttäjistä lähes 60 prosenttia ilmoittaa tulonsa syyksi opiskelun, kun viimeisimpien käyttäjätutkimusten mukaan kerrosta ylempänä olevan avoimen käyttöoikeuden käyttäjistä saman syyn ilmoittaa 84 prosenttia. Kirjaston ylemmän lukusalin käyttäjät ovat usein kandidaattiopiskelijoita kun taas tohtorikoulutettavat suosivat alakerran tutkimussaleja. Maisterin tutkinnon suorittajat jakautuvat melko tasaisesti kummankin kerroksen lukusalien kesken. Opiskelijoiden jälkeen suurimpana käyttäjäryhmänä tulevat opetushenkilökunta sekä tutkijat. Vähän yli 30 prosenttia virallistetuista käyttäjistä, jotka ovat tutkijastatuksella, ilmoittaa työskentelevänsä ”ammatillisista syistä”. Suuri osa heistä lienee opettaja-tutkijoita.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Näiden kahden käyttäjäluokan lisäksi BnF kiinnostaa hyvin vähän sivistynyttä suurta yleisöä, joka oli kirjastohankkeen ensisijainen kohde. Vain noin 10 prosenttia tutkimusosaston yleisöstä ilmoittaa syyksi ”henkilökohtaisen kiinnostuksen”. Ylemmässä avoimessa kerroksessa prosenttisuhde on samanlainen, sillä 84 prosentin opiskelijoiden määrään on vielä lisättävä kuusi prosenttia lukiolaisia.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Suomalaisiin kirjastoihin tottuneelle Ranskan kansalliskirjasto tuottaa yllätyksen, sillä sen käyttö on yleensä maksullista. Maksut ovat kuitenkin melko edullisia, sillä suurin osa kirjaston rahoituksesta tulee valtiolta. Monille erillisryhmille on omia alennuksia.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Käyttäjä joutuu lisäksi esittämään henkilötodistuksensa sekä kotiosoitteensa todistaakseen henkilöllisyytensä. Ranskassa vakinaisesti asuvan pitää esittää mieluiten vuokranmaksukuittinsa tai sähkö-, kaasu- tai lankapuhelinlaskunsa, joka ei ole kolmea kuukautta vanhempi. Tutkijasaleihin pääsyyn tarvitaan esimerkiksi yliopiston tai tutkimuslaitoksen suositus. Tukijasaleihin päästetään vain tutkimuksen kohteet selventävän henkilökohtaisen haastattelun jälkeen.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjaston budjetti on 145 miljoonaa euroa. Ranskan valtio tukee kirjastoa 116 miljoonalla eurolla, joka on pääasiassa kulttuuriministeriön määrärahaa. Kirjaston muut taloudelliset resurssit ovat hyvin vaatimattomia, esimerkiksi sisäänpääsymaksut tuottavat vain noin kaksi miljoonaa euroa vuodessa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston käyttömenot ovat noin 104 miljoonaa euroa ja investointimenot noin 58 miljoonaa euroa. Käyttömenoista sopimuspalkkaisten toimenhaltijoiden osuus on 41 miljoonaa euroa, mutta valtio maksaa vakinaisten viranhaltijoiden palkat. Investointimenoista 18 miljoonaa euroa kohdistuu rakennuksiin ja 15 miljoonaa euroa kokoelmien kartuttamiseen. Kirjahankinnat kuuluvat kansalliskirjastossa investointimenoihin, koska ne on tarkoitettu pitkäaikaiseen säilytykseen. Kirjastoissa, joissa kirjojen kierto on nopeampaa, ne kuuluvat käyttömenoihin.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjastoon kohdistuu myös kritiikkiä. Kritiikkiä tulee kaikilta tahoilta, ja kirjastoa käsitellään varsin laajasti julkisissa tiedotusvälineissä. Viime aikoina kritiikki on tosin vähentynyt. Kritiikkiä ovat esittäneet kolme ryhmää:


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ammattiliitot ovat arvostelleet kirjaston François Mitterrand -rakennusta ja yleensäkin kirjastoa hyvin paljon. Kirjastossa on puhjennut henkilöstön sisäisiä ristiriitoja, ja yhdestä niistä seurasi pitkä lakko melkein heti, kun alemman kerroksen tutkijasalit oli avattu. Lakon syynä olivat uuden kirjaston työskentelyolot. Erityisesti varastojen työntekijät valittivat melusta mutta myös siitä, että joutuivat työskentelemään ikkunattomassa tilassa. Toiseksi, varsinkin alemman tutkijakerroksen toiminnan alkuaikana käyttäjät syyttivät henkilökuntaa kirjaston toimimattomuudesta, mikä ei heidän mielestään ollut aina oikeutettua. Kirjastoa on arvosteltu myös pätkätyöläisten käyttämisestä sijaisia tarvittaessa.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Myös kirjaston käyttäjät ovat esittäneet moitteita, ja ne koskevat erityisesti François Mitterrand -kirjastorakennusta. Kirjastoon pääseminen on vaikeaa, etenkin silloin kun matalan osan yllä olevat kadut ja niihin johtavat reitit ovat kosteita ja liukkaita. Ongelma on ratkaistu vain osittain. Käytössä on liukastumista estäviä ratkaisuja ja alas menevistä liukuportaista on luovuttu. Lukijat ovat myös valittaneet työskentelyoloista uudessa kirjastossa: lukusalit ovat meluisia, tilattu aineisto tulee hitaasti jos ollenkaan, lukusaleissa on kylmä myös kesällä, tietopisteet ja niissä olevat näytöt on sijoitettu huonosti, sillä auringonpaisteella ne ovat lähes katselukelvottomia.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kirjaston käyttäjien edustajat ovat vaatineet kirjaston aukioloaikojen pidentämistä niin, että se olisi auki edes yhtenä iltana viikossa myöhäisiltaan asti (nykyisin kirjaston ovet suljetaan kello 20.00). Käyttäjät haluaisivat myös, että alimman kerroksen tieteelliseen työhön varatut salit avautuisivat maanantaina jo aamulla. Käyttäjien näkemysten mukaan kirjasto uhraa liikaa voimavarojaan digitaalisen webkirjaston Gallican kehittämiseen ja näyttelyihin, mutta jättää paikalliset käyttäjät liian vähälle huomiolle.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjasto on synnyttänyt arvostelua myös siellä työskentelevien ja sen käyttäjäpiirin ulkopuolella. Osa kritiikistä on poliittista, eikä se kohdistu varsinaisesti François Mitterrand -kirjastoon, vaan yleensä Mitterrandin ”suurten rakennusprojektien” politiikkaan. Kirjastoprojektin valinta oli poliittinen ja yhden ainoan henkilön päätös, joka valmisteltiin kovalla vauhdilla välittämättä lainkaan käytännön seikoista. Myös arkkitehti Dominique Perraultin näkemykset kirjastosta ja sen arkkitehtuurista ovat saaneet osansa kritiikistä. Erityisesti on arvosteltu hänen näkemystään sijoittaa kirjavarastot neljään lasitorniin.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Lehdistö on ottanut esille myös joitakin erityispiirteitä, jotka tosin ovat ehkä liioiteltuja, mutta ovat kuitenkin luonteeltaan sellaisia, että ne herättävät pilkkaa ja suuttumusta. Merkittävimpiä ovat olleet esimerkiksi palohälytysjärjestelmän toimimattomuus, sillä vuonna 1997 järjestelmä kasteli eräitä varasto-osastoja. Lehdistössä riepoteltiin vuonna 2004 erään kirjaston konservaattorin tekemiä kirjavarkauksia, joista tekijä on sittemmin saanut tuomionsa. Viimeisin skandaali (vuonna 2005) on ollut kirjaston kokoelmien runsas asbesti.


title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Jos ”Suuri kirjasto (TGB)”, kuten rakennushanketta alun perin kutsuttiin, on saanut osakseen kritiikkiä, joka on kohdistunut eritoten François Mitterrand -kirjastoon, hanke ja sen kehittäjät ovat toisaalta saaneet runsaasti varoja projektiinsa. Tämä on osaltaan nostanut kirjastojen arvostusta niin Ranskassa kuin koko maailmassa. Tämä on näkynyt myös erityisesti luetteloiden lisääntyneenä määränä sekä koko organisaation parempana näkyvyytenä yhteiskunnassa, mutta varsinkin digitaalisen kirjaston Gallican käytön kasvuna.


title: Bill Roycroft

text: James William George "Bill" Roycroft (s. 17. maaliskuuta 1915, Flowerdale – 29. toukokuuta 2011, Camperdown) oli esteratsastaja ja olympiavoittaja.


title: Bill Roycroft

text: Roycroft edusti maataan viisissä olympialaisissa 1960-1976. Roomassa 1960 hän loukkaantui pudottuaan hevosen selästä ja joutui sairaalaan. Roycroft tiesi, että hänen joukkueensa hylättäisiin, jos hän jäisi kisasta pois. Niinpä hän jätti sairaalavuoteen seuraavana päivänä ja auttoi joukkueensa voittamaan olympiakultaa. Joukkuepronssia Roycroft sai vuosien 1968 ja 1976 kisoista.


title: Bill Roycroft

text: Bill Roycroft oli yksi kahdeksasta olympialipun kantajasta vuoden 2000 Sydneyn olympialaisten avajaisissa.


title: Bill Roycroft

text: Roycroft kuoli 96-vuotiaana 29. toukokuuta 2011. Kuolemansa myötä hänestä tuli Australian vanhimmaksi elänyt olympiavoittaja.


title: Spinaari

text: Spinaari on tiiviksi luhistunut, nopeasti pyörivä jättimäinen tähti, jolla on suuri magneettisuus. Spinaarit ovat kvasaarien voimanlähteitä ja todennäköisesti mustien aukkojen esiasteita.


title: Fundamentaalitähti

text: Fundamentaalitähti on termi astronometristen mittausten perustana oleville tähdille, joiden paikka on määritetty mahdollisimman tarkoin korjaamalla maapallon liikkeistä aiheutuvat paikan muutokset.


title: Karhusuo

text: Karhusuo () on Espoon kaupunginosa ja asuinalue Bembölestä kaksi kilometriä Nuuksioon päin. Karhusuon asuinalueella on ala-aste, kirjasto, lenkkirata ja lukemattomia omakotitaloja sekä joitakin palveluita, kuten kauneusalan yritys.


title: Karhusuo

text: Karhusuon ohi kulkee Leppävaaraan bussi 238 ja Espoon keskukseen bussi 245 sekä osittain Karhusuon sivuuttavat bussit 243 ja 242.


title: Karhusuo

text: Karhusuon kaupunginosa ulottuu luoteessa aina Bodominjärveen asti Oittaalle, joka sijaitsee Bodominjärven länsireunaa Kunnarlaan menevän Kunnarlantien varrella. Oittaalla on Suomen Ladun ulkoilukeskus Oittaan kartano sekä virkistys- ja leirintäalue. Oittaan länsipuolella sijaitsee Espoon seurakuntien Kellonummen hautausmaa ja Espoon karting-rata.


title: Karhusuo

text: Karhusuon ja Oittaan välimaastossa on uusi Vesirattaanmäen asuntoalue. Ainut viereistä Kunnarlantietä päivittäin kulkeva bussi on kehämäisesti ajava 246 Espoon keskuksesta.


title: Karhusuo

text: Bodominjärven laskuoja on järven lounaiskulmassa, Oittaalla, josta se laskee Oitån-nimisenä purona Vesirattaanmäen ja Ylämyllyn välistä kohti Karvasmäen pienalueen Lommilaa muuttuen Glåmsån-nimiseksi. Kellonummen itäpuolella tähän puroon yhtyy pohjoisesta Kunnarlan alueelta Kalmarista tuleva Ryssängsbäcken-niminen pelto-oja. Kellonummen kaakkoispuolella samaiseen Oittaanpuroon yhtyy etelän suunnalta Karhusuon asuntoalueella olevasta Metsälammesta Brutubäck-niminen oja.


title: Heliostaatti

text: Heliostaatti on kirkkaiden taivaankappaleiden havaitsemiseen kehitetty kaukoputkijärjestelmä, jonka pitkäpolttoväliseen kaukoputkeen johdetaan valo seurantakoneiston ohjaamien peilien avulla.


title: Kari Tikka

text: Kari Juhani Tikka (s. 13. huhtikuuta 1946 Siilinjärvi) on suomalainen säveltäjä, kapellimestari ja oboisti.


title: Kari Tikka

text: Tikka opiskeli Sibelius-Akatemiassa orkesterinjohtoa Jorma Panulan kapellimestariluokalla ja sävellystä Joonas Kokkosen ja Einojuhani Rautavaaran johdolla. Tikan sävellystuotantoon kuuluu kirkkomusiikkia, oopperoita, kuoro- ja yksinlauluja sekä orkesteri- ja kamarimusiikkia.


title: Kari Tikka

text: Tikan teokset perustuvat usein hengellisiin teksteihin. Hänen tunnetuin teoksensa on "Armolaulu". Martti Lutherin elämästä kertovaa Luther-oopperaa on esitetty eri puolilla Suomea sekä Yhdysvalloissa ja Saksassa, muun muassa Lutherin omassa kirkossa Wittenbergissä. Teoksesta tehtiin myös ensimmäinen suomalainen ooppera-dvd vuonna 2004.


title: Kari Tikka

text: Tikka on toiminut oboistina Helsingin kaupunginorkesterissa (1965–1969), Radion sinfoniaorkesterissa ja Suomen Kansallisoopperassa (1968–1969). Kapellimestarina hän on ollut muun muassa Tampereen Teatterissa, Suomen Kansallisoopperassa (1970–72 ja 1979-2011), Radion sinfoniaorkesterissa (1972–76) ja Tukholman kuninkaallisessa oopperassa (1974–77).


title: Kari Tikka

text: Tikka oli perustamassa Sinfoniaorkesteri Vivoa vuonna 1986 ja toimi sen kapellimestarina vuoteen 1996. Urkuyö ja aaria -festivaalin taiteellisena johtajana hän toimi vuosina 2006–2011. Tikka sai vuonna 2000 kirkon kulttuuripalkinnon ja vuonna 2013 Luterilaisen Kulttuurin Säätiön tunnustuspalkinnon.


title: Albany (Georgia)

text: Albany on kaupunki Yhdysvaltain kaakkoisosan Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 144,8 km² (vettä 0,9 km²) ja asukasluku 76 939 (, metropolialue 163 800). Asukkaista 33 % on valkoisia ja 65 % mustia. Kaupunki on perustettu vuonna 1836.


title: Albany (Georgia)

text: Terveydenhoito, koulutus ja Marine Corps Logistics Base Albany ovat suurimmat työnantajat. Valmistus, liikenne ja jälleenmyynti ovat tärkeitä Albanyn talouden perusteita ja kaupunki on Lounais-Georgian liike-elämän keskus.


title: Tähtitaivas

text: Tähtitaivas on pimeällä ja pilvettömällä säällä näkyvä taivas, jossa tähdet pysyvät suurin piirtein samalla paikalla suhteessa toisiinsa. Kuu, planeetat, Aurinko ja muut taivaankappaleet liikkuvat tähtitaivaalla. Tähdet muodostavat taivaalle myös erilaisia tähtikuvioita.


title: Shaft – kylmä hymy

text: Shaft – kylmä hymy ("Shaft's Big Score!") on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Myös nimellä "Shaft II" tunnettu elokuva on ensimmäinen jatko-osa vuoden 1971 menestyselokuvalle "Shaft – kivikova dekkari". Molemmat ohjasi Gordon Parks, ja molemmissa Shaftin osassa on Richard Roundtree.


title: Shaft – kylmä hymy

text: Elokuva kertoo Shaftista,jonka vanha ystävä on kuollut ja Shaft saa selville tämän harjoittaneen laittomia liiketoimia. Niiden ansiosta Shaftille on jäänyt perinnöksi satoja tuhansia dollareita, mutta rahat ovat kadoksissa. Kilpailevat rikosjoukkiot koettavat päästä Shaftin perintöihin käsiksi, mutta Shaftin mielestä rahat kuuluvat vainajan leskelle. Hän yrittää etsiä niitä ja samalla suojella leskeä.


title: Shaft – kylmä hymy

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen harmittelee, että hyvä sanoma vie jatko-osasta alkuperäisen "Shaftin" tehoja ja mustaa uhoa. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Palais de Justice de Paris

text: Palais de Justice de Paris eli Pariisin oikeuspalatsi sijaitsee Île de la Citéssä, Pariisin keskustassa. Nykyiselleen se rakennettiin 1800-luvulla, mutta paikalla on aikaisemmin ollut Ranskan kuninkaan Ludvig IX:n kuninkaallinen palatsi. Nykyisin siellä toimii useita oikeusistuimia, muun muassa Pariisin hovioikeus.


title: Palais de Justice de Paris

text: Oikeuspalatsi sisältää myös "Conciergerie"n, entisen vankilan, joka nykyisin toimii museona. "Conciergerie" on kuuluisa siitä, että Ranskan kuningatar Marie-Antoinette oli siellä vankina, ennen kuin hänet teloitettiin giljotiinissa.


title: Palais de Justice de Paris

text: Palatsin sisäpihalla sijaitsee myös kappeli Sainte-Chapelle.


title: Aho & Soldan

text: Aho & Soldan oli Juhani Ahon poikien perustama mainosvalokuvaamo ja dokumenttielokuvia tuottava yhtiö.


title: Aho & Soldan

text: Heikki Aho ja Björn Soldan olivat suomalaisen dokumenttielokuvan pioneereja. Aho & Soldan -yhtiö tuotti 400 dokumenttielokuvaa, joista 300 tehtiin 1930-luvulla. Heidän dokumenttiensa kautta kuva suomalaisista monipuolistui. He filmasivat myös suomalaisuuden suurmiehiä, esimerkiksi Jean Sibeliusta.


title: Aho & Soldan

text: 2000-luvulla on alettu jakaa Aho & Soldan -elämäntyöpalkintoa. Sen kriteereinä ovat merkittävä ja suomalaista luovaa dokumenttielokuvaa kehittänyt elokuvatyö sekä pitkään laadukkaana jatkunut ura dokumenttielokuvaohjaajana. DocPoint-festivaaleilla esitetään kulloinkin palkitun ohjaajan retrospektiivinen sarja. Palkinnon ovat saaneet:


title: Orfeus

text: Orfeus () oli kreikkalaisessa mytologiassa muusa Kalliopen poika. Hän sai Apollonilta lahjaksi lyyran, jolla soitti niin kauniisti, että joet lopettivat virtauksensa ja vuoret tulivat lähemmäksi kuullakseen paremmin.


title: Orfeus

text: Orfeus rakastui Eurydikeen. Pian myös eräs Apollonin pojista, Aristaios, rakastui Eurydikeen, ja yritti tavoittaa hänet. Eurydike kuitenkin pakeni, mutta polkaisi juostessaan käärmettä, joka pisti häntä tappavasti.


title: Orfeus

text: Loputtomassa surussaan Orfeus päätti hakea Eurydiken Manalasta hämmästyttämällä sen asukit upealla soitollaan, minkä hän myös teki. Hänen onnistui päästä Manalaan, missä hänen soittonsa teki niin suuren vaikutuksen, että muun muassa Iksionin pyörä pysähtyi, Sisyfoksen kivi lakkasi pyörimästä ja Tantaloksen jano lakkasi. Itse hallitsijat Hades ja Persefone liikuttuivat niin, että suostuivat päästämään Eurydiken pois jos Orfeus ei katsoisi Eurydikeen ennen kuin tämä oli astunut maan pinnalle. Orfeus ei kuitenkaan voinut olla katsomatta ja niin kaunis Eurydike jäi ikuisesti Orfeuksen ulottumattomiin. Hän suri vuorilla, missä bakkanttilauma repi hänet kappaleiksi ja heitti hänen päänsä jokeen, missä se yhä huusi Eurydiken nimeä.


title: Shaft ja orjakauppa

text: Shaft ja orjakauppa () on vuonna 1973 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. John Guillerminin ohjaama elokuva on toinen jatko-osa suosituksi tulleelle blaxploitaatioelokuvalle "Shaft – kivikova dekkari" (1971). Ensimmäinen jatko-osa oli "Shaft – kylmä hymy" (1972). Käsikirjoittajana toimi edellisissä osissa tuottajana toiminut ja elokuvasta "Yön kuumuudessa" Oscarilla palkittu Stirling Silliphant.


title: Shaft ja orjakauppa

text: Elokuvassa Shaft tekeytyy orjaksi ja yrittää paljastaa orjakaupan johtajat.


title: Shaft ja orjakauppa

text: Elokuvasta peräisin oleva kappale ”Are You Man Enough” on julkaistu The Four Tops -lauluyhtyeen albumilla "Main Street People".


title: Shaft ja orjakauppa

text: Aikalaiskriitikot, kuten "The New York Timesin" Roger Greenspun antoivat "Shaft ja orjakauppa" -elokuvalle viileähköt arvostelut. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano näkee elokuvassa sen aiheesta huolimatta enää vähän mustan väestönosan erikoispiirteitä aiempiin Shaft-elokuviin verrattuna. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Tasapainoelin

text: Tasapainoelin on elin joka välittää tietoa asennosta painovoiman suhteen. Ihmisellä ja useilla selkärankaisilla tasapainoelin sijaitsee sisäkorvassa. Itse tasapainoelin on pieni rakkula jonka sisällä on otoliitteja. Pään asennosta antavat tietoa sisäkorvan pyöreä ja soikea rakkula. Rakkuloissa on hyytelön peittämiä aistinsoluja. Kun pään asento muuttuu, hyytelö liikahtaa ja aistinsolut ärtyvät. Siksi pystymme seisomaan silmät kiinnikin pystyasennossa.


title: Tanssii tähtien kanssa

text: Tanssii tähtien kanssa (puhekielessä usein myös TTK) on suomalainen versio TV-sarjaformaatista "Dancing with the Stars", missä julkisuudesta tutut eri alojen ihmiset opettelevat kukin viikottain vakio- ja latinalaistansseja heille määrätyn oman tanssinopettaja-ammattilaisen kanssa. Kyseessä on kilpailu, sillä yleensä jokaisessa televisiojaksossa heikoimmin menestynyt tanssioppilas opettajaparinsa kanssa putoaa pois jatkosta. Tanssimenestystä arvioivat paikalla olevat tanssituomarit. Tuomareiden antamat pisteet ja yleisön puhelimitse ja internetin välityksellä antamat äänet ratkaisevat kilpailijoiden jatkoon pääsemisen. Tanssipareja on sarjan alussa yhteensä kymmenen (kausilla 1–2 niitä oli vain kahdeksan), mutta noin kolmen kuukauden kisaamisen jälkeen finaalilähetykseen on selvinnyt kaksi tai kolme tanssiparia, joista sitten äänestetään kauden lopullinen voittaja. Sarjaa esitettiin neljä ensimmäistä kautta vuodesta 2006 lähtien keväisin ja viisi seuraavaa kautta vuodesta 2010 lähtien syksyisin vuoteen 2014 saakka. MTV3-kanavan ohjelmajohtaja Jorma Sairanen oli ilmoittanut syksyllä 2010, että sarjaa tultaisiin tekemään Suomessa enää 2–3 tuotantokauden ajan. Sarja palasi kuitenkin kahden ja puolen vuoden tauon jälkeen keväällä 2017. Yhdestoista tuotantokausi oli syksyllä 2018. Sarjaa esittää Suomessa televisiokanava MTV3 ja sen tuottaa Banijay Finland-tuotantoyhtiö. Broadcasters on tuottanut ohjelmaa yhdeksän ensimmäistä kautta. Sarja on Suomessa erittäin suosittu ja se on ylittänyt toistuvasti miljoonan katsojan rajan.


title: Tanssii tähtien kanssa

text: Ohjelman alkuperäiset tanssituomarit olivat Jukka Haapalainen, Jorma Uotinen, Merja Satulehto ja Mikko Rasila. Satulehto ja Rasila jättivät sarjan toisen tuotantokauden jälkeen, jolloin heidät korvasivat Helena Ahti-Hallberg sekä vuosittain vaihtuva tuomari. Yhdeksännellä tuotantokaudella Ahti-Hallbergin tuomarina korvasi Krisse Salminen, ja viikoittain nähtiin yksi vieraileva tuomari. Kymmenennellä kaudella Ahti-Hallberg palasi ohjelmaan, ja Salmisen korvasi Kiira Korpi. Yhdennentoista tuotantokaudella tuomareina jatkavat kaikki kymmenennen tuotantokauden tuomarit lukuun ottamatta Kiira Korpea.


title: Tanssii tähtien kanssa

text: Ohjelman juontajina nähtiin alun perin Marco Bjurström ja Ella Kanninen. Kolmannella kaudella Bjurströmin parina nähtiin Vanessa Forsman, joka kuitenkin jätti sarjan jo yhden tuotantokauden jälkeen. Hänen tilalleen saapui Vappu Pimiä ja viidennellä kaudella Pimiän juontajapariksi Bjurströmin tilalle vaihtui Mikko Leppilampi. Pimiä oli äitiyslomalla seitsemännen kauden ajan, jolloin ohjelmaa juonsi Ella Kanninen. Pimiä palasi juontajaksi kahdeksannella kaudella.


title: Tanssii tähtien kanssa

text: Ohjelmassa kuultavaa liveorkesteria johtaa kapellimestari ja sovittaja Sami Pitkämö. Johanna Försti on yhtyeen toinen solisti.


title: Psyykkinen trauma

text: Psyykkinen trauma tai psyykkinen järkytys on pitkäaikainen mielenterveyteen vaikuttava haitta, joka on syntynyt traumaattisisten ärsykkeiden ylittäessä tietyn sietokyvyn asteen. Trauman seurauksena yksilö ei kykene selvittämään traumaattiseen tapahtumaan liittyviä ajatuksia eikä tunteitaan. Sen voivat aiheuttaa monenlaiset tapahtumat, mutta on olemassa muutamia yleisiä tekijöitä. Traumaattisessa tapahtumassa on usein kyse täydellisestä avuttomuuden tunteesta, minkä aiheuttaa todellinen tai mahdollinen uhka henkeä, ruumiillista koskemattomuutta tai mielenterveyttä kohtaan. Yksilön normaalia ajatusmaailmaa järkytetään, mikä altistaa hänet hämmentyneeseen ja turvattomaan tilaan.


title: Psyykkinen trauma

text: Psyykkisen trauman syntymiseen vaikuttavat monet tekijät. Jotta voidaan puhua luokituksen ICD-10 tai DSM-IV mukaisesta postraumaattisesta stressireaktiosta, on ensin oltava riittävä trauma. Edellä tarkoitettu trauma on kyseessä ainakin silloin, kun ihminen on ollut hengenvaarassa tai hän voi perustellusti uskoa olevansa hengenvaarassa. Tilannetta pahentaa, jos kokemus on pitkäkestoinen eikä ihmisellä ole mahdollisuutta tehdä mitään asian eteen. Vakavaksi trauman tekee se, että trauman aiheuttaa joku tahallaan ja uhkailee lisäseuraamuksilla. Tyypillisiä traumoja ovat esimerkiksi raiskatuksi tuleminen, abortti, vakavan väkivallan kohteena oleminen, joukko-onnettomuudet (pommi-isku, laivaonnettomuus), sotatilanteet, läheisen sairaus yms. Traumatisoitumista voi aiheuttaa myös läheisen ihmisen äkkikuolema esimerkiksi murhan, itsemurhan tai muun vastaavan odottamattoman väkivaltaisen tapahtuman seurauksena.


title: Psyykkinen trauma

text: Traumatisoitumiseen liittyvät oireet ovat moninaisia. Tyypillisiä ovat unihäiriöt, masentuneisuus, ja ahdistuneisuus, joita esiintyy itsenäisenäkin. Traumatisoitumiselle on tyypillistä, että joku ärsyke saattaa laukaista traumaattisen oireen ilman, että ihminen itse huomaa näin tapahtuneen. Koska unihäiriöt, masentuneisuus, ahdistuneisuus ja muut vastaavat oireet ovat yleisiä oireita, diagnoosia ei ole syytä tehdä ilman riittävää traumaa. Ilman traumaa käytetään oirediagnoosia, jota voi käyttää samanaikaisesti.


title: Psyykkinen trauma

text: Osalla ihmisistä on sellaiset psyykkiset rakenteet, että he pystyvät kohtuullisesti selviämään vakavistakin traumoista — ei kuitenkaan ilman seuraamuksia. Osa pystyy sodassakin suojautumaan traumoilta käymällä mahdolliset esiin tulevat tilanteet läpi etukäteen. Tästä huolimatta useimmat sodassa mukana olleet ovat traumatisoituneet.


title: Psyykkinen trauma

text: Traumatisoitumista pahentaa se, että tilanne on täysin ennalta arvaamaton. Yksi vakava mutta harvinainen trauman seuraamus on dissosiatiivinen persoonallisuuden muutos. On esitetty, että näitä tilanteita edeltää trauma, joka on liian vaikea mielen käsiteltäväksi. Mieli ei pysty tietoisesti traumaa käsittelemään vaan siirtää sen syrjään unohdukseen. Kuitenkin joissain tilanteissa ja joidenkin vihjeiden alla nämä ajatukset ja muistot aktivoituvat ilman, että ihminen itse pystyy asiaan vaikuttamaan tietoisesti. Välttämättä ihminen itse ei ole tietoinen tästä persoonallisuutensa pimeästä puolesta. Ihmiselle saattaa muodostua kaksi tai useampia persoonallisuuksia (Jekyll-Hyde). Toinen näennäisen pärjäävä ja toinen kulmikkaampi. Ihminen itse ei tiedosta tätä persoonallisuuden kaksijakoisuutta, mutta esimerkiksi ystävät tai työnantajat saattavat huomata sen. Ihminen voi tietämättään käyttäytyä hyvinkin kummallisesti tätä itse muistamatta.


title: Psyykkinen trauma

text: Traumatisoituminen voi olla ihmiselle hengissä säilymisen kannalta tarpeellinen perusreaktio. Jos on selvinnyt hengissä jostakin tilanteesta, jatkossa vihjeetkin tilanteesta, jossa aikaisemmin oli hengenvaarassa, voivat laukaista voimakkaan ahdistuksen, paniikin tai vastaavan reaktion, joka voi johtaa samantyyppisten tilanteiden välttelyyn jatkossa. Muut reaktiotavat voivat olla esimerkiksi pakeneminen, taistelu (ylivoimaakin vastaan) tai jähmettyminen. Traumareaktiot ja niihin liittyvät tunteet automatisoituvat ja jäävät syvempiin aivo-osiin siten, että ne vihjeen tullessa aktivoituvat nopeasti ennen kuin ihminen huomaa mitään tietoisesti. Ihminen ei välttämättä pysty tietoisesti muuttamaan haitallisiakaan reaktioitaan.


title: Psyykkinen trauma

text: Välittömästi trauman jälkeen on vaikea arvioida trauman seuraamuksia. Huolestuttavia merkkejä ovat esimerkiksi traumatapahtumien tuleminen uniin painajaisina (usein joka yö) ja ihmisen sosiaalisisten kontaktien ja ihmissuhteiden välttely. Pelot tai ahdistus estää tekemästä sitä, mitä aikaisemmin kykeni tekemään. Traumatyypistä voi kuitenkin karkeasti arvioida mahdollisia seuraamuksia, mutta traumasta voi olla seuraamuksia vuosiksi tai loppuelämän ajan.


title: Psyykkinen trauma

text: Todennäköisesti traumojen seuraamuksia voidaan hoitaa tarvittaessa esimerkiksi traumaterapialla. Tosin osa sen muodoista kuten psykologinen jälkipuinti useammin pahentaa kuin parantaa potilaan tilaa.


title: Psyykkinen trauma

text: Persoonallisuuden rakenteellinen dissosiaatio selittää, niin välittömät trauman jälkeiset reaktiot kuin komplisoituneemmatkin häiriöt. Tällöin kaikki diagnisoitavat traumaperäiset häiriöt nähdään dissosiatiivisina häiriönä, joissa persoonallisuus on jakautunut erilaisiin psykobiologisiin tiloihin ja näiden vaihtelu selittää oireet välttelystä ja PTSD-oireista jekyll-hyde-käytökseen asti. Tosin tämä traumamielen kahtiajakoisuus hyvään ja pahaan on nykytietämyksen mukaan vanhentunut käsitys, persoonallisuus on todennäköisimmin jakautunut arkielämään suuntautuneen/suuntautuneiden ja traumaa kantavan/kantavien osien kesken.


title: Sundasalmi

text: Sundasalmi (sundaksi Selat Sunda) on 26-110 kilometriä leveä salmi Jaavan ja Sumatran saarten välissä. Se yhdistää Jaavanmeren Intian valtamereen. Sundasalmella sijaitsevia saaria ovat muun muassa Krakatau, Rakata, Danan ja Perboewatan. Vuonna 1942 alueella käytiin Sundasalmen taistelu.


title: Levantti

text: Levantti on maantieteellinen ja historiallinen käsite, joka tarkoittaa aluetta Lähi-idässä Välimeren itäpäässä. Levantin määritelmä on epätarkka, mutta sen rajoina pidetään yleensä Taurusvuoria pohjoisessa, Eufrat-jokea koillisessa, Arabian autiomaita kaakossa ja Siinain niemimaata lounaassa sekä Välimerta lännessä. Joskus myös Siinai lasketaan kuuluvaksi siihen. Maantieteellisesti Levantti on siis toisin sanoen Egyptin, Arabian, Mesopotamian ja Anatolian eli Vähän-Aasian välissä. Nykyisistä valtioista siihen kuuluvat Jordania, Israel ja Libanon sekä Syyria lukuun ottamatta itäosiaan. Samaa aluetta kuvaa arabian الشام, As-Shām.


title: Levantti

text: Nimitys Levantti tulee ranskasta, ja se on peräisin latinan verbistä "levare" (nostaa, kohottaa; passiivissa nousta, kohota), josta johdetun substantiivin "levans" (nouseva) genetiivimuodosta "levantis" tulee merkitys "nouseva aurinko" ja siten siis "itä". Sitä voidaan romaanisissa kielissä käyttää mistä vain idässä olevasta tai auringonnousuun liittyvästä asiasta, mutta yleisesti pelkkä sana Levantti viittaa nimenomaan Välimeren itäpäähän. Sieltä kotoisin olevista asioista tai ihmisistä voidaan käyttää nimityksiä "levanttilainen" tai "levantiini". Levantti on siis eurooppalainen käsite "nousevan auringon maa", mutta on huomattava, että myös egyptiläiset käyttävät samaa tarkoittavaa arabiankielistä sanaa "Mashrek" tai "Mašrik" viitatessaan maansa itäpuolisiin Lähi-idän alueisiin.


title: Levantti

text: Arkeologit ja historiantutkijat käyttävät käsitettä käsitellessään alueen muinaishistoriaa. Käsite on ollut siirtomaiden emämaissa käytössä siirtomaavallan aikana.


title: Levantti

text: Koska Levantti sijaitsee Afrikan ja Aasian välisen maakaistaleen lähellä, se on esihistoriallisina aikoina toiminut tärkeänä alkuihmislajien kulkureittinä. Viimeisen jääkauden loputtua syntynyt kulttuuri oli seudulla hyvin varhaista: se muodostaa ns. pienemmän hedelmällisen puolikuun länsiosan (Mesopotamia on sen itäosa), ja alueella sijaitsee yksi ensimmäisistä tunnetuista kaupungeista Jeriko. Maanviljelys tuli Levanttiin idästä jo ennen vuotta 8000 eaa. ja levisi sieltä edelleen Egyptiin. Toisin kuin ympäröivissä Egyptissä ja Kaksoisvirtainmaassa sekä myöhemmin myös Anatoliassa, Levantissa ei historiallisen ajan alussa syntynyt suuria yhtenäisiä valtioita. Alueen kansat kuten kanaanilaiset olivat jakautuneet pieniin heimoihin. Noin vuoden 2000 eaa. paikkeilla seudulle muutti myös muita seemiläisiä kieliä puhuneita kansoja idästä ja Arabiasta.


title: Levantti

text: Vuoden 1500 eaa. jälkeen Egyptin Uuden valtakunnan faarao Thutmosis III valloitti koko Levantin käymällä useita sotia. Hänen seuraajiensa aikana Egyptin valta alueella heikkeni, ja pohjoiseen syntynyt heettiläisvaltakunta levitti valtansa osaan Syyriaa. Vuoden 1300 eaa. jälkeen (mahdollisesti 1275 tai 1274 eaa.) käytiin näiden suurvaltojen välillä Kadesin taistelu pohjoisessa Syyriassa, missä kumpikaan ei saavuttanut selvää voittoa. Maat solmivat rauhansopimuksen, jossa niiden välinen raja tunnustettiin. Heettiläisten valta heikkeni kuitenkin pian assyrialaisten tunkeutuessa Syyriaan idästä käsin. 1100-luvulla eaa. heettiläiset tuhoutuivat lännestä tulleiden merikansojen hyökkäyksessä. Merikansat hyökkäsivät myös Egyptiin, joka onnistui täpärästi torjumaan ne, mutta menetti samalla kaikki alueensa Levantissa. Merikansoista filistealaiset, joiden nimestä myös Palestiina tulee, asettuivat asumaan Välimeren itärannikolle. Myös eräs seemiläinen heimo, juutalaiset saapui näihin aikoihin Palestiinaan.


title: Levantti

text: Foinikialaiset olivat vanha sivistyskansa lähinnä nykyisessä Libanonissa, joka vuoden 1200 eaa. tienoilla nousi kukoistukseen ja joksikin aikaa koko Välimeren merkittävimmäksi valtioksi. Rannikon kaupunkivaltioistaan käsin foinikialaiset, jotka kutsuivat itseään kanaanilaisiksi, perustivat suuren joukon siirtokuntia itäiselle Välimerelle jo 1100-luvulla eaa., ja seuraavilla vuosisadoilla kauemmaksikin, tärkeimpänä Karthago. He olivat erityisen tunnettuja kaupankäynnistään ja heidän merkityksensä kauppiaina koko senaikaisessa läntisessä maailmassa oli merkittävä vielä vuosisatoja sen jälkeen kun heidän poliittinen merkityksensä oli jo heikentynyt.


title: Levantti

text: Vuoden 800 eaa. jälkeen Assyrian valtakunta levittäytyi länteen ja alisti koko Levantin. Assyrian heikettyä sen paikan ottivat babylonialaiset, kun uusbabylonialainen valtakunta levittäytyi länteen vähän ennen vuotta 600 eaa. Vuonna 539 eaa. Persia valtasi Babylonin ja vuoden 530 eaa. paikkeilla lopunkin Babylonian, pian tämän jälkeen koko Lounais-Aasian. Persialaisvaltaa kesti kaksi vuosisataa, kunnes Aleksanteri Suuri kukisti heidät vuonna 332 eaa.


title: Levantti

text: Näitä kreikkalaisten valloitusretkiä seurasi Levantissakin hellenistinen aika. Helleenisen sivistyksen vaikutus jäi kuitenkin suhteellisen vähäiseksi, eikä Levantista tullut samanlaista tuon ajan tieteen ja kulttuurin keskittymää kuin Egyptistä tai Kaksoisvirtainmaasta. Sen poliittinen yhtenäisyys lakkasi pian, ja vuoden 100 eaa. jälkeen alueelle saapuivat roomalaiset. Ajanlaskumme alun molemmin puolin se liitettiin Rooman valtakuntaan.


title: Levantti

text: Roomalaisajan alkuvaihe oli varsin myrskyisää, mutta juutalaiskapinan jälkeen tilanne rauhoittui. Myös kristinusko alkoi levittäytyä Levantista käsin muualle. Roomalle alue oli tärkeä siksi, että tärkeimmät karavaanireitit itään kulkivat sen kautta. Pax Romanan päätyttyä imperiumi ajautui 200-luvun kriisiin, jossa sen yhtenäisyys alkoi rakoilla. Vuoden 260 jälkeen syyrialainen kaupunkivaltio Palmyra voimistui nopeasti ja irrottautui täysin Rooman vallasta; sen kuningatar Zenobia yritti perustaa koko Välimeren itäpään käsittävän itsenäisen valtion. Rooma onnistui kuitenkin voittamaan Palmyran, ja seuraavan vuosisadan aikana tapahtuneessa imperiumin vähittäisessä kahtiajakautumisessa Levantti jäi osaksi voimakkaampaa itäistä puoliskoa.


title: Levantti

text: Rooman imperiumin hajottua lopullisesti kahtia 395 alkoi Itä-Rooman eli myöhemmän Bysantin valtakausi. Tänä aikana alue oli lähes täysin kristitty; tästä huolimatta uskonnollinen eripuraisuus oli voimakasta, sillä Itä-Rooman valtauskonto oli kreikkalaiskatolisuus (ortodoksisuus), mutta Levantissa tunnustettiin enimmäkseen Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkaattien levittämiä ortodoksiuden muotoja, jotka kukin erosivat tietyiltä osin Konstantinopolin kreikkalaisesta uskosta. Suurvaltapoliittisesti aikakausi oli Bysantin ja persialaisen sassanidien valtakunnan välistä valtataistelua. Vuonna 603 alkaneessa lopullisessa sodassa sassanidit saavuttivat yhä suurempia voittoja ja kykenivät 610-luvulla valtaamaan koko Levantin, Egyptin ja Vähän-Aasian. Sota huipentui persialaisten ja avaarien Konstantinopolin piiritykseen 626, joka jäi tuloksettomaksi. Bysantin keisari Herakleios ajoi tämän jälkeen persialaiset takaisin Lähi-itään, jossa vuonna 627 tuhosi heidän armeijansa, ja Bysantti sai itäiset alueensa takaisin.


title: Levantti

text: Bysantin voitot jäivät kuitenkin lyhytaikaisiksi, sillä jo vuonna 634 hyökkäsivät arabit etelästä käsin molempien sodan uuvuttamien valtakuntien kimppuun. Muutaman vuoden kuluessa he pystyivät kukistamaan koko sassanidivaltakunnan ja valtaamaan merkittävän osan Bysantista, niin että vuoteen 642 mennessä bysanttilaiset olivat jälleen menettäneet koko Levantin ja Egyptin, tällä kertaa pysyvästi.


title: Levantti

text: Arabit liittivät valloittamansa alueet kalifaattiinsa ja levittivät niille islaminuskoa, joka nousikin Lähi-idässä nopeasti tärkeimmäksi uskonnoksi. Muutaman vuosikymmenen kestäneen kiihkoislamilaisen "pyhän sodan" kauden jälkeen kulttuuri rauhoittui, ja saavutti abbasidien valtaannousua vuonna 750 seuranneiden kahden vuosisadan aikana vaiheen, jota kutsutaan islamin kultaiseksi ajaksi. Levantin alueella oli Damaskos yksi tuon ajan tärkeimpiä arabimaailman kaupunkeja. Myös monet muut alueen kaupungit, erityisesti Syyrian Aleppo ja Latakia olivat tuona aikana merkittäviä.


title: Levantti

text: Vuotta 1000 lähestyttäessä abbasidien valta vuorostaan heikkeni, ja sijaa saivat mamelukit sekä seldžukkiturkkilaiset. Seldžukkien ja uskonkiihkoilijoiden ottaessa vallan Levantin alueella 1000-luvun alkupuolella kristittyjen pyhiinvaeltajien matkat Jerusalemiin kävivät mahdottomiksi. Kun turkkilaiset uhkasivat Bysanttia vallattuaan merkittävän osan Anatoliasta, päätti läntinen kristikunta ryhtyä vastatoimiin.


title: Levantti

text: Ristiretket alkoivat, kun paavi Urbanus II antoi vuonna 1095 käskyn vallata "Pyhä maa" takaisin. Ensimmäinen ristiretki alkoi seuraavana vuonna, kun pääasiassa Ranskasta kootut ristiretkeläiset lähtivät Konstantinopoliin. Retki oli menestys: Bysantti sai Anatolian takaisin, sen jälkeen valloitettiin Antiokia 1098 ja lopulta Jerusalem 1099. Tämän jälkeen Levantista tuli osa länsieurooppalaista kulttuuripiiriä, sen kauppayhteyksistä huolehtivat Italian kaupunkivaltiot. Ristiretkiaikaa kesti kaksi vuosisataa, jonka aikana kristityt kärsivät ajoittain pahojakin takaiskuja, mutta pystyivät silti pitämään yllä kuningaskuntiaan. Heidän tärkein vastustajansa oli Saladin, joka pystyi 1187 valtaamaan Jerusalemin muslimeille. Vaikka kristityt saivatkin kaupungin myöhemmin väliaikaisesti takaisin, he olivat tämän jälkeen usein alakynnessä. 1200-luvulla mamelukit saivat haltuunsa suuria alueita, mikä sai kristityt 1250-luvulla tekemään sopimuksen mongolien kanssa. Mongolit tuhosivat Bagdadin 1258 päättäen abbasidien dynastian ja valloittivat Levantin muslimien hallussa olleet alueet 1260, mutteivät kuitenkaan päässeet Egyptiin. Tämä tarjosi Levantin kristityille kuningaskunnille hengähdystauon, mutta joitakin vuosia myöhemmin mamelukit ajoivat mongolit pois. Viimeinen kristittyjen kaupunki vallattiin 1291, johon ristiretkiaika päättyy.


title: Levantti

text: Seuraavalla vuosisadalla, vuonna 1347 Eurooppaan ja Lähi-itään iski ruttoepidemia Musta surma itäisestä Aasiasta. Vaikka rutto tappoikin Lähi-idässä vain vajaan kolmanneksen väestöstä, Levantti kärsi siellä pahimmin. Sen merkitys idän ja lännen välisten kauppareittien avainasemassa säilyi kuitenkin edelleen, mutta tuottoisaa kaupankäyntiä alkoivat uhata ottomaaniturkkilaiset, jotka levittäytyivät Anatoliassa ja 1453 kukistivat Bysantin. Huolestuneet eurooppalaiset alkoivat etsiä vaihtoehtoisia reittejä idänkaupalleen, ja kun Vasco da Gama löysi meritien Intiaan 1498, koki Lähi-idän kauppa suuren takaiskun. Levantti alkoi köyhtyä lakattuaan olemasta tärkeä kaupan välietappi.


title: Levantti

text: Ottomaanien valtakunta valloitti Levantin 1516–1517. Seuraavat vuosisadat olivat turkkilaisten alaisuudessa hyvin tapahtumaköyhää aikaa, ja Levantti pysyi erossa maailman tapahtumista 1700-luvun lopulle saakka. Tällöin ottomaanivaltakunnan sisäpolitiikka oli ajautunut varsin katastrofaaliseen suuntaan, kun Egyptin mamelukit olivat nousseet turkkilaisia vastaan ja tekivät ajoittain sotaretkiä aina Syyriaan asti.


title: Levantti

text: Vuonna 1798 Ranska päätti käyttää tilannetta hyväkseen, ja Napoleon valloitti Egyptin. Seuraavana vuonna ranskalaiset valloittivat myös Levantin. He perustelivat Egyptin-retkeään Ottomaanien valtakunnan puolustamisella kapinallisia vastaan, joskin todellisuudessa ranskalaiset halusivat katkaista Englannin yhteydet sen Intian siirtomaihin. Turkkilaiset hyökkäsivät pian ranskalaisia vastaan ja liittoutuivat englantilaisten kanssa. Ranskalaiset poistuivat Lähi-idästä 1801 jolloin turkkilaiset saivat Levantin takaisin. Sen sijaan Egyptissä, mistä englantilaisetkin pian poistuivat, oli valtatyhjiö. Egyptin mamelukit halusivat itsehallintonsa takaisin, turkkilaiset halusivat maan kokonaan valtaansa, ja turkkilaisten albanialaiset palkkasoturit olivat erittäin tyytymättömiä.


title: Levantti

text: Egyptissä käyty sisällissota mamelukkien, turkkilaisten ja albaanien välillä päättyi lopulta jälkimmäisten voittoon. Albanialainen Muhammad Ali nousi Egyptin hallitsijaksi 1805, ja Turkki tunnusti hänen asemansa. Tilanteen rauhoituttua Levantti pysyi turkkilaisten hallinnassa, mutta 1820-luvulle tultaessa Libanonissa syttyi sisällissota eri uskonnollisten ryhmittymien välillä. 1831 Muhammad Ali hyökkäsi Syyriaan. Egyptin joukot valloittivat kahdessa vuodessa suuren osan turkkilaisten Aasian-puoleisista alueista, ja niiden uhatessa jo Istanbulia oli Turkin pakko luovuttaa Levantti egyptiläisille. Vuonna 1839 Egypti hyökkäsi taas Turkkiin, mutta tällä kertaa Euroopan valtiot asettuivat turkkilaisten puolelle ja Egyptin oli nyt pakko luopua Levantista vuoden 1841 rauhassa.


title: Levantti

text: Levantti oli koko 1800-luvun loppupuoliskon osa Turkkia, mutta vain löyhästi. Ulkomainen vaikutus oli nyt voimakasta: ranskalaiset solmivat yhteyksiä Syyriaan ja Libanoniin, englantilaiset tekivät samaa Palestiinassa. Ranska halusi erityisesti vahvistaa Libanonin kristittyjen asemaa, Englannissa taas kasvoi ajatus juutalaisten kotimaasta, Israelista, joka perustettaisiin Palestiinaan. 1900-luvun puolelle tultaessa Turkki oli jo epätoivoinen Euroopan valtioiden murentaessa sen valtaa alusmaihinsa, ja nuorturkkilaisen liikkeen kaivaessa maata sulttaanin jalkojen alta. Ensimmäisessä maailmansodassa Turkki asettui Saksan puolelle, ja Englanti ja Ranska valloittivat sen Lähi-idän alueet nopeasti.


title: Levantti

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen 1920 Levantti oli Ranskan ja Englannin valloittama, ja Kansainliitto jakoi alueen neljäksi mandaattialueeksi. Nämä asetettiin alueilla jo ennestään vahvasti vaikuttaneiden maiden valvontaan, joten Ranska sai Syyrian ja Libanonin ja Englanti Palestiinan ja Transjordanian (nykyinen Jordania).


title: Levantti

text: Maailmansotien välisenä aikana mandaattialueilla oli melko rauhallista. Ranska asetti Libanonin johtoon kristittyjä, ja kun samaan aikaan Libanoniin liitettiin osa islamilaista Syyriaa aina Antilibanonin vuoriin saakka, se herätti epäluuloa muslimien keskuudessa. Palestiinaan taas alkoi erittäin voimakas juutalaisten muuttoliike pääasiassa Euroopasta, mikä enteili tulevan itsenäisen valtion perustamista. Palestiinassa oli myös yhteenottoja arabien ja juutalaissiirtolaisten välillä.


title: Levantti

text: Toisen maailmansodan alettua väkivalta Palestiinassa yltyi ja englantilaisten hallintoa vastustamaan syntyi jopa sionistisia järjestöjä kuten Lehi ja Irgun. Ranskan kaaduttua 1940 sen mandaatit joutuivat Vichyn hallituksen alaisiksi, kunnes Vapaan Ranskan ja Englannin joukot valloittivat ne. Vapaa Ranska kaavaili molemmille mandaateille heti sodan jälkeen itsenäisyyttä, joka sitten toteutuikin; myös Jordania itsenäistyi. Sen sijaan Palestiinan kysymyksestä tuli Yhdistyneille Kansakunnille polttava ongelma, koska se halusi taata sekä juutalaisten että arabien oikeudet tuossa maassa ja ehdotti siksi jakoa. Israelin itsenäistyttyä hyökkäsivät arabinaapurit välittömästi sen kimppuun, ja sodan tuloksena vuoden 1948 jaossa palestiinalaisten arabien alueet jaettiin Israelin ja sen naapurimaiden kesken.


title: Levantti

text: 1900-luvun puolivälin jälkeen Levantti on pysynyt kiistanalaisena seutuna. Mediassa usein käsiteltävä "Lähi-idän konflikti" tarkoittaa yleensä nimenomaan Levantin ja siellä erityisesti Israelin ja Palestiinan sekä niihin läheisesti liittyvän Libanonin välisiä ja sisäisiä konflikteja. Alueen valtioista Israel on Yhdysvaltoihin tukeutuva demokratia, Jordania on kuningaskunta, joka tasapainoilee Israel-arabit-ristiriidoissa, Libanon on ollut PLO:n läsnäolon laukaiseman sisällissodan ja vuoden 1983 sodan jälkeen eri kansanryhmien muodostama eräänlainen liittovaltio, ja Syyria on muodollisesti demokratia, mutta mm. presidenttiys on periytynyt vielä 1990-luvulla.


title: Anssi Salmela

text: Anssi Salmela (s. 13. elokuuta 1984 Nokia) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa latvialaista Riian Dinamoa. Salmela oli mukana voittamassa jääkiekon MM-kultaa Bratislavassa 2011.


title: Anssi Salmela

text: SM-liigassa Salmela on edustanut Pelicansia ja Tapparaa, josta hän siirtyi NHL:ään kauden 2007–2008 jälkeen voitettuaan SM-liigan puolustajien maalikuninkuuden 16:lla osumallaan. NHL:ssä hän on edustanut New Jersey Devilsiä sekä Atlanta Thrashersiä.


title: Anssi Salmela

text: Salmela aloitti kiekkoilun Ilveksessä. Salmelan juniorivuosiin kuului ongelmia, kuten koulukiusaamista kiusaajana. Hän joutui pois Ilveksen juniorijoukkueesta jatkuvien joukkuekavereiden kanssa käytyjen riitojen ja jopa tappeluiden vuoksi. Ilveksestä poistumisen jälkeen Salmela sai kuitenkin paikan Tapparan harjoituksista, kun hänen isänsä otti yhteyttä Tapparan juniorivalmennukseen ja pyysi, että poika saisi mahdollisuuden toisessa joukkueessa. Näin kävikin, ja samalla Salmelan asenteessa tapahtui muutos parempaan.


title: Anssi Salmela

text: Salmela aloitti liigauransa kaudella 2003–2004, jolloin pääsi kymmenessä ottelussa Tapparan edustusjoukkueen mukaan. Seuraavalla kaudella hän vakiinnutti paikkansa Tapparassa. Salmela jäi kuitenkin vähälle peliajalle ja seuraavalla kaudella Tappara vuokrasi puolustajan Pelicansiin. Lainasopimus muuttui vielä kesken kauden loppukauden kattavaksi sopimukseksi ja lopulta vielä jatkosopimukseen kaudeksi 2006–2007.


title: Anssi Salmela

text: Tapparaan Salmela palasi kahden Pelicans-kauden jälkeen tehtyään keväällä 2007 vuoden sopimuksen Tapparan kanssa. Salmelalle tuli 12. tammikuuta 2008 pelatussa Tappara–KalPa-ottelussa 200 SM-liiga-ottelua täyteen. Salmela palkittiin kauden jälkeen ensimmäistä kertaa jaetulla Juha Rantasila -palkinnolla, joka annetaan runkosarjan eniten maaleja tehneelle puolustajalle. Salmela teki runkosarjassa 16 maalia. Hän kuitenkin jäi Tapparan puolustajien yhden kauden maaliennätyksestä (17) yhden maalin päähän. Kausi päättyi Tapparan pronssiin, joka oli Salmelan ensimmäinen SM-mitali aikuisten sarjassa.


title: Anssi Salmela

text: Venäjän pääsarjan Avangard Omsk tarjosi toukokuussa 2008 Salmelalle 1,5 miljoonan dollarin sopimusta. Myöhemmin toukokuussa Salmela teki kuitenkin vuoden sopimuksen NHL-seura New Jersey Devilsin kanssa. Salmela pelasi New Jerseyn organisaatiossa maaliskuuhun 2009 sekä Devilsissä että AHL:n farmiseurassa Lowellissa. Maaliskuun alussa Salmela kaupattiin Atlanta Thrashersiin vaihdossa Niclas Hävelidiin ja Myles Stoesziin.


title: Anssi Salmela

text: Salmela myytiin takaisin New Jerseyyn helmikuussa 2010 vaihdossa Johnny Oduyaan, Niclas Bergforsiin, Patrice Comrieriin sekä ensimmäisen kierroksen varausvuoroon. Samassa kaupassa New Jerseyyn siirtyi Ilja Kovaltšuk. Kaudella 2010–2011 Salmela oli pitkään loukkaantuneena, mutta päästyään pelikuntoon vakiinnutti pelipaikkansa NHL:ssä pelaten New Jersey Devilsissä 48 ottelua. Salmela teki samaisella kaudella myös NHL-uran kolmannen maalinsa, mutta hienosta nousususta huolimatta Devils jäi ulos pudotuspeleistä ja Salmela liittyi Suomen MM-ryhmään.


title: Anssi Salmela

text: Kaudelle 2011–2012 Salmela siirtyi KHL:ään Avangard Omskin joukkueeseen rahakkaalla sopimuksella jäätyään ilman NHL-sopimusta. Omsk selvisi finaaleihin asti, mutta jäi hopealle. Salmela pelasi vielä kauden 2012–2013 Omskissa.


title: Anssi Salmela

text: Kaudella 2013–2014 Salmelan piti edustaa KHL:ssä pelaavaa Donbass Donetskia, mutta Salmela sai potkut riitaannuttuaan joukkueen päävalmentajan Andrei Nazarovin kanssa. Lokakuussa 2013 Salmela kirjoitti kolmen viikon sopimuksen Ruotsin SHL:ssä pelaavan Modon kanssa, josta siirtyi sopimuksen loputtua HV71:seen loppukauden kattavalla sopimuksella. Syksyllä 2014 Salmela kävi harjoittelemassa muutaman viikon Sveitsin pääsarjassa pelaavan Davosin riveissä, mutta teki loppukauden kestävän sopimuksen SHL:ssä pelaavan Färjestadin kanssa.


title: Anssi Salmela

text: Heinäkuussa 2016 Salmela siirtyi KHL:ssä pelaavaan kiinalaisjoukkue HC Red Star Kunluniin ja marraskuussa 2016 Linköping HC:iin Ruotsiin. Syksyllä 2017 hän siirtyi pelaamaan Latviaan Riian Dinamoon.


title: Anssi Salmela

text: Anssi Salmela on edustanut Suomea nuorten MM-kisoissa vuonna 2004, jolloin Suomi voitti pronssia. Miesten maajoukkueessa Salmela esiintyi ensimmäisen kerran kaudella 2006–2007. Salmela oli valittu Moskovan turnaukseen lähtevään maajoukkueeseen joulukuussa 2007, mutta joutui jättäytymään pois joukkueesta, kun hänen osallisuutensa ravintolatappeluun tuli julkisuuteen. Salmela valittiin kuitenkin heti seuraavan maajoukkueturnaukseen, joka järjestettiin Ruotsissa. Anssi Salmela valittiin Suomen MM-kisajoukkueeseen Kanadan vuoden 2008 MM-kilpailuihin, joissa Suomi voitti pronssia. Hänet valittiin myös MM-kisajoukkueeseen Sveitsiin Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 2009. Siellä Salmela teki uransa ensimmäisen maajoukkuemaalin ottelussa Kanadaa vastaan 4. toukokuuta 2009. Mitalia Salmelalla ei ollut kuitenkaan tuomisina, koska Suomi ei päässyt turnauksessa välieriin. Salmelan Devilsin kauden päätyttyä Jukka Jalonen kutsui Salmelan Tšekin EHT-turnaukseen, jossa Salmela teki maalin. Salmela valittiin lopulliseen MM-ryhmään Slovakian MM-kisoihin. Salmela oli näin ollen mukana MM-kultaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Salmelan tehot turnauksessa olivat 1+2 ja teholukema puolustajalle erittäin hyvä +5. Vuoden 2012 MM-kisoissa Salmela sai kolmen ottelun pelikiellon laitataklauksesta ottelussa USA:ta vastaan.


title: Anssi Salmela

text: Salmela harrasti nuorempana myös jalkapalloa ja koripalloa. Hänen nuorempi veljensä Topi Salmela pelaa myös jääkiekkoa Suomi-sarjaa Nokian Pyryn riveissä. Anssi Salmela omistaa ravihevosen yhdessä Martti Liljeströmin kanssa. Hevonen on ranskalais-amerikkalainen tamma nimeltä De Toy Zena. Salmela omistaa myös 10 % Mestis-seura Heinolan Peliitoista. Seuran pääomistaja on hänen entinen joukkuekaverinsa Karri Rämö.


title: Holger Granström

text: Holger Granström (25. joulukuuta 1917 Ruokolahti – 22. heinäkuuta 1941 Espoo) oli suomalainen maajoukkuekiekkoilija ja -jalkapalloilija. Hän edusti koko uransa ajan Kiffeniä sekä jääkiekossa että jalkapallossa.


title: Holger Granström

text: Jääkiekkoa Granström pelasi hyökkääjänä. Hän ehti voittaa SM-kultaa ja hopeaa kahdesti sekä kerran pronssia. Granström edusti maajoukkuetta 12 kertaa ja pelasi yhdet MM-kisat. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Granströmin Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla neljä.


title: Holger Granström

text: Granström pelasi jalkapalloa Kiffenin edustusjoukkueessa vuodesta 1935 lähtien. Pääsarjatasolla hän ehti pelata yhden kauden, jolla hän viimeisteli 11 maalia 13 ottelussa. Granström edusti myös jalkapallon A-maajoukkuetta 12 ottelussa, joissa hän teki kaksi maalia.


title: Holger Granström

text: Granström osallistui jatkosotaan, jossa hän palveli 1. rannikkoprikaatissa. Hän kaatui Espoolle kuuluvassa Miessaaressa alikersanttina heinäkuussa 1941.


title: Michio Mamiya

text: Michio Mamiya (, s. 29. kesäkuuta 1929) on japanilainen säveltäjä ja pianisti. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu oopperoita ja kuoroteoksia sekä orkesteri- ja kamarimusiikkia.


title: Michio Mamiya

text: Mamiya opiskeli vuosina 1948–52 sävellystä Tomojiro Ikenouchin oppilaana Tokion musiikkiakatemiassa. Valmistuttuaan hän kiinnostui kotimaansa kansanmusiikista, ja on sen jälkeen tutkinut kansanmusiikkia monissa Aasian, Afrikan ja Skandinavian maissa. Hänen kiinnostuksensa kansanmusiikkiin ilmenee hänen sävellystyylissään, jossa hän on pyrkinyt yhdistämään japanilaisen kansanmusiikin ja nykyaikaisen länsimaisen taidemusiikin.


title: Mustajoutsen

text: Mustajoutsen ("Cygnus atratus") on Australiasta ja Uudesta-Seelannista kotoisin oleva vesilintu, jota tavataan Euroopassa tarhoissa ja tarhakarkulaisena. Kotimaassaan se on rauhoitettu laji. Mustajoutsen on myös Länsi-Australian osavaltion osavaltiolintu.


title: Mustajoutsen

text: Mustajoutsenen on pituudeltaan noin 110-140 cm ja sen siipien kärkiväli on 160-200 cm. Sen höyhenpuku on lähes kokonaan pikimusta, mutta siipisulat ovat valkoiset. Aboriginaalien uskomusten mukaan ne ovat ainoat jäänteet joutsenen alun perin kokovalkeasta värityksestä. Mustat höyhenensä mustajoutsen sai tarun mukaan variksilta, jotka peittivät sen omiin höyheniinsä kiilapyrstökotkan raadeltua joutsenen.


title: Mustajoutsen

text:
Mustajoutsenen levinneisyysalue kattaa koko Australian, mutta erityisen yleinen se on Kaakkois- ja Länsi-Australiassa sekä Tasmaniassa. Uuteen-Seelantiin siirretyt mustajoutsenet ovat myös levinneet voimakkaasti ja niitä pidetäänkin siellä pahoina viljelmien tuhoeläiminä.
Mustajoutsenen elintavat ovat varsin epäsäännölliset. Se vaihtaa pesimäpaikkaansa huomattavasti herkemmin kuin muut joutsenlajit ja voi pesiä lähes mihin vuodenaikaan tahansa. Ne voivat kuitenkin myös käyttää samaa pesää joka vuosi ja korjata sitä tarvittaessa. Mustajoutsenet pesivät matalaan järveen rakentamillaan suurilla kummuilla, useimmiten suurina yhdyskuntina, joissa voi olla kymmeniäkin tuhansia pareja.


title: Mustajoutsen

text: Mustajoutsenen elintavat ovat sopeumia Australian luontoon. Ne syövät vesikasveja. Maanosan laajoilla aavikoilla on useimmiten pulaa vedestä, joten joutsenet pesivät harvojen rankkasateiden täyttämillä tilapäisillä soilla sekä vesistöillä.


title: Mustajoutsen

text: Euroopassa on pieniä luonnonvaraisia kantoja tarhakarkaamisten seurauksen. Keväällä 2009 mustajoutsen tavattiin Hämeen Hartolassa laulujoutsenten seurassa. Sen arveltiin lentäneen maaliskuussa paluumuuttaneiden laulujoutsenten mukana näiden Keski-Euroopan talvehtimispaikoilta.


title: Risto Lindroos

text: Risto Lindroos (20. elokuuta 1912 Tampere – 1. huhtikuuta 1976 Turku) oli suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja. Hän valmensi Suomen jääkiekkomaajoukkuetta yhdeksän vuotta.


title: Risto Lindroos

text: Puolustajan paikkaa pelannut Lindroos edusti koko pelaajaurallaan Tampereen Ilvestä 1933–1937, jolloin hän voitti kaksi Suomen mestaruutta. Aktiiviuransa jälkeen Lindroos siirtyi Ilveksen valmentajaksi ja valmensi joukkuetta useaan otteeseen. Valmentajana Lindroos johdatti Ilveksen kuuteen mestaruuteen.


title: Risto Lindroos

text: Maajoukkueen valmentajana Lindroos toimi vuosina 1944–1946 ja 1949–1954.


title: Klaus Dibiasi

text: Klaus Dibiasi (s. 6. lokakuuta 1947 Hall in Tirol) on italialainen Itävallassa syntynyt uimahyppääjä ja olympiavoittaja.


title: Klaus Dibiasi

text: Dibiasi voitti hopeaa kerroshypyissä Tokion olympialaisissa 1964. Sen jälkeen olympialaisissa 1968, 1972 ja 1976 hän voitti kolme peräkkäistä kultamitalia. Hän on ainoa uimahyppääjä, joka on pystynyt kolmeen peräkkäiseen henkilökohtaiseen olympiakultaan samassa lajissa. Vuonna 1968 hän voitti lisäksi hopeaa kolmen metrin ponnahduslaudalla. Dibiasi oli ensimmäinen italialainen uimahyppyjen olympiavoittaja. Neljäskään kulta ei ollut kaukana: vuoden 1964 kisoissa Dibiasi hävisi Bob Websterille vain 1,04 pisteellä.


title: Klaus Dibiasi

text: Olympiamenestyksen lisäksi Dibiasi voitti kaksi maailmanmestaruutta ja kolme Euroopan mestaruutta.


title: Klaus Dibiasi

text: Dibiasia valmensi oma isä Carlo, entinen Italian mestari (1933–1936), joka sijoittui kymmenenneksi vuoden 1936 olympialaisten kerroshypyissä. Urheilu-uransa jälkeen Dibiasi toimi muun muassa Italian hyppyjoukkueen valmentajana.


title: Elly Ameling

text: Elisabeth Sara "Elly" Ameling (s. 8. helmikuuta 1933 Rotterdam) on alankomaalainen laulaja. Hän on tullut kuuluisaksi Gustav Mahlerin tulkitsijana sekä oratorio- ja lied-laulajana, mutta hän on laulanut myös oopperaa. Läpimurron hän teki kilpailussa ‘Concours International de Musique’ Genevessä 1958.


title: Amar Sonar Bangla

text: Amar Sonar Bangla ("Kultainen Bengalini") on Bangladeshin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut maailmankuulu runoilija Rabindranath Tagore vuonna 1906. Hän sävelsi ja sanoitti myös Intian kansallislaulun. Väliaikainen hallitus julisteti laulun Bangladeshin kansallislauluksi maan itsenäistyttyä vuonna 1971, ja päätös vahvistettiin 13. tammikuuta 1971. Perustuslain mukaan vain laulun 10 ensimmäistä säettä ovat kansallislaulun asemassa. Englantilaisen käännöksen on laatinut Syed Ali Ahsan.


title: Amar Sonar Bangla

text: আমার সেনার বাংলা


title: Amar Sonar Bangla

text:
আমার সেনার বাংলা,
আমি তোমায় ভালবাসি।


title: Amar Sonar Bangla

text:
চিরদিন তোমার আকাশ,
তোমার বাতাস
আমার প্রাণে বাজায় বাঁশি।


title: Amar Sonar Bangla

text:
ও মা,
ফাগুনে তোর আমের বনে
ঘ্রানে পাগল করে--
(মরি হায়, হায় রে)
ও মা,


title: Amar Sonar Bangla

text:
অঘ্রানে তোর ভরা খেতে,
(আমি) কি দেখেছি মধুর হাসি।।


title: Amar Sonar Bangla

text:
কি শোভা কি ছায়া গো,
কি স্নেহ কি মায়া গো--
কি আঁচল বিছায়েছ
বটের মুলে,
নদীর কুলে কুলে।
মা, তোর মুখের বানি
আমার কানে লাগে
সুধার মতো--
(মরি হায়, হায় রে)
মা, তোর বদনখানি মলিন হলে
আমি নয়ন জলে ভাসি।।
Amar Shonar Bangla


title: Amar Sonar Bangla

text:
Amar shonar Bangla,
Ami tomae bhalobashi.


title: Amar Sonar Bangla

text:
Chirodin tomar akash,
Tomar batash,
Amar prane
Bajae bãshi.


title: Amar Sonar Bangla

text:
O ma, phagune tor amer bone
Ghrane pagol kôre,
Mori hae, hae re,
O ma, ôghrane tor bhôra khete
Ami ki dekhechhi modhur hashi.


title: Amar Sonar Bangla

text:
Ki shobha, ki chhaea go,
Ki sneho, ki maea go,
Ki ãchol bichhaeechho
Bôţer mule,
Nodir kule kule!


title: Amar Sonar Bangla

text:
Ma, tor mukher bani
Amar kane lage shudhar môto,
Mori hae, hae re,
Ma, tor bôdonkhani molin hole,
Ami nôeon ami nôeonjôle bhashi.


title: Amar Sonar Bangla

text: Kultainen Bengalini


title: Lobi Traoré

text: Lobi Traoré (1961 Bakaridianna – 1. kesäkuuta 2010) oli malilainen laulaja ja kitaristi. Hänen vuonna 1994 ilmestynyt albuminsa "Bamako" valittiin ranskalaisessa lehdessä "Libérationissa" yhdeksi vuoden parhaista rockalbumeista ja "Le Mondessa" yhdeksi vuoden parhaista maailmanmusiikkialbumeista.


title: Kissankäpälät

text: Kissankäpälien ("Antennaria") sukuun kuuluu yhteensä noin sata lajia, jotka kasvavat maapallon lauhkean ja viileän ilmaston alueilla. Suku puuttuu kokonaan Afrikasta.


title: Kissankäpälät

text: Kissankäpälät ovat matalakasvuisia, monivuotisia ruohovartisia kasveja, joita peittää kauttaaltaan tiheämpi tai harvempi nukka. Suomessa esiintyy kuusi kissankäpälälajia, joista yleisin on koko maassa esiintyvä kissankäpälä, jonka toinen nimi on ahokissankäpälä. Muut Suomessa esiintyvät kissankäpälälajit ovat harvinaisia tunturikasveja. Tunturikissankäpälä muistuttaa paljon kissankäpälää, mutta sen aluslehdet ovat päältä harmaakarvaiset ja mykeröiden kehtosuomut ovat kärjestään tummanruskeat, mikä antaa kasville kissankäpälää ruskeamman yleisvärin. Kaljukissankäpälä ja isokissankäpälä kasvavat Suomessa vain Enontekiön kunnan alueella. Isokissankäpälä on silmälläpidettävä ja rauhoitettu laji. Harvinaisia Lapin lajeja ovat myös uhanalainen ruijankissankäpälä ja harmaakissankäpälä, joka on elinvoimainen Tunturi-Lapissa mutta uhanalainen Metsä-Lapissa.


title: Kissankäpälät

text: Joitakin ulkomailta peräisin olevia "Antennaria"-lajeja viljellään kallio-puutarhoissa koristekasveina, erityisesti rönsyileviä tai mattoja muodostavia lajeja.


title: Amadeusjärvi

text: Amadeusjärvi on suuri suolajärvi Australian Pohjoisterritorion lounaisosassa. Se kuivuu ajoittain lähes kokonaan. Järven lähistöllä sijaitsevat Uluru (Ayers Rock), Kata Tjuta (Olga Rocks) ja Mount Conner. Järven löysi australialainen tutkimusmatkailija Ernest Giles, joka antoi sille nimen Espanjan kuninkaan Amadeuksen mukaan.


title: Fair Antigua, We Salute Thee

text: Fair Antigua, We Salute Thee ("Uljas Antigua, me tervehdimme sinua") on Antiguan ja Barbudan (Antigua ja Barbuda) kansallislaulu. Lauluon on sanoittanut Novelle Hamilton Richards ja säveltänyt Walter Garnet Picart Chambers. Siitä tuli kansallislaulu maan itsenäistyttyä vuonna 1967. God Save the Queen on vieläkin maan kuningashymni.


title: Milan Babić

text: Milan Babić (kyrillisin kirjaimin Милан Бабић) (26. helmikuuta 1956 – 5. maaliskuuta 2006) oli Krajinan serbitasavallan eli Kroatian serbien johtaja vuosina 1991-1995. Babić todisti Haagin sotarikostuomioistuimessa Slobodan Miloševićia vastaan vuonna 2002. Milan Babić tuomittiin Haagin sotarikostuomioistuimessa 2004, ja hän myönsi syyllisyytensä muiden kuin serbien vainoamiseen. Hänet tuomittiin 13 vuodeksi vankilaan. Maaliskuussa 2006 Babić teki itsemurhan vankilassa.


title: Fort Benning

text: Fort Benning on Yhdysvaltain maavoimien tukikohta Georgian osavaltiossa etelään Columbuksen kaupungista. Se on perustettu lokakuussa 1918, mutta on ollut jatkuvassa käytössä vasta toisesta maailmansodasta lähtien. Sodan aikana tukikohdassa toimi 4 000 upseeria ja 95 000 sotilasta.


title: Fort Benning

text: Fort Benningiin siirrettiin toimintoja Fort Knoxista vuonna 2005. Tukikohdassa toimii muun muassa upseerikoulu ja Rangers-erikoisjoukkojen päämaja. Kaikkiaan se on yli 120 000 hengen työpaikka.


title: Fort Benning

text: Fort Benning on nimetty Henry L. Benningin mukaan.


title: Mengerin lause

text: Verkkoteoriassa Mengerin lause on äärellisten suuntaamattomien verkkojen yhtenäisyyttä koskeva lause. Lauseen todisti Karl Menger vuonna 1927 ja yleisti lauseen myöhemmin maksimivirtaus minimileikkaus -lauseeksi.


title: Mengerin lause

text: Olkoon "G" äärellinen suuntaamaton verkko ja "x" ja "y" "G":n kaksi solmua, joiden välillä ei ole särmää. Tällöin "x":n ja "y":n minimaalinen särmäleikkaus (minimimäärä särmiä, jotka poistamalla "x" ja "y" kuuluvat verkon eri komponentteihin) on yhtä suuri kuin maksimimäärä pareittaisia särmäriippumattomia polkuja "x":stä "y":hyn.


title: Markus Ketterer

text: Jari Markus Ketterer (s. 23. elokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti ja nykyinen maalivahtivalmentaja. Hänet on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 160.


title: Markus Ketterer

text: Ketterer aloitti uransa I-divisioonassa Jokereissa, jossa hän pelasi kauden 1987–1988. Seuraavalla kaudella hän siirtyi SM-liigassa pelaavaan TPS:aan, jossa voitti kolmella seuraavalla kaudella Suomen mestaruuden. Ketterer valittiin vuonna 1991 SM-liigan parhaaksi maalivahdiksi. Kaudeksi 1991–1992 hän palasi takaisin Jokereihin, voittaen jälleen Suomen mestaruuden kauden päätteeksi. Buffalo Sabres varasi hänet NHL:ään 1992 varaustilaisuuden viidennellä kierroksella numerolla 107. Hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan syksyllä 1993 ja pelasi AHL:ssä Rochester Americansissa kaksi kautta. Vuonna 1995 hän siirtyi Ruotsiin Färjestadiin, jossa pelasi vuoteen 1997 saakka. Hän lopetti pelaajauransa pelattuaan Jokereissa kaksi viimeistä kauttaan (1997–1999). Ketterer keräsi 254 pelatussa SM-liigan ottelussaan yhteensä neljä syöttöpistettä.


title: Markus Ketterer

text: Ketterer edusti Suomea yhteensä 108 maaottelussa. Hän oli mukana 1992 olympialaisissa, 1991 Kanada-cupissa, 1996 maailmancupissa sekä 1989, 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1996 MM-kilpailuissa. Hänet valittiin 1991 MM-kisojen parhaaksi maalivahdiksi sekä 1992 MM-kisojen tähdistökentälliseen. 1992 hänet nimitettiin myös vuoden jääkiekkoilijaksi. Maajoukkuetasolla Ketterer saavutti MM-hopean, 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja Kanada-cup -pronssin.


title: Markus Ketterer

text: Ketterer on peliuransa päätettyään jatkanut jääkiekkouraansa Jokerit-organisaatiossa. Kaudesta 2011–2012 alkaen hän on toiminut maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana.


title: Ahvenkoski

text: Ahvenkoski () on Kymijoen Ahvenkoskenhaaran varrella sijaitseva historiallinen ympäristö, johon kuuluvat joen länsipuolella sijaitseva Loviisan Vähä-Ahvenkosken kylä (ruots. "Lillabborfors") sekä itäpuolinen Pyhtään Ahvenkoski. Sen kautta kulkevat nelikaistainen E18 ja seututie 170, jotka ylittävät Kymijoen Ahvenkosken siltoja pitkin. Ahvenkoskella ovat myös vuonna 1928 valmistunut Savukosken museosilta sekä Ahvenkoskenhaaran suussa Merikoskessa sijaitseva 1933 rakennettu Ahvenkosken voimalaitos.


title: Ahvenkoski

text: Ahvenkoski tunnetaan erityisesti vaiherikkaasta historiastaan. Kymijoen länsirannalla oli jo keskiajalla markkinapaikka ja kylän kautta kulki myös Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie. Vuonna 1743 Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonne rakennettiin tulli- ja postiasema sekä erilaisia linnoitteita. Suomen sota käynnistyi vuonna 1808 venäläisjoukkojen ylitettyä rajan Ahvenkoskella ja myöhemmin Suomen sisällissodan aikana alueella käytiin sodan viimeisiä taisteluja. 1500-luvulta peräisin oleva Ahvenkosken kartano sijaitsee joen itäpuolella Pyhtäällä.


title: Ahvenkoski

text: Ahvenkoski on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Ahvenkoski

text: Ahvenkoskenhaaran länsirannalla sijaitsevalla Markkinamäellä toimi kauppapaikka jo keskiajalla. Joen itärannalla oli Turun piispan nautintoihin kuulunut lohenkalastamo, jonka myötä syntynyt piispankartano läänitettiin Viipurin linnan voutia toimineelle Jaakko Hästeskolle vuonna 1561. Kartanon ympärille muodostui Ahvenkosken kylä, jonka venäläiset kuitenkin hävittivät 1570-luvulla pitkänvihan aikana. Ahvenkosken kartanon 1700-luvulla valmistunut päärakennus tuhoutui tulipalossa 1859 ja nykyinen on vuodelta 1894.


title: Ahvenkoski

text: Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie (myös "Suuri rantatie" tai "Alinen Viipurintie") kulki Ahvenkosken kautta 1200-luvulta lähtien. Vuosina 1741–1743 käydyn Hattujen sodan päättäneen Turun rauhan myötä Venäjän keisarikuntaaan liitetty Vanhan Suomen alue laajeni ja valtakunnanraja siirtyi Kymijokelle. Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonka kummallekin puolelle rakennettiin tulli- ja postiasemia sekä erilaisia linnoituslaitteita. Kuninkaantien varrella Lappeen pitäjän Taskulassa sijainnut Ruotsin tulli- ja rajapostiasema siirrettiin Ahvenkoskelle ja myöhemmin 1780-luvulla ruotsalaiset rakensivat kaksi reduttia joen ylityspaikkaan. Vaatimaton tulli- ja postiasema korvattiin saman vuosikymmenen aikana komealla virkatalolla, joka valmistui läntisen redutin viereen. Myös venäläiset linnoitivat Ahvenkoskea lukuisilla rakennelmilla, joista merkittävin oli Kuninkaantietä suojannut Kirmusaaren redutti. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen. Oman posti-ja tulliasemansa venäläiset rakensivat ruotsalaisista poiketen useita kilometrejä rajan itäpuolelle Kuninkaantien varrelle.


title: Ahvenkoski

text: Pyhtään pitäjään kuuluneen Ahvenkosken länsipuolista osaa alettiin rajan siirtymisen myötä kutsumaan Ruotsinpyhtääksi. Uuden pitäjän keskus muodostui kuitenkin kolmisen kilometriä joen yläjuoksulla sijaitsevan Strömforsin ruukin ympäristöön. Ahvenkosken vanhalle markkinapaikalle perustettiin ruukin tavaraliikenteelle tarkoitettu lastauspaikka.


title: Ahvenkoski

text: Suomen sota alkoi helmikuussa 1808, kun venäläiset hyökkäsivät Ahvenkoskella rajan ylitse tavoitteenaan edetä Loviisaan ja Helsinkiin. Sodan päätyttyä vuotta myöhemmin, Ruotsin valtakunnan itäinen osa liitettiin Venäjään ja Ahvenkoski menetti merkityksensä rajanylityspaikkana, kun Venäjän ja Suomen suuriruhtinaskunnan välinen raja siirtyi vuonna 1812 Karjalan kannakselle. Samalla Ahvenkosken posti- ja tulliasemat lakkautettiin. Alueen rakennelmat pääsivät vuosikymmenten kuluessa rapistumaan, eikä esimerkiksi Ruotsin puoleisesta tulliasemasta ole enää jäljellä kuin perustukset. Myös Ahvenkosken linnoitteet ovat raunioituneet.


title: Ahvenkoski

text: Suomen sisällissodan aikana huhti–toukokuussa 1918 Ahvenkoskella käytiin saksalaisten ja punaisten välisiä taisteluja. Osapuolet olivat linnoittautuneet eri puolille jokea ja ainakin punaiset käyttivät hyväkseen 1700-luvulla rakennettuja puolustusvarustuksia, joita he aseistivat uudelleen. Taistelut päättyivät 5. toukokuuta, kun noin 800 punakaartilaista antautui saksalaisille Rajasillan länsipäässä ja samalla myös sisällissodan sotatoimet olivat ohitse koko maassa. Vuonna 2013 paikalle pystytettiin sisällissodan päättymisen muistomerkki.


title: Ahvenkoski

text: Kymijoen ylitys tapahtui alun perin keskellä jokea sijaitsevan Kirmusaaren kautta, jonne johti kummaltakin rannalta puurakenteinen silta. Inkoon ja Pyhtään välillä sijaitsevat Uudenmaan pitäjät huolehtivat ylityspaikasta aina 1700-luvulle saakka. Vanhat puusillat tuhoutuivat osittain vuonna 1918 sisällissodan aikana, mutta ne korjattiin nopeasti sodan päättymisen jälkeen. Maantie linjattiin uudelleen vuonna 1928. Ylityspaikka siirtyi parisataa metriä etelämmäksi, jonne valmistui moderni teräsbetonirakenteinen Savukosken silta. Vanhojen siltojen korvaaminen tuli välttämättömäksi vuonna 1933 valmistuneen Ahvenkosken voimalaitoksen johdosta, kun sen pato nosti vedenkorkeutta neljä metriä. Entiset siltarakennelmat ja osia osia Suuresta rantatiestä jäi veden alle. Patoaltaan syntyminen johti myös itärannalla sijainneen Vähä-Ahvenkosken hajoamiseen ja kylän rakennusten siirtämiseen.


title: Ahvenkoski

text: Vuonna 1938 valtatie 7:ksi nimetty maantie linjattiin uudelleen 1960-luvulla. Uusi betonirakenteinen silta valmistui vuonna 1967 puolen kilometrin päähän Ahvenkosken voimalaitoksen eteläpuolelle. Savukosken sillasta tehtiin museosilta vuonna 1982 ja se suljettiin ajoneuvoliikenteeltä 1995. Moderni nelikaistainen moottoritie avattiin liikenteelle 2013 ja samalla entisestä valtatiestä tuli seututie 170. Ahvenkoskelle rakennettiin entisen viereen kaksi uutta siltaa ja Kymijoen länsirannalla sijaitsevan Markkinamäen läpi louhittiin puolen kilometrin pituinen Markkinamäen tunneli. E18-tien varrella Ahvenkoskella on levähdyspaikka sekä muun muassa Pyhtään puolella sijaitseva ABC-ketjun liikenneasema. Myös Loviisan puolelle on kaavoitettu runsaasti tilaa eri toiminnoille.


title: İstiklâl Marşı

text: İstiklâl Marşı ("Itsenäisyysmarssi") on Turkin kansallislaulu. Se on otettu virallisesti käyttöön 12. maaliskuuta 1921. Turkin muututtua Kemal Atatürkin johtamaksi maalliseksi valtioksi ja tasavallaksi maassa julistettiin kilpailu uuden, maan muuttunutta tilannetta kuvaavan kansallislaulun löytämiseksi. Kilpailuun tuli kokonaista 724 runoa, joista Turkin kansalliskokous valitsi yksimielisesti voittajaksi runoilija Mehmet Akif Ersoyn isänmaallisen runon "Korkma, sönmez bu şafaklarda " ("Älä pelkää, punalippu liehuu"). Runo tuo voimakkaasti esille turkkilaisten vapaudenkaipuun, mutta myös heidän uuden identiteetin etsimisensä.


title: İstiklâl Marşı

text: Samaan aikaan maassa oli käynnissä toinen kilpailu, jossa 24 säveltäjää kilpaili maan tulevan kansallislaulun säveltämisestä. Maan kansalliskokous, joka pystyi kokoontumaan sodan vuoksi vasta 1924, valitsi voittajaksi Ali Rıfat Çağatayn sävellyksen. Kansallislaulu laulettiin tällä sävelmällä aina vuoteen 1930, jolloin Osman Zeki Üngör, maan Presidentillisen sinfoniaorkesterin kapellimestari, teki sävelestä uuden sovituksen. Sittemmin Turkin kansallislaulu on laulettu tällä sovituksella. Samainen laulu on myös Kyproksen turkkilaisen tasavallan kansallislaulu.


title: İstiklâl Marşı

text: Virallisissa yhteyksissä maan kansallislaulusta lauletaan vain kaksi ensimmäistä säkeistöä.


title: Fado Curvo

text: Fado Curvo on portugalilaisen fadolaulajan Marizan toinen studioalbumi. Se ilmestyi 26. toukokuuta 2003. Fado Curvo oli Portugalin kolmanneksi myydyin albumi vuonna 2003.


title: Toruń

text: Toruń () on 205 934 asukkaan kaupunki (2009) Veikseljoen varrella Kujavia-Pommerin voivodikunnassa Pohjois-Puolassa. Toruńin keskiaikainen vanhakaupunki on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1997. Kaupungin linna on rakennettu 1230. Useiden keskiaikaisten kohteiden lisäksi kaupungissa on hyvin säilyneitä sotilasvarustuksia 1880-luvulta. Ne on rakennuttanut Preussin valtio.