title: Deep Purple in Rock

text: "Deep Purple in Rockia" pidetään nykyään yhtenä oleellisimmista virstanpylväistä metallimusiikin kehittymisessä. Yhtyeelle itselleen se merkitsi kultakauden alkua ja sen menestyksen myötä yhtye suuntasi tyylinsä raskaaseen rockiin, josta se tunnetaan. Heikki Heino toteaa kirjassaan "Deep Purple - vuodet 1967–2006":


title: Deep Purple in Rock

text: Samoin Starostin toteaa "In Rockin" olevan ”klassisen metallialbumin prototyyppi”. Allmusicin arvostelun mukaan se on ”eräs heavy metalin määrittäneistä albumeista”. On kuitenkin huomattava, että "In Rockin" merkityksestä ja arvostuksesta huolimatta myös Black Sabbathia pidetään huomattavan usein ensimmäisenä varsinaisena heavy metal -yhtyeenä. "In Rockin" aikoihin koko termiä ”heavy metal” ei kuitenkaan vielä edes tunnettu, vaan Deep Purplen tyylilajina pidettiin progressiivista rockia.


title: Deep Purple in Rock

text:
Yhtye konsertoi aktiivisesti koko "In Rockin" äänitysten ajan. Kun albumi julkaistiin kesäkuussa, yhtye oli jo tehnyt lähes 50 keikkaa Britanniassa ja manner-Euroopassa vielä 15 lisää. Kiertueen aikana yhtyeen palkkio yhdestä esiintymisestä nousi 350-400 puntaan ja toi yhtyeelle mainetta jo ennen "In Rockin" julkaisua. Ahkera keikkailu sekä ennen että jälkeen julkaisun kasvattikin levyn myyntiä merkittävästi. ”Black Nightin” menestys singlelistoilla toi yhtyeelle televisioesiintymisen "Top of the Pops" -ohjelmassa, jossa samalla kertaa soitti myös Black Sabbath esittäen oman hittinsä ”Paranoidin”.
Tyypillinen kappalelista koostui pääasiassa uuden albumin kappaleista, mutta mukana oli instrumentaaleja yhtyeen ensimmäisen kokoonpanon levytyksiltä sekä The Rolling Stones -cover ”Paint It, Black”. ”Mandrake Root” ja ”Wring That Neck” venyivät pitkien, klassisesta musiikista vaikutteita ammentaneiden improvisaatioiden myötä usein yli puolituntisiksi. Pitkien instrumentaaliosioiden aikana Gillan keskittyi congarumpujen takomiseen ja hänen tapansa heiluttaa pitkiä hiuksiaan rytmikkäästi musiikin tahtiin on väitetty synnyttäneen tämän usein nimellä ”head banging” kutsutun metallimusiikissa suositun ”tanssin”. Myös Blackmoren lavaesiintyminen oli näyttävää: hän heitteli kitaraansa ilmaan ja konsertin lopuksi rikkoi sen lattiaan. Tätä tarkoitusta varten yhtye tilasi erän halpoja japanilaisia kitaroita. Toisinaan yhtye jopa sytytti lavalle tulipalon kaatamalla vahvistimien päälle bensaa, kun se halusi herättää huomiota suurissa tai televisioiduissa konserteissa. Tekniseltä osaamiseltaan yhtye oli Blackmore-elämäkerturi Jerry Bloomin mukaan eräs siihenastisen rock-historian korkeatasoisimmista.


title: Deep Purple in Rock

text: Vaikka Deep Purple saavutti suurta menestystä Euroopassa, Tetragrammatonin konkurssi oli johtanut aiemmin suurta suosiota nauttineen yhtyeen maineen laskuun Yhdysvalloissa. Yhtye oli siirtynyt Warner Brothersin alaisuuteen osana laajempia yrityskauppoja, eikä levy-yhtiö ollut Deep Purplesta erityisen kiinnostunut. "In Rockin" sijaan Warner julkaisi "Concerto for Group and Orchestran" uudestaan Yhdysvalloissa ja levy-yhtiön toiveesta yhtye myös esitti epäilyksistään huolimatta "Concerton" lyhennetyn version Hollywood Bowlissa Los Angelesin sinfoniaorkesterin kanssa. Tavanomaisia esiintymisiä oli vain reilu kymmenen ja niiden markkinointi oli vähäistä, joten kiertue ei ollut kovinkaan onnistunut eivätkä palkkiot aiemman veroisia. Britanniaan palatessaan yhtye kadotti "Concerton" nuotit, mikä oli mahdollisesti tarkoituksellista, jotta sävellystä ei jatkossa tarvitsisi esittää.


title: Deep Purple in Rock

text: Syyskuussa 1970 Deep Purple alkoi levyttää uutta albumia. Yhtye jatkoi edelleen aktiivista kiertueiden tekoa ja konsertoi koko levytyksen ajan. Tästä syystä "In Rockin" seuraaja ilmestyikin vasta yhdeksän kuukautta äänitysten alkamisen jälkeen, saaden nimen "Fireball".A-puoli


title: Deep Purple in Rock

text: B-puoli


title: Motorola 68040

text: Motorola 68040 on Motorolan 68000-suoritinperheeseen kuuluva 32-bittinen suoritin. Suoritin julkaistiin vuonna 1990 ja oli Motorola 68030 -suorittimen seuraaja, ja sitä itseään seurasi Motorola 68060 (mallinumeroa 68050 ei julkaistu koskaan, vaan projekti keskeytettiin). 68040 oli ensimmäinen 68000-sarjan jäsen, jossa oli sisäänrakennettuna liukulukuyksikkö. Suorittimesta käytetään myös nimitystä "040". Suorittimesta valmistettiin myös karsittuja versioita:


title: Motorola 68040

text: Lämpöongelmat vaivasivat Motorola 68040:ta koko elinkaarensa ajan. Vaikkakin suoritin toi kellojaksoja kohden kaksinkertaisesti tehoa aikaisempaan 68030:een verrattuna, se vaati myös samalla mitalla enemmän virtaa ja suoritin ei kyennyt skaalautumaan yli 40 megahertsin.


title: Motorola 68040

text: 68040-suoritinta käytettiin lähinnä ammattilaiskäyttöön tarkoitetuissa Macintosh Quadra -sarjan koneissa. Nopeinta 68040-suoritinta (40 MHz) käytettiin ainoastaan Quadra 840AV -mallissa. Halvemmat Macintosh-koneet oli yleensä varustettu 68LC040-mallilla. 68040:ta käytettiin myös Amiga 4000:ssa ja muutamissa NeXT-koneissa.


title: Motorola 68040

text: Motorola 68LC040 on Motorolan kehittämä suoritin, joka on edullisempi versio. 68LC040 ei sisällä matematiikkasuoritinta.


title: Motorola 68040

text: Suoritinta käytettiin muun muassa edullisimmissa Macintosh-sarjan tietokoneissa.


title: Motorola 68040

text: Motorola 68EC040 on versio, josta puuttui sisäänrakennettu matematiikkasuoritin (FPU) ja muistinhallintayksikkö (MMU).


title: Paalain

text: Paalaimella tarkoitetaan maatalouskäytössä olevaa traktorikäyttöistä laitetta, jonka tehtävänä on puristaa ja sitoa kasvimassa säilytettävään muotoon. Myös turvetta ja jätteitä kuten paalimuoveja voidaan paalata.


title: Paalain

text: Paalain saa käyttövoiman traktorin voimanottoakselista nivelakselin välityksellä. Paalaintyypistä ja käyttötarkoituksesta riippumatta sen koneistoon kuuluu noukin, puristuskammio ja sidontamekanismi. Noukin poimii maasta paalattavan aineksen ja nostaa sen kammioon siirrettäväksi. Paalaintyypistä riippuen kammioon siirrossa avustaa erillinen sulloja ja itse puristuksesta kammiossa huolehtii erillinen puristusmäntä tai kammio itse. Puristuskammion täytyttyä paalattu paali sidotaan. Sitomiseen käytetään paalinarua, verkkoa tai muovia.


title: Paalain

text: Kovapaalain tekee pieniä kantikkaita paaleja. Kovapaalain sitoo paalin naruilla.


title: Paalain

text: Pyöröpaalaimet tekevät lieriön mallisia paaleja. Usein eläinten rehuksi käytettävä paali kääritään lisäksi muoviin. Kuivikkeeksi tai energiaksi käytettäviä paaleja ei useimmiten kääritä.


title: Paalain

text: Kiinteäkammioinen pyöröpaalain perustuu kammion ympärillä pyöriviin teloihin. Telat pyörittävät muodostuvaa paalia kammiossa. Paalin täyttyessä telat puristavat paalattavaa materiaalia siten, että paalista tulee tiukka. Paalin tullessa täyteen, ottaa paalain huomattavasti enemmän voimaa, kuin paalin kehityksen alkuvaiheessa. Kiinteäkammioisen paalaimen paalit ovat aina samankokoisia, useimmissa koneissa noin 125cm halkaisijaltaan.


title: Paalain

text: Muuttuvakammioisessa pyöröpaalaimessa on telojen sijaan joko kuminen matto tai ketju. Muuttuvakammioinen paalain puristaa paalia paalin kehittymisen alusta asti, jolloin paalista tulee tasaisen tiukka. Toisin kuin kiinteäkammioinen, muuttuvakammioisessa paalaimessa voimanottotehontarve on tasainen koko paalin kehityksen ajan. Muuttuvakammioisella paalaimella voidaan tehdä erikokoisia paaleja. Paalin halkaisija noin 80 cm ja 200 cm välillä.


title: Paalain

text: Yhdistelmäpaalaimessa on samassa rungossa paalain sekä käärijä. Koneella voidaan käärijä samalla kun paalataan. Yhdistelmäpaalain vähentää työvoiman tarvetta, sillä se säästää yhden työvaiheen.


title: Paalain

text: Jatkuvatoimisen pyöröpaalaimen ei tarvitse pysähtyä sidonnan ajaksi. Tällaisessa paalaimessa on esikammio, johon sidonnan aikana kertynyt massa menee. Jatkuvatoimisuus parantaa työsaavutusta, sekä helpottaa kuljettajan ja traktorin työtä.


title: Paalain

text: Kanttipaalain on tehokas paalain, joka tekee tiukkoja paaleja. Kantikkaita paaleja on muotonsa vuoksi helppoja kuljettaa. Kanttipaalain perustuu mäntään, joka hakkaa paalattavaa massaa tunneliin. Tunnelissa paali saa muotonsa. Kanttipaalain on jatkuvatoiminen. Se sitoo paalin naruilla, männän ollessa lepo vaiheessa. Kanttipaalaimella on suuri tehontarve verrattuna pyöröpaalaimiin.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Jääkiekko oli Sarajevon 1984 talviolympialaisten ohjelmassa. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta. Kisoihin oli kutsuttu isäntämaa Jugoslavia, kaikki 8 MM-kilpailujen A-sarjassa pelanneet joukkueet ja kaksi parasta B-sarjan joukkuetta. Lisäksi B-sarjan kolmas ja C-sarjan voittaja järjestivät kaksiosaisen karsinnan viimeisestä turnauspaikasta. DDR kuitenkin luopui turnauspaikastaan, joten B-sarjan kolmas Itävalta pääsi kisoihin ilman karsintaa. Karsinnassa pelasivat lopulta Norja ja Alankomaat, joista Norja selviytyi turnaukseen.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Turnauksen pelijärjestelmä oli muuten sama kuin edellisissä kisoissa, mutta seitsemännestä sijastakin järjestettiin vielä ottelu. Joukkueet jaettiin kahteen lohkoon, joiden kaksi parasta joukkuetta selviytyi jatkolohkoon. Jatkolohkossa alkulohkojen keskinäiset ottelut jäivät voimaan. Alkulohkojen kolmanneksi sijoittuneet pelasivat vielä yhden ottelun viidennestä sijasta ja neljänneksi sijoittuneet seitsemännestä sijasta. Ottelut pelattiin 7.–19. helmikuuta 1984, halleina toimivat Zetra Olympic Hall ja Skenderija II.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Turnauksessa "palattiin normaaliin päiväjärjestykseen" sikäli, että Lake Placidissa 1980 yllättäen lyöty Neuvostoliitto voitti kuudennen jääkiekon olympiakultansa ja nousi Kanadan kanssa tasoihin kaikkien aikojen mitalitaulukossa.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Suomi oli valmistautunut kisoihin Alpo Suhosen valmennuksessa muun muassa ainutkertaiseksi jääneen SM-liigayhteistyön avulla. Olympiajoukkue pelasi yhden ottelun jokaista jääkiekon pääsarjan joukkuetta vastaan näiden kotikentällä.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Lohko A


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Lohko B


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 1984

text: Alkusarjan keskinäiset ottelut jäivät voimaan.


title: Motorola 68060

text: Motorola 68060 on Motorolan valmistama 32-bittinen suoritin. Suoritin julkaistiin vuonna 1994 ja se on Motorola 68040:n seuraaja. 68060 on 68000-suoritinperheen tehokkain saatavissa oleva suoritin. Siihen voidaan viitata numerosarjalla "060".


title: Motorola 68060

text: Mallista on myös halvemmat versiot:


title: Motorola 68060

text: 68060 ei ollut rakenteeltaan pelkästään uudelleensuunniteltu 68040, vaan se toi mukanaan paljon uusia ominaisuuksia jo kauan paikallaan polkeneeseen 68000-suoritinperheeseen. 68060 on kellojaksoa kohden suoritettuihin käskyihin nähden 2–3 kertaa tehokkaampi kuin samalla kellotaajuudella toimiva 68040.


title: Motorola 68060

text: 68060 oli Motorolan viimeinen kehitysaskel 68000-sarjassa, joka hylättiin PowerPC-arkkitehtuurin hyväksi. Sitä käytettiin jossain määrin tehokkaissa Amiga-koneissa ja näiden kiihdytinkorteissa. Suoritinta nähtiin myös muutamissa Atari ST -kloonikoneissa, mutta 68000-sarjan pitkäaikainen tukija Apple oli siirtynyt jo Macintosh-koneissaan PowerPC-alustalle.


title: Motorola 68060

text: 68060:sta esiteltiin aluksi 50 megahertsin malli, joka oli valmistettu käyttäen Motorolan 0,6 µm:n valmistusprosessia. Muutamaa vuotta myöhemmin viivanleveyttä pienennettiin 0,42 µm:iin ja nopeudet nousivat 66 ja 75 megahertsiin. 0,42 µm:n valmistustekniikalla valmistetut komponentit olivat harvinaisia, koska Motorola keskittyi lähinnä PowerPC-projektiinsa. Jos Motorola olisi jatkanut 68000-sarjan parissa, on hyvin todennäköistä että seuraava piiri olisi muistuttanut hyvin paljon Intelin P6-arkkitehtuuria.


title: Motorola 68060

text: Malli ilman integroitua matematiikkasuoritinta (FPU).


title: Motorola 68060

text: Malli ilman integroitua matematiikkasuoritinta (FPU) ja muistinhallintayksikköä (MMU).


title: Liperin kirkko

text: Liperin kirkko sijaitsee Liperin kunnan keskustaajamassa Pohjois-Karjalassa. Jykevän punatiilikirkon on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Georg Theodor Chiewitz ja se on rakennettu vuosina 1854–1858. Kirkon rakennustöistä vastasi Theodor Johan Tolpo, kirkonrakentaja kolmannessa polvessa. Seurakuntalaiset toivoivat uutta kirkkoa suunniteltaessa siitä puurakenteista ja mahdollisimman edullista. Senaatti ei kuitenkaan antanut lupaa puisen kirkon rakentamiseen ja niin Liperiin valmistui Pohjois-Karjalan ensimmäinen tiilikirkko.


title: Liperin kirkko

text: Liperin kirkon alttaritaulun on vuonna 1842 maalannut Pietarissa asunut suomalainen taidemaalari Berndt Godenhjelm. Alttaritaulussa on kuvattuna Kristus ristillä. Kirkko on koristeltu sisältä runsailla taiteilija Emil Ruokolaisen maalaamilla sisämaalauksilla ja sen urkuparvelle on sijoitettu vuonna 1879 hankitut 16-äänikertaiset Zachariassen-urut, ensimmäiset laatuaan Pohjois-Karjalassa. Kirkon tornissa sijaitsee pieni kirkkomuseo. Kirkkoon mahtuu noin 1 500 henkilöä.


title: Liperin kirkko

text: Liperin nykyinen kirkko on järjestyksessään jo viides. Uuden seurakunnan ensimmäiset vuosikymmenet tultiin toimeen ilman varsinaista kirkkoa. Jumalanpalveluksia pidettiin savupirteissä ja jopa ulkona. Seurakunnan ensimmäistä kirkkoa ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1642, mutta kapinaan nousseet ortodoksit polttivat sen ruptuurisodan aikana vuonna 1656. Liperin toinen kirkko, Pyhän kolminaisuuden kirkko, valmistui vuonna 1669. Vuotava ja vetoisa kirkko korvattiin uudella ja suuremmalla vuonna 1760. Seurakunnan neljäs kirkko valmistui vuosina 1838–1839. Carl Ludvig Engelin suunnittelema 3 000 seurakuntalaista vetävä kirkko paloi pian valmistumisensa jälkeen vuonna 1842.


title: Liperin kirkko

text: Liperin seurakunnalla on nykyisin pääkirkkonsa lisäksi käytössään vuonna 1953 valmistunut Viinijärven kirkko sekä 1970-luvulla valmistunut Ylämyllyn seurakuntatalo, jossa myös järjestetään jumalanpalveluksia. Ylämyllyn seurakuntatalo korvattiin vuonna 2008 uudella seurakuntatalolla.


title: Liperin kirkko

text: Liperin seurakunta on perustettu vuonna 1631, pian vuonna 1617 solmitun Stolbovan rauhan jälkeen, jolloin Pohjois-Karjala oli yhdistetty Ruotsin alaisuuteen. Alkuperäisestä Liperin seurakunnasta on eronnut vuosisatojen saatossa viitisentoista eri seurakuntaa, eli kaikki Joensuun seudun nykyiset seurakunnat. Viinijärven seurakunta, joka toimi itsenäisenä yksikkönä vuodesta 1959, sulautettiin takaisin Liperin seurakuntaan 1995.


title: Liperin kirkko

text: Liperin seurakunnassa oli vuonna 2006 noin 9 600 jäsentä, 31. joulukuuta 2009 jäseniä oli 9 763. Vuodesta 2011 kirkkoherrana on toiminut Heikki Holkeri.


title: Mswati III

text: Mswati III, syntyjään Makhosetive Dlamini (s. 19. huhtikuuta 1968) on Swazimaan kuningas, joka hallitsee maataan itsevaltiaana.


title: Mswati III

text: Mswati III on isänsä kuningas Sobhuza II:n järjestyksessään 67. poika. Hän on toiminut kuninkaan virassa 25. huhtikuuta 1986 lähtien. Hänen isänsä kuoli jo vuonna 1982 ja tuolloin hänet, 14-vuotiaana prinssinä, valittiin seuraavaksi hallitsijaksi. Välissä vallassa toimivat kuningattaret Dzeliwe Shongwe (1982–83) ja Ntombi Thwala (1983–1986), kun Mswati vielä opiskeli.


title: Mswati III

text: Mswati sai kotimaassaan sotilaskoulutuksen. 15-vuotiaana hänet lähetettiin Englantiin jatkamaan opintojaan Sherbornessa. Hänet kruunattiin kruununprinssiksi 1983. Swazimaassa kruununprinssiksi ei valita kuninkaan pojista vanhinta vaan sopivin.


title: Mswati III

text: Isänsä kuollessa Mswati oli 14-vuotias, ja silloisen lain mukaan valta olisi ollut sijaishallitsijoilla siihen asti kun hän täyttäisi 21. Suvun sisäisten kiistojen takia Mswati III kruunattiin kuninkaaksi jo 18 vuoden ikäisenä. Hän tarttui vallankahvaan voimakkaasti, hajotti uhaksi kokemansa kuninkaallisen neuvoston, nimitti uuden pääministerin, vaihtoi hallitusta ja antoi kahdelle veljelleen merkittävät asemat.


title: Mswati III

text: Nykyään hän on Afrikan viimeinen absoluuttinen monarkki. Häntä on kritisoitu laajasti rahojen tuhlailusta hienoihin palatseihin ja loistoautoihin, kun samaan aikaan kansa aika ajoin kärsii nälänhädästä.


title: Mswati III

text: Mswatin henkilökohtaiset menot vievät neljäsosan valtion budjetista.


title: Mswati III

text: Vaientaakseen arvostelua Mswati perusti perustuslakia luonnostelevan komitean vuonna 2001. Ensimmäinen luonnos kielsi oppositiopuolueet ja määräsi kaiken vallan kuninkaalle. Tämä kohtasi voimakasta arvostelua. Toinen versio, joka vahvistettiin 2006, ei ota kantaa puolueiden laillisuuteen.


title: Mswati III

text: Mswati on pyrkinyt hillitsemään maassa vallitsevaa HIV- ja AIDS-ongelmaa säätämällä lain, jonka mukaan nuorten koskemattomien naisten piti käyttää sinikeltaista vaatetta, ja yli 19-vuotiaiden ja parisuhteessa elävien punamustaa vaatetta. Sinikeltaiseen pukeutuneihin neitoihin koskeneita miehiä olisi rangaistu yhden lehmän arvoisella sakolla. Kuningas maksoi sakon myös itse, hän itse nai erään vaimonsa tämän ollessa 17 vuoden ikäinen. Laki kumottiin vuonna 2005. Samaan aikaan tilastot osoittivat, että lähes kolmasosa 15-19-vuotiaista naisista kantoi HI-virusta.


title: Mswati III

text: Mswatilla oli 40-vuotissyntymäpäiväänsä mennessä yli kaksitoista vaimoa. Hänellä on tapana valita uusi vaimo vuosittain järjestettävässä perinteisessä Umhlanga-nimisessä seremoniassa, jossa yli 20 000 paljasrintaista nuorta naista tuo tuoreita ruokoja kuningataräidin asumukseen ja tanssii kuninkaan kunniaksi.


title: Arotundra

text: Arotundra oli jääkauden aikainen kitukasvuinen kasvillisuusvyöhyke, jossa kasvoi lähinnä ruohoja, heiniä ja saroja sekä joskus pensaita ja puita. Kitukasvuisuus johtui kuivuudesta, kylmyydestä, ilman hiilidioksidin alhaisuudesta ja eläinten laidunnuksesta. Aron/aavikon ja tundran kasveja kasvoi mosaiikkina. Lunta oli talvella yleensä vähän. Arotundran kasvit kasvoivat tuulen kuljettamassa lössissä ikiroudan päällä. Maa oli kalkkipitoista. Kun ilma oli kuivaa, soita oli harvemmassa kuin nyt ja maa paikoin suolaista. Arotundraa on usein sanottu mammuttiaroksi, koska siellä viihtyivät mammutit, hevoset, peurat ja muut jääkautiset eläimet.


title: Arotundra

text: Arotundran tyyppikasveja olivat muun muassa maruna, savikka ja lapinvuokko. Kosteammilla arotundran alueilla kasvoi myös puita tavallisesti paikallisina metsinä. Varsinkin jääkauden lauhoina, kosteina interstadiaaleina arotundran paikalla oli laajalti avointa puistomaista metsäaroa. Arotundra katosi jääkauden päättyessä, kun ikirouta suli ja virtaavien jäätiköiden kulutuksen aiheuttama lössin muodostus loppui. Pohjoisessa arotundra korvautui jääkauden lopussa vaivaiskoivikolla. Nykyisten Keski-Aasian arojen muun muassa Mongoliassa on katsottu muistuttavan jääkautista arotundraa. Suomessa rantojen, tunturien ja harjujen kasvillisuuden, muun muassa ruijanesikko-ryhmän, katsotaan yleensä olevan arotundran jäänteitä.


title: Arotundra

text: Arotundralla kasvoi aro- ja tundrakasveja rinta rinnan


title: Arotundra

text: Tämä johtui kuivuudesta ja kylmyydestä. Arotundra oli tundraa kuivempi ja melkein aina nykyisiä aroja kylmempi avoin matala kasvillisuustyyppi, jossa kasvoi monin paikoin niittymäisesti lähinnä ruohoja, heiniä, saroja ja kuivilla alueilla marunaa, kuivilla paikoilla savikkaa sekä joskus pensaita ja paikoin puita.


title: Arotundra

text:
Arotundrakasvillisuus oli yleensä hyvin harvaa ja muistutti nykyistä kuiva-aroa, puoliaavikkoa tai kuivatundraa.
Monin paikoin tundrakasvit olivat enemmän vuoriston kuin tundran kasveja. Arotundran kuivimpien alueiden kasvit olivat niin sanottuja pioneerilajeja.


title: Arotundra

text: Esimerkiksi Baltiasta tavatun arotundran kasvit olivat tundrakasveja, kuten vaivaiskoivu ja lapinvuokko, kuivuudesta kieliviä, kuten maruna ja savikka ja suolasta kieliviä, kuten salsola-pensas.


title: Arotundra

text:
Tyypillinen kylmän arotundran kasvi on karuilla mailla lapinvuokko. Kuivuutta, kylmyyttä taas luonnehti "Artemisia frigida". Erilaiset tuppaina kasvavat nurmikat ja heinät muun muassa itunata luonnehtivat arotundraa. Tunturisarake oli myös yleinen varsinkin Beringiassa. Kosteammilla alueilla kasvoi erilaisia pajulajeja. Tundramaisessa Beringiassa ja Itä-Siperiassa Selaginella. Arotundran kasvit voidaan laajasti katsoen jakaa ensinnäkin metsän ja niityn mesofyytteihin, joita oli lauhkeita termofiilisiä sekä mikrotermisiä eli tundrakasveja.
Ensimmäisin kuuluu mm "Polygonum persicaria", toiseen lieko "Lycopodium alpinum" ja mähkä "Selaginella selaginoides"". Toiseksi oli mesofyyttisiä arokasveja lähinnä Chenopodium album ja varsinkin "C. glaucum" ja "C. rubrum". Xerofyyttisiä arokasveja olivat "Ephedra dustachya" ja "Artemisia". Nämä kuivakkokasvit veivät ilmaston kylmettyä tilaa vaivaiskoivulta. Kuivinta kautta ja aluetta luonnehtivat suolakkokasvit, muun muassa "Kochia prostrata"


title: Arotundra

text: Harvoista puuvartisista kasveista kuivuutta luonnehti lähinnä kataja ja elelämpänä mänty, kylmyyttä vaivaiskoivu ja vaivaispaju.


title: Arotundra

text: Eläimet olivat yleensä aron ja tundran eläimiä, mutta myös metsäeläimiä esiintyi. Arotundralla eli eläinlajeja kaksi kertaa niin paljon kuin nykyisellä tundralla. Esimerkiksi mammuttia suojasi paksu turkki. Kylmään sopeutumiseen liittyi myös mammutin pienet korvat ja lyhyt kärsä. Tyypillisiä olivat biisonit, myskihärät, mammutit, peurat ja hevoset ja myös villasarvikuono. Kasvinsyöjäeläimet hyötyivät arotundran lössistä, koska saivat siitä tarvitsemiaan kivennäisiä. Napakettu viihtyi kylmemmillä alueilla. Sen sijaan saigaa tavattiin harvoin Pohjois-Siperiassa. Luolahyeena, luolaleijona,luolakarhu, susi ja ihminen saalistivat näitä eläimiä. Pienimpiä arotundran eläimiä olivat sopulit ja lapinmyyrä.


title: Arotundra

text: Arotundralla vallitsi mannerilmasto, jossa vuotuiset lämpötilan vaihtelut olivat suuria. Oli usein hyvin kylmää ja/tai tuulista. Kesä oli lyhyt ja talvi pitkä. Tuuli kuljetti jäätikön ääreistä pölyä kauas jäätikön reunasta. Arotundran maaperä oli laajalti kalkkipitoisen pölyn, lössin lannoittamaa ja painanteissa monesti suolaantunut.. Niinpä arotundran monesti kalkkipitoinen maaperä oli korkeintaan lievästi hapan, neutraali tai emäksinen/alkalinen. Zimovin mukaan arotundra ei eronnut välttämättä tavallisesta tundrasta niinkään kesä- ja sademäärän perusteella, vaan runsaan lössilannoituksen takia kasvavat arokasvit haihduttivat tundrakasveja enemmän, ja kuivattivat maata. Typestä oli laajalti pulaa. Niinpä lössi ja eläinten laidunnuksen vaikutus selittää arotundran runsaan kasvillisuustuoton tundraan verrattuna.


title: Arotundra

text:
Kun maaperästä haihtui kosteutta, maannos oli kuiva ja hapekas, ei nykyisen tyyppinen soinen turvemaannos tai muuten kostea. Tällöin kivennäisiä irtosi nopeasti rapautuvassa maannoksessa, mikä tarjosi kasveille paljon ravinteita Tämä mahdollisti kosteata tundraa suuremman biomassan tuotannon, mikä elätti suuria ruohonsyöjäeläimiä, jotka tuottivat kasveille ravinteita kuollessaan, ulostaessaan ja virtsatessaan. Muun muassa mammutit tarvitsivat kivennäisiä, esimerkiksi kalsiumia ja natriumia. Eläimet mm. biisonit sorkillaan myös mylläsivät maata kulkiessaan. Niinpä arotundran kasvilajiston uskotaan muokkautuneen laidunnuksen mukaan, niin kuin Jakutian nykyisillä arolaikuillakin.
Guthrien mukaan Beringian arotundra muistutti jääkaudella sataneen lössin takia laajalti enemmän ei-hapanta kosteaa tundraa, kuin nykyistä hapanta kosteaa tundraa. Ei-happamassa kosteassa tundrassa eli MNT:ssä maannos oli kalsiumrikas, hienojakoinen ja melko hapan. Runsasravinteinen MNT kasvaa enemmän myrkyttömiä, kalsium- ja muuten ravintopitoisia kasveja.


title: Arotundra

text: Arotundraa luonnehti myös ikirouta, jonka pintakerros suli kesällä kyllin, jotta kasvit saattoivat kasvaa mutta eläimet kulkea ikiroudan päällä. Monet kryogeeniset prosessit olivat kuivemmilla mantereilla alueilla harvinaisia, yleensä pakkasen aiheuttamia halkeamia. Arotundra ulottui nykyisen lauhkean vyöhykkeen leveysasteilla Euroopasta Keski-Aasiaan, Siperiaan ja Alaskaan asti ja tästä itäänkin Arktisten saarten jäättömille alueille. Varsinkin jääkauden lämpimämpien vaiheiden aikana monet suuret kasvinsyöjäeläimet viihtyivät arotundralla.


title: Arotundra

text: Laajasti sanottuna arotundra kattoi jääkauden huippukaudella Etelä-Ranskasta Itä-Siperiaan ulottuvan noin 40–50 leveysasteen pohjoispuolisen alueen jossa esiintyi ikiroutaa ainakin epäjatkuvana ja oli ainakin paikoin lössiä ja mammutteja. Puustoa oli niukasti, lähinnä jokilaaksoissa ja vuorilla. Tällä alueella oli hyvin erilaisia ympäristöjä polaariaavikosta, tundrasta, arosta ja metsästä aavikkoon. Oli myös näiden välimuotoja pensastundraa, metsätundraa ja metsäaroa sekä metsäaron metsätundran välimuotoa.


title: Arotundra

text: Nimitys arotundra liitetään varsinkin Ukrainan ja Keski-Siperian alueelle, lännessä oli kosteampaa. Läntisen Venäjän arotundra jaetaan yleensä neljään vyöhykkeeseen: pohjoinen tundramainen alue, Valko-Venäjän periglasiaalinen metsäaro, Ukrainan periglasiaalinen aro. Tundramaisella alueella kasvoi oli paljasta maata ja yrttitundraa, aroa, metsiä joissa lehtikuusta, mäntyä, koivua ja lisäksi hajanaisia suolakkokasviyhdyskuntia. Oli sekä aro- että tundrakasvistoja, yrttejä, marunoita, savikkakasveja, koivissa paikoissa runsaasti yrttikasveja. Eteläisempi periglasiaalinen metsäaro oli yhä arktinen päätellen sopulin esiintymisestä, ja siellä kasvoi aromaista kasvistoa, lehtikuusta, mäntyä ja koivua sekä tundraa joissain kylmissä painumissa. Niinpä tämä alue oli metsätundraa ja metsäaroa. Aromaiseen kasvillisuuteen kuului marunoita, yrttejä, savikkaa ja Ephedraa. Lössiä ja lössihiuetta 400–600 m merenpinnasta asti. Tätäkin vyöhykettä voidaan pitää lämpötilaltaan ainakin pensastundrana tai puistotundrana ja Ukrainassa sen pohjoisosissa saattoi kasvaa korkeaa ruohoa ja puita.


title: Arotundra

text: Tämän arktisen vyöhykkeen eteläpuolella oli periglasiaalinen aro, jossa saattoi olla suuria lehtimetsäsaarekkeita jokien varsilla ja vuoristoissa muun muassa Etelä-Uralilla. Arokasvillisuus oli marunaa, savikkakasveja, yrttikaveja ja suolakkokasveja. Muuten periglasiaalisen aron vuoristoissa oli tundraa, alavilla alueilla pelkkää metsää ja pensastundraa. Tämä vyöhyke ulottui idässä Etelä-Jakutiaan asti. Se oli Länsi-Aasiassa harvakasvista, mutta Baikaljärven itäpuolella puita oli enemmän ja kasvillisuus peittävää. Eläimistö oli pohjoisella periglasiaalisella arolla osin boreaalista, muun muassa hevosia, muuten sielläkin oli tyypillinen mammuttieläimistö. Jääkauden lopun ajan eli nuoremman dryaskauden arotundralle oli ominaista lyhyt kuuma kesä, pitkä kylmä talvi. Ilmasto muistutti etäisesti nykyajan Jakutian ilmastoa.


title: Arotundra

text: Etäisesti arotundraa muistuttavia alueita on Keski-Jakutian aroilla, niin kuin myös Janan, Indigirkan ja Kolyman jokialtaissa, joissa kasvaa metsätundraa. Kasvukausi oli lyhyt, kosteus ei riittänyt metsälle tundralla ja kosteus arolla. Jääkauden arotundralla aro- ja tundrayhteisöt kasvoivat erillään. Nykyajan Venäjän aroilla on havaittavissa arktinen kasvuaika talvella, tundra-aika varhain keväällä, metsäaika myöhäiskeväällä ja aroaika kesällä. Myös tundralta löytyyvät vastaavat vuodenajat. Niinpä aro- ja tundrakasvillisuutta saattoi kasvaa suunnilleen samoilla seuduilla.


title: Arotundra

text: Monesti Pohjois-Siperian ja Alaskan jääkautinen arotundra oli käytännössä kasviyhdyskuntien mosaiikki. Niissä, esim. ylhäällä vuoristossa kasvoi kuivatundrakasvillisuutta, hieman alempana niityillä tunturisaraketta ja/tai kunnailla lapinvuokkoa, etelärinteiden keskiosissa tuppaina marunan ja tupasheinien tyyppisiä arokasveja, jokilaaksoissa kuivia ja kosteita niittyjä ja jokivarsilla märän ympäristön kasveja, joissain paikoissa dyynejä, suolakkokasveja jne.


title: Arotundra

text: Jokilaaksot olivat jääkaudella Pohjois-Siperiassa luultavasti kuivempia ja suottomampia kuin nyt. Ylempänä tundra oli enemmän nykyisen ylämaan tundran tyyppistä.


title: Arotundra

text: Euraasiassa Kazahstanissa Semipalatinskin lähellä oli lämpimänä jääkauden kautena alemmilla, loivilla jokilaaksoterasseilla aroa, ylemmällä havupuita, jokilaakson terassien välisissä painumissa suota ja koivua/haapaa, samoin kuin jokilaaksojen tulvatasangoilla, Kylmänä kautena alemmilla jokiterasseilla kasvoi koivu-kuusimetsän ja arokasvillisuuden mosaiikkia, ylimmällä terassilla vaivaiskoivua ja koivua sekä aroa, terassien välissä oli järviä ja soita, tulvatasangoilla kasvoi tyrnipensaita..


title: Arotundra

text: Alaskasta Sewardin niemimaalta löydetty jääkautinen Kitlukin paleosoli näyttää olevan tasapainossa oleva yhdyskunta, jossa kasvoi sammalen päällä tunturisaraketta ja tundralle tyypillisiä ruohoja, ja jossa monista arotundran alueista poiketen oli maassa paljon typpeä ja fosforia.


title: Arotundra

text: Beringian arotundran tyypillisiä Festuca-ruohoja: nurmikat "Poa botryoides", "Poa stepposa", "Poa arctostepporum", "Poa Glauca", "Calamagrostis purpurascens", "Helicotrichon krylovii", "Koeleria cristata", "Koeleria asiatica" ja "Elytrigia"-sukuisia vehnäruohoja. Sarojen joukossa oli monenlaisiin ympäristöihin sopeutuneita, esim. aito arokasvi "Carex diriuscula", niittyarojen kasveja "Carex obtusata", "Carex rupestris", tuppaina kasvavia saroja mm. "Carex pediformis", "Carex filifolia", "Carex rossii", "Carex aenea", "Carex patasata" jne. Kuivaan ja kuivaan/kylmään sopeutuneita lajeja olivat "Artemisia", "Potentilla", "Astragalus", "Oxytropis". Tunturikurjenherneen ja idänkaulankärjen tyyppiset herneen sukuiset kasvit olivat tyypillisiä jäätikön läheiselle alueelle, jossa sademäärä oli pieni ja maaperä neutraali, ja pulaa typestä. Näissä hernekasveissa on paljon eläimille sopivaa valkuaista.


title: Arotundra

text:
Mosaiikkimaisen arotundran kasvillisuus ja kosteus vaihtelivat muun muassa eri alueilla, leveysasteilla ja aikoina.
Parhaimmillaan arotundra oli subarktista metsäaroa tai puistomaista aluetta, jolla puita kasvoi ruohoalueen seassa hieman samaan tapaan kuin Afrikan savannilla tai Kanadan Aspen Parklandissa. Nykyään uskotaan puita kasvaneen joissain painumissa esimerkiksi
Alppien pohjoispuolella ja jopa Norjan jäättömissä jokilaaksoissa. Arotundraa on sanottu usein myös "mammuttiaroksi". Täsmällisesti sanoen mammuttiaro kattoi myös ne alueet, joilla ei esiintynyt tundrakasvillisuutta kuten Etelä-Ukrainassa. Hyvin kuivalla aavikkoa muistuttavalla arotundralla kasvoi savikan sukuisia kasveja. "Ephedra distachyan" tyyppinen yrtti luonnehti kuivaa arotundran niittyä. Kuivempi arotundra suosi enemmän hevosta kuin mammuttia.


title: Arotundra

text: Jääkauden maksimin aikaan arotundralla oli laajojen dyynikenttien keskellä kosteita painumia ja jokilaaksoja, joissa oli muun niittyä ja kosteikkokasvillisuuttakin. Yleensä painumat olivat suolaisia, ja niissä viihtyi runsastuottoinen suolaa sietävien kasvien yhdyskunta. Mutta painumiin saattoi virrata vuorilta tai pulputa lähteestä makeaa vettä. Lössialueella kasvoi lyhytkasvuista aroheinää.


title: Arotundra

text: Vuorten rinteillä saattoi kasvaa pensaikoita tai metsiä, samoin jokilaaksoissa. Melko lämpimissä, kosteissa suolapainumissa saattoi olla kasvillisuudeltaan runsastuottoisia alueita. Vuorten juurilla olevat alueet minne valui vuorilta jäätiköiden ja lumien sulamisvesiä, saattoivat olla tuottoisia. Arotundran tuottoisuudesta ja kyvystä elättää mammutin tapaisia suuria eläimiä on kiistelty tieteessä pitkään, mutta keskustelu siitä on nyttemmin jäämässä taka-alalle. Esimerkiksi mammutin tiedetään löydöistä päätellen viihtyneen jokivarsien lähellä, ei kuivimmilla alueilla.


title: Arotundra

text:
Viime jääkauden keskivaiheilla oli suuria jäätiköitä, jotka kuivattivat ilmaa, mutta maan akseli oli kallelaan ja tuotti nykyistä lämpimämpiä kesiä Pohjois-Siperiaan. Pohjois-Siperiassa arotundra oli aromaisimmillaan noin 48 000–35 000 radiohiilivuotta sitten, eli silloin oli lämmintä ja kuivaa. Etelän arokasvit mm "Agropyron cristatum" vaelsivat pohjoiseen.
Lämpimin huippu oli itäisimmässä Siperiassa noin 38000 radiohiilivuotta sitten, jolloin siellä lehtikuusimestät valtasivat alaa tundralta. Monet Pohjois-Siperian mammuttilöydöt ajoittunevat tähän lämpökauteen. Mutta jääkauden kylmimmän jakson aikaan Pohjois-Siperian kasvillisuus muistutti lähinnä kuivaa tundraa, koska aidot arokasvit olivat kadonneet. Mutta kuiva tundra vuorotteli kosteiden niittyjen kanssa.


title: Arotundra

text: Melko lämmintä oli uudestaan jääkauden lopussa n 18000-12500 radiohiilivuotta sitten.


title: Arotundra

text: Puolassa näkyy jääkauden lopun ajan arotundran vaihdos paju-savikkatyyppisestä koivu-artemisiatyyppiseen luultavasti ilmaston lämpenemisen ja/tai kostumisen takia.


title: Arotundra

text:
Jäänteitä arotundrasta saattaa olla joillain arktisilla alueilla muun muassa Wrangelin saarella.
Luoteis-Siperiassa on nykyäänkin paikoin aroja ja tundra-aroja.
Arotundraa on usein vertailtu Jakutian Sartan-joen aroalueisiin, vaikka nykyään tutkijat eivät usko sen vastaavan jääkautista ympäristöä. Samankaltainen alue on muun muassa Churapchan aro Keski-Jakutiassa. Varsinkin Jakutian jokivarsien kuivilla, jyrkillä ylärinteillä oleva lyhytruohoinen arokasvillisuus tuo mieleen mammuttiaron. Keski-Jakutian Lena-joen laakson ja ikiroudan sulamispainumien kasvillisuus muistuttaa luultavasti mammuttien elinympäristöä aroineen ja soisine suolaniittyineen.
Luoteis-Siperian pohjoisboreaalisen ja tundran arot jaetaan ruohomätäsaroihin, kuivahkoihin niittyihin ja harvaan kasvillisuuteen.


title: Arotundra

text: Altain vuoristojen kasvillisuus muistuttaa tutkijoiden mukaan huiomattavasti arotundraa. Länsi-Grönlannin ala-arktinen tai subarktinen Kangrelussuaqin vaivaiskoivu-vaivaispaju-tunturisarake-heinäkasvimosaiikki tuo mieleen arotundran, jossa on myös suolajärviä.


title: Arotundra

text:
Alaskan pingojen etelärinteitä on myös verrattu arotundrakasvillisuuteen. Varsinkin Brooks-vuorten pohjoispuolisia kalsiumrikkaita tundria on pidetty ainakin jossain määrin jääkautista arotundraa muistuttavina. Joissain järvien ja jokien ympäröimissä laaksoissa saattoi olla arktisia keitaita, jollainen Ellesmerensaaren Lake Hazen nykyään on.
Jääkautisen tyyppisen laidunnuksen aiheuttamia muutoksia kuvastaa esimerkiksi Grönlannin ala-arktisen/subarktisen sisämaan pajua kasvavan aroalueen muutos niittynurmikkaruohikoksi.


title: Arotundra

text: Arotundra muistutti kuivimmillaan laajalti lähinnä Keski-Aasian kuivia aroja, puoliaavikoita ja aavikoitakin, joita on Mongoliassa, Ubsunurin alueella, Džungariassa, Gobissa ja Tiibetin Arjin Shanin luonnonsuojelualueella. Varsinkin Attai-Sajanin seudun alueen siitepölyt muistuttavat jääkautisia. Myös Nebraska Sandhillsin dyynialueen siitepölyt ovat lähellä jääkautisia.


title: Arotundra

text: Ukok-Saliugemin laakson, Khar us Nuurin ja Ubsunurin altaan peura ja saiga muistuttavat ehkä jääkautisia.


title: Arotundra

text:
Maruna ja savikka ovat näiden alueiden siitepölyissä yleisiä, ja runsas maruna liittyy niillä aroilla runsaisiin heinäkasveihin. Näille ovat monesti tyypillisiä yleisympäristöön nähden rikas eläimistö ja painumien ja vuorenrinteiden runsas kasvillisuus ja hevosläinten asuminen.
Maruna on näillä aroilla runsainta, kun sademäärä on 200-700 mm.


title: Arotundra

text: Arotundran sukulaisia löytyy myös Aasian vuoristoaroilta ja Kalliovuorilta, muun muassa vuorten välisistä laaksoista.


title: Arotundra

text: Myös Tiibetin ylänköä voi pitää arotundraa muistuttavana, koska siellä elää niukalla kasvillisuudella suuria eläimiä mm jakkeja, kesä on viileä ja talvi kylmä. Maruna liittää arotundran Pohjois-Amerikan lyhytheinäpreeriaan, joka on biisonien luonnollinen elinympäristö. Berezovkan mammutin kasvijäänteet tuovat mielen Mongolian arojen joenvarsiniityt ja silloiset järvien lähistöt.


title: Arotundra

text: Alaskan Kobuk-joen varren dyynit muistuttavat jääkautisia dyynialueita, ja niiden lähellä on monenlaisia kasviyhdyskuntia.


title: Arotundra

text: Götlannin kalkkipitoisilla alvereilla kasvaa muun muassa päivännoutoa ja nataa, niin kuin arotundralla oletetaan kasvaneen.


title: Arotundra

text: Hieman arotundran tyyppisiä alueita on Suomessa nykyään muun muassa Käsivarren Lapin suurtuntureilla, Kuusamossa, rannikoilla, tienpientareilla, kalliokedoilla ja harjuilla sekä lehdoissakin.


title: Arotundra

text: Nykyisissä kasvillisuustyypeissä näkyy varsinkin pohjoselle arotundralle tyypillistä mosaiikkimaisuutta. Esimerkiksi Lapissa on lämpimämpää etelärinteillä, mutta kylmempää pohjoisrinteillä. Mäen päällä saattaa olla viisi astetta lämpimämpää kuin laaksossa, mutta hieman ylempänä olevassa rinteen painanteessa viisi astetta kylmempää kuin laaksossa. Toisaalta melko syvälumiset lumenviipymät suosivat ruohojan kasvua, matalalaumiset varpujen kasvua.


title: Arotundra

text: Arotundra oli monien arvioiden mukaan toisaalta kylmää, toisaalta kuivaa. Niinpä monet nykyiset kasvillisuustyypit ovat joko liian lämpimiä tai kosteita arotundraksi. Venäjän arotundralla saattoi kasvaa puita kylmistä talvista huolimatta, koska ilmasto oli kuiva. Koivu "Betula pubescens" saattaa mannermaisessa ilmastossa kestää tammikuussa -40 °C keskilämpötilan ja heinäkuussa 12 °C. Meri-ilmastossa sama koivu kestää vain -12 °C keskilämpötilan tammikuussa. Samoin mänty "Pinus sylvestris" kestää meri-ilmastossa -12 °C keskilämpötilan tammikuussa ja 12 °C heinäkuussa, mutta vastaavasti -40 °C/14 °C kuivassa mannerilmastossa. Vuotuisen kuukauden keskilämpötilan vaihtelu eli mantereisuus oli ikiroudan rajan pohjoispuolella laajalti 40–50 °C , mikä merkitsi laajoilla alueilla heinäkuun lämpötiloja 10–19 °C ja tammikuun -21–-60 °C. Valko-Venäjän metsäaro-metsätundravyöhykkeellä lämpötila oli tammikuussa noin -22–30 °C, kesällä -14 °C. Siellä satoi 200–350 mm ja kuukausien suurin lämpötilaerotus oli -35–-45 °C . Tämä vastasi korkeintaan Siperian pohjoista taigaa kesälämpötilojen puolesta, ja talvilämpötilojen puolesta jopa Etelä-Siperian keskimmäistä tai eteläistä lehtikuusi-mäntytaigaa. Tällöin suuressa osassa arotundraa pystyi lämpötilan puolesta kasvamaan puita, ja kuivuus oli suurempi ongelma puiden kasvulle.


title: Arotundra

text: Monien kasvillisuusarvioiden mukaan Pohjois-Aasian arotundran lössialueilla olisi laajoilla alueilla satanut 40–60 % siitä mitä nyt eli 300 mm mutta maaperätutkimusten mukaan alle 200 mm. Kasvitutkimusten mukaan sademäärä oli usein välillä 250–350 mm. Tundran tapauksessa tämä olisi saattanut tarkoittaa sitä, että arotundra muistutti enemmän Itä-Siperian tundraa, joissa sataa 250–350 mm jolloin sadanta/haihduntasuhde on 1,1–1,2 eli sama kuin metsissä. Ilmasto on luultavasti ollut paljon tätä kuivempi. Nykyisillä eteläisillä ”Artemisia-aavikoilla” sataa vain 150 mm ja puoliaavikoilla 350 mm. Näissä haihdunnan ja sadannan suhde on luokkaa 0,15-0,5. Tämä ennustaa kuivimmalle arotundralle sademäärää 40–120 mm.


title: Arotundra

text: Arotundran häviäminen liittyi tavalla tai toisella jääkauden aikaisten eläinten tuhoon. Arotundra hävisi jääkauden päättyessä ilmaston kostuessa ja lämmetessä. Lämpeneminen sulatti jäätiköt, mikä lopetti lössin synnyn. Myös ikirouta suli laajalti. Lämpeneminen ja kostuminen metsitti ja soisti maastoa. Kosteus huuhtoi maasta kivennäisravinteita pois. Niinpä maaperä happani ja kasvilajivalikoima köyhtyi ja muuttui. Ensin ilmestyi pensaita, sitten aluksi varvikkoisia vaivaiskoivumetsiä syrjäyttämään heinäkasvit. Kanervat ja varvut yleistyivät heinäkasvien sijaan. Kun kosteus huuhtoi maaperän mineraalit pois, eläinten oli vaikeampi saada kivennäisiä. Jääkautiset myskihärän tyyppiset eläimet olivat yleensä tottuneet melko kuivaan ympäristöön. Kosteammat talvet saattoivat olla vastasyntyneelle vasikoille vaikeampia, koska näillä ei ollut kostealta ja kylmältä suojaavaa turkkia. Lämpö ja kosteus edistivät loisten elämää. Talvinen lumen syveneminenkin saattoi aiheuttaa ongelmia, vaikka esimerkiksi myskihärän, hevosen ja biisonin tiedetäänkin löytävän ravintoa melko syvästä lumesta.


title: Arotundra

text: Joitain arotundran kasveja


title: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu

text: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu (s. 14. heinäkuuta 1948 Nongomassa) on zulu-heimon kuningas.


title: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu

text: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu on toiminut tehtävässään 3. joulukuuta 1971 lähtien. Hänen isänsä, Cyprian Bhekuzulu kaSolomon, kuoli vuonna 1968. Prinssi Israel Mcwayizeni KaSolomon toimi välissä väliaikaisena hallitsijana, kun Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu oli maanpaossa Saint Helenalla salamurhauhan takia.


title: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu

text: Perustuslain mukaan kuninkaan asema on seremoniallinen ja valtaa käyttää KwaZulu-Natalin päämies Mangosuthu Buthelezi. Zwelithinim varoja kontrolloivat KwaZulu-Natalin alueviranomaiset. Käytännössä kuninkaalla on valtaa zuluyhteisön kulttuurillisena johtajana ja heimopäällikkönä. Hän onkin elvyttänyt monia perinteitä, kuten muun muassa Umhlanga- ja Ukweshwama-seremoniat, takaisin eloon. Hän on myös asemassaan pyrkinyt edistämään moraalikasvatusta ja AIDS-tietoisuutta nuorison keskuudessa.


title: Goodwill Zwelethini kaBhekuzulu

text: Vuonna 1994 Zulumaan yliopisto ja vuonna 1999 Coker College Yhdysvalloissa myönsivät Zwelethinille kunniatohtorin arvonimen. Vuonna 2003 Zwelethinillä oli kuusi vaimoa ja 27 lasta.


title: Nicklas Lidström

text: Nicklas Erik Lidström (s. 28. huhtikuuta 1970 Krylbo, Ruotsi) on uransa lopettanut ruotsalainen jääkiekkoilija, jota pidetään modernin jääkiekon aikakauden parhaana puolustajana. Lidström saavutti urallaan mm. olympiakultaa, maailmanmestaruuden ja neljä Stanley Cupia. Lidström tunnetaan ennen kaikkea NHL-seura Detroit Red Wingsistä, jota hän edusti vuodesta 1991 lopettamiseensa saakka. Lempinimillä Mr. Perfect ja Perfect Human tunnettu Lidström voitti James Norris Memorial Trophyn NHL:n parhaana puolustajana seitsemästi ja oli ehdolla yksitoista kertaa. Vuonna 2002 hänet palkittiin myös pudotuspelien parhaalle pelaajalle annettavalla Conn Smythe Trophyllä ensimmäisenä eurooppalaisena. Häntä on pidetty kaikkien aikojen parhaana ruotsalaisena jääkiekkoilijana. Lidströmiä pidetään myös yhtenä historian parhaista jääkiekkopuolustajista. Arvostettu jääkiekkolehti The Hockey News valitsi Lidströmin jääkiekkohistorian parhaaksi NHL:ssä koskaan pelanneeksi eurooppalaiseksi.


title: Nicklas Lidström

text: Detroit Red Wings jäädytti Lidströmin paidan 6.3.2014 pelatussa ottelussa Colorado Avalanchea vastaan.


title: Nicklas Lidström

text: Lidström pelasi ammattilaisuransa ensimmäiset kaudet Ruotsin Elitserienin Västerås IK:ssa. Detroit Red Wings varasi hänet vuoden 1989 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella, kokonaisvarausnumerolla 53. Lidström on pelannut kaikki 19 NHL-kauttaan Detroitissa, ja voittanut seuran kanssa neljä Stanley Cupia (1997, 1998, 2002, 2008). Pisteiden valossa hänen paras kautensa oli 2005–2006, jolloin hän keräsi runkosarjassa yhteensä 80 pistettä. NHL:n työsulun aikana kaudella 1994–1995 hän pelasi 13 ottelua Västeråsin paidassa.


title: Nicklas Lidström

text: Lidström on pelannut NHL:n historiassa kolmanneksi eniten pudotuspelejä. Hänen edellään ovat vain Chris Chelios ja Patrick Roy.


title: Nicklas Lidström

text: Maajoukkueura on tuonut Lidströmille MM-kultaa vuonna 1991, -hopeaa 2004 ja -pronssia 1994. Torinon olympialaisissa 2006 Lidström teki voittomaalin finaalissa Suomea vastaan. Lidström valittiin myös kisojen All-Stars-kentälliseen. Hänestä tuli Torinossa Kolmen kullan klubin 17. pelaaja ja kuudes ruotsalainen, joka on voittanut olympiakullan, MM-kullan ja Stanley Cupin.


title: Nicklas Lidström

text: Lidströmin pelityyli kiteytyi hänen loistavaan peliälyynsä. Se näkyi monessa asiassa, kuten hänen kyvyssä katkoa vastustajien syöttöjä tai käynnistää vastahyökkäyksiä pystysyötöillä. Lidström oli puolustajana poikkeuksellinen: hän ei taklannut oikeastaan ollenkaan ja vältti taklauksia sijoittumisensa ansiosta. Peliälynsä avulla hän myös pystyi luomaan vaarallisia paikkoja hyökkäyspäässä. Laukaus siniviivalta lähti tarkasti ja kovaa. Lidström pelasi NHL:ssä tavallisesti lähes 30 minuuttia per peli.


title: Nicklas Lidström

text: Lidströmin perheeseen kuuluu vaimo ja neljä poikaa.


title: Luettelo zulu-heimon kuninkaista

text: Tämä luettelo sisältää kaikki zulu-heimon tunnetut kuninkaat.


title: Assegai

text: Assegai (alkujaan berberien kielen sanasta "zaġāya") on nimitys tavallisesti heittämiseen tarkoitetulle aseelle, tietyntyyppiselle keihäälle tai seipäälle. Assegai on valmistettu puusta ja sen kärki on kaksipuolinen ja valmistettu teräksestä. Assegain uskotaan kehitetyn Iberian niemimaalla, ja sitä käytettiin jo 1300-luvulla.


title: Assegai

text: 1800-luvulla zulu-heimon johtaja Shaka kehitti assegaista lyhyemmän, lähitaisteluissa käytettävän version.


title: Älvsjö (kaupunginosa-alue)

text: Älvsjö on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ("Söderort"). Asukkaita alueella on noin 22 000. Älvsjön kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Herrängen, Långbro, Långsjö, Älvsjö, Solberga, Örby Slott ja Liseberg.


title: Älvsjö (kaupunginosa-alue)

text: Alueella on merkittävästi omakotitaloja, ja yhteydet keskustaan ovat hyvät. Älvsjössä sijaitsee suuri messukeskus nimeltä Stockholmsmässan (entinen Älvsjömässan).


title: James Luceno

text: James Luceno on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, joka tunnetaan erityisen hyvin "Tähtien sota" -romaaneistaan. Hän asuu nykyisin Marylandin osavaltiossa sijaitsevassa Annapolisissa.


title: James Luceno

text: James Luceno oli edesmenneen tieteiskirjailija Brian Daleyn hyvä ystävä. Molemmat kirjoittivat yhdessä "Robotech"-tieteissarjaan pohjautuvia kirjoja. Ystävykset käyttivät toisinaan pseudonyymiä Jack McKinney.


title: Johann Rosenmüller

text: Johann Rosenmüller (1619 – 12. syyskuuta 1684) oli saksalainen barokkisäveltäjä. Hän opiskeli musiikkia Oelsnitzissä ja teologiaa Leipzigissä. Vuonna 1651 hän pääsi urkuriksi kirkkoon. Myöhemmin 1650-luvulla hän siirtyi Venetsiaan, jossa hän toimi pasunistina ja säveltäjänä. Rosenmüller sävelsi muun muassa tanssisarjoja ja konserttoja.


title: Jouni Hagström

text: Jouni Ilmari Hagström on suomalainen lauluntekijä. Rovaniemellä asuva Hagström on kirjoittanut sanat lukuisiin suosittujen suomalaisten artistien esittämiin iskelmälauluihin.


title: Jouni Hagström

text: Sanoitustyönsä lisäksi Hagström on kotipaikkakunnallaan tullut tunnetuksi paikallislehti Uuden Rovaniemen pilapiirtäjänä. Nimimerkillä 'Jopelo' julkaistut pilapiirrokset ottavat hienovaraisesti kantaa ajankohtaisiin asioihin.


title: Jouni Hagström

text:
-"Aika kiitoksen",
säv. Veikko Samuli,
san. Jouni Hagström,
lev. Matti Eskonniemi (Ei sammu sieluni lyhty 1997).


title: Jouni Hagström

text:
-"Ajoin halki kesä-Suomen",
säv. Jukka Karppinen,
san. Jouni Hagström.


title: Jouni Hagström

text:
-"Ei hyvästi ei näkemiin",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Hannu Lauronen (Lemmenjoen laulut 1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Ei millään pahalla",
säv. Jussi Rasinkangas,
san. Jouni Hagström,
lev. Maximus (Tänään 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Elämän aallokot",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Eila Pienimäki (Malttamaton sydän 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Elät lauluissani aina",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Eero Magga (Taivaan valkeat 1998).


title: Jouni Hagström

text:
-"Ensilumi",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Pohjanpojat ja Albert Wee (Lapin humpat, jenkat ja foxit 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Helmet hetkien",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Hetkiä päivän hetkiä yön",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Sami Keskitalo (Sami Keskitalo 1998).


title: Jouni Hagström

text:
-"Hyvää matkaa",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Teuvo Oinas & Hyväntuulen laulajat (Elokuu 1992, Varisevat lehdet 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Hän sua niin rakastaa",
säv. Jukka Karppinen,
san. Jouni Hagström.


title: Jouni Hagström

text:
-"Ikuinen rintamamies",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Arvi Leskinen (1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Iskelmätyttö",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Jätkän kynttilä",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka & Souvarit (Laulajan tie 1991, Parhaat + 6 uutta 1991),
Ykslysti Yhtye (Ykslysti 1998).


title: Jouni Hagström

text:
-"Jätkän lintu laulaa",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka & Souvarit (Neljän tuulen tie 1990, Tukkipojat 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Jäädäksesi tulit sydämeeni",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Hallayön kukka 1994, Lapin lumoissa 1994).


title: Jouni Hagström

text:
-"Jäähyväistango",
säv. Jussi Rasinkangas,
san. Jouni Hagström,
lev. Arja Havakka (Sinne ainiaaksi jään 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kaamoksen syli",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Hallayön kukka 1994).


title: Jouni Hagström

text:
-"Katson silmiisi",
säv. Vesa Lauhamaa,
san. Jouni Hagström,
lev. Markku Ketola (Syli täynnä rentukoita 1997).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kauneimmat muistot",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Reijo Taipale (Juhlalevy 1990, Saapuuko hän 1990,
Toivotuimmat 1990, Tulisuudelma 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kerro mistä haaveilet",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Rainer Friman (Mutkainen tie 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kevään kukkaset",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Tuomo Tamminen (Pieni kaupunki 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kirkkaille vesille",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Esa Vaaraniemi (Ei epäillä vaan eletään 1994).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kuin lintu luottaa tuuleen",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Kari Piironen (Kuin lintu luottaa tuuleen 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kuljen lapsuuteni päiviin",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Arja Koriseva (Hymyhuulet 1991, Kymmenen ensimmäistä vuotta 1991,
Me kaksi vain 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kulkurin kulta aikaa",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Erkki Vitikainen (Lemmenjoen laulut 1991, 16 suosituinta 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Kuusenhakumatka",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Jukka Honka (Pelimannin iloinen joulu 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Lapin hiljaisuus",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Pentti Kumpulainen (Villi pohjola 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Lapin kulkuri",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Pentti Kumpulainen (Lapin kulkuri 1995, Lapin taikaa 1995, Onnellisten yö 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Laulajan sydän",
säv. Juhani Rasinkangas,
san. Jouni Hagström,
lev. Souvarit


title: Jouni Hagström

text:
-"Lesti eelis",
säv. Juha Varjus,
san. Jouni Hagström,
lev. Lännenmiehet (Viimeiseen junaan 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Linnunlaulupuu",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet Hetkien 1992), Pekka Jussila (Luvattumaa 1998).


title: Jouni Hagström

text:
-"Luo majakan",
säv. Jukka Karppinen,
san. Jouni Hagström,
sov. Juha Heikkilä,
lev. Mika Peltoniemi & Turhat Jätkät.


title: Jouni Hagström

text:
-"Maarit",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Lapin Kaipuu 1993, Lapin luonto luo outoa taikaa 1993,
Sinisenä lintuna haluaisin lentää 1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Malttamaton sydän",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Markkinasormus",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström ja Veikko Juntunen,
lev. Eija Arjoluoto (Kuuntele laulua sydämen 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Missä on länsi, missä on itä",
säv. Jari Niemelä,
san. Jouni Hagström.


title: Jouni Hagström

text:
-"Monen rajuilman jälkeen",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström ja Veikko Juntunen,
lev. Mika Mäkkeli (Sä oot ruusunnuppu 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Mun parempi puoli",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jarmo Hannula (Jarmo Hannula 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Mustaa jäätä",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Tomppa (1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Niin tuuli kulkee",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Reijo Kallio (Niin tuuli kulkee 1999).


title: Jouni Hagström

text:
-"Nouse pohjoisen junaan",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Erkki Vitikainen (16 suosituinta 1993,
Kovat kotimaiset 1993), Risto Autio (Kotikatu 1999),
(Televisiosarja Kotikadun tunnusmusiikkia).


title: Jouni Hagström

text:
-"Ohikiitävät hetket",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Marko Tervaniemi (Hyvää yötä rakas sinne jonnekin 1997).


title: Jouni Hagström

text:
-"Olen lähempänä kuin luuletkaan",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992), Risto Autio (Kotikatu 1999),
(Televisiosarja Kotikadun tunnusmusiikkia).


title: Jouni Hagström

text:
-"Olet vieläkin hän",
säv. Jari Niemelä,
san. Jouni Hagström,
lev. Arto Martiskainen.


title: Jouni Hagström

text:
-"Onneen ei ole oikotietä",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström ja Veikko Juntunen,
lev. Kauko Simonen (Eurotanssit 1995, Lapin taikaa 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Oot valtaukseni tärkein",
säv. Seppo Nissilä,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Paljon sanomatta jää + 24 muuta toiveiskelmää 1999,
Rakkaus Lappiin 1999).


title: Jouni Hagström

text:
-"Rakastutaan",
säv. Jukka Karppinen,
san. Jouni Hagström,
lev. Juha Simola.


title: Jouni Hagström

text:
-"Rakkauden hymyä",
säv. Jari Niemelä,
san. Jouni Hagström,
lev. Maria Niemelä.


title: Jouni Hagström

text:
-"Rakkauden yö",
säv. Matti Rantala,
san. Jouni Hagström,
lev. Lännenmiehet (Viimeiseen junaan 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Revontulten leikkiä",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström ja Veikko Juntunen,
lev. Esko Rahkonen (Parhaat plus 7 uutta 1991, Tunturitangot 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Ruusut unessa kukkivat aina",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Jarmo Tuominen (Luoksein 1989, Ruusu joka vuodesta 1989)


title: Jouni Hagström

text:
-"Sataa muistot tuhkaa",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Hannu Lauronen (1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Silmissäsi meri muistojen",
säv. Vesa Lauhamaa,
san. Jouni Hagström,
lev. Matti Eskonniemi (Ei sammu sieluni lyhty 1997).


title: Jouni Hagström

text:
-"Sinun jälkeesi tullut ei toista",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Ari Mähönen (Saavu päivä uus 1991), Albert Wee (Keikkamies 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Sinun kanssasi",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Marianne (Yön viini 1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Sun sydämes",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Jari Vähäkoski (Helmet hetkien 1992).


title: Jouni Hagström

text:
-"Sydän tietää sen",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Marianne (1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Tiedän mitä rakkaus on",
säv. Jussi Rasinkangas,
san. Jouni Hagström,
lev. Tarja Lunnas ja Arto Nuotio (Kuunsiltaa 1994).


title: Jouni Hagström

text:
-"Tukku riihikuivaa",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Trio Poseidon (1989).


title: Jouni Hagström

text:
-"Turistityttöni",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Pekka Jussila (Lapin taikaa 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Tähtisilmäsi sun",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Channel Four (Soitellen pitkälle 1997).


title: Jouni Hagström

text:
-"Valon ja varjon leikki",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Reijo Kallio (Sateenkaari sydämessäsi 1990).


title: Jouni Hagström

text:
-"Vanha nuotiopaikka",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Pentti Kumpulainen (Villi pohjola 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Vaskaaja",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Pekka Jussila (Pohjolan yössä 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Viimeinen erämaa",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Tapio Pirhonen (Jos laiva katoaa, 1995).


title: Jouni Hagström

text:
-"Villi pohjola",
säv. Timo Kosonen,
san. Jouni Hagström,
lev. Pentti Kumpulainen (Huippuhitit 1991, Villi pohjola 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Voitko lähteä noin",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Ari Mähönen (Saavu päivä uus 1991), Albert Wee (Keikkamies 1996).


title: Jouni Hagström

text:
-"Vuotoksen jenkka",
säv. Seppo Leino,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Lapin luonto luo outoa taikaa 1993).


title: Jouni Hagström

text:
-"Yhteinen elämä",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Markku Väyrynen (Lapin valssit 1991).


title: Jouni Hagström

text:
-"Yö tunturissa",
säv. Veikko Juntunen,
san. Jouni Hagström,
lev. Lasse Hoikka (Hallayön kukka 1994, Pohjolan yössä 1994).


title: Jouni Hagström

text:
-"Sano Se Sävelin",
säv. Jukka Linnala,
san. Jouni Hagström,
lev. Tanssiorkesteri Fernanda (Tanssiorkesteri Fernanda 2011).


title: Giovanni Legrenzi

text: Giovanni Legrenzi (s. 12. elokuuta 1626, Clusone; k. 27. toukokuuta 1690, Venetsia) oli italialainen säveltäjä. Hän aloitti uransa 1640-luvun lopulla urkurina Bergamossa. Noin vuodesta 1671 Legrenzi asui Venetsiassa.


title: Giovanni Legrenzi

text: Legrenzi sävelsi oopperoita, kirkkomusiikkia, sonaatteja ja maallista vokaalimusiikkia.


title: Uusi Rovaniemi

text: Uusi Rovaniemi on Rovaniemellä ilmestyvä kaupunkilehti. Lehden jakelulevikki on 31 530 kpl ja se ilmestyy keskiviikkoisin ja lauantaisin.


title: Uusi Rovaniemi

text: Lehti siirtyi Alma Medialta Kalevan omistukseen 1. huhtikuuta 2018 alkaen.


title: Ritchie Valens

text: Richard Steven Valenzuela, taiteilijanimeltään Ritchie Valens (13. toukokuuta 1941 Los Angeles, Kalifornia – 3. helmikuuta 1959 Clear Lake, Iowa) oli yhdysvaltalainen rockmusiikin pioneeri ja ensimmäinen latinalaisamerikkalainen rocktähti Yhdysvalloissa. Ritchie Valensin ura ammattimuusikkona kesti vain kahdeksan kuukautta, jona aikana hän ehti levyttää 1950-luvun rockin kuuluisimpiin äänityksiin kuuluvat kappaleet ”Come On, Let’s Go”, ”Framed”, ”Donna” ja ”La Bamba”.


title: Ritchie Valens

text: Richard Steven Valenzuela syntyi Los Angelesin esikaupungissa Pacoimassa. Nuorena hän kuunteli meksikolaista musiikkia sekä mustaa rhythm and bluesia ja rock and rollia. Valens soitti 16-vuotiaana paikallisessa tanssiyhtyeessä nimeltä The Silhouettes.


title: Ritchie Valens

text: Valens kävi toukokuussa 1958 koesoitossa Del-Fi-levymerkillä, jonka johtaja Bob Keane tunnisti Valensin kyvyt ja palkkasi tämän. Valensin esikoissingle, menevä rocklaulu ”Come On, Let’s Go” jäi niukasti top-40:n ulkopuolelle. Toisessa levytyssessiossa levytetyt balladi ”Donna” ja meksikolaisen fiestatanssilaulun pohjalta tehty ”La Bamba” nousivat hiteiksi, joista Valens nykyisin muistetaan. ”Donna” nousi listakakkoseksi ja ”La Bamba” sijalle 22. Valens kävi joulukuussa 1958 New Yorkissa promootiokiertueella esiintymässä Dick Clarkin "American Bandstandissa" ja Alan Freedin joulushow’ssa.


title: Ritchie Valens

text: Juuri kun Valensista oli tulossa tähti, hän kuoli vain 17-vuotiaana konserttikiertueellaan 3. helmikuuta 1959 pienkoneen maahansyöksyssä yhdessä Buddy Hollyn ja The Big Bopperin kanssa. Valens pääsi koneeseen voitettuaan kolikonheiton viimeisestä paikasta.


title: Ritchie Valens

text: Valens nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2001. Vuonna 1987 valmistui Valensin elämästä kertova elokuva "La Bamba".


title: Colin Powell

text: Colin Luther Powell (äännetään /ˈkoʊlɨn/) (s. 5. huhtikuuta 1937 New York) on yhdysvaltalainen valtiomies ja neljän tähden kenraali. Hän toimi presidentti George W. Bushin hallinnossa Yhdysvaltain 65. ulkoministerinä 20. tammikuuta 2001 – 26. tammikuuta 2005 aina siihen asti, kunnes hänen seuraajakseen tuli Condoleezza Rice. Powell oli Yhdysvaltain ensimmäinen tummaihoinen ulkoministeri.


title: Colin Powell

text: Sotilasuransa aikana kenraali Powell toimi presidentin turvallisuuspoliittisena neuvoantajana (1987–1989), Yhdysvaltain asevoimien komentajana (1989) ja puolustushaarakomentajien neuvoston puhemiehenä 1989–1993. Powell oli ensimmäinen ja viimeisin tummaihoinen kenraali, joka on istunut puolustushaarakomentajien neuvostossa.


title: Colin Powell

text: Poliittiselta kannaltaan Colin Powell tunnetaan maltillisena republikaanina.


title: Colin Powell

text: Colin Luther Powell syntyi 5. huhtikuuta 1937 mustien asuinalueella Harlemissa, New Yorkissa. Hänen vanhempansa olivat jamaikalaiset siirtolaiset Maud Ariel (o.s. McKoy) ja Luther Theophilus Powell. Hänellä on myös skottijuuria.


title: Colin Powell

text: Powell kasvoi Etelä-Bronxissa ja opiskeli Morris High Schoolissa, joka on entinen julkinen koulu Bronxissa. Lukiosta hän valmistui vuonna 1954. Kouluaikoinaan hän työskenteli vauvatarvikeliikkeessä, jonka omistajilta hän oppi jonkin verran jiddišin kieltä. Hän valmistui New Yorkin City Collegesta pääaineenaan geologia. George Washingtonin yliopistosta hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi (MBA) vuonna 1971.


title: Colin Powell

text: Powellin vanhemmat äänsivät tämän nimen /ˈkɑlɪn/, mutta itse hän alkoi käyttää muotoa /ˈkoʊlɪn/ lapsuudessaan toisen maailmansodan lentäjäsankari Colin P. Kelly Jr:n mukaan. Nykyään käytetään Powellin itse suosimaa ääntämistapaa.


title: Colin Powell

text: Powell kävi reserviupseerikurssin (ROTC) collegen yhteydessä ja on kuvaillut tätä aikaa yhdeksi elämänsä parhaimmista kokemuksista. Hän koki löytäneensä oman alansa ja "itsensä". Kadetti Powell liittyi Pershing Rifles -yhdistykseen, joka on reserviupseerikurssin oppilaiden veljeskunta ja sulkeisharjoitusjoukkue (drill team). Vielä kenraalina toimiessaan Powell piti pöydällään kynää, jonka hän oli voittanut sulkeiskilpailuissa. ("Drilling" on amerikkalainen sulkeisharjoittelutapa, jossa kiväärin pyörittäminen ja käsittely yhdistetään rytmikkäästi voimistelun tapaisiin liikkeisiin.) Valmistuttuaan City Collegesta vänrikki Powell sai viran Yhdysvaltain armeijasta. Tästä alkoi 35 vuoden ammattisotilaan ura, jonka aikana hänellä oli useita komentajuuksia ja päällikkyyksiä eri osastoissa ja esikunnissa kohoten aina lopulta kenraalin arvoon.


title: Colin Powell

text: Powell toimi Yhdysvaltain armeijassa kapteenina Vietnamin sodan aikana. Vuosina 1962-1963 hän toimi sotilasneuvonantajana Etelä-Vietnamin armeijassa. Powell haavoittui Vietkongin hallinnoimalla alueella astuttuaan punji-ansaan. Powell palasi Vietnamiin majurina vuonna 1968 palvellen 23. jalkaväkidivisioonassa esikuntapäällikön adjutanttina. Majuri Powell määrättiin selvittämään 11. kevyen jalkaväkirykmentin sotilaan Tom Glenin lähettämän kirjeen, jossa sivuttiin My Lain tapahtumia. (Glenn ei itse tiennyt tarkkaan My Lain tapahtumista.) Raportissaan Powell totesi, että kirjeen kuvaillut tapahtumista vain osoittavat sen, että "amerikkalaisten sotilaiden ja vietnamilaisen väestön välit ovat erinomaiset". Myöhemmin jotkut ovat pitäneet tätä My Lain tapahtumien "valkopesuna" ja piilotteluna, mikä aiheutti huhuja siitä, että Powell olisi ollut osallisena My Lain verilöylyyn. Toukokuussa 2004 Larry Kingin haastattelussa Powell sanoi: "Tarkoitan, että olin yksikössä, joka oli vastuussa My Laista. Tulin sinne My Lain tapahtumien jälkeen. Sodassa tällaisia hirveyksiä on tapahtunut aina ja tulee jatkossakin tapahtumaan, mutta ne ovat aina valitettavia."


title: Colin Powell

text: Tuore everstiluutnantti ja kauppatieteiden maisteri pääsi mukaan vuonna 1972 Nixonin hallinnon alaisuudessa White House Fellowship-koulutukseen, joka on erittäin arvostettu ja valikoiva ohjelma lahjakkaille nuorille valkoisen talon tuleville virkamiehille. Se on hyvin tärkeä sisäänpääsyreitti Valkoisen talon hallintoon ja kansakunnan tulevien johtajien koulutusohjelma. Presidentin kanslian hallinto- ja budjettiosastolla (Office of Management and Budget) hän toimi vuoteen 1973 asti. Tämän jälkeen vuosina 1973-1974 hän palveli pataljoonan komentajana Etelä-Koreassa. Vuonna 1976 hän valmistui sotakorkeakoulusta (National War College) ja tämän jälkeen hän toimi 101. laskuvarjojääkäridivisioonan 2. prikaatin komentajana (the 2nd Brigade, 101st Airborne Division (Air Assault)) Fort Campbellissa Kentuckyssa sekä muissa päällikkötehtävissä Fort Carsonissa Coloradossa ja Fort Leavenworthissa Kansasissa.


title: Colin Powell

text: Vuosina 1979-1981 Powell toimi presidentti Jimmy Carterin hallinnossa energiaministerin avustajana ja apulaispuolustusministerin vanhempana sotilasneuvonantajana. Tämän jälkeen hän toimi presidentti Ronald Reaganin hallinnossa puolustusministeriön alaisuudessa sotilasneuvonantajana ja vuosina 1983-1986 puolustusministeri Caspar Weinbergerin vanhempana sotilasneuvonantajana. Tänä aikana hän oli vuonna 1983 toteuttamassa Grenadan miehitystä ja vuonna 1986 Yhdysvaltain ilmaiskuja Libyaan.


title: Colin Powell

text: Kenraaliluutnanttina Powell siirtyi vuonna 1987 Frankfurtiin Länsi-Saksaan Yhdysvaltain armeijan 5. armeijakunnan (U.S. Army's V Corps) komentajaksi. Komentajuus jäi lyhytaikaiseksi, kun 23. marraskuuta 1987 Powell nimitettiin Reaganin kansallisen turvallisuuden neuvonantajaksi, jona hän toimi 20. tammikuuta asti 1989. Saman vuoden huhtikuussa hänet ylennettiin George H. W. Bushin määräyksellä kenraaliksi ja hän ehti toimia lyhyen aikaa Yhdysvaltain asevoimien komentajana, kunnes 1. lokakuuta 1989 Powellista tuli puolustushaarakomentajien neuvoston puheenjohtaja. Tuona aikana Powellin viimeinen suuri operaatio oli Persianlahden sotatoimien johtaminen vuonna 1991. Kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1993 kenraali Powell jäi eläkkeelle armeijan palveluksesta.Vuoden 2000 presidentinvaalikampanjassa Powell oli George W. Bushin ulkopoliittinen neuvonantaja. Voittonsa jälkeen Bush nimitti Powellin ulkoministeriksi. Senaatti vahvisti valinnan yksimielisesti. Ulkoministeriaikanaan Powellista tuli vähiten matkustanut ulkoministeri 30 vuoteen. Syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen Powellin roolista tuli tärkeä muiden maiden kanssa, ylläpitääkseen kestävän aseman terrorisminvastaisessa sodassa.


title: Colin Powell

text: Powell tuki demokraattien Barack Obamaa sekä vuoden 2008 että vuoden 2012 vaaleissa. Vuoden 2016 vaaleissa Powell sai kolme valitsijamiesääntä Washingtonin osavaltiosta.


title: Lineaarikombinaatio

text: Lineaarikombinaatio tai lineaariyhdistely on matematiikassa lause, jossa joukko termejä kerrotaan kukin omalla kertoimellaan ja lasketaan yhteen.


title: Lineaarikombinaatio

text: Olkoon "K" kunta ja "V" "K" kertoiminen vektoriavaruus "K". Tällöin "V":n alkioita nimitetään vektoreiksi ja "K":n alkioita skalaareiksi. Jos "v"...,"v" ovat "V":n vektoreita ja "a"...,"a"formula_1 ovat skalaareita, on näiden vektoreiden lineaarikombinaatio muotoa


title: Lineaarikombinaatio

text: Tilanteesta riippuen "K" ja "V" voidaan antaa eksplisiittisesti tai ne voidaan olettaa asiayhteydestä tunnetuksi. Jos kerroinkunta tiedetään, voidaan puhua yleisesti vektoreiden "v"...,"v" lineaarikombinaatiosta. Jos toisaalta "S" on "V":n osajoukko, voi käsite lineaarikombinaatio tarkoittaa sitä, että vektorit kuuluvat joko "S":ään tai "V":hen. Selkeyden vuoksi on tällöin mainittava kumpaa joukkoa tarkoitetaan.


title: Lineaarikombinaatio

text: Määritelmän mukaan lineaarikombinaatiossa on otettuna mukaan vain äärellisen monta vektoria. Itse vektoriavaruus "V" voi toki sisältää äärettömän monta vektoria, mutta niistä on valittava vain äärellisen monta, mikäli halutaan puhua lineaarikombinaatiosta.


title: Lineaarikombinaatio

text:
Olkoon "x" ja "y" lineaarisesti riippumattomia formula_3:n vektoreita. Tällöin
formula_4 missä formula_5, kattavat kaikki 2-ulotteisen reaaliavaruuden pisteet. Toisaalta kaikki reaalikertoimiset vektoreiden "x" ja "y" lineaarikombinaatiot ovat tätä muotoa.


title: Kiinan–Japanin sota

text: Kiinan–Japanin sota voi viitata kahteen sotaan:


title: Don McLean

text: Don McLean (s. 2. lokakuuta 1945, New Rochelle, New York) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä, jonka tunnetuin kappale on "American Pie" vuodelta 1971. Muita McLeanin tunnettuja kappaleita ovat Vincent van Goghista kertova "Vincent" ja "Winterwood".


title: Don McLean

text: McLean aloitti 1960-luvulla folk-laulajana ja esiintyi Pete Seegerin kanssa ympäristönsuojelun edistämiseksi. Ensimmäinen levy Tapestry (1970) ei juuri menestynyt, mutta toinen "American Pie" (1971) ja sen nimikkokappale olivat suurmenestyksiä. Vielä seuraavakin levy, "Vincent" meni kohtalaisen hyvin mutta sitten McLeanin suosio alkoi hiipua. 1980-luvulla Chain Lightning nousi kymmenen eniten myydyimmän listalle mutta uusi menestys jäi lyhytaikaiseksi.


title: Hey Hey, My My (Into the Black)

text: Hey Hey, My My (Into the Black) on Neil Youngin suosituimpia kappaleita. Kappale liittyy akustiseen kappaleeseen "My My, Hey Hey (Out of the Blue)". Molemmat sisältyvät vuonna 1979 julkaistuun albumiin "Rust Never Sleeps". Se on julkaistu myös Youngin "Greatest Hits" -kokoelmalla.


title: Hey Hey, My My (Into the Black)

text: Kappale oli muun muassa grunge-yhtye Nirvanan laulajan Kurt Cobainin suosikkeja. Vuonna 1994 Kurt Cobain käytti kappaleen sanoja "It's better to burn out than to fade away" -itsemurhakirjeessään. Young teki Cobainin muistoksi albumin "Sleeps with Angels" hänen kuolinvuotenaan.


title: Hey Hey, My My (Into the Black)

text: Kappaleesta ovat tehneet oman versionsa muun muassa suomalaiset rockyhtye Negative albumilla "Sweet & Deceitful" kappaleella "My My, Hey Hey (Out of the Blue)" sekä thrash metal-yhtye A.R.G. albumilla "One World Without the End" kappaleella "Hey Hey, My My (Into the Black)" (CD:n bonusraita).


title: Hey Hey, My My (Into the Black)

text: Young pelkäsi punkin syrjäyttävän alkuperäisen rockin, mistä hän sai aiheen kappaleeseen "My My, Hey Hey (Out of the Blue)". Monissa esiintymisissä Young lisäsi siihen sähkökitaroita ja kitarasooloja, ja näin syntyi kappale "Hey Hey, My My (Into the Black)".


title: Ra’id Karmi

text: Ra’id Karmi (1974–2002 Tulkarm) oli Israelin al-Aksan marttyyrien prikaatit-nimisen järjestön Länsirannan johtajaksi epäilemä palestiinalainen, joka kuoli palestiinalaislähteiden mukaan poistuttuaan kotoaan helikopterista kaukolaukaistusta tienvarsipommista. Toisten lähteiden mukaan hän kuoli vastattuaan puhelimeensa kotonaan.


title: Ra’id Karmi

text: Israel ei julkisesti tunnustanut murhanneensa Karmia, mutta Israelin liikenneministeri Efraim Sneh ilmoitti Israelin puolustusvoimien radiossa, että se, joka elää miekasta, kuolee miekkaan.


title: Ra’id Karmi

text: Israelin mukaan Ra’id Karmi osallistui lukuisiin terroritekoihin.


title: Säilörehu

text: Säilörehu on fermentoitua ja kosteaa rehua, jota syötetään nautakarjalle ja hevosille. AIV-rehu on säilörehun yksi tyyppi. Säilörehua tehdään nuoresta nurmesta, johon lisätään happoa rehun säilyvyyden parantamiseksi. Säilörehu on kuivaheinän lisäksi kotieläinten talviruokaa.


title: Crazy Horse

text: Crazy Horse on vuonna 1969 perustettu yhdysvaltalainen rockyhtye, joka tunnetaan parhaiten kanadalaisen muusikon Neil Youngin säestäjänä. Crazy Horse soittaa useilla Youngin klassikkolevyillä. Yhtye on julkaissut myös muutamia levyjä itsenäisesti ilman Youngia.


title: Crazy Horse

text: Crazy Horse perustettiin vuonna 1969. Neil Young otti yhtyeen omakseen levyttäen sen kanssa kaksi kuuluisaa albumia, "Everybody Knows This Is Nowhere" (1969) ja "After the Gold Rush" (1970).


title: Crazy Horse

text: Yhtye julkaisi ensimmäisen oman levynsä ilman Neil Youngia vuonna 1971. Debyyttialbumin kappale "I Don't Wanna Talk About It" tunnetaan varsinkin Rod Stewartin versiona.


title: Crazy Horse

text: Danny Whittenin heroiiniaddiktio nousi esille, kun Neil Young teki hänestä kappaleen "The Needle And The Damage Done" levylleen "Harvest". Whitten erotettiin yhtyeestä 18. marraskuuta 1972. Samana päivänä hänet löydettiin kuolleena. Kuolema oli seurausta valiumin ja alkoholin sekakäytöstä. Vuonna 1973 Young teki ystävänsä kuoleman inspiroiman levyn "Tonight’s the Night" (julkaistu vasta vuonna 1975).


Crazy Horse


title: Marwan al-Barghuthi

text: Marwan al-Barghuthi (s. 6. kesäkuuta 1959) on Israelin kiinni ottama palestiinalaisjohtaja, jota Israelin viranomaiset epäilevät al-Aksan marttyyrien prikaatit -nimisen järjestön johtajaksi. Hän kärsii viittä elinkautista vankeusrangaistusta murhasta ja murhayrityksestä. Hänen kannattajiensa mukaan hän on poliittinen vanki. al-Barghuthi vangittiin vuonna 2002 ja hän sai tuomionsa vuonna 2004.


title: Incredible Nothing

text: Incredible Nothing on vuonna 2002 perustettu vantaalainen yhtye, joka yhdistelee soundissaan grungea, powerpoppia, punkia ja rockia. Yhtyeen esikoispitkä albumi "Temporary Insanity" ilmestyi syksyllä 2005. Ensisingle "Basic Emotion Preach" ylsi singlelistalla parhaimmillaan sijalle 5. Kesken toisen albuminsa äänitysten yhtyeen laulaja/kitaristi Jukka Åkerman esiintyi Suomessa ja ulkomailla Lapkon ja Bitch Alertin keikkakokoonpanoissa. Marraskuussa 2010 yhtye julkaisi toisen albuminsa "27". Osaan albumin sävellyksistä ja sovituksista on osallistunut Disco Ensemblen kitaristina tunnettu Jussi Ylikoski. Myös Lapkon Ville Maljaa kuullaan levyn kappaleella "Take! Take! Take!". Uutena elementtinä yhtye on lisännyt repertuaariinsa koskettimet, joita soittaa Jukka Åkerman.


title: Vietnamin tasavalta

text: Etelä-Vietnam (), virallisesti Vietnamin tasavalta () oli vuodesta 1955 vuoteen 1975 olemassa ollut valtio. Ranskalaiset ja Ranskan siirtomaavaltaa tukeneet vietnamilaiset perustivat sen Vietnamin itsenäistyessä antikommunistiseksi valtioksi.


title: Vietnamin tasavalta

text: Valtion viralliset nimet olivat Vietnamin valtio (1949–1955), Vietnamin tasavalta (Việt-nam Cộng-hòa; 1955–1975) ja Etelä-Vietnamin tasavalta (1975–1976). Sen pääkaupunki oli Saigon, nykyinen Hồ Chí Minhin kaupunki. Vietnamin sodassa Yhdysvallat tuki voimakkaasti Etelä-Vietnamin hallitusta. Vuonna 1975 Etelä-Vietnam antautui sodassa Pohjois-Vietnamia vastaan ja sai kommunistihallinnon. Lopulta 1976 Vietnamit yhdistyivät.


title: Vietnamin tasavalta

text: Vietnamin jako syntyi Geneven konferenssissa 1954 Việt Minh -joukkojen taisteltua vuodesta 1941 japanilaismiehitystä ja Ranskan siirtomaaherruutta vastaan. Toisen maailmansodan jälkeen ja itsenäisyyssodan tai ensimmäisen Indokiinan sodan jatkuessa ranskalaiset luopuivat siirtomaaherruudestaan ja loivat anti-kommunististen vietnamilaisten kanssa "Vietnamin valtion" (Quốc gia Việt-nam), jonka nimelliseksi päämieheksi asetettiin entinen keisari Bảo Đại.


title: Vietnamin tasavalta

text: Geneven konferenssin seurauksena Việt Minh ja Ho Tši Minh (Hồ Chí Minh) jäivät valtaan pohjoisessa ja 17. leveyspiirin eteläpuolella hallitsi Bảo Đạin Vietnamin valtio. Konferenssissa sovittiin maanlaajuisesta kansanäänestyksestä yhtenäishallituksen muodostamiseksi. Vuoden kuluttua etelän pääministeri Ngô Đình Diệm kaappasi vallan ja syrjäytti Bảo Đạin. Epämääräisesti järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen Diệm sai 98 % äänistä ja julisti Vietnamin tasavallan perustetuksi 22. lokakuuta 1955 ja itsensä sen presidentiksi. Vietnamin tasavallan tunnusti 36 valtiota. Vietnamien välit pysyivät kireinä ja raja niiden välillä oli suljettu kaikkea kauppaa ja postin välitystä myöten.


title: Vietnamin tasavalta

text: Diệmin hallitus aloitti oman maauudistuksensa pohjoisessa järjestetyn vastapainoksi. Peläten Việt Minhin vaikutusvallan kasvua se kuitenkin lakkautti paikallisvaalit ja maaseudulle kylien johtoon nimitettiin ulkopuolisia, lähinnä katolilaisia vietnamilaisia. Diệm piti kaikkia entisiä Việt Minhin taistelijoita kommunisteina, vaikka näin ei todellisuudessa ollut. Diệm aloitti puhdistuskampanjan kommunisteja vastaan (To Cong) että maata hallitsevia rikollisliigoja vastaan. Arviolta 50 000 "kommunistia" siirrettiin poliittisiin uudelleenkoulutuskeskuksiin. Etelä-Vietnamissa aloitettiin myös laaja asutus- ja väestönsiirto-ohjelma, jolla aiottiin raivata viidakkoon tiloja 200 000 tilattomalla ja pakolaiselle lähinnä rannikolta Annamista. Ylängön montagnard-heimot vastustivat etnisten vietnamilaisten siirtoa mailleen ja asutusohjelma jouduttiin hylkäämään aseellisen vastarinnan vuoksi vain neljänneksen valmistuttua.


title: Vietnamin tasavalta

text: Diệm kieltäytyi järjestämästä Genevessä heinäkuuksi 1956 sovittua koko maan kattavaa kansanäänestystä yhtenäishallituksen muodostamiseksi. Yhdysvallat tuki Etelä-Vietnamia voimakkaasti. Yhdysvaltain presidentti Eisenhower oli 1954 todennut että 80 % vietnamilaisista olisi luultavasti äänestänyt vapaustaistelija Hồ Chí Minhia.


title: Vietnamin tasavalta

text: Ngô Đình Diệm, veljensä Ngô Đình Nhu ja tämän vaimo Madame Ngo Dinh Nhu alkoivat myöhemmin rajoittaa kaikkea poliittista toimintaa. Vuoden 1957 lopulla sanomalehtiä alettiin häiritä ja Saigonin suurin lehti lopetettiin maaliskuussa 1958 hallitukselle kriittisen pääkirjoituksen jälkeen. Opposition toiminta käytännössä pysähtyi 1959 mennessä. Keväällä 1960 joukko intellektuelleja julkaisi ns. Caravellen manifestin Diệmin hallitusta vastaan. Se allekirjoittajista 11 oli entisiä ministereitä.


title: Vietnamin tasavalta

text: Suurin uhka Diệmia vastaan oli enää sotilasvallankaappaus. Marraskuussa 1960 kolme laskuvarjojoukkojen pataljoonaa nousi kapinaan Saigonissa, mutta tilanne ei edennyt kaappaukseen asti. Helmikuun 27. 1962 kaksi Vietnamin ilmavoimien konetta pommitti presidentinpalatsia Diệmin ja Nhuiden surmaamiseksi, mutta yritys epäonnistui.


title: Vietnamin tasavalta

text: Joulukuussa 1960 Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama julisti olemassaolonsa manifestilla. Alkuvuodesta 1961 virkaan astuneen Yhdysvaltain presidentti Kennedyn hallinnon mukaan FNL oli Pohjois-Vietnamin käskyläinen. Yhdysvaltain politiikan kriitikoiden mukaan sodan alku oli Etelän hallinnon syytä. Yhdysvallat alkoi avustaa Diệmin hallitusta voimakkaasti loppuvuodesta 1960, jonka jälkeen Pohjoinen lähetti etelästä Geneven rauhan jälkeen evakuoidut Việt Minhin veteraanit takaisin etelään.


title: Vietnamin tasavalta

text: Huolimatta siitä että maan väestöstä 70–90 % oli buddhalaisia, Diệmin hallitus tuki voimakkaasti katolilaisia vietnamilaisia lähes kaikessa. Katolinen kirkko oli maan suurin maanomistaja, mutta sen maat olivat sivussa maauudistuksesta.


title: Vietnamin tasavalta

text: Toukokuussa 1963 syntyi niin sanottu buddhalainen kriisi, kun buddhalaisia kiellettiin liputtamassa buddhalaisilla lipuilla Gautama Buddhan syntymän kunniaksi. 8. toukokuuta turvallisuusjoukot ampuivat yhdeksän kieltoa vastaan protestoinutta siviiliä Huếssa. Diệm syytti ampumisista Vietkongia. Buddhalaiset munkit protestoivat istumalla joukolla julkisilla paikoilla. Turvallisuusjoukot kaatoivat protestoijien päälle syövyttäviä kemikaaleja, joista kymmenet joutuivat sairaalaan.


title: Vietnamin tasavalta

text: Kymmenen korkeinta kenraalia pyysi 20. elokuuta 1963 Diệmia säätämään hätätilan, johon hän suostuikin. Armeijan vartiot asetettiin strategisiin kohteisiin. Armeijan erikoisjoukot eversti Lê Quang Tungin alaisuudessa hyökkäsivät elokuun 21. päivän yönä useisiin luostareihin ja pidättivät noin 1 400 munkkia ja satoja "katosi." Kansainväliset lennot Saigoniin lakkautettiin ja lehdistön sensuuri asetettiin voimaan.


title: Vietnamin tasavalta

text: Useiden kuukausien kiristymisen jälkeen Vietnamin tasavallan armeija teki 1. marraskuuta 1963 vallankaappauksen kenraali Dương Văn Minhin johdolla. Ngô Đình Diệm ja veljensä pidätettiin seuraavana päivänä ja teloitettiin. Dương nousi maan johtoon.


title: Vietnamin tasavalta

text:
Kenraali Dươngin valta kesti vain kolme kuukautta, kun kenraali Nguyễn Khánh puolestaan kaappasi vallan 30. tammikuuta 1964.
Dương jäi henkiin ja pakeni Bangkokiin, josta hän palasi Yhdysvaltain tuella 1968.


title: Vietnamin tasavalta

text: Nguyễn Khánhin johtama hallinto kärsi tappioita Vietkongille Long Dinhin taistelussa. Elokuussa 1964 häntä kohtasi vallankaappausyritys, mellakointia pohjoisosassa maata ja yleislakko Saigonissa. Toisen kapinayrityksen kukisti ilmamarsalkka Nguyễn Cao Kỳn johtamat ilmavoimat.


title: Vietnamin tasavalta

text: Valtakautensa aikana Nguyễn Khánh ehti saattaa voimaan uuden perustuslain. Presidentinvirkaan nimitettiin Phan Khắc Sửu ja pääministeriksi Trần Văn Hương. Nguyễn Khánh piti kuitenkin asevoimien komentajan aseman.


title: Vietnamin tasavalta

text:
Useat tyytymättömät kenraalit siirsivät 19. helmikuuta 1965 joukkonsa Saigoniin tavoitteenaan syrjäyttää Nguyễn Khánh.
Hän pakeni kuitenkin Nguyễn Cao Kỳn tuella Đà Lạtiin ja antoi määräyksen pommittaa Saigonia, jos kaappaajat eivät vetäydy.


title: Vietnamin tasavalta

text:
Nguyễn Cao Kỳ yhdisti kuitenkin voimansa kenraali Nguyễn Văn Thiệun kanssa samassa kuussa ja Nguyễn Khánh syrjäytettiin. Nguyễn Cao Kỳsta tuli pääministeri ja Nguyễn Văn Thiệusta presidentti sotilasjuntan johdossa. Nguyễn Văn Thiệu säilytti asemansa maan kukistumiseen asti. Vuonna 1967 hänet valittiin vaaleilla presidentiksi ja vuonna 1971 uudelleen.
Poliittiset vastustajat pitivät kuitenkin Nguyễn Văn Thiệua korruptoituneena ja epäilivät vaalien rehellisyyttä, joten 1971 hänellä ei ollut vastaehdokkaita.


title: Vietnamin tasavalta

text: Tammikuussa 1973 solmittiin Pariisin rauhansopimus, jossa Yhdysvallat vetäytyi Vietnamista ja taistelut lakkasivat Etelän ja Pohjoisen välillä. Vietkong ja Pohjoinen aloittivat kuitenkin joulukuussa 1974 Ho Chi Minh -kampanjan, joka päättyi Etelän tappioon. Nguyễn Văn Thiệu erosi asemastaan 21. huhtikuuta 1975 ja pakeni Taiwanille. Hänen varapresidenttinsä Dương Văn Minh antautui ehdoitta 30. huhtikuuta 1975.


title: Patricia Highsmith

text: Patricia Highsmith (alk. Mary Patricia Plangman; 19. tammikuuta 1921 Fort Worth, Texas, Yhdysvallat – 4. helmikuuta 1995 Locarno, Sveitsi) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten psykologisista trillereistään.


title: Patricia Highsmith

text: Ennen kirjailijanuraansa Highsmith avusti sarjakuvajulkaisuja. Hän nousi maineeseen esikoisteoksellaan "Muukalaisia junassa" (1950), joka on filmattu useita kertoja; tunnetuin on Alfred Hitchcockin versio vuodelta 1951. Romaani "Lahjakas herra Ripley" (1955) esitteli antisankari Tom Ripleyn, jonka seikkailuja seurattiin kaikkiaan viidessä teoksessa. Highsmith kirjoitti myös monia novelleja, jotka ovat usein makaabereja, satiirisia tai täynnään mustaa huumoria. Monissa Highsmithin teoksissa esiintyy homoseksuaalisia sävyjä, ja salanimellä Claire Morgan kirjoitettu "The Price of Salt" (1952) on lesborakkauden kuvaus, jossa on aikakaudelle epätyypillisesti onnellinen loppu. Idean romaaniin kirjailija sai kohtaamastaan naisesta tavaratalon leluosastolla jouluruuhkassa, ja se julkaistiin myöhemmin oikealla tekijännimellä. Highsmith on kertonut vastaanottaneensa ennätysmäärän lukijapostia tästä kirjastaan, ja kirjeitä tuli vielä kauan romaanin ilmestymisen jälkeen. Todd Haynes ohjasi siitä 2015 valmistuneen menestyselokuvan Carol


title: Turun tuomiokirkon Mustakirja

text: Turun tuomiokirkon Mustakirja ("Registrum ecclesiae Aboensis") on Suomen keskiajan historian tärkein lähdeteos. Se on kopiokirja, johon on koottu jäljennöksiä lähinnä Turun tuomiokirkkoon ja sen omistamiin tiloihin liittyvistä asiakirjoista. Asiakirjat ovat vuosilta 1229–1515, ja niitä on 727 kappaletta.


title: Turun tuomiokirkon Mustakirja

text: Mustankirjan on arveltu syntyneen Maunu Särkilahden tuomiorovastikaudellaan vuonna 1474 aloittaman kansliauudistuksen seurauksena. Kopiointityö palveli ensi sijassa käytännön tarpeita, mutta sen tarkoituksena oli kuitenkin myös historiankirjoituksen edistäminen.


title: Turun tuomiokirkon Mustakirja

text: Mustankirjan alussa on paavi Benedictus XII:n vuonna 1340 kirjoittama kirje, jossa hän julistaa pannaan joukon sääksmäkeläisiä talonpoikia, jotka olivat kieltäytyneet maksamasta ylimääräisiä oravannahkoja verona.


title: Turun tuomiokirkon Mustakirja

text: Mustakirja julkaistiin Reinhold Hausenin toimittamana vuonna 1890. Siitä on otettu uusintapainos vuonna 1996. Mustankirjan sisältö on myös Suomen keskiaikaisten asiakirjojen tietokannassa Diplomatarium Fennicum.


title: Harlem

text: Harlem on kaupunginosa New Yorkissa Manhattanin pohjoisosassa. Vuonna 1658 hollantilaisena siirtokuntana perustettu Harlem muuttui 1900-luvulla pääosin afroamerikkalaisten asuttamaksi, ja se oli 1920-luvun Harlemin renessanssi -kulttuuriliikkeen keskus. Harlem oli rappiotilassa 1930-luvulta 1990-luvulle. Alueella on 1900-luvun loppupuolelta alkaen asunut paljon latinoja, ja 2000-luvulla sinne alkoi muuttaa jälleen myös valkoisia.


title: Harlem

text: Harlemilla ei ole kiinteitä rajoja. Sen rajoiksi voidaan katsoa pohjoisessa 155. katu, idässä East River ja Harlem River, etelässä 96. katu Central Park -puiston itäpuolella ja 110. katu sekä Cathedral Parkway puiston pohjois- ja länsipuolella, ja lännessä Amsterdam Avenue.


title: Harlem

text: Mustan Harlemin pääkatu on 125. katu, ”the Main Stem”.


title: Harlem

text: Harlemin asukkaista 2000-luvun alussa on mustia noin 40 prosenttia. Harlemin itäosan ”Spanish Harlemissa” asui aikoinaan paljon puertoricolaisia, mutta 2010-luvulla latinoväestönosa asuttaa lähinnä keski-Harlemia. Harlemiin on muuttanut 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulta alkaen paljon valkoisia ei-latinoja. Vuonna 2014 Harlemin mustan väestön osuus oli laskenut alimmilleen lähes sataan vuoteen.


title: Harlem

text: Harlem sai alkunsa kun Uusien-Alankomaiden kuvernööri Peter Stuyvesant perusti hollantilaisen Nieuw Haarlemin siirtokunnan pohjois-Manhattanille 1658. Siirtokunta sai nimensä hollantilaisen Haarlemin kaupungin mukaan. Harlemissa käytiin taistelu Yhdysvaltain itsenäisyyssodassa 1776. 1700-luvulla Harlemissa oli lähinnä peltoja ja laitumia. 1800-luvulla Harlemiin rakennettiin paljon muodikkaita kesäasuntoja. Asuintaloja alueelle alkoi nousta 1880-luvun rakennusbuumin aikana.


title: Harlem

text: Vuoden 1893 jälkeen Harlemissa vapautui paljon asuntoja, joita alettiin vuokrata mustille. 1900-luvulla New Yorkiin alkoi muuttaa paljon afroamerikkalaisia, jotka pakenivat Etelä-Yhdysvaltojen maaseudun rajoituksia. Harlemin kasvaminen ”mustaksi suurkaupungiksi” oli tämän muuttoliikkeen tahaton seuraus. Afroamerikkalaisille alettiin vuokrata asuntoja silloin vielä enimmäkseen juutalaiselta alueelta. Kasvava etninen ja taloudellinen vihamielisyys ajoi valkoiset muuttamaan pois, vaikka Itä-Harlem jäikin suurimmaksi osaksi italialaiseksi, ja vuonna 1930 Harlemissa eli yli 200 000 afroamerikkalaista. Siellä asui myös juutalaisia, italialaisia, irlantilaisia ja suomalaisia.


title: Harlem

text: Harlemissa syntyi Harlemin renessanssina tunnettu afroamerikkalainen kulttuuriliike ensimmäisen maailmansodan lopulla. Harlemin muusikot olivat jazz-ajan johtajia. Harlemin renessanssin kirjalliseen liikkeeseen kuuluivat esimerkiksi uutta realismia edustaneet runoilijat Countee Cullen, James Weldon Johnson, Alain Locke ja Claude McKay.


title: Harlem

text: Harlemista oli kuitenkin tulossa New Yorkin suurin slummi. 1930-luvun lama tuhosi taloudelliset mahdollisuudet, korkeat vuokrat pakottivat jakamaan asuntoja ja kerrostaloelämän lieveilmiöt tuhosivat köyhän yhteisön. Harlem kärsi pitkään rappiosta, mistä se ei noussut ennen 1990-lukua. Sosiaalista asumista, kouluja ja terveydenhoitoa ryhdyttiin kehittämään 1980-lukuun mennessä.Afro-amerikkalaisten miesten elinajanodote Harlemissa on matalampi kuin miesten elinajanodote Bangladeshissa tai Sudanissa


title: Joni Mitchell

text: Joni Mitchell CC (Roberta Joan Anderson, s. 7. marraskuuta 1943 Fort Macleod) on kanadalainen kitaristi, laulaja ja lauluntekijä, jonka musiikki yhdistetään lähinnä folk rock -tyyliin. Hänet tunnetaan myös kuvataiteilijana.


title: Joni Mitchell

text: Uransa jo 1960-luvulla aloittanut Mitchell on tunnetuimpia ja arvostetuimpia laulaja-lauluntekijöitä ja muusikoita. Hänen tunnetuimpia levyjään ovat "Ladies of the Canyon" (1970), "Blue" (1971), "Court and Spark" (1974) ja "Hejira" (1976), jolla vierailivat muun muassa Neil Young ja Jaco Pastorius.


title: Joni Mitchell

text: Rolling Stone -lehden mukaan "Blue" on vuoteen 2003 mennessä paras naisen tekemä albumi ja kokonaissijoitus on 30.


title: Joni Mitchell

text: Mitchell aloitti laulajanuransa pienissä yöklubeissa Saskatchewanissa ja muualla läntisessä Kanadassa ja sitten katulaulajana Torontossa. Vuonna 1965 hän muutti Yhdysvaltoihin missä jatkuvan keikkailun myötä alkoi saada mainetta itse kirjoittamillaan lauluilla. Muut folk-artistit levyttivät monia niistä (”Urge for Going”, ”Chelsea Morning”, ”Both Sides, Now” ja ”The Circle Game”), minkä ansiosta Reprise Records kiinnitti hänet vuonna 1968 tekemään esikoisalbumia. Mitchell asettui Etelä-Kaliforniaan, ja hänen suositut laulunsa kuten ”Big Yellow Taxi” ja ”Woodstock” olivat tarkasti kiinni ajassa ja kuvastivat hänen sukupolvensa tuntoja.


title: Joni Mitchell

text: Musiikillisesti ”levoton” Mitchell vaihtoi levy-yhtiötä ja alkoi vähitellen kulkea kohti jazzillisempaa ilmaisua. Vuoden 1974 albumi "Court and Spark", hänen myydyin LP-levynsä, sisälsi Yhdysvalloissa radiohiteiksi nousseet kappaleet ”Help Me” ja ”Free Man in Paris.” Mitchellin laaja laulurekisteri ja omaleimainen sävellystyyli kehittyivät harmonisesti ja rytmillisesti monimutkaisemmiksi sitä mukaa kun kuvaan tuli vaikutteita jazzista, klassisesta musiikista ja maailmanmusiikista entisten folk- ja rock-vaikutteiden lisäksi. Mitchell teki kaksi kokeellista jazz-tyylistä albumia ("The Hissing of Summer Lawns" 1975 ja seuraavan vuoden "Hejira"), jotka hämmensivät monia ja laskivat hänen myyntilukujaan mutta jotka on sittemmin arvostettu korkealle.


title: Joni Mitchell

text: 1970-luvun puolestavälistä alkaen Mitchell alkoi työskennellä yhdessä nimekkäiden jazz-muusikoiden kanssa. Heihin kuuluivat Jaco Pastorius (joka soitti nauhatonta bassokitaraansa jo monilla "Hejira"-albumin raidoilla), Wayne Shorter, Herbie Hancock, Pat Metheny sekä Charles Mingus, joka pyysi Mitchelliä mukaan omiin viimeisiksi jääneisiin levytyksiinsä. Tämän jälkeisissä töissään Mitchell suuntautui taas enemmän pop-tyyliin mutta otti mukaan elektronisia aineksia sekä sanoituksiinsa poliittista protestia. Mitchell myös tuotti itse useimmat albuminsa, muun muassa koko 1970-luvun tuotannon. Läpi uransa hän on myös itse vastannut albumiensa kansitaiteesta.


title: Joni Mitchell

text:
Mitchell alkoi vuosituhannen vaihteessa kritisoida voimakkaasti musiikkiteolisuutta, lopetti kiertueet ja julkaisi seitsemännentoista, sanojensa mukaan viimeiseksi jäävän uusia lauluja sisältävän albuminsa "Shine" vuonna 2007. Nyt hän asuu Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadan länsirannikolla ja kutsuu itseään ”olosuhteiden takia raiteilta suistuneeksi taidemaalariksi”.
Mitchell sairastui maaliskuussa 2015 aivovaltimon pullistumaan ja joutui olemaan toista kuukautta sairaalahoidossa.


title: Joni Mitchell

text: Mitchellillä on ollut vahva vaikutus mitä erityylisimpien musiikintekijöiden ilmaisuun, ja kriitikot arvostavat hänen tuotantoaan suuresti. Allmusic-verkkosivustolla mainitaan, että ”kunhan pöly laskeutuu, saatetaan hyvinkin huomata Joni Mitchell 1900-luvun jälkipuoliskon merkittävimmäksi naispuoliseksi musiikintekijäksi”.


title: Fairport Convention

text: Fairport Convention on vuonna 1967 perustettu brittiläinen rockyhtye, jota pidetään englantilais-kelttiläisen folkrockin kehittäjänä. Uransa alkuvaiheessa yhtye esitti muun muassa Bob Dylanin inspiroimaa musiikkia. Vuonna 1969 ilmestyi klassikkoalbumi "Liege & Lief", joka sisälsi sekä rocksovituksia brittiläisistä kansansävelmistä että yhtyeen itsensä säveltämiä ja sanoittamia kansanmusiikkimukaelmia. "Liege & Liefia" pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista ja vaikutusvaltaisimmista folkrock-albumeista. Fairport Convention on jatkanut kyseisen albumin avaamalla tyylillä 2000-luvulle saakka.


title: Fairport Convention

text: Fairport Convention tunnetaan nopeasti muuttuvista kokoonpanoistaan, joten yhtyeessä on vuosien aikana esiintynyt hyvin suuri määrä muusikoita. Tunnetuin lienee "Liege & Liefin" aikainen kokoonpano, johon kuuluivat laulajatar Sandy Denny, soolokitaristi Richard Thompson, rytmikitaristi Simon Nicol, basisti Ashley Hutchings, viulunsoittaja Dave Swarbick ja rumpali Dave Mattacks. Yksikään Fairport Conventionin jäsen ei ole ollut mukana koko yhtyeen historian aikaa. Pitkäaikaisin jäsen on jo alkuperäiskokoonpanoon kuulunut kitaransoittaja Simon Nicol, mutta hänkään ei ole ollut mukana yhtäjaksoisesti.


title: Fairport Convention

text: Fairport Conventionin alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat Richard Thompson, Simon Nicol, Ashley Hutchings, rumpali Martin Lamble, laulaja Ian Matthews ja laulajatar Judy Dyble. Yhtye sai innoituksensa yhdysvaltalaisesta folkrockista. Judy Dyble erosi debyyttialbumin ilmestymisen jälkeen, ja Ian Matthews seurasi pian perässä. Uudeksi laulajattareksi pyydettiin Sandy Denny, joka oli jo herättänyt huomiota Britannian folkmusiikkiharrastajien keskuudessa. Toinen albumi "What We Did On Our Holidays" ilmestyi alkuvuodesta 1969. Fairport Conventionin kolmaskin albumi "Unhalfbricking" ilmestyi vielä saman vuoden kesällä. Albumilla esiintyi vierailevana viulistina Dave Swarbrick, joka seuraavalla albumilla kuului jo yhtyeen kokoonpanoon. Yhtyeen myöhempää musiikkia ennakoiden albumilla oli Dylanin sekä Thompsonin ja Dennyn säveltämien laulujen lisäksi ensimmäisen levypuolen päättävä kansansävelmä "A Sailors Life". Kappaleen lauluosuuden jälkeisessä jamiosuudessa pääosissa olivat Richard Thompsonin kitara ja Dave Swarbrickin viulu.


title: Fairport Convention

text: Ennen "Unhalfbrickingin" julkaisemista yhtyettä kohtasi tragedia: 19-vuotias rumpali Martin Lamble ja Richard Thompsonin naisystävä Jeannie (Genie) Franklyn saivat surmansa auto-onnettomuudessa.


title: Fairport Convention

text: Uudeksi rumpaliksi värvättiin Dave Mattacks. Fairport Conventionin jäsenet eivät kuitenkaan enää halunneet esittää musiikkia, joka muistuttaisi heitä kuolleesta ystävästään. Uusi musiikillinen suunta löytyi brittiläisistä kansanlauluista, joita laulamalla Sandy Denny oli usein viihdyttänyt yhtyeen muita jäseniä. Dennyn ohella erityisesti basisti Ashley Hutchings innostui mahdollisuudesta yhdistää brittiläinen kansanmusiikki rockiin. Aikaisemmin tätä ei ollut juurikaan tehty.


title: Fairport Convention

text:
Viulunsoittaja Dave Swarbrick liittyi nyt yhtyeen vakinaiseksi jäseneksi. Fairport Convention halusi tehdä levyn, joka sähkövahvisteisista soittimista huolimatta olisi tyyliltään, teemoiltaan ja tunnelmiltaan yhtä brittiläishistoriallinen kuin The Bandin "Music from Big Pink" (1968) oli pohjoisamerikkalainen. Lopputulos oli "Liege & Lief", joka sai erinomaiset arvostelut ja synnytti kokonaisen uuden musiikkisuuntauksen.
Levy sisälsi sellaisia klassisia folkrock-kappaleita kuin ritariballadi "Tam Lin", kartanonrouvan aviorikoksesta ja sen traagisista seurauksista kertova "Matty Groves" sekä Dennyn ja Hutchingsin säveltämä "Come All Ye".


title: Fairport Convention

text: "Liege & Liefin" jälkeen yhtyeen oli ratkaistava, jatkaisiko se samalla linjalla vai palaisiko kohti pohjoisamerikkalaisia folkvaikutteita. Sandy Denny, jolle brittiläinen kansanmusiikki oli käynyt jo liiankin tutuksi, kannatti jälkimmäistä vaihtoehtoa. Hutchings puolestaan halusi jatkaa "Liege & Liefin" hengessä. Lopulta molemmat päättivät erota yhtyeestä. Denny perusti Fotheringay-yhtyeen, Hutchings Steeleye Spanin ja myöhemmin The Albion Bandin.


title: Fairport Convention

text: Fairport Conventionin jäljellä olevat jäsenet ottivat uudeksi basistiksi Dave Peggin. Seuraava albumi "Full House" (1970) jatkoi menestyksekkäästi brittiläistä kansanmusiikkia soveltavalla linjalla. Alkuvuodesta 1971 Richard Thompson päätti siirtyä soolouralle, ja Simon Nicol jäi yhtyeen ainoaksi kitaristiksi. Tämä suppeampi kokoonpano teki vielä kaksi albumia: "Angel Delight" (1971) ja "John Babbacombe Lee" (1971). "Angel Delightin" kappaleissa oli yhtyeen omien sävellysten lisäksi myös vanhoja kansansävelmiä. "John Babbacombe Lee" oli tositapahtumiin pohjautuva teema-albumi kuolemaantuomitusta miehestä, joka selvisi hengissä kolmesta hirttotuomion täytäntöönpanoyrityksestä. Albumin musiikki oli pääosin yhtyeen omaa tuotantoa. Tämän levyn jälkeen Simon Nicol siirtyi Ashley Hutchingsin seuraksi The Albion Bandiin, eikä Fairport Conventioniin jäänyt enää yhtään alkuperäiskokoonpanon jäsentä.


title: Fairport Convention

text: Yhtye kuitenkin jatkoi toimintaansa rumpali Dave Mattacksin ja viulisti Dave Swarbrickin edustaessa klassista "Liege & Lief" -kokoonpanoa. Mattackskin tosin käväisi The Albion Bandissa, mutta palasi pian. Vuosina 1973–1975 Sandy Dennykin nähtiin taas Fairport Conventionissa yhden albumin ("Rising for the Moon") ja kahden laajan kiertueen ajan. Myös Simon Nicol palasi lopulta Fairport Conventioniin vuonna 1976. Yhtye päätti kuitenkin lopettaa toimintansa ja piti vuonna 1979 jäähyväiskonsertin.


title: Fairport Convention

text: Yhtye kokoontui uudestaan vuonna 1985 ja on vaihtelevilla kokoonpanoilla jatkanut toimintaansa 2000-luvulle saakka. Yhtye on edelleenkin folkrockin harrastajien keskuudessa hyvin kuuluisa. Fairport Conventionissa 1960- ja 1970-lukujen taitteessa vaikuttaneista jäsenistä Simon Nicol, Dave Swarbrick ja Dave Pegg ovat olleet aktiivisesti mukana yhtyeen uudessa toiminnassa.


title: Fairport Convention

text: 10. elokuuta 2007 "Liege & Liefin" aikainen kokoonpano palasi yhteen yhden konsertin ajaksi esittääkseen kyseisen albumin kokonaisuudessaan Cropredyn folkrock-festivaaleilla. Edesmenneen Sandy Dennyn korvasi Chris While.


title: Fairport Convention

text: Yhtyeen ylläpitämää Fairport Cropredy Convention -festivaalia on järjestetty vuodesta 1974 lähtien, ja se kerää joka kesä englantilaiseen Cropredyn kylään noin 20 000 folkrockin ystävää.


title: Naapurilähiö

text: Naapurilähiö on vuosina 1969–1976 esitetty televisiosarja, jota tehtiin 156 jaksoa. Sen käsikirjoitti Toini Vuoristo ja ohjasivat Peter Finnilä ja Jussi Tapola. Siinä seurattiin kuvitteellisessa Helsingin Katajamäessä asuvien Lieslahden ja Sarpamaan perheiden elämää. Ilmeisesti sarjalle suunniteltiin myös nimeä ”Katajamäen asukkaat”. Sarjaa kuvattiin muun muassa Helsingin Siltamäessä. Vaikka kyseessä oli perhesarja, siinä käsiteltiin myös yhteiskunnalisia asioita, enemmän kuin esimerkiksi Me Tammelat-sarjassa.


title: Naapurilähiö

text: MTV:n uudessa sarjaohjelmassa "Katajamäen asukkaat" tavattiin kaksi perhettä: Sarpamaat, jotka kuuluvat kanta-asukkaisiin, ja vasta kerrostaloon muuttaneet Lieslahdet.


title: Naapurilähiö

text: Väinö Sarpamaa, 49, putkiasentaja, on itse rakentanut talonsa rintamamiespalstalle. Vaimo Aino, 47, on osuuskaupan maitopuolen vastaava, uskoo mieheensä, kotiin ja Raamattuun. Lapsia on neljä, vanhin Arto, 22, opiskelee valtiotieteitä, Riitta, 17, käy lukiota, Matti, 15. Perheen nuorimmainen Mikko on vasta viisivuotias.