title: Joukahainen

text: Timo Heikkilän hypoteesin mukaan Joukahainen oli mahdollisesti jumalolento, jonkinlainen jumal-Väinämöisen vastavoima, joiden taistelusta maailma syntyi. Tässä Heikkilä on nähnyt dualistisen maailmankäsityksen siten, että hyvää edustava Väinämöinen on kuitenkin juuri ja juuri niskan päällä.


title: Berossos

text: Berossos (myös Berossus tai Berosus, "kreikaksi: Βεροσσος") oli babylonialainen historiankirjoittaja, jonka n. vuonna 279 eaa. kirjoittamasta Babylonian historiasta on säilynyt katkelmia. Berossos oli syntynyt Kaldeassa mutta muutti myöhemmin asumaan Kosin saarelle Kreikkaan, jonne hän perusti astrologiakoulun. Ei ole kuitenkaan varmaa, onko babylonialainen Berossos sama henkilö kuin monien kreikkalaisten ja latinalaisten historioitsijoiden mainitsema astrologi Berossos.


title: Berossos

text: Berossoksen on arvioitu eläneen Aleksanteri Suuren kuoleman ja vuoden 268 eaa. välisenä aikana eli joka tapauksessa yli kaksi sataa vuotta Nebukadnessarin jälkeen. Noin vuonna 280 eaa. Berossos kirjoitti teoksen Babyloniaca tarkoituksenaan selittää Mesopotamian vanhaa kulttuuria kreikkalaisille. Varteenotettaviksi lähteiksi Berossoksen kirjoitukset tekee se, että hän toimi Marduk-jumalan pappina Babylonissa ollessaan. Finkelin mukaan hänellä oli tästä syystä ensi käden tietoa sumerilaisesta ja akkadilaisesta savitaulukirjallisuudesta, jota oli kirjoitettu silloin jo yli tuhannen vuoden ajan ja jota yhä kirjoitettiin Babylonin akatemioissa. Berossoksen oppineisuus ja ennustustaito tunnettiin myös Ateenan gymnasionissa. Koska kreikkalaiset kuitenkin pitivät muita kansoja barbaareina, kirjaa tuskin luettiin heidän keskuudessaan kovinkaan laajasti, eikä se ole säilynyt nykypäiviin. Sen sijaan toiset kirjoittajat ovat siteeranneet teosta, ja sitä kautta siitä on säilynyt joitakin osia, joista ilmenee niiden perustuvan pitkälti nuolenpääkirjoituksiin.


title: Berossos

text: Berossos tunnettiin pitkään italialaisen munkin Annius Viterbolaisen 1400-luvun lopussa väärentämistä käsikirjoituksista, joita luultiin aidoiksi Berossoksen teoksiksi. Ne sisälsivät muun muassa kuvauksia Nooan poikien liikkeistä vedenpaisumuksen jälkeen ja innoittivat ruotsalaisia gööttiläisiä historiotsijoita.


title: Betania

text: Betania eli al-Eizariya tai al-Izzariya ( ) on 2200 asukkaan kylä Öljymäen itäpuolella Jerusalemissa. Pitkään Betania oli köyhä noin sadan asukkaan arabiasutus, mutta 1990-luvun lopulta alkaen se on kasvanut voimakkaasti turismin myötä. Kylän tunnetuin nähtävyys on Lasaruksen hauta. Arabit kutsuvat kylää "El-Azarije"ksi.


title: Betania

text: Uudessa testamentissa Betania oli Lasaruksen ja hänen sisariensa Marian ja Martan kotikylä. Jeesus vieraili siellä usein, ja kylän läheisyyteen sijoitetaan myös hänen taivaaseenastumisensa.


title: Betania

text: Myös Johannes Kastajan kastepaikan nimenä mainitaan Betania, mutta sen sijaintia ei tiedetä sen tarkemmin kuin että se sijaitsi Jordanin toisella puolella.


title: Intian rupia

text: Intian rupia (symboli ₹, lyhenne ₨, kansainvälinen valuuttatunnus INR) on Intian virallinen rahayksikkö. Se on käytössä myös Bhutanissa Bhutanin ngultrumin rinnalla. Rupia on yleinen rahan nimi Etelä-Aasiassa.


title: Intian rupia

text: Suurimmassa osassa Intiaa valuutta tunnetaan sanskritin sanasta "rupjakam" (hopearaha) periytyvillä nimillä. Rupian nimi on hindiksi ja urduksi "rupajā", ja tamiliksi ja teluguksi "rūpāji". Koillis-Intiassa valuutta tunnetaan toisesta sanskritin sanasta, "tanka", johtuvilla nimillä. Bengaliksi rupian nimi on "taka", assamiksi "tôka" ja orijaksi "tôngka".


title: Intian rupia

text: Valuuttaa merkitään symbolilla ₹, joka on kirjoitettu useimpiin Intian seteleihin. Intian hallitus hyväksyi 15. heinäkuuta 2010 valuutalle uuden symbolin (ks. kuva) nostaakseen valuutan tunnettavuutta.


title: Intian rupia

text: Rupia jakautuu 100 "paisaan".


title: Intian rupia

text: 1 rupia = 0,01394 euroa ja 1 euro = 71,7440 rupiaa (18. tammikuuta 2013).


title: Betel

text: Betel tai Bethel (hepreaa: "Jumalan huone") tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kanaaninmaa

text: Kanaaninmaa (myös Kanaanin maa, Kaanaanmaa, Kaanaa) on Raamatussa juutalaisten eli israelilaisten "luvatun maan" eli Palestiinan, nykyisen Israelin nimityksenä. Kanaaninmaa mainitaan ensimmäisen kerran Abramin, myöhemmän Abrahamin, asuinpaikkana ensimmäisen Mooseksen kirjan jakeessa 12:7. Jumala lupasi maan Abrahamin jälkeläisille ikuiseksi omaisuudeksi.


title: Kanaaninmaa

text: Kanaanilaiset olivat Raamatun mukaan maan alkuasukkaita, todennäköisesti foinikialaisia ja muita seemiläisiä, jotka saapuivat maahan ennen amorilaisia, israelilaisia ja aramealaisia.


title: Kanaaninmaa

text: Raamatun ja Koraanin mukaan israelilaiset kerääntyvät jälleen yhteen ja elämään Kaanain maassa ennen tuomiopäivää.


title: Kanaaninmaa

text: Kanaanilaisten uskonto on jättänyt jälkiä nykypäivän maailmaan suurten seemiläisten uskontojen kautta.


title: Kaanaa

text: Kaanaa tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jana-Gana-Mana

text: Jana-Gana-Mana on Intian kansallislaulu. Se käsittää ensimmäisen säkeistön Nobel-palkitun Rabindranath Tagoren bengalinkielisestä runosta. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran 27. joulukuuta 1911. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1950.


title: Jana-Gana-Mana

text: Virallinen versio laulusta kestää noin 52 sekuntia. Lyhyt versio, jota esitetään joskus, käsittää vain alun ja lopun ja kestää vain noin 20 sekuntia.


title: Jana-Gana-Mana

text:
জনগণমন-অধিনায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!
পঞ্জাব সিন্ধু গুজরাট মরাঠা দ্রাবিড় উত্‍কল বঙ্গ
বিন্ধ্য হিমাচল যমুনা গঙ্গা উচ্ছলজলধিতরঙ্গ
তব শুভ নামে জাগে, তব শুভ আশিস মাগে,
গাহে তব জয়গাথা।
জনগণমঙ্গলদায়ক জয় হে ভারতভাগ্যবিধাতা!
জয় হে, জয় হে, জয় হে, জয় জয় জয়, জয় হে॥
Jana Gana Mana
Adhinayaka jaya hey,
Bharata bhagya vidhata.
Punjaba, Sindhu, Gujarata, Maratha,
Dravida, Utkala, Banga,
Vindhya, Himachala, Yamuna, Ganga,
Uchchala jaladhi taranga
Tava shubha naame jaage,
Tava shubha aashisha maangey,
Gahe tava jayagatha.
Jana gana mangala dhayaka jaya hey
Bharata bhagya vidhata.
Jaya hey, Jaya hey, Jaya hey,
Jaya jaya jaya jaya jaya hey!
जन गण मन अधिनायक जय हे
भारत भाग्यविधाता
पंजाब सिन्धु गुजरात मराठा
द्राविड़ उत्कल बंगा
विन्ध्य हिमाचल यमुना गंगा
उच्छल जलधि तरंगा
तव शुभ नामे जागे
तव शुभ आशीष मांगे
गाहे तव जयगाथा
जन गण मंगलदायक जय हे
भारत भाग्यविधाता
जय हे, जय हे, जय हे
जय जय जय जय हे!


title: Betsaida

text: Betsaida oli Raamatussa mainittu kalastajakylä, joka sijaitsi Galileassa Genesaretinjärven koillisrannalla, Jordan-joen itäpuolella, lähellä Kapernaumia. Sieltä olivat Johanneksen evankeliumin mukaan kotoisin apostolit Pietari, Andreas ja Filippus.


title: Betsaida

text: Rauniot ovat nykyisin osittain veden alla, mutta niistä on löytynyt jälkiä roomalaisajalta arabivalloituksiin asti. Vuonna 1982 sieltä löydettiin 24 metriä pitkä aallonmurtaja, ja siellä uskotaan olleen jo Jeesuksen aikoihin satama. Genesaretinjärven pohjasta on myös löydetty Jeesuksen aikaisen puuveneen jäänökset. Vene oli noin kahdeksan metriä pitkä ja hieman yli kaksi metriä leveä, mutta siihen arvellaan mahtuneen noin 15 miestä.


title: Birgitta

text: Birgitta on naisen etunimi, ruotsalainen muoto kelttiläisperäisestä nimestä "Brigit", joka merkitsee "ylhäistä" tai "korotettua". Nimen latinalainen muoto on Brigida. Suomessa nimestä ovat käytössä myös muunnelmat Pirkko, Pirjo ja Piritta.


title: Birgitta

text: Birgitta-nimen on tehnyt suosituksi tunnettu Pyhä Birgitta, tunnettu mystikko ja hengellisen sääntökunnan perustaja. Hänet julistettiin pyhimykseksi 7. lokakuuta 1391, minkä vuoksi hänen muistopäivänsä on vanhastaan 7. lokakuuta. Sama päivä Suomessa ja Ruotsissa Birgitan nimipäivä.


title: Birgitta

text: Suomessa nimi Birgitta on 1800-luvun lopulta vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 18 277 henkilölle.


title: Luettelo jyrsijöistä

text: Tämä on luettelo jyrsijöiden ("Rodentia") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden alalahkoista, osalahkoista, yläheimoista, heimoista, alaheimoista, tribuksista, suvuista ja lajeista. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan jyrsijöiden lahkossa on 2 277 elossa olevaa tai viimeisten 500 vuoden aikana sukupuuttoon kuollutta lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Peisistratos

text: Peisistratos (, n. 607–528 eaa.) oli kreikkalainen valtiomies, josta tuli Ateenan tyranni suosion saaneen vallankaappauksen seurauksena. Hän hallitsi Ateenaa vuosina 561, 559–556 ja 546–528 eaa. Diogenes Laertios mainitsee, että jotkut laskevat myös Peisistratoksen Kreikan seitsemän viisaan joukkoon.


title: Peisistratos

text: Peisistratoksen isän nimi oli Hippokrates. Hän itse sai nimensä kreikkalaisen mytologian sankarin mukaan. Hän oli Solonin ystävä ja auttoi tätä hänen toimissaan muun muassa Salamiin valtauksessa.


title: Peisistratos

text: Jo Solonin elinaikana oli Ateenassa syntynyt kolme puoluetta: "tasankolaiset", suurien maatiluksien isännät, joita johti Lykurgos; "rannikkolaiset", kauppiasluokka, johtajana Megakles; ja "vuoristolaiset", köyhät paimenet, joiden päämiehenä oli vuodesta 565 eaa. toiminut kunnianhimoinen ja lahjakas Peisistratos. Kun alin kansanluokka oli tyytymätön Solonin lakeihin, koska oli toivonut saavansa suurempia etuja kuin oli saanut, onnistui Peisistraton helposti kiihottaa heidät liikehdintään. Eräänä päivänä hän haavoitti itseään ja muulejaan ja ajoi siinä tilassa torille, ikään kuin olisi karannut murhaa aikovien vihollisten käsistä. Hän pyysi puoluelaisiltaan henkivartijoita. Niitä hänelle annettiinkin ja hän siten sai miesjoukon, joka nuijineen seurasi häntä aina.


title: Peisistratos

text: Vuonna 560 eaa. Peisistratos aloitti mellakan ja valtasi henkivartijoineen Akropoliin. Siitä päivästä hän hallitsi ateenalaisia diktaattorina, mutta ei kuitenkaan lakkauttanut entisiä virkoja eikä häirinnyt valtiomuodon perustusta. Peisistratoksen valta ei kuitenkaan kestänyt, sillä Lykurgos, Megakles ja muutamat muut varakkaamman väestön edustajat ajoivat hänet maanpakoon. Hän palasi vuonna 559 eaa. Megakleen avustuksella. Tämä oli joutunut välirikkoon Lykurgoksen kanssa ja auttoi Peisistratosta sillä ehdolla, että tämä naisi hänen tyttärensä.


title: Peisistratos

text: Päästäkseen Ateenaan Peisistratos pani toimeen uuden mellakan. Ateenassa eli muuan kauneudestaan tunnettu nainen, joka puettiin täysiin aseisiin ja asetettiin komeasti koristeltuihin vaunuihin ajamaan kaupunkiin, ikään kuin kaupunginjumalatar Athenena. Hänen edeltään lähetettiin kuuluttajia julistamaan: ”Ateenalaiset, ottakaa suosiolla takaisin Peisistratos, jota Ateena kunnioittaa eniten kaikista ihmisistä ja jonka hän nyt vie takaisin linnaansa.” Ja kaupunkilaiset tottelivat.


title: Peisistratos

text: Myöhemmin Megakles suuttui, sillä Peisistratos kieltäytyi hankkimasta lapsia hänen tyttärensä kanssa. Niinpä Peisistratos ajettiin jälleen maanpakoon vuonna 556 eaa. Hän muutti Euboialle ja pysyi siellä lähes kymmenen vuotta vaurastuen kaivostoiminnalla. Peisistratos palasi Ateenaan vuonna 546 eaa. voimaa käyttäen ja pääsi uudelleen valtaan Lygdamis Naksoslaisen avustuksella. Hän palkitsi Lygdamiksen tekemällä tästä Naksoksen tyrannin.


title: Peisistratos

text: Tällä kertaa Peisistratos toimi paremmin pitääkseen asemansa. Hän lujitti valtaansa suosimalla maaseudun asukkaita uusilla maalaeilla. Hän myös piti suurta joukkoa palkkasotureita ja otti panttivankeja. Hän säilytti Solonin käyttöön ottamat demokraattiset hallintatavat, mutta piti korkeimmat virat kuitenkin perheensä jäsenillä.


title: Peisistratos

text: Peisistratos vahvisti Athenen ja Dionysoksen kultteja. Hän pani alulle Athenen temppelin rakennuttamisen Akropoliin kukkulalle. Sen lisäksi hän tuki useita muita rakennustöitä, kuten Lykeionia, Olympoksen Zeuksen temppeliä sekä Apollonin temppeliä. Hän tuki myös kirjallisuutta ja taiteita. Panathenaia- ja Dionysia-nimiset uskonnolliset juhlat kukoistivat hänen aikanaan. Hän perusti Ateenan rahajärjestelmän vuonna 550 eaa. Perimätiedon mukaan Peisistratos myös toimitutti ensimmäiset viralliset versiot Homeroksen "Iliaasta" ja "Odysseiasta", jotka olivat aiemmin levinneet ainoastaan suullisena perimätietona ja epävirallisina versioina. Peisistratos merkittiin nelivaljakkoajon voittajaksi Olympian kisoissa vuonna 532 eaa. Kimonin luovutettua voiton sopimuksella, joka salli tämän palata maanpaosta Ateenaan.


title: Peisistratos

text: Peisistratoksen hallintatapaa jatkoivat hänen kuoltuaan 527 eaa. tämän molemmat pojat Hipparkhos ja Hippias. Hipparkhoksen murhasi kaksi ylhäistä ateenalaista, ystävykset Harmodios ja Aristogeiton. Hipparkhos oli loukannus Harmodioksen sisarta siten, ettei ollut päästänyt tätä julkiseen riemusaattoon. Henkivartijat surmasivat heti Harmodioksen. Aristogeiton pääsi pakoon, mutta joutui kiinni, ja Hippiaan käskystä hänet tapettiin kiduttaen. Hippias joutui kaikkein vihattavaksi ja viimein hänet karkoitettiin. Hän silloin pakeni kuningas Dareioksen luo ja yllytti hänet sotaan Ateenaa vastaan.


title: Peisistratos

text: Molempia tyrannien murhaajia, Harmodiosta ja Aristogeitonia, pidettiin Ateenassa suuressa kunniassa. Eräs sen ajan parhaimmista taiteilijoista teki heistä kuvapatsaat, jotka pystytettiin torille.


title: Natrium

text: Natrium (, ) on pehmeä, kevyt ja reaktiivinen alkalimetalli. Natriumin kemiallinen merkki on Na ja järjestysluku 11. Sen sulamispiste on 97,4 °C, kiehumispiste 880 °C ja CAS-numero 7440-23-5.


title: Natrium

text: Natriumin yhdisteistä ruokasuola eli natriumkloridi sekä sooda eli natriumkarbonaatti ovat olleet tunnettuja jo tuhansia vuosia. Vapaana alkuaineena natriumin eristi ensimmäisenä 1807 englantilainen kemisti Sir Humphry Davy elektrolyysin avulla sulasta lipeästä eli natriumhydroksidista.


title: Natrium

text: Maapallolla natrium esiintyy aina kemiallisina yhdisteinä. Natriumioni on yhdenarvoinen kationi, Na. Merivedessä on liuenneena noin 3,5 % natriumkloridia eli ruokasuolaa. Natriumkloridi liukenee veteen täydellisesti Na-ionina ja Cl-ionina.


title: Natrium

text: Natriumia on myös kasvi- ja eläinorganismeissa, erityisesti natriumkloridina. Natriumia on vähän myös ihmisen veressä, luustossa ja lihaksissa. Natriumkloridi on ihmiselle tärkeä nestetasapainon ylläpitäjä.


title: Natrium

text: Natriumyhdisteitä on myös monissa kallioperän mineraaleissa, esimerkiksi maasälvässä, josta se rapautumisen kautta levittäytyy maaperään.


title: Natrium

text: Natriumia valmistetaan elektrolysoimalla natriumkloridia (NaCl) tai natriumhydroksidia (NaOH).


title: Natrium

text: Neutraalia atomista natriumia esiintyy myös ilmakehättömillä planeetoilla ja kuilla, kuten Kuussa ja Merkuriuksessa, erittäin ohuen ”ilmakehän” kaasuna. Mikrometeoroidit ja aurinkotuuli irrottavat natriumia ja vety aurinkotuulessa pelkistää natriumin neutraaleiksi atomeiksi. Kuun ”ilmakehässä” on 70 atomia natriumia kuutiosenttiä kohden.


title: Natrium

text: Ilman vaikutuksesta metallinen natrium hapettuu hieman harmaaksi, kosteassa ilmassa silmänräpäyksessä. Natriumia säilytetään petrolissa. Tavallisissa olosuhteissa se syttyy fluorin ja kloorin vaikutuksesta, mutta lievästi kuumennettuna se reagoi kiivaasti monien aineiden kuten bromin, jodin, vedyn ja rikin kanssa. Veden ja ilman kanssa natrium aiheuttaa palo- ja räjähdysvaaran, koska veden kanssa syntyy natriumhydroksidia ja vetyä, ja ilmassa reaktiolämpö sytyttää vedyn palamaan. Kaiken lisäksi kevyenä natrium kelluu vedessä. On havaittu, että tietyn kokoiset natriumpalaset hyppivät itsekseen vedessä, koska osuma veteen vapauttaa vetyä, joka räjähtää ja ampuu palan uudelleen ilmaan.


title: Natrium

text: Natrium on reaktiivisempi kuin kevyempi alkalimetalli litium ja vähemmän reaktiivinen kuin raskaampi kalium. Natrium esiintyy yhdisteissään ionina, jonka hapetusaste on +I (Na). Useimmat natriumyhdisteet ovat erittäin vesiliukoisia, ja sille tunnetaan harvoja saostavia reagensseja. Liukenemattomia natriumsuoloja ovat natriumbismutaatti (NaBiO), -oktamolybdaatti (NaMoO·4HO), -tioplatinaatti (NaPtS) ja -uranaatti (NaUO); natriummetafosfaatilla (NaPO) on sekä liukoinen että liukenematon kidemuoto. Natriumpitoisista mineraaleista maasälvät ovat liukenemattomia.


title: Natrium

text: Natriumin värjää liekin kirkkaan oranssiksi ja samasta johtuu natriumvalojen oranssi väri.


title: Natrium

text: Natriumia tuotetaan ja käytetään melko runsaasti kemianteollisuudessa valmistettaessa esimerkiksi natriumperoksidia (NaO) ja natriumsyanidia (NaCN). Lisäksi natriumia käytetään räjähdysaineteollisuudessa, butadieenin (CH=CH-CH=CH) polymeroinnissa sekä muissa orgaanisissa synteeseissä. Metallurgiassa sitä käytetään muun muassa titaanin erottamisessa yhdisteistään, kullan ja hopean metallurgisessa puhdistamisessa, sekä niin ikään alumiinilejeerinkien valmistuksessa.


title: Natrium

text: Natriumia sisältäviä lamppuja käytetään esimerkiksi katuvaloissa tuottamaan valoa, joka läpäisee erityisen hyvin sumua ja usvaa. Natriumin tuottama valo on keltaista aallonpituudella 589 nanometriä.


title: Natrium

text: Natrium sulaa matalahkossa lämpötilassa, ja metallina se johtaa lämpöä tehokkaasti. Sulaa natriumia käytetään lämmönsiirtoaineena ydinreaktoreissa, vaikka se on reaktiivisuutensa takia vaarallisempi kuin yleisemmin käytetty vesi. Natriumia käytetään myös tehokkaiden, erityisesti turbomoottoreiden pakoventtiilien sisällä. Natrium auttaa siirtämään nestemäisessä muodossa ollessaan lämpöä tehokkaasti venttiilikanteen edestakaisen liikkeen johdosta. Pakoventtiilin ontto tila ei ole aivan kokonaan täytetty, joten natrium pääsee ”hölskymään” ja näin viemään lämpöä venttiilin lautasen läheisyydestä venttiilin varren kautta kanteen. Tekniikkaa on käytetty esimerkiksi ensimmäisissä Saab 99 turbo:ssa.


title: Pokeri

text: Pokeri on joukko korttipelejä, jossa pelaajat tavoittelevat pelipanoksista kertyvää yhteispottia. Potin voittaa pelaaja tai pelaajat, joilla on paras korttiyhdistelmä. Korttiyhdistelmien arvojärjestys on määritelty pelin säännöissä.


title: Pokeri

text: Pokeripelit jakaantuvat kahteen päätyyppiin, käsipokeriin ja avopokeriin. Molemmista päätyypeistä on useita muunnelmia. Käsipokerissa kortit eivät ole muiden pelaajien nähtävissä, kun taas avopokerissa suurin osa pelaajan käden korteista on pöydällä kuvapuoli ylöspäin.


title: Pokeri

text: Pokerivariaatioista suosituimpia ovat muun muassa Texas hold 'em, seitsemän kortin avopokeri ja Omaha hold 'em. Suomeksi ”pokerilla” tarkoitetaan useimmiten viiden kortin ostopokeria. Suomessa pelataan paljon viiden kortin avopokerin muotoa nimeltä sökö.


title: Pokeri

text: Pokerin sanotaan usein olevan korteilla pelattava rahapeli, ei rahalla pelattava korttipeli.


title: Pokeri

text: Pokeri on peli, jossa tehdään jatkuvasti sijoituspäätöksiä, joihin liittyy riski. Parempia sijoituspäätöksiä tekevät pelaajat voittavat todennäköisemmin, heillä on todennäköisyys puolellaan odotusarvoisesti ja tähän perustuu pokeriammattilaisten ja muun muassa urheiluvedonlyöntiammattilaisten olemassaolo. Esimerkiksi ruletti-, lotto- tai rahapeliautomaattiammattilaisia ei ole olemassa, koska järjestävällä taholla on aina todennäköisyys puolellansa ja näistä peleistä ei voi jäädä itse pelaaja "odotusarvoisesti" voitolle. Ja tähän taas perustuu kasinoiden toiminta.


title: Pokeri

text: Pokerissa riski on vaihtelua, "varianssia" sijoituspäätösten lopputuloksissa ja se on luonnollinen osa pokeria ja tästä sattuman osuudesta johtuen odotusarvoisesti hyviä sijoituspäätöksiä tekemällä voi hävitä rahaa lyhyellä aikavälillä ja odotusarvoisesti huonoja päätöksiä tekemällä voi voittaa rahaa lyhyellä aikavälillä.


title: Pokeri

text: Pokerista on tehty myös rahapeliautomaatteihin sovitettuja versioita, jollainen on esimerkiksi Suomessa yleinen RAY Pokeri eri muunnelmineen.


title: Pokeri

text: Pokerin syntyhistoriasta ja pelin nimestä on useita eri versioita. Pokeria edeltävät pelit ovat kehittyneet eri puolilla maailmaa eri aikakausina. Yhteistä kaikissa versioissa on pelitapa. Pelaajat lyövät vetoa oman pokerikätensä paremmuuden puolesta.


title: Pokeri

text: Erään version mukaan sana pokeri juontaa juurensa ranskankielisestä sanasta "poque". Poque on ranskalainen korttipeli, jonka olemukseen kuuluu bluffaaminen ja panosten korottaminen. Poque on historian kirjoissa ensimmäinen korttipeli, jossa käytettiin kaikkia neljää maata (hertta, pata, ruutu ja risti).


title: Pokeri

text: Kiinalaisten väitetään keksineen pokerin jo runsaat tuhat vuotta sitten, vaikka tuolloin pelikortteja ei vielä tunnettu. Kiinalainen pokerin varhainen edeltäjä on kuitenkin mainittu hallitsija Mu Tsungin kirjoituksissa vuonna 969 eaa. Ilmeisesti peliä pelattiin tuolloin dominoilla, jotka olivat hyvin suosittu ajanviete muinaisessa Kiinassa.


title: Pokeri

text: Myös taikurien hokema silmänkääntöloitsu "hokkus pokkus" on mainittu yhtenä pokeri-sanan syntylähteistä.


title: Pokeri

text: Tämän hetken suosituimman pokerin pelimuodon texas hold 'emin juuret juontavat 1920-luvulle Texasiin. Pelin nimi on mukaelma sen aikaisesta suositusta hold'em darling -korttipelistä.


title: Pokeri

text: Erilaisia pokeripelimuotoja on monia. Yhteistä näille on panostuskierrokset. Useimmissa pokerimuodoissa asetetaan panoksia jo ennen kuin kortit on jaettu. Näitä panoksia voivat joutua asettamaan joko kaikki pelaajat tai vain osa pelaajista. Näitä panoksia kutsutaan ”pimeiksi”. Toisaalta englanninkielinen ilmaisu forced bets eli pakkopanokset kuvaa paremmin näitä panostuksia. Riippuen pelimuodosta näitä kutsutaan anteiksi, blindeiksi tai bring-ineiksi. Kasinoilla käytetään myös sekä alkupanoksia että sokkopanoksia samassa pelissä. Tällöin alkupanos on verrattain pieni verrattuna sokkopanoksiin, esimerkiksi euron kun pieni sokkopanos on 10 euroa.


title: Pokeri

text: Yleensä pokeripeleissä jakajan vuoro kiertää. Tällöin kukaan ei saa etua siitä, miten on sijoittunut suhteessa jakajaan. Kasinoilla yleensä käytetään nappia ("button") kertomaan jakajan paikan; vaikka kasinoilla on jakaja talon puolesta, hän aloittaa jakamisen joka kierros eri kohdasta. Jakajan nappi siis kiertää samalla tavalla kuin jakovuoro kotipeleissä.


title: Pokeri

text: Pokeripelit sisältävät yleensä useamman kuin yhden korotuskierroksen. Peli etenee yleensä niin, että pelaaja saa kortteja vähitellen ja näiden välissä on panostuskierros. Lopulta kun kaikki pelimuodon edellyttämät kortit on jaettu, katsotaan kenellä on paras käsi. Paras käsi voittaa peruspeleissä koko potin. Jos jossakin vaiheessa peliä pelaaja panostaa, mutta kukaan ei halua maksaa hänen pottiin panostamaansa määrää voittaa kyseinen pelaaja potin. Tämä mahdollistaa bluffin.


title: Pokeri

text: Pokeripeleissä potiksi kutsutaan pelaajien pelin aikana maksamia panoksia. Esimerkiksi, jos pelataan tulitikuilla ja pelaajat ovat maksaneet tai panostaneet yhteensä 10 tulitikkua, voidaan sanoa, että potissa on 10 tikkua.


title: Pokeri

text: Pokeripeleissä on kolme yleisesti käytettyä panostus- ja korotustapaa: kiinteä ("fixed limit"), potin kokoon rajoitettu ("pot limit") ja rajoittamaton ("no limit"). Näiden lisäksi tunnetaan myös split- ja spread-limit. Kiinteät panostukset (pokerislangissa "betsaaminen" ja "lyöminen") kerrotaan aina pöytään tullessa, ja useimmiten käytössä on kaksi panostusmäärää. Esimerkiksi texas hold 'emissä kahdella ensimmäisellä panostuskierroksella voidaan käyttää euron panostusta (jokainen pelaaja voi panostaa tai korottaa vain euron verran) ja lopuilla kierroksilla kahden euron panostusta. Kun käytetään tällaista panostustapaa, se ilmaistaan esimerkiksi Texas hold'em FL 1/2. Potin kokoon perustuvassa tavassa ("pot limit", sököringeissä usein käytetty termi on "potti nokkiin") pelaaja voi vuorollaan panostaa joko ennakkoon ilmoitetulla minimipanostuksella tai korkeintaan sillä määrällä mikä ennen panostusta potissa on. Maksimipanostus siis kasvaa sitä mukaa kuin pelaajat panostavat ja korottavat. Kun pokeria pelataan ilman panostuskattoa, voi kuka tahansa pelaaja omalla vuorollaan panostaa pottiin minipanostuksen ja oman pöydässä olevan varallisuuden ("all in") välillä minkä summan verran tahansa. Mikäli kuitenkin jonkun panostettua toinen pelaaja haluaa korottaa, tulee hänen yleensä korottaa vähintään edellisen panostuksen verran tai vähintään loput omasta pöydässä olevasta varallisuudestaan ("all in") mikäli hänellä ei ole varallisuutta täyden korotuksen vertaa. Toisin sanoen aina voi panostaa lopun varallisuutensa, vaikka sitä olisi vähemmän kuin nimellinen minimipanostus.


title: Pokeri

text: Pokeripeleissä voitetaan parhaalla viiden kortin yhdistelmällä.


title: Pokeri

text: Ässä (A) ja Kuningas (K) on paras mahdollinen hai.


title: Pokeri

text: Pokerissa maat ovat lähes poikkeuksetta samanarvoisia, ja useimmiten tilanteissa joissa kahdella tai useammalla pelaajalla on samanarvoinen käsi, jaetaan potti voittajien kesken ellei maille ole sovittu ennen peliä arvojärjestystä. Joillain alueilla tunnetun herttareetin paremmuus muihin kuningasvärisuoriin on vain alueellinen sääntömuunnos, eikä virallinen sääntö.


title: Pokeri

text: Jos pelissä ei esiinny mitään voittokättä, pelin voittaa pelaaja, jolla on


title: Pokeri

text: Hai, korkein kortti (esimerkiksi A♦ 10♦ 9♠ 5♣ 4♣)


title: Pokeri

text: Pienin mahdollinen käsi on "seiskahai", koska 1 on ässä, 2-6 olisi suora ja useampi jotain pienempää olisi vähintään pari.


title: Pokeri

text: Näiden lisäksi Suomessa suositussa sökössä on neljän suora ja neljän väri, jotka sijoittuvat parin ja kahden parin väliin. Neljän väri on neljän suoraa arvokkaampi.


title: Pokeri

text: Suorasta on joissain yhteyksissä käytetty nimitystä sarja.


title: Pokeri

text: Väristä käytetään joskus myös nimitystä valtti.


title: Pokeri

text: Pokerin pelaamisen suosio kasvoi voimakkaasti 1990-luvulla. Kasvuun ovat vaikuttaneet suurten pokeriturnausten esittäminen televisiossa ympäri maailman, Internetissä toimivien pelihuoneiden voimakkaat markkinointipanostukset ja näiden seurauksena Internetissä pelattavan pokerin eli verkkopokerin suosion räjähtäminen 2000-luvulla.


title: Pokeri

text: Aiemmin pokeria pelattiin rahasta lähinnä kasinoiden pokerihuoneissa, joten ihmisten mahdollisuudet osallistua peleihin olivat nykyistä merkittävästi rajoitetumpia.


title: Pokeri

text: Useat internetpokerihuoneet voivat toimia yhteisessä verkossa siten, että eri pokerihuoneiden pelaajat kohtaavat samoissa pelipöydissä ja turnauksissa. Yksittäisten pokerihuoneiden sanotaan tällöin olevan verkon "skinejä". Verkkopokeriverkkoja ovat muiden muassa Entraction, Microgaming ja Ongame. Esimerkiksi Ahvenanmaalla toimivan PAF:n verkkopokeri järjestetään Ongamen verkossa.


title: Pokeri

text: Maailman suurimpia pokerihuoneita ovat PokerStars, Full Tilt Poker, Party Poker ja Everest Poker.


title: Pokeri

text: Verkkopokerihuoneet järjestävät usein satelliittiturnauksia, joiden voittoina on isojen kasinoilla järjestettävien liveturnauksien turnausmaksuja (joskus korvataan myös matka- ja yöpymiskulut). Internetin satelliittiturnausten kautta on viime vuosina tullut useita suurturnausvoittajia kuten esimerkiksi World Series of Pokerin pääturnauksen voittaneet Chris Moneymaker ja Greg Raymer.


title: Pokeri

text: Monet nykypelaajista tulevatkin tunnetuksi jo verkkopelaajina ja osa Internetin isojen panosten menestyneistä käteispelien pelaajista ei pelaa ollenkaan kasinoilla tai liveturnauksissa. Läpimurtonsa verkkopokerin pelaajina tehneitä, sittemmin televisioiduissa pokeriohjelmissa esiintyneitä ovat muun muassa yhdysvaltalainen Brian Townsend (pelaa nimimerkeillä "sbrugby" ja "aba20") ja norjalainen Johnny Lodden ("bad_ip").


title: Pokeri

text: Internetin ansiosta pokerin harrastajat ovat voineet verkottua löyhiksi yhteisöiksi, jotka kokoontuvat verkkofoorumeissa keskustelemaan harrastuksestaan ja jakamaan tietoa.


title: Pokeri

text: Tammikuussa 2010 sekä Veikkaus Oy että RAY saivat luvan aloittaa verkkopelien pyörittämisen. RAY avasi verkkopokerisivuston 29. marraskuuta 2010.


title: Pokeri

text: Suurin osa pokeriturnauksista noudattaa seuraavanlaista kaavaa: osallistuvat pelaajat maksavat turnausmaksun, josta pieni osa menee järjestäjälle ja loput palkintosummaan. Jokaiselle pelaajalle jaetaan aluksi yhtä monta pelimerkkiä, ja pelaajat jaetaan tämän jälkeen eri pöytiin, jossa he pyrkivät pelaamalla voittamaan vastustajan merkit itselleen. Jos menettää kaikki pelimerkkinsä, putoaa turnauksesta (ellei ole kyseessä ns "rebuy"-turnaus jossa saa ostaa tietyn ajan sisällä lisää merkkejä). Turnaus jatkuu niin kauan kunnes yhdellä pelaajalla on kaikki merkit, turnaukset kestävätkin yleensä useamman päivän.


title: Pokeri

text: Pokerin maailmanmestaruuskisana pidetään kerran vuodessa järjestettävää World Series of Poker -pääturnausta. Se järjestetään Las Vegasissa. Kesällä 2006 WSOP:n pääturnauksen ykköspalkinto oli ennätysmäiset 12 miljoonaa dollaria ja sen voitti yhdysvaltalainen Jamie Gold. Pokerin kasvaneesta suosiosta kertoo se, että vuonna 2006 osallistujia oli lähes sama määrä kuin kahtena edellisenä vuonna yhteensä. Vuonna 2004 turnaukseen osallistui 2 500 pelaaja ja vuonna 2005 6 500 pelaajaa. Pääturnaukseen pääsee mukaan 10 000 dollarin sisäänostolla tai voittamalla osallistumisoikeus jostakin ns. satelliittiturnauksesta. Vuoteen 2013 mennessä kaksi suomalaista, Ville Wahlbeck (voitti vuoden 2009 10 000 dollarin World Championship Mixed Events 8 turnauksen) ja Jani Vilmunen (voitti vuoden 2009 WSOPE 5 ,000+250 dollarin Pot Limit Omahan) ovat voittaneet WSOP rannekkeen, eli yksittäisen WSOP turnauksen. Eniten rannekkeita on yhdysvaltalaisella Phil Hellmuthilla. Hänellä on vuoteen 2013 mennessä kertynyt rannekkeita 13 kappaletta.


title: Pokeri

text: World Poker Tour on suosittu televisioitu pokeriturnausten sarja. Sarjan 100. jakso oli vuoden 2007 WPT Championships - finaali.


title: Pokeri

text: Suomen suurimmat pokeriturnaukset Helsinki Freezeout ja Midnight Sun järjestetään Veikkauksen Casino Helsingissä puolen vuoden välein, ensin mainittu joulu-tammikuussa ja jälkimmäinen keskikesällä. Turnaukset houkuttelevat paikalle myös suuren joukon ulkomaisia osanottajia. Esimerkiksi joulukuussa 2005 Helsinki Freezeoutin pääturnauksen voittaja sai 99 300 euroa.


title: Pokeri

text: Englanniksi on kirjoitettu huomattava määrä pokerikirjoja, jotka käsittelevät pokeria yleisellä tasolla tai tiettyä pokerivarianttia. Myös tietyn pokerivariantin pelaamisesta tietyllä panoskatolla on kirjoitettu. Ohessa lueteltu suositelluimpia ja pokeriyhteisössä arvostetuimpia kirjoja:Mike Caron kirjoittama "Caro's book of tells" ei varsinaisesti ole pokerikirja, vaan se opettaa pelaajia havainnoimaan vastustajien "tellejä" eli havainnoimaan vastustajan käytöksestä, mitä kortteja vastustajalla mahdollisesti on.


title: Luettelo petoeläimistä

text: Tämä on luettelo petoeläinten ("Carnivora") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden alalahkoista, heimoista, alaheimoista, suvuista ja lajeista. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan petoeläinten lahkossa on 286 elossa olevaa tai viimeisten 500 vuoden aikana sukupuuttoon kuollutta lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Skunkki

text: Skunkki eli juovaskunkki eli haisunäätä ("Mephitis mephitis") on kaikkiruokainen haisunäätien heimoon kuuluva nisäkäslaji. Se esiintyy kaikkialla Pohjois-Amerikassa Meksikosta pohjoiseen. Haisunäätä ei ole näädälle läheistä sukua, vaan pesukarhu on juova- ja täpläskunkkien lähin sukulainen.


title: Skunkki

text: Laji on helposti tunnistettavissa valkoisista juovistaan, jotka kulkevat mustassa vartalossa kummallakin puolella ja yhdistyvät niskassa toisiinsa. Otsassa on kapea valkoinen juova. Haisunäätä on kooltaan suunnilleen kissan kokoinen, painoltaan vähän yli yhdestä kilosta yli kuuteen kiloon, ja pituudeltaan ilman häntää 33–46 cm. Hännän pituus on 18–25 cm. Jalat ovat lyhyet ja anturat pehmeät, jokaisessa tassussa on selvästi erottuen viisi pitkä- ja tylsäkyntistä varvasta. Korvat ovat pyöreät ja pienet.


title: Skunkki

text: Eliniänodote luonnonvaraisella haisunäädällä on n. kolme vuotta, lemmikkinä se saattaa elää jopa kymmenen vuotta. Luonnonvaraisista haisunäädistä yli 70% ei kuitenkaan elä edes vuotta.


title: Skunkki

text: Nimestään huolimatta haisunäätä ei haise muulloin kuin vaaran uhatessa. Se kykenee ruiskauttamaan anaalihajurauhasillaan pahanhajuista nestettä henkeään uhkaavaa vaaraa kohden. Liikenne on haisunäädän yleinen kuolinsyy, sillä se ei näe nopeasti liikkuvia kohteita eikä hitaana kulkijana kykene väistämään autoja.


title: Skunkki

text: Näköaisti on heikko, sen sijaan hajuaisti on erinomainen ja eläin löytää tiensä ruuan luokse pitkänkin matkan päästä. Kuullessaan mahdollisen vaaran lähestyvän se ensin jähmettyy häntä pystyssä arvioimaan tilannetta ja sitten pakenee. Eläimet ja ihmiset osaavat useimmiten jättää luonnonvaraiset haisunäädät rauhaan, mutta uteliaat ja aggressiiviset koirat saattavat joutua haisunäädän ruiskauttamiksi.


title: Skunkki

text: Haisunäätä on hidas ja kömpelö hämäräeläin. Aamuisin ja iltaisin se etsii ruuakseen hedelmiä, sieniä, pähkinöitä, marjoja, kukintoja, sekä hyönteisiä, toukkia, etanoita, munia, hiiriä ja haaskoja. Haisunäätä kaivaa etukäpäliensä kynsillä maasta muurahaisentoukkia ja muuta ruokaa. Auringon noustessa se vetäytyy suojapaikkaansa, joka on maakuoppa, rakennuksen tai kiven alus. Villinä elävät haisunäädät hakeutuvat usein asutuksen liepeille ruuanjätteiden ja puutarhojen houkuttamina. Urokset viihtyvät yksin, mutta useat naaraat saattavat jakaa yhteisen suojan.


title: Skunkki

text: Haisunäätä nukkuu suurimman osan talvesta. Sen karvattomat tassut ja heikon karvoituksen peittämä vatsapuoli ovat arkoja kylmälle.


title: Skunkki

text: Paritteluaika on helmi-maaliskuussa, ja 3–6 poikasta syntyy toukokuun alkupuolella n. 66 vuorokauden tiineyden jälkeen. Poikaset syntyvät sokeina ja karvattomina, mutta jo musta-valkoraidallisina. Ne seuraavat emoaan koko kesän. Uros saattaa kohdatessaan tappaa omatkin poikasensa.


title: Skunkki

text: Haisunäätä ei varsinaisesti ääntele juuri koskaan, paitsi paritteluaikana äänekkäästikin kirkuen ja muristen. Pennut "sirkuttavat" emolleen. Joskus aikuiset eläimet saattavat tervehtiä toisiaan ystävällisellä ja hiljaisella, tosin kimeästi pärisevällä äänellä. Tyytymättömyyttä eläin ilmaisee tuhauttamalla ilmaa nenästään ja jännitystä rohisevalla hengityksellä.


title: Skunkki

text: Haisunäätä on hyödyksi jyrsijä- ja hyönteiskantojen harventajana, eikä se yleensä syö viljelyskasveja. Vaikka haisunäätä on villieläin, niitä pidetään joissakin maissa myös lemmikkinä. Lemmikkiskunkkien hajurauhaset on yleensä poistettu, mikä on kielletty Suomen eläinsuojelulainsäädännössä . Skunkkien tuonti Suomeen on kielletty ilman Riistakeskuksen kirjallista lupaa ja Elintarviketurvallisuusviraston myöntämää tuontilupaa Haisunäätien heimoon kuuluva patagonianskunkki ("Conepatus humboldtii") on CITES-sopimuksella suojeltu laji. EU-lainsäädännössä patagonianskunkki on liitteen B eläin, jota ei saa tuoda EU-alueelle ilman voimassa olevaa vientilupaa tai jälleenvientitodistusta sekä voimassa olevaa tuontilupaa.


title: Kaksisiipiset

text: Kaksisiipiset (Diptera) on hyönteislahko, johon kuuluvat kärpäset (Brachycera) ja sääsket (Nematocera). Sääskiä ovat esimerkiksi hyttyset, mäkärät ja vaaksiaiset. Kaikkiaan nykyisin tunnetaan noin 155 000 eri lajia.


title: Kaksisiipiset

text: Kaksisiipiset ovat fossiiliaineistossa erittäin yleisiä sekä kivettyminä että meripihkassa. Varhaisimmat kaksisiipisfossiilit ovat triaskaudelta Australiasta Pohjois-Amerikan kautta Eurooppaan ja Keski-Aasiaan ulottuvalta vyöhykkeeltä ja jurakaudella ryhmästä tuli hyvin runsaslajinen. Toistaiseksi fossiilisia kaksisiipisiä tunnetaan noin 3100 lajia ja yksinomaan balttisista meripihkoista tavattavien lajien määrä saattaa olla tuhannen luokkaa.


title: Kaksisiipiset

text: Lahkon keskeisenä tuntomerkkinä kaksisiipisten takimmainen siipipari on muuttunut pieniksi nuppineulaa muistuttaviksi tasapainoelimiksi, joita kutsutaan väristimiksi. Tämän vuoksi varsinaisia siipiä on vain yksi pari. Joillakin lajeilla siivet puuttuvat kokonaan. Suuosat ovat imevät ja saattavat olla erikoistuneet pistäviksi tai sulattaviksi. Kärpäsillä tuntosarvissa on korkeintaan kolme jaoketta ja ruumis on usein tanakka. Sääskillä tuntosarvien jaokkeita on selvästi enemmän, ruumis usein hoikka ja raajat pitkät.


title: Kaksisiipiset

text: Arviolta vain noin puolet maailman nykyisin elävistä kaksisiipisistä on kuvattu tieteelle.


title: Kovakuoriaiset

text: Kovakuoriaiset ("Coleoptera") kuuluvat hyönteisten luokkaan. Kovakuoriaisia tunnetaan maapallolta noin 350 000 lajia, mikä on noin 40 prosenttia hyönteislajeista ja lähes 25 % kaikista tunnetuista eliölajeista. Lisäksi uusia lajeja löydetään jatkuvasti ja kokonaismäärän arvellaan olevan jopa 5–8 miljoonaa. Suomesta kovakuoriaisia on tavattu lähes 3700 lajia.


title: Kovakuoriaiset

text: Lahkon varhaisimmat fossiilit ovat permikaudelta, noin 285 miljoonan vuoden takaa ja nykyisin esiintyvät neljä alalahkoa ovat erityneet toisistaan jo permi-triaskauden vaihteessa. Ryhmän suunnaton diversiteetti on alkanut muodostua jurakaudella, mutta vasta liitukaudella koppisiemenisten kasvilajien yleistyminen edesauttoi nykyisen ekologisen diversiteetin syntymistä.


title: Kovakuoriaiset

text: Kovakuoriaisten lahko on ylivoimaisesti suurin hyönteislahko, eikä siihen kuuluvien lajien monimuotoisuuden vuoksi mikään "yksittäinen" tuntomerkki riitä erottamaan kovakuoriaisiin kuuluvaa hyönteistä muista hyönteisryhmistä. Aikuiset kovakuoriaiset ovat yleensä voimakkaan kitiinikuoren peittämiä ja täysikasvuisen hyönteisen pituus vaihtelee millimetrin kolmasosasta yli 17 senttimetriä pitkään "Titanus giganteus" -jäärälajiin. Pää on liikkuva, suuosat ovat purevat ja pistesilmät yleensä puuttuvat. Tuntosarvissa on korkeintaan 11 jaoketta. Etuselkä on laaja. Kovakuoriaisten lahkon keskeinen, ryhmälle nimenkin antanut tunnusmerkki ovat etusiivet, jotka ovat täysikasvuisilla yksilöillä kehittyneet koviksi tai nahkamaisiksi peitinsiiviksi. Takasiivet eli lenninsiivet ovat kalvomaiset ja kovakuoriaiset pitävät niitä levossa yleensä laskostettuna peitinsiipien alle. Takasiipien siipisuonitus on verraten yksinkertainen. Joskus takasiivet puuttuvat tai joiltakin harvoilta lajeilta siivet puuttuvat kokonaan. Raajojen nilkat ovat yleensä 5-jaokkeiset, mutta erilaisia surkastumia tai jaokkeiden yhteensulautumia esiintyy useilla lajeilla.


title: Kovakuoriaiset

text: Kovakuoriaisia tavataan kaikissa elinympäristöissä pois lukien Etelämanner ja merivesi. Noin kolmella prosentilla lajeista toukat tai aikuiset kuoriaiset elävät makeassa tai murtovedessä. Kotelo on tällöinkin poikkeuksetta kuivalla maalla. Vedessä elävät toukat käyvät pinnalla hengittämässä, mutta jotkin virtaavien vesien lajit kykenevät ottamaan hapen suoraan vedestä. Elämä vedessä ei ole monofyleettinen piirre vaan siirtymä maaelämästä vesiympäristöön on tapahtunut lahkon sisällä erikseen ainakin 10 kertaa. Kuivalla maalla elävistä toukista tulee lähes aina kuivalla maalla eläviä aikuisia kuoriaisia, poikkeuksena tähän ovat vain eräät kääpiölesiäiset ("Hydraenidae").


title: Kovakuoriaiset

text: Ravinnokseen kovakuoriaiset käyttävät kasvi- tai eläinperäistä materiaalia. Aivan alkeellisimmat ryhmät elävät sienirihmastolla tai maatuvalla orgaanisella aineksella. Lihaa syövistä lajeista osa on petoja, osa raadonsyöjiä tai loisia. Eräät ryhmät ovat erikoistuneet syömään eläinten lantaa. Jotkin lajit tuottavat valoa parittelukumppanin houkuttelemiseksi. Toiset houkuttelevat kumppaneita tuottamalla ääntä tai feromoneja.


title: Kovakuoriaiset

text: Eräät kovakuoriaislajit ovat taloudellisesti merkityksellisiä kasvien ja elintarvikkeiden tuhoeläiminä, toisaalta monet petokuoriaiset ovat tärkeitä hyönteispopulaatioiden koon säätelijöitä.


title: Kovakuoriaiset

text: Suomessa esiintyvistä kovakuoriaislajeista 15 on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksessa.


title: Kovakuoriaiset

text:
Kovakuoriaisten muodonvaihdos on täydellinen eli munasta kuoriutuu toukka, joka kehittyy yleensä 3–7 toukkavaiheen kautta koteloksi. Kotelosta kuoriutuu lopulta aikuinen kuoriainen. Kehitys munasta aikuiseksi kestää lajista riippuen muutamasta viikosta aina 30 vuoteen.. Kovakuoriaistoukilla on hyvin kehittynyt pääkapseli ja purevat suuosat. Toukilla on myös lyhyet tuntosarvet, verkkosilmät sekä usein muutama pistesilmä. Toukkavaiheita on tavallisesti 3–7. Toukat voidaan jakaa ulkoisten piirteiden perusteella neljään päätyyppiin:
Perhos- ja pistiäistoukille tyypillisiä käsnäjalkoja ei kovakuoriaistoukilla ole koskaan.


title: Kovakuoriaiset

text:
Nykyiset kovakuoriaislajit kuuluvat johonkin neljästä alalahkosta.
Lisäksi lahkoon lasketaan kuuluvaksi sukupuuttoon hävinnyt ryhmä "Protocoleoptera".
Kovakuoriaisia on mahdollista kerätä monin eri menetelmin, jopa käsin poimimalla. Joidenkin lajien kiinni saaminen on tällä tavoin kuitenkin hankalaa. Tarkoitusta varten on kehitelty myös erilaisia apuvälineitä, joilla nopealiikkeisiä ja lentäviä yksilöitä on helpompi pyydystää. Eräs tavallisista pyyntivälineistä on kenttähaavi, jolla voi nopeasti kerätä esimerkiksi kasvistossa eläviä kuoriaisia. Karikkeesta kovakuoriaiset löytää parhaiten seulomalla. Usein kivien alta löytyy runsaasti joitakin tiettyjä lajeja. Maahan voi kaivaa myös pyydyskuoppia, joiden jyrkkiä reunoja niihin pudonneiden kovakuoriaisten on vaikea kiivetä. Sopiviin paikkoihin sijoitetut pyydyskuopat voivat tuottaa varsin runsaitakin saaliita. Lentäviä kuoriaisia voidaan pyydystää ikkunapyydyksillä.


title: Kovakuoriaiset

text: Kokoelmia varten kerättyjä kuoriaisia on yleensä tapettu etikkaeetterillä, mutta asiaan on olemassa myös monia muita soveltuvia aineita. Kokoelmia varten kerätyt suuret kovakuoriaiset kiinnitetään säilytettäväksi tavallisesti oikean peitinsiiven läpi neulattuina. Hyvin pienet kuoriaiset puolestaan liimataan tavallisesti liisterillä erityisille pahvisille kiinnityslapuille. Muodonvaihdoksen läpi käyneitä aikuisia kovakuoriaisia ei yleensä säilytetä alkoholissa, mutta toukkien säilömiseen kyseinen tapa on useimmiten välttämätön.


title: Nivelkärsäiset

text: Nivelkärsäiset (Hemiptera) kuuluvat hyönteisten luokkaan. Lahkoon kuuluu maailmanlaajuisesti noin 80 000 lajia ja sen alalahkoja ovat luteet (Heteroptera), kaskaat (Auchenorrhyncha) sekä kirvansukuiset (Sternorrhyncha). Kirvansukuisiin kuuluvat puolestaan kempit, jauhiaiset, kirvat ja kilpikirvat.


title: Nivelkärsäiset

text: Nivelkärsäiset tunnistaa helposti niiden suuosista, jotka ovat kehittyneet pitkäksi pistäväksi kärsäksi. Kärsän avulla ryhmän hyönteiset nauttivat nestemäistä ravintoa, joka on yleensä kasviperäistä. Luteiden alalahkosta löytyy kuitenkin myös muutamia petoja sekä verta imeviä loisia. Aikuisten nivelkärsäisten koko vaihtelee välillä 1 mm – 15 cm. Lahkon tieteellinen nimi Hemiptera tarkoittaa puolisiipistä ja viittaa tapaan, jolla monien lajien etusiipien tyviosa on paksuuntunut nahkamaiseksi ja lentämiseen sopimattomaksi. Rakenne on analoginen kovakuoriaisten peitinsiipien kanssa. Takasiivet soveltuvat lentämiseen. Osa lajeista on kokonaan siivettömiä.


title: Nivelkärsäiset

text: Etenkin kirvansukuisten elinkierto on monimutkainen ja siihen kuuluu joukkosiirtymiä ravintokasvista toiseen. Kirvoille on tyypillistä useiden neitseellisesti lisääntyvien sukupolvien esiintyminen kasvukauden aikana. Talvehtiminen voi tapahtua aikuisena, toukkana tai munana. Muodonvaihdos on vaillinainen.


title: Pistiäiset

text: Pistiäiset ("Hymenoptera") ovat erittäin runsaslajinen hyönteislahko, josta tunnetaan maailmanlaajuisesti yli 100 000 lajia. Pistiäisiä tavataan kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta. Niille on tyypillistä takaruumiin kärjessä sijaitseva pistin, johon liittyy usein myrkkyä tuottava rauhanen. Pistiäisistä muun muassa eräät mehiläislajit ovat hyötyeläimiä.


title: Pistiäiset

text: Pistiäisten ruumiin pituus vaihtelee lajin mukaan huomattavasti: alle millimetristä jopa seitsemään senttimetriin. Aikuisen hyönteisen päässä on isot verkkosilmät ja päälaella kolme pistesilmää. Tuntosarvissa on 3–60 jaoketta, mutta tavallisin määrä on naaraalla 12 ja koiraalla 13 jaoketta. Siipiä on kaksi ulkonäöltään toisistaan eroavaa paria. Siivet ovat läpinäkyvät ja siipisuonitus on melko yksinkertainen. Eräillä ryhmillä siivet ovat kokonaan surkastuneet (esimerkiksi mutipistiäisiltä) tai siivellisyys kattaa vain osan hyönteisen elinkaaresta (esimerkiksi muurahaisilla). Suuosat vaihtelevat suuresti. Periaatteessa pistiäisten suuosat ovat purevat, mutta joillakin ryhmillä alahuulesta muodostunut imukärsä on pääasiallinen ravinnonottotapa.


title: Pistiäiset

text: Pistiäisten tunnusomainen piirre on takaruumiin kärjessä sijaitseva pistin. Pistin voi olla jatkuvasti esillä, tai hyönteinen voi vetää sen suojaan takaruumiinsa sisälle. Pistin on kehittynyt munanasettimesta, ja sekä saha- että loispistiäislajeilla se palvelee edelleen tätä tarkoitusta. Hoikkatyvisten alalahkossa on kuitenkin lajeja, joilla pistimeen liittyy myrkkyrauhanen. Myrkkyä käytetään yhtäältä saaliin tainnuttamiseen ja toisaalta puolustautumiseen vihollista vastaan. Joillakin lajeilla, kuten monilla muurahaisilla, pistin saattaa puuttua, mutta myrkkyrauhanen on silti olemassa.


title: Pistiäiset

text: Vapaina liikkuvat pistiäisten toukat muistuttavat melko paljon perhosten toukkia. Käsnäjalkoja on kuitenkin aina 6–8 paria, mutta perhostoukilla niitä on korkeintaan viisi paria. Pää erottuu yleensä hyvin toukan muusta ruumiista. Yhdyskuntina tai loisina elävien pistiäisten toukkien raajat ovat surkastuneet. Muodonvaihdos on täydellinen.


title: Pistiäiset

text: Historiallisesti pistiäiset on jaettu sahapistiäisiin ("Symphyta"), loispistiäisiin ("Parasitica") ja myrkkypistiäisiin ("Aculeata"). Aikuiset pistiäiset voivat olla joko petoja, kasvisperäisellä ravinnolla eläviä tai sekasyöjiä. Myös monilla kasviravintoa aikuisena nauttivilla lajeilla toukat vaativat eläinperäistä ravintoa, minkä vuoksi lahkossa on runsaasti lajeja, joilla aikuinen kerää maastosta toukkia ja muita hyönteisiä pesäänsä, vaikkei se itse syö niitä. Sahapistiäisten toukat elävät kasviravinnolla joko vapaina kasvillisuuden joukossa tai puuaineksen sisällä, ja eräät lajit ovat taloudellisesti huomattavia tuholaisia.


title: Pistiäiset

text: Erityisen yleisesti lahkossa esiintyy muiden selkärangattomien loisia, tarkalleen ottaen parasitoideja. Parasitoidit ovat erikoistuneita loisia, jotka laskevat munansa munanasettimen avulla tavallisimmin toisten hyönteisten toukkiin. Kuoriuduttuaan munasta pistiäistoukka alkaa syödä elossa olevan isäntänsä elimiä, kunnes se lopulta surmaa isännän ja kaivautuu ulos koteloitumaan. Joskus yhdessä toukassa loisii vain yksi pistiäistoukka, kun taas joillakin lajeilla, kuten vainokaisilla, yksi isäntätoukka voi saada sisälleen kokonaisen lauman pistiäistoukkia. Eräät loispistiäiset ovat jopa loistenloisia, eli niiden toukat elävät muiden loispistiäisten toukissa. Eräitä loispistiäisiä käytetään hyväksi biologisessa torjunnassa.


title: Pistiäiset

text: Lisääntyminen tapahtuu tavallisimmin suvullisesti, mutta esimerkiksi osa kiilupistiäisistä kykenee lisääntymään neitseellisesti.


title: Pistiäiset

text: Vaikka useimmat pistiäiset elävät erakkoina, joillekin lajeille on tyypillistä parvien ja yhdyskuntien muodostaminen. Erityisesti pitkälle kehittynyt aitososiaalisuus monimutkaisine yhdyskuntarakenteineen on yleinen piirre pistiäisten lahkossa.


title: Taistelupetankki

text: Taistelupetankki on vuonna 1999 Suomessa petankin pohjalta kehitetty palloilulaji. Taistelupetankkia pelataan petankin pelivälineillä, mutta sitä voi pelata hyvin monenlaisissa maastoissa.


title: Taistelupetankki

text: Pelissä pelaajalla (tai joukkueella) on käytössään kaksi metallikuulaa. Pelaaja pyrkii omalla vuorollaan saamaan ainakin toisen rautakuulistaan lähimmäksi "snadi"a eli maalipalloa. Lähimmäs maalipalloa voi pyrkiä tarkalla heitolla lähelle maalipalloa tai yrittämällä poistaa vastustajan kuula maalipallon läheltä joko heittämällä oma kuula päin vastustajan kuulaa tai maalipalloa. Taktiikkana on usein käyttää toinen kuula vastustajan siirtämiseen ja toinen omaan lähestymiseen. Jos pelaaja ei saa vuorollaan omaa kuulaa lähimmäksi maalipalloa, hän putoaa pelistä. Peli jatkuu, kunnes jäljellä on vain yksi pelaaja.


title: Taistelupetankki

text: Taistelupetankin harrastajat kuvaavat lajia sanomalla, että ”taistelupetankki alkaa siitä mihin tavallinen petankki jää”.Yksi pelaajista, edellisen pelin voittaja tai ottelun nuorin, heittää snadin sopivaksi katsomaansa paikkaan. Tämän jälkeen suoritetaan ns. yhteislaukaus, jossa kaikki pelaajat heittävät kuulansa yksi kerrallaan pelialueelle mahdollisimman yhtäaikaisesti. Pelaajan on suositeltavaa seurata, mihin omat kuulat päätyvät.


title: Taistelupetankki

text: Ensimmäisen varsinaisen heittokierroksen aloittaa se, jonka jompikumpi kuula on kauimpana snadista. Kaksi omaa kuulaa pyritään heittämään halutussa järjestyksessä snadia kohden siten, että ainakin toinen niistä on oman heittovuoron päätyttyä lähinnä snadia. Mikäli pelaajan kuula ei ole oman heittovuoron eli kahden heitetyn kuulan jälkeen kaikkein lähinnä snadia, pelaaja putoaa välittömästi kierrokselta pois.


title: Taistelupetankki

text: Seuraava heittovuoro on sillä pelaajalla, jonka kuula on ensimmäisen heittäjän jälkeen kauimpana. Näin edetään, kunnes kaikki pelaajat ovat heittäneet kuulansa ja tässä heittovuorojärjestyksessä edetään seuraavilla heittokierroksilla.


title: Taistelupetankki

text: Pelaaja poimii pallon jalkojensa välistä ja heittää pallon niiltä jalansijoilta. Heiton aikana saa hypätä, kunhan laskeutuu samoihin jälkiin. Pallon on heitossa kuljettava ilmassa vähintään n. 10 cm.


title: Taistelupetankki

text: Peli voi kestää ihan mitä tahansa viidestä minuutista tuntiin, riippuen olosuhteista (kuten pelaajien taito, maasto-olosuhteet, säätila, onnistuneiden kilkkausten määrä, pelaajien valppausaste...)


title: Taistelupetankki

text: Koko pelaajakunta toimii tuomaristona, jonka tulisi kyseenalaisissa tilanteissa pyrkiä yhteisymmärrykseen eli konsensukseen.


title: Taistelupetankki

text: Suomen Taistelupetankkiliitto järjestää Suomessa kaikille avoimia taistelupetankkikilpailuja. Kilpailuja on ympäri vuoden pääasiassa pääkaupunkiseudulla. Yksittäisiä kilpailuja on vuosittain myös mm. Tampereella ja Tallinnassa.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot (Odonata) on hyönteisten lahko. Se on eräs vanhimmista nykyisin esiintyvistä hyönteislahkoista ja lajeja tunnetaan maailmanlaajuisesti yli 5700.


title: Sudenkorennot

text: Lahko on hyvin edustettuna fossiiliaineistossa. Nykyiset sudenkorentoryhmät esiintyvät jura- ja liitukautisista kerrostumista eteenpäin. Mutta niitä edeltäneiden, sittemmin sukupuuttoon hävinneiden Protozygoptera-, Archizygoptera-, Protanisoptera- sekä Triadophlebiomorpha-alalahkojen lajistoa tunnetaan aina triaskaudelta saakka. Sudenkorentojen fossiilit ovat lähes aina kiviaineksessa ja eräät löytyneet yksilöt ovat hyönteisjäänteiksi harvinaisen hyvin säilyneitä. Sen sijaan meripihkoista sudenkorentojen jääneitä on löydetty vain harvakseltaan ja silloinkin yleensä siipien kappaleita.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot ovat keskikokoisia tai kookkaita hyönteisiä. Toukat kehittyvät yleensä vedessä ja monet lajit elävät myös aikuisena yleensä sisävesistöjen äärellä. Joidenkin lajien toukkavaiheet elävät ilmeisesti pohjakarikkeessa sademetsissä. Eräiden lajien aikuiset liikkuvat pitkiä matkoja ja niitä voidaan tavata kaukana vesistöistä.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot jaetaan kolmeen alalahkoon, joista suurimmat ovat hentosudenkorennot (Zygoptera) ja aitosudenkorennot (Anisoptera). Primitiivinen kolmas alalahko, Anisozygoptera, koostuu nykyään kahdesta lajista Aasiassa. Varsinkin aitosudenkorentojen tyypillinen piirre ovat erittäin suuret verkkosilmät, jotka peittävät suuren osan eläimen päästä. Ne ovat myös erittäin taitavia lentäjiä ja aikuiset aitosudenkorennot saalistavatkin nimenomaan lentäviä hyönteisiä sekä muita sudenkorentoja. Aitosudenkorennon tunnistaa suuresta koosta ja tavasta pitää siipiä kokonaan auki laskeutumisen jälkeen. Hentosudenkorennot taas ovat pienikokoisia ja pitävät yleensä laskeuduttuaan siipensä laskostettuna ruumista vasten.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot ovat ihmiselle hyödyllisiä, koska ne saalistavat ravinnokseen tuholaisiksi katsottuja hyönteisiä kuten hyttysiä ja paarmoja. Suurimman osan elämästään sudenkorennot elävät yleensä toukkavaiheessa veden alla, jolloin ne ovat erityisen ahnaita petoja. Suurimmat lajit voivat iskeä jopa pienten kalojen tai kalanpoikasten kimppuun. Sudenkorennot purevat ihmistä vain kiinni otettuina, mutta ne eivät ole myrkyllisiä.


title: Sudenkorennot

text: Suomessa tavattu 60 sudenkorentolajia. Osa lajeista on rauhoitettu EU-direktiivillä ja niiden kiinni ottaminen sekä lisääntymis- ja levähdyspaikkojen hävittäminen ja heikentäminen on kiellettyä. Rauhoitetut lajit ovat viherukonkorento, kirjojokikorento, lummelampikorento, sirolampikorento ja täplälampikorento.


title: Sudenkorennot

text: Kansanuskomuksen mukaan sudenkorento voi ommella nukkuvan silmät kiinni.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot elävät melko pitkään. Hentosudenkorennot elävät usein vain joistakin päivistä jokuseen viikkoon, mutta isot ukonkorennot voivat elää kuukausia, mikäli saalistajat, ravinnonpuute tai huono sää eivät niitä tapa. Monet lämpimien alueiden lajit voivat elää useita kuukausia, mutta niillä on usein aestivaatio eli kesälepo. Suomalaisista lajeista isot ukonkorennot ovat pitkäikäisimpiä, mutta idänkirsikorento on ennätys alallaan: keijukorentoihin kuuluvat kirsikorennot ("Sympecma") kuoriutuvat syyskesällä, talvehtivat aikuisina ja lisääntyvät vasta talvehtimisen jälkeisenä keväänä. Toukkakehitys kirsikorennoilla on nopea ja vie vain pari kuukautta, keväällä (huhti-kesäkuussa) munitut munat kuoriutuvat jo saman vuoden heinä-elokuussa.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorentojen lisääntyminen on monimutkaista. Kuoriuduttuaan korento lentää neitsytlennon ja poistuu syntymäpaikkansa läheisyydestä muutamiksi päiviksi ruokailemaan ja vahvistumaan. Matka voi olla joistain kymmenistä senteistä aina kilometrissä mitattaviin matkoihin asti. Koiraat palaavat lopulta lisääntymispaikoille odottamaan naaraita. Tällöin useiden lajien koirailla on voimakkaita reviiritaipumuksia ja ne taistelevat aggressiivisesti muiden koiraiden kanssa. Naaraiden palatessa lisääntymisalueille koiraat pyrkivät parittelemaan niiden kanssa. Joillakin lajeilla ja suvuilla esiintyy erilaista kosioriittikäyttäytymistä, mutta usein parittelun alku on suhteellisen yksinkertainen prosessi, jossa koiras yksinkertaisesti ottaa naaraan kiinni.


title: Sudenkorennot

text: Koiraan spermaa tuottavat testikset ovat takaruumiin kärjessä, mutta niitä välittävät sukuelimet ovat takaruumiin tyven alapinnalla. Naaraan sukuelimet ovat takaruumiin kärjessä. Koiraan takaruumiin kärjessä sijaitsevat myös perälisäkkeet, jotka ovat kehittyneet sopimaan naaraan niskakilven tai pään takaosan kanssa yhteen kuin avain ja lukko. Näiden lisäkkeiden muoto on lajityypillinen ja ehkä suurin este lajien väliselle risteytymiselle. Koiras tarttuu parittelussa naarasta niskasta omalla takaruumiin kärjellään. Naaras puolestaan ottaa koiraan sperman - jonka koiras on siirtänyt lennossa takaruumiin kärjestä sen tyvelle - oman takaruumiinsa kärjellä vastaan. Näin syntyy ns. parittelurengas. Hedelmöityttyään naaras irrottaa oman takaruumiinsa kärjen koiraan takaruumiin tyvestä ja syntyy ns. tandem. Parittelu voi kestää parista sekunnista useampaan tuntiin.


title: Sudenkorennot

text: Joillakin lajeilla koiras jää nyt ns. tandemiin naaraan kanssa ja vartioi naarasta tämän muniessa, toisilla lajeilla koiras irrottautuu ja lähtee etsimään uusia parittelukumppaneita. Naaras etsiytyy nyt munimaan rauhalliseen ja sopivaan paikkaan suojaan saalistajilta ja muilta koirailta.


title: Sudenkorennot

text: Hentosudenkorennot ja ukonkorennot laskevat munansa yksitellen ja naaraille on kehittynyt takaruumiin 9. jaokkeen alapinnalle munanasetinmainen viillin, jolla tehdään sopivaan materiaaliin reikä johon isokokoinen muna munitaan. Materiaali johon muna lasketaan vaihtelee, se voi olla sammal, ruoko tai jopa puu. Jotkut lajit, kuten viherukonkorento ovat hyvin erikoistuneita. Toiset lajit munivat veden alla. Aitosudenkorennot munivat usein suuren määrän vapaita munia. Nämä munitaan useimmiten lennosta suoraan veteen tai veden välittömään läheisyyteen.


title: Sudenkorennot

text: Muna kypsyy muutamasta päivästä pariin viikkoon, jonka jälkeen siitä kuoriutuu pieni toukka, protolarva. Tämä hakeutuu veteen. Tästä kuoriutuu ensimmäinen toukka.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennoilla on vaillinainen muodonvaihdos - niillä ei siis ole koteloa, kuten muun muassa perhosilla. Suurin osa sudenkorentojen toukista elää vedessä, mutta joillakin trooppisilla lajeilla toukkavaihe on karikkeessa.


title: Sudenkorennot

text: Toukka on peto, joka syö muita vesieläimiä. Toukan pään alapinnalle on kehittynyt monimutkainen nestepaineella toimivat pyyntinaamari, joka sinkoutuu toukan havaitessa saaliin eteenpäin. Naamari palaa sitten pään alle ja toukka syö saaliinsa. Toukka hengittää kiduksilla: hentosudenkorennoilla on ulkoiset kidukset takaruumiin kärjessä, aitosudenkorentojen kidukset ovat peräsuolen sisällä.


title: Sudenkorennot

text: Toukka eli larva kasvaa vaiheittain luoden nahkaansa. Nahanvaihdon aikaan toukka on hyvin haavoittuvainen. Sudenkorennon toukka voi vaipua lepotilaan eli diapaussiin, mikäli sääolot niin määräävät. Erityisesti valaistus vaikuttaa diapaussin todennäköisyyteen. Tällöin kasvu lakkaa ja toukka ei ole aktiivinen. Kasvu jatkuu diapaussin loputtua, esimerkiksi kun päivät alkavat syksyllä lyhentyä.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorentojen toukat eivät yleisesti ottaen liiku kovinkaan paljon mikäli tilanne sen sallii. Toukkia uhkaavat monet saalistajat, kuten toiset sudenkorentotoukat ja kalat. Tätä välttääkseen monet toukat pysyttelevät enimmäkseen paikallaan tai kaivautuvat liejuun. Toukat eivät myöskään ui hyvin, mutta aitosudenkorentojen toukat voivat tarvittaessa puhaltaa suolestaan vesisuihkun ja liikkua näin nopeasti suhteellisen pitkiä matkoja.


title: Sudenkorennot

text:
Toukkavaihe kestää vain muutamasta viikosta (monet lämpimien alueiden korennot) useisiin vuosiin (pohjoiset ja vuoristoissa elävät korentolajit). Useimmilla suomalaisilla lajeilla toukkavaihe kestää 2-3 vuotta, tänä aikana toukka luo useaan kertaan nahkansa. Toukan nahka voi olla keltainen tai vihreänkeltainen
Kuoriutumisvalmis toukka lopettaa syömisen, etsiytyy pois vedestä sopivalle alustalle kuten ruo'onpätkälle, ja kuoriutuu. Kuoriutuminen on riski ja hyvin suuri osa korennoista kuoleekin juuri tässä vaiheessa, sillä ne ovat pitkän aikaa esillä ja lentokyvyttömiä. Toukkanahka halkeaa ja esiin ryömii nuori, kostea, pehmeä ja ryppyinen korento. Nuori sudenkorento pumppaa siipiinsä nestettä ja tyhjentää ylimääräiset nesteet ruumiistaan ja lentää lopulta matkoihinsa kasvamaan aikuiseksi.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennot ovat petoja, jotka syövät pääosin muita hyönteisiä. Suuret ukonkorennot ovat todistetusti syöneet jopa sammakoita. Pienet hentosudenkorennot syövät pääosin pikkuhyönteisiä, joita ne saalistavat joko lennosta tai suoraan kasveilta. Suuremmat sudenkorennot syövät pääosin lentäviä hyönteisiä, jopa toisia sudenkorentoja.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorento näkee saaliin suurilla verkkosilmillään. Löydettyään sopivan saaliin korento lentää saalista kohti ja nappaa sen raajojensa muodostamaan koriin. Raajat ovat tärkeimmillään juuri tässä; suurin osa korennoista on huonoja kävelemään. Korennolla on vahvat puruleuat joilla se jauhaa saaliinsa. Korennot liikkuvat pääosin siellä missä on saalista; tämän takia ihmisen ympärille saattaa nopeasti kerääntyä useita korentoja syömään ympärillä pyöriviä hyönteisiä.


title: Sudenkorennot

text: Aitosudenkorennoilla on karkeasti ottaen kaksi erilaista saalistustekniikkaa: partiointi ja väijyminen. Ukonkorennot, kiiltokorennot ja purokorento ovat tyypillisiä partioijia, jotka lentävät pitkään ja usein tiettyä reittiä, pyydystäen tältä hyönteisiä ja etsien saalista. Varsinaiset sudenkorennot ovat väijyjiä: ne istuvat jollain hyvällä tähystysalustalla ja sinkaisevat sieltä saaliinsa perään, palaten sitten takaisin. Usein korentojen keskinäinen "kisailu" onkin juuri tappelua reviiristä tai hyvästä tähystyspaikasta. Hentosudenkorennot saalistavat pikkuhyönteisiä ja muita selkärangattomia niin lennosta kuin kasveiltakin; ne ovat aitosudenkorentoja huonompia lentäjiä ja liikkuvat usein vain lyhyitä matkoja.


title: Sudenkorennot

text: Sudenkorennoilla on kaksi täysin kehittynyttä siipiparia. Siivissä on suuri määrä suonia ja siipisoluja – tätä pidetään usein melko alkeellisena piirteenä. Etu- ja takasiivet ovat karkeasti ottaen yhtä suuret. Siivet ovat kiinnittyneet lihaksilla suoraan keskiruumiiseen ja sudenkorento voikin nostaa keskiruumiinsa lämpötilaa värisyttämällä siipiään.


title: Sudenkorennot

text: Korennon ruumis jakautuu kolmeen osaan: päähän, keskiruumiiseen ja takaruumiiseen. Päässä on pari suuria verkkosilmiä, korentojen näköaisti onkin hyvin kehittynyt. Tuntosarvet ovat pienet. Suuosat ovat voimakkaat ja purevat.


title: Sudenkorennot

text: Pään takana on keskiruumis. Siihen kiinnittyvät siivet ja jalat. Sudenkorentojen jalat ovat melko heikot eivätkä sovellu hyvin kävelemiseen, vaan niiden päätehtävänä on napata saalis lennossa kiinni. Heikkojen jalkojensa ja jäykkien siipien takia haaviin joutunut sudenkorento on melko avuton. Keskiruumiin takana on pidentynyt takaruumis, joka on useimmiten huomattavan pitkä. Takaruumiissa sijaitsevat korentojen suoli ja lisääntymiselimet. Takaruumis toimii myös lämmönsäätelyssä – korento voi lämmittää vertaan keskiruumiissaan siipiään värisyttämällä ja siirtää sen takaruumiiseen, tai käyttää takaruumista jäähdyttämään kehoaan.


title: Hiphop-tanssi

text: Hiphop-tanssi (myös hip hop -tanssi) on tanssin laji. Se on saanut alkunsa Yhdysvaltain länsirannikolla 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla.


title: Hiphop-tanssi

text: Beatbox tuli tanssina yleiseen tietoisuuteen 70-luvun alkupuolella Soul Train TV-ohjelmassa The Cambellock Dancers / The Lockers -ryhmän esiintymisten myötä. 2000-luvulla locking ja roboting olivat vallitsevia tanssimuotoja. 70-luvun loppupuolella The Electric Bogaloo LOCKERS/The Electric Bogaloos–ryhmä toi yleiseen tietoisuuteen uudet hiphop-tanssit, jotka ovat popping ja boogalooing. Näiden tanssien taipalaeet ovat Lockingissa ja Robotingissa.


title: Hiphop-tanssi

text: Myöhemmissä vaiheissa hiphop-tanssiin on yhdistynyt merkittävä määrä vanhoja ja myöhemmin syntyneitä tansseja kuten lindy hoppia, steppiä, afrikkalaista ja afroamerikkalaista tanssia, breakdancea, reggaeta, capoeiraa, housea, hypeä, New Jack Swingiä, jammingia ja discotanssia Rytmin vaihdokset ovat tyypillisiä hip hopille. Hip hop -tanssijoilla on oma tyylinsä, joka kehittyy harrastajille ajan myötä.


title: Hiphop-tanssi

text: Nykyiset Hip hop -tanssit eivät ole suoranaisesti kytköksissä hip hop -kulttuuriin. 1970-luvulla silloisilla hiphop-tansseilla oli tiivis sidos Yhdysvaltain länsirannikon hip hop -kulttuuriin. Hip hop -kulttuurin tanssillinen elementti on breakdance, joka on syntynyt varsinaisia hiphop-tansseja myöhemmin Yhdysvaltain itärannikolla ja jonka elemenettäejä käytetään hiphop-tanssin osana.


title: Luettelo pussieläimistä

text: Tämä on luettelo pussieläimistä (Marsupialia). Pussieläinten osaluokkaan kuuluu seitsemän lahkoa, 21 heimoa, 91 sukua ja 331 lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Luettelo jäniseläimistä

text: Tämä on luettelo jäniseläinten ("Lagomorpha") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista, suvuista ja lajeista. Lajeja on kaikkiaan 92, ja ne jakautuvat 13 suvun kesken. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Udmurtia

text: Udmurtia (, ) eli Udmurtian tasavalta (, ) on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta Koillis-Euroopassa Kama- ja Vjatkajokien välissä. Udmurtian pääkaupunki Iževsk sijaitsee linnuntietä noin 970 kilometriä Moskovasta itään.


title: Udmurtia

text:
Udmurtia rajoittuu idässä Permin aluepiiriin, kaakossa Baškiriaan, etelässä Tatarstaniin sekä lännessä ja pohjoisessa Kirovin alueeseen.
Udmurtia on pääasiassa kumpuilevaa tasankoa, jonka pohjoisosat kuuluvat Ylä-Kaman ylänköön, jossa sijaitsee maan korkein kohta, 330 m mpy. Eteläosa on jonkin verran alavampaa ja maan länsiosassa on soista alankoa.


title: Udmurtia

text: Suurin joki on Volgan sivuhaara Kama, joka saa alkunsa Udmurtian pohjoisosasta ja virtaa maan kaakkoisosan kautta. Muita isoja jokia ovat Siva, Iž, Tšeptsa ja Kilmez. Maan itärajalle ulottuu Votkinskin tekojärvi.


title: Udmurtia

text: Udmurtiassa vallitsee lauhkea mannerilmasto, kylmine talvineen ja lämpimine kesineen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee maan pohjoisosan −15,5 ˚C:sta eteläosan −14,2 ˚C:een. Heinäkuun keskilämpötila puolestaan vaihtelee maan pohjoisosan 17,5 ˚C:sta eteläosan 19 ˚C:een. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 400–600 millimetriä.


title: Udmurtia

text: Udmurtian pinta-alasta 46 prosenttia on metsien peitossa, josta noin puolet on havumetsää ja puolet sekametsää. Yleisimmät puulajit ovat kuusi, mänty, koivu, haapa ja lehmukset. Metsien ohella on laajoja turvesoita sekä jonkin verran myös aroa.


title: Udmurtia

text: Udmurtian metsille tyypillisiä eläimiä ovat kettu, mäyrä, susi, orava, metsäjänis, näätä ja kärppä sekä pyyt, teeri ja muut metsäkanalinnut. Piisami on myös sopeutunut alueen oloihin ja majaville on perustettu suojelualueita. Udmurtian yleisimmät jokikalat ovat ruutana, ahvenet, suutari, säyne ja made.


title: Udmurtia

text: Udmurtian luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluu "Netšinskin kansallispuisto", joka sijaitsee Udmurtian itäosissa Votkinsikin ja Sarapulin välisellä alueella.


title: Udmurtia

text: Udmurtian väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 521 420 henkeä. Väestötiheys on 36,1 as/km². Vuonna 2008 Väestön keski-ikä oli ollut 35,3 vuotta. Tuolloin työikäisiä oli 57,1 prosenttia, alle työikäisiä 25,2 prosenttia ja eläkeläisiä 17,7 prosenttia väestöstä.


title: Udmurtia

text: Tasavallan väestöstä kaupunkilaisia oli 69,2 prosenttia ja maaseutuasukkaita 30,8 prosenttia (2010). Saman väestönlaskennan mukaan tasavallan pääkaupungissa Iževskissä (udm. Ižkar) asui 627 734 henkeä eli runsas 41 prosenttia maan väestöstä. Seuraavaksi suurimmat kaupungit ovat Sarapul (101 381 as.), Votkinsk (udm. Votkakar, 99 022 as.), Glazov (udm. Glazkar, 95 854 as.) ja Možga (47 961 as.).


title: Udmurtia

text: Lisäksi tasavallassa on viisi 10–30 tuhannen asukkaan taajamia, joista yhdellä (Kambarka) on kaupungin arvo. Suuriin taajamiin lukeutuvat (seuraavassa ktt= kaupunkityyppinen taajama): Igra (ktt, 20 737 as.), Uva (ktt, 19 984 as.), Balezino (ktt, 16 121 as.), Kez (taajama, 11 080 as.) ja Kambarka (kaupunki, 11 021 as.).


title: Udmurtia

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 62,2 prosenttia on venäläisiä, 28,0 prosenttia udmurtteja, 6,7 prosenttia tataareja, 0,6 prosenttia ukrainalaisia ja 0,6 prosenttia mareja. Udmurttien osuus oli laskenut verrattuna edelliseen eli vuoden 2002 väestönlaskentaan. Vielä vuonna 1963 udmurttien osuus väestöstä oli 52 prosenttia. Udmurtian tasavallan sivuston mukaan kaksi kolmasosaa maailman kaikista udmurteista asuu Udmurtiassa.


title: Udmurtia

text: Udmurtia on jaettu paikallishallinnollinnon ylemmällä tasolla 25 kunnallispiiriin ja 5 kaupunkipiirikuntaan.


title: Udmurtia

text: Udmurtian perustuslaki hyväksyttiin 7. joulukuuta 1994. Udmurtian parlamentissa ("Gossovet") on 100 jäsentä, jotka valitaan joka viides vuosi.


title: Udmurtia

text: Korkeinta valtaa Udmurtiassa käyttää viiden vuoden toimikaudeksi valittava presidentti, joka johtaa myös hallitusta. Presidentin virkakausi on viisi vuotta. Udmurtian virkaatekeväksi presidentiksi nimitettiin huhtikuussa 2017 Aleksandr Bretšalov, kun edellinen presidentti Aleksandr Solovjov oli menettänyt luottamuksensa.


title: Udmurtia

text: Udmurtia tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 264,5 miljardia ruplan osuuden eli 0,71 prosenttia Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 173,8 tuhatta ruplaa eli noin 4 258 euroa. Tämä oli vain 66 prosenttia Venäjän keskiarvotasosta eli BKT:n kannalta katsoen alueen tuottavuus oli selvästi maan keskiarvoa alempi.


title: Udmurtia

text: Tasavallan alueella on monia luonnonrikkauksia, joista merkittävimmät ovat öljy ja metsä (46 % pinta-alasta on metsää). Tunnetut öljyvarat ovat noin 380 miljoonaa tonnia. Suurimmat öljykentät ovat Tšutyrin-Kiengop ja Miškin. Kaikkiaan Udmurtian alueella on 113 öljykenttää. Öljyä tuotetaan vuosittain 7–8 miljoonaa tonnia, josta 96 prosenttia myydään Venäjän muille alueille ja ulkomaille. Udmurtiasta saadaan myös erilaisia metalleja, kivihiiltä, turvetta ja rakennusaineteollisuuden raaka-aineita (kvartsia ja kalkkikiveä).


title: Udmurtia

text: Udmurtian pääteollisuudenalat ovat raskasmetalli- ja koneteollisuus (38 % koko teollisuustuotannosta) sekä polttoaine- (23 %), elintarvike- (11 %) ja elektroniikkateollisuus (7 %). Teollisuus tuottaa muun muassa moottoripyöriä, henkilöautoja, aseita, urheiluaseita, öljyteollisuuden tarvikkeita, metallityövälineitä, radioita, junan vetureita ja metsäteollisuuden tuotteita. Teollisuus tuottaa 45 prosenttia tasavallan BKT:sta.


title: Udmurtia

text: Vuonna 1999 maanviljelysalueet muodostivat 45 prosenttia koko tasavallan pinta-alasta. Maanviljely on keskittynyt maidon, lihan, viljan (ruis, ohra, kaura, tattari), perunoiden, vihannesten ja pellavan tuotantoon ja mehiläistenhoitoon. Vuonna 1999 Udmurtian maatalous tuotti 121,2 miljoonaa tonnia (elopaino) naudan- ja kanan lihaa, 584,4 miljoonaa litraa maitoa, 552,1 miljardia kananmunaa, 478,2 miljoonaa tonnia viljaa, 685,1 miljoonaa tonnia perunaa ja 202,7 miljoonaa tonnia vihanneksia.


title: Udmurtia

text: Udmurtian ulkomaankauppa oli vuonna 1999 noin 609 milj. Yhdysvaltain dollaria, josta viennin osuus oli 480,2 milj. ja tuonnin 128,8 milj. Tärkeimmät vientituotteet olivat öljy (44 %), koneet ja laitteet (40 %), metallit (7 %). Tärkeimmät tuontitavarat puolestaan olivat koneet ja laitteet (78 %), petrokemian tuotteet (12 %) ja elintarvikkeet (4 %). Merkittävimmät vientimaat vuonna 1999 olivat Alankomaat, Kreikka, Yhdysvallat, Ranska ja Puola. Merkittävimpiä tuontimaita puolestaan olivat Saksa, Ukraina, Yhdysvallat, Tšekki ja Ruotsi. Suomen ja Udmurtian välinen kauppa ei ole kovin suurta. Udmurtia vie Suomeen lähinnä puuta ja Suomesta tuodaan kivennäistuotteita, koneita ja laitteita sekä petrokemiantuotteita.


title: Udmurtia

text: Tasavallalla on kohtalaisen kattava liikenneinfrastruktuuri. Rautateiden merkitys on suuri sekä rahti- että henkilöliikenteessä Udmurtian ja Venäjän muiden alueiden välillä. Tärkeimpiin poikittaisiin, Udmurtian sen naapurialueisiin liittäviin ratayhteyksiin kuuluvat Venäjän rautateiden "Gorkin rautatiet" -tytäryhtiön sähköistetyt kaksoisratareitit: eteläisempi Kazan–Možga–Agryz–Sarapul–Jekaterinburg ja pohjoisempi Kirov–Glazov–Balezino–Kez–Perm. Pohjois-eteläsuuntaisella radalla on vain yhdet raiteet, ja sen reittiä Balezino–Igra–Iževsk–Alnaši ajetaan dieselkalustolla. Lisäksi on lähinnä rahtiliikenteen käyttämiä sivuratoja kuten esimerkiksi osuus Iževsk–Votkinsk.


title: Udmurtia

text: Suurimmat maantiet on päällystetty, pienemmät ovat yhä hiekkateitä. Poikittaisista maantieyhteyksistä mainittakoon esimerkiksi Latviasta Moskovan kautta itään johtava Eurooppatie E22 saapuu reittiä Kazan–Možga–Iževsk–Igra ja jatkaa esimerkiksi Tjumeniin.


title: Udmurtia

text: Iževskissä on lentoasema, josta tasavallan oman lentoyhtiö Ižavia operoi. Esimerkiksi syksyllä 2012 Iževskistä oli lentovuoroja Jak-42-kalustolla Moskovaan (kaksi vuoroa päivittäin Domodevoon), Pietariin (kaksi vuoroa viikoittain), sekä harvakseltaan Ufaan ja Permiin.


title: Udmurtia

text: Laivaliikenteelle sopivaa jokiväylää on 178 kilometriä ja tärkeimmät jokisatamat ovat Kamajoella sijaitsevat Sarapul ja Kambarka.


title: Udmurtia

text: Alueen läpi kulkee 11 kaasuputkea ja 5 öljyputkea, joista suurimmat ovat Minnbajevo-Izhkar ja Siperia-Keskusta


title: Udmurtia

text: Yksi ensimmäisistä lähteistä, joissa udmurtit mainitaan, ovat arabialaiset kirjoitukset 1100-luvulta. Venäläiset lähteet mainitsevat udmurtit nimeltä ensimmäistä kertaa 1300-luvulla, tosin he käyttävät heistä nimeä "Aran". Termiä "Permit" käytettiin useista eri suomalais-ugrilaisista kansoista, mukaan lukien udmurtit. Venäläiset lähteet mainitsevat heidät ensimmäistä kertaa udmurteiksi vuonna 1770. Venäläiset käyttivät heistä myöhemmin myös nimeä votjakit.


title: Udmurtia

text: Udmurtiassa on ollut ihmisasutusta mesoliittiselta kivikaudelta (8000–5000 eaa.) lähtien. Udmurtit ovat läheistä sukua komeille. Nämä kaksi kansaa muodostavat suomalais-ugrilaisten kielten permiläisen ryhmän. Kantapermiläisen kansan asuinpaikat sijaitsivat suunnilleen nykyisen Udmurtian seudulla sekä sen länsi- ja eteläpuolella. Kantapermiläinen kansa alkoi jakaantua varhaisella rautakaudella (700–200-luvuilla eaa.). Komien esi-isät alkoivat muuttaa pohjoiseen 700-luvulla. Syynä tähän kantapermiläisten liikehdintään oli bolgaarien saapuminen Volgan keskijuoksulle. Bolgaarit (tšuvašien esi-isät) perustivat Volgan alueelle Bolgarian valtion jonka vallan alle udmurtitkin joutuivat. Tältä ajalta on muistona udmurtin kielen tšuvassilaisvaikutus.


title: Udmurtia

text: Mongolit ja tataarit valloittivat Udmurtian alueen 1200-luvulla ja se tuli kuulumaan mongolien Kultaisen ordan valtakuntaan. Venäläisiä alkoi muuttaa Novgorodin valtion alueelta 1200-luvulla udmurtien luoteisille asuinalueille, nykyisen Kirovin alueelle, jonne he perustivat Vjatkan tasavallan. Vjatka joutui Moskovan vallan alle vuonna 1489. Suurin osa udmurtien asuinalueista kuului kuitenkin Kultaisen Ordan hajoamisen jälkeen syntyneeseen Kazanin kaanikuntaan.


title: Udmurtia

text: Venäjä valloitti Kazanin kaanikunnan 1552 ja niinpä udmurtitkin joutuivat Venäjän vallan alle. Udmurtit liittoutuivat sukulaiskansansa marien kanssa ja nousivat kapinaan Venäjää vastaan 1553. Venäläiset saivat kukistettua kapinan vasta 1557. Vuodesta 1587 lähtien Udmurtia tuli kuulumaan suoraan Moskovan vallan alaisuuteen ja tämä järjestely jatkui 1700-luvulle asti. Venäläiset perustivat Vjatkaan piispanistuimen 1636, mutta udmurtien käännyttäminen kristinuskoon aloitettiin varsinaisesti vasta 1740-luvulla. Väkivaltainen kristinuskoon käännyttäminen ja aikaisemmat naapurikansojen valloitukset aiheuttivat sen että udmurtit muuttivat alkuperäisen asuinalueensa länsi- ja eteläosista asuinalueensa pohjoisosaan. Kristinuskoon käännyttäminen oli kuitenkin hidasta.


title: Udmurtia

text: Venäjän vallankumouksen jälkeen Udmurtiasta tuli osa Neuvostoliittoa. Udmurtian alueelle perustettiin 4. marraskuuta 1920 Votjakkien autonominen piirikunta. Sen nimi muutettiin Udmurtien autonomiseksi piirikunnaksi 1. tammikuuta 1932 ja 28. joulukuuta 1934 se korotettiin Udmurtian Autonomiseksi Sosialistiseksi Neuvostotasavallaksi. Udmurtian teollisuuden pohja luotiin 1930-luvulla, jolloin siitä kehittyi merkittävä teräs- ja sotatarviketeollisuuden keskus. Toisen maailmansodan aikana Udmurtiaan siirrettiin tehtaita mm. Moskovasta, Ukrainasta ja Stalingradista.


title: Udmurtia

text: Neuvostoliiton hajottua 1991 Udmurtia antoi suvenerisuusjulistuksen ja muutti nimensä Udmurtian tasavallaksi, mutta jäi edelleen osaksi Venäjän federaatiota. Neuvostoliiton aikana Udmurtia oli sotateollisuuden vuoksi suljettu alue. Nyt suhteita ulkomaihin, mm. Suomeen luodaan vilkkaasti. Udmurtian valtiolliset symbolit otettiin käyttöön 1990-luvulla: lippu 1993 sekä vaakuna ja kansallishymni 1994.


title: Udmurtia

text: Udmurtian ensimmäiset presidentinvaalit pidettiin 15. lokakuuta 2000, jolloin presidentiksi valittiin suoralla kansanvaalilla parlamentin ("Gossovet") puheenjohtaja Aleksandr Volkov. Volkov sai 37,8 prosenttia äänistä (Udmurtian lakien mukaan voittoon riittää 25 %). Volkovin virkakausi alkoi 3. marraskuuta samana vuonna. Volkov uusi paikkansa 2004 ja 2009. Vuoden 2009 valintaa ei tehty vaaleilla vaan Venäjän federaation presidentin ehdotuksesta Udmurtian parlamentin hyväksymänä.


title: Udmurtia

text: Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Udmurtian väestöstä oli:


title: Udmurtia

text:
Suurin uskontokunta on siis Moskovan patriarkaatin alainen Venäjän ortodoksikirkko.
Udmurttien perinneuskonnosta on säilynyt jälkiä udmurttien kulttuuriin, myytteihin, legendoihin ja satuihin. Joissakin udmurttikylissä uskonnolliset rakennukset ja -paikat ovat säilyneet nykyaikaan asti. Myös osa vanhoista juhlapyhistä on säilynyt. Udmurtian uskonnon historia kuvastuu elokuvasta "Alangasarin varjo", joka julkistettiin Udmurtian elokuvajuhlilla 1994.


title: Udmurtia

text: Udmurtian merkittävimmät oppilaitokset ovat Udmurtian valtion yliopisto (Iževskissä), Iževskin teknillinen yliopisto ja Iževskin lääketieteellinen akatemia.


title: Udmurtia

text: Udmurttien kirjallisuutta on käsitelty omassa artikkelissaan. Udmurtiksi julkaistuista sanomalehdistä tunnetuimpiin kuuluu Udmurt duńńe. Udmurtian kansalliskirjasto toimii Iževskissä.


title: Udmurtia

text: Tasavallan mummoryhmä Buranovskije babuški voitti Venäjän euroviisukarsinnan ja sijoittui vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa toiselle sijalle.


title: Udmurtia

text: Museoilla on keskeinen merkitys kulttuuriperinnön säilyttämisessä. Venäjän kulttuuriperintöä ja museoita kokoava sivusto listaa Udmurtiasta yhteensä 39 erilaista museota. Näistä voi mainita esimerkiksi M. T. Kalašnikovin asemuseon ja Udmurtian kansallismuseon Iževskissä, joista jälkimmäisellä on ollut kulttuuriyhteistyötä muiden suomalais-ugrilaisten kansallismuseoiden kanssa, Idnakarin kulttuuri- ja historiamuseon Glasovssa sekä P. I. Tšaikovskin mukaan nimetyn museon hänen synnyinkaupungissaan Votkinskissä.


title: Luettelo sorkkaeläimistä

text: Tämä on luettelo sorkkaeläinten ("Artiodactyla") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista, alaheimoista, tribuksista, suvuista ja lajeista. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan sorkkaeläinten lahkossa on 240 lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Agan Burjatia

text: Agan Burjatia on Taka-Baikalian aluepiiriin kuuluva burjaattienemmistöinen piirikunta () kaakkoisessa Siperiassa Venäjällä, lähellä Burjatian ja Mongolian rajoja. Vuoteen 2008 alueen nimi oli Agan Burjatian autonominen piirikunta (, ), ja sillä oli autonomisena piirikuntana Venäjän liittovaltiosubjektin asema, vaikka se oli myös tuolloisen Tšitan alueen osa. Piirikunta oli Tšitan alueen kokonaan ympäröimä. Kansanäänestyksen jälkeen autonominen piirikunta ja Tšitan alue yhdistettiin 1. maaliskuuta 2008, jolloin niistä muodostui Taka-Baikalian aluepiiri.


title: Agan Burjatia

text: Agan Burjatian hallintokeskus on Aginskojen kaupunkimainen taajama (), joka sijaitsee Agajoen laaksossa.


title: Agan Burjatia

text: Vuonna 2009 alueen väkiluku oli 77 343, vuonna 2002 72 213. Vuonna 2002 autonomisen piirikunnan väestöstä oli burjaatteja 62,5 %, venäläisiä 35,1 %, tataareja 0,5 % ja muita 1,9 % (koostuu 51 etnisestä ryhmästä). Burjaattien suhteellinen osuus oli lisääntynyt vuodesta 1989, jolloin burjaatteja oli 54,9 % ja venäläisiä 40,8 %. Tähän vaikuttavat venäläisten poismuutto alueelta sekä burjaattien suurempi syntyvyys. Autonomisen piirikunnan virallisia kieliä olivat burjaatti ja venäjä.


title: Agan Burjatia

text: Alueella harjoitetaan metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta sekä värimetallurgiaa. Maataloudessa porotalous on tärkein elinkeino. Lisäksi kasvatetaan turkiseläimiä sekä liha- ja maitokarjaa sekä viljellään vehnää, kauraa, ohraa ja rehuviljaa.


title: Agan Burjatia

text: Piirikunnassa ei ole kaupunkeja. Hallinnollisessa keskuksessa Aginskojen kaupunkityyppisessä taajamassa on noin 9 300 asukasta. Kaikkiaan piirikunnassa on neljä taajamaa ja kolme hallintopiiriä (raion). Piirikunnan johdossa on hallinnon päämies (руководитель aдминистрации), autonomisessa piirikunnassa (-2008) oli myös duuma-parlamentti.


title: Agan Burjatia

text: Piirit ovat


title: Agan Burjatia

text: Piirikunnan vanhimpia asukkaita ovat burjaatit, ja alueen historia liittyy läheisesti Burjatian tasavallan historiaan aina vuoteen 1937, jolloin burjaattien asuinalueet jaettiin useaan hallintoyksikköön. Piirikuntaa perustettaessa 1937 sen nimi oli Agan burjaatti-mongolien kansallinen piirikunta (), vuodesta 1958 Agan burjaattien kansallinen piirikunta, joka 1977 muutettiin autonomiseksi piirikunnaksi. Neuvostoliiton aikana piirikunta kuului Tšitan alueeseen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Agan Burjatian autonominen piirikunta säilyi edelleen osana Tšitan aluetta, mutta siitä tuli myös suoraan Venäjän federaation alainen yksikkö, liittovaltiosubjekti, jollainen myös Tšitan alue oli. Tšitan alue ja piirikunta yhdistyivät 1.3.2008 Taka-Baikalian aluepiiriksi.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry Potter ja liekehtivä pikari () on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman "Harry Potter" -kirjasarjan neljäs osa. Englanninkielinen alkuteos ilmestyi vuonna 2000 ja suomennos vuonna 2001. Romaanista tehty elokuvasovitus sai ensi-iltansa Suomessa 18. marraskuuta 2005.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Neljäs kirja alkaa kun Frank Bryce, Valedrojen kartanon hoitaja, näkee valoa talon ikkunassa. Hän lähtee tutkimaan ja kuulee Voldemortin ja Matohännän suunnittelemassa Harry Potterin murhaa. Kaksikko huomaa Frank Brycen ja tappavat tämän. Samalla Harry herää arpensa poltteluun nähtyään Brycen murhan unessaan.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Pian tämän jälkeen, Harry lähtee katsomaan huispauksen maailmanmestaruusottelua. Hänen seurassaan on Weasleyn isä lapsineen, Hermione Granger sekä Cedric Diggory ja hänen isänsä Amos Diggory.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Weasleyn kaksoset lyövät omaleimaisen vedon ottelusta Ludo Bagmanin kanssa Irlannin voiton puolesta, mutta että Bulgarian Viktor Krum nappaa kultasiepin. Heille luvataan hyvät kertoimet, mutta Bagman maksaa voittonsa katoavalla metsinkäiskullalla - ja kieltäytyy palauttamasta edes alkuperäisiä vetorahoja eli kaksosten kaikkia säästöjä.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Varsinaisen ottelun jo päätyttyä Voldemortin kannattajat, kuolonsyöjät, marssivat pimeydestä leiriin ja aiheuttavat paniikkia. Harry, Ron ja Hermione pakenevat metsikköön, jossa he näkevät Voldemortin merkin, Pimeän piirron, leimahtavan taivaalle. Taikaministeriön velhot ryntäävät kolmikon luokse ja syyttävät heitä piirron loihtimisesta. Yllättäen Bartemius Kyyryn kotitonttu Winky löytyy Harryn varastettu taikasauva hallussaan. Raivostuneena Bartemius Kyyry epäilee Winkyn loihtineen pimeän piirron taivaalle ja erottaa kotitonttunsa.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Rehtori Dumbledore julkistaa tervetuliaisjuhlien aikana, että Tylypahka isännöi tänä vuonna kolmivelhoturnajaisia. Legendaarinen tapahtuma on järjestetty monia vuosia aiemminkin, mutta turnajaiset lakkautettiin, sillä ne alkoivat käydä liian vaaralliseksi. Tänä vuonna kuitenkin taikaministeriö päätti, että on aika katsoa, josko ajat olisivat muuttuneet. Turnajaisissa on kolme tehtävää, jotka pidetään tasaisin väliajoin pitkin lukuvuotta.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Liekehtivä pikari valitsee yhden ottelijan eri kouluista. Koska turnajaiset ovat vaaralliset, ottelijan täytyy olla vähintään 17 vuotta. Weasleyn kaksoset yrittävät puijata turvalinjaa vanhetusliemellä, koska heiltä puuttuu vain puolisen vuotta rajasta - molemmille kasvaa Dumbledoren partaakin komeampi valkoinen parta. Tämä saa kaikki näkijät ulvomaan naurusta.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Tylypahkasta valitaan Cedric Diggory, Fleur Delacour Beauxbatonsista, ja Viktor Krum Durmstrangista. Pikari valitsee kuitenkin yllättäen neljännen ottelijan, Harryn, vaikka tämä ei koskaan laittanut nimeään pikariin ja on alaikäinen. Tämä ajaa Harryn ja Ronin riitoihin. Ron uskoo Harryn huijanneen päästäkseen kilpailemaan. Kukaan ei usko Harryn vakuutteluja, ettei hän itse laittanut nimeään pikariin, ja Harryn olo on hirveä aina ensimmäiseen koetukseen asti.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry saa avustusta turnajaisten koetuksiin Alastor Vauhkomieleltä, uudelta pimeyden voimilta suojautumisen opettajalta ja entiseltä aurorilta.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Ensimmäisessä koetuksessa kilpailijoiden täytyy hakea lohikäärmeen vartioima kultainen muna. Hagridin, Vauhkomielen ja Hermionen neuvoja noudattaen Harry käyttää Tulisalamaansa lentääkseen lohikäärmeen ohi ja saa näin hyvät pisteet. Nähdessään kuinka vaarallinen koetus on, Ron tajuaa, ettei Harry olisi koskaan ilmoittautunut turnajaisiin vapaaehtoisesti. Näin he sopivat riitansa. Samaan aikaan Hermione perustaa yhdistyksen nimeltä S.Y.L.K.Y. (Samat Yhteiset Lait Kotitontuillekin –Yhdistys), jonka tarkoitus on auttaa kotitonttuja ja ajaa heidän oikeuksiaan.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Ottelijoiden pitää osallistua joulutanssiaisiin, jotka ovat kolmivelhoturnajaisten perinne. Harry haluasi viedä kauniin Cho Changin tanssiaisiin, mutta kuulee että tämä on menossa Cedric Diggoryn kanssa. Tämän vuoksi Harry suostuu viemään Parvati Patilin, jonka kaksoissisar Padma Patil menee Ronin kanssa. Hermione menee puolestaan Viktor Krumin kanssa, joka saa Ronin mustasukkaiseksi. Hermionen ilmestyttyä tanssiaisiin vielä kauniimpana kuin ennen, Ron punehtuu kateudesta. Juhlien lopuksi Hermione kiukuttelee Ronille:


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Toisessa koetuksessa ottelijoiden täytyy hakea Mustan järven pohjasta heille jotakin tärkeää. Harry ei ole onnistunut löytämään tapaa jolla hengittää veden alla tunnin. Muutama minuutti ennen koetuksen alkua, Dobby antaa Harrylle ratkaisun, kidusruohoa.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry löytää ensimmäisenä vangittujen luokse ja vapauttaa Ronin ja katsoo kun Cedric Diggory hakee Chon Changin ja Viktor Krum Hermionen. Hän odottaa Fleur Delacourin tulevan pelastamaan pikkusiskonsa, Gabrielle Delacourin, mutta tämä ei ilmesty. Harry ottaa mukaansa Fleurin sisaren, ja ui heidän kanssaan pintaan menettäen aikaa, mutta saaden suuret pisteet ”epäitsekkäästä käytöksestä”. Näin hän nousee kolmivelhopisteissä jaetulle ensimmäiselle sijalle Cedricin kanssa.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Kolmannessa koetuksessa ottelijoiden täytyy suunnistaa suuressa labyrintissa ja vältellä tielle tulevia esteitä. Kun ottelijoille on kerrottu koetuksesta, Harry ja Krum törmäävät metsässä Bartemius Kyyryyn, joka mumisee itsekseen jotakin epäselvää ja sanoo, että haluaa tavata Albus Dumbledoren. Harry hakee rehtorin paikalle mutta Harryn ollessa poissa, Krum makaa maassa tajuttomana ja Kyyry on kadonnut. Harry näkee unen ennustustunnilla ja menee rehtorin kansliaan. Sattumalta hän huomaa rehtorin ajatuseulan, jossa tämä säilyttää "ylimääräisiä" muistojaan.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry luiskahtaa vahingossa muistojen sisään: eräässä muistossa hän näkee Bartemius Kyyry vanhemman tuomitsevan oman poikansa, Bartemius Kyyry nuoremman Azkabaniin. Samassa muistossa paljastuu, että Bartemius Kyyry nuorempi ja Lestranget olivat kiduttaneet Neville Longbottomin vanhemmat, Frank ja Alice Longbottomin pysyvästi mielisairaiksi. Toisessa muistossa Harry saa tietää, että professori Kalkaros oli joskus ollut kuolonsyöjä.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Rehtori Dumbledore katkaisee muistojensa selailun ja pyytää Harrya pitämään näkemänsä omana tietonaan. Harry saa kertoa näkemästään vain Ronille ja Hermionelle, koska hän tietää, että nämä kaksi ovat ehdottoman luotettavia. Lisäksi rehtorilla on myöhemmin paljastuvia omia suunnitelmiaan kolmikon suhteen.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Viimeisen koetuksen aikana Cedric ja Harry suunnistavat samanaikaisesti läpi labyrintin esteiden. Koska he auttoivat toinen toistaan koetuksen aikana, he tarttuvat kiinni kolmivelhopokaalin kahvoihin samanaikaisesti.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: He eivät tiedä pokaalin olevan porttiavain, joka kuljettaa heidät vanhalle hautausmaalle pikku Hirttivaaraan. Heitä vastassa on Matohäntä, joka pitää kainalossaan Lordi Voldemortia, joka käskee Matohäntää ”tappamaan turhan”.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Matohäntä tappaa Cedricin Avada Kedavra –kirouksella ja sitoo Harryn hautakiveen. Hän käyttää omaa lihaansa, Harryn verta ja Voldemortin kuolleen isän luuta nostaakseen isäntänsä taas täysiin voimiinsa. Voldemortissa on nyt Harryn verta ja eikä poikaa suojaava taika enää vaikuta häneen.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Voldemort paljastaa, että hänen palvelijansa Tylypahkassa varmisti, että Harry voittaisi turnajaiset ja päätyisi hautausmaalle.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Kutsuttuaan kuolonsyöjät luokseen, Voldemort haastaa Harryn kaksintaisteluun. Voldemort ei kuitenkaan tiedä, että hänen ja Harryn sauvoissa on sama ydin, feenikslintu Fawkesin sulka. Kun sauvojen taiat yhtyvät, se saa Voldemortin tappamat ihmiset purkautumaan tämän sauvasta. Cedric Diggory, Bertha Jorkins, James ja Lily Potter ja Frank Bryce ilmestyvät Harrylle. Tämä saa Voldemortin keskittymisen häiriintymään ja sillä aikaa Harry juoksee kohti Cedricin ruumista ja tarraa kiinni pokaalista, joka lähtee viemään heitä takaisin Tylypahkaan.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry palaa kouluun ja Vauhkomieli lähtee viemään tätä toimistoonsa välittömästi. Harryn kerrottua tapahtuneesta Vauhkomieli paljastaa auttaneensa Harryn läpi turnajaisten koitosten ja sanoo loihtineensa esteet pois Harryn tieltä labyrintissa. Hän sanoo tehneensä sen, jotta Harry menisi hautausmaalle ja Voldemort palaisi voimiinsa. Selitysten jälkeen Vauhkomieli yrittää hyökätä Harryn kimppuun, mutta Albus Dumbledore, Kalkaros ja McGarmiwa saapuvat estämään tämän. Dumbledore selittää nähneensä kun Vauhkomieli talutti Harryn pois turnausalueelta ja tajusi silloin, että jokin oli vinossa. Siksi hän seurasi heitä. Vauhkomielelle annetaan totuusseerumia ja hän paljastuu huijariksi. Oikeaa Vauhkomieltä oli pidetty vankina taika-arkussa ja monijuomaliemellä itsensä Vauhkomieleksi muuttanut huijari paljastuu Bartemius Kyyry nuoremmaksi, joka paljastaa tappaneensa isänsä, muuttaneen ruumiin luuksi jonka kätki Hagridin kurpitsamaahan, ja laittaneensa Harryn nimen pikariin, jotta tämän illan tapahtumat olisivat käyneet toteen. Taikaministeri Cornelius Toffee saapuu Tylypahkaan ankeuttajien kanssa ja Dumbledore yrittää selittää Voldemortin palanneen.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Ennen kuin Bartemius Kyyry nuorempi ehtii tunnustaa uudelleen, ankeuttaja suutelee tätä ja Barty nuorempi menettää sielunsa.


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Dumbledore kokoaa nopeasti Feeniksin killan uudelleen ja ilmoittaa vastoin taikaministeriön määräyksiä, että Cedricin murhasi Voldemort. Hän sanoo, että jos hän ei olisi kertonut totuutta, se olisi ”loukannut hänen muistoaan.”


title: Harry Potter ja liekehtivä pikari

text: Harry saa tuhat kaljuuna voittona, mutta tarjoaa niitä Cedricin vanhemmille, jotka eivät kuitenkaan huoli niitä. Harry luovuttaa voittonsa Weasleyn kaksosille pilapuodin pääomaksi. Kyseessä on nimellisesti laina. Harry käskee kaksosten ostamaan Ronille uuden ja tyylikkään juhlakaavun.


title: Tšukotka

text: Tšukotka, Tšuktšien autonominen piirikunta, Tšuktšia, tai "Tšuktšimaa" (, Чукотский автономный округ, "Tšukotski avtonomnyi okrug", tšuktšiksi Чукоткакэн автономныкэн округ, "Tšukotkaken avtonomnyken okrug") on Venäjään kuuluva laaja autonominen piirikunta Aasian koillisnurkassa, Venäjän kaukoidässä.


title: Tšukotka

text: Tšuktšien autonominen piirikunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen kuuluviin Itä-Siperian mereen ja Tšuktšimereen, lännessä Sahaan, etelässä Magadanin alueeseen ja Kamtšatkan aluepiiriin, kaakossa Beringinmereen ja sen Anadyrinlahteen sekä idässä Beringinsalmeen, joka erottaa sen Alaskasta. Piirikunnan alueella sijaitsee Aasian itäisin kohta, Dežnjovinniemi.


title: Tšukotka

text: Piirikunta on pinta-alaltaan laaja (noin 721 500 km²). Se kattaa 4,2 % prosenttia koko Venäjän pinta-alasta ja on yli kaksi kertaa Suomen kokoinen. Alue käsittää Tšuktšien niemimaan ja siitä mantereelle päin olevan alueen sekä Longinsalmen mantereesta erottaman Wrangelinsaaren. Wrangelinsaari on suojeltu ja kuuluu Unescon maailmanperintöluettelon kohteisiin. Beringinsalmen keskellä olevista Diomedesaarista suurempi eli Ratmanovinsaari kuuluu Tšukotkaan, mutta neljän kilometrin päässä sijaitseva pienempi saari on osa Yhdysvaltoja.


title: Tšukotka

text: Tšukotkan keskiosa, Anadyrin ja sen sivujokien ympärillä, on alankoa. Muut osat ovat pääasiassa vuoristoista tundraa. Piirikunnan kaakkoisosaa hallitsevat Korjakkien ylänkö ja pohjoisessa kohoava Tšuktšien ylänkö (Anadyrvuoristo) korkeimmillaan 1843 metriin. Lisäksi alueen länsiosassa on Kolymavuoristo, joiden korkein kohta Tšukotkan alueella on 1 853 metriä.


title: Tšukotka

text: Piirikunnan alueella virtaa monia jokia. Näistä merkittävin on Beringinmereen laskeva Anadyr (1 145 km) lisäjokineen maan keskiosassa. Alueen länsiosassa virtaavat puolestaan Sahan puolella olevan Kolyman itäiset sivujoet: Omolon, Oloi ja Bolšoi. Lisäksi alueen kaakkois- ja pohjoisosissa on useita pienempiä jokia.


title: Tšukotka

text: Tšuktšia on pääasiassa tundraa. Vain Anadyrin laaksossa ja alueen lounaisosassa on lehtikuusta ja sembramäntyä kasvavaa havumetsää.


title: Tšukotka

text: Alueella sataa varsin vähän. Vuotuinen sademäärä on pohjois- ja koillisosassa alle 125 mm ja eteläosassa 125–250 mm.


title: Tšukotka

text: Luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluvat "Wrangelinsaaren luonnonpuisto" ja "Lebedinyin suojelualue" (3 900 km²). Vuonna 1976 perustettu Wrangelinsaaren luonnonpuisto kattaa suoja-alueineen kaikkiaan 56 616 neliökilometrin suuruisen alueen, johon kuuluu varsinaisen Wrangelinsaaren lisäksi siitä noin 65 kilometriä itään sijaitseva Herald (, nimetty HMS "Herald" -aluksen mukaan 1849) ja näitä ympäröivä 12 meripeninkulman merialue.


title: Tšukotka

text: Neuvostoliitossa Tšukotka kuului osana Magadanin alueeseen, mutta Tšukotka julistautui eronneeksi siitä vuonna 1991. Venäjä hyväksyi tämän irtautumisen 1993.


title: Tšukotka

text: Tšukotkan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 50 526 (2010). Piirikunnan väkiluku on vähentynyt rajusti Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, kun muuttaminen on tullut vapaammaksi.


title: Tšukotka

text: Oheinen taulukko kuvaa Tšukotkan ja sen eräiden suurimpien taajamien väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 väestönlaskentojen mukaan. Taulukossa käytetty merkintää ”ktt” tarkoittaa kaupunkityyppistä taajamaa.


title: Tšukotka

text: Vuonna 2002 väestöstä oli venäläisiä 51,9 prosenttia, ukrainalaisia 9,2 prosenttia, tšuktšeja 23,5 prosenttia, eskimoita 2,85 prosenttia, eveenejä 2,6 prosenttia, tšuvantseja 1,77 prosenttia.


title: Tšukotka

text: Piirikunnan väkiluvun vähentyminen on näkynyt myös kansallisuusjakaumassa, sillä pois muuttaneet ovat olleet pääasiassa slaavilaisia. Vielä vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 66,1 prosenttia, ukrainalaisia 16,8 prosenttia ja pohjoisia alkuperäiskansoja 9,8 prosenttia (tšuktšeja 7,3 prosenttia, eskimoita 0,9 prosenttia, eveenejä) sekä valkovenäläisiä 1,9 prosenttia.


title: Tšukotka

text: Tšukotkan kuvernööri on kesäkuusta 2008 lähtien ollut Roman Kopin. Häntä edelsi miljardööri Roman Abramovitš vuosina 2000–2008. Piirikunnalla on myös oma duuma (aluehallinnon elin).


title: Tšukotka

text: Paikallishallintoa varten piirikunta on yhteen kaupunkipiirikuntaan (Anadyr) ja kuuteen kunnallispiiriin. Piirikunnassa on kolme kaupunkia (asukasluvut vuoden 2010 väestönlaskennasta): Anadyr (13 045 as.), Bilibino (5 506 as.) ja Pevek (4 162 as.). Tšukotkan kunnallispiirit, niiden asukasluvut (2010) ja hallintokeskukset ovat:


title: Tšukotka

text: Aiempi Beringovskin piiri yhdistettiin Anadyrin piiriin ja Šmidtin piiri Iultinin piiriin vuonna 2008.


title: Tšukotka

text: Piirikunnan osuus Venäjän vuoden 2010 bruttokansantuotteesta oli maan tilastokeskus Rosstatin mukaan 41,97 miljardia ruplaa. Vaikka tämä on vain 0,1 prosenttia koko maan kansantuotteesta, asukaskohtainen osuus on keskimäärin 830,745 kRUB eli vuoden 2010 lopun vaihtokurssein noin 20 351 EUR. Taso on 317 prosenttia maan keskiarvosta ja korkeampi kuin esimerkiksi Moskovassa.


title: Tšukotka

text:
Alueella harjoitetaan kaivostoimintaa, joka tuottaa kivihiiltä ja kultaa. Lisäksi tuotetaan maakaasua. Alueella sijaitsee myös Bilibinon ydinvoimala. Kaivostoiminnan ohella tärkeitä ovat myös perinteiset elinkeinot, kuten poronhoito (puoli miljoonaa poroa), kalastus ja metsästys (mm. mursuja ja hylkeitä). Lisäksi harjoitetaan turkistarhausta ja karjanhoitoa sekä elintarviketeollisuutta.
Piirikunnassa ei ole rautateitä ja maanteitäkin on hyvin vähän. Merisatamista tärkeimmät ovat Pevek, Providenija, Anadyr, Egvekinot ja Beringovski.


title: Luettelo lepakoista

text: Tämä on luettelo lepakoiden ("Chiroptera") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden heimoista, alaheimoista, tribuksista, suvuista lajeista. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan lepakoiden lahkossa on 1 116 elossa olevaa tai viimeisten 500 vuoden aikana sukupuuttoon kuollutta lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.


title: Tatarstan

text: Tatarstanin tasavalta (tataariksi Tatarstan, , myös nimellä "Tataaria") on Venäjän liittovaltioon kuuluva tasavalta Itä-Euroopassa Volga- ja Kama-jokien ympärillä. Vuonna 1994 Tatarstanin tasavallan ja Venäjän federaation välillä solmitun sopimuksen mukaan Tatarstan on suvereeni valtio Venäjän federaation yhteydessä.


title: Tatarstan

text: Tatarstan rajoittuu pohjoisessa Kirovin alueeseen ja Udmurtiaan, idässä Baškortostaniin, etelässä Orenburgin, Samaran ja Uljanovskin alueisiin sekä lännessä Tšuvassiaan ja Mari Eliin.


title: Tatarstan

text: Tatarstanin pituus idästä länteen on noin 460 km ja leveys etelästä pohjoiseen 290 km. Tatarstanin pinta-ala vastaa 1/5 Suomesta. Pinta-alasta 90 % on alavaa jokien halkomaa tasankoa. Itäosassa on loivia metsäisiä kohoumia. Korkein kohta (343 m) sijaitsee maan länsiosassa. Ilmasto on mantereinen. Keskilämpötila tammikuussa vaihtelee −13,0 °C ja −14,8 °C ja heinäkuussa +18,6 °C ja +19,6 °C välillä. Vuotuinen sademäärä on 350–430 mm.


title: Tatarstan

text: Suurimmat joet ovat Volga (josta 177 km on Tatarstanin alueella) ja siihen laskevat Kama, Kazanka, Mesha, Zay, Shesma ja Svijaga. Volgan ja sen sivujoki Kaman liittymä sijaitsee nykyään Euroopan suurimman tekojärven Kuibyševin tekojärven pohjoispään alla. Kamajoella sijaitseva Nižnekamskin tekojärvi kuuluu myös Volgan vesistön suuriin tekojärviin.


title: Tatarstan

text: Maan pohjoisosat ovat metsää ja eteläosat mustan mullan aroa. Metsät peittävät 16,2 % maan pinta-alasta.