title: Milan Baroš

text: Baroš aloitti uransa Baník Ostravassa. Hyvät esitykset kotimaan kentillä herättivät kiinnostusta ulkomailla ja kesällä 2002 Liverpool FC hankki hyökkääjän 3,2 miljoonan punnan siirtosummalla. Peliaika seurassa oli vaihtelevaa eivätkä peliesitykset vastanneet sitä, mitä hän oli esittänyt Tšekin maajoukkueessa kesän 2004 EM-kilpailuissa, missä hän oli turnauksen paras maalintekijä 5 osumallaan. Liverpoolissa Baroš voitti vuonna 2005 Mestarien liigan ja 2003 Liigacupin. Baroš kärsi myös pahasta loukkaantumisesta, joka piti hänet sivussa pitkään kaudella 2003/04. Hän siirtyi elokuussa 2005 Aston Villaan 6,5 miljoonalla punnalla.


title: Milan Baroš

text: Barošin seurajoukkueura eteni repaleisena, peliaikaa tuli niukasti eikä hyökkääjä onnistunut lunastamaan maalinteko-odotuksia uusissa seuroissaan. Hän edusti Lyonia ja Portsmouthia, kunnes siirtyi kesällä 2008 Turkin Superliigaan Galatasarayn joukkueeseen. Debyyttikausi 2008/09 oli Barošin uran paras, kun hän tehtaili 20 maalia ja voitti liigan maalikuninkuuden. Paha loukkaantuminen syksyllä 2009 pilasi Barošin hyvin alkaneen kauden ja hän oli pitkään sivussa pelikentiltä. Sittemmin peliaika jäi vähäiseksi ja helmikuussa 2013 hän siirtyi FK Baník Ostravaan. Kevätkauden jälkeen hän palasi vielä Turkkiin, jossa pelasi Antalyasporin joukkueessa. Kausi meni piloille loukkaantumisen takia.


title: Milan Baroš

text: Syksyllä 2014 Baroš teki paluun pelikentille Baník Ostravassa. Kauden jälkeen hän siirtyi FK Mladá Boleslaviin kaksivuotisella sopimuksella.


title: Milan Baroš

text: Baroš valittiin Tšekin maajoukkueeseen Saksan MM-kilpailuihin 2006, mutta loukkaantumisen vuoksi hän pystyi pelaamaan ainoastaan yhdessä ottelussa.


title: Gjumri

text: Gjumri tai Kumairi (, , ) on kaupunki Širakin maakunnassa Armeniassa lähellä Turkin rajaa. Kaupungin nimi oli Aleksandropol 1840–1924, sitten Leninakan 1924–1990. Väkiluku oli 121 976 (väestönlaskenta 2011), mikä tekee siitä Armenian toiseksi suurimman kaupungin.


title: Gjumri

text: Linnoituksen ympärille kasvanut kaupunki nimettiin 1840 Aleksandropoliksi Venäjän keisari Nikolai I:n puolison Aleksandra Fjodorovnan mukaan. Se oli tärkeä Venäjän sotilastukikohta Kaukasiassa. Venäjän-Turkin sotien aikana sinne pakeni armeeneja Osmanien valtakunnasta. Nykyisestä Armenian pääkaupunki Jerevanista tuli tärkeämpi vasta itsenäistä Armenian tasavaltaa 1918 ja Armenian neuvostotasavaltaa 1920 perustettaessa. Vuonna 1924 kaupunki nimettiin uudelleen Leninakaniksi Leninin kuoleman muistoksi. Se oli neuvostotasavallan tärkeä teollisuuskeskus.


title: Gjumri

text: Vuonna 1988 maanjäristys tuhosi suuren osan kaupunkia ja tappoi 24 000 asukasta.


title: Gjumri

text: Gjumri on merkittävä rautateiden risteyspaikkakunta Armeniassa. Sinne saapuu Georgian Tbilisistä Armenian länsiosien läpi kulkeva päärata Tbilisi–Armenian raja–Ajrum–Gjumri(risteysasema)–Armavir–Masis (risteysasema). Gjumrista erkanee länteen, Turkin puolelle (Kars–...) johtava ratayhteys sekä pistorata kaakkoon Maralikiin. Kaupungissa on myös lentoasema.


title: Gjumri

text: Kaupungissa on Venäjän Armeniassa olevien sotajoukkojen päämaja.


title: Gjumri

text: Serkukset, syntyivät entisessä Aleksandropolin kaupungissa, nykyisessä Gjumrissa.


title: Gjumri

text: Gjumrin kaupungissa on paljon nähtävyyksia. Gjumrissa on paljon vanhoja kirkkoja, joista monia on kunnostettu. Kaupungissa on paljon patsaita muun muassa Äiti Armenian patsas. Gjumrissa on useita museoita, teattereita ja taidegallerioita. Kaupungissa on myös säilynyt muutamia historiallisia rakennuksia.


title: Eväste

text: Eväste (joskus myös keksi, ) on dataa, jonka web-palvelin tallentaa käyttäjän laitteelle. Selain lähettää tiedon takaisin kyseiselle palvelimelle joka pyynnön yhteydessä.


title: Eväste

text: Evästeellä tarkoitetaan sellaista tietoa, jonka palvelun tarjoajan palvelin lähettää käyttäjän selainohjelmalle pyytäen selainta tallentamaan tiedon käyttäjän päätelaitteelle ja jota kyseinen palvelun tarjoajan palvelin voi myöhemmin pyytää takaisin. Kyse on käytännössä pienestä tietomäärästä, tyypillisesti lyhyestä tekstistä.


title: Eväste

text: Evästeitä on kahta lajia, istuntokohtaisia () ja pysyviä (). Istuntokohtaiset evästeet vanhenevat kun käyttäjä lopettaa istunnon web-palvelussa, ja pysyvät evästeet säilytetään määrättyyn aikarajaan asti tai kunnes käyttäjä ne tuhoaa. Selaimet lähettävät evästeen vain sille palvelimelle, joka on sen alun perin käyttäjälle lähettänyt.


title: Eväste

text: Evästeet ovat ratkaisu HTTP-protokollan tilattomuuteen. Kaikki HTTP-kutsut ovat täysin riippumattomia toisistaan. Tämä vaikeuttaa istunnon seuraamista ja käyttäjän yksilöimistä: käyttäjätunnus pitää piilottaa piilotettuihin CGI-kutsujen kenttiin. Evästeen avulla palvelin voi tallentaa dataa käyttäjälle joko tilapäisesti kyseisen istunnon ajaksi tai pitemmäksi aikaa, mikä helpottaa istuntoseurannan toteutusta. Tämä mahdollistaa esimerkiksi myös sen, että käyttäjä voi kirjautua WWW-palveluun ilman, että hänen tunnisteitaan tallennetaan minnekään käyttäjän tietokoneelle. Käyttäjän puolella tallennetaan ainoastaan istunnon tunnus ("session identifier"), joka voi olla tilapäinen tai pitemmäksi ajaksi tallennettu.


title: Eväste

text: Evästeitä käytettäessä käyttäjän istunto tunnistetaan HTTP-pyynnön otsikkotiedoissa välitetyn evästeen avulla, jolloin palvelimella voidaan tunnistaa käyttäjän pyyntöjen liittyvän tiettyyn istuntoon. Tällaisessa käytössä evästeen tarkoitus on tunnistaa käyttäjän istunto.


title: Eväste

text: Evästeiden avulla voidaan tallentaa ja välittää käyttäjän tekemiä personointivalintoja. Jos käyttäjä esimerkiksi valitsee web-sivulla kielekseen suomen, voidaan tämä tieto tallentaa käyttäjän selaimeen evästeen muodossa. Tämän jälkeen kaikissa käyttäjän tekemissä HTTP-pyynnöissä kyseiselle palvelimelle välitetään tieto siitä, että käyttäjä haluaa käyttää sivua suomeksi.


title: Eväste

text: Evästeiden avulla voidaan myös seurata käyttäjää. Kun palvelin asettaa heti yhteyden alussa käyttäjän selaimeen evästeen, lähettää selain tämän evästeen aina osana HTTP-pyyntöjä. Näin ollen palvelimen päässä voidaan seurata mitä sivuja käyttäjä avaa ja missä järjestyksessä. Tätä tietoa voidaan hyödyntää esimerkiksi palvelun kehityksessä tai käyttäjien toimintamallien tutkimisessa.


title: Eväste

text: Evästeitä on toisaalta myös pidetty riskinä käyttäjälle, mikä johtuu siitä, että niitä voidaan tietyissä tapauksissa käyttää sivustojen ulkopuolella ja ne mahdollistavat käyttäjän seurannan ulkopuolisien palvelimien kautta. Monet banner-mainokset, sosiaalisten verkostojen "Tykkää"-nappulat sekä webanalytiikka-komponentit ladataan toiselta palvelimelta kuin miltä varsinainen sivu, ja samalla voidaan välittää eväste, joka koskee ulkopuolista palvelinta eikä sitä palvelinta, miltä käyttäjä varsinaisesti lukee sivua. Kun sama palvelin tarjoaa mainoksia toisillekin sivuille, käyttäjän liikkeitä voidaan seurata sitä kautta. Sivuston ulkopuolelta tulevista evästeistä käytetään nimitystä kolmannen osapuolen evästeet. Monissa WWW-selaimissa on toiminto, jonka avulla kolmannen osapuolen evästeet voidaan estää ja sallia vain sellaiset evästeet, jotka tulevat suoraan käytettävästä verkkopalvelusta.


title: Eväste

text: Evästeiden asettaminen, käyttö ja toteutus tapahtuu tyypillisimmin seuraavasti:


title: Eväste

text: Suomen lainsäädännössä evästeet mainitaan Sähköisen viestinnän tietosuojalaissa (SVTSL) 516/2004 (1.6.2009). Säännös vastaa sisällöllisesti Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin evästeiden käyttöä koskevaa sääntelyä (5 artikla 3 kohta)


title: Eväste

text: SVTSL: 7.1 ja 2 §:ssä säädetään evästeiden käytön edellytyksistä:


title: Eväste

text: Palvelun käyttöä kuvaavien tietojen tallentaminen käyttäjän päätelaitteelle ja näiden tietojen käyttö


title: Eväste

text: Viestintäverkkojen avulla toteutettu evästeiden tai muiden palvelun käyttöä kuvaavien tietojen tallentaminen käyttäjän päätelaitteelle ja näiden tietojen käyttö on sallittua palvelun tarjoajalle, jos palvelun tarjoaja antaa käyttäjälle ymmärrettävät ja kattavat tiedot tallentamisen tai käytön tarkoituksesta. Samalla palvelun käyttäjälle on annettava mahdollisuus kieltää tässä momentissa tarkoitettu tallentaminen tai käyttö.


title: Eväste

text: Edellä 1 momentissa säädetty palvelun tarjoajan tietojen antamisvelvollisuus ja käyttäjän kielto-oikeus ei koske tietojen sellaista tallentamista tai käyttöä, jonka ainoana tarkoituksena on toteuttaa tai helpottaa viestin välittämistä viestintäverkoissa tai joka on välttämätöntä sellaisen palvelun tarjoamiseksi, jota tilaaja tai palvelun käyttäjä on nimenomaisesti pyytänyt."


title: Eväste

text: Säännöksen mukaan evästeitä saa käyttää, kunhan käyttäjälle annetaan ymmärrettävät ja kattavat tiedot niiden käytön ja tallennuksen tarkoituksesta sekä samalla annetaan mahdollisuus kieltää evästeiden käyttö. Käytännössä tällainen ohjeistus tai mahdollisuus ei ole käyttäjlle useinkaan tarjolla.


title: Eväste

text: Evästeiden käytön pääsääntö perustuukin 7 §:n 2 momenttiin, jonka mukaan edellä mainitut evästeiden käytön edellytykset eivät koske tilannetta, jossa niiden ainoana tarkoituksena on toteuttaa tai helpottaa viestinnän välittämistä viestintäverkossa tai joka on välttämätöntä sellaisen palvelun toteuttamiseksi, jota käyttäjä on nimenomaisesti pyytänyt. Näin on esimerkiksi tilanteessa, joissa käyttäjä tekee ostoksia, kirjautuu sivustolle tai ylipäätään käyttää sivua, jolla tarvitaan istuntoja.


title: Eväste

text: Miten määritellään tilanteet, joissa eväste toteuttaa, helpottaa tai on välttämätön tiedon välityksessä? Terminologisesti välttämättömyysvaatimuus vaikuttaa ankarammalta, kuin mitä esimerkiksi tarpeellisuusvaatimus. Välttämättömyydelle ei kuitenkaan anneta mitään selkeitä kriteerejä ja ottamalla huomioon säännöksen perustana olevan direktiivin vastaava epäselvyys ja tulkinnanvaraus, säännöstä ei tulkita kovin tiukasti. Käytännössä vaatimus täyttyisi siten varsin helposti.


title: Eväste

text: Esimerkiksi sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin perusteluosan kappaleessa 25 todetaan, että ""esimerkiksi evästeiden, käyttö saattaa kuitenkin olla oikeutettua ja hyödyllistä esimerkiksi tutkittaessa Internet-sivuston suunnittelun ja mainonnan tehoa ja tarkistettaessa verkossa tehtäviin liiketoimiin osallistuvien käyttäjien henkilöllisyyttä""


title: Eväste

text: Käytön rajoja määritellään Sähköisen viestinnän tietosuojalain 7.3§:ssä:


title: Eväste

text: "Edellä tässä pykälässä tarkoitettu tallentaminen ja käyttö on sallittua ainoastaan palvelun vaatimassa laajuudessa ja sillä ei saa rajoittaa yksityisyyden suojaa enempää kuin on välttämätöntä."


title: Eväste

text: Evästeiden käyttöä rajoitetaan lainsäädännöllisesti vastaavasti kuin esimerkiksi viestinnän tunnistetietoja. Pykälä rajoittaa oikeutta käyttää käytäjien evästeitä. Evästeitä ei saa käyttää tarpeettomasti enempää kuin on välttämätöntä, vaikka käyttäjälle olisikin kerrottu käsittelyn yksityiskohdista ja käyttäjälle olisi annettu evästeiden kieltomahdollisuus. Määritelmä ei ole tarkka, mutta rajaa kuitenkin evästeiden käyttöä niin, että niiden käyttö ei ole missään olosuhteissa sallittua laajemmassa mielessä kuin on aivan välttämätöntä alkuperäisen tarkoituksen toteuttamiseksi. Mahdollinen 7 §:ssä säädettyjen velvollisuuksien laiminlyönti saattaa johtaa säihköisen viestinnän tietosuojarikkomukseen, josta voidaan tuomita sakkoihin.


title: Eväste

text: On huomattava, että eväste ei sinänsä vielä yksilöi käyttäjää luonnolliseksi henkilöksi, mutta yhdistelemällä käyttäjän kirjautumisen ja sivuston käytön aikana antamaa dataa, on mahdollista yhdistää eväste yhteen luonnolliseen henkilöön.


title: Eväste

text: Evästeitä voidaan käyttää myös käyttäjän seurantaan. Mikäli esimerkiksi useat eri web-palvelut käyttävät samaa mainospalvelutarjoajaa, tai esimerkiksi kävijämittaus-toimintoa, voivat nämä tahot seurata käyttäjän toimintaa usealla eri sivustolla. Tällöin käyttäjästä tallentunutta tietoa voidaan käyttää esimerkiksi kohdennettuun mainontaan. Merkkejä tallaisesta käytöstä on ollut, ja esimerkiksi TNS Gallupin Ismo Tenkanen on todennut Tietokone-lehden haastattelussa, että "Suomessakin on kuumia myyntikontakteja myyviä yrityksiä, jotka yhdistelevät online-mittaustietoja kontaktitietoihin. Nämä harmaan alueen yritykset ovat niitä oikeita yksityisyysongelmia". Periaatteessa kattavalla evästeiden tallentamisella ja keräämisellä yksittäisen käyttäjän toimia voidaan seurata pitkän aikaa ja varsin kattavasti, sillä tyypillinen peruskäyttäjä ei tunne evästeitä, eikä osaa niitä myöskään poistaa. Lisäksi mainos/seurantakäyttöön asetettavat evästeet eivät yleensä myöskään vanhene.


title: Eväste

text: Käyttäjä voi kieltää evästeiden käytön kaikissa nykyisissä web-selaimissa. Tällä toiminnolla on kuitenkin haittapuolensa, ja monet sivustot eivät toimi kunnolla ilman evästeitä, mikäli niiden käyttö estetään. Selaimen asetuksista saattaa olla mahdollista myös estää vain kolmannen osapuolten (eli muiden sivujen kuin alkuperäisen kohdesivun) evästeiden tallentamisen. Lisäksi monet seurantapalvelut ja mainostoimijat tarjoavat (lain pakottamina) mahdollisuutta tallentaa selaimen seurantaevästeen tilalle toinen eväste, jolla estetään seuranta. Vastaavasti jotkin toimijat tarjoavat sivuillaan vain ohjeen evästeiden kieltämiseksi


title: Eväste

text: Evästeiden lisäksi käyttäjän istunnon erottamiseen on käytettävissä myös muita keinoja:


title: Amadeo Roldán

text: Amadeo Roldán (12. kesäkuuta 1900 Pariisi – 7. maaliskuuta 1939 Havanna) oli säveltäjä ja viulisti, joka syntyi Ranskassa kuubalaiseen perheeseen. Hän opiskeli Euroopassa. Roldán käytti useissa teoksissaan afrokuubalaisia lyömäsoittimia. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa baletti "La Rebambaramba" sekä "Ritmicás" -sarja.


title: ZIS-101

text: ZIS-101 on Zavod Imeni Stalina-tehtaan valmistama seitsemänpaikkainen, neliovinen limusiini. Zis-101 esiteltiin vuonna 1936, siinä oli kolmivaihteinen synkronoitu vaihteisto, 90-hevosvoimainen, 5 766:n kuutiosentin suora kahdeksansylinterinen moottori, ja sen huippunopeus oli 115 km/h. Auton suunnittelussa oli saatu vaikutteita sen ajan Packard-malleista. Siitä valmistettiin myös viisiovista ambulanssi-mallia.


title: ZIS-101

text:
Myöhemmin autosta kehiteltiin uusi 101-A malli, jossa oli paranneltu 110 hv moottori ja 130 km/h:n huippunopeus. Autoa valmistettiin kaikkiaan 8 752 kappaletta 1936-1939.
Vuonna 1939 Valentin Nikolajevitš Rostko suunnitteli ZIS-101A:n alustalle kaksipaikkaisen 101-A Sport-mallin, jonka rakensivat Anatoli Puhalin, Vladimir Kremenetski ja Nikolai Pulmanov. Sen moottori oli sama kuin 101-A:ssa, mutta 141 hevosvoimaiseksi viritettynä, ja huippunopeus nousi 162 km/h:een (Pravdan artikkelin mukaan, 170-180 km/h). Autoa ei kuitenkaan tehty kuin mallikappale.


title: ZIS-101

text: ZIS-, ZIM-, ZIL- ja Tshaika-autoja on Neuvostoliitossa ja myöhemmin Venäjällä kutsuttu nimellä 'tshlenovozy', 'jäsenkyyti'. Jäsen tarkoitti sekä Politbyron tai Keskuskomitean jäsentä että miehen sukupuolielintä.


title: Haiku

text: Haiku () on japanilainen kolmisäkeinen runo, jossa on 17 tavua. Tavut on jaettu säkeiksi suhteessa 5-7-5. Haikujen aiheet liittyvät yleensä luontoon, ja runot ovat asultaan pelkistettyjä, mietelauseenomaisia. Haikut kirjoitetaan japaniksi perinteisesti yhdelle pystyriville, mutta länsimaisittain kolmelle vaakariville.


title: Haiku

text: Tavujaon lisäksi haikulle on ominaista "leikkaus" ("kiru"), millä tarkoitetaan kahden poikkeavan ajatuksen tai mielikuvan esittämistä. Mielikuvat erottaa toisistaan "kireji", leikkaussana, joka esittää esimerkiksi hämmästystä tai huudahdusta. Haikun luontoteemaa korostaa yleensä "kigo", eli haikun johonkin vuodenaikaan sitova sana. Kigoja ovat esimerkiksi kirsikankukat ("sakura", kevät), sadekausi ("tsuyu", kesä), hyönteiset ("mushi", syksy) ja pudonneet lehdet ("ochiba", talvi).


title: Haiku

text: Haiku-runoa kutsuttiin aiemmin nimellä "hokku", mutta haikuksi sen nimesi 1800-luvun lopulla japanilainen kirjailija Masaoka Shiki. Nykyhaiku ei aina noudata tiukkaa 17 tavun kaavaa tai sisällä vuodenaikasanaa, mutta kahden mielikuvan esittäminen on keskeinen osa myös modernia haikua.


title: Haiku

text: Eräs kenties tunnetuimmista japanilaisista haikuista on Matsuo Bashōn runo vuodelta 1681.


title: Haiku

text: Haiku jakautuu yksittäisiin tavuihin ("on") seuraavasti:


title: Haiku

text: Suomen kielelle käännettynä:


title: Haiku

text: G. J. Ramstedt (1953):


title: Haiku

text: Kai Nieminen (2012):


title: Goran Gavrančić

text: Goran Gavrančić (, s. 2. elokuuta 1978 Belgrad) on serbialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja.


title: Goran Gavrančić

text: Gavrančić aloitti uransa Belgradin Punaisen Tähden juniorijoukkueessa, mutta hänen ensimmäinen seuransa aikuistasolla oli FK Cukaricki Stankom. Hän vakuutti otteillaan valmentajalegenda Valeri Lobanovskin, joka hankki hänet Kiovan Dynamoon. Siellä Gavrančić pelasi vuosia ja oli joukkueen tärkeimpiä pelaajia. Hän teki paljon maaleja pelipaikkaansa nähden, 107 ottelussa 20 maalia.


title: Goran Gavrančić

text: Gavrančić kuului maansa maajoukkueen kuuluisaan puolustusnelikkoon, jonka ansiosta Serbia ja Montenegro päästi vuoden 2006 MM-kisojen karsinnoissa taakseen vain yhden maalin. Muut puolustajat ovat Ivica Dragutinović, Mladen Krstajić ja Nemanja Vidić. MM-kisoissa Gavrančić pelasi joukkueensa kaikki kolme ottelua alusta loppuun mutta ne kaikki päättyivät tappioon ja päästettyjä maalejakin oli yhteensä kymmenen.


title: Ligne claire

text: Ligne claire eli "selkeä viiva" on sarjakuvan piirrostyyli, jonka ensimmäisenä edustajana pidetään Hergéä, Tintin luojaa. Termin keksi Jooste Swarte vuonna 1977. Tyylissä viiva on selkeä ja paksuudeltaan sama. Varjostusta joko ei käytetä ollenkaan tai vain hyvin vähän. Värit ovat kirkkaita. Vaikka taustat ovat realistisia, hahmot voivat olla tyyliteltyjä tai humoristisia.


title: Ligne claire

text: Hergé piirsi aluksi yhdysvaltalaisia 1920–1930-luvun sanomalehtisarjakuvia muistuttavalla tavalla, kunnes hänen tyylinsä kehittyi toisen maailmansodan jälkeen "ligne claireksi". Viivan lisäksi myös tarinoiden juonet olivat suoraviivaisen selkeitä.


title: Ligne claire

text: Suuri osa ”Brysselin koulukuntaa” alkoi käyttää tätä tyyliä, kuten Edgar P. Jacobs, Bob De Moor, Roger Leloup ja Jacques Martin, joista monet myös tekivät töitä Tintin-lehdelle.


title: Ligne claire

text: "Ligne claire" oli huipussaan 1950-luvulla, mutta sen vaikutus alkoi heiketä seuraavalla vuosikymmenellä ja monet uuden sukupolven sarjakuvantekijät pitivät sitä vanhanaikaisena.


title: Ligne claire

text: 1970-luvun lopulla se tuli kuitenkin jälleen muotiin, suurelta osin hollantilaisten piirtäjien Joost Swarten ja Theo van den Boogartin sekä ranskalaisen Jacques Tardin ansiosta.


title: Ligne claire

text: Nykyään "ligne claire" on usein itseironista. Van den Boogart käyttää selkeää tyyliä vastakohtana hahmojensa moraalittomuudelle. Tardi taasen loi sillä Adèle-sarjaansa nostalgisen tunnelman, jolle juoni luo kontrastin.


title: Ligne claire

text: Ligne claire ei ole rajoittunut ranskalaisbelgialaisiin sarjakuviin. Brittiläinen Martin Handford ja yhdysvaltalainen Geof Darrow ovat myös tätä tyyliä käyttäneet.


title: Pohjois-Brabant

text: Pohjois-Brabant () on yksi Alankomaiden provinsseista. Pohjois-Brabant sijaitsee maan eteläosassa ja rajoittuu lännessä Zeelandiin, pohjoisessa Maasjokeen, idässä Limburgiin ja etelässä Belgiaan. Provinssin pääkaupunki on ’s-Hertogenbosch.


title: Pohjois-Brabant

text: Pohjois-Brabantin pinta-ala on , ja siellä oli vuonna 2010 yhteensä .


title: Vanadzor

text: Vanadzor () on Lorrin maakunnan pääkaupunki Armenian pohjoisosassa Pambakjoen laaksossa. Kaupungin väkiluku oli 107 394 (2001) ja 86 199 (2011). Se on kolmanneksi suurin kaupunki Armeniassa.


title: Vanadzor

text: Kaupunki sijaitsee jo tuhansia vuosia asutulla seudulla. Kaupungin koillisosasta on löydetty kivikautisen asutuksen (noin 3 000 eaa.) jäänteitä. Kaupungista on löydetty myös pronssikauden kivinen sarkofagi (11.–8. vuosisadalta eaa.). Kaupunki sai nimensä luultavasti 1200-luvulla; nimi johtui läheisen mäen mustasta kirkosta. Kaupunki tunnettiin tsaarin aikaan turkkilaisella nimellä Karakilisa (Ղարաքիլիսա, Караклис; musta kirkko), ja neuvostovuosina 1935–1992 se oli nimetty Sergei Kirovin mukaan Kirovakaniksi.


title: Vanadzor

text: Kaupunkia pidetään pittoreskinä ja maisemia luonnonkauniina, vaikka osin sen ilmettä hallitsee suuri kemiallinen tuotantolaitos. Hasan-kaani tuhosi kaupungin perinpohjaisesti Venäjän–Persian sodan aikana 1826. Rautatien avautuminen 1899 edesauttoi kaupungin kehittymistä. Kaupungin läheisyydessä käytiin toukokuussa 1918 Karakilisan taistelu, jossa kenraali Tovmas Nazarbekianin joukot puolustivat menestyksekkäästi seutua maahan tunkeutunutta Turkin armeijaa vastaan muutamaa päivää ennen Sardarapatin ratkaisutaistelua. Taistelun muistopaikalla olevan kirkon raunioihin, jotka sijaitsevat kaksi kilometriä kaupungin länsipuolella Spitak–Vanadzor-valtatien pohjoispuolella, on pystytetty pieni pyhäkkö.


title: Vanadzor

text: Melko lähellä kaupunkia samassa Lorrin maakunnassa sijaitsee maailmanperintöluettelon kohde, joka koostuu Haghpatin ja Sanahinin kylien luostareista. Seudulla on myös runsaasti muita tutustumisenarvoisia luostareita ja kirkkoja.


title: Hämäläismurteet

text: Hämäläismurteet ovat suomen kielen länsimurteisiin kuuluvia murteita, joita puhutaan eteläpohjalaisten murteiden eteläpuolella, lounaismurteiden itäpuolella ja savolaismurteiden länsipuolella. Suomen nykyisen maakuntajaon perusteella murrealueeseen kuuluvat itäinen Satakunta, Pirkanmaa, Kanta-Häme, eteläinen Päijät-Häme, Kymenlaakso sekä Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan suomenkieliset alueet.


title: Hämäläismurteet

text: Hämäläismurteiden alue on melko epäyhtenäinen, ja sen eri alueilla on paljon piirteitä naapurimurteista. Hämäläismurteiden alaryhmiä ovat perihämäläiset (sydänhämäläiset), etelähämäläiset, kaakkoishämäläiset ja yläsatakuntalaiset murteet.


title: Hämäläismurteet

text: Perihämäläisiä murteita on puhuttu alueella, jonka nurkkina olivat vanhat Vanajan, Urjalan, Kurun ja Kuoreveden pitäjät. Alue käsittää suurimman osan nykyisiä Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakuntia. Etelähämäläisten murteiden alue jäi Janakkalan, Nurmijärven, Ypäjän ja Tammelan pitäjien alueille eli eteläiseen Kanta-Hämeeseen ja Uudenmaan luoteiskulmaan. Yläsatakuntalaisia murteita on puhuttu perinteisesti kolmiossa, jonka nurkkina ovat Virrat, Punkalaidun ja Honkajoki, nykyisen Pirkanmaan länsi- ja pohjoisosat sekä Satakunnan koilliskulma. Kaakkoishämäläisten murteiden alue on ulottunut Padasjoelta, Lammilta, Kärkölästä, Mäntsälästä ja Pornaisista itään nykyiseen Kymenlaaksoon, Valkealaan, Kymeen ja Vehkalahdelle.


title: Hämäläismurteet

text: Kaakkoishämäläiset murteet jakautuvat vielä kolmeen melko erilaiseen murrealueeseen: Hollolan, Porvoon ja Iitin ryhmään. Näistä Hollolan ryhmän rajat noudattelevat nykyisen Päijät-Hämeen länsi-, etelä- ja itärajaa; Sysmä ja Hartola kuuluvat eteläisen Keski-Suomen tavoin savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteiden ryhmään. Ajoittain myös Padasjoen puhemuotoa on pidetty itämurteisiin kuuluvana. Porvoon ryhmä käsittää Uudeltamaalta Mäntsälän ja Pornaisen sekä Itä-Uudeltamaalta Askolan, Pukkilan ja Myrskylän. Iitin ryhmään kuuluvat nykyisistä kunnista Iitti, Artjärvi, Lapinjärvi, Kouvola, Kotka ja Hamina.


title: Hämäläismurteet

text: Hämäläismurteiden itäraja itämurteita vastaan on selkeä, mutta länsipuolella rajanveto ei ole yhtä yksinkertaista. Niiden länsipuolella puhutaan pitkällä, kapealla kaistalla niin sanoittuja lounaisia välimurteita, joihin kuuluvat Porin seudun hämäläisvaikutteiset siirtymämurteet (Satakunnan länsiosat) sekä Ala-Satakunnan siirtymämurteet Harjavallasta Loimaalle. Samoin Someron ja vanhan Somerniemen pitäjien kielimuoto, Someron murre, on vanhastaan ollut vahvasti hämäläistä, mutta nämä kaikki luetaan silti lounaisiin siirtymämurteisiin, joihin kuuluvat vielä myös Länsi-Uudenmaan murteet. Oheisessa kartassa siirtymämurteiden alueet on merkitty vinoviivoituksella.


title: Hämäläismurteet

text: Hämäläismurteet ovat olleet tiheässä vuorovaikutuksessa muiden murteiden kanssa. Lisäksi hämäläismurteiden alue on laaja ja siten melko hajanainen. On vähän sellaisia murrepiirteitä, joita löydetään ainoastaan hämäläismurteiden alueelta. Toisaalta moni hämäläismurteille leimallinen piirre ei ole tyypillinen murrealueen kaikilla alueilla. Ainoastaan yleiskielen "d":tä vastaava "l" on joskus ollut yleishämäläinen ja leimallisesti hämäläinen piirre. Se on kuitenkin pitkälti väistynyt muiden varianttien tieltä. Toinen leimallinen hämäläisyys on "äite" 'äiti' : "äilen/äiren".Teiskon murretta (Sydän-Häme):


title: Hämäläismurteet

text: "Siittä lähti, Ylöjärvi menneen, ensimmäisenä tuli Mustastalahresta – meni sinne Ylöjärvellep päij ja. Ja ja, se tuata, Jussi sano että, "kylä Kuru halkoo komiastij jahka se tullee". Minä sanon, "kyyllä varmaan nii". Ja, se rupes siähel liki Siilinkaria pääseen, siinnä, lainep paisuu pohjatuulella ku siittä pistää, matalaa luatoo tänne, Harvasiim päin tänne Haukkaniämeem päi. Nii, kun kova pohjatuuli käy se, laines siinnä, paisuu siin-, sel luaron takia. Ja, se tota, siinnä sittek kun, tuli se ensimmäine hyäky nin noin, se nousi aika korkeelles siinnä ja, se keulapää. Ja, putos kanh meni aika syvvään – – Se, tuuli käänty tommoseev vastahankaaj ja, sillon se lepsahti vasemmallek kyljellee. – –" Kustaa Pajula, s. 9.4.1894 Teiskossa.


title: Hämäläismurteet

text: Hattulan murretta (Sydän-Häme):


title: Hämäläismurteet

text: "Hevonem pitää kenkästä hoitaan nin että se on aina hyvässä kenkässä, vallankin nuari hevonen se, kolmivuatiaana tavallisesti, ruukataan kenkittää. Ja ammattimiäs hoitaa sen kavijon nin ettei se pääsem mihinkä, huanoon kuntoon, että se, että se pysyy hyvänä. – – Ajopelit on ollum minum muistaessani ihan samallaisek kun ne on nykkin. Reki, suvi-, talvi-, valjaat, reet, mutta nyt niisä o uamattu jo suuri muutos että ruvetaa, or ruvettu käyttää hilarekiä. Ne om paljo käytännöllisempiä ja, ja sopivampia nin, talon ajooj ja, mettäajooj ja puulaakin ajooj ja kaikkiin sillä tavalla. Ne on sopivammat hevosev vetääj ja, ja vähä, oikee halvemmat laittaakkin ne, uuret reet, kun vanhanaikaset." Aukusti Nummela, haastateltu 1939.


title: Hämäläismurteet

text: Hollolan murretta (Kaakkois-Häme):


title: Hämäläismurteet

text: "Noo, niihään ne niit on aina verrannu (=hollolalaisia) ett on "Hollolan, Hollolan miehem piiskas on erinomain ään" sanovatten aina ennem mutt-ei siin sem pahempaa ääntä ok kum muitenkaam piiskas ja. Kuulin, puhuttavan niinkiin aina että, "hollolaisel oj jo piiskal lovi syntyjes kainalos", mutt-ei siel nys sem parempaa love ok kum muitenkaan eikä – –. Sitten kun, sai talvem poikki hevoset, niin sittenne vietiin niityllet tai mettiin ni, jonsei niitypalaa mitään olluj ja sitte, sielt niit hajettiin sitten aina aamul, kun töihir ruvettiij ja illal vietiim mettie. No sitten kun tuľ syksy ettei ollu enään niih hevostöitä sitten ni, sitten oľ pitkil matkol niittyjä niin ne, vanhaan aikaav vei hevoset sinnes sitten syömiej ja sinnem men sittem pari miestä kolme, hevostem mukana ja ne oľ siel niiten kans niityl yöp päivät sitte vahtimas, kun siihen aikaan oľ mettäneläviä paljo. sanovat että ne varsoja kovaste ahlisti, mut oľ ollus sitten sellassia kovapäiviä valakoit siel mukana nin ne oľ ahlistannus susia kovastes siel, kans, ettei ne antannuv varsoja niil leikil niille." Villehard Seppälä, haastateltu 1940.


title: Hämäläismurteet

text: Iitin murretta (Kaakkois-Häme):


title: Hämäläismurteet

text: "Se ol päivä tuos yhlej ja kahlev välil, oltih oppimestarin kans makkaruksii jauhamas, mäntyjauhoo ja. Sittes se sano että, käyläh nys siel kattomas, sit kummitust, ku ei ot täss iltasel tultu käytyy. Siitte, mentih sinnej ja, istuttih siin ol viilapenkki, ikkunan kohlal ja, tuoli ol siit kummassakii villapenkim päässä. Siin istutaa vähän aikaa, sitte nakkas sellasen, savempalasen ninku muurist olis lohennu. Se tul noi, laupiost, osu leipäsalkoh ja siit putos permahtoh. Ja sit siinn ol sellai vanhanaikain kansinkertain kaappi ja, sielt kaapin takaa nurkast ja, nakkas hiataa, aina ikkunal läpitte, se näky oikei hyväst ku, niinkun olisi kourallaa, heittänys sit." - Taavi Lahtinen 1939.


title: Gəncə

text: Gəncə (lausutaan [gändžä], myös "Gandža"; , tai Ганджа́, "Gandža"; vuosina 1804–1918 "Jelizavetpol" ja vuosina 1935–1989 "Kirovabad") on Azerbaidžanin toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Pienen-Kaukasuksen koillispuolella Kuran sivujoen Gəncəçayn varrella 375 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki muodostaa erillisen hallintoalueen, joka rajoittuu Göygölin ja Samuxin piireihin. Asukkaita on 314 600 henkeä (vuonna 2010).


title: Gəncə

text: Aikaisemmin kaupungissa oli huomattavat armenialais- ja venäläisvähemmistöt (27,1 ja 13,4 % vuonna 1959). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 98,5 % asukkaista on azereja.


title: Gəncə

text: Gəncə on perustettu 400- tai 600-luvulla. 900-luvulta 1200-luvun alkuun saakka se oli huomattava kaupan, käsityöammattien ja kulttuurielämän keskus. Vuoden 1138 tuhoisan maanjäristyksen jälkeen kaupunki siirrettiin uudelle paikalle. Se tunnetaan runoilija Nizamin kotipaikkana. Mongolit hävittivät Gəncən vuonna 1231, minkä jälkeen sen kehitys taantui. Nykyiselle paikalleen kaupunki siirrettiin 1600-luvun alussa.


title: Gəncə

text: 1700-luvulla kaupungista tuli Gəncən kaanikunnan keskus. Sen ensimmäinen hallitsija oli Persian Nadir-šaahia vastaan taistellut Şahverdi-kaani. Gəncən kaanikunta tasapainoili Persian, Turkin ja Venäjän laajentumispyrkimysten keskellä sekä kävi sotaa Karabahin kaanikuntaa ja Georgiaa vastaan. Cavad-kaani tuki persialaisten hyökkäystä vuonna 1795.


title: Gəncə

text: Venäläiset valtasivat Gəncən vuonna 1804 ja nimesivät sen "Jelizavetpoliksi" (ven. Елизаветпо́ль) Aleksanteri I:n puolison mukaan. Vuonna 1868 siitä tuli Jelizavetpolin läänin keskus. Vuonna 1883 rakennettiin kaupungin läpi kulkeva rautatie. Vuonna 1892 Jelizavetpolissa oli 25 800 asukasta, joista 52,0 % oli azereja ja 40,9 % armenialaisia. Asukkaat harjoittivat etupäässä puutarhanhoitoa, viininviljelyä ja silkin tuotantoa.


title: Gəncə

text: Vuonna 1918 Gəncə oli muutaman kuukauden ajan itsenäisen Azerbaidžanin tasavallan pääkaupunki. Puna-armeija valtasi sen toukokuussa 1920. Vuonna 1935 kaupunki nimettiin Sergei Kirovin mukaan "Kirovabadiksi" (ven. Кироваба́д). Neuvostoaikana siitä kehittyi huomattava teollisuuskeskus.


title: Gəncə

text: Kaupungin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Se on myös tärkeä maantieliikenteen risteyspaikka. Vuonna 2006 uudistetulta Gəncən lentokentältä on säännölliset lennot Bakuun, Nahitševaniin, Istanbuliin ja Moskovaan.


title: Gəncə

text: Nähtävyyksiin kuuluvat vuonna 1606 rakennettu perjantaimoskeija minareetteineen, entinen madrasa, posliinimuseona toimiva Çökək-hamam, 1800-luvun karavaaniseraiji, Tatlarin korttelimoskeija, venäläinen ja armenialainen kirkko sekä erikoinen pulloista rakennettu talo. Kaupungin ulkopuolella sijaitsevat 1600-luvulla uudistettu İmam-zadən mausoleumikokonaisuus ja vuonna 1947 pystytetty Nizamin mausoleumi. Gəncəssä on historiallinen museo, Məhsəti Gəncəville nimetty miniatyyrimuseo ja taidegalleria.


title: Bobby Pearce

text: Henry Robert ”Bobby” Pearce (30. syyskuuta 1905 – 20. toukokuuta 1976) oli australiassyntyinen, myöhemmin Kanadassa asunut soutaja ja olympiavoittaja. Miesten yksikkösoudussa hän voitti kaksi olympiakultaa: Amsterdamissa 1928 ja Los Angelesissa 1932.


title: Bobby Pearce

text: Amsterdamin kisojen neljännesfinaalissa Pearce joutui pysähtymään kesken matkan kun sorsaperhe ui hänen soutulinjansa läpi. Hän kuitenkin voitti eränsä. Finaalissa hän voitti peräti 9,8 sekunnin erolla seuraavaan. Olympiakisojen välissä hän muutti Hamiltoniin Kanadaan. Vuoden 1932 kisoissa hänestä tuli ensimmäinen yksikkösoudun kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Sumqayıt

text: Sumqayıt () on Azerbaidžanin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla Apšeronin niemimaan tyvessä 31 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupungissa on 329 300 asukasta (vuonna 2014).


title: Sumqayıt

text: Kaupunki on perustettu kemian ja metallitehtaiden asutukseksi vuonna 1949. Neuvostoaikana siitä kehittyi Azerbaidžanin toiseksi tärkein teollisuuskeskus. Vuonna 1952 toimintansa aloitti kumitehdas, seuraavana vuonna terästehdas ja vuonna 1955 alumiinitehdas. Vuonna 1960 alettiin rakentaa Euroopan suurinta öljynjalostuslaitosta. Vuonna 1964 avattiin superfosfaattitehdas ja vuonna 1968 rakennustarviketehdas.


title: Sumqayıt

text: Nykyään Sumqayıtissa on öljy- ja kemian teollisuutta, kone- ja laiteteollisuutta, energiateollisuutta, kevyttä ja elintarviketeollisuutta sekä rakennustarvikkeiden tuotantoa. Kaupungissa toimii yliopisto ja joukko ammattioppilaitoksia. Sieltä on rautatie- ja maantieyhteydet Bakuun ja Venäjälle.


title: Sumqayıt

text: Kaupungissa helmikuussa 1988 tapahtunut Sumgaitin verilöyly oli yksi Armenian–Azerbaidžanin konfliktin ensimmäisistä yhteenotoista.


title: Insinöörityö

text: Insinöörityö on insinööritutkintoon kuuluva ammatillinen kypsyysnäytetyö. Insinöörityön tavoitteena on soveltaa teoreettista tietoa käytännön työelämään sekä helpottamaan opiskelijan pääsyä työmarkkinoille insinöörin tehtäviin. Insinöörityö arvostellaan arvosanoilla 1–5 sekä aihe merkitään päättötodistukseen.


title: Insinöörityö

text: Insinöörityöllä tarkoitetaan myös kaikkea insinöörien tekemää luovaa teknistä työtä, erityisesti suunnittelua ja tuotekehitystä. Tässä merkityksessä se erottaa insinöörin työn varsinaisesta suorittavasta työstä ja toisaalta puhtaasta tieteestä.


title: Azio Corghi

text: Azio Corghi (s. 9. maaliskuuta 1937, Cirié) on italialainen säveltäjä. Hän opiskeli Torinossa ja Milanossa. Corghin tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita ja orkesterimusiikkia.


title: Overijssel

text: Overijssel on yksi Alankomaiden provinsseista. Maan keskiosassa sijaitsevan provinssin pinta-ala on ja vuonna 2010 siellä asui .


title: Overijssel

text: Provinssin pääkaupungin on Zwolle.


title: Stefan Wolpe

text: Stefan Wolpe (25. elokuuta 1902 – 4. huhtikuuta 1972) oli saksalaissyntyinen säveltäjä.


title: Stefan Wolpe

text: Wolpe syntyi Berliinissä ja opiskeli musiikkia muun muassa Franz Schrekerin ja Ferruccio Busonin johdolla. Hänen varhaiset teoksensa olivat usein atonaalisia. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen noustessa valtaan Saksassa Wolpe siirtyi Itävaltaan ja sieltä Palestiinaan. Vuodesta 1938 lähtien hän asui New Yorkissa. Wolpe sairastui Parkinsonin tautiin vuonna 1964 ja kuoli vuonna 1972.


title: Peräpohjalaiset murteet

text: Peräpohjalaiset (tai Peräpohjan) murteet ovat maantieteellisesti toiseksi laajin suomen kielen seitsemästä murrealueesta, heti savolaismurteiden jälkeen. Peräpohjalaisten murteiden puhuma-alue kattaa lähes koko Suomen-puolisen Lapin maakunnan sekä Pohjois-Ruotsissa ja -Norjassa puhutut suomalaismurteet. Peräpohjan murteet luetaan kuuluviksi länsimurteisiin.


title: Peräpohjalaiset murteet

text: Peräpohjalaiset murteet jaetaan viiteen ryhmään:


title: Peräpohjalaiset murteet

text: Tornion murretta, jota puhutaan molemmin puolen Tornionjokea kutsutaan Ruotsin puolella yhdessä Jällivaaran murteiden kanssa meänkieleksi ja sillä on Ruotsissa tasaveroinen vähemmistökielen asema suomen kielen kanssa.


title: Geelong

text: Geelong on kaupunki Victorian osavaltiossa Australian kaakkoisrannikolla. Kaupungissa on 182 182 (2014) asukasta ja 221 515 City of Greater Geelong -paikallishallintoalueella ("Local Government Area"). Geelong sijaitsee Corio Bayssa, 75 km päässä Melbournesta. Kaupunkeja yhdistää kolmikaistainen moottoritie.


title: Geelong

text: Geelong on merkittävä satamakaupunki. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat Shellin öljynjalostamo, Alcoa of Australian alumiinisulatto ja Fordin tehdas.


title: Geelong

text: Kaupungin yliopisto, Deakin University, perustettiin vuonna 1994.


title: Geelong

text: Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu ja helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 23 °C. Viileintä on heinäkuussa, jolloin keskimääräinen alin jää viiden asteen vaiheille. Sadetta saaadaan melko tasaisesti ympäri vuoden 30-50 mm kuukaudessa.


title: Townsville

text: Townsville on kaupunki ja paikallishallintoalue ("Local Government Area") Queenslandin osavaltiossa Australian koillisrannikolla. Kaupungin asukasluku on noin 169 000 (entinen Thuringowa mukaan luettuna), mikä tekee siitä maan pohjoisosan, Kauriin kääntöpiirin pohjoispuolisen Australian suurimman kaupungin. Townvillestä on 1300 km Brisbaneen, osavaltion pääkaupunkiin, ja se on eräänlainen epävirallinen Pohjois-Queenlandin pääkaupunki, joskin toinen pohjoisen kaupunki, reilun 300 kilometrin päässä sijaitseva Cairns käyttää itsestään samaa titteliä.


title: Townsville

text: Townsville sijaitsee lähellä Flindersin salmea, jota pitkin laivat pääsevät ison Koralliriutan läpi.


title: Townsville

text: Townsville sijaitsee tropiikissa reilut 300 kilometriä Kauriin kääntöpiiriltä pohjoiseen. Ilmasto on kuuma, muttei niin kostea kuin tropiikissa yleensä. Sateita on harvoin, lähinnä vain joulukuun ja maaliskuun välille sijoittuvan sadekauden aikana, keskimäärin kuukauden verran vuodesta. Sadekautena kaupunki ja lähialueet kärsivät usein tulvista, joskus myös trooppisista hirmumyrskyistä eli sykloneista.


title: Townsville

text: Townsville perustetiin vuonna 1864. Se sain nimensä Robert Townsin mukaan. Se toimi Tyynenmeren saarten kanssa käytävän kaupan keskuksena.


title: Townsville

text: Vuoteen 2008 saakka Townsvillen kaupunkialue koostui kahdesta erillisestä hallintoalueesta, Townsvillesta ja Thuringowasta, jotka kuitenkin yhdistettiin vuonna 2008 Queenslandin osavaltion päätöksellä.


title: Townsville

text: Townsville on Queenslandin pohjoisosan taloudellinen keskus. Siellä myydään ja ostetaan karjaa ja muita maataloustuotteita sekä kaivosteollisuuden tuotteita. Kaupungissa on lihanjalostusta ja sokerintuotantoa, kuparisulattamo, laivanrakennusta ja teräksentuotantoa. Satamassa toimii suuri kalastus- ja ravustuslaivasto.


title: Townsville

text: Townsvillen suosittuja turistikohteita ovat "The Strand", ranta- ja puutarhabulevardi, Reef HQ, Suuren valliriutan eläimistöä esittelevä akvaario, "Museum of Tropical Queensland", joka on rakennettu uponneen brittiläisen sotalaivan HMS Pandoran ympärille ja Magnetic Island, naapurisaari, josta suurin osa on luonnonpuistona.


title: Townsville

text: Townsvillessä on hyvä satama.


title: Townsville

text: Kansainväliseltä lentokentältä, Townsville International Airport, ei ole lähtenyt enää suoria ulkomaanlentoja sitten vuoden 2002. Tästä huolimatta myös kansainväliset yhteydet toimivat, sillä ulkomaanlennot järjestetään Cairnsin ja Brisbanen kautta. Lentokenttä on paitsi maan sisäisen liikenteen myös Australian puolustusvoimien lentotoiminnan käytössä.


title: Townsville

text: Townsville on rannikkoa seuraavan junaradan varrella. Tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä on, ja junalla pääsee pohjoiseen aina Cairnsiin saakka ja etelään Brisbaneen.


title: Townsville

text: Townsvillen halki kulkee myös itärannikon valtaväylä, valtatie 1. Sitä pitkin kulkee myös linja-autoliikenne, joka on monipuolisin julkisen liikenteen muoto. Sadekausina valtatie on usein poikki kaupungin pohjoispuolella.


title: Townsville

text: Townsvillessa sijaitsee yliopisto, James Cook University, ja Australian merentutkimuslaitos. Ne harjoittavat maailman mittakaavassa huomattavaa meribiologian tutkimusta, erityisesti koralliriuttojen. Myös keskiasteen ammatillinen oppilaitos Barrier Reef Institute of TAFE houkuttelee kaupunkiin opiskelijoita.


title: Townsville

text: Opiskelukaupungin lisäksi Townsville on tunnettu sotilaskaupunki: siellä sijaitsee puolustusvoimien tukikohta, jonka palveluksessa on noin 5 prosenttia kaupungin väestöstä.


title: Julio Fonseca

text: Julio Fonseca (22. toukokuuta 1885 – 22. kesäkuuta 1950) oli costaricalainen säveltäjä.


title: Julio Fonseca

text: Fonseca syntyi San Joséssa ja opiskeli vuodesta 1902 lähtien Euroopassa. Hän palasi Costa Ricaan vuonna 1906. Fonsecan tuotantoon kuuluu muun muassa operetti, pianokonsertto ja messuja.


title: Se (kirja)

text: Se () on Stephen Kingin kauhuromaani vuodelta 1986. Suomessa kirjan suomennos julkaistiin kaksiosaisena vuonna 1988. Vuonna 2016, tasan 30 vuotta kirjan alkuperäiskielisen julkaisun jälkeen, Tammi julkaisi suomennoksen uudestaan ensimmäistä kertaa yhtenä niteenä.


title: Se (kirja)

text: Kirjasta on tehty myös Tommy Lee Wallacen ohjaama samanniminen televisioelokuva vuonna 1990, jossa Pennywise-klovnia esitti Tim Curry. Kesällä 2012 ilmoitettiin, että kirjasta on suunnitteilla elokuva, jonka ohjaisi Cary Fukunaga. Myöhemmin Fukunaga kuitenkin vetäytyi tuotannosta ja lopulta ohjaus siirtyi Andrés Muschiettille. Uusi elokuvasovitus sai ensi-iltansa 8. syyskuuta 2017 ja siinä tarinan hirviötä, Pennywisea, esittää Bill Skarsgård. On huomioitavaa, että kirjassa pellen nimi on käännetty ”Penninvenyttäjäksi”, toisin kuin elokuvissa pelle esiintyy alkuperäisnimellään "Pennywisenä".


title: Se (kirja)

text: On vuosi 1957 Derryssä. Kuusivuotias George Denbrough joutuu pitämään huolta kuumeisesta, ärsyttävästä isoveljestään. Hän joutuu ravaamaan jatkuvasti kellarissa hakemassa veljelleen tavaroita. Hän on alkanut pelätä kellaria, sillä hänestä tuntuu, että jokin paha vainoaa häntä siellä. Myöhemmin George löydetään kadulta raa’asti murhattuna. Tämän jälkeen alkaa sattua samanlaisia kuolemia. Kuolemien ja katoamisten syytä alkaa selvittää ”Häviäjien kerhona” tunnettu koulukiusattu seitsemän lapsen ryhmä, jonka jäsenet ovat Georgen isoveli Bill Denbrough, Ben Hanscon, Beverly Marsh, Richard ”Richie” Tozier, Eddie Kaspbrak, Mike Hanlon ja Stanley ”Stan” Uris. He kaikki uskovat kohdanneensa murhaajan, mutta päässeet pakenemaan tämän kynsistä. Kaikki johtolangat kiinnittyvät Penninvenyttäjä -nimiseen klovniin, jonka vain lapset voivat nähdä.


title: Se (kirja)

text: Ajan kuluttua heille selviää, ettei kaiken takana olekaan mikään tavallinen pelle, vaan jokaisen syvimmiksi peloikseen ulkomuotoaan muuttava demoni, jolla ei ole muuta nimeä kuin Se. Lapset oppivat, että Se on ollut Derryssä jo kauan ennen kaupungin olemassaoloa, ja että Se vaikuttaa läsnäolollaan Derryn omituiseen ilmapiiriin, mikä eniten näkyy kaupungin aikuisissa. Lopulta seitsikko lähtee – veljensä kuolemasta kostoa janovan Billin johdolla – Derryn viemäreihin tappaakseen olion. Kohdattuaan lopulta Sen kaikessa hirviömäisyydessään lapset käyttävät apunaan ”Chüdin rituaalia” päästäkseen mentaalisesti sisälle Sen mieleen. He onnistuvatkin lopulta haavoittamaan Sitä kuolettavasti, jolloin Se pakenee syvyyksiin. He uskovat tappaneen Sen, mutta pinnalle päästyään he vannovat palaavansa, mikäli olio palaa.


title: Se (kirja)

text: Vuonna 1985, melkein 30 vuotta myöhemmin Se osoittaa palaamisen merkkejä ja aloittaa jälleen tappamisen. Derryyn jäänyt Mike Hanlon soittaa vanhoille kavereilleen kertoakseen Sen paluusta ja muistuttaa heitä vannotusta valasta. Stan, joka jo lapsuudessaan vaikutti kaikkein pelokkaimmalta kaikista, tekee itsemurhan heti Miken soiton saatuaan, viiltämällä kylpyammeessa ranteensa auki partaterillä, kirjoittaen viimeisillä voimillaan kylpyhuoneen seinään omalla verellään ”Se”. Muut jo pois muuttaneet, aikuisiksi kasvaneet ystävät tekevät paluuta Derryyn kokoontuakseen yhteen, tarkoituksena käydä läpi entisaikoja löytääkseen sen saman ryhmähengen, joka oli heidät pelastanut lapsina Sen kynsistä, mutta ennen kaikkea löytää se sama rohkeus palata Derryn maanalaiseen viemäverkostoon, kohdatakseen Sen viimeistä kertaa.


title: Se (kirja)

text: Kun vajaalukuiseksi jäänyt Häviäjien Kerho viimein kokoontuu Derryyn, Se aloittaa Kerholaisten vainoamisen saadakseen heidän rohkeutensa horjumaan. Se alkaa myös viekotella Häviäjien entistä koulukiusaajaa, nykyisin vankilassa olevaa Henry Bowersia. Se esiintyy Henrylle muun muassa hänen vanhoina kavereinaan, jotka Se tappoi heidän lapsuudessaan. Henry lähtee enempiä ajattelematta kavereidensa muodon ottaneen Penninvenyttäjän mukaan, joka antaa tälle tykötarpeet murhatakseen kaikki Häviäjät. Mike kohtaa Henryn kirjastossa ja taistelun tiimellyksessä vahingoittuu lähes kuolettavasti, Henryn paetessa paikalta. Seuraavaksi Henry menee Eddien hotellihuoneen ovelle, ja Eddien avatessa oven, Henry yrittää puukottaa tätä stiletillä, mutta Eddie tappaa Henryn rikkinäisellä pullolla.


title: Se (kirja)

text: Jäljellä olevat Bill, Ben, Beverly, Ritchie ja Eddie lähtevät jälleen viemäreihin etsimään Sitä. Kohdatessaan lopulta Sen valtavan hämähäkin muodossa, Bill huomaa Sen kidnapanneen Billin nykyisen vaimon Audran. Bill ja Ritchie suorittavat yhdessä Chüdin rituaalin astuakseen jälleen Sen mieleen, mutta ilman sitä samaa lapsuudessa virrannutta voimaa Se saakin heistä yliotteen. Pian Eddiekin huomaa Billin ja Richien kehoista Sen olevan voitolla. Eddie yrittää häiritä Sitä, jolloin Se repäisee Eddien käden irti. Tämä kuitenkin johtaa Billin ja Richien voittoon, vaikkakin Eddie kuolee Richien käsivarsille. Jälleen haavoittunut Se yrittää paeta syvyyksiin, mutta vihan täyttäminä Bill, Ben ja Ritchie ovat jälleen Sen kimpussa ja kun Bill onnistuu tuhoamaan hämähäkkiruumiista Sen sykkivän sydämen, Se kuolee viimeinkin. Taistelun jälkeen Bill saa selville, että Audra on elossa mutta syvässä koomassa. Bill saa ajan kanssa Audran kuitenkin herätettyä, ja kaikki kaverukset lähtevät jälleen omille teilleen.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Valuuttajärjestelmä on mekanismi, joka säätelee valtion valuutan vaihdettavuutta muihin valuuttoihin nähden sekä valuutan arvon määräytymistä valuuttamarkkinoilla.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Kelluva ja kiinteä valuutta ovat valuuttajärjestelmien päätyypit. Kelluvan valuutan arvo määräytyy vapaasti kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Tyypillisesti suuret valuutat, kuten Yhdysvaltain dollari, euro ja jeni, ovat kelluvia. Keskuspankki voi halutessaan nostaa kelluvan valuutan arvoa muun muassa nostamalla korkoa tai ostamalla valuttaa. Jos kelluvan valuutan arvo nousee liian vahvaksi, voi keskuspankki pyrkiä heikentämään sitä laskemalla korkoa tai pumppaamalla markkinoille lisää omaa valuuttaa.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Kiinteän valuutan tapauksessa keskuspankki on kiinnittänyt valuutan arvon toiseen valuuttaan tai useammasta valuutasta muodostettuun valuuttakoriin. Tällöin keskuspankki sitoutuu vaihtamaan valuuttaa valitulla kiinteällä kurssilla. Kiinteä valuutta vähentää kansainvälisen taloudellisen toiminnan riskejä, mutta on toisaalta altis spekulatiivisille hyökkäyksille, jos valittua kurssia pidetään markkinoilla epäuskottavana. Kiinteän valuutan arvon laskemista sanotaan devalvoinniksi ja nostamista revalvoinniksi.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Liian kireä rahapolitiikka käytännössä pysäyttää talouskasvun. Kiinteän ja kelluvan valuutan välimuodossa valuutan arvo voidaan sitoa johonkin kurssiin, mutta sille sallitaan vaihteluväli. Tällöin valuutan arvo määräytyy vapaasti markkinoilla vaihteluvälin sisällä. Jos valuutan arvo uhkaa poiketa liikaa, keskuspankki on sitoutunut tekemään intervention. Menestyvimmät maat, erityisesti Saksa, käyttivät rahan määrän kontrollia joustavasti niin, että rahapolitiikka saattoi sopeutua kysynnän muutoksiin.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Useimmat valuutat ovat vapaasti vaihdettavissa. Joidenkin maiden valuutta on vain rajoitetusti vaihdettavissa ulkomaisen valuutan kanssa tai ei lainkaan vaihdettavissa. Esimerkiksi suunnitelmatalouksissa voi olla kaksi valuuttaa, joista toinen, valtion sisäistä tarvetta varten luotu valuutta, ei ole vapaasti vaihdettavissa.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Ennen toista maailmansotaa valtioiden rahajärjestelmät perustuivat yleensä niin sanottuun kultakantaan. Tällöin liikkeellä olevan rahan arvo määräytyi pankkien holvissa olevien arvometallien määrän mukaan. Kultakanta rakoili ensimmäisen maailmansodan 1930-luvun laman aikana, jolloin valtiot laskivat liikkeelle katteettomia seteleitä.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Toisen maailmansodan jälkeen perustettiin Bretton Woods -järjestelmä. Se perustui Yhdysvaltain dollariin kiinnitettyihin valuuttakursseihin. Dollarin arvo perustui kultakantaan. Järjestelmään kuului lisäksi Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n perustaminen. Bretton Woods heikkeni myöhemmin kelluvien valuuttakurssien yleistyessä ja romuttui lopullisesti 1976. Nykyisin suuret valuutat ovat pääasiassa vapaasti kelluvia.


title: Valuuttajärjestelmä

text: Euroopan valuuttajärjestelmä () perustui vuosina 1979–1999 laskennalliseen valuuttayksikköön, ECUun () ja valuuttakurssimekanismiin (, ERM), jossa valuuttojen kurssit saivat vaihdella tiettyjen rajojen sisällä. Suomi harjoitti ns. vahvan markan politiikkaa 1990-luvulla valitsemalla kiinteän valuuttakurssin suhteessa Saksan markkaan. Suomi luopui vahvan markan politiikasta vuonna 1992.


title: Molempain Sisiliain kuningaskunta

text: Molempain Sisiliain kuningaskunta () oli vuosina 1130–1282, 1442–1458 ja 1816–1860 toiminut kuningaskunta, johon kuului Etelä-Italia ja Sisilian saari. Kuningaskunnan pääkaupunkina oli ensin Palermo ja myöhemmin Napoli.


title: Molempain Sisiliain kuningaskunta

text: Molempain Sisiliain kuninkaan (tai Sisilian kuninkaan) arvo oli vuosina 1130–1282 hallinneilla Etelä-Italian kuninkailla. Heistä ensimmäinen oli normannisukuinen herttua Roger II, joka valtasi Palermon vuonna 1091 ja piti sitä pääkaupunkinaan. Hän peri vuonna 1127 toisen herttuakunnan Italian mantereelta ja julistautui vuonna 1130 kuninkaaksi ”molemmissa Sisilioissa”. Tätä kautta kutsutaan myös nimellä Sisilian kuningaskunta. Merkittävä maan myöhempi kuningas oli Fredrik I, joka hallitsi keisarina nimellä Fredrik II Palermon asukkaiden kapina ranskalaisia hallitsijoita vastaan eli Sisilian iltamessu vuonna 1282 hajotti valtion kahtia: mantereen puoli (nimellä Sisilian kuningaskunta) oli siitä alkaen eri valtio kuin Sisilian saari (Trinacria).


title: Molempain Sisiliain kuningaskunta

text: Vuonna 1442 Aragonian ja Sisilian kuningas Alfonso V Loistava valloitti Napolin ja palautti siten molemmat Sisiliat jälleen yhteen. Alfonson kuoltua 1458 maat kuitenkin jaettiin perinnönjaossa erilleen.


title: Molempain Sisiliain kuningaskunta

text: Kuningaskunta muodostettiin uudelleen Wienin kongressissa 1815 nostamalla Bourbon-suvun kuningas Ferdinand valtaan Napoleonin valloitusten jälkeen. Vuonna 1861 Sardinian kuningaskunta valloitti alueen ja Viktor Emanuel II julistautui yhtenäisen Italian kuninkaaksi.


title: Huntsville (Alabama)

text: Huntsville on Yhdysvaltojen eteläosassa sijaitsevan Alabaman osavaltion neljänneksi suurin kaupunki. Sen pinta-ala on 451,8 km² (vettä 1 km²) ja asukasluku vuonna 158 216 (metropolialue 510 088). Asukkaista 64,5 prosenttia on valkoisia, 30 prosenttia mustia ja 2 prosenttia latinoja. Kaupunki on perustettu vuonna 1805. Kaupunki tunnetaan siitä, että Yhdysvaltojen Avaruus- ja rakettikeskus Marshall Space Flight Center sijaitsee siellä; kaupungin lempinimi onkin "rakettikaupunki".


title: LiveJournal

text: LiveJournal (usein lyhennettynä LJ) on blogipalvelu. Sen perusti maaliskuussa 1999 Brad Fitzpatrick. Yksi LiveJournalin merkittävimpiä eroja muihin suosittuihin blogipalveluihin verrattuna on sen yhteisöllisyys: sivusto tarjoaa mahdollisuuden kattavaan yhteydenpitoon ja vuorovaikutukseen muiden käyttäjien kanssa.


title: LiveJournal

text: Tammikuuhun 2007 mennessä LiveJournaliin oli luotu yhteensä noin 12 miljoonaa käyttäjätiliä, joista noin 2 miljoonaa on aktiivisessa käytössä. Käyttäjistä ylivoimaisesti suurin osa on kotoisin Yhdysvalloista. Iältään eniten on 18–19-vuotiaita. LiveJournal on suosittu myös Venäjällä, jossa se tunnetaan nimellä Живой журнал ja lyhenteellä ЖЖ (ŽŽ). Suomalaiset muodostavat kymmenenneksi suurimman maakohtaisen käyttäjäryhmän.


title: LiveJournal

text: LiveJournal on paitsi itse sivuston myös sitä pyörittävän avoimen lähdekoodin ohjelmiston nimi.


title: LiveJournal

text: Fitzpatrick myi LiveJournalin vuonna 2005 Six Apart -yhtiölle. Joulukuun 2007 alussa sen osti venäläisen liikemiehen Aleksandr Mamutin hallitsema SUP-Fabrik.


title: Päämaja

text: Päämajalla () tarkoitetaan tässä artikkelissa Suomen sisällissodan, talvisodan, jatkosodan ja Lapin sodan aikaista ylimmän sodanjohdon toimintaympäristöä, "ylipäällikön esikuntaa". Päämaja tarkoittaa paikkaa ja tilaa, jossa ylin sodanjohto pääasiallisesti sijaitsee. Tilapäinen alijohtopaikka, jossa johto ei sijaitse vakinaisesti, on komentopaikka, joita voi olla useita.


title: Päämaja

text: Ylipäällikkönä toimi kaikissa näissä sodissa Carl Gustaf Emil Mannerheim.


title: Päämaja

text: Mannerheim nimitettiin hallituksen joukkojen ylipäälliköksi 26. tammikuuta 1918. Tulevaan päämajakaupunkiin Vaasaan hän oli apulaisineen siirtynyt 18. tammikuuta illalla. Ylipäällikön päiväkäskyssä n:o 1 (2. helmikuuta 1918) julkaistaan esikunnan kokoonpano:


title: Päämaja

text: Esikunnan kaksi viimeksi mainittua jäsentä olivat siviilejä: Varusteiden ja rahoituksen hankkimisesta vastaava Hallberg oli pankinjohtaja; entinen asemapäällikkö Berndt F. Löhman (eräissä lähteissä Lohman) vastasi kuljetus- ja liikennejärjestelyistä.


title: Päämaja

text: Talvisodan Päämaja perustettiin Helsingissä 18. lokakuuta 1939 puolustusministeri Juho Niukkasen antamalla käskyllä. 3. joulukuuta Päämaja siirrettiin Mikkelin keskuskansakoululle (nykyiseltä nimeltään Päämajakoulu). Lukuisia muitakin rakennuksia otettiin Päämajan käyttöön.


title: Päämaja

text: Tammikuun alkupäivinä 1940 Mikkeliä pommitettiin rajusti. Päämajan käytössä ollut hotelli Seurahuonekin tuhoutui, ja ylipäällikkö siirsi toimintansa Otavan opistolle, 12 kilometrin päähän Mikkelin keskustasta. Seuraava siirto tehtiin maaliskuussa pommitusten kohdistuttua nyt Otavaan: Mannerheim joutui vielä siirtymään Juvalle Inkilän kartanoon, josta käsin toimi lähimpine miehineen rauhan tuloon asti.


title: Päämaja

text: Päämaja siirrettiin takaisin Helsinkiin 27. maaliskuuta 1940. Talvisodan Päämaja lakkautettiin 16. syyskuuta 1940, ja tilalle perustettiin Puolustusvoimain Pääesikunta.


title: Päämaja

text:
Ylipäällikön välittömiä alaisia olivat "yleisesikunnan päällikkö" (kenraaliluutnantti K. L. Oesch) sekä:
sekä
ja


title: Päämaja

text: Yleisesikunnan päälliköllä oli johdossaan:


title: Päämaja

text: Jatkosodan Päämaja perustettiin 18. kesäkuuta 1941. Päämajan keskeisen valtarakenteen muodostivat ylipäällikkö Mannerheim ja hänen lähimmät miehensä. Näitä olivat Yleisesikunnan päällikkö, jalkaväenkenraali Erik Heinrichs, tykistön tarkastaja, kenraali Vilho Petter Nenonen, päämajoitusmestari, kenraaliluutnantti Aksel Fredrik Airo, komentoesikunnan päällikkö, kenraalimajuri Viljo Einar Tuompo sekä tiedustelujaoston päällikkö, eversti Aladár Paasonen. Muodollisesti Heinrichs oli tämän ns. sisärenkaan muiden jäsenten esimies, mutta käytännössä kukin esitteli oman vastuualueensa asiat itsenäisesti ylipäällikölle. Heinrichsin vastuulla olivat sotilas- ja yleispoliittiset sekä siviilihallinnon kysymykset, Nenosella tykistö ja ampumatarvikehuolto, Airolla operatiiviset asiat, Tuompolla komentoasiat sekä Paasosella tiedustelu ja vastavakoilu. Aseman yhtenä merkkinä oli päivittäinen pöytätoveruus ylipäällikön kanssa.


title: Päämaja

text: Esittelijäportaasta seuraava oli niin sanottu osastopäällikköporras, jonka vaikutusvaltaisimpia hahmoja oli operatiivisen osaston päällikkö Valo Nihtilä, jota onkin kutsuttu lisänimellä "Päämajan eversti". Osastopäälliköiden asiat menivät eteenpäin operatiivisen osaston ja Nihtilän kautta.


title: Päämaja

text: Päämajan Mikkelissä ja lähiympäristössä olleiden toimintojen vahvuus oli noin 650 henkeä, mutta kun mukaan lasketaan tarvittavat viesti-, vartio- ja huoltoyksiköt, kokonaisvahvuus oli noin 2 500 henkilöä. Päämajan viestiliikenteen hoiti Viestikeskus Lokki. Päämaja muutettiin takaisin Puolustusvoimain Pääesikunnaksi 4. joulukuuta 1944, jolloin puolustusvoimat siirtyi rauhanajan kokoonpanoon.


title: Darijan Božič

text: Darijan Božič (29. huhtikuuta 1933 Slavonski Brod, Jugoslavia, nyk. Kroatia – 24. lokakuuta 2018) oli slovenialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli Ljubljanassa sävellystä ja orkesterinjohtoa. Hän jatkoi opintojaan Lontoossa ja Pariisissa. Božičin tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita.


title: Darijan Božič

text: Božič johti vuosina 1995–1998 Ljubljanan oopperaa.


title: Adriana Mater

text: Adriana Mater on Kaija Saariahon ooppera, joka sai ensi-iltansa 3. huhtikuuta 2006 Pariisin "Opéra Bastillessa" (alun perin ensi-illan piti olla jo 30. maaliskuuta, mutta se myöhästyi oopperan teknisen henkilökunnan lakon vuoksi). Kantaesityksessä orkesterinjohtajana toimi Esa-Pekka Salonen, ohjaus oli Peter Sellarsin. Ooppera sijoittuu nimeämättömään sotaa käyvään maahan, jota oopperan libretistin Amin Maaloufin mukaan voidaan pitää jonain Balkanin alueen maista Jugoslavian hajamisotien myllerryksessä.


title: Adriana Mater

text: Adriana on eloisa ja intohimoinen nuori nainen, jonka omaan yhteisöönsä kuuluva mies raiskaa. Raiskauksesta alkunsa saanut lapsi perii sekä uhrin, että rikollisen veren ja Adriana pohtii huolestuneena tuleeko hänen lapsestaan Kain vai Abel. Tämä huoli häiritisee häntä koko raskauden ja lapsen, Yonasin, lapsuuden ajan. Totuuden hetki koittaa, kun Yonas, nyt jo nuori mies, saa tietää äitinsä paenneen päällekarkaajan palanneen sodan päätyttyä. Yonas tapaa isänsä ja kertoo murhavansa tämän, mutta huomaa pian isänsä olevan sokea. Hän ei voi tappaa tätä ja pakenee paikalta. Yonas pyytää äidiltään anteeksi, ettei voinut kostaa tämän puolesta. Tämän kuultuaan Adriana tietää Yonasin olevan hänen poikansa ja sanoo: "Me emme ole kostaneet, mutta olemme pelastuneet".


title: Valtiovarainministeri

text: Valtiovarainministeri on valtion hallituksen jäsen, joka muun muassa vastaa valtion tulo- ja menoarviosta eli budjetista. Näin ollen kaikkien muiden ministeriöiden varoja vaativat hankkeet käsitellään myös valtiovarainministeriössä, minkä vuoksi valtiovarainministerin tehtävä on yksi merkittävimmistä hallituksen jäsenyyksistä.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text:
Son Goku () on Akira Toriyaman luoma manga- ja animehahmo, joka esiintyy Dragon Ball -, Dragon Ball Z - , Dragon Ball GT-, Dragon Ball Super -sarjoissa. Gokua kutsutaan myös nimellä Kakarot. Goku on koko tarinan päähenkilö. Hän on saiyalainen, joka pystyy muuttumaan supersaiyalaiseksi, jolloin hänen voimansa moninkertaistuvat.
Animen ja mangan käännöksissä Son Gokun koko nimeä käytetään joko harvemmin tai ei ollenkaan. Syynä oli se, että [sukunimi] Son olisi aiheuttanut hämmennystä englanninkielisessä käännöksessä joten nimi usein käänettiin vain Gokuksi. Goku on saiyalainen, jonka takia hänellä on myös saiyalainen nimi Kakarot. Hänet lähetettiin vauvana Vegeta-planeetalta valloittamaan Maa. Isoisä Son Gohan löysi Gokun ja otti hänet hoivaansa. Goku oli aluksi saiyalaisen luonteensa takia hyvin riehakas, mutta lopulta hän muuttui rauhallisemmaksi kalliolta pudotessa päähän kohdistuneen iskun takia.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Isoisä Son Gohan siis on antanut Gokulle nimen, jota kaikki muut sarjan hahmot käyttävät lukuun ottamatta saiyalaisia Vegeta, Nappa, Raditz, Turles ja Broly. He kutsuvat häntä hänen oikealla nimellään Kakarot. Son Goku menee Dragon Ball -sarjan alussa mestari Mutenrooshin opetukseen ja siellä hän oppii voimakkaan kamehameha-iskun.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Goku on erityisen vahva soturi Maan asukkaisiin verrattuna ja mangan ensimmäisessä kirjassa selviää, ettei edes luoti pysäytä Gokua. Gokulla on venyvä sauva aseenaan, jonka hän sai isoisä Son Gohanilta. Goku voittaa sarjassa pahan King Piccolon, mutta Piccolo uudelleensyntymä Piccolo Jr. tekee ase-levon


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Goku menee naimisiin Chi-Chin - härkäruhtinaan tyttären - kanssa ja he saavat lapsen, jonka he nimeävät Son Gohaniksi. Gohanissa on puolet saiyalaista ja puolet ihmistä ja tuo yhdistelmä osoittautuu erityisen voimakkaaksi. Gohan on vielä siinä mielessä erityinen soturi, että kun hän lopulta suuttuu, mikään ei pidättele häntä ja hänestä tulee uskomattoman voimakas. Goku saa myöhemmin vielä yhden lapsen lisää: Son Gotenin. Myöhemmin Goku saa lapsenlapsen Pan. Lisäksi Dragon Ball GT sarjan lopussa nähdään Goku jr. Joka on Panin lapsenlapsi.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: DragonBall GT:ssä Goku muuttuu lapseksi Black Star Dragonballien avulla. Hän kohtaa sarjan aikana mm. Super 17:n, Babyn, Baby Gohanin, Baby Gotenin, Baby Vegetan Nouva Shenronin, Eis Shenronin ja Syn Shenronin, joka myöhemmin muuttuu Omega Shenroniksi. Hän muuttuu sarjassa neljännen tason supersaiyalaiseksi. Kun Goku ja Vegeta fuusioituvat neljännen asteen supersaiyalaisina heistä tulee Gogeta supersaiyan 4. Lopputaistossa Piccolon täytyy voittaa, tai muuten Goku häviää.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Goku jatkaa seikkailuja uusimmassa sarjassa, jossa hän kohtaa voimakkaita taistelijoita ympäri universumia. Ensimmäisessä sagassa nähdään Gokun jumalasupersaiyalainen taso, missä hänen hiukset ja silmät muuttuvat punaiseksi, sekä aura tuliseksi. Goku taisteli 7. universumin tuhon jumala Beerusta vastaan, mutta hävisi hänelle. Golden Freeza saagassa Goku ja vegeta ovat treenaamassa Beeruksen opettajan Whisin kanssa Beeruksen kotiplaneetalla. Whis kertoo treenin aikana salaperäisestä muodosta, missä heidän täytyy treenata kaikkia ruumiin osia, jos he haluavat päästä tälle tasolle. Whis kertoi että Beerus ei ole itse saavuttanut tätä tasoa. Goku ja Vegeta saavuttavat SSGSS tason (Super Saiyan Blue), missä hiukset ja silmät muuttuvat neon siniseksi, sekä aura neon liekehtiväksi.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Universe 6 saagassa Goku ja ystävät osallistuvat Beeruksen kaksoisveljen Champan järjestämään turnaukseen, jossa heidän vastustajinaan ovat 6. universumin taistelijat. Goku tapaa toisen saiyalaisen Cabban, Freezan näköisen hahmon Frost, sekä vahvan Hit-san. Goku taistelee Hitiä vastaan SSGSS tasolla, mutta se ei pysäytä häntä yhtään. Goku kerää energiaa lisää, jolloin hän aktivoi Kaioken 10x hänen tasolleen. Gokun nopeus kasvoi enemmän ja hän melkein kykeni voittamaan Hitin, mutta epäonnistui.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Future Trunks saagassa tulevaisuuden Maa on taas vaarassa. Future Bulma joutuu tuntemattoman vihollisen tapetuksi, sekä hänen ystävä Mai oli myös kuolla, mutta selviytyi. Viholliseksi paljastuu Gokun identtinen hahmo: Goku Black. Trunks pääsee juuri matkaamaan menneisyyteen ennen kuin Black oli juuri hyökkäämässä. Trunks tapaa tajutessa herätessä Bulman, Vegetan sekä Gokun, joka luuli hänet aluksi Goku Black hahmoksi. Trunks selittää tilanteensa tulevaisuudessa ja pyytää Gokulta ja Vegetalta apua. Kaikki 3 lähtevät tulevaisuuteen ja kohtaavat Goku Blackin. Black esittää heille uuden tason: Super Saiyan Rose. Black on aikeissa iskeä Gokua, mutta pian paikalle ilmestyy Universe 10 kaioshin Zamasu, joka on myös mukana juonessa. Black ja Zamasu fuusioituvat yhteen ja Goku ja Vegeta myös, jolloin heistä tulee Vegito ja muuttuu SSGSS tasolle. Fuusio ei kestänyt kauan ja Goku ja Vegeta oli lähellä kuolla, kunnes Future Trunks tuli väliin ja tappoi omalla miekalla Zamasun.


title: Son Goku (Dragon Ball)

text: Sarjan viimeisessä Universe survival sagassa käydään World Of Void alueella iso turnaus, jonka järjestävät nyky- ja tulevaisuuden Zen-oh samat. Ensin käydään Universe 7 ja Universe 9 välinen ottelu, jonka Goku ja muut voittavat. Universe 11 taistelija ja Pride Troopers johtaja Toppo haastaa Gokun, jonka Goku voittaa helposti. Grand Priest kertoo turnauksen säännöt: Taistelijan täytyy lyödä vastustajansa ulos areenalta. Aseet ja tappo kielletään kokonaan, tai taistelija tullaan diskaamaan. Jokaisen Universumin täytyy kerätä 10 taistelijaa. Universe 7 tiimiin kuuluvat: Goku, Vegeta, Gohan, Piccolo, Master Roshi, Tien, Krillin, Android 18, Android 17 ja Majin Buu, mutta Buun nukahtaessa hänen tilalleen tuli Frieza. Tournament Of Power on alkamassa ja kaikki 80 taistelijaa ovat kokoontuneet areenalle. Goku tapaa Universe 11 taistelijan Jirenin, joka saa Gokun pelkäämään hänen liikkeet ja voimat. Gokun ja Jirenin taistelussa Goku taistelee ensin SSGSS tasolla, mutta tämä ei onnistu siinä. Goku otti isot keinot käyttöön ja keräsi ystäviltään energiaa saadakseen Spirit pommin. Sekään ei pysäyttänyt Jireniä, ja Gokun luultiin kuolevan siihen. Goku herää myöhemmin uudessa tasossaan: Ultra Instinct, jonka liikkeet ovat äkkinopeita ja hän pystyy lukemaan vastustajan liikkeet helposti.


title: Heinz Holliger

text: Heinz Holliger (s. 21. toukokuuta 1939 Langenthal) on sveitsiläinen säveltäjä ja oboisti.


title: Heinz Holliger

text: Langenthalissa Sveitsissä syntynyt Holliger aloitti kotikylässään musiikkiopintonsa nokkahuilun, pianon ja klarinetin soitolla. Päästyään Bernin konservatorioon Holliger vaihtoi pääinstrumentikseen oboen, jonka opiskelua hän jatkoi myöhemmin Pierre Pierlotin johdolla Pariisissa. Kansainvälisten kilpailuvoittojen ansiosta (Geneve 1959, München 1961) Holliger on luonut solistiuran aikansa näkyvimpänä oboistina ja instrumentin keinovarojen tärkeimpänä uudistajana. Samanaikaisesti instrumenttiopintojensa kanssa Holliger opiskeli sävellystä, ensin Bernissä Sándor Veressin ja myöhemmin Pariisissa Pierre Boulezin johdolla (1961–1963). Säveltäjänä Holliger on palkittu muun muassa Frankfurt Music Award (1987) ja Ernst-von-Siemens Music Award (1991) -huomionosoituksilla. Sävellystyön ja solistisen konsertoinnin ohessa Holliger on aktiivinen kamarimuusikko ja kapellimestari. Orkesterinjohtajana Holliger vierailee säännöllisesti muun muassa Wienin konserttitalossa ja Zurichin oopperatalossa.


title: Heinz Holliger

text: Huomionarvoinen yksityiskohta Holligerin liki kaikki ajateltavissa olevat soitinkokoonpanot kattavassa sävellystuotannossa on, että hän on säveltänyt verrattaen vähän omalle instrumentilleen oboelle. Ihmeteltäessä tätä säveltäjä on todennut: ”Oboe ei instrumenttina juurikaan tarjoa minulle salaisuuksia tutkittavakseni. Se on liian lähellä minua jotta voisin kokea uuden löytämisen tunteen sille säveltäessäni” (Wall Street Journal, huhtikuu 2005). Tämä pyrkimys suuntautua kohti uutta ja tuntematonta on ollut keskeinen Holligerin muusikkoutta ohjaava tekijä hänen liki puoli vuosisataa kestäneellä urallaan. Holliger muotoilee asian itse seuraavasti: ”Säveltäminen on uusien maailmojen löytämistä: astumista ulos pimeästä luolasta ja kykyä alkaa nähdä asioita” (lähde kuten edellä).


title: Heinz Holliger

text: Holliger vaikuttaa musiikkinsa kuulokuvan perusteella puhdaspiirteiseltä modernismin estetiikan vaalijalta, joka pyrkii kaihtamaan kuulijalle ennestään tuttua musiikillista sanastoa ja elekieltä. Musiikkinsa soivaan lopputulokseen Holliger päätyy kuitenkin hyvin erilaisen musiikkifilosofian pohjalta kuin moni modernismin nimiin vannova säveltäjä. Holliger on todennut, ettei hän halua työskennellä abstraktien metodien pohjalta eikä työstää musiikkia, jossa yksittäisen äänen funktio on toimia abstrahoituna ääniobjektina. Tällä kommentillaan Holliger tekee selvän pesäeron esimerkiksi opettajansa Pierre Boulezin musiikilliseen ajatteluun, jossa pyrkimyksenä on nimenomaan säveltää ns. absoluuttista musiikkia. Holliger sen sijaan näkee musiikissa analogisia piirteitä kielelliseen ilmaisuun ja mahdollisuuden kommunikaatioon kuulijan kanssa.


title: Heinz Holliger

text: ”Puhuvan musiikin” ajatus on keskeinen jo barokin ajan musiikissa, eikä ole sattumaa että tämä teema seuraa Holligeria läpi hänen tuotantonsa. Holliger sijoittaa sävellyksensä usein perinteiseen viitekehykseen, ja esimerkiksi hänen keskeisimpiin teoksiinsa kuuluvasta, liki kolmituntisesta orkesteri- ja kuoroteos Scardanelli-Zykluksesta (1975–1991) löytyy kosolti yksinkertaiseen hahmoon puettuja homofonisia koraaleita ja erilaisia kontrapunktisia tekniikoita hyödyntäviä sävellysmuotoja, kuten kaanoneita. Traditiolla on siten tärkeä merkitys Holligerin musiikille, josta kuulijalle välittyy syvä historian tuntemus ja kunnioitus. Sisällön tasolla Holliger kuitenkin koettelee vakiintuneiden sävellysmuotojen rajoja ja uudistaa niiden tarjoamia mahdollisuuksia. Historiallisten sävellysmuotojen ja -tekniikoiden käyttö tarjoaa Holligerille lähtökohdan musiikilliselle ilmaisulle, joka on mahdollisimman kaukana anakronismista tai menneen kierrättämisestä ja jossa on alati läsnä modernismin hengen mukainen, uutta kohti suuntautumisen tendenssi.


title: Piina

text: Piina tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Amin Maalouf

text: Amin Maalouf (, s. 25. helmikuuta 1949 Beirut, Libanon) on libanonilais-ranskalainen kirjailija. Hän on asunut Pariisissa vuodesta 1976.


title: Amin Maalouf

text: Maaloufin perhe on kotoisin Libanonin vuoristoalueelta Ain el Kaboun kylästä. Maaloufin äiti oli harras katolinen ja lähetti poikansa ranskankieliseen jesuiittakouluun. Myöhemmin Maalouf opiskeli sosiologiaa Beirutin ranskalaisessa yliopistossa. Hän työskenteli vuosina 1971–1976 beirutilaisen sanomalehden An-Naharin ulkomaantoimittajana. Libanonin sisällissota syttyi vuonna 1975 ja Maalouf muutti seuraavana vuonna Pariisiin, missä hän asuu edelleen. Hän työskenteli toimittajana "Jeune Afrique" -lehdessä vuosina 1976–1979 ja An-Naharin viikkolehden johtajana 1979–1982. Maalouf oli "Jeune Afriquen" päätoimittaja vuosina 1982–1985. Hän lopetti toimittajan työt vuonna 1985 keskittyäkseen romaanien kirjoittamiseen.


title: Amin Maalouf

text: Vuonna 1983 julkaistiin Maaloufin teos "Les croisades vues par les Arabes", jossa kuvattiin ristiretkiä arabien näkökulmasta. Hänen esikoisromaaninsa "Leo Afrikkalainen" ilmestyi vuonna 1986 ja toinen romaani "Samarkand" vuonna 1988. Maaloufin historiallisissa romaaneissa on usein todellisia henkilöhahmoja, esimerkiksi "Samarkand" kertoo 1100-luvulla eläneestä persialaisrunoilija Omar Khaijamista. Kolmas romaani "Valon puutarhat" (1991) kertoo manikealaisuuden perustajasta profeetta Manista.


title: Amin Maalouf

text: Maalouf on kirjoittanut teoksensa ranskaksi, ja niitä on käännetty yli 20 kielelle. Suomeksi Maaloufin teoksia on ilmestynyt Annikki Sunin, Anna-Maija Viitasen ja Lotta Toivasen kääntämänä.


title: Amin Maalouf

text: Maalouf sai Goncourt-palkinnon vuonna 1993 teoksestaan "Le Rocher de Tanios" (suom. "Siipirikko mies"). Maalouf on kirjoittanut libretot Kaija Saariahon oopperoihin "Kaukainen rakkaus" (2001), "Adriana Mater" (2003) ja "Émilie" (2010) sekä näyttämölliseen oratorioon "La Passion de Simone" (2006).


title: Amin Maalouf

text: Vuosina 2007–2008 Maalouf oli puheenjohtajana Euroopan komission asettamassa työryhmässä, joka pohti monikielisyyden merkitystä Euroopan identiteetin olennaisena osana.


title: Amin Maalouf

text: Maalouf on naimisissa ja hänellä on kolme poikaa.


Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston 11:stä tiedekunnasta. Se on toimialallaan Suomen ainoa korkeinta yliopisto-opetusta tarjoava ja johtava koulutus- ja tutkimusyksikkö. Tiedekunta sijaitsee Viikin kampusalueella yhdessä bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan, farmasian tiedekunnan ja eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Tiedekunnan tieteenalat ovat elintarviketieteet, maataloustieteet, metsätieteet, taloustieteet ja ympäristötieteet.


title: Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta

text: Tiedekunnassa oli vuonna 2007 yli 3000 opiskelijaa opiskelemassa 16:ssa hakukohteessa ja 18:ssa pääaineessa. Se on opiskelijamäärältään Helsingin yliopiston viidenneksi suurin tiedekunta. Tiedekunnan dekaanina toimii professori Marketta Sipi.


text: Korkein maatalousopetus päätettiin siirtää Tammelan Mustialan maanviljelysopistosta Aleksanterin Yliopistoon eli nykyiseen Helsingin yliopistoon vuonna 1896, jolloin myös perustettiin filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattiseen osastoon maanviljelystalouden sekä maanviljelyskemian ja -fysiikan professuurit. Vuonna 1902 syntyi maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto, jonne agronomiopetus siirtyi vuonna 1907 ja jossa aloitettiin myös metsätieteellinen tutkimus ja opetus vuodesta 1908 alkaen. Vuonna 1924 maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto erotettiin filosofisesta tiedekunnasta, ja itsenäinen maatalous-metsätieteellinen tiedekunta aloitti toimintansa.


text: Alkuaikoina maatalous- ja metsätieteen opetus toimi keskustassa erilaisissa tilapäistiloissa ja koeviljelyä harjoitettiin Jokiniemen koetilalla Helsingin maalaiskunnassa. Helsingin keskustaan valmistui vuonna 1939 Metsätalo, jonne muutti tiedekunnan metsätieteellinen opetus sekä Metsäntutkimuskeskus. Valtiolle kuulunut Viikin Latokartanon tila luovutettiin vuonna 1931 Helsingin yliopistolle uudeksi koetilaksi, ja vankeinhoitolaitos kunnosti tilan vuosina 1931-1946. Opetus- ja koetilan talouskeskus perustettiin metsäsaarekkeeseen tilan päärakennuksen kaakkoispuolelle ja uudet rakennukset valmistuivat vuosina 1934-1939 ja 1946-1956. Opetus- ja koetilan pohjoispuolella sijaitsevasta kampusalueesta tehtiin rakentamispäätös 1949. 1950- ja 1960-lukujen aikana Viikkiin nousivat ensimmäiset laitosrakennukset maatalous-, elintarvike-, kotitalous- ja ympäristötieteille. Kampuksella onkin siitä lähtien rakennettu uutta koko ajan, mm. suuret tutkimuskasvihuoneet, infotalo/kirjasto ja uudet elintarviketieteiden tilat yhdessä eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Metsätalon metsäylioppilaat siirtyivät 2000-luvun alussa Viikkiin. Suitian kartanon maatila Siuntiossa on myös ollut tiedekunnan käytössä vuodesta 1975. Vuodesta 1996 alkaen Muddusjärven tutkimusasema Inarissa on ollut hallinnollisesti liitettynä Viikin opetus- ja tutkimustilan yhteyteen ja vuoden 2010 maataloustieteiden laitoksen yhteyteen.


text: Tiedekunnassa on 1. tammikuuta 2010 alkaen neljä laitosta. Sulkuihin on merkitty tätä edeltäneet laitokset:


title: Oh Uganda, Land of Beauty

text: Oh Uganda, Land of Beauty (”Oi Uganda, kauneuden maa”) on Ugandan kansallislaulu. Sen on säveltänyt ja sanoittanut George Wilberforce Kakoma. Laulu otettiin käyttöön vuonna 1962.


title: Mauser Kar 98k

text: K 98k:ssa on viiden 7,92×57 mm patruunan sisäinen kiintomakasiini.


title: Mauser Kar 98k

text: Kivääriin voidaan kiinnittää pistin (pois lukien vuoden 1944 lopulta valmistettu, valmistuksen nopeuttamiseksi yksinkertaistettu "Kriegsmodell K98") ja "Gewehrgranatgerät"-lisälaitteen avulla sillä pystyy ampumaan 30 mm kaliiperisia kiväärikranaatteja.


title: Mauser Kar 98k

text: K 98k tunnettiin hyvästä tarkkuudestaan, tästä syystä sitä käytettiin myös kiikaritähtäimellä varustettuna tarkka-ammunnassa. Kivääreissä oli käytössä useita eri tähtäinmalleja, muun muassa 1,5× suurentava Zielfernrohr 41 (ZF 41), 4× suurentava Ajack, 4× suurentava ZF4, 4× suurentava Hensoldt Dural-Dialytan; myös kiikaritähtäinten kiinnitysjalustoja oli useita eri malleja. Kokenut tarkka-ampuja pystyi kiikaritähtäimen avulla ampumaan jopa 800 metrin päähän tappavasti, yli 1 000 metrinkin osumat olivat mahdollisia.


title: Mauser Kar 98k

text: Wehrmacht käytti toisen maailmansodan aikana myös suuria määriä Saksan valloittamista maista peräisin olleita Mauser-kivääreitä.


title: Libanonin sisällissota

text: Libanonin sisällissota oli vuosina 1975–1990 Libanonissa käyty sisällissota, jossa taistelivat monet erilaisia ryhmittymiä keskenään muodostaneet uskonnolliset ja poliittiset ryhmät. Myös ulkovallat puuttuivat tapahtumien kulkuun.


title: Libanonin sisällissota

text: Libanonin muslimien ja kristittyjen välillä oli ollut pitkään voimakas jännite. Kun PLO tuli Etelä-Libanoniin, sattui monia välikohtauksia, joissa palestiinalaiset sieppasivat ja ampuivat kristittyjä. Näistä johtuvat kostot veivät palestiinalaiset ja kristityt falangistit sotaan, johon myös Libanonin muslimit sekaantuivat. Syyria sekaantui Libanonin hallituksen pyynnöstä sotaan kristittyjä tukemaan ja miehitti maan itäosan. Sisällissodan aikana Israel hyökkäsi Libanoniin kolme kertaa eliminoidakseen maasta käsin toimivat palestiinalaiset PLO:n sissit.


title: Libanonin sisällissota

text: Libanonissa oli jo 1800-luvulla väestöryhmien konflikteja. Libanonissa on maroniittikristittyjä, monia muita kristittyjä, sunnimuslimeja ja shiiamuslimeja. Viimeistään 1800-luvun puolivälissä näkyi selvästi islaminuskoisten ja kristittyjen välinen vastakkainasettelu. Lisäksi druusit ja kristityt sotivat ankarasti vuonna 1860. Kun Ranska otti Libanonin mandaattihallintaansa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, se ei antanut muslimien ja kristittyjen perustaa omia valtioitaan. Libanonin viimeinen täysimittainen väestönlaskenta tehtiin vuonna 1932. Sen jälkeen eri väestönryhmien osuuksia ei ole laskettu konfliktin pelossa. Libanonia ovat perinteisesti johtaneet maan vaurain vähemmistö eli maroniitit, joita oli 1970-luvun puolivälissä melkein kolmannes libanonilaisista. Keskimäärin köyhempien muslimien määrä on ollut kasvussa.


title: Libanonin sisällissota

text: Muslimit halusivat Libanonin liittyvän arabien Israelin-vastaiseen rintamaan, mutta kristityt halusivat pitää Libanonin länsimaiden liittolaisena. Yhdysvaltain merijalkaväen saapuminen Libanoniin ratkaisi kiistan kristittyjen eduksi. Yhdysvallat nosti aiemman kristityn johtajan tilalle maltillisemman kristityn, mikä tyynnytti muslimit. 1960-luvun lopulla Falangi perusti oman taistelujärjestönsä. Palestiinalaisia oli alkanut asettua maahan jo vuonna 1948, mutta vuoden 1971 jälkeen Libanon jäi ainoaksi palestiinalaisten tukialueeksi, kun PLO oli karkotettu Jordaniasta. Palestiinalaiset olivat tulleet maahan Libanonin hallituksen suostumuksella, mutta ottivat pian vallan laajoilla alueilla Etelä-Libanonissa.


title: Libanonin sisällissota

text: Huhtikuussa vuonna 1975 tuntemattomat asemiehet tulittivat Itä-Beirutissa kristittyjä falangisteja, jotka olivat tulossa kirkosta. Falangistit syyttivät ampumisesta palestiinalaisia ja ampuivat väijyttämänsä bussin 27 palestiinalaista matkustajaa. Näistä yhteenotoista katsotaan sisällissodan alkaneen.


title: Libanonin sisällissota

text: Koska Beirutissa eri väestöryhmät ovat asettuneet eri asuinalueille, taistelijat saattoivat ampua kadulla ketä tahansa. Useimmat beirutilaiset pysyivät kodeissaan. Hallitus ei voinut hillitä levottomuuksia koska se ei päässyt sopimukseen siitä, käytettäisiinkö sotavoimia vai ei. Sotivat osapuolet saivat uusia liittolaisia maan eri poliittisista ja uskonnollisista ryhmistä, ja taistelut levisivät Beirutista koko Libanoniin.


title: Libanonin sisällissota

text: Druusien johtaja Kemal Jumblat kasvatti 1970-luvun aikana poliittista vaikutusvaltaansa. Hän hyötyi yhteistyöstä palestiinalaisten kanssa. Vahva naapurimaa Syyria taas ei halunnut Jumblatille vahvaa asemaa. Syyrialaisten hyökkäys Libanoniin vuonna 1976 olikin suuressa määrin Jumblatin-vastainen operaatio.


title: Libanonin sisällissota

text: Liittoumien jakolinja ei ollut pelkästään "kristityt vastaan muslimit" kuten levottomuuksien alussa. Nimellä "Libanonin rintama" (Lebanese Front) kutsuttiin niitä, jotka halusivat tilanteen pysyvän ennallaan, kun taas "Libanonin kansallisliike" (Lebann National Movement) halusi muutosta. Ensinmainittuun kuului ennen kaikkea maroniittiryhmiä, kun taas muutosta hakevat olivat taustaltaan hajanaisempi joukko.


title: Libanonin sisällissota

text: Syyria puuttui levottomuuksiin diplomaattisella tasolla vuoden 1976 kuluessa yhä syvemmin, mutta ei saanut tilannetta rauhoitettua. Se julisti tulitauon ja isännöi neuvotteluja, joissa saatiin luotua perustuslaillinen asiakirja, mutta taistelut vain kiihtyivät. Syyria aloitti Libanonin oikeiston kanssa suurhyökkäyksen palestiinalaisia ja Libanonin vasemmistoa vastaan 28. syyskuuta 1976. Syyrian osallistuminen kristittyjen puolelle raivostutti monia arabimaita. Saudia-Arabian Riadissa järjestettiin lokakuussa 1976 rauhankonferenssi, johon Syyriakin osallistui, ja sisällissota julistettiin siellä päättyneeksi. Sen aiheuttaneita syitä ei ollut poistettu, mutta täysimittainen sodankäynti lakkasi.


title: Libanonin sisällissota

text: Palestiinalaiset iskivät 11. maaliskuuta 1978 Israelin puolelle surmaten ja haavoittaen useita israelilaisia. Tämän seurauksena Israel hyökkäsi Etelä-Libanonin palestiinalaistukikohtia vastaan. YK:n turvallisuusneuvosto kehotti Israelia vetämään joukkonsa Libanonista. YK perusti UNIFIL-rauhanturvajoukot alueelle.


title: Libanonin sisällissota

text: Israelin operaatio Etelä-Libanoniin toistui vuonna 1982. Syyskuussa 1982 Libanonin falangistit tappoivat Sabran ja Shatilan pakolaisleireillä eri arvioiden mukaan 800–2 000 palestiinalaista siviiliä. Israelin armeija miehitti leirien ympäristöä eikä puuttunut hyökkäykseen. Lähinnä amerikkalaisista ja ranskalaisista sotilaista koostuvat YK-joukot valvoivat Beirutia. Pommi-iskuissa Yhdysvaltojen suurlähetystöä ja rauhanturvaajien päämajaa vastaan kuoli satoja amerikkalaisia ja ranskalaisia sotilaita. Yhdysvallat vetäytyi operaatiosta vuonna 1984.


title: Libanonin sisällissota

text: Unifil-joukot vetäytyivät Israelin linjojen taakse suojellen paikallista väestöä siellä. Vuonna 1985 Israel suostui osittaiseen vetäytymiseen, mutta säilytti kontrollin osassa Etelä-Libanonia, jota sen joukot miehittivät yhdessä Etelä-Libaninin armeijan SLA kanssa.


title: Libanonin sisällissota

text: Israelin vuoden 1982 hyökkäyksen jälkeen shiiamuslimien hizbollah nousi merkittäväksi poliittiseksi ja sotilaalliseksi voimaksi. Se toimi läheisessä yhteistyössä Iranin kanssa. Shiiamuslimit olivat aiemmin olleet Libanonin heikoimmassa asemassa oleva ryhmä, ja heidän edustajanaan oli toiminut maltillinen Amal-puolue.


title: Libanonin sisällissota

text:
Libanonin armeija, druusit ja monet muslimiryhmät
joutuivat tappiolle vuonna 1984. Eri ryhmittymien välinen sota kiihtyi 1985 - 1989. Shiialainen Amal ja palestiinalaiset taistelivat moneen otteeseen pakolaisleireistä 1985-1987. Vuonna 1987 palestiinalaiset, druusit ja vasemmistolaiset hyökkäsivät Amalia vastaan Beirutissa, josta alkaneet taistelut johtivat Syyrian lisääntyneeseen väliintuloon. Vuonna 1988 Hizbollah valtasi Amalilta ensi kertaa merkittävän alueen Beirutissa.
Kenraali Aoun julisti vuonna 14. maaliskuuta 1989
vapaussodan maata osin miehittävää Syyrian armeijaa ja sen Libanonissa olevia liittolaisia vatsaan.


title: Libanonin sisällissota

text: Vuonna 1989 Saudi-Arabian Taifissa järjestettiin kokous, jossa sovittiin vallansiirrosta presidentiltä hallitukselle ja muslimien osuuden lisäämisestä parlamentissa. Lokakuussa 1990 Syyrian ilmavoimat iskivät presidentinlinnaan ja Aoun pakeni. Sisällissota päättyi muodollisesti tähän. Vuoden 1991 puolella parlamentti päätti että aseelliset järjestöt Hizbollahia lukuun ottamatta hajotetaan. Etelä-Libanonin armeija SLA kieltäytyi hajaantumasta. Libanonin armeija voitti PLO:n ja valtasi Sidonin eteläisen sataman.


title: Ole Olsen

text: Ole Olsen (4. heinäkuuta 1850 – 9. marraskuuta 1927) oli norjalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri.


title: Ole Olsen

text: Olsen syntyi Hammerfestissa vuonna 1850 ja aloitti säveltämisen 5-vuotiaana. Vuonna 1870 hän siirtyi opiskelemaan Leipzigiin, jossa hän asui vuoteen 1874 saakka. Tuona aikana Olsen sävelsi sinfonian G-duurissa ja aloitti oopperan "Stig Hvide". Vuodesta 1874 lähtien Olsen toimi opettajana Oslossa, jossa hän vietti suurimman osan loppuelämästään. Olsen kuoli Oslossa vuonna 1927.


title: Ole Olsen

text: Olsen sävelsi muun muassa oopperoita, oratorion, kantaatteja, kuoroteoksia ja sinfonisia runoelmia sekä muuta orkesterimusiikkia.


title: Mer Hayrenik

text: Mer Hayrenik (, ”Isänmaamme”) on Armenian kansallislaulu. Se on otettu käyttöön 1. heinäkuuta 1991, Armenian itsenäistyttyä Neuvostoliitosta. Laulu perustuu Armenian 1. tasavallan (1918-1920) kansallislauluun, mutta sanoja on mukailtu. Laulun on sanoittanut runoilija Mikael Nalbandian (1829-1866) ja sen on säveltänyt Barsegh Kanatšjan (1885-1967).


title: Mer Hayrenik

text:
Mer Hayrenik, azat ankakh,
Vor aprel eh dareh dar
Yur vortikeh ard kantšoom eh
Azat, ankakh hayastan.
"(toistetaan kaksi edellistä riviä)"


title: Mer Hayrenik

text:
Aha yeghbair kez mi drosh,
Vor im dzerkov gortzetsi
Gishernereh yes koon tšegha,
Artasoonkov lvatsi.
"(toistetaan kaksi edellistä riviä)"


title: Mer Hayrenik

text:
Nayir nran yerek gooynov,
Nvirakan mer nshan,
Togh poghpoghi tshnamoo dem,
Togh misht pantza Hayastan.
"(toistetaan kaksi edellistä riviä)"


title: Mer Hayrenik

text:
Amenayn tegh maheh mi eh
Mard mee ankam pit merni,
Baytz yerani vor yur azgi
Azatootyan keh zohvi.
"(toistetaan kaksi edellistä riviä)"


title: Mer Hayrenik

text: "(toistetaan ensimmäinen säkeistö)"


title: Aaro Pajari

text: Aaro Olavi Pajari () oli suomalainen kenraalimajuri ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari.


title: Aaro Pajari

text: Aaro Pajarin isä oli Suomalaisen puolueen kansanedustaja ja opettaja Olli Pajari ja äiti Maria Helena Laatunen. Ylioppilaaksi Pajari kirjoitti vuonna 1916 Lahden yhteiskoulusta, seuraavana vuonna hän liittyi suojeluskuntaan, osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä. Pajari haavoittui Oulun ja Heinolan taisteluissa. Hän suoritti vuosina 1918–1919 lyhyitä tilapäisupseerikursseja ja jäi sotilasuralle. Pajari osallistui Aunuksen retkeen, suoritti Kadettikoulun tutkinnon ulkopuolisena ja yleni kapteeniksi 1923. Pajari suoritti Sotakorkeakoulun ensimmäisen kurssin vuosina 1924–1926 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 1931. Hän palveli komppanianpäällikkönä eri joukko-osastoissa 1919–1926, suojeluskuntapiirin päällikkönä Pohjois-Karjalassa 1926–1930 ja Pohjois-Hämeessä 1932–1939. Välillä hän oli kaksi vuotta suojeluskuntain esikunnan koulutusosaston päällikkö.


title: Aaro Pajari

text: Pajarin puoliso vuodesta 1928 oli Kaija Björklund (k. 1953).


title: Aaro Pajari

text:
Talvisodan alkaessa Pajarilla oli everstiluutnanttina komennossaan JR 16. Pajari johti talvisodan ensimmäisen suomalaisten kannalta menestyksekkään operaation lyömällä Tolvajärvellä Neuvostoliiton 139. divisioonan 12. joulukuuta 1939 ja etenemällä sitten noin 40 kilometriä itään Aittojoelle. Hänet ylennettiin everstiksi 18. joulukuuta 1939. Tolvajärvellä "Osasto Pajari" toimi "Ryhmä Talvelan" osana, ja Talvelan siirryttyä Kannakselle Pajarista tuli koko ryhmän komentaja.
Jatkosodan alkaessa eversti Pajari komensi 18. divisioonaa, joka suoritti elokuussa 1941 läpimurron Kannaksella, joista sotatoimista Pajari nimitettiin 14. syyskuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 12. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 3. lokakuuta 1941. Vuonna 1942 hän johti Suursaaren valtausta. Pajari siirrettiin 3. divisioonan komentajaksi 21. lokakuuta 1943, jossa tehtävässä hän toimi 21. lokakuuta 1944 saakka.


title: Aaro Pajari

text: Lapin sodassa rohkealla operaatiolla suoritetusta Tornion kaupungin valtauksesta Pajarille myönnettiin Mannerheim-risti toistamiseen 16. lokakuuta 1944.


title: Aaro Pajari

text: Pajarin oli väitetty pahoinpidelleen vangittuna olleita poliittisia suomalaisia vankeja. Syytteet todettiin kuitenkin perättömiksi, minkä johdosta valvontakomissio vapautti hänet syytteistä. 21. lokakuuta 1944 Pajari komennettiin Lapin sodasta Päämajaan, jossa hänet pidätettiin Liittoutuneiden valvontakomission käskystä (katso ). Sydänvian vuoksi hänet siirrettiin Tilkkaan, jonne Mannerheim itse toi tiedon, ettei syytteitä nosteta.


title: Aaro Pajari

text: Pajari kärsi sydänvaivoista, ja hän kuoli sydänkohtaukseen työmatkalla Pohjanmaalla vuonna 1949. Hänet on haudattu Tampereen Kalevankankaan hautausmaalle sankarihautojen läheisyyteen. Asikkalaan pystytettiin Unto Ojosen suunnittelema Pajarin muistokivi 6. maaliskuuta 1977. Hänen lapsuudenkotinsa ja koulunsa muistolaatta Lahdessa Möysän koulurakennuksen seinässä paljastettiin 22. lokakuuta 1981.


title: Aaro Pajari

text: Pajari saavutti legendaarisen maineen. Hän oli ristiriitainen ja värikäs persoona, jota monet kollegat arvostelivat mutta alaiset arvostivat. Pajarin ja hänen miestensä välille muodostui poikkeuksellisen voimakas side. Jo sodan aikana miehet alkoivat kutsua itseään ”Pajarin pojiksi”.


title: Aaro Pajari

text: Näihin poikiin kuuluivat muun muassa Finlaysonin sosiaalijohtaja ja kansanedustaja Eero Kivelä, Tampereen kaupunginjohtaja Erkki Lindfors sekä Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja opettaja Lauri Santamäki. Heistä Lindfors ja Santamäki loivat sotien jälkeen Tampereen aseveliakselin, jolla oli suuri vaikutus Tampereen kehitykseen.


title: Aaro Pajari

text: Aaro Pajarin kuoltua hänen kunniamerkkinsä sai hänen ainoa poikansa Kari Pajari. Kun Kari Pajari kuoli vuonna 1970, hänen ex-vaimonsa Outi Kuosa osti kunniamerkit kuolinpesän huutokaupasta. Vuonna 1996 Kousa salakuljetti kunniamerkit Britanniaan ja laittoi ne myyntiin Sothebyn huutokauppaan. Aaro Pajarin perilliset saivat tietoonsa mitaleiden huutokaupan ja ryhtyivät toimiin huutokaupan estämiseksi. Puolustusministeri Anneli Tainan avustuksella mitalit saatiin palautettua Suomeen. Koska mitalien omistus oli kiistanalainen, ne lojuivat Nordean pankkiholvissa kymmenen vuotta kestäneen oikeudenkäynnin ajan. Lopulta Pajarin tyttäret lahjoittivat perintöosuutensa valtiolle. Tämän jälkeen Outi Kuosan omistusoikeus mitaleihin purettiin ja kunniamerkit annettiin Kansallismuseoon.


title: Telakka

text: Telakat ovat paikkoja, joissa korjataan ja rakennetaan laivoja. Toimintaperiaatteeltaan telakka on yleensä joko "vetotelakka", "uiva telakka" tai "allastelakka", jollaisia suuremmat telakat tavallisesti ovat.


title: Telakka

text: Vetotelakassa on maalta veteen ulottuvien kiskojen varassa liikkuva kelkka, jota liikutellaan vaijeri- ja taljajärjestelmän avulla. Telakoitava alus saatetaan hinaajien avulla kiskojen alapäässä lasketun kelkan etupuolelle ja liu'utetaan kelkan päälle. Sukeltaja kiinnittää aluksen kelkkaan ja kelkka vedetään kuivalle maalle.


title: Telakka

text: Allastelakka toimii samaan tapaan kuin kanavasulku: laiva saatetaan portin kautta täynnä olevaan altaaseen ja tukirakenteiden asentamisen jälkeen allas tyhjennetään, jolloin laiva jää kuiville.


title: Telakka

text: Uivassa telakassa laiva ajetaan veteen upotetun telakkaponttoonin päälle. Telakkaponttoonista pumpataan vettä pois, jolloin telakka ja laiva nousevat ylöspäin. Uiva telakka on helppo siirtää.


title: Telakka

text: Neuvostoliitto kehitti uivatelakkatekniikkaa erityisesti. Heidän merkittävin keksintönsä oli se että uivien telakoiden ponttooniosat ja myöhemmin myös kaikki rakenteet tehtiin raudoitetusta betonista. Rakentaminen nopeutui ja helpottui, lisäksi etuna oli betonin suuri huoltoystävällisyys: sitä ei tarvitse ruostesuojata tai yleensäkään maalata ja suomalaiset havaitsivat että ajan oloon betonin vesitiiviys vain parani. Tällaisen telakan romuttaminen tosin on äärimmäisen hankalaa tiheän raudoituksen johdosta.


title: Telakka

text: Perinteiseen laivanrakennukseen kuuluivat edellä mainittujen telakkatyyppien lisäksi varvit, joissa laivat pelkästään rakennettiin. Varvista laiva liu'utettiin suovalla liukastettua kaltevaa tasoa pitkin veteen perä edellä. Koivistolaisessa laivanrakennusperinteessä alus liukui veteen kylki edellä. Tätä tekniikkaa käytettiin Suomessa vielä sodan jälkeen sotakorvauksiin kuuluneiden puualusten rakentamisessa.


title: Telakka

text: Suomen suurimpiin telakoihin kuuluvat STX Europe:n telakat Turussa, Raumalla ja Helsingissä.


title: Guillaume Lekeu

text: Guillaume Lekeu (20. tammikuuta 1870 Verviers – 21. tammikuuta 1894 Angers) oli belgialainen säveltäjä.


title: Guillaume Lekeu

text: Lekeu syntyi Verviersissä ja aloitti musiikinopintonsa siellä. Vuonna 1879 hän muutti vanhempineen Poitiersiin. Lekeu aloitti säveltämisen 15-vuotiaana. Vuosina 1888–1890 hän opiskeli Pariisissa sävellystä César Franckin johdolla. Franckin kuoleman jälkeen vuonna 1890 Lekeun uudeksi opettajaksi tuli Vincent d'Indy. Lekeu kuoli lavantautiin vuonna 1894. Hän ehti elämänsä aikana säveltää noin viisikymmentä teosta. Niihin kuuluu muun muassa viulusonaatti, jonka Eugène Ysaÿe tilasi häneltä vuonna 1893.


title: Nuolimadot

text: Nuolimadot ("Chaetognatha") on eläinkunnan pääjakso. Nuolimatoja tunnetaan noin 120 merissä elävää lajia. Pääosa niistä on planktisia, mutta jotkin lajit elävät pohjaan kiinnittyneinä. Nuolimadot ovat 2 - 120 mm:n pituisia. Planktisen madon ruumis on litteä, solakka ja läpikuultava, ja sitä reunustaa evä tai kaksi. Suun ympärillä on koukut, joilla madot tarttuvat saaliseläimiinsä. Nuolimadot ovat kaksineuvoisia, ja niiden hermosto on verraten hyvin kehittynyt.


title: Nuolimadot

text: Nuolimatojen sijoittuminen eläinkunnan järjestelmään on ollut kiistanalainen, jotkut pitävät niitä alkusuisina, toiset jälkisuisina.


title: Betty Robinson

text: Elizabeth ”Betty” Robinson (23. elokuuta 1911 Riverdale – 18. toukokuuta 1999) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.


title: Betty Robinson

text: Robinson ei harrastanut juoksemista ennen kuin hänen opettajansa kiinnitti huomiota tytön juostessa junan perässä. Hän juoksi ensimmäisen 100 metrin kilpailunsa 16-vuotiaana 30. maaliskuuta 1928, jossa tuli toiseksi Yhdysvaltojen ennätysnaiselle häviten. Seuraavassa kisassaan Robinson sivusi voimassa ollutta maailmanennätystä.


title: Betty Robinson

text: Amsterdamin olympiakisoissa 1928 100 metrin finaalissa kaikkien aikojen neljännessä kilpailussaan Robinson voitti kultaa noin puolen metrin erolla seuraavaan, sivuten jälleen maailmanennätystä. Kyseessä oli naisten kautta aikojen ensimmäinen yleisurheilun ratajuoksujen kultamitali. Yhdysvaltojen 4 × 100 metrin viestijoukkueen mukana Robinson voitti kisoista myös hopeaa.


title: Betty Robinson

text: Vuonna 1931 Robinson joutui lento-onnettomuuteen ja loukkaantui pahoin. Hän oli tajuttomana seitsemän viikkoa eikä pystynyt kävelemään normaalisti pariin vuoteen. Tämän vuoksi häneltä jäi kotikisat vuoden 1932 olympialaiset väliin.


title: Betty Robinson

text: Vuonna 1936 Robinson ei vieläkään pystynyt polvistumaan normaalia pikajuoksustarttia varten, mutta hän osallistui Berliinin kisoihin osana Yhdysvaltojen 4 × 100 metrin viestijoukkuetta. Kilpailussa Saksa oli kova ennakkosuosikki ja johtikin kisaa, mutta pudotti viestikapulan. Näin Robinson sai toisen olympiakultansa.


title: Betty Robinson

text: Betty Robinsonin urheilu-ura päättyi Berliinin jälkeen. Hän kuoli 87 vuoden iässä sairastettuaan syöpää ja Alzheimerin tautia.


title: Franz Biebl

text: Franz Xaver Biebl (1. syyskuuta 1906 – 2. lokakuuta 2001) oli saksalainen säveltäjä.


title: Franz Biebl

text: Biebl syntyi Pursruckissa vuonna 1906 ja opiskeli myöhemmin Münchenissä. Vuosina 1932–1939 hän toimi kuoronjohtajana. Vuodesta 1939 lähtien hän opetti laulua ja musiikin teoriaa Salzburgissa. Vuosina 1944–1946 Biebl oli sotavankina. Vuonna 1946 hän siirtyi Fürstenfeldbruckiin. Biebl kuoli lokakuussa 2001. Suurin osa hänen tuotannostaan oli kuoromusiikkia.


title: Myoglobiini

text: Myoglobiini eli lihaspuna on hemoglobiinin kaltainen rautapitoinen proteiini poikkijuovaisissa lihassoluissa, joka turvaa lihassolun hapensaannin kovassa rasituksessa. Myoglobiini luovuttaa hapen lihaksille vasta, kun lihassolun hapen osapaine on lähellä nollaa. Normaalisti myoglobiini toimii solujen happivarastona ja varmistaa lihaskudosten tehokkaan hapensaannin verestä. Suuren myoglobiinin määrän ansiosta jotkin nisäkkäät pystyvät sukeltamaan pitkiä aikoja. Myoglobiini antaa lihaksille niiden punaisen värin.


title: Myoglobiini

text: Myoglobiini kuuluu yhdessä muun muassa hemoglobiinin ja elektroninsiirtoketjussa toimivan sytokromin kanssa hemoproteiineihin, jotka kaikki sisältävät hemiryhmän. Myoglobiini koostuu yhdestä 153 aminohappoa sisältävästä polypeptidiketjusta ja hemiryhmästä. Happi sitoutuu myoglobiinin hemiryhmän kaksiarvoiseen rautaioniin. Proteiinin sekundäärirakenne koostuu kahdeksasta alfa-kierteestä. Proteiinin tertiääristä, pallomaista rakennetta pitävät koossa hydrofobisten eli vettähylkivien sivuketjujen pyrkimys osoittaa sisäänpäin.


title: Myoglobiini

text: Happi sitoutuu voimakkaammin myoglobiiniin kuin hemoglobiiniin, minkä ansiosta happi siirtyy tehokkaammin verenkierrosta lihaksiin.


title: Savonlinnan lentoasema

text: Savonlinnan lentoasema sijaitsee Savonlinnassa, noin 15 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen Enonkoskelle johtavan seututien 471 varrella. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja se on valmistunut vuonna 1973, samana vuonna kun Säämingin kunta liitettiin pääosin Savonlinnaan.


title: Savonlinnan lentoasema

text: Lentoasemalla on yksi kiitotie, joka on 2 300 metriä pitkä.


title: Savonlinnan lentoasema

text: Savonlinnaan lennetään kahdesti päivässä arkisin Helsingistä, joskin liikenne on ollut ajoittain uhattuna vähäisen matkustajamäärän takia. Reittiä on lennetty 28. huhtikuuta 2008 lähtien liikenne- ja viestintäministeriön tuella. Heinäkuussa vuoroja on enemmän oopperajuhlien takia. Lisäksi silloin on liike- ja tilauslentoja myös ulkomailta. Latvialainen Raf Avia on lentänyt Savonlinnan ja Helsingin väliset reittilennot helmikuusta 2018 alkaen.


title: Savonlinnan lentoasema

text: Julkisella liikenteellä lentoasemalle pääsee Savonlinnan ja Makkolan välisillä linja-autovuoroilla. Päätien linja-autopysäkeille on terminaalista matkaa noin 500 metriä. Lisäksi tilauksesta lentoasemalle kulkee linja-autovuoromainen minibussikuljetus.


title: Estêvão de Brito

text: Estêvão de Brito (1575–1641) oli portugalilainen säveltäjä. Hän opiskeli muun muassa Filipe de Magalhãesin johdolla. Vuodesta 1613 lähtien de Brito toimi malagalaisessa katedraalissa. Hän kuoli Malagassa vuonna 1641.


title: Luurankolihas

text: Luustolihakset eli luurankolihakset käsittävät suurimman osan elimistön lihaksista. Niiden lihassoluja kutsutaan usein poikkijuovaiseksi lihaskudokseksi. Ihminen liikkuu niiden avulla ja pystyy hallitsemaan kehon eri osien liikkeitä. Poikkijuovaiset lihassolut ovat jättisoluja, joissa on satoja tumia yhdessä solussa. Luustolihakset kuuluvat somaattisen hermoston eli tahdonalaisen hermoston hermottamiin elimistön osiin.


title: Luurankolihas

text: Pehmytkudoksiin liittyvät poikkijuovaiset lihakset (esimerkiksi kielessä) voidaan lukea omaksi ryhmäkseen, viskeraaliseksi poikkijuovaiseksi lihaskudokseksi, sijaintinsa perusteella. Ne ovat mikroskooppisesti tarkastellen aivan samanlaista kudosta kuin luurankolihakset.


title: Luurankolihas

text: Luustolihaskudosta ovat poikkijuovaiset lihassolut, joissa on useita tumia solussa. Solujen poikkijuovaisuus johtuu sarkomeereista, jotka ovat järjestäytyneet lihassolussa peräkkäin. Lihassolut kiinnittyvät toisiinsa päistään kytkylevyjen avulla, jolloin ne muodostavat lihassoluverkoston.


title: Luurankolihas

text: Jokaiseen lihassoluun tulee aksoninpääte, joka muodostaa lihaksen kanssa hermo-lihasliitoksen. Lihassolut saavat supistumiskäskynsä hermoimpulssin muodossa juuri tämän liitoksen kautta, jonka välittäjäaineena toimii asetyylikoliini. Luustolihakset toimivat tahdonalaisesti eli niitä hermottavat somaattinen hermosto.


title: Luurankolihas

text: Lihassolut muodostuvat myofibrilleista, joiden perusosanen on sarkomeeri. Myofibrillit puolestaan muodostuvat myosiinifilamenteista ja aktiinifilamenteista. Lihaksen supistuessa myosiinifilamenttien ulokkeet kiinnittyvät aktiinifilamenttien aktiivisiin osiin ja filamentit liukuvat toistensa lomiin, jolloin sarkomeeri supistuu.