title: Turkin autoteollisuus

text: Autoteollisuus pystyy tuottamaan yli 80 % tarvittavista osista kotimaassa. Autotehtaissa oli vuonna 2004 työntekijöitä 38 500. Koko ala työllistää joko suoraan tai välillisesti 750 000 turkkilaista. Työvoimakustannukset ainakin luovat Turkille kansainvälistä kilpailukykyä, sillä ne ovat alhaisemmat kuin Yhdysvalloissa, Länsi-Euroopassa ja Japanissa.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkilla on ollut tulliunioni EU:n kanssa vuodesta 1996. Tulleja ei siis ole ja määrälliset rajoitukset ovat kiellettyjä.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkissa valmistettiin ensimmäisen kerran yli 100 000 autoa vuonna 1975, 200 000 raja rikkoutui 1990 ja 500 000 vuonna 2003.


title: Turkin autoteollisuus

text: Turkkilaisten autojen tuonti Suomeen alkoi kasvaa voimakkaasti vuonna 2002 ja kasvu jatkuu edelleen. Moni suomalainen on hankkinut uuden turkkilaisen Toyota Corollan Verso-, Sedan- ja Wagon-mallin. Toyotan Adapazarin-tehdas valmisti 134 377 henkilöautoa vuonna 2004. Autojen lisäksi myös autonosien tuonti Turkista on kasvussa. Turkin osuus Suomen kokonaistuonnista oli 0,7 % vuoden 2005 tammi-elokuussa. Ajoneuvojen osuus koko Turkin tuonnista oli 43,2 %.


title: Simferopol

text: Simferopol (, , ) on Krimin tasavallan pääkaupunki ja siihen kuuluva kaupunkipiiri kiistellyn Krimin niemimaan eteläosassa.


title: Simferopol

text: Nykyisen kaupungin paikalla on ollut antiikin skyyttien asuinpaikka nimellä "Neapolis". Skyytit asuivat alueella kolmannelta vuosisadalta eaa. 300-luvulle jaa. Alueella tehdään nykyisin arkeologisia kaivauksia, mutta osa kaivausalueesta on avoinna turisteille. Sittemmin paikkakunta tunnetaan Krimin tataarien linnoituspaikkana (Kermentšik) ja kaupunkina nimellä Aqmescit (suom. valkea moskeija). Turkin ja Venäjän välisen sodan (1768–1774) aikana venäläiset tekivät ryöstöretkiä kaupunkiin. Venäjän Katariina Suuren liitettyä seudun keisarikunnan alueisiin vuonna 1783, kaupunki nimettiin vuonna 1784 uudelleen. Tuolloin ajan hengen mukaan annettu uusi pseudokreikkalainen nimi pohjautuu kahdesta osasta muodostettuun kreikankieliseen kaupunkinimeen (Συμφερόπολις, Simferopolis), jossa yhdistyvät kreikan keräämistä tai kokoamista tarkoittava sana kaupunki-sanaan.


title: Simferopol

text: Venäjän keisarikunnassa Simferopol toimi Taurian kuvernementin (1802 (1783)–1917) hallintokeskuksena, kuvernementtikaupunkina.


title: Simferopol

text: Vuoden 2001 väestönlaskennan aikaan kaupunkipiirissä oli 363 600 asukasta (2001). Vuonna 2013 kaupunkipiirissä arvioitiin olevan 362 075 asukasta ja itse Simferopolin kaupungissa 337 295 asukasta. Kaupunkipiiriin kuuluu lisäksi neljä kaupunkityyppistä taajamaa (näistä suurin on 11 391 asukkaan Hresivskyi) ja vajaa 200 maaseutuasukasta. Simferopolia ympäröi 158 375 asukkaan Simferopolin piiri.


title: Simferopol

text: Vuoden 2001 väestönlaskennassa Simferopolin asukkaista 67 % oli kansallisuudeltaan venäläisiä, 21 % ukrainalaisia ja 7 % krimin tataareita.


title: Simferopol

text: Simferopol on viinin- ja hedelmäviljelyalueen keskus ja siellä on elintarviketeollisuutta.


title: Simferopol

text: Simferopoliin johtaa useita valtatieyhteyksiä. Valtatie M24 saapuu Krimille pohjoisluoteesta ja M26 (eurooppatie E105) Ukrainan itäosista. M26 jatkaa lounaassa Sevastopoliin. M17 vie puolestaan Krimin niemimaan itäosiin Kertšiin ja aluksi kaakkoon suuntaava M18 muodostaa maisemallisen eteläreitin Jaltan kautta Sevastopoliin.. Ukrainan päärataverkon varrella sijaitsevalta Simferopolin rautatieasemalta on hyvät rautatieyhteydet. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema. Joidenkin lähteiden mukaan kaupungista lähtee maailman pisin johdinautolinja Jaltaan.


title: Simferopol

text: Kaupungissa sijaitsee Taurian kansallinen Vernadski-yliopisto, lääketieteellinen yliopisto ja monia muita oppilaitoksia.


title: Toulon

text: Toulon on linnoitettu satamakaupunki Välimeren rannikolla Etelä-Ranskassa. Kaupungin väkiluku oli vuonna 2006 yhteensä 167 816. Siellä on suuri vienti-ja tuontisatama, myös aseteollisuutta ja laivatelakoita. Kaupungissa on lisäksi Ranskan Välimeren-laivaston päätukikohta.


title: Toulon

text: Roomalaiset perustivat laivastotukikohdan Toulonin rannikolle sen suotuisan sijainnin takia. He perustivat paikalle myös purppuravärjäämöjä. Toulonin nimi Rooman valtakaudella oli todennäköisesti Telo Martius. Saraseenit hyökkäsivät kaupunkiin vuosina 718–1197 useaan otteeseen. Keskiajalla kaupunki kuului Marseillen varakreiveille, jotka luovuttivat kaupungin Kaarle Anjoulaiselle. Toulon siirtyi Ranskalle muun Provencen mukana vuonna 1481. Keskiajalla kaupungin muurit ulottuivat ilmeisesti merelle saakka, ja sittemmin vallien paikalle rakennettiin katuja. Ludvig XII aloitti kunnollisen sataman rakentamisen, ja satamaa vartioimaan pystytettiin vuonna 1514 torni "Grosse Tour de la Mitre". Puolustus osoittautui kuitenkin riittämättömäksi, kun Ranska kävi vuonna 1524 sotaa Kaarle V:ttä vastaan. Henrik IV:n aikana Provencen kuvernööri rakennutti linnoitetun aallonmurtajan.


title: Toulon

text: Ludvig XIV:n aikana satamaa laajennettiin jälleen laivastoa varten. Kardinaali Richelieun valvonnassa perustettiin myös sotalaivojen korjaus- ja rakennustelakka. Espanjan perimyssodan aikana kaupunkia piiritettiin tuloksetta sekä mereltä että maalta käsin. 1700- ja 1800-luvuilla kaupungin muureja vahvistettiin ja Cap Le Mourilloniin rakennettiin Fort La Malguen linnake. Kaupunkiin rakennettiin myös uusia kuivatelakoita ja satama-altaita. Keskiaikainen vanhakaupunki kärsi tuhoja toisessa maailmansodassa.


title: Toulon

text: Nykyisin satamasta viedään Ranskan rauta-, teräs- ja kemianteollisuuden tuotteita.


title: Tšeljabinsk

text: Tšeljabinsk on kaupunki Itä-Uralilla Venäjällä. Se on myös samannimisen alueen hallinnollinen keskus. Vuonna 2012 kaupungin asukasluku oli 1 149 829. Tšeljabinsk on tärkeä teollisuuskeskus, josta on hyvät kulkuyhteydet Keski-Venäjälle, Siperiaan ja Kazakstaniin. Alkuperäinen Siperian rata rakennettiin Tšeljabinskistä itäänpäin lähtien. Kaupungissa on monipuolista metalliteollisuuden tuotantoa ja siellä sijaitsee muun muassa teknillinen korkeakoulu.


title: Tšeljabinsk

text: 15. helmikuuta 2013 Tšeljabinskin taivaalla tapahtui meteoriräjähdys.


title: Tšeljabinsk

text: Oheinen taulukko kuvaa Tšeljabinskin väkiluvun kehitystä väestönlaskentojen kautta. Vuoden 1840 arvo on kuitenkin Venäjän imperiumin kaupunkitilastosta. Ensimmäinen koko Venäjän kattanut väestönlaskenta tehtiin vuonna 1897. (Vuosien 1926 ja 1939 arvot puuttuvat tässä vaiheessa.)


title: Tšeljabinsk

text: Suomesta Neuvostoliittoon 1930-luvulla loikanneista noin 15 000 suomalaisesta vajaa 2 000 kuljetettiin Uralille. Heistä noin 800:n tiedetään joutuneen Stalinin käskystä toimeenpantujen systemaattisten teloitusten uhreiksi. Suurin yksittäinen surmatyö tapahtui Tšeljabinskissä maaliskuussa 1938, jolloin kahden päivän aikana surmattiin 252 suomalaista. Suomalaisten joukkohauta sijaitsee Zolonyi Goran entisen kultakaivoksen alueella, jossa on 1950-luvulta saakka sijainnut myös kaupungin kaatopaikka. Paikalle pystytettiin 1990-luvulla muistokivi kertomaan joukkotuhosta.


title: Tšeljabinsk

text: Tšeljabinsk on alueensa liikenteellinen keskus. Merkittävä Tšeljabinskin päärautatieasema on Jekaterinburgin rautatieaseman rinnalla toinen keskeinen Uralin federaatiopiirin eteläosien rataverkon solmupiste. Alkujaan Siperian rataakin rakennettiin lähtien tästä kaupungista itään. Valtatie M5 (eurooppatie E30) saapuu sinne Moskovasta Ufan kautta, ja jatkaa idemmäs Siperiaan. Kaupungista johtavat valtatiet myös esimerkiksi pohjoiseen Jekaterinburgiin (M36, 202 km) ja Kazakstanin Astanaan (M36, E123). Kaupungin koillispuolella on Venäjän keskisuurten lentoasemien joukkoon kuuluva kansainvälinen Tšeljabinskin lentoasema.


title: Tšeljabinsk

text: TGK-10 sijaitsee oleellisimmilta osiltaan Tšeljabinskissa. Fortum on hankkimassa enemmistöosuutta yhtiöstä.


title: Tšeljabinsk

text: Venäjän- ja Itä-Euroopan KHL-liigan jääkiekkoseura Traktor Tšeljabinsk on kotoisin Tšeljabinskista. Seuran kotihalli on 7 500 katsojaa vetävä Traktor-Arena.


title: Tšeljabinsk

text: Vuonna 2018 kaupungissa järjestettiin Jääkiekon U-18-nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018.


title: Mäkihypyn maailmancup 2001–2002

text: Mäkihypyn maailmancup 2001–2002 käsitti 23 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuopiossa Suomessa 23. marraskuuta 2001 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 17. maaliskuuta 2002.


title: Białystok

text: Białystok ([bʲjaˈwɨstɔk]) (, Bilostok, valkovenäjäksi Беласток, Belastok) on Koillis-Puolassa sijaitseva kaupunki ja Podlasien voivodikunnan pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee lähellä Valko-Venäjän rajaa. Siellä on tekstiili- ja kemianteollisuutta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Vuoden 2003 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Val di Fiemmessä 18. helmikuuta - 1. maaliskuuta. Ensimmäistä kertaa mukana oli uudenlainen takaa-ajokilpailu, jossa sukset ja hiihtotyyli vaihdetaan matkan puolivälissä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 18. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text:
Päivämäärä: 24. helmikuuta
Suomen joukkue tuli maaliin toisena, mutta hopeamitali hylättin Kaisa Variksen doping-rikkeen takia. Joukkueessa hiihtivät lisäksi Riikka Sirviö, Virpi Kuitunen ja Pirjo Manninen.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: 'Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Pekko Aikamiespojan poikamiesaika

text:
Pekko Aikamiespojan poikamiesaika on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon ensimmäinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kahden miljoonan markan tuotantobudjetti kerättiin kokoon Koivusalon omalla riskillä – hän kiinnitti jopa perheensä asuttaman omakotitalon elokuvan pantiksi – sekä vakuutusyhtiöiltä.
Elokuvasta tehtiin myös kahdeksanosainen televisiosarja, jonka osat 1–2 ja 7–8 eivät sisälly itse elokuvaan. Nuo osat ovat kaiken lisäksi kuvattu aivan eri aikaan kuin itse elokuva.


title: Pekko Aikamiespojan poikamiesaika

text: Olavi Similä kuvaa tämän ensimmäisen Pekko-elokuvan saamia arvosteluja ”odotetun murhaaviksi”, mutta toteaa elokuvan päässeen kannattavuusrajan vaatimaan 50 000 katsojan määrään.


title: Pekko ja poika

text: Pekko ja poika on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon toinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan tuotti Spede Pasanen.


title: Pekko ja poika

text: "Pekko ja poika" oli vuoden 1994 katsotuin elokuva Suomessa 70 000 katsojalla. Myös kriitikot kohtelivat sitä maltillisemmin äänenpainoin kuin sen edeltäjää "Pekko Aikamiespojan poikamiesaika".


title: Pekko ja massahurmaaja

text: Pekko ja massahurmaaja on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon kolmas Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuva keräsi 90 000 katsojaa ja sai edeltäjiään suopeampia arvioita myös kriitikoilta. Elokuva oli ensimmäinen Koivusalon oman elokuvayhtiön Artista Filmin tuotantoa.


title: Pekko ja massahurmaaja

text: Elokuvassa Pekon viattoman rakkauden kohdetta Pipsaa liehittelee kavala Markku. Sivujuonena on kylän poliisin ja kauneussalongin omistajan kesähäiden suunnittelu.


title: Ylivertaiset

text:
Ylivertaiset () on Marvelin luoma fiktiivinen ryhmä, jonka ovat luoneet kirjoittaja Mark Millar ja taiteilija Bryan Hitch. Ylivertaiset, kuten muut Ultimate-aikalinjan lehdet, ovat alkuperäisen Marvel-universumin sankareiden uusioversioita. Tässä tapauksessa uudistus on kohdistettu Kostajiin.
Ultimates-ryhmään kuuluvat suurin piirtein kaikki alkuperäisen Kostajien vakiokaarti vahvistettuna Nick Furylla, joka toimii ryhmän johtajana.


title: Ylivertaiset

text: Ylivertaisten maailma on paljon raadollisempi kuin normaalijatkumon Kostajat-sarja. Lisäksi kuvitukseen ja hahmojen ulkonäköön on otettu vaikutteita oikeilta julkisuuden henkilöitä. Esimerkiksi Nick Fury näyttää paljon näyttelijä Samuel L. Jacksonilta. Ylivertaiset ovat korostetusti julkisuuden henkilöitä ja valtio rahoittaa heidän toimintansa kokonaan, kun taas alkuperäisissä Kostajissa Rautamiehen perustama säätiö rahoittaa ryhmää.


title: Ylivertaiset

text: Ylivertaiset sai suuren suosion Yhdysvaltain sarjakuvamarkkinoilla. Suomessa Ylivertaiset esiintyi ensimmäistä kertaa "Mega"-lehden numerossa 5/2003.


title: Ylivertaiset

text: Jäsenet


title: Ylivertaiset

text: Ultimate-Marvel-jatkumossa Ylivertaiset kohtasivat monia superroistoja, mukaan lukien:


title: Pekko ja muukalainen

text: Pekko ja muukalainen on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon neljäs Pekko Aikamiespoika -elokuva.


title: Pekko ja muukalainen

text:
Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 87 925 katsojaa.
Elokuvan tuotantokustannukset olivat 2 620 084 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 200 000 markkaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1997 ja DVD:nä 2005. Televisiossa elokuva on esitetty 1999 ja 2005 sekä neliosaisena sarjana vuosina 1998, 2003, 2008 ja 2012.


title: Pekko ja muukalainen

text:
Kaisa Kuovi on viimeisillään raskaana. Hän synnyttää pojan, joka katoaa lastenvaunuista. Katoamisesta epäillään kylälle saapunutta tummaihoista miestä. Lapsen katoaminen onnistutaan salaamaan Kaisalta, joka lähtee ystävänsä Tuikun kanssa mökille rentoutumaan. Meeri Aavasuo haluaa adoptoida lapsen ja kadonnut pienokainen päätyy hänen haltuunsa sosiaalitoimiston kautta. Pekko saa asian selville ja onnistuu saamaan lapsen takaisin.
Ilta-Sanomien Timo Malmin mukaan Koivusalo ei saa rasismin teemanpoikasesta mitään irti.


title: Pekko ja muukalainen

text: Elokuva sai valtion laatupalkinnon ja Viitasaaren elokuvaviikon Humanismin käsi -palkinnon.


title: Pekko ja unissakävelijä

text:
Pekko ja unissakävelijä on vuonna 1997 julkaistu Timo Koivusalon viides ja toistaiseksi viimeinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 80 711 katsojaa.
Elokuvan tuotantokustannukset olivat 3 345 000 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 614 220 markkaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1998 ja DVD:nä 2005. Elokuvan musiikki julkaistiin CD-levyllä ""Musiikki elokuvasta Pekko ja unissakävelijä"".


title: Pekko ja unissakävelijä

text: Tämä elokuva on ainoa Pekko Aikamiespoika -sarjan elokuva, jossa Joel Hallikainen ei ole ollenkaan mukana. Noihin aikoihin hän oli tekemässä soololevyään Yksin. Vaikka tosin edellisessäkin elokuvassa Pekko ja muukalainen Hallikainen oli enää vain yhdessä pienessä roolissa.


title: Mäkihypyn maailmancup 2002–2003

text: Mäkihypyn maailmancupissa 2002–2003 oli 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 29. marraskuuta 2002 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 22. maaliskuuta 2003.


title: Sfinx

text: Sfinx eli Sphynx (englanniksi myös Canadian Hairless) on harvinainen kissarotu, joka luonnollisen mutaation aiheuttaman geenivirheen vuoksi on lähes karvaton. Rotu sai alkunsa Kanadassa 1960-luvulla ja vaikka se onkin vielä Suomessakin varsin huonosti tunnettu, se on herättänyt paljon keskustelua erikoisen ulkonäkönsä vuoksi. Se on kuitenkin saavuttanut aseman muiden kissarotujen joukossa. Rotu on saanut nimensä egyptiläisen taruolennon, sfinksin mukaan.


title: Sfinx

text: Sfinx on erikoinen ilmestys kissojen joukossa ja sitä vieroksutaan joskus harvinaislaatuisen ulkonäkönsä vuoksi. Rotua kutsutaan yleisesti karvattomaksi kissaksi, joskin tämä nimitys on siltä osin harhaanjohtava, että sfinxin naama, häntä, korvien ulkopinta ja selkä on ohuen karvoituksen peitossa. Varsinainen karvoitus siltä kuitenkin puuttuu ja paljas iho on selvästi näkyvissä. Sfinxin iho tuntuu käteen pehmeältä ja lämpimämmältä kuin kissalla yleensä. Kaikki värimuodot ovat sfinksillä mahdollisia ja sen ihon väri osoittaakin millainen sen turkki olisi, jos sille sellainen kasvaisi.


title: Sfinx

text: Sfinx on keskikokoinen kissarotu, jonka keskimääräinen paino on uroksilla 4-5 kiloa ja naarailla 3-3,5 kiloa. Rotusäädösten mukaan uros saa olla 25 % naarasta kookkaampi, kunhan vartalon mittasuhteet ovat kohdallaan.


title: Sfinx

text: Sfinxilla on keskikokoinen vartalo, joka sirosta luurangosta huolimatta on hyvin lihaksikas. Vatsan seutu on hieman pyöristynyt. Sen pitkät ja hoikat etujalat ovat hieman takajalkoja lyhyemmät. Pitkävarpaiset käpälät ovat muodoltaan soikeat ja varsin sirot. Polkuanturoiden tulisi sointua turkin väriin.


title: Sfinx

text: Sfinxin pää on kiilamainen, hieman leveyttään pidempi ja kallossa on leveät poskiluut. Sillä on lyhyt kuono ja nenän tulisi sointua yhteen turkin kanssa. Kuonossa on pienet viiksentyngät, mutta ei varsinaisia viiksikarvoja. Hyvin suuret ja leveät korvat ovat avoimet ja kärjistä pyöristyneet. Sisältä ne ovat sisäsivultaan täysin karvattomat joskin ulkosivua peittää ohut untuva. Suuret silmät ovat soikeat ja hieman vinot. Ne sijaitsevat syvällä päässä ja niiden värin tulisi sointua yksiin turkin kanssa.


title: Sfinx

text: Sfinxin iho on paikoin hyvinkin ryppyistä päässä ja jaloissa, sekä joillakin muilla vartalon alueilla. Näitä alueita lukuun ottamatta kissan ihon tulisi kuitenkin olla sileä. Kissan pitkä ja piiskamainen häntä on ohut ja kapenee tyvestä kärkeä kohti.


title: Sfinx

text: Sfinx on saavuttanut erikoisuutensa ansiosta paljon huomiota kissaihmisten keskuudessa, mutta poikkeavuudessa on olemassa haittapuolia, jotka tekevät sekä kissan että omistajan elämän välillä keskimääräistä vaikeammaksi. Turkin puutteesta on omat haittatekijänsä.


title: Sfinx

text: Sfinxin ruumiinlämpö on turkin puutteesta huolimatta muita kissarotuja korkeampi. Tämä on seurausta rodun poikkeuksellisen voimakkaasta aineenvaihdunnasta, joka on niille välttämätön. Koska sfinxiltä puuttuu lämpöä eristävä turkki, sen on pidettävä ruumiinlämpöään yllä toisin keinoin. Voimakas aineenvaihdunta ja lihaksikas ruumis tuottavat paljon lämpöä ja estävät kissaa palelemasta. Nopea aineenvaihdunta kuitenkin myös kuluttaa runsaasti energiaa ja tämän vuoksi sfinxin on syötävä muita rotuja enemmän ruokaa ja tehtävä tarpeensa tavallista useammin.


title: Sfinx

text: Vilkas aineenvaihdunta kiihdyttää myös sfinxin ihon rasvoittumista. Sen iho tuottaa samoja eritteitä, kuin muillakin roduilla, mutta karvoituksen puuttuessa ne eivät pääse leviämään vaan jäävät iholle, mistä kissan ei onnistu niitä omin avuin pestä pois. Tämän vuoksi sfinx on pestävä säännöllisesti, ja myös sen korvat on puhdistettava. Lisätöitä omistajalle tuottaa se erikoislaatuinen seikka, että sfinx muista kissoista poiketen hikoilee, ja vilustumisvaaran välttämiseksi iho on kuivattava säännöllisesti.


title: Sfinx

text: Sfinxiä on luonnehdittu hyvin seuralliseksi, ystävälliseksi, älykkääksi ja vilkkaaksi kissaksi, joka osallistuu mielellään isäntäväkensä askareisiin. Se nauttii ihmisten ja muiden kissojen läheisyydestä ja kiintyy omistajaansa syvästi. Korkean ruumiinlämpönsä ansiosta se saattaa viettää aikaansa jopa saunan lauteilla.


title: Sfinx

text: Karvattomista kissoista on kerrottu kautta historian erilaisissa lähteissä. Esimerkiksi asteekkien kerrotaan kasvattaneen niitä ja onpa olemassa kirjallista tietoa karvattomien kissojen esiintymisestä eri lähteissä ympäri maailman. Vaikuttaakin siltä, että karvattomuuden aiheuttava geeni ilmestyy luonnostaan esiin noin 15 vuoden välein. Ennen sfinxiä ei oltu kuitenkaan kiinnostuttu jalostamaan karvattomista kissoista rotua.


title: Sfinx

text: Vuonna 1966 Kanadan Torontossa syntyi lyhytkarvaiselle kotikissalle pesueellinen karvattomia pentuja, jotka kiinnittivät ihmisten huomion ja niiden jalostaminen roduksi alkoi. Nykyisin maailmassa esiintyvä sfinx-kanta polveutuu kahdesta 1970-luvulla syntyneestä pesueesta:


title: Sfinx

text: Sfinxin juuret ovat vahvasti Pohjois-Amerikan maaperällä ja rotu onkin ollut pitkään lähes tuntematon muissa maanosissa. Viime aikoina se on kuitenkin saavuttanut suosiota myös Euroopassa ja levinnyt yhä suuremman yleisön tietoisuuteen.


title: Sfinx

text: Rodun alkutaipaleella sfinxin pentuja risteytettiin devon rexien kanssa. Rotujen risteytyksessä on käytetty syynä yritystä vahvistaa kissan karvattomuuden aiheuttavia ominaisuuksia. Sfinxin karvattomuuden aiheuttaa alleeli samassa geenissä, jossa piilee syy myös devon rexin harvinaislaatuiseen yksikerroksiseen turkkiin. Ominaisuudet ovat peittyviä, joten rotujen risteyttämisen toivottiin vahvistavan kyseistä geeniä. Se kuitenkin aiheutti kissoille hammas- ja hermosto-ongelmia, minkä seurauksena tällaiset risteytykset ovat nyt laajalti kiellettyjä. Nykyisin rodun geenipoolia laajentamaan käytetään normaaliturkkisia lyhytkarvaisia rotuja. Sfinxsien pentueet eivät ole kovin suuria, joten esimerkiksi Suomessa karvattoman kissan hankkiminen voi viedä pitkän aikaa, kun pesueitakin syntyy harvassa.


title: Sfinx

text: Sfinxin vieraudesta Amerikan ulkopuolella kielii jotain se, että Suomeen tämä rotu saapui vasta tällä vuosituhannella. Vuoden 2000 joulukuussa saapui Yhdysvalloista Satu Salmiselle ensimmäinen sfinx, joka oli rekisteröity Suomen Kissaliitolle. Sen jälkeen karvattomien kissojen reitti Suomeen aukesi ja niitä saapui maahan eri puolilta maailmaa. Helmikuussa 2002 syntyi Satu Salmisella Suomessa ensimmäinen sfinx-pentue, ja nykyisin näitä kissoja on maassa satakunta kappaletta.


title: Sfinx

text: Sfinx ei ole saavuttanut rotuna toistaiseksi kovin suurta suosiota Pohjois-Amerikan ulkopuolella. Se on kuitenkin kiinnittänyt varsinkin kissaharrastajien huomion erikoisella ulkonäöllään. On käyty myös keskustelua siitä, onko sfinxin kaltaisen mutaation kehittäminen roduksi eettisesti arveluttavaa.


title: Sfinx

text: Sfinx ei ole tavallinen näky myöskään elokuvakankaalla. Parhaiten tunnettu rodun edustaja lieneekin SGC Belfry Ted Nude-Gent, joka esiintyy Austin Powers -elokuvasarjassa Mr. Bigglesworthina, tohtori Pahan kissana. Kuuluisa tatuoija Kat Von D omistaa kaksi sfinx kissaa, Piafin ja Poen.


title: Rahoitus

text: Rahoitus on varojen hankkimista jonkin hankkeen toteuttamiseksi. Yritystoiminnassa se on osa-alue, jonka tehtävänä on omaisuuden tuoton maksimointi ja rahoituksen kustannusten minimointi. Tieteenalana rahoitus tutkii menetelmiä, joilla yksilöt, yritykset sekä organisaatiot järjestävät ja käyttävät rahallisia resurssejaan ottamalla huomioon toimintaansa liittyvät riskit. Termillä rahoitus voidaan tarkoittaa seuraavia toimintoja: Akateemisesti tarkasteltuna rahoituksen tieteellinen tutkimus voidaan karkeasti jakaa kahteen pääluokkaan: 1) markkinoiden tehokkuuteen ja 2) behavioristiseen koulukuntaan. Ensimmäistä koulukuntaa voidaan pitää yleisesti hyväksyttynä normatiivisena rahoitusteorian tieteellisenä valtavirtanäkemyksenä; joka perustuu odotetun hyödyn matemaattisten aksioomien laskemiselle, markkinoiden tehokkuudelle sekä rationaaliselle päätöksenteolle. Tätä asetelmaa pyrkii haastamaan rahoitusteorian deskriptiivinen behavioristinen suuntaus; joka tiedostaa sen etteivät inhimilliset taloudelliset toimijat ole johdonmukaisen rationaalisia päätöksissään, tai ainakin tämä järjen käyttö ja tunteiden sivuuttaminen on rajallista. Lisäksi erilaisten anomalioiden olemassaoloa rahoitusmarkkinoilla on ollut vaikea perustella odotetun hyödyn maksimoinnilla tai sijoittajien rationaalisella päätöksenteolla.


title: Rahoitus

text: Yleisemmällä tasolla rahoitusteorian mukaan sijoituksen tuotto ja riski kulkevat niin sanotusti "käsi kädessä". Epävarmuuden kasvaessa myös rahan kustannuksen on noustava, sillä rahoittaja haluaa kohtuullista kompensaatiota kantamalleen riskille. Toisin sanoen, mitä riskialttiimpi sijoituskohde on, sitä suurempi on tuoton odotusarvon oltava. Esimerkiksi osakesijoituksia voidaan pääsääntöisesti pitää riskialttiimpina kuin korkosijoituksia, joten niistä voidaan myös odottaa keskimäärin korkeampaa tuottoa. Vastaavasti pitkäaikaiset sijoitukset ovat lyhytaikaisia sijoituksia riskialttiimpia ja siten niiden voidaan myös odottaa tuottavan paremmin. On kuitenkin huomioitava, että korkeampi tuoton odotusarvo ei sinänsä takaa parempaa tuottoa, sillä riskialttiimmissa kohteissa volatiliteetti eli keskihajonta on suurempi, joten on mahdollista saada sekä suuria tuottoja, että myös suuria tappioita. Tuottopotentiaalin kasvaessa tappioiden riski kasvaa myös.


title: Rahoitus

text: Rahoitusta voi opiskella pää- tai sivuaineena kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa suoritettaessa. Rahoituksen opetus ja tutkimus jakaantuu pääosin yritysrahoitukseen keskittyvään ja rahoitusmarkkinoihin keskittyvään opetukseen ja tutkimukseen. Kauppatieteiden ylioppilaille rahoitus on yksi suosituimmista pääaineista. Helsingin kauppakorkeakoulussa, Vaasan yliopistossa, sekä Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa se on perinteisesti ollut suosituin pääaine. Rahoitusta voi opiskella pääaineena seuraavissa yliopistoissa:


title: Mäkihypyn maailmancup 2003–2004

text: Mäkihypyn maailmancup 2003–2004 käsitti 28 osakilpailua, joista viisi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 28. marraskuuta 2003 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 14. maaliskuuta 2004.


title: Pahat pojat (vuoden 1995 elokuva)

text: Pahat pojat (, televisioesityksessä "Bad Boys – pahat pojat") on Michael Bayn ohjaama toimintakomediaelokuva vuodelta 1995. Elokuvan pääosissa on suulas poliisikaksikko, jota näyttelevät Will Smith ja Martin Lawrence. Elokuvan jatko-osa "Bad Boys II" julkaistiin vuonna 2003.


title: Pahat pojat (vuoden 1995 elokuva)

text: "Pahat pojat" oli huikea kassamenestys. Elokuvan budjetti oli 19 miljoonaa dollaria, mutta elokuva tuotti lippuluukuilla maailmanlaajuisesti peräti 141 miljoonaa dollaria. Elokuva oli myös Will Smithin, Martin Lawrencen ja ohjaaja Michael Bayn läpimurto muihin suuriin tuotantoihin.


title: Aliavaruus

text: Aliavaruus voi matematiikan eri aloilla tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Novamainen muuttuja

text: Novamainen muuttuja (lyhenne NL) on räjähtävää tähteä, novaa muistuttava muuttuva tähti, jossa ei havaita novapurkauksia. Novamaiset muuttujat eivät ole novia tai kääpiönovia, mutta niiden spektreissä on näiden piirteitä.


title: Novamainen muuttuja

text:
Silti novamaiset muuttujat luetaan purkautuviin eli kataklysmisiin muuttujiin. Tunnetuimmat novamaiset muuttujat ovat symbioottisia kaksoistähtiä (esimerkiksi Z Andromedae) ja magneettisia kataklysmisiä muuttujia (esimerkiksi polarit AM Herculis). Näissä tähdissä on kylmä tähti ja kuuma tähti, joka voi olla valkea kääpiö, alikääpiö ja pääsarjan tähti.
Kylmästä ("punaisesta") tähdestä virtaava kaasu muodostaa kertymäkiekon kuumemman tähden ympärille. Kiekossa tapahtuu kirkastumisia ja himmentymisiä. Myös valkeaan kääpiöön valuva massavirta, joka kuumenee hehkuvaksi kaasuksi törmätessään valtavassa painovoimassa tähteen suurella nopeudella, säteilee eri voimalla eri aikoina.


title: Mäkihypyn maailmancup 2004–2005

text: Mäkihypyn maailmancup 2004–2005 käsitti 28 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 27. marraskuuta 2004 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 20. maaliskuuta 2005. Kautta hallitsi Janne Ahonen, joka voitti peräti 12 osakilpailua ja voitti kokonaiskilpailun 275 pisteen erolla Norjan Roar Ljøkelsøyhin.


title: Santa Claus

text: Santa Claus on kaupunki Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu Toombsin piirikuntaan. Vuonna 2000 tehdyn väestölaskennan mukaan kaupungissa asui 237 ihmistä. Väestötiheys oli 474 as./km². Pinta-alaa Santa Clausilla on 0,5 neliökilometriä.


title: Santa Claus

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Santa Clausissa asui 237 ihmistä, joista miehiä oli 129 ja naisia 108. Kaupungissa oli 79 kotitaloutta ja 53 perhettä. Kaupungin väestöstä 82,3 prosenttia oli valkoisia, 1,7 % mustia tai afroamerikkalaisia ja 16 % muiden rotujen edustajia. Hispaanoja ja latinoja oli 24,9 % väestöstä.


title: Santa Claus

text: Väestön keski-ikä on 30,4 vuotta. Alle viisivuotiaita oli vuonna 2000 17, 18 vuotta täyttäneitä 184 ja yli 65-vuotiaita 15.


title: R Coronae Borealis -tähti

text: R Coronae Borealis -tähti (R CrB -muuttuja) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jossa tapahtuu melko nopeita himmenemisiä ja kirkkauden palautumista normaaliksi pitemmän ajan kuluessa. Näiden tähtien spektrityyppi on F-K ja R, ja ne ovat jättiläistähtiä. Tähdessä voi tapahtua himmenemistä epäsäännöllisin väliajoin jopa 8—10 magnitudia muutamissa viikoissa. Suurin himmeneminen tapahtuu ehkä 10 päivässä. Sen jälkeen tähden valo saattaa vaihdella epäsäännöllisesti muutaman kuukauden, kunnes tähti palaa tavalliseen kirkkauteen useiden kuukausien tai jopa vuoden aikana. Nämä tähdet sisältävät vähän vetyä ja runsaasti hiiltä, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehittyneet pitkälle.


title: R Coronae Borealis -tähti

text: Tähdessä tapahtuu aika-ajoin purkauksia, jotka puhaltavat avaruuteen hiiltä tai muuta tiivistyvää ainetta sisältävää kaasua. Hiilipitoinen pilvi himmentää tähden valon ja hajaantuu aikojen mukana tähdestä tulevan säteilyn ja hiukkasvirran takia. R Coronae Borealiksen spektriluokka on F8—G0 Ib, ja siinä tapahtuu kefeidinkaltaista sykkimistä 20—100 päivän jaksossa. Koska R Coronae Borealis -tähtiä tunnetaan vain 50, arvellaan niiden olevan lyhyt, vain tuhansien vuosien pituinen vaihe tähden kehityksessä. Teoreetikot sanovat näiden tähtien olevan valkeita kääpiöitä, jotka ovat juuri laajenneet punaiseksi jättiläiseksi (harvinainen ilmiö) joko kahden valkean kääpiön törmättyä tai muuten vain.


title: R Coronae Borealis -tähti

text: Himmenemiselle on monesti ominaista joko korkea tai matala kirkkauden sahaaminen minimissä, aivan kuin olisi useita minimejä peräperää. Näiden ja suurten minimien välillä olevan pienemmät minimit noudattavat seuraavaa kaavaa: nopeampi himmeneminen, hitaampi palautuminen. Palautuminen suuresta minimistä hidastuu loppua kohti. Mitä syvempi minimi on, sen kauemmin se kestää. 7 m minimi voi kestää 200 päivää ja palautuminen 200 päivää.


title: Sijaissota

text: Sijaissota eli proxy-sota tarkoittaa sisällissotaa tai paikallista sotaa, johon ulkopuoliset valtiot ovat sekaantuneet tukien sodan vastakkaisia osapuolia. Tämä tarkoittaa, että ulkopuoliset valtiot käytännössä ovat epäsuorassa keskinäisessä sodassa sijaissodan yhteydessä, mutta enemmän tai vähemmän rauhanomaisissa suhteissa sen ulkopuolella. Ulkopuoliset valtiot voivat lähettää sijaissotaan omia taistelujoukkojaan, mutta ne myös saattavat tyytyä antamaan kalusto-, koulutus- ja tiedusteluapua sijaissodan paikallisille osapuolille.


title: Sijaissota

text: Esimerkkejä sijaissodista ovat monet kylmän sodan aikaiset konfliktit: Yhdysvallat ja Neuvostoliitto olivat epäsuorasti vastakkain muun muassa Korean sodassa, Vietnamin sodassa ja Afganistanin sodassa. Kongon kriisi oli myös osittain Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton sijaissotaa.


title: Sijaissota

text: Aikaisemmassa historiassa tällaista sotaa muistutti 1930-luvulla käyty Espanjan sisällissota, jossa fasistinen Italia ja natsi-Saksa tukivat nationalisteja ja kommunistinen Neuvostoliitto tasavaltalaisia.


title: Kioton prefektuuri

text: Kioton prefektuuri () on osa Kansain aluetta Honshūn saarella, Japanissa. Sen pääkaupunki on Kioto.


title: Kioton prefektuuri

text: Kioton prefektuuri sijaitsee melkein Japanin keskellä, ja sen pinta-ala on noin 4612,71 km². Kioton pohjoispuolella sijaitsee Japaninmeri ja Fukuin prefektuuri, eteläpuolella Osakan sekä Naran prefektuurit. Idässä on Mien ja Shigan prefektuurit ja lännessä Hyōgon prefektuuri. Keskiosassa oleva Tamban ylänkö jakaa prefektuurin kahtia, minkä seurauksena sen eteläosan ja pohjoisosan ilmastot poikkeavat toisistaan huomattavasti. Eteläosassa on laaja laakso, joka avautuu kohti Osakan suurkaupunkia.


title: Kioton prefektuuri

text: Suurimman osan historiastaan Kioto on ollut Japanin keisarillinen pääkaupunki. Kioton historia voidaan jäljittää alkaneeksi jo 500-luvulla, jolloin Aoi matsuri järjestettiin siellä ensimmäistä kertaa hyvän sadon ja sään rukoilemista varten.


title: Kioton prefektuuri

text: Kioto ei syntynyt Japanin pääkaupungiksi. Ensimmäinen pääkaupunki oli Nara, josta se siirrettiin vuonna 741 Naran ja Kioton välissä sijaitsevaan paikkaan nimeltä Kuni-kyō. Vuonna 784 pääkaupunki siirrettiin Nagaoka-kyōhon ja vuonna 794 lopulta Heian-kyōhon eli nykyiseen Kiotoon. Kaupungin ulkomuoto on säilynyt samana tuolta ajalta asti; temppelit, kaupat sekä pyhäköt sijaitsevat samoissa paikoissa.


title: Kioton prefektuuri

text: Vuonna 1192 Kamakura-šogunaatin perustamisen seurauksena todellinen valta siirtyi Kamakuraan. Pääkaupunkina toimi kuitenkin Kioto, vaikka siellä sijaitsevalla hallitsijalla tai hänen hallinnollaan ei ollut enää valtaa. Keisarillinen valta palautettiin hetkeksi vuonna 1333 mutta menetettiin nopeasti Ashikaga-šogunaatin perustamisen jälkeen.


title: Kioton prefektuuri

text: Vuonna 1467 Japanin sisällissodan, Onin no ranin, seurauksena suurin osa Kiotosta paloi maan tasalle. Uusi šogunaatti perustettiin Edoon, nykyiseen Tokioon vuonna 1603.


title: Kioton prefektuuri

text: Vallankumouksellisesta tilanteesta johtuen keisarillinen valta palautettiin jälleen vuonna 1868. Keisari Mutsuhito, joka nyt oli täydessä vallassaan, siirtyi seuraavana vuonna Tokioon, eikä keisarillinen hallinto enää palannut Kiotoon.


title: Kioton prefektuuri

text: Vaikka toisessa maailmansodassa suuret kaupungit joutuivat pommituksen alaiseksi, säästyi Kioto tuhoavalta pommitukselta. Amerikan kuudennen armeijan päämaja sijaitsi miehityksen aikana Kiotossa.


title: Kioton prefektuuri

text: Buddhalaisista ja šintolaisista temppeleistään ja muista historiallisista rakennuksistaan kuuluisa prefektuurin pääkaupunki on kenties Japanin suosituin kulttuurinähtävyys. Kuuluisimpia buddhalaistemppeleitä ovat Kiyomizu-dera (Puhtaan veden temppeli), Kinkaku-ji (Kultainen paviljonki) ja Ginkaku-ji (Hopeinen paviljonki). Šintolaistemppeleistä merkittävimpiä ovat Heian-jingū, joka rakennettiin vuonna 1895 keisarillisen perheen kunniaksi, sekä Yasaka jinja.


title: Kioton prefektuuri

text: Prefektuurin pohjoisosassa Miyazussa sijaitsee kuuluisa luonnonnähtävyys Amano-Hashidate. Se on Japanin oloissa ainutlaatuinen harjukannas, joka ylittää meren lahden. Paikan nimi, "Silta taivaaseen", on peräisin siihen liittyvästä legendasta, jonka mukaan taivaansilta on kaatunut mereen. Sillan voi kertomuksen mukaan nähdä alkuperäisenä läheiseltä vuorelta, kumartumalla katsomaan omien polviensa välistä. Tämän sanotaan myös tuottavan onnea.


title: Espanjan pääministeri

text: Espanjan pääministeri on Espanjan hallituksen puheenjohtaja. Nykyinen virka muodostettiin vuoden 1978 perustuslaissa, ja sitä on 1. kesäkuuta 2018 lähtien pitänyt hallussaan Pedro Sánchez. Pääministerin virka-asuntona toimii Moncloan palatsi Madridissa.


title: Espanjan pääministeri

text: Espanjan pääministeri tunnetaan espanjaksi nimellä "Presidente del Gobierno". Suoraan käännettynä titteli olisi ”hallituksen puheenjohtaja”, mutta suomen kielessä viranhaltijaan viitattaessa puhutaan pääministeristä.


title: Espanjan pääministeri

text: Espanjalaiset käyttävät pääministeristä yleensä vain nimitystä "Presidente", joka muunkielisissä yhteyksissä kääntyy usein tasavallan valtionpäämiestä tarkoittavaksi presidentiksi. Tämä on joskus aiheuttanut noloja tilanteita ulkomaisten virkamiesten keskuudessa, esimerkiksi Jeb Bushin (Floridan kuvernööri ja Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin veli) viitatessa pääministeriin tittelillä ”Espanjan tasavallan presidentti”.


title: Espanjan pääministeri

text: Pääministeri ei ole suoraan kansan valitsema. Neljän vuoden välein pidettävien parlamenttivaalien jälkeen Espanjan kuningas ehdottaa useimmiten suurimman kannatuksen saaneen puolueen tai koalition puheenjohtajaa pääministeriksi ja edustajainhuone (parlamentin alahuone) suorittaa valinnan. Varapääministerin valitsee kuningas pääministerin ehdotuksesta.


title: Espanjan pääministeri

text: Tämä luettelo sisältää vain Espanjan nykyisen valtiomuodon aikaiset pääministerit. Täydellinen luettelo artikkelissa luettelo Espanjan pääministereistä.


title: MRP Matila Röhr Productions

text: MRP Matila Röhr Productions Oy (toiminut myös nimellä "Matila Röhr Nordisk Oy") on suomalainen audiovisuaalisen alan tuotantoyhtiö. Sen omistavat tuottajat Marko Röhr, Ilkka Matila ja Lasse Laaksonen.


title: MRP Matila Röhr Productions

text:
MRP on erikoistunut erityisesti pitkien elokuvien tekemiseen. Pitkien elokuvien lisäksi yhtiö tuottaa muun muassa dokumenttielokuvia. Vuonna 2018 MRP aloitti uudestaan myös draamasarjojen tuotannon.
Yritys perustettiin 1990 nimellä Marko Röhr Productions. Vuonna 1997 yritys yhdistyi Ilkka Matilan saksalaisen tuotantoyhtiön kanssa ja nimeksi vaihdettiin MRP Matila Röhr Productions Oy.


title: MRP Matila Röhr Productions

text: MRP Matila Röhr Productions ja Fantasiafilmi fuusioituivat keväällä 2006, minkä jälkeen yrityksen kaikki elokuvat on tuotettu nimellä MRP Matila Röhr Productions. Yrityksen tv-toiminnot siirtyivät vuonna 2013 Eyeworks Finlandille.


title: Clannad

text: Clannad on irlantilainen folk- ja folkrock-yhtye, jonka musiikissa on vahvoja vaikutteita irlantilaisesta kansanmusiikista. Yhtye on levyttänyt sekä iirin että englannin kielellä. Tunnetuimpia kappaleita ovat "Theme from Harry's Game", "Robin (The Hooded Man) sekä "In The Lifetime".


title: Clannad

text: Clannad (alun perin "Clann as Dobhar", merkitykseltään "perhe Dobhairista") on nimensä mukaisesti perheyhtye, kolme Brennania ovat sisaruksia ja kaksi Duggania heidän kaksoisenonsa. Brennanin muusikkoperheeseen kuuluu myös Enya, joka oli Clannadin jäsen vuosina 1979–1982.


title: Hot Lips

text: Hot Lips on suomalainen seksikauppaketju, -brändi ja verkkokauppa. Brändin alla toimivia seksikauppoja on yli kaksikymmentä kappaletta eri puolilla Suomea. Suurin liikkeistä sijaitsee Helsingin Itäkeskuksessa. Ketjulla on lisäksi Virossa seitsemän liikettä, joiden toiminnasta vastaa Relika Oü.


title: Hot Lips

text: Ketjun taustalla Suomessa on vuonna 1998 perustettu HL-Property Oy. Ketjun myymälöistä Suomessa kolme on HL-Property Oy:n omistuksessa ja muut osallistuvat omina itsenäisinä yrityksinään yhteismainontaan ja ostavat tuotteita HL-Property Oy:n Tallinnassa sijaitsevan seksi- ja tukkuliikkeen kautta. Ne eivät ole HL-Property Oy:n tytäryhtiöitä eivätkä liioin franchising-sopimuksin siihen sidottuja.


title: Piitahna

text:
Piitahna tai lämpötahna on elektroniikassa ja tietotekniikassa käytettävä termistä kontaktia parantava aine.
Yleisimmin käytetty aine on silikonipolymeeriä, ja sen oikea nimitys olisikin silikonitahna.
Piitahnaa käytetään esimerkiksi tietokoneen mikroprosessorin ja sen jäähdytysrivan välissä tasoittamaan metallista valmistetun rivan epätasaisuudet, toisin sanoen parantamaan mikroprosessorin ja jäähdytysrivan välistä lämmönjohtokykyä. Myös muiden runsaasti lämpöä tuottavien puolijohdekomponenttien kuten tehotransistorien ja jänniteregulaattorien kanssa käytetään piitahnaa. Piitahnasta on kehitetty myös vaativampaan käyttöön soveltuvia aineita, joissa pii on korvattu metallilla, kuten hopealla, tai keraamisilla yhdisteillä.


title: Louis Kahn

text: Louis Kahn (syntyjään "Itze-Leib Schmuilowsky", 20. helmikuuta 1901 Kuressaare, Saarenmaa, Viro – 17. maaliskuuta 1974 New York, Yhdysvallat) oli virolaissyntyinen yhdysvaltalainen arkkitehti ja Pennsylvanian yliopiston professori vuodesta 1955. Hän kehitti oman arkkitehtuurifilosofiansa, jota ilmentävät "Trentonin kylpylä" (1956) ja "Richard Laboratories" (Richards Medical Research Building) Philadelphiassa, jossa on myös hänen asemakaavoihinsa pohjautuvia alueita.


title: Louis Kahn

text: Kahn oli modernistisen arkkitehtuurin ihailluimpia ja kiistellyimpiä arkkitehteja. Hän käytti töissään kubistisia muotoja, tetraedrejä, neliöitä ja pyramideja. Hänen töitään ovat muun muassa tiili- ja lasirakentamista edustava "Yale Art Gallery" New Havenissa ja betoninen Bristolin kaupungintalo.


title: Gamma Cassiopeiae -muuttuja

text: Gamma Cassiopeiae -muuttuja (lyhenne GCAS) on kirkkaudeltaan epäsäännöllisesti muuttuva tähti. Tällaisen kirkkaus vaihtelee jopa 1,5 magnitudia tähdestä tulevan kaasun ulosvirtauksen takia. Ulosvirtaus aiheutuu tähden nopeasta pyörimisestä. Näiden tähtien spektriluokka on BeIII -- BeIV, ja ne ovat pääsarjan tähtiä tai jättiläistähtiä.


title: Gamma Cassiopeiae -muuttuja

text: Prototyyppi on Gamma Cassiopeiae, mutta Pleijadien Pleione on myös tämän tyypin edustaja. Nämä tähdet ovat joko muuttuvia Be-tähtiä, joiden spektrissä on kirkkaita viivoja (emissioviiva-B -tähdet) ja joiden päiväntasaajan ympärillä on tähdestä sinkoutunut kaasurengas, tai kuoritähtiä, joissa keskustähdestä sinkoutunut kaasu muodostaa vaipan koko tähden ympärille.


title: Spede-Tuotanto

text: Spede-Tuotanto Oy on Spede Pasasen vuonna 1993 perustama tuotantoyhtiö. Pasanen myi yhtiön viikkoa ennen kuolemaansa helsinkiläiselle pankkiiriliike Sofi Oy:lle 3,9 miljoonan euron hintaan .


title: Kjell Westö

text: Kjell Anders Westö (s. 6. elokuuta 1961 Helsinki) on suomalainen (suomenruotsalainen) kirjailija ja toimittaja. Hänet tunnetaan erityisesti laajoista, Helsinkiin sijoittuvista romaaneistaan, mutta hän on kirjoittanut myös runoja, novelleja, esseitä ja kolumneja.


title: Kjell Westö

text: Westö debytoi runoilijana vuonna 1986 ja julkaisi kolme vuotta myöhemmin ensimmäisen proosateoksensa, "Merkitty ja muita novelleja," joka sai loistavat arvostelut ja oli myös Finlandia-palkintoehdokas. "Leijat Helsingin yllä" (1996), Westön ensimmäinen romaani, oli hänen läpimurtonsa niin suomenruotsalaisella kuin suomenkieliselläkin puolella. Romaanit "Isän nimeen" (2000) ja "Lang" (2002) olivat kumpikin sekä Finlandia-ehdokkaina että Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkintoehdokkaina, ja "Lang" on käännetty kolmelletoista kielelle. Neljäs romaani "Missä kuljimme kerran" (2006) teki Kjell Westöstä lopullisesti koko Suomen kirjailijan. Hän sai Finlandia-palkinnon romaanistaan "Missä kuljimme kerran" vuonna 2006. Se dramatisoitiin näytelmäksi Helsingin Kaupunginteatterin suurelle näyttämölle, ja sen pohjalta tehtiin koko illan elokuva ja tv-sarja. Romaani merkitsi myös Westön läpimurtoa Ruotsissa.


title: Kjell Westö

text: Westön laajoille ajankuvauksilla on luonteenomaista, että historiallisia tapahtumia kuvataan myös heikkojen ja haavoittuvien ihmisten näkökulmasta. Niin tapahtui myös viidennessä romaanissa "Älä käy yöhön yksin" (2009), samoin kuin kuudennessa, "Kangastus 38" (2013). Myös "Kangastus 38" sijoittuu Helsinkiin ja on historiallinen kuvaus luokkajaosta. Romaani oli Finlandia- ja August-palkintoehdokas ja voitti Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon 2014. "Kangastus 38" sai myös Ruotsin radion romaanipalkinnon ja samana vuonna, 2014, Westö sai koko tuotannostaan ruotsalaisen Aniara-palkinnon sekä Samfundet De Nion suuren palkinnon. "Kangastus 38" dramatisoitiin Suomen Kansallisteatterin suurelle näyttämölle; ensi-ilta oli syksyllä 2017.


title: Kjell Westö

text: Westön tuotantoa on käännetty yli kahdellekymmenelle kielelle, ja hän on saanut Svenska litteratursällskapetin palkinnon seitsemän kertaa. Hänen luottosuomentajansa on Katriina Huttunen. Westön seitsemäs romaani "Rikinkeltainen taivas" ilmestyi syksyllä 2017 yhtä aikaa ruotsiksi, suomeksi, norjaksi ja tanskaksi. Romaanin käännösoikeudet on myyty Ranskaan, Saksaan ja Hollantiin.


title: Kjell Westö

text: Westö sanoo itse, että hänen kirjailijantyönsä ytimessä on loputon kiinnostus Ihmisen mysteeriin ja talttumaton halu selvittää, miksi olemme sellaisia kuin olemme ja miksi toimimme niin kuin toimimme. Häntä kiinnostaa sekä mennyt että nykyaika, ja hän haluaa kuvata henkilöhahmoja, jotka eroavat näkemyksiltään ja elämänehdoiltaan. Westö on määritellyt kirjoittamisensa syyn: ”Koska kutsumattomat, oudot tyypit ilmestyvät päähäni ja alkavat puhua ja tehdä asioita ja haluavat sieltä pois.”


title: Kjell Westö

text: Westö opiskeli journalistiikkaa Svenska social- och kommunalhögskolanissa Helsingissä ja työskenteli uransa alkuvaiheessa toimittajana "Hufvudstadsbladetissa" ja "Ny Tid" -lehdessä. Hän on eronnut ja hänellä on kaksi aikuista poikaa. Kielistä kiinnostunut Westö puhuu sujuvasti viittä kieltä ja osaa lisäksi jonkin verran lukea muutamaa muuta. Hänen suurin vapaa-ajan kiinnostuksensa on musiikki ja hän soittaa kitaraa coverbändeissä WHAT? ja Nyrok Dolls. Nuorempana Westö oli innokas vapakalastaja ja siinä hän muistuttaa nuoruutensa suosikkinäyttelijää Paul Newmania. Newman huomauttaa CV:ssään, että hän oli ”by many considered to be the worst fisherman on the East Coast”, että silkka Westön mukanaolo kalastusveneessä takaa retken ilman saalista.


title: Kjell Westö

text: Vuonna 1997 Westö palkittiin Kiitos kirjasta -mitalilla teoksestaan "Leijat Helsingin yllä". Westö on ollut Finlandia-palkintoehdokkaana vuosina 1990, 2000, 2003, 2006 ja 2013. Vuonna 2006 hän voitti palkinnon romaanillaan "Missä kuljimme kerran". Voittajateos oli samana vuonna myydyin kirja Akateemisessa Kirjakaupassa.


title: Kjell Westö

text: Westön romaani "Lang" valittiin marraskuussa 2006 Impac Dublin -kirjallisuuspalkinnon vuosittaiselle ”pitkälle listalle”, jolla oli 138 kirjaa. Stadin Slangi ry nimitti Westön vuoden 2007 Stadin Kundiksi. Vuonna 2008 hän sai Pro Finlandia -mitalin. Valtion kirjallisuustoimikunta myönsi Westölle viisivuotisen taiteilija-apurahan elokuussa 2010.


title: Kjell Westö

text: "Kangastus 38" oli vuoden 2013 Finlandia-palkintoehdokkaana. Ruotsin radio myönsi maaliskuussa 2014 teokselle Romaanipalkinnon. Kirja sai lokakuussa 2014 myös Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon. Vuonna 2018 hänelle myönnettiin Ruotsin akatemian Suomi-palkinto.


title: Kjell Westö

text: Stadin Slangi ry. valitsi Westön vuoden 2007 Stadin Kundiksi Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2007.


title: Kjell Westö

text: Peter Lindholm ohjasi vuonna 2001 elokuvan "Leijat Helsingin yllä", joka perustuu Westön samannimiseen romaaniin.


title: Kjell Westö

text: Kari Heiskanen on tehnyt Westön romaanista "Missä kuljimme kerran" näytelmäsovituksen, joka sai ensi-iltansa Helsingin kaupunginteatterissa 3. huhtikuuta 2008. Teoksesta on tehty myös televisiosarja ja samanniminen elokuva.


title: Kjell Westö

text: Romaanista "Kangastus 38" on tehty teatterisovitus, joka esitettiin Suomen Kansallisteatterin pienellä näyttämöllä syksyllä 2017.


title: Kjell Westö

text: Mikko Joensuu sävelsi rajoitettuna vinyylipainoksena alkuvuonna 2018 julkaistun kappaleen "Älä käy yöhön yksin." Kappale perustuu Westön vuonna 2009 ilmestyneessä Älä käy yöhön yksin -romaanissa esiintyneeseen samannimiseen kappaleeseen.


title: Kjell Westö

text: Syksyllä 2011 Otava julkaisi 1980-luvun Helsingistä kertovan Westön teoksen "Kasari", johon valokuvat on ottanut Sari Poijärvi.


title: Kaare Klint

text: Kaare Klint (15. joulukuuta 1888 - 28. maaliskuuta 1954) oli tanskalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija. Hän oli Kööpenhaminan taideakatemian huonekaluosaston luoja ja johtaja vuodesta 1944. Hän toteutti taideakatemiassa käsityöläisten ja arkkitehtien kiinteän yhteistyön, joka teki tanskalaiset huonekalut maailmankuuluiksi.


title: Kaare Klint

text: Arkkitehtina Klint saattoi päätökseen isänsä alulle paneman Grundtvigin kirkon rakennustyöt (1930–1940) ja suunnitteli Beetlehem-kirkon (1935–1937).


title: Pitkäjaksoinen muuttuja

text:
Pitkäjaksoinen muuttuja (lyhenne LP) on yleensä satojen päivien jaksolla sykkivä punainen jättiläinen.
Useimpien pitkäjaksoisten muuttujien valonvaihtelujakso on 20–1 000 päivää.
Näiden tyypillinen edustaja on Mira, jonka mukaan Mira-tähdet on nimetty. Pitkäjaksoista ovat myös sykkivät puolisäännölliset ja epäsäännölliset muuttujat, joiden jakso on pitkä.
S Vulpeculae -tähti on pitkäjaksoinen, kefeidiä muistuttava tähti, jonka jakso on noin 70 vuorokautta.
Pitkäjaksoiset siniset muuttujat ovat jaksoltaan
yli 1 vuorokautta ja valonvaihtelu 0,05, jopa 0,1 magnitudia.


title: Weierstrassin lause

text: Weierstrassin lause on matematiikassa lause, jonka mukaan jatkuva funktio saa suljetulla välillä suurimman ja pienimmän arvon.


title: Weierstrassin lause

text: Olkoon "f": [a, b] → R jatkuva funktio. Weierstrassin lause tarkoittaa sitä, että välillä [a, b] on luvut "c" ja "d" siten, että kaikilla välin pisteillä formula_1 funktion arvo pysyy arvojen "f"("c") ja "f"("d") välissä. Matemaattisesti


title: Weierstrassin lause

text: Weierstrassin lause on merkittävä muun muassa siksi, että sen avulla voidaan todistaa Rollen lause, jota puolestaan käytetään differentiaalilaskennan keskeisimmän lauseen, differentiaalilaskennan väliarvolauseen todistuksessa.


title: Bengt Lundsten

text: Bengt Harald Lundsten (s. 26. helmikuuta 1928 Turku) on suomalainen arkkitehti ja professori. Lundsten toimi Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professori vuosina 1969–1994. Hänen töitään ovat mm. Kortepohjan asemakaava ja rivitalot Jyväskylässä (1964–1969), Puu-Käpylän saneeraus (1970–1977) ja Kuopion Jynkän asuntomessualueen asemakaava (1979).


title: J. A. Hollo

text: Juho August Hollo () oli suomalainen kasvatustieteilijä, kääntäjä ja kriitikko.


title: J. A. Hollo

text: Hollon vanhemmat olivat tehtaanomistaja Elias Hollo ja Susanna Widmark. Hollo pääsi ylioppilaaksi 1905 Vaasan realilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1919 Helsingin yliopistosta.


title: J. A. Hollo

text: Hollo oli Kristiinankaupungin ruotsalaisen yhteiskoulun opettajana 1908–1910 sekä Vaasan ruotsalaisen yhteiskoulun ja Vaasan kauppakoulun opettajana 1913–1919. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti vuosina 1920–1930, kasvatus- ja opetusopin ylimääräinen professori 1930–1937, kasvatus- ja opetusopin virkaatelevä professori professori vuosina 1934 ja 1936, sekä professori 1937–1954.


title: J. A. Hollo

text: Lisäksi hän oli Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan inspehtori 1930–1932 sekä Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansleri vuosina 1951–1953.


title: J. A. Hollo

text: Hollo oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1938.


title: J. A. Hollo

text: Hän tutki muun muassa Aleksis Kiveä ja suoritti suomentajana mittavan työn. Hän käänsi muun muassa Miguel de Cervantesin, Anatole Francen, Gustave Flaubertin, Stendhalin, Voltairen, Charles Dickensin, Jonathan Swiftin, Johann Wolfgang von Goethen, Fjodor Dostojevskin, Leo Tolstoin, Knut Hamsunin ja Friedrich Nietzschen tuotantoa suomeksi. Hollon sanontoja kasvatuksesta oli muun muassa ”kasvatus on kasvamaan saattamista”.


title: J. A. Hollo

text: J. A. Hollon ensimmäinen puoliso vuodesta 1910 oli Aili Armida o.s. Pihlström. Vuodesta 1920 Hollo oli avioliitossa laulajatar Iris Antonina Anna Waldenin (1899–1983) kanssa. Heidän poikiaan ovat runoilija ja kääntäjä Anselm Hollo, joka asui 1960-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, sekä oikeustieteilijä, professori Erkki Hollo.


title: Timrån kunta

text: Timrån kunta () on Västernorrlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Medelpadiin ja Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Timrå.


title: Timrån kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 783,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 987 henkeä (31.12.2015).


title: Timrån kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 25,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Timrån kunta

text: Timrån maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1935 Vivsta-Näsin taajaväkinen yhdyskunta. Koko maalaiskunta muutettiin vuonna 1947 Timrån kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1952 Hässjön, Ljustorpin ja Tynderön maalaiskunnat yhdistettiin Hässjön "suurkunnaksi". Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Timrån kunta yhdistämällä kauppala ja Hässjön maalaiskunta.


title: Timrån kunta

text: Timrån kauppalalla ja Hässjön maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.


title: Timrån kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 389 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Timrån kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 524 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Timrån kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 667 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 42 000 kruunua.


title: Timrån kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Timrån kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Timrån kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 456 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Timrån kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Timrån kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Timrån kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Sörberge ja Vivsta ovat sittemmin kasvaneet yhteen. Tämän uuden taajaman nimeksi on annettu Timrå.


title: Timrån kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Timrån kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Timrån kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Timrån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Timrån kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Timrån kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Timrån kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Jakokunta (algebra)

text: Jakokunta on algebrassa kokonaisalueenen täysi jakorengas. Tällöin sen kaikki nollasta poikkeavat alkiot ovat säännöllisiä. Jakorenkaan avulla saadaan rengashomomorfismi hajotettua yhdistetyksi kuvaukseksi, jossa ensimmäinen kuvaus on kanoninen projektio ja jälkimmäinen homomorfismi.


title: Nordavia

text: Nordavia (, ), on venäläinen, Venäjän luoteisosan alueelliseen liikenteeseen keskittynyt lentoyhtiö. Nordavia on vuonna 2011 tehdyn kaupan seurauksena Venäjän suurimpiin pörssiyrityksiin kuuluvan kaivosyhtiö Norilski nikelin omistuksessa.


title: Nordavia

text: Yhtiön toimintahistoria kirjataan alkavaksi jopa vuoden 1929 lopulta, jolloin Arkangelin ja nykyään Syktyvkarina tunnetun paikan välisen lentoreitin valvomiseksi perustettiin toimisto Arkangeliin. Yhtiön nimi on vaihdellut vuosien saatossa. Ennen nykyistä nimeään yhtiön osake-enemmistö kuului Aeroflotille ja lentoyhtiö kulki useiden vuosien ajan nimellä Aeroflot-Nord.


title: Nordavia

text: Nordavian toiminnot on keskitetty Venäjän Arkangeliin. Yhtiö on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa.


title: Nordavia

text: Nordavian laivasto kesäkuussa 2018:


title: Nordavia

text: Nordavia operoi lähinnä Venäjän luoteisosan sisäistä liikennettä. Yhtiön reittiverkon ulkomaisiin lentokenttiin lukeutuu ainoastaan Tromssa. Nordavia liikennöi reittikarttansa mukaan seuraaviin kohteisiin (helmikuu 2013):


title: Jakokunta

text: Jakokunta () on alue, jossa suoritetaan maa- tai vesialueen jakotoimitus samalla kertaa. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia "siirtokyliksi". Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.


title: Jakokunta

text: Jakokunta on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa palautua jo rautakaudella olemassa olleisiin nautinta-alueiden rajoihin.


title: Jakokunta

text: Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä. Muun muassa yhteisten vesialueiden omistajina jakokunnat (nykyään osakaskunta) jatkavat olemassaoloaan edelleenkin.


title: Gemini 5

text: Astronautit Charles Conrad ja Gordon Cooper suorittivat avaruuslennon 21. elokuuta – 4. syyskuuta 1965 Gemini 5 -kapselissa. Lento kesti noin 191 tuntia ja sinä aikana he kiersivät maapallon 120 kertaa. Tämä oli saavutus, jonka jälkeen Yhdysvallat oli selvästi edellä Neuvostoliittoa kylmän sodan aikaisessa kilpailussa avaruuden valloittamisesta.


title: Gemini 5

text: Aluksen polttokennossa havaittiin ongelmia jo lennon alkuvaiheessa, mutta lentoa päätettiin jatkaa, koska polttokennon häiriöiden vaikutuksia haluttiin tutkia.


title: Hiilitähti

text: Hiilitähti on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaan punainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia.


title: Hiilitähti

text: Hiilitähdet tunnistetaan niiden emittoiman valon spektrin perusteella. Niiden kemiaa ei tunneta vielä tarkasti.


title: Kvarkkitähti

text: Kvarkkitähti on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu alkeishiukkasista: kvarkeista. Tavanomaisissa olosuhteissa kvarkit ovat sitoutuneita hadroneiksi (esim. protoneiksi ja neutroneiksi). Neutronitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit hajoavat u-kvarkeiksi ja d-kvarkeiksi. Osa u- ja d-kvarkeista saattaa muuttua s-kvarkeiksi muodostaen "outoa materiaa", jolloin kvarkkitähti on syntynyt.


title: Kvarkkitähti

text: Kvarkkinovan tuloksena syntyvän tähden pinnalla on todennäköisesti vapaita kvarkkeja. Kvarkkinovat tuottavat valtavia määriä energiaa, ja ne saattavat olla yksi gammapurkausten aiheuttaja.


title: Kvarkkitähti

text: RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi. Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti.


title: Yhdistyneiden kansakuntien lippu

text: Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikeakeskipituisessa tasoprojektiossa Pohjoisnapa keskipisteenä, ja karttakuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi.


title: Yhdistyneiden kansakuntien lippu

text: Monet kehitysmaat ja järjestöt ovat ottaneet mallia Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. YK:n alaisuudessa toimivien järjestöjen, mm. Unescon, Unicefin, WHO:n ja IAEA:n liput on johdettu suoraan YK:n lipusta. Valtiolipuista mm. Somalian tähtilippu, jossa on valkoinen tähti vaaleansinisellä pohjalla, on saanut vaikutteita YK:n lipusta.


title: Gemini 6

text: Gemini 6 oli yhteislento Gemini 7 -avaruusaluksen kanssa. Gemini 6 -lento toteutettiin 15.-16. joulukuuta 1965. Kapselissa olivat astronautit Thomas Stafford ja Walter Schirra. Lento kesti kokonaisuudessaan 25 tuntia ja 53 minuuttia. Gemini 6 ja Gemini 7 -kapselit kohtasivat toisensa avaruudessa 300 km:n korkeudessa, jonka jälkeen alukset lensivät rinnakkain 160 000 km, lähimmillään vain 80 senttimetrin päässä toisistaan.


title: Gemini 6

text:
Alun perin oli suunniteltu, että Gemini 6 kohtaisi avaruudessa raketin nimeltä Agena, joka kuitenkin räjähti. Tällöin Gemini 6:n lähtö peruutettiin. Lopulta päädyttiin
ratkaisuun Gemini 6:n ja Gemini 7:n yhteislennosta.


title: Taranis

text: Taranis (kelttiläisestä sanasta "taran" ukkonen) oli kelttiläisessä mytologiassa ukkosen jumala, jota palvottiin varsinkin Galliassa ja Britanniassa, mutta myös muualla kelttiläisessä maailmassa. Taranikselle pyhitettyjä alttareita on löytynyt Chesteristä Britanniasta, Böckingenistä ja Godramsteinista Saksassa, Orgonista, Thauronista ja Toursista Ranskassa ja Skradinista Kroatiassa. Hänen nimensä merkitsee suunnilleen "Ukkostaja". Taranis on yksi roomalaisen runoilija Lucanuksen mainitsemasta kolmesta huomattavasta kelttijumalasta. Kaksi muuta ovat Esus ja Teutates.


title: Taranis

text: Taraniksen symboli oli pyörä, joka viittasi ukkosen ja aurinkoon. Hänelle on saatettu uhrata myös ihmisiä, ja antiikin kirjoittajien mukaan Taranikselle omistetut eläin- tai ihmisuhrit olisi suljettu oksista punottuihin koreihin, jotka sen jälkeen poltettiin. Taranis muistuttaa muinaisten skandinaavien Thoria, irlantilaisten Tuireannia ja suomalaisten Ukkoa. Roomalaiset rinnastivat Taraniksen Juppiteriin .


title: Jacques Sylla

text: Jacques Sylla (1946 – 26. joulukuuta 2009) oli madagaskarilainen poliitikko. Hän oli maan pääministerinä 2002–2009.


title: Jacques Sylla

text: Sylla nimitettiin Madagaskarin pääministeriksi vuonna 2002. Tätä ennen hän oli toiminut muina ministereinä, muun muassa ulkoministerinä. Sylla syrjäytettiin vuoden 2009 vallankaappauksessa muun hallinnon kanssa. Hänen korvaajakseen nimitettiin Monja Roindefo. Sylla kuoli joulukuussa 2009 pitkään sairauteen.


title: Gemini 7

text: Gemini 7 -avaruuslento toteutui 4.–18. joulukuuta 1965. Gemini 6 nousi avaruuteen vasta Gemini 7:n perässä 15. joulukuuta 1965. Gemini 7 ja Gemini 6 -avaruusalukset lensivät osan matkaa rinnakkain, lähimmän etäisyyden ollessa vain 80 senttimetriä. Gemini 7:n miehistönä olivat astronautit Frank Borman ja James Lovell. Avaruuslento kesti 13 vuorokautta, 18 tuntia ja 35 minuuttia, jona aikana astronautit kiersivät maapallon 206 kertaa. Astronautit riisuivat avaruuslennon aikana avaruuspukunsa, mikä oli siihen aikaan vielä uutta, ja näin osoittivat kapselin ilmatiiviyden.


title: Tuomas Milonoff

text: Tuomas ”Tunna” Milonoff (s. 26. helmikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen televisio-ohjaaja ja toinen matkailuohjelma "Madventuresin" tekijöistä. Hän on myös sarjan kuvaaja ja käsikirjoittaja. Lisäksi hän on kirjoittanut Riku Rantalan kanssa kirjat "" (2007), "" (2010), "Mad World – Seikkailijan Atlas" (2011) ja "" (2012). Milonoff ja Rantala juontavat myös yhdessä YLEn "Docventures"-sarjaa, jota on tehty viisi tuotantokautta.


title: Tuomas Milonoff

text: "Madventuresin" ohella Milonoff on ohjannut mainoksia ja vuonna 2008 Yleisradion ja Suomen elokuvasäätiön rahoittaman Suomalainen novellielokuva -hankkeen elokuvan "Monte Rosso". Ennen ohjaajan uraansa Milonoff työskenteli elokuva-alalla valaisijana. Hän on ollut tekemässä useita pitkiä elokuvia (muun muassa "Näkymätön Elina", "Hymypoika"), televisiosarjoja (muun muassa "Irtiottoja") sekä kymmenittäin mainoksia ja musiikkivideoita.


title: Tuomas Milonoff

text: Rantala ja Milonoff juonsivat vuonna 2012 ja syksyllä 2014 Bassoradiossa perjantaisin kello 17–20 esitettyä "Truths & Rights" -ohjelmaa.


title: Tuomas Milonoff

text: Matkailutoimittajien Kilta ry nimitti tammikuussa 2009 Milonoffin ja Rantalan Vuoden matkailuhenkilöiksi. Nimitys on jaettu vuodesta 1972 lähtien tunnustuksena parhaille matkailutuotteille ja ansioituneille henkilöille. Matkailulehti Mondo puolestaan valitsi "Kansainvälisen seikkailijan oppaan" vuoden matkakirjaksi 2008.


title: Tuomas Milonoff

text: Vuonna 2012 Milonoff ja Rantala saivat valtion tiedonjulkistamispalkinnon ”maantieteen ja maailman tuntemuksen edistämisestä erityisesti nuorisoa kiinnostavalla tavalla”. Vuonna 2015 he saivat Suomen Kuvalehden journalistipalkinnon.


title: Tuomas Milonoff

text: Milonoff on ohjannut yhdessä Jon Sundellin kanssa Punavuoresta kertovan lyhytelokuvan "Monte Rosso".


title: Tuomas Milonoff

text: Milonoffin veljiä ovat näyttelijät Eero Milonoff ja Juho Milonoff (kaksosveli) sekä Aleksi Milonoff, joka työskentelee muun muassa näytelmien suomentajana. Heidän isänsä on ohjaaja ja näyttelijä Pekka Milonoff.


title: Tuomas Milonoff

text: Milonoff on naimisissa, ja pariskunnalla on kaksi lasta.


title: Aarne Tenkanen

text: Aarne Tapani Tenkanen on suomalainen laulaja ja kuvitteellinen hahmo, jota esittää Kai ”Kaide” Järvinen.


title: Aarne Tenkanen

text: Järvisen ja myös Tenkasen ura alkoi Gösta Sundqvistin kanssa tehdyistä radio-ohjelmista 1990-luvun alussa. Näitä olivat muun muassa "Aamusumpilla", "Tenkasen pohjat", "Tietokoneenkorjauskurssi", "Belgialaisia kirjaharvinaisuuksia", "Koe-eläinpuisto" ja "Teinitalo". Sundqvist loi Tenkasen hahmon yhdessä Järvisen kanssa. Tenkanen esiteltiin stadin slangia puhuvana helsinkiläisenä raitiovaununkuljettajana, jonka kiinnostuksen kohteisiin kuuluvat pääasiassa naiset ja alkoholi.


title: Aarne Tenkanen

text: Vuonna 1995 julkaistiin ”Hemaisevan seksikäs pörröpää” -kappale, josta varsinainen laulajaura alkoi "Aarne Tenkanen & Tempuntekijät" -yhtyeessä. Gösta Sundqvist sävelsi ja sanoitti suurimman osan Tenkasen kappaleista useilla eri salanimillä, joita olivat muun muassa L. Samarialainen ja Pentti Jormanainen.


title: Aarne Tenkanen

text: Sundqvistin yllättävä kuolema vuonna 2003 keskeytti käytännössä uusien laulujen tekemisen, kunnes vuonna 2007 julkaistiin kuuden vuoden tauon jälkeen uusi albumi nimeltä "Viimeinen ratikkamatka". Tällä levyllä kaikista kappaleista vastasi Tommy Huovinen pseudonyymillä Taisto Piipponen.


title: Aarne Tenkanen

text: Tenkasen viides studioalbumi "Ajan platinaa" julkaistiin 26. toukokuuta 2010. Myös sillä kappaleista vastasi Huovinen, sen tuotti Jani Viitanen.


title: Aarne Tenkanen

text: Kuudes pitkäsoitto "Ymmärrät varmaan" ilmestyi 2014. Tällä levyllä kappaleista pääosin vastaan jälleen Huovinen, mutta mukana on myös Järvisen sanoituksia salanimellä Aatos Jalo. Levyn kannen suunnitteli ja piirsi Juho Juntunen.


title: Aarne Tenkanen

text: Kaide Järvinen oli myös tärkeä henkilö Gösta Sundqvistin valmentamassa jalkapallojoukkueessa Johanneksen Dynamo, joka yhdistyi vuonna 1995 FC Norssin kanssa ja sai Sundqvistin ehdotuksesta nimen Atlantis FC. Järvinen on edelleen eräs päätukijoista joukkueen takana.


title: Aarne Tenkanen

text: Järvinen on toiminut myös lukuisten jääkiekkojoukkueiden, kuten Joensuun Jokipoikien, Kiekko-Vantaan, Lahden Pelicansin ja Jokereiden viihdepäällikkönä. Järvinen on tehnyt paluun myös radiotöiden pariin. Hän on juontanut Radio Suomipopilla ohjelmia "Tohtori Tenkasen temppunurkka" ja "Muistoja mummolasta".


title: Aarne Tenkanen

text: Vuonna 2002 valmistui fiktiivinen dokumentti ”Antropologia vs. Aarne Tenkanen”, jonka ohjasi Hannu Puttonen. Dokumentin ensiesitys oli Yle TV1 -kanavalla 27. helmikuuta 2003.


title: Aarne Tenkanen

text: Taustayhtye Tempuntekijät on kiertänyt Tenkasen mukana keikoilla alusta lähtien. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Risto Paananen, Janne Teuronen, Jukka Teuronen ja Matti Seppälä. Myöhemmin mukaan tuli myös Juha Hietala.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Tietotekniikassa kaatuminen tarkoittaa tietokoneohjelman, tietokoneen käyttöjärjestelmän tai jokin tietojärjestelmän toiminnan yllättävää lakkaamista.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Tosiasiassa kaatumisen jälkeen suoritin yleensä suorittaa käskyjä edelleenkin, mutta kaatunut ohjelma voidaan poistaa suoritusmuistista (nk. coredump) tai suorituksen eteneminen kiertää silmukkaa, joka käyttäjän kannalta vaikuttaa tietokoneen tai yksittäisen ohjelman pysähtymiseltä.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Kun Windows-käyttöjärjestelmä kaatuu, näyttöön usein ilmestyy virhetilanteesta kertova sinitaustainen teksti, joka tunnetaan nimellä "Blue Screen of Death" ("BSoD"). Applen käyttöjärjestelmissä vastaavassa tilanteessa ruudulle ilmestyi animoitu pommin kuva.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Yleisin tietokoneohjelman kaatumisen syy on muistialueen ylitys.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Ohjelmistojen lisäksi tietojärjestelmät voivat kaatua. Esimerkiksi organisaation tietoverkko saattaa kaatua ylikuormituksen vuoksi, jolloin verkossa olevia palvelimia joudutaan yleensä käynnistämään uudelleen.


title: Kaatuminen (tietotekniikka)

text: Joidenkin ennusteiden mukaan jopa Internet saattaa tulevaisuudessa kaatua tietokonevirusten ja roskapostin määrän räjähdysmäisen kasvun takia. 21.10.2002 hajautettu palvelunestohyökkäys onnistui lamauttamaan yhdeksän Internetille tärkeistä kolmestatoista juurinimipalvelimista.


title: Amfipoliin taistelu

text: Amfipoliin taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 422 eaa. Ateenan ja Spartan välillä. Se huipensi tapahtumaketjun, joka alkoi Spartan talvella 424–423 suorittamasta Amfipoliin valtauksesta. Taistelussa Sparta löi Ateenan. Ateenalainen filosofi Sokrates on tunnetuimpia taisteluun osallistuneita.


title: Amfipoliin taistelu

text: Amfipoliin valtauksen jälkeen maat solmivat aselevon. Sen päätyttyä 422 Ateena ja sen liittolaiset etenivät kohti Amfipoliita. Spartalaiset asettuivat puolustukseen ja löivät hyökkääjät varsin vähäisin tappioin. Kummankin puolen johtajat haavoittuivat: Kleon kuoli kentälle ja Brasidas hiukan myöhemmin. Peloponnesolaissodan ensimmäinen vaihe päättyi tämän jälkeen vuonna 421 solmittuun Nikiaan rauhaan. Brasidas nousi Spartassa kansallissankariksi.


title: Erkki Pystynen

text: Erkki Topias Pystynen (s. 2. marraskuuta 1929 Heinola) on emeritus-professori ja kokoomuslainen poliitikko. Pystynen oli Tampereen yliopiston kunnallispolitiikan professori vuosina 1972–1992 (virkavapaalla 1975–1991). Hän toimi yliopiston vararehtorina 1969–1974 ja valittiin Jaakko Uotilan jälkeen yliopiston rehtoriksi vuoden 1975 alusta alkaen. Valtiollisten tehtäviensä vuoksi hän luopui rehtoraatista kuitenkin jo saman vuoden lopussa.


title: Erkki Pystynen

text: Pystynen valittiin eduskuntaan Hämeen pohjoisesta vaalipiiristä syksyn 1975 välivaaleissa. Hän toimi kansanedustajana kaikkiaan 16 vuotta. Vuoden 1983 eduskuntavaalien jälkeen presidentti Mauno Koivisto kutsui Pystysen yllättäen hallitustunnustelijaksi. Tunnustelut eivät johtaneet tulokseen ja hallitus muodostettiin myöhemmin sosialidemokraattien Kalevi Sorsan johdolla. Pystynen valittiin kumminkin eduskunnan puhemieheksi vuosiksi 1983–1987. Hän oli ensimmäinen kokoomuslainen eduskunnan puhemies yli 50 vuoteen. Edellinen kokoomusta edustanut puhemies oli ollut Paavo Virkkunen vuosina 1929−1930.


title: Erkki Pystynen

text: Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa kokoomus sai vaalivoiton ja palasi Harri Holkerin johdolla hallitusvastuuseen 21 vuoden tauon jälkeen. Pystysestä toivottiin Pirkanmaalla ministeriä, mutta nämä toiveet eivät käyneet toteen ja Pystynen vietti viimeiset neljä vuottaan eduskunnassa rivikansanedustajana. Vuoden 1991 vaaleissa hän putosi eduskunnasta ja palasi hoitamaan professorin virkaansa. Vuonna 1992 Pystynen jäi eläkkeelle.


title: Erkki Pystynen

text: Eduskunnan ohella Pystynen vaikutti pitkään Tampereen kunnallispolitiikassa. Vuoden 1984 kunnallisvaaleissa istuva eduskunnan puhemies kumminkin putosi kaupunginvaltuustosta. Seuraavissa vaaleissa Pystynen teki paluun ja vaikutti valtuustossa vielä vuodet 1989–1996. Tämän jälkeen hän oli vielä neljä vuotta ensimmäisenä varavaltuutettuna. Syksyn 2000 kunnallisvaaleihin Pystynen ei enää osallistunut ja vetäytyi aktiivipolitiikasta syrjään 71-vuotiaana.


title: Erkki Pystynen

text: Pystysen vaimo Marja-Liisa Pystynen on myös vaikuttanut kunnallispolitiikassa. Hänen poikansa Jouni Pystynen on Ilmavoimien entinen komentaja.


title: Delionin taistelu

text: Delionin taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 424 eaa. Ateenan ja Boiotian välillä. Se päättyi Ateenan tappioon ja Delionin valtaukseen muutamassa viikossa. Ateenan joukkoja johti Hippokrates ja boiotialaisia Pagondas. Sokrates on yksi tunnetuimpia taisteluun osallistuneita.


title: Poteidaian taistelu

text: Poteidaian taistelu käytiin peloponnesolaissodassa vuonna 432 eaa. Vastakkain olivat toisella puolella Ateena ja toisella Korintti ja Poteidaia. Ateenalaisia johtivat Arkhestratos ja Kallias, ja korinttilaisia ja poteidaialaisia Aristeus (myös Aristeas). Taistelun voitti Ateena.


title: Poteidaian taistelu

text: Tunnetuimmat taisteluun osallistuneet ovat Sokrates ja Alkibiades. Sokrates pelasti taistelussa Alkibiadeen hengen.


title: Alfa Cygni -tähti

text: Alfa Cygni-tähti on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jonka valonvaihtelu johtuu pienistä värähtelyistä. Näin Alfa Cygni -tähdet ovat sykkiviä muuttujia. Näiden muuttujien jakso on 5–10 päivää ja näennäisen kirkkauden vaihtelu 0,1 magnitudia. Voimakkaampi sykkiminen hajottaisi tähden. Alfa Cygni on sama kuin absoluuttisesti kirkas tähti Deneb. Nämä tähdet ovat spektriluokan B–A ylijättiläisiä. Sykkimisjaksoja on niin monia, että kirkkauden vaihtelu näyttää epäsäännölliseltä.


title: Gamma Doradus -tähti

text:
Gamma Doradus -tähti on värähtelevä tähti, jonka värähtelyt ovat varsinaista sykkimistä ja tähden muodon muuttumista. Gamma Doradus -tähdet ovat noin spektriluokkaa A5–F5 IV–V.
Jaksot ovat 8–80 tuntia, ja useita jaksoja havaitaan. Valon vaihtelu on muutama kirkkausluokka – muutama kymmenesosa millimagnitudia. Suurin valonvaihtelu havaitaan sinisessä alueessa.
Valonvaihtelu muuttuu vuosien mukana.
Ainakin osa Gamma Doradus -tähdistä saattaa muistuttaa kääpiökefeidejä ja jotkut ehkä Lambda Bootis -tähtiä. Nämä saattavat olla nuoria tähtiä ja/tai kaksoistähtiä, ja niiden ympärillä on luultavasti materiaa.
Näitä tunnetaan 20–200 parsekin säteellä noin 60.


title: Normandia

text: Normandia () on Ranskan hallinnollinen alue () ja historiallinen maakunta, josta muodostettiin herttuakunta 900-luvulla. Sen alueelliset rajat muodostuivat jo 1000-luvulla samoiksi kuin ne pääpiirteittäin ovat vielä tänäänkin. Vuoteen 2015 asti se oli jaettuna kahteen hallinnolliseen alueeseen: Ala-Normandia, johon kuuluivat Manchen, Calvadoksen ja Ornen departementit, ja Ylä-Normandia, joka koostui Euren ja Seine-Maritimen departementeista. Historialliseen maakuntaan kuuluvat myös niin sanotut Kanaalisaaret, jotka ovat Britannian kruunun alaisia. Normandian alue sijaitsee Englannin kanaalin (ransk. "La Manche") rannalla ja on saanut nimensä viikingeistä (normanneista), jotka asettuivat alueelle 900-luvulla.


title: Normandia

text: Ala- ja Ylä-Normandia yhdistettiin hallinnolliseksi alueeksi jälleen 1. tammikuuta 2016.


title: Normandia

text: Normandia ei ole maantieteellisesti yhtenäinen alue, vaan se jakautuu kahteen hyvinkin maantieteellisesti erilaiseen Pohjois-Ranskan alueeseen. Alue jakautuu siis ns. Pariisin altaan ja Bretagnen (Amorican) ylängön kesken. Tämä geologinen jako ei ole yhtenevä Normandian alueellisen jaon kanssa, sillä rajalinja kulkee pohjoisesta etelään.


title: Normandia

text: Geologinen monipuolisuus aiheuttaa myös määrätyssä mielessä maiseman moninaisuutta, kuitenkin sitä rajoittaa kostea ja lauhkea ilmasto. Tästä ilmastollisesta tosiseikasta johtuen useat niityt ja lehdot ovat useilla Normandian alueilla hyvinkin yhtenäisiä ja siten luovat tämän historiallisen maakunnan olennaisen tunnuspiirteen.


title: Normandia

text: Meren rannikon maisemat ovat Normandiassa hyvinkin vaihtelevia. Pohjoisosan korkeat kalkkikiviset jyrkät rantatörmät, joiden edustalla on pienikivistä rantaa Caux’n alueella, muuttuvat etelässä Calvados’in alueella hienoiksi hiekkarannoiksi. Manchessa esiintyvät sekä hiekkarannat että kirkkaasta vedestä nousevat kohtuullisen korkeat niemenkärjet.


title: Normandia

text: Manneralueen lisäksi maakuntaan kuuluvat myös Normandian edustalla olevat Kanaalisaaret. Bretonit asuttivat näitä saaria aina viikinkien tuloon saakka. Ne olivat osa Normandian herttuakuntaa vuosina 993–1204. Satavuotisen sodan päättymisen yhteydessä Ranskan maa-alueen takaisinvaltaus päättyi Cherbourgiin eikä mennyt pariakymmentä kilometriä kauempana oleville saarille, jotka siis jäivät jäljelle itsenäisestä Normandian herttuakunnasta.


title: Normandia

text: Hallinnollisesti saaret ovat autonomisia Britanniasta. Ne muodostavat kaksi voutikuntaa, jotka ovat säilyttäneet vanhat Normandian aikaiset lakinsa ja traditionsa. Saarilla herttuasta käytetään jatkuvasti miespuolista duc-nimitystä, vaikka jo yli 50 vuotta saaria on hallinnut nainen.


title: Normandia

text: Oman erikoisuutensa Normandian maakunnassa muodostavat myös muut Atlantin valtameressä olevat saaret. Niistä tunnetuin lienee Mont Saint-Michelin luostarisaari, josta tuli monella tapaa Ranskan kuningaskunnan symboli sekä sen kansallispyhimykseksi muodostuneen pyhimyksen että saaren vieraita valloittajia kohtaan osoittaman ankaran vastarinnan tähden.


title: Normandia

text: Normandian tärkeimmät vesiväylät ovat Seine ja siihen laskevat joet: Epte, Andelle, Eure ja Risle sekä muut lähinnä rannikon vaikutusalueella ovat joet, kuten Bresle, Touques, Dives, Orne, Vire, Sée, Sélune ja Couesnon. Ranskan pienimmäksi virraksi nimetty La Veules laskee mereen Veules-les-Roses’issa, Dieppen ja Saint-Valery-en-Caux’n välisellä alueella Seine-Maritimen departementissa.


title: Normandia

text: Normandiassa ovat myös alueelliset luonnonpuistot:


title: Normandia

text: Normandian alueella on lukuisia löytöjä kivikaudelta etenkin Euren ja Calvados’n departementeissa. Rouenin kaupunkia lähellä sijaitsevassa Goyn luolassa olevat luolamaalaukset ovat Euroopan pohjoisimmat. Lisäksi alueella sijaitsee useita megaliitteja.


title: Normandia

text: Roomalaiset valloittivat Gallian ja myös Normandian. Noin 200-luvun puolivälin paikkeilla barbaarien hyökkäykset ja ryöstöretket vaivasivat Normandian asukkaita. Vuodesta 406 lähtien germaaniset heimot vyöryivät läntiseen Eurooppaan. Tällöin saksiheimoja asettui asumaan Normandian rannikolle.


title: Normandia

text: Roomalaiskauden loppuvaiheessa alkanut kristinuskon juurtuminen löi oman voimakkaan leimansa Normandiaan. Keskeisiin kaupunkeihin rakennetaan katedraaleja, maaseudulle pystytettiin eri pyhimyksille omistettuja kirkkoja.


title: Normandia

text: Normandian luostarielämä alkoi todella kehittyä 500-luvulla ja näin etenkin maakunnan läntisessä osassa. Normandian aristokraatit perustivat ja rakensivat 600-luvulta lähtien useita luostareita erityisesti Seine-joen laaksoon. Nämä luostarit omaksuivat benediktiiniläisen luostarijärjestyksen.


title: Normandia

text: Normandia on saanut nykyisen nimensä viikinkien eli pohjanmiesten mukaan. Normandian alueen paikannimistössä skandinaavien invaasiosta on runsaasti jälkiä. Samoin alueen sukunimistössä näkyy tuon aikakauden vaikutus. Normandian rannikolle viikingit tulivat Ludvig Hurskaan hallinnon aikana (814-840). Ryöstöretket tapahtuivat kesän aikana ja talvikausiksi skandinaavit palasivat takaisin koteihinsa pohjoiseen. Vuodesta 851 lähtien viikingit aloittivat talvikausien vieton Seinen alajuoksun alueella. Vuonna 911 viikinkipäällikkö Rollo allekirjoitti Saint-Clair-sur-Eptessa Kaarle Yksinkertaisen kanssa sopimuksen. Hallitsija antoi Rollolle läänitykseksi Seinen alajuoksun vastapalvelukseksi vasallivalasta. Rollon tuli suojella Seinen alajuoksua ja Rouenin kaupunkia skandinaavien hyökkäyksiltä. Normandiaan retkiä tehneistä pohjanmiehistä suurin osa oli alkuperältään tanskalaisia, mutta mukana oli runsaasti myös norjalaisia. Viikinkien tulo ei ollut mitään massamuuttoa Normandiaan.


title: Normandia

text: Rollon seuraajat käyttivät aluksi Normandian kreivin titteliä, mutta Rikhard II:n ajasta lähtien he olivat herttuoita. Normandian herttuat ylläpitivät suhteita ulkomaisiin ruhtinaisiin, eritoten Englantiin.


title: Normandia

text: Vuodesta 1050 alkaen Englannin kuningas Edvard Tunnustaja oli kutsunut Normandian herttua Vilhelm Valloittajaa avustamaan taistelussa voimakasta aristokratiaa vastaan. Edvardilla ei ollut suoranaista perillistä kruunulleen, ja hänen ajatuksenaan oli, että Vilhelm olisi perinyt kruunun hänen kuolemansa jälkeen. Tuo kuolema tapahtui 5. tammikuuta 1066. Kuolleen kuninkaan lanko Harald Godwininpoika kuitenkin kruunautti itsensä kuninkaaksi. Vilhelm päätti ottaa itselleen kruunun väkivallan avulla. Vilhelmin ja Haraldin armeijat kohtasivat 14. lokakuuta 1066 Hastingsin taistelussa, jossa Haraldin joukot kärsivät tappion. Vilhelm Valloittaja kruunautti itsensä Englannin kuninkaaksi.


title: Normandia

text: Saatuaan itselleen myös laillisen kuninkaan arvovallan Vilhelm Valloittaja käytti sitä koko valtakautensa ajan Normandian herttuakunnan hyväksi. Normandian aristokratian haltuun siirtyi suuret määrät englantilaista maaomaisuutta. Vilhelmille tuli Englannin kuningaskunta ja Normandian herttuakunta siirtyi Robert II:lle. Normandian herttua Robert II osallistui ensimmäiseen ristiretkeen Pyhälle maalle. Kun hän palasi takaisin, hänen veljensä Vilhelm oli kuollut ja toinen veli Henri Beauclerc oli anastanut vallan Englannissa. Henri voitti veljensä Robert II:n vuonna 1106 Tinchebrayn taistelussa. Henri I Beauclercistä tuli myös Normandian herttua 15. lokakuuta 1106.


title: Normandia

text: Musta surma koetteli Normandiaa vuodesta 1348 lähtien ja sai aikaan vakavia epidemioita maakunnan alueella. Yhdistyneenä sodan ja nälän aiheuttamiin vaikeuksiin rutto sai aikaan suurta tuhoa alueen väestön keskuudessa.


title: Normandia

text: Satavuotinen sota kosketti Normandiaa. Elokuussa vuonna 1415 Englannin kuningas Henrik V rantautui Seinen suistoon tarkoituksenaan Ranskan valloittaminen. Hänen armeijansa voitti ranskalaiset joukot Azincourtin taistelussa. Henrik V valloitti koko Normandian. Normandian englantilainen miehitys päättyi vuonna 1450 Formignyn taisteluun.


title: Normandia

text: Protestanttinen uskontunnustus tuli Normandiaan hyvin varhaisessa vaiheessa. Protestantit olivat erityisesti alempaa aristokratiaa, Caenin ja muiden kaupunkien porvareita sekä tekstiiliteollisuuden työntekijöitä. Protestantismin osuus Normandiassa väheni 1500-luvun lopulla. Vuonna 1665 on arvioitu Normandian olleen pohjoisen Ranskan maakunnista kaikkein protestanttisin, heitä olisi ollut kaikkiaan noin 200 000 henkeä ja he muodostivat Normandian teollistuneimman väestönosan. Protestanttien vainojen aikana heitä pakeni Englantiin tai Alankomaihin. Protestanttien paon seurauksena vauraasta Normandiasta tuli huonosti toimeentuleva maakunta.Koko läntistä Eurooppaa voimakkaasti 1800-luvulla ravistellut teollistuminen ja myötä tapahtunut yhteiskunnallinen rakennemuutos vaikuttivat Normandiassa sen itäosissa eli Rouenin alueella ja nykyisellä Haut-Normandien alueella. Rautatieyhteys Pariisista Roueniin avattiin 3. toukokuuta 1843 ja se toimi monella tavoin teollistumisen symbolina. Laivanrakennustelakat, tekstiilitehtaat ja metallipajat moninkertaistuivat nykyisen Seine-Maritimen departementin alueella, siis Le Havressa, Elbeufissä ja Louviersissa.


title: Normandia

text: Lyhyesti voidaan teollistumisen aikakaudella todeta seuraavat keskeiset tapahumat:


title: Normandia

text: Teollistumisen aikakauteen liittyi Normandiassa myös voimakas taiteen uudistumisen ja kehittymisen kausi. Tätä kuvaa parhaiten taidemaalari Claude Monet'n asettuminen Giverneyn kaupunkiin sekä hänen lukuisat maalauksensa eri puolilta Normandiaa.


title: Normandia

text:
Ensimmäisen maailmansodan melskeistä Normandia selvisi huomattavan vähäisin vaurioin, sillä pääsääntöisesti sotatoimet tapahtuivat muualla Ranskassa, varsinkin maan pohjoisessa osassa. Tietenkin normandialaiset miehet osallistuivat sotatoimiin muiden ranskalaisten tavoin.
Toisen maailmansodan aikana maakunta oli saksalaisten miehittämä. Sodan aikana saksalaiset linnoittivat rannikon perusteellisesti estämään mahdollisia hyökkäysyrityksiä. Sodan loppupuolella Normandian maakunnasta tuli aloituspiste liittoutuneiden käynnistämälle Euroopan takaisinvaltaukselle ja natsien hallinnon lopettamiselle. Normandian maihinnousu alkoi 6. kesäkuuta 1944. Siihen osallistui noin 400 000 miestä ja tuhansia laivoja. Maihinnousu aloitti taistelun Normandiasta. Viimeiset saksalaiset antautuivat 12. syyskuuta Normandiassa.


title: Normandia

text: Sodanjälkeisen historian suurin työ on ollut maakunnan jälleenrakentaminen.


title: Normandia

text: Vuonna 1956 perustetut hallintoalueet ovat olleet koko olemassaolonsa ajan piikki normandialaisten lihassa, sillä maakunta jaettiin kahteen osaan Ylä- ja Ala-Normandiaan.


title: Normandia

text: Nykyisin historiallisen Normandian maakunnan alueella asuu kaikkiaan noin 3,16 miljoonaa asukasta ja näin asukastiheys on hyvin lähellä koko Ranskan valtion asukastiheyttä eli noin 110 asukasta neliökilometrillä. Anglo-normandisten saarten asukasluku on hivenen yli 150 000 eli lähes 780 asukasta neliökilometrillä.


title: Normandia

text: Maakunnan nykyiset keskeiset suuret ja matkailun kannalta mielenkiintoiset kaupungit ovat:Pienemmistä paikkakunnista historiallisesti ja kulttuurisesti merkittäviin kuuluvat ainakin:Kuitenkin Normandiassa koetaan myös voimakkaana maaltapako ja maaseudun autioituminen. Maakunnan keskuksiin muuttaa jatkuvasti uutta väestöä maaseudulta, mutta valtakunnan talouden ja politiikan keskus Pariisi vetää muuttajia läheisyydellään ja tarjoamillaan mahdollisuuksilla.


title: Normandia

text: Normandiassa on jo vanhastaan laaja tieverkko ja alueella on kaikkiaan 15 valtatietä.


title: Normandia

text: Alueella on maantieteellisesti ollut aina hyvin merkittävä ja niin myös seuraavat moottoritiet:


title: Normandia

text: Normandialla on yli 600 km pitkä rannikkokaistale Englannin kanaalin rannikolla. Se on maailman vilkkaimmin kuljettu meriliikenneväylä. Maakunnan satamaverkko on kolmanneksi suurin koko Euroopassa ja suurin Ranskan satamaverkostoista, ja sen muodostavat kaksi suurta kansainvälistä satamaa Le Havre ja Rouen sekä pienemmät Cherbourgin, Gaen’in ja Dieppen satamat. Puolet Ranskan kansainvälisestä meriliikenteestä ja 60 % konttiliikenteestä tapahtuu näiden satamien kautta.


title: Normandia

text: Kanaalin saarten huoltoyhteydet hoidetaan Granvillen, Garteret’in ja Diéletten satamista Jerseyn saarelle Goreyn ja Saint-Hélier’n satamien kautta, Guernseyn saarelle Sint-Piere-Portin sataman kautta.


title: Normandia

text: Normandiassa on viisi kansainväliselle liikenteelle tarkoitettua lentokenttää, ja jotkut toimivat esimerkiksi Pariisin lentokenttien varalaskupaikkoina.Normandian maakunnassa on Ranskassa poikkeuksellinen tilanne, sillä sen alueella on kaksi virallista jokapäiväisesti käytettyä kieltä: ranska Ranskalle kuuluvalla mantereella ja englanti Englannin kruunulle kuuluvilla saarilla. Kumpikin näistä kielistä on saanut paljon ilmaisuun ja sanastoon liittyviä vaikutteita paikallismurteista, esimerkkinä Jerseyn saarella puhutussa ranskassa on lukuisia varsinaisessa ranskan kielessä tuntemattomia käsitteitä ja ilmauksia.


title: Normandia

text: Keskeisin maakunnallinen murrekieli Normandiassa on normanni, joka käsittää useita kielellisiä ala-alueita. Nykyään normannia puhutaan yleisimmin Contexin ja Cauxin alueilla sekä kanaalin saarilla, joissa niitä kutsutaan nimillä "jersias" ja "gernesias".


title: Normandia

text: Normandian maakunnan paikannimistö perustuu pääsääntöisesti gallialais-roomalaiseen perinteeseen, mutta skandinaavisella perinnöllä on kuitenkin oma osuutensa, etenkin eräillä viikinkien muuttoliikkeelle altistuneilla seuduilla. Tällaisia paljon käytettyjä skandinaavisia nimipäätteitä ovat esimerkiksi:Oman lukunsa muodostavat kanaalin saaret, joiden nimet ovat alkuperältään normannia: (e)y (saari, ruotsin "ö") : Jersey (normanniksi Jèrri), Guernesey (normanniksi Guernési/Dgèrnésy), Aurigny (normanniksi Aoeur'gny),


title: Normandia

text: Normanniranskan erikoisuus on, että sananalkuinen 'h' ääntyy: "Harfleur", "Honfleur", 'c' on säästynyt palatalisoitumiselta "a":n edellä "ch":ksi kuten muualla ranskassa ("Caen, Camembert") ja nimet, jotka ovat yhdyssanoja, noudattavat skandinaavista sanajärjestystä ("Abbeville", Équainville").


title: Normandia

text: Ranskan kaikkien muiden alueiden tavoin myös Normandian keskeinen alueellinen identiteetti rakentuu paljolti paikallisen gastronomian perustalle. Voidaan hyvinkin sanoa, että gastronomia lienee nykyisin kaikkein keskeisin alueellisen identiteetin luoja. Normandian kohdalla voidaan todeta maakunnan gastronomian rakentuvan neljän peruspilarin varaan. Nämä pilarit ovat sen oman alueen tuotteet eli omena, maito, liha ja meren antimet.


title: Normandia

text: Normandia tuottaa suuret määrät omenaa, joka puolestaan toimii raaka-aineena alueen monipuoliselle teollisuudelle. Omenan ohella myös päärynällä on merkityksensä, joskin huomattavasti vähäisempi kuin omenalla. Keskeinen omenasta valmistettava tuote on siideri, jota käytetään monipuolisesti alueen ruoanvalmistuksessa. Siideristä tislataan omenabrandyä aivan kuten valkoviinistä tislataan brandyä ja jos tarkoin määritellyt alueelliset sekä omenalajikkeelliset määräykset täyttyvät saa omenabrandy nimen Calvados. Sekä siideri että Calvados ovat muodostuneet merkittäviksi vientituotteiksi ja vientitulojen tuojaksi koko valtionkin mittakaavassa. Alueellisesti merkitys on tietenkin vielä suurempi.


title: Normandia

text: Normandian ja Jersey-saarten naudat ovat tunnettuja maitonsa laadusta, ja maidosta valmistetaan erilaisia maitotuotteita: kermaa, voita ja varsinkin juustoja, joista tunnetuin lienee normandialainen valkohomejuusto "Camembert". Normandia on tärkeä ostereiden tuotantoalue mutta myös kampasimpukat (St. Jacques), katkaravut, sinisimpukat sekä hummerit ovat alueella tuotettuja gastronomisia herkkuja lukuisien kalalajien ohella.


title: Normandia

text: Normandian kulinaariset erikoisuudet rakentuvat luonnollisesti omenien, siiderin, Calvadoksen, meijerituotteiden sekä lihan varaan. Kaikkea tätä täydentävät luonnollisesti runsaat meren antimet. Helppoja alueen erikoisuuksia ovat esimerkiksi:Normandian vaakunassa on "punaisella pohjalla kaksi päällekkäistä, kultaista leopardia sinisin varustein". Kanaalin saarten vaakuna on muuten samankaltainen, siinä on kuitenkin päällekkäin kolme leopardia/leijonaa. Myös Englannin hallitsijalla on vaakunassaan vastaavat kolme kultaista leijonaa/leopardia, kyseessä on keskiaikainen symboliikka ja sen historia.


title: Normandia

text: Vaakunoiden synty on hivenen epäselvä, mutta se sijoittuu kuitenkin Plantagenêt-suvun hallitusaikaan, jolloin Normandian herttuan ja Englannin kuninkaan roolit samaistuivat. Tällöin oli vuorotellen ja eri henkilöillä käytössä vaakunoita, joissa leopardien/leijonien lukumäärä vaihteli yhdestä kolmeen. Usein kuitenkin katsotaan, että juuri Rikhard Leijonamieli lisäsi kolmannen leijonan vaakunaansa kun hän palasi vankeudesta takaisin kotimaahansa. Tämän kolmannen leijonan hän olisi ottanut vaakunaansa äitinsä Eleonora Akvitanialaisen vaakunasta, jossa oli yksi leijona. Pohjana olisi ollut Rikhardin isän kaksileijonainen vaakuna, jota Rikhardkin oli aiemmin käyttänyt. Nämä arvelut ovat kuitenkin hypoteesejä, joita tutkijat ovat rakentaneet käytössä olevien kuvien ajoituksen avulla, sillä kirjalliset lähteet asiasta puuttuvat.


title: Normandia

text: Normandian alueella on nykyisin käytössä neljä erilaista lippua. Lisäksi kanaalin saarista jokaisella on käytössään oma lippunsa.


title: Normandia

text: Mikään edellä mainituista lipuista ei ole erityisessä virallisessa asemassa, sillä siihen liittyvää säädöstä ei ole koskaan tehty. Koskaan ei myöskään ole tiedusteltu asukkaiden mielipidettä alueen lipusta. Ainoa näyttö on eri lippujen suosio ihmisten käytössä.


title: Normandia

text: Normandialla on myös kaksi maakuntalaulua:


title: Normandia

text: Normandian historiallisessa maakunnassa toimii "Le mouvement normand", joka toimii ja taistelee Normandian alueellista hallinnon kahtiajakoa vastaan. Liikkeen johtohahmo on Didier Patte. Liike ei ole tavoitteiltaan separatistinen ja se pitää itseään enemmänkin yhden Ranskan valtiota luoneen heimon edustajana. Liikkeen tavoitteet ovat monipuoliset, sen sisällä on eurooppalaisia federalisteja, lievän autonomian kannattajia, mutta se kieltäytyy kaikesta väkivaltaisesta toiminnasta. Liike haluaa luoda Normandialle suoria yhteyksiä ulkomaille, eritoten Pohjois-Euroopan maihin ja näissä merkeissä se on osallistunut muun muassa Kööpenhaminassa järjestettyihin alueellisen Euroopan konferensseihin.


title: Bibracte

text: Bibracte oli gallialaisen heedujen heimon tärkein kaupunki ja poliittinen sekä taloudellinen keskus. Bibracte sijaitsi Mont Beuvrayn kukkulalla, ja se oli yksi merkittävimmistä Gallian oppidumeista eli linnoitetuista asutuksista. Bibracten kukoistusaika kesti 150-luvun lopusta eaa. noin vuoteen 12 eaa., jolloin heedut perustivat uuden Augustodunumin kaupungin (Autun).


title: Bibracte

text: Bibracte levittäytyi noin 135 hehtaarin alueelle. Koko kaupunkia ympäröi korkea muuri, joka oli toteutettu murus gallicus -tekniikalla kivestä ja puusta. Arkeologit ovat rakentaneet osan siitä paikalle Porte du Rebout. Bibractessa ei ollut antiikin kaupunkien kaltaista geometrista asemakaavaa, mutta asutus oli kuitenkin jakautunut selkeisiin alueisiin ja katuihin. Aluksi luultiin, että Bibractessa oli laaja käsityöläisten alue, jossa oli muun muassa kultaseppien pajoja. Kaivauksien perusteella voidaan kuitenkin sanoa, että pajoja oli joka puolella kaupunkia. Esimerkiksi Parc au Chevaux'n alueella oli suuri "domus" (PC1) sekä käsityöläisten pajoja. PC1 on "domus", joka on rakennettu roomalaisella tyylillä ja joka tarkoittaa sitä, että siinä oli "vestibulum, atrium" ja huoneita. Kaupungissa oli myös muita roomalaistyylisiä taloja. Yleensä talot olivat nelikulmaisia, ja ne oli rakennettu puusta tai kivestä. Useat asumukset olivat puolittain maan sisässä.


title: Bibracte

text: Paikalla tehdyissä kaivauksissa on löydetty eri puolilta eteläistä Eurooppaa peräisin olevia kolikoita, mikä viittaa siihen, että Bibracte on ollut vilkas kaupan keskus. Lisäksi paikalta on löydetty monta tuhatta "amphoraa", jotka osoittavat, että tuotteita tuotiin "ager cosanuksesta" (Dressel 1) sekä Espanjasta (Haltern 70, Dressel 20, Oberhaden 83, Pascual 1 jne.). Kaupungissa oli myös pyhäkkö, joten Bibracte on ollut myös uskonnollinen keskus.


title: Lamberto Gardelli

text: Lamberto Gardelli (8. marraskuuta 1915 Venetsia – 17. heinäkuuta 1998 München) oli italialainen kapellimestari. Hän opiskeli kuuluisan Tullio Serafinin johdolla ja debytoi vuonna 1944 johtaessaan Giuseppe Verdin "La traviatan". Uransa aikana Gardelli johti orkestereita ympäri maailmaa, mutta lähes aina vierailevan orkesterinjohtajan roolissa - hän ei koskaan itse johtanut oopperataloa. Hän oli suosittu New Yorkissa. Hänen oopperalevytyksistään hienoimmiksi katsotaan usein 1960-luvulla levytetyt Puccinin "Il trittico" ja Rossinin "Wilhelm Tell".


title: Mäkihypyn maailmancup 2005–2006

text: Mäkihypyn maailmancup 2005–2006 alkoi Kuusamossa Suomessa 26. marraskuuta 2005. Kauden aikana järjestettiin 22 osakilpailua ja yksi osakilpailu peruttiin. Viimeinen osakilpailu hypättiin Planicassa Sloveniassa 19. maaliskuuta 2006.


title: Purola (Kajaani)

text: Purola on Kajaanin vanhimpia kaupunginosia. Se sijaitsee Kajaaninjoen eteläpuolella, Kaupunginlammen kupeessa, etelään menevän tien (entinen viitostie) länsipuolella. Naapurialueina vastapäätä tien toisella puolen on Puistolan kaupunginosa ja lännessä Kajaaninjokivarren Tihisenniemellä UPM-Kymmenen (entinen Kajaani Oy) entiset massa- ja paperitehtaat ja vielä toiminnassa oleva saha. Alkujaan Purolan omakotialue on muodostunut juuri sellutehtaan, paperitehtaan ja sahan työntekijöiden asuntoalueeksi. Muistona alkuaikojen rakennustyylistä Purolassa on vielä paljon vanhoja mansardikattoisia (taitekattoisia) puutaloja.


title: Purola (Kajaani)

text: Purolan asemakaava on tavanomaisesta poikkeava, erikoinen. Kadut ovat sisäkkäisten U-kirjaimen muotoisia, alkaen viitostiestä ja palaten viitostielle. Nykyisin Purola on kaunis ja rauhallinen omakotitaloalue.


title: Purola (Kajaani)

text: Purolassa oli ennen useita kauppoja:Nykyään jäljellä on enää vain yksi päivittäistavarakauppa. Purolassa toimii myös grilli. Grillin yhteydessä toimi myös kauppa, joka kuitenkin meni vuonna 2011 konkurssiin. Purolassa oli aiemmin myös posti, pankki, useita kioskeja sekä kirjaston sivutoimipiste, joka kuitenkin tuhoutui tulipalossa. Purolassa oli myös muutama baari.