title: Hiidenvesi

text: Hiidenveden rantatörmillä on ollut asutusta todistettavasti ainakin kivikaudesta alkaen. Tätä tukevat muun muassa Vihdistä löytyneet kalliokaiverrukset. Hiidenvesi on tarjonnut toimeentuloa ja ravintoa huonoinakin aikoina, kun kuivat kaudet ja halla ovat rajoittaneet viljasatoja. Ihmiset ovat jo vuosisatojen ajan hyödyntäneet Hiidenveden runsasta kalakantaa. Kalastus on edelleenkin tärkeä osa järven virkistyskäyttöä. Järven rannat on nykyisellään mökitetty täyteen ja tässä tarkoituksessa järvi palveleekin sijaintinsa vuoksi oivallisesti lähinnä pääkaupunkiseudun asukkaita, jotka kiireen keskeltä haluvat tulla rentoutumaan lähelle ja nopeasti, mutta toisaalta kuitenkin täydelliseen luonnonrauhaan ja maalaisidylliin. Hiidenvedellä toimii myös purjehdusseura, Hiidenveden purjehtija (Hiipu), joka on erikoistunut mm purjelautailuun, purjehdukseen ja melontaan. Se on Nummelan Tarmon jaosto, joka perustettiin vuonna 1981. Kesäisin joka tiistai on mahdollisuus tutustua seuran toimintaan ja kokeilla melontaa, purjelautailua tai purjehdusta. Myös muuhun veneilyyn Hiidenvesi antaa hyvät mahdollisuudet, koska järvi on varsin laajalle levittäytynyt ja rikkonainen ja siltä on yhteys Lohjanjärveen.


title: Hiidenvesi

text: Helsingin kaupunki käyttää Hiidenvettä varavesilähteenään. Muun muassa Päijännetunnelin remontin yhteydessä vuonna 2008 noin miljoona ihmistä sai juomavetensä Hiidenvedestä. Voidaan siis sanoa, että vesistöjen saastuminen ja pilaantuminen ei ole ainoastaan niiden mökkiläisten ja järven rannalla asuvien ihmisten ongelma vaan välillisesti sama ongelma koskettaa suurempaa yleisöä vaikka monet eivät asiasta tiedä taikka siihen kiinnitä huomiota.


title: Hiidenvesi

text: Hiidenvettä säännöstellään Väänteenjoessa sijaitsevan padon kautta. Säännöstely on aloitettu 1970-luvulla. Säännöstely toimii Helsingin kaupungin vedenhankinnan varajärjestelmän osana. Padon vierelle valmistui kuntien ja valtion yhteisenä hankkeena vuonna 2009 venesulku ja kalatie. Se on parantanut veneilymahdollisuuksia Hiidenveden ja Lohjanjärven välillä sekä mahdollistanut vaelluskalojen liikkumisen vesistöissä. Hanke ei aiheuttanut muutoksia vedenkorkeuksiin, virtaamiin eikä säännöstelyyn. Säännöstelyrajat on sidottu kalenteriin, mutta suurin sallittu juoksutus määräytyy padon suurimman purkautumiskyvyn perusteella. Ennen tulvaa ja sen aikana on kaikki patoluukut pidettävä auki. Hiidenveden purkautumiseen vaikuttaa oleellisesti alapuolella sijaitsevan Lohjanjärven vedenkorkeus. Uudenmaan ympäristökeskuksessa on määritetty Hiidenveden ranta-alueille alimmaksi suositeltavaksi rakentamiskorkeudeksi NN+ 33,30 m. Tavoitteena on, että kunnat huomioisivat suosituksen ja ohjaisivat uudisrakentamista sen mukaisesti. Kuntien rakennusjärjestyksissä ei ole aina huomioitu tulvan mahdollisuutta riittävän suurella varmuudella.


title: Hiidenvesi

text: Hiidenvedelle ovat tyypillisiä lehto- ja sekametsäkasvillisuuden peittämät rannat ja toisaalta alavat pellot. Lehtokasvillisuus on tyypillistä ravinteikkaan maaperän ja eteläisen sijainnin vuoksi. Alueella tavataan useita eteläisiä kasvi- ja eläinlajeja, jotka ovat harvinaisia muualla Suomessa. Tammet, saarnet ja lehmukset sekä kevätkukat, kuten sini-, valko-, kelta- ja kangasvuokko kuuluvat Hiidenveden, etenkin etelän puoleisen päädyn kasvillisuuteen. Pohjoisemmaksi mentäessä kasvusto muuttuu sekametsätyyppiseksi ja kuusi- ja koivuvaltaiseksi.


title: Dendera

text: Dendera ("Dendra," kopt. "Tentore", ) on pikkukaupunki Egyptissä Niilin länsirannalla, nykyistä Qenan kaupunkia vastapäätä noin 60 kilometriä Luxorista pohjoiseen. Nähtävyytenä on Hathorille, muinaisen Egyptin rakkaudenjumalattarelle pyhitetty hyvin säilynyt ptolemaiolainen temppeli. Temppelin takaosassa, ulkoseinässä, oletetaan olevan ainoa kuningatar Kleopatra VII:stä säilynyt reliefi. Kaupungissa on melko hyvä satama, ja sinne järjestetään paljon päivän kestäviä turistiristeilyjä Luxorista. Denderaan järjestetään turistiretkiä myös maanteitse, linja-autoilla. Näiden retkien aikana vieraillaan myös Abydoksessa.


title: Mittakaava

text: Mittakaava eli skaala on suhdeluku, joka kertoo kuvan, kartan, piirroksen tms ja sen esittämän todellisen kohteen mittojen välisen suhteen. Esimerkiksi mittakaava "1:100" (luetaan "yhden suhde sataan") tarkoittaa, että yksi senttimetri kuvassa vastaa sataa senttimetriä oikeassa kohteessa.


title: Mittakaava

text: Mittakaavaa käytetään kun halutaan havainnollistaa kohdetta, joka on liian suuri tai pieni esitettäväksi luonnollisessa koossaan. Havainnollistavasta mallista voidaan laskea kohteen oikea mitta kertomalla mitta matemaattisella kertolaskulla mittakaavan käänteisluvun kanssa.


title: Mittakaava

text: Mittakaavoja käytetään erityisesti kartoissa, piirustuksissa ja pienoismalleissa.


title: Mittakaava

text: Suuri ja pieni mittakaava ovat käsitteitä jotka liittyvät mittakaavan suhteeseen. Suhdeluku voidaan ajatella murtolukuna, jolloin esimerkiksi 1:100 on suurempi kuin 1:1000. Suuren mittakaavan kuvassa kohteet on kuvattu suurempina kuin pienen mittakaavan kuvassa.


title: Mittakaava

text: "Mittakaavalla" tarkoitetaan myös kuvaannollisesti jonkin asian suuruusluokkaa. Voidaan esimerkiksi sanoa "Suomen mittakaavassa", kun viitataan koko maan tilanteeseen, tai "keskustelussa on mittakaavavirhe", kun väitetään verrattavan asioita, joiden painoarvo on erilainen.


title: Oulun palo 1822

text: Oulun palo vuonna 1822 sai aikaan laajamittaista tuhoa Oulun keskustassa. Ajan tavan mukaan kaupunki oli tiiviisti rakennettu puutalokaupunki, jossa tulipalot pääsivät leviämään varsin vapaasti. Taajaan rakennettuna puukaupunkina Oulu paloi maan tasalle noin 60 vuoden välein, ja oli täten otollinen työmaa ruutukaava-arkkitehdille.


title: Oulun palo 1822

text: Vuoden 1822 palo sai alkunsa varhain aamuyöllä 23. toukokuuta värjärimestari Papen talosta, joka sijaitsi lähellä raatihuonetta rannassa. Tuli levisi erittäin nopeasti, tuhoten useita puutalokortteleita sekä tuomiokirkon puurakenteet. Tuomiokirkosta jäljelle jäivät vain kiviseinät, joiden sisään nykyinen kirkko on rakennettu. Palon sammuttua lähes koko kaupunki oli tuhoutunut maan tasalle: 330 rakennusta tuhoutui täysin tai lähes täydellisesti, ja vain 65 rakennusta säästyi, ja yhteensä yli 3 000 oululaista jäi ilman kotia. Kuitenkin tulipalossa sai vain viisi ihmistä surmansa.


title: Oulun palo 1822

text: Kirkon syttyessä tuleen kellonsoittajat kiipesivät tapuliin soittamaan hätäkelloja, ja kaupunkilaisten avulla suuri osa irtaimistoa saatiin talteen. Lukkari ja kirkonvartija ehtivät jopa irrottaa ja viedä turvaan kynttiläkruunut. Ainoastaan kellot jäivät palavaan rakennukseen, ja putosivat maahan kellotapulin sortuessa. Myöhemmin syksyllä kirkonisäntä Wallin keräsi talteen palossa sulaneiden kellojen metallin, josta valettiin uudet kirkonkellot Tukholmassa.


title: Oulun palo 1822

text: Palon välittömänä seurauksena Oulun triviaalikoulu siirrettiin Raaheen.


title: Oulun palo 1822

text: Vuoden 1822 palon jälkeen J. A. Ehrenström ja Carl Ludvig Engel laativat uuden, entistä laajemman ruutukaavan, joka tuli voimaan 1825. Jos oli sitä ennen ehtinyt rakentaa kaavaan sopimattoman rakennuksen, se tuli purkaa ja rakentaa uudelleen asemakaavan mukaisesti.


title: Oulun palo 1822

text: Tuolloin Oulun tärkein satama oli Toppilassa, ja kaupungin siirtämistä kokonaan Oulujoen pohjoisrannalle harkittiin. Tämä ei kuitenkaan toteutunut.


title: Töölönlahti

text: Töölönlahti () on merenlahti Helsingissä ydinkeskustan pohjoispuolella, Keskuspuiston eteläpäässä. Töölönlahti on yhteydessä avomereen Kruunuvuorenselältä alkavan salmen kautta, jonka osilla on nimet Siltavuorensalmi, Kaisaniemenlahti ja Eläintarhanlahti. Viimeksi mainitusta Töölönlahden erottaa rautatiepenger, jonka ali johtaa vain kapea vesiväylä.


title: Töölönlahti

text: Töölönlahden länsirannalla sijaitsevat Suomen Kansallisooppera ja -baletti ja Finlandia-talo sekä niiden välissä Hesperian puisto. Itärannalla on Linnunlaulun huvila-alue. Pohjoisrantaa pitkin kulkee Helsinginkatu, jonka toisella puolella on Eläintarhan puistoalue ja siellä lähellä Töölönlahtea Talvipuutarha. Töölönlahtea ympäröi joka puolelta yhteensä 2,2 kilometrin pituinen jalankulku- ja pyörätie, joskin osa Linnunlaulun huviloista on tien ja rannan välissä. Vuonna 2012 valmistui uusi kevyenliikenteen väylä Baana, joka on rakennettu entiseen satamaradan kuiluun ja jonka tarkoituksena on parantaa Töölönlahden saavutettavuutta. Etenkin kesäisin Töölönlahden ympäri juokseminen on suosittu lenkkeilykierros. Kesäisin keskellä Töölönlahtea toimi suihkulähde vuoteen 2011 saakka, jolloin se säästösyistä suljettiin.


title: Töölönlahti

text: Töölönlahden eteläpuolinen alue oli 1980-luvulle saakka ratapihana, jossa sijaitsivat myös . Alueen rakentamiseksi on vuosikymmenien kuluessa esitetty useita suunnitelmia, esimerkiksi Alvar Aallon keskustasuunnitelma, sekä järjestetty suunnittelukilpailuja. Nykyisin myös tämä alue on osittain puistona, mutta sen reunaan on rakennettu Kiasma, Sanomatalo, Musiikkitalo ja Helsingin keskustakirjasto Oodi. Niiden välissä sijaitsee Kansalaistori. Myös alueen itäreunaan pääradan viereen on rakennettu joukko uusia toimisto- ja asuintaloja. Ensimmäinen toimistotaloista valmistui joulukuussa 2012.


title: Töölönlahti

text: Töölönlahti on alun perin ollut osa salmea, joka on kiertänyt nykyisen Kruununhaan alueen ja erottanut sen mantereesta irralliseksi saareksi. Kun Helsingin kaupunki perustettiin nykyiselle paikalleen 1640-luvulla, salmi oli kuitenkin jo soistunut umpeen kapeimmasta kohdastaan, nykyisen Esplanadin puiston kohdalta, ja sen itäpuolinen alue oli saanut nimen Vironniemi. Töölönlahden eteläpäästä jatkui Esplanadin tienoille vielä 1800-luvun alussa pitkä ja kapea Kluuvinlahti. Töölönlahden pohjoispuolella Keski-Pasilan ratapihan paikalla oli Töölönjärvi, joka sai vetensä Ilmalan soilta ja joka laski Töölönjokea pitkin Töölönlahteen.


title: Töölönlahti

text: 1800-luvun aikana Helsingin kaupungin kasvaminen muokkasi Töölönlahden alueen nykyiseen muotoonsa. Matala ja mutainen Kluuvinlahti täytettiin ja otettiin rakennuskäyttöön. 1860-luvulla rakennettu rautatiepenger erotti Töölönlahden ja Eläintarhanlahden toisistaan, ja lahden eteläpäätä täytettiin pääratapihan leviämisen tieltä. Pasilan Töölönjärvi kuivattiin 1870-luvulla, jolloin myös Töölönjoen virtaus ehtyi. Alppipuistossa vanha jokijuoma on paikoitellen padottu lammiksi.


title: Töölönlahti

text: Töölönlahti on rehevöitynyt jo 1700-luvulta lähtien johtuen veden vähäisestä vaihtuvuudesta. Tähän on kuitenkin alettu hakea muutosta lisäämällä veden vaihtuvuutta tuottamalla Humallahdelta putken kautta puhtaampaa vettä Töölönlahteen. Projekti aloitettiin elokuussa 2005 ja se tulee kestämään useita vuosia.


title: Kartoittaja

text: Kartoittaja on ammatti, jota varten suoritetaan ammattikoulussa kolmivuotinen "maanmittausalan perustutkinto" (120 opintoviikkoa). Kartoittajat työskentelevät esimerkiksi kuntien mittausyksiköissä tai valtion maanmittaustoimistoissa, mutta myös monissa yksityisissä maanmittaukseen ja rakennusmittauksiin erikoistuneissa yrityksissä.


title: Kartoittaja

text: Kartoittajan tärkeimpiin työkaluihin kuuluvat takymetri, GPS-mittauslaitteet sekä tietokone. Työtehtävä voi olla maastomittauksia, maaperätutkimuksia, karttatietokantojen tekoa ja ilmakuvausten valmistelua, mutta myös rekisterien ylläpitoa tai kaavoitukseen liittyviä tehtäviä. Kartoittajan on osattava hyödyntää trigonometrisiä funktioita, sillä maanmittauslaskenta perustuu pitkälti kolmion ratkaisuun.


title: Kohomologia

text: Matematiikassa, erityisesti algebrallisessa topologiassa, kohomologia on nimitys Abelin ryhmien jonoille, joilla on ketjukompleksi. Siten kohomologia on näiden ketjujen abstraktia tutkimista. Kohomologia voidaan nähdä menetelmänä määrittää topologisten avaruuksien algebrallisia invariantteja, joilla on hienompi algebrallinen struktuuri kuin mitä homologia antaa. Kohomologia esiintyy homologian konstruoinnin algebrallisena duaalina.


title: Kohomologia

text: Eräs kohomologian tärkeä sovellutus koskee kenttä- ja potentiaaliteoriaa. Sileät eri ulotteiset differentiaalimuodot muodostavat ketjukompleksin, jossa muotoavaruuksien välillä kuvaukset ovat ulkoderivaattoja. Vastaava homologiateoria koskee (sopivasti määriteltyjä) eri ulotteisia integrointialueita, joiden välillä puolestaan ovat nk. reunahomomorfismit. Eräs tärkeimpiä tuloksia on Georges de Rhamin muotoilema de Rhamin lause, jonka mukaan reaalikertoimiset de Rhamin kohomologiaryhmät ovat isomorfisia reaalikertoimisten singulaaristen homologiaryhmien kanssa. Kohomologiaryhmät liittyvät suljettuihin muotoihin, jotka eivät ole eksakteja (siis joita ei voi aivan esittää potentiaalin avulla), ja de Rhamin lause liittää tämä potentiaalien olemassaolon kannalta ratkaisevan kysymyksen muotojen määrittelyalueen (sileä monisto) topologisiin ominaisuuksiin.


title: Hietaniemi

text: Hietaniemi () on hietainen niemi Helsingissä Etu-Töölön kaupunginosassa. Hietaniemen pohjoispuolella on Taivallahti, eteläpuolella Lapinlahti ja länsipuolella Seurasaarenselkä. Hietaniemessä sijaitsevat muun muassa Hietaniemen uimaranta eli "Hietsu" tai "Hietaranta" sekä Hietaniemen hautausmaa.


title: Edvard Isto

text: Edvard ”Eetu” Isto (28. marraskuuta 1865 Alatornio – 14. lokakuuta 1905) oli suomalainen taidemaalari. Hänet tunnetaan pääasiassa maalauksestaan "Hyökkäys" vuodelta 1899, joka on ehkä tunnetuin suomalainen poliittinen maalaus.


title: Edvard Isto

text: Eetu Isto syntyi yhdeksänlapsiseen perheeseen Alavojakkalan kylässä silloisessa Alatornion kunnassa. Hänen vanhempansa Jaakob ja Kaisa Liisa Isto olivat maanviljelijöitä. Eetu oli perheen nuorin lapsi ja ainoa, joka kävi kansakoulun. Koulu sijaitsi Yliraumon kylässä noin kuuden kilometrin päässä Alavojakkalasta. Hänen koulunkäyntinsä loppui kansakouluun, ainakin osittain sen vuoksi, että lähin oppikoulu sijaitsi Oulussa asti. Kansakoulun jälkeen Isto jäi kotiin auttamaan isäänsä tilanpidossa. Täytettyään 18 vuotta hän lähti maalarioppilaaksi Ruotsin puolelle Matarenkiin, jossa hän työskenteli viitisen vuotta serkkunsa yrityksessä.


title: Edvard Isto

text: Isto muutti Helsinkiin 1888. Jo samana vuonna hän opiskeli Taideteollisuuden keskuskoulussa, ilmeisesti kuitenkin vasta valmistavalla osastolla, koska ei ollut käynyt oppikoulua. Hän elätti itsensä maalarin ja koristemaalarin töillä. Hän teki töitä muun muassa arkkitehti Karl August Wredelle ja myöhemmin rakennusyrittäjä Salomo Wuoriolle. Vuoden tauon jälkeen Isto aloitti opintonsa uudelleen. Hän opiskeli nyt Taideteollisuuden keskuskoulun ylemmällä osastolla ammattimaalariksi. Opintoihin kuului tyylioppia, koristemaalausta, ornamenttimaalausta ja myös esimerkiksi elävän mallin piirustusta. Isto opiskeli mahdollisesti myös Taideyhdistyksen piirustuskoulun iltalinjalla. Päivätyönsä ohella hän oli alkanut myös maalata tauluja.


title: Edvard Isto

text:
Isto haki ja sai Suomen Teollisuushallitukselta matkarahaa, jonka turvin hän matkusti lokakuussa 1895 Berliiniin, missä hän opiskeli Berliinin taideakatemiassa. Vaikka hän opiskelun ohella joutuikin tekemään myös tavallisia maalarin töitä, Berliinissä hän sai yhä enemmän aikaa maalata taulujaan. Hän maalasi erityisesti muotokuvia.
Berliinissä Isto maalasi tunnetuimman teoksensa, "Hyökkäyksen", jossa kuvataan Venäjän kaksipäinen kotka ahdistamassa Suomi-neitoa. Maalaus valmistui 1899 eli samana vuonna, jolloin tsaari Nikolai II antoi Helmikuun manifestina tunnetun julistuksensa. Maalauksen innoittajana sanotaan toimineen ranskalaisen maalari Pierre Puvis de Chavannesin Saksan–Ranskan sodasta kertovat sommitelmat "Ilmapallo" ja "Kirjekyyhkynen", joista tuli Ranskassa hyvin suosittuja. Kesäksi Isto matkusti Helsinkiin. Siellä hän esitteli tauluaan Kaivopuistossa sijainneessa huvilassa. On myös mahdollista, että taulu viimeisteltiin vasta Helsingissä. Taulun nimeä, "Hyökkäys", ehdotti Iston ystävän Benjamin Ajon vaimo Emmi. "Hyökkäys" levisi painokuvina kaikkialle Suomeen. Isto teetti kuvia sekä Suomessa että Saksassa tuhansia kappaleita. Varsinaisesta teoksesta myytiin 300-kappaletta 20 markan osakkeita, joiden kesken itse taulun omistus arvottiin. Taulun omisti pitkään ruotsalainen liikemies Otto Nordberg, jolta sen osti myöhemmin kunnallisneuvos Niilo Helander. Helanderin kuoltua maalaus lahjoitettiin Suomen kansallismuseoon.


title: Edvard Isto

text: Isto matkusti 1899 takaisin Berliiniin ja vietti siellä vielä pari vuotta maalaten muutamia Raamattu-aiheisia tauluja. Kesällä 1901 hän palasi Suomeen ja Alatorniolle. Alatorniolla hän asui kirkkoherra Johannes Granön vieraana Parasniemen pappilassa. Kotimaassaan Isto ryhtyi maalaamaan lähinnä Tornion, Kemin ja Oulun kaupunkien silmäätekevien muotokuvia. Hän maalasi muotokuvia muun muassa kirkkoherra Granöstä, Oulun lyseon rehtorista Mauno Rosendalista ja kokkolalaisesta tehtailijasta Tuomas Friisistä. Keskeneräiseksi ilman viimeistelyä ja signeerausta jäi poliittinen maalaus "Väärä vala", joka esitti Nikolai II:n näköistä miestä vannomassa väärää valaa sormet Raamatulla ja vieressään Suomea kuvaava nainen.


title: Edvard Isto

text: Kirkkoherra Granö lähti keväällä 1902 papiksi Siperiaan, jonne suomalaisia oli ensimmäisen sortokauden aikana karkotettu. Granö pyysi myös Istoa Siperiaan. Matka toteutui vasta kesällä 1905, kun Isto yhdessä Johannes Granön poikien Johannes Gabrielin ja Paavo Granön kanssa matkusti pastorin asuinpaikkaan Helsinki-nimiseen kylään Siperiassa. Isto sairastui Siperian matkallaan lavantautiin. Syksyllä 1905 hän palasi Suomeen ja pian paluunsa jälkeen kuoli keuhkokuumeeseen alle 40-vuotiaana.


title: Edvard Isto

text: Eetu Isto haudattiin Alatornion hautausmaalle. Oulun Suomalainen Klubi, Väinö Kokon johdolla pystytti Iston haudalle muistomerkin kesällä 1936. Muistomerkissä on kuvanveistäjä Martti Tarvaisen tekemä pronssireliefi, joka on tehty "Hyökkäystä" mukaillen.


title: Karpolla on asiaa

text: Karpolla on asiaa on suomalainen vuosina 1983–2007 lähetetty reportaasityyppinen televisio-ohjelma. Ohjelma esitettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa vuonna 1983. Ohjelmaa toimitti pääasiassa toimittaja Hannu Karpo ja tuotti hänen Pallosalama Oy -tuotantoyhtiönsä. Ohjelma oli joillakin tuotantokausilla nimeltään Karporaattori tai Kyllä kansa tietää. Ohjelmaa toimitti myös Hannu Karpon poika Sampo Karpo. Katsojia ohjelma keräsi loppuaikoina keskimäärin puoli miljoonaa jaksolta, Finnpanelin mukaan viikolla 17/2007 ohjelma keräsi 564 000 katsojaa.. Vielä vuonna 1993 sarjan jakso saattoi kerätä 1,4 miljoonaa katsojaa.


title: Karpolla on asiaa

text: Karpo toi ohjelmassaan pääasiassa esiin suomalaisessa yhteiskunnassa epäoikeudenmukaisesti kohdeltuja ihmiskohtaloita ja myös muita yhteiskunnallisia aiheita, muun muassa tieliikenteeseen liittyen. Ohjelma toi kuuluisuutta muun muassa "Nilsiän öljysheikkinä" tunnetulle yrittäjälle Tauno Kuosmaselle ja sammakkoprofessori Taisto Heikkiselle.


title: Karpolla on asiaa

text: Ohjelmassa oli myös muun muassa perinteisesti palkittu kansan valitsema "Vuoden pukki". Jouluisin oli lisäksi järjestetty joulupukkikilpailu, jossa katsojien tarkoituksena on arvata, kuka julkisuuden henkilö pukin naamarin taakse kätkeytyy. Poikkeavasti jouluna 2004 joulupukkikilpailua ei järjestetty, koska ohjelma oli joulukuun ajan tauolla. Sen sijaan marraskuussa lähetettiin erityinen "Marrasvisa".


title: Karpolla on asiaa

text: Ohjelmassa jaettiin haastateltaville muun muassa poron kylmäsavupaistia ja 100 euron seteleitä kehystettynä.


title: Karpolla on asiaa

text: Ohjelman viimeinen jakso esitettiin 5. toukokuuta 2007. Jakson pituus oli perinteisestä puolituntisesta poiketen tunnin pituinen, ja siinä tehtiin katsaus menneiden vuosien aiheisiin ja ohjelmiin. Toukokuussa 2009 MTV3:lla alettiin näyttää "Karpon parhaat" -nimistä sarjaa, jonka jaksot on koostettu Hannu Karpon vuosien varrella tekemistä jutuista ja samalla katsastetaan mitä kyseisille henkilöille tai asioille tapahtui ohjelman jälkeen. Karpon parhaiden toinen tuotantokausi alkoi 22. toukokuuta 2010.


title: Kamtšadaalit

text: Kamtšadaalit () on itelmeeneistä aikaisemmin käytetty nimitys. Nykyään sillä tarkoitetaan Kamtšatkan niemimaan vanhojen venäläisasukkaiden ja heihin sulautuneiden itelmeenien muodostamaa kansanryhmää, joka puhuu äidinkielenään venäjää. Kamtšadaaleilla on laissa tunnustettu Venäjän vähälukuisen alkuperäiskansan asema.


title: Kamtšadaalit

text: Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 2 293 kamtšadaalia ja vuonna 2010 yhteensä 1 927. Eräiden arvioiden mukaan heitä on noin 8 000.


title: Kamtšadaalit

text: Ryhmä on syntynyt Kamtšatkalle 1600-luvun lopulla saapuneiden venäläisten kasakoiden ja talonpoikien sekä itelmeenien välisten seka-avioliittojen tuloksena. Itelmeenit venäläistyivät nopeimmin Kamtšatkajoen laaksossa, jossa syntynyt uusi etninen ryhmä on säilyttänyt parhaiten identiteettinsä. Aikaisemmin kamtšadaaleiksi kutsuttiin myös kaikkia alueen venäläisiä.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Kreikkalainen filosofia viittaa kreikkalaisessa kulttuuripiirissä kreikan kielellä harjoitettuun filosofiaan.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Länsimainen filosofia sai alkunsa antiikin Kreikassa. Antiikin filosofian aika jaetaan usein esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian (ennen kaikkea Sokrates ja sokraatikot, Platon, Aristoteles), hellenistisen filosofian ja roomalaisen keisariajan filosofian ajanjaksoihin. Koko antiikin filosofia oli pääosin kreikankielistä ja peräisin kreikkalaiselta kulttuurialueelta, sillä myös roomalainen filosofia oli lähes kaikessa kreikkalaisen filosofian perillinen.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Klassinen kreikkalainen filosofia suuntautui ennen kaikkea inhimilliseen järkeen, hyveisiin, kyselemällä tehtyyn tutkimukseen ja asioiden perusteiden etsintään. Se perustui kreikkalaisiin ihanteisiin, joissa tärkeintä oli hyveen kehittäminen ja hyvä elämä kreikkalaisessa kaupunkivaltiossa, "poliksessa". Merkittävimpiin koulukuntiin lukeutuvat platonismi, aristotelismi, stoalaisuus, epikurolaisuus ja skeptisismi.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Antiikin filosofiset perinteet säilyivät edelleen Bysantissa harjoitetussa filosofiassa, sillä idässä antiikin kreikkalaista kirjallisuutta ei tarvinnut "löytää uudelleen" niin kuin lännessä, vaan antiikin perintö oli koko ajan läsnä. Bysantin aika kattaa käytännössä koko Kreikan keskiajan, päättyen Konstantinopolin valtaukseen vuonna 1453.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Bysanttilaista filosofiaa luonnehtii tiivis yhteys kristilliseen maailmankuvaan ja teologiaan, mutta se sai paljon vaikutteita ja ajatuksia antiikin kreikankielisistä filosofisista teksteistä, erityisesti Platonilta, Aristoteleelta ja uusplatonisteilta. Merkittäviin bysanttilaisiin ajattelijoihin lukeutuvat Johannes Damaskolainen, Fotios, Arethas Kesarealainen, Mikael Psellos, Johannes Italos, Eustratios Nikaialainen, Mikael Efesoslainen, Nikeforos Blemmydes, Theodoros Metokhites, Georgios Pakhymeres ja Sofonias. Monet näistä filosofeista kirjoittivat Platon- ja Aristoteles-kommentaareja. Gregorios Palamas kehitti hesykastisen mystisen suuntauksen, jota Barlaam Calabrialainen puolestaan vastusti. Bysantin viimeinen suuri filosofi oli Georgios Gemistos Plethon, joka oli merkittävä henkilö bysanttilaisen ajattelun välittämisessä länteen.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Myös kreikkalaisen nykyfilosofian juuret ovat syvällä antiikin ajattelussa, joten on vaikea sanoa, missä vaiheessa nykykreikkalainen filosofia tarkkaan ottaen alkaa.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Varhaisen uuden ajan filosofian aikana Kreikassa voidaan pitää vuosien 1453 ja 1821 välistä aikaa, toisin sanoen aikaa Konstantinopolin valtauksesta Kreikan itsenäisyystaistelun alkuun. Tuona aikana kreikkalainen ajattelu pyrki ylläpitämään kristillisiä arvoja ja herättelemään helleenistä tietoisuutta osmanien vallan alla olevassa Kreikassa.


title: Kreikkalainen filosofia

text: 1600-luvulla Nikólaos Kalliákis (1645–1707) toimi aristoteelisen filosofian professorina Venetsiassa. 1700-luvulla Kreikassa vaikutti niin kutsuttu (nyky)kreikkalainen valistus ("(neoellinikós) diafotismós"), joka esitteli eurooppalaisen valistuksen aatteita ja ihanteita kreikkalaiseen maailmaan. Sen edustajiin lukeutuvat muun muassa Iósipos Moisiódakas (1725–1800), Athanásios Pários (1721/22–1813), Adamántios Koraís (1748–1833), Rígas Feraíos (1757–1798), Ánthimos Gazís (1758–1828), Neófytos Doúkas (1760–1845) ja Theófilos Kaḯris (1784–1853). Monet näistä olivat samalla poliittisia toimijoita ja vapaustaistelijoita osmanivaltaa vastaan.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Kreikan itsenäistyttyä filosofinen toiminta on ilmennyt Kreikassa monilla tavoin. Kreikkalaiset ovat muun muassa pyrkineet julkaisemaan antiikin filosofien teoksia, kääntämään niitä nykykreikaksi, sekä kommentoimaan ja edelleen tulkitsemaan niitä. Tähän liittyy läheisesti myös kristillisten ajattelijoiden teosten julkaiseminen ja kommentoiminen, sillä perinteisesti monet kreikkalaiset filosofit ovat olleet myös teologeja, ja kristinuskolla on edelleen keskeinen sija kreikkalaisessa henkisessä elämässä. Antiikin koulukunnista platonismi on ollut usein kreikkalaisten ajattelijoiden parissa suositumpaa kuin aristotelismi.


title: Kreikkalainen filosofia

text: 1800-luvun merkittävimpiä platonisteja oli Pétros Vráilas-Arménis (1812–1884). Vuosisadan loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella positivismi, materialismi ja marxilaisuus alkoivat vaikuttaa myös kreikkalaisten filosofien parissa. Edelleen toisen maailmansodan jälkeen nykyfilosofian suuret virtaukset ovat löytäneet tiensä Kreikkaan kasvavassa määrin; näin Kreikassa ovat vaikuttaneet muun muassa analyyttinen filosofia ja kielifilosofia, eksistentialismi ja fenomenologia, Frankfurtin koulukunta, kuin tomismi ja perennialismikin.


title: Kreikkalainen filosofia

text: Chrístos Androútsos (1869-1935) oli merkittäviä ortodoksisia teologeja. Wilhelm Wundtin oppilas Theófilos Voréas (1873–1954) kehitti psykologiaa. Marxismia ovat edustaneet muun muassa Geórgios Sklirós (1877–1919), Dimítris Glinós (1882–1943), Avrotélis Eleftherópoulos (1869–1964), kreikkalais-ranskalainen filosofi, taloustieteilijä ja psykoanalysti Kornílios Kastoriádis (1922–1997), fenomenologi Kóstas Axelós (1924–2010), sekä strukturaalinen marxisti Níkos Poulantzás (1936–1979).


title: Kreikkalainen filosofia

text: Filosofi Níkos Kazantzákis (1883–1957) tunnetaan myös kirjailijana, kenties parhaiten teoksestaan "Kerro minulle, Zorbas". Ioánnis Theodorakópoulos (1900–1981) tunnetaan muun muassa platonismin ja uusplatonismin tutkimuksistaan. Antiikin filosofiaa on tutkinut myös Dimítris Liantínis (1942–1998). Chrístos Giannarás (1935–) on kirjoittanut paljon kreikkalaisen ja läntisen filosofian sekä ortodoksisen uskon välisistä yhteyksistä. Poliittista tai oikeusfilosofiaa ovat edustaneet muun muassa Kreikan myöhempi presidentti Konstantínos Tsátsos (1899–1987), Panagiótis Kanellópoulos (1902–1986), Aléxandros Tsirintánís (1903–1977), Panagiótis Kondýlis (1943–1998), sekä Karl Popper -tutkija Dimítris Dimitrákos (1936–).


title: Roomalainen filosofia

text: Roomalainen filosofia eli Rooman valtakunnassa harjoitettu myöhempi antiikin filosofia oli kaikessa kreikkalaisen filosofian perillinen. Filosofikoulukunnista suosituimpia roomalaisten parissa olivat stoalaisuus ja epikurolaisuus.


title: Roomalainen filosofia

text: Merkittävimmät roomalaiset moralistit ja elämänfilosofit olivat filosofialtaan eklektinen Cicero, stoalaisesti ajatelleet Seneca, filosofikeisari Marcus Aurelius ja Epiktetos, epikurolainen eettinen materialisti Lucretius sekä Platonilta vaikutteita saanut "viimeinen roomalainen" Boëthius.


title: Roomalainen filosofia

text: Kreikkalaista filosofiaa esittelivät Roomassa jo vuonna 155 eaa. akatemialainen Karneades, stoalainen Diogenes Babylonialainen sekä peripateetikko Kritolaos. Myöhemmin suurimman työn stoalaisen filosofian levittämisessä Rooman valtakuntaan tekivät Panaitios, joka oli Scipion ystävä, sekä hänen oppilaansa Poseidonios, joka oli puolestaan Pompeiuksen ystävä. Filosofia vakiintui Roomaan kuitenkin vasta Ciceron ja Varron aikakaudella. Cicero kehitti erityisesti latinankielistä filosofista terminologiaa kehittämällä latinalaisia vastineita kreikkalaisille sanoille.


title: Roomalainen filosofia

text: Keisari Hadrianuksen aikana alkoi ns. toisen sofismin kausi, jolloin Roomassa jäljiteltiin klassista kreikkalaista sofismia pitämällä kreikankielisiä puheita klassisista aiheista. Vuonna 176 Marcus Aurelius perusti Ateenaan neljä filosofian alan professuuria. Nämä olivat platonismin, stoalaisuuden, aristotelismin ja epikurolaisuuden professuurit. Näin Ateenassa voidaan katsoa sijainneen eräänlaisen filosofisen "yliopiston".


title: Roomalainen filosofia

text: 200-luvulla jaa. idän mystiikka alkoi levitä Roomaan. Tällöin syntyi kreikkalaisen filosofian ja itämaisen teosofisen mietiskelyn yhtymisestä uusplatonilainen oppisuunta. Uusplatonismi tulkitsi Platonin opetuksia hyvin uudella tavalla ja opetti mystistä yhdistymistä kosmisen ykseyden kanssa. Merkittävin uusplatonikko oli Plotinos, ja muita uusplatonilaisia olivat muiden muassa Iamblikhos, Kalkidios ja Simplikios. Myös pythagoralaisuus syntyi uudelleen uuspythagoralaisuutena.


title: Roomalainen filosofia

text: Euroopassa kristinuskon leviäminen ympäri Rooman valtakunnan merkitsi antiikin ajan pakanallisen filosofian valtakauden päättymistä ja suuntaa kohti keskiaikaista filosofiaa. Keisari Justinianuksen määräsi Ateenan filosofikoulun suljettavaksi vuonna 529. Kielto perustui osittain uskonnollisiin syihin, mutta osittain siihen, että Justinianus halusi eliminoida Ateenan Konstantinopolin kilpailijana.


title: Roomalainen filosofia

text: Antiikin filosofia ja kristillinen ajattelu sulautuivat kuitenkin osittain yhteen, mikä antoi leiman koko keskiajan ajattelulle. "Viimeinen roomalainen" Boethius oli myös kristitty filosofi ja teki merkittävää työtä antiikin ajattelun ja kristinuskon yhteensovittamisessa. Merkittävimpiä myöhäisantiikin aikana vaikuttaneita latinalaisia kirkkoisiä, jotka tekivät samanlaista työtä, olivat Tertullianus, Cyprianus, Ambrosius, Augustinus ja Hieronymus.


title: Roomalainen filosofia

text: Roomalaisten ei yleisesti katsota tuoneen merkittävää itsenäistä lisäpanosta kreikkalaiseen filosofiaan. Roomalaiset filosofit tyytyivät lähinnä kommentoimaan kreikkalaisten filosofien teoksia, ja rakentamaan niiden asettamalle pohjalle. Roomalaisten filosofia keskittyi myös enemmän retoriikkaan, käytännölliseen filosofiaan ja muihin valtiollisessa elämässä hyödyllisiin tietoihin ja taitoihin.


title: Roomalainen filosofia

text: Filosofiassa roomalaiset suosivat erityisesti stoalaisuutta, koska se oli suuntautunut etiikkaan ja sopi hyvin roomalaisen "hyveen" tai "miehuullisuuden" ("virtus") sekä velvollisuuksien ajatusten kanssa. Se oli myös luonteeltaan eklektinen, jolloin sen kannattaminen oli mahdollista valikoiden, ilman että kannattajan täytyi täysin luopua muista näkemyksistä. Stoalaisuuden vaikutus näkyy mm. muuten eklektisellä Cicerolla sekä Vergiliuksen eeppisessä runoelmassa "Aeneis". Myöhemmin sen omaksuivat Seneca, Lucanus, Epiktetos ("Käsikirja", "Keskusteluja") ja keisari Marcus Aurelius ("Itselleni").


title: Roomalainen filosofia

text: Epikurolaisuus oli toinen suosittu filosofinen koulukunta. Epikurolaisuuden merkkiteos on Lucretiuksen runoelma "Maailmankaikkeudesta" ("De rerum natura").


title: Roomalainen filosofia

text: Stoalaisuuden ja epikurolaisuuden suosiota on selitetty myös sillä, että keisariaikana Rooman olot olivat usein levottomia ja valtakunnan moraali alkoi rappeutua. Stoalaisuus ja epikurolaisuus opettivat vastapainoksi mielenrauhan säilyttämistä ja ylevää etiikkaa. Myös Toisella Akatemialla, kyynisyydellä ja skeptisyydellä oli vaikutuksensa Roomassa.


title: Raidetaksi

text: Raidetaksi (Personal Rapid Transport (PRT), Kabinenbahn, Spårtaxi, APGM) on joukkoliikenteen järjestämiskonsepti, jossa pienet, automatisoidut vaunut kuljettavat muutaman matkustajan ryhmiä muusta liikenteestä tasoerotetulla rataverkolla. Järjestelmän tärkeänä perusajatuksena on, että matkustajat voivat valita itselleen määränpään vapaasti ja kulkevat muilla pysäkeillä pysähtymättä suoraan määränpäähän. Raidetaksin kannattajien ja kehittäjien ajatuksena on, että tällainen järjestelmä olisi kilpailukykyisempi yksityisauton kanssa kuin linja-autot ja kaupunkiraideliikenteen eri muodot.


title: Raidetaksi

text: Raidetaksijärjestelmiä on kehitetty 1970-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja Ruotsissa. Suomessa Hyvinkäällä toimiva teknologian kehittämiskeskus TechVilla on suunnittelemassa raidetaksijärjestelmää Vantaan Aviapolista ja Tampereen Hervantaa varten. Eero Paloheimo esitti 1990-luvulla autoliikenteen ja joukkoliikenteen korvaamista raidetaksityyppisellä "kupla"-järjestelmällä kirjassaan "Syntymättömien sukupolvien Eurooppa" (1996). Vaunujen ja asemien prototyyppejä on toteutettu, mutta toimivaa raidetaksijärjestelmää ei ole käytössä missään. Toteutetut raidetaksin tyyppiset järjestelmät ovat käytännössä muuttuneet pienimuotoisiksi automaattimetroiksi (Morgantown, Länsi-Virginia, Düsseldorfin lentokenttä). Toimivia raidetaksijärjestelmiä ei ole saatu toteutettua korkeiden kustannusten ja teknisten ongelmien takia.


title: Raidetaksi

text: Raidetaksijärjestelmien arvostelijat ovat esittäneet, että raidetaksikonseptissa on vaikea perusongelma. Niissä yhdistetään taksijärjestelmän yksikkökapasiteetti metron hintaiseen infrastruktuuriin. Vastustajat ovat myös esittäneet, että raidetaksihankkeet ovat vain keino hidastaa tai estää investointeja perinteiseen kaupunkiraideliikenteeseen. Raidetaksin kannattajat väittävät usein, että raidetaksi on toimiva teknologia. Teknologiaa ei ole kuitenkaan käytössä missään, joten se ei ole samalla tavalla toimivuutensa osoittanut teknologia kuin linja-auto, kaupunkiraideliikenne tai monorail eri muodoissaan.


title: Grand Theft Auto

text: Grand Theft Auto (lyhennettynä "GTA") on vuonna 1997 useille alustoille julkaistu "Grand Theft Auto" -toimintaseikkailupelisarjan ensimmäinen osa.


title: Grand Theft Auto

text: Peli on aikuisteemojen ja väkivallan vuoksi kielletty alle 18-vuotiailta. Peliin on tehty lisälevyt "" ja "", jotka julkaistiin vuonna 1999. Pelien idea hurjista takaa-ajoista perustuu osittain "Suuri autopuhallus" -elokuvaan ().


title: Grand Theft Auto

text:
Rockstar julkaisi pelin ilmaisohjelmana vuonna 2004.
Pelin ideana on pelata rikollisena ja suorittaa tehtäviä rikollispomoille. Tehtävistä saa prosentteja ja kun on tehnyt tarpeeksi tehtäviä voi siirtyä seuraavaan kaupunkiin. Suurimmassa osassa tehtävistä pitää tappaa joku tai ajaa autolla paikasta toiseen. Tehtäviä voi vastaanottaa muun muassa vastaamalla puhelinkioskissa soivaan puhelimeen tai löytämällä auton, johon istuessa tehtävä alkaa. Tehtäväautot on yleensä pysäköity syrjäisiin paikkoihin.


title: Jarmo Wahlström

text: Jarmo Johannes Wahlström (2. joulukuuta 1938 Vaasa – 19. marraskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja opettaja. Wahlström toimi kansanedustajana ensin Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (1975–1983, 1987–1990) ja myöhemmin Vasemmistoliiton (1990–1999) ryhmässä. Hän oli lyhyen aikaa liikenneministerinä vuonna 1982 ja johti vanhaa Suomen Kommunistista Puoluetta sen poliittisen toiminnan kaksi viimeistä vuotta 1988–1990. Wahlström toimi aktiivisesti myös ystävyysseuroissa ja osuusliikkeessä. Hän johti 25 vuotta Parasta Lapsille -järjestöä.


title: Jarmo Wahlström

text: Wahlström nousi kansandemokraattien listalta Vaasan kaupunginvaltuustoon ensi kerran vuonna 1969. Hän putosi valtuustosta niukasti vaaleissa 2004. SKP:n keskuskomiteaan Wahlström yleni noustuaan eduskuntaan 1975. Puolueen puheenjohtajuuden hän otti vastaan 1988 Arvo Aallon jouduttua eroamaan talousskandaalin johdosta. Wahlströmin epäkiitolliseksi tehtäväksi jäi velkaantuneen puolueen poliittisen toiminnan lopettaminen.


title: Jarmo Wahlström

text: Wahlström kotiutui Vasemmistoliittoon jatkaen sen johtoelimissä vuoden 2004 puoluekokoukseen. 1990-luvun alussa hänet tunnettiin kiihkeänä Euroopan yhteisön vastustajana. Kansanedustajaurallaan Wahlström toimi lukuisissa luottamustehtävissä. Hän putosi eduskunnasta hyvin niukasti vaaleissa 1999.


title: Jarmo Wahlström

text: Wahlströmillä on kaksi lasta avioliitostaan Eva Wahlströmin (o.s. Kakkuri) kanssa. Jäätyään leskeksi 2000-luvun alussa hän avioitui kokoomuksen kaupunginvaltuutettuna aiemmin toimineen Liisa Wahlströmin (o.s. Mättö) kanssa.


title: Jarmo Wahlström

text: Wahlström menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen 19. marraskuuta 2013 ollessaan Helsingissä veteraanikansanedustajien juhlissa.


title: Monorail

text: Monorail eli kohorata on julkisen liikenteen muoto, yksikiskoinen sähkökäyttöinen juna. Yleensä kisko on rakennettu siltarakenteeksi kaupungin tai puiston yläpuolelle. Monorail-järjestelmiä käytetään näyttelyissä, huvipuistoissa sekä kaupunkiliikenteessä.


title: Monorail

text: Kaupunkiliikenteessä monorail-järjestelmiä on muun muassa Wuppertalissa (Wuppertalin riippurata), Seattlessa, Las Vegasissa sekä useissa Japanin kaupungeissa. Kaupunkiliikenteen monorail-järjestelmien kuljetuskyky ja nopeus ovat samaa luokkaa kuin saman junakoon metro- ja pikaraitiotiejärjestelmissä. Myös Moskovassa kokeiltiin monorail-yhteyttä vuosina 2009–2012, mutta se ei saavuttanut metron rinnalla suosiota ja lakkautettiin.


title: Monorail

text: Monorailin huomattavin etu on, että radan koko on pieni ja juna on siinä tiukasti kiinni, joten monorail voi kääntyä, nousta ja laskea hyvinkin ahtaassa tilassa. Haittapuolia ovat heikko yhteensopivuus muiden rautatiejärjestelmien kanssa ja siten tarve rakentaa omat radat, asemat ja muu infrastruktuuri. Teoriassa on mahdollista, että kiskovaihteen rikkoontuessa monorail voisi kokonaan pudota radaltaan, mutta käytännössä tämänkaltaisia onnettomuuksia ei ole esiintynyt. Yleensä monorailin katsotaan olevan rakennuskustannuksiltaan pikaraitiotietä kalliimpi mutta kuitenkin metroa tai raskasta rautatielinjaa halvempi. Monorail ei kuitenkaan ole kovin yleinen, vaikka se on koeteltu teknologia ja ollut käytössä kaupunkiolosuhteissa jo vuodesta 1901 (Wuppertalin riippurata).


title: Monorail

text: Suomessa on monorail Linnanmäen huvipuistossa Helsingissä ja Tykkimäen huvipuistossa Kouvolassa. Linnanmäen Maisemajuna-niminen monorail on valmistettu Saksassa vuonna 1979 ja sen rata on 490 metriä pitkä.


title: Treffit

text: Treffit (, tapaaminen) on slangia ja tarkoittaa sovittua tapaamista, etenkin seurustelutarkoituksessa.


title: Treffit

text: Treffejä ennalta tuntemattoman henkilön kanssa sanotaan sokkotreffeiksi. Sokkotreffien tarkoitus on uusiin ihmisiin tutustuminen. Sinkkujen tekemien treffien tarkoitus on seuran hakeminen. Laajemmassa mielessä treffit tarkoittavat seuranhakua esimerkiksi internetin tai lehtien seuranhakupalstojen ilmoitusten perusteella tehtyjä treffejä.


title: Treffit

text: Lehdissä olevissa seuranhakuilmoituksissa on jokin tunniste (nimimerkki tai numero), jonka perusteella halukkaat lehden lukijat voivat lähettää lehden toimitukseen kirjeen edelleenlähetettäväksi ilmoituksen tekijälle. Vain lehden toimitus tietää ilmoituksentekijän yhteystiedot. Ilmoituksen tehnyt voi vapaasti vastata vastauksiin tai olla vastaamatta.


title: Treffit

text: Internetin seuranhakupalveluissa (engl. Online Dating Service) on mahdollisuus luoda oma ilmoitus toisten nähtäväksi. Ilmoituksessa kuvaillaan omaa itseä sekä toiveita halutusta kumppanista. Palvelussa voi olla sovitustoiminto, joka etsii olemassa olevista hakukriteerit täyttävät ilmoitukset. Tunnettuja kansainvälisiä kaupallisia deittisivustoja ovat muun muassa Be2, Match.com ja FirstDate. Suomalaisista deittisivustosta suurin on Suomi24 Treffit. Sivustot rahoittavat toimintansa mainoksilla tai käyttäjiltä perittäviltä maksuilla. Kuukausikulut maksullisissa sivustoissa ovat 10–120 euroa.


title: Treffit

text:
Suurin osa nettideittailusta tapahtuu vielä muilla kuin kaupallisilla sivustoilla. Tutkimuksessa nuorista kumppanin oli löytänyt deittipalveluista 9,8 % ja sosiaalisesta mediasta 5,8 %.
Vuosina 2005-2012 jo kolmannas yhdysvaltalaisista aviopareista oli tavannut toisensa netissä. Näistä 45% löysi kumppanin deittipalvelun kautta. Kumppanin muualta netistä löysi 55%.


title: Treffit

text: Treffisivustoilla ja sähköpostein mainostaen deittailijoita on vaanimassa nettihuijareita (engl. Scammers) ansaintatarkoituksessa. Huijarit luovat profiilisivuja erinomaisin valokuvin. Huijarien kirjeitä nimitetään myös nigerialaiskirjeiksi romanssihuijauksissa (engl. Romance Scam).


title: Treffit

text:
Vuonna 2015 Iso-Britanniassa tilastoitiin 400 rikosta, joihin liittyy Tinder-mobiilideittisovellus. Näiden joukossa oli esimerkiksi raiskauksia, lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja murhan yritys. Yleensä rikosilmoitukset koskivat väkivalta- tai seksuaalirikoksia.
Seuranhakupalveluja on myös radiossa ja televisiossa.


title: Sovittu avioliitto

text: Sovittu avioliitto eli järjestetty avioliitto on avioliitto, jonka osapuolet on määrännyt yhteen jokin ulkopuolinen taho, tavallisesti naimisiinmenevien puolisojen vanhemmat lasten suostumuksella. Jos avioliiton järjestämisessä ei välitetä lainkaan morsiamen ja sulhasen mielipiteistä kutsutaan liittoa pakkoavioliitoksi. Valtaosa lapsiavioliitoista on myös sovittuja tai pakkoavioliittoja. Sovitun avioliiton yhteydessä kihlauksella tarkoitetaan hetkeä, jolloin avioliittosopimus syntyy, ja häitä aletaan valmistella.


title: Sovittu avioliitto

text: Monissa kulttuureissa on tapana avioitua juuri omaan yhteiskuntaluokkaan, uskontoon tai muuhun omaan ryhmään kuuluvan kanssa. Perheet ja suvut saattavat järjestellä asemiaan ja pyrkiä kasvattamaan varallisuuttaan tai vaikutusvaltaansa avioliittojen avulla. Usein pyritään löytämään suvun kannalta hyvä aviomies tai vaimo. Liittojen taustalla on ajatus siitä, etteivät nuoret ole kykeneviä tai kypsiä valitsemaan omaa kumppaniaan, tai ettei ihastuminen ole oikea syy valita puolisoa. Puolisoiden välillä tavoitellaan kumppanuutta, jonka on tarkoitus liiton myötä kasvaa rakkaudeksi.


title: Sovittu avioliitto

text: Järjestetyissä avioliitoissa on usein kyse maineesta ja varallisuudesta. Monissa maissa sulhanen täytyy ostaa runsailla häälahjoilla eli maksaa niin sanotut myötäjäiset. Näin tyttären elätys siirtyy sulhasen vastuulle ja hänet otetaan mukaan sukuun. Avioliiton käytänteistä sekä vaimon perimisoikeudesta neuvotellaan avioliittosopimuksen solmimisen yhteydessä. Länsimaissa järjestetyt avioliitot ovat nykyään harvinaisia, joskaan eivät laittomia. Suomessa avioituminen on vapautunut viimeisen vuosisadan aikana. Suurin osa maailmassa solmittavista liitoista on kuitenkin yhä järjestettyjä.


title: Parisuhde

text: Parisuhde tarkoittaa kiintymykseen ja seksuaalisuuteen perustuvaa kahdenvälistä suhdetta.


title: Parisuhde

text: Se, että onnettomista liitoista erotaan useammin kuin ennen, näyttäisi Suomessa kasvattaneen avioliittojen onnellisuutta merkittävästi 1970-luvun jälkeen. Myös eroaminen huonosta suhteesta lisää ihmisen onnellisuutta, ero hyvästä suhteesta vähentää.


title: Parisuhde

text: Väestöliiton Finnsex-tutkimuksen mukaan kymmenesosa pareista koki suhteen onnelliseksi, vaikka seksielämä ei ollut tyydyttävää, mutta yleensä seksielämän tyydyttävyyden yhteys onnellisuuteen oli suuri, samoin sen, että kumppani rakasti. Myös Yhdysvalloissa on todettu seksin määrän ennustavan hyvin suhteen onnellisuutta.


title: Parisuhde

text: Naiset kokivat hyvin usein kahden ensimmäisen vuoden ajan parisuhteensa erityisen onnelliseksi. Miehillä tällaista kuherruskuukausiefektiä ei näkynyt.


title: Parisuhde

text: Jos kumppanilla oli erektiovaikeuksia melkein jatkuvasti, 40 % naisista oli onnettomia parisuhteessa, jos ei lainkaan, vain 11 %.


title: Parisuhde

text: Tuoreimmasta kumppanilta saadusta käsillä tyydyttämisestä kulunut aika ennusti voimakkaasti sitä, kuinka miellyttäväksi sukupuoliyhteys koettiin, samoin se, käytettiinkö samassa yhdynnässä useampaa kuin yhtä asentoa, etenkin naisilla. Naisista vain reilu viidesosa piti alle 10 minuutin yhdyntää hyvin miellyttävänä. Orgasmeja yhdynnässä aina tai useimmiten saavat naiset kokivat sukupuolielämänsä hyvin tyydyttäväksi (52 % ja 35 %) paljon useammin kuin vastaavat miehet (30 % ja 22 %). Naisista, jotka eivät saaneet orgasmia yhdynnässä, vain 18 % koki sen hyvin miellyttäväksi.


title: Parisuhde

text: Suomessa hyvin onnellisessa suhteessa miehistä 10 % ja naisista 5 % on ollut uskoton, melko onnellisessa 20 % ja 10 %, ei-onnellisessa 37 % ja 23 % ja onnettomassa noin 40 % ja noin 40 %. Silti jopa viimeisen vuoden aikana uskottomista miehistä 20 % ja naisista 23 % oli hyvin onnellisia parisuhteissaan, 22 % ja 41 % ei ollut onnellisia. Lukuja hämärtää se, että tässä uskottomiksi laskettiin nekin, joiden kumppani hyväksyi sivusuhteen, ja juuri nämä "uskottomista" olivat useimmin hyvin onnellisia.


title: Parisuhde

text: Suomessa 0,5 prosentissa avioliittoja ikäero on yli 20 vuotta ja kymmenesosassa näistä yli 30 vuotta (2012). Keskimääräinen ikäero oli 3,4 vuotta. Rekisteröidyillä naispareilla 20 vuoden ikäero oli yleisempää (0,9 %) ja miespareilla vielä yleisempää (7,1 %).


title: Parisuhde

text: Äskettäin länsimaissa oli tyypillistä, että aviomies on pari vuotta vaimoa vanhempi, mutta viime aikoina monessa maassa näyttävät lisääntyneen liitot, joissa ikäeroa ei ole tai se on suuri. Pariin voi kohdistua sosiaalista paheksuntaa, etenkin jos kumppani on nuorempi kuin puolet vanhemman puolison iästä plus seitsemän vuotta. Puolisoiden suuri ikäero on tavallisempaa yläluokassa ja etenkin alaluokassa kuin keskiluokassa.


title: Parisuhde

text: Ikäerolla ei ole selvää yhteyttä liiton kestoon. Joissain tutkimuksissa pienen ikäeron liitot kestävät hieman paremmin, toisissa eroa ei näy. Jos nainen on selvästi miestä vanhempi, näiden liitto kuitenkin päättyy useammin eroon.


title: Parisuhde

text: Yleensä kumppani koetaan alussa seksuaalisesti yhteensopivaksi, mutta sen jälkeen vain kolmanneksessa suhteista halut ovat tasapainossa ja joka toisessa haluttomuutta on ainakin melko usein, yleensä ainakin naisella. Myös halukkuus suudelmiin ja kosketteluihin on seksuaalista yhteensopivuutta. Lisäksi tarvitaan avointa keskustelua toiveista, halun ilmaisemista toiselle ja kahdenkeskisen ajan järjestämistä.


title: Parisuhde

text: Pitkään kestäneissä onnellisiksi koetuissa parisuhteissa naiset panostivat intiimiin läheisyyteen ja jatkuvaan fyysiseen kosketukseen. He lähtivät usein mukaan rakasteluun vaikkei heitä huvittanut. He olettivat, että rakastelun aikana he kuitenkinalkaisivat nauttia seksistä.


title: Joulupukin kirje

text: Joulupukin kirje on lapsen tai lapsenmielisen henkilön kirjoittama kirje tai muu tervehdys Joulupukille. Kirjeessä kirjoittaja voi kertoa itsestään, perheestään, harrastuksistaan ja elämästään erilaisia asioita. Useimmiten kirjeessä esitetään joululahjatoiveita. Kirjeessä mainittavien joululahjatoiveiden perusteella joulupukki voi tuoda lahjat jouluaattona kotiin. Joulupukille voi kirjoittaa ympäri vuoden, eikä kirjeen tarvitse välttämättä sisältää toiveita asioista.


title: Joulupukin kirje

text: Kirje Joulupukille -perinne lienee saanut alkunsa Nikolaoksen taipaleesta joulupukiksi. Nikolaoksen kuolinpäivää 6. joulukuuta on juhlittu vuosisatoja Venetsiassa ja muualla Pohjois-Italiassa. Juhlapäivän aattona 5. joulukuuta lapsilla on tapana kirjoittaa kirje Nikolaokselle ja jättää sitten kirje jonnekin kotonaan. Seuraavana päivänä kirjeen paikalla lasta odottaa yllätys; paikalla on omena, mandariini, karamellejä tai joku muu lahja ja tuhmille lapsille hiilenpaloja. Taustalla on legenda, jonka mukaan pyhimys antaa kolmelle köyhälle lapselle kullekin punaisen omenan, jotka yön aikana muuttuvat kultaisiksi.


title: Joulupukin kirje

text: Kirje lähetetään Joulupukille Korvatunturille (postiosoitteena Suomessa "99999 Korvatunturi") tai sen voi lähettää myös Joulupukin Pääpostiin Napapiirille ("96930 Napapiiri"). Joulupukin Pääposti vastaanottaa vuosittain noin puoli miljoonaa kirjettä, jotka saapuvat kaikkialta maailmasta. Eniten Joulupukki saa kirjeitä Kiinasta, Italiasta, Puolasta, Isosta-Britanniasta, Suomesta, Japanista ja Venäjältä.


title: Joulusauna

text: Joulusauna on suomalainen joulunajan perinne. Se oli muinaisille suomalaisille joulunvieton tärkein tapahtuma, johon valmistauduttiin hartaudella ja huolella. Joulusauna on kuulunut suomalaisen talonpojan juhlaan kautta aikojen. Saunan lämmitys aloitettiin ajoissa, usein jo edellisenä yönä, jotta kaikki ehtivät saunoa valoisana aikana. Saunassa lymyttiin hiljaa, etteivät sääsket ja itikat seuraavana kesänä hätyyttelisi. Auringon laskettua saunan otti haltuunsa näkymätön väki, talon entiset löylymiehet. Joidenkin uskomusten mukaan joulusaunassa on oltava hiljaa. Ellei ollut hiljaa, lankesi "jouluköyry." Joulusaunomisessa on usein tapana vilvoitella painumalla lumihankeen pyörimään ja kierimään.


title: Joulusauna

text:
Useissa taloyhtiöissä on tapana tarjota asukkaille
jouluaattona ilmainen joulusauna.
Joulusaunavuorot ovat joko perheille tai
miehille, ja naisille on omat vuorot.


title: Suomalainen jouluateria

text: Jouluateria on perinteisesti joulun aikaan syötävä runsas, monta ruokalajia sisältävä ateria.


title: Suomalainen jouluateria

text: Ennen vanhaan pula-aikana jouluksi pyrittiin järjestämään hyvää, koko vuoden parasta syömistä. Lapset saivat siirapista tehtyjä karamelleja ja sokeria oli saatavilla.


title: Suomalainen jouluateria

text: Jouluruokiin liittyy sanonta ”kun loppiainen lopsahtaa, kaali kuppiin kopsahtaa”. Tämä tarkoittaa sitä, että joulunajan hyvät ruoat on syöty loppuun ja paluu arkeen tapahtuu suurin piirtein loppiaisen aikoihin.


title: Suomalainen jouluateria

text: Jouluateria jätettiin ennen pöydälle koko yöksi. Sitä saivat sitten kotitontut ja muut nälkäiset käydä syömässä pitkin yötä.


title: Suomalainen jouluateria

text: Jouluateria on tärkeä osa joulua. ”Oispa joulu ja sais yölläki syy’ä.” Jouluna on ollut tapana syödä hyvin ja jopa öisin se perinteen mukaan on sallittua.


title: Suomalainen jouluateria

text: Mausteet olivat entisaikaan statussymboleita – mitä maustetumpi ruoka, sitä rikkaampi perhe. Joulun mausteilla on todella pitkä historia. Niitä tuotiin kaukaisista maailmankolkista, ja ne yhdistettiin ylelliseen elämään. Monet mausteet olivat aikoinaan kullan ja jalokivien arvoisia. Hedelmistä jouluun ovat kuuluneet erityisesti omenat, mutta nykyisin monet eksoottisetkin hedelmät.


title: Suomalainen jouluateria

text: Perinteiseen suomalaiseen joulupöytään kuuluvat erilaiset laatikot, kuten maksa-, porkkana-, lanttu- ja perunalaatikko, ja yleensä aina joulukinkku, ostettu tai itse valmistettu. Nykyisin kinkun vaihtoehtona voidaan tarjota kalkkunaa tai kasvissyöjillekin sopivaa seitankinkkua. Myös rosolli, karjalanpaisti, luumukiisseli sekä erilaiset kalaruoat kuten lipeäkala, kylmäsavustettu lohi sekä graavilohi ja -siika ovat joulun ajan ruokia. Kalaruoat juontavat juurensa paastosta, jota ennen vietettiin adventtiaikana. Jouluaaton ruokia on riisistä valmistettu joulupuuro manteleineen. Jouluna syödään myös joulutorttuja ja piparkakkuja, joita entisaikaan leivottiin jo viikkoja ennen joulua. Jouluateria on päätapahtuma sekä aattona että joulupäivänä. Kautta aikojen erilaiset alkoholijuomat, kuten glögi ja joulu- tai talvioluet kuuluneet monen suomalaisen joulunviettoon. Tilastojen mukaan Alkon myynti kasvaa huomattavasti joulua edeltävien kahden viikon aikana ja litramääräisesti eniten kasvaa punaviinien myynti. Glögi on yleistynyt joulujuomana ja ohittanut kahvin varsinkin pikkujouluissa. Nykyisin kuitenkin glögiä tarjotaan useammin alkoholittomana, joissakin paikoissa on tarjolla sekä punaviinillä terästetty että alkoholiton glögijuoma. Nykyisin valmistetaan myös joulusimaa, joka muuten on varsinaisesti vappujuoma. Suklaa ja muut makeiset kuuluvat myös jouluun.


title: Suomalainen jouluateria

text: Monissa julkisissa laitoksissa, kouluissa ja työpaikoilla on ennen joulua yhtenä päivänä jouluateria. Nykypäivänä monissa yrityksissä tarjottava joulua edeltävä ateria valitaan muuksi kuin jouluisia ruokia sisältäväksi, koska katsotaan, että jouluruokaa saa aivan riittävästi jouluna – tarjottava ateria on samalla kiitos henkilökunnalle kuluneen vuoden aherruksesta.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Ari-Pekka Nikkola (s. 16. toukokuuta 1969 Kuopio) on mäkihypyn olympiavoittaja ja maailmanmestari. Kilpauransa lopetettuaan hän on toiminut mäkihyppyvalmentajana.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Nikkola osallistui neljiin olympialaisiin vuosina 1988–1998 ja voitti kahdesti joukkuemäen olympiakultaa. MM-kilpailuissa hän voitti neljä joukkuemäen maailmanmestaruutta. Lisäksi hän sai MM-hopeaa kerran normaalimäessä ja kerran joukkuemäessä sekä yhden MM-pronssin normaalimäessä. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän voitti kaudella 1989–1990. Seuratasolla hän edusti Puijon Hiihtoseuraa.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Ari-Pekka Nikkola sijoittui vuonna 1983 nuorten Hopeasompa-kilpailun mäkihypyssä viidenneksi. Vuonna 1984 hän voitti Hopeasommassa 16-vuotiaiden mäkihypyn ja sijoittui yhdistetyssä kolmanneksi. Vuonna 1985 hän voitti jälleen ikäluokkansa mäkihyppymestaruuden ja sijoittui yhdistetyssä seitsemänneksi. Tämän jälkeen hän keskittyi mäkihyppyyn.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Kaudella 1985–1986 Nikkola osallistui ensi kerran Keski-Euroopan Mäkiviikolle ja sijoittui ensimmäisessä osakilpailussa Oberstdorfissa 13:nneksi. Muissa osakilpailuissa hän sijoittui 34:nneksi, 37:nneksi ja 40:nneksi. Mäkiviikon loppupisteissä hän oli yhdeksästoista. Tammi-helmikuun vaihteessa 1986 Lahdessa käydyissä SM-kilpailuissa Nikkola sijoittui aikuisten normaalimäen kilpailussa neljänneksi ja oli 18-vuotiaiden kilpailussa ylivoimainen ykkönen. Nuorten MM-kilpailuissa Lake Placidissa Nikkola sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa parhaana suomalaisena viidenneksi. Maailmancupkauden viimeisenä viikonloppuna Planicassa hän sijoittui normaalimäessä yhdeksänneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Kaudella 1986–1987 Nikkola oli mukana maailmancupissa jo Thunder Bayn avauskilpailussa, jossa hän heikosti menneen normaalimäen kilpailun jälkeen sijoittui suurmäessä yhdeksänneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla parhaaksi saavutukseksi jäi Innsbruckin 13. sija, ja viikon kokonaispisteissä hän oli 31:s. Muutaman päivän päästä maailmancup jatkui Strebske Plesossa, jossa Nikkola oli suurmäen kilpailussa yhdeksäs epäonnistuttuaan toisessa hypyssään mutta saavutti normaalimäen kilpailussa ensimmäisen maailmancupin palkintosijansa, kun vain Norjan Vegard Opaas ja Itävallan Andreas Felder keräsivät enemmän pisteitä. Suomen-mestaruudet ratkaistiin yhtenä tammikuun viikonloppuna Lahdessa ja Kouvolassa, ja 17-vuotias Nikkola voitti suurmäen mestaruuden neljän pisteen erolla Jari Puikkoseen sekä normaalimäen mestaruuden 4,3 pisteen erolla Tuomo Ylipulliin. Joukkuemäessä Nikkolan edustama Puijon Hiihtoseura jäi niukasti hopealle.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Helmikuun 1987 alussa nuorten MM-kilpailuissa Asiagossa Suomen mäkijoukkue sai pronssia Ari-Pekka Nikkolan hypättyä päivän pisimmän hypyn. Kolme päivää myöhemmin hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden hypättyään molemmilla kierroksilla pisimmän hypyn, mikä toi voiton 14,4 pisteen erolla Itä-Saksan Mike Arnoldiin. Jo seuraavana viikonloppuna Nikkola kilpaili aikuisten MM-kilpailuissa Oberstdorfissa. Suomalaiset kävivät keskenään kovaa kilpailua neljästä edustuspaikasta ja suurmäen kilpailun ulkopuolelle jäänyt Jari Puikkonen päätti lähteä saman tien kisoista kotiin. Nikkola sijoittui suurmäessä 11:nneksi edellään suomalaisista kuudenneksi sijoittunut Pekka Suorsa ja kymmenenneksi sijoittunut Tuomo Ylipulli. Joukkuemäen kilpailussa Nikkola oli paras suomalainen. Hän hyppäsi jo koekierroksella pisimmälle, 116 metriin, ja kilpailuhypyt Suomen toisena hyppääjänä kantoivat 111,5 ja 116 metriä. Suomi voitti kultaa 36,1 pisteen erolla Norjaan. Suomen muut hyppääjät olivat Matti Nykänen, Tuomo Ylipulli ja Pekka Suorsa. Normaalimäen kilpailussa Nikkola sijoittui kuudenneksi kahden pisteen päässä mitalisijasta Matti Nykäsen tuodessa Suomeen hopeamitalin.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Salpausselän Kisoissa 1987 Nikkola otti normaalimäessä ensimmäisen maailmancupin voittonsa. Seuraavan päivän suurmäen kilpailukin jouduttiin kovan tuulen vuoksi siirtämään normaalimäkeen mutta tällä kertaa Nikkola jäi 19:nneksi. Maailmancup-voittajaksi hän palasi kolme päivää myöhemmin Örnsköldsvikissä, jossa maailmanmestari Andreas Felder hävisi hänelle 0,4 pistettä. Falunin kisoissa Nikkola sijoittui neljänneksi Nykäsen ja Suorsan tuodessa Suomelle kaksoisvoiton. Holmenkollenin kisoissa Nikkola sijoittui normaalimäessä kuudenneksi ja suurmäessä toiseksi hävittyään Felderille heikompien tyylipisteidensä takia. Maailmancupin loppupisteissä Nikkola sijoittui kymmenenneksi, suomalaisista edellään vain Nykänen. Rukalla Nikkola voitti ylivoimaisesti ja hyppäsi mäkiennätyksen 128 metriä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Kauden 1987–1988 ensimmäiset maailmancupin osakilpailut Thunder Bayssa ja Lake Placidissa menivät Nikkolalta heikosti. Sveitsin mäkiviikolla tammikuun jälkipuoliskolla hänen paras sijoituksensa oli yhdeksästoista. Taivalkosken SM-kilpailuissa Nikkolan esitykset näyttivät jo paremmilta ja hän voitti Puijon Hiihtoseuran nelikossa joukkuemäen mestaruuden sekä sijoittui normaalimäen kilpailussa toiseksi edellään vain ylivoimainen Matti Nykänen. Nikkola valittin Calgaryn olympialaisiin, jossa hän sijoittui normaalimäessä 15:nneksi ja suurmäessä 16:nneksi. Ensi kertaa olympialaisten ohjelmaan kuuluneessa joukkuemäessä Nikkola hyppäsi Suomen ensimmäisenä hyppääjänä hyvin ja Suomi voitti olympiakultaa 8,9 pisteen erolla Jugoslaviaan. Suomen muut hyppääjät olivat kaikki kolme kilpailua voittanut Matti Nykänen, Tuomo Ylipulli sekä Jari Puikkonen.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Olympialaisten jälkeen Salpausselän Kisoissa Nikkola sijoittui normaalimäessä kuudenneksi ja suurmäessä neljänneksi. Holmenkollenilla hän oli yhden kierroksen kilpailuksi tuulen takia kutistuneessa normaalimäessä kahdeksastoista sekä suurmäessä yhdestoista. Maailmancupin loppupisteissä Nikkola sijoittui 19:nneksi mutta oli kuitenkin Nykäsen jälkeen toiseksi paras suomalainen. Huhtikuun alussa kilpailtiin vielä suurmäen Suomen-mestaruudesta Rukalla, jossa Nikkola saavutti SM-hopeaa 12,3 pistettä Nykäselle hävinneenä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkauden 1988–1989 Nikkola aloitti viikko ennen joulua Sapporossa, jossa hän oli normaalimäen kilpailussa kahdestoista sekä suurmäessä V-tyylillä hypänneen ruotsalaisen Jan Boklövin takana toinen. Nikkolan alku Keski-Euroopan mäkiviikolla oli vaatimaton sijoituksin 21 ja 74 mutta Innsbruckissa hän oli toinen edellään jälleen Boklöv ja päätösosakilpailussa Bischofshofenissa myöskin toinen häviten vain Yhdysvaltain Mike Hollandille. Risto Laakkonen voitti mäkiviikon kokonaiskilpailun ja Nikkola oli kolmaskymmenes. Liberecin kilpailussa Nikkola oli kolmas mutta Harrachovissa vasta 29:s. Oberhofin ja Chamonix'n kilpailuihin suomalaiset eivät osallistuneet vaan kilpailivat MM-katsastuksissa ja SM-kilpailuissa, ja Liedossa Puijon Hiihtoseura voitti ylivoimaisesti joukkuemäen Suomen-mestaruuden ja Nikkola saavutti normaalimäessä SM-pronssia.


title: Ari-Pekka Nikkola

text:
Lahden MM-kilpailujen ensimmäinen mäkikilpailu oli suurmäki, jota siirrettiin tuulen takia päivällä alun perin suunnitellusta. Nikkola sijoittui neljänneksi 3,5 pistettä pronssimitalisti Matti Nykäselle ja 17,0 pistettä maailmanmestari Jari Puikkoselle hävinneenä. Joukkuemäen kilpailussa ensimmäisenä suomalaisena hypännyt Nikkola oli joukkueensa paras 114 ja 114,5 metrin hypyillään ja Nikkola, Puikkonen, Nykänen ja Laakkonen voittivat MM-kultaa 19 pisteen erolla Norjaan. Normaalimäen kilpailuakin tuuli häiritsi. Toinen hyppykierros keskeytettiin ja siirrettiin seuraavalle päivälle,
mutta kun tuona kisojen viimeisenäkin päivänä tuuli rajusti, jaettiin mitalit yhden kierroksen perusteella. Näin Nikkola sai MM-hopeaa 3,8 pistettä Itä-Saksan Jens Weißflogia heikompana.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: MM-kisojen jälkeen jatkuneessa maailmancupissa Nikkola sijoittui Holmenkollenilla kuudenneksi, Örnsköldsvikissä Jens Weißflogin jälkeen toiseksi sekä Planicassa kolmanneksi ja neljänneksi. Maailmancupin loppupisteissä hän oli parhaana suomalaisena viides. Kaipolasta Rukalle siirretyssä suurmäen SM-kilpailussa Nikkola voitti kultaa 26,5 pisteen erolla Vesa Hakalaan, ja SM-kisan ulkopuolella hypännyt Jan Boklövkin hävisi Nikkolalle.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Nikkola aloitti maailmancupkauden 1989–1990 Thunder Bayssa suurmäen kolmannella ja normaalimäen seitsemännellä sijalla. Lake Placidissa hän sijoittui suurmäessä kahdeksanneksi ja voitti normaalimäen kilpailun. Sapporossa suomalaiset eivät menestyneet ja Nikkolan sijoitukset olivat 34 ja 15. Keski-Euroopan mäkiviikolla Nikkola hyppäsi Oberstdorfissa viidenneksi, Garmisch-Partenkirchenissä kahdeksanneksi, Innsbruckissa voittoon puoli pistettä Jens Weißflogia parempana sekä Bischofshofenissa yhdeksänneksi, mikä tiesi sijoittumista mäkiviikon kokonaiskilpailussa parhaana suomalaisena viidenneksi. Tammikuun puolivälin kilpailut Harrachovissa, Liberecissä ja Zakopanessa toivat Nikkolalle sijat 40, 15 ja 11, ja kahdessa jälkimmäisessä hän oli paras suomalainen.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Tammi-helmikuun vaihteen molemmin puolin ratkaistiin Suomen-mestaruudet. Jyväskylän Laajavuorella Nikkola sai suurmäen SM-hopeaa 6,1 pistettä kotimäessään hypänneelle Matti Nykäselle hävinneenä. Harjavallassa Puijon Hiihtoseuran nelikko (Mika Kojonkoski, Mika Laitinen, Risto Laakkonen, Ari-Pekka Nikkola) voitti joukkuemäen kultaa mutta normaalimäen mestaruus meni isäntäseuran edustajalle, Harjavallan Jymyn Vesa Hakalalle, jolle SM-hopeaa saanut Nikkola hävisi tasan kaksi pistettä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancup jatkui Sveitsin mäkiviikolla, jonka kolmesta osakilpailusta kaksi parasta laskettiin mukaan kunkin hyppääjän cuppisteisiin. Sankt Moritzissa Nikkola oli seitsemäs ja Gstaadissa kolmas. Engelbergissä Nikkola jakoi voiton tasapisteisiin päätyneen jugoslavialaisen Franci Petekin kanssa ja kaksi seuraavaa hyppääjää hävisivät kärkikaksikolle vain puoli pistettä. Mäkiviikon loppupisteissä Nikkola oli kolmas edellään kaksi osakilpailua voittanut Tšekkoslovakian František Jež ja Itävallan Heinz Kuttin. Predazzossa kilpailtiin MM-esikisojen merkeissä, ja tuulen pahasti haittaamissa kilpailuissa Nikkola sijoittui normaalimäessä 11:nneksi ja suurmäessä neljänneksi, molemmissa parhaana suomalaisena.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Kauden 1989–1990 ainoat arvokilpailut olivat lentomäen MM-kilpailut, jotka saatiin järjestettyä pahasta lumipulasta huolimatta. Kunkin kilpailijan kolmesta hypystä laskettiin lopputuloksiin kaksi parasta. Nikkolan hyppyjen pituudet olivat 160, 165 ja 131 metriä, ja hän sijoittui kuudenneksi Matti Nykäsen tuodessa Suomeen MM-hopeaa. Seuraavat maailmancupin kilpailut olivat Lahdessa Salpauselän Kisoissa, joissa Nikkola sijoittui kolmanneksi niin suur- kuin normaalimäessäkin. Örnsköldsvikissä Nikkola oli kuudes ja Sollefteåssa Tšekkoslovakian Pavel Plocin takana toinen. Raufossissa hypättiin lumipulan vaivaaman Holmenkollenin normaalimäen varakisa, jossa Nikkola sijoittui neljänneksi. Holmenkollenin suurmäen kilpailua, jossa Nikkola jäi 29:nneksi, ei päästy hyppäämään riittävän normaaleissa oloissa eikä sitä laskettu mukaan maailmancupin pisteisiin. Maailmancup päättyi Planicaan ja Nikkola varmisti cupvoittonsa sijoittumalla ensimmäisessä kilpailussa toiseksi Italian Roberto Ceconin jälkeen. Kauden päätöskilpailun Nikkola voitti viiden pisteen erolla Länsi-Saksan Dieter Thomaan. Nikkola keräsi maailmancupissa 287 pistettä, toiseksi sijoittunut Itävallan Ernst Vettori 239 ja saman maan Andreas Felder 236 pistettä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkauden 1990–1991 alkajaisiksi Nikkola sijoittui Lake Placidin kilpailuissa toiseksi ja kuudenneksi sekä Thunder Bayssa 20:nneksi ja kolmanneksi. Sapporon kilpailut hän jätti väliin. Keski-Euroopan mäkiviikolla hän sijojen 10 ja 24 jatkoksi voitti Innsbruckin kilpailun 2,5 pisteen erolla Jens Weißflogiin, ja Bischofshofenin kolmas sija nosti hänet viikon kokonaispisteissä kuudenneksi. Tammi-helmikuun vaihteessa Nikkola voitti Kaipolassa ja Kouvolassa kaikki kolme Suomen-mestaruutta, normaalimäen, suurmäen ja joukkuemäen.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Vuoden 1991 MM-kilpailuissa Predazzon mäissä hypättiin ensin suurmäen kilpailu, jossa Nikkola jäi sijalle 31. Joukkuemäessä hän hyppäsi ensimmäisenä suomalaisista ja pääsi 113,5 ja 112 metrin hypyillään joukkueestaan pisimmälle. Itävalta jätti Suomen hopealle 4,8 pisteen erolla. Joukkueessa olivat Nikkolan lisäksi Raimo Ylipulli, Vesa Hakala ja Risto Laakkonen. Normaalimäen kilpailussa Nikkola hyppäsi 83,5 ja 92,5 metrin mittaiset hypyt ja sijoittui MM-pronssille 3,3 pistettä Itävallan Heinz Kuttinille sekä 2,4 pistettä Norjan Kent Johanssenille hävinneenä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupin seuraavat kilpailut hypättiin Kulmin lentomäessä. Ensimmäisessä kilpailussa Nikkola sijoittui 168 ja 176 metrin hypyillään kakkoseksi 5,5 pistettä Sveitsin Stephan Zündille hävinneenä. Toisessa kilpailussa Nikkola teki 161- ja 176-metriset hypyt ja sijoittui yhdeksänneksi. Salpausselän Kisoissa Nikkola jäi normaalimäessä 32:nneksi ja suurmäessä Jari Puikkosen uran päätöskilpailussa kahdeksanneksi. Ruotsissa Nikkola sijoittui Bollnäsissä neljänneksi ja Falunissa seitsemänneksi. Norjan puolella Trondheimin Granåsenin mäessä hän oli 21:s ja Holmenkollenilla viides. Nikkola päätti maailmancupkautensa Štrbské Pleson 35. sijaan. Maailmancupin kokonaispisteissä hän sijoittui parhaana suomalaisena viidenneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkauden 1991–1992 ensimmäisessä kilpailussa Thunder Bayn normaalimäessä Ari-Pekka Nikkola sijoittui toiseksi mutta hävisi V-tyylin hyvin omaksuneelle 16-vuotiaalle maanmiehelleen Toni Niemiselle 28,5 pistettä. Suurmäessä Nikkola sijoittui kahdeksanneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla Nikkola oli ylivoimaisen Niemisen takana toiseksi paras suomalainen ja sijoittui Oberstdorfissa yhdeksänneksi, Garmisch-Partenkirchenissä kuudenneksi, Innsbruckissa 26:nneksi ja Bischofshofenissa neljänneksi. Viikon loppupisteissä Nikkola oli kahdeksas. Predazzon henkilökohtaisessa kilpailussa hän jäi 57:nneksi ja oli joukkuekilpailussa hankkimassa kakkossijaa Itävallan takana. Sveitsin Sankt Moritzissa Nikkola sijoittui 14:nneksi ja Engelbergissä 13:nneksi. Lahdessa Nikkola voitti muiden puijolaisten, Janne Väätäisen, Mika Laitisen ja Risto Laakkosen kanssa joukkuemäen Suomen-mestaruuden ja sijoittui suurmäen SM-kilpailussa viidenneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Albertvillen olympialaisten henkilökohtaisissa kilpailuissa Nikkola sijoittui vaatimattomasti 53:nneksi ja 30:nneksi. Joukkuemäessä kilpailu aloitettiin kahdesti uudestaan vauhdinottolavan laskemiseksi ja ensimmäisen kerran näin tehtiin Nikkolan hypättyä 117 metriä eli lähelle kriittistä pistettä. Ensimmäisen kierroksen toisella yrityksellään Nikkola hyppäsi 116 metriä ja toisen kierroksen hypyllään 108,5 metriä. Mika Laitisen ja Risto Laakkosen myös tehtyä toisen kierroksen hyppynsä oli suurena ennakkosuosikkina kilpailuun lähtenyt Itävalta johdossa yli 30 pisteen päässä Suomesta. Toni Niemisen 122-metrinen hyppy nosti kuitenkin Suomen kärkeen, ja suomalaiset voittivat toistamiseen joukkuemäessä olympiakultaa.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Nuoren Toni Niemisen menestys veti Kuopion Puijolle normaalimäen SM-kilpailua seuraamaan noin 15 000 katsojaa. Nikkola saavutti kotimäessään hopeaa mutta hävisi Niemiselle 25,4 pistettä. Salpausselän Kisoissa hypättiin vieläkin suuremman yleisön edessä ja Nikkola sijoittui normaalimäessä 13:nneksi mutta jäi suurmäessä 50:nneksi. Maailmancupin viimeiset kilpailut toivat Nikkolalle kolmannen sijan Trondheimin jälkimmäisessä kilpailussa, 27. sijan Holmenkollenilla, kolmannen sijan Planican joukkuekilpailussa sekä 15. sijan Planican päätöskilpailussa. Maailmancupin pisteissä Nikkola oli kahdestoista Toni Niemisen viedessä ykkössijan.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Kausi 1992–1993 jäi Nikkolalta kansainvälisesti täysin välikaudeksi hänen opetellessaan suureen suosioon noussutta V-tyyliä. Hän osallistui maailmancupin kilpailuihin vain tammikuussa Predazzossa, jossa hän sijoittui 38:nneksi, sekä maaliskuussa Salpausselän Kisoissa, joissa hän oli normaalimäessä 49:s ja suurmäessä 27:s. Hän saavutti Rukalla suurmäen SM-pronssia 15-vuotiaan Janne Ahosen ja olympiavoittaja Toni Niemisen takana sekä Ounasvaaralla normaalimäen SM-pronssia Raimo Ylipullin ja Tuomo Kykkäsen jäljessä. Joukkuemäen SM-kilpailussa Vuokatissa Puijon Hiihtoseura sijoittui hopealle.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Lokakuussa 1993 Nikkola voitti Laajavuorella muovimäen Suomen-mestaruuden, josta kilpailtiin ensi kertaa K100-mäessä. Talvisessa maailmancupissa hän oli jälleen säännöllisesti mukana ja aloitti sijoittumalla Planicassa 11:nneksi ja 18:nneksi. Predazzossa hän oli 47:s, Courchevelissä 22:s ja Engelbergissä 34:s. Keski-Euroopan mäkiviikon 1993–1994 avauskilpailussa Oberstdorfissa Nikkola ei selviytynyt karsinnasta varsinaiseen kilpailuun mutta oli Garmisch-Partenkirchenin kilpailussa 20:s, Innsbruckissa 43:s ja Bischofshofenissa 12:s. Mäkiviikon kokonaispisteissä hän sijoittui 30:nneksi. Hänen kautensa jatkui Muraussa 21. sijalla sekä Liberecissä yhdeksännellä ja 16. sijalla. Tammikuun lopulla Lahdessa hypätyissä SM-kilpailuissa Nikkola voitti kultaa normaalimäessä johdattaen Puijon Hiihtoseuran neloisvoittoon ja sai hopeaa suurmäessä edellään vain Toni Niemisen 16-vuotias pikkuveli Sami Nieminen.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Lillehammerin olympialaisissa suomalaiset mäkihyppääjät eivät yltäneet mitaleille. Nikkola sijoittui suurmäessä 22:nneksi ja normaalimäessä 16:nneksi. Joukkuemäkeen häntä ei valittu. Salpausselän Kisoissa Nikkola sijoittui neljänneksi ja Örnsköldsvikin maailmancup-kilpailussa 24:nneksi. Maailmancupin kausi päättyi Thunder Bayssa, jossa Nikkola hyppäsi kuudenneksi ja seitsemänneksi. Cup-pisteissä hän oli kuudestoista. Joukkuemäen Suomen-mestaruuden hän voitti huhtikuussa Ounasvaaralla Pekka Niemelän, Pasi Kytösahon ja Janne Väätäisen kanssa.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkausi 1994–1995 alkoi vasta 10.–11. joulukuuta Planicassa, kun kaksi aiempaa osakilpailua peruttiin heikon lumitilanteen vuoksi. Nikkola sijoittui Planican kilpailuissa 19:nneksi ja yhdeksänneksi. Keski-Euroopan mäkiviikolla hänen sijoituksensa olivat neljäs, kuudes, kahdeksas ja seitsemäs, ja viikon kokonaispisteissä hän oli neljäs edellään suomalaisista kolmanneksi sijoittunut Janne Ahonen. Willingenissä Nikkola sijoittui 11:nneksi, Engelbergissä seitsemänneksi ja viidenneksi sekä Sapporossa pitkästä aikaa kärkikolmikkoon, kun hän ensimmäisessä kilpailussa jakoi kolmossijan Takanobu Okaben kanssa. Sapporon toisessa kilpailussa Nikkola sijoittui 15:nneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Salpausselän Kisat käytiin poikkeuksellisesti jo tammikuun lopulla ja siellä Nikkola sijoittui normaalimäessä 29:nneksi ja suurmäessä 27:nneksi sekä oli voittamassa joukkuemäen kilpailua. Puijon maailmancup-kilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi sekä Ruotsin Falunissa 15:nneksi ja 13:nneksi. Norjassa Nikkola oli Lillehammerissa viides sekä Vikersundin lentomäessä kymmenes ja kuudes. Maailmancup päättyi helmikuun lopulla Oberstdorfin lentomäessä, jossa Nikkola sijoittui 21:nneksi päätyen cupin loppupisteissä kahdeksanneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Thunder Bayn MM-kilpailut käytiin maaliskuussa 1995. Nikkola sijoittui normaalimäessä 23:nneksi. Joukkuemäessä hän hyppäsi suomalaisista ensimmäisenä eikä tällä kertaa onnistunut hyvin mutta Jani Soininen, Janne Ahonen ja normaalimäessä pronssia hypännyt Mika Laitinen hoitivat osuutensa sen verran hyvin, että Suomi voitti kultaa 6,5 pisteen erolla Saksaan. Suurmäen kilpailuun Nikkolaa ei valittu. Normaalimäen ja joukkuemäen SM-kilpailuihin Nikkola ei päässyt niiden mennessä päällekkäin maailmancupin kilpailujen kanssa mutta maaliskuun lopulla hän sijoittui suurmäen SM-kilpailussa neljänneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkauden 1995–1996 Nikkola aloitti joulukuun alussa sijoittumalla Lillehammerissa toiseksi ja kolmanneksi. Villachin osakilpailussa hän oli kolmas ja Planicasta tuli joukkuemäen voitto sekä henkilökohtaisen kilpailun 13. sija. Predazzossa hän sijoittui toiseksi, ja Chamonix'ssa hän voitti lähes viiden vuoden tauon jälkeen maailmancupin osakilpailun sekä sijoittui seuraavana päivänä toiseksi. Ennen Keski-Euroopan mäkiviikkoa hän sijoittui vielä Oberhofissa toiseksi. Mäkiviikolla Nikkolan osakilpailusijoitukset olivat 5, 6, 5 ja 3, mikä riitti viikon kokonaispisteissä toiseen sijaan Jens Weißflogin kerättyä yli 40 pistettä enemmän.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupin jatkuessa Nikkola oli Engelbergissä 14:s ja seitsemäs sekä Sapporossa neljäs ja voittaja tasapistein Itävallan Andreas Goldbergerin kanssa. Zakopanessa Nikkola sijoittui neljänneksi ja kolmanneksi. Lahdessa hän saavutti joukkuemäen SM-kilpailussa hopeaa sekä voitti normaalimäen Suomen-mestaruuden ennen seuratovereitaan Kimmo Savolaista ja Janne Väätäistä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Lentomäen MM-kilpailuissa Kulmissa Nikkola oli ensimmäisen päivän tuloksissa kolmas mutta toinen päivä oli häneltä heikompi ja lopullinen sijoitus oli kuudes. Maailmancupin osakilpailuissa Yhdysvaltain Iron Mountainilla Nikkola oli kolmas ja viides. Trondheimin MM-esikisoissa Suomen nelikko Soininen – Ahonen – Nikkola – Laitinen voitti joukkuemäen. Puijolla Nikkola sijoittui 18:nneksi seuratoveri Kimmo Savolaisen voittaessa. Salpausselällä Nikkolan henkilökohtaiset sijoitukset olivat 13:s ja seitsemäs, ja joukkuekilpailussa Suomi jäi neljänneksi. Harrachovin lentomäessä hän sijoittui 13:nneksi ja Falunissa kymmenenneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailun voitto ratkesi Holmenkollenilla, jossa Andreas Goldberger oli neljäs ja Nikkola yhdestoista, joten Nikkola sijoittui cupissa toiseksi 32 pistettä Goldbergerille hävinneenä. Rukalla Nikkola voitti suurmäen Suomen-mestaruuden ja hyppäsi kotimaan mäkien Suomen-ennätyspituuden 138 metriä.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Maailmancupkausi 1996–1997 alkoi Lillehammerissa, jossa Nikkola sijoittui kahdeksanneksi ja 11:nneksi. Rukan kilpailuissa hän oli viides ja neljäs. Harrachovissa Nikkolan sijoitukset olivat 15:s ja 17:s. Keski-Euroopan mäkiviikolla käytiin ensi kertaa kunkin osakilpailun ensimmäinen kierros pudotuskilpailuna kaksintaistelutyyliin. Nikkola sijoittui osakilpailuissa 13:nneksi, neljänneksi, kolmanneksi ja 17:nneksi. Mäkiviikon loppupisteissä hän oli kuudes. Engelbergissä Nikkola hyppäsi kuudenneksi ja 11:nneksi. Sapporossa hän oli 13:s ja 44:s. Hakuban kovissa tuulissa päästiin hyppäämään vain yksi kilpailu, jossa Nikkola sijoittui 11:nneksi. Lahden SM-kilpailuissa Nikkola voitti joukkuemäessä kultaa Kimmo Savolaisen, Ville Kanteen ja Mika Laitisen kanssa mutta normaalimäessä hän jäi seitsemänneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Trondheimin MM-kilpailuissa 1997 Nikkola sijoittui Janne Ahosen voittamassa normaalimäen kilpailussa 27:nneksi. Joukkuemäessä Suomen yhdistelmä Nikkola – Soininen – Laitinen – Ahonen voitti kultaa ylivoimaisesti 50,3 pisteen erolla Japaniin. Suurmäen kilpailussa Nikkola sijoittui parhaana suomalaisena neljänneksi. Salpausselän Kisoissa Suomen nelikko oli vieläkin ylivoimaisempi mutta yhden kierroksen mittaiseksi typistyneessä henkilökohtaisessa kilpailussa Nikkola jäi sijalle 28. Kotimäessään Puijolla Nikkola oli vasta 41:s ja sijoittui Falunissa 21:nneksi sekä Holmenkollenilla 14:nneksi. Maailmancupin lopputuloksissa hän oli kahdestoista. Rukalla Nikkola saavutti suurmäen SM-kilpailuissa 127 ja 138,5 metrin pituisilla hypyillä hopeaa ennätyspituuden 139 metriä hypänneen Jani Soinisen takana.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Ari-Pekka Nikkola aloitti viimeiseksi jääneen maailmancupkautensa 1997–1998 sijoittumalla Lillehammerissa kahdesti 13:nneksi. Kolme seuraavaa kilpailua eivät tuoneet parempia sijoituksia mutta Keski-Euroopan mäkiviikon avauksessa Oberstdorfissa hän sijoittui kolmanneksi. Garmisch-Partenkirchenissä hän ei päässyt toiselle kierrokselle sijoituksen ollessa 44:s. Kahdesta seuraavasta osakilpailusta tulivat sijat 14 ja 32, ja viikon lopputuloksissa Nikkola oli kahdeskymmenes. Ennen olympialaisia hän oli vielä 19:s Ramsaussa, 24:s ja 13:s Zakopanessa sekä 12:s Sapporossa. Lahdessa hypätyissä SM-kilpailuissa hän sijoittui normaalimäessä kuudenneksi ja suurmäessä neljänneksi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Naganon olympialaisissa 1998 Nikkola sijoittui Jani Soinisen voittamassa normaalimäen kilpailussa 15:nneksi. Suurmäessä hän oli 31:s eikä päässyt toiselle hyppykierrokselle. Kovassa lumipyryssä käydyssä joukkuemäessä Suomi sijoittui viidenneksi. Maailmancup jatkui Vikersundissa, jossa Nikkola sijoittui 38:nneksi ja 32:nneksi. Puijon uudessa suurmäessä tuloksena oli 20. sija. Nikkolan cupkausi päättyi Lahteen, jossa hän sijoittui 41:nneksi ja 31:nneksi. Maailmancupin loppupisteissä hän oli 29:s. Joukkuemäen SM-kilpailuissa Rovaniemellä Nikkolan edustama Puijon Hiihtoseuran ykkösjoukkue sai hopeaa.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Nikkola aloitti kauden 2006–2007 Slovenian B-maajoukkueen valmentajana, mutta nousi A-maajoukkueen päävalmentajaksi 26. tammikuuta 2007, kun Vasja Bajc erotettiin tehtävästä. Nikkolan pesti Sloveniassa päättyi kauden 2007–2008 jälkeen. Nikkola on toiminut myös Suomen B-maajoukkueen valmentajana kahteen kertaan 2004–2006 ja 2010–2011. A-maajoukkueen apuvalmentajana 2002–2003 ja 2011–2012. Puijon hiihtoseuran valmentajana 1998–2006 ja 2010–2012. Henkilökohtaisia valmennettavia hänellä on ollut muun muassa slovenialainen Jernej Damjan (2009–2010), Matti Hautamäki (2003–2006), Arttu Lappi ja Sami Niemi.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Koulutukseltaan Nikkola on ajoneuvoasentaja.


title: Ari-Pekka Nikkola

text: Nikkolan kotipaikkakunnalla Siilinjärvellä järjestetään vuosittain kunnan oman mäkitähden mukaan nimetyt mäkikisat ”AaPee-kisat”.


title: Nevski prospekt

text: Nevski prospekt () eli Nevan valtakatu on Pietarin pääkatu. Pietari Suuren palveluksessa toiminut ranskalainen arkkitehti Alexandre Jean Baptiste LeBlond suunnitteli kadun Moskovaan johtavan maantien alkuosaksi.


title: Nevski prospekt

text: Katu kulkee Amiraliteetista Moskovan asemalle, jonka jälkeen se pienen mutkan tehtyään jatkuu Aleksanteri Nevskin luostarille asti. Sen varrella on viisi metroasemaa: vihreän linjan Ploštšad Aleksandra Nevskogo, Majakovskaja, Gostinyi Dvor, punaisen linjan Ploštšad Vosstanija sekä sinisen linjan Nevski prospekt.


title: Nevski prospekt

text: Kadun varrella sijaitsevat monet Pietarin keskeisistä rakennuksista ja nähtävyyksistä, kuten Kazanin katedraali, Beloselski-Belozerskin palatsi, Stroganovin palatsi, Gostinyi Dvor -tavaratalo ja Venäjän kansalliskirjasto. Vuosina 1918–1944 kadun nimi oli "Lokakuun 25. päivän valtakatu".


title: Jokimukan kunta

text: Jokimukan kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Jokimukka.


title: Jokimukan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 17 600,76 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 072 henkeä (31.12.2015).


title: Jokimukan kunta

text: Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin ja hyvin harvaan asuttu. Asukkaat ovat pääasiassa saamelaisia. Alueen itäisimmässä osassa on myös jonkun verran meänkielistä asutusta.


title: Jokimukan kunta

text: Kunta sai alkunsa 1600-luvun alussa, kun kuningas Kaarle IX päätti hankkia kirkko- ja markkinapaikkoja pohjoisesta, että saisi kasvatettua kuningaskuntaa, valvottua saamelaiskauppaa ja lisää verotuloja. Saamelaismarkkinat onkin järjestetty joka talvi vuodesta 1605 asti.


title: Jokimukan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 2,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Jokimukan kunta

text: Jokimukan pitäjä erotettiin vuonna 1607 Luulajan pitäjästä. Vuonna 1696 siitä erotettiin Kvikkjokkin seurakunta, joka liitettiin takaisin 1923. Jällivaaran pitäjä erotettiin puolestaan Jokimukasta vuonna 1742. Nykyisin Jokimukka on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin kunta ja hieman suurempi kuin koko Värmlannin maakunta. Suuresta pinta-alasta johtuen Jokimukan rajoihin ei koskettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa lainkaan, vaan kunta on rajoiltaan sama kuin vuonna 1863, jolloin Jokimukan pitäjä muutettiin maalaiskunnaksi.


title: Jokimukan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 66 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Jokimukan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 89 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Jokimukan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 201 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.


title: Jokimukan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Jokimukan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Jokimukan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 324 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Jokimukan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Jokimukan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Jokimukan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Jokimukan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Jokimukan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Jokimukan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Jokimukan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Jokimukan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Jokimukan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Jokimukan kunta

text: Nähtävyyksiä ovat muun muassa saamelais- ja tunturimuseo Ájtte sekä kaksi kirkkoa. Uusi kirkko on vuodelta 1889. Vanha kirkko oli alun perin vuonna 1753 tehty, mutta paloi kokonaan 1972 ja otettiin uudelleen käyttöön 1976 aivan samannäköisenä sisältä päin. Kirkon sisustusvärit sininen, punainen ja keltainen ovat myös alueen saamelaisten värit. Luonnonsuojelualueita on useita ja kansallispuistoja neljä: Sarek, Padjelanta, Stora Sjöfallet ja Muddus.


title: Hippodromi

text: Hippodromi ( "hippódromos", sanoista "híppos" ’hevonen’ ja "drómos" ’rata’) oli antiikissa ja keskiajalla kreikkalaisten käyttämä areena, joissa järjestettiin vaunukilpa-ajoja.


title: Hippodromi

text: Konstantinopolin hippodromi oli aikansa suurin ja kuuluisin. Se rakennettiin vuosina 203–330, ja sen esikuvana oli Rooman Circus Maximus.


title: Ruska

text: Ruska tarkoittaa lehtensä varistavien eli kesävihantien kasvien syksyistä väriloistoa, joka johtuu lehtien sisältämistä väriaineista.


title: Ruska

text: Valon väheneminen ja lämpötilan aleneminen aiheuttavat yhteyttämisen loppumisen, jolloin lehtivihreä alkaa hajota ja lehden sisältämät muut väriaineet, kuten oranssinpunaiset karotenoidit ja keltaiset ksantofyllit, pääsevät näkyviin.


title: Ruska

text: Lehtivihreän muodostaneet molekyylit siirtyvät hajottuaan kasvin monivuotisiin elimiin, puilla runkoon, sillä niiden valmistamiseen kuluu puulta paljon energiaa ja mineraaleja. Tämä mahdollistaa niiden käyttämisen uudestaan. Kuitenkin esimerkiksi tervaleppä pudottaa lehtensä vihreinä, koska sillä ei ole tarvetta säästää mineraaleja juuriston ravinnonottoa helpottavien bakteerien vuoksi. Samalla kun puut ottavat lehtivihreänsä lehdistä runkoon, ne myös ”puhdistautuvat” työntämällä kesän aikana kasvin sisään kerääntyneet mahdolliset epäpuhtaudet lehtiin.


title: Ruska

text: Ruska ilmenee sekä puissa (puuruska) että varvuissa ja ruohovartisissa kasveissa (maaruska).


title: Ruska

text: Pohjoisilla seuduilla kasvavien kasvien geneettinen erilaisuus on yleensä vähäistä karujen, juuri tietynlaista perimää tarvitsevien kasvuolojen takia. Tämän takia esimerkiksi Lapin ruska tulee kaikille alueen puille lähes samaan aikaan, kun taas etenkin Keski-Euroopassa saman alueen puiden kesken voi ruskassa olla puolitoista kuukautta eroa esimerkiksi siten, että ensimmäiset puut ovat ruskassa lokakuun alkupuolella ja viimeisimmät vasta marraskuun puolivälissä. Kuiva kasvupaikka aikaistaa yleensä ruskaa. Kylmät säät eivät sinällään vaikuta ruskaan, mutta kellastuvien ja kellastuneiden lehtien altistuminen yöpakkasille saa ne irtoamaan helposti. Valtaosa eri alueiden puista on kuitenkin ruskassa juuri tiettyyn aikaan.


title: Ruska

text:
Loppukesästä, heinä-elokuulla kellastuvat lehdet eivät ole viitteitä ruskasta, vaan yleensä syypäänä ovat kasvitaudit.
Ruskan huippu etenee syksyisin pohjoisesta etelän suuntaan 500 kilometriä parissa viikossa. Pohjoisimmassa Lapissa ruska on parhaimmillaan yleensä syyskuun toisella viikolla, 70. leveysasteella Nuorgamissa se on huipussaan syyskuun 10.–15. päivien välillä, mutta väriloisto jatkuu taantuvana vielä tämän jälkeen kymmenisen päivää, kunnes kaikki lehdet ovat tippuneet noin syyskuun 25. päivän tienoilla. Maaruskan huippu ajoittuu yleensä noin viisi päivää aiemmaksi. Pohjois-Lapissa sykähdyttävimmän ruskan antaa tunturikoivu.


title: Ruska

text: Ruskahuippu saavuttaa Etelä-Lapin eli käytännössä Kuusamon ja Rovaniemen yleensä syyskuun 15.–20. päivän välillä. Tällöin alueella hehkuvat parhaat ruskan värit, mutta loisto jatkuu sielläkin taantuvana vielä noin kymmenen päivää, kunnes kaikki lehdet ovat yleensä lokakuun alussa tippuneet puista.


title: Ruska

text: Oulun ja Kajaanin korkeuden eli 65. leveysasteen ruska saavuttaa huippunsa syyskuun 20.–25. päivien välillä, mutta ruskan värejä on nähtävillä vielä lokakuun alulle saakka, kunnes lokakuun 15. päivän tienoilla puut ovat täysin paljaita. Ruskahuippu saavuttaa linjan Joensuu–Jyväskylä–Seinäjoki syys-lokakuun vaihteessa. Ruska jatkuu taantuvana kuitenkin vielä lokakuun 20. päivän tienoille, ja puut ovat yleensä kaikkialla paljaita hieman myöhemmin.


title: Ruska

text: Etelä-Suomessa ruskahuippu on aina vasta lokakuulla. Etelä-Suomen sisämaassa, esimerkiksi Lahdessa, Tampereella ja Kouvolassa ruskanhuippu saavutetaan niin ikään lokakuun 1.-5. päivän välillä. Lounais- ja etelärannikon tuntumaan ruskan huippu tulee yleensä pari päivää Etelä-Suomen sisämaan jälkeen, ja se viipyy siellä jonkin verran pidempään meren läheisyyden lämmittävän vaikutuksen ansiosta. Jotkin Etelä-Suomen lehtipuut, kuten tammet varistavat ruskistuneet lehtensä vasta pakkasten tultua. Ruskan ensimerkkejä voi havaita Lapissa jo syyskuun alkaessa ja Etelä-Suomessakin syyskuun puoleen väliin mennessä.


title: Ruska

text: Ruotsissa ruska kulkee maan pituuden takia pitkään. Se on maan pohjoisimmassa osassa syyskuun 10. päivän tienoilla, Skandien tundraseuduilla jo aivan syyskuun alussa. Tukholman seudun ruskahuippu saavuttaa samaan aikaan kuin Suomen etelärannikonkin, eli lokakuun alussa. Skånen eteläkärjessä ruskahuippu on vasta lokakuun viimeisellä viikolla.


title: Ruska

text: Virossa paras ruska on lokakuun 5.–15. päivän välillä, ja puut ovat yleensä marraskuun alkuun mennessä paljaita. Latviassa ja Liettuassa paras ruska on lokakuun 10.–20. päivän välillä ja puusto on yleensä lehdetön marraskuun alussa. Keski-Euroopassa, esimerkiksi Pohjois-Saksassa ja Puolassa, ruskan ensimerkkejä voi havaita syys-lokakuun vaihteessa ja ruskahuippu on marraskuun alkupäivinä. Ruska jatkuu taantuvana joulukuun alkuun, jolloin puusto alkaa olla jo lehdetöntä. Italian ja Espanjan pohjoisosiin ruska tulee vasta marraskuun puoliväliin mennessä, ja saattaa kestää taantuvana tammikuulle saakka. Aivan Välimeren läheisyyteen ruskaa ei kuitenkaan tule lämpimän välimerenilmaston ja nahkealehtisen kasvillisuusvyöhykkeen vuoksi, mutta jotkin puulajit uusivat siellä ruskan tapaan talven aikana lehtensä, ja kasvattavat ennen keväällä alkavaa kuivaa kautta uudet.


title: Ruska

text: Yhdysvalloissakin ruskan ajankohta vaihtelee maan koosta johtuen: Pohjoisessa ja Kalliovuorilla ruska tulee talven pituudesta ja kylmyydestä johtuen samaan aikaan kuin Etelä-Suomeen, eteläisimmille alueille kuten Floridaan sitä ei tule ollenkaan.


title: Ruska

text: Japanissa ruska () etenee vähitellen maan pohjoisosista Hokkaidōlta etelää kohti. Ruskasta nauttiminen on suosittu vuodenkierron tapahtuma; "momijigari" (, ”ruskan metsästys”) tarkoittaa tapaa käydä syksyllä luonnonkauniilla ruska-alueilla. Momijigari on "hanamin" syksyinen vastine. Erityisen tunnettuja kohteita ruskan katseluun ovat Kioto ja Nikkō. Perinteen sanotaan alkaneen Heian-kaudella kulttuuriharrastuksena, ja sen vuoksi Kioton alueelle on istutettu paljon lehtipuita. Lisäksi on olemassa perinne mennä katsomaan alueita, joissa heinät vaihtavat väriä, esimerkiksi Ozen tasangolla.


title: Harun al-Rašid

text: Harun al-Rašid (; 27. maaliskuuta 763 – 24. maaliskuuta 809) oli viides abbasidien kalifi. Hän hallitsi 786–809. Hänen isänsä oli al-Mahdi. Harun al-Rašid esiintyy myös "Tuhannen ja yhden yön tarinoissa".


title: Harun al-Rašid

text: Hän solmi diplomaattisia suhteita ympäri silloista maailmaa; eräs huomattavimpia tästä säilyneitä näytteitä on erittäin hienolla damaskoinnilla koristettu turkkilainen käyräsapeli, jonka hän lahjoitti Kaarle Suurelle; sapeli kuuluu Saksan keisarillisiin regalioihin ja se on säilynyt Saksan kansallismuseossa, jossa regaliat nykyisin ovat. Lisäksi hän lahjoitti keisarille Abu-l-Abbas-nimisen norsun.


title: Taloudellinen tehokkuus

text: Taloudellinen tehokkuus eli taloudellisuus merkitsee, että tavoite pyritään saavuttamaan mahdollisimman pienin uhrauksin (panoksin). Koko kansantalouden tehokkuus merkitsee käytössä olevien niukkojen tuotantoresurssien hyödyntämistä mahdollisimman suuren tuotannon aikaansaamiseksi mahdollismman vähin uhrauksin. Tällöin ei tuhlata resursseja eikä ole tarpeetonta kitkaa. Tehokkuus jakautuu eri muotoihin, kuten paretotehokkuus, Kaldor–Hicks-tehokkuus, X-tehokkuus ja allokointitehokkuus. Taloustieteessä käytetään usein rahassa mitattavia tehokkuuden käsitteitä, vaikka rahalla ei voikaan mitata kaikkia preferenssejä. Raha kuitenkin kuuluu taloustieteen piiriin ja on helpompi empiirisesti havaita kuin preferenssit. Henkilöidenvälinen hyötyjen vertailu on monien taloustieteilijöiden mukaan epätieteellistä.


title: Taloudellinen tehokkuus

text: Utilitarismi on etiikka, jossa esitetään eettinen kriteeri eli hyvinvoinnin maksimointi, joka muistuttaa taloustieteellistä tehokkuutta . Jeremy Benthamin mukaan utilitarismi oli tieteellinen . Teleologinen etiikka on sukua taloudellisen tehokkuuden vaatimukselle ja sen yhtenä muotona on utilitarismi.


title: Bodenin kunta

text: Bodenin kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Boden.


title: Bodenin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 4 007,89 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 27 913 henkeä (31.12.2015).


title: Bodenin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 58,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Bodenin kunta

text: Överluleån pitäjä erotettiin Alaluulajasta (ruots. "Nederluleå") vuonna 1831. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä tuli Överluleån maalaiskunta. Tästä kunnasta erotettiin Edeforsin maalaiskunta vuonna 1892. Kasvava varuskuntapaikkakunta Boden muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi vuonna 1896. Yhdyskunta erosi Överluleåsta Bodenin kaupungiksi vuonna 1919.


title: Bodenin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksella ei ollut vaikutusta alueeseen. Vuonna 1967 Bodenin kaupunkiin liitettiin Överluleån maalaiskunta sekä Gunnarsbynin seurakunta Råneån maalaiskunnasta. Vuonna 1971 Boden sai nykyiset rajansa, kun Edefors liitettiin siihen. Samalla siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jolloin Bodenin kaupunki muuttui Bodenin kunnaksi.


title: Bodenin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 469 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bodenin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 470 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Bodenin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 183 379 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 40 000 kruunua.


title: Bodenin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Bodenin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Bodenin kunta

text: Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 83,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 431 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Bodenin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Övre Svartlån taajaman nimenä on joskus ollut myös Svartlå ja Vittjärvin nimenä Ågärdan med Vittjärv.


title: Bodenin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Bodenin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Heden, Svartbyn ja Trångforsen ovat sittemmin kasvaneet yhteen Bodenin taajaman kanssa.


title: Bodenin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Bodenin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Bodenin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Bodenin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Bodenin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Bodenin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Bodenin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Aamiainen Tiffanylla (elokuva)

text: Aamiainen Tiffanylla () on vuonna 1961 ensi-iltansa saanut Truman Capoten samannimiseen romaaniin perustuva romanttinen komediaelokuva. Elokuva teki kuuluisaksi kappaleen ”Moon River”, jonka on säveltänyt Henry Mancini ja sanoittanut Johnny Mercer.


title: Aamiainen Tiffanylla (elokuva)

text: Audrey Hepburnille elokuvaa varten tehty Givenchyn musta hihaton puku huutokaupattiin 5. joulukuuta 2006 Lontoossa pidetyssä Christie’sin huutokaupassa 467 200 punnalla.


title: Aamiainen Tiffanylla (elokuva)

text: Elokuva kertoo New Yorkiin muuttaneesta Holly Golightly -nimisestä nuoresta naisesta, joka yrittää päästä rikkaisiin naimisiin. Hollyn naapuriin muuttaa Paul Varjak (kirjassa mies on nimetön), inspiraatiota etsivä kirjailija, jota Holly alkaa kutsua Frediksi. He ystävystyvät ja alkavat kierrellä kaupungilla yhdessä. Kirjan lopussa Holly katoaa, mutta elokuvassa Paul saa suostuteltua Hollyn jäämään ja he suutelevat lopussa sateessa.


title: Arjeplogin kunta

text: Arjeplogin kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Arjeplog.


title: Arjeplogin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 12 557,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 887 henkeä (31.12.2015).