title: John Williams (säveltäjä)

text: Williams oli vuoteen 2012 mennessä saavuttanut viisi Oscar-, 21 Grammy-, neljä Golden Globe-, kolme Emmy- ja seitsemän Bafta-palkintoa. Hän on ollut Oscar-ehdokkaana 51 kertaa ja on ainoa elossa oleva henkilö, joka on ollut ehdokkaana niin monta kertaa (ennätys on Walt Disneyllä, ehdokkaana 64 kertaa). Vuonna 2016 hän sai Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinnon.


title: John Williams (säveltäjä)

text: Williams meni naimisiin näyttelijä Barbara Ruickin kanssa vuonna 1956. He saivat kolme lasta: Jennifer, Mark ja Joseph. Hänen nuorin poikansa Joseph Stanley Williams nousi kuuluisuuteen vuosina 1986–1988 Toton laulajana.


title: Daniel David Palmer

text: Daniel David Palmer (7. maaliskuuta 1845 Port Perry – 20. lokakuuta 1913 Los Angeles) oli kiropraktisen hoidon eli kiropraktiikan luoja.


title: Daniel David Palmer

text: Daniel Palmer harjoitti parantamista magneettien avulla 1880-luvun lopulla ennen kiropaktisen hoidon kehittämistä. Hänellä oli kaksi potilasta, joiden oireet viittasivat ongelmiin selkärangassa. Toinen potilaista oli kärsinyt kuulo-ongelmasta. 18. syyskuuta 1895 Palmer korjasi tämän potilaan selkärangan siirtymän ja potilaan kuulo palautui. Toisen potilaan sydämen vaivat korjautuivat selkärangan asennon korjaamisen avulla, mikä sai Palmerin uskomaan, että hermoon aiheutuva paine liittyi ongelmiin sydämessä. Nykykiropraktiikka sai näin alkunsa tuona hetkenä.


title: Daniel David Palmer

text: Kokemustensa myötä Palmer perusti kiropraktisen hoidon, kiropraktiikan. Hänen teoriansa perustui hermon heikentyneeseen toiminnan aiheuttavan taudintilan ja että, selkärangan nikaman väärä asento voi aiheuttaa hermopaineen. Palmer perusti koulun, myöhemmin Palmerin kiropraktikkojen koulun, josta vuonna 1902 koulusta valmistui 15 kiropraktikkoa.


title: Daniel David Palmer

text: Palmer myi perustamansa kiropraktikkokoulun pojalleen B. J. Palmerille. Myöhemmin Daniel Palmerin yritti perustaa uutta koulua kiropraktiikalle, muttei onnistunut yrityksessään.


title: Markku Petander

text: Markku Olavi Petander (s. 11. maaliskuuta 1963 Hämeenkyrö) on suomalainen kitaristi, bassokitaristi ja lauluntekijä. Petander muistetaan erityisesti Yö- ja Barabbas-yhtyeiden kitaristina sekä Popedan basistina ja joidenkin kappaleiden solistina. Mediassa Petanderia on kutsuttu myös ”Suomen Slashiksi”. Petander kuului Popeda-uransa aikana myös Gipsy Brothers -kaksikkoon, johon kuului hänen lisäkseen Popedan kitaristi Costello Hautamäki.


title: Markku Petander

text: Yö-yhtyeen ja Popedan lisäksi Petander on tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Mustille Enkeleille.


title: Pekka Myllykoski

text: Pekka Johannes Myllykoski (13. joulukuuta 1959 Mänttä – 22. huhtikuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja sanoittaja, joka muistetaan parhaiten kantriyhtye Freud Marx Engels & Jungin laulusolistina. Häneltä ilmestyi kaksi albumia Maltaan Haukat -kokoonpanon kanssa. Hän toimi satunnaisesti Jytäjemmarit-yhtyeen laulusolistina. Myllykoski tunnetaan arvostetuista käännösteksteistä. Hänen sanoittamansa on muun muassa hitti ”Särkynytsydämiset (viekää minut baariin)” (alun perin Guy Clarkin ”Broken Hearted People”).


title: Pekka Myllykoski

text: Pekka Myllykoski sai Suomen Kulttuurirahaston Yrjö Koskisen stipendin hyvästä suomenkielisestä aineesta valmistuttuaan ylioppilaaksi keväällä 1978 Helsingin Normaalilyseosta. Palkitun aineensa hän kirjoitti aiheesta ”Kirjailijan viesti minulle”, jossa hän käsitteli Kurt Vonnegutia.


title: Pekka Myllykoski

text: Myllykoski opiskeli lääkäri-isänsä toiveesta lääketiedettä, mutta jätti opinnot kesken lääketieteen kandidaattina, harjoiteltuaan kuitenkin muun muassa terveyskeskuspäivystäjänä.


title: Pekka Myllykoski

text: Nuorena Myllykoski oli kiinnostunut mustasta bluesista ja sen jälkeen rockista ja punkista. Sanoittaja hänestä tuli, kun Eppu Normaali -yhtyeessä vaikuttanut Mikko Saarela tutustutti Myllykosken Juice Leskisen tuotantoon. Hän innostui myös aikaisemmin pelkkänä viihteenä pitämästään kantrista. ”Kantrissa käsitellään suuria tunteita aforisminomaisella, tiivistetyllä kielellä”, Myllykoski totesi. Myllykoski perusti toimittaja Arto Pajukallion kanssa rentturomanttista outlaw-kantria soittavan Freud Marx Engels & Jungin. Myllykoski oli myös luontoharrastaja.


title: Pekka Myllykoski

text: Myllykoski oli vuosina 1993–2004 Vihreiden kaupunginvaltuutettu Helsingissä. Kaudella 2005–2008 hän oli toinen varavaltuutettu.


title: Pekka Myllykoski

text: Myllykoski puhui avoimesti alkoholismistaan julkisuudessa, muun muassa Hymy-lehdessä ja TV:ssä. Marraskuussa 2014 uutisoitiin Myllykosken sairastavan syöpää, jonka johdosta hän joutui sairauslomalle, mutta palasi takaisin keikoille kesäkuussa 2015. Myllykoski kuoli syöpään 57-vuotiaana 22. huhtikuuta 2017.


title: Pekka Myllykoski

text: Pekka Myllykosken veli on teologian tohtori, dosentti Matti Myllykoski.


title: Suomen fauna: Tunnista eläimet

text: Suomen fauna: Tunnista eläimet on CD-romilla julkaistu virtuaalinen tietoteos, joka on osa Heino ja Martti Hanhelan sarjaa. Suomen Fauna -sarjaa kuuluvat myös:


title: Suomen fauna: Tunnista eläimet

text: Tunnista eläimet -osan opiskelusivulta löytyy 670 värillistä ruuduntäyteistä kuvaa ja pienempiä kuvia noin 80. Lisäksi tehtäväsivulla on yli 650 suurkuvaa ja kuvahakemistossa pikkukuvia saman verran lisää. Levyllä esiintyy kaikki Suomessa esiintyvät tärkeimmät luonnonvaraiset eläimet, yhteensä 670 lajia tai ryhmää. Teoksesta voi opetella tunnistamaan myös 300 eläimen äänet.


title: Kiropraktiikka

text: Kiropraktiikka (, "hoitaa käsillä") on näennäistieteellinen manipulaatiohoitomuoto, joka korostaa ihmisen tuki- ja liikuntaelinten, erityisesti selkärangan, toimintahäiriöiden diagnosointia, hoitoa ja ehkäisyä käsin tehtävillä tekniikoilla. Kiropraktiikan perinteisenä teoriana on ollut, että nämä toimintahäiriöt vaikuttavat ihmisen kokonaisterveyteen hermoston välityksellä. Nykylääketieteessä kiropraktiikkaa nimitetään yleisesti täydentäväksi hoitomuodoksi tai uskomuslääkinnäksi. Kiropraktikot vastustavat kiropraktiikan luokittelua vaihtoehtohoidoksi. Laajempaa tieteellistä näyttöä manipulaatiohoitojen vaikuttavuudesta on vain kroonisen alaselkäkivun hoidossa.


title: Kiropraktiikka

text: Kiropraktiikka on vakiintunut sekä julkisessa että yksityisessä terveydenhuoltojärjestelmässä Kanadassa, Yhdysvalloissa (60 000 kiropraktikkoa) Australiassa, Norjassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa, Uudessa-Seelannissa ja Sveitsissä, joissa kiropraktikot rinnastetaan lääkäreihin. Kiropraktiikkaa harjoittaa arviolta 90 000 kiropraktikkoa 70 maassa ja sen asema on kehittyneissä maissa useimmiten säädeltyä.


title: Kiropraktiikka

text: Alan ammatillinen etujärjestö on Kiropraktikkojen maailmanliitto (World Federation of Chiropractic, WFC), joka on Maailman terveysjärjestön WHO:n alainen järjestö. WHO on antanut kiropraktiikan peruskoulutusta ja turvallisuutta koskevat suositukset, joissa WHO toteaa kiropraktiikan olevan turvallista sekä kustannustehokasta.


title: Kiropraktiikka

text: Suomessa kiropraktikko on lailla nimikesuojattu. Suomessa oli vuonna 2005 noin 40 kiropraktikkoa ja heitä edustaa WFC:hen kuuluva Suomen Kiropraktikkoliitto.


title: Kiropraktiikka

text: D. D. Palmer aloitti kiropraktiikan 1890-luvulla ja hänen poikansa B. J. Palmer vauhditti sen levittämistä 1900-luvulla. D. D. Palmer oli itseoppinut parantaja, jolla ei ollut lääketieteellistä koulutusta. Ennen oman hoitomuotonsa kehittämistä hän oli perehtynyt parantamiseen magneettien avulla. 18. syyskuuta 1895 Palmer käsitteli Harvey Lillard nimisen henkilön, joka oli ollut osittain kuuro siitä asti kun oli tuntenut "jonkin pettävän selässään", selkärankaa, ja käsittely vaikutti parantaneen Lillardin. Toinen Palmerin potilas kärsi sydänvaivoista ja jälleen selkärangan käsittely vaikutti poistaneen vaivan. Vuoden kuluessa tästä Palmer oli avannut jo ensimmäisen "kiropraktiikaksi" nimeämäänsä hoitomenetelmää opettavan koulun.


title: Kiropraktiikka

text: Palmer piti kiropraktiikkaa osin uskonnollisena oppina. 4. toukokuuta 1911 lähettämässään kirjeessä hän toteaa: "meillä täytyy olla uskonnollinen johtaja, perustaja, aivan kuten Kristus, Muhammed, Jo. Smith, Rouva Eddy, Martti Luther ja muut uskontojen perustajat. Minä olen tuo alkulähde. Minä olen kiropraktiikan tieteellisen, taiteellisen, filosofisen ja uskonnollisen puolen perustaja.". Palmer myös väitti saaneensa henkimaailman kautta inspiraatiota kiropraktiikan filosofiasta ja käytännöistä Jim Atkinson -nimiseltä edesmenneeltä lääkäriltä.


title: Kiropraktiikka

text: Palmerin ajattelu ja kirjoitukset saivat vaikutteita 1800-luvun lopun spiritualismiin ja vitalismiin pohjautuvista uskonnollis-filosofisista metafyysisistä teorioista, joista merkittävin oli H. P. Blavatskyn suosioon saattama teosofia.


title: Kiropraktiikka

text: Aina 1800-luvun lopulta nykypäivään kiropraktiikka on ollut vastakkainasettelussa joidenkin lääketieteen harjoittajien kanssa. Subluksaatio ei perustu lääketieteeseen. Yhdysvalloissa on kiistaa aiheuttanut myös joidenkin kiropraktikoiden torjuva suhtautuminen rokotuksiin. Yhdysvaltain lääkäreiden ammattijärjestö American Medical Association kutsui kiropraktiikkaa "epätieteelliseksi kultiksi" ja boikotoi sitä aina vuoden 1987 oikeusjuttuun saakka, jossa lääkäreiden ammattijärjestö todettiin syylliseksi järjestelmälliseen toimintaan jolla yritettiin vaikeuttaa lääkäreiden ja kiropraktikoiden yhteistyötä.


title: Kiropraktiikka

text: Palmerin alkuperäinen teoria esittää, että niin sanottu kiropraktinen subluksaatio eli nikamien virheasentojen aiheuttama hermostojärjestelmän virhetoiminto tai selkärangan toimintahäiriö vaikuttaa kehon muihin toimintoihin ja kehon ”luontaiseen älykkyyteen”, jonka avulla sen on määrä parantaa itseään ja sopeutua ulkoisen tai sisäisen ympäristön muutoksiin. D. D. Palmerin mukaan "95 % kaikista sairauksista aiheutuu selkärangan subluksaatiosta ja loput muiden nivelten virheasennoista".


title: Kiropraktiikka

text: Subluksaatioteoria on saanut osakseen arvostelua ja ivaa nykytieteen maailmasta. Kiropraktiikan historiaa tutkinut kiropraktikko Joseph C. Keating, Jr. totesi, että luontainen älykkyys on uskonnollinen käsite, joka ei perustu tieteeseen. Hän suositteli ammattikunnan hylkäävän koko termin kiropraktiikan tieteellistä uskottavuutta vaarantavana uskonnollisena dogmina.


title: Kiropraktiikka

text: Kiropraktiikan harjoittajat voidaan jakaa kahteen ryhmään. Palmerin oppeihin tukeutuvat kiropraktikot korostavat vitalismia, kehon luontaista älykkyyttä ja selkärangan manipulointia. He uskovat, että subluksaatio on sairauksien tärkein taustatekijä. Heitä on ammattikunnasta pieni vähemmistö, mutta heidän asemansa kiropraktisen perinnön seuraajina on antanut heille suurta vaikutusvaltaa ammattikunnan sisällä. Vuonna 2007 Isossa-Britanniassa kiropraktikkojen keskuudessa tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 76 % piti Palmerin alkuperäistä teoriaa "tärkeänä ja keskeisenä osana kiropraktiikkaa".


title: Kiropraktiikka

text: Enemmistö kiropraktikoista kuitenkin käyttää perinteisten kiropraktisten hoitomuotojen lisäksi myös muita ei-lääketieteellisiä hoitoja ja lääketieteen hoitoja. He myös uskovat, että subluksaatio on vain yksi sairauksien aiheuttaja muiden joukossa. He voivat tarjota potilailleen manipulaatiohoidon lisäksi esimerkiksi harjoittelua, hierontaa, lisäravinteita, akupunktiota ja homeopatiaa.. Vaikka kiropraktikoilla on erilaisia näkemyksiä, kaikkia kiropraktikoita yhdistää näkemys siitä, että selkäranka ja terveys ovat toisiinsa yhteydessä hermoston kautta


title: Kiropraktiikka

text: Kiropraktinen hoito käsittää erilaisia käsillä tehtäviä eli manuaalisia tekniikoita, nivelten ja erityisesti selkärangan manipulointia. Hoitoon voi kuulua myös liikuntaan ja elämäntapoihin liittyviä ohjeita. Kiropraktisessa hoidossa potilaat aluksi haastatellaan. Haastattelun yhteydessä pyritään selvittämään mahdollisimman tarkasti vaivan syy ja muu terveyshistoria, kuten lääkitys, sairaudet ja mahdolliset leikkaukset. Ryhtianalyysissä etsitään mahdollisia ryhtivirheitä, jotka voivat pitkittyessään johtaa erilaisiin ongelmiin lisäksi erilaisilla testeillä tutkitaan nivelten, lihasten, nivelsiteiden ja hermoston toimintaa. Haastattelun ja tutkimusten perusteella kiropraktikko tekee potilaalle hoitosuunnitelman, joka sisältää potilaan oireiden alkuperän, hoitojen määrän ja ohjeet vaivojen ennaltaehkäisyyn. Varsinaisia kiropraktisia hoitotekniikoita on useita ja kiropraktikko valitsee niistä tilanteeseen parhaiten sopivan.


title: Kiropraktiikka

text: Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Australiassa tehtyjen tutkimusten mukaan noin 80 % kiropraktiikasta pyrkii hoitamaan tuki- ja liikuntaelinperäistä kipua, erityisesti alaselän kiputiloja. 10 % tehdään päänsäryn ja loput 10 % erilaisten selkäydinvammojen aiheuttamien tai pahentamien sairauksien vuoksi. Vuonna 2004 "General Chiropractic Councilin" teettämän kyselytutkimuksen perusteella brittiläisistä kiropraktikoista 97,42 % uskoi kiropraktiikan auttavan selkäkipuihin, 97,19 % niska- ja käsikipuihin, 97,19 % jalka- ja alaselkäkipuihin, 96,72 % iskiakseen, 96,6 % jännityspäänsärkyyn, 95,08 % nivelongelmiin, 90,86 % migreeniin, 90,39 % urheiluvammoihin, 63,46 % kuukautiskipuihin, 63,11 % koliikkiin, 53,98 % ruuansulatusongelmiin, 26,58 % muihin sairauksiin (vastausten joukossa oli muun muassa kasvukivut, epilepsia, jännetupintulehdus, lasten neurologiset ongelmat, skolioosi, tinnitus, fibromyalgia, masennus, korkea verenpaine, Parkinsonin tauti, aivohalvaus ja vuoteenkastelu) ja 40,52 % kaikkiin edellä mainittuihin. Suomen kiropraktikkoliiton mukaan kiropraktiikalla voidaan hoitaa tehokkaasti monenlaisia vaivoja, kuten selkä- ja niskakipua, huimausta, migreeniä, käsi- ja jalkavaivoja sekä puutumisen oireita.


title: Kiropraktiikka

text: Suurin osa kiropraktiikkaan liittyvästä tieteellisestä tutkimuksesta on käsitellyt selkärangan manipulaatiota yleisesti eikä keskittynyt kiropraktiseen käytäntöön. Tutkimuksissa on voitu osoittaa vain kiropraktiikan kaltaisten manipulaatiohoitojen lievä tai kohtalainen vaikuttavuus kroonisen alaselkäkivun hoidossa. Kiropraktinen hoito on pääasiallisesti turvallista taitavasti ja asiallisesti käytettynä, vaikkakin harvoissa tapauksissa manipulaatiolla voi olla vakavia terveydellisiä komplikaatioita. Niskan alueen manipulaatio voi aiheuttaa vakavia haittoja ja sitä ei suositella.


title: Kiropraktiikka

text: Vuonna 2001 joukko kiropraktikkoja julkaisi tutkimuksen, jonka mukaan suurimpien pohjoisamerikkalaisten kiropraktikkojärjestön potilasesitteistä 82 % sisälsi tieteellisesti todistamattomia väitteitä kiropraktiikan vaikuttavuudesta. Tutkijoiden mukaan tämä oli ongelmallista, koska se vahvisti kiropraktiikan julkista kuvaa tieteen ulkopuolella toimivana ammattikuntana.


title: Kiropraktiikka

text: Britannian kiropraktikkoyhdistys vaati anteeksipyyntöä ja haastoi brittiläisen toimittajan ja kirjailijan Simon Singhin oikeuteen kunnianloukkauksesta tämän vuonna 2008 "The Guardian" -lehdessä esittämän kommentin vuoksi. Singh totesi artikkelissaan, että "vaikka nykyaikaisten kiropraktikkojen voisi olettaa rajoittuvan vain selkävaivojen hoitoon, todellisuudessa heillä on edelleen varsin pöhköjä ajatuksia". Aku Heinosen mukaan kiropraktikkoyhdistyksen tarkoituksena oli ilmeisesti "hankkia alalle positiivista näkyvyyttä nujertamalla kiropraktisten menetelmien näkyvä vastustaja". Singh kuitenkin voitti oikeusjutun ja totesi voiton jälkeen "Wired"-lehdelle antamassaan haastattelussa, että "..joskus jopa yksinkertaisten totuuksien esittäminen (kuten se, ettei ole olemassa luotettavaa näyttöä siitä, että kiropraktiikka hoitaisi astmaa lapsilla) herättää vihaa tieteen vastustajien joukossa".


title: Kiropraktiikka

text: Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto myöntää kiropraktikon ammattinimikkeen 4–6-vuotisen yliopistotutkinnon suorittaneille. Nimikesuojattu kiropraktikko (aiemmin "koulutettu kiropraktikko") katsotaan terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain ja asetuksen tarkoittamaksi terveydenhuollon ammattihenkilöksi. Kiropraktikko-ammattinimikettä saavat käyttää vain ne, jotka ovat suorittaneet Valviran hyväksymän koulutuksen ja jotka sen jälkeen on merkitty terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriin eli Terhikkiin. Kiropraktikot eivät ole sairausvakuutusasetuksen 5 § mukaan sairausvakuutuslaissa tarkoitettuja asianmukaisen ammattikoulutuksen saaneita henkilöitä, koska tällaisena pidetään henkilöä, jonka terveydenhuollon oikeusturvakeskus on sairaanhoitajana, terveydenhoitajana, kätilönä, fysioterapeuttina, laboratorionhoitajana tai erikoishammasteknikkona merkinnyt terveydenhuoltohenkilöstöstä pitämäänsä luetteloon.


title: Kiropraktiikka

text: Ensimmäiset "Doctor of Chiropractic" -tutkinnon suorittaneet kiropraktikot tulivat Suomeen 1920-luvulla ja työskentelivät pääsääntöisesti Pohjanmaalla, jossa väestö oli siirtolaisuuden kautta tutustunut kiropraktiikkaan. Suomen Kiropraktikkoliitto perustettiin 2. marraskuuta 1977 ajamaan ammattikunnan asemaa. Suomen Kiropraktikkoliitto hyväksyy jäsenikseen vain kansainvälisen, CCE-akreditoidun koulun, myöntämän tutkinnon suorittaneita kiropraktikkoja. Suomessa toimivat kiropraktikot ovat valmistuneet Euroopassa tai Yhdysvalloista. Kiropraktikoksi voi valmistua kuudesta eurooppalaisesta yliopistosta, joista kaksi sijaitsee Britanniassa ja yksi Sveitsissä, Ranskassa, Tanskassa ja Norjassa kussakin.


title: Kiropraktiikka

text: Kiropraktikon koulutus kestää keskimäärin 5 vuotta. Täysipäiväisen opiskelun, tenttien sekä hyväksytyn lopputyön lisäksi koulutus edellyttää vuoden pituisen klinikkaharjoittelun. Koulutus vastaa ensimmäisen 2-3 vuoden osalta lääkärikoulutuksen vaatimuksia pääaineina mm. anatomia, fysiologia, patologia ja radiologia. Esimerkiksi Tanskassa Odensen yliopistossa kiropraktiikan opiskelu tapahtuu 3 ensimmäisen vuoden aikana yhdessä lääketieteen opiskelijoiden kanssa. Suomalaisilta hakijoilta sisäänpääsyvaatimuksena on ylioppilastutkinto ja kielikoe, jonka lisäksi voidaan vaatia henkilökohtaista haastattelua kyseisessä yliopistossa.


title: Kiropraktiikka

text: Koulutettu kiropraktikko voi hoitaa potilasta ilman lääkärin lähetettä. Hoitokoulutuksen keskittyminen tuki- ja liikuntaelinvaivojen manuaalisiin hoitoihin antaa kiropraktikolle erinomaisen mahdollisuuden päästä hyviin hoitotuloksiin.


title: Poljčane

text: Poljčane on noin 3,500 asukkaan kaupunki itäisessä Sloveniassa. Se sijaitsee 35 kilometriä Mariborista etelään ja 35 kilometriä Celjestä koilliseen. Kaupungissa on rautatieasema, koulu, terveyskeskus, postitoimisto, kaksi valintamyymälää, pubeja, baareja ja ravintoloita.


title: Kellon Kraaseli

text: Virallisesti Kraaseli, yleisesti Kellon Kraaseli, on Perämeren saari Oulun kaupungissa, Kellon kylän edustalla. Nimi "kraaseli" on perua ruotsin kielen sanasta "gråsäl", joka tarkoittaa harmaahyljettä.


title: Kellon Kraaseli

text: Kellon Kraaseli on matala saari: Sen korkein kohta kohoaa vain muutaman metrin merenpinnan yläpuolelle. Saaren rantaviivan kokonaispituus on noin 10 kilometriä. Saari on lähes kauttaaltaan lehtimetsän peitossa. Saarelle tunnusomaisia ovat laajat ranta-alueet, jotka peittyvät meriveden ollessa korkealla. Saaressa on ainoastaan kesäasuntoja ja suojasatama.


title: Kellon Kraaseli

text: Saarta käytettiin yhteislaitumena aina 1980-luvun alkuun saakka, ja se toimi lehmien ja lampaiden laidunmaana.


title: Kellon Kraaseli

text: Nykyisin saaren erottaa Rapakarin saaresta Kraaselin kaivanto -niminen huviveneväylä, jonka nimellissyvyys on 1,8 metriä. Väylä tunnetaan myös oululaisittain "Suenväylänä" tai "Sudenväylänä" suunnittelijansa sukunimen "Susi" mukaan. Saaren pohjoispuolinen alue tunnetaan yleisesti Kellonlahtena, ja itäpuolinen merialue Oulun Pateniemen edustalla on nimeltään Kuivasmeri. Vesialue on kohtalaisen suojainen, minkä takia se on yleinen ankkurointipaikka. Kellon Kiviniemen kylän asukkaat ovat ennen vieneet kalastusveneensä myrskyiltä suojaan Kuivasmerelle tai Kraaseliin.


title: Birkirkara

text: Birkirkara on yli 23 000 asukkaan kaupunki Maltan keskiosassa. Se on ollut asukasluvultaan Maltan suurin kaupunki keskiajalta lähtien, mutta vuoden 2017 arvioissa St. Paul’s Bayssa on enemmän asukkaita. Muun muassa Maltan presidentti, Edward Fenech Adami sekä Maltan entinen pääministeri, Alfred Sant ovat kotoisin Birkirkarasta. Kaupungin motto on "In hoc signo vinces" eli "Tässä merkissä voitat".


title: Kello (kaupunginosa)

text: Kello on Oulun kaupunginosa Kellon suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Kaupunginosa muodostettiin 1. tammikuuta 2013 kuntaliitoksen myötä.


title: Kello (kaupunginosa)

text: Kaupunginosaan kuuluvat Holstinmäen, Kiviniemen, Virpiniemen, Takkurannan ja Pohjois-Kellon kylät ja alueet.


title: Kello (kaupunginosa)

text: Kylän uskotaan saaneen nimensä kirkonkellosta. Kellossa oli vielä keskiajalla oma kirkko, jolloin kylä oli isompi kuin Haukiputaan kylä. Kirkko tuhoutui venäläisten hävityksessä, jolloin kirkko rakennettiin Kiiminkijoen suulle.


title: Kello (kaupunginosa)

text: Alueen tärkeimmät tiet ovat seututie 847 eli niin sanottu "Vanha nelostie" sekä valtatie 4. Joukkoliikenne linjat 8.8.2018-2.6.2019: 20,20B,20N,21,22,23,23B,25,26. Joukkoliikenne linjat 3.6-7.8.2019: 20B,21,23B. Joukkoliikenne uudistukset n.2020-2021 linjat: 20,20B,20N,21,22,23,23B,25,26,26K.￼


title: Kello (kaupunginosa)

text: Oulun ja Tornion välinen rautatie sivuaa Kellon kylää. Rautateiden henkilöliikennettä ei ole, ja Kellon rautatieasema on lakkautettu.


title: Abaújszántó

text: Abaújszántó on kaupunki Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä Unkarin pohjoisosassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Miskolcista. Kaupungin pinta-ala on 47,36 neliökilometriä, asukasluku 3 169 (vuonna 2009) ja väestötiheys siten 66,9 asukasta neliökilometrillä.


title: Abaújszántó

text: Abaújszántósta tuli kaupunki vuonna 2004. Aiemmin se oli ollut kaupunki yli 600 vuotta vuoteen 1902 saakka.


title: Limbaži

text: Limbaži () on kaupunki ja kuntakeskus pohjoisessa Latviassa, 90 kilometriä Latvian pääkaupungista Riiasta pohjoiseen. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2012 alussa 8 290, ja koko Limbažin kunnan (Limbažu novads) 19 211. Vuoden 1385 paikkeilla kaupunki oli Riian jälkeen Latvian toiseksi suurin.


title: Limbaži

text: Limbaži perustettiin 1200-luvulla ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1385. Se on yksi Latvian vanhimmista kaupungeista. Kaupungin asukkaista 87 prosenttia on latvialaisia, ja loput ovat ulkomaalaisia.


title: Eve

text: Eve tarkoittaa seuraavia:


title: Rauskut

text: Rauskut (Batoidea) ovat litteäruumiisia rustokaloja. Rauskuilla on leveät rintaevät, joita aaltomaisesti liikuttaen ne uivat. Suu ja kidusaukot ovat ruumiin alapinnalla. Rauskut elävät lähellä pohjaa ja vaanivat saalista pohjaliejussa maaten.


title: Rauskut

text: Rauskut on perinteisesti luokiteltu toiseksi nykyisten leveäsuisten kalojen alaluokan kahdesta ylälahkosta, haiden rinnalle. Tämä on ollut kiistanalaista, kun morfologian perusteella rauskut näyttävät pikemmin sijoittuvan yhdeksi alaryhmäksi haiden joukkoon. Joka tapauksessa tässä käsitelty rauskujen ryhmä (Batoidea) muodostaa yhtenäisen luonnollisen ryhmän. Se jaetaan nykyisin neljään lahkoon, joissa on 17 heimoa ja noin 540 lajia.


title: Rauskut

text: Lahkoista vanhin on sähkörauskukalat, jonka edustajat lamauttavat saaliinsa sähköiskuilla; lahkossa on monia sokeita lajeja. Saharauskukaloilla on litteä hammaslaitainen kuonolauta.


title: Rauskut

text:
Suurin rauskulaji on rauhallinen planktonia syövä paholaisrausku.
Piikkirauskulla on terävä, myrkyllinen väkänen pyrstön päässä.


title: Pat Buchanan

text: Patrick Joseph "Pat" Buchanan (s. 2. marraskuuta 1938) on yhdysvaltalainen poliitikko, kirjailija, kolumnisti ja televisiokommentaattori. Vuonna 2000 hän pyrki Yhdysvaltain presidentiksi Yhdysvaltain reformipuolueen ehdokkana. Hän on aiemmin vuosina 1992 ja 1996 pyrkinyt republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaaksi, mutta ei päässyt kummallakaan kertaa esivaaleja pidemmälle. Hän on kirjoittanut useita kirjoja uskonnollisista ja poliittisista näkemyksistään.


title: Pat Buchanan

text: Pat Buchanan syntyi yhdeksänlapsiseen katoliseen perheeseen Washington DC:ssä. Hänet kastettiin Patrick Joseph Buchananiksi. Hän opiskeli nuorena katolisissa kouluissa ja valmistui vuonna 1961 Georgetownin yliopistosta pääaineinaan englanti ja filosofia. Vuonna 1962 hän sai maisterintutkinnon journalismista Columbian yliopistosta. Buchanan oli varhainen Richard Nixonin poliittisen paluun tukija ja alkoi vuonna 1966 työskenellä Nixonin kampanjassa, pääasiassa vastustajien tutkijana. Kun Nixonista tuli presidentti vuonna 1969, Buchanan työskenteli Valkoisessa talossa avustajana ja Nixonin ja varapresidentti Spiro Agnewin puheenkirjoittajana.


title: Pat Buchanan

text: Nixonin erotessa vuonna 1974 Buchanan jatkoi hetkellisesti samoissa tehtävissä uuden presidentin Gerald Fordin alaisuudessa lopettaen tehtävät kuitenkin myöhemmin samana vuonna. Lähdettyään Valkoisesta talosta Buchanan aloitti työskentelyn kolumnistina ja aloitti säännölliset vierailut television asiaohjelmissa kommentaattorina. Myöhemmin Ronald Reaganin toisella presidenttikaudella Buchanan palasi työskentelemään Valkoiseen taloon vuosien 1985 ja 1987 ajaksi.


title: Pat Buchanan

text: Buchanan on tyypillisesti kuvailtu oikeistolaiseksi ja joskus jopa äärioikeistolaiseksi, mutta tämä on melko yksioikoinen näkemys hänen edustamistaan mielipiteistä. Hänen mielipiteissään on vahvasti mukana populismia ja hän kannattaa vankasti protektionismia Yhdysvaltojen työpaikkojen ja talouden suojelemiseksi. Hän on vahvasti vastustanut Persianlahden sotaa vuonna 1991 kuten myös vuonna 2003 alkanutta Irakin sotaa. Buchanan omaksui kylmän sodan päätteeksi vakaan sodanvastaisen asenteen. Hän on konservatiivi lähes jokaisen sosiaalisen asian suhteen.


title: Pat Buchanan

text: Buchanan kuvaa itseään perinteiseksi konservatiiviksi. Hänen katsotaan edustavan paleokonservatismia nykyään Republikaanisessa puolueessa vallalla olevan uuskonservatismin sijaan. Vaikka Buchanan on ollut pitkäaikainen Republikaanisen puolueen kannattaja ja jäsen, niin hän on ollut viime vuosina äärimmäisen kriittinen puolueen nykylinjaa kohtaan. Hän katsoo puolueen hylänneen vanhat periaatteensa uuskonservatismin vuoksi. Useat hänen mielipiteensä ovat samassa linjassa 1900-luvun alkupuolen republikaanien kanssa.


title: Pat Buchanan

text: Buchanan kuvaa monikulttuurisuutta hyökkäykseksi anglo-amerikkalaista kulttuuriperintöä vastaan ja kannattaa Yhdysvaltoihin suuntautuvan siirtolaisuuden vähentämistä. Hän on sanonut homoseksuaalisuuden johtavan yhteiskunnan mädäntymiseen ja johtavan yhteiskunnan perusyksikön perheen romahtamiseen. Buchanan vastustaa aborttia myös niissä tapauksissa, missä raskaus on saanut alkunsa raiskauksesta tai insestistä. Hän kannattaa rukoilemisen sallimista julkisissa kouluissa. Hän puolustaa myös monien valtion virastojen sulkemista ja tasaveromallin kansallista käyttöönottoa.


title: Pat Buchanan

text: Buchanan kannattaa Yhdysvaltojen vetäytymistä monista sopimuksista mitkä eivät palvele Yhdysvaltojen etuja, kuten yksipuoliset puolustussopimukset, jotka velvoittavat Yhdysvaltojen puolustavan muita maita, mutta ei päinvastoin.


title: Pat Buchanan

text: Vastoin monien muiden nykypäin konservatiivien ajatuksia, Buchanan vastustaa vapaakauppaa ja Yhdysvaltojen nykyistä ulkopolitiikkaa. Hän kannattaa eroamista Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alueesta NAFTAsta ja tuontitullien nostamista kotimaisen teollisuuden suojelemiseksi. Buchanan on ollut erittäin kriittinen Yhdysvaltojen Israelille antamaa vankkumatonta tukea kohtaan.


title: Pat Buchanan

text: Buchanan on ollut kriittinen Bushin hallintoa kohtaan sanoen sen sekaantuvan maailman asioihin siinä määrin, että se on alkanut käytännössä toteuttaa imperialismia. Hän uskoo terrorismin kohdistuvan Yhdysvaltoja vastaan heidän omien tekojensa vuoksi ja uskoo ihmisten vihaavan Yhdysvaltoja juuri sen tekojen vuoksi, ei sen vuoksi mitä Yhdysvallat edustaa.


title: Pat Buchanan

text: Vaikka Buchanan kannattaa yleisesti ottaen eristäytyvää ulkopolitiikkaa, niin kylmän sodan ja Vietnamin sodan aikana hän kiihkeästi kannatti Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaa perustellen kantaansa siten, että kommunismi muodosti vakavan uhan amerikkalaiselle elämäntavalle.


title: Pat Buchanan

text: Vuonna 1999 julkaistussa kirjassaan Buchanan kyseenalaisti Yhdysvaltojen osallistumisen toiseen maailmansotaan, minkä jälkeen hänet rohkaistiin eroaman republikaanisesta puolueesta.


title: Pat Buchanan

text: Pat Buchanan on pyrkinyt presidentiksi kolme kertaa. Hänen kampanjansa on aina perustunut protektionismille, siirtolaisuuden vähentämiselle ja monikulttuurisuuden, aborttilakien ja homojen oikeuksien vastustukselle.


title: Pat Buchanan

text: Vuonna 1992 Buchanan menestyksettä haastoi istuvan presidentin George H. W. Bushin republikaanisen puolueen järjestämässä esivaalissa. Buchanan sai esivaaleissa kolme miljoonaa ääntä ja monet pitävät hänen vahvaa menestystään syynä sille, että Bush joutui käymään kampanjaansa enemmän konservatiivisten arvojen pohjalta kuin vuonna 1988. Kärsittyään tappion esivaaleissa Buchanan antoi tukensa Bushille ja piti ristiriitaisen puheen vuoden 1992 republikaanien puoluekokouksessa. Buchananin puheen on katsottu vieraannuttaneen maltillisemmat äänestäjät ja siten vaikuttaneen Bushin tappioon ja Bill Clintonin voittoon.


title: Pat Buchanan

text: Vuonna 1996 Buchanan taas pyrki saamaan republikaanien esivaaleissa nimityksen presidenttiehdokkaaksi. Tällä kertaa hän perusti kampanjansa vapaakauppa-alue NAFTAn vastustamiselle. Vastaehdokas Bob Dole voitti lopulta ehdokkuuden, mutta Buchananin menestys oli taas vahva ja hän sai kokonaisuudessaan 21 prosenttia esivaaleissa annetuista äänistä.


title: Pat Buchanan

text: Lähdettyään republikaanisesta puolueesta lokakuussa 1999 Buchanan pyrki presidentiksi vuonna 2000 reformipuolueen ehdokkaana, mutta hänen mielipiteensä vieraannuttivat monet puolueen kannattajista ja menestys vaaleissa jäi vaatimattomaksi. Buchanan sai vain noin 0,4 prosenttia kaikista annetuista äänistä.


title: Moerewa

text: Moerewa on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaaren pohjoisosassa. Sen asukasluku on 1 533. Yli 80 % kaupungin asukkaista on maoreja.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Murtomäen rautatieasema () sijaitsee Murtomäen kylässä, noin 20 kilometriä Kajaanin keskustasta etelään rataosalla . Murtomäki on risteysasema: liikennepaikalla pääradasta haarautuu Otanmäen rata ja Talvivaaran kaivosrata.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Murtomäen asemamiljöö on säilynyt lähes alkuperäisessä asussaan ja muodostaa siten kulttuurihistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Asema-alueen rakennukset on rakennettu Rautatiehallituksen pääarkkitehdin Bruno Granholmin suunnitelmien pohjalta.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Asema-alueen rakennukset kuvastavat kansallisromanttisia ihanteita, mikä ilmenee rakennuksissa taidokkaina puuleikkauksina. Alkuperäisistä rakennuksista Murtomäellä ovat säilyneet asemarakennuksen lisäksi ainakin asemapäällikön asunto, makasiini ja maakellari.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Museovirasto on määritellyt Murtomäen rautatieaseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Murtomäen rautatieasema

text: VR:n henkilöjunat eivät pysähdy Murtomäellä eikä liikennepaikalla ole tavaraliikennettä.


title: Murtomäen rautatieasema

text: Murtomäen liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäyttöisesti Iisalmesta käsin. Asemarakennus on liikenteenohjauksen päätyttyä siirtynyt yksityisomistukseen.


title: Murupara

text: Murupara on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Se sijaitsee Kaingaroan metsän ja Te Urewera -kansallispuiston välissä sekä Rangitaiki-joen rannalla. Kaupungista on 65 kilometrin matka Rotoruan kaupunkiin. Muruparan asukkaiden tärkein elinkeino on metsänhoito.


title: Toimintaelokuva

text: Toimintaelokuva on näyttävä ja nopearytminen elokuva, jonka tyypillisiä piirteitä ovat muun muassa takaa-ajot, räjähdykset, väkivaltaiset tappelut, katastrofit, nopea rytmi sekä pääosassa kekseliäs, voimakas ja rohkea sankari. Toimintaelokuva on lajityyppinä usein sekoittunut muihin lajityyppeihin (esimerkiksi tieteiselokuva, kauhuelokuva, seikkailuelokuva, rikoselokuva, sotaelokuva, lännenelokuva). Toimintaelokuvat ovat usein yleisömenestyksiä, mutta koska toimintaelokuvien maailma on hyvin mustavalkoinen, niistä on melko harvoin tullut arvostelumenestyksiä.


title: Toimintaelokuva

text: Toimintaelokuvat ovat luonteeltaan eskapistisia viihde-elokuvia, joiden kohdeyleisönä on 13–25-vuotiaat miehet. Toimintaelokuvan pääosassa on tyypillisesti miessankari, jolla on vastassaan lähes mahdottomalta vaikuttava uhka. Uhan ratkaiseminen vaatii yleensä sankarilta lähes yli-inhimillistä fyysistä voimaa ja väkivaltaa. Toimintaelokuvan nainen on tavallisesti joko sankarin liittolainen tai rakkauden kohde. Viime vuosikymmeninä vahvoja naisia on myös ruvettu näkemään toimintaelokuvien sankarina.


title: Toimintaelokuva

text: Toimintaelokuvan juuret ovat mykkäelokuvan sarjaelokuvissa. Varhaisimmaksi toimintaelokuvaksi voidaan lukea Edwin S. Porterin "Suuri junaryöstö" vuodelta 1903. Lajityyppinä toimintaelokuvan kukoistuksen voidaan katsoa alkaneen 1980- ja 1990-luvulla, jolloin erikoisefektien kehittyminen antoi mahdollisuuden tehdä entistä näyttävämpiä elokuvia. Samalla toimintaelokuvien juonen rytmi nopeutui ja väkivallan määrä kasvoi.


title: Toimintaelokuva

text: Toimintaelokuvien juuria voi nähdä toisen maailmansodan jälkeen valmistuneissa spektaakkelielokuvissa, joilla aikoinaan pyrittiin vastaamaan television aiheuttamaan kilpailutilanteeseen. Myös itämaiset taistelulajifilmit ovat vaikuttaneet lajityyppiin ylirealistisilla taistelukohtauksillaan ja näyttävillä koreografioillaan.


title: Mustekalat

text: Mustekalat ("Coleoidea") ovat merten nilviäisiä, joilla on suuri pää ja hyvin kehittyneet silmät, ja joiden suuta ympäröi joko kahdeksan tai kymmenen imukupein varustettua lonkeroa.


title: Mustekalat

text: Mustekalat on toinen nilviäisiin kuuluvan pääjalkaisten luokan ("Cephalopoda") kahdesta nykyisin elävästä alaluokasta. Siitä käytetään myös nimeä "kaksikiduksiset pääjalkaiset". Toinen alaluokka on helmiveneet ("Nautiloidea") eli nelikiduksiset pääjalkaiset.


title: Mustekalat

text: Mustekaloja esiintyy lähes kaikissa merissä ja niiden kaikissa syvyysvyöhykkeissä. Osa lajeista on pelagisia, osa taas meren pohjalla eläviä. Sisävesissä ei mustekaloja tavata ja vain harvat lajit selviävät murtovedessä. Itämeren sisäosissakaan ei mustekaloja esiinny.


title: Mustekalat

text: Kaikki mustekalat ovat aktiivisia petoja, jotka syövät mm. äyriäisiä, kaloja ja muita nilviäisiä.


title: Mustekalat

text:
Mustekalojen koko vaihtelee suuresti. Niihin kuuluvat suurimmat nykyään elävät selkärangattomat eläimet, jättiläis- ja kolossikalmarit, jotka ovat enimmillään yli 13 metriä pitkiä ja 500 kg:n painoisia. Pienimmät lajit ovat senttimetrin kokoluokkaa.
Mustekalan pääosia ovat pää, siihen suoraan liittyvät lihaksikkaat lonkerot sekä lihaksikkaan vaipan muodostama pään takana oleva vaippaontelo. Lonkeroita on joko 8 tai 10 ja niissä on vaihteleva määrä imukuppeja. Lonkeroita käytetään sekä saalistukseen että liikkumiseen. Lonkeroita yhdistää toisiinsa tyvikalvo, jonka leveys vaihtelee eri mustekalaryhmissä. Lonkeroiden keskellä olevassa suussa on kaksi papukaijannokkaa muistuttavaa vahvaa kitiinileukaa sekä raastinkieli ("radula").
Pussimaisen vaippaontelon sisällä mustekaloilla on kaksi kidusta. Vaippaontelosta johtaa ulos kartiomainen lihaksikas suppilo ("sifoni"), joka anatomisesti vastannee muiden nilviäisten jalkaa. Mustekalat voivat liikkua reaktiovoimalla, so. puristamalla vaippaonteloon otetun veden suppilon kautta ulos eteenpäin niin että vesisuihku työntää eläintä taaksepäin. Tämä liikkumistapa on energeettisesti varsin raskas, ja monet lajit voivat myös uida eväreunuksen avulla tai käyttää lonkeroitaan liikkumiseen.


title: Mustekalat

text: Mustekalat kuuluvat kaikkein pisimmälle kehittyneisiin selkärangattomiin varsinkin hermostonsa puolesta. Vaipan hermosolut ovat poikkeuksellisen paksuja ja rustokuoren suojaamat aivot ovat suhteellisesti suuremmat kuin muilla nilviäisillä; oppimiskykyä mittaavien kokeiden perusteella tursaiden älykkyyttä on verrattu matelijoihin.


title: Mustekalat

text: Mustekalojen silmät ovat suuret ja poikkeuksellisen monimutkaiset. Niiden rakenne muistuttaa paljon selkärankaisten kamerasilmää, vaikka on täysin riippumattomasti kehittynyt (konvergentti evoluutio). Mustekalan silmän linssin polttopiste kuitenkin säätyy kameran tapaan muuttamalla linssin ja verkkokalvon etäisyyttä eikä linssin muotoa, ja verkkokalvon solut ovat suuntautuneet valonlähteeseen päin, toisin kuin esimerkiksi ihmisellä. Koska hermotus on verkkokalvon ulkopuolella, ei silmässä myöskään ole nk. sokeaa pistettä. Useimmilla mustekaloilla ei ilmeisesti ole värinäköä, mutta ne pystyvät aistimaan valon polarisaatiotason.


title: Mustekalat

text: Mustekaloilla on kaksi erikoista piiloutumiseen liittyvää mekanismia. Toinen on niiden musterauhanen, josta ne voivat ruiskuttaa eteensä vihollista harhauttavan väripilven. Toinen on mustekalojen erityisiin värisoluihin (kromatoforit) ja niiden kokoa sääteleviin lihaksiin perustuva kyky muuntaa väritystään erittäin nopeasti.


title: Mustekalat

text: Mustekalojen verenkierto on suljettu, toisin kuin muilla nilviäisillä, ja niillä on pääsydämen lisäksi kaksi kidussydäntä, jotka pumppaavat verta kiduksiin.


title: Mustekalat

text: Lisääntyminen on aina suvullista ja sukupuolet ovat erilliset. Hedelmöitys on sisäinen, koiras siirtää siittiöpakkauksen naaraan vaippaonteloon yhdellä tähän tehtävään erikoistuneella parittelulonkerolla ("heterokotylus"). Munat ovat suurikokoisia, ja useimmiten ne asetetaan merenpohjaan kehittymään erityisessä munakotelossa, jossa on yksi tai useampia munia. Seepianaaraat kuolevat munat laskettuaan.


title: Mustekalat

text: Mustekaloihin kuuluu noin 99 % nykyisin elävistä pääjalkaisista. Mustekalojen kehityslinja on eronnut varhaisista helmiveneistä jo noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Nykymustekalojen linja ("Neocoleoidea") taas polveutuu varhaisempien mustekalojen sukupuuttoon kuolleesta belemniittien ("Belemnoidea") ryhmästä.


title: Mustekalat

text: Nykymustekalat jaetaan kahteen ylälahkoon, "kahdeksanlonkeroisiin" ja "kymmenlonkeroisiin". Ne käsittävät yhteensä noin 46 heimoa ja yli 700 lajia.


title: Mustekalat

text: Tähän ylälahkoon kuuluvat tursaat, jotka ovat säkkimäisiä pohjaeläimiä, joiden kahdeksassa symmetrisessä lonkerossa on kaksi imukuppiriviä. Samaan ryhmään kuuluvat myös pelagiset paperiveneet ja vampyyritursaat. Kahdeksanlonkeroisilla ei ole sisäistä tukirankaa.


title: Mustekalat

text: Kymmenlonkeroisilla mustekaloilla on kahdeksan peruslonkeron lisäksi kaksi muita lonkeroita pidempää pyyntilonkeroa, joissa on pitkä ja sileä varsi ja levymäinen tai nuijamainen imukupein varustettu pää. Kymmenlonkeroisiin kuuluvat sulavalinjaiset pelagiset kalmarit, suuret jättiläiskalmarit sekä seepiat, pikkuseepiat ja postitorvi. Näillä ryhmillä on nilviäisen kuoresta jäänteenä sisäinen kalkki- tai sarveiskuori, joka seepioilla ja postitorvella toimii myös kellukkeena.


title: Veneheitto

text: Veneheitto on kylä Vaalan kunnan länsiosassa Pohjois-Pohjanmaalla Oulujärven länsipuolella Oulun läänissä. Kylän asukasluku on noin 450.


title: Veneheitto

text: Kylä sijaitsee seututien 800 varressa. Sen etäisyys on Kestilästä 17 kilometriä ja Vaalasta 25 kilometriä.


title: Veneheitto

text: Veneheitto on valittu vuoden 1997 "kainuulaiseksi kyläksi". Kylässä toimii nykyisin 35 karjatilaa, joista 10 on luomutiloja. Aarne Tervonen on laatinut Veneheiton epävirallisen vaakunan.


title: Veneheitto

text: Veneheitto sai nimensä siitä, että 1500-luvulla ihmiset tulivat veneellä Siikajokea pitkin kohti Oulujärveä kalastamaan ja kirkkoon. He joutuivat jättämään veneensä nykyisen Veneheiton kylän keskustan kohdalle ja jatkamaan kulkuaan jalkaisin vajaat kymmenen kilometriä.


title: Veneheitto

text: Veneheiton kauppa lopetti toimintansa vuonna 2017.


title: Zurab Tsereteli

text: Zurab Tsereteli (, , 4. tammikuuta 1934) on georgialaissyntyinen venäläinen kuvanveistäjä, taidemaalari ja arkkitehti. Hän on toiminut vuodesta 1997 Venäjän taideakatemian johtajana.


title: Zurab Tsereteli

text: Tserteli valmistui Tbilisin taideakatemiasta. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Brockroptin yliopiston professoriksi Yhdysvalloissa.


title: Zurab Tsereteli

text: Tsereteli on Venäjän taideakatemian (vuodesta 1988), Moskovan UNESCO:n tukisäätiön (1991) ja Unescon kansainvälisen taidetoimikunnan puheenjohtaja.


title: Zurab Tsereteli

text: Tsereteli on luonut muun muassa Moskovassa vuonna 1997 paljastetun Pietari Suuren jättimäisen laivapatsaan,Rooman Gogol-monumentin, Sevillan Kolumbukselle omistetun "Uuden ihmisen synty" ja YK:lle lahjoitetun "Hyvä voittaa pahan" -veistoksen ja New Jerseyn Bayonnen satamaan, vastapäätä New Yorkia syyskuussa 2006 paljastetun, terrori-iskuihin liittyvän "Murheen kyynel" -monumentin. Hän on myös suunnitellut suurempia monumentteja, kuten Poklonnaja-kukkulan sotamuistomerkin ja Maneesitorin.


title: Zurab Tsereteli

text: Tseretelin satametrinen Pietari Suuri -veistos Moskovassa on useaan otteeseen valittu maailman rumimpien monumenttien listalle, ja sitä on ehdotettu siirrettäväksi sen jälkeen kun Tseretelin suosija Moskovan pormestari Juri Lužkov erotettiin virastaan.


title: Limamadot

text: Limamadot (Nemertea), aiemmin myös "nauhamadot", on eläinkunnan pääjakso. Limamadoilla ei ole ruumiinonteloa. Niillä kuitenkin on ruoansulatuskanava, umpinainen verenkierto sekä saalistuselimenä ulostyöntyvä imukärsä (proboscis).


title: Limamadot

text: Limamatoja elää merissä, joissa, järvissä ja kosteassa maassa. Yleensä ne syövät pieniä vesieläimiä, mutta eräät ovat myös loisia. Eri lajien pituus vaihetee muutamasta millimetristä useisiin metreihin. "Lineus longissimus" -laji voi kasvaa jopa 30 m pitkäksi ja on pisin tunnettu eläin.


title: Limamadot

text: Limamatolajeja tunnetaan yli 1250, joista useimmat elävät kylmissä merissä. Suomesta tunnetaan kaksi lajia, "Cyanophthalma obscura" ja "Prostoma graecense".


title: Pääjalkaiset

text: Pääjalkaiset ("Cephalopoda") on yksi nilviäisten pääjakson kahdeksasta luokasta. Lähes kaikki nykyiset pääjalkaiset (n. 99 %) kuuluvat mustekalojen alaluokkaan ("Coleoidea"). Niiden lisäksi pääjalkaisiin luetaan helmiveneet ("Nautiloidea") sekä tyystin sukupuuttoon kuolleet, muinaismeriä hallinneet ammoniitit ("Ammonoidea").


title: Pääjalkaiset

text: Nykyiset pääjalkaiset ovat levittäytyneet lähes kaikkiin meriin ja niiden syvyysvyöhykkeisiin ja niillä on usein tärkeä rooli ekosysteemeissään. Osa lajeista on pelagisia, osa taas meren pohjalla eläviä. Fossiiliarkiston perusteella pääjalkaisilla katsotaan kuitenkin olleen nykyistä vielä paljon suurempi merkitys varhaisissa merissä paleo- ja mesotsooisella maailmankaudella. – Sisävesissä ei pääjalkaisia tavata.


title: Pääjalkaiset

text: Pääjalkaisiin kuuluvat suurimmat nykyään elävät selkärangattomat eläimet, jättiläis- ja kolossikalmarit, jotka voivat olla yli 13 metriä pitkiä ja painaa 500 kg ja joiden silmät ovat lautasen kokoiset (jopa 30 cm). Kokokirjon toisessa päässä ovat senttimetrin kokoluokkaa olevat lajit.


title: Pääjalkaiset

text: Pääjalkaiset ovat kaksikylkisesti symmetrisiä eläimiä, joiden pääosat ovat vaippa, pää sekä päähän suoraan liittyvät lonkerot. Lonkeroita käytetään sekä saalistukseen että liikkumiseen. Useimmilla nykylajeilla, so. mustekaloilla, lonkeroita on 8 tai 10 ja niissä on vaihteleva määrä imukuppeja. Helmiveneillä lonkeroita voi olla kymmeniä mutta imukuppeja ei ole. Lonkeroiden keskellä sijaitsee suu, jossa on kaksi papukaijannokkaa muistuttavaa vahvaa kitiinileukaa sekä raastinkieli (radula). Kaikki pääjalkaiset ovat petoja, jotka syövät muun muassa äyriäisiä ja kaloja.


title: Pääjalkaiset

text: Nilviäisten rakenteelle tyypillinen vaippa muodostaa pääjalkaisilla pään alla vatsapuolella olevan pussimaisen vaippaontelon, jonka sisällä on joko kaksi tai neljä kidusta. Vaippaontelon seinät ovat yleensä lihaksikkaat, ja siitä johtaa ulos kartiomainen lihaksikas suppilo (sifoni), joka vastannee muiden nilviäisten jalkaa. Useimmat pääjalkaiset liikkuvat reaktiovoimalla suihkumoottorin tapaan: ne puristavat vaippaonteloon otetun veden ulos ja eteenpäin suppilon kautta, jolloin vesisuihku työntää eläintä taaksepäin. Tämä liikkumistapa on energeettisesti varsin tehoton etenkin suurikokoisille eläimille, ja monet liikkuvatkin myös lonkeroidensa tai eväreunuksen avulla.


title: Pääjalkaiset

text:
Pääjalkaisten katsotaan kuuluvan kaikkein pisimmälle kehittyneisiin selkärangattomiin varsinkin hermostonsa puolesta. Vaipan hermosolut ovat poikkeuksellisen paksuja ja aivot ovat suhteellisesti suuremmat kuin muilla nilviäisillä; joidenkin pääjalkaisten älykkyyttä ja oppimiskykyä on verrattu matelijoiden tasoon.
Pääjalkaisten silmät ovat erityisen kehittyneet ja niiden rakenne muistuttaa parhaimmillaan läheisesti selkärankaisten kamerasilmää, vaikka onkin täysin riippumattomasti kehittynyt. Silmässä on verkkokalvo, sarveiskalvo, kehäkalvo, linssi ja lasiainen; linssin polttopiste kuitenkin säätyy kameran tapaan muuttamalla linssin ja verkkokalvon etäisyyttä eikä linssin muotoa, ja verkkokalvon solut ovat suuntautuneet valonlähteeseen päin.
Pääjalkaisilla on suljettu verenkierto (so. valtimot ja laskimot) toisin kuin muilla nilviäisillä. Niillä on pääsydämen lisäksi kaksi tai neljä kidussydäntä, jotka pumppaavat verta kiduksiin. Veressä hapen kuljetuksesta vastaa hemoglobiinin sijasta hemosyaniini, jossa happi sitoutuu kuparimolekyyleihin.
Pääjalkaiset lisääntyvät suvullisesti ja sukupuolet ovat erilliset. Hedelmöitys on sisäinen, koiras siirtää siittiöpakkauksen naaraan vaippaonteloon yhdellä tähän tehtävään erikoistuneella lonkeroistaan. Munat ovat suurikokoisia.


title: Pääjalkaiset

text: Nykyiset pääjalkaiset kuuluvat kahteen alaluokkaan, jotka eroavat muun muassa kidusten lukumäärän suhteen. Helmiveneillä ("Nautiloida") eli "nelikiduksisilla pääjalkaisilla" on ulkoinen, spiraalinmuotoinen, väliseinien lokeroihin jakama kuori ja kymmeniä lonkerojalkoja. Niillä ei ole musterauhasta, imukuppeja eikä silmän linssiä. Ne ovat lämpimien merten asukkaita, joita tunnetaan vain 6 lajia kahdessa suvussa. Näitä voidaan pitää elävinä fossiileina, jäänteinä aikoinaan erittäin monimuotoisesta ja yleisestä kehityslinjasta.


title: Pääjalkaiset

text: Toinen alaluokka, mustekalat ("Coleoidea") eli "kaksikiduksiset pääjalkaiset", käsittää kaikki pehmeäruumiiset pääjalkaiset. Mustekalat on monimuotoinen ryhmä, joita tunnetaan yli 700 lajia. Mustekaloilla kiduksia on kaksi, ja useimmilla lajeilla on vaippaonteloon avautuva musterauhanen. Mustekalat jaetaan edelleen kahdeksanlonkeroisiin (tursaat ja vampyyritursaat) ja kymmenlonkeroisiin mustekaloihin (esimerkiksi kalmarit ja seepiat). Jälkimmäisillä on nilviäisen kuoresta jäänteenä sisäinen tukiranka, joka seepioilla toimii myös kellukkeena, edellisissä ei sitäkään.


title: Pääjalkaiset

text: Pääjalkaiset kehittyivät jo kambrikauden loppupuolella noin 500 miljoonaa vuotta sitten, ja niiden kukoistus maailman merissä kesti satoja miljoonia vuosia mesotsooisen ajan loppuun. Ne olivat merten ravintoketjun huippupetoja ennen kalojen levittäytymistä. Fossiilisia pääjalkaisia on kuvattu yli 10 000 lajia.


title: Pääjalkaiset

text:
Ensimmäiset fossiilit ovat Kiinasta noin 530 miljoonan vuoden takaa. Ne luetaan nykyisten helmiveneiden alaluokkaan "Nautiloidea". Tämän luokan valta-aika oli ilmeisesti jo paleotsooisella kaudella, mutta sen evoluutio on jatkunut läpi mesotsooisen ja kenotsooisenkin ajan. Nykyään on kuitenkin jäljellä vain 6 lajia.
Monimuotoisimpia muinaismerten pääjalkaisia olivat kovakuoriset, yleensä spiraalin muotoiset ammoniitit. Niiden lajien vaihtuvuus oli nopeaa ja ne ovat siksi tärkeitä johtofossiileita kerrostumien ikämäärityksissä. Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten varhaisella devonikaudella ja hävisivät liitukauden lopussa samaan aikaan dinosaurusten kanssa.


title: Pääjalkaiset

text: Ammoniiteille ja helmiveneille tyypillinen lokerorakenteinen kuori, joka kalojen uimarakon tapaan toimi tasapainottavana kellukkeena, oli ilmeisesti ratkaiseva innovaatio, jonka avulla pääjalkaisista tuli ulappavesien valtiaita. Tämä väliseinien jakama, alkuaan pitkänomaisen tötterön muotoinen kuori, on oletettavasti kehittynyt maljakotilomaisesta laakean kartiomaisesta kuoresta.


title: Pääjalkaiset

text: Kaikkien muinaisten ja nykyisten pääjalkaisten katsotaan polveutuvan varhaisista helmiveneistä, jotka olivat suorakuorisia. Kehityshistoriallisesti "Nautiloida" on siis parafyleettinen alaluokka. Sekä ammoniittien että varsinaisten (kaksikiduksisten) mustekalojen linjat polveutuivat helmiveneisiin kuuluneesta "Bactritida"-lahkosta. Nykyisten helmiveneiden linja "Nautilida"-lahkossa puolestaan oli eriytynyt jo varhemmin.


title: Pääjalkaiset

text: Varhaisimmat mustekalat ("Coleoidea") lienevät muistuttaneet lähinnä nykyisiä kalmareita ja seepioita. Ne ilmestyivät samoihin aikoihin noin 400 mvs. kuin ammoniititkin. Useimmat varhaiset mustekalat edustivat belemniittien ryhmää ("Belemnoidea"), joka esiintyy fossiiliaineistossa kivihiilikaudelta liitukauden lopulle, ja on siis sekin sukupuuttoon hävinnyt. Belemniiteillä oli sisäinen, lokeroihin jakautunut kuori.


title: Pääjalkaiset

text: Nykymustekalojen ryhmän ("Neocoleoidea") puolestaan katsotaan polveutuvan varhaisista belemniiteistä. Imukupit ovat nykymustekaloja yhdistävä ja vasta niiden kehityslinjassa syntynyt ominaisuus. Lokerorakenteinen kuori on hävinnyt nykymustekaloista ilmeisesti toistuvasti eri kehityslinjoissa. Sisäinen kuori on säilynyt kymmenlonkeroisten ryhmässä (seepiat, kalmarit), mutta kotelorakennetta ei ole jäljellä.


title: Rataseläimet

text: Rataseläimet (Rotifera) on eläinkunnan pääjakso. Rataseläimet ovat tavallisemmin alle 2 mm:n pituisia ja läpikuultavia. Niitä elää kaikkialla maapallolla. Lajeja tunnetaan Suomesta yli 400.


title: Rataseläimet

text: Rataseläinten ihon pinnalla on kiinteä panssari ja ruumiin takapäässä jalka, jolla eläin kiinnittyy alustaan. Suun ympärillä on kaksiosainen levy, jonka ripsikiehkurat ohjaavat ravintohiukkasia suuhun ja toimivat myös liikuntaelimenä. Rataseläimet ovat yksineuvoisia ja lisääntyvät munimalla. Niille on tyypillistä sukupolvenvuorottelu partenogeneettisesti lisääntyvän ja hedelmöittyvän sukupolven välillä.


title: Rataseläimet

text: Rataseläimet elävät sammalikoissa, maassa ja suolattomassa vedessä. Osa rataseläimistä on myös loisia. Pikkumatojen ja äyriäisten ravintona niillä on merkitystä sisävesien planktonissa. Kuivuneina rataseläimet kestävät äärimmäisiä olosuhteita ja voivat tällöin pysyä elossa 3–4 vuotta ja levitä tuulen mukana paikasta toiseen. Rataseläimiä on myös tavattu keinotekoisissa ympäristöissä, kuten akvaarioissa ja piha-altaissa.


title: Sukkulamadot

text: Sukkulamadot ("Nematoda") on eläinkunnan pääjakso. Molemmista päistä suipoilla lajeilla on valeruumiinontelo. Jaokkeisuutta ei ole, mutta ihoa peittävässä sitkeässä kutikulassa voi näkyä renkaisuutta. Verenkierto- ja hengityselimistöä ei ole. Ruokatorvea ympäröi hermostorengas, josta lähtee yleensä kuusi hermorunkoa.


title: Sukkulamadot

text: Lisääntymiselimistö on hyvin kehittynyt, useimmat lajit ovat yksineuvoisia. Sukkulamatolajeja tunnetaan noin 90 000 lajia. Monet mikroskooppiset sukkulamadot elävät maassa, karikkeessa ja sammalikossa, missä niitä voi olla useita miljoonia yksilöitä neliömetrillä. Useat ovat vakavia kasvien ja eläinten loisia.


title: Sukkulamadot

text: Ihmisen suolistossa voivat loisia muun muassa piiskamadot ("Trichuris") sekä kaivosmato, kihomato, suolinkaiset ja trikiini.


title: Sukkulamadot

text: Trooppisia lajeja ovat mm. imusuonistossa elävä filariamato, joka aiheuttaa norsutautia, ja guineanmato ("Dracunculis medinensis"), joka loisii raajoissa. Silmämadot ("Loa") elävät sarveiskalvossa, ja Onchocera-lajit aiheuttavat jokisokeutta. Myös kotieläimillä on runsaasti sukkulamatoloisia sekä suolistossa että keuhkoissa. Keuhkomadot vaivaavat etenkin lampaita, mutta myös nautaeläimiä ja jäniksiä. Märehtijöiden ja hevosen vaarallisimpia loisia ovat limakalvomadot ("Strongylus"), jotka elävät paksu- ja umpisuolessa. Kasveja haittaavat mm. ankeroiset.


title: Suomen Romaniyhdistys

text: Suomen romaniyhdistys (vuoteen 1989 Suomen mustalaisyhdistys) on Suomen romanien yhdistys. Järjestö perustettiin 1967. Yhdistys keskittyy yhteiskunnallisten asioitten ajamiseen kuten syrjintä- ja ihmisoikeuskysymyksissä poliittisten kanavien ja lehdistön kautta.


title: Algarve

text: Algarve (arabian sanasta "al gharb", tarkoittaa länttä) on Portugalin etelärannikosta koostuva alue, jolla sijaitsevat muun muassa Faron, Lagosin ja Sagresin kaupungit. Alueen hallinnollinen keskus on Faro, jossa on muun muassa kansainvälinen lentokenttä. Algarven pinta-ala on 5 412 neliökilometriä ja alue on mäkistä. Alueella oli vuonna 2011 noin 450 000 asukasta. Tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu muun muassa matkailu.


title: Algarve

text: Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistössä Algarve on NUTS II -tason alue. Faron piiri on sen ainoa NUTS III -tason alue, joten kahden tason alueiden tilastot ovat yhtenevät.


title: Algarve

text: Algarvessa sijaitsevat kunnat ovat:Algarven sisämaassa maalaiselämä jatkuu vanhaan tapaan ja seuraa vuodenaikojen kiertoa. Rannikolla kalastetaan ja kerätään meren selkärangattomia, mutta matkailu on muuttanut siellä elinkeinoelämää. Etenkin rannikon keskiosassa hotellit ja niihin liittyvät toiminnat dominoivat maisemaa. Itäosassa on rauhallisia pikkukyliä ja korkkipuu- ja oliivilehtoja, länsiosassa villimpää luontoa ja paikkoja joihin luontoharrastajat matkustavat näkemään lintuja ja delfiineitä.


title: Algarve

text: Algarve on aikoinaan ollut merkittävää mantelien viljelyaluetta. Sata vuotta sitten Portugali oli maailman tärkein mantelinviejä, ja keväällä varisevia mantelinkukkia sanottiin ”Algarven lumeksi”. Algarvessa tuotettiin 10 000 tonnia manteleita vuodessa vuoteen 1965 asti, mutta sitten matkailu syrjäytti viljelyn elinkeinona, mantelitarhoja raivattiin turismin tarpeisiin ja 1980-luvun jälkeen mantelintuotantoa ei ole enää tilastoitu. Alueen uusi viljelykasvi on johanneksenleipäpuu, jota hyödynnetään biopolttoaineiden tuotannossa. Myös mantelien kuoria käytetään polttoaineena.


title: Mark Hughes

text: Mark Hughes tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Jouhimadot

text: Jouhimadot ("Nematomorpha" tai "Gordiacea") on eläinkunnan pääjakso. Jouhimatolajeja tunnetaan makeasta vedestä noin 300 lajia, merivedestä viisi, "Nectonema"-sukuun kuuluvaa lajia. Suomessa elää kolme pitkää ja kapeaa, suolattomissa vesissä elävää lajia. Suomessa on matalissa lahdissa varsin yleinen n. 1 mm:n paksuinen, mutta jopa 35 cm pitkä jouhimato (Gordius aquaticus).


title: Jouhimadot

text: Jouhimatojen toukat elävät loisina vesihyönteisissä tai äyriäisissä. Aikuiset eivät syö mitään eivätkä myöskään tunkeudu uimassa olevien ihmisten ihoon, niin kuin joskus väitetään. Lankamaisia jouhimatoja löytyy eniten lieju- ja mutapohjaisten järvien rantavesistä. Aikuisen jouhimadon ruoansulatuselimistö on surkastunut, ja siksi se ei syökään mitään. Sen elämän ainut tarkoitus on parittelu ja lisääntyminen. Aikuiset jouhimadot voivat olla yli 20 cm:n mittaisia.


title: Valtalaki

text: Valtalaki oli Suomen eduskunnan heinäkuussa 1917 hyväksymä perustuslaintasoinen laki, jolla aiemmin Venäjän keisarille kuulunut korkein valta Suomen suuriruhtinaskunnassa siirrettiin eduskunnalle. Lakia ajoi varsinkin eduskunnassa tuolloin enemmistöä hallussaan pitänyt Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) ja sitä tuki osa porvarillisista puolueista, jotka uskoivat sen edistävän Suomen itsenäisyyttä. Valtalaki ei koskaan tullut voimaan, sillä sitä vastustanut Venäjän väliaikainen hallitus hajotti Suomen eduskunnan lain suomalaisten vastustajien myötävaikutuksella. Tämä lisäsi vasemmiston ja oikeiston keskinäistä katkeruutta Suomessa syksyllä 1917. Seuraavat eduskuntavaalit olivat 1917 eduskuntavaalit.


title: Valtalaki

text: Venäjällä maaliskuussa 1917 tapahtuneen helmikuun vallankumouksen jälkeen Venäjän väliaikainen hallitus antoi Suomea koskevan julistuskirjan eli niin sanotun maaliskuun manifestin, jossa muun muassa luvattiin, että Suomen ja Venäjän välit järjestettäisiin säätämällä Suomelle uusi hallitusmuoto. Vuoden 1916 vaaleissa valittu vasemmistoenemmistöinen eduskunta saattoi kokoontua, ja Suomen hallitukseksi nimitettiin uusi sosiaalidemokraattien johtama senaatti, joka tunnetaan varapuheenjohtajansa Oskari Tokoin mukaan Tokoin senaattina. Pian Suomessa nousi esiin kysymys korkeimmasta vallasta: olivatko Venäjän keisarin ja suuriruhtinaan valtaoikeudet myös Suomessa siirtyneet Venäjän väliaikaiselle hallitukselle vai oliko keisarinvallan kukistuminen ratkaisevasti muuttanut Suomen ja Venäjän välistä suhdetta? Suomessa tämä suhde oli nimittäin käsitetty ennen kaikkea henkilökohtaiseksi suhteeksi hallitsijaan. Professori Rafael Erichin muotoileman rohkeimman näkemyksen mukaan Suomen sisäisissä asioissa vallan tuli nyt ”palautua” Suomen omille valtioelimille ja ainoastaan ulkopolitiikassa ja sotilaskysymyksissä jäädä Venäjän johdolle.


title: Valtalaki

text: Uutta hallitusmuotoa valmistelemaan asetettiin professori K. J. Ståhlbergin johtama komitea, jossa samoin kuin senaatissa toivottiin useiden entisten hallitsijan valtaoikeuksien siirtämistä suomalaisille elimille. Useimmat porvarillisten puolueiden edustajat toivoivat oikeuksien siirtyvän nimenomaan Suomen senaatille. Radikaalimpia demokratianäkemyksiä kannattaneet sosiaalidemokraatit sekä kasvavassa määrin maalaisliittolaiset ja itsenäisyysaktivismin tukijat olivat halukkaita siirtämään ne suoraan eduskunnalle. Venäjän väliaikainen hallitus suostui lopulta siihen, että muun muassa oikeus Suomen lakien vahvistamiseen siirtyisi senaatille. Venäjän hallitukselle jäisivät kuitenkin edelleen valtiopäivien koolle kutsuminen, avaaminen ja hajottaminen, Suomen kenraalikuvernöörin ja ministerivaltiosihteerin nimittäminen sekä ”Venäjän etuja” koskevat asiat. Tämän kompromissin pohjalta valmisteltiin eduskunnalle annettu lakiesitys, joka sai oikeusasioista vastanneen senaattori Antti Tulenheimon mukaan kutsumanimen Lex Tulenheimo.


title: Valtalaki

text: Lex Tulenheimon eduskuntakäsittelyn yhteydessä kesä–heinäkuussa sosiaalidemokraatit radikaalien porvarien kanssa alkoivat tehdä suuria muutoksia esityksen sisältöön. Perustuslakivaliokunnan mietinnössä Suomen senaatille tarkoitetut valtaoikeudet päätettiinkin siirtää eduskunnalle, jolle tulisi myös oikeus asettaa ja erottaa senaatin talousosaston jäsenet. Senaatista tulisi vain eduskunnan ”toimeenpaneva valiokunta”, jolla ei olisi omaa itsenäistä valtaa. Vallan kolmijako-opista olisi näin poikettu parlamentin valtaa selvästi lisäävään suuntaan. Eduskunnalle siirtyisivät muutkin hallitsijan entiset valtaoikeudet – ulkopolitiikkaa ja sotilasasioita lukuun ottamatta – kuten valtiopäivien koolle kutsuminen ja toimeenpanovallan määrääminen.


title: Valtalaki

text: Valtalaiksi nimetyllä lakiesityksellä oli kaksi kärkeä: vallan siirto Pietarista Suomeen ja toisaalta senaatilta eduskunnalle. Varsinkin sosiaalidemokraattien ajattelussa Suomen itsenäisyyden laajentaminen kytkeytyikin saumattomasti kansanvallan lisäämiseen ja siten edelleen luokkataisteluun. Kesäkuussa puolue nimesi viralliseksi tavoitteekseen itsenäisen Suomen tasavallan ja monet itsenäisyyttä kannattaneet porvarit asettuivatkin sitten tukemaan sosiaalidemokraattien tavoitteita. Varsinkin vanhempaa ikäpolvea edustaneet porvaripoliitikot puoluekannasta riippumatta taas pääasiassa omaksuivat konservatiivisemman asenteen ja suhtautuivat kielteisesti valtalain eduskuntavaltaisuuteen sekä skeptisesti itsenäisyystavoitteisiin. Heidän epäluuloaan lisäsivät SDP:n lisääntyvät suhteet Venäjän bolševikkeihin.


title: Valtalaki

text: Pietarissa heinäkuussa kokoontunut työläisneuvostojen kongressi antoi suomalaisten sosialistien ehdotuksesta julkilausuman, jossa asetuttiin kannattamaan ”korkeimman vallan” siirtämistä Suomen eduskunnalle, tosin sillä varauksella, että asian lopullinen ratkaiseminen jäisi Venäjän perustuslakia säätävälle kansalliskokoukselle. Tämä kannusti Suomen sosiaalidemokraatteja, jotka jättivät julkilausuman lopussa olleen varauksen huomiotta. Kannanoton taustalla oli myös asemaansa neuvostoissa vahvistaneiden bolševikkien kampanja väliaikaista hallitusta vastaan. Suomessa tiedettiin, ettei väliaikainen hallitus tulisi hyväksymään valtalakia, mutta heinäkuussa Pietarissa käynnistynyt bolševikkien tukema kansannousu antoi valtalain kannattajille toivoa, ettei Venäjän hallituksen mielipidettä tarvitsisikaan huomioida. Bolševikit olivatkin Venäjällä ainoa poliittinen ryhmä, joka oli asettunut tukemaan ajatusta Suomen itsenäisyydestä tai edes valtalakia, kun taas väliaikaiseen hallitukseen sitoutuneet menševikit ja sosialistivallankumoukselliset yrittivät lähinnä jarrutella SDP:n suunnitelmia. Suomalaiset valtalain vastustajat pitivät vaarallisena väliaikaisen hallituksen uhmaamista luottaen pelkän työläisneuvostojen kongressin tukeen, koska se ei ollut edes Venäjällä mikään virallinen valtiollinen elin.


title: Valtalaki

text: Valtalain hyväksymiseen eduskunnassa tarvittiin perustuslainsäätämisjärjestyksen mukaisesti ensin viiden kuudesosan määräenemmistön kannatus asian kiireellisyydelle ja sen jälkeen kahden kolmasosan tuki itse hyväksymiselle. Pääosa lain vastustajista ei äänestänyt kiireellisyyttä vastaan, joten ehdotus sai siten taakseen riittävän määräenemmistön äänin 165–27. Lopulta itse laki hyväksyttiin ratkaisevassa käsittelyssä 18. heinäkuuta SDP:n, maalaisliiton ja muiden puolueiden itsenäisyysmiesten tuella äänin 136–55. Varsinkin Nuorsuomalainen puolue hajosi kahtia äänestyksessä enemmistön vastustaessa lakia. Äänestystuloksen selvittyä sosiaalidemokraatteja edustanut puhemies Kullervo Manner johti edustaja Lucina Hagmanin ehdotuksesta eduskunnan ja lehteriyleisön yhteistä eläköönhuutoa ”vapaalle Suomelle”. Äänestys osui juuri samoihin aikoihin Pietarin kapinan kanssa, ja Suomessa uskottiin jo väliaikaisen hallituksen kukistuneen. Koska valtalain mukaan eduskunta voisi vastaisuudessa vahvistaa itse hyväksymänsä säädökset, laki saattoi sosiaalidemokraattien mielestä tulla voimaan saman tien riippumatta Venäjän hallituksen hyväksynnästä. Laillisuusajattelusta kiinnipitävinä edes valtalakia tukeneet porvarit eivät kuitenkaan hyväksyneet tällaista kantaa – uusi laki tulisi voimaan vasta, kun se vahvistettaisiin Pietarissa vallitsevan, vanhan valtiosäännön mukaan. Aluksi SDP sai kuitenkin eduskunnassa äänin 104–84 läpi päätöksen, että valtalaki lähetettäisiin Pietariin vain ilmoituksena, ei vahvistettavaksi. Sosiaalidemokraatit katsoivat valtalain voimaanastumisen edellyttävän enää lain antamista eli promulgaatiota, joka oli Suomen senaatille kuuluva muodollisuus.


title: Valtalaki

text: Venäjän väliaikaisen hallituksen kukistettua kapinoinnin Pietarissa ja Aleksandr Kerenskin noustua sen johtoon valtalain kohtalo muuttui epävarmaksi. Lain suomalaiset vastustajat, varsinkin ministerivaltiosihteeri Carl Enckell, suostuttelivat ja jopa suorastaan painostivat Kerenskiä ja kenraalikuvernööri Mihail Stahovitšiä hajottamaan Suomen eduskunnan. Historiantutkijat eivät ole päässeet varmuuteen siitä, oliko suomalaisten toiminnalla ratkaiseva rooli hajotuspäätöksen synnyssä, mutta ainakin Enckell oli asiassa ilmeisesti poikkeuksellisen aktiivinen. Tästä kehityksestä vielä tietämättöminä sosiaalidemokraatit taipuivat 25. heinäkuuta siihen, että eduskunta lähetti Pietariin sovittelevan adressin, jossa toivottiin valtalain sisällön tunnustamista. Myös eduskunnan lähetystön lähettämistä Pietariin kaavailtiin. Vaikka sosiaalidemokraatit eivät pitäneet väliaikaisen hallituksen vahvistusta valtalaille juridisesti välttämättömänä, lain promulgoimista päätettiin vielä lykätä, kunnes se saisi väliaikaisen hallituksen siunauksen. Kerenskillä ei ollut aikomusta tunnustaa valtalakia, mutta hän toivoi suomalaisten perääntyvän ainakin lain radikaaleimmasta sisällöstä, jotta eduskuntaa ei tarvitsisi hajottaa. Kenraalikuvernööri Stahovitš neuvotteli asiasta 30. heinäkuuta Mannerin ja Tokoin kanssa, mutta nämä tekivät selväksi, että eduskunnan hyväksymän lain sisältöä ei enää voitaisi muuttaa. Niinpä väliaikainen hallitus antoi 31. heinäkuuta manifestin eduskunnan hajottamisesta ja määräsi uudet vaalit, sillä se katsoi eduskunnan ylittäneen valtuutensa.


title: Valtalaki

text: Tokoin senaatti joutui nyt päättämään, julkaistako hajotusmanifesti vai ei. Sosiaalidemokraatit pitivät manifestia laittomana, sillä heidän mukaansa valtalaki oli jo voimassa, ja he äänestivät senaatissa julkaisemista vastaan. Porvarilliset senaattorit yleisesti kannattivat julkaisemista. Monet porvarillisista poliitikoista olivat helpottuneita, kun eduskunnan hajotus "pelasti" Suomen valtalailta, ja lisäksi oli levitetty huhuja, että väliaikainen hallitus puuttuisi sotilaallisesti Suomen asioihin, jos eduskunnan hajotusta ei pantaisi toimeen. Sotilaallinen puuttuminen väliaikaisen hallituksen taholta oli mahdollista, tämän siirrettyä 11.7 Suomeen 5. Kaukasian divisioonan ja 43. Donin kasakkarykmentin. Nämä ratsuväen parhaimpiin kuuluvat joukot olivat korostetun uskollisia väliaikaiselle hallitukselle. Sosiaalidemokraateilla ja porvareilla oli yhtä monta edustajaa Tokoin senaatissa, mutta koska asiasta päättäneeseen senaatin istuntoon osallistui myös sen muodollinen puheenjohtaja, kenraalikuvernööri Stahovitš, hajotusmanifestin julkaiseminen hyväksyttiin äänin 6–7. Prokuraattori P. E. Svinhufvud oli ensin sitä mieltä, että vaikka väliaikaisella hallituksella olikin oikeus eduskunnan hajotukseen, hajotusmanifesti pitäisi palauttaa Pietariin korjattavaksi, koska sen perusteluissa esiintyi virheellisiä tulkintoja Suomen perustuslaeista. Painostuksen jälkeen hän ei kuitenkaan sanellut senaatin pöytäkirjaan vastalausetta. Nuorsuomalainen senaattori Rudolf Holsti meinasi senaatin istunnossa vaatia manifestin palauttamista Svinhufvudin kantaan vedoten, jolloin julkaisemispäätös ei olisi saanut enemmistöä äänistä, mutta senaatin istuntotauon aikana E. N. Setälä palautti Holstin ruotuun uhkauksilla ja pelottelulla. Toisaalta sosiaalidemokraateista Väinö Tanner ja Wäinö Wuolijoki olisivat olleet valmiita kannattamaan manifestin julkaisua, mutta äänestivät puolueensa enemmistön mukaisesti.


title: Valtalaki

text: Eduskunnan hajotusmanifestin julkaisemisen jälkeen Tokoin senaatti hajosi SDP:n senaattoreiden erotessa elo–syyskuun aikana, ja jäljelle jäi porvarillinen tynkäsenaatti eli niin sanottu Setälän senaatti. Myös Suomen asioihin kyllästynyt kenraalikuvernööri Stahovitš erosi syyskuussa, ja hänen tilalleen nimitettiin Nikolai Nekrasov. SDP kieltäytyi tunnustamasta hajotusmanifestia ja puhemies Manner kutsui eduskunnan kaikesta huolimatta koolle, mutta Venäjän hallituksen määräyksestä santarmit estivät sisäänpääsyn eduskunnan kokoontumispaikkana toimineeseen Heimolan taloon. ”Mannerin eduskunta” järjesti vielä ennen vaaleja kaksi mielenosoituksellista kokoontumista toisessa paikassa, mutta niissä tehtyjä päätöksiä ei pidetty lainvoimaisina. Ensimmäiseen kokoontumiseen osallistuivat valtalakirintamaa tukeneet kansanedustajat, jälkimmäiseen enää pelkästään sosiaalidemokraatit.


title: Valtalaki

text: Valtalakia vastustaneet porvarit olivat helpottuneita, kun sen voimaantulo saatiin estettyä. Sosiaalidemokraatit olivat katkeria oikeiston ”selkäänpuukotuksesta” sekä Suomen ja Venäjän taantumuksellisten voimien liittoutumisesta. SDP päätti välttämättömyyden edessä osallistua uusiin eduskuntavaaleihin, joita se kuitenkin piti samalla myös laittomina. Lokakuun alussa pidetyissä vaaleissa puolue menetti enemmistönsä ja takertui uudessa eduskunnassa vaatimuksiin valtalain välittömästä julkaisemista, mikä oli myös Me vaadimme -ohjelman pääkohtia. Tämä ajoi vasemmistoa ja oikeistoa Suomessa yhä jyrkemmin vastakkain.


title: Valtalaki

text: Jälkeenpäin paitsi valtalain vastustajat, myös jotkut maltilliset sosiaalidemokraatit arvostelivat hanketta epäviisaaksi ja haitalliseksi, sillä se katkaisi Suomen välit väliaikaiseen hallitukseen sekä Venäjän maltillisiin vasemmistopuolueisiin ja rakentui pelkästään toiveikkaalle oletukselle bolševikkien johtaman kapinan onnistumisesta. Toisaalta myöhemmin on huomautettu, että vaihtoehtona olisi ollut Suomen tulevaisuuden jääminen Venäjän perustuslakia säätävän kansalliskokouksen päätettäväksi – ja siten epävarmaksi.


title: Valtalaki

text: Ståhlbergin komiteassa valmistellusta hallitusmuotoesityksestä käytiin vielä loka–marraskuussa neuvotteluita porvarillisten puolueiden ja heikentyneen väliaikaisen hallituksen edustajien kesken. Suomalaiset sopivat uuden kenraalikuvernöörin Nikolai Nekrasovin kanssa manifestista, jolla Venäjän hallitus luopuisi Suomessa kaikesta paitsi ulkopoliittisesta hallitusvallasta ja sen oikeudet siirtyisivät senaatille. Lokakuun vallankumous kuitenkin muutti tilanteen ennen kuin Kerenskin kanta asiaan ehditiin kuulla. Sisäisten levottomuuksien keskellä Suomen eduskunta päätti 15. marraskuuta 1917 valtio-oikeudellisesti entistäkin epäselvemmässä tilanteessa Santeri Alkion aloitteesta ottaa korkeimman vallan ”toistaiseksi” kokonaan itselleen, mikä tosiasiallisesti merkitsi valtalain idean toteutumista. Päätös syntyi valtalakirintaman tuella äänin 127–68. Eduskunnan porvarienemmistön hyväksynnällä valta kuitenkin "de facto" siirrettiin pian takaisin kotimaiselle toimeenpanovallalle, eli uudelle Svinhufvudin senaatille. Vasemmiston ja radikaalien porvareiden yhteinen valtalakirintama oli jo tässä vaiheessa hajonnut yleislakon ajan levottomuuksien ja SDP:n jyrkän esiintymisen vuoksi.


title: Sinimailanen

text: Sinimailanen ("Medicago sativa") eli alfalfa, joskus myös luserni, on valkuaisainepitoinen hernekasvi. Sen sinipunertavat kukat ovat tertuissa. Lehdet ovat kolmilehdykkäisiä. Kasvin varren pituus on 50–70 cm, ja sillä on voimakkaat juuret. Sinimailaselle kasvaa heinä-elokuussa pallomaiset siniset-sinivioletit kukat. Laji on levinnyt kaikkialle Eurooppaan Islantia lukuun ottamatta sekä Aasian länsipuolelle. Se on yleinen rehukasvi. Sinimailasen alalaji on sirppimailanen ("Medicago sativa" ssp. "falcata"), joka voi risteytyä sinimailasen kanssa.


title: Sinimailanen

text: Sinimailasta käytettiin ja kasvatettiin hevosten rehuksi jo ennen ajanlaskun alkua. Kiinalainen Han-dynastian keisari "Wudi" (140–87 eaa.) hankki nykyisessä Uzbekistanissa sijaitsevasta Ferganan laaksosta (ks. Ferganan alue) kookkaita sotahevosia, joiden tärkeä rehu sinimailanen oli.


title: Sinimailanen

text: Sinimailasta voi idättää. Idut sisältävät muun muassa A-, C-, E- ja K-vitamiineja.


title: Sinimailanen

text: Tutkijat huomasivat, että sinimailanen erottaa luonnostaan kasvualustastaan kultaa. Lisäksi se säilöö kullan nanohippuina, jotka sopivat mainiosti nanoelektroniikan käyttöön.


title: Sinimailanen

text: Kasvit käyttävät juuriaan ravinnon hankintaan. Ne erottavat maaperästä veden ja mineraalien lisäksi raskasmetalleja. Kansainvälinen tutkijaryhmä selvitti kasvien kykyä imeä metalleja kasvualustastaan tutkimalla sinimailasta. Pian he huomasivat, että sinimailanen todella kerää alustastaan kultaa nanohippuina, jotka ovat kooltaan 5–15 nanometriä.


title: Sinimailanen

text: Elektroniikkateollisuus on jo pitkään käyttänyt hyväkseen kullan lämmön- ja sähkönjohtokykyä sekä sitä, ettei se hapetu helposti. Kasvien tuottamilla kultahipuilla olisi kysyntää, sillä nanokokoisten hippujen kemiallinen valmistus on hankalaa.


title: Sinimailanen

text: Stanfordin yliopiston tiedote kertoo, että amerikkalaiset ja meksikolaiset tutkijat yrittävät parhaillaan löytää keinon kullan erotteluun. Ensimmäiseksi kokeillaan "linkoamista" sentrifugilla.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Tampereen Ylioppilasteatteri ry on Tampereella vuodesta 1960 toiminut harrastajateatteri. Teatteri tuottaa vuosittain neljästä kuuteen isompaa ensi-iltaa. Se järjestää myös tapahtumia, pienoisesityksiä ja vierailutoimintaa. Teatteri on Tampereen seudun aktiivisin harrastajateatteri.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Teatteri ei ole nimestään huolimatta hallinnollisessa yhteydessä yliopistoon tai ylioppilaskuntaan. Teatteri syntyi Tampereelle kuitenkin yliopiston draamastudion (nyk. teatterin ja draaman tutkimus) kupeeseen. Kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu muutti Tampereelle, myös opiskelijateatterille tuli tarve.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Draamastudion pitkäaikainen johtaja Kari Salosaari oli Tampereen Ylioppilasteatterin perustajia. Hän sovelsi Helsingissä jo useita vuosia toimineen Ylioppilasteatterin sääntöjä uuden yhdistyksen säännöiksi.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: 1960-luvun alussa perustettiin ylioppilasteattereita myös muualle, muun muassa Turkuun. Tällä hetkellä ylioppilasteattereita on kaikissa yliopistokaupungeissa.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Ylioppilasteattereita kutsutaan ytimekkäämmin kirjainyhdistelmällä YT.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Ylioppilasteatterit harjoittavat yhteistoiminta oman liiton, Ylioppilasteatteriliitto SYTY:n, kautta. Liiton tärkein tarkoitus on järjestää vuosittaiset Ylioppilasteatterifestivaalit. Järjestelyvuoro kiertää jäsenteattereiden kesken. Lisäksi liitto järjestää tapaamisia ja koulutusta.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Tampereen Ylioppilasteatteri on toiminut vuodesta 1998 lähtien entisessä elokuvateatteri Ilveksessä osoitteessa Itsenäisyydenkatu 12-14. Aiemmin TaYT on toiminut muun muassa toimintakeskus Vuoltsun talossa.


title: Tampereen Ylioppilasteatteri

text: Tampereen Ylioppilasteatteri järjestää vuosittain syyskauden alussa pääsykokeet, joilla valitaan uusia jäseniä. Pääsykokeissa arvioidaan hakijan yhteistyö- ja ilmaisukykyä. Hakijoilta ei edellytetä ylioppilaslakkia, ainoa vaatimus on 18 vuoden ikä. Vuosittain teatteri ottaa noin kaksikymmentä uutta jäsentä, joista noin puolet näyttelijäjäseniä. Teatterin monialaisiin tehtäviin pääsee käsiksi myös yksittäisten produktioiden kautta.


title: Herra Martti

text: Herra Martti (, , käytetään myös nimeä "Martti Olavinpoika"; kuoli 1580-luvulla, mahdollisesti 1585) oli Tukholman suomalaisen seurakunnan ensimmäinen nimeltä tunnettu pappi ja myöhemmin Ruotsin hovisaarnaaja. Hänet muistetaan parhaiten mahdollisesti vuonna 1548 tekemästään Kristofferin maanlain suomennoksesta, joka oli ensimmäinen suomennettu lakikirja.


title: Herra Martti

text: Tukholman suomalainen seurakunta oli perustettu uskonpuhdistuksen yhteydessä vuonna 1533, ja Martti mainitaan asiakirjoissa sen kappalaisena ensi kerran vuonna 1545. Hänet on mainittu suomalaissyntyiseksi, ja hänen on arveltu saaneen pappisvihkimyksensä jo ennen uskonpuhdistusta. Martin tiedetään omistaneen vaimonsa perimän talon Tukholman Kindstugatanilla. Hän sai vuonna 1550 kirkkoherranviran Roslagenin Börstilistä ja toimi vuosikymmenen puolivälissä Frösåkerin rovastina. Vuosina 1558–1577 Martti toimi Rauman kirkkoherrana Suomessa. Vuonna 1578 hänestä tuli kuningas Juhana III:n hovisaarnaaja, missä tehtävässä hän oli pääsiäiseen 1585 saakka. Katolisuutta lähentynyt Juhana halusi henkilökohtaiseksi sielunhoitajakseen apostolisen suksession saaneen papin. Martti toimi hovisaarnaajan viran ohella vuosina 1581–1584 myös Strängnäsin Ösmon kirkkoherrana.


title: Herra Martti

text: Martti suomensi ehkä kuningas Kristofferin maanlain vuodelta 1442. Suomennos on säilynyt vain käsin kirjoitettuna kopioina. Vanhin kuudesta käsikirjoituksesta on kannen exlibriksessä päivätty vuodelle 1548, jolloin Martti toimi vielä suomalaisen seurakunnan kappalaisena. Ruotsin valtionarkiston hoitaja Johannes Bureus mainitsi vuonna 1609 Martin suomennoksen tekijänä. Käännös painettiin vuonna 1905 kokonaisuudessaan teokseen "Suomen kielen muistomerkkejä" nimellä "Kristoffer kuninkaan maanlaki: herra Martin suomeksi kääntämä". Muista suomennoskopioista on säilynyt vain osia. Käännöksen kieliasu viittaa Lounais-Suomen murteisiin. Käännöksessä on virheitä, jotka johtunevat kääntäjän perehtymättömyydestä lain käyttöön.


title: Herra Martti

text: Martin laatimaan käännökseen perustuen Ljungo Tuomaanpoika laati vuonna 1601 uuden suomennoksen maanlaista, joka julkaistiin painettuna vasta 250 vuoden kuluttua, vuonna 1852.


title: Herra Martti

text: Eräiden arvioiden mukaan Martti olisi kuitenkin vuonna 1580 vain kopioinut Jaakko Suomalaisen eli Jacobus Finnon jo aiemmin laatiman suomennoksen.


title: Guayas

text: Guayas on maakunta Ecuadorissa. Se on nimetty maakunnan läpi virtaavan Guayasjoen mukaan. Maakunnan pääkaupunki on Guayaquil, joka on Ecuadorin suurin kaupunki. Guayas on pinta-alaltaan Ecuadorin neljänneksi suurin maakunta. Sen pinta-ala on noin 20 902 km².


title: Guayas

text: Muita maakunnassa sijaitsevia jokia Guayaksen lisäksi ovat muun muassa Daule ja Babahoyo.


title: Guayas

text: Guayas on asukasluvultaan Ecuadorin suurin maakunta. Sen asukasluku vuonna 2010 oli noin 3 645 000.


title: Mathias Johannis

text: Mathias Johannis (West) (k. 1549) oli Rauman kappalainen ja kaupunginpedagogi. Häntä pidetään ruotsalaisen vuoden 1541 kirkkokäsikirjan ja messun suomentajana. Suomennos, Westhin koodeksi, on valmistunut noin 1546 mutta julkaistu vasta 1893 teoksen "Suomen kielen muistomerkkejä" ensimmäisessä osassa. Sen lisäksi hän suomensi mahdollisesti myös Urbanus Rhegiuksen oppaan sairaiden lohduttamiseen (alkuteos 1537), joka sisältyy samaan koodeksiin. Käsikirjoituksen tekstit ovat kuitenkin eri käsialoja.


title: Perna

text: Perna () on pehmeä, tummanpunainen, pavun muotoinen ja nyrkin kokoinen imukudoksesta koostuva elin lähes kaikilla selkärankaisilla. Ihmisellä se on väriltään ruskehtava ja sijaitsee vatsaontelon yläosassa vasemmalla puolella alimman kylkikaaren suojassa.


title: Perna

text:
Rakenteeltaan perna on kuin suuri imusolmuke ja toimiikin pääasiassa veren suodattimena. Perna ei ole elintärkeä elin, mutta se osallistuu kehon immuunipuolustukseen.
Pernaa ympäröi hauras sidekudoskotelo, ja lisäksi sidekudosta on myös sen sisällä. Pernan koveralla puolella on pernan portti, josta verisuonet kulkevat pernaan ja sieltä pois. Perna koostuu sekä valkoisesta että punaisesta ytimestä. Valkoinen ydin on tavallista imukudosta, jota on etenkin pernan valtimoiden ympärillä. Valkoista ydintä on myös erillisinä keräsinä. Punaista ydintä on puolestaan laskimoiden ympärillä, ja siinä on kaikkia veren soluja, mutta erityisen paljon siinä on makrofageja.


title: Perna

text: Valkoisen ytimen keräset toimivat imusolujen muodostumispaikkana. Lisäksi valkoisessa ytimessä muodostuu vasta-aineita. Punainen ydin puolestaan suodattaa verta ja hajottaa veren vanhoja ja vaurioituneita punasoluja. Lisäksi noin puolet kehon monosyyteistä on varastoituneena punaiseen ytimeen. Perna myös varastoi verta ja kierrättää rautaa.


title: Perna

text: Perna ei ole aikuiselle elintärkeä elin, sillä jos se poistetaan, muut elimet ottavat sen tehtävät, ja joiltakin ihmisiltä perna puuttuu synnynnäisesti. Poistosta kuitenkin voi seurata suurempi alttius mikrobitartunnoille, koska pernassa tapahtuu paljon immuunipuolustusta.


title: Perna

text: Sikiökaudella perna toimii yhdessä maksan kanssa verisolujen muodostumispaikkana.


title: Perna

text: Pernan synnynnäistä tai myöhemmin leikkauksella aiheutettua puuttumista kutsutaan aspleniaksi. Pernan sairaalloista laajenemista taas kutsutaan splenomegaliaksi. Se on ominaista useille sairauksille ja se voi olla esimerkiksi malarian yksi oire. Suurentunut perna voi tuntua kylkikaarien alapuolella. Hepatosplenomegaliassa pernan lisäksi maksa on epätavallisen suuri.


title: Lauri Pietarinpoika Tammelinus

text: Lauri Pietarinpoika Tammelinus eli Laurentius Petri Aboicus (1605 Turku – 1671) oli suomalainen pappi. Hän toimi Loimaan kappalaisena vuodesta 1637 ja Tammelan kirkkoherrana vuodesta 1648. Hän julkaisi suomeksi saarnateoksia sekä riimikronikan "Ajantieto Suomenmaan menoist ja uscost" (1658)..


title: Lauri Pietarinpoika Tammelinus

text: Tammelinuksen julkaisema riimikronikan tapainen "Ajan tieto" on historiallisen runouden ensimmäinen Suomessa painosta julkaistu tuote.


title: Lauri Pietarinpoika Tammelinus

text: Tammelinin poika oli pappi, sananlaskujen kerääjä Gabriel Tammelin ja pojanpoika piispa Laurentius Tammelin.


title: Juhana Cajanus

text: Juhana (Johan) Cajanus nuorempi (27. joulukuuta 1655 Paltamo – 27. kesäkuuta 1681 Turku) oli suomalainen professori ja ensimmäisiä suomenkielisiä virsirunoilijoita. Hän on kirjoittanut muun muassa virren "Etkös ole, ihmisparka, aivan arka" (nykyisin virsi 612), joka on väkevä runoelma katoavaisuudesta.


title: Juhana Cajanus

text: Juhana Cajanuksen vanhemmat olivat Paltamon kirkkoherra Juhana Cajanus vanhempi ja hänen toinen puolisonsa Anna Mathesius. Cajanus kävi Kajaanin ja Oulun pedagogioita sekä Uudenkaarlepyyn triviaalikoulua päästen ylioppilaaksi Uppsalassa 1671. Hän valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1679.


title: Juhana Cajanus

text: Cajanus nimitettiin 1680 ylimääräiseksi filosofian professoriksi Turun akatemiaan. Hän oli ehdolla käytännöllisen filosofian professorin virkaan Samuel Gyldenstolpen jälkeen mutta hänet sivuutettiin valinnassa Cartesiuksen filosofian kannattajana. Cajanus sai ylimääräisen filosofian professorin arvonimen mutta hän kuoli jo 27. kesäkuuta 1681, 25-vuotiaana, kesken lupaavan uran.


title: Honolulu Magazine

text: Honolulu Magazine on Havaijin osavaltiossa, Yhdysvalloissa julkaistava aikakauslehti. Sanomalehteä alettiin julkaista vuonna 1888 nimellä "Paradise of the Pacific". Vuonna 1966 sen nimi vaihdettiin "Honolulu Magazine"ksi.


title: Makkaramadot

text: Makkaramadot ("Priapulida") on pieni eläinkunnan pääjakso. Makkaramadon jaokkeeton ruumis on liereä, pehmeä ja lihaksikas. Sen takapäässä on hengityslisäkkeitä, etupäässä sisään vedettävä kärsä, joka on sekä liikunta- että saalistuselin. Eri lajien pituus vaihtelee 0,5 mm:stä noin 40 cm:iin.


title: Makkaramadot

text: Nykyisiä makkaramatoja tunnetaan noin 16 lajia. Näistä 2–3 cm:n pituinen kylmien merten okamakkaramato ("Halicryptus spinulosus") elää Suomenkin rannikkoseuduilla pohjaliejussa.


title: Makkaramadot

text: Fossiiliaineistojen perusteella makkaramadot olivat tärkeä petoeläinryhmä kambrikaudella.


title: Alasinluu

text: Alasinluu () on keskimmäinen välikorvassa sijaitsevista kolmesta kuuloluusta. Se niveltyy toisesta päästään vasaraluuhun ja toisesta jalustinluuhun. Yhdessä kuuloluut muodostavat kuuloluuketjun, joka johtaa ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on väli- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.


title: Zoltán Jeney

text: Zoltán Jeney (s. 1943 Szolnok, Unkari) on unkarilainen säveltäjä. Hän opiskeli säveltämistä Ferenc Farkasin johdolla Budapestissä vuosina 1961–1966. Hän alkoi säveltää 1970-luvulla pääosin minimalistista musiikkia.


title: Zoltán Jeney

text: Hän on opettanut Budapestin Liszt-akatemiassa vuodesta 1986.


title: Jalustin (luu)

text: Jalustin () on yksi välikorvan kuuloluista. Jalustin on korvan sisin kuuloluu, ja se välittää kuuloluuketjun värähtelyjä eteisikkunan kautta sisäkorvaan. Noin kolmen millimetrin pituudellaan jalustin on pienin ja kevyin ihmisen luista.


title: Mattias Salamnius

text: Mattias Salamnius (n. 1650 – 21. tammikuuta 1691, Parainen) oli suomalainen pappi ja runoilija.


title: Mattias Salamnius

text: Salamniuksen vanhemmista ja henkilöllisyydestä ei ole juurikaan tietoa, mutta hänen oletetaan syntyneen Pohjois-Pohjanmaalla. Hänen arvellaan opiskelleen Uppsalassa tai Tartossa, mutta siitäkään ei ole varmuutta.


title: Mattias Salamnius

text: Se tiedetään, että Salamnius toimi pappina Inkerinmaalla vuosina 1680–1686. Hänen jo 1681 Turussa painattamansa ruumissaarna on hävinnyt, mutta sen sijaan hänen tunnetuin teoksensa on säilynyt. Se on vanhaan suomalaiseen runomittaan kirjoitettu "Ilo-Laulu Jesuxesta" vuodelta 1690, joka kuvaa Jeesuksen elämää ja kärsimyshistoriaa. Se sisältää 29 laulua ja 2265 säettä. Teos on Suomen huomattavin Ruotsin vallan aikainen runokirja, josta otettiin kahdensadan vuoden aikana peräti kuusitoista painosta.


title: Mattias Salamnius

text: Samana vuonna eli 1690 painettiin toinenkin Salamniuksen teos, 1600 säkeen mittainen Juhana Gezelius vanhemman hautajaisiin kirjoitettu "Surullinen ja Jumalinen Jälkimuisto". Se on taas kuivakiskoiseksi luonnehdittu kronikka piispan elämänvaiheista.


title: Vasaraluu

text: Vasaraluu () on yksi keskikorvassa sijaitsevista kuuloluista. Muita kuuloluita ovat jalustinluu ja alasinluu. Ne johtavat ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on keski- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.


title: Edu Kettunen

text: Erkka Lauri ”Edu” Kettunen (s. 12. huhtikuuta 1961 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Edu Kettunen

text: Edu Kettunen aloitti uransa 1980-luvun alussa Broadcast-yhtyeen kitaristina, mutta siirtyi myöhemmin soolouralle. Kettusen tunnetuin kappale on ”Lentäjän poika” samannimiseltä albumilta vuodelta 1986. Kappale on päässyt peruskoulujen musiikkikirjaankin.


title: Edu Kettunen

text: Vuonna 1998 Kettunen levytti yhdessä Mikko Kuustosen ja Esa Kaartamon kanssa albumin "Kaartamo, Kettunen, Kuustonen". Levyn avausraita, Kettusen sanoittama ”Elämän haamu”, soi runsaasti radiossa. Vuonna 2002 tehtiin toinen KKK-albumi. Tällä tuplalevyllä oli mukana useita muitakin artisteja, kuten Kari Tapio ja Maarit Hurmerinta.


title: Edu Kettunen

text: Kettuselle annettiin yhdelle suomalaiselle sanoittajalle vuosittain myönnettävä Juha Vainion rahaston tunnustuspalkinto vuonna 2006. Palkinnon arvo oli 5 000 euroa. Kettunen sai kiitosta muun muassa taitavasta rytminkäsittelytaidosta ja hänen sanoitustensa riimittömästä ilmaisusta. Edu Kettusen tekstit ammentavatkin rytmisen rakenteensa osalta runsaasti vaikutteita Skandinavian eeppisestä lyriikasta ja niissä on siten nähtävissä myös kalevalaista perinnettä. Kettunen on ilmaissut pitävänsä ”loppusointua kahlitsevana ja suomenkieleen sopimattomana”.


title: Edu Kettunen

text: Kettunen tunnetaan myös muille sanoittamistaan ja säveltämistään kappaleista, muun muassa Broadcast-yhtyekumppani Kim Lönnholmin hitistä ”Minä olen muistanut” vuodelta 1989. Nykyisin hän tekee musiikkia myös poikansa kanssa. Albumilla "Pomminpurkajan maanantai" on tämän säveltämä kappale "Teeskentelijä", ja se on itse asiassa ensimmäinen Edun albumilla oleva kappale, joka ei ole kokonaan hänen itsensä tekemä.


title: Edu Kettunen

text: Aikaisemmin Kettunen ei tuntenut esiintyvän taiteilijan roolia omakseen, josta syystä häntä nähtiin harvoin keikkailemassa lukuun ottamatta satunnaisia hyväntekeväisyyskonsertteja. Tilanne on kuitenkin viime vuosina muuttunut, kun mm. levy-yhtiön Pekka Ruuska on häntä keikkailuun kannustanut.


title: Edu Kettunen

text: Musiikin lisäksi Kettunen on tehnyt piirroksia ja pienoismalleja. Toukokuussa 2010 avattiin helsinkiläisessä Art Frida -galleriassa hänen töitään esittelevä näyttely. Hän on myös alkanut rakennella kitaroita.


title: Mielikuvaharjoittelu

text: Mielikuvaharjoittelu eli visualisointi on tekniikka, jossa muodostetaan mielikuva halutusta lopputuloksesta, ja toistetaan mielessä tätä mielikuvaa.


title: Mielikuvaharjoittelu

text: Mielikuvaharjoittelua käytetään vaihtoehtoisena hoitomuotona erilaisissa sairauksissa, mutta varsinkin syövässä. Tällöin hoidossa muodostettava mielikuva voi olla esimerkiksi syöpäsolujen ampuminen konekiväärillä. Mielikuvaharjoittelun käyttö ei sulje pois muita perinteisen tai vaihtoehtoisen lääketieteen menetelmiä.


title: Mielikuvaharjoittelu

text: Mielikuvaharjoittelua voidaan myös käyttää apuna esimerkiksi laihdutuksessa, esiintymisjännityksen lieventämisessä tai tupakanpolton lopettamisessa.


title: Mielikuvaharjoittelu

text: Monet huipputason urheilijat käyttävät mielikuvaharjoittelua osana valmentautumistaan, ja mielikuvaharjoittelusta voi tutkimusten mukaan olla hyötyä myös nuorille urheilijoille.


title: Mielikuvaharjoittelu

text: Mielikuvaharjoittelu muistuttaa jossain määrin meditaatiota tai pyyntörukousta.


title: Johan Wegelius nuorempi

text: Johan (Johannes) Wegelius nuorempi (14. toukokuuta 1693 Tukholma – 13. toukokuuta 1764 Oulu) oli suomalainen varhaisherännäisyyttä edustanut kirkkoherra.


title: Johan Wegelius nuorempi

text: Wegeliuksen vanhemmat olivat Tyrvään kirkkoherra Johan Wegelius vanhempi ja Kristina Lauraeus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1709 ja opiskeli Turun akatemiassa sekä Uppsalan yliopistossa. Wegelius vihittiin papiksi Härnösandin hiippakunnassa 1721.


title: Johan Wegelius nuorempi

text: Wegelius oli Enontekiön kappalaisena vuodesta 1721 mutta sai eron sairauden takia 1724. Hän oli sitten isänsä kuoltua armovuodensaarnaajana Tyrväällä 1725 ja toimi Tornion pedagogion rehtorina vuodesta 1726. Oulun kirkkoherrana Wegelius oli vuodesta 1756 alkaen. Hän sai rovastin arvon 1758.


title: Johan Wegelius nuorempi

text: Wegelius oli isänsä tavoin varhaisherännäisyyden johtomiehiä. Hän sai vaikutteita pietisteiltä ja herrnhutilaisilta, mutta oli näitä maltillisempi. Hän julkaisi kaksiosaisen postillan "Pyhä evankeliumillinen valkeus" (1747–1749).


title: Johan Wegelius nuorempi

text: Johan Wegelius oli naimisissa vuodesta 1722 Margareta Törnerin kanssa tämän kolmannessa avioliitossa.


title: Kieli (anatomia)

text: Kieli () on suuontelon pohjassa sijaitseva erisuuntiin risteävistä poikkijuovaisista lihaksista muodostunut elin, joka auttaa pureskelemista ruoan esikäsittelyssä. Kieli on kehon nopein tahdonalainen lihaskimppu, ja samalla se on tärkein artikulaatioelin. Lisäksi sillä on koirilla tärkeä tehtävä lämmönsäätelyssä. Koiran läähättäessä kielen runsas verisuonisto on laajentuneena ja lämpöä poistuu ympäröivään ilmaan. Kielen pinnassa on makuaistimuksia välittäviä soluja eli makureseptorisoluja, jotka sijaitsevat makusilmuissa. Makusilmuja on kielen limakalvon lisäksi muuallakin suuontelossa sekä nielussa. Kielen takaosan makureseptorisolut aistivat parhaiten karvaan, reunaosat happaman ja suolaisen sekä etuosa makean maun. Kielen etuosan makuhermona toimii muiden toimintojensa ohella kasvohermo (seitsemäs aivohermo). Kielen takaosan makuhermona toimii puolestaan kieli-kitahermo (yhdeksäs aivohermo).


title: Kieli (anatomia)

text: Kieli on myös tärkeä elin puheen muodostamisessa sekä nielemisessä. Puhuttaessa kieli muodostaa kapeikkoja ääniväylälle, siis kieli lähestyy suun kattoa tai nielun takaseinämää, mikä aikaansaa erilaisia äänteitä. Äänteiden muodostumiseen vaikuttaa kapeikon leveys ja kielen etisyys, eli onko kieli suun etu- vai takaosassa.


title: Kieli (anatomia)

text: Kielen alle laitettava lääkeaine imeytyy verenkiertoon suoraan limakalvon läpi nopeammin kuin nieltävä ruoansulatuskanavasta. Lääkkeenantotapaa kutsutaan sublinguaaliseksi.


title: Kieli (anatomia)

text: Kielessä erotetaan kolme osaa: kärkiosa, runko-osa ja tyviosa. Kielen runko-osa on kiinnittyneenä limakalvon poimun eli kielijänteen () välityksellä suuontelon pohjaan. Koiralla kielen dorsaalipinnalla voidaan erottaa keskellä uurre, joka jakaa kielen kahteen puoliskoon. Myös kielen sisälle jatkuu uurteen kohdalla väliseinä. Kieli muodostuu kielen sisäisistä lihaksista ja kieltä kallon rakenteisiin liittävistä lihaksista. Hevosella on lihasten lisäksi kielen dorsaalipuolella rustoa (), joka vahvistaa kielen rakennetta. Kieltä liittävät lihakset ovat yhdistyneet alaleukaluuhun, ohimoluuhun sekä kieliluuhun. Kielen lihaksia hermottaa kielen liikehermo, joka on kahdestoista aivohermo. Kielen pintaa verhoaa keratinisoitunut kerrostunut levyepiteeli, jonka pinnassa on erilaisia kielinystyjä. Makusilmuja, jotka aistivat makua, on lehti-, sieni- ja vallinystyissä.


title: Kieli (anatomia)

text: Kieleen voi tulla suusyöpä kielikarsinooman muodossa esimerkiksi tupakoinnin sekä runsaan alkoholin käytön seurauksena. Kielessä voi myös esiintyä leukoplakioita, jotka saattavat edeltää syövän kehittymistä.


title: Kieli (anatomia)

text: Mansikkakieli on tavanomainen oire tulirokossa.


title: Kieli (anatomia)

text: Kieleen ilmaantuvaa tulehdusta nimitetään glossiitiksi.


title: Anthony Eden

text: Robert Anthony Eden, Avonin ensimmäinen jaarli, (12. kesäkuuta 1897 – 14. tammikuuta 1977) oli brittiläinen konservatiivipoliitikko, joka toimi kolmen kauden ajan ulkoministerinä ja sen jälkeen lyhyen aikaa Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerinä vuosina 1955–1957. Hänet muistetaan pääasiassa Winston Churchillin toisen maailmansodan aikaisen hallituksen ulkoministerinä ja lyhytkestoisesta pääministeriydestään Suezin kriisin aikana.


title: Anthony Eden

text: Eden syntyi Durhamissa Pohjois-Englannissa, missä hänen sukunsa olivat olleet maanomistajia sukupolvien ajan. Hän opiskeli Etonissa ja Oxfordin yliopiston Christ Churchissa, mistä hän valmistui pääaineenaan itämaiset kielet. Hän osasi sujuvasti ranskaa, saksaa, persiaa ja osasi myös jonkin verran venäjää ja arabiaa. Palveltuaan ensimmäisessä maailmansodassa, Eden lähti mukaan politiikkaan vuonna 1923, kun hänet äänestettiin Konservatiivipuolueen ehdokkaana parlamenttiin Warwickin ja Leamingtonin vaalipiiristä. Samana vuonna hän myös meni naimisiin Beatrice Beckettin kanssa. Pariskunta sai kaksi poikaa, mutta avioliitto ei ollut onnellinen ja päättyi eroon Edenin poliittisen uran aiheuttaman paineen vuoksi.


title: Anthony Eden

text: Edenistä tuli vuonna 1926 parlamentaarinen sihteeri ulkoministeriössä. Vuonna 1931 hänestä tuli ulkomaanasioiden alivaltiosihteeri. Vuonna 1935 hänet nimettiin Stanley Baldwinin hallitukseen ministeriksi vastuussa Kansainliiton asioista. Kuten monet ensimmäisen maailmansodan läpikäyneistä miehistä, Eden oli vahvasti sodanvastainen ja työskenteli Kansainliitossa säilyttääkseen rauhan Euroopassa. Hän oli myös yksi ensimmäisistä, jotka ymmärsivät, että myöntyväisyyspolitiikalla fasistista Italiaa ja natsi-Saksaa kohtaan ei saavutettaisi rauhaa. Hän vastusti yksityisesti ulkoministeri Sir Samuel Hoaren yritystä tehdä myönnytyksiä Italialle sen hyökättyä Abessiniaan (Etiopia) vuonna 1935. Kun Hoaren–Lavalin pakti tuli julki, Hoare joutui eroamaan ja Edenistä tuli hänen seuraajansa ulkoministerinä.


title: Anthony Eden

text: Edenistä tuli ulkoministeri aikana, jolloin Britannian piti miettiä uudelleen ulkopolitiikkansa fasististen Saksan ja Italian voimistuessa. Hän vastusti sekaantumista Espanjan sisällissotaan ja kannatti Neville Chamberlainin tavoitteita säilyttää rauha tekemällä kohtuullisia myönnytyksiä Saksaa kohtaan. Hän ei protestoinut, kun Britannia ja Ranska eivät reagoineet Reininmaan palautukseen. Vuoden 1938 helmikuussa hän kuitenkin erosi ministerinasemastaan protestina Chamberlainin aloittamille neuvotteluille Italian kanssa. Edenistä tuli tämän seurauksena konservatiivien kapinallisen Churchillin liittolainen. Churchill oli tässä vaiheessa syrjäytetty puolueensa johtotehtävistä ja oli hallituksen myöntyväisyyspolitiikan johtava kritisoija. Eden piti kuitenkin yllä matalaa profiilia, eikä Chamberlainin hallituksen politiikan vastainen puolueen sisäinen oppositio kasvanut.


title: Anthony Eden

text: Syyskuussa 1939 sodan alkaessa, Eden palasi Chamberlainin hallitukseen vastuussa siirtomaista, mutta ei päässyt mukaan sotakabinettiin ja eikä häntä tästä syystä pidetty pääministeriehdokkaana Chamberlainin erottua vuoden 1940 toukokuussa. Churchillin tultua pääministeriksi Chamberlainin eron jälkeen, Eden palasi ulkoministeriksi. Hänen asemansa ei kuitenkaan ollut merkittävä, koska Churchill halusi itse hoitaa suurimman osan tärkeistä neuvotteluista Franklin Rooseveltin ja Josif Stalinin kanssa, mutta Eden kuitenkin palveli uskollisena Churchillia. Hän sai järjestettäväkseen suuren osan Britannian ja Charles de Gaullen suhteista sodan viimeisinä vuosina. Vuonna 1942 Eden nimitettiin alahuoneen johtoon.


title: Anthony Eden

text: Labour-puolueen voitettua vaalit sodan jälkeen kesällä 1945, Eden meni oppositioon Konservatiivipuolueen varajohtajana. Monet olivat kuitenkin jo tuolloin sitä mieltä, että hänen pitäisi haastaa Churchill kilpailuun puolueen johtajuudesta. Eden oli kuitenkin liian lojaali Churchilille tehdäkseen näin.


title: Anthony Eden

text: Vuonna 1951 konservatiivit voittavat vaalit ja Edenistä tuli kolmannen kerran ulkoministeri. Churchillin kunto oli jo tuossa vaiheessa heikentynyt, ja Edenillä oli mahdollisuus lähes yksin johtaa maan ulkopolitiikkaa kylmän sodan kuumentuessa. Hän ratkoi tehokkaasti erilaisia ongelmia, vaikka Britannia ei enää ollut sama maailmanvalta mitä se oli ollut ennen sotaa.


title: Anthony Eden

text: Vuonna 1950 Anthony ja Beatrice Eden erosivat viimein ja Eden nai 1952 Churchillin veljentyttären, Lady Clarissa Spencer-Churchillin (s. 1920). Vuonna 1953 Eden joutui sarjaan leikkauksia, joista huolimatta hän ei koskaan tullut täysin kuntoon. Vuonna 1954 hänet nimitettiin Sukkanauharitarikuntaan.


title: Anthony Eden

text: Huhtikuussa 1955 jo ikääntynyt ja heikossa kunnossa oleva Churchill erosi virastaan ja Eden seurasi häntä pääministeriksi. Eden oli hyvin suosittu ja tunnettu henkilö Britanniassa sodanaikaisten tekojensa ja charminsa vuoksi. Tultuaan pääministeriksi hän järjesti välittömästi vaalit, joissa konservatiivien enemmistö kasvoi. Edenillä oli laaja kokemukses ulkopolitiikassa, mutta hän ei ollut koskaan perehtynyt kotimaan asioiden hoitoon ja hänellä oli hyvin vähän tietämystä taloudesta. Hän jätti talouden uskollisten miesten, kuten Rab Butlerin hoidettavaksi ja keskittyi itse luomaan läheiset suhteet Yhdysvaltojen ja Dwight Eisenhowerin kanssa.


title: Anthony Eden

text: Hyvät suhteet Yhdysvaltain kanssa olivat vain väliaikaiset, kun vuonna 1956 Britannia yhdessä Ranskan kanssa yritti estää Gamal Abdel Nasseria kansallistamasta brittien ja ranskalaisten omistamaa Suezin kanavaa. Luottaen kokemuksiinsa 1930-luvulta, Eden näki Nasserin eräänlaisen uutena Mussolinina. Hän uskoi Nasserin olevan aggressiivinen nationalisti, joka tulisi hyökkäämään muihin maihin. Toiset taas uskoivat Nasserin ja Egyptin vaatimusten olevan oikeutettuja.


title: Anthony Eden

text: Lokakuussa 1956 kuukausien neuvottelujen ja suunnittelun jälkeen Ranska, Britannia ja Israel aloittivat operaationsa Egyptiä vastaan ja valloittivat Suezin kanavan alueen. Eisenhower ryhtyi kiivaasti vastustamaan operaatiota, jota myös Neuvostoliitto vastusti ja uhkasi pommittaa Lontoota ja Pariisia. Eisenhower tuki kolonialismista luopumista, koska uskoi sen palvelevan Yhdysvaltain etuja ja tekevän entisten siirtomaiden johtajista ystävällismielisiä Yhdysvaltoja kohtaan. Koska Britannia oli riippuvainen Yhdysvaltojen lainoista ja muusta tuesta, Eden joutui nöyrtymään Yhdysvaltojen painostuksen alla ja vetämään joukot pois Suezin kanavan alueelta. Suezin kriisi viimeistään lopetti Ranskan ja Britannian haaveet asemasta suurvaltoina.