title: Muhammed

text: Tiettyjen perimätietojen mukaan Muhammed sai paineen ja painostuksen alaisena ilmestyksen, myöhemmältä nimeltä ”saatanalliset säkeet”. Ilmestys käsitteli Mekassakin palvotun kolmen jumalattaren (Allat, al-Uzza, Manat) asemaa. Säkeet on perimätiedon mukaan tallennettu ”alkuperäisessä” suurassa.


title: Muhammed

text: Muhammedin kannattajat olivat Etiopiassa ja mikäli lausunto kirjattiin tuolloin, se lähensi häntä pakanajumaliin. Näihin aikoihin, vuonna 619 Muhammedin ensimmäinen vaimo Khadija ja Muhammedin setä Abu Talib kuolivat. Samaten klaanin päämies Abu Lahab ei suhtautunut enää niin suopeasti suojattiinsa ja kiroaakin Muhammedin myöhemmässä vaiheessa.


title: Muhammed

text: Jonkin ajan kuluttua Muhammed ilmoitti saaneensa uuden ilmestyksen, jonka mukaan Jumalan vastustaja Saatana oli päässyt sekaantumaan jumalallisiin ilmestyksiin ja saanut Muhammedin lisäämään jakeet alkuperäiseen ilmestykseensä. Jakeet muutettiin seuraaviksi:


title: Muhammed

text: Tosin vanhoissa suurissa ”saatanalliset säkeet” olivat voimassa ja korjattu muoto tuli hyväksyttäväksi vasta Muhammedin kuoleman jälkeen. Koraani koottiin kirjaksi 600-luvun puolivälissä aluksi konsonanttitekstinä. Arabian vokaalimerkit ja muut tarkkeet vakiintuivat seuraavalla vuosisadalla. Oppi Koraanin muuttumattomuudesta syntyi vielä myöhemmin.


title: Muhammed

text: Tarina ”saatanallisista säkeistä” oli pitkään tutkijoiden hyväksymä, sillä perimätieto asetti Muhammedin näin epäsuotuisaan valoon. Nykyisin on kiinnitetty huomiota historiallisiin ongelmiin. Yhtenä kysymyksenä on Etiopian siirtolaisten meno ja paluu, joka edellyttäisi riittävän pitkää aikaa. Yhden teorian mukaan Muhammed salli hiljaisesti muut jumalat pitkäksikin aikaa.


title: Muhammed

text: Muhammedin oleskelu Mekassa alkoi käydä tukalaksi ja siksi hän ryhtyi suunnittelemaan muuttoa toiseen kaupunkiin. Hän tiedusteli asiaa useilta beduiiniheimoilta ja jopa yritti muuttoa Mekan naapurikaupunkiin Ta’ifiin, mutta tämä päättyi ilmeisesti tuhoisasti.


title: Muhammed

text: Muhammed sai yhteyden pohjoisessa sijaitsevaan kaupunkiin nimeltä Yathrib, myöhemmältä nimeltä Medina. Siellä asui useita juutalaisheimoja, mikä saattoi muokata kaupungin vastaanottavaiseksi uudelle yksijumaliselle uskonnolle. Päinvastoin kuin Mekka, Medina sopi erinomaisesti maanviljelyyn ja kaupungin vanhin kerros oli etääntynyt beduiiniyhteiskunnasta.


title: Muhammed

text: Muutto (, suomeksi usein hidžra) tapahtui vuonna 622. Tästä tapahtumasta alkaa myös islamilainen ajanlasku. Muutto tapahtui ilmeisen rauhanomaisesti, vaikka perimätieto kertoo mekkalaisten yrittäneen estää tämän ja jopa surmata Muhammedin. Useimpien medinalaisten mielessä oli saada Muhammedista sovintotuomari, joka sovittaisi pääheimojen välisiä verikostoja. Hänestä ei odotettu uuden uskonnon tuojaa.


title: Muhammed

text: Aluksi Muhammedin asema lienee pysynyt sovintotuomarin osassa, mutta tasapaino järkkyi, kun Mekasta saapui suuri määrä muslimeita ja osa kaupunkilaisista kääntyi islaminuskoon. Heimorajat menettivät merkityksensä uuden uskontojärjestelmän hyväksi.


title: Muhammed

text:
Muhammed kokosi ympärilleen muslimit yhteisöksi (). Tämän lisäksi hän teki liittosopimuksia kaupungin muiden ryhmien, pakanoiden ja juutalaisten kanssa. Aluksi myös nämä laskettiin yhteisöön, sillä umma ei ollut alun perin uskonnollinen käsite. Myöhemmin kitkaa tuli erityisesti juutalaisten kanssa, sillä he eivät kääntyneet islaminuskoon.
Muhammedin asema muutos näkyi myös ilmestyksissä. Köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin suuriin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä (). Ilmestyksissä myös syytettiin juutalaisia ja kristittyjä pyhien kirjoitusten väärentämisestä ja heiltä alettiin vaatia veroa uskonnonvapauden säilyttämisen edellytyksenä. Aluksi juutalaiset saivat jäädä vapaasti asumaan Medinaan, mutta myöhemmin heidät karkotettiin yksi toisensa jälkeen.


title: Muhammed

text: Ennen muuttoa Medinaan Muhammed oli ollut toiveikas juutalaisten kääntymisestä islaminuskoon. Muslimien rukoussuunta lieneekin alun perin ollut Jerusalem. Kun juutalaiset eivät hyväksyneet häntä profeetaksi, suunta käännettiin kohti Muhammedin kotikaupunkia Mekkaa. Näin pakanallinen Kaaban pyhäkkö sai pitää asemansa. Muhammedin vahvistettua asemansa Medinassa hän aloitti Mekkaan paluun valmistelun.


title: Muhammed

text: Medinan kaudella Muhammed otti vaimokseen A’iša bint Abi Bakrin, joka oli perimätiedon (hadithien) mukaan tuolloin todennäköisesti 9-vuotias Muhammedin ollessa 53-vuotias. On myös esitetty arvioita, että A’iša olisi ollut 12- tai 17-vuotias. A’iša oli toinen Muhammedin yhdestätoista vaimosta, ja häntä pidetään Muhammedin ”suosikkivaimona”. Vaimojen ja lasten lisäksi Muhammedin talouteen kuului lukuisia Muhammedin ja hänen vaimojensa omistamia orjia.


title: Muhammed

text: Islamilainen perimätieto korostaa Muhammedin mekaanista roolia jumalallisten ilmestyksien välittämisessä. Toisaalta Medinan kaudella ilmestyksiin tulee vahvemmin vaatimuksia totella myös itse Muhammedia. Myöhemmässä islamissa uskonoppineet ovat vedonneet näihin kohtiin, kun Muhammedin elämäntavan eli sunnan noudattaminen on määritelty uskonnolliseksi velvollisuudeksi.


title: Muhammed

text: Muhammed aloitti sota- ja ryöstöretket pääasiassa Mekkaan ja sieltä pohjoiseen suuntautuvia karavaaneja vastaan. Ryöstöretket kuuluivat osaksi beduiinikulttuuria eikä niitä katsottu Koraanissakaan pahalla silmällä, pikemminkin oikeutettuina toimenpiteinä. Muhammed laati yksityiskohtaisen lainsäädännön ryöstöretkien saaliinjaosta. Ryöstöretkien yhteydessä hävinnyt osapuoli menetti omaisuutensa lisäksi usein myös henkensä.


title: Muhammed

text: Ensimmäinen suuri yhteenotto tapahtui Badrissa vuonna 624. Muhammedin joukkojen oli tarkoitus ryöstää mekkalaisten suhteellisen suojaton kauppakaravaani. Mekkalaiset saivat asiasta vihiä ja lähettivät aseistetun saattojoukon. Itse kauppakaravaani pääsi turvaan, mutta mekkalaisten joukot kärsivät huomattavan tappion.


title: Muhammed

text: Seuraavana vuonna sotaonni kääntyi. Mekkalaiset kokosivat niemimaan mittasuhteissa valtavan, 3 000 miehen armeijan ja voittivat selkeästi Uhud-vuorella käydyn taistelun. Muhammed haavoittui itsekin, ja hänen setänsä Abu Hamza sai surmansa.


title: Muhammed

text:
Joidenkin lähteiden mukaan Muhammed syytti jälkiselvittelyissä tappiosta juutalaisia, joiden hän väitti asettuneen mekkalaisten puolelle. Muslimiarmeija hyökkäsi Khaibarin juutalaiskylän kimppuun ja surmasi eri lähteistä riippuen 600–900 juutalaista. Muhammed otti itselleen jalkavaimoksi juutalaisen naisen Raihana bint Zaidin.
Kolmannessa koitoksessa vuonna 627 mekkalaiset hyökkäsivät suoraan Medinaan. Taistelusta ei tullut mitään, sillä vähälukuisemmat muslimit suojautuivat kaivamalla vallihaudan Medinan suojaamattomalle puolelle. Sotaretki surkastui odotteluksi ja satunnaisiksi kaksintaisteluiksi. Mekkalaisten vetäytyminen tyhjin käsin vaikutti heidän arvovaltaansa.


title: Muhammed

text: Ennen vetäytymistä oli saatu aikaan sopimus, jonka mukaan muslimit saisivat tehdä pyhiinvaellusmatkan Mekkaan. Seuraavana vuonna Muhammed lähti joukkoineen pyhiinvaellusmatkalle, mutta osa Quraišien klaanin sotaisesta siivestä ei suostunut päästämään muslimeja Mekkaan. Joukko lähti Muhammedia vastaan, ja he kohtasivat Hudaibiyyan keitaalla. Välttääkseen taistelun osapuolet solmivat kymmenen vuotta kestävän rauhansopimuksen.


title: Muhammed

text: Tämä Hudaibiyyan sopimusmalli on säilynyt islamilaisessa kulttuurissa eräänlaisena dogmina. Se mukaan ei-muslimin kanssa voi tehdä sopimuksen, mutta siitä ei tarvitse pitää kiinni kuin vain sen ajan, mitä tarvitaan oman aseman vahvistumiseen. Muhammed antoi uuden ilmoituksen, jonka mukaan Saatana oli päässyt sotkemaan Jumalalta tullutta sanomaa. Jopa enkeli Gabriel moitti Muhammedia.


title: Muhammed

text: Vuonna 629 muslimit suorittivat pyhiinvaelluksen, mutta jo seuraavana vuonna 630 Muhammed rikkoi "kymmenen vuoden rauhansopimuksen" ja valtasi Mekan kohtaamatta suurtakaan vastarintaa. Mekan asukkaat kääntyivät islaminuskoon yksittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta. Tähän syynä oli myös Muhammedin määräys, että yksikään ei-muslimi ei saa astua jalallaan Mekkaan. Nykyisin tämä määräys koskee myös Medinaa. Profeetta Muhammed käski tuhottavaksi mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan.


title: Muhammed

text: Muhammed jäi Medinaan ja vahvisti uutta valtakuntaansa sekä kävi taisteluita niskuroivia heimoja vastaan. Epävarman perimätiedon mukaan tihenevien päänsärkykohtausten vuoksi Muhammed siirsi osan johtamisvastuuta apelleen, lempivaimonsa A’išan isälle Abu Bakrille vuonna 631.


title: Muhammed

text: Seuraavana vuonna Muhammed lähti toiselle pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan. Matkan alkuvaiheessa hän sai voimakkaan päänsärkykohtauksen ja palasi takaisin Medinaan. Perimätiedon mukaan Muhammed kuoli tuolla matkalla lempivaimonsa A’išan syliin 8. kesäkuuta 632 eli hidžran 10. vuotena.


title: Muhammed

text: Muhammedin kuoleman myötä vanha rakennelma natisi liitoksissaan. Muhammed toimi eläessään niin maallisena kuin hengellisenäkin johtajana, mutta hänen kuollessaan beduiiniheimot kapinoivat. He olivat sitoutuneet Muhammediin – eivät hänen seuraajaansa. Myös islaminusko oli lähinnä poliittisen uskollisuuden merkki, eikä beduiineilla ollut syytä lähettää almuja Medinan keskushallinnolle. Joissakin heimoissa kohosi jopa omia profeettoja.


title: Muhammed

text: Kalifiksi äänestettiin Muhammedin läheinen seuraaja Abu Bakr, ja hän palauttikin kapinoivat heimot takaisin ruotuun ridda-sodissa. Tämän jälkeen muslimit lähtivät valloittamaan Arabian niemimaan ulkopuolisia alueita. Alkuislamilaisuudessa Muhammed ei pakottanut ei-muslimeja kääntymään heti islaminuskoon. Valloitetut saivat pitää uskonsa ja tapansa, kunhan tunnustivat islamin ylivallan ja maksoivat veroja Medinan keskushallinnolle.


title: Muhammed

text: Islam oli jo syntymästään valtiollinen uskonto. Tämän vuoksi islamin ja valtion eroa ei voi juuri ajatella. Tältä pohjalta Muhammedin seuraajat loivat itselleen islamilaisen imperiumin suhteellisen lyhyessä ajassa.


title: Muhammed

text: Kuva Muhammedista alkoi elää hänen kuoltuaan varsin itsenäisesti, ja hänestä tehtiin 800-luvulla ihmisten ja Jumalan välinen profeetta. Koraani itse korostaa monissa kohdissa Muhammedin tavallisuutta.


title: Muhammed

text: Toinen merkittävä teologinen oppi oli profeetta Muhammedin synnittömyys (). Tämä takasi, että hän välitti jumalalliset ilmestykset uskoville erehtymättömän uskollisesti. Lisäksi hän toimi elämässään esikuvallisesti, jota jäljittelemällä myös tavalliset muslimit pystyvät menettelemään oikein kaikissa elämän kysymyksissä. Tämä sunnalainen teoria kehittyi viimeistään 1000-luvulla. Šiialaisessa teoriassa isma kehittyi jo varhaisemmin ja käsitti myös šiialaiset imaamit.


title: Muhammed

text: Islaminuskossa Muhammed on tavallinen, joskin Jumalan suosima ja valitsema ihminen. Sen sijaan kansantaruissa profeetta Muhammed teki ihmetekoja, jotka toisinaan muodostivat vastineita kristittyjen Jeesuksen tarinoihin. Jo pelkällä Muhammedin nimen lausumisella uskottiin olevan parantavia voimia. Islamin mystisessä suuntauksessa sufilaisuudessa Muhammed on täydellinen ihminen, jollaiseksi Jumala on tarkoittanut kaikki ihmiset.


title: Muhammed

text: Muhammedin suvulla ei ole sunnalaisissa maissa periaatteessa erityisasemaa, vaikka heitä on kunnioitettu ja vaalittu. Sen sijaan šiialaisessa Iranissa hänen sukulaisensa käyttävät arvonimeä sayyid sekä mustaa turbaania. Vuosisatojen kuluessa sukulaisten määrä on kasvanut niin, että jo huomattava osa väestöstä kuuluu Muhammedin sukuun. Tällöin arvostuksen ratkaisee kuinka tarkasti sukulaisuus on dokumentoitu.


title: Muhammed

text: Islamissa Muhammedin kaikenlainen solvaaminen käsitetään jumalanpilkaksi. Haditheissa rangaistukseksi Muhammedin solvaamisesta mainitaan kuolemanrangaistus, mikä on myös islamilaisen lain tiukan tulkinnan noudattajien kanta nykyisinkin.


title: Muhammed

text: Islamilaisen käsityksen mukaan islamin uskonto ei ole muuttunut pienimmissäkään yksityiskohdissaan enää Muhammedin kuoleman jälkeen. Käytännössä uusi uskonto etsi muotojaan seuraavien vuosisatojen aikana. Islamin laajentuessa se sai vaikutteita teologisesti kehittyneimmiltä uskonnoilta. Toisaalta omaa islamilaista identiteettiä korostaa jako "meihin" ja "toisiin". Islamilaisessa mielikuvissa ihaillaan Muhammedin ajan muslimiyhteisöä ja se nähdään Paratiisina maan päällä.


title: Muhammed

text: Islamilaisessa perinteessä Isra ja Miraj () ovat kaksi osaa matkasta, jonka Muhammed teki yhden yön aikana. Tapahtuma, nimeltään yömatka tai taivasmatka, on ajoitettu Mekan aikoihin vuosien 619–621 tienoille. Monet muslimit pitävät yömatkaa todellisena, kun toiset vastaavasti pelkkänä unena. Koraani mainitsee tapahtumasta ainoastaan kahdessa Yöllisen matkan suuran jakeessa.


title: Muhammed

text: Näitä kahta kohtaa on täydennetty islamilaisessa perimätiedoissa eli haditheissa. Hadithit ovat perimätietoa profeetan elämästä, teoista ja sanoista. Tutkimukset ovat epäileväisiä hadithien aitoudesta. Mukana saattaa olla aitoa perimätietoa, mutta yhtä lailla jälkikäteen seuraavalla vuosisadalla keksittyjä tarinoita.


title: Muhammed

text: Tarinassa yömatka alkaa Muhammedin nukkuessa yöllä Mekan ulkopuolella sijaitsevassa majatalossa. Yhden version mukaan enkeli Gabriel herättää hänet ja lennättää Muhammedin kolmella loikalla kaukaisempaan moskeijaan. Hadith kertoo, että paikka on Al-Aqsan moskeija Jerusalemissa. Tosin historiallisesti kyseinen moskeija rakennettiin vasta 80 vuotta Muhammedin kuoleman jälkeen. Siellä hän nousee tikapuita pitkin seitsemänteen taivaaseen, jossa hän tapaa profeettoja ja Jumalan. Toisen version mukaan Muhammed lentää taivaaseen ratsunsa Buraqin kyydissä.


title: Muhammed

text: Muhammedin nimen mainitsemisen jälkeen muslimeilla on tapana lisätä siunausformula. Usein suomalaisessa kirjallisuudessa profeetan nimen kirjoitusasuna on ollut "Muhammed", joka poikkeaa arabian muiden sanojen merkitsemisestä. Tästä syystä joidenkin asiantuntijoiden mukaan siitä tulisi luopua. Nimi translitteroidaan latinalaisilla aakkosilla toisinaan myös "Muhamed", "Mohammad", "Mohammed", "Mohamed", "Mahommed", "Mehmed"', "Mehmet" tai "Mahomet".


title: Muhammed

text: Profeetta Muhammedin kuvaaminen on islamin eräiden tulkintojen mukaan kiellettyä. Islamin pääsuuntaus sunnalaisuus on kuvakielteinen. Koraani ei suoraan kiellä kuvien esittämistä, ja lähimmäksi asiaan viittaa Profeettojen suura.


title: Muhammed

text: Sen sijaan kuvakielto löytyy selkeämmin erilaisissa perimätietokokoelmissa eli haditheissa. Hadith-kokoelmia kirjoitettiin aina 900-luvulle saakka ja islamilaisissa maissa on kehittynyt oma tiede niiden aitouden selvittämiseksi. Länsimainen tutkimus näkee haditheissa enemmän 700- ja 800-lukujen oppikiistoja, kuin aitoa 600-luvun alusta periytyvää aineistoa.


title: Muhammed

text: Länsimaisessa taiteessa profeetta Muhammedia on kuvattu erityisesti silloin, kun on pyritty kuvaamaan uskontojen perustajia tai filosofeja. Esimerkiksi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden pohjoisseinällä on korkokuva profeetta Muhammedista. Hänellä on oikeassa kädessään sapeli ja vasemmassa kädessään Koraani. Korkokuvan on vuonna 1932 veistänyt kuvanveistäjä Adolph A. Weinman. Yhdysvaltain muslimit ovat aika ajoin valittaneet kuvasta, mutta Korkeimman oikeuden mukaan kuvanveistäjä on tehnyt kuvan hyvässä tarkoituksessa ja kuva ei missään tapauksessa muistuta todellista profeetta Muhammedia. Vuonna 2005 Euroopassa julkaistut Muhammed-pilapiirrokset aiheuttivat levottomuuksia ja vaatimuksia tekijöiden surmaamisesta. Vuoden 2015 satiirisen ranskalaislehden Charlie Hebdon pilapiirtäjiä murhattiin lehden julkaisemien Muhammed-piirrosten vuoksi.


title: Muhammed

text: Muhammedin henkilön historiallisuus muuttui kiistan kohteeksi vuonna 1930, kun kaksi neuvostoliittolaista islamologia, N. A. Morozov ja L. I. Klimovitš, pitivät häntä pelkästään myyttisenä henkilönä vedoten varhaisten arkeologisten ja kirjallisten lähteiden puuttumiseen sekä Muhammedin että neljän oikeaan johdetun kalifin osalta. Myöhemmin 2000-luvulla Christoph Luxenberg on perustellut käsitystä, että Muhammedin hahmo syntyi vasta 700-luvulla personifikaation seurauksena, kun piirtokirjoituksissa ja rahoissa esiintynyt Jeesuksen kunnianimi "ylistetty" (arabiaksi "muhammad)" alettiin virheellisesti ymmärtää henkilönnimeksi. Tämä tulkinta on laajasti hyväksytty islamin tutkimuksen niin sanotun revisionistisen koulukunnan piirissä (edustajina mm. K-H. Ohlig, Volker Popp ja G. Puin), mutta ei ole saanut ymmärrystä islamin tutkimuksen perinteisen koulukunnan edustajilta.


title: Aosta

text: Aosta () on kaupunki Italiassa Aostanlaaksossa Italian Alpeilla. Aosta on pinta-alaltaan 21,37 neliökilometriä ja siellä on 35 049 asukasta (2010). Se on Aostan laakson merkittävin kaupunki muttei maakuntansa pääkaupunki, sillä pääkaupungin tehtäviä hoitavat maakunta ja sen kunnat yhdessä.


title: Aosta

text: Aostaan perustettiin vuonna 25 eaa. roomalainen siirtokunta "Augusta Praetoria". Keskiajalla kaupunki nousi tärkeäksi paikkakunnaksi Via Francigenan varrella, ja 1000-luvulla se siirtyi Savoijin kuningashuoneen haltuun seuraten sen historiaa.


title: Aosta

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat roomalainen Augustuksen kaari, kaupunginportti Porta Praetoria ensimmäiseltä vuosisadalta, Roomalainen teatteri, Aostan katedraali alun perin 300-luvulta ja Sant'Orson kirkko. Useita torneja kaupungin roomalaisista muureista on säilynyt.


title: Apollo 19

text: Apollo 19 oli Apollo-avaruusohjelman peruutettu lento. Ennen peruutusta ("NASA OMSF, Manned Space Flight Weekly Report - July 28, 1969" mukaan) Apollo 19:n piti suunnitelmien mukaan laskeutua "Hyginus Rille"n alueelle Kuuhun heinäkuussa 1972.


title: Werner Heisenberg

text: Werner Karl Heisenberg (5. joulukuuta 1901 Würzburg, Saksan keisarikunta – 1. helmikuuta 1976 München, Länsi-Saksa) oli saksalainen fyysikko ja nobelisti, yksi kvanttimekaniikan kehittäjistä. Hän oli yksi merkittävimmistä 1900-luvulla tapahtuneeseen fysiikan käsityksien mullistukseen vaikuttaneista tutkijoista, erityisesti kehittämänsä epätarkkuusperiaatteen ansiosta. Heisenberg oli natsi-Saksan ydinenergiaohjelman johtaja, vaikka hänen työnsä luonne tässä ominaisuudessa on kiistanalainen.


title: Werner Heisenberg

text: Werner Heisenberg syntyi vuonna 1901 Würzburgissa. Hänen vanhempansa olivat August ja Anna Heisenberg. Isä oli muinaiskreikan filologian ja Kreikan nykykirjallisuuden tutkija, josta tuli vuonna 1910 Münchenin yliopiston kreikkalaisen filologian professori.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg piti nuorena matematiikasta ja teknisistä laitteista, ja opettajat pitivät häntä lahjakkaana. Hän aloitti vuonna 1920 yliopisto-opinnot Münchenin yliopistosta. Hän julkaisi opiskeluaikana neljä tutkimuspaperia fysiikasta opettajansa Arnold Sommerfeldin ohjaamana. Heisenberg valmistui 1923 tohtoriksi, vaikka hän oli vähällä reputtaa suullisesta kokeesta.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg tutustui opiskeluaikanaan Niels Bohriin Göttingenissä. Hän aloitti Bohrin apulaisena Göttingenin yliopistossa jo vuonna 1922. Vietettyään pidemmän aikaa Kööpenhaminan yliopistossa Bohrin teoreettisen fysiikan instituutissa Heisenberg alkoi tutkia kvanttiteoriaa. Hän vastusti vallalla ollutta mallia, sillä sitä ei varsinaisesti pystynyt havainnoimaan.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg kehitti uuden kvanttimekaanisen lähestymistavan. Hän löysi tavan esittää ja manipuloida ominaisuuksia, kuten sijaintia ja nopeutta. Max Born tunnisti Heisenbergin käyttämän matematiikan matriiseiksi. Heisenberg, Born ja Pascual Jordan julkaisivat marraskuussa 1925 tutkimuksen ”Zur Quantenmechanik II”, jota pidetään uuden kvanttimekaniikan perustamisdokumenttina. Julkaisussaan hän hylkäsi vanhat atomimallit ja esitteli havaittaviin suureisiin (esimerkiksi taajuus, amplitudi, polarisaatio) perustuvan matemaattisen mallin, jolla ko. suureet voidaan laskea matriiseilla.


title: Werner Heisenberg

text: 1920-luvulla kehitettiin muitakin kvanttimekaanisia kaavoja. Heisenberg palasi Bohrin instituuttiin, missä heidän välisistä keskusteluista syntyi Heisenbergin paperi ”Über den anschulichen Inhalt der quantentheoretischen Kinematik und Mechanik”, joka julkaistiin maaliskuussa 1927. Paperissa esitettiin niin sanottu epätarkkuusperiaate, jonka mukaan hiukkasen paikkaa ja nopeutta ei voida samanaikaisesti mitata mielivaltaisen tarkasti. Siitä tuli niin sanotun Kööpenhaminan tulkinnan perusta.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenbergista tuli syksyllä 1927 Leipzigin yliopiston professori. Hän oli Saksan nuorin täysi professori. Heisenberg pyrki Leipzigissa löytämään kvanttikenttäteorian, joka voisi yhdistää kvanttimekaniikan ja suhteellisuusteorian. Hän työskenteli myös neutronin löytymisen jälkeen atomiytimen parissa. Hän kehitti varhaisen mallin protonin ja neutronin välisestä vuorovaikutuksesta. Malli edelsi myöhemmin löydettyä vahvaa vuorovaikutusta.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg sai vuoden 1932 Nobelin fysiikanpalkinnon kvanttimekaniikan kehittämisestä. Palkinto myönnettiin hänelle vasta marraskuussa 1933 samalla kuin julkistettiin myös vuoden 1933 palkinnon saajat.


title: Werner Heisenberg

text: Kansallissosialistien noustua valtaan vuonna 1933 monet Heisenbergin kollegoista ja oppilaista lähtivät maasta. Heisenberg ei ilmeisesti itse missään vaiheessa harkinnut vakavasti muuttoa ulkomaille, vaikka hän sai useita tarjouksia ulkomaalaisilta yliopistoilta. Häntä ilmeisesti ohjasi voimakas vastuuntunto ja kansallinen lojaalius.


title: Werner Heisenberg

text:
Puolan valloituksen jälkeen 1939 Heisenberg värvättiin tutkimaan ydinenergian mahdollisuuksia. Hän nousi maan ydinohjelman johtohenkilöiksi ja vuonna 1942 Kaiser Wilhelm -instituutin fysiikan osaston johtajaksi. Hän vieraili luentomatkoilla muun muassa Tanskassa ja Alankomaissa.
Tanskassa Heisenberg keskusteli Bohrin kanssa ydinaseen rakentamisen mahdollisuudesta. Albert Speerille Heisenberg kertoi, että ydinpommia ei pystyisi rakentamaan ennen vuotta 1945 ja että rakentaminen vaatisi merkittävästi varoja ja työvoimia.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg vangittiin 1945, ja hänet internoitiin monien muiden saksalaisfyysikkojen kanssa Englantiin. Heisenberg vapautettiin tammikuussa 1946.


title: Werner Heisenberg

text: Palattuaan Saksaan Heisenberg toimi monissa tieteellisen hallinnon rooleissa. Hän palasi Kaiser Wilhelm -instituuttiin, joka nimettiin kuitenkin pian Max Planck -instituutiksi. Heisenbergista tuli vuonna 1949 Saksan tutkimusneuvoston ensimmäinen johtaja. Se liitettiin myöhemmin uudelleenperustettuun toiseen tutkimusorganisaatioon.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg vaikutti merkittävästi Saksan osallistumisessa eurooppalaisen CERN-tutkimuskeskuksen perustamiseen. Hän oli myös vuonna 1953 perustetun Alexander von Humboldt -säätiön ensimmäinen puheenjohtaja. Se auttoi ulkomaalaisia tutkijoita, jotta he pääsisivät tekemään tutkimustaan Saksaan.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg jatkoi myös omaa tutkimustyötään kvanttikenttäteorian parissa. Hän esitti 1958 yhtenäisen kenttäteorian. Se ei kuitenkaan saanut tukea tiedeyhteisöltä, etenkään kvarkkimallin ilmestymisen jälkeen 1960-luvulla. Heisenberg jatkoi tutkimustyötään vuoteen 1970, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenberg meni huhtikuussa 1937 naimisiin Elisabeth Schumacherin kanssa. He olivat tavanneet alle kolme kuukautta aikaisemmin. Heisenberg oli loistava pianisti, ja hän oli pitämässä konserttia ystävänsä talossa, missä hän tapasi tulevan vaimonsa.


title: Werner Heisenberg

text: Heisenbergit saivat seitsemän lasta. Martin ja Jochen Heisenbergista tuli myös luonnontieteilijöitä.


title: Apollo 20

text: Apollo 20 oli Apollo-avaruusohjelman viimeinen suunniteltu lento, joka peruutettiin.


title: Apollo 20

text: Ennen peruutusta ("NASA OMSF, Manned Space Flight Weekly Report - July 28, 1969" mukaan) Apollo 20:n piti laskeutua Kuuhun "Kopernikuksen" kraatteriin joulukuussa 1972. Toisten Nasa-lähteiden mukaan paikka olisi ollut Tycho.


title: Korvatunturi

text: Korvatunturi ( kyrill. Корватунтури, joskus myös Корватундра, "Korvatundra") on 486 metriä korkea tunturi Savukosken kunnassa Lapissa, Suomen ja Venäjän rajalla. Se kuuluu UK-puisto-Sompio-Kemihaaran Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen.


title: Korvatunturi

text: Tunturissa on kolme huippua, joista keskimmäisen kautta kulkee Suomen ja Venäjän raja. Itäinen huippu (464 m) on kokonaan Venäjän puolella ja läntinen (411 m) Suomen puolella. Korvatunturi sijaitsee rajavyöhykkeellä, joten siellä liikkumiseen tarvitaan Rajavartiolaitoksen lupa. Korvatunturille johtaa polku entiseltä Kemihaaran rajavartioasemalta, jonne taas pääsee tietä pitkin Tulppiosta. Suomeen 1920–1944 kuuluneen Petsamon itäraja kohti Pohjoista jäämerta alkoi Korvatunturilta, joka oli Tarton rauhasta 1920 talvisodan päättäneeseen Moskovan rauhaan 1940 saakka Suomen itärajan läntisin kohta.


title: Korvatunturi

text: "Pieni Korvatunturi" () puolestaan on 376 metriä korkea tunturi Venäjällä, noin kolme kilometriä Korvatunturista itäkoilliseen.


title: Korvatunturi

text: Korvatunturi on myyttinen paikka, jonka korkeimman huipun Suomen-puoleisessa rinteessä Joulupukin ja puolisonsa Joulumuorin sekä joulutonttujen sanotaan asustavan. Myytti syntyi, kun Markus Rautio eli Markus-setä kertoi Lastentunti- radio-ohjelmassaan Yleisradiossa 1927 Pukin asuinpaikan.


title: Korvatunturi

text: Tontut auttavat Pukkia tekemään lahjat työpaikassaan Joulupukin Pajakylässä, joka sijaitsee Korvatunturin asunnolta lähes 300 kilometrin päässä Rovaniemen Napapiirillä.


title: Korvatunturi

text: Korvatunturilla on oma postinumeronsa, jota käyttäen lähetykset toimitetaan tiedoilla "Joulupukki, 99999 Korvatunturi" Pajakylän yhteydessä toimivaan Joulupukin Pääpostiin, jonne lähetykset kulkeutuvat myös tiedoilla "Joulupukki, Joulupukin Pääposti, 96930 Napapiiri".


title: Korvatunturi

text: Joulupukin lähtö Korvatunturilta lahjojen jakoon tapahtuu jouluaaton aattona (23. joulukuuta).


title: Korvatunturi

text: Vuonna 1957 julkaisemissaan muistelmissa Markus Rautio ei lainkaan maininnut Korvatunturi-episodia. Kielitieteilijä Osmo Ikola kirjoitti vuonna 1984 artikkelissaan Kanava-lehdessä, että Rautio ei keksinyt Korvatunturia Joulupukin asuinpaikaksi omasta päästään, vaan vahvisti vanhemman uskomuksen. Ikola muisteli kuulleensa tarinoita Korvatunturista Joulupukin kotipaikkana jo lapsuudessaan 1920-luvun alussa vieraillessaan isovanhempiensa luona Loimaan pappilassa. Ikolan mukaan uskomus tunnettiin ainakin Satakunnassa, Hämeessä, Viipurin seudulla ja Tornionjokilaaksossa. Zachris Topeliuksen vuonna 1867 kirjoittaman sadun "Peikkojen joulu" mukaan Joulupukki asusti "kaukana pohjoisessa", tarkemmin määrittelemättömässä paikassa.


title: 587

text: Andelotin sopimus solmitaan marraskuussa frankkien valtakunnassa. Siinä Burgundin kuningas Guntram ja Austrasian kuningas Kildebert II jakavat frankkien valtakunnan kaupungit keskenään sekä sopivat perinnönjaosta jommankumman kuollessa.


title: FireWire

text: FireWire (IEEE-standardi numero 1394) tai i.Link on tietokoneen ulkoisten oheislaitteiden liitäntästandardi, joka mahdollistaa nopean tiedonsiirron. FireWire on Applen tavaramerkki ja i.Link Sonyn.


title: FireWire

text: Väylän pääarkkitehti oli Michael Johas Teener.


title: FireWire

text: FireWire 400 (IEEE 1394) mahdollistaa tiedonsiirron maksimissaan 400 megabittiä sekunnissa. FireWire 800:n (IEEE 1394b) maksimitiedonsiirtonopeus on noin 800 megabittiä sekunnissa.


title: FireWire

text: Samaan FireWire-porttiin voi liittää 63 laitetta samaan aikaan.


title: FireWire

text: SBP-2 ("Serial Bus Protocol 2") on protokolla, jonka avulla FireWire-laitteet osaavat kommunikoida keskenään; esimerkiksi tietokoneen videoeditointiohjelmalla voi ohjata digitaalivideokameraa.


title: Apollo 4

text: Apollo 4 oli Apollo-avaruusohjelman miehittämätön lento. Se oli ensimmäinen, jossa käytettiin Saturn V -kantorakettia.


title: Apollo 4

text: Laukaisu tapahtui 9. marraskuuta 1967 kello 12:00:01 UTC Kennedy Space Centeristä. Laskeutuminen oli samana päivänä noin 20:37:00 UTC, joten lennon kestoksi tuli 8 tuntia, 36 minuuttia ja 59 sekuntia.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoki () on Vantaanjoen vesistön 101 kilometriä pitkä laskujoki eteläisessä Suomessa. Vantaanjoki alkaa Hausjärveltä Erkylänjärvestä ja laskee Suomenlahteen Helsingissä Vanhankaupunginlahdella. Valuma-alueen pinta-ala on 1 685 km² ja sen vaikutusalueella asuu noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Vantaanjoki kulkee Hausjärven, Riihimäen, Hyvinkään, Nurmijärven, Vantaan ja Helsingin kautta. Pitkäkosken yläpuolelta Keravanjoen yhtymäkohtaan saakka se on Helsingin ja Vantaan rajana. Joen valuma-alue ulottuu myös Tuusulan, Keravan, Järvenpään, Mäntsälän, Sipoon, Espoon, Vihdin ja Lopen alueelle.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoen vettä käytettiin pääkaupunkiseudun talousvetenä vuoteen 1982, kunnes Päijännetunneli otettiin käyttöön. Vettä käytetään edelleen juomavetenä Päijänne-tunnelin huoltotöiden yhteydessä joko kokonaan tai osittain.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoen koskista suurimmat sijaitsevat joen alajuoksun varrella. Vantaan alueella ovat Seutulankoski ja Vantaankoski, Vantaan ja Helsingin rajaa pitkin kulkevalla jokiosuudella Pitkäkoski, Niskalankoski ja Ruutinkoski. Helsingin alueella sijaitsevat Pikkukoski sekä aivan joen suulla oleva Vanhankaupunginkoski.


title: Vantaanjoki

text: Joen yläjuoksun varrella sijaitsevat Nurmijärvellä Myllykoski ja Nukarinkoski, Hyvinkäällä Vanhanmyllynkoski, Vakkurinkoski, Koskipirtinvirta, Åvikinkoski sekä Kittelänkosket.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoen pisin sivujoki on Keravanjoki, joka yhtyy Vantaanjokeen Helsingin ja Vantaan rajalla. Muita huomattavia sivujokia ovat Luhtaanmäenjoki (ylempänä Nurmijärven alueella Lepsämän- ja Luhtajoet), Tuusulanjärvestä alkava Tuusulanjoki, Palojoki ja Kytäjoki, jonka latvavedet ovat osittain Lopen ja Vihdin alueilla.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoki on ollut aikoinaan merkittävä kalajoki. Nykyisen käsityksen mukaan jokeen noussut lohikala on ollut meritaimen. Ensimmäinen asiakirjamaininta Vantaanjoesta on vuodelta 1351, kun kuningas Maunu Eerikinpoika myönsi Tallinnan lähellä sijaitsevalle Padisen luostarille kalastusoikeuden kruunun vesiin Helsingejoessa.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoki virtasi ennen mereen nykyistä Mätäjoen uomaa pitkin mm. Pitäjänmäen läpi ja laski Isoon Huopalahteen. Maankohoaminen ja kallionselänteen paljastuminen hiekkamaan alta sai aikaan sen, että joki alkoi kiertää selänteen sen itäpuolelta. Lopulta Vantaanjoki yhtyi Keravanjokeen Helsingin pitäjän kirkonkylän kohdalla.


title: Vantaanjoki

text: Vantaanjoen vakavimpia ympäristövahinkoja oli elokuussa 1995 Riihimäellä Havin tehtaalla sattunut vuoto. Jokeen pääsi inhimillisen erehdyksen seurauksena noin 15 000 litraa astianpesuainetta, minkä seurauksena joen vesi vaahtosi useiden päivien ajan ja tuhansia kaloja kuoli. Tapaus johti ympäristörikostutkintaan ja Havilla työskennellyt laitosmies tuomittiin sakkoihin. Havi maksoi syksyllä 1996 Helsingin ja Vantaan kaupungeille sekä Vantaanjoen kalastuskunnalle runsaan 300 000 markan vahingonkorvaukset.


title: Vantaanjoki

text: Suomalaisyhtye Teleks on kirjoittanut Vantaanjoesta kappaleen "Hiljaa virtaa vantaa".


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Kööpenhaminan tulkinta on eräs kvanttimekaniikan tulkinta. Sen kehittivät suurimmaksi osaksi Niels Bohr ja Werner Heisenberg yhteistyössä Kööpenhaminassa vuoden 1927 tienoilla. Bohr ja Heisenberg laajensivat Max Bornin kehittämää aaltofunktion todennäköisyystulkintaa. Heidän tulkintansa yrittää vastata muutamiin kvanttimekaniikan aalto-hiukkas-dualismin hämmentäviin kysymyksiin.


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Klassisessa Youngin kaksoisrakokokeessa kahden lähekkäin olevan raon läpi kohdistettu valo muodostaa levyn takana olevalle varjostimelle kirkkaita ja tummia vyöhykkeitä. Nämä voidaan selittää valon aalto-ominaisuuden vaikutuksena: kirkkaissa kohdissa valoaallot vahvistavat toisiaan ja tummissa kohdissa kumoavat toisensa. Kokeellisesti on kuitenkin osoitettu, että valolla on myös hiukkas-tyyppisiä ominaisuuksia ja esimerkiksi elektroneilla on aalto-ominaisuuksia, jotka voivat tuottaa interferenssikuvioita.


title: Kööpenhaminan tulkinta

text:
Tämä aiheuttaa mielenkiintoisia kysymyksiä. Jos esimerkiksi Youngin kaksoisrakokoe tehdään siten, että vain yksi fotoni tai elektroni menisi kerralla rakojen läpi, nähdään yksittäisen elektronin tai fotonin osuvan varjostimeen kerrallaan. Koetta toistettaessa havaitaan näiden yksittäisten elektronien tai fotonien muodostavan varjostimelle samanlaisia interferenssikuvioita kuin keskenään vaikuttavilla aalloilla.
Edellä mainittu koe herättää seuraavanlaisia kysymyksiä:Kööpenhaminan tulkinta vastaa näihin kysymyksiin seuraavasti:


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Alkuperäisestä Kööpenhaminan tulkinnasta on useita variantteja, joista suosituin pohjautuu konsistentin historian ("Copenhagen done right?") ja kvanttidekoherenssin käsitteeseen, joka sallii meidän laskea "mikroskooppisen" ja "makroskooppisen" maailman välisen epäselvän rajan. Muut variantit eroavat aaltomuotoon liitetyn "todellisuuden" määrässä.


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Kvanttimekaniikan (kohta 1) täydellisyysajatusta vastaan on esitetty erilaisia ajatuksia. Yhtenä tunnetuimmista voidaan pitää Albert Einsteinin kahden kollegansa, Boris Podolskyn ja Nathan Rosen kanssa kehittelemää EPR-ajatuskoetta, jonka tarkoituksena oli osoittaa, että on oltava olemassa piilomuuttujia, joilla välttää ei-lokaali, välitön kvanttijärjestelmien "kaukovaikutus".


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Kolmesta edellä olevasta kohdasta kolmas on luultavasti ongelmallisin fyysikon näkökulmasta, koska se antaa mittausprosesseille erikoisen statuksen määrittelemättä niitä puhtaasti tai selittämättä niiden outoja vaikutuksia.


title: Kööpenhaminan tulkinta

text:
Monet fyysikot ja filosofit ovat vastustaneet Kööpenhaminan tulkintaa siksi, että se on ei-deterministinen. Sitä vastustetaan myös siksi, että se sisältää määrittelemättömän mittausprosessin todennäköisyys-funktiot ei-todennäköisiksi mittauksiksi. Albert Einsteinin kuuluisa sanonta "Jumala ei heitä noppaa" ja "Luuletteko todella, ettei kuuta ole olemassa ilman katsojaa?" ovat esimerkkejä tästä.
Erwin Schrödinger kehitti Schrödingerin kissa -ajatuskokeen, joka yrittää valaista kvanttimekaniikan teorian epätäydellisyyttä, kun liikutaan atomitasolta makroskooppisiin systeemeihin.


title: Kööpenhaminan tulkinta

text: Tällä hetkellä (elokuu 2004) on epäilyksiä Kööpenhaminan tulkinnan oikeellisuudesta, johtuen Shahriar Afsharin 2004 ristiriitaisista tuloksista kaksoisrakokokeen eräällä variantilla, joka näyttää myös asettavan koko aalto-hiukkas-dualismin käsitteen oikeellisuuden kyseenalaiseksi.


title: Luonnonuskonto

text: Luonnonuskonto on luonnonpalvontaan perustuva uskonto. Luonnonuskontojen kannattajat katsovat edustavansa henkilökohtaiseen kokemukseen perustuvia uskontoja ja elämäntapoja. Suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskontojen välillä pidetään kunnioitusta luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.


title: Luonnonuskonto

text: Suurin osa luonnonuskonnoista perustuu vanhoihin, kristinuskoa edeltäviin uskontoihin kansanperinteen tai ennallistamisen kautta. Luonnonuskonnoiksi luetaan esimerkiksi aasainusko, wicca, uussamanismi, druidismi ja perinteisen suomalaisen uskonnon harjoittaminen. Luonnonuskovaisten keskuudessa on yleistä panteismi eli kaikkeuden pitäminen pyhänä tai animismi eli käsitys kaiken sielullisuudesta. Kolmas näkemys on polyteismi, usko että jumalalla on useita ilmenemismuotoja tai että on useita eri jumalia, jotka edustavat luonnon ja elämän eri puolia, kuten miehisiä ja naisellisia.


title: Luonnonuskonto

text:
Luonnonuskonnon käsite ei ole yksiselitteinen, eivätkä kaikki uuspakanalliset uskonnot ole luontokeskeisiä. Esimerkiksi germaanisiin ja skandinaavisiin perinteisiin pohjautuvissa suuntauksissa uskonnon muut merkitykset saattavat olla ulkoista
luontoa keskeisempiä.


title: Luonnonuskonto

text: Baltian ja Venäjän luonnonuskontojen edustajat saattavat kutsua uskontojaan omauskoksi tai maauskoksi. Viron väestöstä yksitoista prosenttia on valtion teettämässä kyselyssä kertonut harjoittavansa maavaldia. Valtio on rauhoittanut useita satoja pyhiä luonnonkohteita, jotka ovat yleensä puita tai lähteitä. Maavalla Kodan edustamassa maauskossa keskeisiä juhlapäiviä ovat auringonkiertoon liittyvät tasaus- ja seisauspäivät.


title: Luonnonuskonto

text: Suomessa toimii vuonna 1998 perustettu Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys ry, joka on tarkoitettu luonnonuskovaisille ja luonnonuskonnoista kiinnostuneille. Yhdistyksen tarkoituksena on toimia yhdistävänä tekijänä luonnonuskontojen harjoittajien välillä sekä parantaa luonnonuskontojen tuntemusta ja yhteiskunnallista asemaa Suomessa. Yhdistys haluaa myös tukea luontoa kunnioittavaa elämäntapaa.


title: Luonnonuskonto

text: Vuonna 2007 perustettu Taivaannaula ry on suomalais-karjalaista luonnonuskoista kansanperinnettä ja elämäntapaa jatkava ja edistävä järjestö. Taivaannaulan tavoitteena on luonnonuskoisten tapojen, juhlien ja perinnetaitojen elvyttäminen eläväksi osaksi suomalaista yhteiskuntaa sekä tietouden lisääminen kansanperinteestä. Yhdistys tekee läheistä yhteistyötä suomalaisten perinnejärjestöjen sekä suomensukuisia etnisiä uskontoja edustavien järjestöjen kanssa.


title: Rissalan lentoturma

text: Rissalan lentoturma tapahtui Siilinjärvellä 3. lokakuuta 1978, kun Suomen Ilmavoimien Douglas DC-3 putosi Juurusveteen heti lentoonlähdön jälkeen. Turmassa kuolivat kaikki koneessa olleet 15 henkeä. Samalle konetyypille sattui Suomessa koneessa olleiden kuolemaan johtaneet onnettomuudet Koivulahdessa vuonna 1961 ja Maarianhaminassa vuonna 1963. Kuolonuhreilla mitattuna onnettomuus on ollut Suomen kaikkien aikojen kolmanneksi pahin lentoturma.


title: Rissalan lentoturma

text: Surmansa saaneista kolme oli lentohenkilökuntaa. Uhrien joukossa oli maanpuolustuskurssille nro 60 osallistuneita merkittäviä politiikan ja talouselämän vaikuttajia. Kurssi oli alun perin järjestetty kaksi vuotta aikaisemmin, ja nyt kurssilaisille oli järjestetty uusi tapaaminen Rissalassa ja muissa kohteissa Kuopion seudulla.


title: Rissalan lentoturma

text: Matkustajat olivat olleet päivän aikana tutustumassa muun muassa Karjalan Lennostoon, Kuopion korkeakouluun ja Kemira Oy:n Siilinjärven tehtaaseen, ja nyt he olivat lähdössä paluulennolle Helsinkiin.


title: Rissalan lentoturma

text: Koneen lähdettyä Kuopion lentoasemalta kello 21.31 sen toinen moottori sammui. Ohjaaja pyrki kaartamaan takaisin kentälle, mikä on normaali toimintatapa, kun korkeutta ja ilmanopeutta on riittävästi. Rissalan turmakoneen ohjaaja kaarsi kuitenkin liian jyrkästi, jolloin DC-3 menetti nopeuttaan ja sakkasi. Kone pysähtyi lähes kokonaan ja putosi kylki edellä järveen. DC-3 pystyy lentämään yhdelläkin moottorilla, joten lentäjän virhettä on pidettävä pääsyynä tähän turmaan.


title: Rissalan lentoturma

text: Turman tutkinta perustui silminnäkijähavaintoihin ja turmakoneen moottorien tutkimukseen. DC-3:n ohjauslaitteista ei löytynyt vikoja. Mustien laatikoiden puuttuminen vanhasta lentokoneesta vaikeutti tutkintaa. Tutkinnan mukaan onnettomuuden alkusyy oli yhden sylinterin pakoventtiilikoneiston murtuminen koneen oikeassa moottorissa. Tutkijalautakunta oletti, että koneen miehistön huomio kiinnittyi itse moottorihäiriöön eikä lentämiseen yhdellä moottorilla. Oletettiin, että miehistö oli saanut vaikutelman alkavasta moottoripalosta ja ryhtynyt sen vaatimiin toimiin. Tällöin kalliita sekunteja oli menetetty eikä aikaa käytetty itse koneen ohjaamiseen, jolloin lennon loppuvaiheissa korkeutta on menetetty tuhoisin seurauksin.


title: Rissalan lentoturma

text: Välittömästi onnettomuuden jälkeen ilmavoimien komentaja, kenraalimajuri Rauno Meriö, määräsi kaikki DC-3-koneet lentokieltoon, kunnes niiden turvallisuus olisi varmistettu.


title: Rissalan lentoturma

text: Pudonnut kone, tunnukseltaan DO-10, oli presidentti Kekkosen nimikkokone. Kone rakennettiin Oklahoma Cityssä vuonna 1943. Se otettiin Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien käyttöön tunnuksella 42-92268. Siirrettiin Kiinan rintamalle 13.11.1943, ja edelleen Kuninkaallisille Ilmavoimille 9.1.1944 ja sai tunnuksen FL626. Palveli mm. Englannissa ja Etelä-Afrikassa. Sodan jälkeen kone myytiin Scottish Aviationille 23.4.1947 ja edelleen Sobelairille, joka rekisteröi koneen 20.2.1948 tunnukselle OO-SBF. Oli liisattuna lyhyen aikaa Sabenalle. Finnair osti koneen 21.9.1955.


title: Rissalan lentoturma

text: Kone saapui Suomeen 27.10.1955 ja sai 21.4.1956 tunnuksen OH-LCJ, joka jäi lyhytikäiseksi. Se sai uuden tunnuksen OH-LCK 3.5.1956. Kone sai suuren rahtioven syyskuussa 1961 ja siirtyi rahtikoneeksi. Se vaurioitui Helsingissä myrskytuulen työnnettyä koneen päin Malevin Il-18-konetta. OH-LCK myytiin Ilmavoimille 5.3.1970 ja sai seuraavana päivänä tunnuksen DO-10. Sitä käytettiin Kuljetuslentolaivueessa laskuvarjojääkärien hyppykoneena. Se vaurioitui Fouga Magister FM-29:n oikean vakaajan kärjen osuttua DO-10:n oikeaan siivekkeeseen. 10.2.1976. Kone osallistui myös Yksi silta liikaa -elokuvan kuvauksiin vuonna 1976.


title: Rissalan lentoturma

text: Onnettomuus, jossa kuoli suuri määrä liike-elämän ja yhteiskunnan johtohenkilöitä, aikaisti DC-3-kaluston korvaamista nykyaikaisemmilla välineillä sekä Kuljetuslentolaivueen että Laskuvarjojääkärikoulun toiminnoissa vähintään kahdella vuodella. DC-3:n seuraajaksi valittiin Fokker F.27 -koneet. Rissalan lentoturman jälkeen Finnairin ja Ilmavoimien potkurikoneiden lentäjät saivat lisäkoulutusta hätätilanteiden varalta. Myös uusien lentäjien koulutusta kehitettiin käsittämään myös erilaisia hätätilanteita ja poikkeuksellisia tuuliolosuhteita.


title: Rissalan lentoturma

text: Rissalan lentoturman muistotaulu on Utin lentoasemalla.


title: Rissalan lentoturma

text: Tuleva tasavallan presidentti, silloinen SAK:n lakimies Tarja Halonen, oli Maanpuolustuskurssin emäntä, ja hänen piti olla mukana lennolla, mutta hän oli viimeisillään raskaana ja lääkäri oli ehdottomasti kieltänyt häneltä matkustamisen lentämällä raskauden viimeisen kuukauden aikana. Niinpä Halonen jäi kotiin Helsinkiin. Lapsen isä kuuli asiasta radiouutisista kotona ja kertoi asiasta heti Haloselle. Halosen mukaan uutinen, kun hän ymmärsi sen koskeneen konetta, jolla hänenkin olisi pitänyt matkustaa, oli sokeeraava.Lähde: YLE Elävä arkisto


title: Hernán Cortés

text: Hernán Cortés (1485 – 2. joulukuuta 1547) oli espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori, joka Espanjan kuningas Kaarle I:n nimessä aloitti vuosina 1519–1521 käydyn Meksikon espanjalaisvalloituksen ja kukisti sotaretkellään asteekkien valtakunnan. Hänen nimensä on toisinaan kirjoitettu myös muodossa Hernándo Cortés tai Fernando Cortés.


title: Hernán Cortés

text:
Hernán Cortés syntyi Medellínin pikkukaupungissa Espanjassa vuonna 1485. Hänen vanhempansa olivat Espanjan armeijan kapteeni Martin Cortés de Monroy ja hänen puolisonsa Catalina Pizarro Altamirano. Cortés oli äitinsä puolelta inkavaltakunnan kukistaneen löytöretkeilijä ja konkistadori Francisco Pizarron serkku. Ei tiedetä, tapasivatko Cortés ja Pizarro koskaan toisiaan.
Vuonna 1499 14-vuotias Cortés lähetettiin opiskelemaan Salamancan yliopistoon, jossa hänestä oli tarkoitus tulla isoisänsä tavoin lakimies. Hän ei kuitenkaan osoittanut kiinnostusta opiskeluun, joten kahden opiskeluvuoden jälkeen hän palasi takaisin kotiin vuonna 1501. Cortésin vanhemmat olivat pettyneitä lapsensa laiskuuteen, mutta Cortés ei omien sanojensa mukaan ollut kiinnostunut lakimiehen ammatista, vaan hän halusi mieluummin koettaa onneaan Espanjan siirtokunnissa Amerikassa.


title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1502 Cortés päätti purjehtia Atlantin valtameren yli espanjalaisten siirtokuntiin Amerikassa, koska hänen sukulaisensa Nicolás de Ovando oli nimitetty Hispaniolan kuvernööriksi. Nuori Cortés saapui Hispaniolan saarelle vuonna 1503 kapteeni Alonso Quinteron laivalla. Merimatkan aikana Cortés oli tutustunut Quinteroon, ja nykyhistorioitsijoiden mukaan Quintero toimi nuoren Cortésin esikuvana. Hän tapasi Ovandon Santo Domingon kaupungissa, ja Ovando nimitti hänet Azuzan kaupungin notaariksi.


title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1510 Cortés osallistui Kuuban valloitukseen. Saaren kuvernööri Diego Velázquez de Cuéllar oli vakuuttunut Cortésin kyvyistä, joten hän nimitti hänet sihteerikseen ja Santiago de Cuban kaupungin pormestariksi. Vaikka Cortésilla oli jo korkea-arvoinen poliittinen asema Espanjan siirtomaissa, hän olisi halunnut lähteä tutkimusmatkalle Keski-Amerikkaan. Velázquez ei kuitenkaan halunnut Cortésin lähtevän, koska hänen mielestään Cortésin kuului osallistua Kuuban siirtokunnan johtamiseen.


title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1519 Cortés lähti vastoin Velázquezin määräyksiä valloitusretkelle Meksikoon, koska hän oli kuullut kertomuksia asteekkien intiaanikansasta ja näiden rikkauksista. Cortés nousi maihin nykyisen Veracruzin kohdalla ja perusti paikalle La Villa Rica de la Vera Cruzin kaupungin. Kuvernööri Velázquez määräsi Cortésin Espanjan kruunun etsintäkuuluttamaksi, joten Cortés julisti toimivansa Espanjan kuningas Kaarle I:n nimessä ja lähti viidentoista ratsuväen sotilaan, viidentoista kanuunan ja 400 jalkaväen sotilaan kanssa valloittamaan asteekkien valtakuntaa. Matkansa alkuvaiheessa hän tapasi fransiskaanimunkki Gerónimo de Aguilarin, joka ymmärsi asteekkien puhekieltä nahuatlia ja toimi Cortésin retkikunnan tulkkina. Cortés myös tapasi totonaakkeja, jotka hän onnistui saamaan espanjalaisten puolelle.


title: Hernán Cortés

text: Kun asteekkien hallitsija Montezuma II kuuli muukalaisten saapumisesta asteekkivaltakunnan alueelle, hän lähetti lähettiläänsä tuomaan espanjalaisille lahjoja. Kertomuksen mukaan Montezuma luuli Cortésia mereltä palanneeksi Quetzalcóatl-jumalaksi, mutta monien historiotsijoiden mukaan tarina on perätön. 8. marraskuuta 1519 espanjalaiset saapuivat asteekkien pääkaupunkiin Tenochtitlániin, jossa Cortés ja Montezuma tapasivat toisensa. Alun perin asteekit suhtautuivat tutkimusmatkailijoihin ystävällisesti, kunnes vuoden 1520 puolella espanjalaiset vangitsivat Montezuman ja vaativat asteekkien kuninkaasta kultalunnaita. Montezuman vangitsemisen jälkeen Cortés lähti Tenochtitlánista, koska Velázquez oli lähettänyt tutkimusmatkailija Pánfilo de Narváezn pidättämään hänet. 24. maaliskuuta 1520 Cortés kukisti Narváezin joukot Cempoalassa, minkä jälkeen hän palasi takaisin Tenochtitlániin. Kaupungissa oli käynnissä asteekkien kapina, koska Cortésin poissa ollessa espanjalaiset olivat tappaneet asteekkien ylimystöä Tenochtitlánin suurimmassa temppelissä.


title: Hernán Cortés

text: Cortés ja hänen miehensä joutuivat asteekkien piirittämään palatsiin, jossa hän oli pitänyt Montezumaa kotiarestissa. Cortés taivutteli Montezuman pitämään asteekeille puheen ja saamaan heidät lopettamaan kapinan, mutta asteekit eivät suostuneet kuuntelemaan hallitsijaansa, koska he olivat valinneet uudeksi kuninkaaksi Montezuman veljen Cuitláhuacin. Mellakoiva väkijoukko alkoi kivittää Montezumaa, ja pian tapauksen jälkeen Montezuma kuoli joko kivityksen aiheuttamiin vammoihin tai vaihtoehtoisesti Cortésin murhaamana. 1. heinäkuuta 1520 Cortés ja hänen miehensä yrittivät paeta Tenochtitlánista erästä pengertietä pitkin, mutta asteekit huomasivat heidät ja hyökkäsivät konkistadorien kimppuun. Taistelussa kaatui satoja espanjalaisia, mutta Cortés itse selviytyi hengissä ja käynnisti sotaretken asteekkien valtakunnan kukistamiseksi. Hänen joukkonsa alkoivat valloittaa Tenochtitlánin lähiseutujen kaupunkeja, ryövätä asteekkien kulta-aarteita ja alistaa antautuneet intiaanit espanjalaisten orjiksi.


title: Hernán Cortés

text: 26. maaliskuuta 1521 Cortés piiritti Tenochtitlánin. Cuitláhuac oli kuollut espanjalaisten mukanaan tuomaan isorokkoon, ja uudeksi asteekkien päälliköksi oli valittu Cuauhtémoc. Cortésin sotajoukkoihin kuului raskasta jalkaväkeä, ratsuväkeä, kanuunoita ja espanjalaisten kanssa liittoutuneita Keski-Amerikan intiaaniheimoja. Taistelun alkuvaiheessa espanjalaiset katkaisivat kaupungin vesijohdon, ja asteekit alkoivat piirityksen aikana kärsiä nälänhädästä. Konkistadorit mursivat asteekkien puolustuksen, minkä jälkeen he ryntäsivät kaupungin muurien sisäpuolelle, tappoivat kaduilla liikkuneita intiaaneja, ryöstivät temppelien aarteita ja sytyttivät kaupungin tuleen. 13. elokuuta 1521 hallitsija Cuauhtémoc antautui espanjalaisille, mutta myöhemmin vuonna 1525 Cortés hirtti hänet ja muita korkea-arvoisia asteekkien päälliköitä. Cortés tyhjensi raunioituneen kaupungin intiaaneista ja perusti paikalle Meksikon nykyisen pääkaupungin Méxicon.


title: Hernán Cortés

text: Historiallisesta merkityksestään huolimatta Montezuman kukistaminen lukeutui Cortésin helpoimpiin voittoihin. Asteekit olivat itse valloittajia ja sortivat monia kansoja. Cortésin pieni armeija ei siis yksin voittanut asteekkeja, vaan hän löysi liittolaisia monista asteekkien alistamista kansoista.


title: Hernán Cortés

text: Kun asteekkien valtakunta oli kukistettu ja lakannut olemasta, Espanjan kuningas Kaarle I nimitti Cortésin Meksikon siirtokunnan kuvernööriksi. Hän alisti Keski-Amerikan muut intiaanikansat espanjalaisten orjuuteen, salli katolisten pappien käännyttää intiaaneja kristinuskoon ja ulotti Espanjan vaikutusvallan kaikkialle Uudessa-Espanjassa.


title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1523 Cortés käynnisti sotaretken Hondurasin valloittamiseksi, ja myöhemmin vuonna 1524 hän lähti tutkimusmatkalle Kolumbiaan ja kukisti kapinallisen konkistadori Cristóbal de Olidin. Cortés oli vakuuttunut, että Olid oli työskennellyt hänen vihamiehensä Veláquezin alaisuudessa, joten hän lähetti kuningas Kaarle I:lle kirjeen, jossa hän vaati viranomaisten pidättävän Veláquezin. Vuonna 1528 kuningas kuitenkin kutsui Cortésin palaamaan kotimaahansa, jossa hän vieraili kuninkaan hovissa, esitteli Keski-Amerikan intiaaneilta ryöstettyjä kulta-aarteita ja kertoi hoviväelle tarinoita valloitusretkistään. Vuonna 1530 Cortés palasi Meksikoon ja osallistui tutkimusretkille Kalifornian niemimaalla.


title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1541 Cortés palasi Espanjaan, jossa hän sairastui luultavasti Meksikosta saamaan punatautiin. 2. joulukuuta 1547 Cortés kuoli 62 vuoden iässä Castilleja de la Cuestan kaupungissa Espanjassa saatuaan keuhkopussitulehdukseen. Hänen ruumiinsa kuitenkin siirrettiin Hospital de Jesús Nazarenon sairaalan kryptaan Méxicon kaupungissa. Cortésilla oli kuollessaan useita aviottomia jälkeläisiä, ja hänen on myös epäilty sairastaneen kuppaa.


title: Skepsis

text:
Skepsis ry on vuonna 1987 perustettu suomalainen tieteellinen yhdistys ja skeptikkojärjestö. Yhdistyksen tarkoitus on edistää kriittistä ajattelua sekä tieteeseen ja järkeen perustuvaa käsitystä maailmasta. Yhdistyksen mukaan kiisteltyjä tai erityisen poikkeuksellisia väitteitä tulisi tarkastella tieteen keinoin. Yhdistys myös ylläpitää tällaisesta toiminnasta kiinnostuneiden ihmisten verkostoa, järjestää kokouksia ja keskustelu- ja luentotilaisuuksia sekä harjoittaa tiedotus- ja valistustoimintaa.
Yhdistys on poliittisesti, aatteellisesti sekä uskonnollisesti sitoutumaton.


title: Skepsis

text: Yhdistys julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää "Skeptikko"-lehteä, joka on saanut vuosittain Opetus- ja kulttuuriministeriön jakamaa kulttuurilehtiavustusta, sekä myöntää vuosittaista Huuhaa-palkintoa ansioituneelle huuhaan edistäjätaholle. Skepsis on julkaissut myös paranormaaleja ilmiöitä ja valetieteellisiä väitteitä käsitteleviä kirjoja. Yhdistys järjestää kuukausittain yleisölle avoimia luentoja ja keskustelutilaisuuksia. Skepsis on omalla osastollaan useana vuotena osallistunut jokasyksyisiin rajatietoon keskittyviin Hengen ja Tiedon messuihin.


title: Skepsis

text: Alusta alkaen yhdistyksen toiminta on painottunut käytännön tutkimuksen sijaan pseudotieteiden haastamiseen. Skepsis on luvannut 20 000 euron palkinnon sille, joka tuottaa paranormaalin ilmiön Skepsiksen järjestämissä testioloissa. Toistaiseksi kukaan ei ole onnistunut saamaan palkintoa, vaikka useita yrityksiä on ollut aina kaivonkatsonnasta kahvinpurujen liikutteluun ajatuksen voimalla. Vuodesta 1996 tarjolla on ollut samansuuruinen humanoidistipendi, jonka saa humanoidi, joka noutaa sen itse ja suostuu samalla antamaan DNA-näytteen tai vastaavan todisteen siitä, että on avaruusolento.


title: Skepsis

text: Skepsiksen nykyinen jäsenmäärä on noin 1900 ja puheenjohtajana toimii Otto Mäkelä.


title: Skepsis

text: Skeptikko-lehden lisäksi yhdistys on julkaissut yhdessä Tähtitieteellinen yhdistys Ursan kanssa neljä kirjaa: "Paholaisen asianajaja", "Paholaisen asianajajan paluu," "Ihmeellinen maailma" ja "Voiko se olla totta?"


title: Skepsis

text: "Paholaisen asianajaja" -kirja sisältää kymmenen artikkelia, joista seitsemän perustuu yhdistyksen talvella 1987–1988 järjestämiin asiantuntijaesitelmiin (mm. Matti Häyry, S. Albert Kivinen ja Raimo Tuomela). Niitä täydentävät Carl Saganin käännösartikkeli sekä Ilkka Tuomen ja Matti Virtasen käännösartikkelit. Kirjan artikkelit ovat nykyään saatavilla Skepsiksen www-sivuilla.


title: Skepsis

text: "Paholaisen asianajajan paluu" sisältää 17 artikkelia, ja sen kirjoittajia ovat mm. Nils Mustelin, Kari Enqvist, Timo Kaitaro, Veijo Saano ja Hannu Karttunen.


title: Skepsis

text: "Ihmeellinen maailma" on artikkelisanakirja skeptismin piiriä sivuavista hakusanoista. Teos on saatavilla myös Skepsiksen www-sivuilla.


title: Skepsis

text: "Voiko se olla totta?" sisältää 12 artikkelia ja sen kirjoittajia ovat mm. Tiina Raevaara, Kari Enqvist, Arno Kotro ja Hannu Lauerma.


title: Skepsis

text: Huuhaa-palkinto on Skepsis ry:n Suomessa vuosittain myöntämä palkinto. Palkinto myönnetään taholle, jonka Skepsis katsoo kunnostautuneen näennäistieteen aseman vakiinnuttamisessa.Vastapainoksi Huuhaa-palkinnolle perustettiin vuonna 1995 Sokrates-palkinto, joka voidaan antaa tunnustuksena Skepsiksen toimenkuvaan kuuluvien asioiden ja sokraattisen järkiperäisen ajattelun edistämisestä.7. huhtikuuta 2004 perustetun Nils Mustelinin Rahaston tarkoituksena on antaa taloudellista tukea Skepsiksen toimialaan liittyvään tieteelliseen työhön ja julkaisutoimintaan. Rahasto on perustettu kenties tunnetuimman suomalaisen skeptikon Nils Mustelinin muistoa kunnioittamaan.


title: Skepsis

text: Kun Skepsis perustamisensa jälkeen pyrki Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäseneksi, pääsy evättiin, koska yhdistyksellä ei ollut tieteellistä neuvottelukuntaa. Tämän vuoksi seuraavaan hakemukseen nimettiin neuvottelukunta, jossa oli mukana muun muassa yliopistojen rehtoreita. Neuvottelukunnassa oli alun perin mukana myös kaksi teologia. Yhdistyksen kunniapuheenjohtaja Ilpo V. Salmi on todennut, että nykyisin tätä ”ongelmaa” ei enää ole.


title: Skepsis

text: Uskonto on ollut Skepsikselle vaikea kysymys. ”Koska joudumme jatkuvasti ottamaan kantaa erilaisiin uskomuksiin, niin miksi emme ottaisi kantaa kaikkein suurimpaan uskomukseen – uskontoon?” Vapaa-ajattelijain liiton Jussi K. Niemelä on sanonut: ”Skepsiksen pitäisi edelleen tarkastella kriittisesti paitsi paranormaaleja ilmiöitä, uskomushoitoja ja akateemista huuhaata niin myös uskontoja, sikäli kun niiden väittämät tulevat tieteen alueelle tai ovat ristiriidassa parhaan saatavilla olevan luonnontieteellisen tiedon kanssa.”


title: Homeopatia

text: Homeopatia (kr. όμοιος ("hómoios") ’samankaltainen’ + πάθος ("páthos") ’kärsimys’) on saksalaislääkäri Samuel Hahnemannin (1755–1843) tutkimuksiin perustuva lääketieteen hylkäämä oppisuunta, jonka mukaan tauteja tulisi hoitaa antamalla potilaalle pieniä määriä sellaisia lääkeaineita, joka suurina määrinä tuottavat hoidettavan taudin oireita. Tiedeyhteisön piirissä homeopatiaa pidetään uskomushoitona ja pseudotieteenä, ja sairauksien hoidossa sen teho vastaa lumelääkityksen tehoa.


title: Homeopatia

text: Hahnemann kehitti homeopatian tuskastuneena 1700-luvun alkeelliseen lääketieteeseen, joka oli potilaalle usein vaarallisempaa kuin hoitamatta jättäminen.


title: Homeopatia

text: Homeopatian harjoittajien mukaan kyseessä on vitalistinen hoitomuoto, jossa homeopaattisten lääkkeiden ajatellaan aktivoivan kehon omaa paranemisprosessia ja vahvistavan immuunijärjestelmää. Lääkkeiden valmistus perustuu laimentamiseen ja ravistamiseen, jolloin lääkeaineen myrkyllisyys poistuu, kun taas itse aineen ominaisuuksien uskotaan säilyvän laimennukseen käytetyssä nesteessä (vesi, sokeri, alkoholi) niin sanotun muistijäljen tai energiakentän kautta.


title: Homeopatia

text: Homeopatian sisällä on erilaisia suuntauksia, joita erottaa toisistaan tapa määrätä lääkkeitä. Klassisessa homeopatiassa annetaan kerrallaan vain yhtä lääkeainetta. Kliinisessä homeopatiassa lääkemääräyksen perusteena on tauti tai kliininen oire. Kompleksihomeopatiassa käytetään valmisteita, joissa on yhdistettynä useita eri lääkeaineita. Homeopatia ja antroposofinen lääketiede yhdistetään joskus toisiinsa, mutta kyseessä on kaksi eri suuntausta. Monissa Euroopan maissa homeopatiaa käytetään perinteisen lääketieteen rinnalla ja sitä harjoittavat sekä homeopaatit että siinä kouluttautuneet lääkärit. Säännökset ja yleisyys homeopatiaa koskien vaihtevat eri maissa.


title: Homeopatia

text: Homeopatian suosiota selittävät muun muassa hoitokäytännöt. Homeopaatti käyttää paljon aikaa potilaan tilan selvittämiseen, jolloin potilas kokee homeopaatin keskittyvän juuri hänen ongelmiinsa. Tutkimusten mukaan homeopaattiset lääkkeet ovat sokerivettä, joiden vaikutus selittyy lumevaikutuksella ja potilaan spontaanilla paranemisella.Suomalaiset lääkärit eivät hyväksy homeopatiaa vaihtoehtoisena hoitomenetelmänä lääketieteen rinnalle; 2016 tehdyssä selvityksessä suurin osa heistä pitää sitä "sairaiden ihmisten pettämisenä, joka pitäisi kieltää".


title: Homeopatia

text: Saksalainen lääkäri Samuel Hahnemann julkisti homeopatian periaatteet ensi kerran vuonna 1796. Homeopatian keskeiset teokset ovat Hahnemannin kirjoittamat "Organon der rationellen Heilkunst" (1810), "Materia Medica Pura vol 1–4" (1811–1818) ja "Die chronischen Krankheiten" (1828). "Organon der rationellen Heilkunst" -teoksen vuonna 1921 julkaistu kuudes painos on edelleen homeopatian perusteos. Myös Hippokrates (460–377 eaa.) mainitsi kirjoituksissaan samankaltaisuuden periaatteen sairauksien hoidossa. Oksentamista Hippokrates lääkitsi antamalla oksetusta lisäävää lääkettä. Paracelsuksen (1493–1541) kerrotaan niin ikään parantaneen ruttotautisia antamalla leivänpalassa potilaan tautieritettä.


title: Homeopatia

text: Hahnemann työskenteli lääketieteellisten kirjojen kääntäjänä ja sitä tehdessään törmäsi huomioon, jossa selitettiin, miten tärkeää on lääkkeen testaaminen terveellä ihmisellä. Kääntäessään skotlantilaisen lääkärin ja kemistin William Cullenin tekstejä saksaksi hän löysi ohjeita kiniinipuun kuoren käytöstä malarian hoidossa. Hahnemann päätti testata kiniinipuun kuorta itseensä ja havaitsi sen aiheuttavan samanlaisia oireita kuin malariaan sairastuneilla. Kiniinin tehokkuus malarian hoidossa on myöhemmin todistettu, mutta Hahnemannin oireet aiheutti todennäköisemmin yliherkkyys kiniinille. Hahnemannin tulkinta oli kuitenkin se, josta homeopatia sai nimensä: "samanlainen parantaa samanlaisen". Tähän tulkintaan luottaen hän alkoi testata aikakautensa lääkkeitä, jotka olivat vielä tuolloin luonnontuotteita ja usein hyvin myrkyllisiä. Potilaita kuoli sairauksien lisäksi lääkkeiden yliannostukseen. Hahnemann alkoi tutkia aineiden laimentamista ja päätteli, että mitä enemmän hän laimensi sitä parempi lopputulos oli. Tästä havainnosta alkoivat laajamittaiset ja järjestelmälliset tutkimukset, joissa Hahnemann testasi paitsi itsellään myös vapaaehtoisilla aikalaisillaan 90 lääkeainetta 40 vuoden aikana. Kuvattu tapa testata lääkeainetta tunnetaan käsitteenä "lääkeaineen homeopaattinen pruuvaus".Hahnemannin aikoihin Euroopassa esiintyi malariaa, jota hoidettiin kiniinipuunkuorella. Kääntämänsä kirjallisuuden inspiroimana hän päätti nauttia kyseistä lääkettä, minkä seurauksena hän sai malariassa tunnettuja oireita. Lain lääkeaineen samankaltaisuuden parantavasta tehosta Hahnemann päätyi muotoilemaan kiniinipuunkuoren avulla tekemillään kokeiluilla. Hoidossa käytettävän lääkkeen tulisi kyetä tuottamaan terveellä henkilöllä samat oireet, jotka kulloinkin kyseessä olevassa sairaudessa esiintyvät. Jatkettuaan kokeita muillakin aineilla, Hahnemann päätyi määrittelemään samankaltaisuuden lain, joka muodostaa homeopatialla parantamisen perustan.


title: Homeopatia

text: Homeopaattisten lääkkeiden valmistuksessa oleellista on liuoksen potensointi eli dynamisointi. Potensointi tapahtuu lääkeliuosta järjestelmällisesti laimentamalla ja ravistamalla sitä jokaisen laimennuksen jälkeen. Mikäli lääke valmistetaan jommankumman tekijän jäädessä pois, ei tuloksena ole homeopaattinen valmiste.


title: Homeopatia

text: Hahnemannin mukaan vain yhtä lääkeainetta tulee antaa kerrallaan. Annetun lääkkeen vaikutusta on näin helppo seurata, mikä olisi mahdotonta kerrallaan useampaa annettaessa. Lääkeannoksen tulee myös olla pieni määrältään. Akuuttia tilaa hoidettaessa lääkeaineita voidaan antaa useampia peräkkäin edellyttäen, että potilaan sairauden kuva ei edetessään vastaa enää nautittua lääkettä.


title: Homeopatia

text: Homeopaattisten lääkkeiden testaaminen eli pruuvaus suoritetaan terveillä ihmisillä. Sana ’’pruuvaus’’ tulee kenties saksan "testiä" tai "koetta" tarkoittavasta sanasta ’’"Prüfung"’’ (tai vielä todennäköisemmin ruotsin kielen sanasta "prova" = kokeilla). Kun koehenkilöt ovat suhteellisen terveitä, muutosten havainnointi on helpompaa. Homeopaattisia valmisteita testatessa syntyvät oireet liittyvät lääkkeen yliannostukseen, mutta laimennettuina eivät aiheuta myrkytysvaaraa. Kokeiden tulokset on kirjattu useisiin kirjoihin, joita kutsutaan nimellä Materia Medica.


title: Homeopatia

text: Homeopaattisia lääkkeitä valmistetaan eri vahvuisina eri asteikkojen mukaan. Asteikot ovat D-, C- ja Q- tai LM-asteikot. D-, C- ja Q-lyhenteet tulevat latinan sanoista decem (10), centum (100) ja quintum (5). Historiallisista syistä on erheellinen LM-merkintä jäänyt kuvaaman laimennussuhdetta 1:50 000. D-asteikko ilmoittaa suhdetta 1:10, C-asteikko 1:100. Joskus D-asteikkoa merkitään kymmentä tarkoittavalla roomalaisella numerolla X. Esimerkiksi 1D tarkoittaa, että vaikuttavaa ainetta on laimennettu liuottamalla sitä yksi osa 9 osaan vettä, 2D taas, että näin saatua liuosta on edelleen laimennettu sekoittamalla yksi osa sitä 9 osaan vettä ja niin edelleen. Täten 1D-valmisteessa on varsinaista lääkeainetta 10 %, 2D-valmisteessa 1 %, 3D-valmisteessa 0,1 % ja yleensä nD-valmisteessa 10 %. Lääkkeinä ei käytetä kaikkia valmistettavissa olevia vahvuuksia, vaan käytetyimpiä ovat 6D, 12D, 30D, 200D, 6C, 12C, 30C, 200C ja 1000C, joka tavallisimmin ilmoitetaan merkinnällä 1M.


title: Homeopatia

text: Kantaliuosta kutsutaan myös emotinktuuraksi (mother tincture). Liukenevista aineista valmistetaan konsentraatti alkoholiin ja veteen. Liukenemattomat aineet kuten mineraalit ja metallit hierretään morttelissa maitosokerin kanssa. Menetelmää kutsutaan trituroinniksi. Trituroinnilla lääkeaine potensoidaan 3C/3D asti, minkä jälkeen syntynyt tuote laimennetaan alkoholilla ja valmistetaan lääkkeeksi korkeampina potensseina.


title: Homeopatia

text: Potenssi tarkoittaa homeopaattisen lääkkeen vahvuutta. Kun lääkettä sekä laimennetaan että ravistetaan, kutsutaan toimenpidettä potensoimiseksi. Laimentaminen tapahtuu systemaattisen kaavan mukaisesti. Työskennellessään lääkärinä Hahnemann huomasi silloin määrättyjen lääkkeiden usein aiheuttavan myrkytysoireita potilaissa. Tämän seurauksena hän päätti kokeilla lääkkeiden laimentamista. Hänen huomionsa mukaan laimentaminen näytti parantavan eikä myrkytysoireita syntynyt.


title: Homeopatia

text: Jos valmisteen vahvuus on 12C tai 24D, grammassa tällaista valmistetta olisi vaikuttavaa ainetta teoreettisesti vain 10 grammaa. Tämä on kuitenkin jo pienempi kuin vetyatomin massa, mitä tosin ei vielä Hahnemannin aikana tiedetty. Tästä seuraa, että näin moneen tai vielä useampaan kertaan laimennetussa valmisteessa ei alkuperäistä vaikuttavaa ainetta ole enää yhtään molekyyliä jäljellä. Tämän osoittaa Avogadron vakion arvo 6,023 · 10, joka on molekyylien lukumäärä moolissa ainetta. Pitkälle laimennetut lääkkeet ovat saanet aikaan epäilyjä homeopatian toimivuudesta, koska lääkkeiden ei katsota voivan vaikuttaa ilman vaikuttavien osien läsnäoloa.


title: Homeopatia

text: Hahnemannin kehittämä laimennustapa lienee yleisin ja ehkä hyväksytyin tapa valmistaa lääkkeitä. Tapa tarjoaa vielä kaksi vaihtoehtoa, joko suhteet 1:10 tai 1:100, joista jälkimmäinen on käytännössä yleisempi. Noudatettaessa valmistuksessa jälkimmäistä tapaa otetaan kantaliuoksesta 1 tippa (osa), joka laimennetaan 99 tippaan (osaan) vettä tai alkoholia. Edettäessä korkeampiin potensseihin jo valmistetusta liuoksesta otetaan esitetyn kaavan mukaan aina 1 osa, joka sekoitetaan 99 osaan laimentavaa liuosta. Korsakovin menetelmän kehitti venäläinen homeopaatti Simeon Nikolajevits Korsakov (1788–1853), joka valmisti homeopaattiset lääkkeet tsaari Nikolai I:n käyttöön.


title: Homeopatia

text: "Korsakovin menetelmällä" mitataan kantaliuosta tietty määrä sopivaan määrään laimenninta astiaan, jota ravistetaan. Astian sisältö kaadetaan pois ja astian seinämille jää tippoina osa nesteestä. Nyt astia täytetään uudelleen laimentimella. Kolmessa ensimmäisessä potenssissa se tapahtuu kantaliuksen vahvuisella alkoholilla ja seuraavissa vedellä. Lääkkeen valmistaminen potenssista riippumatta tapahtuu samassa astiassa. Korsakovin menetelmällä valmistettuja lääkkeita merkitään K-kirjaimella, esim. 6K, 12K. Menetelmä on edelleen käytössä etenkin Ranskassa ja Belgiassa.


title: Homeopatia

text: "Skinnerin menetelmällä" lääke potensoidaan 1000 asti Hahnemannin ja Korsakovin menetelmien yhdistelmällä, mistä eteenpäin se tehdään skotlantilaisen homeopaatin Joseph Skinnerin (1825–1906) kehittämällä laitteella.


title: Homeopatia

text: "LM potenssit" Hahnemann kehitti elämänsä loppupuolella. LM-potenssissa tippa 3C vahvuista liuosta laimennetaan 99 tippaan alkoholia ja ravistetaan. Tästä otetaan tippa, joka lisätään 500 tippaan laimenninliuosta, jota ravistetaan. Liuoksesta otettu yksi tippa lisätään 100 tippaan alkoholia, jolloin on saatu tämän asteikon ensimmäinen lääkeliuos, LM1.


title: Homeopatia

text: Hahnemannin aikana kaikki lääkkeet valmistettiin käsin alusta loppuun. Nykyisin lääkkeet valmistetaan homeopaattisissa lääketehtaissa. Euroopassa suurimmat valmistajat löytyvät Ranskasta (Boiron) ja Englannista (Ainsworths, Helios).


title: Homeopatia

text: Eräs ehkä vaikeimmin ymmärrettävistä homeopatian käsitteistä on oppi miasmoista, joka yksinkertaisimmillaan tarkoittaa yksilön sairastumistaipumusta. Laajemmin ajateltuna kyseessä on Hahnemannin tapa luokitella kroonisia sairauksia. Oppia miasmoista Hahnemann kehitteli potilastyönsä pohjalta 12 vuoden ajan ennen sen julkaisua kirjassaan "Die chronischen Krankheiten" (Krooniset sairaudet) v. 1828 Hän määritteli kolmen toisistaan poikkeavan miasman olevan perustana useimpien kroonisten sairaustilojen kehitykseen. Psoriittinen, sykoottinen ja syfiliittinien miasma ovat se maaperä, josta myös akuutit sairaudet syntyvät tämän ajattelun mukaan.


title: Homeopatia

text: Hahnemann päätteli ihmisten sairauskertomuksia analysoidessaan sairastumistaipumuksen olevan perimän kautta kerrostunut. Selvitystyön pohjana oli tarkka listaus hänen kaikkien hoitamiensa potilaiden vanhempien ja isovanhempien sairauksista. Hahnemann huomasi pian miasmeihin liittyvän tietynlaisia oireita, joihin hän päätyi antamaan oirekokonaisuuden kattavia lääkeaineita tai nosodeja. Oireita tukahduttavat hoitomenetelmät kasvattavat henkilön alttiuttaa sairastua sairauksiin, jotka palautuvat useampaan miasmaan.


title: Homeopatia

text: Sairauksien ilmenemistä eri miasmojen kautta tulee homeopatiassa tarkastella muutoksena elinvoiman tason vaihtelussa. Kullakin miasmalla on omanlaisensa heikkous tai taipumus tietyntyyppisiin sairauksiin. Mikäli potilaan elinvoima on esim. stressin vuoksi heikentynyt ja hän altistuu ulkoisista syistä tai käyttäytymisellään edesauttaa altistumista mm. patogeenisille mikrobeille, miasmaattisesta perimästään johtuen hän sairastuu miasmalle ominaiseen tapaan. Miasman vaikutus on sitä voimakkaampi mitä heikompi henkilön perusvitaliteetti on.


title: Homeopatia

text: Miasmat voidaankin kuvata tukoksena tai vääristymänä elinvoimassa, mistä voi seurata krooniseksi kehittyvä sairaus, joka voi saada alkunsa mm.Miasmat eivät liity yksioikoisesti tauteihin, joista niiden nimet näyttäisivät olevan johdetut, vaikka niillä oma yhteytensä niihin onkin. Miasmoille Hahnemann luokitteli kolme eri vaihetta: dormantti, latentti ja aktiivinen. Hahnemannia seuranneet homeopaatit lisäsivät miasmakatraaseen vielä tuberkuliittisen ja karsinosiinisen eli syöpämiasman. Tuberkuliittisen miasman ajatellaan olevan psoriittisen ja syfiliittisen miasman yhdistelmä. Syöpämiasmassa yhdistyy edellä mainituista vähintään kolme, toisinaan jopa kaikki neljä. Hahnemannin aikalaiset ja seuraajatkin ovat kritisoinnet oppia miasmoista. Luokituksen ajateltiin sotivan yksilöllistä oirekuvaa vastaan rajoittamalla kroonisten sairauksien määrää vain muutamaan. Monet kuulut homeopaatit esim. Constantine Hering, (1800–1880) ja James Tyler Kent, (1849–1916) ovat ylistäneet miasmojen käytön hyödyllisyyttä hoitotyössä.


title: Homeopatia

text: Homeopatian harjoittajat eivät ole kyenneet selittämään miten valmiste, joka ei sisällä ainoatakaan molekyyliä vaikuttavaa ainetta, voisi aiheuttaa biologisen vaikutuksen. Ranskalainen immunologi Jacques Benveniste esitti 1988 teorian, jonka mukaan vedellä olisi muisti, joka muistaisi siinä olleet molekyylit. Hän myös teki sitä tukevan kokeen. Kun koetta yritettiin toistaa, huomattiin, etteivät Benvenisten saamat tulokset pitäneet paikkaansa.


title: Homeopatia

text: Vuonna 1991 Benveniste voitti veden muisti -teoriallaan Nobel-palkintoja parodioivan Ig Nobel-palkinnon. Palkinto jaettiin sinä vuonna ensimmäistä kertaa ja se myönnettiin tutkijoille, joiden ”tutkimusta ei voi eikä pidä toistaa”. Sittemmin Benveniste väitti, että veden muisti olisi digitoitavissa ja siirrettävissä esimerkiksi puhelimitse. Hän sai tästä vuonna 1998 toisen Ig Nobel -palkinnon ollen ensimmäinen kaksinkertainen Ig-nobelisti.


title: Homeopatia

text: Lääketieteellisessä "Lancet"-aikakauslehdessä vuonna 2005 julkaistun katsauksen mukaan 110:ssä eri homeopatian vaikutusta tutkineessa tieteellisessä tutkimuksessa ei onnistuttu osoittamaan homeopatian toimivan plaseboa eli lumelääkettä paremmin.


title: Homeopatia

text: Homeopaattisen lääkkeen toimivuudelle ei ole lopulta mitään biologista perustetta. Kemiallinen analyysi on kerta toisensa jälkeen osoittanut, että homeopaattinen valmiste on laimentamisen jälkeen 100 % vettä vailla vaikuttavia ainesosia. Joissakin tutkimuksissa tarkka mittaristo on osoittanut, että lääkkeessä on muutakin kuin vettä – mutta lähempi tarkastelu osoitti kyseessä olevan lääkepullosta liuenneita lasimolekyylejä.


title: Homeopatia

text: Suomessa homeopaattisia valmisteita valvoo Fimea. Valvontavelvoite on peräisin ihmis- ja eläinlääkedirektiiveistä, joihin homeopaattiset valmisteet sisällytettiin vuonna 1992.


title: Dopamiini

text: Dopamiini on eräs keskushermoston välittäjäaineena toimiva hormoni, joka vaikuttaa pääasiassa dopamiinireseptoreihin. Dopamiinia tuotetaan aivojen hypotalamuksen tyvitumakkeissa. Dopamiinin eritys hidastuu iän myötä.


title: Dopamiini

text: Dopamiinin merkitys hermoston toiminnassa on monitahoinen ja osittain epäselvä. Dopamiini tahdistaa muun muassa ihmisen sisäistä kelloa. Dopamiini säätelee myös liikkeitä ja sen puute aiheuttaa muun muassa dystonioita eli lihasten kouristelua, nykimistä ja muita pakkoliikkeitä. Ihmisen herkkyys voimakkaille kipuärsykkeille on kääntäen verrannollinen aivojen dopamiinipitoisuudelle.


title: Dopamiini

text: Dopamiini aiheuttaa mielihyvän kokemuksia ja osallistuu tunteiden säätelyyn. Heroiini, kokaiini ja amfetamiini aiheuttavat mielialan kohoamista dopamiinin välityksellä. Tämä johtaa huumeidenkäyttäjien kohonneeseen psykoosialttiuteen. Dopamiini vaikuttaa elimistöön piristävästi ja energiaa lisäävästi nostaen sydämen sykettä ja verenpainetta. Dopamiini tehostaa myös oppimista.


title: Dopamiini

text: Dopamiini kuuluu katekoliamiinien ryhmään ja toimii adrenaliinin sekä noradrenaliinin esiasteena. Dopamiini ehkäisee aivolisäkkeen etulohkossa toisen hormonin - prolaktiinin - eritystä verenkiertoon.


title: Dopamiini

text: Välittäjäaineena dopamiinilla on merkitystä eri sairauksissa. Esimerkiksi skitsofreniaa hoidetaan dopamiiniteoriaan perustuvasti neurolepteillä, jotka vähentävät aivojen dopamiinipitoisuutta salpaamalla aivojen dopamiinireseptoreita. Tarkoituksena on ennaltaehkäistä psykoosien puhkeaminen. Nykyaikaiset epätyypilliset neuroleptit vähentävät myös serotoniinin vaikutusta aivoissa. Neuroleptejä (Risperdal) käytetään myös dementikkojen käytöshäiriöihin. Neuroleptit voivat tosin lisätä dementiaoireita.


title: Dopamiini

text: Tarkkaavuushäiriöissä (ADHD, ADD) otsalohkojen dopamiiniratojen toiminta voi olla puutteellista. (ADHD:n syynä voi olla myös aivojen muiden välittäjäaineiden puutteellinen toiminta) Tähän perustuu muun muassa metyylifenidaatin (mm. Ritalin) käyttö tarkkaavuushäiriöiden hoidossa. Metyylifenidaatti on amfetamiinin tavoin stimulantti. Molemmilla lääkkeillä on joitain samoja vaikutuksia. Otsalohkoista on hermoratoja myös tyvitumakkeisiin. Otsalohkojen toiminnan häiriöihin liittyy usein motorisia oireita, kuten kömpelyys tarkkaavuushäiriössä. Dopamiinilla on paradoksinen vaikutus elimistössä; toisaalta se on stressihormoni, mutta toisaalta sillä on rauhoittava vaikutus, kuten muun muassa hyperaktiivisista lapsista tiedetään. Rauhoittava vaikutus perustunee siihen, että tarkkaavuuden parantuessa ympäristön virikkeet eivät aiheuta enää yhtä voimakasta stressiä.


title: Dopamiini

text: Parkinsonin taudissa keskushermostossa on liian vähän dopamiinivaikutusta. Dopaminergiset neuronit Substantia Nigrassa eli tyvitumakkeissa ovat tuhoutuneet suurelta osin. Dopamiinin annostelu potilaalle olisi sinänsä vaikeaa, koska aine ei läpäise veriaivoestettä. Mahdollista on kuitenkin antaa levodopaa, joka on dopamiinin esiaste. Levodopalla on kuitenkin runsaasti sivuvaikutuksia, muun muassa pahoinvointia. Suurilla annoksilla se voi aiheuttaa aistiharhoja. Levodopan vaikutus heikkenee vuosien varrella ja se voi jopa jouduttaa solutuhoa tyvitumakkeissa, jossa se lisää oksidatiivista kuormaa. Dopamiinin hajoamista voidaan estää selegiliini-lääkkeellä, joka on monoamiinioksidaasi B:n (MAO-B) estäjä. Dopamiiniagonisteja voidaan myös käyttää. Niiden vaikutus perustuu siihen, että ne läpäisevät veriaivoesteen, mutta neuronit tulkitsevat ne kuitenkin dopamiiniksi.


title: Dopamiini

text: Dopamiinin määrään vaikuttavia lääkkeitä käytetään myös masennukseen ja tupakasta vieroittautumiseen. Bupropioni on ainoita masennuslääkkeitä, jotka lisäävät nimenomaan dopamiinintuotantoa, vaikkakin esimerkiksi toinen masennuslääke venlafaksiini lisää myös jossain määrin dopamiinintuotantoa.


title: Noradrenaliini

text: Noradrenaliini eli norepinefriini on katekoliamiineihin kuuluva säätelijäaine, jota erittyy hormonina lisämunuaisytimestä ja välittäjäaineena hermopäätteistä sekä keskushermostossa että sympaattisessa ääreishermostossa. Dopamiinin ja serotoniinin ohella se on tärkein monoamiinityyppinen välittäjäaine keskushermostossa. Noradrenaliini lisää sympaattista tonusta yhdessä adrenaliinin kanssa.


title: Noradrenaliini

text: Vireyttä lisäävää noradrenaliinia pidetään mielihyvähormonina ja yhtenä niistä aineista, joilla liikunnan katsotaan saavan aikaan hyvän olon tunteen.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Adolf Ivar (Iwar) Arwidsson (7. elokuuta 1791 Padasjoki, Ruotsin kuningaskunta – 21. kesäkuuta 1858 Viipuri, Suomen suuriruhtinaskunta) oli suomalainen poliitikko, kirjailija, runoilija, historiantutkija ja sanomalehtimies.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Opiskellessaan Turun akatemiassa laukaalaisen papin poika Arwidsson liittyi radikaaliin opiskelijapolveen, joka pyrki uudistamaan kirjallista ajattelua romanttiseen suuntaan. Opiskellessaan Uppsalassa 1817–1818 Arwidsson kiinnostui kansallisromantiikasta ja perusti Suomeen palattuaan "Åbo Morgonblad" -nimisen lehden vaalimaan kansallista herätystyötä. Lehden kritiikki valtiollista johtoa vastaan johti sen lakkauttamiseen keisarin päätöksellä 30. syyskuuta 1821. Hänet myös karkotettiin Turun akatemiasta vuonna 1823. Arwidsson muutti Ruotsiin 1823. Vuonna 1843 hänestä tuli Tukholman kuninkaallisen kirjaston johtaja. Arwidsson kuoli 1858 matkalla kotipitäjäänsä Laukaaseen.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Arwidsson kuului Suomen kulttuurieliitin koonneeseen Aura-seuraan, joka edusti niin kutsuttua Turun romantiikkaa. Hän kirjoitti aluksi seuran lehteen, "Mnemosyneen", mutta aikaa myöten lehti ei enää tyydyttänyt häntä, sillä hän olisi halunnut tehdä siitä julistavamman. Arwidsson anoi lupaa oman lehden perustamiseen. "Åbo Morgonblad" alkoi ilmestyä vuoden 1821 alusta kerran viikossa. Se oli kantaa ottava mielipidelehti, joka aikakauslehden tavoin sisälsi yksinomaan artikkeleita. Nämä olivat pääosin Arwidssonin omaa käsialaa. Lehden lukijakunta oli verraten pieni. Tilaajia oli nelisensataa, kun samaan aikaan maan virallisella lehdellä, "Finlands Allmänna Tidningillä", oli tilaajia 900.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Arwidssonin tekstit olivat poleemisia. Hän moitti Porvoon maapäiviä saamattomuudesta, tuomitsi Suomen sotaväen hajottamisen epäviisaaksi, analysoi senaatin toimintaa, esitti näytteitä Suomen rahaolojen sekavuudesta ja puuttui Suomen ja Ruotsin kauppasuhteisiin. Arwidssonin kirjoitukset olivat ensimmäisiä kansallisuusaatteiden innoittamia ohjelmakirjoituksia Suomessa. Hän analysoi maan henkistä tilaa, joka oli hänen mukaansa ”surullinen ja pimeä”. Kansalaiset olivat pintapuolisesti sivistyneitä, velttoja ja saamattomia.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Suomen uusi asema Venäjän autonomisena ruhtinaskuntana tarjosi suomalaisille suhteellisen itsenäisen aseman ja synnytti keskustelua siitä, miten maan asema tulisi ymmärtää ja miten sitä tulisi kehittää. Arwidsson oli yksi tämän keskustelun kiivaimmista osanottajista. Hän ammensi kansallisen ajattelunsa saksalaisperäisestä kansallisromantiikasta, jota edustivat muiden muassa J. G. von Herder (1744–1803), Friedrich von Schelling (1775–1854) ja Friedrich von Schlegel (1772–1829). Kyseessä oli idealistinen ajatuskokonaisuus, joka korosti kansan merkitystä. Kansan tuli tulla tietoiseksi itsestään ja toteuttaa historiallista kutsumustaan.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text:
Arwidsson kehotti suomalaisia etsimään ominta olemustaan historiasta. Hänen mukaansa suomalaiset olivat jo kansa, joka ei vain aikaisemmin ollut tiedostanut asemaansa. Arwidssonin kansakäsitys tiivistyi oman ja vieraan vastakkainasetteluun. Hän halusi juuria vieraat vaikutteet, mikä osoittautui ristiriitaiseksi. Suomen kulttuuri oli tiiviisti sidoksissa entisen emämaan, Ruotsin, ja silloisen emämaan, Venäjän, perintöön. Arwidssonin suuhun laitettu lentävä lause ”Ruotsalaisia emme enää ole, venäläisiksi emme tahdo tulla, olkaamme siis suomalaisia” (”Svenskar äro vi inte längre, ryssar vilja vi inte bli, låt oss alltså bli finnar”) oli myös G. M. Armfeltin piirin johtotähtenä Suomen asiain komiteassa.
Arwidssonin ohjelmaan kuului vaatimus kansan yhtenäisyydestä. Hän väläytteli vieraan uhkakuvaa ja yhdisti Suomen eri säädyt elimelliseksi kokonaisuudeksi kuvaamalla nämä vertauskuvallisesti puuksi. Sivistyneistö muodosti puun latvan ja rahvas sen juuren. Kielikuva oli tyypillinen kansallisromantiikalle, joka korosti kansan historiallisen kehityksen orgaanista luonnetta. Tosiasiassa Arwidsson näki kansallishengen elähdyttävän eri kansalaiskerroksia eri tavoin. Valtaa hän ei massoille uskonut: ”kaikki uudistus, joka on toimitettava levollisesti ja maltillisesti, on ylempien, sivistyneiden kansankerrosten aloitettava ja ohjattava”.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Arwidsson tapasi uhitella lehdessään kilpailijoitaan ja sensuuria vastaan. Hän piti sensuuria osoituksena johtavien virkamiesten pikkumaisuudesta, typeryydestä ja henkisestä köyhyydestä. Arwidssonin lehti lakkautettiin nopeasti, vain puolen vuoden ilmestymisen jälkeen vuonna 1821. Pelkkä uhittelu tuskin olisi yksinään yllyttänyt virkamiehiä päätökseen, mutta kyse oli myös Venäjän hallituspolitiikan yleisestä konservatismilinjasta. Napoleonista saadun voiton jälkeen Euroopan vallat olivat muodostaneet Pyhän Allianssin torjumaan yhteiskuntarauhan uhkaksi nähtyjä vapaamielisiä aatteita. Suomessa niihin katsottiin sekaantuneen Arwidssonin lisäksi muitakin Aura-seuralaisia ja yliopistomiehiä. Maan johtomiehet pitivät näiden muinaisuuteen ja romantiikkaan mieltynyttä suuntausta hullutuksena. Suomen asiain komitean C. E. Mannerheim yhdisti uudet opit siihen nuorison levottomuuteen, joka 1810-luvun lopussa oli Saksassa uhkaamassa Euroopan vastasaavutettua rauhaa.


title: Adolf Ivar Arwidsson

text: Ruotsissa Arwidsson jatkoi isänmaallista julkaisutoimintaa salanimillä. Pekka Kuoharisen nimellä julkaistussa kirjoituksessa "Suomi ja sen tulevaisuus" (1838) Arwidsson suomi ankarasti Israel Hwasserin esittämää käsitystä siitä, että Suomella oli Venäjän maakuntana erityisasema. Arwidsson-Kuoharisen mukaan Suomi oli väkipakolla uuteen emämaahansa liitetty eikä erityisasemalle ollut mitään lakiin tai valtiosääntöön perustuvia takeita saati konkreettisia näyttöjä. Osana samaa keskustelua ilmestyi vielä nimimerkillä Olli Kekäläinen julkaistu kirjoitus "Suomen nykyinen valtiomuoto" (1841), jonka kirjoittaja asettui sovittelemaan Hwasserin ja Kuoharisen vastakkaisia näkemyksiä. Tämän nimimerkin takana Olavi Junnila on katsonut olleen myös A. I. Arwidssonin, kun taas Matti Klinge on katsonut kirjoittajana olleen Johan Jakob Nordströmin.


title: Arvo Turtiainen

text: Arvo Albin Turtiainen () oli suomalainen vasemmistolainen runoilija ja suomentaja.


title: Arvo Turtiainen

text: Turtiaisen vanhemmat olivat räätäli Ernst Turtiainen ja Ida Lovisa Väätäinen. Ernst Turtiainen oli nuoruudessaan laulanut kuoroissa, osallistunut näytelmäkerhojen toimintaan ja kirjoitellut runoja. Isältään Arvo peri taiteellisten taipumusten ohella vasemmistolaisen maailmankatsomuksen. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Aino Helena Vormula ja toinen Brita Polttila, jonka kanssa Turtiainen meni naimisiin 1953. Heidän tyttärensä on entinen uutisankkuri Eva Polttila (s. 1946). Turtiainen kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista reaalilyseota ja valmistui hammasteknikoksi. Vuosina 1932−1933 hän opiskeli Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja toimi sen jälkeen sanomalehtimiehenä, kunnes ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi 1934.


title: Arvo Turtiainen

text:
Talvisodassa Turtiainen oli toiminut komppanianpäällikkönä, mutta vakaumuksellisista syistä hän kieltäytyi osallistumasta jatkosotaan ja painui ”maan alle” 1941. Hänet pidätettiin maaliskuun alussa 1942 yhdessä Raoul Palmgrenin ja tämän vaimon Irja Palmgrenin kanssa. Hänet tuomittiin sotilaskarkuruudesta ja valtiopetoksen valmistelusta neljäksi ja puoleksi vuodeksi kuritushuoneeseen sekä menettämään upseerinarvonsa. Turtiainen vapautettiin 1944.
Turtiainen kuului kirjailija- ja taiteilijaryhmä Kiilaan sekä Suomen komministiseen puolueeseen ja toimi myös aikakauslehti "40-luvun" päätoimittajana 1945–1947. 1960-luvun alkupuolella Turtiainen osti Päijänteen rannalta Kuhmoisista tontin kesämökilleen Unnastuvalle. Turtiaisen muistomerkin Matti Heleniuksen puistossa Helsingin Kalliossa on tehnyt Raimo Utriainen. Veistoksen materiaalina on Utriaiselle tyypillinen eloksoitu alumiini, ja teos valmistui 1990.


title: Arvo Turtiainen

text: Turtiainen kirjoitti alkujaan muun muassa Tulenkantajien lehteen, seuran johtokunnan jäsen hän oli 1937–1939. Esikoisteos "Muutos" ilmestyi 1936 ja ainoaksi jäänyt romaani "Rautakourat" 1938. Vankilakokemuksistaan hän kirjoitti teokset "Ihminen n:o 503/42" ja "Laulu kiven ja raudan ympyrässä". Hän ilmaisi pettymyksensä vuoden 1968 Prahan kevään tapahtumiin julkaisemalla teoksen "Puheita Porthaninrinteellä". Turtiainen oli vahvasti helsinkiläinen ja hänet tunnettiin lempinimellä Stadin Arska, etenkin helsinkiläisen työväen tuntemusten kuvaajana. Turtiaisen helsinkiläisyydestä johtuu myös, että hän kirjoitti useita runoja stadin slangilla. Kääntäjänä Turtiainen suomensi muun muassa Edgar Lee Mastersin, Graham Greenen, Vladimir Majakovskin ja Walt Whitmanin teoksia.


title: Turun akatemia

text: Kuninkaallinen Turun Akatemia (, ) on Turussa vuosina 1640–1828 toiminut Suomen ensimmäinen yliopisto. Suomen sodan jälkeen 1809 sen nimeksi tuli Keisarillinen Turun Akatemia. Yliopisto siirrettiin Turun palon jälkeen Helsinkiin vuonna 1827 ja sen nimi muutettiin Keisarilliseksi Aleksanterin-yliopistoksi. Suomen itsenäistyttyä yliopiston nimeksi vaihdettiin Helsingin yliopisto vuonna 1919. Turkuun perustettiin samoihin aikoihin kaksi uutta yliopistoa: vuonna 1918 ruotsinkielinen Åbo Akademi ja vuonna 1920 suomenkielinen Turun yliopisto.


title: Turun akatemia

text: Turun akatemiaa edelsivät Turun katedraalikoulu (noin 1276–1630) ja Turun kymnaasi (1630–1640). Lisäksi jo aiemmin keskiajalla oli suomalaisia kouluttautunut Uppsalassa sekä Pariisissa ja muissa ulkomaisissa yliopistoissa, mutta Turun Akatemia liitti Suomen osaksi eurooppalaista yliopistojärjestelmää ja mahdollisti korkeimman sivistyksen hankkimisen lähempänä kotia. Akatemian yhteyteen perustettiin myös Suomen ensimmäinen kirjapaino vuonna 1642.


title: Turun akatemia

text: Kuninkaallisen Turun Akatemian perusti kuningatar Kristiina Suomen kenraalikuvernöörin Pietari Brahen ja Turun piispan Isaacus Rothoviuksen tuella. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota. Turun Akatemia oli Ruotsin suurvallan hallitsemien alueiden kolmas yliopisto. Pohjoismaiden vanhinta Uppsalan yliopistoa kehitettiin ja kruunu perusti uudet yliopistot Turun ohella Tarttoon vuonna 1632 ja Lundiin vuonna 1666.


title: Turun akatemia

text: Axel Oxenstierna ehdotti valtaneuvostolle 18. elokuuta 1636 Tarton yliopiston siirtoa Turkuun. Se ei kuitenkaan toteutunut, vaikka olisikin ollut lähempänä valtakunnan ydintä. Kreivi Brahe alkoi heti toimia saavuttuaan 21. marraskuuta 1637 kenraalikuvernööriksi Turkuun. Brahe tekikin jo 14. joulukuuta 1637 esityksen yliopiston perustamisesta Turkuun. Kuningatar Kristiinan ja kuningattaren holhooja, kansleri Oxenstiernan johdolla valtaneuvosto allekirjoitti Turun akatemian perustamiskirjan 26. maaliskuuta 1640.


title: Turun akatemia

text: Turussa yliopisto perustettiin käytännössä muuttamalla Turun kymnaasi yliopistoksi ja nimittämällä useimmat sen opettajat professoreiksi. Yliopiston tilat saatiin kymnaasin kaksikerroksisesta kivitalosta Tuomiokirkon kehämuurista. Uuden yliopiston avajaiset pidettiin 15. heinäkuuta 1640.


title: Turun akatemia

text: Ensimmäisiksi professoreiksi Turun akatemiaan valittiin:


title: Turun akatemia

text: Turun Akatemian toimintaa leimasivat 1600-luvulla luterilainen puhdasoppisuus ja Ruotsin asema eurooppalaisena suurvaltana. Latinaa käytettiin tieteellisten julkaisujen kielenä. Turun Akatemiassa oli neljä tiedekuntaa: filosofinen, teologinen, oikeustieteellinen ja lääketieteellinen. Kruunun näkökulmasta akatemian tehtävänä oli ennen kaikkea uusien pappien, lääkärien, virkamiesten ja upseerien kouluttaminen valtion palvelukseen.


title: Turun akatemia

text: Opetus- ja tutkimustyön lähtökohtina olivat suurvaltakaudella eurooppalainen humanismi ja skolastissävytteinen luterilainen teologia. Teologian professorit osallistuivat myös ajan uskontopoliittiseen keskusteluun, minkä ohella akatemiassa tutkittiin myös Suomen muinaishistoriaa ja suomen kieltä.


title: Turun akatemia

text: Promootioperinne rantautui Suomeen Uppsalasta, ja ensimmäinen promootio järjestettiin Turun akatemian aikana vuonna 4. toukokuuta 1643. Silloin promovoitiin 10 filosofian maisteria mukana muun muassa Abraham Kollanius. Siitä lähtien promootioperinne on jatkunut katkeamattomana Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa ja Helsingin yliopistossa sekä myöhemmin Suomen muissakin yliopistoissa koko yliopistohistorian ajan.


title: Turun akatemia

text: Suurvaltakaudella akatemiassa vaikuttaneista oppineista mainittakoon ennen kaikkea Daniel Juslenius (1676–1752). Hän aloitti opintonsa Turussa 1691, ja 1713 hänet nimitettiin itämaisten kielten professoriksi. Daniel Jusleniusta voidaan pitää suurvaltakauden gööttiläisen ja myös fennofiilisen aatesuuntauksen edustajana. Jusleniuksen teoksista on tunnetuin "Aboa vetus et nova" (1700), jossa hän käsittelee Suomen kansan muinaisia vaiheita ja Turun kaupunkia.


title: Turun akatemia

text: Isonvihan aikana 1713–1721 Turun Akatemia oli evakuoituna Tukholmaan, ja sen toiminta oli pysähdyksissä. Uudenkaupungin rauhan (1721) jälkeen yliopiston toiminta käynnistyi uudelleen. Luonnontieteiden merkitys kasvoi Ruotsissa ja tämä heijastui myös Turun akatemian toimintaan, jota alkoi leimata vapauden ajalle tyypillinen fysiokraattinen hyödyn korostaminen. Tutkimuksen painopisteet sijaitsivat kasvinjalostuksen ja maatalouden kehittämisen aloilla.


title: Turun akatemia

text: Luonnontutkijoista mainittakoon Carl von Linnén oppilas Pehr Kalm (1716–1779), joka toimi Turun Akatemian luonnonhistorian ja taloustieteen professorina. Hän perusti akatemiaan Suomen oloissa ainutlaatuisen kasvitieteellisen puutarhan. Kalmin tunnetuin teos on hänen Pohjois-Amerikkaan suuntautuneesta tutkimusmatkastaan kirjoittama matkakuvaus "En resa till Norra Amerika". Kalmin ohella akatemiassa vaikuttaneista luonnontutkijoista on mainittava lisäksi lääketieteen professori ja rehtori Johan Leche (1704–1764).


title: Turun akatemia

text: Kemian professori Pehr Adrian Gadd (1727–1797) aloitti suomalaisen kemian opetuksen aikakauden Turun Akatemiassa vuonna 1761.


title: Turun akatemia

text: Kustavilaisella ajalla Turun Akatemian toimintaan vaikutti edelleen luonnontieteiden kehitys. Tässä vaiheessa Ruotsissa alkoi saada aiempaa enemmän sijaa myös Englannista ja Ranskasta levinnyt valistus. Turun Akatemian kansainväliset yhteydet lisääntyivät ja akatemia eli kustavilaisella ajalla kukoistuskauttaan.


title: Turun akatemia

text: Tunnetuin Turussa 1700-luvulla vaikuttaneista tiedemiehistä oli monipuolinen humanisti, kielentutkija ja historioitsija Henrik Gabriel Porthan (1739–1804), joka toimi Turun akatemian kirjastonhoitajana ja kaunopuheisuuden professorina. Hänen merkityksensä Suomen historiantutkimuksen synnylle ja suomalaisen kulttuurin tutkimukselle on ollut huomattava. Porthanin johdolla perustettiin Turussa Aurora-seura, jonka puitteissa julkaistiin Suomen ensimmäistä sanomalehteä "Tidningar utgifne af ett sällskap i Åbo". Hän aloitti lisäksi suomalaisen kansanrunouden harrastuksen. Porthanin ohella Turun akatemiassa vaikuttivat kustavilaisella ajalla huomattava oikeustieteilijä, oikeustieteen professori Matthias Calonius (1738–1817) ja kemisti Johan Gadolin (1760–1852).


title: Turun akatemia

text: Turun akatemia toimi pitkään useissa Tuomiokirkon ympäristössä sijainneissa rakennuksissa, kunnes Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin hallituskaudella vuonna 1802 aloitettiin Akatemiatalon rakennustyöt arkkitehti Carl Christoffer Gjörwellin laatimien suunnitelmien mukaan. Rakennustöiden johtamisesta vastasi italialaissyntyinen Charles Bassi. Vuonna 1815 valmistunut rakennus edustaa yleiseurooppalaista uusklassistista empiretyyliä, joka levisi 1700-luvun lopulla myös Ruotsiin ja Suomeen. Akatemiantalon rakentaminen oli huomattava hanke koko valtakunnan mittakaavassa ja se kuvasti osaltaan Turun Akatemian merkitystä. Nykyisin Vanhana Akatemiantalona tunnettu rakennus lukeutuu Suomen arvokkaimpien kulttuurihistoriallisten muistomerkkien joukkoon ja Turussa toimivat yliopistot käyttävät sitä edelleen akateemisiin juhlamenoihin.


title: Turun akatemia

text: Ruotsiin ja myös Turkuun levisi 1700-luvun lopulla erityisesti Saksassa voimakkaasti vaikuttanut romantiikka. Tämän seurauksena 1800-luvun alussa Turun akatemian piirissä syntyi poliittis-kirjallinen liike Turun romantiikka, jossa romantiikkaan yhdistyi Porthanin aateperintö. Liike tähtäsi suomalaisen kansallistunnon herättämiseen ja se keskittyi Adolf Ivar Arwidssonin ympärille. Liikkeen toiminta kuitenkin vaikeutui myöhemmin venäläisten karkotettua Arwidssonin Ruotsiin. Seuraavan sukupolven, johon kuuluivat mm. Lönnrot, Snellman, Topelius ja Runeberg, toiminta tapahtuikin jo pääasiallisesti Helsingissä.


title: Turun akatemia

text: Venäjän hyökättyä Suomeen 1808 syttyi Suomen sota, minkä päättäneessä Ruotsin ja Venäjän välisessä Haminan rauhassa vuonna 1809 keisari Aleksanteri I päätti Suomen liittämisestä Venäjään autonomisena Suuriruhtinaskuntana. Tähän päättyi samalla Kuninkaallisen Turun Akatemian aika, sillä yliopiston nimi muutettiin "Keisarilliseksi Turun Akatemiaksi". Yliopisto toimi Venäjän keisarin alaisuudessa, ja sen toimintaa laajennettiin. Turkuun rakennettiin esimerkiksi tähtitorni akatemian käyttöön saksalaisen arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan.


title: Turun akatemia

text: Turun palo tuhosi vuonna 1827 suuren osan yliopiston kokoelmista ja tiloista. Niinpä keisarin käskykirjeellä 25. lokakuuta 1827 määrättiin Turun akatemia siirrettäväksi suuriruhtinaskunnan uuteen hallintokaupunkiin Helsinkiin lähemmäs Pietaria. Yliopiston nimeksi tuli "Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto Suomessa".


title: Turun akatemia

text: Suomen itsenäistyttyä yliopiston nimeksi tuli Helsingin yliopisto. Oppilaitos on koko historiansa ajan ollut Suomen suurin ja monialaisin, ja se on jatkanut laajentumistaan 1900- ja 2000-luvuilla. Nykyään Helsingin yliopistossa on 11 tiedekuntaa ja opiskelijoita lähes 40 000.


title: Turun akatemia

text: Turussa ei annettu yliopistollista opetusta vuosina 1828–1917, mutta Suomen itsenäistyttyä syntyi Turkuun ruotsinkielinen ja suomenkielinen yliopisto jatkamaan yliopistokaupungin perinteitä. Åbo Akademi perustettiin kansalaiskeräyksen turvin vuonna 1918 varmistamaan, että ruotsinkielinen ylin opetus Suomessa säilyisi, vaikka Helsingin yliopisto olisi suomalaistettu. Turun yliopiston perustivat puolestaan suomenmieliset maailman ensimmäiseksi täysin suomenkieliseksi yliopistoksi 1920, niin ikään kansalaiskeräyksen turvin.


title: Turun akatemia

text: Vaikka nykyiset Turun yliopistot onkin perustettu 1910–1920-lukujen taitteessa, ulottuu Turun historia yliopistokaupunkina 1640-luvulle saakka.


title: Titus

text: Titus Flavius Caesar Vespasianus Augustus (synt. "Titus Flavius Vespasianus", myöh. "Titus Flavius Caesar Vespasianus", yleisesti Titus) (30. joulukuuta 39 – 13. syyskuuta 81) oli Rooman keisari joka hallitsi 24. kesäkuuta 79 – 13. syyskuuta 81. Hänet muistetaan varsinkin Jerusalemin tuhoamisesta vuonna 70. Hänen keisariutensa aikana Pompejin kaupunki tuhoutui tulivuorenpurkauksessa, ja Roomassa riehui suuri tulipalo. Iloisempi tapahtuma oli Colosseumin amfiteatterin avajaiset vuonna 81. Lyhyestä hallintokaudestaan huolimatta Titus on jäänyt historiaan esimerkillisen hyvänä hallitsijana.


title: Titus

text: Titus hyötyi isänsä Vespasianuksen suhteista keisari Neron hoviin. Hän sai korkeatasoisen koulutuksen ja oppi tuntemaan valtakunnan tärkeimpiä vaikuttajia. Vuonna 67 Vespasianus sai tehtäväkseen Juudean kapinan kukistamisen (ns. ensimmäinen juutalaissota), ja Titus seurasi isäänsä tuolle sotaretkelle. Hän sai komentoonsa yhden legioonan ja johti sitä varsin taitavasti, tosin saavuttamatta mitään historiallisesti merkittäviä voittoja.


title: Titus

text: Kun Vespasianus vuonna 69 nimitettiin Rooman keisariksi, siirsi hän vastuun kaikista sotatoimista Titukselle. Kapina oli tosin jo suurimmaksi osaksi kukistettu, vain Jerusalem teki yhä sitkeää vastarintaa roomalaisille. Titus aloitti Jerusalemin piirityksen, ja vuoden 70 syksyllä hän lopulta valtasi kaupungin. Suurin osa Jerusalemia tuhottiin maan tasalle, ja Titus kohteli julmasti henkiin jääneitä juutalaisia kapinallisia. Valtauksen yhteydessä tuhoutui myös kuuluisa Jerusalemin temppeli. Juutalaiset muistavat Tituksen siis Jerusalemin hävittäjänä, temppelin tuhoajana ja juutalaisten diasporan alkuunpanijana. Palattuaan Roomaan Titus sai viettää triumfin yhdessä isänsä keisari Vespasianuksen kanssa. Tituksen saavuttaman voiton kunniaksi pystytettiin Rooman Foorumille riemukaari, joka on säilynyt näihin päiviin asti.


title: Titus

text: Vespasianuksen hallintokaudella Titus hoiti monia tärkeitä tehtäviä, toimien mm. pretoriaanikaartin prefektinä. Hän tuli tunnetuksi kovaotteisena isänsä hallinnon puolustajana ja murhautti muun muassa kenraali Caecinan, jonka epäiltiin vehkeilevän keisaria vastaan. Toisenlaista mainetta hän sai suhteestaan juutalaiseen prinsessa Bereniceen. Kansa alkoi juoruta "uudesta Kleopatrasta", sillä Berenicen arveltiin sekaantuvan Rooman asioihin Tituksen välityksellä. Lopulta Titus joutui katkaisemaan suhteensa Bereniceen, jotta hänen oma arvovaltansa ei heikkenisi.


title: Titus

text: Vespasianus kuoli vuonna 79 ja Tituksesta tuli hänen seuraajansa. Titus jatkoi isänsä järkevää taloudenpitoa ja osoittautui muutenkin vastuuntuntoiseksi hallitsijaksi. Kun tulivuori Vesuvius purkautui hävittäen Pompejin kaupungin, oli Titus organisoimassa hätäapua, ja kun Roomassa riehui vuonna 80 suuri tulipalo, antoi hän paljon valtion varoja kaupungin jälleenrakentamiseen.


title: Titus

text: Eräänlaisena huipentumana Tituksen hallintokaudelle oli Colosseumin amfiteatterin (alun perin nimeltään ”Flaviusten amfiteatteri”) avajaiset vuonna 81. Ne kestivät 100 päivää ja tarjosivat kansalle paljon mahtipontista viihdettä. Kerrotaan, että avajaisten viimeisenä päivänä Titus purskahti julkisesti itkuun. Syytä tunnepurkaukseen ei tiedetä, mutta eräs mahdollisuus on, että hän tiesi olevansa kuolemansairas. Ehkäpä avajaisten päättyminen muistutti häntä elämän päättymisestä.


title: Titus

text: Ollessaan kesälomalla sabiinilaisvuorilla Titus sairastui ja kuoli lopulta 13. syyskuuta 81 41 vuoden ikäisenä, hallittuaan vain kahden vuoden ajan. Tituksella ei ollut poikia, joten valta siirtyi hänen veljelleen Domitianukselle. Tituksen väitetään sanoneen viimeisinä sanoinaan "Olen tehnyt vain yhden virheen." Ei tiedetä, mitä virhettä hän tarkoitti. Historioitsija Dio Cassius tulkitsi asiaa niin, että Tituksella oli pahoja aavistuksia sen suhteen, millainen keisari hänen veljestään Domitianuksesta tulisi. Hänen virheensä olisi siis ollut veljen henkiin jättäminen.


title: Titus

text: Tituksen hallintokausi oli lyhyt, mutta hän on silti jäänyt historiaan esimerkkinä hyvästä hallitsijasta. Tämä on paljolti historioitsija Suetoniuksen ansiota, sillä hän ei säästele kehuja kirjoittaessaan Tituksesta. Suetonius on tosin saattanut ylistää Titusta luodakseen kontrastia hänen pahamaineiseen seuraajaansa Domitianukseen.


title: Mary-Kate Olsen

text: Mary-Kate Olsen (s. 13. kesäkuuta, 1986, Sherman Oaks, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muotisuunnittelija.