title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Trehaloosi on disakkaridi jota esiintyy luontaisesti sienissä, levissä ja hyönteisissä. Kuten muutkin disakkaridit, trehaloosi ei imeydy suoraan, vaan se pilkotaan entsymaattisesti monosakkarideiksi suolen luumenissa ennen imeytymistä. Normaalisti trehaloosia pilkkoo ohutsuolen trehalaasientsyymi. Pilkkoutumisessa muodostuu kaksi glukoosimolekyyliä jotka imeytyvät ohutsuolen seinämän läpi elimistöön. Trehalaasientsyymin pitoisuuden ollessa alhainen tai sen puuttuessa kokonaan trehaloosi ei pilkkoudu, vaan kulkee ruokamassan mukana paksusuoleen. Bakteerien fermentoidessa trehaloosia muodostuu suolistokaasua, ja lisäksi imeytymätön sokeri sitoo vettä aiheuttaen osmoottista ripulia.


title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Trehalaasientsyymiä koodaava TREH-geeni sijaitsee kromosomissa 11 ja periytyy siten autosomaalisesti. Yhden emäksen monimuotoisuudet kyseisessä geenissä on liitetty trehalaasientsyymin aktiivisuuden vaihteluun, ja trehalaasi-intoleranssin uskotaan olevan seuraus kyseisen geenin mutaatiosta.


title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Geneettisten syiden lisäksi on havaittu trehalaasientsyymin aktiivisuuden laskevan joillain hoitamatonta keliakiaa sairastavilla potilailla. Aktiivisuus kuitenkin palasi useimmilla potilailla normaalille tasolle heidän noudatettuaan gluteenitonta ruokavaliota kuuden kuukauden ajan.


title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Usein diagnoosi voidaan tehdä pelkästään oireiden perusteella. Vaihtoehtoisesti voidaan suorittaa rasituskoe, jossa potilas nauttii trehaloosia ja elimistön reaktioita seurataan.


title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Varsinaista hoitoa ei ole, mutta oireet voidaan välttää välttämällä trehaloosipitoisia ruokia.


title: Trehaloosi-intoleranssi

text: Trehaloosi-intoleranssin yleisyydestä on vain vähän tutkimustietoa mutta sen uskotaan olevan hyvin alhainen. Esiintyvyys Suomalaisessa väestössä on tuntematon. Sveitsiläisessä tutkimuksessa havaittiin kaksi tapausta sadan tutkitun potilaan joukossa. Englantilaisessa julkaisussa löydettiin 400:ssa tutkitussa tapauksessa vain yksi potilas jolla epäiltiin geneettisistä syistä johtuvaa trehaloosi-intoleranssia, ja 31 potilasta joilla trehalaasientsyymin aktiivisuus oli laskenut hoitamattoman keliakian seurauksena. Grönlannissa trehaloosi-intoleranssin esiintyvyydeksi on toisaalta arvioitu jopa noin 8 % väestöstä.


title: Indianapolis

text: Indianapolis on Indianan osavaltion pääkaupunki Yhdysvalloissa. Se sijaitsee melko lähellä osavaltion keskustaa White Riverin varrella. Siellä oli 848 788 asukasta vuonna 2014, ja sen pinta-ala on 936,1 neliökilometriä. Indianapolis käsittää lähes kokonaan Marionin piirikunnan. Indianapolis on myös noin 2,3 miljoonan asukkaan metropolialueen keskus.


title: Indianapolis

text: Indianapolis perustettiin 1820-luvulla, kun Indianasta tuli osavaltio ja sen pääkaupunki haluttiin siirtää lähemmäksi osavaltion maantieteellistä keskipistettä. Sen asemakaava suunniteltiin Washingtonin asemakaavan pohjalta, ja Indianan parlamentti kokoontui kaupungissa ensimmäisen kerran 1824. Indianapolis alkoi kasvaa teollisuuskeskukseksi sisällissodan jälkeen. Vuonna 1969 muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Marionin piirikunnan kunnat liitettiin Indianapolisiin, ja ne muodostivat yhteisen Unigov-hallinnon.


title: Indianapolis

text: Indianapolis tunnetaan muun muassa lempinimillä ”Yhdysvaltain risteyskohta” ja ”maailman amatööriurheilun pääkaupunki”. Edellinen nimitys tulee siitä, että kaupungissa risteää useita suuria valtateitä. Lisäksi kaupungissa sijaitsee Indianapolisin kansainvälinen lentoasema, joka on merkittävä rahtiliikenteen solmukohta. Jälkimmäinen nimitys tulee siitä, että kaupunki alkoi 1970-luvulla panostaa urheiluun ja turismiin, ja siitä on tullut muun muassa NCAA:n kotipaikka. Tunnetuin Indianapolisiin liitetty urheilutapahtuma on Indianapolis 500.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin pinta-ala on 936,1 neliökilometriä. Se sijaitsee White Riverin varrella lähellä Indianan osavaltion keskikohtaa paikassa, jossa Fall Creek yhtyy siihen. Kaupunki on rakennettu tasaiseen laaksoon, jota reunustavat kukkulat. Kaupunki on 200–280 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin ilmasto on tyypillinen Keskilännen itäosille. Kesät ovat kuumia ja talvet kylmiä ja sateet ovat jakautuneet melko tasaisesti ympäri vuoden. Vuoden keskimääräinen sadanta on noin 990 millimetriä. Lunta sataa vuodessa keskimäärin 50 millimetriä. Päivälämpötila on tammikuussa noin -3 astetta ja heinäkuussa noin 24 astetta.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin kaupungin sydän on Monument Circle, joka on iso ympäränmuotoinen aukio Meridian- ja Marketkatujen risteyksessä. Sen keskellä on Sotilaiden ja merimiesten monumentti. Monument Circlea ympäröi Indianapolisin keskikaupunki, jonka asemakaava laskettiin Washingtonin mallin mukaisesti. Downtown Indianapolis on noin 17 neliökilometrin laajuinen, ja siellä on noin 20 000 asukasta. Monument Circlestä pohjoiseen on kaksi historiallista aluetta; Indiana World War Memorial Plaza ja Lockerbie Square, joka on yksi Indianapolisin vanhimpia asuinalueita. Tunnettuja nähtävyyksiä ovat esimerkiksi Indianapolisin taidemuseo ja Indianapolisin lastenmuseo, joka on maailman suurin laatuaan ja Yhdysvaltain 20 suosituimman museon joukossa.


title: Indianapolis

text: Ydinkeskustan lähellä on noin neliökilometrin laajuinen White Riverin osavaltionpuisto, jossa sijaitsee muun muassa Indianapolisin eläintarha. Eagle Creekin puisto on yksi Yhdysvaltain suurimpia kunnallisia puistoja, ja sen pinta-ala on noin 16 neliökilometriä.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin alueella asui Mississippin kulttuurin kummunrakentaja, jotka kuitenkin katosivat 1400-luvun puolivälissä. Historioitsijat eivät tiedä alueen tapahtumista seuraavaan pariin vuosistaan. Kun eurooppalaiset saapuivat 1600-luvulla Indianaan, Indianapolisin alueella asui miameja ja potawatomeja. Eurooppalaiset laajensivat Indianan aluetta ostamalla maita intiaaneilta. Indianasta tehtiin osavaltio vuonna 1820, jolloin sen pääkaupunki oli Corydon, joka sijaitsi kuitenkin Indianan eteläosassa. Uuden pääkaupungin paikka valittiin keskemmältä osavaltiota, ja Indianapolis perustettiin. Sen nimen keksi tuomari Jemeriah Sullivan, joka yhdisti Indianan ja kreikan kielen sanan "polis", ”kaupunki”.


title: Indianapolis

text: Alexander Ralston, joka oli aiemmin ollut suunnittelemassa Washingtonin asemakaavaa, suunnitteli myös Indianapolisin kaavan. Indianapolisista tuli Marionin piirikunnan pääkaupunki 1821. Indianan osavaltion parlamentti kokoontui ensimmäisen kerran 1824, jolloin Indianapolis oli 600 asukasta. Indianapolis kasvoi hitaasti, sillä se ei ollut vesiyhteyksien varrella. Se sai kunnallisoikeudet 1832, jolloin siellä oli vasta 1 000 asukasta. Indianapolisista kehittyi pian liikenteen solmukohta, kun valtatie 40 saapui 1834 ja rautatie 1847.


title: Indianapolis

text: Kaupunginoikeudet Indianapolis sai 1847, jolloin siellä oli 6 000 asukasta. Asukaslukua alkoi kasvattaa erityisesti saksalaiset ja irlantilaiset uudisasukkaat, ja hieman ennen sisällissotaa siellä oli jo 18 611 asukasta. Sisällissodan aikana Indianapolis oli pohjoisvaltioiden merkittävä keskus ja tuotti muun muassa ammuksia. Sodan jälkeen kaupunki koki kasvun aikaa, ja sinne asennettiin yhtenä ensimmäisistä kaupungeista sähköiset katuvalot 1881 ja sen kaupunkikuvaa uusittiin. 1880-luvulla Indianapolisin merkittävimmiksi aloiksi nousivat lihanjalostus- ja metalliteollisuus. Jälkimmäisestä kehittyi autoteollisuus, josta tuli kaupungin keskeisin teollisuudenala. Indianapolisissa oli 233 000 asukasta vuonna 1910 ja 17 autotehdasta tai autonosien valmistajaa. Vaikka lopulta Indianapolis hävisi autoteollisuuskeskuksen aseman Detroitille, sinne jäi vuonna 1909 rakennettu Indianapolis Motor Speedway ja yksi maailman suurimmista yhden päivän urheilutapahtumista, Indianapolis 500.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin ja Marionin piirikunnan hallinnot yhdistettiin 1969, ja ne ovat vuodesta 1970 toimineet yhdessä nimellä Unigov. Neljä kaupunkia jäi liittymättä yhteishallintoon.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin ja Marionin piirikunnan hallinnot on yhdistetty Unigoviksi. Se käsittää Beech Grovea, Lawrencea, Southportia ja Speedwaytä lukuun ottamatta koko Marionin piirikunnan. Näiden asukkaatkin saavat osallistua pormestarin- ja valtuustonvaaleihin. Lisäksi alueella on 10 kuntaa, jotka ovat säilyttäneet osittaisen itsenäisyytensä. Toimeenpanovaltaa käyttää pormestari, jonka toimikausi kestää neljä vuotta. Valtuustossa on 29 jäsentä, ja niistä 25 valitaan vaalipiireistä ja 4 koko piirikunnan alueelta.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin hyvät maa- ja ilmayhteydet ja sijainti Yhdysvaltojen maissivyöhykkeellä sekä lähellä merkittäviä hiilikaivoksia ovat mahdollistaneet kaupungin kasvun merkittäväksi kauppa-, finanssi- ja teollisuuskeskukseksi. Tärkeimpiä teollisuustuotteita ovat lääkkeet, kemikaalit, muovit, paperi, liikennevälineet ja elektroniikka. Vuonna 2005 Indianapolisin suurimmat työnantajat olivat lääkeyritys Eli Lilly and Company, Purduen yliopisto ja Marsh Supermarkets. Indianapolisissa päämaajansa pitävistä yhtiöistä Forbes Global 2000 -listalle pääsivät 2008 Eli Lillyn lisäksi WellPoint ja Simon Property Group.


title: Indianapolis

text: Indianapolis tunnetaan lempinimellä ”Yhdysvaltain risteyskohta”, sillä siellä risteää kuusi Interstate-valtatietä ja yhdeksän osavaltiontietä. Uusi Indianapolisin kansainvälinen lentoasema valmistui 2008. Sitä käyttää 11 lentoyhtiötä, ja sieltä on yhteydet 43 kohteeseen. Lentoasemalla on FedEx Expressin toiseksi suurimman toimipisteen päämaja, ja asema onkin merkittävä rahtiliikenteen solmukohta. Indianapolis oli joskus Yhdysvaltain suurimpia matkustajajunaliikenteen keskuksia, mutta nykyään sen kautta kulkee enää kaksi Amtrakin junareittiä. IndyGo on paikallisliikenteen operoija, ja sillä on kaupungissa 34 bussireittiä.


title: Indianapolis

text: Indianapolisissa oli Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennassa 829 718 asukasta. Se on selvästi Indianan osavaltion suurin kaupunki, sillä toiseksi suurimmassa kaupungissa Fort Waynessä oli noin 250 000 asukasta. Indianapolisin asukkaista valkoisia oli 61,8 prosenttia, tummia 27,5 prosenttia. Latinotaustaisia asukkaista oli 9,4 prosenttia. Indianapolisia ympäröi metropolialue, jossa on 1 834 672 asukasta. Se ulottuu yhdeksän piirikunnan alueelle, ja sen toiseksi suurin kaupunki on 79 000 asukkaan Carmel.


title: Indianapolis

text: Indianapolisin peruskoulutuksesta vastaa Indianapolis Public Schools, joka on Indianan suurin koulupiiri. Lukuvuonna 2009–2010 sen kouluissa oli 33 372 oppilasta. Indianapolisissa on useita yliopistoja. Indiana University – Purdue University Indianapolis on Indianan yliopiston ja Purduen yliopiston yhteinen kampus. Yksityisiä yliopistoja ovat Butler-yliopisto ja Indianapolisin yliopisto.


title: Indianapolis

text: Indianapolisissa on monipuolinen taidevalikoima. Indiapolisin taidekeskus tarjoaa taideopetusta ja järjestää näyttelyitä. Indianapolisin taidemuseossa on Yhdysvaltain laajin englantilaisen William Turnerin taidekokoelma ja runsaasti taidetta esimerkiksi neoimpressionisteilta ja Japanin Edo-kaudelta. Esittävää taidetta edustavat vuonna 1930 perustettu Indianapolisin sinforniaorkesteri, Indianapolisin ooppera, Indianapolisin lastenkuoro ja aktiivinen teatteriyhteisö.


title: Indianapolis

text: Elvis Presley esitti kaupungissa viimeisen konserttinsa 26. kesäkuuta 1977. Yleisöä oli 18 000 ja konsertti sai hyvät arvostelut.


title: Indianapolis

text: Vudoiesta 2003 saakka Indianapoliksessa on järjestetty Gen Con, yksi Pohjois-Amerikan suurimmista pelitapahtumista.


title: Indianapolis

text: Indianapolisissa pelaa NBA-joukkue Indiana Pacers ja naisten NBA:n Indiana Fever. Pacers oli ABA-liigan menestynein seura, kun sarja yhdistyi NBA:n kanssa 1976. Amerikkalaisen jalkapallon NFL-sarjassa pelaa Indianapolis Colts, jonka kotikenttä on 2008 valmistunut Lucas Oil Stadium. Indianapolisissa alettiin 1970-luvulla panostamaan urheiluturismiin, ja urheilusta onkin tullut merkittävä tekijä kaupungin taloudessa. Kaupunki tunnetaankin ”maailman amatööriurheilun pääkaupunkina”, ja esimerkiksi Yhdysvaltain merkittävin amatööriurheilujärjestö NCAA:n päämaja on Indianapolisissa. Tunnetuin Indianapolisiin liitetty urheilutapahtuma on kuitenkin Indianapolis 500 -ajot, jotka ajetaan Indianapolis Motor Speedwaylle, jossa ajetaan myös Brickyard 400 -ajot ja jossa on järjestetty Formula 1:sten Yhdysvaltain Grand Prix. Indianapolis Motor Speedway ei sijaitse varsinaisesti Indianapolisissa vaan sen sisällä sijaitsevassa Speedwayn kunnassa.


title: Silverstone

text: Silverstone on kylä Northamptonshiressä, Englannissa. Kylän asukasluku on 2 000.


title: Silverstone

text: Noin vajaan kilometrin päässä kylästä sijaitsee Silverstone Circuitin moottorirata, jolla on perinteisesti järjestetty Britannian Grand Prix. Radan paikalla oli aiemmin Britannian ilmavoimien lentokenttä. Midland F1 Racingin päämaja sijaitsi Silverstonessa.


title: Silverstone

text: Keskiajalla Silverstonen kylä toimi kauppapaikkana lähinnä läheisistä metsistä kaadetulle puutavaralle. Kylä oli tunnettu pienestä Linnell Bros. -nimisestä yrityksestä, jolla on yhä toimintaa kylässä. Kirkkomaan pohjoispuolella on keskiaikaisten kalalammikoiden jäänteet. Kylä on mainittu "Domesday bookissa".


title: Monza

text: Monza on kaupunki Pohjois-Italiassa Monza e Brianzan maakunnassa Lombardian alueella. Monza on pinta-alaltaan 33 neliökilometriä ja siellä on noin 120 000 asukasta.


title: Monza

text: Monza on väkiluvultaan Lombardian kolmanneksi suurin kaupunki ja Brianzan alueen tärkeä taloudellinen, teollinen ja hallinnollinen keskus. Kaupungissa on tekstiiliteollisuutta ja julkaisutoimintaa. Se tunnetaan erityisesti moottoriradastaan, Autodromo Nazionale Monzasta.


title: Monza

text: Kaupunki sijaitsee Pojoen sivuhaaran Lambron varrella noin 15 kilometriä Milanosta koilliseen. Kaupungin halki kulkee Lambron lisäksi myös toinen vesiväylä, Villoresin kanava, joka yhdistää Ticino- ja Addajoet ja rakennettiin 1800-luvun lopulla kastelutarkoituksiin.


title: Monza

text: Kaupungin tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluu keskiaikainen Duomo di Monza, Monzan tuomiokirkko. Kirkon yhteydessä toimii museo, jonka tunnetuin esine on Rautakruunu. Rautakruunua käyttivät Italian kuninkaat keskiajoilta 1800-luvulle asti, ja sen valmistukseen on legendan mukaan kaytetty naulaa, jolla Jeesus ristiinaulittiin. Muita nähtävyyksiä ovat vanha paikallishallinnon rakennus Arengario, jossa nykyisin järjestetään erilaisia näyttelyitä sekä kuninkaallinen huvila (Villa Reale) ja sitä ympäroivä puutarha. Huvilan puutarhasta alkaa Monzan puisto (Parco di Monza), jonka toisella laidalla moottorirata sijaitsee. Puisto on Euroopan kolmanneksi suurin aidattu puistoalue ja se on suosittu ulkoilualue.


title: Monza

text: Monza on Milanosta pohjoiseen kulkevan rautatieliikenteen risteyspaikka. Italian toinen rautatie Milanosta Monzaan valmistui vuonna 1840.


title: Monza

text: Milanon metron 1. linjaa ollaan pidentämässä kohti Monzaa. Yhteys valmistunee vuonna 2019.


title: Ismi

text: Ismi tarkoittaa suuntaa, aatetta tai virtausta. Itsenäisenä sanana ”ismi” on melko harvinainen ja kevyttä tyyliä. Sanan päätteenä ”-ismi” tarkoittaa myös monenlaisia muita ilmiöitä (esimerkiksi terrorismi, alkoholismi, anglismi, islamismi, autismi, kapitalismi).


title: Ismi

text: Vastaava henkilöä tarkoittava johdin on -isti, mutta jos -ismi ei tarkoita aatetta tai oppia, saattaa vastaava -isti-johdos puuttua tai sen merkitys vaihtelee tapauksittain. (Esimerkiksi taidesuunnista puhuttaessa -isti tarkoittaa kyseistä suuntaa edustavaa taiteilijaa) Vastaava adjektiivijohdin on -istinen, ja se on ymmärrettävä -ismiin, ei -istiin liittyväksi. Esimerkiksi ”anglistinen” tarkoittaa ”anglismin sisältävää, englannin kielelle ominaista tai siitä peräisin olevaa”.


title: Ismi

text: -"ismi"-loppuisilla sanoilla on usein suomalaisempia vastineita, kuten -"uus"-loppuiset nimet.


title: Levikki

text: Levikki on sanoma- tai aikakauslehden tilausten, irtomyynnin ja määrättyjen vapaakappaleiden keskimääräinen summa jollain tarkastetulla aikajaksolla. Suomessa lehtien levikintarkastusta hoitaa Media Audit Finland (ent. Levikintarkastus Oy).


title: Levikki

text: Levikkitiedolla on merkitystä mainostajille. Suurempilevikkinen lehti tavoittaa useampia mainostetun tuotteen potentiaalisia ostajia.


title: Levikki

text:
Levikin tilalle on kehitetty myöhemmin muita keinoja ilmaista julkaisun lukijakuntaa.
MediaAuditFinland on julkaissut 2012 lähtien myös "kokonaislevikin", joka koostuu julkaisun levikin lisäksi "levikkikelpoisista yhdistelmätilauksista" ja digitaalisen version levikistä ilman päällekkäisyyksia.


title: Levikki

text: MediaAuditFinland tekee myös Kansallisen Mediatutkimuksen (KTM) jonka toteuttaa TNS Gallup Oy. Tästä saadaan ns. lukijaestimaatti, joka ilmaisee kuinka monta tuhatta lukijaa kunkin lehden keskimääräisellä numerolla on. Toinen selvitettävä arvo on kokonaistavoittavuusluku, joka kuvaa painetun lehden ja saman lehden digitaalisten versioiden lukemista. KMT toteutetaan puhelinhaastatteluna lehtien osalta ja nettikyselynä.


title: Moninpeli

text: Moninpelillä () tarkoitetaan peliä tai pelitapahtumaa, johon voi ottaa osaa useampi kuin yksi pelaaja. Pelaajat voivat pelata joko kaikki kaikkia vastaan tai muodostaa joukkueita, joilla on sama päämäärä pelissä. Videopelejä pelattaessa jokaisella pelaajalla voi olla oma peliohjain liitettynä samaan pelikoneeseen, jolloin useita henkilöitä voi pelata samanaikaisesti, tai kukin suorittaa pelivuoroonsa liittyvät toimet samalla koneella yksi kerrallaan, jolloin pelimuodosta käytetään nimitystä hotseat. Moninpelejä ovat myös usealla tietokoneella tai pelikonsolilla joko lähiverkossa tai Internetin välityksellä pelattavat verkkopelit.


title: Moninpeli

text: Massiivisesti moninpelattava peli eli MMO (Massively Multiplayer Online game) on peli, jossa internetin välityksellä voivat yhdessä pelata suuret määrät ihmisiä. Samassa pelimaailmassa voi vuorovaikuttaa toistensa ja ympäristön kanssa samaan aikaan jopa kymmeniä tuhansia ihmisiä, kuten EVE Online pelissä. MMO:lle tyypillistä on yhteistyön tarve muiden pelaajien kanssa suurissa ryhmissä. MMO:lle on myös tyypillistä että ne sisältävät toisilleen samankaltaisesti osia, joissa pelaaja voi pelata yksin tietokonetta vastaan (Player versus Environment, PvE), ryhmässä tietokonetta vastaan (Group PvE), yksin muita pelaajia vastaan (Player versus Player, PvP) tai ryhmässä muita pelaajia vastaan (Group PvP, GvG, FvF). Pelaavat ryhmät, joita usein kutsutaan killoiksi (eng. Guild) tai ryhmittymiksi (eng. Faction) kilpailevat usein muita pelaavia ryhmiä vastaan (esim. Guild versus Guild, GvG tai Faction versus Faction, FvF).


title: Moninpeli

text: Yhteistyöpelissä eli co-opissa pelaajat voivat pelata yhteistyössä toistensa kanssa tietokoneen ohjaamia hahmoja vastaan.


title: Gyrobussi

text: Gyrobussi on sähkömoottorilla toimiva linja-auto, joka saa energiansa johdinautoista poiketen ilman johtimia ja akkua vauhtipyörästä (kreikaksi "gyros"). Pääteasemilla vauhtipyörä kiihdytetään sähkömoottorin avulla uudestaan maksiminopeuteensa.


title: Gyrobussi

text: Gyrobussin etuja ovat hiljaisuus ja ympäristöystävällisyys. Riippumattomuus johtimista mahdollistaa liikennöinnin vaihtelevilla reiteillä. Haittana on paino: Noin 20 henkilön bussissa, jonka toimintasäde on 20 kilometriä, täytyy olla noin 3 000 kilon painoinen vauhtipyörä. 3 000 kierrosta minuutissa pyörivä vauhtipyörä vaatii erityisen kiinnityksen ja turvallisuusvarustuksen. Vauhtipyörän takia myös kaarreajo gyrobussilla poikkeaa normaalista.


title: Gyrobussi

text: Gyrobussiliikennettä on kokeiltu muun muassa Sveitsissä vuosina 1953–1960 välillä Yverdon-les-Bains–Grandson. Linjan pituus oli 4,5 kilometriä; bussit kulkivat kerran tunnissa paitsi ruuhka-aikana puolen tunnin välein.


title: Gyrobussi

text: Gyrobussilinjoja on ollut myös muun muassa Belgiassa linjalla Gent Zuid – Merelbeke (1956–1959) ja Leopoldvillessä (nykyinen Kinshasa), joka sijaitsee nykyisessä Kongon demokraattisessa tasavallassa.


title: Gyrobussi

text: Useimmat gyrobussikokeilut ovat päättyneet huonoon menestykseen, kun bussit usein eivät ehtineet ajoissa latauspisteeseensä.


title: Ukrainan hryvnia

text: Hryvnia eli grivna (vanha suomenkielinen vastine riuna, , "hryvnja", IPA: [ˈɦrɪu̯nʲɑ]) on Ukrainan rahayksikkö. Sen lyhenne on ukrainaksi "грн.", hrn. Kansainvälinen ISO 4217 -lyhenne on UAH. Hryvnia on ollut Ukrainan rahayksikkö vuodesta 1996.


title: Ukrainan hryvnia

text: Hryvnian symboli on ukrainan pieni kyrillinen kursiivi "he" ("г"), jossa on kaksi vaakasuoraa poikkiviivaa. Symbolille () on varattu merkki U+20B4 Unicode 4.1:ssä, mutta harvat ohjelmistot näyttävät sitä vielä oikein.


title: Ukrainan hryvnia

text: Ukrainan talous oli pahoissa vaikeuksissa jo ennen kriisiä. Sen talous oli pienempi kuin vuonna 1992. Vuoden 2012 bruttokansantuote oli esimerkiksi kaksi kertaa pienempi kuin Valko-Venäjän, jonka asukasluku oli 33 miljoonaa pienempi.


title: Ukrainan hryvnia

text: 16. maaliskuuta 2013 1 hryvnia vastasi 0.094 euroa ja 1 euro 10,631 hryvniaa. Kurssi kääntyi laskuun vallankumoukseen ja Ukrainan kriisiin johtaneiden poliittisten epävakauksien alettua. Helmikuussa 2014 maan keskuspankki lakkasi tukemasta valuuttaa ja omaksui joustavan vaihtokurssin, ja hryvnian kurssi painui ennätyksellisen alas suhteessa Yhdysvaltain dollariin. Edellisvuoden valuutan arvoon verrattuna tapahtunut 21 prosentin lasku oli rajuin, joka tapahtui uutistoimisto Bloombergin seuraamien 175 kansainvälisen valuutan joukossa. Huhtikuussa poliittisen tilanteen kärjistyminen ja kiista kaasun hinnasta Venäjän kanssa laski kurssia entisestään ja tapahtunut lasku oli jo 32 prosenttia.


title: Ukrainan hryvnia

text: 7. marraskuuta Ukrainan keskuspankki ilmoitti luopuvansa epävirallisen tavoitekurssin puolustamisesta. Samana päivänä Ukraina tiedotti venäläisjoukkojen siirtyneen maansa alueelle. Ilmoituksilla oli välitön vaikutus kurssiin, joka putosi päivän aikana. Epävirallinen tavoitekurssi oli ollut 12,95 hryvniaa yhtä dollaria kohti, mutta päivän iltana dollarilla sai jo 14,47 hryvniaa.


title: Ukrainan hryvnia

text: 3. elokuuta 2014 1 hryvnia vastasi 0,06 euroa ja 1 euro 16,03 hryvniaa. Helmikuussa 2015 hryvnian kurssin laskua saattoi kuvata syöksyväksi. Hryvnian kurssi olikin menettänyt arvoaan kaikista valuutoista eniten vuoden sisään. 23. helmikuuta 2015 yksi euro vastasi 31,65 hryvniaa. Syöksyn hillitsemiseksi Ukrainan keskuspankki ilmoitti uusista toimenpiteistä, joihin kuului mm. maahantuojien valuuttakontrollin tiukentaminen.


title: Ukrainan hryvnia

text: 7. toukokuuta 2018 1 hryvnia vastasi 0,03 euroa ja 1 euro vastasi 31,21 hryvniaa.


title: Gent

text: Gent (, ) on Itä-Flanderin () maakunnan pääkaupunki Belgiassa. Se on asukasluvultaan Belgian suurin kunta ja kaupunkialueena maan kolmanneksi suurin Brysselin ja Antwerpenin jälkeen. Maantieteellisesti kaupunki sijaitsee Schelde- ja Leiejokien yhtymäkohdassa. Sen lempinimi on ”ylpeä kaupunki” (flaamiksi "de fiere stede").


title: Gent

text: Gentin kaupungin nykyisellä alueella on ollut tiettävästi asutusta jo pronssikaudella johtuen alueen hedelmällisestä maaperästä sekä jokien läheisyydestä. Kaupungin historia lasketaan useimmiten alkaneen 500-luvulla, kun nykyisen keskustan alueelle perustettiin katolisia luostareita. Luostareiden ympärille alkoi kasvaa tiheämpää asutusta, ja nämä aluksi erilliset asutuskeskittymät kasvoivat hiljalleen yhteen suuremmaksi kokonaisuudeksi. Gent oli noin vuodesta 1000 aina 1200-luvun lopulle Euroopan toiseksi suurin kaupunki Pariisin jälkeen. Tuohon aikaan muun muassa Lontoo ja Moskova olivat vielä pienempiä. Historiallisesti Gent tunnetaan muun muassa keisari Kaarle V:n syntymäpaikkana sekä Gentin rauhan allekirjoituspaikkana.


title: Gent

text: Gent on tunnettu myös monitieteellisestä yliopistostaan, joka sijoittuu säännöllisesti kansainvälisissä vertailuissa maailman 150 parhaan yliopiston joukkoon Belgian toiseksi parhaana yliopistona Leuvenin yliopiston jälkeen. Gentin yliopisto on historiallisesti ensimmäinen yliopisto Belgiassa, jossa alettiin antaa opetusta vain hollannin kielellä vuodesta 1916 alkaen. Gentin yliopistossa kartoitettiin vuonna 1972 ensimmäistä kertaa maailmassa yhden geenin perimä, eli sekvensoitiin M2-bakteriofagin kuoriproteiinin geenin nukleotidijärjestys.


title: Kilpi (yhtye)

text: Kilpi on turkulainen suomenkielistä heavy metalia 1980-luvun otteella soittava yhtye.


title: Kilpi (yhtye)

text: Kilpi oli alun alkaen Pete Kilven yksityinen yritys. Hän rakensi kotiinsa äänitysstudion, jossa hän äänitti kokeilunluontoisesti erilaisia sävellyksiään. Sävelmien teksteinä hän käytti silloisen vaimonsa suomenkielisiä runoja. Koska ensimmäiset yritykset tuntuivat lupaavilta, Pete Kilpi otti yhteyttä ystäväänsä Taage Laihoon, joka lauloi sävelmät uudelleen demolle. Jonkin ajan kuluttua Kilpi ja Laiho muodostivat yhtyeen Janne Karttilan, Aleksi Summeen, Juha Kukkolan ja Janne Laaksosen kanssa.


title: Kilpi (yhtye)

text: Yhtyeen ensimmäisen singlen oli ensin tarkoitus olla omakustanne. Yhtye solmi kuitenkin levytyssopimuksen kustannusyhtiö MTG:n kanssa. Kilven ensimmäinen single "Nerokasta Ikävää" nousi radiokanavien YleX ja Suomipop listoilla sijalle 16., tehden yhtyeen tunnetuksi. Helmikuussa 2003 yhtyeen ensimmäisen pitkäsoiton äänitykset alkoivat Pete Kilven vanhempien mökillä. Albumi Sähkönsinistä sinfoniaa julkaistiin 28. toukokuuta 2003. Se nousi listoilla sijalle 32. Samana kesänä yhtye järjesti myös ensimmäiset live-esiintymiset.


title: Kilpi (yhtye)

text: Keväällä 2004 ilmestyi seuraava single "Sielut Iskee Tulta". Se nousi listalla sijalle 7., sijoittuen siis selvästi edeltäjäänsä paremmin. Kesällä 2004 alkoivat yhtyeen seuraavan lp:n II taso äänitykset. Se julkaistiin 29. syyskuuta 2004 ja nousi albumien top ten -listalle. Samassa yhteydessä yhtye teki ensimmäisen maanlaajuisen kiertueensa.


title: Kilpi (yhtye)

text: 8. helmikuuta 2006 Kilpi julkaisi kolmannen albuminsa Kaaoksen kuningas. Kilpi osallistui Eurovision laulukilpailun vuoden 2006 Suomen karsintoihin kahdella albumin kappaleella "Toinen Minä" ja "Katharsis". "Katharsis" saavutti karsinnoissa 6. sijan. Suomen edustajaksi valittiin toinen hevirockyhtye Lordi, joka voitti vuoden 2006 Euroviisut kappaleellaan "Hard Rock Hallelujah".


title: Kilpi (yhtye)

text: 2007 yhtye julkaisi oman levy-yhtiönsä Killbee Recordsin kautta Down By The Laituri -festivaaleilla äänitetyn livealbumin Kaaos - Live ja pian sen jälkeen samassa yhteydessä kuvatun DVD:n "Kuningas". 2. huhtikuuta 2008 ilmestyi yhtyeen neljäs studioalbumi IV.


title: Kilpi (yhtye)

text: Vuonna 2012 ilmestyi kaksi uutta singleä "Lautta" ja "Rakkaus vapauttaa".


title: Kilpi (yhtye)

text: Kilven sanoitukset käsittelevät muun muassa nyky-yhteiskuntaa, rakkautta ja oikeudenmukaisuutta. Suurimman osan kappeleista on sanoittanut Taage Laiho, mutta kaikki yhtyeen jäsenet osallistuvat sävellystyöhön. Albumeilla "Sähkönsinistä sinfoniaa" ja "II Taso" kokoonpanossa rumpuja soittanut Janne Karttila halusi vuonna 2005 ensimmäisen lapsensa syntymän myötä omalla päätöksellään vetäytyä bändin toiminnasta keskittyäkseen viettämään rauhallista perhe-elämää. Juha "Kukkis" Kukkola vetäytyi bändistä vuonna 2009.


title: Jorma Palo

text: Jorma Heikki Ilari Palo (10. heinäkuuta 1936 Käkisalmi – 4. kesäkuuta 2006 Helsinki) oli neurologian professori, lääketieteen ja kirurgian tohtori sekä kirjailija.


title: Jorma Palo

text: Palon isä oli kaaderiupseeri, kapteeni Teemu Palo, joka kaatui jatkosodassa vuonna 1941. Palo tuli perheensä mukana talvisodan evakkoon ensin Tornion Kivirannalle, isänsä syntymäkotiin Juneksen kartanoon, ja sieltä jatkosodan alla äitinsä Mailan, omaa sukuaan Mankin, kotitaloon Valkealan Tirvalle. Palon puoliso vuodesta 1961 oli Leena-Maija Leino. Ylioppilaaksi Palo tuli Mikkelin lyseosta 1954 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1962. Hän toimi Helsingin yliopiston neurologian apulaisprofessorina 1975–1980, professorina 1980–2001, HYKSissä neurologian klinikan ylilääkärinä 1978–1994 ja HYKSin johtajaylilääkärinä 1990–1992 sekä Stakesin tutkimusprofessorina 1993–1994. Eläkkeelle Palo jäi vuonna 2001.


title: Jorma Palo

text: Palo harrasti kirjallisuutta, elokuvia ja työmatkapyöräilyä. Hän kuoli 4. kesäkuuta 2006 melanoomaan, joka oli todettu joulukuussa 1990. Hän oli kuollessaan 69-vuotias.


title: Jorma Palo

text: Palo sai työstään huomattavia tunnustuksia, hänet palkittiin mm. WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnolla 1995 sekä Suomen tietokirjailijoiden tunnustuspalkinnolla 1997. Vuonna 1994 Jorma Palo oli Tieto-Finlandia-ehdokkaana teoksellaan "Suomalainen lääkärikirja" (WSOY). Kirjasta on myöhemmin julkaistu uudistettuja laitoksia nimellä "Jorma Palon lääkärikirja" ja sitä on myyty yli 100 000 kappaletta. Palo sai vuonna 1993 Vapaa-ajattelijain liiton Väinö Voipio -palkinnon humanistista etiikkaa esittelevistä kirjoistaan. Näitä ovat erityisesti vuonna 1992 ilmestynyt "Saanko elää, saanko kuolla: Hoidon rajat" sekä palkinnon myöntämisen jälkeen vuonna 1996 kirjoitettu "Sängyssä vai kylppärissä: Arjen etiikkaa".


title: Jorma Palo

text: Palo julkaisi paitsi useita lääketieteellisiä teoksia, oppikirjoja ja tietokirjoja, myös kaunokirjallisia teoksia, joista viimeisiksi jäivät Bodominjärven murhia käsittelevät "Bodomin arvoitus" (WSOY, 2003), "Hans Assmannin arvoitus" (Tammi, 2004, yhdessä entisen rikospoliisin Matti Paloaron kanssa) sekä "Nils Gustafsson ja Bodomin varjo" (WSOY), joka julkaistiin 2006 muutama päivä Palon kuoleman jälkeen. Jorma Palo tunnetaan myös kansantajuisista lääketiedettä käsittelevistä teksteistään, joita on julkaistu kirjojen lisäksi lehdissä, muun muassa Helsingin Sanomien Kuukausiliitteessä vuosina 1983–2001.


title: Bouquet garni

text: Bouquet garni on kimppu yhteen sidottuja yrttejä, joita käytetään pääasiassa keittojen ja liemien maustamisessa.


title: Bouquet garni

text: Mitään yhtenäistä käsitystä tai sääntöä siitä, mitä yrttejä bouquet garnissa tulisi olla, ei ole, mutta ainakin laakerinlehti, persilja ja timjami kuuluvat tavallisesti käytettyihin. Muita sopiva yrttejä ovat basilika, lehtiselleri, kirveli, rosmariini ja rakuuna. Myös vihannekset, kuten porkkana, selleri, purjo, sipuli ja piparjuuri sopivat bouquet garniin.


title: Bouquet garni

text: Yleensä käytettävät yrtit sidotaan langalla pieneksi kimpuksi tai tähän tarkoitukseen sopivaan verkkoon. Jotkut käyttävät myös metallisia teesiivilöitä. Bouquet garni otetaan keitosta ja liemestä aina pois ennen liemen suurustamista tai tarjoilua.


title: Rosmariini

text: Rosmariini eli rohtorosmariini ("Rosmarinus officinalis") on ainavihanta yrtti, jonka neulasmaisia lehtiä käytetään ruoanlaitossa ja yleensä maustamisessa. Rosmariinin alkuperä on Välimeren alueella, jossa rosmariinipensaat saattavat kasvaa kahden metrin korkuisiksi. Rosmariini kuuluu huulikukkaiskasvien heimoon ("Lamiaceae"), johon kuuluu paljon mintun sukuisia yrttejä. Rosmariinin nimi tulee latinasta "rosmarinus", joka tarkoittaa meren kastetta tai merenruusua, mutta nimen tulkintavirheen vuoksi se saavutti keskiajalla aivan erityisen aseman, kun yrtin nimen arveltiin viittaavan Neitsyt Mariaan.


title: Rosmariini

text: Rosmariinin runko on puumainen, ja kasvumuotoja on matalista lajeista aina yli metrin korkuisiin pensaisiin. Rosmariinin kukkia on monen värisiä, valkoisista vaalenpunaisiin ja sinisiin. Tuoreita tai kuivattuja rosmariinin lehtiä käytetään mausteena ennen kaikkea Välimeren keittiössä. Kasvista tislataan myös eteeristä rosmariiniöljyä. Rosmariinin eteerinen öljy sisältää mm. 1,8-sineolia, kamferia ja pineeniä. Rosmariini sopii erityisesti lampaan-, porsaan-, vasikanlihan sekä kanapatojen mausteeksi. Hienonnettuna sitä voi ripotella kalan ja lihan pinnalle ennen parilointia.


title: Rosmariini

text: Suomessa rosmariinia voi kasvattaa kesäisin ulkona ruukussa tai maassa, mutta pohjoisen kylmää talvea se kestää kehnosti. Yrtin voi antaa talvehtia sisätiloissa noin 10 asteen lämmössä. Talvehtimisen aikana rosmariinia tulee kastella normaaliakin kevyemmin, vaikka muutenkaan kasvi ei viihdy märässä maassa.


title: Rosmariini

text: Shakespeare viljelee rosmariinia näytelmissään tavan takaa, esimerkiksi "Perikleessä". Platina mainitsee rosmariinin siemenet, kukat ja juuret lehtien ohella kasvin käyttökelpoisiksi osiksi


title: Rosmariini

text: Rosmariinilla kerrotaan olevan muistia parantavia vaikutuksia ja sitä pidetäänkin muiston ja muistamisen symbolina. Lehdissä on esimerkiksi rosmariinihappoa, jolla on tulehduksia hillitsevä vaikutus.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholman merilinnoitus on Loviisan edustalla sijaitseva merilinnoitus, jota rakennettiin Ruotsin laivaston tukikohdaksi sekä Venäjän vastaisen rajan turvaksi. Eversti Augustin Ehrensvärd suunnitteli sen säännölliseksi bastionilinnoitukseksi. Svartholman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1748, ja se valmistui keskeisiltä osiltaan 1760-luvun aikana, mutta täysin valmiiksi se ei tullut koskaan.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Linnoitus näytteli merkittävää roolia Ruotsin laivaston tukikohtana aikana vuosina 1788–1790. Svartholma siirtyi Venäjän hallintaan Suomen sodan aikana vuonna 1808, jolloin se antautui lähes taistelutta. Sotilaallisen merkityksensä menettänyttä linnoitusta käytettiin myöhemmin myös vankilana. Englantilainen laivasto-osasto räjäytti linnoituksen käyttökelvottomaksi Krimin sodan aikana vuonna 1855.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Museovirasto on restauroinut linnoitusta 1960-luvulta alkaen. Nykyisin linnoitus on suosittu matkailukohde.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Ruotsin ja Venäjän välinen raja siirtyi vuosina 1741–1743 käydyn hattujen sodan jälkeen solmitussa Turun rauhassa Kymijokeen. Ruotsi menetti rauhansopimuksessa entiset rajalinnoituksensa Haminan, Lappeenrannan ja vanhan Olavinlinnan Savonlinnassa. Uuden vaikeammin puolustettavan rajan tuntumaan piti ryhtyä rakentamaan uusia linnoituksia.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Uuden rajan tuntumaan vuonna 1745 perustettuun rajakaupunkiin Loviisaan suunniteltiin rakennettavaksi Loviisan linnoitus. Laaja kuudesta bastionista ja etuvarustuksista muodostuva linnoitus vartioisi rannikkoa pitkin kulkevaa Kuninkaantietä. Maalinnoituksen pariksi suunniteltiin rakennettavaksi Loviisan lahden suulle Svartholman merilinnoitus. Linnoitusten tehtävänä oli estää venäläisten pääsy rannikkoa pitkin Ruotsin hallitsemaan Suomeen sekä tarjota tukeutumispaikka ja huoltotukikohta Ruotsin laivastolle. Svartholman merilinnoitus toimisi myös samaan aikaan Helsingin edustalle rakennettavan Viaporin eli Suomenlinnan merilinnoituksen sisarlinnoituksena ja etuvartioasemana.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Vanhin tunnettu Svartholman linnoitussuunnitelma on Suomen linnoitusprikaatin päällikön, päämajoitusmestariluutnantti A. J. Nordenbergin vuonna 1744 laatima hahmotelma. Rakennustöihin ryhdyttiin kuitenkin Viaporinkin rakentamisesta vastanneen Augustin Ehrensvärdin suunnitelmien pohjalta. Svartholman merilinnoitus suunniteltiin rakennettavaksi tuolloin vallalla olleen bastionijärjestelmän mukaisesti, jolloin linnoituksen eri osat saattoivat tukea toisiaan tykkitulella taistelutilanteessa. Neljästä bastionista ja linnoitussaarta kiertävästä etuvarustuksesta koostuva merilinnoitus valmistui jokseenkin suunnitellussa muodossa. Sen sijaan Loviisan maalinnoituksen rakennustyöt jäivät lopullisesti kesken Pommerin sodan vuoksi vuonna 1757. Linnoituksesta ehti valmistua vain Kuninkaantien kahden puolen rakennetut bastionit, Ungern ja Rosen, jotka ovat edelleen nähtävissä Loviisan keskustan itäpuolella.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholman rakennustöiden johdossa oli Augustin Ehrensvärd, jolla oli kuitenkin johdettavanaan myös Suomenlinnan rakennustyömaa. Rakennustöiden johto jäi käytännössä aina jollekin luutnantin tai kapteenin arvoiselle upseerille. Työvoimana saarella käytettiin jalkaväen ruotusotilaita ja laivamiehiä sekä rangaistusvankeja, mutta joukkoon oli palkattu myös ammattimiehiä: muurareita, kirvesmiehiä ja puuseppiä. Ensimmäisenä rakennuskesänä Loviisan ja Svartholman linnoitustyömaiden työläisten määrä nousi 1 500 sotilaaseen ja käsityöläiseen, ja suurimmillaan työntekijämäärä oli vuonna 1752, jolloin rakennustyömailla työskenteli 4 500 sotilasta, käsityöläistä ja vankia.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Työpäivät olivat 12-tuntisia ja töitä tehtiin kuutena päivänä viikossa kuuden äyrin päiväpalkalla. Rakennustöitä pystyttiin tekemään pääasiassa kesäisin, huhtikuusta syyskuuhun, ja valtaosa kotimaisista joukko-osastoista kotiutettiin yleensä talven ajaksi. Talvisin pystyttiin kuitenkin ajamaan saareen rakennustarpeita ja työskentelemään linnoitustyömaan pajoissa ja verstaissa.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Rakennustyöt Svartholman linnoitustyömaalla alkoivat tammikuussa 1748. Saaren lähivedet luodattiin turvallisen satamapaikan löytämiseksi ja linnoituksen pohjakaava mitattiin maastoon. Kevättalven aikana saarelle nousi rakennustöissä tarvittavia rakennuksia: pajoja, varastorakennuksia ja kasarmi. Kesällä roudan sulettua ryhdyttiin varsinaisiin linnoituksen rakennustöihin. Rakennustyöt etenivät ripeästi, ja 1750-luvun aikana ehdittiin saada kutakuinkin valmiiksi sekä neljästä bastionista koostuva harmaakivinen keskuslinna, jonka muurit nousivat 7-9 metrin korkeuteen, että linnoituksen pääporttia suojaava pohjoinen rantavarustus eli tenalji. Bastionit, linnoituksen pääpuolustusasemat, nimettiin niiden rakennustöitä johtaneiden upseereiden mukaan.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Pommerin sota katkaisi kuitenkin työt vuonna 1757. Töiden päästyä uudelleen jatkumaan vuonna 1762 valmistuivat nopeaan tahtiin komendantintalo, rantavarustukselle sijoitettu vartiotupa sekä itäinen ja pohjoinen kasarmi. Kurtiineihin holvatut kasarmirakennukset olivat kaksikerroksisia, ja niiden kattoina toimivat linnoituksen kurtiinivallien ampumatasanteet rintavarustuksineen. Katot osoittautuivat kuitenkin ongelmallisiksi, sillä avoimia ampumatasanteita ei saatu täysin vesitiiviiksi. Vuotavat ja vetoiset kasarmit varustettiin 1770- ja 1780-lukujen vaihteessa ullakkokerroksilla ja vedenpitävillä katoilla. Samaan aikaan rakennettiin myös läntinen kasarmi, joka katettiin.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Työmaan rakennustarpeita koottiin Loviisan lähistöltä. Alueen sahat sekä tiili- ja rautaruukit toimittivat tuotteitaan rakennustyömaalle, hiekkaa rahdattiin Svartholmaan lähisaarilta. Kaupungin porvarit toimittivat työmaalle paperia, kynttilöitä, heinää, hevosia sekä muita tarvikkeita, mitä töissä tarvittiin. Sen sijaan kaikki rakennustöissä käytetty kiviaines saatiin itse linnoitussaaresta louhintatöiden yhteydessä.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Linnoituksen kasarmeissa olivat niin varuskunnan sotilaiden majoitustilat kuin laivaston huoltoon tarvittavia tiloja. Pohjoinen kasarmi toimi erityisesti laivaston varastotiloina, ja läntiseen kasarmiin oli sijoitettu suuri leipomo alusten ruokatäydennyksiä varten. Linnoituksen piha-alue viimeisteltiin rakentamalla kivettyjä kulkuteitä kasarmien välille sekä pääportilta rantaan.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholman linnoitus oli saatettu 1780-luvun alkuun mennessä siihen asuun, mihin se sittemmin ruotsalaisten linnoituskauden jälkeen jäi. Linnoitus ei kuitenkaan ollut vielä valmis. Alkuperäisestä suunnitelmasta jäivät uupumaan linnoituksen itäisen ja läntisen porttien suojaksi suunnitellut ravelliinit, joiden rakennustöistä oli ehditty vasta osittain louhia varustusten perustukset sekä rakentaa muutamia muurien osia. Myös linnoitussaarta kiertävät rantavarustukset, joiden tehtävänä oli estää maihinnousu saarelle, olivat monin paikoin keskeneräiset. Vuonna 1788 tehdyn komendantin vaihdoksen yhteydessä täytetty pöytäkirja osoittaa, millaisessa kunnossa linnoitus oli ruotsinvallan loppupuolella.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Keskeneräisyys heikensi linnoituksen taistelukykyä sekä Kustaa III:n sodan että Suomen sodan aikana, vaikka saarta pyrittiin varustelemaan kummallakin kerralla pikavauhtia ennen vihollisen saapumista.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholman merilinnoituksessa ehti toimia ruotsalainen ja venäläinen varuskunta yhteensä vuosisadan ajan, mutta linnoitus ei voi silti juuri kerskua sotilaallisilla saavutuksillaan. Linnoitus ei käynyt kertaakaan historiansa aikana todellista taistelua. Kahdesti vihollinen pääsi kolkuttamaan linnoituksen porttia, Venäjän armeija Suomen sodan aikana ja englantilainen laivasto-osasto Krimin sodassa. Molemmilla kerroilla linnoitus antautui nopeasti. Krimin sodan aikana se jopa tyhjennettiin ennen vihollislaivaston ilmestymistä.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Sotilaallisesti linnoitusta pidettiin jo pian valmistumisensa jälkeen liian heikkona kestämään täysimittaisen hyökkäyksen. Linnoituksen muureille ei yksinkertaisesti pystyttäisi sijoittamaan riittävän voimakasta tykistöä estämään täysimittaista maihinnousua.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Kunniakkaimmat hetkensä linnoitus koki (1788–1790) aikana, jolloin Venäjän laivastoa vastaan taisteleva Ruotsin laivasto saattoi tukeutua Svartholman linnoitukseen. Svartholmassa täydennettiin taisteluun lähtevien laivojen varastoja, ja sen turviin saattoi vetäytyä taistelun jälkeen nuolemaan haavojaan. Linnoituksella oli suuri merkitys esimerkiksi Ruotsinsalmen meritaisteluihin valmistauduttaessa.


title: Svartholman merilinnoitus

text:
Suomen sodassa (1808-1809) Svartholma joutui ensimmäisen kerran vihollisen tulituksen kohteeksi.
Sodan alkaessa linnoituksen kunnosta on ristiriitaisia kuvauksia. Linnaa varustanut kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoff kertoi saattaneensa linnoituksen hyvään puolustuskuntoon. Myöhemmin puolustajien antamien selvitysten mukaan aseistus oli kunnossa, mutta puutetta oli ennen kaikkea muonasta, lääkkeistä sekä juomavedestä.
Helmikuussa 1808 hyökkäykseen lähtenyt Venäjän armeija saavutti pian rajan pinnassa sijaitsevan Loviisan ja ryhtyi piirittämään linnoitusta. Venäläisiä johtanut Friedrich Wilhelm von Buxhoevden näki, että suora hyökkäys jään yli aiheuttaisi liian suuria tappioita. Hän päätyikin katkaisemaan linnoituksen huoltoyhteydet ja ryhtyi piirittämään linnaketta. Buxhoevden lähetti 22. helmikuuta jäälle neuvottelijat. Neuvottelijoiden esittämän antautumisvaatimuksen linnoituksen apulaiskomentaja kapteeni C. G von Schoultz kuitenkin torjui. Venäläiset olivat löytäneet itäpuolelta kohdan, mihin linnoituksen tykistö ei puutteellisten sektorien vuoksi voinut ampua. Venäläisten tulituksessa henkilövahingot olivat pieniä, mutta tulitus tuhosi majoitus- ja varastotiloja. Kapteeni Schoultz neuvotteli venäläisten kanssa aselevon ajalle 11.–14. maaliskuuta. Aselevon jälkeen linnoituksessa oli jäljellä 19 upseeria, 27 aliupseeria sekä 499 sotilasta. Sairastuvalla oli 135 henkilöä ja linnoituksen muonavarasto oli ehtymässä. Linnoituksen komentaja majuri Karl Magnus Gripenberg ehdotti upseerikunnalle antautumista. Gripenbergin laatimien antautumisehtojen mukaan varuskunta sai marssia ulos täysissä aseissa, musiikin soidessa. Jäällä miehistö luovutti aseensa, upseeristo sai pitää miekkansa. Sotavangit saivat lähteä kotiinsa ja sairaille järjestettiin hoitoa venäläisessä sotasairaalassa.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Piiritys kesti ainoastaan vajaan kuukauden ja venäläistykistö ampui linnoitusta vain harvakseltaan. Pitkään piiritykseen varautunut Kamenskin divisioona vapautui muihin tehtäviin, lisäksi venäläiset huomasivat, että tuleva vastustaja ei olisikaan niin sisukas kuin etukäteen oli arvioitu. Linnoituksen piiritys lienee vaikuttanut tapaan, millä venäläiset käsittelivät myöhemmin Viaporia.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Suomen siirryttyä Venäjän valtaan Suomen sodan jälkeen Haminan rauhansopimuksella vuonna 1809 Svartholman rajalinnoitus joutui kauaksi Tornionjokeen siirtyneestä valtakunnan rajasta. Linnoituksen sotilaallinen merkitys hiipui, ja sitä ryhdyttiin osittain riisumaan aseista. Venäläinen varuskunta majaili linnoituksessa kuitenkin vuoteen 1853 saakka. Kutistuneen varuskunnan seuraksi saareen muutti 1830-luvulla vankila. Kotimaisten rangaistusvankien lisäksi linnoituksen vanhassa vartiotuvassa virui joukko venäläisiä poliittisia vankeja.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Vankilan ehkä tunnetuin pappi oli herrnhutilaisuudesta voimakkaita vaikutteita saanut Henrik Renqvist, joka määrättiin tähän tehtävään rangaistuksena: ollessaan kappalaisena huonosti hoidetussa Liperin seurakunnassa hän astui aivan liian voimakkaasti hengellisesti velttoina pitämiensä kirkkoherran ja piispa Molanderinkin varpaille eikä piitannut ylemmänkään tahon varoituksista herätysmielisessä innossaan. Niinpä hänestä tehtiin vankilapappi, koska katsottiin että tällaisessa paikassa into kyllä laimenee. Toisin kävi: yhdeksän vuoden vankilapalvelu vuosina 1825–1835 vain syvensi ja tiivisti nuoren papin intomieltä. Svartholmassa hän laski perustan myöhemmässä elämässä ajamalleen raittiusliikkeelle.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholma soveltui varsin huonosti vankilaksi, ja jatkuvien valitusten vuoksi vankila lakkautettiin ja jäljelle jääneet vangit siirrettiin Suomenlinnaan vuonna 1847. Svartholman vankila pyrittiin kuitenkin avaamaan uudelleen vielä muutaman vuoden kuluttua, mutta lopullisesti vankilakausi päättyi Krimin sotaan, jolloin Svartholman vangit evakuoitiin sodan jaloista Hämeen linnaan.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Lähinnä vankilana toiminut linnoitus oli päässyt pahasti rappeutumaan Venäjän vallan ajan ensimmäisinä vuosikymmeninä. Krimin sodan uhatessa Suomen rannikon puolustusta ryhdyttiin elvyttämään, ja Svartholmaakin varten tehtiin korjaussuunnitelma. Tehtävä koettiin kuitenkin ylivoimaiseksi, ja linnoitus päätettiin tyhjentää kokonaan. Aseistus purettiin ja puurakennukset, kivirakennusten puiset ovet ja ikkunat evakuoitiin mantereen puolelle.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Englantilainen laivasto-osasto saapui tyhjilleen jätetyn linnoituksen edustalle 4. heinäkuuta 1855. Osastoon kuuluivat fregatti HMS Arrogant (kapt. HR. Yelverton), korvetti HMS Magicienne (kapt. Vansittort) sekä tykkivene Ruby (kapt. Lovden). Aluksista siirrettiin tuhansia kiloja ruutia linnoitukseen, joka räjäytettiin käyttökelvottomaksi.


title: Svartholman merilinnoitus

text:
Svartholman varuskunnan rauhanajan vahvuudeksi oli määrätty 300–400 miestä. Miehistön arkipäivän täyttivät harjoitukset ja vartiopalvelus sekä linnoituksen ja sen aseistuksen ylläpitotyöt. Silloin tällöin miehiä työllistivät myös mittavammat rakennustyöt.
Elämä linnoitussaarella ei ollut herkkua. Linnoituksen kasarmit olivat etenkin ennen 1770- ja 1780-lukujen vaihteessa tapahtunutta kattamistaan varsin kylmiä ja kosteita, sillä kasarmien katoilla olevia ampumatasanteita ei ollut saatu vesitiiviiksi. Miehistöä vaivasivatkin monet taudit, kuten punatauti, kolera ja vilustumistaudit. Myös keripukki vaivasi yksipuolisella ruokavaliolla toimeen tulevia sotilaita. Sairastuneita sotilaita hoivasi linnoituksen välskäri läntiseen kasarmiin sijoitetussa sairastuvassaan.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Sotilaiden ateriat koostuivat lähinnä leivästä ja puuroista. Toisinaan ruokalistalla oli myös herneitä, lihaa, kalaa ja silavaa, joista loihdittiin erityisesti erilaisia keittoja. Juomaksi sotilaille tarjottiin viinietikkaan sekoitettua vettä ja viinaa. Linnoituksessa asustaneet vangit saivat tyytyä pelkkään kuivaan leipään. Monipuolisempi ruoka täytyi ostaa linnoitustöistä saadulla vähäisellä palkalla. Linnoituksen ruokahuolto tarjosi varman tulonlähteen lähiseudun talonpojille ja kalastajille sekä Loviisan porvareille. Kaupunkiin perustettiin vuonna 1754 oma tupakkakehräämö, ja anniskeluravintoloiden määrä nousi 1700-luvun jälkimmäisellä puoliskolla yli kahdenkymmenen.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Linnoituksen upseeristo seurusteli mielellään lähiseudun aateliskartanoiden herrasväen kanssa ja osallistui innolla kaupungin seurapiiritapahtumiin. Linnoituksen upseeristo ja kaupungin porvarit perustivat myös veljeskiltoja ja salaseuroja. Svartholmassa kokoontui esimerkiksi salaperäinen juomaseura Hypotenus, joka kunnioitti toiminnallaan roomalaista viininjumalaa Bacchusta. Myöskään Helsinki ja Viaporin linnoitus eivät olleet liian kaukana seurapiiririentojen kohteina.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Englantilaisten vierailun jälkeen Svartholman merilinnoitus unohdettiin. Raunioista purettua rakennusjätettä käytettiin tulipalossa tuhoutuneen Loviisan kaupungin jälleenrakennukseen. Esimerkiksi Loviisan raatihuoneen ja kirkon rakennustyömaille tuotiin tiiliä linnoituksen raunioista. Kivitaloja rakentavat porvarit saivat hakea saaresta vapaasti tiiliä ja kiviä rakennusmateriaaliksi. Muut maksoivat tuhannesta tiilestä rupla 50 kopeekkaa. Purkutöitä seuranneina vuosikymmeninä saarta käytettiin lähinnä vain Suur-Sarvilahden kartanon karjan laidunmaana.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Linnoituksen räjäytetyt, puretut sekä kosteuden ja pakkasen runtelemat muurit hautautuivat purkujätteen ja kasvillisuuden alle. 1900-luvun alussa linnoituksesta oli tunnistettavissa enää osa rantavarustuksista ja bastioneista.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Vuosikymmenten unohduksen jälkeen Museoviraston edeltäjä muinaistieteellinen toimikunta alkoi tutkia Svartholman raunioita ensimmäisen kerran jo vuonna 1911, ja Loviisan kaupunki suoritti linnoituksessa raivaustöitä 1930-luvun alussa. Varsinaisiin restaurointitöihin ryhdyttiin kuitenkin vasta sotien jälkeen. Restaurointi rahoitettiin heinämaiden vuokratuloilla sekä metsän myynnistä saaduilla voitoilla.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Vuonna 1948 suoritettuja pienimuotoisia muurien korjaustöitä lukuun ottamatta laajemmat restaurointityöt Svartholmassa aloitettiin vasta Museoviraston vuosina 1963-1964 toteutettujen kaivausten yhteydessä. Ensimmäisten kaivausten yhteydessä paljastettiin linnoituksen sisäpihaa sekä itäisessä ja läntisessä kurtiinissa sijainneita kasarmeja. Kaivausten vuoksi linnoituksen muurit kärsivät talvisia lisävaurioita, sillä esiin kaivettuja muurinosia ei suojattu välittömästi sateelta ja jäätymiseltä.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Varsinainen suunnitelmallinen restaurointityö aloitettiin 1968 arkkitehti Esko Vormalan suunnitelmien mukaan, jolloin myös bastionikehän muurirakenteita vahvistettiin ja muurattiin osittain uudelleen. Maan uumenista paljastuneen pohjoisen kasarmin suojaksi rakennettiin katos.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Linnoituksen tutkimuksen ja entistämisen viimeisin vaihe käynnistyi vuonna 1994, jolloin loputkin linnoitusalueesta pääsivät restaurointityön piiriin. Samalla suojattiin pohjoisen ja läntisen kurtiinirakennuksen rauniot yhtenäisellä katoksella. Työt valmistuivat vuonna 1998, jolloin vietettiin linnoituksen 250-vuotisjuhlavuotta.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Osa linnoituksesta on edelleen jätetty kaivamatta esiin, sillä vaurioituneet rakenteet säilyvät parhaiten maakerroksen peitossa. Linnoitus hahmottuu vierailijalle kuitenkin hyvin jo tällä hetkellä esiin kaivettujen osien avulla. Muurien entistämistyöt, linnoituksen sisäpihan korjattu kivetys ja 1700-lukulaisittain rakennettu hirsiarkkulaituri kruunaavat kokonaisuuden.


title: Svartholman merilinnoitus

text: Svartholman merilinnoitus on nykyisin Metsähallituksen hallinnoima muinaismuistolain suojaama muinaisjäännös.


title: Svartholman merilinnoitus

text:
Linnoitussaaressa sijaitsee Museoviraston tuottama Svartholman historiasta kertova näyttely. Näyttelyssä voi tutustua linnoituksen rakentamisvaiheeseen, sen palvelukseen sotilaskäytössä sekä pitkään ja vaativaan restaurointiprojektiin. Näyttelyssä on esillä linnoituksesta löytynyttä esineistöä sekä linnoituksen pienoismalli. Saareen ja linnoitukseen voi tutustua myös opastetulla kävelykierroksilla. Lisäksi saaressa on museomyymälä, ravintola ja vierasvenesatama. Osassa linnoituksen raunioista on sortumavaara, joten muureilla tulee liikkua varovaisesti.
Svartholman saarelle pääsee kesällä päivittäin Loviisan keskustasta lähtevällä reittilaivalla. Matka-aika on 45 minuuttia. Myös saarella toimivasta ravintolasta voi tiedustella kuljetuksia kvanvikenin huoltolaiturilta.


title: Kilpi

text:
Kilpi on hyökkäysten pysäyttämiseen tarkoitettu suojausväline, jota pidetään useimmiten kädessä. Poikkeuksia on, kuten turnajaiskilvet.
Kilpi on yleensä melko litteä ja hieman ulospäin kupera, mutta muuten muodot ovat hyvin vaihtelevia. On pisaran-, ympyrän-, ja vaakunakilven muotoisia kilpiä, mutta muotoja voi olla rajattomasti. Kuuluisimpia kilpiä olivat ritarien kilvet, roomalaisten legioonalaisten kilvet ja antiikin kreikkalaisten kilvet.


title: Kilpi

text: Koristeelliset kilvet lienevät lähtökohtana vaakunoille ja heraldiikalle.


title: Kilpi

text: Antiikin Rooman legioonalaisten kilpi "scutum" on yksi tunnetuimmista kilpityypeistä. Se oli soikea ja kaareva. Kilven mitat olivat noin 130 x 65 cm ja se oli lähes sentin paksuinen. Kilpi oli tehty puusta ja nahasta kiinnittämällä kolme puukerrosta päällekkäin ja suojaamalla puu vasikannahalla. Myöhemmin kilvestä tehtiin suunnikkaan muotoinen. Kilpeä pienennettiin lähes joka suunnasta. Se oli enää vain noin puoli senttimetriä paksu ja lyhyempi sekä kevyempi.


title: Kilpi

text: Etenkin piirityksissä legioonalaiset käyttivät niin sanottua "kilpikonnamuodostelmaa" eli "testudoa", jossa tiiviisti seisova sotilasjoukko muodosti kilvistä yhtenäisen rivistön kaikille sivustoille ja kannen päidensä yläpuolelle. Näin voitiin suojautua piiritettävän linnoituksen muurilta heitettäviä ja ammuttavia esineitä vastaan.


title: Kilpi

text: Zulut käyttivät perinteisiä zulukilpiä satoja vuosia taisteluissa. Nykyään niitä käytetään vain erilaisissa seremonioissa ja hautajaisissa. Kaikki zulukilvet on tehty kovaksi parkitusta lehmän nahasta. Harvinaisen värinen kilpi viestitti yleensä omistajansa korkea-arvoisuudesta. On olemassa viisi erilaista zulukilpeä:


title: Kilpi

text: Erilaiset viranomaiset, kuten mellakkapoliisit, SWAT ja Karhu-ryhmä ym. käyttävät vielä nykyaikanakin erilaisia kilpiä tehtävän sitä vaatiessa. Niinpä ballistiset rynnäkkökilvet, miinanraivauskilvet, mellakkakilvet sekä kevyet polykarbonaatista valmistetut kilvet hoitohenkilökunnalle kuuluvat edelleen em. ryhmien varustukseen. Kilpi on joko läpinäkyvä tai siinä on tähystysikkuna.


title: Maustebasilika

text: Maustebasilika eli basilika ("Ocimum basilicum") on yksivuotinen pensasmainen ruohovartinen kasvi, jota käytetään yleisesti mausteena. Basilika kuuluu huulikukkaiskasvien ("Lamiaceae") heimoon, jossa on monia mintunsukuisia yrttejä. Maustebasilikalla on kymmeniä eri alalajeja ja satoja lajikkeita. Aromien perusteella basilikoja voidaan jakaa esimerkiksi aniksen-, kanelin-, timjamin- ja sitruunanmakuisiin lajikkeisiin.


title: Maustebasilika

text: Basilikan nimi tulee kreikan sanasta basileus (βασιλεύς), joka tarkoittaa sanatarkasti ”kansan johtajaa” eli kuningasta. Monet pitävätkin maustebasilikaa mausteiden kuninkaana. Toiset selittävät sanan johtuvan sanasta basiliski, joka on tarujen käärmemäinen, maan sisällä asuva lisko, jonka pelkkä katse surmaa elävän olion. Ocimum juontuu kreikkalaisesta verbistä ozein (ὄζειν), mikä tarkoittaa tuoksuvaa.


title: Maustebasilika

text: Basilikaa tarkoittava sana on useimmissa Euroopan kielissä hyvin samankaltainen: islanniksi se on basilíka, venäjäksi bazilik (базилик), albaniaksi bozilok, tšekiksi bazalka ja nykykreikaksi vasilikos (βασιλικός). Kolonialismin aikaan basilikan nimi levisi muutamiin Afrikankin kieliin. Basilikan espanjalainen nimi albahaca juontuu arabiasta; alkuperäinen arabian sana on al-habaqa (الحبق).


title: Maustebasilika

text: Basilika on peräisin Aasian ja Afrikan trooppisista osista. Basilika kasvaa 20–60 sentin korkuiseksi ja sillä on 1,5–5 sentin pituiset ja 1–3 sentin levyiset lehdet. Usein basilika on vihreä, mutta myös violetit ja purppuraiset lajikkeet ovat yleistyneet. Usein vihreällä basilikalla on valkoiset kukat ja violetilla vaaleanpunaiset. Basilikalla on vahva, läpitunkevan makea tuoksu.


title: Maustebasilika

text: Basilika on selvästi trooppinen kasvi ja kärsii kylmästä jo +6 celsiusasteessa, joten sitä ei ikinä saisi kasvattaa ulkona jos hallat ovat mahdollisia. Vaikkakin basilika kasvaa parhaiten lämpimässä ja aurinkoisella paikalla ulkona, sitä voi myös kasvattaa sisätiloissa aurinkoisella eteläikkunalla. Basilikan multa kuivuu nopeasti aurinkoisella paikalla, jolloin kasvi alkaa helposti roikottaa lehtiään. Basilikaa voi lisätä pistokkaista tai sen tummista ja pienistä siemenistä, joita kehittyy jokaiseen kukkaan parhaassa tapauksessa neljä.


title: Maustebasilika

text: Maustebasilika on maailman tärkeimpiä mauste- ja aromikasveja. Sen lehtiä ja nuoria latvuksia tavataan käyttää salaattien, pizzan, juusto- ja liharuokien maustamiseen. Maustebasilika on suosittu lisä erityisesti tomaatti- ja valkosipuliruoissa. Tärkeimpiä viljelymaita ja -alueita ovat Ranska, Egypti, Unkari, Kalifornia ja Intia (tieto vuodelta 1993).


title: Maustebasilika

text: Basilikaa käytetään yleisesti tuoreena, ja se lisätään keitettävään ruokaan viime hetkellä, koska keittäminen heikentää maun nopeasti. Tuoreita lehtiä voi nyppiä suoraan puskasta, tai lyhyen ajan niitä voi säilyttää jääkaapissa. Jos basilikaa on tarkoitus säilyttää kauan aikaa, niin ne voidaan pakastaa kevyen ryöppäyksen jälkeen. Tuoreet lehdet voi laittaa lasipurkkiin, ja peittää lehdet oliiviöljyllä ja ripauksella suolaa. Kuivattu basilika menettää suuren osan maustaan.


title: Maustebasilika

text: Välimeren keittiöissä käytetään paljon basilikaa, varsinkin samanaikaisesti tomaatin kanssa. Basilika on pääainesosa pestossa, italialaisessa kastikkeessa, joka on kotoisin Genovasta. Yleisimmin Välimeren maissa käytettyjä basilikalajikkeita ovat: 'Genovese', 'Purple Ruffles', 'Mammoth', 'Cinnamon', 'Lemon', 'Globe', ja 'African Blue'.


title: Maustebasilika

text: Basilikaa käytetään toisinaan yhdessä hedelmien kanssa tai hedelmähilloissa ja -kastikkeissa. Yleisiä hedelmiä ovat mansikka, vadelma ja tummat luumut. Vietnamilaisessa ruoanlaitossa käytettävä litteälehtinen basilika, jolla on hieman tavallisesta poikkeava maku, on yleisesti käytetty hedelmien kanssa.


title: Maustebasilika

text: Useiden basilikan muotojen siemenet muuttuvat kostuttaessa gelatiinisiksi, ja niitä käytetään aasialaisten juomien ja jälkiruokien hyydyttämiseen. Siemeniä myös käytetään yrttiliköörien valmistuksessa. Suomessa basilikaa on käytetty myös lääkkeenä kuningassalvassa ("unguentum basilicum nigrum"). Välimeren maissa maustebasilikan tiedetään vahvistavan sydäntä, helpottavan ruoansulatusta ja lievittävän masennusta.


title: Maustebasilika

text: Aasiassa kasvatetaan hieman erilaisia basilikoita kuin Euroopassa; aasialaisilla basilikoilla on apilamainen aromi, joka on vahvempi kuin Välimeren basilikoissa. Kiinassa paikallista lajiketta kutsutaan '九層塔':ksi ('yhdeksänkerroksinen temppeli'), kun taas tuontibasilikaa kutsutaan '羅勒':ksi. Jos ruoan valmistamiseen tarvitaan eurooppalaista basilikaa, kiinalaiseen keittokirjaan kirjoitetaan '羅勒' tai '巴西里', '九層塔' sijaan.


title: Maustebasilika

text: Basilika on myös hyvin yleinen thaimaalaisessa keittiössä, jossa käytetään kaksi eri lajia yhdistävää lajiketta: "Ocimum basilicumin" ja "Ocimum sanctumin" risteymää. Vietnamilaisessa ja kiinalaisessa keittiössä käytetään basilikaa myös keittoihin. Taiwanissa sakeisiin keittoihin (羹湯) lisätään tuoreita '九層塔' basilikanlehtiä. Taiwanissa myös syödään friteerattua kanaa syväfriteerattujen '九層塔' basilikanlehtien kanssa.


title: Maustebasilika

text: Sitruunabasilikalla on vahva sitruksen maku ja tuoksu, ja eroaa täten muista basilikoista. Sitä käytetään laajalti Indonesiassa, jossa sitä kutsutaan "kemangi"ksi: sitä tarjoillaan raakana, yhdessä raa´an kaalin, vihreiden papujen, kurkun, ja usein nämä vielä friteeratun kalan tai ankan kanssa.


title: Maustebasilika

text: Basilika on alkuperältään kotoisin Aasiasta ja Afrikasta. Eurooppaan basilika saapui todennäköisesti Aleksanteri Suuren joukkojen mukana vuosien 356–323 eaa. välillä. Antiikin roomalaiset pitivät tätä yrttiä pyhänä ja arvelivat, että sen voima vähenee, jos sitä ei kohdella riittävän kunnioittavasti. Poimintaa varten kehitettiinkin aivan erityinen työkalu, jolla poimiminen onnistui häväisemättä kasvin pyhyyttä. Poiminnan aikana oli myös määrätty, että paikalla ei saa olla epäpuhtaita henkilöitä, esimerkiksi naisia joilla on kuukautiset.


title: Maustebasilika

text: Basilika saapui Englantiin 1500-luvun puolivälissä. Keskiajalla vaikuttanut kirjailija Platina ilmeisesti piti maustebasilikasta paljon, sillä vaikka hänen mukaansa lääkäri Chrysippus väitti sen olevan paha vatsalle, heikentävän silmiä, tuovan hulluutta ja vahingoittavan maksaa, niin Platina oli valmis kumoamaan nämä väitteet väärinä. Lisäksi hän väitti, että viinietikalla maustettuna se ehkäisee pyörtymiseltä.


title: Maustebasilika

text: Afrikkalainen legenda väittää basilikan suojaavan skorpioneilta. Eurooppalainen tietämys väittää joskus basilikan olevan saatanan symboli, kun taas Intiassa basilikaa kunnioitetaan kasvina suuresti. Intiassa basilikaa käytetään mausteena vain vähäisissä määrin, mutta sillä on hindujen keskuudessa vahva uskonnollinen merkitys, koska se on pyhitetty Vishnulle (विष्णु), ja se symboloi Vishnun vaimoa, eli yltäkylläisyyden jumalatarta Lakshmia (लक्ष्मी), tai Vishnun useiden ilmentymisten vaimoja. Nykypäivän Italiassa basilika on rakkauden symboli, mutta antiikin Kreikassa se merkitsi vihamielisyyttä.


title: Maustebasilika

text: Giovanni Boccaccion "Decameronessa" (n. 1350) ikimuistettava kammottava taru (novelli V) kertoo Lisabettasta, jonka veljet tappavat Lisabettan rakastajan. Rakastaja ilmestyy Lisabettan uneen ja näyttää mihin hänet haudattiin. Lisabetta kaivaa myöhemmin rakastajansa pään haudasta ja laittaa sen basilikaruukkuun, jota hän kastelee päivittäin kyynelillään. Hänen veljensä ottavat ruukun pois, ja Lisabetta kuolee suruun pian sen jälkeen.


title: Maustebasilika

text: Basilikalla on useita muotoja eli variaatioita (var.), joiden luokittelusta ei olla päästy yksimielisyyteen. Useita muotoja pidetään nykyään aivan samanlaisena kuin lajia, kuten esimerkiksi violetit basilikat "Ocimum basilicum" var. "purpurascens" luetaan yleisesti "Ocimum basilicumiksi". Joidenkin muotojen on katsottu kuuluvan kamferibasilikan ("Ocimum americanum") muodoiksi.


title: Kilpi (täsmennyssivu)

text: Kilpi tarkoittaa seuraavia:Kilpi on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Maankäytön suunnittelulla Suomessa on tavoitteena on luoda edellytykset hyvälle ja toimivalle elinympäristölle. Suunnittelua ohjataan valtakunnallisilla alueidenkäyttötavoitteilla sekä kaavoituksella. Niiden lisäksi maankäyttöä ohjataan kunnissa rakennusjärjestyksellä, maapolitiikalla sekä mahdollisilla erityisillä ohjelmilla. Suunnittelun ohjaus perustuu maankäyttö- ja rakennuslakiin.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Kaavoituksessa on kolme eri tasoa: maakuntakaava, yleiskaava ja asemakaava. Maakuntakaava ohjaa maakunnan alueidenkäyttöä ja on yleissuunnitelma yhdyskuntarakenteesta. Yleiskaava puolestaan osoittaa alueiden käyttöpäämäärät ja toimintojen sijainnit kunnan sisällä. Yksityiskohtaisin on asemakaava, jossa ohjataan rakentamista paikallisten olosuhteiden mukaan ja määritellään tarkasti, mitä saa rakentaa. Periaatteena on, että suunnittelun tarkentuessa suunniteltava alue pienenee.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Ministeriöistä ympäristöministeriö vastaa kaavoituksen yleisestä ohjauksesta sekä sitä koskevan lainsäädännön valmistelusta ja kehittämisestä. Maankäyttö- ja rakennuslain kokonaisuudistus on parhaillaan käynnissä. Tavoitteena on, että hallituksen esitys uudeksi maankäyttö- ja rakennuslaiksi valmistuisi vuoden 2021 loppuun mennessä.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Lain mukaan alueiden käytön suunnittelun tavoitteena on edistää:


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Suomessa valtioneuvoston hyväksymät valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ohjaavat koko maan kaavoitusta ottaen huomioon muun muassa kansainvälisten sopimusten ja EU-direktiivien asettamat velvoitteet. Alueelliset ympäristökeskukset valvovat muun muassa tavoitteiden noudattamista kaavoituksessa. Valtakunnantasolla pyritään myös eri alueiden tasapuoliseen kehittämiseen ja suunnitellaan esimerkiksi tiestöä, rataverkkoa, satamia ja voimalinjoja.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Maakuntien liitot suunnittelevat maakuntakaavan ja ohjaavat kuntien välistä yhteistyötä alueiden käytön suunnittelussa. Maakuntakaavassa suunnitellaan yleispiirteisesti alueiden käyttöä maakunnassa, mm. tielinjauksia ja muita liikenneyhteyksiä, vesihuoltoa, sekä maiseman- ja luonnonsuojelua. Maakuntatason suunnittelu toimii lähtökohtana kuntatason kaavoitukselle.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Kunnat huolehtivat alueensa yksityiskohtaisemmasta maankäytön suunnittelusta. Kuntatason kaavamuodot ovat yleiskaava, asemakaava ja ranta-asemakaava. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset edistävät kunnan alueiden käytön suunnittelun järjestämistä ja valvovat vaikutuksiltaan valtakunnallisia ja merkittäviä maakunnallisia asioita . Kaavat määrittävät kunnan alueiden eri käyttötarkoitukset, kuten asumisen, työn, liikenneväylät ja puistot. Kuntalaisilla on oikeus osallistua ja vaikuttaa oma-aloitteisesti kunnan kaavoitukseen. Lisäksi lainsäädäntö edellyttää, että kaikentasoisia kaavoja laadittaessa niillä henkilöillä, joita kaavaratkaisu koskee, on mahdollisuus vaikuttaa siihen. Kaavoituksen käynnistymisestä tulee tiedottaa etukäteen, ja kaava täytyy asettaa ihmisten nähtäväksi ja kommentoitavaksi ennen sen hyväksymistä.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Kansalaiset voivat vaikuttaa maankäytön suunnittelussa tehtäviin ratkaisuihin muun muassa: Maankäyttö- ja rakennuslaissa ja -asetuksessa on esitetty yleisiä vaatimuksia vuorovaikutteiselle suunnittelulle sekä osallistumisen toteuttamiselle ja siitä tiedottamiselle. Kansalaisten osallistumisen tarkka vaihe, menettelyt ja aikataulut suunnitellaan kaavakohtaisesti. Suunnitelma esitetään osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa, jonka kaavoittava viranomainen laatii kaavan valmistelun aloitusvaiheessa. on muodoltaan vapaa, mutta se tulee tehdä viranomaisen asettamassa määräajassa.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Kaavoituksen osallisia ovat kaavoitettavan alueen maanomistajat sekä ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava vaikuttaa merkittävästi. Lisäksi kaavoitukseen voivat osallistua ne viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaan kaavoitus koskee.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Vastaanottavan viranomaisen tulee lukea kaikki saadut muistutukset ja lausunnot. Viranomaisen tulee myös vastata mielipiteen esittäjille, miten tämän mielipide on otettu huomioon. Jätetyistä muistutuksista ja lausunnoista laaditaan usein myös koosteet, joissa viranomaiset esittelevät, miten mielipiteet on otettu valmistelussa huomioon. Mikäli mielipiteiden johdosta kaavaan tehdään merkittäviä muutoksia, mielipiteestä, jossa muutosta on esitetty, voidaan keskustella kunta- tai maakuntahallituksessa.


title: Maankäytön suunnittelu Suomessa

text: Näkemykset osallistumisen vaikuttavuudesta kaavoitusprosessin eri vaiheissa vaihtelevat . Kaavoitusprosessin alkuvaiheessa kansalaiset voivat vaikuttaa tehokkaimmin kaavassa tutkittaviin vaihtoehtoihin . Kaikissa vaiheissa kansalaisten näkemysten huomioon ottamista helpottaa, jos näkemykset on perusteltu hyvin ja kohdistettu selkeästi niihin kysymyksiin, joihin kaavalla on pyritään vastaamaan .


title: Gerard Cremonalainen

text: Gerard Cremonalainen () (n. 1114 Cremona, Lombardia – 1187 Toledo, Kastilia) oli kuuluisa italialainen tieteellisten teosten kääntäjä. Hän käänsi Toledosta löydettyjä arabiankielisiä tekstejä latinaksi, ja oli näin elvyttämässä 1100-luvun keskiaikaisen Euroopan tiedettä siirtämällä kreikkalaisen ja arabialaisen tieteen perinteitä länteen tähtitieteen, lääketieteen ja muiden tieteiden alalla. Hänen tunnetuin käännöksensä on Klaudios Ptolemaioksen "Astronomia".


title: Gerard Cremonalainen

text: Gerard Cremonalainen opiskeli aluksi Italiassa, mutta oli tyytymätön opettajiensa puuttellisiin taitoihin, ja muutti Espanjan Toledoon noin vuonna 1144. Siellä hän oppi arabiaa, aluksi niin että kykeni lukemaan Ptolemaioksen teoksen "Almagest", jolla oli hyvä maine oppineiden keskuudessa, vaikka sitä ei ollutkaan vielä käännetty latinaksi.


title: Gerard Cremonalainen

text: Toledo oli aiemmin ollut Córdoban kalifaatin pääkaupunki ja tieteen ja kulttuurin keskus. Gerardin aikana se oli kuitenkin jo turvallinen katolilaisille, sillä Kastilian Alfonso VI oli vallannut sen maureilta. Kaupunki oli silti edelleen hyvin monikulttuurinen. Sen hallitsijat suojelivat suurta juutalaisväestöä, ja kaupunki säilyi arabialaisen ja heprealaisen kulttuurin merkittävänä keskuksena. Kaupungit maurilaiset ja juutalaiset asukkaat omaksuivat valloittajiensa kielen ja tavat. Kaupunki oli täynnä kirjastoja ja käsikirjoituksia, ja niin se oli Euroopan merkittävin paikka kristitylle, joka halusi tutustua arabian kieleen ja kulttuuriin.


title: Gerard Cremonalainen

text: Toledossa Gerard omisti lopun elämästään saattaakseen arabiakielistä tieteellistä kirjallisuutta latinankielisten lukijoiden ulottuville. Latinankielisinä teokset olivat kaikkien lukutaitoisten länsimaisten käytettävissä.


title: Gerard Cremonalainen

text: Gerard Cremonalaisen käännös Ptolemaioksen "Almagestista" oli ainoa Euroopassa tunnettu latinankielinen käännös vuosisatoihin, kunnes Georgios Trapezuntios ja Johannes Regiomontanus käänsivät sen alkukielestä kreikasta 1400-luvulla. "Almagest" muodosti perustan matemaattiselle tähtitieteelle siihen saakka, kunnes Kopernikuksen teoriat syrjäyttivät sen.


title: Gerard Cremonalainen

text: Gerard kokosi teoksen "Tabulae Toletanae" ("Toledon taulut"), joka oli aikansa täsmällisin ja ajantasaisin kokoelma tähtitieteellistä tietoa. Sen kokoamiseen osallistui myös matemaatikko ja tähtitieteilijä Al-Zarqali, joka tunnetaan lännessä paremmin nimellä Arzachel.


title: Gerard Cremonalainen

text: Al-Farabi, islamilainen "toinen opettaja" Aristoteleen jälkeen, kirjoitti satoja tutkielmia. Hänen tieteitä käsittelevä teoksensa "Kitab al-lhsa al Ulum" käsitteli tieteen luokittelua ja perusteita ainutlaatuisella ja hyödyllisellä tavalla. Gerard muokkasi siitä teoksen "De scientiis" ("Tieteistä").


title: Gerard Cremonalainen

text: Gerard käänsi myös Eukleideen teoksen "Alkeet" ja Al-Farghanin "Astronomian elementit". Hän myös kokosi omia tutkielmia algebrasta, aritmetiikasta ja tähtitieteestä. Tähtitieteellisissä teoksissa laskelmat oli tehty Cremonan ja Toledon maantieteellisten sijaintien mukaan.


title: Gerard Cremonalainen

text: Jotkut Gerard Cremonalaisen nimiin laitetut teokset ovat tosiasiassa peräisin "toiselta Gerard Cremonalaiseilta", eli "Gerard de Sablonetalta (Sabbionetta)" (n. 1200-luku). Hän käänsi lähinnä kreikan- ja arabiankielisiä lääketieteen alan teoksia tähtitieteellisten teosten sijasta, mutta nämä kaksi kääntäjää on usein sekoitettu toisiinsa. Hänen Avicennan teoksistaan tekemien käännösten sanotaan syntyneen keisari Fredrik II:n käskystä.


title: Gerard Cremonalainen

text: Muita hänen käännöksiään ovat muun muassa "Theoria" eli "Theorica planetarum", Avicennan "Lääketieteen kaanon", joka on ollut hyvin tunnettu ja useiden myöhempien latinankielisten käännösten kohde, sekä al-Razin "Almansor", joka olisi saattanut mullistaa eurooppalaisen lääketieteen, jos sitä olisi luettu enemmän.


title: Passionate Kemp

text: Passionate Kemp (s. 30. maaliskuuta 2001) on suomalainen lämminveriravuri. Sen omistaa Talli Hietsut ja sitä valmensi Markku Nieminen 2007 syksyyn asti, jonka jälkeen se siirtyi Ruotsiin Stig H. Johanssonin valmennukseen. Passionate Kemp valittiin Suomessa vuoden hevoseksi vuosina 2004, 2005 ja 2006.


title: Passionate Kemp

text: Hevonen juoksi kolmivuotiaiden tammojen yli 2000 metrin matkan SE-tuloksen (13,9) heinäkuussa 2004. Passionate Kemp on juossut kolmivuotiaiden lämminveritammojen kilometrin ratojen mailin matkan maailmanennätyksen, joka on 11,6aly. Passionate Kemp on kolmas Suomessa syntynyt lämminverihevonen, joka on voittanut yli miljoona euroa.


title: Passionate Kemp

text: Kaudella 2004 Passionate Kemp voitti monia suuria kilpailuja, mm. Italiassa ajettavan Orsi Mangellin. Kaudella 2005 tamma voitti muun muassa Suuren Suomalaisen Derbyn (100 000 euroa) ja Roomassa Gran Premio Tino Triossi -kilpailun (138 000 euroa). Kaudella 2006 Passionate ravasi kolmanneksi Kymi GP -kisassa huippuajalla 11,7ake, joka alittaa tammojen täyden matkan maailmanennätyksen, mutta tappioaikana se ei kelpaa maailmanennätykseksi. Suur-Hollola-ajon se voitti ajalla 13,2 ja ansaitsi lähdöstä (karsinta & loppukilpailu) runsaat 100 000 euroa. Kausi 2007 ei sujunut toivotulla tavalla ja hevonen jäi lukemiin 42 000€ ja 13.7ake. Kauden alkua viivästytti julkista keskusteluakin herättänyt loukkaantuminen. Kaudella 2008 se keräsi suomalaishevosista eniten palkintorahoja, yli 230 000 euroa.


title: Passionate Kemp

text: Passionate Kemp varsoi ensimmäisen jälkeläisensä kesäkuussa 2010. Ruotsin rekisteriin merkityn orivarsa Rock On Roofin isä on Going Kronos.


title: Edvard Beneš

text: Edvard Beneš (28. toukokuuta 1884, Kožlany – 3. syyskuuta 1948) oli tšekkiläinen valtiomies ja Tšekkoslovakian itsenäisyysliikkeen johtaja ja maan toinen presidentti 1935–1948, tosin vuodesta 1938 lähtien maanpaossa aina toisen maailmansodan päättymiseen saakka.


title: Edvard Beneš

text: Beneš syntyi Kožlanyssa Böömissä tuolloisessa Itävalta-Unkarissa. Lapsuutensa hän vietti Prahassa.


title: Edvard Beneš

text: Hän opiskeli filosofiaa Kaarlen yliopistolla Prahassa ja myöhemmin Sorbonnessa Pariisissa ja hänestä tuli oikeustieteen tohtori 1908. Hän opetti kolme vuotta Prahan talousakatemiassa ja sen jälkeen sosiologiaa Kaarlen yliopistossa.


title: Edvard Beneš

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli yksi johtavista itsenäisen Tšekkoslovakian asian ajajista ulkomailla ja toimi itävaltalaisvastaisessa salaseurassa. Hän matkusti syyskuussa 1915 Pariisiin, jossa yritti saada tunnustuksen maan itsenäisyydelle.


title: Edvard Beneš

text:
Hän oli 1916–1918 Tšekkoslovakian kansallisen hallituksen sihteeri ja sisä- ja ulkoministerinä Tšekkoslovakian väliaikaishallituksessa.
Hän oli 1918–1935 Tšekkoslovakian ulkoministeri, 1920–1925 ja 1929–1935 parlamentin jäsen, vuodesta 1921 professori, 1921–1922 pääministeri, 1923–1927 Kansainliiton neuvoston ja sen puheenjohtaja 1927–1928. Hän oli mukana lukuisissa kansainliiton konferensseissa, kuten Genovassa 1922, Locarnossa 1925, Haagissa 1930 ja Lausannessa 1932.


title: Edvard Beneš

text: Beneš oli Kansallisen sosialistipuolueen (Česká strana národně sociální) jäsen ja vahva tšekkoslovakisti; hän katsoi tšekkien ja slovakien olevan samaa kansaa.


title: Edvard Beneš

text: Benešista tuli 1935 maan toinen presidentti Tomáš Masarykin jälkeen. Hän oli virallisesti Tšekkoslovakian presidentti "de jure" 1935–1948, tosin vuodesta 1938 maanpaossa. Hän erosi lokakuussa 1938 allekirjoitettuaan Münchenin sopimuksen, mutta ennen kuin Natsi-Saksan maaliskuussa 1939 miehitti koko maan, ja meni maanpakoon Lontooseen. Lain mukaan hän jatkoi kuitenkin presidentinvirassa kunnes seuraaja nimitettäisiin.


title: Edvard Beneš

text: Maanpaossa hän organisoi 1940 pakolaishallituksen pääministerinään Jan Šrámek. Hänen hallituksensa suunnitteli 1941 Saksan Böömin ja Määrin protektoraatin käskynhaltijan Reinhard Heydrichin murhan (operaatio Anthropoid), joka toteutui 1942 ja johti saksalaisten julmiin kostotoimiin.


title: Edvard Beneš

text: Vuonna 1943 hän allekirjoitti liiton Tšekkoslovakian ja Neuvostoliiton välillä turvatakseen Tšekkoslovakian ja oman asemansa. Sodan jälkeen hän palasi Tšekkoslovakiaan presidenttinä. Pääministerin Klement Gottwaldin kommunistien vallankaappauksen jälkeen hän erosi presidentin virasta kesäkuun 7. päivä 1948.Sitä ennen hän kieltäytyi allekirjoittamasta uutta perustuslakia. Benešin terveys oli alkanut horjua jo edellisenä vuonna eikä hän poliittisen kriisin tapahtuessa ollut enää entisissä voimissaan. Hän kuoli huvilallaan Sezimovo Ústíssa 3. syyskuuta 1948.


title: Edvard Beneš

text: Beneš teki jo ennen toista maailmansotaa yhteistyötä neuvostoliittolaisten kanssa, ja hänen tiedetään välittäneen 1937 Neuvostoliittoon raportin, jonka mukaan Mihail Tuhatševski oli saksalaisten agentti, mikä johti hänen teloitukseensa. Lisäksi hänen on väitetty tukeneen sotilasvallankaappauksen suunnittelijoita Jugoslaviassa ennen sotia.


title: Edvard Beneš

text: Beneš sääti toisen maailmansodan aikana "Benešin lakina" tunnetut lait, joilla 2,6 miljoonaa Tšekkoslovakian etnisesti saksalaista ja unkarilaista karkotettiin sodan jälkeen Tšekkoslovakiasta. Arvioilta 20 000–200 000 myös kuoli siirtoleireillä karkotuksen aikana.


title: B6-vitamiini

text: B-vitamiini on vesiliukoinen B-vitamiinien ryhmään kuuluva ihmiselle välttämätön vitamiini. Sen merkittävimmät vitameerit ovat biologisesti aktiivinen pyridoksaali-5'-fosfaatti (CHNOP) ja lisäravinteista löytyvä pyridoksiini (CHNO) ja pyridoksaali (CHNO) sekä pyridoksamiini (CHNO). B-vitamiinin löysi Paul Gyorgyi vuonna 1934.


title: B6-vitamiini

text: Parhaita B-vitamiinin lähteitä ovat eläinkunnan tuotteet kuten liha, kala, sisäelimet, munankeltuainen ja maito, sekä hiiva ja täysjyvävilja. Tarve voi kasvaa sairauksien aikana, toipilaana, raskauden ja imetyksen aikana tai kovassa fyysisessä rasituksessa. Puutetta voi esiintyä esimerkiksi alkoholisteilla, raskauden aikana ja ehkäisypillerien käyttäjillä. Runsas proteiiniravinto lisää tarvetta.


title: B6-vitamiini

text: Puutosoireita ovat muun muassa oksentelu, painon lasku, väsymys, ärtyneisyys, masennus, tietyntyyppinen anemia (hypokrominen mikrosyyttinen anemia), hilseilevä ihottuma nenän, silmien ja suun ympärillä, limakalvomuutokset suussa, halkeilevat suupielet, kielitulehdus. Lapsilla on ilmennyt epileptisiä kouristuksia ja aikuisilla huimausta, perifeerisiä hermotulehduksia ja kipuja sekä rannekanavaoireyhtymää. B-vitamiinin puutostiloissa on yleensä kyse usean B-vitamiinin samanaikaisesta puutoksesta.


title: B6-vitamiini

text: B-vitamiinivalmisteita on käytetty muun muassa PMS-vaivoihin ja alkuraskauden pahoinvointiin. Suuret annokset (100−500 mg) pitkäaikaisessa käytössä voivat aiheuttaa neurologisia ongelmia, kuten muistihäiriöitä, kömpelyyttä ja vakavia sensorisia neuropatioita (tuntohäiriöitä).


title: B6-vitamiini

text: B-vitamiinin yliannostuksessa ilmenevien oireiden syntymekanismia ei tunneta. Puutoksesta ja yliannostuksesta johtuvat oireet ovat samankaltaiset, ja asiasta on tältä pohjalta esitetty spekulaatioita.


title: B6-vitamiini

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan B-vitamiinia tulisi saada 0,13 mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli aikuisilla naisilla 1,2–1,3 mg/vrk (raskaana olevat tai imettävät naiset 1,5–1,6 mg/vrk) ja miehillä 1,6 mg/vrk. Lapsilla suositus vaihtelee iän mukaan. Suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 25 mg/vrk (raja koskee vain täydennettyjä elintarvikkeita ja ravintoainevalmisteita). Suomalaiset saavat B-vitamiinia keskimäärin: naiset 1,7 mg/vrk ja miehet 2,1 mg/vrk eli suosituksiin verrattuna riittävän runsaasti. Parilla prosentilla suomalaisista B-vitamiinin saanti on suurempaa kuin suurin hyväksyttävä päiväsaanti, kun saanti ravintoainevalmisteista otetaan huomioon. Suomalaiset saavat pääosan B-vitamiinin lihasta, hedelmistä ja marjoista sekä viljasta.


title: B6-vitamiini

text: Pyridoksaalifosfaatti on muiden B-vitamiinien tavoin koentsyymi. Tarkemmin sanottuna pyridoksaalifosfaatti osallistuu koentsyyminä elimistön dekarboksylaatio-, transaminaatio-, rasemisaatio-, eliminaatio-, substituutio- ja "beetainterkonversio" -reaktioihin esimerkiksi makroravinteiden metaboliassa, monoamiini-välittäjäaineiden synteesissä, hemoglobiinin synteesissä ja toiminnassa sekä geenien ilmentymisessä.


title: B6-vitamiini

text: B-vitamiinin metabolia tapahtuu maksassa ja sen kataboliatuote 4-pyridoksyylihappo poistuu kehosta virtsan mukana.


title: Halogeeni

text: Halogeenit ovat jaksollisen järjestelmän 17. ryhmän, 7. pääryhmän, alkuaineet eli fluori, kloori, bromi, jodi ja astatiini. Jaksollisessa järjestelmässä ne ovat toiseksi oikeanpuolimmaisessa sarakkeessa, ja niiden oikealla puolella ovat vain jalokaasut.


title: Halogeeni

text: Halogeenien uloimmalta kuorelta puuttuu vain yksi elektroni oktetista. Elektronirakenteensa vuoksi halogeenien yleisin hapetusluku on -I, mutta fluoria lukuun ottamatta ne esiintyvät yhdisteissään myös positiivisilla hapetusluvuilla: +I - +VII. Esimerkiksi kloori muodostaa seuraavat anionit: kloridi Cl, hypokloriitti (ClO), kloriitti (ClO), kloraatti (ClO) ja perkloraatti ((ClO), joissa sen hapetusluku on -I, +I, +III, +V ja +VII.


title: Halogeeni

text:
Vapaina alkuaineina halogeenit esiintyvät kaksiatomisina molekyyleinä, joissa on yksinkertaiset, kovalenttiset sidokset. Halogeenit ovat epämetalleista herkimmin reagoivia ja voimakkaita hapettimia. Ne reagoivat herkästi monien metallien kanssa muodostaen suoloja, mistä niiden "suolanmuodostajaa" tarkoittava nimityskin johtuu (kreik. halos = suola, gennan = synnyttää). Luonnossa niitä ei esiinny vapaina alkuaineina vaan ainoastaan yhdisteinä, etupäässä suoloina.
Halogeenien reaktiokyky kasvaa ryhmässä ylöspäin mentäessä. Fluori on siis halogeeneista reaktiokykyisin.


title: Halogeeni

text: Vapaana alkuaineena esiintyessään halogeenit ovat myrkyllisiä, mutta ioneina fluori, kloori ja jodi ovat ihmiselle välttämättömiä. Kloridi-ioneja tarvitaan solunesteissä positiivisten natrium- ja kaliumionien vastapainoksi. Fluoridi-ionia löytyy hammaskiilteestä, ja jodia tarvitaan kilpirauhasten tyroksiini-nimiseen hormoniin.


title: Halogeeni

text: Halogeenit esiintyvät alkuainemuodossaan kaksiatomisina molekyyleinä, mutta luonnossa ne esiintyvät hapettuneena tai pelkistyneenä. Fluori ja kloori ovat huoneenlämmössä kaasuja, bromi neste ja jodi ja astatiini kiinteitä. Muutoinkin halogeenien ominaisuudet muuttuvat jaksollisesti siirryttäessä pienemmistä halogeeneista suurempiin: Atomien Van der Waalsin säde kasvaa, samoin alkuainemolekyylien sidospituus kasvaa ja ionisaatioenergia pienenee.


title: Halogeeni

text: Kaikki halogeenit ovat epämetalleja. Alkuainemuodossaan halogeenit ovat hyvin reaktiivisia. Halogeenit muodostavat helposti metallien kanssa anioneja X. Erityisesti hapen ja muiden halogeenien kanssa halogeenit, paitsi fluori, saavat myös positiivisia hapetuslukuja aina seitsemään saakka.


title: Halogeeni

text: Vedyn kanssa reagoidessaan halogeenit muodostavat happoja.


title: Halogeeni

text: Alkuainemuotoisia halogeeneja valmistetaan yleensä elektrolyysin avulla. Fluorin valmistamisessa käytetään yleensä kaliumfluoridin ja vetyfluoiridin seosta. Klooria voidaan valmistaa natriumkloridin vesiliuoksesta suoraan elektrolyysin avulla.


title: Halogeeni

text: Maaperässä yleisin halogeeni on fluori, jota on 0,065 % maankuoren massasta. Fluoria esiintyy useissa eri mineraaleissa , kuten kryoliitissa, fluoriitissa ja fluoriapatiitissa. Toiseksi yleisin halogeeni on kloori, jota on 0,055 % maankuoren massasta. Suurin osa kloorista kuitenkin esiintyy merissä natriumkloridina. Bromi esiintyy alkali- ja maa-alkalimetallien kanssa suoloina ja yleensä kloridin kanssa yhdessä.


title: Halogeeni

text: Kaikki halogeenit tappavat hyvin bakteereja. Tästä syystä halogeeneja, erityisesti klooria, käytetään desinfiointiaineina, esimerkiksi uimahalleissa. Tosin ilmassa yli 30 ppm:n (miljoonasosan) klooripitoisuus tappaa ihmisen puolessa tunnissa, eli halogeeneilla on omat vaaransakin.


title: Halogeeni

text: Kemianteollisuudessa monia aineita valmistetaan halogenoimalla hiilivetyjä, jolloin halogeeniatomit korvaavat niissä yhden tai useamman vetyatomin. Halogeenien happiyhdisteiden suuren hapetuskyvyn takia niitä käytetään esimerkiksi ilotulitusaineissa ja rakettien polttoaineseoksissa. Halogeeneja käytetään myös muun muassa titaanin jalostuksessa ja PVC-muovin valmistuksessa.


title: Yleiskaava

text: Yleiskaava on kunnan koko maantieteellisen alueen maankäytön suunnitelma. Yleiskaava sijaitsee kaavoituksen tasoissa maakuntakaavan ja asemakaavan välissä. Yleiskaava sovittaa yhteen ja ohjaa yksityiskohtaisempien asemakaavojen laatimista. Yleiskaavalla ohjataan kaava-alueen käyttöä yleispiirteisesti määrittelemällä ja sovittamalla yhteen esimerkiksi asuin- ja virkistysalueiden, työpaikkojen, palvelujen ja liikenneväylien sijainti.


title: Yleiskaava

text: Yleiskaavassa voidaan myös merkitä ennallaan säilyvät alueet ja ne alueet, joihin tulee joko pienempiä tai suurempia muutoksia. Koko kuntaa käsittelevää kaavaa kutsutaan yleiskaavaksi ja rajattua aluetta koskevaa kaavaa taas "osayleiskaavaksi". Osayleiskaava voidaan tehdä vaikkapa ranta-alueille ja se voi olla tarkempi kuin yleiskaava muuten.


title: Yleiskaava

text: Yleiskaava ohjaa asemakaavoitusta. Asemakaavaa laadittaessa siis tarkistetaan, minkälaisia ohjeita yleiskaavassa annetaan maankäytölle. Jos asemakaavaa ei ole, rakennetaan yleiskaavan mukaan. Yleiskaavan vahvistaa kunnanvaltuusto.


title: Yleiskaava

text: Yleiskaavan sisältövaatimukset määritellään Maankäyttö- ja rakennuslain pykälässä 39.


title: Asemakaava

text: Asemakaava on maankäytön suunnittelussa eli kaavoituksessa yksityiskohtaisin kaava. Asemakaavassa keskitytään johonkin kunnan osaan. Asemakaavassa osoitetaan kunnan osa-alueen käytön ja rakentamisen järjestäminen ja siten luodaan perusta maanomistajien ja kunnan välisten suhteiden muotoutumiselle. Kunnan yleiskaava ohjaa asemakaavojen laadintaa. Vanhoissa teksteissä käytetään sanaa asemakartta.


title: Asemakaava

text: Asemakaavan laadinnassa otetaan huomioon kunnan kehitys ja ajanmukaisuus. Siinä määritellään yksityiskohtaisesti tietyn alueen käyttötarkoitus sekä ohjataan rakentamista. Siinä esitetään yleensä rakennusten muoto ja sijoittuminen, leikkipaikkojen ja pysäköintialueiden sijainti ja mitoitus, kerrosala, rakennustapaa koskien esimerkiksi julkisivumateriaalit, ääneneristysmääräykset, väestönsuojelutapa ja tontin huleveden käyttö. Kaavamerkinnät on määritelty Suomen rakentamismääräyskokoelmassa, mutta asemakaavalla pyritään määräämään vain välittömästi maankäyttöön liittyvistä kysymyksistä. Kaavaan merkitään myös tonttien tehokkuusluku.


title: Asemakaava

text: Asemakaavassa voidaan määrittää ja määrätä alueen suojelukohteet.


title: Asemakaava

text: Keskikokoisessa suomalaisessa kaupungissa voi olla laadittu satojakin asemakaavoja. Kaavan hyväksymisen jälkeen alue on rakennuskiellossa, kunnes kaava on saanut lainvoiman.


title: Asemakaava

text: Uuden asemakaavan hyväksyy kunnanvaltuusto, vähäisen muutoksen voi hyväksyä kunnanhallitus tai lautakunta.


title: Asemakaava

text: Kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa vireillä olevista kaava-asioista. Kaavoituskatsauksessa selostetaan lyhyesti kaava-asiat ja niiden käsittelyvaiheet, sekä sellaiset päätökset ja muut toimet, joilla on välitöntä vaikutusta kaavoituksen lähtökohtiin, tavoitteisiin, sisältöön ja toteuttamiseen.


title: Ranta-asemakaava

text: Ranta-asemakaava, joka aikaisemmin tunnettiin nimellä rantakaava, on yksityiskohtainen suunnitelma alueen maankäytöstä ja rakentamisen järjestämisestä. Ranta-asemakaava on ainoa kaava jonka myös maanomistaja voi laatia. Ranta-asemakaava laaditaan usein loma-asutuksen järjestämiseksi ranta-alueella


title: Ranta-asemakaava

text: Ranta-asemakaava toimii rakennusoikeuden perusteena, jolloin esim. erillistä suunnittelutarveratkaisua ei enää tarvita. Ranta-asemakaava siis selkeyttää alueen rakentamismahdollisuuksia ja sitä kautta tuo varmuutta kiinteistön markkina-arvon määrittelyyn.


title: Ranta-asemakaava

text: Maanomistaja voi huolehtia ranta-asemakaavaa koskevan ehdotuksen laatimisesta omistamalleen ranta-alueelle. Ennen laatimiseen ryhtymistä on oltava yhteydessä kuntaan ja toimitettava kunnalle MRL 63 §:ssä tarkoitettu osallistumis- ja arviointisuunnitelma. Ranta-asemakaavoihin sovelletaan asemakaavaa koskevien säännösten lisäksi eräitä erityissäännöksiä. Lisävaatimuksena asemakaavaan vaaditaan, että suunniteltu rakentaminen ja muu maankäyttö sopeutuu rantamaisemaan ja muuhun ympäristöön; luonnonsuojelu, maisema-arvot, virkistystarpeet, vesiensuojelu ja vesihuollon järjestäminen sekä vesistön, maaston ja luonnon ominaispiirteet otetaan muutoinkin huomioon; sekä ranta-alueille jää riittävästi yhtenäistä rakentamatonta aluetta.


title: Ranta-asemakaava

text: Maankäyttö- ja rakennuslain 72 §:n mukaan: "Meren tai vesistön ranta-alueeseen kuuluvalle rantavyöhykkeelle ei saa rakentaa rakennusta ilman asemakaavaa tai sellaista oikeusvaikutteista yleiskaavaa, jossa on erityisesti määrätty yleiskaavan tai sen osan käyttämisestä rakennusluvan myöntämisen perusteena."


title: Ranta-asemakaava

text: Näin ollen kunnanvaltuuston hyväksymässä oikeusvaikutteisessa yleiskaavassa tai mahdollisesti laaditussa asemakaavassa tulee olla ehto, jonka mukaan rakennusluvan myöntämisperusteena on oikeusvaikutteisen yleiskaavan tai asemakaavan olemassaolo rakentamispaikkaan liittyen. Lisäksi määräys koskee myös ranta-aluetta, jolla rakentamisen ja muun käytön suunnitteleminen pääasiassa rantaan tukeutuvan loma-asutuksen järjestämiseksi on tarpeen alueella odotettavissa olevan rakentamisen vuoksi, jolloin myös suurehkojen loma-alueiden vaikutusalue rannalla tulee säännellyksi.


title: Ranta-asemakaava

text: Helpotuksina yleismääräykseen on säädetty, että se ei koske maa- ja metsätalouden tai kalatalouden harjoittamista varten tarpeellista rakentamista; maanpuolustuksen tai rajavalvonnan tarpeisiin tapahtuvaa rakentamista; merenkulun tarpeisiin tapahtuvaa rakentamista; olemassa olevan asuinrakennuksen kanssa samaan pihapiiriin kuuluvan talousrakennuksen rakentamista; eikä olemassa olevan asuinrakennuksen korjaamista tai vähäistä laajentamista. Oikeuskäytännössä on ennakkotapauksia helpotusten tulkinnasta.


title: Ranta-asemakaava

text: Kunnan rakennusjärjestyksellä voidaan säätää poikkeus, jonka mukaan vapaudutaan oikeusvaikeutteisen yleiskaavan tai asemakaavan sitomisesta rakennusluvan ehdoksi. Tämän kunta voi tehdä vain kuultuaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusta ettei alueella ole sen sijainnin vuoksi odotettavissa suunnittelua edellyttävää rakentamista eikä alueella ole erityisiä luonnon- ja maisema-arvoja tai virkistyskäytön tarpeita.


title: Ranta-asemakaava

text: Rakennusjärjestyksen poikkeusmääräys voi olla voimassa enintään kuusi vuotta kerrallaan, kuitenkin enintään niin kauan kuin määräyksen perusteena olleissa olosuhteissa ei ole tapahtunut sellaisia muutoksia, joiden vuoksi edellytyksiä määräykselle ei enää ole.


title: Ranta-asemakaava

text: Ranta-asemakaavalla ei kuitenkaan ole maankäyttö- ja rakennuslaki 60 §:n velvoitetta asemakaavan ajanmukaisuuden arvioinnista:


title: Ranta-asemakaava

text: "Kunnan tulee seurata asemakaavojen ajanmukaisuutta ja tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin vanhentuneiden asemakaavojen uudistamiseksi."


title: Ranta-asemakaava

text: "Sellaisen asemakaavan alueella, joka on ollut voimassa yli 13 vuotta ja joka merkittävältä osalta on edelleen toteuttamatta, rakennuslupaa ei saa myöntää sellaisen uuden rakennuksen rakentamiseen, jolla on alueiden käytön tai ympäristökuvan kannalta olennaista merkitystä, ennen kuin kunta on arvioinut asemakaavan ajanmukaisuuden. Arviointi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos kaavan ajanmukaisuus on arvioitu viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana. Asemakaavan ajanmukaisuuden arviointi voidaan samalla kertaa suorittaa alueella, joka muodostaa arvioinnin kannalta tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden. Kunnan päätökseen, jolla asemakaavan on todettu olevan ajanmukainen, ei saa valittamalla hakea muutosta."


title: Ranta-asemakaava

text: "Edellä 2 momentissa säädettyä 13 vuoden määräaikaa voidaan erityisestä syystä asemakaavassa lyhentää tai pidentää. Määräaika ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin viisi vuotta eikä pitempi kuin 20 vuotta."


title: Ranta-asemakaava

text: "Edellä 2 momentissa tarkoitettua 13 vuoden määräaikaa laskettaessa ei oteta huomioon sitä aikaa, jolloin alueella on voimassa 53 §:n 1 momentin mukainen rakennuskielto asemakaavan muuttamiseksi tai 58 §:n 5 momentin mukainen kielto. (30.12.2008/1129)"


title: Ranta-asemakaava

text: "Tarkemmat säännökset asemakaavan ajanmukaisuuden arvioinnista annetaan asetuksella."


title: Ranta-asemakaava

text: Ranta-alueet ovat kuuluneet perinteisesti monilla paikkaunnilla loma-asutuksen ja maa- sekä metsätalouden piiriin, minkä vuoksi niiden rakentamista ei oltu säädelty varsinkaan maalaiskunnissa taajamien keskustoihin usein rajoittuvien asemakaavojen tapaan. Tämän seurauksena pyrittiin rakentamaan vapaa-ajanasuntoja ja rantasaunoja miltei rantaviivalle, jolloin järvien maisemista muodostui sekalaisen tuntuisia.


title: Ranta-asemakaava

text: Ennen rantarakentamisen säätelyä varsinaisella lailla rakennuslain perusteella vuoden 1969 alusta, rantarakentamista pyrittiin ohjaamaan palstoitussuunnitelmilla. Rakennuslain lisäksi palstoitukseen vaikuttivat sisäsasiainministeriön ohjeet ja lääninhallitusten virkamiesten kannat. Ennen kuin sisäasiainministeriön kuntaosasto siirrettiin valtiovarainministeriölle, vastasi se sisäasiainministeriön osana aluekehityksestä. 1980-luvulla sääntely täydentyi maakuntaliittoja edeltäneiden seutukaavaliittojen seutukaavoin, jotka vastasivat aluetasolla nykyisiä maakuntakaavoja. Myös kunnat ryhtyivät laatimaan yleiskaavoja tai osayleiskaavoja ranta-alueille.


title: Ranta-asemakaava

text: 1990-luvulla ohjeistus yhdenmukaistui, kun ympäristöministeriö ja Suomen ympäristökeskuksen alueelliset ympäristökeskukset alkoivat vaikuttaa asiaan. Vapaahkoa rakentamista kuitenkin toimeenpantiin edelleen poikkeusluvin.


title: Ranta-asemakaava

text: Ranta-asemakaavan tekeminen voi kestää jollekin alueelle miltei vajaasta vuodesta puoleentoista vuoteen.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: José Luis Rodríguez Zapatero (s. 4. elokuuta 1960) on Espanjan entinen pääministeri ("Presidente del Gobierno"). Hän toimi virassa 17. huhtikuuta 2004-20. joulukuuta 2011 ja oli Espanjan sosialistisen työväenpuolueen ("Partido Socialista Obrero Español", PSOE) pääsihteerinä vuosina 2000-2012.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Poiketen normaalista espanjalaisesta käytännöstä häneen viitataan useimmiten toisella sukunimellään Zapatero. Vaalikampanjan aikana PSOE kehitti sloganin "ZP" ("Zapatero Presidente"), jonka media on sittemmin ottanut omakseen.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Zapatero syntyi Valladolidissa, mutta varttui Leónissa, josta hänen vanhempansa olivat kotoisin. Hänen isänsä oli Juan Rodríguez Lozano, menestyksekäs lakimies, ja äitinsä Purificación Zapatero. Hänen isoisänsä oli vapaamuurari ja tasavaltalaisten kapteeni, jonka nationalistit teloittivat Espanjan sisällissodassa. Hän nai Sonsoles Espinosan (lakimies ja oopperalaulaja) vuonna 1990 ja heillä on kaksi tytärtä, Laura (1993) ja Alba (1995).


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Vuonna 1977 Zapatero liittyi Espanjan sosialistiseen työväenpuolueeseen osallistuttuaan ensimmäiseen poliittiseen kokoukseensa Gijónissa. Siellä hän kuuli tulevaa PSOE:n pääsihteeriä ja pääministeriä, Felipe Gonzálezia.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Opiskeltuaan lakia Leónin yliopistossa Zapaterosta tuli sosialistisen nuorisojärjestön puheenjohtaja Leónin maakunnassa vuonna 1982. Vuonna 1986 hänet valittiin edustamaan maakuntaa Espanjan parlamentissa ("Cortes Generales"). Vuonna 1988 hänet nimitettiin PSOE:n aluejohtajaksi Leónissa ja vuonna 1997 puolueen hallituksen jäseneksi.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Vuonna 2000 puolue hävisi toiset peräkkäiset vaalit José María Aznarin johtamalle Kansanpuolueelle. Zapatero valittiin PSOE:n pääsihteeriksi samana vuonna.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Seurasi neljä vuotta oppositiojohtajana, joiden aikana Zapatero kritisoi useita johtavan Kansanpuolueen menettelytapoja kuten nousseita polttoainekustannuksia ja koulutusjärjestelmän uudistusta sekä hallituksen toimintaa hullun lehmän taudin, Galician rannikolla uponneen Prestige-öljytankkerin ja Irakin sodan suhteen.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Zapatero johti PSOE:n voittoon vuoden 2004 parlamenttivaaleissa. PSOE sai 164 paikkaa, PP:n jäädessä 148:an. PSOE voitti myös 9. maaliskuuta 2008 käydyt vaalit ja kasvatti paikkalukuaan viidellä saaden 169 paikkaa. Oppositiokonservatiivit saivat 153 paikkaa.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Vuoden 2004 vaalikampanja käytiin ilmapiirissä, jossa puolueiden mielipiteet erityisesti Irakin sodan ja terrorismin suhteen olivat kansalaisten huomion kohteena. Vaalit hävinneen oikeiston mielestä kolme päivää ennen vaaleja tapahtuneet Madridin terrori-iskut vaikuttivat luultavasti tulokseen.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Zapateron hallitus on ensimmäinen, jossa on saman verran mies- ja naisministerejä. Hän on sanonut, että hallitus aikoo ottaa kovan linjan terrorismin suhteen ja että se ei myöskään aio alueellisten nationalistien antaa vaarantaa Espanjan yhtenäisyyttä. Zapatero on julistanut tavoitteekseen tehdä pieniä muutoksia Espanjan perustuslakiin ja laillistaa samaa sukupuolta olevien avioliiton, sekä parantaa naisten ja lasten oikeuksia. Lisäksi hän on myöntänyt Gibraltarin hallitukselle tasavertaisen aseman Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisissä keskusteluissa koskien siirtomaan tulevaisuutta.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Lokakuussa 2004 hallitus aloitti toimet Espanjan sisällissodan aikana tuomittujen rehabilitoimiseksi. Viimeinen Francon patsas siirrettiin pois Madridista 17. maaliskuuta 2005 kello 2.40 aamuyöllä.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Zapatero aloitti neuvottelut ETA:n kanssa sen julistettua maaliskuussa 2006 "pysyvän tulitauon." Konservatiivioppositio järjesti joukkomielenosoituksia vastustaessaan minkäänlaisia neuvotteluja terroristien kanssa. Tulitauko rikkoutui 30. joulukuuta 2006 pommien tappaessa kaksi ja haavoittaessa 26:ta Madridin Barajasin lentokentän parkkitalossa.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Sisäpolitiikka hallitsi Zapateron hallituskautta. Hallituksen vapaamielinen politiikka, muun muassa homoavioliittojen salliminen, ja naisten ja lasten aseman parantaminen aiheutti protesteja oikeistossa ja katolisen kirkon piirissä.


title: José Luis Rodríguez Zapatero

text: Vähän ennen vuoden 2008 vaaleja Espanjan piispojen kokous kehotti äänestämään oikeistoa. Katolinen kirkko arvosteli hallituksen suhtautumista terrorismiin, maallisuuteen, aborttiin, homoavioliittoihin, nationalismiin ja historiallisen muiston lakiin.