title: Åselen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 7,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Åselen kunta

text: Ensimmäiset Åselen asukkaat olivat saamelaisia. Gafselen kylään saapui ensimmäiset uudisasukkaat olivat Nils Andersson ja hänen vaimonsa Brita. He pakenivat Suomesta vuonna 1674 sotaa pakoon.


title: Åselen kunta

text: Aikaisemmin vuonna 1799 Fredrikaan perustettu seurakunta sai nimensä Ruotsin kuningattaren Frederica Dorothea Wilhelminan ensimmäisen etunimen mukaan. Naapuriseurakunnat Dorotea ja Vilhelmina saivat nimensä muiden etunimien mukaan. Åsele halusi pitää oman nimensä.


title: Åselen kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Åselen pitäjästä tuli Åselen maalaiskunta. Kunnan nykyinen keskustaajama Åsele (nimenä myös "Åsele kyrkoplats") oli taajaväkinen yhdyskunta kunnan sisällä vuosina 1901–1958. Se lakkautettiin vuonna 1959, jolloin koko maalaiskunta muutettiin Åselen kauppalaksi. Tämän jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kauppaloita. Vuoden 1971 kauppala muutettiin Åselen kunnaksi. Åseleen liitettiin vuonna 1974 vielä Fredrikan ja Dorotean kunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1980, jolloin Dorotea erotettiin jälleen omaksi kunnakseen.


title: Åselen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 28 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åselen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 31 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åselen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 323 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.


title: Åselen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Åselen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Åselen kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 026 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Åselen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Åselen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Åselen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åselen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Dorotean kunta sisältyy Åselen tuloksiin vuosina 1973–1976.


title: Åselen kunta

text: Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa valtiopäivien ulkopuolella olevat ryhmät saivat Åselessa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa. Åsele kommunlista sai kunnassa 34,3 prosentin kannatuksen muiden ryhmien jäädessä 0,2 prosenttiin.


title: Åselen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Åselen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Åselen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Puupolttoaine

text: Puupolttoaine on polttoaineena käytettävää biomassaa eli biopolttoainetta, joka on peräisin puun rungosta, oksista tai juurista. Se on tavallisesti kiinteää, mutta voidaan myös kaasuttaa puukaasuksi. Puuhun sitoutunut energia hyödynnetään polttamalla. Puuta käytetään yleisesti lämmitykseen mutta myös lämpövoimalaitoksissa, joista saadaan myös sähköä. Voimalaitoksissa puupolttoaine poltetaan tyypillisesti seospolttona esimerkiksi turpeen kanssa.


title: Puupolttoaine

text: Puu on niin kutsuttu uusiutuva energianlähde. Sen käytön polttoaineena ei katsota lisäävän hiilidioksidipäästöjä, koska puuhun sitoutuneen ja sitoutuvan hiilen katsotaan olevan luonnonkierrossa toisin kuin fossiilisten polttoaineiden kohdalla. Mikäli poltettujen puiden tilalle kasvaa jossain samaan aikaan vastaava määrä uutta puuta ei synny nettopäästöjä. Lisäksi hiilidioksidia vapautuisi puun lahotessakin. Poltossa syntyvä tuhka ja sen ravinteet voidaan hyödyntää lannoitteena.


title: Puupolttoaine

text: Polton typpipäästöt riippuvat palotapahtuman hallinnasta. Puun polton negatiivisiin vaikutuksiin kuuluu pienhiukkaset, jotka aiheuttavat sydän- ja verisuonitauteja sekä aiheuttavat hengitysvaikeuksia astmaatikoille. Esimerkiksi Ruotsissa nämä hiukkaset tappavat arviolta 5 000 henkilöä vuosittain. Suhteessa tehoon erityisen ongelmallista on puun pienpoltto, jossa palotapahtuman hallinta ja savukaasujen puhdistus on olematonta verrattuna suurempiin laitoksiin.


title: Puupolttoaine

text: Puupolttoaineen kuljettaminen kauaksi ei useinkaan ole taloudellisesti kannattavaa. Puupolttoaineissa on usein runsaasti vettä, joten ne on kuivattava ulkoilmassa tai koneellisesti. Polttopuuta säilötään usein vuosiakin ennen polttamista. Kuivan puun lämpöarvo on noin 19 MJ/kg; vertailuna kuivan turpeen noin 20 MJ/kg ja kevyen polttoöljyn 42,7 MJ/kg.


title: Puupolttoaine

text: Perinteisesti polttopuu kuivataan ennen polttamista, toisaalta palamisprosessin parantamiseksi toisaalta veden mukana menevän hukkalämmön vähentämiseksi. On havaittu, että mikäli veden höyrystymislämpö voidaan ottaa hyötykäyttöön savukaasuista muuttuu tilanne kuivatuksen suhteen, puu kannattaakin polttaa soveliaassa laitoksessa kaatotuoreena. Tällöin puun palavat yhdisteet ovat mukana mahdollisimman täydellisesti. Kaadon jälkeen puusta alkaa haihtua veden mukana hyvin energiapitoisia aineita ja varsinkin kesällä puun lahoaminen alkaa nopeasti heikentämään lämpöarvoa. Tällainen poltto onnistuu vain isommissa yli kolmen megawatin kattiloissa ja vaatii helposti prosessiin yhdistettyä lämpöpumppua, jotta matalan lämpötilan höyrystymislämpö saadaan hyödyksi. Tuorepoltto laitoksissa on tuore tapa ja pääosin vasta tutkimuksen alla (2016).


title: Puupolttoaine

text: Polttopuun, kuten muunkin puutavaran kaupassa puun määrä ilmoitetaan erityisinä tilavuusyksiköinä, joita ovat pinokuutiometri (lyhenne p-m ja irtokuutiometri (i-m), lyhyesti pinokuutio ja irtokuutio. Irtokuutiosta käytetään myös nimitystä heittokuutio. Pinokuutio vastaa tilavuudeltaan yhden kuutiometrin kokoista pinoa, kun taas irtokuutiometri vastaa puumäärää, joka heiteltynä täyttäisi kuutiometrin kokoisen laatikon. Näiden keskinäisen vertailun helpottamiseksi käytetään myös yksikköä kiintokuutiometri (kiintokuutio, k-m), joka periaatteessa tarkoittaa kuutiometrin kokoista täyttä puuta ilman pino- tai irtokuutioon jääviä rakoja.


title: Puupolttoaine

text: Vanhoja polttopuun mittayksikköjä ovat motti, joka vastaa yhtä pinokuutiometriä, ja syli, joka vastaa neljää pinokuutiometriä.


title: Puupolttoaine

text: Polttopuuksi nimitetään perinteisissä tulisijoissa käytettävää puupolttoainetta, joka on yleensä halkoja tai klapeja. Polttopuu on kaadetusta tai kaatuneesta puunrungosta tiettyyn mittaan katkottuja ja halkaistuja kappaleita, jotka kuivuttuaan noin 20 % kosteuteen ovat soveliaita tuottamaan lämpöenergiaa tulipesissä. Kuivatus voidaan tehdä joko koneellisesti tai perinteisesti ulkokuivauksena.


title: Puupolttoaine

text: Pölkkyjä saadaan katkomalla puun runkoa, joka on karsittu eli siitä on poistettu oksat. Pölkkyjä käytetään harvoin sellaisenaan; yleensä ne pilkotaan pienemmiksi kappaleiksi.


title: Puupolttoaine

text: Halkoja saadaan halkaisemalla puun rungosta katkottuja pölkkyjä, joiden pituus on yleensä noin yksi metri ja pienin halkaisija 5 cm. Halkaisijaltaan 10–15 cm olevat pölkyt halkaistaan kahtia ja paksummat halkaistaan useampaan osaan. Halkojen suosituspaksuus on 4–10 cm. Pölkyn halkaisu edistää puun kuivumista. Alle 10 cm:n paksuiset pölkyt voidaan puun kuivumisen nopeuttamiseksi aisata, eli vuolla kuorta pois pölkyn kyljestä koko pituudelta. Halkoja voidaan säilyttää halkopinossa useampia vuosia. Halot ladotaan pinoon yleensä puun ulkopinta ylöspäin, jolloin sade ei niinkään imeydy halkoon. Halkopinot voidaan myös peittää.


title: Puupolttoaine

text: Halkoja nimitetään raaka-aineen mukaan "koivuhaloiksi" ja "sekahaloiksi". Sekahaloissa on muitakin puulajeja kuin koivua.


title: Puupolttoaine

text: Puhekielessä ja joissakin murteissa myös pieniksi pilkottuja polttopuita nimitetään haloiksi.


title: Puupolttoaine

text: Kalikka eli klapi saadaan kun halko katkotaan kahteen, kolmeen tai neljään osaan ja saadut pätkät vielä halkaistaan pienemmiksi paloiksi. Polttopuuksi tarkoitettujen klapien pituus on siis 25–50 cm. Niitä voidaan tehdä myös rankoja katkomalla ja saatuja pölkkyjä pilkkomalla. Klapipölkkyjen pilkkominen voidaan suorittaa perinteisillä käsityökaluilla tai klapikoneella.


title: Puupolttoaine

text: Pilkottu polttopuu on Länsi-Suomessa useimmiten nimeltään "klapi", "klappi", "lapi", "klapu" tai "lapu". Nämä nimitykset perustuvat ruotsin sanaan "klabb". Joskus myös klapeiksi pilkottuja polttopuita nimitetään haloiksi.


title: Puupolttoaine

text: Pilkottuja polttopuita sanotaan "pilkkeiksi". "Pilke" on alkuaan itämurteiden sana, joka on omaksuttu yleiskieleen. Se perustuu pienimistä tarkoittavaan teonsanaan "pilkkoa". Kaikkien kielitajussa "pilke" ei tarkoita aivan samaa kuin "klapi", vaan näitä pienemmäksi, ohuemmaksi pilkottua puuta. Esimerkiksi tervanpolttoa varten tervaskannot on hakattu pieniksi pilkkeiksi. Noin 15 cm pitkää, usein koneella pilkottua pilkettä käytetään polttoaineena esimerkiksi puukaasuttimessa.


title: Puupolttoaine

text: Hake leikataan koneellisesti puusta pieniksi tasakokoisiksi kappaleiksi, hakelastuiksi. Palakoko on yleensä 0,5–3 cm, "palahakkeella" 5–10 cm. Hake voi ollaPuumurske on muutoin kuin leikkaamalla hienonnettua puuta.


title: Puupolttoaine

text:
Puubriketit valmistetaan kuivista puun lastuista puristamalla. Noin klapinkokoisia puristeita käytetään esimerkiksi takkapuina. Koivunlastuista tehty briketti sisältää energiaa kolminkertaisesti vastaavan kokoiseen puuklapiin verrattuna.
Aivan yleisesti puuhun sitoutunut energia on riippuvainen kolmesta perustekijästä: puun laadusta, kuivuusasteesta ja massasta (painosta).


title: Puupolttoaine

text: Puupelletti on kuivasta sahanpurusta ja/tai höylänlastuista (kutterinlastuista) puristettua polttoainetta. Sitä voidaan valmistaa kosteastakin raaka-aineesta mikäli pellettitehtaan yhteydessä on kuivaamo. Halkaisijaltaan 6–12 mm olevien lieriönmuotoisten puristeiden pituus on noin 1–3 cm. Niiden kiinteä muoto pysyy koossa, koska puristuksen lämmittämästä puusta vapautuu ligniiniä, joka sitoo osaset yhteen. Mitään vierasta sideainetta ei tarvita, mutta joskus sideaineeksi saatetaan kuitenkin lisätä perunajauhoa.


title: Puupolttoaine

text: Pellettien poltto on helppo automatisoida: pellettipoltin syttyy ja sammuu itsenäisesti termostaatin ohjaamana ja syöttöruuvi siirtää pelletit varastosta kattilaan. Pellettilämmitystä käytetään usein vesikiertoisen lämmityksen yhteydessä, mutta Suomessa on yleistymässä myös erilaiset pellettitakat. Pellettien kuljetus tehtaalta käyttäjän varastosiiloon tapahtuu yleensä irtotavarana kuorma-autoilla, joista ne voidaan puhaltaa paineilman mukana letkua pitkin 15 metrin päähän siiloon. Satunnaiseen käyttöön ja pellettitakkoja varten pellettiä on saatavana myös 500–1 000 kilon suursäkeissä, sekä 10–25 kilon piensäkeissä.


title: Puupolttoaine

text: Metsätähteeksi nimitetään metsään jääviä runkohukkapuita, oksia ja juuria, joita voidaan myös hyödyntää puuraaka-aineena.


title: Puupolttoaine

text:
Suomessa puu on kotimainen uusiutuva luonnontuote. Vuonna 2004 Suomessa saatiin puusta energiaa 27 terawattituntia, mikä on 7 % energian kokonaiskulutuksesta. Sähköenergian osuus siitä oli 8 TWh. Energiantuotantoon pyritään käyttämään pääasiassa muuhun käyttöön kelpaamatonta aiemmin lähinnä tähteenä tai jätteenä pidettävää osaa puusta, kuten metsäteollisuuden sivutuotteet, hakkuutähteet ja metsänhoidossa syntyvä pienpuu. Aikaisemmin energiana hyödynnettiin paljon myös hakkuualueelle jääneitä kantoja, mutta viime vuosina kantojen käyttö on vähentynyt yli kolmanneksella: huippuvuonna 2013 kantoja korjattiin lähes 1,2 miljoonaa kuutiota, vuonna 2016 754 000 kuutiota. Kantojen hyödyntäminen on vähentynyt, koska metsäteollisuuden sivutuotteita, kuten puunkuorta, on enemmän saatavilla. Myös halventunut kivihiili ja ympäristöhuolet ovat vähentäneet kantojen käyttöä.
2000-luvun aikana puun pienpoltto on lisääntynyt lähes 50 prosentilla.


title: Puupolttoaine

text: Kolmannes pienhiukkaskuolemista Suomessa johtuu puun poltosta saunoissa ja takoissa. Pienhiukkaset aiheuttavat 50–80 % ympäristön terveysriskeistä ja tappavat joka vuosi 2 000 suomalaista ja 400 000 eurooppalaista. Pääkaupunkiseudulla puun pienpoltto tuottaa 40 % pienhiukkasista joulu-helmikuussa ja 20 % syys-lokakuussa, pientaloalueilla enemmän (2008).


title: Puupelletti

text:
Puupelletti on puusta valmistettua polttoainetta, jota voidaan käyttää alue- ja kaukolämpölaitoksissa, talo- ja kiinteistöyhtiöissä sekä pien- ja vapaa-ajan talojen lämmityksessä. Pellettiä voidaan käyttää myös lämmön ja sähkön tuotantolaitoksissa. Tonni pellettejä vastaa lämpöarvoltaan noin 1,5 tonnia puuta, tai noin 500 litraa öljyä. Pelletillä voidaan korvata fossiilisten polttoaineiden, kuten öljyn tai kivihiilen käyttöä.
Vaalean puupelletin lisäksi on olemassa myös mustaa pellettiä, jossa puumassa lämpökäsitellään ennen pelletöintiä. Mustan pelletin valmistuksessa on kaksi tuotantotapaa: höyryräjäytys ("steam explosion") ja paahtaminen eli torrefiointi.


title: Puupelletti

text: Polttoaineena pelletti on kokonaan uusiutuvaa energiaa. Se on ilmastoystävällinen polttoaine sekä tuotannon että käytön osalta.


title: Puupelletti

text:
Puupelletti sopii polttoaineeksi sekä kotitalouksille että isoille voimaloille. Suomessa pellettiä käytetään mm. kaukolämmön tuotannossa. Paikallisissa lämpövoimaloissa pelletti voi korvata öljyn käyttöä.
Laajamittaisessa sähkön ja lämmön tuotannossa pellettiä käytetään eri puolilla Eurooppaa, mm. Ruotsissa, Tanskassa, Puolassa, Hollannissa, Belgiassa ja Englannissa. Sillä korvataan pääosin kivihiilen käyttöä. Käyttömäärät ovat kasvavia ja kokemukset myönteisiä. Koska EU:n ilmastotavoitteet koskevat kaikkia jäsenmaita ja kaikkea energiantuotantoa, pelletin käyttöä on mahdollista lisätä huomattavasti.
Suomessa pelletti korvaa tällä hetkellä vuosittain noin 75 miljoonaa litraa raskasta ja kevyttä polttoöljyä.


title: Puupelletti

text:
Pellettienergiayhdistyksen mukaan vuonna 2010 noin 23 000 suomalaista pientaloa lämmitettiin pelletillä . Pellettilämmitykseen siirrytään usein öljylämmitysremontin yhteydessä. Lämmön siirtämiseen ja varastoimiseen käytettyä vesikiertoputkistoa voidaan käyttää myös pellettijärjestelmässä, joten perusparannuksen yhteydessä voidaan selvitä pelkän kattilan vaihdolla. Pellettilämmitykseen vaihtaminen on noin 500–15 000 euron investointi. Öljypolttimen vaihdon pellettipolttimeen on laskettu maksavan itsensä takaisin 2–3 vuodessa.
Isompia pellettiä käyttäviä kohteita, kuten kiinteistöjä tai taloyhtiöitä, on noin tuhat.
Pelletti on kotitalouksille ekologinen vaihtoehto. Suomessa on vielä noin 230 000 öljylämmitteistä pientaloa. Jos talojen lämmityksessä siirryttäisiin pelletin käyttöön, putoaisivat Suomen hiilidioksidipäästöt noin 1,5 miljoonalla tonnilla, kun öljyn vuosittaisen kulutuksen lasketaan olevan noin 3 000 litraa.


title: Puupelletti

text: Pellettilämmityksessä pellettejä syötetään ruuvikuljettimen avulla lämmityskattilan polttimeen. Syöttöä ohjataan termostaatilla, eli syöttö ja poltin käynnistyvät veden lämpötilan laskiessa; järjestelmä on periaatteessa automaattinen. Polttimessa pelletit palavat ja kattilan pesän muotoilun avulla saadaan aikaan "toisiopalo", jossa palokaasut syttyvät. Toisiopalo, jossa lämpötila nousee tavanomaista puun polttoa korkeammaksi, aikaan saa huomattavasti pienemmät päästöt ja paremman hyötysuhteen. Pellettilämmityksessä lämmönjakojärjestelmä on yleensä vesikeskuslämmitys, jossa on myös lämpövaraaja. Markkinoilla on saatavissa myös yhdistettyjä "kombikattiloita", joita poltinta vaihtamalla voidaan käyttää pellettien tai öljyn polttoon.


title: Puupelletti

text: Pellettilämmitysjärjestelmä vaatii kattilan lisäksi tilaa pellettien varastoinnille. Tilan tulee olla riittävän lähellä, jotta polttoaineen syöttö saadaan hoidettua.


title: Puupelletti

text: Pellettejä on mahdollista polttaa myös tavanomaisissa takoissa, kamiinoissa tai leivinuuneissa. Markkinoille on tullut tulisijoihin sopivia, teräspellistä valmistettuja pellettiarinoita. Niiden käyttö tapahtuu siten, että pellettejä asetetaan valmistajan suosittama määrä arinalle ja ne sytytetään esimerkiksi sytytyspalan tai -nesteen avulla. Lämpöä saadaan yhtä paljon kuin samasta määrästä painossa mitattuna kuivaa puuta.


title: Puupelletti

text:
Pelletin valmistukseen käytetään pääasiallisesti puunjalostuksessa syntyviä sivutuotteita, kuten puupurua. Suomessa pellettiin käytettävän puun alkuperä tunnetaan. Pelletin valmistukseen käytetään vain käsittelemätöntä, puhdasta puuta. Sivutuotteeksi luokiteltavan puuaineksen tuottaminen pelleteiksi parantaa materiaalitehokkuutta ja pienentää puutuoteteollisuuden jätekustannuksia.
Pellettiä voidaan valmistaa myös karkeammista puunjalostusteollisuuden sivutuotteista. Suomessa on runsaasti metsää ja erilaista puunjalostusteollisuutta, joten pelletin raaka-aineen saatavuus on hyvä. Koska raaka-aineen saatavuus on myös kansainvälisesti hyvä, on pelletin tuotantoa mahdollista laajentaa myös ulkomaille.


title: Puupelletti

text: Pelletin valmistuksessa raaka-aine tulee kuivata. Kuivaamisessa hyödynnetään mm. lämpövoimaloissa syntyvää lämpöä, joka muuten jäisi käyttämättä. Tämä tarkoittaa, että voimaloiden ns. hukkalämpö saadaan hyödynnettyä pelletin tuotannossa.


title: Puupelletti

text: Pellettikattilat ovat ns. jälkipolttokattiloita, jolloin pelletistä palaessa syntyneitä savukaasut palavat edelleen varsinaisen palotilan jälkeen eli kattila pystyy hyödyntämään energian tuotannossa paremmin palokaasujen energiaa. Tehokkaan jälkipolton ja puhdistetun polttoaineen ansiosta pienhiukkaspäästöt ovat merkittävästi pienempiä kuin tavanomaisissa puuta polttavissa lämpökattiloissa.


title: Puupelletti

text: Pellettikattiloiden valmistajien mukaan pelletistä saatava palamishyötysuhde on usein yli 90 prosenttia, uudenlaisilla kondensoivilla kattiloilla jopa yli 100 prosenttia eli savukaasusta otetaan talteen lämpöä enemmän kuin pelletin lämpöarvo on. Tällöin savun lämpötila laskee jopa 30–40 °C:een. Korkeaan hyötysuhteeseen vaikuttavat pelletin tekniset ominaisuudet, kuten matala kosteusprosentti ja tuotteen tasalaatuisuus. Tehokkaan palamisen ansiosta pienhiukkaspäästöjen ja syntyvän tuhkan määrä jää hyvin alhaiseksi. Sekä yksityiskäytössä että laitoksissa syntynyt tuhka voidaan käyttää lannoitteena.


title: Puupelletti

text:
Kansantaloudellisesti pelletin tuotanto on edullista: kotimainen energiantuotanto vähentää riippuvuutta tuontienergiasta. Samalla se luo työpaikkoja tyypillisesti heikosti työllistäville syrjä-alueille. Tällä hetkellä pelletti työllistää muutaman sadan henkilötyövuoden verran. Pellettienergiayhdistys arvioi työllistävyyden voivan nousta jopa 2 000 henkilötyövuoteen vuoteen 2020 mennessä.
Pellettiä tehdään Suomessa 27 tehtaalla. Pellettiä valmistaa 19 eri yritystä. Vapo on yksi suurimmista suomalaisista pelletin valmistajista. Sillä on kahdeksan pellettitehdasta eri puolilla Suomea.


title: Puupelletti

text: Suomessa tehdään kehitystyötä pelletin käytön lisäämiseksi. Uudet hybridi-kattilat, joissa voidaan käyttää useita eri polttoaineita, on kehitetty Suomessa. Pellettikattiloita myyvät ja valmistavat useat kotimaiset yritykset, kuten saarijärveläinen Ariterm Oy, keuruulainen HT Enerco sekä hangossa valmistettavat Termax pellettikattilat.


title: Puupelletti

text: Pelletti on suomalainen biopolttoaine, jota myös viedään ulkomaille. Pellettiä viedään pääasiassa Euroopan maihin, kuten Ruotsiin, Tanskaan, Saksaan ja Englantiin. Noin puolet Suomessa tuotettavasta pelletistä menee tällä hetkellä vientiin. Vuonna 2009 pellettiä vietiin ulkomaille 140 000 tonnia , mikä tarkoittaa noin 20 miljoonan euron vientituloja Suomelle.


title: Puupelletti

text: Pelletin lämpöarvo on puuhun verrattuna puolitoistakertainen. Pelletti on jalostettu puupolttoaine, eli sen valmistamiseen kuluu mm. energiaa. Jalostetun pelletin hinta on puuta korkeampi. Pelletin hinta on kuitenkin öljy- ja sähkölämmitystä halvempi. Energiamarkkinaviraston, Öljy- ja kaasualan keskusliiton ja Tilastokeskuksen julkaisemien tietojen mukaan pellettilämmitys oli 15.9.2010 yli puolet edullisempaa kuin sähkölämmitys.


title: Puupelletti

text: Puupellettien lämpöarvo on 3 000–3 300 kWh/m³, joka vastaa 300–330 litraa polttoöljyä. Painon mukaan laskettuna lämpöarvo on 4,7–5,0 kWh/kg, jolloin 1 000 kg vastaa 450–500 litraa polttoöljyä. Polttoaineen varastotilan tarve on 1,5 m³ / 1 000 kg. Pellettien kosteusprosentti on 6–12 % ja tuhkapitoisuus 0,5 %.


title: Puupelletti

text: Pelletit ovat uusiutuvaa energiaa, pellettipoltto ei lisää ilman hiilidioksidipäästöjä mikäli ei huomioida pellettien ja raaka-aineen kuljetuksia tai tuotannossa käytettävää energiaa. Pienpartikkeleiden päästöt vähenevät yli 90 % pelleteillä puuhun verrattuna. Kansantaloudelle tuotanto on edullista: se vähentää riippuvuutta tuontienergiasta ja luo esimerkiksi työpaikkoja tyypillisesti heikosti työllistäville syrjä-alueille. Pelletit tuotetaan yleensä puujätteestä, joten niiden käyttö vähentää jätekustannuksia. Pellettilämmityksessä puun polttoon verrattuna polttoaineen syöttö on automaattista ja tuhkamäärä vähenee.


title: Puupelletti

text: Haittana on pelletin valmistukseen kuluva energia ja siitä johtuva puuta korkeampi hinta. Hinta on kuitenkin öljy- ja sähkölämmitystä halvempi. Lämmittimen ylläpitoon tarvitaan jonkin verran tarkkailua ja säännöllinen tuhkan poisto. Kaukolämpö-, öljy- ja sähkölämmitykseen verrattuna pellettilämmitysjärjestelmä vaatii enemmän tilaa.


title: Puupelletti

text: CO-päästöjä vertailtaessa pelletti on kokonaisuudessaan ilmastoystävällinen ratkaisu. Sen hiilidioksidipäästöt ovat Suomen ympäristökeskus Syken sekä Swedish Environmental Research Institute IVL:n tutkimuksen mukaan yli 13 kertaa sähkölämmitystä pienempi.


title: Puupelletti

text: Ruotsi on johtava pellettien käyttäjä. Ruotsissa 60 % pellettipolttoaineesta käytetään kotitalouksien sijaan lämpövoimaloissa. Toisin kuin Ruotsissa Saksassa pellettilämmitintä käytetään pääasiassa yksityistalouksissa: yhteensä 70 000 pientalossa on puupellettilämmitysjärjestelmä. Lisäksi esimerkiksi saksalaisissa hotelleissa on kysyntää pellettilämmitykselle. Italiassa järjestelmien myynnin kasvu on ollut suhteellisesti laskien nopeinta.


title: Puupelletti

text:
Suomessa pelletillä tuotetun energian osuus on nykyisin 0,7 terawattituntia (TWh). Pellettialan toimijoiden tavoitteena on, että pelletillä tuotetun energian määrä olisi 7 TWh vuoteen 2020 mennessä. Hallituksen tuoreessa uusiutuvan energian paketissa pelletin energiantuotantotavoitteeksi on asetettu 2 TWh.
Suomen hallitus on käynnistänyt toimet uusiutuvan energian käytön lisäämiseksi. Vuoden 2011 talousarviossa on varattu 44 miljoonaa euroa uusiutuvan energian tuotannon tukemiseen. Lisäksi keskustelussa on myös muita investointitukia. Joulukuussa 2010 ympäristöministeriö esitteli uuden energia-avustuksen, jolla tuetaan siirtymistä öljy- tai sähkölämmityksestä uusiutuvaan energiaan. Tukea myönnetään pientalojen ja taloyhtiöiden pellettilämmitysjärjestelmille. Tuki on enintään 20 prosenttia järjestelmäuudistuksen kustannuksista. Työn osuudesta on mahdollisuus saada pientaloissa kotitalousvähennys.
Tämä tarkoittaa, että hallitus tukee taloyhtiöiden ja omakotiasukkaiden uusiutuvaa energiaa käyttävien lämmitysjärjestelmien laiteuudistuksia 20 prosentilla. Uusiutuvan energian lämmitysjärjestelmäuudistuksiin on varattu 30 miljoonaa euroa.Tämä tarkoittaa, että noin 10 000 kotitaloutta voi sen turvin vaihtaa lämmitysjärjestelmänsä.


title: Puupelletti

text: Yritykset voivat saada Ely-keskukselta laitteiston investointikustannuksista 20–30 prosenttia kattavaa tukea.


title: Puupelletti

text: Useissa maissa investointeja ohjataan hallitusten taloudellisilla kannustimilla. Kansalliset ohjelmat kuten ”Wood Fuel programme” Ranskassa ja ”Energy Saving Ordinance” Saksassa ovat edistäneet biomateriaalien käyttöä rakennusten lämmityksessä. Irlannissa maan hallitus on tukenut taloudellisesti puupellettilämmittimien hankintaa. Ruotsi puolestaan verottaa fossiilisia polttoaineita raskaasti, jotta energiansäästö ja uusiutuvan energian käyttöönotto lisääntyisivät ja yritykset motivoituisivat ympäristövaikutusten vähentämiseen. Uusiutuvista energialähteistä ei Ruotsissa tarvitse maksaa myöskään hiilidioksidiveroa. Suomessa puupellettijärjestelmien rakentamiseen voi hakea energiainvestointitukea. Vuonna 2007 tuen saajia oli noin tuhat keskimääräisen tuen ollessa 1 108 euroa.


title: Puupelletti

text: Joulukuussa 2010 pelletin hinta Suomessa pienkiinteistöissä oli noin 0,053 EUR/KWh , kun öljyn hinta oli 0,093 EUR/KWh ja sähkölämmityksen 0,11 EUR/KWh. Tonnihinta suomalaiselle pelletille on vaihdellut paikkakunnasta riippuen jonkin verran ollen noin 245–255 EUR/t pihaan tuotuna. Venäläistä pellettia on saanut huomattavasti edullisemmin tonnihinnan jäädessä noin 190 euroon. Keskikokoisessa omakotitalossa kulutuksen ollessa esimerkiksi 6 tonnia vuodessa hintaeroa tulee useita satoja euroja.


title: Puupelletti

text: Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa on yksi kuuluisimmista pellettilämmittäjistä. Suomessa tunnettuja pellettilämmittäjiä ovat muun muassa tamperelaiset Syrjän muusikkoveljekset. Myös Valamon luostari ja Sukevan vankila lämpiävät puupelletillä.


title: Piksodaros

text: Piksodaros (kuoli ennen vuotta 334 eaa.) oli Kaarian satraappi. Hän oli Hekatomnoksen nuorin poika ja Kaariaa hallinneen Hekatomnididynastian jäsen. Hänen vanhemmat veljensä Idrieus ja Mausolos olivat myös Kaarian satraappeja ennen Piksodarosta. Kun Idrieus kuoli vuonna 334 eaa., kaappasi Piksodaros vallan siskoltaan Adalta (joka oli ollut Idrieuksen vaimo). Piksodaros antoi persialaiselle Orontobatesille erään tyttärensä vaimoksi. Hän yritti myös saada Makedonian kuninkaan Filippos II:n liittolaisekseen ja ehdotti avioliittoa vanhimman tyttärensä ja Filippoksen pojan Arridaioksen välille. Väitetään että Filippoksen vanhin poika Aleksanteri olisi vaatinut saada tämän kunnian itselleen. Lopulta liitosta ei tullut mitään koska Filippos ei ollut kiinnostunut.


title: Piksodaros

text: Piksodaros kuoli ennen kuin Aleksanteri Suuri valloitti Kaarian vuonna 334 eaa. Sitä ennen Piksodaroksen vävystä Orontobateesta oli tullut Kaarian satraappi.


title: Warning:

text: Warning: on Green Day -yhtyeen kuudes studioalbumi. Se äänitettiin maalis-huhtikuussa 2000 ja julkaistiin 3. lokakuuta 2000. Albumi debytoi Yhdysvalloissa ja Britanniassa sijalla 4 ja myi kummassakin maassa kultaa. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat "Minority" ja "Warning".


title: Lineaarikirjoitus

text: Lineaarikirjoitus on kirjoitusjärjestelmä, joka kehittyi kuvakirjoituksesta. Siinä kuvat on korvattu merkeillä, jotka muodostuvat viivoista.


title: Lineaarikirjoitus

text: Parhaiten tunnettuja ovat esimerkit antiikin Kreikasta, jossa Kreetalla kehittyivät niin sanotut "lineaari A" ja "lineaari B" -kirjoitukset. Lineaari A:ta käytettiin vuosina 1900–1500 eaa. Sitä ei ole kyetty tulkitsemaan. Lineaari B, joka oli käytössä 1400 eaa. alkaen, on kyetty avaamaan 1950-luvulla.


title: Ligniini

text: Ligniini on vahvoja sidoksia muodostava polyfenoli. Se on selluloosan jälkeen maapallon toiseksi yleisin biopolymeeri ja selluloosan ja hemiselluloosan ohella puun tärkeimpiä ainesosia. Ligniini on puussa kuitujen sidosaineena, ja sen vuoksi puun väri on yleensä kellertävä. Puun suurempi ligniinipitoisuus aiheuttaakin huomattavimmat erot puu- ja ruohovartisten kasvien välillä. Havupuilla ligniinipitoisuus on 24 - 33 % ja lehtipuilla 16 - 25 %.


title: Ligniini

text: Anselme Paye teki laboratoriokokeita puuaineksella vuonna 1838. Kun hän käsitteli ainesta typpihapolla, hän huomasi osan aineksesta häviävän ja jäljelle jäävän kuitumaisen tuotteen. Aluksi hän nimitti tuotetta selluloosaksi, mutta myöhemmin paljastui, että Payen eristämä kuituaines oli vieläkin varsin heterogeeninen. Tuotteesta liuenneen aineksen hiilipitoisuus oli suurempi kuin kuituaineksen. F. Schultze antoi liuenneelle aineelle vuonna 1865 nimen ligniini. Ligniini tulee latinankielisestä sanasta lignum, joka tarkoittaa puuta. 1800-luvun lopulla massanvalmistusmenetelmien kehittyminen lisäsi kiinnostusta ligniiniin ja sen reaktioita tutkittiin. 1897 selvisi, että ligniini muistutti kemiallisesti koniferyylialkoholia. P. Klason esitti vuonna 1907 ligniinin olevan suurimolekyylinen aine ja oletti 10 vuotta myöhemmin, että koniferyylialkoholiyksiköt voisivat olla liittyneinä toisiinsa hydroksyyliryhmien välityksellä.


title: Ligniini

text: Ligniinillä ei ole selkeää kemiallista rakennetta, mutta sille voidaan määrittää keskimääräinen kemiallinen kaava. Useita erilaisia rakennemalleja on ehdotettu ja tiedetään, että ligniinin rakentuu monolignoleista, joita ovat "p"-kumaryylialkoholi, koniferyylialkoholi, ja sinapyylialkoholi. Ligniinin rakenne myös vaihtelee riippuen kasvista. Ligniini on hyvin haaroittunut polymeeri ja siten täysin amorfinen. Sitä ei voida kiteyttää.


title: Ligniini

text: Paperiteollisuudessa ligniini on puussa haitallinen komponentti, koska se sitoo puun selluloosan ja hemiselluloosan. Kemiallisessa massanvalmistuksessa ligniini pyritään poistamaan massasta mahdollisimman tehokkaasti ja sellua keittämällä se melko hyvin onnistuukin. Mekaanisessa massanvalmistuksessa kaikki puun ligniini jää massaan. Ligniini myös aiheuttaa vanhan paperin kellastumisen.


title: Ligniini

text: Selluteollisuudessa ligniini hyvän lämpöarvonsa takia yleensä poltetaan. Sulfaattiligniiniä (kraftligniini), jota saadaan sulfaattisellunkeitossa ja lignosulfonaattia, jota saadaan sulfiittisellunkeitoissa, voidaan kuitenkin käyttää esimerkiksi sideaineena teiden pölyämisen estämisessä, dispergointiaineena sementin valmistuksessa tai raaka-aineena useille hyödyllisille molekyyleille. Ligniinistä voidaan valmistaa muun muassa vanilliinia, DMSO:ta, etanolia ja ksylitolia.


title: Ligniini

text: Ligniinistä voidaan myös valmistaa termoplastisista raaka-ainetta, josta voidaan muovata kappaleita kuten muovista. Materiaali on ympäristöystävällinen vaihtoehto petrokemikaaleista valmistetuille muoveille.


title: Ligniini

text: Valkolahottajasienet kykenevät hajottamaan ligniiniä. Ruskolahottajat eivät tähän kykene.


title: Aleksis (oppikirjasarja)

text: Aleksis on Otavan julkaisema äidinkielen ja kirjallisuuden oppikirjasarja peruskoulun 7.–9. luokille. Sarjaan kuuluvat oppikirjat, harjoituskirjat ja opettajan oppaat.


title: Aleksis (oppikirjasarja)

text: Oppikirjat on jaoteltu eri osa-alueisiin:


title: Urpo

text: Urpo on suomalainen etunimi. Se on suomalainen versio latinalaisesta nimestä Urbanus, joka merkitsee ”kaupunkilainen”, ”hienosti sivistynyt” ja joka on ollut myös kahdeksan katoliskristillisen kirkon johtajan nimenä. Urpon nimipäivä on Suomessa 25. toukokuuta, joka katolisessa kirkossa on paavi Urbanus I:n muistopäivä. Tähän mennessä Urpo-nimeä ei ole saanut Suomessa valita naisen nimeksi.


title: Urpo

text: Suomessa nimi Urpo annettiin 1900-luvulla 5 107 henkilölle, mutta 2000-luvulla se on annettu vain noin kymmenelle. Nimi oli suosituimmillaan 1940- ja 1950-luvuilla. Myöhemmin slangissa nimi on ollut haukkumasana, joka tarkoittaa hölmöä.


title: Bananarama

text: Bananarama on brittiläinen popyhtye. Yhtyeen perustivat vuonna 1981 Siobhan Fahey, Keren Woodward ja Sarah Dallin. Fahey jätti yhtyeen vuonna 1988, jolloin hän perusti uuden yhtyeen, Shakespears Sisterin. Hänet korvasi Jacquie O'Sullivan.


title: Bananarama

text: Bananarama levytti ensimmäisen demonsa "Aie a Mwana" vuonna 1981. Yhtye teki ensimmäisen levytyssopimuksensa Demon Recordsin kanssa, joka julkaisi kappaleen singlenä samana vuonna. Vähän myöhemmin yhtye teki levy-yhtiö London Recordsin kanssa sopimuksen, joka jatkui vuoteen 1993 asti. Bananarama oli alusta asti tunnettu erikoisista laulusovituksistaan, joissa kaikki kolme jäsentä lauloivat yhtä aikaa samaa melodiaa samassa sävellajissa, eikä esimerkiksi kolmiosaisia harmonioita. Bananaraman albumeille sekä soolo- että taustalaulut äänitettiin tällä tavoin. Yhtyeen varhainen materiaali nauhoitettiin jopa niin, että kaikki kolme solistia lauloivat yhtä aikaa studiossa äänitystilanteessa samaan mikrofoniin.


title: Bananarama

text: Bananarama sai uransa alussa tukea The Specials -yhtyeen entiseltä jäseneltä Terry Hallilta, joka kutsui heidät laulamaan yhtyeensä Fun Boy Threen kappaleelle "T'ain't What You Do (It's the Way That You Do It)". Kappale nousi Britannian singlelistalla viiden myydyimmän singlen joukkoon vuonna 1983. Myöhemmin samana vuonna Fun Boy Three vieraili puolestaan Bananaraman kappaleella "Really Saying Something".


title: Bananarama

text: Bananarama nautti suurinta suosiotaan vuosien 1984–1989 välisenä aikana. Heidän esikoisalbumiltaan "Deep Sea Skiving" (1983) julkaistiin viisi singleä, joista kolme, "Really Saying Something", "Shy Boy (Don't it Make You Feel Good)" sekä "Na Na Hey Hey Kiss Him Goodbye", nousi Britannian singlelistalla viiden kärkeen. Seuraavana vuonna ilmestyneeltä kakkosalbumilta "Bananarama" julkaistiin kuusi singleä, joista "Cruel Summer" ja "Robert De Niro's Waiting" menestyivät parhaiten. Jälkimmäinen nousi korkeimmillaan Britannian singlelistalla sijalle kolme, ja ensiksi mainittu oli ensimmäinen yhdysvaltalaisella Billboard Hot 100 -listalla kymmenen kärkeen noussut Bananarama-kappale. "Cruel Summer" soi myös elokuvassa "Karate Kid" ja ruotsalaisyhtye Ace of Base teki kappaleesta hyvin menestyneen cover-version vuonna 1998.


title: Bananarama

text: Vuonna 1986 yhtyeen musiikkia alkoi tuottaa tuottajaryhmä Stock Aitken Waterman, ja yhteistyön tuloksena syntyi kansainvälinen hitti "Venus" (cover Shocking Bluen hitistä vuodelta 1970), joka julkaistiin levyllä "True Confessions". Se oli yhtyeen ensimmäinen ja ainoa Billboard-listan kärkeen noussut kappale.


title: Bananarama

text: Yhtye esiintyi 1980-luvulla hyväntekeväisyyssinglellä "Do They Know It's Christmas?". Bananarama on ainoa yhtye, joka esiintyi sekä alkuperäisellä Band Aid -singlellä (1984) että Band Aid II -singlellä (1989).


title: Bananarama

text: "I Heard a Rumour" albumilta "Wow!" menestyi hyvin (Billboard-listalla korkeimmillaan sijalla neljä), kuten myös "Love In The First Degree" (Britannian singlelistalla kolmas), mutta yleisesti yhtyeen suurin suosio alkoi hiipua 1980-luvun lähestyessä loppuaan. Yhtye julkaisi 1990-luvulla kolme studioalbumia, mutta yksikään levyistä ei menestynyt kaupallisesti erityisen hyvin. Kesällä 2005 julkaistu single "Move In My Direction" nousi Britannian singlelistalla sijalle 14, joka oli yhtyeelle korkein sijoitus sitten vuonna 1989 julkaistun "Help!"-singlen.


title: Bananarama

text: Yhtye on myynyt maailmanlaajuisesti yli 40 miljoonaa albumia. O'Sullivanin jätettyä yhtyeen vuonna 1991 Bananarama on nykyään duo, jonka muodostavat alkuperäisjäsenet Keren Woodward ja Sarah Dallin.


title: Bananarama

text: Bananarama ilmoitti huhtikuussa 2017 tekevänsä ainakin yhden konserttikiertueen alkuperäiskokoonpanollaan.


title: CKY

text: CKY (lyh. Camp Kill Yourself, kirjoitettu myös cKy tai ckY) on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka on perustettu vuonna 1998. Yhtye on myös antanut luvan Bam Margeralle käyttää yhtyeen nimeä hänen omissa elokuvissaan, joissa soi CKY:n musiikki. Yhtyeen rumpali Jess Margera on Bam Margeran veli. Jess Margera esiintyy myös useissa Viva la Bam jaksoissa. Yhtyeen kenties tunnetuin kappale on "96 Quite Bitter Beings", joka on soinut mm. Jackass-sarjan ensimmäisessä kaudessa sekä Jackass: The Game ja Tony Hawk's Pro Skater 3 peleissä.


title: Sepeteus

text: Sepeteus on suomalainen miehen etunimi. Raamatussa esiintyy muutamia Sepeteus-nimisiä henkilöitä. Sepeteuksella ei ole Suomessa nimipäivää. Suomessa on 25 Sepeteusta, jonka lisäksi käytössä on nimen eri muunnoksia (Sebedeus, Sepetius jne).


title: Sepeteus

text: Sepeteus on ollut myös pakinoitsija Kustaa Eräsen nimimerkki.


title: Kaaria

text: Kaaria () oli alue Vähän-Aasian lounaisosassa. Kaarian pohjoispuolella sijaitsi Joonia ja sen itäpuolella Fryygia ja Lyykia. Kaarian tärkein kaupunki oli Halikarnassos.


title: Kaaria

text: Vuoden 545 eaa. tienoilla Kaaria joutui Persian vallan alle ja siitä tuli Persian maakunta. Vuodesta 391 eaa. eteenpäin Kaariaa hallitsivat satraappeina hekatomnididynastian jäsenet. Heistä tunnetuin oli Mausollos, jonka itselleen rakennuttama hautamuistomerkki eli Halikarnassoksen mausoleumi luettiin yhdeksi maailman seitsemästä ihmeestä. Vuonna 334 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Kaarian.


title: Dirichlet’n sarja

text: Dirichlet'n sarja on muotoa


Dirichlet’n sarja


title: Dirichlet’n sarja

text: oleva sarja, jossa kertoimet formula_2 ovat kompleksilukuja ja formula_3 on kompleksimuuttuja. Sarja formula_4 voidaan myös tulkita lukujonon formula_5 generoivaksi funktioksi. Sarjaa voidaan käsitellä formaalisena kirjoitelmana, kuten formaalisia potenssisarjana, määrittelemällä niille yhteen- ja kertolasku luonnollisella tavalla muodostuu näistä "formaaleista Dirichlet'n sarjoista" rengas.


title: Dirichlet’n sarja

text: Syvemmälle menevissä tarkasteluissa sarjan analyyttiset ominaisuudet kuten suppeneminen, mahdollinen analyyttinen jatko, erikoispisteet, nollakohdat ja suuruusarviot ovat kuitenkin tärkeimpiä sarjan ominaisuuksia.


title: Dirichlet’n sarja

text: Tunnetuimpia Dirichlet'n sarjoja ovat varmasti Riemannin zeta-funktio


title: Dirichlet’n sarja

text: ja Dirichlet'n L-funktiot


title: Antti Raiski

text: Antti Raiski (s. 25. marraskuuta 1976 Lohja) on suomalainen laulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi vuonna 2000 Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Hän on levyttänyt kolme albumia.


title: Antti Raiski

text:
Raiskin musiikkiopinnot alkoivat jo peruskouluiässä, jolloin hän sai viulun ensimmäiseksi instrumentikseen. Musiikkiopistossa soittimeksi vaihtui trumpetti. Laulaminen alkoi kiinnostaa Raiskia karaoken kautta, ja vuonna 1997 hän yritti ensimmäistä kertaa Tangomarkkinoille. Esikarsinnat läpäistyään Raiski pääsi Raision semifinaaliin. Hän oli viiden parhaan joukossa jo vuonna 1999, ja seuraavana vuonna hänet valittiin tangokuninkaaksi. Raiski pääsi voittonsa myötä levyttämään ensisinglensä ”Rosalita”. Syksyn sävel -kilpailuun hän osallistui vuonna 2000 tangolla ”Lähdön hetki”.
Voittonsa jälkeen Raiski on keikkailun lisäksi työskennellyt rakennusalan yrittäjänä. Hän asuu Lohjalla ja opiskelee K-kauppiaaksi.


title: Linda

text: Linda on naisen etunimi.


title: Linda

text: Nimi on saksalaista alkuperää ja on syntynyt lyhentymänä useista muinaissaksalaisista nimistä, jotka päättyivät sanaan "-lind", "-linda" tai "-linde". Näissä sana "lind" merkitsee käärmettä, "linda" kilpitaistelijatarta ja "linde" pehmeää tai hellää. Toisaalta espanjassa "linda" merkitsee "kaunista". Nimi esiintyy myös Kalevanpojan äidin nimenä Viron kansalliseepoksessa "Kalevipoeg".


title: Linda

text: Suomessa nimi Linda tuli käyttöön 1850-luvulla, ensin Donizettin oopperan "Linda di Chamounix", myöhemmin myös Kalevipoeg-eepoksen vaikutuksesta.. Suomalaisessa almanakassa nimi on ollut vuosina 1908–1928 ja uudestaan vuodesta 1984 lähtien, ja nimipäivä on 15. huhtikuuta. Suomessa on ollut vuoden 2016 loppuun mennessä kirjoilla 11 418 Linda-nimistä henkilöä.


title: Keravan kaupunkirata

text: Keravan kaupunkirata on Suomen rataverkkoon kuuluvan rataosan Helsinki–Riihimäki osuudelle Helsinki–Kerava rakennettu raidepari. Kaupunkiradan muodostavat kolmas ja neljäs raide on rakennettu pääkaupunkiseudun lähiliikennejunien käyttöön. Kaupunkiradan valmistuttua kauko- ja tavaraliikenne on yleensä ohjattu pääradan ensimmäiselle ja toiselle raiteelle, jolloin kaukoliikenteen häiriöt eivät vaikuta lähiliikenteeseen ja päinvastoin.


title: Keravan kaupunkirata

text: Keravan kaupunkirata ei ole valmistunut yhtenä projektina vaan pääradalle on henkilöliikenteen kuljetustarpeen lisääntyessä pidemmän ajan kuluessa rakennettu lisää raiteita.Kun raiteita oli käytössä vain kolme, käytettiin itäisintä raidetta tasaamaan ruuhkia. Raiteella ajettiin aamuisin (klo 04–10) lähijunia Helsingin suuntaan, muulloin lähijunia pohjoiseen. Neljän raiteen valmistuttua koko matkalle, Helsingin, Tikkurilan ja Keravan väliselle lähiliikenteelle on varattu kaksi raidetta, yksi pohjoiseen ja yksi etelään. Ruuhka-aikana raiteilla kulkee junia molempiin suuntiin noin viiden minuutin välein.


title: Keravan kaupunkirata

text: Keravan kaupunkiradalle on alustavasti suunniteltu uutta asemaa Vallinojalle Vantaan ja Keravan rajalle, aseman rakentamisen ratkaisee alueen tuleva maankäyttö.


title: Joulukinkku

text: Joulukinkku on Suomessa ja muissa Pohjoismaissa joulun ajan ruokalaji. Kyseinen ruokalaji on perinteinen osa pohjoismaista joulujuhlaa.


title: Joulukinkku

text: Suurin osa Suomen kaupoissa myytävistä joulukinkuista ovat pakastettuja. Kinkku voi olla luuton tai potkallinen, ja se voi olla harmaasuolattu, punasuolattu, tuoresuolattu tai kevyesti savustettu. Joulukinkku voidaan paistaa sähköuunissa, kaasu-uunissa, kiertoilmauunissa, leivinuunissa taikka savustamalla esimerkiksi savustusuunissa. Kinkku voidaan paistaa paistopussissa, ilman paistopussia tai folioon kiedottuna. Joulukinkun voi myös keittää tai grillata. Kaupoissa joulukinkkua myydään myös valmiiksi kypsänä. Perinteisesti joulukinkku kuorrutetaan sinappihunnulla ja neilikoilla.


title: Joulukinkku

text: Jouluna noin seitsemään kotitalouteen kymmenestä ostetaan joulukinkku. 93 prosenttia joulukinkun ostavista kotitalouksista hankkii suomalaisen joulukinkun. Viisi prosenttia ostaa ulkomaalaisen kinkun ja kaksi prosenttia sekä suomalaisen että ulkomaalaisen. Vuosittain joulukinkkuja myydään 6–7 miljoonaa kiloa. Vuonna 2013 Suomessa myytiin noin seitsemän miljoonaa kiloa kinkkuja, josta tuontikinkkujen osuus oli vajaa seitsemän prosenttia. Nykyään suosiota ovat kasvattaneet niin sanotut luomukinkut, joita vuonna 2014 myytiin 120 000 kiloa. Luomukinkkujen myyntiosuus on 1,5–2 prosenttia.


title: Joulukinkku

text: Joulukinkun korvike joulupöydässä voi olla myös niin sanottu seitankinkku, jonka olennaisin ainesosa on vehnägluteeni.


title: Joulukinkku

text: Joulukinkkuperinne juontaa juurensa todennäköisesti jo aikaan ennen kristinuskoa. Esimerkiksi islantilaisessa mytologiassa villisika uhrattiin talvipäivänseisauksen juhlassa hedelmällisyyden jumalalle Freyrille.


title: Joulukinkku

text: 1800-luvulla Suomessa yleisesti syötiin jouluna lihaa kuivattuna, savustettuna tai paistettuna. Lihana oli joko nautaa, lammasta tai sikaa. 1800-luvulla sikatalous oli vielä varsin kehittymätöntä, ja tämän takia sikaa ei syöty joka kodissa. Sianliha nousi johtoasemaan suomalaiseen joulupöytään vasta 1900-luvulla. 1920- ja 1930-luvulla pääruoka ei vielä välttämättä ollut kinkku, vaan pöydässä saattoi olla esimerkiksi paistettua lampaanlapaa.


title: Soijamaito

text: Soijamaito (oik. soijajuoma) on soijapavuista puristettu kasvimaito, jota käytetään samoihin tarkoituksiin kuin lehmänmaitoa. Joissakin maissa, kuten Kiinassa, sitä on perinteisesti käytetty lehmänmaidon tilalla. Länsimaissa lehmänmaito on hallitsevassa asemassa, mutta esimerkiksi vegaanit, maitoallergiset ja laktoosi-intoleranssista kärsivät voivat käyttää soijamaitoa. Soijamaidosta valmistetaan lisäksi tofua.


title: Soijamaito

text: Useat kaupoissa myytävät soijamaitotuotteet on rikastettu esimerkiksi kalsiumilla, D-vitamiinilla ja B-vitamiinilla helpottamaan etenkin vegaaneille tärkeiden ravintoaineiden saantia. Soijamaitoa nimitetään pakkauksissa yleensä "soijajuomaksi", koska EU:n lainsäädännössä kielletään käyttämästä sanaa maito sellaisten tuotteiden nimissä, jotka eivät ole eläimistä saatavaa maitoa.


title: Soijamaito

text: Soijamaitoa voidaan käyttää kuten tavallista lehmänmaitoakin: sellaisenaan juotavana, kahvissa, kaakaossa, ruoanlaitossa ja leivonnassa. Soijamaitoja myydään tavallisen vaihtoehdon lisäksi myös kaakaojuomana tai vaniljalla maustettuna.


title: Sandra

text: Sandra on naisen etunimi. Se oli suomenkielisessä almanakassa vuosina 1929–1949 ja uudestaan vuodesta 2010. Sandra on alun perin lyhennelmä nimestä Aleksandra. Sandra on annettu Suomessa nimeksi vuoden 2012 loppuun mennessä 3 464 naiselle. Nimi yleistyi Suomessa 1980- ja 1990-luvuilla.


title: Aleksanteri

text: Aleksanteri on suomenkielinen muoto useissa kielissä esiintyvästä miehen etunimestä Alexander. Nimi on lähtöisin kreikkalaisesta nimestä Alexandros, joka merkitsee "ihmisen" (andros) "suojelija" tai "puolustaja". Nimi eri muunnoksineen on ollut käytössä antiikin ajoista lähtien. Nimen erikielisiä muunnoksia ovat käyttäneet lukuisat hallitsijat ja kahdeksan paavia, joista suomen kielessä käytetään muotoa Aleksanteri. Nimen muunnelmiin eri kielissä kuuluu muun muassa Alex.


title: Aleksanteri

text: Suomessa nimi on vuoden 2015 loppuun mennessä annettu muodossa Aleksanteri 20 596 ja muodossa Alexander 17 409 miehelle.


title: Aleksanteri

text: Suomessa Aleksanterin nimipäivä on vuodesta 1816 lähtien ollut 11. syyskuuta. Aiheena nimen sijoittamiselle tälle päivälle oli, että tuohon aikaan Venäjällä vietettiin silloisen keisari Aleksanteri I:n nimipäivää yleisenä juhlapäivänä 30. elokuuta, Aleksanteri Syväriläisen kuolin- ja muistopäivänä, ja Suomen suuriruhtinaskunnassa tätä keisarillista merkkipäivää edellytettiin vietettävän samaan aikaan kuin Venäjälläkin. Suomessa jo tuolloin noudatettu gregoriaaninen kalenteri oli kuitenkin 12 päivää edellä Venäjällä noudatetusta juliaanisesta kalenterista, minkä vuoksi Suomessa oli syyskuun 11. päivä samaan aikaan kuin Venäjällä elokuun 30:s.


title: Seitan

text: Seitan on vehnägluteenista valmistettu lihaa muistuttava elintarvike, jota etenkin kasvissyöjät ja vegaanit käyttävät usein lihan tapaan ruoassa. Sillä on lihan kaltainen sitkeä ja kiinteä rakenne, korkea proteiinipitoisuus ja se on käsittelemättömänä lähes rasvatonta. Seitanin uskotaan olevan peräisin Kiinasta, ja sitä käytetään paljon myös muualla Itä- ja Kaakkois-Aasiassa.


title: Seitan

text: Suomessa seitan on vähemmän tunnettu lihankorvike kuin tofu, mutta se muistuttaa itse asiassa paljon enemmän lihaa sitkeän rakenteensa ansiosta.


title: Seitan

text: Vehnägluteenista valmistettuja elintarvikkeita on myynnissä suuremmissa ruokakaupoissa. Marketeissa on saatavilla muun muassa seitanista tehtyjä makkaraa muistuttavia leikkeleitä ja kasvisnakkeja.


title: Seitan

text: Etnisissä ruokakaupoissa ja erikoiskaupoissa on myynnissä muun muassa mock duckia, joka on seitanista tehtyä realistista ankan lihan jäljitelmää (muistuttaa kanapaloja). Lisäksi myydään sianlihankorviketta, kanapaloja, useita ulkomailta tuotuja seitanmakkaralaatuja sekä jopa seitanista tehtyjä merikorvan eli abalonin lihajäljitelmiä.


title: Seitan

text: Suomessa tehdään seitanista kebabin kaltaisia lastuja.


title: Seitan

text: Kotioloissa seitania voidaan valmistaa joko vehnäjauhosta tai suoraan vehnägluteenijauhosta. Gluteenijauhoja on mahdollista ostaa tai tilata ekokaupoista ja muista erikoiselintarvikeliikkeistä sekä leipomoista. Valmista seitania voi ostaa säilykkeenä luontaistuote-, etno- tai ekokaupoista.


title: Seitan

text: 1990-luvulla seitania valmistettiin tavallisista vehnäjauhoista, sillä valmista gluteenijauhoa ei ollut saatavilla kaupoista.


title: Seitan

text: Tavallista vehnäjauhoa käytettäessä seitanin valmistus aloitetaan tekemällä vedestä ja vehnäjauhosta kiinteä taikina, jonka jälkeen taikinaa puristellaan vuoron perään kylmän ja kuuman veden alla, kunnes veteen ei enää liukene valkoista tärkkelystä. Gluteenijauhoja käytettäessä veden alla huuhteleminen ei ole tarpeellista, pelkkä taikinan muodostaminen riittää. Tämän jälkeen seitanmassaa keitetään mausteliemessä, jolloin se turpoaa ja samalla myös sen rakenne kiinteytyy. Keittämisen jälkeen seitan on valmis ruoanlaittoa varten. Seitania voi kypsentää keittämisen lisäksi myös uunissa tai pannulla paistamalla.


title: Seitan

text: Nykyään lähes poikkeuksetta seitan valmistetaan kotioloissa valmiista vehnägluteenijauhosta. Jauhoon lisätään usein kikhernejauhoa, soijajauhoa, korppujauhoa tai vastaavaa muuta kasvisproteiinia parantamaan rakennetta halutunlaiseksi. Jauhoihin lisätään kuivat mausteet ja suola. Yleisesti käytettyjä mausteita ovat muun muassa savupaprikajauhe, valkosipulijauhe, kuivattu kasvisliemijauhe, garam masala mausteseos ja jeera. Puhtaita gluteenijauhoja käytettäessä kannattaa maustaminen tehdä jo taikinan muodostamisen aikana, esimerkiksi lisäämällä jauhoihin runsaasti suolaa ja mausteita ja veteen maustekastikkeita tai lientä. Seitania maustetaan ja suolataan usein, koska se sellaisenaan on varsin miedon makuinen.


title: Seitan

text: Tämän jälkeen valmistetaan nesteosuus. Nestekulhoon tai -astiaan lisätään vettä, öljyä sekä mausteita. Usein käytettyjä mausteita ovat muun muassa soijakastike, nestemäinen savuaromi ja tomaattipyree. Nesteet sekoitetaan hyvin. Tämän jälkeen jauhot ja neste yhdistetään ja siitä vaivataan pallo tai pötkylä käyttötarkoituksesta riippuen. Seitanpala voidaan pilkkoa pieniksi kuutioiksi, suikaleiksi, takoa pihvinuijalla pihveiksi tai siitä voidaan muotoilla iso seitanpaisti tai "seitanjoulukinkku". Seitan voidaan nyt laittaa marinadiin marinoitumaan pariksi tunniksi tai yön yli. Marinointi lisää makua.


title: Seitan

text: Saatu seitan voidaan valmistaa monella tavalla:


title: Seitan

text: Seitania voidaan syödä sellaisenaan lämpimänä tai kylmänä. Se soveltuu ruoan proteiiniosaksi, leivänpäälle tai syötäväksi sellaisenaan.


title: Jostein Gaarder

text: Jostein Gaarder (s. 8. elokuuta 1952) on norjalainen kirjailija. Hän syntyi Oslossa ja opiskeli germaanisia kieliä ja teologiaa Oslon yliopistossa. Ennen ryhtymistään kirjailijaksi Gaarder myös opetti uskontoa ja filosofiaa.


title: Jostein Gaarder

text: Gaarder on kirjoittanut 13 teosta ja on saanut kirjoistaan useita palkintoja. Hänen myydyin kirjansa on läpimurtoteos "Sofian maailma", joka on käännetty 53 kielelle ja josta on tehty myös muun muassa elokuva, musikaali, cd-rom sekä tv-sarja. Se on kertomus 14-vuotiaasta norjalaistytöstä, Sofiasta, ja tämän löytöretkestä ajattelun ihmeisiin. Kirja on sekoitus mysteeriä, filosofian historiaa ja nuortenkirjallisuutta, mutta ei yhtä selkeästi nuorille suunnattu kuin monet muut Gaarderin kirjat. Kirjassa Sofia alkaa saada salaperäisiä filosofiaa ja filosofian historiaa käsitteleviä kirjeitä juuri 15-vuotispäivänsä alla ja teos käy valikoiden läpi länsimaisen filosofian historiaa esisokraatikoista aina eksistentialisteihin asti. Gaarder kirjoittaa mieluiten lapsille ja nuorille suunnattuja kirjoja lasten näkökulmasta, mutta on julkaissut myös aikuisille tarkoitettuja kirjoja.


title: Jostein Gaarder

text: "Haloo! Onko täällä ketään?" 1996 on ajattelua käsittelevä kirja lapsille. Se kertoo uuden ihmisen syntymästä ja vastasyntyneen ihmettelystä kaikkea uutta kohtaan. Kirjassa aikuinen Joakim kirjoittaa kirjeen 8-vuotiaalle Camillalle ajasta, jolloin Joakimille syntyi pikkuveli. Kirjan on kuvittanut Reidar Kjelsen.


title: Jostein Gaarder

text: "Vita brevis: Floria Aemilian kirje Aurelius Augustinukselle" (1996) kertoo rakkaustarinan 300-luvulta. Kirjan toinen päähenkilö Augustinus tunnetaan kirkkoisä Augustinuksena, joka kirjoitti "Tunnustuksia"-kirjan. Kirjassa Augustinuksen rakastettu Floria tutkii teosta.


title: Jostein Gaarder

text: "Maya" (2000) käsittelee luonnontieteitä. Romaani etenee historiassa ja nykyajassa ja on myös rakkauskertomus.


title: Jostein Gaarder

text: "Appelsiinityttö" (2004) kertoo viisitoistavuotiaan oslolaispojan Georgin käänteentekevästä kokemuksesta. Isovanhemmat ovat löytäneet kauan sitten kuolleen isän pitkän kirjeen, joka on osoitettu Georgille. Isän kirje panee Georgin miettimään elämää, ihmisen paikkaa, asioiden tärkeysjärjestystä, kuolemaa ja kaiken sattumanvaraisuutta.


title: The Hellacopters

text: The Hellacopters oli ruotsalainen rock-yhtye, joka saavutti kansainvälistä menestystä 1990-luvun jälkipuolelta eteenpäin. Yhtyeen vauhdikkaassa ja energisessä musiikissa kuuluvat voimakkaat "retrovaikutteet" eräistä 1960- ja 1970-lukujen rock-tyyleistä, kuten rhythm and bluesista, hard rockista, punk rockista ja garage rockista. The Hellacopters esiintyi useita kertoja eri puolilla Suomea.


title: The Hellacopters

text: Musiikkilehti Sue valitsi albumin "By The Grace Of God" Suomessa vuoden parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi.


title: The Hellacopters

text: The Hellacopters ilmoitti 13. lokakuuta 2007 lopettavansa. Viimeinen kiertue pidettiin vuonna 2008, ja samana vuonna julkaistiin myös yhtyeen viimeinen albumi nimeltään "Head Off".


title: Kari Väänänen

text: Kari Kyösti Väänänen (s. 17. syyskuuta 1953 Inari) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän on yksi Aki Kaurismäen luottonäyttelijöistä. Väänänen ohjasi ja käsikirjoitti "Taivaan tulet" -televisiosarjaa, jota tehtiin neljä tuotantokautta vuosina 2005–2013.


title: Kari Väänänen

text: Väänänen nimitettiin lokakuusta 2015 alkaen viisivuotiskaudeksi Rovaniemen Teatterin johtajaksi. Hän hakee eroa tehtävästä 1. elokuuta 2018 alkaen. Taustalla on kiista, ja Väänänen teki rikosilmoituksen kaupunginhallituksen jäsenestä ja uhkasi erolla marraskuussa 2017, jos päättäjä ei eroa teatterin hallituksesta. Väänänen on toiminut myös Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyön professorina vuosina 1992–1998.


title: Kari Väänänen

text: Näyttelijä Sanna Fransman oli Kari Väänäsen ensimmäinen vaimo, ja heillä on poika. Väänäsellä on kaksostytöt avioliitostaan näyttelijä Susanna Roineen kanssa. Nykyisen vaimonsa Terhi Väänäsen kanssa hänellä on poika.


title: Kari Väänänen

text: Kari Väänänen muutti takaisin kotipaikkakunnalleen Kemijärvelle lähes 40 vuoden tauon jälkeen vuonna 2008.


title: Jim Davis

text: James Robert ”Jim” Davis (s. 28. heinäkuuta 1945 Marion, Indiana) on yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän keksi sarjakuvakissa Karvisen (). Karvisen ensimmäinen sarjakuva tuli julki 19. kesäkuuta 1978.


title: Jim Davis

text: Davis syntyi maatilalla Fairmountissa, Indianassa vuonna 1945. Hänen vanhempansa Jim ja Betty olivat maanviljelijöitä. Hänen kotimaatilallaan oli noin 25 kissaa. Hän sairastui lapsena astmaan, jonka takia hän ei voinut itse tehdä töitä maanviljelijänä. Aikansa kuluksi hän alkoi piirtää. Hänen mielestään piirrokset olivat huonoja ja huomasi että jos niihin liitti tekstin, se teki ne paremmaksi. Ennen Karvisen luomista Davis muun muassa avusti Tom K. Ryania Tumbleweeds-sarjakuvan piirtämisessä.


title: Jim Davis

text: Davis piirsi aluksi Gnorm Gnat -nimistä sarjakuvaa ötököistä. Hän vei ne painotuotantoon, jossa sarjakuvasta sanottiin: ”Hyönteisiä? Kuka samaistuu hyönteisiin?”.


title: Jim Davis

text: Davis keksi Karvisen vuonna 1978 ja 19. kesäkuuta 1978 sitä alettiin julkaista lehdissä. Nykyään sitä julkaistaan yli 2 500 sanomalehdessä, ja omana lehtenään. Davis asuu tällä hetkellä Munciessa, Indianassa.


title: Jim Davis

text: Jimillä ei itsellään ole ollut kissaa, koska hänen entinen vaimonsa Carolyn oli allerginen kissoille.


title: Jim Davis

text: Jim Davis on luonut myös muita sarjakuvia kuten Orsonin, joka kertoo maatilalla elävästä possusta ja hänen kavereistaan. Orsonia on julkaistu muun muassa Karvinen-lehden välissä 1990-luvulla.


title: Sungari

text:
Sungari
tai Songhua on joki Koillis-Kiinassa ja Amurin suurin sivujoki. Changbai-vuoristolta Heilongjiangin ja Jilinin maakuntien läpi virtaavalle joelle kertyy pituutta noin 1 927 kilometriä. Sen valuma-alue on 550 000 neliökilometriä. Amur-jokeen se yhtyy T'ung-chiangin kaupungin luona. Joki on Heilongjiangin maakunnan tärkein vedenlähde.


title: Sungari

text: Sungari on padottu Feng-manissa vesivoiman tuottamiseksi. Muodostunut tekojärvi ulottuu 62 kilometriä ylävirtaan. Padolta joki juoksee luoteeseen, kunnes sen suurin sivujoki, Nen, liittyy siihen Ta-anin lähellä. Nen-joki kerää Mantšurian ylängön sadevedet. Sungari jatkaa kulkuaan itään Harbinin lähistölle asti, jolloin siihen liittyy Hu-lan-joki. Sieltä joki virtaa itäisen Mantšurian vuoriston pohjoiskärjen ja Khingan-vuoriston välistä viimein Amurin laaksoon.


title: Sungari

text: Sungari-joki on jäässä marraskuun lopulta maaliskuuhun. Keväällä vuorten lumien sulaessa virta on vuolaimmillaan. Keskikokoiset laivat voivat kulkea jokea Harbiniin asti. Pienemmillä aluksilla pääsee edelleen Chi-liniin ja Nen-jokea pitkin Tsitsihariin.


title: Sungari

text:
13. marraskuuta 2005 jokeen valui sata tonnia bentseeniä, kun sen yläjuoksulla Jilinin kaupungissa PetroChina-yhtiön tehtaassa sattui räjähdys. Myrkkylautta saavutti Harbinin marraskuun 24. päivänä 80 kilometrin mittaisena.
Heinäkuussa 2010 tulva huuhtoi jokeen 3 000 tynnyriä kemikaaleja, joista tuhat tynnyriä metyylikloridia.


title: Mämmilä

text: Mämmilä on Tarmo Koiviston piirtämä sarjakuva, joka kertoo kuvitteellisen Mämmilän kunnan asukkaiden elämäntarinoita 1970-luvulta 2000-luvulle. "Mämmilän" ominaispiirteenä on sarjakuvahahmojen vanheneminen ajan myötä, ja myös Mämmilän fyysinen ympäristö muuttuu sarjan kuluessa. Sarjakuvaa on kutsuttu fiktiiviseksi aikalaisdokumentiksi, joka peilaa suomalaista yhteiskuntaa, ja Koivistoa on kutsuttu ”sarjakuvan Väinö Linnaksi”.


title: Mämmilä

text: "Mämmilä" ilmestyi säännöllisesti eri aikakauslehdissä vuosina 1975–1996 ja 2006–2008. Jaksojen välissä Koivisto piirsi tarinakokonaisuuden "www.mammila.fi", joka julkaistiin suoraan albumina vuonna 2002. "Mämmilä" on ollut aiheena monessa tutkimuksessa, siitä on tehty kesäteatteriesitys, ja vuonna 1995 Kemin taidemuseoon rakennettiin Mämmilän kylänraitti Kemin sarjakuvapäiville.


title: Mämmilä

text: Mämmilän on usein kuvattu olevan suomalainen yhteiskunta pienoiskoossa; se on peilannut rakennemuutosten, ajan virtausten sekä taloudellisten nousu- ja laskukausien vaikutusta suomalaiseen elämänmenoon. Sarja kuvaa todellisuutta ”tavallisessa suomalaisessa kirkonkylässä tavallisten suomalaisten ihmisten tavallisten elämäntarinoiden kautta”, ja Koivistoa onkin toisinaan kutsuttu ”sarjakuvan Väinö Linnaksi”.


title: Mämmilä

text: Sarjassa ei ole varsinaista päähenkilöä, sillä tarina keskittyy kuntayhteisöön ja seuraa useita eri hahmoja. "Mämmilässä" pohditaan muun muassa miten ympäristö vaikuttaa ihmiseen, minkälainen vaikutus yksilöllä on historiaan ja minkälaista ihmisen vuorovaikutus on luonteeltaan. Se on fiktiivinen, aikalaishistoriallinen dokumentti, johon on sisällytetty paljon viittauksia kulloiseenkin aikaan.


title: Mämmilä

text: Vaikka yksittäiset tarinat keskittyvät yksilöihin ja heidän elämässään tapahtuviin muutoksiin, irralliset episodit täydentävät toisiaan ja ovat Ville Hännisen mukaan muuttuneet kulttuurihistoriallisiksi ajankuviksi. Kymmenen albumia muodostavat kokonaisuuden, jossa Koivisto ”pohtii paitsi yksilön vaikutusta yhteisöön, myös yhteisön vaikutusta yksilöön”. Silmällä nähtävien arkkitehtuurin ja elinympäristön muutosten lisäksi Koivisto esittää myös taustalla vaikuttaneita tapahtumakulkuja: valtataistelua ja taloudellisia pakotteita. "Mämmilä" on kuitenkin ennen kaikkea ihmisyhteisöä kuvaava teos, joka monista jatkosarjakuvista poiketen kuvaa myös vanhenemista ja muutosta; sen hahmot ikääntyvät ja muuttuvat.


title: Mämmilä

text: Mämmilässä eri ikä- ja sosiaaliryhmiä edustavat hahmot puhuvat eri tavalla. Murteista vahvin on hämäläismurre. Kunnanjohtajat puhuvat yleiskieltä, mutta työläiset ja pienyrittäjät aluemurretta. Mämmilän kielestä tehdyn opinnäytetyön mukaan Mämmilän fiktiivinen kieliyhteisö muistuttaa poikkileikkaukseltaan suomalaista kieliyhteisöä, ja vaihtelu eri puhujaryhmien välillä tekee sarjakuvasta realistisen.


title: Mämmilä

text: Mämmilän kunnan esikuvana toimii Orivesi, Koiviston synnyinpaikkakunta. Mämmilää on etäännytetty esikuvastaan mutta samalla myös lähennetty siihen muun muassa sijoittamalla se tarinoissa niin ikään kuvitteellisten Uroveden ja Eipäjoen naapuriksi. Nimistä Urovesi tuo mieleen Oriveden, ja Oriveden lähin naapuripaikkakunta todellisuudessa on Juupajoki. Sarjakuvassa ilmestyy mainittujen kolmen kunnan yhteinen paikallislehti "Mämmiviesti".


title: Mämmilä

text: Sarjassa on runsaasti toistuvia hahmoja. Aluksi pankinjohtajana toimineesta Ensio Santasesta tulee myöhemmin konsultti saatuaan potkut pankinjohtajan virasta. Hän kuului aikanaan Mämmilän M-klubiin, jossa olivat myös kunnanjohtaja Martti Mielonen ja yritysjohtaja Teuvo Isopaljo. Luomutilayrittäjänä toimiva Muhammed Al-Zomal eli Mukku pakeni Mämmilään Afrikasta, ja 1996 hänet palkittiin M-klubin myöntämällä ”Läpi harmaan kiven” -patsaalla. Sekatyöläinen Rikhard Ronkainen istuu usein baarissa, ja viettää aikaa kylähullun kaivonkatsojan Vilhelm Varpusen ja viljelijä Mukun kanssa. Atte Syrjänen opiskelee diplomi-insinööriksi ja päätyy robotteja valmistavan Roboprogin toimitusjohtajaksi. Hänen opiskelutoverinsa Petteri Putman pyörittää aikuisviihdelinjoja ja ennustuspuhelinta Mämmilässä, ja järjestelee monenlaisia liikeasioita. Ajan Asu -liikkeen pitäjä Anja Koskinen nousi myöhemmin Roboprogin omistajaksi ja muutti Brysseliin. Varakas talollinen Toivo Rönkä köyhtyi 1980-luvun osakekaupoissa mutta vaurastui uudelleen. Muita hahmoja ovat muun muassa baarinpitäjä Hilkka Nieminen, kukkakauppias Anni Kuoppala, postinkantaja Aune Kukkula ja Vihreiden kunnanvaltuutettu, rakennusmestari Heimo Suominen.


title: Mämmilä

text: "Mämmilä" on graafikko Hannu Virtasen ja Tarmo Koiviston yhdessä ideoima, mutta Koiviston toteuttama sarjakuva. Koivisto aloitti "Mämmilän" piirtämiseen vuonna 1975, jolloi sitä julkaistiin Työvoimaministeriön siirtolaislehdessä "Suomen Sanomassa". Seuraavana vuonna se siirtyi "Me"-lehteen, jossa sitä julkaistiin vuoteen 1983. Mämmilä-nimi oli Koiviston keksimä. Koivisto sai Puupäähattu-palkinnon vuonna 1978. Ennen sarjan siirtymistä pois "Me"-lehdestä 1983 sen tekeminen oli muuttunut Koivistolle taloudellisesti kannattamattomaksi, sillä yhden sarjakuvan tekemiseen saattoi mennä viikkokin. Alkujaan yhden sivun valmistumiseen meni noin 27 tuntia.


title: Mämmilä

text: Vuosina 1983–1996 sarja jatkoi ilmestymistään "Helsingin Sanomien" uudessa "Kuukausiliitteessä". Alun perin sarja haluttiin uudelleennimetä muotoon "Suomalaiset", mutta muutokselta vältyttiin sarjan "Helsingin Sanomiin" löytäneen Calle Henningin tuella. Aluksi tarinaa julkaistiin kaksi sivua kerrallaan, mutta kun "Kuukausiliite" muuttui kaksi kertaa kuukaudessa ilmestyväksi, "Mämmilää" alettiin julkaista yksisivuisena.


title: Mämmilä

text: Saatuaan viisivuotisen apurahan Koivisto lopetti "Mämmilän" piirtämiseen lehteen ja teki "www.mammila.fi"-albumin (2002), joka oli ensimmäinen suoraan albumiksi kirjoitettu "Mämmilä"-tarina. Se jatkoi tarinaa kuvaten vuosia 1999–2000 eli IT-kuplan aikaa. Kuukausiliitteessä "Mämmilän" tilalle tuli toinen Koiviston piirtämä sarjakuva, Helsinkiin sijoittuva "Tää kaupunki".


title: Mämmilä

text: Vuonna 2006 "Mämmilä" teki paluun sivumuotoisena "Suomen Kuvalehden" numerossa 46/2006, ja sitä julkaistiin yhteensä puolitoista vuotta. Tarina julkaistiin albumina vuonna 2008 nimellä "Kiinalainen juttu". Sarjaa ideoi taas Koiviston kanssa Hannu Virtanen, ja sivut esiväritti Koiviston poika Topi.


title: Mämmilä

text: Koivisto ei ole sallinut "Mämmilän" hahmojen käyttöä mainoksissa, mutta hän suunnitteli Orivedelle tienvarsitaulut. Niiden toteutus ei kuitenkaan tyydyttänyt Koivistoa, ja hän pyysi tauluihin korjauksia. Korjausten myötä tauluihin ilmestyikin paikallisen marketin mainos. Koivisto laskutti luvattomasta mainoskäytöstä ja vaati tauluja poistettavaksi. Seurasi neljä vuotta kestänyt oikeudenkäynti, jonka päätteeksi hovioikeus hyväksyi kaikki Koiviston vaateet.


title: Mämmilä

text: Ville Hänninen sanoo Koiviston kehittyneen kertojana sarjan edetessä, ja hahmojen alkuperäinen karikatyyrimaisuus hälveni nopeasti. Koiviston sanotaan etenevän taitavasti yleisestä yksityiseen, ja Hännisen mukaan hän ”kuvaa pientä ihmistä rakennemuutoksten kourissa sortumatta minkäänlaiseen pölhöpopulismiin − ja antaa siinä sivussa kunnallispolitiikan oppitunnin”. Hänninen on sanonut vitsaillen, että ”yhteiskuntaopin kirjat kannattaisi korvata Mämmilöillä”.


title: Mämmilä

text: "Kiinalaisen jutun" arviossa "Helsingin Sanomissa" Harri Römpötti arvioi, että Mämmilän 30-vuotinen historia on rikkaus, mutta sillä alkaa olla jo painolastia: ”Koivisto on tehnyt yli 30 vuotta Suomesta sarjakuvaa, josta kansa on tunnistanut itsensä, vaikka yhtenäiskulttuuri on samalla sirpaloitunut ja suomalainen identiteetti mullistunut monella tapaa”. Koska Koivisto ei ollut hennonut jättää vanhoja hahmoja pois, Römpötti sanoo, että sarjakuva alkaa muistuttaa televisiosarja "Dallasta", ja ”ihmissuhdesotkujen selvittämisestä syntyy tyhjäkäyntiä.” Römpötin mukaan Mämmilä oli ”liukunut suomalaisen pikkukaupungin realistisesta kuvajaisesta kohti ihannoitua haavekuvaa”, jossa muun syrjäisen Suomen ongelmat on onnistuttu ratkaisemaan, työtä riittää eikä muuttotappiota ole. Koivisto onnistuu kuitenkin paikoin kuvaamaan ihmiskohtaloita koskettavasti.


title: Mämmilä

text: "Me"-lehdessä ja "Helsingin Sanomien" "Kuukausiliitteessä" ilmestyneet "Mämmilä"-sarjakuvat julkaistiin 1978–1996 kymmenenä pehmeäkantisena albumina. Samat sarjat uudelleenjulkaistiin 1999–2001 kolmena kovakantisena kirjana, joiden jatkoksi ilmestyi suoraan albumiksi tehty "www.mammila.fi".


title: Ulla (sarjakuva)

text: Ulla (, ilmestynyt suomeksi myös nimillä Miina ja Kusti ja Jenni) on yhdysvaltalainen strippisarjakuva, jonka päähenkilöt ovat kaverukset Ulla ("Nancy") ja Pelle ("Sluggo"). Sarjan loi Ernie Bushmiller.


title: Ulla (sarjakuva)

text: Bushmiller piirsi vuodesta 1925 Larry Whittingtonin seuraajana "Fritzi Ritz" -nimistä sarjakuvaa, jonka pääosassa oli samanniminen kaunis elokuvatähti. Ulla oli alun perin sivuhahmo, joka esiintyi ensimmäisen kerran 2. tammikuuta 1933 ilmestyneessä stripissä, jossa hänet esiteltiin Fritzi Ritzin siskontyttönä. Ulla kuitenkin valtasi muutamassa vuodessa sarjan, joka muuttui näin vitsisarjaksi samalla kun Bushmiller pelkisti piirrostyylin äärimmäisen yksinkertaiseksi. Pelle nähtiin ensi kerran 24. tammikuuta 1938. Saman vuoden lopussa "Fritzi Ritzin" nimi vaihdettiin "Nancyksi". Bushmiller teki sarjaa periaatteessa vuonna 1982 tapahtuneeseen kuolemaansa asti, joskin hänen viimeisinä elinvuosinaan piirtämisestä vastasivat tosiasiassa Will Johnson ja Al Plastino. Bushmillerin kuoltua Plastino jatkoi sarjaa vuoden ajan Mark Laskyn kanssa. Vuosina 1984–1994 "Ullaa" piirsi Jerry Scott, ja vuodesta 1994 alkaen tekijöinä ovat olleet Guy ja Brad Gilchrist.


title: Ulla (sarjakuva)

text: Suomessa sarja oli vuosina 1994–2003 yksi "Karvinen"-lehden oheissarjakuvista, ja ilmestyi siinä nimellä "Miina ja Kusti".


title: Belegost

text: Belegost (sindaria, , khuzduliksi "Gabilgathol") oli Väkivarsien heimon kääpiöiden kaupunki J. R. R. Tolkienin luomassa fiktiivisessä Keski-Maassa.


title: Belegost

text: Nogrodin tavoin Belegost oli louhittu syvälle Dolmed-vuoren alle Sinivuorille Tähtien Ajoilla. Vuoren toisella puolen sijaitsi Nogrodin kääpiökaupunki, jota asutti Tulipartojen heimo. Belegostissa asuvien kääpiöiden joukoissa olivat Keski-Maan taitavimmat sepät ja kivenhakkaajat. Belegostin kääpiöt kävivät kauppaa Beleriandin "sindar"in kanssa ja takoivat näille verrattomia aseita karaistusta teräksestä. Ja nämä kääpiöt louhivat Menegrothin kiviset salit.


title: Belegost

text: Auringon Ensiajalla Belegostin kääpiöt ja heidän kuninkaansa Azaghâl niittivät suurta mainetta Nirnaeth Arnoediadissa eli Lukemattomien Kyynelten Taistelussa. Sillä siinä taistelussa yksin kääpiöt kestivät lohikäärmeiden tulta, koska he olivat seppien suku joka oli tottunut suureen kuumuuteen ja koska heillä oli kypäröissään kasvosuojukset, jotka estivät liekkejä polttamasta heidän partojaan. Ja heidän kirveensä olivat niin kovia, että niillä saattoi pysäyttää lohikäärmeitten etenemisen. Vaikka kuningas Azaghâl kaatui taistelussa, hän ehti haavoittaa Glaurungia, lohikäärmeitten isää, ja lohikäärmeitten suku pakeni taistelukentältä.


title: Belegost

text: Mutta vaikka kääpiöt olivat uljaita, ei sen paremmin Belegost kuin Nogrod säilynyt Auringon Toiselle Ajalle. Sillä Ensiajan lopussa käytiin Vihan Sota ja Beleriand ja Sinivuoret repesivät ja maa ja vuoret siirtyivät ja vajosivat mereen. Niin tuhoutuivat sekä Belegost että Nogrod, ja ne kääpiöt, jotka eivät saaneet surmaansa, pakenivat itään Khazad-dûmin suuriin saleihin.


title: Viljo Vesterinen

text: Viljo ”Vili” Vesterinen (26. maaliskuuta 1907 Terijoki, Kivennapa – 18. toukokuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen harmonikansoittaja ja säveltäjä.


title: Viljo Vesterinen

text: Viljo Vesterinen syntyi Joonas ja Aino (o.s. Hyttinen) Vesterisen perheeseen Terijoella Ollilan kylässä. Joonas Vesterinen oli ammatiltaan metsätyönjohtaja ja ”Vilkka”, jolla nimellä hänet tunnettiin lapsuus- ja nuoruusaikanaan, oli kolmilapsisen perheen kuopus. Vanhin veli Emil oli seitsemän ja keskimmäinen veli Rudolf viisi vuotta vanhempi. Joonas Vesterinen työskenteli puutavaran ostajana ja metsätöiden johtajana valtion hakkuualueilla. Perhe muutti Terijoelta Uudenkirkon pitäjään, Kuuterselän kylään Viljon ollessa neljä- tai viisivuotias.


title: Viljo Vesterinen

text: Viljo Vesterinen kävi aluksi muutaman viikon kiertokoulua ja pääsi kahdeksanvuotiaana nelivuotiseen kansakouluun Kuuterselässä vuonna 1915. Ensimmäisen kosketuksensa harmonikkaan Vilkka sai läheisessä Kokin talossa, jossa oli Pietarista hankittu kaksirivinen harmonikka. Vilkka ja Kokin perheen poika soittivat instrumenttia vuorotellen, Vilkan saadessa ajan myötä soittimesta myös säveliä irti. Joonas Vesterinen hankki perheeseen ensimmäisen kaksirivisen harmonikan vaihtamalla sen venäläiseltä upseerilta peräisin olleeseen Nagan-pistooliin Hermanni Kirjavaiselta. Aluksi harmonikkaa yritti soittaa keskimmäinen veli Rudolf, joka kuitenkin kyllästyi soittimen hankaluuteen pian. Pistoolivaihtokaupan esilletulo johti myös ikävyyksiin sisällissodan aikana ja jälkiselvittelyissä, joista Joonas Vesterinen lopulta kuitenkin selviytyi vahingoittumattomana. Kaksirivisestä tuli nyt Viljo Vesterisen ensimmäinen soitin, jolla hän jo seuraavana kesänä soitti paikallisia piirileikki- ja kansanlauluja. Hänen kerrotaan oppineen soittamaan poikkeuksellisen nopeasti, ja niin pojasta tuli pian kylän juhliin ja nurkkatansseihin kysytty soittaja.


title: Viljo Vesterinen

text: Kaksitoistavuotiaana Vilkalla oli kokemusta jo useista soittopaikoista, myös häistä. Isä ja opettaja pitivät kuitenkin pelimannin ammattia epämääräisenä. Joonas toivoi pojastaan harjoittelijaa kauppapuotiin, missä tämän piti oppia liikemiehen ammatin alkeita. Vilkka sai kuitenkin paljon huomiota ja ansaitsi soitollaan, mikä vahvisti hänen omaa toivomustaan soittajan ammattiin ryhtymisestä. Erimielisyydet isän kanssa kiristyivät, ja poika lähti saamansa selkäsaunan jälkeen kotoaan kaksirivisen kanssa vain 14-vuotiaana. Hän asui aluksi kummisetänsä luona Uudellakirkolla, ja kerättyään soittamalla rahaa matkalippuun hän matkusti muutaman viikon kuluttua Viipuriin, jossa hänen Rudolf-veljensä oli jo suorittamassa asepalvelusta. Vesterisen saatua sattumalta tapaamaltaan kuuterselkäläiseltä Jooseppi Leskiseltä ensimmäisen asunnon tämän yläkerran hellahuoneesta, hänen muusikonuransa Viipurissa saattoi alkaa marraskuun alussa 1921.


title: Viljo Vesterinen

text: Vesterinen opiskeli sellon- ja pianonsoittoa Viipurin musiikkiopistossa. Harmonikansoittajana hän oli itseoppinut, eikä hän tuntenut nuotteja. Alkuaikoina Vili Vesterinen säesti eri muusikoita ja esiintyi 1920-luvun lopulla elokuvissa, sirkuksissa ja kahviloissa. Vesterinen vaikutti Suomi Jazz Orkesterissa vuosina 1929–1931. Dallapé-orkesterissa hän työskenteli 1931–1938, jolloin hänestä tuli orkesterin keulakuva. Vuonna 1938 Vesterinen, Georg Malmstén, George de Godzinsky ja Eino Katajavuori lähtivät Dallapésta ja alkoivat kiertää Suomea omana ryhmänään, joka osoitti keräävänsä yleisöä siinä kuin kuuluisa orkesterikin. Sota-aikana Vesterinen oli suosittu esiintyjä viihdytyskiertueilla ja Pallen (Reino Palmrothin) ideoimissa asemiesilloissa. Vuonna 1944 hän esiintyi Helsingin kaupunginorkesterin solistina, ja häntä pidetään konserttiharmonikan uranuurtajana Suomessa. 1940- ja 1950-luvuilla Vesterinen oli Suomen harmonikkamestaruuskilpailujen tuomariston jäsen. Hänen 50-vuotisjuhlakonserttinsa pidettiin Helsingin Messuhallissa 1957.


title: Viljo Vesterinen

text: Vesterinen esiintyi myös muutamissa elokuvissa. Vuonna 1955 hänestä tehtiin osittain fiktiivinen elämäkertaelokuva "Säkkijärven polkka".


title: Viljo Vesterinen

text: Sotien jälkeen Vesterinen jatkoi uraansa yhtä ihailtuna soittajana kuin ennenkin, vaikka hänen esiintymistensä ulkoiset puitteet olivat huomattavasti entistä vaatimattomammat. Hän sai halvauskohtauksen keikkamatkalla Ylitorniossa marraskuussa 1950. Myöhemmin 1950-luvulla kohtaukset uusiutuivat ja johtivat siihen, että hän pystyi soittamaan enää harvoin. Halvauksen aiheuttajana pidetään yleisesti muusikon epäsäännöllistä elämänrytmiä, johon kuului alkoholi, tupakka ja epäterveellinen ruoka. Myötävaikuttavana tekijänä on saattanut olla 19-vuotiaana sairastettu keltatauti. Hän esiintyi viimeisen kerran huhtikuussa 1960, jolloin hän ei enää kyennyt juurikaan soittamaan, vaan Jorma Juselius ja Martti Jäppilä paikkasivat hänen soitto-osuutensa. Hän itse kävi lavalla vain näyttäytymässä yleisölle. Maaliskuussa 1961 sattunut viimeinen halvauskohtaus vei häneltä puhekyvyn, eikä hän enää palannut Kivelän sairaalasta, jossa hän oli hoidettavana.


title: Viljo Vesterinen

text: Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle, kortteliin 26. samaan hautaan kuin vaimonsa Toini (1921–1991). Vuonna 1977 hänen muistokseen perustettiin Viljo Vesterinen -kilta. Vesterisen oppilaista tunnetuiksi myöhemmin tulivat muun muassa Esko Könönen ja Taito Vainio.


title: Viljo Vesterinen

text: Vesterinen saavutti Pohjoismaiden harmonikkamestaruuden neljä kertaa vuosina 1934, 1936, 1938 ja 1939 sekä toisen palkinnon Göteborgin kansainvälisissä harmonikkakilpailuissa 1934. Vuonna 1960 PSO-levy-yhtiö myönsi tärkeimmille solisteilleen ja muusikoilleen Vesteriselle, A. Aimolle, Martti Jäppilälle ja Georg Malmsténille "kultaiset äänilevyt". Tämä oli tunnustus siitä, että nämä neljä miestä olivat säveltämällä, sovittamalla ja tulkitsemalla luoneet suomalaisen iskelmän, vaikka mikään heidän yksittäinen äänitteensä ei ollut saavuttanut kultalevyyn oikeuttanutta myyntiä.


title: Viljo Vesterinen

text: Ensimmäiset levytyksensä hän teki vuonna 1929 ja viimeiset vuonna 1953. Hyvin monessa lähteessä on mainittu, että ”Kulkurin kaiho” olisi äänitetty uudestaan 1959, mutta kaikki versiot ovat uusintajulkaisuja vuoden 1947 äänityksestä.


title: Viljo Vesterinen

text: Vesterisen tunnetuimmaksi kappaleeksi on jäänyt vuonna 1939 levytetty "Säkkijärven polkka". Kappale ei ole Vesterisen oma, mutta hänen esityksensä on sen tunnetuin versio. "Säkkijärven polkka" tunnetaan myös jatkosodan ajalta, jolloin kappaletta soitettiin yli kolme vuorokautta yhteen mittaan estämään vihollisen radiomiinojen laukaisu. Muita tunnettuja levytyksiä olivat "Metsäkukkia" (1931), "Hilpeä hanuri" (1936) ja "Valssi menneiltä ajoilta" (1939). 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa Vesterinen teki vielä useita levytyksiä Lasse Pihlajamaan kanssa, muiden muassa erittäin vaativat kappaleet "El Relicario" ja "Sinfoninen marssi" (1950). Viimeisen kerran hän vieraili levytysstudiossa vuonna 1953, kun Kauko Käyhkö lauloi hänen säestyksellään hänen säveltämänsä ja Aune Ala-Tuuhosen sanoittaman valssin "Soittajan kaipuu". Kaikkiaan levytyksiä on yli 130.


title: Viljo Vesterinen

text: Vili Vesterinen oli avioliitossa Toini Vesterisen (1921-1991) kanssa. Vesterisen lapsenlapsi on Vesterinen Yhtyeineen -bändin laulaja Tero Vesterinen.


title: Vjatšeslav Staršinov

text: Vjatšeslav Ivanovitš Staršinov (, s. 5. kesäkuuta 1940 Moskova, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli keskushyökkääjä. Hänen on sanottu olleen yksi maailman parhaista jääkiekkoilijoista 1960-luvulla. Staršinov pelasi kuuluisassa Moskovan Spartakin ketjussa yhdessä Jevgeni ja Boris Maiorovin kanssa.


title: Vjatšeslav Staršinov

text: Staršinov oli voittamassa kolmea Neuvostoliiton mestaruutta Moskovan Spartakin joukkueessa vuosina 1962, 1967 ja 1969. Maailmanmestaruuden hän voitti yhdeksän kertaa vuosina 1963–1971 sekä olympiakultaa vuosina 1964 ja 1968. MM-kisojen paras maalintekijä hän oli vuosina 1963 ja 1966, ja hänet palkittiin vuoden 1965 MM-kisojen parhaana hyökkääjänä. Neuvostoliiton urheilumestarin arvon hän sai vuonna 1963.


title: Vjatšeslav Staršinov

text: Staršinov oli tunnettu vahvasta maalinedustapelistään; hän toimitti maalivahdin eteen torjumat kiekot maaliin. Hän oli ahkera laukoja mistä hyvänsä kulmasta maalin lähellä. Staršinov pelasi fyysistä ja kovaotteista jääkiekkoa. Hän oli yksi ratkaisupelaajista maailmanmestaruuskisoissa 1960-luvulla.


title: Nero Burning ROM

text: Nero Burning ROM on CD- ja DVD-levyjen kirjoitusohjelma Windows- ja Linux-käyttöjärjestelmille. Ohjelmaa kehittää saksalainen Nero AG, joka on entinen Ahead Software.


title: Nero Burning ROM

text: Nero myydään nykyään paketeissa, joissa on mukana muutakin kuin pelkkä poltto-ohjelma. Lisänä on esimerkiksi Nero ShowTime: DVD:n, videon ja musiikin soitto-ohjelma, Nero Home: vastine Windows Media Center Editionille mutta ei yhtä valikoiva, Nero PhotoSnap -kuvienkatseluohjelma, Nero WaveEditor: vastine Windowsin Ääninauhurille, parempikin, ei 60-sekunnin rajoitusta, lisäksi sisältää kattavat ominaisuudet äänen muokkaamiseen, sekä paljon muita ohjelmia.


title: Nero Burning ROM

text: Ohjelman nimi on sanaleikki, joka viittaa Rooman paloon vuonna 64 jaa. Väitetään että Rooman keisari Nero soitti viulua kun kaupunki paloi. Rooma on myös saksaksi Rom.


title: Hukat

text: Hukat voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Léon Blum

text: Léon Blum (9. huhtikuuta 1872 – 30. maaliskuuta 1950) oli ranskalainen sosialistinen poliitikko, valtiomies ja Ranskan pääministeri vuosina 1936–1937, 1938 sekä 1946–1947. Hänet muistetaan parhaiten kansanrintamahallituksen johtajana sekä Ranskan ensimmäisenä sosialistisena ja ensimmäisenä juutalaisena pääministerinä.


title: Léon Blum

text: Blum syntyi keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen Pariisissa ja kävi koulua "Lycée Henri IV":ssä. Hän julkaisi ensimmäiset runonsa 17-vuotiaana kirjailija André Giden kanssa perustamassaan lehdessä. Vuonna 1890 Blum aloitti "École Normale Supérieure"'n. Valmistumisen jälkeen hän päätti opiskella sekä lakia että kirjallisuutta Sorbonnessa. Hän sai loppututkinnon kirjallisuudesta 1891 ja laista 1894. Valmistuttuaan hän työskenteli valtion lakimiehenä ja loi uraa kirjallisuuskriitikkona.


title: Léon Blum

text: Blum ei ollut poliittisesti aktiivinen ennen Dreyfusin tapausta 1894. Hän tutustui sosialistijohtaja Jean Jaurèsiin, jota ihaili. Hän alkoi kirjoittaa sosialistien lehteen "L'Humanité" ja liittyi sosialistipuolueeseen SFIO. Pian hänestä tuli puolueen pääteoreetikko.


title: Léon Blum

text: Kun puolueen johtaja Jean Jaurès murhattiin ensimmäisen maailmansodan alussa, Blum nousi puolueen johtoon. Hän nousi puolueen toimeenpanevaan komiteaan ja Ranskan kansalliskokoukseen Pariisin edustajana 1919. Hän yritti estää puolueen hajoamisen suhtautumisessa Venäjän vallankumoukseen, mutta radikaalit erosivat puolueesta ja perustivat kommunistisen puolueen ja veivät L'Humanitén mukanaan.


title: Léon Blum

text: Blum johti SFIO:a 1920- ja 1930-luvun ja oli puolueen uuden lehden, Le Populairen, toimittajana. Perinteisen oppositiososialismin pohjalta hän vastusti osallistumista porvarihallituksiin, mutta tuki radikaalipuoluetta sivusta. Sosialistihallituksen muodostaminen oli mahdotonta ilman kommunisteja, jotka Stalinin Kominternin määräyksestä pitivät sosiaalidemokraatteja "sosiaalifasisteina."


title: Léon Blum

text: Blum valittiin Narbonnen edustajaksi 1929 ja uudelleen 1932 ja 1936. Tilanne muuttui 1934, kun Adolf Hitler ja kansallissosialistit nousivat valtaan ja fasistien mellakat Pariisissa pakottivat Kominternin ja kommunistit muuttamaan politiikkaansa. Vuonna 1935 vasemmiston ja keskustan puolueet muodostivat kansanrintamahallituksen, joka kesäkuun 1936 vaaleissa sai murskavoiton. Blumista tuli ensimmäinen sosialisti ja juutalainen Ranskan pääministeri. Erityisesti katolilaiset ja juutalaisvastainen äärioikeisto vihasivat häntä. Hänen ollessaan pääministeri kansalliskiihkoiset rojalistit raahasivat hänet kerran autosta ja hakkasivat lähes kuoliaaksi. Joukon johtajaihanne oli jo Philippe Pétain.


title: Léon Blum

text:
Teollisuustyöläiset vastasivat kansanrintaman valintaan valtaamalla tehtaat varmoina, että vallankumous oli jo ovella. Marxilaiselle Blumille tämä oli ahdistava kokemus, koska hän ei uskonut sosialismia saavutettavan parlamentaarisin keinoin. Hän ei kuitenkaan rohkaissut työläisiä ryhtymään vallankumoukseen, koska hän tiesi sen johtavan armeijan väliintuloon ja verilöylyyn kuten Pariisin kommuunissa 1871. Työläiset hyväksyivät palkankorotukset ja palasivat kotiin.
Blumin hallitus erosi 1937, kun hän ei saanut kansalliskokoukselta poikkeusvaltuuksia taloukriisin hoitamiseen. Konservatiivipuolue vastusti poikkeusvaltuuksia. Huolimatta lyhyestä hallituskaudestaan kansanrintama sai läpi paljon uudistuksia, kuten 40 tunnin työviikon, palkalliset vapaapäivät, oikeuden keskusjohtoisiin palkkaneuvotteluihin ja aseteollisuuden kansallistamisen. Blum laajensi myös Algerian arabien oikeuksia. Ulkopolitiikassa hänen hallituksensa oli jakautunut vasemmiston sodanvastaisuuden ja natsi-Saksan kasvavan uhan edessä. Hallitus ei pystynyt linjaamaan, pitäisikö varautua sotaan vain ei.


title: Léon Blum

text: Blum vastusti Münchenin sopimusta vuonna 1938. Kun Saksa valloitti Ranskan 1940, hän ei yrittänyt paeta maasta, vaikka tiesi joutuvansa kuolemanvaaraan juutalaisena ja sosialistina. Vichyn hallitus pidätytti hänet syyskuussa ja piti vangittuna vuoteen 1942 asti, jolloin häntä vastaan nostettiin syytteet maanpetturuudesta ja "Ranskan puolustuksen heikentämisestä." Riomin oikeudenkäyntinä tunnetussa prosessissa oli syytettynä muitakin Ranskan sotaa edeltäneitä johtajia. Blumin nerokas puolustus koitui Vichyn hallituksen häpeäksi ja saksalaiset komensivat päättämään oikeudenkäynnin.


title: Léon Blum

text: Huhtikuussa 1943 Blum vietiin Saksaan, jossa hän oli Buchenwaldin keskitysleirillä huhtikuuhun 1945 asti. Kun liittoutuneet lähestyivät, hänet siirrettiin Dachauhun ja sitten Tiroliin. Viimeisinä viikkoina hänestä annettiin teloitusmääräys, mutta paikallisviranomaiset päättivät olla tottelematta sitä. Blum vapautui toukokuussa 1945. Hänen veljensä René Blum, Ballet de l'Opera a Monte Carlon perustaja, kuoli Auschwitzissa. Vankilassa Blum kirjoitti tunnetuimman teoksensa nimeltään "À l'échelle Humaine".


title: Léon Blum

text: Sodan jälkeen Blum oli hetken pääministerinä väliaikaishallituksessa. Hän oli lähettiläänä Yhdysvalloissa anomassa Ranskalle lainaa ja Ranskan Unesco-edustajana. Hän kirjoitti Le Populaireen kuolemaansa asti.


title: Johanna Nurmimaa

text: Johanna Nurmimaa (myös "Johanna Veromaa", s. 11. toukokuuta 1962 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on kouluttautunut Sibelius-Akatemiassa vuodet 1981–1988, missä hän perehtyi oopperaan. Äänialaltaan hän on sopraano.


title: Johanna Nurmimaa

text: Jo teini-iässä Nurmimaa oli mukana kolmessa Suomen Kansallisteatterin näytelmässä: "Mitta mitasta" (1979), "Lehtolapsi "(1980) ja "Pariisilaiselämää" (1981). Nurmimaa on ollut kiinnitettynä Seinäjoen kaupunginteatterissa (1993–1995), Jyväskylän kaupunginteatterissa (1995–1997) ja Oulun kaupunginteatterissa (1997–1999). Hän on esiintynyt oopperasolistina Savonlinnan oopperajuhlilla, Ilmajoen musiikkijuhlilla ja monien oopperayhdistysten tuotannoissa. Merkittäviä laulurooleja ovat olleet "Sound of Musicin" Maria, "West Side Storyn" Maria, "Viulunsoittaja katolla" -musikaalin Golde sekä "Annie mestariampujan nimirooli.


title: Johanna Nurmimaa

text: Suurelle yleisölle Nurmimaa on tullut tunnetuksi erityisesti saippusarjasta "Salatut elämät", jossa hän näytteli Paula Sievistä vuosina 2004–2012 ja 2013–2014. Vuonna 2018 Nurmimaa tekee paluun sarjaan, Aaron mielikuvituksien tuotteena.


title: Johanna Nurmimaa

text: Nurmimaa on tehnyt äänirooleja Disneyn piirroselokuvissa, kuten Lumikin lauluäänenä ja Pienenä merenneitona. Hän on myös näytellyt useissa Disneyn musiikkisaduissa.


title: Johanna Nurmimaa

text: Nurmimaa on naimisissa lentäjä Jari Veromaan kanssa, ja heillä on kaksi lasta, Joona (s. 2001), ja Juuli (s. 2003). He asuvat Porvoossa.


title: Sannamaija Pekkarinen

text: Sannamaija Pekkarinen (s. 11. toukokuuta 1980 Viitasaari) on suomalainen näyttelijä ja näyttelijäopiskelija. Hänet tunnetaan parhaiten "Salatut elämät" -saippuasarjan Heli Sievisenä, joka oli mukana sarjassa vakituisesti vuosina 2004–2007 ja 2009–2011 sekä pikavierailulla keväällä 2012, syksyllä 2014 ja keväällä 2015.


title: Sannamaija Pekkarinen

text: Pekkarinen palasi "Salatut elämät" -sarjaan syksyllä 2009 oltuaan poissa pari vuotta. Heli Sievinen poistui sarjasta jälleen keväällä 2011, mutta vieraili sarjassa lyhyen ajan keväällä 2012 vanhempiensa Paulan ja Lassen polttareissa sekä häissä.


title: Sannamaija Pekkarinen

text: Pekkarinen esiintyi kesällä 2007 Karstulan kesäteatterissa "Emmauksen tiellä" -näytelmässä.


title: Frans Hals

text: Frans Hals (n. 1582 Antwerpen – 26. elokuuta 1666 Haarlem) oli Antwerpenissa syntynyt hollantilainen taidemaalari, jota pidetään Rembrandtin ohella yhtenä Alankomaiden taiteen parhaista muotokuvamaalareista. Hän on barokin tunnetuimpia maalareita, jonka töissä on ajalle ominaista mahtipontisuutta. Hals tunnetaan rennon maalauksellisesta ja elävästä sivellinjäljestään. Hänellä oli myös paljon vaikutusta 1600-luvun ryhmämuotokuvien kehitykseen.


title: Frans Hals

text: Hals kuvasi vauraita hollantilaisia. Halsin ryhmämuotokuvissa, kuten "Haarlemin vanhainkodin johtajattaret" (1664) on rehevyyttä, psykologista osuvuutta ja huumoria. Karel van Mandernin oppilaana olleen Halsin suosio oli suurimmillaan 1620-luvulla. Halsin pikkuveli Dirck Hals oli myös taidemaalari.


title: Frans Hals

text: Halsin rikas väriasteikko muuttui vuosien kuluessa hillityksi ja tummasävyiseksi, mutta hän säilytti silti tuoreen eläytyvän kosketuksen kuvattaviinsa. Halsin maalauksille on ominaista päivänvalo ja hopeanhohtoinen tunnelma siinä missä Rembrandt oli hämärän ja kullan maalari.


title: Frans Hals

text: Hals rakensi työnsä kerrosmaalauksena. Alimpana oli piirustus ja maalauksen yleissommittelu. Sen päälle maalattiin tummahko imprimituuri, jonka päälle valot ja varjot luotiin ohuella ja sumraavalla valkoisella värillä. Viimeiseksi laseerattiin läpikuultavana kerroksena paikallisvärit. Halsin tuore ja muutamalla leveähköllä siveltimenvedolla tavoitettu loppusilaus syntyi kuitenkin alla prima -maalauksena. Menetelmä oli tehokas työskenneltäessä elävän mallin ja muotokuvien parissa.


title: Frans Hals

text: Halsin maalaustyyli vaihteli hänen elämänsä aikana. Musta väri ja tummat sävyt alkoivat dominoida muotokuvia, mikä johtui ehkä enemmänkin mallien tummista puvuista protestantismin aikana kuin henkilökohtaisesta valinnasta. Muotokuvamaalauksissa hänen tavaramerkikseen muodostui asento, jossa malli nojaa tuolin selkämyksen yli.


title: Frans Hals

text: Myöhemmin Halsin siveltimenvedot muuttuivat löyhemmiksi, ja tarkkojen yksityiskohtien merkitys väheni yleisen vaikutelman tullessa tärkeimmäksi. Hänen aiemmat maalauksensa olivat olleet eloisia ja hilpeitä, mutta myöhemmissä muotokuvissa mallien asema ja arvokkuus korostui. Samoihin aikoihin Halsin suosio laski rikkaimpien tilaajien keskuudessa. Syynä saattoi olla muun muassa se, että hän maalasi muotokuvat ateljeessaan, jossa työskentely sujui tehokkaasti.


title: Frans Hals

text: Jäykempien muotokuvien ohella Hals maalasi myös välähdysmäisiä luonnemuotokuvia, kuten "Naurava kavaljeeri".


title: Frans Hals

text: Halsilta ei tunneta maisemamaalauksia, kertovia uskonnollisia näkymiä eikä asetelmia. Monet 1600-luvun taiteilijat Hollannissa erikoistuivat, ja Hals näyttäisi maalanneen puhtaasti muotokuvia.


title: Kansas City (täsmennyssivu)

text: Kansas City voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:


title: Public Enemy

text: Public Enemy on newyorkilainen vuonna 1982 perustettu hip hop -yhtye, joka teki merkittävimmät levynsä Rick Rubinin ja Russell Simmonsin Def Jam Recordings -levy-yhtiölle 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. Public Enemy on sanoituksiltaan poliittisesti radikaali ja musiikillinen edelläkävijä, jonka varhaiset levyt ovat populaarimusiikin merkkiteoksia. Public Enemyn tunnetuin levy on "It Takes a Nation of Millions to Hold Us Back".


title: Public Enemy

text: Public Enemy valittiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2013.


title: Ronn Moss

text: Ronn Montague Moss (s. 4. maaliskuuta 1952 Los Angelesissa, Kaliforniassa) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko. Mossilla on englantilais-irlantilais-cherokeeintiaani-sukujuuret. Hänet tunnetaan parhaiten Ridge Forresterin roolista saippuasarjassa "Kauniit ja rohkeat", jossa hän on näytellyt vuodesta 1987. Palkkaneuvotteluiden jälkeen Moss ilmoitti 11. elokuuta 2012 jättävänsä sarjan.


title: Ronn Moss

text: Ennen näyttelijänuraansa Moss soitti bassoa ja lauloi kalifornialaisessa yhtyeessä nimeltä Player, jonka menestynein kappale oli Billboard Hit 100 -listan ensimmäiseksi noussut ”Baby Come Back”. Hän on sittemmin julkaissut kaksi sooloalbumia, joista uusin, "Uncovered", on vuodelta 2005.


title: Ronn Moss

text: Moss oli naimisissa näyttelijä Shari Shattuckin kanssa vuodet 1990–2002. Heillä on liitosta kaksi tytärtä, Creason Carbo (s. 1994) ja Caleb Maudine (s. 1998).


title: Timo Nikki

text: Timo-Pekka "T." Nikki (s. 1960 Kouvola) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Peer Güntin laulaja-kitaristina, yhtyeen pääasiallisena säveltäjä-sanoittajana sekä ainoana alkuperäisjäsenenä. Hän on vaikuttanut muun muassa yhtyeissä Border Devils, Free Beers ja Child Molesters. Peer Güntin ollessa tauolla 90-luvun loppupuolella Nikki rakensi Kouvolaan Pee Gee -studion, jossa hän äänitti ja tuotti pohjoisen Kymenlaakson alueen yhtyeiden levyjä. Tämän lisäksi hän toimi muun muassa Kirkan keikkamiksaajana.


title: Timo Nikki

text: Nikki on käyttänyt Tokai Gakki -merkkisiä kitaroita vuodesta 1987 lähtien. Kitaroissaan hänellä on tallamikrofonina Bartolinin E90-D -aktiivihumbucker, joka Nikkin mukaan pääasiassa luo Peer Güntille ominaisen kitarasoundin. Hänen ainoa efektilaitteensa on delay-pedaali.


title: Timo Nikki

text: Keikoilla sekä äänityksissä Nikki käyttää Hughes & Kettner Tubemeister -vahvistinta.


title: Léo Delibes

text: Léo Delibes [dölib] (21. helmikuuta 1836 Saint-Germain-du-Val – 16. tammikuuta 1891 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä. Hän opiskeli vuodesta 1847 lähtien sävellystä Adolphe Adamin johdolla Pariisin konservatoriossa. Vuonna 1848 hän alkoi opiskella myös laulua. Delibes sävelsi vuonna 1856 ensimmäisen operettinsa "Deux sous le charbon". Operettien lisäksi hän sävelsi oopperoita ja baletteja (mm. "Coppélia").


title: Léo Delibes

text: Delibesin tunnetuin teos on Intiaan sijoittuva ooppera "Lakmé" ja erityisesti sen kukkaisduetto (), jota on käytetty myös useissa elokuvissa ja televisiomainoksissa.


title: Sodom

text: Sodom on saksalainen vuonna 1981 perustettu thrash metal -yhtye. Yhtyeellä on ollut pitkän uransa aikana monia eri kokoonpanoja, mutta nykyinen kokoonpano on säilynyt vuodesta 1997 asti. Sodom on ensimmäinen thrash metal -yhtye, jonka albumi on päässyt myyntilistoille.


title: Sodom

text:
Sodom on englantia ja tarkoittaa Sodomaa. Sodomin alkupään tuotanto eroaa muusta thrashista olemalla enemmän black metal -vaikutteista sekä brutaalimpaa, ja yhtyettä pidetäänkin yhtenä black metalin edelläkävijöistä muun muassa Bathoryn ohella. Sodomin promolause sen alkuaikoina olikin "rankempi kuin Venom, nopeampi kuin Metallica ja brutaalimpi kuin Slayer".
Sodom on nimennyt joka albumin kyseisen albumin parhaan kappaleen mukaan, vuoden 2006 Sodom-albumilla tehtiin kuitenkin poikkeus, kun albumilta ei löytynyt ylivoimaisesti parasta kappaletta (virallisen Tuska-liitteen mukaan), kun taas haastattelun mukaan yhtye juhlistaa nykyisen kokoonpanon kymmenvuotispäivää ilman "salaista viestiä".


title: Sodom

text: Sodomin laulajalla Tom Angelripperillä on myös sooloura ja hän on julkaissut kahdeksan albumia. Angelripper on myös monesti todennut, että Sodom kykenisi julkaisemaan uuden studioalbumin joka vuosi, mutta levy-yhtiö ja muut tekijät tulevat vastaan siinä asiassa.


title: Sodom

text: Alussa yhtye otti vaikutteita yhtyeiltä kuten Motörhead ja Venom. He julkaisivat kaksi demoa ("Witching Metal" ja "Victims of Death"), jotka johtivat levytyssopimukseen Steamhammerilla. Levytyssopimuksen syy oli itse asiassa se, että Steamhammerin edustajan (Manfred Schuetz) mielestä Sodom oli niin huono että hänen oli tehtävä heidän kanssaan levy. Nykyään Sodomin kummatkin demot ovat keräilyharvinaisuuksia, tosin ne saa käsiinsä epävirallisina bootleg-versioina muun muassa "The Sins of Sodom" -albumilla. Aggressor lähti yhtyeestä ennen "In the Sign of Evil" -EP:n (1984) julkaisua ja hänet korvattiin Grave Violatorilla, mutta hänkään ei kauan ollut yhtyeessä. Debyyttialbumilla, "Obsessed by Cruelty" (1986), hänet korvattiin Destructorilla. Kuitenkin kyseisen albumin jälkeen Destructor liittyi Kreatoriin. Nämä levyt saivat monet luulemaan Sodomin jäseniä saatananpalvojiksi ynnä muun pahuuden harjoittajiksi.


title: Sodom

text: Vuoden 1986 Sodomin lyhyen tauon aikana yhtyeen rumpali Chris Witchhunter matkusti Ruotsiin harjoittelemaan Bathoryn kanssa tulevaa kiertuetta. Kiertueella olisi ollut myös Destruction sekä Celtic Frost, mutta kiertue ei koskaan toteutunut ja Witchhunter palasi Saksaan.


title: Sodom

text:
Sodomin läpimurtoalbumi, "Persecution Mania" (1987), julkaistiin taas uudella kitaristilla, Frank Blackfirella. Persecution Manialla ei enää ollut black metal -vaikutteita, ja sen tarkoitus olikin poistaa sataananpalvonta yms. luulot Sodomista. Tilalle kuitenkin tuli väitteitä, että Sodomin jäsenet olisivat natseja, tätäkään he eivät ole. Natsiväitteet johtuivat kappaleesta "Bombenhagel", jossa on muun muassa pätkä Saksan kansallislaulua. Livealbumi "Mortal Way of Live" seurasi vuotta myöhemmin. Seuraava albumi, "Agent Orange" (1989), toi Sodomille vieläkin enemmän julkisuutta. Siitä lähtien Sodom on ollut yksi niistä kolmesta suuresta saksalaisesta thrash metal -yhtyeistä, kaksi muuta ovat Kreator ja Destruction. Taas uutta kitaristia tarvittiin, kun Blackfire lähti liittyäkseen Kreatoriin. Uusi kitaristi oli Michael Hoffman.
Tällä kokoonpanolla "Better Off Dead" -albumi julkaistiin vuonna 1990. Etelä-Amerikan kiertueella Hoffman kuitenkin halusi jäädä Brasiliaan, joten hän erosi yhtyeestä. Tällä kertaa uusi kitaristi oli Andy Brings. Bringsin kanssa nauhoitettiin uusi albumi, "Tapping the Vein" (1992), joka oli enemmän death metal -vaikutteista kuin ennen. Vaikka uusi Sodom olikin rankempaa kuin ennen, on "Tapping the Vein" yksi heidän kiinnostavimmista albumeistaan. Tämä albumi oli myös viimeinen rumpali Chris Witchhunterin kanssa, jonka Angelripper erotti Sodomista. Hänet korvattiin Atomic Steifillä.


title: Sodom

text: Tällä kokoonpanolla taas nauhoitettiin seuraava albumi, "Get What You Deserve" (1994). Tällä albumilla oli kaikki death metal -vaikutteet poissa, mutta tilalle oli tullut hardcore-vaikutteet. Huolimatta todella epäsuositusta kansikuvasta, "Get What You Deserve" oli suuri askel yhtyeelle eteenpäin taiteellisesti, vaikka monet fanit pettyivätkin uudesta suuntauksesta. Tämä myös aloitti vähemmän kansainvälisen tunnettavuuden Sodomille, kun thrash hukkasi kaupallisuutta 1990-luvulla. Tässä vaiheessa Angelripper aloitti oman soolouran. Sodomin toinen livealbumi, "Marooned Live", julkaistiin samana vuonna.


title: Sodom

text: Seuraava albumi, "Masquerade in Blood", julkaistiin vuonna 1995. Taas kitaristi vaihtui, tällä kertaa kitaran varteen tarttui Strahli. Hänkään ei tosin kauan yhtyeessä ollut, kun hänet erotettiin huumeongelmien takia. Myös Atomic Steif lähti ja Angelripper etsi nyt kitaristia sekä rumpalia. Kitaristiksi valittiin Bernemann ja rumpaliksi Bobby Schottkowski.


title: Sodom

text: Uudella kokoonpanolla julkaistiin albumi "'Til Death Do Us Unite" vuonna 1997. Ilmeisesti tämä kokoonpano toimii yhtyeen jäsenistä, koska kyseinen kokoonpano on edelleen käytössä. Vuonna 1999 julkaistiin albumi "Code Red", jonka soundi oli kuin 1980-luvun thrash metallissa. Samalla tyylillä julkaistiin "M-16" (2001), joka on konseptialbumi, aiheena Vietnamin sota. Levyn nimi viittaa M-16-rynnäkkökivääriin. Albumia seurasi kiertue Kreatorin ja Destructionin kanssa.


title: Sodom

text: Kolmas livealbumi (tupla-CD), "One Night in Bangkok", nauhoitettiin Bangkokissa vuonna 2003, julkaisu oli myös sinä vuonna. Vuonna 2005 julkaistiin kauan odotettu Sodomin ensimmäinen DVD-julkaisu, tupla-DVD "Lords of Depravity Part I". Uusin albumi, "Sodom", julkaistiin Saksassa 21. huhtikuuta, muualla Euroopassa 24. huhtikuuta ja Yhdysvalloissa 9. toukokuuta 2006.