title: Metallimusiikki

text: Van Halenin menestyksen innoittamana metallipiirit alkoivat kehittyä Etelä-Kaliforniassa, erityisesti Los Angelesissa 1970-luvun lopulla. Los Angelesin Sunset Stripin alueen klubeille kerääntyi yhtyeitä kuten Quiet Riot, Ratt, Mötley Crüe ja W.A.S.P.. Ne ottivat vaikutteita 1970-luvun perinteisestä heavy metalista ja lisäsivät glam rock -yhtyeiden kuten Alice Cooperin ja Kissin mahtipontisuutta sekä joskus meikkejä. Näiden glam metal -yhtyeiden sanoitukset painottuivat nautinnonhakuisuuteen ja villiin käytökseen. Musiikillisesti tyyliä kuvastivat kitaratilutussoolot, tunnuslaulumaiset kertosäkeet ja suhteellisen melodiset pop-vaikutteet. Glam metal -suuntaus tuli suureksi ilmiöksi metallimusiikissa ja yleisemmässä rockmusiikin näkökentässä. Tyyliä hallitsivat Twisted Sisterin kaltaiset New Yorkin yhtyeet.


title: Metallimusiikki

text: New Wave of British Heavy Metalin ja Judas Priestin läpimurtoalbumin "British Steel" (1980) ansiosta metallimusiikista tuli suosittua 1980-luvulla. Monet yhtyeet hyötyivät saamastaan huomiosta Music Televisionilla. Sen lähetykset alkoivat vuonna 1981. Myyntiluvut usein kohosivat, jos yhtyeen videoita näytettiin kanavalla. Def Leppardin video "Pyromania" (1983) teki yhtyeestä supertähden Yhdysvalloissa. Quiet Riotista taas tuli "Metal Healthin" (1983) ansiosta ensimmäinen yhtye, joka pääsi Billboardin listalle. Yksi herätteitä antavista tapauksista metallimusiikin suosion nousussa tapahtui Kaliforniassa. Siellä pidettiin vuonna 1983 US Festival -tapahtumassa "heavy metal day" (metallimusiikkipäivä). Tapahtumassa esiintyivät Ozzy Osbourne, Van Halen, Scorpions, Mötley Crüe, Judas Priest sekä muita, jotka houkuttelivat paikalle suurimman yleisön tapahtuman aikana. Vuosien 1983 ja 1984 aikana metallimusiikin myynnin osuus kaikista levymyynneistä nousi 8 prosentista 20 prosenttiin Yhdysvalloissa. Syntyi monia suuntaukselle omistautuneita ammattimaisia lehtiä kuten Kerrang! (1981) ja Metal Hammer ( 1984). Lisäksi alkoi syntyä harrastajapohjaisia lehtiä. Vuonna 1985 Billboard julisti:


title: Metallimusiikki

text: 1980-luvun puoliväliin mennessä glam metal hallitsi Yhdysvaltalaisia listoja, Music Televisionia ja konserttiareenoita. Uudet yhtyeet alkoivat vetää lisää yleisöä. Los Angelesista tuli Warrant ja länsirannikolta Poison sekä Cinderella. Mötley Crüe ja Ratt pysyivät myös suosittuina. New Jerseyn Bon Jovi yhdisti hard rockia sekä glam metalia ja tuli hyvin suosituksi kolmannella albumillaan "Slippery When Wet" (1986). Vuonna 1987 MTV aloitti ohjelman Headbanger's Ball lähetykset. Ohjelma oli erityisesti omistautunut metallimusiikkivideoille. Metallimusiikki oli kuitenkin alkanut jakautua nurkkakuntiin. Pienemmät piirit alkoivat suosia äärimmäisempää tyyliä ja alkoivat kutsua suosittuja tyylejä "lite metaliksi" (kevyt metalli) tai "hair metaliksi" (tukkahevi). Eräs yhtye, joka saavutti moninaisen yleisön, oli Guns N’ Roses. Yhtye nähtiin raaempana ja vaarallisempana kuin muut Los Angelesin virkaveljensä. "Appetite for Destruction" (1987) -listamenestyksellään Guns N’ Roses "antoi uutta virtaa Sunset Stripin törkytehtaalle ja piti lähes yksinään ilmiötä hengissä vielä useamman vuoden." Seuraavana vuonna Jane’s Addiction ilmestyi samoihin Los Angelesin hard rock -klubipiireihin. Yhtye sai huomiota esikoisalbumillaan "Nothing’s Shocking". Rolling Stone -lehti julisti albumin arvostelussa: "As much as any band in existence, Jane's Addiction is the true heir to Led Zeppelin." (Jane's Addiction on todellinen Led Zeppelinin perillinen). Jane’s Addiction oli ensimmäinen yhtye, joka tunnistettiin alternative metal -kehityssuunnan edeltäjäksi. Alternative metalista tulisi näkyvimpiä tyylilajeja seuraavalla vuosikymmenellä.


title: Metallimusiikki

text: Monet metallimusiikin alalajit kehittyivät kaupallisen valtavirran ulkopuolella 1980-luvulla. Näitä alalajeja on useaan kertaan yritetty kartoittaa. Näkyvimpiä yrittäjiä ovat Allmusicin toimittajat sekä Rock Detectorin Garry Sharpe-Young. Sharpe-Youngin metallimusiikin hakuteos jakaa underground metalin viiteen suureen luokkaan: thrash metal, death metal, black metal, power metal sekä samansukuiset doom metal ja goottimetalli. Tästä jatkumosta puhuttaessa "heavy metal" -termiä alettiinkin lyhentää usein pelkäksi "metalliksi" tai "metallimusiikiksi", koska heavy metal -termi ei enää riittänyt määrittämään suuntausta tarpeeksi tarkasti. Uusien metallilajien syntyessä heavy metal onkin muuttunut vahvaksi suunnannäyttäjäksi ja vaikutteeksi metalliyhtyeille 1980-luvulta eteenpäin. Kuitenkin termi "hevi" on jäänyt erittäin vahvaksi kansan suuhun, ja sillä pystytään edelleen ymmärtämään koko metallimusiikin kirjo.


title: Metallimusiikki

text: Thrash metal syntyi 1980-luvulla hardcore punkista ja New Wave of British Heavy Metalista. Jälkimmäinen kuuluu varsinkin thrash metalin sukulaisessa, speed metalissa. Suuntaus alkoi Yhdysvalloissa, ja johtavat piirit olivat San Franciscon Bay Areassa. Thrash metal -yhtyeiden kehittämä tyyli oli nopeampi ja hyökkäävämpi, kuin glam metal -edeltäjiensä. Alarekisterin kitarariffien päälle soitetaan tyypillisesti tilutussooloja. Sanoituksissa ilmaistaan tyypillisesti nihilistisiä näkökulmia. Aiheet käsittelevät usein yhteiskunnallisia ongelmia, ja sanastossa hyödynnetään väkivaltaista kuvastoa. Type O Negative -yhtyeen jo edesmennyt basisti ja laulaja Peter Steele on kuvaillut thrash metalia "urbaaniksi tuhomusiikiksi" ja "rapin kalpeakasvoiseksi serkuksi".


title: Metallimusiikki

text: Alalajin teki suosituksi "thrashin neljä suurta" eli Anthrax, Megadeth, Metallica ja Slayer. Saksalaisyhtyeet Kreator, Sodom ja Destruction taas toivat suuntauksen Eurooppaan. Näiden lisäksi Testament, Exodus, Overkill ja brasilialainen Sepultura vaikuttivat merkittävästi suuntaukseen. Thrash syntyi pienissä piireissä ja pysyi pienikokoisena suuntauksena vuosikymmenen. Kuitenkin johtavat yhtyeet alkoivat pian saavuttaa suurempaa yleisöä. Metallica toi tyylin Billboardin top 40 -albumilistalle albumillaan "Master of Puppets". Kaksi vuotta myöhemmin yhtyeen "...And Justice for All" saavutti sijan 6. Samoin Megadethin ja Anthraxin albumit pääsivat top 40 -listalle.


title: Metallimusiikki

text: Vaikka Slayer ei menestynyt yhtä hyvin kuin muut "neljästä suuresta", yhtyeen albumi "Reign in Blood" (1986) oli suuntauksen uraauurtavimpia julkaisuja. Kerrang!-lehti kuvaili sitä "kaikkien aikojen raskaimmaksi albumiksi". Vuonna 2006 Metal Hammer -lehti palkitsi sen takavuosien parhaana albumina. Äärioikeistolaiset skinheadit alkoivat ihailla yhtyettä. Tämän takia yhtyettä alettiin syyttää väkivallan ja natsismin ihannoinnista. Varhain 1990-luvun alussa thrash saavutti mullistavaa menestystä ja löi itsensä läpi metallimusiikin valtavirrassa. Metallican "Metallica" (1991) saavutti Billboardin listan kärkisijan, Megadethin "Countdown to Extinction" (1992) pääsi sijalle 2 ja Anthrax sekä Slayer pääsivät top 10:iin. Lisäksi Testament ja Sepultura saavuttivat sijoja top 100 -listalla.


title: Metallimusiikki

text: Thrash alkoi pian kehittyä ja synnytti muita exteme metal -lajeja. Allmusicin mukaan Slayerin "Reign in Blood" "lähes yksinomaan vaikutti koko death metal -lajin syntyyn Yhdysvalloissa." NWOBHM-yhtye Venom oli myös merkittävä kantaisä. Näiltä yhtyeiltä death metal -suuntaus otti rienaavia ja pirullisia vaikutteita. Suuntauksen nimi on ilmeisesti peräisin kappaleesta "Death Metal", joka on Possessed-yhtyeen albumilta "Seven Churches" (1985). Death metal hyödynsi sekä thrashin että hardcore punkin nopeutta ja hyökkäävyyttä. Nämä ainekset sitten yhdistettiin sanoituksiin, jotka saivat innoitusta slasher-elokuvien väkivallasta ja okkultismista. Death metalin laulu on yleensä karkeaa. Tyypillisesti ilmaisu on korisevaa murinaa tai joskus kirkunaa tai muuta epätavallista tyyliä."Genre - Death Metal/Black Metal". All Music Guide. viitattu 9.11.2007. Syvää ja hyökkäävää laulutyyliä korostavat voimakkaat, mataliksi viritetyt särökitarat. Rumpujensoitto on nopeaa, ja siinä hyödynnetään tekniikoita kuten tuplabasaria, blast beatia ja synkooppia. Usein vaihtuvat nopeudet ja tahtilajit ovat myös tyypillisiä.


title: Metallimusiikki

text: Death metalissa hylättiin suurieleinen lavaesiintyminen, jota tavattiin muissa metallityyleissä paitsi thrashissa. Death metal -muusikot pukeutuvat yleensä arkisiin revittyihin farkkuihin ja nahkatakkeihin. Tästä poikkeutena toimii kuitenkin Deiciden Glen Benton, joka poltti ylöslaisen ristin otsaansa ja käytti haarniskaa lavalla. Morbid Angel taas tunnetaan uusfasistisesta ulkonäöstään. Nämä kaksi yhtyettä sekä Death ja Obituary olivat suuntauksen johtavia yhtyeitä. Death metal -piirit syntyivät näiden yhtyeiden mukana Floridassa 1980-luvun puolessa välissä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa death metalin sukulainen oli grindcore. Sitä johtivat yhtyeet kuten Napalm Death ja Extreme Noise Terror, joiden juuret olivat anarcho-punk-suuntauksessa.


title: Metallimusiikki

text: Skandinaaviset death metal -piirit alkoivat myös kehittyä, ja uraauurtavia yhtyeitä olivat muiden muassa ruotsalaiset Entombed ja Dismember. Skandinaavisesta death metalista kehittyi melodinen death metal -tyyli, jonka tekivät suosituksi ruotsalaisyhtyeet In Flames, Dark Tranquillity ja At the Gates sekä suomalaisyhtyeet Children of Bodom, Kalmah ja Norther. 1990-luvulla Yhdysvalloissa syntyi tekninen death metal, jota edustivat yhtyeet kuten Atheist ja Cynic. Ne kehittivät kitaransoiton nopeuden ja teknisyyden poikkeuksellisen taitaviksi.


title: Metallimusiikki

text: Black metalin ensimmäinen aalto alkoi Euroopassa varhain 1980-luvulla. Suuntausta johtivat brittiläinen Venom, sveitsiläiset Hellhammer ja Celtic Frost sekä ruotsalainen Bathory. 1980-luvun lopulla norjalaisyhtyeet Darkthrone, Mayhem, Burzum ja Emperor johtivat toista aaltoa. Black metalin tyyli ja äänituotanto vaihtelevat yhtyeittäin. Useimmat yhtyeet kuitenkin hyödyntävät kirkuna- tai murinalaulua, raakaa kitarasäröä ja "synkeää" tunnelmaa. Darkthronen rumpali Fenriz kertoo: "Sillä on jotain tekemistä sen kanssa, millainen äänituotanto on, millaiset sanoitukset ovat ja miten muusikot pukeutuvat. Samoin miten he omistautuvat tuottamaan rumaa, raakaa ja karua kamaa. Ei ollut mitään yleistyyliä."


title: Metallimusiikki

text: Saatanalliset aiheet ovat tyypillisiä black metalissa. Monet tyylin muusikot kuitenkin hakevat innoituksensa muinaisista pakanauskoista. Tällä usein ilmaistaan tahtoa palata aikaan, jolloin ei ollut kristillisiä arvoja. 1990-luvulla Mayhem käytti lähes aina ruumismaskeja, jotka sitten yleistyivät muiden black metal -muusikoiden lavaesityksissä. Bathory vaikutti viikinkimetalli- ja folk metal -suuntauksien syntyyn, ja Immortal kehitti blast beat -ilmaisun huippuunsa. Samaan aikaan muut skandinaaviset black metal -yhtyeet yhdistettiin tiedotusvälineissä väkivaltaan, jota tapahtui huomattavasti 1990-luvun alussa. Mayhemia ja Burzumia syytettiin kirkonpoltoista ja saatananpalvonnasta. Death metalin kasvanut kaupallinen huomio aiheutti vastakaiun: monet skandinaaviset metalliyhtyeet muuttuivat ja tukivat black metal -piirejä, joissa vastustettiin "laimeaa" musiikkia. Gorgoroth-yhtyeen laulaja Gaahl on sanonut: "Black metalin ei koskaan pitänyt tavoittaa mitään kohderyhmää. Meillä oli yhteinen ongelma. Se oli tietysti kristinusko, sosialismi ja kaikki mitä demokratia edustaa."


title: Metallimusiikki

text: Vuonna 1992 black metal -piirejä alkoi syntyä Skandinavian ulkopuolella. Pian niitä oli Saksassa, Ranskassa ja Puolassa. Black metal sai valtavaa huomiota tiedotusvälineissä vuonna 1993, kun Burzumin Varg Vikernes murhasi Mayhemin Euronymouksen. Vuonna 1996 piireistä oli monien mielestä tullut toimettomia. Tämän vuoksi merkittävät yhtyeet kuten Burzum ja suomalainen Beherit alkoivat soittaa dark ambientia. Samaan aikaan ruotsalaisyhtye Tiamat ja sveitsiläisyhtye Samael kehittivät sinfonista black metal -suuntausta. 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa norjalainen Dimmu Borgir toi black metalin lähes valtavirtaan. Samoin teki Cradle of Filth, jota väitetään Iron Maidenin jälkeen Englannin menestyneimmäksi metalliyhtyeeksi. Kriitikoilta arvostusta ovat saaneet muun muassa ruotsalainen Watain, ranskalainen Deathspell Omega, ja yhdysvaltalainen Xasthur.


title: Metallimusiikki

text: 1990-luvun puolivälissä power metal -niminen alalaji tuli suosituksi vastauksena death- ja black metalin julmalle ilmaisulle sekä nu metalin aikansa seuraamiselle. Power metal keskittyy nopeisiin, eeppisiin melodioihin ja aiheisiin, jotka "vetoavat kuuntelijan urhoollisuuteen ja hempeyteen". Termi ”power metal” oli ollut käytössä jo 1980-luvun alusta, mutta sitä käytettiin kuvailemaan toisistaan paljon poikkeavia yhtyeitä. Nykyiseen merkitykseensä se vakiintui, kun saksalainen Helloween loi alalajin perusmallin 1980-luvulla. Yhtye yhdisti voimariffejä, melodista lähestymistapaa ja kimakkaa laulua, joka muistuttaa Judas Priestia ja Iron Maidenia. Tähän yhtye lisäsi vielä speed- ja thrash metalin nopeutta ja energisyyttä. Yhtye vakiinnutti näistä aineksista sen käsitteen, joka nykyään tunnetaan power metalina. New Yorkista kotoisin olevat Manowar ja Virgin Steele olivat uraauurtavia yhdysvaltalaisia yhtyeitä. Yngwie J. Malmsteenin "Rising Force" (1984) teki suosituksi tilutuksena tunnetun erittäin nopean kitaroinnin. Lisäksi Malmsteen yhdisti metalliin taidemusiikin aineksia. Tämä vaikutti merkittävästi power metaliin.


title: Metallimusiikki

text:
Suuntaus on ollut hyvin suosittu Euroopassa mutta lähinnä pienten piirien suosikki Yhdysvalloissa. Harrastajapiirejä on syntynyt varsinkin Japanissa ja Etelä-Amerikassa. Jälkimmäisessä ovat suosittuja yhteet, kuten brasilialainen Angra ja argentiinalainen Rata Blanca.
Progressiivinen metalli on sukua power metalille. Suuntaus otti monimutkaisen tavan lähestyä musiikkia yhtyeiltä, kuten Rush ja King Crimson. Progressiivinen metalli kehittyi Yhdysvalloissa varhain 1980-luvulla, ja tyylin uranuurtajia olivat Queensrÿche, Fates Warning ja Dream Theater. 1990-luvulla Queensrÿche julkaisi albumin "Empire", joka myi kolminkertaista platinaa. Progressiivisen metallin ja power metalin sekoistusta edustaa Symphony X. Sen kitaristia Michael Romeota pidetään yhtenä merkittävimmistä tiluttajista.


title: Metallimusiikki

text: Doom metal -suuntaus syntyi 1980-luvun puolessa välissä, ja kehittäjiin kuuluivat yhdysvaltalaiset Saint Vitus, The Obsessed ja Trouble sekä ruotsalainen Candlemass. Suuntaus hidasti musiikin tahdin laahustavaan nopeuteen ja näin hylkäsi muiden metalliyhtyeiden pakkomielteen vauhtiin. Black Sabbathin varhaiset albumit ja sanoitusaiheet vaikuttivat doom metalin kehitykseen. Sabbathin lisäksi vaikuttajia olivat Blue Cheer, Pentagram ja Black Widow. Myös The Melvins on vaikuttanut merkittävästi doom metaliin ja sen alalajeihin. Doom painottuu melodiaan, alakuloiseen tahtiin ja haudankoleaan mielialaan.


title: Metallimusiikki

text: Brittiläisen Cathedral-yhtyeen esikoisalbumi "Forest of Equilibrium" (1991) aloitti doom metalin toisen aallon. Samana aikana brittiläisyhtyeet Paradise Lost, My Dying Bride ja Anathema alkoivat soittaa doom-death-yhdistelmälajia. Nämä kolme yhtyettä synnyttivät pian eurooppalaisen goottimetallisuuntauksen. Tätä tyyliä luonnehtii kahden laulajan yhteislaulu, josta esimerkkeinä toimivat norjalaiset Theatre of Tragedy ja Tristania. Type O Negative esitteli goottimetallin Yhdysvalloille. Myöhemmin ruotsalainen Therion yhdisti taidemusiikin vaikutteita, ja synnytti goottimetallista eriytyneen sinfonisen metallisuuntauksen. Sen merkittäviksi edustajiksi ovat sittemmin nousseet australialainen Virgin Black ja alankomaalaiset Within Temptation sekä After Forever.


title: Metallimusiikki

text: 1980-luvun lopulla Yhdysvalloissa syntyi sludge metal -suuntaus, joka yhdistää doom metalia ja hardcore punkia. Suuntauksen johtavia yhtyeitä ovat Eyehategod ja Crowbar. Varhain seuraavalla vuosikymmenellä kalifornialaiset Kyuss ja Sleep kehittivät stoner metal -suuntausta kun taas Seattlesta kotoisin oleva Earth auttoi luomaan drone metal -alalajia. 1990-lopulla nousi esille uusia merkittäviä yhtyeitä. Los Angelesin Goatsnake soitti perinteistä stoner-doom-tyyliä. Sunn O))) taas yhdisteli doomia, dronea ja dark ambient metalia. New York Times on kuvaillut sen tyyliä "intiaaniryysyksi keskellä maanjäristystä". Vuonna 2006 atlantalainen Mastodon saavutti sijoja Billboardin top 40 -listalla albumillaan "Blood Mountain".


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikin hallinta valtavirrassa päätyi 1990-luvun alussa, kun Nirvana ja muut grunge-yhtyeet tulivat suosituiksi. Tämä merkitsi vaihtoehtorockin läpimurtoa. Grunge-yhtyeet ottivat vaikutteita metallimusiikista mutta välttivät suosittujen yhtyeiden tapoja. Glam metal menetti suosionsa kahdesta syystä. Ensinnäkin grungen vuoksi. Toiseksi, koska Metallica ja post-thrash-yhtye Pantera tekivät hyökkäävämmän tyylin suosituksi. Vuosikymmenen alussa muutamat uudet metalliyhtyeet saavuttivat kaupallista menestystä: Panteran "Far Beyond Driven" ylsi Billboardin listan kärkeen vuonna 1994. Kuitenkin valtavirran näkökulmasta metallimusiikki oli kuollut. Jotkut yhtyeet yrittivät muuttaa tyyliään. Metallicakin pani mainekuvansa uusiksi: jäsenet leikkasivat hiuksensa, ja yhtye esiintyi vaihtoehtomusiikin tapahtuma Lollapaloozassa vuonna 1996. Yhtyeen vanhat ihailijat eivät pitäneet tästä muutoksesta. Kuitenkin Metallica pysyi yhtenä vuosisadan menestyneimmistä yhtyeistä.


title: Metallimusiikki

text: Jane’s Addictionin tavoin monet 1990-luvun menestyneimmät yhtyeet olivat alternative metal -alalajissa. Käsite liitettiin moniin yhtyeisiin, jotka yhdistivät metallimusiikkiin eri tyylejä. Alternative metaliin kuuluivat esimerkiksi grungea yhdistänyt Alice in Chains ja noise rock-vaikutteinen White Zombie. Muutkin yhtyeet kokeilivat eri tyylejä: Faith No More yhdisti alternative rockiin punkia, funkia, metallia ja hip hopia; Primus taas liitti musiikkiinsa aineksia funkista, punkista, thrash metalista ja kokeellisesta musiikista. Tool yhdisti metallia ja progressiivista rockia. Syntetisaattoreita käyttävät ja toisinaan dance-musiikin puolelta etäisesti vaikutteita hakevat yhtyeet, kuten Rammstein, Lacuna Coil ja Velcra sekä industrial metal -laji yleensä. Yhteistä kaikille edellä mainituille yhtyeille on, etteivät ne enää pyri hakemaan äärimmäistä hyökkäävyyttä musiikissaan, vaikka metallimusiikille tyypilliset elementit löytyvät usein niiden sanoituksista ja kitarariffeistä. Ministry sekoitti metallia industrial-tyyliinsä. Samoin teki Marilyn Manson, vaikka se yhdisti myös vaikutteita shock rockista, jonka Alice Cooper oli tehnyt suosituksi. Alternative metal -yhtyeitä yhdisti halu kokeilla metallimusiikkia ja inho glam metalin visuaalisuutta kohtaan. Jälkimmäisesta poikkeuksia ovat White Zombie ja Marilyn Manson. Alternative metalin tyyliyhdistelmät edustivat kirjavaa tulosta siitä, mitä avoimuus eri tyyleille sai aikaan.


title: Metallimusiikki

text: 1990-luvun lopulla alkoi yhdysvaltalaisen metallin uusi aalto, kun yhtyeet saivat innoitusta alternative metal -yhteiden tyylikokeiluilta. Tätä suuntausta alettiin kutsua uusmetalliksi tai rapcoreksi ("nu metal"). Yhtyeet kuten P.O.D., Korn, Papa Roach, Limp Bizkit, Slipknot ja Linkin Park "olivat kehitelleet uuden kaavan, jossa heavy metalin ukkosmainen kumu kohtasi rapin notkeanfunkyn rytmin. Ja kun nämä kaksi oli saatettu yhteen, kompromissi viimeisteltiin death metalin karmivalla äänivallilla." Uusmetalli sai suosiota MTV-lähetyksillä. Lisäksi Ozzy Osbournen aloittama Ozzfest-tapahtuma sai viestimet puhumaan metallimusiikin uudesta noususta vuonna 1996. Samana vuonna Korn julkaisi "Life Is Peachyn". Se oli ensimmäinen nu metal -albumi, joka saavutti albumilistan top 10:n. Kaksi vuotta myöhemmin yhtyeen "Follow the Leader" meni kärkeen vuonna 1999. Billboard huomioi, että tuolloin Yhdysvalloissa oli 500 metallimusiikkiin erikoistunutta radio-ohjelmaa. Se oli 3 kertaa enemmän kuin 10 vuotta sitten. Vaikka nu metal oli suosittua 2000-luvun alussa, perinteisen metallimusiikin harrastajat eivät pitäneet tyylistä. Vuonna 2005 rapcore-suuntaus alkoi laantua. Kuitenkin P.O.D. ja Korn sekä yhtyeet kuten System of a Down jatkoivat menestystään.


title: Metallimusiikki

text: Metalcore-suuntaus ilmestyi vuosina 2002–2003 valtavirtaan ja saavutti kaupallista menestystä. Tyyli oli alun perin yhdysvaltalainen risteytys thrash metalia, melodista death metalia ja hardcore punkia. Tyylin juuret ovat crossover thrash -suuntauksessa, jota kehittivät yhtyeet kuten Suicidal Tendencies, Dirty Rotten Imbeciles ja Stormtroopers of Death 1980-luvun puolivälissä. 1990-luvulla metalcore oli vain pienten piirien tyyli. Vuonna 2004 siitä oli kuitenkin tullut tarpeeksi suosittu, jotta Killswitch Engagen "The End of Heartache" ja Shadows Fallin "The War Within" saavuttivat Billboardin albumilistalla perättäin sijat 21 ja 20. Walesilainen Bullet for My Valentine saavutti samanlaisia sijoituksia brittiläisillä listoilla albumillaan "The Poison" (2005). Lamb of God meni Billboardin top 10 -listalle albumillaan "Sacrament" (2006). Metalcore-yhtyeet myös pääsivät esiintymään Ozzfest ja Download Festival -tapahtumissa.


title: Metallimusiikki

text: Euroopassa, erityisesti Saksassa ja Pohjoismaissa, metallimusiikki jatkaa suosiotaan. Ryhmät kuten post-thrash-yhtye The Haunted, melodiset death metal -yhtyeet In Flames ja Children of Bodom, black metal -yhtyeet Cradle of Filth ja Dimmu Borgir, ja sinfoninen metalliyhtye Nightwish ovat olleet erityisen menestyneitä. Englanninkielisissä maissa termiä "retro-metal" on alettu käyttää yhtyeistä kuten The Darkness ja Wolfmother. The Darknessin "Permission to Landia" (2003) on kuvailtu "pelottavan todenmukaiseksi jäljitelmäksi 1980-luvun metallia ja 1970-luvun glam rockia". Albumi saavutti kärkisijan brittiläisillä listoilla ja myi viisinkertaista platinaa. Wolfmotherin vuoden 2005 esikoisalbumi esitteli Deep Purple ja Led Zeppelin -vaikutteita.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikin tulevaisuuden merkittävinä suunnannäyttäjinä pidetään yleisesti esimerkiksi musiikkimedioissa esiin nostetuttuja, jo 1990-luvulla läpimurtonsa tehneitä metalliyhtyeitä, jotka jatkavat metallille perinteisellä hyökkäävällä linjalla. Näitä yhtyeitä ovat esimerkiksi Pohjoismaissa Children of Bodom, In Flames, Nightwish ja Opeth. Edellä mainitut yhtyeet ovat lähinnä vain esimerkkejä tulevaisuuden metallimusiikin valtavirrasta, sillä maailmanlaajuisesti sekä eri metallilajeja että niiden merkittäviä yhtyeitä on 2000-luvun puolivälissä toiminnassa erityisen runsaasti. Uutta suuntausta edustaa myös Commodore 64:än SID-äänipiiriä ja metallimusiikkia yhdistävä Machinae Supremacy.


title: Metallimusiikki

text: Metalliyhtyeiden albumien kannet ja konserttiesiintymiset ovat yhtä suuri osa yhtyeen mainekuvaa kuin itse musiikki. Metallimusiikille on luonteenomaista ilmaisun kokonaisvaltaisuus, joka ulottuu musiikin ulkopuolelle. Vaikka musiikki pysyy metalli-ilmaisussa pääosassa, se ei ole ainoa järjestelmällisesti kehitelty aines. Jokaisen yhtyeen mainekuva (imago) juontuu monesta eri seikasta. Näitä ovat albumien kansikuvat ja kansilehden kuvitus, konserttien visuaalinen puoli, logo, sanoitusten sävy ja muusikoiden vaatteet.


title: Metallimusiikki

text:
Esimerkiksi fantasiakuvittaja Ken Kelly työskentelee pääasiallisesti Manowarin kanssa musiikkialalla. Hän on luonut tunnuspiirteisiä, lihaksikkaita, synkeitä ja kostonhimoisia albumikuvituksia. Näistä muodostuu se mainekuva, joka on nykyisin olennainen osa yhtyettä. Nämä kuvitukset muodostavat albumien yleisen tunnelman. Niiden kautta yleisö voi päästä sisään yhtyeen musiikin maailmaan. Yksi metallimusiikin harrastajien joukossa tunnettu hahmo on Iron Maidenin maskotti Eddie the Head, joka on kuvataiteilija Derek Riggsin käden jälkeä, kuin myös Stratovariuksen ja Gamma Rayn kansitaiteilut. Se on mukana melkein jokaisella yhtyeen albumilla. Toinen tunnistettava maskotti on taiteilija Ed Repkan luoma ja Megadethin käyttämä Vic Rattlehead, joka esiintyi etenkin yhtyeen alkuaikoina usein albumien kansitaiteessa ja oheismateriaaleissa.
Metalliyhtyeiden live-esiintyminen on tunnetusti energistä ja melko rajua. Yhtyeet ovat keskittyneet huolella myös ulko-asuunsa ja lavashow’hun. Yhtyeet käyttävät lähes poikkeuksetta hyödykseen pyrotekniikkaa ja muita näyttäviä efektejä. Raskasta rockia soittava Kiss toi pyrotekniikan ja valoshow’n konsertteihinsa ensimmäisten yhtyeiden joukossa. Yhtye tunnetaan myös mm. mustavalkoisista kasvomaskeistaan ja korkeista platform-kengistään. Sittemmin jotkut yhtyeet kuten White Zombie ja Iron Maiden ovat ottaneet selviä vaikutteita 1970-luvun teatraalisista heavyrock -yhtyeistä.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikin sanoituksissa tyypillisiä aiheita ovat seksi, väkivalta, fantasia, okkultismi ja kuolema. Metallimusiikin sanoituksiin jo Led Zeppelinin aikoina kuulunut seksuaalinen luonne on peräisin suuntauksen bluesjuurista. Metallimusiikin kappaleissa on usein epätodellisia, fantasiasta innoituksensa saaneita sanoituksia. Ne ovat yleisilmeeltään todellisuuspakoisia. Muiden muassa monet Iron Maidenin kappaleet hakivat innoituksensa mytologiasta, fiktiosta ja runoudesta. Esimerkiksi kappale "Rime of the Ancient Mariner" pohjautuu Samuel Taylor Coleridgen runoon. Muita tunnettuja esimerkkejä ovat Black Sabbathin "The Wizard", Megadethin "The Conjuring" ja "Five Magics" sekä Judas Priestin "Dreamer Deceiver". Metallimuusikot kirjoittavat usein myös kantaa ottavia sanoituksia sellaisista aiheista kuin sota, ydintuho, ympäristöongelmat, politiikka tai uskonto. Esimerkkeinä tästä ovat Black Sabbathin "War Pigs", Ozzy Osbournen "Killer of Giants", Metallican "...And Justice for All", Iron Maidenin "2 Minutes to Midnight", Acceptin "Balls to the Wall" ja Megadethin "Peace Sells".


title: Metallimusiikki

text: Sellaisia aiheita kuin pahuutta, pimeyttä, voimaa ja maailmanloppua käytetään metallimusiikissa usein vertauskuvallisesti ilmaisemaan tosielämän ongelmia. Lähes kaikki metallibändit käyttävät niitä sanoituksissaan. Metallimusiikille luonteenomainen ilmaisu, aihepiirit ja tunnelma kehittyivät osittain 1960-luvun hippiliikkeen suosiman musiikin pohjalta ja osittain vastareaktiona sille. Rockhistorioitsijat väittävät usein, että tyylin bluesjuurissa esiintyi totuudenmukaisempia sanoituksia kuin nykyisissä metallimusiikin suuntauksissa. Niissä oli henkistä puhdistumista käsitteleviä aiheita, kuten rakkaan menetys, suru ja yksinäisyys.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikin aiheet ovat olleet vanhastaan arvostelun kohteena. Vaikka joidenkin harrastajien mielestä metallimusiikin sanoma ei ole ankea, kriitikot syyttävät sitä todellisuuden kielteisten asioiden ylistämisestä. Musiikkikriitikot ovat mieltäneet metallimusiikin kuvaston ja sanoitukset tympeiksi. Toiset ovat vastustaneet sitä, mitä näkevät naisvihan ja okkultismin kannatuksena. 1980-luvulla Parents Music Resource Center anoi Yhdysvaltojen Kansanedustuslaitosta säätelemään populaarimusiikkia paheksuttavien sanoitusten vuoksi. Metallimusiikki oli erityisesti syytteiden kohteena.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikin alkuperäinen nimitys oli "heavy metal", joka suomen kielessä tarkoittaa nykyisin ensisijaisesti suuntauksen perinteisintä alalajia. Käsitteen alkuperästä ei ole varmuutta. Ilmausta käytettiin kemikaali- ja metallialoilla raskasmetallista vuosisatojen ajan. Sittemmin se on julkaistu Oxfordin yliopiston englannin sanakirjassa myös musiikkisuuntauksen merkityksessä. Yksi sanaa ensimmäisistä nykyaikaisessa vastakulttuurissa käyttäneistä oli William S. Burroughs, joka romaanissaan "The Soft Machine" (1961) viittaa hahmoon nimeltä "Uranian Willy, the heavy metal kid". Seuraavassa romaanissaan "Nova Express", joka julkaistiin vuonna 1964, hän kehittää tätä aihetta eteenpäin käyttämällä "heavy metalia" vertauskuvana riippuvuutta aiheuttaville päihteille. Se voi tarkoittaa myös "raskasta tykistöä".


title: Metallimusiikki

text: "Heavy metal" -termin ensimmäinen käyttö äänitetyssä laulussa tapahtui vuonna 1968 Steppenwolf-yhtyeen "Born to Be Wild" -kappaleella:


title: Metallimusiikki

text: Kirjassa "Pedon meteli" on myös kerrottu nimityksen alkuperästä:


title: Metallimusiikki

text: Yhdysvaltalaisessa puhekielessä sana "heavy" merkityksessä "armoton" tai "perusteellinen") oli päätynyt vastakulttuurin slangiin, jossa se jo yleisesti tarkoitti poikkeuksellisen raskassointista musiikkia. Esimerkiksi voi mainita yhtyeen Iron Butterfly, joka teki ensiesiintymisensä San Diegossa vuonna 1966. Yhtyeen nimi (kirjaimellisesti "rautaperhonen"), on selitetty sen albumeilla: "iron" kuvasti äänen raskautta ja "butterfly" taas kevyttä, miellyttävää, mukautuvaa ja vapaasti mielikuvituksen vallassa olevaa oliota. Lisäksi yhtyeen ensimmäinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1968, on nimeltään "Heavy".


title: Metallimusiikki

text: Led Zeppelin -yhtyeen nimi sai innoituksensa Keith Moonilta, joka sanoi että yhtye "putoaisi" kuin lyijyilmalaiva. Mahdollisesti tämä raskasmetalliin ("lyijy", engl. "lead" → "led") ja ilmalaivaan viittaava nimi vahvisti heavy metal -käsitteen yhdistämisen uuteen rocksuuntaukseen.


title: Metallimusiikki

text: Blue Öyster Cult -yhtyeen tuottaja, manageri ja lauluntekijä Sandy Pearlman väittää, että hän oli 1970-luvulla ensimmäinen, joka käytti termiä "heavy metal" rockmusiikin yhteydessä. On totta, että hän oli rock-kritiikin edelläkävijä yhdysvaltalaislehti Crawdaddyssa. Vuonna 1971 hän julkaisi lehdessä arvostelun The Byrds -yhtyeen albumista "The Notorious Byrd Brothers", jossa hän käyttää termiä "heavy metal" kuvaamaan kappaletta "Artificial Energy".


title: Metallimusiikki

text: Myöhemmin The Jimi Hendrix Experiencen entinen manageri Chas Chandler esitti kiistellyn väitteen termin alkuperästä yhdysvaltalaisen uutisverkko Public Broadcasting Serciven "Rock and Roll" -ohjelman haastattelussa vuonna 1995. Hän väitti että heavy metal "oli termi joka on peräisin New York Times -sanomalehden artikkelista, jossa arvosteltiin Jimi Hendrixin esitys". Artikkelin kirjoittaja kuvasi konserttia sanoin "kuin kuuntelisi raskasmetallin satavan taivaalta." Chandlerin väitteelle ei koskaan löytynyt lähdettä ja sen paikkansapitävyyttä epäillään.


title: Metallimusiikki

text: Ensimmäinen kirjallisesti todistettu tapaus, jossa termiä "heavy metal" käytettiin kuvaamaan kokonaista musiikkityyliä, tapahtui toukokuussa 1971 yhdysvaltalaislehti "Creemissa", jossa kriitikko Mike Saunders arvosteli Sir Lord Baltimoren albumin "Kingdom Come":


title: Metallimusiikki

text: Tämän jälkeen Creemin arvostelija Lester Bangsille on annettu kunnia henkilönä, joka teki "heavy metal" -termin suosituksi 1970-luvun alussa kirjoittamillaan esseillä. Hän käytti käsitettä Led Zeppelinin ja Black Sabbathin kaltaisista yhtyeistä.


title: Metallimusiikki

text: "Heavy metal" saattoi alun perin olla arvostelijoiden käyttämä pilkkanimitys, mutta suuntauksen harrastajat ottivat sen pian omakseen. Eräät Deep Purplen kaltaiset asemansa jo vakiinnuttaneet yhtyeet, joiden juuret olivat psykedeelisessä tai progressiivisessa rockissa, yhdistettiin pian heavy metaliin, jolloin ne omaksuivat entistä hyökkäävämmän musiikkityylin.


title: Metallimusiikki

text: Termejä "heavy metal" ja "hard rock" on usein käytetty vaihtoehtoisesti - erityisesti puhuttaessa 1970-luvun yhtyeistä, koska termit olivat tuolloin samanmerkityksisiä. Esimerkiksi vuonna 1983 julkaistussa "Rolling Stone Encyclopedia of Rock & Roll" -kirjassa on lause: "known for its aggressive blues-based hard-rock style, Aerosmith was the top American heavy-metal band of the mid-Seventies."(). Nykyisin harvat luonnehtisivat Aerosmithin perinteistä tyyliä "heavy metaliksi" saati metallimusiikiksi. Kaikkia sellaisiakaan yhtyeitä, jotka yhdistetään metallimusiikin syntyyn, ei nykyisin pidetä metallimusiikkiyhtyeinä. Esimerkiksi Led Zeppelin ja Deep Purple eivät monien mielestä ole varsinaista metallimusiikkia.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikki on ottanut taidemusiikista merkittävästi aineksia. Ne ovat tyypillisesti peräisin barokin, romantiikan ja nykymusiikin säveltäjiltä. Esimerkkeinä Johann Sebastian Bach, Niccolò Paganini, Richard Wagner, Ludwig van Beethoven, Béla Bartók ja Igor Stravinsky. Romantiikan säveltäjät hyödynsivät tritonusta juuri sen synkeän ja ahdistuneen sivumerkityksensä vuoksi. Näitä olivat muiden muassa Franz Liszt ja 1900-luvun taidemusiikin säveltäjät kuten Bartók, Stravinsky ja Arnold Schönberg. 1970-luvulla Deep Purple ja Rainbow -kitaristi Ritchie Blackmore alkoi kokeilla taidemusiikista lainattuja musiikillisia kuvioita. 1980-luvulla taas kitaristi Randy Rhoads ja Uli Jon Roth hakivat 1700-luvun säveltäjiltä malleja, nopeutta ja tekniikkaa. Samoista juurista vaikutteita on ammentanut Yngwie Malmsteen. Hän on kokeiluillaan innoittanut monia neoklassisen metallin soittajia kuten Michael Romeo, Michael Angelo Batio ja Tony MacAlpine.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikkia ei kuitenkaan voi juuri sanoa taidemusiikin jälkeläiseksi, vaikka monet metallimuusikot ovat maininneet taidemusiikin säveltäjät innoittajikseen. Kuten monet kriitikot ja analyytikot ovat huomanneet, metallimusiikin muusikot keskittyvät lainaamaan taidemusiikin pinnallisia piirteitä kuten motiiveja, melodioita ja skaaloja. Metallimusiikin yhtyeet, mukaan lukien progressiiviset ja neoklassiset metalliyhtyeet, eivät yleensä yritä havainnoida taidemusiikin sävellyksellisiä tai esteettisiä ahdinkoja. Taidemusiikki on sivistysmusiikkia, kun taas metallimusiikki on populaarimusiikkia. Muusikot, jotka mainitsevat esimerkiksi Bachin vaikuttajakseen, harvemmin hyödyntävät kontrapunktia. Se on nimittäin säveltäjän työn keskeinen osa. Sitä paitsi metallimusiikki käyttää laaja-alaisesti voimasointuja. Tämä edellyttää lukuisia perättäisiä kvinttejä ja oktaaveja. Se taas rikkoo sääntöjä, jotka muodostavat taidemusiikin keskeisen olemuksen.


title: Metallimusiikki

text: Lavaesityksissään monet metallimuusikot harjoittavat usein headbanging-elettä, johon kuuluu, että päällä taotaan rytmikkäästi tahdin mukaan, mitä korostaa pitkien hiusten liike. Metallimusiikkiin usein yhdistetyn sormilla muodostetun "pirunsarvimerkin" (mano cornuta) käytön aloitti tiettävästi entinen Rainbow-solisti Ronnie James Dio toimiessaan Black Sabbathin laulajana luodakseen edeltäjästään Ozzy Osbournesta erottuvan tyylin. Dion mukaan hän oppi alun perin merkin isoäidiltään ja merkin alkuperäinen tarkoitus on ilmeisesti ollut torjua pahaa silmää. Kiss-yhtyeen Gene Simmons väittää myös ensimmäisenä tehneensä kyseisen merkin konsertissa.


title: Metallimusiikki

text: Metallikonserteissa kävijät eivät "tanssi" tavanomaisessa mielessä: "Heavy Metal: A Cultural Sociology" -kirjassa Deena Weinstein on sitä mieltä, että tämä johtuu suuntauksen pääasiassa miespuolisesta yleisöstä ja "ääriheteroseksuaalisesta ideologiasta". Hän nimeää kaksi perusliikettä, jotka vastaavat tanssimista: headbanging-ele ja käden heilutus, jotka molemmat ilmaisevat musiikin arvostamista ja rytmistä elettä. Ilmakitara-ele on suosittu metalliharrastajien joukossa sekä konserteissa että kotona. Muita konserttiyleisön eleitä ovat stage diving, crowd surfing, töniminen ja tuuppiminen kaoottisessa moshpitissä (moshaus) sekä sarvimerkkien tekeminen.


title: Metallimusiikki

text: Deena Weinsteinin mukaan metallimusiikki on kestänyt muita rockmusiikin lajeja kauemmin paljolti siksi, että tyylin myötä syntyi intensiivinen, poissulkeva ja voimakkaasti miehinen alakulttuuri. Vaikka metallimusiikin alakulttuuri on pääsääntöisesti nuorta, valkoista, miespuolista työläiskansaa, ryhmän jäsenet ovat "sisäpiirissään suvaitsevia niitä kohtaan, jotka noudattavat hyväksyttyä pukeutumiskoodia, ulkonäköä ja käytöstapoja." Metallialakulttuuriin yhdistämistä vahvistaa yhteisissä konserteissa käymisen ja muodin lisäksi metallimusiikin lehtiin ja verkkosivuille kirjoittaminen.


title: Metallimusiikki

text: Metallimusiikkipiirejä on nimitetty "vieraantumisen alakulttuuriksi", aitouskoodinsa vuoksi. Aitouskoodi asettaa useita vaatimuksia muusikoille: heidän on oltava sekä täysin omistautuneita musiikilleen että uskollisia alakulttuurille, joka tukee sitä; he eivät saa olla kiinnostuneita valtavirran näkyvyydestä ja radiosuosiosta; ja he eivät saa "sortua kaupallisuuteen". Ihailijoille koodi ajaa asianaan "vakiintuneen auktoriteetin vastustamista ja eristäytymistä muusta yhteiskunnasta". Muusikko ja videokuvaaja Rob Zombie totesi, että "suurin osa nuorista, jotka tulevat lavaesityksiini, vaikuttavat todella mielikuvituksellisilta nuorilta, joilla on paljon luovaa energiaa mutta he eivät oikein tiedä mitä sille tehdä" ja että metallimusiikki on "ulkopuolista musiikkia ulkopuolisille. Ei kukaan halua olla outo tyyppi; sitä vain jotenkin päätyy olemaan outo tyyppi. Niin se jotenkin on, mutta metallimusiikin parissa kaikki oudot tyypit päätyvät samaan paikkaan." Metallimusiikin tutkijat ovat huomanneet ihailijoiden taipumuksen luokitella ja tyrmätä jotkut esiintyjät sekä toiset ihailijat "poseeraajiksi", "jotka teeskentelevät olevansa osa alakulttuuria mutta jotka eivät näytä olevan aitoja tai vilpittömiä".


title: Sami Helenius

text: Sami Helenius (s. 22. tammikuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana. Nykyisin hän toimii jääkiekkovalmentajana. Calgary Flames varasi Heleniuksen viidennellä kierroksella .


title: Sami Helenius

text: Helenius on Hyvinkään Jää-Ahmojen kasvatti. Hän kuitenkin siirtyi myöhemmällä iällä Helsingin Jokereihin, joissa pelasi A-junioreiden riveissä kaksi ottelua kaudella 1990–1991. Lisäksi hän pelasi kauden päätteeksi kaksi karsintaottelua. Seuraavalla kaudella Jokerit pelasi junioritasolla I-divisioonassa, jossa Helenius pelasi kolme ottelua tehden kaksi maalia sekä kaksi syöttöpistettä. Hän pääsi myös debytoimaan pääsarjatasolla Jokereiden edustusjoukkueen paidassa. Suurimman osan kaudesta hän kuitenkin pelasi lainalla Vantaa HT:ssa maan silloisella toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa.


title: Sami Helenius

text: Calgary Flames varasi Heleniuksen viidennellä kierroksella 102. pelaajana .


title: Sami Helenius

text: Kaudeksi 1993–1994 Helenius siirtyi Jokereista Reipas Lahden joukkueeseen. Hän pelasi Reippaan junioreissa yhden ottelun, mutta onnistui vakiinnuttamaan paikkansa Reippaan edustusjoukkueen kokoonpanossa. Hän pelasi SM-liigassa 37 runkosarjaottelua, joissa hän teki kaksi maalia sekä kolme syöttöpistettä. Kauden päätteeksi hän pelasi vielä liigakarsinnoissa kuusi ottelua, joissa jäi pisteittä sekä keräsi 16 jäähyminuuttia.


title: Sami Helenius

text: Helenius teki Reippaan kauden päättymisen jälkeen sopimuksen hänet varanneen Calgary Flamesin kanssa. Kaudeksi 1994–1995 hän siirtyi Flamesin AHL-farmiseura Saint John Flamesiin. Hän pelasi ensimmäisellä Pohjois-Amerikan kaudellaan 69 ottelua, joissa teki kaksi maalia sekä sai viisi syöttöpistettä. Lisäksi hänelle kertyi 217 rangaistusminuuttia. Toisella kaudellaan Helenius sai 68 ottelussa kolme syöttöpistettä sekä 231 minuutin edestä rangaistuksia. Kauden päätteeksi hän pääsi pelaamaan myös kymmenen pudotuspeliottelua.


title: Sami Helenius

text: Kaudella 1996–1997 Helenius pääsi debytoimaan NHL:ssä. Hän pelasi Flamesin riveissä kolme ottelua, joissa sai myös ensimmäisen tehopisteensä syöttöpisteen muodossa. Suurimman osan kaudesta hän kuitenkin pelasi jälleen farmissa, jossa hän edusti Saint John Flamesia 72 runkosarjaottelussa tehoin 5+10=15. Hän keräsi jälleen yli 200 rangaistusminuuttia. Hänet valittiin kauden aikana pelaamaan AHL:n tähdistöottelussa. Kauden 1997–1998 Helenius joutui pelaamaan jälleen kokonaisuudessaan farmin puolella. Hän pelasi Saint Johnissa 63 ottelua, jonka lisäksi joutui kymmenen pelin ajaksi myös IHL:ään Las Vegas Thunderiin.


title: Sami Helenius

text: Helenius aloitti kauden 1998–1999 Calgaryn organisaatiossa, jossa pääsi pelaamaan neljä NHL-ottelua. Myöhemmin kauden aikana hänet kaupattiin Tampa Bay Lightningiin, jossa hän pelasi myös neljä ottelua onnistuen tekemään NHL-uransa ensimmäisen maalin.


title: Sami Helenius

text: Seuraavaksi kaudeksi 1999–2000 Helenius teki sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa. Hän pääsi pelaamaan joukkueessa 33 ottelua, joissa jäi ilman pisteitä ja keräsi 46 jäähyminuuttia. Hän pelasi kauden aikana myös Avalanchen farmijoukkueessa Hershey Bearsissa. Siellä hän pelasi 12 peliä saaden tililleen yhden syöttöpisteen. Hän pelasi myös yhdeksän pudotuspeliottelua, joissa kertyi 40 rangaistusminuuttia.


title: Sami Helenius

text: Coloradosta Helenius siirtyi Dallas Starsiin, jonka riveissä pelasi koko kauden 2000–2001 NHL:n puolella saaden tilastoihinsa 57 NHL-ottelua tehoin 1+2=3. Lisäksi hän pelasi uransa ensimmäisen NHL:n pudotuspeliottelun. Kaudella 2001–2002 Helenius pääsi pelaavaan kokoonpanoon 39 ottelussa. Kausi 2002–2003 oli Heleniuksen viimeinen NHL:ssä. Hän pelasi Dallasissa viisi ottelua, jonka jälkeen hänet kaupattiin Chicago Blackhawksiin. Chicagoa Helenius edusti kymmenessä pelissä saaden tilastoihin yhden syöttöpisteen sekä 28 rangaistusminuuttia.


title: Sami Helenius

text: Yhteensä Helenius pelasi NHL-uransa aikana 155 ottelua. Hän teki niissä kaksi maalia sekä sai neljä syöttöpistettä. Lisäksi hänelle kertyi yhteensä 260 rangaistusminuuttia. Hän pelasi myös yhden pudotuspeliottelun, jossa jäi pisteittä.


title: Sami Helenius

text: Helenius lähti Pohjois-Amerikasta siirryttyään kaudeksi 2003–2004 takaisin Suomeen ja Jokereihin, jossa hänet valittiin heti joukkueen kapteeniksi. Paluukaudellaan hän pelasi 55 runkosarjaottelua, joissa sai yhden syöttöpisteen sekä 103 rangaistusminuuttia. Jokereista Helenius siirtyi seuraavaksi kaudeksi Tampereen Ilvekseen, jossa pelasi 53 runkosarja- sekä seitsemän pudotuspeliottelua.


title: Sami Helenius

text: Helenius siirtyi kaudeksi 2005–2006 Lahteen Pelicansin joukkueeseen kaksivuotisella sopimuksella. Hän pelasi 53 ottelua tehden yhden maalin. Samoin seuraavalla kaudella hän pelasi 53 ottelua ja teki yhden maalin. Lisäksi hän sai rangaistuksia 126 minuutin edestä. Hän pelasi myös kuudessa pudotuspeliotterlussa, joissa kärsi yhden kahden minuutin rangaistuksen ja jäi pisteittä.


title: Sami Helenius

text: Kahden Pelicansissa Pelicansissa pelatun kauden jälkeen Helenius palasi jälleen takaisin Jokereihin, joissa hän pelasi 49 ottelua runkosarjassa. Hän keräsi peräti 198 rangaistusminuuttia ja oli koko liigan eniten rangaistu pelaaja. Seuraavalla kaudella 2008–2009 Helenius sai tiputettua jäähymääränsä 45 ottelussa 76 minuuttiin.


title: Sami Helenius

text: Helenius aloitti kauden 2009–2010 pelaten Jokereissa. Hänet lainattiin syyskuussa loukkaantusmisten vuoksi pulassa olleeseen Pelicansiin kahden ottelun mittaisella sopimuksella. Hän palasi tämän jälkeen takaisin Jokereihin, joissa pelasi yhteensä 14 ottelua ennen kuin hänet lainattiin marraskuussa uudelleen Pelicansiin, tällä kertaa koko loppukauden kattavalla sopimuksella. Helenius pelasi Jokereissa 34 ottelua saaden kaksi syöttöpistettä. Kauden päätteeksi Helenius oli toista kertaa urallaan SM-liigan eniten rangaistusminuutteja kerännyt pelaaja. Hän otti Jokereissa ja Pelicansissa yhteensä 192 minuuttia rangaistuksia. Helenius lopetti pelaajauransa kevään jälkeen.


title: Sami Helenius

text: Helenius edusti Suomen maajoukkuetta vuoden 1993 nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän teki turnauksen seitsemässä ottelussa yhden syöttöpisteen.


title: Sami Helenius

text: Nuorten MM-kilpailujen jälkeen kesti 11 vuotta ennen kuin HGelenius pääsi debytoimaan myös aikuisten maajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuja edeltäneellä maajoukkueleirillä. Helenius valittiin mukaan Suomen lopulliseen joukkueeseen vuoden 2003 maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän pelasi turnauksessa kaksi ottelua jääden niissä ilman tilastomerkintöjä.


title: Sami Helenius

text: Myöhemmin Helenius on esiintynyt Suomen maajoukkuepaidassa kahdesti Euro Hockey Tour -turnauksessa kausien 2003–2004 sekä 2006–2007 aikana. Varsinaisissa arvokisoissa hän ei kuitenkaan enää pelannut.


title: Sami Helenius

text: Kaudeksi 2010–2011 Helenius siirtyi Suomi-sarjassa pelaavan HC Keski-Uusimaan valmentajaksi. Hän valmensi joukkueessa kuitenkin vain yhden kauden ajan. Tämän jälkeen hän on valmentanut Jokerien C-junioreita sekä Viron alle 18- ja alle 20-vuotiaiden juniorimaajoukkueita.


title: Sami Helenius

text: Helenius valittiin kunnallisvaaleissa 2008 Järvenpään kaupunginvaltuustoon Kansallisen Kokoomuksen listalta. Hän sai 155 ääntä. Helenius julkaisi Kasino Curt -sivuston 25. lokakuuta 2017.


title: Etelänapa

text: Etelänapa on Maapallon eteläisin paikka. Se sijaitsee paksun jääkerroksen päällä Etelämantereen keskusalueella yli kolme kilometriä merenpinnan yläpuolella. Etelänavan läheisyydessä on tutkimusasema Amundsen-Scott. Kesällä asema kylpee keskiyön auringossa ja jää talveksi kylmään kaamosyöhön, jolloin lämpö karkaa sieltä avaruuteen. Itse etelänavalla lämpimin mitattu lämpötila on −13,6 °C ja kylmin −82,8 °C.


title: Etelänapa

text: Yleensä etelänavalla tarkoitetaan paikkaa, jossa Maan pyörimisakseli ja Maan pinta kohtaavat pohjoisnapaa vastapäätä. Ensimmäinen ihminen, joka kävi etelänavalla, oli Roald Amundsen 14. joulukuuta 1911. Toisena ihmisenä etelänavalle saapui vain hieman myöhemmin Robert Falcon Scott retkikuntineen. Scottin retkikunta tuhoutui paluumatkalla, miehet kuolivat kylmään, uupumukseen ja nälkään.


title: Etelänapa

text: 1950-luvulla Yhdysvallat aloitti tieteilijöiden ja armeijan voimin operaation Deep Freeze Etelämantereen tutkimiseksi. Deep Freezessä tavoitteena oli saada rakennettua kaksi tutkimusasemaa Rossin mereen ja siirtää paikalle tarvikkeita seuraavana kesänä rakennettavia uusia tukikohta varten. Lisäksi tavoitteena oli tuoda paikalle tutkimuslaitteistoa lentorahtina sekä traktoreilla ja tehdä tieteellisiä kokeita. Etelämantereelle kuskattiin kaikkiaan 1800 ihmistä laivoilla jotka olivat USS edisto, USS Glacier ja USCGC eastwind. Lisäksi mukana oli USS Arnbed USS wyandot, USS nespelen USNS Greenville wictory. Lisäksi mukana oli suuri määrä lentokoneita ja helikoptereita.


title: Etelänapa

text: Saapuneet joukot rakensivat kaksi tukikohtaa joista toinen rakennettiin Valasten lahteen ja toinen McMurdolle. Tutkimusryhmän tavoitteena oli rakentaa Little America V tutkimusasema paikalle, missä edelliset LittleAmerica asemat olivat olleet, mutta tämä ei ollut mahdollista jääröykkiöiden tukittua pääsyn valasten lahdelta.


title: Etelänapa

text: Samaan aikaan kun toinen tutkimusryhmä tutki mahdollisuuksia rakentaa LittleAmerica asemia, toinen tutkimusryhmä sai rakennettua aseman McMurdon lahdelle. Aseman rakentaminen oli tärkeää sillä siitä muodostettiin tukikohta etelänavalle suuntautuville retkille.


title: Etelänapa

text: 18. Tammikuuta McMurdon lahdelta toteutetut tutkimuslennot piti lopettaa jään huonon kunnon takia.


title: Etelänapa

text: Tammikuussa 1956 tutkimusryhmää kohtasi onnettomuus 30 tonnisen traktorin pudottua jään läpi mereen. Onnettomuudessa kuoli myös traktorin kuljettaja.


title: Etelänapa

text: Maaliskuussa 1956 tutkimusryhmä menetti toisen traktorin.


title: Etelänapa

text: Kun McMurdon ja LittleAmerican tukikohdat olivat pystyssä ja tulivat toimeen, suurin osa miehistä ja laivoista kuljetettiin takaisin Yhdysvaltoihin. Paikalle jäi 93 miestä McMurdolle ja 73 LittleAmerican tukikohtaan.


title: Etelänapa

text:
Kansainväliseen geofysiikan vuoteen oli tarkoitus liittää tutkimusasemien perustaminen Etelämantereelle, muun muassa Etelänavalle.
Lokakuussa 1958 amerikkalainen amiraali George Dufekin johtama retkikunta laskeutui etelänavalle muunnellulla DC-3-koneella. Tätä nimenomaista RD4-tyypistä konetta kutsuttiin tuohon aikaan suositun laulun mukaan nimellä "Que Sera Sera". Dufekin kone viipyi navalla 49 minuuttia. Koneen nousu onnistui vain JATO-raketteja apuna käyttäen hyvin ohuessa napaylängön ilmassa. Koneen jälkeen tulivat ensimmäiset laivaston rakennusryhmän koneet. Rakennusryhmä majoittui asemaa rakentaessaan ensin kylmiin telttoihin.
Marraskuun lopulla saatiin pystytetyksi kaksi lämmitettävää Jamesway-tyyppistä puolikiinteää telttaa. Rakentamista vaikeuttivat muun muassa tarvikkeiden katoamiset laskuvarjopudotuksissa.
Noin kuukaudessa helmikuuhun 1957 mennessä napa-asema oli valmis. Ensimmäisenä napayönä lämpötila laski jopa −71 celsiusasteeseen.


title: Etelänapa

text: Ensimmäinen suomalainen, joka saavutti Etelänavan oli Antero Havola. Ensimmäinen hiihtäen rannikolta Etelänavalle päässyt suomalainen oli Veijo Meriläinen. Hän saavutti etelänavan vuosituhannen vaihteessa.


title: Etelänapa

text: Etelänapa on kesällä yöt ja päivät auringonpaisteen alla, ja talvella siellä vallitsee koko päivän kestävä kaamosyö. Etelän kesä on samaan aikaan kuin pohjoisen talvi ja päinvastoin, sillä vuodenajat johtuvat maapallon akselikallistumasta. Siten joulu–tammikuun tienoilla on etelänavalla keskikesä, ja kesä–heinäkuun aikoihin keskitalvi. Etelänavan ilmastoon vaikuttaa myös se, että jäätikkö on hyvin korkealla merenpinnasta, ja ilma tämän takia monesti kirkasta ja ohutta. Etelänavalla ollaan noin 2800 metrin korkeudessa merenpinnasta. Etelänavan Amundsen-Scott-tutkimusasemaa korkeammalla on vain Vostokin tutkimusasema.


title: Etelänapa

text: Etelän keskikesällä etelän kesäpäivän seisauksen aikoihin vuorokauden keskilämpötila on noin −25 °C. Maaliskuun kaamosyön alkamisen ja syyskuun kaamosyön päättymisen aikoihin vuorokauden keskilämpötila on −45 °C. Talvella lämpötila pysyttelee suunnilleen −65 °C:n tienoilla. Korkein mitattu lämpötila etelänavalla on −13,6 °C ja alin −82,8 °C. Vuoden lumisadetta vastaa 60–80 millimetriä korkea vesipatsas. Eläimet ja kasvit eivät siedä kylmää ilmastoa. Lumen hitaan kasautumisen takia lumi kerrottu hiljalleen jäätiköksi. Etelänavalla on joskus nähty lentävän kurssistaan eksyneitä kihuja. Vuonna 2000 tutkijat sanoivat havainneensa mikrobeja Antarktiksen jäässä.


title: Etelänapa

text: Magneettisen etelänavan sijainti vaihtelee koko ajan. Tämä johtuu muutoksista maan magneettikentässä, jonka aiheuttavat maapallon nesteytimen virtaukset, jotka muistuttavat merivirtoja. Vuonna 2005 magneettisen etelänavan sijainniksi laskettiin .


title: Etelänapa

text: Fysikaalisesti maan magneettikentän etelänapa on pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva magneettinen pohjoisnapa, sillä siellä magneettiset kenttäviivat osoittavat alaspäin. Niinpä virallinen magneettinen etelänapa onkin fysikaalisesti magneettinen pohjoisnapa.


title: Tiberius III

text: Tiberius III Apsimar oli Bysantin keisari vuosina 698–705.


title: Tiberius III

text: Tiberius tuli keisariksi kaapattuaan vallan Leontius II:lta. Vuonna 705 Leonitiuksen syrjäyttämä keisari Justinianus II palasi Konstantinopoliin bulgarialaisen armeijan kanssa ja anasti keisarinvallan takaisin itselleen.


title: Filippikos

text: Filippikos Bardanes, oli Bysantin keisari vuosina 711–713.


title: Filippikos

text: Bardanes oli patriarkka Nikeforoksen poika, joka palveli kenraali Justianianus II:n armeijassa. Hän johti kapinaa Justinianuksen hirmuvaltaa vastaan ja hänestä tuli keisari nimellä Filippikos. Paavi Konstantinos ei tunnustanut harhaoppista keisaria. Hänestä tuli tunnettu maallisesta oppineisuudestaan ja kaunopuheisuudestaan.


title: Filippikos

text: Bulgarien kaani Tervel kosti entisen liittolaisensa Justinianuksen kuoleman tuhoamalla Konstantinopolin ympäristöä. Vuonna 713 bulgaareja vastaan lähetetyt joukot kapinoivat. Filippikos syrjäytettiin ja sokaistiin. Anastasios II:sta tuli keisari.


title: Filippikos

text: Filippikos kuoli vuonna 714.


title: Anastasios II

text: Anastasios II (kuoli 721) oli Bysantin keisari vuosina 713–715.


title: Anastasios II

text: Artemios oli keisari Filippikoksen aikana virkamies. Kun Filippikos syrjäytettiin vuonna 713 hänestä tuli keisari nimellä Anastasios II (Anastasios I oli myös ollut virkamies ennen keisariksi tulemistaan).


title: Anastasios II

text: Anastasios lähetti laivaston arabeja vastaan mutta se ei päässyt pitkälle ennen kuin miehistö alkoi kapinoida. Kapinalliset julistivat erään Theodosioksen keisariksi. Kuuden kuukauden sisällissodan jälkeen Theodosioksen kannattajat olivat voittaneet ja Anastasios vetäytyi luostariin Thessalonikaan.


title: Theodosios III

text: Theodosios III () oli Bysantin lyhytaikainen keisari vuosina 715–717.


title: Theodosios III

text:
Hän oli veronkantaja Adramyttiumissä (nykyinen Turkin Edremit).
Keisari Anastasios II:a vastaan kapinoivat joukot julistivat Theodosioksen keisariksi toukokuussa 715, ilmeisesti hänen tahtonsa vastaisesti. Kuuden kuukauden piirityksen jälkeen hän pääsi Konstantinopoliin marraskuussa 715.


title: Theodosios III

text: Anatolikonin teeman strategos Leo aloitti pian kapinan uutta keisaria vastaan ja kukisti helposti haluttoman Theodosioksen, joka vetäytyi luostariin. Joko hänestä tai hänen pojastaan tuli Efesoksen piispa.


title: Tietojenkäsittely

text: Tietojenkäsittely ( tai "information processing") on tiedon keräämistä, muokkaamista, varastoimista ja jakamista. Tietojenkäsittely voi olla manuaalista tai automaattista; edellisessä tapauksessa tietoa käsitellään käsin tai yksinkertaisilla välineillä, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa tietojenkäsittelystä on olemassa selkeät säännöt, joita välineet osaavat itsestään noudattaa.


title: Tietojenkäsittely

text: Automaattiseen tietojenkäsittelyyn käytetyt välineet muodostavat ATK-järjestelmän. Atk-järjestelmään kuuluvat toisaalta laitteisto ("hardware"), eli laitteet, jotka tietoa käsittelevät ja toisaalta ohjelmisto ("software"), joka ohjaa laitteiston toimintaa käyttäjien antamien käskyjen mukaisesti. Lisäksi ATK-järjestelmään lasketaan joskus mukaan myös mahdolliset laitteiden ja ohjelmistojen toiminnasta vastaavat käyttäjät.


title: Tietojenkäsittely

text: Suomessa tietojenkäsittelyn tutkintoon (tradenomi (AMK)) johtavaa koulutusta tarjotaan seuraavissa ammattikorkeakouluissa.


title: Valovuosi

text: Valovuosi on matka, jonka valo kulkee yhdessä vuodessa, noin 9,46 biljoonaa kilometriä. Valovuotta käytetään pituusmittana tähtitieteessä, lyhenteenä vv tai ly (engl. sanoista "light year"). Esimerkiksi etäisyys Auringosta lähimpiin tähtiin on muutama valovuosi, Linnunradan läpimitta on n. 100 000 vv, ja kaukaisimmat havaitut kvasaarit ovat yli 10 miljardin valovuoden päässä maapallosta.


title: Valovuosi

text: Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU on määritellyt valovuoden täsmällisemmin etäisyytenä, jonka valo kulkee syvässä avaruudessa kaukana painovoima- tai magneettikentistä yhden juliaanisen vuoden eli 365,25 vuorokauden aikana, joista jokaiseen luetaan tarkalleen 86 400 SI-järjestelmän mukaista sekuntia. Määritelmässä käytetty juliaaninen vuosi (365,25 vuorokautta) vastaa juliaanisen kalenterin kalenterivuosien keskimääräistä pituutta.


title: Valovuosi

text: Koska lisäksi metri on määritelty valonnopeuden avulla, joka määritelmän mukaan on tarkalleen 299 792 458 m/s, on myös valovuoden pituus metreinä tarkalleen määrätty: se on 365,25 · 86400 s · 299 792 458 m/s = 9 460 730 472 580 800 metriä. Usein sille käytetään likiarvoa 9,46 petametriä eli 9 460 biljoonaa metriä, tai tieteellistä merkintätapaa käyttäen 9,46 · 10 metriä.


title: Valovuosi

text: Valovuotta käytetään pituuden yksikkönä lähinnä tieteen popularisoinnissa. Tähtitieteen tieteellisissä esityksissä käytetään etäisyyden yksikkönä parallaksisekuntia eli parsekia, joka on noin 3,26 valovuotta.


title: Valovuosi

text: Toisinaan käytetään pituuden yksiköitä "valosekunti", "valominuutti" jne., joilla tarkoitetaan valon kulkemaa matkaa kyseisessä ajassa. Esimerkiksi Maan etäisyys Auringosta on noin 8 valominuuttia ja 20 valosekuntia, ts. valo kulkee Auringosta Maahan noin 8 minuutissa ja 20 sekunnissa.


title: Viola da gamba

text:
Viola da gamba on jousisoitinperhe, jonka eri kokoisia soittimia pidetään polvien välissä. Viola da gambassa on tavallisimmillaan kuusi kieltä (ranskalaisessa bassogambassa seitsemän), jotka viritetään kitaran tavoin kvartteihin ja terssiin.
Viuluperheestä se eroaa muutamin tavoin; siinä on otenauhat puolisävelaskelten välein ja C-kirjaimen muotoiset ääniaukot. Myös sen jousta pidetään kämmen pois- tai ulospäin käännettynä kuten kontrabassoa soitettaessa. Viola da gamba oli suosittu soitin 1600- ja 1700-luvuilla, mutta jäi vähitellen pois käytöstä 1700-luvun loppupuolella. Alussa gamba oli continuosoitin, mutta sille on myös solistisia teoksia. Nykyisen ulkomuotonsa se sai jo 1400-luvulla. Nyttemmin vanhan musiikin esittäjät ovat elvyttäneet gambansoittoa. Muun muassa Johann Sebastian Bach ja Marin Marais sävelsivät musiikkia tälle soittimelle. Gamban ääni on hiljaisempi kuin esimerkiksi sellon. Toisaalta gambassa on enemmän yläsäveliä, joten sen ääni on täyteläisempi.


title: Viola da gamba

text: Sibelius-Akatemiassa ja monissa muissa eurooppalaissa musiikkikorkeakouluissa voi nykyisin opiskella myös viola da gamban soittoa.


title: Viola da gamba

text: Yleisesti luullaan gamban olevan sukua lähinnä viululle ja sellolle, mutta todellisuudessa se on enemmän sukua muun muassa kitaralle. Kontrabasso on bassogamban moderni jälkeläinen, eikä sekään siis kuulu viuluperheeseen.


title: Viola da gamba

text: "Pardessus de viole" on pienin ja korkeaäänisin gamba. Siinä on joko viisi tai kuusi kieltä. Kaikukopan pituus on noin 300–330 mm eli hieman viulua pienempi. Viisikielisen viritys on "g – d – a – d – g", kuusikielisen "g – c – e – a – d – g".


title: Viola da gamba

text: Koko on viulun ja alttoviulun väliltä, kaikukoppa n. 335–390 mm. Viritys "d – g – c – e – a – d".


title: Viola da gamba

text: Noin 430–450 mm. Alttogamba on hieman alttoviulua isompi. Viritys "A – d – g – h – e – a".


title: Viola da gamba

text: Noin 480–550 mm. Viritys "G – c – f – a – d – g".


title: Viola da gamba

text: Kooltaan selloa vastaava, kieliä 6 tai 7. Viritys "D – G – c – e – a – d", seitsemännen kielen "A1".


title: Viola da gamba

text: Hieman kontrabassoa pienempi, koppa hieman yli tai alle 1 000 mm, viritys bassogambaa oktaavia matalampi.


title: Bollywood

text: Bollywood tarkoittaa Intian Mumbain kaupungin elokuvastudioiden hindinkielistä elokuvaa. Nimitys tulee Mumbain aiemmasta nimestä "Bombay" sekä Hollywoodista, Yhdysvaltain elokuvateollisuuden keskuksesta. Nimitys keksittiin 1900-luvun lopulla kun Bombayn elokuvista kiinnostuttiin lännessä. Intiassa tehdään paljon elokuvia myös Mumbain ulkopuolella, mutta niitä ei kutsuta Bollywoodiksi.


title: Bollywood

text: Bollywoodissa tuotetaan noin 150–200 elokuvaa vuodessa, mikä on viidesosa koko Intian elokuvatuotannosta.


title: Bollywood

text: Bollywood-elokuvan tuntomerkkejä ovat hindinkielisyys, lukuisat musiikkikohtaukset, visuaalinen loisto, rikkauden ja köyhyyden suuri ero, dramaattiset juonenkäänteet ja tunteiden melodramaattisuus. Elokuvissa esiintyy usein perinteisiä perhearvoja ja jumalan kunnioitusta. Elokuvat ovat keskimäärin melko pitkiä, kolmesta neljään tuntia.


title: Bollywood

text: Juonikuviot ammentavat tyypillisesti hindulaisista taruista, mutta joskus juoni on lainattu ei-intialaisista elokuvista ja muokattu intialaiskatsojille sopivaksi. Bollywood-elokuvissa ei perinteisesti suudella suulle, mutta tämä on muuttumassa, ja joissain elokuvissa sitä näkee jo. Intialainen yleisö hyljeksii kuitenkin helposti elokuvaa, joka harppaa liian kauas perinteisistä intialaisista sopivaisuussäädöksistä.


title: Bollywood

text: Elokuvia varten sävelletään oma musiikki, joka saa radiossa paljon soittoaikaa ensi-illan edellä.


title: Bollywood

text: Bollywood-elokuva sekoittaa usein yhteen monta genreä, vaikka yksi onkin usein hallitseva ja elokuvaa markkinoidaan sen mukaisesti. Samaan elokuvaan pyritään mahduttamaan kaikki yhdeksän perustunnetilaa ("rasaa"), jotka ovat:


title: Bollywood

text: Monia eri tunnetiloja yhdistävää elokuvaa kutsutaan ”masalaksi”, joka tarkoittaa varsinaisesti tulista maustesekoitusta.


title: Bollywood

text: Bollywood-elokuvien maailmanlaajinen lipunmyynti oli vuonna 2002 myytyjen lippujen määrässä mitattuna selvästi suurempi kuin Hollywood-elokuvien. Bollywood-elokuvien tuotot olivat kuitenkin paljon pienemmät, sillä lippujen hinnat ovat Intiassa halvat. Bollywood-elokuvat tuottivat vuonna 2011 kolme miljardia dollaria. Keskimäärin yhden elokuvan teko maksoi 1,5 miljoonaa dollaria.


title: Bollywood

text: Paitsi Intiassa, Bollywood-elokuvia katsotaan laajalti Afrikassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Elokuvat ovat yhä suositumpia myös länsimaissa. Jotkin elokuvat ovat olleet jopa kassamagneetteja, kuten Ashutosh Gowarikerin ohjaama "Lagaan – olipa kerran Intiassa" ja Yash Joharin tuottama ja Karan Joharin ohjaama "K3G – Ilon päiviä, surun päiviä", molemmat vuodelta 2001.


title: Bollywood

text: Näyttelijät ovat Intiassa suoranaisen palvonnan kohteita. Elokuvauransa jälkeen heillä on hyvät mahdollisuudet jatkaa politiikassa. Suosituksi näyttelijäksi pääsy vaatii paitsi näyttely- ja tanssitaitoja, myös suhteita vaikutusvaltaisiin tahoihin tai sukujuuret elokuva-alalla jo menestyneessä suvussa.


title: Bollywood

text: Todella suuria elokuvantekijänimiä ovat näyttelijöiden ja ohjaajien ohella koreografit ja säveltäjät, sillä musiikin ja visuaalisuuden merkitys Bollywoodissa on länttä suurempaa. Valkokankaalla tanssivat tähdet eivät laula osuuksiaan itse, ja suosituimmat taustalaulajat ja -laulajattaret nauttivat tähtistatusta hekin.


title: Elokuvateatteri

text: Elokuvateatteri on tila, jossa esitetään elokuvia suurille katsojaryhmille. Elokuvateatterissa voi olla useita saleja, joissa on erilaiset tekniset ominaisuudet (esimerkiksi äänentoistolaitteisto, erikoiskokoinen valkokangas).


title: Elokuvateatteri

text: Monisalisia elokuvateattereita kutsutaan myös "monisaliteattereiksi" eli "multiplekseiksi". Suomen elokuvasäätiön määritelmän mukaan teatteri luokitellaan multipleksiksi, jos siinä on yli seitsemän salia.


title: Elokuvateatteri

text: Suomessa oli vuonna 2009 yhteensä 196 elokuvateatteria, joissa oli yhteensä 306 salia.


title: Elokuvateatteri

text: Elokuvateattereissa elokuvat esitettiin vielä ennen vuotta 2012 pääasiassa filmiprojektoreilla, jotka käyttävät 35 mm:n filmiä. Kuva saadaan filmiltä kankaalle projisoimalla kirkasta valoa filmin ja suurentavan optiikan läpi. Nykyään valo tuotetaan tavallisimmin ksenonlampuilla, joiden tehot ovat yleensä useita kilowatteja.


title: Elokuvateatteri

text: Yhtenäisen liikkuvan kuvan illuusio saadaan aikaan projektorin mekanismilla, joka väläyttää valoa kankaalle tavallisesti 48 tai 72 kertaa sekunnissa ja siirtää filmiä ruudun eteenpäin aina kahden tai kolmen väläytyksen jälkeen, niin että kuvaruutu vaihtuu 24 kertaa sekunnissa.


title: Elokuvateatteri

text: Elokuvia kuvataan ja esitetään useissa eri muodoissa eli kuvasuhteissa. Koneenhoitaja asettaa ennen esitystä oikean kuvasuhteen vaihtamalla projektoriin oikean kokoisen kuvaportin (valoa läpäisemätön metallilevy, jossa on suorakaiteen muotoinen reikä) ja sopivan optiikan, jolla kyseinen kuvasuhde saadaan halutun kokoisena kankaalle. Useimmat nykyteatterit pystyvät esittämään oikeassa muodossaan ainoastaan yleisimmät kuvasuhteet 1,85:1 ja 2,39:1 ("CinemaScope"), joista jälkimmäinen vaatii anamorfisen erikoisoptiikan.


title: Elokuvateatteri

text: 35 mm:n elokuvafilmillä käytetään nykyään sekä analogista että digitaalista ääntä rinnakkain. Jokaisessa esityskopiossa on aina vähintään analoginen optinen ääniraita (vallitseva formaatti nykyään Dolby SR). Analogiäänen lisäksi kopiossa voi olla digitaaliääni 1–3 erilaisessa formaatissa, jotka ovat Dolby Digital (yleisin), SDDS ja DTS. Kaikki elokuvateatterit pystyvät edelleen esittämään ongelmitta myös filmikopion, jossa on ainoastaan analoginen ääniraita.


title: Elokuvateatteri

text: Niin analoginen ääni kuin Dolby Digital- ja SDDS-formaattien digitaaliäänetkin on tallennettu 35 mm:n filmikopion reunaan paljaalla silmällä näkyviksi raidoiksi tai laatikoiksi. Elokuvaa esitettäessä projektorien optiset äänilukijat lukevat haluttua ääniraitaa ja lähettävät signaalin erilliselle ääniprosessorille. Prosessori purkaa signaalin ääneksi, joka syötetään päätevahvistimiin ja siitä edelleen salikaiuttimiin. Kaiuttimet on sijoiteltu salin seinille (ja usein lisäksi kankaan taakse) niin, että katsojien ympärille saadaan muodostettua niin sanottu surround-toisto.


title: Elokuvateatteri

text: Edellä mainituista formaateista poiketen DTS-ääni on tallennettu erillisille CD-ROM-levyille, joita lukee erillinen DTS-lukulaite. DTS-ääni on synkronoitu filmikuvan kanssa filmiltä optisesti luettavan aikakoodin avulla.


title: Elokuvateatteri

text: Myös THX-sertifikaatti on noussut monien tietoisuuteen joissain teattereissa esitettyjen THX-trailereiden vuoksi. Vastoin yleistä käsitystä THX ei itse asiassa ole edellä lueteltujen tapaan ääniformaatti, vaan yhdysvaltalaisen THX Ltd.:n myöntämä laatuluokitus. Luokitus sisältää vaatimuksia, jotka liittyvät muun muassa projisoidun kuvan laatuun, teatterisalin akustiikkaan ja äänentoiston laatuun. Tämän lisäksi koko äänentoistoketjussa käytettyjen laitteistomallien tulee olla THX-hyväksynnän saaneita.


title: Elokuvateatteri

text: 35 mm:n elokuvafilmi on säilyttänyt valta-asemansa elokuvakäytössä niin kuvaus- kuin esitysformaattinakin jo yli sata vuotta. Suurimmat muutokset formaattiin tänä aikana ovat olleet äänen, värin, laajakuvan ja stereoäänen lisääminen. Vuonna 2012 digitaalinen projisointiteknologia syrjäytti viimein filmin kaupallisessa elokuvateatteritoiminnassa.


title: Elokuvateatteri

text: Tällä hetkellä hallitseva digitaalisen elokuvateatteritekniikan standardi on DCI (Digital Cinema Initiatives; käytetään myös nimitystä D-Cinema), joka julkaistiin heinäkuussa 2005. D-Cinema-saleissa käytetään erittäin korkealaatuisia, moninkertaisesti kotiteatteriprojektoreita kalliimpia ja suurempia videoprojektoreita. Projektorit voivat perustua esimerkiksi DLP- tai SXRD-tekniikoihin, joista DLP on tällä hetkellä yleisin. Valo tuotetaan filmiprojektorien tapaan ksenonlampuilla.


title: Elokuvateatteri

text: Elokuvateatterien digitalisoitumista hidastavat laitteistohankintojen vaatimat suuret investoinnit. Suomen ensimmäinen D-Cinema-laitteisto otettiin käyttöön Helsingin Tennispalatsissa loppuvuodesta 2006 ja toinen Hämeenlinnan Bio Rexissä syksyllä 2007. Kesäkuussa 2009 D-Cinema-laitteisto oli asennettu Suomessa 27 elokuvasaliin, ja vuoden 2011 alkuun mennessä 30 prosenttiin maan saleista. Lokakuussa 2012 saleista oli digitoitu jo yli 90 prosenttia. Osassa digisaleista on edelleen myös perinteinen 35 mm:n projisointilaitteisto.


title: Elokuvateatteri

text: Kolmiulotteisia eli 3-D-elokuvia on esitetty elokuvateattereissa maksavalle yleisölle 1920-luvulta alkaen. Ensimmäisen kerran kolmiulotteisuus nousi hetkeksi suursuosioon 1950-luvulla. 3-D-elokuvia on vuosien mittaan esitetty useilla filmiin perustuvilla järjestelmillä, vaihtelevalla yleisömenestyksellä.


title: Elokuvateatteri

text: Kaikkein alkeellisimpia 3-D-järjestelmiä (esimerkiksi kaksivärisiä laseja käyttävä anaglyfinen järjestelmä) lukuun ottamatta kolmiulotteisuus vaatii elokuvateatterilta kallista erikoiskalustoa. Tästä syystä 3-D:tä on viime vuosikymmeninä nähty lähinnä erikoisteattereissa, joissa on esitetty niitä varten erikseen tuotettua erikoisohjelmistoa. Esimerkiksi Imax-teattereissa on ollut käytössä erittäin korkealaatuinen 70 mm:n filmiin ja polarisaatioon perustuva 3-D-tekniikka 1980-luvulta saakka.


title: Elokuvateatteri

text: 3D-grafiikan kehittymisen ja elokuvateatterien digitalisoitumisen myötä kolmiulotteisuus on 2000-luvulta alkaen ollut tekemässä paluuta valtavirtaan. Korkealaatuisen 3-D-tekniikan lisääminen digitaaliseen esityslaitteistoon on suhteellisen helppoa, joten digitaalista kalustoa joka tapauksessa hankkivat tavalliset elokuvateatterit voivat pienellä lisäinvestoinnilla tehdä salistaan samalla 3-D-kelpoisen. Sekä 3-D-salien että -ohjelmiston määrä onkin kasvanut huimasti 2000-luvulla.


title: Elokuvateatteri

text: D-Cinema-saleihin on saatavilla useita vaihtoehtoisia 3-D-järjestelmiä. Suomessa yleisin näistä on XpanD 3D. Muita maailmalla suosittuja järjestelmiä ovat RealD Cinema ja Dolby 3D. Kaikki mainitut järjestelmät pystyvät esittämään D-Cinema-standardin mukaisia 3-D-kopioita.


title: Elokuvateatteri

text: Toistaiseksi kaikki nykyiset elokuvateatterikäyttöön sopivat kolmiulotteiset esitysjärjestelmät – niin filmipohjaiset kuin digitaalisetkin – vaativat katsojilta erikoislasien käyttöä.


title: Elokuvateatteri

text: Hyviin tapoihin kuuluu pitää matkapuhelin kiinni elokuvateatterissa.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunta perustuu uuteen teknologiaan, uusiin toimintatapoihin ja uuteen osaamiseen. Tietoyhteiskunnassa informaation tuottamisella, jakelulla ja käsittelyllä on merkittävä osuus taloudessa ja kulttuurissa.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskuntaa luonnehtii verkostomainen toimintatapa, dynamiikka ja käsitteellisyys. Tietoyhteiskunnassa vaikuttaminen perustuu pääosin tietoon. Vaikuttavan tiedon lähteitä ovat esimerkiksi Internet, kansainvälinen media, tietotekniikka, yleisesti kasvanut ihmisten välinen kommunikaatio ja kansainväliset organisaatiot.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunnalle ei ole olemassa selkeää määritelmää toisin kuin käsitteille maatalous-, teollisuus-, ja palveluyhteiskunta, jotka määrittyvät pääasiassa kansantalouden tuotannon rakenteen mukaan. Tietoyhteiskunta on nähty teollisuusyhteiskunnan jälkeisenä yhteiskunnan kehitysvaiheena, tosin monet katsovat jälkiteollisen palveluyhteiskunnan pitävän tätä paikkaa. Tietoyhteiskuntaa lähellä oleva käsite on myös postmoderni yhteiskunta.


title: Tietoyhteiskunta

text: Toisinaan käytetään myös termiä informaatioyhteiskunta tarkempana käännöksenä englanninkieliselle termille "information society". Läheinen termi verkostoyhteiskunta ("network society") korostaa tietoyhteiskunnalle luonteenomaista verkostoitunutta tuotanto- ja toimintatapaa.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunnasta tuli Suomessa 1990-luvulla trendikäs termi, jonka tiimoilta spekuloitiin uusien teknologioiden mukanaan tuomia mahdollisuuksia. Suomessa on pidetty tärkeänä sitä, että maa esiintyy yhtenä maailman johtavista tietoyhteiskunnista. Valtion hallinnossa on laadittu säännöllisin väliajoin uusia kansallisia tietoyhteiskuntastrategioita. Ensimmäinen strategioista julkaistiin pääministeri Esko Ahon hallituskaudella vuonna 1995, toinen vuonna 1998 ja tuorein vuonna 2007.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunta on Suomessa samastettu usein Internetiin. Tietoyhteiskunnalla on tällöin tarkoitettu kiinteiden ja nopeiden Internet-yhteyksien saamista kaikkien kansalaisten ulottuville lanka- ja matkapuhelinverkkojen ohella. Uusimmassa kansallisessa tietoyhteiskuntastrategiassa 2007–2015 painopiste on siirtynyt pois tietoverkoista ja teknologiasta. Tavoitteena on luoda Suomesta ihmisläheinen ja kilpailukykyinen osaamis- ja palveluyhteiskunta.


title: Tietoyhteiskunta

text:
Pohjimmiltaan Suomen strategioissa on ollut kyse yrityksistä antaa sanalle "Suomi" myönteisiä ja houkuttelevia merkityssisältöjä.
Kehitystä ei ole kyseenalaistettu, vaan sitä on pidetty väistämättömänä. Ainoaksi merkitseväksi seikaksi on jäänyt sen seuraaminen, miten Suomi pärjää kansainvälisissä, tietoyhteiskunnan tilaa mittaavissa tutkimuksissa.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunta on herättänyt kritiikkiä sekä yhteiskuntatieteellisenä käsitteenä että yhteiskunnallisena ilmiönä.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskunnan käsitteen kriitikot voivat pitää käsitettä harhaanjohtavana tai väärin käytettynä. Esimerkiksi Suomen asemaa tietoyhteiskuntana on kritisoitu siltä pohjalta, että Suomi on yksi maailman kuljetusintensiivisimmistä yhteiskunnista. Toisaalta tietoyhteiskuntakehityksen voidaan nähdä kietoutuvan monin tavoin myös osaksi liikkumista ja kuljetuspalveluja.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tietoyhteiskuntaa ilmiönä arvostelevien mielestä tietoa tulee liikaa. Tiedosta (engl. "data") tai siitä tuotetusta informaatiosta tulisi päästä tietämykseen, ymmärrykseen ja ehkä jopa viisauteen. Tarvitaan enemmänkin tiedon kriittistä ja integroivaa, kokonaisvaltaista käsittelyä kuin lisää tietoa. Datafuusio on esimerkki tästä suunnasta.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tieto ja osaaminen ovat tehokkaita vallankäytön muotoja ("Tieto on valtaa", Francis Bacon). Ihmisiä voidaan manipuloida esimerkiksi tiedotusvälineillä, informaatiosodankäynnillä, psykologisella sodankäynnillä ja refleksiivisellä kontrollilla.


title: Tietoyhteiskunta

text: Tiedolla on taipumus kasaantua kuten vallalla ja varallisuudellakin. Tämä kasvattaa kuilua tietävien ja tietämättömien välillä. Tieto voi myös päätyä vääriin käsiin. Tästä on saatu kokemuksia erilaisten tietomurtojen osalta, kun esimerkiksi luottokorttien numeroita on päätynyt vääriin käsiin. Suomessa kohua aiheutti Sonera-skandaali, jossa ihmisten teletunnistetietoja käytettiin väärin. Tieto ja tietovarastot muodostavatkin merkittävän yhteiskunnallisen kysymyksen.


title: Hormoni

text: Hormoni on elimistön itse valmistama eli endogeeninen kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron välityksellä. Hormonit osallistuvat lähes kaikkiin elimistön aineenvaihduntaprosesseihin, ja niitä erittyy eri puolilla elimistöä sijaitsevista umpirauhasista. Aivolisäke säätelee muiden umpirauhasten toimintaa ja hypotalamus säätelee autonomisen hermoston signaalien mukaan aivolisäkkeen toimintaa. Hormoni voi vaikuttaa aivan pieninäkin määrinä sellaiseen soluun, jossa on hormonille spesifisiä reseptoreja. Hormonit vaikuttavat elimistössä lisääntymisen säätelyyn, kasvuun, kehitykseen sekä energian tuotantoon, käyttöön ja varastointiin. Jotkut tuotteissa käytetyt kemikaalit voivat häiritä normaalia kehon hormonitoimintaa ja aiheuttaa siten terveysriskejä. Hormonitoimintaa häiritsevä kemikaali on sellainen eksogeeninen (elimistön ulkopuolelta tuleva) aine tai aineseos, joka muuttaa hormonijärjestelmän toimintaa ja aiheuttaa siksi haittavaikutuksia kokonaisessa organismissa, sen jälkeläisissä tai (osa)populaatioissa.


title: Hormoni

text: Keskushermosto ja hormonitoiminta ovat yhteistoiminnassa hypotalamuksen ja aivolisäkkeen kautta. Aivoihin tulee sekä hermosolujen välittämää että verenkierron tuomaa tietoa elimistön sisältä ja ulkopuolelta. Väliaivojen pohja säätelee hormonituotantoa. Aivolisäkkeen hormonit vaikuttavat vuorostaan muihin umpirauhasiin. Hermosto ja hormonit toimivat yhdessä esimerkiksi silloin kun suutumme, pelästymme tai stressaannumme.


title: Hormoni

text: Termi "hormoni" on peräisin kreikankielisestä sanasta "hormao", joka tarkoittaa kiihdyttää tai herättää. Starling oli ensimmäinen, joka käytti termiä viittaamaan umpieritykseen vuonna 1905.


title: Hormoni

text: Hormonit voivat olla joko vesi- tai rasvaliukoisia. Vesiliukoisia hormoneja ovat muun muassa katekoliamiinit, glukagoni ja insuliini, jotka vaikuttavat kohdesolunsa solukalvossa oleviin reseptoreihin. Solukalvon reseptorit puolestaan aktivoivat toisiolähettejä eli cAMP:ta, cGMP:ta tai kalsium-ioneja. Nämä toisiolähetit puolestaan aktivoivat solun toimintaa esimerkiksi aktivoimalla proteiinikinaaseja.


title: Hormoni

text: Rasvaliukoisia hormoneja puolestaan ovat steroidit, D-vitamiini ja kilpirauhashormonit, jotka kulkevat verenkierrossa veren proteiineihin sitoutuneina ja sitoutuvat kohdesolunsa reseptoreihin joko solulimassa tai tumassa, koska rasvaliukoisina ne pääsevät solukalvon läpi. Rasvaliukoiset hormonit aktivoivat tai inhiboivat tiettyjen proteiinien proteiinisynteesiä.


title: Hormoni

text: Hormonit voivat olla aminohappoyhdisteitä, rasvahappoyhdisteitä, proteiini- tai peptidihormoneja tai steroideja. Aminohappoyhdisteistä muodostuneet hormonit ovat muodostuneet tyrosiinista ja tryptofaanista. Näihin hormoneihin kuuluvat kilpirauhasen erittämät kilpirauhashormonit ja lisämunuaisytimen erittämät katekoliamiinit. Solukalvojen fosfolipidi arakidonihappo toimii rasvahappoyhdisteisten hormonien lähtöaineena. Rasvahappoyhdisteisiä hormoneja ovat eikosanoidit, joita ovat esimerkiksi prostaglandiinit, tromboksaanit ja leukotrieenit. Proteiini- ja peptidihormonit ovat muodostuneet muutamasta tai useista sadoista yhteenliittyneestä aminohaposta. Peptidihormoneja ovat esimerkiksi vasopressiini ja tyreoliberiini. Proteiinihormoneja ovat esimerkiksi insuliini ja kasvuhormoni. Proteiinihormoneja, joihin on liittyneenä hiilihydraattiryhmä, kutsutaan glykoproteiineiksi. Glykoproteiineja ovat esimerkiksi follikkelia stimuloiva hormoni ja luteinisoiva hormoni. Steroidihormonien lähtöaineena toimii kolesteroli. Steroidihormoneja erittyy lisämunuaisen kuorikerroksesta, sukupuolirauhasista ja istukasta.


title: Hormoni

text: Hormoneja käytetään myös lääkinnällisessä tarkoituksessa ja raskauden ehkäisyssä. Hormonien säännöllinen käyttö johtaa usein elimistön oman hormonituotannon lamaantumiseen.


title: Silmä

text: Silmä on näköelin, jonka reseptoreille soveltuva energian muoto on valosäteily. Silmä itse ei aisti valoa, vaan aistimus syntyy aivoissa.


title: Silmä

text: Valon pääsyä silmään säätelee silmän himmentimenä toimiva värikalvo (iiris), jonka aukko on mustuainen eli pupilli. Valoa taittavia osia silmässä ovat sarveiskalvo, lasiainen ja mykiö eli linssi. Silmää onkin usein verrattu kameraan.


title: Silmä

text: Vedessä elävillä selkärankaisilla ei tavallisesti ole kyynelrauhasia eikä silmäluomia ja mykiö on niillä pallomainen. Kaloilla mykiö ei voi muuttaa muotoaan. Niillä tapahtuu akkommodaatio eli silmän mukautuminen erityisen mykiötä silmämunan takaosaan yhdistävän lihaksen avulla. Hylkeiden mykiö muuttaa muotoaan mutta se pysyy melko pallomaisena, jotta näkökyky veden alla olisi hyvä. Pinnalla hylkeet ovat hyvin likinäköisiä. Pupilli on supistunut, joten hylkeet katselevat linssin keskikohdan läpi, jolloin taittuminen on vähäisempää. Monilla linnuilla silmä toimii poikkeavasti. Monilla lajeilla silmämunan muotoa voidaan muuttaa, jolloin tarkennus on mahdollista lennettäessä hyvin korkealla tai jos sukeltavan linnun pitää nähdä sekä pinnalla että veden alla. Joillakin lajeilla on rustoinen tai luinen tukirengas silmän edessä, jota vasten silmän muotoa muutetaan.


title: Silmä

text: Verkkosilmä on niveljalkaisten eliöiden silmä, joka koostuu kymmenistä tai jopa tuhansista osasilmistä, ommatideista. Verkkosilmän valoa aistivat solut ovat silmän ulkopinnalla. Siten se eroaa ratkaisevasti esimerkiksi selkärankaisten linssillä varustetuista silmistä, joiden näkösolut ovat silmämunan sisällä takaseinässä. Verkkosilmän tuoma informaatio eläimelle on epätarkka, jokaisen näkösolun "katsoessa" omaan suuntaansa. Verkkosilmä kuitenkin kerää tietoa ympäristön valosta laajemmalta alueelta kuin silmä, jossa on linssi.


title: Silmä

text: Pistesilmä on monille selkärangattomille eläimille, kuten niveljalkaisille, tyypillinen silmäelin, joka koostuu vain yhdestä mykiöstä. Lähes kaikilla niveljalkaisilla on pistesilmät, joko verkkosilmien ohella tai ainoana näköelimenä.


title: Silmä

text: Ihmisen silmä on kolmen kalvon muodostama "pallo", silmämuna, jonka näköhermo ja silmälihakset kiinnittävät silmäkuoppaan. Silmän valoa aistivat solut (sauvat ja tapit) muodostavat yhdessä niistä lähtevien hermosolujen kanssa levymäisen verkkokalvon, joka sijaitsee silmän takaosassa ja jonka hermosolut yhdistyvät lopulta näköhermoksi. Tavallisesti ihmisellä on kolmenlaisia tappisoluja, jotka aktivoituvat herkimmin punaisesta, vihreästä ja sinisestä valosta. Sauvasoluja on vain yhdenlaisia: ne eivät kykene yksinään erottelemaan värejä, mutta toimivat tappisoluja paremmin hämärässä.


title: Silmä

text: Itse näköaistimus syntyy aivoissa, kun sinne saapuu tietoa hermoimpulsseina näkörataa pitkin aistinsolujen välityksellä.


title: Silmä

text: Kovakalvon alla on suonikalvo (chorioidea), missä silmävaltimot ja -laskimot muodostavat tiheän suoniverkon. Suonikalvo on kovakalvoon liittynyt kaikkialla paitsi silmämunan etuosassa, missä se väliseinän tavoin painuu silmämunan onteloon heti sarveiskalvon takana. Tämän väliseinän keskellä on pyöreä reikä, mustuainen (pupilli), ja sitä "ympäröivä" värillinen reunus värikalvo eli iiris. Iiriksessä olevat säteittäiset lihakset ja sen reunaa kiertävä rengaslihas voi laajentaa tai supistaa värikalvoa. Suonikalvossa on heti värikalvon takana rengasmainen paksunnos, sädekehä, jossa on samanlaisia ja samalla tavalla toimivia lihaksia kuin värikalvossakin. Sädekehään kiinnittyy ohuilla ripustinsäikeillä lasikirkas kaksoiskupera mykiö eli linssi, joka taittaa ulkoapäin tulevat valosäteet ja luo ylösalaisen pienoiskuvan verkkokalvolle.


title: Silmä

text: Sisin silmämunan kalvoista on verkkokalvo (retina), joka on suonikalvon sisäpinnalle levinnyt näköhermon pää. Verkkokalvo verhoaa vain silmämunan taempaa puoliskoa. Siinä ovat silmän valoherkät solut, sauva- ja tappisolut.


title: Silmä

text: Silmämunaa suojelee ulkoapäin ihopoimujen muodostamat ylempi ja alempi silmäluomi, joiden vapaa reuna on silmäripsien reunustama. Kolmas silmäluomi on vilkkuluomi, joka on ihmisellä surkastunut. Se näkyy silmän sisäkulmassa vain pienenä punertavana jäänteenä. Silmäluomien sisäpintaa sekä silmän näkyvää osaa, "valkuaista" sarveiskalvoa lukuun ottamatta peittää sidekalvo (conjunctiva).


title: Korva

text: Korva on eläimen kuulo- ja tasapainoelin. Ulkokorvaan kuuluva korvalehti kerää ääniaaltoja ja johtaa ne korvakäytävään. Korvakäytävän loppupäässä on joustava ja kimmoisa tärykalvo, joka värähtelee ääniaaltojen ansiosta. Tärykalvosta värähtely siirtyy välikorvan kuuloluihin, jotka voimistavat tärykalvon värähtelyjä ja johtavat värähdysliikkeen sisäkorvan simpukkaan. Nesteen täyttämässä simpukassa olevat aistinsolut ärtyvät ja ne lähettävät impulsseja kuulohermoa pitkin isoaivojen kuuloalueelle, jossa ne tajutaan ääninä. Tasapainoelin ja pään liikeaisti sijaitsevat sisäkorvassa.


title: Korva

text: Sisäkorvan simpukassa sijaitsee kuuloelin eli Cortin elin. Siinä on kahdenlaisia aistinsoluja. Ulkokarvasoluja on kolmessa rivissä. Niiden tehtävänä on voimistaa tai vaimentaa ääntä ja siten suojata korvaa kovilta ääniltä. Sisäkarvasoluja on yhdessä rivissä ja ne varsinaisesti aistivat ääniaallot. Aistinkarvasolut ovat joustavan tyvikalvon päällä, ja niiden yläpuolella on jäykkä katekalvo. Ääniaallot saavat tyvikalvon värähtelemään, karvat koskettavat katekalvoa ja ärtyvät. Ärsytys saa aikaan välittäjäaineen erittymisen, mikä puolestaa saa aikaan hermoärsytyksen kuulohermoon.


title: Korva

text: Sisäkorvassa ovat myös nesteen täyttämät kaarikäytävät sekä pyöreä ja soikea rakkula, jotka reagoivat pään liikkeisiin ja toimivat siten tasapainoaistineliminä. Kaarikäytävien sisällä on nestettä, joka liikahtaessaan saa aistinsolut ärtymään ja välittämään tietoa isoaivoihin. Pyöreä ja soikea rakkula taas antavat tietoa pään asennosta.


title: Korva

text:
Korva on kokonaisuudessan hyvin herkkä, ja pitkäaikainen meteli vaurioittaa korvan aistinsoluja pysyvästi. Yli 85 desibelin äänien kuulemista kannattaa välttää. Vaurioituminen aiheuttaa paitsi kuulon heikkenemistä, eli huonokuuloisuutta, myös jatkuvaa ja jopa hyvin voimakasta tinnitusta.
Korvatorvi on yhteydessä nieluun ja korvatulehduksen aiheuttavat bakteerit tulevatkin sen kautta. Tulehduksessa muodostuu märkää ja tärykalvo pullistuu.


title: Korva

text: Ilmanpaine vaikuttaa myös korvan toimintaan ja lentokoneella matkustaneet (korvan sisällä ylipaine) tai syvälle sukeltaneet (korvan sisällä alipaine) tietävätkin, että korvia alkaa helposti särkeä, jos tärykalvon sisällä olevaa painetta ei tasaa ulkopuolella olevaa painetta vastaavaksi. Tämä tapahtuu avaamalla korvanielukäytävän esimerkiksi nielaisemalla tai puhaltamalla samalla, kun pitää suun ja nenän ulostuloaukot suljettuina.


title: Hajuaisti

text: Hajuaisti eli olfaktorinen aisti on kemiallinen kaukoaisti ja yksi ihmisen viidestä aistista. Haistamisen edellytys on, että hajumolekyyli sopii rakenteeltaan aistinsolun reseptoriproteiiniin ja tarttuu siihen kiinni. Hajureseptorisolut sijaitsevat nenäontelon katossa hajuepiteeliksi kutsutulla alueella. Perushajujen määräksi arvioidaan noin 1000 ja näiden muodostamia erilaisia hajuja on arvioiden mukaan noin 10 000. Hajuaisti on yksi vähiten tunnettu ja tutkittu ihmisen aisteista. Vuonna 2004 Nobelin lääketieteen palkinto myönnettiin hajuaistin tutkimisesta Richard Axelille ja Linda B. Buckille.


title: Hajuaisti

text: Hajusolut ovat sensorisia hermosoluja, jotka sijaitsevat nenäontelon katon hajuepiteelissä. Niitä on yhteensä noin 20 miljoonaa nenän molempien puoliskojen hajuepiteelissä. Hajuepiteeli koostuu tyvisoluista, tukisoluista ja hajusoluista. Hajusolun dendriitti eli tuojahaarake päättyy epiteelin pinnassa olevaan laajennukseen, josta lähtee 10-20 värekarvaa. Solun reseptorikalvo muodostuu limakerroksen sisällä olevien värekarvojen pintakalvosta.


title: Hajuaisti

text: Hajusolujen aksonit eli viejähaarakkeet ovat myeliinitupettomia. Ne kulkevat suurina kimppuina nenäontelossa olevasta hajuepiteelistä seulaluun läpi kummankin isoaivopuoliskon otsalohkon alapuolella sijaitsevaan hajukäämiin. Sieltä radan toiset neuronit jatkavat useaan kohtaan limbistä järjestelmää (primaarinen hajualue). Hajuradassa on vain kaksi peräkkäistä neuronia ja se on ainoa sensorinen aistirata, joka ei kulje talamuksen kautta, vaan menee suoraan aivokuoreen. Hermosyykimput muodostavat yhdessä ensimmäisen aivohermon eli hajuhermon.


title: Hajuaisti

text: Hajusolujen elinikä on noin kaksi kuukautta. Sen jälkeen ne korvautuvat solunjakautumisen ja erilaistumisen kautta tyvisoluista muodostuvilla uusilla hajusoluilla.


title: Hajuaisti

text: Hajuaineet ovat joko haihtuvia kaasumaisia aineita tai pieniin ilmassa oleviin vesipisaroihin liuenneita aineita. Ne tulevat sisäänhengitysilman mukana nenäonteloon, missä ne joutuvat kosketuksiin hajusolujen kanssa. Kussakin hajusolussa on runsaasti erilaisia hajureseptorimolekyylejä, jotka sitovat erityyppisiä hajumolekyylejä.


title: Hajuaisti

text: Reseptorin ja hajumolekyylin välinen sidos muuttaa reseptorin muotoa, mikä aktivoi solukalvon G-proteiinin. Se puolestaan aktivoi entsyymin, joka säätelee solunsisäisen toisiolähetin muodostumista. Solukalvon ionikanavat aukeavat ja depolarisaatio laukaisee hermoimpulsseja, jotka kulkevat aksonia pitkin hajukäämissä sijaitseviin synapseihin.


title: Hajuaisti

text: Hajuaistin puutetta kutsutaan anosmiaksi ja heikentynyttä hajuaistia hyposmiaksi. Yleisin hajuaistin tilapäiseen heikkenemiseen johtava sairaus on virusinfektion aiheuttama nenän ja ylähengitysteiden limakalvon tulehdus. Muita syitä voivat olla allerginen nuha, nenäpolypoosi ja nenän sivuonteloiden krooninen tulehdus. Lisäksi runsas tupakointi heikentää hajuaistia. Harvinaisempia syitä hajuaistin muutoksille ovat Alzheimerin tauti, Parkinsonin tauti, traumaattinen aivovamma tai aivokasvain. Myös skitsofreniaan ja epilepsiaan liittyy tavallista heikompi hajuaisti.


title: Hajuaisti

text: Hajuaisti saattaa osittain puuttua synnynnäisesti geneettisistä syistä, jolloin aistireseptorin viallinen tai puuttuva geeni voi aiheuttaa tiettyyn aineeseen kohdistuvaa haistamiskyvyttömyyttä. Ihminen voi myös adaptoitua eli sopeutua johonkin hajuaineeseen ja haistaa muut normaalisti.


title: Hajuaisti

text: Ihmisen vanhetessa hajuaisti saattaa heikentyä, koska hajuepiteelin reseptorisolujen määrä vähenee ja ne uusiutuvat hitaammin kuin nuorena. Yksilöiden välinen vaihtelu on kuitenkin suurta.


title: Hajuaisti

text: Monilla eläimillä on ihmistä monin kerroin vahvempi hajuaisti. Esimerkiksi koiralla on hajusoluja noin satakertainen määrä ihmiseen verrattuna. Tokion yliopiston tutkimuksen mukaan tarkin hajuaisti on norsulla. Toiseksi tarkin on rotalla ja kolmanneksi tarkin koirilla. Vahvaan hajuaistiin liittyy myös usein erittäin tarkka hajumuisti. Esimerkiksi koirat saattavat muistaa hajun perusteella vuosia sitten kohtaamansa ihmisen, jonka kanssa he ovat olleet lähekkäin vain vähän aikaa. Koiran hajuaistia käytetään laajalti apuna poliisitutkimuksissa, turvatarkastuksissa ja laittomien aineiden, kuten huumeiden, löytämisessä.


title: Hajuaisti

text: Viime vuosikymmeninä hajuaistia on pyritty simuloimaan keinotekoisesti. On toivottu, että mekaaninen hajuaisti auttaisi esimerkiksi syövän havaitsemisessa jo sen varhaisvaiheessa.


title: Makuaisti

text: Makuaisti eli gustatorinen aisti on aistinjärjestelmä, joka mahdollistaa aistin omaavan saada kriittistä informaatiota nauttimansa aineen luonteesta. Esimerkiksi makea- ja aminohapporeseptorit mahdollistavat ravinteikkaiden ruoka-aineiden tunnistamisen, kun taas karvasreseptorit aiheuttavat luotaantyöntäviä reaktioita haitallisia aineita vastaan. Ilmiö on havaittavissa jo vastasyntyneillä ihmislapsilla.


title: Makuaisti

text: Ihmiset ja muut nisäkkäät kykenevät erottamaan ainakin viisi eri perusmakua: makea, hapan, suolainen, karvas ja umami. Laajalle levinnyt käsitys "kielikartasta", jonka mukaan tietty osa kielestä vastaisi tietystä makuaistimuksesta, on suurelta osin virheellinen. Kielen herkkyydessä on alueellisia eroja, mutta kaikki maut voidaan maistaa millä tahansa kielen makusilmuja sisältävällä osalla.


title: Makuaisti

text: Ihmisen kielessä on makusilmuja kielen makunystyiksi kutsutuissa nystyrakenteissa (papillae).


title: Makuaisti

text: Makusilmujen määrä makunystyissä on yksilökohtaista. Etenkin "papillae fungiform" -tyyppisissä makunystyissä saattaa olla vähän tai ei yhtään makusilmuja. Yksilökohtainen vaihtelu ei ole selvästi riippuvainen iästä tai terveydentilasta.


title: Makuaisti

text: Makusilmut ovat sipulimaisia rakenteita, jotka sisältävät makusoluja. Makusolut uusiutuvat läpi elämän. Kun sylkeen liuenneet makuaineet pääsevät makuhuokosten kautta kosketuksiin makusolun kanssa, ne reagoivat joko makureseptorien tai ionikanavien kautta. Tämä aikaansaa jännitevaihteluita, jotka edelleen käynnistävät kemiallisia reaktioita. Lopulta reaktiot muodostavat impulsseja aivoihin joko chorda tympani tai glossopharyngeal-hermon kautta.


title: Makuaisti

text: Ihminen maistaa sakkaroosin ja aspartaamin makeina, vaikka aineet ovat kemiallisesti hyvin erityyppisiä. Makeita ja karvaita yhdisteitä on monipuolisesti eri yhdisteluokissa. Esimerkiksi makean makuaistimuksen tuottavia makuaineita ovat tai voivat olla sokerit, glykolit, alkoholit, aldehydit, ketonit, amidit, esterit, aminohapot, tietyt pienet proteiinit, halogenoidut hapot sekä lyijyn ja berylliumin epäorgaaniset suolat. Suolaisen tai happaman makuaistimuksen tuottavat makuaineet ovat tyypillisesti ioneja. Puhdas suolainen maku on vain ruokasuolalla eli natriumkloridilla. Happamen maun aiheuttavat happojen liuoksissa esiintyvät oksoniumionit, jotka tekevät liuoksen myös kemiallisessa mielessä happamiksi. Kuitenkin esimerkiksi etikkahappo laimeanakin liuoksena maistuu voimakkaammin happamalta kuin epäorgaanisten happojen liuokset, joiden pH on sama.


title: Makuaisti

text: Ihmisen aistimat neljä klassista perusmakua ovat suolainen, hapan, makea ja karvas eli kitkerä. Jo varsin laajan tieteellisen hyväksynnän saa nykyisin myös viides perusmaku, umami eli lihaisa.


title: Makuaisti

text: Pelkkä perusmaku ei yksinään kuvaa kovinkaan kattavasti makuelämyksen syntyä. Siihen vaikuttavat muun muassa monien perusmakujen samanaikaisuus, hajuaistimukset, sekä kylmän ja kuuman tuntemukset. Makuaistin tieteellinen historia sisältää paljon ristiriitaisuuksia ja päällekkäisyyksiä, eikä perusmaun käsitekään ole aivan yksiselitteinen. Käsitykset perusmauista vaihtelevat jonkin verran kulttuureittain, esimerkiksi länsimaisiin perusmakuihin nyttemmin lisätty umami on omaksuttu Japanista. Perusmakujen lopullinen määrä onkin yhä jatkuvan tutkimuksen kohde.


title: Makuaisti

text: Suolaisen aistimusta aiheuttaa erityisesti natriumkloridi eli ruokasuola, ja jossain määrin muutkin suolat.


title: Makuaisti

text: Happaman aistimuksen aiheuttavat happojen vetyionit (H+). Liuokset, jotka ovat happamia termin kemiallisessa merkityksessä, yleensä myös maistuvat happamilta, ellei jokin muu maku peitä hapanta makua. Happomolekyylien muu rakenne voi muuntaa aistimuksen luonnetta ja vahvistaa tai heikentää sitä. Esimerkiksi sitruunassa ja etikassa on hapan maku.


title: Makuaisti

text: Makean aistimusta aiheuttavat monenlaiset aineet, erityisesti erilaiset sokerit.


title: Makuaisti

text: Karvaalta maistuvat monet alkaloidit, kuten kofeiini ja kiniini sekä emästen vesiliuokset. Yleisiä karvaan makuisia ruokia ovat makeuttamaton suklaa, oliivi ja parsa sekä juomista olut ja punaviini. Tunnetuista aineista karvain on denatonium, 10 ppm on liian kitkerää useimmille ihmisille.


title: Makuaisti

text: Umamia havaitaan joissain pitkään kypsytetyissä juustoissa, esimerkiksi parmesaanissa, sekä myös soijakastikkeissa, tomaateissa, herkkusienissä, katkaravuissa, maustamattomassa lihassa sekä keinotekoisessa arominvahventeena käytetyssä natriumglutamaatissa, jota lisätään joihinkin mausteseoksiin ja liemikuutioihin. Umamin nimi juontaa japanin kielestä (). Suomen kielen sana "maukas" on lähin vastine umamille.


title: Makuaisti

text: Kolmasosa vanhoista ihmisistä ilmoittaa olevansa tyytymättömiä haju- ja makuaistinsa toimintaan. Syitä aistitoiminnan vaimenemiseen voi olla useita. Vajaatoiminta voi johtua anatomian rakenteellisista muutoksista, kuten makusilmujen vähenemisestä ja sen ympäristön muutoksista tai reseptoriproteiinien, ionikanavien ja tiettyjen keskeisten molekyylien tiheyden ja jakauman muutoksista. Myös hammasproteesi luo fyysisen esteen joidenkin reseptorien toiminnalle ja lisäksi heikentää syljen ja yhdisteiden eritystä kiinnikealueilta. Joskus makuaistin heikentyminen voi olla myös seurausta kroonisista sairauksista kuten syövästä, diabeteksestä ja munuaissairauksista tai niiden hoitotoimenpiteistä kuten leikkauksista, lääkkeistä tai säteilystä.


title: Makuaisti

text: Makuaistin puuttumista kutsutaan ageusiaksi. Makuaistin heikkeneminen on dysgeusia.


title: Makuaisti

text: Makuharhojen eli parageusioiden yleisimpiä syitä ovat psykiatriset sairaudet ja lääkkeiden sivuvaikutukset. Myös männynsiemenistä on ilmoitettu parageusiaoireita eri puolilta maailmaa.


title: Iho

text: Iho on elimistön uloin ja suurin elin, jonka kerroksia ovat orvaskesi, verinahka ja ihonalaiskerros. Sen kokonaispinta-ala on aikuisella 1,5–2,0 m², paksuus ilman ihonalaiskudosta 1–4 mm ja massa noin 5 % koko kehon massasta. Jos ihonalaiskerros lasketaan mukaan, kokonaismassaksi saadaan 15–25 % kehon massasta. Iho toimii aistin-, eritys- ja säätelyelimenä sekä varasto- ja suojarakenteena. Lisäksi iho muodostaa melaniinia ja osallistuu D-vitamiinin valmistusprosessiin.


title: Iho

text: Ihon ensisijaisena tehtävänä on suojata kehoa ulkoa tulevilta uhkatekijöiltä, joita ovat mm. haitallinen säteily, mikrobit ja kemikaalit. Iho toimii myös vesieristeenä, joka estää liiallisen nesteenmenetyksen sekä veden osmoottisen imeytymisen kehoon, kun olemme veden kanssa kosketuksissa. Talirauhasten erittämä tali voitelee ihon notkeaksi ja vettä hylkiväksi.


title: Iho

text: Iholla on muitakin tehtäviä, joista tärkein lienee lämmönsäätely. Kun ilma on kuuma, pintaverisuonet laajenevat, jolloin ihon lähelle virtaa mahdollisimman paljon verta, josta lämpöä pääsee haihtumaan. Kylmällä säällä pintaverisuonet puolestaan supistuvat, jotta veressä oleva lämpö ei pääse haihtumaan. Ihonalainen rasvakerros toimii eristeenä ja heikentää lämpötilan vaihteluja vakauttaen näin kehon lämpötilaa.


title: Iho

text: Iho suojaa ihmistä myös tuntoaistin avulla. Ihossa olevat hermosyyt auttavat ihmistä tulkitsemaan kehon ulkopuolisia oloja tuntemalla lämmintä, kylmää, painetta ja kipua. Iholla syntyy myös ihmiselle elintärkeää D-vitamiinia auringonvalon vaikutuksesta.


title: Iho

text: Orvaskesi ("epidermis") on ihoin uloin kerros, jonka paksuus on 0,05–0,20 mm. Se koostuu pääosin keratinosyyteistä eli sarveissoluista, jotka uusiutuvat pohjalla olevan tyvikerroksen ("stratum basale") soluista. Tyvikerroksen solut ovat basaaliselta (pohjimmaiselta) sivultaan kiinni tyvikalvossa. Tyvikerroksen päällä lepää okasolukerros ("stratum spinosum"), jonka keratinosyyttien väliset desmosomiliitokset näkyvät mikroskopialeikkeissä korostuneina "okina", joista kerros on saanut nimensä.


title: Iho

text: Okasolukerroksen yläpuolisen jyväiskerroksen ("stratum granulosum") keratinosyyteissä on keratohyaliinijyväsiä, joiden sisältö vapautuessaan edesauttaa solujen sarveistumista (keratinisaatiota). Orvaskeden ylin kerros, marraskesi eli sarveiskerros ("stratum corneum") sisältää sarveistuneita keratinosyyttejä, joiden soluliman keratiini on täyttänyt lähes täydellisesti. Sarveistumisen aikana solu käy läpi ohjelmoidun solukuoleman, apoptoosin, joten marraskeden solukko on kuollutta. Pinnalle päätyessään kuolleet solut hilseilevät pois. Marraskesi on paksuimmillaan kulutusta vaativissa ihon osissa, kuten jalkapohjissa ja kämmenissä, jossa se voi hankautumisen seurauksena känsittyä, paksuuntua entisestään.


title: Iho

text: Orvaskeden alueella on keratinosyyttien lisäksi muitakin soluja. Melanosyytit eli tummasolut tuottavat melaniinia, tyrosiinista muokattavaa väriainetta, joka UV-säteilyä absorboimalla suojaa orvaskeden soluja vaurioitumiselta ja ehkäisee näin ihosyövän syntymistä. Melaniini kulkeutuu tyvikerroksessa olevien melanosyyttien muodostamien solun haaraumien, dendriittien, kautta ympäristön keratinosyyteille. Melaniini muuttaa ihon väriä tummemmaksi.


title: Iho

text: Albinismissa joko melanosyytit eivät kykene muodostamaan melaniinia, tai melaniini ei kulkeudu keratinosyyteille normaalisti, jolloin iho jää kalpean vaaleaksi. Melaniini vähentää ihon D-vitamiinin tuotantoa, sillä D-vitamiinin syntetisoituminen vaatii ultraviolettisäteilyn energiaa.


title: Iho

text: Tyvikerroksen osana ovat myös Merkelin solut, jotka toimivat yhdessä niihin kiinnittyvien hermosolujen kanssa eräänä tuntoaistin reseptorien ryhmänä.


title: Iho

text: Okasolukerroksessa on Langerhansin soluja, elimistön monosyytti-makrofagijärjestelmään kuuluvia immuunipuolustuksen soluja, joiden päätehtävänä on kuljettaa antigeenejä imusolujen tunnistettaviksi.


title: Iho

text: Toisinaan jyväiskerroksen ja marraskeden välissä on valomikroskoopin avulla erotettavissa kirkassolukerros ("stratum lucidum"), joka joskus luetaan marraskeden osaksi.


title: Iho

text: Orvaskeden alla sijaitsee verinahka ("dermis", "corium"), sidekudoksesta muodostunut, verisuonia ja hermoja sisältävä kerros. Verinahan suonet huoltavat verisuonetonta orvaskettä kuljettaen ravintoaineita soluille ja kuona-aineita orvaskeden soluilta pois. Verinahasta työntyy nystyjä ("papillae dermis") orvasketeen, joiden tarkoitus on osaltaan lisätä aineenvaihduntapinta-alaa kerrosten välillä. Nystyt ovat lukuisampia alueilla, joissa ihoon kohdistuva rasitus on suurempaa, sillä ne kasvattavat tyvikalvon pinta-alaa, jolloin tyvikalvolle mahtuu enemmän jakautumiskykyisiä keratinosyyttejä.


title: Iho

text: Toisinaan ihoon luetaan mukaan verinahan alla oleva ihonalaiskerros ("subcutis"), joka koostuu lähinnä rasvasoluista ja löyhästä sidekudoksesta.


title: Iho

text: Ihossa on kahdentyyppisiä hikirauhasia: "pieniä hikirauhasia" ja "suuria hikirauhasia". Pienet hikirauhaset osallistuvat lämmönsäätelyyn erittämällä hikeä ja suuret hikirauhaset, joita on kasvoissa, kainaloissa sekä sukupuolielinten ja peräaukon ympärillä, erittävät voimakkaan hajuista eritettä, josta syntyy suurimmaksi osaksi yksilön ominaishaju.


title: Iho

text: Talirauhaset erittävät kuolleiden rauhassolujen muodostamaa talia, joka voitelee ihon vettä hylkiväksi ja notkeaksi.