title: Kaksiaukkoiset perhoset

text: "Ditrysia" sisältää seuraavat 33 yläheimoa, joista 22:n yläheimon lajeja tavataan Suomessa:


title: Saratovin alue

text: Saratovin alue () on hallinnollinen alue Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Penzan ja Uljanovskin alueisiin, koillisessa Samaran alueeseen, idässä Orenburgin alueeseen, kaakossa Kazakstaniin, etelässä Volgogradin alueeseen sekä lännessä Voronežin ja Tambovin alueisiin.


title: Saratovin alue

text: Saratovin alueen keskeltä virtaa Volga. Joen itäpuolinen alue kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsipuoli Volgan ylänköön. Alueella sijaitsee Saratovin tekojärvi sekä osa Volgogradin tekojärvestä. Alue on pääasiassa aroa, metsää on vain 5,3 % pinta-alasta.


title: Saratovin alue

text: Saratovin alue kuului Venäjän keisarikunnan aikana Saratovin kuvernementtiin. Saratovin alue muodostettiin 1936 Alisen Volgan maakunnan pohjoisosasta ja sen alaisuuteen kuului myös aluksi Volgan saksalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Saratovin alue

text: Toisen maailmansodan jälkeen alueeseen liitettiin Volgan Saksalaisten autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan eteläosa, koska Volgan saksalaiset oli karkotettu Siperiaan ja Keski-Aasiaan ja heidän tasavaltansa oli lakkautettu.


title: Saratovin alue

text: Saratovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Saratov. Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri, hallitus ja alueduuma. Vuonna 2013 kuvernöörinä toimi Vareri Radejev.


title: Saratovin alue

text: Alue on jaettu hallinnollisesti 38 piiriin ja 17 kaupunkialueeseen.


title: Saratovin alue

text: Tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kemian-, rakennusaine-, puunjalostus-, kevyt-, tekstiili-, ja elintarviketeollisuutta. Lisäksi alueella tuotetaan ja jalostetaan öljyä ja maakaasua. Maataloudessa viljellään viljaa, auringonkukkia ja sokerijuurikasta. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa.


title: Saratovin alue

text: Saratovin alueen asukasluku on 2 521 892 (2010).


title: Saratovin alue

text: Noin 65 % väestöstä asuu kaupungeissa ja kaupunkimaisissa taajamissa. Vuonna 2010 suurimmat, yli 30 000 asukkaan kaupungit tai kaupunkitaajamat olivat Saratov (837 900 as.), Engels (202 419 as.), Balakovo (199 690 as.), Balašov (82 227 as.), Volsk (66 508 as.), Lugatšev (41 707 as.), Rtištševo (41 289 as.), Privolžski (34 364 as., kaupunkityyppinen taajama), Marks (31 531 as.) ja Petrovsk (31 160 as.).


title: Saratovin alue

text: Vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 85,6 prosenttia, ukrainalaisia 3,8 prosenttia, kazakkeja 2,8 prosenttia ja muita 7,8 prosenttia. Alueella asuneesta runsaasta saksalaisväestöstä ei ole nykyisin jäljellä kuin noin 18 000.


title: Saratovin alue

text: Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan suurimmat etniset ryhmät olivat:Saratovin alueen rajoja on muuteltu vuosien varrella useasti, mikä vaikuttaa osaltaan asukasluvun kehitykseen.


title: Olankohotus

text: Olankohotus on lihaskuntoharjoite, joka harjoittaa epäkäslihaksia. Se suoritetaan seisten suorassa ja kädet suorana vartalon molemmin puolin. Liikkeessä kohotetaan olkapäitä niin korkealle kuin mahdollista ja lasketaan ne alas liikuttamatta mitään muuta ruumiinosaa. Käsivartta ei saa taivuttaa kyynärpään kohdalta liikettä suoritettaessa.


title: Olankohotus

text: Liikkeessä voi käyttää vastuksena levytankoa. ja sen voi suorittaa myös smith-laitteessa. Levytangon kanssa suoritettaessa on sama, pidetäänkö tankoa reisien edessä vai takana. Vastuksena toimii myös kaksi käsipainoa tai kahvakuulaa.


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alue () on hallinnollinen alue Venäjän länsirajalla Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Tverin alueeseen, koillisessa Moskovan alueeseen, idässä Kalugan alueeseen, kaakossa Brjanskin alueeseen, lounaassa ja lännessä Valko-Venäjän Mahiljoun ja Vitsebskin alueeseen ja sekä luoteessa Pihkovan alueseen. Smolenskin alue kattaa 49 800 km². Tämä vastaa noin 0.3 % koko Venäjän pinta-alasta.


title: Smolenskin alue

text: Smolensk mainitaan ensi kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 865. Smolensk ympäristöineen muodosti itsenäisen ruhtinaskunnan 1100-luvulta lähtien aina vuoteen 1403 asti, jolloin Liettua valtasi sen. Venäjä valtasi alueen 1514 ja piti sitä hallussaan vuoteen 1611, jolloin alue liitettiin Puolaan. Venäjä valtasi alueen uudelleen 1654. Toisessa maailmansodassa alue oli Saksan miehittämä 1941–1944.


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alue kuuluu osaltaan Valdain ylänköön ja on keskeistä Länsi-Venäjän vedenjakaja-aluetta. 60 % Smolenskin alueesta kuuluu Mustaanmereen laskevan Dneprin vesistöön, joka joki ja kaksi sen keskeistä sivuhaaraa (Sož ja Desna) saa alkunsa alueelta. Toisaalta noin 25 % pinta-alasta kuuluu Smolenskin alueen luoteisosan kautta Itämereen laskevan Väinäjoen vesistöön. Kolmanneksi alueen itäosa on Kaspianmerelle johtavan valtavirta Volgan vesistöä. Esimerkiksi Tverin alueen Zubtsovissa Volgaan liittyvän Vazuza-joen tekoallas peittää osia Smolenskin alueen koillisosista. Etelämpänä virtaava Ugra-joki on puolestaan yksi keskeisiä Volgan Oka-sivujoen haaroja.


title: Smolenskin alue

text: Ilmasto on kohtalaisen mantereinen: kesät ovat melko lämpimiä (Smolenskin heinäkuun keskilämpötila 17–18 °C) ja talvet kylmiä (tammikuun keskilämpötila −8.5 °C). Keskimääräinen sademäärä on 530–630 mm vuodessa.


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alueen asukasluvun arvioitiin olevan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 985 4831, josta 72,7 % (eli 716 299) oli kaupunkilaisia (kaupunkien ja kaupunkimaisten taajamien asukkaita) ja 27,3 % (269 238) maaseudun asukkaita. Alueen väestö oli vähentynyt noin 5 % vuoden 2005 alkuun verrattuna – tuolloin asukkaita oli ollut 1 019 000.


title: Smolenskin alue

text: Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän väestön uskonnollista vakaumusta kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Pihkovan alueen väestö jakautui uskonnollisen vakaumuksensa perusteella seuraavasti:


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alueella Moskovan patriarkan alaiseen ortodoksisen kirkkoon kertoi kuuluvansa selvästi harvempi kuin Venäjällä keskimääräin (41 %). Toisaalta jumalaan tai muuhun ylempään voimaan uskovia, mutta uskontoa harjoittamattomia oli alueella selvästi maan keskimääräistä tasoa (25 %) enemmän.


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Smolensk. Hallinnollisesti alue on jaettu 25 piiriin ja kahteen kaupunkialueeseen (Smolensk ja Desnogorsk). Paikallishallinnon johdossa ovat kuvernööri ja alueduuma.


title: Smolenskin alue

text:
Smolenskin alueella on yhteensä yksitoista yli 10 000 asukkaan kaupunkia tai kaupunkityyppistä taajamaa. Näiden asukasluku selviää oheisesta taulukosta. Alueella on lisäksi viisi pienempää kaupunkia. Näiden kaikkien sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Kartassa hallinnollisesti suoraan Smolenskin alueen alaisuudessa olevat kaupungit on esitetty vahvennettuna; muut taajamat ovat piirihallinnon alaisia:
Lähde vuoden 2010 väkiluvulle:


title: Smolenskin alue

text: Smolenskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä osuuden eli koko Venäjän bruttokansantuotteesta. Jokaisen alueen asukkaan osuus BKT:stä oli keskimäärin eli noin tuona vuonna. Tämä oli Venäjän keskiarvosta ( eli henkeä kohti vuodessa).


title: Smolenskin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Lisäksi on kivihiilen ja turpeen tuotantoa. Maatalous tuottaa viljaa, pellavaa, perunoita ja vihanneksia sekä lihaa ja maitoa.


title: Smolenskin alue

text: Alueelta on rautatieyhteys Valko-Venäjälle ja Moskovaan.


title: Sverdlovskin alue

text: Sverdlovskin alue () on Venäjän federaation Uralin federaatiopiiriin kuuluva alue Keski-Uralilla Euroopan ja Aasian rajalla.


title: Sverdlovskin alue

text: Sverdlovskin alue rajoittuu koillisessa Hanti-Mansiaan, idässä Tjumenin alueeseen, etelässä Kurganin ja Tšeljabinskin alueisiin sekä Baškortostaniin, lännessä Permin aluepiiriin ja luoteessa Komiin.


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen itäosa kuuluu Länsi-Siperian alankoon ja länsiosa Uralvuoristoon. Alue kuuluu pääasiassa Obin vesistöön. Luonnonvaroiltaan alue on rikas.


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen 194,3 neliökilometrin pinta-ala vastaa laajuudeltaan 57 prosenttia Suomesta. Sverdlovskin alueella on mittaa lännestä itään noin 560 ja etelästä pohjoiseen 660 kilometriä. Pinta-alasta 70,3 % on metsää, 21,1 % maatalousmaata, 3,5 % asutus- tai rakennusalueita, 2,2 % teollisuuden, liikenteen tai armeijan käytössä, 1,9 % on rajattu saastumisen tai muun syyn takia pois yleisestä käytöstä, 0,6 % on luonnonsuojelualueina ja 0,5 % vesistöjen peittämää.


title: Sverdlovskin alue

text: Ilmasto on mantereinen. Ilman keskilämpötila on tammikuussa −16...−20 celsiusastetta ja heinäkuussa +16...+19 astetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 500 millimetrin luokkaa.


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen merkittävimpiin suojelualueisiin kuuluvat "Denežkin kamenin luonnonpuisto", "Visimskin biosfäärialue" ja "Pripyšmenskije boryn kansallispuisto".


title: Sverdlovskin alue

text: Sverdlovskin alue muodostettiin 1934 entisen Uralin alueen lounaisosasta. Sittemmin siitä on erotettu Permin alue.


title: Sverdlovskin alue

text: Sverdlovskin alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 4 297 747. Tällä väkiluvulla alue oli Venäjän viidenneksi väkirikkain federaatiosubjekti, edellään vain Moskova (11,50 milj.), Moskovan alue (7,10 milj.), Krasnodarin aluepiiri (5,22 milj.) ja Pietari (4,88 milj.).


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen suurimmat kaupungit olivat (asukasluku 2010 väestönlaskennasta): Jekaterinburg (1 349 772 as.), Nižni Tagil (361 811 as.), Kamensk-Uralski (174 689 as.) ja Pervouralsk (124 528 as.). Kooltaan 30–100 tuhannen asukkaan kaupunkeja olivat Serov (99 373 as.), Novouralsk (85 522 as.), Asbest (68 893 as.), Polevskoi (64 220 as.), Revda (61 875 as.), Verhnjaja Pyšma (59 749 as.), Krasnoturjinsk (59 633 as.), Berjozovski (51 651 as.), Lesnoi (50 363 as.), Verhnjaja Salda (46 221 as.), Katškanar (41 426 as.), Krasnoufimsk (39 765 as.), Irbit (38 357 as.), Rež (38 215 as.) Alapajevsk (38 192 as.), Tavda (35 421 as.), Suhoi Log (34 554 as.), Artjomovski (33 160 as.), Bogdanovitš (30 670 as.) ja Kušva (30 167 as.).


title: Sverdlovskin alue

text: Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan alueella asui 148 eri kansallisuutta. Näistä oli venäläisiä 89,0 % (4 002 974), tataareja 3,75 % (168 143), ukrainalaisia 1,2 % (55 478), baškiireja 0,8 % (37 296), mareja 0,6 % (27 863), saksalaisia 0,5 % (22 540) ja muita 4,09 %. Lisäksi 28 975 ei ilmoittanut kansallisuuttaan.


title: Sverdlovskin alue

text: Neuvostoliiton alkuvuosina nykyista Sverdlovskin aluetta edelsi pinta-alaltaan nykyisestä paljon laajempi, 327 400 neliökilometrin laajuinen alue. Tästä erotettiin sittemmin Permin alue. Laajemman alueen väkiluku oli 4 201 300 vuonna 1934.


title: Sverdlovskin alue

text: Oheinen taulukko kuvaa Sverdlovskin alueen väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 väestönlaskentojen pohjalta. Tänä aikana alue on pysynyt nykyisenkokoisena.


title: Sverdlovskin alue

text: Vuonna 2012 julkaistiin laaja, Venäjän uskontoja ja kansallisuuksia myös alueellisesti kartoittanut Arena-kyselytutkimus. Sen mukaan Sverdlovskin alueen väestön uskonnollinen vakaumus oli seuraava:


title: Sverdlovskin alue

text: Sverdlovskin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Jekaterinburg (1924–1991 nimenä Sverdlovsk). Paikallishallinnosta vastaavat kuvernööri, alueduuma ja lakiasäätävän kokouksen edustajainhuone. Alueen ensimmäisenä kuvernöörinä toimi vuosina 1995–2009 Eduard Rossel. Nykyisin kuvernöörinä on Jevgeni Kuivašev.


title: Sverdlovskin alue

text: Alue on jaettu tavanomaisesta poikkeavasti paikallishallintoa varten ensin viiteen hallintopiiriin (), joiden alaisuuteen kaupunkipiirikunnat ja kunnallispiirit muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta sijoittuvat. Hallintopiirijaon ulkopuolella paikallishallinnossa toimivat Jekaterinburgin kaupunki ja neljä kaupunkipiirikuntaa.


title: Sverdlovskin alue

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Sverdlovskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä 1 033,7 miljardia ruplan osuuden eli 2,76 % Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Tällä osuudella alue lukeutuu BKT:n kertymisessä Venäjän kärkikymmenikköön eli taloudelle merkittävimpiin federaatiosubjekteihin. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 240 500 ruplaa eli noin 5 893 euroa. Se on 92 % Venäjän keskiarvotasosta.


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen merkittävimmät teollisuudenalat ovat rauta- ja värimetallurgia sekä kaivos-, koneenrakennus-, kemian-, metsä-, puunjalostus-, paperi-, kevyt-, ja elintarviketeollisuus. Kaivosteollisuus tuottaa rautaa, kuparia, alumiinia, asbestia ja kivihiiltä. Maatalous on keskittynyt viljan viljelyyn ja karjanhoitoon.


title: Sverdlovskin alue

text: Alueen rautatieverkon keskus on Jekaterinburg. Jekaterinburgin rautatieasemalta johtaa ratoja niin pohjoiseen Hanti-Mansiaan, itään Keski- ja Itä-Siperiaan, kaakkoon Tšeljabinskiin sekä länteen Permiin ja Moskovaan. Lentoliikenteessa erityisen merkittävä on Jekaterinburgin Koltsovon kansainvälinen lentoasema. Vuonna 2012 se oli matkustajamäärältään (3,8 miljoonaa matkustajaa) koko Venäjän 5. suurin lentoasema edellään vain neljä Moskovan ja Pietarin lentoasemaa.


title: Tambovin alue

text: Tambovin alue () on hallinnollinen alue Venäjän Keskisessä federaatiopiirissä Itä-Euroopassa.


title: Tambovin alue

text: Tambovin alue rajoittuu pohjoisessa Rjazanin alueeseen, idässä Penzan ja Saratovin alueisiin, etelässä Voronežin alueeseen ja lännessä Lipetskin alueeseen. Tambovin alue kuuluu Okan-Donin tasankoon.


title: Tambovin alue

text: Väkiluvun kehitys:


title: Tambovin alue

text: Suurimmat kaupungit olivat 2010 väestönlaskennan mukaan Tambov (280 161 as.), Mitšurinsk (98 758 as.), Rasskazovo (45 484 as.), Moršansk (41 556 as.) ja Kotovsk (31 850 as.).


title: Tambovin alue

text: Tambovin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Tambov. Alue on jaettu hallinnollisesti 23 piiriin ja 8 kaupunkialueeseen. Paikallishallinnon johdossa ovat aluehallinnon päämies ja alueduuma.


title: Tambovin alue

text: Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia, vihanneksia ja karjataloustuotteita. Siellä on myös teollista soitinrakennusta.


title: Tambovin alue

text: Tambovista on rautatieyhteys Moskovaan, Saratoviin ja Lipetskin.


title: Tšitan alue

text: Tšitan alue () on nykyistä Taka-Baikalian aluepiiriä vastannut entinen Venäjän federaation ja Venäjän SFNT:n hallinnollinen alue (liittovaltiosubjekti) Kaakkois-Siperiassa.


title: Tšitan alue

text: Alue rajoittui koillisessa Sahaan, idässä Amurin alueeseen ja Kiinaan, etelässä Mongoliaan, lännessä Burjatiaan sekä luoteessa Irkutskin alueeseen. Alueen pinta-ala oli 431 500 neliökilometriä.


title: Tšitan alue

text:
Tšitan alue perustettiin Neuvostoliitossa vuonna 1937. Maaliskuun 1. päivänä 2008 Tšitan alue yhdistettiin sen sisällä sijainneen ja siihen kuuluneen toisen liittovaltiosubjektin Agan Burjatian autonomisen piirikunnan kanssa. Niistä muodostettiin uusi liittovaltiosubjekti Taka-Baikalian aluepiiri.
Tšitan alueen asukasluku vuonna 2002 oli 1 155 346 ja väestötiheys 2,8 as./km². Pääkaupungissa Tšitassa oli 316 643 asukasta. Väestön enemmistö oli venäläisiä. Suurin osa alueen burjaateista asui ja asuu Agan Burjatian piirikunnassa, mutta heitä asuu myös muualla varsinkin Agan Burjatian ja Burjatian välisellä alueella.


title: Tšitan alue

text: Tšitan alue oli jaettu 31 piirin ja 10 kaupunkialueeseen. Alueeseen kuului myös Agan Burjatian autonominen piirikunta, joka oli kuitenkin myös suoraan yksi Venäjän federaation subjekti. Aluetta johtivat aluehallinnon päämies ja alueduuma.


title: Tverin alue

text: Tverin alue () on Venäjän federaatioon kuuluva hallinnollinen alue Moskovan luoteispuolella, yksi Venäjän 83 liittovaltiosubjektista. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin ja Vologdan alueisiin, idässä Jaroslavin alueeseen, kaakossa Vladimirin ja Moskovan alueisiin, etelässä Smolenskin alueeseen sekä lännessä Pihkovan alueeseen. Vuosina 1935–1990 alueen nimi oli "Kalininin alue" neuvostojohtaja Mihail Kalininin mukaan.


title: Tverin alue

text: Tverin alueen itäosa kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsiosa Valdain ylänköön. Tverin alueelta saavat alkunsa Kaspianmereen laskeva Volga ja Itämereen laskeva Väinäjoki. Alueella on kaikkiaan 500 järveä, joista suurin on Seliger. Alueen pinta-alasta noin 35 % on metsää.


title: Tverin alue

text: Tverin alueen asukasluku oli 1 353 392 henkeä (vuonna 2010). Kaupunkiväestön osuus oli 74,7 %. Suurin kaupunki on alueen pääkaupunki, runsaan 400 000 asukkaan Tver. Aiemman, vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan alueen väestöstä 92,5 % on venäläisiä, 1,5 % ukrainalaisia ja 1,0 % (14 600 henkeä) karjalaisia.


title: Tverin alue

text: Oheisessa taulukossa on lueteltu Tverin alueen kymmenen suurinta kaupunkia asukaslukuineen (vuoden 2010 väestönlaskun mukaan). Tverin alueen kaupunkien, yli 10 000 asukkaan taajamien ja muiden piirikeskusten sijainti käy ilmi kartalta:


title: Tverin alue

text: Muita Tverin alueen yli 10 000 asukkaan kaupunkeja tai kaupunkityyppisiä taajamia olivat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan: Ostaškov (18 073 as.), Kašin (16 174 as.), Kaljazin (13 870), Toropets (13 018), Lihoslavl (12 259), Redkino (11 704), Ozjornyi (10 872) ja Kuvšinovo (10 008).


title: Tverin alue

text: Alueella asuvat tverinkarjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen venäläistyneet nopeasti. Vuonna 2002 vain 3 % karjalaisista oli lapsia, kun taas eläkeikäisiä oli 50 %. Karjalaisten keski-ikä oli 56,7 vuotta.


title: Tverin alue

text: Tverin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Tver. Alueen lainsäädäntöelin on lainsäädäntökokous. Toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri Igor Rudenja.


title: Tverin alue

text: Paikallista itsehallintoa varten Tverin alue on jaettu 36 piiriin, 5 kaupunkipiirikuntaan ja kahteen suljettuun alueeseen. Kaupunkikuntia alueella on 44 ja maalaiskuntia 318.


title: Tverin alue

text:
Suluissa piirin hallinnollinen keskus.
Alueella on koneenrakennus-, kemian-, puunjalostus-, kirjapaino-, lasi-, posliini- ja kevyttä teollisuutta. Maataloudessa viljellään pellavaa, perunaa ja vihanneksia sekä kasvatetaan karjaa.


title: Tverin alue

text: Tverin kaupunki perustettiin vuonna 1135. Tver oli itsenäinen ruhtinaskunta vuoteen 1485 asti, jolloin se liitettiin Moskovan Venäjään. Alueelle muutti 1600-luvulla Itä-Suomesta karjalaista väestöä, joka oli paennut Ruotsin ankaraa verotusta ja luterilaistamista.


title: Smith-laite

text: Smith-laite on kuntosalilaite, jossa levytanko liikkuu ylös ja alas kiskojen varassa. Sillä voidaan suorittaa samoja liikkeitä kuin vapaalla levytangollakin, esimerkiksi jalkakyykky ja penkkipunnerrus. Joidenkin liikkeiden, kuten hauiskäännön suorittamiseen laite ei kuitenkaan sovellu.


title: Smith-laite

text: Smith-laitteen käyttö on aloittelijalle usein helpompaa kuin vapaalla tangolla harjoittelu. Pidemmälle ehtineet voimailijat pitävät kuitenkin usein vapaalla tangolla tehtyjä liikkeitä parempina, sillä ne kehittävät paremmin koordinaatiota, ja niissä tangon liikerata on luonnollisempi.


title: Smith

text: Smith on yleisin englanninkielinen sukunimi. Yhdysvalloissa vuoden 1990 väestönlaskennassa nimi on sukunimenä yli prosentilla väestöstä. Nimen saksankielinen vastine on Schmitt.


title: Smith

text: Nimen merkitys on suomeksi "seppä". Se tulee germaanisesta lyömistä tai iskemistä merkitsevästä sanasta.John on Ison-Britannian yleisin etunimi ja Smith yleisin sukunimi, vertaa: Matti Meikäläinen


title: Hauiskääntö

text: Hauiskääntö on lihaskuntoharjoite, jonka kohdelihas on hauis. Liikkeellä kehitetään seuraavia ominaisuuksia:Liikettä voi tehdä seuraavilla välineillä:Hauiskääntöä voi käytettävästä välineestä riippuen harjoittaa monella tavalla. Liikkeen aikana tarkoituksena on pitää hauislihas jännitettynä ja kyynärpää paikoillaan. Liike on kaareva ja se aloitetaan lantion korkeudelta nostamalla paino rinnan korkeudelle (ks. kuvat) ja lasketaan takaisin aloituspisteeseen.


title: Hauiskääntö

text: Hauiskäännöstä on olemassa monia variaatioita. Joissain liikkeissä on vastaote ja joissain käytetään apuna scott-penkkiä (kuvassa)


title: Hauiskääntö

text: Normaalisti hauiskääntö tehdään kämmenet ylöspäin käännettynä. Kämmenten kääntäminen toisin päin vaikuttaa myös kyynärvarren lihaksiin.


title: Länsi-Kreikka

text: Länsi-Kreikka () eli Länsi-Kreikan alue (Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας, "Periféreia Dytikís Elládas") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Patras.


title: Länsi-Kreikka

text: Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti läntisessä Kreikassa, ja osa siitä on Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa ja osa manner-Kreikan länsiosassa. Alueen pinta-ala on 11 350 neliökilometriä ja asukasluku 679 796 (vuonna 2011).


title: Länsi-Kreikka

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Kavio

text: Kavio (lat. "ungula") on kavioeläinten varpaan kärkeä tupen tavoin ympäröivä paksuseinäinen sarveiskynsi. Hevosen kavio on kovaa ja kimmoisaa sarveisainetta. Kavion näkyvää, tunnotonta ulkokuorta sanotaan sarveiskavioksi. Se suojelee alla olevaa martokaviota samaan tapaan kuin kenkä ihmisen jalkaa. Martokavio kasvattaa sarveisanturaa. Kavion pohja eli sarveisantura on n. 2 cm paksu. Kavion takaosan alla on kimmoisa ja kumimainen säde.


title: Kavio

text: Raskaiden kuormien vetäminen, ratsastajan paino, esteiden hyppääminen ja nopea laukka rasittavat kavioita, koska kaviot joutuvat vastaanottamaan suurimmat tärähdykset hevosen liikkuessa. Kovin rasitus kohdistuu kavioon silloin, kun hevonen tukeutuu hypystä alas yhden etujalan varaan.


title: Kavio

text: Kaviokuume on vaikea kaviosairaus, joka johtuu hevosen aineenvaihduntahäiriöstä. Kaviot ovat kuumat ja etujalat voivat olla työnnetty kauas eteen, koska hevonen yrittää siirtää painoa mahdollisimman paljon takajaloille. Kaviokuumetta esiintyy yleensä vain etujaloissa. Sairaus johtuu yleisimmin ruokintavirheestä. Joissakin tapauksissa sairaus voi aiheutua myös kovalla alustalla ratsastamisesta tai jopa kengitysvirheestä. Hoito pitää aloittaa heti oireiden ilmettyä.


title: Kavio

text: Sädemätä johtuu useimmiten huonosta hygieniasta, mutta myös huonosta kavionhoidosta ja sädeuurrosten ahtaudesta. Säde haisee pahalle, se on pehmeä ja se voi muuttua tummaksi. Pitkälle edennyt sädemätä voi aiheuttaa ontumista ja se on vaikea parantaa.


title: Leveä selkälihas

text: Leveä selkälihas () on suuri selän pinnallinen lihas. Sen tehtävä on olkavarren lähentäminen ja laskeminen vartaloon nähden sekä olkanivelen sisäkierto. Leveä selkälihas lähtee lannerangan ja alimpien rintarangan (Th7-L5) nikamien okahaarakkeista (), ristiluusta (), suoliluun harjasta () sekä alimmista kylkiluista () ja kiinnittyy olkaluun yläosaan ("Crista tuberculi minoris"). Leveää selkälihasta hermottaa "N. thoracodorsalis" (C6-C8).


title: Leveä selkälihas

text: Kuntosalilla leveää selkälihasta voi harjoittaa esimerkiksi kulmasoudulla, leuanvedolla sekä erilaisilla taljaliikkeillä. Kehonrakentajien usein tavoittelema V:n muotoinen vartalo perustuu juuri leveiden selkälihasten kasvattamiseen.


title: Ellesmerensaari

text: Ellesmerensaari [] (, ) on Kanadan arktisten saarten pohjoisin saari, jonka Smithinsalmi ja Kennedyn kanaali erottavat saaren itäpuolella sijaitsevasta Grönlannista. Pinta-alaltaan (196 235 km) se on maailman kymmenenneksi suurin ja Kanadan kolmanneksi suurin saari. Vuonna 2001 saarella asui 168 ihmistä. Saaren kolme asutuskeskusta ovat Alert, Eureka ja Grise Fiord.


title: Ellesmerensaari

text: Saaren löysi englantilainen William Baffin vuonna 1616.


title: Ellesmerensaari

text: Ellesmeren saarella elää jonkin verran myskihärkiä ja suhteellisen pienikokoisia Pearynmaan peuroja.


title: Ellesmerensaari

text: Ellesmerensaaren luoteisosan jäättömällä alueella on Lake Hazen, joka on yksi Arktiksen suurimmista järvistä. Lake Hazenin lähistö on ympäristöä lämpimämpi ja pääosa Ellesmerensaaren luoteisosan kasvillisuudesta ja eläimistöstä on keskittynyt tämän ”arktisen keitaan” lähistöille.


title: Selkälihas

text: Selkälihakset ovat varsin voimakkaita lihaksia, joiden päätehtävänä on vartalon pitäminen pystyssä ja selkärangan suojaaminen iskuilta. Selkälihaksia on ihmisellä useita: suurimpia selkälihaksista ovat selän ojentajat, leveät selkälihakset sekä epäkäslihakset.


title: Selkälihas

text: Muiden lihasryhmien tavoin myös selkälihakset tarvitsevat harjoittelua, sillä vahvuudestaan huolimatta selkälihaksetkin voivat vahingoittua vääränlaisen kuormituksen tai huonon kuntonsa vuoksi täysin arkipäiväisessäkin tilanteessa. Selkälihasten harjoittaminen ehkäisee tehokkaasti muun muassa selkävaivoja, ja varsinkin skolioosia sairastaville selkälihakset ovat erityisen tärkeitä selkärangan tukemisen vuoksi. Lihasharjoitteluista johtuvat selkäkivut johtuvat useimmiten liian äkkinäisistä liikkeistä tai liian laajoista liikeradoista.


title: Selkälihas

text: Selkälihakset voidaan jakaa pituutensa mukaan pitkiin, keskipitkiin ja lyhyisiin selkälihaksiin.


title: Selkälihas

text: Yläselän lihaksia harjoittaessa liikkeet ovat usein joko vartaloon nähden vaakatasossa suoritettuja (alatalja, kulmasoutu) taikka silkkoja ylhäältä tehtyjä vetoja (ylätalja, leuanveto). Vaakavedoissa pääosassa ovat lapaluiden välissä olevat epäkäslihakset, kun taas ylhäältä vedoissa keskitytään käsien lähentämiseen vartaloa kohti eli leveä selkälihas on silloin pääosassa.


title: Selkälihas

text: Alaselän lihakset eli selän ojentajat vahvistuvat, kun ne pitävät keskivartaloa suorana esimerkiksi maastavedossa, kun taas aktiivisesti niitä voi treenata tekemällä vaikkapa selänojennusta.


title: Selkälihas

text: Linkkejä selkälihaksien harjoittamiseen liittyen:


title: Selän ojentajalihas

text: Selän ojentajat () ovat suuret selkälihakset, jotka alkavat lantiosta ja päättyvät kallonpohjaan. Erector spinae-lihakset koostuvat itse asiassa useista lihaksista ja jänteistä. Ne kulkevat parillisina selkärangan vieressä.


title: Selän ojentajalihas

text: Erector spinaeta peittää rintarangan ja lantion alueella thoracolumbaalinen sidekudoskalvo. Kaulan alueella vastaavasti lihasta peittää niskaside, nuchal ligament.


title: Selän ojentajalihas

text: Kuntosalilla niitä voi harjoittaa esimerkiksi maastavedolla ja selänojennuksella. Koska rasitus esimerkiksi selänojennuksessa kohdistuu selän ojentajien alaosaan, kutsutaan selän ojentajia usein alaseläksi.


title: Victoriansaari

text: Victoriansaari on Kanadalle kuuluva arktinen saari. Se on pinta-alaltaan 217 291 km². Victoriansaari on maailman kahdennakseksi suurin saari ja samalla Kanadan toiseksi suurin saari.


title: Victoriansaari

text: Saarella asui 1707 ihmistä (2001). Saaren isoin asutuskeskus on Cambridge Bay saaren kaakkois-osassa.


title: Victoriansaari

text: Saaren eteläosassa on kuparimalmia, jota inuiitit ovat hyödyntäneet.


title: Thomas Wallgren

text: Thomas Wallgren (s. 28. helmikuuta 1958) on filosofian tohtori, yliopistonlehtori, dosentti, kunnallispoliitiikko ja kansalaisaktivisti. Hän työskentelee Helsingin yliopistolla ruotsinkielisessä filosofian oppiaineessa. Wallgren johti Suomen akatemian rahoittamaa mielenfilosofista tutkimusprojektia, joka oli käynnissä vuosina 2010–2013 sekä Von Wright-Wittgenstein-arkistoa. Lue lisää: Thomas Wallgrenin kotisivu


title: Thomas Wallgren

text: Wallgren oli mukana Koijärvi-liikkeessä 1980-luvun alussa. Hän vastusti Suomen liittymistä Euroopan unioniin ja oli pitkään (VEU) -järjestön varapuheenjohtaja. 2015 hän allekirjoitti Paavo Väyrysen kansalaisaloitteen kansanäänestyksen järjestämiseksi Suomen jäsenyydestä euroalueessa.


title: Thomas Wallgren

text: Wallgren oli ehdolla vuosien 2007 ja 2011 eduskuntavaaleissa. Hän pyrki kummallakin kerralla eduskuntaan sosiaalidemokraattina Helsingin vaalipiiristä, mutta ei tullut valituksi. Wallgren valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon SDP:n edustajana vuonna 2008, vuonna 2012 ja vuonna 2017. Wallgren toimi Suomen Pakolaisavun puheenjohtajana vuosina 2008–2011.


title: Thomas Wallgren

text: Wallgrenin puoliso on näytelmäkirjailija Laura Ruohonen.


title: Aino Acktén huvila

text: Aino Acktén huvila on Helsingin Laajasalossa Tullisaaren osa-alueella sijaitseva historiallinen huvilarakennus, joka toimii nykyisin kaupungin omistamana kulttuuritilana.


title: Aino Acktén huvila

text: Huvila oli alun perin nimeltään "Villa Lindfors" ja se on yksi kolmesta huvilasta, jotka Theodor Decker suunnitteli kauppaneuvos Henrik Borgströmin jälkikasvua varten (huviloista kaksi on säilynyt). Vuonna 1877 valmistunut kaksikerroksinen ja koristeelliseen uusrenessanssityyliin rakennettu puuhuvila sijaitsee Tullisaarenpuistossa. Siinä on käytetty pystyhirsirakennetta. Maailmankuulu suomalainen sopraano Aino Ackté osti huvilan kesäasunnokseen vuonna 1904 ja käytti sitä kuolemaansa saakka vuonna 1944. Helsingin kaupunki sai sen omistukseensa vuonna 1929 ja entisöi sen vuosina 1986–1987 alkuperäisasuunsa.


title: Aino Acktén huvila

text: Huvilaa vuokrataan toukokuusta lokakuun loppuun pienimuotoisiin konsertteihin ja kulttuuritapahtumiin, kokouksiin, seminaareihin ja yksityistilaisuuksiin sekä musiikin harjoittelu- ja opetuskäyttöön.


title: Aino Acktén huvila

text: Acktélla oli huvila myös Heinävedellä Etelä-Savossa lähellä Koukunpolven kuuluisaa Heinäveden reitin kansallismaisemaan kuuluvaa jyrkkää vesitien käännöstä.


title: Vatsalihasliike

text: Vatsalihasliikkeistä on olemassa useita erilaisia muunnelmia. Istumaannousuissa nostetaan alustasta alaselkä, mutta rutistuksissa pelkästään yläselkä. Rutistusten etu on siinä, että ne eristävät vatsalihakset, eivätkä rasita lonkankoukistajia.


title: Vatsalihasliike

text: Sekä istumaannousut että rutistukset rasittavat suoria vatsalihaksia, mutta tekemällä ne kiertäen saadaan rasitettua myös vinoja vatsalihaksia. Tämän lisäksi vinoja vatsalihaksia voi harjoittaa esimerkiksi sivutaivutuksilla. Haluttaessa kohdistaa rasitus suoran vatsalihaksen alaosaan, voidaan tehdä erilaisia jalkojennostoja.


title: Vatsalihasliike

text: Staattiset vatsalihaspidot kohdistuvat vatsalihasten syvimpiin osiin. Kun "syviä vatsalihaksia" harjoitetaan, saa vatsa enemmän ryhdikkyyttä, jolloin sen roikkuminen saattaa vähentyä.


title: Vatsalihasliike

text: Eräs hyvä vatsalihaspito suoritetaan pysyttelemällä ikään kuin punnerrusasennossa: noustaan kyynärpäiden sekä varpaankärkien varaan niin, ettei mikään muu osa ruumiista kosketa lattiaa, ja yritetään pysyä asennossa mahdollisimman kauan.


title: Henrik Borgström

text: Henrik Borgström (26. huhtikuuta 1799 Loviisa – 30. kesäkuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja merkittävä vaikuttaja Helsingin elinkeino- ja kulttuurielämässä.


title: Henrik Borgström

text: Henrik Borgström kuului porvoolaiseen Borgströmin kauppiassukuun. Hänen vanhempansa olivat raatimies Henrik Borgström ja Juliana Husberg. Isä kuoli jo 1808 ja perheen ollessa varaton yhdeksänvuotias Henrik joutui lähtemään sukulaisten hoidettavaksi. Hän muutti 1813 vain neljätoistavuotiaana Helsinkiin apulaiseksi sukulaisensa rihkamakauppaan, mutta siirtyi vuotta myöhemmin Hämeenlinnaan kirjanpitäjäksi ja opiskeli siellä myös matematiikkaa ja englantia. Borgström hankki oppia liikealalle ulkomailla ja toimi 1818–1821 Liverpoolissa Englannissa Joseph Leigh & Co -yhtiön Ruotsin kirjeenvaihtajana ja sen jälkeen palattuaan samaisen yrityksen edustajana Helsingissä.


title: Henrik Borgström

text: Borgström perusti Helsinkiin 1823 toiminimi Granberg & Borgströmin sekä oman kauppahuoneen saatuaan porvarisoikeudet kahta vuotta myöhemmin. Sen on sanottu olleen ensimmäinen moderni kauppahuone Suomessa ja kehittäneen monin tavoin kasvavan pääkaupungin liike-elämää. Aluksi Borgströmin kauppahuone keskittyi agentuuritoimintaan, välittämään vienti- ja tuontilasteja pohjalaisille kauppa-aluksille sekä arvokkaita tietoja muille kauppahuoneille. Muista kauppahuoneista poiketen Borgström ei pyrkinyt laajentamaan toimintaansa laivanvarustukseen, mutta osti 1851 Helsingin ja Lyypekin väliä liikennöinen höyrylaivan. Sen sijaan Borgström laajensi omistuksiaan teollisuuden puolelle: Hän perusti vuonna 1834 Borgströmin tupakkatehtaan, joka oli pitkään Suomen suurin, ja 1847 tehtailija Axel Wilhelm Wahrenin ja varakonsuli Conrad Hernmarckin kanssa Forssan puuvillakehräämön. Puuvillakehräämöstä muodostettiin vuonna 1859 Forssa Osake Yhtiö, jonka toimitusjohtajana Borgström oli vuoteen 1865. Se oli hänen kannattavin liiketoimensa ja alansa toiseksi suurin yritys Finlaysonin jälkeen. Borgström oli myös suurin yksittäinen osakkeenomistaja Suomen Yhdyspankissa, joka perustettiin 1862. Vuonna 1846 perustettu sokeritehdas sen sijaan ei kannattanut. Borgströmin tupakkatehtaan rakennukset Meritullinkadun ja Pohjoisrannan kulmassa Helsingin Kruununhaassa ovat yhä jäljellä.


title: Henrik Borgström

text: Borgström oli Suomessa uranuurtaja yritysmuotoisessa liiketoiminnassa. Hän muutti 1840-luvun lopulla kauppahuoneensa toiminimeksi Henrik Borgström & Co, jossa varakonsuli Hernmarck oli toisena osakkaana. Borgström osti liikekumppaninsa ulos yrityksestä vuonna 1859, minkä jälkeen se oli kokonaan hänen ja hänen perheensä omistuksessa. Monet kilpailijat ajautuivat konkurssiin 1850- ja 1860-lukujen taloudellisesti vaikeina aikoina, mutta omistuksiaan viisaasti hajauttanut ja yksittäisiä suursijoituksia välttänyt Borgström menestyi. Kuollessaan vuonna 1883 häneltä jäi jälkeen 4,2 miljoonan markan arvoinen netto-omaisuus, joka muodostui suurelta osin osakkeista – näistä noin puolet oli Forssa Oy:n osakkeita. Borgström oli kuollessaan yksi Suomen varakkaimmista liikemiehistä.


title: Henrik Borgström

text:
Borgström oli 1831–1842 Tanskan varakonsulina Helsingissä, Loviisassa, Porvoossa ja Tammisaaressa. Hän sai 1851 kauppaneuvoksen arvonimen. Hän oli yksi Suomen porvarissäädyn edustajista tsaari Aleksanteri II:n kruunajaisissa 1856. Borgström kuului 1857 tullitaksantarkastuskomiteaan ja Suomen ensimmäiseen rautatiejohtokuntaan sekä 1862 rahanuudistuskomiteaan.
Puutarhanhoidosta kiinnostunut Borgström teki aloitteen, jonka pohjalta perustettiin 1834 yhtiö Helsingin Kaivopuiston perustamiseksi ja hän kunnostutti puistoksi myös Eläintarhan vuokraviljelmät vuonna 1851 sekä kaupungilta vuokraamansa Tullisaaren kartanon ympäristön. Eläintarhan alueen hän luovutti kaupungille 1877. Eläintarhan puistoalueella sijaitsevan Talvipuutarhan vieressä paljastettiin 27. toukokuuta 1888 Walter Runebergin veistämä Borgströmin pronssinen rintakuvapatsas, jonka jalustassa lukee etupuolella "Henrik Borgström, Tölö parks och Trädgårdsföreningens grundläggare" (”Töölön puiston ja puutarhayhdistyksen perustaja”) sekä takana "Af tacksamme medborgare 1887" (”Kiitollisilta kansalaisilta 1887”). Laajasalossa sijaisee Borgströmin muistoksi 1953 nimetty tie ja polku.


title: Henrik Borgström

text: Borgström oli myös merkittävä tieteen, taiteen ja kulttuurin suosija ja mesenaatti. Hänen ystäviinsä kuuluivat muun muassa J. V. Snellman, joka toimi 1850-luvulla jonkin aikaa hänen kirjanpitäjänään, sekä Zachris Topelius, joka asui jonkin aikaa alivuokralaisena Borgströmin talossa Mariankadulla. Borgströmin kaupunkikoti sekä hänen kesäpaikkansa Tullisaari olivat pääkaupungin kirjailijoiden ja taiteilijoiden tärkeitä kokoontumispaikkoja. Hän toimi Finska Konstföreningenissä ja oli Konstnärsgilletin puheenjohtaja.


title: Henrik Borgström

text: Borgström nai 1827 varakkaan kokkolalaisen kauppiaan tyttären Carolina Christina Kjemmerin (1807–1885) ja he saivat yksitoista lasta. Pojista Henrik Borgström nuorempi (1830–1865) toimi Suomen Yhdyspankin ensimmäisenä toimitusjohtajana, Johan Leonard Borgström (1832–1907) jatkoi 1865 isänsä seuraajana Forssa Oy:n johdossa ja kohosi myöhemmin valtiopäiväedustajaksi, Carl Emil Borgström (1838–1876) toimi kauppiaana ja konsulina Helsingissä, Georg Borgströmistä (1842–1920) tuli maanviljelysneuvos ja August Borgströmistä (1844–1899) Forssa Oy:n toimitusjohtaja ja kauppaneuvos. Lisäksi kaksi poikaa kuoli jo lapsena ja Gustaf Wilhelm Borgström (1834–1853) opiskeluaikanaan. Tyttäristä Henrietta Carolina Borgström (1828–1893) kunnostautui sosiaalityössä, Maria Emelie (1840–1881) avioitui serkkunsa, myöhemmin kenraali Julius af Lindforsin ja Adelaide (1846–1889) arkkitehti Theodor Deckerin kanssa. Decker suunnitteli myös Borgströmin rintakuvan graniittisen jalustan.


title: Kaksoistähti

text: Kaksoistähti on tähtijärjestelmä, jossa kaksi tähteä kiertää yhteisen painopisteen ympäri ellipsiradalla. Näitä tähtiä kutsutaan kaksoistähtien komponenteiksi. Nykyisen käsityksen mukaan suuri tai suurin osa tähdistä on osa vähintään kahden tähden järjestelmää. Kaksoistähtijärjestelmät ovat hyvin tärkeitä astrofysiikan kannalta, sillä tähtien massa voidaan määrittää tarkkailemalla kahden tähden jakamaa kiertorataa. Kaksoistähtijärjestelmistä saatujen tulosten kanssa vertailemalla voidaan selvittää monien yksittäistenkin tähtien massa.


title: Kaksoistähti

text: Kaksoistähtijärjestelmän tähtien ratojen säteet r ja r ovat kääntäen verrannolliset tähtien massoihin m ja m.


Kaksoistähti


title: Kaksoistähti

text: Vaikka maan pinnalta katsottuna jotkin tähdet näyttävät suunnattoman etäisyyden vuoksi olevan lähekkäin, niitä ei tule sekoittaa kaksoistähtiin, sillä niiden painovoima vaikuttaa toisiinsa vain hyvin vähän. Kaksoistähtijärjestelmät voidaan erottaa joko optisesti tai epäsuorilla keinoilla, kuten spektroskopialla. Jos kaksoistähdet kiertävät toisiaan maasta nähden suorassa, ne näyttävät kulkevat toistensa ylitse.


title: Kaksoistähti

text: Tähtijärjestelmät, joissa on useampia kuin kaksi tähteä, eli moninkertaiset tähtijärjestelmät, eivät myöskään ole harvinaisia ja niihin viitataan usein samalla termillä kuin kahden tähden järjestelmiinkin. Kaksoistähtien komponentit nimetään siten, että kirkkaampi on A ja himmeämpi B. Kaksoistähtijärjestelmissä olevien tähtien massat voivat siirtyä tähdestä toiseen mikä johtaa yksittäisille tähdille epätavanomaiseen kehitykseen. Tunnettuja esimerkkejä kaksoistähtijärjestelmistä ovat Algol, Sirius ja Cygnus X-1 (jonka yksi komponentti saattaa olla musta aukko).


title: Kaksoistähti

text: Kaksoistähti-sanaa käytti ensimmäisen kerran Sir William Herschel 1802 kuvaamaan kahden lähekkäin olevan tähden muodostamaa yhteistä järjestelmää. Kaikki toisiaan kiertävät tähdet ovat kaksoistähtiä. On kuitenkin mahdollista, että "kaksoistähti" muodostuukin todellisuudessa kahdesta täysin erillisestä tähdestä, jotka sattuvat näkymään Maahan lähes samassa suunnassa, vaikka todellisuudessa ovatkin hyvin suurten etäisyyksien erottamia. Tällöin puhutaan optisesta kaksoistähdestä. Tunnettu optinen kaksoistähti sijaitsee Otavan varressa, jossa Mizar ja Alcor näyttävät muodostavan parin. Optisia kaksoistähtiä löytyi hyvin paljon kaukoputken keksimisen jälkeen. Herschel mittasi 1780 yli 700 tähden muodostaman parin asemien muutoksia ja havaitsi, että noin 50 pareista muutti keskinäistä asemaansa kahden vuosikymmenen tarkkailun kuluessa.


title: Kaksoistähti

text: Aito kaksoistähti on kahden (tai useamman) painovoiman toisiinsa sitoman tähden ryhmä. Toisinaan pelkkä optinen tarkennus riittävän vahvalla kaukoputkella, mahdollisesti interferometrin avustamana riittää erottamaan kaksoistähden, jolloin puhutaan "visuaalisesta kaksoistähdestä". Muissa tapauksissa ainoa tapa tunnistaa kaksoistähti on Doppler-siirtymä tähden valossa. Näissä niin sanotuissa spektroskooppisissa kaksoistähdissä lähekkäin olevien tähtien spektrissä näkyy muutoksia valon liikkuessa ensin kohti sinistä ja sitten kohti punaista, tähden liikkuessa ensin Maata kohti ja sitten poispäin tähden kiertäessä kaksoistähtijärjestelmän yhteistä painopistettä. Jos tähdet ovat tietystä näkökulmasta katsottuna samassa linjassa, on mahdollista nähdä osittainen tai kokonainen tähdenpeitto eli okkultaatio, jossa toinen tähti peittää toisen. Algol on tunnetuin esimerkki juuri tällaista kaksoistähteä edustavasta järjestelmästä.


title: Kaksoistähti

text: Astronomit ovat havainneet joitakin tähtiä jotka näyttävät kiertävät tyhjän avaruuden ympärillä. "Astrometriset kaksoistähdet" ovat lähellä maata olevia tähtiä, jotka kiertävät keskipisteen ympärillä mutta ilman näkyvillä olevaa toista komponenttia. Myös joillakin spektroskooppisilla kaksoistähdillä on havaittu olevan vain yksi spektri, joka liikkuu edestakaisin. Vaikka toista komponenttia ei olisikaan näkyvillä, sen massan laskemiseksi voidaan käyttää samoja matemaattisia kaavoja kuin tavanomaisen kaksoistähden komponenttien. Astrometrisen kaksoistähden näkymättömän komponentin on oltava hyvin himmeä, niin että se on luultavasti kirkkaamman komponentin loiston peittämä. On myös mahdollista, että kumppani on jokin hyvin heikosti säteilevä kappale, kuten neutronitähti. Joissain tapauksessa on myös vahvasti syytä epäillä, että puuttuva tähti onkin todellisuudessa musta aukko. Cygnus X-1 on tunnettu esimerkki tällaisesta kaksoistähtijärjestelmästä: näkymättömän komponentin on arveltu olevan massaltaan yhdeksän kertaa suurempi kuin Aurinko. Näin suuri massa on paljon suurempi kuin Tolmanin-Oppenheimerin-Volkoffin rajan eli neutronitähden massan teoreettisen ylärajan. Cygnus X-1 oli ensimmäinen kohde joka yleisesti hyväksyttiin mustaksi aukoksi.


title: Kaksoistähti

text:
Monet kaksoistähdet havaitaan suoraan seuraamalla lähekkäisten tähtien liikkeitä taivaalla. Hyvin lähekkäisiä kaksoistähtiä ei suoraan havaita. Tähtien pitää olla yli 0,2 " (kaarisekunnin) päässä toisistaan. Joissain tapauksissa tähdet eivät näy erillisenä, mutta tähden kuva on soikea. Jos komponentit ovat hyvin kaukana toistaan, on joskus vaikea todistaa, kiertävätkö tähdet toisiaan vai eivät, koska liike on niin hidasta ja lähellä mittaustarkkuutta.Mikäli tähtiä on useampia, puhutaan moninkertaisesta tähdestä. Tällöin lisätään komponentteja tähtien lukumäärän mukaan: C, D, E, ...
Voidaan lisätä myös komponentteja näin: Jos jonkin kaksoistähden A-komponentti paljastuu kaksoistähdeksi, lisätään Aa ja Ab.
Usein moninkertaiset tähdet muodostuvat kaksoistähdistä, jolloin esimerkiksi kaksi lähekkäistä kaksoistähteä kiertää toisiaan. Tunnettuja moninkertaisia tähtiä ovat mm. kolmoistähti Zeta Cancri ja kuusinkertainen tähti Castor.
Yleensä moninkertaiset kaksoistähdet ovat hierarkkisia. Jos kaksi komponenttia kiertää lähekkäin toisiaan, kolmas on kauempana. Nelostähden rakenne voi olla kaksi lähekkäistä kaksoistähteä kiertämässä toisiaan. Hierarkkisuuden arvellaan liittyvän tähtien syntytapoihin.


title: Kaksoistähti

text: Kolmen kappaleen probleemasta tiedetään, että kolme kovin lähekkäistä tähteä eivät viihdy pitkään vakailla radoilla: usein käy niin, että kaksi tähteä jää kiertämään toisiaan ja kolmas sinkoutuu pois suurella vauhdilla.


title: Kaksoistähti

text: Kaksoistähtiä on luokiteltu monella tavalla:Aikaisemmin monet tutkijat ajattelivat kaksoistähtien synnyn olevan planeettakunnan muodostumista estävä tapahtumasarja. Silloin kaksoistähtiä kiertäviä planeettoja ei olisi. Nyttemmin tiedetään eksoplaneettoja olevan myös kaksoistähdillä. On löydetty sekä kaksoistähden yksittäisiä komponentteja kiertäviä planeettoja että kahta tähteä kiertäviä planeettoja.


title: Kaksoistähti

text: Kaksoistähdillä on myös esiplanetaarisia kiekkoja, joista planeetat syntyvät kasautumalla.


title: Kaksoistähti

text: Ongelmaksi jää planeettaratojen vakaus. Jos tähdet ovat riittävän lähellä toisiaan, ne ajavat vetovoimallaan planeetat joko hyvin soikeille radoille, ulos kaksoistähtijärjestelmästä tai syöksymään toiseen tähteen. Järjestelmästä ulos syöksyvä planeetta pakastuisi ja hyvin soikealla radalla kiertävä planeetta vuoroin kylmenisi, vuoroin kuumenisi ensimmäisenä päiväntasaajan seudulta.


title: Kaksoistähti

text: Yleisesti ottaen voi sanoa, että jos kaksoistähden toinen tähti on yli 200 AU:n päässä toisesta tähdestä, niin se ei vetovoimallaan sanottavasti häiritse planeettojen syntymistä. Myöskään kaksi hyvin lähekkäistä toisiaan kiertävää tähteä, joiden kiertoaika toistensa ympäri on muutama vuorokausi, eivät estä elinkelpoisen planeetan syntyä ja kiertämistä.


title: Pohjois-Egean saaret

text: Pohjois-Egean saaret () eli Pohjois-Egean saarten alue (Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου, "Periféreia Voreíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Mytilíni.


title: Pohjois-Egean saaret

text: Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren pohjoisosassa. Siihen kuuluvat muun muassa Pohjoisen Egean saarten saariryhmän suurimmat saaret Lesbos, Chíos, Sámos ja Límnos. Saariryhmän saarista kaikki, kuten Thásos ja Samothráki, eivät kuitenkaan kuulu hallintoalueeseen. Alueen pinta-ala on 3 836 neliökilometriä ja asukasluku 199 231 (vuonna 2011).


title: Pohjois-Egean saaret

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Etelä-Egean saaret

text: Etelä-Egean saaret () eli Etelä-Egean saarten alue (Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου, "Periféreia Notíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ermoúpoli.


title: Etelä-Egean saaret

text: Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren eteläosassa, ja se koostuu Kykladien ja Dodekanesian saarista. Alueen pinta-ala on 5 286 neliökilometriä ja asukasluku 308 975 (vuonna 2011).


title: Etelä-Egean saaret


title: Itä-Makedonia ja Traakia

text: Itä-Makedonia ja Traakia () eli Itä-Makedonian ja Traakian alue (Περιφέρεια Ανατολικής Μακεδονίας και Θράκης, "Periféreia Anatolikís Makedonías kai Thrákis") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Komotiní.


title: Itä-Makedonia ja Traakia

text: Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian itäiset osat sekä kreikkalainen Traakia (Länsi-Traakia). Sen pinta-ala on 14 158 neliökilometriä ja asukasluku 608 182 (vuonna 2011).


title: Itä-Makedonia ja Traakia


title: Mahalaukku

text: Mahalaukku eli ventrikkeli () on eräs niistä elimistä, joiden avulla elimistö huolehtii saamastaan ravinnosta. Ruoka kulkee suun ja ruokatorven kautta mahalaukkuun ja sieltä edelleen suoleen. Mahalaukun tehtävänä on osin varastoida ruokaa ennen sen kulkeutumista suoleen ja osin murentaa ravinto ohueksi velliksi.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukkuun tullut ruoka viivähtää hetken mahalaukussa ennen kuin se kulkeutuu pohjukaissuoleen sopivina annoksina. Näin suolisto saa käsiteltäväksi kerrallaan sopivan määrän ravintoa.
Mahalaukussa ruoka vaivautuu hienojakoiseksi, jolloin se on sopivan kiinteää suolta varten. Sen ohella mahalaukun limakalvo erittää mahanestettä, joka sekoittuu ruokaan. Näin syntyy ohut velli, joka kulkeutuu edelleen pohjukaissuoleen. Mahaneste ei vain pehmennä ravintoa, se sisältää elimistölle tarpeellisia aineita, jotka pilkkovat ruoan ravintoaineiksi, jolloin elimistö voi käyttää niitä hyväkseen. Vain harvat ravintoaineet imeytyvät suoraan mahalaukusta. Mahalaukun limakalvo tuottaa myös hormoneja ja muita aineita, jotka vaikuttavat ruoansulatukseen kannalta merkittäviin kehon muihin elimiin.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukku sijaitsee heti pallean alla vatsaontelossa. Mahalaukun yläosa eli mahansuu () yhtyy vasemman nännin kohdalla ruokatorveen. Mahalaukun alaosa eli mahanportti sijaitsee välittömästi kylkikaaren alla ja jatkuu siitä pohjukaissuolena. Mahalaukun etupuolella ovat maksa ja kylkiluut, jotka peittävät lähes koko mahalaukun.
Mahalaukku on itse asiassa ruoansulatuskanavan pullistuma. Se on kaarevan säkin muotoinen niin, että sen yläosa on lähes pystysuorassa ja alaosa vaakasuorassa. Näin ollen mahalaukun muoto ei ole symmetrinen. Mahalaukun koko ja muoto vaihtelevat paljon eri ihmisten välillä. Normaaliin mahalaukkuun mahtuu noin 1,5 litraa ravintoa.
Koska mahalaukku kaartuu, puhutaan mahalaukun isosta kaarroksesta eli vasemmasta ääriviivasta ja pikku kaarroksesta, joka on puolestaan mahalaukun oikea ääriviiva. Mahalaukku kaventuu alaspäin mentäessä ja sitä osaa mahalaukusta kutsutaan mahanportiksi ().


title: Mahalaukku

text: Mahalaukkua verhoaa ulkopuolelta vatsakalvo, joka muodostaa useita poimuja mahalaukkuun. Sisäpuolella on mahalaukun lihaksisto, joka vaivaa ruoan ja kuljettaa sen pohjukaissuolen suuntaan. Mahalaukun lihakset ovat kolmessa kerroksessa. Niissä lihassyyt kulkevat eri suuntiin. Lihakset venyvät helposti, ja sen vuoksi mahalaukku pystyy laajenemaan hyvin.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukun sisäpintaa verhoaa ohut limakalvo. Limakalvo on erityisen tärkeä ruoansulatuksen kannalta. Limakalvossa on nimittäin erilaisia rauhasia, jotka erittävät mahanestettä. Normaalisti mahanestettä syntyy 2-3 litraa päivässä. Limakalvon rauhasissa on erilaisia soluja, jotka valmistavat erilaisia limoja ja eritteitä mahanesteeseen. Rauhasten niin kutsutut parietaalisolut muodostavat suolahappoa. Nämä solut ovat pääosin pienellä alueella mahalaukun alaosassa.
Niin kutsutut pääsolut tuottavat pepsinogeeniä. Se muodostaa suolahapon kanssa pepsiiniä.
Edelleen on rauhasia, jotka koostuvat ns. limakalvo- eli mukoosasoluista. Nämä rauhaset tuottavat emäksistä limaa, joka suojaa mahalaukun limakalvoa, joka muuten olisi alttiina suolahapon vaikutukselle.
Suolesta imeytyvät useimmat elimistön tarvitsemat ruoan aineosat, mutta osa näistä imeytyy jo mahalaukussa. Muun muassa vesi, alkoholi ja sokeri imeytyvät mahalaukusta suoraan verenkiertoon. Siksi mahalaukussa on runsas verisuonitus, joka imee ravintoaineita kuljettaakseen ne edelleen veren mukana muualle elimistöön, erityisesti maksaan. Nämä verisuonet huolehtivat myös itse ruoansulatuskanavan ravinnon saannista.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukun seinämät liikkuvat lähes koko ajan. Autonominen eli tahdosta riippumaton hermosto säätelee näitä liikkeitä. Vagushermo, joka kulkee suoraan aivoista mahalaukkuun välittää impulsseja eli herätteitä mahalaukun lihaksille.
Lihakset supistuvat aaltomaisesti, aallot leviävät mahalaukun yläosista sen alaosiin. Ensimmäiset supistukset alkavat, kun mahalaukku on aterian jälkeen tyhjentynyt kaikesta ravinnosta. Vatsan ”kurina” johtuu pitkään tyhjillään olleen mahalaukun voimakkaasta supistuksesta. Ruokailu lopettaa supistukset. Se johtuu nielun ja ruokatorven heijasteista eli reflekseistä, joiden vaikutuksesta mahalaukun lihakset rentoutuvat. Sen ansiosta mahalaukku voi laajentua ja ottaa vastaan ravintoa.
Heti ensimmäisten ruokapalojen saavuttua mahalaukkuun supistukset alkavat uudestaan. Alkuun mahaportti eli mahalaukun yhtymäkohta pohjukaissuoleen on kiinni. Tämän vuoksi lihasten liikkeet vain möyhentävät ravintoa.
Kun mahalaukun sisältö on riittävän juoksevaa, mahaportti aukeaa ja supistusten seurauksena lihasten liike kuljettaa ravinnon läpi koko suolen.
Kaikki ruoka ei kulkeudu kerralla suoleen vaan mahalaukku kuljettaa sysäyksittäin pieniä määriä ravintoa pohjukaissuoleen. Tavallisen aterian jälkeen mahalaukun tyhjentymisnopeus riippuu kuitenkin ravinnon laadusta. Hiilihydraattipitoinen ravinto tyhjenee mahalaukusta nopeammin kuin rasvapitoinen.


title: Mahalaukku

text: Mahalaukun tuottaman happaman mahanesteen vaikutuksesta ruoka saadaan oikeaan kiinteyteen ja sen avulla elimistö pystyy hajottamaan ravinnon valkuaisaineet. Mahaneste sisältää muun muassa vettä, entsyymejä kuten pepsiiniä, suolahappoa, suoloja ja limaa.


title: Mahalaukku

text:
Mahanesteen pepsiini on proteolyyttinen entsyymi eli se pilkkoo valkuaisaineita. Maharauhasten erittämä pepsiinin inaktiivinen esiaste pepsinogeeni muuttuu mahalaukussa aktiiviseen muotoon suolahapon ja jo muodostuneen pepsiinientsyymin avulla. Mahanesteen happamuus myös tuhoaa ravinnon mukana mahalaukkuun kulkeutuneita bakteereita ja muita mikro-organismeja, joten mahalaukun ja ohutsuolen yläosan sisältö on melko steriiliä.
Mahanesteen eritystä säätelevät mm. aivojen autonominen, tahdosta riippumaton hermosto sekä hormonit. Hormonit vaikuttavat sekä mahanesteen muodostumiseen että mahalaukun liikkeisiin ja supistuksiin. Gastriini-hormonilla on suuri merkitys suolahapon synnyssä.


title: Mahalaukku

text: Moni muukin asia voi vaikuttaa ruoansulatukseen ja mahanesteen määrään. Esimerkiksi mielentilalla on suuri merkitys. Mahanesteen eritys lisääntyy, jos ajattelee hyvää ruokaa tai tuntee ruoan hajun tai maun. Pelko ja alavireisyys sitä vastoin vähentävät mahanesteen tuotantoa. Se johtuu siitä, että sympaattinen hermosto, jonka vaikutus on suuri mm. pelkotiloissa, voi heikentää mahalaukun työskentelyä.


title: Mahalaukku

text:
Riittävä mahanesteen määrä mahalaukussa vähentää mahanesteen eritystä automaattisesti. Hormonia tuottavat rauhaset nimittäin reagoivat riittävän happamaan mahalaukun sisältöön. Sen seurauksena hormonien eritys vähenee ja samalla mahanesteen tuotanto loppuu.
Ohutsuolen hormonit reagoivat samalla tavalla kun suolen sisältö on hapan mahanesteen suolahapon vaikutuksesta.
Mahalaukun limakalvo on herkkä eikä itse asiassa sietäisi mahanesteen suolahappoa. Sitä suojaa kuitenkin ohut emäksinen suolahappoa neutraloiva limakerros. Mahalaukun limakalvo voi joskus eri syistä olla altis suolahapon hyökkäyksille. Suolahappo voi silloin syövyttää reiän limakalvoon aiheuttaen mahahaavan.


title: Mahalaukku

text: Mahalaukun limakalvon kautta verenkiertoon imeytyy vain vähän aineita, mm. pieniä määriä alkoholia tai rasvaliukoisia yhdisteitä. Suurin osa mahalaukun sisällöstä kulkeutuu edelleen suoleen, josta ravintoaineet pääosin imeytyvät verenkiertoon.


title: Mahalaukku

text: Mahalaukun vaivoissa on usein kyse mahanesteen määrän muutoksista. Tämän vuoksi mahalaukkua tutkittaessa otetaan usein näytteitä mahanesteestä erilaisin menetelmin. Mahalaukun sairaudet voivat myös esiintyä mahalaukun limakalvomuutoksissa. Näytteet otetaan silloin limakalvolta.


title: Mahalaukku

text:
Letkulla otettava näyte
Mahanesteestä voidaan ottaa näyte ohuella muutaman millimetrin paksuisella letkulla. Letku voidellaan liukastusvoiteella ja viedään mahalaukkuun nenän tai suun kautta.
Letkun kautta imetään näyte mahanesteestä. Mahaneste tutkitaan laboratoriossa. Mahanesteestä mitataan sen happamuus ja suolahappopitoisuus.
Mahalaukun suolahapon tuottokyky voidaan mitata ruiskuttamalla pentagastrin-nimistä ainetta ihon alle. Mahanesteestä otetussa näytteessä näkyy tällöin lisääntynyt suolahapon tuotanto, jos kaikki on kunnossa.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukun tähystys eli gastroskopia
Mahalaukun tähystyksestä on tullut yhä tavallisempi mahalaukun tutkimusmenetelmä. Mahalaukun tähystyksen suorittaa lääkäri, joka vie ohuen, taipuisan putken ruokatorven läpi mahalaukkuun. Putkessa on kuituoptiikkaan perustuva valo, jonka ansiosta mahalaukkua ja pohjukaissuolta voidaan tarkastella.
Tähystimessä on myös ohut putki. Sen läpi voidaan ottaa koepaloja mahalaukun limakalvolta ja tutkia mahdollisia limakalvomuutoksia mikroskoopilla. Limakalvon pienet kasvaimet eli polyypit ja mahdollisesti niellyt vieraat esineet voidaan poistaa tähystyksen yhteydessä. Mahalaukun verenvuotojen tyrehdyttäminen käy niin ikään päinsä mahalaukun tähystimen avulla. Tällöin vuotava kohta sähköhyydytetään eli poltetaan.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukun röntgentutkimus
Mahalaukun röntgentutkimus eli ventrikkeliröntgen on aikaisempaa harvemmin tehty tutkimus, koska mahalaukun tähystys useimmiten korvaa sen.
Mahalaukun röntgentutkimus aloitetaan juomalla varjoainetta. Se täyttää mahalaukun ja pohjukaissuolen. Varjoaine näkyy selvästi röntgenkuvissa. Jos mahalaukun limakalvossa on muutoksia, varjoaine näkyy tämän muutoksen ympärillä. Sellainen limakalvomuutos voi olla mahahaavan, kasvaimen tai muun sairauden merkki.


title: Mahalaukku

text:
Mahahaava
Arkipuheena mahahaavalla tarkoitetaan sekä mahalaukun että pohjukaissuolen haavaa. Mahahaava on hyvin tavallinen sairaus. Mahahaava tarkoittaa haavaumaa mahalaukun tai pohjukaissuolen limakalvolla.
Tällainen haava ei parane, koska mahanesteen suolahapon vaikutus estää sen paranemisen. Hoito tähtää sen vuoksi suolahapon neutralisoimiseen tai suolahapon muodostumisen estoon.
Antasidit eli happoa sitovat lääkkeet neutraloivat suolahappoa. H2-reseptorin salpaajat, kuten ranitidiini, estävät histamiinin vaikutuksia parietaalisoluihin, jolloin haponeritys vähenee. Protonipumpun estäjät, kuten pantopratsoli, estävät suoraan parietaalisolujen protonipumpun toimintaa ja vähentävät mahanesteen happamuutta.
Mahahaava voidaan hoitaa myös leikkauksella, jossa katkaistaan limakalvolle ärsykkeitä välittävät hermon eli vagushermon hermorata. Sellaista leikkausta kutsutaan vagotomiaksi.


title: Mahalaukku

text:
Vuotava mahahaava
Mahahaava voi pahetessaan alkaa vuotaa. Vuoto saattaa olla vähäistä eikä aiheuta oireita, mutta se voi olla myös runsasta. Runsas vuoto voi aiheuttaa huomattavan verenhukan. Tavallisia oireita ovat mustat kahvisumpin kaltaiset oksennukset, mustat veriulosteet ja musta veriripuli. Puhjennut mahahaava tarkoittaa sitä, että haava on puhkaissut mahalaukun tai pohjukaissuolen seinämän. Silloin mahan ja suolen sisältöä valuu vatsaonteloon aiheuttaen usein vatsakalvontulehduksen. Tila on hyvin vakava.


title: Mahalaukku

text:
Mahalaukun umpi
Mahalaukun umpi tarkoittaa tilaa, jossa ruoka jää mahalaukkuun ja sen kulku suoleen on estynyt. Sen voi aiheuttaa ruoan kauttakulkua ahtauttava mahalaukun alaosan tai pohjukaissuolen kurouma, mikä on syntynyt mahahaavan seurauksena.


title: Mahalaukku

text:
Mahasyöpä on varsin tavallinen pahanlaatuinen kasvain. Sen oireet ovat usein epämääräisiä, kuten epämiellyttävä tunne ylävatsassa, huono ruokahalu ja laihtuminen.
Mahasyöpä leviää jo aikaisessa vaiheessa lähielimiin kuten imusolmukkeisiin ja maksaan. Kasvaimen koon suuretessa voi tulla pahoinvointia ja oksentelua. Mahasyöpä hoidetaan leikkauksella aina, kun se on mahdollista.


title: Länsi-Makedonia

text: Länsi-Makedonia () eli Länsi-Makedonian alue (Περιφέρεια Δυτικής Μακεδονίας, "Periféreia Dytikís Makedonías") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Kozáni.


title: Länsi-Makedonia

text: Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian läntiset osat. Sen pinta-ala on 9 451 neliökilometriä ja asukasluku 283 689 (vuonna 2011).


title: Länsi-Makedonia

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Peräsuoli

text: Peräsuoli () on paksusuolen loppuosa, jonka kautta uloste ja ilma poistuvat peräaukosta. Ihmisellä peräsuoli on noin 12–15 cm pitkä ja se alkaa paksusuolen loppuosan, sigmasuolen, jälkeen.


title: Peräsuoli

text: Yleensä peräsuoli on tyhjä, mutta se täyttyy ulostemassasta paksusuolen peristaltiikan seurauksena. Peräsuoleen saapuva suolen sisältö aiheuttaa ärsytystä peräsuolen seinämän reseptoreihin, jotka reagoivat venytykseen. Reseptoreista lähtee viesti venytyksestä selkäytimen ulostamiskeskukseen, josta aiheutuu ulostamisrefleksi.


title: Peräsuoli

text: Peräsuolta käytetään toisinaan kehon sisäiseen salakuljetukseen ja seksuaalisessa tarkoituksessa. Tätä kutsutaan anaaliseksiksi. Peräsuolen kautta pystytään annostelemaan lääkkeitä, erityinen lääkemuoto on peräsuolessa liukeneva suppositorio.


title: Ruokatorvi

text: Ruokatorvi () on ruoansulatuselimistön osa, jota pitkin syöty ruoka kulkee suusta mahalaukkuun. Ruoka kulkee ruokatorvessa automaattisesti ruokatorven peristaltiikan avulla. Ruokatorvi sijaitsee keuhkojen muodostamassa välikarsinassa henkitorven takana. Se on yleensä sulkeutuneena ja avautuu vain nieltäessä, koska sen seinämässä ei ole sitä auki pitäviä rustorakenteita. Ruokatorvi koostuu useasta kerroksesta, joita ovat limakalvo, limakalvonalaiskudos, lihaskerros ja ulkokalvo.


title: Ruokatorvi

text: Ruokatorvi alkaa nielusta rengasruston dorsaalipuolelta, josta se kulkee kohti rintaonteloa. Kaulan alueella ruokatorvi kulkee hieman keskiviivan vasemmalla puolella ja lähes henkitorven lateraalipuolella. Rintaontelossa ruokatorvi kulkee ensin henkitorven takana, jonka jälkeen se kulkee välikarsinassa henkitorven haarautumiskohdan sekä sydämen tyven dorsaalipuolelta. Tämän jälkeen se jatkaa kulkuaan kohti vatsaonteloa laskevan aortan ventraalipuolelta. Palleassa on ruokatorviaukko (), josta ruokatorvi kulkee yhdessä kiertäjähermojen kanssa vatsaontelon puolelle. Ruokatorvi päättyy heti pallean toisella puolella mahansuuhun.


title: Ruokatorvi

text: Ruokatorven sisin kerros on limakalvo (), joka muodostuu pintaepiteelistä, sen alaisesta tyvikalvosta, limakalvon tukikerroksesta () sekä limakalvon lihaskerroksesta (). Limakalvon pintaepiteeli on useimmilla eläimillä, kuten myös ihmisellä, kerrostunutta keratinisoitumatonta levyepiteeliä. Mutta koiralla levyepiteeli ei ole muodostanut useampaa kerrosta vaan se on yhtenä kerroksena. Märehtijöillä puolestaan limakalvon epiteeli on muiden eläinlajien tapaan kerrostunutta levyepiteeliä, mutta se on keratinisoitunutta. Limakalvon tukikerros on muodostunut löyhästä sidekudoksesta eli se toimii limakalvon epiteelin diffuusiotienä hapen ja ravinteiden kulkiessa verisuonista verisuonettomaan epiteeliin sekä diffuusiotienä epiteelistä verisuoniin poistuville hiilidioksidille ja kuona-aineille. Limakalvon tukikerroksesta voidaan löytää myös rauhasia ja imukudosta. Limakalvon lihaskerros mahdollistaa limakalvon poimujen liikkeet.


title: Ruokatorvi

text: Limakalvon ulkopuolella on limakalvonalaiskudosta (), joka on muodostunut löyhästä sidekudoksesta ja se sisältää runsaasti verisuonia sekä hermoja.


title: Ruokatorvi

text: Limakalvonalaiskudoksesta seuraava kerros ulospäin mentäessä on lihaskerros (), joka on useimmilla eläimillä, kuten myös ihmisellä, muodostunut ruokatorven puoleen väliin asti poikkijuovaisesta lihaskudoksesta, jonka jälkeen se muuttuu sileäksi lihaskudokseksi. Siinä osassa ruokatorvea, jossa on sileää lihaskudosta, lihaskerros on jakautunut rengasmaiseen ja pitkittäiseen lihaskerrokseen rengasmaisen lihaskerroksen ollessa sisempi. Näiden kerrosten väliin jää ohut kerros sidekudosta, jossa kulkee lihaskerroksen autonomisia hermoja. Lihaskerros on kokonaan poikkijuovaista märehtijöillä ja koirilla. Sialla vain aivan lyhyt loppuosa lihaskerroksesta muodostuu sileästä lihaskudoksesta.


title: Ruokatorvi

text: Ulkokalvo () kiinnittää ruokatorven ympäröiviin kudoksiin välikarsinassa.


title: Ruokatorvi

text: Ruokatorvessa on kaksi ruokatorven sulkijaa. Ruokatorven ylempi sulkijalihas sijaitsee nielun ja ruokatorven liittymäkohdassa. Se on poikkijuovaista lihaskudosta ja se estää hengitysilmaa kulkeutumasta mahalaukkuun. Alempi ruokatorven sulkijalihas on sileää lihaskudosta ja sijaitsee pallean kohdalla. Alempi sulkijalihas estää happamaa mahan sisältöä nousemasta ruokatorveen. Molemmat ruokatorven sulkijalihakset ovat suurimman osan ajasta kiinni ja ne aukeavat vain nielemisen ajaksi. Alemman sulkijalihaksen häiriöt huomataan muun muassa röyhtäyksessä, jolloin hapanta ruokasulaa pääsee takaisin ruokatorveen.


title: Ruokatorvi

text: Ruoka kulkee ruokatorvessa rengasmaisen lihaskerroksen aiheuttaman peristaltiikan avulla. Peristaltiikan käynnistää ruokapalan aiheuttama paineärsyke nielun painereseptoreihin. Ruoan kulkemista ruokatorvessa helpottaa rintaonteloon syntyvä alipaine kurkunkannen sulkeutuessa. Alipaine saa aikaan ruokatorven laajentumisen. Ruokatorvea pitkin etenevä peristalttinen aalto vaikuttaa ruokatorven alempaan sulkijalihakseen siten, että se avautuu ruokapalan lähestyessä.


title: Ruokatorvi

text: Märehtijöiden erityispiirteenä on märepalan nouseminen pötsistä ruokatorvea pitkin nieluun ja sieltä suuonteloon. Juuri ennen märepalan nousua pötsistä ruokatorveen kurkunkansi sulkeutuu, jolloin rintaonteloon ja ruokatorveen syntyy alipaine. Alipaineen sekä ruokatorven käänteisen peristaltiikan avulla märepala liikkuu ruokatorvea pitkin suuhun.


title: Keski-Kreikka

text: Keski-Kreikka () eli Keski-Kreikan alue (Περιφέρεια Στερεάς Ελλάδας, "Periféreia Stereás Elládas") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Lamía.


title: Keski-Kreikka

text: Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti keskisessä Manner-Kreikassa, Länsi-Kreikan ja Attikan välissä sekä Thessalian eteläpuolella. Sen pinta-ala on 15 549 neliökilometriä ja asukasluku 547 390 (vuonna 2011).


title: Keski-Kreikka


title: Matka

text: Matka voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Keski-Makedonia

text: Keski-Makedonia () eli Keski-Makedonian alue (Περιφέρεια Κεντρικής Μακεδονίας, "Periféreia Kentrikís Makedonías") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Thessaloniki.


title: Keski-Makedonia

text: Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian keskiset osat. Sen pinta-ala on 18 811 neliökilometriä ja asukasluku 1 880 058 (vuonna 2011).


title: Keski-Makedonia

text: Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:


title: Athos

text: Athos tai Athosvuori (, "Áthos"), usein Pyhä Vuori (Άγιο Όρος, "Ágio Óros"), on Kreikan alaisuuteen kuuluva itsehallinnollinen alue, viralliselta nimeltään Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio (), joka sijaitsee Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Itsehallintoalue käsittää pääosan Áthoksen niemestä, joka on itäisin Chalkidikín niemimaan kolmesta Egeanmereen pistävästä niemestä, ja on saanut nimensä sen kärjessä sijaitsevasta Áthos-vuoresta ().


title: Athos

text: Athosvuoren alueella sijaitsee 20 ortodoksista suurempaa luostaria sekä lukuisia sivuluostareita ja erakkomajoja. Athoksen väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 811. Ainoastaan munkit saavat asua alueella. Vanhin Athoksen luostareista, Suuri lavra (Megísti Lávra), on perustettu vuonna 963. Itsehallintoalueen hallintoa hoitaa luostareiden yhteinen elin, jossa on edustaja jokaisesta luostarista, ja Kreikan perustuslaissa alueelle on taattu erikoinen autonominen asema. Alueen hallinnollinen keskus on Karyésin kylä, joka sijaitsee niemimaan keskiosissa. Ortodoksisen kirkon hallinnossa Athos on itsehallinnollinen Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan alaisuudessa.


title: Athos

text: Athos on koko ortodoksisen kirkon merkittävimpiä hengellisiä ja luostarielämän keskuksia sekä bysanttilaisen kulttuurin, kuten ikonitaiteen, perinnön merkittävä säilyttäjä. Athosvuori on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1988 lähtien. Athokselle päästetään ainoastaan rajallinen määrä pyhiinvaeltajia. Alueella saavat vierailla ainoastaan miehet.


title: Athos

text: Athos-vuori tunnettiin samalla nimellä jo antiikin aikana, kun taas koko niemi tunnettiin sen lisäksi myös nimellä "Akte". Vuori oli pyhitetty Zeukselle ja alueella oli tämän temppeli vielä 400-luvulla. Vuori mainitaan jopa Zeuksen ja Apollonin kotina ennen kuin nämä muuttivat Olymposvuorelle. Aiskhylos mainitsee vuoren ”Zeuksen suojelemana” luetellessaan "Oresteiassa" vuoria, joiden kautta tuliviesti Troijan tuhosta kulki Troijan Idavuorelta Mykeneen.


title: Athos

text: Persialaissotien aikana persialaisten laivasto haaksirikkoutui Athoksella vuonna 492 eaa. yrittäessään kiertää niemen. Tämän vuoksi Kserkses kaivautti niemen halki kanavan yrittäessään Kreikan-valtausta uudelleen vuonna 480 eaa.


title: Athos

text:
Legendan mukaan Neitsyt Maria ja evankelista Johannes olivat Kristuksen ylösnousemuksen jälkeen purjehtimassa Jaffasta Kyprokselle vieraillakseen Lasaruksen luona. Laiva eksyi ja ajautui Athoksen itärannikolle. Maria astui rannalle ja hurmaantui paikan kauneudesta. Hän siunasi sen, antoi apostoli Johanneksen kastaa rantaan tulleet paikalliset kristityiksi ja rukoili pojaltaan, että alue voisi olla hänen puutarhansa. Silloin taivaasta kuului ääni: ”Olkoon tämä paikka sinun perintösi ja puutarhasi, paratiisi ja suojapaikka niille, jotka pelastusta etsivät”. Tämän vuoksi Athosvuorta pidetään Jumalanäidin puutarhana, johon muilla naisilla ei ole pääsyä.
Athokselle alkoi asettua erakkoja mahdollisesti jo 400-luvulla. Alueen ensimmäisen luostarin, Suuren lavran (Megísti Lávra), perusti Athanasios Athoslainen vuonna 963. Luostareiden perustajat olivat pääosin kreikkalaisia munkkeja, mutta alueella on myös serbien perustama Chilandárin luostari (perustettu vuonna 1198), bulgarialaisten Zográfoksen luostari (perustettu 900-luvulla) sekä venäläisten Pyhän Panteleimonin luostari (perustettu 1200-luvulla). Lisäksi Ivíronin luostarin ovat perustaneet georgialaiset, mutta sen munkit ovat nykyään pääosin kreikkalaisia. Athos kehittyikin vuosisatojen kuluessa hyvin kansainväliseksi paikaksi ja sinne saapui munkkeja koko itäisestä kristikunnasta.


title: Athos

text:
Bysantin keisarit suosivat Athoksen luostareita lahjoituksin. 1300-luvulla alueella kehittyi hesykasmi, myöhäisemmän bysanttilaisen teologian keskeisin virtaus, joka on vaikuttanut paljon koko ortodoksiseen maailmaan. Athoksen itsehallinnollinen asema säilyi osmanivallan aikana ja se oli tuolloin merkittävä kreikankielisen koulutuksen keskus. Kreikan vapaustaistelun aikana Athoksella tingittiin kahdesti naisia koskevasta kiellosta tulla alueelle: vuoden 1770 kapinan ja vuonna 1821 alkaneen Kreikan vapaussodan aikana luostari antoi suojan pakolaisille, joihin kuului myös naisia ja tyttöjä.
1800-luvulla Athokselle tuli paljon erityisesti venäläisiä munkkeja. Athoksen alue tuli osaksi Kreikan valtiota vuonna 1913. Kreikan hallitus hyväksyi alueen autonomisen aseman virallisesti 10. syyskuuta 1926.


title: Athos

text: 1930-luvulla kreikkalainen malli Alíki Diplarákou kuohutti maailmaa livahtamalla Athokselle mieheksi pukeutuneena. 1980-luvulla Kreikan kommunistinen kulttuuriministeri Melína Merkoúri yritti päästä niemelle, mutta munkit viestittivät valmiutensa jopa aseelliseen vastarintaan, minkä jälkeen hän luopui aikeesta. Vuonna 2003 Euroopan parlamentti esitti naiskiellon kumoamista, mutta Kreikan valtio epäsi sen.


title: Athos

text: Athosvuorella asui 1900-luvun alussa 7 500 munkkia. 1940-luvulla asukkaita oli noin 4 700. Väkiluku laski huomattavasti 1970-luvulla ja alimmillaan vuonna 1981 alueella asui noin 1 400 henkeä. Nykyisin väkiluku on jälleen kohonnut tästä jonkin verran ja nykyisin alueella asuu yli 1 800 munkkia. Nykyisin yhä useammat munkit ovat nuoria ja koulutettuja, ja alue on saanut suosiota myös perinteisten ortodoksisten maiden ulkopuolella.


title: Athos

text: Athosvuori liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1988 sekä sen kulttuuristen että luontoarvojen vuoksi.


title: Athos

text: Athoksen niemimaa pistää Egeanmereen noin 50 kilometriä pitkänä ja 8–12 kilometriä leveänä ja on itäisin Chalkidikín eli Khalkidiken niemimaan kolmesta niemestä. Sen pinta-ala on 335,63 neliökilometriä. Niemimaa on hyvin vuoristoinen ja sen vuoret kohoavat jyrkästi lähes suoraan merestä. Varsinainen Athosvuori, joka sijaitsee niemimaan eteläkärjessä, on 2 033 metriä korkea. Ylempänä ei kasva ollenkaan puita, mutta alempana on ikivihreitä jo muinaisilta ajoilta peräisin olevia puita. Toinen korkea huippu alueella on Antiáthonas (1 033 metriä).


title: Athos

text: Kreikan perustuslaissa Athoksen alueelle on taattu autonominen asema. Alueen hallinnollinen keskus on Karyésin kylä. Siellä toimivat sekä alueen hengellinen että maallinen hallinto.


title: Athos

text: Itsehallintoalueen hengellisestä hallinnosta vastaavat munkkiyhteisön priimas ("prótos") sekä 20-jäseninen pyhä neuvosto ("ierá epistasía"), jossa ovat edustettuna kaikki Athoksen 20 luostaria. Ortodoksisen kirkon hallinnossa Athoksen alue on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan alaisuudessa itsehallinnollisena. Näin se ei kuulu Kreikan ortodoksisen kirkon alaisuuteen.


title: Athos

text: Alueen maallista hallintoa edustaa muun muassa Kreikan hallinnon asettama kuvernööri. Itsehallinnollisena Athos ei kuulu mihinkään Kreikan hallinnolliseen alueeseen tai alueyksikköön eikä kunnallishallinnon alaisuuteen.


title: Athos

text: Athosvuorella on kaksi kylää sekä 20 luostaria. Lisäksi alueella on 12 sivuluostaria eli skiittaa sekä kymmeniä keljoja, erakkomajoja ja muita pienempiä asutuksia.


title: Athos

text: Athoksen luostarit ovat suurikokoisia ja koostuvat useista rakennuksista, kirkoista ja kappeleista. Monet luostarit ovat linnoitettuja ja muistuttavat muureineen ja torneineen keskiaikaista kaupunkia. Athoksen vuoristoisuudesta johtuen luostarit sijaitsevat niemimaan rannikolla tai hieman ylempänä vuorenrinteessä. Kaikki luostarit on perustettu bysanttilaisena aikana, mutta useimmat ovat tuhoutuneet ja taantuneet jossain välissä ja siksi perustettu tai rakennettu uudestaan. Luostareilla on perinteinen hierarkiajärjestys, joka on muuttunut jonkin verran aikojen kuluessa. Suuri lavra on kuitenkin säilyttänyt läpi historian asemansa Athoksen pääluostarina ("lavra"). Kaikki Athoksen luostarit noudattavat kinobioottista kilvoittelutapaa.


title: Athos

text: Skiitat kuuluvat aina jonkun varsinaisen luostarin alaisuuteen. Ne sijaitsevat yleensä suhteellisen lähellä pääluostariaan. Ne ovat kooltaan yleensä pääluostareita pienempiä, mutta useimmat niistä ovat silti suurempia kuin Athoksen ulkopuoliset kreikkalaiset luostarit yleensä. Joissakin skiitoissa on enemmän asukkaita kuin pääluostareissaan. Athokselle ei saa perustaa uusia luostareita bysanttilaisena aikana perustettujen lisäksi. Siksi kaikki uudemmat luostarit ovat arvoltaan skiittoja. Skiitoista osa noudattaa kinobioottista ja osa idiorytmistä kilvoittelutapaa.


title: Athos

text: Vuonna 2011 Athoksen kylät sekä luostarit (hierarkiajärjestyksessä), skiitat ja muut väestönlaskennassa tilastoidut asutukset olivat:


title: Athos

text: Athoksella toimii kolme viinitilaa, Metóchion Chromítsa, Monoxylítis (Metóchion Ágios Nikólaos) ja Mylopótamos.


title: Athos

text: Athos on merkittävä ortodoksisen ja bysanttilaisen kulttuurin säilyttäjä. Muun muassa bysanttilaisen ikonimaalauksen perinne on kehittynyt ja säilynyt Athoksella. Merkittäviä ovat myös alueen kirkkojen seinämaalaukset. Tunnetuimpia ikoneita on Ivíronin Jumalanäiti, joka on koko Athoksen suojelijatar. Athoksen luostarien kirjastoissa on suuret ja merkittävät kokoelmat keskiaikaisia käsikirjoituksia. Kaikilla luostareilla on suuri kokoelma erilaisia pyhäinjäännöksiä. Niistä tunnetuimpiin kuuluu Vatopédissa säilytetty niin kutsuttu Neitsyt Marian vyö.


title: Athos

text: Valtaosassa luostareissa noudatetaan juliaanista kalenteria ja bysanttilaista aikaa, joten kellot luostareissa ovat neljä tuntia edellä Kreikan aikaa UTC+2.


title: Athos

text: Taidemuseo Tennispalatsissa Helsingissä järjestettiin elokuusta 2006 tammikuuhun 2007 bysanttilaisen taiteen näyttely, jossa on esillä ikoneita, käsikirjoituksia ja muita esineitä Athosvuorelta. Ne olivat ensi kertaa Kreikan rajojen ulkopuolella. Näyttely oli yleisömenestys.


title: Athos

text: Athokselle päästetään ainoastaan rajallinen määrä pyhiinvaeltajia. Alueella saavat vierailla ainoastaan miehet. Naisia koskeva kielto tulla alueelle koskee myös naaraspuolisia tuotantoeläimiä, kuten kanoja ja lampaita. Ulkopuolisten vierailuun alueella tarvitaan aluehallinnon erillinen lupa, eräänlainen viisumi, "diamonitírio" (διαμονητήριο).


title: Athos

text: Alueelle saavutaan yleensä laivalla. Useimmat alueelle matkaavat ja vierailuun oikeutetut saapuvat Ouranoúpolin kylästä Athoksen niemen länsirannikolla sijaitsevaan Dáfnin satamakylään. Muiden turistien on mahdollista nähdä Athos mereltä käsin muun muassa Ouranoúpolista lähtevillä risteilyillä.


title: Ominaisabsorptionopeus

text: Ominaisabsorptionopeus (, SAR) on suure, joka kertoo miten paljon energiaa radiotaajuisesta sähkömagneettisesta kentästä absorboituu ihmiskehon kudoksiin esimerkiksi käytettäessä matkapuhelinta, oleskeltaessa radiolähettimen läheisyydessä tai magneettikuvaustutkimuksen aikana. Yhdysvaltain Federal Communications Commission on asettanut yhdellä kudosgrammalla mitattuna rajaksi 1,6 W/kg, jota Yhdysvalloissa myytävien matkapuhelinten SAR-arvo ei saa ylittää. EU:ssa sama raja on 2,0 W/kg mitattuna 10 grammalla kudosta.


title: Ominaisabsorptionopeus

text: Matkapuhelimet lähettävät ja vastaanottavat radioaaltoja eli sähkömagneettista säteilyä. Pitkän aikavälin seuraamuksista altistuttaessa sähkömagneettiselle säteilylle ei ole toistaiseksi varmaa tietoa. On olemassa sekä tutkimuksia, jotka yhdistävät matkapuhelimen käytön syöpään, että tutkimuksia, joiden tulokset kyseenalaistavat nämä tutkimukset.


title: Ominaisabsorptionopeus

text: Sähkömagneettiselta säteilyltä suojautumiseen pätee samat periaatteet kuin muultakin säteilyltä suojautumiseen. Säteilyturvakeskus toteaa, että suurin sähkömagneettisen säteilyn altistus on kännykän käyttäjillä. Siksi kännykänkäyttäjien on hyvä tietää seuraavat asiat jos haluaa vähentää omaa tai läheistensä altistumista :


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelin on puhelin, joka käyttää maanpäällisten tukiasemien sijasta satelliittiyhteyttä. Tavallisen matkapuhelintekniikan rinnalle on noussut satelliittipuhelintekniikka, jolla on maapallon täysi kattavuus ja siis takaa verkon syrjäseuduille, merialuille ja muualle minne GSM-verkot eivät vielä yllä. Matkapuhelinverkkojen peitto on vain noin 15% maapallon maa-alueista. Satelliittipuhelimien käyttäjiä ovat laivat, retkeilijät, veneilijät, lentäjät, teollisuus ja myös syrjäseuduilla asuvat.


title: Satelliittipuhelin

text: Erona satelliittipuhelimilla ja tavallisilla matkapuhelimilla on se, että satelliittipuhelin on yhteydessä avaruuteen sijoitettuun satelliittiin, joilla pystytään kattamaan suuria alueita ja asumattomia seutuja, jonne GSM-tukiasemaverkon rakentaminen ei ole kannattavaa tai mahdollista. Satelliittipuhelimet ovat hieman suurempia kuin matkapuhelimet, sillä niiden radiotekniikalta vaaditaan paljon enemmän. Yhteysmatka puhelimesta satelliittiin on hyvin pitkä verrattuna esimerkiksi tavallisen GSM-puhelimen etäisyyteen maanpäällisissä verkoissa lähimpään tukiasemaan. Siksi satelliittipuhelimilta vaaditaan muun muassa hyviä antenneja, jotta yhteys satelliittiin saadaan muodostettua ja ylläpidettyä. Nykyään uusien satelliittien aikakaudella voidaan sanoa, ettei kapasiteetti lopu ainakaan lähimpään viiteen vuoteen.


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittiverkko on toteutettu yleensä kolmijakoisesti: avaruusosasta, maa-asemista ja liikkuvista asemista eli puhelimista. Avaruusosan satelliitit kommunikoivat keskenään ja maa-asemiin radiosignaalilla. Puhelimen ja satelliitin välimatkan ongelmana on voimakas vaimennus. Luotettava yhteys vaatii esteettömän näköyhteyden satelliitin ja puhelimen välille.


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelinverkot käyttävät matalalla kiertäviä LEO-satelliitteja (Iridium, Globalstar) tai geostationaarisia satelliitteja (Thurya, Inmarsat). LEO-satelliitit tukevat suurta käyttäjämäärää, mutta järjestelmä on erittäin kallis. Mitä lähemmäs puhelin lähettää signaalia, sitä pienempää lähetystehoa tarvitaan ja sitä pienempi on signaaliviive. Geostationaarisia satelliitteja käyttävät järjestelmät vaativat täydellisen näkyvyyden satelliittiin, kun taasen LEO-satelliitteja käyttävät järjestelmät sietävät esimerkiksi puiden aiheuttamia esteitä.


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelimia on erilaisia järjestelmiä, jotka ovat aloittaneet toimintansa eri aikaan. Näitä ovat mm: 1982 Inmarsat-A, 1988 Inmarsat-C, 1998 Iridium, 2000 Thuraya, 2001(?) GlobalStar. Inmarsatilla on lukuisa määrä erilaisia päätteitä uusimpina BGAN ja FleetBroadband, joissa datanopeudet jo liki 500kb/s.


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelimet ovat kalliita, koska valmistusmäärät ovat pieniä ja standardit ovat suljettuja eivätkä yhteensopivia eri operaattoreilla. Operaattorit voivat näin hinnoitella puhelimien hinnat lähes vapaasti. Satelliitinpuhelimella soittaminen ei ole enää kallista. Satelliittipuhelimesta toiseen satelliittipuhelimeen soittaessa hinta on kaksinkertainen, sillä se varaa kaksi kaistaa, ja soittaja maksaa kummankin kaistan käytöstä. Poikkeuksena tästä on kuitenkin Iridium, jolla on erilainen tekniikka ja näin erilainen hinnoittelu. Suomessa satelliittipalveluita tarjoavat Hansabaltic, Telemar ja Savantum. Ne edustavat Suomessa Inmarsat-, Iridium-, Globalstar- ja Thuraya-satelliittijärjestelmiä.


title: Satelliittipuhelin

text: Hätäkeskuslaitos vastaanottaa tarvittaessa satelliittipuhelimista Suomen alueella hätätilanteessa soitettuja puheluja numerossa +3589 2355 0545. Numero ei ole maksuton, eikä siihen soitetuilla puheluilla ole hätäpuhelun prioriteettia puhelinverkossa.


title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelimille tarkoitettuun numeroon soitetut hätäpuheluihin vastataan aina Keravan hätäkeskuksesta, josta tehtävä siirretään tarvittaessa tapahtumapaikan hätäkeskukseen. Hätäkeskuslaitos ei vastaa numeron toimivuudesta järjestelmien päivitysten aikana ja hätäilmoituksen tekijän tulee pyrkiä aina käyttämään matka- tai lankapuhelinta soittamiseen, mikäli se on mahdollista.


title: Energija (raketti)

text: Energija () kantoraketti oli Neuvostoliiton suurin kantoraketti.


title: Energija (raketti)

text: Sen suunnitteli TsAGI-tutkimuskeskus osana Buran-sukkulaohjelmaa. Raketti oli Buran-sukkulan laukaisuväline. Sen nostokyky matalalle kiertoradalle oli 98 000 kg eli jonkin verran vähemmän kuin NASAn kuulennoilla käytetyllä Saturn V-raketilla. Suunnitteilla oli myös järeämpiä malleja, joiden nostokyky olisi ollut jopa 175 000 kg eli selvästi enemmän kuin Saturn V:llä.


title: Energija (raketti)

text: Ensimmäinen testilaukaisu tehtiin 15. toukokuuta 1987, jolloin hyötykuormana oli sotilaallinen Poljus-satelliitti. Laukaisu onnistui, mutta satelliitin asennonsäätöjärjestelmä ei toiminut. Toinen Energija-raketin laukaisu vei avaruuteen miehittämättömän Buran-sukkulan 15. marraskuuta 1988.


title: Energija (raketti)

text: Energija ja Buran olivat Neuvostoliiton avaruustoiminnan ylikuumenemisen aikaa. Se oli Neuvostoliiton kallein avaruushanke aikana, jolloin Gorbatsovin Neuvostoliitto pohti myös miehitettyjä lentoja Marsiin ym. huolimatta Neuvostoliiton taloudellisista ongelmista. Buran oli kansainvälisessä politiikassa vastatoimi Yhdysvaltain avaruussukkulalle, joka kehityksenä alussa Nixonin presidenttikaudella ja Reaganin kaudella oli kaavailtu sotilaalliseksikin alukseksi. Energija/Buran-järjestelmän suunnittelu alkoi vuonna 1976.


title: Energija (raketti)

text: Energijan ydin perustui yhteen päämoottoriin ja apumoottoreihin kuten myöhempi Euroopan avaruusjärjestön Ariane 5-kantoraketti. ESA pohti Hermes-sukkulansa laukaisua Ariane 5:n avulla, mutta organisaation resurssit eivät riittäneet projektin viemiseen edes prototyyppivaiheeseen. Neuvostoliiton vakoilijat jäivät kiinni 1987 Ariane 5:n suunnittelutietojen hankkimisesta, vaikka oma isompi kantoraketti oli jo valmis.


title: Energija (raketti)

text: Energijan nesteajoaineella (kerosiini ja nestehappi) toimivat booster-moottorit (RD-170) ovat käytössä Zenit-kantoraketissa. RD.170-moottorin heikompi versio RD-180 on käytössä Lockheed Martin-yhtiön Atlas V-kantoraketissa. Energija-kantorakettia ei ole pyritty myymään mihinkään muuhun käyttöön koelentojen jälkeen.


title: Energija (raketti)

text: Energijan valmistaja S.P. Korolev Rocket and Space Corporation Energia -yhtiö on edelleen yksi maailman suurimmista avaruusalan yhtiöistä.


title: Keskonen

text: Keskonen on vastasyntyneeseen lapseen liittyvä ilmaisu, jolla viitataan raskauden ennenaikaiseen keskeytymiseen. Arkkiatri Arvo Ylppö keksi sanan ja määritteli keskoseksi alle 2 500 gramman painoisen vastasyntyneen.


title: Keskonen

text: Nykyisin keskosuus määritellään yleensä raskausviikkojen ja/tai sikiön painon mukaan. Keskosuudesta on kyse, jos lapsi syntyy raskausviikkojen 22 ja 37 välillä. Normaali raskaus kestää 40 viikkoa, mutta raskaus katsotaan täysiaikaiseksi aina viikosta 37 alkaen ja virallisesti yliaikaiseksi vasta raskausviikon 42 täytyttyä. 95 % synnytyksistä alkaa ajallaan. Jos lapsi syntyy ennen 22. raskausviikon päättymistä, käytetään termiä "keskenmeno", ja sen jälkeen termiä ”ennenaikainen synnytys”. Alle 1 500 gramman painoisena syntynyttä lasta kutsutaan joskus tieteellisissäkin yhteyksissä "pikkukeskoseksi".


title: Keskonen

text: Lähes 600 vauvaa vuodessa eli noin yksi prosentti kaikista vastasyntyneistä Suomessa syntyy hyvin ennenaikaisena ennen 32 raskausviikon ikää tai hyvin pienipainoisena, alle 1 500 gramman painoisena. Suomalaisista vastasyntyneistä alle 2 500 gramman painoisina syntyy noin neljä prosenttia.


title: Keskonen

text: Toistaiseksi pienin eloonjäänyt keskonen Rumaisa Rahman oli syntyessään 20 senttimetriä pitkä ja painoi vain 244 grammaa. Hän syntyi vuonna 2004 Yhdysvalloissa.


title: Keskonen

text: Nykyään suurin osa keskosina syntyneistä lapsista selviää ilman merkittäviä terveydellisiä ongelmia. Keskosina syntyneiden lasten elintoimintojen säätely on kuitenkin vielä puutteellista, ja he ovatkin usein aneemisia ja herkkiä sairastumaan. Näin ollen keskoslapset tarvitsevat erityishoitoa "keskoskaapiksi" (myös "keskoskehto") kutsutussa erikoislaitteistolla varustetussa laatikossa. Keskoskaapin kosteutta, lämpötilaa ja happipitoisuutta voidaan säädellä tarkoin. Suurin ja yleisin ongelma on kuitenkin keskosvauvojen keuhkot, jotka eivät ole yleensä ehtineet kehittyä kunnolla lyhyen sikiökauden aikana.


title: Keskonen

text: Raskausviikolla 26 kehittyvät surfaktanttisolut ovat tärkeässä osassa keuhkojen toimintaa, sillä ne ylläpitävät alveoleissa nestejännitystä ja täten estävät niitä painumasta kasaan. Ennen raskausviikkoa 26 syntyneille keskosille annetaankin lapsivedestä eristettyä surfaktanttia suihkeena tai muutoin annosteltuina keuhkoihin.


title: Keskonen

text: Perhekeskeisen työtavan muotoja ovat muun muassa vanhempien läsnäolon rajoitusten purkaminen, perhehuonemalli ja kenguruhoito (TYKS:ssa jo vuonna 1986). Tämän työtavan on todettu muun muassa vähentävän sairaalahoidon tarvetta ja vähentävän syntymän jälkeistä masennusta. TYKS:ssa on kehitetty Vanhemmat vahvasti mukaan -malli tämän työtavan vahvistamiseksi kentällä.


title: John Schlesinger

text: John Richard Schlesinger (16. helmikuuta 1926 Lontoo, Britannia – 25. heinäkuuta 2003 Palm Springs, Kalifornia, Yhdysvallat) oli Hollywoodissa ja Britanniassa menestynyt elokuvaohjaaja.


title: John Schlesinger

text: Schlesinger aloitti uransa näyttelijänä mutta siirtyi ohjaajaksi vuonna 1958 televisiosarja "Monitorin" myötä. Vuonna 1961 valmistunut lyhytdokumentti "Terminus" toi hänelle BAFTA-palkinnon, jonka ansiosta hän sai ohjattavakseen seuraavana vuonna ensimmäisen pitkän elokuvansa "Sellaista rakkautta". Hän sai ohjauksestaan Berliinin elokuvafestivaalien pääpalkinnon.


title: John Schlesinger

text: Schlesingerin läpimurroksi osoittautui "Darling – kultaseni" (1965), joka sai kolme Oscar-palkintoa, ja se toi Schlesingerille parhaan ohjauksen ja elokuvan ehdokkuuden. Hänen seuraava elokuvansa "Kaukana mielettömästä maailmasta" (1967) perustui Thomas Hardyn romaaniin ja sai Oscar-ehdokkuuden musiikistaan.


title: John Schlesinger

text: Seuraava ohjaustyö "Keskiyön cowboy" (1969) oli hänen Hollywood-debyyttinsä, jonka päärooleihin palkattiin Jon Voight ja Dustin Hoffman. Alun perin jopa Elvis Presley oli ollut ehdolla Voightin miesprostituoidun rooliin, mutta studiojohtajat olisivat halunneet tehdä liikaa muutoksia käsikirjoitukseen. Elokuva oli suurmenestys, ja siitä tuli ensimmäinen K-18-elokuva, joka sai parhaan ohjauksen, elokuvan ja käsikirjoituksen Oscar-palkinnot. Elokuva sai lisäksi neljä muuta ehdokkuutta.


title: John Schlesinger

text: "Saakelin sunnuntai" (1971) oli poikkeuksellisen menestynyt brittielokuva, joka sai neljä Oscar-ehdokkuutta, mukaan lukien Schlesingerin ohjausehdokkuus. "Heinäsirkat" (1975) sai kaksi Oscar-ehdokkuutta ja "Maratoonari" (1975) miessivuosaehdokkuuden. Razzie-ehdokkuuden saanut "Honky Tonk Freeway – vallaton valtatie" (1981) oli Schlesingerin ensimmäinen epäonnistuminen ohjaajana. Elokuva jäi myös pahasti tappiolliseksi, minkä vuoksi Schlesinger ajautui hetkeksi televisioelokuvien ohjaajaksi, mutta teki vahvan paluun "Haukka ja lumimies" -trillerillään vuonna 1985. "Pahan riivaamat", "Kohtalokas vuokralainen" ja "Silmä silmästä" menestyivät keskitasoisesti. Schlesingerin viimeiseksi ohjaustyöksi jäänyt "The Next Best Thing" (2000) oli hänen yksi suurimmista epäonnistumisistaan.


title: Lonkankoukistaja

text: Lonkankoukistaja ("M. iliopsoas") on syvällä oleva lihas, joka koukistaa lonkkaniveltä. Se muodostuu lihaksista "M. psoas major", "M. psoas minor" (joka esiintyy n. 50 % ihmisväestöstä")" ja "M. iliacus". Lonkankoukistajalihas kiinnittyy rintarangan alimpaan ja kaikkiin lannerangan nikamiin, lonkkaluuhun ja reisiluun yläosaan. Lonkkaa koukistaa myös suora reisilihas ("M. rectus femoris"), räätälinlihas ("M. sartorius") ja leveän peitinkalvon jännittäjälihas ("M. tensor fasciae latae").


title: Lonkankoukistaja

text: Kuntosalilla lonkankoukistajat rasittuvat vatsalihasliikkeissä, usein jopa enemmän kuin vatsalihakset jos liikkeet tehdään väärin.


title: Olkapää

text: Olkapää eli hartia on kädellisten ruumiinosa, joka sijaitsee olkavarren yläosassa kaulan vieressä. Olkapään kohdalla on olkanivel. Miehillä hartiat levenevät murrosiässä lihasten kehittyessä.


title: Olkapää

text: Olkapään osat ovat solisluu, olkalisäke joka on lapaluussa kiinni, lapaluu, ylempi lapalihas, olkaluu, nivelside sekä lavanaluslihas.


title: Luzon

text: Luzon on Filippiinien suurin ja tärkein saari. Luzonin pinta-ala on 104 688 km². Asukkaita Luzonilla on yli 40 miljoonaa. Saarella sijaitsee Filippiinien pääkaupunki Manila sekä väkirikkain kaupunki Quezon City.


title: Luzon

text: Luzon on maailman 17. suurin ja viidenneksi runsasväkisin saari. Se on todella vuoristoista seutua ja siellä sijaitsevatkin Mount Pulag, Filippiinien toiseksi korkein vuori ja Mayon, valtion kuuluisin tulivuori. Luzonin erottavat muista maa-alueista lännessä Etelä-Kiinan meri, idässä Filippiinienmeri ja pohjoisessa Luzoninsalmi.


title: Luzon

text: Hallinnollisesti Luzon käsittää pääsaaren lisäksi useita pienempiä saaria. Kokonaisuus jakautuu kahdeksaan hallinnolliseen alueeseen, jotka jakautuvat edelleen provinsseiksi.


title: Luzon

text: Kahdeksan aluetta ovat:


title: Olkanivel

text: Olkanivel () on eturaajan pallonivel, joka liittää lapaluun ja olkaluun toisiinsa. Sitä liikuttavat olkapää- ja rintalihakset sekä leveät selkälihakset. Olkanivelessä ei ole varsinaisia nivelsiteitä vaan sen rakennetta tukevat ympäröivät lihakset ja niiden jänteet. Olkaniveltä tukevia lihaksia ovat alempi ja ylempi lapalihas, lavanaluslihas ja pieni liereälihas.


title: Olkanivel

text: Olkanivelen sijoiltaanmeno ja jäykistyminen ovat yleisiä kirurgisia ongelmia. Olkanivelen riuhtaisu tai käden varaan kaatuminen voivat synnyttää olkaluun päätä ympäröivän jännekimpun, kiertäjäkalvosimen repeämän. Tämä kiertäjäkalvosinoireyhtymänä tunnettu vamma on yleisin olkapään sairaus.


title: Mindanao

text: Mindanao on Filippiinien toiseksi suurin saari. Sen pinta-ala on 94 630 km². Saarella asuu suurin osa Filippiinien muslimiväestöstä. Vuonna 1971 löydettiin saaren sademetsistä eristäytynyt tasaday-heimo, jonka elintavat olivat peräisin kivikaudelta.


title: Mindanao

text: Hallinnollisesti Mindanao käsittää pääsaaren lisäksi useita pienempiä saaria. Kokonaisuus jakautuu kuuteen hallinnolliseen alueeseen, jotka jakautuvat 26 provinssiin, joista neljä eivät sijaitse Mindanaon saarella.


title: Mindanao

text: Kuusi aluetta ovat:


title: Spin

text: Spin on alkeishiukkasten ominaisuus, jonka lähin klassinen analogia on sisäinen pyörimismäärä, mutta täysin spiniä ei voi kuvata klassisilla malleilla. Spin on kvantittunut ominaisuus siinä mielessä, että spinin itseisarvo "S" voi saada vain arvot


title: Spin

text: missä kvanttiluku "s" on joko kokonaisluku tai puoliluku: "s"=0,1/2,1,3/2... ja formula_2 on Planckin vakio "h" jaettuna formula_3:llä:


title: Spin

text: Jos spin on kokonaisluku, kyseessä on bosoni, jos puoliluku, kyseessä on fermioni.


title: Spin

text: Myös spinin jokaisen avaruuskomponentin mahdolliset arvot ovat kvantittuneet. Jos hiukkasen spiniä kuvaa yllä mainittu kvanttiluku "s", spinin komponentti valitun koordinaattiakselin suuntaan voi saada 2"s"+1 arvoa eli esimerkiksi z-akselin suuntainen komponentti voi saada arvot


title: Spin

text: missä formula_6.


title: Spin

text: Spin liittyy hiukkasen magneettisiin ominaisuuksiin siten, että jos esimerkiksi atomin kokonaisspin on nollasta poikkeava, niin sillä on magneettinen momentti. Tällainen hiukkassuihku jakautuu epätasaisessa magneettikentässä 2"s"+1 eri osaan. Fyysikoiden puhekielessä spinistä puhuttaessa tarkoitetaan yleensä juuri kvanttilukua "s".


title: Spin

text: Tavallisten alkeishiukkasten (kvarkit, leptonit) spin on 1/2. Fotonin, gluonin, sekä W ja Z -bosoneiden spin on puolestaan 1. Gravitonin spin on 2.


title: Spin

text: Spintroniikka tutkii mahdollisuutta hyödyntää elektronin spiniä tiedon tallentamisessa, käsittelemisessä ja siirrossa.


title: Hammaskoit

text: Hammaskoit ("Epermeniidae") ovat pieni perhosheimo ja hammaskoimaisten ("Epermenioidea") ainoa alaheimo. Heimon erityispiirteitä ovat suomuton imukärsä, etusiipien takareunassa olevat suomutupsut sekä takasäärien selkäpuolen jäykät harjakset. Heimoon kuuluu vain yksi alaheimo: "Epermeniinae".


title: Hammaskoit

text: Toukat elävät siementen sisällä, ovat lehtimiinaajia tai elävät vapaasti ravintokasvin lehdillä.


title: Hammaskoit

text: Suomesta on löydetty seitsemän lajia, jotka ovat taksonomisessa järjestyksessä:


title: Inaccessible

text: Inaccessible on eteläisellä Atlantilla sijaitseva saari, joka on nimensä mukaisesti vaikeapääsyinen. Saari sijaitsee lähellä Tristan da Cunhan saarta, joka on mahdollisesti maailman syrjäisin asuttu paikka. Inaccessiblellä sijaitsee ainoastaan tutkimusmatkailijoiden mökki, pysyvää asutusta ei ole. Saaren löysivät hollantilaiset vuonna 1652. Brittiläinen tutkimusmatkailija Ernest Shackleton poikkesi saarella vuonna 1922. Toisen maailmansodan aikana saarta yritettiin asuttaa. Saari kuuluu Britannian hallinnoimiin alueisiin ja se on merkittävänä luontokohteena Unescon maailmanperintölistalla.


title: Latinalaiskortteli

text: Latinalaiskortteli () on Ranskan pääkaupungin Pariisin kaupunginosa, jossa Pariisin yliopisto, jonka perusti Ludvig IX vuonna 1257 ja useat muut oppilaitokset ovat vanhastaan sijainneet. Se sijaitsee Pariisin viidennessä ja kuudennessa arrondissementissa Seinen eteläpuolella eli "vasemmalla rannalla" (), ja sen länsilaidalla sijaitsevat Saint-Germain-des-Prés ja Luxembourgin puisto. Myös Ranskan suurmiesten hautapaikkana tunnettu Panthéon sijaitsee Latinalaiskorttelissa. Alueen pääkatuja ovat Seinen varrelta Île de la Citén kohdalta etelään johtava Boulevard Saint-Michel sekä Seinen suuntaisena kulkeva Boulevard Saint-Germain.


title: Latinalaiskortteli

text: Alueella on paljon Pariisin yliopistojen rakennuksia, erityisesti yliopiston historiallinen päärakennus Sorbonne. Siksi Latinalaiskorttelia pidetään opiskelijoiden kaupunginosana, vaikka opiskelijoilla nykyään tuskin on varaa asua siellä. Alue saa nimensäkin historiastaan yliopistokaupunginosana, koska latina oli keskiajalla tärkeä yliopiston opetuskieli.


title: Latinalaiskortteli

text: Alueella oli myös ollut poliittisia levottomuuksi vuonna 1871 Pariisin kommuunin keskus oli siellä Place Saint Michelissä, ja siellä olivat suuret Pariisin opiskelijamellakat 1968.


title: Latinalaiskortteli

text: Suomessa yleisesti käytettyä nimitystä Latinalaiskortteli voidaan pitää käännösvirheenä: Suomen kaupungeissa käytetty termi kortteli on tosin samaa alkuperää kuin ranskan "quartier", mutta nykyinen merkitys on toinen: "quartier" merkitsee kokonaista kaupunginosaa.


title: Latinalaiskortteli

text: Kaupunginosa kahviloineen ja bistroineen on suosittu matkailukohde.


title: Sami Vänskä

text: Sami Vänskä (s. 26. syyskuuta 1976) on Nightwish-yhtyeessä vuosina 1998–2001 soittanut basisti. Vänskä aloitti bassonsoiton seitsenvuotiaana ja soitti ennen Nightwishia muun muassa Nattvindens Gråt -nimisessä yhtyeessä. Hän ehti tehdä Nightwishin kanssa Over The Hills And Far Away -EP:n sekä kaksi albumia: Oceanborn (1998) ja Wishmaster (2000). 20. elokuuta 2016 hän liittyi entiseen yhtyeensä lavalle esittäen bassokitaralla Stargazersin.


title: The Carpenter

text: The Carpenter on kolmen suomalaisen metalliyhtyeen Nightwishin, Children of Bodomin sekä Thy Serpentin split-single, joka on julkaistu marraskuussa 1997.


title: The Carpenter

text: Nightwish


title: The Carpenter

text: Children of Bodom


title: The Carpenter

text: Thy Serpent


title: Lindy hop

text: Lindy hop on improvisointiin ja rutiineihin perustuva vauhdikas paritanssi.


title: Lindy hop

text: Swing-tansseista puheenollen kuulee monesti sanottavan, että ""Lindy hop on kaikkien swing-tanssien äiti"". Väite on varsin yleisesti tunnettu myytti lindy hop -harrastajien keskuudessa ja virheellinen. Ensimmäiset swing-tanssit syntyivät viimeistään aivan 1900-luvun alussa. Näitä swing-tansseja ovat mm. texas tommy swing sekä myös foxtrot ja balboa, jotka ovat syntyneet huomattavasti ennen kuin lindy hop sai alkunsa .


title: Lindy hop

text: Lindy hop on paritanssi, joka perustuu parinväliseen neuvotteluun rytmisestä yhteisymmärryksestä, miten musiikkiin tanssitaan. Tämä yhteisymmärrys syntyy lindy hopin sosiaalitanssiversiossa käytännössä lennosta kuultavaan musiikkiin. Tällöin puhutaan improvisoimisesta (tai musiikintulkinnasta/musiikin seuraamisesta), mikä on lindy hopin sielu. Erityisesti lindy hopin kilpailuversioissa ja esiintymisissä, mutta myös sosiaalisesti tanssituissa versioissa, käytettiin menneisyydessä tyypillisesti ns. rutiineja, mitkä perustuivat ennalta suunniteltuihin kuviosarjoihin. Lindy Hop on erittäin varioitava tanssi, jonka ainoa perustavanlaatuinen kuvio on swing out (swing). Musiikkina on tyypillisesti swing-musiikki. Alun perin lindy hoppia tanssittiin ns. 8 count -rytmiin nopea, nopea, hidas, nopea, nopea, hidas -askelluksella. Nopeat olivat askelia ja hitaat olivat alun perin joko askeleita tai potkuja. Lindy hopin perustaa kuvattiin ns. box steppinä, minkä tyyppistä perustaa käytettiin tuolloin myös mm. fox-trotissa. Nähtävästi vuosina 1933–1934 yleistyi ns. triple step -perusta, jolloin hidas-kohtiin tehtiin kolmen askeleen -askelsarja (triple step). Triple step -perusta ei koskaan yltänyt suureen menestykseen ns. swing eran (määrittelyistä riippuen ainakin vuodesta 1935 vuoteen 1945) aikaisten lindy hop tanssijoiden keskuudessa. 1930-luvun loppupuolelta alkaen lindy hoppia alettiin tanssia yhä yleisemmin myös 6 count -askellukseen (nopea, nopea, hidas, hidas), mikä oli jo 1940-luvulla tyypillisin askelrytmi lindy hopissa.