title: Etelä-Tiroli

text:
Kieliryhmien osuudet väestön antaman ilmoituksen mukaan
Etelä-Tirolissa 116 kunnasta saksankielinen enemmistö on 103 kunnassa. 81 kunnassa saksankielisiä oli yli 90 prosenttia.


title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tirolin asukkaista ulkomaiden kansalaisia oli (2011) 8,7 % (44 362 henkilöä). Suurin ulkomaalaisryhmä oli albaanit (5 558), saksalaiset (4 677) ja marokkolaiset (3 570). Ulkomaalaisten lapset menevät useimmin italiankielisiin kouluihin joissa ulkomaalaisten osuus on 21 % opiskelijoista. Ulkomaalaisten osuus saksankielisissä kouluissa on vain 6,1 % ja ladininkielisissä 4,0 %.


title: Rakentaja (munkki)

text: Rakentaja-nimitystä käytettiin niistä ortodoksiluostarien johtajista, jotka jälleenrakensivat vanhoja luostareita. Koska sellaisten luostarien veljestön määrä oli pieni ja jumalanpalveluselämä usein puutteellinen, ei luostaria johtavaa pappismunkkia nimitetty igumeniksi, vaan hänestä käytettiin nimeä rakentaja. Rakentaja oli siis luostaria johtava pappismunkki vailla igumenin arvoa ja valtuuksia. Rakentajia oli ainakin Valamossa, Konevitsassa ja Petsamossa.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssifilosofialla tarkoitetaan lähinnä Länsi-Euroopassa renessanssin aikana noin vuosina 1350–1600 harjoitettua filosofiaa. Renessanssi merkitsi suurta muutosta ihmisten ajattelutavoissa. Se kuvataan usein keskiaikaisen Euroopan paluuna klassisen kulttuurin lähteille. Filosofiassa sitä kuvaa humanismin taistelu skolastiikkaa ja aristotelismia vastaan sekä platonismin uusi nousu.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssi alkoi kehittyä Italiassa hitaasti 1300-luvun kuluessa ja levisi sittemmin koko Eurooppaan. Nykyään renessanssin katsotaan alkaneen suunnilleen vuonna 1450. Keskeisinä hahmoina on nähty Dante Alighieri, Francesco Petrarca ja Giovanni Boccaccio, vaikkakin he elivät paljon aiemmin.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssin syntyyn vaikuttivat muun muassa Itä-Rooman romahdus ja siitä seurannut idän oppineiden ja sivistyksen pakolaisvirta läntiseen Eurooppaan, kaupankäynnin lisääntyminen Kiinan ja Intian kanssa, 1500-luvun alussa syntynyt uskonpuhdistus ja sitä seurannut katolisen kirkon hengellisen yksinvallan päättyminen läntisessä Euroopassa, kaupunkien nousu, opiskelun lisääntyminen sekä kirjapainotaidon keksiminen ja sen mahdollistama tiedon levittämisen helpottuminen.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssin ajattelu oli hyvin monitahoista, mutta sitä luonnehtii humanismin synty ja antiikin filosofian ja muun kulttuurin uudelleen löytäminen. Taiteessa renessanssi halusi palata naturalismiin tyyliin sijasta. Filosofiassa matematiikka palautettiin läheiseen yhteyteen muiden filosofian osa-alueiden kanssa. Kreikka palasi 1300-luvulla takaisin opetettujen kielten joukkoon Italiassa.


title: Renessanssifilosofia

text: Filosofiassa platonismi heräsi uudelleen uusplatonistisessa muodossa, mutta yhtä lailla 1500-lukua voidaan pitää aristotelismin suurimpana vuosisatana. Myös hellenistisen ajan filosofiset koulukunnat stoalaisuus, epikurolaisuus ja skeptisyys saivat uudelleen kannattajia. Muun muassa stoalaisuus heräsi uudelleen henkiin uusstoalaisuutena.


title: Renessanssifilosofia

text: Yliopistojen rinnalle nousi renessanssin aikana muita instituutioita, joissa harrastettiin filosofiaa. Näitä olivat erilaiset akatemiat sekä kaupunkien hovit. Läheskään kaikki renessanssihumanistit eivät toimineetkaan enää yliopistojen piirissä. Muun muassa Erasmus Rotterdamilainen mahdollisti vapaan toimintansa pysyttäytymällä itsenäisenä ajattelijana. Renessanssin akatemioista tunnetuin on Cosimo de' Medicin vuonna 1462 Firenzeen perustama platonilainen Firenzen Akatemia, joka halusi toimia Platonin Akatemian perillisenä. Toinen merkittävä tieteen keskus oli Padovan yliopisto, joka oli puolestaan aristoteelinen.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssin päätepisteenä on usein pidetty Giordano Brunon polttamista harhaoppisena vuonna 1600. Uuden ajan filosofian katsotaan vastaavasti usein alkavan Francis Baconista.


title: Renessanssifilosofia

text: Renessanssin merkittävimpänä aatesuuntauksena pidetään humanismia, jossa painopiste siirtyi enemmän ihmisten henkilökohtaisiin ja maallisiin asioihin, sen sijaan että ihmiselämä olisi nähty pelkästään välietappina tuonpuoleiseen. Pico della Mirandola kirjoitti vuonna 1486 teoksen "Oratio de Hominis Dignitate" ("Ihmisen arvokkuudesta"), jota pidetään renessanssin julistuksena. Siinä valetaan Platoniin ja Aristoteleeseen tukeutuen luottamusta siihen, että ihmiset kykenevät käsittämään kaiken mahdollisen tiedon.


title: Renessanssifilosofia

text: Myöhemmät humanistit pitivät ensimmäisenä humanistina ja esikuvanaan Petrarcaa. Hän arvosteli skolastiikkaa sekä Aristoteleen logiikan ja sen käsitteistön käyttämistä kaikkiin asioihin. Hän arvosti enemmän Platonia, joka oli hänestä päässyt lähemmäksi kristillistä totuutta kuin kukaan muu pakanoista, sekä Ciceroa tämän latinan hienostuneisuuden vuoksi. Toinen merkittävä skolastiikan vastustaja oli Lorenzo Valla. Maltillisempaa suhtautumista edusti Leonardo Bruni, joka hylkäsi skolastisen logiikan, mutta arvosti Aristoteleen käytännöllistä filosofiaa. Hän käänsi sekä "Nikomakhoksen etiikan" että "Politiikan".


title: Renessanssifilosofia

text: Uskonpuhdistus eli reformaatio on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka alun perin pyrki muuttamaan katolisen kirkon oppia ja sen piirissä ilmenneitä käytäntöjä, kuten anekauppaa. Keskeisenä kiistana uskonpuhdistuksessa oli kysymys Raamatun oikeasta tulkinnasta, eli onko teologien hyväksyttävä paavin ja kirkolliskokousten muotoilema kirkon tulkinta Raamatusta, vai voiko Raamattua tulkita myös itse. Tässä yhteydessä uskonpuhdistajat pyrkivät myös Raamatun kansankielisten käännösten julkaisemiseen ja jumalanpalveluskielen vaihtamiseen latinasta paikalliseen kieleen.


title: Renessanssifilosofia

text: Lopulta uskonpuhdistus kuitenkin johti siihen, että kirkosta erosi useita teologisesti erimielisiä ryhmiä, joista sittemmin muotoutuivat luterilainen, reformoitu (eli kalvinistinen) sekä anglikaaninen kirkko. Uskonpuhdistuksen pääarkkitehteina olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit, tärkeimpinä Martti Luther, Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin.


title: Vesa Keskinen

text: Vesa Petteri Keskinen (s. 13. heinäkuuta 1967 Töysä) on Veljekset Keskinen Oy:n Tuurin kyläkaupan yrittäjä ja toimitusjohtaja. Hänet tunnetaan persoonallisesta johtamistavastaan, yrityksensä poikkeuksellisista markkinointitempauksista ja esilläolostaan suomalaisessa iltapäivälehdistössä. Keskinen on esiintynyt Tuurin kyläkauppaan sijoittuvissa televisiosarjoissa "Tuuri" ja "Tuurin kyläkauppias".


title: Vesa Keskinen

text: Vesa Keskinen syntyi Etelä-Pohjanmaalla kauppiassukuun. Hänen isoisänsä oli kulkukauppias kolmannessa polvessa, kunnes perusti kaupan Tuurijoen varteen. Vuonna 1976 kauppa siirtyi Vesa Keskisen isälle ja hänen veljelleen, jotka perustivat toimintaa varten Veljekset Keskinen Oy:n.


title: Vesa Keskinen

text: Keskinen kävi koulunsa Töysässä ja pyrki ylioppilaskirjoitusten jälkeen opiskelemaan Helsingin kauppakorkeakouluun, mutta ei saanut opiskelupaikkaa ja aloitti työt suvun omistamassa kaupassa. Hän sai kaupan johtaakseen vuonna 1994, ja aloitti yrityksen nopean laajentamisen rakentamalla kauppaliikkeen yhteyteen runsaasti lisää liiketilaa. Keskinen perusti alueelle myös matkailupalveluja, ja pyrki saamaan alueesta matkailunähtävyyden. Markkinoinnissa Keskinen panosti poikkeuksellisiin näkyviin tempauksiin, esimerkiksi Miljoonapilkkiin, pilkkikilpailuun, jossa oli mahdollisuus kalastaa miljoona markkaa pyytäjälleen tuova kala.


title: Vesa Keskinen

text: Yritys, "Tuurin kyläkauppa" nousi liikevaihdoltaan Suomen toiseksi suurimmaksi tavarataloksi vuonna 2000. Keskinen osti yrityksen omistuksen itselleen vuonna 2004. Liikevaihto vuonna 2010 oli kolme ja puoli kertaa suurempi kuin vuonna 1994 ja kaupparakennusten pinta-ala on kymmenkertaistunut. Matkailun edistämiskeskus laskee Tuurin kyläkaupan Suomen suosituimmaksi ilmaiseksi matkailukohteeksi. Vuonna 2013 yritys ilmoitti uusista 5 000 m laajennuksista.


title: Vesa Keskinen

text: Keskinen avasi Tuuriin kesällä 2005 OnnenTähti-nimeä kantavan hotellin.


title: Vesa Keskinen

text: Keskinen ilmoitti saaneensa Disneyltä luvan julkaista oman Aku Ankka -kirjan, ja se ilmestyi vuonna 2006 nimellä "Onnenankka".


title: Vesa Keskinen

text: Keskinen osti huutokaupassa yritykselleen vuoden 2006 Eurovision laulukilpailun voittaneen Lordi-yhtyeen solistin Mr. Lordin Ateenassa käyttämän naamion. Naamio on esillä tavaratalon musiikkiosastolla.


title: Vesa Keskinen

text: Vuonna 2015 Vesa Keskinen laski hyötyvänsä julkisuudesta 1-2,5 miljoonaa euroa vuosittain.


title: Vesa Keskinen

text: Vuonna 2003 Keskinen valittiin Entrepreneur of the Year -kilpailussa vuoden kasvuyrittäjäksi ja toukokuussa 2004 hän edusti Suomea World Entrepreneur of the Year (WEOY) -kilpailussa Monte Carlossa.


title: Vesa Keskinen

text: Mannerheim-ristin ritarien säätiö palkitsi vuonna 2007 itsenäisyyden 90. juhlavuoden kunniaksi pronssisella Mannerheim-pienoispatsaalla muun muassa Vesa Keskisen elämäntyöstään ja hyväntekeväisyystyöstään. Keskinen tunnetaan sotaveteraanien eteen tehdystä työstä. Vuonna 2004 Keskinen lahjoitti miljoona markkaa eli 168 188 euroa veteraanien ja sotaleskien kuntoutukseen ja virkistykseen.


title: Vesa Keskinen

text: Toukokuussa 2007 Vesa Keskinen otettiin kiinni epäiltynä 18-vuotiaan tytön raiskauksesta. Tapauksessa tehtiin syyttämättäjättämispäätös saman vuoden lokakuussa, sillä raiskauksesta ei löytynyt näyttöä.


title: Vesa Keskinen

text: Seinäjoen käräjäoikeus tuomitsi nuoremmalle siskoksista väärästä ilmiannosta viiden kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen. Vanhempi sisar sai 80 päivää ehdollista vankeutta perättömästä lausumasta viranomaismenettelyssä. Kartanossa viikonloppua viettäneet sisarukset tuomittiin korvaamaan kyläkauppiaalle yhteensä 18 000 euroa vahingonkorvauksia kärsimyksestä sekä lisäksi oikeudenkäyntikuluja kaikkiaan lähes 20 000 euroa. Korvauksia kovennettiin, koska juttu oli saanut laajaa julkisuutta, joka oli kestänyt melko kauan.


title: Vesa Keskinen

text:
Vuonna 2010 hovioikeus hylkäsi naisia kohtaan nostetut syytteet väärästä ilmiannosta ja perättömästä lausunnosta viranomaismenettelyssä. Sen mukaan tapaukselle ei ollut tarpeeksi näyttöä. Hovioikeuden mielestä siskokset eivät syyllistyneet rikokseen ja naiset myös vapautettiin korvausvelvollisuudesta Keskistä kohtaan. Vuonna 2011 korkein oikeus hylkäsi Keskisen pyynnön valitusluvasta ja hovioikeuden päätös jäi voimaan.
Vesa Keskinen tapasi brasilialaisen Janieles "Jane" Gomes de Costan lokakuussa 2012, he avioituivat 2015. ja heille syntyi marraskuussa 2013 Maria-niminen tytär ja 23. heinäkuuta 2015 Toivo-poika, joka on nimetty Kyläkaupan perustajan Toivo Keskisen mukaan.


title: Vesa Keskinen

text: Keskisestä ilmestyi marraskuussa 2017 kirja, nimeltään "Vesa Keskinen, veitikka ja visionääri."


title: Taistelu

text: Taistelu on sodankäyntiin liittyvä kamppailu kahden tai useamman osapuolen välillä. Osapuolet pyrkivät kukistamaan toisensa. Taisteluita käydään yleensä sodan aikana ja ne tapahtuvat rajatulla alueella, rajattuna aikana ja niihin sisältyy rajatusti toimintaa; vastarinta, kapina ja sissisota eivät ole taisteluja tässä mielessä. Carl von Clausewitzin mukaan taistelun suunnittelu on taktiikkaa, kun taas sodan suunnittelu on strategiaa.


title: Taistelu

text: Taisteluita voidaan käydä maalla, merellä, ilmassa, avaruudessa tai tietoverkoissa.


title: Taistelu

text: Ensimmäisiä varsinaisia meritaisteluita käytiin Välimerellä egyptiläisten ja kreikkalaisten välillä pronssikauden muuttuessa rautakaudeksi.


title: Taistelu

text: Puhtaat ilmataistelut ovat harvinaisia – taistelu Britanniasta tärkeimpänä esimerkkinä – mutta toisen maailmansodan jälkeen useimmissa maa- ja meritaisteluissa ilmavoimien tuki on ollut tärkeä, usein ratkaiseva.


title: 1600-luvun filosofia

text: 1600-luvun filosofialle oli tyypillistä nykyaikaisen filosofisen ajattelun synty sekä keskiaikaisten lähestymistapojen, ennen kaikkea skolastiikan, syrjäyttäminen.


title: 1600-luvun filosofia

text: Länsimaisessa filosofiassa nykyajan katsotaan usein alkaneen 1600-luvulla – vielä tarkemmin ilmaistuna René Descartesin töiden myötä. Hän määritti paljolti sekä filosofian kohteena olevat asiat että käytettävät menetelmät kaikille jälkeensä tulleille. Aikakautta voidaan kutsua myös suurten filosofisten järjestelmien rakentajien aikakaudeksi: useat filosofit pyrkivät rakentamaan kokonaisjärjestelmän, joka kattaisi epistemologian, metafysiikan, logiikan ja etiikan, sekä usein myös politiikan ja luonnontieteet.


title: 1600-luvun filosofia

text: 1600-lukua kuvaa myös nykyaikaisen luonnontieteen synty. Tällöin syntyi ajatus luonnonlaeista luonnon tapahtumien funktionaalisina säännönmukaisuuksina. Luonnontieteissä rationalismi yhdistyi järjestelmälliseen kokeelliseen tutkimukseen ja havainnointiin. Uutta luonnontiedettä edustivat muun muassa Galileo Galilei, Tyko Brahe, Johannes Kepler ja Isaac Newton. Luonnontieteen kehittyminen loi osaltaan pohjaa filosofisille uudistuksille, ja osaltaan suorastaan vaati niitä.


title: 1600-luvun filosofia

text: Immanuel Kant luokitteli edeltäjänsä kahteen koulukuntaan: rationalisteihin ja empiristeihin, ja varhaista nykyfilosofiaa (kuten 1600- ja 1700-luvun filosofia usein tunnetaan) luonnehditaan usein oletetuksi konfliktiksi näiden koulukuntien välillä. Jako on kuitenkin huomattavan yksinkertaistettu, ja on syytä huomata, että mukaan luetut filosofit eivät itse sijoittaneet itseään näihin koulukuntiin vaan katsoivat olevansa osa yhtä kokonaisfilosofista koulua.


title: 1600-luvun filosofia

text: Vaikka edellä oleva jaottelu onkin harhaanjohtava, sitä on käytetty nykypäiviin saakka. Kolmeksi merkittävimmäksi rationalistiksi luetaan tavallisesti Descartes, Baruch Spinoza ja Gottfried Leibniz, ja kolmeksi merkittävimmäksi empiristiksi puolestaan John Locke, sekä 1700-luvulta George Berkeley ja David Hume. Myös Francis Bacon oli empiristi. Rationalistit määriteltiin siten, että he uskoivat periaattessa (joskaan ei käytännössä) kaiken tiedon olevan saavutettavissa pelkästään järjen avulla; empiristit puolestaan hylkäsivät tämän, uskoen että kaiken tiedon tulee tulla aistien kautta, kokemuksen avulla.


title: 1600-luvun filosofia

text: Tämän johdosta rationalistit ottivat matematiikan tiedon malliksi. He yhdistivät matemaattisia ja ennen kaikkea geometrisia menetelmiä intuitiiviseen metafysiikkaan, ja tulkitsivat luonnon rakenteen ja tapahtumat luonnon lakien aikaansaamiksi välttämättömyyksiksi. Empiristit puolestaan ottivat tiedon malliksi luonnontieteet.


title: 1600-luvun filosofia

text: Kantin jaottelu on tehty juuri edellä kuvatuilla epistemologisilla perusteilla; kun katsotaan mainittujen filosofien metafysiikan, etiikan ja lingvistiikan teorioita, ne jakaantuvat selvästi kahteen osaan. Pelkän epistemologian käyttäminen jakoperusteena ei kuitenkaan sekään mahdollista täysin puhdasta jakoa. Rationalistit nimittäin hyväksyivät sen, että käytännössä meidän täytyy tukeutua tieteisiin hankkiessamme tietoa ulkoisesta maailmasta. Useat heistä olivat myös itse osallisia tieteellisessä tutkimuksessa. Empiristit puolestaan hyväksyivät sen, että a priori -tyyppinen tieto oli mahdollista matematiikan ja logiikan aloilla, ja mainistuista kolmesta empirististä ainoastaan Lockella oli luonnontieteellistä koulutusta tai kokemusta.


title: 1600-luvun filosofia

text: Aikakaudella syntyi myös monia poliittisen ajattelun klassikoita, merkittävimpinä Thomas Hobbesin "Leviathan", Locken "Two Treatises of Government" ("Kaksi tutkielmaa hallintovallasta") ja Montesquieun "Lakien henki" ("L'Esprit des Lois").


title: 1600-luvun filosofia

text: 1600-luku huipensi lopulta filosofian ja teologian hitaan erkaantumisen toisistaan. Vaikka filosofit puhuivat edelleen Jumalasta ja jopa tarjosivat argumentteja Jumalan olemassaolon todisteeksi, se tapahtui kuitenkin puhtaasti filosofisen ajattelun ja argumentoinnin vuoksi. Valistusaika jätti myöhemmin teologian ja uskonnon täysin filosofian ulkopuolelle. 1600-luvulla valistuksen edelläkävijöinä toimivat ns. "oppineet libertiinit" ja skeptikot kuten Pierre Bayle. Varhaista valistuskirjallisuutta levitettiin "maanalaisena" klandestiinikirjallisuutena.


title: Luettelo epätavallisista maantieteellisistä nimistä

text: Tämä on luettelo epätavallisista, mielenkiintoisista ja muuten omituisista maantieteellisistä nimistä.


text: Paikkakuntia, joiden nimi voi muistuttaa saman kielen tai jonkin muun kielen alatyylisestä sanasta. Todellista yhteyttä nimen ja alatyylisen sanan välillä ei yleensä ole.


text: Paikkoja, joiden nimi muistuttaa toisesta, tunnetummasta paikasta. Osassa tapauksista yhteys on todellinen, osassa sattumaa.


text: Paikkakuntia, joiden nimi voi muistuttaa seksuaalisuuteen viittaavasta sanasta. Joskus viittaus voi olla todellinen, joskus homonyymi, joskus nimen alkuperäinen merkitys ei ole ilman erityistietämystä suoraan pääteltävissä.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvit ("Polygonaceae") on kaksisirkkaisten kasvien heimo. Lajeja esiintyy kaikkialla maapallolla, mutta pääasiassa niitä kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Useimmat lajit ovat ruohovartisia, mutta heimoon kuuluu myös puuvartisia lajeja. Raparperi ja tattari ovat heimon ruokakasveja, jotkin lajit ovat myrkyllisiä.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien varsi on usein ontto ja nivelistä täyteinen. Lehdet kasvavat kierteisesti. Korvakkeet ovat kasvaneet vartta ympäröiväksi tupeksi. Kukinto on tähkämäinen tai huiskilomainen. Hedelmä on kolmisärmäinen tai kiekkomainen pähkylä.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien kasvutapa on varsijatkoinen eli monopodiaalinen ja haarautuminen tapahtuu edellisen vuoden versoista. Limasolut ovat tavallisia ja kasveissa on kalsiumoksalaattia. Lehdet ovat sulka- tai kourasuonisia, tavallisesti ehytlaitaisia ja niissä on erityskarvoja. Erityisesti ruohovartisilla lajeilla on luonteenomainen korvaketuppi (ochrea) ja turvonneet nivelet. Kukkaryhmät sijaitsevat terttumaisessa kukinnossa, ja kukat ovat pieniä, perät nivelikkäitä. Pohjusmalja eli hypanthium on enemmän tai vähemmän hyvin kehittynyt. Kehälehdet sijaitsevat yhdessä kiehkurassa ja ovat tyveltään vaihtelevasti yhtyneitä. Heteiden määrä vaihtelee yhtä monesta kuin on kehälehtiä kolminkertaiseen määrään. Mesiäinen on kiekkomainen tai sijaitsee heteiden väleissä; harvoin kukka on mesiäisetön. Kehänalainen ja yhdislehtinen sikiäin muodostuu tavallisesti kolmesta, joskus kahdesta tai neljästä emilehdestä, ja siinä on suoria, lyhytvartisia siemenaiheita. Luotti on enemmän tai vähemmän pensselimäinen tai pallomainen. Hedelmä on kolmikulmainen tai harvemmin linssimäinen pähkylä. Siemenessä on kirjava endospermi ja suora tai käyrä alkio.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien levinneisyys ulottuu lähes kaikkialle maapallolla.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasveihin kuuluu 43 sukua ja 1110 lajia, jotka jaetaan neljään alaheimoon.Suvun "Calligonum" lajit ovat Keski-Aasian suolakoilla kasvavia tatarkasveja, jotka ovat sopeutuneet kuiviin olosuhteisiin tavallista tehokkaammalla fotosynteesillä (ns. C4-yhteyttäminen). Samoilla alueilla kasvaa enimmäkseen samanlaisen kyvyn omaavia savikkakasveja (Amaranthaceae, Chenopodioideae). Eräät "Calligonum"-lajit voivt kasvaa jopa kahdeksan metrin korkuiseksi ja ovat puuvartisia. Puuvartisuus on kehittynyt tatarkasvien evoluutiossa useaan eri otteeseen ruohovartisuudesta. Toinen erikoinen tatarkasvisuku on pumissit ("Eriogonum"), joka kasvaa Pohjois-Amerikan länsiosien kuivilla alueilla. Lajit ovat joko yksi- tai monivuotisia.


title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien läheisin sukulaisheimo Caryophyllales-lahkon evoluutiopuussa on lyijykukkakasvit (Plumbaginaceae).


title: Tatarkasvit

text: Suomessa esiintyvät tatarkasveihin kuuluvat suvut:Muita sukuja:


title: Tatarkasvit

text: Monia tatarkasveja käytetään koristekasveina, kuten esimerkiksi pumisseja ("Eriogonum"), koristeraparperia ("Rheum palmatum"), isohierakkaa ("Rumex hydrolapathum") ja isokokoisia kiertotatarlajeja ("Fallopia"). Ravinnoksi käytetään muun muassa Länsi-Intian saariston norsunkorvan ("Coccoloba uvifera") punaisia marjoja, joitakin hierakoita ("Rumex") salaattina, kallioraparperin ("Rheum rhaponticum") lehtiruoteja ja viljatattaren eli tattarin ("Fagopyrum esculentum") siemeniä. Sen lähilajia rikkatatarta ("F. tataricum") on viljelty rehu- ja katekasvina. Monet tatarkasvit ovat laajalle levinneitä ja vaikeasti torjuttavia rikkakasveja.


title: Pyhäinjäännös

text: Pyhäinjäännös eli reliikki on uskonnollisesti merkittävä esine, jonka uskotaan olevan pyhimyksen ruumiinosa tai tälle kuulunut esine. Joissakin uskonnoissa pyhäinjäännöksillä uskotaan olevan erityisiä voimia, esimerkiksi kyky parantaa sairaita.


title: Pyhäinjäännös

text: Pyhäinjäännöksiä tavataan monissa uskonnoissa. Erityisen tärkeitä ne ovat hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa. Myös katolisessa ja ortodoksisessa kristinuskossa sekä ainakin osassa islamin suuntauksissa kunnioitetaan pyhäinjäännöksiä. Roomalaiskatolinen kirkko kieltää kategorisesti pyhäinjäännösten myymisen, joka rinnastuu simoniaan. Protestanttinen kristinusko sen sijaan ei anna suurta arvoa pyhäinjäännöksille.


title: Pyhäinjäännös

text: Pyhäinjäännöksiä säilytetään toisinaan erityisessä pyhäinjäännöslippaassa.


title: Pyhäinjäännös

text: Etenkin keskiaikana monista tunnetuista kristillisistä pyhäinjäännöksistä oli liikkeellä useita kappaleita samanaikaisesti. Esimerkiksi Johannes Kastajan pääksi väitettyjä reliikkejä on yhä useita eri maissa.


title: Reliikki

text: Reliikki tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Ilotulitus

text: Ilotulitus on näyttävä tapahtuma, jossa käytetään pyroteknisiä tuotteita eli ilotulitteita viihdyttävän esityksen luomiseksi. Ilotulituksia järjestetään etenkin uutenavuotena.


title: Ilotulitus

text: Kiinassa tehtiin Han-dynastian aikaan "sähikäisiä" polttamalla bambua. Kuumentuessa ruo'on sisällä oleva ilma laajeni voimakkaasti halkaisten lopulta kuoren äänekkäästi pamahtaen. Metelin katsottiin karkoittavan pahoja henkiä sekä tuovan onnea.


title: Ilotulitus

text:
Kunniaa ruudin keksimisestä ei varmuudella voitane antaa kenellekään. Ruudin keksijä saattoi olla 600-luvulla elänyt kiinalainen alkemisti "Li Tian", joka etsiessään ikuisen elämän eliksiiriä tuli vahingossa sekoittaneeksi ruutia. Pian ruuti syrjäyttikin bambut juhlien ilotulituksissa. Marco Polon kerrotaan usein tuoneen ruudin Kiinasta 1270-luvulla, mutta maininta salpietaripohjaisesta, ääntä ja valoa palaessaan tuottavasta aineesta löytyy jo englantilaisen munkki Roger Baconin teoksesta Opus Majus, jonka hän kirjoitti vuonna 1267. Ruudin sotilaallisia käyttömahdollisuuksia alettiin tutkia Euroopassa hetimiten. 1400-luvulla ilotulitukset olivat jo tavallinen näky Euroopan taivaalla, kun yläluokka vietti juhliaan. 1830-luvulla pyrotekniikka otti seuraavat suuret harppaukset, kun italialaiset pyroteknikot alkoivat tuottaa erivärisinä palavia raketteja. Nykyään suurin osa maailman ilotulitteista valmistetaan Aasiassa. Siellä järjestetään vuosittain erittäin näyttäviä ilotulituksia. Myös katolisissa maissa, kuten Espanjassa on näyttäviä ilotulituksia.Suomessa ilotulituksia järjestetään eniten uutenavuotena ja pelkästään uudenvuoden tulitteiden myynnin on arvioitu olevan noin 10 miljoonaa euron luokkaa. Suomen ja EU:n lainsäädäntö tekee eron kuluttajille ja ammattilaisille tarkoitettujen ilotulitteiden välillä. Ammattimaisia ilotulittajia ovat yritykset joilla on TUKES:in lupa järjestää ilotulitusnäytöksiä. Myös kuluttaja saa lain mukaan ampua kuluttajatuotteita käyttäen ilotulituksia mihin vuodenaikaan tahansa, mutta siihen tarvitaan pelastusviranomaisen kirjallinen lupa. Lain mukaan ilotulitus on kuluttajille sallittua ilman erillislupaa uudenvuodenaaton iltakuudesta uudenvuodenpäivän aamukahteen saakka sekä pelastuslaitoksen erityispäätöksellä Venetsialaisissa klo 21.00–02.00 asti. Vuodesta 2009 lähtien kaikkien ilotulitteiden myynti, luovutus ja hallussapito on sallittua vain 18 vuotta täyttäneille.
Jotkin kaupungit ja yhteisöt järjestävät katsojille avoimen ilotulituksen keskeisellä paikalla. Muita ilotulituksia järjestetään esimerkiksi talviurheilulajien päätteeksi. Lahdessa Salpausselän kisojen lauantaipäivän huipennuksena toimivan joukkuemäkikisan yhteyteen on järjestetty perinteisesti myös ilotulitus. Ammattimaisia näytöksiä ammutaankin Suomessa tuhansia vuodessa mm. häissä, merkkipäivinä, yritysjuhlissa, kauppakeskusten avajaisissa, joulunkauden avajaisissa, uutenavuotena jne.


title: Ilotulitus

text: Ilotulitteet sytytetään yleensä tulilangalla, ja ilotulitteen tarkoituksena on saada aikaan liikettä, pamahduksia ja valoefektejä. Maailman ilotulitteista valmistetaan 70 prosenttia Kiinassa. Suomessa oli vuonna 2006 markkinoilla 1 200 erilaista ilotulitemerkkiä ja -tyyppiä.


title: Ilotulitus

text: Ilotulitteiden tuottamat värit muodostuvat eksotermisistä kemiallisista reaktioista. Eri värit edellyttävät eri aineiden käyttöä:


title: Ilotulitus

text: Ilotulituskauppa on tarkasti säädeltyä ja valvottua toimintaa. Suomessa toimintaa harjoittavat eniten maahantuojat, jotka tuovat ilotulitteita pääasiassa Kiinasta.


title: Ilotulitus

text: Ilotulituskauppaa käydään elokuun viimeisenä viikkona venetsialaisten vuoksi Pohjanmaalla sekä uudenvuodenaattona 27.–31. joulukuuta monissa suuremmissa kaupoissa ja tavarataloissa, joiden tiloihin pystytetään tilapäinen myyntipiste.


title: Ilotulitus

text: Ilotulitteiden kauppa on säänneltyä, luvanvaraista ja valvottua toimintaa. Ilotulitteiden käyttöä sääntelee räjähdeasetus (473/1993): ilotulitteiden valmistus, yleiseen kauppaan hyväksyminen, maahantuonti, varastointi, luovuttaminen ja säilytys. Käyttöä valvoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes).


title: Ilotulitus

text: Suomessa myytävät ilotulitteet esimerkiksi:


title: Ilotulitus

text: Henkilö, joka on luovuttanut ilotulitteita alaikäiselle tai päihtyneelle, voidaan tuomita sakkorangaistukseen. Myös alaikäinen tai päihtynyt henkilö voi saada sakkoja ilotulitteiden hallussapidosta. Myös henkilö, joka ampuu ilotulitteita ihmisjoukon keskellä taikka rikkoo ilotulitteiden ampumisen kieltävää alueellista kieltoa, voidaan tuomita sakkoihin.


title: Ilotulitus

text: Euroopan unioni on kieltänyt yli kuuden tuuman paksuisten rakettien myynnin.


title: Ilotulitus

text: Kiinassa tuotetaan 80–95 % maailman ilotulitteista. Myös Suomen ilotulitteista valtaosa on Kiinasta. Kiinan ilotulitetehtailla on ollut myös lapsityöntekijöitä ainakin vuonna 2009.


title: Ilotulitus

text: Vuosittain syksyisin on järjestetty ilotulituksen SM-kilpailut (kutsukilpailut). Kilpailupaikkana on Helsinki ja siitä vastaa tv-kanava Nelonen. Kilpailuun osallistuvat ilotulitealan yritykset Suomesta. Vuodesta 1997 järjestetyn kilpailun ampumapaikat olivat aluksi Suomenlinnassa, sen jälkeen Hernesaaressa ja viimeksi Töölönlahden rannoilla. Ilotulitus on kerännyt Helsingin rannoille yli 100 000 katsojaa. Vuonna 2012 järjestettiin 15. SM-kilpailut. Sanoma Entertainment Finland Oy eli Nelonen Media ja Eastway Impact Oy ilmoittivat tiedotteessaan 18.3.2013, että ne ovat yhdessä päättäneet olla järjestämättä Nelosen Ilotulituksen Suomenmestaruuskilpailuita enää vuonna 2013.


title: Ilotulitus

text: Vuonna 2013 ja 2014 on järjestetty Alahärmän Powerparkissa syyskuun alussa avoimet ilotulituskisat, joista on kehittynyt uudet joskin SM-kisat. Tähän kisaan osallistui vuonna 2014 Suomen kaikki 6 ammattimaista ilotulitusnäytösten järjestäjää.


title: Ilotulitus

text: Voittajat:


title: Natriumbentsoaatti

text:
Natriumbentsoaatti on bentsoehapon suola. Sen kemiallinen kaava on CHCOONa, moolimassa 144,11 g/mol, sulamispiste > 300 °C, tiheys 1,44 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste > 100 °C, itsesyttymislämpötila > 500 °C ja CAS-numero 532-32-1.
Natriumbentsoaattia valmistetaan natriumhydroksidista (lipeästä) ja bentsoehaposta.


title: Natriumbentsoaatti

text: Natriumbentsoaatti on yleinen säilöntäaine, jota käytetään sekä kotisäilönnässä että elintarviketeollisuudessa. Se tuhoaa suuren osan hiivoista, bakteereista ja sienistä, mutta on toimivin happamissa olosuhteissa (pH < 3,6), minkä vuoksi sitä käytetään muun muassa hilloissa ja mehuissa. Natriumbentsoaatti on happamuudeltaan neutraalia. Useissa säilöntäohjeissa mainittava natriumbentsoaatti on elintarviketeollisuuden tuotteissa merkitty elintarvikelisäainekoodilla E211.


title: Natriumbentsoaatti

text: Natriumbentsoaatti on herkistävä aine. Hengitettynä se kutittaa kurkkua. Bentsoehapoille voi olla myös allerginen. Jos virvoitusjuomaa säilytetään korkeassa lämpötilassa, natriumbentsoaatti voi juomassa yhdessä askorbiinihapon (E300) kanssa muodostaa syöpää aiheuttavaa bentseeniä. Natriumbentsoaatti salpaa solujen mitokondrioita. Toisaalta on näyttöä siitä, että natriumbentsoaatista voi olla jopa suojaavaa vaikutusta Alzheimerin taudissa, Parkinsonissa, MS-taudissa, skitsofreniassa sekä urea-sykliin vaikuttavissa sairauksissa.


title: Guy Fawkes

text: Guy (Guido) Fawkes (13. huhtikuuta 1570 York – 31. tammikuuta 1606 Lontoo) oli jäsenenä katolisten ruutisalaliitossa, joka yritti surmata Englannin kuninkaan Jaakko I:n ja kaikki kansanedustajat parlamentin avajaisissa 1605. Salaliitto kuitenkin paljastettiin ajoissa ja ruutitynnyrit tuhottiin, eikä vahinkoa ehtinyt tapahtua.


title: Guy Fawkes

text: Fawkes syntyi 1570 Edward Fawkesille ja tämän vaimolle Edith Blakelle. Perheeseen syntyi lisäksi kolme tyttöä, joista ensimmäinen kuitenkin kuoli jo seitsenviikkoisena. Edward Fawkes kuoli 1578, ja Edith Blake asui usean vuoden ajan leskenä Yorkissa, kunnes muutti 1580-luvun lopulla Scottoniin. Siellä hän meni naimisiin Dionysius Bainbridgen kanssa. Guy Fawkes meni itse mahdollisesti naimisiin vuonna 1590 ja sai lapsen seuraavana vuonna, mutta tiedot ovat peräisin toisen käden lähteistä, eikä niiden todenmukaisuutta pysty vahvistamaan.


title: Guy Fawkes

text: Fawkes oli todennäköisesti hetken Montagun varakreivin Anthony Brownen palvelijana, jolloin hän myös todennäköisesti tapasi ensimmäisen kerran tulevan ruutisalaliiton johtajan Robert Catesbyn, jonka sisko oli naimisissa Brownen sukuun. Fawkesin uskotaan jättäneen Englannin 1593 tai 1594 ja lähteneen Flanderiin, missä hän liittyi Espanjan armeijan alaisuuteen Itävallan arkkiherttua Albert VII:n johtamiin joukkoihin. Hän osallistui todennäköisesti 1596 Calais’n piiritykseen ja 1600 Nieuwpoortin taisteluun. Fawkes jätti sotilasuransa 1603 ja vieraili samana vuonna Espanjan kuninkaan Filip III:n hovissa pyytämässä Espanjan tukea Englannin katoliseen vallankumoukseen.


title: Guy Fawkes

text: Fawkes tapasi toukokuussa 1604 Robert Catesbyn, Thomas Percyn, John Wrightin ja Thomas Wintourin lontoolaisessa majatalossa ja liittyi ruutisalaliittoon. Salaliittolaiset vuokrasivat maaliskuussa 1605 kellarin parlamenttitalon alakerrasta, ja Fawkes auttoi täyttämään ja piilottamaan huoneen ruudilla.


title: Guy Fawkes

text: Salaliittolaisten perään onnistuttiin pääsemään, kun William Parker sai käsiinsä nimettömän kirjeen. Salaliittolaiset päättivät kuitenkin jatkaa operaatiotaan. Johtavat salaliittolaiset tapasivat 3. marraskuuta ja sopivat, että Fawkes jää kaupunkiin räjäyttämään ruudin. Hän sai todennäköisesti tehtävän sotilaskokemuksensa ansiosta. Fawkesin piti räjäyttää koko lasti 5. marraskuuta.


title: Guy Fawkes

text: Fawkes pidätettiin 5. marraskuuta, kun viranomaiset tarkistivat kellaritiloja. Fawkes väitti olevansa John Johnson, mutta hänet vietiin vielä samana päivänä kuningas Jaakko I:n kuultavaksi. Hänet teljettiin Lontoon Toweriin jossa häntä kidutettiin ja kuulusteltiin. Fawkes paljasti 7. marraskuuta oman nimensä ja salaliiton sekä 9. marraskuuta kaikkien salaliittolaisten nimet. Fawkes tuomittiin oikeudenkäynnissä Westminsterin palatsissa, ja hänet teloitettiin 31. tammikuuta 1606. Salaliittolaiset teloitettiin maanpettureille säädetyllä julmalla tavalla eli hirttämällä, repimällä ja paloittelemalla, mutta viimeisenä teloitettu Fawkes vältti toimenpiteen raaimman vaiheen hyppäämällä hirttämisvaiheessa tikkailta, jolloin hänen niskansa murtui.


title: Guy Fawkes

text: Ruutisalaliiton muistoksi 5. marraskuuta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Uudessa-Seelannissa yleinen ilotulituspäivä nimeltään kokkoyö tai Guy Fawkesin yö.


title: Guy Fawkes

text: Alan Mooren dystooppisessa sarjakuvassa "V niin kuin verikosto" päähenkilö on pukeutunut Guy Fawkesiksi. Sarjakuvasta tehty samanniminen elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2005. Elokuvassa päähenkilöä esittää Hugo Weaving.


title: Guy Fawkes

text: Internetorganisaatio Anonymousin jäsenet käyttävät Guy Fawkes -maskeja.


title: Guy Fawkes

text: Guy Fawkes mahtui vuonna 2002 yleisön BBC:n ohjelmassa äänestämälle ”sata merkittävintä brittiä” -listalle.


title: Ruutisalaliitto

text: Ruutisalaliitto () oli katolisen ryhmän vuonna 1605 toteuttama epäonnistunut yritys surmata Englannin kuningas Jaakko I, tämän perhe sekä parlamentin edustajat. Salaliiton oli määrä räjäyttää parlamenttitalo sen vuosittaisissa avajaisissa. Salaliiton päämääränä oli protestanttisen kuninkaan syrjäyttäminen ja katolisen monarkin asettaminen valtaistuimelle. Salaliiton johtajana toimi Robert Catesby.


title: Ruutisalaliitto

text: Ruutisalaliitto oli vain yksi monista Jaakko I:tä vastaan suunnatuista katolisista vallastasuistamisyrityksistä; sitä edelsivät muun muassa "Main Plot" ja "Bye Plot" vuonna 1603.


title: Ruutisalaliitto

text: Katolilaiset olivat Englannissa uskonpuhdistuksen seurauksena vainottu uskontokunta ja esimerkiksi katolisena pappina toimiminen oli kuolemanrangaistuksen uhalla kielletty. Salaliiton taustalla oli pettymys siihen, että Jaakko I jatkoi katolilaisten vainoa.


title: Ruutisalaliitto

text: Monissa Kansainyhteisön maissa juhlitaan edelleen salaliiton epäonnistumista vuosittain 5. marraskuuta polttamalla kokkoja ja ampumalla ilotulitteita. Juhla tunnetaan nimellä "kokkoyö" tai "Guy Fawkesin yö" salaliittoon osallistuneen Guy Fawkesin mukaan.


title: Benoît Sokal

text: Benoît Sokal (28. kesäkuuta 1954 Bryssel) on belgialainen sarjakuvapiirtäjä ja tietokonepelisuunnittelija. Hän on piirtänyt parisenkymmentä Ankardo-sarjakuvaa.


title: Benoît Sokal

text: Sokal on myös suunnitellut kolme tietokonepeliä: Amerzone, Syberia ja Syberia 2. Kyseisten pelien jälkeen Sokal perusti oman peliyrityksensä nimeltä White Birds Productions, jonka nimen alla hän suunnitteli Paradisen (2006) ja Sinking Islandin (2007). Hänet on myös palkittu tekeleistään tietokonepelien saralla.


title: Saara

text: Saara on naisen etunimi, joka lisättiin Suomen almanakkaan vuonna 1852. Nimi tulee heprean hienoa rouvaa tai ruhtinatarta merkitsevästä sanasta. Nimi on ollut lähes alkuperäisessä muodossaan käytössä yli 4 000 vuotta vanha ja tunnetaan lähes kaikkialla maailmassa, useimmissa maissa kuitenkin muodossa Sara tai Sarah.


title: Saara

text: 1800-luvun lopulta vuoden 2015 loppuun mennessä Saara-nimi on annettu 19 846 suomalaiselle naiselle.


title: Ananias

text: Ananias oli Raamatussa Uudessa Testamentissa Apostolien tekojen viidennessä luvussa mainittu henkilö, jonka vaimon nimi oli Safira. He olivat alkuseurakunnan jäseniä. Jumala rankaisi heitä äkkikuolemalla Pyhän Hengen pilkasta.


title: Ananias

text: Uudessa Testamentissa on kaksi muutakin Ananiasta: ylimmäinen pappi Ananias ja Ananias, jolla oli osaltaan vaikutus Paavalin kääntymykseen Jeesuksen seuraajaksi.


title: Transvaal

text: Etelä-Afrikan tasavalta eli Transvaal oli vuosina 1852–1902 itsenäinen buuritasavalta nykyisen Etelä-Afrikan pohjoisosassa. Nimi Transvaal tarkoittaa Vaal-joen ”takaista” eli pohjoispuolista aluetta.


title: Transvaal

text: Transvaalin asuttivat 1830- ja 1840-luvuilla Kapmaasta brittien vainoa paenneet voortrekkerit. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä "Suuri vaellus". Buurit voittivat helposti paikalliset asukkaat valtataistelussa ja perustivat useita tasavaltoja brittihallinnon ulkopuolelle. 1850-luvulla britit tulivat yhteisymmärrykseen buuritasavaltojen kanssa ja myönsivät itsenäisyyden Transvaalille, josta tehtiin viralliselta nimeltä Etelä-Afrikan tasavalta (ZAK). Toinen pitkäikäisemmäksi muodostunut buuritasavalta oli Transvaalin eteläpuolella sijainnut Oranjen vapaavaltio. Ensimmäisen presidentin Marthinus Wessel Pretoriuksen yritys yhdistää Transvaal ja Oranje johti vuosina 1862–1864 käytyyn Transvaalin sisällissotaan. Britannia valloitti Transvaalin vuonna 1877. Vuonna 1880 Transvaalin buurit nousivat kapinaan koventunutta brittihallintoa vastaan. Buurien johtaja Paul Kruger vaikutti keskeisesti siihen, että ensimmäinen buurisota saatiin päätökseen ja Transvaal sai takaisin itsenäisyytensä vuonna 1881. Sittemmin Kruger valittiin Transvaalin presidentiksi.


title: Transvaal

text: Vuoden 1885 alun Witwatersrandin suuri kultalöydös johti ulkomaalaisten ("uitlander") muuttovirtaan Transvaaliin. Pelko kasvavasta brittimallin käyttöönotosta seudulla johti buurien tekemään ennalta ehkäisevään iskuun vuonna 1899. Toinen buurisota johti lopulta Transvaalin uuteen valloitukseen vuonna 1900 ja sen muodolliseen liittämiseen Brittiläiseen imperiumiin vuonna 1902. Sen alueesta muodostettiin Transvaalin siirtokunta. Vuonna 1910 entiset buuritasavallat liittyivät yhteen Kapmaan ja Natalin siirtokuntien kanssa muodostaen Etelä-Afrikan unionin. Entisestä Transvaalin alueesta tuli tämän jälkeen Etelä-Afrikkaan kuulunut Transvaalin provinssi, joka lakkautettiin vuonna 1994.


title: Bronkhorstspruitin taistelu

text: Bronkhorstspruitin taistelu oli ensimmäinen suurempi yhteenotto ensimmäisessä buurisodassa. Se oli enemmän tai vähemmän väkivaltainen kahakka brittiläisen armeijan kolonnan ja ryhmän buureja välillä. Taistelu käytiin muutama maili itään Bronkhorstspruitin kaupungista 20. joulukuuta 1880.


title: Bronkhorstspruitin taistelu

text: Saattueen vahvuudet olivat:


title: Bronkhorstspruitin taistelu

text: Buurien vahvuus oli noin 250 miestä.


title: Bronkhorstspruitin taistelu

text: Käyttäen hyväksi vähäistä suojaa, buurit ryömivät noin 180 metrin päähän kolonnasta. Kello 12.30 buurit avasivat tulen Pretoriaan matkalla olleeseen kolonnaan. 15 minuutin sisällä suurin osa upseereista oli kuollut ja kolonnan päädyissä kulkeneiden vaunujen vetoeläimet tapettu, mikä esti täten kolonnan liikkeen. Hyökkäyksen aggressiivisuudesta yllättynyt everstiluutnantti Anstruther antoi käskyn antautua.


title: Bronkhorstspruitin taistelu

text: Vain 15 minuutin pituisessa taistelussa 156 brittiläistä sotilasta kaatui tai haavoittui loppujen jäädessä vangiksi. Buurit ilmoittivat omiksi tappioikseen 2 kuollutta ja 5 haavoittunutta.


title: Unkarilaiset

text: Unkarilaiset eli madjaarit () ovat uralilaisiin kansoihin kuuluva etninen ryhmä Keski-Euroopassa. "Madjaari"-nimitys juontaa juurensa omakielisestä nimestä ""magyar"", ja sitä käytetään yleensä pelkästään historiallisissa yhteyksissä, kun nykyaikana kansaan viitatessa käytetään suomen kielessä miltei poikkeuksetta latinalaisperäistä "unkarilaiset"-nimitystä.


title: Unkarilaiset

text:
Unkarilaiset asuvat pääasiassa Unkarissa, jossa heitä on noin 10 miljoonaa, mutta myös merkittävissä määrin (2 miljoonaa) naapurimaissa. Yhdysvalloissa elää noin 1,4 miljoonaa unkarilaista, mutta he ovat suurimmalta osin luopuneet unkarin kielestä ja muusta kulttuuriperinteen vaalinnasta.
Kaikkiaan unkarilaisia on maailmassa 14,5 miljoonaa.


title: Unkarilaiset

text: Unkarilaisten ajateltiin aikoinaan olevan hunnien tai skyyttien jälkeläisiä: keskiaikaisissa eurooppalaisissa kronikoissa heidät oli toisinaan samastettu aiemmin tunnettuihin, heidän laillaan idästä saapuneisiin arokansoihin. 1800-luvulle saakka ajatus hunnilaisesta alkuperästä kuului unkarilaisten kansalliseen historiankirjoitukseen. Sittemminkin näitä ajatuksia – samoin kuin teorioita unkarilaisten sukulaisuudesta muiden muinaisten kulttuurikansojen, esimerkiksi sumerilaisten kanssa – on esitetty tiedeinstituutioiden ulkopuolella.


title: Unkarilaiset

text: Nykyisin yleisen käsityksen mukaan suomalais-ugrilaisia kieliä puhuneet heimot asustivat 4000-luvulla eaa. Ural-vuoriston molemmin puolin metsästäen ja kalastaen. Noilta seuduilta arvellaan olevan peräisin muinaiset nykyisten unkarilaisten kielelliset esi-isät, jotka noin 2000 eaa. asuttivat Siperian metsiä ja aroja, ja oppivat etelästä tulleilta kansoilta maanviljelyn, karjanpidon ja pronssisten esineiden valmistamisen taidon. 1500-luvun eaa. tietämillä he alkoivat kasvattaa ja hyödyntää hevosia.


title: Unkarilaiset

text: 1000-luvulla eaa. tapahtuneiden ilmastollisten muutosten seurauksena ugrilainen pohjoisessa elänyt hantien eli ostjakkien kantaheimo siirtyi pikkuhiljaa elämään Ob-joen varsille, kun taas unkarilaisten esi-isät siirtyivät etelään ja alkoivat paimentaa karjaa. Satojen vuosien ajan nämä ""kantaunkarilaiset"" elivät Uralin kaakkoispuolisilla aroilla, ja saivat vaikutteita muinaisesta sarmaattien kulttuurista.


title: Unkarilaiset

text: Teorian mukaan 400-500-luvuilla jaa. heimot siirtyivät Uralin länsipuolelle, suurin piirtein nykyisen Baškirian alueelle Volgan itäpuolelle. 700-luvulla osa heimon väestöstä liikkui myöhemmin Levediana (ei "Levadia"!) tunnetulle alueelle, joka sijaitsee nykyisellä Donetskin alueella. Baškiriaan jääneestä haarasta on jäljellä dokumentteja vielä vuodelta 1241 ja monet historialliset seikat viittaavatkin siihen, että baškiirit ja unkarilaiset olisivatkin polveutuneet tästä samasta kantaheimosta. Nyky-baškiirien kulttuurissa ei tuon ajan kulttuurista kuitenkaan nykyaikana ole mongolien 1200-luvun vaellusten ja myöhäisemmän alueen turkkilaisiin kansoihin sulautumisen seurauksena paljoa jäljellä.


title: Unkarilaiset

text: Don-joen varret, joilla unkarilaisten esi-isät tuohon aikaan asuivat, kuuluivat turkinsukuisten kasaarien valtakuntaan. Lähielueilla asuivat muinaiset bolgaarit ja alaanit, jotka ovat nykyisten osseettien esi-isiä. Bolgaarit ja unkarilaiset muodostivatkin eräänlaisen pitkään kestäneen liittouman, jolla oli kaksi johtajaa. Unkarilaisten tiedetään järjestäytyneen seitsemän heimon liitoksi. Nämä heimot olivat "Jenő, Kér, Keszi, Kürt-Gyarmat, Megyer (Magyar), Nyék" ja "Tarján".


title: Unkarilaiset

text: Vuoden 830 tietämillä kasaareilla oli keskinäisiä kahnauksia, ja tämän seurauksena kolme kabaariheimoa liittoutui unkarilaisten kanssa. Kansa siirtyi alueelle, jota unkarilaiset kutsuvat nimellä Etelköz. Se sijaitsee suurin piirtein Karpaattien ja Dnepr-joen välissä, nykyisen Ukrainan alueella. Tältä ajalta, kanssakäymisestä kabaarien ja aiemmin bolgaarien kanssa, ovat peräisin nykyisen unkarin kielen noin 300 turkkilaisperäistä sanaa, esimerkiksi "alma" - omena, "árpa" - ohra, "búza" - vehnä, "dió" - pähkinä, "eke" - aura, "őröl" - jauhaa, ja "sarló" - sirppi. Sanasto kertoo myös, että karjanhoidon lisäksi unkarilaiset viljelivät viljaa ja hedelmiä.


title: Unkarilaiset

text: Vuonna 854 unkarilaiset joutuivat ensimmäistä kertaa turkinsukuisten petsenegien hyökkäyksen kohteeksi. Unkarilaisten uudet naapurit olivat viikinkejä ja muinaisia itäslaaveja. Vuoden 862 tietämillä alkoivat unkarilaisten, yhteistyössä kabaarien kanssa toteutetut, ryöstöretket Karpaattien toiselle puolelle, Frankkien valtakuntaan, Suur-Määriin, Balatonin rannoille ja nykyiseen Bulgariaan.


title: Unkarilaiset

text: Vuonna 895, ruhtinas Árpádin toimiessa johtajana, "Megyer"-heimo, joka oli määräävässä asemassa unkarilaisten yhteisössä, ja joka myöhemmin antoi nimen koko kansalle, ylitti Karpaatit ja ryhtyi isännöimään Alföldissa. Samaan aikaan Etelköziin jääneet heimot joutuivat bulgaarien ja toistamiseen heidän vanhojen vihollistensa petsenegien hyökkäyksen kohteeksi. On myös mahdollista, että "Megyer"-heimon siirtyminen Karpaattien yli saattoi olla myös tuon yhteenoton seurausta.


title: Unkarilaiset

text: "Megyer"-heimo, josta jatkossa käytetään nimitystä "unkarilaiset", valloitti Suur-Määrin alueella sijaineen Tisza-joen rannat, jonne Suur-Määrillä oli tapana karkottaa rikolliset, ja jonne Rooman valtakunta sata vuotta aikaisemmin oli siirtänyt jazygit. Noilta seuduilta he tekivät sotaretkiä eri maiden liitoissa ympäri Eurooppaa. 900-luvulla unkarilaiset siirtyivät Pannoniaan, josta kehittyi tulevan unkarilaisten vallan keskus. Pitkäaikaiset liittolaiset kabaarit asettuivat luultavasti Biharin alueelle.


title: Unkarilaiset

text: Pannoniassa asui lukuisia slaavilaisia heimoja, kuten bulgaareja, kroaatteja, määriläisiä ja vendejä. Transilvaniassa, Székelyföldin alueelle keskittyneinä vielä nykyäänkin asuva unkarilainen heimo, szekelyt, eivät koskaan olleet Árpádin hallitsemia, ja heidän alkuperänsä on hyvin hämärä. Heidät pidetään myös hunneiksi.


title: Unkarilaiset

text: Ruhtinas Géza, joka oli Árpádin suora jälkeläinen, pyrki 900-luvun loppupuolella liittämään unkarilaiset enemmän eurooppalaiseen kulttuuriin ja kristinuskooon. Hän myös aloitti perinteen, jonka mukaan vanhin hallitsijan jälkeläinen perii valtaistuimen, ja nimittikin poikansa (alkujaan nimeltään Vajk ("sankari"),myöhemmin kastettiin kristityksi ja sai nimen "István", Tapani Pyhän mukaan) Tapani I:n (unk. "Szent István király").


title: Unkarilaiset

text: Tapanin kerrotaan viimeistään yhdistäneen unkarin heimot yhtenäiseksi kansakunnaksi. Tapani oli harras kristitty, joka sai jalokivilla koristellun kultaisen kruunun paavilta. Vuonna 1000 hänestä tulikin Unkarin ensimmäinen kuningas, ja kruunusta Unkarin valtion symboli, joka on muun muassa Unkarin vaakunassa.Neuvostoliiton etupiiristä irtautumisen jälkeen etenkin Unkarin kansallismielisissä piireissä ovat nousseet suosioon vaihtoehtoiset teoriat, joiden mukaan unkarin kieli ei olisi suomalais-ugrilainen, vaan sukua esimerkiksi turkkilaisille kielille tai jopa sumerin kielelle. Unkarin leimaaminen suomalais-ugrilaiseksi olisi ollut Habsburgien ja Neuvostoliiton propagandaa, joka pyrki unkarilaisten kansallisidentiteetin hävittämiseen leimaamalla heidät primitiivisten kansojen sukulaisiksi. Tieteellisestä näkökulmasta nämä teoriat ovat täysin perättömiä ja unkarin suomalais-ugrilaisuus on todistettu pitävästi aikoja sitten.


title: ALD-reaktori

text: ALD-reaktori (; vanhempi nimitys ALE ()) on laite, jolla tehdään atomikerroskasvatuksella ohutkalvoja. Laite on kehitetty Suomessa 1970-luvun loppupuolella Tuomo Suntolan johdolla.


title: ALD-reaktori

text: ALD-reaktorissa lähtöaineet tuodaan substraatin pinnalle pulsseissa vuoroittain ja annetaan reagoida. Kun pinta ja kemikaali sopivat sillä tavalla yhteen, että pintaan sitoutuu vain yhden atomin kerros, niin saadaan ohutkalvo kasvamaan atomikerroksen tarkkuudella. Vaihtamalla välillä kemikaalia, voidaan tehdä myös nanolaminaattisia kalvorakenteita. Yleensä lähtöaineina käytetään hyvin reaktiivisia kemikaaleja, kuten TMA (trimetyylialumiini) ja titaanitetrakloridi, jotka reagoivat voimakkaasti veden kanssa. ALD-prosessi tehdään tyypillisesti vakuumissa pulssittamalla kaasufaasissa olevia lähtöaineita siten, että aina välillä reaktiokammio tyhjennetään toisesta lähtöaineesta, jota jää vain pintaan atomikerroksen verran. Myös nestemäisiä ja kiinteitäkin aineita saadaan kaasufaasiin lämmön ja alhaisen paineen avulla. Periaatteessa ALD-prosessi on tehtävissä myös normaalissa paineessa tai nestemäisillä lähtöaineilla.


title: ALD-reaktori

text: ALD:ssä eli atomikerroskasvatuksessa reagoivat kaasut syötetään reaktoriin pulsseittain, jolloin substraatin pintaan kasvaa vajaa 1 atomikerros reagenssipulssia kohden. Ensin reaktoriin syötetään yhdistettä AB, joka reagoi substraatin pinnassa sitoutuen siihen. Tämän jälkeen reaktoriin syötetään yhdistettä CD, joka reagoi AB:n kanssa jättäen kerroksen ainetta AD substraatin pintaan. Kuvassa 1 havainnollistetaan edellä kuvattua prosessia. Prosessi tapahtuu yleensä alhaisessa paineessa ja edellisen pulssin kaasu poistetaan reaktorista ennen seuraavaa pulssia. Tätä prosessia toistetaan, kunnes kasvatettu kerros on halutun paksuinen. ALD on ääritapaus pintareaktiorajoitteisesta prosessista. Usein havaitaan, ettei yhdestä reagenssipulssista kasva täyttä atomikerrosta. Kasvunopeudet ovat muutamia nanometrejä minuutissa eli huomattavasti hitaammin verrattuna korkeamman lämpötilan LPCVD-nitridiin tai monikiteiseen piihin.


title: ALD-reaktori

text:
Jos kemikaaleja vaihdetaan pulssien välillä, saadaan nanolaminaatteja. Johtuen ALD:n pintareaktioluonteesta se kykenee peittämään koko pinnan erittäin tasaisella kerroksella ilman paksuusvaihteluja myös suuren korkeus-leveyssuhteen rakenteissa. Myös rakeisten pintojen päällystäminen onnistuu ongelmitta. Tyypilliset kalvon paksuudet ovat 1-500 nm.
ALD-ohutkalvoja voidaan käyttää puolijohteissa, kuten tietokoneiden mikroprosessorien CMOS-kalvorakenteissa eristekalvoina tai ns. barrier-kalvoina estämään diffuusiota. Käytäjänä on myös Intel, joka kasvattaa prosessoriensa gate-oksideja ALD:llä.


title: ALD-reaktori

text: ALD:tä käytetään myös elektroluminesenssinäyttöjen valmistuksessa sekä suuren suhteellisen permittiivisyyden eristekalvojen teossa. Elektroluminesenssinäyttöjen eriste- ja hohdekalvorakenteet voidaan tehdä kokonaan ALD-tekniikalla. Tätä sovellusta kehitti Lohja mikroelektroniikka (nyk. Elcoteq) 70...80- luvuilla. Sovelluksen käyttöä jatkaa Planar Ltd. ALD-tekniikalla voidaan pinnoittaa myös rakeisia aineita. Myös korroosion suojaus kalvoja, kulutuksen tai kemikaalien kestävyyttä parantavia ohutkalvoja voidaan tehdä. ALD-pinnoituksen etuna on, että se tunkeutuu hyvinkin pieniin rakoihin, ja kalvoihin ei jää aukkoja.


title: ALD-reaktori

text: ALD-menetelmä on perinteisesti käytetty teknologiatuotteiden, kuten juuri puolijohteiden valmistusprosessina, mutta tätä pinnoitusta voidaan käyttää muissakin sovelluksissa. ALD:n etuja on kolmiulotteisten kappaleiden tasainen pinnoittaminen, jota on alettu hyödyntää 2000-luvun puolivälin jälkeen. Tällaisia uusia kaupallisia ALD-sovelluksia on Suomessa kehitetty hopeakorujen tummumisen estopinnoite.


title: Valssi

text: Valssi on tietynlainen 3/4-tahtinen musiikki ja siihen tanssittava tanssi. Pääpaino on yleensä tahdin ensimmäisellä iskulla. Tyypillisimmillään valssissa pyöritään täysi käännös kahdella tahdilla eli kuudella askelella.


title: Valssi

text: Ensimmäiset tiedot valssista ovat 1000-luvulta, ja se on vanhin nykyisin tanssittavista seuratansseista. Varhaisin kirjallinen kuvaus valssista on vuodelta 1000, Tegernseen luostarista. Alppiseudulta valssi levisi aina Pohjanmerta myöten. Suomessa valssi vakiintui tärkeimmäksi salonkitanssiksi 1800-luvun aikana. 1800-luvulla syntynyt häävalssiperinne on yksi tekijöistä, jotka ovat pitäneet tanssin elinvoimaisena.


title: Valssi

text: Valssityylit voidaan karkeasti jakaa tempon mukaan (nopeammasta hitaampaan) Wienervalssiin, nopeaan lavavalssiin ja hitaaseen (englantilaiseen) valssiin. Yleensä valssia tanssitaan suljetussa otteessa, mutta wieninvalssissa ja hitaassa valssissa voidaan tehdä myös kuvioita, joissa ote aukeaa.


title: Valssi

text: Valssi lasketaan yleensä tavalla yks-kaks-kol, jota käytetään monissa tanssiseuroissa.


title: Valssi

text: Valssista on Suomessa käytössä myös kansanomaisempi tanssitapa, jota käyttävät etenkin suomalaisen kansantanssin harrastajaseurat. Kuten kilpatanssinakin myös kansanomaisena tanssina valssista on useita erilaisia kuviota ja askelvariantteja.


title: Valssi

text: Kilpatanssissa noudatetaan Suomen tanssiurheiluliiton sääntöjä, joissa on määritelty erikseen eri taitoluokissa sallitut kuviot:


title: Valssi

text: F –LUOKKA


title: Valssi

text: E –LUOKKA


title: Valssi

text: D –LUOKKA


title: Valssi

text: C –LUOKKA


title: Tango

text: Tango on tanssi, jonka juuret ovat Buenos Airesissa Argentiinassa ja Montevideossa Uruguayssa. Musiikinlajina tangon juuret ovat kauempana, Afrikassa. Tangomusiikki on kehittynyt käsi kädessä tanssin kanssa. Nykyään useista tanssityyleistä Suomessa merkittävimmät ovat argentiinalainen tango, suomalainen tango ja kilpatanssitango. Näistä argentiinalaista tangoa pidetään yleensä autenttisimpana ja lähimpänä eteläamerikkalaista tangokulttuuria.


title: Tango

text: Tangomusiikin aiheena on lähes aina rakkaus tavalla tai toisella, ja tanssi ilmentää dramatiikkaa ja intohimoa. Sana 'tango' onkin latinaa ja tarkoittaa "kosketan".


title: Tango

text: Latinalaisamerikkalainen tango julistettiin YK:n aineettomaksi kulttuuriperintökohteeksi vuonna 2009.


title: Tango

text:
Argentiinalaisen tangon tunnetuimpia tulkitsijoita oli ranskalaissyntyinen Carlos Gardel (1890-1935).
Suomalaisille hänen tangoistaan lienee tunnetuin Por Una Cabeza, jonka Eino Grön on levyttänyt nimellä Kuoleman paikka (suomennos Jukka Virtanen).


title: Tango

text: Argentiinalaiseen tangoon liittyy toisinaan myös yhteiskunnallista sisältöä. Yksi argentiinalaisen tangon suurimmista uudistajista on niin kutsutun tango nuevon luoja Astor Piazzolla. Argentiinalainen tango on kehittynyt itse asiassa oleellisesti naapurivaltio Uruguayn puolella, jonka pääkaupunki Montevideo oli tärkeässä osassa.


title: Tango

text: Saksassa ja Keski-Euroopassa tangon tempo on nopeahko, tyyli suhteellisen reipas ja poljento marssimainen. Haikeutta on havaittavissa. Monet katsovat saksalaistyyppisen tangon poikkeavan suomalaista tangoa enemmän argentiinalaisesta tyylistä.


title: Tango

text: Suomalaiset ovat kehittäneet tangosta oman, suomalaisen versionsa, niin musiikissa kuin tanssissa. Tango on edelleen melko suosittua Suomessa, mistä kertovat muun muassa suuri tangomusiikkia esittävien artistien määrä sekä jokakesäinen tangofestivaali, Seinäjoen Tangomarkkinat, joka on järjestetty vuodesta 1985 lähtien. Festivaalin näkyvin osa on laulukilpailu, jonka voittaja kruunataan tangokuninkaalliseksi. Kahtena ensimmäisenä vuonna ainoastaan "Tangokuningas" valittiin Tangolaulukilpailun voittajaksi, mutta 1987–2008 ja 2013 alkaen myös "Tangokuningatar". Ainoastaan yksi henkilö valittiin "Tangokuninkaalliseksi" vuosina 2009–2012. Tunnetuimpiin suomalaisiin tangokappaleisiin lukeutuvat muun muassa Unto Monosen "Satumaa", Toivo Kärjen "Liljankukka", Olavi Virran säveltämä ja tulkitsema "Punatukkaiselle tytölleni". Uudempaa polvea edustavat Mika Toivasen säveltämä ja Kirsi Rannon levyttämä "Jää" sekä Timo Forsströmin "Soittakaa lujempaa", jonka on levyttänyt Mikko Kilkkinen. Yksi suomalaisen tangon erikoispiirteitä on rytmin vaihtaminen kertosäkeessä beguineksi, joka on enemmänkin rumban tyylinen rytmi, mutta kotiutunut lähtemättömästi suomalaiseen tangoon. Toinen suomalaisessa tangossa säilynyt erityispiirre on Habaneran rytmi, esimerkiksi Arja Korisevan "Rannalla", jossa vuorottelevat niin habanera kuin myös tangolle ominainen staccato.


title: Tango

text: Tunnettuja suomalaisia tangojen sanoittajia ovat olleet mm. Kerttu Mustonen, Helena Eeva, Reino Helismaa, Kullervo (Tapio Lahtinen), Lauri Jauhiainen, Sauvo Puhtila ja Juha Vainio.


title: Tango

text: Tangon on katsottu saapuneen Suomeen syksyn 1913 aikana. Helsinkiläiset tanssikoulut tarjosivat tuon vuoden syys- ja lokakuussa tangotunteja, joiden opettajat Bertha Corander ja Hilma Liiman olivat tutustuneet Eurooppaa valloittaneeseen uutuuteen Pariisissa ja Berliinissä. Lokakuun aikana "Helsingin Sanomiin" ilmestyi sarja mainoksia, joissa kerrottiin helsinkiläisessä elokuvateatteri Apollossa 2. marraskuuta järjestettävästä tangomatineasta. Aikaisemman uransa balettitanssijana hylännyt Toivo Niskanen oli muokannut tangosta salonkitanssin jätettyään pois "pariisilaisyleisön alhaisimpiin vaistoihin vetoavan himon hekuman, rohkeat vartalokontaktit ja riettaat taivutukset". Niskasen ja Elsa Nyströmin esitystä saapui seuraamaan noin 600 henkeä. Yhtenäistä kuvausta matineasta ei ole säilynyt, mutta myöhemmistä tapahtumista, valokuvista, piirroksista ja mykkäelokuvien tangonumeroista päätellen kyse oli argentiinalaisen tangon salonkitangoksi tyylitellystä versiosta. Ei myöskään tiedetä, mitä tangomusiikkia tanssipari käytti. Esitys uusittiin kolme kertaa ja sen näki kaikkiaan noin 3 000 henkilöä. Seurauksena oli valtaisa tangoinnostus suurimmissa kaupungeissa Helsingissä, Turussa, Tampereella ja Viipurissa; sen sijaan maaseudulla tango jäi vielä tuntemattomaksi. 1920-luvulla tango alkoi jäädä uusien muotitanssien foxtrotin ja charlestonin varjoon ja sen hiipumista kuvaa, että vuosina 1929–1935 Suomessa levytettiin vain viitisenkymmentä tangoa. Ensimmäiset tangosävelmät tulivat Suomeen lähinnä Argentiinasta, Ranskasta ja Saksasta, mutta myös mm.Georg Malmstén, Valto Tynnilä ja Martti Jäppilä sävelsivät muutamia tangoja. Tangon kehittyminen suoranaiseksi kansallistanssiksi alkoi heti toisen maailmansodan päätyttyä erityisesti Toivo Kärjen ansiosta.


title: Tango

text: Saksalaisen Alfred Hausen ja alankomaalaisen Malandon orkesterit sytyttivät 1950-luvun loppupuolella Keski-Euroopassa suuren tangoinnostuksen, joka heijastui myös Suomeen. Se ei kuitenkaan paisunut läheskään sellaisiin mittasuhteisiin kuin seuraavalla vuosikymmenellä. 1950-luvun loppuvuosien suomalaisia tangolaulajia olivat muiden muassa uransa huipulla ollut Olavi Virta sekä Juha Eirto, Jorma Lyytinen, Eila Pienimäki ja Veikko Tuomi. Myös Metro-tytöt levyttivät muutamia tangoja.


title: Tango

text: Suomessa vallitsi 1960-luvun puolivälissä ennen kokematon "tangokuume" ja tangon suosion kerrottiin olleen eräillä seuduilla miltei hysteeristä. Ilmiötä on pidetty eräänlaisena "kansan syvien rivien" protestina rautalankavillitykselle ja "beatlemanialle". Tangokuumeen sytyttäjänä on pidetty Veikko Tuomen levyttämää Pentti Viherluodon kappaletta "Musta ruusu", joka ilmestyi levymyyntilistoille loppuvuodesta 1962 ensimmäisenä tangona vuosikausiin. Tangon suosio jakaantui Pekka Gronowin mukaan paitsi sukupolvien kesken myös maantieteellisesti; "tangoraja" kulki melko tarkoin teollisuus-Suomen ja maatalous-Suomen välillä jälkimmäisen ollessa tangon kannatusaluetta. Silloisia tangolaulajia olivat vanhat konkarit Olavi Virta, Henry Theel ja Veikko Tuomi sekä nuorempaa polvea edustaneet Eino Grön, Reijo Taipale, Esko Rahkonen, Mikko Järvinen, Taisto Tammi ja Markus Allan. Näistä Eino Grön ja Reijo Taipale jatkavat uraansa edelleen. Keskeiseksi tangojen säveltäjäksi nousi Toivo Kärjen rinnalle Unto Mononen. Tangokuumetta kuvastivat omalta osaltaan myös tangoparodiat (mm. Kari Kuuvan "Tango pelargonia" ja Martti Innasen "Elsa, kohtalon lapsi"). Vuonna 1966 M. A. Numminen levytti huomiota herättäneen, Unto Monosen säveltämän ja Nummisen itsensä sanoittaman tangon "Naiseni kanssa eduskuntatalon puistossa". Tangomarkkinoiden esiin nostamia laulajia ovat olleet mm. Kauko Simonen, Jari Sillanpää, Mika Pohjonen, Sauli Lehtonen, Sebastian Ahlgren, Arja Sipola, Risto Nevala, Marita Taavitsainen, Arja Koriseva, Eija Kantola, Johanna Pakonen, Saija Varjus, Tarja Lunnas, Kirsi Ranto, Elina Vettenranta, Jenna Bågeberg, Saija Tuupanen, Susanna Heikki, Tommi Soidinmäki, Henri Stenroth, Saska Helmikallio, Amadeus Lundberg, Jouni Keronen, Johanna Debreczeni ja Suvi Karjula. Vuoden 2011 tangokuningattareksi valittiin Mervi Koponen.


title: Tango

text: Kilpatanssina nelijakoinen tango luetaan vakiotansseihin yhdessä valssin, wieninvalssin, quickstepin ja foxtrotin kanssa. Musiikin tulee olla kilpailuissa tempoltaan 100–134 iskua minuutissa. Kilpatangossa pyritään staccato-maiseen askellukseen toisin kuin muissa vakiotansseissa, jossa liikkeen tulee olla jatkuvaa. Tango poikkeaa muutoinkin muista vakiotansseista sillä askeleet kohdistuvat latinalaistanssien tapaan lattiaa kohden eivätkä tanssisuuntaan ("lattian päällä liidellen"). Tanssiasento poikkeaa myös muista vakiotansseista. Miehen oikea käsi menee pidemmälle naisen selkään, vasemman käden ote naisen oikean käden kanssa pidetään selvästi alempana ja polvet ovat hieman koukussa eli pari tanssii alempana (tangossa normaalisti tanssitaan alempana kuin foksissa). Asento pysyy myös koko tanssin ajan alhaalla, nousuja ja laskuja ei juuri esiinny.


title: Tango

text: Kilpatanssissa noudatetaan Suomen Tanssiurheiluliiton sääntöjä, joissa on määritelty erikseen eri taitoluokissa sallitut kuviot.


title: Britit

text: Britit tai brittiläiset (, "Britons") ovat Yhdistyneen kuningaskunnan (Englanti, Skotlanti, Wales, Pohjois-Irlanti), Mansaaren, Kanaalisaarten tai Britannian merentakaisten alueiden kansalaisia ja heidän jälkeläisiään.


title: Britit

text: Nimitys britit on johdettu samannimiseltä kelttiläiseltä alkuperäiskansalta, joka eli Britanniassa Forthin vuonon eteläpuolella rautakaudelta varhaiskeskiajalle.


title: Britit

text: Brittien juuret ovat hyvin hajanaiset. Niihin kuuluvat iirit, kymrit ja skotit ovat kelttien sukulaisia ja englantilaiset ovat sukua anglien ja saksien jälkeläisille anglosakseille sekä vähissä määrin normanneille.


title: Britit

text: Britteinsaaret asutettiin 15 000–7 000 vuotta sitten. Ensimmäiset asukkaat saattoivat olla baskien sukulaisia. 4500-luvulla eaa. saapuivat maata viljelevät keltit saarille. He toivat mukanaan oman kielensä, josta tuli saarten valtakieli. Kansainvaellusaikana saarille saapuivat germaanikansat anglit, saksit ja juutit, jotka syrjäyttivät alkuperäisasukkaat ja työnsivät heidät länteen ja pohjoiseen. Germaaneista polveutuivat myöhemmin anglosaksit. 700-luvulla saarille tulivat myös viikingit, ja normannien valloitettua Englannin 1066 alueelle muutti lisää viikinkejä.


title: Utrecht

text: Utrecht () on samannimisen provinssin pääkaupunki ja neljänneksi suurin kaupunki Alankomaissa. Utrecht sijaitsee keskeisellä paikalla maa-, rautatie- ja vesiväylien solmukohdassa, Reinin ja Amsterdamin välisen kanavan varrella, ja on siksi hyvin tärkeä talous- ja kokouskaupunki. Utrechtin kaupungissa on 316 275 asukasta (1.1.2012) ja kaupunkiseudulla (stadsgewest) 640 000.


title: Utrecht

text: Utrechtissä sijaitsee Alankomaiden suurin yliopisto, vuonna 1636 perustettu Utrechtin yliopisto. Siellä on myös Alankomaiden rautateiden pääkonttori. Utrecht on myös yksi Alankomaiden vanhimmista kaupungeista. Historiallisessa keskustassa sijaitsee Alankomaiden korkein kirkontorni (112,3 m).


title: Utrecht

text: Utrecht on Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla pelaavan jalkapalloseuran, FC Utrechtin kotikaupunki.


title: Utrecht

text: Utrecht sijaitsee keskeisellä paikalla Reinin varrella. Se on tärkeä rautatiesolmukohta, josta on suora rautatieyhteys kahta lukuun ottamatta jokaisen Alankomaiden provinssin pääkaupunkiin. Utrechtiin kulkee myös kolme tärkeää moottoritietä, A2, A12 ja A27.


title: Utrecht

text: Kaupungin pohjois- ja eteläpuolella on isoja asumalähiöitä, tärkein näistä on Nieuwegein.


title: Utrecht

text: Utrecht kuuluu hallinnollisesti yhteen Utrechtin seutukunnan kanssa. Seutukunnassa ei ole muita keskuksia kuin Utrechtin kaupunki. Silti kyliä Vleuten, De Meern ja Haarzuilens pidetään omina kylinään, eikä Utrechtin kaupunginosina.


title: Utrecht

text: Seutukunnan pormestari vuodesta 2008 lähtien on A. Wolfsen.


title: Utrecht

text: Utrecht on lähes 2 000 vuotta vanha paikkakunta. Se on saanut alkunsa roomalaisena leiripaikkana. Tämän jälkeen se oli raja-asema joenylityspaikasta (Trecht) alavirtaan (Uut). Raja-aseman avulla suojattiin kauppareittiä Englannin ja Kölnin välillä. Vuonna 1122 piispa myönsi Utrechtille kaupunkioikeudet. Kaupungin ympärille saatiin nyt rakentaa muuri. Muurin sisälle nousi hyvinrakennettuja kivitaloja ja katuverkosto. Kivitalot olivat tuohon aikaan vielä harvinaisuus muissa alankomaisissa kaupungeissa.


title: Utrecht

text: Utrechtilla on kolme ystävyyskaupunkia:


title: Utrecht

text: Myös Hannover on ollut Utrechtin ystävyyskaupunkina, mutta kaupungit peruivat sopimuksen vuonna 1976.


title: Utrecht

text: Kuuluisia Utrechtilaisia:


title: Utrecht

text: Dafne Schippers, pikajuoksun maailmanmestari.


title: Unikeko

text: Unikeko ("Glis glis") on pieni nisäkäs, joka elää pääosin Keski- ja Etelä-Euroopassa. Britanniassa sitä esiintyy pienellä alueella istutettuna. Aikuinen unikeko on noin 16 cm pitkä, ja sillä on pitkä ja tuuhea häntä. Selkäpuolelta se on harmahtava tai ruskea, vatsapuoli on valkoinen. Unikeko on yöeläin eli nukkuu päivisin ja liikkuu lyhyen ajan öisin. Se nukkuu jopa 20 tuntia vuorokaudessa ja lisäksi talviunta 7 kuukauden ajan, mistä se on saanut nimensäkin. Saksaksi unikeon nimi on "Siebenschläfer", ”seitsennukkuja”.


title: Unikeko

text: Antiikin roomalaiset kasvattivat unikekoja ruoaksi ja söivät niitä välipaloina (katso Rooman valtakunnan ruokakulttuuri). He kasvattivat niitä joko suurissa kuopissa tai – varsinkin kaupungeissa – terrakotta-astioissa, jotka muistuttivat etäisesti nykyajan hamsterihäkkejä. Unikekoja syödään edelleen Sloveniassa harvinaisena herkkuna, joskin tapa oli yleisempi ennen toista maailmansotaa. Unikekoa pidetään nykyään joskus lemmikkieläimenä.


title: Unikeko

text: Unikeko esiintyy muun muassa Lewis Carrollin kirjassa "Liisan seikkailut ihmemaassa", jossa Unikeko (, kirjan suomennoksissa usein murmeli) osallistuu hatuntekijän teekutsuille. Hahmo kertoo tarinan siirappikaivossa elävistä sisaruksista ja lopuksi höperö jänis ja hatuntekijä työntävät sen teepannuun.


title: Unikeko

text: Unikeko on antanut nimensä myös jyrsijöiden lahkoon kuuluvalle unikekojen heimolle ("Gliridae").


title: Ezekiel Kemboi

text: Ezekiel Kemboi Cheboi tai Ezekiel Kemboi Yano (s. 25. toukokuuta 1982 Matira, Kenia) on kalenjin-heimoon kuuluva estejuoksija, suurimpina saavutuksinaan miesten 3 000 metrin estejuoksun olympiavoitto Ateenassa 2004 ja Lontoossa 2012 sekä maailmanmestaruus Berliinissä 2009, Daegussa 2011, Moskovassa 2013 ja Pekingissä 2015.


title: Ezekiel Kemboi

text: Poikkeuksellisesti Kemboi ei harrastanut juoksua vielä kouluaikoinaan, vaan keskittyi pelaamaan jalkapalloa, toimimaan DJ:nä ja näyttelemään. Hän aloitti juoksuharrastuksensa omin päin koulun jälkeen, ja siirtyi estejuoksuun heimoveljiensä ja samalta Marakwetin alueelta kotoisin olevien Moses Kiptanuin ja William Mutwolin innoittamana. Huhtikuussa 2001 hän osallistui estejuoksukilpailuihin ja voitti juoksun ajalla 8.56. Suoritus teki vaikutuksen maajoukkuevalmentaja Paul Erengiin, joka kutsui Kemboin pian juuri valmistuneeseen korkean paikan harjoittelukeskukseen.


title: Ezekiel Kemboi

text: Kemboi kirjoitti lukuisille eurooppalaisille managereille, joista vain Enrico Dionisi vastasi. Toukokuussa 2001 Kemboi kävi juoksemassa Euroopassa kahden viikon aikana viisi kilpailua, ja paransi henkilökohtaisen ennätyksensä aikaan 8.23,66. Kenian maajoukkuekarsinnoissa vuoden 2001 Afrikan nuorten mestaruuskilpailuihin hän sijoitti toiseksi Mike Kipyegon jälkeen, mutta voitti lopulta mestaruuden Mauritiuksella järjestetyissä kisoissa ajalla 8.39,80.


title: Ezekiel Kemboi

text: Vuonna 2002 Kansainyhteisön kisoissa Kemboi sijoittui toiseksi Stephen Cheronon ("myöh." Saif Saeed Shaheen) jälkeen ja Afrikan mestaruuskilpailuissa neljänneksi.


title: Ezekiel Kemboi

text: Pariisin maailmanmestaruuskilpailuissa 2003 Ezekiel Kemboi Cheboi kävi tiukan kamppailun entistä joukkuetoveriaan, Qatariin siirtynyttä Saif Saeed Shaheenia ("aik." Stephen Cherono) vastaan häviten tälle loppusuoran kirikamppailussa lopulta alle sekunnin erolla.


title: Ezekiel Kemboi

text: Ateenan olympialaisissa 2004 Kemboi oli ennakkosuosikki, kun Kenian Olympiakomitea ei antanut periksi Qatariin loikanneen Shaheenin osallistumisen estäneessä pykälässä, joka kieltää kansalaisuutta vaihtaneen urheilijan kilpailemisen olympiakisoissa kolmen vuoden ajan. Ateenan olympialaisten loppukilpailu meni odotusten mukaisesti kenialaisten hallinnassa, ja lopulta Kemboi voitti joukkuetoverinsa Brimin Kiprop Kipruton 0,3 sekunnilla, Paul Kipsiele Koechin varmistaessa Kenian kolmoisvoiton.


title: Ezekiel Kemboi

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Kemboi hävisi jälleen mestaruuskamppailun Shaheenille jääden hopealle. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän saavutti kolmannen MM-hopeansa häviten tällä kertaa maanmiehelleen Brimin Kiprop Kiprutolle. Pekingin olympialaisissa 2008 Kemboi jäi seitsemänneksi.


title: Ezekiel Kemboi

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Kemboi voitti viimein maailmanmestaruuden. Hänen voittoaikansa 8.00,43 oli uusi kisaennätys. Hän uusi mestaruutensa Daegun MM-kilpailuissa 2011 ajalla 8.14,85. Lontoon olympialaisissa 2012 Kemboi voitti toisen olympiakultansa ajalla 8.18,56. Kolmannen maailmanmestaruutensa hän voitti Moskovassa 2013 ajalla 8.06,01 ja neljännen Pekingissä 2015 ajalla 8.11,28. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui alun perin kolmanneksi, mutta hylättiin ratalinjan ylittämisen vuoksi. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli yhdestoista.


title: Ray Robinson

text: Ray Robinson on:


title: Nuoruus

text: Nuoruus on ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä. Joskus nuoruuden katsotaan alkavan jo murrosiän alussa, joskus vasta sen päättyessä. Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin konsensuslausuman mukaan nuoruusikä ajoitetaan yleisesti ikävuosiin 13–22. Murrosikäisiä on sanottu myös "varhaisnuoriksi". Nuoruuden loppu on sijoitettu milloin 21:n, milloin 24:n vuoden ikään. YK määrittelee nuoriksi kaikki 15–24-vuotiaat ja Suomen nuorisolain mukaan nuoria ovat kaikki alle 29-vuotiaat. Noin 20–35-vuotiaita kutsutaan joskus "nuoriksi aikuisiksi".


title: Nuoruus

text: Nuoriso ja nuoruus ovat kulttuurisidonnaisia käsitteitä. Monissa kulttuureissa mitään nuoruudeksi kutsuttua ikävaihetta lapsuuden ja aikuisuuden välillä ei tunneta. Länsimaissakin varsinainen nuorisokulttuuri itsenäisenä kulttuurin osa-alueenaan syntyi vasta 1950-luvulla. Nuorison eriytymiseen erilliseksi ryhmäksi vaikutti muun muassa opiskeluaikojen piteneminen.


title: Nuoruus

text: Suomessa nuorisolain tavoitteena on edistää nuorten osallisuutta ja vaikuttamismahdollisuuksia yhteiskunnassa, tukea nuorten kasvua, itsenäistymistä ja yhteisöllisyyttä, tukea nuorten harrastamista, edistää nuorten yhdenvertaisuutta ja oikeuksien toteutumista sekä parantaa nuorten elinoloja. Nuorisolaki määrittää kaikki alle 29-vuotiaat nuoriksi.


title: Nuoruus

text: Murrosikä eli puberteetti on vaihe, jossa ihminen biologisesti kehittyy lapsesta aikuiseksi. Se alkaa tavallisesti noin 10–14 vuoden iässä, tytöillä yleensä hieman aiemmin kuin pojilla. Murrosikään kuuluu nopea pituuskasvu, sukurauhasten kehittyminen, sukukypsyyden saavuttaminen ja usein myös henkinen ailahtelevuus. Murrosiän fyysiset muutokset kestävät noin 3–5 vuotta. Näiden ohella nuori kehittyy myös henkisesti aikuiseksi, mihin liittyy seksuaalisuuden herääminen, vuorovaikutustaitojen kehittyminen ja vanhemmista irtautuminen. Murrosiän aiheuttavat muutokset johtuvat hormonien erityksestä, ja murrosiässä samanikäisten nuorten niin henkiset kuin fyysiset kehityserot ovat huomattavia. Murrosikä päättyy yleensä noin 16–19-vuotiaana, tytöillä yleensä hieman poikia aiemmin.


title: Nuoruus

text: Nuoruuden henkinen kehitys jatkuu murrosiän jälkeen jopa 22–25 vuoden ikään saakka, jolloin nuori on kehittynyt ajattelultaan täysin aikuiseksi ihmiseksi. Tyypillistä tälle vaiheelle on nuoren itsenäistyminen vanhemmistaan lopullisesti, seurustelusuhteet, lopullinen seestyminen ja ajatuksien siirtyminen itsetutkiskelusta tulevaisuuteen. Nuorilla miehillä myös lihakset kasvavat ja karvoitus lisääntyy vielä murrosiän jälkeenkin jopa 30 vuoden ikään asti.


title: Nuoruus

text: Vuonna 2013 julkaistun Nuorten vapaa-aikatutkimuksen mukaan nuorten itsensä mielestä nuoruus alkaa jo noin 10-vuotiaana ja päättyy noin 20-vuotiaana. Tutkimuksessa kysyttiin 7–29-vuotiailta, kokevatko he itsensä lapsiksi, nuoriksi vai aikuisiksi. Tuloksien mukaan esimerkiksi 11-vuotiaat kokivat itsensä yleensä jo nuoriksi ja toisaalta täysi-ikäisyyden saavuttaminen ei vielä tarkoita aikuisuutta. Tytöt kokivat aikuistuvansa keskimäärin poikia aiemmin, maaseudun nuoret kokivat aikuistuvansa varhemmin kuin kaupunkilaiset ja opiskelijat kokivat itsensä nuoriksi pitempään kuin työssäkäyvät.


title: Nuoruus

text: Vaikka nuoresta lain näkökulmasta tulee täysi-ikäisenä aikuinen, nuoruus jatkuu monessa mielessä vielä kauan. Noin ikävuosia 18–25 on kuvattu pitkittyneenä siirtymänä aikuisuuteen. Myös länsimaisen nuorisotutkimusten mukaan nuoruus on pidentynyt selvästi. Itä-Suomen yliopiston sosiologian lehtori Päivi Harisen mukaan esimerkiksi harva 18-vuotias pystyy tai edes haluaa vielä elää täysin omillaan. Esimerkiksi työelämään valmistutaan nykyään myöhemmin kuin ennen, ja työ luo mahdollisuuden elää taloudellisesti omillaan. Omilleen muuttaminen kovin nuorena itsenäistää osaa nuorista, mutta osalle käy huonosti. Tilastojen mukaan tytöt selviytyvät poikia paremmin. Nykyään harva solmii avioliiton tai rekisteröi parisuhteensa 18-vuotiaana.


title: Nuoruus

text: Kriminologien mukaan "crime drop", Euroopassa ja Yhdysvalloissa 1990-luvun puolivälissä alkanut rikollisuuden lasku johtuu yksilöiden kilpailua korostavasta talouskulttuurista. Sen vuoksi nuoret välttelevät rikoksia ja muita tahroja maineeseensa - tai Google-hakutuloksiin. Itsekurin arvostus nuorten keskuudessa on noussut paljon eikä rikoksilla saa hyväksyntää entiseen malliin. Suomessakin myös väkivalta, varastaminen ja ilkivalta ovat vähentyneet. Somen vuoksi myös nuoret liikkuvat vähemmän porukoissa kaupungilla.


title: Reuben Kosgei

text: Reuben Seroney Kosgei (s. 2. elokuuta 1979 Marakwet, Kenia) on kalenjin-heimoon kuuluva estejuoksija.


title: Reuben Kosgei

text: Kosgei voitti 3 000 metrin estejuoksun Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000. Tuolla saavutuksellaan hänestä tuli kautta aikain nuorin estejuoksun olympiavoittaja, sillä hän oli tuolloin vasta 19-vuotias. Aika 8.21,43 oli hitain olympialoppukilpailun voittoaika sitten 1972 Münchenin kisojen. Seuraavana vuonna Edmontonin MM-kilpailuissa hän voitti vielä maailmanmestaruuden.


title: Reuben Kosgei

text: Vuonna 2002 Reuben sai osakseen voimakasta arvostelua, kun hän jätti yhdessä maanmiestensä Richard Limon ja Bernard Lagatin kanssa osallistumatta Kansainyhteisön kisoihin Manchesterissa, Englannissa, ja päätti sen sijaan keskittyä rahan ansaitsemiseen IAAF:n Kultaisessa liigassa.


title: Reuben Kosgei

text: Vuoden 2004 Kenian olympiakarsinnoissa Reuben karsiutui Kenian kivikovasta 3 000 metrin estejoukkueesta.


title: Marc Dutroux

text: Marc Dutroux (s. 6. marraskuuta 1956 Ixelles, Bryssel) on Belgian tunnetuimpia rikollisia. Hänet tuomittiin vuonna 2004 elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Oikeusprosessi ja siihen johtaneet tapahtumat heiluttelivat koko Belgian poliisi- ja oikeusjärjestelmää.


title: Marc Dutroux

text: Marc on vanhin viidestä lapsesta, neljästä pojasta ja yhdestä tytöstä. Yksi hänen veljistään teki itsemurhan 1992. Heidän molemmat vanhempansa ovat opettajia, ja heti Marcin syntymän jälkeen he matkustivat työtehtäviin Belgian Kongoon. Sieltä palattiin takaisin kotimaahan Kongon itsenäistymisen myötä, ja perhe asettui asumaan Obaixiin, pieneen Charleroin lähellä olevaan kaupunkiin.


title: Marc Dutroux

text: Vanhemmat erosivat vuonna 1971, ja samana vuonna isä oli neljä kuukautta hoidettavana mielisairaalassa. Eron yhteydessä Marc lähti kotoaan ja asettui omilleen. Hän oli tuolloin 15-vuotias. Hän eli kadulla ja ansaitsi toimeentulonsa homoseksuaalina prostituoituna Brysselissä. Marc sai kaikesta huolimatta suoritettua itselleen ammattitutkinnon, joskin asevelvollisuuden hän jätti suorittamatta sairauden tähden. Samaan aikaan hän hankki myös pitkän rikosrekisterin autovarkauksista huumekauppaan ulottuvalla rikollisella polulla.


title: Marc Dutroux

text: Täytettyään 19 vuotta Marc Dutroux solmi avioliiton, ja hänestä tuli kahden poikalapsen isä. Avioliitto ei kuitenkaan kestänyt, ja 1980-luvun alussa seurasi avioero. Tässä yhteydessä Marc oli jo ehtinyt solmia suhteen Michelle Martinin kanssa, ja tästä tulikin myöhemmin hänen toinen vaimonsa. Avioparilla on kolme yhteistä lasta, ja he ovat keränneet melkoisen omaisuuden, joka käsittää mm. seitsemän kiinteistöä. Rahat tähän ovat tulleet mitä todennäköisimmin pariskunnan rikollisesta toiminnasta, sillä virallisesti Dutroux oli ammatiltaan työtön sähkömies.


title: Marc Dutroux

text: Helmikuussa 1986 Marc Dutroux ja Michelle Martin pidätettiin, ja vasta vuonna 1989 hän sai 13 ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen ja hänen rikostoverinsa Jan van Peteghem 6 ja puoli vuotta ja vaimonsa Michelle Martin 5 vuotta. Rikokset olivat viisi alaikäisen raiskausta; Dutroux oli vienyt uhrinsa kotiinsa ja siellä raiskannut ja kuvannut heitä päivän tai kahden ajan. Peteghem ja Martin saivat tuomion rikoksien avustamisesta ja mukanaolosta. Uhreihin Dutroux oli tutustunut uimahalleissa tai koulujen läheisyydessä.


title: Marc Dutroux

text: Tunnetuin tämän aallon tapahtumista lienee Pont-à-Cellesin tapaus, jossa Marc hyvin varhain aamulla kaappasi 14-vuotiaan kouluun menevän tytön polkupyörineen väärennetyin rekisterikilvin varustettuun pakettiautoonsa ja kuljetti kotiinsa. Vastaavantyylisiin rikoksiin hän syyllistyi myöhemminkin.


title: Marc Dutroux

text: Vankeus toimi peruskouluna Dutroux’lle, sillä hänen vankitoverinsa opasti häntä rakentamaan piilohuoneita taloonsa, sillä niihin suljetut tytöt eivät pääsisi ilmiantamaan tapahtunutta. Marc pääsi ehdonalaiseen vapauteen 1992, ja hänen vaimonsa Michelle oli päässyt jo vuotta aiemmin.


title: Marc Dutroux

text: Ehdonalaisuudessaan Dutroux jatkoi rikollista toimintaansa sosiaalietuuksien väärinkäytöstä vakuutuspetoksiin, kunnes vielä vapautumisvuotenaan pyysi erästä ystäväänsä sieppaamaan kaksi nuorta tyttöä. Ystäviensä avustuksella hän toteutti vankilassa saamien neuvojen pohjalta piilojen rakentamisen.


title: Marc Dutroux

text: Marc Dutroux pidätettiin ystävineen 13. elokuuta 1996. Tapahtumasta lähti liikkeelle Belgian historian suurin poliisi- ja oikeusasiain skandaali. Kansalaisten parissa syntyi valtaisa liikehdintä: jopa yli 300 000 mielenosoittajaa osallistui virkamiehiä arvostelevaan tapahtumaan, ja viranomaisten korkeinta johtoa syytettiin korruptiosta Dutroux'n tekemissä rikoksissa. Poliisi- ja oikeuslaitokset eivät olleet toimineet niille asetettujen tavoitteiden mukaisesti.


title: Marc Dutroux

text: Pitkän oikeusprosessin aikana Marc Dutroux'hun ja hänen rikoskumppaneihinsa kohdistettiin muun muassa seuraavat syytökset:


title: Marc Dutroux

text: Osan edellä mainituista rikoksista Marc Dutroux on kieltänyt, mutta osan tunnustanut.


title: Marc Dutroux

text: Oikeus antoi tuomionsa vasta kahdeksan vuotta pidätyksen jälkeen. Dutroux, Martin ja Lelievre todettiin syyllisiksi kaikkiin esitettyihin rikoksiin. Tuomiot olivat: Dutroux sai elinkautisen, Martin sai 30 vuoden ehdottoman vankeuden ja Lelievre 25 vuotta ehdotonta vankeutta.


title: Joseph Keter

text: Joseph Keter (s. 13. kesäkuuta 1969 Lessos, Kenia) on kalenji-heimoon kuuluva Kenian armeijan upseeri, entinen huippuestejuoksija ja olympiavoittaja.


title: Joseph Keter

text: Keterillä oli uransa aikana ainoastaan yksi ehjä kausi, joka huipentui olympiakultaan Atlantassa vuonna 1996. Atlantassa ylivoimainen voittajasuosikki oli kuitenkin pitemmän aikaa matkaa hallinnut maailmanennätysmies Moses Kiptanui. Huikaisevan jännittävässä olympiafinaalissa nämä kalenji-heimoveljekset tulivat rinta rinnan viimeiselle vesiesteelle, ja viimeisen sadan metrin aikana Keter pystyi kirikamppailussa voittamaan Kiptanuin lopulta 1,1 sekunnin erolla. Voittoaika oli 8.07,12.


title: Joseph Keter

text: Olympialaisten jälkeen Keter voitti Kiptanuin vielä toistamiseen Zürichissä juosten oman ennätyksensä 8.05,99.


title: Joseph Keter

text: Tuon voitokkaan kauden jälkeen Keter jatkoi juoksemista vielä muutaman vuoden, ja voitti vuonna 1997 IAAF Grand Prixin 3000 metrin estejuoksun.


title: Hierakat

text: Hierakat ("Rumex") on suku tatarkasvien heimossa. Useita hierakkojen sukuun kuuluvia kasveja kutsutaan suolaheiniksi. Hierakat esiintyvät lähinnä pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Sukuun kuuluu noin 200 lajia, joista Suomessa kasvaa liki kaksikymmentä. Lajien välillä on lisäksi runsaasti risteymiä.


title: Hierakat

text: Hierakat ovat monivuotisia, harvoin yksivuotisia, usein kookkaita pystyvartisia ruohovartisia kasveja. Lehdet kasvavat kierteisesti. Alimmat lehdet ovat tavallisesti pitkäruotisia ja ne muodostavat usein lehtiruusukkeen. Ylemmät lehdet ovat lähes ruodittomia ja kapeampilapaisia. Korvaketupet ovat kalvomaisia ja varhain karisevia. Lehtilapa on ehyt ja laidoiltaan ehyt tai mutkainen, usein poimuinen. Kukinto on kerrannaisterttu. Sisemmät kehälehdet kovettuvat kukinnan jälkeen hedelmää ympäröiväksi hedelmäverhiöksi. Hedelmä on kolmesärmäinen pähkylä.


title: Hierakat

text: Suolaheinät ovat saaneet nimensä siitä, että niiden lehdet maistuvat happamilta ja suolaisilta. Touko-heinäkuussa kukkivien suolaheinien kukat ovat punertavat ja heteet keltaiset, emiyksilöissä kukat ovat purppuranpunaiset. Ne voidaan jakaa kahteen alaryhmään: "Acetosa"-alaryhmän yleisin laji on monimuotoinen niittysuolaheinä ("Rumex acetosa"), "Acetosella"-alaryhmän lajeista tunnetuin on puolestaan ahosuolaheinä ("Rumex acetosella"). Lajinimien latinankielinen kantasana "acetum" tarkoittaa etikkaa.


title: Hierakat

text: Kumpaankin suolaheinien alaryhmään kuuluu useita lajeja ja alalajeja, kuten Suomessa esiintyvät tulisuolaheinä ("Rumex thyrsiflorus"), lapinsuolaheinä ("Rumex acetosa lapponicus"), kaitasuolaheinä ("Rumex acetosella tenuifolius") ja somersuolaheinä ("Rumex acetosella arenicola"). Tenonsuolaheinä ("Rumex graminifolius") kuuluu silmälläpidettäviin lajeihin.


title: Hierakat

text: Suolaheinän lehtien maku johtuu oksaalihapon vesiliukoisesta suolasta kaliumoksalaatista. Raparperista tutun oksaalihapon vuoksi suolaheiniä pidetään lievästi myrkyllisinä, sillä oksaalihappo sitoo itseensä elimistön kalsiumia aiheuttaen puutosoireita. Suolaheinän lehtiä voi kuitenkin käyttää ravintona pieniä määriä. Oksaalihappo neutraloituu vaarattomaksi, kun samalla aterialla nautitaan maitotuotteita. Ryöppäyksessä oksaalihappo liukenee keitinveteen. Parhaimmillaan suolaheinät ovat alkukesästä ennen kukintaa, jolloin oksalaattipitoisuuskin on alhaisempi.


title: Hierakat

text: Etenkin Ranskassa suolaheinää on käytetty paljon ruoanvalmistuksessa. Muun muassa suolaheinäkeitto on siellä tunnettu ruokalaji. Niitty- ja tulisuolaheinän lehdistä on myös valmistettu salaattia ja suolaheiniä on jopa viljelty varhaisvihannekseksi. Lappalaiset ovat hapattaneet maitoa suolaheinien lehdillä saadakseen sen säilymään pitempään.


title: Hierakat

text: Suolaheinät sisältävät melko paljon C-vitamiinia, joten niitä on käytetty keripukin torjuntaan. Suolaheinien lehtiä, versonlatvoja ja juuria on myös käytetty rohtoina. Niiden juurissa oleva emodiini laajentaa verisuonia ja estää kudossiirrännäisten hylkimisreaktioita tuhoamalla bakteereja. Suolaheiniä onkin käytetty hauteina ihosairauksien hoidossa. Suolaheinillä on ulostamista ja virtsaneritystä lisäävä vaikutus. Niiden sanotaan myös lisäävän ruokahalua ja parantavan ruoansulatusvaivoja. Lönnrotin mukaan kasvin siemeniä on nautittu punataudissa.


title: Hierakat

text: Suolaheinien juurista voidaan valmistaa keltaista väriä. Happoisia lehtiä voi myös käyttää esimerkiksi hopean kiillotukseen tai mustetahrojen poistamiseen.


title: Esko Valtaoja

text: Esko Jorma Johannes Valtaoja (s. 20. kesäkuuta 1951 Kemi) on avaruustähtitieteen professori Turun yliopistossa ja Tuorlan observatorion entinen johtaja.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja on myös tunnettu tieteen kansantajuistajana. Hänen teoksensa "Kotona maailmankaikkeudessa" sai Tieto-Finlandia-palkinnon vuonna 2002.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja syntyi Kemissä vuonna 1951. Hän valmistui ylioppilaaksi Sodankylän lukiosta vuonna 1969. Korkeakouluopintonsa Valtaoja suoritti Turun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1975 ja tohtoriksi vuonna 1985.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja työskenteli Turun yliopiston fysiikan laitoksella vuosina 1975–1987 ja oli tähtitieteen dosentti vuosina 1986–2001. Vuosina 1987–1996 hän toimi projektijohtajana Teknillisen korkeakoulun Metsähovin radiotutkimusasemalla. Vuonna 1997 hänestä tuli Teknillisen korkeakoulun avaruustekniikan dosentti. Vuosina 1997–1999 hän oli Turun yliopiston avaruustähtitieteen määräaikainen professori. Varsinaiseen avaruustähtitieteen professorin virkaan Valtaoja nimitettiin vuonna 2002. Hän jäi eläkkeelle professorin tehtävästä 1. syyskuuta 2015.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja on ollut vuodesta 2000 naimisissa taidegalleristi Virpi Wuori-Valtaojan kanssa.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja tunnetaan julkisuudessa erityisesti ”ahkerana kirjoittajana ja keskustelijana, jonka mielipiteet saattavat herkimpiä närästää”. Hän on arvostellut tieteen jäämistä muiden uutisaiheiden varjoon tiedotusvälineissä. Hänen vahvuudekseen on sanottu erityisesti kykyä kirjoittaa ymmärrettävästi vaikeistakin asioista.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaojan ensimmäinen kirja, "Kotona maailmankaikkeudessa", käsitteli yleistajuisesti astrobiologiaa, tiedettä joka tutkii elämän synnyn ja kehittymisen mahdollisuutta Maan ulkopuolella. Toinen teos, "Avoin tie: Kurkistuksia tulevaisuuteen" käsitteli ihmiskunnan, maapallon ja elämän mahdollisia tulevaisuuksia. Trilogian päätti teos , jossa Valtaoja esittelee maailmankaikkeuden ihmeitä.


title: Esko Valtaoja

text: "Nurkkaan ajettu Jumala?" on painettu kirjeenvaihto professori Valtaojan ja Tampereen hiippakunnan silloisen piispan Juha Pihkalan välillä. Pihkala ja Valtaoja keskustelevat kirjeenvaihdossaan uskonnon ja tieteen välisestä suhteesta.


title: Esko Valtaoja

text: Vuonna 2008 Yle TV1:llä lähetetyssä "5 kulmaa kosmologiaan" -ohjelmassa Valtaoja isännöi kosmologiaan liittyvää keskustelua. Aiheina olivat kaikkeuden alku, elämä ja tajunta, maan ulkopuolinen elämä, tulevaisuuden mahdollisuudet ja maailmanloppu.


title: Esko Valtaoja

text: Suomalaisten näkemyksiä tutkineen Tiedebarometri 2013:n mukaan Valtaoja oli Suomen tunnetuin tieteilijä.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaojan "Kotona maailmankaikkeudessa" -tietokirja sai Suomen Kirjasäätiön jakaman vuoden 2002 Tieto-Finlandia-palkinnon.


title: Esko Valtaoja

text: Vuonna 2004 Valtaoja sai Vuoden kristillinen kirja -palkinnon yhdessä Juha Pihkalan kanssa teoksesta "Nurkkaan ajettu Jumala?" ja vuonna 2010 teoksesta "Tiedän uskovani, uskon tietäväni". Vapaa-ajattelijain liitto myönsi Valtaojalle vuonna 2006 Väinö Voipio -palkinnon, koska hänen työnsä on vuosien ajan edistänyt tieteellisen ja uskonnottoman todellisuuskäsityksen levittämistä.


title: Esko Valtaoja

text: Vuonna 2008 Valtaoja palkittiin Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla. Palkinto myönnettiin kirjasarjasta "Kotona maailmankaikkeudessa", "Avoin tie" ja "".


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja sai Skepsis ry:n Sokrates-palkinnon vuonna 2011.


title: Esko Valtaoja

text: Logonomit ry valitsi Valtaojan Vuoden puhujaksi 2014.


title: Esko Valtaoja

text: Valtaoja sai Suomen Mensa ry:n myöntämän vuoden 2017 Mensa-palkinnon.


title: Oligopoli

text: Oligopoli on epätäydellisen kilpailun muoto, jossa markkinoilla on vain muutama tietyn palvelun tai tuotteen tarjoaja. Oligopolille on usein ominaista kilpailun vähäisyys ja usein tästä johtuva epäluonnollisen korkea tai matala hintataso sekä täydelliseen kilpailuun verrattuna liian vähäinen tuotannon määrä. Oligopolin toimijoilla saattaa olla "hiljainen kartelli", jossa ei ole varsinaisesti sovittu mitään hintatasosta mutta jossa tilanne kaikin puolin pyritään pitämään vakaana. Tutkimusten mukaan oligopolistinen markkinatilanne lisää myyjien voittoja jopa 20 prosentilla.


title: Oligopoli

text:
Oligopoleista on runsaasti teoreettista kirjallisuutta, jossa hyödynnetään peliteoriaa.
Kuten toimialan taloustieteessä ja yrityksen teoriassa yleensä, oligopoliteoriassa useimmiten oletetaan yritysten maksimoivan voittoaan. Teoreettisessa oligopolitutkimuksessa käytetään etenkin Bertrand- ja Cournot-kilpailun käsitteitä.


title: Oligopoli

text: Bertrand-oligopolissa yritysten päätösmuuttujana on hinta, mikä vastaa yleistä käsitystä siitä, mistä yrityksen johto voi päättää. Bertrand-oligopoli on Nash-tasapainossa, jos yhdenkään yrityksen ei kannata muuttaa hintaansa, jos se olettaa, ettei yksikään kilpailija muuta omaansa. Malli kuvaa tilannetta, jossa yritys pystyy helposti lisäämään tuotantoaan minkään kapasiteettirajoitteen estämättä. Bertrand-oligopolissa hinnat ovat strategisia komplementteja: kilpailijan hinnanalennukseen kannattaa vastata omalla hinnanalennuksella, siis toimimalla samoin kuin kilpailija.


title: Oligopoli

text: Cournot-oligopolissa yritysten päätösmuuttujana on tuotannon määrä. Hinnaksi muodostuu korkein hinta, jolla tuotanto vielä saadaan kaupaksi, mutta yritykset eivät varsinaisesti valitse hintaa. Toimiala on ns. Nash-tasapainossa, jos yhdenkään yrityksen ei kannata muuttaa tuotantonsa määrää, jos se olettaa, ettei yksikään kilpailija muuta omaa tuotantoaan.


title: Oligopoli

text: Cournot-oligopoliin perustuvat mallit sopivat parhaiten kuvaamaan toimialoja, joilla yritysten kapasiteetti on rajallinen ja sen muuttaminen on vaikeaa ja hidasta. Tällöin kapasiteetti-investointi on erittäin tärkeä strateginen päätös. D Kreps ja J Scheinkman ovat osoittaneet, että jos yritykset päättävät ensin kapasiteetistaan ja sitten hinnoistaan, lopputulos on sama kuin puhtaassa Cournot-oligopolissa.


title: Oligopoli

text: Cournot-kilpailussa tuotantomäärät ovat strategisia substituutteja: kilpailijan tuotannonlisäykseen kannattaa vastata omalla tuotannon vähentämisellä, siis toimimalla toisin kuin kilpailija. Tämäkin teoreettisten mallien tulema on helppo mieltää: jos kilpailija on laajentanut kapasiteettiaan, markkinoilla ei ole enää tilaa, joten paras reaktio näihin laajennuksiin on pidättyä omista kapasiteetti-investoinneista.


title: Oligopoli

text: Useimmissa tapauksissa Bertrand-kilpailu on mallien valossa "kovempaa" siinä mielessä, että hinnat ovat lähempänä tuotantokustannuksia ja siis alemmat. Jos yritysten tuotteet ovat asiakkaiden kannalta täysin identtisiä, eikä heillä ole mitään syytä suosia jotain myyjää, puhdas Bertrand-kilpailu johtaa eräänlaiseen "hintasotaan". Asiakkaat ostavat aina halvinta, joten järkevintä on periä hiukan alempaa hintaa kuin kilpailija. Ainoastaan alimman hinnan asettanut saa asiakkaita. Jos kaikki yritykset yrittävät myydä hiukan halvemmalla kuin kilpailijansa, ajaudutaan lopulta tilanteeseen, jossa hinta on painunut tuotantokustannusten tasolle. On houkuttelevampaa poistua markkinoilta kuin myydä tuotantokustannuksia halvemmalla. Lopputulos hintojen ja tuotannon määrän osalta on yleensä sama kuin täydellisessä kilpailussa: kustannukset saadaan juuri ja juuri katetuksi, mutta pyrkimykset myydä voitolla kaatuvat kilpailijoiden aggressiiviseen kilpailuun. Hyvinkin keskittynyt toimiala on tällaisessa tilanteessa erittäin kilpailtu. Sen sijaan Cournot-kilpailu on kovaa vain, jos yrityksiä on erittäin paljon, jolloin kyseessä ei enää ole harvojen yritysten oligopoli.


title: Oligopoli

text: Hypoteesi Bertrand-kilpailun kovuudesta Cournot-kilpailuun verrattuna on saanut tukea empiirisestä tutkimuksesta. Käyttäen aineistona tietoa 81 brittiläisestä teollisuustoimialasta J Haskel ja C Martin osoittivat, että yritysten kannattavuus on paras toimialoilla, joilla useiden yritysten johtajat raportoivat kapasiteettiongelmista, ja joilla oli melko vähän yrityksiä. Tällainen toimialahan vastaa parhaiten Cournot-oligopolin olettamuksia. Kapasiteettirajoitteet ei-keskittyneillä toimialoilla eivät olleet vahvassa yhteydessä kannattavuuteen, mikä on sopusoinnussa teorian kanssa.


title: Matthew Birir

text: Matthew Kiprotich Birir (s. 5. heinäkuuta 1972 Eldama Ravine, Kenia) on kalenji-heimoon kuuluva entinen huippuestejuoksija, 1992 Barcelonan olympialaisten 3000 metrin estejuoksun olympiavoittaja.


title: Matthew Birir

text: Matthew Birir aloitti juoksemisen päästyään St. Patrick's High Schooliin, Iteniin, jossa on kasvatettu monia Kenian huippujuoksijoita.


title: Matthew Birir

text: Vuonna 1992 Barcelonan olympialaisissa 3 000 metrin esteiden ennakkosuosikki oli Patrick Sang. Loppukilpailussa oli jo alusta alkaen selvää, että mitalit tullaan jakamaan Kenian kalenji-heimon juoksijoiden kesken. Viimeisellä kierroksella nuori, tuolloin 20-vuotias, Birir ohitti heimoveljensä Sangin ja voitti kultaa lopulta 0,69 sekunnin erolla Sangiin. Voittoaika oli 8.08,84.


title: Matthew Birir

text: Maailmanmestaruuskisoissa 1993 Birir jäi neljänneksi kun Italian Alessandro Lambruschini kiilasi kalenjirintaman väliin ottaen pronssia. Kullan voitti Moses Kiptanui ja hopean Sang. Myös 1996 Atlantan olympialaisissa Lambruschini otti pronssia ja Birir jäi neljännelle sijalle.


title: Ahomansikka

text: Ahomansikka eli metsämansikka ("Fragaria vesca") on ruusukasvien heimoon ("Rosaceae") ja mansikoiden "Fragaria" sukuun kuuluva kasvi.


title: Ahomansikka

text: Ahomansikka kasvaa 5–20 senttimetrin korkuiseksi. Se aloittaa kukintansa joskus jopa toukokuussa mutta kukkii pääasiassa kesä-heinäkuussa. Ahomansikan terälehdet ovat valkoiset ja marjat pieniä ja punaisia. Lehdet ovat mansikalle tunnusomaiset, vaikkakin kohtalaisen pienet. Ahomansikalla voi olla jopa kahden metrin pituisia rönsyjä.


title: Ahomansikka

text: Ahomansikka on nimensä mukaisesti aukean, kuivahkon ja aurinkoisen paikan kasvi. Ahomansikka ei menesty tiheässä ja korkeassa ruohostossa. Luonnonlaidunten vähentyessä ahomansikkakin on vähentynyt, mutta se on löytänyt uusia kasvupaikkoja tienpientareilta.


title: Ahomansikka

text: Ahomansikkaa kasvaa koko Euroopassa Lapin pohjoisosia ja Espanjan eteläosia lukuun ottamatta.


title: Ahomansikka

text: 1800-luvun ja 1900-luvun taitteessa ahomansikka oli tärkeä talousmarja. Niitä myytiin toreilla, ja niistä valmistettiin ruokaa. Puutarhamansikoiden korvattua ahomansikat ne jäävät nykyään usein poimimatta.


title: Ahomansikka

text: Pienillä lapsilla ahomansikoiden syöminen voi aiheuttaa allergisen reaktion, ihottuman tai kuumetta.


title: Ahomansikka

text: Ahomansikka ei kestä kuumentamista sisältämiensä aromiaineiden vuoksi, vaan maku kitkeröityy. Ne ovat furaanijohdoksia (2,5-dimetyyli-4-metoksi-3(2H)-furanoni = 'mesifuraani' ja 2,5-dimetyyli-4-hydroksi-3(2H)-furanoni ='fydroksimesifuraani'). Niitä on myös mesimarjassa mutta ei kummankaan lähisukuisessa marjassa puutarhamansikassa ja -vadelmassa. Yhdisteiden pilkkoutumistuotteet ovat luultavasti karvaita.


title: Aberdeen

text: Aberdeen (; , ) on yksi Skotlannin 32 hallintoalueesta. Sitä ympäröi Aberdeenshire, joka on kuitenkin oma erillinen hallintoalueensa.


title: Aberdeen

text: Aberdeen on Skotlannin kolmanneksi suurin kaupunki. Varsinaisessa kaupungissa oli lähes 180 000 asukasta vuonna 2006, kun taas hallintoalueella eli 209 260 henkeä vuonna 2007. Se on yksi maan tärkeimpiä satamakaupunkeja ja Koillis-Skotlannin merkittävin kaupan keskus. Sitä kutsutaan myös leikillisesti Euroopan öljypääkaupungiksi, sillä Pohjanmeri tarjoaa rannikkokaupungille runsaat raakaöljyvarat. Mantereen puolelta sitä reunustavat nummet ja viljelysmaat.


title: Aberdeen

text: Kaupungin ensimmäinen yliopisto, King's College, perustettiin vuonna 1495. Marischal College perustettiin lähes sata vuotta myöhemmin, vuonna 1593. Näiden kahden yhdistyessä vuonna 1860 syntyi nykyinen Aberdeenin yliopisto.


title: Aberdeen

text: Aberdeen käsitti alussa kaksi irrallista aluetta: Vanha Aberdeen Don-joen suussa ja Uusi Aberdeen Dee-joen läheisyydessä. Kaupunki paloi Edvard III:n aikana, mutta rakennettiin pian uudelleen laajempana kuin aikaisemmin. Kaupunki kärsi usein tuhoa englantilaisten valloittajien takia, mutta myös Skotlannin sisällissodan aikana, jolloin joutui sen molempien osapuolten ryöstelemäksi.


title: Aberdeen

text: Aberdeenin päärautatieasema on nimeltään Aberdeenin rautatieasema.


title: Aberdeen

text: Aberdeenissa toimii Skotlannin Valioliigassa pelaava jalkapallojoukkue Aberdeen FC.


title: Kipchoge Keino

text: Hezakieh Kipchoge ”Kip” Keino (s. 17. tammikuuta 1940 Kipsano, Nandin piirikunta, Kenia) on kalenjiheimon nandi-haaraan kuuluva kestävyysjuoksija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Keino harjoitteli juoksua 1 800 metrin korkeudessa Kenian ylängöillä.


title: Kipchoge Keino

text: Arvokilpailu-uransa Kip Keino aloitti vuonna 1962 Kansainyhteisön kisoissa Perthissä, Australiassa, sijoittuen yhdenneksitoista kolmen mailin matkalla. Vuoden 1964 olympialaisissa Tokiossa hän sijoittui 5 000 metrillä viidenneksi ja karsiutui niukasti 1 500 metrin loppukilpailusta.


title: Kipchoge Keino

text: 27. elokuuta 1965 Keino paransi 3 000 metrin maailmanennätystä kuudella sekunnilla aikaan 7.39,6 kilpailtuaan ensimmäistä kertaa koko matkalla. Myöhemmin samana vuonna hän rikkoi Ron Clarken nimissä olleen 5 000 metrin maailmanennätyksen ajalla 13.24,2. Vuoden 1966 Kansainyhteisön kisoissa Kingstonissa, Jamaikalla hän voitti sekä mailin että kolmen mailin kilpailut. Seuraavissa Kansainyhteisön kisoissa Edinburghissa, Skotlannissa hän voitti 1 500 metriä ja sijoittui kolmanneksi 5 000 metrillä.


title: Kipchoge Keino

text: Vuoden 1968 olympiakisoissa Meksikossa Keino voitti kultaa 1 500 metrin matkalta uudella olympiaennätyksellä 3.34,9 vaikka kertoman mukaan oli joutunut juoksemaan mailin matkan stadionille myöhästyttyään linja-autosta. Hän otti myös hopeaa 5 000 metriltä vaikka kärsi sappikivistä.


title: Kipchoge Keino

text: Neljä vuotta myöhemmin Münchenin kisoissa Keino voitti kultaa 3 000 metrin esteissä mutta jäi 1 500 metrillä Pekka Vasalan taakse hopealle.


title: Kipchoge Keino

text: Vuonna 1973 Kip Keino lopetti urheilu-uransa Kenian kansallissankarina. Keinon esimerkki on toiminut innoittajana monille Kenian huonoissa oloissa eläville nuorille. Nykyään Keino pitää vaimonsa Phyllisin kanssa orpokotia, Kip Keino Children's Homea, jossa elää nykyään noin 90 orpoa kenialaista lasta, joille Keino on tarjonnut mahdollisuuden menestyä elämässä ja kasvaa kunnollisiksi yhteiskunnan jäseniksi. Monet Keinon orpokodin lapsista ovatkin suorittaneet yliopistotutkintoja, jotkut jopa väitelleet tohtoriksi. Vuonna 2000 Keino toteutti pitkäaikaisen unelmansa ja avasi koulun, Kip Keino Schoolin, jota käy nykyään noin 300 kenialaislasta.


title: Kipchoge Keino

text: Keino toimi Kenian Olympiakomitean puheenjohtajana lähes 20 vuoden ajan vuoteen 2017 asti.


title: Kipchoge Keino

text: Keino pidätettiin lokakuussa 2018 ja häntä ja eräitä muita vastaan nostetaan korruptiosyyte.


title: Nanny Still

text: Nanny Elisabet Still McKinney (31. heinäkuuta 1926 Helsinki – 7. toukokuuta 2009 Bryssel, Belgia) oli suomalainen lasitaiteilija. Suomen taideteollisuuden kulta-aikana 1950-luvulla Still kuului muotoilun suuriin nimiin.


title: Nanny Still

text: Still valmistui Taideteollisesta keskuskoulusta (nykyisestä korkeakoulusta) Metallitaiteen osastolta vuonna 1949. Samana vuonna hän voitti Riihimäen lasin pohjoismaisen muotoilukilpailun, jonka ansiosta hänet palkattiin töihin tehtaalle. Hänet tunnetaan parhaiten juuri näistä, Riihimäen lasille tekemistään töistä. Tehtaalla hän suunnitteli sekä taidelasi- että käyttölasiesineitä. Still työskenteli Riihimäen lasitehtaassa 1970-luvulle saakka, jolloin Riihimäen tuotanto siirtyi käsityövaltaisesta puhalluslasitekniikasta automatisoituun tuotantoon.


title: Nanny Still

text: Still avioitui vuonna 1958 amerikkalaisen George McKinneyn kanssa, ja he muuttivat vuonna 1959 Brysseliin. Hän jatkoi Belgiassa asuessaan edelleen taiteellista uraansa suunnittelemalla esineitä Rosenthalin tehtaan lasinpuhaltamolle.