title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Kesällä 1921 Tuominen vieraili ensimmäistä kertaa Neuvostoliitossa, missä tapasi Kullervo Mannerin ja Eino Rahjan. Manner teki Tuomiseen hyvän vaikutuksen, joskin häntä huvitti papinpoika Mannerin tekeytyminen proletaariksi. Rahja oli Tuomisen mielestä epämiellyttävä aina ulkoista olemustaan myöten. Matkallaan Tuominen pani merkille, että yläluokan entiset huvilat olivat kovin kuluneita ja likaisia kansan käytössä. Toisaalta hän uskoi, että Lenin ja hänen uusi yhteiskuntansa korjaisivat puutteet.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Matkallaan Tuominen tapasi myös Leninin. Emigrantit olivat tehneet Kuusisesta jonkin ilmiannon ja hänen luokseen oli ilmestynyt Tšekan viehättävä naisagentti. Kuusinen käski Tuomista auttamaan hänet irti tästä kiipelistä. Asiassa oli mentävä itsensä V. I. Leninin puheille. Mukaan tuli Yrjö Sirola. Lenin viittasi kintaalla Tšekan toimille ja kehotti käymään johonkin oikeaan asiaan. Lenin teki Arvo Tuomiseen elämänikäisen vaikutuksen suorasukaisella, asioden ytimeen menevällä keskustelutyylillään jossa oli vapaan tiedonhalun ilmapiiri. Hän vertasi myöhemmin Leniniä ja Stalinia ja totesi, että Stalinin edessä piti tarkkaan varoa sanojaan ja olla poikkeamatta diktaattorin näkemyksistä. Elämänsä loppuun Tuominen julisti, että Lenin oli kommunismin pyhä alkuisä ja roistomainen Josef Stalin pilasi kaiken. 1930-luvulla Tuominen ei luonnollisesti puhunut mitään tällaiseen viittaavaa.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Matkan varsinainen syy oli osallistuminen Kominterin kokoukseen, mutta samaan aikaan käytiin taistelu suomalaisen kommunismin johtamisesta ja suunnasta. Kullervo Manner ja Otto Wille ottivat kiivaasti yhteen. Manner oli laatinut puheen joka kesti toistakymmentä tuntia – välillä tosin oli taukoja – ja Kuusinen puhui 15 minuuttia. Kumpikin syyllistyi karkeisiin henkilökohtaisiin solvauksiin. Eino Rahja uhkasi likvidoivansa kuusislaiset ja ottavansa näiden korvat todisteeksi; Karl Radek ja Lenin ilmaisivat tukensa Kuusiselle. Kuusinen sanoi asettuvansa Suomessa asuvien kommunistien kannalle, millä hän ilmaisi tukensa Tuomiselle. Tuominen puheenvuorossaan hyökkäsi Manneria ja Hanna Malmia vastaan todeten näiden julistusten olevan järjettömiä ja todellisuudelle vieraita. Kuusinen voitti kamppailun ja Tuomisesta tuli SKP:n keskuskomitean jäsen. Kuusinen tiivisti kokouksen tuloksen Tuomiselle: ”Sinä hoidat asiat Suomessa, minä Moskovassa.” Näin meneteltiin seuraavat 12 vuotta.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: SKP:n kokouksen jälkeen Tuominen oli Suomen silloisen lain mukaan maanpetturi ja kielletyn puolueen keskuskomitean jäsen. Helsingin poliisimestari Hjalmar Honkanen oli saanut tehtäväkseen ottaa vallankumouksellisen erityistarkkailuunsa. Tuominen pidätettiin ensimmäisen kerran jo tammikuussa 1922 ja häntä syytettiin järjestyksenpidon vastustamisesta. Virkavaltaa ärsyttääkseen hän julkaisi kuulustelupöytäkirjansa Suomen Työmiehessä. Seuraavaksi hän julkaisi samassa lehdessä ns. rauhanvetoomuksen, missä hän tuomitsi suomalaisten Aunuksen retken. Hänen mukaansa heimoveljien auttamisen varjolla yritettiin provosoida sotaa Neuvostovaltiota vastaan. Pian poliisi vangitsikin koko Sosialistisen työväenpuolueen johdon ja puoluetoimikunnan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Arvo Tuominen tuomittiin poliittisen toimintansa vuoksi Tammisaaren yliopistoon eli Tammisaaressa sijaitsevaan pakkotyölaitokseen vuosiksi 1922–1926 ja 1928–1933. Oikeudenkäynnissä herätti huomiota Tuomisen pitkä puolustuspuhe, jonka hän oli jäsennellyt kunnollisen paperin puutteessa käymäläpaperille. Jälkimmäisen vankilajakson päätyttyä hän siirtyi vaimonsa kanssa Tukholman kautta Moskovaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Tuominen vertasi myöhemmin suomalaista Lapuan liikettä ja Saksan fasismia toisiinsa teoksessaan "Maan alla ja päällä" (1958).


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Siirtyessään Moskovaan Arvo Tuominen uskoi kommunistisen järjestelmän kehittyneen hänen omien odotustensa mukaisesti, mutta stalinistisen komennon olemus alkoi selvitä hänelle jo varsin pian. Stalinille uskolliset kommunistit vakuuttivat Tuomiselle Neuvostoliitossa vallinneiden yhteiskunnallisten epäkohtien olevan "vain tilapäisiä vaikeuksia matkalla kohti kommunistista ihanneyhteiskuntaa", mutta kierrellessään eri puolilla laajaa maata Tuominen totesi kehityksen olevan menossa täsmälleen päinvastaiseen suuntaan. Jo vierailu Kustaa Rovion kanssa Stalinin kanavalla Karjalassa kesällä 1933 oli Tuomiselle silmät avaava kokemus. Kanavan rakennustyömaalla olleet erittäin heikkokuntoiset vangit olivat Roviolle ja Tuomiselle karmea näky.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Stalinin terrori alkoi 1930-luvun puolivälistä lähtien kohdistua yhä voimakkaampana Neuvostoliiton omiin kansalaisiin ja ennen kaikkea muista maista Neuvostoliittoon tulleisiin kommunisteihin. Tuominen joutui seuraamaan vierestä lukuisten suomalaistenkin kommunistien, kuten Edvard Gyllingin, Kustaa Rovion sekä monien Tammisaaren aikaisten vankilatoveriensa tuhoutumista voimatta asialle itse mitään. Neuvostoliiton oloihin perin juurin pettyneenä ja järjestelmällisestä ihmisten tuhoamisesta kauhistuneena Arvo Tuominen siirtyi vaimoineen vuoden 1937 lopulla Tukholmaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Saksan ja Neuvostoliiton elokuun lopulla 1939 solmima keskinäinen hyökkäämättömyyssopimus oli Tuomiselle järkytys. Hän tiesi välittömästi, että on odotettavissa suursota ja että tällä sopimuksella ratkaistiin myös Suomen kohtalo. Syksyn ajan hän selvitteli Tukholmassa "aatteellista vararikkopesäänsä" aikoen vetäytyä vähin äänin pois politiikasta, kunnes 16. marraskuuta Moskovasta tullut kutsu asetti hänet seinää vasten. Kirjeessä annettiin ymmärtää, että Tuomista odotti Moskovassa erittäin tärkeä ja vastuullinen tehtävä, joka oli yhteydessä "Suomen ja Neuvostoliiton välisten suhteiden uudelleenjärjestelyn" kanssa. Tuominen arvasi heti, että kysymys oli Terijoen hallituksen pääministerin paikasta. Tätä käsitystä vahvisti se, että kutsu oli päivätty 13. marraskuuta – samana päivänä, jolloin Moskovassa käydyt neuvottelut katkesivat. Hän lähetti Moskovaan vastauksen, jossa hän kieltäytyi ryhtymästä tehtävään sanoen sen olevan hänelle ylivoimainen.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Talvisodan aikana Arvo Tuominen kirjoitti Tukholmassa pitkän kirjeen otsikolla "Avoin kirje suomalaiselle työläistoverille", jossa hän kuvaili Moskovan kutsun synnyttämää sisäistä taisteluaan. Kirjeessä hän vakuutti, ettei talvisodassa ollut kysymys "Suomen työtätekevän kansan vapauttamisesta rahavallan ikeestä", kuten neuvostopropaganda uskotteli, vaan "kauhistuttavasta rikoksesta, jossa minä en voi olla mukana". Tuominen vertasi suomalaisille varattua kohtaloa Neuvostoliitossa näkemiinsä pakkotyövankeihin.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Muistelmissaan Arvo Tuominen rakentaa itsestään kuvaa eräänlaisena rauhanvälittäjänä. Muistelmiensa mukaan juuri hänen ansiostaan Hella Wuolijoki sai yhteyden Aleksandra Kollontaihin. Väite ei ole ihan luotettava, vaan osa kampanjaa, jolla Tuominen sodan jälkeen rakensi itsestään kuvaa isänmaallisena kommunistina, joka yritti parhaansa mukaan auttaa Suomea sen hädän hetkellä. Tämän suuntaista väitettä tukee vain yksi lähde, Hertta Kuusisen isälleen lähettämä kirje, jossa epämääräisesti kerrotaan Ruotsissa oleskelevien suomalaisten toverien rauhaan tähtäävistä toimista talvella 1939–1940. On mahdollista, että Tuomisella oli oma rauhansuunnitelma ja tieto Wuolijoen oleskelusta Ruotsissa, mutta on todennäköisempää että hän pelurina piti kaikki vaihtoehdot auki ja toimi kaksoisagenttina.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Hän vetosi suomalaisiin kommunisteihin argumentilla "Suomen puolustautuminen Neuvostoliittoa vastaan on Leninin tarkoittama oikeutettu sota". Keväällä 1940 Tuominen lähetti Kommunistisen Internationaalin pääsihteerille Georgi Dimitroville laajan kirjeen, jossa hän ilmoitti sanoutuvansa irti kommunismista.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Sotien jälkeisinä vuosina Arvo Tuominen toimi Työväen Sanomalehtien Tietotoimiston TST:n kirjeenvaihtajana Tukholmassa. Hän piti asunnossaan "kestikievaria", jossa vierailivat monet tuon ajan suomalaiset poliitikot Tukholman matkoillaan. Hän hankki omistukseensa myös kesämökin Håtunan pitäjästä läheltä Sigtunan kaupunkia.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Vuonna 1954 Tuominen kävi luennoimassa kommunismista Oxfordin yliopistossa Englannissa.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Arvo Tuominen kirjoitti useita kirjoja, joista tunnetuin lienee "Kremlin kellot". Muistelmiensa kolme ensimmäistä osaa hän kirjoitti valmiiksi jo Tukholmassa, mutta ei uskaltanut päästää niitä julkisuuteen Stalinin eläessä, vaan julkaisi ne vasta vuonna 1956 palattuaan Suomeen. Vielä yli 80-vuotiaana Tuominen julkaisi kirjansa "Ettei totuus unohtuisi". Tuomisen omaelämäkerralliset teokset antavat valikoidun kuvan hänen toiminnastaan ja persoonastaan. Vasta Raimo Seppälän kirjoittama, Tuomisen antaman luvan nojalla hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1983 julkaistu kirja "Pelon vuodet", antoi realistisemman kuvan Arvo "Poika" Tuomisesta.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Tuominen palasi Tampereelle ja Suomeen Ruotsista 1956 ja ryhtyi jälleen Kansan Lehden päätoimittajaksi. Hän nousi vuonna 1958 eduskuntaan sosiaalidemokraattien listoilta Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä. Päätoimittajakaudellaan Tuominen kiinnitti Kansan Lehden toimittajiksi muiden muassa Urpo Lahtisen ja Erkki Kanervan. Lahtinen perusti myöhemmin Tamperelainen-lehden ja Lehtimiehet-yhtiön, ja Kanerva tuli tunnetuksi pakinoitsijana nimimerkillä "Jammu" ja Yrjö-kirjoillaan.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Näinä aikoina SDP:n hajaannus muuttui tosiasiaksi. Väinö Leskinen käänsi puolueen linjaa oikealle presidentti Urho Kekkosta vastaan ja Aarre Simonen irtautui puolueesta kokonaan lähestyen kommunisteja. Tuominen ryhtyi muodostamaan kansanedustaja Rafael Paasion ja Tampereen kaupunginjohtajan Erkki Lindforsin kanssa "kolmatta linjaa", jonka avulla puolue saataisiin jälleen hovikelpoiseksi. Tämä toteutuikin sen jälkeen, kun Paasio vuonna 1963 valittiin SDP:n uudeksi puheenjohtajaksi. Arvo Tuominen huomasi itsekin, että kun hän 1920-luvulla oli ollut repimässä SDP:tä hajalle, hän oli nyt päinvastoin rakentamassa sitä ehjäksi.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Eduskuntatyön päätyttyä vuonna 1962 Tuominen vietti eläkepäivänsä Tampereella yhdessä vaimonsa Lyylin kanssa, joka sairastui parantumattomasti reumamyrkytykseen, kollageeniin, eli LED-sairauteen vuonna 1963. Sairaus teki puolisosta liikuntakyvyttömän ja vaati myös keinomunuaishoitoa. Tuominen paneutui koko voimallaan puolisonsa hoitoon. Lyyli kuoli marraskuussa 1968, ja monet luulivat vanhan vallankumouksellisen olevan nyt väsynyt ja murtunut mies.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Luulo osoittautui kuitenkin vääräksi. Ajan ilmapiirissä oli paljon asioita, jotka herättivät Tuomisen kiinnostuksen. Brežnevin oppi huolestutti Tuomista ja hänestä näytti siltä, että Urho Kekkonen ei ollut enää horjumaton ja että Ahti Karjalainen olisi mukana vallanhaluisessa ryhmittymässä, joka olisi valmis tinkimään Suomen puolueettomuudesta. Tšekkoslovakian miehityksen koittaessa vuonna 1968 Urho Kekkonen saapui Tampereelle ja keskusteli pitkän yön läpi ajankohtaisesta tilanteesta Tuomisen kanssa hotelli Tammerissa. Tuominen esitti lohduttoman näkemyksensä: Neuvostoliitto eli uutta ekspansion aikaa, Suomessa ei yritettäisi mitään väkivalloin, ideologian hivuttaminen saa uudet mittasuhteet ja suurlähetystön henkilömuutoksia oli pidettävä tarkasti silmällä. Poika havaitsi Kekkosessa selviä väsymyksen ja huolestumisen merkkejä, tämä oli kalpea ja valvonut.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Muistelmiensa jatko-osassa "Myrskyn mentyä" (1971) Arvo Tuominen hyökkäsi rajusti kaikkia niitä kohtaan, jotka haaveilivat Suomessa vallankaappauksesta tai vallankumouksesta. Hän esitti kantansa, että minkäänlaista vallankumousta ei Suomessa tarvita, sillä maan hyvinvointi alkoi olla Ruotsin tasolla. Ruotsia Tuominen piti esikuvana koko maailmalle. Jo vuonna 1968 hän oli kiinnittänyt huomionsa professori Antti Eskolan pamflettiin "Suomi sulo Pohjola". Tuomisen mielestä Eskolan kaltaiset hyväuskoiset idealistit olivat vaarallisia. He kuvittelivat sosialistisen ihanneyhteiskunnan onnelaksi ja haaveillaan hankkivat sinisilmäisen kannattajajoukon. Haaveilevien kannattajien takana olivat todelliset vallantavoittelijat. Valtaan tultuaan uudet vallanpitäjät raivaisivat Eskolan kaltaiset idealistit ensimmäisinä pois tieltään ja lakkauttaisivat sananvapauden ja muut kansalaisvapaudet. Näitä teesejä Poika toisti lukuisissa antamissaan haastatteluissa.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Vastustaakseen vielä lisää vallankumouksellisten sanomaa Tuominen kirjoitti pamflettinsa "Tarvitaanko Suomessa vallankumousta?" (1974). Kirjassaan hän toisti ajatustaan, että vallankumous on tehty vaaliuurnilla ja maa kulkee kohti demokraattista sosialismia. Lisäksi hän julisti, että ""yleislakko on Taisto Sinisalon ydinase"", jolla SAK menettäisi otteensa lakkolaisista, poliisi lopettaisi järjestyksen valvonnan, tehtaat miehitettäisiin ja varusmiehet karkaisivat armeijasta. Kuitenkin hän väitti tämän kaiken olevan täysin turhaa, sillä Moskova reagoisi vasta, kun kansa on täysin valmis vallankumoukseen. Uutta erehdystä Moskova ei talvisodan jälkeen haluaisi tehdä. Lopuksi hän vielä kiitti Urho Kekkosta, jonka UKK-sopimus umpikujassa olleiden palkkaneuvottelujen päätteeksi oli tehnyt Taisto Sinisalon aikeet tyhjiksi. Nuoren polven marxilaiset tyrmäsivät teoksen. Tampereen yliopiston opiskelijalehden Aviisin päätoimittaja Sulo Kivinen totesi seuraavaa: ”Arvo Tuomisen tekele ’Tarvitaanko Suomessa vallankumousta’ olisi pelkästään säälittävä, ellei sen tarkoitus olisi olla niin pahansuopa. – – häpäisee oman maansa työväenliikettä, hän tekee sitä myös sekä itäisen että läntisen naapurimaan osalta.” Toisaalta monet kiittivät Tuomista rehellisistä sanoista. Teos oli kirjasyksyn 1974 myyntimenestys.


title: Arvo ”Poika” Tuominen

text: Vanha vallankumouksellinen jatkoi vielä viimeisen teoksensa "Ettei totuus unohtuisi" (1976) ilmestymisen jälkeenkin yhteiskunnallisen sanomansa levittämistä. Tuominen keskusteli piispojen kanssa Jumalasta ja totesi kommunistien taistelun uskontoja vastaan olleen täysin turha, koska ihmisellä on metafysiikan kaipuu. Hän esiintyi television "Itse asiasta kuultuna" -ohjelmassa ja jakeli viisauksiaan kaikille, jotka niitä halusivat kuulla. Toimintatarmoaan hän purki Pirkanmaan sydäntautiyhdistyksessä ja halusi edistää terveysvalistusta. Hän oli aktiivinen myös Pirkanmaan perinnepoliittisessa yhdistyksessä, joka vastusti Tampereen jugendarkkitehtuurin hävittämistä. Hän toimi yhdistykselle tietokanavana kaupungin aikomuksista. Yhdistys tosin ei aina ollut varma siitä, toimiko ikuinen peluri tietokanavana myös vastakkaiseen suuntaan. Vielä yli 80-vuotiaana Tuominen perusti F. E. Sillanpää -seuran ja sai suhteillaan aikaan apurahan, millä ennallistettiin kirjailijan nuoruudenkoti Töllinmäki.


title: Asbestikeramiikka

text: Asbestikeramiikka on Suomessa ja lähialueilla tavattavaa kivikautista keramiikkaa, saviastioita, joiden valmistuksessa käytettiin asbestia. Se on Suomen itäosissa, ilmeisesti myöhemmin sen keski- ja pohjoisosissa sekä Pohjois-Skandinaviassa, tavattava muunnos koilliseurooppalaisesta kampakeramiikasta.


title: Asbestikeramiikka

text: Jo aivan varhaisen kampakeramiikan aikoihin, noin 5100 eaa., alettiin Suomessa sekoittaa saven joukkoon asbestia. Innovaation huippukauden on lähteestä riippuen arvioitu alkaneen Suomessa 3900–2800 eaa. (nuoremman varhaiskampakeramiikan aikoihin) ja päättyneen 1800–1300 eaa. Skandinaviassa asbestikeramiikkaa tunnetaan vuosilta 1500–500 eaa. Materiaalin käyttö oli todennäköisesti peräisin Saimaan rantaseuduilta, josta tavataan keramiikkatyypin levinnäisyysalueen ainoat runsaammat asbestiesiintymät. Asbestia käytettiin alussa muuten vain saven seosaineena, mutta sitten huomattiin, että se lujitti astioita. Asbestin tuoma lujuus mahdollisti hyvin ohutseinäisten saviastioiden valmistuksen. Suomessa asbestikeramiikkaa olivat Kierikin ja Pöljän keramiikat. Niiden alue ulottui Laatokan läheltä Oulun seudulle. Kalevi Wiikin mukaan asbestikeramiikka liittyi varhaisiin saamelaisiin, mutta tätä väitettä ei pystytä tarkistamaan, koska asbestikeramiikan tekijät eivät tunteneet kirjoitusta.


title: Asbestikeramiikka

text: Ensin asbestia käytettiin hienonnettuna sidosaineena ikään kuin hiekan korvikkeena. Jossakin vaiheessa huomattiin alkaa käyttää asbestin ominaisuuksia hyväksi: sen pitkät kuidut mahdollistivat saviastioiden muovaamisen hyvin ohutseinäisiksi ja siten kevyiksi kestävyydestä kuitenkaan tinkimättä. Joidenkin asbestikeraamisten astioiden (Pöljän tyyppi) seinämän paksuus on vain 6 mm astian halkaisijan ollessa 50 cm. Lisäksi asbestin sekoittaminen saveen mahdollistaa periaatteessa alkeellisen metallurgian, koska se lisää saven lämmönkestävyyttä merkittävästi. Ei olla lainkaan varmoja, käytettiinkö astioita jo niinkin varhain jonkinlaiseen metallurgiaan, mutta löydettyjen esineiden muotoilu (reiät) saattavat osaltaan viitata tähän. Asbestikeraamisen kulttuurin piiristä on löydetty muutama puhtaasta kuparista valmistettu esine sekä niiden palasia. Näitä ovat esimerkiksi takomalla valmistetut Suomussalmen Kukkosaaren kuparinen kirves, Polvijärven Solan rannerengas ja Yli-Iin kupariveitsi, jotka on ajoitettu noin vuoteen 2000 eaa. eli alueiden asbestikeraamiseen vaiheeseen (ajoitus epävarma). Myös Ruotsin Länsipohjasta (Kalixjoelta) on löydetty kuparinpalasia asbestikeramiikan joukosta. Tämä varhainen (kalkoliittinen?) metallurgian muoto edeltäisi Suomessa alkavaa varsinaista pronssikautta noin 500 vuodella. On myös uumoiltu, että asbestiastiat olisivat periaatteessa käyneet hyvin myös järvimalmin pelkistämiseen raudaksi myöhemmin. Samalla kun kestävyys asbestin ansiosta lisääntyi, vaikeuttivat sen kuidut astioiden runsaampaa koristelua ja myöhemmässä asbestikeramiikassa koristelu saattaakin puuttua kokonaan.


title: Asbestikeramiikka

text: Asbestikeramiikka voidaan jakaa muun muassa seuraaviin tyylisuuntiin:Joissakin lähteissä asbestikeramiikan ja varhaisen saamelaiskulttuurin välille linjataan paralleeleja, mutta tätä hypoteesia on mahdoton koskaan todentaa pelkästään arkeologisen aineiston perusteella.


title: Pyhä Klemens I

text:
Pyhä Klemens I oli Rooman piispa ja joko kolmas tai neljäs paavi, Anacletuksen edeltäjä tai seuraaja. Häntä pidetään myös yhtenä apostolisista isistä.
Klemens I ei mitä todennäköisimmin ole sama Klemens, joka mainitaan Kirjeessä filippiläisille 4:3. Hän on saattanut olla T. Flavius Clemensin vapauttama orja. T. Flavius Clemens oli konsulina serkkunsa keisari Domitianuksen kanssa. "Hermaan paimen" (Näky II 4.3) mainitsee Klemensin, jonka tehtävänä on pitää yhteyttä muihin kirkkoihin. Tämä seikka on tuotu esiin tukemaan sitä, että Klemens olisi kirjoittanut kirjeen Korintin seurakunnalle.


title: Pyhä Klemens I

text: "Liber Pontificalis" uskoo, että Klemens oli tuntenut Pyhän Pietarin henkilökohtaisesti, ja sanoo hänen kirjoittaneen kaksi kirjettä ja kuolleen Kreikassa keisari Trajanuksen hallintokauden kolmantena vuonna eli vuonna 100. Perimätieto 800-luvulta kertoo, että hän koki marttyyrikuoleman Krimillä vuonna 102. Kertoman mukaan hänet sidottiin laivan ankkuriin ja heitettiin mereen. Varhaisemmat lähteet kertovat hänen kuitenkin kuolleen luonnollisen kuoleman.


title: Pyhä Klemens I

text: Vatikaanin "Annuario Pontificio" vuodelta 2003 sanoo hänen toimineen paavina vuosina 92–99. Hänen muistopäivänsä on 23. marraskuuta.


title: Pyhä Klemens I

text: Taiteessa Pyhä Klemens kuvataan ankkurin ja kalan kanssa. Joskus mukana on myös myllynkivi, avaimet tai lähde, jonka hänen rukouksensa ovat saaneet virtaamaan. Hänet on saatettu kuvata myös makaamassa meressä olevassa temppelissä.


title: Pyhä Klemens I

text: Klemens tunnetaan parhaiten hänen Korintin seurakunnalle kirjoittamastaan kirjeestä, joka tunnetaan nimellä Ensimmäinen Klemensin kirje. Hänen nimiinsä on pantu myös toinen kirje, jota pidetään yleisesti toisella vuosisadalla kirjoitettuna väärennöksenä.


title: Pyhä Klemens I

text: Klemens on sankarina myös varhaiskristillisissä romaanissa, josta on säilynyt ainakin kaksi erilaista versiota. Näissä kirjoituksissa häntä pidetään samana henkilönä kuin Domitianuksen serkku T. Flavius Clemens.


title: Moorian vuori

text: Moorian vuori on Vanhassa testamentissa esiintyvä paikannimi, joka todennäköisimmin tarkoittaa Jerusalemin Temppelivuorta. Salomo rakensi vuorelle ensimmäisen temppelin. Juutalaisen perimätiedon mukaan Moorian maassa oleva vuori, jossa Abrahamin oli uhrattava Iisak, oli juuri tämä sama vuori. Samarialaiset ovat sanoneet sillä tarkoitetun Gerizim-vuorta.


title: Kahvinkeitin

text: Kahvinkeitin on sähkölaite, jolla valmistetaan kahvia uuttamalla eli johtamalla kuuma vesi jauhettujen kahvinpapujen läpi. Kahvinkeittimiä on erityyppisiä; Suomessa tavallisissa keittimissä käytetään paperista suodatinpussia, johon annostellun kahvijauheen päälle johdetaan kuuma (92–96 °C) vesi. Valmis kahvijuoma valuu tarjoilukannuun, jossa se pidetään tarjoilulämpöisenä lämpölevyn avulla. Joissakin malleissa käytetään termoskannua. Ensimmäisen kahvinkeittimen toi markkinoille Siemens AG vuonna 1914 .


title: Kahvinkeitin

text: Espresso- eli painekeittimessä hienoksi jauhettu kahvi painellaan tiiviisti pieneen metalliseen suodattimeen, johon kuuma vesi johdetaan 4–14 ilmakehän paineella – ihanteellinen paine on noin 9 ilmakehää.


title: Kahvinkeitin

text: Keittimiin ei katsota kuuluviksi erilaisia kahvipannuja, jotka toimivat ilman omaa sähkömekanismia.


title: Kahvinkeitin

text: Tyypillinen kahvinkeitin koostuu useasta osasta: vesisäiliöstä, suodatinpidikkeestä, kannellisesta tarjoilukannusta ja sen alla olevasta lämpölevystä. Suodatinsuppiloon laitetaan suodantinpaperi, ja siinä oleva tippalukko on mekaaninen laite, joka estää kahvin valumisen suodatinsuppilosta silloin kun sen alla oleva pannu otetaan pois. Tippalukko on yleinen kahvinkeittimissä, joissain se on manuaalisesti kytkettävä, joissain automaattinen.


title: Kahvinkeitin

text: Kahvinkeittimen keittovesisäiliö on hieman lämpölevyä ylempänä. Näin vesi pääsee valumaan säiliön pohjassa olevan putken kautta lämpölevyssä olevaan vesikanavaan. Putkessa on läppä, joka estää veden takaisinvirtauksen. Lämpölevyn kanavassa vesi alkaa kiehua, jolloin höyryn paine työntää kanavassa olevan kuumentuneen veden putkea pitkin suodatinpidikkeen yläpuolelle. Kun putki on tyhjentynyt, siinä ei enää ole painetta, ja uutta vettä voi valua säiliöstä lämpölevyn vesikanavaan. Näin jatkuu kunnes vesisäiliö on tyhjä. Vain osa vedestä kiehuu prosessissa, loppu vain kuumenee.


title: Kahvinkeitin

text: Keittimen sähkölevy pitää valmistuneen kahvijuoman lämpimänä niin kauan kuin virta laitteeseen on kytkettynä.


title: Kahvinkeitin

text: Kahvinkeittimessä syntyvä koriseva ääni johtuu siitä, että vesisäiliöstä lämpölevyn keitinkanavaan valuneet viimeiset vesipisarat täyttävät lämpölevyn kanavan ja puhkeavat höyrystyessään, jolloin höyryä pääsee kumpaankin suuntaan. Samalla ääni myös käytännössä ilmaisee, että juoma on pian valmista.


title: Kahvinkeitin

text: Kahvinkeittimestä ajoittain kuuluva naksahteleva ääni aiheutuu siinä olevasta lämpökytkimestä, joka estää lämpövastuksen ylikuumenemisen, mutta kytkeytyy takaisin päälle vastuksen jäähtyessä. Tämän ansiosta kahvi pysyy aina sopivan kuumana.


title: Järki

text: Järki tarkoittaa kykyä erityisesti vaativiin älyllisiin toimintoihin, ajattelu- ja käsityskykyä. Käsitettä käytetään kuvaamaan myös tietoisen mielen terveyttä ja harkintakykyä sekä järkevää, järkiperäistä ajattelua, järjellisyyttä.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukka ("Arctostaphylos uva-ursi") on sianpuolukoihin ("Arctostaphylos") kuuluva talvivihanta varpukasvi. Laji muistuttaa paljon puolukkaa ("Vaccinium vitis-idaea"). Sianpuolukka kasvaa mattomaisesti, ja sen kasvukorkeus on 5–15 senttimetriä. Sen marjat ovat pallomaisia ja kirkkaanpunaisia. Lajin levinneisyysalue on hajanainen Euroopassa. Sitä kasvaa kuitenkin laajalla alueella Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Sianpuolukoita on aiemmin käytetty parkitsemiseen, ja lisäksi siitä tehtyä rohtoa on aiemmin myyty apteekeissa. Marja sen sijaan on mauton, vaikkakin sitä on saatettu käyttää hätäruokana.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukan rennosti kasvavat varret ovat 0,2–1 metrin pituisia ja muodostavat mattomaisia kasvustoja. Kasvin kasvukorkeus on 5–15 senttimetriä. Talvehtivat lehdet ovat varressa kierteisesti. Lehden lapa on kova, vastapuikea, 12–30 mm pitkä ja ehyt- mutta ripsilaitainen. Puolukasta poiketen lehdet ovat pilkuttomat. Ruukkumaiset, lyhytperäiset kukat vaihtelevat väriltään vaaleanpunaisista vihertävänvalkoisiin. Teriö on 5–6 mm pitkä ja viisiliuskainen. Heteitä on kymmenen. Sianpuolukka kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Sileä, kirkkaanpunainen pallomainen marja on kooltaan 10 millimetriä ja kypsänäkin kiinteä; sen malto on jauhoinen ja mauton.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukan levinneisyysalue Euroopassa on hajanainen ja keskittyy Pohjois- ja Itä-Eurooppaan sekä eteläisen Euroopan vuoristoalueisiin. Sitä tavataan yleisesti Irlannissa ja Skotlannissa, kaikissa Pohjoismaissa, Pohjois-Saksassa, Puolassa, Baltian maissa, Valko-Venäjällä ja Venäjän pohjoisosissa. Etelämpänä lajia tavataan muun muassa Pyreneillä, Alpeilla, Apenniineilla, Balkanin vuoristoalueilla, Karpaateilla ja Kaukasuksen alueella. Levinneisyysalue jatkuu Venäjän Aasian puoleisilla alueilla läpi Keski-Siperian aina Tyynellemerelle saakka. Sianpuolukkaa tavataan myös laajalla alueella Pohjois-Amerikassa Alaskasta ja Kanadasta Yhdysvaltojen keskiosiin. Suomessa sianpuolukka on alkuperäislaji, jota tavataan koko maassa.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukka kasvaa kuivissa kangasmetsissä, harjuilla, kallioilla, aurinkoisilla hiekka- ja sorapenkereillä sekä tunturikankailla. Hyvillä avoimilla ja aurinkoisilla kasvupaikoilla se saattaa muodostaa jopa useita neliömetrejä kattavan kasvuston, jolla voi olla ikää useita kymmeniä vuosia.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukan tuholaisia ovat sianpuolukkapöhöt ("Exobasidium uvae-ursi" ja "E. sydowianum") sekä sianpuolukkakirva ("Aphis uvae-ursi").


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukka sisältää parkkiaineita ja sitä onkin aikaisemmin käytetty parkitsemiseen. Se on myös värikasvi, josta saadaan mustaa tai harmaata väriä.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukasta tehtyä rohdosta saattoi aikaisemmin ostaa apteekista. Kasvin kuivattuja lehtiä käytettiin virtsateiden-, virtsarakon- ja munuaistulehduksien hoidossa. Rohdon vaikutus perustuu arbutiiniin, joka on eräs hydrokinonijohdannainen. Sianpuolukan lehdistä tehtyä rohdosta ei kuitenkaan suositella pitkäaikaiseen käyttöön eikä raskauden ja imettämisen aikana, koska sen vaikuttavat aineet ovat myrkyllisiä antiseptisistä vaikutuksista huolimatta. Sianpuolukka on edelleen tärkeä lääkekasvi, josta uutetaan lääkettä rakkotulehduksiin.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukan kuivat marjat ovat myrkyttömiä mutta mauttomia. Tähän viittaavat lajin monet kansanomaiset nimet, kuten sianpuola, sianmarja, koiranpuolukka, jauhopuolukka ja pahapuolukka. Marjoja on kuitenkin käytetty pula-aikoina leivän seassa hätäruokana.


title: Sianpuolukka

text: Sianpuolukkaa käytetään myös puutarhoissa maanpeitekasvina esimerkiksi paikoissa, joissa nurmikko ei menesty.


title: Kaiku

text: Kaiku tarkoittaa signaalin, esimerkiksi äänen, kuulemista tai radiosignaalin vastaanottamista alkuperäisen signaalin viivästyneenä kopiona. Kaiun aiheuttaa tavallisimmin signaalin heijastuminen kahden aineen tai faasin rajapinnasta, kuten rakennusten seinistä, metsän reunasta tai kahden eritiheyksisen väliaineen, esimerkiksi kahden ilmakerroksen rajalta.


title: Kaiku

text: Mytologiassa kaiku henkilöitiin. Kreikkalaisessa tarustossa tunnettiin Ekho ja suomalaisessa Kaiutar.


title: Kaiku

text: Tyypillisesti ääni etenee ilmassa joka suuntaan kulkevina palloaaltoina. Siten kuulija kuulee ensin ne ääniaallot, jotka ovat tulleet hänen korvaansa suoraan äänilähteestä. Myöhemmin hän voi kuulla myös muuhun suuntaan lähteneen mutta jostakin rajapinnasta heijastuneen äänen, kaiun.


title: Kaiku

text: Ääni noudattaa yleisiä heijastuslakeja. Jos heijastuspinta on kohtisuorassa äänen etenemissuuntaa vastaan, puhuja voi kuulla omat sanansa kaikuna. Tällöin heijastuspinnan on kuitenkin oltava niin etäällä, että sana on lausuttu loppuun äänen palatessa. Jos tähän tarvitaan noin 50 millisekuntia ja kun äänen nopeus ilmassa on noin 340 metriä sekunnissa, voidaan laskea, että pienin tällainen etäisyys on noin 17 metriä tavua kohti. Siten kaiku vaikuttaa pienillä etäisyyksillä ääntä vahvistavasti, suuremmissa huoneissa taas häiritsee kuulemista, koska puhutut tavut kaksinkertaistuvat.


title: Kaiku

text: Kaikuja voidaan käyttää hyväksi etäisyyden ja nopeuden mittauksessa, esimerkiksi kaikuluotauksessa, ultraäänikuvauksessa ja tutkassa. Heijastavan kohteen etäisyys voidaan mitata lähetetystä signaalista havaitun kaiun saapumisajan perusteella ja kohteen nopeus havaitaan Dopplerin ilmiön avulla kaikusignaalin taajuuden muuttumisena.


title: Kaiku

text: Analogisissa puhelinyhteyksissä voi esiintyä kaikuja, jos päätelaitteen vastaanottama signaali heijastuu takaisin vastakkaiseen suuntaan. Ilmiö on selvästi havaittavissa satelliittiyhteyksillä, joissa radioaaltojen edestakainen kulkuaika geostationaarisen satelliitin kautta on noin puoli sekuntia.


title: Kaiku

text: Musiikissa käytettävä kaikulaite lisää signaaliin tarkoituksellista kaikua. Kaikulaite voi hyödyntää nauhasilmukkaa, tai laite voi olla kokonaan elektroninen.


title: Kaiku

text: Analogisissa ääninauhoituksissa saattaa esiintyä kaikuja, jotka aiheutuvat signaalin kopioitumisesta nauhakelalla vierekkäisiin nauhakerroksiin.


title: Kaiku

text: Digitaalisessa äänen pakkauksessa saattaa syntyä niin sanottuja esikaikuja, jotka aiheutuvat siitä, että signaalin käsittely levittää signaalia aikatasossa.


title: Kaiku

text: Kokonaan oma kaikulajinsa on ydinmagneettisessa resonanssissa (NMR) esiintyvä spin-kaiku.


title: Robin Cook (kirjailija)

text: Robert Brian ”Robin” Cook (s. 4. toukokuuta 1940 New York) on yhdysvaltalainen lääkäri (silmäkirugi) ja kirjailija. Suurin osa Cookin kirjoista käsittelee tavalla tai toisella lääketiedettä ja kansanterveyttä. Hän sekoittaa lääketieteellisiä faktoja fiktioon ja luo näin sairaalatrillereitä. Kirjailija itse kuvailee teoksiaan ”faktioniksi”.


title: Robin Cook (kirjailija)

text: Cookin useimmin käyttämä hahmo on patologi Jack Stapleton, joka esiintyy monissa hänen romaanissaan. Monissa teoksissaan hän käyttää kuitenkin muita hahmoja päähenkilöinään. Cook käsittelee kirjoissaan usein myös terveydenhuollon keskittymistä suuryhtiöille. Kirjoissa suuryhtiöille tärkeintä on voiton saavuttaminen, ei potilaat. Cook on sanonut, että hän haluaa kirjoillaan saada ihmiset pohtimaan lääketieteen eettisiä kysymyksiä.


title: Robin Cook (kirjailija)

text: Cook valmistui Columbian yliopistosta. Hän on toiminut myös syvänmerensukeltajana Jacques-Yves Cousteaun ryhmässä.


title: Perussuomalainen

text: Perussuomalainen on Perussuomalaisten pää-äänenkannattaja, joka ilmestyy kerran kolmessa viikossa. Perussuomalaisen painos on noin 25 000. Lehti aloitti huhtikuussa 1996. Perussuomalaisen vastaava päätoimittaja on vuodesta 2012 ollut Matias Turkkila.


title: AMR-WB

text: AMR-WB (engl. "Adaptive Multi-Rate Wideband") on ACELP-algoritmiin perustuva puhekoodekki. Sen välittämän puheen laatu on paljon tavallisia puhekoodekkeja parempi, koska se välittää taajuudeltaan laajemman puhekaistan (50–7000 Hz) kuin tavalliset puhelinverkossa käytettävät kapeakaistaiset puhekoodekit (300-3400 Hz). AMR-WB on kehitetty käytettäväksi kolmannen sukupolven matkapuhelinverkoissa. 3GPP on määritellyt AMR-WB:n standardissaan TS 26.171, lisäksi ITU on standardoinut sen nimellä G.722.2.


title: AMR-WB

text: Kuten AMR, myös AMR-WB toimii nimensä mukaan erilaisilla bittinopeuksilla (6,60, 8,85, 12,65, 14,25, 15,85, 18,25, 19,85, 23,05 ja 23,85 kb/s). Vaikka AMR-WB onkin varsinaisesti puhekoodekki, sitä voi käyttää myös musiikin kanssa varsinkin suuremmilla bittinopeuksilla.


title: Eritrean historia

text: Eritrea on antiikin ajoilta peräisin oleva nimi, joka tulee kreikan kielen sanasta Erythraía (Ερυθραία) ja siitä kehittyneestä latinalaisesta muodosta Erythræa.


title: Eritrean historia

text: "Pääartikkeli: Aksumin kuningaskunta"


title: Eritrean historia

text: Muinainen Aksumin kuningaskunta sijaitsi pääosin nykyisen Eritrean alueella. Se syntyi noin sata vuotta ennen ajanlaskun alkua ja hajosi lopulta1100-luvulla. Sen vaikutuspiiriin kuuluivat lisäksi Etiopian, Somalian, Djiboutiin ja Jemenin alueet. Se kävi vilkkaasti kauppaa Intian ja Välimeren itäosan kanssa. Sen kautta kulki Afrikasta mm. norsunluuta, kilpikonnankuoria, taljoja, mausteita, suitsukkeita, kultaa, jalokiviä ja orjia. Näistä vastikkeeksi saatiin metalleja, lasia, tekstiilejä, viiniä ja oliiviöljyä. Kuningaskunnan valta oli huipussaan kuningas Ezanan aikaan 300-luvulla, jolloin valtio kääntyi kristinuskoon. Se laajeni Punaisellemerelle ja ylettyi myös valtaosan nykyisestä Jemenistä. Aksumin kuningaskunta oli tiiviisti yhteydessä eteläisiin Arabimaihin, joissa puhuttiin samantapaisia kieliä. Aksumin kuninkaat rakennuttivat hautamuistomerkeikseen massiivisia kivipylväitä. Muinaisen Aksumin kaupungin rauniot kohoavat nykyään Pohjois-Etiopiassa lähellä Eritrean rajaa. Se oli mahtavan kuningaskunnan keskus Itä-Rooman keisarikunnan ja Persian välissä.


title: Eritrean historia

text: Aksumilla on ollut kontakti Islamiin jo profeetta Muhammedin elinaikana. ibn Hisham kertoo kuinka osa Muhammedin seuraajista, mukaan lukien hänen tyttärensä Ruqayya ja tämän aviomies Uthman ibn Affan, pakenivat Quraiš-heimon vainoa Aksumin kristityn kuninkaan Ashama ibn Abjar turviin. Pakolaiset eivät palanneet takaisin vasta kuin Mekka oli vallattu takaisin ja monet heistä jäivät Abyssiiniaan jossa asettautuivat Negashin kaupunkiin Itä - Tigrayssä. Näistä maan ensimmäisistä muslimeista kerrotaan erilaisia tarinoita kertojasta riippuen. Muslimitradition mukaan Aksumin kuningas ihastui uudesta uskosta niin, että salaa kääntyi muslimiksi Ortodoksit taas kertovat näiden pakolaisten olleen ensimmäisiä käännynnäisiä islamista kristinuskoon. Eräs tarina taas kertoo kuinka kuningas Ashama ibn Abjarin kuoltua, Muhammed oli rukoillut hänen sielunsa puolesta ja pyytänyt seuraajiaan jättämään abyssinialaiset rauhaan niin kauan kuin he eivät hyökkää muslimeja vastaan.


title: Eritrean historia

text: Aina 700-luvulle Eritrean rannikkoa hallitsi Aksumin kuningaskunta. Tämän jälkeen Eritrea ei kuulunut Abessiiniaan vaan oli jakautuneena pieniin sheikki- ja kuningaskuntiin. Eritreaa ja koko Punaisenmeren aluetta hallitsivat monet paikalliset ja kansainväliset voimat. Osmannien sulttaani Suleymanin sotilaat saapuivat Massawaan vuonna 1557 ja korvasi paikalliset hallitsijat ja aluetta hallittiin Kairon kalifaatin maakuntana. Kun Osmanien sulttaani oli ottanut hallintaansa Kairon kalifaatin vuonna 1517 kukaan ei esittänyt vastalausetta, sillä Punaisenmeren rantojen asukkaat olivat muslimeja. Eritrea kuului Osmanien keisarikuntaan, kunnes alue siirtyi Egyptin varakuninkaan hallintaan vuonna 1865. Italian siirtomaa alueesta tuli vuonna 1885. Vuonna 1896 Italia käytti Eritreaa eräänlaisena väliportaana epäonnistuneessa yrityksessään hallita Etiopiaa. Pieni eritrealainen Hamasien kuningaskunta oli sodassa etiopialaisen Gondarin kuningaskunnan kanssa. Eritrea oli Britannian sotilashallinnon alaisuudessa Italian antauduttua toisessa maailmansodassa. Etiopian valta Eritreassa kesti vain neljä vuosikymmentä 1950 – 1991.


title: Eritrean historia

text: Vuonna 1952 pantiin käytäntöön YK:n päätös Eritrean muodostamasta liitosta Etiopian kanssa. Päätös ei noudattanut Eritrean haluja itsenäistyä, mutta takasi eritrealaisille joitakin demokraattisia oikeuksia ja määrätynlaisen autonomian. Kuitenkin heti liiton muodostamisen jälkeen näitä Eritrealle luvattuja oikeuksia ryhdyttiin polkemaan ja supistamaan. Etiopian hallinnoi aluetta YK:n suojelualueena, mutta se ei ottanut huomioon eritrealaisten tahtoa. Vuonna 1962 keisari Haile Selassie hajotti Eritrean parlamentin ja liitti maan Etiopiaan antaen kipinän Eritrean itsenäisyystaistelulle .


title: Eritrean historia

text: 1969-luvulla Eritrean itsenäisyystaistelua johti Eritrean vapautusrintama (ELF). Vuonna 1970 luvulla järjestössä ilmeni keskinäisiä erimielisyyksiä ja ryhmä ELF:n entisiä jäseniä muodosti Etiopian kansan vapautusrintaman (EPLF). 1970-luvun lopulla EPLF:sta oli tullut voimakkaampi Etiopian hallitusta vastaan taisteleva aseellinen ryhmittymä, ja sen johtajana toimi Isaias Afweriki. Suurin osa EPLF:n aseista oli varastettu Etiopian armeijalta. Tämä Afrikan verisin sisällissota jatkui kunnes Haile Selassie syrjäytettiin vallankaappauksella vuonna 1974. Uusi Etiopian hallitus, "Derg", oli marxilainen sotilasjuntta, jonko mahtimiehenä toimi Mengistu Haile Mariam, jolloin eritrealaisten ja etiopialaisten keskinäinen verenvuodatus hieman laantui molempien vastustaessa Mengistun diktatuuria.


title: Eritrean historia

text: Vuonna 1977 EPLF onnistui ajamaan etiopialaiset pois Eritreasta, mutta samana vuonna massiivinen Neuvostoliiton tuki Etiopialle mahdollisti uudet operaatiot, ja tämä pakotti EPLF:n piiloutumaan maan alle. Vuosien 1978 ja 1986, "Derg" toteutti kahdeksan suuren luokan hyökkäystä itsenäisyysliikettä vastaan, jotka kaikki epäonnistuivat. Vuonna 1988 EPLF valtasi Afabetin, Etiopian armeijan päämajan Koillis-Eritreassa, ja pakotti Etiopian armeijan perääntymään. Seuraavaksi EPLF:n taistelijat piirittivät Kerenin, Eritrean toiseksi suurimman kaupungin. Samanaikaisesti muut toisinajattelijaryhmät etenivät Etiopiassa.


title: Eritrean historia

text: 1980-luvun lopulla Neuvostoliitto ilmoitti, ettei se aikoisi uusia puolustus- ja yhteistyösopimusta. Neuvostoliiton tuen poistuttua Etiopian armeijan taistelutahto romahti ja EPLF muiden kapinallisjoukkojen kanssa nousi valtaan etiopialaisten asemissa. Yhdysvalloilla oli merkittävä rooli rauhanneuvotteluissa Washingtonissa, jotka lopulta johtivat toukokuussa 1991 Mengistun hallinnon romahtamiseen. Toukokuun aikana Megnistu erosi Etiopian hallituksen päämiehen tehtävistä ja lähti maanpakoon Zimbabween. Kukistettuaan Etiopian joukot Eritreassa, EPLF joukot alkoivat pitää järjestystä kotimaassaan. Myöhemmin toukokuussa Yhdysvallat johti Lontoossa neuvotteluja sodan virallisesta lopettamisesta. Näihin neuvotteluihin osallistuivat EPLF ja kolme muuta kapinallisjärjestöä.


title: Eritrean historia

text: 1.-5. kesäkuuta 1991 Yhdysvaltain delegaatio oli edustettuina Addis Ababassa pidetyssä konferenssissa, jossa luotiin Etiopian väliaikainen hallitus. EPLF toimi konferenssissa tarkkailijana ja keskusteli uuden hallituksen kanssa Eritrean ja Etiopian välisistä suhteista. Keskusteluissa päädyttiin yksimieliseen ratkaisuun, jossa etiopialaiset hyväksyivät eritrealaisten oikeuden järjestää kansanäänestys itsenäistymisestä.


title: Eritrean historia

text: Vaikka jotkut EPLF:n kantahenkilöistä omaksuivat marxistisen ideologian, oli Neuvostoliiton Mengistulle tarjoama tuki viilentänyt heidän innostustaan. Kommunismin romahtaminen Neuvostoliitossa ja itäblokissa sai heidät vakuuttuneeksi systeemin surkeudesta. Nykyään EPLF sanoo olevansa sitoutunut demokraattiseen hallintojärjestelmään ja vapaaseen markkinatalouteen Eritreassa. Yhdysvallat on lupautunut tarjoamaan apua sekä Eritrealle että Etiopialle sillä ehdolla, että demokratia ja ihmisoikeudet kehittyvät.


title: Eritrean historia

text: Toukokuussa 1991 EPLF muodosti Eritrean väliaikaisen hallituksen (PGE) hoitamaan Eritrean asioita ennen kansanäänestystä ja pysyvän hallituksen muodostamista. EPLF:n johtajasta Isaiaas tuli hallituksen päämieheksi ja lakiasäätävän elimen muodostivat muut EPLF:n keskeiset henkilöt.


title: Eritrean historia

text: Virallisesti Eritrea itsenäistyi 24. toukokuuta 1993. YK:n tarkkailemassa kansanäänestyksessä 23.–25. huhtikuuta 1993 eritrealaiset päättivät itsenäistyä, ja kahden vuorokauden päästä julistettiin Eritrean itsenäinen valtio perustetuksi. Järjestettiin vapaat kansalliset vaalit. Kansalliskokous, joka nimitti Isaiksen presidentiksi, koostui sekä entisistä EPLF:n jäsenistä että muista puolueista. EPLF järjestyi poliittiseksi puolueeksi, Demokratian ja oikeuden kansanrintamaksi (PFDJ), ja säätää uutta perustuslakia Eritrean nuoreen valtioon.


title: Eritrean historia

text: Vuonna 1998 sota Etiopian ja Eritrean välinen sota syttyi uudelleen. Sodan syynä olivat pääasiassa taloudelliset seikat, rajaerimielisyydet ja Eritrean yhteydet Punaiselle merelle (Assabin satama). Sodassa molemmilta osapuolilta kuoli tuhansia sotilaita, ja rasitti huomattavasti Eritrean taloudellista ja yhteiskunnallista tilannetta, heikensi talouskasvua ja aiheutti erään Afrikan pahimmista maamiinaongelmista. Osapuolet solmivat aselevon kesäkuussa 2000 ja allekirjoittivat rauhansopimuksen saman vuoden joulukuussa. Algerialla ja Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU:lla (nykyinen Afrikan unioni) oli merkittävä vaikutus sopimuksen syntyyn.


title: Eritrean historia

text: Vuonna 2003 YK-johtoisen pitkäaikaisen työn tuloksena julkaistiin lopullinen rajasopimus, mutta Etiopia kieltäytyi allekirjoittamasta ja tilanne on yhä epäselvä, mutta vakaa.


title: Helsinki-mitali

text: Helsinki-mitalilla palkitaan ansioituneita kansalaisia. Mitalit jaetaan Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta. Kaupunginhallitus myöntää mitalin kaupungin hyväksi tehdyistä ansioista. Helsinki-mitalin saa myös 30 vuoden palveluksesta Helsingin kaupungilla.


title: Helsinki-mitali

text: Helsingin kaupungin myöntämä Helsinki-mitali on hyväksytty kannettavaksi virallisten kunniamerkkien ohella ja se lasketaan kuuluvaksi puolivirallisiin kunnia- ja ansiomerkkeihin. Mitalin kääntöpuolella on tunnuslause "acti labores ivcvndi" (ahkeruus on ilomme).


title: Helsinki-mitali

text: Päätöksen kaupungin oman ansiomitalin perustamisesta teki kaupunginvaltuusto 30.11.1955 seuraten Tukholman kaupungin Sankt Eriksmedaljenin esimerkkiä.


title: Helsinki-mitali

text: Samalla kaupunginhallitus päätti myöntää kultaisen Helsinki-mitalin tunnustuksena pitkäaikaisesta toiminnasta kaupungin hyväksi kaupungin luottamustehtävissä seuraavasti:11.6.2004 luovutettiin Helsinki-mitalit 15 stadialaiselle kaupungintalon juhlasalissa.


title: Helsinki-mitali

text:
Stadialaisista mitalin saivat:Kaupunginhallitus myönsi seitsemälle kansalaiselle ja viidelle luottamusmiehelle mitalin heidän ansioistaan kaupungin hyväksi.
- lääkintöneuvos Liisa Elovainiolle hänen laajasta ja monipuolisesta ammatillisesta sekä yhteiskunnallisesta toiminnastaan erityisesti terveyden edistämisessä


title: Helsinki-mitali

text: - hopeinen Helsinki-mitali FM, kirjastonhoitaja Heikki Kaukorannalle.


title: Helsinki-mitali

text: FM, kirjastonhoitaja Heikki Kaukoranta on suomentanut ja toimittanut 1900-luvun alun Helsinkiin ja Helsingin yliopiston kirjastoon sijoittuvan kirjan Herra Corpwieth ja kaksoisolennon arvoitus. Heikki Kaukorannan tekemän laajan selvitystyön tuloksena lukijalle avautuu kuvien ja sanojen välityksellä tarkka ja mielenkiintoinen näkymä elämästä 1900-luvun alun Helsingissä. Herra Corpwieth ja kaksoisolennon arvoitus -kirja ilmestyi Helsingin yliopiston kirjaston julkaisusarjassa syksyllä 2003.


title: Helsinki-mitali

text:
Kultaisen mitalin saivat 576 kaupungin työntekijää sekä päätoimittaja Eilina Gusatinsky, johtaja Ansa Holm, vuorineuvos Ilpo Kokkila, poliisikomentaja Jukka Riikonen, valtiosihteeri Raimo Sailas, lastenlääkäri Annlis Söderholm, toimitusjohtaja Marja Usvasalo ja keittiömestari Hans Välimäki.Kultaisen mitalin saivat 503 kaupungin työntekijää sekä pääjohtaja Matti Halmesmäki, puolustusvoimain komentaja, amiraali Juhani Kaskeala, kansanedustaja Hannes Manninen, toimitusjohtaja Juhani Merimaa, toimitusjohtaja Lasse Murto, pääjohtaja Kari Neilimo, rehtori Ilkka Niiniluoto, ohjaaja Kristin Olsoni ja poliisipappi Carita Pohjolan-Pirhonen. Lisäksi mitalin sai 511 Helsingin kaupungin työntekijää.
Lisäksi mitalin sai 496 Helsingin kaupungin työntekijää tunnustuksena 30 vuoden ansiokkaasta palveluksesta Helsingin kaupungin hyväksi.Lisäksi mitalin sai 527 Helsingin kaupungin työntekijää tunnustuksena 30 vuoden ansiokkaasta palveluksesta Helsingin kaupungin hyväksi.


title: Radio 3

text: Radio 3 on venäläinen kaupallinen paikallisradioasema Petropavlovsk-Kamtšatskissa, Kamtšatkan aluepiirissä. Asema lähettää ympäri vuorokauden musiikkia ja uutisia ULA- (104,5 MHz) ja keskiaalloilla (1 233 kHz).


title: Radio 3

text: Tunnetuksi radio tuli elokuussa 2005, kun sen uutispäällikkö Guzel Lapytova kertoi lähetyksessä tiedon Venäjän laivaston AS-28 Priz -sukellusveneen uppoamisesta seitsemän miehistönjäsenen kanssa Berežovajan poukamaan. Lapytovan mukaan itkuinen nainen oli soittanut toimitukseen ja kertonut saaneensa tiedon sotilashenkilöltä. Lapytova työskenteli myös Kamtšatkan STS-televisiolle ja uutistoimisto Interfaxille.


title: Radio 3

text: Tieto levisi nopeasti Venäjän tiedotusvälineissä ja muutaman tunnin kuluttua Venäjän asevoimat Moskovassa ja Vladivostokissa vahvistivat tapahtuneen. Venäjän Tyynenmeren laivasto oli jo yrittänyt pelastaa minisukellusvenettä, mutta se ei ollut siihen mennessä vielä onnistunut. Tieto varmistui siten, että RIA Novostin Oksana Guseva onnistui saamaan puhelimeen Kaakkois-Venäjällä komentavan kontra-amiraali Viktor Gavrikovin, jonka ääni oli kysymyksen selvittyä muuttunut ja hän oli sulkenut puhelimen.


title: Radio 3

text: Asian julkistamisen jälkeen Venäjän laivasto vastasi myöntävästi brittien ja yhdysvaltalaisten avuntarjouksiin. Brittien Scorpio-45-aluksella ja yhdysvaltalaisten kahdella Super Scorpio -aluksella minisukellusvene saatiin lopulta pintaan. Miehistön jäsenet pelastuivat, mutta joutuivat sairaalaan tarkkailuun ja pääsivät 18. elokuuta 2005 Moskovan alueelle parantolaan. Heille myönnettiin myös mitali urhoollisuudestaan.


title: T-72

text: T-72 on entisessä Neuvostoliitossa ja muissa Varsovan liiton maissa valmistettu taistelupanssarivaunu. T-72 suunniteltiin pienemmän teknisen riskin vaihtoehdoksi Neuvostoliiton sen hetken edistyneimmälle, mutta kalliille ja monimutkaiselle T-64 -panssarivaunulle. Sen tuotanto alkoi vuonna 1971. T-72:n pohjalta on myöhemmin kehitetty myös sen seuraaja T-90. T-72 on edelleen useiden maiden armeijoiden käytössä, vaikkakin sen käyttöikä alkaa lähennellä loppuaan.


title: T-72

text: T-72:sta on useita malleja. Neuvostoliiton omaan käyttöön valmistettiin malleja T-72, T-72A ja T-72B. Neuvostoliiton vientimallit T-72M ja T-72M1 olivat heikommin panssaroituja ja varusteltuja versioita T-72 ja T-72A malleista. Useimmissa malleissa ei ole laseretäisyysmittaria, pimeänäköjärjestelmänä on yksinkertainen infrapunavalaisin. T-72B-malli lisäsi vaunuun myös tykin putken kautta ammuttavan AT-11 Svir -panssaritorjuntaohjuksen, joka korvasi tykin heikompaa tarkkuutta pitkillä etäisyyksillä. T-72B mallia vastaava vientiversio on T-72S.


title: T-72

text: T-72:n kehitti Uralvagonzavod vaihtoehdoksi monimutkaiselle ja kalliille T-64 panssarivaunulle. T-72:n ottamista palveluun vuonna 1973 edelsi sarja useita T-62:n pohjalle rakennettuja malleja. Ensimmäinen varsinainen T-72 prototyyppi valmistui vuonna 1970 ja siitä käytettiin nimitystä "Obiekt 172". Vaunu hyväksyttiin palvelukseen vuonna 1973 ja sen sarjatuotanto alkoi vuonna 1974. Kokonaisuudessaan se ei tullut käyttöön kuin vasta vuonna 1975. Julkisuudessa vaunu oli ensimmäisen kerran Ranskan silloisen puolustusministerin Yvon Bourgesin vieraillessa Venäjällä vuonna lokakuussa 1977. Saman vuoden marraskuussa vaunu otti osaa voitonpäivän paraatiin punaisella torilla. Sittemmin alkuperäisestä vaunusta on kehitelty useita eri versioita useissa eri maissa ja niitä on tuotetty yhteensä arviolta 20 000.


title: T-72

text: T-72M1-vaunut olivat pitkään Suomen kahden sodanajan panssariprikaatin iskuportaan selkäranka; panssariprikaatiin kuului kuusi panssarivaunukomppaniaa. Suuri osa vaunuista oli hankittu käytettynä 1990-luvulla Itä-Saksan jäämistöstä. Nyt T-72 -kalusto on poistunut Suomen puolustusvoimien käytöstä. Vaunuja myytiin ja myymättä jääneet romutettiin Jyväskylän Seppälänkankaan teollisuusalueella loppuvuodesta 2006 alkaen. 2007 puolustusvoimat päätti romuttaa 240 taistelupanssarivaunua, 220 kuljetus- tai rynnäkköpanssarivaunua ja yli 200 kenttätykkiä. Osa romutetuista ajoneuvoista oli T-72:ia ja tykeistä 152 mm:n haupitseja. Eversti Markku Lainevirran mukaan vanhan kaluston pitäminen pitkään myyntikunnossa olisi ylittänyt niiden myyntiarvon.


title: T-72

text: Loppukesästä 2007 T-72-kalustolta ylijääneet varaosavarastot myytiin Patria Weapons Systemsin kautta Tšekkiin. Ostajana oli Dako Cz ja kauppahintana 4,1 miljoonaa euroa, sisältäen 430 000 varaosanimikettä.T-72 vaunua on käytetty seuraavissa sodissa:Somalialaiset merirosvot kaappasivat 2008 Somalian rannikolla liikkuneen ukrainalaisen aluksen, jonka lastina oli 33 kpl T-72 -panssarivaunuja. Myöhemmin Kenia ilmoitti, että taistelupanssarivaunut olisivat olleet menossa sen puolustuslaitokselle, kun taas toisten lähteiden mukaan ne olisi tarkoitettu Etelä-Sudanin hallitukselle.


title: Joen yö

text: Joen yö on Joensuussa elokuun lopussa, viikon 34 perjantaina järjestettävä kulttuuritapahtuma, joka on verrattavissa Taiteiden yöhön. Joen yön tarkoitus on tarjota kulttuurielämyksiä ja tarjota järjestöille toiminnan esittelymahdollisuuksia. Ensimmäisen kerran Joen yö järjestettiin 1991. Alun perin Joen yötä vietettiin viikon 34. perjantaina, mutta se siirrettiin muutaman vuoden ajaksi torstaihin muun muassa järjestyshäiriöiden ja Helsingin Taiteiden yön esimerkin vuoksi. Sittemmin Joen yö on siirretty takaisin perjantaille.


title: Joen yö

text: Vuonna 2007 kaupunkifestivaali järjestettiin 30. elokuuta. Tapahtumapaikkoja olivat Vapaudenpuisto, kortteli XXXI, Taidekeskus Ahjo, torilava, Kauppakatu (Joensuu)kävelykadun lava, Keskuskujan Sinisen virran alue ja Ilosaari sekä muun muassa kirjakauppa, kaupunginteatteri, pääkirjasto, Laulutalo ja ravintolat. Korttelin XXXI eli taidemuseon korttelin ohjelma painottui lasten toimintaan, Keskuskuja oli varattu urheilujärjestöille ja lajiesittelyille. Ilosaaressa oli nuorisolle suunnattua toimintaa.


title: Joen yö

text: Tapahtuman tuotti Soundi ja Väläys -yhtiö.


title: Joen yö

text: Vuoden 2008 Joen yötä vietettiin 28. elokuuta. Tapahtumaa leimasi Joensuun kaupungin 160-vuotisjuhlavuosi, mikä näkyi muun muassa monipuolisempana ohjelmana.


title: Joen yö

text: Vuonna 2009 Joen yö järjestettiin 27. elokuuta. Tapahtumapaikat painottuivat rantabulevardille, matkustajasatamaan.


title: Joen yö

text: Joen Yö 2010 järjestettiin perjantaina 27. elokuuta. Tapahtuma palautettiin muutaman vuoden tauon jälkeen alkuperäiselle paikalleen perjantaiksi. Järjestäjä oli Joensuun kaupungin kulttuuritoimi, tuotantopalveluista vastasi Valoparta Oy ja tuottajana oli Jukka Moskuvaara.


title: Joen yö

text: Joen Yö 2011 järjestettiin perjantaina 26. elokuuta. Uusia tapahtumapaikkoja olivat muun muassa Sirkkalanpuisto ja Pakkahuoneen takainen puisto.


title: Joen yö

text: Vuonna 2012 Joen yö järjestettiin 31. elokuuta ja teemana oli 300 vuotta kulttuuria. Tapahtumassa oli osana kolmesta majakasta muodostuva Majakat-valoteos.


title: Joen yö

text: Vuonna 2013 Joen yö järjestettiin 30. elokuuta ja tapahtumapaikkana toimi Joensuun torille pystytetty tapahtumateltta. Pääesiintyjänä nähtiin Kaukolasipartio.


title: Joen yö

text: Vuonna 2014 Joen yö järjestettiin 29. elokuuta. Teemana oli sirkus. Yö huipentui klo 22.30 ravintolalaiva Elinalla monitaideteokseen, jossa oli pyrotekniikkaa ja sirkusakrobatiaa. Tapahtumapaikkoina olivat muun muassa Carelicum, Iso Myy, Rantakadun suljettu katuosuus, Taitokortteli, Rantabulevardi, Taidekeskus Ahjo ja Taidemuseo.


title: Joen yö

text: Vuonna 2015 Joen yö järjestettiin 28. elokuuta ja tapahtuman teemana oli maailmanmusiikki. Tapahtumapaikat ulottuivat Teatterin puistosta Vapaudenpuiston kautta Taitokorttelin ja Surakan pihapiireihin.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet (, , 24. joulukuuta 1837 – 10. syyskuuta 1898) oli Baijerin herttuatar, Itävallan keisarinna ja Unkarin kuningatar. Hän oli naimisissa Itävallan keisari Frans Joosef I:n kanssa vuodesta 1854. Elisabet oli Baijerin herttua Maksimilian Joosefin ja prinsessa Ludovikan tytär. Häntä kutsuttiin jo nuorena nimellä Sisi (elokuvissa ja joissain kirjoissa "Sissi").


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabetista tuli Itävallan keisarinna sattumalta 16-vuotiaana. Elisabetin serkun, keisari Frans Joosefin, oli tarkoitus avioitua Elisabetin isosiskon Helenen kanssa, mutta keisari muutti mieltään nähtyään viehättäväksi neidoksi kasvaneen Elisabetin.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Nuoren Elisabetin oli vaikea sopeutua Itävallan hovietikettiin hänen saatuaan elää lapsuutensa melko vapaasti kotonaan Baijerissa. Avioliittoa varjosti myös Elisabetin täti ja anoppi, arkkiherttuatar Sophie. Elisabet ja Sophie olivat hyvin erilaisia, eivätkä heidän välinsä koskaan lämmenneet. Sovinto saatiin aikaan vasta Sophien kuolinvuoteella. Elisabet oli muutenkin onneton, sillä hovielämän vaatimukset ahdistivat häntä.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet ja Frans Joosef saivat neljä lasta. Kruununprinssiä saatiin kuitenkin odotella, sillä kaksi ensimmäistä lasta olivat tyttöjä, Sofia ja Gisela, ja heistä ensimmäinen, Sofia, kuoli kaksivuotiaana. Nuori äiti suri tyttärensä kuolemaa pitkään ja katsoi Giselan tartuttaneen tähän taudin, josta Gisela parantui, mutta johon Sofia kuoli. Sophie otti lastenhoidon täysin omalle vastuulleen, myös kruununprinssi Rudolfin synnyttyä 1858. Elisabet tuskin tapasi poikaansa, eikä heidän suhteensa muodostunut läheiseksi, vaikka Rudolf ihannoikin äitiään. Rudolfin hämärissä olosuhteissa tapahtunut itsemurha vuonna 1889 oli Elisabetille suuri järkytys, ja hän pukeutui lopun elämänsä mustaan. Neljännen lapsen, Budapestissä syntyneen Marie Valerien, Elisabet sai kasvattaa itse, ja heidän suhteensa muodostuikin paljon läheisemmäksi kuin Elisabetin ja hänen muiden lastensa.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet oli hyvin eksentrinen henkilö (tyypillistä Wittelsbach-suvulle). Hän kärsi rajuista masennuskohtauksista. Hän oli myös älykäs, mutta tätä piirrettä ei koskaan juurikaan arvostettu. Huomionkipeä keisarinna käänsi kaikkien katseet uskomattomalla kauneudellaan, ja käytti lumovoimaansa hyväksi pyytäessään aviomieheltään jotain. Elisabetin ja Frans Joosefin liitto ei ollut kovin onnellinen, koska he olivat liian erilaisia ymmärtääkseen toisiaan, ja Frans Joosef oli tiukka hovietiketin noudattaja ja hänellä oli harvoin aikaa Elisabetille.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet oli hyvin hoikka ja tarkka painostaan. Jos paino nousi vähänkin, Elisabet aloitti tiukan laihdutuskuurin ja lisäsi runsasta liikuntaa entisestään. Näyttääkseen mahdollisimman hoikalta hän käytti tiukkaa korsettia ja antoi ommella puvut päälleen, jotta niistä tuli mahdollisimman tyköistuvia.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Hän oli muutenkin tarkka ulkonäöstään ja etenkin polviin asti ulottuvista runsaista hiuksistaan. Hiusten päivittäinen harjaaminen suoritettiin rituaalinomaisesti. Kampaaja oli pukeutunut täysin valkoisiin ja levitti lattialle valkoisen kankaan. Tapahtuma kesti jopa pari tuntia, ja jos Elisabetilta irtosi kampauksen aikana hiuksia, hän sai raivokohtauksen. Elisabetin hiukset nähtiin usein taidokkailla palmikoilla ja kampauksilla. Elisabet huolsi hiuksiaan pesemällä ne kolmen viikon välein raaoilla kananmunilla, joihin oli lorautettu tilkka hienointa ranskalaista konjakkia.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Vuosien alkaessa näkyä Elisabetin ihossa hän ei enää antanut tehdä itsestään muotokuvia. Hän halusi ihmisten muistavan hänet ikuisesti nuorena.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet tunsi tukahtuvansa Wienissä ja vuonna 1860 hän alkoi matkustella ilman Franz Josefia. Hän kärsi tuberkuloosista, mutta myöhemmin on arveltu oireiden olleen psykosomaattisia. Hän vietti talven Madeiralla ja palasi Wieniin. Pian tämän jälkeen hän sairastui jälleen ja palasi Korfulle. Elisabet rajoitti matkansa tuttuihin maisemiin ja eksoottisina pidettyihin Välimeren maihin, joissa sen ajan kuninkaalliset eivät yleensä matkustelleet. Hänen lempipaikkojaan olivat Ranskan Riviera, jossa turismi oli vähäistä, Geneve-järvi Sveitsissä ja Itävallan Bad Ischl, jossa keisarillinen pari vietti kesänsä. Osasyy matkailuun oli Elisabetin melankolisuus ja sairastelu. Parannellessaan itseään hän vietti aikaansa paljon muun muassa Korfussa ja matkustelu nostikin keisarinnan mielialaa. Elisabet kuului Euroopan tuon ajan parhaisiin ratsastajiin, ja vietti paljon aikaa mm. Isossa-Britanniassa ajueiden jäljillä ratsastaen.


title: Elisabet (Itävalta)

text:
Preussi voitti Itävallan Königgrätzin taistelussa ja maat solmivat Prahan rauhan 1866. Palattuaan Wieniin vuonna 1867 Elisabet kiinnostui Itävaltaan kuuluvan, laajempaa itsehallintoa kaipaavan Unkarin tilanteesta. Hänen myötävaikutuksellaan tilanne ratkaistiin perustamalla Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia, jossa Unkarilla oli itsehallinto ja tasavertainen asema Itävallan kanssa. Frans Joosef ja Elisabet kruunattiin vuonna 1867 virallisesti Unkarin kuninkaaksi ja kuningattareksi. Tämä oli ainoa kerta, kun hän puuttui politiikkaan. Kansan suhtautuminen Elisabetiin oli ristiriitaista: silloin kun keisarinna oli Wienissä ja näyttäytyi julkisuudessa, hän oli hyvinkin pidetty, mutta koska hän oli usein ulkomailla eikä käynyt Wienissä kuin pari kertaa vuodessa, häntä syytettiin velvollisuuksiensa unohtamisesta. Elisabet rakasti Unkaria ja halusi keskustella unkariksi myös Frans Joosefin kanssa. Unkarissa sijainnut Gödöllon palatsi oli Rudolfin kuolemaan asti yksi hänen lempipaikoistaan.
Elisabet kuoli 60-vuotiaana Genevessä 10. syyskuuta 1898, kun italialainen anarkisti Luigi Lucheni iski viilan hänen sydämeensä keskellä päivää. Haava oli niin pieni, että sitä ei ensin edes huomattu. Elisabet itse uskoi, että mies halusi varastaa hänen kellonsa ja käveli vielä pari sataa metriä laivaan, jossa menetti tajuntansa. Hän kuoli muutamaa tuntia myöhemmin huoneessaan Beau Rivage -hotellissa. Anarkisti valitsi Elisabetin kohteekseen sattumanvaraisesti, sillä kuninkaallinen, jonka hän aikoi tappaa, ei saapunutkaan Genevenjärvelle.


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabet haudattiin Wienin keskustassa sijaitsevaan keisarilliseen kryptaan, johon kuninkaallisia oli haudattu vuosisatojen ajan. Frans Joosefin kerrotaan myöhemmin sanoneen "Kukaan ei tiedä, kuinka paljon minä häntä rakastin".


title: Elisabet (Itävalta)

text: Elisabetin roolia ovat esittäneet televisiossa ja elokuvissa useat näyttelijät. Elisabetin elämästä on kuvattu vuosina 1955–1957 varsin romantisoitu elokuvatrilogia "Sissi", jossa Elisabetia näyttelee Romy Schneider. Hänestä on tehty kirjoja ja musikaali, jota esitettiin Wienissä vuosia. Musikaalia on esitetty myös muun muassa Budapestissa, Essenissä, Stuttgartissa, Göteborgissa ja Tokiossa, ja sen Suomen kantaesitys oli Turun kaupunginteatterissa syksyllä 2005. Karl Lagerfeldin ohjaamassa, Chanelin tuottamassa lyhytelokuvassa "Reincarnationissa" Cara Delevingne ja Pharrell Williams esittävät Sisiä ja Frans Joosefia. Wienissä Hofburgin kuninkaallisessa palatsissa on Sisi-museo.


title: Ultrajuoksu

text: Ultrajuoksulla tarkoitetaan kaikkia maratonia (42,195 kilometriä) pidempiä juoksumatkoja. Ultrajuoksuja on hyvin monenlaisia. Lyhyin virallinen ultrajuoksumatka on 30 mailia (48,280 km). Yleisimmät matkat ovat 50 mailia (80 km), 100 km ja 100 mailia (160 km). Usein juostaan myös aikaperusteisia kilpailuja. Aikaperusteisten kilpailujen suosituin kesto on 24 tuntia, mutta myös muun mittaisia kilpailuja järjestetään, esimerkiksi 6, 12 ja 48 tunnin sekä 6 vuorokauden juoksuja. Pisimmillään ultrajuoksukilpailut voivat olla tuhansien kilometrien pituisia ja kestää useita kuukausia.


title: Ultrajuoksu

text: Juoksuja järjestetään lähes kaikissa eri maastotyypeissä. Aikaperusteiset juoksut käydään yleensä lyhyillä maantiekierroksilla, toisinaan urheilukentällä.


title: Ultrajuoksu

text: Kenties kuuluisin ultrajuoksu on 246 kilometriä pitkä Spartathlon, juoksu Ateenasta Spartaan. Muita ultrajuoksukilpailuja ovat esimerkiksi Ranskan ja Saksan halkijuoksut. Vuonna 2003 juostiin 5 036 kilometrin TransEurope-FootRace Lissabonista Moskovaan. Juoksu kesti 64 päivää.


title: Ultrajuoksu

text: Vaativimpiin tapahtumiin otetaan mukaan vain kokeneita juoksijoita, ja lyhyemmillekin matkoille kilpailijat osallistuvat yleensä omalla vastuullaan. Kilpailuissa ei pääsääntöisesti jaeta palkintorahoja. Erityisen suosittua ultrajuoksu on Yhdysvalloissa, jossa erilaisia tapahtumia on laidasta laitaan.


title: Ultrajuoksu

text: Ultrajuoksussa järjestetään kansainvälisiä arvokilpailuja Euroopan ja maailman tasolla. Viralliset matkat mestaruuskilpailuissa ovat 100 km, 24 tuntia ja noin 80 km vuorijuoksu.


title: Ultrajuoksu

text: Suomessa ultrajuoksun harrastajia on muutamia tuhansia. Merkittävimmät kotimaiset ultrajuoksutapahtumat ovat vuodesta 1972 lähtien joka vuosi järjestetty Suomi-juoksu 100 km, Helsingissä juostava Helsinki Ultra Run, Endurance 24h Espoossa ja Kolilla juostava Vaarojen maraton, jossa pisin matka on 130 kilometriä.


title: Ultrajuoksu

text: Viime vuosina ultrajuoksun suosiota on lisännyt polkujuoksun suosio. Uusia maastoreiteillä juostavia ultrajuoksukilpailuja on ilmestynyt runsaasti. Niissä tapahtuman luonteen vuoksi osanottajamäärää joudutaan rajaamaan.


title: Marja (nimi)

text: Marja on suomenkielinen naisen etunimi. Nimi voi johtua pienikokoista hedelmää tarkoittavasta sanasta marja, mutta on käsitetty myös Maria-nimen muunnelmaksi. Marja on yleinen myös yhdysnimen alkuosana, esim. Marja-Leena, Marja-Liisa, Marja-Sisko, Marja-Terttu.


title: Marja (nimi)

text: Marjan nimipäivää vietetään 15. elokuuta. Samana päivänä nimipäiväänsä viettävät myös Marjatta, Jaana, Marjo, Marita, Marjut, Marianne, Marjaana ja Marjukka.


title: Marja (nimi)

text: Nimi on sijoitettu tälle päivälle, koska se on käsitetty Maria-nimestä johtuvaksi ja 15. elokuuta on kristikunnassa vanhoista ajoista ollut Neitsyt Marian muistopäivä. Nykyäänkin sitä vietetään juhlapäivänä sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa, ja eri kielissä siitä käytetään muun muassa nimiä "Assumption", "Ferragosto" ja "Uspenie". Suomessa päivää on kansanomaisesti nimitetty "Jälki-Maariaksi" erotukseksi muista vanhoista Marian juhlapäivistä..


title: Marja (nimi)

text: Väestörekisterikeskuksen Nimipalvelun tilastojen mukaan Suomessa on elokuuhun 2018 mennessä ollut yhteensä 53 142 Marja-nimistä henkilöä. Etunimien lukumäärissä ovat mukana kaikki väestötietojärjestelmään merkityt, myös kuolleiden henkilöiden, nimet. Tilastoissa ovat mukana ensimmäisten etunimien lisäksi muut annetut etunimet. Hieman yli puolet Marjoista on syntynyt 1940- tai 1950-luvulla. Nuorten naisten ja tyttöjen nimenä Marja on nykyään melko harvinainen.Marja-Helena


title: Marja (nimi)

text: Marja-Leena


title: Marja (nimi)

text: Marja-Liisa


title: Marja (nimi)

text: Marja-Sisko


title: Marja (nimi)

text: Muita


title: Lauri Koskela

text: Lauri Koskela (16. toukokuuta 1907 Lapua – 3. elokuuta 1944 Äyräpää, Vuosalmi) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja. Hän sijoittui vuoden 1932 olympialaisissa hopealle, mutta hänen uransa huippuvuodet osuivat 1930-luvun jälkipuoliskolle. Koskela voitti olympiakuntaa Berliinissä 1936 ja saavutti kaikkiaan kolme EM-kultaa ja yhden EM-pronssin sekä kymmenen SM-mitalia.


title: Lauri Koskela

text: Lauri Koskela syntyi Lapuan Huhtalankylässä köyhään viljelijäperheeseen. Isän häivyttyä omille teilleen äiti joutui huolehtimaan lapsistaan yksin hankkien elannon pyykkärinä ja siivoajana. Koskela joutui taustansa takia koulukiusatuksi, minkä vuoksi hän päätti ryhtyä harrastamaan urheilua. Koskela oli kiinnostunut myös yleisurheilusta sekä jalkapallosta, mutta lopulliseksi lajivalinnaksi muodostui paini, jota hän harrasti Lapuan Ponnistuksessa.


title: Lauri Koskela

text: Koulun jälkeen Koskela työskenteli Lapuan Patruunatehtaalla ja liittyi samalla ammattiyhdistykseen sekä Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Ensimmäisiin painikisoihinsa hän osallistui 1920-luvun puolivälissä. Koskela ei ollut kertaakaan mukana Työväen Urheiluliiton mestaruuskilpailuissa, mutta esimerkiksi toimittaja Lauri Järvinen arveli hänen olleen vuosikymmenen lopulla vähintään TUL:n toiseksi paras omassa sarjassaan. Marraskuussa 1929 Koskela osallistui Helsingin Jyryn järjestämiin valtakunnallisiin kilpailuihin ja voitti 62 kg:n sarjan. Kilpailu aiheutti urheilupoliittisen selkkauksen, koska kommunistinen Jyry oli erotettu sosialidemokraattien hallitsemasta Työväen Urheiluliitosta, joka määräsi Lapuan Ponnistuksen erottamaan kisoihin osallistuneet Koskelan ja Elias Tervasmäen. Ponnistus kuitenkin kieltäytyi, ja TUL erotti seuran jäsenyydestään.


title: Lauri Koskela

text: Vuonna 1930 Koskela joutui äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen ahdistelemaksi, mikä huipentui kesällä tapahtuneeseen kyyditykseen. Hänet siepattiin kotoaan ja kuljetettiin Alajärvelle, mutta Koskela selvisi tapauksesta ilman suurempia vammoja. Hän kertoi myöhemmin olleensa valmis lyömään kotiinsa tunkeutuneita fasisteja kirveellä mutta malttaneen mielensä äitinsä pyynnöstä. Äärioikeistolaisen ilmapiirin kasvaessa Suomessa ja erityisesti Pohjanmaalla Koskelalla oli enää kaksi vaihtoehtoa, joko lopettaa painiminen kokonaan tai vaihtaa seuraa porvarilliseen Lapuan Virkiään. Hän päätti syksyllä 1930 loikata Virkiän riveihin, syynä oli lähinnä Koskelan tietoisuus omista kyvyistään ja menestysmahdollisuuksistaan myös kansainvälisissä kisoissa. Vasemmistolaisen seuran jäsenenä hänellä ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia tulla valituksi esimerkiksi olympialaisiin.


title: Lauri Koskela

text: Ensimmäisen Suomen mestaruutensa Koskela voitti 1932, ja samana vuonna hän edusti Suomea Los Angelesin olympialaisissa. Hän hävisi avausottelunsa jo 48 sekunnin jälkeen mutta saavutti kisoissa lopulta pronssia. Koskelan painiuran huippuvuodet osuivat 1930-luvun jälkipuoliskolle, jolloin hän oli Kustaa Pihlajamäen ohella Suomen menestynein painija. Berliinin olympialaisissa 1936 Koskela paini kultaa voitettuaan loppuottelussa virolaisen Valdemar Välin tuomariäänin. Olympiakullan lisäksi hän saavutti kolme EM-kultaa, yhden EM-pronssin, seitsemän SM-kultaa ja kolme SM-hopeaa.


title: Lauri Koskela

text: Siviilielämässä Koskela tunnettiin hiljaisena ja vaatimattomana miehenä. Hänestä tuli tunnettu julkisuuden henkilö, joka teki ulkomuodollaan vaikutuksen erityisesti naisiin, joilta ”Pohjolan Adonikseksi” ylistetty Koskela sai runsaasti ihailijapostia. Hän oli kuitenkin itse naimisissa. Lauri Koskela osallistui sekä talvi- että jatkosotaan. Jatkosodan hyökkäysvaiheen jälkeen hän sai vapautuksen palveluksesta ikänsä vuoksi mutta hänet määrättiin uudelleen rintamalle vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana. Hänestä oli tuolloin kaavailtu myös Suomen Painiliiton uutta päävalmentajaa. Lauri Koskela kaatui Vuosalmella vartiossa ollessaan elokuussa 1944. Hän tavoitteli tuulenpuuskan taisteluhaudan reunan yli heittämää puolisonsa kirjettä ja kuoli tarkka-ampujan luotiin.


title: Lauri Koskela

text: Lapuan kaupungintalon puistossa kasvaa olympiatammi, jonka Koskela sai kunniapalkintona vuoden 1936 olympialaisista. Se istutettiin nykyiselle paikalleen 1939. Puun juurella on myös muistolaatta.


title: Ale Saarvala

text: Aleksanteri (Ale) Saarvala (alk. Schabarin, 9. huhtikuuta 1913 Viipuri – 7. lokakuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Ale Saarvala

text: Saarvalasta tuli kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen voimistelun olympiavoittaja Berliinin kisoissa 1936. Ensimmäisen päivän pakollisissa liikkeissä hän sai rekkisuorituksestaan 9,7 pistettä, mihin ylsivät myös saksalaiset Konrad Frey ja Alfred Schwarzmann. Toisen päivän vapaavalintaisista liikkeistä Saarvala sai 9,667 pistettä mutta Frey sai vain 9,567 ja Schwarzmann 9,533 pistettä, joten vaikka Saarvala ei ollutkaan toisen päivän paras rekillä, voitti hän kultaa. Joukkuekilpailussa Suomi sai pronssia.


title: Ale Saarvala

text: Lontoon olympiakisoissa 1948 Saarvala sai toisen kultamitalinsa, tällä kertaa joukkuekilpailussa. Rekillä hän sijoittui neljänneksi.


title: Ale Saarvala

text: Saarvala edusti Kelkkalan Kisailijoita ja Tampereen Voimistelijoita. Hän muutti Kanadaan 1957 ja kuoli siellä 1989.


title: Ale Saarvala

text: Saarvala on kuvattuna huhtikuussa 1945 julkaistussa, Aarne Karjalaisen suunnittelemassa postimerkissä (arvoltaan 2 + 1 markkaa). Merkin lisämaksulla tuettiin Urheilurahastoa ja sen työtä urheilun hyväksi.Kalle Päätalon omaelämäkerrallisen Iijoki-romaanisarjan teoksessa "Iijoen kutsu" esiintyy useaan otteeseen Olli Kaartola -niminen muurari, joka on voittanut kultaa Berliinin ja Lontoon olympialaisissa. Päätalolla oli tapana muuttaa etenkin tamperelaisten todellisuuspohjaisten henkilöidensä nimet. Romaanissa esiintyvän Olli Kaartolan Päätalon lukijat katsovat vastaavan reaalimaailman Ale Saarvalaa. (Kts. esim. Kalle Päätalo, "Iijoen kutsu", sivu 196, Gummerus 1990).


title: Flora

text: Flora ja floora tarkoittavat seuraavia:Floraan liittyvät myös seuraavat:


title: Fauna

text: Fauna tarkoittaa seuraavia:


title: Henrik Florinus

text: Henrik Florinus (1633 Paimio – 12. huhtikuuta 1705 Paimio), viralliselta nimeltään Henricus Florinus, oli suomalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä. Hän julkaisi vuonna 1702 ensimmäisen suomalaisen sananlaskukokoelman nimellä "Wanhain suomalaisten tawaliset ja suloiset sananlascut". Lisäksi Florinus tarkasti "Raamatun" kielen ja laati arvostetun latinalais-ruotsalais-suomalaisen sanakirjan.


title: Henrik Florinus

text: Henrik Florinuksen vanhemmat olivat Paimion kirkkoherra Matthias Erici Florinus ja Elisabet Henriksdotter. Henrik Florinus aloitti opinnot Turun akatemiassa vuoden 1650 syksyllä ja valmistui maisteriksi vuonna 1656. Opiskeluaikanaan hän sekaantui tappeluihin ja häntä syytettiin pahoinpitelystä, joskin syyte raukesi.


title: Henrik Florinus

text: Valmistumisensa jälkeen Florinus suoritti jatko-opintoja, koska ei saanut mitään hakemaansa virkaa. Tänä aikana hän meni naimisiin Valborg Larsdotter Tammelinuksen kanssa vuonna 1658. Vihdoin Florinus pääsi muutamaksi kuukaudeksi armovuoden saarnaajan sijaiseksi Kemiöön vuosina 1660–1661. Kaksi vuotta myöhemmin hän sai viran Hämeenlinnan kirkkoherrana ja pedagogion opettajana. Palkka oli vaatimaton mutta varma verrattuna opiskeluaikaan.


title: Henrik Florinus

text: Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Florinus meni naimisiin Beata Davidsdotter Gyllenbögelin kanssa. Perheeseen syntyi ainakin kaksi poikaa: Henrik nuorempi ja Samuel. Vuonna 1671 Florinus pääsi kirkkoherraksi lapsuudenseudulleen Paimioon ja ryhtyi tarmokkaasti hoitamaan seurakuntaansa. Hän käytti myös omia varojaan uuden kivikirkon rakentamiseen.


title: Henrik Florinus

text: Työn ohessa Florinus kirjoitti latinalais-ruotsalais-suomalaisen sanakirjan. Sanakirjan kirjoittamisessa hän käytti todennäköisesti apuna ruotsalaista teosta, johon oli lisätty myös suomen sanoja. Florinuksen sanakirja "Nomenclatura rerum brevissima latino-sveco-finnonica" ilmestyi vuonna 1678. Suomea hyvin osaavana Florinus sai sanakirjastaan sen edeltäjiä selkeämmän ja sepitti myös itse uusia sanoja, arviolta jopa 10 prosenttia sanakirjan sanoista. Florinuksen sanakirjasta otettiin uusi painos vuonna 1695 ja myöhemmin vielä kolme painosta, joihin oli lisätty myös saksankielinen sanasto.


title: Henrik Florinus

text: Toisen vaimon kuolema vuonna 1675 jätti Florinuksen jälleen leskeksi. Niinpä hän avioitui Halikon kappalaisen lesken Katarina Eriksdotter Pihlin kanssa, ja heille syntyi vielä ainakin kaksi poikaa. Kaikkiaan Florinukselle ja hänen kolmelle vaimolleen syntyi noin 18 lasta.


title: Henrik Florinus

text: Vuonna 1680 Florinus valittiin valtiopäivämieheksi pappissäädystä. Seuraavana vuonna hän sai osakseen toisen arvostuksenosoituksen, sillä Florinus valittiin tarkastamaan vuoden 1642 "Raamatun" kieliasu. Vuonna 1682 valmistui Florinuksen tarkastama "Uusi testamentti" ja "Vanha testamentti" kaksi vuotta myöhemmin. Florinuksella oli tähän hyvät kielelliset edellytykset, sillä hän osasi hyvin sekä suomea että "Raamatun" alkukieliä, ja uusi 2 200 kappaleen painos menestyikin hyvin. Vuonna 1688 Florinus suomensi vuoden 1686 kirkkolain.


title: Henrik Florinus

text: Vuonna 1689 Paimion seurakunta siirrettiin Turun akatemian alaisuuteen, jolloin Florinus menetti virkansa. Se oli hänelle katkera pala, vaikka hän saikin kirkkoherranviran Kemiöstä. Florinuksen Kemiön-aika oli riitaisaa: hänellä oli seurakuntalaisten kanssa erimielisyyttä palkka-asioista.


title: Henrik Florinus

text: Florinus innostui sananlaskujen keräämisestä vuonna 1695 saatuaan haltuunsa samana vuonna kuolleen Gabriel Tammelinin ja tämän isän Laurentius Petrin keräämät kokoelmat. Ystäviensä kehotuksesta hän julkaisi ne ja itse keräämänsä sananlaskut kokoelmana "Wanhain suomalaisten tawaliset ja suloiset sananlascut" – tosin vasta vuonna 1702. Maantieteellisesti aineisto painottui Satakunnasta, Varsinais-Suomesta ja Hämeestä kerättyihin sananlaskuihin. Kirja sisälsi yli 1 500 sananlaskua, viisi kertaa enemmän kuin vuonna 1529 ilmestynyt ensimmäinen saksankielinen sananlaskukirja. Kirja sai varsin myönteisen vastaanoton, sillä sananlaskujen ei nähty olevan samalla tavalla pakanallisia kuin kansanrunous.


title: Henrik Florinus

text: Vuonna 1699 Florinuksen onnistui saada jälleen virka Paimiosta varsinaisen viranhoitajan sijaisena ja pian sen jälkeen vakituisena viranhaltijana. Hänen vanhin poikansa nimitettiin puolestaan Kemiön kirkkoherraksi. Paimiossa Florinus vietti loppuelämänsä. Hän julkaisi vielä vuonna 1705 suomenkielisen teoksen "Yxi lyhykäinen opetus oikiasta wanhurscaudesta", jota ei ole tiettävästi säilynyt yhtään kappaletta, ja kuoli samana vuonna. Siten Florinus ei ollut enää kuulemassa seuraavana vuonna tapahtunutta vanhimman poikansa virasta erottamista ja kuoliaaksi ruhjomista ("rådbråkning") ja mestaamista aviorikoksesta ja murhasta tuomittuna.


title: Pat ja Mat

text: Pat ja Mat eli "Hupsis-ukot", "Hupsis-herrat" tai "Hupsis" ( tai "Pat a Mat") on tšekkiläinen 111-osainen humoristinen stop motion -tekniikalla tehty televisiosarja. Sarjan on käsikirjoittanut Lubomír Beneš. Ensimmäinen jakso valmistui vuonna 1976.


title: Pat ja Mat

text: Jakson juoni perustuu usein päähenkilöiden, Pat ja Mat -kaksikon yritykseen suorittaa jokin käytännön tehtävä, mikä synnyttää usein sarjan erilaisia slapstick-epäonnistumisia. Usein ongelmat selätetään lopulta jollain perin omintakeisella ad hoc -ratkaisulla. Sarjassa ei ole lainkaan puhetta vain musiikkia ja erilaisia äänitehosteita, mutta sarjalle on annettu puhetta vain Hollannissa. Tunnusmusiikin ohella huomattava osa sarjan musiikista on huuliharpun soittoa.


title: Pat ja Mat

text:
Suomessa sarjaa on esitetty Yle TV2:lla "Pikku Kakkosen" yhteydessä sekä C More Juniorilla.
Suomessa sarjaa on julkaistu myös VHS:llä ja DVD:llä nimellä "Hupsis".


title: Foibos

text: Foibos (, , ”loistava”) on Apollonin epiteetti, jota on käytetty kuvaamaan hänen asemaansa valonjumalana. Apollon liitettiin aurinkokulttiin vasta hellenistisellä ajalla, jolloin muodostui yhteys Apollonin ja Helioksen välillä. Myöhemmin roomalaiset runoilijat käyttivät sanaa kuvaamaan auringonjumala Solia.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Sigfridus Aronus Forsius ("Sigfrid Aron Forsius") (noin 1560 Helsinki – 1624 Tammisaari) oli suomalainen pappi, tähtitieteilijä, astrologi, almanakkojen julkaisija, luonnonfilosofi, runoilija ja tieteen yleismies. Hän julkaisi Suomen ensimmäiset almanakat.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Forsiuksen arvellaan ennen pappisvihkimystään opiskelleen Saksassa. Hänestä on varmoja tietoja vasta 1590-luvulta, jolloin hän toimi Tallinnan tuomiokirkon koulun opettajana ja saarnaajana. Forsius opiskeli 1596–1597 Uppsalan yliopistossa ja palasi sitten Baltiaan, jossa hän toimi muun muassa Narvassa koulun rehtorina ja Kaarle Henrikinpoika Hornin perheessä kotiopettajana. Forsius osallistui sotilaspappina Kaarle-herttuan toiseen Suomen retkeen 1599–1600 ja sen jälkeen Puolan vastaiseen sotaan Baltiassa.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Forsius palasi marraskuussa 1601 Kaarle-herttuan seurueessa Suomeen. Kaarle lähetti hänet yhdessä Hieronymus von Birckholtzin ja Daniel Hjortin kanssa Lappiin ja Jäämeren rannikolle suuntautuneelle tutkimusretkelle. Tällä retkellä oli tarkoitus hankkia tietoja Tanskan kanssa käytävää rajankäyntiä varten. Retkikunta lähti joulukuussa 1601 Turusta ja kulki Mustasaaren, Limingan ja Kemin kautta Tornioon. Retkikunta matkasi Tornionjoen laaksoa pitkin Kautokeinoon ja sieltä Tenojoen laakson kautta Varanginvuonolle ja lopulta Vuoreijaan. Vuoreijasta palattiin meritse Ruijan rannikkoa pitkin Tiitisvuonoon ja edelleen Kölivuoriston yli ja Luulajanjoen laaksoa pitkin Luulajaan, josta loppumatka Piitimen ja Uumajan kautta Tukholmaan, jonne retkikunta saapui toukokuun alussa 1602. Retken aikana tehtiin tähtitieteellisiä mittauksia ja kerättiin tietoa reitin varren maantieteestä ja perinteisten rajojen kulusta Pohjoiskalotin alueella.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Onnistuneen retken jälkeen Kaarle nimitti Forsiuksen Kemiön kirkkoherraksi. Forsius matkusti 1605 Pohjois-Saksaan, missä hän painatti suuren ennustuskirjansa 1606. Saksasta paluunsa jälkeen Forsius menetti kuitenkin kirkkoherran virkansa ja joutui vuodeksi vankilaan Örebron linnaan, sillä Kaarle epäili hänen olleen matkan aikansa yhteydessä Sigismundin kannattajiin. Lisäksi Forsius jäi kiinni kuningasta pilkkaavan runon ruotsintamisesta.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Vapauduttuaan vankeudesta Forsius julkaisi ensimmäisen almanakan sekä pienen ennustuskirjan, kaksi virsikokoelmaa ja kuvauksen vuonna 1607 näkyneestä pyrstötähdestä. Näiden julkaisujen ansiosta kuninkaaksi noussut Kaarle asetti Forsiuksen hoitamaan Upsalan yliopiston tähtitieteen professorin virkaa. Tässä virassa Forsius alkoi kirjoittaa pääteostaan "Physica". Yliopistossa syntyneiden kiistojen takia Forsius jätti viranhoidon vuonna 1610. Kirkko katsoi hänen astrologiset tutkimuksensa taikauskoksi ja Kaarle epäili häntä jälleen Sigismundin kannattajaksi, ja Forsius vangittiin uudestaan Örebron linnaan. Forsius vapautui Kaarlen kuoltua marraskuussa 1611.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Uusi kuningas Kustaa II Aadolf nimitti Forsiuksen 1612 kuninkaalliseksi tähtitieteilijäksi ja myönsi hänelle erioikeuden almanakkojen painattamiseen ja myyntiin. Lisäksi Forsiuksesta tuli Tukholman Gråmunkeholmenin (nykyinen Riddarholmen) seurakunnan pappi ja Tukholman konsistorin sihteeri. Särmikäsluonteinen Forsius joutui riitoihin muiden Tukholman pappien kanssa, ja kun Daniel Hjort surmattiin Forsiuksen Tukholman asunnon pihalla, teosta epäiltiin Forsiusta. Hän ja Hjort olivat olleet riidoissa ennen Hjortin kuolemaa.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Näistä syistä Forsius luopui papinvirasta 1615 ja keskittyi kirjallisiin töihin. Hän teki 1616 tiedustelumatkan Baltiaan ja Novgorodiin kansleri Axel Oxenstiernan toimeksiannosta ja muutti 1618 Suomeen Tammisaaren kirkkoherraksi. Vuonna 1619 Forsius joutui taas selkkauksiin, tällä kertaa kirkon edustajien kanssa astrologian, kädestäennustamisen ja muiden salatieteiden harjoittamisen takia. Hän oli lyhyen aikaa vangittuna, oli Uppsalan tuomiokapitulin kuultavana asiasta ja menetti tähtitieteilijän viran. Forsius sai kuitenkin pitää kirkkoherran viran, ja hän kuoli virassa ollessaan alkuvuodesta 1624.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Forsius julkaisi ruotsinkielisiä almanakkoja vuosien 1608–1623 välillä lähes joka vuodelle. Almanakkoihin liittyi myös ennustuskirjoja. Lisäksi Forsius oli virsirunoilija. Hän laati viitisenkymmentä uutta virttä julkaisemiinsa virsikirjoihin. Hän julkaisi myös Suomen historian kronikan, josta on säilynyt katkelmia. Forsiuksen pääteos, vasta 1952 julkaistu "Physica", oli yleiskuvaus luonnontieteen alalta. Teoksessaan "Minerographia" Forsius käsitteli mineraaleja, maalajeja, metalleja ja jalokiviä. Kaikkiaan Forsius julkaisi noin 50 painotuotetta pääosin ruotsin kielellä, mutta jotkut myös latinaksi.


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Forsiukselle on pystytetty muistomerkki Tammisaareen vuonna 1924, kun oli kulunut 300 vuotta hänen kuolemastaan. Tammisaaressa on myös "Sigfrid Aronuksen katu".


title: Sigfridus Aronus Forsius

text: Tässä luettelossa on Forsiuksen tärkein kirjallinen tuotanto:


title: John Fortescue

text: Sir John Fortescue (n. 1394 - n. 1480) oli englantilainen oikeusoppinut, joka on kirjoittanut Englannin laista kertovan kirjan "De laudibus legum Angliae".


title: Boeing 737

text: Boeing 737 on Boeingin vuonna 1967 esittelemä kaksimoottorinen lyhyiden ja keskipitkien matkojen kapearunkoinen matkustajalentokone. Se on ilmailun historian myydyin kaupallinen suihkukone.


title: Boeing 737

text: Tyyppiä myydään ja kehitetään edelleen. Kone on niin yleinen, että voidaan sanoa niitä olevan joka hetki vähintään 1 250 kappaletta ilmassa. Tämän tyyppinen kone nousee tai laskeutuu jossain päin maailmaa keskimäärin joka viides sekunti.


title: Boeing 737

text: Koneen pääkilpailija on Airbusin A320-koneperhe.


title: Boeing 737

text: Boeing 737:stä on kehitetty useita versioita pääasiassa matkustajamäärän ja toimintamatkan lisäämiseksi. Tyyppiä on valmistettu vuodesta 1967 lähtien. Ensimmäinen kone toimitettiin seuraavana vuonna.


title: Boeing 737

text: Boeing 737 -koneita on neljää ”sukupolvea”, jotka tunnetaan nimillä Original ("alkuperäinen"), Classic ("klassinen"), Next Generation ("NG", "seuraava sukupolvi") ja 737 MAX.Versioita -100, -200, -300, -400 ja -500 ei enää valmisteta. Versiot -600, -700, -800 ja -900 ovat edelleen tuotannossa. MAX 7, 8 ja 9 ovat kehitysvaiheessa.


title: Boeing 737

text: Boeing 737–100 oli ensimmäinen Boeing 737 -sarjan lentokone. Kone oli 94 jalkaa (28,65 metriä) pitkä ja 13,16 jalkaa (4,01 metriä) korkea. Koneen suurin matkustajakapasiteetti oli 124, mutta tyypillisin käytössä ollut matkustajakapasiteetti 113 matkustajaa. 737-100 lensi ensilentonsa 9. huhtikuuta 1967. Mallista ei tullut erityisen suosittua, ja sitä valmistettiin ainoastaan 30 kappaletta. Ensimmäisenä koneen otti käyttöön saksalainen Lufthansa, joka olikin sen ainoa merkittävä käyttäjä. Ensimmäinen kone valmistui 28. joulukuuta 1967 ja viimeinen 2. marraskuuta 1969.


title: Boeing 737

text: 737-200 oli versio on 737-100:n pidennetty versio Yhdysvaltain markkinoita varten.


title: Boeing 737

text: Original-sukupolven mallit ovat nopeasti poistumassa käytöstä johtuen suuremmasta polttoaineenkulutuksesta, meluisuudesta (vaikka suurin osa JT8D-moottoreita onkin varustettu äänenvaimentimilla) ja kasvavista ylläpitokustannuksista. Yhtään 737-100-sarjan konetta ei ole enää sen enempää siviili- kuin sotilaskäytössäkään. Suuri määrä 737-200-versioita on kuitenkin vielä käytössä pienemmissä lentoyhtiöissä ja kehitysmaissa.


title: Boeing 737

text: 737-100-sarjan prototyypin omisti viimeisenä NASA, joka luovutti koneensa yli 30 vuotta sen ensilennon jälkeen seattlelaiselle ilmailumuseolle, Museum of Flightille.


title: Boeing 737

text: Suurin osa kaupallisessa käytössä olevista 737-koneista on Classic- (-300, -400 ja -500) ja Next Generation- (-600, -700, -800 ja -900) malleja.


title: Boeing 737

text: Eri sukupolvien mallit vastaavat toisiaan kooltaan seuraavasti:


title: Boeing 737

text: Tuotannossa on lisäksi Boeing Business Jet ("BBJ" ja "BBJ2"). BBJ perustuu versioon 737-700, mutta siinä on version 737-800 vahvemmat siivet, kun taas BBJ2 perustuu versioon 737-800. BBJ:llä on suurempi lentomatka (käyttäen lisäpolttoainesäiliöitä) verrattuna muihin 737:n malleihin ja eräät lentoyhtiöt käyttävätkin sitä mannertenvälisillä lennoilla.


title: Boeing 737

text: Boeing 737:stä on lisäksi useita erilaisia sotilasversioita, kuten T-43, C-40 Clipper, Boeing Wedgetail (737AEW&C) ja Boeing Multimission Maritime Aircraft (MMA), joista kaksi viimeksi mainittua ovat vielä osin suunnitteluasteella.


title: Boeing 737

text: Lähteet: Boeing 737 specifications, 737 Airport Planning Report, b737.org.uk.


title: Boeing 737

text: Valmistetuista koneista 209 eli noin 2,0 prosenttia on lokakuuhun 2018 mennessä tuhoutunut onnettomuuksissa, kaappauksissa ja terroriteoissa. Vertailu muihin konetyyppeihin on vaikeaa, sillä yhtä pitkään ja yhtä laajassa käytössä olleita konetyyppejä ei juuri ole. Kenties lähimmäs pääsee Douglas DC-9 ja sen jatkokehityksenä syntyneet MD-80, MD-90 ja Boeing 717. Niitä valmistettiin vuosina 1965–2006 yhteensä 2 350 kappaletta, joista noin 6,2 prosenttia menetettiin onnettomuuksissa. Boeing 737:n pääkilpailijalla, Airbus A320 -sarjalla, vastaava osuus on vain noin 0,5 prosenttia. Se kuitenkin lensi ensilentonsa vuonna 1987, 20 vuotta Boeing 737:n jälkeen.


title: Boeing 737

text: Boeing 737:n toistaiseksi pahin onnettomuus sattui 29. lokakuuta 2018, kun Lion Airin lento 610 syöksyi Jaavanmereen pian lähdettyään Jakartasta. Koneen korkeus alkoi lentoonlähdön jälkeen heitellä, minkä jälkeen kone lähti syöksyyn. Lennolla oli 189 ihmistä, jotka kaikki kuolivat onnettomuudessa. Toiseksi vakavin onnettomuus tapahtui 22. toukokuuta 2010, kun Air India Expressin lento 812 putosi pitkäksi menneen laskukiidon jälkeen kiitotien päässä olevaan rotkoon Mangaloressa. Lennolla oli 166 ihmistä, joista 158 sai onnettomuudessa surmansa. Koneen väsynyt kapteeni nukkui lennon aikana ja heräsi vasta vähän ennen lähestymisen alkua. Niinpä hänen tilannetajunsa oli heikentynyt. Hänen ohjauksessaan kone oli jatkuvasti aiottua lähestymistä jäljessä, eli lensi nopeammin ja korkeammalla kuin oli tarkoitus. Siitä huolimatta kapteeni toi koneen väkisin alas, mutta koneen vihdoin koskettaessa maahan, kiitotietä oli jäljellä enää alle kilometri. Kapteeni käynnisti suihkujarrut ja päätti sen jälkeen yrittää ylösvetoa siinä kuitenkaan onnistumatta.


title: Tykhe

text: Tykhe () oli kreikkalaisessa mytologiassa onnen ja sattuman jumalatar. Hänen vastineensa roomalaisessa mytologiassa on Fortuna.


title: Tykhe

text: Taruissa Tykhen sukujuurille annetaan useita selityksiä: joidenkin mukaan hän on Hermeen ja Afroditen lapsi. Tykhe esiintyy monissa hellenistisen ajan kolikoissa. Keskiaikaisessa taiteessa Tykhe kuvataan usein kantamassa laivan ruoria ja onnen pyörää.


title: Juice (täsmennyssivu)

text: Juice voi viitata seuraaviin:


title: Historian elävöittäminen

text: Historian elävöittäminen (myös yhteen kirjoitettuna tai elävän historian toiminta) on historian harrastamista, jossa pyritään luomaan tavoitellun aikakauden ympäristö mahdollisimman todenmukaisena ja ”ennallistamaan” kohteena olevan aikakauden elämä sellaisena kuin se on ollut.


title: Historian elävöittäminen

text: Englannin kielessä "living history" (elävä historia, historianelävöittäminen) tarkoittaa yleisölle suunnattuja uudelleen luotuja historiallisia näytöksiä, tapahtumia ja ympäristöjä esimerkiksi museoiden yhteydessä. "Historical reenacting" ja "historical reenactment" (historian uudelleen näytteleminen, uudelleenluominen) tarkoittaa harrastajien toimintaa. Suomen kielessä merkitysero ei ole yhtä selvä.


title: Historian elävöittäminen

text: Tunnettuja elävän historian toiminnan yhdistyksiä ovat muun muassa Society for Creative Anachronism eli SCA ja sen Suomen osa Suomen keskiaikaseura (keskiaika), Der Erste Zug (toinen maailmansota), sekä suomalaiset Elävä keskiaika (keskiaika), Etulinja ja Michael Gaißmair (toinen maailmansota), Harmaasudet (rautakausi), Kuttelo (kivikausi) ja Kevät 1918 (Suomen sisällissota).


title: Jean Baptiste Joseph Fourier

text: Jean Baptiste Joseph Fourier (21. maaliskuuta 1768 Auxerre – 16. toukokuuta 1830 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Fourier'n tärkein teos "Théorie analytique de la chaleur" (Analyyttinen lämpöteoria) julkaistiin 1822. Sillä oli suuri merkitys lämpöopille ja siinä esitettiin kuuluisat Fourier'n sarjat. Siinä selitetään, miten lämmön johtuminen kiinteässä kappaleessa voidaan laskea päättymättömän matemaattisen sarjan avulla. Matemaattisen fysiikan voidaan katsoa alkaneen edellä mainitun teoksen julkistamisesta.


title: Jean Baptiste Joseph Fourier

text: Fourier osoitti jo kouluikäisenä lahjoja kirjallisuudessa, latinassa ja matematiikassa mutta päätti lähteä benediktiiniluostariin lukemaan papiksi. Hän kamppaili kahden kutsumuksensa välillä, matematiikan ja uskonnon, ja päätti jättää pappisuran sikseen ja alkoi opettaa matematiikkaa entisessä oppilaitoksessaan. Vuonna 1793 politiikasta tuli kolmas intohimo ja hän liittyi paikalliseen vallankumouskomiteaan.


title: Jean Baptiste Joseph Fourier

text: Tammikuussa 1795 Fourier aloitti opinnot Pariisissa École normale supérieuressa opettajinaan Joseph-Louis Lagrange, Pierre-Simon Laplace ja Gaspard Monge. 1798 hän lähti Napoleonin armeijan tieteellisenä neuvonantajana Egyptiin. Hän palasi Ranskaan vuonna 1801, missä hänestä tuli École Polytechniquen analyysin professori. Napoleon lähetti hänet kuitenkin Grenobleen, missä hän johti tienrakennusta, kirjoitti Egyptin historiaa ja siinä sivussa aloitti lämpöopin tutkimukset. Hänen tuloksensa herättivät keskustelua, ja Lagrangen ja Laplacen oli vaikea hyväksyä hänen käyttämiään uudenlaisia matemaattisia menetelmiä.


title: Jean Baptiste Joseph Fourier

text: Napoleonin kaatuminen aiheutti Fourier'lle ongelmia, mutta vuonna 1817 hän pääsi Ranskan tiedeakatemian jäseneksi. Vuonna 1822 hän julkaisi vihdoin palkitun artikkelinsa "Théorie analytique de la chaleur".


title: Jean Baptiste Joseph Fourier

text: Fourierin ansioksi on myös luettu, että hän laski, että maapallo olisi kylmempi ilman ilmakehää.


title: August Hermann Francke

text:
August Hermann Francke (22. maaliskuuta 1663 Lyypekki - 8. kesäkuuta 1727 Halle) oli saksalainen pietistinen teologi ja pedagogi. Hän perusti Halleen vuonna 1695 suuret Francke-laitokset. Niihin kuuluu erilaisia oppilaitoksia, opettajaseminaari, kirjapaino, orpokoti sekä kouluja.
Opiskelu Hallen kouluissa oli melko vapaamuotoista, sillä opiskelijat saivat itse määrätä opiskelujensa kulun, ja siellä tehtiin paljon retkiä ympäristöön. Kuri oli kuitenkin ankara, sillä kaikki tapahtui pietismin periaatteita noudattaen.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Henkilöpalvonta eli henkilökultti on poliittisen johtajan ympärille liitettävää ylistystä ja hänen nostamistaan ainutkertaisen sankarin asemaan usein propagandan ja tiedotusvälineiden manipuloinnin avulla. Eräänä henkilökultin tunnuspiirteenä voidaan pitää sellaisen luottamuksen osoittamista johtajan persoonaan, että se estää kaiken kyseenalaistamisen ja toimii "a priori" perusteluna kaikille tämän toimille. Henkilökulttia on menestyksekkäästi rakennettu muun muassa Adolf Hitlerin ja Josif Stalinin ympärille. Vaikka alun perin henkilöpalvonnalla on tarkoitettu nimenomaan poliittisten johtajien palvontaa, sitä saatetaan käyttää myös muiden kuin politiikan piirissä toimivien ihmisten ihannoinnista. Termi henkilökultti () tuli laajempaan tietoisuuteen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerin Nikita Hruštšov vuonna 1956 tuomitessa Stalinin toimet XX puoluekokouksessa pitämässään puheessa. Hruštšov viittasi puheessaan Karl Marxiin, joka oli kirjeessään W. Blosille tuominnut ”yksilökultin”.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Henkilökultteja luodaan yleisimmin totalitaarisissa yksipuoluejärjestelmissä. Tällaisissa poliittisissa järjestelmissä, joita hallitsee yksi puolue ja johtaja on johtajan välttämättä kukistettava poliittiset vastustajat varmistaakseen yksinvaltiutensa. Saavuttaakseen tällaisen kiistattoman aseman, johtajat kommunistisissa ja fasistisissa järjestelmissä ovat usein pyrkineet vakuuttamaan, että vain he kykenevät saavuttamaan valtion ideologiset tavoitteet. Tämän tarkoituksen saavuttamiseksi jonkinlaisen henkilökultin luominen on lähes välttämätöntä. Sitä käytetään arvostelun ohjaamiseksi pois johtajan toimista tai maan sisäisessä valtakamppailussa vahvistamaan palvonnan kohteena olevan henkilön asemaa. Johtajat pyrkivät mytologisoimaan persoonansa, joka yhdistetään valtion kansallisiin ja ideologisiin saavutuksiin. Henkilökultin tarkoituksena on tavallisesti korostaa ja osoittaa johtajan ja kansan välistä poikkeuksellista, symbioottista suhdetta.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Henkilökultin luomisessa keskeisessä asemassa ovat nykyaikaiset joukkotiedotusvälineet kuten radio, televisio, elokuvat ja lehdistö. Tunnuspiirteinä ovat tavallisesti johtajan muotokuvan ja hänen attribuuttiensa selkeä esittäminen näkyvästi julkisissa tiloissa valokuvina, veistoksina ja julisteina. Johtaja voidaan esittää mahtipontisena ja sankarillisena henkilönä sekä hänen ajatuksiaan saatetaan levittää laajasti esimerkiksi kirjoina, kuten Hitlerin "Mein Kampf" natsi-Saksassa tai Maon Punainen kirja Kiinassa. Hitlerin henkilökultin luomiseen vaikutti merkittävästi dokumentaristi Leni Riefenstahl, jonka vuoden 1934 Nürnbergin puoluepäivistä kertova propagandistinen dokumenttielokuva "Tahdon riemuvoitto" osaltaan loi ja levitti Hitler-kulttia Saksassa. Stalinin Neuvostoliitossa puolueen hallitsemat sanomalehdet Pravda ja Izvestija oli valjastettu Stalinin henkilökultin levittämiseen ja ylläpitämiseen.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Vanhimmassa muodossaan henkilökultteja rakennettiin jo muinaisissa yhteiskunnissa jumalkuninkaiden ympärille. Muun muassa Kiinan, Japanin ja monien antiikin hallitsijoiden katsottiin olevan jumalia tai puolijumalia. Aleksanteri Suuri toi sotaretkillään kreikkalaiseen maailmaan itämaisen kuninkuuden mallin, jossa hallitsijaa pidettiin ihmistä korkeampana olentona. Se korvasi perinteisen kreikkalaisen ”toverikuninkuuden”, jossa hallitsijan asema riippui hänen näennäisen tasavertaisesta suhteestaan sotilaihinsa.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Hellenististen hallitsijoiden ympärille muodostui henkilökultteja, joissa kuninkaat yhdistettiin yleensä johonkin tiettyyn jumalaan. Hellenistisellä ajalla kultit muodostuivat tyypillisesti siksi, että kaupunkivaltiot hakivat kuninkaista suojelijoita. Jo ennen Aleksanteria Kreikassa oli palvottu ihmisiä jumalina. Muun muassa spartalaiselle sotapäällikölle Lysandrokselle pystytettiin alttareita. Makedonian kuninkaiden Amyntas III:n ja Filippos II:n ympärille muodostui myös henkilökultteja. Aleksanterin elinaikana useat Vähän-Aasian kreikkalaiset kaupungit perustivat kultteja hänen kunniakseen. Myös Kreikassa perustettiin Aleksanteri-kultteja, mutta nämä hävisivät tämän kuoleman jälkeen. Aleksanterin seuraajien aikana muodostui uusia kultteja. Ensimmäinen tällainen kultti perustettiin Skepsiksessä Antigonos Monofthalmoksen kunniaksi vuonna 311 eaa. Tämän kunnianosoituksen taustalla oli Antigonoksen ja muiden diadokkien sopimus, joka takasi kreikkalaisten kaupunkien itsenäisyyden. Myöhemmin Antigonosta ja Demetriosta palvottiin Ateenassa "vapahtajina" ("soter"). Kreikassa henkilökultti ei ollut vain kuninkaisiin kohdistuvaa imartelua ja kaikki eivät tätä kunniaa saaneetkaan. Myös muiden diadokkien ympärille muodostui hallitsijakultteja ja tämä perinne jatkui roomalaiskaudelle asti.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Hallitsijapalvonta levisi edelleen länteen. Antiikin Roomassa keisari Augustus sovelsi ensimmäisenä monia nykyajan henkilökulttien rakentamiseen käytettyjä menetelmiä. Hän palkkasi runoilijoita, historioitsijoita ja taiteilijoita muokkaamaan julkisuuskuvaansa. Esimerkiksi kuvanveisto siirtyi vähitellen realismista kohti ihannoivaa kuvaustyyliä. Roomassa keisarinpalvonta oli keskeinen valtakuntaa yhdistävä tekijä. Kulttuurisesti ja maantieteellisesti hajanainen maailmanvalta tarvitsi yhtenäisyyden ja uskollisuuden vertauskuvan, jollainen jumalaisen keisarin kunnioituksesta muodostui. Myöhemmin etenkin Diocletianuksesta alkaen keisarius muodollistui ja itämaistui lisää ja keisari siirtyi lopullisesti tavallisen ihmisen ulottumattomiin. Kristinuskon myötä keisarin asema muuttui jumalasta jumalaisen oikeuden haltijaksi, mutta hallitsijan ylempi asema tavallisiin ihmisiin nähden säilyi. Muodollistumiskehitys huipentui Bysantin valtakunnassa, jonka monimutkaiset hoviseremoniat oli suunniteltu korostamaan keisarin poikkeavaa asemaa.


title: Henkilöpalvonta (politiikka)

text: Euroopan absoluuttisissa monarkioissa katsottiin yleensä hallitsijan hallitsevan kansaa jumalallisella oikeudella. Monarkkien ja keisarien palvonta kuitenkin erosi nykyajan henkilöpalvonnasta ratkaisevasti siinä, että niissä hallitsijan vallan ja yli-inhimillisten ominaisuuksien katsottiin juontuvan hallitsijan ulkopuolelta – yleensä jumalan tai jumalien kautta. Vasta 1800-luvulla syntyneet uudet filosofiset ja psykologiset näkemykset persoonasta mahdollistivat 1900-luvun suurien henkilökulttien syntymisen. Toisin kuin näissä moderneissa henkilökulteissa, eurooppalaisissa absoluuttisissa monarkioissa nimenomaan kuningasinstituutiota, pikemminkinkin kuin yksittäistä hallitsijaa, pidettiin pyhänä.