title: Klassismin musiikki

text: Vuoden 1803 jälkeen Beethovenin musiikki muuttui kunnianhimoisemmaksi. Uuden haastavamman musiikin säveltämisen mahdollisti Beethovenin Wienissä hankkima vankka suosio ja useiden varakkaiden suosijoiden rahallinen tuki. Myös Beethovenin kuulon heikkenemisen aikaansaaman psykologisen kriisin katsotaan edesauttaneen uudenlaisen musiikin syntymistä. Keskimmäisen luomiskauden musiikki jatkoi Haydnin ja Mozartin luomalla tiellä musiikin melodioiden, muotojen, fraseerauksen ja tekstuurien osalta. Beethoven käytti usein Haydnin tapaan vain muutamia musiikillisia ideoita ja rakensi niiden pohjalta monimutkaisia kehittelyitä pikemmin kuin kirjoitti "valmiita" melodioita Mozartin tapaan.


title: Klassismin musiikki

text: Keskikauden merkittävimpänä teoksena pidetään säveltäjän kolmatta sinfoniaa "Eroica" (eli sankarillinen), joka oli pitempi kuin mikään aikaisemmin sävelletyistä sinfonioista. Sinfonian alkuperäiseksi nimeksi piti tulla "Bonaparte" Beethovenin ihaileman Ranskan vallankumouksen sankarin mukaisesti, mutta Beethovenin kuultua Napoleonin kruunanneen itsensä keisariksi hän repi teoksen kansisivun irti ja nimesi sinfonian uudelleen. Muita keskikauden sävellyksiä oli säveltäjän ainoaksi jäänyt ooppera Fidelio vuodelta 1805. Kantaesitystä viivyttivät sekaannukset ja säveltäjän tyytymättömyys esityksen suunnittelussa. Kun teos lopulta esitettiin marraskuussa, se ei saanut kovin suurta menestystä, ja Beethoven kirjoittikin oopperasta useita versioita ennen kuin se viimein saavutti suosiota vuonna 1813. Vuoteen 1814 mennessä Beethovenista oli tullut aikansa suosituin säveltäjä, ja "Eroica"-sinfonian ja muun muassa "Razumovski-kvarteton" luoma uusi sankarillinen sävellystyyli, johon aluksi oli suhtauduttu varauksellisesti, oli laajasti arvostettu.


title: Klassismin musiikki

text: Viimeisinä elinvuosinaan Beethoven eristäytyi enenevässä määrin ympäristöstään lähes täydellisen kuurouden, perhe- ja terveysongelmien ja taloudellisten vaikeuksien vuoksi. Napoleonin sotien päättyminen vuonna 1815 johti vaikeaan sodanjälkeiseen taantumaan, jonka vuoksi suurten julkisten teosten tilaukset vähenivät. Moninaiset ongelmat myös hidastivat Beethovenin sävellysvauhtia, ja viimeisinä kahtenatoista elinvuotenaan Beethoven tuotti vain kaksi suurta julkista teosta: "Missa solemniksen" ja yhdeksännen sinfonian. Muita merkittäviä ajanjakson sävellystöitä olivat Diabelli-muunnelmat, viisi viimeistä pianosonaattia ja jousikvartettoa.


title: Klassismin musiikki

text: Beethovenin myöhäistuotannossa ääripäät kohtaavat toisensa, groteski ja hengellinen yhdeksännessä sinfoniassa ja "Missa solemniksessa" sekä naiivi ja syvällinen jousikvartetoissa. Klassismin piirteet olivat edelleen havaittavissa teoksissa, vaikka Beethovenin tyyli oli erkaantunut kauaksi Mozartin ja Haydnin konventioista. Teoksien ominaispiirteitä ovat uusien soittamistapojen ja sointien käyttäminen (esimerkiksi soittaminen "sul ponticello" eli viulun tallalta ohuen äänen aikaansaamiseksi), lisääntynyt kontrapunktin ja erityisesti fuugan käyttö (esimerkiksi jousikvarteton op. 133 "Grosse Fuge" (Suuri fuuga) tai yhdeksännen sinfonian finaalin kaksi tuplafuugaa). Hän myös rikkoi perinteisiä teosten rakenteen konventioita muun muassa kirjoittamalla viiteen viimeiseen pianosonaattiinsa jokaiseen perinteisestä sonaattimuodosta eri tavoin eroavan rakenteen ja käyttämällä yhdeksännen sinfonian mahtipontisessa finaalissa laulusolisteja ja kuoroa.


title: Klassismin musiikki

text: Romantiikan aikana Beethoven nousi uuden sankaritaiteilijamyytin suurimmaksi edustajaksi. Se korvasi klassismiin asti vallalla olleen näkemyksen taiteilijoista käsityöläisinä, ja vasta 1900-luvun aikana elämäkertakirjailijat ja tutkijat alkoivat paljastaa inhimillisemmän Beethovenin romantiikan aikakauden luoman myytin alta. Beethoven on kuitenkin säilynyt yhtenä taidemusiikin keskeisimmistä hahmoista, ja hänen musiikkiaan on esitetty lakkaamatta taiteilijan elämästä asti. Vapaana säveltäjänä toiminut Beethoven oli nauttimansa suuren suosion ansiosta varsin varakas. Hän ei ollut edeltäjiensä tavoin velvollinen tuottamaan tilauksesta teoksia hovin tai kirkon tarpeisiin, ja siten hänellä oli suurempi vapaus sävellystensä aiheiden ja tyylin suhteen. Tätä vapautta Beethoven käytti usein omien kokemuksiensa ja tuntemuksiensa ilmaisuun musiikissa, ja hänestä tuli "itseilmaisua" korostaneen romantiikan aikakauden ensimmäinen edustaja.


title: Justinus I

text: Justinus I (450? –527) oli Itä-Rooman Bysantin keisari vuosina 518–527.


title: Justinus I

text: Justinus syntyi Traakiassa köyhiin oloihin. Hän muutti Konstantinopoliin noin vuonna 470 ja astui armeijan palvelukseen.


title: Justinus I

text: Kun keisari Anastasius I kuoli 10. kesäkuuta vuonna 518, hänellä ei ollut seuraajaa. Konstantinopolin senaatti joutui nyt ensimmäistä kertaa valitsemaan uuden keisarin. Lopulta päädyttiin Justinukseen, joka oli keisarillisen "excubitores"-palatsikaartin päällikkö.


title: Justinus I

text: Tullessaan keisariksi Justinus oli jo vanha mies ja todellinen valta hänen hallituskautensa aikana oli ilmeisesti hänen sisarenpojallaan, tulevalla keisarilla Justinianus I:llä.


title: Justinus I

text: Justinus I rakennutti vuonna 525 uudelleen maanjäristyksessä tuhoutuneen Anazarban kaupungin, joka nimettiin uudelleen hänen kunniakseen Justinianopolikseksi.


title: Bysantin keisari

text: Bysantin keisarit eli Itä-Rooman keisarit hallitsivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakuntaa. Myös eräät Bysantin keisarinnat, kuten Irene, Zoe ja Theodora, hallitsivat valtakuntaa yksinään. Tarkkaa rajaa Itä-Rooman valtakunnan ja Bysantin valtakunnalle ei voida asettaa. Ensimmäiseksi Bysantin keisariksi voidaan laskea vaikkapa Konstantinus Suuri (ensimmäinen kristitty keisari), Valens (Adrianopolin taistelua pidetään joskus keskiajan alkuna), Arcadius (Theodosius I oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari), Zenon (oli keisarina kun Länsi-Rooman Romulus Augustus syrjäytettiin) tai Herakleios (joka uudisti hallintoa merkittävästi).


title: Bysantin keisari

text: Vuoteen 610 keisari käytti vanhoja roomalaisia arvonimiä "imperator", "augustus" ja "caesar" (tai "kaisar"). Keisari Herakleios vaihtoi vanhat latinankieliset nimet kreikkalaiseen kuningasta merkitsevään nimeen "basileus". Keisarinnaa kutsuttiin nimellä "basilissa". Keisari käytti myös arvonimeä "autokrator" eli itsevaltias.


title: Bysantin keisari

text: Caesaria käytettiin yleensä kruununperillisen arvonimenä, mutta se jäi kolmannelle sijalle kun Aleksios I Komnenos loi arvonimen "sebastokrator".


title: Justinus II

text: Justinus II (520–578) oli Itä-Rooman eli Bysantin keisari vuosina 565–578.


title: Justinus II

text: Justinus oli Justinianus I:n sisarenpoika. Hän rikkoi rauhansopimuksen, jonka Justinianus oli solminut Persian kanssa. Sotaa Persiaa vastaan käytiin moneen otteeseen erityisesti Armeniassa ja Syyriassa.


title: Justinus II

text: Justinusta vaivasi mielisairaus, jonka johdosta hän teki vuonna 574 kenraali Tiberiuksesta caesarin eli kruununperillisen. Justinus jätti hallitustehtävät seuraajalleen ja kuoli vuonna 578.


title: Tiberius II Constantinus

text: Tiberius II Constantinus (540–582) oli Bysantin keisari vuosina 578–582.


title: Tiberius II Constantinus

text: Tiberius taisteli avaareita vastaan keisari Justinus II:n joukoissa Vuonna 574 Justinus osoittautui mielenvikaisuuden takia kyvyttömäksi hallitsemaan valtakuntaa, ja hänen vaimonsa ja Tiberius ottivat hallituksen valtaansa. Justinus adoptoi Tiberiuksen, josta tuli caesar vuonna 574 ja täysivaltainen keisari vuonna 578 Justinus II:n kuoltua.


title: Tiberius II Constantinus

text: Tiberiuksen hallituskauden aikana slaavit valtasivat suuria osia Balkanista, koska sota Persiaa vastaan vaati kaikki keisarin käytössä olevat sotajoukot.


title: Tiberius II Constantinus

text: Vuonna 582 Tiberius sairastui ja teki kenraali Maurikioksesta caesarin. Tiberius kuoli elokuussa 582.


title: Maurikios

text: Maurikios () (539 – 27. marraskuuta 602) oli Itä-Rooman eli Bysantin keisari vuosina 582–602. Ennen valtaannousuaan hän toimi keisarillisen kaartin ("excubitores") komentajana ja valtakunnan itäisten joukkojen ylipäällikkönä ("magister militum per Orientem") sodassa sassanidien Persiaa vastaan. Keisari Tiberius II Constantinus nimitti kuolinvuoteellaan vuonna 582 Maurikioksen seuraajakseen. Hän sai hallittavakseen vararikkoon joutuneen valtakunnan, mikä pakotti hänet säästeliääksi talouspolitiikassaan, mutta joka myös antoi hänelle saidan maineen väestön ja sotilaiden keskuudessa.


title: Maurikios

text: Maurikioksen hallituskaudella sota persialaisia vastaan saatiin päätökseen, kun Persian kuninkaaksi nousi Khosrau II. Bysantti sai suuren osan Persian hallussa olleesta Armeniasta.


title: Maurikios

text: Maurikioksen sanotaan olevan kuuluisan sodankäynnistä kertovan kirjan "Strategikonin" kirjoittaja.


title: Maurikios

text: Armeija kapinoi vuonna 602, koska ei halunnut jatkaa sotaretkeä Tonavan takaisessa erämaassa. Maurikios teloitettiin, ja hänen seuraajakseen tuli Fokas.


title: Fokas

text: Fokas (547-610) oli Bysantin keisari vuosina 602–610.


title: Fokas

text: Fokas nousi keisariksi kaappaamalla vallan edeltäjältään Maurikiokselta. Fokas tapatti Maurikioksen ja monia Bysantin aristokraattisukujen jäsenistä.


title: Fokas

text: Keisarin hirmuvallan aikana Bysantti koki monia vastoinkäymisiä. Persian kuningas Khosroes II päätti kostaa Maurikioksen kuoleman, ja persialaiset joukot tunkeutuivat syvälle Vähään-Aasiaan. Samalla slaavit ja avaarit valloittivat lisää maita Balkanilla.


title: Fokas

text: Bysantin pelasti Karthagon eksarkki Herakleios vanhempi, joka lähetti poikansa Herakleioksen Konstantinopoliin kukistamaan Fokaksen. Herakleioksen laivasto saapui kaupunkiin 3. lokakuuta 610, ja hänet vastaanotettiin pelastajana. 5. lokakuuta Konstantinopolin patriarkka kruunasi Herakleioksen keisariksi. Hän lähetti Fokaksen teloitettavaksi


title: Fokas

text: Fokaksen kunniaksi pystytetty Fokaksen pylväs on edelleen pystyssä Roomassa, se on viimeinen tällaisista keisarien monumenteista.


title: Herakleios

text: Herakleios () (noin 575 – 11. helmikuuta 641) oli Itä-Rooman eli Bysantin keisari vuosina 610–641.


title: Herakleios

text: Herakleioksen aikana kreikasta tuli Bysantin virallinen kieli latinan sijaan. Vanhat roomalaiset arvonimet "imperator", "augustus" ja "caesar" jäivät syrjään keisarin alkaessa käyttää kreikaksi kuningasta tarkoittavaa arvonimeä "basileus".


title: Herakleios

text: Herakleios vanhempi, joka oli Karthagon eksarkki, lähetti laivaston poikansa Herakleioksen johdolla hirmuvaltias Fokasta vastaan. Herakleioksen laivasto saapui 3. lokakuuta 610 Konstantinopoliin, missä hänet vastaanotettiin pelastajana. 5. lokakuuta Konstantinopolin patriarkka kruunasi hänet keisariksi.


title: Herakleios

text: Sota Persiaa vastaan oli vielä käynnissä ja vuonna 613 persialaiset valtasivat Damaskoksen ja Armenian. Suurin isku kristittyjen moraalille tuli, kun persialaiset valtasivat Jerusalemin ja ottivat sotasaaliiksi Pyhän Ristin, jota uskottiin samaksi jolle Jeesus oli ristinnaulittu. Vuonna 614 persialaiset taas etenivät Vähään-Aasiaan ja osa heidän armeijasta pääsi Bosporinsalmelle asti. Egypti vallattiin 619 ja samaan aikaan avaarit ja slaavit etenivät Balkanilla.


title: Herakleios

text: Herakleioksen aikana Vähässä-Aasiassa olevat alueet, joihin vihollinen ei ollut vielä koskenut, järjestettiin sotilaallisesti "teemoihin" (). Teemat tulivat olemaan osa Bysantin hallintoa monen vuosisadan ajan. Teemoja johti "strategos", jolla oli korkein valta niin sotilas- kuin siviiliasioissa. Sotilaille annettiin maita teemoissa ja sotilaspalveluksesta tuli perinnöllinen. Teemojen ansiosta Bysantille voitiin luoda luotettava armeija eikä tarvittu enää barbaarien palkkasotureita.


title: Herakleios

text: Herakleios sai aikaan rauhansopimuksen avaarien kanssaan suurta rahapalkkiota vastaan. Näin hän pystyi siirtämään armeijansa Vähään-Aasiaan. Koko vuoden 622 Herakleios koulutti uutta armeijaansa teemoissa. Armeija koostui nyt suurelta osin ratsuväestä ja ratsastavat jousiampujat olivat ilmeisesti Herakleioksen mielestä erittäin tärkeä osa armeijaa. Bysantin armeija siirtyi syksyllä Armeniaan kiertäen persialaiset, jotka jättivät valtaamansa alueet ja seurasivat keisarin armeijaa. Kun armeijat kohtasivat Armeniassa, Bysantin menestys oli täydellinen.


title: Herakleios

text: Herakleios joutui palaamaan Konstantinopoliin koska avaarit olivat taas alkaneet käyttäytyä vihamielisesti. Heille maksettiin lisää lunnaita, ja keisarin sukulaisia lähetettiin avaarien kaanille panttivangeiksi. Sota Persiaa vastaan jatkui vuonna 623, kun Herakleios suuntasi taas Armeniaan ja sieltä eteenpäin Ganzakiin, joka oli persialaisten uskonnollinen keskus. Kristityt kostivat nyt Jerusalemin kärsimät tuhot kun he polttivat Zarathustran temppelin.


title: Herakleios

text: Persialaiset tekivät vastahyökkäyksiä vuonna 626 ja pääsivät Bosporille asti kenraali Sahrbarâzin johdolla. Vähän myöhemmin avaarien kaani piiritytti Konstantinopolin toiselta puolelta. Voiton vei lopulta Bysantin laivasto, joka tuhosi avaarien ja slaavien laivaston 10. elokuuta. Kun keisarin veli Theodoros löi yhden persialaisen armeijosta, Sahrbarâz joutui vetäytymään Syyriaan. Samalla kun pääkaupunki oli ollut uhattuna, keisari oli kaukaisessa Lazicassa solmimassa liittoa kasaarien kanssa.


title: Herakleios

text: Kasaarien avustamana keisari hyökkäsi Persiaan syksyllä 627 ja pääsi joulukuuksi Niniveen. Niniven taistelussa Persian armeija lakkasi käytännössä olemasta. Vuonna 628 vallattiin Dastegers, Persian kuninkaan suosikkiasuinpaikka, josta hänen oli paettava. Kuningas Khosraun torjuttua Herakleioksen rauhantarjouksen hänen poikansa ja seuraajaansa Kavadh-Siroe murhasi hänet ja sitten solmi Herakleioksen kanssa rauhan. Sopimus merkitsi paluuta vuoden 602 rajoille. Persialaiskenraali Sahrbarâz palautti aiemmin ryöstämänsä Pyhän ristin vastineeksi siitä, että Bysantti tuki hänen nousuaan valtaistuimelle.


title: Herakleios

text: Vuonna 634 muslimit hyökkäsivät kalifi Omarin johdolla Persialta juuri takaisin valloitetuille alueille. Jarmukin taistelussa 20. elokuuta 638 he löivät bysanttilaisen armeijan. Antiokia kuten monet muutkin kaupungit antautuivat valloittajille. Vuonna 639 arabit kukistivat Persian ja jatkoivat valtaamalla Mesopotamian (639), Armenian (640) ja Egyptin (641).


title: Herakleios

text: Herakleios ei johtanut joukkoja arabeja vastaan, ja Antiokian valtauksen jälkeen hän vetäytyi murtuneena miehenä Konstantinopoliin. Koko hänen elämäntyönsä oli ollut turhaa.


title: Herakleios

text: Herakleioksen ensimmäinen vaimo Fabia Eudocia kuoli vuonna 612 saatuaan yhden tytön ja yhden pojan (tulevan keisari Konstantinos III:n). Herakleios meni uusiin naimisiin siskontyttärensä Martinan kanssa. Tätä avioliittoa kirkko ja kansa ei olisi halunnut hyväksyä, olihan se lain vastainen. Yli yhdeksästä lapsesta, jotka Herakleios sai Martinan kanssa, neljä kuoli lapsena ja kaksi vanhinta poikaa olivat vammaisia. Martina yritti saada keisarinvallan omille lapsillensa mutta Herakleios määräsi että Konstantinos ja hänen velipuolensa Heraklonas hallitsisivat yhdessä hänen kuoltuaan.


title: Herakleios

text: Herakleios kuoli 11. helmikuuta 641.


title: Flash Airlines

text: Flash Airlines oli yksityinen charter-lentoyhtiö, joka toimi Egyptin Kairosta käsin. Se oli osa Flash Group -matkailuyhtiötä. Lentoyhtiöllä oli kaksi Boeing 737-300 -lentokonetta, jotka hoitivat kaupallisia tilauslentoja kansainvälisillä ja kotimaan reiteillä.


title: Flash Airlines

text: 3. tammikuuta 2004 Flash Airlinesin lento 604 syöksyi Punaiseenmereen hetken Sharm el-Sheikistä lähdön jälkeen.


title: Flash Airlines

text: Onnettomuuden jälkeen Sveitsin ilmailuviranomainen kertoi, että tutkimukset huhti- ja lokakuussa 2002 olivat paljastaneet turvallisuusongelman Flash Airlinesin koneissa, ja koska Flash ei korjannut näitä asioita, lentoyhtiötä kiellettiin lentämästä Sveitsiin. Kuitenkin Egyptin ilmailuviranomaiset väittivät Sveitsin oletuksia valheellisiksi ja sanoivat, että heidän asiakirjojensa mukaan Flash Airlinesin koneet olivat turvallisia. Suomen Ilmailulaitos antoi yhtiölle luvan tehdä charterlentoja Suomesta Egyptiin syyskuussa 2003, koska Sveitsistä lähetetty varoitussähköposti oli mennyt vahingossa väärään kansioon sähköpostiohjelmassa.


title: Flash Airlines

text: Yhtiö meni konkurssiin kaksi kuukautta onnettomuuden jälkeen.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki (SKOP, myös Skop) oli suomalaisten säästöpankkien keskuspankki ja pörssiyhtiö, joka perustettiin vuonna 1908. SKOP oli keskeisessä osassa Suomen pankkikriisissä 1980- ja 1990-luvun vaihteessa. Se ajautui valtion omistukseen. SKOP oli vuosikausia selvitystilassa, kunnes se lopetettiin 2015.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki perustettiin vuonna 1908 säästöpankkien keskuspankiksi, johon säästöpankit voivat tallettaa kassareservinsä. Reservien tarkoitus oli turvata pankkien maksuvalmius kaikissa oloissa. Säästöpankit eivät joutuisi vaikeuksiin, vaikka useat suuret tallettajat hakisivat rahansa pois samaan aikaan.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP oli liikepankki, joka toimi puhtaana keskuspankkina aina 1960-luvulle asti. Säästöpankit tekivät sinne kassavarantotalletuksia, jotka SKOP siirsi Suomen Pankkiin. SKOP sai keskuspankkiluottoa, jota se jakoi edelleen säästöpankeille. SKOP:illa ei juuri ollut sananvaltaa säästöpankkiliikkeessä. Valtaa käytti Säästöpankkiliitto, joka oli SKOP:n kiistakumppani säästöpankkiliikkeen sisällä.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n asema alkoi vahvistua 1960-luvulla. Se alkoi rahoittaa yrityksiä, joita yksittäiset säästöpankit eivät kyenneet hoitamaan. Yleensä kyse oli ongelma-asiakkaista.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n liikerahoitustoiminta oli vaatimatonta 1980-luvulle asti. Pankkia pidettiin liikepankipiireissä pankkina, josta ei tarvinnut erityisesti välittää. Se oli pankki, jonka pää kolisi rahoituskatossa ja jonka rahkeet eivät kestäneet.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n johto vaihtui 1985. Vuodesta 1977 pääjohtajana toiminut Matti Ranki erosi omasta pyynnöstään. Uusi johto janosi menestystä. Pääjohtajaksi tuli Matti Ali-Melkkilä, toimitusjohtajaksi Christopher Wegelius. Johtokuntaan nousi Juhani Riikonen. SKOP:stä oli tuleva säästöpankkien rahantekokone, joka erikoistuisi arvopaperi-, kiinteistö- ja muihin sijoituksiin. Sellainen SKOP voisi maksaa omistajilleen säästöpankeille hyvät osingot ja tuoda helpotusta säästöpankkien ainaiseen kannattavuus- ja vakavaraisuusongelmaan. SKOP hyödyntäisi rahamarkkinoiden vapautumisen tarjoamat mahdollisuudet maksimaalisesti ja johtaisi säästöpankit rikastumaan.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP osallistui 1980-luvun ”kasinotalouteen” näyttävillä operaatioilla, joissa se osti ja myi eri yhtiöiden osakkeita voitolla. Pankki hankki omistuksia myös ulkomailta. SKOP osallistui mm. Helsingin Osakepankin nurkanvaltaukseen ja optiolainoihin.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP haaveili myös omasta yritysryhmästään. Siinä tarkoituksessa se hankki omistukseensa vaikeuksissa olleen Tampellan. SKOP joutui kilpailuun Suomen Yhdyspankin kanssa Tampellan osakkeista. Lopulta SKOP ja SYP sopivat, että SKOP sai Tampellan osakkeet ja myös lainat. SKOP maksoi lopuista Tampellan osakkeista kymmenkertaisen hinnan aiempaan pörssikurssiin verrattuna.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Kasinopelin lisäksi SKOP lisäsi 1980-luvun loppupuolella voimakkaasti luotonantoaan. Strategia oli äärimmäisen aggressiivinen ja riskipitoinen. Lainakannan kasvu rahoitettiin velalla, joka otettiin yrityksistä ja muista pankeista. Riskit kasvoivat. Säästöpankit alkoivat seurata SKOP:n esimerkkiä.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Ulkomaantoiminnot kuuluivat säästöpankkien työnjaossa SKOP:lle. SKOP laajeni voimakkaasti ulkomaille, mm. Luxemburgiin, Hollantiin ja Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloissa SKOP osallistui rahoitus-, sijoitus- ja kiinteistöhankkeisiin. SKOP sijoitti kevyin perustein 100 miljoonaa dollaria hotellihankkeeseen Neitsytsaarilla. Satoja miljoonia dollareita panostettiin "Union Mortgage Company" -nimiseen kiinteistöluottopankkiin, joka luototti maksuhäiriöisiä kotitalouksia ympäri Yhdysvaltoja. Kansainvälistyminen itsessään edusti menestystä. Intoa ei hillinnyt, vaikka yhteistyökumppaneista paljastui hämärämiehiä.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Caymansaarten veroparatiisiin SKOP perusti tytärpankin, joka kävi kauppaa arvopapereilla. Tarkoitus oli välttää myyntivoittojen verot. Konttoria SKOP:lla ei Cayman-saarilla ollut, vaan henkilökunta oli Suomessa.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Taloudellisesti SKOP menestyi 1985–1988 erinomaisesti. Pankki teki suuria voittoja ja kasvatti tasetta. Siitä tuli säästöpankkien ”rahantekokone”, joka maksoi säästöpankeille osinkoja.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Aktiivisuus ”kasinopelissä” johti siihen, että SKOP sai maineen ”rosvopankkina”. Pankin mainetta painoivat myös johtokunnan jäsenen Juhani Riikosen toistuvat ylimieliset ja rehvastelevat, öykkäröinniksi katsotut lausunnot. Riikonen mm. vähätteli kilpailijapankkien toimintaa. Toimitusjohtaja Wegelius joutui kieltämään Riikoselta julkiset lausunnot, mutta se ei auttanut. SKOP:sta oli tullut silmätikku. Kehno maine vaikeutti SKOP:n sijoitushankkeita kotimaassa. Yrityskuvaa heikensi myös Suomessa noussut yleinen pankkiviha; pankkien voittoja ja yrityskaappauksia paheksuttiin. Aggressiivinen SKOP vastasi parhaiten yleistä käsitystä siitä, miten pankit käyttivät väärin valtaansa.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Vuonna 1989 Suomen talous oli ylikuumentunut. Suomen Pankki yritti hillitä pankkien luotonannon kasvua. SKOP ja säästöpankit kuitenkin jatkoivat lainojen aggressiivista markkinointia Suomen Pankin ohjeista piittaamatta. Säästöpankit janosivat kasvua eikä SKOP pystynyt sitä hillitsemään. Se lietsoi lisää lainojen myyntiä. Säästöpankkien luotonannon rajun kasvun seurauksena SKOP velkaantui, erityisesti ulkomaille. SKOP sai valuuttavelkaa edullisesti, koska sen luottoluokitus oli hyvä vielä 1989. Loppuvuonna korot kuitenkin nousivat hillittömästi. Pankit, SKOP mukaan luettuna, joutuivat ns. "korkoloukkuun". Se tarkoitti, että pankki oli antanut rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin se itse maksoi siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä; pankki rahoitti näitä lainoja lyhytaikaisella, korkeakorkoiseksi muuttuneella markkinarahalla. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: 1980-luvun lopulle tultaessa pankki oli velkaantunut niin voimakkaasti, ettei se voisi enää pitää kiinni sopimuksistaan. Pankin pääjohtajana toiminut Matti Ali-Melkkilä näki ongelmat, mutta johtokunta piti hänen puheitaan sairaan miehen hourailuna ja passitti hänet sairaslomalle. Ali-Melkkilä päätyi itsemurhaan joulukuussa 1989. Pääjohtajaksi tuli nyt Christopher Wegelius. Pankin talousongelmat olivat tuohon aikaan jo niin suuria, että vain huikea riskinotto saattoi pelastaa pankin. SKOP:llä oli valtava määrä velalla hankittua omaisuutta. Nyt velka oli kallistunut samaan aikaan, kun omaisuus halpeni. Pankin menestys oli perustunut siihen, että kotimaiset korot olivat liian alhaalla. Romahdus perustui nyt siihen, että kotimaiset korot olivat liian korkealla. Aluksi kotimaisen omaisuuden arvo oli pakotettu nousemaan; lopuksi se oli pakotettu putoamaan pohjaan. Varainhankinnassaan SKOP oli noudattanut väärää korkonäkemystä: se oli ottanut lyhytaikaista velkaa uskoen, että korot tulisivat laskemaan. Kävi kuitenkin juuri päinvastoin.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:in vaikeudet pahenivat 1990-luvun alussa. Se ei saanut myytyä omistamiaan ja rahoittamiaan kohteita niillä hinnoilla, joita se itse oli niistä maksanut. Valtavia tappioita tuli sekä kotimaasta että ulkomailta. Pelkästään osakesalkun tappio oli miljardin. Useat ulkomaan hankkeet päätyivät ongelmiin: Katastrofaalisessa Neitsytsaarten hotellihankkeessa tuhoutui 400 miljoonaa markkaa. Kiinteistöluottopankki kaatui oikeudenkäynteihin. Isot kiinteistösijoitukset Hollannissa ja Floridassa epäonnistuivat. Vaikeuksissa painivassa Tampellassa pankin vastuut olivat 6,6 miljardia, mikä ylitti SKOP:n omat varat.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Lopulta kesällä 1991 eivät muut pankit enää suostuneet myöntämään SKOP:lle lisää lainaa. Se sai enää Suomen Pankin yliyön rahaa 30 % korolla. Ratkaisuksi SKOP:lle etsittiin ostajaa kilpailevista liikepankeista ja säästöpankkien keskuudesta. Siitä ei tullut mitään.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Pankkikriisi tuli yleiseen tietoon 19. syyskuuta 1991, kun Suomen Pankki ilmoitti, että se ottaa SKOP:n haltuunsa. Vielä samana vuonna pankin roskaluotot siirrettiin Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenalille. SKOP:n sijoituskiinteistöt ja osakesalkku siirrettiin Spondalle.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP teki 1990-luvun alussa suuria tappioita. Pahin tappio, 4,4 miljardia markkaa, tuli vuonna vuonna 1991. Erityisen tappiollista oli ulkomaan toiminta 1991–1994. Valtaosa ulkomaan tappioista tuli kiinteistöhankkeista. Suuria tappioita aiheuttivat edellä mainittu "Union Mortgage Company", "Lontoon FennoScandia" ja Neuvostoliitto-luotot. Kun tappiot aluksi tulivat osakesijoituksista ja ulkomailta, vuonna 1992 miinusta alkoi karttua kotimaasta. Kotimaassa tappioita tuli muun muassa Ekasta, Hakasta, Katinkullan Lomakylästä ja "Karjalan Laatuasunnoista".


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP jäi lopulta yksin. Valtaosa säästöpankeista liittyi vuonna 1992 Suomen Säästöpankkiin, joka joutui heti ongelmiin ja myytiin kilpailijoille 1993. SKOP tuotti vain tappiota. Sen omistajaksi Suomen Pankin sijaan 1992 tullut Valtion vakuusrahasto ei antanut lupaa ottaa uusia riskejä. SKOP joutui toimimaan ainoastaan perintäpankkina eikä se voinut saada uusia tuloja. Pankki toimi nyt veronmaksajien riskillä. Virheet luettiin vanhan johdon syyksi ja tappioista vastasi veronmaksaja.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:lle haettiin ulkomaista tai kotimaista ostajaa ja sen yhdistämisestä muihin suomalaisiin pankkeihin neuvoteltiin tuloksetta vuosina 1992–1994. Vuonna 1995 terve osa SKOP:n luottokannasta ja pankin omistamat Teollistamisrahaston sekä SKOP-rahoituksen ja Aktiiviraha Oy:n osakkeet myytiin Svenska Handelsbankenille. Vuonna 1996 pankin nimeksi muutettiin "Yrityspankki Skop". Samana vuonna Aktia jatkoi SKOP:in työtä Säästöpankkien keskusrahalaitoksena.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n lopetus kesti 20 vuotta. Pankki luopui toimiluvastaan 1995. Vuonna 1999 pankki hakeutui vapaaehtoiseen selvitystilaan. Oikeudenkäynnit, joita oli kesken yli 50, pitkittivät selvitystilaa vuosikausiksi. Pankki kävi pitkiä oikeustaisteluita erityisesti eri puolilla Yhdysvaltoja.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Viimeiseksi oikeudenkäynniksi jäi erääseen 1990-luvun alussa Australiassa tapahtuneeseen konkurssiin liittynyt riita. Vuonna 1995 alkanut oikeusjuttu, joka on mainittu Länsi-Australian historian pisimmäksi, saatiin sovituksi vasta 2013.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: On arvioitu, että SKOP tuli maksamaan veronmaksajille korkoineen noin 1,3 miljardia euroa. SKOP:n pelastanut Suomen Pankki oli vaarassa kaatua pankin aiheuttamiin tappioihin. SKOP:n yhtiökokous kokoontui viimeisen kerran 15. kesäkuuta 2015 lopettamaan yhtiön.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n A-osake oli listattu Helsingin pörssissä 22.11.1988–1.3.2004. Aiemmin SKOP oli ollut yksinomaan säästöpankkien omistuksessa. Vuonna 1988 yhtiöön tuli kaksi osakesarjaa: yleisölle tarkoitettu A-osakesarja ja säästöpankkien omistama äänivaltainen K-sarja. Yhdellä K-osakkeella oli kolme ääntä, kun A-osakkeella ääniä oli vain yksi.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Listautumisanti järjestettiin syksyllä 1988. Yhteensä 495 miljoonan markan anti ylimerkittiin nelinkertaisesti kahdessa päivässä. SKOP sai 40 000 uutta osakkeenomistajaa. Merkintähinta oli 33 markkaa. Noteerauksen alettua kurssi nousi heti ja oli parhaimmillaan 45,50 markkaa. Toinen yleisöanti järjestettin jo tammi-helmikuussa 1989. Sillä kerättiin 690 miljoonaa markkaa. Antiesite kuvaili SKOP:n osaketta varmaksi ja tuottavaksi. Osakkeen merkintähinta oli 30 markkaa.


title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: SKOP:n johdolle pörssiin meno merkitsi pesäeroa säästöpankkeihin. Listautumalla SKOP kruunasi asemansa säästöpankkien huipulla. SKOP:n johto sai syyn itsenäisiin ratkaisuihin ja tarvittaessa tiedon pimittämiseen.


title: Pankkikriisi

text: Pankkikriisi on tilanne, jossa pankki tai useampi pankki samaan aikaan ajautuu maksukyvyttömyyteen tai vaihtoehtoisesti pankista pakenee suuret määrät talletuksia. Siinä tilanteessa yleensä valtio tai keskuspankki joutuu ottamaan pankille kuuluvia vastuita ja mahdollisesti koko pankin hallintaansa, mikä saattaa tulla kalliiksi veronmaksajille mutta turvaa pankkiin talletetut rahat. Yleinen talletuspako ja talletusten menettäminen voivat aiheuttaa yllättäviä kerrannaisvaikutuksia.


title: Pankkikriisi

text:
Pankkikriisit liittyvät yleensä lamaan tai muuhun kriisiin, joka laukaisee luottotappioaallon. Pankkikriisin on usein katsottu aiheutuneen holtittomasta luotonannosta.
Lähes puoleen pankkikriiseistä liittyy myös valuuttakriisi. Myös mittavat likviditeettioperaatiot ovat kriiseille tyypillisiä. Pankkikriisien nettokustannukset ovat yleensä mittavia, keskimäärin 13,3 prosenttia bruttokansantuotteesta.


title: Pankkikriisi

text:
Kansainvälinen valuuttarahasto IMF:n on laskenut 124 eri pankkikriisiä vuodesta 1980 vuoteen 2008.
Luottoluokitusyhtiö Moody´s on selvityksessään vuodelta 2008 löytänyt viime vuosikymmeniltä 26 pankkikriisiä, joista ulospääsemiseen on tarvittu joko keskuspankin tai valtiovarainministeriön apua. Yhdeksän kriiseistä sattui rikkaissa teollisuusmaissa.


title: Pankkikriisi

text: Pankkikriisi on muuttunut globaaliksi ongelmaksi. Se heijastaa koko maailman rahoitusmarkkinoilla kytevää kriisiä. Myös Kiinan ja Intian tapaiset kehittyvät taloudet ovat vaaravyöhykkeessä.


title: Zeoliitti

text: Zeoliiteilla tarkoitetaan alumiinisilikaateista koostuvien huokoisten mineraalien ryhmää. Zeoliitteja käytetään laajalti teollisuudessa missä niillä on monia käyttötarkoituksia kuten suodatus, hajun poisto, molekyyliseulat ja tunnetuimpana veden pehmennys.


title: Zeoliitti

text: Zeoliittien ryhmä on suosittu mineraalien keräilijöiden keskuudessa sillä niiden joukossa on useita kauniita, harvinaisia tai kiderakenteeltaan erikoisia mineraaleja. Zeoliitteja on luokiteltu esiintyvän yhteensä 229 erilaista.


title: Zeoliitti

text: Zeoliittia kutsutaan myös keinotekoiseksi saveksi. Pyykinpesukoneen pesuaineissa zeoliittia voi olla jopa 30 prosenttia vedenpehmennysaineena.


title: Zeoliitti

text: Zeoliittia alettiin lisätä pyykinpesuaineisiin korvaamaan fosfaatteja, koska fosfaatit rehevöittävät vesistöjä.


title: Zeoliitti

text: Zeoliittimineraalit perheittäin:


title: Zeoliitti

text: 1) Analsiimit :


title: Zeoliitti

text: 2) Kabasiitit :


title: Zeoliitti

text: 3) Gismondiinit :


title: Zeoliitti

text: 4) Harmotomit :


title: Zeoliitti

text: 5) Heulandiitit :


title: Zeoliitti

text: 6) Natroliitit :


title: Zeoliitti

text: 7) Stilbiitit :


title: Zeoliitti

text: 8) Luokittelemattomat :


title: Televisiomaksu

text: Televisiomaksu (aikaisemmin Suomessa televisiolupa tai televisiolupamaksu), lyhyemmin TV-maksu, on useissa maissa televisiolaitteen hallussapidosta valtiolle maksettava veronluonteinen maksu. Jossakin maissa maksun joutuu suorittamaan vaikka ei omistaisi televisiota. Näissä tapauksissa voidaan käyttää nimitystä yleisradiomaksu. Suomessa televisiomaksu oli maksettava television käytöstä, ja sitä kerättiin valtion televisio- ja radiorahastoon ensisijaisesti Yleisradio Oy:n toiminnan rahoittamiseksi.


title: Televisiomaksu

text: Vastaavia maksujärjestelmiä on käytössä useimmissa Euroopan maissa, esimerkiksi Englannissa oli vuonna 2006 vielä mustavalkoisen TV-luvan maksuvaihtoehto. Suomessa televisiomaksun korvasi Yle-vero, joka tuli voimaan vuoden 2013 alussa.


title: Televisiomaksu

text: Euroopan Unionin jäsenmaat päättävät itse julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta, ja siitä, miten rahoitus kerätään. Yleisradiomaksujen laillisuudesta on sovittu EU-maiden kesken useasti, kuten Amsterdamin vuoden 1997 sopimuksessa.


title: Televisiomaksu

text: Suomessa televisiomaksujen keräämisen hoiti Ficora (eli "Viestintävirasto", entinen "Telehallintokeskus"). Suomessa televisiomaksu tuli käyttöön 1958 heti televisiolähetysten säännöllisen lähetyksen alkaessa. Värilisälupamaksu tuli ajankohtaiseksi väritelevisiolähetysten myötä vuonna 1969. Miljoonas väri-tv-lupa lunastettiin 16.9.1982. Vuonna 1996 mustavalkovastaanottimiin sidottu TV-lupa poistui käytöstä, ja hinnaltaan yhtenäinen TV-lupa tuli käyttöön koko maassa.


title: Televisiomaksu

text: Vuonna 1999 voimaan astuneen valtion televisio- ja radiorahastolain myötä televisiolupa muuttui "television käyttöönottoilmoitukseksi" ja televisiolupamaksu "televisiomaksuksi". Televisiomaksut tilitettiin valtion televisio- ja radiorahastoon, josta rahaa siirrettiin Yleisradio Oy:lle valtioneuvoston päätöksellä.


title: Televisiomaksu

text: Televisiomaksun viimeisinä vuosina sitä korotettiin asteittain vuoteen 2010 asti, jotta sillä voitiin kattaa television digitalisoinnista aiheutuneet kustannukset sekä rahoitusvaje, joka oli syntynyt muiden televisioyhtiöiden Yleisradiolle maksaman toimilupamaksun poistamisesta. Vuoden 2013 alusta televisiomaksun korvasi Yle-vero.


title: Televisiomaksu

text: Televisiomaksun kanavoimista Yleisradiolle perustellaan Ylen julkisen palvelun velvoitteella. Laki Yleisradio Oy:stä säätää seuraavasti:


title: Televisiomaksu

text: Lain 7§ puolestaan säätää julkisen palvelun velvoitteen sisällöksi seuraavaa:


title: Televisiomaksu

text: Julkisen palvelun käytännön soveltamiseksi Ylen hallintoneuvosto on 17. joulukuuta 2008 hyväksynyt niin sanotun Mahdollistajastrategian. Ylen julkisen palvelun roolista on tämän jälkeen käyty keskustelua, sillä erityisesti kaupallinen media ja STT ovat katsoneet Ylen julkisen palvelun velvoitteen heikentävän mahdollisuuksiaan harjoittaa liiketoimintaa. Huhtikuussa 2009 Viestinnän keskusliitto ja Sanomalehtien liitto julkaisivat jäsenilleen paimenkirjeen, jossa ”pääviesti on, että Yle vääristää mediakilpailua ja uhkaa maakunta- ja paikallislehtien sekä Suomen tietotoimiston asemaa”.


title: Televisiomaksu

text: Televisiolupia tarkastivat talosta taloon kiertävät televisio- ja radioluvan tarkastajat, joita oli kesällä 2012 noin 60.


title: Televisiomaksu

text: Joissakin Euroopan maissa televisioluvattomien talouksien televisioita etsitään radioaaltoihin perustuvalla peilausjärjestelmällä.


title: Televisiomaksu

text: Televisiomaksun kehitys vuodesta 2003, 12 kuukauden laskutusjaksolla. Vuonna 2000 lupamaksu oli Suomessa 882 markkaa ja vuosina 2001–2002 sata markkaa enemmän.


title: Televisiomaksu

text: Ylen liikevaihto oli 422,7 miljoonaa euroa, jossa oli lisäystä edelliseen vuoteen 1,8 % eli 7,3 miljoonaa euroa. Liikevaihto sisältää ainoastaan televisiomaksut. Tv-maksua korotettiin 3 %:lla vuoden 2012 alusta. Tv-maksukanta oli vuoden lopussa 1 852 624 kappaletta. Vähennystä vuoden takaiseen tilanteeseen oli 29 695 eli 1,6 %. Vuoden lopun tv-maksukannalla ei ole merkitystä yhtiön talouden tulevaisuuteen, koska Ylen rahoitus perustuu vuoden 2013 alusta Yle-veroon.


title: Televisiomaksu

text: Seuraavissa Euroopan maissa televisiolupamaksusta on luovuttu:


title: Televisiomaksu

text: Seuraavissa Euroopan maissa ei ole koskaan ollut televisiolupamaksua:


title: Agit Prop

text: Agit Prop on 1970-luvulla perustettu suomalainen kommunistinen lauluyhtye. Nimi tulee sanoista agitaatio ja propaganda.


title: Agit Prop

text: 1970-luvun vasemmistolaisen poliittisen laululiikkeen ja varsinkin Agit Propin syntyyn vaikutti perustajiensa folktausta: perustajajäsenillä Pekka Aarniolla ja Launiksen veljeksillä (Tapanilla, Martilla eli Cuculla ja Anterolla) oli kokoonpano nimeltään "Guldgurkorna" ja Sinikka Sokalla "Sinkat" (puhelimessa väärin kuultu nimi "Sinikat" sai sitten jäädä muotoon "Sinkat"). Kaikki olivat tuttuja keskenään jo rippikouluajoilta ja Töölön seurakunnan Mustasaaresta, jossa oli mukana myös edellisiä hieman nuorempi Hannu Nurmio. Muun muassa Linnanmäen kalliolla kokoontui 1960-luvun loppupuolella folk-klubi, jossa istuskeltiin ja kuunneltiin heidän lisäkseen myös muun muassa Hectoria. Voimakas politisoituminen 1970-luvun alussa vei mukaansa ja Suomen kommunistisen puolueen Leninin satavuotisjuhlia voidaan pitää laululiikkeen alkuna.


title: Agit Prop

text: Sinikka Sokka, Pekka Aarnio ja Martti Launis lauloivat omien kokoonpanojensa lisäksi myös yhdessä, ja kun mukaan tuli vielä Kiti Neuvonen oli Agit Propin runko koossa. Varsinaisesti Agit Prop oli alun perin Uudenmaan sosialistisen nuorisoliiton (USNL) ohjelmatoimintaa johtamaan perustettu osasto ja toiminnassa oli mukana lukuisia eri henkilöitä. Agit Prop -yhtyeenä sittemmin tunnettu ryhmä syntyi Berliinin II poliittisen laulun festivaalia varten vuonna 1971. Esiintyminen oli menestys ja siitä uutisoitiin laajasti kotimaan lehdistössä. Kvartettia kysyttiin ahkerasti esiintymään eri tilaisuuksiin. Kokoonpanossa tapahtui muutoksia. Kiti Neuvosen tilalle tuli Anu Saari noin vuoden ajaksi ja hän oli mukana myös ensimmäisellä levyllä. Monna Kamun korvattua Anu Saaren kvartetti sai kuuluisimman muotonsa. Agit Propista tuli yksi taistolaisen liikkeen julkisista keulakuvista.


title: Agit Prop

text: Agit Prop levytti Love Recordsille kaksi omaa levyä: "Agit Prop" vuodelta 1972 ja "Laulu kaikille" vuodelta 1974. Lisäksi Agit Prop on mukana useilla eri kokoelmalevyillä. Yhtyeen huippukautta olivat vuodet 1972–1975, jolloin se esiintyi noin 50 kertaa vuodessa. Virallisesti yhtye ei ole koskaan lopettanut toimintaansa. Se on jatkanut konsertointia näihin päiviin asti, tosin välillä pitkinkin tauoin ja pääasiassa kaveripiirin sisäisissä tilaisuuksissa.


title: Agit Prop

text: 2000-luvulla Agit Prop on taas nostanut päätään. Ehkä osin Ultra Bran synnyttämän kiinnostuksen myötä nuoremmatkin ikäluokat ovat innostuneet Agit Propin levyistä, jotka on myös uudelleenjulkaistu CD-muodossa. Yhtye esiintyi muun muassa Työväen Musiikkitapahtumassa Valkeakoskella, Seinäjoen Provinssirockissa ja Kaustisella kesällä 2003. Yhtye oli mukana myös dokumenttielokuvassa "Kenen joukoissa seisot" vuonna 2006. Tässä yhteydessä se levytti pitkän tauon jälkeen myös uusia kappaleita, jotka julkaistiin elokuvan soundtrack-levyllä.


title: Agit Prop

text: Vuonna 2017 sai ensi-iltansa Agit Propista kertova dokumenttielokuva "Lauluja utopiasta". Peter von Bagh aloitti elokuvan teon vähän ennen kuolemaansa vuonna 2014, jonka jälkeen Jouko Aaltonen teki elokuvan loppuun.


title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti on aika-avaruuden rajapinta, jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada minkäänlaista informaatiota. Tunnetuin esimerkki on musta aukko, joka kaukaisen ja paikallaan pysyvän tarkkailijan näkökulmasta on tapahtumahorisontin ympäröimä. Rajapinnassa pakonopeus vastaa valon nopeutta. Koska minkään kappaleen nopeus ei maailmankaikkeudessa voi nousta yli valon nopeuden, ei rajapinnan ulkopuolelle voi päästä yksikään hiukkanen. Rajapinnan sisäpuolella pakonopeus kasvaa valon nopeutta suuremmaksi, joten edes valo ei pääse karkaamaan tapahtumahorisontin ulkopuolelle. Ulkopuolella pakonopeus on valon nopeutta pienempi, jolloin pakeneminen on vielä mahdollista. Täten, vaikka musta aukko on täysin pimeä, siihen putoava aine loistaa kirkkaasti niin kauan kuin sitä on jäljellä, mutta vain tapahtumahorisontin ulkopuolella.


title: Tapahtumahorisontti

text: Jos fyysinen kappale tai ihminen ohittaisi tapahtumahorisontin, se ei havaitsisi mitään outoa, koska tapahtumahorisontti on matemaattinen rakennelma. Ulkopuolisen tarkkailijan näkökulmasta tapahtumahorisontin ohittanut kappale näkyy punertavampana ja himmeämpänä ja näyttää hidastuvan paikalleen lähestyessään tapahtumahorisonttia. Mustaan aukkoon putoava aine ei itse koe ikinä osumista singulariteettipisteeseen kokemansa ajan hidastumisen vuoksi.


title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti on Schwarzschildin säteen etäisyydellä mustan aukon keskipisteestä. Schwarzschildin säde on mustan aukon teoreettinen säde, jonka etäisyydellä pakonopeus on yhtä suuri kuin valon nopeus. Klassisen fysiikan keinoin ei mikään säteily voi päästä pois Schwarzschildin säteen sisäpuolelta. Esimerkiksi Auringolle tämä on noin 3 km; Auringon massa pitäisi tunkea tämän rajan sisäpuolelle, jotta Auringosta tulisi musta aukko.


title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti oli aiemmin tärkeä teoreettinen rakennelma, koska uskottiin, että mustaan aukkoon putoavien hiukkasten informaatio säilyisi sellaisenaan tapahtumahorisontin pinnassa. Sittemmin Stephen Hawking pyörsi kantansa ja oli sitä mieltä, että mustan aukon sisältämä informaatio voi palata universumiin vain tunnistamattomaksi muuttuneessa muodossa.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdys on kosmologiassa maailmankaikkeuden syntymää ja kehittymistä käsittelevä vallitseva teoria. Alkuräjähdysmalli muotoutui konsensusmalliksi 1960-luvulla ja on yhä tieteen nykyinen standardimalli. Teorian mukaan maailmankaikkeus syntyi äärimmäisen tiheästä ja kuumasta tilasta noin 13,8 miljardia vuotta (13,8 Ga) sitten niin kutsutussa alkuräjähdyksessä ja on siitä lähtien jatkuvasti laajentunut.


title: Alkuräjähdys

text: Havaintoihin perustuva tutkimustieto tukee alkuräjähdysteoriaa. Galaksien on havaittu etääntyvän Maasta sitä nopeammin mitä kauempana ne ovat. Tätä periaatetta kutsutaan Hubblen laiksi. Kun tämä havainto yhdistetään niin sanottuun kopernikaaniseen periaatteeseen, jonka mukaan missä tahansa päin kaikkeutta sijaitsevat havainnoijat havaitsisivat samoin, voidaan päätellä itse avaruuden laajenevan. Seuraamalla laajenemista teoreettisesti ajassa taaksepäin päädytään olettamukseen, jonka mukaan alussa on ollut äärimmäisen tiheä ja kuuma tila. Tämä kuuma alkutila on koko teorian pääpremissi.


title: Alkuräjähdys

text: Tutkimuksissa havaittu kevyiden alkuaineiden suhteellinen runsaus vastaa alkuräjähdyksen ydinsynteesin ennusteita. Alkuräjähdysteoria ennustaa myös koko kaikkeuden täyttävän heikon mikroaaltosäteilyn eli niin sanotun kosmisen taustasäteilyn olemassaolon. Taustasäteilyn varmistuminen vuonna 1964 johti alkuräjähdyksen hyväksymiseen parhaaksi maailmankaikkeuden alkuperää ja kehitystä kuvaavaksi teoriaksi.


title: Alkuräjähdys

text: Kosmologian perusteoria, yleinen suhteellisuusteoria, kuvaa kaikkeutta vain joko laajenevana tai supistuvana. Friedmannin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikka -niminen Einsteinin kenttäyhtälöiden ratkaisu on alkuräjähdyksen teoreettinen perusta.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdysteorian kehitys perustuu sekä maailmankaikkeuden kokeellisiin havaintoihin että teoreettisiin tarkasteluihin. Vesto Slipher mittasi ensimmäisen kerran vuonna 1912 'spiraalitähtisumun' punasiirtymän ja havaitsi pian miltei kaikkien vastaavien kohteiden etääntyvän Maasta. Hän ei kuitenkaan ymmärtänyt havaintonsa kosmologista merkitystä. Samaan aikaan käytiin kiihkeää väittelyä siitä, olivatko nämä 'spiraalitähtisumut' itse asiassa Linnunratamme ulkopuolisia saarekkeita (). Nykytietämyksen mukaan nämä kohteet ovatkin kierteisgalakseja eivätkä tähtisumuja.


title: Alkuräjähdys

text:
Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria on alkuräjähdysteorian teoreettisen tarkastelun lähtökohta, sillä sen kenttäyhtälöiden mitkään ratkaisut eivät tarjonneet staattista kaikkeutta. Koska ratkaisut eivät vastanneet silloista käsitystä, Einstein lisäsi kaavoihinsa niin sanotun kosmologisen vakion, jonka avulla Einstein sai yhtälöiden ratkaisut vastaamaan silloista käsitystä. Aleksandr Fridman johti vuonna 1922 kenttäyhtälöistä Friedmannin yhtälöt, jotka osoittivat, että maailmankaikkeus saattaa laajeta.
Edwin Hubblen lähimmän 'kierteistähtisumun' etäisyyden mittaus vuonna 1924 osoitti näiden taivaankappaleiden todella olevan Linnunradasta erillisiä galakseja. Georges Lemaîtren johdettua itsenäisesti Friedmanin yhtälöt vuonna 1927 hän ennusti 'tähtisumujen' etääntymisen johtuvan kaikkeuden laajenemisesta.
Lemaître meni vielä pidemmälle vuonna 1931 ehdottaessaan, että maailmankaikkeus on alkanut yksinkertaisesta "alkuatomista". Tämä muistutti varhaisia luomiskertomuksia, joissa maailmankaikkeus sai alkunsa kosmisesta munasta.


title: Alkuräjähdys

text:
Vuodesta 1924 alkaen Hubble kehitti sarjan etäisyyden määrittämistapoja, joiden pohjalta kehitettiin myöhemmin kosmiset etäisyystikapuut (). Näiden Mount Wilsonin observatoriossa tehtyjen tutkimusten ansiosta hän pystyi arvioimaan etäisyyksiä niihin galakseihin, joiden punasiirtymiä Slipher oli mitannut. Hubble havaitsi vuonna 1929 nykyisin Hubblen lakina tunnettavan korrelaation etäisyyden ja etääntymisnopeuden välillä.
Lemaître oli tosin jo osoittanut tämän olevan odotettavissa, mikäli kosmologinen periaate pitää paikkansa.


title: Alkuräjähdys

text: 1930-luvulla ehdotettiin lukuisia nykyisin epästandardeiksi laskettavia malleja selittämään Hubblen havaintoja. Näihin kuuluivat muiden muassa Milnen malli, Richard Tolmanin puolustama niin kutsuttu syklisen kaikkeuden -malli ja Fritz Zwickyn esittämä väsyneen valon hypoteesi.


title: Alkuräjähdys

text:
Toisen maailmansodan jälkeen oli jäljellä kaksi teoriaa. Toinen oli Fred Hoylen ryhmän kehittämä pysyvän tilan teoria. Sen mukaan maailmankaikkeuden laajetessa tilalle syntyy jatkuvasti uutta ainetta, jolloin maailmankaikkeus on suunnilleen samanlainen minä ajan hetkenä tahansa.
Toinen teoria oli Lemaîtren alkuräjähdysteoria, jota kehitti ja puolusti alkuräjähdyksen ydinsynteesin esittänyt George Gamow.
Gamowin työtoverit Ralph Alpher ja Robert Herman ennustivat kosmisen taustasäteilyn vuonna 1948.
Lemaîtren teoriaa vastustanut Hoyle antoi koko ilmiölle sen nykyisen englannin kielisen nimen viitatessaan siihen radiolähetyksessä sarkastisesti "suuren pamauksen ideana" ().


title: Alkuräjähdys

text:
Jonkin aikaa molemmilla teorioilla oli yhtäläinen tuki, mutta lopulta havainnot suosivat alkuräjähdystä. Kosmisen taustasäteilyn löytyminen vuonna 1964
takasi alkuräjähdyksen aseman parhaana teoriana kaikkeuden alkuperästä ja kehityksestä.


title: Alkuräjähdys

text:
Standardimallissa oli kuitenkin lukuisia ongelmia ja 1981 Alan Guth ehdotti niiden ratkaisuksi inflaatioteoriaa.
Andrei Linde sekä Andreas Albrecht ja Paul Steinhardt muokkasivat itsenäisesti teoriaa moderniin muotoonsa. Vaikka inflaation yksityiskohtainen hiukkasfyysinen mekanismi on tuntematon, on se kelpuutettu niin kutsutun kosmologian standardimallin osaksi, sillä jo sen perusperiaate antaa lukuisia ennustuksia, jotka on voitu havainnoilla vahvistaa.


title: Alkuräjähdys

text: 1990-luvun lopulta alkaen alkuräjähdyskosmologia on edennyt suurin harppauksin teleskooppien teknisen kehityksen ja satelliiteista kuten COBE Hubble-avaruusteleskooppi ja WMAP saadun runsaan havaintoaineiston avulla.


title: Alkuräjähdys

text: Maailmankaikkeuden laajentumisen ekstrapolointi ajassa taaksepäin yleistä suhteellisuusteoriaa käyttäen johtaa äärettömään tiheyteen ja lämpötilaan äärellisessä ajassa.


title: Alkuräjähdys

text: Siitä, kuinka lähelle singulariteettia ajallisesti voidaan ekstrapoloida, kiistellään mutta Planckin epookkia pidetään ehdottomana rajana. Usein alkuräjähdyksellä tarkoitetaan maailmankaikkeuden 'syntymää' mutta siitä, mitä tarkkaan ottaen lasketaan kuuluvaksi alkuräjähdykseen ei ole saavutettu yksimielisyyttä. Määrittelyt vaihtelevat pelkästä alun kuumasta ja tiheästä vaiheesta koko kaikkeuden historiaan. Tavallisesti kuitenkin alkuräjähdykseen lasketaan vielä kuuluvaksi muutamat ensimmäiset minuutit. Tyypin Ia supernovilla tehtyihin laajentumismittauksiin, kosmisen taustasäteilyn lämpötilaerojen mittauksiin ja galaksien korrelaatiofunktion mittauksiin perustuen kaikkeuden iäksi on laskettu 13,7 ± 0,2 miljardia vuotta.


title: Alkuräjähdys

text: Maailmankaikkeuden varhaisimmat vaiheet ovat vielä varsin spekulatiivisia. Useimpien mallien mukaan kaikkeus oli täysin homogeeninen ja isotrooppinen, sillä oli äärimmäisen korkea energiatiheys sekä valtaisa lämpötila ja paine, ja se laajentui ja jäähtyi hyvin nopeasti. Arviolta 10 sekunnin laajenemisen jälkeen tapahtunut faasimuutos johti kosmiseen inflaatioon, jonka aikana kaikkeus laajeni eksponentiaalisesti. Inflaation jälkeen maailmankaikkeuden koko oli 10-kertainen kuin ennen inflaation alkua. Inflaation pysähtyessä kaikkeus koostui kvarkki-gluoniplasmasta (QGP) ja muista alkeishiukkasista. Lämpötila oli niin korkea, että hiukkasten satunnaisliike oli nopeudeltaan relativistista ja erilaisia hiukkas-antihiukkaspareja syntyi ja tuhoutui törmäyksissä jatkuvasti. Jossain vaiheessa tuntematon baryonigeneesiksi () nimetty tapahtuma rikkoi baryoniluvun säilymislakia ja johti kvarkkien ja leptonien ylimäärään suhteessa antimateriaan. Yhtä kvarkkia kohti tuhoutui 30 miljoonaa antikvarkkia. Tämä johti nykyisessä kaikkeudessa olevaan materian vallitsevuuteen suhteessa antimateriaan.


title: Alkuräjähdys

text:
Maailmankaikkeuden laajeneminen ja jäähtyminen jatkui johtaen hiukkasten keskimääräisen energian pienenemiseen. Symmetriarikoksi nimetyssä faasimuutoksessa perusvuorovaikutukset ja alkeishiukkaset saivat nykyisen muotonsa.
Noin 10 sekunnin jälkeen spekulatiivisuus vähenee, sillä hiukkasten energia väheni hiukkaskiihdyttimissä saavutettavissa oleville tasoille. Noin 10 sekunnin kohdalla kvarkit ja gluonit yhdistyivät baryoneiksi kuten protoneiksi ja neutroneiksi. Pieni kvarkkien ylimäärä suhteessa antikvarkkeihin johti pieneen ylimäärään baryoneja verrattuna antibaryoneihin. Lämpötila ei ollut enää riittävän korkea uusien protoni-antiprotoniparien eikä neutroni-antineutroniparienkaan syntymiseksi. Näin käynnistyi massiivinen annihilaatio, josta jäi jäljelle vain yksi 10:stä alkuperäisestä protonista ja neutronista eikä yhtään antihiukkasta. Vastaava annihilaatio tapahtui elektroneille ja positroneille noin yhden sekunnin paikkeilla. Annihilaatioiden jälkeen jäljelle jääneet protonit, neutronit ja elektronit eivät enää liikkuneet relativistisilla nopeuksilla.


title: Alkuräjähdys

text: Muutaman minuutin kuluttua lämpötilan laskettua noin miljardiin kelviniin ja tiheyden ollessa ilman tiheyden luokkaa neutronit ja protonit yhdistyivät deuterium- ja heliumytimiksi alkuräjähdyksen ydinsynteesiksi kutsuttavassa prosessissa. Useimmat protonit säilyivät yhdistymättöminä vety-ytiminä. Noin 380 000 vuotta myöhemmin elektronit ja ytimet yhtyivät lähinnä vetyatomeiksi ja fotonit vapautuivat aineesta, jolloin muodostui nykyisin havaittava kosminen taustasäteily.


title: Alkuräjähdys

text: Ajan myötä hivenen tiheämmät alueet keräsivät gravitatiivisesti puoleensa läheistä ainetta ja kasvoivat edelleen tiheämmiksi muodostaen kaasupilviä, tähtiä, galakseja ja muita nykyisin havaittavissa olevia taivaankappaleita. Tämän rakenteen muodostumisen yksityiskohdat riippuvat kaikkeuden aineen määrästä ja tyypistä. Kolme tunnettua aineen tyyppiä ovat kylmä pimeä aine, kuuma pimeä aine ja baryoninen eli nk. tavallinen aine. Parhaat lähinnä WMAP:sta saadut mittaustulokset osoittavat kylmän pimeän aineen olevan yleisin ainetyyppi. Kaksi muuta muodostavat vähemmän kuin 20 % kaikkeuden aineesta.


title: Alkuräjähdys

text: Nykyinen maailmankaikkeus vaikuttaa olevan tuntemattoman pimeän energian vallitsema. Arviolta 70 % koko kaikkeuden energiasta on tässä muodossa. Tämän pimeän energian uskotaan aiheuttavan kaikkeuden kiihtyvän laajenemisen. Pimeän energian yksinkertaisin formulointi on kosmologinen vakio Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian kenttäyhtälöissä, mutta sen koostumus on tuntematon. Pimeän energian kosmologisen tilanyhtälön yksityiskohdista sekä yhteensopivuudesta hiukkasfysiikan standardimallin kanssa tehdään jatkuvaa teoreettista ja kokeellista tutkimusta.


title: Alkuräjähdys

text: Kaikki nämä havainnot voidaan selittää kosmologian ΛCDM-mallilla. Se on alkuräjähdyksen matemaattinen malli, jossa on kuusi vapaata parametria. Ensimmäiselle 10 sekunnille ei ole pätevää fysikaalista teoriaa. Alun singulariteetin fysikaaliseen ratkaisemiseen tarvitaan kvanttigravitaatiota. Tämän alkuhetken ymmärtäminen on yksi suurimmista fysiikan ratkaisemattomista kysymyksistä.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdyksen teoria pohjaa kahdelle pääoletukselle:


title: Alkuräjähdys

text: Alun perin nämä ideat otettiin postulaatteina, mutta nykyisin niitä pyritään myös testaamaan. Esimerkiksi ensimmäistä oletusta on testattu havainnoilla, joiden mukaan suurin mahdollinen hienorakennevakion poikkeama suurimman osan kaikkeuden iästä on luokkaa 10. Yleinen suhteellisuusteoria on läpäissyt testejä aurinkokunnan ja kaksoistähtien mittakaavassa. Yleisen suhteellisuusteorian pätevyyden laajentamista kosmiseen mittakaavaan tukee alkuräjähdyksen kokeellinen menestys.


title: Alkuräjähdys

text: Jos suuren mittakaavan kaikkeus näyttää isotrooppiselta Maasta katsottuna, voidaan kosmologinen periaate johtaa yksinkertaisemmasta kopernikaanisesta periaatteesta, jonka mukaan ei ole olemassa etuoikeutettua havainnointipaikkaa. Kosmista taustasäteilyä havainnoimalla kosmologisen periaatteen pätevyys on varmennettu tasolle 10. Kaikkeuden epähomogeenisuuden on mitattu olevan suurimmassa mittakaavassa 10 %:n luokkaa.


title: Alkuräjähdys

text: Yleisessä suhteellisuusteoriassa käytetään metrisiä tensoreita kuvaamaan kahden pisteen välistä etäisyyttä aika-avaruudessa. Itse pisteet (kuten galaksit, tähdet, jne.) kuvataan koko aika-avaruuden päälle laitettavaa 'koordinaattikaaviota' tai ruudukkoa käyttäen. Kosmologinen periaate edellyttää, että metriikka on homogeeninen ja isotrooppinen suurilla mittakaavoilla, mikä johtaa Friedmannin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikkaan eli FLRW-metriikan valintaan kuvaustavaksi. Metriikassa on skaalauskerroin, joka kuvaa, miten kaikkeuden koko muuttuu ajan myötä. Tämä mahdollistaa mukana liikkuvan etäisyyden koordinaatiston käytön. Tällöin itse koordinaatisto laajenee kaikkeuden mukana jolloin kiinteät, vain laajentumisen vuoksi liikkuvat, kappaleet, pysyvät kiinteissä koordinaatiston pisteissä. Kappaleiden välisen 'koordinaattietäisyyden' pysyessä vakiona niiden fysikaalinen etäisyys kasvaa kaikkeuden skaalakertoimen mukaisesti.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdys ei ole todellisuudessa räjähdys, jonka seurauksena ainetta leviää ympäröivään tyhjään avaruuteen, vaan itse metrisen avaruuden laajenemista. Koska FLRW-metriikassa oletetaan massan ja energian tasaista jakautumista, se pätee kaikkeuteen vain suuressa mittakaavassa. Paikalliset aineen kasaumat kuten oma galaksimme ovat gravitaation kasassa pitämiä ja eivät siten koe avaruuden suuren mittakaavan laajenemista.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdyksen avaruuden keskeinen ominaisuus on horisonttien olemassaolo. Koska kaikkeuden ikä on äärellinen ja valokin etenee vain äärellisellä nopeudella, menneisyydessä on saattanut olla tapahtumia, joilla ei ole ollut riittävästi aikaa matkata havaittavaksi. Tämä asettaa 'menneisyyshorisontin', jota kaukaisempia asioita emme voi havaita. Vastaavasti, koska kaikkeus laajenee ja kaukaisimmat kohteet etääntyvät yhä vain nopeammin, lähtenyt valo ei saata koskaan tavoittaa hyvin kaukaisia kohteita. Tämä asettaa 'tulevaisuushorisontin', joka asettaa rajan asioille, joihin voidaan tulevaisuudessa vaikuttaa. Ymmärtämys kaikkeuden varhaisimmista vaiheista viittaa menneisyyshorisontin olemassaoloon, mutta varhaisimpien vaiheiden vaillinainen tietämys rajoittaa tämän näkemyksen varmuutta. Mikäli kaikkeuden laajeneminen jatkaa kiihtymistään, myös tulevaisuushorisontti on olemassa.


title: Alkuräjähdys

text: Varhaisimmat ja kaikkein suorimmat alkuräjähdysteorian kokeelliset todisteet ovat Hubblen lain havaitseminen galaksien punasiirtymissä, kosmisen taustasäteilyn yksityiskohtaiset mittaukset ja kevyiden alkuaineiden havaittu runsaus. Monet gravitaation muovaamat kaikkeuden suuren mittakaavan rakenteet ovat alkuräjähdysteorian mukaisia.


title: Alkuräjähdys

text:
Kaukaisten galaksien ja kvasaarien havainnointi paljastaa, että näiden punasiirtymän eli niiden lähettämän valon spektri on siirtynyt pidemmälle aallonpituudelle. Käytännössä tämä tehdään havaitsemalla kohteen taajuusspektri ja vertaamalla spektroskopian menetelmin tämän spektriviivoja tai absorptioviivoja vastaavan lähellä sijaitsevan atomin lähettämiin. Jos tätä siirtymää pidetään Doppler-ilmiönä, kappaleen etääntymisnopeus voidaan laskea. Joidenkin kappaleiden etäisyys voidaan määrittää kosmista etäisyysporrasta käyttäen. Kun etääntymisnopeuksia ja etäisyyksiä verrataan, voidaan havaita Hubblen lakina tunnettava lineaarinen riippuvuus.
missä


title: Alkuräjähdys

text: Hubblen lailla on kaksi mahdollista selitystä. Joko olemme kaikkeuden laajentumisen keskipisteessä, mikä on vastoin kopernikaanista periaatetta tai sitten kaikkeus laajenee kauttaaltaan tasaisesti. Kaikkeuden laajentuminen ilmeni yleisen suhteellisuusteorian tarkasteluissa jo ennen Hubblen havaintoja ja päätelmiä.


title: Alkuräjähdys

text: Teorian mukaan relaatio formula_5 pitää paikkansa kaikkina hetkinä. Sen sijaan formula_2, formula_7 ja formula_3 kaikki muuttuvat kaikkeuden laajetessa. Hubblen siirtymä ei ole todellinen Doppler-siirtymä, sillä se johtuu avaruuden laajenemisesta valon lähtöhetken ja saapumishetken välillä eikä kohteen ja havaitsijan suhteellisesta liikkumisesta.


title: Alkuräjähdys

text: Parin ensimmäisen päivän ajan kaikkeus oli täydellisessä lämpötasapainossa, jossa fotoneita emittoitui ja absorboitui jatkuvasti, mikä johti säteilyn mustan kappaleen spektriin. Kaikkeuden laajetessa lämpötila laski tasolle, jossa fotoneja ei enää jatkuvasti syntynyt ja tuhoutunut. Sen sijaan ne heijastuivat vapaista elektroneista Thomsonin sironnaksi kutsutussa ilmiössä, sillä lämpötila riitti vielä pitämään elektronit ja ytimet erillään. Tämän jatkuvan sironnan vuoksi kaikkeus oli vielä 'läpinäkymätön' valolle. Kun lämpötila laski muutamaan tuhanteen kelviniin, elektronit ja ytimet alkoivat yhdistyä atomeiksi rekombinaatioksi kutsuttavassa tapahtumassa. Koska fotonit siroavat harvoin neutraaleista atomeista, säteily vapautui aineesta, kun lähes kaikki elektronit olivat sitoutuneet ytimiin noin 380 000 vuotta alun jälkeen.


title: Alkuräjähdys

text: Rekombinaatiossa vapautuneet fotonit muodostavat nykyisin havaittavan kosmisen taustasäteilyn, ja siinä havaittavat vaihtelut ovat suora kuva senaikaisesta kaikkeudesta. Kaikkeuden laajeneminen on aiheuttanut fotoneihin suuren punasiirtymän, mikä on pidentänyt niiden aallonpituuden sähkömagneettisessa spektrissä mikroaalto-luokkaan. Säteily on kuitenkin säilyttänyt mustan kappaleen spektrijakauman. Määrittelynsä perusteella säteilyn arvellaan olevan havaittavissa missä tahansa kaikkeuden pisteessä ja tulevan kaikista suunnista lähestulkoon samalla intensiteetillä.


title: Alkuräjähdys

text: Arno Penzias ja Robert Wilson löysivät vuonna 1964 kosmisen taustasäteilyn sattumalta käyttäessään uutta Bell Laboratoriesin mikroaalto-vastaanotinta. Löytö oli ennustusten mukainen. Sen havaittiin olevan isotrooppista ja sillä oli 2,7 kelvinin asteisen mustan kappaleen spektri.


title: Alkuräjähdys

text: Nasa laukaisi vuonna 1989 COBE-satelliitin ja sen varhaisimmat, 1990 julkaistut, löydökset olivat yhdenmukaiset alkuräjähdysteorian ennustusten kanssa. COBEn havaintojen mukaan säteilyn lämpötila oli 2,726 K ja 1992 siinä havaittiin ensimmäistä kertaa fluktuaatiota (anisotropiaa). Seuraavan vuosikymmenen aikana säteilyn anisotropiaa tutkittiin edelleen lukuisilla maasta käsin ja ilmapalloilla tehdyillä kokeilla. Vuosina 2000–2001 tehdyt lukuisat kokeet, joista merkittävin oli BOOMERanG, mittasivat anisotropioiden tyypillistä kulmakokoa ja osoittivat kaikkeuden olevan geometrialtaan likimain laakea. Vuonna 2003 julkaistut WMAP-satelliitin ensimmäiset tulokset tarjosivat aikansa tarkimmat arvot joillekin kosmologisille parametreille. Tulokset myös kumosivat lukuisia yksityiskohtaisia kosmisen inflaation teorioita, mutta ne olivat kuitenkin yleisesti yhdenmukaisia inflaation kanssa. 2013 julkaistut Planck-satelliitin tulokset tarkensivat kuvaa edelleen. Myös lukuisia maasta ja ilmapalloista käsin tehtäviä kokeita on meneillään.


title: Alkuräjähdys

text:
Alkuräjähdysteoriaa käyttäen voidaan laskea helium-4:n, helium-3:n, deuteriumin ja litium-7:n konsentraatiot kaikkeudessa suhteina tavallisen vedyn määrään.
Suhteelliset runsaudet riippuvat yhdestä parametrista eli fotonien ja baryonien suhteesta, joka voidaan laskea itsenäisesti kosmisen taustasäteilyn yksityiskohtaisesta rakenteesta. Ennustetut massasuhteet ovat He/H:lle noin 0,25; H/H:lle noin 10, He/H:lle noin 10 ja Li/H:lle noin 10.


title: Alkuräjähdys

text: Mitatut runsaudet vastaavat ennustettuja ainakin suurin piirtein. Vastaavuus on erinomainen deuteriumin osalta, lähellä He:n osalta ja tekijällä kaksi eri Li:lle. Kahdessa viimeisimmässä on merkittävää systemaattista epävarmuutta. Joka tapauksessa yleistä yhdenmukaisuutta pidetään vahvana todisteena alkuräjähdyksestä, sillä se on ainoa tunnettu teoria, joka tarjoaa selityksen keveiden alkuaineiden suhteelliselle runsaudelle. Lisäksi on käytännössä mahdotonta ’säätää’ alkuräjähdys tuottamaan enemmän tai vähemmän kuin 20–30 % heliumia.


title: Alkuräjähdys

text: Yksityiskohtaiset havainnot galaksien morfologiasta sekä galaksien ja kvasaarien jakautumisesta tarjoaa vahvan todisteen alkuräjähdysteorialle. Teoria ennustaa ensimmäisten kvasaarien ja galaksien syntyneen noin miljardi vuotta alun jälkeen. Tämän jälkeen muodostui myös suurempia rakenteita kuten galaksijoukkoja ja superjoukkoja. Kaukaiset galaksit, jotka havaitaan niiden varhaisissa kehitysvaiheissa, näyttävät hyvin erilaisilta myöhäisemmissä kehitysvaiheissa havaittaviin läheisiin galakseihin verrattuna. Lisäksi samoilla etäisyyksillä olevat mutta eri-ikäiset galaksit ovat keskenään merkittävästi erilaisia. Tähtien muodostuminen, galaksien ja kvasaarien jakaantumisen sekä isompien rakenteiden havainnointi tuottaa alkuräjähdyksen mallinnuksen kanssa yhtäpitäviä tuloksia ja auttaa tarkentamaan teorian yksityiskohtia.


title: Alkuräjähdys

text: Hubblen laajenemisen ja kosmisen taustasäteilyn pohjalta arvioitu kaikkeuden ikä vastaa hyvin vanhimpien tähtien ikää ollen niitä vain hivenen suurempi. Tähtien ikiä on määritetty soveltamalla tähdenkehityksen teoriaa pallomaisten tähtijoukkojen kehittymiseen että määrittämällä radiometrisesti yksittäisten populaatio II:n tähtien ikiä.


title: Alkuräjähdys

text: Vaikka alkuräjähdysteoria on niin kutsuttu kosmologian standardimalli, siihen liittyy lukuisia ongelmia ja puutteita. Tarkka moderni alkuräjähdyksen teoria nojaa lukuisiin ilmiöihin, joita ei vielä ole todennettu kokeissa. Näistä ilmiöistä pimeä energia ja pimeä aine ovat varmimpia, kun taas inflaatio ja baryonigeneesi ovat spekulatiivisempia, sillä ne on mahdollista korvata jollain muulla idealla vaikuttamatta loppuosaan teoriaa. Nämä kysymykset kuuluvat fysiikan ratkaisemattomiin ongelmiin.


title: Alkuräjähdys

text: Horisonttiongelma seuraa premissistä, jonka mukaan informaatio ei voi liikkua nopeammin kuin valo. Iältään äärellisessä kaikkeudessa tämä asettaa hiukkashorisontin, joka määrittää suurimman etäisyyden, mistä hiukkanen on voinut matkata havaitsijan luo kaikkeuden iässä. Kuinka kaikkeus sitten on voinut muodostua niin homogeeniseksi?


title: Alkuräjähdys

text: Ratkaisuna tähän on esitetty kosmista inflaatiota, jossa homogeeninen ja isotrooppinen skalaarienergiakenttä dominoi kaikkeutta, jossain hyvin varhaisessa vaiheessa ennen baryonigeneesiä. Inflaation aikana kaikkeus laajenee eksponentiaalisesti ja hiukkashorisontti laajenee paljon aiemmin oletettua nopeammin joten alueet, jotka nykyisin ovat havaittavan kaikkeuden vastakkaisilla laidoilla, ovat toistensa hiukkashorisonttien sisällä. Havaittava taustasäteilyn isotropia seuraa siitä, että tämä alue oli kausaalisessa yhteydessä ennen inflaation alkamista.


title: Alkuräjähdys

text: Heisenbergin epätarkkuusperiaate ennustaa, että inflatorisen vaiheen aikana olisi ollut kvanttifluktuaatiota, joka olisi myöhemmin laajentunut kosmiseen mittakaavaan. Nämä fluktuaatiot olisivat toimineet pohjana kaikelle myöhemmälle rakenteen muodostumiselle.


title: Alkuräjähdys

text: Laakeusongelma on Friedmannin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikkaan liittyvä ongelma.


title: Alkuräjähdys

text: Kaikkeudella voi olla positiivinen, negatiivinen ja olematon avaruudellinen kaarevuus sen kokonaisenergiatiheydestä riippuen. Kaarevuus on negatiivinen mikäli tiheys on vähemmän kuin kriittinen tiheys, positiivinen mikäli enemmän ja olematon mikäli tasan kriittinen tiheys. Mikäli kaareutuminen on olematonta kaikkeus on laakea. Ongelmana on se, että pienikin poikkeama kriittisestä tiheydestä kasvaa ajan myötä ja silti nykyinen kaikkeus on hyvin lähellä laakeaa. Tarkkaan ottaen pimeä energia kosmisen vakion muodossa ajaa kaikkeutta laakeaksi, mutta kaikkeus pysyi likimain laakeana useita miljardeja vuosia ennen kuin pimeä energiatiheys tuli merkittäväksi. Olettaen, että 'luonnollisen' laakeasta tilasta poistumisen aikaskaala saattaa olla vain Planckin ajan luokkaa eli 10 sekuntia se, ettei kaikkeus ole saavuttanut lämpökuolemaa tai loppurysäystä edes miljardien vuosien kuluessa, vaatii selitystä. Esimerkiksi verrattain 'myöhäisessä' vaiheessa, muutama minuuttia alun jälkeen, kaikkeuden on täytynyt olla kriittisessä tiheydessä tarkkuudella yksi 10:sta tai kaikkeutta ei olisi olemassa nykyisessä muodossaan.


title: Alkuräjähdys

text: Ratkaisuna tähän ongelmaan on tarjottu inflaatioteoriaa. Inflaation aikana aika-avaruus laajeni siten, että sen kaarevuus tasoittui pois. Näin kaikkeudelle tuli likimain kriittinen tiheys.


title: Alkuräjähdys

text: Magneettisten monopolien olemassaolon mahdollisuus nousi esiin 1970-luvun lopulla. Suuri yhtenäisteoria ennustaa avaruuden topologisia virheitä, jotka ilmenisivät magneettisina monopoleina. Näitä kohteita olisi syntynyt kuumassa varhaisessa kaikkeudessa. Magneettisia monopoleja ei ole kuitenkaan havaittu ainuttakaan. Myös tämän ongelman ratkaisuksi tarjotaan inflaatioteoriaa, joka poistaa kaikki virheet havaittavasta kaikkeudesta samaan tapaan kuin se poisti kaarevuuden.


title: Alkuräjähdys

text: Vielä ei tiedetä miksi kaikkeudessa on enemmän ainetta kuin antiainetta. Tämä on ongelma, koska kaiken, myös aineen, katsotaan syntyneen alkuräjähdyksessä. Tällöin baryoniluvun on täytynyt olla nolla. Vaihtoehdoiksi jää, että alussa ollut epäsymmetria säilyi alkuräjähdyksessä tai se syntyi jollain baryonigeneesiksi nimetyllä mekanismilla. Havaintojen mukaan kaikkeus on pääosin ainetta eikä antiainetta ole havaittu merkittäviä määriä. Mikäli ainetta ja antiainetta olisi ollut yhtä paljon olisivat ne kumonneet toisensa fotoneiksi ja kaikki aine olisi tuhoutunut.


title: Alkuräjähdys

text: Baryonigeneesin tapahtuminen vaatii Saharovin ehtojen täyttymistä. Näihin kuuluu baryoniluvun säilymislain rikkoutuminen, C-symmetrian ja CP-symmetrian rikkoutuminen ja kaikkeuden poistuminen termodynaamisesta tasapainosta. Kaikki nämä ehdot täyttyvät standardimallissa, mutta ilmiö ei ole riittävän voimakas selittämään nykyistä baryoniepäsymmetriaa.


title: Alkuräjähdys

text: 1990-luvun puolivälissä pallomaisten tähtijoukkojen havaitseminen osoitti niiden iän olevan ristiriidassa alkuräjähdyksen kanssa. Pallomaisten tähtijoukkojen tähtipopulaatioiden havaintojen kanssa yhdenmukaiset tietokonesimulaatiot ehdottivat niiden olevan noin 15 miljardia vuotta vanhoja. Tämä on ristiriidassa maailmankaikkeuden 13,8 miljardin vuoden iän kanssa. Tämä ongelma ratkesi pitkälti 1990-luvun lopulla, kun uudet tietokonesimulaatiot, jotka huomioivat myös tähtituulen aiheuttaman massahäviön, osoittivat pallomaisten tähtijoukkojen olevan jonkun verran nuorempia. Näiden tähtijoukkojen tarkka ikä on vielä epäselvä, mutta ne ovat joka tapauksessa eräitä kaikkeuden vanhimmista kohteista.


title: Alkuräjähdys

text: 1970- ja 1980-luvuilla lukuisat havainnot, erityisesti galaksien rotaatiokäyristä, osoittivat, ettei galakseissa ole riittävästi ainetta tuottamaan niiden sisäistä tai niiden välistä gravitaatiota. Tämä johti ajatukseen, jonka mukaan 90 % kaikesta aineesta on pimeää ainetta, joka ei lähetä valoa eikä reagoi tavallisen baryonisen aineen kanssa. Lisäksi oletus, jonka mukaan kaikki aine on tavallista ainetta, johtaa vahvasti havaintojen vastaisiin ennustuksiin. Itse asiassa kaikkeus on nykyisin paljon epätasaisempi ja sisältää vähemmän deuteriumia kuin voidaan ilman pimeää ainetta päätellä. Vaikka pimeä aine oli aluksi kiistanalaista sillä on nykyisin lukuisten kokeellisten havaintojen tuki. Kosmisen taustasäteilyn anisotropia, galaksijoukkojen nopeushajonta, suuren mittakaavan rakenteen jakauma, gravitaatiolinssitutkimukset ja galaksijoukkojen röntgensäteilyn mittaukset ovat sen olemassaolon mukaisia.


title: Alkuräjähdys

text: Pimeän aineen todisteet tulevat sen gravitaationaalisesta vaikutuksesta muuhun aineeseen eikä itse pimeää ainetta ole havaittu laboratorioissa. Monia hiukkasfysiikan kandidaatteja pimeäksi aineeksi on esitetty ja meneillään on lukuisia tutkimuksia, joissa pimeää ainetta pyritään havaitsemaan.


title: Alkuräjähdys

text: Tyypin Ia supernovien punasiirtymien mittaukset ovat paljastaneet kaikkeuden laajenemisen kiihtyneen siitä lähtien, kun kaikkeus oli noin puolet siitä iästä, joka sillä tällä hetkellä on. Selittääkseen kiihtymisen yleinen suhteellisuusteoria vaatii, että suurin osa kaikkeuden energiasta koostuu energiasta, jolla on suuri negatiivinen paine. Tätä energiaa kutsutaan pimeäksi energiaksi. Pimeällä energialla on myös muita todisteita. Kosmisen taustasäteilyn mittaukset osoittavat kaikkeuden olevan lähestulkoon laakea, jolloin yleisen suhteellisuusteorian mukaan sillä tulee olla lähestulkoon kriittinen massa/energiatiheys. Kaikkeuden massatiheyden on kuitenkin mitattu gravitaationaalisen ryhmittymisen perusteella olevan vain 30 % kriittisestä tiheydestä Koska pimeä energia ei ryhmity tavallisella tavalla, se on paras selitys 'puuttuvalle' energiatiheydelle.


title: Alkuräjähdys

text: Negatiivinen paine on tyhjiön energian ominaisuus, mutta sen tarkka luonne on edelleen yksi alkuräjähdysteorian suuria mysteerejä. Vuonna 2006 julkaistut WMAP-ryhmän tulokset osoittavat, että kaikkeuden koostumus on nykyisin seuraava: 74 % pimeää energiaa, 22 % pimeää ainetta ja 4 % tavallista ainetta. Aineen energiatiheys laskee kaikkeuden laajetessa, mutta pimeän energian tiheys säilyy likimain vakiona. Tämän vuoksi aine muodosti menneisyydessä suuremman osuuden kaikkeuden energiasta kuin nyt ja sen osuus jatkaa tulevaisuudessa laskuaan.


title: Alkuräjähdys

text: Parhaassa nykyisessä mallissa pimeä energia selitetään kosmologisen vakion olemassaololla yleisessä suhteellisuusteoriassa. Kuitenkin pimeän energian selittämiseen riittävän kosmologisen vakion arvon suuruus on yllättävän pieni verrattuna kvanttigravitaatioon perustuviin arvioihin. Pimeän energian selityksen etsiminen on aktiivisen tutkinnan alla.


title: Alkuräjähdys

text: Ennen pimeän energian havaitsemista kosmologeilla oli kaksi mahdollista tulevaisuusskenaariota maailmankaikkeudelle. Mikäli kaikkeuden massatiheys olisi suurempi kuin kriittinen tiheys, kaikkeus saavuttaisi maksimikokonsa ja alkaisi sen jälkeen romahtaa. Se tihentyisi ja kuumenisi uudelleen ja päätyisi alkua vastaavaan tilaan niin kutsutussa loppurysäyksessä. Vaihtoehtoisesti mikäli tiheys olisi tasan tai vähemmän kuin kriittinen tiheys, laajeneminen hidastuisi mutta ei koskaan loppuisi. Tähtien muodostuminen lakkaisi, kun kaikki tähtienvälinen kaasu galakseissa olisi käytetty. Tähdet kuluisivat ja jättäisivät jälkeensä valkeita kääpiöitä, neutronitähtiä ja mustia aukkoja. Hiljalleen näiden väliset törmäykset johtaisivat yhä vain suurempiin mustiin aukkoihin ja kaikkeuden lämpötila laskisi asymptoottisesti kohti absoluuttista nollapistettä niin kutsutussa loppujäähtymisessä. Lisäksi, mikäli protonit olisivat epävakaita, baryoninen aine hajoaisi ja jäljelle jäisi vain säteilyä ja mustia aukkoja. Lopulta mustat aukot haihtuisivat Hawkingin säteilynä. Entropia kasvaisi maksimiinsa ja seuraisi niin kutsuttu lämpökuolema.


title: Alkuräjähdys

text: Modernit havainnot kiihtyvästä laajenemisesta viittaavat siihen, että yhä suurempi osa nykyisin nähtävästä kaikkeudesta joutuu hiukkashorisontin taakse ja meille tavoittamattomiin. Lopulta aine itsessään repeää kappaleiksi kiihtyvää laajenemista seuraavassa loppurepeämässä.


title: Alkuräjähdys

text: Euroopan avaruusjärjestö lähetti vuonna 2008 Planck-satelliitin avaruuteen mittaamaan mikroaaltotaustan anisotropioita. CERN:issä aiotaan tutkia lähivuosina muiden muassa pimeää energiaa ja pimeää ainetta hiukkastörmäytyskokeilla LHC-törmäyttimessä.


title: Alkuräjähdys

text: Kaikkeuden varhaisista vaiheista tiedetään hyvin vähän, sillä hiukkaskiihdyttimillä ei saavuteta vastaavia energiatiheyksiä ja toisaalta yleinen suhteellisuusteoria ei pysty kuvamaan näissä tiheyksissä tapahtuvia ilmiöitä. Alkuräjähdyksen tarkentamiseksi ja sitä varhaisempia tapahtumia kuvaamaan on ehdotettu lukuisia toisistaan poikkeavia malleja. Monet ehdotetuista teorioista ovat nk. kaiken teorioita, jotka pyrkivät yhdistämään kvanttifysiikan ja yleisen suhteellisuusteorian. Useissa esitetyissä malleissa kaikkeus on syklinen tai ikuinen, jolloin alkuräjähdyksen luonne muuttuu kaiken alusta pelkäksi faasimuutoksen kaltaiseksi tapahtumaksi. Alkuräjähdykseen perustumattomia tai siitä merkittävästi poikkeavia teorioita kutsutaan epästandardeiksi kosmologioiksi erotukseksi konsensusmallista eli alkuräjähdysteoriasta. Alkuräjähdysteorian täydentämiseksi tai korvaamiseksi esitettyjen teorioiden pääryhmät ovat:Kysymys siitä, mitä oli ennen alkuräjähdystä, voidaan tulkita merkityksettömäksi kysymykseksi, sillä, jos aikaa ei ole olemassa, käsite ennen ei merkitse mitään.


title: Alkuräjähdys

text: Kvanttimekaniikan kuvaamassa atomia pienemmässä mittakaavassa tapahtuu spontaaneja, ilman ilmeistä syytä tapahtuvia, ilmiöitä. Koska alkuräjähdyksen alussa kaikkeus oli kooltaan tätä luokkaa, on alettu tutkia niin kutsuttua kvanttikosmologiaa.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdysteoria on tieteellinen teoria ja sellaisena sen totuusarvon määrittävät havainnot. Kuvaamastaan aiheesta johtuen se kuitenkin herättää myös filosofisia ja uskonnollisia kysymyksiä, kuten mitä oli ennen alkuräjähdystä tai mistä se sai alkunsa. 1920- ja 30-luvuilla lähestulkoon kaikki kosmologit suosivat ikuista kaikkeutta ja monet valittivat, että ajan alun kuvaaminen toi fysiikkaan uskonnollisia aineksia. Tämä oli myös pysyvän tilan kaikkeuden kannattajien keskeinen väite. Tätä vaikutelmaa lisäsi se, että teorian kehittäjä Georges Lemaître oli roomalaiskatolilainen pappi. Lemaître itse piti aina kiinni siitä, että alkuräjähdysteoria on fysikaalinen teoria eikä sellaisena sisällä uskonnollisia viittauksia.


title: Alkuräjähdys

text: Alkuräjähdysteorian uskonnollisia tulkintoja vastusti muun muassa tähtitieteilijä Viktor Ambarzumjan. Ambarzumjanin mukaan aine pyrkii muodostamaan yhä uudenlaisia järjestelmiä, kun siirrytään pienemmistä järjestelmistä suurempiin. Ambarzumjanin mukaan voidaan kuvitella, että aine voi muodostaa äärettömän määrän erilaisia, sisäkkäisiä järjestelmiä, joista ihminen on toistaiseksi havainnut kvarkkien ja havaitsemamme kaikkeuden väliset järjestelmät. Ambarzumjanin mukaan mikään ei estä ajattelemasta kaikkeutta äärettömäksi ja ikuiseksi. Ambarzumjanin mielestä havaitsemaamme osaa kaikkeudesta ei voida kutsua kaikkeudeksi, koska on mahdollista, että havaittu osa kaikkeutta on vain osa suurempaa järjestelmää, joka voi puolestaan olla osa suurempaa järjestelmää ja niin edelleen. Ambarzumjan varoitti tekemästä ihmisen lähiympäristöä koskevista havainnoista liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä koko kaikkeuden suhteen. Ihmisen toistaiseksi havaitsemaa kaikkeuden osaa Ambarzumjan kutsui metagalaksiksi. Voi olla olemassa muita samanlaisia metagalakseja, jopa ääretön määrä.


title: Maataloustiede

text: Maataloustiede eli "agronomia" keskittyy ruoan ja rehun tuottamiseen kasveja ja kesyjä eläimiä hyödyntämällä. Maataloustiede tutkii muun muassa maatalouden menetelmiä ja prosesseja. Maataloustieteen perinteisiä osa-alueita (maataloustieteitä) ovat mm. maatalousekonomia (maatalouden liiketaloustiede ja maatalouspolitiikka), kasvintuotantotieteet (nyk kasvintuotannon biologia) ja kotieläintieteet (kotieläinravitsemus ja kotieläinjalostus). Maataloustieteitä tutkitaan ja opetetaan Suomessa Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa.


title: Maataloustiede

text: Maatalouden liiketaloustiede (aikaisemmin maanviljelystalous) tutkii maatalousyritysten (maatilojen) toimintaa, johtamista, kannattavuutta, maksuvalmiutta yms. liiketaloudellisia seikkoja. Se on siis maatalousyrityksiin sovellettua liiketaloustiedettä.


title: Maataloustiede

text: Maatalouspolitiikka tutkii maa- ja elintarviketaloutta sekä maaseutua yhteiskunnallisesta ja kansantaloudellisesta näkökulmasta. Se on siis lähinnä maatalouteen sovellettua kansantaloustiedettä. Maatalouspolitiikan tutkimuskenttänä ovat sekä kansalliset että kansainväliset maataloustuotteiden markkinat. Suomen liityttyä Euroopan unioniin on Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka korostunut merkitykseltään Suomen maatalouden ja maaseudun tutkimuksen kannalta.


title: Maataloustiede

text: Kasvintuotannon biologia käsittää useita kasvinviljelyyn liittyviä opintosuuntia. Näistä kasvinviljelytiede tutkii peltokasvien sadonmuodostusta ja viljelytekniikkaa ja puutarhatiede vastaavia asioita puutarhakasveilla. Agroekologia tutkii pelto- tai maatilaekosysteemiä ja sen vuorovaikutusta ympäristönsä kanssa. Kasvipatologiassa kseskitytään kasvien sairauksiin ja maatalouseläintieteessä viljelyksille mahdollista vahinkoa aiheuttaviin tuholaisiin.


title: Maataloustiede

text: Kotieläinten ravitsemustieteen (aikaisemmin kotieläintiede) tutkimuskohteena ovat erityyppisten kotieläinten (märehtijät ja yksimahaiset) ravitsemusfysiologia, ruokinta ja hoito. Kotieläinten ravitsemustiede tutkii lisäksi rehujen koostumusta, käsittelyä, säilöntää ja käyttömahdollisuuksia sekä syönnin ja syöntikäyttäytymisen vaikutuksia tuotantoon.


title: Maataloustiede

text: Kotieläinten jalostustiede soveltaa sekä kvantitatiivista genetiikkaa että molekyyligenetiikkaa kotieläinaineksen perinnöllisessä parantamisessa. Lisäksi tutkimusta tehdään eläinaineksen ja -kantojen perinnöllisestä monimuotoisuudesta.


title: Virve

text: Virve voi tarkoittaa seuraavia:


title: TETRA

text: TETRA () on viranomaisille suunnattu digitaalinen puheradioverkko. Suomessa käytössä oleva viranomaisradioverkko VIRVE oli aloittaessaan ensimmäinen valtakunnallinen TETRA-radioverkko. TETRA tukee sekä puheen- että tiedonsiirtoa. Tiedonsiirto on mahdollista sekä paketti- että piirikytkentäisenä.


title: TETRA

text: TETRA:n historia alkoi 1980-luvun alkupuolelta, kun kyseistä standardia alettiin kehitellä. Vuonna 1990 ETSI pyysi telekommunikaatioalan laitevalmistajia valmistelemaan ja lähettämään oman ehdotuksensa TETRA-standardiksi. Työ valmistui vuonna 1995 jolloin julkaistiin versio 1.0 TETRA-standardista. Helsingin Energia otti TETRA-radiopuhelinverkon koekäyttöön ensimmäisenä maailmassa jo vuonna 1997. Standardin kehittelyä on jatkettu ja uusien teknologioiden myötä se uudistuu jatkuvasti.


title: TETRA

text: TETRA:n Euroopassa käyttämät taajuudet ovat 380–400 MHz ja 410–430 MHz sekä Aasiassa noin 800 MHz. Taajuusalue 380–400 MHz on sotilasliitto Naton aikoinaan käyttämä taajuusalue, joka luovuttettiin Euroopan viranomaisverkkojen käyttöön uuden standardin myötä. Taajuusalue 410–430 MHz on taas varattu kaupallisille lisensseille, joita myöntävät yksittäisten maiden viranomaiset. Ainakin Isossa-Britanniassa on lisensoitu kaksi kaupallista lisenssiä TETRA-sovelluksille, jotka toimivat kyseisellä taajuusalueella. Muitakin taajuusaluita on otettu Euroopassa käyttöön väliltä 380–921 MHz, mutta ne eivät vielä ole kovinkaan suuressa käytössä. Tulevaisuudessa on tarkoitus laajentaa TETRA:n käyttämät taajuusalueet välille 130–1 000 MHz mahdollista TETRA:n maailmalle leviämistä varten. Tällä hetkellä TETRA:a käytetään lähinnä vain Euroopassa yleisesti.


title: TETRA

text: Tiedonsiirrossa TETRA käyttää aikajakoista TDMA-kanavointia. TETRA:ssa taajuudet on jaettu 25 kHz kokoisiin kanaviin ja jokainen taajuuskanava jaetaan neljään aikaväliin. Tiedonsiirron enimmäisnopeus on 28,8 kbit/s mikäli käytettävissä on kanavan kaikki neljä aikaväliä eli yhden kanavan nopeus on 7,2 kbit/s. Yhden kanavan todellinen siirtonopeus on 9,0 kbit/s, mutta osa kanavan nopeudesta menee eri ohjaus- ja välitystietojen käsittelyyn. TETRA käyttää pakkausohjelmaa joka pakkaa puheen viemään kaistaa 4,8 kbit/s.


title: TETRA

text: TETRA-verkossa puhelu muodostuu nopeasti (0,3 sekuntia). Käytettävissä on yhdensuuntainen radiopuhelu sekä kahdensuuntainen puhelu päätteiden välillä. TETRA mahdollistaa myös monenväliset ryhmäpuhelut. Puhelimet voivat muodostaa yhteyden keskenään ilman verkkoa "(Direct Mode Operation, DMO)". Näin voi myös verkon ulkopuolella sijaitseva pääte päästä verkkoon käyttämällä siltana verkon kuuluvuusalueella olevaa toista päätettä.


title: TETRA

text: TETRA:n perusominaisuuksiin kuuluu todennus ja salaus. Todentamisessa käytetään haaste-vastaus-menetelmää, jossa päätelaite pystyy todentamaan käytettävän verkon sekä verkko päätelaitteen. Salauksille ei ole määritelty kiinteitä algoritmeja vaan verkon ylläpitäjä pystyy valitsemaan ne itse. TETRA:ssa on mahdollista salata liikenne joko ilmarajapintasalauksella tai päästä päähän -salauksella. Ilmarajapintasalaus on yleisesti käytössä oleva salaus, joka salaa päätelaitteen ja tukiaseman välisen liikenteen. Tarvittaessa suurempaa tietoturvan tasoa kuin normaaliliikenteessä on TETRA:ssa mahdollista salata liikenne myös koko matkalta kahden päätelaitteen väliltä. Tällöin tukiasemat eivät pura salausta vaan salauksen purku tapahtuu vasta päätelaitteessa liikenteen saapuessa perille.


title: TETRA

text: GSM:stä poiketen TETRA:lla on käytössä useita eri salausavaimia. TETRA käyttää eri salausavaimia riippuen siitä onko kyseessä yksilö-, ryhmä- vai päästä päähän -puhelu. TETRA:ssa on myös sisäänrakennettuna ominaisuus, joka havaitsee häirinnän. Jos verkko havaitsee tietyillä taajuusalueilla tahallista häirintää se vaihtaa automaattisesti omaa taajuusaluettaan taajuuksille, joilla häirintää ei esiinny.


title: TETRA

text: Suomessa on radioamatöörikerho TETRA Radiotekniikan Ystävät ry Helsingissä.


title: Raha

text: Raha on yleinen vaihdon väline, arvon mitta, omaisuuden muoto sekä valuutta. Sen tärkein tehtävä on toimia yleisesti hyväksyttynä maksuvälineenä eli sen voi vaihtaa hyödykkeisiin eli palveluihin ja tavaroihin. Raha on myös yhteiseen sopimukseen perustuva arvon säilyttäjä ja kirjanpidon yksikkö. Talousjärjestelmää, jossa raha on kaikissa vaihdantatilanteissa yleisesti hyväksytty maksuväline, kutsutaan rahataloudeksi. Luontaistalous on talous, jossa ei käytetä rahaa. Rahan arvo on täysin sopimuksenvaraista.


title: Raha

text: Konkreettisena rahana käytetään käteisrahaa. Käteisrahaa ovat valtion viralliseksi määrittämät, vaikeasti väärennettävät setelit ja kolikot. Nykyisin suurin osa rahasta liikkuu käteisen sijasta tilisiirtona pankkitililtä toiselle.


title: Raha

text: Suomen sana "raha" tarkoitti alun perin oravannahkaa, joka aikoinaan toimitti vaihdon välineen virkaa. Raha on tarkoittanut nimenomaan kuivunutta eläimen nahkaa. Nykyrahassa yhden tasokkaan oravannahan vaihtoarvo oli noin 500 euroa.


title: Raha

text: Latinan "moneta", joka on alun perin Juno-jumalattaren lisänimi, on antanut rahan nimen moniin kieliin, esimerkkinä englannin "money". Moneta on johdos sanasta "monere" ('varoittaa'). Rooman tasavallan ensimmäinen rahapaja sijaitsi Juno Monetan temppelissä, mistä kytkös rahaan on tullut jäädäkseen. Monissa kielissä raha tarkoittaa samaa kuin hopea tai kulta. Ranskan "argent" tarkoittaa hopeaa. Myös heprean sanan "kesepph" merkitys on sekä "hopea" että "raha".


title: Raha

text: Rahatalous syntyi vähitellen, kun yhteiskunnat kehittyivät monimutkaisemmiksi ja vaihtokauppa eli esineiden yhteismitallinen vaihtaminen toisiin esineisiin kävi epäkäytännölliseksi. Esineitä alettiin vaihtaa rahaan ja rahaa taas muihin esineisiin. Rahana saatettiin käyttää monenlaisia tavaroita arvometalleista oravannahkoihin.


title: Raha

text: Metalleja, etenkin kultaa ja hopeaa, käytettiin laajalti maksuvälineenä jo tuhansia vuosia sitten. Kulta- ja hopeakappaleet olivat kuitenkin erikokoisia ja ne oli aina punnittava erikseen kaupanteon yhteydessä. Valtiollinen raha ja rahapolitiikka sai alkunsa, kun metallikappaleita alettiin lyödä tietyn kokoisiksi ja hallitsijat leimasivat ne arvon vakuudeksi. Ensimmäiset metallirahat lyötiin Lyydiassa noin vuonna 650 eaa., ja hopearahan lyönti Roomassa alkoi vuonna 268 eaa. Keisariajan Roomassa tärkein rahayksikkö oli hopeinen denarius, joka vastasi neljää sestertiusta. Keisariajan lopulla hopearahan arvo alkoi heiketä ja kultarahoista tuli yleisempiä maksuvälineitä niiden arvon vakauden ansiosta.


title: Raha

text: Kiinalaiset ottivat käyttöön setelirahan 800-luvulla. Setelit olivat suunnilleen nykyisen A4-arkin kokoisia riisipaperiarkkeja, ja niitä kutsuttiin "lentäväksi rahaksi". Vesileima keksittiin 1200-luvulla.


title: Raha

text: Setelit otettiin Euroopassa käyttöön 1600-luvulla, koska kolikot painoivat ja veivät liikaa tilaa. Edelläkävijöitä olivat ruotsalaiset, jotka olivat käyttäneet jopa 19 kilon painoisia kupariplootuja. Euroopan ensimmäiset setelit laskettiin liikkeelle Tukholmassa vuonna 1661. Seteleitä laskivat liikkeeseen keskuspankit. Aluksi ne sitoutuivat lunastamaan setelit tietyllä määrällä hopeaa ja myöhemmin kultaa, kun useimmissa maissa siirryttiin kultakantaan.


title: Raha

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen pahimmin epäonnistuttiin Saksassa, jossa voimakkaasta rahan painamisesta johtunut vuoden 1923 hyperinflaatio teki rahasta lopulta arvotonta. Kultakantaan palattiin kansainvälisesti 1920-luvun puolivälissä, mutta kansainvälinen valuuttakriisi romautti järjestelmän vuonna 1931. Tapahtumasarja alkoi erään itävaltalaisen pankin kaatumisesta ja johti kansainvälisen pankkijärjestelmän vaikeuksiin, valuuttakriisiin ja lopulta useimpien maiden luopumiseen kultakannasta syksyllä 1931.. Monet valtiot joutuivat etsimään uusia ratkaisuja määritelläkseen valuuttansa arvon. Esimerkiksi Suomi liittyi muiden Pohjoismaiden mukana niin sanottuun puntaklubiin eli kytki rahansa arvon Englannin puntaan.


title: Raha

text: Kansainvälisen talouslaman jälkeen syntyi ajatus, että valtion tulisi ohjata talouden kehitystä ja taata kansalaisten toimeentulo huonompinakin aikoina, ja näin syntyivät suhdanne- ja työllisyyspolitiikan käsitteet. Tämän uuden talouspolitiikan teoreettisen pohjan loi John Maynard Keynes, ja sen tunnettuja sovelluksia olivat Yhdysvaltain New Deal -politiikka ja Ruotsin pyrkimys rakentaa "kansankoti". Länsimaisen yhteiskuntamallin kilpailijaksi nousi keskitetty suunnitelmatalous, joka oli käytössä Stalinin Neuvostoliitossa. Saksassakin siirryttiin vähitellen keskusjohtoiseen talousjärjestelmään, kun Hitler nousi valtaan.


title: Raha

text: Vuonna 1944 Bretton Woodsissa pidettiin konferenssi, jossa sovittiin kansainvälisen valuuttayhteistyön periaatteista. Valuuttajärjestelmää hoitamaan perustettiin Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF). Bretton Woods -järjestelmässä oli käytössä periaatteessa kiinteät valuuttakurssit, jotka kuitenkin olivat myös korjattavissa. Järjestelmän perustana oli Yhdysvaltain dollari, jolle oli määrätty kiinteä kulta-arvo, 35 dollaria unssilta. Järjestelmä kesti 1970-luvun alkuun asti.


title: Raha

text: Bretton Woods -järjestelmä ajautui vaikeuksiin 1970-luvun alussa, kun Yhdysvaltain maksutaseen alijäämä oli kasvanut muun muassa Vietnamin sodan takia ja Yhdysvaltain dollareita oli alkanut kasautua ulkomaalaisten haltuun. Keskuspankit pelkäsivät dollarin devalvoitumista ja alkoivat vaihtaa dollarimääräisiä saataviaan kultaan. Lopulta Yhdysvaltojen oli pakko elokuussa 1971 keskeyttää dollareiden lunastaminen kullalla. Tämän jälkeen kiinteitä valuuttakursseja yritettiin vielä pitää yllä keskuspankkien välisillä sopimuksilla, mutta vuodesta 1973 keskeisimpien valuuttojen keskinäiset kurssit määräytyivät kellunnan perusteella.


title: Raha

text: Kun Bretton Woods -järjestelyn romahti, useimmat EY-maat sopivat keskinäisestä valuuttakurssiyhteistyöstä. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että muut valuutat sidottiin Saksan markkaan. Vuonna 1979 perustettiin Euroopan valuuttajärjestelmä (EMS). Valuuttayhteistyö tiivistyi ja valmisti tietä yhteiselle rahalle, josta sovittiin Maastrichtin sopimuksella 1992.


title: Raha

text: Euroopan talousyhteisössä oli suunniteltu yhteistä rahaa jo 1970-luvun alussa, ja vuonna 1989 EY:n asettama Delorsin komitea ehdotti talous- ja rahaliiton toteuttamista. Asiasta sovittiin yhteisön jäsenmaiden kokouksessa Maastrichtissa 1991. Tavoitteena oli helpottaa kauppaa ja matkailua, poistaa valuuttakurssivaihtelu ja lujittaa yhteisöä poliittisesti. Suunnitelma oli kolmivaiheinen, ja siihen kuului muun muassa pääoman liikkeiden vapauttaminen ja keskuspankkien itsenäisyys. Yhteinen raha otettaisiin käyttöön viimeisessä vaiheessa.


title: Raha

text: Eurooppaan luotiin yhteinen keskuspankkijärjestelmä, jonka päätavoite oli hintavakauden ylläpitäminen. Järjestelmään kuuluvat Euroopan keskuspankki EKP ja EU-maiden kansalliset keskuspankit, ja se alkoi toimia heinäkuussa 1998. Yhteinen rahapolitiikka alkoi vuoden 1999 alusta, jolloin rahaliittoon liittyi 11 maata. EKP ja euroalueeseen liittyneiden maiden keskuspankit alkoivat hoitaa yhteistä rahapolitiikkaa.


title: Raha

text: Euro otettiin käyttöön tilivaluuttana vuonna 1999, jolloin rahaliiton 11 jäsenmaan rahayksiköt lukittiin peruuttamattomilla muuntokursseilla yhteiseen rahayksikköön euroon. Vuoden 2002 alusta eurosta tuli myös käteisraha ja virallinen maksuväline kaikissa euroalueen maissa.


title: Raha

text: Rahalla on kolme päätarkoitusta. Ensinnäkin se on vaihdon, kaupankäynnin, väline. Toisaalta sitä käytetään arvon mittaamiseen. Raha on myös erittäin hyvä arvon säilyttäjänä, ellei inflaatio vallitse. Viimeisessä tehtävässä se kilpailee paikasta muun muassa kiinteistöjen tai taiteen kanssa. Koska useimmiten rahan arvo ei heittele yhtä paljon kuin esimerkiksi osakkeiden, sitä pidetään hyvänä arvon säilyttäjänä.


title: Raha

text: Taloustieteen teorioissa raha ja hintamekanismi nähdään keskeisenä talouden suunnannäyttäjänä, jonka ohjaamina vapaat markkinat säätelevät tuotteiden ja palveluiden, sekä myös itse rahan, kysyntää ja tarjontaa. Suunnitelmatalouksissa rahan merkitys on ollut pienempi kuin markkinatalouksissa.


title: Raha

text: Historioitsija Niall Ferguson on laskenut, että vuonna 2006 maailman tuotanto olisi voitu mitata rahassa 47 000 miljardin dollarin arvoiseksi ja maailman pörssien yhteenlaskettu arvo oli 51 000 miljardia. Johdannaisiin oli sidottu "laskennallista mielikuvitusrahaa" peräti 473 000 miljardin dollarin summa. Kansainvälinen järjestelypankki (BIS) on puolestaan arvioinut, että maailman johdannaissopimusten nimellisarvo oli suurimmillaan 2008 vuoden kesäkuussa, 684 000 miljardia dollaria.


title: Raha

text: Nykyisin raha on pääosin aineetonta, ”numeroita pankkien tietokoneissa”. Raha on velkaa, jota voi käyttää maksuvälineenä. Raha on pohjimmiltaan luottamusta siihen, että joku lopulta vastaa maksusitoumuksesta.


title: Raha

text: Raha syntyy nykyisin valtaosin siten, että talletuspankki myöntää luottoa asiakkaalleen. Näin ostovoimaa syntyy tyhjästä.


title: Raha

text: Taloudessa olevan rahan määrä riippuu luottojen kysynnästä. Yleisesti käytössä olevia valuuttoja pyritään hallitsemaan keskuspankkijärjestelmän avulla. Keskuspankit eivät tällä hetkellä suoraan kontrolloi kierrossa olevaan rahan määrää. Yksityisomisteisilla liikepankeilla on nykyisessä rahajärjestelmässä keskeinen rooli, jota on myös kritisoitu erityisesti talousdemokratiaa kannattavien suunnasta.


title: Raha

text: Tutkija Lauri Holapan mukaan keskuspankit korvasivat 1980-luvun kokeilujen jälkeen rahamäärätavoitteen inflaatiotavoitteella, josta lähtien rahan tarjonta on ollut sisäsyntyinen eli endogeeninen prosessi. Endogeeninen prosessi tarkoittaa, että kierrossa olevan rahan määrä on seurausta luottojen kysynnästä. Yksikään ulkopuolinen taho ei voi asettaa rahan määrää.


title: Raha

text: Rahan kysyntää lisäävät siis esimerkiksi asuntolainojen, yrityslainojen, valtionlainojen jne. kysyntä. Kun pankki myöntää lainoja, kierrossa olevan rahan määrä lisääntyy. Kun lainapääomaa lyhennetään, kierrossa olevan rahan määrä vähenee kahdenkertaiseen kirjanpitoon perustuvien sääntöjen mukaan. Lainaan mahdollisesti liittyvät korot on mahdollista maksaa kierrossa olevalla rahalla.


title: Raha

text: Holapan mukaan nykyisessä rahajärjestelmässä keskuspankit yrittävät saavuttaa inflaatiotavoitteensa säätelemällä ohjauskorkoa, jolla viitataan keskuspankkirahasta perittävään korkotasoon. Ohjauskorolla säädellään pankkien välisiä rahamarkkinakorkoja, koska kaikki pankkien väliset transaktiot selvitetään keskuspankkirahalla. Holapan mukaan ohjauskoron nostaminen johtaa siihen, että pankit nostavat omista lainoistaan perimiään korkoja säilyttääkseen entisen voittomarginaalinsa. Ohjauskoron laskeminen aiheuttaa pankeille paineita laskea antamiensa lainojen korkoja. Holapan mukaan nykyjärjestelmässä liikepankit voivat hankkia keskuspankkirahaa joko suoraan keskuspankin diskonttoikkunasta tai pankkien välisiltä tukkumarkkinoilta. Keskuspankki voi määrittää diskonttoikkunan koron suoraan, mutta tukkumarkkinoiden korkotaso määräytyy keskuspankkirahan kysynnän ja tarjonnan myötä liikepankkien välisillä rahamarkkinoilla. Holappa toteaa, että järjestelmä edellyttää kuitenkin sitä, että keskuspankki pidättäytyy pyrkimyksistä rajoittaa yksityisten pankkien luotontarjontaa, koska jos keskuspankki estäisi joidenkin liikepankkien pääsyn diskonttoikkunaansa, ohjautuisi tämä pankkien keskuspankkirahan kysyntä liikepankkien välisille tukkumarkkinoille, joka kohottaisi tukkumarkkinoiden korkotasoa ja näin estäisi keskuspankkia saavuttamasta inflaatiotavoitettaan. Liikepankit voivat nykyisessä rahajärjestelmässä myöntää siis niin paljon lainoja kuin haluavat, eikä keskuspankit voi rajoittaa liikepankkien luotonlaajennusta keskuspankkirahan tarjontaa kiristämällä, vaan keskuspankit voivat ainoastaan säädellä keskuspankkirahan hintaa, ja tällä tavalla vaikuttaa lainojen kysyntään. Liikepankkien asiakkailtaan keräämät talletukset eivät myöskään muodosta minkäänlaista rajoitetta yksityisten liikepankkien luotonannolle (esim. asuntolainat), vaan talletukset ovat seurausta jonkun aiemmin ottamasta velasta.


title: Raha

text: Oppikirjoissa rahan syntymekanismi esitetään keskuspankin lainaushalukkuuden sekä yksityisten liikepankkien käytettävissä olevan vähimmäisvarantojärjestelmän prosessina, joka ei kuitenkaan kuvaa hyvin rahan määrän kehittymistä nykyään. Teorian mukaan keskuspankki lainaa liikepankeille päättämänsä summan edestä ”rahaa” ja liikepankeille on asetettu reservivaatimus. Jos reservivaatimus on esimerkiksi 10 prosenttia, voi liikepankki lainata keskuspankilta saamastaan 1 000 euron summasta 900 euroa asiakkailleen. Asiakkaat (tai asiakkaiden asiakkaat) tallettavat saamansa varat takaisin pankkiin. Tämän jälkeen pankin on jälleen otettava 10 prosenttia säästöön saamastaan 900 eurosta: se voi siis lainata eteenpäin 810 euroa. Luotonlaajennusprosessi jatkuu niin pitkään, kunnes pankilla ei ole enää asiakkailta kerättyjä säästöjä, joita se voisi lainata eteenpäin. Keskuspankin lainaama 1000 euroa 10% reservivaatimuksella mahdollistaa sen, että uutta rahaa voidaan liikepankkijärjestelmässä siis luoda enintään 9000 euroa. Tässä tilanteessa liikepankki tarvitsee lisärahoitusta keskuspankilta voidakseen antaa uusia lainoja. Prosessissa liikepankit luovat siis uutta rahaa, jonka määrä riippuu reservivaatimuksesta. Prosessia kuvataan termillä eksogeeninen rahan syntymekanismi, jossa keskuspankki siis aktiivisesti osallistuu rahan tarjonnan säätelyyn.


title: Raha

text: Lauri Holappa selvittää kansantajuisessa blogikirjoituksessaan siirtymisestä eksogeenisen rahan syntymekanismista endogeenisen rahan syntymekanismiin. Hänen mukaansa useiden keskuspankkiirien luottamus eksogeenisen syntymekanismin ja perusrahan määrän sääntelyyn romahti 1980-luvulla, jolloin Yhdysvaltain keskuspankki (FED) otti rahapolitiikan tavoitteekseen perusrahan määrän sääntelyn. Kokeilun aikana havaittiin, että positiivinen korrelaatio perusrahan määrän ja inflaation välillä hävisi, joka johti siihen, että FED myös toistuvasti epäonnistui rahatavoitteensa saavuttamisessa, eli pankit myönsivät joko Fedin tavoitteita enemmän tai vähemmän luottoja. Kokeilu säädellä rahan määrää lopetettiin ja keskuspankki otti rahan tarjonnan säätelytavoitteen sijaan inflaatiotavoitteen. Esimerkiksi EKP:n inflaatiotavoite, jonka toteuttaminen on keskeinen EKP:n tehtävä, on keskimäärin alle 2% vuodessa, mutta yli 0% .


title: Raha

text: Valtion rahaa kutsutaan valuutaksi. Valuutan arvo toisiin valuuttoihin nähden voi määräytyä eri tavoin. Se voi esimerkiksi olla kiinteä tai vapaasti vaihtuva. Vaihdettavuudeltaan valuutta voi olla vapaasti tai rajoitetusti vaihdettava, tai ei lainkaan vaihdettava. Muun muassa suunnitelmatalouksissa saattaa olla käytössä kaksi valuuttaa, joista toinen on vaihdettava ja toinen ei.


title: Raha

text: Rahan arvo määräytyy rahajärjestelmän perusteella. Valuuttojen keskinäisen arvon määräytymistä kutsutaan valuuttajärjestelmäksi.


title: Raha

text: Suurimmassa osassa maailmaa yksityinen raha on kiellettyä. Esimerkiksi Australiassa vuoden 1910 setelilaki käytännössä kielsi kovalla verotuksella yksityiset rahat. Lähes kaikissa muissa maapallon maissa on samanlaisia lakeja. Isossa-Britanniassa ei valtiolla ole yksinoikeutta painaa rahaa ja siksi muun muassa Skotlannilla on oma puntansa ja maassa monia pienempiä yhteisöjä, jotka käyttävät omaa rahaansa.


title: Raha

text: Suurin osa eurovaluutankin varannoista on olemassa vain lukuina pankkien kirjanpidoissa. Raha onkin etenevissä määrin siirtymässä pelkästään sähköiseen muotoon. Nykyään voidaan jo puhua virtuaalitaloudesta, joka toimii reaalitalouden rinnalla.


title: Raha

text: Kryptovaluutta on kryptografiaan perustuva digitaalinen valuutta. Tunnetuin ja ensimmäinen hajautettu kryptovaluutta on vuonna 2009 luotu Bitcoin. Bitcoinin lisäksi on olemassa useita satoja erilaisia kryptovaluuttoja, joita yleensä kutsutaan vaihtoehtovaluutoiksi ("”altcoins”"). Useimpien vaihtoehtovaluuttojen käyttö on hyvin marginaalista.