title: Tonga

text: Tonga sai vahvat eurooppalaiset yhteydet, kun James Cook kävi saarilla ensin vuonna 1773 ja toistamiseen vuonna 1777. Hän kutsui saaria Ystävällisyydensaariksi, koska oli saanut asukkailta lämpimän vastaanoton ja saanut heiltä tarvikkeita. Mainetta saanut Bountyn kapina sattui Haʻapain saarten edustalla vuonna 1789. Ranskalaiset ja espanjalaisetkin kävivät Tongalla, mutta heidän vaikutuksensa jäi mitättömiksi. Espanjalainen Don Francisco Antonio Mourelle väitti Vavaʻun saariryhmän kuuluvan Espanjalle ja Alessandro Malaspina lähetettiin tutkimaan espanjalaisten mahdollisuutta perustaa Tyynelle valtamarelle siirtomaita, mutta epäonnistui. Näin Tongasta tuli ainoa eteläisen Tyynen valtameren valtio, joka piti alkuperäisen hallintorakenteen, eikä joutunut siirtomaaksi. Ensimmäiset Tongaan pysyvästi muuttaneet eurooppalaiset olivat kuusi vuonna 1796 "Otter"-laivasta karannutta sotilaskarkuria. Tongan historia kirjoitettiin ylös vasta eurooppalaisten saavuttua 1800-luvulla. Sitä ennen historia oli siirtynyt sukupolvelta toiselle suullisesti.


title: Tonga

text: Ensimmäiset lähetyssaarnaajat (London Missionary Society) saapuivat vuonna 1797, mutta heistä kolme tuli pian tapetuksi ja kuusi saarnaajaa eli kolme vuotta piilossa, kunnes heidät pelastettiin Australiaan. 10-henkisestä ryhmästä ainoastaan George Vason jäi Tongaan ja omaksui kulttuurin perinteitä.


title: Tonga

text: Englantilaisten ja tongalaisten yhteydenpito kävi yhä vaarallisemmaksi, kun saapuneiden eurooppalaisten laivoja alettiin tuhota ja miehistöä surmata. Näin kävi kun "Port-au-Princen" miehistö nousi maihin Lifukassa 29. marraskuuta 1806. Miehistöstä säästettiin vain hyttipoika William Mariner, joka pääsi päällikkö Finaun hoteisiin ja kirjoitti kokemuksistaan paljon luetun "An Account of the Natives of the Tonga Islands".


title: Tonga

text: Metodistisaarnaajat aloittivat Tongan käännyttämisen vuonna 1826. Papit vastustivat kristinuskoa, mutta päälliköt sen sijaan kiinnostuivat uudesta uskonnosta. Vaikutusvaltaisimpiin päälliköihin kuului Taufa’ahau, josta oli tuleva uuden Tupou-dynastian ensimmäinen hallitsija. Hänet kastettiin vuonna 1831 kuningas Yrjö IV:n mukaisesti Siaosiksi eli englantilaisittain Georgeksi. Kääntymisen myötä muutkin päälliköt ja heidän hallitsemansa alueet kääntyivät kristinuskoon, joko suoraan tai lailla pakotettuina, ja Georgen sedän kuoltua hän yhdisti Tongan ja teki itsestään valtion kuninkaan.


title: Tonga

text: Tongan lakien laatimisessa George Tupou haki apua Australiasta ja uudet lait tuli säädetyksi vuonna 1862. Taustalla hääräsivät myös lähetyssaarnaajat, joista vaikutusvaltaisin lienee ollut kuninkaan avustaja metodistisaarnaaja Shirley Baker. Baker vaikutti Tongan maalakeihin, jotka mahdollistivat ulkomaalaisten maanhankinnan edullisin ehdoin, ja yhdessä kuninkaan kanssa he suunnittelivat maan symbolit (lippu, vaakuna, kansallislaulu) ja perustuslain, joka hyväksyttiin 4. marraskuuta 1875. Bakeristä tuli maan pääministeri vuonna 1880.


title: Tonga

text: Tupou I:n kuoleman jälkeen vuonna 1893 kuninkaaksi nousi tämän lapsenlapsen lapsi, joka otti hallitsijanimekseen George Tupou II. Hänen aikanaan Tongasta tuli vuonna 1900 Britannian protektoraatti, minkä oli tarkoitus estää Saksan leviäminen Tyynellämerellä. Britannian kanssa tehdyn sopimuksen mukaan Tongan oli vietävä ulkomaanasiansa brittiläisen konsulin kautta, jolla oli veto-oikeus.


title: Tonga

text: Tupou II:ta seurasi vuonna 1918 hänen oppinut tyttärensä kuningatar Salote Tupou III, josta tuli ulkomailla pidetty hallitsija. Vuonna 1965 valtaan astui Saloten poika Tupoutoʻa Tungi, joka hallitsi nimellä Tāufaʻāhau Tupou IV. Tonga irtautui Britanniasta kokonaisuudessaan vuonna 1970, mikä useissa tapauksissa nähdään Tonga uudelleen itsenäistymisenä. Britanniaan se piti yhteyden kuitenkin liittymällä Kansainyhteisöön. YK:hon Tonga liittyi vuonna 1999.


title: Tonga

text: Tongan hallitus myi vuosien 1983–1991 aikana 6 600 tongalaista passia ulkomaalaisille ihmisille. Myyntivoitto, jonka väitetään olleen noin 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, sijoitettiin trustrahastoon, joka päätyi 1990-luvun lopulla yhdysvaltalaiselle Jesse Bogdonoffille. Rahasto menetti vuonna 2001 lähes koko arvonsa riskisijoitusten takia. Tongan ja Bogdonoffin välinen oikeusjuttu sovittiin 2004, mutta Tonga sai oikeudessa takaisin vain murto-osan menetyksistään.


title: Tonga

text: Tongassa on vaikuttanut näkyvästi demokratiaa ajava liike aina 1970-luvulta saakka. Hallitus on satunnaisesti vanginnut joitain liikkeen edustajia, kuten ʻAkilisi Pōhivan. Tongan ensimmäinen aatelistoon kuulumaton pääministeri oli maaliskuussa 2006 nimitetty Feleti Sevele. Samana vuonna kuninkaaksi tuli George Tupou V.


title: Tonga

text: Jo Tāufaʻāhau Tupoun hyväksymä poliittisen uudistuksen komitea teki pian George Tupou V:n valtaan nusun jälkeen ehdotuksensa lainsäädännän uudistamisesta. Vuonna 2008 kuningas ilmoitti siirtävänsä valtaansa pääministerille.


title: Tonga

text: Tonga on ollut jo vuosisatoja monarkia, eikä sen valtiomuoto ole vaihtunut monarkiasta muuksi. Tonga on Tyynenmeren ainoa monarkia, ja toisin kuin useimmissa nykyisissä monarkioissa, kuninkaalla on Tongalla todellista valtaa.


title: Tonga

text: Nykyinen monarkia perustettiin kuningas George Tupou I:n vuonna 1875 laatiman perustuslain myötä. Maata johtaa ja ylintä valtaa käyttää kuningas pääministerin avustamana. Pääministerin virka on elinikäinen. Oikeuslaitokseen liittyvässä päätöksenteossa kuninkaalla on yksinvalta, eikä hänen tarvitse kuulla pääministeriä. Kuningas esimerkiksi nimittää tuomarit ja lieventää rikosrangaistuksia tai vapauttaa rikollisiksi tuomitut. Kuninkaan velvollisuuksiin kuuluu myös Valtakunnanneuvoston nimittäminen, mihin kuuluu kuninkaan itsensä lisäksi 12-henkinen hallitus ministereineen ja Haʿapain ja Vavaʿun kuvernöörit. Lainsäädäntövaltaa Tongalla pitää yksikamarinen Fale Alea, johon kuuluu puheenjohtaja, hallituksen jäsenet, yhdeksän maan 33 aatelisen joukosta valitua aatelista ja yhdeksän kansanäänestyksellä (yli 21-vuotiaat) valittua jäsentä kolmen vuoden kaudelle. Nykyinen kuningas on Tupou VI ja pääministeri on Siale’ataongo Tu’ivakanō.


title: Tonga

text: Voimakkaan demokratialiikkeen ansiosta Tonga on luopumassa kuninkuudesta ja siirtymässä parlamentarismiin. Vuonna 2010 järjestettiin ensimmäiset vaalit yli 150 vuoteen. Ensimmäinen ei-aatelinen pääministeri puolestaan valittiin viisi vuotta myöhemmin.


title: Tonga

text: Tongan talous perustuu paljolti maatalouteen ja kalastukseen, jotka työllistävät 70 prosenttia koko valtion työvoimasta. Vientituotteita ovat kurpitsa, kookospähkinä, banaani ja vaniljapapu. Kurpitsavienti Japaniin on kansantaloudellisesti tärkeää, sillä sen osuus koko viennistä on kolmanneksesta vajaaseen puoleen. Tonga on kuitenkin riippuvainen ulkomailta tuodusta ruoasta, pääasiassa Uuden-Seelannin tuonnista. Tärkeimmät tuojamaat ovat Uusi-Seelanti ja Fidži, jotka yhdessä muodostavat yli puolet tuonnista. Viennissä tärkeimmät kohteet ovat Japani, Kiina ja Yhdysvallat. Valtion velka oli 63,4 miljoonaa dollaria vuonna 2001. Vuoden 1996 tilastojen mukaan Tongassa on 33 910 henkeä työvoimaa ja työttömyysprosentti on 11,3 prosenttia.


title: Tonga

text: Toiseksi suurin tulolähde on turismi. Maa on edelleen riippuvainen ulkomaisesta avusta ja ulkomaille muuttaneiden tongalaisten lähettämistä avustuksista. Maailmanpankin mukaan (2002) Tongan bruttokansantuotteesta noin 42,7 % tulee siirtolaisten rahalähetyksistä. Tongan BKT oli vuonna 2005 244 miljoonaa dollaria ja kansalaista kohti 2 300 dollaria. Tonga liittyi WTO:hon vuonna 2007 ja toivoo jäsenyyden parantavan kauppasuhteita muihin maihin.


title: Tonga

text: Toiseksi suurin työllistäjä on maan teollisuus, joka tuottaa vaatteita, sementtiä, metallitarvikkeita, kaivinkoneita ja huonekaluja. Puutarvike tuodaan yleensä ulkomailta, vaikka saarella on omia metsiä 5,5 prosenttia koko maapinta-alasta. Suurimmat metsät ovat ʻEuassa, jossa ne ovat suurilta osin luonnonvaraisessa tilassa. Tongan talouden kehittämissuunnitelman päämääränä on ollut vuodesta 1966 lähtien lisätä teollisuuden investointeja maahan. Teollisuuden kannalta suurin haittatekijä on rajoitettu maa-ala. Vuoden 2001 lopulla riehuneen Waka-syklonin ansiosta Tongalle on kehittynyt pientä rakennusteollisuutta. Bruttokansantuotteesta teollisuuden osuus on vain 13 prosenttia.


title: Tonga

text: Päällystettyä tietä on Tongatapun saarella ja Neiafun kaupungissa, muualla tiet ovat lähinnä tallattua korallia ja maata, mikä tekee niistä vaikeakulkuisia sateisina aikoina. Valtioiden välinen liikenne on pääasiassa lentoliikennettä, jota hoiti valtio-omisteinen Royal Tongan Airlines vuoteen 2004 saakka. Päälentokenttä sijaitsee Fua’amotussa. Tongassa fossiilisten polttoaineiden poltolla tuotettu sähköenergia on käytetyin energiamuoto. Sähköntuotantokapasiteetti oli vuonna 2002 kahdeksan megawattia, jolla tuotettiin 34 gigawattituntia sähköenergiaa, kun energiantarve oli 32 gigawattituntia. Raakaöljyä samana vuonna kului päivässä 780 tynnyriä.


title: Tonga

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tongassa asuu 103 252 ihmistä. Edellinen väestönlasku tehtiin vuonna 2006, jolloin maassa asui 101 991 ihmistä. Väestö on kasvanut tasaisesti vuodesta 1901, jolloin maassa järjestettiin ensimmäinen väestönlaskenta. Silloin väkiluvuksi saatiin 20 700 ihmistä.


title: Tonga

text: Väestönkasvu oli vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella 0,2 prosenttia vuodessa. Nopeimmillaan väestö on kasvanut 1930- ja 1970-lukujen välisenä aikana. Väestönkasvua alkoi hidastamaan vauhdittunut maastamuutto, kun Yhdysvallat höllensi 1965 maahanmuuttopolitiikkaansa.


title: Tonga

text: Tongan pääsaarella Tongatapussa asuu 73 prosenttia väestöstä. Tongan sisäinen muuttoliike on jo pitkään vienyt asukkaita muualta maasta Tongatapuun. Se on ainoa Tongan alueista, jossa väestönkasvu on positiivista, esimerkiksi Ongo Niuassa väestönkasvu oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan -5,2 prosenttia. Kaupunkialueilla asui 23 prosenttia tongalaisista.


title: Tonga

text: Tongan väestöstä lähes 97 prosenttia on syntyperäisiä tongalaisia ja vain alle kahdella prosentilla on ei ole edes osittain tongalaista taustaa. Kiinalaiset ovat suurin vähemmistöryhmä. Heitä on noin 0,8 prosenttia koko väestöstä.


title: Tonga

text: Uskonto on merkittävä osa tongalaista yhteiskuntaa, ja suurin osa väestöstä kuuluu kristittyihin kirkkoihin. Väesöstä 36 prosenttia kuuluu metodisteihin (Free Wesleyan Church of Tonga), 18 prosenttia Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon, 15 prosenttia katoliseen kirkkoon, 12 prosenttia Tongan vapaakirkkoon ja 7 prosenttia Tongan kirkkoon. Suurin ei-kristillinen uskonto oli vuonna 2011 Bahá’í, joita oli kansasta 0,8 prosenttia. Tongassa on laissa säädetty uskonnonvapaus. Vaikka Tongassa ei ole valtionuskontoa, hallitus ja media ovat hyvin kristinuskomyönteisiä. Esimerkiksi Tongan yleisradio on kieltänyt lähettämästä sellaista materiaalia, joka on ristiriidassa kristinuskon opinkappaleiden kanssa.


title: Tonga

text: Lukutaitoisia (tongaa tai englantia) on 99,4 %. Kouluissa opetetaan ensisijaisesti tongaa ja toisena kielenä englantia.


title: Tonga

text: Eliniänodote on koko väestöllä keskimäärin vajaa 77 vuotta, naisilla muutaman vuoden suurempi ja miehillä vastaavasti pienempi kuin keskiarvo.


title: Tonga

text:
Vuonna 2006 yli 30-vuotiaista tongalaisista noin 92 % oli ylipainoisia tai liikalihavia, minkä vuoksi lähes 20 prosenttia väestöstä sairastaa diabetesta. Syynä on liian rasvaisen ruoan liikasyönti. Ongelma on huomioitu ja kansalaisia yritetään innostaa liikkumaan entistä enemmän. Kuningasperhe on toiminut esimerkkinä syömällä terveellisesti ja liikkumalla. Kuningas Tupou V laihdutti lähes 80 kilogrammaa vuosina 1976–1997.
Vuonna 2016 liikalihavia oli 48,2%, luku on maailman valtioiden joukossa seitsemänneksi korkein.


title: Tonga

text: Tongalaisen kulttuurin pääpiirteet ovat säilyneet eurooppalaisten läsnäolosta huolimatta. Miehet veistelevät puusta koriste- ja muita esineitä, kun naiset tekevät kasvilehdistä koreja, mattoja ja vaatteita. Käsityöt ovat menettäneet osan niiden alkuperäisestä merkityksestä ja nykyään niitä myydään paljon turistituotteina. Tongassa on lähivaltioiden tapaan säilynyt kava-kasvista valmistetun juoman juomakulttuuri. Juomalla on mieto narkoottinen vaikutus.


title: Tonga

text: Tongalla suosittuja tansseja ovat meʻetuʻupaki, kailao, lakalaka ja maʻuluʻulu. Kylissä pidetään yllä suullista perinnettä vanhojen kertomusten, eläinsatujen, runouden ja uskonnollisten tarinoiden muodossa.


title: Tonga

text: Tongan yleisradio ja viikoittain ilmestyvä sanomalehti ovat molemmat valtion omistamia ja luonteeltaan konservatiivisia. Yksityisomisteisista lehdistä tärkein on joka toinen viikko ilmestyvä, Kalafi Moalan omaistama Taimi ’o Tonga, joka kritisoi voimakkaasti valtionjohtoa. Pesi Fonua, Matangi Tonga -sanomalehden omistaja, sai vuonna 2005 Pacific Island News Associationilta Media Freedom Award -palkinnon sananvapauden ylläpitämisestä Tongalla. Kalafi Moala on ollut myös ehdokkaana palkinnonsaajaksi. Tongan hallinto on suhtautunut yksityisomisteiseen mediaan hyvin kielteisesti. Se yritti muun muassa ajaa lakia, joka olisi mahdollistanut tiettyjen medioiden kieltämisen. Ehdotus ei kuitenkaan mennyt läpi korkeimmassa oikeudessa.


title: Tonga

text:
Tongan kansallisurheilulaji on rugby union. Muita maassa suosittuja lajeja ovat esimerkiksi jalkapallo, kriketti ja nyrkkeily.
Tonga on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin vuodesta vuodesta 1984 lähtien. Talviolympialaisiin maa on osallistunut vuosina 2014 ja 2018. Hopeaa miesten nyrkkeilyssä Atlantassa vuonna 1996 voittanut Paea Wolfgramm on maan toistaiseksi ainoa olympiamitalisti. Maa on kansainvälisen jalkapalloliiton FIFAn jäsenmaa, mutta se ei ole päässyt maailmanmestaruuskilpailuihin. Joulukuussa 2018 maa oli miesten FIFA-rankingissa sijalla 204 ja naisten FIFA-rankingissa sijalla 86.


title: Puupuhallin

text: Puupuhaltimet on puhallinsoitinten ryhmä, johon kuuluvat esimerkiksi huilu, oboe, klarinetti ja fagotti. Näiden perinteisten puupuhaltimien lisäksi sinfoniaorkesteriin on myöhemmin lisätty myös matalaa oboeta muistuttava englannintorvi, pikkolohuilu, bassoklarinetti ja kontrafagotti. Nykyisiä puupuhaltimia yhdistää nimenomaan niiden yhteinen äänenmuodostustekniikka eikä niinkään valmistusmateriaali. Alun perin puiset huilusoittimet valmistetaan nykyään tavallisesti metallisina, ja myös saksofoni luetaan puupuhaltimiin, vaikka sitä ei ole koskaan valmistettu puusta.


title: Puupuhallin

text: Akustisesti merkittävä ero vaskipuhaltimiin verrattuna on puupuhaltimien suuntaamattomuus: niiden ääni leviää tasaisena joka suuntaan, mikä johtuu siitä että ääni karkaa ensimmäisistä avoimista rei'istä


title: Puupuhallin

text: Huilusoittimissa ääni syntyy, kun sisäänpuhallettu ilma törmää ääniputkessa sijaitsevaan terävään reunaan ja saa sen värähtelemään. Avoimissa huiluissa puhalluksen ilmavirta osuu suoraan tähän värähtelevään reunaan, suljetuissa huiluissa se ohjataan siihen soittimen sisällä. Äänenkorkeutta puupuhaltimissa säädetään muuttamalla soittimen sisällä olevan ilmapatsaan korkeutta eilaisilla sormituksilla.


title: Puupuhallin

text: Klarinetin ja saksofonin kaltaisissa yksilehdykkäisissä ruokolehtisoittimissa ääni syntyy lehdykkäsuukappaleessa, jossa on yksinkertainen ruokokieli. Oboessa, englannintorvessa ja fagotissa käytetään kaksoisruokolehdykkää.


title: Freikorps

text: Freikorps [] () olivat Saksassa hävityn ensimmäisen maailmansodan jälkeen loppuvuonna 1918 syntyneitä vapaaehtoisia raskaasti aseistettuja puolisotilaallisia ryhmiä, jotka myöhemmin organisoitiin osaksi Weimarin tasavallan armeijaa. Virallisesti Freikorps-joukot toimivat tammikuusta 1919 huhtikuuhun 1920. Epävirallisesti joukot olivat koolla joulukuusta 1918 vuoteen 1923. Joukot toimivat vasemmistolaisten kansannousujen tukahduttajina, mutta poliittisia aatteita enemmän niitä yhdisti taistelunhalu sekä katkeruus hävitystä sodasta ja maan kaaosmaisesta tilanteesta.


title: Freikorps

text: Freikorps-joukot syntyivät vuosia rintamalla taistelleista nuorista veteraanisotilaista, jotka rauhan tultua kokivat siviilielämän itselleen vieraaksi ja pettyneinä vallitsevaan tilanteeseen hakivat toimintaa ja taisteluja. Mukana oli myös jokapäiväistä leipää etsiviä miehiä, ja nuoria aktivistiopiskelijoita, jotka eivät olleet ehtineet sotaan. Joukkoja oli keväällä 1919 kaikkiaan 200 000–400 000 miestä, runsaaseen sataan ryhmään ryhmittyneenä. Freikorps-joukkoja voi luonnehtia äärioikeistolaisiksi, mutta poliittisia aatteita enemmän niitä yhdisti taistelunhalu ja hävityn sodan aiheuttama katkeruus. Freikorps-joukkojen toiminta kohdistui usein siviileihin ja sitä voidaan luonnehtia poikkeuksellisen raa’aksi.


title: Freikorps

text: Joukkojen muodostuminen perustui veteraanien vieraantumiseen siviilielämästä ja turhautumiseen tappiosta. Esikuvana ja ydinryhmänä joukoille toimivat sodan viimeisinä vuosina perustetut Saksan eturintaman eliittirynnäkköjoukot.


title: Freikorps

text: "Sturmtruppen"- tai "Stoßtruppen"-joukot () käyttivät saksalaisten kehittämää uutta Hutier-taktiikkaa. Raskaan päiväkausia kestävän tykistövalmistelun ja massiivisen jalkaväkihyökkäyksen sijaan hyökättiin rajoitetulle alueelle tehdyn nopean ja tulivoimaisen räjähde- ja kaasukeskityksen jälkeen raskaasti aseistetuilla nopeasti liikkuvilla itsenäisillä rynnäkköjoukoilla. Joukot olivat hyvin aseistettuja ja koulutettuja eliittisotilaita.


title: Freikorps

text: Joukot erottautuivat muista yksiköistä; ennen hyökkäystä ne kuljetettiin paikalle, ja eloonjääneet vastaavasti välittömästi hyökkäyksen jälkeen pois. Rynnäkköjoukot eivät pitäneet rintamalohkoja hallussaan. Hyökkäysajankohdan tullessa ne etenivät nopeasti vihollisen rintamalinjoja kohti toimien omavaraisesti. Yksiköt olivat raskaasti aseistettuja, mukana oli konekiväärejä, liekinheittimiä, jopa kevyttä tykistöä ja lentokoneita. Eteneminen oli mahdollisimman nopeata, ja joskus edettiin läpi vihollislinjojen mahdollisimman syvälle tuhoten infrastruktuuria kunnes koko yksikkö menehtyi vihollistuleen. Rintamalinjojen välissä yksikön kohtalo oli kokonaan komentavan upseerin käsissä, ja iskujoukoista muotoutui fanaattisesti komentajilleen uskollisia kokeneita veteraaneja.


title: Freikorps

text: Iskujoukkojen sotilaiden tuli olla naimattomia ja alle 25-vuotiaita. Upseerien osuus oli suuri, mutta joukkojen sisäinen kurinpito löysää ja toverihengen läpikäymää. Yksiköitä nimitettiin komentajiensa nimien, ei numerojensa mukaan. Myös miehistöllä oli samanlaiset henkilökohtaiset pistoolit kuin upseereilla. Joukot saivat paremmat annokset ja pidemmät lomat tavanomaisiin yksiköihin verrattuna.


title: Freikorps

text: Sodan jälkeisessä sisäpoliittisesti sekavassa tilanteessa jäljelle jääneet veteraanit, äärioikeistolaiset kommunistien vastustajat ja opiskelijatahot kokoontuivat iskujoukkojen komentajien ympärille ja muodostuivat Freikorpsin vapaaehtoisjoukot.


title: Freikorps

text: Kun vapaaehtoisjoukot sulautettiin 1919 osaksi hallituksen armeijaa, jaettiin joukot kolmeen osaan. Ensisijaisia olivat "Freikorps"-joukot. Tukijoukoiksi muodostettiin reservi "Zeitfreiwilligenkorps", joita käytettiin ajoittain vakinaisen armeijan tai Freikorps-joukkojen tukena. Lisäksi hallituksen käytössä olivat jo 1914 perustetut "talonpoikaisjoukot" ().


title: Freikorps

text: Joukkoja käytettiin pääasiassa hallitusten vastaisten vasemmistolaisten kansannousujen, sekä kuviteltujen että todellisten, tukahduttamiseen eri puolilla Saksaa. Freikorps-joukkoja käytettiin tuhoamaan spartakistikapina Berliinissä tammikuussa 1919, kommunistien nousu Münchenissä samana vuonna, sekä Ruhrin "Punainen Armeija" keväällä 1920. Lisäksi Freikorps-joukkojen avulla tehtiin epäonnistunut Latvian valtausyritys. Vuonna 1920 Freikorps-joukot yrittivät itse vallankaappausta Saksassa, joka ei kuitenkaan onnistunut.


title: Freikorps

text: Freikorps toimi muun muassa Latviassa maan itsenäistyttyä. Virallisesti järjestö pyrki ajamaan maassa olleet bolševikit pois, mutta tarkoitus oli tehdä Latviasta Saksan puskurivaltio Neuvosto-Venäjää vastaan. Kun venäläiset ja bolševikit oli ajettu pois, Freikorps yritti vallankaappausta ja Freikorpsin tekemät raakuudet kohdistuivat latvialaisiin. Latvian oli liittouduttava Viron kanssa työntääkseen saksalaiset pois Latviasta. Myös Yhdistyneen kuningaskunnan laivasto auttoi ajamaan Freikorpsin pois Latviasta. Freikorps vetäytyi Riiasta 22. kesäkuuta 1919.


title: Freikorps

text: Kuuluisimpia jäseniä Freikorpsissa olivat Heinrich Himmler, Martin Bormann, Rudolf Berthold, Rüdiger von der Goltz, Ferdinand Schörner, Felix Steiner ja Walther Wenck.


title: Freikorps

text: Myöhemmin Freikorps-joukkojen veteraaneja liittyi suuria määriä natsien SA-joukkoihin ja kansallissosialistiseen puolueeseen Freikorpsia voidaankin hyvällä syyllä pitää Schutzstaffelin esiasteena. Osa joukoista kuitenkin kannatti vanhaa, militaristista ja konservatiivista preussilaispolitiikkaa.


title: Eutanasia

text: Eutanasia (kreikkaa, "eu-thanatos", hyvä kuolema) eli armokuolema tai kuolinapu on tarkoituksellinen kuoleman tuottaminen sellaiselle ihmiselle, joka on parantumattomasti sairas tai kärsii kivuista. Eutanasia ei ole henkirikos, jos se on erikseen maassa laillistettu. Suomessa eutanasiaa ei ole laillistettu. Aamulehden vuonna 2012 teettämässä kyselytutkimuksessa 77% vastanneista hyväksyisi armokuoleman, jos parantumattomasti sairas ihminen sitä itse haluaisi. Suomen lääkäriliitto sen sijaan vastustaa eutanasiaa pitäen sitä lääkärin etiikan ja arvojen vastaisena.


title: Eutanasia

text: Eutanasia tarkoittaa ihmisen tarkoituksellista surmaamista hänen vapaaehtoisesta, toistuvasta ja oikeustoimikelpoisesta omasta pyynnöstään. Eutanasian määritelmiä ja jaotteluja on erilaisia, ja käsitteistö on osin ristiriitaista. Alun perin eutanasialla (kreikan sanasta , suom. "hyvä kuolema", εὖ, "eu" (hyvä) + θάνατος, "thanatos" (kuolema)) on tarkoitettu kuolemaa, johon ei liity kärsimyksiä.


title: Eutanasia

text: Varsinaisen eli aktiivisen eutanasian lisäksi puhutaan passiivisesta eutanasiasta, joka tarkoittaa hoidon antamatta jättämistä tai aloitetun hoidon keskeyttämistä. Tarkoituksena on estää henkilön elämän pitkitys. Passiivisen eutanasian käsitettä on kuitenkin pidetty ongelmallisena, koska tavoitteena ei varsinaisesti ole kärsivän ihmisen kuolema, vaan hoidoista aiheutuvien haittojen ja kuolinprosessin pitkittymisen välttäminen.


title: Eutanasia

text: Eutanasia on jaoteltu myös vapaaehtoiseen eli tahdonalaiseen (engl. voluntary) eutanasiaan ja ei-vapaaehtoiseen (engl. non-voluntary tai involuntary) eutanasiaan. Jälkimmäisellä voidaan viitata esimerkiksi tilanteeseen, jossa eutanasia suoritetaan tajuttomalle henkilölle, jonka omaa tahtoa ei voida selvittää.


title: Eutanasia

text: Läheisesti eutanasiaan liittyviä käsitteitä ovat kuolinapu ja avustettu itsemurha. Avustettu itsemurha viittaa tilanteeseen, jossa vaikeasti sairas henkilö haluaa tehdä itsemurhan, mutta ei ole siihen fyysisesti kykenevä. Tällöin toinen henkilö avustaa häntä itsemurhan toteuttamisessa. "Kuolinapu" voi viitata sekä tilanteeseen, jossa vaikeasti sairasta henkilöä autetaan hänen pyynnöstään kuolemaan että tilanteeseen, jossa pysäytetään sellaisen henkilön elintoiminnot, joka on esimerkiksi kooman takia pysyvästi estynyt ilmaisemasta omaa tahtoaan.


title: Eutanasia

text: Keskeisin käytetty perustelu eutanasian sallimista vastaan on uskonnollisiin lakeihin ja eettisiin säännöstöihin, esimerkiksi lääkäreiden eettisiin säännöstöihin sisältyvä määräys "surmaamisen kiellosta". Uskonnollinen perustelu on esimerkiksi kristityillä Raamatun käsky ”Älä tapa”. Perusteluun liittyy käsitys ihmiselämän pyhyydestä; elämän katsotaan olevan Jumalan, ei ihmisen itsensä, hallinnassa. Jotkut ovat pitäneet viidettä käskyä ristiriitaisena, sillä Raamattu antaa kuolemantuomion varsin monesta asiasta ja koska Jumala toisinaan käski juutalaisia sotimaan. Hepreankielinen alkuteksti לֹ ֥֖א תִּֿרְצָֽ֖ח׃ ("lo tirtzakh") tarkoittaa kuitenkin pikemminkin "älä murhaa", mikä ei, vaikkapa ihan suomalaisessakaan lainsäädäntökielessä, tarkoita tuollaisissa tapauksissa tappamista. Raamatun syntyaikojen kielenkäytössä se olisi voinut merkitä myös "älä murhaa oman heimosi jäsentä", rajoittamatta enempää. Jälkimmäinen tulkinta on kuitenkin varsin kiistanalainen, joskin osittain uskottava Lähi-idän aikaisimman tiedetyn kulttuurin siirtyvän elämäntavan sekä sellaiseen liittyvän, nykyään kuolleen moraalisäännöstön tähden.


title: Eutanasia

text: Eutanasiaa vastustetaan yleisesti myös käytännöllisin perustein. Erityisen vaikeita ovat esimerkiksi tapaukset, joissa henkilö on pysyvästi sellaisessa tilassa, että hän ei pysty ilmaisemaan omaa tahtoaan. Pelätään myös sitä, että eutanasian salliminen voisi johtaa tilanteeseen, että eutanasioita tehtäisiin terveydenhuollon kustannusten vähentämiseksi myös silloin kun se ei ole henkilön oma vakaa tahto.


title: Eutanasia

text: Tietokirjailija Johan Norbergin mukaan eutanasiaa tapahtuu nytkin päivittäin: yhteisymmärryksessä potilaiden ja omaisten kanssa lääkärit antavat hieman liikaa morfiinia. Mikäli eutanasia laillistettaisiin, saataisiin potilaan tahto dokumentoitua selkeämmin ja näin kuolinapuun liittyvät väärinkäytökset ja virheet vähenemään.


title: Eutanasia

text: Potilaiden kuolemaa joudutetaan raportoimatta. Saksassa tällaisia tapauksia on 1,42 - 3,39 %. Kysytyistä lääkäreistä 11 % ilmoitti ratkaisuillaan lyhentäneensä potilaan elämää. Norjassa 44 % lääkäreistä kertoi lopettaneensa potilaan hoidon tietämättä tämän omaa tahtoa. Uudessa-Seelannissa 4,5 % lääkäreistä kertoi antaneensa lääkettä lyhentääkseen potilaan elämää. Siksi Hollannissa ja Belgiassa on säädetty eutanasialait. Selvä ohjeistus ja toiminnan valvonta myös auttavat lääkäreitä päätöksissä.


title: Eutanasia

text: Keskeinen peruste eutanasian sallimisen puolesta on moniin kansainvälisiin ihmisoikeusasiakirjoihin kirjattu "oikeus elämään". Säädöstä tulkitaan niin, että ihmisyksilölle kuuluu oikeus päättää omasta elämästään. Tähän liittyy ajatus, jonka mukaan ihmisellä on oikeus päättää, milloin hän kokee kärsimyksen liian suureksi. Mutta ihmisoikeusasiakirjoissa ei kuitenkaan vedetä johtopäätöstä, että silti ihmisellä olisi oikeus päättää omasta kuolemastaan tai saada kuolinapua.


title: Eutanasia

text: Vammaisaktivisti Kalle Könkkölä on kertonut, kuinka hänen tilansa äkisti vajottua hyvin huonoksi. Kivut olivat suuret, liikunta- ja puhekyky olivat kadonneet kuten myös elämänhalu. Hän olisi soittanut, jos olisi voinut, kuolemanpartion paikalle. Hän kuitenkin toteaa, että onneksi kuolinapua ei tuolloin tunnettu. Elämäntahto voitti vähitellen ja masennus väistyi. Jotkut toimivat kuitenkin omatoimisesti. Lääkäri Gunnar Hagberg on kertonut esimerkistä, jossa syöpään sairastunut ystävä pyysi häneltä kuolinapua, mutta Hagberg ei uskaltanut rikkoa lakia. Siksi hänen ystävänsä tappoi itsensä janoon, mutta se kesti 14 päivää.


title: Eutanasia

text: Könkkölän tapaukseen riittäisi, että eutanasian ehtona olisi vakaa tahto hetkellisen mielijohteen sijaan. Jos ehdot kirjattaisiin eutanasialakiin, luultavasti niitä nyt rikkovat epäviralliset kuoleman jouduttamiset vähenisivät.


title: Eutanasia

text: Eutanasiaa puolustetaan myös käytännöllisin ja taloudellisin perustein. Yleisimmän perustelun mukaan on tilanteita, joissa potilaan hoitaminen on potilaalle itselleen, potilaan omaisille tai terveydenhuoltojärjestelmälle liian raskasta – taloudellisesti, fyysisesti tai henkisesti. Tätä ajattelutapaa nimitetään utilitaristiseksi.


title: Eutanasia

text: Perusteluja jotka pohjautuvat "lääkärin perimmäisen tehtävän" määrittelyyn käytetään sekä eutanasian puolesta että sitä vastaan. Toisaalta lääkärin tärkeimmäksi tehtäväksi nähdään parantaminen ja elämän ylläpitäminen, ei surmaaminen. Toisaalta lääkärin tehtävänä on myös toimia potilaan parhaaksi, jonka joissakin tapauksissa voi ajatella olevan potilaan oman tahdon mukainen elämän päättäminen.


title: Eutanasia

text: Mutta lääkärijärjestöjen kannat ovat selkeät. Maailman lääkäriliitto on ottanut toistetusti kategorisen kannan sekä eutanasiaa että lääkärin avustamaa itsemurhaa vastaan. Sen mukaan ne ovat ristiriidassa lääketieteen eettisten periaatteiden kanssa ja lääkärien tulisi pidättyä niistä, vaikka ne olisivat maan lakien mukaan sallittuja. Samoin Suomen Lääkäriliitto suhtautuu kielteisesti aloitteisiin eutanasian laillistamisesta.


title: Eutanasia

text: Sekä puolesta että vastaan käytetään myös perusteluja kipulääkityksestä. Eutanasian vastustajien mielestä nykyaikaisilla kivunhoitomenetelmillä pystytään aina lievittämään riittävästi kärsimystä. Eutanasian puolustajien mukaan näin ei aina ole ja joka tapauksessa on ihmisen itsensä oikeus arvioida, mikä on hänelle riittävää ja tarpeen.


title: Eutanasia

text: Jos yhteiskunta hyväksyy jäsentensä tappamisen missään olosuhteissa, on riskinä järjestelmän laajeneminen koskemaan muitakin potilasryhmiä. Toisaalta jos yhteiskunnassa aletaan ajatella, että tuska tai huono olo oikeuttavat elämän päättämiseen, se alentaa ihmisten itsemurhakynnystä.


title: Eutanasia

text:
Eutanasia on monissa maissa laitonta, ja monissa sen laillisuus tai laittomuus on epäselvää
Alankomaissa tuli 1. huhtikuuta 2002 voimaan laki, joka sallii eutanasian ja lääkärin antaman kuolinavun tietyissä tapauksissa. Laki vahvisti jo pitkään tuomioistuinkäytännössä toimineen järjestelmän.


title: Eutanasia

text: Eutanasia on Hollannin lain mukaan sallittu jos se täyttää seuraavat ehdot:


title: Eutanasia

text: Lääkärin on jälkikäteen raportoitava jokainen tapaus yleiselle syyttäjälle. Alueellinen toimikunta arvioi, onko tapaus täyttänyt lain määrittelemät ehdot. Sen jälkeen tapaus joko katsotaan loppuun käsitellyksi tai viedään syyteharkintaan.


title: Eutanasia

text: Alle 12-vuotiaiden eutanasia on kokonaan kielletty, ja 12–17-vuotiaiden eutanasiaa koskevat aikuisia tiukemmat ehdot.


title: Eutanasia

text: Hollannin laki määrittelee eutanasian rikokseksi kaikissa muissa kuin määritellyissä tapauksissa. Eutanasiaksi ei lueta normaaliin hoitokäytäntöön kuuluvia tapauksia, esimerkiksi:


title: Eutanasia

text: Australian Victorian osavaltio hyväksyy eutanasian. Laki astuu voimaan kesäkuussa 2019.


title: Eutanasia

text: Belgiassa hyväksyttiin 28. toukokuuta 2002 laki, jonka mukaan toisen henkilön kuoleman aiheuttaminen hänen omasta pyynnöstään ei tarkoin rajoitetuin ehdoin enää ole rangaistavaa. Eutanasiaa pyytävän henkilön on oltava parantumattomasti sairas, ja kärsittävä jatkuvasta ja sietämättömästä kivusta. Lisäksi hänen on oltava täysin tietoinen päätöksensä seurauksista.


title: Eutanasia

text: Aiemmin eutanasiaa pyytävän henkilön oli lisäksi oltava täysi-ikäinen, mutta vuodesta 2014 lähtien eutanasia on ollut mahdollinen myös alle 18-vuotiaalle. Tämän jälkeen Belgiassa on tehty eutanasia kolmelle parantumattomasti sairaalle alaikäiselle, joista nuorin oli 9-vuotias. Kyseessä on maailman nuorin eutanasian saanut henkilö. Ennen kuin alaikäiselle tehdään eutanasia, on arvioitava potilaan kykenevyys päätökseen ja kysyttävä asioista vanhemmilta.


title: Eutanasia

text: Myös Luxemburgissa eutanasia on laillista.


title: Eutanasia

text: Passiivinen eutanasia sallittiin Ruotsissa huhtikuussa 2010. Ensimmäinen passiivinen eutanasia suoritettiin saman vuoden toukokuussa.


title: Eutanasia

text: Exitus ry on vuodesta 1993 yrittänyt vaikuttaa eutanasian sallivan lain saamiseksi Suomessa.


title: Eutanasia

text: Suomessa aktiivinen eutanasia on rikos ja siitä voi saada jopa kahdeksan vuotta vankeutta. Rikoslain 21. luvun mukaan myös henkilön omasta vakaasta pyynnöstä tapahtuva surmaaminen on rangaistavaa. Sen sijaan toisen henkilön itsemurhan avustaminen, esimerkiksi luovuttamalle tämän käytettäväksi kuolettavan määrän lääkettä, ei ole rangaistavaa.


title: Eutanasia

text: On huomattavaa, että tässä artikkelissa käsitellään ihmiselle tehtävää eutanasiaa. Sen sijaan eläimen surmaamiseen Suomen lainsäädäntö paikoin jopa velvoittaa kärsimyksen lopettamiseksi.


title: Eutanasia

text: Potilaan saattohoitoa sääntelee lääkintöhallituksen ohjekirje vuodelta 1982. Sen mukaan potilaan on saatava riittävää oireenmukaista perushoitoa ja hänen ihmisarvoaan kunnioittavaa huolenpitoa myös kuoleman lähestyessä, kun hänen sairautensa ennustetta ei enää voida käytettävissä olevilla hoidoilla parantaa.


title: Eutanasia

text: Kuten useimmissa Euroopan maissa, myös Suomessa on pitkään keskusteltu eutanasian laillistamisesta. Tunnettuja laillistamisen puolustajia Suomessa ovat olleet esimerkiksi professori Jorma Palo, teologian tohtori Martti Lindqvist, ex-valtiovarainministeri Iiro Viinanen, ex-euroedustaja Esko Seppänen ja tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Tunnettuja vastustajia ovat puolestaan arkkiatri Risto Pelkonen ja lääkäri Pekka Reinikainen.


title: Eutanasia

text: Aamulehden Taloustutkimuksella vuonna 2012 teettämän kyselytutkimuksen mukaan 77% vastanneista hyväksyisi armokuoleman, ja vain 12 % oli kielteisellä kannalla. Kyselyyn vastasi 1079 henkilöä.


title: Eutanasia

text: Helsingin Sanomien vuoden 2013 kyselyn mukaan kolme neljästä vastanneesta kannattaa kansalaisaloittetta eutanasiasta.


title: Eutanasia

text: Vuoden 2015 Tuhat suomalaista -kyselytutkimuksessa 75 prosenttia vastaajista hyväksyi eutanasian ja 11 prosenttia ei hyväksynyt.


title: Eutanasia

text: Anja Terkamo-Moision Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa tehdyssä eutanasiaa käsittelevässä väitöskirjassa 85 % kansasta kannatti eutanasiaa. Tutkimuksen aineistot kerättiin vuosina 2012–2014.


title: Eutanasia

text: Helsingin Sanomien vuonna 2017 teettämässä tutkimuksessa kolme suomalaista neljästä sallisi kuolinavun. 14 prosenttia oli eutanasiaa vastaan ja 10 prosenttia ei osannut sanoa kantaansa.


title: Eutanasia

text: Sairaanhoitajaliiton jäsenilleen vuonna 2017 tekemästä kyselystä selvä enemmistö eli 64 prosenttia sairaanhoitajista laillistaisi potilaan oikeuden eutanasiaan.


title: Eutanasia

text: Suomessa on järjestetty aktiivisen eutanasian laillistamisesta kansalaisaloite otsikolla ""Laki eutanasiasta"" kansalaisaloite.fi -verkkopalvelussa 2.9.2013–2.3.2014. Aloite sai 4 339 kannattajaa ja olisi tarvinnut vähintään 50 000 hyväksyttyä kannatusilmoitusta, jotta se olisi voitu toimittaa eduskunnan käsittelyyn.


title: Eutanasia

text: 7.11.2016–31.12.2016 kerätty kansalaisaloite "Eutanasia-aloite hyvän kuoleman puolesta" sen sijaan sai 63 078 kannatusilmoitusta ja se lähetettiin eduskuntaan helmikuussa 2017. Sosiaali- ja terveysvaliokunta aloitti kansalaisaloitteen käsittelyn marraskuussa 2017.


title: Deutschlandlied

text: Deutschlandlied eli Das Lied der Deutschen on Saksan kansallislaulu. Laulun sanat kirjoitti August Heinrich Hoffmann von Fallersleben vuonna 1840. Musiikin sävelsi Joseph Haydn vuonna 1796 alkuaan Itävallan keisarihymniin. Deutschlandliedistä tuli Saksan kansallislaulu vuonna 1922. Saksan demokraattinen tasavalta käytti kansallislaulunaan eri laulua, mutta Saksan liittotasavalta julisti Deutschlandliedin kansallislaulukseen vuonna 1952. Virallisissa yhteyksissä laulusta esitetään vain kolmas säkeistö. Ensimmäistä säkeistöä, joka alkaa sanoilla ”Deutschland, Deutschland über alles” (”Saksa, Saksa yli kaiken”) esitetään nykyään harvemmin laulettuna.


title: Deutschlandlied

text: August Heinrich Hoffmann von Fallersleben sanoitti ”Das Lied der Deutschenin” Britannialle kuuluneella Helgolandin saarella 26. elokuuta 1840. Hän kirjoitti sanat Joseph Haydnin sävelelle ”Gott erhalte Franz den Kaiser”. Haydn oli säveltänyt sen Itävallan keisarihymniksi vuonna 1796. Tämän sävelen käyttö oli kannanotto demokraattisten piirien ajamalle suursaksalaisen suuntauksen puolesta ja hyökkäys preussilaisten ajamaa piensaksalaista linjaa kohtaan. Hoffman von Fallerslebenin kustantaja Julius Campe vieraili hänen luonaan ja vaikuttui runosta. Campe maksoi sanoituksesta neljä kultakolikkoa ja palasi välittömästi Hampuriin. Sanat ja sävel julkaistiin jo syyskuun ensimmäisenä päivänä. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran julkisesti 5. lokakuuta 1841, kun hampurilainen Turnerschaft lauloi sen liberaalin professorin Carl Theodor Welckerin kunniaksi. Laulu ilmestyi Hoffmann von Fallerslebenin teoksessa "Deutsche Lieder aus der Schweiz", jonka myötä se saavutti suosiota ja julkaistiin myös opiskelijoiden laulukirjoissa. ”Das Lied der Deutschen” herätti vastustusta vasemmistolaisten hegeliläisten piirissä, mutta ennen kaikkea sitä vastaan taistelivat Preussin viranomaiset. Hoffmann von Fallerslebenia vastaan aloitettiin rikostutkinta, jonka vuoksi häntä estettiin harjoittamasta akateemista uraansa huhtikuussa 1842. Saman vuoden joulukuussa hänet erotettiin yliopistosta ja karkotettiin Preussista syytettynä esivallan vastustamisesta.


title: Deutschlandlied

text: Alkuperäiset Hoffmann von Fallerslebenin kirjoittamat käsikirjoitukset ”Das Lied der Deutschenista” kuuluvat sekä Berliinin valtionkirjaston että Stadt- und Landesbibliothek Dortmundin kokoelmiin. Ei ole tiedossa, onko jompikumpi näistä runon ensimmäinen versio. Hoffmann von Fallersleben saattoi kirjoittaa sanoista samalla kertaa useita kappaleita ja antaa niitä ystävilleen.


title: Deutschlandlied

text: ”Das Lied der Deutschenista” ei tullut Campen toivomaa menestystä, ja etenkin kun vuoden 1848 vallankumous epäonnistui ja demokraattinen liikehdintä tukahdutettiin, laulu menetti suosiotaan. Kun Saksa yhdistyi vuonna 1871, yhdistyminen tapahtui ylhäältä johdetusti eikä kansasta käsin, kuten varhaiset demokraattiset nationalistit olivat toivoneet. Kansanvaltaisen yhteishengen sijaan Saksan keisarikuntaa piti koossa ranskalaisvastaisuus ja uskollisuus Hohenzollernin suvulle. Niinpä keisarikunnassa hallitsevaan asemaan nousivat sellaiset laulut kuin ”Die Wacht am Rhein” ja ”Heil dir im Siegerkranz”. Keisarikunnalla ei ollut virallista kansallislaulua, Preussilla sen sijaan oli (”Preußenlied”). Vielä vuoden 1900 tienoilla Hoffman und Campe -kustantamolla oli ”Das Lied der Deutschenista” satoja painoksia, joita ei saatu myytyä vaan ne murenivat vanhuuttaan.


title: Deutschlandlied

text: 1900-luvun alkuvuosina lähinnä vain opiskelijat lauloivat ”Das Lied der Deutschenia”. Ensimmäisen maailmansodan myötä siitä tuli kuitenkin yleisesti suosittu. Elokuussa 1914 laulu saavutti ensimmäisen läpimurtonsa, kun se esitettiin ”Die Wacht am Rheinin” ja ”Heil dir im Siegerkranzin” rinnalla. 11. marraskuuta 1914 nuorten vapaaehtoisten rykmentti murtautui vihollislinjan läpi Langemarkin lähellä. Heidän kerrottiin samalla laulaneen ”Deutschland, Deutschland über alles”. ”Das Lied der Deutschen” – tai Deutschlandlied, kuten sitä alettiin ensimmäisen maailmansodan myötä kutsumaan – saavutti laajaa suosiota ja sitä alettiin laulamaan isänmaallisissa tilaisuuksissa.


title: Deutschlandlied

text: Valtakunnanpresidentti, sosiaalidemokraatti Friedrich Ebert halusi edistää eri poliittisten ryhmien välistä yhteistyötä ja sovintoa, joten hän julisti Deutschlandliedin Weimarin tasavallan viralliseksi kansallislauluksi vuonna 1922. Vasemmisto arvosteli uutta kansallislaulua, mikä lisäsi laulun suosiota nationalistisissa ja völkisch-piireissä. Kansallissosialistien valtakaudella Adolf Hitler määritteli Deutschlandliedin kaikista pyhimmäksi kansallislauluksi saksalaisille. Laulu pysyi kolmannessa valtakunnassa virallisena kansallislauluna, mutta ”Horst-Wessel-Lied” nostettiin sen rinnalle. Kansallissosialistisessa Saksassa Deutschlandlied esitettiin melko lailla kaikissa virallisissa yhteyksissä. Se soitettiin radiossa jokaisena päivänä lähetyksen päättyessä. Vuonna 1941 vietettiin laulun satavuotisjuhlavuotta ja sen kunniaksi julkaistiin viisi kirjaa. Kirjoissa ei mainittu, että Ebert oli julistanut laulun kansallislauluksi – useimmat niistä väittivät, että sen olisi tehnyt Paul von Hindenburg.


title: Deutschlandlied

text: Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä viranomaiset kielsivät Deutschlandliedin välittömästi. Britannian miehitysvyöhykkeellä laulun julkinen esittäminen kiellettiin elokuussa 1945. Saksan demokraattisen tasavallan kansallislauluksi otettiin ”Auferstanden aus Ruinen”, mutta Länsi-Saksan liittopäivät käsitteli jo vuonna 1949 Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi. Liittopäivien enemmistö hylkäsi laulun aseman kansallislauluna. Perustuslain mukaisesti tämänkaltainen asia siirtyi liittopresidentin päätettäväksi. Presidentti Theodor Heuss vastusti Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi, kun taas liittokansleri Konrad Adenauer kannatti sitä. Kansallislaulusta syntyi kiista, jonka aikana virallisissa yhteyksissä yritettiin käyttää useita muitakin lauluja. Heuss toivoi, että ”Hymne an Deutschland” (sanoittanut Rudolf Alexander Schröder, säveltänyt Hermann Reutter) olisi vakiintunut kansallislauluksi, ja se soitettiin hänen uudenvuodenaattona 1950 pitämän radiopuheen päätteeksi. Norddeutscher Rundfunk yritti ajaa kappaletta ”Ich hab' mich ergeben” kansallislaulun asemaan. Talviolympialaisissa 1952 Länsi-Saksan tunnuksena toimi ”Oodi ilolle”. Mikään näistä ei kuitenkaan vakiintunut kansallislauluksi, ja oikeisto kannatti Deutschlandliediä.


title: Deutschlandlied

text: Lokakuussa 1951 Deutschlandliediä ehdotettiin jälleen liittopäivillä kansallislauluksi, mutta Heuss ei suostunut vieläkään myöntämään laululle tätä asemaa. 29. huhtikuuta 1952 Adenauer lähetti Heussille kirjeen, jossa hän painosti tätä asiassa. 6. toukokuuta Heuss julisti Deutschlandliedin Länsi-Saksan kansallislauluksi, mutta suositteli, että juhlatilaisuuksissa laulusta laulettaisiin vain sen kolmas säkeistö. Päätös otettiin Länsi-Saksassa hyvin vastaan eikä sitä vastustettu. Länsi-Saksan lehdistö suhtautui päätökseen myönteisesti ja piti sitä luonnollisena, mutta ulkomainen lehdistö suhtautui päätökseen hyvin pitkälti kielteisesti. Etenkin Ranskassa katsottiin, että Länsi-Saksa oli pettänyt ranskalaiset. Le Figaro huomautti, että Kolmannen valtakunnan kansallislaulu oli nyt myös Bonnin kansallislaulu, L’Humanité piti päätöstä paluuna militarismiin, Le Matin -lehden mielestä moinen asenne enteili pahinta ja Le Monde piti päätöstä taantumuksellisen ajattelun voittona.


title: Deutschlandlied

text: Deutsche Volkszeitung vastusti voimakkaasti Deutschlandliediä ja jotkut Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen parlamentaarikot ja ammattiyhdistysaktiivit vastustivat useaan otteeseen kansallislaulun ensimmäisen säkeistön esittämistä virallisissa juhlissa. Enimmäkseen Länsi-Saksan vasemmisto keskittyi kuitenkin oikaisemaan laulusta myöhemmin syntyneitä virhetulkintoja.


title: Deutschlandlied

text: Laulun sanat:


title: Deutschlandlied

text: Hoffmann von Fallersleben kirjoitti ”Das Lied der Deutschenin” saksalaisen kansan- tai viihdemusiikin tyyliin. Se vastasi Ernst Moritz Arndtin tunnettuun kysymykseen ”Was ist des Deutschen Vaterland?” (”mikä on saksalaisten isänmaa?”). ”Das Lied der Deutschenin” sanat viittaavat aiempiin teoksiin, kuten Heinrich Joseph von Collinin lauluun ”Österreich über alles” vuodelta 1809 ja Daniel Rungen sen pohjalta vuonna 1813 tekemään sovitukseen ”Deutschland über alles”. Myös ”Einigkeit und Recht und Freiheit” oli jo ennestään tunnettu sananparsi: Johann Gottfried Seume oli käyttänyt sitä jo vuonna 1810. Myöskään säkeet ”"Von der Maas bis an die Memel", / "Von der Etsch bis an den Belt"” eivät edustaneet mitään olennaisesti uutta. Philipp Jakob Siebenpfeiffer oli vuoden 1832 liberaalis-nationalistisella Hambacher Festillä puhutellut kaikkia saksalaisia ”Alpeilta Pohjanmerelle”. Georg Herwegh taas määritteli vuonna 1841, että saksalaiset asuivat ”"vom Po bis zum Sunde"” (Polta Tanskan salmille). ”Das Lied der Deutschenin” sanoja ei ollut tarkoitettu imperialistisiksi. Maas mainitaan "Das Lied der Deutschenissa", koska Limburgin hollantilainen osa Maasin kummaltakin puolelta oli kuulunut vuodesta 1839 lähtien Saksan liittoon.


title: Deutschlandlied

text: ”Das Lied der Deutschen” liittyy Befreiungskriegen veteraanien ja romantikkojen tavoitteisiin rakentaa Saksasta yhtenäinen kieliyhteisö, ei vain yhdistää sitä eri dynastioiden konglomeraatiksi. He kannattivat suursaksalaista suuntausta, Itävallan saksankielisten ottamista mukaan yhteen suureen saksalaiseen valtioon. Tämä ryhmä kannatti useammin demokratiaa kuin preussilaismyönteiset piensaksalaisen suuntauksen edustajat, jotka halusivat sulkea katolisen Habsburgien valtakunnan yhdistyneen Saksan ulkopuolelle ja toivoivat Hohenzollernien ottavan johtoaseman uudessa Saksassa. Piensaksalaisuuden edustajia loukkasi, että ”Das Lied der Deutschen” ei sitoutunut uskollisuuteen Hohenzollerneille, ja se, että se ei ollut tarpeeksi kansalliskiihkoinen ja militaristinen.


title: Deutschlandlied

text: Kun Saksa yhdistyi keisarikunnaksi, ”Das Lied der Deutschen” ei tullut suosituksi, koska se ei vannonut uskollisuutta hallitsijasuvulle eikä ollut ranskalaisvastainen. Kansalliskiihkoinen Alldeutscher Verband kritisoi laulua lisäksi liiasta demokraattisuudesta ja siitä, että se sitoutui liiaksi Keski-Eurooppaan eikä siis ollut imperialistinen. Max Schneidewin arvosteli laulua vuonna 1899 siitä, ettei se vastannut sitä hallitsevaa maailmanpoliittista ja -taloudellista asemaa, joka Saksaa odotti. Sitä ei tulisi ottaa kansallislauluksi, koska kansallislaulussa pitäisi laulaa toisaalta verestä ja raudasta (”Blut und Eisen”) eikä viinistä ja laulusta, toisaalta tahdosta valtaan eikä oikeudesta ja vapaudesta.


title: Deutschlandlied

text: Kun ”Das Lied der Deutschen” sai suosiota ensimmäisen maailmansodan aikana, sitä alettiin tulkita monella tavalla: demokraattisesti, nationalistisesti, kansalliskiihkoisesti ja jopa rasistisesti. Laulua alettiin ulkomaisessa lehdistössä syyttää imperialismista ja se käännettiin englanniksi ja ranskaksi tämän tulkinnan mukaisesti. Kun Deutschlandlied julistettiin sodan jälkeen Saksan kansallislauluksi, vasemmisto arvosteli päätöstä. Kurt Tucholskyn mielestä se osoitti, että saksalaiset eivät olleet oppineet sodasta mitään. Hän piti kansallislaulun sanoja typerinä ja kerskailevina. Kolmannen valtakunnan aikana laulun sanoja tulkittiin entistä vahvemmin imperialistisesti ja rasistisesti. Natsit painottivat omaa tulkintaansa laulun mainitsemasta saksalaisesta uskollisuudesta, saksalaisten yhtenäisyydestä ja Saksan asemasta ”"über alles in der Welt"”. Laulun maininnan saksalaisista naisista tulkittiin olevan viittaus esikristilliseen, germaanien perinteiseen naisia kohtaan osoittamaan kunnioitukseen. Ainoa kohta laulussa, jota kansallissosialismi ei osannut selittää omasta näkökulmastaan, oli maininta saksalaisesta viinistä. Natsismi suhtautui alkoholiin kielteisesti.


title: Deutschlandlied

text: Toisen maailmansodan jälkeen jotkut Länsi-Saksan entisistä kansallissosialisteista hakivat Deutschlandliedistä tukea militantille antikommunistiselle aatemaailmalleen. Toisen maailmansodan jälkeistä Saksan jakoa verrattiin Hoffmann von Fallerslebenin aikana vallinneeseen tilanteeseen ennen Saksan yhdistymistä. Laulun ensimmäisen säkeistön katsottiin tukevan Hallsteinin oppia. Tämän vuoksi ensimmäistä säkeistöä pystyttiin arvostamaan myös kristillisdemokraateissa: Saksan kristillisdemokraattisen unionin ja CSU:n liittoa edustaneet Baijerin ministeripresidentti Alfons Goppel ja Baden-Württembergin ministeripresidentti Hans Filbinger järjestivät 1970-luvulla hankkeen, jossa laulun kaikki säkeistöt äänitettiin. Levyillä esiintyi Heino ja ne oli tarkoitus jakaa kummankin osavaltioiden kaikkiin kouluihin.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus Suuri eli Konstantinus I (, 27. helmikuuta n. 272–274 – 22. toukokuuta 337) oli Rooman keisari 25. heinäkuuta 306–337.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus Suurta on sanottu ensimmäiseksi kristityksi keisariksi: hänet tunnetaan parhaiten Roomassa vainotun kristinuskon laillistamisesta. Konstantinus ja hänen kanssahallitsijansa Licinius säätivät 313 niin sanotun Milanon ediktin, joka lopetti kristittyjen vainot ja palautti kirkoilta takavarikoidun omaisuuden. Konstantinus vaikutti kristinuskon kehitykseen myös kutsumalla koolle Nikean ensimmäisen kirkolliskokouksen, jossa areiolaisuus tuomittiin harhaopiksi.


title: Konstantinus Suuri

text: Edellisten lisäksi Konstantinus muistetaan päätöksestään siirtää valtakunnan pääkaupunki Roomasta Byzantioniin, jonka hän rakennutti uudelleen ja nimesi "Nova Romaksi". Konstantinuksen kuoleman jälkeen kaupunki nimettiin uudelleen Konstantinopoliksi.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinuksen kuollessa 337 hänen kolme poikaansa Konstantinus II, Constans ja Constantius II jakoivat isänsä valtakunnan.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus syntyi Naissuksessa Daakiassa (nykyinen Niš, Serbian keskiosassa). Hänen isänsä oli Constantius I Chlorus, joka oli valtakunnan taitavimpia sotapäälliköitä. Hänen äitinsä Helena oli majatalon omistajan tytär. Tiedetään, että Konstantinus syntyi 27. helmikuuta. Syntymävuoden on arveltu olleen 272 tai 273.


title: Konstantinus Suuri

text: Keisari Diocletianus järjesti uudelleen Rooman hallinnon vuonna 293 ja perusti niin sanotun tetrarkian eli nelinvallan. Diocletianus oli jo vuonna 285 nimittänyt Maximianuksen hallitsijakumppanikseen, ja nyt kummallekin keisarille nimitettiin oma apukeisarinsa, jonka titteliksi tuli "caesar". Konstantinuksen isästä tuli toinen näistä kahdesta "caesarista". Constantius toimi caesarina Rooman valtakunnan läntisessä puoliskossa "augustus" Maximianuksen alaisena. Constantius oli jo aikaisemmin vuonna 289 eronnut Helenasta mennäkseen naimisiin Maximianuksen tytärpuolen kanssa.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus lähetettiin valtakunnan itäosaan, jossa hän toimi sotilastribuunina keisari Diocletianuksen alaisena Nikomediassa. Voidaankin olettaa, että Konstantinus oli käytännössä panttivankina. Konstantinus seurasi Diocletianusta tämän sotaretkellä Egyptiin vuonna 295. Tässä yhteydessä hän tapasi nuoren kristityn Eusebioksen, johon Konstantinus teki suuren vaikutuksen. Eusebios kirjoitti myöhemmin ensimmäisen Konstantinuksen elämäkerran. Pari vuotta myöhemmin Konstantinus oli Diocletianuksen lähimpiä avustajia sodassa Persiaa vastaan. Oletettavasti hän oli paikalla, kun Diocletianus antoi polttaa uuden katedraalin Nikomediassa vuonna 303. Tästä hetkestä alkoi viimeinen ja suurin kristittyjen vaino.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 305 Diocletianus päätti luopua keisarinvallastaan ja pakotti vastahakoisen Maximianuksen tekemään samoin. Näin Konstantinuksen isästä Constantius Chloruksesta ja caesar Galeriuksesta tuli uudet hallitsijakumppanit. Constantius sai hallittavakseen valtakunnan länsiosan ja hänen caesarikseen Diocletianus nimitti Galeriuksen toivomuksesta Flavius Valerius Severuksen. Galerius sai puolestaan valtakunnan itäosan ja hänen caesarikseen nimitettiin hänen sukulaisensa Maximinus Daia.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus lähti vauhdikkaasti Galeriuksen hovista isänsä luokse Gesoriacumiin Galliaan. Constantius lähti tämän jälkeen Britanniaan sotimaan piktejä vastaan. Vain vähän tämän jälkeen Constantius Chlorus kuoli Eburacumissa (nykyinen York) 25. heinäkuuta 306. Heti samana päivänä sotilaat kietoivat keisarillisen purppuratoogan Konstantinuksen ympärille, nostivat hänet kilpiensä päälle ja julistivat hänet keisariksi. Tämän jälkeen seurasi 18 vuotta taistelua ennen kuin Konstantinus oli koko Rooman valtakunnan hallitsija. Konstantinus hoiti loppuun Britannian sotaretken ja palasi sitten Galliaan. Hän lähetti Galeriukselle oman muotokuvansa, jossa hänellä oli Augustuksen arvomerkit.


title: Konstantinus Suuri

text: Galerius ei hyväksynyt Konstantinusta vaan nimitti itse Severuksen valtakunnan länsiosan augustukseksi. Konstantinus sai toistaiseksi tyytyä caesarin arvonimeen. Seuraavan kuuden vuoden ajan Konstantinus hallitsi Galliassa ja Britanniassa. Konstantinus soti Galliassa ollessaan muun muassa frankkeja vastaan ja otti ehkä arvonimen "Germanicus Maximus".


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 307 Konstantinus erosi jalkavaimostaan Minervinasta ja meni uusiin naimisiin entisen keisari Maximianuksen (jonka Diocletianus oli pakottanut luopumaan keisarinvallasta) tyttären Faustan kanssa. Maximianus oli poikansa Maxentiuksen kanssa kaapannut vallan Roomassa. Konstantinus pysytteli erossa Galeriuksen ja Severuksen yrityksistä kukistaa Maximianus ja Maxentius. Vuonna 308 Maximianus yritti kapinoida poikaansa vastaan ja joutui pakenemaan Konstantinuksen luokse Galliaan. Maximianus yritti kuitenkin pettää Konstatinuksen vuonna 310 yrittämällä saada Konstantinuksen armeijat puolelleen. Yritys epäonnistui ja Konstantinus pakotti Maximianuksen tekemään itsemurhan.


title: Konstantinus Suuri

text: Vain pari päivää ennen kuolemaansa huhtikuussa 311 Galerius antoi säätää lain, joka kielsi kristittyjen vainoamisen. Galeriuksen kuoleman jälkeen korkeimmasta vallasta taisteli enää neljä henkilöä: Konstantinus, Galeriuksen kanssahallitsija Licinius, tämän veljenpoika Maximinus Daia ja Maximianuksen poika Maxentius. Konstantinus ja Licinius solmivat liiton, joka edellytti, että Konstantinus valtaisi Maxentiukselle kuuluvan Italian ja että Licinius solmisi avioliiton Konstantinuksen siskon Constantian kanssa. Liciniuksella oli ongelmia Maximianus Daian kanssa, joka hallitsi melkein koko valtakunnan itäosaa.


title: Konstantinus Suuri

text:
Alkukesästä 312 Konstantinus marssi Galliasta Italiaan noin 8 000 ratsumiehen ja 90 000 jalkaväkisotilaan voimin. 28. lokakuuta 312 Konstantinus kohtasi Maxentiuksen joukot Via Flaminian varrella Roomasta koilliseen. Eusebios mainitsee, että Konstantinus näki ennen taistelua taivaalla merkin, punaisen ristin, ja kuuli äänen: "Tässä merkissä olet voittava." Mulviuksen sillan taistelussa Konstantinuksen joukot kukistivat Maxentiuksen joukot täydellisesti. Maxentius oli itse kaatuneiden joukossa ja hänen päätänsä kannettiin keihään nokassa, kun Konstantinus valtasi Rooman. Kunnioittaakseen Konstantinusta Rooman senaatti rakennutti riemukaaren, joka on vieläkin nähtävänä Colosseumin lähettyvillä. Riemukaareen käytettiin vanhojen riemukaarten osia. Siihen kirjoitettiin, että Konstantinus oli voittanut "jumalaisen johdatuksen avulla". Kristinuskoon ei viitattu.
Jo Galliassa ollessaan Konstantinus oli alkanut suosia monoteismiä ja oli antanut lyödä rahoja, joissa ei ollut vanhojen roomalaisten jumalien kuvia, vaan yhden ainoan jumalan, "Sol Invictuksen" eli Voittamattoman Auringon kuva. Konstantinus tiesi, että yksijumalainen mithralaisuus oli suosittua hänen sotilaidensa keskuudessa. Tammikuussa 313 Konstantinus ja Licinius tapasivat Milanossa ja sopivat kristinuskon laillistamisesta Rooman valtakunnassa. Pakanuutta ei vielä kielletty eikä kristinuskosta tehty valtionuskontoa. Keisari ei vielä tässä vaiheessa suosinut kristinuskoa ehdottomasti yli muiden, ja "Sol Invictuksen" kuvaa lyötiin yhä rahoihin.


title: Konstantinus Suuri

text: Keisareiden tapaaminen keskeytyi, kun he saivat kuulla, että Maximinus Daia oli hyökännyt Liciniuksen alueelle 70 000 miehen voimin ja vallannut Byzantionin kaupungin. Licinius lähti heti Milanosta ja keräsi sotajoukkonsa matkan varrella. Pienen Heraclea Propontis -kaupungin lähellä armeijat kohtasivat. Liciniuksen joukot olivat väsyneitä pitkän marssin jälkeen ja heidän kenraalinsa oli paljon Maximinus Daiaa vanhempi, mutta kaikesta huolimatta Licinius voitti vastustajansa täydellisesti. Taas Rooman valtakunnassa oli vain kaksi keisaria.


title: Konstantinus Suuri

text: Pian tämän jälkeen, vuoden 314 kesällä Licinius julisti Konstantinukselle sodan. Konstantinus, joka oli juuri palannut Galliaan, marssi 30 000 sotilaan kanssa vastustajaansa vastaan. 8. lokakuuta heidän armeijansa kohtasivat ja Konstantinus murskasi vastustajansa, joka pakeni aina Byzantioniin asti. Täällä keisarit solmivat rauhansopimuksen, joka takasi Liciniukselle Rooman itäosan, lukuun ottamatta Balkania, josta ainoastaan Traakia jäi hänen haltuunsa.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 317 Konstantinus julisti kaksi nuorta poikaansa "caesareiksi". Crispus oli Konstantinuksen poika aikaisemmasta avioliitosta Minervinan kanssa. Isänsä mukaan nimetty Konstantinus oli taas toisesta avioliitosta Faustan kanssa. Seuraavana vuonna Konstantinus siirsi pääkaupunkinsa Serdican kaupunkiin (nykyinen Sofia).


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 323 Konstantinus ylitti Traakian rajan ja 3. heinäkuuta hän kohtasi Liciniuksen armeijan Adrianopoliksen lähellä. Konstantinus kukisti jälleen Liciniuksen, joka pakeni Byzantioniin, kuten hän oli tehnyt yhdeksän vuotta aikaisemmin. Tällä kertaa rauhanneuvottelut eivät tulleet kyseeseen, vaan Licinius julisti Konstantinuksen karkotetuksi ja apulaisensa Marcus Martianuksen augustukseksi tämän tilalle. Konstantinus alkoi piirittää Byzantionia ja odottaa poikaansa Crispusta ja tämän johtamaa laivastoa. Crispuksen laivasto tuhosi sitä vastaan lähetetyn laivaston Hellespontoksen salmessa. Kuultuaan laivastonsa tappiosta Licinius pakeni Vähään-Aasiaan, mutta Konstantinus seurasi perässä ja kukisti Liciniuksen toistamiseen Khrysopoliksen edustalla. Licinius anoi Konstantinukselta armoa ja hänet lähetettiin vankina Thessalonikaan. Paria kuukautta myöhemmin Licinius teloitettiin; tarkkaa syytä, miksi Konstantinus muutti mielensä, ei tiedetä.


title: Konstantinus Suuri

text:
Konstantinus olikin Liciniuksen kukistumisen jälkeen valtakunnan kiistaton hallitsija. Hän kevensi kuitenkin omaa taakkaansa nimittämällä viisi tai kuusi pretoriaaniprefektiä. Yhden näistä nimityksistä sai myös caesariksi ylennetty Crispus. Hänen hallittavakseen tuli jo vuonna 318 Britannia, Gallia ja Espanja. Crispus palasi länteen Liciniusta vastaan käydyn sotaretken jälkeen. Yksi prefekteistä oli aina keisarin mukana, joka oli päättänyt tehdä valtakunnan itäosasta oman uuden hallintopaikkansa. Muista prefekteistä ensimmäinen hallitsi Pannonian, Italian ja Afrikan diokeesejä. Toinen hallitsi Makedoniaa, Daakiaa ja Traakiaa. Viimeinen prefekti hallitsi Asiaa, Ponticaa ja Idän diokeesejä. Näiden kolmen prefektin alueet oli luultavasti tarkoitettu Konstantinuksen vielä alaikäisille pojille.
Konstantinus oli koonnut valtavan armeijan ennen hyökkäystään Liciniusta vastaan. Tämä armeija koostui Konstantinuksen ja tämän entisten vastustajien käytössä olleista reserveistä. Konstantinus kokosi nyt näistä joukoista noin 20 000 sotilasta käsittäneen hyvin koulutetun armeijan. Tämän armeijan valiojoukoksi Konstantinus muodosti myös ehkä 3 500 ratsumiestä käsittäneen "scholaen", joka toimi keisarin henkivartiona.


title: Konstantinus Suuri

text: Pretoriaaniprefektien ohella magister officiorum oli virkamieskoneiston korkein virkamies. Aikaisemmin kaikilla keisareilla oli ollut omat virkamiehensä, mutta Konstantinuksen aikana virkamiesten tuli seurata keisarin mukana. Valtakunnan pääkaupunki oli siellä missä keisari sattui olemaan.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus vähensi myös rahojen kultapitoisuutta. Aikaisemmin yhdestä roomalaisesta naulasta kultaa oli lyöty 60 "solidusta." Nyt yhden Konstantinuksen "soliduksen" painoksi tuli vain 1/72 naulaa. Saadakseen lisää varoja Konstantinus antoi takavarikoida pakanallisten temppeleiden aarteita. Konstantinus sääti myös veroja, jotka oli maksettava kullassa, mikä takasi valtiolle jatkossakin mahdollisuuden täydentää kultavarojaan. Vastaamaan valtion raha-asioista Konstantinus loi kaksi uutta virkaa. "Comes sacrarum largitionum" vastasi valtion julkisista menoista. "Comes rei privatae" taas vastasi keisarin henkilökohtaisesta omaisuudesta. Konstantinuksen rahauudistus osoittautui erittäin pysyväksi ja hänen määrittelemänsä soliduksen paino pysyi lähes muuttumattomana läpi koko Bysantin valtakunnan historian.


title: Konstantinus Suuri

text: Vain muutama kuukausi Liciniuksen kukistumisesta Konstantinus aloitti vanhan kreikkalaisen Byzantionin kaupungin jälleenrakentamisen uudeksi pääkaupungikseen. Konstantinus oli huomannut kaupungin strategisen sijainnin Bosporinsalmen rannalla kolmiomaisen niemen kärjessä. Kaupunkia ympäröi kahdelta puolelta meri ja maapuolelta muurit. Lisäksi alueella sijaitsi yhteensä seitsemän kukkulantapaista, aivan kuin alkuperäisessä Roomassakin. Legendan mukaan hän oli nähnyt kaupungin sijainnin unessa. Konstantinus antoi kaupungille nimeksi "Nova Roma" eli Uusi Rooma. Konstantinuksen kuoleman jälkeen kaupunkia alettiin kuitenkin kutsua Konstantinopoliksi eli Konstantinuksen kaupungiksi. Byzantion sopi valtakunnan uudeksi pääkaupungiksi sijaintinsa ansiosta. Rooma ei enää sopinut tähän tehtävään, koska se sijaitsi liian kaukana valtakunnan itäosista, missä keisaria eniten tarvittiin. Byzantionista käsin keisari oli lähellä levottomia Tonavan ja Persian vastaisia alueita sekä valtakunnan vilja-aittaa, Egyptiä. Kaupungilla oli myös symbolista arvoa paikkana, jossa Licinius oli kukistunut.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus laajensi kaupunkia, jakoi sen 14 alueeseen ja rakennutti uudet muurit sekä useita julkisia rakennuksia. Konstantinus perusti kaupunkiin myös senaatin ja aloitti samanlaisen ruoanjakelun, kun Roomassakin. Konstantinopolista ei kuitenkaan tullut heti tärkeää kaupunkia, koska keisari matkusti usein muualle ja suurin osa virkamiehistä seurasi aina hänen mukanaan. Kaupungissa oli jo ennestään muun muassa kylpylöitä, stadioni ja luultavasti myös akvedukti, mutta Konstantinuksen käskystä sinne rakennettiin uusi forum. Stadionia laajennettiin ja se muutettiin etupäässä hevosajoja varten tarkoitetuksi hippodromiksi. Kaupunkiin rakennettiin myös niin sanottu Suuri palatsi, kaksi eri taloa senaatille ja monia rakennuksia julkishallinnolle. Konstantinus myös rakennutti useita kirkkoja, muun muassa Hagia Irenen katedraalin.


title: Konstantinus Suuri

text: Kaupunki vihittiin virallisesti valtakunnan uudeksi pääkaupungiksi 11. toukokuuta 330. Samalla Konstantinus julisti poikansa Constantius II:n caesariksi, mikä vain entisestään yhdisti uuden kaupungin siteitä Konstantinukseen ja hänen perheeseensä.


title: Konstantinus Suuri

text: Diocletianuksesta poiketen Konstantinus halusi säilyttää vanhan senaattisäädyn. Halukkaat Rooman senaattorit saivat muuttaa Konstantinopoliin ja saivat vastalahjaksi maatiloja Anatoliasta sekä muita tukiaisia. Konstantinus kannusti myös kristittyjä muuttamaan kaupunkiin, vaikka ei sulkenutkaan kaupungin pakanallisia temppelejä.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinuksesta tuli ensimmäinen keisari, joka kääntyi kristinuskoon. Hän antoi kuitenkin kastaa itsensä vasta kuolinvuoteellaan. Ei tiedetä, kääntyikö Konstantinus kristinuskoon vähitellen elämänsä aikana vai omaksuiko hän uskon äitinsä Helenan vaikutuksesta jo nuorena.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus oli jo vuonna 313 silloisen kanssahallitsijansa Liciniuksen kanssa säätänyt niin sanotun Milanon ediktin, joka poisti lopullisesti esteet kristinuskon ja muiden uskontojen harjoittamiselta. Edikti poisti kristittyihin kohdistuneet vainot ja palautti kirkoilta takavarikoidun omaisuuden. Konstantinus oli kuitenkin alkanut suosia kristittyjä, ja hän oli jo Mulviuksen sillan taistelun jälkeen lahjoittanut Rooman piispalle alueen, jolle Lateraanikirkko rakennettiin. Konstantinus sääti myös lakeja, jotka antoivat kirkoille ja papistolle etuoikeuksia ja verohelpotuksia sekä vapautuksia erilaisista velvollisuuksista. Kristinuskosta ei kuitenkaan tehty valtionuskontoa eikä pakanallisuutta kielletty.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus sekaantui innolla kirkon sisäisiin kiistoihin ja nykypäivään on säilynyt useita kirjeitä, joissa Konstantinus kommentoi muun muassa donatolaisuutta ja areiolaisuutta.


title: Konstantinus Suuri

text: Pian Liciniuksen kukistumisen jälkeen Konstantinus matkusti Antiokiaan, jossa hän huomasi, kuinka laajalle areiolaisuus oli levinnyt. Konstantinus määräsi tärkeimmän teologisen neuvonantajansa, piispa Hosius Kordubalaisen, matkustamaan Aleksandriaan mukanaan kirje, jossa keisari määräsi Areioksen selvittämään riitansa Aleksandrian piispa Aleksandroksen kanssa. Hosius ei kuitenkaan onnistunut ja hän lupasi järjestää suuren kokouksen, jossa asia puitaisiin. Konstantinus määräsi kokouksen pidettäväksi Nikaiassa, jotta hän saattaisi itse osallistua siihen. Konstantinus halusi kokouksen olevan ekumeeninen, eli koko maailman käsittävä. Keisari lupasi myös maksaa kaikkien kokoukseen saapuvien piispojen matkakulut.Treadgold, s. 41


title: Konstantinus Suuri

text: Ensimmäinen ekumeeninen kirkolliskokous kokoontui Nikaiassa vuonna 325. Kokous tuomitsi areiolaisuuden harhaopiksi. Konstantinus määräsi areiolaiset maanpakoon. Samalla päätettiin myös, että kaikki kirkot juhlisivat pääsiäistä samaan aikaan.


title: Konstantinus Suuri

text: Tässä vaiheessa Konstantinus oli jo selvästi kristinuskon puolella, vaikkei kristityksi kääntynytkään. Konstantinus oli vuonna 324 asettanut lain, joka kielsi uhrieläinten teurastamisen ja tähän liittyneet rituaalit. Lain mukaan ainoastaan kristillistä siveellisyyttä noudattavat rituaalit sallittiin. Tiettävästi Konstantinus hävitti neljä pakanallista temppeliä, joista kolme oli Afroditelle omistettuja, yksi Asklepiokselle. Afroditen palvontaan liittyi temppeliprostituution harjoittaminen, ja yksi näistä temppeleistä oli rakennettu Jerusalemiin Kristuksen haudan päälle, mikä aiheutti kristittyjen parissa pahennusta. Asklepioksen temppeli hävitettiin Aigeiassa. On esitetty, että Konstantinus Suuri olisi toteuttanut massiivisen temppelien hävittämiskampanjan, mutta tällaiselle väitteelle ei löydy historiallista todistusaineistoa.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus antoi myös säätää muita lakeja, jotka noudattivat kristittyjen eettisiä vaatimuksia. Hän kielsi esimerkiksi gladiaattoritaistelut ja suosi vähemmän verisiä kilpa-ajoja. Uusi lainsäädäntö vaikutti myös valtakunnan asukkaiden perhe-elämään. Aikaisemmat lait olivat sallineet aviopuolisoiden erota jommankumman vaatimuksesta. Uuden lain mukaan avioero sallittiin vain, jos tapaukseen liittyi jokin vakava rikos. Estääkseen lapsimurhat Konstantinus antoi köyhille perheille avustusta julkisista varoista. Konstantinus suosi myös kristittyjä nimittäessään virkamiehiä ja upseereja.


title: Konstantinus Suuri

text: Matkallaan Roomaan vuonna 326 Konstantinus antoi vangita poikansa Crispuksen ja Liciniuksen pojan Licinianuksen. Paria päivää myöhemmin hän antoi teloittaa kummankin. Vähän myöhemmin keisarinna Fausta koki saman kohtalon. Tarkkaa syytä tähän perhetragediaan ei tiedetä. Crispus oli suosittu armeijan ja kansan keskuudessa ja ehkä Konstantinus tappoi hänet mustasukkaisuudesta. On myös väitetty, että Crispuksella ja Faustalla olisi ollut suhde, jonka tähden heidät olisi teloitettu.


title: Konstantinus Suuri

text: Tapahtuman jälkeen Konstantinus sääti lakeja, joiden mukaan raiskauksesta ja aviorikoksista voitiin langettaa julmia rangaistuksia. Samoihin aikoihin Konstantinuksen äiti Helena lähti pyhiinvaellusmatkalle Jerusalemiin ehkä aikaisempien tapahtumien johdosta. Vuosina 328 ja 329 Konstantinus matkusti taas valtakunnan länsiosiin. Hän asetti 12-vuotiaan poikansa Konstantinus II:n Trieriin hallitsemaan samaa aluetta, jota Crispus oli aikaisemmin hallinnut. Konstantinus taisteli myös germaaneja vastaan Reinillä. Konstantinus teki myös sotaretkiä Tonavalle. Vuonna 332 hän kukisti visigootit ja vuonna 334 sarmaatit.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 335 Konstantinus oli jo valmis luovuttamaan valtakuntansa kolmelle jäljellä olevalle pojalleen. Hän nimitti myös veljenpoikansa Dalmatiuksen "caesariksi". Konstantinus II jatkoi Gallian, Britannian ja Hispanian diokeesien hallitsemista. Constans sai hallittavakseen Italian, African ja Illyrian. Constantius II sai puolestaan Pontican, Asianan ja Idän diokeesit. Dalmatiukselle jäi näin jäljelle Macedonia, Daakia ja Traakia. Caesareista vanhin, Konstantinus II, sai näin ollen neljä diokeesia ja muut kolme. Nuoret keisarit matkustivat omille alueilleen, joissa heidän pretoriaaniprefektiensä ja "magister militumien" tuli kouluttaa heitä valtakunnan hallitsemisessa ja sodankäynnissä. Konstantinus säilytti vielä asemansa augustuksena ja hän pystyi halutessaan kumoamaan caesareiden päätökset. Tarkoitus oli kuitenkin, että hänen kuolleessaan kaikki neljä caesaria ylennettäisiin augustuksiksi.


title: Konstantinus Suuri

text: Ennen kuolemaansa Konstantinus suunnitteli sotaretkeä Persiaa vastaan. Persian nuori kuningas Sapur II oli aloittanut sodan hyökkäämällä Armeniaan. Sapur syrjäytti Armenian roomalaisen klienttikuninkaan ja asetti valtaistuimelle oman nukkekuninkaansa. Konstantinus aikoi nimittää veljenpoikansa Hannibalianuksen Armenian kuninkaaksi. Ehkä hänen aikomuksenaan oli jopa tehdä veljenpojastaan Persian kuningas. Mutta ennen kuin Konstantinus pääsi lähtemään, sairastui hän äkillisesti.


title: Konstantinus Suuri

text: Vuonna 337 Konstantinus sairastui ja antoi kastaa itsensä. Kasteen suoritti "Areiolainen" piispa (Eusebius Nicomedia). Eusebius oli Konstantinopolin kaupungin piispa. Konstantinus ei enää pukeutunut purppuraviittaan, vaan käytti viimeisten päiviensä ajan valkoista kastekaapuaan. Hän kuoli helluntaina 22. toukokuuta 337 Nikomediassa. Suruaika alkoi armeijan suorittamilla epäsuotavien perillisten teurastuksilla. Uhreiksi joutuivat muun muassa Konstantinuksen veljenpoika Dalmatius, josta oli aiemmin tehty "caesar". Myös Dalmatiuksen veli Hannibalianus sai surmansa. Armeija vaati, että Konstantinuksen poikien Konstantinuksen, Constansin ja Constantiuksen tulisi hallita yhdessä. Keisarin poikia jouduttiin odottamaan kauan kotiin provinsseista. Odotellessa valtion korkeimmat kenraalit, ministerit ja virkamiehet kävivät päivittäin selostamassa hallitustoimia palsamoidulle keisarivainaalle. Kuollut keisari hallitsi näin kesän, syksyn ja talven.


title: Konstantinus Suuri

text:
Konstantinus haudattiin Pyhien Apostolien kirkossa (Apostoleion) todennäköisesti osin säilyneeseen porfyyrisarkofagiin. Piispan hautajaissanat Konstantinukselle lausuttiin sittemmin yli tuhannen vuoden ajan Bysantin keisarien hautajaisissa:
Konstantinuksen kuollessa vuonna 337 hänen kolme poikaansa Konstantinus II, Constans ja Constantius II jakoivat isänsä valtakunnan hallinnan. Konstantinus II sai Gallian, Britannian ja Hispanian hallittavakseen. Alaikäinen Constans sai hallittavakseen Italian, African ja Illyrian, mutta Konstantinus II nimitettiin hänen holhoojakseen. Constantius II sai puolestaan valtakunnan itäosat hallittavakseen. Constansin tullessa täysi-ikäiseksi vuonna 340 Konstantinus II ei kuitenkaan halunnut luopua veljelleen kuuluvista alueista vaan hyökkäsi veljeään vastaan. Constans kukisti veljensä taistelussa ja otti haltuunsa koko valtakunnan länsiosan. Constans kaatui kuitenkin taistelussa usurpaattori Magnentiusta vastaan. Constantius II kukisti kuitenkin Magnentiuksen ja hallitsi tämän jälkeen valtakuntaa yksin kuolemaansa asti.
Constantius II:n jälkeen keisariksi nousi Konstantinus Suuren puoliveljen poika Julianus, joka tunnetaan parhaiten siitä, että hän yritti elvyttää vanhoja pakanakultteja. Julianuksesta tuli Konstantinuksen perustaman hallitsijasuvun viimeinen jäsen.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinuksen lahjakirjana tunnettu dokumentti on todennäköisesti 700-luvun lopulla tai 800-luvun alkupuolella tehty väärennös, jonka väitettiin olleen Konstantinuksen kirjoittama. Lahjakirjassa Konstantinus antaa paavi Sylvester I:lle ja hänen seuraajilleen vallan Roomaan ja Länsi-Rooman kaupunkeihin. Lahjakirjan syntyhistoria on epäselvä, mutta sen tarkoituksena lienee ollut paavin maallisen vallan perusteleminen Euroopassa. Lahjakirja todistettiin väärennökseksi jo vuonna 1440 tekstianalyysin avulla. Lahjakirjan tekstissä esiintyi latinankielisiä ilmaisuja, joita ei käytetty vielä lahjakirjan väitetyn syntyhetken aikaan. 1800-luvulla myös katolinen kirkko myönsi lahjakirjan väärennökseksi.


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinus oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäisen vaimonsa Minervinan kanssa hän sai yhden lapsen, Crispuksen. Toisessa avioliitossa keisari Maximianuksen tyttären Faustan kanssa hän sai viisi lasta:


title: Konstantinus Suuri

text: Konstantinuksen kirjeitä on säilynyt Eusebios Kesarealaisen kirkkohistoriassa. Tärkeitä lähteitä Konstantinuksen elämästä ovat myös Eusebios Kesarealaisen kirjoittama Konstantinuksen elämäkerta "Vita Constantini" ja Lactantiuksen "De Mortibus Persecutorum" (Vainoojien kuolemasta).


title: Konstantinus Suuri

text:
Nykypäivään on säilynyt myös suuri määrä ylistyspuheita, papyruksia, inskriptioita, lakeja, kolikkoja ja myöhempiä lähteitä, jotka täydentävät tietoja Konstantinuksen elämästä. Konstantinuksen hallituskautta käsitellään myös esimerkiksi Zosimoksen "Historia Novassa", joka perustui Eunapioksen kadonneeseen historiaan.
Praksagoras Ateenalainen kirjoitti Konstantinus Suuren elämäkerran, joka kuitenkin on säilynyt vain lyhyenä yhteenvetona Fotioksen "Bibliothekessä". Lyhyt "Excerpta Valesiana" sisältää myös Konstantinuksen elämäkerran.


title: ICD

text: International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (lyh. ICD) on kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä, jonka WHO on kehittänyt. Luokittelusta on menossa kymmenes versio, jota kutsutaan lyhenteellä ICD-10. Suomessa ICD-10:n ensimmäisen painoksen julkaisi Stakes vuonna 1995, toisen painoksen vuonna 1998. ICD-10-tautiluokitus on ollut virallisessa käytössä Suomessa vuoden 1996 alusta. ICD-11 on tarkoitus tulla käyttöön kansainvälisesti vuonna 2018.


title: ICD

text:
Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden osalta ICD-10 on pääosin yhteneväinen Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen APA:n kehittämän eri koulukunnista riippumattoman diagnoosijärjestelmän DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) kanssa. Oireluokituksista löytyy kuitenkin merkittäviä eroavuuksia, esimerkiksi persoonallisuushäiriöiden ryhmittelyssä sekä neuroosi-käsitteen käytössä (epämääräinen neuroosiluokitus poistettiin DSM:n kolmannessa versiossa, mutta se löytyy edelleen ICD:stä).
Luokitukseen tulee sisältymään videopeliriippuvuus.


title: Alberta

text: Alberta on yksi Kanadan provinsseista. Vuonna 2016 Albertassa oli 4 067 175 asukasta. Provinssin pääkaupunki on Edmonton. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Calgary, Red Deer, Banff ja Lethbridge.


title: Alberta

text: Albertan alue nimettiin vuonna 1882 kuningatar Viktorian neljännen tyttären, prinsessa Louise Caroline Albertan mukaan; hänen puolisonsa toimi tuolloin Kanadan kenraalikuvernöörinä. Provinssiksi Alberta korotettiin vuonna 1905.


title: Alberta

text: Alberta sijaitsee Länsi-Kanadassa. Sen naapureita ovat Brittiläinen Kolumbia lännessä, Luoteisterritoriot pohjoisessa ja Saskatchewan idässä. Etelässä rajanaapuri on Yhdysvaltain osavaltio Montana.


title: Alberta

text: Provinssin länsiraja kulkee Kalliovuorilla. Albertan puolella sijaitsee muun muassa Kanadan Kalliovuorten korkein huippu, lähes neljä kilometriä korkea Mount Robson. Suurin osa vuorialueesta on kansallispuistoa, jossa karhut, peurat ja muut eläimet vaeltelevat vapaina ja yleisinä jopa kaupunkien (mm. turistikeskus Banff) keskustoissa. Vuorilla sijaitsee myös useita laskettelukeskuksia.


title: Alberta

text: Provinssin itäisemmät osat ovat viljavaa tasankoa, Saskatchewanin rajalla preeriaa. Lukuisat joet virtaavat alas vuorilta provinssin läpi.


title: Alberta

text: Suuren provinssin (etelä–pohjoissuuntaan 1 200 km, itä–länsisuuntaan 600 km) sisällä on myös ilmastonvaihtelua. Korkeuserot lisäävät vaihtelua. Eteläinen Alberta on kesäisin melko kuumaa ja kuivaa seutua. Provinssin länsiosia suojaavat talvella vuorilta tulevat chinook-tuulet, mutta itäosat ovat talvisin erittäin kylmiä (n. −35 astetta) ja kesäisin kuumia (n. +35 astetta). Etelä- ja Keski-Alberta ovat Kanadan todennäköisintä pyörremyrskyseutua.


title: Alberta

text: Alberta oli osa Luoteisterritorioita vuoteen 1905 saakka.


title: Alberta

text: Alberta on provinssi, mikä tarkoittaa että sillä on laaja itsehallinto. Provinsseilla on oma verotus ja lainsäädäntö, sillä ne itse huolehtivat muun muassa järjestyksestä, paikallisesta infrastruktuurista, luonnonvarojen käytöstä, koulutuksesta ja terveydenhuollosta. Provinsseilla on omat perustuslait, jotka eivät kuitenkaan saa olla ristiriidassa liittovaltion perustuslain kanssa. Sama pätee muuta lainsäädäntöä.


title: Alberta

text: Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Albertalla on kuusi edustajaa maan parlamentin senaatissa ja 34 edustajaa edustajainhuoneessa.


title: Alberta

text: Albertan yksikamarinen parlamentti pitää provinssin lainsäädäntävaltaa. Parlamentin 87 jäsentä valitaan suorilla vaaleilla neljän–viiden vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee Albertan pääministeri, ja hän valitsee hallituksen jäsenet. Varakuvernöörin tehtävänä on allekirjoittaa provinssin lait ja muut viralliset asiakirjat, sekä edustaa provinssia.


title: Alberta

text: Tuomivalta on jaettu Albertan kolmelle tuomioistuimelle, jotka ovat provinssin tuomioistuin ("Provincial Court"), kruununoikeus ("Court of Queen's Bench") ja vetoomustuomioistuin ("Court of Appeal"). Näiden yläpuolella on liittovaltion korkein oikeus.


title: Alberta

text: Alberta on jaettu kuntiin, joita on 356. Kunnat vastaavat paikallishallinnosta ja tietyistä palveluista. Kunnat jaetaan kaupunki-, maalais- ja erikoiskuntiin.


title: Alberta

text: Albertan öljyvarat on huomattavat. Niistä merkittävimmäksi nousemassa olevan Athabascan öljyhiekan arvioidaan sisältävän yli kolmanneksen maailman öljystä ja olevan siten maailman suurin yksittäinen öljyesiintymä. Provinssissa toimii kaksi Pohjois-Amerikan suurinta öljynjalostuslaitosta.


title: Alberta

text: Toinen provinssin tärkeistä tulonlähteistä on maatalous, erityisesti lihakarja. Lihaa viedään myös ulkomaiden markkinoille. Alueella kasvatetaan myös biisoneita.


title: Alberta

text: Provinssin pohjoisosissa on paljon metsää ja siten metsäteollisuutta. Lisäksi provinssissa on korkean teknologian tuotantoa, erityisesti nestekidenäyttöjä tuotetaan paljon, sillä ne myös keksittiin Albertassa.


title: Alberta

text: Turisteja Albertaan houkuttelevat Kalliovuoret ja niiden ympäristössä olevat kansallispuistot. Albertassa on myös hiihtokeskuksia sekä vuorikiipeily- ja vaellusmahdollisuuksia.


title: Alberta

text: Vuoriston lisäksi turistikohteita ovat provinssin kaksi suurta kaupunkia, Calgary ja Edmonton, molempien lähistöllä on kansainvälinen lentoasema.


title: Kirjasintyyppi

text: Kirjasintyyppi eli fontti (myös kirjaintyyppi tai kirjasinlaji) on painetun tai sähköisesti tuotetun tekstin ulkonäköstandardi. Erilaisia kirjasintyyppejä on käytössä lukuisia. Jotkut niistä on suojattu immateriaalioikeuksin, esimerkiksi Arial, Helvetica, Courier ja Times Roman.


title: Kirjasintyyppi

text: Termistössä esiintyy usein epävarmuutta. Toisinaan kirjasintyypistä käytetään lyhyempää nimitystä kirjasin, mikä kuitenkin tarkkaan ottaen viittaa yksittäiseen kirjakkeeseen, esimerkiksi 'A'. Sana fontti () on tullut maallikoille laajalti tutuksi mikrotietokoneiden ja tekstinkäsittelyohjelmien yleistyttyä 1980–90-luvuilla. Eräissä ohjelmissa "font"-sanan suomennoksena on esiintynyt "kirjasinlaji". Ainakin Markus Itkonen on puoltanut "kirjasintyypin" ja "kirjasinlajin" asemesta käytettäväksi rinnakkaismuotoa "kirjaintyyppi". Englannin kielessä "font" tarkoittaa kuitenkin joko yksittäistä kirjasinta tai, laajemmassa merkityksessä, kirjasintyypin yksittäistä muunnelmaa, kirjasinleikkausta. Esimerkiksi Helvetica, Helvetica Italic, Helvetica Bold ja Helvetica Bold Italic ovat saman kirjasintyypin () eri kirjasinleikkauksia ().


title: Kirjasintyyppi

text: Kirjasintyypit voidaan jakaa useisiin ryhmiin, yksi yleisin lajittelu on pääteviivallisuus tai sen puute. Pääteviivallisia kirjasintyyppejä nimitetään nimellä "serif" tai "antiikva" ja pääteviivattomia nimellä "sans-serif" tai "groteski". Pääteviivattomat kirjasintyypit ovat usein helpompia lukea tietokoneen näytöllä kuin pääteviivalliset, mutta paperilla päinvastoin. Pääteviivattomia kirjasintyyppejä käytetään usein otsikoissa myös paperille painetuissa teksteissä.


title: Kirjasintyyppi

text: Esimerkkejä pääteviivattomista eli sans-serif-kirjasimista: Arial, Helvetica, Verdana.


title: Kirjasintyyppi

text: Esimerkkejä pääteviivallisista eli serif-kirjasimista: Courier, Times Roman, Utopia.


title: Kirjasintyyppi

text: Kirjasinleikkaukset jaetaan myös merkkien leveyden mukaan siten, että kirjasimet, joissa kaikki merkit ovat saman levyisiä, ovat "suhteuttamattomia" () tai "tasalevyisiä" (), ja muut kirjasinlajit ovat "suhteellisia" (). Suhteuttamattomia kirjasimia käytettiin aikaisemmin kirjoituskoneissa, koska niiden latominen on yksinkertaisempaa: kirjoituspää liikkuu saman verran joka merkin kohdalla, kaikilla riveillä on sama määrä merkkejä, ja samassa sarakkeessa olevat merkit osuvat joka rivillä päällekkäin. Suhteuttamattomia kirjasimia käytetään edelleen pääte-emulaattoreissa, ASCII-grafiikan tuottamiseen tai ohjelmakoodin kirjoittamiseen, koska se helpottaa ohjelmakoodin ja komentojen luettavuutta. Niitä käytetään myös julkaisutoiminnassa; useimmat kustantajat suosittelevat käsikirjoituksien lähettämistä suhteuttamattomilla kirjasimilla kirjoitettuna, koska se helpottaa tekstin sana- ja merkkimäärän arvioimista. Yleisimpiä suhteuttamattomia kirjasimia ovat Courier ja X-ikkunoinnin fixed-perhe. Normaalisti tekstiä käsitellessä ja Web-sivuja luettaessa käytetään kuitenkin suhteutettuja kirjasimia, jotka ovat useimpien tekstilajien kohdalla helppolukuisempia.


title: Kirjasintyyppi

text: Kirjasinperhe on laajin kategorointi, serif ja sans-serif ovat itsessään kirjasinperheitä, muita perheitä ovat muun muassa gothic ja fraktuura.


title: Kirjasintyyppi

text: Epäjärjestyksessä olevia kirjakkeita ja sokioita sanotaan sekuliksi eli sviibeliksi.


title: Kirjasintyyppi

text: Alun perin tietokoneiden graafisissa käyttöliittymissä käytettiin näytöllä pikseleinä määriteltyjä ja käsin piirrettyjä ns. bittikarttafontteja.


title: Kirjasintyyppi

text:
Kehittyneissä lasertulostimissa alettiin käyttää fontteja, joiden muodot on määritelty vektorigrafiikalla erilaisilla käyrillä, joiden sisus täytetään 'musteella' (ns. outline font). (PostScript Type 1 fonteissa neliöllisiä Bézier-käyriä, TrueType-fonteissa neliöllisiä B-spline-käyriä).
Näiden vektorifonttien piirto ruudulle on ongelmallista näytön pienen tarkkuuden vuoksi. Siksi vektorifonteissa käytetään ns. vihjeistystä ("hinting") joka parantaa jälkeä matalan resoluution laitteilla. Jotkut vektorifontit sisältävät myös käsin piirretyt tai parannetut versiot kirjaimista näytöllä näytettäväksi. Renderöinnin työläyden vuoksi näytölle piirrettäessä tarvittavat fontit tyypillisesti renderöidään vain kerran ja tallennetaan välimuistiin esim. näytönohjaimen tekstuurimuistiin.


title: Kirjasintyyppi

text: Laadun ja luettavuuden parantamiseksi esim. TrueType-kirjasimissa käytetään virtuaalikonetta joka ajaa kirjasinten mukaan pakattua tavukoodia. Näytöillä kirjasinten renderöinnissä käytetään mm. reunanpehmennystä ja pienemmän kuin pikselin tarkkuuden tekniikoita (esim. ClearType).


title: Calgary

text: Calgary on kaupunki, joka sijaitsee Kalliovuorten itäpuolella Albertan provinssin eteläosassa Länsi-Kanadassa. Sen väkiluku on noin 1,27 miljoonaa (2018). Calgary on väkiluvussa mitattuna Albertan suurin ja Kanadan kolmanneksi suurin ja nopeimmin kasvava kaupunki. Calgary sijaitsee noin 277 kilometriä etelään Edmontonista, provinssin pääkaupungista.


title: Calgary

text: Calgary sijaitsee Kalliovuorten juurella Suurten tasankojen länsireunalla. Kaupungin keskusta on Bow- ja Elbowjoen yhtymäkohdassa, ja koko kaupungin pinta-ala on 848 neliökilometriä.


title: Calgary

text: Bowjoen laakso on Calgaryn keskeisin maantieteellinen tunnusmerkki. Siihen laskevat pienemmät joet ovat luoneet Calgaryyn laaksojen ja jokitörmien verkoston. Kaupungin kasvulle suuntaa rajaavat myös rautatielinjat, ja kaupungin keskusta on Bowjoen ja Canadian Pacific Railwayn pääraiteen välissä. Asutus on kehittynyt erityisesti jokilaaksoihin. Elbowjoen varrelle kasvoivat ensimmäiset asutusalueet, mutta sittemmin Calgary on laajentunut Bowjokea pitkin luoteeseen ja koilliseen.


title: Calgary

text: Calgaryn sää on vaihteleva, ja sitä on hyvin vaikea ennustaa. Ilmaston on kuiva, ja kesäisin lämpötila voi nousta yli 30 asteen. Talvilämpötilat ovat leudompia kuin monissa muissa Kanadan osissa. Talven säähän vaikuttavat myös Tyyneltämereltä puhaltavat lämpimät ja kosteat chinooktuulet, jotka voivat nostaa lämpötilaa jopa 15 asteella muutamasa tunnissa. Talvisinkin paistaa usein aurinko, sillä kaupunki on Kanadan aurinkoisin. Calgaryssä paistaa aurinko keskimäärin yli 2 300 tuntia vuodessa.


title: Calgary

text: Calgaryn alueelta on löytynyt 12 000 vuotta vanhoja todisteita ihmisasutuksesta. Seuraavan 10 000 vuoden aikana alue on useamman eri valtakulttuurin alaisuudessa. Mustajalat asettuivat sinne noin 2 000 vuotta sitten. Tsuut’inat tulivat pohjoisesta 1700-luvulla.


title: Calgary

text: Eurooppalaiset saapuivat 1700-luvun lopulla nykyisen Calgaryn alueelle. North West Companyn David Thompson talvehti siellä vuonna 1787 ja Peter Fidler vieraili alueella vuonna 1792. Yhdysvaltalaisia metsästäjiä ja viskikauppiaita saapui alueelle 1860-luvun lopulla. Laittoman viskin kauppiaat perustivat Albertan eteläosiin laajan myyntiverkoston. Osittain viskikaupan hillitsemiseksi hallitus perusti vuonna 1873 North-West Mounted Policen, jonka toinen tukikohta nimettiin vuonna 1876 Fort Calgaryksi. Nimensä se sai Skotlannin Isle of Mullilla sijaitsevan kylän mukaan.


title: Calgary

text: Maanviljelyä Calgaryn alueella harjoittivat tiettävästi ensimmäisinä John Glenn ja Sam Livingston vuonna 1876. Calgary alkoi kasvaa, kun rautatieyhtiö Canadian Pacific Railway rakensi sinne rautatieaseman. Kaupungin aseman Calgary sai vuonna 1894, ensimmäisenä nykyisen Albertan provinssin kaupungeista.


title: Calgary

text: Calgaryn talouskasvua vauhdittivat karjankasvutus ja kaupungin sijainti liikenteen risteyskohdassa. Albertan eteläosien maanviljelys puolestaan nopeutti talouskasvua 1900-luvun alussa. Calgaryn asukasluku kasvoi yli tuhat prosenttia vuodesta 1901 vuoteen 1911.


title: Calgary

text: Uusi kasvukausi alkoi jälleen 1910-luvulla, kun Turner Valleystä löydettiin vuonna 1914 maakaasua ja vuonna 1936 maaöljyä.


title: Calgary

text: Öljykriisin myötä 1974 Calgaryn talous kasvoi hurjaa tahtia. Myös kaupungin väkiluku kaksinkertaistui nopeasti. Näihin aikoihin Calgaryn pilvenpiirtäjät rakennettiin nopeammin kuin juuri missään muualla. Kanadan kansallinen energiaohjelma hillitsi öljyinnostusta 1981, mutta ohjelma lopetettiin 1980-luvun puolivälissä.


title: Calgary

text: Calgaryn tärkein hallintoelin on kaupunginvaltuusto. Siihen kuuluu 14 valtuutettua ja pormestari, jotka valitaan vaaleilla ja joiden toimikausi kestää neljä vuotta. Jokaisesta 14 vaalipiiristä valitaan yksi valtuutettu. Naheed Nenshin kolmas kausi pormestarina alkoi vuonna 2017. Kaupungin asioista huolehtii noin 90 lautakuntaa, komissiota ja komiteaa, jotka reportoivat valtuustolla omaan toimivaltaansa kuuluvista asioista.


title: Calgary

text: Calgaryn kaupungilla on muutamia virallisia symboleja. Kaupungin vaakuna hyväksyttiin jo vuonna 1902, ja lippu otettiin käyttöön vuonna 1983. Vuonna 1986 järjestetyn kansallisen kilpailun jälkeen kaupunginvaltuusto hyväksyi viralliseksi lauluksi kappaleen ”Neighbours of the World”. Calgarylla on kuusi ystävyyskaupunkia. Niistä Quebec sijaitsee myös Kanadassa. Muualta maailmalta ovat Intian Jaipur, Kiinan Daqing, Meksikon Naucalpan, Etelä-Korean Daejeon ja Yhdysvaltain Phoenix.


title: Calgary

text: Calgaryn talous on perustunut öljyteollisuuteen ja maatalouteen. Tuotantoteollisuus on kuitenkin monipuolistunut käsittämään myös elintarvike-, kone-, huonekalu-, kemikaali- ja metalliteollisuutta sekä huipputeknologian teollisuutta. Öljyn maailmanmarkkinat vaikuttavat silti edelleen selvästi kaupungin talouteen. Talous jämähti öljymarkkinoiden romahtimisen takia taantumaan vuosiksi 2015–2016. Talous on sen jälkeen palannut taas kasvu-uralle.


title: Calgary

text: Calgaryssä on monien Kanadan suurimpien yritysten pääkonttoreita. Vain Torontossa niitä on enemmän, mutta Calgaryssä niitä on enemmän asukasta kohden. Vuoden 2016 tilastojen mukaan liikevoitoltaan suurimmat calgarylaisyritykset olivat Enbridge, Suncor Energy ja Imperial Oil. Calgaryssä oleivsta pääkonttoreista noin kaksi kolmasosaa ovat energia- ja öljyaloilta.


title: Calgary

text: Kaupunkia palvelee Calgaryn kansainvälinen lentoasema, joka on yksi Kanadan vilkkaimmista lentoasemista. Sitä käytti vuonna 2016 yli 15,7 miljoonaa matkustajaa. Calgaryn halki kulkee Kanadan suurimmat rautatiet Canadian Pacific Railway ja Canadian National Railway. Kaupungin läpi kulkee myös Trans-Canada Highway, Kanadan tärkein maantie. Kaupungin sisäisessä liikenteessä palvelee kaupunkijuna CTrain-nimellä tunnettu kevytraideverkko, johon kuuluu kaksi linjaa ja 53 kilometriä rataa. CTrain-verkosta tuli Pohjois-Amerikan ensimmäinen kokonaan tuulivoimalla sähköistetty kevytraideverkko. Yli puolet Calgaryn keskustassa työskentelevistä kulkee töihin raiteilla. Kaupungissa kulkee myös noin 160 bussilinjaa.


title: Calgary

text: Calgaryn keksustassa on Plus 15 -niminen noin viisi metriä maanpinnan yläpuolella kulkeva kävelytieverkko. Sen ansiosta jalankulkijat voivat välttää rankimmat sääolosuhteet.


title: Calgary

text: Calgaryn väkiluku on toisen maailmansodan jälkeen kasvanut tasaisesti. Calgaryn kaupungin tilastojen mukaan siellä asui vuoden 2018 huhtikuussa 1 267 344 asukasta. Kaupungin englantilaistaustaisen valtaväestön ja englanninkielisten puhujien osuus koko asukasluvusta on pienentynyt selvästi koko 1990-luvulta alkaen. Vuonna 2011 maahanmuttajien osuus oli 26 prosenttia kaupungin väestöstä.


title: Calgary

text: Calgaryssä toimivat muun muassa Calgaryn yliopisto, Southern Alberta Institute of Technology, Mount Royal College, Bow Valley College ja Alberta College of Art and Design.


title: Calgary

text: Calgaryn merkittävimpiä kulttuurikohteita ovat Glenbow-museo, Fort Calgary, tiedekeskus Telus Spark ja Heritage Park Historical Village. Calgaryn eläintarha on Kanadan toiseksi suurin.


title: Calgary

text: Calgaryn filharmonien orkesteri sekä teatteriseurueet Alberta Theatre Projects, Theatre Calgary ja One Yellow Rabbit pitävät päämajaansa Arts Commonsissa, jossa on muun muassa 1 800 -paikkainen Jack Singer -konserttisali. Calgaryn kulttuurilaitoksiin kuuluvat lisäksi Calgaryn ooppera ja Alberta Ballet Company.


title: Calgary

text: Calgaryssä järjestetään joka heinäkuu kymmenenpäiväinen Calgary Stampede. Sen aikana kaupungissa on rodeotapahtumia, musiikkiesityksiä, paraati ja muita juhlallisuuksia. Siellä vierailee yli miljoona ihmistä joka vuosi. Ensimmäinen Stampede pidettiin vuonna 1912, ja vuosittainen siitä tuli vuonna 1923.


title: Calgary

text: Vuoden 1988 talviolympialaiset järjestettiin Calgaryssä. Tätä varten rakennetiin muun muassa Scotiabank Saddledome -areena ja Canada Olympic Park, jossa on hyppyrimäki ja kelkkailurata. Calgaryn yliopiston kampusalueella sijaitseva Olympic Oval on puolestaan maailman parhaita pikaluisteluratoja.


title: Calgary

text: Calgaryssä toimivia ammattilaisurheiluseuroja ovat NHL-joukkue Calgary Flames, Kanadan jalkapalloliigan (kanadalainen jalkapallo) Calgary Stampeders ja NLL-seura Calgary Roughnecks. Siellä toimii myös jalkapallon A-liigan joukkue Calgary Mustangs. Monet näistä toimivat Scotiabank Saddledomella.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastila () on Helsingin Vuosaaren kaupunginosan osa-alue. Meri-Rastilassa asuu 5 045 ihmistä (1. tammikuuta 2005) ja työpaikkoja on 449 (31. joulukuuta 2003).


title: Meri-Rastila

text: Nykyinen kerrostalovaltainen asuinalue on rakennettu pääosin 1990-luvun alkupuolella; sitä ennen alue oli lähinnä metsäistä Rastilan ulkoilualuetta. Vanhastaan alue on kuulunut Rastilan ("Rastböle") keskiajalta periytyvän kartanon alueisiin, jonka maat Helsingin kaupunki hankki omistukseensa 1950-luvun alussa.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastila rajoittuu maantieteellisesti pohjoisessa Vuotiehen ja metrorataan, lännessä Vartiokylänlahteen, ja idässä Kallahden alueeseen ja etelässä se jatkuu aina Ramsinniemen kärkeen asti. Metroradan pohjoispuolella Meri-Rastilan naapurissa sijaitsee pientalovaltainen Rastila, johon kuuluu myös 2000-luvulla valmistunut Rastilankallion kerrostaloalue. Meri-Rastilan alueeseen kuuluvat pientalo- ja huvila-alueet Ramsinrannassa ja Ramsinniemessä. Ramsinniemessä sijaitsee meren rannalla myös kokoushotelli Rantapuisto. Sen lähellä sijaitsee myös entinen hotelli Vuoranta, joka oli aikanaan Alkon koulutuskeskus.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastilan kerrostaloalueen keskellä on Haruspuisto, jonka eteläpuolella on hieman metsää. Pohjoispuolella on Meri-Rastilan tori. Torin vieressä on kauppa, jossa on myös muita liiketiloja. Puiston ja torin väliin jää korttelitalo Merirasti, jossa on päiväkoti, Merilahden peruskoulun luokat 1-4, nuorisotalo ja kappeli. Korttelitalo on valmistunut vuonna 1993 ja sen ovat suunnitelleet Kaarlo Leppänen ja Anneli Nurmi.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastila on yksi Helsingin monikulttuurisimpia alueita. Asukkaiden tulo- ja koulutustaso ovat kaupungin keskiarvoa matalampia. Ramsinrannan rakentamisen myötä asukkaiden keskimääräinen tulo- ja koulutustaso ovat kuitenkin viime vuosina selvästi nousseet. Nykyisin 8 prosentilla 15 vuotta täyttäneistä Meri-Rastilan asukkaista on ylempi korkeakoulututkinto tai tutkijankoulutus.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastilassa Vartiokylänlahden rannalla on laaja ulkoilupuisto, joka käsittää metsää, kallioista merenrantaa sekä niittyalueita Vuosaaren sillan lähistöllä muistuttamassa Rastilan kartanon entisistä pelto- ja laidunalueista. Metsässä on myös pirunpelto, joka on vanhaa Litorinameren rantakivikkoa.


title: Meri-Rastila

text: Meri-Rastilaan pääsee Rastilan ja Vuosaaren metroasemilta runkolinjalla 560. Öisin ajaa yöbussi 96N suoraan Rautatientorilta/Rautatientorille, jolla on viikonloppuisin myös aamuyölähtöjä.


title: Avaruuskulma

text: Avaruuskulma (tunnus Ω) on kolmiulotteinen kulmasuure, joka mittaa sitä, kuinka suurena havaitsija näkee tarkasteltavan kohteen. Se kuvastaa pallon pinnalla olevan pinta-alan A suhdetta säteen r neliöön ja se voidaan esittää muodossa formula_1. Avaruuskulma on kolmiulotteinen vastine kaksiulotteiselle tasokulmalle.


title: Avaruuskulma

text: Geometrisesti avaruuskulman suuruutta mitataan SI-järjestelmässä steradiaaneina (sr). Avaruuskulma steradiaaneina on yhtä suuri kuin avaruuskulman määrittelevän kartion pallomaisen pohjan pinta-ala pallon säteen ollessa 1. Täysi avaruuskulma on formula_2 sr, sillä 1-säteisen pallon pinta-ala on formula_2.


title: Avaruuskulma

text: Tähtitieteessä mitataan avaruuskulmia usein neliöasteina, joka on huomattavasti steradiaania pienempi yksikkö. Yksi neliöaste on formula_4 steradiaania. Täysi avaruuskulma on noin 41 252,96 neliöastetta.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärme eli vanhalta nimeltään tarhakäärme ("Natrix natrix") on tarhakäärmeiden ("Colubridae") heimoon kuuluva käärmelaji. Se on kyyn ja kangaskäärmeen ohella yksi kolmesta Suomessa esiintyvästä käärmelajista. Rantakäärme on Suomen suurin käärmelaji ja sen erottaa tavallisesti jo kokonsa perusteella kyystä.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärme on myrkytön ja ihmiselle ja kotieläimille täysin harmiton. Laji on Suomessa rauhoitettu, joten sitä ei saa tappaa tai vahingoittaa. Rantakäärmeen ohjeellinen korvausarvo on 252 euroa.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärmeen tavallinen aikuispituus on 70–80 senttimetriä. Suomen ennätykseksi mainitaan 134 senttimetriä, mutta Keski-Euroopassa on tavattu jopa kaksimetrisiä yksilöitä. Naaraat kasvavat koiraita huomattavasti isommiksi. Keltaiset, oranssit tai valkoiset niskatäplät ovat rantakäärmeen paras lajituntomerkki.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärmeen värityksessä on runsaasti perinnöllistä vaihtelua. Tavallisia värejä ovat oliivinvihreä, harmaanvihreä, ruskeanharmaa, mustanharmaa ja musta. Selässä voi olla kirjailuna erikokoisia tummia täpliä, joskus lisäksi kyljissä vaaleita pilkkuja tai tummia pystyraitoja. Nahanluonnin jälkeen rantakäärmeen värit ovat kirkkaimmillaan. Nopeasti katsottuna väritys saattaa joskus muistuttaa kyyn sahanteräkuviota, mutta käärme, jolla on keltaiset, oranssit tai valkoiset niskatäplät on aina rantakäärme. Harvinainen rantakäärmeen värimuoto on täysin musta, jolloin keltaisia täpliä ei näy. Rantakäärmeen silmäterä on kuitenkin pyöreä, toisin kuin kyyllä, ja silmien takana on suuria kilpimäisiä suomuja, mitkä ovat hyviä lajituntomerkkejä silloin, kun tunnistettava käärme on väriltään musta. Pää on selvästi pyöreämpi kuin kyyllä, jolla se on kolmiomainen. Rantakäärme on ruumiinrakenteelta solakka ja kapenee tasaisesti hännän kärkeen saakka, toisin kuin kyy, joka on tukeva ja lyhythäntäinen käärme.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärmeen levinneisyysalue kattaa lähes koko Euroopan Skandinavian pohjoisosia, Irlantia ja Välimeren saaria lukuun ottamatta. Rantakäärmeitä elää myös Pohjois-Afrikassa ja Keski-Aasiassa aina Baikaljärvelle saakka idässä.


title: Rantakäärme

text: Suomessa rantakäärmettä tavataan paikoitellen maan eteläosissa, lounaisrannikolla ja Kaakkois-Suomessa. Aikaisemmin lajin levinneisyys on ulottunut sisämaassa aina Oulun ja Paltamon korkeudelle saakka, mutta maatalouden muutosten myötä laji on hävinnyt monilta seuduilta. Nykyisin rantakäärmeitä elää pohjoisempana sisämaassa pääasiassa Saimaan alueella.


title: Rantakäärme

text: Rantakäärme on päiväeläin. Se elää meren, järvien, lammikoiden ja jokien rantamailla, ojien partailla ja muissa kosteissa ympäristöissä. Rantakäärme on ravinnonhankinnassaan vireä ja omatoiminen, toisin kuin monet muut käärmeet, ja liikkuu kesäisin pitkiä matkoja sekä maalla että vedessä. Rantakäärme ui ja sukeltaa taitavasti. Se on kestävä uimari, joka on tavattu uimassa meressä jopa 40 kilometrin päässä lähimmästä rannasta. Maalla rantakäärme liikkuu vauhdikkaasti ja sulavasti verrattuna esimerkiksi kyyhyn. Toisinaan se kiipeilee puissa tai pensaissa, kuitenkin vain metrin tai parin korkeuteen. Ravintonaan rantakäärme käyttää pieniä kaloja, sammakoita, rupikonnia, vesiliskoja, hiiriä, myyriä sekä harvemmin linnunpoikasia. Rantakäärme paikantaa saaliinsa haju- ja näköaistilla. Se nielee saaliin kokonaisena, tavallisesti pääpuoli edellä. Nuoret rantakäärmeet syövät selkärangattomia pikkueläimiä ja nuijapäitä.