title: Ediacarakausi

text: 555 miljoonaa vuotta sitten ilmestyi soikea "Kimberella", ehkä pehmytkuorinen nilviäinen, joka saattoi olla saalistaja ja mikrobimattoja syövä.


title: Ediacarakausi

text: Noin 550 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät ediacara-kerrostumiin ensimmäiset kartiomaiset pienikuoriset eliöt nimeltä "Cloudina". Ei tiedetä, millainen eliö piti "Cloudinan" kuorta yllään. "Cloudina" liittyi monesti stromatoliitteihin, bakteerifossiileihin ja melko viileisiin vesiin. "Cloudina" joko kulkeutui aaltojen mukana stromatoliittirantoihin tai eli niissä. Joistakin "Cloudina"-fossiileista löytyy merkkejä saaliseläinten suorittamista poraamisista, joissa eläin joko kuoli tai selvisi hengissä. Tämä viittaa siihen, että eläin kykeni vaihtamaan sijaintiaan putkessa. Cloudinaan liittyy samantapaisia "Namacalathus" ja "Namapoikia"-lajisia fossiileja.


title: Ediacarakausi

text: Noin 545 vuotta sitten ilmestyi maljan muotoisia pieniä kuoria ediacara-kerrostumiin. Kartiomaiset (maljamaiset) kuoret olivat asconoideja. Putkimaiset muodot lienevät olleet pohjassa majailevien matojen suojakuoria. Aivan kauden lopulla ilmestyi haaroittuvia muotoja, jotka tuovat mieleen kambrikauden "Tribrachidium"in ja "Anabarites"in


title: Ediacarakausi

text: Ediacara-eläimistöä oli vielä keskikambrikaudella noin 506 miljoonaa vuotta sitten.


title: Ediacarakausi

text: Rangeomorfit olivat ediacara-eläimistön tunnuseläimistö, joka ilmestyi ehkä 575 miljoonaa vuotta sitten ediacaran Avalon-eläimistöön. Esimerkiksi "Charnia" muistutti merisulkaa ja eli 575-545 miljoonaa vuotta sitten, ja oli jopa 2 metriä pitkä ollen pisin ediacara-fossiili.


title: Ediacarakausi

text: Näiden puolijäykkien eläinten tukiranka oli haarautuva putkirakenne, joka oli kuin fraktaali ja siksi alkeellinen. Niihin liittyi sulkamaisia rakenteita ja ne saattavat olla sienten ja eläinten esi-isiä. Rangeomorfit hävisivät 542 miljoonaa vuotta sitten kambrin räjähdyksen alkaessa.


title: Ediacarakausi

text:
Ediacarakaudella ilmestyi monia symmetrisiä, jaokkeisia tai jaokkeettomia lajeja, jotka kykenivät liikkumaan. Trilobiittia hämmästyttävästi muistuttavia lajeja ovat muun muassa "Spriggina", "Bomakellia kelleri" ja "Parvancorina". "Spriggina" on kuin pitkä, matomainen trilobiitti, mutta sen toinen tulkinta on merisulka. "Bomakellia kelleri" oli kuin pehmyt, jaokkeinen trilobiitti, jonka ruumis jakaantui pituussuunnassa kolmeen osaan niin kuin trilobiitilla, ja jonka pää muistutti trilobiitin päätä. Toisten tutkijoiden mielestä tämäkin on merisulka.
"Parvancorina" on ikään kuin pehmyt, jaokkeeton trilobiitti, niin kuin myös "Vendia".
"Spriggina ja Parvancorina" ilmestyivät fossiilistoon vasta ediacarakauden loppupuolella noin 560 miljoonaa vuotta sitten Vienanmeren kerrostumiin.


title: Ediacarakausi

text: "Dickinsonia" oli litteä, soikea, kaksijakoinen ja jaokkeinen, joka ilmestyi fossiilistoon muutamaa miljoonaa vuotta "Parvancorinaa ja Sprgginaa" aiemmin.


title: Ediacarakausi

text: "Yorgia waggoneri" oli kaksijakoinen sivusuunnassa ja jaokkeinen, päältä katsoen munanmuotoinen, ja muistutti "Dickinsonia" ja "Spriggina"-lajeja.


title: Ediacarakausi

text: "Alkeellisimmat" nykyisin elävät monisoluiset ovat Cnidaria-pääjaksoon kuuluvia polttiaiseläimiä (merivuokot, korallieläimet ja meduusat), sienieläimiä ja hieman monimutkaisemmat nivelmatoja.


title: Ediacarakausi

text:
Ensimmäiset luultavasti maljamaiset hieman sienieläimiä muistuttavat muodot ilmestyivät fossiilistoon jo 610-600 miljoonaa vuotta sitten
Twitya Formationiksi kutsuttuun kerrostumaan. Sienieläimissä ja koralleissa on vain 11 solutyyppiä, mutta madoissa 55.


title: Ediacarakausi

text:
On myös esitetty spekulaatioita, että monisoluisia olisi ollut jo 1200-1000 miljoonaa vuotta sitten ja että monisoluiset olisivat eronneet sienten kehityslinjasta 650 miljoonaa vuotta sitten. Mahdollisia matojen jälkiä on löydetty Kiinasta ajalta 700 miljoonaa vuotta sitten ja myös Australiasta ajalta 1000 miljoonaa vuotta sitten. Ediacarakausikin oli prekambrikautta. Prekambrikaudelta on löydetty matojen jälkiä muistuttavia kerrostumia, mutta näistä kiistellään.
Stromatoliitit, bakteerimattojen aiheuttamat kerrostumat vähenivät huomattavasti noin 800 miljoonaa vuotta sitten, mikä kertoo näitä syövien eläimien ilmaantumisesta tai joidenkin mukaan suuresta jääkaudesta.


title: Ediacarakausi

text: Kambrikauden räjähdys, nopea lajiutuminen, lienee alkanut jo ediacarakaudella ehkä 570-550 miljoonaa vuotta sitten.


title: Ediacarakausi

text: Sinian-kauden jako. Sinian käsittää kryogeenin ja ediacaran.Ediacara on melkein sama kuin Vendian 650-542 miljoonaa vuotta sitten


title: Kvartäärikausi

text: Kvartäärikausi on nykyinen geologisen ajanlaskun kausi ja viimeinen kolmesta kenotsooisen maailmankauden kausista. Kvartäärikauden alku ja neogeenikauden loppu määritellään maapallon ilmaston muuttumisena pysyvästä hyvin hitaasta kylmenemisestä hyvin epävakaaseen kauteen, jolloin ilmaston lämpenemiset ja kylmenemiset vuorottelivat. Vuoden 2013 arvioiden mukaan kvartäärikausi alkoi noin 2,588 miljoonaa vuotta sitten ja se jaetaan yleensä kahteen kauteen, varhaisempaan pleistoseeniin ja myöhäisempään holoseeniin.


title: Kvartäärikausi

text: Kvartäärikauden alkaessa eliökunta oli jokseenkin nykyisenlainen, useita lajeja on tosin kuollut kauden aikana sukupuuttoon. Mantereet ovat sijainneet koko kauden ajan suurin piirtein nykyisillä paikoillaan.


title: Kvartäärikausi

text: Kvartäärikauden ajallinen määritelmä on muuttunut asiasta käydyn pitkän keskustelun jälkeen. Aiemmin sen katsottiin alkaneen 1,8 miljoonaa tai 1,6 miljoonaa vuotta sitten. Vuonna 2009 geologinen yhteisö siirsi kvartäärin ja pleistoseenin alkukohdan 2,588 miljoonaan vuoteen, aikaan jolloin Maan ilmasto ratkaisevasti kylmeni Gela-vaiheen alussa.


title: Kvartäärikausi

text: Noin 870 000 vuotta sitten alkoivat 100 000 vuoden välein toistuvat suuret jääkaudet. Näiden uskotaan jatkuvan kymmeniä miljoonia vuosia. Toistaiseksi viimeisin jääkausi oli Veiksel-jääkausi, jonka päättymiseen luetaan pleistoseenin ja holoseenin raja. Muita perinteisesti tunnettuja kvartäärin jääkausia olivat (nuorimmasta vanhimpaan) Saale, Elster ja Günz. Veiksel-jääkauden aikana kasvanut mannerjäätikkö ja sen sulamisen aiheuttamat virrat muovasivat kivennäismaalajeja, jotka jäivät osittain holoseenin aikana muodostuneiden eloperäisten maalajien peittoon.


title: Kvartäärikausi

text: Kvartäärille tyypillinen piirre on ihmisen nopea evoluutio Afrikassa. Työkaluja valmistava "Homo habilis" eli Afrikassa 2,5–1,8 miljoonaa vuotta sitten plioseenin lopuilla. Tätä seurasivat kehittyneemmät "Homo ergaster" 1,9–1,4 miljoonaa vuotta sitten ja "Homo erectus" 1,5–0,5 miljoonaa vuotta sitten. "Homo erectus" kesytti tulen ehkä jo 1,5 miljoonaa vuotta sitten ja loi Acheulin alkeellisen kivityökalukulttuurin 1,2 miljoonaa vuotta sitten sekä levittäytyi Afrikan ulkopuolelle. Euroopanihminen, joka on luultavasti sama kuin heidelberginihminen, eli noin 780 000–250 000 vuotta sitten, osasi käyttää tulta ja oli luultavasti sekä nykyihmisen että neandertalinihmisen edeltäjä.


title: Kvartäärikausi

text: Nykyihmisen arvioidaan kehittyneen 200 000–100 000 vuotta sitten ja levinneen Eurooppaan noin 35 000 vuotta sitten.


title: Devonikausi

text: Devonikausi on geologinen aikakausi, joka kesti siluurikauden lopulta 419,2 ± 3,2 miljoonaa vuotta sitten kivihiilikauden alkuun 358,9 ± 0,4 miljoonaa vuotta sitten. Devonikausi on nimetty Etelä-Englannissa sijaitsevan Devonin kreivikunnan mukaan, jossa ensimmäisiä aikakaudelle ajoitettuja kiviä tutkittiin.


title: Devonikausi

text: Devonikauteen viitataan usein kalojen valtakautena, sillä kalalajisto kehittyi tuolloin huomattavan monipuoliseksi. Meriin ilmestyivät luukalat ja hait sekä nilviäisiin kuuluneet ammoniitit. Trilobiitit, lonkerojalkaiset ja sulkakorallit olivat yhä tavallisia merieläimiä.


title: Devonikausi

text: Maalla kehittyivät ensimmäiset sammakkoeläimet ja hyönteiset. Devonikauden lopulla siemenkasvit levittäytyivät maalla suuriksi metsiksi.


title: Devonikausi

text: Devonikaudella sattui neljä vähäisempää joukkosukupuuttoa, joissa lajistosta tuhoutui alle 30 prosenttia. Viidennessä ja viimeisessä sukupuuttoaallossa lajeista tuhoutui yli 60 prosenttia.


title: Devonikausi

text: Devonikaudella eteläistä pallonpuoliskoa hallitsi suuri Gondwanamanner. Pohjoisessa sijaitsi pieni Siperia ja näiden kahden välissä varhainen Euramerikka. Britteinsaarten devonihiekkakivi () on syntynyt devonikaudella. Tämän vuoksi Euramerikkaa sanotaan "vanhaksi punaiseksi mantereeksi". Sekä Euramerikka että Gondwana liikkuivat kohti pohjoista ja lähestyivät toisiaan. Niinpä kauden lopulla useimmat mantereet olivat hyvin lähellä toisiaan.


title: Devonikausi

text: Devonikauden lopussa noin 367 miljoonaa vuotta sitten sattui nykyisellä Yhdysvaltojen alueella Nevadassa Alamon asteroiditörmäys, jonka seurauksena syntyi noin 190 kilometrin läpimittainen kraatteri. Tähän törmäykseen liittyi ilmeisesti jonkinasteinen eläinten joukkotuho. Se tapahtui Frasne-vaiheessa noin 2,5 miljoonaa vuotta ennen Frasne- ja Fammene-vaiheiden välistä suurta joukkotuhoa. Tapahtumapaikka oli luultavasti tuolloin matalaa merta. Alamon törmäyksen on arvioitu sulattaneen ja räjäyttäneen ilmaan noin tuhat kuutiokilometriä kiveä.


title: Devonikausi

text: Noin 360 miljoonaa vuotta sitten Maan ilmakehän hiilidioksidimäärä aleni ehkä maakasvien leviämisen takia.


title: Devonikausi

text: Ilmasto oli kaudella enimmäkseen lämmin ja kuiva, ja lämpötilaerot napojen ja päiväntasaajan välillä olivat nykyistä pienemmät. Ilmasto kostui ainakin päiväntasaajan tuntumassa kauden loppua kohti. Ainakaan kauden alku- ja keskivaiheilla maapallolla ei esiintynyt mannerjäätiköitä. Merenpinta oli pääosin korkealla. Mantereella sijainnut etelänapa jäätiköityi vasta myöhäisellä devonikaudella. Silti ilmasto pysyi silloinkin keskimäärin 2–3 astetta nykyistä lämpimämpänä.


title: Devonikausi

text: Devonikaudella tapahtui monia kerrostumien häiriintymisiä, joihin liittyi monesti merenpinnan muutoksia, joskus hapettomia kausia ja mustan, eloperäisen aineen kasautumista meren pohjaan. Useimmat tapahtuivat laajalla alueella. Jotkin näistä liittyvät lajien joukkotuhoihin. Eräs tapahtui aivan Frasne-vaiheen alussa. Kauden loppuun ajoittui kaksiosainen Kellerwasser-tapahtuma, jossa hävisi muun muassa monia trilobiittiryhmiä ja brakiopodeja. Tämän uskotaan liittyvän merenpinnan alenemiseen, meren hapenpuutteeseen tai asteroidi-iskun aiheuttamaan auringonvalon häviämiseen. Sen vuoksi yhteyttävät eliöt kuolivat ja samalla myös niitä syövät eläimet. Devonikauden lopulla Hangenbergin tapahtumassa monet ammoniitit tuhoutuivat ja merissä kärsittiin hapenpuutteesta.


title: Devonikausi

text: Devonikauden simpukoista tehtyjen tutkimusten mukaan vuodessa oli noin 400 päivää, koska Maa pyöri nykyistä nopeammin. Kuun kiertoaika oli noin 30,5 päivää.


title: Devonikausi

text: Kasvit olivat kehittyneet maalla jo ordoviki- ja siluurikausina, mutta vasta devonikaudella alkoi niiden todellinen valtakausi, ja ensimmäiset metsät kehittyivät. Devonikauden keskivaiheilla kasvit kehittyivät monimuotoisemmiksi ja niiden lajimäärä kasvoi.


title: Devonikausi

text: Ensimmäiset devonikauden kasvit lienevät olleet korkeintaan muutaman senttimetrin korkuisia, juurettomia ja lehdettömiä liekomaisia kasveja. Devonikausi oli itiökasvien valtakautta, mutta sen lopulla ilmestyivät myös ensimmäiset siemenkasvit. Siemen merkitsi merkittävää sopeutumista maaelämään.


title: Devonikausi

text: Alkeellisilla sanikkaismaisilla maakasveilla ei ollut juuria tai lehtiä. Ne olivat maassa luikertavia liekomaisia kasveja, joista nousi varsia ylös. Varren päässä oli siitepölytin. Lieko-osasta saattoi ulottua heikkoja juurentapaisia. Varret olivat haarautuvia.


title: Devonikausi

text: Alkeellinen maakasvi oli "Zosterophyllum" (kaukainen katinlieon edeltäjä), joka kehittyi luultavasti "Cooksonian" tapaisesta haarusanikkaisesta devonikauden alussa. "Rhyniophyta"-suvun lajit olivat liekomaisia lehdettömiä, maassa luikertavia kasveja, joista kohosi haarautuvia (enintään 50 cm) varsia ja varsien päässä olivat siitepölyttimet.


title: Devonikausi

text: Ensimmäiset kehittyneet maakasvit olivat saniaisia, katinliekoa, mähkää ja lahnanruohoa muistuttavia kasveja ("Lycopodiophyta"), "Sphenophyta", "Progymnosperm" (esipaljassiemeniset). Näillä kasveilla oli juuret ja lehdet, ja useimmat niistä olivat melko korkeita.


title: Devonikausi

text:
Keskidevonikaudella noin 385 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät ensimmäiset pehmeävartiset Cladoxylopsida-ryhmän "Wattieza"-puut, joissa oli jo ligniiniä. Frasne-vaiheeseen tultaessa puustolle oli jo kehittynyt valtavat juurakot. Syväjuurisia puita oli jo noin 370 miljoonaa vuotta sitten. Tämä kiihdytti maaperän eroosiota. Varhainen saniaispuu "Archaeopteris" sisälsi oikeaa puuta ja kasvoi suureksi. Kauden tunnetuin kasvi lienee ollut kortetta ja liekoa muistuttava "Rhynia".
Noin 360 miljoonaa vuotta sitten kasvoivat ensimmäiset metsät.


title: Devonikausi

text: Keskidevonin lopuilla ja Frasne-vaiheessa ilmestyivät esipaljassiemeniset. Myöhäisdevonin Fammene-vaiheessa ilmestyivät paljassiemeniset ("Gymnospermia").


title: Devonikausi

text: Kauden lopulla tapahtui kasvien nopea lajiutuminen, syntyi saniaisia ja siemensaniaisia sekä kortepuita ("Calamites"-puita), liekoja ja sinettipuita. Palmujen ja havupuiden edeltäjät luultavasti haarautuivat devonikaudella omaksi linjakseen.


title: Devonikausi

text: Myöhäisdevonikaudella oli jopa 30-metrisiä puita.


title: Devonikausi

text: Siemenkasvit ilmestyivät kauden lopulla ja lajiutuivat räjähdysmäisesti "devonin lajiräjähdyksessä". Hyönteisten ja siemenkasvien keskinäinen riippuvuus (pölytys) on peräisin devonikaudelta. Kasvillisuuden leviäminen maalle pienensi ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta, sillä kasvit vähentävät hiilidioksidia yhteyttämällä. Tämä alensi maapallon keskilämpötilaa kasvihuoneilmiön heikettyä ja saattoi aiheuttaa myöhäisen devonin joukkotuhon.


title: Devonikausi

text: Merissä sammaleläimet, simpukkamaiset lonkerojalkaiset eli brakiopodit, yhdyskuntia muodostaneet graptoliitit ja korallit olivat edelleen levinneet laajalle. Punaleviä kasvoi siellä, minne auringonvalo ei ollut voimakasta. Merieläimistöön kuului simpukoita ja erilaisia piikkinahkaisia, meritähdensukuisia eläimiä. Piikkinahkaisiin kuuluvat merililjat eli krinoidit olivat tavallisia. Pieniä niveljalkaisia trilobiittejakin oli yhä, mutta niiden määrä oli vähentynyt verrattuna aiempaan runsauteen. Epäillään, että kalat ja erityisesti hait alkoivat käyttää niitä ravintonaan. Koralleihin kuului muiden muassa nykyisistä poikkeavia levykoralleja ("Tabulata") ja sarvikoralleja ("Rugosa").


title: Devonikausi

text: Leuattomat panssarikalat kehittyivät devonin keskivaiheilla leuallisiksi panssarikaloiksi, placodermeiksi ("Placodermi"). Placodermeistä kehittyi pian suuria saalistajia. Leualliset luukalat ("Actinopterygii") kehittyivät ja varsieväiset ("Sarcopterygii") ilmestyivät. Varhainen hai "Cladoselache" ilmestyi. Leualliset kalat syrjäyttivät alkeellisemmat ja hitaammat leuattomat. Ensimmäiset rustokalat eli hait syntyivät.


title: Devonikausi

text: Devonikauden kalkkikuoriset eläimet olivat suureksi osaksi erilaisia kuin nykyiset. Mustekaloille ja helmiveneille sukua olleet kuorelliset nilviäiset ammoniitit ilmestyivät. Niveljalkaiset trilobiitit, lonkerojalkaiset ja suuret sulkakorallit olivat edelleen yleisiä. Myöhäisdevonikauden joukkotuho koetteli lähinnä vain merieläimiä ja erityisesti niitä lajeja, jotka elivät lämpimässä ja matalassa merivedessä. Kaikkein eniten se vaikutti riutanrakentaja-lajeihin, mutta myös muun muassa trilobiitit, ammoniitit, lonkerojalkaiset ja leuattomat kalat kärsivät kovasti. Tuho oli luultavasti melko hidas ja kesti noin kolme miljoonaa vuotta.


title: Devonikausi

text: Kalasammakko ("Ichthyostega") nousi maalle myöhäisellä devonikaudella. Kalasammakon arvellaan kehittyneen varsievä- tai keuhkokalaa muistuttavasta kalasta, jotka olivat devonikauden kehityksen tulosta. Hämähäkkieläimet ja satajalkaiset olivat jo valloittaneet maaperää ja siivettömät hyönteiset seurasivat tässä vaiheessa niiden perässä.


title: Devonikausi

text: Devonikausi jaetaan kerrostumien perusteella tavallisesti alempaan, keskiseen ja ylempään alakauteen; ajanjaksoista käytetään nimityksiä varhais-, keski- ja myöhäisdevoni.


title: Herätkää!

text: Herätkää! on Jehovan todistajien Vartiotorni-seuran julkaisema uskonnollinen aikakauslehti, jota julkaistaan kerran kuussa. Lehden julkaisija ja kustantaja on Suomessa Jehovan todistajien uskonnollinen yhdyskunta. Kuten toisellakin Jehovan todistajien julkaisemalla lehdellä, Vartiotornilla, Herätkää!-lehdellä ei yleensä ole päätoimittajaa. Suurin osa artikkeleista on lehdessä ilman kirjoittajan nimeä tai vain kirjeenvaihtajan maa mainitaan. Lehdelle voidaan nimetä päätoimittaja, mikäli julkaisumaan lainsäädäntö tätä edellyttää. Suomessa Herätkää!-lehden päätoimittaja on Jukka Ropponen.


title: Herätkää!

text: Lehti alkoi ilmestyä englanniksi 1. lokakuuta 1919 nimellä "The Golden Age". Suomeksi se alkoi ilmestyä nimellä "Kultainen aika" vuonna 1921. Lehden nimi viittasi tulevaan tuhatvuotiseen valtakuntaan, josta Raamattu kertoo. Kultaisen ajan sisarlehti Vartiotorni puolestaan alkoi ilmestyä jo vuonna 1879. Alkuvuosina sen painos oli paljon Vartiotornia suurempi. Jehovan todistajien mukaan lehti pyrki käsittelemään yksinkertaisella ja havainnollisella tavalla ajankohtaisia tapahtumia ja samalla tuomaan esiin Jumalan lupauksia tulevasta pelastuksen ajasta. Lehden päätoimittajana toimi alkuvuosina Clayton Woodworth.


title: Herätkää!

text: Maailman muuttuessa toisen maailmansodan alla rauhattomaksi ja epävakaiseksi lehden nimeksi muutettiin 6. lokakuuta 1937 "Consolation". Nimensä mukaan lehden tuli jakaa lohdutusta ahdistuneelle ihmiskunnalle. Suomenkielisestä lehdestä tuli 1. tammikuuta 1938 "Uusi maailma" ja 1. kesäkuuta 1940 "Lohdutus". 22. kesäkuuta 1946 lehden nimeksi tuli sen nykyinen "Awake!", suomenkielisen version nimeksi tuli 8. tammikuuta 1951 "Herätkää!".


title: Herätkää!

text: Lehti on lähes identtinen useimmilla kuukausittain julkaistavilla kielillä. Artikkelit tulevat eri maista ja kootaan yhteen Yhdysvalloissa, josta ne toimitetaan painoille ympäri maailmaa. Suomessa lehteä painetaan Jehovan todistajien kirjapainossa Vantaalla. Kaikkien kieliversioiden yhteispainosmäärä on keskimäärin 60 250 000 ja julkaisukieliä on 117."Herätkää!" 3/2017 s. 2 Lehti on yksi maailman suurimpia aikakauslehtiä. Lehteä on saatavana myös äänilehtenä CD-levyllä, Mp3-CD-rom-levyinä ja lehti on myös ladattavissa ilmaiseksi viralliselta lataussivulta useilla eri kielillä.


title: Herätkää!

text: Vuoden 2006 alusta lähtien suomenkielinen "Herätkää!" alkoi ilmestyä kerran kuussa, kun se aikaisemmin oli ilmestynyt kahdesti kuussa. Sisarlehti "Vartiotorni" ilmestyy edelleen kahdesti kuussa vuoden 2015 loppuun, jolloin yleisölle esitettävä numero alkaa ilmestyä joka toinen kuukausi.


title: Herätkää!

text: Vuoden 2013 alusta lehden sivumäärä puolittui 16:een alkuperäisestä 32:sta. Osa artikkeleista ilmestyy pelkästään virallisella verkkosivustolla. Sivumäärän pieneneminen mahdollistaa lehden kääntämisen useammille kielille.


title: Herätkää!

text: Vuoden 2016 alusta "Herätkää!" alkaa ilmestyä joka toinen kuukausi. Julistustyössä myös vanhempia lehtiä voidaan esittää, jos niiden aihe sopii vastaanottajalle paremmin.


title: Herätkää!

text: Lehden oman näkökannan mukaan lehteä julkaistaan koko perheen valistukseksi, ja se katsoo sen auttavan selviytymään nykyajan ongelmista. Artikkelit kertovat ajankohtaisista uutisista, eri maiden ihmisistä, uskonnosta ja tieteestä. Lehti pyrkii käsittelemään asioita syvällisesti ja osoittamaan ajankohtaisten tapahtumien todellisen merkityksen, mutta pysymään kuitenkin aina poliittisesti puolueettomana korottamatta eri rotuja toistensa yläpuolelle. Lehden tarkoitus on myös rakentaa luottamusta Luojan lupaukseen, että Jumalan uusi rauhaisa maailma tulee korvaamaan nykyisen pahan, laittoman asiainjärjestelmän. Lehden julkaiseminen on osa maailmanlaajuista Jehovan todistajien opetustyötä, jota tuetaan vapaaehtoisilla lahjoituksilla. Lehti luottaa kansainvälisiin uutistoimistoihin, mutta sillä on myös omia kirjeenvaihtajia.


title: Herätkää!

text: Jehovan todistajien opetuksen vuotta 1914 koskien sukupolvioppia (oppia lopun ajan alkamisesta v. 1914 opetetaan edelleen) vuonna 1995 myös Herätkää!-lehden tarkoitusta tarkennettiin. Lehden tarkoitus numeroon 22. lokakuuta 1995 asti: ""Tämä lehti rakentaa luottamusta siihen Luojan lupaukseen, että rauhaisa ja turvallinen uusi maailma tulee ennen kuin se sukupolvi, joka näki vuoden 1914 tapahtumat, katoaa."". Lehden tarkoitus 8. marraskuuta 1995 eteenpäin: ""Mikä tärkeintä, tämä lehti rakentaa luottamusta siihen Luojan lupaukseen, että rauhaisa ja turvallinen uusi maailma on korvaamaisillaan nykyisen pahan, laittoman asiainjärjestelmän.""


title: Vappukukka

text: Vappukukka on pieni muovinen rintaneula, joita myydään keväisin vapun alla. Sen myynnistä saaduilla tuloilla tuetaan lastensuojelutyötä.


title: Vappukukka

text: Vappukukka-perinteen aloitti Suomessa Maitopisara-yhdistys vuonna 1908. Vappukukka on Suomen vanhin edelleen myytävä hyväntekeväisyystuote.


title: Zoofilia

text: Zoofilia ( ’eläin’ + φιλία ’rakkaus’) eli eläimiin kohdistuva seksuaalinen parafilia, jossa ihmisen seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu eläimiin. Tabuluonteisuutensa vuoksi ei ole varmaa tietoa, kuinka yleistä zoofilia on, mutta joidenkin tutkimusten mukaan se voi olla jopa yhtä yleistä kuin homoseksuaalisuus. Eläimeen kohdistuvaa sukupuolitekoa kutsutaan eläimeen sekaantumiseksi.


title: Zoofilia

text:
Ennen zoofilia koettiin muiden seksuaalisten poikkeamien tavoin ihmisen häiriöksi tai mielenterveyden poikkeamaksi.
Uudessa psykiatrian diagnostisessa käsikirjassa (DSM) kuitenkin erotetaan seksuaalinen mieltymys ja mielenterveyden häiriö toisistaan selkeästi: "henkilö, jolla on erikoinen seksuaalinen mieltymys (siis esimerkiksi seksuaalinen kiinnostus eläimiä kohtaan) ei ole sairas tai tarvitse hoitoa, ellei hänen taipumuksensa ole pakkomielteinen tai vahingollinen joko hänelle itselleen tai muille".


title: Zoofilia

text: Zoofiliaa pidetään yleisesti tabuna, joten siitä ei juuri keskustella julkisuudessa tai mediassa. Tabuluonteisuutensa vuoksi zoofiliaan liittyvät uutisartikkelit tai keskustelut ovat myös hyvin stereotyyppisiä, yksipuolisesti kategorisoivia ja sisältävät epävalideja tai vahvasti ennakkoasenteellisia argumentteja.


title: Zoofilia

text: Suhtautuminen zoofiliaan ja eläimiin sekaantumiseen on vaihdellut eri kulttuureissa. Juutalais-kristillisen kulttuuri- ja uskontoperinteen alueella eläimeen sekaantumista on aiemmin pidetty syntinä ja raskaana rikoksena, josta on usein rangaistu jopa kuolemalla. Suomessa se oli 1700-luvulla yksi yleisimmistä kuolemantuomion syistä. Zoofilia olikin ainoa seksuaalisen poikkeavuuden muoto, jonka olemassaolo selkeästi tiedostettiin vanhassa suomalaisessa kansankulttuurissa. Nykyisin zoofiliaa saatetaan valtamediassakin pitää sairaalloisena ilmiönä tai eläinsuojelullisena ongelmana, vaikka kyse on pikemminkin hiljaisesta seksuaalisesta vähemmistöstä. Joidenkin tutkimusten mukaan (muun muassa kuuluisat Kinseyn raportit Yhdysvalloissa 1950-luvulla) zoofiiliset kokemukset ovat silti ihmisillä melko yleisiä. Varatuomari Kullervo Kemppinen on tulkinnut lainsäätäjän jyrkän suhtautumisen eläimiin sekaantumiseen ja muihin siveellisyysrikoksiin johtuneen uskonnollisten syiden ohella myös rotuhygienisistä uskomuksista ja osittain jopa suoranaisesta taikauskosta. Vielä Ruotsin vuoden 1734 lain rikoskaaressa säädettiin eläimiin sekaantumisesta kuolemanrangaistus.


title: Zoofilia

text: Raamatun Vanhassa testamentissa sanotaan eläimiin sekaantumisesta seuraavaa:


title: Zoofilia

text: Suomen rikoslaista eläimiinsekaantuminen poistui vuonna 1971, jolloin jotkin muutkin Euroopan maat laillistivat eläinseksin. Perusteena teon laillistamiselle oli ajatus siitä, että tekoon syyllistyivät lähinnä seksuaalisesti estyneet, vajaamieliset tai vanhuuden tylsyyttä potevat nuoret, ja ettei rikoslaki ole sopiva keino puuttua sairaalloisena pidettyyn toimintaan. Suomessa eläimiin sekaantuminen voi silti olla eläinsuojelulain perusteella tuomittavaa eläinrääkkäyksenä mikäli eläimen voidaan osoittaa kärsineen. Vuoden 1889 rikoslaissa sitä koskeneet määräykset sisältyivät siveellisyysrikoksia koskeneen 20. luvun 12. pykälään. Kuitenkin vuonna 1734 voimaan tullut Rakennuskaari, joka kielsi poikien ja nuorukaisten käydä paimenessa eläimiinsekaantumisen ehkäisemiseksi oli periaatteessa siltä osin voimassa Suomessa vielä 1990-luvulla. Suomessa eläinsuojelulain uudistus, jossa sukupuoliyhteys eläinten kanssa määritetään rikolliseksi teoksi, aiotaan saada voimaan vuonna 2020.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry (MLL, ) on vuonna 1920 perustettu avoin kansalaisjärjestö, joka edistää lasten nuorten ja lapsiperheiden hyvinvointia. MLL:n tavoitteena on lapsiystävällinen Suomi. Sen ansioksi voidaan laskea kattavan neuvolajärjestelmän rakentamisen Suomessa.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: "Työn määränpäänä olkoon, että jok'ainoa Suomen lapsi äidinkohdusta lähtien ja kautta koko kasvunaikansa saa oikeutetun osansa siitä hellyydestä ja huolenpidosta, joka yksinään voi laskea pohjan nuorten kehitykselle hyviksi ja hyödyllisiksi kansalaisiksi." Carl Gustaf Emil Mannerheim kutsui näillä sanoilla kansalaisia lasten oloja parantavaan työhön. Mannerheimin Lastensuojeluliitto aloitti toimintansa vuonna 1920 nimellä "Kenraali Mannerheimin lastensuojeluliitto". Perustamisessa keskeinen aloitteentekijä oli kenraalin sisar, vapaaherratar, ylihoitaja Sophie Mannerheim, joka toimi sen liittovaltuuston varapuheenjohtajana 1920–1928. Valtuuston ensimmäinen puheenjohtaja oli kansleri E. N. Setälä. Vuosina 1920–1960 hallituksen puheenjohtajana toimi Arvo Ylppö. Ensimmäinen sihteeri (toiminnanjohtaja) oli kouluneuvos Erik Mandelin.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Liiton perustavassa kokouksessa Mannerheim itse vastusti aluksi ehdotusta, jonka mukaan liitto saisi hänen nimensä, mutta hän taipui muiden osanottajien yksimieliseen toivomukseen. Mannerheim tiesi, että köyhyydellä, puutteellisilla asuinoloilla, tietämättömyydellä ja suoranaisella välinpitämättömyydellä sekä niistä aiheutuneilla lasten aliravitsemuksella, sairauksilla ja suurella kuolleisuudella oli ollut osuutensa vuosien 1917–1918 tapahtumiin. Valtionhoitajana toimiessaan Mannerheim oli todennut, ettei suuri osa maan miespuolisesta nuorisosta läpäissyt kutsunnoissa lääkärintarkastusta heikon fyysisen kunnon vuoksi. Toisaalta hän tiesi myös, ettei hänen nimeään arvostettu vain hieman aikaisemmin päättyneen kansalaissodan hävinneellä puolella. Vasemmistossa vallinneita asenteita kuvasi, että vielä vuonna 1927 silloinen sosialidemokraattinen Tannerin hallitus esitti budjettiehdotuksessaan, että liitto saisi 100 000 markan suuruisen lisämäärärahan käytettäväksi rajaseutujen lastenhuoltotyöhön ja pikkulasten huoltoon, ""kuitenkin edellyttäen, että liitto ottaa yleisempää laatua olevan nimen, joka olisi omiansa yhdistämään maan kaikki kansalaispiirit"".


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Liiton ensimmäinen tehtävä oli estää imeväisyyskuolleisuutta. Yksinäisten äitien turvakotina toiminut Lastenlinna siirtyi Mannerheimin Lastensuojeluliiton omistukseen ja sen toimintaa muutettiin perusteellisesti. Arvo Ylpön aloitteesta Lastenlinnaan perustettiin Suomen ensimmäinen neuvola vuonna 1922. Liitto rakensi alayhdistystensä avulla Suomeen kattavan neuvolaverkoston, jonka ylläpito siirtyi kunnille vuonna 1944 säädetyn kunnallisen äitiys- ja lastenneuvolalain myötä.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Talvi- ja jatkosotien aikana Mannerheimin Lastensuojeluliitto järjesti avustuksia sotaorvoille sotakummien kautta. Liiton alaisuuteen perustettiin erityinen sotakummivaliokunta, jonka avulla saatiin osittain kotimaasta, mutta varsinkin ulkomailta, runsaasti rahavaroja sotaorpojen avustamiseen. Lahjaksi saadulla ulkomaanvaluutalla ostettiin ulkomailta kahvia ja sokeria, joita myytiin valtioneuvoston suostumuksella melko korkeaan hintaan. Sotakummivaliokunnan tehtäväkentän laajennuttua jatkuvasti se muodostettiin Mannerheimin lastensuojeluliitosta toiminnallisesti kokonaan riippumattomaksi elimeksi vuonna 1944. Tästä huolimatta Mannerheim-liiton nimi säilytettiin valiokunnan nimessä muiden siihen liittyneiden järjestöjen toivomuksesta. Osaltaan liitto järjesti myös sotalasten siirtoja Tanskaan ja Ruotsiin.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Sotakummivaliokunnan itsenäistyminen Mannerheim-liitosta jäi juridisesti loppuun saattamatta, mikä osoittautui kohtalokkaaksi, kun vuonna 1958 kävi ilmi, että valiokunnan sihteerinä toiminut rouva Karin Sauramo oli kavaltanut valiokunnan varoja yli 30 miljoonan markan arvosta. Julkisuudessa väitettiin kavalluksen tapahtuneen nimenomaan Mannerheim-liiton piirissä, ja asiasta löi rumpua varsinkin Ilmari Turjan "Uusi Kuvalehti". Kohun seurauksena arkkiatri Arvo Ylppö, joka oli Sauramon jutun yhteydessä joutunut rajun syytösryöpyn kohteeksi, erosi Mannerheim-liiton keskushallituksen puheenjohtajan paikalta. Karin Sauramo tuomittiin kuritushuoneeseen, minkä jälkeen Mannerheim-liiton ympärillä vallinnut kohu vähitellen laantui.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Neuvoloiden siirryttyä kunnille Mannerheimin Lastensuojeluliitto keskittyi kodinhoitajien koulutukseen ja terveiden elintapojen edistämiseen. 1970-luvulla liitto ryhtyi kehittämään hyvinvointipalveluja lasten terveydenhoidossa, päivähoidossa sekä kouluissa. Osa tätä oli sairastuneen lapsen hoitajarengastoiminnan aloittaminen.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Liitto tarjoaa monia palveluita:


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Lisäksi liitto tiedottaa ja pitää erilaisia kampanjoita lasten asioiden parantamiseksi.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Toimintaa rahoittavat STEA ja Lasten Päivän Säätiö, sekä lahjoitukset ja keräykset.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Liittokokous on Mannerheimin Lastensuojeluliiton ylin päättävä elin. Liittokokouksessa valitaan liittovaltuusto, johon kuuluu 38 jäsentä. Liittokokous kokoontuu joka kolmas vuosi, viimeksi se pidettiin Turussa vuonna 2014.


title: Mannerheimin Lastensuojeluliitto

text: Liittovaltuusto valitsee liittohallituksen, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi yhdeksän jäsentä.


title: Infected Mushroom

text: Infected Mushroom on israelilainen psytrancea tuottava duo, joka on kerännyt maailmanlaajuista suosiota 1990-luvun lopulta lähtien. Nykyisin yhtye on ottanut enemmän vaikutteita metallista ja trancesta.


title: Infected Mushroom

text: Erez Eisen syntyi 8. syyskuuta vuonna 1980 ja hän sai varhaisen musiikillisen koulutuksen. Eisen ryhtyi soittamaan urkuja neljän vuoden ikäisenä ja aloitti piano-opinnot Haifan konservatoriossa 8-vuotiaana. 11 vuoden iässä hän aloitti kokeilut musiikin tekemiseksi tietokoneella. 18 vuoden iässä Erez oli ehtinyt olla yhteistoiminnassa jo usean huomattavan psytrance-artistin kanssa ja julkaista kolme albumia, sekä julkaista monta yksittäistä kappaletta eri psytrance-yhtyeiden nimissä.


title: Infected Mushroom

text: Amit Duvdevani syntyi 7. marraskuuta vuonna 1974. Hän ryhtyi soittamaan pianoa seitsemän vuoden iässä ja jatkoi yhdeksän vuoden ajan, kunnes hän siirtyi heavy metalin ja punk rockin pariin. Amit soitti kosketinsoittimia ja kirjoitti suurimman osan paikallisen Enzyme-yhtyeen materiaalista. Armeijan jälkeen Amit vietti vuoden Intiassa, pääasiassa Goalla, josta palattuaan hän ryhtyi itse tekemään musiikkia.


title: Infected Mushroom

text: Vuonna 1998 Eisen ja Duvdevani ryhtyivät tekemään musiikkia ja soittamaan yhdessä. Ensimmäiset julkaisunsa he tekivät nimillä Shidapu & Duvdev. Myöhemmin he perustivat Infected Mushroomin ja ryhtyivät työstämään ensimmäistä albumiaan. Nimi Infected Mushroom valittiin Amitin ihaileman, vuonna 1993 hajonneen, punk-yhtyeen mukaan.


title: Infected Mushroom

text: Kitaristit Tom Cuttingham ja Erez Netz liittyivät yhtyeeseen vuonna 2004, mutta eivät lukeudu yhtyeen varsinaisiksi jäseniksi. Tom Cuttingham soittaa kitaraa Infected Mushroomin keikoilla Yhdysvalloissa ja Erez Netz soittaa kaikilla muilla esiintymisillä.


title: Cyrix 6x86

text: Cyrix 6x86 on Cyrixin suunnittelema kuudennen sukupolven 32-bittinen x86-yhteensopiva suoritin. Sitä valmistivat IBM ja SGS-Thomson ja se julkaistiin vuonna 1996.


title: Cyrix 6x86

text: 6x86:n arkkitehtuuri on edistyneempi kuin Intel Pentiumin. Se sisältää jopa joitain Intel Pentium Pron ominaisuuksia. 6x86 ei pilko alkuperäisiä CISC-käskyjä RISC-tyylisiksi mikro-operaatioiksi kuten monet uudemmat suorittimet, mutta sen ominaisuuksiin kuuluu silti muun muassa käskyjen uudelleenjärjestely ja rekisterien uudelleennimeäminen. Siinä on 16 kilotavua L1-välimuistia ja se käy samaan suoritinkantaan kuin Pentium P54C. Koska suoritin oli kokonaislukulaskennassa nopeampi kuin samalla kellotaajuudella käyvä Intel Pentium, Cyrix nimesi suorittimet sen mukaan, kuinka nopeaa Pentiumia ne vastasivat.


title: Cyrix 6x86

text: 6x86n liukulukuyksikkö oli kuitenkin huomattavasti heikompi kuin Pentiumin, koska se ei ollut liukuhihnoitettu; liukulukukäskyjen suorituksessa kului useampi kellojakso ja seuraava liukulukukäsky pystyi aloittamaan suorituksen vasta kuin edellinen oli täysin valmistunut.


title: Cyrix 6x86

text: 6x86 ei ollut täysin yhteensopiva Pentiumin käskykannan kanssa, jonka takia suoritin tunnistuu 486:na. Myöhemmin Cyrix julkaisi uudemmalla valmistustekniikalla valmistetun viileämmän 6x86L-mallin sekä 6x86MX-mallin, joka sisälsi tuen MMX-käskyille ja nelinkertaisti välimuistin määrän 64 kilotavuun.


title: Unelma

text: Unelma ("Asparagus setaceus", syn. "Asparagus plumosus") on yleinen huonekasvi, joka on sukua ruokaparsalle ("Asparagus officinalis"). Unelmaa käytetään viherkasvina sekä leikkovihreänä kimpuissa. Kasvi muistuttaa jonkin verran saniaista hienoine sulkamaisine lehdistöineen, joka oikeasti koostuu suuresta määrästä ohuita lehtiruoteja.


title: Unelma

text: Viileässä vietetyn lepoajan jälkeen unelma voi kukkia ja tuottaa punaisia, puolukan kokoisia marjoja.


title: TV2

text: TV2 voi tarkoittaa:


title: AMD K5

text: AMD K5 on AMD:n valmistama Intel Pentium -luokan suoritin. Se esiteltiin vuonna 1995 AMD Am5x86:n seuraajana. K6 pohjautui jossain määrin AMDn 29k-sarjan risc-prosessoreihin siten, että yksinkertainen 29k-dekooderi oli vaihdettu dekooderiin, joka pilkkoi monimutkaisempia x86-käskyjä pienemmiksi risc-tyyliksi käskyiksi, ja itse laskentayksiköt olivat melkein identtiset 29k-sarjan suorittimien laskentayksiköihin.


title: AMD K5

text: Kaikissa K5-suorittimissa oli 4,3 miljoonaa transistoria. K5:ssä oli L1-välimuistia 8 kilotavua datalle ja 16 kilotavua käskyille. Sen käyttöjännite oli 3,52 volttia. Mikään K5 ei tukenut MMX-käskyjä.


title: AMD K5

text: K5:ttä oli olemassa kahdella eri ytimellä: SSA/5:llä ja 5k86:lla. SSA/5 oli ilmeisesti piirin aikainen versio, jossa joku suorituskykyyn oleellisesti vaikuttava ominaisuus ei vielä toiminut ja oli jouduttu kytkemään pois päältä. Molempia myytiin K5-nimellä. AMD nimesi suorittimet sen mukaan, kuinka nopeaa Pentiumia ne suurin piirtein vastasivat kokonaislukulaskennassa.


title: AMD K5

text: K5-suorittimien liukulukunopeus oli huonompi kuin Intel Pentiumilla, mutta parempi kuin Cyrix 6x86:lla. 5k86-ytimen kokonaislukusuorituskyky oli myös kilpailijoitaan parempi samalla kellotaajuudella, mutta K5-prosessori ei kyennyt saavuttamaan yhtä suuria kellotaajuuksia kuin kilpailijansa.AMD suunnitteli myös 133 megahertsin versiota, joka olisi saanut PR-arvon 200, mutta sitä ei ikinä valmistettu merkittäviä määriä. K5:n seuraaja oli AMD K6.


title: Intel 4040

text: Intel 4040 on Intelin valmistama suoritin. Se esiteltiin vuoden 1974 lopussa seuraajaksi Intel 4004:lle. 4040:aan on lisätty tuki keskeytyksille. Sen käskykantaa on laajennettu 60 käskyyn, ohjelmamuisti on laajennettu kahdeksaan kilotavuun ja rekisterejä on lisätty 24:ään.


title: Maracanã

text: Maracanã on jalkapallostadion Rio de Janeirossa Brasiliassa. Ellipsin muotoinen stadion rakennettiin vuoden 1950 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten ja vihittiin käyttöön 26. kesäkuuta 1950. Stadionin virallinen nimi on "Estádio Jornalista Mário Filho" edesmenneen urheilujournalistin mukaan, mutta stadion tunnetaan yleisesti nimellä Maracanã, koska se sijaitsee Maracanãn kaupunginosassa Avenida Maracanã -nimisen kadun ja Rio Maracanã -nimisen joen varrella.


title: Maracanã

text: Maracanãn virallinen yleisöennätys on 183 341 maksanutta katsojaa, joka syntyi MM-karsintaottelussa Paraguayta vastaan 31. elokuuta 1969. Kuitenkin arvellaan, että vuoden 1950 maailmanmestaruuskilpailujen voittajan ratkaissutta ottelua Uruguay–Brasilia olisi ollut katsomassa lähes 200 000 ihmistä, koska maksamattomia katsojia oli niin paljon. 1990-luvulla stadionin seisomapaikat muunnettiin istumapaikoiksi, jolloin paikkaluku putosi noin 70 000 katsojaan. Jatkuvissa uudistustöissä katsojaluku on tarkoitus kohottaa 100 000 katsojaan.


title: Maracanã

text: Maracanãlla ovat pelanneet kotiotteluitaan muun muassa Botafogo, Vasco da Gama, Flamengo ja Fluminense. Nykyään joukkueet Fluminensea lukuun ottamatta pelaavat stadionilla kuitenkin vain tärkeimmät ottelunsa.


title: Maracanã

text: Yksi tunnetuimmista rockkonserteista Maracanãlla on KISS-yhtyeen konsertti 18. heinäkuuta 1983 yli 250 000 katsojalle. Yleisöennätystä ei ole koskaan laskettu stadionin viralliseksi, koska yleisöä oli kenttäkatsomossa lähes 140 000 ihmistä ja 90 000 katsomossa. Tarkkaa lukumäärää ei saatu koskaan selville.


title: Maracanã

text: Maracanã-stadion toimi yhtenä vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen pelipaikoista. Kaksi vuotta myöhemmin stadionilla pidettiin 2016 kesäolympialaisten avajaiset ja päättäjäiset, ja se toimi myös kisojen jalkapallon pääareenana.


title: Maracanã

text: ""Vain kolme ihmistä on historian aikana saanut Maracanãn täysin hiljaiseksi: Frank Sinatra, Paavi Johannes Paavali II ja minä."" Alcides Ghiggia, vuoden 1950 jalkapallon MM-loppuottelun ratkaissut uruguaylaishyökkääjä.


title: Nanoputki

text:
Nanoputki on putki, jonka ulko-, sisähalkaisija tai seinämän paksuus on maksimissaan muutama sata nanometriä. Nanoputken pituus voi valmistustavasta riippuen vaihdella muutamasta mikrometristä jopa useisiin metreihin.
Hiilinanoputki on hiiliatomeista muodostunut molekyyli, jonka pituus voi olla jopa millimetrin suuruusluokkaa. Nanoputki on kuin venytetty fullereeni. Hiilinanoputket johtavat sähköä, ja niistä voidaan rakentaa myös mekaanisia nanokoneita. Nanoputket tai -renkaat saadaan pyörimään niihin suunnatun laserin avulla ja soveltuvat siksi niin kutsuttuihin nanorobotteihin. Sisäkkäiset nanoputket pyörivät ilman sanottavaa kitkaa. Niitä voidaan mahdollisesti myös käyttää vedyn varastoimiseksi ympäristöystävällisissä vetyakuissa. Myös tietotekniikassa on löydetty käyttötarkoitus. Nanoputket soveltuvat hyvin valon johtamiseen optisissa prosessoreissa.


title: Nanoputki

text: Hiilinanoputken keksi vuonna 1991 japanilaisprofessori Sumio Iijima.


title: Nanoputki

text: Eläinkokeissa hiilinanoputkien on todettu vaikuttavan asbestikuitujen tapaan keuhkoihin, mikäli ne joutuvat sinne hengitysilman mukana. Kuluttajille ongelmia ei juurikaan ole odotettavissa, mutta runsaasti hiilinanoputkia käsittelevien tulisi suojautua.


title: Nanoputki

text: Hiilinanoputkia voidaan valmistaa usealla eri menetelmällä. "Kaaripurkaus"-menetelmässä käytetään hiilielektrodeja, joiden läpi johdetaan 50–100 A tasavirtaa n. 20–30 V jännitteellä. Mikäli halutaan yksiseinäisiä nanoputkia on anodiin seostettava katalyytiksi sopivia metalleja kuten Fe, Co, Ni, Y, Mo, Gd. Prosessi suoritetaan inertissä matalapaineisessa kaasukehässä, jossa on 50–700 mbar paineessa argonin ja heliumin seosta. Hiilitankojen päät ovat millimetrin päässä toisistaan.


title: Nanoputki

text: Kun järjestelmään kytketään sähkövirta syntyvä purkaus höyrystää toista hiilitangoista (anodi), jonka hiiliatomit lopulta muodostavat katodille ja reaktorin seinämiin tuotetta. Saanto riippuu plasmakaaren tasaisuudesta ja muodostuvan kappaleen lämpötilasta. Saatavien nanoputkien ominaisuuksia voidaan muuttaa monilla eri tavoilla modifioimalla prosessiparametrejä. Moniseinäisiä nanoputkia saadaan käyttämällä grafiitista valmistettuja seostamattomia elektrodeja. "Kaaripurkaus"-menetelmä synnyttää paljon erilaisia sivutuotteita kuten fullereeneja, amorfista hiiltä ja grafiitin nanohiukkasia, joiden seasta nanoputket on saatava talteen. Menetelmästä on olemassa monia eri variaatioita, joilla pyritään optimoimaan prosessia.


title: Lihasulan kartano

text: Lihasulan kartano on Kangasalla Vesijärven rannalla sijaitseva kartano. Tila mainitaan jo 1500-luvun veroluetteloissa.


title: Lihasulan kartano

text: Vihtori Peltonen-Lihasulan Säätiön hallintaan kartano tuli vuonna 1930. Aitolahden Sorilassa 1925 alkanut Pohjois-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu siirtyi vuonna 1954 Lihasulaan, jossa se toimi 15 vuotta. Sen jälkeen vuoteen 1992 tiloissa toimi Kangasalan Maatalouskurssikeskus, joka koulutti maatalouslomittajia. Vuosina 1983–1992 siellä toimi Kangasalan Maatalousoppilaitos. Sittemmin kartanon säätiön tilalla on keskitytty muun muassa suomenlampaiden jalostukseen.


title: Messier 22

text: Messier 22 on pallomainen tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä. Kohde on luultavasti ensimmäinen koskaan löydetty pallomainen tähtijoukko. Kohteen havaitsi Abraham Ihle jo vuonna 1665. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 5. kesäkuuta 1764.


title: Messier 22

text: Tähtijoukko on suhteellisen lähellä aurinkokuntaamme, sen arvioitu etäisyys on vain noin 10 400 valovuotta, ollen yksi meitä lähimmistä pallomaisista tähtijoukoista. Kohde on mahdollista nähdä paljain silmin, mutta ei kovin pohjoisessa. Kohde on kirkkaampi kuin esimerkiksi Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko. Kohteesta on havaittu 70 000 tähteä, joista vain 32 on muuttuvia tähtiä. Kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan noin +11.


title: Messier 22

text: Harvoissa pallomaisissa tähtijoukoissa on planetaarisia sumuja; tässä kohteessa sellainen on. Sumu on melko heikko, ja sen havaitsi infrapunaista aallonpituutta havainnoiva IRAS-satelliitti.


title: Kaivannon kanava

text: Kaivannon kanava sijaitsee Kangasalla Längelmäveden ja Roineen välissä Keisarinharjusta ja Vehoniemenharjusta muodostuvan harjujakson matalimmalla kohdalla. Aikaisemmin näiden järvien pinnat olivat harjujakson takia eri tasossa, mutta 1800-luvun alussa alettiin paikalle suunnitella rakennettavaksi kanavaa. Kanavan päätyöt olivat valmistuneet syksyllä ja huhtikuussa 1830 raotettiin kanavan portteja varovasti. Kun vedentuloa kasvatettiin, murtuivat kanavan rakenteet. Kanavan rakenteet tuhoutuivat ja kannas kanavan ympäriltä huuhtoutui veden mukana. Tämän seurauksena kanava oli muuttunut avoimeksi salmeksi ja Längelmäveden vedenpinta aleni noin kaksi metriä Roineen tasolle.


title: Kaivannon kanava

text:
Kanavan yli on nykyään Lahteen vievän valtatie 12:n silta ja paikalla on kioski. Kanavalla järjestetään talvisin mm. avantouimareiden uintitapahtumia, "Kaivannon kanavan yliuinteja".
Keväisin taas pidetään perinteinen "kuoretapahtuma", jonka idea perustuu siihen, että kanavasta on pyydetty suurilla haaveilla (lipoilla) kutemaan nousevia kuoreita.
Tämän kalastusmuodon huippukausi on lyhyt ja se ajoittuu aikaan jäidenlähdön ja koivun lehteentulon välillä.


title: Kaivannon kanava

text: Kaivannon kanavan luoteispuolella sijaitsee vuonna 1963 avattu Kaivannon sairaala, joka on Pirkanmaan sairaanhoitopiirin B-mielisairaala.


title: Iridium (yritys)

text: Iridium Communications Inc. (entinen Iridium Satellite LLC) on yhdysvaltalainen satelliittipuhelinverkko-operaattori. Iridium on myös kyseisten satelliittien ja niiden muodostaman konstelaation nimi.


title: Iridium (yritys)

text: Iridium-järjestelmä perustuu 65:een matalilla kiertoradoilla yli 700 kilometriä Maan pinnan yläpuolella lentävään satelliittiin. Näiden lisäksi on kiertoradalla varasatelliitteja. Järjestelmä suunniteltiin alun perin 77 satelliitista muodostuvaksi, jonka vuoksi se nimettiin alkuaineen numero 77 mukaan.


title: Iridium (yritys)

text: Järjestelmä käynnistettiin 1. marraskuuta 1998, IT-kuplan aikana. Se oli suunniteltu 1990-luvun alussa eli aikana, jolloin avaruusteollisuudella oli kylmän sodan jälkeinen matalasuhdanne.


title: Iridium (yritys)

text: Yhtiö haki konkurssisuojaa jo 13. elokuuta 1999 palvelun suosion osoittauduttua vaisuksi ja GSM-yhteyksien laajetessa vuosikymmenen pituisen rakennusurakan aikana. Satelliitit olivat kuitenkin kiertoradalla ja yksityisten sijoittajien perustama Iridium Satellite LLC avasi palvelun uudelleen vuonna 2001.


title: Iridium (yritys)

text: Pääasiallisena asiakkaina Iridiumilla ovat yritykset ja julkisyhteisöt, jotka tarvitsevat sijainnista riippumattomia puheluyhteyksiä. Yhdysvaltain armeija käyttää järjestelmää laajasti, joka lienee subvention muoto kuten se, että Italian asevoimat käyttää vastaavaa Globalstar-järjestelmää. Iridium-puhelimet toimivat esimerkiksi GSM-puhelimia huomattavasti heikommin sisätiloissa, josta syystä ne eivät ole herättäneet yksityiskäyttäjien kiinnostusta ja myös käyttö oli kallista.


title: Iridium (yritys)

text: Yritys ei anna palvelua käytettäväksi Pohjois-Koreassa poliittisista syistä osana Yhdysvaltain yleisempää ko. maan saartoa, Sri Lankan sisällissodan aikana tamilisisseiltä pyrittiin estämään tämä kommunikaatioväylä ja ilmeisesti talouspoliittisista syistä Unkarissa ja Puolassa.


title: Iridium (yritys)

text: Heinäkuun alussa vuonna 2007 Iridium julkaisi ennakkotiedon aikeestaan rakentaa Iridium NEXT-konstellaatio. Toukokuussa 2010 Iridium maksoi 19 miljoonan dollarin varausmaksun nimeämättömälle laukaisupalveluyritykselle (Space Exploration Technologies?) samalla, kun Thales-Alenia Space ja Lockheed-Martin suunnittelevat uusia tietoliikennesatelliitteja. Järjestelmän rahoituksen pääosaa haetaan Ranskan valtion Coface vientiluottovirastolta ja Yhdysvaltain liittovaltion Export-Import Bank of the United Statesilta. Tässä vaiheessa Iriudiumilla oli maailmanlaajuisesti 400 000 tilaajaa. Sen suoranaisen kilpailijan Globalstarin satelliiteissa on havaittu ikääntymisen aikaansaamia häiriöitä puheyhteyksissä. Sen välilliset kilpailijat Inmarsat ja TerreStar ovat puolestaan haastamassa satelliittimatkapuhelimen yhdistelmä-matkapuhelimilla, joilla voi puhua maanpäällisessä ja satelliittitutkiverkossa. Järjestelmän rakentaminen on jälleen ajoittunut ajankohtaan, jossa kaupalliset satelliittien markkinat ovat kutistuneet ja sotilaallisten ja muiden julkisen sektorin suoraan rahoittamien satelliittien rahoitus on niin korkealla tasolla, että kasvua - etenkin budjettivajeiden korjausten aikana - ei löydy.


title: Iridium (yritys)

text: Iridium-satelliittien erityispiirre on se, että niiden peilimäiset antennit heijastavat sopivaan asentoon osuessaan kirkkaan valokiilan maan pinnalle, joka voidaan paljain silmin havaita kirkkaana, noin 10 sekunnin mittaisena välähdyksenä. Välähdysten ennustamiseen on tehty useita sekä World Wide Webissä että ilman verkkoyhteyttä toimivia ohjelmistoja.


title: Iridium (yritys)

text: Iridium-konstellaatiota ollaan uusimassa, alku tälle tapahtui korkean öljyn hinnan ja helposti liikkuvan rahan aikaan. Vuosina 2009-2010 hanke näyttää etenevän Yhdysvaltain ja Euroopan avaruusteollisuuden elvytyksen tai sen avulla, ettei parempiakaan sijoituskohteita ole . Toisen sukupolven satelliiteista kilpailivat Lockheed Martin ja Thales Alenia Space. Ranskan ja Italian valtiot olivat valmiita lainoittamaan 1,5 miljardia dollaria kaikkiaan 2,7 miljardia dollaria maksavasta investoinnista. Lockheed-Martin haki tukea Yhdysvaltain liittovaltion vientitukilaitokselta (Export-Import Bank of the United States), joka lainoittaa yhdysvaltalaisten yritysten vientihankkeita. Thales Alenia Space voitti kilvan kesäkuun alussa 2010 yhteensä 2,1 miljardin dollarin urakan, jonka rahoittaa pääosin Ranskan valtio vientitukilainoistusorganisaationsa kautta. Urakka koskee 81 tietoliikennesatelliitin valmistusta, joten sillä on merkittävä työllistävä vaikutus Ranskan ja Italian avaruusteollisuuksille. Pian tämän urakan solmimisen jälkeen Iridium ilmoitti tilaavansa 400-500 miljoonalla dollarilla satelliittien laukaisuja SpaceX-yritykseltä. Kesäkuun lopulla 2010 Thales Alenia Space osti yhdysvaltalaiselta Intellectual Ventures-yhtiöltä Iridiumin tuoteoikeudet, jolle alkuperäisen Iridium-järjestelmän patentit olivat siirtyneet Motorolan johtaman Iridium-yrityksen konkurssissa 1990-luvun lopulla. Lokakuun alussa 2010 Iridium sai Ranskan vientisubventio-organisaatiolta (Coface) 1,8 miljardia dollaria tukea satelliittien valmistukseen. Tammikuussa 2011 Thales-Alenia Space ilmoitti valinneensa arizonalaisen Orbital Sciences Corporationin satellittien ja niiden hyötykuorman kokoajaksi 150 miljoonan dollarin korvausta vastaan; toisaalta on arvioitu, että 40% satelliittien rakentamiskustannuksista (kokonaisuudessaan 2,1 miljardia dollaria) syntyy Yhdysvalloissa


title: Iridium (yritys)

text: 72 satelliittia laukaistaan avaruuteen vuosina 2015-2017 yhdysvaltalaisilla Falcon 9-kantoraketeilla, 9 satelliittia laukaistaan tarpeen vaatiessa korvaamaan avaruudessa rikkoontuneet satelliitit. Kesäkuussa 2011 yhtiö solmi varalaukaisusopimuksen (kaikista 72 satelliitista) venäläisen rakettiyhtiön kanssa, jos Falcon-laukaisut eivät onnistu, satelliitit laukaistaan Dnepr-raketeilla.


title: Iridium (yritys)

text: Thales-Alenia Space tilasi huhtikuussa Lockheed-Martin yhtiöltä satelliittien sovellusohjelmistot.


title: Längelmävesi

text: Längelmävesi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Orivedellä Kangasalan ja Oriveden keskustaajamien lähellä sijaitseva järvi. Koillisessa oleva Koljonselkä on yhteydessä Längelmäveteen Rönnin salmien kautta, joten niitä voidaan pitää saman järven eri järvialtaina, vaikka vesi virtaakin Koljonselältä Längelmäveteen. Yksinään Längelmävesi on Suomen 36. suurin järvi. Längelmäveden ympäristössä on muitakin järviä, joiden vedenpinnan korkeus on sama 84,2 metriä mpy. Nämä muodostavat yhdessä vesistön, jota kutsutaan Suur-Längelmävedeksi. Se olisi puolestaan Suomen 9. suurin järvi.


title: Längelmävesi

text: Järven pinta-ala on 13 304 hehtaaria eli 133 neliökilometriä. Se on 29 kilometriä pitkä ja 22 kilometriä leveä. Järven muoto on sokkeloinen ja siitä erottuu luonnollisella tavalla niemien ja saarien erottamia järvenselkiä.


title: Längelmävesi

text: Lounaispäässä sijaitsee Villikanselkä, joka jää Isosaaren ja sitä ylittävän seututien 325 penkereiden eteläpuolelle. Sen eteläpäässä sijaitsevat Kylänlahti ja Salmenperä, jonka salmi yhdistää se Längelmäveteen luettavaan Heposelkään. Huutijärven kohdalla sijaitsee Villikanlahti, pohjoisessa Majaalahti sekä lukuisten karien ympäröimä Pihonlahti. Seuraava järvenselkä jää Sahalahden kirkonkylästä luoteeseen työntyvän Isoniemen eteläpuolelle. Siellä sijaitsee melko saaristoinen Isoniemenselkä, jolla on kolme pientä lahtea Hietasenlahti, Pahalahti ja Myllynsuu. Isoniemen ja Jaalanniemen väliin jää järvenosa, jonka Iso- ja Vähä-Saksalon saaret jakavat pieniksi Saksalonseläksi ja Pispalanseläksi. Jaalanniemen edustan saarien väliin jää Patasalmi, jonka koillispuolella aukeaa laaja ja lähes kahdeksan kilometriä pitkä Ponsanselkä. Sen koillispuolelta reunustavat Härmänsaari, Vähä- ja Iso kalliosaaret sekä kauempana Eräsalo. Ponsanselän länsipuolen lahtia ovat avoin Rantalanlahti, pieni Ponsanlahti ja leveä Vassarinlahti. Ponsanselän kaakkoispuolta kutsutaan myös Haapasaarenseläksi. Siellä sijaitsevat erityiset Noksioislahti ja Nuuruslahti, joilla on pitkä ja kapea salmimainen lahdensuu. Näiden lisäksi on mainittava vielä Vierikanlahti, Kalliolahti ja Kylänlahti. Längelmävedellä on pitkä kaakkoon työntyvä lahti, jota kutsutaan Enonseläksi. Sen luoteispään rajana voidaan pitää Eräsaloa ja Mustisaarta. Enonselkä on seitsemän kilometriä pitkä ja sen kaakkoispäässä työntyy eteenpäin Majastensaaren taakse Puntarinlahti. Pohjoiseen aukeava Ristinselkä sijaitsee Ponsanselän ja Enonselän välissä, mutta se jatkuu pohjoisessa Lehtisensaarelle tai Neulaniemelle asti, mistä alkaa Pappilanselkä. Lehtisensaaren koillispuolella on paljon saaria, mutta siellä olevan Niittylahden kohdalla sijaitsee Kuoresalo, josta Koljolanselkä virtaa Rönninsalmen kautta lounaaseen. Pappilanselän pohjoisrannalle ulottuu Oriveden keskustaajaman asutus. Sen länsipuolelle jää saarten suojaan Koivulahti. Monia rantoja reunustaa pellot ja soita esiintyy harvoin. Rantamaasto on enimmäkseen moreenimaata .


title: Längelmävesi

text: Järvessä on laskettu olevan 731 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 868 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Eräsalo (99 ha ) on suurin ja Lehtisensaari (58 ha ) toiseksi suurin. Muista saarista 94 on yli hehtaarin suuruisia, 617 yli aarin ja loput 18 saarta ovat alle aarin kokoisia. Maininnan arvoisia saaria ovat edellisten lisäksi Isosaaren ympärillä olevat Heikinsaari, Pullosaari, Koivusaari ja Mäntysaari, Isoniemenselällä suuret Eskolansaari ja Mäntysaari sekä väylän viereiset Korkeasaari, Ristisaari ja Nenäsaari, Pispalanselältä näkyvät Koivusaari, Palaneensaari ja Saksalonsaaret.


title: Längelmävesi

text: Järven tilavuus on 909 miljoonaa kuutiometriä eli 0,909 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 59,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 470 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 204 kilometriä. Monilla rannoilla ovat korkeussuhteet suuret, mutta vuosina 1604 ja 1830 tapahtuneiden järven vedenpinnan alenemisten vuoksi on myös laajoja alavan maan rantoja. Villikanselältä näkyy kaakossa Valkeisvuori, joka kohoaa 90 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen edessä on pienempi Keikanvuori ja Majaalahdella oleva kallioinen Pihovuori, jotka kohoavat molemmat 60 metrin korkeuteen. Vaikuttavan näköinen on Ristinselällä oleva Eräpyhän niemi, jonka huippu nousee 80 metrin korkeuteen, sekä Papinselältä näkyvä ja Neulaniemessä sijaitseva Korrinvuori, joka on myös 80 metrin korkuinen.


title: Längelmävesi

text: Järvenrantojen läheisyydessä on enimmäkseen haja-asutusta ja runsas vapaa-ajan asutus. Keisarinharjun pohjoispuolella sijaitsee Kangasalan keskustaajama ja ympäristön taaja asutus. Suuri taajama on myös Oriveden keskustaajama, jonka eteläinen osa ulottuu rantaan saakka. Muita mainittavia asutuskeskittymiä ovat Kuhmalahden kirkonkylä eli Pento Enonselän pohjukassa ja Pohja edempänä kaakossa. Kangasalta lähtee Orivedelle kantatie 58, joka seuraa luoteisrantoja Ponsanselälle saakka ja kääntyy siellä pohjoiseen. Rantojen tuntumassa jatkaa Ponsan ja Naappilan välinen kylätie. Naappilassa kantatie 58 jatkaa taas rannan tuntumassa Orivedelle asti. Orivedeltä Eräjärven kautta Kuhmalahden kirkonkylälle johtava yhdystie 3260 ei seuraa rantoja yhtä tunnollisesti. Rannoille pääsee kuitenkin siitä haarautuvia teitä myöten. Tärkeimmät ovat Neulaniemen kautta ja Eräpyhän kautta kiertävät tiet. Kuhmalahdelta Sahalahden kautta Kangasalle johtaa seututie 325. Se ylittää järven Isosaarta pitkin. Ennen Isosaarta haarautuu etelään Heponiemen ja Raikun kautta Kangasalle johtava yhdystie 13989, joka seuraa rantoja paremmin. Oriveden ja Kangasalan välinen kuntaraja ylittää järven Ponsanselän pohjoispuolelle Härmänsaaren ja Iso Kalliosalon välistä ja Enonselän halkaisijaa seuraten.


title: Längelmävesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Pääosa järven tulovirtaamasta saapuu Koljonselältä (Koljonselän alue (35.722)), jonka valuma-alueen suuruus on 1 124 km². Suuret tulovirtaamat saadaan myös Venehjoelta (35.74, 231 km²), joka laskee Orivedellä Pappilanselkään, ja Vääksynjoelta (35.73, 221 km²), joka on Vesijärven laskujoki.


title: Längelmävesi

text: Längelmäveteen laskee joitakin pienempiä valuma-alueita. Enonselän pohjoisrantaan laskee Uiherlanjoen valuma-alueen (35.726) laskujoki Uiherlanjoki, jonka pääjärvi on Eräjärvi (835 ha). Enonselän kaakkoispohjukkaan laskee Kuhmajärvenojan valuma-alue (35.727), jonka suurin järvi on Kuhmajärvi (505 ha). Saksalonselän kaakkoispään Masonlahden viereen laskee Keljonjärven valuma-alue (35.728), jonka suurin järvi on kapean salmen takana sijaitseva Keljonjärvi (173 ha). Siihen laskevan Myllyojan pääjärvi on Iso Saksijärvi (46 ha). Isoniemenselän Myllynsuuhun laskee alueen toinen Myllyoja, joka on Myllyojan valuma-alueen (35.729) laskuoja. Myllyojan pääjärvi on Kirkkojärvi (242 ha), johon laskee Pakkalanjärvi (100 ha).


title: Längelmävesi

text: Längelmäveden lähialueella sijaitsee 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Raikunjärvi (38 ha), joka laskee etelässä järvimäiseen Heposelkään. Villikanselällä Vääksynjoen viereen laskee lyhyttä ojaa myöten Nuorronjärvi (18 ha). Pispalanselkään Kautialan kohdalla järveen laskee Vähäjärven läpi pieni Salaksenjärvi (8 ha). Ponsanselän etelärannassa Noksioislahteen laskee Pohjanlahden kautta Pietijärvi (6 ha). Nuuruslahteen laskee pieni Pikkujärvi, jonka kautta laskevat Tervaojaa myöten myös Tervajärvi (7 ha), Pentojärvi (35 ha), Kalliojärvi (7 ha) ja Vähäjärvi (5 ha) sekä Karmunojaa myöten Lakeenjärvi (9 ha), joka on bifurkaatiojärvi. Ponsanselän vastarannalle Ponsanlahteen laskee Pikkujärvi (20 ha). Enonselän pohjukassa olevaan Puntarinlahteen laskee salmea myöten Tervaniemenlahti (entinen Tervajärvi, 68 ha), joka on oma järvensä. Pappilanselän Koivulahteen laskee Rajalahti (61 ha, järvi sekin) lyhyttä ojaa myöten. Pappilanselän pohjoisrantaan Orivedenaseman kohdalle laskevat Iso Teerijärvi (39 ha), Vähä Teerijärvi (12 ha) ja Koskuenjärvi (12 ha).


title: Längelmävesi

text: Längelmävesi laskee Kaivannon kanavan kautta Roineeseen ja tästä Mallasveteen ja edelleen Vanajaveteen. Vanajavesi laskee Kuokkalankosken kautta Pyhäjärveen. Vesi virtaa Pyhäjärvestä Nokianvirran kautta Kuloveteen ja sieltä Kokemäenjoen kautta Selkämereen.


title: Längelmävesi

text: Nykyään järvellä on tärkeä asema vapaa-ajan veneilyssä ja kalastuksessa. Längelmävesi kuuluu Längelmäveden kalastusalueeseen.


title: Längelmävesi

text: Längelmävesi, Koljonselkä, Vesijärvi ja Pälkänevesi ovat aikoinaan muodostaneet yhtenäisen järvialtaan, jota voidaan kutsua Suur-Längelmävedeksi. Se on laskenut Roineeseen pääasiassa Längelmäveden ja Vesijärven yhdistäneestä Sarsansalmesta lähtevää Sarsanvirtaa pitkin. Kesäkuussa 1604 korkeanveden aikana vesistön eteläosissa Pälkäneellä Syrjäharjun Hykiänpurossa tapahtui tulviminen, jonka aiheuttama eroosio kulutti Hykiänkosken niskaa kohtalokkaasti. Vedentulo kasvoi rajusti ja rajut virtaukset alkoivat kuluttamaan harjun rinnettä niin, että harju huuhtoutui lopulta puron kohdalta Mallasveteen. Harjun selkä katosi ja sen tilalle muodostui joki, jota kutsutaan Kostianvirraksi. Pälkäneveden pinta laski lähes neljä metriä, mikä aiheutti järvien välisessä Iharinsalmessa saman ilmiön. Salmen vesi laski siellä pohjaan asti ja Iharin kylän kohdalle syntyi Iharinkoski. Kosken niska määritti nyt Längelmäveden pinnankorkeuden. Kun uuden kosken pohjan kuluminen päättyi, oli Längelmäveden pinta laskenut 2–3 metriä. Järvenlaskun seurauksena sekä Sarsansalmi että Sarsanvirta kuivuivat ja Längelmäveden uudeksi lasku-uomaksi muodostui Iharinkoski. Vesijärven yhteys Längelmäveteen katkesi ja salmen paikalle syntyi Vääksynjoki. Järvenlasku paljasti järven alavilta rannoilta runsaasti uutta maata, joka otettiin viljelyyn tai käytettiin niittyinä.


title: Längelmävesi

text: Seudun vesimyllyt oli siirrettävä Sarsankoskelta Iharinkoskelle. Tämän jälkeen Iharinkoskea on perattu esimerkiksi 1751, jolloin Längelmäveden vedenpinta aleni noin metrin. Myöhemmin tavoiteltiin vesiliikenteen uusintajärjestelyitä, kun aloitettiin Kaivannon kanavan rakentamista 1820-luvulla. Kanava valmistui 1829 ja helmikuussa 1830 alettiin Längelmävettä juoksuttaa kanavan portin raosta. Juoksutus sujui hyvin, kunnes portteja raotettiin lisää. Silloin rakenteet pettivät ja lisääntynyt veden voima pyyhkäisi kanavarakenteet mennessään sekä suuren määrän harjuainesta. Nykyinen kanava on huomattavasti leveämpi kuin siitä alunperin oli suunniteltu. Onnettomuudessa Längelmäveden pinta laski Roineen tasalle eli puolitoista metriä. Nyt Iharinkoski kuivui ja yhteys Pälkäneveteen katkesi. Vanhan Iharinkosken tilalla oli pelkkä oja, mutta vuonna 2014 ojan katkaissut kannas kaivettiin auki ja veneily oli salmessa taas mahdollista.


title: Längelmävesi

text: Vanhoista historiallisista kartoista voi seurata järven vedenpinnan laskun aiheuttamia vaikutuksia järven eri osissa. Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on kaksi karttalehteä, jotka osuvat Längelmävedelle. Karttojen tietojen ajankohtaisuutta on vaikea varmistaa, sillä kartaston pohjatiedot on otettu aikaisemmista pitäjänkartoista. On erikseen selvitettävä, onko kartaston tilanne ennen vain jälkeen vuoden 1830 tapahtumia ja mikä osuus myöhemmillä koskien perkaamisilla on ollut vedenpinnan tasoon. Kalmbergin kartoista näkyy, kuinka monet Längelmäveden lahdista ovat nykyään maatuneet tai kuroutuneet omiksi järvikseen. Esimerkiksi Kuhmalahden kirkonkylän pitkä lahti on kaventunut suuresti ja sen lahdenpohjukka on kuroutunut Tervaniemenlahden järveksi. Sekä Noksioislahti että Nuuruslahti ovat muuttuneet suuresti. Sahalahdella nykyinen Kirkkojärvi oli 1800-luvulla pitkä ja kapea lahti, joka ulottui Isolahdelle asti. Myös Heposelän salmi on kartan julkaisun jälkeen kaventunut selvästi.


title: Längelmävesi

text: Längelmävesi ja Roine mainitaan myös Topeliuksen laulussa Kesäpäivä Kangasalla.


title: Evenkia

text: Evenkian piiri eli Evenkia () on erityisaseman omaava paikallinen itsehallintoalue Krasnojarskin aluepiirin itäosassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 767 600 neliökilometriä ja asukkaita on 16 700 (vuonna 2009). Vuoteen 2007 saakka alue muodosti Evenkian autonomisen piirikunnan.


title: Evenkia

text: Evenkia sijaitsee Keski-Siperian ylängön keskiosassa. Idässä se rajoittuu Sahan tasavaltaan ja Irkutskin alueeseen, etelässä Krasnojarskin aluepiirin Kežman, Bogutšanyn, Motyginon ja Severo-Jeniseiskin piireihin, lännessä Turuhanskin ja pohjoisessa Taimyrin piireihin. Noin neljännes piirikunnasta sijaitsee pohjoisen napapiirin pohjoispuolella. Korkein kohta on Putoranan laakioon kuuluva Kamen (1 701 metriä merenpinnasta).


title: Evenkia

text: Ilmasto on mantereellinen. Talvi on pitkä ja ankara, kesä lyhyt ja lämmin. Tammikuun keskilämpötila on alueen keskiosassa –36,8°, heinäkuun keskilämpötila 15,5°. Vuotuinen sademäärä on 300–500 mm.


title: Evenkia

text: Suurimmat joet ovat Jenisein oikeanpuoleiset sivujoet Ala-Tunguska ja Kivinen-Tunguska. Evenkiasta saavat alkunsa myös Jenisen sivujoki Kureika sekä pohjoiseen virtaava Hatangan sivujoki Kotui. Alueella on paljon järviä.


title: Evenkia

text: Taigametsät käsittävät neljä viidesosaa pinta-alasta. Tärkeimmät puulajit ovat lehtikuusi, kuusi ja mänty. Pohjoisosassa noin kymmenen prosenttia pinta-alasta on tundraa. Seudulla on laajoja ikirouta-alueita.


title: Evenkia

text: Eläinkunta on rikas. Turkiseläimiä ovat soopeli, orava ja siperiannäätä. Muita nisäkkäitä ovat karhu, metsäjänis, ahma, siperianmaaorava, piisami, lumikko, kettu, susi, peura ja hirvi. Linnuista tavataan metsoa, teertä, pyytä ja riekkoa. Joissa ja järvissä esiintyy siperiansampea, sterlettiä, siperianjokilohta, siikaa, peledsiikaa, pohjanharjusta, madetta, haukea, ahventa ja ruutanaa .


title: Evenkia

text: Maaperän luonnonvaroja ovat kivihiili, rautamalmi, grafiitti, maasälpä, öljy ja maakaasu.


title: Evenkia

text: Piirin ainoa kaupunkimainen taajama on Tura, jossa vuonna 2009 oli 5 300 asukasta (31,9 % piirin väestöstä). Muista asutuskeskuksista suurimmat ovat Baikit (3 700 asukasta) ja Vanavara (3 400). Keskimääräinen asukastiheys on 0,03 henkeä neliökilometrillä (vuonna 2006).


title: Evenkia

text: Vuonna 2002 venäläiset muodostivat 61,9 % Evenkian väestöstä, evenkit 21,5 %, jakuutit 5,6 %, ukrainalaiset 3,1 % ja ketit 1,2 %.


title: Evenkia

text: Väestöstä 99,5 % osaa venäjää, 11,9 % evenkiä ja 5,2 % jakuuttia. Evenkeistä 53,4 % puhuu evenkin kieltä.


title: Evenkia

text: Evenkian asukasluku on ollut laskussa Neuvostoliiton hajoamisesta lähtien. Varsinkin venäläisiä ja ukrainalaisia on muuttanut pois alueelta. Tämä käy ilmi, kun vertaa vuosien 1989 ja 2002 kansallisuusjakaumia. Vuonna 1989 Evenkiassa asui noin 24 000 henkeä, joista venäläisiä oli 67,5 %, pohjoisia alkuperäiskansoja 15,2 % (evenkejä 14,0 % ja kettejä 0,7 %), ukrainalaisia 5,3 % ja jakuutteja 3,8 %.


title: Evenkia

text: Evenkian piirillä on Krasnojarskin aluepiirin sisällä laissa säädetty erityisasema, jonka tarkoituksena on sen etujen huomioon ottaminen aluetason päätöksenteossa.


title: Evenkia

text: Vuoteen 2004 saakka Evenkian autonominen piirikunta oli jaettu kolmeen piiriin. Nykyiseen piiriin kuuluu sen hallinnollisen keskuksen Turan lisäksi 22 maaseutuasutusta ja kylää, jotka on jaettu Ilimpejan, Baikytin ja Tungussko-Tšunskin ryhmiin.


title: Evenkia

text: Piirin kansanedustuselin on piirineuvosto, jonka 23 jäsentä edustavat jokainen yhtä piirin asutuksista. Sen puheenjohtajana toimii piirin päämies. Toimeenpanovaltaa käyttää piirihallinto ja sen päämies.


title: Evenkia

text: Piirin päämiehenä toimii vuodesta 2005 lähtien Pjotr Suvorov. Piirihallinnon päämieheksi valittiin samaan aikaan Jaroslav Malaši.


title: Evenkia

text: Evenkialla ei ole rautatie- tai säännöllistä maantieyhteyttä. Suurin osa tavaroista kuljetetaan laivoilla kevään ja syksyn lyhyiden liikennöintikausien aikana. Tärkeimmät joet, Podkamennaja ja Nižnjaja Tunguska, ovat liikennöintikelpoisia vuosittain vain kolmen–neljän viikon ajan. Talvella tavaraliikennettä hoidetaan talviteitä pitkin.


title: Evenkia

text: Krasnojarskin ja Turan välillä on päivittäinen lentoyhteys. Krasnojarskista lennetään kaksi kertaa viikossa myös Baikitiin ja Vanavaraan. Turasta, Baikitista ja Varnavarasta on säännöllistä lentoliikennettä piirin muihin taajamiin.


title: Evenkia

text: Pääelinkeinoja ovat elintarvike-, metsä- ja puunjalostusteollisuus sekä poronhoito, kalastus, turkiseläinten metsästys ja -tarhaus. Vuoriteollisuus tuottaa kivihiiltä, grafiittia ja kalsiittia. Lisäksi tuotetaan sähköenergiaa.


title: Evenkia

text: Seudun kantaväestöä ovat metsästystä, kalastusta ja poronhoitoa harjoittaneet evenkit. 1600-luvun alkupuolella alue liitettiin Venäjään, ja evenkit joutuivat maksamaan jasakkiveroa.


title: Evenkia

text: Vuonna 1908 alueella tapahtui Tunguskan räjähdys.


title: Evenkia

text: 1920-luvulla seudulle syntyi Turuhanskin piirin alaisuudessa toimineita alkuperäisväestön edustuslaitoksia. Vuonna 1927 perustettiin Ilimpejan (keskuspaikka Tura) ja Baikitin piirit. Joulukuussa 1930 muodostettiin Evenkien kansallinen piirikunta, joka vuonna 1977 sai autonomisen piirikunnan aseman. Maatalouden kollektivisoinnin aikana nomadielämää harjoittaneet evenkit asutettiin pysyviin asutuksiin. Kolhooseissa ja sovhooseissa alettiin harjoittaa maanviljelyä, karjataloutta ja turkiseläinten kasvatusta. Seudulle syntyi myös vuoriteollisuutta.


title: Evenkia

text: Neuvostoliiton hajottua Evenkiasta tuli yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista, joka samalla kuului myös toisen subjektin eli Krasnojarskin aluepiirin yhteyteen. 17. huhtikuuta 2005 pidetyn kansanäänestyksen perusteella Evenkian autonominen piirikunta liitettiin Krasnojarskin aluepiiriin 1. tammikuuta 2007.


title: Jurakausi

text: Jurakausi oli geologinen kausi noin 206–144 miljoonaa vuotta sitten mesotsooisella maailmankaudella. Kausi oli ensimmäinen dinosaurusten kukoistuskausi. Kehittyi valtavia nelijalkaisia kasvinsyöjäliskoja ja kaksijalkaisia petoliskoja. Kaudella oli nykyistä lämpimämpää ja laajoja trooppisia metsiä sekä aavikoita. Jättimanner Pangea hajosi kaudella mannerliikunnoissa kahteen osaan, Lauraasiaan ja Gondwanaan. Kausi on nimetty Juravuorten mukaan. Nisäkkäät olivat tällä kaudella enimmäkseen pienikokoisia ja elivät dinosaurusten varjossa. Merissä eli kalaliskoja ja joutsenliskoja ja muun muassa simpukkamaisia brakiopodeja, kotiloita ja muita nilviäisiä ja luukaloja. Kausi alkoi trias-jurakauden joukkosukupuutolla ja päättyi pieneen sukupuuttoaaltoon. Ilmasto viileni kauden lopussa.


title: Jurakausi

text: Supermanner Pangea alkoi hajota jo noin 200 miljoonaa vuotta sitten aivan jurakauden alussa, ja jurakauden puolivälissä suunnilleen 170–150 miljoonaa vuotta sitten manner oli hajonnut pohjoiseksi Lauraasiaksi ja eteläiseksi Gondwanaksi. Lauraasiassa oli Aasia, Eurooppa ja Pohjois-Amerikka, Gondwanassa muun muassa Etelä-Amerikka ja Afrikka, Australia ja Etelämanner. Lauraasian ja Gondwanan välinen salmi päästi maapalloa lämmittävän ja päiväntasaajan seutua kostuttavan merivirran kulkemaan.


title: Jurakausi

text: Atlantti oli kapea, niin kuin Tethysmerikin, joka oli Välimerta edeltävä, Intian valtameren ja Atlantin yhdistävä meri. Gondwana alkoi hajota myöhäisjurakaudella eli Lias-kaudella. Australia ja Etelämanner lähtivät yhdessä omille teilleen, ja Intia nopealle matkalle kohti Aasiaa. Afrikka ja Etelä-Amerikka pysyivät koko jurakauden ajan kiinni toisissaan. Pohjoista Pohjois-Amerikkaa peitti matala meri. Maata ei ollut kummallakaan navalla.


title: Jurakausi

text: Keski-Atlantti ja Meksikonlahti aukesivat noin 170 miljoonaa vuotta sitten keskijurakaudella, ja Etelä-Atlanttikin noin 153 miljoonaa vuotta sitten hieman ennen jurakauden loppua. Samoihin aikoihin Madagaskar irtosi Afrikasta.


title: Jurakausi

text: Päätellen merenpohjan kerrostumien strontiumista jurakauden lopuilla hieman alle 160 miljoonaa vuotta sitten kallioperää rapautui vähän, ja raskasta Sr-87:ää kulkeutui meriin vain vähän, kauden lopuilla määrä kasvoi jonkin verran.


title: Jurakausi

text: Maapallolla vallitsi jurakaudella lämmin ilmasto. Jäätiköitä ei ollut missään. Kauden alkupuolella oli jonkun verran triaskautta viileämpää ja kosteampaa. Ilmasto lämpeni kauden loppua kohti. Kauden keskivaiheille oli selvästi nykyistä lämpimämpää. Kaudella jatkui se tilanne, jossa päiväntasaajaseuduilla oli aavikoita, mutta hajoavan Pangean itäosissa oli jurakauden alkupuolella jo laajoja trooppisia metsiä. Aavikkovyöhykkeen reunalla oli joko kesä- tai talvisateiden alueita. Kauden lopulla viileänlauhkeaa oli vain 50 leveysasteesta pohjoiseen olevien mantereiden sisäosissa. Noin 190 miljoonaa vuotta sitten jurakauden alkupuolella Maan ilmakehässä oli happea noin 15 %. Jurakaudella ilmakehän happipitoisuus nousi pitkästä aikaa. Noin 180 miljoonaa vuotta sitten happea oli 22 % ja hiilidioksidia noin 0,35 %. Noin 165 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli nykyiseen verrattuna nelinkertainen määrä, mikä putosi myöhemmin hieman, ja 150 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli kolminkertainen määrä nykyiseen verrattuna.


title: Jurakausi

text: Kautta sanotaan käpypalmujen aikakaudeksi. Yleensä pienet puut ja pensaat olivat niitä. Kukkakasvit ilmestyivät, mutta eivät vielä olleet kovin yleisiä. Suuret saniaiset olivat hallitsevia ja havupuut olivat tavallisia. Oli mammuttipetäjien, mäntyjen ja araukaarioiden sukuisia puita. Neidonhiuspuut olivat yleisiä. Jurakautinen rehevä metsä koostuikin usein erilaisista neidonhiuspuu-lajeista, joita oli erityyppisiä pensaista mahtaviin puujättiläisiin, reheväkasvuisista lämpimän ilmaston havupuista kuten punapuista ja varsinaisen puuston alla kasvaneesta puusaniais- ja käpypalmukerroksesta. Kortteet, sammalet, lieot, sanikat ja saniaiset olivat tavallisimpia aluskasveja. Lisäksi aluskasvillisuudessa saattoi olla kasviryhmiä, joita nykyään ei enää tavata.


title: Jurakausi

text: Kaudella oli trooppisia metsiä ja kohtalaisen isoja aavikoitakin. Ruohostoalueita ei vielä ollut ja niiden tilalla kasvoi luultavasti jotain toisen tyyppistä kuivan maaperän kasvillisuutta, luultavasti pensastoa. Navoilla 70 asteen pohjoispuolella oli viileänlauhkeita metsiä.


title: Jurakausi

text: Varhaisella jurakaudella eli synapsideja ja prosauropodeja.


title: Jurakausi

text: Myöhäisjura oli suurien, painavien nelijalkaisten pitkähäntäisten kasvinsyöjädinosaurusten, sauropodien kukoistusaikaa. Ne saivat ravintonsa saniaisaroilta, joilla kasvoi käpypalmuja (Cycadales), sekä muunlaisistakin ympäristöistä. Myöhäisjurakaudella eli myös stegosauruksia, harjaliskoja. Esimerkkinä hyvin suuresta kasvinsyöjädinosauruksesta on jurakauden lopun ja liitukauden alun "Diplodocus", jollaisia eli noin 155–140 miljoonaa vuotta sitten. Kasvinsyöjädinosauruksia saalistivat suuret teropodit (Theropoda), esimerkiksi "Ceratosaurus", "Allosaurus" ja "Megalosaurus". "Allosaurus" oli kasvinsyöjä-"Diplodocuksen" aikalainen ja eli jura- ja liitukausien vaihteessa noin 160–135 miljoonaa vuotta sitten. Myöhäisjurakaudella eli harjalisko "Stegosaurus" noin 156–145 miljoonaa vuotta sitten. "Stegosauruksella" oli harjamainen luupanssari ja piikikäs häntä, jolla se saattoi puolustautua petoja vastaan. "Stegosaurus" itse oli kasvinsyöjä ja noin 7 metriä pitkä sekä tonnin painoinen. "Ceratosaurus" oli saalistaja, joka painoi tonnin ja oli noin 6 metriä pitkä kahdella jalalla kävelevä hirviö. Pitkäkaulaiset sauropodit kasvoivat mielettömän suureksi. Jurakaudella eläneet jättiläiset "Diplodocus" ja "Brachiosaurus" hävisivät kuitenkin jurakauden lopussa, "Argentinosauruksen" kaltaiset uudemmat pitkäkaulaiset sauropodit tulivat niiden tilalle. Ne eivät kuitenkaan olleet edeltäjiään pienikokoisempia.


title: Jurakausi

text: Myöhäisellä jurakaudella kehittyvät linnut pienistä coelurosaureista. Ensimmäinen liskolintu "Archaeopteryx" eli noin 150 miljoonaa vuotta sitten. Linnut kuuluvat liskolantioisiin (Saurischia), kuten myös kahdella jalalla kävelevät teropodit ja pitkäkaulaiset sauropodit. Linnunlantioisiin (Ornitschia) kuului harjalisko, "Stegosaurus".


title: Jurakausi

text: Noin 200 miljoonaa vuotta sitten eli hieman rottaa muistuttava "Megazostrodon", joka oli ensimmäisiä nisäkäslajeja. Yli 164 miljoonaa vuotta sitten eli 0,5 metrin mittainen majavaa muistuttava vesinisäkäs, joka lienee syönyt hyönteisiä ja kaloja.


title: Jurakausi

text: Hyönteiset kehittyivät voimakkaasti jurakaudella. Lentoliskot olivat vielä varsin pieniä kuten "Dimorphodon" ja "Rhamphorhyncus".


title: Jurakausi

text: Merissä vilisi kaloja ja monia merimatelijoita, kuten kalaliskot (Ichthyosauria) ja joutsenliskot (Plesiosauria). Maan ja veden rajassa eli krokotiilin kaltaisia (Teleosauridae, Metriorhynchidae). Meressä eli planktonia (tunnusfossiili calpionelid), brakiopodeja ja ammoniitteja jopa 62 erityyppisessä ekosysteemissä.


title: Jurakausi

text: Pliensbach- ja Toarcis-vaiheiden vaihteessa 183 miljoonaa vuotta sitten tapahtui merkittävä "pienempi eläimistön joukkosukupuutto". Tuho kohdistui pääosin vesieläimiin, varsinkin nilviäisiin, muiden muassa ammoniitteihin. Tuhon syyksi arvellaan merenpohjan hapettomuutta, joka liittyi Karoo-Ferrarin alueelle Etelä-Afrikassa tapahtuneeseen tulivuorenpurkaukseen. Jättipurkaus jopa noin 6000 km:n säteellä liittyi alkavaan Gondwana-mantereen hajoamiseen. Laavaa purkautui 2,5 miljoonaa km³.


title: Jurakausi

text: Jurakausi jaetaan varhaisjuraan ("Early Jurassic"), keskijuraan ("Middle Jurassic") ja myöhäisjuraan ("Late Jurassic"). Stratigrafiassa, kerrostumiin liittyen, puhutaan alajurasta ("Lower Jurassic"), keskijurasta ("Middle Jurassic") ja yläjurasta ("Upper Jurassic"), joita Euroopassa on perinteisesti myös kutsuttu nimillä Lias (valkea jura), Dogger (ruskea jura) ja Malm (musta jura).


title: Jurakausi

text: Jurakauden ajoituksessa on 5–10 miljoonan vuoden heittoja.


title: Omskin alue

text: Omskin alue () on yksi Venäjän federaation jäsenalueista (federaatiosubjekti) Länsi-Siperian eteläosassa Irtyš-joen keskijuoksulla. Alueen pääkaupunki on Omsk, joka sijaitsee Irtyš- ja Om-jokien yhtymäkohdassa.


title: Omskin alue

text: Omskin alue rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Tjumenin alueeseen, pohjoisessa lisäksi Hanti-Mansiaan, koillisessa Tomskin alueeseen, idässä Novosibirskin alueeseen ja etelässä Kazakstaniin.


title: Omskin alue

text: Omskin alue sijaitsee Länsi-Siperian alangon eteläosassa. Merkittävimmät joet ovat Obiin laskeva Irtyš sekä sen sivujoet Išim, Om ja Tara. Alueen pohjoisosa on pääasiassa havumetsää, keskiosa lehtimetsää ja eteläosa peltoa.


title: Omskin alue

text: Omskin alueella oli 2 079 220 asukasta (2002) ja väestötiheys on 14,9 as./km². Suurin etninen ryhmä vuonna 1999 olivat venäläiset, joita oli 80,3 % alueen väestöstä. Lisäksi väestöstä oli saksalaisia 6,3 %, ukrainalaisia 4,9 %, kazakkeja 3,5 %, tataareja 2,3 % ja muita 2,7 %.


title: Omskin alue

text: Alueen suurin kaupunki on yli 1,1 miljoonan asukkaan Omsk (pääkaupunki), jossa asuu yli puolet alueen väestöstä. Muita suuria kaupunkeja ovat Isilkul, Tara ja Kalatšinsk.


title: Omskin alue

text: Väestö jakautui vuoden 2002 väestönlaskun mukaan seuraavasti:


title: Omskin alue

text: Hallinnollisesti alue on jaettu 32 piiriin ja 5 kaupunkiin. Aluehallinnon päämiehenä toimii kuvernööri ja edustuslaitoksena lakiasäätävä kokous.


title: Omskin alue

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Omskin alue tuotti vuonna 2010 yhteensä 371,2 miljardin ruplan osuuden eli 0,99 % Venäjän federaation bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden BKT oli 187,7 tuhatta ruplaa (noin 4 500) euroa, mikä on 72 % Venäjän keskiarvosta.


title: Omskin alue

text: Tärkeimmät teollisuudenalat ovat öljynjalostus-, koneenrakennus-, kemian- ja elintarviketeollisuus. Teollisuus ja väestön enemmistö on keskittynyt pääkaupunkiin Omskiin. Maatalous tuottaa viljaa, auringonkukkia ja vihanneksia. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta sekä turkiseläinten metsästystä ja tarhausta. Alueen halki kulkee Siperian rata, josta pääkaupungin kohdalta haarautuu rata Kazakstanin puolelle. Omskissa on myös tärkeä jokisatama ja kansainvälinen lentoasema.


title: Omskin alue

text: Omskissa on yliopisto.


title: Triaskausi

text: Triaskausi oli geologinen ajanjakso mesotsooisella maailmankaudella noin 252-201 miljoonaa vuotta sitten. Se seurasi elämän historian suurinta joukkotuhoa, josta selvinneet lajit kehittyivät ja levittäytyivät. Kaudella maassa oli yksi suurmanner Pangea, jossa oli laajoilla alueilla kuiva ilmasto. Kauden eläimistöä luonnehti matelijoiden nopea kehitys varsinkin maalla. Sammakkoeläimetkin olivat yleisiä. Oli vanhoja ja uusia matelijaryhmiä, muun muassa arkosaureja. Ensimmäiset pienet maanisäkkäät kehittyivät kauden lopulla nisäkäsmäisistä matelijoista. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät 240-230 miljoonaa vuotta sitten. Merissä eli kalaliskoja ja oletetusti hylkeen tavoin eläneitä notosaureja. Ensimmäiset pterosaurit eli lentoliskot ilmestyivät.


title: Triaskausi

text: Kasvillisuudessa oli muun muassa siemensaniaisia, havupuita ja käpypalmuja sekä neidonhiuspuita. Ensimmäisten kukkivien kasvien uskotaan kehittyneen triaskaudella, mutta ne yleistyivät vasta noin 120 miljoonaa vuotta sitten. Kauden alussa ja lopussa tapahtui suuria lajien joukkosukupuuttoja ainakin kaksi pienempää kauden kestäessä.


title: Triaskausi

text: Triaskauden nimi viittaa kolmijakoon ("tria"), joka näkyy Saksassa laajasti esiintyvissä aikakauden kerrostumissa: alatriaksen punertavan hiekkakiven päällä on keskitriaksen vaalea kalkkikivi ja sen päällä ylätriaksen tumma liuskekivi. Saksassa nämä kerrostumat tunnetaan nimillä Buntsandstein, Muschelkalk ja Keuper. Triaskauden nimesi vuonna 1834 Friedrich von Alberti.


title: Triaskausi

text: Triaskaudella suurin osa maasta oli C:n muotoisessa jättiläismantereessa nimeltä Pangea eli Pangaia, joka tarkoittaa suomeksi ”kaikki maa”. Pangea oli niin sanottu supermanner.


title: Triaskausi

text: Mantereen keskellä oli Tethysmeri, suuri Panthalassa-meren lahti, joka kehittyi kutistaen aikaisemman Paleotethyksen lopulta olemattomiin. Triaskauden meristä tiedetään hyvin vähän, koska niiden pohjat ovat tuhoutuneet aikojen saatossa painumalla mannerlaattojen alle. Vain harvoja mannerlaattojen puolella olevia merikerrostumia on säilynyt.


title: Triaskausi

text: Kauden lopulla Atlantti avautui mereksi. Pangea halkeili, muttei hajonnut vielä triaskaudella. Ensimmäinen hautavajoama, joka enteili mantereen halkeamista, erotti New Jerseyn Marokosta. Koska maa oli jakautunut suureen mantereeseen ja suureen mereen, monet maa/vesi-ympäristöt olivat joko suolajärviä tai laguuneja.


title: Triaskausi

text: Uusien tietojen mukaan maapallo ainakin tropiikissa oli pitkään triaskauden alussa Smithian-Spathian-jaksolla käytännössä elinkelvottoman kuuma, maalla oli 50-60 astetta ja meressäkin jopa 40 celsiusasetta. Kuuma kausi päättyi 247 miljoonaa vuotta sitten.. Kuumuus oli huipussaan 249 miljoonaa vuotta sitten.


title: Triaskausi

text: Ilmasto oli yleensä ja laajalti kuuma ja kuiva nimenomaan Pangean sisäosissa. Sitä luonnehtivat runsaat vuodenaikavaihtelut, kuumat kesät ja kylmät talvet. Tässä mantereisessa ilmastossa oli myös voimakkaat vuorokausivaihtelut ja se oli aavikkomainen. Triaskauden Pangean ilmasto oli monsuunityyppinen ainakin tämän jättiläismantereen rannikoilla. Monsuuni-ilmastossa sateisuus vaihtelee voimakkaasti vuodenaikojen mukaan. Monsuunit lienevät kulkeneet päiväntasaajan yli.


title: Triaskausi

text: Kauden edetessä aavikot lisääntyivät ja ilmakehän happipitoisuus väheni. Eri arvioiden mukaan ilman happipitoisuus vaihteli triaskaudella 12-16 %:n tuntumassa, joten happea oli hyvin vähän. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus oli korkea, noin 5 kertaa nykyistä enemmän, arvio tosin on epätarkka ja vaihtelee välillä 2-12 kertaa nykyinen ilmakehän hiilidioksidimäärä. Noin 235 miljoonaa vuotta sitten hiilidioksidia oli viisi kertaa nykyistä enemmän ja happea alle 15 %.


title: Triaskausi

text: Triaskauden alussa merenpinta oli hyvin alhaalla. Kuivaa oli varsinkin alku- ja keskivaiheessa. Jättimanner Pangeassa oli päiväntasaajallakin aavikkoa, joka ulottui suunnilleen 45 leveysasteelle asti. Lämpimyys ja kuivuus suosi matelijoita. Kauden alkupuolella nykyistä valmiiksi lämpimämpi ilmasto lämpeni ja kuivui huomattavasti, loppupuolella viileni hieman ja kosteus lisääntyi. Ilmasto pysyi silti nykyistä kuivempana. Napa-alueet olivat lämpimiä ja kosteita, eikä niillä ollut tiettävästi jäätä.


title: Triaskausi

text: Triaskauden keskivaiheen alussa oli lämmintä, maan keskilämpötila oli noin 230 miljoonaa vuotta sitten 19 °C. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus oli laskussa ja happea noin 19 %. Triaskauden lopussa viileni, mutta oli silti nykyistä lämpimämpää.


title: Triaskausi

text: Pääasialliset puut olivat kuivaa sietäviä käpypalmuja, neidonhiuspuita ja siemensaniaisia. Yleistyvät havupuut ovat kauden suurimpia puita. Neidonhiuspuita kasvoi keskikorkeina harvassa. Käpypalmuja oli puun pituisia ja puuta lyhyempiä. Saniaiset olivat yleisiä kuivilla puuttomilla savannityyppisillä alueilla. Kortteita kasvoi kosteammilla seuduilla. Havupuita ja käpypalmuja kasvoi paikoitellen kuivilla seuduilla ja päiväntasaajan lähellä. Etelässä Gondwanalla kasvoi korkeita siemensaniaispuita, jotka hävisivät triaskauden kuluessa käpypalmuille ja havupuille.


title: Triaskausi

text: Käpypalmut (Cycadales) olivat kaudella tavallisia. Pohjoisessa kasvoi erityyppisiä saniaisia, jotka olivat hyvin yleisiä. Kukkakasvit lienevät esiintyneen ensi kerran, mutteivät yleistyneet kuin vasta liitukaudella.


title: Triaskausi

text:
Kauden matelijat olivat pääosin aiempia kehittyneempiä arkosaureja, joiden eräs hallitseva alaryhmä olivat krokotiilin sukuiset crurotarsit. Eräässä vaiheessa yleisiä olivat myös toiseen matelijoiden kehityslinjaan kuuluvat nisäkäsmäiset matelijat, synapsidit ("Synapsida"), joihin kuuluivat kynodontit ("Cynodontia"). Tiaskaudella kehittyivät myös hirmuliskojen esi-isät, tekodontit.
Lentoliskot (pterosaurit) ilmestyivät, meriin kalaliskot. Maalla valtasivat permikauden matalilta synapsidi-matelijoilta alaa arkosaurit. Ennen ensimmäistä joukkotuhoa olivat yleisiä muun muassa krokotiilimaiset rynkosaurit ja nisäkäsmäiset kynodontit, joissa oli sekä lihansyöjiä että kasvinsyöjiä. Nämä kuolivat suuressa sukupuuttoaallossa pois. Tämän jälkeen tuli tekodontteja, jotka myös tuhoutuivat suuressa sukupuutossa.


title: Triaskausi

text: Tunnettu varhainen triaskauden matelija oli kahdella takajalalla kävelevä "Euparkeria", jonka on arveltu olleen myöhempien krokotiilin ja dinosaurusten sukuisten arkosaurien kantamuoto.


title: Triaskausi

text: Ensimmäiset dinosaurukset ilmestyivät triaskauden lopulla noin 230-210 miljoonaa vuotta sitten, suunnilleen 15 miljoonaa vuotta ennen kauden loppua.


title: Triaskausi

text: Varhaisimmat dinosaurukset olivat "Eoraptor", "Herrerasaurus", kasvinsyöjä "Plateosaurus" ja "Riojasaurus" ("Riojasuchus") ja "Lystrosaurus". Vanhin dinosaurus "Herrerasaurus" eli noin 235-225 miljoonaa vuotta sitten. "Riojasuchus" muistutti hieman pitkäraajaista krokotiilia. Triaskauden lihansyöjämatelijat olivat vielä melko pieniä, enimmäispituus noin neljä metriä. Kasvinsyöjät saattoivat olla noin 10 metriä pitkiä. Kaudella oli jo noin 3 m korkeita, kahdella jalalla käveleviä saalistajaliskoja kuten "Coelophysis". "Cynognathus" käveli neljällä jalalla ja oli hieman varaania muistuttava suden kokoinen matelija. "Desmatosuchuksen" selässä oli luupiikkejä, se tuo mieleen jotkut Galápagossaarilla nykyään elävät muodot. Kaudella eli vanhin kaksijalkainen saalistajadinosaurus, "Eoraptor", joka oli kuitenkin pienikokoinen. Samantyyppinen oli "Saltopus". Kaudella eli myös "Plateosaurus", kaksijalkainen kasvinsyöjädinosaurus.


title: Triaskausi

text: Esimerkki nisäkästä muistuttavasta matelijasta oli hieman koiramainen "Massetognathus" noin 205 miljoonaa vuotta sitten. Nämä neljällä jalalla kulkevat nisäkäsmäiset matelijat kuolivat sukupuuttoon dinosaurusten ilmestyessä. Toinen nisäkäsmäinen matelija "Diictodon" eli noin 230 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset pienet munia hautovat nisäkkäät ilmestyivät myöhäistriaksen Carnia-vaiheessa.


title: Triaskausi

text: Ne olivat nykyisiä nisäkkäitä alkeellisempia, päästäismäisiä, ehkä yöllä eläviä. Varhaisia nisäkkäitä on löydetty Euroopasta, Kiinasta ja Etelä-Afrikasta. Näistä tunnetuin lienee rottamainen alkunisäkäs trikonodontti "Megazostrodon", jolla oli hieman matelijamaiset jalat. Muita ovat Haramyoa ja varsinaisin nisäkkäisiin kuuluva pahtotheeri Kuehneotherium.


title: Triaskausi

text: Esimerkki varhaisesta nisäkkäästä on "Eozostrodon", jonka arvellaan kehittyneen nisäkäsmäisistä matelijoista ("Theriodontia"). Myöhäistriaskaudella eli pieniä liitäviä matelijoita. Vedessä eli hampaallisia notosaureja ja kalaliskoja. Triaskaudella ilmestyi myös lintujen edeltäjä "Pseudosychis", mahdollinen "Archaeopteryxin", liskolinnun edeltäjä. Triaskaudella kehittyivät myös ensimmäiset tunnetut varsinaiset sammakot (Protobatrachus).


title: Triaskausi

text: Triaskaudella oli monia permikautisia lajeja permikauden lopun joukkotuhosta huolimatta. Esimerkiksi terapsidit, joista nisäkäsmäiset matelijat ja nisäkkäät kehittyivät, saivat alkunsa jo permikaudella. Triaskauden selkärangattomat alkoivat muistuttaa nykyisiä. Merissä oli ammoniitteja, jotka muistuttivat mustekalaa, jolla on pässin sarven muotoinen kotilokuori, simpukoita ja muita nilviäisiä. Varhaisimmat kilpikonnat ilmestyivät myöhäistriaskauden Noricum-vaiheessa noin 210 miljoonaa vuotta sitten ("Proganychelys").


title: Triaskausi

text: Varhaistriaskaudella ilmestyivät nykyisen tyyppiset korallit. Hyönteisille kehittyi täydellinen muodonvaihdos.


title: Triaskausi

text: Kausi päättyi monien lajien häviämiseen, ehkä katastrofaalisesti. Kauden lopulla sattui suuria tulivuorenpurkauksia 213-208 miljoonaa vuotta sitten, kun Pangea alkoi hajota palasiksi. Manicoauaganin törmäyskraatteri Quebecissä syntyi noin 214 miljoonaa vuotta sitten, mutta triaskausi päättyi 202 miljoonaa vuotta sitten. On väitetty että Carnia-Noricum-vaiheiden taitteessa olisi sattunut joukkotuho 220 miljoonaa vuotta sitten. Tämän väitteen mukaan Manicouaganin törmäys ei selitä mitään joukkotuhoa triaskaudella. Wilkesinmaan kraatteri Etelämantereella on vuonna 2006 löydetty uusi ehdokas tuhon aiheuttajaksi. Triaskaudella näyttää tapahtuneen melko nopeita ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousuja noin 230 ja 200 miljoonaa vuotta sitten, ja hieman hitaampi 220 miljoonaa vuotta sitten. Triaskauden lopussa hiilidioksidipitoisuus saattoi nousta 1500-2000 ppm:ään (nykyisin n. 400).


title: Baškortostan

text: Baškortostan tai Baškiria on Venäjän federaatioon kuuluva, runsaan neljän miljoonan asukkaan tasavalta Euroopan itäisimmässä osassa Uralvuoriston eteläpäässä, osittain Aasiassa.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin tasavalta rajoittuu lännessä Tatarstaniin, luoteessa Udmurtiaan, pohjoisessa Permin aluepiiriin ja Sverdlovskin alueeseen, idässä Tšeljabinskin alueeseen sekä etelässä ja lounaassa Orenburgin alueeseen.


title: Baškortostan

text: Baškortostan on enimmäkseen matalaa metsäistä vuoristoa. Maantieteellisesti maa voidaan jakaa kolmeen pääalueeseen. Länsiosa maasta on kumpuilevaa ylänköä, maan keski- ja luoteisosat ovat Belaja-joen halkomaa tasankoa ja eteläiset Uralvuoret hallitsevat maan itäosaa. Baškortostanin korkein vuori on Jaman tau (eli Jamantau), 1 646 metriä. Muita vuoria ovat: Suuri Iremel (1 582 m), Pieni Iremel (1 449 m), Arwjakrjaz (1 068 m), Zilmerdaq (909 m), Alataw (845 m), Jurmataw (842 m).


title: Baškortostan

text: Baškortostanissa vallitsee mannerilmasto. Keskilämpötila vaihtelee tammikuussa −14 ja −17,5 °C välillä ja heinäkuussa +16,5 ja +20,5 °C välillä. Keskimääräinen sademäärä vaihtelee maan eri osissa 250 ja 500 millimetrin välillä.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin itä- ja pohjoisosat kuuluvat havumetsävyöhykkeeseen. Eteläosissa on aroa tai metsäaroa. Näiden kahden vyöhykkeen väliin jää kapea lehtimetsävyöhyke. Maan pinta-alasta noin 40 prosenttia on metsää.


title: Baškortostan

text: Kaikkiaan Baškortostanissa on yli 13 000 jokea ja noin 2 700 järveä ja tekojärveä.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin merkittävimmät joet ovat Belaja ja sen lisäjoki Ufa. Belaja on 1 067 kilometriä pitkä ja virtaa kokonaan Baškortostanin alueella. Se alkaa maan itäosasta Uralilta ja virtaa maan eteläosan kautta maan länsirajalle, jossa se laskee Kama-jokeen. Myös Ufa-joki alkaa Uralilta, tosin Baškortostanin itäpuolelta. Ufa laskee kahtena suuhaarana Belajaan maan pääkaupungin Ufan pohjoispuolella. Baškortostanin pinta-alasta noin neljä viidennestä kuuluu Kaman vesistöalueeseen. Lisäksi Uraljoki virtaa maan itäisimmän osan läpi.


title: Baškortostan

text: Suurimmat järvet ja tekojärvet ovat Asylykül (23,5 km²), Qandrykül (15,6 km²), Urgun (12,0 km²), Pavlovskojen tekojärvi (120,0 km²) ja Nuguškojen tekojärvi (25,2 km²).


title: Baškortostan

text: Alueen tärkeimpiin suojelualueisiin kuuluvat Etelä-Uralin luonnonpuisto, Baškirian luonnonpuisto ja Šulgan-Tašin luonnonpuisto sekä heti tämän lounaispuolelta alkava Baškirian kansallispuisto.


title: Baškortostan

text: Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Baškortostanin alueella ovat varhaiselta kivikaudelta, mutta laajamittaisempi ihmisasutus syntyi vasta pronssikaudella. Abaševon kulttuurin ihmisten alkaessa asuttaa aluetta, he toivat mukanaan korkealle kehittyneen taidon valmistaa pronssityökaluja, aseita ja koruja ynnä muita taide-esineitä. Abaševon kulttuurin ihmiset perustivat ensimmäiset pysyvät asutuskeskukset Etelä-Uralille.


title: Baškortostan

text: Sana "baškiiri" mainitaan ensimmäisen kerran arabialaisissa kirjallisissa lähteissä 800-luvulla. Tuohon aikaan baškiirit harjoittivat paimentolaiselämää ja asuttivat Volgan ja Kaman välistä aluetta sekä Etelä-Uralia, Volgan bolgaarien naapureina. Islaminusko alkoi levitä baškiirien keskuuteen 900-luvulla ja 1300-luvulla siitä tuli vallitseva uskonto.


title: Baškortostan

text: Ensimmäinen maininta baškiireista eurooppalaisissa lähteissä on Joannes de Plano Carpinin ja Vilhelm Rubrukin matkakertomuksessa. He mainitsevat Uraljoen yläjuoksulla asuvan "pascatir" kansan, jonka he väittivät puhuvan samaa kieltä kuin unkarilaisten.


title: Baškortostan

text: Baškiirien asuinalue muodosti itsenäisen valtakunnan ja baškiirit taistelivat aika ajoin naapurikansojen Volgan bolgaarien ja petšenegien kanssa. Mongolit valloittivat baškiirien asuinalueet 1200-luvun puolivälissä. Tosin vielä tämänkin jälkeen baškiirit olivat varsin itsenäisiä ja omien heimoruhtinaidensa johtamia.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin alue oli 1500-luvun puoliväliin asti jaettuna Kazanin kaanikunnan, Siperian kaanikunnan ja Nogaikaanin kesken.


title: Baškortostan

text: Kazanin kaanikunnan antauduttua Venäjän tsaarille Iivana Julmalle vuosien 1554–1555 jälkeisen sodan jälkeen, läntiset ja luoteiset baškiiriheimot ruhtinaidensa johdolla tarjoutuivat vapaaehtoisesti liittymään Moskovan Venäjään vuonna 1556. Tämän johdosta perustettiin Ufan kaupunki, jonka tarkoituksena oli suojella baškiireja kirgiiseiltä.


title: Baškortostan

text: Baškiirit kuitenkin nousivat tämän jälkeen useasti kapinaan Venäjää vastaan. Syinä tähän olivat Venäjän ankara verotus, pakkokäännyttäminen kristinuskoon, venäläisten uudisasukkaitten asuttaminen alueelle ja baškiirien maiden haltuunotto. Suuria kapinoita oli muun muassa vuosina 1676, jonka Venäjä vain vaivoin pystyi tukahduttamaan ja 1707. Viimeinen suuri kapina oli vuosina 1735–1741. Vuonna 1774 baškiirit osallistuivat Pugatšovin kapinaan, jossa he taistelivat baškiiri Salawat Julajevin johdolla.


title: Baškortostan

text: Vuonna 1786 baškiirit saavuttivat verovapauden ja vuonna 1798 baškiireista muodostettiin oma ratsujoukoista koostuva armeijansa. Lisäksi vuonna 1798 perustettiin Venäjän muslimien hengellinen kokous, mitä pidetään merkkinä siitä, että tsaarin hallinto tunnusti baškiirien ja tataarien sekä muiden muslimikansallisuuksien oikeuden harjoittaa islaminuskoa. Huolimatta näistä myönnytyksistä riitaisuudet maiden omistusoikeudesta jatkuivat. Ufan kuvernementti perustettiin vuonna 1865, tarkoituksena sitoa alue tiukemmin Venäjän osaksi.


title: Baškortostan

text: Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Baškortostanin alue kuului lyhyen ajan Venäjästä itsenäiseksi julistautuneeseen Idel-Uralin valtioon, jonka bolševikit kuitenkin pian valloittivat. Tämän jälkeen suunniteltiin Volgan tataareille ja baškiireille yhteistä autonomista tasavaltaa, mutta se kaatui näiden kansojen keskinäisiin erimielisyyksiin. Baškiirien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin vuonna 1919 ja se oli näin ollen ensimmäinen autonominen muodostuma Neuvosto-Venäjällä.


title: Baškortostan

text: Vuonna 1932 alkoi Baškortostanin alueen raakaöljyn hyödyntäminen. Vuoden 1943 lopulla löydettiin suuri Tujmazjin öljyesiintymä.


title: Baškortostan

text: Toisen maailmansodan aikana Baškortostanista tuli yksi merkittävimmistä alueista, jonne Neuvostoliiton länsiosista siirrettiin tehtaita ja teollisuutta sekä suuri määrä ihmisiä. Sodan aikana nämä teollisuuslaitokset tuottivat aseita, polttoaineita ja elintarvikkeita. Sodan jälkeen Baškortostanin alueen teollisuus kehittyi ja monipuolistui edelleen, alueelle kehittyi kaivos-, koneenrakennus- ja öljynjalostusteollisuutta. Baškortostanin teollisuus muodosti vankan perustan kaikkien Euroopan Venäjän syrjäseutujen talouden kasvulle.


title: Baškortostan

text: Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua, antoi Baškiirien ASNT:n korkein neuvosto suvereenisuusjulistuksen 11. lokakuuta 1990 ja korotti maan Baškiirien sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Tämä tapahtui vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa. Baškiirien SNT:n nimi muutettiin Baškortostanin tasavallaksi 25. helmikuuta 1992.


title: Baškortostan

text: Venäjän ja Baškortostanin välillä solmittiin Federatiivinen sopimus "Venäjän federaation ja Baškortostanin tasavallan viranomaisten, valtaoikeuksien ja valtiollisten toimielinten erottamisesta toisistaan" 31. maaliskuuta 1992. Baškortostanin perustuslaki hyväksyttiin 24. joulukuuta 1993. Perustuslain ensimmäisen artiklan mukaan Baškortostan on suvereeni valtio Venäjän federaation yhteydessä. Valtiosopimus Venäjän federaation ja Baškortostanin tasavallan välillä solmittiin 3. elokuuta 1994.


title: Baškortostan

text: Baškortostanin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 4 072 292. Miehiä väestöstä oli 46,9 prosenttia.


title: Baškortostan

text: Vuoden 2002 väestönlaskennassa Baškortostanin asukkaista 29,9 prosenttia oli kansallisuudeltaan baškiireja, ja he olivat näin ollen tasavallan toiseksi suurin etninen ryhmä. Baškiireilla on tosin monia kulttuurillisia ja poliittisia erioikeuksia. Suurin etninen ryhmä on venäläiset (36,3 prosenttia), ja kolmas pääryhmä tataarit (24,1 prosenttia). Lisäksi maassa asuu tšuvasseja (3 prosenttia), mareja (2,7 prosenttia), ukrainalaisia (1,9 prosenttia) ja lisäksi muun muassa udmurtteja, mordvalaisia ja saksalaisia. Baškiirien ja tataarien kielet ovat turkkilaistataarilaisia kieliä ja läheistä sukua toisilleen. Baškortostanin väestöjakaumassa ei tapahtunut 1900-luvun aikana mitään merkittäviä muutoksia, vain venäläisten suhteellinen osuus laski vähitellen.


title: Baškortostan

text: Vuonna 2010 kaupunkilaisia oli 2 461 652 henkeä eli 60,4 prosenttia väestöstä. Maaseutuväestön osuus oli 1 610 640 eli 39,6 prosenttia väestöstä.


title: Baškortostan

text: Suurin kaupunki on pääkaupunki Ufa (1 062 319 asukasta vuonna 2010), jossa asuu noin neljännes maan väestöstä. Muita yli 30 tuhannen asukkaan kaupunkeja olivat (2010): Sterlitamak (273 486 as.), Salavat (156 095 as.), Neftekamsk (121 733 as.), Oktjabrski (109 474 as.), Beloretsk (68 806 as.), Tuimazy (66 836 as.), Išimbai (66 259 as.), Kumertau (62 851 as.), Sibai (62 763 as.), Meleuz (61 390 as.), Belebei (60 188 as.), Birsk (41 635 as.), Utšaly (37 788 as.), Blagoveštšensk (34 239 as.), Djurtjuli (31 274 as.).


title: Baškortostan

text: Vuonna 2012 julkaistiin laaja, Venäjän uskontoja ja väestön uskonnollista vakaumusta myös alueellisesti kartoittanut Arena-kyselytutkimus. Sen mukaan Baškortostanin väestöstä oli:


title: Baškortostan

text: Baškortostan on jaettu hallinnollisesti 54 piiriin ("raion") ja 9 kaupunkipiirikuntaan ("gorodskoi okrug"). Piireissä on 818 maalaiskuntaa. Tasavallassa on 21 kaupunkia, joista 9 on oman kaupunkipiirikuntansa keskuksia, muut kuuluvat piireihin. Yksi kaupunki (Mežgorje) on liittovaltion alainen suljettu kaupunki. Kaupunkimaisia taajamia on kaksi.Baškortostanin korkein virka on presidentin virka. Presidentin virkakausi on neljä vuotta. Baškortostanin perustuslain mukaan presidentin tehtävä on taata Baškortostanin kansalaisten oikeudet ja vapaudet, turvata Baškortostanin taloutta ja poliittisia etuja sekä turvata laillisuus, laki ja oikeus Baškortostanissa. Presidentti johtaa myös hallitusta.