title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg toimi Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professorina vuosina 1908–1918. Poliittisen uransa alusta elämänsä loppuun asti hän oli liberaali. Ståhlbergin "sosiaaliliberaalille" ajattelulle oli keskeistä kansanvaltaisuus, vapaamielisyys, yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, sosiaaliset uudistukset sekä kaikkien kansankerrosten liittäminen yhteiskunnalliseen toimintaan. Hän oli Nuorsuomalaisen Puolueen johtohenkilöitä, puolueen sosiaaliliberaalin siiven eli ”varpusten” henkinen johtaja. Sääty-yhteiskunnan aikana hän oli ollut Haminan kaupungin valitsema valtiopäivämies säätyvaltiopäivien porvarissäädyssä. Keväällä 1905 Ståhlberg oli kannattanut muusta porvarissäädystä poiketen yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta miehille talonpoikais- ja porvarissäädyn vaaleissa. Ståhlberg oli myös senaattori ja toimi niin sanotun Mechelinin senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan päällikkönä (eli kauppa- ja teollisuusministerinä) 1905–1907. Hän erosi, koska ei voinut hyväksyä eduskunnan muotoilemaa, kauppa- ja teollisuustoimialan piiriin kuuluvaa jyrkkää alkoholin kieltolakia. Venäläistämispolitiikan suhteen Ståhlberg oli kannattanut perustuslaillista, passiivista vastarintaa.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg toimi eduskunnan puhemiehenä vuosina 1914–1917. Myös Suomen itsenäistyttyä hän oli keskeinen tasavaltalaisten johtohenkilö, joka muun muassa vastusti jyrkimmin vuoden 1918 kuningaskuntahanketta. Hän oli 1918 perustetun Korkeimman hallinto-oikeuden ensimmäinen presidentti. Ståhlberg vaikutti perustuslakikomitean puheenjohtajana merkittävästi Suomen uuden perustuslain (vuoden 1919 hallitusmuodon) sisältöön. Hänet valittiin 25. heinäkuuta 1919 ensimmäiseksi Suomen tasavallan presidentiksi maltillisen oikeiston ja vasemmiston äänillä eduskunnan suorittamassa vaalissa. Hänen merkittävin vastaehdokkaansa oli C. G. E. Mannerheim. Vaikka Ståhlberg sai vaalissa suuren äänten enemmistön (143 ääntä 197 annetusta), Mannerheim oli niin monien vaikutusvaltaisten suomalaisten sankari, että tämä varjosti Ståhlbergin asemaa.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg toimi presidenttinä vuosina 1919–1925. Hänen presidenttikautensa keskeisiä ongelmia olivat Suomen sisällissodan jälkiselvittelyt, vuoden 1921 suojeluskuntakriisi ja ristiriidat kommunistien kanssa. Tapahtumien yhteydessä Ståhlbergin ja hänen perheenjäsentensä henkeä uhattiin. Vuosina 1906–1925 Ståhlberg oli keskeisesti mukana rakentamassa suomalaisen parlamentarismin perustusta, joka on kestänyt vähäisin muutoksin 2000-luvulle asti.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ulkopolitiikan saralla Ståhlberg oli kokematon – kuten muutkin silloiset suomalaiset. Hänen ulkopoliittinen luottamusmiehensä oli Helsingin Sanomien ulkomaantoimittajana ja Lontoon-kirjeenvaihtajana toiminut Rudolf Holsti. Pitkäaikaisena ulkoministerinä Holsti ei kannattanut puolueettomuutta, vaan halusi Suomen turvautuvan länsivaltoihin, ennen muita Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Kun tämä pyrkimys ei saavuttanut vastakaikua poliittisissa piireissä, Holsti siirtyi kannattamaan yhteistyötä Baltian maiden ja Puolan kanssa. Keväällä 1922 Holsti allekirjoitti Puolan, Viron, Latvian ja Liettuan edustajien kanssa niin kutsutun reunavaltiosopimuksen eli Varsovan sopimuksen. Ståhlberg kannatti Holstia ja tämän tekemää sopimusta, mutta jätti sopimuksen kohtalon eduskunnan ratkaistavaksi. Eduskunta hylkäsi kuitenkin sopimuksen ja antoi Holstille epäluottamuslauseen; oikeisto pelkäsi Saksan ja vasemmisto Neuvosto-Venäjän reaktioita.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlbergin luoman valtiosäännön soveltaminen käytäntöön jäi poliittisten puolueiden tehtäväksi. Valtiosääntö antoi presidentille laajat valtaoikeudet, mutta samalla se jätti hänet valtakeskuksena yksinäiseksi ja eristetyksi. Ståhlberg ei myöskään ollut niin luja johtohahmo, että hän olisi ollut omalla arvovallallaan luomassa oman tahtonsa mukaista poliittista käytäntöä. Suomen sisäpolitiikka oli 1920-luvulla pirstoutunutta, eikä itsestään selvää johtavaa puoluetta ollut. Yhteistyö puolueiden kesken sujui tahmeasti ja hallitukset olivat lyhytikäisiä. Presidentti ei voinut sitoutua entiseen puolueeseensa, vaan hänen oli ylitettävä puoluerajat ja suhtauduttava objektiivisesti kaikkiin eduskuntaryhmiin. Ståhlbergin suhde puoluejohtajiin jäi etäiseksi ja muodolliseksi. SDP:n puheenjohtajana Ståhlbergin kaudella toiminut Väinö Tanner kertoi muistelmissaan, että Ståhlberg oli hänen tuntemistaan presidenteistä ainoa, jonka eteen astuessaan tunsi tulleensa majesteetin luo.


title: K. J. Ståhlberg

text:
Ståhlbergin presidenttikaudella istui kaikkiaan seitsemän hallitusta, joista vain kahdella oli takanaan eduskunnan enemmistö. Ståhlbergin oma kädenjälki näkyi siinä, että viidestä pääministeristä – Aimo Cajander ja Juho Vennola johtivat kahta hallitusta – peräti neljä oli professoreja (Cajanderin ja Vennolan lisäksi Rafael Erich ja Lauri Ingman). Ministerinsalkkujen jaossa Ståhlberg itse oli kiinnostunut lähinnä ulko- ja puolustusministerin paikoista, mutta hänen toiveitaan ei aina noudatettu. Kahdesti Ståhlberg joutui nimittämään virkamieshallituksen, kun puolueet eivät päässeet yksimielisyyteen hallituspohjasta. Lujuutta presidentti osoitti erottaessaan tammikuussa 1924 eduskunnan hajottamista vastustaneen Kallion hallituksen. Muutoin Ståhlberg ei pyrkinyt vahvaksi presidentiksi, vaan käytti valtaoikeuksiaan säästeliäästi, jopa varovasti.
K. J. Ståhlberg oli Suomen presidenteistä ensimmäinen, ja hänet olisi voitu valita presidentiksi toiselle kaudelle vaalissa 1925, mutta Ståhlberg ei suostunut ehdokkaaksi, koska hän halusi varjella demokratiaa pitkäaikaisilta johtajilta Suomen suhteellisen presidenttivaltaisessa poliittisessa järjestelmässä. Vuosien 1931 ja 1937 presidentinvaaleissa hän sai 149 ja 150 ääntä 300:sta. Ståhlberg oli ehdokkaana vielä eduskunnan suorittamassa presidentinvaalissa vuonna 1946.


title: K. J. Ståhlberg

text: Presidenttikautensa jälkeen K. J. Ståhlberg toimi valtion virassa oikeusministeriön lainvalmistelukunnan kolmannen jaoston vanhempana jäsenenä kaksikymmentä vuotta 1926–1946. Hän oli myös vuosina 1930–1933 liberaalisen Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana.


title: K. J. Ståhlberg

text: Kun Ståhlberg tammikuussa 1945 täytti 80 vuotta, hänen kunniakseen järjestettiin Helsingin messuhallissa suuri kansalaisjuhla, jota isännöi tasavallan presidentti Gustaf Mannerheim. Juhlassa mukana olleiden käsityksen mukaan Ståhlbergin ja Mannerheimin keskinäinen kauna neljännesvuosisadan takaisen valtiomuototaistelun ajoilta näytti unohtuneen. Hallitus oli edustettuna pääministeri J. K. Paasikiven johdolla ja juhlapuheen piti oikeusministeri Urho Kekkonen.


title: K. J. Ståhlberg

text: Stalinin ehdotettua Suomelle keväällä 1948 ystävyys- ja avunantosopimusta presidentti J. K. Paasikivi kääntyi edeltäjänsä Ståhlbergin puoleen pyytäen tätä asiantuntijajäseneksi Moskovaan lähtevään Suomen neuvotteluvaltuuskuntaan. Ståhlberg kuitenkin kieltäytyi ja varoitti aluksi edes ryhtymästä neuvotteluihin, koska hän epäili Neuvostoliiton pyrkivän tekemään Suomesta Balkanin maiden tapaisen satelliittivaltion. Vuoden 1950 presidentinvaalin alla kaavailtiin poikkeuslakia J. K. Paasikiven virkakauden jatkamiseksi eduskunnan suorittamalla vaalilla, minkä Ståhlberg tuomitsi tuohtuneena Paasikivelle lähettämässään kirjeessä: "Jos Suomen kansa ei jaksa eikä viitsi kerran kuudessa vuodessa valita itselleen valtionpäämiestä, ei se toden totta ansaitse itsenäistä kansanvaltaista valtiota."


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg tuli J. K. Paasikiven tavoin poliittiseen julkisuuteen ilman sukulaisia ja suosijoita. Hän oli köyhän kappalaisperheen poika, joka herätti Oulun lyseossa suurta huomiota epätavallisella lahjakkuudellaan. Valmistumisensa jälkeen Ståhlberg matkasi jalan Helsingistä Ouluun tutustuen samalla suomalaisen työväen ongelmiin. Matka muokkasi nuoren poliitikon maailmankuvaa ja loi pohjaa hänen sosiaalisiin uudistuksiin tähtäävälle politiikalleen.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg sai kuitenkin odottaa poliittisen toiminnan keskiöön pääsemistä pitkään, ehkä siksi, että samassa puolueessa toimi henkilönä karismaattinen ja poliitikkona hyvin määrätietoinen juristikollega P. E. Svinhufvud. Ståhlberg oli kansanvaltaisuuden puolestapuhuja, mutta ei kansansa hurmaaja. Hän oli pohjimmiltaan melko ujo ja kärsi myös lievästä puheviasta. Samalla areenalla esiintyi vuodesta 1918 lähtien myös kenraali C. G. E. Mannerheim. Näiden merkkihenkilöjen välit lienevät pysyneet korrekteina mutta molemminpuolisesta arvostuksesta huolimatta etäisinä.


title: K. J. Ståhlberg

text: Sekä ennen vuoden 1918 tapahtumia että niiden jälkeen Ståhlberg oli henkilö, joka jakoi mielipiteet. Itsenäistyvässä maassa hän oli moniin muihin verrattuna varovainen, ja hänen väitettiin suhtautuneen jääkäriliikkeeseen epäillen – olihan kysymys oikeastaan liittymisestä sotaa käytäessä vihollisen armeijaan. Presidenttikaudellaan hän joutui toistuvasti koviinkin yhteenottoihin armeijan jääkäripäällystön ja suojeluskuntien kanssa.


title: K. J. Ståhlberg

text: Lapuan liikkeen kannattajien noustua vahvaksi tekijäksi Ståhlberg leimautui sekä liberaalien katsomustensa että jäykän laillisuuslinjansa vuoksi porvariston oikean laidan vastustajaksi, joita nimiteltiin ”patkuleiksi”. Ståhlberg hävisi presidentinvaalissa voimakkaan oikeiston suosikille, Svinhufvudille, joka joidenkin kannattajiensa pettymykseksi asettui laillisuuden takuumieheksi Mäntsälän kapinan yhteydessä.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg ei pitänyt matkustamisesta eikä valtiovierailuista, ja niinpä hän ei kutsuista ja kehotuksista huolimatta tehnyt presidenttikautensa aikana yhtään vierailua ulkomaille ja otti vastaan ainoastaan yhden valtiovieraan, Viron riigivaneman Konstantin Pätsin toukokuussa 1922. Viron valtionpäämiehen tekemä vierailu oli ensimmäinen virallinen valtiovierailu itsenäiseen Suomeen. Suomen Tukholman-suurlähettiläs Werner Söderhjelm esitti toistuvasti Ståhlbergille vierailua läntiseen naapuriin, mutta Ståhlberg pysyi kannassaan: "Matkustelkoot seuraajani sitten niin paljon kuin haluavat." Ensimmäisen Suomen presidentin virallisen vierailun ulkomaille teki vasta presidentti Relander.


title: K. J. Ståhlberg

text: Lapuan liike kyyditti 14. lokakuuta 1930 Kaarlo Juhon ja tämän vaimon Ester Ståhlbergin Kulosaaren kodistaan Joensuuhun, koska Ståhlberg oli esiintynyt oikeistoradikaalia toimintaa vastaan. Tapahtuman johdosta yleinen mielipide Suomessa nousi muilutusta ja myös yleisemmin Lapuan liikettä vastaan. Operaation suunnittelusta epäilty yleisesikunnan päällikkönä toiminut kenraalimajuri Wallenius joutui eroamaan.


title: K. J. Ståhlberg

text: Vasta Paasikiven yksityisten arkistojen avauduttua on käsitetty, että Ståhlbergilla oli erittäin merkittävä poliittinen asema ”harmaana eminenssinä” kuolemaansa asti. Häneltä kysyttiin neuvoja ja pyydettiin lausuntoja, joita myös noudatettiin. Presidentti J. K. Paasikivi arvosti Ståhlbergiä suuresti, ja kuvaili edeltäjäänsä jopa ylisanoilla: ”Ståhlberg oli mies, joka ei koskaan tehnyt virheitä”.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg oli Suomen valtion itsenäistymisvuosien tärkeä hahmo, joka ajoi vastoinkäymisten läpi tasavaltalaisen ohjelmansa. Hän ankkuroi maan liberaaliin demokratiaan, varjeli oikeusvaltion heiveröistä itua ja aloitti sisäiset uudistukset. Vuoden 1919 hallitusmuotoa toimeenpantaessa Ståhlberg luotsasi itsenäistä Suomea kohti toimijuutta maailmanpolitiikassa; presidenttijohtoisessa ulko- ja turvallisuuspolitiikassa hän nojasi kansainväliseen oikeuteen ja diplomatiaan.


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlbergin lähipiirin poliitikkoja olivat etenkin Risto Ryti ja T. M. Kivimäki.


title: K. J. Ståhlberg

text: K. J. Ståhlberg avioitui pikkuserkkunsa, opettaja Hedvig Wåhlbergin kanssa 17. joulukuuta 1893. Vuosina 1894–1908 heille syntyi kuusi lasta: Kaarlo, Aino, Elli, Aune, Juho ja Kyllikki. Hedvig-puoliso kuoli vuonna 1917. Vuonna 1920 Ståhlberg avioitui kirjailija Ester Elfvingin kanssa. Ståhlbergin lasten suhteet heidän isänsä uuteen puolisoon ja tämän tyttäreen eivät koskaan muodostuneet läheisiksi.


title: K. J. Ståhlberg

text: Kaarlo Johan Ståhlberg säilytti työkykynsä ja henkisen vireytensä miltei viimeisiin elinpäiviinsä saakka. Ståhlberg kuoli lyhyen sairauden jälkeen Helsingin Diakonissalaitoksen sairaalassa ja hänet haudattiin syyskuun 1952 lopussa Helsingin evankelis-luterilaisen seurakunnan Hietaniemen hautausmaalle perhehautaan Hedvigin ja Esterin viereen. K. J. Ståhlberg oli jäänyt toisen kerran leskeksi Ester Ståhlbergin kuoltua vuonna 1950. Itsenäisen Suomen ensimmäisen presidentin viimeinen leposija on erillään niin sanotusta tasavallan presidenttien hautapuistosta.


title: K. J. Ståhlberg

text: Eduskunnan puhemies K.-A. Fagerholm lausui Ståhlbergin siunaustilaisuudessa Helsingin Suurkirkossa 29. syyskuuta 1952 pitämässään muistopuheessa: "Toinen toisensa jälkeen he väistyvät luotamme, he, jotka nuoruudessaan uneksivat vapaasta Suomesta ja taistelivat sen syntymisen puolesta ja jotka miehuutensa päivinä saivat nähdä haaveensa muuttuvan todellisuudeksi. Innoittakoon meitä, jotka jäämme jatkamaan heidän työtään, meidän ajatuksiamme ja tekojamme, sama ylevä isänmaanrakkaus, sama palava oikeudentunto, sama lämmin inhimillisyys kuin K. J. Ståhlbergia."


title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlbergin lapsista useat päätyivät näkyviin tehtäviin. Ståhlbergin poika oli professori Kaarlo Ståhlberg, pojanpoika on oikeustieteen tohtori, hovioikeuden presidentti Kaarlo L. Ståhlberg ja pojanpojanpoika kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja, oikeustieteen tohtori Pauli Ståhlberg. Ståhlbergin pojan Juho Ståhlbergin tytär oli geologi Irmeli Vuorela (o.s. "Ståhlberg"). Ståhlbergin tytär Kyllikki Tuominen (o.s. "Ståhlberg", e. "Kovero") oli maantieteen opettaja. Toinen tytär Elli Schauman oli keuhkosairauksiin erikoistunut lääkäri.


title: Kreikan kieli

text: Kreikan kieli (kreik. Ελληνικά, "Elliniká") on indoeurooppalainen kieli, jonka dokumentoitu historia alkaa Kreikassa vuoden 1400 eaa. paikkeilla. Kreikan kielellä tarkoitetaan nykyään joko nykykreikkaa tai muinaiskreikkaa. Kreikkaa kirjoitetaan kreikkalaisella kirjaimistolla.


title: Kreikan kieli

text: Kreikkaa puhutaan nykyisin pääosin Kreikassa ja Kyproksella sekä jonkin verran muun muassa Albaniassa, Italiassa ja Turkissa sekä kreikkalaisissa maahanmuuttajayhteisöissä Yhdysvalloissa, Australiassa ja muissa maissa. Kreikan kieli on Kreikan ja Kyproksen tasavallan virallinen kieli ja myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Kreikan puhujia on maailmassa noin .


title: Kreikan kieli

text: Suuri määrä kreikan sanoja ja ilmaisuja ovat selvinneet muuttumattomana läpi vuosisatojen ja niitä on päätynyt lainasanoina muihin kieliin kuten latinaan, saksaan, ranskaan ja englantiin.


title: Kreikan kieli

text: Kreikan kielen varhaisin tunnistettavissa oleva muoto eli alkukreikka erkaantui indoeurooppalaisesta kantakielestä 2000-luvulla eaa. Kreikan kielen dokumentoitu historia alkaa puolestaan mykeneläisestä kreikasta vuoden 1400 eaa. paikkeilla. Kreikan kielen kirjoitettu historia ulottuukin kauemmaksi kuin minkään muun nykyisin puhutun kielen, lukuun ottamatta mahdollisesti kiinaa, jonka tuonaikaista ääntämystä ei kuitenkaan tunneta. Vanhimmat tunnetut kreikankieliset dokumentit ovat mykeneläisen kulttuurin lineaari-B-tavukirjoitustekstejä, joita on löydetty muun muassa Mykenestä ja Knossoksesta. Niissä käytetyn kirjoitusjärjestelmän onnistui selvittämään Michael Ventris 1950-luvulla. Mykeneläisen kulttuurin tuhouduttua alkoivat Kreikan pimeät vuosisadat, jolloin kreikkaa ei tiettävästi kirjoitettu.


title: Kreikan kieli

text: Antiikin Kreikan huippukauden kreikka tunnetaan klassisena kreikkana. Kreikkalaisten siirtokuntien perustamisen myötä kreikan kieli levisi laajalle ympäri Välimeren ja Mustanmeren alueita. Klassisessa kreikassa oli monia murteita, jotka kuitenkin olivat keskenään pääosin ymmärrettäviä. Päämurteet olivat joonialainen ja attikalainen murre, doorilainen murre, aiolialainen murre sekä arkado-kyproslainen murre. Murrealueet vakiintuivat 800–700-luvuilla eaa. Samoihin aikoihin kreikkaa alettiin jälleen kirjoittaa, nyt käyttäen foinikialaisen kirjaimiston pohjalta kehitettyä kreikkalaista kirjaimistoa. Yhtenäistä kirjakieltä ei kuitenkaan ollut, vaan monet murteet olivat kirjallisessakin käytössä.


title: Kreikan kieli

text: Kreikkaa käyttänyt antiikin kreikkalainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen "Iliaasta" ja "Odysseiasta", ja kehittyi huippuunsa klassisella kaudella 400- ja 300-luvuilla eaa. Hellenistisellä kaudella kehittyi Attikan murteeseen perustunut yleiskieli, koinee-kreikka. Aleksanteri Suuren valloitusten myötä kreikan kieli levisi laajalti käyttöön myös Lähi-idässä, ja myös Uusi testamentti kirjoitettiin alun perin kreikaksi. Koinee oli myöhemmin käytössä myös Bysantin valtakunna kirjakielenä, Bysantin kreikkana, mutta vuosisatojen kuluessa kansanomainen puhekieli erkani siitä yhä enemmän, mikä johti diglossiaan.


title: Kreikan kieli

text: Kun Osmanien valtakunta keskiajan lopulla valloitti Kreikan, kreikan kielen käyttö kirjakielenä taantui useiden vuosisatojen ajaksi. Kreikan ortodoksinen kirkko käytti yhä Uuden testamentin kreikkaa, ja Länsi-Euroopassa antiikin aikaista kreikkaa opetettiin yleisesti yliopistoissa, mutta aikakauden kansanomaista kreikkaa ei kirjoitettu missään. Nykykreikka tuli kirjalliseen käyttöön vasta 1700-luvun lopulla, Kreikan kansallisen heräämisen aikana.


title: Kreikan kieli

text: Nykykreikka on rikas kieli, jossa on yli sanaa. Kaikki muinaiskreikan muodot eivät ole helposti nykykreikan osaajan ymmärrettävissä. Nykykreikkaa puhutaan Kreikan lisäksi lähinnä Kyproksella, jossa puhuttava kreikan kieli eroaa jonkin verran kreikankreikasta.


title: Kreikan kieli

text:
Nykykreikasta on olemassa kaksi eri kirjakieltä. 1800-luvun alussa, jo ennen Kreikan itsenäistymistä, kehitettiin kirjakieli "katharévousa", joka yritti palauttaa kielen vuosisatojen takaiseen asuunsa. Sen ideoijana pidetään vuonna 1833 kuollutta kreikkalaista nationalistijohtaja Adamántios Koraísia. Myöhemmin sen rinnalle kehitettiin enemmän nykyistä puhekieltä muistuttava "dimotikí"-kirjakieli. Ensimmäisen vakavamieliseksi tarkoitetun kirjan "dimotikí"-kreikaksi kirjoitti Giánnis Psycháris vuonna 1888.
Kreikassa käytiin katharévousan ja dimotikín kannattajien välillä 1800-luvulta aina 1900-luvun jälkimmäiselle puoliskolle saakka ankariakin kiistoja, jotka tunnetaan Kreikan kielikiistana. Kirjakielen valinnasta tuli vahvasti poliittisesti värittynyt kysymys, ja yleensä oikeisto ja konservatiivit kannattivat katharévousaa, vasemmisto ja liberaalit dimotikía. Eri aikoina kumpikin vahvistettiin vuorollaan useita kertoja viralliseksi normiksi. Katharévousa oli Kreikan virallisena kielenä viimeksi sotilasjuntan hallitessa vuosina 1967–1974. Sotilasjuntan kaatumisen jälkeen dimotikí on vakiinnuttanut asemansa "de facto" -kirjakielenä, ja se on myös median ja koulujen kieli. Monet konservatiivit kannattavat kuitenkin yhä katharévousan käyttöä, ja sitä käytetään edelleen myös joissakin hallinnollisissa ja juhlallisissa yhteyksissä. Katharévousaa käyttävät myös jotkut kirjailijat, mutta enimmäkseen kaunokirjallisuuden kielenäkin on jo kauan käytetty dimotikía.


title: Kreikan kieli

text: Suurin osa nykykreikan murteista on kehittynyt koinee-kreikasta. Dimotikí-kirjakieli perustuu koinee-pohjaisiin kansanmurteisiin. Poikkeuksia ovat pontoksenkreikka, jota puhuvat muiden muassa Krimin niemimaalta entisestä Neuvostoliitosta Kreikkaan kotiutetut paluumuuttajat, sekä tsakonia, jota puhuu vielä tuhatkunta ihmistä Peloponnesoksen niemimaan syrjäisillä vuoristoseuduilla. Ne palautuvat koineeta edeltäviin antiikin ajan murteisiin ja ovat muille kreikan puhujille käsittämättömiä.


title: Kreikan kieli

text: Myös koinee-pohjaiset kreikan murteet eroavat toisistaan paljon. Esimerkiksi Chíoksella, Ródoksella, Kreetalla ja Kyproksella puhutaan hyvin tunnistettavia murteita. Dimotikí-standardikieli on lähinnä Peloponnesoksen kansankieltä. Ateenan katukieli on nykyään murresekoitus, mutta aikaisemmin Ateenassa puhuttiin niin sanottua vanhaa ateenan murretta, joka elää yhä muun muassa Euboian saarella ja Attikan maaseudulla. Myös pohjoiset murteet muodostavat oman murreryhmänsä. Egeanmeren saarilla murteiden kirjavuus on suurinta, onhan kyse saarista.


title: Kreikan kieli

text: Nykyisin kreikkaa puhuu Kreikassa noin 10,7 miljoonaa ihmistä, Kyproksella noin 1,1 miljoonaa ihmistä ja Albaniassa noin ihmistä.


title: Kreikan kieli

text: Kreikkalaista kirjaimistoa on käytetty kreikan kielen kirjoittamiseen 700-luvulta eaa. lähtien. Se perustuu foinikialaiseen kirjaimistoon ja siihen kuuluu 24 kirjainta, alkaen alfasta ja päättyen oomegaan. Kirjaimisto vakiintui 300-luvulla eaa., ja on säilynyt siitä lähtien käytännössä samanlaisena nykykreikkaan saakka. Ainoastaan joidenkin kirjainten äännearvo on muuttunut vuosisatojen kuluessa. Kreikkalaisen kirjaimiston pohjalta ovat kehittyneet muun muassa latinalainen kirjaimisto ja kyrillinen kirjaimisto.


title: Kreikan kieli

text: Kirjoittamisessa käytetään nykyisin niin kutsuttua monotonista ortografiaa, jossa on kaksi diakriittistä merkkiä eli tarketta, akuuttiaksentti ja treema. Aiemmin käytettiin polytonista ortografiaa, jossa tarkkeita oli enemmän.


title: Kreikan kieli

text: Samoin kuin latinasta, on myös klassisesta kreikan kielestä saatu suuri joukko nykyisin lähes yleismaailmallisessa käytössä olevia lainasanoja. Varsinkin tieteellisinä ja teknisinä termeinä niitä käytetään runsaasti, mutta niitä ovat myös monet politiikkaan ja yhteiskuntaelämään sekä uskontoon liittyvät sanat.


title: Kreikan kieli

text: Monet kansainväliset tieteelliset ja tekniset termit ovat yhdyssanoja, jotka on muodostettu kreikkalais- tai latinalaisperäisistä sanoista. Monien termien osina esiintyviä kreikkalaisperäisiä sanoja tai sanarunkoja ovat esimerkiksi:Toisinaan on samassakin termissä yhdistetty kreikkalainen ja latinalainen sana, esimerkiksi televisio-sanan alkuosa on kreikkaa (’kauas’) ja loppuosa latinaa (’näkymä’).


title: Kreikan kieli

text: Kreikkalaiset lukusanat esiintyvät numeerisina etuliitteinä esimerkiksi monien kemiallisten yhdisteiden nimissä ("mono", "di", "tri", "tetra", "penta", "heksa" jne.) sekä SI-järjestelmän mittayksiköiden etuliitteissä ("deka", "hehto", "kilo"). Politiikkaan ja yhteiskuntaelämään liittyviä kreikkalaisperäisiä sanoja ovat esimerkiksi ’politiikka’, ’demokratia’, ’monarkia’ ja ’tyranni’.


title: Kreikan kieli

text: Koska Uusi testamentti kirjoitettiin alkujaan kreikaksi, ovat myös monet kristinuskoon liittyvät termit kreikkalaista alkuperää. Jo Kristus-nimi (Χριστός, "Khristos"), josta kristinusko-sanakin on johdettu, on kreikkalainen sana, alkujaan itse asiassa käännös heprean sanasta Messias (מָשִׁיחַ, "Māšîaḥ", ’voideltu’). Muista kreikkalaisperäisistä sanoista muutamat kuten ’kirkko’ (κυριακή, "kyriakē") ja ’Raamattu’ (γράμματα, "grammata") ovat tosin suomessa melkoisesti muuttuneet alkuperäisistään, mutta lähempänä alkumuotoa ovat sen sijaan suomessakin esimerkiksi sanat ’apostoli’ (απόστολος, "apostolos"), ’enkeli’ (άγγελος, "angelos") ja ’evankeliumi’ (ευαγγέλιον, "evangelion").


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tampereen yliopisto (lyhenne "TaY" tai "UTA") oli vuosina 1925–2018 toiminut yliopisto, jonka pääpaikka oli Tampereella. Sen toiminnot siirtyivät 1.1.2019 uuteen samannimiseen yliopistoon, johon myös Tampereen teknillinen yliopisto liittyi. Yliopisto oli yhteiskuntatieteellisesti painottunut. Viimeisinä vuosinaan sen opiskelijamäärä oli noin 10 000, mukaan lukien erillisiä opintoja suorittavat. Sen viimeisenä rehtorina toimi Liisa Laakso. Yliopisto antoi ylempään korkeakoulututkintoon johtavaa opetusta Tampereen lisäksi Porin yliopistokeskuksessa (yhteiskuntatieteiden ala). Aiemmin yksityisenä toiminut Tampereen yliopisto muuttui valtio-omisteiseksi vuonna 1974.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yliopiston pohjana oleva korkeakoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1925 nimellä Kansalaiskorkeakoulu. Perustamisvuonna opiskelijoita oli 72, ja valittavina olivat sanomalehtimiestutkinto, hallinnollinen tutkinto ja osuustoimintatutkinto. Kansalaiskorkeakoulu ehti toimia tällä nimellä ainoastaan viisi vuotta, kun sen nimi muutettiin vuonna 1930 muotoon Yhteiskunnallinen korkeakoulu (YKK).


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Vuonna 1930 toteutettiin yliopiston nimenmuutos Yhteiskunnalliseksi Korkeakouluksi. Nimenmuutoksen jälkeen tutkintovalikoima laajeni ja korkeakoulussa oli mahdollista opiskella sanomalehtitutkinto, hallinnollinen tutkinto, osuustoimintatutkinto, kunnallistutkinto, lastensuojelututkinto, lainopillinen tutkinto sekä kansansivistystutkinto.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Korkeakoulussa oli lisäksi mahdollista suorittaa yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinto. Tästä juontaa juurensa Suomen yliopistollisten tutkintojen yhteiskuntatieteiden koulutusalalla vallitseva päällekkäisyys: yhteiskuntatieteiden-alkuiset tutkinnot olivat alkujaan Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta ja valtiotieteen/-tieteiden-tutkinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yhteiskunnallista korkeakoulua kutsuttiin joskus ”kirjailijoiden korkeakouluksi”, koska yli 70 suomalaisen kirjailijan on laskettu opiskelleen siellä. Erityisesti näin oli koulun alkuaikoina 1920- ja 1930-luvuilla. YKK:ssa opiskelleita ja sittemmin kirjailijoina tunnettuja ovat olleet muun muassa Eino Hosia, Juhani Konkka, Oiva Paloheimo, Kerttu-Kaarina Suosalmi, Arvo Turtiainen ja Tatu Vaaskivi. Unto Kupiainen toimi YKK:ssa kotimaisen kirjallisuuden professorina ja vararehtorina.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yhteiskunnallinen korkeakoulu sai vuonna 1933 oman talon Helsingin Kallioon Franzéninkadulle. Yhteiskunnallisen korkeakoulun jälkeen talo tunnettiin Helsingin yliopiston Franzénia-rakennuksena, jossa toimivat pitkään Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokset.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Vuonna 1930 perustettiin taloudellis-yhteiskunnallinen opetusjaosto sekä hallinnollis-lainopillinen opetusjaosto. Opetusjaostot olivat korkeakoulussa välttämättömyys, sillä korkeakoulun tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti päteviä toimihenkilöitä myös muista kuin ylioppilaista – yliopistoon pääsyn edellytyksenä kun oli ylioppilastutkinto. Opetusjaostot säilyivät myöhemmän yliopistonkin rakenteissa aina 1990-luvulle saakka.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: 1940-luvulla tutkintovalikoima kasvoi. Vuonna 1942 perustetun huoltotyön opetusjaoston aineiksi tuli sosiaalihuoltajatutkinto (1942), nuorisonohjaajatutkinto (1945) ja vankeinhoitotutkinto (1949). Kirjastotutkinto perustettiin yhteiskuntatieteelliseen opetusjaostoon vuonna 1945, jolloin perustettiin myös yhteiskuntatieteellinen tutkimuslaitos.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Vuonna 1949 korkeakoulun akateeminen aines ryhmittyi yhteiskuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Tiedekunnassa suoritettiin ensimmäinen yhteiskuntatieteiden lisensiaatin tutkinto vuonna 1953, ja ensimmäinen tohtori valmistui vuonna 1955. Vuonna 1956 järjestettiin ensimmäinen maisteripromootio. Ensimmäinen maisteri- ja tohtoripromootio järjestettiin Tampereen-aikana vuonna 1965.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Epävirallisia keskusteluja Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirtämisestä pois Helsingistä oli käyty 1950-luvun alkuvuosista lähtien. Muuttoa puolsivat niin korkeakoulun taloudellinen tilanne kuin etenkin Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan nuiva asenne sitä kohtaan. Kesällä 1952 rehtori Yrjö Ruutu tiedusteli kirjeitse Tampereen kulttuuri- ja sivistystoimen apulaiskaupunginjohtajalta Erkki Lindforsilta, tunnettiinko Tampereella kiinnostusta koulun sijoittamiseen. Lindfors tarttui heti lujasti asiaan ja sai tuekseen oman puolueensa SDP:n Tampereen valtuustoryhmän lisäksi kaksi näkyvää tamperelaista kunnallispoliitikkoa, kokoomuksen Lauri Santamäen ja SKDL:n Leo Suonpään omine taustajoukkoineen. Yksityisenä toimineen korkeakoulun hallitus ei kuitenkaan ollut yksimielinen muuttohankkeesta. Pitkien neuvottelujen jälkeen vuonna 1956 sovittiin laitoksen siirtämisestä Tampereelle, mikä toteutettiin vuonna 1960. Samana vuonna valmistui yliopiston päärakennus, jonka suunnitteli Toivo Korhonen.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tampereella korkeakoulu alkoi laajentua. Vuonna 1964 perustettiin humanistinen tiedekunta ja vuonna 1965 taloudellis-hallinnollinen tiedekunta.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yhteiskunnallisen Korkeakoulun nimi muuttui vuonna 1966 "Tampereen yliopistoksi".


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: 1960-luvun lopun opiskelijaradikalismi esiintyi Tampereen yliopistossa kiihkeänä ja sävyltään selvemmin äärivasemmistolaisena kuin muissa Suomen yliopistoissa ja korkeakouluissa. Opiskelijoilla oli Tampereen yliopiston valtuuskunnassa neljä edustajaa. Valtiokeskeinen suuntaus koulutus- ja kulttuuripolitiikassa johti 1960-luvun lopulta lähtien yksityisinä toimineiden korkeakoulujen siirtymiseen valtion laitoksiksi, mikä Tampereen yliopiston osalta toteutui syksyllä 1974. Kaupunginjohtaja Pekka Paavola vaati samaan aikaan yliopiston siirtymistä Hervantaan, mikä ei kuitenkaan toteutunut yliopiston oman vastustuksen vuoksi. Tampereen yliopiston siirtyminen valtion omistukseen merkitsi Tampereen kaupungin ja useiden yhteisöjen myöntämän huomattavan taloudellisen tuen päättymistä.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: 1970-luvun alusta lähtien yliopisto laajentui. Lääketieteellinen tiedekunta perustettiin 1972 ja kasvatustieteiden tiedekunta vuonna 1974. Vuonna 1974 yliopisto valtiollistettiin. Kielikeskus aloitti toimintansa vuonna 1976.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yhteiskunnallinen, julkisen hallinnon ja sosiaaliturvan opetusjaokset yhdistettiin 1989 yhdeksi opetusjaostoksi, joka lopetettiin kokonaan vuonna 1998. Viimeisin laajennus yliopiston tiedekuntiin oli informaatiotieteiden tiedekunta, jonka toiminta alkoi vuonna 2001.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Useat Tampereen yliopiston rakennuksista nimettiin tunnettujen tamperelaisten suurmiesten mukaan: Päätalo, Linna, Virta ja Arvo.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät vuoden 2019 alussa uudeksi Tampereen yliopistoksi, joka on myös Tampereen ammattikorkeakoulun pääomistaja. Uuden korkeakoulun nimeksi piti tulla "Tampereen uusi yliopisto", englanniksi "Tampere New University", mutta nimi peruttiin, ja nimeksi tuli lopulta "Tampereen yliopisto", englanniksi "Tampere University". Tarkoitusta varten perustettiin Tampereen korkeakoulusäätiö 20.4.2017.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yhteiskunnallinen korkeakoulu oli laitos, jonka tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti päteviä toimihenkilöitä. Jotta näitä voitaisiin kouluttaa myös muista kuin ylioppilaista, korkeakoulussa toimi vuoteen 1998 saakka opetusjaostojärjestelmä.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Opetusjaostoissa oli mahdollista eri aikoina suorittaa (suluissa tutkintoa lähinnä vastaavat nykyiset tiedealueet):


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Opetusjaostoissa suoritetut tutkinnot rinnastettiin alempiin korkeakoulututkintoihin, ja ne antoivat pätevyyden lähinnä erilaisiin kunnallisiin virkoihin. Merkittävä osa suomalaisista toisen maailmansodan jälkeisistä kunnallisvirkamiehistä sai pätevyytensä suorittamalla jonkin Tampereen yliopiston opetusjaostotutkinnon. Vuonna 2006 julkaistun selvityksen mukaan lähes kaksi kolmasosaa kuntajohtajista oli ”Tampereen koulun” kasvatteja. Opetusjaostot lakkautettiin vuonna 1998. Nykyisin ylioppilastutkinto ei ole välttämätön yliopisto-opinnoissa.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yliopisto jakaantui kuuteen tiedekuntaan:


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tammikuussa 2017 yliopiston yksiköt oli muutettu takaisin tiedekunniksi, entiset yksiköt olivat:


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tammikuuhun 2011 saakka yliopisto oli jakautunut kuuteen tiedekuntaan:


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Suomen yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (FSD, Finnish Social Science Data Archive, Finlands samhällsvetenskapliga dataarkiv) perustettiin vuonna 1999. Se palvelee tieteellistä tutkimusta ja opetusta valtakunnallisesti ja kansainvälisesti. Se arkistoi ja välittää koti- ja ulkomaisia sähköisiä tutkimusaineistoja tutkimusta, opetusta ja opiskelua varten. Yksikkö oli Tampereen yliopiston erillinen laitos.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tietoarkiston tehtävänä on edistää tieteen avoimuutta, läpinäkyvyyttä, tiedon kumuloitumista ja olemassa olevan tiedon tehokasta tutkimuskäyttöä. Vuonna 2008 toteutetussa ensimmäisessä Suomen kansallisen tason tutkimuksen infrastruktuurien nykytilan selvityksessä todettiin, että Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto on yksi 24 olemassa olevasta kansallisen tason tutkimusinfrastruktuurista. Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto sai vuoden 2010 alussa oikeuden käyttää rinnakkaisnimeä Suomen yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Yliopiston ulkoista viestintää hoiti muun muassa "Aikalainen"-lehti. Yliopiston suojissa toimi myös Radio Moreeni.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tampereen yliopiston Alumni ry. on perustettu 1987. Yhteyksiä yliopiston ja entisten opiskelijoiden välillä ylläpitävä Tampereen yliopiston Alumni on Suomen vanhin yliopiston alumniyhdistys. Yhdistyksen puheenjohtaja on Juha Kostiainen.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Keulakuvakseen eli alumnimeritukseksi Alumni ry. on kutsunut ansioituneita yliopiston kasvatteja. Tällaisina alumnilähettiläitä Tampereen yliopiston kasvateista ovat olleet vuorollaan pääministeri Kalevi Sorsa, maaherra Pirjo Ala-Kapee, Altian pääjohtaja Veikko Kasurinen, Kansallisoopperan johtaja Päivi Kärkkäinen ja yhteiskuntatieteiden maisteri Simo Frangén.


title: Tampereen yliopisto (vanha)

text: Tampereen yliopiston hallitukseen kuului 11 jäsentä:


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Tampereen teknillinen yliopisto (TTY, , "TUT") oli Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva, korkeinta teknillistä opetusta ja tutkimusta harjoittava yliopisto. Se aloitti toimintansa vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna ja itsenäistyi vuonna 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi (TTKK). Tampereen teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Tampereen teknilliseksi yliopistoksi 1. tammikuuta 2003. Yliopisto lakkautettiin ja toiminnot siirtyvät 1.1.2019 uuteen Tampereen yliopistoon, johon myös myös aiempi samanniminen yliopisto liittyi.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Vuoden 2010 alusta alkaen TTY tomi säätiöyliopistona ollen toinen säätiömuodon valinneista suomalaisista yliopistoista. Tampereen teknillisenä yliopistona toimiva TTY-säätiö keskittyi tekniikan ja arkkitehtuurin tieteelliseen tutkimukseen ja tähän tutkimukseen perustuvaan ylimpään opetukseen. Vuonna 2015 TTY-säätiön kokonaisrahoitus oli 155,7 miljoonaa euroa. Valtion yleisavustuksena rahoituksesta kertyi 51 prosenttia. Loppuosuus kokonaisrahoituksesta muodostuu täydentävän rahoituksen tuotoista, sijoitustoiminnan tuotoista sekä varainhankinnasta. Vuosina 2010–2012 toteutettu varainkeruukampanja TTY-säätiön pääomaan tuotti lähes 40 miljoonan euron yksityiset lahjoitukset. Yhdessä valtion vastinrahan kanssa lahjoitukset muodostavat TTY-säätiölle runsaan 137 miljoonan euron suuruisen säätiöpääoman.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text:
TTY:n viimeisenä rehtorina 1.9.2018 alkaen toimi professori Jaakko Puhakka. TTY:llä työskenteli vuonna 2015 1 713 henkilöä, joista 21 prosenttia oli ulkomaalaisia. Opiskelijoita vuonna 2015 oli 8 295, joista jatko-opiskelijoita 1 158. Kansainvälisten opiskelijoiden osuus oli 1 305 opiskelijaa..
Heraldikko Kaj Kajander on suunnitellut TTY:n tunnuksen, joka kuvastaa jaettua hammasratasta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:n tieteellisessä toiminnassa yhdistyvät luonnontieteellinen, teknillinen ja liiketoimintaan liittyvä tutkimus. Yliopiston mukaan sen vahvuuksia ovat perus- ja soveltavan tutkimuksen vuorovaikutus, laajat kansainväliset verkostot sekä poikkitekniset ja monitieteiset tutkimushankkeet.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Tutkimuksen kansainvälisessä arvioinnissa vuonna 2011 TTY:n kansainvälisesti korkeatasoisimmiksi tutkimusaloiksi arvioitiin signaalinkäsittely, optiikka ja fotoniikka, älykkäät koneet, biomallinnus ja rakennettu ympäristö. Vuosille 2016–2020 vahvistetun strategian mukaisesti TTY:llä on neljä tutkimuksen profiilialaa: digitaalinen toimintaympäristö, energia- ja ekotehokkuus, terveysteknologia sekä valoon perustuvat teknologiat.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:n tutkijat tuottavat vuosittain noin 1 400 referee-julkaisua eli referoituja artikkeleita tieteellisissä lehdissä, kokoomateoksissa ja konferenssijulkaisuissa. TTY:ssä työskentelee 11 FiDiPro-professoria ja 2 FiDiPro Fellow'ta (2015).


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:ssä toimii kolme Suomen Akatemian valitsemaa tutkimuksen huippuyksikköä:Yliopistolla on valittavana 13 hakukohdetta, joissa tutkintoaan voi omilla valinnoillaan muokata haluamaansa suuntaan. Yliopistosta valmistuu tekniikan kandidaatteja, diplomi-insinöörejä ja arkkitehteja sekä tekniikan ja filosofian tohtoreita merkittävimmille teollisuuden aloille, erityisesti teknologiateollisuuteen ja rakennettuun ympäristöön liittyviin tehtäviin. Perustutkinnon suorittaneista oli töissä valmistumisajankohtanaan 71 prosenttia vuonna 2015. Valmistuneista valtaosa sijoittuu yksityiselle sektorille. Yrittäjien osuus valmistuneista oli yksi prosentti vuonna 2014.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:stä valmistuu vuosittain keskimäärin noin 800 perustutkinnon suorittanutta eli diplomi-insinööriä tai arkkitehtia ja 90 jatkotutkinnon suorittanutta tohtoria. Perustamisvuodesta 1965 lähtien yliopistosta on suorittanut perustutkinnon yli 14 700, lisensiaatin tutkinnon noin 800 ja tohtorin tutkinnon yli 800 henkilöä. Opiskelijamäärät ovat kasvaneet lähes koko historian ajan, tosin 2000-luvulla kasvu on hidastunut ja vuosittaista uusien opiskelijoiden sisäänottoa supistettu hieman.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Opiskelijoita TTY:llä oli vuonna 2015 8295, joista 7137 suoritti ylempää korkeakoulututkintoa (diplomi-insinööri tai arkkitehti) ja 1 158 jatko-opintoja Ulkomaalaisia vaihto- ja tutkinto-opiskelijoita oli 1 305. Teknillisen yliopiston opiskelijaa, joka ei ole suorittanut vielä tekniikan kandidaatin välitutkintoa, kutsutaan tekniikan ylioppilaaksi. Yli vuoden opiskelleita tekniikan ylioppilaita ja tekniikan kandidaatteja kutsutaan vapaamuotoisesti teekkareiksi.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:n tiedekunnat ja laitokset ovat:Lisäksi yliopistoon kuulu kirjasto, joka tarjoaa tutkimuksen ja opiskelun tueksi monipuolisia tietoaineistoja ja informaatiopalveluja.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY koordinoi Porin yliopistokeskusta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Vuoden 2010 alusta TTY muuttui säätiöyliopistoksi. Muutos liittyy yliopistolakiuudistukseen, jossa kaikista yliopistoista tuli joko julkisoikeudellisia yliopistoja tai säätiöitä. TTY:n toiminnasta vastaa jatkossa TTY-säätiö. Muutos ei vaikuttanut opiskelijoiden asemaan, mutta henkilökunnan virat muuttuivat työsuhteiksi. TTY-säätiön säätiöpääoma on 137 miljoonaa euroa..


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY-säätiön hallituksessa on seitsemän jäsentä:Aiemmin jäseninä ovat olleet myös


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Säätiön hallituksen jäsenet valitaan yleensä neljäksi vuodeksi kerrallaan. Yllä on merkitty jäsenyyden alkuaika ja tällä hetkellä tiedossa oleva päättymisaika. Koko hallitus ei koskaan vaihdu kerralla, sillä joka toinen vuosi on kolmen ja joka toinen vuosi neljän jäsenen toimikauden päätös. Hallitus järjestäytyy uudestaan jokaisen valinnan jälkeen. Jäsenenä voi olla korkeintaan kahdeksan vuotta eli kaksi kautta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Säätiön hallitus on yliopiston ylin päättävä elin. Säätiön hallitus päättää muun muassa säätiön strategiasta, toimintaa ja taloutta koskevista asioista sekä muista laajakantoisista suunnitelmista.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Teknillisen korkeakoulun perustaminen Tampereelle oli esillä jo 1800-luvun puolenvälin jälkeen. Valtiomies Agathon Meurman käsitteli aihetta Suomen senaatissa vuonna 1857. Osittain syynä oli se, että Tampereesta kehittyi jo 1800-luvulla huomattava teollisuuskaupunki ja teknilliselle korkeakoulutukselle oli kaupungissa tarvetta. Teknillisen korkeakoulun siirtämistä Helsingin keskustasta avarammille alueille kaupungin reunaosiin tai Tampereelle keskusteltiin myös 1910-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen Helsingin teknillisen korkeakoulun siirtämistä pohdittiin jälleen, sillä koulun toimitilat olivat vaurioituneet toisen maailmansodan pommituksissa. 1960-luvulla Teknillisen korkeakoulun neuvottelukunta esitti yllättäin koulutuksen aloittamista Tampereella. Teknillisen korkeakoulun sen aikainen rehtori Jaakko Rahola oli laskenut, että ruotsalaisia tekniikan opiskelijoita oli vuonna 1964 keskimäärin 2,6-kertainen määrä Suomeen verrattuna. Tämä oli teollisuuden näkemyksen mukaan kestämätöntä pitkällä aikavälillä.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Presidentti Urho Kekkonen allekirjoitti asetuksen TKK:n sivukorkeakoulun toiminnasta Tampereella 13. elokuuta 1965. Koulu aloitti toimintansa muutamaa viikkoa myöhemmin Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna. TTKK:n alkuvuosina opiskelijat maksoivat 65 markan lukuvuosimaksua vuosina 1965–1972 ja monia muita eri maksuja mm. tentistä, merkitsemisestä korkeakoulun kirjoihin, todistuksesta ja diplomityön tarkastamisesta. Koulu itsenäistyi vuonna 1972 eduskunnan säädettyä asiasta lain ja samalla myös lukuvuosimaksuista luovuttiin. Eduskunta hyväksyi lain toukokuussa ja presidentti Urho Kekkonen vahvisti sen saman tien. Itsenäistyneessä korkeakoulussa oli 900 opiskelijaa. Syitä itsenäistymiseen olivat mm. byrokratia. Matkat Otaniemeen erilaisiin kokouksiin veivät tehokasta työaikaa. Enemmistö kokouksista käsiteltävistä asioista koski vain Otaniemeä ja otaniemeläiset eivät taas tunteneet tarkkaan Tampereen olosuhteita. Tamperelaiset professorit käsittelivät samoja asioita useaan kertaan, ensin paikallisessa ja sitten TKK:n osastokollegiossa. Siksi koulujen erottaminen omiksi yksiköikseen oli tehokasta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Aluksi opetusta annettiin Tampereen keskustassa, mutta toiminnan kasvaessa toimitilat alkoivat käydä ahtaaksi ja alkoivat siirtyä vuodesta 1973 alkaen vastaperustettuun Hervannan kaupunginosaan. Hervanta oli 1960-luvulla lähinnä korpea, nykyisen kampuksen kohdalla oli pienmaatilan niittyä. Alun perin Hervantaan piti muuttaa myös Tampereen yliopiston, mutta se ryhtyi vastustamaan muuttoa. 1960-luvulla esitettiin myös suunnitelmia näiden kahden Tampereen yliopiston yhdistämisestä. Myös teekkareiden keskuudessa esiintyi epäilyä Hervannan kampusta kohtaan. Yleinen epäilys oli, ettei kampusta ja sen ympärille rakennettavaa kaupunginosaa pystytä rakentamaan toimivaksi riittävän nopeassa aikataulussa. Hervanta onkin rakentunut hiljalleen. Viimeisenä Hervantaan siirtyi arkkitehtuurin osasto, joka toimi keskustassa aina vuoteen 1996. Moni TTY:n varhaisista professoreista on opiskellut osittain Yhdysvalloissa ja TTY:n muistuttaa monin eri tavoin amerikkalaisia yliopistoja.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Yleisesti 1970-luvulla korkeakoulun ja elinkeinoelämän avoin yhteistyö oli joillekin täysin epätoivottavaa. Poliittisessa ilmapiirissä jotkut radikaalit pitivät siivottamana sitä, että korkeakoulut olivat missään tekemisissä teollisuuden kanssa. Teollisuuden kuviteltiin likaavan tieteellisen tutkimuksen. TTY:llä elinkeinoelämäyhteistyö on ollut tärkeää perustamisesta asti. 1970-luvun lopusta lähtien TTY:llä vieraili suomalaisten suuryritysten johtoa Kauppakamarin kutsusta. Tampereen kauppakamarin sen aikainen toimitusjohtaja Matti Hokkanen kuuluu TTY:n monivuotisiin taustavaikuttajiin. Kauppakamari järjesti parikymmentä vierailua, joiden tavoitteena oli kasvattaa yritysten ja korkeakoulun välistä luottamusta. Mukana olivat mm. Valmet, Nokia, Kone, Kemira, Repola, SYP ja KOP. Jo TTKK:n perustamista varten säädetty laki määritteli koulun tavoitteeksi panostamisen tuotekehitykseen, muista yliopistoista poiketen.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: 1980-luvulla Yrjö Neuvo vaikutti professorina merkittävästi TTY:n toimintaan. Hän tuli sähkötekniikan professoriksi 33-vuotiaana vuonna 1977 vähän ennen sähkötalon valmistumista. Hänen professuurinsa aikana tehtiin mm. 30 tietotekniikan väitöskirjaa. Neuvo oli myös 1980-luvun lopulla Suomen akatemian tutkimusprofessorina. Tehtävä oli TTY:n ensimmäinen. 1980-luvulla alkoi myös kansainvälistyminen. Signaalinkäsittelyn laitoksella oli töissä 1980-luvulla 12 eri kansalaisuutta ja laitos oli TTY:n ensimmäinen, joka alkoi antaa säännöllistä opetusta englannin kielellä. Neuvo piti kansainvälistymistä erittäin tärkeänä asiana. Nokia alkoi kiinnostua Neuvon johtaman elektroniikan laitoksen osaamisesta ja perusti lopulta toimipisteen Hervantaan. Vuoteen 1982 mennessä TTY:llä oli 2800 opiskelijaa, ja valmistuneita oli 1700 diplomi-insinööriä ja arkkitehtia, 70 tekniikan lisensiaattia ja 15 tohtoria.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY rekisteröi Suomen internetdomainin (.fi) vuonna 1986. Samalla syntyivät kaksi vanhinta suomalaista internetdomainia, TTY:n tut.fi ja Teknillisen korkeakoulun hut.fi. FI-domainin rekisteröinnin takana oli paljolti silloinen tietojenkäsittelytekniikan apulaisprofessori Juha Heinänen, joka myös ylläpiti alkuaikoina verkon nimipalvelinta. FI-verkkotunnuksia hallinnoitiin TTKK:lla vuoteen 1993, jolloin ne siirrettiin FICIX ry:lle, ja myöhemmin viestintävirastolle.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: 1990-luvun alkupuolella TTY:n toimintaa ohjasi lama ja loppupuolella Nokian halu lisätä jatkuvasti koulutusta. Nämä kaksi pääpiirrettä vaativat yliopiston toiminnassa merkittäviä muutoksia. Laman aikana toiminta järkevöityi ja rahaa oli käytössä aiempaa vähemmän. Laman aikana henkilökunnan määrä väheni, mutta toiminta laajeni. Samalla vuosikymmenellä alkoi opiskelijamäärien huima kasvu, kun uusista osaajista oli kysyntää. Monet toiminnot, kuten siivous, kunnossapito, ulkoalueiden hoito sekä liikunta-, rekrytointi- ja innovaatiopalvelut ulkoistettiin yhteistyökumppaneiden hoidettavaksi. Matematiikan ja fysiikan opettajien koulutuksen käynnistämiseen vaikutti 90-luvulla opetusministeriön toivomus.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:n tutkimus on yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa tuottanut keksintöjä, jotka ovat muuttaneet maailmaa. TTY rekisteröi Suomen internetdomainin (.fi) vuonna 1986 ja hallinnoi Fi-verkkotunnuksia vuoteen 1993 asti. Samalla syntyivät kaksi vanhinta suomalaista internetdomainia, TTY:n tut.fi ja Teknillisen korkeakoulun hut.fi. Tietotekniikan osasto on ollut vahvasti Nokia Oyj:n tuotekehittelyn apuna, esimerkkinä mm. Nokia Communicator. TTY:ltä lähtöisin oleva sumuvalkokangas-keksintö (oikeuden omistaa Seinäjoella toimiva Fog Screen Oy) sai vuonna 2003 Innosuomi-palkinnon. Menetelmä mahdollistaa kuvien ja videon projisoinnin ilmaan. Sumuvalkokankaan keksijät ovat tekniikan tohtorit Ismo Rakkolainen ja Karri Palovuori. TTY:n tutkija Jevgeni Podkletnov esitti vuonna 1992 riittämättömän kokeellisen aineiston perusteella, että painovoima heikkenee pyörivän suprajohdelevyn ympäristössä. Jatkotutkimukset TTY:llä ja Yhdysvalloissa eivät ole johtaneet ilmiön havaitsemiseen.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY on ollut kehittämässä mm. maailman ensimmäistä


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text:
Hervannassa sijaitseva kampus on laajentunut seuraavasti:
Toiminta hieman syrjässä sijaitsevasta Hermitecistä on sittemmin siirtynyt varsinaiselle kampusalueelle. Tähän on vaikuttanut mm. Tietotalon valmistuminen 2000-luvun alussa. Kampusareenan akustiikkaa suunniteltiin tietokonemallinnuksella. Rakennuksessa on auditorio, jossa puhujan ääni kuuluu viimeiselle riville asti ilman äänenvahvistusta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Eri vaiheissa rakennetut rakennukset on yhdistetty käytävillä, jolloin paikasta toiseen pääsee aina siirtymään sisätilojen kautta.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text:
Eri koulutusohjelmien perustamisvuodet:
Tekstiili- ja vaatetustekniikan koulutusohjelmaan otettiin opiskelijoita viimeisen kerran vuonna 2009 ja signaalinkäsittelyn ja tietoliikennetekniikan koulutusohjelmaan vuonna 2012.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Opiskelijoiden ja henkilökunnan määrän kehitys:


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Vuonna 1972 aloitti toimintansa Tampereen teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta (TTKY), joka on sittemmin muuttanut yliopiston nimenmuutoksen myötä oman nimensä Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunnaksi (TTYY). Vuonna 2005 TTYY:n edustajisto korjasi ylioppilaskuntatoiminnan alkaneeksi vuonna 1965, jolloin Tampereen Teekkarit aloittivat toimintansa. Lain mukaan jokaisen perusopiskelijan on kuuluttava ylioppilaskuntaan.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: Leimallista paikalliselle opiskelijakulttuurille on jokavappuinen ensimmäisen vuoden opiskelijoiden kastaminen Tammerkoskessa, ns. teekkarikaste. Siinä 3–6 ensimmäisen vuoden opiskelijaa pudotetaan kerralla hetkeksi nosturinkoukkuun kiinnitetyssä korissa hyiseen Tammerkoskeen vappuna. Tämä kastamisperinne alkoi jo vuonna 1966.Tunnetuimmat TTY:llä opiskelevat urheilijat lienevät olympiatason meloja Jenni Mikkonen, kolmiloikkaaja Aleksi Tammentie sekä Tampereen Pyrinnön Tommi Evilä ja Tero Järvenpää.


title: Tampereen teknillinen yliopisto

text: TTY:llä (erityisesti Festiassa) on kuvattu kohtauksia kahteen maailmanmaineeseen yltäneeseen amatöörielokuvaan: ja The Yes Men, joista jälkimmäisessä joukko pilailijoita esiintyi eräässä TTY:n järjestämässä konferenssissa maailmankauppajärjestö WTO:n "edustajina".


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski on noin 21 000 asukkaan kaupunki, joka sijaitsee 35 kilometriä Tampereelta etelään. Se kuuluu Pirkanmaan maakuntaan. Valkeakoski tunnetaan erityisesti paperiteollisuuden keskuskaupunkina, teollisuuspaikkakuntana ja monipuolisena kulttuuri- ja urheilukaupunkina. Valkeakosken naapurikunnat ovat Akaa, Hattula, Hämeenlinna, Kangasala, Lempäälä ja Pälkäne.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee nykyistäkin kaupunkikuvaa. Sen yli rakennetut riippusillat yhdistävät kaupunginosat toisiinsa ja siitä valjastetusta voimasta syntyivät aikoinaan paperitehtaat. Valkeakoski on paperikaupunki, sillä eräs Suomen ensimmäisistä paperitehtaista, Myllysaaren paperitehdas, perustettiin Valkeakoskelle. Myllysaaren paperitehtaan perinteitä jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas, joka valmistaa tarra- ja kirjekuoripapereita kolmella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski-päivä on 27. lokakuuta.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken nimi tulee paikalla sijainneesta Valkeakoskesta (ääntämys paikallisessa murteessa myös "valkeekoski", "valkiakoski"). Nimen alkuperästä on erilaisia käsityksiä. Sillä on voitu viitata joko kuohuvaan koskeen tai rannoilla sijainneisiin nuotioihin. Nimistöntutkija Timo Alanen on pitänyt oikeana ensin mainittua selitystä. Paikalliset asukkaat käyttävät Valkeakoskesta lempinimeä Koski.


title: Valkeakoski

text: Mansikkapaikka on Valkeakosken kaupungin itselleen ottama lisänimi, jonka tarkoitus on markkinoida Valkeakoskea Pirkanmaalla perheystävällisenä asuinpaikkana. Markkinoinnin tavoitteena on saada lisää asukkaita kaupunkiin.


title: Valkeakoski

text: Mansikkapaikka tulee vanhasta sananlaskusta "Oma maa mansikka, muu maa mustikka."


title: Valkeakoski

text: Sydän-Hämeen alueella alettiin viljellä maata noin 1500 eaa. Tätä ennen asutus oli ollut hajanaista. Rapolan muinaislinnan rakennusajankohdasta ei ole varmaa tietoa, mutta se on suojannut asukkaitaan hyökkääjiltä ensimmäisellä vuosituhannella.


title: Valkeakoski

text: Suur-Sääksmäen mahtipitäjä mainittiin ensimmäisen kerran kirjoituksissa vuonna 1340. Se löytyi paavi Benedictus XII:n julistamasta pannabullasta, joka annettiin veronmaksuista kieltäytymisestä.


title: Valkeakoski

text: 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa alueelle rakennettiin Sääksmäen kirkko. Samoihin aikoihin valmistui Sääksmäen alueelle monia kartanoita. Keskiajalla Valkeakoski oli tunnettu myllykylä, jonne tultiin matkojen takaa veneillä viljaa jauhamaan. 1869 valmistunut kanava käänsi liikemiesten katseet Valkeakoskelle. Rannalle rakennettiin ensin puuhiomo ja paperitehdas, ja 1880 käynnistyi Suomen ensimmäinen selluloosatehdas. Valkeakoski alkoi muuttua myllykylästä teollisuuskeskukseksi, vaikka raskaasti koetellut sisällissota katkaisikin kasvun vuosiksi.


title: Valkeakoski

text: Vanajaveden ja Mallasveden yhtymäkohtaan alkoi hiljalleen kasaantua myllyjä, joihin tultiin vesiteitse jauhamaan viljaa. Kehitys oli suhteellisen hidasta, kunnes Valkeakosken kanava rakennettiin vuonna 1869. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennetut paperitehdas ja puuhiomo saivat 1880-luvulla seurakseen muun muassa Suomen ensimmäisen selluloosatehtaan. Teollisuustaajama alkoi syntyä tehtaiden vetäessä maaseudun asukkaita puoleensa.


title: Valkeakoski

text: Pitkän aikaa Valkeakosken "myllykylä" oli Sääksmäen henkisten palvelujen varassa. Vuonna 1883, kun Valkeakosken kylän väestömäärä nousi jo kolmannekseen koko pitäjästä, sinne rakennettiin tehtaan kansakoulu, mutta vasta vuonna 1910 puinen rukoushuone eli kirkko. Oma pappi Valkeakoskelle saatiin itsenäisen kunnan perustamisen jälkeen. Valkeakoski alkoi kehittyä yhä enemmän erilleen Sääksmäestä ja alueen hallitseminen alkoi tulla hankalaksi.


title: Valkeakoski

text: Sisällissota oli Valkeakoskella erittäin raju johtuen kahtia jakautuneesta valtakäsityksestä. Valkeakoskella menehtyi eniten väkilukuun suhteutettuna kaikista Suomen kunnista, jonka johdosta teollisuus oli pitkään suurissa ongelmissa.


title: Valkeakoski

text: Yhteiskunnallinen murros ja asutuksen nopea kasvu toivat mukanaan Valkeakosken kylälle ja koko Sääksmäelle suuria sosiaalisia vastakohtaisuuksia ja jopa hankaluuksia. Ne heijastuivat myös hallinnon ja yhteiskuntatoimien eri aloille ja johtivat vuonna 1922 Valkeakosken kauppalan perustamiseen. Tuolloin Sääksmäen ja Valkeakosken väkiluvut olivat jo yhtä suuret. Sääksmäen keskiaikaisen kirkon tuhouduttua tulipalossa 1929 valkeakoskelaiset vaativat uutta kirkkoa rakennettavaksi kauppalaan. Kun Sääksmäki päätti jälleenrakentaa historiallisen pyhättönsä, seurakuntienkin ero kävi ajankohtaiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen Valkeakosken talous nousi kasvuun ja väkimäärä moninkertaistui. 1950–1970-luvuilla Valkeakosken johtohahmoihin lukeutui Juuso Walden, jonka aikana tehdaselämä parantui ja jalkapallo muuttui enemmän ammattilaisurheilun suuntaan. Juuso Waldenin aikana Valkeakoskea rakennettiin paperiyhtiön ja kaupungin kiinteällä yhteistyöllä. Waldenin aikana Valkeakoski nousi otsikoihin mm. vastaanottamalla lukuisia valtiovieraita. Hänen aikanaan myös koulutustaso nousi uusien koulurakennusten myötä. Näistä esimerkkinä Tyryn koulu, joka perustettiin Waldenin ja hänen vaimonsa aloitteesta. Sodan jälkeen varsinkin Valkeakosken väkiluku kasvoi nopeasti teollisuuden ja osittain karjalaisen siirtoväestönkin ansiosta. 1950-luvulla Valkeakosken asemakaavaa ryhdyttiin rajusti nykyaikaistamaan.


title: Valkeakoski

text: Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema 1000-paikkainen Valkeakosken kirkko valmistui 1969. Kaupunkioikeudet Valkeakoski sai jo kuusi vuotta aiemmin, 1963. Vuonna 1973 emäpitäjä Sääksmäki liitettiin Valkeakoskeen ja 1975 kaupungin pohjoispuolella sijainnut aikaisemmin Pälkäneeseen kuulunut Painon kylä lähiympäristöineen. Vuonna 1978 suoritettiin osaliitos Hattulan ja Valkeakosken välillä, kun osa seitsemän vuotta aiemmin Hattulaan liitetyn Tyrvännön kunnan kylistä liitettiin Valkeakoskeen. Liitettyjä kyliä ovat Uskila, Mälkiäinen ja Tykölä.


title: Valkeakoski

text: 80-luvulle tultaessa vuosikymmeniä vahvana jatkunut kasvu taittui. Teollisuuden työpaikkojen asteittaisesta vähenemisestä huolimatta Valkeakoski on edelleen eräs Suomen teollistuneimmista kaupungeista. Kaupunkia kohdannut raju rakennemuutos jatkuu vielä 2010-luvullakin. Tähän on yritetty vasta tukemalla monipuolista elinkeinoelämää, sekä lisäämällä koulutustarjontaa.


title: Valkeakoski

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoski on perinteinen teollisuuspaikkakunta, joten Valkeakosken poliittiset voimasuhteet kytkeytyvät pitkälti vasemmistolaisuuteen. Valkeakosken historiassa tämä näkyy aktiivisena poliittisena toimintana. Valkeakosken kaupunginvaltuustossa on kaudella 2017–2021 yhteensä 43 paikkaa, joiden puoluejako on seuraava:Valkeakoski kuuluu Pirkanmaan vaalipiiriin. Valkeakosken kaupunginjohtaja on Jukka Varonen.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken työttömyysprosentti oli vuonna 2011 keskimäärin 12,2%. Valkeakosken työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2009 94,0%. Piristystä Valkeakosken työttömyyteen toi vuoden 2011 tammikuussa toimintansa aloittanut Avilon Oy. Avilon palkkasi syksyn 2010 aikana 200 työntekijää noin 1500 hakijan joukosta, mutta päätyi konkurssiin maaliskuussa 2013. Vuoden 2012 lokakuussa ydinkeskustassa avattu Keskon liikekeskus työllistää arvioiden mukaan 120–140 henkeä.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken suurimmat työnantajat 31. joulukuuta 2015:Valkeakosken keskustassa sijaitsee kolme kauppakeskusta, Koskikara, Torikeskus ja Yhteistalo.


title: Valkeakoski

text: Kauppakeskus Koskikarassa sijaitsee kaupungin suurin elintarvikeliike S-market Valkeakoski. Lisäksi Koskikarassa sijaitsee muun muassa Alko,Koskikaran Kenkä, Valkeakosken Osuuspankki, Silmäasema ja muita peruspalveluihin kuuluvia liikkeitä. Koskikaran katon alla sijaitsee 36 liikettä.


title: Valkeakoski

text: Yhteistalolla sijaitsee muun muassa vuonna 2009 toimintansa aloittanut Kuntokeskus Kanava, R-kioski, Yhteistalon Kukka ja Beauty Flames. Aivan kanavanrannassa sijaitsevan kauppakeskuksen alakerrasta löytyy Bar Panama.


title: Valkeakoski

text: Vuonna 2008 Valkeakoskelle avattiin Lidl. Valkeakosken suurimmat päivittäistavarakaupat ovat Torikeskuksen K-citymarket ja Koskikaran S-market. Lisäksi Valkeakoskella on neljä K-Markettia, S-market Superi ja Sale. Valkeakoskella on myös lukuisia kioskeja, joista kolme on R-kioskeja. Tämän lisäksi Valkeakoskella on muutamia kyläkauppoja.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken pääkatu on Valtakatu. Valtakadulla sijaitsee liikkeitä ja palveluja kuten Sportia, Säästöpankki, Suomen terveystalo, FilmTown ja Nordea. Valtakadun varrella sijaitsee myös kauppakeskus Koskikara.


title: Valkeakoski

text: Muita tärkeitä katuja keskustassa ovat Seurahuoneenkatu, Valkeakoskenkatu, Torikatu, Kauppatori ja Apiankatu. Seurahuoneen kadun varrella sijaitsevat muun muassa nuorisokahvila Barbaari ja Pohjantähti (vakuutusyhtiö). Se on yksisuuntainen katu pohjoiseen päin. Valkeakoskenkadun varrella sijaitsee puolestaan Valkeakosken kaupunginteatteri ja muutamia liikkeitä. Torikadulta pääsee kauppakeskus Koskikaraan, ja kauppakeskuksen kiinni ollessa ravintola Karpuzziin ja Hesburgeriin, jotka sijaitsevat liikekeskuksen katutasossa. Kadun varressa on myös muutamia liikkeitä, kuten SPR-Kirppis, toukokuussa 2011 avattu Cafe Hanna sekä antikvariaatti Willen Wanhat. Kauppatorin reunoilla sijaitsee useita liikkeitä, kuten Instrumentarium, Walkiakoksen apteekki, Info-kirjakeskus, Valkeakosken musiikki, Fennia ja Specsavers-optikko. Apiankatu puolestaan sijaitsee Valkeakosken kanavan eteläpuolella. Apiankadulla sijaitsee kauppakeskus Yhteistalon lisäksi K-Market, Valkeakosken linja-autoasema, Matkahuolto, Danske Bank, Kela, Expert sekä lukuisia kahviloita, ravintoloita ja erikoisliikkeitä.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella on 12 peruskoulua, joista seitsemän on perinteisiä alakouluja sisältäen luokat 1–6 (Haukilan, Kärjenniemen, Leppälän, Rauhalan, Roukon, Sorrilan ja Tarttilan koulut). Näistä Roukon ja Sorrilan koulut ovat suurimmat. Tietolan koulussa on perusopetusta luokille 1–6 sekä pienluokkia ja harjaantumisopetusta. Tietolan harjaantumisopetusta käyttää myös osa naapurikunnista. Lisäksi Valkeakoskella toimii Sassin ja Sointulan koulut, joissa opetusta on vain ensimmäisellä ja toisella luokalla.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella on kaksi yläkoulua: Tyryn koulu ja Naakan koulu. Valkeakosken keskustassa toimi pitkään Apian yläaste ja lukio, mutta koulu lakkautettiin uuden Tietotien lukion rakentamisen alkaessa. Yläasteen opiskelijat siirrettiin Tyryn ja Naakan yläkouluihin ja lukiolaiset evakkoon Hämeen ammattikorkeakoulun tiloihin. Tämä aiheutti paljon kritisointia Valkeakosken kaupunkia kohtaan, koska alun perin kaupunki oli luvannut oppilaiden saavan opiskella koululla uuden lukion valmistumiseen asti, mutta lähetti kuitenkin oppilaat evakkoon ennen aikojaan koulun purkutöitä varten. Koulu kuitenkin seisoi tyhjillään paikoillaan useamman vuoden liikekeskushankkeen myöhästymisen takia. Koulun purkutyöt on tarkoitus vuoden 2011 alussa. Kyseiselle korttelille valmistuu kauppakeskus vuonna 2012. Lisäksi korttelille olisi tarkoitus rakentaa 3 kerrostaloa.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken kaupungille on jätetty valituksia useiden koulujen kunnosta ja osa kouluista onkin asetettu jonkinasteiseen käyttökieltoon. Tietolan koulun olisi tarkoitus muuttaa entisen aikuiskoulutuskeskus Eskolan tiloihin vuonna 2011. Tyryn koulussa aloitettiin 2010 syksyllä teknisen työn luokan remontti. Tavoitteena oli rakentaa koko koulu uudestaan, mutta valtio ei kuitenkaan myöntänyt apurahaa kunnalle, mikä viivästytti remonttia. Tyryn koulun sisätila on arvioitu paikka paikoin erittäin huonoksi. Koulun alarakenteissa on kosteutta. Myös Sointulan koulun remontista on esitetty visioita.


title: Valkeakoski

text: "Valkeakoski Campus" on kaupungin keskustan pohjoispuolella sijaitseva koulukeskittymä. Campukseksi luetaan Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Valkeakosken opetuspiste, Tietotien lukio sekä Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto (VAAO). Campukselle on myös suunniteltu opiskelija-asuntoloita sekä "Lotila Business Gardenia".


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken uusi, Tietotien lukio avasi ensi kertaa ovensa oppilaille syksyllä 2009. Lukiossa on noin 400 oppilasta. Uusi lukio rakennettiin pitkälti nykyteknologia varaan, ja lukiossa ovat esimerkiksi käytössä älytaulut sekä opetustuntien videointi. Oppilaat voivat katsoa tunnit uudelleen videoina. Lukio tekee yhteistyötä HAMKin kanssa. Tietotien lukion rehtorina toimii Pasi Syrjä.


title: Valkeakoski

text: Lukukaudella 2010–2011 Hämeen ammattikorkeakoulun Valkeakosken opetuspisteessä toimii kolme koulutusohjelmaa: automaatiotekniikan (Automation Engineering), tuotantotalouden (Industrial Management) ja "Degree Programme in International Business". HAMKissa opiskelee runsaasti ulkomaalaisia opiskelijoita. HAMK tekee yhteistyötä Tietotien lukion lisäksi Hakan kanssa.


title: Valkeakoski

text:
Campuksen suurin oppilaitos on Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto, jossa opiskelee vuosittain noin 1 400 oppilasta. VAAO rakensi vuonna 2010 uuden osan kouluunsa kaupan ja hallinnon alan siirryttyä keskustasta campukselle.
Lukukaudella 2011–2012 alkavat seuraavat ammattikoulutusohjelmat:


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken ammattikoulussa opiskelee paljon ulkopaikkakuntalaisia. Suurimmat opiskelijamäärät Valkeakosken lisäksi tulevat Tampereelta, Kangasalta, Akaasta, Kylmäkoskelta ja Pälkäneeltä.


title: Valkeakoski

text: Pääosin koko Valkeakosken maaseutu on vanhaa Sääksmäen kunnan aluetta. Valkeakosken keskustaajamassa on 22 kaupunginosaa. Kaupunginosat jakautuvat edelleen osa-alueisiin. Kaupunginosat ja niiden osa-alueet ovat:


title: Valkeakoski

text: Lisäksi näiden kaupunginosien läheisyydessä mutta niiden ulkopuolella sijaitsevat Vanhakylä ja Viuha.


title: Valkeakoski

text: Vuoden 2017 lopussa Valkeakoskella oli 21 136 asukasta, joista 18 429 asui taajamissa, 2 478 haja-asutusalueilla ja 229 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Valkeakosken taajama-aste on 88,1 %. Valkeakosken taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:


title: Valkeakoski

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.


title: Valkeakoski

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Valkeakoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Valkeakoski

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Valkeakosken alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.


title: Valkeakoski

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Valkeakosken kaupungin nykyisellä alueella.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella sijaitsee 83 huoneen hotelli Waltikka. 83 huoneesta kolme on saunallisia sviittejä. Näiden lisäksi Waltikassa on kaksi huonetta liikuntaesteisille. Waltikassa on kaksi ravintolaa: ravintola "Walentina" ja pub "Captain Cook". Waltikassa on myös seitsemän kokouskabinettia ja kuusi ryhmätyötilaa.


title: Valkeakoski

text: Waltikalla on ulkona sijaitsevat tennis- ja lentopallokentät sekä höyrysauna ja useita tavallisia saunoja. Waltikan ravintolassa pidetään konsertteja, joihin mahtuu yleisöä noin 700 henkeä. Vuonna 2008 Waltikassa yövyttiin 15 175 yötä. Keskimäärin noin puolet huoneista oli käytössä koko ajan.


title: Valkeakoski

text: Waltikan yhteyteen suunnitellaan rakennettavaksi kymmeniä lomaosakehuoneistoja 5 vuoden sisällä. Osa huoneistoista sijaitsisi hotellin vieressä sijaitsevan Mallasveden päällä. Näihin huoneistoihin pääsisi myös veneellä.


title: Valkeakoski

text: Apian leirintäalue majoittaa ihmisiä ympäri vuoden. Leirintäalueella on ympärivuotisia mökkejä, huoneita, asuntovaunupaikkoja sekä telttapaikkoja. Leirintäalue on Apianlahden rannalla, ja vuokrattavissa on rantasauna. Leirintäalueella vuokrataan veneitä, kanootteja sekä polkupyöriä. Leirintäalueella toimii myös ravintola. Vuonna 2008 leirintäalueella oli yöpymisvuorokausia 9 347.


title: Valkeakoski

text: Kaupungin rajan sisäpuolella, Sääksmäen sillan läheisyydessä toimii motelli Viidennumero, jossa on huoneiden lisäksi vierasmaja ja ravintola. Metsäkansassa Ilolan maatilamatkailu majoittaa vierailijoita ympäri vuoden, kesällä järvenrantamökkejä ja ympärivuotisesti majoitusta yli 60 petipaikkaa.Savusauna ja palju tilauksesta ryhmille, Maatilalla toimii myös Wanha asema-kahvilaravintola, Ilolan Ratsutalli sekä Ilolan lähipuoti ja Metsäkansan asiamiesposti. Lisäksi Valkeakoskella toimivat Salmisen mökit, mökinvuokrauspalvelu sekä yksityisiä vuokraajia.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken suurin vuosittainen kulttuuritapahtuma on Työväen Musiikkitapahtuma, johon vuonna 2010 osallistui yli 35 000 ihmistä. Sääksmäellä on vieläkin käytössä helka-juhlaperinne. Se on ainoa laatuaan Suomessa.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella järjestettiin ensimmäinen "Onni Rock" vuonna 2007, jolloin pääesiintyjänä oli Ari Koivunen. Vuonna 2008 sen nimi oli "Onni Pop" ja pääesiintyjänä lavalle nousi Anna Abreu. Vuodet 2009 ja 2010 tapahtuma toimi "Onnirokki"-nimellä. Vuonna 2009 esiintyjänä oli Apulanta ja vuonna 2010 Fintelligens sekä Pete Parkkonen. Myös paikallisessa kauppakeskus Koskikarassa järjestetään konsertteja. Muun muassa Anna Abreu, Cheek ja Hevisaurus ovat esiintyneet Koskikarassa.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken useat kulttuurimuseot (Suomen Jalkapallomuseo, Myllysaaren museo, Emil Wikströmin museo ja Kari-paviljonki) ovat tärkeä osa Valkeakosken matkailua. Kesäisin turismia lisää Hakan ottelut jalkapallon Veikkausliigassa sekä vuonna 2010 rakennettu kesäteatteri. Vuonna 2010 kesäteatterissa esitettiin "Pirkko & Åke" -musikaali, joka kertoi Pirkko Mannolan ja Åke Lindmanin välisestä romanssista. Päärooleissa nähtiin Ilkka Koivula ja Iina Kuustonen. Näytelmää kävi katsomassa yli 20 000 henkilöä.


title: Valkeakoski

text: Vuonna 2009 Asuntomessut järjestettiin Valkeakosken Lintulassa. Messujen avajaiset olivat 10. heinäkuuta. Messuille varattu 25 hehtaarin alue oli suurin sitten vuoden 2000 messujen Tuusulassa. Asuntoja rakennettiin yhteensä 42, joista 40 oli näyttelykohteina.


title: Valkeakoski

text: 9. elokuuta päättyneiden messujen teemana oli energiatehokas asuminen. Kävijöitä messuilla oli yhteensä 142 386, joka täytti järjestäjien odotukset.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinlohi, "perunamokko" eli perunasose ja hapanreikäleipä.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskelta pääkaupunkiin ajaa moottoritietä puolessatoista tunnissa ja Tampereelle tai Hämeenlinnaan puolessa tunnissa.


title: Valkeakoski

text: Valkeakosken keskustan vierestä kulkee Seututie 130, joka on entinen Valtatie 3. Valkeakoskelta kulkee myös Valtatie 3 kahdessa kohdassa. Valkeakosken keskustasta kulkee Valtatie 3:lle Seututie 304. Seututie 304:n loppupäästä kääntyy paikallistie 3044, joka vie Toijalaan. Kärjenniemen kohdalla Seututie 304:ltä kääntyy Lempäälään vievä paikallistie. Valkeakosken keskustasta pääsee Seututie 307:ä pitkin Pälkäneelle, ja Seututie 310 vie Kangasalle. Valkeakosken taajaman eteläosasta pääsee myös paikallistietä pitkin Huittulaan, Sääksmäelle. Sääksmäeltä pääsee myös paikallistie 3071:tä pitkin Haukilaan ja sieltä aina Pohjois-Hattulaan.


title: Valkeakoski

text: Helsingin ja Tampereen välisistä linja-autojen pikavuoroista noin 65% pysähtyy Valkeakoskella. Suoria pikavuoroja Tampereelle ja Helsinkiin kulkee päivittäin noin 20 kappaletta suuntaansa. Matka-aika Helsingin osalta vaihtelee kahden tunnin molemmin puolin. Valkeakosken ja Tampereen välillä vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 30 kappaletta suuntaansa. Lauantaisin vuorojen määrä on tästä noin puolet ja sunnuntaisin kolmannes. Matka-aika Tampereelle on vakio- ja pikavuoroilla nopeimmillaan noin puoli tuntia.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskelle on rautatieyhteys Toijalasta. Rata valmistui 1938, ja sillä on ainoastaan tavaraliikennettä, paitsi silloin, kun Haka pelaa Suomen Cupin finaalissa. Tällöin asemalta lähtee perinteinen cup-juna.


title: Valkeakoski

text: Juna-bussi-yhteydellä Toijalan kautta matka-aika Valkeakosken ja Helsingin välillä sekä Valkeakosken ja Turun välillä on nopeimmillaan noin kaksi tuntia. Valkeakosken ja Tampereen välinen matka kestää tätä reittiä noin tunnin. Valkeakosken ja Toijalan välisiä linja-auton vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 15 kappaletta suuntaa kohden. Viikonloppuisin määrä on tästä noin kolmasosa.


title: Valkeakoski

text: Linja-autojen pikavuoroilla Valkeakoskelta pääsee ilman autonvaihtoa myös Nokialle, Ikaalisiin, Seinäjoelle ja Vaasaan. Valkeakoskelta pääsee myös Pietariin muutamia kertoja viikossa pikavuorolla. Suoria vakiovuoroja liikennöidään Valkeakoskelta lisäksi Hauholle ja Pälkäneelle.


title: Valkeakoski

text:
Valkeakoski on järviväylien varrella ja siellä oleva kanava yhdistää Mallasveden ja Vanajaveden.Valkeakoskella toimii useita aktiivisia urheiluseuroja, joista tunnetuin on yleisseura Valkeakosken Haka. Valkeakosken Hakasta irrottautunut "Haka-perheeseen" kuuluva jalkapalloseura Haka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Valkeakosken Hakan hiihtojaosto on yksi Suomen menestyneimpiä hiihtoseuroja. FC Hakan juniorijoukkueita ennen pelataan Valkeakosken Nappulaliigassa, joka on perustettu vuonna 1960.
Valkeakosken Isku-Veikot pelasi ensimmäisen kerran Lentopallon SM-liigaa kausina 1964–1965 ja 1965–1967, jonka jälkeen joukkue palasi divisiooniin pelaten niissä 40 vuotta. Kauden 2006–2007 päätteeksi Isku-Veikot nousi SM-liigaan voittamalla Keski-Savon Paterin yhdellä pisteellä. Isku-Veikot kuitenkin putosi SM-liigasta kauden 2009–2010 päätteeksi, jolloin Isku-Veikkojen edustusjoukkue lopetettiin. Nykyisin Isku-Veikoissa on vain harrastustoimintaa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Apian urheilutalolla Valkeakoskella.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella on menestyvä futsaljoukkue Mad Max, joka pelaa Futsal-liigaa. Valkeakoskella vaikuttavat myös urheiluseurat Valkeakosken Koskenpojat, Pallo-Sepot 44, Valkeakosken uimaseura sekä jääkiekkojoukkue Kiekko-Ahmat, joka pelaa Suomen II-divisioonaa Hämeen alueella. Ahmojen edustusjoukkue lakkautettiin kaudelle 2009-2010, mutta pelaaminen jatkui kaudella 2010-2011...


title: Valkeakoski

text: Sääksmäen Sopu on vuonna 1960 perustettu sääksmäkeläinen jalkapallojoukkue. Sen edustus pelasi kaudella 2010 Tampereen piirin IV divisioonassa.


title: Valkeakoski

text: Vuonna 1991 perustettu Koski-Petankki on valkeakoskelainen petanque-seura. Seura pelaa naisten ja veteraanien SM-sarjassa, sekä yleisen sarjan I-divisioonassa. Seura on Suomen Petanque-Liiton jäsen ja sillä on mestaruuksia erilaisista veteraanikilpailuista.


title: Valkeakoski

text: Valkeakoskella on kaksi tanssiseuraa, joilla on toimintaa: Rocking Flames ja Tanssiseura Marimba. Tanssiseura Marimba on menestynyt rock 'n' roll -tanssissa. Seuran parit ovat voittaneet Suomen mestaruuden vuosina 2005, 2008 ja 2010-2015. Valkeakoskelaisia rock 'n' roll -tanssin Suomen mestareita ovat Jani Lähdesmäki, Anne-Maria Rantala, Jori Huovinen, Heidi Huovinen, Laura Hell, Hanna Lähdesmäki ja Niklas Hagel. Lisäksi seuranparit ovat saavuttaneet lukuisia mitaleja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa. Junioriluokan mitalisteja ovat Mikko Vihervä, Sanni Mäkinen, Niklas Hagel ja Salla Nikkanen. Aikuisten sarjassa puolestaan mitaleille on yltänyt parit Jani Lähdesmäki ja Hanna Lähdesmäki sekä Jori Huovinen ja Laura Hell.


title: Lemi

text: Lemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa Lappeenrannan vieressä Saimaan etelärannalla. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Lemi on väkiluvultaan Etelä-Karjalan maakunnan pienin kunta.


title: Lemi

text: Lemi on tunnettu perinneruoastaan särästä sekä perunastaan, "Lemin punasesta". Peruna onkin yksi Lemin suurimmista vientituotteista. Kunnan musiikkiperinteistä kertoo muun muassa neliääninen virrenveisuu, jota voi kuulla Lemin kirkossa. Modernimpaa musiikkitarjontaa edustaa Lemiltä kotoisin oleva thrash metal -yhtye, Stam1na.


title: Lemi

text: Lemin naapurikunnat ovat Lappeenranta, Luumäki, Savitaipale ja Taipalsaari.


title: Lemi

text: Lemin keskus on kirkonkylä (virallisesti Juvolan kylää), jossa on noin 800 asukasta. Siellä sijaitsevat kunnan peruspalvelut, joita ovat muun muassa kauppa, posti, apteekki, pankit ja hyvinvointiasema (entinen terveyskeskus). Kouluista kirkonkylässä sijaitsee vuonna 1992 rakennettu Lemin koulukeskus. Aiemmin myös Kuukanniemessä oli koulu, mutta se jouduttiin purkamaan homeongelmien takia. Kuukanniemen uuden koulun rakentaminen aloitettiin heinäkuussa 2016 kallion, joka oli suurena osasyynä edellisen koulun homeongelmille, räjäytystöillä. Uusi kuusiluokkaisen koulu valmistuI lukuvuoden 2017 alkuun.


title: Lemi

text: Lemin alueella on kaksi Natura-kohdetta: pieni rapautumajyrkänteinen viborgiittivuori nimeltään Suuvuori ja Jäkälänjärvi, jonka linnusto on hyvin monipuolinen.


title: Lemi

text: Kunnan keskuksen lisäksi Lemin kyliä ovat Ahtiala, Hakulila, Heikkilä, Huttula, Hyvärilä, Iitiä, Juuresaho (ent. Remunen), Juvola, Kaamanniemi, Kuukanniemi, Kapiala, Keskisenpää, Korpela, Kurkela, Kärmeniemi, Laakkola, Lavola, Merenlahti, Metsola, Mikkola, Mikonharju (kuuluu Iitiän kylään), Nisola, Nuppola, Olkkonen, Parkkola, Pöllölä, Ruohiala, Ruomi, Sairala, Sorvarila, Suomalainen, Suoniala, Suontakainen, Sutela, Taipale, Tevaniemi, Torvenniemi, Tuomelanpelto (kuuluu myös Iitiään), Turku, Uiminniemi, Urola, Vainikkala, Välikangas ja Värtölä.


title: Lemi

text: Lemin kaksi ensimmäistä kirkkoa rakennettiin 1600-luvulla, ensimmäinen paloi ja toinen jäi pieneksi. Nykyinen kirkko valmistui vuonna 1786 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1807. Keväällä 2018 Lemin seurakunta päätti yhdistyä Lemin, Taipalsaaren ja Savitaipaleen seurakuntien kanssa. Uuden, kolmen kunnan yhteisen seurakunnan nimeksi tulee Taipaleen seurakunta.


title: Lemi

text: Lemin kunnanjohtaja on Jussi Stoor. Valtuustossa on 21 paikkaa, joista keskustalla on 12 paikkaa kaudella 2017–2021.


title: Lemi

text: Lemin suurin työllistäjä on Lemin kunta. Yksityisistä työnantajista suurimmat ovat paikkakunnalla kiukaita valmistava MISA Oy, maanrakennus T.Kiljunen ja klapikoneita valmistava Agromaster Oy.


title: Lemi

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Lemin Osuuspankki, Agromaster, Misa ja maanrakennus T.Kiljunen .


title: Lemi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Lemi

text: Vuoden 2017 lopussa Lemillä oli 3 063 asukasta, joista 1 619 asui taajamissa, 1 423 haja-asutusalueilla ja 21 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lemin taajama-aste on 53,2 %. Lemin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Lemi

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Iitiän taajama sijaitsee pääosin Lemillä, mutta pieniltä osin myös Lappeenrannassa.


title: Lemi

text: Lemin kotiseutuyhdistys myöntää vuosittain kotiseututekopalkinnon. Sen ovat saaneet muun muassa Laterna Magican ja Taikalyhdyn omistaja Aapo Pekari, yhtye Stam1na, Aarno Parkkola, Teemu Okko ja Lemin nuorisoseuran näytelmäryhmä.


title: Lemi

text: Lemillä on kaksi urheiluseuraa: Lemin Eskot ja Kotajärven Pallo (KoPa). Lemin Eskot on keskittynyt yleisurheiluun ja perinteisiin erätaitoja kehittäviin lajeihin, muun muassa ammuntaan, hiihtoon ja suunnistukseen. KoPa puolestaan on Kuukanniemessä toimiva jalkapallo- ja salibandyseura, joka on perustettu 1961. Lisäksi paikkakunnalla toimii aktiivinen partiolippukunta Lemin Erävä.


title: Lemi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lemillä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Lemi

text: Uusi Taipaleen seurakunta toimii myös Savitaipaleen ja Taipalsaaren kuntien alueilla. 1786 valmistunut, kirkonrakentaja Juhana Salosen suunnittelema Lemin kirkko on Museoviraston mukaan Suomen merkittävimpiä puukirkkoja.


title: Lemi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lemin alueella toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta.


title: Lemi

text: Lemiltä ovat kotoisin muun muassa taidemaalari Elias Muukka (1853–1938), maastohiihtäjä Mirja Hietamies-Eteläpää (1931–2013), Yleisradion uutistoimittaja Jussi Suomalainen (1926- 2001) sekä mainittu metalliyhtye Stam1na.


title: Tammela

text: Tammela on Suomen kunta ja vanha hämäläinen kirkkopitäjä nykyisessä Kanta-Hämeen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on neliökilometriä, josta neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².


title: Tammela

text: Tammelan naapurikunnat ovat Forssa, Hämeenlinna, Jokioinen, Karkkila, Lohja, Loppi, Somero ja Urjala. Entisistä kunnista Tammelan naapureita ovat olleet Koijärvi, Kalvola, Renko, Pyhäjärvi Ul, Pusula, Somerniemi sekä Nummi-Pusula, ja ennen Hämeenlinnan seudun kuntaliitosta 2009 Tammelan rajanaapurina oli nykyisistä kunnista myös Hattula..


title: Tammela

text: Kruunun hallinnossa nykyisen Tammelan alue kuului 1500-luvulla hämäläiseen Loimon, myöhemmin Portaan hallintopitäjään, jonka alue käsitti pääosiltaan silloiset Tammelan ja Someron kirkkopitäjät eli nykyisen Forssan kaupungin sekä Jokioisten, Humppilan ja Ypäjän kunnat ja nykyisen Someron kaupungin mukaan lukien Somerniemi.


title: Tammela

text: Nykyisen Tammelan alueella ovat J. V. Hirsjärven vuodelta 1949 olevan tutkimuksen mukaan sijainneet Portaan ja Saaren kirkkopitäjät. Niiden kirkkojen hävittyä pitäjän nimeksi tuli Tammela, sillä uusi kirkko rakennettiin sennimiseen kylään. Timo Alasen vuodelta 1995 olevan tutkimuksen mukaan Tammelan kirkkopitäjä on mahdollisesti ollut aiemmin nimeltään "Loimo".


title: Tammela

text: 1800-luvulle asti Tammelan kirkkopitäjä käsitti alueeltaan likimain nykyistä Forssaa ja Tammelaa vastanneen Tammelan emäseurakunnan sekä Jokioisten, Humppilan ja Perttulan (likimain sama kuin nykyinen Ypäjä) kappelit. Kun kappeliseurakunnat saivat vuoden 1865 kunnallisasetuksen myötä oman kunnallishallinnon ja itsenäistyivät Tammelasta myös kirkollisesti 1800-luvun loppuvuosikymmenten aikana, kunnallisasetuksen mukainen Tammelan kunta tuli käsittämään vain vanhan emäkirkonläänin.


title: Tammela

text: Tammelaan kuuluneesta Forssan teollisuusyhdyskunnasta muodostettiin itsenäinen kauppala vuonna 1923, jolloin Tammelan kunta sai suurin piirtein nykyiset rajansa. Forssan itsenäistyessä Tammelan kunnan pinta-ala väheni 88,4 km² ja asukasluku lähes 8 000 henkilöllä. Kalvolan kunnasta liitettiin 72 km²:n suuruinen Patakankaan alue Tammelaan vuonna 1956. Liitos toi kuntaan 252 uutta asukasta. Vuonna 1971 Tammelasta liitettiin puolestaan 9 km²:n kokoinen Lempään alue Forssaan. Asukkaita sinne siirtyi 100.


title: Tammela

text: Kunnan nimen alkuperästä on erilaisia selityksiä. Tavallisin niistä on johtaa nimi tammesta, vaikka tammen luontainen levinneisyys ei yllä aivan Tammelaan saakka, sillä lähimmät esiintymät lienevät Vihdin seudulla ja Lohjalla. Koska tammi kasvaa pihapuuna Tammelassa melko hyvin, niin voisi olettaa että nimi juontuisi ennen alueella kasvaneesta suuresta pihatammesta. Toinen mahdollinen kantasana on ruotsin kielen sana "damm" eli pato, joka viittaisi Loimijoen koskiin. Yksi vaihtoehto on myös seudun kantatalo, jonka nimi siirtyi kylän nimeksi. Tammelan kylä mainittiin asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1423.


title: Tammela


title: Tammela

text: Pääosa nykyisestä Tammelan alueesta luetaan Tammelasta Urjalan, Hämeenlinnan, Hattulan, Lopen, Karkkilan, Nummi-Pusulan ja Someron alueille ulottuvaan Tammelan ylänköön, joka on karua ja harvaan asuttua moreenimaata erotuksena ympäröivistä tiheämmin asutuista viljelyseuduista.


title: Tammela

text: Paitsi moreenimuodostumia, kuten drumliineja, Tammelan ylängöllä on myös harjuja, joista nähtävyyksinä tunnettuja ovat Kaukolanharju Saaren kansanpuistossa ja Kyynäränharju Liesjärven kansallispuistossa. Näiden ohella on Salpausselkiin liittyviä reunamuodostumia ja harjudeltoja, kuten Pernunnummi Lopen ja Tammelan rajalla.


title: Tammela

text: Korkeuserot ylängöllä ovat pieniä, paitsi reunoilla missä kallioperän murrokset jyrkentävät pinnanmuotoja. Tammelan ylänköön luetaan myös eteläisen Suomen suurimpiin soihin kuuluva Torronsuo. Länsiosat Tammelasta liittyvät Loimijokilaakson viljelysmaisemiin yhdessä Jokioisten, Humppilan ja Ypäjän kanssa ja siellä on myös savimaita.


title: Tammela

text: Vesistöaluejaossa pääosa Tammelasta kuuluu Kokemäenjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen eteläisen sivujoen Loimijoen valuma-alueeseen.


title: Tammela

text: Loimijoki saa alkunsa Tammelan ja koko Loimijoen valuma-alueen suurimmasta järvestä, Tammelan Pyhäjärvestä. Pyhäjärveen ovat laskeneet lounaasta Kalliojärvi, joka nyttemmin on kuivattu pelloksi, ja Torronsuon kansallispuistoon kuuluva umpeenkasvanut Talpianjärvi.


title: Tammela

text: Tammelan kylistä Pyhäjärven rannalla sijaitsevat Tammelan Kirkonkylä, Kytö, Tammelan Pappila, Hevoniemi, Kaukola ja Riihivalkama. Kuivatun Kalliojärven rannalla ovat sijainneet Kallion ja Häiviän kylät. Talpianjärven rantakyliä ovat Talpia ja Sukula.


title: Tammela

text: Idästä Pyhäjärveen laskee Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Tammelan kunnan ja Forssan kaupungin nykyään omistaman Saaren kansanpuiston sivuitse Kuivajärvi, joka kerää vedet suuresta osasta Tammelan aluetta ja osittain myös naapurikunnista Hämeenlinnasta, Hattulasta, Lopelta ja Somerolta.


title: Tammela

text: Kuivajärveen rajoittuvia tai sen rantakyliä ovat Saari, Kankainen, Hykkilä, Lunkaa, Porras ja Ojanen.


title: Tammela

text: Kuivajärveen laskee etelästä Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki. Siihen yhtyy Tammelan Portaan kylän luona Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan, aiemmin Rengon rajalla sijaitsevasta Pääjärvestä alkunsa saava Ilmetynjoki. Liesjärveen laskevat lännestä Liesjärven kansallispuiston alueella Kyynärä, Tapolanjärvi ja Ruostejärvi. Etelästä Someron, aiemmin Somerniemen alueelta Liesjärveen laskee Salkolanjärvi.


title: Tammela

text: Tammelan kylistä Turpoonjoen varrelle sijoittuu Porras ja Liesjärven rannalle Liesjärvi. Salkolanjärven rannalla Somerolla, aiemmin Somerniemellä on Salkolan kylä.


title: Tammela

text: Pohjoisesta Kuivajärveen laskee Tammelan Pehkijärvestä alkunsa saava Myllyjoki, johon laskevat Alhonojaa pitkin Mustialanlammi ja osittain Forssan puolelle ulottuva Kaukjärvi. Pehkijärveen laskee luoteesta Susikaslammista Vaihijoki, jonka nimenä ylempänä on Susikkaanjoki. Sen latvajärviä ovat Lunkijärvi Tammelan ja Forssan, aiemmin Koijärven rajalla ja joukko pikkujärviä, joista suurimmat ovat Liesjärvi, Teurajärvi ja Pitkäjärvi Tammelassa. Koillisesta Pehkijärveen laskee Kuuslammista alkunsa saava Teuronjoki, jonka latvajärviä ovat Ojajärvi Tammelassa, Kanajärvi Tammelan ja Hämeenlinnan, aiemmin Kalvolan rajalla, Sotkajärvi Hämeenlinnan ja Hattulan rajalla, aiemmin Hattulassa ja Pukarojärvi Hattulassa. Etelästä Pehkijärveen laskee vielä Oksjoen kautta Oksjärvi.


title: Tammela

text: Kaukjärven rantakyliä ovat Tammelan puolella Mustiala ja Kaukjärvi sekä Forssan puolella Järvenpää, Kuusto ja Lunttila. Susikkaanjoen varrella on Tammelan Susikkaan kylä. Teuronjoen ja sen latvahaarojen varsille syntyneitä kyliä ovat Teuro ja Kuuslammi Tammelassa ja Kanajärvi Hämeenlinnassa, aiemmin Kalvolassa.


title: Tammela

text: Luoteessa, Mustialan ja Kaukjärven kylien takamailla Tammelan alueelle ulottuvat Jokioisissa Loimijokeen laskevan Loimijoen sivujoen Jänhijoen latvahaarat Peräjoki, Heinijoki ja Myllyoja, joihin laskevat Jänijärvi Kaukjärven Saukoniemenkulmalla, Heinijärvi Mustialan Heinämaankulmalla ja Särkijärvi, Saloistenjärvi, Kyynäräjärvi, Valkjärvi ja Kuivajärvi Mustialan takamailta. Loimijoen toiseen sivujokeen Kojonjokeen eli Koijokeen laskee samalla alueella Tammelan Mustialan ja Forssan, aiemmin Koijärven, Kojon kylien rajalla sijaitseva Valijärvi.


title: Tammela

text: Pohjoisessa pieni osa Tammelan nykyisestä alueesta jää Kokemäenjoen vesistön Vanajan reittiin laskevan Tarpianjoen latvahaarojen varsille. Täällä Tammelan ja Urjalan rajalla sijaitsevan Hirsjärven läheisyydessä on Tammelan Pikonkorven erämaakylä ja likimain vedenjakajalla Teuronjoen latvahaaroja vastaan toinen Tammelan ja Kalvolan rajoille syntynyt Tammelan erämaakylä Torajärvi. Vanajaveden reittiin Janakkalan Kernaalanjärven kautta laskee myös pari pientä harjujärveä Pernunnummella Lopen ja Tammelan rajalla.


title: Tammela

text: Lounaisin kulma Tammelasta kuuluu Paimionjoen vesistöalueeseen. Täällä Tammelan puolelle ulottuvat Somerolta Paimionjoen sivujoen Pajulanjoen latvahaarat, joiden varsilla sijaitsevat Tammelan Torron, Patamon ja Letkun kylät. Tämän vesireitin latvajärviä ovat Tourunjärvi, Haiponjärvi ja Valajärvi Tammelassa ja Valkjärvi Tammelan ja Someron, aiemmin Somerniemen, rajalla.


title: Tammela

text: Karjaanjoen vesistöön Tammelasta kuuluvat Onkimaanjärvi Karkkilan, Lopen ja Tammelan rajalla ja Kivijärvi Lopen ja Tammelan rajalla.


title: Tammela

text: Tammelan tärkeimmät liikenneväylät ovat Helsingin ja Porin välinen valtatie 2, Turun ja Hämeenlinnan välinen valtatie 10 ja Forssan ja Riihimäen välinen kantatie 54. Tammelan koillisosan Teuron ja Lautaportaan kylien kautta kulkee seututie 283 Lopen suunnasta Urjalaan ja tiestä erkanee Lautaportaalla seututie Kalvolaan. Tammelan eteläosan halki kulkee historiallinen Hämeen härkätie, joka on nykyisinkin tärkeä seututie Someron ja Salon suuntaan. Härkätiestä erkanee Portaan kylässä seututie Nummi-Pusulan suuntaan.


title: Tammela

text: Tammela kutsuu itseään Suomen Hakkapeliittapitäjäksi, koska 30-vuotisen sodan aikana suhteellisesti eniten hakkapeliittoja otettiin juuri Tammelasta.


title: Tammela

text: Tammelan alueella on seitsemän kohdetta, jotka Museovirasto on määritellyt valtakunnallisesti merkittäviksi rakennetuiksi kulttuuriympäristöiksi. Ne ovat Hämeen härkätie (Tammelassa yhdystiet 2802 ja 2824), Korteniemen metsänvartijan tila, Mustialan maanviljelysopisto, Saaren kartano ja Saaren kansanpuisto, Tammelan kirkko sekä Teuron ja Torron kylät.


title: Tammela

text: Tammelan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla veripalttu, ryynimakkara ja mämmi.


title: Tammela

text: Nykyisen Tammelan historiallisia kyliä ovat:


title: Tammela

text: Näiden lisäksi nykyisen Tammelan kyliä ovat Heinu, Iittala, Kotkajärvi, Kutinen, Orjanhirsi, Sauvala ja Taljala. Näistä pääosaltaan Kalvolaan kuuluvista kylien takamaista pieniä osia tuli kuulumaan Tammelaan, kun Kalvolassa Tammelan rajalla sijainneen Patakankaan koulupiirin alue liitettiin vuonna 1956 Kalvolasta Tammelaan.


title: Tammela

text: Vuonna 2008 perustettiin Tammelan kylät ry, jonka tehtävänä on toimia kylätoimintayhdistysten yhteistyöfoorumina, kylä- ja asukas- toiminnan kehittäjänä ja edunvalvojana, sekä kotiseututyön edistäjänä Tammelan kunnan alueella.


title: Tammela

text: Vuoden 2017 lopussa Tammelassa oli 6 155 asukasta, joista 3 053 asui taajamissa, 3 066 haja-asutusalueilla ja 36 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tammelan taajama-aste on 49,9 %. Tammelan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:


title: Tammela

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Tammelan kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Forssan keskustaajaman kanssa.


title: Tammela

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tammelassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Tammela

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tammelan alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.


title: Kielletty kaupunki

text: Kielletty kaupunki (pinyin "Zijincheng") on palatsialue Pekingin keskustassa Kiinassa. Alue oli aikoinaan Kiinan keisarien asuinalue ja maan hallintokeskus. Nykyisin alue on palatsimuseo. Kielletty kaupunki on malliesimerkki kiinalaisesta arkkitehtuurista ja rakennustekniikasta, ja sen valmistuttua vuonna 1420 sillä oli seuraavien 300 vuoden ajan vaikutusta Qing-dynastian aikaisiin hallintorakennuksiin.


title: Kielletty kaupunki

text: Alueen rakentaminen aloitettiin Ming-dynastiaan kuuluvan keisari Yonglen aikana vuonna 1406, ja hovi otti sen käyttöön vuonna 1420. Alue sai nimensä siitä, että useimmilta alamaisilta oli pääsy sinne kielletty, ja ainoastaan keisari itse sai liikkua alueella vapaasti.


title: Kielletty kaupunki

text: Kielletty kaupunki ei enää Kiinan vallankumouksen 1911–1912 jälkeen ollut hallinnon keskuspaikka, ja osa rakennuksista on tuhoutunut, mutta yleisesti ottaen se on kuitenkin säilynyt. Viimeinen keisari Pu Yi sai asua siellä vuoteen 1924. Aluetta on kunnostettu 1900-luvun lopulla, ja vuonna 1987 se nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi.


title: Kielletty kaupunki

text: Kielletyn kaupungin sivut ovat noin 1 000 × 800 metriä. Muurit ovat yli kymmenen metriä korkeat. Alue on 72 hehtaarin laajuinen.


title: Kielletty kaupunki

text: Muureilla ympäröidyn rakennuskompleksin arkkitehtuuri noudattaa tarkasti kiinalaisia fengshui-periaatteita. Alue on rakennettu pohjois–etelä-suuntaisesti, kuten muukin Peking. Kaikki alueen tärkeimmät rakennukset on suunnattu etelään auringon kunniaksi. Rakennusten ja juhla-aukioiden järjestys kuvastaa keisarillista valtaa ja korostaa yksilön vähäpätöisyyttä.


title: Kielletty kaupunki

text: Palatsialueen eteläosassa on suuria rakennuksia, joissa hallitsijat hoitivat virallisia seremonioita ja valtioasioita. Pohjoisosassa oli asuinpalatseja sekä suuria halleja puolivirallisia tilaisuuksia varten.


title: Kielletty kaupunki

text: Alueen merkittävimpiä rakennuksia ovat eteläinen sisäänkäynti Keskipäivän portti (Wu), Ylimmän harmonian halli (Taihedian) sekä keisarillinen puutarha (Yuhuayuan). Keskipäivän portti on 38 metriä korkea ja yksi alueen korkeimmista rakennuksista, ja sen alkuperäisiä tarkoituksia oli olla keisarin julistusten ja esiintymisten taustana. Portin takana on 140 × 210 metrin laajuinen piha, jonka halki virtaa Kultainen joki. Joen ylittää viisi marmorista siltaa, jotka johtavat Ylimmän harmonian portille. Portin pohjoispuolella on ulompi sisäpiha, joka on Kielletyn kaupungin sydämessä. Siellä on kolmen hallintorakennuksen reunustama tasanne ja suuri aukio. Tämä alue on noin kolmen hehtaarin laajuinen. Sen vierellä on Ylimmän harmonian halli, jossa on keisarin valtaistuin. Salin pinta-ala on 64 × 37 metriä, ja se yhtä korkea kuin Keskipäivän portti. Ylimmän harmonian halli on suurin Kielletyn kaupungin yksittäisistä rakennuksista. Se oli arvokkain valtaistuinsali, jota käytettiin suurissa juhlissa. Hallin pohjoispuolella oleva pienempi paviljonki, Täydellisen sopusoinnun halli, oli keisarin käytössä esimerkiksi hänen valmistautuessaan vastaanottoihin. Kolmas pääpalatsi on Sopusoinnun säilyttämisen halli, jota käytettiin suurvasallien vastaanottamiseen ja muihin suuriin banketteihin.


title: Kielletty kaupunki

text: Taivaallisen puhtauden portti johtaa palatsialueen takaosan pihalle. Siellä on jälleen kolme palatsia, jotka ovat kuitenkin eteläisempiä palatseja pienempiä.


title: Kielletty kaupunki

text: Maallisen tyyneyden portti vie keisarilliseen puutarhaan, jonka orgaaninen muoto rikkoo alueella vallitsevan jäykän symmetrian. Puutarha oli keisarin lepopaikka, ja siellä on puita, kalalammikoita, kukkaistutuksia ja veistoksia sekä taolainen temppeli. Länsipuolella oli kolmen viimeisen keisarin yksityisasunnot. Siellä oli myös keisarinnan ja keisarillisten sivuvaimojen asuntoja; niiden paikalla on nyt taidekokoelmia. Itäpuolella asui myös kuningasperheen naisia ja myös useimmiten kruununperillinen. Siellä on nykyisin näyttelytiloja.


title: Kielletty kaupunki

text: Kielletyn kaupungin palatsimuseossa on noin miljoona taide-esinettä, joista useimmat ovat kuuluneet Ming- ja Qing-dynastian hoveille. Taide-esineisiin kuuluu maalauksia, keramiikkaa, kultaisia, hopeisia ja pronssisia esineitä, jade-esineitä, koruommeltöitä, lakkatöitä ja lakattua emalia. Niiden lisäksi museossa on hovin käyttämiä tavaroita, kuten koruja, kelloja, lääkkeitä, huonekaluja ja sisustustarvikkeita.


title: Jenny von Westphalen

text: Jenny von Westphalen (12. helmikuuta 1814, Salzwedel – 2. joulukuuta 1881, Lontoo), myöhemmin Jenny Marx, tunnetaan saksalaisen filosofin ja yhteiskuntatieteilijän Karl Marxin vaimona. Hän syntyi aristokraattiseen sukuun, mutta meni naimisiin Marxin kanssa, joka kuului vastaavasti alempaan porvaristoon. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Jenny, Laura, Edgar, Heinrich, Franziska, Eleanor ja yksi, joka kuoli ennen nimen antamista. Vain Jenny, Laura ja Eleanor selviytyivät teini-ikäisiksi asti. Jenny kuoli syöpään juuri ennen isäänsä. Eleanor Marx teki itsemurhan 1898 – alun perin tarkoituksena oli tehdä kaksoisitsemurha "sulhasen" Edward Awelingin kanssa, mutta tämä jätti oman myrkkynsä juomatta. Laura ja hänen miehensä Paul Lafargue tekivät itsemurhan pari vuotta ennen Venäjän vallankumousta.


title: Mihail Bakunin

text: Mihail Aleksandrovitš Bakunin (, 30. toukokuuta 1814 Prjamuhino – 1. heinäkuuta 1876 Bern) oli venäläinen vallankumouksellinen, jota ranskalaisen Pierre-Joseph Proudhonin ohella pidetään nykyisen anarkismin oppi-isänä ja myös sen merkittävimpänä vaikuttajana.


title: Mihail Bakunin

text: Bakunin matkusteli koko elämänsä ajan eri puolilla Eurooppaa tutustuen lukuisiin aikakauden merkittäviin vaikuttajiin. Lisäksi hän harjoitti vallankumouksellista toimintaa myös käytännön tasolla, muun muassa osallistumalla kansannousuihin. Aktivisminsa vuoksi Bakunin vangittiin ja karkotettiin Siperiaan, josta hän kuitenkin onnistui pakenemaan. Myöhempinä elinvuosinaan Bakunin siirtyi ajattelussaan kohti anarkismia ja oli mukana kansainvälisen työväenliikkeen ensimmäisessä internationaalissa, joka lopulta hajosi Bakuninin ja Karl Marxin välisiin erimielisyyksiin. Hajaannus näkyy edelleen työväenliikkeen jakaantumisessa marxilaisiin sosialisteihin ja anarkisteihin. Bakuninin keskeinen Marxista poikkeava näkemys oli, että "työläisten valtion" perustamisen sijasta valtio ja kaikki muut sortojärjestelmät pitää vallankumouksen yhteydessä tuhota.


title: Mihail Bakunin

text: Tverin kuvernementissa syntynyt Bakunin kuului varakkaaseen aatelissukuun. Hänen diplomaattina toiminut isänsä omisti tiettävästi 500 maaorjaa, mutta oli kuitenkin ajatusmaailmaltaan liberaali osallistuen muun muassa vuoden 1825 dekabristikapinaan. Täytettyään 14 vuotta Bakunin aloitti opiskelun pietarilaisessa sotilaskatemiassa, josta hänet erotettiin kuuden vuoden opiskelujen jälkeen 1834 huonojen arvosanojen vuoksi. Tämän jälkeen Bakunin palveli Venäjän keisarillisessa kaartissa kahden vuoden ajan. Hän erosi palveluksesta, koska ei pystynyt hyväksymään näkemäänsä puolalaisten kohtelua.


title: Mihail Bakunin

text: Luovuttuaan sotilasurastaan 21-vuotiaana Bakunin muutti Moskovaan, jossa hän opiskeli filosofiaa. Nikolai Stankevitšin johtamassa ryhmässä Bakunin tutustui muun muassa Kantin, Schellingin, Fichten ja Hegelin ajatuksiin. Hän perusti myös oman opintopiirin ja käänsi venäjäksi joitakin Fichten teoksia. Lisäksi Bakunin tapasi panslavismiin kannattajia, kuten Konstantin Aksakov, Pjotr Tšaadajev ja Aleksandr Herzen.


title: Mihail Bakunin

text: Vuonna 1840 Bakunin matkusti Berliiniin, jossa hän pian liittyi kaupungissa vaikuttaneeseen sosialistiseen opiskelijaliikkeeseen. Kolme vuotta myöhemmin Bakunin muutti Dresdeniin ja luopui samalla lopullisesti akateemisesta urasta keskittyen jatkossa vallankumoukselliseen toimintaan. Venäjän hallitus oli koko ajan tietoinen Bakuninin aikeista tsaarinvallan kumoamiseksi ja määräsikin hänet palaamaan kotimaahansa. Bakunin matkusti kuitenkin Zürichiin, jossa hän oleskeli puolen vuoden ajan viettäen paljon aikaa radikaalin sosialistin Wilhelm Weitlingin seurassa. Hänen pidätyksensä jälkeen Venäjän Bernin lähettiläs määräsi Bakuninin jälleen palaamaan kotiin, mutta tämä päätti seuraavaksi suunnata Brysseliin. Bakunin tapasi kaupungissa muun muassa puolalaisia itsenäisyysaktivisteja. Heidän joukossaan oli myös Karl Marxin ja Friedrich Engelsin tuttavapiiriin lukeutunut Joachim Lelewel.