title: Haltija

text: Osa haltijoista asui ihmisten elinpiirissä, ja oli suhteessa näihin. Näitä olivat esimerkiksi rakennusten haltijat ja hedelmällisyyden ja omaisuuden haltijat, joita kutsuttiin myös tontuiksi. Eri rakennuksille oli omat haltijansa, oli esimerkiksi saunanhaltijat, huoneenhaltijat, kirkonhaltijat, kodinhaltijat, myllynhaltijat, riihenhaltijat. Myös pihaa, karjaa, peltoa tai maaomaisuutta saattoi hallita haltija. Satoon ja hedelmällisyyteen saattoivat vaikuttaa haltijat, kuten pekko. Haltijat auttoivat harvemmin ihmisiä ilmaiseksi. Usein haltijoille piti uhrata tai luovuttaa jotakin, esimerkiksi ruokaa. Ruoan uhraaminen talon maan haltijalle saattoi tapahtua haltiaeläimiä kuten elättikäärmettä ruokkimalla.


title: Haltija

text: Maan haltija on suomalaisessa kansanperinteessä eräs nimitys perhettä, taloa, satoa, karjaa ja pihapiiriä hoitavalle ja vartioivalle olennolle. Olennon nimitys tulee maa-sanan merkityksestä "maaomaisuutena". Maan haltijaa ei pidä sekoittaa maahisiin, jotka olivat yleensä ihmisten elinpiirin ulkopuolisia, usein vihamielisiä "maaperän" haltijoita.


title: Haltija

text: Ihmisillä saattoi olla omat henkilökohtaiset haltijansa, jotka toimittivat asioita isäntänsä tai emäntänsä puolesta. Näitä olivat esimerkiksi parat. Ikivanhan perinteen mukaan jokaisella terveellä ihmisellä on suojelushaltija eli luonto.


title: Haltija

text: Luonnossa oli paljon haltijoita. Eri maastoilla ja luonnonkohteilla ja elollisilla olennoilla oli omat haltijansa. Samaan tapaan myös tärkeimmillä aineilla ja luonnonvoimilla, kuten raudalla ja tulella, oli haltijansa. Kaikista edellä mainitun kaltaisista haltijoista käytetään tässä nimitystä ympäristön haltija. Usein ympäristön haltijat toimivat isoina joukkoina, joista käytettiin nimitystä väki. Joidenkin ympäristöjen, kuten metsän ja veden haltijoiden uskottiin auttavan saaliseläinten pyynnissä. Toiset, kuten maahiset, taas olivat lähinnä vihamielisiä ja haitallisia ihmisille. Myös joitakin ympäristön haltijoita, kuten vuoren, raudan ja tulen haltijoita, saatettiin käyttää ihmisten suojeluun ja apureina.


title: Haltija

text: Suomalaisissa ja karjalaisissa uskomuksissa merkittäviä luonnonhaltijoita olivat esimerkiksi metsänhaltijat eli metsänväki ja vedenhaltijat eli vedenväki, maaperän haltijat eli maahiset eli maanväki ja vuoren- ja kallionhaltijat eli vuorenväki. Näihin verrattavissa olevia ympäristöjen haltijoita olivat raudan haltijat eli raudan väki, tulen haltijat eli tulen väki, pajan haltijat eli pajan väki.


title: Haltija

text: Eri eläimille oli omat haltijansa, suurimmat näistä olivat eläinlajien kantavanhempia, suomalaisessa mytologiassa emuita. Nämä ja eräät muut luonnonhaltijat vaikuttivat merkittävästi ihmisten elämään esimerkiksi vaikuttamalla säähän, riistaonneen tai kalaonneen. Muun muassa uhraamalla pyrittiin miellyttämään luonnonhaltijoita, jotta nämä parantaisivat ihmisten olosuhteita.


title: Haltija

text:
Haltijat voivat esiintyä korostetusti jonkun vartijoina, siten, että ne häiritsevät tunkeilijoita tai epäkohteliaasti käyttäytyviä, ajavat nämä tiehensä tai jopa käyvät kimppuun. Tällainen olento saattaa olla loihdittu vartioimaan isäntänsä tai emäntänsä omaisuutta, aarretta tai rajaa. Myös ympäristön haltijat vartioivat alueitaan, mutta eivät yleensä näin voimakkaasti.
Erilaisia vartija-olentoja:


title: Haltija

text: Modernissa fantasiakirjallisuudessa haltijat – useimmiten kirjoitusasussa "haltiat" – esiintyvät yleensä suippokorvaisina, likimain ihmisten kokoisina ja muutenkin ihmistä muistuttavina olentoina. Fantasian haltijat ovat peräisin ennen kaikkea angloamerikkalaisesta perinteestä.


title: Haltija

text: Vaikutusvaltaisimmat haltijat ovat jumalia, esimerkiksi jos ne hallitsevat säätä tai merta. Vähäisemmät haltijat voivat esiintyä suurena joukkona tai taikavoimana, joka pitää hallussaan jotakin kohdetta tai elementtiä luonnossa. Tällainen haltijajoukko tunnetaan suomalaisessa mytologiassa väkenä. Väet ovat ikään kuin luonnonvoimia tai luonnolakeja. Esimerkiksi se, että tuli polttaa, johtuu siitä, että tulessa elävä tulen väki on vihaista.


title: Haltija

text: Jotkin haltijat ymmärretään ruumiillisiksi taruolennoiksi. Useimmiten nämä muistuttavat ihmistä, mutta ovat usein pienempiä. Varsinkin ihmisten kodin ja pihapiirin haltijat koetaan usein ihmishahmoisiksi. Käsitykseen vaikuttaa ehkä uskomus, että talon perustaja tai vanha isäntä muuttuu kuoltuaan haltijaksi. Suomalaisessa mytologiassa ruumiillisia taruolento-haltijoita ovat muun muassa tontut, parat, menninkäiset ja monet muut. Nykysaduissa tontut ovat pieniä ja herttaisia pikkuihmisiä, mutta tonttua muistuttava para on entisaikaan ajateltu pelottavan näköiseksi olioksi.


title: Haltija

text:
Haltijoita on hyvin erinäköisiä. Matti Sarmelan mukaan suomalaisen kansanperinteen haltijoiden monenkirjavasta joukosta voidaan löytää viisi suhteellisen yleistä ulkonäön tyyppiä:
Sarmelan mukaan hieman harvinaisempi tyyppi on kiiltävänappinen, kirjavapukuinen vartiosotilasta muistuttava hahmo, joka on yleensä metsänhaltija.


title: Abortti

text: Abortti eli raskaudenkeskeytys (indusoitu abortti, "abortus arte provocatus" eli aap) tarkoittaa raskauden keinotekoista päättämistä poistamalla alkio tai sikiö kohdusta silloin, kun abortoitavan ei tiedetä kuolleen kohtuun ennen keskeytystä. Raskaudenkeskeytyksiksi lasketaan Suomessa myös monisikiöraskauksien osakeskeytykset. Raskauden keskeytystä haluavalle naiselle on annettava ratkaisunsa pohjaksi riittävästi asiallista tietoa keskeytysmenetelmistä, mutta myös psyykkistä tukea. Keskeytys ei vaikuta tulevaan hedelmällisyyteen, jos se sujuu ilman komplikaatioita. Aborttia hakeneen raskaudenkeskeytys suoritetaan lääkkeillä tai imukaavinnalla, jota seuraa jälkitarkastus. Myöhäinen abortti suoritetaan käynnistämällä lääkkeellisesti synnytys.


title: Abortti

text: Abortti tunnettiin Rooman valtakunnassa.


title: Abortti

text: Katolisissa maissa abortin vastustus on tyypillisesti korkeaa. Abortti laillistettiin ensimmäisenä Euroopan maana Neuvosto-Venäjällä vuonna 1920. Neuvosto-Venäjällä abortin laillistamista perusteltiin sillä että ei ole ehkäisymenetelmien saatavuutta ja sillä että naisten tarvitsee osallistua työvoimaan. Seuraava abortin laillistanut Euroopan maa oli Islanti vuonna 1936.


title: Abortti

text: Suojaamatonta yhdyntää seuraavan 72 tunnin aikana voidaan käyttää jälkiehkäisyä, joka pyrkii estämään hedelmöittyneen munasolun kiinnittymisen kohdunseinämään. Tällöin jälkiehkäisypilleri estää raskauden tapahtumisen, eikä raskaudenkeskeytystä tarvita. Jos jälkiehkäisy ei toimikaan tai sitä ei ole käytetty ja raskaus on käynnistynyt, niin voidaan turvautua joko lääkkeelliseen tai kirurgiseen aborttiin.


title: Abortti

text: Lääkkeellinen keskeytys tehdään kahden lääkkeen yhdistelmällä (mifepristoni ja prostaglandiini). Keskeytys aloitetaan poliklinikalla ottamalla suun kautta mifepristoni-tabletti ja kahden päivän kuluttua seuraavalla käynnillä annetaan prostaglandiinia. Vaihtoehtoisesti prostaglandiinin voi ottaa myös kotona, jolloin kyseessä on niin sanottu kotikeskeytys.


title: Abortti

text:
Lääkkeellisessä keskeytyksessä alavatsakivut ja pahoinvointi ovat tavanomaisia, lisäksi jälkivuoto kestää 1–3 viikkoa. Noin 2–4 prosentissa lääkkeellisesti keskeytetyissä tapauksissa kohtu ei tyhjene kokonaan, jolloin tarvitaan imukaavintaa.
Kirurgisista keskeytystavoista yleisin on imukaavinta, joka suoritetaan useimmiten kevyessä nukutuksessa. Esilääkityksenä voidaan antaa mifepristonia, joka pehmittää kohdunkaulakanavaa toimenpidettä varten. Kohdusta tyhjennetään raskausmateriaali emättimen kautta imemällä ja kaapimalla. Koko toimenpide kestää noin 15 minuuttia. Kotiin pääsee pari tuntia toimenpiteen jälkeen, ja jälkivuoto kestää muutamia päiviä.


title: Abortti

text: Myöhäinen raskaudenkeskeytys tehdään yleensä osastolla valvotuissa olosuhteissa. Lääkitys aloitetaan kuten varhaisessa lääkkeellisessä keskeytyksessä, mutta prostaglandiini-lääkitystä jatketaan, kunnes raskaus keskeytyy. Kuollut sikiö synnytetään tai voidaan joutua tekemään kaavinta. Jälkivuoto voi kestää muutaman viikon, kaavinnan jälkeen 5–7 päivää.


title: Abortti

text: Vaikka sikiön yhteydet talamuksesta aivokuorelle alkavat muodostua jo jossain vaiheessa raskausviikkojen 23 ja 30 välillä, sikiö tuskin pystyy tuntemaan kipua ennen raskausviikkoa 29. Tulokset saatiin Journal of the American Medical Association -lehdessä julkaistussa yhteenvetotutkimuksessa, jossa käytiin järjestelmällisesti läpi kaikki PubMed-tietokannan sikiön kipua koskevat tutkimukset


title: Abortti

text: Vuoden 2013 tilanteen mukaan raskauden keskeytys on sallittua 70 maassa pyynnöstä, 71 maassa äidin fyysisen ja henkisen terveyden takia; raiskauksen tai insestin takia; sikiövaurion takia, 50 maata sallii raskauden keskeytyksen vain äidin hengen säästämiseksi, 6 maata ei salli raskauden keskeytystä millään perusteella.


title: Abortti

text: Intiassa abortteja tehdään eniten lapsen sukupuolen takia, mikä on jyrkästi epätasapainottanut maan sukupuolijakaumaa. Tyttövauvat ovat ei-toivottuja, koska perheelle on tulevaisuudessa luvassa kalliiksi tulevat myötäjäiset.


title: Abortti

text: Kokonaan abortti on kielletty Chilessä, El Salvadorissa, Maltalla ja Nicaraguassa. Amnestyn mukaan aborttikielto on lisännyt nuorten naisten itsemurhayrityksiä ja äitiyskuolleisuutta Nicaraguassa. Amnesty katsoo, että El Salvadorin täyskielto rinnastuu kidutukseen ja on väkivaltaa naisia kohtaan.


title: Abortti

text: Yhdysvalloissa korkein oikeus päätti 1973, että naisella on perustuslaillinen oikeus raskauden keskeytykseen kuuden ensimmäisen raskauskuukauden aikana.


title: Abortti

text: Britanniassa julkiset ja yksityiset aborttiklinikat ovat saaneet luvan vuodesta 2012 lähtien tehdä mainoksia televisioon. Pohjois-Irlannissa abortti on sallittu vain, jos äiti on hengenvaarassa.


title: Abortti

text: Myös Puolassa ja Maltalla lainsäädäntö on tiukempi. Näissä maissa abortti on sallittu vain, jos äiti on hengenvaarassa.


title: Abortti

text: Irlannissa abortin vapautumisesta äänestettiin toukokuussa 2018, ja 66 prosenttia kannatti vapaampaa aborttia. Laki astuu voimaan todennäköisesti vuoden 2018 lopussa.


title: Abortti

text: Kiinassa tehdään arviolta 13 miljoonaa aborttia vuodessa. Näistä osa on pakkoabortteja, joita tehdään jopa kahdeksannella ja yhdeksännellä kuulla. Pakkoaborttien tilastot ovat Kiinassa vaiettu valtionsalaisuus. Kiinassa oli vuoteen 2015 asti käytössä yhden lapsen politiikka, jonka rikkomuksesta syntyneet lapset eivät saaneet oikeutta tavallisiin yhteiskunnan palveluihin, kuten kouluun. Joissain päin maata tämän politiikan rikkominen johti pakkoaborttiin. Abortteja tehdään Kiinassa myös siksi että Kiinassa yleisesti suositaan poikalasta, mikä epätasapainotti sukupuolijakauman. Tällä oli suuri vaikutus yhden lapsen politiikan kumoamiseen. Nykyään käytössä on kahden lapsen politiikka.


title: Abortti

text: 100 miljoonan asukkaan Filippiineillä abortin laittomuus ei ole pysäyttänyt naisia. YK:n talous- ja sosiaaliasioiden osaston UNDESA:n mukaan jo vuonna 2012 610 000 naista saarivaltiossa teki abortin. Ylen mukaan kaksi kolmasosaa abortin tekijöistä on liian köyhiä estääkseen raskaudet ehkäisyllä. Maan katolinen kirkko vastustaa sekä aborttia että keinotekoista ehkäisyä. Vuoden 2012 perhesuunnittelulaki velvoittaa valtion ja kunnat tarjoamaan ehkäisyvälineitä ja neuvontaa ilmaiseksi köyhälistölle, mutta niillä ei ole tarpeeksi resursseja tarjota palveluja kaikille sitä tarvitseville.


title: Hitas

text: Hitas on Helsingin kaupungin kehittämä "asuntojen hinta- ja laatutason sääntelyjärjestelmä". Järjestelmän tarkoituksena on tarjota kaupunkilaisille kohtuuhintaisia omistusasuntoja. Asunnoille määritetään jo tontinluovutusvaiheessa korkein mahdollinen myyntihinta, jota asuntoa myöhemminkään myytäessä ei saa ylittää. Hitas-asuntoja on joidenkin arvioiden mukaan 18 000, kaikki Helsingissä. Suurin hitas-asuntojen rakennuttaja on Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto (ATT).


title: Hitas

text: Hitas-säännöstellyt asunnot ovat yleisesti ottaen jonkin verran vapaasti hinnoiteltavia asuntoja edullisempia, alueesta ja kohteen rakennusajankohdasta riippuen. Hitas-kohteet sijaitsevat aina kaupungin vuokratontilla.


title: Hitas

text: Nykyinen markkinahintaindeksi otettiin käyttöön 1.3.2004. Tätä ennen Hitas-enimmäishinta laskettiin erityisen Hitas-luovutushintaindeksin perusteella. Markkinahintaindeksiin siirtyminen nosti useimpien hitas-asuntojen enimmäismyyntihintaa. Kuitenkin vuosina 1988–1990 rakennettujen asuntojen hintaan indeksimuutos vaikutti hintaa laskevasti, ja tästä syystä muutoksesta valitettiin kaupunginvaltuustolle ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Helsingin kaupunginhallitus päättikin 29.3.2005 jatkaa vanhan hitas-luovutushintaindeksin käyttöä markkinahintaindeksin rinnalla suunniteltua pidempään ja tehdä muutoksia laskutapoihin esiin tulleiden epäkohtien korjaamiseksi.


title: Hitas

text: Asunnolle määritellyn enimmäishinnan ylittämisestä seurauksena voi olla asunnon pakkolunastus ostajan tappioksi. Tällaisiin pakkolunastuksiin päädytään joitakin kertoja vuodessa. Hitas-asunnon mukana on kuitenkin lupa myydä kohtuullisesti hinnoiteltua irtaimistoa, mutta irtaimiston myyntihinta ei saa olla niiden todellista arvoa suurempi. Samoin asuntokohtaiset hankinnat/parannukset/remontit kuten esimerkiksi parvekelasitukset nostavat mahdollisesti ns. hitas-hintaa. Hankinnoista on myyjän esitettävä kirjallinen todistus.


title: Hitas

text: Hitas-asunnon enimmäismyyntihintaan voivat vaikuttaa nostavasti myös mahdolliset tehdyt korjaukset. Uuden markkinahintaindeksin sääntöjen mukaan tehtyjen korjausten arvon tulee kuitenkin olla vähintään 100 €/m², jotta niillä olisi vaikutusta. Enimmäismyyntihinnasta vähennetään mahdolliset yhtiölainaosuudet, mikäli niitä ei ole kyseisestä Hitas-asunnosta maksettu.


title: Hitas

text: Asunnon myyjän on pyydettäessä esitettävä ostajalle vahvistettu Hitas-enimmäismyyntihintalaskelma.


title: Hitas

text: Hitas-asuntojen myyntitapaa on arvosteltu vanhanaikaiseksi. Huhtikuussa 2010 Helsingin kaupunki myi Hermanniin rakennettavien kolmen hitas-yhtiön yhteensä sata uutta asuntoa keskimäärin 3 000 euroa neliöltä, 400 euroa alle alueen vanhojen asuntojen keskihinnan. Asuntoja myytiin ainoastaan Asuntotuotantotoimiston Pasilan toimipisteeltä, paikalle saapuneille ostajille jonojärjestyksessä. Jotkut henkilöt jonottivat asuntoja toimiston edustalla useita vuorokausia. .


title: Hitas

text: Tämä olikin viimeinen uusi Hitas-kohde jossa jonotettiin paikan päällä Pasilassa. Tämän jälkeen huoneistot jaetaan arvalla.


title: Hitas

text: Helsingin kaupungin vuoden 2009 päätöksen perusteella asunto-osakeyhtiö voi luopua hitas-järjestelmästä, kun asunto-osakeyhtiö on täyttänyt 30 vuotta. Hitas-järjestelmästä luopuminen edellytti asunto-osakeyhtiön osakkeenomistajien yksimielistä päätöstä. Helsingin kaupungin vuoden 2013 päätöksen mukaan osakkeenomistajien yksimielistä päätöstä ei enää tarvita, vaan yksinkertainen enemmistö on riittävä.


title: Hitas

text: Hitas-järjestelmästä luopuminen johtaa siihen, että asunto-osakeyhtiöltä veloitetaan tontinvuokraa alueen keskiarvon mukaan. Tontinvuokran korotus voi olla enintään 30 prosenttia. Hitas-järjestelmästä luopuminen vaikuttaa asunnon hintaan vain puolessa tapauksista. Asunto-osakeyhtiö otetaan hitas-järjestelmästä pois automaattisesti 30 vuoden täyttyessä, jos alueen markkinahinta on talon säänneltyä hintaa matalampi.


title: Hitas

text: Professori Ari Hyytisen mukaan järjestelmä suosii niitä, joilla on aikaa ja mahdollisuus jonottaa ulkona, ja on siten epäoikeudenmukainen lapsiperheitä, yksinhuoltajia, pitkäaikaissairaita ja vanhuksia kohtaan. Lisäksi hänestä on selvää, että keinotekoisen halpa hinta luo ylikysyntää ongelmineen.


title: Hitas

text: Hyvätuloiset ihmiset ovat ostaneet hitas-asuntoja. Hitas-asunnon saa panna vuokralle. Uusia hitas-asuntoja laitetaan vuokralle välittömästi. Hitas-asunnon vuokratuotto on korkeampi kuin normaalin asunnon, sillä hitas-asunnon hankintahinta on halvempi, mutta sen vuokra on markkinavuokra.


title: Hitas

text: Muutkin taloustieteilijät ja Osmo Soininvaara ovat arvostelleet epätasa-arvoiseksi Ara-järjestelmää, jolla Hitas-asunnot on rakennettu. Soininvaaran mukaan Hitas pitäisi lakkauttaa, koska se on kallis ja epätasa-arvoinen ja nostaa niiden vuokria, joille tuettua asuntoa ei riitä. Säästöillä hän tukisi pienituloisia suoraan rahalla ja lisäisi asuntotuotantoa. Asuntojen tarjonnan kasvu laskisi vuokria.


title: Hitas

text: Professori Niku Määttäsen mukaan Hitas-järjestelmässä ei ole järkeä muun muassa seuraavista syistä:


title: Hitas

text: Jonotusta suurempi ongelma on se, että järjestelmän vuoksi erilaiset asunnot kohdentuvat huonosti erilaisille ihmisille. Normaalia alhaisemman hinnan vuoksi asunnot päätyvät niille, jotka ne sattuvat saamaan, eivätkä niille, joille juuri kyseiset asunnot sopisivat. Lisäksi ihmisten ei kannata muuttaa pois halvasta asunnosta silloinkaan, kun asumistarpeet muuttuvat.


title: Hitas

text: Asuntojen tehoton kohdentuminen todennäköisesti pahentaa asuntopulaa ja siten nostaa normaalien asuntojen hintoja entisestään.


title: Hitas

text: Kaupunki menettää rahaa vuokratessaan tai myydessään tontteja markkinahintaa halvemmalla. Tämä tuki kohdentuu yksittäisille, usein keskiluokkaisille ihmisille sen sijaan että se kohdentuisi kaupunkilaisille tasapuolisemmin, mitä Määttänen pitää epäoikeudenmukaisena.


title: Hitas

text: Määttäsen mukaan mahdollista vaikutusta segregaatioon heikentää se, että hyvällä paikalla olevia Hitas-asuntoja todennäköisesti vuokrataan eteenpäin hyvätuloisille.


title: Kuopion lentoasema

text: Kuopion lentoasema sijaitsee Siilinjärven kunnan eteläosissa, Rissalassa, noin 14 kilometriä Kuopion keskustasta koilliseen. Vuonna 2017 sen kautta kulki reilut 235 000 matkustajaa. Suurimmillaan matkustajamäärä oli vuonna 2006, jolloin lentoaseman kautta kulki yli 332 000 matkustajaa.


title: Kuopion lentoasema

text: Kuopioon liikennöi säännöllisesti Helsingistä Finnair. Aikaisemmin Kuopioon lensi myös Riiasta airBaltic, mutta lennot lopetettiin vuonna 2011. Myös SAS on lentänyt aiemmin Kuopioon. Lisäksi Kuopion lentoasemalta lennetään tilauslentoja etelän lomakohteisiin. Kuopion lentoasema on profiloitunut liikematkustajiin. Heidän osuus matkustajista on 60 prosenttia. Kuopion lentoasemalla toimii myös Karjalan Lennosto eli lentokenttä on niin sanottu yhteistoimintakenttä.


title: Kuopion lentoasema

text: Kuopion lentoasema oli yksi vain viidestä vuonna 2006 voittoa tuottaneista suomalaisesta lentoasemasta. Muut voitolliset lentoasemat olivat Helsinki-Vantaa, Oulu, Rovaniemi ja Turku. Kannattavuuteen pääsemiseksi auttaa kentän käyttäminen sekä siviili- että sotilaslentotoimintaan. Sotilaskäytön osuus ammattiliikenteestä on 60 prosenttia. Poikkeuksellista Rissalassa verrattuna muihin on se, että sotilaslennonjohto hoidetaan samasta paikasta kuin siviililentoliikenne.


title: Kuopion lentoasema

text: Keväällä 2008 airBalticin Kuopio–Riika-reitin myötä lentoasema sai ensimmäisen suoran ulkomaan reittilentoyhteytensä. Lentoyhtiö on lentänyt reittiä myös poiketen Tampere-Pirkkalan lentoasemalla.


title: Kuopion lentoasema

text: Vuonna 2004 silloinen Ilmailulaitos valitsi Kuopion lentoaseman vuoden lentoasemaksi.


title: Kuopion lentoasema

text: Vuodesta 2014 alkaen lentokentälle pääsee kaupungista bussilla 40 kerran tunnissa kello 6–18.


title: Kuopion lentoasema

text: Tämän mahdollistaa Rissalan yritysalueelle, lentoaseman tuntumaan rakennettava Savon Voiman pääkonttori ja sen työmatkaliikennetarve. Alueelle on sijoittunut 300 uutta työpaikkaa, entisten (lentoaseman ja Puolustusvoimien työntekijät) hieman yli 500:n lisäksi.


title: Kuopion lentoasema

text: Yhteysbussia lentoasemalta Siilinjärven ja Lapinlahden kautta Iisalmeen ajaa M.Niskanen Oy.


title: Kuopion lentoasema

text: Kuopion lentoaseman kiitotie 15/33 on 2 800 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Kiitotie on varustettu suurtehovaloin ja kiitotie 33 myös ILS-tarkkuuslähestymisjärjestelmällä.


title: Kuopion lentoasema

text: Aiemmin lentoasemalla oli myös nykyisen kiitotien kanssa poikittainen sivukiitotie 06/24, joka oli 1 500 metriä pitkä ja 45 metriä leveä. Sivukiitotie oli pitkään suljettuna, ja se poistettiin pysyvästi käytöstä 20. marraskuuta 2008. Nykyisin Karjalan Lennosto käyttää kiitotietä tarvittaessa koneiden seisontapaikkana.


title: Kuopion lentoasema

text: Jatkosodan aikaan Rissalassa sijaitsi ainutlaatuinen puinen kiitotie. Sen toimittajana oli Saastamoisen Faneri Oy.


title: Kuopion lentoasema

text: Lentokenttä oli suljettuna koko heinäkuun 2007, jolloin sen kiitotiet päällystettiin uudelleen ja samalla suoritettiin muita aseman kunnostukseen liittyviä huolto- ja rakennustöitä. Uuden lennonjohtotornin rakentaminen alkoi vuodenvaihteessa 2007 ja se oli käyttövalmiina vuoden lopulla. Vanha torni on tarkoitus purkaa osittain ja muuttaa toimistoksi.


title: Kuopion lentoasema

text: Uuden tornin lähestymislennonjohto uusittiin kokonaan kesäkuussa 2009. Käyttöön otettiin muun muassa uusi tutka.


title: Kuopion lentoasema

text: Lentoasemalle valmistui myös keväällä 2008 järviterminaali, joka mahdollistaa syöttöliikenteen vesitse.


title: Kuopion lentoasema

text: Lentokentän rakentaminen alkoi marraskuussa 1939 ja lentotoiminta toukokuussa 1940. Lentokenttä palveli toisen maailmansodan aikana myös saksalaisten tukikohtana vuosina 1942–1943. Säännöllinen matkustajalentoliikenne lentoasemalle alkoi vuonna 1946.


title: Kuopion lentoasema

text: Jatkosodan jälkeen Ilmavoimien Lentorykmentti 2 sijoitettiin Rissalaan, missä se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1952 saakka. Tämän jälkeen siitä syntynyt Kolmas lennosto siirtyi Uttiin. Lennosto muuttui Karjalan Lennostoksi vuonna 1961, jolloin se siirtyi takaisin Rissalaan. Toiminta alkoi Fouga Magister -harjoitushävittäjillä. MiG-21F tuli pian Karjalan lennoston torjuntahävittäjäksi ja MiG-21 -koneet olivat käytössä vuoteen 1998. Sen jälkeen kalustoksi tuli Boeing F/A-18 Hornet -hävittäjä.


title: Kuopion lentoasema

text: Kuopion lentoasema toimii hätälaskupaikkana sen yli kulkevan Kaukoidän lentoreitin lennoille, koska se on harvoja sisämaan kenttiä, joka kestää tarvittaessa jopa Boeing 747:n painon (tilanne, jossa Boeing 747 haluaisi laskeutua aiheuttaisi kuitenkin erikoisjärjestelyjä sen pitkän siipien kärkivälin takia) ja koska Kuopion yliopistollinen sairaala on maailman huipputasoa akuuttipotilaiden hoitokyvyssä. Vuonna 2006 Japaniin matkalla ollut lento laskeutui matkustajan sydänkohtauksen vuoksi. Savon Sanomat kertoi kyseisen kaltaisia tapahtumia olevan Euroopassa vuosittain vain yksittäisiä. Muita kentän puolesta Boeing 747:n kestäviä varalaskeutumispaikkoja ovat etelästä ja lännestä saapuessa ainakin Turku, Tampere-Pirkkala ja Oulu, sekä pohjoisessa Rovaniemi.


title: Kuopion lentoasema

text: Rissalan lentoturmassa 3. lokakuuta 1978 Suomen ilmavoimien Douglas DC-3 putosi lentoonlähdön jälkeen Juurusveteen. Turmassa menehtyivät kaikki koneessa olleet 15 henkilöä. Uhrien joukossa oli merkittäviä politiikan ja talouselämän vaikuttajia.


title: Luettelo kuvataiteilijoista

text:
Siirry kirjaimeen → A B C D E
F G H I J K L M
N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Forssan Lehti

text: Forssan Lehti on Forssassa seitsemänä päivänä viikossa ilmestyvä sanomalehti. Oman määritelmänsä mukaan se on "sitoutumaton Lounais-Hämeen maakunnallinen äänenkannattaja". Forssan Lehti alkoi ilmestyä joka päivä kesällä 2006; aiemmin se oli ilmestynyt kuutena päivänä viikossa.


title: Forssan Lehti

text: Forssan Lehden perusti Esko Aaltonen vuonna 1917. Lehteä kustansi vuonna 1920 perustettu Forssa Print (aiemmalta nimeltään "Forssan Kirjapaino"). 13. marraskuussa 2013 Hämeen Sanomat osti lehden. Lehti on osa Lännen Mediaa.


title: Forssan Lehti

text: Lehden levikki 23.1.2009 13 913 kappaletta (levikkitutkimus 23.1.2009) ja lukijamäärä 37 000.


title: Forssan Lehti

text: Forssan Lehti muuttui broadsheet-koosta tabloidi-kokoon 4. huhtikuuta 2013.


title: Rudolf Koivu

text: Rudolf Sefanias Koivu (alk. "Koivunen", 24. joulukuuta 1890 Pietari – 11. lokakuuta 1946 Helsinki) oli taidemaalari, Suomen kaikkien aikojen merkittävin lastenkirjojen kuvittaja ja satukirjailija. Hänet tunnetaan Zacharias Topeliuksen, H. C. Andersenin, Grimmin ja Tuhannen ja yhden yön satukirjojen kuvista. Yhteistyössä kirjailija Raul Roineen kanssa hän teki useita tunnettuja teoksia. Satukuvien lisäksi Koivu kuvitti romaanien kansia, aapisia, luku-, lasku- ja laulukirjoja. Lisäksi hän piirsi 155 postikorttioriginaalia, erityisesti joulukortteja. Hänen kirjoittamiaan satuja on koottu kirjaksi "Rudolf Koivun satukirja".


title: Rudolf Koivu

text: Koivun vanhemmat kuolivat tuberkuloosiin, kun hän oli vielä pieni, ja kasvattajaksi ryhtyi eno. Myöhemmin hän asui isoäitinsä kuolemaan, jouluun 1905 asti Tyrväällä, nykyisessä Sastamalassa, jossa hänen muistoaan vaalitaan edelleen. Sieltä hän lähti Helsinkiin kummitätinsä Maikki Salmensaaren luokse. Koivun ei tiedetä käyneen Tyrväällä lähtönsä jälkeen.


title: Rudolf Koivu

text: Koivu opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä 1907–1910. Opiskeluaikana Koivu hankki taskurahoja tekemällä pilapiirroksia "Tuulispäähän" ja "Kurikka"-lehteen. Koulun päätyttyä hän ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi. Hänen tarkoituksenaan oli ryhtyä taidemaalariksi, mutta toimeentulon hankkiminen pakotti hänet kuvittajaksi. Taidemaalarina hän oli kuitenkin sovinnainen, ja kuvitustyössä hän nousi Suomen merkittävimpien kuvittajien joukkoon. Koivu teki opintomatkan Pariisiin ja Lontooseen opiskelijatoverinsa Matti Warénin kanssa 1914, jolloin hän tutustui jugend-tyyliin ja otti sen omakseen.


title: Rudolf Koivu

text: Hänen ensimmäiset kuvituksensa ilmestyivät vuonna 1911 lastenlehti "Koitossa". Hän aloitti WSOY:n vakituisena kuvittajana 1914, mutta teki sittemmin töitä eri kustantajille. Koivu tutustui 1930-luvulla mesenaatti August Thitziin, joka tuki häntä taloudellisesti. Rudolf Koivu kuoli aivoverenvuotoon 55-vuotiaana. Hänet on haudattu Salmensaarien sukuhautaan Helsingin Hietaniemen hautausmaalle, kortteli 20, linja 18, hauta 463.


title: Rudolf Koivu

text: Grafia ry jakaa vuosittain taiteilijan elämäntyön kunniaksi Rudolf Koivu -palkinnon. Koivu oli vuonna 1933 nimellä Suomen Taidepiirtäjäliitto perustetun Grafian ensimmäinen sihteeri. Vammalan kaupunki nimesi 1990-luvulla Koivun lapsuudenaikaisen asuinpaikan ohitse kulkevan tien "Rudolf Koivun tieksi".


title: TV Finland

text: TV Finland on Yleisradion omistuksessa oleva kanava, joka esittää valikoituja ohjelmia Ylen ohjelmistosta kaapelitelevisioverkkojen välityksellä Ruotsissa. Ohjelmat ovat pääasiassa suomalaista tuotantoa, eikä niiden välissä esitetä mainoksia. Tekstitelevisiopalvelunaan kanava käyttää Yleisradion teksti-tv:tä.


title: TV Finland

text: TV Finland näkyy Ruotsissa maanpäällisessä televisiossa ja kaapelitelevisiossa Suur-Tukholman ja Mälarinlaakson alueilla. Tämän lisäksi se on näkynyt satelliitin kautta pääosassa Eurooppaa, mutta vastaanotto edellytti Canal Digitalin katselukorttia. Satelliittijakelu päättyi kesäkuun 2013 lopussa, minkä jälkeen kanava näkyy enää Ruotsissa.


title: TV Finland

text: Toiminta alkoi vuonna 1986 Nackan lähettimen näkyvyysalueella nimellä "Finlands TV". Nimi TV Finland otettiin käyttöön vuonna 1997, kun satelliittilähetykset alkoivat. Kun Ruotsi siirtyi digitaalisiin maanpäällisiin lähetyksiin vuonna 2007, maanpäällinen näkyvyysalue laajeni kattamaan uusia alueita. Aiemmin kanavalla näkyi myös MTV3:n ohjelmia, mutta niiden esittäminen päättyi vuoden 2012 lopussa.


title: TV Finland

text: Kanava näkyi aiemmin kahden eri satelliitin kautta, kunnes se siirtyi Telenorin Thor 5 -satelliittiin 2008. Uuden satelliitin käyttöönotto laajensi näkyvyysalueen myös Kanariansaarille.


title: Haltia

text: Haltia voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Baseball

text: Baseball [beisbool] on Yhdysvalloissa kehitetty kahden joukkueen välinen pallopeli, joka on erityisen suosittua Amerikassa ja Itä-Aasiassa.


title: Baseball

text: Pelissä kaksi yhdeksän pelaajan joukkuetta pelaa yhdeksän vuoroparia yrittäen saada juoksuja. Pelissä on paljolti kyse syöttäjän ja lyöjän välisestä kamppailusta. Syöttäjä heittää pallon kohti syöttölaattaa, jonka vieressä seisova lyöjä yrittää osua palloon niin, että hänen joukkueensa pelaajat pystyvät etenemään pesiltä toiselle ja lopulta kotipesään. Suomalainen pesäpallo perustuu osittain baseballiin.


title: Baseball

text: Baseballottelu pelataan vuoropareissa, joiden aikana joukkueet ovat vuorottain lyömässä ja kentällä. Vuoroparit aloittaa aina vierasjoukkue. Voittaja on normaalisti se, jolla on eniten juoksuja yhdeksän vuoroparin jälkeen. Jos tilanne on tasan, ottelua jatketaan vuoropari kerrallaan.


title: Baseball

text: Joukkueet yrittävät tehdä juoksuja sisävuorojensa aikana. Juoksu tulee, kun pelaaja kulkee kolmen pesän kautta kotipesään. Jos lyöjä lyö pallon takarajan yli, syntyy kunniajuoksu eli ”kunnari”, ja lyöjä saa kiertää kaikki pesät ja tehdä juoksun.


title: Baseball

text: Joukkueissa on yhdeksän pelaajaa. Ulkopelaajia ovat syöttäjä, sieppari, ykkösvahti, kakkosvahti, kolmosvahti, polttaja, oikea koppari, keskikoppari ja vasen koppari. Sisävuorossa olevalta joukkueelta tulee vuorotellen yksi pelaaja lyömään.


title: Baseball

text:
Syöttäjä yrittää heittää sellaisen syötön, johon lyöjä ei osu kunnolla. Syöttäjä syöttää 20 sekunnin aikarajan sisällä. Aloitussyöttäjät pelaavat keskimäärin noin kuusi vuoroa per ottelua. Joukkueessa on kerrallaan viisi aloittavaa syöttäjää ja useampi vaihtosyöttäjä. Täydellinen peli syöttäjältä tarkoittaa että yksikään vastustaja ei pääse ottelun aikana kentälle. Nollapelissä aloitussyöttäjän vuorossa ei vastustaja tee yhtään juoksua.
Ulkovuorossa olevan joukkueen syöttäjä yrittää polttaa kolme sisävuorossa olevan joukkueen lyöjää, jolloin vuoro vaihtuu. Syöttäjä voi heittää pallon eri tyyleillä, joilla palloon saadaan käden asentoa vaihtamalla erilainen nopeus ja lentorata. Kierresyötössä on yläkierrettä, laakasyöttö on nopea ja melko suora, ja liukusyöttö on kierresyötön ja laakasyötön väliltä. Iskualue on kotilaatan päällä oleva kuvitteellinen aukko, joka on lyöjän polvien ja rinnan välisellä alueella. Lyöjä tai juoksija palaa, kun kolme syöttöä on ”suoria”, kun pallo lyödään kopiksi, tai kun pesien välillä oleva juoksija palaa kun häntä tai pesää kosketetaan pallolla. Syöttö on suora, kun syötetty pallo menee iskualueen läpi, kun lyöjä heilauttaa mailaansa, tai kun lyönti on laiton.


title: Baseball

text: Juoksijalla on muutamia vaihtoehtoja etenemiseen. Hän voi varastaa eli edetä omin avuin seuraavalle pesälle ilman lyöntiä tai virhettä. Koppilyönnillä saa edetä, vasta kun koppi on vastaanotettu. Jos hän on ollut irti pesästä kopin aikana, hänen on palattava pesälle. Juoksija palaa esimerkiksi jos hän ei ole pesällä ja häntä kosketaan, tai jos kopin sattuessa hän ei ehdi pesälle. Kullakin pesällä voi olla kerrallaan yksi juoksija, eivätkä he saa ohittaa toisiaan.


title: Baseball

text: Kun lyöjä osuu palloon, hänen on lähdettävä etenemään kohti ykköspesää. Ulkopelaaja ottaa pallon kiinni ja yrittää heittää sen ykköspesälle ennen kuin lyöjä ehtii sinne. Jos ykkösvahti koppaa pallon ennen kuin lyöjä ehtii pesälle, lyöjä palaa; muuten hän saa jäädä pesälle.


title: Baseball

text: Lyöjä saa vapaataipaleen ykköselle esimerkiksi neljästä väärästä syötöstä tai jos syöttö osuu lyöjään.


title: Baseball

text: Pelissä on pitkälti kyse siitä, miten hyvin lyöjät onnistuvat syöttäjiä vastaan, sillä parhaidenkin lyöjien onnistumisprosentti ammattiliigoissa on noin 35 prosenttia. Kenttätapahtumia baseballissa onkin suhteellisen vähän esimerkiksi pesäpalloon verrattuna.


title: Baseball

text: Baseball-kentän rajaavat rajalinjat ja taka-aita. Kenttä on jaettu etukenttään ja takakenttään, joita erottaa puolikaaren muotoinen nurmiraja. Etukentän keskellä on ruohopäällysteinen neliö eli ”timantti”, jonka sivut ovat 27,5 metriä. Neliön kulmissa ovat neljä pesää ykköspesästä kotipesään. Ykköspesä on kotipesästä katsoen neliön oikeassa kulmassa ja muut pesät siitä vastapäivään. Pesät on merkitty noin 40 × 40 senttimetrin kokoisilla tyynyillä.


title: Baseball

text: Neliön keskellä on syöttökumpu, josta syöttäjä heittää pallon kotipesän suunnassa olevaa syöttölaattaa kohti, jonka äärellä seisoo vastajoukkueen lyöjä. Syöttökummun läpimitta on 5,5 metriä ja korkeus enintään 25,5 senttimetriä kotilaattaan nähden. Kummun keskipisteen takana on pieni syöttölaatta, johon syöttäjän on koko syötön ajan kosketettava. Syöttäjän etäisyys lyöjästä on 18,5 metriä.


title: Baseball

text: Etukentän ulommainen osa on hiekkaa ja koko takakenttä nurmea. Takakentän takarajalla on aita ja kulmissa rajapylväät, joista tuomari näkee, onko takarajan ylittänyt lyönti laiton vai kunniajuoksu. Kentän sivuilla on vaihtopenkit. Takalinjaan on kotipesältä kentän sivuilla noin 100 metriä ja keskellä 120–130 metriä.


title: Baseball

text: Baseballmaila on 63,5–101,6 senttimetriä pitkä ja kapenee kahvaa kohti. Ammattilaisten täytyy käyttää puumailaa, mutta amatööritasolla voidaan käyttää myös alumiinista. Maila painaa yleensä enintään 1,4 kilogrammaa.


title: Baseball

text: Baseball-pallon ydin on kumia ja korkkia. Sen ympärille on kierretty puuvillanarua, ja pallo on päällystetty kahdella nahansuikaleella, jotka on ommeltu yhteen punaisella puuvillalangalla.


title: Baseball

text: Baseballräpylöitä on pelipaikasta riippuen eri kokoisia. Etukenttäräpylän enimmäiskoko on 21,3 senttimetriä. Siepparin räpylä on paksu, eikä siinä ole erillisiä koloja sormille.


title: Baseball

text: Lyöjällä on kypärä, sillä syötön nopeus voi olla jopa 160 kilometriä tunnissa. Siepparilla on hyvät suojavarustukset, jotka peittävät hänen päänsä ja etukehonsa.


title: Baseball

text: Baseballin huippua edustavat Pohjois-Amerikan kaksi ammattilaissarjaa National League ja American League, jotka yhdessä muodostavat Major League Baseballin. Niiden lisäksi pelataan pienempiä sarjoja, jotka tunnetaan yhteisnimellä Minor League Baseball.


title: Baseball

text: Baseballia pelataan nykyisin myös etenkin Kiinassa, Japanissa, Etelä-Koreassa, Taiwanissa, Kuubassa ja Venezuelassa. Myös Dominikaanisessa tasavallassa baseball on suosittua ja maa onkin tuottanut monia huippupelaajia, jopa siinä määrin, että jokaisella Major League Baseballin joukkueella on nykyisin pelaajakehitykseen keskittyvä akatemia Dominikaanisessa tasavallassa.


title: Baseball

text: Suomessa lajia pelataan SM-sarjassa ja Suomi-sarjassa.


title: Baseball

text: Kansainvälinen baseball-liitto järjestää esimerkiksi baseballin maailmancupia ja World Baseball Classicin.


title: Baseball

text: Baseballin juuret ovat Britteinsaarilla, missä lapset ja nuoret olivat kisailleet ainakin 1600-luvulta lähtien pelissä nimeltä "rounders". Siinä lyötiin pyöreää esinettä mailalla ja sen jälkeen juostiin. Vuodelta 1744 Britanniasta löytyy kirjallinen maininta pelistä nimeltä "base-ball", jossa pelialue oli kolmion muotoinen ja pesinä olivat tolpat.


title: Baseball

text: Englantilaiset ja irlantilaiset siirtolaiset toivat pelin Pohjois-Amerikkaan, missä ensimmäinen maininta pelistä on vuodelta 1791. Eri puolilla Yhdysvaltoja pelattiin 1830-luvulla erilaisia pallopelejä, jotka muistuttivat osittain nykyistä baseballia. Ensimmäinen muistiin merkitty baseball-ottelu pelattiin vuonna 1838.


title: Baseball

text:
Vuonna 1845 New York Knickerbockersin edustajat laativat baseballille säännöt ja ryhtyivät järjestämään säännöllisesti otteluita. Ensimmäiset säännöt olivat paljon nykysääntöjen kaltaiset, mutta esimerkiksi syötön sai antaa vain alakautta, ja palo syntyi vaikka pallo pomppasi kerran maassa ennen koppia. Sääntöjen kirjoittajaa Alexander Cartwrightia kutsutaan nykyaikaisen baseballin isäksi. Ensimmäinen virallisesti dokumentoitu ottelu käytiin 19. kesäkuuta 1846 Hobokenissa New Jerseyssä.
Baseballista tuli suosittua 1850-luvulla etenkin New Yorkissa, missä perustettiin kansallinen baseball-liitto NABBS vuonna 1857. New Yorkin alueen joukkueet alkoivat 1863 pelata kansallisesta mestaruudesta, ja samana vuonna myös Kanadassa alettiin pelata maan mestaruussarjaa. New Yorkin liitto muutti pelin sääntöjä vuonna 1863 niin että koppi piti ottaa suoraan ilmasta. Sisällissodan aikana pelin suosio kasvoi edelleen, kun siitä tuli sotilaiden vapaa-ajan harrastus. Mustaihoiset pelaajat suljettiin kilpailutoiminnan ulkopuolelle 1867. Peli muuttui ammattimaisemmaksi kun alettiin rakentaa aidattuja pelikenttiä. Ensimmäinen ammattilaisseura oli Cincinnati Red Stockings, joka aloitti 1869, ja ensimmäinen ammattilaisliiga käynnistyi 1871. Sen seuraaja National League aloitti 1876, ja se on vanhin edelleen toimiva urheilun ammattilaissarja. Yläkautta syöttäminen sallittiin vasta 1884, ja säännöt saavuttivat nykymuotonsa 1893.


title: Baseball

text: Kanadan ensimmäinen ammattilaisliiga aloitti 1877, ja Kuubassa ensimmäinen sarja pelattiin 1878.


title: Baseball

text:
American League perustettiin Yhdysvalloissa 1901. Se ja National League kilpailivat aluksi pelaajista, mutta 1903 ne tekivät yhteistyösopimuksen, ja saman vuoden syksyllä kahdeksan joukkueen liigojen voittajat kohtasivat kauden päätteeksi mestaruusottelussa World Series. Sarjat alettiin tuntea yhteisnimityksellä Major League Baseball. 1900-luvun ensimmäisiä vuosikymmeniä pidetään baseballin kulta-aikana, sillä peli saavutti silloin kaikkien yhteiskuntaluokkien suosion.
Vuoden 1919 World Seriesin yhteydessä tapahtui suuri vedonlyöntiskandaali, jossa kahdeksan Chicago White Soxin pelaajaa sai elinikäisen toimitsijakiellon ottelutulosten sopimisesta. Skandaali johti komissaarin viran perustamiseen, ja vuonna 1921 komissaarille annettiin sarjaa koskevassa päätöksenteossa lähes diktaattorin valtuudet. Baseballin farmijärjestelmä perustettiin 1920–1930-luvun vaihteessa. Baseballin suurin tähti sotien välisenä aikana oli Babe Ruth, joka murskasi lähes kaikki lyöntiennätykset.


title: Baseball

text: Japanin ammattilaissarja NPB käynnistyi 1936. Kansainvälinen baseball-liitto (IBAF) perustettiin 1938, ja toisen maailmansodan jälkeen monissa Euroopan maissa aloitettiin ammattilaissarja. Naiset olivat alkaneet pelata baseballia Yhdysvalloissa 1860-luvulla, ja naisten ammattilaissarja perustettiin toisen maailmansodan aikana.


title: Baseball

text: Toisen maailmansodan jälkeen aiemmin omissa sarjoissaan pelanneet mustat pelaajat pääsivät vähitellen pääsarjoihin, ensimmäisenä Jackie Robinson 1947. Latinotaustaisten pelaajien määrä kasvoi 1950-luvulla Major League Baseball -sarjoissa. 1950–1970-luvuilla huippubaseballin suosio laski, joten sarjaa levitettiin laajemmalle alueelle. Jotkin itärannikon seurat muuttivat länsirannikolle, ja MLB:hen tuli kanadalaisjoukkueita. Voimasuhteita pyrittiin tasoittamaan suosimalla heikoimpia joukkueita värväystilaisuuksissa, jotka aloitettiin 1965. Ammattilaispelaajien oikeuksia ja palkkoja parannettiin pelaajien yleislakon jälkeen 1972.


title: Baseball

text: Baseball oli olympialaisten ohjelmassa vuosina 1992–2008. Ensimmäiset kaksi kertaa mukana sai olla vain amatöörejä, mutta 2000 kisoista alkaen myös ammattilaisia.


title: Baseball

text: Softball on baseballista Yhdysvalloissa vuonna 1887 kehitetty muunnelma.


title: Baseball

text: Suomalaisen pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala otti vaikutteita baseballista ja muokkasi niiden avulla jo kehittämästään pitkäpallosta pesäpallon 1910-luvulla.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Verkostokeskeinen sodankäynti USA:n ja usean muun maan omaksuma käsite, joka kuvaa kehittynyttä informaatiosodankäyntiä.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Verkostokeskeinen sodankäynti on informaatioylivoiman mahdollistava toiminta- (operation) konsepti, joka luo kasvavaa taisteluvoimaa verkottamalla sensorit, päätöksentekijät ja ampujat saavuttamaan jaettu tietoisuus, kasvava päätöksenteon nopeus, suurempi toiminnan nopeus, suurempi kuolettavuus, suurempi eloonjäämistodennäköisyys ja suurempi itsesynkronointi. Oleellista on myös sensorin ja toimijan erottaminen.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Verkostokeskeinen sodankäynti on sodankäyntiä. Jotta voisi ymmärtää, mitä on erilaista verkostokeskeisessä sodankäynnissä ja jotta voisi ymmärtää siihen liittyvää lisääntynyttä taisteluvoimaa, on samanaikaisesti keskityttävä sodankäynnin kolmelle tasolle ja niiden väliseen vuorovaikutukseen. Nämä kolme tasoa (domain) ovat informaatiotaso, kognitiivinen taso ja fyysinen taso.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Fyysinen taso on paikka, jossa asevoimien tavoite vaikuttaa sijaitsee. Se on taso, jolla isku, suojautuminen ja liike tapahtuvat maanpinnalla, merellä, ilmassa ja avaruudessa. Tämä on taso, jolla fyysiset lavetit ja niitä yhdistävät viestiverkot sijaitsevat. Taisteluvoimaa on tavanomaisesti mitattu pääosin tällä tasolla.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Informaatiotaso on paikka, jossa informaatio luodaan, sitä manipuloidaan ja jaetaan. Se on paikka, jossa sotilaiden tiedonvälitys tapahtuu. Se on paikka, jossa nykyaikaisten asevoimien johtaminen viestitetään, missä komentajan taisteluajatus (intent) tuotetaan (convey). Informaatio, joka on informaatiotasolla voi heijastaa tai voi olla heijastamatta totuudenmukaisesti todellista (ground) totuutta.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Kognitiivinen taso on osallistujien mielessä. Tämä on paikka, jossa käsitykset, tietoisuus, ymmärtäminen, uskomukset ja arvot sijaitsevat ja jossa, ymmärryksen teon seurauksena, päätökset tapahtuvat. Tämä on taso, jolla monet taistelut ja sodat itse asiassa voitetaan tai hävitään. Tämä on immateriaalisen taso: Johtajuus, moraali, yksikön koheesio, koulutus- ja kokemustaso, tilannetietoisuus, ja yleinen mielipide. Tällä tasolla sijaitsee komentajan taisteluajatuksen, doktriinin, taktiikan, tekniikoiden, ja prosessien ymmärtäminen.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Perustavanlaatuiset verkostokeskeisen sodankäynnin piirteet voidaan kuvata joukolla yhtyeenliittyviä linkkihypoteeseja, jotka voidaan organisoida kolmeen luokkaan:Verkostokeskeiseen sodankäyntiin ovat siirtymässä muun muassa Englanti, Ruotsi, Norja, Australia ja Hollanti.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Verkkostokeskeinen sodankäynti ja verkot ovat jatkossa sodankäynnin seuraava mullistus useista syistä. Ensin uusi tietotekniikka muutti siviiliyhteiskuntia länsimaissa 1980- ja 1990-luvuilla. Sotatekniikkaan syntyivät muun muassa tietokonepohjaiset tiedustelu-, johtamis- ja viestijärjestelmät sekä täsmäaseet, joissa tieto(-kone) on keskeinen osa asetta. Tämä uusi sodankäynnin suunta merkitsi laadullista muutosta sodankäynnissä, sodankäynnin tietosisällön kasvua merkittävällä ja sodankäyntiä perusteellisesti muuttavalla tavalla.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Toiseksi verkko mahdollistaa sodassa (a) nopeamman toiminnan, kun johtamistasot vähenevät ja voima, tieto ja viestiyhteydet hajaantuvat koko taistelualueelle, (b) toiminnan, esimerkiksi esikunnan tai asejärjestelmän hajauttamisen koko verkon alueelle, (c) tehokkaamman tiedon käytön, kun tieto jaetaan kaikille sitä tarvitseville ja vain heille ja kun verkon koko tietomäärä hyödynnetään mukaan luettuna kotimaassa oleva tieto ja (d) yhdessä informaatioylivoiman kanssa tuloksen saavuttamisen vähemmillä resursseilla, joukoilla kuin esimerkiksi vuonna 1991. Nämä kaikki ovat tärkeitä syitä verkostokeskeiseen sodankäyntiin siirtymiseen.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Kolmanneksi kansainväliset kolmannen sektorin järjestöt ja niiden verkot, esimerkiksi erilaiset ympäristöjärjestöt, muokkaavat myös globaalia politiikkaa, taloutta ja jopa sodankäyntiä. Yksi esimerkki viimeksi mainitusta on maamiinojen kieltäminen.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Neljänneksi on yhä vaikeampi tarkastella juuri mitään toimintaa huomioimatta maailmanlaajuista Internetiä ja sen pienempiä sovelluksia, organisaatioiden sisäisiä tietokoneverkkoja (intranet) ja niiden yhteenliittymiä (extranet). Internet on yhä tärkeämpi myös sodankäynnissä. Asevoimille kehitetään taktista Internetiä.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Viidenneksi yksittäiset tietokoneet ovat yhä enemmän verkottuneita ja älykkäät aseet itse asiassa sulautettuja tietokoneita. Kehittyneimmät miinat ”keskustelevat” toisensa ja sensoreiden kanssa ja optimoivat toimintansa kokonaisvaltaisesti. Ne ovat siis älykkäitä, keskenään kommunikoivia, siis tietoa jakavia, täsmävaikutteisia ja verkottuneita.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Kuudenneksi sodankäynnin perusdynamiikan mukaan kun jostakin, esimerkiksi tiedosta tai verkosta, tulee tärkeä sodankäynnissä, siitä tulee myös hyökkäyksen ja puolustuksen kohde. Tämä on tapahtunut jo tiedolle ja tapahtuu seuraavana verkoille.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Seitsemänneksi verkkoteorian kehityksessä on myös saavutettu uusia tulkintoja, jopa uusi paradigma, perustavanlaatuinen verkkojen selityksen muutos. Kyse on skaalavapaasta verkosta, josta muun muassa Internet on hyvä sovellutus. Yksi skaalavapaan verkon sovellutus on periaate ”voittaja vie kaiken”. Voiko taloudessa tai sodankäynnissä olla vaarallisempaa sovellutusta? Vertaa esimerkiksi Microsoft, Google ja Nokia.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Verkostokeskeinen sodankäynti muodostaa seuraavanlaista logiikkaa: Pohjana on uusi verkottuneen toiminnan mahdollistava informaatioteknologia ja toimintayksiköiden, eli jaettavan tiedon laatu. Verkottunut tekniikka merkitsee verkottuneita sensoreita, johtajia ja ampujia, eli voimakkaasti verkottunutta voimaa. Jaettu tieto merkitsee parempaa tietoa, jaettua tilannekuvaa ja kykyä tehdä yhteistyötä samalla tietopohjalla. Ne muuttuvat itsesynkronoinniksi, rohkeudeksi, tempoksi ja liikkeen nopeudeksi. Lopulta edellä olevat merkitsevät voiman täsmäkäyttöä ja -vaikutusta sekä tehtävätehokkuutta.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text: Laajasti ottaen suuremmat kokonaisuudet, erikoistuminen, kommunikaatiotapojen muuttuminen, kompleksisuuden, tiedonsiirron ja tietosisällön kasvaminen merkitsevät myös verkostoitumisen yleisempää logiikkaa. Olemassaolon systeemit ovat verkkoja ja niiden koko kasvaa ajan kuluessa.


title: Verkostokeskeinen sodankäynti

text:
Verkostokeskeisen sodankäynnin periaatteita ovat:
Oleellinen tekijä on myös uusi taktiikka, tekniikka ja proseduurit.


title: Sodankäynti

text: Sodankäynti on Carl von Clausewitzin määritelmän mukaan kahden itsenäisen tahon välistä organisoitua, vihamielistä vaikuttamista, jossa keskeinen ja perinteinen keino on fyysinen väkivalta. Sen tavoitteena on vastapuolen tai vastapuolien taivuttaminen omaan tahtoon. Clausewitzin mukaan sota on jatkoa valtion politiikkaan toisin keinoin, eli sodankäynti on keino, joka otetaan käyttöön kun valtion politiikka on edistänyt sodan syttymistä tai luonut sodan syttymiselle otollisen tilanteen.


title: Sodankäynti

text: Sota itsessään on poliittinen tila osapuolten välillä eli sotatila. Sodankäynti ei ole itsenäinen ilmiö, vaan politiikan väline, jolla pyritään saavuttamaan sodan synnyttäneet poliittiset päämäärät. Se on aktiivista toimintaa sotatilan aikana. Sanaa sodankäynti käytetään myös liitteenä täsmentämään sodankäynnin muotoja sekä taktisia tai strategisia olosuhteita, jolloin puhutaan esimerkiksi informaatiosodankäynnistä, viidakkosodankäynnistä tai epäsymmetrisestä sodankäynnistä.


title: Sodankäynti

text: Carl von Clausewitzin määritelmän mukaan sodankäynti on kahden itsenäisen tahdon välistä organisoitua, vihamielistä vaikuttamista, jossa keskeinen ja perinteinen keino on fyysinen väkivalta. Sen tavoitteena on vastapuolen tai vastapuolien taivuttaminen omaan tahtoon.


title: Sodankäynti

text: Nykyaikaisessa informaatiosodassa ovat jälleen korostuneet aineettoman vallankäytön ja ei-aseellisen väkivallan klassiset merkitykset. Tässä läntinen käsitys, jota Clausewitz edustaa, ja itäinen käsitys, jota esimerkiksi Sunzi edustaa, sodasta eroavat selvästi toisistaan. Sunzin mukaan sodankäynnin huippu on vastustajan voittaminen ilman taistelua. Clausewitzille vastustajan asevoimien lyöminen, ratkaisutaistelu, on sodankäynnin toiminnallista ydintä.


title: Sodankäynti

text: Sodankäynnin ulottuvuudet muodostavat systemaattisen kokonaisuuden sodankäynnissä:


title: Sodankäynti

text: Tällaisia sodankäynnin ulottuvuuksia ovat seuraavat yhdeksän osakokonaisuutta:Edellä mainitut sodankäynnin ulottuvuudet antavat pohjan sodankäynnin erilaisten ilmiöiden systemaattiseen tarkasteluun. Tällaisia sovellutuksia ovat esim:


title: Sodankäynti

text: Sodankäynnin ulottuvuudet ovat myös suhteellisen edun lähde. Suhteellista etua voi saavuttaa jokaisella sodankäynnin ulottuvuudella.


title: Sodankäynti

text: Sodankäynnin ulottuvuudet antavat yhden systemaattisen näkökulman sodankäynnin sisäiseen tarkasteluun. Lisäksi on usein huomioitava ulkoinen näkökulma, eli sodankäynnin suhde suurempaan kokonaisuuteen, ympäristöönsä esimerkiksi yhteiskuntaansa, toimintaympäristöön (maasto, sää, vuodenajat), viholliseen ja liittolaisiin/neutraaleihin.


title: Sodankäynti

text: Sodankäyntiä säätelee humanitaarinen oikeus (myös nimitys kansainvälinen sotaoikeus). Sotatoimet voidaan jakaa laillisiin ja laittomiin menetelmiin lähtökohtaisesti siten, että lailliset sotatoimet rajoittuvat ainoastaan sotilaskohteisiin ilman tarpeetonta ihmisten, eläinten tai ympäristön vahingoittamista. Esimerkiksi sotajuoni, sotilaskohteiden naamiointi ja harhauttavien tietojen antaminen viholliselle ovat sallittuja sodankäynnin toimia, mutta petollisuus (salakavaluus) on laitonta. Petollisuutta voi kuvata esimerkiksi vihollisen toimintaa, joka tähtää valheellisesti vastapuolen luottamaan humanitaarisen oikeuden suojaan.


title: Sodankäynti

text: Sota ei ole pelkkää tappamista ja tuhoamista; kansainvälinen oikeus ei tunne totaalisen sodan käsitettä. Vastapuolen taivuttamisen omaan tahtoon voi tehdä monella tavalla: fyysisellä sodalla, diplomatialla, tiedolla, tahdolla, rahalla, taloudella, politiikalla, asetelmilla, psykologisilla tai tieto-operaatioilla, sekä edellisten erilaisilla yhdistelmillä. Modernin informaatiosodankäynnin keskellä tutuiksi ovat tulleet muun muassa tietoliikenneyhteyksien tuhoaminen tai hallinta.


title: Sodankäynti

text: Sodankäyntiin oikeutettuja taistelumenetelmiä on pyritty rajoittamaan lakien avulla jo tuhansia vuosia. Esimerkkinä Intiassa Manun lait -nimellä tunnettu hindulaisuuden lakiteksti on kieltänyt sotilasta esimerkiksi käyttämästä petollisia aseita tai hyökkäämästä armoa rukoilevaa, istuvaa, surun vallassa olevaa vastaan..


title: Mustatorvisieni

text: Mustatorvisieni ("Craterellus cornucopioides") on kantarelleihin kuuluva erinomainen ruokasieni, joka ei tarvitse esikäsittelyä.


title: Mustatorvisieni

text: Mustatorvisienen lakki on ontto ja tumma, suppilomainen. Se on päältä mustanruskea ja alta mustanharmaa. Alapinta on myös valkoisen härmän peittämä. Märkänä väri on pikimusta. Sienen torven ulkopinta on matalasti poimuttunut, ja sen reuna on mutkainen. Raaka sieni tuoksuu miedosti omenalta ja maistuu voimakkaalta.


title: Mustatorvisieni

text: Mustatorvisieni kasvaa elokuusta lokakuulle Etelä- ja Keski-Suomessa verrattaen yleisenä, usein tiheinä kasvustoina rehevien kangasmetsien ja lehtojen aukkopaikoissa. Esiintymisrunsaus kuitenkin vaihtelee suuresti vuosittain. Mustatorvisieni jää helposti huomaamatta, sillä se maastoutuu lähes täydellisesti lahoavien lehtien joukkoon.


title: Mustatorvisieni

text: Mustatorvisieni on herkullinen monella tapaa valmistettuna. Sitä sopii käyttää kuten suppilovahveroa tai vaikka sekaisin suppilovahveron kanssa. Mustatorvisieni kannattaa säilöä kuivaamalla; kuivattuna sitä voi murentaa liottamatta mausteeksi ruokiin. Sienen tyviosa on mullanmakuinen ja sitkeä, joten sitä ei käytetä.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahvero ("Cantharellus tubaeformis") on vahveroihin kuuluva erinomainen ruokasieni.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahvero on kooltaan pienikokoinen ja muodoltaan torvimainen. Sienestäjän on usein etsittävä sitä sammaleen seasta. Onneksi se kasvaa ryhmissä ja usein suurena joukkona. Lakin halkaisija on useimmiten alle viisi senttiä. Sen lakki on kellertävän tai harmahtavan ruskea, keskellä on selvä suppilo. Suppilon keskeltä on useimmiten selvä reikä onttoon jalkaan, joka on kellertävä ja melko pitkä ja hoikka. Alapinnan harvat helttamaiset poimut ovat leveitä, johteisia ja haaroittuvia. Sienen maku ja tuoksu ovat mietoja.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahveron näköisellä kosteikkovahverolla ("Cantharellus lutescens") lakin alapinta on oranssi tai valkoinen ja lähes sileä, kun taas suppilovahveron lakin alapinta on usein harmaa. Myös kosteikkovahvero on ruokasieni.


title: Suppilovahvero

text: Kultaheltta ("Chrysomphalina chrysophylla" eli "Omphalina chrysophylla") on myös erehdyttävästi suppilovahveron näköinen, mutta se ei ole ruokasieni. Harvinainen nuhruvahvero ("Cantharellus melanoxeros") sekä rustonupikka ("Leotia lubrica") muistuttavat myös suppilovahveroa.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahvero on ruokasienistä myöhäisimpiä, ja sen parhaat satokuukaudet ovat syys- ja lokakuu, mutta niitä voi löytää vielä marraskuussakin. Jäätyminen ei pilaa itiöemiä, vaan niitä voi kerätä lumen altakin syötäväksi. Suppilovahvero kasvaa yleensä sammaleisissa havumetsissä useina ryppäinä. Se on yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa; lajin runsaimmat pohjoisimmat esiintymät ovat napapiirin tuntumassa, mutta sitä on tavattu Inarissakin.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahveroa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. On joitakin viitteitä siitä, että Pohjois-Amerikan länsiosien suppilovahverot kuuluvat eri lajiin tai alalajiin kuin Euroopan ja Pohjois-Amerikan itäosien sienet.


title: Suppilovahvero

text: Suppilovahvero on erinomainen ruokasieni, joka ei vaadi esikäsittelyä. Se voidaan säilöä pakastamalla tai kuivaamalla, ja se sopii monin tavoin käytettäväksi ruuanvalmistuksessa. Maku on mieto ja lievästi makea, jalkaosa on sitkeä. Sieni on lähes aina toukaton. Suppilovahvero kuului taannoiseen kauppasienien luetteloon 1. heinäkuuta 2012 asti, ja sen mukana sai myydä myös kosteikkovahveroa. Samoin on asia edelleen Eviran ylläpitämässä suositeltavien ruokasienten luettelossa. Pohjois-Amerikassa lajia käytetään myös sienivärjäykseen.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Tämä artikkeli on luettelo eksoplaneetoista. Tällä hetkellä tunnetaan 909 eksoplaneettaa ja 701 planeettakuntaa, joista 140:ssa on vähintään kaksi planeettaa. Aurinkokunta on luettelossa vertailukohteena.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Planeettojen nimeämisessä on periaatteena, että planeetan nimi saadaan lisäämällä tähden nimeen pieni kirjain b ensimmäiselle planeetalle, c toiselle ja niin edelleen.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Massoissa on käytetty yksikkönä Jupiterin massaa tai Maan massaa ja niiden lyhenteinä M ja M. Planeettojen massoista on annettu pääsääntöisesti vain alaraja, jos planeetta on havaittu mittaamalla tähden näkösäteen suuntaista nopeuskomponenttia. Kiertoajan yksikkönä on pääsääntöisesti käytetty päivää mutta joillekin planeetoille kiertoaika on ilmoitettu vuosissa. Näiden SI-järjestelmän lisäyksiköiden tunnuksina on järjestelmän mukaisesti käytetty kirjaimia d ja a. Kun planeetan säde on merkitty näkyviin, yksiköksi on asetettu Jupiterin säde R, alalla olevan käytännön mukaisesti.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Tällä hetkellä suurin määrä (7) varmistettuja eksoplaneettoja kiertää tähteä HD 10180.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Ylikulku havaittu, todellinen massa tunnetaan.


title: Luettelo eksoplaneetoista

text: Toistaiseksi tunnetaan viisi planeettaa kiertämässä pulsaria.


title: Wien

text: Wien on Itävallan pääkaupunki sekä yksi Itävallan osavaltioista. Se sijaitsee Tonavan rannalla, vain 60 kilometrin päässä Itävallan itäisestä rajasta, lähellä Tšekkiä, Unkaria ja Slovakiaa. Runsaalla 1,7 miljoonalla asukkaallaan (metropolialueella 2,4 milj.) se on Itävallan suurin kaupunki, kuten se on myös Itävallan kulttuurin, talouden sekä politiikan keskus.


title: Wien

text: Wien sijaitsee Itävallan koilliskulmassa, Alppien ja Karpaattien välissä Tonavan varrella. Pääosa kaupungista on joen oikealla puolella.


title: Wien

text: Tonava kulkee Wienin itäosien poikki kanavoidussa uomassa muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Sen itäpuolella kulkee kanava, "Neue Donau", jonka pitkä ja kapea keinotekoinen saari, Donauinsel, erottaa Tonavasta. Joen alkuperäinen uoma sijaitsee kuitenkin samalla suunnalla vielä kauempana Wienin keskustasta, Florisdorfin ja Donaustadtin alueella, ja on padottu Alte Donau -nimiseksi tekojärveksi. Kaupungin keskusta sijaitsee Tonavan kapeamman sivuhaaran, Donaukanalin varrella, pääasiassa sen länsipuolella. Donaukanaliin laskee myös Alpeilta alkava Tonavan sivujoki Wien.


title: Wien

text: Wienin kaupunginosista Florisdorf ja Donaustadt sijaitsevat Tonavan itäpuolella. Leopoldstadtin ja Birgittenaun kaupunginosat, joista ensin mainitussa on myös Praterin huvipuisto, sijaitsevat Donaukanalin ja varsinaisen Tonavan väliin jäävällä saarella. Muut kaupunginosat ovat Donaukanalin länsipuolella.


title: Wien

text: Wien ja Slovakian pääkaupunki Bratislava ovat vain noin 60 kilometrin päässä toisistaan. Mitkään muut Euroopan pääkaupungit eivät ole niin lähellä toisiaan (jos kaupunkivaltioita ei lasketa).


title: Wien

text: Wienedwaldin kukkulat suojaavat Wienin ilmastoa Alppien vaikutukselta.


title: Wien

text: Vuoden kuuminta aikaa on heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 25,5 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella joulukuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa -2 astetta. Sadetta saadaan varsin tasaisesti ympäri vuoden, talvella 40–50 mm kuussa, kesällä 60–70 mm kuussa.


title: Wien

text: Noin vuonna 50 eaa. roomalaiset perustivat sotilasleirin Tonavan rannalle, nykyisen Wienin vanhankaupungin alueelle. Leiriä kutsuttiin nimellä "Vindobona", aluetta aiemmin asuttaneen kelttiläisen vinid-heimon mukaan. Vindobonan leiri kuului linnoitusketjuun, joka oli Rooman valtakunnan etuvartio germaanisia heimoja vastaan. Keisari Trajanus rakennutti 100-luvulla jaa. Vindobonasta huomattavan rajalinnoituksen. Vuonna 180 keisari Marcus Aurelius kuoli Vindobonassa kesken germaaneja vastaan käydyn sotaretken. Kansainvaelluksen aika merkitsi Rooman valtakunnan vetäytymistä alueelta, ja vuonna 433 Rooma luopui virallisesti Vindobonasta. Vindobona säilyi kuitenkin asutuskeskuksena roomalaisten lähdettyäkin.


title: Wien

text: Vuonna 976 Babenberg-suku sai Itävallan maakreiviyden, ja tätä on perinteisesti pidetty Itävallan valtion syntynä. Babenbergit asettuivat 1154 hoveineen Wieniin, joka oli Itävallan ja Unkarin välinen rajakaupunki ja tärkeä kauppapaikka. Seuraavana vuonna suku kohotettiin herttuan arvoon ja Wienistä tuli Itävallan herttuakunnan pääkaupunki. Babenbergien aika merkitsi kukoistusta Wienille: se sai 1221 täydet kaupunkioikeudet ja kasvoi yhdeksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan tärkeimmistä kauppakaupungeista. Babenbergit rakennuttivat kaupungille puolustusmuurit sekä aloittivat Stephansdomin rakennustyöt. 1278 Babenbergien maat päätyivät Habsburgeille, jotka hallitsivat Itävaltaa yhtäjaksoisesti seuraavat kuusi ja puoli sataa vuotta, ja Wienistä tuli Habsburg-dynastian hovikaupunki. Vuodesta 1452 Wien oli myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan pääkaupunki, kun keisarin valtaistuin siirtyi pysyvästi Habsburgeille.


title: Wien

text: Vuonna 1529 Kaakkois-Eurooppaa vallanneet turkkilaiset sotajoukot piirittivät Wieniä sulttaani Soleiman I Suuren johdolla. Wienin puolustajat onnistuivat karkottamaan hyökkääjän porteiltaan, vaikka heillä oli alivoima ja vaikka Babenbergien aikaiset kaupunginmuurit hädin tuskin kestivät hyökkäystä. Seuraavan vuosisadan aikana kaupunki ympäröitiin vahvalla linnoitusketjulla. Uudet muurit osoittivat voimansa, kun turkkilaiset hyökkäsivät uudelleen 1683: Wien puolusti itseään menestyksekkäästi kaksi kuukautta, kunnes apuun tulleet puolalaiset sotajoukot ajoivat turkkilaiset pois osana suurta Turkin sotaa.


title: Wien

text: Napoleon valtasi Wienin 1805 ja lakkautti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan. Rooman keisari Frans II vaihtoi arvonimensä Itävallan keisari Frans I:ksi ja Wien muuttui Itävallan keisarikunnan pääkaupungiksi. Napoleonin hävittyä Waterloon taistelun kaupungissa pidettiin vuonna 1815 Wienin kongressi, jossa päätettiin Euroopan rajoista.


title: Wien

text: 1800-luku oli Wienille voimakkaan kasvun aikaa. Kaupunki teollistui ja sai rautatieyhteydet, ja sinne virtasi asukkaita kaikista Itävallan keisarikunnan kolkista. Vuosien 1850 ja 1890 suurissa alueliitoksissa Wieniin liitettiin virallisesti vanhojen kaupunginmuurien ulkopuolelle kasvaneet esikaupungit. Keisari Frans Joosefin 1857 antaman määräyksen jälkeen kaupunginmuuri purettiin ja sen leveä suojavyöhyke otettiin rakennuskäyttöön. Muurien paikalle rakennettiin kehäkatu Ringstraße, jota reunustavat puistot sekä muhkeat julkiset rakennukset (parlamenttitalo, yliopisto, raatihuone, ooppera, museoita). Mahtipontinen Ringstraße, pariisilaisten esikuvien mukainen bulevardi, luotiin kuvastamaan Itävalta-Unkarin valtakunnan ja sen Habsburg-keisarien mahtia. Sen rakennukset edustavat 1800-luvun kertaustyylejä, uusklassismia, uusgotiikkaa ja uusrenessanssia, joita kutsutaan Wienissä yksinkertaisesti ”Ringstraße-tyyliksi”. Myös kaupunkia muutaman kilometrin verran ulompana sijainnut linnoitusketju "Linienwall" purettiin ja sen paikalle rakennettiin kaupungin keskiosia kiertävä Gürtelstraße. Tätä kiivaan rakentamisen aikaa kaupungin historiassa kutsutaan nimellä "Gründerzeit". Väkiluku ylitti miljoonan 1870 ja nousi 1910 mennessä kahteen miljoonaan.


title: Wien

text: Wienistä kehittyi merkittävä kansainvälinen tieteen, taiteen ja politiikan keskus, jonne saavuttiin ympäri Euroopan antamaan ja vastaanottamaan vaikutteita. Wienissä kehittyneet ajatukset ja suhteet ravisuttivat koko Euroopan historiaa. Esimerkiksi vuonna 1913 Hitler, Trotsky, Tito ja Stalin asuivat kaikki Wienissä.


title: Wien

text: Vuonna 1918 Itävalta-Unkarin keisarikunta hajosi ja Wienistä tuli Itävallan tasavallan pääkaupunki. Ylikansoittunutta Wieniä kutsuttiin Itävallan ”vesipääksi” ("Wasserkopf"), koska kaupunki oli suhteettoman suuri uuteen tynkä-Itävaltaan nähden. Vuodet 1919–1934 olivat ”punaisen Wienin” aikaa. Tuolloin kaupunkia hallitsivat sosiaalidemokraatit, jotka pyrkivät parantamaan Wienin työläisten elinolosuhteita vahvan sosialistisella yhteiskuntapolitiikalla. Punaisen Wienin näkyvin saavutus olivat kaupungin rakennuttamat valtavat työläisten asuinkorttelit.


title: Wien

text: Vuonna 1934 Engelbert Dollfussin austrofasistit kaappasivat vallan lyhyen sisällissodan jälkeen ja vasemmiston toiminta kiellettiin. Natsien liitettyä Itävallan Saksaan Wienistä oli tarkoitus tehdä yksi maailman suurimmista kaupungeista ja siihen liitettiin ympäröiviä alueita. Toisessa maailmansodassa Wien vaurioitui pommituksissa ja taisteluissa, mutta pääsi vähällä moniin muihin saksalaisiin kaupunkeihin verrattuna. Wien jaettiin 1945 Berliinin tavoin miehitysvyöhykkeisiin Neuvostoliiton, Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan kesken. Miehitysjoukot poistuivat 1955 Itävallan valtiosopimuksen solmimisen jälkeen. Vuonna 1954 alueliitokset purettiin ja kaupungin pinta-ala supistui kolmannekseen.


title: Wien

text: Wien oli 1700–1800-luvuilla Euroopan suurimpia kulttuurin ja taiteen keskuksia. Kuuluisia Wienissä vaikuttaneita henkilöitä ovat muun muassa psykoanalyysin isä Sigmund Freud, säveltäjät Wolfgang Amadeus Mozart, Joseph Haydn, Ludwig van Beethoven, Franz Schubert, Johannes Brahms, Gustav Mahler, Alban Berg, Arnold Schönberg sekä Johann Strauss vanhempi, nuorempi ja Antonio Vivaldi, joka kuoli Wienissä, sekä filosofit Karl Popper ja Ludwig Wittgenstein.


title: Wien

text: Wienin sydämenä on sen vanhakaupunki ("Innere Stadt"), jota ympäröivät 1850-luvulle asti puolustusmuurit. Vanhakaupunki noudattaa yhä keskiaikaista, ahdasta ja sokkeloista asemakaavaa, ja sen rakennuskanta edustaa lukuisia tyylikausia keskiajasta barokkiin ja jugendiin. Sen keskipisteenä on Stephansdom eli Pyhän Tapanin katedraali, yksi Keski-Euroopan huomattavimpia goottilaisia katedraaleja, jonka 136-metrinen terävä torni näkyy yli Wienin. Vanhassakaupungissa on useita kymmeniä kirkkoja, joista monet kuuluvat eri katolisille munkkijärjestöille: kapusiiniveljeskunnan "Kapuzinerkirche" jonka alla on Habsburg-suvun keisarillinen hautakammio, augustiinolaisveljeskunnan "Augustinerkirche", fransiskaanien "Franziskanerkirche", dominikaanien "Dominikanerkirche", jesuiittojen "Jesuitenkirche".


title: Wien

text: Vanhankaupungin eteläreunalla on Hofburg, Habsburgien keisarillinen palatsi. Hofburg on vuosisatojen mittaan valtavaksi paisunut rakennuskompleksi, jonka vanhimmat osat ovat 1200-luvulta ja jonka uusin siipi valmistui vasta ensimmäisen maailmansodan aikana. Palatsissa on nykyään Itävallan presidentin virka-asunto; lisäksi siinä toimii lukuisia museoita (muun muassa museoitu keisarillinen huoneisto), Itävallan kansalliskirjasto sekä kuuluisa espanjalainen ratsastuskoulu.


title: Wien

text: Keskustaa kiertää 1800-luvun lopulla vanhojen kaupunginmuurien paikalle rakennettu bulevardikatu Ringstrasse. Katua reunustavat lukuisat suuret puistot, kuten "Stadtpark", "Burggarten" ja "Volksgarten", sekä ”Ringstrasse-tyyliä” edustavat monumentaalirakennukset. Hofburgia vastapäätä olevalla "Maria-Theresien-Platzilla" on kolme huomattavaa museorakennusta: luonnonhistoriallinen museo (1889), taidehistoriallinen museo (1891) sekä lukuisia museoita sisältävä Museumsquartier (1723). Pohjoisempana kadun varrella "Rathausparkia" eli Raatihuoneenpuistoa reunustaa kolme muhkeaa rakennusta: uusklassinen Itävallan parlamenttitalo (1883), uusgoottilainen Wienin raatihuone (1883) ja uusrenessanssityylinen Wienin yliopiston päärakennus (1884). "Rooseveltplatzilla" kohoaa uusgoottilainen Votiivikirkko eli "Votivkirche" (1879). Hieman Ringstrasselta sivussa on "Karlsplatzin" alue, jolla sijaitsevat barokkityylinen "Karlskirche" (1739) sekä jugendtyyliset Karlsplatzin asema ja "Secession"-näyttelyhalli (1898), joka edustaa wieniläistä jugendia radikaaleimmillaan.


title: Wien

text: Ydinkeskustan ulkopuolella sijaitsee kaksi Wienin huomattavinta palatsia Hofburgin ohella: keisarillinen kesäpalatsi Schönbrunn (1744–1749) sekä prinssi Eugenin kesäpalatsi Belvedere (1714–1722). Praterin huvipuiston ja koko Wienin symboli on Riesenrad (ks. maailmanpyörä), yksi Euroopan suurimmista ja vanhimmista maailmanpyöristä (1897). Modernimpia nähtävyyksiä ovat suurin ”punaisen Wienin” aikana rakennettu työläisten asuintalo Karl-Marx-Hof (1924–1930), joka sisältää 1 325 asuntoa ja on maailman pisin yhtenäinen asuinrakennus, arkkitehti Friedensreich Hundertwasserin suunnittelema mielikuvituksellinen asuintalo Hundertwasserhaus (1985) sekä modernistinen UNO-City (1970) jossa sijaitsee YK:n neljäs päämaja New Yorkin, Nairobin ja Genèven ohella.


title: Wien

text:
Sekä Schönbrunnin linna että Wienin vanha keskusta ovat mukana UNESCOn maailmanperintöluettelossa. Wienin nähtävyyksistä kolme on ikuistettu Itävallan eurokolikoihin: Stephansdom (10 sentin kolikko), Belvederen palatsi (20 sentin kolikko) sekä Secession-rakennus (50 sentin kolikko).
Taiteella ja kulttuurilla on pitkät perinteet Wienissä, varsinkin teatterin, oopperan ja klassisen musiikin aloilla. Wienin kulttuuritarjonta onkin korkealuokkaista. Kaupungista löytyy useita teattereita, joista tunnetuimpia lienevät "Akademietheater", "Volkstheater" ja "Theater in der Josefstadt". Wienistä löytyy myös runsaasti pienempiä teattereita, jotka ovat keskittyneet tarjoamaan hieman kokeellisempia ja modernimpia esityksiä sekä näytelmiä.


title: Wien

text: Oopperatarjonnasta Wienissä vastaavat Valtionooppera sekä Volksoper. Klassisen musiikin konsertteja pidetään Wiener Konzerthausissa sekä Musikvereinissa, jossa pitävät majaansa maineikkaat Wienin filharmonikot. Musikvereinin "Kultaisesta salista" lähetetään vuosittain perinteinen ja tunnettu uudenvuoden konsertti, jossa filharmonikot soittavat Straussin säveltäjäsuvun musiikkia.


title: Wien

text: Wien on tunnettu myös ruokakulttuuristaan ja erityisesti kahviloistaan. Wieniläisen "Kaffeehausin" perinteet ulottuvat 1600-luvulle, jolloin ensimmäiset kahvipavut otettiin suositun legendan mukaan sotasaaliiksi turkkilaisilta piirittäjiltä. Kaupungin lukuisat kahvilat ovat toimineet vuosisatojen ajan wieniläisen seuraelämän keskuksina, joihin on kokoonnuttu seurustelemaan ja lukemaan sanomalehtiä. Kahviloiden listoilla on tyypillisesti kymmeniä erikoiskahveja sekä erilaisia kakkuja ja torttuja. Miltei jokaisen kahvilan ruokalistalta löytyy perinteikäs suklainen Sacher-kakku.


title: Wien

text: Wien koostuu 23 kaupunginosasta eli "Bezirkestä", joista jokainen on numeroitu.Wienin metro on kuusilinjainen, ja kaupungissa on useita raitiovaunu- ja bussilinjoja. Wienissä on neljä rautatieasemaa: Wien Hauptbahnhof, Wien Praterstern, Wien Südbahnhof ja Wien Westbahnhof. Rakenteilla on uusi päärautatieasema Wien Hauptbahnhof, joka valmistui vuoden 2014 lopussa. Kaupungin lentoliikennettä palvelee Wienin kansainvälinen lentoasema, jolla on Euroopan korkein lennonjohtotorni. Tonavaa pitkin on mahdollista myös kulkea Bratislavaan jokilaivalla.


title: Wien

text: Wienissä sijaitsee useita kansainvälisten järjestöjen virastoja, kuten Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö UNIDO, öljynviejämaiden yhteistyöorganisaatio OPEC ja kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA.


title: Sumuvarjo

text:
Sumuvarjo eli glooria on ilmakehässä sopivissa sääoloissa havaittava optinen ilmiö.
Kuten sateenkaarikin, sumuvarjo (glooria) muodostuu ilmakehässä olevissa vesipisaroissa. Sumuvarjossa valo taittuu ja siroaa takaisin (mie-sironta) tulosuuntaan.
Sironnan tapahtumiseksi vesipisaroiden pitää olla suhteellisen pieniä ja halkaisijaltaan alle 50 mikrometriä. Sumuvarjon voi nähdä vain silloin, kun auringon valo pääsee paistamaan suhteellisen esteettä esimerkiksi havaitsijan takaa ja havaitsijan varjo puolestaan on sumua vasten. Maan päällä tällaisen tilanteen syntyminen on harvinaista, joten sumuvarjoja näkee helpoimmin lentokoneessa pilviä vasten. Sumuvarjo koostuu eri spektrin väreissä olevista säteittäisistä kehistä varjon ympärillä. Sumuvarjon renkaiden polarisaatio on yhdensuuntainen, kun taas lähellä varjoa polarisaatio on kohtisuora. Sumuvarjo on tietyssä mielessä myös sukua kehälle. Teoreettisesti voidaan tulkita sateenkaari, kehä ja sumuvarjo saman ilmiön eri ilmentymiksi.


title: Zeniitti

text: Zeniitti [tseniitti] ( 'pään suunta' > m.ransk. "zénith" > ) tarkoittaa tähtitieteessä taivaan ylintä pistettä eli kohtaa, joka on suoraan katsojan pään yläpuolella.


title: Zeniitti

text: Päiväntasaajan ympäristössä Aurinko näkyy keskipäivällä zeniitin lähellä. Tarkalleen zeniitissä Aurinko voi käydä kääntöpiirillä vain kerran vuodessa: Kravun kääntöpiirillä kesäpäivänseisauksen aikaan ja Kauriin kääntöpiirillä talvipäivänseisauksen aikaan. Kravun kääntöpiirin pohjoispuolella ja Kauriin kääntöpiirin eteläpuolella Aurinko ei voi ikinä käydä zeniitissä saakka. Kääntöpiirien välisellä alueella Aurinko on zeniitissä kaksi kertaa vuodessa, leveyspiiristä riippuen eri aikaan vuotta.


title: Zeniitti

text: Zeniitin vastakohta on nadiiri, taivaanpallon piste, joka on suoraan katsojan alapuolella.


title: Sodankäynnin historia

text: Sodankäynnin historia käsittelee sodankäynnin kehitystä ja historiaa. Laajempi yläkäsite, joka käsittelee sotien, taisteluiden, armeijoiden ja aseiden historiaa, on sotahistoria.


title: Sodankäynnin historia

text: Sotateoreetikko Carl von Clausewitzin mukaan "Sota on väkivaltainen toimi, jonka tarkoituksena on pakottaa vastustaja noudattamaan meidän tahtoamme". Yleensä tämä on tarkoittanut alueiden valloitusta, mutta esimerkiksi Väli-Amerikassa ja Indonesian saaristossa on käyty sotia, joiden tavoitteena oli vankien ottaminen. Koska taistelun tavoitteena ei ollut lyödä vihollisen elävää voimaa, jäi verenvuodatus tällaisessa sodankäynnissä yleensä vähäiseksi. Jos maata oli riittävästi, mutta väestöä vähän, yhteiskunnat suosivat rituaalista sodankäyntiä. Välillä kokonaisten armeijoiden kohtalon ratkaisivat yksittäiset valiotaistelijat tai sankarit keskinäisessä kaksintaistelussaan.


title: Sodankäynnin historia

text: Sodankäynnin historia jaetaan usein historian ajanjaksojen mukaan.


title: Sodankäynnin historia

text: Kivikaudella otettiin käyttöön aseina keihäs, tikari, nuija, linko ja jousi. Nämä aseet pysyivät laajasti käytössä aina myöhäiskeskiajalle asti. Kivikautisista aseista kilpi jatkaa sitkästi elämäänsä nykypäivänäkin, vaikka välillä se onkin hävinnyt lähes täydellisesti eräistä armeijoista.


title: Sodankäynnin historia

text: Tiedemiehet eivät ole yksimielisiä siitä, koska sodankäynti alkoi. Luolamaalausten tarjoama todistusaineisto on ristiriitaista: esittävätkö kuvat ihmisten välistä väkivaltaa, vai eivät? Osa tutkijoista väittää, että maalauksissa on kuolleita tai kuolevia ihmisiä. Osa taas väittää, että maalaukset esittävät rauhanomaisia ihmisiä. Ensimmäinen arkeologinen todistusaineisto taistelusta on arviolta 14 000 vuotta vanhaa ja sijaitsee Sudanissa kohteessa, joka tunnetaan nimellä kalmisto 117. Paikalla on 59 luurankoa ja 110 esinettä, joista melkein kaikki näyttävät tappaneen ihmisiä. Paikka saattaa olle ensimmäinen laaja todiste sodankäynnistä, mutta yhtä hyvin se voi olla tulosta pitkän ajanjakson aikana haudatuista ihmisistä tai joukkomurhasta.


title: Sodankäynnin historia

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan ensimmäinen varma todiste sodankäynnistä löytyy Jerikosta vuoden 7 000 eaa. paikkeilta. Kaupunki oli ympäröity kallioon louhitulla vallihaudalla ja yhtenäisellä kivimuurilla. Järjestelmä on tulkittu organisoitua ja hyvin aseistettua vihollista vastaan suunnitelluksi. Toisen tulkinnan mukaan kyse on tulvavallista.


title: Sodankäynnin historia

text: Suurimmassa osassa Amerikkaa sodankäynti pysyi teknisesti kivikauden tasolla vuoteen 1492 asti. Ainoastaan Meksikon ylätasangolla pronssiaseita käytettiin merkittävässä määrin sodankäynnissä. Eurooppalaisten tunkeuduttua mantereelle intiaanit omaksuivat nopeasti tuliaseet ja hevosten käytön sodankäynnissä.


title: Sodankäynnin historia

text: Muinaisessa Lähi-idässä kehittyivät ensimmäiset armeijat, jotka pyrkivät toteuttamaan taisteluissa yhtenäistä suunnitelmallista taktiikkaa. Jalkaväki hallitsi taistelukenttää. Aikaisemmin kehitettyjen yksilöaseiden lisäksi kehitettiin ensimmäinen monimutkainen asejärjestelmä, kun sotavaunujen esiaste syntyi noin 3500 eaa. Sumerilaisten kaupunkivaltioiden väliset sodat vuosina 3000–2500 eaa. olivat esimmäiset dokumentoidut sodat. Mediggon taistelu on historian ensimmäinen taistelu, josta tiedetään suurin piirtein aika ja paikka, sekä osapuolet ja lopputulos. Muinaisessa Lähi-idässä käytiin myös ensimmäiset laajamittaiset piiritykset.


title: Sodankäynnin historia

text: Assyriassa otettiin 700-luvulla eaa. käyttöön ratsuväki, joka alkoi hitaasti syrjäyttää sotavaunuja. Samaan aikaan Assyrian armeija oli ensimmäinen, joka varustettiin täysin rautaisin asein. Assyrialaisilla myös kiinteät suoja-aseet (eli kypärät ja vartalohaarniskat) yleistyivät ja vahvistuivat. Samaan aikaan syntyi kevyt- ja raskas jalkaväki, koska kiinteillä suoja-aseilla oli liian kallista varustaa koko armeija. Assyrian raskas jalkaväki taisteli tiiviissä muodossa. Ilmeisesti assyrialaisilla oli käytössä myös jonkinlainen jalkaväen taktinen yksikkö, joka helpotti raskaan jalkaväen käyttöä taistelussa.


title: Sodankäynnin historia

text: Antiikin Kreikan sodankäynti perustui suoraan Lähi-idän mallille. Raskaan jalkaväen sotilas oli nimeltään hopliitti, ja sen taktisena yksikkönä yleistyi vuoden 750 eaa. paikkeilta lähtien falangi. Taisteluja valmisteli kevyt jalkaväki, jota oli kuitenkin suhteessa huomattavasti vähemmän kuin aikaisemmin Lähi-idässä. Kreikassa ei juurikaan käytetty ratsuväkeä, vasta Makedonian armeijassa ratsuväki otettiin laajasti käyttöön. Sen sijaan sotavaunut olivat aluksi laajasti käytössä, mutta myöhemmin raskas jalkaväki syrjäytti myös yksittäiset sotavaunut.


title: Sodankäynnin historia

text: Falangi oli ongelmallinen: se oli rakenteeltaan niin tiivis, että se pystyi käytännössä liikkumaan ja taistelemaan vain suoraan eteenpäin. Lisäksi se pystyi liikkumaan ainoastaan tasaisessa maastossa, joten Kreikassa suurin osa maastosta oli sille sopimatonta. Taistelun alettua falangia ei pystynyt johtamaan, vaan se toimi lähes itsenäisesti, liikkuen suoraan eteenpäin kohti vihollisen falangia. Falangin rajoitteiden vuoksi taistelut käytiin etupäässä viljapelloilla sadonkorjuuaikana.


title: Sodankäynnin historia

text: Makedonian kuningas Filippos II uudisti 300-luvulla eaa. Makedonian armeijaa, luoden ammattiarmeijan, joka taisteli ympäri vuoden. Makedonialainen falangi oli vielä kömpelöliikkeisempi ja raskaampi kuin kreikkalaisten. Filippos kehittikin kevyttä jalkaväkeä ja ratsuväkeä, sekä armeijan osien yhteistoimintaa. Sotajoukon eri osilla oli erilaisia taktisia tehtäviä. Ensimmäistä kertaa myös ratsuväelle luotiin taktinen yksikkö. Filippoksen poika Aleksanteri Suuri peri isänsä luoman armeijan ja valloitti tuntemansa maailman.


title: Sodankäynnin historia

text: Roomalainen falangi oli aluksi täsmälleen samanlainen kuin kreikkalainenkin. 300-luvulla samnilaissotien aikana roomalaiset joutuivat vaikeuksiin vuoristoisessa maastossa. Tämän vuoksi kehitettiin manipulitaktiikka, jonka manipulifalangi oli paljon joustavampi liikkeissään kuin vanha kreikkalainen malli. Taistelujärjestyksessä oli myös ensimmäistä kertaa taktinen reservi, jota sotapäällikkö saattoi käyttää joustavasti haluamallaan tavalla. Ratsuväkeä roomalaiset väheksyivät ja laiminlöivät sen kehittämistä.


title: Sodankäynnin historia

text: Persialaisten sodankäynti perustui ratsastaviin jousimiehiin.


title: Sodankäynnin historia

text: Zhou-dynastia (1050–256 eaa.) varusti suuren armeijansa rauta-aseilla. Kiinalaiset käyttivät sotavaunuja toisinaan suurina muodostelmina. Noin vuonna 770 eaa. valtakunta hajosi. Koska pirstoutuneilla läänitysalueilla oli rajalliset resurssit aluksi armeijat olivat pieniä. 400-luvulta eaa. alkaen taistelevien valtioiden keskushallinnot kykenivät varustamaan satojatuhansia sotilaita rauta-aseilla. Jalkajousia alettiin käyttää piirityksissä ja yksilöaseina. Kiinalaiset ottivat ratsuväen käyttöön vuoden 300 eaa. paikkeilla. Armeijoiden ytimenä pysyi kuitenkin panssaroitu, keihäillä aseistettu jalkaväki, joka taisteli tiiviissä muodossa. Jatkuvien sotien vuoksi kiinalaiset pohtivat korkealaatuisesti sodankäyntiä.


title: Sodankäynnin historia

text: Vuonna 378 Adrianopolin taistelussa goottien raskas ratsuväki löi roomalaisten jalkaväen ja uusi aikakausi alkoi sodankäynnissä. 500-luvulla Itä-Roomassa Belisarius aseisti jalkaväkensä ja ratsuväkensä jousilla. Taistelu pyrittiin ratkaisemaan ainoastaan kaukoaseilla.


title: Sodankäynnin historia

text:
Länsi-Euroopassa valtaan nousseet frankit tukeutuivat aluksi ainoastaan jalkaväkeen. Kun tämä armeija kohtasi itäroomalaiset 554 Casilinumissa oli se täysin avuton nuolisateessa ja tuhoutui. Muiden vastaavien kokemusten jälkeen frankit ottivat käyttöön hevosen ja paksun suojavarustuksen. 500-luvulla myös jalustin yleistyi. Frankit liittivät ensimmäisinä ritariarmeijan tekniset edellytykset yhteen luoden tehokkaan sotavoiman. Aluksi kilpi oli ritarien tärkein suojavarustus, mutta myöhemmin haarniskojen kehitys vähensi sen merkitystä. 1000-luvulla otettiin käyttöön kokohaarniska ja 1200-luvulla ratsukin panssaroitiin. Aluksi käytössä oli rengas- tai suomuhaarniska, mutta keskiajan loppupuolella levyhaarniska yleistyi. Aseina käytettiin peitsen ja miekan lisäksi erilaista valikoimaa lähitaisteluaseita.
Raskaan ratsuväen lisäksi ritariarmeijaan kuului kevyttä jalkaväkeä. Ratsuväellä tai jalkaväellä ei ollut taktista yksikköä ja taistelukenttää hallitsivat yksittäiset sankariritarit ja kunniakäsitys oli tärkeä. Ritariarmeijan yleistyminen johtui sarjasta virhearvioita ja taktisia virheitä. Raskas jalkaväki pystyi edelleenkin torjumaan useita ratsuväen rynnäköitä.


title: Sodankäynnin historia

text: Vastatoimena ritariarmeijalle kehittyi jalkajousi, joka lävisti levyhaarniskan. Britteinsaarilla oli käytössä lähes yhtä hyvä pitkäjousi, joka läpäisi verkko- ja rengashaarniskan. Pitkäjousen etuna oli suurempi tulinopeus jalkajouseen verrattuna.


title: Sodankäynnin historia

text: Ruotsissa, Norjassa, Suomessa ja Sveitsissä ritariarmeija ei yleistynyt, vaan armeija oli nostoväestä luotu kansanarmeija. Tällaiset armeijat olivat kuitenkin avuttomia ritariarmeijaa vastaan, ellei niillä ollut käytössä taktista yksikköä.


title: Sodankäynnin historia

text: Mongoliarmeijassa oli pelkkää ratsuväkeä. Jalkaväki puuttui täysin, mutta armeijassa oli raskasta ja kevyttä ratsuväkeä eri tehtäviä varten. Mongolien voima olikin joustavassa taktiikassa. Mongolit ratkaisivat taistelut reserveillä. Käytössä oli erityiset siipireservit, jotka oli varattu vihollisen saartamiseksi. Sotapäällikkö pystyi johtamaan taistelussa koko armeijaa torvi- ja lippumerkein. Mongolien aseina oli kaksi jousta, peitsi, miekka ja nuija. Suojavarusteina oli kypärä ja nahkainen panssari.


title: Sodankäynnin historia

text: Jalkaväen uusi valtakausi alkoi Sveitsistä keskiajan lopulla. Sveitsiläisten armeija oli pelkästään jalkaväkeä ja heillä oli taktinen yksikkö, Gewalthaufen, joka lopetti ritariarmeijan valtakauden, kun sveitsiläiset löivät 1474–1477 Burgundilaissodissa ritariarmeijan useaan kertaan.


title: Sodankäynnin historia

text: Ruuti oli keksitty jo 1000-luvulla Kiinassa. Kiinassa keksintöä käytettiin lähinnä ilotulittamiseen, mutta jo mongoleilla oli 1200-luvulla sotilaallisia sovelluksia. Euroopassa alkeelliset tuliaseet olivat käytössä 1200-luvun lopulla. Aseet kehittyivät nopeasti ja levisivät nopeasti Euroopassa. 1400-luvun lopulla Euroopassa kehitettiin ruudin sekoitussuhde, joka soveltui parhaiten sotilaalliseen käyttöön. Käsiaseiden ensimmäinen aste oli käsikanuuna, jota seurasi hakapyssy. 1500-luvulla kehitettiin musketti, aluksi lunttulukkoisena, 1600-luvulla piilukkoisena. 1500-luvulla syntyi myös pistooli, jota varten kehitettiin rataslukko.


title: Sodankäynnin historia

text: Sveitsiläinen taktiikka yleistyi Euroopassa 1500-luvulla. Muotoon lisättiin tuliaseet, aluksi piikkimiehet keskellä ja tuliaseet ympärillä, myöhemmin kehittyi espanjalainen neliö. 1500-luvun lopulla Morits Oranialainen kehitti treffen-taktiikan, josta kehittyi 1600-luvulla linjataktiikka. Samaan aikaan keksittiin pistin, joka siirsi piikkimiehet historiaan 1700-luvun alussa. Jalkaväen taistelumenetelmänä oli yleisesti kontramarssi. 1600-luvulla kehitettyä piilukkoista muskettia vastaavat aseet olivat laajasti armeijoiden käytössä aina 1800-luvun puoleen väliin asti.


title: Sodankäynnin historia

text: Ratsuväki menetti merkitystään, vaikka myös se otti tuliaseet käyttöön. Taistelumenetelmänä oli käytössä karakolli. 1600-luvulla karakolli vaihtui ratsuväen rynnäkköön eli atakkiin. Tykkien merkitys kenttätaistelussa kasvoi. 1750-luvulla Preussin kuningas Fredrik II Suuri kehitti tykistön liikkuvuutta ja loi kokonaan hevosvetoisen tykistön.


title: Sodankäynnin historia

text: Seitsenvuotisessa sodassa 1750-luvun puolivälissä ilmestyivät tarkka-ampujat. Tarkka-ampujien ryhmät valmistelivat taisteluita Yhdysvaltain vapaussodassa, jonka jälkeen eurooppalaiset armeijat kouluttivat vastaavaa kevyttä jalkaväkeä. Kevyt jalkaväki oli kaikkialla kuitenkin vain vakiintuneen linjataktiikan lisäys.


title: Sodankäynnin historia

text: Ranskan vallankumouksessa armeijankin vanha järjestys romuttui. Ammattimainen palkka-armeija vaihtui yleiseen asevelvollisuuteen ja armeija kasvoi yli 600 000:en mieheen. Samalla syntyi kolonnataktiikka. Lisäksi Ranskassa kehitettiin tykkien teollista valmistusta ja niiden tulen merkitys taistelukentällä kasvoi. Syntyi divisioonajako ja esikunnat, kun suurta armeijaa ei voinut komentaa enää yksi mies.


title: Sodankäynnin historia

text: Ranskan vallankumoussotien jälkeen yleinen asevelvollisuus lähes hävisi. Krimin sota oli viimeinen sota, joka käytiin ammattiarmeijoin. Tämän jälkeen otettiin yleisesti käyttöön asevelvollisuus. Suurvalloista ainoastaan Britannia säilytti palkka-armeijan ja luopui siitä vasta ensimmäisessä maailmansodassa. Suurten armeijoiden varustamisessa, huoltamisessa ja liikuttelussa tuli avuksi teollinen vallankumous ja höyryvoima, niin maalla kuin merelläkin.


title: Sodankäynnin historia

text: Jalkaväen aseistus kehittyi huimasti 1830-luvulta ensimmäisen maailmansodan loppuun mennessä. Syntyi takaaladattava rihlattu kivääri ja metallihylsy mahdollisti makasiinikiväärin. Useissa maissa siirryttiin suoraan suustaladattavasta musketista moderniin makasiinikivääriin. Jalkaväen tulivoiman kehitys huipentui konekiväärin keksimiseen.


title: Sodankäynnin historia

text: Tykeissä otettiin käyttöön rihlaus, takaalataus sekä hidastin- ja palautinlaitteet. 1800-luvun loppuun mennessä oli syntynyt tykistö, jolla käytiin ensimmäinen maailmansota. Myös tykistön ampumamenetelmät kehittyivät.


title: Sodankäynnin historia

text: Lääkehoidon kehittyminen paransi huomattavasti haavoittuneiden selviytymismahdollisuuksia Krimin sodan jälkeen. Armeijat panostivat haavoittuneiden evakuointiin ja hoitoon. Sterilisointi ja tehokas nukutus paransivat leikkaushoitoja. Lisäksi keksittiin röntgen ja veriryhmien ymmärtäminen mahdollisti verensiirrot.


title: Sodankäynnin historia

text: Ensimmäisessä maailmansodassa otettiin uusina aseina käyttöön kaasu ja panssarivaunu. Armeijat kasvoivat miljoonaluokkaan, kun sotaakäyvät maat kutsuivat yhteensä yli 60 miljoonaa miestä palvelukseen. Siirryttiin totaaliseen sotaan, jossa koko kansakunta kävi sotaa. Vihollinen hyökkäsi koko kansakuntaa vastaan; pommitti kaupunkeja ja hyökkäsi muitakin siviilikohteita vastaan. Länsirintamalla sota juuttui vuosikausiksi paikoilleen, kun armeijat kaivautuivat suojautuakseen kasvaneelta asevaikutukselta. Aluksi tyydyttiin yhteen puolustuslinjaan, mutta myöhemmin puolustuksen syvyyttä lisättiin ja syntyi puolustusasema. Asemasodassa naamioimisesta ja harhauttamisesta tuli välttämätöntä. Sodan aikana jalkaväki siirtyi ketjutaktiikasta ryhmätaktiikkaan. Käsikranaatti palasi jalkaväen aseistukseen ja uusina aseina otettiin käyttöön liekinheitin ja erilaiset automaattiaseet.


title: Sodankäynnin historia

text: Toisessa maailmansodassa totaalinen sota laajeni: ilmapommituksista tuli strategisia ja merillä siirryttiin rajoittamattomaan upotussotaan. Siviilejä kuoli lähes yhtä paljon kuin sotilaita. Monessa miehitetyssä maassa oli voimakkaita vastarintaliikkeitä, joiden toiminta sitoi ratkaisevasti vihollisen voimia. Propagandasota kehittyi ja vihollisen radiolähetysten (sotilaalliset ja siviili) häirintä ja tiedustelu laajeni. Panssarivaunusta kehittyi itsenäinen aselaji. Panssarintorjuntatykit kehittyivät kilpaa panssareiden kanssa ja panssareiden lähitorjuntaan kehitettiin rekyylittömiä sinko- ja rakettiaseita. Panssarivaunut ja muut polttomoottorikäyttöiset ajoneuvot palauttivat liikkeen taistelukentälle.


title: Sodankäynnin historia

text: Ilma-aseen taktinen käyttö kehittyi paljon. Salamasodassa ilmavoimat ja panssariaselaji mursivat yhteistyössä vihollisen puolustuslinjan, ja iskivät pitkälle vihollisen selustaan. maahanlaskujoukkoja käytettiin laajasti vihollisen selustassa. Tykistön merkitys säilyi taistelukentällä; ampuma- ja tulenjohtomenetelmät kehittyivät. Samoin kranaatinheittimet kehittyivät huimasti ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Maamiinoja käytettiin laajasti vihollisen panssareita ja jalkaväkeä vastaan. Ilmavaaran kasvaessa naamioimisen ja ilmatorjunnan merkitys kasvoi. Automaattiaseilla pyrittiin aseistamaan yhä suurempi osa armeijasta. Useat sodan ratkaisutaisteluista alkoivat maihinnousulla. Yhdysvallat ratkaisi sodan Japania vastaan käyttämällä ydinasetta. Antibiootteja alettiin tuottaa teollisesti.


title: Sodankäynnin historia

text: Toisen maailmansodan lopulla saksalaiset kehittivät risteily- (V1) ja ballistisen (V2) ohjuksen. Ballistista ohjusta kehitettiin edelleen sodan jälkeen ja siitä kehittyi strateginen ase: ydinkärjellä varustettu mannertenvälinen ohjus. Risteilyohjusten kehitys pääsi uudelleen vauhtiin 1970-luvulla. Erilaiset ohjukset ovat nykyään kaikkien aselajien käytössä. Kemialliset aseet palasivat käyttöön 1960-luvulla.


title: Sodankäynnin historia

text: Panssarivaunun ja panssarintorjunnan kilpajuoksu jatkui toisen maailmansodan jälkeen. Taistelupanssarivaunujen lisäksi syntyi moniin erikoistehtäviin suunnitellut panssarit. Tärkeän roolin saivat miehistönkuljetusvaunut. Helikopterista tuli tärkeä ja sitä käytetään erilaisiin tuki- ja taistelutehtäviin. Yksittäisen sotilaan aseeksi vakiintui rynnäkkökivääri. Maamiinoja ryhdyttiin levittämään koneellisesti. Helikopterien ja lentokoneiden käyttö joukkojen siirtämiseen teki maihinnousuista tarpeettomia. Armeijoiden koostuminen lähes täysin panssaroiduista joukoista nosti polttoainehuollon vaatimuksia ja tarvetta suojata huoltoyhteyksiä.


title: Sodankäynnin historia

text: Yhdysvallat ja Neuvostoliitto kehittivät ja varustivat armeijoitaan kylmän sodan aikana eri tavoin. Neuvostoliitto tuotti kymmeniätuhansia kappaleita kaikkia tarvitsemiaan asejärjestelmiä: tykkejä, panssarivaunuja ja jopa suihkuhävittäjiä. Yhdysvallat taas luotti asejärjestelmiensä laadun parantamiseen tekniikan avulla. Tämä tekninen kehitys teki suuresta osasta vanhoja aseita auttamattomasti vanhentuneita. 1980-luvulla sensorit ja tietokoneet paransivat ohjausjärjestelmiä ja häivetekniikkaa alettiin käyttää lentokoneissa ja laivoissa.


title: Sodankäynnin historia

text: Tehokkaasta epätavanomaisesta sodankäynnistä tuli helppoa, kun rynnäkkökivääri levisi kaikkialle maailmaan. Enää ei riittänyt vihollisen lyöminen, vaan piti varmistaa myös sitä tukevan väestön rauhanomaisuus ja ystävällisyys, jos aluetta haluttiin hallita. Avointen yhteiskuntien hallitukset joutuivat vaikeuksiin oman väestönsä kanssa käydessään sotaa, jonka vuoksi miehistötappioita on pyritty minimoinaan.


title: Sodankäynnin historia

text: Kauppasaartoa käytettiin tehokkaasti erottamaan alueita kansainvälisestä kaupankäynnistä ja maailmantaloudesta. Kauppasaarto saattaa haitata myös maailmantaloutta, kuten tapahtui 1973, kun OPEC nosti raakaöljyn hintaa 250 prosenttia.


title: Sodankäynnin historia

text: Persianlahden sodassa Yhdysvallat saattoi käyttää kylmän sodan lopun voimakasta varusteluaan. Yhdysvallat tuhosi Irakin armeijan. Irakin kehittynyt ilmapuolustusjärjestelmä tuhottiin häivepommikoneilla, risteilyohjuksilla, elektronisella sodankäynnillä ja täsmäpommituksilla kymmenessä tunnissa. Tämän jälkeen Yhdysvallat mursi irakilaisten taistelukyvyn seuraavien viikkojen laajoilla ilmapommituksilla. Teknologiapohjainen sodankäynti voitti suuriin määriin perustuneen Irakin puolustuskyvyn. Persianlahden sodassa vihollinen lyötiin ensi kerta pelkällä ilmasodankäynnillä, sillä maajoukot olivat puhtaasti tukeva aselaji.


title: Sodankäynnin historia

text: Toisen maailmansodan jälkeen on käyty useita valtioiden välisiä tavanomaisen sodankäynnin sotia, mutta 90 prosenttia sodista on ollut sisällissotia. Ne on käyty halvoilla massatuotetuilla aseilla ja suurin osa kaatuneista on ollut siviilejä ja kuollut käsiaseisiin. Nykyaikainen teknologiaperusteinen ja laajan logistisen verkon tukema armeija on yhä harvempien sotaa käyvien osapuolien käytössä. Kehitysmaat investoivat tavanomaisen sodankäynnin armeijoiden varustamiseen miljardeja vuodessa. Nykyaikaiset asejärjestelmät ovat kalliita, ja yhteiskunnilta täytyy löytyä poliittista tahtoa puolustusbudjetin ylläpitämiseen. Suurvalloille selvisi jo kylmän sodan aikana, että ilmasodankäynnillä on lähes mahdotonta lyödä sissisotaa käyvää armeijaa. Sissisotaa käyvät tukeutuvat viestinnässään nykyään kännyköihin, Internetiin ja satelliitti-TV:hen.


title: Sodankäynnin historia

text: Nykyaikaiset sisällissodat ovat raakoja, ja ne ovat yleensä jatkuneet toisen osapuolen täydelliseen tappioon saakka. Sotia on onnistuttu keskeyttämään vain ulkopuolisella väliintulolla, jolla on valvottu solmittujen sopimusten noudattamista tulitauon jälkeen. Kun väliintulijoiden joukot ovat poistuneet maasta, on keskeytynyt sisällissota alkanut joskus uudelleen.


title: Sodankäynnin historia

text: Kehittyneillä mailla on käytössään laaja satelliittijärjestelmä. Se auttaa tiedustelussa ja mahdollistaa maailmanlaajuiset jatkuvat viestiyhteydet. Jos maalla on käytössään tiedustelusatelliittijärjestelmä, on sen strateginen yllättäminen vaikeaa. Vuonna 2001 kiertoradalla oli 500 satelliittia, joista 100 oli Yhdysvaltain armeijan. Satelliittien liikkeiden tiedustelusta ja salaamisesta on tullut tärkeää. Yksityiset yritykset jakavat ilmaiseksi tai korvauksesta satelliittikuvia. Yhdysvaltain armeijan GPS-järjestelmä on käytössä ympäri maailmaa, myös vihollisen hyödynnettävissä.


title: Sodankäynnin historia

text: Ydinaseita ei ole käytetty toisen maailmansodan jälkeen. Kylmän sodan päättymisen jälkeen ydinaseet ovat levinneet laajemmalle ja niiden leviäminen jatkunee. Ydinaseita saattaa päätyä toimijoille, jotka ovat halukkaampia käyttämään niitä kuin perinteiset ydiasevaltiot. Ydinaseiden lisäksi aggressiiviset valtiot ovat kehitelleet ydinaseita halvempia biologisia ja kemiallisia joukkotuhoaseita.


title: Sodankäynnin historia

text: Yhdysvallat on käynyt kansainvälisen terrorismin torjumiseksi sotaa. Se on iskenyt useisiin maihin.


title: Sodankäynnin historia

text: Ihmiskunnan ensimmäiset kaupungit olivat linnoitettuja. Kivimuurit kasvoivat korkeutta, ja piirittäjät kehittivät menetelmiä niiden murtamiseksi tai ylittämiseksi. Jo muinaisessa Lähi-idässä oli käytössä rynnäkkötikkaat, piiritystornit ja muurinmurtajat. Foinikialaisten väitetään keksineen erilaiset heittokoneet, jotka varmuudella olivat käytössä 300-luvulla eaa.


title: Sodankäynnin historia

text: Tykkien yleistyminen 1400-luvulla muutti piirityssodankäyntiä. Korkeat muurit osoittautuivat vääräksi malliksi, ja kehitettiin tykkitorni ja bastionijärjestelmä. 1800-luvun lopulla tykkien kantaman kasvu pakotti kehittämään linnoitustaitoa edelleen.


title: Sodankäynnin historia

text: Sotalaiva kehittyi jo varhain erisuuntaan kuin muut alukset. Egyptiläisillä oli 1200-luvulla eaa. käytössä märssykori, runsaasti soutajia, sekä keulapuskuri. Soutajien määrä oli tärkeää, joten niitä sijoitettiin aluksi kahteen eri tasoon. Foinikialaisilla oli jo erittäin kehittyneitä sotalaivoja. Kreikkalaiset kehittivät kolmisoudun, eli "trieerin", jossa soutajia oli kolmessa tasossa. Kun soutajia tästä vielä lisättiin, laitettiin jokaiseen airoon useampi mies. Taistelussa tavoite oli vihollisen upottaminen keulapuskurilla.


title: Sodankäynnin historia

text: Roomalaiset ottivat puunilaissotien aikana 200-luvulla eaa. käyttöön corvuksen, laskusillan, jota pitkin vihollisen alus voitiin vallata. Samaan aikaan keksittiin entraushaka. Viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua roomalaiset sijoittivat sotalaivoihinsa heittokoneita ja taistelutorneja. Tällä tasolla merisodankäynti säilyi 1500-luvun alkuun asti, jolloin alkoi kehittyä tykeillä varustettu purjealus. Kaleerien valtakausi päättyi Lepanton taisteluun vuonna 1571. Vaikka purjealukset yleistyivät muualla, jäivät kaleerit silti käyttöön Välimerellä.


title: Sodankäynnin historia

text: Ensimmäiset tykit asennettiin laivoihin jo 1300-luvulla, mutta käänteen suuriin sotalaivoihin teki tykkiportin keksiminen noin vuoden 1500 paikkeilla. Syntyi suuri linjalaiva, jossa oli useampia tykkikansia. Purjeilla varustettu suuri puinen sotalaiva hallitsi maailmanmeriä 1800-luvun puoleen väliin asti. Siitä teki vanhanaikaisen 1837 käyttöön otettu ranskalaisen Henri Joseph Paixhansin keksimä tykinammus, joka läpäisi puisen laivan laidan ja räjähti sisällä. Vastatoimena aloitettiin laivojen panssarointi. 1800-luvulla höyryvoima ja potkuri yleistyivät sotalaivoissa. Laivatykistö kehittyi: 1900-luvun vaihteessa kantama oli 6 kilometriä, ensimmäisessä maailmansodassa 15 kilometriä ja toisessa maailmansodassa 30 kilometriä. Vuonna 1906 valmistui Britannian "Dreadnought", jonka mukaan nimettiin vastaavien taistelulaivojen koko luokka. 1860 keksittiin itsekulkeva torpedo. Sukellusvene kehitettiin käytännölliseksi 1890-luvun lopulla. Merimiinat kehittyivät merkittäväksi aseeksi ensimmäiseen maailmansotaan mennessä.


title: Sodankäynnin historia

text: Toisessa maailmansodassa lentokoneesta tuli ylivoimainen ase merellä. Lentotukialuksista tuli tärkeitä ja lentokoneilla torjuttiin menestyksekkäästi sukellusveneitä. Sukellusveneitä vastaan käytettiin syvyyspommeja, tutkaa ja kaikuluotainta. Vastatoimien epäonnistuessa sukellusveneet aiheuttivat vakavan uhan kauppa- ja sotalaivoille.


title: Sodankäynnin historia

text: Kylmän sodan aikana kehittyivät ydinkäyttöiset sukellusveneet ja lentotukialukset. 1960-luvulta lähtien sukellusveneisiin sijoitettiin mannertenvälisiä ohjuksia. Risteilyohjuksia on ammuttu laivoista ja sukellusveneistä 1970-luvulta lähtien. Laivoja vastaan käytetään erilaisia ohjuksia, jotka ovat levinneet laajalle.


title: Sodankäynnin historia

text: Kuumailmapalloa käytettiin laajasti tiedusteluun jo 1800-luvulla. Wrightin veljesten lentokone lensi vuonna 1903. Ensi kerran lentokoneesta pommitettiin maakohteita Italian–Turkin sodassa. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä lentokoneita käytettiin pääasiassa tiedusteluun. Pian alkoivat lentokoneiden väliset ilmataistelut ja koneita alettiin varustaa erilaisilla konekivääreillä. Koneita käytettiin laajasti myös vihollisen maakohteita vastaan ja niillä pyrittiin saavuttamaan ilmaherruus. Saksa, Ranska ja Britannia rakensivat sodanaikana 50 000-60 000 konetta, eli yhteensä lähes kaksisataatuhatta konetta.


title: Sodankäynnin historia

text: Toisessa maailmansodassa lentokoneiden taktinen käyttö kehittyi. Ilmapommituksista tuli strategisia ja niitä suoritettiin niin päivällä kuin yölläkin. Ilmavoimat tavoittelivat ehdotonta ilmaherruutta. Tutka otettiin käyttöön johtamisessa. Lentokoneiden aseina oli konekiväärit ja tykit, sodan lopulla myös raketit.


title: Sodankäynnin historia

text: Vuonna 1944 Englannissa ja Saksassa otettiin käyttöön suihkulentokone, jonka kehitys kiihtyi sodan jälkeen. Helikoptereita on käytetty laajasti sotatoimissa 1950-luvulta lähtien. Suihkukoneet nousivat tärkeään rooliin Korean sodassa. Lentokoneiden väliset ilmataistelut ovat harvinaistuneet 1970-luvulta lähtien. Yhdysvalloilla on häivelentokoneita, joita ei havaita tutkalla. Täsmäpommituksissa tarvitaan vähemmän ja pienempiä pommeja (ja ohjuksia) kuin mattopommituksissa. Yksi nykyaikainen pommikone voi tuhota yhden lennon aikana 80 kohdetta ja korvaa siten tuhansia toisen maailmansodan pommikoneita.


title: Sodankäynnin historia

text: Nykyaikaisen lentokoneen isoin uhka on maastalaukaistavat ohjukset, joita vastaan on tehokkaita vastatoimia. Olaltalaukaistavat ohjukset ovat levinneet laajalle ja niitä on myös valtiottomilla toimijoilla. Ne uhkaavat erityisesti helikoptereita sekä nousevia ja laskeutuvia lentokoneita ja rajoittavat lentokoneiden lentämistä matalalla. miehittämättömät lentokoneet suorittavat erilaisia taistelu- ja tiedustelutehtäviä.