title: Ylioppilasteatteri

text: Vuosina 2013-2017 taiteellisena vastaavana toimi Sirpa Riuttala. Vuonna 2016 Ylioppilasteatterin 90-vuotisjuhlavuoden kunniaksi uusi tulkinta Lapualaisoopperasta, "Lapualaisooppera 2016" (ohj. Sirpa Riuttala) esitettiin Mustikkamaan kesäteatterissa.


title: Ylioppilasteatteri

text: Syksyllä 2017 aloittivat taiteellisina vastaavina Anni Mikkelsson ja Hannes Mikkelsson.


title: Ylioppilasteatteri

text: Ylioppilasteatteri toimii Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan yhteydessä. Sillä on itsenäinen hallitus, joka hoitaa teatterin taloutta ja hallintoa yhdessä taiteellisten vastaavien ja tuottajan kanssa. Ylioppilasteatterin jäsenistö on kuitenkin teatterin ylin päättävä elin.


title: Ylioppilasteatteri

text: Ylioppilasteatterin jäsenet eivät maksa jäsenmaksua, mutta jokainen jäsen on velvoitettu suorittamaan joka toinen kuukausi kahden tunnin verran työpalvelua, eli yleishyödyllistä työtä teatterin toiminnan ylläpitämiseksi. Jäsenillä on myös puolivuotinen talkoovastuu. Mikäli jäsen ei suorita työpalvelua tai talkoovastuuta, hänet voidaan erottaa teatterista neljän varoituksen jälkeen. Työpalvelu ja talkoovastuu koskee kaikkia jäseniä, paitsi siitä tilapäisesti vapautettuja ja Ylioppilasteatterin "kunniajäseniä".


title: Ylioppilasteatteri

text: Neljä vuotta yhtäjaksoisesti Ylioppilasteatterilla toimineet jäsenet voidaan ylentää Ylioppilasteatterin "ritareiksi" vuotuisissa pikkujouluseremonioissa, jota johtaa Ylioppilasteatterin suurmestari, yleensä vanhin jäsen. Teatterilla kymmenen vuotta yhtäjaksoisesti toimineet voidaan ylentää Ylioppilasteatterin kunniajäseniksi.


title: Ylioppilasteatteri

text: Ylioppilasteatterin jäsenistö valitsee uuden taiteellisen vastaavan aina perinteisesti kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Taiteelliset vastaavat ohjaavat yleensä vuoden suurimmat produktiot ja määrittävät teatterin taiteellisen linjan. Tämän lisäksi vuosittain nähdään myös jäsenten omia itsenäisiä ohjaustöitä sekä ulkopuolisten ryhmien tai ohjaajien vierailuesityksiä. Lisäksi jäsenet järjestävät ympärivuotista koulutustoimintaa, jonka sisältö vaihtelee ohjaamis- tai tekniikkakoulutuksesta improvisaatiokerhoihin, tanssiin, kuoroon ja akrobatiaan. Vuosittain järjestetään Juha Hurmeen perustamat vuotuiset Lyhytteatterifestivaalit.


title: Ylioppilasteatteri

text: Tunnettuja Ylioppilasteatterin jäseniä ovat muiden muassa näyttelijät Hannu-Pekka Björkman, Minna Haapkylä, Timo Eränkö, Marjut Maristo ja Antti Tarvainen sekä ohjaajat Miira Sippola ja Juha Hurme.


title: Lupaus

text: Lupaus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ylioppilaiden Raittiusyhdistys

text: Ylioppilaiden Raittiusyhdistys (1886–1993) oli Helsingissä toiminut, raittiusaatetta ajanut yhdistys. Yksi sen puheenjohtajista oli 1900-luvun alussa kansanedustaja Matti Helenius-Seppälä.


title: Ylioppilaiden Raittiusyhdistys

text: 1970-luvulla Ylioppilaiden Raittiusyhdistys YRY markkinoi itseään tajunnan laajentajana. Se muutti "Raitis Ylioppilas" -lehtensä nimen "Valkolakiksi". Yhdistyksen toiminta lakkasi, kun Sosiaali- ja terveysministeriö ja RAY yhdistivät raittiusjärjestöt. Suomen akateeminen raittiusliitto (SARL) sijoitettiin työväen raittiusyhdistysten kanssa Suomen Elämäntapaliittoon.


title: PDS

text: PDS tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Fennada-Filmi

text: Fennada-Filmi Oy oli suomalainen elokuvatuotantoyhtiö, joka toimi vuosina 1950–1982. Se oli alansa suurimpia yhtiöitä Suomessa 1950–1970-luvulla. Fennadaa johti koko sen toiminnan ajan kauppaneuvos Mauno Mäkelä.


title: Fennada-Filmi

text: Fennada-Filmin juuret juontavat yhtiötä edeltäneeseen Fenno-Filmiin, joka perustettiin vuonna 1942 ja joka tuotti vuosien 1944–1950 välillä 15 pääosin varsin keskinkertaista elokuvaa. Näistä maineikkaimpia ovat Roland af Hällströmin parhaana pidetty elokuva "Pikajuna pohjoiseen" (1947) ja Teuvo Tulion ohjaama "Hornankoski" (1949), joista jälkimmäisessä nuori Åke Lindman näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa. Mauno Mäkelän tullessa yhtiön toimitusjohtajaksi 1949 alettiin puuhata Fenno-Filmin ja Adams Filmin tuotannon yhdistämistä. Kesällä 1950 syntyi uusi yhtiö nimeltään Fennada-Filmi, Adams Filmin jäädessä pelkäksi elokuvalevittäjäksi. Mäkelä jatkoi uuden yhtiön johtajana ja tuotantopäällikkönä.


title: Fennada-Filmi

text: Kesällä 1950 saatiin valmiiksi Fenno-Filmin viimeinen elokuva "Hallin Janne", ohjaajana Roland af Hällström, ja samanaikaisesti aloitettiin Fennadan ensimmäisen produktion "Ratavartijan kaunis Inkeri" kuvaukset. Tämä Hannu Lemisen ensimmäinen elokuva jäi myös hänen viimeiseksi ohjaustyökseen Fennadassa. Samoihin aikoihin yhtiön studiot muuttivat vanhoista Fenno-Filmin tiloista Iso-Robertinkadulta Kulosaareen keisarinaikaiseen tennishalliin. Puolet tiloista oli Teuvo Tulion käytössä, mutta hänen jätettyään laskunsa maksamatta Fennada otti aikanaan koko studion haltuunsa.


title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1952 yhtiön toiseksi ohjaajaksi tuli Lasse Pöysti, joka ohjasi seuraavien vuosien aikana kahdeksan elokuvaa. Pöysti ohjasi Helena-sarjaa ja kepeitä farsseja Hällströmin hoitaessa draamat. Seuraavana vuonna Ville Salminen siirtyi Suomen Filmiteollisuudesta Fennadan ohjaajaksi ja ohjasi ensimmäisenä työnään "Lumikki ja 7 jätkää" (1953), jonka naispääosanesittäjä Raili Mäki oli hänen oma ”tähtilöytönsä”. Salmisen panos Fennadassa oli paria poikkeusta lukuun ottamatta varsin vaatimaton. Yhtiön tuotantomäärä oli tässä vaiheessa jo kuusi pitkää elokuvaa vuodessa. Aarne Tarkas tuli Fennadan ohjaajaksi vuonna 1954 ja teki ensimmäisenä ohjauksenaan komediallisen rikoselokuvan "Kovanaama" (1954), josta Uljas Kandolinin näyttelijäsuoritus palkittiin sivuosa-Jussilla.


title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1955 Hällström ohjasi Fennadan ensimmäisen menestyselokuvan, Ilmari Kiannon klassikkoromaaniin perustuvan "Ryysyrannan Joosepin", josta Heimo Lepistö sai pääosa-Jussin. Myös elokuvan käsikirjoitus ja ohjaus palkittiin Jussilla. Hällström kuoli seuraavana vuonna kuvatessaan elokuvan "Lain mukaan" viimeisiä otoksia. Mauno Mäkelä hankki hänen tilalleen Matti Kassilan, joka oli juuri lähtenyt SF:stä. Kassilan ensimmäinen työ Fennadassa oli F. E. Sillanpää -filmatisointi "Elokuu" (1956), joka oli arvostelumenestys ja sai peräti kuusi Jussi-patsasta, mutta ei vetänyt yleisöä. Yleisömenestyksiä sen sijaan olivat Kassilan seuraavat elokuvat "Kuriton sukupolvi" (1957) ja "Syntipukki" (1957), molemmat uusintafilmatisointeja 1930-luvun suosikkielokuvista.


title: Fennada-Filmi

text: Fennada-Filmi oli alusta alkaen kärsinyt aihepulasta ja tehnyt puolivillaisia löperöitä filmatisointeja ja filmannut uusintaversioita vanhoista, jo kertaalleen tai kahdestikin tehdyistä elokuvista – pitäen samalla yllä hurjaa tuotantotahtia. Ilman yleisön mielenkiintoa tuli vuonna 1957 seinä vastaan, ja yhtiö irtisanoi työntekijänsä. Seuraavina vuosina valmistui vain pari elokuvaa, joista Kassilan Ilmari Kianto -filmatisointi "Punainen viiva" (1959) on ainoa mainitsemisen arvoinen.


title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1961 tapahtui parannusta edellisiin vuosiin verrattuna. Fennadassa valmistui kaksi menestyselokuvaa, Ritva Arvelon "Kultainen vasikka" ja Matti Kassilan "Kaasua, komisario Palmu". "Kultainen vasikka" pohjautui Maria Jotunin näytelmään, jonka Arvelo oli ohjannut edellisenä syksynä Intimiteatteriin. Filmi oli hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa, ja se sai valtion elokuvapalkinnon. Palmu puolestaan oli jatko-osa edellisen vuoden menestyselokuvalle "Komisario Palmun erehdys". Se oli tehty SF:n puolella, mutta Fennadan Mauno Mäkelä onnistui nappaamaan SF:ltä jatko-osan oikeudet ja ohjaaja Kassilan. Palmu oli vuoden yleisömagneetti, ja seuraavana vuonna syntyi sarjan kolmas osa "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962).


title: Fennada-Filmi

text: Vuosien 1963–1965 näyttelijälakon alettua yhtiön jatko oli vaakalaudalla, ja Mäkelä kävi Yleisradion kanssa neuvotteluja yhtiön myymisestä. Suomen Filmiteollisuuden myytyä koko tuotantonsa Yleisradiolle asiasta nousi kohu, ja niin Yleisradio päätti vetäytyä Fennadan ostohankkeesta toistaiseksi. Vuosikymmenen puolivälissä syntyi elokuvia harvakseltaan, muun muassa Jörn Donnerin "Täällä alkaa seikkailu" (1965).


title: Fennada-Filmi

text: Syksyllä 1966 aloitettiin Väinö Linnan romaanitrilogiaan perustuvan "Täällä Pohjantähden alla" -elokuvan filmaus, ohjaajana Edvin Laine. Suuritöinen elokuva sai ensi-iltansa syksyllä 1968 ja oli valtava menestys – sen näki miljoona katsojaa. Elokuvan menestyksen myötä yhtiö heräsi pariksi vuodeksi toimintaan. Vuonna 1969 yhtiö teki elokuvat "Vodkaa, komisario Palmu" ja "Kesyttömät veljekset", ohjaajina Kassila ja Erkko Kivikoski. Kumpikaan elokuva ei erityisemmin kiinnostanut elokuvayleisöä. Seuraavana vuonna "Pohjantähti" sai jatkoelokuvan "Akseli ja Elina", joka veti taas kansaa katsomoihin.


title: Fennada-Filmi

text: Fennada-Filmille perustettiin vuonna 1957 mainoselokuvaan erikoistunut tytäryhtiö Fennada-Filmi Junior, josta tuli pian alansa johtava toimija Suomessa. Sen johdossa toimi aluksi elokuvaaja Felix Forsman ja hänen jälkeensä vuodesta 1962 Kaarlo Nuorvala. Fennada Juniorin alaisuudessa toimi vuosina 1960–1974 myös piirrosanimaatioon erikoistunut studio FA-animaatio, jonka toiminta käynnistettiin yhdysvaltalaisen animaattorin Bob Balserin johdolla. Animaatiostudion näyttävin aikaansaannos oli Forsmanin ohjaama, alan kansainvälisillä festivaaleilla palkittu 13-minuuttinen valistusfilmi "Alkoholi ihmisruumiissa" (1961).


title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1971 Kassilan ohjauksessa tehtiin "Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin". Vuonna 1973 hän teki Esa Pakariselle eräänlaisen ”rillumarei”-elokuvien jälkinäytöksen, "Meiltähän tämä käy", joka ei menestynyt.


title: Fennada-Filmi

text: 1970-luvun lopulla yhtiö tuotti vielä neuvostoliittolaisen Lenfilmin kanssa yhteistyöelokuvan "Luottamus" ja Edvin Laineen ohjauksen "Ruskan jälkeen", johon käytännössä yhtiön toiminta päättyi.


title: Fennada-Filmi

text: Yleisradio osti Fennada-Filmin tuotannon vuonna 1982 ja julkaisi kaikki elokuvat DVD:llä vuosina 2014–2015. Kesäkuusta 2015 alkaen Yleisradio on myös tuonut elokuvia vapaasti katsottavaksi Yle Areena -palveluunsa.


title: PSD

text: Lyhenne PSD tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Metsänneito

text: Metsänneito (myös metsänneitsyt, metsänpiika, sinipiika) on suomalainen taruolento, joka tunnettiin etenkin Länsi-Suomessa. Metsänneitsyt ilmaantui joskus metsässä liikkuville tai yöpyville miehille. Hän saattoi tulla tanssimaan nuotiolle tai kävellä vastaan. Metsänneitsyt oli edestäpäin ihastuttavan kaunis neito, harsopukuinen ja pitkähiuksinen, mutta olennon selkäpuoli oli ontto, tai takaa se oli vain puupökkelö. Tämän huomasi kauhukseen mies, jos hän yritti nähdä neidon selkäpuolen. Tällöin myös metsänneitsyt pelästyi ja lähti.


title: Herra X

text: Herra X oli Suomen ensimmäinen radiotietokilpailu, jonka ensimmäisen jakson Yleisradio lähetti 11.12.1941. Kilpailun isä ja ideoija oli sittemmin elokuvaohjaajana tunnetuksi tullut Armand Lohikoski. Herra X:nä kilpailussa toimi Antero Manninen, jonka identiteetti tuli julki vasta toistakymmentä vuotta myöhemmin. Herra X kilpaili viittä vaihtuvaa kilpailijaa vastaan, jotka myös toimivat salanimillä. Viimeinen Herra X -tietokilpailu käytiin 11.3.1956.


title: Eino Suolahti

text: Eino Emil Waldemar Suolahti (vuoteen 1906 Palander, 7. marraskuuta 1879 Hämeenlinna – 16. huhtikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen lääkintäkenraalimajuri ja Suomen armeijan ylilääkäri talvi- ja jatkosodassa sekä jyrkän oikeistolaisena tunnettu kokoomuslainen poliitikko. Suolahti ei pyrkinyt kertaakaan eduskuntaan, mutta hän istui kolmeen kertaan Helsingin kaupunginvaltuustossa ja oli presidentin valitsijamiehenä neljissä presidentivaaleissa.


title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahti kuului Palanderin–Suolahden sivistyssukuun. Hänen vanhempansa olivat suomalaisuusmiehenä tunnettu Hämeenlinnan lyseon saksan ja venäjän kielen kollega Edvard Wilhelm Palander sekä Aurora Ottilia Kockström. Hänen veljiään olivat historiantutkija Gunnar Suolahti, yliopistomies Hugo Suolahti ja everstiluutnantti Ernesti Suolahti. Isä ja kaikki pojat suomensivat nimensä Palanderista Suolahdeksi vuoden 1906 suuressa nimenmuutoksessa.


title: Eino Suolahti

text: Suolahti kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1898 ja aktivoitui poliittisesti jo opiskeluvuosinaan, jolloin elettiin sortovuosien aikaa. Hän kuului vanhasuomalaiseen puolueeseen, jossa muutamien nuorten kanssa edusti radikaalia itsenäisyyslinjaa. Hän oli 1915 alkaen jäsenenä jääkäriliikkeen taustavoimana toimineessa Aktiivisessa Komiteassa ja oli aktivistien 1917 perustaman "Uusi Päivä" -lehden johtokunnan puheenjohtajana. Lehden päätoimittaja oli hänen toverinsa Kaarlo Koskimies. Hän organisoi suojeluskuntien aseistamista ja sisällissodan alettua järjesti senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvudin ja senaattori Jalmar Castrénin dramaattisen paon punaisesta Helsingistä jäänmurtaja Tarmolla.


title: Eino Suolahti

text: Sisällissodan jälkeen Suolahdesta tehtiin ensimmäinen päällikkö uuteen päämajan tiedustelu- ja valvontaosastoon (niin sanottu Osasto III), joka oli itsenäisen Suomen ensimmäinen valtiollinen poliisi ja myöhemmän Etsivän Keskuspoliisin edeltäjä. Hänen osuutensa valkoiseen terroriin on jäänyt epäselväksi, mutta hänet tunnettiin koko ikänsä jyrkkänä oikeistolaisena, pilkkanimeltään ”Eino Verinen”. Kun Saksa hävisi maailmansodan, vahvana saksalais- ja monarkiasuuntauksen kannattajana tunnettu Suolahti siirrettiin syrjään tiedusteluosaston johdosta.


title: Eino Suolahti

text: Suolahti ei koskaan pyrkinyt eduskuntaan, mutta hän oli Helsingin kaupunginvaltuustossa kokoomuksen edustajana vuosina 1916–1920, 1925–1928 ja 1931–1945. Hän oli kaupunginhallituksessa 1932–1945 sekä kaupungin musiikkilautakunnan puheenjohtaja 1934–1945 ja liikennelautakunnan 1945–1951. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1931, 1937, 1940 ja 1943. Suolahti oli 1920-luvulta alkaen enemmän tai vähemmän demokratian vastustaja ja edusti siten puolueensa oikeaa laitaa. Hän oli 1929–1938 kokoomuksen pää-äänenkannattaja "Uuden Suomen" hallituksen puheenjohtaja ja vuosina 1932–1936 myös jäsenenä puoluevaltuuskunnassa. Hän oli vahva Lapuan liikkeen kannattaja ja piti mahdollisesti yhteyttä Mäntsälän kapinan taustavoimiin, vaikkei siihen itse osallistunutkaan.


title: Eino Suolahti

text: Suolahden poliittisen uran huippuvaihe oli vuosi 1932. Silloin hän sai järjestettyä Uuden Suomen päätoimittajaksi aktivistitaustaisen ja jyrkän oikeistolaisen S. J. Pentin ja pääsi itse kokoomuksen puoluevaltuuskuntaan. Hän oli kesällä mukana perustamassa Isänmaallista Kansanliikettä (IKL) ja marraskuussa kokoomuksen puoluekokouksessa hyväksyttiin ponsi, joka sitoi puolueen IKL:n ”kannattajaksi”. Suolahti piti tärkeänä, että Suomen oikeisto pysyisi mahdollisimman yhtenäisenä ja jyrkkänä, sillä valtaan pääsemiseksi oli sovellettava ”Hitlerin taktiikkaa” – so. eristäydyttävä oppositioon, kunnes keskustan puolueet joutuisivat pyytämään oikeiston apuun kovilla ehdoilla. Seuraavan kahden vuoden aikana kuitenkin IKL:n ja kokoomuksen tiet erkanivat ja kokoomuksen johtoon kutsuttu J. K. Paasikivi puhdisti puolueen äärioikeistolaisuudesta. Suolahti jätti puoluevaltuuskunnan vuonna 1936 ja vetäytyi vähin erin politiikasta (paitsi kunnallispolitiikasta). Hänen veljensä Hugo Suolahti oli myös näkyvä kokoomuspoliitikko, mutta linjaltaan maltillisempi.


title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahti valmistui lääketieteen kandidaatiksi vuonna 1904, lisensiaatiksi 1909 ja väitteli 1926 tohtoriksi kurkunpään kehityksestä, mutta ei lähtenyt akateemiselle uralle. Hän piti yksityispraktiikkaa ja työskenteli vuodesta 1929 alkaen Henkivakuutusyhtiö Kalevassa, jonka ylilääkärinä hän oli 1945–1951. Vuonna 1928 hän oli oikeiston ajama ehdokas lääkintöhallituksen pääjohtajaksi, mutta presidentti nimitti virkaan sosiaalidemokraattien Hannes Ryömän, jota myös silloinen keskustahallitus tuki. Vuosina 1937–1947 Suolahti oli myös Oy Instrumentariumin toimitusjohtaja. Koko sota-ajan hän toimi 1939–1944 puolustusvoimien ylilääkärinä, mihin tehtävään hän pääsi marsalkka Mannerheimin ystävyyden avulla. Suolahti ylennettiin vuonna 1939 lääkintäeverstiksi ja 1940 lääkintäkenraalimajuriksi. Hän oli myös välirauhan aikana 1940–1941 sotainvalidihuollon johtajana.


title: Eino Suolahti

text: Suolahti oli lisäksi 1921–1927 Duodecim-seuran ja 1927–1933 Suomen Lääkäriliiton puheenjohtaja ja Suomen Punaisen Ristin johtokunnan jäsen 1922–1951. Hän istui myös joitakin vuosia ensin Marian sairaalan, sitten Nikkilän mielisairaalan ja lopuksi SPR:n sairaalan johtokunnassa, jota myös johti 1949–1951.


title: Eino Suolahti

text: Suolahti sai 1939 professorin arvonimen ja hänet kutsuttiin 1949 Duodecim-seuran kunniapuheenjohtajaksi.


title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahden vaimo oli viulisti Anna Forsell. Heillä oli neljä lasta, Elli (s. 1912, myöh. Leikola, Erkki Leikolan puoliso), Lauri (1913), Eino eli ”Nenno” (1914) ja Heikki (1920). Einosta tuli historiantutkija ja WSOY:n kirjallinen johtaja, ja jo 16-vuotiaana kuollut Heikki oli varhaiskypsä säveltäjä.


title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahti osti huvilan Tyrvännön Petäyksestä kesäasunnokseen 1914. Huvilalla kävi paljon merkkihenkilöitä: esimerkiksi SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler vieraili siellä Suomen-matkallaan elokuussa 1942.


title: Convair F-102 Delta Dagger

text: Convair F-102 Delta Dagger oli maailman ensimmäinen jokasään yliäänisuihkuhävittäjä ja Yhdysvaltain ilmavoimien ensimmäinen käyttöön otettu deltasiipinen lentokone. F-102 teki ensilentonsa 24. lokakuuta 1953 ja otettiin Air Defense Commandin käyttöön 1956. 1950-luvun lopulla kone oli käytössä 25:ssä ADC:n laivueessa. Convair rakensi 1 000 F-102:sta, joista 875 oli F-102A-torjuntahävittäjää ja 111 kaksipaikkaista TF-102-harjoittelukonetta. Lentäjien keskuudessa konetta ei tunnettu virallisella nimellään, vaan nimellä "Deuce" ja harjoituskone nimellä "Tub".


title: Convair F-102 Delta Dagger

text: Aseistuksena oli 24 2,75" FFAR-rakettia ja kuusi GAR-1 Falcon-ohjusta. Sotatilanteessa ohjukset ampui automaattisesti koneen elektroninen tulenjohtojärjestelmä F-102:n päästyä tutkansa avulla sopivaan asemaan. Myöhemmin koneet päivitettiin kantamaan kahta GAR-9 Nuclear Falcon -ohjusta.


title: Convair F-102 Delta Dagger

text: 1960-luvun alkupuolella koneen korvasivat F-101 Voodoo ja F-4 Phantom II. F-102:t siirrettiin kansalliskaartin ilmavoimiin, jossa ne olivat käytössä 1976 asti. Mm. presidentti George W. Bush lensi F-102-koneilla kansalliskaartissa.


title: Convair F-102 Delta Dagger

text: F-102:een ei oltu täysin tyytyväisiä ja parannetusta mallista, joka tunnettiin aluksi nimellä F-102B, tuli F-106 Delta Dart, joka jäi Yhdysvaltain viimeiseksi erikoistuneeksi torjuntahävittäjäksi.


title: Convair F-102 Delta Dagger

text: Vuodesta 1972 vuoteen 1982 mennessä yli 200 vanhentunutta F-102-konetta muunnettiin miehittämättömiksi harjoitusmaaleiksi General Dynamics/Sperry PQM-102 Delta Dagger "Pave Deuce" -ohjelmassa.


title: Johan Bäckman

text: Erkki Johan Bäckman [bekman] (s. 18. toukokuuta 1971 Porvoo) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, valtiotieteiden tohtori ja oikeussosiologian sekä kriminologian dosentti. Bäckman esiintyy usein venäläisissä tiedotusvälineissä kommentoimassa Suomen ja Venäjän suhteita. Helsingin Sanomien mukaan ”Bäckmanin vaikutusvalta Venäjällä on suuri”. Hän on esiintynyt Suomen Antifasistisen Komitean (SAFKA) johtajana tukemassa Venäjän politiikkaa ja levittänyt Venäjällä väitteitä Suomesta, joita muut suomalaiset, muiden muassa ministeri, ovat Venäjällä kiistäneet..


title: Johan Bäckman

text: Bäckman on kirjoittanut muun muassa järjestäytyneestä rikollisuudesta Venäjällä ja sittemmin Suomen ja Neuvostoliiton sekä Venäjän suhteista ja Virosta. Hänen kärkevät ja venäläismieliset mielipiteensä ovat saaneet laajaa huomioita kyseisissä maissa. Vuodesta 2009 Bäckman on ollut aktiivinen Suomessa asuvien venäläisten huoltajuus- ja lastensuojelukiistoihin liittyvissä asioissa.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman oli mukana "Helsingin Sanomien" vuonna 2008 julkaisemalla 30 suomalaisen toisinajattelijan listalla. Tärkeimmäksi yhteistyökumppanikseen Bäckman on nimennyt venäläisen senaattorin ja liikemiehen Boris Špigelin, joka "Iltalehden" mukaan on Bäckmanin sponsori.


title: Johan Bäckman

text: Diplomaatti Alpo Rusi esittää kirjassaan "Yhdessä vai erikseen – Suomen ja Ruotsin turvallisuuspolitiikka tienhaarassa" näkemyksenään, että kokoomuksen puheenjohtaja ja valtiovarainministeri Alexander Stubb joutui luopumaan asemastaan osittain Bäckmanin toiminnan vuoksi. Bäckman leimasi Stubbin CIA:n agentiksi ja Yhdysvaltojen etujen edistäjäksi.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman suoritti ylioppilastutkinnon Sibelius-lukiossa vuonna 1991 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1998. Hän työskenteli Helsingin yliopistossa ja Oikeuspoliittisella tutkimuslaitoksessa ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa 2006 aiheenaan Venäjän ja Viron järjestäytynyt rikollisuus. Bäckmanilla on kriminologian dosentuuri Itä-Suomen yliopistossa.


title: Johan Bäckman

text: "Helsingin Sanomien" toimittaja Jussi Konttinen luonnehti vuonna 2010 Bäckmania 2000-luvun alun lupaavaksi Venäjä-tutkijaksi, joka kuitenkin ”on nyt ajanut itsensä marginaaliin ainakin Suomessa”.


title: Johan Bäckman

text: Sotilasarvoltaan Bäckman on reservin alikersantti. Hän palveli Ruotuväki-lehden varusmiestoimittajana ja sai tiedotusaliupseerin erikoiskoulutuksen.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman oli ensi kertaa julkisuudessa fagotinsoittajana. Hän soitti 1980-luvun lopulla Radion sinfoniaorkesterissa ja esiintyi televisiossa EBU:n nuorten solistien konsertissa.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman on ylistänyt venäläistä Aleksandr Duginia nykyvenäläisyyden ja Euraasian imperiumin merkittävimmäksi tulkiksi, ja Suomen Kuvalehti on kutsunut Bäckmania Duginin opetuslapseksi. Duginia on kutsuttu putinismin pääideologiksi, Krimin miehityksen "aivoiksi", ja hän ihannoi fasistisia ajatuksia, kuten vapauksien sammuttamista ja ideologista valtionjohtoa Putinin alla. Hänen varhaisissa teksteissään "hänen" ideoidensa muotoilut ovat lähellä Natsi-puolueen ideoita. Hän on myös kopioinut ajatuksia ja tyyliä suoraan natsismista. Hän on näin pyrkinyt muotoilemaan "Venäläistä Fasismia" ja sen ideoita. Dugin kuului jo nuoruudessaan natsismia ihannoivaan "SS:n Musta Järjestö" salaseuraan ja kannatti antikommunismia.


title: Johan Bäckman

text: Bäckmanin vuonna 2006 ilmestyneen väitöskirjan aihe oli "Itämafia: uhkakuvapolitiikka, rikosilmiöt ja kulttuuriset merkitykset". Kirjassaan Bäckman esittää, että itärikollisuuden määrää ja merkitystä on liioiteltu ja sen luomaa uhkakuvaa on paisuteltu poliittisiin tarkoituksiin.


title: Johan Bäckman

text: Syksyllä 2012 Bäckmanin väitöskirjan perustana olleet henkilöhaastattelut asetettiin kyseenalaiseksi MTV3:n 45 minuuttia-ohjelmassa. Bäckman toimitti aineiston yliopiston kansleri Ilkka Niiniluodolle, joka arvioi, ettei aineistoa ole syytä epäillä.


title: Johan Bäckman

text: Pamflettikirjassaan "Saatana saapuu Helsinkiin" (2007) Bäckman arvosteli suomalaisten reaktioita toimittaja Anna Politkovskajan murhaan. Bäckman on pitänyt Politkovskajan murhaa salaliittona Bäckmanin mukaan Anna Politkovskajan murhan järjestivät piirit, jotka halusivat panetella murhasta Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia. Bäckman jopa viittaa siihen, että Politkovskaja oli masentunut ja tilannut oman murhansa.Tallinnassa julkistetussa kirjassaan "Pronssisoturi – Viron patsaskiistan tausta ja sisältö" (2008) Bäckman väitti, ettei Virolla ole tulevaisuutta itsenäisenä valtiona ja että ”Tallinnan vapauttajien muistomerkin hävittäminen oli Viron historian loppu”.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman perusti Pietarissa vuonna 2000 Johan Beckman Institute -nimisen yksityisen kirjankustantamon, jonka nimissä ilmestyi muutamia kirjoja. Se julkaisi myös Bäckmanin päätoimittamaa Ulkopolitiikka-aikakauskirjaa vuosina 2004-2005.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman esitti näkemyksensä Viron patsaskiistasta kirjassaan "" syksyllä 2008 syyttäen Viroa apartheid-politiikasta ja historian vääristelystä. Erityistä huomiota herätti se, että Bäckman kiisti Viron neuvostomiehityksen kutsuen väitteitä ”miehitysmyytiksi” ja vähätteli kyydityksiä kutsuen niitä väestönsiirroiksi, jotka myös pelastivat ihmisiä sodalta. Kirjan ilmestyttyä 16 suomalaista ja virolaista henkilöä – joukossa kaksi Euroopan parlamentin jäsentä – kirjoitti Helsingin yliopiston rehtorille ja kanslerille sekä oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanille avoimen kirjeen ”dosentti Bäckmanin asemasta oikeussosiologian ja oikeuspolitiikan opettajana Helsingin yliopistolla ja yliopiston suhteesta Bäckmanin julkisiin kannanottoihin”. Yliopisto kieltäytyi puuttumasta asiaan vedoten tutkimuksen ja opetuksen vapauteen.


title: Johan Bäckman

text: Viron lehdistössä poliitikot ja viranomaiset ovat arvostelleet Bäckmanin kirjaa. Viron suojelupoliisin komisario Andres Kahar syytti häntä ”Venäjän propagandistiksi” ja neuvoi kansalaisia olemaan kiinnittämättä kirjaan huomiota.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman käännytettiin Tallinnan satamassa 26. huhtikuuta 2009, ja perusteeksi ilmoitettiin ”Viron vastainen toiminta”. "Russia Todayn" mukaan Viro esti Bäckmanin ja muiden aktivistien maahantulokielloilla pronssiyön vuosipäiväksi kaavaillun konferenssin Tallinnassa.


title: Johan Bäckman

text: Tallinnan piirioikeus julisti joulukuussa 2010 Bäckmanin maahantulokiellot laittomiksi ja määräsi Viron korvaamaan 16 600 kruunua kuluja. Oikeuden mukaan Viron suojelupoliisilla ei ollut mitään perusteita syyttää Bäckmania ekstremistiksi, joka uhkaisi Viron turvallisuutta. Oikeus katsoi Viron loukanneen Bäckmanin ihmisoikeuksia, kuten sananvapautta ja poliittisia vapauksia.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman on esiintynyt perustamansa epävirallisen ryhmän Suomen Antifasistisen Komitean (SAFKA) johtajana. Ryhmään kuuluvat Johan Bäckmanin lisäksi entinen toimittaja Leena Hietanen, Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Pohjan suomenkielisen seurakunnan entinen kirkkoherra Juha Molari ja Petri Krohn. Eduskuntavaaleissa 2011 Komitean toiminta koostui samanmielisten blogeista, nettikampanjoista ja mielenosoituksista. Bäckmanin mukaan komitean toiminnassa on mukana parisenkymmentä aktiivia ja sillä on noin sata kannattajaa. Vuodesta 2009 ehdokkaita asettanut Safka sai eurovaaleissa 2009 kolmelle ehdokkaalleen yhteensä 1 006 ääntä ja 12 ehdokkaalleen eduskuntavaaleissa 2011 yhteensä 754 ääntä.


title: Johan Bäckman

text: Bäckmanin mukaan Safka edustaa "porvarillista antifasismia", eikä ole mielestään kommunisti eikä äärivasemmistolainen.


title: Johan Bäckman

text: Komitea on esittänyt syytöksiä, että Suomessa on suunniteltu Venäjällä tehtyjä terrori-iskuja. Vastuun iskuista otti al-Qaidaan yhteyksissä oleva ”emiiri” Doku Umarov, ja tiedotukset on julkaissut Kavkaz Center, jota ylläpidetään Helsingissä.


title: Johan Bäckman

text: Bäckmanin aloitteesta järjestettiin maaliskuussa 2009 Naši-järjestön ja Yövartio-liikkeen mielenilmaukset, jonka kohteina olivat "Kaiken takana oli pelko" -kirjan julkistamistilaisuus ja myöhemmin Viron suurlähetystön seminaari. Viron lähetystön seminaarissa käsiteltiin Neuvostoliiton rikoksia Viroa vastaan. Tilaisuudessa osoitettiin mieltä Sofi Oksasen kirjaa sekä "The Soviet Story" -elokuvaa vastaan, vaikka sitä ei esitetty kyseisenä päivänä. Mielenosoitukseen osallistui kymmenkunta venäläistä mielenosoittajaa. Suomen islamilainen puolue järjesti pienimuotoisen tukimielenosoituksen.


title: Johan Bäckman

text: Kesällä 2010 Bäckman luennoi Venäjän vallanpitäjiä tukevien nuorisoliikkeiden leirillä ”historian väärentämisen teknologioista”. Hänen mukaansa Suomessa on väärennetty talvisodan ja jatkosodan historiaa.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman on näkyvä Suomen asioiden kommentoija venäläisissä tiedotusvälineissä. Julkisuuden syyksi arvioidaan hänen mielipiteidensä sopiminen Venäjän etuihin. Suomen Akatemian hallituksen puheenjohtajan Arto Mustajoen mukaan Bäckmanilla oli vuonna 2013 Venäjän medioissa viisi kertaa enemmän näkyvyyttä kuin Jyrki Kataisella tai Tarja Halosella. Mustajoen mukaan hän on lähes ainoa länsimaalainen, joka ottaa julkisesti kantaa venäläisten asemaan Baltian maissa.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman on Ylen Uutisten mukaan myöntänyt, “että hänen antamansa lausunnot eivät ole olleet asiallisia suomalaisesta näkökulmasta katsottuna, koska Venäjän mediassa on tapana keskustella tunteellisemmin kuin Suomessa.” Bäckman itse sanoi tässä haastattelussa seuraavasti:


title: Johan Bäckman

text: Lasten huostaanotto- ja huoltajuuskiistojen lisäksi Bäckman on kommentoinut myös käännytettävän venäläisen isoäidin tapausta.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman järjesti syksyllä 2009 Suomessa lehdistötilaisuuksia venäläiselle Rimma Saloselle, jota syytettiin Anton-poikansa kaappauksesta. Salonen vastaavasti syytti pojan isää ja suomalaisia diplomaatteja pojan salakuljetuksesta Venäjältä Suomeen diplomaattiauton takakontissa. Tilaisuuksiin osallistui paljon venäläistä mediaa. Bäckman esitteli julkisuuteen asiakirjan, joka todisti Venäjän rajavartioston kieltäneen Anton Salosen matkustamisen Venäjältä ulos. MTV3:n mukaan kysymyksessä oli ”salainen FSB:n asiakirja”. Bäckmania moitittiin Rimma Salosta uhkaavan syytteen liioittelemisesta.


title: Johan Bäckman

text: Vuonna 2010 Bäckman antoi Venäjän viestimille lausuntoja Turussa asuvan 7-vuotiaan pojan huostaanotosta. Pojalla on Venäjän ja Suomen kansalaisuus. Bäckman toi ensimmäisenä tapauksen julki venäläiselle Interfax-uutistoimistolle helmikuussa 2010, ja aiheesta tuli viikkojen ajan yksi Venäjän pääuutisista. Venäjän lapsiasiainvaltuutettu Pavel Astahov vieraili Suomessa selvittämässä asiaa, ja poika palautettiin vanhemmilleen. Venäläislehti Kommersant vertaa tapausta Viron Pronssisoturi-kiistaan ja arvioi Bäckmanin roolin keskeiseksi asian uutisoinnissa Venäjällä. "Helsingin Sanomat" ja Yle arvioivat tapauksen Venäjän puolelta poliittiseksi.


title: Johan Bäckman

text: "Helsingin Sanomat" julkaisi 2009 suomalaissyntyisen neuvostosotasankarin Sylvi Paason kuoleman johdosta Bäckmanin kirjoittaman muistokirjoituksen. Kirjoitus sai aikaan voimakkaan vastareaktion. Helsingin Sanomien uutispäätoimittaja Reetta Meriläinen pyysi "Suomen Kuvalehdessä" anteeksi Bäckmanin kirjoituksen julkaisua ja kutsui sitä työtapaturmaksi.


title: Johan Bäckman

text: "Helsingin Sanomien" toimittaja Saska Saarikoski vaati lehtikirjoituksessaan elokuussa 2012 Venäjän Suomen suurlähettilästä Aleksandr Rumjantsevia puuttumaan Bäckmanin käymään ”mediapeliin” Venäjällä. Suurlähettiläs kummaksui vastineessaan kirjoittajan käsityksiä sananvapaudesta ja suurlähetystön asemasta maiden suhteiden luojana ja vaikuttajana kotimaansa lehdistön kirjoitteluun.


title: Johan Bäckman

text: Helsingin yliopisto, jossa Bäckmanilla on dosentuuri, on yhtäältä tukenut hänen tutkimuksen ja opetuksen vapauttaan, mutta toisaalta ottanut häneen etäisyyttä hänen käytettyään dosentin titteliä. Elokuussa 2012 yliopisto tähdensi tiedotusvälineille, ettei Bäckman ole työsuhteessa yliopistoon eikä hän ole yliopiston professori. Lokakuussa yliopisto ilmoitti sulkevansa Bäckmanin sähköpostitilin. Bäckman ei ole viime vuosina opettanut Helsingin yliopistossa.


title: Johan Bäckman

text: Joulukuussa 2012 Jussi Halli valitsi Johan Bäckmanin synnyttämän julkisuus- ja mediaoperaation vuoden 2012 Trolli-Finlandia-palkinnon saajaksi.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa sitoutumattomana ehdokkaana vasemmistolaisen Suomen työväenpuolueen listoilta ja sai vaaleissa 554 ääntä eli eniten puolueessaan, muttei tullut valituksi. Hän pyrki kansanedustajaksi vuoden 2011 vaaleissa Suomen Työväenpuolueen listalta Suomen antifasistisen komitean edustajana Helsingin vaalipiirissä, ja saman puolueen ehdokkaana vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Espoon vaalipiirissä, muttei tullut valituksi.


title: Johan Bäckman

text: Ukrainan sisällisodan aikana Bäckman esiintyi 'Donetskin Tasavallan suurlähetystön' edustajana Suomessa. Muiksi edustajiksi nimetään Petri Krohn ja Evgenija Hilden-Järvenperä. 'Edustuksen' julkaisema materiaali koostuu separatistisia Venäjän tukemia Itä-Ukrainan joukkoja tukevasta propagandasta.


title: Johan Bäckman

text: Johan Bäckman on Hartwall-yhtiön entisen toimitusjohtajan Erkki Bäckmanin poika. Bäckmanin puoliso on venäjän kielen ja kirjallisuuden opettaja. Heillä on kolme lasta.


title: Johan Bäckman

text: Bäckmanilla on myös vuonna 2004 syntynyt lapsi aiemmasta suhteestaan, ja tästä lapsesta Bäckmanilla on ollut lapsen äidin kanssa pitkä huoltajuusriita. Vanhemmat erosivat jo ennen lapsen syntymää, ja oikeus on tuominnut huoltajuuden äidille. Eron jälkeen Bäckman on tehnyt lapsen äidistä, tämän sukulaisista ja tuttavista kymmeniä rikosilmoituksia, joista useimmat eivät ole edenneet esitutkintaa pidemmälle. Äiti on kuitenkin tuomittu yhdestä, Bäckman itse kahdesta kunnianloukkauksesta. Äiti on syntynyt Neuvostoliitossa, ja vaikka hän on suomalaistaustainen, hänen ja lapsen äidinkieli on venäjä. He asuvat nykyisin muualla Euroopassa.


title: Johan Bäckman

text: Ylipäätään Bäckman on hanakka rikosilmoitusten tehtailija, mikä on aiemmin hillinnyt hänen arvostelemistaan tiedotusvälineissä. Helsingin Sanomien mukaan Bäckman oli vuodesta 2003 marraskuuhun 2012 mennessä laatinut yli 90 valitusta ja rikosilmoitusta. Vuonna 2010 Bäckman kertoi itse voittaneensa seitsemän kunnianloukkausjuttua viittä eri henkilöä vastaan. Bäckmanin jutut eivät ole tosiasiassa olleet kovin menestyksellisiä: hänen rikosilmoitustensa ja kanteluidensa seurauksena on tullut vain kuusi tuomiota, joista neljä liittyy hänen omaan huoltajuuskiistaansa venäjänsukuisten Niemien kanssa.


title: Johan Bäckman

text: Bäckman muutti vuonna 2014 Rovaniemelle.


title: Johan Bäckman

text: Lokakuussa 2016 tuli ilmi, että poliisi epäilee Bäckmania Ylen toimittajan Jessikka Aron vainoamisesta ja törkeästä kunnianloukkauksesta. Toisen Yleisradion työntekijän epäillään avustaneen Bäckmania rikoksessa antamalla tälle tietoja Aron liikkumisista ja työtehtävien hoidosta. Maaliskuussa 2018 uutisoitiin Bäckmanin joutuvan oikeuteen epäiltynä Aroon kohdistuneista rikoksista. Ylen työntekijää vastaan ei nostettu syytettä.


title: Johan Bäckman

text: Lokakuussa 2018 Johan Bäckman tuomittiin Jessikka Aron vainoamisesta, yllytyksestä törkeään kunnianloukkaukseen sekä törkeästä kunnianloukkauksesta.


title: Johan Bäckman

text: Helsingin käräjäoikeus totesi, että Bäckman oli lähes puolentoista vuoden ajan jatkuneilla toimillaan pyrkinyt tuhoamaan toimittaja Aron uskottavuuden levittämällä hänestä valheellista tietoa. Bäckman oli joukkoistanut rikoksensa niin, että hän sai myös suuren joukon muita ihmisiä hyökkäämään uhrejaan vastaan. Oikeus luonnehti Bäckmanin menettelyä poikkeuksellisen törkeäksi. Vihakampanjalla Aron maine tuhottiin, ja hänen mahdollisuuksiaan normaaliin elämään heikennettiin. Teot suunniteltiin niin, ettei maalituskampanja koskaan loppuisi. Aron uskottavuus oli tuhottava, koska hän oli toimittajana tutkinut Venäjän informaatiovaikuttamista. Oikeus totesi, että Aro ei ollut kirjoittanut Bäckmanista valheellisia tai halventavia tietoja.


title: Johan Bäckman

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Bäckmanin yhden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Lisäksi Bäckman, Ilja Janitskin ja kolmas tuomittu määrättiin maksamaan rikosten uhreille vahingonkorvauksia, hyvityksiä ja oikeudenkäyntikuluja yhteensä noin 239 000 euroa.


title: Bloomsburyn ryhmä

text: Bloomsburyn ryhmä oli taiteilijoiden ja oppineiden ryhmä, joka kokoontui noin vuodesta 1905 toiseen maailmansotaan asti.


title: Bloomsburyn ryhmä

text: Kirjailija Virginia Woolf muutti vanhempiensa kuoltua sisaruksiensa kanssa Bloomsburyn kaupunginosaan Lontoossa. Tästä syntyi nimi kirjalliselle, vapaamieliselle seurapiirille, joka myöhemmin kokoontui Woolfin ja tämän aviomiehen Leonard Woolfin kotona.


title: Bloomsburyn ryhmä

text: Ryhmään kuuluivat aika ajoin taloustieteilijä John Maynard Keynes ja kirjailijat Lytton Strachey, T. S. Eliot, Christopher Isherwood ja Vita Sackville-West. Ryhmälle oli ominaista modernismi ja esteettisten arvojen korostus. Usea ryhmän jäsenistä oli Cambridgen yliopiston filosofin G. E. Mooren ajatusten kannattaja.


title: Jaan Poska

text: Jaan Poska (24. tammikuuta 1866 Laiuse – 7. maaliskuuta 1920 Tallinna) oli virolainen poliitikko, joka toimi Tallinnan kaupunginjohtajana 1913–1917 sekä Venäjän väliaikaisen hallituksen nimittämänä kuvernööriä vastaavana Viron kuvernementtikomissaarina huhtikuusta marraskuuhun 1917.


title: Jaan Poska

text: Hän järjesti maapäivien vaalit kesällä 1917 vasemmiston toimeenpanevien komiteoiden lykkäyspyrkimyksistä huolimatta. Myöhemmin Poska toimi vuonna 1920 Viron ja Neuvosto-Venäjän välisen Tarton rauhansopimuksen neuvotelleen virolaisen rauhanvaltuuskunnan puheenjohtajana sekä Viron ensimmäisenä ulkoministerinä. Hän kuoli kuukauden kuluttua Tarton rauhansopimuksen solmimisesta.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Viron vapaussotureiden liitto () oli kenraalimajuri Andres Larkan ja asianajaja Artur Sirkin 1929 perustama oikeistoradikaalinen järjestö, joka pyrki haastamaan ja muuttamaan parlamentaristisen poliittisen järjestelmän. Kannattajista ja liikkeestä käytettiin nimitystä " vapsit " (). Liike lakkautettiin vuonna 1934.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Järjestön tarkoituksena oli ajaa sotaveteraanien asiaa, mutta liike politisoitui nopeasti. Vuoden 1932 liittokokouksessaan vapsit arvostelivat Viron hallitusta sekä yleensä parlamentarismin heikkouksia.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Vapsien aattellinen edeltäjä oli Johan Pitkan perustama Valve Liit (Suojelusliitto), joka kiellettiin sen herjaavien lausuntojen vuoksi. Sen seuraajaksi Pitka perusti 1923 Kansallisvapaamielisen puolueen, joka pääsi neljällä edustajalla riigikoguun. Tosin Pitka itse jäi valitsematta.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: 1921 perustettiin Viron demobilisoitujen sotilaiden liitto EDSL, joka oli alkuun puhtaasti veteraanijärjestö. Se kuitenkin osallistui 1923 riigikogun vaaleihin, mutta sai vain yhden paikan. EDSL:n toiminta hiipui, ja sen sijalle nousi sen paikallisjärjestöistä Tallinnan vapaussotilaiden liitto ja pari muuta paikallisosastoa, jotka yhdessä perustivat 1929 Eesti Vabadusõjalaste Keskliitin. Johtoon nousivat kenraali Andres Larka ja Pitka, mutta vaikutusvaltaisimmaksi tuli kuitenkin karismaattinen Artur Sirk. Vapsien ensimmäinen ja ainoa esiintyminen puolueena yleisissä vaaleissa tapahtui kunnallisvaaleissa tammikuussa 1933.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Virossa pyrittiin muuttamaan perustuslakia 1932 parlamentarismista toimeenpanovaltaa korostavaan suuntaan. Muutoksista järjestettiin useita kansanäänestyksiä. Riigikogun eli parlamentin esittämä perustuslain muutosesitys torjuttiin kansanäänestyksessä kesäkuussa 1932 äänin 333 107 vastaan–161 595 puolesta. Agraaripuolueen ja kansanpuolueen jo 1929 tekemästä perustuslakiesityksestä suoritettiin kansanäänestys elokuussa 1932, mutta ehdotus hylättiin niukasti 330 632–316 338.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Veteraanitoiminnasta jo avoimesti politiikan tielle 1931 siirtyneet vapsit harjoittivat painostusta riigikogun ulkopuolelta ja esittivät useaan otteeseen perustuslakiin muutoksia. Marraskuussa 1932 esitellyn ehdotuksen mukaan "riigivanem", parlamentin puhemies, saisi laajat valtaoikeudet. Riigivanemilla olisi oikeus järjestää uudet parlamenttivaalit ja antaa omilla asetuksillaan uusia lakeja sekä nimittää pääministerin johtama hallitus. Vapsit keräsivät riitävän määrän nimiä ja saivat oman esityksen kansanäänestykseen. Perustuslakiehdotuksesta äänestettiin lokakuussa 1933, jolloin selvä enemmistö, 72,7 prosenttia äänestäjistä kannatti muutosta. Poikkeustilan perusteella kielletty vapsien järjestö järjesti voittonsa kunniaksi katumielenosoituksia joihin viranomaiset eivät puuttuneet.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Vapsien suosio kasvoi. Tammikuun puolivälissä pidetyissä kunnallisvaaleissa vapsit menestyivät kaupungeissa. Tallinnan kaupunginvaltuuston 87 paikasta 47 meni vapseille, Tarton 65 paikasta vapsit saivat 33. Vapsien ehdottama perustuslaki astui voimaan 24. tammikuuta 1934 ja huhtikuussa 1934 oli määrä järjestää riigikogun vaalit.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: 5. maaliskuuta alettiin kerätä nimiä viideksi vuodeksi valittavan riigivanemin vaaleja varten. Vapsien Andres Larka sai 11. maaliskuuta mennessä 52 436 nimeä, Johan Laidoner 18 220 nimeä, pääministeri Päts 8 969 nimeä ja sosiaalidemokraattien August Rei 2 786 nimeä. Näytti siltä että vapsit voittaisivat vaalit, Andres Larkasta tulisi "riigivanem" ja vapsit voisivat saada jopa yksinkertaisen enemmistön parlamentissa.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Konstantin Päts ryhtyi toimitusministeriöksi tarkoitetun hallituksensa johdossa toimiin vapsien uhkaavia vaalivoittoja vastaan ja julisti 12. maaliskuuta 1934 Viroon puoleksi vuodeksi poikkeustilan.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Päts määräsi nimien keruun riigivanemin vaaleja varten keskeytettäväksi siinä onnistumatta. Keskeyttämiseen saakka vapsien Larka oli saanut 64 658 nimeä (51 %), Laidoner 38 493 nimeä (30 %), Päts 18 577 nimeä (15 %) ja Rei 5 071 nimeä (4 %).


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Päts nimitti Johan Laidonerin ylipäälliköksi, vangitutti vapsien johdon ja lakkautti heidän toimintansa. Vapsien johtohenkilöt saivat lieviä vankeustuomioita, sillä vakavat syytteet raukesivat todisteiden puutteeseen.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Riigikogu hyväksyi Pätsin toimenpiteet 16. maaliskuuta, minkä jälkeen Päts siirsi sekä riigivanemin että riigikogun vaalit vuoden 1933 perustuslain vastaisesti pidettäväksi myöhemmin. Kumpiakaan vaaleja ei pidetty.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Päts toimi virkaa tekevänä riigivanemina ja kutsui elokuussa 1934 virkaa tekeväksi pääministeriksi riigikogun puhemiehen Karl Einbundin. Riigikogua ei hajotettu, mutta sitä ei myöskään kutsuttu enää puhemiehensä johdolla koolle.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Keväällä 1935 Päts lakkaututti kaikki puolueet, ja puolueita korvaamaan perustettiin hallituksen ohjaama Isamaaliit, jonka pää-äänenkannattaja oli sanomalehti Uus Eesti.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Joulukuussa 1935 paljastui vapsien suunnittelema vallankaappaushanke, ja sen suunnittelijat saivat ankaria tuomioita. Andres Larka tuomittiin 15 vuodeksi pakkotyöhön, mutta hänet armahdettiin joulukuussa 1937. Artur Sirk oli johtanut kaappaushankkeen suunnittelua Suomesta käsin ja saanut apua suomalaisilta heimoaktiiveilta. Hankkeen paljastuminen johti myös Suomessa tutkintaan, jonka seurauksena Suomen viranomaiset lakkauttivat Sinimustat-järjestön, koska sen eräät johtohenkilöt olivat sotkeentuneet tapaukseen.


title: Viron vapaussotureiden liitto

text: Vuonna 1936 Päts oli valmis normalisoimaan Viron poliittista tilannetta. Helmikuussa järjestettiin kansanäänestys, jossa kysyttiin, pitäisikö kutsua koolle "perustuslakia säätävä kansalliskokous". Ehdotus sai 2/3 kannatuksen. Kansalliskokous valittiin, mutta ilman lakkautettuja puolueita. Se kokoontui helmikuussa 1937 ja hyväksyi heinäkuussa 1938 voimaan astuvaksi uuden perustuslain, jota nimitettiin Pätsin perustuslaiksi.


title: Pätsin perustuslaki

text: Pätsin perustuslaki oli Virossa Konstantin Pätsin autoritaarisen hallinnon aikana säädetty vuoden 1938 perustuslaki.


title: Pätsin perustuslaki

text: Perustuslain hyväksyi helmikuussa 1937 kokoontunut vaaleilla valittu "perustuslakia säätävä kansalliskokous". Päts oli 1934 poikkeustilan yhteydessä lakkauttanut muut kuin hallituksen kannattajapuolueen, eivätkä lakkautetut puolueet saaneet osallistua kansalliskokouksen vaaliin. Hallituksen tukemana laki hyväksyttiin heinäkuussa 1937, ja se astui voimaan vuonna 1938.


title: Pätsin perustuslaki

text: Ylimmäksi toimeenpanovallan haltijaksi määrättiin kuudeksi vuodeksi valittava presidentti. Valinnan suoritti erillinen "vaalikamari", jossa olivat edustettuina parlamentin () 40-jäseninen "ylähuone" (), 80-jäseninen "alahuone" () sekä kunnallisen itsehallinnon elimet.


title: Pätsin perustuslaki

text: Parlamentin alahuone valittiin yleisillä enemmistövaaleilla yhden edustajan vaalipiireistä. Ylähuoneen valintaperiaate puolestaan olisi ollut korporatiivinen siten, että osan jäsenistä olisi nimittänyt presidentti, osa olisi kuulunut sinne virka-asemansa vuoksi ja loppuosa olisi valittu ammattijärjestöjen ja julkisten laitosten puolesta.


title: Pätsin perustuslaki

text: Alahuoneen vaalit järjestettiin helmikuussa 1938. Vaaleissa ainoa sallittu vaaliorganisaatio oli Pätsin hallituksen Perustuslain toteuttamisen kansanrintama (). Alahuoneen 80 paikasta kansanrintama sai enemmistön, 54 paikkaa. Järjestäytymätön oppositio sai yhteensä 26 paikkaa. Myöhemmin opposition edustajista liittyi vielä kymmenen edustajaa kansanrintamaan.


title: Pätsin perustuslaki

text: Alahuoneen puhemieheksi valittiin kansanrintaman Jüri Uluots. Opposition johtoon nousi liberaali Jaan Tõnisson.


title: Pätsin perustuslaki

text: 24. huhtikuuta 1938 suoritettiin "vaalikamarin" edustajien keskuudessa presidentinvaali, jonka Päts voitti 219 äänellä 238 annetusta. Pätsistä tuli näin Viron ensimmäinen presidentti. Päts nimitti 9. toukokuuta pääministeriksi virkaa tekevänä pääministerinä toimineen Eenpalun.


title: Pätsin perustuslaki

text: Päts armahti keväällä 1938 poliittiset vangit kommunisteista vapseihin.


title: Pätsin perustuslaki

text: Pätsin autoritäärisen hallinnon aikana hallitusrintamaa lukuun ottamatta kaikki poliittiset puolueet olivat kiellettyjä ja vangitsemiset olivat olleet tavanomaisia. Poliittisia vastustajia ei kuitenkaan teloitettu, kuten esimerkiksi kansallissosialistisessa Saksassa. Viron myöhempi presidentti Lennart Meri on kuvannut Pätsin hallintoa "pehmeäksi diktatuuriksi".


title: Pätsin perustuslaki

text: Pätsin valtakausi päättyi Neuvostoliiton miehittäessä Viron vuonna 1940.


title: Adrenalize

text: Adrenalize on brittiläisen rockmusiikkia esittävän Def Leppardin viides studioalbumi.


title: Adrenalize

text: "Adrenalize" julkaistiin maaliskuussa 1992 Mercury Records -levymerkillä. Ilmestyessään albumi sijoittui kärkeen sekä Yhdysvalloissa Billboardin albumilistalla että yhtyeen kotimaassa Britannian albumilistalla. Albumin kappaleista ”Let’s Get Rocked”, ”Make Love Like a Man”, ”Have You Ever Needed Someone So Bad”, ”Stand Up (Kick Love into Motion)”, ”Heaven Is” ja ”Tonight” julkaistiin singleinä tehostamaan albumin myyntiä. Yhtyeen edellisen albumin, vuonna 1987 ilmestyneen huippumenestykseksi muodostuneen "Hysterian" seitsemästä singlejulkaisusta neljä päätyi Yhdysvalloissa Billboardin singlelistalla kärkikymmenikköön, mutta "Adrenalizen" singlejulkaisuista yksikään noussut Top 10-hitiksi Yhdysvalloissa. "Adrenalizen" menestynein singlelohkaisu oli balladi ”Have You Ever Needed Someone So Bad”, joka sijoittui Billboardin listalla sijalle 12. Yhtyeen kotimaassa ”Let’s Get Rocked” nousi kuitenkin hitiksi saavuttaen Britannian singlelistalla toisen sijan.


title: Adrenalize

text: Def Leppardin kolme edellistä albumia tuottanut Robert John ”Mutt” Lange ei yhtyeen pyynnöstä huolimatta päätynyt tuottajaksi "Adrenalizella", sillä hän toimi samaan aikaan tuottajana Bryan Adamsin menestysalbumilla "Waking Up the Neighbours". Albumin valmistumista viivytti tuottajaan liittyvien ongelmien ohella myös yhtyeen alkuperäisen kitaristin Steve Clarkin kuolema, mikä asetti Def Leppardin tulevaisuuden vaakalaudalle. Yhtye päätti kuitenkin jatkaa vastoinkäymisistä huolimatta, ja tuottajaksi valikoitui lopulta Mike Shipley. Yhtyeen toinen kitaristi Phil Collen soitti poikkeuksellisesti albumin kaikki kitaraosuudet, ennen kuin Clarkin korvannut Vivian Campbell liittyi yhtyeeseen vuoden 1992 keväällä. Albumin nauhoitukset päättyivät vuonna 1991, ja lopulta maaliskuussa 1992 ilmestynyt "Adrenalize" omistettiin edesmenneen Clarkin muistolle.


title: Adrenalize

text: Albumin Deluxe Edition-erikoispainos ilmestyi vuonna 2009.


title: Set the World on Fire

text: Set the World on Fire on heavy metal -yhtye Annihilatorin albumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Albumilla on kymmenen kappaletta ja se on yhtyeen tuotannossa melodisemmasta päästä. Usea kappale käsittelee jollain tavalla ihmisen eri tunnetiloja ja niiden vaihtelua. Muita aiheita ovat mm. diktaattorit, shakki, hullujenhuone ja alkoholi.


title: Set the World on Fire

text: Rajoitetun painoksen bonuskappale:


title: Vambola (laiva)

text: Vambola oli Britannian kuninkaallisen laivaston valtaama Neuvosto-Venäjän Itämeren laivaston Novik-luokan hävittäjä "Spartak". Britannian kuninkaallinen laivasto luovutti sen ja "Lennukin" Viron laivastolle 1919.


title: Vambola (laiva)

text: Alus valmistui ensimmäisen maailmansodan lopulla 1917 Venäjän keisarikunnan laivaston hävittäjänä. Sen köli laskettiin 23. lokakuuta 1914 nimellä "Kapitän Kingsbergeninä", mutta alus nimettiin uudelleen vesillelaskettaessa 27. kesäkuuta 1915 "Kapitan I Ranga Miklucha-Maklaj'ksi". Alus valmistui 1917 ja se liitettiin Venäjän Itämeren laivastoon.


title: Vambola (laiva)

text: Vallankumouksessa alus siirtyi Neuvosto-Venäjän Itämeren laivastoon ja se nimettiin 18. joulukuuta 1918 "Spartakiksi". Viron vapaussodassa Britannian Kuninkaallisen laivaston Itämerelle lähetetty osasto valtasi aluksen 26. joulukuuta 1918 ja he luovuttivat 4. tammikuuta 1919 aluksen yhdessä tulevan "Lennukin" kanssa virolaisille.


title: Vambola (laiva)

text: "Vambola" myytiin vuonna 1933 Peruun Viron laivaston sukellusveneiden Kalev ja Lembit rahoittamiseksi 1936. Perun laivastossa alus palveli "Villar" -nimisenä vuoteen 1955 asti, jolloin se romutettiin.


title: Lennuk (laiva)

text: Lennuk oli Britannian Kuninkaallisen laivaston valtaama Neuvosto-Venäjän Itämeren laivaston Novik-luokan hävittäjä "Avtroil". Britannian kuninkaallinen laivasto luovutti sen ja "Vambolan" Viron laivastolle 1919. Lennuk on suomeksi lentokone.


title: Lennuk (laiva)

text: "Avtroil" tilattiin Venäjän keisarikunnan Itämeren laivastolle Bocker & Langen telakalta Tallinnasta osana vuoden 1912 laivasto-ohjelmaa. Aluksen piirustukset oli valmistettu ranskalaisella Augustin Normandin telakalla, joka auttoi lisäksi valmistuksessa toimittaen runsaasti osia. Aluksen aseistus muuttui useita kertoja suunnitteluvaiheen aikana.


title: Lennuk (laiva)

text: Aluksen voimanlähteen kanssa tuli ongelmia Sveitsin aloitettua vientikiellon sotaakäyviin maihin.


title: Lennuk (laiva)

text: "Avtroil" liitettiin palvelukseen otettaessa 3. Hävittäjälaivueeseen, josta se siirrettiin myöhemmin 13. Hävittäjälaivueeseen. Bolshevikkivallankumouksen yhteydessä alukselle sijoitettiin bolshevikkimiehistö.


title: Lennuk (laiva)

text: Britannian Kuninkaallisen laivaston osasto, jossa olivat komentaja Bertram Thesigerin komennossa risteilijät "HMS Caradoc" ja "HMS Calypso" sekä hävittäjät "HMS Vendetta", "HMS Vortigern" ja "HMS Wakeful", valtasivat aluksen 27. joulukuuta 1919 Tallinnan edustalla ja luovuttivat aluksen virolaisille.


title: Lennuk (laiva)

text: "Lennukiksi nimetty alus otettiin Viron laivaston palvelukseen 27. joulukuuta 1918. Alus myytiin 1933 Peruun ja kauppakirja allekirjoitettiin 30. kesäkuuta Virossa. Alus lähti "Guiseksi" nimettynä Tallinnasta 2. syyskuuta. Kaupasta saadut varat käytettiin Viron laivaston sukellusveneiden Kalev ja Lembit hankintaan 1936.


title: Lennuk (laiva)

text: Perun laivastossa alus palveli "Almirante Guise" -nimisenä. Alus poistettiin palveluksesta 1947.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL (A Programming Language, myös Array Processing Language) on kanadalaisen Kenneth E. Iversonin (17. joulukuuta 1920 - 19. lokakuuta 2004) vuonna 1957 Harvardin yliopistossa kehittämään notaatioon perustuva sääntiökieli.


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
APL:n periaatteena on ilmaista matemaattiset ja tietojenkäsittelylliset perustoiminnot omilla symboleillaan tai niiden yhdistelmillä; luku- ja merkkijoukkoja operoidaan kokonaisuuksina.
APL:n primitiivit ovat kaikki yhden merkin symboleita, mikä tekee kielestä tiiviin ja monien mielestä kryptisen. APL-ohjelmointiympäristö on hyvin salliva (kysehän on notaatiosta), joten ohjelmointikuri on käyttäjän vastuulla.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL toimii (käytännöllisesti katsoen aina) tulkkiperiaatteella: ohjelmia ei käännetä vaan ne suoritetaan alkuperäiskoodia suoraan tulkitsemalla. Tämä mahdollistaa ohjelmaympäristön jäljittämisen, ohjelmakoodin ja muuttujien tarkastelun ja muokkauksen kesken suorituksen. Sovellus voidaan siten keskeyttää (joko tahallaan tai virhetilanteeseen) ja suoritusta voidaan jatkaa tehtyjen muutosten jälkeen suoraan keskeytyskohdasta. APL onkin ollut aina tehokas prototyyppikehitin.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Alun alkaen Iversonin tarkoituksena oli kehittää tietojenkäsittelyn opetus- ja tutkimuskäyttöön yleinen matemaattispohjainen merkintätapa ("Iversonin notaatio").


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Iversonin notaatiota käytettiin menestyksekkäästi IBM:n tuolloisen lippulaivan, System/360:n arkkitehtuurin kuvaukseen. Tiivis notaatio osoittautui muita käytettyjä tapoja selkeämmäksi, ja samalla se toi esiin aiemmin havaitsemattomia vikoja. Notaation esitystapa hioutui samalla yksinkertaisemmaksi. Vuonna 1962 Iverson julkaisi teoksen "A Programming Language" (mistä kielen lyhenne 'keksittiin' myöhemmin) ja vuonna 1964 tehtiin ensimmäinen APL-ohjelmointikieliympäristö. Iversonille myönnettiin Turingin palkinto vuonna 1979.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL-kieltä kehitettiin IBM:ssä 1960-luvulla, Iversonin lisäksi mukana olivat Adin Falkoff ja Donald Sussenguth. APL julkistettiin 1970-luvulla, ja sen käyttö levisi IBM:n keskustietokoneissa laajalle. IBM:n lisäksi muut keskeiset tietokonevalmistajat tarjosivat APL:n omiin tuotteisiinsa, ja APL-käyttäjät alkoivat järjestää käyttäjätapaamisia (vuonna 1984 pidettiin APL-konferenssi Helsingissä). Muutamat tehokkaat APL-tuotteet edesauttoivat tuotteen leviämistä: mm. kuvien ja kaavioiden tekoon tarkoitettu Graphpak, tehokas tietokantajärjestelmä ADI ja APE-sovelluskehitin.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Alkuperäinen APL oli ISO-standardoitu ja eri valmistajien tuotteet hyvin yhteensopivia, mutta toisen sukupolven APL:t alkoivat eriytyä toisistaan. Iverson siirtyi IBM:stä I.P. Sharpin palvelukseen (Sharpilla oli tuolloin ainutlaatuinen ajantasainen suhdannepalvelu, jonka käyttö perustui maailmanlaajuiseen tiedonsiirtoverkkoon - myöhemmin Reuters osti I.P. Sharpin). James A. Brownin johdolla IBM:n kehittämä APL2, joka julkistettiin 1983, erosi muutamassa keskeisessä ominaisuudessa Iversonin johdolla kehitetystä SharpAPL:stä.


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
APL:n keskuskonekäytössä tarvittiin erillinen APL-näppäimistö, ohessa muistinvarainen kaavio IBM:n suomalaisesta APL2-näppäimistöstä.
Nykyään (2010 lopulla) on valmistaja- ja tuotejakauma suunnilleen seuraavanlainen: IBM:n APL2 on saatavissa laajalti (VM/CMS, MVS/TSO, Windows, Unix), brittiläis-tanskalainen Dyalog (Windows, Unix, PDA-laitteet) on noussut kielen tärkeimmäksi kehittäjäksi, yhdysvaltalainen APLNow (entinen APL2000 entinen Manugistics entinen STSC) nousi PC:iden myötä kehityksen kärkeen (Windows, Unix), brittiläisen 'MicroAPL:n tulkki on saatavissa eri ympäristöihin ja siis myös Mac-koneisiin, Soliton jatkaa Sharp-APL:n perinteitä (VM/CMS, MVS/TSO, Unix).


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Iverson kehitti yhdessä Roger Huin kanssa uuden sääntiöajatteluun perustuvan ohjelmointikielen, J:n, jossa käytetään vain Ascii-merkkejä. Athur Whitney kehitti Morgan-Stanleylle APL-pohjaisen tehokkaan erikoiskielen A+ (joka on nykyään saatavilla vapaasti mm. Linuxille). Hänen 1990-luvulta kehittämäänsä K-sääntiökieltä voi luonnehtia erikoistuneeksi ja erittäin tehokkaaksi, erityisesti suurille datamassoille ja transaktioille hiotun tietokantaratkaisunsa ansiosta.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL on modernisoitunut ajan myötä. Esimerkiksi DyalogAPL sisältää seuraavia kielen ja ympäristön laajennuksia: nimitilat (rakenteiset työtilat), oliolaajennukset (mm. GUI-, OLE- ja TCP-liittymät on toteutettu oliosyntaksilla), .NET-yhteensopivuus, kontrollirakenteet, dynaamiset funktiot (D-kieli, funktionaalinen APL:n alikieli), säie- ja olio-ohjelmointi. APLNow Inc:n APL+Win on kehittänyt Internet-ominaisuuksiaan.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL:ää käytetään edelleenkin mitä erilaisimmissa tehtävissä muun muassa finanssipalveluissa sekä matemaattis-tilastollisissa tietojenkäsittelytehtävissä. Merkittävän käyttäjäryhmän muodostavat vakuutusmatemaatikot.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL:ää on historiansa aikana käytetty hyvin erityyppisten ongelmien ratkaisuun. Sitä on hyödynnetty taloudellis-hallinnollisilla aloilla, matematiikassa, robotiikassa, insinöörialoilla, erilaisissa erikoistehtävissä ja nopeana prototyyppikehittimenä erityyppisten ad hoc -ongelmien ratkaisuissa. Muiden muassa seuraavilla aloilla on käytetty/käytössä APL-pohjaisia ratkaisuja (lista ei ole kattava): valtion budjetti, pankkien ja vakuutusyhtiöiden erikoisohjelmistot, öljynjalostuksen tuotannonohjaus, ydinvoimalaitosten riskianalyysit ja erilaiset moniulotteiset taloussimulaatiomallit.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Erikoisuutena mainittakoon vuoden 1991 Persianlahden sodassa suoritettu Patriot-ohjusten kauko-ohjelmointi: irakilaisten Scud-iskujen eliminoimiseksi asennettujen Patriot-ohjusten ohjaussäädöt tarkistettiin taistelutoiminnan jälkeen (tiedot siirrettiin satelliititse Coloradoon) ja säädettiin ajan voittamiseksi ensin APL:llä, valmis koodi muunnettiin Adaksi (koska vain Ada-koodia sai asentaa Yhdysvaltain armeijan laitteisiin), joka sitten siirrettiin satelliitilla takaisin ohjuksiin.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL on perusteiltaan yksinkertainen.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Käytössä on kolmentyyppisiä objekteja: operaattoreita, funktioita ja muuttujia (dataa). Funktiot käsittelevät argumentteinaan saamaansa dataa ja palauttavat muokattua tulosdataa. Operaattorit saavat operandeikseen funktioita tai muuttujia ja luovat uuden (johdetun) funktion.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Muuttujien datatyyppejä on kolme: numeerinen, looginen ja merkkityyppi. Looginen tyyppi käsittää totuusarvot tosi ja epätosi, joiden esityksessä käytetään kokonaislukuja 1 ja 0. Koska näitä voi käyttää suoraan laskennassa, on looginen tyyppi vain numeerisen tyypin alijoukko. Numeerinen tyyppi sisältää sekä kokonais- että reaaliluvut, APL2:ssa voidaan lisäksi käyttää kompleksilukuja. Tulkki pitää huolen eri numeeristen tyyppien keskinäisistä muunnoksista, joten ohjelmoijan huolena on yleensä vain itse ongelmaan keskittyminen. Nollaa pienempien lukujen etumerkkinä käytetään ylämiinusta, koska miinusmerkki on vähennyslaskussa käytettävä funktio. Desimaalierotin on piste, ja tuhaterottimia ei käytetä. Merkkityyppi erotetaan syötettäessä lainausmerkein, tekstin sisäinen lainausmerkki kahdennetaan.


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
Muuttuja voi rakenteeltaan olla joko skalaari (yksittäinen merkki tai luku) tai sääntiö, moniulotteinen taulukko.
Yksiulotteinen muuttuja on "vektori", jonka alkiot ovat jonossa (alkioita voi olla myös 0 kappaletta). Kaksiulotteinen muuttuja, "matriisi", koostuu riveistä ja sarakkeista, jokaisella rivillä on yhtä monta alkiota. Kolmiulotteisessa muuttujassa, "kuutiossa", on tasoja, jotka kaikki koostuvat samanmuotoisista matriiseista.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Yleisesti rakenteinen APL-muuttuja voi olla suorakulmainen n-ulotteinen sääntiö (n:n enimmäisarvo riippuu tulkin implementaatiosta, esimerkiksi APL2 sallii 256-ulotteiset sääntiöt). Suorakulmaisuus tarkoittaa sitä, että moniulotteisen taulukon jokaisessa suunnassa on yhtä monta alkiota (esimerkiksi matriisin jokainen rivi on yhtä pitkä) eikä yhden suunnan pituus riipu muiden suuntien pituuksista.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Muuttujan, itse luodun funktion tai operaattorin nimi ei voi sisältää APL-erikoismerkkejä eikä välilyöntejä. Muuttujalle annetaan arvo sijoitusnuolella, joka voidaan tässä yhteydessä mieltää kaksiargumenttiseksi funktioksi. Muuttujia ei tarvitse alustaa etukäteen, tulkki huolehtii sekä tyypityksestä että tilanvarauksesta suorituksen aikana. Toisen sukupolven APL:t sallivat lisäksi sisäkkäiset tietorakenteet.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Funktioilla voi olla joko yksi (monadinen), kaksi (dyadinen) tai ei yhtään (niladinen) argumenttia. Kaksiargumenttinen funktio on aina argumenttiensa välissä, yksiargumenttinen on argumenttinsa vasemmalla puolella (ns. infix-notaatio). Lisäksi funktio voi joko palauttaa arvon tai ei. APL:n perusfunktiot (primitiivifunktiot) ovat aina argumentillisia ja ne palauttavat arvon. Sama symboli voi kuvata sekä yksi- että kaksiargumenttista funktiota, esimerkiksi miinusmerkki on sekä vähennyslasku- (kaksiargumenttinen) että vastalukufunktion symboli. Funktiot luodaan yleensä erillisen funktioeditorin avulla.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Operaattori voi olla joko yksi- tai kaksioperandinen, ja operaattorin tulosfunktio voi olla lisäksi joko yksi- tai kaksiargumenttinen. Yksioperandinen operaattori on operandifunktionsa oikealla puolella ja kaksioperandinen operandiensa välissä. Joissain APL-tulkeissa voidaan luoda omia operaattoreita (mm. APL2 ja DyalogAPL).


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL-lausekkeen suoritusjärjestys on oikealta vasempaan, ellei sulkein toisin ohjata. Toisin sanoen funktion oikeana argumenttina on sen oikealla puolella olevan lausekkeen arvo.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL-sovellukset tallennetaan yleensä työtiloihin, joita käsitellään APL-istunnossa. Työtilassa ovat käytettävissä kaikki APL:n perusfunktiot sekä ne APL-objektit jotka sinne on luotu tai kopioitu. Työtila sisältää siten koko työskentely-ympäristön.


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
Yksinkertainen Hei maailma -ohjelma:
Ohjelma tulostaa:


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
Sijoitetaan muuttujaan VEC viisi lukua, joista kaksi on nollaa pienempiä:
Lukujen summan voi laskea sijoittamalla joka luvun väliin yhteenlaskufunktion:


APL (ohjelmointikieli)


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Näppärämpi tapa on käyttää pelkistysoperaattoria (/) ja yhteenlaskufunktiota:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Lukujen tulon voi laskea samalla operaattorilla vain funktiota vaihtaen:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Vektorin alkioiden lukumäärän saa yksiargumenttisella kokofunktiolla:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Vektorin alkioiden keskiarvo saadaan nyt yhdistämällä lausekkeet:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Samaa lauseketta voi käyttää myös muihin vektoreihin - sijoitetaan VEC-vektoriin luvut 1-10 kokonaissarjafunktion avulla ja lasketaan keskiarvo.


title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL:n teho tulee esille sitten lukujoukkojen käsittelyssä, lasketaan kokonaislukujen 1-987654 keskiarvo:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Seuraava APL-algoritmi etsii kaikki kokonaislukua N pienemmät alkuluvut; kokeillaan ensin N:n arvoa 10:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: 2 3 5 7


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Lausekkeen toiminnan ymmärtämiseksi luetaan sitä suoritusjärjestyksessä oikealta vasempaan. Muuttujan VEC arvoksi tulevat luvut 1-10, joista pudotusfunktiolla poistetaan ensimmäinen alkio (koska ykköstä ei lasketa alkuluvuksi):


title: APL (ohjelmointikieli)

text: 2 3 4 5 6 7 8 9 10


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Sisätulo-operaattorin ja tulofunktion avulla muodostetaan vektorin alkioiden kertotaulu:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Nyt etsitään ne luvut, jotka sisältyvät kertotauluun (eivätkä siten ole alkulukuja). Etsimiseen sopii APL:n jäsenyysfunktio, joka palauttaa ykkösen, jos vasemman argumentin alkio löytyy oikeasta argumentista, muuten nollan:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: 0 0 1 0 1 0 1 1 1


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Alkulukujen pelkistämistä varten vaihdetaan totuusarvot päinvastaisiksi loogisen negaatiofunktion avulla:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: 1 1 0 1 0 1 0 0


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Lopuksi pelkistetään saadulla bittivektorilla alkuluvut vektorista:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Etsitään alkuluvut joukosta 1-100:


title: APL (ohjelmointikieli)

text: 2 3 5 7 11 13 17 19 23 29 31 37 41 43 47 53 59 61 67 71 73 79 83 89 97


title: APL (ohjelmointikieli)

text: Algoritmi ei ole kovinkaan tehokas, mm. väliaikaisesti käytetty ulkotulo vaatii hetkellisesti paljon muistia, joten tuotantokäyttöön ei algoritmista juuri ole. Algoritmia voi heti parantaa pienellä koodauksella: pelkistetään alkulukujen 2 ja 3 kerrannaiset pois alkuvektorista ja lisätään ne tuloksen alkuun:


title: APL (ohjelmointikieli)

text:
Lopuksi graafisen käyttöliittymän Hello World -esimerkki DyalogAPL:llä:
Luodaan GUI-ikkuna fm, annetaan sen koko pikseleinä ja koodataan sille sinertävä tausväri RGB-koodattuna:
Luodaan fm-objektin lapseksi kirjasinobjekti ja käännetään sitä pii radiaania (180 astetta) Australiaa varten:
Kirjoitetaan teksti ikkunaan halutusta sijainnista luotua kirjasinta käyttäen:
Tulos näyttää tältä:


title: Joni Pitkänen

text: Joni Pitkänen (s. 19. syyskuuta 1983 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilja, jonka pelaajaura ei ole virallisesti loppunut, mutta Pitkäsen omien sanojensa mukaan on hyvin epätodennäköistä että se jatkuu jalkavamman takia. Pitkänen on pelannut mittavan uran Pohjois-Amerikan NHL-liigassa, mutta ei ole pelannut kauden 2012–2013 jälkeen loukkaannuttuaan, ja hän on ollut pitkään kuntoutuksessa. Syyskaudella 2015–16 Pitkänen alkoi tiiviimmän harjoittelun Kärppien liigapelaajien kanssa, ja helmikuussa hän pelasi kolme ottelua Kärppien paidassa.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen aloitti ammattilaisuransa jääkiekon SM-liigassa Oulun Kärpissä kaudella 2000–2001. Hän pelasi Kärpissä yhteensä kolmen kauden ajan. NHL-seura Philadelphia Flyers varasi Pitkäsen NHL:ään neljännellä varausvuorolla, ja Pitkänen siirtyi NHL:ään kaudeksi 2003–2004. Hän edusti Philadelphiaa yhteensä kolmen kauden ajan ja pelasi seuran AHL-liigan farmijoukkue Philadelphia Phantomsissa, kunnes hänet kaupattiin kaudeksi 2007–2008 Edmonton Oilersiin. Oilers kauppasi Pitkäsen Carolina Hurricanesiin kauden päätyttyä. Hän pelasi Carolinassa viiden kauden ajan loukkaantumiseensa asti.


title: Joni Pitkänen

text: NHL-urallaan hän pelasi 535 ottelua ja teki niissä 282 tehopistettä.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen aloitti jääkiekkoilun Oulussa Kärppien juniorijoukkueissa. Ensiesiintyminen Kärppien liigajoukkueessa tapahtui kaudella 2000–2001. Hän pelasi 21 ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2001–2002 Pitkänen vakiinnutti paikkansa joukkueensa avauskokoonpanossa tehden 49 ottelussa 4 maalia ja keräten 15 syöttöpistettä. Seuraavalla kaudella hän keräsi 20 pistettä, ja jo kolmannen SM-liigakauden jälkeen Pitkänen suuntasi Pohjois-Amerikkaan.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen solmi Philadelphia Flyersin kanssa kolmen vuoden mittaisen tulokassopimuksen vuoden 2003 heinäkuussa. Hän onnistui vakiinnuttamaan pelipaikkansa Philadelphia Flyersin joukkueesta jo ensimmäisellä kaudellaan 2003–2004, ja oli jo ensimmäisellä kaudellaan Philadelphialle tärkeä ylivoimapuolustaja. Pitkänen pelasi kauden aikana lähes täyden runkosarjan, 71 ottelua, tehopistein 8+19=27. Pudotuspeleissä hän pelasi 15 ottelua, joissa hän merkkautti kolme syöttöpistettä. Onnistuneen kauden päätyttyä Professional Hockey Writers’ Association valitsi Pitkäsen liigan tulokaspelaajien tähdistökentälliseen, ja hän pelasi myös tulokaspelaajien tähdistöottelussa.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen aloitti kauden 2005–2006 vahvasti. Hän pelasi kauden alun yli piste per peli -tahdilla, kunnes sai vatsalihasvamman ja joutui leikattavaksi. Kausi oli takaiskusta huolimatta Pitkäselle henkilökohtaisella tasolla hyvin onnistunut, sillä hän teki runkosarjan 58 ottelussa yhden kauden maali- ja piste-ennätyksensä saavuttaen tehopisteet 13+33=46. Myös hänen tehotilastonsa oli kaudella 2005–2006 hänen uransa paras, +22. Pudotuspeleissä hän edusti Philadelphiaa kuudessa ottelussa merkkauttaen kaksi syöttöpistettä. Kauden päätyttyä hänet palkittiin Philadelphian parhaana puolustajana, ja hän solmi vuoden mittaisen jatkosopimuksen Philadelphian kanssa..


title: Joni Pitkänen

text: Kaudella 2006–2007 Pitkänen oli tehopisteillään 4+39=43 joukkueensa tehokkain puolustaja. Hän sijoittui koko liigan syöttöpörssissä 16. sijalle, ja oli Philadelphian eniten peliaikaa saanut pelaaja.


title: Joni Pitkänen

text:
Vuoden 2007 heinäkuussa Pitkäsen ilmoitettiin siirtyvän pelaajakaupan yhteydessä Edmonton Oilersiin, joka kauppasi Philadelphialle puolustaja Jason Smithin ja laitahyökkääjä Joffrey Lupulin saadakseen Pitkäsen kokoonpanoonsa. Pitkäsen ohella Edmonton sai kaupassa laitahyökkääjä Geoff Sandersonin sekä yhden varausvuoron. Pitkänen pelasi seuraavan kauden 2007–2008 aikana 63 runkosarjan ottelua pistein 8+18=26, mutta NHL:n heikoimpiin seuroihin lukeutunut Edmonton jäi pudotuspelien ulkopuolelle. Kauden päätyttyä Edmonton kauppasi Pitkäsen vuoden 2008 heinäkuussa Carolina Hurricanesiin vaihdossa laitahyökkääjä Eric Coleen.
Carolinassa Pitkäsestä tuli joukkueen kiekollinen ykköspuolustaja. Kaudella 2008–2009 Pitkänen teki 33 pistettä. Carolina eteni pudotuspeleissä aina konferenssifinaalin asti, joissa se kuitenkin putosi tulevaa mestaria Pittsburgh Penguinsia vastaan.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen oli myös kaudella Kaudella 2009–2010 joukkueensa eniten tehopisteitä tehnyt puolustaja, kun hän teki 46 pistettä jolla hän sivusi omaa piste-ennätystään ja teki oman syöttöennätyksensä (40). Pitkänen sijoittui puolustajien pistepörssissä sijalle 13. Lisäksi väsymättömänä luistelijana tunnettu Pitkänen oli koko NHL:n ylivoimainen jääaikakuningas (27.22/peli lähes minuutti enemmän kuin toisena oleva Duncan Keith). Pitkänen ei pystynyt loukkaantumisensa takia pelaamaan runkosarjan viimeisiä otteluita.


title: Joni Pitkänen

text: Kaudella 2011–2012 Pitkäsen pelaamista varjostivat loukkaantumiset. Hän pelasi runkosarjassa 30 ottelua pistein 5+12=17. Heikon kauden pelannut Carolina sijoittui oman divisioonansa viimeiseksi, ja jäi jo kolmantena peräkkäisenä vuonna pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Joni Pitkänen

text: Kaudella 2012–2013 Pitkänen pelasi runkosarjassa 22 ottelua pistein 1+8=9. Hänen kautensa katkesi vuoden 2013 huhtikuussa ottelussa Washington Capitalsia vastaan vakavaan loukkaantumiseen ottelun toisessa erässä. Hän kamppaili pitkästä kiekosta Capitalsin Troy Brouwerin kanssa, mutta menetti tasapainonsa ja törmäsi päätylaitaan kovalla vauhdilla. Pitkänen loukkasi tilanteessa jalkansa, ja hänet kuljetettiin paareilla pois kaukalosta. Tutkimusten seurauksena selvisi, että hän oli murtanut törmäyksessä kantaluunsa. Alun perin Pitkäsen oli määrä toipua takaisin entiselleen kolmen kuukauden kuluessa, mutta vamma osoittautui oletettua vakavammaksi. Pitkäsen nilkka leikattiin noin kaksi viikkoa tapahtuneen jälkeen, mutta hän oli loukkaantumisensa vuoksi sivussa koko kauden 2013–2014, ja hänen sopimuksensa Carolinan kanssa päättyi kauden jälkeen.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkäsen uutisoitiin vuoden 2014 joulukuussa aloittaneen kevyen harjoittelun. Hän oli aloittanut luistelemisen ensimmäisen kerran loukkaantumisensa jälkeen, ja ollut mukana Oulun Kärppien maalivahtien ja loukkaantumisista toipuvien pelaajien sekä seuran A-nuorten edustusjoukkueen harjoituksissa. Kenttäpelaajien loukkaantumisista sekä joidenkin pelaajien (CHL-liigan) edustuskelvottomuudesta johtuen Pitkänen on ilmoitettu Kärppien pelirosteriin, finaalipelissä Frölunda Indiansia vastaan. Päätöskamppailu pelataan Oulussa 9. helmikuuta 2016. 5. helmikuuta ilmoitettiin, että Pitkänen tekee Kärppien paidassa paluun ammattilaistasolle seuraavana päivänä vieraspelissä Kalevan Palloa vastaan. Ensimmäisessä kotiottelussaan Raksilan jäähallissa Pitkänen teki ottelun avausmaalin KooKoo:ta vastaan, ja näin alusti pistetilinsä jääkiekon SM-Liigassa 13 vuoden tauon jälkeen.


title: Joni Pitkänen

text: Oulun Kärpät uutisoi 25. helmikuuta 2016 Pitkäsen loppukauden pelien olevan ohitse. Pitkäsen jalka ei kestänyt pelirasitusta ja pelaaja itse piti epätodennäköisenä, että tulisi pelaamaan ammattilaistasolla tulevaisuudessa. Pitkäsen kausi 2015–2016 päättyi kolmen Liiga-ottelun jälkeen.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen saavutti Suomen nuorten maajoukkueessa ikäluokan MM-pronssia Tšekistä 2002 ja Kanadasta 2003.


title: Joni Pitkänen

text: Pitkänen edusti Suomea vuonna 2004 jääkiekon maailmancupissa, mutta ei pelannut ainuttakaan ottelua. Suomi oli turnauksessa toinen, hävittyään finaalissa Kanadalle. Hän oli liittymässä maajoukkueen mukaan myös vuoden 2008 MM-kisoihin, mutta jäikin viime hetkellä pois loukkaantumisesta johtuen. Pitkänen nähtiin lopulta jäällä maajoukkuepaidassa Vancouverin olympiakisoissa 2010, kun Suomi saavutti pronssia.


title: Dmitri Markov

text: Dmitri Markov (, s. 14. maaliskuuta 1975 Vitsebsk, Valko-Venäjä) on entinen valkovenäläis-australialainen seiväshyppääjä.


title: Dmitri Markov

text: Markov edusti Valko-Venäjää vuoteen 1998; vuonna 1999 hän sai Australian kansalaisuuden: Oseanian ennätys parani heti 595:een ja myöhemmin vielä 605:een, kun Markov voitti maailmanmestaruuden Edmontonissa 2001. Hänen paras sijoituksensa olympialaisissa on viides Sydneyssä vuonna 2000.


title: Dmitri Markov

text: Markov lopetti uransa vuonna 2007 jalkavaivojen vuoksi.


title: Kalervo Rauhala

text: Kalervo Juhani Rauhala (19. lokakuuta 1930 Ylistaro – 21. syyskuuta 2016 Seinäjoki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti.


title: Kalervo Rauhala

text: Rauhala saavutti kreikkalais-roomalaisella tyylillä olympiahopeaa Helsingissä 1952 ja MM-pronssia Napolissa 1953. MM-mitalin puolustaminen Karlsruhessa 1955 päättyi lyhyeen, kun Rauhala joutui vetäytymään kisoista kylkivamman vuoksi yhden voittoisan ottelun jälkeen.


title: Kalervo Rauhala

text: Suomen mestaruuksia Ylistaron Kilpa-Veljiä edustanut Kalervo Rauhala saavutti sekä kreikkalais-roomalaisella että vapaalla tyylillä. Hänen veljensä Veikko Rauhala on moninkertainen painin SM-mitalimies ja veljenpojat Jukka ja Pekka Rauhala vapaapainin arvokisamitalisteja. Jatkosodan alussa onnettomuudesa kuollut välirauhan ajan menestynyt seiväshyppääjä Eero Lähdesmäki oli hänen serkkunsa. Kertomansa mukaan Lähdesmäki oli serkuilleen Kalervolle ja Veikolle suurin urheiluinnoituksen luoja ja esikuva hieman vanhempana ja menestyneenä urheilijana.


title: Kalervo Rauhala

text: Opetusministeriö myönsi Rauhalalle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2002.


title: Kalervo Rauhala

text: Rauhala oli siviiliammatiltaan poliisi.


title: Katedralskolan i Åbo

text: Katedralskolan i Åbo on Turussa toimiva ruotsinkielinen lukio, joka on perustettu vuonna 1276 ja se on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut koulu. Nykyään toimiva koulu syntyi vuonna 1971 kun yhdistettiin Svenska klassiska lyceum ja Åbo svenska flicklyceum. Neljä vuotta myöhemmin kouluun yhdistettiin vielä Svenska Samlyceum. Sen jälkeen Turussa on toiminut vain yksi ruotsinkielinen lukio. Koulussa on noin 260 oppilasta ja 24 opettajaa. Koulurakennus on rakennettu Turun palon jälkeen. Koulu jatkaa jo keskiajalla perustetun Turun katedraalikoulun perinteitä.


title: Katedralskolan i Åbo

text: Vuonna 2018 uutisoitiin, että Katedralskolanin liikuntasalin peruskorjauksen yhteydessä on löytynyt lattian alta raunioita, joista vanhimmat ovat 1300-luvulta. Kaivauksia koulun alueella on tehty noin kolme vuotta.


title: Miguel Indurain

text: Miguel Induráin Larraya (s. 16. heinäkuuta 1964 Atarrabia, Nafarroa, Baskimaa, Espanja) on espanjalainen entinen maantiekilpapyöräilijä. Hän oli ensimmäinen maantiekilpapyöräilijä, joka pystyi voittamaan Ranskan ympäriajon viisi kertaa peräkkäin (vuosina 1991–1995). Lempinimensä "Big Mig" hän sai suuren kokonsa johdosta (188 senttimetriä, 80 kilogrammaa). Indurainin lempinimiä olivat myös "Miguelon" ja "El Rey" (kuningas). Indurainia ennen viiteen Ranskan ympäriajon voittoon olivat ajaneet Jacques Anquetil, Eddy Merckx ja Bernard Hinault. Indurain voitti myös Italian ympäriajon kahdesti (vuosina 1992 ja 1993) ja hän oli ensimmäinen kilpapyöräilijä, joka voitti samana vuonna sekä Italian että Ranskan ympäriajot kahdesti peräkkäin.


title: Miguel Indurain

text: Miguel Indurain oli suurten etappiajojen erikoismies. Vaikka hänen kilpailumenestyksensä perustui ennen kaikkea loistaviin aika-ajosuorituksiin, hän pystyi ajamaan kärjen mukana myös tasamaa- ja vuoristoetapeilla. Viidestä kokonaiskilpailuvoitostaan huolimatta hänellä on tilillään aika-ajoetappivoittojen lisäksi vain kaksi tavallisen etapin voittoa Ranskan ympäriajoista. Indurain oli vahva ja fyysinen pyöräilijä, mutta luonteeltaan hiljainen ja vaatimaton – suorastaan ujo. Indurainin joukkuetoverit vitsailivatkin, että hän puhuu lähinnä olkapäillään. Haastattelussa Indurain on todennut, ettei itse ole koskaan pitänyt itseään muita parempana pyöräilijänä.


title: Miguel Indurain

text: Indurain ajoi uuden tunnin ajon maailmanennätyksen (53,040 kilometriä) vuonna 1994. Atlantan olympialaisissa 1996, jolloin ammattilaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua, hän voitti kultaa aika-ajokilpailussa.


title: Miguel Indurain

text: Indurain lopetti kilpauransa olympialaisten jälkeen vuonna 1996.


title: Darkcrowned

text: Darkcrowned on suomalainen death metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2002 Oulussa.


title: PCI Express

text: PCI Express (Peripheral Component Interconnect Express, lyhennettynä PCIe) on suurinopeuksinen tietokoneen standardoitu väylätyyppi, joka on suunniteltu korvaamaan vanhemmat PCI, PCI-X ja AGP-liitäntästandardit. PCIe-liitäntä sisältää useita parannuksia edeltäjiinsä nähden, joita ovat muun muassa suurempi siirtokyky, siirtyminen sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon rinnakkaisesta, väylän parempi skaalattavuus, sekä pienempi siirräntäpinnien määrä, jonka ansiosta PCIe-liittimillä on pienempi fyysinen tilantarve. PCIe:ssä on myös yksityiskohtaisempi virheiden havaitsemis- ja raportointimekanismi (Advanced Error Reporting (AER)) ja lisäksi sen viimeisimmät versiot tukevat I/O-virtualisointia. PCIe on vähitellen korvannut edeltäjänsä (AGP, PCI ja PCI-X), ja on tämän seurauksena noussut hallitsevaksi väylätyypiksi pöytätietokoneissa. PCIe:n sähköteknisiä puolia on hyödynnetty useissa siihen pohjautuvissa muunnelmissa, joista ehkä huomattavimpana voidaan mainita ExpressCard, PCIe:n kannettaville tietokoneille suunniteltu versio.


title: PCI Express

text: PCIe-liitäntästandardia ylläpitää PCI-SIG (PCI Special Interest Group), johon kuuluu yli 900 tietotekniikka-alan yritystä. Maaliskuussa 2015 viimeisin tuotannossa ja kuluttajamarkkinoilla saatavilla oleva PCIe-versio oli 3.1.


title: PCI Express

text: PCIe poikkeaa arkkitehtuuriltaan huomattavasti aikaisemmista väylistä, ja tästä syystä se poikkeaa täysin myös PCI-väylästä. Yleensä väylä koostuu yhteisestä tiedonsiirtokanavasta, johon kaikki väylään kytketyt laitteet liittyvät, ja jota laitteet käyttävät vuorotellen. PCIe taas muistuttaa pakettikytkentäistä tiedonsiirtoverkkoa (erityisesti Ethernetin nykyaikaista tähtimäistä versiota) OSI-mallin mukaisella protokollapinolla, joten periaatteessa PCIe ei ole väylä sanan perinteisessä merkityksessä. PCIe:ssä jokaisella laitteella on oma tiedonsiirtokanava kytkimeen. Tiedonsiirtokanava koostuu linjoista (). Yksi linja koostuu kahdesta yksisuuntaisesta johdinparista, joista toinen siirtää tietoa kytkimen suuntaan ja toinen taas kytkimeltä laitteelle. Tämän ansiosta voidaan samanaikaisesti siirtää tietoa molempiin suuntiin. Standardi tukee 1, 2, 4, 8, 12, 16 ja 32 linjan ratkaisuja, joista nykyään yleisimmin käytössä ovat yhden (×1), neljän (×4), kahdeksan (×8) ja 16 (×16) linjan kytkennät. Kytkin reitittää tietoa PCIe -laitteiden ja muun järjestelmän välillä tiedonsiirtopakettien otsikkokenttien sisältämän tiedon perusteella. Toisin kuin monet aiemmat väylätekniikat, PCIe käyttää CRC-virheenkorjausta luotettavuuden parantamiseksi.


title: PCI Express

text: Täysikokoisia PCIe kortteja käytetään etenkin pöytätietokoneissa. Kortit sopivat kantansa kokoiseen tai suurempaan PCIe-paikkaan, mutta eivät useimmissa tapauksissa pienempään ilman modifiointia. On tosin myös saatavilla emolevyjä, joissa PCIe-porttien toinen pää on avoin mahdollistaen pidempien korttien asentamisen pienempään liittimeen. Joissain emolevyissä on jätetty myös osa liitännöistä asentamatta, vaikka liittimen fyysinen koko olisi mahdollistanut niiden käytön. PCI Express -liittimien pituuserot johtuvat niiden vaihtelevasta pinnimäärästä. Lyhemmissä liittimissä on vähemmän pinnejä, ja ne pystyvät tämän takia pienempiin siirtonopeuksiin, mutta vaativat kuitenkin samalla vähemmän tilaa emolevyllä. Pidempien liitinten etuna on niiden tarjoama suurempi siirtonopeus, mutta ne vaativat vastaavasti enemmän tilaa emolevyllä.


title: PCI Express

text: Tästä esimerkkinä ×16-paikka, joka toimii ×4 nopeuksilla. Korttipaikkaan mahtuu mikä tahansa ×1, ×2, ×4, ×8 tai ×16 -kortti, mutta se antaa kortille vain ×4-nopeuden. Tällainen konfiguraatio voidaan ilmoittaa esimerkiksi seuraavilla tavoilla: ×16 (×4 mode); tai "×koko @ ×nopeudella" (×16 @ ×4). Tällaisten liittimien etuna on niiden tuoma mahdollisuus asentaa suurempia kortteja ilman, että emolevyn tarvitsee tukea kortin vaatimaa täyttä nopeutta.


title: PCI Express

text: Seuraavassa taulukossa esitetään PCI Express kortin A- ja B-puolien nastojen käyttötarkoitukset.


title: PCI Express

text: "PCI Express Mini Card" (myös Mini PCI Express, Mini PCIe, Mini PCI-E, mPCIe tai PEM) on PCI Express -väylään pohjautuva korvaaja vanhemmalle Mini PCI -liitännälle. Sen on kehittänyt PCI-SIG, ja liitäntä tukee sekä PCIe- että USB 2.0 -toiminnallisuuksia. Monet vuoden 2005 jälkeen valmistetut kannettavat tietokoneet tukevat jotain PCIe-pohjaista liitäntästandardia.


title: PCI Express

text: PCI Express Mini -kortin ulkomitat ovat 30×50,95 mm. Kytkentä kortin ja emolevyn välillä tapahtuu 52-pinnisellä liittimellä, jonka pinnit on jaettu kahdelle puolelle. Yhden pinnin leveys on 0,6 mm. Kummallakin puolella on 26 pinniä, jotka on jaettu yhteen kahdeksan ja yhteen 18 pinnin osaan. (katso kuva) Mini-kortista on olemassa myös puolet pienempi versio, jonka ulkomitat ovat 30×26,8 mm. mPCIe piirilevyn paksuus on 1,0 mm ilman komponentteja.


title: PCI Express

text: Monet muut laajennuskortit on kehitetty PCIe:n pohjalta. Näihin kuuluvat muun muassa:


title: PCI Express

text: PCIe-liitännän suunnitteluvaiheessa sitä kutsuttiin lyhenteellä "HSI" (for "High Speed Interconnect"), joka vaihtui vielä nimelle "3GIO" (for "3rd Generation I/O") ennen lopullista asettumistaan "PCI Express" nimelle, jolla liitäntä nykyisin tunnetaan. Työ PCIe-standardin kanssa käynnisyi "Arapaho Work Group" (AWG) -ryhmässä, joka koostui alkuun vain Intelin insinööreistä. Myöhemmin siihen liittyi kuitenkin henkilöitä Intelin kanssa yhteistyötä tehneistä yrityksistä.


title: PCI Express

text: PCIe -tekniikkaa päivitetään edelleen ja 2013 se oli saavuttanut neljännen versionsa.


title: PCI Express

text: PCI-SIG esitteli 2003 PCIe 1.0a -liitännän, joka pystyi siirtämään 250 MB/s dataa linjaa kohden ja saavuttamaan 2,5 GT/s siirtonopeuden.


title: PCI Express

text: PCIe 1.x käyttää 8b/10b-koodausta. Linkki toimii 2,5 GHz kellotaajuudella, kuljettaen 250 000 000 tehollista tavua sekunnissa (250 MB/s) suurimmalla nopeudellaan.


title: PCI Express

text: PCI-SIG julkaisi helmikuussa 2005 PCIe 1.1 -liitännän. Päivitys sisälsi useita täsmennyksiä ja parannuksia, mutta se oli täysin yhteensopiva edellisen PCIe 1.0a -standardin kanssa. Päivitys ei sisältänyt muutoksia tiedonsiirtonopeuksiin.


title: PCI Express

text: PCI-SIG julkaisi PCI Express Base 2.0 -määritelmän 15. tammikuuta 2007. PCIe 2.0 -standardissa on kaksinkertaiset tiedonsiirtonopeudet 1.0 -standardiin nähden (2,5 GT/s vs 5 GT/s; 250 MB/s vs 500 MB/s). 32-kaistainen PCIe-liitäntä (×32) pystyy siirtämään yhteenlaskettuna 16 GB/s.


title: PCI Express

text: PCIe 2.0 -emolevyliitännät ovat täysin yhteensopivia PCIe v1.x -korttien kanssa. PCIe 2.0 toimivat myös PCIe 1.x liitännässä, mutta niiden PCI Express 1.1 -standardin mukainen pienempi kaistanleveys rajoittaa niiden toimintaa. Yleisesti ottaen PCIe 2.0 -liitännälle suunnitellut näytönohjaimet toimivat v1.1 tai v1.0a emolevyjen kanssa ja päinvastoin.


title: PCI Express

text: The PCI-SIG kertoi myös, että PCIe 2.0 sisältää parannuksia Point-to-Point -siirtoprotokollaan ja ohjelmistoarkkitehtuuriin.


title: PCI Express

text: Intelin ensimmäinen PCIe 2.0 yhteensopiva piirisarja oli X38, ja ensimmäisten siihen pohjautuvien emolevyjen toimitukset alkoivat eri valmistajilta (Abit, Asus, Gigabyte) lokakuussa 2007. AMD alkoi tukea PCIe 2.0:aa AMD 700 -piirisarjasta ja NVIDIA MCP72 -piirisarjasta. Kaikki Intelin edelliset piirisarjat, mukaan lukien Intel P35 tukivat PCIe 1.1 tai 1.0a -standardia.


title: PCI Express

text: PCIe 2.0 käyttää 1.x -liitännän tapaan 8b/10b-koodausta, toimittaen tehollisen 4 Gbit/s siirtonopeuden per kaista.


title: PCI Express

text: PCI Express 2.1 tukee suurta osaa PCIe 3.0:lle suunnitelluista käsittely-, tuki- ja ongelmanratkaisupäivityksistä. Sen siirtonopeudet ovat tosin samat, kuin PCIe 2.0 -liitännässä, mutta osa 2.1-standardille suunnitelluista korteista ei ole yhteensopivia joidenkin vanhempien 1.0 tai 1.0a -emolevyjen kanssa, koska 2.1-standardin kortit ottavat enemmän tehoa PCIe-liitännästä. Useille 1.1-standardin emolevyille on saatavilla BIOS-päivitys, joka tekee niistä yhteensopivia 2.1-korttien kanssa.


title: PCI Express

text: PCI Express 3.0 tuli saataville marraskuussa 2010 useiden viivästymisten jälkeen. Tätä ennen elokuussa 2007, PCI-SIG oli ilmoittanut, että tuleva PCI Express 3.0 pystyisi 8 GT/s siirtonopeuksiin, mutta olisi silti samalla taaksepäin yhteensopiva edellisten PCIe-versioiden kanssa. Samalla ilmoitettiin, että PCI Express 3.0 lopullinen määritelmä tulisi viivästymään vuodelle 2011.


title: PCI Express

text: Kuuden kuukauden tutkimusten jälkeen PCI-SIG totesi 8 GT/s siirtonopeuksien toteuttamisen mahdolliseksi jo olemassa olevalla edullisilla materiaaleilla, tekniikalla ja infrastruktuurilla ilman, että menetetään yhteensopivuus PCIe-protokollapinoon (PCIe protocol stack).


title: PCI Express

text: PCIe 3.0 -standardissa siirrytään edellisissä versioissa käytetystä 8b/10b-koodauksesta 128b/130b-koodaukseen.


title: PCI Express

text: 18. marraskuuta 2010 PCI Special Interest Group julkaisi lopullisen PCI Express 3.0 -standardin.


title: PCI Express

text: PCI Express 3.1 on suunniteltu julkaistavaksi vuoden 2013 lopulla tai 2014 alussa.


title: PCI Express

text: PCI-SIG julkaisi 29. marraskuuta 2011 PCI Express 4.0 -standardin, joka pystyy 16 GT/s siirtonopeuksiin kuparipohjaisella tekniikalla. 4.0:n lopullinen julkaisu on PCI-SIGin mukaan vuoden 2016 loppupuolella. Liitäntä tulee käyttämään PCIe 3.0:n tapaan 128b/130b-koodausta ja on edeltäjiensä tapaan yhteensopiva edellisten PCIe-sukupolvien kanssa.


title: PCI Express

text: PCIe -liittimiä on standardoitu muun muassa ×1, ×4, ×8 ja ×16 -väylille. Pienemmällä liittimellä varustettuja laitteita voidaan liittää suurempaan liittimeen. Arkkitehtuurin ja signaloinnin puolesta suuremman väylän laite voitaisiin liittää myös pienempään väylään, sillä kytkettäessä laitteet säätävät nopeutensa käytössä olevien linjojen mukaan. Tosin useimmissa tapauksissa suuremmat liittimet eivät kuitenkaan ole fyysisesti yhteensopivia pienempien kanssa.


title: PCI Express

text: Vanhempia PCI-väylää käyttäviä laajennuskortteja ei voi liittää PCIe-väylään eikä toisinpäin, sillä väylät ovat täysin erilaisia eivätkä millään tasolla yhteensopivia tai samankaltaisia nimeään ja käyttötarkoitustaan lukuun ottamatta.


title: PCI Express

text: Ensimmäisenä vanhoista väyläratkaisuista PCIe:hen ovat siirtyneet suuria tiedonsiirtonopeuksia tarvitsevat laitteet kuten esimerkiksi tehokkaat näytönohjaimet, verkkokortit ja kiintolevyohjaimet. Nykyään myös muita oheislaitteita on yhä enemmän tarjolla PCIe -liitännällä, esimerkkinä suurinopeuksiset SSD-levyt.


title: Hunza

text: Hunza on Pakistanin Pohjoisten alueiden provinssin pohjoisin osa. Se sijaitsee samannimissä laaksossa, joka rajoittuu Kiinaan ja on pinta-alaltaan 10 101 km². Vuoteen 1974 asti Hunza oli itsenäinen ruhtinaskunta, jota hallittiin Baltitin kaupungista. Se on sittemmin liitetty Pakistaniin ja sitä hallitaan Islamabadista käsin.


title: Hunza

text: Karakoramin maantie, joka yhdistää Pakistanin Kiinaan Khunjerabin solan kautta kulkee Hunzan käpi. Hunzan laaksossa sijaitsee myös toinen vanha ruhtinaskunta, Nagar. Laaksoa reunustaa 7 788 m korkea vuori Rakaposhi.


title: Keskustelupalsta

text: Keskustelupalsta ("keskustelufoorumi" tai "keskustelualue") on verkkosivusto tai sivuston osa, jossa voi keskustella eri aiheista kirjoittamalla palstalle viestejä. Viestit tallentuvat nähtäville, jolloin vanhoja keskusteluja voi selata jälkikäteen. Keskustelupalsta voi myös toimia jonkun ryhmän sisäisessä käytössä ja korvata sähköpostitse käytettävän postituslistan.


title: Keskustelupalsta

text: Keskustelupalstoilla viestit ovat yleensä pidempiä kuin chattien yleensä yhden rivin pituiset viestit. Viesteissä lainataan usein edellisistä viesteistä oleellisia kohtia ja vastataan niihin, kuten sähköpostissa. Suosituimmat keskustelut voivat kestää jopa vuosien ajan. Keskustelupalstalla on usein jokin tietty aihepiiri, joka yhdistää keskustelupalstalla käyviä keskustelijoita. Keskustelupalstalle vakiintuu usein ihmisryhmä, josta muodostuu keskustelupalstan selkäranka. Keskustelupalsta voi myös kasvaa hyvin suureksi, jolloin keskustelupalstan eri alueille muodostuu omia ryhmiä.


title: Keskustelupalsta

text: Keskustelupalstoja on ollut erilaisissa BBS-järjestelmissä kauan ennen internetin yleistymistä. Keskustelupalstoja ovat myös Usenetin uutisryhmät. Nykyiset internetin keskustelupalstat toteutetaan tyypillisesti verkkosivuina, esimerkiksi suositun phpBB-ohjelmiston avulla. Nykyisissä keskustelupalstoissa on usein jaettuja alueita tai "huoneita", joilla rajataan huoneessa olevien keskustelujen aiheita.


title: Keskustelupalsta

text: Useat keskustelupalstat vaativat käyttäjältä rekisteröitymisen, jotta viestejä voi kirjoittaa. Rekisteröitymisellä pyritään usein helpottamaan keskustelupalstan valvontaa ja hallinnointia, rajaamaan ulos roskaposti sekä estämään käyttäjiä käyttämästä toistensa nimiä. Rekisteröityneille käyttäjille on yleistä valita käyttöönsä oman nimensä sijasta nimimerkki.


title: Keskustelupalsta

text: Kaupallisten sivustojen keskustelupalstoilla on tavanomaista antaa kävijöille varsin vapaat kädet sisällön suhteen ja valvonta viestien sisällön osalta on vähäisempää, vain räikeimpiin tapauksiin puututaan. Tämä voi johtaa keskustelupalstan keskustelun tason heikkenemiseen.


title: Keskustelupalsta

text: Vaihtoehtona yleisluontoisille kaupallisen pohjan keskustelupalstoille toimivat harrastelijoiden keskustelupalstat, joilla on myös usein rajattu aihepiiri sekä pyrkimys luoda omanlaisensa tunnelma. Joillakin keskustelupalstoilla on myös päätavoitteena tarjota tukea tietyn ohjelman käyttämiseen, jolloin keskustelupalstan henki poikkeaa vahvasti perinteisestä keskustelupalstasta. Tuolloin usein valtaosa kävijöistä käy paikalla hakemassa apua ja vakituisia keskustelijoita on suhteessa vähemmän.


title: Keskustelupalsta

text: Monilla nykyisillä keskustelupalstaohjelmistoilla on ollut ongelmia tietoturvan kanssa. Muun muassa phpBB joutui vuonna 2004 kiristämään tietoturvaansa useaan otteeseen sekä julkaisemaan tavallista nopeampaan tahtiin uusia päivityksiä. Keskustelupalstan ylläpitäjät joutuvat jatkuvasti pitämään ohjelmistonsa ajan tasalla.


title: Keskustelupalsta

text: Yksi suurista ongelmista ovat spammibotit, jotka kiertävät keskustelupalstalta toiselle yrittäen lähettää mainosviestejä ja -linkkejä. Keskustelupalstan tekijöillä ja spammibottien tekijöillä onkin käynnissä pienimuotoinen varustelukilpailu, jossa foorumiohjelmien tekijät pyrkivät estämään spammibottien automaattiset rekisteröitymiset ja spammibottien tekijät pyrkivät löytämään reikiä, joilla kiertää tunnistukset ja estot. Yhtenä estona toimii kenttä, jossa olevat merkit pitää kirjoittaa rekisteröidyttäessä. Tämä ei onnistu kaikilta boteilta.


title: Clonk

text: Clonk on saksalaisen RedWolf Designin kehittämä tietokonepeli. Pelin uusin versio Clonk Rage on maksullinen, mutta vanhemmat versiot saatavilla freewarena. Pelissä pelaaja luo ensimmäiseksi oman joukkueen, johon pelin aikana kertyy clonkeja (pelissä käytettyjä hahmoja) ja roolipelimäisesti clonkit kehittyvät kokemuspisteiden karttuessa.


title: Clonk

text: Clonk Endeavourea ei enää kehitetä, vaan tekijät keskittyvät Clonkin uudempiin versioihin, Clonk Rageen sekä uusimpaan Clonk Extremeen. Clonk Endeavouressa ja Ragessa on paremmat grafiikat, enemmän sisältöä ja paljon pienempiä parannuksia. Clonk rage on 10 euroa maksava shareware-tuote, mutta mikäli yhtiö jatkaa samaa linjaansa, tulee tämäkin tulevaisuudessa olemaan freeware uudempien versioiden myötä. Clonk Endeavour on nykyään ilmainen, ja sen voi ladata Clonk:in omilta sivuilta. Clonk Extreme on vasta kehitysvaiheessa, eikä ole ladattavissa vielä. Lisää tietoa saat Clonkin kotisivuilta.Pelin monipuolisuutta kasvattavat netistä ladattavat pelikentät, uudenlaiset clonk-hahmot ja esineet. Pelaaja voi myös itse luoda muun muassa omia tasoja, tavaroita ja sääntöjä. Sisäänrakennetulla kenttäeditorilla voi tehdä yksinkertaisia kenttiä, joihin voi lisätä objekteja. Kenttiä voi myös itse muokata tavallisella kuvankäsittelyohjelmalla.


title: Clonk

text: Peliin on saataville erilaisia ilmaisia laajennuspaketteja. Pelaajat voivat tehdä näitä myös itse lisää.


title: Cocaine

text: Cocaine on J.J. Calen (oikea nimi on John W. Cale) tunnetuimpia kappaleita, joka julkaistiin vuonna 1976. Eric Clapton teki soololevyllään "Slowhand" (1977) kappaleesta hitin. Kappaleesta on tehty useita cover-versioita. Muun muassa Nazareth-yhtye on tehnyt kappaleesta coverin. Cale käyttää laulussaan kokaiinista naiseen viittaavaa she-muotoa.


title: Cocaine

text:
Eric Clapton kuvailee laulua huumeiden vastaiseksi. Hän on nimittänyt laulua "varsin nokkelasti kokaiinin vastaiseksi", todeten:
Laulun epämääräisestä viestistä johtuen Clapton ei ole esittänyt sitä monessakaan konserteistaan; vuosien saatossa Clapton on live-esityksissään lisännyt sanat 'that dirty cocaine' (tuo likainen kokaiini) korostaakseen laulun huumeiden vastaista viestiä.


title: Cocaine

text: Kari Peitsamo on kääntänyt ja levyttänyt "Cocaine"-laulun suomeksi nimellä "Ilpo".


title: Tiedejulkaisu

text: Tiedejulkaisu tarkoittaa säännöllisesti ilmestyvää lehteä, jonka tehtävänä on uusia tutkimustuloksia julkaisemalla edistää tieteellistä tutkimusta. Lehti ei ole tarkoitettu suurelle yleisölle, vaan oman alansa ammattilaisille. Suurin osa tiedejulkaisuista on pitkälle erikoistuneita ja käsittelee vain alan tutkimustuloksia. Julkaistuja artikkeleita pidetään pysyvinä tieteellisinä dokumentteina, ja niihin viitataan toisten julkaisujen lisäksi muun muassa päätöksenteossa.


title: Tiedejulkaisu

text: Varsinaisten akateemisten tiedelehtien lisäksi on myös tiedettä popularisoivia tiedelehtiä, jotka on tarkoitettu myös muille kuin tieteentekijöille. Näiden lehtien artikkelit pohjautuvat usein juuri varsinaisten akateemisten julkaisujen artikkeleihin.


title: Tiedejulkaisu

text: Tieteellisten julkaisujen historian voidaan katsoa alkavan vuodesta 1665, jolloin ranskalainen "Journal des Sçavans", myöhemmin nimeltään "Journal des savants", ja englantilainen "Philosophical Transactions of the Royal Society" aloittivat ilmestymisensä. Vähitellen tutkimustulosten julkaiseminen lyhyinä artikkeleina havaittiin käytännöllisemmäksi kuin laajojen teosten kirjoittaminen, ja nykyisin eri alojen julkaisusarjoja ilmestyy useita tuhansia. Ulkoasultaan tiedejulkaisut vaihtelevat hyvinkin aikakauslehtimäisestä, viikoittain ilmestyvistä sarjoista kuukauden tai parin välein ilmestyviin monisatasivuisiin kirjasiin. Jälkimmäisten tarkoitus on toimia ensi sijassa tieteellisen tiedon arkistona, eikä niitä ole tarkoitettu läpiluettaviksi tavanomaisen lehden tapaan.


title: Tiedejulkaisu

text: Useimmat tiedelehdet julkaisevat vain jonkin kapean erikoisalan artikkeleita, mutta erityisesti vanhemmat lehdet, kuten vuonna 1869 perustettu "Nature", julkaisevat tutkimuksia hyvinkin monilta eri aloilta. Laaja-alaisuuden hintana on tavallisesti julkaisukynnyksen nousu, ja moniin poikkitieteellisempiin lehtiin saattaakin olla hyvin vaikea saada artikkelia julkaistuksi. Lisäksi jotkin lehdet, kuten Nature, "Science", "PNAS" ja "Physical Review Letters", hyväksyvät julkaistavaksi ainoastaan artikkeleita, joissa esitettävä tutkimus on alallaan käänteentekevää tai muutoin poikkeuksellisen huomattavaa ja hylkäävät siksi täysin julkaisukelpoisiakin artikkeleita.


title: Tiedejulkaisu

text: Tyypillinen piirre tieteelliselle julkaisusarjalle on, että julkaistavaksi tarjotut artikkelit tarkastetaan vertaisarvioinnissa. Käytännössä tämä "referee"-menettely tarkoittaa sitä, että toimituksen tarkistuksen lisäksi artikkelin tarkistaa tutkimusmetodien asianmukaisuuden ja merkittävyyden arvioimiseksi yksi tai useampi kyseisen erikoisalan asiantuntija. Menetelmä on hidas, ja korjausten sekä parannusten tekemisen vuoksi artikkelin alkuperäisestä tarjoamisesta saattaa kulua useita kuukausia, ennen kuin se lopulta ilmestyy. Siksi artikkeleissa on tavallisesti erillinen maininta siitä, milloin sitä on tarjottu julkaistavaksi ja milloin se on hyväksytty. Päiväysmerkintä on myös julkaisujärestystä määrittävä dokumentti silloin, jos useampi tutkimusryhmä julkaisee saman havainnon tai löydön eri lehdissä.


title: Tiedejulkaisu

text: Varsinaiset tieteelliset julkaisusarjat eivät maksa sinne lähetetyistä artikkeleista, vaan päinvastoin saattavat jopa laskuttaa julkaisukustannuksia kirjoittajalta. Se on kuitenkin harvinaista, ja maksu on tavallisesti kierrettävissä. Tavallisin syy kirjoittajan laskuttaseen ovat artikkelin värilliset kuvat, joiden prosessointi on lehdelle mustavalkopainatusta kalliimpaa.


title: Tiedejulkaisu

text: Osa tiedejulkaisuista on verkkolehtiä. Open access -julkaisuiksi nimitetään sellaisia tieteellisiä verkkolehtiä, jotka ovat verkossa avoimesti saatavilla. Ne noudattavat vertaisarvioinnin periaatetta ja pyrkivät tiedon avoimeen saatavuuteen. Monet merkittävät tiedejulkaisut ovat kuitenkin edelleen maksullisia.


title: Tiedejulkaisu

text: Artikkelit kirjoitetaan tieteellisen menetelmän mukaisesti, ja niiden täytyy sisältää niin paljon tietoa ja niin yksityiskohtaiset kuvaukset käytetyistä tutkimusmenetelmistä, että riippumaton tutkija voi halutessaan toistaa tutkimuksen. Nykyään artikkelin rakenteena on lähes poikkeuksetta niin sanottu IMRD-rakenne. Tällaisen artikkelin alussa on otsikko, luettelo kirjoittajista (ja heidän edustamistaan tutkimuslaitoksista) sekä artikkelin tiivistelmä. Tämän jälkeen artikkelissa käydään läpi järjestyksessä johdanto (engl. "Introduction"), käytetyt menetelmät ("Methods") ja saadut tulokset ("Results"), ja lopuksi kirjoittajat pohtivat tulostensa merkitystä ("Discussion"). Artikkeli päättyy lähdeluetteloon.