title: Satyricon

text: Priapoksen valvojaiset: Quartilla. Ystävysten majapaikkaan ilmestyy Quartilla, hedelmällisyydenjumala Priapoksen papitar. He olivat ilmeisesti teoksen kadonneen alkuosan aikana loukanneet Quartillan toimittamia pyhiä toimituksia. Quartilla on sekä vihainen että peloissaan. Hän pyytää, etteivät miehet paljastaisi näkemiään salaisuuksia kenellekään. He suostuvat. Tätä seuraa seksiorgiat, jossa ovat mukana myös Quartillan palvelijatar Psyche, joku nuori tyttö, sekä joukko miespuolisia prostituoituja.


title: Satyricon

text: Trimalchion pidot. Episodi kertoo Trimalchion järjestämistä suurellisista pidoista. Se on kirjoitettu käyttäen ajan puhekieltä ja se pilkkaa ajan äkkirikkaiden taipumusta liioitteluun. Se on teoksen ainoa nykyaikaan suhteellisen täydellisesti säilynyt pidempi osuus.


title: Satyricon

text: Pitojen isäntä, vapautettu orja Trimalchio on upporikas mutta tyylitajuton nousukas. Hänen maatilansa kuvataan olevan niin suuri, että se olisi kattanut suuren osan Etelä-Italiaa; Trimalchio jopa suunnittelee Sisilian ostamista. Pidoissa ovat läsnä Trimalchion lisäksi Agamemnon, Hermeros, Encolpius, Ascyltos ja Giton, Habinnas, Diogenes, Proculus, Scintilla, Trimalchion vaimo Fortunata sekä Trimalchion orjia ja vapautettuja.


title: Satyricon

text: Pidoissa Trimalchio tarjoilee vierailleen toinen toistaan mielikuvituksellisempia ruokalajeja sekä näiden ohella värikkäitä ja vieraiden mielestä suorastaan piinallisia ohjelmanumeroita. Encolpiukselle pidot vertautuvat labyrinttiin, sillä pidoista ei pääse edes ulos samaa tietä kuin on tultu, vaan on siirryttävä eteenpäin eri huoneisiin. Tähän viittaa myös pitojen kokin nimi Daidalos; kreikkalaisessa mytologiassa Daidalos-niminen henkilö rakensi Minoksen labyrintin. Pidot päättyvät Trimalchion kuvitteellisiin ruumiinvalvojaisiin. Lopulta torvensoitto saa lähistön palovartijat luulemaan talon palavan. Niin he murtavat oven, jolloin Encolpius, Ascyltos ja Giton pääsevät lopulta karkuun.


title: Satyricon

text: Giton karkaa Ascyltoksen kanssa. Kolmikko päätyy majatalolle, jossa Encolpius ja Giton nauttivat lemmestä Ascyltoksen kadehtiessa. Myöhemmin Ascyltos varastaa pojan nauttiakseen tästä itsekin. Poika sovitaan jaettavaksi. Lopulta Gitonin annetaan kuitenkin valita itselleen mieluisampi kumppani; tämä valitsee Ascyltoksen.


title: Satyricon

text: Taidenäyttely: runoilija Eumolpus. Encolpius päätyy taidenäyttelyyn. Siellä hän tapaa runoilijavanhus Eumolpuksen. Eumolpus kertoo tarinan itsestään ja kvestorin pojasta. Tarina muistuttaa miletolaisia kertomuksia. Eumolpus oli himoinnut kaunista poikaa ja hankkiutuu tämän lähelle esittämällä siveää. Kun pojan vanhemmat eivät epäile mitään, Eumolpus pääsee lopulta toteuttamaan aikeensa. Poika uhkaa kertoa Eumolpuksesta isälleen; lopulta poika osoittautuu kuitenkin niin halukkaaksi, että Eumolpus uhkaa kertoa pojasta itse tämän isälle.


title: Satyricon

text: Tämän jälkeen Encolpius ihastelee taulua, joka kuvaa Troijan valloitusta ("Troiae halosis"). Eumolpus kuvaa taulun sisällön runomuodossa, mutta muut paikallaolijat alkavat heitellä häntä kivillä.


title: Satyricon

text: Encolpius ja Giton taas yhdessä. Episodissa kiistellään jälleen Gitonista, joka on nyt jättänyt Ascyltoksen. Encolpius löytää hänet ja he palaavat yhteen. Myös runoilija Eumolpus ihastuu Gitoniin ja alkaa tavoitella tätä. Encolpius ajaa Eumolpuksen pois. Ascyltos palaa; hän on etsintäkuuluttanut Gitonin ja tästä on luvattu karanneena orjana palkkio. Etsijät eivät kuitenkaan löydä Encolpiuksen piilottamaa Gitonia. Eumolpus ilmestyy jälleen paikalle ja uhkaa ilmiantaa pojan. Hän ja Encolpius tekevät kuitenkin sovinnon.


title: Satyricon

text: Laiva: Lichas ja Tryphaena. Eumolpus, Encolpius ja Giton lähtevät merimatkalle paetakseen Ascyltosta. Encolpius ja Giton huomaavat kuitenkin päätyneensä niiden Lichaksen ja Tryphaenan laivaan, joita olivat paossa. Eumolpus yrittää piilotella heitä, ikään kuin he olisivat hänen orjiaan. Lopulta he kuitenkin paljastuvat. Laivalla puhkeaa tappelu, joka päättyy rauhan solmimiseen: Lichas ja Tryphaena lupaavat antaa Encolpiuksen ja Gitonin olla.


title: Satyricon

text: Tämän jälkeen Eumolpus kertoo tarinan Efesoksen siveästä leskestä. Sureva, siveydestään kuuluisa leski oli miehensä kuoltua muuttanut asumaan miehensä hautaan näännyttääkseen itsensä nälkään. Samaan aikaan lähistöllä oli naulittu ihmisiä ristille, ja erään sotilaan tehtävänä oli vartioida ruumiita, etteivät omaiset pääsisi hautaamaan niitä. Sotilas löytää lesken haudasta, rakastuu tähän ja alkaa taivutella tätä lähtemään haudasta. Samaan aikaan erään ristiinnaulitun sukulaiset vievät ruumiin ristiltä. Leski taipuu vähitellen ja rakastuu sotilaaseen. Hän antaa naulita oman miehensä ruumiin ristille, ettei sotilasta rangaistaisi yhden puuttuvan ruumiin vuoksi: "mieluummin luovun kuolleesta kuin surmaan elävän" (112). Tämäkin tarina muistuttaa miletolaisia kertomuksia.


title: Satyricon

text: Lopuksi Encolpius ja Giton pääsevät taas Tryphaenan suosioon. Osion loppu on kuitenkin hyvin katkemallinen.


title: Satyricon

text: Haaksirikko. Puhkeaa myrsky ja laiva kokee haaksirikon. Laivan jäännökset ajautuvat rannalle, ja niin Encolpius, Giton ja Eumolpus selviävät maihin. He hautaavat Lichaan rantaan ajelehtineen ruumiin.


title: Satyricon

text: Matka Krotoniin. Käy ilmi, että matkalaiset ovat päätyneet Krotonin lähelle. Heille kerrotaan, miten asiat kaupungissa ovat: "koko kaupungin väki on jakaantunut kahteen ryhmään, perinnön tavoittelijoihin ja niihin joiden perintöä tavoitellaan" (116).


title: Satyricon

text: Niin Eumolpus suunnittelee huijauksen: hän teeskentelisi rikasta miestä, joka on haaksirikkoutunut mutta jolla on vielä suuri omaisuus Afrikassa. Hän esittäisi sairasta ja muuttelisi testamenttiaan jatkuvasti. Muiden tehtävä olisi auttaa häntä huijauksessa.


title: Satyricon

text: Matkalla runoilija esitelmöi runouden huonosta vaikutuksesta ihmisiin. Tämän jälkeen hän esittää oman 295 säettä käsittävän runomuotoisen kuvauksensa Rooman kansalaissodasta ("Bellum civile").


title: Satyricon

text: Krotonissa: Circe. Ystävykset saapuvat Krotoniin ja toteuttavat huijauksensa. Heitä kestitään ja heille annetaan lahjoja. Encolpius teeskentelee olevansa Eumolpuksen orja. Hän tapaa Circen palvelijan Chrysiksen, joka ilmaisee emäntänsä haluavan olla Encolpiuksen kanssa. Encolpius ja Circe käyvätkin makuulle, mutta Encolpiukseen iskee erektio-ongelma, mikä on aiemmin ollut hänelle täysin vierasta. Encolpius yrittää erilaisia parannuskeinoja, mutta myös toinen yritys maata Circen kanssa epäonnistuu. Circe on raivoissaan ja loukkaantunut.


title: Satyricon

text: Priapoksen temppeli: Proselenos ja Oenothea. Encolpius alkaa ajatella, että hänen ongelmansa syynä on erektioita suojelevan jumalan Priapoksen viha. Hän menee tämän temppeliin, missä Priapoksen papitar yrittää parantaa hänet erilaisilla menetelmillä. Myös Chrysis rakastuu Encolpiukseen. Säilyneestä osasta ei kuitenkaan selviä, miten Encolpiuksen suhteille Circeen ja Chrysikseen kävi.


title: Satyricon

text: Eumolpus ja perinnönmetsästäjät. Eumolpus on saanut Philomela-nimisen naispuolisen perinnönmetsästäjän huomion ja saa tämän lapset turviinsa. Eumolpus itse makaa tyttären kanssa, Encolpius puolestaan yrittää poikaa. Encolpiuksen erektio-ongelma paranee, kun tämä pyytää apua Mercuriukselta. (140)


title: Satyricon

text: Lopulta perinnönmetsästäjien anteliaisuus kuitenkin hiipuu. Eumolpuksen lupaamaa Afrikasta saapuvaa tämän rikkauksia kuljettavaa laivaa ei näy. Selvitäkseen ongelmasta Eumolpus päättää lavastaa kuolemansa. Sitä ennen hän lukee testamenttinsa ehdon, jonka on tarkoitus olla sellainen, ettei kukaan täyttäisi sitä: osallisiksi perinnöstä pääsee vain se, joka on valmis syömään hänen ruumiinsa. Teoksen säilynyt osa päättyy siihen, että ainakin yksi perinnönmetsästäjä on aikeissa tehdä näin; se ei käy ilmi, onko Eumolpus todella kuollut. (141)


title: Satyricon

text: Teoksen loppuosa on kadonnut kokonaan, eikä sen sisällöstä tiedetä käytännössä mitään; ei edes sitä, mihin matka jatkui. Myöskään lopusta kadonneiden kirjojen määrästä ei ole tarkkaa tietoa; koska teoksessa on ollut alun perin ainakin kaksikymmentä kirjaa, lopusta puuttuvia kirjoja on vähintään neljä.


title: Satyricon

text: Federico Fellini teki vuonna 1969 Petroniuksen teoksen säilyneisiin osiin perustuvan elokuvan "Fellinin Satyricon". Elokuva on surrealistinen ja katkeileva kuten romaanikin.


title: BePOP (kauppakeskus)

text: BEPOP on Porin keskustassa sijaitseva kauppakeskus, joka on valmistunut vuonna 1989. Sitä pidetään arkkitehtuuriltaan yhtenä merkittävimmistä 1980-luvun suomalaisista liikerakennuksista ja se on myös Porin tunnetuin postmodernin arkkitehtuurin kohde. Kauppakeskuksen nimi viittaa jazzmusiikin tyylilajiin bebopiin sekä rakennuttajana toimineen Porin Seudun Osuuspankin nimilyhenteeseen POP.


title: BePOP (kauppakeskus)

text: BEPOP:in pääsisäänkäynti sijaitsee Mikon- ja Yrjönkatujen kulmassa, toinen sisäänkäynti on Isolinnankadun puolella. Niitä yhdistää rakennuksen läpi kulkeva kauppakäytävä, joka toimii usein myös erilaisten yleisötilaisuuksien sekä pienimuotoisten taide- ja valokuvanäyttelyiden pitopaikkana. Kauppakeskuksessa sijaitsevat muun muassa Yleisradion aluetoimituksen Satakunnan Radion tilat sekä kiinteistön omistavan Länsi-Suomen Osuuspankin pääkonttori. Yhteensä BEPOP:issa toimii 30 yritystä, joille on vuokrattuna 19 liiketilaa sekä 10 toimistohuoneistoa.


title: BePOP (kauppakeskus)

text: Postmodernismia edustavan kauppakeskuksen on suunnitellut Arkkitehdit NRT eli Matti Nurmela, Kari Raimoranta ja Jyrki Tasa, jotka voittivat rakennuksen suunnittelusta vuonna 1984 järjestetyn kutsukilpailun. Pääsuunnittelija Jyrki Tasan mukaan BEPOP ilmentää suomalaisen arkkitehtuurin murroskautta, jolloin haluttiin vapautua modernismin kuivasta ilmeestä ja luoda iloista tunnelmaa mielikuvituksellisella suunnittelulla. Rakennuksen rohkea muotokieli herätti aikoinaan keskustelua tavallisten kaupunkilaisten ohella myös ammattipiireissä. BEPOP on kuitenkin myöhemmin saanut suurta arvostusta osakseen ja nykyään sitä pidetään pastellisävyineen hyvänä edustajana 1980-luvun citykulttuurista.


title: BePOP (kauppakeskus)

text: BEPOP:issa on lukuisia erikoisuuksia ja yksityiskohtia, muun muassa pyöreitä ikkunoita, suuria lasipintoja sekä pylväitä. Rakennuksessa herättää huomiota myös voimakas ja rohkea värienkäyttö. Pääsisäänkäynnin edessä on korkeiden pilareiden kannattelema nelikulmainen katos, joka kohoaa rakennuksen kattorakenteiden yläpuolelle. Sisäänkäynti ympäristöineen on pimeän aikaan valaistu erilaisilla valonheittimillä. Rakennusta halkoo kulmittaisesti kaareva kauppakäytävä, joka jakaa sen kahtia. Käytävä yhdistää kauppakeskuksen itäpuolella kulkevan Isolinnankadun pääsisäänkäynnin edustalla olevaan Mikon- ja Yrjönkatujen risteykseen. Ylhäältä kauppakäytävää suojaa lasikatos.


title: BePOP (kauppakeskus)

text: BEPOP oli 1989 valmistuneiden rakennusten edustaja Arkkitehtitoimistojen Liiton juhlanäyttelyssä, joka Suomen lisäksi kiersi vuonna 2008 myös ulkomailla. Muita näyttelyssä esiteltyjä rakennuksia olivat muun muassa Sanomatalo, Nokian pääkonttori sekä Merikeskus Vellamo. BEPOP on valmistumisestaan lähtien kuulunut myös suomalaisten arkkitehtiopiskelijoiden tutustumiskohteisiin.


title: Naamari

text: Naamari, naamio tai maski on kasvojen peitteeksi tarkoitettu väline. "Naamioksi" kutsutaan naamioitumiseen tarkoitettua kasvonpeitettä. "Naamariksi" tai "maskiksi" kutsutaan etenkin suojaavia välineitä, kuten kaasunaamaria.


title: Naamari

text: Naamareita on käytetty esimerkiksi uskonnollisissa tai sosiaalisissa seremonioissa, hautajaisissa, hedelmällisyysriiteissä, sairauksien hoidossa, juhlissa ja sodissa. Niiden avulla voidaan esittää hahmoja teatterissa tai mytologisissa esityksissä. Naamareita käytetään myös monenlaiseen suojautumiseen eri yhteyksissä kuten sodassa tai huonolla säällä.


title: Naamari

text: 1900-luvun alussa jotkut länsimaiset taiteilijat kuten Pablo Picasso, Henri Matisse ja André Derain ottivat taiteeseensa vaikutteita afrikkalaisista ja länsioseanialaisista naamareista.


title: Naamari

text: Rikolliset käyttävät usein naamiota tunnistamisen vaikeuttamiseksi. Suomalainen shock-rock-yhtye Lordi käyttää aina esiintyessään julkisesti naamareita.


title: Alikääpiö

text: Alikääpiö tarkoittaa tähteä, joka on hieman himmeämpi kuin pääsarjan tähti. Alikääpiöiden kirkkaus on noin kaksi magnitudia himmeämpi kuin vastaavan pääsarjan tähden. Alikääpiötä merkitään spektriluokituksessa "sd" tai "VI".


title: Alikääpiö

text: Alikääpiöt jaetaan kahteen tyyppiin, viileisiin ja kuumiin.


title: Alikääpiö

text: Viileät, metalliköyhät alikääpiöt, joita sanotaan tavallisesti vain "alikääpiöiksi", ovat pääsarjan tähtiä himmeämpiä, koska niiden metallipitoisuus on alhainen, ja ne kuuluvat yleensä populaatio II:een.


title: Alikääpiö

text: Koska näissä alikääpiöissä on vähän metalleja, ne säteilevät enemmän ultraviolettisäteilyä kuin vastaavan lämpöiset pääsarjan tähdet. Kaasumaiset metallit nimittäin imevät ultraviolettisäteilyä. Alhaisen metallipitoisuuden tuottama parempi säteilynläpäisykyky tuottaa pienemmän, kuumemman tähden kuin suurimetallisen Populaatio I:n tapauksessa.


title: Alikääpiö

text: Nämä alikääpiöt ovat usein Linnunradan halossa, ja niillä on suuret liikenopeudet Aurinkoon verrattuna. Tunnettuja viileitä alikääpiöitä ovat muun muassa Kapteynin tähti ja Groombridge 1830.Heliumrikkaat alikääpiöt ovat eräs joidenkin tähtien kehityksen viimeisistä vaiheista. Näitä sanotaan tavallisesti kuumiksi alikääpiöiksi tai sinisiksi kääpiöiksi. Ne kuuluvat spektriluokkiin O ja B. Nämä ovat pääsarjan alla HR-kaaviossa, ja niiden sanotaan edustavan "äärimmäistä horisontaalihaaraa" EHB tai "sinistä horisontaalihaaraa" HBB. Horisontaalihaaran tähdethän polttavat heliumia.. Monesti nämä tähdet merkitään spektriluokkaan sdO, sdOB tai sdB. sdB-tähtien massa on noin 0,5 Auringon massaa.


title: Alikääpiö

text:
Nämä tähdet syntyvät punaisesta jättiläisestä, jonka vetypitoiset ulko-osat viskautuvat pois ennen kuin tähden ydin alkaa polttaa heliumia.
Tämä ennenaikainen tähden vetykerroksen häviäminen johtuu ehkä lähekkäisestä kaksoistähtiluonteesta. Tällöin kuumat alikääpiöt kehittyvät suoraan horisontaalihaaran jättiläistähdistä. Toisen teorian mukaan kaksi jättiläistähdistä kehittynyttä valkeaa kääpiötä sulautuu yhteen kuumaksi alikääpiöksi. Näitä tähtiä on runsaasti vanhoissa tähtijärjestelmissä, lähinnä ellipsigalakseissa ja pallomaisissa tähtijoukoissa.


title: Englannintäysiverinen

text: Englannintäysiverinen (engl. "Thoroughbred") on Britanniassa 1600–1700-luvulla kehitetty täysiverinen hevosrotu, joka polveutuu lähinnä paikallisista hevosista ja itämaisista hevosista kuten ahaltekenhevosesta, arabiantäysiverisestä ja berberihevosesta. Rotu kuuluu maailman nopeimpiin, ja sitä käytetään laajalti laukkakilpailuissa. Tunnettuja englannintäysiverisiä laukkahevosia ovat muiden muassa 1700-luvulla elänyt Eclipse, 1910–20-luvulla vaikuttanut Man O'War sekä 1970-luvun kuuluisuus Secretariat.


title: Englannintäysiverinen

text: Englannintäysiverinen on atleettinen, nopea, hoikka ja pitkäjalkainen ja -selkäinen. Rodussa esiintyy kolmea tyyppiä: korkea ja hontelo sprintterityyppi, lyhytrunkoisempi kestävyysjuoksija ja näiden kahden välimuoto, joka sopii keskipitkille matkoille. Englannintäysiverisen väri on yleensä ruunikko eri sävyineen, mutta rodussa esiintyy myös mustia, rautiaita ja kimoja. Säkäkorkeudeltaan englannintäysiverinen on yleensä 152–173 cm. Luonteeltaan englannintäysiveriset ovat usein niin kutsutusti kuumia eli hyvin herkkiä ja menohaluisia, ja niillä ratsastus vaatiikin taitoa.


title: Englannintäysiverinen

text: Englannintäysiverisen sukulinjat voidaan jäljittää Englantiin 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa tuotuun kolmeen itämaissukuiseen oriin ("Byerley Turk", "Darley Arabian" ja "Godolphin Arabian", joka tunnetaan myös nimellä" Godolphin Barb"). Nykyiset englannintäysiveriset polveutuvat niistä kunkin yhden suoraan alenevan polven jälkeläisen kautta: "Herod" (s. 1758, iiii. Byerley Turk), "Eclipse" (s. 1764, iiii. Darley Arabian) ja "Matchem" (s. 1748, ii. Godolphin Arabian). Englannintäysiveristen ensimmäinen kantakirja ilmestyi Britanniassa vuonna 1808; Yhdysvalloissa kantakirja ilmestyi vuonna 1873. Jalostuksen ja kantakirjan tavoitteena on luoda ylivoimainen laukkahevonen. Nykyiset englannintäysiveriset yltävätkin laukkaradalla noin 70 kilometrin tuntinopeuteen.


title: Englannintäysiverinen

text: Englannintäysiveristä käytetään varsin paljon muiden ratsuhevosrotujen jalostuksessa, ja monien puoliverirotujen lähtökohtana ovatkin olleet kylmäverirotujen ja englannintäysiverisen suorat risteytykset. Myös amerikanravuri polveutuu pitkälti englannintäysiverisestä. Angloarabi on syntynyt englannintäysiverisen ja arabianhevosen risteytyksistä. Englannintäysiverijalostus jättää muihin rotuihin yleensä suurempaa kokoa, nopeutta ja kestävyyttä.


title: Englannintäysiverinen

text: Paitsi erilaisiin laukkakilpailuihin, englannintäysiverisiä käytetään paljon myös este- ja kenttäratsastuksessa. Laukkauransa englannintäysiveriset aloittavat yleensä kaksivuotiaina, mutta laukkakilpailu-ura on tavallisesti lyhyt ja moni hevonen päätyy sen jälkeen vaikkapa kenttäratsuksi. Esimerkiksi suomalaisen kenttäratsastaja Piia Pantsun menestyksekäs "Uppercut"-ratsu oli englannintäysiverinen.


title: Englannintäysiverinen

text: Englannintäysiverisen nimeen liitetään yläviitteenä tunnus xx.


title: Punainen kääpiö

text: Punainen kääpiö on himmeä punainen tähti, joka on Aurinkoa kevyempi, pienempi, viileämpi ja himmeämpi. Noin neljä viidesosaa Linnunradan tähdistä on punaisia kääpiöitä. Tällöin punaiset kääpiöt ovat Linnunradan yleisin tähtityyppi, ja moni Auringon lähitähti on punainen kääpiö.


title: Punainen kääpiö

text: Punaisen kääpiön spektriluokka on M, lisämääre V. Punaisen kääpiön läpimitta on 10–50 % Auringon läpimitasta eli noin 140 000–695 000 kilometriä. Pieni punainen kääpiö on suunnilleen Jupiterin kokoinen. Viileytensä vuoksi punainen kääpiö säteilee runsaasti infrapunasäteilyä. Monissa punaisissa kääpiöissä tapahtuu voimakkaita purkauksia, flareja. Lisäksi on suuria tähdenpilkkuja. Punaiset kääpiöt ovat pitkäikäisiä, koska ne viileytensä takia polttavat vetyä hitaasti. Punaisia kääpiöitä kevyemmät tähdet ovat ruskeita kääpiöitä. Yhä kiistellään, missä määrin punaisilla kääpiöillä voisi olla elinkelpoisia planeettoja.


title: Punainen kääpiö

text: Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti, joka sijaitsee 4,22 valovuoden päässä Auringosta. Se on punainen kääpiö jonka spektrityyppi on M5.5 eV ja magnitudi 15,45 M. Proximan pintalämpötila on 3 040 K ja luminositeetti 0,000138 L sekä säde 0,145 R ja massa 0,123 M.


title: Punainen kääpiö

text: Yleensä punainen kääpiö kuuluu pääsarjaan. Koska se polttaa vetyä ”säästöliekillä”, sen keskustan lämpötila ei ole suuri ja se kestää pidempään. Vakaa pääsarjavaihe kestää kymmeniä miljardeja vuosia ja hiipuu vähitellen valkoiseksi kääpiöksi. Jos punaisen kääpiön massa on alle 0,26 Auringon massaa, siitä ei tule punaista jättiläistä kuten Auringosta. Nuoressa punaisessa kääpiössä tapahtuu erittäin voimakkaita leimahduksia eli roihupurkauksia. Ne voivat säteillä jopa 10 000 kertaa enemmän röntgensäteitä kuin Auringon soihdut.


title: Punainen kääpiö

text: Punaisia kääpiöitä on paljon, noin 75–90 % kaikista tähdistä, mutta vain harvoja niistä havaitaan. Hyvin suuri osa punaisen kääpiön säteilystä on silmille näkymätöntä infrapunasäteilyä. Punaiset kääpiöt tekee yleisiksi niiden oletettu suuri syntymismäärä kullakin kerralla ja niiden pitkä elinikä. Punaiset kääpiöt eivät auringon tapaan kehity jättiläistähdiksi, vaan himmenevät pikkuhiljaa ”mustiksi kääpiöiksi”. Tunnettuja punaisia kääpiöitä ovat Barnardin tähti, kaksoistähti Kruger 60:n molemmat komponentit A ja B, Gliese 229 A, AU Microscopii ja Lalande 21185.Koska pitkäikäisiä punaisia kääpiöitä on paljon, tutkijoita kiinnostaa näitä tähtiä kiertävien planeettojen elinkelpoisuus.


title: Punainen kääpiö

text:
Punaisen kääpiön elinkelpoinen vyöhyke on paljon tähteä lähempänä kuin Auringon vastaava vyöhyke. Niinpä keskustähden vetovoima on siellä niin suuri, että se riittää pysäyttämään planeetan pyörimisen melko nopeasti. Tällöin planeetan valoisa pallonpuolisko on liian kuuma ja pimeä puolestaan kylmä. Elämää voi tällöin olla vain kapealla vyöhykkeellä planeetan valon ja varjon rajan lähellä. Mutta jos paksu kaasukehä, pilvet ja/tai suuri meri tasaavat lämpötiloja, planeetta voi olla elinkelpoinen.
Vahingollista elämän kannalta luultavasti on, että lähellä olevan keskustähden voimakkaat vuorovesivoimat luovat runsasta tulivuoritoimintaa. Purkauskaasujen takia syntyy karkaava kasvihuone-ilmiö, joka kuumentaa planeetan ”vuorovesi-Venukseksi”. Tällöin planeetan pinnalla vallitsee satojen asteiden lämpötila. Ilmiö vaikuttaa eniten myöhäisen spektriluokan punaisilla kääpiöillä, suurilla planeettojen massoilla ja soikeilla radoilla.


title: Punainen kääpiö

text: Lisäksi monet punaiset kääpiöt ovat aktiivisia, eli niissä on suuria tähdenpilkkuja ja valtavia roihupurkauksia. Aktiivisuus aiheuttaa planeetan pinnalla suuria lämpötilojen vaihtelua. Lisäksi lähellä tähteä oleva planeetta saa runsasta ultravioletti- ja röntgensäteilyä, jotka yhdessä tähtituulen kanssa kuorivat planeetan kaasukehän pois. Jotkut tutkijat ovat myös väittäneet, että punaisille kääpiöille syntyy helposti vedettömiä planeettoja jo planeettojen syntyvaiheessa. Toisaalta punainen kääpiö on pitkäikäinen ja näitä tähtiä on paljon. Kylmällä vyöhykkeellä syntynyt mini-neptunus saattaa ajan mukana ajautua elinkelpoiselle vyöhykkeelle. Tällöin mini-neptunuksen kaasuvaippa katoaa, ja siitä tulee ehkä elämälle otollinen valtameriplaneetta.


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Aristoteleen painovoimateoria oli painovoimaa käsittelevä teoria, jonka mukaan kaikki kappaleet liikkuvat kohti niiden "luonnollista paikkaa". Teoria on esitetty teoksessa "Taivaasta" (4. kirja, luvut 1-3).


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Aristoteles esitti, että painaville kappaleille luonnollinen paikka oli Maan keskipiste, ja tämän vuoksi ne putosivat sitä kohti, eli alaspäin. Kevyille kappaleille luonnollinen paikka oli puolestaan taivaan kehillä, ja siksi kaasut, muun muassa höyry, liikkuivat poispäin maan keskipisteestä ja kohti taivaita ja Kuuta, eli ylöspäin. Liikkeen nopeus riippui samoin kappaleen painosta. Kappaleen painavuuden ja keveyden Aristoteles määritteli juuri sen perusteella, mihin suuntaan ne liikkuvat, ja esitti näin ensimmäistä kertaa nämä asiat lisämääreittä, kun taas kaikki aiemmat filosofit olivat pitäneet painoa ja keveyttä ominaisuutena, joka voidaan esittää vain suhteessa johonkin toiseen kappaleeseen. Suuntien "alaspäin" ja "ylöspäin" hän oletti olevan maailmanjärjestyksessä määrättyinä tiettyinä suuntina.


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Aristoteleen teorian syrjäytti lopullisesti vasta 1500-luvulla Galileo Galilei. Yleisesti kerrotun legendan mukaan Galilei pudotti Pisan tornista kappaleita, joilla oli eri tiheydet, ja huomasi, että kevyemmät ja raskaammat kappaleet putosivat lähes samalla nopeudella. Asiassa voi normaalijärjellä erehtyä, koska ilmanvastus vaikuttaa raskaaseen kappaleeseen vähemmän kuin saman muotoisiin mutta kevyempiin kappaleisiin, ja koska suuremmalla tai tiheämmällä kappaleella on suurempi massa, jolloin on helppo ajatella sen putoavan nopeammin.


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: David Scott toisti Galilein tekemän kokeen Kuun pinnalla Apollo 15 -lennolla vuonna 1971, pudottaen höyhenen (hyvin kevyen kappaleen) ja vasaran (suhteellisen raskaan kappaleen) käsistään yhtaikaa. Ilmakehän puutteen vuoksi kappaleet putosivat Kuun pinnalle samaan aikaan.


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Isaac Newton oli ensimmäinen, joka määritteli uuden painovoimateorian toiminnan matemaattisesti. Sen mukaan mikä tahansa massa, ei ainoastaan maan massa, vetää toisia kappaleita puoleensa voimalla, joka on suoraan verrannollinen niiden massaan ja kääntäen verrannollinen kappaleiden välisen etäisyyden neliöön.


title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Albert Einstein puolestaan syrjäytti Newtonin teorian vuonna 1915 kehittäen kokonaan uuden mallin painovoiman toiminnalle suhteellisuusteoriaansa nojaten.


title: Punainen jättiläinen

text: Punainen jättiläinen on pääsarjan tähti, joka on tiivistynyt keskiosastaan ja laajentunut ulko-osastaan sen jälkeen, kun tähden ytimestä on loppunut vety. Tähden läpimitta kasvaa noin satakertaiseksi. Kevyen punaisen jättiläisen ulko-osasta tulee planetaarinen sumu ja keskuksesta jää jäljelle valkea kääpiö, kun taas raskaat punaiset jättiläiset räjähtävät supernovana. Omasta auringostamme tulee punainen jättiläinen noin 4–5 miljardin vuoden päästä.


title: Punainen jättiläinen

text: Tähtityypiltään punaisia jättiläisiä ovat esimerkiksi Arcturus ja Epsilon Bootis.


title: Robert J. Aumann

text: Robert John Aumann (, Jisrael Auman), s. 8. kesäkuuta 1930 Frankfurt am Main, Saksa) on israelilainen matemaatikko. Hän sai vuoden 2005 Nobelin taloustieteen palkinnon yhdessä Thomas C. Shellingin kanssa peliteoriaa koskevasta tutkimuksestaan.


title: Robert J. Aumann

text: Aumann syntyi Saksassa ortodoksijuutalaiseen perheeseen, joka pakeni Yhdysvaltoihin natsien noustua valtaan. Hän opiskeli ensin New York City Collegessa ja sen jälkeen MIT:ssä, missä väitteli vuonna 1956. Hän kiinnostui peliteoriasta John Forbes Nashin vaikutuksesta. Hän muutti Israeliin vuonna 1956 ja työskenteli Jerusalemin Heprealaisessa yliopistossa kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2000.


title: Pasi Kaunisto

text: Pasi Kaunisto (s. 9. marraskuuta 1950 Ylöjärvi) on suomalainen iskelmälaulaja, jonka suurin suosio ajoittui 1970-luvulle.


title: Pasi Kaunisto

text: Kauniston levytysura alkoi vuonna 1968, jolloin hän levytti Toivo Kärjen levy-yhtiössä ensimmäisen levytyksensä ”Rakastan sinua niin”. Seuraava vuosi oli lopullinen läpimurtovuosi: ensin Kaunisto levytti suurhitin ”Koskaan et muuttua saa”, jota seurasi voitto Syksyn Sävelessä laululla ”Sanat eivät riitä kertomaan”. Levytysura jatkui muun muassa hiteillä ”Lakeuden kutsu”, ”Sata kelloa”, ”Nelostie” ja ”Koitere – Karjalan helmi”. Ura huipentui vuonna 1972 saatuun kultalevyyn albumista "Lakeuden kutsu". Kaunisto voitti hopeamitalin Buenos Airesin kansainvälisillä tangofestivaaleilla vuonna 1978, jossa hän edusti Suomen ja Euroopan lisäksi järjestäjien mukaan jopa Neuvostoliittoa.


title: Pasi Kaunisto

text: Myöhemmin Kaunisto on esittänyt Toivo Kärjen ikivihreiden ja hengellisen musiikin lisäksi suomalaista ja ulkomaista laulelmaa. Vaikka laulajan tahti on alkuvuosien kiireestä hiljentynyt, hän levyttää vielä aktiivisesti ja keikkailee sekä Suomessa että ulkomailla. Kaunisto on kokeillut myös hautausurakoitsijan ammattia, mutta sittemmin palannut takaisin täyspäiväiseksi säveltaiteilijaksi.


title: Pasi Kaunisto

text: Kauniston 2000-luvun levytyksiä ovat muun muassa "Joulun juhlaa, talven tunnelmaa" Pärnun sinfoniaorkesterin kanssa (joht. Tapani Puranen), sekä "Onnelliset – Oskar Merikannon lauluja" Piirpauke-orkesterin kanssa. Hän sai toisen kultalevynsä kokoelmalevystään "Hitit" vuonna 2010.


title: Pasi Kaunisto

text: Tytär Verna Kaunisto-Feodorow on viulisti ja tietokirjailija Tytär Milja Kaunisto on musiikintekijä ja kirjailija. Kaunistolla on myös merikapteenipoika.


title: Ylijättiläinen

text: Ylijättiläinen on hyvin suuri ja kirkas tähti, jonka säde on jopa 1 000 Auringon sädettä ja massa 10–50 Auringon massaa. Niiden luminositeettiluokka on Ia tai Ib. Niiden kirkkaus on 5 000–100 000 kertainen Aurinkoon verrattuna. Ylijättiläisiä kirkkaampia ovat vain luokan 0 hyperjättiläiset. Ylijättiläisen absoluuttinen kirkkaus on aina yli −4 magnitudia.


title: Ylijättiläinen

text: Ylijättiläiset ovat lyhytikäisiä mutta näkyvät melko kauas: tämän vuoksi monta ylijättiläistä on kirkkaimpien tähtien joukossa. Ylijättiläiset ovat yleensä korkeintaan 10–50 miljoonan vuoden sisällä lopustaan, supernovaräjähdyksestä. Monien ylijättiläisten kirkkaus vaihtelee, ja niissä tapahtuu kaasua sinkoavia purkauksia.


title: Ylijättiläinen

text: Kirkkaita luokan Ia ylijättiläisiä ovat sininen Saiph ja Aludra sekä sinivalkoinen Rigel ja valkoinen Deneb ja keltainen Wezen. Himmeämpiä ylijättiläisiä, jotka kuuluvat luokkaan Ib, ovat mm. Canopus, Mirfak, Pohjantähti, Enif, Suhail, Antares ja Betelgeuze.


title: Ylijättiläinen

text: Valkoisen Denebin absoluuttinen kirkkaus on noin −7,2 magnitudia ja kirkkaus 60 000–250 000 Auringon kirkkautta. Tähden etäisyyttä ei ole pystytty tarkkaan arvioimaan. Deneb on 200–300 kertaa Aurinkoa suurempi, ja sen massa on 20–25-kertainen Auringon massaan verrattuna. Orionin päätähden Betelgeusen säde on noin 400 Auringon sädettä, kirkkaus 20 000 Auringon kirkkautta.


title: Linnunradan halo

text:
Linnunradan halo koostuu pallomaisista tähtijoukoista ja yksittäistä tähdistä. Linnunradan kiekkoa ympäröi halo, joka harvenee ulospäin mentäessä.
Haloon kuuluvat tähdet ovat enimmäkseen vanhoja, vähämetallisia populaatio II:n tähtiä.


title: Hiihtosuunnistus

text:
Hiihtosuunnistus on hiihtokelpoisia teitä ja esimerkiksi moottorikelkalla tehtyjä uria pitkin harjoitettu kilpasuunnistusmuoto, jossa kilpailija suunnistaa rasteilla merkityn radan hiihtäen. Hiihtosuunnistusta on harjoitettu jo 1900-luvun alusta lähtien, kilpailumielessä 1940-luvulta alkaen.
Lajissa parhaiten menestyneitä maita ovat Suomen lisäksi Ruotsi, Venäjä ja Norja.


title: Tähtipopulaatio

text: Tähdet jaetaan niiden iän mukaan tähtipopulaatioihin. Aurinko kuuluu nuoreen populaatio I:een, jossa metallipitoiset tähdet kiertävät Linnunradan keskustaa miltei ympyrämäisillä radoilla suunnilleen samassa tasossa. Vanhan populaatio II:n metalliköyhät tähdet kiertävät soikeilla kaltevilla radoilla. Populaatioluokittelu perustuu etupäässä tähden metallipitoisuuteen eli heliumia raskaampien alkuaineiden suhteelliseen osuuteen sekä siihen, millaiseilla radoilla tähdet galaksissa kiertävät. Tähden populaation ratkaisee ennen kaikkea se, missä vaiheessa maailmankaikkeuden kehitystä tähti on syntynyt. Näin yksittäinen tähti kuuluu samaan populaatioon koko elinkaarensa ajan. Vaikka populaatiojako esitetään perinteisesti kaksiosaisena, Pop I ja Pop II muuttuvat toisikseen ilman selvää rajaa aliluokitustensa kautta.


title: Tähtipopulaatio

text: Populaatio I on ryhmä, johon kuuluu lähinnä galaksien spiraalihaaroissa ja avoimissa tähtijoukoissa olevia tähtiä. Tähän populaatioon kuuluvien tähtien metallipitoisuus on korkea (2–4 %), mikä johtuu aikaisempien tähtisukupolvien tuottamista raskaista alkuaineista, jotka ovat olleet saatavilla kun nämä tähdet ovat muodostuneet. Populaatio I:n tähdet liikkuvat galaksin keskustan ympäri lähes ympyrämäisillä radoilla ja galaksin kiekon tasossa. Aurinko muiden Linnunradan kiekon tähtien tapaan kuuluu Populaatio I:een. Varsinaisten populaatio I:n tähtien ikä on 0,1–2 miljardia vuotta, kiekkopopulaation 2–12 miljardia vuotta.


title: Tähtipopulaatio

text: Populaatio I voidaan jakaa kolmeen aliluokkaan.


title: Tähtipopulaatio

text: Populaatio II:een kuuluvat vanhat, usein punertavat tähdet, joiden metallipitoisuus on alhainen (tyypillisesti alle 10 prosenttia Auringon metallipitoisuudesta). Populaatio II:a tavataan pallomaisissa tähtijoukoissa ja galaksien keskuspullistumissa. Nämä osat usein näkyvätkin muita galaksin osia kellertävämpinä. Muuttuvista tähdistä RR Lyrae ja W Virginis -tähdet ovat tyypillisiä populaatio II:n edustajia. Populaatio II:n tähtien radat galaksin keskustan ympäri ovat yleensä hyvin soikeita ja eikä ratataso ole kytköksissä galaksin kiekon tasoon.


title: Tähtipopulaatio

text: Populaatio II voidaan jakaa kahteen aliluokkaan.


title: Tähtipopulaatio

text: On perusteltua olettaa, että maailmankaikkeuden ensimmäiset tähdet muodostavat oman ryhmänsä, Populaatio III:n. Tähän populaatioon kuuluvat tähdet ovat nykyään jo tuhoutuneet, mutta tutkimalla hyvin kaukaisia galakseja, on mahdollista nähdä näistä tähdistä lähtenyttä valoa. Populaatio III:n tähtiä ei ole varmuudella löydetty, oletettavasti siksi, että nämä tähdet olivat hyvin lyhytikäisiä jättiläistähtiä. Näiden tähtien metallipitoisuus olisi alle -6 eli metalleja olisi alle miljoonasosa Auringon metallipitoisuudesta. Tämä on luonnollisesti seurausta siitä, että näiden tähtien muodostuessa käytettävissä on ollut vain alkuräjähdyksen tuottamia aineita.


title: Tähtipopulaatio

text: HE0107-5240-nimisen tähden etäisyys on 36 000 valovuotta. Tähden massa on 80 % Auringon massasta ja metallipitoisuus 1/200000 Auringon metallipitoisuudesta. HE1327-2326:n metallipitoisuus [Fe/H] = -5,6 eli tähden metallipitoisuus on 1/300 000 Auringon metallipitoisuudesta.


title: Jättiläistähti

text: Jättiläistähti on noin 10–100 kertaa Aurinkoa suurempi ja 10–1000 kertaa kirkkaampi tähti. Kuumemmat jättiläiset ovat yleensä kirkkaampia ja pienempiä kuin kylmemmät jättiläistähdet. Tunnetuimpia jättiläistähtiä ovat punaiset jättiläiset.


title: Jättiläistähti

text: Jättiläiset luetaan luminositeettiluokkaan III ja kirkkaat jättiläiset luokkaan II. Jättiläistähdiksi voidaan kutsua mitä tahansa seuraavista tähtityypeistä: hyperjättiläiset, ylijättiläiset ja jättiläiset. Jättiläistähdet ovat monesti kirkkaudeltaan vaihtelevia sykkiviä muuttujia. Normaaleja luokan III jättiläisiä ovat sininen Mimosa, keltaiset Capella, Pollux,Dubhe, Arcturus, Aldebaran ja Kochab sekä Mira.


title: Jättiläistähti

text: Ns. kirkkaita luokan II jättiläisiä ovat muun muassa Adhara, Almach ja Cacrux.


title: Jättiläistähti

text: Tähdestä tulee jättiläistähti, kun sen ytimen fuusioreaktioiden vaatima vety loppuu ja sopeutuminen uuteen energiatasapainoon laajentaa voimakkaasti tähden uloimpia kerroksia. Pintalämpötila putoaa, mutta kokonaiskirkkaus kasvaa pinta-alan suuren kasvun vuoksi.


title: Jättiläistähti

text: Luminositeettiluokan III jättiläisten ominaisuuksia.


title: Seija Simola

text: Seija Saara Maria Simola (myöh. "Franzén", 25. syyskuuta 1944 Helsinki – 21. elokuuta 2017 Vantaa) oli suomalainen iskelmälaulaja ja sanoittaja. Hänen vanhempansa olivat taidemaalari, director cantus Urpo Simola ja voimistelija Anita Lappalainen.


title: Seija Simola

text: Simola oli 1960- ja 70-lukujen suosituimpia suomalaisia naislaulajia. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Kun aika on”, ”Sulle silmäni annan”, ”Maritza” ja ”Et itkeä saa Argentiina”. Simola edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1978 kappaleella ”Anna rakkaudelle tilaisuus”.


title: Seija Simola

text: 1960-luvun alkupuolella 18-vuotias Seija Simola esiintyi Leo Lindblomin yhtyeen solistina. Hänen seuraava kiinnityksensä oli Erkki Valasteen orkesterissa. Ensimmäinen single ”Kun hämärtää” / ”Suurkaupungin valot” ilmestyi vuonna 1966. Vuonna 1969 julkaistiin italialaisiskelmät ”Kun aika on”, ”Sulle silmäni annan” ja ”Rakkaus kasvoista kasvoihin”. Samana vuonna ilmestyivät myös ”Näkemiin” (Aranjuez-konserton teema) ja Claude Debussyn ”Kuutamo”.


title: Seija Simola

text: Simola oli suosittu artisti koko 1970-luvun ajan. Laulelmien ja iskelmien lisäksi hän levytti silloin tällöin myös popmusiikkia, kuten tunnetut Abba-kappaleet ”Waterloo” ja ”Fernando”, joihin laulaja itse teki suomennokset. Suurimpia menestyksiä olivat ”Maritza” ja ”Et itkeä saa Argentiina”. 1970-luvulla Seija Simola lauloi myös Pepe & Paradisen kanssa ja Lauluyhtye Fyrkassa, jonka kantanauhaäänitteitä soitettiin ahkerasti radiossa. Parhaiten mieliin lienee jäänyt lastenlaulu ”Pippuri ja unikko”.


title: Seija Simola

text: Vuonna 1978 Simola edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa Reijo Karvosen sävellyksellä ”Anna rakkaudelle tilaisuus”. Laulu jäi kilpailuissa 18. sijalle, joka oli vuosikymmenen huonoin suomalaissijoitus. Huono menestys Euroviisuissa vaikutti laulajan suosioon ja levymyynti ja keikkatarjoukset vähenivät. Esimerkiksi vuonna 1979 julkaistu LP-levy "Katseen kosketus" ei menestynyt, vaikka se soi paljon radiossa. Levyllä ovat Simolan tunnetut kappaleet ”Kesytetty” ja ”Laulu kuolleesta rakastetusta”.


title: Seija Simola

text: 1980-luvulla Seija Simola levytti kaksi pitkäsoittoa, jotka sisälsivät diskopoljentoisia iskelmiä. ”Ei rakastaa voi tämän enempää” vuodelta 1984 jäi laulajan viimeiseksi hitiksi. Simola ei ole koskaan mieltänyt itseään varsinaisesti iskelmälaulajaksi, ja diskoalbumien vastapainoksi Esa Kaartamo sävelsi ja sanoitti vuonna 1986 hänelle levykokonaisuuden, jota artisti itse piti yhtenä uransa parhaista. Levy jäi Simolan viimeiseksi pitkäsoitoksi ja sen kappale ”Sateenvarjo” soi usein radiossa. Artistin uusimmat levytykset löytyvät vuonna 2003 julkaistulta kokoelmalevyltä "50–70-luvun ladyt: 17 Erik Lindströmin unohtumatonta iskelmää".


title: Seija Simola

text: Vuonna 2011 Seija Simola menetti lauluäänensä leikkauksessa, joka vaurioitti hänen äänihuuliaan. Tällöin hän myös vetäytyi julkisuudesta eikä juurikaan enää antanut haastatteluja.


title: Seija Simola

text: Opetusministeriö myönsi Seija Simolalle vuonna 2005 taiteilijaeläkkeen.


title: Seija Simola

text: Seija Simolan toinen aviomies oli muusikko Pekka Hartonen, joka soitti Solistiyhtye Suomessa bassoa. Seijan ja Pekan poika Nico Hartonen on metalliyhtye Godsplaguen solisti.


title: Skylab

text: Skylab oli yhdysvaltalainen avaruusasema. Asema oli kiertoradalla 1973–1979, mutta miehitettynä vain kolmeen otteeseen vuosina 1973–1974.


title: Skylab

text: Skylab-asema oli itse asiassa Saturn IB -kantoraketin toinen vaihe, joka oli ”kalustettu” uudelleen avaruusasemaksi. Asema ja koko Skylab-ohjelma hyödynsivät Apollo-ohjelmasta ylijäänyttä kalustoa. Kun kolme ylijäänyttä valmista Apollo-moduulia oli käytetty, asema jäi avaruuteen odottamaan jatkotoimenpiteitä.


title: Skylab

text: Skylab laukaistiin 14. toukokuuta 1973. Rakettina käytettiin Saturn V -kantoraketin muokattua versiota Saturn INT-21 (SL-1).


title: Skylab

text: Skylab oli epäonninen. Laukaisun yhteydessä se menetti osan säteily- ja mikrometeorisuojistaan ja toisen pääaurinkopaneelinsa. Ensimmäisen miehistön tehtäväksi muodostuikin aseman korjaaminen edes jonkinlaiseen käyttökuntoon.


title: Skylab

text: Asema oli miehitettynä kolmesti:


title: Skylab

text: Vaikka astronauttien raporttien mukaan asema oli lähes hajoamistilassa, sen kiertorataa oli tarkoitus vielä korottaa avaruussukkulan avulla vuonna 1979. Sukkulaohjelma kuitenkin viivästyi, ja kun samaan aikaan Auringon lisääntyneen aktiivisuuden vuoksi tihentyneet ilmakehän ylimmät osat hidastivat Skylabia ennakoitua enemmän, se putosi lopulta hallitsemattomasti ilmakehään 11. heinäkuuta 1979, ja sen palasia putosi muun muassa Australiaan, asumattomille alueille. Neuvostoliitto kritisoi tätä – sen avaruusasemat olivat aina palaneet ilmakehässä hallitusti asumattomien alueiden päällä.


title: Skylab

text: Skylab-asemia rakennettiin kaksi kappaletta. Skylab 2 -asemaa ei koskaan kuitenkaan lähetetty avaruuteen. Käyttämätön asema on nykyään museoituna Yhdysvaltain Smithsonianin kansallisessa ilmailu- ja avaruusmuseossa, Washington D.C.:ssä.


title: Skylab

text: Odottamattomien ongelmien varalle NASA rakensi Skylab Rescue -kapselin, jolla kaksi astronauttia hakisi pois asemalta kolmen hengen miehistön, jos CSM:llä ei voitaisi palata maahan.


title: Sykkivä muuttuja

text: Sykkivät muuttujat ovat muuttuvia tähtiä, jotka vaihtavat enemmän tai vähemmän säännöllisessä jaksossa kirkkauttaan ja kokoaan. Jaksot vaihtelevat pituudeltaan: lyhyissä vuorokausien tai kuukausien mittaisissa jaksoissa valonvaihtelu ei ole kovin suurta, mutta jos jakson pituus alkaa olla vuoden verran, niin muutos voi olla hyvinkin iso.


title: Sykkivä muuttuja

text: Muuttuvista tähdistä suurin osa on sykkiviä muuttujia. Kirkkauden aaltomainen vaihtelu paljastaa tähden sykkimisen. Suurimmillaan tähden läpimitta saattaa muuttua jopa kaksinkertaiseksi sen pienimpään kokoon nähden. Tärkein sykkivien muuttujien ryhmä on kefeidit, jotka ovat ylijättiläisiä.


title: Toolbox

text: Toolbox on Deep Purplen (ja albumin verran Black Sabbathin) laulajana tunnetun Ian Gillanin sooloalbumi vuodelta 1991. Albumilta ei julkaistu varsinaisia singlejä, mutta sen sijaan 12-tuumainen promolevy sisälsi kappaleet "Toolbox", "Pictures of Hell", "Dirty Dog" ja "Hang me out to dry" (jolla soitti Mountainin kitaristi Leslie West).


title: Purkautuva muuttuja

text: Purkautuvat muuttujat ovat muuttuvia tähtiä, joissa tapahtuu äkillinen ja nopea kirkastuminen, jonka jälkeen kirkkaus laskee hitaasti. Purkausten voimakkuus vaihtelee paljon.


title: Purkautuva muuttuja

text: Purkautuvia muuttujia on useaa erilaista tyyppiä. Kataklysmiset muuttujat ovat voimakkaimpia purkautujia. Heikoimpia puolestaan ovat flaret, joiden pinnalla vapautuu magneettikentästä energiaa ja joiden purkaus pystyy muuttamaan koko tähden kirkkautta. Sumumuuttujat ovat syntypilviensä ympäröimiä vastasyntyneitä tähtiä, joissa tapahtuu usein satunnaisia purkauksia ennen kuin ne vakiintuvat tasaisesti loistaviksi pääsarjan tähdiksi. Novissa ja supernovissa tapahtuu valtava ydinräjähdys, jossa novassa räjähtää tähden pintakerros ja supernovassa koko tähti.


title: Pyörivä muuttuja

text:
Pyörivät muuttujat ovat muuttuvien tähtien ryhmä, joissa suuret tähdenpilkut aiheuttavat tähden kirkkauden vaihteluja.
Esimerkiksi Alfa Canum Venaticiorum -tyypissä havaitaan voimakkaita magneettikenttiä ja säteilyn polarisaatiota sekä alkuaineiden lajittumista tähden pinnalla magneettikentissä.Ellipsoidimuuttuja on lähekkäinen kaksoistähti, jossa ei tapahdu pimennyksiä. Näiden muuttujien lyhenne on Ell. Valonvaihtelu on alle 0,2 magnitudin luokkaa. Ellipsoidimuuttujan komponentit ovat venyneet mutteivät kosketa toisiaan. Myös ellipsoidimuuttujat luetaan pyöriviin muuttujiin, vaikka ne ovatkin pimennysmuuttujia muistuttavia "geometrisia muuttujia". Niiden valonvaihtelu johtuu niiden pyörimisestä ja soikeasta tai pisaramaisesta muodosta.
Esimerkkejä ellipsoidimuuttujasta ovat tähdet Zeta Andromedae, Pii-5 Orionis (π Ori,
b Persei ("bee" Persei, ei "beta") ja Y Aquilae.


title: Arja Saijonmaa

text: Arja Enni Helena Saijonmaa (s. 1. joulukuuta 1944 Mikkeli) on suomalainen laulaja ja kirjailija, joka on luonut uraa myös ulkomailla. Hän asuu nykyään Tukholmassa, sekä toisinaan myös Pariisissa ja Helsingissä.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa alkoi esiintyä laulajana ja näyttelijänä 1960-luvulla. Hänen ulkomainen uransa alkoi 1970-luvun alussa, kun hänet kiinnitettiin solistiksi Mikis Theodorakisin maailmankiertueeseen. Saijonmaa on 1970-luvun lopulta lähtien tehnyt pääosan taiteellisesta työstään Ruotsissa. Monipuolisen laulu-uransa aikana hän on esittänyt muun muassa poliittisia lauluja, ranskalaisia chansoneita, etnomusiikkia, suomalaisia tangoja ja ruotsalaista diskoiskelmää. Saijonmaa on levyttänyt suomeksi, ruotsiksi ja useilla muilla kielillä. Hänet on koko uransa ajan tunnettu myös poliittisena aktivistina. Hän pyrki RKP:n sitoutumattomana ehdokkaana Euroopan parlamenttiin 1996 ja kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 2003, mutta hänen saamansa äänimäärät jäivät vaatimattomiksi.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa varttui hammaslääkäri-isän ja pianistiäidin tyttärenä ja oppi soittamaan pianoa jo ennen kuin oppi lukemaan. Mozartin pianokonserton hän osasi soittaa 12-vuotiaana. Perheessä harrastattiin musiikin lisäksi teatteria, ja Arja opiskeli alaa vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa. Palattuaan Yhdysvalloista takaisin Suomeen Arja aloitti opiskelut Sibelius-Akatemian solistilinjalla. Saijonmaa kirjoitti ylioppilaaksi 1964 Mikkelissä ja aloitti sen jälkeen opinnot Helsingin yliopistossa, Sibelius-Akatemiassa ja myöhemmin vielä Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän valmistui 1992 filosofian kandidaatiksi.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa nousi julkisuuteen 1960-luvun poliittisesta laululiikkeestä. Hän liittyi vasemmistoradikaaliin Ylioppilasteatteriin vuosikymmenen puolivälissä ja osallistui muun muassa "Lapualaisoopperan" kantaesitykseen. Myöhemmin Saijonmaa toimi Ylioppilasteatterin johtoryhmässä ja ohjasi teatterille näytelmät "Lakko" ja "Tapaus Suomi vuonna 1970". Vuonna 1969 hän teki ensimmäiset levytyksensä. Ensimmäinen menestyskappale oli Kaj Chydeniuksen ja Aulikki Oksasen "Puhu minulle rakkaudesta".


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa kiinnitettiin 1970-luvun alussa solistiksi Mikis Theodorakisin maailmankiertueeseen. Jo tätä ennen vuonna 1968 hän oli tulkinnut kreikkalaisia lauluja "Kabaree demokratiasta" -näytelmässä. Saijonmaa ja Theodorakis julkaisivat vuonna 1977 Ruotsissa levyn "Det är tid att sjunga sånger", josta tuli suurmenestys. Sen jälkeen Saijonmaa on tehnyt pääosan taiteellisesta työstään Ruotsissa. Hän levytti 1979 chileläisen Inti-Illimani-orkesterin kanssa Violeta Parran lauluja. "Jag vill tacka livet" ("Gracias a la vida") on yksi Saijonmaan suurimmista menestyslauluista. Tämän laulun hän esitti saksankielisenä versiona "Leben, ich sag’ Danke" Willy Brandtin hautajaisissa 1992. Olof Palmen hautajaisissa 1986 hän esitti laulun "Enai Megalos O Kaimos" ruotsiksi.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa levytti 1980-luvulla enimmäkseen iskelmä- ja tangomusiikkia, muun muassa suomalaisia ikivihreitä sävellyksiä ruotsiksi Anders Ekdahlin sovittamina, Tukholman Poliisikuoron ja Hovikapellin jousien säestämänä. Albumi levytettiin ruotsiksi nimellä "Sånger från asfalt och ängar" ja samoja taustoja hyödyntäen pian myös suomeksi nimellä "Ruotsiin ja takaisin". Jälkimmäisestä Saijonmaa sai uransa ensimmäisen kultalevyn Suomessa. Vuonna 1983 hän teki tunnetuimman suomenkielisen levytyksensä "Ystävän laulu", joka oli alun perin venäläisen trubaduurin Vladimir Vysotskin sävellys Juha Vainion suomentamana.


title: Arja Saijonmaa

text:
Vuonna 1986 ilmestynyt kokoelma "Valitut laulut" toi Saijonmaalle toisen kultalevyn Suomessa. Kaupallisesti menestynein albumi on 1987 ilmestynyt "Högt över havet", jota on myyty Ruotsissa yli 200 000 kappaletta. Ruotsissa Saijonmaa on saanut kolme kultalevyä ja yhden timanttilevyn. Kaikkiaan hänen levyjään on myyty yli 2 miljoonaa kappaletta.
Saijonmaa on osallistunut neljästi euroviisukarsintoihin: kahdesti Suomen karsintoihin ("Talvilintu" 1971 ja "Gabriela" 1990) ja kahdesti Ruotsin karsintoihin ("Högt över havet" 1987, 2. sija häviten pisteellä voittajasävelmälle. Myöhemmin laulusta tuli kaikkien aikojen ensimmäinen Second Chance Contestin voittaja. "Vad du än trodde så trodde du fel" vuonna 2005)


title: Arja Saijonmaa

text: Loppusyksystä 2011 Saijonmaa teki konserttikiertueen eri puolilla Suomea. Vuosina 2013–2014 Saijonmaa teki Riksteaternin kanssa "Den hemliga stranden – Salaisella rannalla" -omaelämäkerralliskiertueen, joka ulottui Ruotsista Suomeen ja kertoi hänen ja Theodorakisin uran ja yhteistyön alkuvaiheista.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa on tehnyt joitakin elokuva- ja teatterirooleja. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Pohjan tähteet" (1969), "Punatukka" (1969), "Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti" (1979), "Charlotte Löwensköld" (1979) sekä "Havlandet" (1985). Vuonna 1988 Saijonmaa esitti Zarah Leanderia "Tähdenlento"-musikaalissa. Lisäksi Saijonmaalla on ollut kabaree- ja revyyesityksiä muun muassa Tukholman Hamburger Börs -yökerhossa, Pariisin Olympia-teatterissa, Bertolt Brechtin perustamassa Berliner Ensemblessa sekä Yhdysvalloissa. Saijonmaa kuului myös "Canto General" -oratorion kantaesittäjiin Maria Farantourin ja Petros Pandisin kanssa. Hän esiintyi vuonna 2007 ruotsalaisessa "Stjärnorna på slottet" -ohjelmassa ja myöhemmin vuonna 2011 myös ohjelman suomalaisversiossa, "Linnan tähdissä".


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa on julkaissut kirjan suomalaisesta saunasta, joka julkaistiin ensin norjaksi, myöhemmin myös japaniksi, ruotsiksi ja suomeksi. Saijonmaan omaelämäkerrallinen kirja "Nuori alaston nainen – Mikis ja minä" ilmestyi 2011, se on julkaistu suomeksi, ruotsiksi, norjaksi ja kreikaksi. Kirja julkaistiin myöhemmin myös kreikaksi.


title: Arja Saijonmaa

text: Vuonna 1987 Saijonmaa kutsuttiin YK:n pakolaisavun hyväntahdonlähettilääksi. Tässä ominaisuudessa hän on vieraillut noin 50 pakolaisleirillä eri puolilla maailmaa. Vuonna 1994 Saijonmaa organisoi Harry Belafonten ja Zubin Mehtan kanssa konsertin Oslon Spektrumissa Lähi-idän rauhansopimuksen kunniaksi. Saijonmaa teki 1970- ja 1980-luvuilla runsain mitoin kulttuurityötä Chilen ja Kreikan sotilasjunttia sekä Etelä-Afrikan apartheid-hallintoa vastaan. Hän on osallistunut myös taiteilijoiden rauhanliikkeen toimintaan.


title: Arja Saijonmaa

text: Syksyllä 2015 Saijonmaa aloitti työnsä YK:n UN Women -järjestön hyväntahdonlähettiläänä Ruotsissa.


title: Arja Saijonmaa

text: Saijonmaa valittiin Aftonbladet-lehden yleisöäänestyksessä Ruotsin karismaattisimmaksi naiseksi 1985. Seuraavana vuonna hänelle myönnettiin Pro Finlandia -palkinto ja vuoden naissolistin Emma-palkinto. Vuonna 1988 Saijonmaalle myönnettiin Eleanor Roosevelt -säätiön palkinto työstä ihmisoikeuksien hyväksi. Vuonna 2006 hän oli ehdolla Iskelmä-Finlandia -palkinnon saajaksi. Vuonna 2011 Saijonmaa jakoi Oslossa Carnegie Art Awardin, joka on yksi maailman suurimmista taidepalkinnoista, suomalaiselle Heikki Marilalle. Saijonmaata ennen palkinnon ovat jakaneet esimerkiksi kuningatar Margareta, Vigdís Finnbogadóttir, kruununprinsessa Victoria, Tarja Halonen ja kuningatar Sonja. Syyskuussa 2017 Saijonmaalle luovutettiin kokrein Pablo Neruda -kunniamerkki, jonka Chilen valtio myöntää taiteilijalle. Saman tunnustuksen ovat aiemmin saaneet esimerkiksi oopperatähti Placido Domingo ja U2:n keulakuva Bono.


title: Luettelo bassoista

text: Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajista, joiden ääniala on basso.


title: Muuttuja

text: Muuttuja voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Luettelo mezzosopraanoista

text: Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajattarista, joiden äänialla on mezzosopraano.


title: Luettelo sopraanoista

text: Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajattarista, joiden ääniala on sopraano.


title: Luettelo altoista

text: Tämä on luettelo oopperalaulajattarista, joiden ääniala on altto.


title: Chuck Norris

text: Carlos Ray ”Chuck” Norris Jr. (s. 10. maaliskuuta 1940 Ryan, Oklahoma, Yhdysvallat), on yhdysvaltalainen taistelulajien taitaja ja näyttelijä. Hänellä on yhdeksännen danin musta vyö tang soo dossa, kahdeksas dan taekwondossa sekä kolmas dan brasilialaisessa jujutsussa.


title: Chuck Norris

text: Norris on kotoisin Oklahoman osavaltion Ryanin kaupungista. Hänellä on kaksi nuorempaa veljeä, joista toinen on elokuvatuottaja Aaron Norris. Norrisin vanhemmista kumpikin on puoliksi cherokee-intiaani, puoliksi irlantilainen.


title: Chuck Norris

text: Norrisin vanhemmat erosivat hänen ollessaan 16-vuotias, minkä jälkeen hän muutti äitinsä ja veljiensä kanssa Kaliforniaan. Siellä hän valmistui lukiosta ja avioitui pian tyttöystävänsä Diane Holechekin kanssa. Tämän jälkeen Norris liittyi Yhdysvaltain ilmavoimiin sotilaspoliisiksi ja hänet lähetettiin Etelä-Koreaan. Siellä hän sai lempinimekseen Chuck ja alkoi harjoitella tang soo doa. Norris kertoo elämäkerrassaan, että hänellä on tang soo dosta ja taekwondosta musta vyö, jotka Norris sai ollessaan Etelä-Koreassa. Sittemmin vuonna 1997 Norrisille myönnettiin kahdeksannen danin musta vyö taekwondossa. Näiden ohella hän harjoitteli judoa. Myöhemmin hän on kehittänyt uuden "chun kuk do" -taistelulajin. Norris on harjoitellut myös Shintō-ryū-karatea ja brasilialaista jujutsua, josta hänellä on myös musta vyö.


title: Chuck Norris

text: Norris palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1962. Hän avasi Torranceen karatekoulun, jonka oppilaina ovat olleet monet kuuluisuudet kuten Steve McQueenin poika Chad McQueen. Vuonna 1963 syntyi hänen poikansa Mike, tytär Dina syntyi vuonna 1964 ja toinen poika Eric vuonna 1965.


title: Chuck Norris

text: Vuonna 1964 Norris kohtasi pian tämän jälkeen kuuluisuuteen nousseen Bruce Leen Kalifornian Long Beachillä. Vuonna 1968 Norris saavutti keskisarjan karatemestaruuden. Vuonna 1969 hän voitti karaten kolmoiskruunun vuoden eniten voittoja saavuttaneena kilpailijana sekä "Black Belt" -lehden myöntämän "Vuoden ottelija" -palkinnon. Chuck Norris oli voittamaton karaten keskisarjan maailmanmestari vuosina 1968–1974, kunnes luopui tittelistä.


title: Chuck Norris

text: Norrisin ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1969 Dean Martinin elokuvassa "Matt Helm kultaloukussa". Norris kohtasi henkilökohtaisen menetyksen vuonna 1970, kun hänen nuorempi veljensä Weiland kuoli Vietnamissa. Norris omisti myöhemmin esiintymisensä toimintaelokuvissa veljensä muistolle. Vuonna 1972 hän esiintyi Bruce Leen elokuvassa "Lohikäärmeen tie". Tuolloin Norris ei vielä varsinaisesti kiinnostunut näyttelemisestä, mutta sai elokuvan jälkeen kaksi pientä roolia vuosina 1973 ja 1974. Kolme vuotta myöhemmin Norris esiintyi viidennessä elokuvassaan "Murskaajat", jossa hän esiintyi ensimmäistä kertaa pääosassa. Sittemmin Norris on esittänyt sankaria, joka ei kaihda kovien otteiden käyttöä, vaan turvautuu useasti taistelulajeihin tai tuliaseisiin. Uransa alkuvaiheessa Norrisin esittämät hahmot käyttivät aseinaan pelkästään kamppailutaitojaan. Sittemmin "Yksinäinen susi McQuade" elokuvan myötä Norrisin hahmot turvautuivat myös tuliaseisiin.


title: Chuck Norris

text: Norrisin tuottoisin tähdittämä elokuva on "Suoraa toimintaa", joka tuotti Yhdysvalloissa yli 22 ja puoli miljoonaa dollaria. Sitä ennen elokuva "Yhden miehen armeija" oli hänen ensimmäinen elokuvansa, joka ylitti dollarin tuoton.


title: Chuck Norris

text: Norris esiintyi vuonna 1993 televisiosarjassa "Walker, Texasista", joka oli kahdeksan vuoden ajan CBS-televisioyhtiön tuotannossa, ja sitä esitettiin myöhemmin myös muiden televisioyhtiöiden kanavilla. Norris päätti näyttelijäuransa elokuvaan "The Cutter", jossa hän esiintyi yhdessä Daniel Bernhardtin kanssa. Elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle vuonna 2005. Heinäkuussa 2011 Norrisin ilmoitettiin palaavan takaisin elokuvien pariin "The Expendables 2" myötä, jossa hän esiintyy muun muassa Sylvester Stallonen, Bruce Willisin ja Arnold Schwarzeneggerin kanssa. Elokuva sai ensi-iltansa elokuussa 2012.


title: Chuck Norris

text: Norrisilla on myös tähti Walk of Famella.


title: Chuck Norris

text: Norris avioitui Dianne Holechekin kanssa vuonna 1958. Heidän ensimmäinen lapsensa Mike syntyi vuonna 1963. Vuonna 1964 syntyi tytär Dina ja kuopus Eric vuonna 1965. Vuonna 1988 Norris ja Holechek erosivat kolmenkymmenen vuoden avioliiton jälkeen. Kaksi vuotta myöhemmin 1990 Norris perusti voittoa tuottamattoman organisaation "Kick Drugs Out of America", joka tunnetaan nimellä "Kickstart Kids". Norris avioitui uudelleen vuonna 1998 malli Gena O’Kelleyn kanssa. Vuonna 2001 pariskunnalle syntyi kaksoset: poika Dakota Alan Norris ja tytär Danilee Kelly Norris.


title: Luettelo bassobaritoneista

text:
Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajista, joiden ääniala on bassobaritoni.
__notoc__


title: Lys Assia

text: Lys Assia (oik. Rosa Mina Schrärer; 3. maaliskuuta 1924 Rupperswil, Aargaun kantoni, Sveitsi – 24. maaliskuuta 2018 Zollikon, Zürichin kantoni, Sveitsi) oli sveitsiläinen iskelmälaulaja, joka tunnetaan erityisesti kaikkien aikojen ensimmäisen Eurovision laulukilpailun (1956) voittosävelmän ”Refrain” esittäjänä. Kaksi vuotta myöhemmin hän sijoittui samassa kilpailussa toiseksi laululla ”Giorgio”. Lys Assia esitti suurimman osan lauluistaan kotimaansa virallisilla kielillä saksaksi, ranskaksi ja italiaksi. Muita tunnettuja iskelmiä ovat muun muassa ”Oh mein Papa”, ”Das alte Karussell” ja ”L’enfant que j’étais”.


title: Luettelo kontratenoreista

text: Tämä on kansallisuuksien mukaan osioihin jaettu luettelo oopperalaulajista, joiden ääniala on kontratenori.


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: Tehtaankatu () on katu Etelä-Helsingissä. Sen länsiosa on Eiran ja Punavuoren kaupunginosien rajana, idempänä se jatkuu Ullanlinnan kautta Kaivopuiston rajalle. Kadun varrella olevat talot on suurimmaksi osaksi rakennettu 1900-luvun alussa. Tehtaankadulla kulkevat raitiolinja 3 ja bussilinja 17 paitsi länsipäässä raitiolinja 1 ja bussi 14.


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: Tehtaankadun itäpään nimi oli alkujaan Paavalinkatu (). Nimi johtui Pyhän Henrikin katedraalin julkisivussa olevasta apostoli Paavalin patsaasta; saman kirkon julkisivussa olevasta Pietarin patsaasta sai nimensä myös viereinen Pietarinkatu. Kun katua vuonna 1887 asemakaavanmuutoksella jatkettiin länteen Telakkakadulle asti, nimi muutettiin Tehtaankaduksi, koska kadun länsiosan varteen (nyk. Eiraan) suunniteltiin tuolloin laajaa tehdasaluetta. Jo vuonna 1900 tämä suunnitelma kuitenkin hylättiin, mutta kadunnimi jäi ennalleen. Ainoastaan Fazerin teollisuusrakennus rakennettiin aivan Tehtaankadun länsipäähän, jossa itse rakennus, nykyiseltä nimeltään Mestaritalo, on yhä paikoillaan, ei kuitenkaan enää Fazerin käytössä.


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: ”Tehtaankatu” oli kylmän sodan aikana aina 1990-luvulle asti Suomessa käytössä ollut poliittinen termi, jolla viitattiin Neuvostoliiton vaikutusvaltaan Suomen politiikassa. Käyminen ”Tehtaankadulla” tarkoitti käymistä Neuvostoliiton suurlähetystössä, joka sijaitsi Tehtaankatu 1:ssä, lähellä kadun Kaivopuiston puoleista päätä. Nykyisin samoissa tiloissa toimii Venäjän suurlähetystö. Mahtipontinen, graniittinen lähetystörakennus edustaa Stalinin ajan arkkitehtuuria, ja se rakennettiin sotakorvaustyönä 1952. Myöhemmin lähetystön tonttia on laajennettu liittämällä siihen myös suurin osa vieressä vuoteen 1960 saakka sijainneen Kätilöopiston tontista, jonne on rakennettu konsulaatti ja lähetystön asuinrakennuksia, joten lähetystö nykyisin vie melkein koko Tehtaankadun, Ullankadun, Vuorimiehenkadun ja Neitsytpolun rajaaman korttelin.


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: Aiemmin mainittujen suurlähetystön tilojen lisäksi Tehtaankadun varrella on myös muita huomattavia rakennuksia. Kadun itäpäässä, Venäjän lähetystöä vastapäätä on katolinen Pyhän Henrikin katedraali (1860), Helsingin hiippakunnan katedraaliseurakunnan pääkirkko. Länsipäässään katu sivuaa Eiran huvilakaupunginosaa, ja sen varrelle jäävät jugendtyylinen Eiran sairaala (Lars Sonck, 1905) sekä Tehtaanpuistossa kohoava Mikael Agricolan kirkko (Lars Sonck, 1935), jonka torni korkeine piikkeineen on yksi Helsingin maamerkeistä. Merkittäviä asuinrakennuksia kadulla edustavat mm. Tehtaankatu 13 (Lars Sonck, 1925), sekä Tehtaankatu 6 (Runar Finnilä, 1932).


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: Poikkikadut idästä länteen:


title: Tehtaankatu (Helsinki)

text: Tehtaankatu löytyy myös suomenkielisen "Monopoly"-lautapelin ruuduista.


title: Emali

text: Emali (emalji) on läpinäkymätöntä lasia, joka muodostuu alumiini-boori-silikaattilasista ja siihen lisätyistä väriaineista. Se kiinnittyy tiukasti metallipintaan, kun se ensin sulatetaan ja sitten jäähdytetään.


title: Emali

text: Padat, kylpyammeet ja muut rautaesineet emaloidaan ruostumisen estämiseksi. Emaloitavat esineet kastetaan tavallisesti emalijauheseokseen, minkä jälkeen ne poltetaan siten, että emalijauhe sulaa emaliksi. Värilliset emalit sisältävät erilaisia metallioksideja. Taiteilijat käyttivät emalia jo paljon ennen ajanlaskumme alkua. Emalista voidaan tehdä koruja, solkia ja koriste-esineitä. 1500- ja 1600-luvulla ranskalaiset taiteilijat tekivät värillisestä emalista tauluja.


title: Emali

text: Emali tarkoittaa myös hammaskiillettä. Emaloinniksi kutsutaan joskus myös keramiikkaesineiden lasitusta.


title: Okinawan prefektuuri

text: Okinawa () on Japanille kuuluva prefektuuri Tyynessä valtameressä. Se käsittää Ryūkyū-saarten eteläisimmät saaret (pohjoisimmat kuuluvat Kagoshiman hallintoalueeseen).


title: Okinawan prefektuuri

text:
Okinawan pinta-ala on 2271 neliökilometriä. Sen pääsaari on Okinawa-hontō, 1201 km². Okinawan asukasluku on vuonna 2000 toimitetun väestönlaskennan mukaan ollut noin 1 300 000, joista pääsaarella asuu 1 200 000. Okinawan pääkaupunki Naha sijaitsee pääsaarella. Nahan asukasluku on noin 300 000.
Okinawa on alun perin 1300-1800-luvuilla kuulunut itsenäiseen Ryūkyūn kuningaskuntaan, kunnes Japani vuonna 1879 liitti sen itseensä. Toisessa maailmansodassa Okinawalla käytiin Tyynen valtameren alueen suurin maihinnousutaistelu. Japanin antauduttua Okinawa oli 27 vuotta Yhdysvaltain miehittämä.


title: Hakametsä

text: Hakametsä on pienehkö Tampereen kaupunginosa, joka sijaitsee noin neljän kilometrin päässä keskustasta. Hakametsän naapurikaupunginosia ovat Huikas, Ristinarkku, Messukylä, Vuohenoja, Kalevanrinne, Kaleva, Kissanmaa sekä Uusikylä.


title: Hakametsä

text: Hakametsä oli aikoinaan Messukylän pappilan laidunmaata, ja sitä alettiin asuttaa 1800-luvun loppupuolella. Ensimmäisinä asukkaina mainittiin "puutarhuri Juho Fritzkopf, kirvesmies August Heino, sekatyömies Nestor Rajala, lihakauppias Kalle Lindevall, puutarhuri Aksel Gauffin, leipuri Kustaa Eklund ja leipuri Lahtinen". Hakametsän ja Ristinarkun ensimmäiset asemakaavat vahvistettiin 1950-luvulla. Suomen ensimmäinen jäähalli valmistui Hakametsään vuoden 1965 jääkiekon maailmanmestaruuskisoja varten.


title: Gene Roddenberry

text: Eugene Wesley Roddenberry (19. elokuuta 1921 El Paso, Texas, Yhdysvallat – 24. lokakuuta 1991 Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja, -tuottaja, filosofi ja futurologi. Hänet tunnetaan parhaiten "Star Trek" -televisiosarjan luojana. Hän on yksi ensimmäisistä ihmisistä, jonka tuhkaa on "haudattu" avaruuteen.


title: Gene Roddenberry

text: Roddenberry syntyi El Pasossa Texasin osavaltiossa ja vietti lapsuutensa Los Angelesissa. Roddenberry oli naimisissa kahdesti. Hänellä oli kaksi lasta, Dawn ja Darleen, ensimmäisestä 27 vuotta kestäneestä avioliitosta Eileen Rexroatin kanssa. Hänen toinen vaimonsa oli Majel Barrett, joka näytteli sairaanhoitaja Chapelin roolia alkuperäisessä "Star Trek" -sarjassa sekä oli tietokoneen äänenä myöhemmissä kolmessa sarjassa. Majelin kanssa hänelle syntyi yksi lapsi nimeltä Rod. Roddenberry oli naimisissa Majelin kanssa kuolemaansa asti.


title: Gene Roddenberry

text: Roddenberry oli koulutukseltaan poliisi. Hän toimi kolme vuotta poliisina seuraten poliisi isänsä jalanjälkiä. Myöhemmin hänen kiinnostuksensa avaruustekniikkaan sai hänet hankkimaan lentolupakirjan. Roddenberry liittyi Yhdysvaltojen ilmavoimiin vuonna 1941 ja hänestä tuli sotalentäjä. Hän lensi Tyynenmeren sota-alueella ja hänelle myönnettiin kaksi mitalia toiminnastaan taistelulentäjänä.


title: Gene Roddenberry

text: Sotapalvelun jälkeen hän oli lentäjänä Pan Am -lentoyhtiöllä ja palasi poliisiksi Los Angelesiin vuosiksi 1949–1956. Ennen "Star Trek"iä hän kirjoitti käsikirjoituksia moniin televisiosarjoihin, mutta varsinainen läpimurto jäi kuitenkin niillä saavuttamatta.


title: Gene Roddenberry

text: Alkuperäistä "Star Trek" -televisiosarjaa tehtiin kolme tuotantokautta vuosina 1966–69, kunnes sarja lakkautettiin alhaisen suosion vuoksi. Eteen tulleet ongelmat estivät televisiosarjan tekemisen ja johtivat vuosien kuluttua teatterilevitykseen tarkoitetun elokuvan tekoon alkuperäisillä näyttelijöillä.


title: Gene Roddenberry

text: Televisiosarjan apulaisohjaaja ja myöhemmin tuottaja Robert Justman antoi Roddenberrylle lempinimen ”The Great Bird of the Galaxy”, joka oli lainaus Sulun repliikistä alkuperäisen sarjan jaksossa "The Man Trap".


title: Gene Roddenberry

text: 1970-luvun lopussa Roddenberry luennoi yliopistoissa ympäri maata viihdyttäen kuulijoita "Star Trek" -tarinoilla puhuen tulevaisuudenvisioistaan ja esitti myös "Star Trek Blooper Reel" -kokoelman, jossa oli poistettuja osia alkuperäisestä sarjasta.


title: Gene Roddenberry

text: Roddenberry sai uutta nostetta, kun "Star Trek – uusi sukupolvi" ("Star Trek: The Next Generation", "ST: TNG", "TNG", 1987–94) luotiin 1980-luvulla ja hän sitoutui luomaan sekä tuottamaan sarjaa. Myöhemmin ilman Roddenberryä on tuotettu vielä "Star Trek" -televisiosarjat "" ("ST: DS9", "DS9", 1992–99), "" (1995–2001) ja "Enterprise"/"" (2001-2005).


title: Gene Roddenberry

text: Gene Roddenberryllä on oma tähti Hollywoodin Hollywood Walk of Fame -kävelykadulla, joka kulkee pitkin Hollywood Boulevardia ja Vine Streetiä.


title: Gene Roddenberry

text: Roddenberry oli maanläheinen humanisti. Hänen kuolemansa jälkeen pieni määrä hänen tuhkaansa lähetettiin raketilla avaruuteen. Kapseli kiersi maapalloa kuuden vuoden ajan, kunnes se paloi palatessaan ilmakehään. Roddenberryn mukaan on nimetty asteroidi 4659 Roddenberry ja Mars-planeetan kraatteri.


title: Convair Metropolitan

text: Convair CV 440 Metropolitan on yhdysvaltalaisen Convair-yhtiön CV 340-koneestaan kehittämä viimeinen laajassa käytössä ollut mäntämoottorinen matkustajalentokone. Koneen ensilento tapahtui 6. lokakuuta 1955. 440 oli edeltäjäänsä (CV 340) nähden nopeampi, kookkaampi sekä hiljaisempi. Myös moottoriteho oli kasvanut.


title: Convair Metropolitan

text: Koneita valmistettiin 178 kappaletta, joista 153 lentoyhtiöille. Esimerkiksi Lufthansa käytti konetta vuosina 1957–1968.


title: Convair Metropolitan

text: Yhdysvaltain ilmavoimien käyttämän version tyyppi oli Convair C-131B/C/D Samaritan.


title: Convair Metropolitan

text: Kaikkiaan 50 konetta menetettiin lento-onnettomuuksissa vuosien varrella.


title: Convair Metropolitan

text: Toukokuussa 2004 oli maailmalla 31 lentokelpoista Metropolitania.


title: Convair Metropolitan

text: Finnairin käyttöön Metropolitan tuli 1950-luvun alussa Helsinki-Vantaan lentoaseman tultua Suomen päälentokentäksi. Finnairin viimeinen Convair Metropolitan -kone teki viimeisen aikataulunmukaisen reittilentonsa 30. huhtikuuta 1980 lentämällä Kuopiosta Mikkelin kautta Helsinkiin.


title: Convair Metropolitan

text: Kar-Air tilasi kaksi Convair Metropolitan -konetta Yhdysvalloista vuonna 1957. Erik Bruunin suunnittelema koneiden maalauskuvio on monien asiantuntijoiden mielestä hienoin, mitä millään kyseistä konetta käyttäneellä yhtiöllä on ollut. OH-VKN:stä on maalattu näköiskappale alkuperäisiin Kar-Airin väreihin Malagan lentokentän 50-vuotisjuhlia varten, sillä OH-VKN oli ensimmäinen kentälle koskaan laskeutunut kone (1959). Näköiskappaleen omistaa Malagan ilmailumuseo.


title: Convair Metropolitan

text: SAS:n luovuttua Metropolitan-koneistaan vuosien 1975–1976 vaihteessa Finnairin koneiden varaosien saanti vaikeutui entisestään. Varaosia ei saanut enää lainaksi Ruotsista ja Finnairilla oli edelleen käytössään viisi konetta.


title: Convair Metropolitan

text: Suomalaiskoneiden punaviolettien istuinten, vaaleiden seinien ja vaaleiden verhojen sopusuhtaisuutta häiritsi vain melu. Ennen äänenvaimentimien asennusta sisällä olo muistutti sepelimyllyssä istumista (CV 340). Uusiin suihkukoneisiin verrattuna koneella lentämisessä oli käsityön tuntua. Koneen matkustamon paineensäätökin tapahtui hyvin yksinkertaisesti: perämies piti nousussa ja laskussa ohjaamon sivuikkunaa auki säätäen sitä rukkaskädellään ikkunan alla olevan mittarin näytön mukaan. Pakkasella paineensäätö kyllä viilensi melkoisesti ohjaamoa ja sateella perämies sai sylinsä täyteen lunta tai vettä vuodenajasta riippuen. Finnairilla Convaireille ei sattunut yhtään onnettomuutta niiden 27 vuoden palvelusjakson aikana. Finnairilla oli käytössään kaikkiaan kuusi Metropolitan-konetta, myös CV 340 -tyyppiä vuonna 1957. Konetyypin käyttö alkoi lentoyhtiön osalta vuonna 1953.


title: Convair Metropolitan

text: Suomen ilmailumuseossa on yksi Finnairin käyttämä Metropolitan (OH-LRB).


title: Convair Metropolitan

text: Convair Metropolitanista julkaistiin Suomessa postimerkki 31. lokakuuta 1958. Sen arvo oli 34 markkaa ja painos 2 000 000. Samanlainen merkki uudella 45 markan päällepainetulla arvolla julkaistiin 5. huhtikuuta 1959 painokseltaan 850 000 kappaletta sekä samalla 45 markan arvolla myös 2. marraskuuta 1959 painokseltaan 5 000 000 kappaletta.


title: Yllätyslukemisto

text: Yllätyslukemisto oli lukemistolehti, joka ilmestyi kerran kuussa 1937–1951. Lehteä kustansi Ilmarinen.


title: Yllätyslukemisto

text: Lehdessä julkaistiin sekä kotimaisten että ulkomaisten kirjoittajien pulp-tyylistä tuotantoa. Suuri osa novelleista julkaistiin ilman tekijän nimeä tai nimimerkillä. Aiheet vaihtelivat villistä lännestä kovaksikeitettyyn rikostarinaan, fantasiasta tosikertomuksiin.


title: Yllätyslukemisto

text: Yllätyslukemisto julkaisi paljon Matti Hälliä. Juttujen lopussa luki usein: "Uusi "Yllätys" - uusi Hälli." Numerossa 8/1942 on hänen novellinsa "Rajattomuuden arvoitus", joka muistuttaa tyylillisesti hyvin paljon Lovecraftia. Siinä neuroottinen, yliherkkä nuorukainen pääsee virittäytymään meidän maailmamme rinnalla olevan toisen maailman aaltopituudelle. Siinä koetaan myös kuoleman hetkellä jopa ns. ruumiista irtaantumis -kokemus.


title: Yllätyslukemisto

text: Muita kotimaisia kertojia olivat mm. Marton Taiga (oik. Martti Löfberg) ja Kapteeni Hell (oik. Vesa E. Syrjänen).


title: Convair

text: Consolidated Vultee Aircraft Corporation tunnettiin yleisesti lyhenteellä Convair. Se syntyi vuonna 1943, kun Consolidated Aircraft- ja Vultee Aircraft-lentokonetehtaat yhdistyivät. Yhtiöstä tuli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen suurin lentokonevalmistaja.


title: Convair

text:
Sotien jälkeen yhtiö valmisti ensimmäisen mannertenvälisen pommikoneen Convair B-36 Peacemakerin.
Vuonna 1953 Convair valittiin valmistamaan ilmantorjuntaohjuksia Yhdysvaltain laivastolle.


title: Convair

text:
Vuonna 1954 Convair- ja Electric Boat-yhtiöt yhdistyivät ja syntyi General Dynamics -yhtiö (GD), jonka lentokonedivisioonan nimeksi tuli Convair Division. Se rakensi lentokoneita vuoteen 1965 asti, jonka jälkeen se valmisti vain avaruusaluksia ja lentokoneiden osia.
Vuonna 1994 tämä osa GD:tä myytiin McDonnell Douglasille, jota kautta se oli vuonna 2005 osa Boeingia. Vuonna 1996 General Dynamics lakkautti Convair Division-yksikkönsä.


title: Convair

text: Convair-lentokoneita olivat (suluissa ensilennon vuosi):


title: Convair

text: Vuodesta 1948 asti yhtiö suunnitteli ohjuksia. Sen suurin saavutus oli 1950-luvun lopun mannertenvälinen ydinohjus Atlas, josta kehittyi Atlas-kantoraketti. Atlas oli NASA miehitettyjen lentojen kantoraketti 1960-luvun alussa.


title: Convair

text: Yhtiö oli mukana NASAn avaruussukkulan rakentamisessa.


title: Gorm Vanha

text: Gorm Vanha (Gorm den Gamle, k. 958) oli Tanskan kuningas 948–958. Gorm onnistui kokoamaan suurimman osan hajanaisista tanskalaisista valtansa alle, ja hän myös valloitti Hedebyn viikinkivaltion. Yleensä häntä pidetään ensimmäisenä koko Tanskaa hallinneena kuninkaana.


title: Gorm Vanha

text: Hän oli mahdollisesti Hardeknudin poika. Gorm oli naimisissa Englannin kuninkaan Ethelredin tyttären Tyra Danebotin kanssa. Gorm pystytti vaimonsa muistoksi Jellingiin riimukiven. Gormin kuoleman jälkeen kuninkaaksi tuli hänen poikansa Harald Sinihammas.


title: IVL K.1 Kurki

text: IVL K.1 Kurki oli Ilmailuvoimien lentokonetehtaan valmistama yksimoottorinen nelipaikkainen kuljetus- ja koulutuslentokone. Kone sai laatikkomaisesta rakenteestaan johtuen lisänimen ”Järvisen laatikko”.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurkea lähdettiin suunnittelemaan vuonna 1926 ilman puolustusministeriön toimeksiantoa lentokonetehtaan huonon työtilanteen vuoksi. Puolustusministeriö myönsi kuitenkin myöhemmin rahoituksen prototyypin rakentamiseen. Konetyyppi lensi ensilentonsa 20. maaliskuuta 1927, mutta pääsi kunnolla ilmaan vasta osittaisten muutostöiden jälkeen. Kurjella lennettiin alkuun koelentoja maakoneena, mutta kesällä 1927 prototyyppi asennettiin kellukkeille merilentokokeita varten. Konetyyppi ei osoittautunut merikelpoiseksi, ja prototyypin koelennot päättyivät syyskuussa 1927.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurkea esitettiin sekä siviilipuolen turismi- ja postikonekäyttöön että Suomen ilmailuvoimien sotilaspuolen koulutustoimintaan, mutta puolustusministeriö ei ollut tyytyväinen projektin merkittäviin kustannusylityksiin, eikä myöntänyt jatkorahoitusta koneen kehittämiseen. Konetyyppi jäi prototyyppiasteelle lentokonetehtaan siirtyessä uusien projektien pariin.


title: IVL K.1 Kurki

text: Hansa-sarjan tuotanto päättyi vuoden 1926 alkupuolella, minkä jälkeen lentokonetehdasta vaivasi työpula, jota paikkaamaan ja uusien koulukoneiden lisätarvetta täyttämään hankittiin Caudron C.60 -koulukoneen lisenssivalmistusoikeus, mutta tämän lisäksi tehtaalla ei ollut näköpiirissä muuta työtä kuin Koolhoven F.K.31 -koneiden epävarma lisenssivalmistus. Helpporakenteinen C.60 ei myös työllistänyt tehdasta riittävästi, ja henkilöstöä jouduttiin vähentämään. Asser Järvisen aloitteesta ilmailuvoimien esikunta esitti tammikuussa 1926 lähettää tehtaan pääkonstruktööri Kurt Bergerin kahdeksi kuukaudeksi Ranskaan, Italiaan, Tšekkoslovakiaan ja Saksaan tutustumaan lentokonerakentamisen viimeisimpiin kehityksiin. Matka sai puolustusministeriön hyväksynnän huhtikuussa 1926 ja sitä varten osoitettiin 18 520 markkaa.


title: IVL K.1 Kurki

text: Järvinen jäi johtamaan Caudron-koneiden lisenssivalmistusta ja luovuttamaan viimeisiä Hansoja Bergerin lähtiessä ulkomaille. Järvinen oli kiinnostunut laajentamaan tehtaan toimintaa siviilikoneiden puolelle ja oli päättänyt jo alkuvuodesta 1926 ryhtyä lentokonesuunnittelijaksi, kun hän oli aloittanut Bergerin avustuksella kehittelemään siviili-ilmailun tarpeisiin soveltuvaa nelipaikkaista, halpaa ja monikäyttöistä tyyppiä.Ritaranta 1994, s. 40–41 Berger oli samoihin aikoihin omasta aloitteestaan aloittanut työt kotimaisen Haukka-hävittäjän parissa. Kummastakaan konetyypistä ei ollut projektien käynnistyshetkellä puolustusministeriön toimeksiantoa, vaan niiden kehittelyä tehtiin omalla riskillä.


title: IVL K.1 Kurki

text: Berger palattua ulkomailta elokuussa 1926 hän ja Järvinen ottivat yhteyttä ilmavoimien esikuntaan kirjeellä, jossa he ilmoittivat Suomen ilmapuolustusliiton ja siviilitahojen esittäneen kiinnostusta siviilikäyttöön soveltuvista konetyypeistä. Berger ja Järvinen kertoivat suunnitelleensa konetyypin, joka täyttäisi siviilipuolen harjoitus-, matkailu- ja urheiluilmailulentokoneen tarpeet. Kirjeessä pyydettiin lupaa rakentaa yksi ”Kurki”-nimen saanut kone suunnittelijoiden omaan laskuun. Koneen rakentamisen arvioitiin kestävän 3 500 tuntia ja sen hinnaksi ilman moottoria 55 570 markkaa. Moottoriksi esitettiin 120 hevosvoiman Bristol Luciferiä tai yhtä tehokasta Salmsonia.


title: IVL K.1 Kurki

text: Syyskuussa 1926 esikuntaan toimitettiin Kurjen lujuuslaskelmat ja painoarvio. Tyhjämassaksi ennustettiin 729 kilogrammaa ja lentomassaksi vesikoneena ja neljän hengen miehistöllä 1 100 kilogrammaa. Ilmailuvoimien komentaja jääkärimajuri Väinö Vuori ja esikuntapäällikkö kapteeni Rekola puolsivat Kurjen rakentamista ja ottivat asiassa yhteyttä puolustusministeriöön. Ministeriössä ei kuitenkaan innostuttu hankinnalle esitetyistä perusteluista ja tiedusteltiin, sopisiko Kurki sotilasilmailukäyttöön. Vuori ja Rekola pitivät Kurkea soveltuvana yhteyskonekäyttöön sekä tähystäjien ja ohjaajien harjoituskoneeksi.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurjesta suunniteltiin puu- ja vanerirakenteinen nelipaikkainen lentokone. Koneen rinnakkainistuttavat matkustamo ja ohjaamo olivat täysin avoimet, ja niihin noustiin matkustamon kohdalle sijoitetun kolmion muotoisen oven kautta. Ohjaamo oli varustettu kaksoisohjaimin. Kurki oli yksitasoinen ja sen siipi oli asennettu yläsiipikonfiguraatioon. Ajan tavan mukaisesti kone suunniteltiin toimimaan pyörillä, kellukkeilla ja suksilla. Voimalaitteeksi valittiin 120 hevosvoiman Siemens-Halske Sh 12, joita oli saatu aiemmin hankittua halvalla Saksasta.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurjen tarkennettu kustannusarvio toimitettiin myöhemmin, ja puolustusministeri myönsi lentokonetehtaalle 123 000 markan rahoituksen koneen rakentamista ja moottoria varten tammikuussa 1927. Puu- ja vanerirakenteista prototyyppiä olitiin rakennettu jo jonkin aikaa IVL:n Suomenlinnan tehtaalla, ja se oli tilaushetkellä melkein valmis. Kurki-projekti muuttui tilauspäätöksen myötä tehtaan viralliseksi projektiksi, kun aiemmin se oli ollut Järvisen ja Bergerin ”luvatta” alkuvuodesta 1926 alulle panema tilaustyö.


title: IVL K.1 Kurki

text: Lentokonetehtaan koelentäjä Georg Jäderholm lähti yrittämään Kurjen ensimmäistä koelentoa 20. maaliskuuta 1927. Prototyypistä oli tullut merkittävästi suunniteltua raskaampi, mikä johti nokkapainoisuuden kanssa siihen, ettei Jäderholm saanut nousukiidossa ollutta konetta irtautumaan jään pinnasta normaalein toimenpitein. Kiidon jatkuessa vastaan tuli laivaväylä, jonka yli hän pakotti koneen vetämällä ohjaussauvan täysin taakse. Paluumatkalla Jäderholm lastasi koneen perärunkoon jäälohkareita, jotka paransivat lento-ominaisuuksia jonkin verran. Prototyypillä tehtiin ensimmäisillä lennoilla vain 100–1 000 metrin mittaisia hyppyjä, sillä koneen moottori kävi epävakaasti ja prototyyppi oli edelleen nokkapainoinen. Peräsimen muutostöiden ja moottorin huollon jälkeen Jäderholm pääsi aloittamaan varsinaiset koelennot. Kurjen nousukyky osoittautui suhteellisen hyväksi, vaikka moottorin kierrosluku oli luvattua noin 300 rpm pienempi. Jäderholmin lausuntojen mukaan koneen startti neljän hengen kuormassakin oli lyhyt, mutta kone oli sivusuunnassa epävakaa. Syyksi hän epäili lyhyttä runkoa. Kone kärsi ”dutch roll” -ilmiönä tunnetusta suunta-kallistusheilahtelusta, vaikka sen raskaita ja alkuun tehottomia siivekkeitä oli parannettu. Jäderholm lensi Kurjen 6. huhtikuuta 1927 Suomenlinnasta Santahaminaan, missä sen suksilaskutelineiden tilalle vaihdettiin pyörätelineet.


title: IVL K.1 Kurki

text: Jäderholm piti näkyvyyttä riittävänä ja suoritti koneella huhtikuussa 1927 nopeuskokeen, jossa suurimmaksi nopeudeksi laskettiin 167 kilometriä tunnissa. Nopeusarviota korjattiin myöhemmin arvoon 141,5 km/h. Korjattu sakkausnopeusarvo oli 93,5 km/h ja teoreettinen lakikorkeus 2 950 metriä. Huhtikuussa yritettiin myös nousukoetta, joka jouduttiin keskeyttämään moottorin ylikuumennuttua. Lento jäi kokonaisuudessaan puolen tunnin mittaiseksi, eikä sillä saavutettu lentokorkeus ole tiedossa.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurki asennettiin kellukkeille jäiden lähdettyä toukokuussa 1927. Ensimmäiset lentoonlähtöyritykset epäonnistuivat, vaikka koneessa oli ohjaajan lisäksi vain puoli tankillista polttoainetta ja 50 kilogrammaa hiekkaa balanssimassana. Epäonnistuneiden nousuyritysten taustalla oli koneen voimakas kampeaminen vasemmalle, mikä taas oli seurausta heikkotehoisesta sivuperäsimestä. Kuormaa vähennettiin 30 kg, ja Jäderholm onnistui tarkasti vastatuuleen kiihdyttäen saamaan koneen irti vedestä ja ilmaan. Moottori tosin kuumeni startissa, ja sen kierrokset putosivat hieman lentoonlähdön jälkeen. Koelentäjä Jäderholm pyrki jäähdyttämään moottoria pudottamalla sen kierroksia ja pääsi lopulta riittävään korkeuteen lento-ominaisuuksien testaamiseksi, joita hän piti hyvin samankaltaisina kuin maakoneella. Kellukkeilla tehdyillä koelennoilla oli mukana vain yksi matkustaja, minkä taustalla saattoivat olla koneen vesiltä operoinnissa vastaan tulleet lentoonlähtövaikeudet.


title: IVL K.1 Kurki

text: Starttivaikeuksien syyksi Jäderholm epäili heikkotehoisen moottorin, lyhyen rungon ja tason korkean sijainnin yhdistelmää. Jäderholm ei pitänyt konetyyppiä merikelpoisena ja lopetti koelennot 55 lennon jälkeen syyskuussa 1927. Koneen viimeinen lento tehtiin 12. syyskuuta 1927, jolloin sillä oli lennetty kaikkiaan 13 tuntia ja 19 minuuttia. Kurki ei saanut lyhyen käyttöhistoriansa aikana ilmavoimien konetunnusta. Jäderholm totesi tylysti tehtaan johtajalle osoittamassa kirjeessään: ”loppukäsitykseni koneesta on että se tässä asussa ollen on vailla käytännöllistä merkitystä.”


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurjen kehitys jätettiin koelentojen päätyttyä, mutta puolustusvoimien teknillinen osasto lähti heti lentojen päätyttyä peräämään rahojensa käyttöä. Osasto esitti kysymyksiä konetyypin teknillisen epäonnistumisen taustoista ja totesi koneeseen käytetyn kaikkiaan 203 360 markkaa osoitetun 123 000 markan sijasta. Puolutusministeriö vaati pikaista selvitystä siitä, kenen luvalla ja vastuulla osoitetun budjetin ylitys oli tapahtunut.


title: IVL K.1 Kurki

text: Järvisen ja tehtaan konttoripäällikkö Sylvianin vastineessa arvioitiin tehtaan kustannusten kohonneen ja Kurjen vaatineen lähes kolminkertaisen työmäärän alkuperäiseen arvioon nähden. Vastineessa korostettiin myös valitun Siemens Halske Sh 12 -moottorin tehottomuutta, mutta tehdas luopui esityksestään hankkia Kurkeen Lucifer-moottori, joka tuomittiin myöhemmin myös alitehoiseksi. Maakonekäytössä Kurjessa oli suunnittelija Järvisen mukaan vain yksi virhe, suuntaohjauksen herkkyys, jonka hän esitti korjattavaksi pyrstön pidennyksellä, minkä jälkeen hänen mukaansa Kurki olisi ollut ”täysin onnistunut maa- ja talvilentokone kahden matkustajan kuljettamiseen”. Hän arvioi tyypin soveltuvan tällöin myös ilmavoimien käyttöön.


title: IVL K.1 Kurki

text: Järvinen esitti, että tehtaan tehtäväksi annettaisiin rakentaa uusi runko vanhan rungon raudoituksia ja muita soveltuvia osia hyödyntäen. Tähän esitettiin 20 000 markan määrärahaa, jota ei tosin myönnetty. Järvinen ja Berger siirtyivät tämän jälkeen uusien projektien pariin.


title: IVL K.1 Kurki

text: Kurki päätyi koelentojen päätyttyä Vesivehmaan lentokentälle Päijät-Hämeen ilmailumuseoon, jossa sitä säilytettiin vuonna 2010 entisöimättömänä.


title: Harald II

text: Harald II (n. 994–1018) oli Tanskan kuningas vuosina 1014–1018. Hän oli Sven Haaraparran vanhin poika ja hallitsi Tanskaa isänsä sijaisena tämän ollessa sotaretkellä Ethelred II Neuvotonta vastaan Englannissa. Sven Haaraparran kuoltua 1014 Haraldista tuli Tanskan kuningas, kun taas hänen veljestään Knuutista tuli Englannin kuningas. Haraldin kuoltua Knuutista tuli myös Tanskan kuningas.


title: Rattus (yhtye)

text: Rattus on vuonna 1978 perustettu vilppulalainen punk-yhtye. Kotimaan lisäksi yhtye on keikkaillut useasti myös ulkomailla, jossa yhtye saavutti kulttimainetta HC-punkpiireissä Vuonna 1988 lopettanut yhtye koottiin uudelleen 2000-luvun alussa.


title: Rattus (yhtye)

text: Jarkko Marjamäki (Jake) ja Veli-Pekka Hyvärinen (Vellu) perustivat Rattuksen vuonna 1978. Alkuun yhtye soitti englanninkielisiä covereita omaksi huvikseen. Jaken veli Tomi Marjamäki (Tomppa) liittyi bändiin muutama viikko myöhemmin. Nimi Rattus otettiin The Stranglers -yhtyeen "Rattus Norvegicus" -debyyttialbumista.


title: Rattus (yhtye)

text: Vuonna 1980 ilmestyi Rattuksen ensimmäinen seitsemäntuumainen single, "Khomeini rock", jota painettiin 200 kappaletta. Levyn julkaisi oma levymerkki, Hilipili records. B-puolen kappaleena oli "Muotipunk".


title: Rattus (yhtye)

text: Seuraava levytys tapahtui vuoden 1981 alussa. "Fucking disco" -EP:n julkaisi jälleen oma Hilipili records ja siitä otettiin kaksi painosta, yhteensä 300 kappaletta. 50 kappaletta meni Englantiin myyntiin.


title: Rattus (yhtye)

text: Seuraavat neljä levytystä julkaisi oikea levy-yhtiö eli tamperelainen Poko Rekords. Vuonna 1981 Poko Rekords julkaisi 12" EP:n "Rattus on rautaa". Vuonna 1982 julkaistiin 7":n EP "Rajoitettu ydinsota", jonka myös brasilialainen ja ranskalainen levy-yhtiö julkaisivat. Vuonna 1983 julkaisun sai 12" mini-LP "WC räjähtää". Kyseisen levyn sekä sitä seuraavan 12" mini-LP:n "Uskonto on vaara" (1984) kansitaiteesta vastasi Pushead-niminen yhdysvaltalainen taiteilija, joka myöhemmin on kunnostautunut muun muassa Metallican ynnä muiden yhtyeiden kansitaiteilijana. Pokolle tehdyt neljä levytystä (kaksi 7"-singleä ja kaksi 12"-singleä) julkaistiin vuonna 1993 CD:llä: "Levytykset 1981-1984". Ikään kuin ilmentämässä Rattuksen vaikutusta kansainvälisesti on CD:ssä Sepultura-yhtyeen Max Cavaleran omistuskirjoitus. Rattus oli hyvin suosittu Etelä-Amerikan HC-punk-piireissä ja myös Pohjois-Amerikassa mainetta tuli, väitetäänpä Metallican yhtyettä ylistäneen. Vuonna 1984 yhdysvaltalainen Rat Cage Records julkaisi Yhdysvalloissa ja Englannissa Eero Peltosen studiolla, Jämsässä, äänitetyn kokoelman, joka sai nimekseen yksinkertaisesti Rattus. Sveitsiläinen Chainsaw Records on julkaissut levyn uudelleen vuonna 2003.


title: Rattus (yhtye)

text:
Lokakuussa 1981 Rattus kiersi Suomea englantilaisen punklegenda The Exploitedin kanssa.
Vuonna 1983 alkoi Rattus etsiä laulajaa Jaken halutessa keskittyä kitaran soittoon yhtyeessä. Alkuun harjoituksissa kävi keuruulainen Astro Lihjamo, mutta hommasta ei Lihjamon omin sanoin tullut oikein mitään. Yhteistyö poiki yhden kappaleen eli "Rumia ruumiita", joka on merkitty kokonaan Lihjamon nimiin. Lihjamon hardcore punk-yhtye Hiljainen Kevät levytti kappaleen vuonna 2001 "Raippatanhut"-CD-EP:lleen.


title: Rattus (yhtye)

text: Laulajaksi valikoitui bändin roudarina alusta alkaen toiminut Anssi Nieminen eli "Annikki". Vuonna 1983 Rattus soitti ensimmäisen ulkomaankeikkansa Tanskan Aarhusissa. Kevään 1984 Euroopankiertue kattoi jo Ruotsin, Saksan, Italian, Jugoslavian, Tanskan ja Englannin.


title: Rattus (yhtye)

text: Vuonna 1984 Rattus äänitti "Ihmiset on sairaita" -EP:n, jonka Poko Rekordsin piti julkaista. Punk ei kuitenkaan myynyt yhtiön mielestä tarpeeksi ja lopulta vuonna 1985 EP:n julkaisi uusi Ann & Archie -levymerkki. Lisäksi EP sisältyy "Uskonto on vaara" -LP:n Brasilia-painokseen.


title: Rattus (yhtye)

text: Rattus alkoi muuttua noihin aikoihin enemmän metallimusiikiksi ja vaikutteina olivat muun muassa Venom, Slayer ja Metallica. Vuonna 1986 Annikki väistyi laulajan tehtävästä ja Jake siirtyi hänen tilalleen. "Stolen life" -albumi ei innostanut levy-yhtiö Dekadenzia, mutta albumi julkaistiin myöhemmin Ranskassa ja Brasiliassa.


title: Rattus (yhtye)

text: Joulukuussa 1986 yhtyeeseen liittyi toiseksi kitaristiksi Kari. Yhtyeen vuonna 1987 Tanskassa ja Ruotsissa tekemät keikat olivat pettymyksiä, metallinen linja ei purrut ja yleisö halusi vanhaa materiaalia. Vuonna 1988 yhtye julkaisi seitsemäntuumaisen "Win or die" -singlen. B-puolen kappaleena oli "I'm gonna kill you (mentally)". Rattus teki tuolla erää viimeiset konserttinsa helmikuussa 1988 Jyväskylässä.


title: Rattus (yhtye)

text: Vuonna 2000 suomalainen Fight-records ja vuonna 2001 brasilialainen Bombardeio-yhtiö julkaisivat Rattuksen tribuuttilevyn, jossa kansainvälinen ryhmä yhtyeitä muun muassa Japanista, Brasiliasta, Saksasta, Englannista, Italiasta, Ranskasta ja Suomesta coveroivat Rattuksen tuotantoa.


title: Rattus (yhtye)

text: Rattus aktivoitui uudelleen vuonna 2001 Vantaan Vernissassa. Kokoonpano oli alkuperäinen trio vahvistettuna osan keikasta Annikilla. Vuonna 2002 yhtye esiintyi Ämy-festivaalilla Hämeenlinnassa ynnä muilla satunnaisilla pistokeikoilla. Syksyllä 2003 Rattus teki lyhyen pohjois-Saksan kiertueen. Tuon kiertueen jälkeen yhtye palasi alkuperäiseen trio-kokoonpanoon.


title: Rattus (yhtye)

text: Keväällä 2004 Rattus oli lyhyellä Norjan retkellä sekä samana syksynä 14 keikan Yhdysvaltojen itärannikon kiertueella. Kevään 2005 kiertue ulottui puolestaan Etelä-Saksaan, Sveitsiin, Ranskaan sekä Hollantiin.


title: Rattus (yhtye)

text: Yhtyeeltä ilmestyi 23. marraskuuta 2005 Poko Rekordsin kautta paluualbumi "Rattus".


title: Rattus (yhtye)

text: Toukokuussa 2007 Rattus äänitti Sundi Coop -studiolla Tuomo Valtosen johdolla "Uudet piikit" -albumin, jonka Poko Rekords julkaisi lokakuussa yhtyeen palattua kolmen viikkoa kestäneeltä ja 12 keikkaa käsittäneeltä Brasilian kiertueelta. Syksyllä 2007 malesialainen levy-yhtiö Black Konflik Records julkaisi myös 30-vuotiskokoelman. Levy sisältää lähinnä keikkataltiointeja 1979-2006 väliseltä ajalta. 2008 yhtye esiintyi muun muassa Tšekin Pardubicessä Obscene Society -festivaalilla. Loppuvuodesta Saksalainen Rat Massacre Records uudelleen julkaisi Rattuksen kaksi ensimmäistä levyä: Khomeini-rock ja Fucking Disco -ep. Vuoden 2009 alussa yhdysvaltalainen Psycho Wolf Records julkaisi Yhdysvaltojen itärannikon kiertueen aikana newjerseylaisella W.F.M.U.-radioasemalla tallennetun "Rattus Invandes the USA" -nimeä kantavan 7" vinyylin.


title: Rattus (yhtye)

text: Alkutalvesta 2009 Rattus esiintyi lämmittelijänä The Stranglersin Suomen keikoilla. Kesällä yhtye esiintyi muun muassa Kroatian Pulassa Monteparadiso-festivaalilla.


title: Rattus (yhtye)

text: Syksyllä 2010 yhtye teki kahdeksan keikkaa käsittäneen Meksikon kiertueen.


title: Rattus (yhtye)

text: Syksyllä 2011 yhtye soitti viimeisen keikkansa alkuperäiskokoonpanolla Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Jake Marjamäen jäätyä yhtyeestä pois otti hänen paikkansa Jouni Rantanen. Ensimmäisen keikkansa uudella kokoonpanolla yhtye soitti Mäntässä 29.10.2011.


title: Rattus (yhtye)

text: Kesällä 2012 yhtye esiintyi Kroatiassa, Serbiassa ja Tšekissä. Syksyllä oli vuorossa USA:n länsirannikon kiertue käsittäen Kalifornian, Nevadan, Oregonin ja Washingtonin osavaltiot. Kiertueen yhteydessä Las Vegasilainen Ecophagy Records julkaisi "Kuningas-ep:n". Kiertueelta palattua yhtye vieraili "September to Dismember - festivaalilla" Italian Bolognassa. Rattuksen tuorein täyspitkä "Turta" (2013) on Suomalaisen Svart Recordsin julkaisema ja levy otettu vastaan hyvin niin fanien kuin median keskuudessa.


title: Rattus (yhtye)

text: Syksyllä 2013 Rattus teki 13 keikkaa käsittäneen Brasilian kiertueen. 2014 vuorossa oli ensimmäinen kiertue Venäjällä sekä vierailut Englannissa, Puolassa ja Ruotsissa.


title: Rattus (yhtye)

text: 2015 Rattus vieraili festivaalikeikoilla Tšekissä ja Belgiassa. Syksyllä oli vuorossa 11 keikan kiertue Meksikossa. Samassa yhteydessä yhtyeen viimeisin albumi "Turta" julkaistiin Meksikossa.


title: Martinsyde F.4 Buzzard

text: Martinsyde F.4 Buzzard oli ensimmäisen maailmansodan lopun englantilainen hävittäjälentokone.


title: Martinsyde F.4 Buzzard

text: Koneen suunnittelivat H. Martin ja G. H. Handasyde perustuen R.G.-hävittäjään ja siitä kehitettyyn F.2-prototyyppiin. Toimivan prototyypin F.3:n ensilento tapahtui syyskuussa 1917. Siitä kehitetyn F.4:n sarjavalmistus alkoi keväällä 1918. Kaikkiaan 333 konetta valmistui, joista yksikään ei ehtinyt mukaan ensimmäiseen maailmansotaan. Tarkoitus oli ollut valmistaa yli 2 000 konetta myös muissa tehtaissa. Martinsyde-yhtiö meni konkurssiin 1921. Vuoteen 1930 asti koneita myi ylijäämäkauppias Aircraft Disposal Company. Koneiden ostajia olivat muun muassa Irlanti, Latvia, Portugali, Espanja, Japani ja Suomi.


title: Martinsyde F.4 Buzzard

text: Suomen ilmavoimat hankki yhden koneen vertailukäyttöön tunnuksella 8E 1 (myöhemmin MA-23) huhtikuussa 1923. Vuonna 1927 ostettiin 14 lisäkonetta, tunnuksilla MA-24–MA-37. Koneet palvelivat aluksi Maalentoeskadeerissa Utissa ja vuodesta 1929 lähtien Ilmailukoulussa Kauhavalla. Niitä käytettiin vuoteen 1939 asti. Keski-Suomen ilmailumuseossa on entisöitynä näytteillä MA-24, joka on tyypin ainoa säilynyt yksilö koko maailmassa.


title: Sr1

text: Sr1 on Valtionrautateiden tilaaman, vuosina 1973–1996 valmistetun raskaan sähköveturisarjan sarjatunnus. Ensimmäiset Sr1-veturit tilattiin vuonna 1973 neuvostoliittolaiselta Novotšerkasskin veturitehtaalta, joka valmisti vetureita 110 kappaletta ja ennen niitä yhden prototyypin. Ensimmäinen Sr1-veturi, 3001, saapui Suomeen 4. syyskuuta 1973. Sr1-sarja on yksi VR:n kolmesta sähköveturisarjasta ja edelleen käytössä sekä matkustaja- että tavarajunissa. Kaikkien alkuvaikeuksien jälkeen Sr1 on osoittautunut erittäin luotettavaksi veturiksi.


title: Sr1

text: Syksyllä 1970 Valtionrautatiet tilasi monivaiheisten poliittisten päätöksien ja tarjouskilpailun jälkeen 27 sähköveturia neuvostoliittolaiselta V/O Energomašeksportilta () Riihimäki–Tampere–Seinäjoki-rataosan sähköliikennettä varten. Veturit valmistettiin Novotšerkasskin veturitehtaalla Valtionrautateiden toiveiden perusteella. Suomalainen Oy Strömberg Ab suunnitteli ja valmisti muun muassa veturin tehonsäätö- ja ohjauselektroniikan. Muita suomalaisia alihankkijoita olivat Oy Koneisto Ab ja Oy Kontram Ab. Vetureissa oli Škodan telit, koska Neuvostoliito hankki tuohon aikaan nopeat matkustajajunien sähköveturit Tsekkoslovakiasta, eikä valmistanut sellaisia itse. Paineilmalaitteet olivat saksalaisia, muun tekniikan ollessa pääosin venäläistä. Veturityyppi tunnettiin valmistajan nimellä VL40.


title: Sr1

text: VL40-veturista rakennettiin yksi koekappale, jota testikäytettiin ympyränmuotoisella testiradalla muutaman vaunun kanssa. Sen pakkaskestävyyttä testattiin jopa alle −60 celsiusasteen lämpötilassa. Testikappale sai tunnuksen Sr1 3000. VR:llä ensimmäinen 27 veturin sarja sai sarjatunnuksen Sr1 ja numerot 3001–3027. Kaikki 27 veturia toimitettiin vuosina 1973–1975, ja ne olivat Valtionrautateiden ensimmäiset sähköveturit. Ensimmäiset kuusi veturia (3001–3006) muodostivat koesarjan, jonka koeajoihin oli varattu aikaa syksyyn 1974 asti.


title: Sr1

text: Kuitenkin jo 1973 tehtiin lisätilaus kymmenestä veturista. Tämän jälkeen vetureita tilattiin neljässä erässä lisää vuosina 1975–1982. Alkuvaiheessa Sr1-veturit tuotiin määräaikaishuoltoon Masalan ratapihalla sijainneelle veturihallille. Ensimmäiset 15 kuljettajaa Sr1-sarjaan koulutettiin Neuvostoliitossa keväällä 1973. Viimeiset Sr1-sarjan veturit valmistuivat Novotšerkasskin tehtaalta vuonna 1985. Kaikkiaan vetureita valmistettiin Neuvostoliitossa 110 kappaletta.


title: Sr1

text: Sr1-sarjan ensimmäinen väritys oli punakeltainen, ja se ehti olla vetureissa 3001–3039. Punainen oli hallitseva väri, ja keulassa oli vain vähän keltaista huomioväritystä. Loppuihin vetureihin 3040–3110 maalattiin sävyiltään vastaava väritys, jossa kuitenkin keltaisen huomiovärityksen määrää oli lisätty. Tämä uudempi punakeltainen väritys maalattiin kaikkiin vetureihin vuoteen 1986 mennessä.


title: Sr1

text: Myöhemmän punavalkoisen värityksen koekappaleina toimivat veturit 3013, 3017 ja 3054, jotka maalattiin koemielessä IC-väreihin vuonna 1987. Tämän värityksen prototyyppi erosi hieman lopullisesta versiosta, joka maalattiin vuodesta 1988 alkaen kaikkiin Sr1-vetureihin. 2010-luvulla vetureita on alettu maalata vihreään sävyyn laajennettujen huoltojen yhteydessä VR Hyvinkään konepajalla. Ensimmäisenä uuden värityksen sai veturi 3037, joka valmistui vuoden 2010 kesä–heinäkuun vaihteessa.


title: Sr1

text: Ensimmäiset Sr1-veturit pantiin syksyllä 1973 henkilöliikenteeseen välille Helsinki–Riihimäki. Jo vuonna 1974 niiden käyttöalue laajeni sähköistyksen myötä Toijalaan ja vuonna 1975 Seinäjoelle. 1977 Sr1-sarjan veturit siirtyivät palvelemaan Itä-Suomea, kun sähköistetty osuus Riihimäeltä Kouvolaan avattiin. Sittemmin Sr1-sarja on ollut käytössä lähes kaikilla sähköistetyillä rataosilla lukuun ottamatta Huopalahti–Vantaankoski-rataa ja sen jatketta Kehärataa. Niitä on käytetty paljon sekä henkilö- että tavaraliikenteessä ja tilapäisesti myös vaihtotöissä. 1990-luvulta alkaen Sr2-veturit ovat syrjäyttäneet Sr1-vetureita kaikkein nopeimmista henkilöjunavuoroista ja raskaimmista tavarajunista.


title: Sr1

text: Vuonna 1989 junaonnettomuudessa Riihimäellä osallisena ollut Sr1 3003 vaurioitui niin huonoon kuntoon, että se aiottiin aluksi hylätä. Veturi päätettiin kuitenkin kunnostaa, ja niinpä Neuvostoliitosta tilattiin sitä varten yksi uusi kori sekä toinen kori varalle. VR Hyvinkään konepajalla käytännössä uudelleen rakennettu veturi säilytti vanhan numeronsa ja palasi liikenteeseen.


title: Sr1

text: Vuonna 1993 VR Hyvinkään konepaja valmisti varalle jätetystä ylimääräisestä Sr1:n korista runsaan varaosavaraston avulla yhden Sr1-veturin. Se sai numeron 3111 ja kylkiinsä konepajan valmistajalaatat. Novotšerkasskin tehtaan koeveturina ollut Sr1 3000 ostettiin VR:lle vuonna 1994. Veturi oli tuolloin hyvin karussa kunnossa, ja siitä löydettiin jopa luodinreikiä. Perusteellisten VR Hyvinkään konepajan suorittamien uudistustöiden jälkeen veturi valmistui vuonna 1996 numerolle 3112.


title: Sr1

text: Sr1-veturi on kaksiohjaamoinen ja neliakselinen teliveturi, jonka jousitetun kehtorakenteen päällä lepäävä kori on itsekantava. Kaikki veturit on varustettu kaksinajolaittein, ja SA-3-automaattikytkimet niihin asennettiin 1980- ja 1990-luvulla. Veturissa on kaksi virroitinta, yksi kummassakin päässä. Vain toista, yleensä kulkusuuntaan nähden takimmaista, pidetään ylhäällä ajon aikana. Kaksinajossa on nopeissa junissa käytössä etummaisen veturin etummainen ja takimmaisen veturin takimmainen virroitin. Sr1-vetureiden toisesta päästä löytyy ainoana suomalaisena veturisarjana pisuaari.


title: Sr1

text: Veturin keskelle on sijoitettu 5 770 kilovolttiampeerin päämuuntaja, jonka toisiopuolen kuusi käämiä on kytketty kolmen ryhmissä kahteen tasasuuntaajaan. Kumpikin tasasuuntaaja syöttää virtaa kahdelle rinnan kytketylle ajomoottorille. Lisäksi toisiopuolelta saadaan 800 kVA ja 1 500 volttia junan lämmitystä varten. Pääsiltojen tyristoriohjauksen ansiosta veturin tehonsäätö on portaaton.


title: Sr1

text: Suurin sallittu junapaino vetureille oli aluksi yhdellä veturilla 1 300 tonnia ja kaksinvedossa 2 700 tonnia, mutta nykyään veturin yleiseksi junapainoksi on vakiintunut 2 000 tonnia. Veturit oli suunniteltu niin, että niissä oli varaus 160 km/h:n nopeudelle. Tätä nopeutta oli kokeiltu voimansiirron hammasvälityksiä muuttamalla jo 1980-luvulla vetureissa 3040 ja 3041, ja sarjan viimeisissä vetureissa 3098–3112 nopeus oli jo tehtaalla nostettu 160 km/h:iin. Vuodesta 2003 alkaen näiden vetureiden nopeutta pudotettiin takaisin 140 km/h:iin. Syinä nopeuden pudotukseen olivat pidemmistä välityksistä johtunut heikompi vetovoima sekä nopeamman Sr2-sarjan yleistyminen. Viimeiseksi 160 km/h:n nopeuden sallivilla teleillä varustetuksi veturiksi jäi 3107, jossa sellaiset olivat vielä heinäkuussa 2006.


title: Sr1

text: Sr1-sarjasta on käytetty muun muassa lempinimiä ”Siperian susi”, ”Kaalihäkki” ja ”Sähköryssä”.


title: Sr1

text: Valmistuessaan vetureiden ohjaamo-olosuhteet olivat neuvostoliittolaiseen tapaan varsin karut, ja joidenkin hallintalaitteiden sijoituksessa oli toivomisen varaa. Muun muassa ajovalojen himmennyskytkin oli alun perin niin korkealla, että kuljettajan piti aina nousta penkiltään käyttääkseen sitä. Lisäksi istuimet olivat epämukavat, ohjaamo oli meluisa ja lämmityslaitteella oli mahdotonta säätää ohjaamon lämpötilaa sopivaksi. Niinpä varsin nopeasti niihin tehtiin työolosuhteita parantavia muutoksia ja jotkin hallintalaitteet sijoitettiin ergonomisesti parempaan paikkaan. Suurempi ohjaamosaneeraus kaikille vetureille tehtiin vuosina 1998–2003. Sen yhteydessä veturiin asennettiin kaksoisvalonheittimet ja ohjaamoon ilmastointilaite.


title: Sr1

text: Myös teknisellä puolella on tehty runsaasti muutoksia. Ensimmäinen suurempi muutos oli tasasuuntaajien puolijohteiden nykyaikaistaminen, jonka yhteydessä niiden määrää voitiin pienentää neljäsosaan alkuperäisestä. Viimeisiin vetureihin jo tehtaalla asennetut paineilman kuivaajat on sittemmin asennettu kaikkiin vetureihin. Alun perin veturit varustettiin neuvostovalmisteisilla 40 kilowatin tuuletinmoottoreilla, jotka toimivat aina täydellä teholla, mutta myöhemmin ne vaihdettiin Strömbergin valmistamiin 25 kilowatin kaksinopeuksisiin moottoreihin.