title: Siouxsie and the Banshees

text: Kitaristi John McKayn ja rumpali Kenny Morrisin erottua yhtyeestä kesken Britannian kiertueen Aberdeenissa, yhtyeeseen liittyi lämmittelybändinä toimineessa The Curessa kitaraa soittanut Robert Smith ja aikaisemmin The Slits-, Big in Japan- ja Spitfire Boys -yhtyeissä rumpuja soittanut Budgie (oik. Pete Clarke), joka toi yhtyeen soundimaailmaan uutta, Captain Beefheartin rytmisestä kikkailusta ammentavaa syvyyttä. Yhtye soitti myöhemmin samalla kokoonpanolla vuodesta 1982 vuoteen 1984.


title: Siouxsie and the Banshees

text: Kokoonpano: Siouxsie Sioux (laulu), Steven Severin (basso), John McGeoch (kitara), Budgie (rummut)


title: Siouxsie and the Banshees

text: Magazinessa soittaneen skottilaissyntyisen, maaliskuussa 2004 menehtyneen John McGeochin selustama yhtyeen kokoonpano on se, jonka myötä yhtye miellettiin goottirockin varhaisiksi airuiksi. Lähes sadasta sessiokitaristista valittu McGeoch muutti yhtyeen soundin myös täysin uuteen suuntaan, ilmavaksi artpopiksi, jossa McKayn runnovien ja usein riitasointuisten riffien sijaan nousi pääosaan vahvalla flanger-efektillä väritetty kitarointi, josta yhtyeen vuonna 1980 julkaistu joulusingle ”Israel” antaa ehkä parhaan kuvan.


title: Siouxsie and the Banshees

text: "Kaleidoscope"-levyllään yhtye syventyi enimmäkseen musiikillisiin kokeiluihin ja kikkailuihin, vaikka levyn ensimmäinen single ”Happy House” antoikin hyvää kuvaa tulevasta. Uransa yhtye sementoi kuitenkin 1981 ilmestyneellä "Juju"-albumilla, jossa se yhdisti niin psykedeliarockia kuin väkevänä eteenpäin runnovaa vaihtoehtopoppia. Modernin ajan taikauskosta tilittävä "Juju" on ennen kaikkea konseptilevy, mutta samalla myös ehjä kokonaisuus, jonka lauluista niin ”Spellbound” kuin karkean kaunis ”Night Shift” voidaan yhä laskea uuden aallon klassikoiksi.


title: Siouxsie and the Banshees

text: Raskaasti vuonna 1981 keikkaillut kokoonpano haki jo seuraavalla levyllään uusia tuulia, ja John McGeoch kommentoikin tulevia äänityksiä keväällä 1982 ”"Jujun" ja "Kaleidoscopen" avioliittona”. Toukokuussa 1982 yhtye soitti Skandinavian kiertueensa ohessa kolme keikkaa myös Suomessa: Helsingin Tavastialla, Turun Konserttitalossa ja Vaasan Kauppaoppilaitoksessa. Hieman ennen syksyn 1982 "A Kiss in the Dreamhouse" -kiertuetta kitaristi John McGeoch sai kiertueen Espanjan lämmittelykeikoilla hermoromahduksen, ja hänet paikattiin kiertueella jälleen kerran The Curen Robert Smithillä.


title: Siouxsie and the Banshees

text: Kokoonpano: Siouxsie Sioux (laulu), Steven Severin (basso), Robert Smith (kitara), Budgie (rummut)


title: Siouxsie and the Banshees

text: Kokoonpano: Siouxsie Sioux (laulu), Steven Severin (basso), John Valentine Carruthers (kitara), Budgie (rummut)


title: Siouxsie and the Banshees

text: Kokoonpano: Siouxsie Sioux (laulu), Steven Severin (basso), Jon Klein (kitara), Budgie (rummut)


title: Siouxsie and the Banshees

text: Kokoonpano: Siouxsie Sioux (laulu), Steven Severin (basso), Knox Chandler (kitara), Budgie (rummut)


title: Pelle Lindbergh

text: Göran Per-Eric ”Pelle” Lindbergh (24. toukokuuta 1959 – 11. marraskuuta 1985) oli ruotsalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Pelle Lindbergh

text: Philadelphia Flyers varasi Lindberghin NHL-liigaan 1979 varaustilaisuuden toisella kierroksella numerolla 35. Hän nousi kuuluisuuteen oltuaan Ruotsin maajoukkueen maalivahtina olympiapronssia voittaneessa joukkueessa 1980 talviolympialaisissa. Olympiaturnauksen jälkeen hän siirtyi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan Maine Mariners -joukkueeseen, joka pelasi AHL:ssä. NHL:ään Lindbergh nousi kaudella 1981–1982. Seuraavan kauden jälkeen hänet nimitettiin tulokastähdistökentälliseen. Kaudella 1984–1985 hän keräsi 40 voittoa, mikä oli maalivahdeista eniten. Hänet palkittiin kauden jälkeen parhaana maalivahtina Vezina Trophyllä sekä nimitettiin tähdistökentälliseen.


title: Pelle Lindbergh

text: Lindbergh kuoli auto-onnettomuudessa marraskuussa 1985. Hän suistui Porsche 930 -autollaan jyrkässä kaarteessa päin kiviseinää lähes 130 kilometrin tuntinopeudella ja menehtyi saamiinsa aivo- ja selkäydinvammoihin muutamaa tuntia myöhemmin sairaalassa. Ennen onnettomuutta Lindbergh oli nauttinut alkoholia ja hänen verensä alkoholipitoisuudeksi todettiin 2,4 promillea. Lindberghin kyydissä olleet kaksi matkustajaa saivat vakavia vammoja, mutta selvisivät hengissä. Lindbergh on haudattu Skogskyrkogårdenin hautausmaalle Tukholmaan.


title: Pelle Lindbergh

text: Lindberghin kuolemaa edeltäneenä päivänä Philadelphia Flyers oli pelannut kotijäällään voitokkaan ottelun Boston Bruinsia vastaan maalein 5–3. Voitto oli ollut Philadelphia Flyersille kymmenes peräkkäinen. Philadelphia Flyers ei ole virallisesti jäädyttänyt Lindberghin pelinumeroa, mutta yksikään pelaaja ei ole käyttänyt Lindberghin numeroa hänen kuolemansa jälkeen.


title: Le Havre AC

text: Le Havre AC on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1894 luoteisranskalaisessa Le Havressa. Se on yksi Ranskan vanhimpia jalkapalloseuroja, mutta huomattavaa menestystä se ei ole yhtä cup-mestaruutta lukuun ottamatta saavuttanut.


title: Le Havre AC

text: Kaudella 2007–2008 seura voitti yllättäen Ligue 2:n ja nousi kauden päätteeksi pääsarjatasolle. Visiitti pääsarjatasolla jäi kuitenkin lyhyeksi ja sarjajumbo putosi kauden 2008–2009 päätteeksi takaisin Ligue 2:een.


title: Jens Arne Svartedal

text: Jens Arne Svartedal (s. 14. helmikuuta 1976) on norjalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.


title: Jens Arne Svartedal

text: Svartedal on pärjännyt erityisesti sprinttihiihdossa. Hän on voittanut 12 maailmancupin henkilökohtaista osakilpailua, joista 11 sprinttikilpailuja. 5. helmikuuta 2006 hän voitti Davosissa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan osakilpailun. Kaudella 2006–2007 hän voitti sprintticupin ja oli kokonaiskilpailussa kahdeksas. Kaudella 2005–2006 hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa toinen.


title: Jens Arne Svartedal

text: 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa Svartedal oli sprintissä 11:s ja 15 kilometrin perinteisellä 15:s. 2006 Torinon olympiakisoista hän saavutti yhdessä Tor Arne Hetlandin kanssa sprintin parikilpailussa hopeaa. Vuoden 2007 Sapporon MM-hiihdoissa Svartedal voitti sprintin maailmanmestaruuden perinteisellä tyylillä.


title: Jens Arne Svartedal

text: Svartedal lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.


title: SM Caen

text: SM Caen on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1897. Sen koko nimi on "Stade Malherbe Caen Calvados Basse-Normandie".


title: Vladimir Myškin

text: Vladimir Myškin (ven. "Владимир Семенович Мышкин", s. 19. kesäkuuta 1955 Kirovo-Tšepetsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkomaalivahti.


title: Vladimir Myškin

text: Myškin toimi 1970- ja 1980-luvuilla Vladislav Tretjakin varamaalivahtina Neuvostoliiton maajoukkueessa. Hän oli kuitenkin maalivahtina Neuvostoliiton voittaessa NHL:n tähdistöjoukkueen Challenge Cupissa 1979. 1980 talviolympialaisten ratkaisevassa ottelussa Yhdysvaltoja vastaan Myškin vaihdettiin kentälle Tretjakin päästettyä kaksi maalia. Kolmannessa erässä hän kuitenkin päästi molemmat maalia kohti ammutut laukaukset ja Yhdysvallat voitti ottelun ja lopulta olympiakultaa. Neuvostoliitto sai turnauksessa hopeaa. Myškin oli myös 1984 olympiavoiton ottaneessa joukkueessa. Myškin on kuusinkertainen Maailman ja Euroopan mestari 1979, 1981-83, 1989,1990. Myškin voitti Canadacupin Neuvostoliiton maajoukkueessa 1981.


title: Vladimir Myškin

text: Seuraurallaan Myškin edusti 1978–1980 Krylja Sovetovia ja 1980–1990 Moskovan Dynamoa. Viimeisen kautensa 1990–1991 hän pelasi Rauman Lukon paidassa.


title: Vladimir Myškin

text: Pelaajauransa jälkeen hän toimi maalivahtivalmentajana Dynamo Moskovassa, HC Davosissa, EV Zugissa, ZSKA Moskovassa, Vitjatz Chekhovissa sekä Venäjän nuorisomaajoukkueissa aina vuoteen 2014 asti.


title: Arthur Pap

text: Arthur Pap (1921–1959) oli analyyttiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Pap keksi nimityksen ”analyyttinen filosofia” ja toi sen laajempaan julkisuuteen teoksellaan "Elements of Analytic Philosophy" (1949). Pap vastusti loogista empirismiä erityisesti teoksellaan "Analytische Erkenntnistheorie" (1955).


title: David Boreanaz

text: David Paul Boreanaz (s. 16. toukokuuta 1969 Buffalo, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka rooleja on muun muassa Angelin hahmo yliluonnollisissa draamasarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja" ja "Angel" sekä Seeley Boothin rooli komediaväritteisessä rikosdraamassa "Bones".


title: David Boreanaz

text: Boreanazin ensimmäinen näyttelijäntyö oli yhdysvaltalaisessa tilannekomediassa "Pulmuset", jossa hän näytteli Kellyn moottoripyöräilevää poikaystävää. Hänet palkattiin televisiosarja "Buffy, vampyyrintappajaan" hänen ensimmäisen vaimonsa, Ingrid Quinnin kannustettua häntä menemään koe-esiintymiseen. Kyseisessä kulttisarjassa Boreanaz esitti arvoituksellista Angel-hahmoa, vampyyriä jolla oli sielu. Sarjasta tuli valtavan suosittu ja Boreanaz alkoikin näytellä "Angel" -nimisessä sisarsarjassa. "Buffy, vampyyrintappajassa" Boreanaz esiintyi vuosina 1997–1999 ja vuonna 1999 alkaneen "Angelin" tuotanto jatkui vuoteen 2004 saakka.


title: David Boreanaz

text: Boreanazin ainut suuri rooli elokuvassa oli vuoden 2001 slasher-kauhuelokuvassa "Valentine" yhdessä Denise Richardsin ja Katherine Heiglin kanssa. Vuonna 2003 hän esiintyi Didon musiikkivideolla "White Flag" ja oli Leonin (Squall Leonhart) äänenä videopelissä "Kingdom Hearts".


title: David Boreanaz

text: Vuonna 2005 Boreanaz alkoi näytellä Emily Deschanelin vastanäyttelijänä televisiosarjassa "Bones". Hän esiintyi myös kanadalaisessa elokuvassa "These Girls", jossa hän näytteli moottoripyöräilijää sekä elokuvissa "Mr. Fix It", "Suffering Man's Charity" ja dvd-elokuvassa "The Crow: Wicked Prayer". Samana vuonna Boreanaz ääninäytteli Hal Jordania DC Comicsin animaatiossa "".


title: David Boreanaz

text: Boreanaz on yksi Bonesin tuottajista ja ohjasi myös jakson "The Bones That Foam". Boreanaz on suuri Cincinnati Bengalsin ja Philadelphia Flyersin fani. Hän on kirjoittanut urheilublogeja ja juontanut jääkiekkojoukkeen radiolähetyksiä. Hänen intohimonsa jääkiekkoon kirjoitettiin jopa Seeley Boothin hahmoon televisiosarjassa "Bones".


title: David Boreanaz

text: Jaime Bergman esiintyi pikaisesti yhdessä Boreanazin tähdittämän sarjan "Angel" jaksossa, sarjan viimeisellä kaudella. Pari ei ole kuitenkaan sen koommin näytellyt yhdessä.


title: David Boreanaz

text: Boreanaz varttui Philadelphiassa säätiedottajana työskennelleen isänsä Dave Robertsin ja äitinsä Patti Boreanazin kanssa, joka työskenteli matkatoimistovirkailijana. David on italialaista ja tšekkiläistä alkuperää (sukunimi Boreanaz on pohjois-italialainen sukunimi) ja uskontokunnaltaan hän on roomankatolinen.


title: David Boreanaz

text:
Boreanaz kävi high schoolia Malvern Prepatory Schoolin Malvernissa Pennsylvaniassa ja collegen Ithaca Collegessa Ithacassa New Yorkissa. Valmistuttuaan Boreanaz muutti Hollywoodiin, Kaliforniaan panostaakseen näyttelijän uraansa.
Boreanaz asuu Los Angelesissa Kaliforniassa vaimonsa Jaime Bergmanin. Heillä on poika Jaden Rayne (s. 2002) ja tytär Bardot Vita (s. 2009). Pari meni naimisiin 2001.


title: David Boreanaz

text: Vuonna 2004 Boreanaz meni korjaavaan polvileikkaukseen, vasemman polvensa vuoksi jonka hän oli loukannut aikoinaan high schoolissa. Hänen toipumisensa leikkauksesta ei kuitenkaan estänyt Angelin kuvauksia.


title: David Boreanaz

text: Boreanaz on läheinen "Bones"-sarjan vastanäyttelijänsä Emily Deschanelin kanssa sekä Christian Kanen kanssa, johon Boreanaz tutustui "Buffy"n ja "Angel"in kuvauksissa. Vuonna 2010 Boreanaz myönsi pettäneensä vaimoaan Jamie Bergmania usean vuoden ajan.


title: Espinho

text: Espinho on kaupunki Aveiron piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku noin 31 800. Kaupungin pormestari on Pinto Moreira.


title: Annalankangas

text: Annalankangas on Oulussa Haukiputaan kirkonkylän eteläpuolella vanhan nelostien varrella sijaitseva teollisuusalue. Alue levittäytyy länteen ja pohjoiseen Haukiputaantien ja Annalankankaantien risteyksestä. Teollisuuslaitokset sijaitsevat kauempana Haukiputaantieltä. Kauppojen kiinteistöt sijaitsevat lähempänä vanhaa valtatietä. Annalankankaalla sijaitsevat teollisuuden ja kauppojen kiinteistöjen lisäksi myös jäähalli ja Säästökuoppa.


title: James Marsters

text: James Wesley Marsters (s. 20. elokuuta 1962 Greenville, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, muusikko ja lauluntekijä.


title: James Marsters

text: Hän opiskeli teatterialaa maineikkaassa Juilliard-teatterikorkeakoulussa sekä Pacific Conservatory of the Performing Artsissa ja American Conservatory Theatressa. 10 vuoden teatterityön jälkeen Marsters muutti Los Angelesiin tavoittelemaan uraa televisiossa ja elokuvissa. Hänen ensimmäinen suuri roolinsa oli vampyyri Spike sarjoissa "Buffy, vampyyrintappaja" ja "Angel". Buffy, vampyyrintappajassa Spiken oli määrä kuolla lopullisesti muutaman jakson jälkeen, mutta hahmosta tuli niin suosittu, että se jäi sarjaan loppuun asti.


title: James Marsters

text: Marsters on myös muusikko ja perusti vuonna 2002 yhtyeen Ghost of the Robot, jonka kanssa hän levytti vuonna 2003 albumin "Mad Brilliant". Marsters on julkaissut myös kaksi sooloalbumia, "Civilized Man" (2005) ja "Like A Waterfall" (2007).


title: Raamatunkäännökset

text: Raamattu on käännetty useammalle kielelle kuin mikään muu kirja. Juutalainen raamattu Tanakh, joka vastaa suurin piirtein protestanttista Vanhaa testamenttia, kirjoitettiin alun perin hepreaksi, lukuun ottamatta joitakin arameaksi kirjoitettuja osia Danielin, Esran ja Jeremian kirjoissa. Uusi testamentti on yleisimpien käsitysten mukaan kirjoitettu alun perin koinee-kreikaksi, joskin jotkut tutkijat katsovat, että jotkut osat siitä olisi kirjoitettu alun perin joko kokonaan tai osittain arameaksi ennen kreikankielistä käännöstä. Yhtenä esimerkkinä on pidetty Johanneksen evankeliumin ensimmäisen luvun alkua, jota on pidetty kreikankielisenä käännöksenä arameankielisestä hymnistä.


title: Raamatunkäännökset

text: Raamatun kääntämisessä voidaan käyttää erilaisia lähestymistapoja:Mielipiteet vaihtelevat suuresti sen suhteen, mikä menetelmistä olisi paras Raamatun viestin esittämiseen täsmällisimmin. Monet Raamattua tutkivat ovat sitä mieltä, että menetelmistä kannattaa hyödyntää useampia samanaikaisesti. Esimerkiksi hyvin sanatarkka käännös voi olla hyödyllinen tutkittaessa yhden sanan tai aiheen merkitystä, kun taas muita menetelmiä voidaan hyödyntää tavoitellessa pidemmän tekstin alkuperäistä merkitystä asiayhteydessään.


title: Raamatunkäännökset

text: Käännös ei kuitenkaan koskaan voi olla identtinen alkutekstin kanssa, se on aina tulkinta jossa pyritään vastaavuuteen, ekvivalenttisuuteen.


title: Raamatunkäännökset

text: Ensimmäisiä Tooran tekstien käännöksiä tehtiin ensimmäisen pakkosiirtolaisuuden aikana Babyloniassa, kun arameasta alkoi tulla juutalaisten yleiskieli. Kun suurin osa ihmisistä puhui arameaa eikä enää ymmärtänyt hepreaa, Tooraa käännettiin Targumeiksi eli arameankielisiksi käännöksiksi, jotta tavallinen kansa voisi ymmärtää Tooraa, kun sitä luettiin synagoogissa.


title: Raamatunkäännökset

text: Yksi tunnetuimmista Vanhan testamentin käännöksistä, "Septuaginta", syntyi 200-luvulla eaa. Suurin osa Tanakhia oli tuolloin edelleen hepreaksi. Juutalaisia kerääntyi kuitenkin paljon Egyptiin, johon Aleksanteri Suuri oli perustanut nimeään kantavan Aleksandrian kaupungin. Yhteen aikaan kolmannes kaupunkilaisista oli juutalaisia. Nämä juutalaiset puhuivat edelleen enimmäkseen arameaa, mutta monet alkoivat kreikkalaistua niin sanotuiksi helleenisiksi juutalaisiksi. Ptolemaios II Filadelfos palkkasi joukon juutalaisia (eri lähteiden mukaan viidestätoista seitsemäänkymmeneen (kreikan "septuaginta") henkeä), jotka osasivat sekä hepreaa että koinee-kreikkaa. Kääntäjät tuottivat "Septuagintan".


title: Raamatunkäännökset

text: Origeneen "Heksapla" vertaili kuutta eri Vanhan testamentin käännöstä rinnakkain. Näihin kuuluivat edellä mainittujen lisäksi muun muassa Aquila Sinopelaisen ja Symmakhos Ebioniitin käännökset. Kanoninen kristillinen Raamattu koottiin vuonna 325 Nikean kirkolliskokouksessa.


title: Raamatunkäännökset

text: Hieronymuksen "Vulgata" ajoittuu vuosille 382 ja 420. Hieronymusta edeltäneitä latinankielisiä käännöksiä kutsutaan nimellä "Vetus Latina". Niissä muun muassa Vanha testamentti oli käännetty "Septuagintasta" alkutekstien sijaan. Hieronymus alkoitti uudistamalla näitä varhaisempia latinankielisiä käännöksiä, mutta päätyi suorittamaan käännöksen suoraan heprean- ja kreikankielisistä alkuteksteistä niin paljon kuin mahdollista.


title: Raamatunkäännökset

text: 300-luvulla Wulfila käänsi Uuden testamentin gootin kielelle. 400-luvulla Pyhä Mesrob käänsi koko Raamatun armenian kielelle. Samalla ajalle ajoittuvat syyrian, koptin, etiopian ja georgian kieliset käännökset.


title: Raamatunkäännökset

text: Keskiajalla varsinkaan Vanhan testamentin kääntämistä ei pidetty suotavana. Keskiajalta on kuitenkin peräisin joitakin katkelmallisia muinaisenglanninkielisiä käännöksiä, tunnetuimpana kadonnut Kunnianarvoisan Bedan tekemä käännös Johanneksen evankeliumista. Hänen kerrotaan tehneen käännös hieman ennen kuolemaansa noin vuonna 735. Vanhaksi yläsaksaksi käännetty Matteuksen evankeliumi ajoittuu vuoteen 748. Kaarle Suuri tilasi Alcuinilta uuden version "Vulgatasta". Käännös vanhalle kirkkoslaaville ajoittuu 800-luvun loppupuolelle.


title: Raamatunkäännökset

text: Alfred Suuri laittoi joukon kansankielisiä raamatunkatkelmia kiertämään vuoden 900 tienoilla. Näihin kuului osia Pentateukista, kuten kymmenen käskyä, joista tuli osa Alfredin lakeja. Noin vuonna 990 valmistui kokonainen käännös neljästä evankeliumista muinaisenglannilla, länsisaksin murteella. Näitä kutsutaan "Wessexin evankeliumeiksi"


title: Raamatunkäännökset

text: Paavi Innocentius III julisti kirkon ulkopuoliset raamatunkäännökset pannaan vuonna 1199 vastaiskuna kataarien ja waldensialaisten harhaopeille. Toulousen ja Tarragonan kirkolliskokoukset tekivät raamatunkäännösten omistamisesta laitonta vuonna 1234.


title: Raamatunkäännökset

text: Tunnetuin keskienglantilainen raamatunkäännös Wycliffen Raamattu vuodelta 1383 perustui "Vulgataan". Oxfordin kirkolliskokous julisti sen pannaan vuonna 1408. Unkarilainen hussilaisten Raamattu ilmestyi 1400-luvulla, ja vuonna 1478 valmistui espanjalainen käännös Valencian murteella.


title: Raamatunkäännökset

text: Tyndalen Raamattu vuodelta 1526 kohtasi suuren vastustuksen, ja William Tyndale vangittiin vuonna 1535 Vanhan testamentin käännöksestään. Froschauerin Raamattu vuodelta 1531 ja Lutherin Raamattu vuodelta 1534 (joista kumpienkin osia ilmestyi jo pitkin 1520-lukua) olivat merkittävä osa uskonpuhdistusta. Katolinen Jacques Lefèvre d'Étaplesin vuonna 1530 julkaisema Raamattu jopa edelsi ajallisesta protestanttisia käännöksiä.


title: Raamatunkäännökset

text: Reformaation myötä kansankielisten käännösten tekeminen vapautui, ja kaikki merkittävimmät eurooppalaiset kielet saivat pian omat käännöksensä. Jesuiittojen suorittama lähetystyö johti siihen, että Raamattu käännettiin 1600-luvulla myös useille Uuden Maailman kielille.


title: Raamatunkäännökset

text: Raamattu jatkaa edelleen maailman käännetyimpänä kirjana. Vuonna 2004 vähintään yksi Raamatun kirja oli käännetty 2377 kielelle kaikkiaan 6900 SIL Internationalin luettelemasta kielestä. Näihin kuuluu 665 afrikkalaista, 585 aasialaista, 414 oseanialaista, 404 Latinalaisen Amerikan ja Karibianmeren, 209 eurooppalaista ja 75 pohjois-amerikkalaista kieltä. Näin Raamattu on periaatteessa saatavilla kokonaan tai osittain 98 prosentille maailman väestöstä. United Bible Societies avustaa 600 uuden käännöksen tekemisessä.


title: Raamatunkäännökset

text:
Raamattu käännettiin afrikaansin kielelle vuonna 1933 ja se uudistettiin vuonna 1953. Sen käänsi
eteläafrikkalainen raamattuseura "Bybelgenootskap van Suid Afrika".


title: Raamatunkäännökset

text: Merkittävimpiä käännöksiä:


title: Raamatunkäännökset

text: Ensimmäinen kokonainen käännös alkukielistä espanjaksi oli Casiodoro de Reinan "Biblia del Oso" vuodelta 1569.


title: Raamatunkäännökset

text: Ensimmäinen painettu käännös italian kielelle oli Malermin Raamattu vuonna 1471.


title: Raamatunkäännökset

text: Ensimmäisen ruotsinkielisen raamatunkäännöksen määräsi toimitettavaksi Kustaa Vaasa, joka käännytti Ruotsin katolisuudesta protestanttisuuteen.Ensimmäinen saksankielinen raamatunkäännös oli Martti Lutherin tekemä. Uusi Testamentti julkaistiin 1522 ja koko Raamattu 1534. Tällä oli suuri vaikutus paitsi Saksan kirjakielen kehittymiselle, myös muille raamatunkäännöksille eri puolilla Eurooppaa. Ensimmäinen vironkielinen raamatunkäännös "Piibli Ramat" on peräisin vuodelta 1739. Käännöksen teki Anton Thor Helle suurelta osalta Pohjois-Viron, erityisesti Harjumaan, murteiden pohjalta. Tuorein vironkielinen raamatunkäännös on vuodelta 1997.


title: Raamatunkäännökset

text: Vuonna 1812 aloittanut Suomen Pipliaseura on varhaisin Raamattuja kääntävä järjestö Suomessa. Sen suurin yksittäinen hanke yhdessä Raamatunkäännösinstituutin kanssa on käännöstyö 12:lle Venäjän alueella puhuttavalle suomensukuiselle kielelle. Suomessa on tehty myös Wycliffe Raamatunkääntäjät -lähetysjärjestön kautta käännöstyötä vuodesta 1972 lähtien ja tällä hetkellä suomalaisia kääntäjiä siinä toimii 90 henkilöä.


title: Raamatunkäännökset

text: Suomalaisen Raamatunkäännösinstituutin käännöstyönä valmistuneita teoksia:


title: Haukiputaan kirkonkylä

text: Haukiputaan kirkonkylä on vuonna 2013 Ouluun liitetyn entisen Haukiputaan kunnan keskus, joka sijaitsee Kiiminkijoen etelärannalla, joen ja seututien 847 eli "vanhan nelostien" risteyskohdassa, noin 22 kilometriä pohjoiseen Oulusta ja noin kolme kilometriä itään Kiiminkijokisuulta. Kirkonkylä käsittää Santaholman, Ukonkaivoksen ja Annalankankaan välisen alueen. Kirkonkylän väkiluku on 6 514 (1.1.2005).


title: Kirjava (hevosväri)

text: Kirjavuus (myös valkokirjavuus) tarkoittaa sellaisia hevosen värityksiä, joissa eläimellä on pohjavärin lisäksi valkoisia alueita muualla kuin jaloissa ja päässä eli niin kutsutun rungon alueella. Valkoista saattaa olla hevosessa niinkin runsaasti, että sillä näyttää olevan pikemminkin tummia läiskiä valkoisella pohjalla. Kirjavuudella tarkoitetaan yleensä nimenomaan isoläiskäistä "lehmänkirjavuutta"; pilkullista tiikerinkirjavuutta, johon liittyy monia erityisominaisuuksia, pidetään yleensä omana värityyppinään. Erottelulla on myös geneettiset perusteet, koska tiikerinkirjavuuden aiheuttaa erillinen "Lp"-geeni. Valkokirjavan hevosen pohjavärinä, joka näkyy värillisistä alueista, voi olla mikä tahansa hevosväri. Kirjavat hevoset ovat joissakin roduissa ja ratsastuksen lajeissa (erityisesti lännenratsastus) hyvinkin suosittuja ja haluttuja, mutta Euroopan ratsu- ja työhevoskasvatuksessa kirjavuutta tavallisesti kaihdetaan, eikä kirjavia hevosia perinteisesti katsota hyvällä esimerkiksi kouluratsastuksessa. Historiallisina aikoina kirjavuus on kuitenkin ollut muotia myös Euroopassa.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Läiskikästä valkokirjavuutta aiheuttavat hevosilla useat geenit; näiden tuottamat kuviot jaotellaan neljään eri ryhmään "sabino", "tobiano", "splashed white" ja "frame". Hevosyksilö voi kantaa näitä kirjavuusgeenejä erilaisina yhdistelminä. Kullakin kirjavuusgeeneistä on taipumus jättää tiettyjä alueita hevosesta ilman pigmenttiä eli valkoisiksi, ja usean kirjavuusgeenin yhdistelmä voi jättää hevosen lähes kauttaaltaan valkoiseksi. Tällaiset suurimerkkiset kirjavat hevoset erottuvat valkoisista kimoista siten, että ne ovat valkoisia heti syntyessään ja niiden nahka on valkoisen karvan alueelta vaaleanpunainen, ei tumma. Valkovoikoista ne erottuvat siten, että kirjava hevonen on todella puhtaan valkoinen ja sillä on ainakin jossakin kohdassa värillistä karvaa. Lähes valkoiset "valkoiset tiikerinkirjavat" ("fewspot") hevoset erottuvat laajamerkkisistä lehmänkirjavista tiikerinkirjavien hevosten erityistuntomerkkien kuten täplikkään ihon perusteella.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Tietyt kirjavuustyypit, lähinnä sabino ja splashed white, voivat joissain tapauksissa tuottaa vain pienehköjä valkoisia alueita päähän ja jalkoihin, jolloin kuviointia on vaikeaa ellei mahdotonta tunnistaa kirjavuudeksi. Toistaiseksi on epäselvää, ovatko hevosten pään ja jalan pienimmätkin valkoiset merkit aina jonkin kirjavuusgeenin aiheuttamia, vai ohjaako pienten valkoisten pään ja jalkojen merkkien syntyä joukko erillisiä geenejä.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Sabino on hyvin yleinen kirjavuustyyppi, jota esiintyykin lähes kaikissa roduissa, myös suomenhevosessa (joskin esimerkiksi shetlanninponilta ja islanninhevoselta sekä sellaisista roduista, joissa ei hyväksytä lainkaan merkkejä, se ilmeisesti puuttuu). Sabinous ilmenee tyypillisimmin korkeina sukkina, jotka yleensä "kurkottavat" jostakin kohti ylöspäin, ja laajoina pään merkkeinä, esimerkiksi läsinä tai valkopäänä. Monessa sellaisessakin rodussa, jossa kirjavuutta ei sallita (esimerkiksi welsh-ponit), ei tällaista pään ja jalan merkkeihin rajoittuvaa sabinoutta vielä pidetä kirjavuutena. Sabinolla voi kuitenkin olla myös esimerkiksi valkoinen läiskä mahan alla tai runsaasti valkoista sekakarvaa rungossa, mitä suvaitaan jo paljon huonommin. Korostuneimmat sabinot ovat lähes kauttaaltaan valkoisia, joskin väriä yleensä jää ainakin korvankärkiin.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Sabinotyyppistä kirjavuutta aiheuttavat ilmeisesti useat eri geenit, joista toistaiseksi on löydetty hevosen genomista vain yksi, Sabino1-geeni eli SB1. Ainakin joidenkin sabinogeenien epäillään aiheuttavan samaperintäisenä voimakkaampaa valkokirjavuutta kuin eriperintäisenä; kokovalkoisen sabinon vanhemmat saattavat hyvin molemmat olla aivan tavallisia laukkipäisiä sukkajalkoja.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Tobiano on varsin yleinen kirjavuusgeeni, joka tavallisesti onkin perinteisellä tavalla kirjavina pidettyjen hevosten ja -ponien värin takana. Tobianokirjavuutta esiintyy esimerkiksi shetlanninponeilla, islanninhevosilla ja amerikkalaisissa roduissa mutta myös monissa eurooppalaisissa ratsuhevosroduissa. Klassisella tobianolla on laajoja, reunoiltaan selkeitä pystysuoria valkeita alueita, jotka yleensä ylittävät selän, ja tasareunaiset korkeat sukat tavallisesti kaikissa jaloissa; päässä ei yleensä ole lainkaan valkoista. Laikun raja voi osin olla myös epäselvä, kuitenkin ennemmin sekakarvainen kuin repaleisen näköinen.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Tobianolla saattaa myös olla vain hyvin vähän valkeaa rungossa, esimerkiksi pieni pilkku kyljellä tai kapea juova kaulan tai selän yli. Joskus geenin ilmeneminen voi rajoittua sukkien lisäksi vain pilkkuun jalan yläosassa. Tällöin puhutaan pienimerkkisestä tobianosta.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Splashed white on melko harvinainen kirjavuusgeeni, joka tunnetaan vain harvoissa roduissa. Geeni ilmenee tyypillisesti yhtenäisenä, teräväreunaisena valkoisena alueena, joka kattaa hevosen jalkojen lisäksi takamuksen, mahan ja kaulan alapuolen sekä lähes koko pään.


title: Kirjava (hevosväri)

text:
Splashed white -geeniä pidetään epätäydellisesti vallitsevana: se näyttää saavan klassisen splashed white -kuvion aikaan ainoastaan homotsygoottina. Heterotsygoottina se aiheuttaa pienemmät kuviot, tyypillisesti sukat takajalkoihin ja kuonopilkun eli valkoisen täplän turvalla.
Frame on samoin melko harvinainen kirjavuusgeeni, joka tunnetaan vain Pohjois-Amerikan kirjavissa karjahevosissa (paint-rotu) sekä näiden risteytyksistä polveutuvissa hevosissa ja poneissa (lähinnä pinto-rekisterin hevoset). Geeni aiheuttaa laajojen pään merkkien lisäksi rosoreunaisia valkeita alueita hevosen rungon ja kaulan sivuille siten, että valkoiset läiskät jäävät ikään kuin tummien raamien ("frame") sisään. Läiskät voivat muodostaa laajan yhtenäisen alueen tai toisaalta jäädä pieniksi epämääräisiksi kylkilaikuiksi. Jalat tämä geeni jättää värillisiksi.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Frame -geenisyys koetetaan ainakin jalostuseläimissä tunnistaa, koska geenin tiedetään olevan samaperintäisenä letaali; tällaisen väriltään yleensä täysin valkean varsan sisäelimet kehittyvät epätäydellisesti, ja se menehtyy auttamatta muutaman päivän ikäisenä (ns. lethal white -oireyhtymä). Niinpä kahta frame-kirjavaa ei kannata parittaa.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Pohjois-Amerikassa kirjavina pidetyt hevoset on perinteisesti jaettu kuvioiltaan kahteen tyyppiin: "overo" ja "tobiano". Tobianolla tarkoitetaan selkeälinjaista, selän ylittävää kirjavuutta, joka sittemmin on yhdistetty omaan geeniinsä; overo-nimitys kattaa kaikki muut kirjavuustyypit. Overo-nimitys tulee espanjan kielen munaa tarkoittavasta sanasta, ja se viittaa tobianosta poikkeavien kirjavuuskuvioiden kiemuraisiin reunoihin. "Tovero" viittaa kuvioon, jossa on sekä tobiano- että overotyypin piirteitä.


title: Kirjava (hevosväri)

text: "Medicine hat" on joidenkin Pohjois-Amerikan intiaanien erityisesti suosima kirjavuuskuvio, jossa lähes täysin valkoisella hevosella on väriä vain "hattuna" päässä korvien ympäristössä sekä mahdollisesti myös "kilveksi" ("shield") kutsuttuna laikkuna rinnassa. Kuvion voi saada aikaan esimerkiksi tobianokirjavuuteen yhdistyvä splashed white- tai sabinokuvio.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Kirjavan hevosen kirjavuustyypin tunnistamista hankaloittavat sekä kunkin kirjavuusgeenin monenlaiset ilmenemismuodot että niiden esiintyminen yhtäaikaisesti. Erityisesti sabinokuvioita esiintyy yleisesti yhdessä muiden kirjavuusgeenien kanssa, jolloin vaikkapa tobianolla voi olla laukki tai frame-kirjavalla sukat. Epämääräisimmät kuviot voivat selittyä lähes millä tahansa kirjavuusgeenillä. Joissakin tapauksissa ei auta kuin tutustua hevosyksilön vanhempien, sisarusten ja omien jälkeläisten väreihin. Jo pelkästään hevosen rotu tai alkuperä sulkevat yleensä pois joitakin mahdollisuuksia.


title: Kirjava (hevosväri)

text: Mitkään tietyt nyrkkisäännöt (esimerkiksi "onko hännässä valkeaa" tai "ylittääkö valkea alue selän") eivät ole täysin luotettavia. Huomio pitäisikin ennemmin kiinnittää yleisvaikutelmaan:


title: Kirjava

text: Kirjava voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Virpiniemi

text: Virpiniemi on kylä Oulussa, entisessä Haukiputaan kunnassa Perämeren rannalla Kellon kaupunginosassa. Virpiniemi muodostuu Virpiniemen, Mustakarin, Ritalinnokan, Meriniemen ja Vehkaperän kulmakunnista sekä Rytisuon alueesta. Kylä on vanhan kalastajakylän ympärille rakentunut uudehko omakotitaloalue.


title: Virpiniemi

text: Parhaiten Virpiniemi tunnetaan hiihtomaastoista ja golfkentästä. Alueella sijaitsee myös liikuntaopisto, leirintäalue, ravirata sekä koirakilpailukeskus. Virpiniemen uloimmassa kärjessä Mustakarissa sijaitsee Virpiniemen merivartioasema. Aiemmin Meriniemen alueella sijaitsi myös Esson käytössä ollut Virpiniemen öljysatama. Perämeren rannalla on myös useita kesäasuntoja.


title: Arttu Lappi

text: Arttu Ville Eemeli Lappi (s. 11. toukokuuta 1984 Kuopio) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä ja maailmanmestari.


title: Arttu Lappi

text: Seuratasolla Lappi edusti Puijon Hiihtoseuraa ja hänen valmentajanaan toimi Jarkko Saapunki. Aikaisemmin Lapin valmentajana toimi Ari-Pekka Nikkola.


title: Arttu Lappi

text: Maailmanmestaruuden Lappi voitti 2003 Val di Fiemmessä suurmäen joukkuekilpailussa ollessaan mukana kultaa voittaneessa Suomen joukkueessa. Samoissa kilpailuissa hän oli normaalimäessä 6:s ja suurmäessä 12:s.


title: Arttu Lappi

text: Syksyllä 2004 Lappi katkaisi jalkansa ja kausi 2004–2005 jäi häneltä kokonaan väliin.


title: Arttu Lappi

text: Maailmancupin henkilökohtaisissa osakilpailuissa Lappi sijoittui kymmenen kertaa kymmenen parhaan joukkoon. Näistä seitsemän tuli kaudella 2006–2007, jolloin hän otti myös ainoaksi jääneen voittonsa maailmancupissa voittaessaan kauden avauskilpailun Kuusamossa. Lappi voitti normaalimäen Suomen mestaruuden 17. marraskuuta 2006.


title: Arttu Lappi

text: Lappi sijoittui Keski-Euroopan mäkiviikolla 2006–2007 kuudenneksi. Hän oli 6. Oberstdorfissa, 5. Garmisch-Partenkirchenissa, 4. Innsbruckissa ja 12. Bischofshofenissa. Hän oli ennen viimeistä osakilpailua mäkiviikon kokonaispisteissä toisena. Hänen loppupisteensä mäkiviikolla olivat 908,3.


title: Arttu Lappi

text: Lappi valmistui oikeustieteen maisteriksi Lapin yliopistosta vuonna 2010.


title: Tanja Frieden

text: Tanja Frieden (s. 6. helmikuuta 1976 Thun, Sveitsi) on sveitsiläinen lumilautailija, jonka paras laji on lumilautakrossi. Friedenin paras saavutus on olympiakulta lumilautakrossista Torinon talviolympialaisista 2006.


title: Tanja Frieden

text: Lumilautakrossin finaalissa Torinon olympialaisissa Frieden oli reilusti yhdysvaltalaista Lindsey Jacobellista jäljessä toiseksi viimeiselle hypylle tultaessa. Jacobellis epäonnistui kuitenkin hypyssään ja kaatui. Frieden ohitti hänet ja tuli ensimmäisenä maaliin.


title: Tanja Frieden

text: Frieden seurustelee yhdysvaltalaisen Seth Wescottin kanssa, joka voitti Torinossa miesten lumilautakrossin kultaa.


title: Miafysitismi

text: Miafysitismi (kreikkaa, "yksi luonto"), joskus muodossa monofysitismi, on kristinuskon sisäinen kristologinen oppi, jonka mukaan Kristuksella on vain yksi luonto (kreikkaa, "fysis"). Usein se kärjistetään tarkoittamaan näkemystä, jonka mukaan Kristus ei ole sekä ihminen että Jumala, vaan hänellä on vain yksi, jumalallinen luonto ja hänen ihmisyytensä on enemmän tai vähemmän näennäistä. Historiallisesti se kuuluu antiikkiin. Sen vastanäkemys oli historiallisesti ensisijaisesti nestoriolaisuus, myöhemmin myös khalkedonilainen kaksiluonto-oppi.


title: Miafysitismi

text: Miafysitismi ja monofysitismi voidaan erottaa niin, että monofysitismillä tarkoitetaan selkeää oppia siitä, että Kristuksella on vain yksi olemus tai luonto, kun taas miafysitismillä tarkoitetaan Kyrillos Aleksandrialaisen ajatteluun perustuvaa näkemystä.


title: Miafysitismi

text: Tämän teologisen suuntauksen alullepanija oli Kyrillos Aleksandrialainen, jonka mukaan inkarnaation jälkeen Kristus on "yksi ihmiseksi tullut Jumalan Sanan luonto" (kr. "mia fysis tou theou logou sesarkome"). Kyrillos taisteli teologisesti Nestorioksen näkemystä vastaan ja voitti hänet Efeson kirkolliskokouksessa vuonna 431, jossa Kyrilloksen teologia hyväksyttiin. Teologisessa kehityksessä oltiin vaiheessa, jossa luonto (kr. "fysis"), olemus (kr. "ousia") ja olio (kr. "hypostasis") eivät olleet vielä vakiintuneita termejä, ja Kyrillos ei tarkoita luonnolla samaa, mitä sillä myöhemmin tultiin tarkoittamaan. Miafysitismi joutui negatiiviseen valoon Khalkedonin kirkolliskokouksessa vuonna 451, jolloin määriteltiin, että Kristus on yksi persoona tai olio, mutta kaksi luontoa tai olemusta. Toteamus kahdesta luonnosta (vastoin Efesossa "voittaneen" ja arvostetun Kyrilloksen muotoilua "yksi luonto") johti siihen, että Kyrillosta seuranneiden miafysiittien ja keisarin tukeman khalkedonilaisen puolueen välille syntyi juopa, joka johti miafysiitit eroon keisarillisesta kirkosta.


title: Miafysitismi

text: Varsinaiseksi monofysitismiksi voidaan nimittää Eutykheen oppia. Hän opetti, että Kristuksen ihmisluonto katosi yhdistyessään jumaluuteen. Apollinarios puolestaan ajatteli, että Jumala-Sana otti Jeesuksessa hengen tai mielen (kr. "nous") paikan, ja siten Jeesusta ohjasi koko ajan jumalallinen Sana.


title: Nikolaas Tinbergen

text: Nikolaas Tinbergen (15. huhtikuuta 1907 Haag Alankomaat – 21. joulukuuta 1988 Oxford) oli hollantilainen etologi ja lintutieteilijä. Vuonna 1973 hän sai tunnustukseksi työstään yhdessä Karl von Frischin ja Konrad Lorenzin kanssa Nobelin lääketieteen palkinnon yksilöiden järjestäytymistä ja esille tuloa sekä eläinten sosiaalisen käyttäytymisen malleja koskevista tutkimuksistaan.


title: Nikolaas Tinbergen

text: Niko Tinbergenin vanhemmat olivat Dirk C. Tinbergen ja Jeannette van Eek. Perheessä oli viisi lasta. Hänen veljensä Jan Tinbergen sai 1969 ensimmäisen kerran jaetun Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi nimisen tunnustuksen. Heidän nuorin veljensä Luuk Tinbergen oli käyttäytymistieteilijä. Nikolaas opiskeli biologiaa Leidenin yliopistossa ja myöhemmin hän opetti Oxfordin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 12. huhtikuuta 1932.


title: Nikolaas Tinbergen

text: Tinbergen tunnetaan etologian neljän kysymyksen kehittäjänä. Hänen mukaansa nämä tulee esittää aina, kun tutkitaan mitä tahansa käyttäytymistä. Nämä kysymykset ovat edelleen nykyaikaisen etologian perusteita.


title: Vancouver Canucks

text: Vancouver Canucks on NHL:ssä pelaava kanadalainen jääkiekkoseura Vancouverista, Brittiläisestä Kolumbiasta. Canucks on läntisen konferenssin ja Tyynenmeren divisioonan joukkue. Seura perustettiin vuonna 1945 ja se liittyi NHL:ään kaudeksi 1970–1971. Joukkue ei ole kertaakaan voittanut Stanley Cupia, mutta se on pelannut finaaleissa vuosina 1982, 1994 sekä 2011 voitettuaan oman konferenssinsa ja siinä samalla voittajalle kuuluvan Clarence S. Campbell Bowlin. Lisäksi se on voittanut oman divisioonansa vuosina 1975, 1992, 1993, 2004, 2007, 2009, 2010, 2011, 2012 sekä 2013. Canucks voitti kaudella 2010–2011 ensimmäistä kertaa historiassaan Presidents’ Trophyn eli NHL:n runkosarjan. Joukkue kuitenkin hävisi Stanley Cupin Boston Bruinsille ratkaisevassa seitsemännessä ottelussa. Kaudella 2011–2012 Canucks voitti jälleen runkosarjan sekä President's Trophyn toisen kerran peräkkäin, mutta putosi jo ensimmäisellä kierroksella pudotuspeleistä hävittyään Stanley Cupin voittaneelle Los Angeles Kingsille otteluvoitoin 1–4.


title: Vancouver Canucks

text: Seura on jäädyttänyt neljä pelinumeroa, Stan Smylin (#12), Trevor Lindenin (#16) Pavel Buren (#10) ja Markus Näslundin (#19). Viime vuosien suurimmat tähdet ovat olleet identtiset kaksoset Henrik ja Daniel Sedin. Seuraa on edustanut mm. Sami Salo, jonka laukaus oli hyvin pelottava aikanaan. Nyt joukkuetta rakennetaan täydellä teholla uudelleen kaudelle 2018-2019, kun ketjut on myllätty ja kaksoset (Sedinit) ovat päättäneet laittaa luistimet naulaan yhdessä samaan aikaan.


title: Vancouver Canucks

text: Canucksin kotihalli on Rogers Arena, jota käytettiin myös vuoden 2010 talviolympialaisissa.


title: Chocobo

text: Chocobo on "Final Fantasy" -pelisarjassa esiintyvä kuvitteellinen strutsia muistuttava iso, useimmiten keltainen lintu. Se on "Final Fantasy" -sarjan maskotti yhdessä moogle-olentojen kanssa.


title: Chocobo

text: Alun perin Kōichi Ishiin suunnittelemat chocobot ovat kananpoikien ja strutsien risteytystä muistuttavia lintuja. Chocobot tekivät ensiesiintymisensä "Final Fantasy II":ssa vaaleanpunaisina, jonka jälkeen ne jäivätkin pelisarjan yhdeksi tunnuselementiksi. Perinteisin chocobon väri on keltainen, mutta chocoboja esiintyy monessa eri värissä. Joissain tapauksissa chocobon väri osoittaa sen kyvyt: esimerkiksi "Final Fantasy VII":ssä ja "Final Fantasy IX":ssä punainen chocobo voi liikkua vuorien ylitse, sininen voi liikkua veden päällä, ja kultainen pystyy liikkumaan lähes missä tahansa. Chocobot eivät yleensä lennä, mutta "Final Fantasy IX":n kultainen chocobo pystyy tähän. Normaalien chocobojen lisäksi joissain pelisarjan osissa esiintyy myös Fat Chocobo, humoristisen ylipainoinen versio linnusta.


title: Chocobo

text: Square on tuottanut myös yksinomaan chocobo-aiheisia pelejä, kuten "Chocobo Racing". "Final Fantasy" -peleissä linnut korvaavat ratsuhevosen asemaa nopeuttaen kulkemista, minkä lisäksi chocobolla ratsastava pelaaja välttyy vihollisten hyökkäyksiltä. Useissa pelisarjan osissa linnuille löytyy myös muita käyttötarkoituksia. Chocobojen tärkeys vaihtelee eri peleissä; joissain peleissä pelaaja ei voi päästä käsiksi joihinkin pelin parhaimpiin esineisiin pelaamatta chocobo-minipelejä. Chocobojen rooli pelin kulussa on luultavasti suurimmillaan pelisarjan seitsemännessä ja yhdeksännessä osassa.


title: Chocobo

text: "Final Fantasyn" ohella chocobot ovat esiintyneet muutamissa "Seiken densetsu" -sarjan peleissä. Chocoboihin viittaavia yksityiskohtia on ollut muissakin Squaren peleissä, kuten "Kingdom Heartsissa" ja "Parasite Evessa".


title: Sukellusvene Saukko

text: Sukellusvene Saukko oli Suomen merivoimien sukellusvene vuosina 1930–1945. Laatokalla käytettäväksi suunniteltu Saukko oli poikkeuksellisen pieni sukellusvene, viralliselta nimelliseltä uppoumaltaan vain 99 tonnia. Suomen ja Neuvostoliiton välisen Tarton rauhansopimuksen (1920) mukaan millään järvillä, tässä tapauksessa Laatokalla, ei saanut olla sota-aluksia, joiden uppouma ylittäisi 100 tonnia.


title: Sukellusvene Saukko

text: "Saukkoa" alettiin rakentaa 1928 Hietalahden sulkutelakalla Helsingissä. Se suunniteltiin saksalaisen Pu110 ("pienemmän nopeasti koottavan sukellusveneen prototyyppi") mukaisesti. Telakka toimi tiiviissä yhteistyössä yhdysvaltalaisen Electric Boat Companyn kanssa, mutta aluksen suunnittelusta vastasi saksalaisten hollantilainen bulvaaniyritys Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw, eli I.v.S. Samainen yritys oli suunnitellut myös sukellusvenelaivaston pääalusluokan l. "Vetehinen-luokan" alukset. Rakennusprosessi oli varsin pulmallinen. Telakan ja sen alihankkijoiden jatkuva myöhästely aikatauluista, työn heikko laatu ja dieselmoottorin toimitusvaikeudet sekä "lastentaudit" aiheuttivat sen, että työt aiottiin keskeyttää jo toukokuussa 1929. Tilanne korjaantui telakan hankittua ulkomaista, lähinnä saksalaista työvoimaa. Tämän jälkeen alus valmistuikin ripeästi. Sukellusvene laskettiin vesille 2. heinäkuuta 1930 ja rakentamistyöt päättyivät 16. joulukuuta 1930. "Saukko" oli valmistuessaan maailman pienin sukellusvene. Sen uppouma oli virallisesti ainoastaan 99 tonnia.


title: Sukellusvene Saukko

text: Aluksella oli 15 hengen miehistö. Veneen ulkorunko oli valmistettu kestämään Itämeren jääolot. Vene voitiin purkaa kahteen osaan ja sen torni voitiin irrottaa rautatiekuljetusta varten.


title: Sukellusvene Saukko

text: Aluksi oli tarkoitus siirtää Saukko rautateitse Lahdenpohjaan, jossa se toimisi Laatokan-laivastossa. Tämä suunnitelma kuitenkin peruuntui. Sotien aikana 1939–1940 ja 1941–1944 sukellusvene osallistui sotatoimiin Itämerellä. Sen ainoaksi varsinaiseksi sotatoimeksi jäi torpedon ampuminen Somerin majakkasaaren laituriin kahta siellä ollutta kookasta vartioalusta kohti. Tapaus muodostui vaaralliseksi: torpedo käynnistyi jo putkessa ja osa pakokaasuista pääsi veneeseen; lisäksi venäläiset vainosivat hyökkääjää poikkeuksellisen ankarasti, ja kun suomalaiset lopulta pääsivät pintautumaan, päällikön lisäksi vain viisi miestä olivat toimintakuntoisia, muut olivat tajuttomia hapenpuutteen vuoksi.


title: Sukellusvene Saukko

text: Tammikuussa 1945 liittoutuneiden valvontakomissio määräsi sen ja muut suomalaiset sukellusveneet riisuttaviksi aseistaan. Saukko yhdessä muiden Suomen sukellusveneiden kanssa hylättiin Suomenlinnan satamaan, kunnes se myytiin romutettavaksi Belgiaan 1953.


title: Sukellusvene Saukko

text: Sukellusvene Saukko ei ollut teknisiltä ominaisuuksiltaan kovinkaan onnistunut, eikä se monin paikoin täyttänyt niitä odotuksia joita sille tilauksen yhteydessä asetettiin. Syynä tähän saattaa olla sen "prototyyppimäinen" rakentaminen, jossa mm. eri koneistojen ja laitteistojen paikkoja muuteltiin rakennustyön aikana useasti. Aluksessa korvattiin mm. vakavuustankit paine- ja ulkorungon väliin sijoitetulla puutäytteellä, mikä teki aluksesta vaikeasti hallittavan. Saukko oli kuitenkin aikanaan maailman pienin sukellusvene ja jo siksi ainutlaatuinen.


title: Sukellusvene Saukko

text: Vielä viimeisellä matkallaankin Saukko osoitti vikurin luonteensa: alus katkaisi hinausköytensä ja ajelehti Itämerellä omissa oloissaan päiväkaudet, ennen kuin se löydettiin.


title: Aulis Gerlander

text: Aulis Olavi Gerlander (s. 26. lokakuuta 1943 Tohmajärvi) on suomalainen hallitusneuvos, joka tunnetaan julkisuudessa parhaiten toiminnastaan Loton virallisena valvojana vuosina 1990–2005. Aulis Gerlander valvoi viimeisen lottolähetyksensä 18. kesäkuuta 2005, minkä jälkeen hän siirtyi eläkkeelle. Hän ehti uransa aikana valvoa satoja lottoarvontoja. Gerlander esiintyi syksyn 2007 Veikkauksen Loton tv-mainoskampanjassa. Gerlander työskenteli sisäasiainministeriön poliisiosaston hallintoyksikössä.


title: Aulis Gerlander

text: Virallisen valvojan tehtävässä Gerlander valvoi arpajaislain toteutumista sekä hoiti ja valvoi lottoarvontaan liittyviä tietoteknisiä laitteita. Vuonna 2011 virallisia valvojia on loton osalta yhteensä kahdeksan.


title: Aulis Gerlander

text: Koomikko-muusikko Jope Ruonansuu on tehnyt kappaleen ”Aulis Gerlander”, joka pohjautuu Gerlanderin ”Hyvää iltaa” -tervehdykseen.


title: Albufeira

text: Albufeira on kaupunki Portugalin eteläosassa Algarven alueella Faron piirissä. Kaupungissa on arviolta 40 357 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 140,6 neliökilometriä.


title: Albufeira

text: Albufeira on ollut kaupunki vuodesta 1986 lähtien. Se oli aiemmin ennen matkailun kasvua pieni kalastajakylä. Albufeiran ranta on osittain kalliota ja luolia. Nimensä kaupunki on saanut arabian sanasta "al-Buħayra", mikä tarkoittaa laguunia.


title: Albufeira

text: Albufeiran pääelinkeinot ovat matkailu ja kauppa. Suurin osa matkailijoista saapuu Algarveen Faron lentoaseman kautta, jonne on 40 minuutin matka.


title: Meg White

text: Meg White (oik. "Megan Martha White", s. 10. joulukuuta 1974 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen rumpali joka soitti The White Stripes -yhtyeessä jossa hän oli rumpali ja laulaja. Hän soitti duossa Jack Whiten kanssa.


title: Barreiro

text: Barreiro on kaupunki Setúbalin piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 36 neliökilometriä ja asukasluku noin 79 000. Kaupungin pormestari on Carlos Humberto Carvalho.


title: Faro

text: Faro on kaupunki Portugalin eteläosassa. Se sijaitsee Algarven alueella, jonka pääkaupunki ja hallinnollinen keskus se on. Vuonna 2011 Faron kunnan asukasluku oli 64 560 ja Faron piirikunnassa oli 451 000 asukasta.


title: Faro

text: Faro sijaitsee jokseenkin keskellä Portugalin etelärannikkoa. Sen vanha keskusta, Cidade Velha, on linnoitettu 900-luvulla. Arco da Vila muodostaa uusklassisen sisäänkäynnin sinne. Uudemmat alueet on rakennettu keskustan itä- ja pohjoispuolelle.


title: Faro

text: Kaupungin edustalla on Ria Formosan kosteikkoalue. Se on luokiteltu luonnonpuistoksi vuonna 1987. Alueen pinta-ala on 18 000 hehtaaria. Alue koostuu laguuneista ja hiekkadyyneistä, jotka muuttavat jatkuvasti muotoaan vuorovesivirtojen takia. Kosteikkoalue syntyi vuoden 1755 maanjäristyksessä, ja sieltä on löytynyt roomalaisaikaisia ja sitä vanhempia jälkiä asutuksesta. Ria Formosalla tuotetaan merisuolaa, kasvatetaan äyriäisiä ja harjoitetaan pienimuotoista kalastusta. Se on tärkeä vesilintujen ja monien Pohjois-Atlantin kalalajien lisääntymisalue.


title: Faro

text: Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on noin 28,8 astetta. Kylmintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on 7,7 astetta; keskimääräinen ylin on silloinkin yli 16 astetta.


title: Faro

text: Farossa on jälkiä foinikialaisista ja karthagolaisista. Heidän jälkeensä tulivat roomalaiset, joiden hallussa nykyinen Faro kukoisti Ossonoba-nimisenä satamakaupunkina. Maurien hallitessa aluetta Farosta tuli 1000-luvulla ruhtinaskunnan pääkaupunki. Afonso III valloitti sen vuonna 1249 ja rakennutti kaupungin ympäri muurit. Espanjalaisten vallassa kaupunki taantui, ja vuonna 1597 Essexin jaarli tuhosi kaupunkia sotaretkellään Espanjaan. Hän vei sieltä kirjaston teoksia, jotka ovat nyt Bodleian-kirjastossa Oxfordissa. Maanjäristykset tuhosivat kaupunkia 1722 ja 1755.


title: Faro

text: Lentokentän valmistuminen vuonna 1965 teki Farosta Algerven matkailun keskuksen.


title: Faro

text: Kaupungissa on kansainvälinen lentokenttä. Siellä on myös rautatieasema; junamatka Lissaboniin kestää alle neljä tuntia. Myös lähikaupunkeihin on hyvät juna- ja linja-autoyhteydet. Monet matkalijat jatkavat Farosta matkaansa lähistön turistikaupunkeihin, mutta Lonely Planet-oppaan mukaan Farossa on säilynyt aidompi portugalilainen tunnelma kuin lähiseudulla.


title: Faro

text: Farossa sijaitsee Algarven yliopisto. Vuonna 2010 siellä oli noin 9 000 perustutkinto-opiskelijaa (kandidaatti- ja maisteriohjelmissa) ja lähes 400 tohtorikoulutettavaa.


title: Faro (täsmennyssivu)

text: Faro on:


title: Tuja

text: Tuja (käytetään joskus myös kirjoitusasua Tuya) oli muinaisessa Egyptissä faarao Amenofis III:n hallituskaudella eläneen palatsivirkailija Jujan sisar ja vaimo.


title: Tuja

text: Hänellä ja Jujalla oli kaksi poikaa, Ay ja Anen sekä tytär Teje. Teje avioitui faarao Amenofis III:n kanssa ja Aysta tuli vanhoilla päivillään Egyptin faarao. Tuja oli ammatiltaan ylipapitar ja kuninkaallisen haaremin johtajatar. Hänen ja hänen miehensä Jujan hauta (KV46) sijaitsee Kuninkaiden laaksossa.


title: Pelkka

text: Pelkka on sahatuote, josta on hakettamalla tai sahaamalla poistettu kaksi sivua ja joka yleensä sahataan edelleen laudoiksi. Pelkka on kuitenkin jo itsessään hirsiaihio.


title: Pelkka

text: Pohjoismaisessa sahateollisuudessa pelkka- eli nelisahaus on yleinen ja taloudellinen sahaustapa, jota käytetään pääasiallisesti havupuille. Sahaustapa on kaksivaiheinen: ensin tukki sahataan pelkaksi eli tukin molemmilta puolilta otetaan sivulautoja, jotka edelleen särmätään. Jäljelle jäävää keskiosaa kutsutaan pelkaksi. Se voidaan sahata sahatavaraksi kääntämällä 90° ja sahaamalla se halutun paksuisiksi lankuiksi tai laudoiksi. Pelkan jakosahaus voidaan tehdä halkaisemalla se keskeltä tai sydänvapaana. Keskitavarakappaleita ei tarvitse särmätä erikseen. Pelkkasahausta käytetään myös valmistettaessa venelautoja, joiden tulee olla mahdollisimman leveitä ja särmäämättömiä.


title: Aihio

text: Aihio viittaa kohteeseen, jota työstetään edelleen valmiimmaksi. Se voi liittyä:


title: About Schmidt

text: About Schmidt on yhdysvaltalainen Alexander Paynen käsikirjoittama ja ohjaama draamaelokuva vuodelta 2002. Elokuva kuvattiin Nebraskassa ja studiossa kesällä ja syksyllä 2001. Elokuvan tuotantoyhtiö on New Line Cinema ja levittäjä FS Film. Suomessa ensi-ilta oli 7. maaliskuuta 2003. Jack Nicholson voitti roolistaan vuoden parhaan miespääosan Golden Globe -palkinnon ja USA:n elokuvakriitikoiden liitto palkitsi Kathy Batesin vuoden parhaasta naissivuosasta. Molempien suoritukset huomioitiin myös Oscar-ehdokkuuksilla.


title: About Schmidt

text: Warren Schmidt (Jack Nicholson) jää eläkkeelle vakuutusfirman kirjaajan virasta Omahassa, Nebraskassa. Uuteen elämään tottuminen osittautuu vaikeaksi, ja Schmidt tuntee itsensä tarpeettomaksi. Eräänä iltana hän näkee televisiomainoksen, jossa kerrotaan afrikkalaisten lapsien kummiohjelmasta, ja hän päättää ryhtyä kummiksi. Hän saakin pian paketin, joka sisältää tietoa hänen uudesta kummilapsestaan, pienestä tansanialaisesta pojasta nimeltä Ndugu Umbo, jolle Schmidt kertoo elämästään useissa rönsyilevissä kirjeissä.


title: About Schmidt

text: Schmidtin eläkkeelle jäämisen kunniaksi järjestetään persoonattomat illalliskutsut. Hän vierailee nuoren seuraajansa (Gary Nordin) toimistossa tarjotakseen apuaan, mutta hänen tarjouksensa työnnetään kohteliaasti sivuun. Lähtiessään rakennuksesta Schmidt näkee entisen toimistonsa tavaroita ja kansioita kellarissa odottamassa jätteenkerääjiä.


title: About Schmidt

text: Schmidt kertoo Ndugulle hänen ja hänen vaimonsa (June Squibb) pitkäaikaisesta vieraantumisesta. Hänen vaimonsa saa kuitenkin yllättäen aivoveritulpan ja menehtyy vain hiukan sen jälkeen, kun Schmidt on jäänyt eläkkeelle ja he ovat ostaneet itselleen asuntoauton. Hautajaisiin saapuu paljon ystäviä, kuten myös Schmidtin ainoa tytär Jeannie (Hope Davis) ja tämän sulhanen Randall Hertzel (Dermot Mulroney), jotka asuvat Denverissä. Vaikka he lohduttavat Schmidtiä hautajaisissa, Jeannie moittii isäänsä myöhemmin siitä, että tämä piti vaimoaan itsestäänselvyytenä ja osti tälle vieläpä halvan arkun. Schmidt pyytää tytärtään muuttamaan vähäksi aikaa kotiin huolehtimaan hänestä, mutta Jeannie kieltäytyy.


title: About Schmidt

text:
Schmidtin mielestä vesisänkyjä myyvä Randall ei ole sopiva kumppani hänen tyttärelleen. Randall suosittelee Schmidtille Harold Kushnerin kirjoittamaa kirjaa nimeltä ”Kun hyville ihmisille tapahtuu pahoja asioita” ja yrittää sitten houkutella häntä mukaan pyramidihuijaukseen. Kun pariskunta lähtee takaisin kotiin, Schmidt jää yksin.
Schmidt lakkaa käymästä suihkusta, nukkuu öisin sohvalla television edessä ja menee ulos yllään ainoastaan yöpuku ja takki hakeakseen supermarketista pakaste-eineksiä. Eräänä päivänä hän löytää vaatekomerosta kasan piilotettuja kirjeitä, jotka paljastavat, että hänen vaimollaan oli kauan sitten suhde parhaan ystävänsä (Len Cariou) kanssa. Schmidt menee vihoissaan kyseisen ystävän pakeille.


title: About Schmidt

text: Saadakseen elämänsä edes jonkinlaiseen järjestykseen Schmidt päättää lähteä yksin asuntoautonsa kanssa tapaamaan tytärtään ja taivuttelemaan tämän jättämään sulhasensa. Jeannielle hän kertoo lähtevänsä häitä varten aikaisin matkaan. Jeannie puolestaan tekee selväksi sen, ettei hän halua nähdä isäänsä kuin vasta vihkiseremoniassa.


title: About Schmidt

text: Schmidt käy menneisyydestään tutuissa paikoissa, mukaan lukien kotikaupungissaan ja yliopistokampuksellaan. Hänen lapsuudenkotinsa paikalle on rakennettu rengaskauppa. Asuntoautoille tarkoitetulla leirintäalueella hän saa päivälliskutsun eräältä ystävälliseltä ja sympaattiselta pariskunnalta (Harry Groener ja Connie Ray), mutta joutuu lähtemään kauhistuneena ja noloissaan lähenneltyään pariskunnan vaimoa. Myöhemmin hän pyytää kuolleelta vaimoltaan anteeksi.


title: About Schmidt

text: Schmidt saapuu Denveriin ja jää Randallin äidin (Kathy Bates) vieraaksi. Vietettyään yön vesisängyssä hän herää lihakset särkevinä. Hän tapaa sulhasen perheen ja yrittää jälleen suostutella Jeannieta luopumaan avioliittoaikeista mutta tuloksetta. Schmidt pakenee Randallin äidin lähenneltyä häntä porealtaassa. Schmidt osallistuu häihin ja pitää juhlapäivällisen aikana ystävällisen puheen piilottaen todelliset tunteensa, joskin Jeannie lukee hänen (vihaiset) huomautuksensa rivien välistä.


title: About Schmidt

text: Palatessaan Omahaan Schmidt kysyy Ndugulle kertomassaan sepustuksessa, mitä hän on loppujen lopuksi elämässään oikeastaan saavuttanut. Hän murehtii kuolevansa pian ja sitä, ettei hänen elämänsä ole merkinnyt kenellekään mitään. Lopulta kukaan ei enää muista, että häntä koskaan oli olemassa.


title: About Schmidt

text: Tyhjässä talossa Schmidtiä odottaa kasa postia. Schmidt avaa Tansaniasta saapuneen kirjeen. Se on peräisin nunnalta, joka kirjoittaa, ettei Ndugu osaa lukea tai kirjoittaa mutta että poika arvostaa Schmidtin kirjeitä ja taloudellista tukea hyvin paljon. Kirjeen kera saapuu pikkupojan tekemä piirustus, jossa kaksi hymyilevää tikku-ukkoa, suuri ja pieni, pitävät toisiaan kädestä auringon alla. Schmidt kyynelehtii hiljaa, sillä hän käsittää, että maailmassa on joku, jolle hänen elämänsä on merkityksekäs.


title: About Schmidt

text: Elokuva−arvosteluja keräävän sivusto Rotten Tomatoesin keräämistä 201:tä arvostelusta 85% oli elouvalle myönteisiä. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 105 834 556 Yhdysvaltain dollaria. Elokuvan miespääosan esittäjä Jack Nicholson oli ehdolla Oscar-gaalassa 2003 parhaasta miespääosasta. Lisäksi Roberta Hertzeliä esittänyt Kathy Bates oli ehdolla parhaasta naissivuosasta.


title: About Schmidt

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "About Schmidtin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.


title: Rima

text: Rima tarkoittaa ohuehkoa ja kapeahkoa vähintään kolmelta sivulta pituussuuntaan sahattua kappaletta. Sahatavaralajin nimityksenä rima tarkoittaa neljältä sivulta sahattua kappaletta, jonka paksuus ja leveys on alle 75 millimetriä.


title: Rima

text: Sahaukseen liittyvänä nimityksenä rima tarkoittaa läpisahattua puutavaraa syrjättäessä sahatavarakappaleen pintaosasta jäljelle jäävää osaa. Läpisahauksessa tukki sahataan ensin särmäämättömiksi laudoiksi ja lankuiksi, joiden kaksi vastakkaista sivua ovat sahapintaisia ja kaksi muuta sivua noudattavat vielä tukin pinnan muotoa. Kun nämä kappaleet särmätään eli tehdään sahatavarakappaleen poikkileikkauksesta suorakulmainen, jää jäljelle toista päätä kohti oheneva kappale, rima, jonka kolme sivua ovat sahapintaisia. Tämän riman neljäskin sivu voidaan sahata ja saatua pienehköä sahatavarakappaletta kutsutaan edelleen rimaksi.


title: Rima

text: Aiemmin näistä rimoista sahatuista kappaleista käytettiin nimitystä "rimalauta" (englanniksi "slating batten"), joka tarkoitti 12–25 mm paksua ja 25–63 mm leveää sahatavaralajia. Ennen 1960-lukua rimalaudaksi määriteltiin tuumamittoina (″) sahatavara, jonka paksuus on enintään 1″ (25 mm), käytännössä 5/8″–3/4″ (16–19 mm), ja leveys enintään 3″ (76 mm), käytännössä 1″–2 1/2″ (25–64 mm); pituusvaatimuksena oli yleensä vähintään kolmen jalan (0,9 m) pituus. Rimalauta-nimitystä käytettiin lähinnä vientikaupassa, ei juurikaan kotimaisessa puutavarakaupassa. Aikoinaan tehtiin kuutta jalkaa (1,83 m) lyhyemmistä oksattomista rimoista rappauspäreitä ja pidemmistä oksattomista keppejä, joista sorvattiin varsia harjoihin ja luutiin.


title: Rima

text: Kolmiorima on kolmion muotoinen rima, jollaisia käytetään bitumikermien (kattohuopakaistojen) saumojen alla. Kolmiorimakatteessa rima on tehty halkaisemalla nelikulmainen, yleensä 50 × 50 millimetrin kokoinen rima kulmittain kahtia. Myös erilaisissa kattotaitteissa käytetään kolmiorimoja kulman pyöristämiseen, jottei bitumikermiä tarvitse taivuttaa jyrkkään kulmaan.


title: Rima

text:
Peiterima on rakennusten pystylaudoituksella verhotussa ulkoseinässä käytettävä lautojen välisen raon peittävä ohut ja kapea rima. Sen tarkoituksena on peittää lautojen välinen rako näkyvistä, estää sadeveden pääsy rakoon ja sallia kosteusvaihtelun aiheuttama lautojen leveyden muutos. Peiterimalaudoituksessa riman koko on tavallisesti 22 × 38 millimetristä 22 × 50 millimetriin. Ulkoverhouksessa käytettävä puutavara on lähes aina kuusta.
Rimoitus tarkoittaa lyhyiden rimojen asettamista kuivaamoon siirrettävään sahatavaraerään eri kerrosten väliin poikittain, jotta ilma pääsee kiertämään myös kappaleiden väleissä.


title: Peniche

text: Peniche on kaupunki Oesten maakunnassa Portugalissa. Sen pinta-ala on 77,55 neliökilometriä ja asukasluku noin 27 600. Kaupunkiin kuuluvat myös Portugalin rannikolla sijaitsevat Berlengas-saaret. Peniche sijaitsee Atlanttiin pistävän niemen kärjessä. Se on yksi Euroopan parhaista lainelautailupaikoista. Kaupungin pormestari on António Correia.


title: Peniche

text: Kunnan viralliset sivut


title: Euroopan alueiden komitea

text: Euroopan alueiden komitea (AK) on paikallis- ja aluehallintoa edustava elin Euroopan unionissa (EU). Se on valtiotasoa alempien hallintotasojen (alueiden, maakuntien, kuntien ja kaupunkien) suora vaikutuskanava EU:n toimielinrakenteessa.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Alueiden komitea perustettiin vuonna 1994. Perustamisen taustalla oli kaksi syytä: ensinnäkin noin kolme neljäsosaa EU:n lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallis- tai aluetasolla, joten oli perusteltua antaa paikallis- ja aluetason edustajille mahdollisuus vaikuttaa uuden EU-lainsäädännön laatimiseen. Toinen huolenaihe oli ihmisten etääntyminen Euroopan yhdentymisprosessista. EU-kansalaisia lähinnä olevan vaaleilla valitun hallintotason ottaminen mukaan EU:n päätöksentekoon nähtiin keinona tuoda EU:ta lähemmäs ihmisten arkea.


title: Euroopan alueiden komitea

text: EU:n alueet, erityisesti Saksan osavaltiot, vaativat pitkään oikeutta päästä vaikuttamaan unionin asioihin. Vaatimukseen vastattiin Maastrichtin sopimuksessa, jolla perustettiin alueiden komitea ja annettiin jäsenvaltioille mahdollisuus lähettää aluehallinnon ministereitä edustajikseen EU:n neuvostoon.Komitean työtä ohjaavat toissijaisuusperiaate, läheisyysperiaate ja kumppanuusperiaate.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Subsidiariteetti- eli toissijaisuusperiaate vahvistettiin EU:n perussopimuksissa samaan aikaan kun alueiden komitea perustettiin. Periaate merkitsee sitä, että päätökset tulisi tehdä EU:ssa tasolla, joka on mahdollisimman lähellä kansalaisia. Toisin sanoen EU:n ei tulisi puuttua kysymyksiin, jotka voidaan hoitaa paremmin valtio-, alue- tai paikallistason hallinnossa.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Läheisyysperiaatteen mukaan kaikkien hallintotasojen tulisi pyrkiä toimimaan lähellä kansalaisia. Niiden tulisi huolehtia etenkin työskentelyn avoimuudesta, jotta ihmiset tietäisivät, kuka on vastuussa mistäkin ja kenelle voi esittää mielipiteensä.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Kumppanuusperiaatteen mukaan toimiva EU-hallinto edellyttää EU-, valtio-, alue- ja paikallistason yhteistyötä. Kaikki neljä hallintotasoa ovat välttämättömiä, ja niiden tulisi osallistua päätöksentekoprosessiin "monitasoisen hallintomallin" mukaisesti.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Perussopimuksissa Euroopan komissio ja Euroopan unionin neuvosto velvoitetaan kuulemaan Euroopan alueiden komiteaa kaikista uusista ehdotuksista sellaisilla aloilla, joilla on vaikutuksia alue- ja paikallistasoon. Näiden alojen lisäksi komissiolla, neuvostolla ja Euroopan parlamentilla on mahdollisuus kuulla komiteaa muistakin aiheista, jos ne katsovat ehdotuksen vaikuttavan merkittävästi alue- tai paikallistasoon. Alueiden komitea voi myös antaa oma-aloitteisia lausuntoja nostaakseen haluamiaan aiheita EU:n asialistalle.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Lissabonin sopimuksen (toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta annetun pöytäkirjan (N:o 2) 8. artikla) myötä komitea sai oikeuden (etuoikeutetun aseman) panna kanteita vireille Euroopan unionin tuomioistuimessa.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Komiteassa on 350 jäsentä. Kunkin EU:n jäsenvaltion jäsenluku on suhteutettu karkeasti maan väkilukuun.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Puheenjohtaja valitaan täysistunnossa kahden ja puolen vuoden toimikaudeksi. Hän ohjaa komitean työskentelyä, johtaa täysistuntoja ja toimii AK:n virallisena edustajana. Komitean nykyinen puheenjohtaja on Belgian saksankielistä yhteisöä edustava senaattori Karl-Heinz Lambertz (Belgia, Euroopan sosialidemokraattisen puolueen ryhmä, PES). Hänet valittiin tehtävään 12. heinäkuuta 2017.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Täysistunto valitsee myös ensimmäisen varapuheenjohtajan kahden ja puolen vuoden toimikaudeksi. Hän toimii puheenjohtajan sijaisena tämän poissa ollessa. Euroopan alueiden komitean ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin 12. heinäkuuta 2017 Espoon kaupunginvaltuutettu Markku Markkula (Suomi, Euroopan kansanpuolueen ryhmä, EPP).


title: Euroopan alueiden komitea

text: Työvaliokunta on AK:n johtoelin. Siihen kuuluu 63 jäsentä: puheenjohtaja, ensimmäinen varapuheenjohtaja, 28 varapuheenjohtajaa (yksi jokaista jäsenvaltiota kohti), AK:n neljän poliittisen ryhmän puheenjohtajat ja 28 muuta jäsentä maakohtaisista valtuuskunnista. Työvaliokunnan koostumus heijastaa jäsenvaltioiden ja poliittisten ryhmien voimasuhteita. Työvaliokunta kokoontuu yleensä seitsemän tai kahdeksan kertaa vuodessa, laatii AK:n poliittisen ohjelman ja antaa hallinnolle ohjeet päätöstensä toimeenpanosta.


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK:n jäsenet kokoontuvat kuudesti vuodessa Brysseliin täysistuntoon. Täysistunnossa käsitellään ja hyväksytään lausuntoja, tiedonantoja ja päätöslauselmia.


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK.n työskentely on organisoitu valiokunnittain, joista jokaisella on oma erikoisalansa:


title: Euroopan alueiden komitea

text: Valiokunnat valmistelevat lausuntoluonnoksia sekä järjestävät konferensseja ja seminaareja toimialaansa kuuluvista aiheista. Kussakin valiokunnassa on noin 100 jäsentä (jäsen voi kuulua kahteen valiokuntaan), ja kutakin valiokuntaa avustaa komitean hallintoon kuuluva sihteeristö. AK:n työvaliokuntaa avustaa myös jäsenistä muodostettu talous- ja hallintoasiain komissio (thk).


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK:ssa on viisi poliittista ryhmää: Euroopan kansanpuolueen (EPP) ryhmä, Euroopan konservatiivien ja reformistien (ECR) ryhmä, Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen (PES) ryhmä, Euroopan liberaalidemokraattien liiton (ALDE) ryhmä ja Euroopan Allianssin (EA) ryhmä. Poliittisten ryhmien jäsenet kokoontuvat keskenään ennen tärkeitä kokouksia yhteisten kantojen muodostamiseksi. AK:n puheenjohtaja, ensimmäinen varapuheenjohtaja ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat kokoontuvat lisäksi ennen jokaista täysistuntoa ja muita tärkeitä kokouksia ja pyrkivät poliittiseen yksimielisyyteen tärkeimmistä aiheista.


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK:n puheenjohtaja, ensimmäinen varapuheenjohtaja, poliittisten ryhmien puheenjohtajat ja pääsihteeri kokoontuvat ennen jokaista täysistuntoa ja muita tärkeitä kokouksia puheenjohtajakokoukseen, jossa pyritään löytämään poliittinen yksimielisyys strategisista aiheista.


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK:hon kuuluu lisäksi 28 maakohtaista valtuuskuntaa. Jäsenet osallistuvat ennen täysistuntoja ja muita tapahtumia maakohtaisten valtuuskuntiensa kokouksiin keskustellakseen yhteisistä kannoista.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Työvaliokunta nimittää pääsihteerin viideksi vuodeksi. Pääsihteeri johtaa AK:n hallintoa. Tehtävää hoitaessaan hänellä ei voi olla minkäänlaista poliittista edustustehtävää. Hänen vastuullaan ovat puheenjohtajan ja työvaliokunnan päätösten toimeenpano ja komitean hallinnon asianmukainen toiminta. AK:n tämänhetkinen pääsihteeri on Jiří Buriánek, joka aloitti toimessa 1. syyskuuta 2014.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Pääsihteeristö muodostuu viidestä osastosta: jäsenet ja täysistunnot, lainsäädäntöasiat 1, lainsäädäntöasiat 2, viestintä sekä henkilöstö- ja talousasiat. Logistiikasta ja käännöstoimesta vastaavia osastoja hallinnoidaan yhteisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Suomella on komiteassa yhdeksän edustajaa. He ovat Nousiaisten kunnanvaltuuston jäsen Ilpo Haalisto (ps.), Laitilan kaupunginvaltuuston jäsen Pauliina Haijanen (kok.), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen Sirpa Hertell (vihr.), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen Anne Karjalainen (sd.), Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen Antti Liikkanen (sd.), Ahvenanmaan kansliaministeri Gun-Mari Lindholm, Espoon kaupunginvaltuuston jäsen Markku Markkula (kok.), Lapinlahden kunnanvaltuuston jäsen Ossi Martikainen (kesk.) sekä Säkylän kunnanvaltuuston jäsen Satu Tietari (kesk.).


title: Euroopan alueiden komitea

text: Varajäseniä ovat Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen Tiina Elovaara (ps.), Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen Patrik Karlsson (r.), Kemin kaupunginvaltuuston jäsen Veikko Kumpumäki (vas.), Tornion kaupunginvaltuuston jäsen Katri Kulmuni (kesk.), Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen Hannele Luukkainen (kok.), Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen Matias Mäkynen (sd.), Liperin kunnanvaltuuston jäsen Sanna Parkkinen (sd.), Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsen Antero Saksala (kok.), sekä Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsen Wille Valve.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Euroopan komissio, ministerineuvosto ja Euroopan parlamentti kuulevat alueiden komiteaa valmistellessaan lainsäädäntöä (direktiivejä, asetuksia jne.) aiheista, jotka vaikuttavat alue- ja paikallisyhteisöihin. Asiakirjojen luonnokset lähetetään asiasta vastaaville alueiden komitean valiokunnille. Sen jälkeen nimetään esittelijä, jonka tehtävänä on laatia aiheesta AK:n lausunto. AK:n valiokunnan on hyväksyttävä lausuntoluonnos ennen kuin sitä voidaan käsitellä täysistunnossa. Kun lausunto on hyväksytty täysistunnossa, se lähetetään tiedoksi kaikille Euroopan unionin toimielimille ja julkaistaan EU:n virallisessa lehdessä.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Päätöslauselmissa AK voi ilmaista kantansa tärkeistä ajankohtaisaiheista. Myös AK:n poliittiset ryhmät voivat laatia päätöslauselmia.


title: Euroopan alueiden komitea

text: Alueiden komitea tuottaa tutkimuksia monista EU:n alue- ja paikallisulottuvuuteen liittyvistä aiheista (koulutuksesta, liikenteestä, sosiaalipolitiikasta, laajentumisesta jne.). Tutkimukset tehdään yhteistyössä komitean ulkopuolisten asiantuntijoiden kanssa. Lisäksi AK laatii suurelle yleisölle ja alue- ja paikallistason vaikuttajille suunnattuja julkaisuja, joissa selostetaan komitean toimintaa ja ajankohtaisten poliittisten aiheiden käsittelyä.


title: Euroopan alueiden komitea

text: AK järjestää yhdessä paikallis- ja aluetason kumppaneiden ja muiden EU:n toimielinten kanssa konferensseja, seminaareja ja näyttelyjä. Kerran vuodessa järjestettävä alueiden ja kuntien teemaviikko (Open Days) tuo AK:n tiloihin tuhansia osallistujia, jotka ottavat osaa vilkkaisiin keskusteluihin tai etsivät yhteistyökumppaneita erilaisiin hankkeisiin.


title: Sylke Otto

text: Sylke Otto (s. 7. heinäkuuta 1969 Karl-Marx-Stadt, Itä-Saksa) on saksalainen entinen ohjaskelkkailija.


title: Sylke Otto

text: Sekä 2002 Salt Lake Cityn että 2006 Torinon olympialaisissa Sylke Otto voitti kultamitalin. Maailmanmestaruuskilpailuista hänellä on neljä henkilökohtaista (2001, 2002, 2003, 2005) ja kaksi parikilpailun (2003, 2005) kultamitalia. Hopeamitaleita hänellä on parikilpailusta kolme (1997, 2000, 2001) ja pronssimitaleita yksilökilpailusta kaksi (1994, 2004) ja parikilpailusta yksi (1999).


title: Sylke Otto

text: Maailmancupin kokonaiskilpailun Otto on voittanut neljästi (1995, 2000, 2003, 2004) ja maailmancupin osakilpailuvoittoja hän on saavuttanut 36. Hän lopetti uransa kauteen 2006-2007.


title: Palkki

text: Palkki tarkoittaa seuraavia:


title: Porin Sokos

text: Sokos Pori (myös Sokos Satakunta) on Porin keskustassa sijaitseva Satakunnan Osuuskaupan omistama tavaratalo, joka avattiin syyskuussa 1973. Rakennuksessa on yksi maanalainen ja kaksi maanpäällistä kerrosta sekä pysäköintitaso. Se oli valmistuessaan Suomen toiseksi suurin Sokos-tavaratalo.


title: Porin Sokos

text: Liisan- ja Yrjönkatujen kulmassa sijaitseva tavaratalokiinteistö peruskorjattiin vuonna 2013. Samalla valmistui Isolinnankadun puolelle 2 000 m²:n laajennusosa, jonne siirtyi tavaratalon tiloissa toiminut S-market. Laajennusosaan liittyy myös 16-kerroksinen tornitalo Linnainmaankulma.


title: Jim Craig

text: James Downey ”Jim” Craig (s. 31. toukokuuta 1957 North Easton, Massachusetts, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Jim Craig

text: Craigillä on neljä veljeä ja kolme siskoa. Craigin äiti kuoli vuonna 1977 ja isä vuonna 1988. Craig oppi luistelemaan seitsenvuotiaana ja alkoi heti pelata maalivahtina. Craig pelasi juniorina kotikaupunkinsa North Eastonin Oliver Ames -high schoolin jääkiekkojoukkueessa neljä kautta vuosina 1971–1975. Näiden neljän kauden aikana hän voitti 54 ottelua, pelasi yhden tasan ja hävisi vain kaksi. Hänet valittiin kaikkina neljänä kautena Massachusettsin high school -sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja vuonna 1975 Oliver Amesin joukkue voitti sarjan mestaruuden.


title: Jim Craig

text: High schoolin jälkeen Craig aloitti Bostonin yliopiston vuonna 1975. Hän ei kuitenkaan pelannut jääkiekkoa yliopiston ykkösjoukkueessa ensimmäisellä kaudella (1975–1976). Craig pelasi yliopiston ykkösjoukkueessa kolme kautta vuosina 1976–1979 ja voitti 55 ottelua, hävisi kuusi ja pelasi kolme tasan. Bostonin yliopisto voitti NCAA:n mestaruuden vuonna 1978. Atlanta Flames varasi Craigin neljännellä kierroksella numerolla 72. Cincinnati Stingers varasi hänet samana vuonna WHA:n varaustilaisuudessa vuorolla 79. Craig valittiin vuonna 1979 Yhdysvaltojen maajoukkueeseen jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Yhdysvallat sijoittui maailmanmestaruusturnauksessa seitsemänneksi.


title: Jim Craig

text: Craig pelasi kaudella 1979–1980 Yhdysvaltojen maajoukkueessa, joka valmistautui Lake Placidin talviolympialaisiin. Hän pelasi olympialaisissa kaikissa Yhdysvaltojen otteluissa maalivahtina ja voitti otteluista kuusi ja pelasi yhden tasan. Ratkaisevassa ottelussa Neuvostoliittoa vastaan Craig torjui 39 kertaa ja Yhdysvallat voitti ottelun 4–3. Yhdysvallat voitti yllättäen olympiakultaa. Yllättävää voittoa kutsutaan nimellä "Miracle on ice". Craigista tuli olympialaisten jälkeen suuri kuuluisuus Yhdysvalloissa. Hän solmi NHL-sopimuksen kolme päivää olympiakullan voiton jälkeen ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 1. maaliskuuta 1980 Atlanta Flamesissä. Craig torjui ottelussa 24 kertaa ja Atlanta voitti ottelun 4–1. Craig oli Sports Illustrated -lehden kannessa 10. maaliskuuta. Hän pelasi Atlantassa loppu kauden aikana vielä kolme ottelua, jotka joukkue hävisi. Seuraavana kesänä Atlanta myi Craigin Boston Bruinsiin, josta se sai vaihdossa toisen ja kolmannen kierroksen varausoikeuden.


title: Jim Craig

text: Craig pelasi kaudella 1980–1981 Bostonissa 23 ottelua, joista voitti yhdeksän. Craig ei onnistunut nousemaan Bostonin ykkösmaalivahdiksi ja päävastuun otteluista kantoi Rogatien Vachon. Kauden jälkeen Craigin nenän väliseinä korjattiin leikkauksella. Craig valittiin mukaan Yhdysvaltojen Kanada-cup joukkueeseen, mutta ei pelannut turnauksessa, koska hän mursi oikean kätensä etusormen maajoukkueen harjoituksissa syyskuussa. Kaudella 1981–1982 Bostonin maalivahtikaksikkona oli Vachon sekä nuori Marco Baron ja Craig päätyi pelaamaan alempiin sarjoihin. Lokakuussa 1981 Craigin olkapäästä poistettiin leikkauksessa pieni kasvain. Leikkausta seuranneen sairausloman aikana Craig putosi kotonaan tikapuilta ja mursi vasemman nilkkansa. Craig pelasi kaudella lähinnä Bostonin farmijoukkueessa, mutta kärsi selkävaivoista. Craig ajoi toukokuussa 1982 autokolarin, jossa kuoli nainen. Craigiä syytettiin taposta, mutta hänet vapautettiin syytteistä oikeudenkäynnin jälkeen.


title: Jim Craig

text: Boston purki Craigin sopimuksen lokakuussa 1982 ja kaudeksi 1982–1983 Craig liittyi jälleen Yhdysvaltojen jääkiekkomaajoukkueen mukaan. Hän pelasi maajoukkueessa 26 ottelua, Yhdysvallat voitti maailmanmestaruuskilpailujen B-sarjan ja NHL-joukkueet kiinnostuivat hänestä uudelleen. Craig solmi sopimuksen Minnesota North Starsin kanssa 2. maaliskuuta 1983. Loppu kauden aikana Craig oli ainoastaan kerran Minnesotan varamaalivahtina NHL:n pudotuspeleissä.


title: Jim Craig

text: Kaudella 1983–1984 Craig pelasi suurimman osan kaudesta Minnesotan farmijoukkueessa ja vain kolme NHL-ottelua. Craigin reisilihas repeytyi Minnesotan ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan 20. tammikuuta 1984. Craig oli sivussa koko loppu kauden ja hän lopetti jääkiekkouransa myöhemmin vuonna 1984.


title: Jim Craig

text: Craig valmistui Bostonin yliopistosta. Jääkiekkouran jälkeen Craig muutti takaisin North Eastoniin, jossa hänestä tuli liikemies ja markkinointialan konsultti. Craig on työskennelyt Valassis Communications -yhtiössä. Craig toimi vuosina 1994–1996 Northeastern Universityn jääkiekkojoukkueen apulaisvalmentajana. Hänet nimettiin IIHF Hall of Fameen vuonna 1999.


title: Lape

text: Lape-sanalla on useita merkityksiä:


title: Makatea

text: Makatea on korallisaari Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Tuamotun saariryhmässä, noin 210 kilometriä Tahitista koilliseen. Ensimmäinen saaren löytänyt eurooppalainen oli alankomaalainen Jacob Roggeveen. Saarella esiintyi huomattavasti fosfaattia 1960-luvulle asti, jolloin varannot loppuivat. Vuonna 2017 saaren asukasluku oli 94.


title: Nukutepipi

text: Nukutepipi on saari Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Tuamotulla ja tarkemmin Îles du Duc de Gloucesterin saariryhmässä. Nukutepipi on Îles de Duc de Gloucesteriin kuuluvista saarista kaakkoisin ja pienin. Se sijaitsee Hereheretuen saarelta yli kaksisataa kilometriä ja Anuanurungan saarelta 22 kilometriä kaakkoon. Eurooppalaiset löysivät saaren vuonna 1767. Atollin pinta-ala on 5,6 neliökilometriä, josta matala laguuni peittää 2,2 neliökilometriä.


title: Nukutepipi

text: Atollilla on pieni lentokenttä, joka otettiin käyttöön 1982.


title: Syrjä

text: Syrjä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Sukunimenä usealla suomalaisilla henkilöllä:


title: Särmä

text: Särmä voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hubertus von Hohenlohe

text: Hubertus von Hohenlohe (s. 2. helmikuuta 1959 México) on aatelista syntyperää oleva alppihiihtäjä ja poplaulaja. Alppihiihdossa hän edustaa Meksikoa.


title: Hubertus von Hohenlohe

text: Hän asui kymmenen ensimmäistä elinvuottaan Espanjassa, josta muutti Itävaltaan. Siellä hänellä on edelleen vaikutusvaltainen asema muun muassa esiintyjänä. Nykyään Hubertus von Hohenlohe asuu pääosin Liechtensteinissa ja Espanjan Marbellassa.


title: Hubertus von Hohenlohe

text: Alppihiihdon suhteen hänellä on paras menestys maailmancupista vuodelta 1981 Madonna di Campigliossa, jossa hän sai alppiyhdistetyssä viidennen sijan, joskin kilpailuun osallistui vain viisi laskijaa.


title: Hubertus von Hohenlohe

text: Talviolympialaisiin hän on osallistunut Sarajevossa 1984, Calgaryssä 1988, Albertvillessä 1992, Lillehammerissa 1994, Vancouverissa 2010 ja Sotšissa 2014. Alppihiihdon MM-kilpailuihin hän on osallistunut vuosina 1982, 1985, 1987, 1989, 1991, 1993, 1996, 1997, 1999, 2001, 2003, 2005, 2009, 2011, 2013, 2015 ja 2017. Hohenlohe perusti Meksikon hiihtoliiton vuonna 1981.


title: La Berrichonne de Châteauroux

text: La Berrichonne de Châteauroux on vuonna 1903 perustettu ranskalainen jalkapalloseura Châteauroux'n kaupungista, Indren departementista.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutiset (lyhenne KU) on vasemmistoliiton kerran viikossa ilmestyvä äänenkannattaja. Lehti julistautui puolueen äänenkannattajaksi elokuussa 2000 toimittuaan 1990-luvun ”sitoutumattomana vasemmistolehtenä”. Vuoteen 1990 asti KU oli Vasemmistoliiton edeltäjien, Suomen kansan demokraattisen liiton ja Suomen kommunistisen puolueen, yhteinen äänenkannattaja.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutiset aloitti ilmestymisensä tammikuussa 1957, kun SKP:n äänenkannattaja Työkansan Sanomat ja SKDL:n äänenkannattaja Vapaa Sana yhdistettiin. Puolueiden erillisten päivälehtien ylläpitämistä ei katsottu enää taloudellisesti järkeväksi. Keskustelua kahden rinnakkaisen lehden ylläpidosta oli käyty jo vuosikymmenen alusta alkaen. Kesällä 1950 SKP asetti työryhmän asiaa pohtimaan, mutta varsinaisesti asia eteni vuodesta 1955 lähtien. SKP:n ja SKDL:n johtoelimet päättivät fuusiosta 16. kesäkuuta 1956. Syksyllä 1956 valittiin uuden lehden johto. Päätoimittajaksi nousi Jarno Pennanen, varapäätoimittajaksi Aili Mäkinen ja hallituksen puheenjohtajaksi Eino Kilpi. Lehden aloittaessa sen toimituskuntaan kuului noin 35 vakituista palkollista.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutisten levikki nousi aluksi tasaisesti ja se ylitti 50 000. Kansan Uutiset oli Suomen luetuin poliittinen työväenlehti. 1980-luvulle asti Kansan Uutisia painettiin Kotkankadulla sijainneessa, SKP:n omistamassa, kirjapaino Yhteistyössä. Yhteistyön mentyä konkurssiin painotyöt alettiin ostaa Keski-Uusimaa Oy:ltä.


title: Kansan Uutiset

text: 1960-luvulta 1980-luvulle SKP:n enemmistölinjaa edustanut Kansan Uutiset sai usein kovaa kritiikkiä taistolaisilta oppositiokommunisteilta ja neuvostoliittolaisilta. Päätoimittajat Simpura ja Kauppila olivat Tiedonantaja-lehteä julkaisseen opposition mielestä revisionisteja. Taistolaiset vaativat lehden uutisointiin tasapuolisuutta, jonka puuttumisella perusteltin Tiedonantajan tarpeellisuutta.


title: Kansan Uutiset

text: Tammikuussa 2004 päätoimittaja Yrjö Rautio erosi ja kritisoi voimakkaasti vasemmistoliiton johdon linjauksia. Puolue oli Raution mukaan hylännyt aatteensa. Hän väitti myöhemmin tulleensa irtisanotuksi laittomasti ja vaati oikeusteitse suuria korvauksia, mutta Helsingin käräjäoikeus ei löytänyt vaateille perusteita. Tilalle päätoimittajaksi valittiin Janne Mäkinen, joka jatkoi toimessa marraskuuhun 2008. Mäkistä seurasi lehdessä 1970-luvulta lähtien eri tehtävissä työskennellyt Jouko Joentausta.


title: Kansan Uutiset

text: Tammikuussa 2007 Kansan Uutisten päätoimittaja sai tuomion päätoimittajarikkomuksesta. Lehden julkaisemassa mielipidekirjoituksessa solvattiin juutalaisia.


title: Kansan Uutiset

text: Kansan Uutiset alkoi julkaista artikkeleita verkossa 1990-luvun lopulla. Lehden sivustolla julkaistiin muutama artikkeli jokaisesta lehdestä, kunnes se joulukuussa 2008 uudistettiin ja sisältöä laajennettiin huomattavasti. Samalla aloitti Kansan Uutisten maksullinen näköislehti. 10. joulukuuta 2008 lehden hallitus päätti Kansan Uutisten muuttumisesta pääasiassa verkkolehdeksi. Syyskuusta 2009 lähtien lehti on ilmestynyt paperilla vain perjantaisin, kun se ennen uudistusta ilmestyi neljästi viikossa.


title: Kansan Uutiset

text: Vuoteen 1990 lehden omistivat sen julkaisijajärjestöt, jotka ohjasivat toimitustyötä muun muassa nimeämällä edustajat hallintoneuvostoon ja johtokuntaan. SKDL:n ja SKP:n lakkauttamisen jälkeen seurasi uusia järjestelyjä. Kansan Uutisten taustalle perustettiin osakeyhtiö, jonka omistajiksi tuli esimerkiksi ammattiliittoja, pankit STS ja Yhteistuki sekä Yrjö Sirolan Säätiö. Vasemmistoliitto ei ostanut yhtään osaketta. Pankkien omistukset siirtyivät sittemmin Nordealle. Yhtiön osake-enemmistön omistaa nykyisin Yrjö Sirolan Säätiö. Vuodesta 2004 alkaen Kansan Uutiset Oy on kustantanut myös Satakunnan Työ -lehteä.


title: Kansan Uutiset

text: Vuonna 2006 KU sai valtiolta lehdistötukea 575 000 euroa. Puoluesihteeri Ralf Sundin aikana (1995–2001) valtion tuki kattoi lehden budjetista noin kolmanneksen.


title: Šavuot

text: Šavuot (, "viikot") on yksi juutalaisten kolmesta pyhiinvaellusjuhlasta. Šavuot eli viikkojen juhla päättää pesahista alkaneen omer-laskennan, joka kestää 49 päivää eli seitsemän viikkoa. Šavuot on myös sadonkorjuujuhla ja kesän alkamisen juhla.


title: Šavuot

text: Raamatussa juhlaan viitataan useilla nimillä: leikkuujuhla (חג הקציר, "hag ha-katsir"; 2.Moos 23:16), viikkojuhla (חג שבעות, "hag šavuot"; 5.Moos 10:16) ja ensimmäisten hedelmien juhla (יום הבכורים, "jom ha-bikkurim"; 4.Moos 28:26). Uudessa testamentissa siitä käytetään nimitystä helluntai, ja kristillinen helluntai onkin suunnilleen samaan aikaan kuin juutalaisten šavuot.


title: Šavuot

text: Šavuotia vietetään sivan-kuun kuudentena päivänä. Monissa juutalaisyhteisöissä Israelin ulkopuolella sitä vietetään kahden päivän ajan.


title: Šavuot

text: Šavuot on pesahin ja sukkotin ohella yksi Toorassa säädetyistä vuotuisista pyhiinvaellusjuhlista, "šaloš regalim". Termin alkuperä on heprean sana "regel", jalka. Kysymyksessä ovat kolme juhlaa, jolloin juutalaisten tulisi vaeltaa Jerusalemin temppeliin erityisiä juhlamenoja varten.


title: Šavuot

text: Muinaisessa Israelissa sadonkorjuu aloitettiin ohran leikkaamisella pesahin aikaan ja päätettiin vehnänkorjuuseen šavuotina. Šavuot oli siten viljankorjuun päättävä juhla samalla tavalla kuin sukkot päätti hedelmien sadonkorjuun. Israelilaisten käskettiin tuoda pyhäkköön maan parhaat antimet (2.Moos. 34:26, 3.Moos. 29:15–16, 5.Moos 16:9–19).


title: Šavuot

text: Šavuotina juutalaiset juhlivat sadonkorjuun lisäksi myös kymmenen käskyn vastaanottamista. Tarkasta Tooran antamisen päivästä väitellään, mutta monet rabbit uskovat sen olleen juuri sivan-kuun kuudes päivä. Raamattu kertoo israelilaisten saapuneen Siinain erämaahan uuden kuun aikaan (2.Moos. 19:1), ja rabbiinisen kirjallisuuden mukaan Jumala antoi kymmenen käskyä Moosekselle seuraavana lauantaina.


title: Šavuot

text: Šavuotin viettämisen perinteisiin kuuluu yön valvominen synagogassa Tooraa lukien. Tanakhista luetaan otteita tärkeimmistä kirjoista, Ruutin kirja kuitenkin kokonaisuudessaan, koska sen tarina sijoittuu sadonkorjuun aikaan. Tapana on myös koristella koti ja synagoga kasvein ja kukin.


title: Montpellier Hérault SC

text: Montpellier Hérault SC on vuonna 1919 perustettu jalkapalloseura Montpellier’n viinikaupungista Hérault’n departementista. Seurassa nähtiin sen huippuvuosina muutamia jalkapalloilun suurnimiä kuten Roger Milla, Éric Cantona, Laurent Blanc ja Carlos Valderrama. 1980-luku


Montpellier Hérault SC


title: Jalkine

text: Jalkineet ovat jalassa pidettäviä vaatekappaleita. Jalkineet on tavallisesti tarkoitettu lämmittämään tai suojaamaan jalkoja, joskin muitakin käyttötapoja ja -tarkoituksia on olemassa. Jalkineita voidaan valmistaa monista materiaaleista kuten villasta, nahasta, hyvin ohuesta tai hieman paksummastakin muovista sekä kankaasta. Jalkineita valmistivat aikanaan suutarit, mutta nykyään ne tehdään pääasiassa tehtaissa.


title: Jalkine

text: Jalkineisiin kuuluvat:


title: Aatami Hermanni Karvonen

text: Aatami Hermanni (Adam Herman) Karvonen (3. tammikuuta 1865 Leppävirta – 27. elokuuta 1937) oli nuorsuomalainen kansakoulunopettaja ja Helsingin työväenyhdistyksen puheenjohtaja. Hänestä tuli yhdistyksen perustaman "Työmies"-lehden ensimmäinen päätoimittaja 1895–1896. Muut toimittajat olivat Väinö Sohlman, Nils Robert af Ursin ja Vilho Virta.


title: Aatami Hermanni Karvonen

text: Karvosen aikana lehti oli maltillinen ja myötäili 1800–luvun kansallisen herätyksen tavoitteita. Painoylihallitus antoi hänelle silti huhtikuussa 1895 varoituksen yhteiskunnalle vahingollisesta kirjoittelusta. Karvonen erosi päätoimittajan tehtävästä 1896.


title: Aatami Hermanni Karvonen

text: Karvonen on edistänyt muun muassa Suomen julkisen työnvälitysjärjestelmän syntymistä.


title: Mehetia

text: Mehetia eli Meetia on tuliperäinen saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Seurasaariin. Saari sijaitsee 110 kilometriä Tahitilta itään. Mehetian pinta-ala on 2,3 neliökilometriä. Saaren korkein kohta on 435 metriä merenpinnan yläpuolella. Eurooppalaiset löysivät Mehetian vuonna 1767. Ihmisasutusta saarella ei ole.


title: Vesimittarit

text: Vesimittarit ("Gerridae") ovat luteisiin kuuluva hyönteisten heimo. Ne pystyvät liikkumaan veden pinnalla käyttäen pintajännitystä hyväkseen. Tämän mahdollistaa vesimittarien jalkojen erikoinen rakenne; nilkkojen kärjissä on vettä hylkiviä karvoja ja kynnet ovat jalkojen kärkiosien sivuilla. Liikkuminen tapahtuu keski- ja takajaloilla. Ryhmään kuuluu myös trooppisten valtamerien ulapoilla eläviä lajeja ("Halobates"-suku), mikä on varsin poikkeuksellista hyönteisten joukossa.


title: Vesimittarit

text: Vesimittareilla on jaloissaan värähtelyaisti, jonka avulla ne kykenevät paikantamaan saaliinsa veden värähtelyjen perusteella. Värähtelyaistia käytetään myös kumppanin etsintään. Vesimittarit pystyvät värisyttämään veden pintaa merkiksi vastakkaisen sukupuolen edustajille.


title: Vesimittarit

text:
Osa vesimittarisukupolvista on pitkäsiipisiä ja lentokykyisiä, osa taas lyhytsiipisiä ja lentokyvyttömiä. Lentokykyisten vesimittarien ansiosta hyönteiset pystyvät levittäytymään uusille asuinalueille.
Rannan tuntumassa näkee usein suurin joukoin vesimittareita. Pitkien keski- ja takajalkojensa työntäminä vesimittarit luistelevat rytmikkäin potkuin kovaa vauhtia eteenpäin.


title: Vesimittarit

text: Vesimittareita kutsutaan arkikielessä joskus virheellisesti vesikirpuiksi, mutta nämä kaksi eivät ole sama asia, sillä vesikirput ovat vedessä eläviä pieniä äyriäisiä. Vesikirput eivät liiku veden pinnalla.


title: Dali (Kiina)

text: Dali (; bai: "Darl•lit") on piirikuntatason kaupunki Yunnanin maakunnan Dalin bai-kansan autonomisessa prefektuurissa Kiinan eteläosassa. Se on myös autonomisen prefektuurin päähallintopaikka. Kaupungin hallintokeskus sijaitsee linnuntietä noin 270 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kunmingista länsiluoteeseen. Kaupunki sijaitsee hedelmällisellä maaperällä Cangshanin vuorista länteen ja Erhaijärven rannalla. Sitä ovat perinteisesti asuttaneet bai- ja yi-vähemmistöt. Kaupungin pinta-ala on 1 468 kilometriä ja väkiluku noin 652 000 (2010).


title: Dali (Kiina)

text: Dalin kaupungin hallintokeskus sijaitsee Xiaguanin suurkunnassa, johon bussit ja junat saapuvat "Daliin". Dalin vanhakaupunki, missä turistit käyvät useimmiten, sijaitsee Dalin nimisessä suurkunnassa, noin tunnin matka Xiaguanista.


title: Jan Wouters

text: Jan Wouters (s. 17. heinäkuuta 1960 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Kesästä 2015 lähtien hän on toiminut Feyenoordin apuvalmentajana.


title: Jan Wouters

text: Pelaajauransa aikana Wouters edusti monia huippuseuroja, kuten PSV Eindhovenia, FC Bayern Müncheniä ja Amsterdamin Ajaxia sekä kahta pienempää seuraa, kotikaupunkinsa VV Utrechtia ja FC Utrechtia. Alankomaiden maajoukkueessa hän pelasi 70 ottelua ja teki niissä 4 maalia. Maajoukkuedebyyttinsä Wouters teki 10. marraskuuta 1982. Hän oli tärkeässä roolissa Alankomaiden voittaessa vuoden 1988 EM-kisat.


title: Jan Wouters

text: Valmennusurallaan Wouters on toiminut muun muassa Ajaxin päävalmentajana 1999–2000 sekä Glasgow Rangersin apuvalmentajana Dick Advocaatin ja Alex McLeishin aikoina.


title: Jan Wouters

text: Marraskuussa 2007 Wouters nimitettiin PSV Eindhovenin väliaikaiseksi päävalmentajaksi Ronald Koemanin siirryttyä Valenciaan. Hän toimi tehtävässä vuoden 2007 loppuun saakka, jolloin tehtävät otti hoitaakseen Sef Vergoossen. Huub Stevensin tultua PSV Eindhovenin päävalmentajaksi kesällä 2008 Wouters siirtyi hänen apulaisvalmentajakseen. Stevensin lähdettyä seurasta kesällä 2009, Wouters siirtyi FC Utrechtin apulaisvalmentajaksi.


title: Jan Wouters

text: Lokakuussa 2011 Woutersista tuli Utrechtin päävalmentaja Erwin Koemanin erottua yllättäen tehtävästä. Wouters luotsasi Utrechtin parhaimmillaan Eredivisien viidenneksi kaudella 2012/13. Huhtikuussa 2014 hän ilmoitti jättävänsä Utrechtin kauden jälkeen.


title: Jan Wouters

text: Kesällä 2015 Woutersista tuli Giovanni van Bronckhorstin apuvalmentaja Feyenoordiin.


title: Teitittely

text: Teitittely on kohteliaisuutta tai kunnioitusta ilmaiseva puhuttelumuoto, joka muodostetaan esimerkiksi suomen kielessä käyttämällä yksikön toisen persoonan pronominin "sinä" asemasta monikon toisen persoonan pronominia "te" ja sen mukaisia verbien persoonamuotoja, kuitenkin niin, että esimerkiksi predikatiivi samoin kuin liittomuodoissa oleva partisiippi ovat yksikkömuotoisia.


title: Teitittely

text: Vertaa:


title: Teitittely

text: Muissa kielissä teitittelyä vastaava puhuttelumuoto voidaan muodostaa hyvinkin eri tavoin. Samoin puhuttelumuotojen merkitys ja käyttötavat vaihtelevat eri kielissä ja kulttuuripiireissä – jopa niin että saman kielen piirissä niitä käytetään eri tavoin Euroopassa kuin Etelä-Amerikassa.


title: Teitittely

text: Klassisessa latinassa käytettiin vain sinuttelua. Alamaisten vallanpitäjiä kohtaan käyttämää teitittelyä ryhdyttiin suosimaan noin vuonna 300 Rooman keisareiden hoveissa. Uusi puhuttelumuoto levisi keisarillisten perillisten mukana muun muassa Saksaan. Keskiajan alussa teitittely alkoi syrjäyttää Euroopassa yleistä kaikkien sinuttelua. Aluksi teititeltiin vain hallitsijoita, mutta vähitellen kaikkia korkeammassa yhteiskunnallisessa asemassa olevia. Myöhemmin teitittely saavutti entistä laajemmat piirit: lapset alkoivat teititellä vanhempiaan ja aviopuolisot toisiaan. Lisääntynyt käyttö vähensi kuitenkin te-muodon arvoa, ja sitä alkoi korvata 1500-luvulta lähtien yksikön kolmannen persoonan käyttö.


title: Teitittely

text: 1600-luvulla teitittelyä korvattiin useissa kielissä muilla ilmaisuilla. Tällaisia kiertoilmaisuja olivat muuan muassa yksikön kolmas persoona, nimen tai tittelin käyttö. Suomeen teitittely tuli Ruotsista, jossa se tunnettiin jo keskiajalla, mutta se eli pitkään ainoastaan sivistyneistön puheessa. Kansankieleen se omaksuttiin vasta 1700-luvulla.


title: Teitittely

text: 1800-luvulla teitittely väistyi Ruotsissa kolmannen persoonan, tittelin käytön tieltä, eikä teitittelyyn enää koskaan palattu, vaan puhuttelussa siirryttiin sata vuotta myöhemmin jokseenkin täydelliseen sinutteluun. Suomen murteissa teitittely oli alun perin vieras ilmiö, mutta se yleistyi vähitellen myös kansankielessä ja säilyi joillakin alueilla kauan esimerkiksi lasten vanhemmistaan käyttämänä muotona.


title: Teitittely

text: Vanhassa puhuttelukulttuurissa oli teitittelyllä kaksi päämerkitystä. Sen avulla ilmaistiin: Sinuttelu puolestaan ilmaisi aikuisten kesken epäkohteliaisuutta, aseman loukkaamista tai tuttuutta, emotionaalista lämpöä, ja suhteessa lapsiin ja palkollisiin sosiaalista ylemmyyttä.


title: Teitittely

text:
Monissa eurooppalaisissa kielissä teitittely on toisilleen tuntemattomien ensisijainen puhuttelumuoto. Valinnan perusteina ovat puhutellun – tietysti myös puhuttelijan – ikä, asema, arvo tai rooli. Puhuttelusta päättää vanhempi ja arvoltaan korkeampi, nainen ennen miestä. 1970-luvulla Ruotsissa alkanut yleinen sinuttelu tuli myös Suomessa suosituksi niin, että teitittely on tuntunut hieman liioittelevalta ja sen oikea muodostus on ollut varsinkin nuorilta kateissa. Teitittely ei ole kuitenkaan Suomessa kokonaan kadonnut ja viime aikoina onkin ollut havaittavissa merkkejä sen palaamisesta, joskin esimerkiksi opiskelijoille tehdyn kyselyn mukaan sinuttelu olisi lisääntynyt roimasti 1980- ja 90-lukuun verrattuna. Yhtenä syynä osittaiseen teitittelyn paluuseen pidetään kansainvälisiä yhteyksiä.
Teitittelyn käyttö työelämässä vaihtelee hyvin paljon ammatin luonteen mukaan. Potilaan teitittely esimerkiksi sairaalassa kuuluu hyvään käytökseen ja osoittaa häntä kohtaan tunnettua arvonantoa ja positiivista suhtautumista. Jos teitittely ei tunnu luontevalta, hoitotyöntekijä voi kutsua potilasta sukunimellä. Lähtökohtana on, että asiakas päättää, kuinka alun lähestymisen jälkeen edetään. Puhuttelussa on paljon sävyjä: myös sinutellen voi olla kohtelias. Liiallinen tuttavallisuus, kuten 'Mitä sulle sais olla' ei ole toivottua tyyliä, vaikka esimies, asiakas tai potilas kannattaisikin sinuttelua.


title: Teitittely

text: Työpaikoilla voidaan sopia keskinäisestä sinuttelusta arvoasemaan katsomatta. Esimerkiksi monissa kouluissa ei rehtoria tarvitse teititellä. Tällaisesta sopimuksesta huolimatta on kuitenkin tilanteita, jolloin teitittelyä on hyvä käyttää, esimerkiksi kun puhutellaan esimiestä vieraiden läsnä ollessa. Samoin jos esimerkiksi toimittaja ja ministeri ovat vaikkapa koulutovereita, he sinuttelevat toisiaan vapaa-ajalla mutta teitittelevät työssä. Suomen armeijassa alaisten tulee edelleen teititellä esimiehiä ja esimiesten alaisia.


title: Teitittely

text: Yleissääntönä Suomessa voidaan pitää seuraavaa: silloin kun ei tiedä, pitäisikö teititellä vai sinutella, on parasta valita teitittely. Sama koskee ruotsin kieltä Suomessa, joskin sinuttelu on jonkin verran yleisempää kuin suomeksi. Sen sijaan Ruotsissa sinuttelu on turvallinen vaihtoehto muita kuin kuninkaallisia puhuteltaessa. Ruotsissa oli ennen sinutteluun siirtymistä monimutkainen järjestelmä, jossa teitittely ei välttämättä ollut kohteliasta.


title: Teitittely

text: Muodollinen ja epämuodollinen yksikkö:


title: Teitittely

text: Ranskassa "te" () on neutraali puhuttelu tuntemattomalle aikuiselle, "sinä"–puhuttelu () edellyttää ystävyyttä, pitkäaikaista tuttavuutta tai yhteistä sopimusta. Esimerkiksi asiakaspalvelutilanteissa sinuttelua ei käytetä. Samoin on tilanne venäjässä sekä myös saksassa, jossa monikon 3. persoonan muotoa käytetään teitittelyä vastaavassa merkityksessä. Näissä kielissä tämä tapa koetaan sujuviksi, toisin kuin riikinruotsissa, jossa epämuodollinen "du" on nykyisin vakiintunut puhuttelumuoto, eikä teitittelyä juuri käytetä edes virallisissa yhteyksissä. Ennen sinutteluun siirtymistä tavallinen kohtelias muoto oli kolmas persoona tittelein ("vill doktor/fröken/fru Svensson ..."). Suomenruotsissa teitittelyä käytetään kuten suomessa, joskin harvemmin.


title: Teitittely

text:
Englannissa, hollannissa, ranskassa ja venäjässä käytetään kohteliaassa puhuttelussa monikon "toista" persoonaa, mutta monissa muissa eurooppalaisissa kielissä käytössä on "kolmas" persoona. Saksassa käytetään kolmatta persoonaa "sie", usein isolla alkukirjaimella, tanskassa ja norjassa käytössä on "De". Italiassa on erilliset muodot "Lei" (yks) ja "Loro" (mon), jotka on johdettu yksikön feminiiniä (esim. ruots. hon, engl. she) ja monikon kolmatta persoonaa tarkoittavista sanoista. Tämä vastaa osittain saksaa, jossa "sie" tarkoittaa myös yksikön feminiiniä, mutta silloin verbi taipuu toisin. Toisinaan italiassakin käytetään ranskan mukaisesti monikon muotoa "voi" muodollisen yksikön merkityksessä. Unkarissa "te" on epämuodollinen, mutta muodolliseen puhutteluun on useita samaa tarkoittavia ilmaisuja ( "ön" ja "maga" ovat yleisimmät). Välillä myös suomessa on teitittelyn sijasta puhuteltu kolmannessa persoonassa, mutta sitä ei ole pidetty hyvänä tapana.
Espanjassa ja portugalissa nämä pronominit on johdettu "kolmannen" persoonan sanonnoista, jotka merkitsivät esimerkiksi "teidän armonne, hyvä herra, hyvä rouva" ja niiden monikkomuodoista. Espanjassa ne ovat "usted" (mon. "ustedes"), ja portugaliksi "você" (mon. "vocês"), "o senhor" (mon. "os senhores") sekä "a senhora" (mon. "as senhoras"). "Você" on epämuodollisessa käytössä Brasiliassa, vaikka alkuperäinen yksikön pronomini "tu" on enemmän käytössä etelässä, koillisessa ja joillakin maaseutualueilla, ehkä paikoin ulkomaisista vaikutteista. Kuitenkin "o senhor, a senhora " ja niiden monikot ovat edelleen käytössä ja aina muodollisessa merkityksessä. Joissakin espanjankielisissä maissa, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa, alkuperäinen yksikön toinen persoona "tú" on jäänyt täysin käytöstä hämärtäen täten eroa muodollisen ja epämuodollisen puhuttelusanan välillä. Toisissa taas se on korvattu monikon toisen persoonan pronominin vanhemmalla muodolla "vos" ja käytetään nyt "usted"-muodon epämuodollisena vastineena. (Katso: "voseo"  englanninkielinen Wikipedia). Euroopassa espanjan "vos"-muunnelmia "vosotros" ja "vosotras" käytetään epämuodollisina monikon toisen persoonan ilmaisuina, kun yksikkönä on tú, jota käytetään epämuodollisessa puhuttelussa. Portugali on siirtynyt kauemmas alkuperäisestä: monikon "vós" on hävinnyt Brasiliassa täydellisesti eikä sitä käytetä enää tavallisessa puheessa myöskään Euroopassa.


title: Teitittely

text: Nykyenglannin vakiintuneessa muodossa "you" tarkoittaa sekä yksikköä että monikkoa. Sanaan liittyy aina verbi, joka osoitti sen alun perin monikoksi, esimerkkinä "you are". Vielä varhaisessa keskienglannissa monikko oli "you" ja "thou" yksikkö. Lähinnä romaanisten kielten vaikutuksesta myös teitittely ("you"-pronominin käyttö yhdestä henkilöstä) yleistyi englannissakin, ja sielläkin syntyi tilanne, jossa monikon muoto tulkittiin kunnioittavammaksi ja alamaisemmaksi, ja sitä käytettiin puhuteltaessa vieraita ja sosiaalisesti ylemmässä asemassa olevia. Vähitellen, ilmeisesti jo 1600-luvulla, teitittely kuitenkin tuli niin yleiseksi, että vanha sinuttelumuoto "thou" katosi kielenkäytöstä lähes kokonaan. Sitä nähdään nykyisin enää kirjallisuudessa, kuten vanhemmissa Raamatun käännöksissä (usein Jumalan puhetta siteerattaessa) tai Shakespearen teksteissä. Joskus tästä on päätelty virheellisesti, että "thou" olisi muodollinen puhuttelu.


title: Teitittely

text: Arjen tilanteissa englantia puhuva saa aikaan laajan kohteliaisuusasteiden kirjon käyttämällä subjektipronominin lisäksi etu- tai sukunimeä sekä erilaisia arvoa ja asemaa tarkoittavia sanoja, kuten Mister, Miss, Sir, Madam, Professor. On kuitenkin havaittavissa pyrkimys tuoda yksikön ja monikon ero selkeämmin näkyviin. Siihen pyritään luomalla uusia monikkomuotoja: