title: Al-Qaida

text: Vuonna 2007 al-Qaidan on arvioitu vahvistaneen asemiaan etenkin Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Gazassa Hamasiin pettyneet palestiinalaismilitantit ovat siirtyneet radikaalimman al-Qaidan kannattajiksi. al-Qaida on myös värvännyt tehokkaasti tukijoita Libanonissa ja Syyriassa edelleen pakolaisleireillä elävien palestiinalaisten joukosta. Toukokuussa al-Qaidaan yhteyksissä ollut Fatah al-Islam, jonka jäsenet ovat entisiä maltillisen ja sekulaarin Fatahin kannattajia, ottivat yhteen Libanonin armeijan kanssa, ja liike on nousemassa jopa Hizbollahin vastavoimaksi.


title: Al-Qaida

text: Al-Qaidan varakomentaja Aiman al-Zawahri piti sotaa Yhdysvaltain joukkoja vastaan Irakissa jo voitettuna, ja kehotti laajentamaan toimintaa muihin Lähi-idän maihin. Hänen poliittisena päämääränään on nykyiset Syyrian, Libanonin ja Palestiinan käsittävän Suur-Syyrian jälleenperustaminen, syrjäyttää Syyrian baathistipresidentti Bašar al-Asad ja estää Hizbollahin vahvistuminen Libanonin hallituksen kustannuksella.


title: Al-Qaida

text: Turvallisuusratkaisuihin ja terrorismin torjuntaan erikoistuneen ICP-Groupin toimitusjohtaja Will Geddes arvioi, että alqaidalaisten terroristien tarkoitus on kirjaimellisesti levittää kauhua () vihollisessa. Iskemällä metropoleihin järjestö laskee saavansa uhreja ja julkisuutta. Peruspyrkimyksiä järjestölle on Geddesin mukaan saada Yhdysvallat ja muut läntiset valtiot, yritykset ja intressit poistumaan Lähi-idästä ja muilta muslimien pyhiltä paikoilta. Politiikkaa voi kenties pitää myös eräänlaisena arabinationalismin äärimuotona. Toinen tavoite on asettaa islamiin pohjautuvia hallituksia maallisten tilalle.


title: Al-Qaida

text: Brittihallituksen raporttien mukaan al-Qaida värvää maassa 2000-luvulla liberaalin tai maallisen taustan omaavia muslimeja. Moskeijoiden jäätyä maltillisten muslimien haltuun järjestö tekee pestuutyötä jopa pubeissa ja diskoissa. Myös eurooppalaisia pyritään saamaan mukaan.


title: Al-Qaida

text: 11. syyskuuta 2001 kaksi matkustajakonetta lensi päin World Trade Centerin kaksoistorneja New Yorkissa. Tornit sortuivat myöhemmin virallisen tiedon mukaan ”kerosiinin palamisen aiheuttaman pannukakkuteorian” takia surmaten noin 3 000 ihmistä. Yhdysvaltain hallituksen virallisen selonteon mukaan kaappaajat olivat Al-Qaidan jäseniä ja koko iskun pääsuunnittelija järjestön johtohahmo Osama bin Laden, josta tuli iskun myötä FBI:n etsittyjen listan ykkönen. Yhdysvaltain hallitus pitää iskuja Afganistanin ja Irakin sodan yhtenä syynä.


title: Al-Qaida

text: FBI ei löytänyt pitävää todistetta Osama Bin Ladenin syyllisyydestä iskuihinsta, eikä häntä etsintäkuulutettu. Lokakuussa 2004, neljä päivää ennen Yhdysvaltain presidentinvaaleja, al-Jazeera lähetti nauhoituksen, jossa bin Laden myönsi osallisuutensa iskuihin.


title: Al-Qaida

text: Egyptin suurlähettiläänä Irakissa toimiva Ihab al-Šarif kidnapattiin 3. heinäkuuta 2005. Sieppaajaksi ilmoittautui Irakin al-Qaida. Sieppaajien julkaisemaksi uskottu arabiankielinen viesti kertoo, että Britanniaa on varoitettu Irakin miehittämisestä ja että Tanskaa ja Italiaa vaaditaan vetämään joukkonsa Irakista. Ihab al-Šarifin on 7. heinäkuuta 2005 ilmoitettu kuolleen.


title: Al-Qaida

text: Lontoossa tapahtui useita pommiräjähdyksiä 7. heinäkuuta 2005 samaan aikaan kun Edinburghissa, Skotlannissa järjestettiin läntisten teollisuusmaiden ja Venäjän G8-kokous. Yli 50 ihmistä kuoli ja useita loukkaantui.


title: Al-Qaida

text: Šarm al-Šaikhin lomakohteessa räjähti 23. heinäkuuta 2005 kolme autopommia, jossa kuoli 88 ja loukkaantui noin 200 ihmistä.


title: Myytti

text: Myytti eli jumalaistaru (, ’puhe’, ’kertomus’, ’tarina’) on jumalia, yliluonnollisia olentoja, kaikkeuden syntyä tai muuta vastaavaa aihetta käsittelevä kertomus. Myös suuresti ihailtuja, tarunomaisia henkilöitä kutsutaan joskus myyteiksi tai myyttisiksi. Myytti kuuluu yleensä kiinteästi johonkin laajempaan mytologiaan eli jumaltarustoon.


title: Myytti

text: Kreikan sana "mythos" piti alun perin sisällään useita erilaisia merkityksiä, kuten ’puhe’, ’sana’ ja ’kertomus’. Myöhemmin sana "logos" peri sanan "mythos" merkityksiä, ja viimeksi mainittu alkoi yhä useammin viitata valheeseen totuuden vastakohtana. Arkikielessä myytillä tarkoitetaan tarunomaista asiaa, kuvitelmaa, uskomusta, harhakäsitystä tai jotain järkiperusteita vailla olevaa.


title: Myytti

text: Myyttejä kuvaavat yleisesti seuraavat piirteet: Myytti on muodoltaan dramatisoitu kertomus, jolla on pyhiä (uskonnollisia) ominaisuuksia; ei teoretisoiva esitys. Myytit kuvaavat joitakin tapahtumia symbolisessa muodossa, eivätkä myyteissä esiintyvät tapahtumat tai hahmot ole olemassa muutoin kuin myytin omassa todellisuudessa. Myyttinen kertomus viittaa yleensä johonkin alkuaikojen tapahtumiin.


title: Myytti

text: Tyypillisiä myyttien aiheita ovat Kirsti Simonsuuren kokoamina:Tutkijat ovat selittäneet myyttejä eri tavoin. Simonsuuren mukaan seuraavat selitystavat voidaan nähdä toisiaan täydentävinä, eivät toisensa poissulkevina:


title: Pohjois-Suomi

text: Pohjois-Suomi tarkoittaa nykyisin nyky-Suomen pohjoista osaa. Sen alueellista rajautumista ei ole tarkasti määritelty, vaan se on vaihdellut historian kuluessa.


title: Pohjois-Suomi

text: Käsite esiintyy tai on esiintynyt ainakin seuraavissa yhteyksissä:


title: Aliohjelma

text: Aliohjelma (kutsutaan eri yhteyksissä myös termeillä proseduuri, funktio, metodi tai rutiini) on ohjelmoinnissa itsenäinen ohjelman osa, joka suorittaa tietyn toiminnon ja jota voidaan kutsua eri puolilta pääohjelmaa tai muista aliohjelmista. Aliohjelman suorituksen jälkeen ohjelman suoritus jatkuu kutsuvassa ohjelmassa aliohjelmakutsua seuraavasta lauseesta.


title: Aliohjelma

text: Proseduraalisessa ohjelmointikielessä aliohjelmia kutsutaan "funktioiksi" tai "proseduureiksi". Olio-ohjelmoinnissa olion funktioita nimitetään "jäsenfunktioiksi" tai "metodeiksi".


title: Aliohjelma

text: Ohjelmoinnissa esiintyy usein tilanne, että samanlaista toimintoa tarvitaan ohjelman useassa eri kohdassa. Kirjoittamalla toiminto aliohjelmaksi voidaan se suorittaa useasta eri kohdasta. Näin säästetään työtä. Jos sama toiminto kirjoitettaisiin ohjelmaan yhä uudelleen, ohjelmakoodi pitenisi ja tulisi epäselväksi ja virheiden mahdollisuus kasvaisi. Mahdolliset korjaukset ohjelmakoodiin pitäisi tehdä useaan paikkaan. Aliohjelmat myös lisäävät ohjelman modulaarisuutta, koska ne mahdollistavat ohjelmakoodin jakamisen pienempiin itsenäisiin osiin ja parantavat siten ohjelmiston luettavuutta, testattavuutta ja ylläpidettävyyttä.


title: Aliohjelma

text: Aliohjelmaa voidaan "kutsua" useassa kohdassa ohjelmaa. Aliohjelman määrittelyn yhteydessä esitellään joukko aliohjelman "parametreja" tai "argumentteja". Aliohjelmalla voi olla parametrien lisäksi "paikallisia muuttujia", jotka näkyvät ja ovat käytettävissä vain aliohjelman alueella (). Aliohjelman parametrit voivat olla muuttujia tai viittauksia muuttujiin.


title: Aliohjelma

text: Aliohjelman kutsuun on eräissä suorittimissa tuki käskytasolla: konekielinen käsky tallentaa senhetkisen ohjelmalaskurin arvon pinoon ja hyppää toiseen kohtaan ohjelmaa. Kun aliohjelma päättyy, paluuosoite haetaan pinon päältä. Kaikki kielet eivät tue pinoa: FORTRAN 77 ei tukenut pinoa vaan funktioilla oli oma muistialueensa argumenteille ja datalle.


title: Aliohjelma

text: Tilaa jonne osoite tallennetaan kutsutaan aliohjelman aktivaatiotietueeksi. Siihen tallennetaan lisäksi aliohjelman käyttämät paikalliset muuttujat. Jos aliohjelma kutsuu itseään useaan kertaan, eli toimii rekursiivisesti, aktivaatiotietueita on useampi pinon päällä.


title: Aliohjelma

text:
Esimerkki aliohjelmasta, joka saa parametriksi numeroarvon ("int" eli "integer") nimeltä "ika" ja joka palauttaa boolean-arvon ("true/false") sen mukaan, onko "ika" alle 18 vai ei.
Tämän jälkeen aliohjelmaa voitaisiin kutsua esimerkiksi seuraavasti:
Olio-ohjelmoinnissa eräissä kieli aliohjelman ("metodin") eteen kirjoitetaan halutun olion nimi seuraavasti:
Eräät ohjelmointikielet kuten C-kieli erottavat "määrittelyn" () ja "toteutuksen" (). Määrittely kertoo miten funktiota kutsutaan ilman tarvetta tietää toteutusta toisessa osassa ohjelmaa.
Yleinen tapa palauttaa aliohjelmasta tietoa on sen paluuarvon avulla. Esimerkiksi aliohjelma voi palauttaa "int" -tyyppisen kokonaisluvun ja sen arvona luvun "42" seuraavasti:
Eräissä kielissä voidaan antaa oletusarvot argumenteille, jolloin kutsuessa ei välttämättä tarvitse antaa arvoa jokaiselle argumentille.
Esimerkki, joka antaa kahden muuttujan tulon:
Parametreja voidaan välittää kielestä riippuen kolmella tavalla aliohjelmalle:


title: Aliohjelma

text:
Osoittimen ja referenssin tapauksessa aliohjelma voi palauttaa tietoa annettuihin muuttujiin tai olioihin. Esimerkiksi funktio, joka laskee kaksi arvoa yhteen, palauttaa summan sekä merkitsee muuttujan todeksi mikäli jompikumpi parametri ylittää maksimin.
C-kieli ja sen johdannaiset tukevat muuttuvaa määrää parametreja "ellipsis" (codice_1) määrittelyllä. Tällöin aliohjelmassa itsessään on oltava tuki muuttujaluettelon käsittelyyn. Tyypillinen tapaus on codice_2 -funktio, jonka määrittely on muotoa:
Käyttö:


title: Aliohjelma

text:
Eräät ohjelmointikielet tukevat "ylikuormittamista" (vaihtoehtoisia kutsutapoja ja toteutuksia) sekä "ylikirjoittamista" (ks. virtuaalimetodi).
Ylikuormittamisessa samalle aliohjelmalle voi olla rinnakkaisia toteutuksia eri tietotyypeillä kuten neliöjuuren laskentaan:


title: Tiedostopääte

text: Tiedostopääte on tietokoneessa tiedoston nimeen liittyvä mutta siitä pisteellä erotettu, useimmiten kolmikirjaiminen tunnusosa, jonka avulla erityyppiset tiedostot erottuvat toisistaan. Esimerkiksi codice_1 tiedostonimen lopussa osoittaa, että kyseessä on tekstitiedosto, kun taas tiedostopäätteet codice_2, codice_3 ja codice_4 viittaavat erityyppisiin kuvatiedostoihin. Usein myös eri ohjelmien omiin tiedostomuotoihin liittyy tunnusmerkillinen tiedostopääte.


title: Tiedostopääte

text: Jotkin käyttöjärjestelmät vaativat tiedostopäätteen, jotta ne osaisivat suorittaa tiedoston tai avata sen oikealla ohjelmalla. Toisissa järjestelmissä tiedostopäätteet eivät ole teknisesti välttämättömiä, mutta ne voivat auttaa käyttäjää tunnistamaan tiedostotyypin. Tiedostopäätteiden käyttö on laajentunut myös verkottumisen myötä, kun tiedostoja on pitänyt voida siirtää järjestelmästä toiseen sujuvasti.


title: Tiedostopääte

text: Tiedostopäätteet yleistyivät erityisesti Microsoftin MS-DOSin ja Windowsin myötä, sillä niissä tiedostopäätteet olivat joissain tapauksissa välttämättömiä. Esimerkiksi tiedostopäätteet codice_5, codice_6, codice_7 ja codice_8 tarkoittavat ohjelmatiedostoa.


title: Tiedostopääte

text: Microsoftin DOS-käyttöjärjestelmä mahdollisti korkeintaan kahdeksan merkin pituisen tiedostonimen, jota sai seurata kolmen merkin pituinen tiedostopääte. Tämä rajoitus oli jäänne DOSin esikuvasta, CP/M-käyttöjärjestelmästä. Lisäksi DOS ei hyväksynyt pienaakkosia. DOSissa tiedostonimi ja pääte erottimena oli joissain tilanteissa piste, vaikka se ei tallentunut levylle eikä näkynyt hakemistolistauksessa. DOSin komentotulkki command.com käytti kuitenkin pistettä tiedostomaskin määrittämiseen, kuten komennossa codice_9.


title: Tiedostopääte

text: Vähitellen tiedostopäätteet standardoituivat ohjelmien tunnistamiksi. Esimerkiksi Microsoftin Word-tekstinkäsittelyohjelma tunnisti vain codice_10-päätteiset tiedostot ja jätti käyttäjälle vain kahdeksan merkkiä tilaa tiedostonimelle. Toisaalta eräät DOS-ajan suositut ohjelmat, kuten WordPerfect, eivät käyttäneet mitään vakioitua tiedostopäätettä.


title: Tiedostopääte

text: Microsoft otti käyttöön pitkät tiedostonimet Windows 95:n FAT-tiedostojärjestelmän VFAT-laajennuksen myötä. Windows 95 myös sementoi vanhan tiedostopäätteisiin perustuvan käytännön käyttöjärjestelmän osaksi. Windows Explorer tunnistaa tiedostojen tyypit ja yhdistää ne käsittelevään ohjelmaan tiedostopäätteiden avulla. Ainakin Windows XP:stä lähtien Windows kuitenkin oletusarvoisesti piilottaa tiedostopäätteet käyttäjältä, mikä saattaa johtaa tietoturvaongelmiin (tiedosto.jpg.exe näkyy tiedosto.jpg:nä).


title: Tiedostopääte

text:
Unix-käyttöjärjestelmä tunnistaa suoritettavat ohjelmat maagisen numeron perusteella, joten tiedostopäätteet eivät yleensä ole tarpeen.
Esimerkiksi make-ohjelma tunnistaa käännettävät tiedostot tiedostopäätteiden mukaan (esim. tiedosto.c käännetään tiedosto.o-tiedostoksi), mutta muutoin tiedostopäätteisiin nojaaminen on hajanaista ja esimerkiksi maken säännöt ovat tiedostossa nimeltään "Makefile". Myös asetustiedostot on saatetaan nimetä rc-päätteellä (ilman pistettä).


title: Tiedostopääte

text: Applen Macintosh-tietokoneissa ei käytetty tiedostopäätteitä, vaan käyttöjärjestelmä tallensi tiedoston yhteyteen tiedon sen luoneesta ohjelmasta osatakseen myöhemmin käynnistää tiedoston samalla ohjelmalla. Käyttöjärjestelmän uudemmat versiot, mukaan luettuna nykyinen versio macOS, tunnistavat tiedostot tarvittaessa myös tiedostopäätteen mukaan.


title: Tiedostopääte

text: Internet-ajan myötä tiedostopäätteet laajenivat kolmesta merkistä, kun Macintosh- ja Unix-käyttäjät alkoivat käyttää codice_11-päätettä HTML-tiedostojen tunnuksena. Windows-käyttäjät käyttivät yleensä kolmikirjaimista codice_12-päätettä, koska järjestelmä ei pitempiä sallinut. Sun Microsystemsin Java-ohjelmointikieli muodostui ongelmaksi, koska se vaati käytettäväksi codice_13-päätettä ohjelmakoodille ja tuotti codice_14-päätteisiä käännettyjä tiedostoja. Muun muassa tästä syystä Microsoft-käyttäjät kritisoivatkin Javaa voimakkaasti. Ongelma helpottui vähitellen Windows 95:n myötä, kun ohjelmat korvautuivat uusilla versioilla, jotka kykenivät käsittelemään pitkiä tiedostonimiä.


title: Transport Tycoon

text: Transport Tycoon ja Transport Tycoon Deluxe (TTD) ovat tietokonepelejä, joissa pelaaja hallitsee kuljetusyhtiötä. Pelaaja kilpailee muiden tietokone- tai ihmispelaajien kanssa (voi pelata myös ilman vastustajaa) mahdollisimman suurista tuotoista kuljettamalla matkustajia, postia ja erityyppistä rahtia linja-autoilla, rekoilla, junilla, laivoilla tai lentokoneilla.


title: Transport Tycoon

text: "Transport Tycoon Deluxe" on saatavilla sekä MS-DOSille että Windowsille. Pelistä on myös kehitetty takaisinmallinnuksella avoimen lähdekoodin OpenTTD, jossa pelin perusidea on säilytetty ennallaan, mutta siihen on lisätty useita uusia ominaisuuksia, laajennuksia ja parannuksia.


title: Transport Tycoon

text: Jotta pelaaja voisi rakentaa kuljetusverkon, pitää hänen ensiksi rakentaa asema, satama tai lentokenttä. Useammat kuljetustyypit voivat jakaa saman aseman eli "terminaalin". Asemalle kerääntyy matkustajia tai tavaroita, kunnes ne lastataan ja viedään muualle. Tehokkuus, jolla tavaroita lastataan, tallentuu. Mitä parempi tehokkuus, sitä enemmän kuljetettavaa asemalle tulee muiden kilpailevien asemien sijaan.


title: Transport Tycoon

text: Muita pakollisia osia kuljetusverkossa ovat kuljetusvälineet. Kuljetusvälineet rakennetaan kullekin tyypille tarkoitetulla varikolla. Tarvitaan myös teitä tai rautateitä. Kaupungeilla on omat tieverkostonsa, mutta lisää teitä tarvitaan niiden yhdistämiseksi.


title: Transport Tycoon

text: Kun matkustajat tai tavarat on lastattu asemalta ja sitten kuljetettu toiselle asemalle, jolla on kysyntää (esimerkiksi kaupunki ottaa vastaan matkustajia), niin pelaajan yhtiö saa tuottoa matkan, ajan ja määrän perusteella. Näiden suhteet vaihtelevat kuljetettavan tavaratyypin mukaan. Pelissä on tilastoruutu, mistä näkee kuinka paljon mistäkin rahtityypistä maksetaan suhteessa käytettyyn aikaan.


title: Transport Tycoon

text: Avustukset ovat pelin yksi tapa kannusta pelaajaa laajentamaan kuljetusverkkoa. Aina välillä avustus tarjotaan tietyn rahtityypin kuljettamisesta kahden paikan välillä. Ensimmäinen yhtiö, joka tämän toteuttaa, saa avustuksen vuodeksi. Tällä reitillä kuljetettavasti rahtityypistä maksetaan moninkertainen summa.


title: Transport Tycoon

text: Ajan kuluessa kaupungit kehittyvät ja laajentuvat, uusia tehtaita, maatiloja ja muita laitoksia rakennetaan. Syntyy uusia reittejä, joista pelaaja voi saada tuottoa. Myös uusia, parempia kuljetusvälineitä kuten Maglev-junia tulee käytettäväksi ja myöhemmin ne korvaavat vanhat mallit. Pelaajan on siksi myös päivitettävä rautatieverkostoa yhteensopivaksi uudentyyppisten junien kanssa.


title: Transport Tycoon

text: Pelin julkaisi alun perin Microprose. Kun Transport Tycoon poistui tuotannosta, pelin luoja Chris Sawyer julkaisi pelin vapaasti ladattavaksi. Latausmahdollisuus poistui, kun peli tuli uudestaan markkinoille.


title: Transport Tycoon

text:
Sawyerin uusin luomus, "Locomotion", julkaistiin syksyllä 2004 ja sitä pidetään jatkona "Transport Tycoonille". Monet pelaajat tosin sanovat, että peli sisältää monia viittauksia Sawyerin toiseen suosittuun pelisarjaan, "RollerCoaster Tycooniin". Muun muassa teiden ja rautateiden rakentamisvalikot on toteutettu molemmissa peleissä samantyylisesti.
Monet harrastelijakehittäjät ja kokeneet pelaajat alkoivat pian kaivata peliin lisää toimintoja ja totesivat, että pelissä oli muutenkin paljon parantamisen varaa. Ensimmäisten korjausten kehittäminen alkoi vuonna 1999. Josef Drexler halusi korjata joitakin pelin virheitä ja tuoda siihen uusia ominaisuuksia. Samalla hän oppi pelin ohjelmakoodista yhä enemmän ja enemmän. Esimerkiksi junien uudet merkkivalot, vetureiden yhdistäminen moninvetoon, tyyli ja nopeus ovat kaikki paranneltuja tai eteenpäin kehiteltyjä.


title: Transport Tycoon

text: Ajan kanssa TTDPatch houkutteli viimein lisää kehittäjiä. Kuten erästä kuljetuspeliä Simutransia, myös TTDPatchia kehittää nykyisin joukko ohjelmoijia ja aktiivinen yhteisö tukee heidän työtään luomalla uusia ajoneuvoja, grafiikoita ja jopa kokonaisia paketteja (mm. Suomen junamallien kokoelma on kehitteillä, joten jossain vaiheessa tulevaisuudessa voi olla mahdollista pelata VR:n junilla — niin uusilla kuin vanhoilla).


title: Xfs

text: Xfs tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ge

text: Ge tarkoittaa seuraavia:Ge on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Versiohallinta

text: Versiohallinta on tekniikka, jolla pidetään kirjaa tiedostoihin (ja joskus myös paperiasiakirjoihin) tehdyistä muutoksista ja säilötään niiden vanhemmat versiot. Versiohallinnan kohteina voivat olla esimerkiksi CAD-piirustukset, erilaiset dokumentit tai ohjelmoinnissa lähdekoodi.


title: Versiohallinta

text: Koneenpiirustuksessa versiohallinta on ollut normaali menettelytapa jo vuosikymmeniä.


title: Versiohallinta

text: Tietotekniikassa versiohallintaa käytetään yleisesti ohjelmistoja kehitettäessä. Hyvän toimintatavan mukaan lähdekoodi pyritään pitämään versiohallinnassa, jossa muilla kehittäjillä on siihen pääsy ja päällekkäisten muutosten mahdollisuus vähenee. Ohjelmiston versiohallinta tallentaa myös tiedostojen aikaleiman ja tiedoston tallentajan nimen, joka on tärkeää jo tietoturvankin kannalta. Versiohallinnassa voidaan määrittää tietty versio ohjelmasta koostuvaksi tiettyjen tiedostojen tietyistä versiosta, ja kehittää eri versioita rinnan.


title: Versiohallinta

text: Suuremmissa järjestelmissä on yleistä pitää myös konfiguraatiotiedostoja versiohallinnassa, jolloin muutoksia ja niiden tekijöitä voidaan seurata.


title: Versiohallinta

text: Useissa avoimen lähdekoodin ohjelmistoprojekteissa versiohallinta on yleisesti myös projektin ulkopuolelta luettavissa, jolloin käyttäjillä on mahdollisuus noutaa välittömästi uusimmat muutokset ja osallistua ohjelman kehittämiseen.


title: Versiohallinta

text: SCCS vuodelta 1972 on yksi ensimmäisistä järjestelmistä.


title: Versiohallinta

text: Versionhallintajärjestelmät voidaan jakaa kolmeen sukupolveen seuraavasti:


title: Versiohallinta

text: Ensimmäisen sukupolven versiohallintajärjestelmät käsittelivät tiedostoja yksi kerrallaan.


title: Versiohallinta

text: Toinen sukupolvi osaa käsitellä useampia tiedostoja ja tukee verkottumista.


title: Versiohallinta

text: Kolmas sukupolvi tukee "muutosjoukkoja" (), jossa muutokset ovat jakamattomia useamman tiedoston kattavia muutoksia: tietty muutos voi vaatia muutoksen useampaan tiedostoon yhtä aikaa eikä ole sallittua jakaa eri päivityksiin.


title: FICIX

text: FICIX eli Finnish Communication and Internet Exchange – FICIX ry on Suomen Internet-palveluntarjoajien yhdysliikennepiste. Ficix ylläpitää Suomessa yhteenliittämispisteitä kolmella paikkakunnalla: Espoossa, Helsingissä ja Oulussa.


title: FICIX

text: Suurin osa Suomen operaattorien välisestä Internet-liikenteestä kulkee FICIXin kautta.


title: FICIX

text: FICIXin jäsenten on oltava autonomisia järjestelmiä, eikä FICIXin kautta saa kuljettaa liikennettä, josta jäsenet veloittavat toisiaan. Yhdistys toimii omakustannusperiaatteella voittoa tavoittelemattomana organisaationa.


title: FICIX

text: Vuonna 2015 FICIX:llä oli noin 30 jäsentä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriöllä (ICD-10 F90, entinen MBD eli lievä aivotoiminnan häiriö) viitataan toimintakykyä alentavaan tarkkaavaisuus- eli keskittymishäiriö sekä hyperaktiivisuuden häiriö ADHD:hen (attention-deficit hyperactivity disorder). Aktiivisuuden häiriöllä viitataan hyperaktiiviseen käytökseen ja impulsiivisuuteen, joita esiintyy etenkin poikalapsilla. Osalla potilaista esiintyy pelkkää ylivilkkautta ja impulsiivisuutta ilman tarkkaavaisuuden ongelmia. Lyhenne ADHD viittaa kaikkiin edellä mainittuihin häiriöihin. ADHD ja ADD siirrettiin Yhdysvalloissa käytettävässä tautiluokituksessa vuonna 2013 käyttäytymishäiriöiden luokasta aivojen kehityksellisten häiriöiden luokkaan.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:n oireet johtuvat nykykäsityksen mukaan aivojen energiavajeesta. Aivojen puutteellinen verenkierto johtaa hapen ja glukoosin puutteeseen aivojen eri osissa, mikä näkyy muun muassa vireystilan ja työmuistin heikkenemisenä. Lisäksi ADHD-potilaiden aivoissa on havaittu puutetta dopamiinista, jonka tehtävänä on edistää vireyttä ja motivaatiota, tehostaa oppimista, säädellä tunteita ja tahdistaa ihmisen sisäistä kelloa. ADHD-oireisten ihmisten aivojen toiminnassa voidaan havaita alueellisia aivotoiminnan puutoksia sekä aivojen muuta toiminnallista poikkeavuutta työmuistia vaativien tehtävien suorittamisen aikana. ADHD:hen liittyvän ylivilkkauden ja elämyshakuisuuden ajatellaan johtuvan siitä, että ihminen yrittää nostaa aivojensa vireystilaa aktiivisen toiminnan ja voimakkaiden aistiärsykkeiden avulla.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Noin 70 prosentilla ADHD-potilaista esiintyy liitännäisoireina unettomuutta ja päiväaikaista väsymystä. Myös oppimisvaikeudet ovat yleisiä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tutkijat ovat erimielisiä siitä, kuinka usein ADHD:hen liittyy niin sanottuja toiminnanohjauksen häiriöitä ja kuuluvatko ne ADHD:n ydinoireisiin. Erimielisyydet johtuvat todennäköisesti siitä, että toiminnanohjauksen häiriöillä voidaan tarkoittaa hyvin erilaisia asioita.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tarkkavaisuushäiriöt ovat yleisimmin diagnosoituja neurologisia poikkeavuuksia, sillä niitä esiintyy jopa 3–6 prosentilla suomalaisista lapsista. Kansainvälisten tutkimusten perusteella voi arvioida, että Suomessa on 50 000–100 000 ADHD-oireista kärsivää aikuista. Häiriö on liitetty tyypillisesti poikiin ja miehiin, mutta viimeisimpien tutkimusten mukaan ADHD on lähes yhtä yleinen naisilla.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD-oireet lisäävät huomattavasti alisuoriutumisen, köyhyyden, vakavien onnettomuuksien, ahdistuksen, masennuksen ja itsetuhoisuuden riskiä. Vuonna 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan vain 56 % kolmekymmenvuotiaista ADHD-henkilöistä kävi kokopäivätöissä, kun verrokeilla vastaava prosenttiosuus oli 73. Työttömyyttä esiintyi kymmenenen kertaa enemmän kuin verrokeilla, ahdistuksesta kärsivien määrä oli nelinkertainen ja masennuksesta kärsivien määrä kaksinkertainen verrokkeihin nähden.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:tä sairastavia voidaan tukea esimerkiksi neuvonnalla ja henkilökohtaisella ohjauksella. Lääkkeet tuovat joillekin potilaille suurta helpotusta oireisiin, mutta hoidon positiiviset vaikutukset katoavat useimpien tutkimusten mukaan pitkällä aikavälillä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD voi ilmetä mm. seuraavanlaisina piirteinä:ADHD oireilee lisäksi levottomuutena tai hermostuneen oloisena energisyytenä, joka purkautuu esimerkiksi vaelteluna, sormilla naputteluna, istuma-asennon vaihteluna, toistuvana pöydästä tai huoneesta poistumisena, paikallaan olon aiheuttamana ärtyisyytenä tai ylettömänä puhumisena ja jatkuvana ”menossa olemisena”. Osa ADHD-oireista selittyy sillä, että liikehtiminen auttaa ADHD:tä sairastavia suorittamaan keskittymistä vaativia tehtäviä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Ihmisellä, jolla on ADHD, saattaa ilmetä taipumusta sanoa, mitä mieleen juolahtaa harkitsematta huomautuksen ajoitusta tai tilanteeseen sopivuutta. Impulsiivisuus saattaa ilmetä myös toiminnassa esimerkiksi impulsiivisena rahankäyttönä, suunnitelmien äkillisenä muuttamisena tai taipumuksena ottaa suuria riskejä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text:
ADHD lisää riskiä riippuvuutta aiheuttavaan käyttäytymiseen kuten liialliseen työntekoon, shoppailuun, rahapelien pelaamiseen, syömiseen tai päihteiden käyttöön.
Ylivilkkaushäiriö lisää myös tapaturmavaaraa etenkin lapsilla.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Muita mahdollisia liitännäisoireita ovat muun muassa oppimisvaikeudet. Keskittymisvaikeudet haittaavat usein opiskelua. Inattentiivisessa tarkkaavuushäiriössä eli ADD:ssä opiskelijan tarkkaavaisuus saattaa kohdistua oppimisen sijaan siihen, mitä luokassa tai omissa mielikuvissa tapahtuu. Useimmat alisuoriutuvat opinnoissaan suhteessa älykkyyteensä, vaikka osa pystyykin kompensoimaan lahjakkuudellaan tarkkaavuuden ongelmia. Opintojen keskeyttäminen tai venyminen on hyvin tyypillistä, ja univaje, stressi ja masennus lisäävät oireita. Vuonna 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan vain 20 prosenttia kolmikymmenvuotiaista ADHD-henkilöistä oli suorittanut ylioppilastutkinnon verrokkiryhmän prosenttiosuuden ollessa lähes 70.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Keskittymisvaikeudet, impulsiivisuus, työmuistin häiriöt, ylikeskittyminen sekä arjen hallintaa heikentävät organisointi- ja oman toiminnan ohjaamisen vaikeudet aiheuttavat usein huomattavaa haittaa. ADHD onkin yhteydessä heikompaan suoriutumiseen työelämässä ja WHO:n laatima kartoitus on osoittanut, että ilman hoitoa jäävillä ADHD-oireisilla on valtaväestöä merkittävästi suurempi riski joutua työttömäksi.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriöön liitettyjä oireita on kuvattu diagnostisissa arviointimenetelmissä yleensä oireina, jotka ovat tyypillisiä lapsuus- ja nuoruusiässä. Osa oireista vähenee tai lievittyy tyypillisesti iän myötä, mutta oman toiminnan suunnitteluun, aloittamiseen ja organisointiin liittyvät vaikeudet saattavat jopa korostua aikuisena vaikeuttaen muun muassa työssä selviytymistä. Lisäksi ikääntyminen ja vaihdevuodet lisäävät jälleen oirehtimista.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Aikuisena oirekuva myös yleensä muuttuu jonkin verran. ADHD:hen liittyvä levoton olo purkautuu lapsilla usein yliaktiivisuutena, mutta aikuiset ovat usein oppineet kätkemään levottomuutensa ja vilkkautensa. Aikuiset käyttävät myös tyypillisesti lapsuudesta ja nuoruudesta poikkeavia keinoja levottomuutensa hallinnassa. Aikuisuuteen liittyvä velvollisuuksien tiedostaminen ja opitut selviytymiskeinot saattavat johtaa myös siihen, että oirekuva ei näy selvästi ulospäin, vaikka se aiheuttaakin yksilölle suurta toiminnallista haittaa. Myös korkea älykkyys voi toimia kompensoivana tekijänä, jolloin ADHD:tä on vaikea huomata ulkoa päin.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Viimeisimpien tutkimusten mukaan ADHD on lähes yhtä yleinen naisilla kuin miehillä, tosin oireena ylivilkkaus ei ole tytöillä niin yleistä, joten pojat saavat diagnoosin useammin. Usein tytöt eivät ole koulussa käyttäytyneet häiritsevästi, vaan he ovat saattaneet olla opettajienkin mielestä hyvin kilttejä ja jopa vetäytyviä. ADHD:n oireet vaihtelevat yksilöiden välillä. Ihminen jolla on ADHD voi olla esimerkiksi tapaturma-altis ylivilkas ”sählääjä”, impulsiivinen ”koheltaja”, flegmaattinen ”unelmoija” tai näiden yhdistelmä. Unettomuutta ja päiväaikaista väsymyksen tunnetta esiintyy liitännäisoireina 70 prosentilla potilaista, ja nämä liitännäiset pahentavat ADHD-oireita. Unirytmi on tyypillisesti sekaisin siten, että nukkumaanmeno viivästyy ja herääminen on tuskallista ja varsinkin aamulla toimintakyky on heikompi kuin illalla. ADHD:n liitännäisenä voi esiintyä myös haastavaa käytöstä Ihmisillä joilla on ADHD esiintyy muuta väestöä useammin muitakin neurologisia oireyhtymiä, kuten levottomat jalat -oireyhtymää ja Aspergerin oireyhtymää. Lukihäiriöt ja muut oppimisvaikeudet ovat myös yleisempiä. Myös mielenterveydelliset ongelmat kuten masennus ovat yleisiä. Masennus johtuu usein oireiden aiheuttamista epäonnistumisista opiskelussa tai työelämässä, joten se saattaa parantua samalla kun ADHD:tä ryhdytään hoitamaan. ADHD on erittäin yleinen vankien keskuudessa; lähes puolella Suomen vangeista on arvioitu olevan ADHD. Myös päihteiden väärinkäyttäjistä monella on diagnosoimaton ADHD.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tytöillä ja naisilla ADHD ilmenee tyypillisesti alivilkkautena ja omiin ajatuksiin vaipumisena, mitä kutsutaan ADHD:n inattentiiviseksi muodoksi eli ADD:ksi. Tytöillä leimaavina piirteinä ovat keskittymisvaikeudet ja taipumus vaipua omiin mietteisiin, "haaveilu", jolloin asiat jäävät kesken tai unohtuvat. ADHD:tä sairastavien tyttöjen ulospäin näkyvä käyttäytyminen voi olla hyvinkin rauhallista ja törmäykset muiden kanssa poikia harvinaisempia. ADHD-tytöt antavatkin usein kiltin tai ujon vaikutelman. Pojat saavat ADHD-diagnoosin tyttöjä useammin, koska helpommin havaittava impulsiivinen ja ylivilkas käyttäytyminen on heillä yleisempää.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Oireet lievenevät osalla aikuistumisen jälkeen, mutta niitä jää eri arvioiden mukaan 50–70 prosentille aikuisista. Ylivilkkaus helpottaa tai katoaa usein aikuisiällä, mutta keskittymisen ja toiminnanohjauksen ongelmat pahenevat.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:n ydinoireita ovat keskittymisen ja tarkkaavaisuuden ongelmat sekä ylivilkkaus ja impulsiivisuus. Nämä ydinoireet voivat esiintyä joko yhdessä tai erikseen, ja potilaalla voi olla kaikkia oireita samanaikaisesti tai ensisijaisesti joko tarkkaavuushäiriö tai ylivilkkautta ja impulsiivisuutta.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Keskittymishäiriön pääoireita ovat tarkkaavaisuuden vaikeudet, hyperaktiivisuus ja impulsiivisuus:


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: DSM-IV:n mukainen diagnoosi edellyttää vähintään kuusi kohdan 1 tai 2 oiretta. ICD-10 mukainen diagnoosi edellyttää vähintään kuusi kohdan 1 oiretta ja vähintään kuusi kohdan 2 oiretta. Joidenkin oireiden tulee ilmetä jo ennen seitsemää ikävuotta. Oireiden tulee esiintyä vähintään kahdessa ympäristössä, esimerkiksi sekä kotona että koulussa. Täytyy olla selkeitä kliinisiä vaikeuksia sosiaalisessa, kouluympäristössä tai työelämän toiminnassa.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: On myös lääkäreitä, jotka tekevät lopullisen diagnoosin sen perusteella, vähentääkö metyylifenidaatti heidän oireitaan. Tässä ongelmaksi saattaa muodostua se, että moni ADHD-lääke väärällä annostuksella voi jopa lisätä ADHD-oireita. Lisäksi lääkeaineen imeytymisnopeudella ja aivojen dopamiiniherkkyydellä saattaa olla vaikutuksia lääkkeen vaikutukseen.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Onnistunut diagnosointi vaatii lääkärin tai työryhmän, jolla on sekä psykiatrian että neurologian erityisosaaminen. Lääkärin tulee olla hyvin asiaan perehtynyt ja mielellään kokenut. Masennustila, kaksisuuntainen mielialahäiriö, ahdistuneisuushäiriö, päihteiden väärinkäyttö, skitsofrenia tai persoonallisuushäiriö saatetaan sekoittaa helposti tarkkaavaisuushäiriöön. Virhediagnooseja sattuu molempiin suuntiin. Erityisesti epäsosiaalinen ja epävakaa persoonallisuus ovat erotusdiagnostisesti tärkeät. Lisäksi aivovamman ja erillisen unihäiriön mahdollisuudet tulee sulkea pois. Skitsofreniaa lukuun ottamatta lähes kaikkia edellä mainittuja esiintyy kuitenkin varsin runsaasti tarkkaavaisuushäiriön liitännäisoireena. Psykiatrinen oireilu on sitä vaikeampaa mitä vanhemmaksi potilas on päässyt ilman oikeanlaista hoitoa. Tarkkaavuushäiriö on erotettavissa muista häiriöistä, joilla on vastaavia tai päällekkäisiä oireita.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:tä pidetään keskushermoston viallisesta toiminnasta johtuvana häiriönä. PET-kuvauksen avulla on saatu selville, että ADHD-henkilöiden aivojen verenkierto on usein liian heikkoa. Etenkin otsalohkojen etuaivokuoren toiminta poikkeaa normaalista. Suuren norjalaistutkimuksen mukaan ADHD-potilaiden aivot ovat kauttaaltaan hieman verrokkien aivoja pienemmät, ja ero on suurimmillaan lapsuudessa.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Länsimaissa tehtyjen kaksos- ja adoptiotutkimusten perusteella perinnölliset tekijät selittävät lapsuus- ja nuoruusiässä 60–90 % ADHD-alttiudesta.. Muitakin aiheuttajia on tunnistettu, esimerkiksi niin sanotut hormonihäiritsijät voivat aiheuttaa ADHD:tä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tutkijat uskovat että suurin osa ADHD-tapauksista johtuu useiden eri geenien kombinaatioista, joista useat vaikuttavat dopamiinin kulkeutumiseen aivoissa. On huomattu, ADHD:tä sairastavilla henkilöillä esiintyy aivojen keskiosassa sijaitsevassa motivaatiota ylläpitävässä palkitsemiskeskuksessa tavallista vähemmän dopamiinia. Löydon tehneen Nora D. Volkowin mukaan tämä selittäisi ADHD-oireet sekä sen, miksi dopamiinin takaisinottoa estävät lääkkeet vähentävät niitä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Volkow huomasi myös, että ADHD-oireisten palkitsemisjärjestelmä sammuu tavanomaista nopeammin. Havainto selittäisi sen, miksi ADHD on yliedustettuna päihteidenkäyttäjien keskuudessa. Myös noradrenaliinin puute aiheuttaa ADHD-oireita. Viime aikoina on myös nostettu esille, että osa tarkkaavaisuushäiriöisiksi epäillyistä lapsista yksinkertaisesti nukkuu liian vähän, jolloin unideprivaatio selittäisi osan oireista. Unihäiriöt ovat kuitenkin yksi yleisimmistä liitännäisoireista ADHD:ssa, ja nekin pahentavat oireita.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text:
Aikaisemmin epäiltiin, että ADHD:n voisi laukaista myös päähän kohdistunut isku, mutta enemmistöllä tautipotilaista ei ole tähän liittyvää fysikaalista historiaa, jolla teoria olisi voitu todistaa.
Geenivirheet haittaavat muun muassa rasvojen aineenvaihduntaa, minkä seurauksena ADHD:tä potevilla on johdonmukaisesti havaittu olevan puutetta omega-3-rasvahapoista, vaikka niiden saanti ruoasta on normaalia. Uusimmissa tutkimuksissa on näyttöä myös aivojen eri alueiden mahdollisista glukoosiin liittyvistä puutteista. Geenivirheet saattavat estää rasvahappojen aineenvaihduntaa säätävien saturaasi- ja elongaasientsyymien toimintaa maksassa ja aivoissa.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Äidin lievä kilpirauhasen toimintahäiriöt saattavat häiritä lapsen hermoston kehitystä lisäten hieman ADHD:n riskiä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Vuonna 2009 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan lakritsin syöminen raskausaikana aiheuttaa lapselle ADHD-tyyppisiä keskittymis- ja käytöshäiriöitä sekä heikentää heidän suoriutumistaan päättelyä, avaruudellista hahmottamista ja muistia mittaavissa tehtävissä. Tämä saattaa johtua siitä, että lakritsin sisältämä glykyrritsiini heikentää istukan kykyä estää sikiön aivojen kehittymistä häiritsevien stressihormonien siirtymistä äidin elimistöstä sikiöön. Lapset menestyivät sitä heikommin, mitä enemmän lakritsia äiti oli nauttinut raskausaikana.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Hollantilaisen tutkimuksen mukaan osalla lapsista ruoka-aineallergiat voivat pahentaa oireita. Tutkimuksessa oli sata lasta, joista osa sai tiukan ruokavalion, joka koostui riisistä, lihasta, kasviksista, päärynöistä ja vedestä. Verrokkiryhmä sai syödä vapaasti. Viiden viikon jälkeen tehdyssä analyysissä 60 prosentilla oireet vähenivät. Oireet voimistuivat, kun ruokavaliota alettiin laajentaa. Tunnetun ADHD-tutkijan Russell Barkleyn mukaan ruokavalio ei aiheuta ADHD:tä, eikä sillä voi myöskään hoitaa ADHD:n oireita.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:tä sairastavia voidaan tukea niin sanotulla psykososiaalisella hoidolla kuten neuvonnalla ja henkilökohtaisella ohjauksella.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:tä on yritetty hoitaa myös lääkkeillä jo vuodesta 1937. Suomessa ensimmäinen ADHD-lääkkeen myyntilupa annettiin vuonna 2003. Vuonna 2007 julkaistun laajan ADHD-lasten seurantatutkimuksen mukaan lääkehoito tai lääkehoidon ja ADHD-valmennuksen yhdistelmä oli ensimmäiset kaksi vuotta tehokkaampaa kuin pelkkä ADHD-valmennus, mutta kolmantena vuonna lääkehoitoa tai lääkehoidon ja valmennuksen yhdistelmää saaneet lapset eivät enää pärjänneet paremmin kuin pelkkää valmennusta saaneet. Aikuisilla lääkehoito auttaa ainakin lyhyellä tähtäyksellä etenkin LPHN3-geenin kantajia, joita on noin 10 prosenttia kaikista tapauksista, mutta lääkehoidon tuloksellisuudesta pitkällä aikavälillä ei ole vakuuttavaa näyttöä. Yhden tutkimuksen mukaan lääkkeillä olisi tehoa vielä pitkänkin hoitojakson jälkeen, toisen tutkimuksen mukaan lääkkeiden teho katoaa toleranssin kehittyessä, ja kolmannen tutkimuksen mukaan lääkkeistä on pitkällä aikavälillä pelkkää haittaa.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD:n hoidossa yleisimmin käytetyt lääkkeet sitoutuvat dopamiinin ja noradrenaliinin siirtäjiin hermosolujen solukalvolla ja estävät kyseisten aineiden takaisinottoa soluun. Lääkkeet ovat stimuloivia eli piristäviä substansseja, vaikka niillä onkin rauhoittava vaikutus ADHD:tä sairastaviin. ADHD:n hoitoon käytettävien piristävien lääkkeiden määräämistä valvotaan tarkemmin kuin rauhoittavien lääkkeiden määräämistä, vaikka rauhoittavien huumekäyttö on paljon yleisempää.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Suomessa yleisin hoitoon käytetty lääke on metyylifenidaatti, jonka on todettu parantavan vireystilaa, aloite- ja keskittymiskykyä sekä tarkkaavaisuutta. Lääkevalmisteita ovat Concerta, joka on lääkkeen kapselirakenteen vuoksi hitaammin imeytyvänä pitempivaikutteinen (noin 12 tuntia) kuin aiemmin eniten käytetty Ritalin (noin 1,5–4 tuntia). Concertan etu on vaikutuksen pitkäkestoisuus, joka kuitenkin joitakin häiritsee. Ritalin on paremmin säädeltävissä, mutta sitä käyttäessä lääkeainepitoisuudet vaihtelevat enemmän.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Metyylifenidaatin käyttöön liittyvistä haittavaikutuksista tavallisimpia ovat ruokahaluttomuus, ärtyneisyys, unettomuus ja vatsavaivat. Harvinaisempia haittavaikutuksia ovat verenpaineen nousu, sydämen tiheälyöntisyys, painajaiset, ihottuma ja maksamyrkytys.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Yleisesti ensin kokeillaan Concertaa, ja jos tämä ei anna hyvää hoitovastetta, siirrytään useimmiten atomoksetiinia sisältävään lääkkeeseen Stratteraan, joka estää pelkästään noradrenaliinin takaisinottoa. Noradrenaliinia ja dopamiinia vapauttavaa ja neuronien viestintää kiihdyttävää dekstroamfetamiinia käytetään Suomessa edelleen kovin harvakseltaan, vaikka metyylifenidaattilääkitys ei antaisikaan riittävää hoitovastetta tai aiheuttaisi liikaa haittavaikutuksia. Käytäntönä on, että ennen hoidon aloitusta tehtäisiin diagnoosi sekä neuropsykologiset tutkimukset ja että niidenkin perusteella kyse olisi ADHD:stä. ADHD:n yhteydessä esiintyy usein samanaikaisesti esimerkiksi masentuneisuutta ja päihdeongelmaa, jotka saattaisi olla aihetta yrittää hoitaa ennen ADHD:n hoitamista. Toisaalta masennus saattaa parantua tai lievittyä myös itsestään, jos potilas saa elämänsä järjestykseen oikean lääkityksen avulla. Joidenkin sellaisten potilaiden, joiden masennusta ja ahdistuneisuutta on yritetty hoitaa tuloksetta, ovat saaneet ADHD-lääkkeestä apua myös masennus- ja ahdistusoireisiin.ADHD tunnettiin aiemmin nimellä MBD (nimitys tulee sanoista minimal brain dysfunction, joka tarkoittaa lievää aivotoiminnan häiriötä). Yhdysvalloissa on kuitenkin käytetty termiä tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö jo vuodesta 1968. ADD erotettiin omaksi oireistokseen vuonna 1987. Vuonna 1994 ADHD jaettiin alatyyppeihin ja ADD-termi muuttui muotoon ADHD-I.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: ADHD on tunnettu jo pitkään. Ensimmäinen luotettava oireenkuvaus on vuodelta 1775. Alexander Crichton esitteli ”rauhattoman mielen” kirjassaan vuonna 1798. Lääketieteellisenä diagnoosina tarkkaavuushäiriö on ollut tunnettu noin sata vuotta, vaikka luotettavat oireiden kuvaukset ovatkin vanhempaa perua. Monet vaihtuvat yhteiskunnalliset suuntaukset ovat vaikuttaneet diagnoosin ymmärtämiseen ja sen kehittymiseen.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Tarkkaavuushäiriöstä käytävä kansainvälinen keskustelu kärjistyi 2000-luvun alkuvuosina. Diagnoosin vastustajien mukaan tarkkaavaisuushäiriö oli ylidiagnostisoitu häiriö. Lisäksi he epäilivät, ettei lääkitys olisi turvallinen hoitomuoto. Vastustajien mukaan mukaan luokkakokojen kasvattaminen ja se, ettei vanhemmilla ollut enää tarpeeksi aikaa kasvattaa lapsiaan johtaa ADHD-oireiden lisääntymiseen. Diagnoosin puolustajien mukaan ADHD-oireiden lisääntyminen oli näköharhaa, joka johtui siitä, että häiriötä oli opittu diagnosoimaan aiempaa paremmin, ja he pitivät lääkkeiden käyttämistä turvallisena.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Pemoliinia (kauppanimi Cylert) käytettiin Yhdysvalloissa vuodesta 1975 vuoteen 2005. Lääke vedettiin markkinoilta mahdollisen yhteyden maksamyrkytykseen takia. Ampakiinien tehokkuutta tutkitaan parhaillaan tarkkaavaisuushäiriön hoidossa.DSM-IV jaottelee ADHD:n kolmeen eri alatyyppiin:ADHD-tutkimuksen edelläkävijä Russell Barkley on ehdottanut, että alatyypit esittävät saman häiriön (ADHD-C) eri vaikeusasteita täysin erilaisten alatyyppien sijaan. Lisäksi 30–50 %:lla henkilöistä, joilla vaikuttaisi olevan ADHD-I, ei ole ADHD:tä lainkaan vaan kokonaan toisenlainen tarkkaavaisuushäiriö, joka toistaiseksi tunnetaan nimellä Sluggish cognitive tempo (SCT). ADHD-H-alatyyppiä esiintyy pääasiassa alle kouluikäisillä lapsilla, joista 90 %:lla ilmenee riittävästi tarkkaavaisuusvaikeuksia täyttämään ADHD-C-tyypin diagnostiset kriteerit 5. ikävuoteen mennessä. Jäljelle jäävät 10 % ovat lievempi muoto ADHD-C-tyypistä. Samoin ADHD-I on lievempi muoto ADHD-C-tyypistä, ja 30–50 %:lla tapauksista on todellisuudessa SCT. ADHD-I ja SCT esiintyvät samanaikaisesti noin puolella henkilöistä kummassakin häiriössä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: Kognitiivisen neurotieteen tutkija Adele Diamond on esittänyt, että ADHD-C, ADHD-I ja SCT ovat erillisiä häiriöitä ja että ADHD-I:n ydinongelma on työmuistissa ja ADHD-C:n itsesäätelyssä. Diamondin mukaan alatyypeillä on erilaiset neurologiset aiheuttajat. SCT-luokittelu taas on sovellettavissa ainoastaan tiettyyn alaryhmään ADHD-I-potilaista, joten SCT ja ADHD-I ovat eri häiriöitä.


title: Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

text: DSM-V:hen todennäköisesti lisätään neljäs alatyyppi. Nykyinen ADHD-I/ADHD-PI muuttunee muotoon ADHD-I, ja sillä tarkoitettaisiin ns. "puhdasta" tarkkaavaisuushäiriötä, johon käytännössä ei liittyisi impulsiivisuus- tai ylivilkkausoireita. Uudeksi alatyypiksi tulisi ADHD-PI, johon liittyisi tarkkaavaisuusoireita ja vain vähän impulsiivisuus- tai ylivilkkausoireita.


title: Amiga

text: Amiga on tietokoneperhe, jota Commodore valmisti vuodesta 1985 vuoteen 1994. Tietokoneen kehitystyön oli aloittanut Amiga Corporation vuonna 1982. Amigasta tuli seuraaja Commodoren menestyksekkäälle Commodore 64 -tietokoneelle. Amiga oli Suomessa ja monissa osissa Eurooppaa PC:n ohella suosituin pelaamisessa ja muussa tietokoneharrastelussa käytetty tietokone 1990-luvun alkaessa, ja amigakäyttäjien parista sai pitkälti alkunsa tietokoneharrastelijoiden "demoskene". Lisäksi Amigaa käytettiin apuvälineenä ammattilaiskäytössä esimerkiksi grafiikan ja musiikinteossa.


title: Amiga

text: Amiga erosi ilmestyessään muista aikalaiskoneista erikoispiireillään, jotka tehostivat suorituskykyä grafiikan ja äänen suhteen. Tähän sisältyi hardware-tuki spriteille sekä bittikartta-datan siirtoa tukeva apuprosessori, blitter. Kuvan resoluutio sekä väripaletti olivat aikansa mittapuulla suuret. Amiga yhdisti ensimmäisenä kotikoneena graafisen käyttöliittymän moniajoon. Amigan Paula-äänipiiri tukee DMA-pohjaista 28 kilohertsin ja 8 bitin digitoitua stereoääntä. Prosessoreinaan Amigat käyttivät Motorolan 16/32-bittistä 68000-sarjaa.


title: Amiga

text:
Activisionin Larry Kaplanin aloitteesta Jay Miner lähti kehittämään uutta tietokonetta, jonka kehittämisestä oli haaveillut työskennellessään Atarilla.
Yhtiö perustettiin nimellä "Hi-Toro" ja sen johtoon palkattiin David Morse. Kaplanin vetäydyttyä ja palattuaan Atarille Miner oli vastuussa tietokoneen kehittämisestä.


title: Amiga

text: Huomattuaan että nimi "Hi-Toro" oli jo japanilaisen ruohonleikkurivalmistajan käytössä yhtiö nimettiin uudelleen: nimeksi haluttiin ystävällisemmältä kuulostava ja nimeksi tuli "Amiga".


title: Amiga

text: Tietokonetta kehitti aluksi Amiga-yhtiö ja tietokoneen prototyyppiä päätettiin kutsua nimellä "Lorraine".


title: Amiga

text: Jay Miner oli lukenut ja käynyt kursseja "blitteristä" ja päätti toteuttaa sellaisen myös Amigan piirisarjaan. Nykyään kaikissa videokuvaa käsittelevissä piireissä on samanlaisen toiminnon toteutus. Piirisarjaan tuli yksinkertaista ohjelmoitavuutta sisältävä näyttömuistia suoraan käsitteleva "copper" apusuoritin. HAM () oli piirisarjan tukema näyttötila, jossa näytölle saatiin kerralla enemmän värejä kuin näyttömuisti mahdollisti. HAM-tila aloitti yhdellä värillä ja muutti värin yhtä komponenttia kerrallaan väriavaruudessa. Piirisarjassa oli kyky toistaa neljää audiokanavaa yhtäaikaisesti: kaksi vasemmassa stereokanavassa ja kaksi oikeassa, jota ei vuosiin ollut kilpailijoiden laitteissa. Piirisarja koostui lopulta kolmesta erikoispiiristä jotka saivat nimet "Agnes", "Denise" ja "Paula".


title: Amiga

text: Prototyyppiä esiteltiin CES-messuilla tammikuussa 1984. Tietokoneessa ajettiin "Boing"-nimellä tunnettua demoa, jossa punavalkoinen rantapallo pomppii ruudulla stereoäänen säestyksellä. "Boing"-pallosta tuli myöhemmin laajalti käytetty Amigan symboli.


title: Amiga

text: Rahavaikeuksissa oleva yhtiö päätti ottaa vastaan 500 000 dollarin rahoituksen Atarilta sillä ehdolla, että maksaisivat summan takaisin kesäkuussa tai muutoin Atari saisi omistukseena kaiken teknologian. Commodore päätti rahoittaa Amiga-yhtiötä jotta laina voitiin maksaa takaisin ja päätyi lopulta ostamaan koko yhtiön 24 miljoonan dollarin hinnalla.


title: Amiga

text: Amiga esiteltiin julkisesti vuonna 1985, jolloin Andy Warhol esitteli tietokoneen graafisia ominaisuuksia ProPaint-ohjelmalla tekemällä Debbie Harryn muotokuvan. Warholin tekemiä digitaalisia maalauksia on löydetty myöhemmin ja säilötty museoon.


title: Amiga

text:
Ensimmäinen Amiga-tietokone tuli markkinoille vuonna 1985, siitä alettiin myöhemmin käyttää nimeä Amiga 1000.
Commodore markkinoi sitä C64:n seuraajana ja Apple Macintoshin kilpailijana. Suhteellisen halpaan 1 295 dollarin hintaan Amiga kykeni näyttämään 4 096 väriä ja tuottamaan 8-bittistä stereoääntä, mitkä olivat pitkään koneen merkittäviä valtteja sen kilpailijoita (Macintosh, IBM PC ja Atari ST) vastaan. Amigasta ei tullut välitöntä menestystä Commodoren aiempien tietokoneiden myynnin jatkuessa. Commodore teki jopa uuden 8-bittisen koneen, Commodore 128, joka ei kuitenkaan menestynyt sekään, sekä omia IBM PC -kloonejaan.


title: Amiga

text: Amigalle julkaistiin kuvankäsittelyyn ja digitointiin laitteita, kuten NewTekin vuonna 1986 julkaisema DigiView. Laite kytkettiin Amigan rinnakkaisporttiin ja sillä voitiin digitoida värillistä videokuvaa. Marraskuussa 1986 Commodore julkaisi "Juggler"-demon, joka oli 24:stä HAM-muodon värikuvasta koostuva animaatio ääniefekteillä. Animaation oli tehnyt Eric Graham kehittämällään Sculpt 3D:tä edeltävällä säteenseurantaohjelmistolla. Vuonna 1986 julkaistiin säteenseurantaohjelmia kuten Sculpt 3D ja TurboSilver. VideoScape 3D julkaistiin seuraavana vuonna. "Caligari" julkaistiin vuonna 1988.


title: Amiga

text: Vuonna 1987 Commodore julkaisi Amiga 500 -mallin, joka oli suunnattu kilpailemaan halpahintaista Atari ST:tä vastaan. Molemmissa koneissa oli Amiga 1000:sta poiketen näppäimistö ja varsinainen tietokone yhdistetty toisiinsa. Amiga 1000:tta halvempi Amiga 500 tuli menestyneimmäksi Amiga-malliksi, ja se myi selvästi Atari ST:tä enemmän kilpailijan etumatkasta huolimatta.


title: Amiga

text:
Samoin vuonna 1987 ilmestyi vaativampaan käyttöön suunnattu Amiga 2000, jossa oli suurempi kotelo ja useita laajennuskorttipaikkoja. Mallissa oli viisi Zorro-laajennuspaikkaa, suoritinkorttipaikka päivityksille sekä "video slot" genlock-kortille. Amigan Zorro-väylä tuki ohjelmallista "autoconfig"-toimintoa ilman tarvetta jumppereille.
Amiga 2000 sai laajennusmahdollisuuksiensa ja genlock-laajennettavuutensa ansiosta suosiota grafiikka- ja videokäsittelijöiden keskuudessa. NewTekin Video Toaster oli aikanaan tunnettu ja Emmy-palkittu laajennus yhdessä LightWave 3D-ohjelman kanssa. IBM PC ja Apple Macintosh olivat kuitenkin nousseet jo aiemmin toimistokoneiden ykkösvaihtoehdoiksi, eikä näitä pystytty syrjäyttämään asemastaan.


title: Amiga

text: Vuonna 1990 Commodore julkaisi ensimmäisen tekniikaltaan selvästi parannellun Amiga-tietokoneen, Amiga 3000, jossa oli paranneltu piirisarja (ECS) sekä selvästi uudistettu versio käyttöjärjestelmästä, 2.0. Commodore oli jo aiemmin saanut kritiikkiä siitä, ettei se ollut parannellut jo viisi vuotta vanhaa Amigaa tarpeeksi. Amiga 3000 ei hiljentänyt kriitikoita, vaan ECS nähtiin turhan vaatimattomana prosessoriteholtaan ja erikoispiireiltään verrattuna etenkin tuolloin päätään PC-puolella nostaneisiin VGA- ja SuperVGA-kortteihin. Laite jäikin kehityksessä välivaiheeksi, joka ei innostanut kuluttajia.


title: Amiga

text: Vuonna 1990 Commodore julkaisi myös epäonnistuneen CDTV-laitteen, joka oli periaatteessa CD-ROM-asemalla ja kaukosäätimellä varustettu Amiga 500. Tähän aikaan monet laitevalmistajat uskoivat CD:n mahdollisuuksiin, mutta kuluttajat eivät innostuneet laitteesta, joka oli Amigaa ja pelikonsoleita selvästi kalliimpi, ja CDTV:stä tuli paljon resursseja ja aikaa syönyt floppi Commodorelle.


title: Amiga

text: Näihin aikoihin Amiga oli kuitenkin flopeista huolimatta suosionsa huipulla Amiga 500 -mallin jatkuvan menestyksen takia. Amigasta oli tullut merkittävä tietokoneharrastajien keskuudessa, koska Commodore 64:n ympärille muodostuneen laajan harrastajapiirin jäsenistä monet siirtyivät 1980-luvun lopulla Amigaan. Tämä ilmiö toteutui erityisen voimakkaasti Suomessa, jossa myös Commodore 64:n suosio oli ollut suhteellisen suurta.


title: Amiga

text: Menestystä Amigalle tuli selvästi enemmän Euroopassa kuin Atlantin toisella puolen. Yhdysvalloissa Commodorea pidettiin halpojen pelikoneiden valmistajana. Tätä vaikutelmaa lisäsi entisestään se, että koneita myytiin Yhdysvalloissa lelukaupoissa ja mainokset eivät puhutelleet kohdeyleisöään.


title: Amiga

text: Vuoden 1991 alussa ilmestyi Amiga 500+, joka oli hieman paranneltu Amiga 500, ja pian sen jälkeen Amiga 600. Amiga 600:sta piti tulla A500+:n halvempi versio, mutta päätyi olemaan kalliimpi ja korvaamaan A500+:n. Amiga 600 ei ollut mitä kuluttajat odottivat ja etenkin suoritinpäivitykset jäivät kolmansien osapuolien vastuulle. Näihin aikoihin Commodore lopetti epäonnistuneena yrityksensä saada jalansijaa IBM PC -kloonien markkinoilla. Vielä samana vuonna Commodore joutui sulkemaan Australian toimistonsa vähentyneen myynnin takia. Sun Microsystems olisi myynyt Amiga UNIX (AMIX) -tietokoneita omalla brändillään mutta Commodoren silloinen toimitusjohtaja tyrmäsi yrityksen kahdesti.


title: Amiga

text: Vuonna 1992 ilmestyivät markkinoille seuraavan sukupolven Amigat, Amiga 1200 ja Amiga 4000. Näissä oli uusi AGA-piirisarja sekä käyttöjärjestelmän kolmas versio. Amiga 1200:n ominaisuuksilla ei kuitenkaan voinut enää pysäyttää IBM PC -kloonien voittokulkua. Alkuperäisen Amigan oli ilmestyessään nähty olleen hintalaatusuhteeltaan edellä muita oman aikansa koneita, mutta vuonna 1992 oli selvästi vaikeampaa tuottaa hinnaltaan kilpailukykyistä teknologiaa massiiviseksi paisunutta PC-teollisuutta vastaan, ja Amiga 1200 vaatikin turbokortin ja erillisen näytönohjaimen ollakseen sen ajan PC-koneiden tasolla.


title: Amiga

text: Vuonna 1993 ilmestyi teknisesti Amiga 1200:n kaltainen pelikonsoli CD32, jonka ominaisuudet vastasivat suuresti Amiga 1200:sta, johon oli lisätty CD-ROM-asema ja Akiko-piiri. CD32 oli maailman ensimmäinen länsimaissa markkinoitu 32-bittinen pelikonsoli, ja jonkin aikaa se menestyi Isossa-Britanniassa kohtalaisesti, mutta se ei poistanut Commodoren ongelmia. Viimeiseksi Amiga-malliksi jäi vuonna 1994 julkaistu A4000T.


title: Amiga

text: Commodore hakeutui vapaaehtoisesti toukokuussa 1994 Yhdysvaltain konkurssilain 11 luvun mukaiseen menettelyyn, joka antaa firman saneerata ja maksaa velkansa. Commodore oli mennyt saneeraukseen jo aiemmin pari kertaa, mutta firman johtohahmoihin kuulunut Irving Gould oli maksanut velat ilman konkurssilakiin turvautumista. Tällä kertaa oikeus kuitenkin nimitti konkurssilain mukaisesti luottamushenkilöt myymään Commodoren osakkeet pois.


title: Amiga

text: Amiga-tietokoneita myytiin neljästä kuuteen miljoonaa kappaletta Commodoren konkurssiin mennessä.


title: Amiga

text: Joidenkin Amiga-käyttäjien vankka uskollisuus merkkiään kohtaan piti huolen siitä, että "amiga-skene" jatkoi toimintaansa, vaikkei uusia laitteita enää myyty. IBM PC -yhteensopivista koneista oli kuitenkin tullut 1990-luvun puoliväliin mennessä Euroopassakin kotitietokoneeksi vaihtoehto, jolle ei ollut vakavaa haastajaa.


title: Amiga

text: Oikeudet Amiga-tietokoneisiin myytiin Escomille, joka oli ostanut suurimman osan Commodoren osakkeista, ja myöhemmin Gateway 2000:lle. Escom meni itse konkurssiin Amigaan liittymättömistä syistä hyvin pian. Tätä ennen Escom oli jatkanut Amiga-tekniikan tuottamista jonkin aikaa, muttei kehittänyt uusia tietokonemalleja. Oikeudet Amigaan saanut Gateway ei osannut oikein päättää, mitä tehdä hankinnoillaan. Vuonna 1999 uusi yritys, Amiga Inc., perustettiin USA:ssa, ja se sai Gatewaylta lisenssin Amigaan liittyviin patentteihin ja tavaramerkkeihin.


title: Amiga

text: Tämän yrityksen aikana tehtiin useita tuotejulkaisuja, jotka eivät liity alkuperäiseen Amigaan oikein mitenkään. Näistä suurin osa jäi flopeiksi tai ei koskaan realisoitunut. Kuitenkin AmigaOS-käyttöjärjestelmä on kehittynyt tänä aikana. Vuonna 2001 Amiga Inc. antoi järjestelmän kehitystyön belgialais-saksalaiselle Hyperion Entertainment -yritykselle. Tässä yhteistyössä oli aluksi mukana myös Englantilainen Eyetech. Uutta laitekantaa saatiin hitaasti ja rajatusti markkinoille nimellä AmigaOne. Yritysten väliset riidat kuitenkin estivät järkevän kehityksen, ja lopputuloksena oli vain useita sekavia omistajavaihdoksia ja oikeuskäsittelyjä; kunnes lokakuussa 2009 Hyperion Entertainment pääsi sopuun Amiga Inc. yrityksen kanssa AmigaOS 4 -käyttöjärjestelmän jatkokehittämisestä itsenäisesti.


title: Amiga

text: A-EON -yrityksen AmigaOne X5000 on vuonna 2009 perustetun yrityksen AmigaOS 4:ää käyttävä tietokone. A-EON on aiemmin julkaissut AmigaOS 4:ään käyttävän AmigaOne X1000 -tietokoneen.


title: Amiga

text: Amigan käyttöjärjestelmää kutsutaan nimellä AmigaOS. Käyttöjärjestelmä on mikroytimeen perustuva ja moniajoa tukeva.


title: Amiga

text: Sen osat ovat:


title: Amiga

text:
Commodoren tekemät viralliset käyttöjärjestelmäversiot ovat:
Amiga UNIX (AMIX) on Commodoren System V-pohjainen UNIX Amiga-tietokoneille, joka oli saatavilla esimerkiksi Amiga 3000:lle.


title: Amiga

text: Käyttöjärjestelmää pystyi ajamaan muissakin Amiga-tietokoneissa joissa laitteistovaatimukset täyttyivät laajennuksien avulla:


title: Amiga

text: Amiga rakentui erikoispiireihin jotka toimittivat äänen, grafiikan ja laitteistorutiinien tehtäviä vapauttaen CPU:n muihin tehtäviin. Tätä voidaan kutsua varhaisena "laitteistokiihdytyksenä".


title: Amiga

text: Piirisarjoista käytetään nimityksiä OCS ("Original Chip Set"), ECS ("Enhanced Chip Set") ja AGA ("Advanced Graphics Architecture").


title: Amiga

text: Emolevyllä sijaitsevaa RAM-muistia kutsuttiin nimellä "Chip RAM" johtuen erikoispiirien kyvystä käyttää tätä muistia suoraan. Laajennusmuistia kutsuttiin nimellä "Fast RAM".


title: Amiga

text: Prosessorina käytettiin Motorola 68000-sarjaa.


title: Amiga

text: Laitteisto käytti "Zorro"-nimistä väyläarkkitehtuuria, joka mahdollisti useimmissa malleissa lisäkorttien ja prosessorikorttien lisäämisen. "Zorro" väylä tuki "Autoconfig" protokollaa, joka mahdollisti laitteiden osoiteavaruuden konfiguraation automaattisesti ilman "jumpperiasetuksia" (myöhemmin vastaava tuli IBM/PC-klooneissa tunnetuksi nimellä "Plug'n Play"). Menetelmä vastaa PCI-väylän käyttämää menetelmää.


title: Amiga

text: Zorro-väylän ensimmäinen versio oli käytössä vain Amiga 1000-mallissa. Amiga 2000:ssa esiteltiin Zorro II, jonka seuraaja Zorro III oli käytössä Amiga 3000:ssa ja Amiga 4000:ssa. Nimi tulee prototyypistä, jolle ei kehitetty parempaa nimeä ja se jäi käyttöön.


title: Amiga

text: Dave Haynie suunnitteli "Buster"-piirin Amiga 2000:n laajennuksien käsittelyyn.


title: Amiga

text: Tietokoneelle valmistettiin useita laajennuksia ja lisäkortteja. Eräs tunnetuista on NewTekin Video Toaster.


title: Amiga

text: Prosessoripäivitykset myytiin laajennuskorteilla, joissa oli myös muistilaajennuksen mahdollisuus. GVP valmisti useita päivityksiä eri Amiga-malleihin.


title: Amiga

text: phase 5 valmisti PowerPC-suorittimella varustettuja laajennuskortteja.


title: Amiga

text: Commodore julkaisi Amiga 1000:lle A1060 Sidecar -laajennuskortin, jossa oli IBM PC -yhteensopiva tietokone yhdellä kortilla: kortilla oli 8088 suoritin ja 360 kilotavun 5,25" levyasemaohjain. Tätä seurasivat A2088XT, A2286AT ja A2386SX "Bridgeboard" kortit Amiga 2000:lle.


title: Amiga

text: ReadySoft julkaisi Apple Macintosh -emulaatioon tarkoitetun A-Max -laajennuskortin.


title: Amiga

text: Suomalainen Petsoff julkaisi Motorola 56002 -perusteisen äänikortin nimeltä Delfina.


title: Amiga

text: 1980-luvun Amigojen piirisarjasta käytetään nykyään nimitystä Original Chip Set eli OCS. Sen seuraajina olivat hieman paranneltu ECS-piirisarja (Enhanced Chip Set) ja suuresti paranneltu AGA-piirisarja (Advanced Graphics Architecture). Alkuperäistä piirisarjaa käytettiin Amiga 1000:ssa, Amiga 2000:ssa ja Amiga 500:ssa.


title: Amiga

text: Piirisarja, joka antoi Amigalle sen tunnusomaiset graafiset ominaisuudet, koostui kolmesta erikoispiiristä, "Agnus", "Denise", ja "Paula". "Gary"-piiri oli virallisesti osa piirisarjaa, mutta siihen viitataan harvemmin, sillä se oli ei-ohjelmoitava I/O-piiri. Kahta CIA-piiriä (Complex Interface Adapter) ei myöskään lasketa mukaan piirisarjaan, sillä niitä käytettiin jo aikaisemmin Commodore 64:ssä ja 128:ssa, eli aikana ennen Amigaa.Piirisarjan vääntövoiman keskeisenä tekijänä on se, että kaikki operaatiot ovat tahdistettuja kuvasignaalin kanssa. Tämä sisältää pääsyn sisäänrakennettuun keskusmuistiin, joka tunnetaan nimellä "Chip RAM", sillä pelkästään piirisarjalla on suora pääsy siihen. Suoritin ja piirisarjan muut jäsenet joutuvat pyytämään "Agnukselta" pääsyä. Järjestelmäarkkitehtuurisesti tämä tunnetaan nimellä suora muistinkäyttö (DMA - Direct Memory Access), ja Agnus on tässä tapauksessa muistiohjain (DMA-ohjain).


title: Amiga

text: Agnus omaa monimutkaisen prioriteettipohjaisen muistinkäsittelymenetelmän. Esimerkiksi bittitason tiedonhaut ovat paljon tärkeämpiä kuin blitterisiirrot. Nimittäin alkuperäinen Amigoiden suorittimena toiminut Motorola 68000 pystyi käsittelemään muistia vain joka toisella kellojaksolla; Agnus pyörittää järjestelmää, jossa aikakriittiset erikoispiirit saavat parittoman kellojakson ja suoritin parillisen — suoritin ei jää muistikäsittelyn ulkopuolelle ja näytä siten hidastuvan. Aikakriittiset erikoispiirien toiminnot, kuten blittersiirrot, voivat kuitenkin käyttää käyttämättömät parilliset ja parittomat kellojaksot, ja jos "BLITHOG" (blitter hog) -lippu on merkitty, Agnus käyttää jopa parillisetkin kellojaksot suorittimelta blitterin hyödyksi.


title: Amiga

text: Agnuksen ajoitukset mitattiin 280 nanosekunnin "värikelloissa". Tämä oli suoraan verrannollinen kahteen lowres-pikseliin (140 ns) tai neljään hires-pikseliin (70 ns). Kuten Denisen, nämä ajoitukset suunniteltiin kodin televisioita varten ja ne voidaan tahdistaa ulkoiseen kellolähteeseen.


title: Amiga

text: "Blitteri" — "blit" on lyhenne sanoista ""block image transfer"" (tai "bit blit"). Blitteri on muistisiirron ja loogisten operaatioiden rinnakkaisyksikkö. Sillä on kolme toimintatilaa: muistiosioiden (käytännössä useimmiten bittikartan) kopiointi, niiden täyttäminen (esim. polygonin täyttö) ja viivojen piirtäminen.


title: Amiga

text: Blitteri oli kaksi kertaa nopeampi kuin 68000 prosessori siirtämään muistilohkoja kuin varsinainen CPU ja se pystyi toimimaan asynkronisesti CPU:n rinnalla.


title: Amiga

text: "Copper" on lyhenne sanasta "co-processor" (apusuoritin), se on ohjelmoitava äärellinen automaatti. Sen kytkeytyessä päälle sillä on kolme vaihetta: se joko lukee käskyn, suorittaa sen tai odottaa tiettyä videosignaalin kohtaa. Copper ajaa ohjelmaa nimeltä "copperlista" rinnakkain keskussuorittimen kanssa. Se on tahdistettu videosignaalin kanssa ja sitä voidaankin käyttää useiden toimitusten tahdistamiseen videosignaalin kanssa. Yleensä copperia käytetään videoulostulon ohjaamiseen, mutta sillä voidaan kirjoittaa tietoa mihin tahansa piirisarjan rekisteriin ja siten käyttää äänirekisterien asettamiseen tai suoritinkeskeytyksiin.


title: Amiga

text: Copperilla pystyy muun muassa muuttamaan väripalettia jokaisella vaakarivillä, jolloin ruutuun saadaan huomattavasti enemmän värejä samanaikaisesti kuin 32/64 ilman, että tarvitsee käyttää HAM-tilaa. Copperilla pystyy myös vaihtamaan bittikarttaosoittimet jokaisella vaakarivillä (pikselin tarkkuudella), jolla saa tehtyä erilaisia graafisia efektejä (kuten ruudun vierittäminen vaakariveittäin). Copper-efektit olivatkin käytettyjä etenkin Amigan demoskenessä.


title: Amiga

text: Amigan pelien näytön vieritys, jota pidettiin Atari ST:n versioihin verrattuna pehmeänä ja monipuolisena, tehtiin yleensä Copperin ja Blitterin yhteistyöllä siten, että Copperilla muutettiin bittikarttaosoittimia ja Blitterillä kopioitiin grafiikkaa ruudun vielä näkymättömään osaan.


title: Amiga

text: Denise ohjaa kuva-ajoituksia, mutta se voidaan myös tahdistaa ulkoiseen kuvasignaaliin. Denise on ohjelmoitu noutamaan tasomaista kuvatietoa 1–5 bittitasolta ja kääntää ne värihauiksi. Bittitasojen lukumäärä on mielivaltainen, joten jos 32 värisävyä ei tarvita, 2:ta, 4:ää, 8:aa tai 16:ta voidaan käyttää sen sijaan. Bittitasojen (ja erottelutarkkuutta) voidaan vaihtaa lennosta copperin avulla. Tämä sallii Chip-muistin erittäin säästeliään käytön. Olemassa on myös kuudes bittitaso, jota voidaan käyttää erityistiloihin:Paula tarjoaa käyttäjälle stereoäänen ja ohjelmoijalle 4 DMA-pohjaista 8-bittistä äänikanavaa. Kaksi DMA-kanavaa yhdistetään vasempaan ääniulostuloon ja toiset kaksi oikeaan. Kanavat yhdistetään toisiinsa yhteenlaskemalla niiden arvot.


title: Amiga

text: Laitteiston tukema näytteistystaajuus ylettyy 28 867 hertsiin. Äänilaitteiston toiminnallisuus liittyy läheisesti kuvalaitteiston ajoituksiin sillä tavalla, että uusi näytepari voidaan hakea jokaisen piirretyn vaakaviivan aikana. Tästä syystä on mahdollista kaksinkertaistaa enimmäisnäytteenottotaajuus ECS/AGA-koneissa valitsemalla sopiva näyttötila, jossa vaakaviivojen määrä on kaksinkertainen. DMA-pohjaisen soittamisen lisäksi on mahdollista käyttää ohjelmistopohjaista näytteistystä, jolloin DMA:ta ei käytetä. Tällöin ei rajoituta 28 867 hertsin näytteenottotaajuuteen tai kuva-ajoituksiin, mutta suoritinaikaa kuluu suoraan verrannollisesti näytteenottotaajuuteen nähden.


title: Amiga

text: Lisäksi laitteisto sallii kahden kanavan kytkemisen yhteen siten, että toinen kanava muokkaa toisen kanavan taajuutta tai voimakkuutta. Tätä mahdollisuutta voidaan käyttää tremolo- tai vibrato-efektien saavuttamiseen, mutta niin harvoin tehtiin.


title: Amiga

text: Laitteisto sisältää myös analogisen alipäästösuotimen, jonka tarkkoja tietoja ei tunneta. 7 kHz:n kohdalla suodin vaimentaa volyymitasoa ainakin 15 desibelin voimalla. Suodinta voidaan käyttää kaikilla kanavilla yhtä aikaa niin haluttaessa. Laitteistopohjaisilla kanavilla ei ole erillisiä suotimia.


title: Amiga

text: Paula-piiri lukee suoraan koneen RAM-muistipiiriä käyttämällä suoraa pääsyä muistiin ("direct memory access, DMA"), jolloin äänentoisto on mahdollista ilman prosessorin väliintuloa ja tehon hävikkiä.


title: Amiga

text: Amigan "power"-LED-valon kirkkaus näyttää alipäästösuotimen statuksen. Kun suodin on päällä, ledi on kirkas, ja kun se on pois päältä, ledi on himmeä. Vanhimmissa Amiga 500 -koneissa ledi sammui kokonaan filtterin ollessa pois päältä. Amiga 1000 -koneessa power-valo ei liity suotimen statukseen, ja filtterin pystyi sammuttamaan vain juottamalla johto äänipiirin kahden pinnin välille.


title: Amiga

text: Vaikka 1980-luvun Amigoissa on vain neljä äänikanavaa, voivat jotkut ohjelmat, kuten musiikkiohjelma OctaMed, käyttää kahdeksaa tai jopa useampaa virtuaalista kanavaa. Tätä käytettiin myös jossain peleissä. Lisäksi ohjelmat pystyivät miksaamaan kaksi äänipiirin kanavaa saadakseen aikaan yhden näytetarkkuudeltaan 14-bittisen kanavan säätämällä kanavien äänenvoimakkuutta tietyllä tavalla.


title: Amiga

text: Äänipiiriä voi kontrolloida myös keskeytyksillä ja saada näin 14-bittinen ääni kaikille neljälle kanavalle. Näin voidaan myös miksata kaksi kanavaa molemmille puolille ja saada 15-bittinen ääni. Nämä temput kuitenkin vievät paljon prosessoriaikaa.


title: Amiga

text: Amigan tuottaman äänen laatu ja äänipiirin helppokäyttöisyys ohjelmallisesti oli yksi Amigan keskeisiä valtteja muita kotikoneita vastaan vuosien ajan. Ulkoisia äänikortteja Amigoissa ei juuri käytetty, mutta tällaisia on saatavilla, ja niiden avulla saadaan mukaan DSP-ominaisuudet, suora moniraitanauhoitus, lisää äänikanavia ja korkeampia näytetarkkuuksia.


title: Amiga

text: Levyaseman ohjaus on Paulan vastuulla. Paula tarjoaa ohjelmoijalle sekä DMA- että rekisteripohjaisen I/O:n. DMA-pohjainen I/O on yleisin käytetty siirtotapa sekä lukemiseen että kirjoittamiseen. Paula tukee sekä GCR- että MFM-koodattuja levyjä.


title: Amiga

text: Tavallisesti levykkeelle kirjoitettiin 80 sylinteriä. Sylinteri tarkoittaa kahta uraa, jotka ovat levyn eri puolilla. Jokainen ura koostuu 11 sektorista ja jokainen sektori on 512 tavua. Tämä tekee yhteensä 880 KiB. Nämä arvot eivät ole kuitenkaan kiinnitettyjä Paulan puolesta, vaan ohjelmoija voi halutessaan nostaa tai laskea niitä. Amiga-käyttöjärjestelmälle oli saatavilla levyajureita, jotka käyttivät levystä jopa 984 KiB (82 sylinteriä, 12 sektoria). Toimivuus ei kuitenkaan ole taattu Commodoren puolesta, mikäli 880 KiB raja ylitetään. Jonkin sylinterin formatointia ylikokoon käytettiin myös kopioinnin estona, koska useimmat kopiointiohjelmat eivät osanneet kirjoittaa ylikokoisia sylintereitä.


title: Amiga

text: Enhanced Chip Set (ECS) on Amigan OCS-piirisarjan seuraaja.


title: Amiga

text: ECS on nimi Amiga-tietokoneen alkuperäisen piirisarjan (OCS) laajennetulle versiolle. ECS esiteltiin vuonna 1990 Amiga 3000:n julkistamisen myötä. Vuodesta 1990 eteenpäin valmistetut Amigat käyttivät OCS- ja ECS-piirien sekoitusta tai täyttä ECS-piirisarjaa. Vuonna 1991 ECS tuotiin vihdoin kuluttajaluokan Amigoihin Amiga 500+:n myötä. Viimeinen ECS:ää käyttänyt Amiga oli Amiga 600.


title: Amiga

text:
ECS esitteli parannellut "Super Agnus"- (2 megatavun tuki Chip-muistille) ja "Super Denise"-piirit.
Muita ominaisuuksia olivat:


title: Amiga

text: Gayle piiri lisäsi IDE-väylän tuen Amiga 600 mallissa.


title: Amiga

text: ECS:n seuraaja oli AGA-piirisarja (Advanced Graphics Architecture).


title: Amiga

text: AGA (Advanced Graphics Architecture) piirisarja oli suora seuraaja Amigan toisen sukupolven ECS-piirisarjalle. Se esiteltiin Amiga 4000:n julkistamisen yhteydessä vuonna 1992. Toisin kuin vain pikkuparannuksia sisältänyt ECS, AGA oli selvästi alkuperäistä OCS-piirisarjaa kehittyneempi. Piirisarja kykeni näyttämään erityisessä Hold and Modify -moodissa jopa 262 144 väriä (18 bittiä), OCS-piirisarja kykeni vain 4 096 värin näyttämiseen. Normaalimoodissa AGA pystyi esittämään samanaikaisesti 256 väriä, OCS 32. Väripaletti koostui 16 777 216 väristä (24 bittiä), OCS:llä paletti oli 4 096.


title: Amiga

text: Suurimpana muutoksena värimäärän ja erottelutarkkuuden lisääntymisen lisäksi oli pahasti ruuhkautetun Agnus-piirin jakaminen kahteen erilliseen piiriin, "Aliceen" ja "Lisaan". AGA-piirisarjaa käytettiin Commodoren Amiga 1200-, Amiga 4000- ja Amiga CD32 -laitteissa.


title: Amiga

text: AGA vastasi värimäärältään PC:n VGA-standardia, mutta eräänä erona oli se, että kun VGA:n 256-värinen kuvainformaatio esitettiin tavutaulukkona, jossa yksi tavu vastasi yhden pikselin 8-bittistä väri-indeksiä (chunky-grafiikka), esitettiin AGA:n 8-bittinen kuvainformaatio kahdeksana erillisenä bittitasona. Tämä johtui ilmeisesti yhteensopivuussyistä, ja periytyi OCS:stä ja muista vanhoista kotikoneratkaisuista: kun värejä oli selvästi vähemmän kuin 256, ei pikselin tallettamiseen kannattanut käyttää kokonaista tavua. Bittitasografiikka oli kuitenkin chunkygrafiikkaan verrattuna tehotonta käsitellä pikselitason operaatioissa, ja sen käyttö heikensi Amigoiden suorituskykyä esimerkiksi tekstuurimappauksessa.


title: Amiga

text: Akiko piiri oli Amiga CD32:n oma lisäys jossa oli tuki CDROM-asemalle sekä "chunky to planar" konversiolle. Tämä mahdollisti grafiikan tuottamisen siihen paremmin soveltuvassa "chunky" formaatissa ilman suurta suorituskykyrasitetta konversiossa Amigan käyttämään "planar" formaattiin. Piiri oli myös vastuussa ulkoisen AUX-sarjaportin käsittelystä.


title: Amiga

text: 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa Amiga oli Euroopassa yksi keskeisiä pelikoneita ja myös Yhdysvalloissa yksi teknisesti vakuuttava vaihtoehto eri pelikoneiden joukossa.


title: Amiga

text: Monet peleistä tehtiin samaan aikaan Atari ST:lle ja Amigalle siten, että koodi ja grafiikka tehtiin ST:llä ja käännettiin eli "portattiin" Amigalle. Tällöin Amigan grafiikkaominaisuudet jäivät hyödyntämättä. Äänet piti kuitenkin tehdä uudestaan, koska koneiden äänipiirit olivat liian erilaiset suoraan porttaukseen, ja tällöin Amigan ja Atari ST:n peleissä oli usein juuri erona Amigan version äänet, jotka perustuivat digitoitujen ääninäytteiden käyttöön. Syynä ST-porttauksiin oli Atari ST:n alkuvuosina suurempi käyttäjäkunta sekä tietysti yleisemmin pelintekemisen nopeuttaminen. Atari ST:n teknologia (esimerkiksi grafiikkapiirit) olivat myös lähempänä aiempia tietokoneita, mikä teki ne helpommin omaksuttavaksi ohjelmoijille ja houkuttelevaksi portata ST:n koodi Amigaan. 1980-luvun loppuvuosilta alkaen pelit alettiin tehdä usein enemmän suoraan Amigalla. Atari vastasi haasteeseen uudemmalla Atari STE- mallilla, jossa oli aiempaa paremmat teknologiset ominaisuudet, mutta tälle mallille ei alettu tehdä juuri pelejä, koska vanhemmilla Atareilla oli selvästi suurempi käyttäjäkunta.


title: Amiga

text: Osa Amiga-harrastusta oli kaupallisten pelien "kräkkääminen" ja kopiointi. Tämä muodosti omituisen noidankehän, jossa pelien kopioitavuus lisäsi Amigan ja muiden tietokoneiden suosiota suhteessa pelikonsoleihin, mutta samalla pelien valmistajat eivät saaneet tuotoksiaan myydyksi. Kräkkäily ja introjen tekeminen johtivat varsinaisen demoskenen syntymiseen alun perin nimenomaan Amiga-harrastajien parissa.


title: Amiga

text: Tunnettuja alun perin Amigalle (joissakin tapauksissa samalla ST:lle) tehtyjä pelejä, jotka on käännetty monille muille laitteille, ovat esimerkiksi Cannon Fodder, Lemmings (1 & 2), Speedball (1 & 2) The Settlers (ensimmäinen osa), Pinball Dreams (jatko-osineen), Sensible Soccer, Formula One Grand Prix, Another World, Flashback, Worms, Lotus Turbo Challenge (I-III), The Chaos Engine, , Populous (1 & 2) ja Kick Off (1 & 2). Kuuluisa Turrican tehtiin ensin Commodore 64:lle, mutta tuli tunnetuksi Amiga-pelinä. Kuuluisan SimCityn ensimmäinen versio julkaistiin alun perin Amigalle ja Apple Macintoshille (joskin C64-version kehitys aloitettiin ensimmäisenä). Dungeon Master tehtiin alun perin ST:lle, mutta oli suosittu myös Amigalla, jonka versioon lisättiin kolmiulotteiset äänet. 16-bittisten pelien pioneereihin kuuluneen Cinemawaren elokuvamaisista peleistä suosiota saivat esimerkiksi "Wings" ja "It Came from the Desert".


title: Amiga

text: Suosittuja Amiga-pelejä olivat niin ikään teknisesti alkuperäisversioinakin vaatimattomat, mutta pelattavuudeltaan ylistetyt kolikkopelit, kuten New Zealand Story, Klax, Rainbow Islands ja Bubble Bobble. 8-bittisten koneiden menestyspeli, Elite, käännettiin alkuperäisversiolle suht uskollisena käännöksenä Amigalle ja Atari ST:lle vuonna 1988. Sitä enemmän tai vähemmän jäljitteleviä Amigalle tehtyjä "avaruussimulaattoreita" olivat esimerkiksi Warhead, Starglider 2, Damocles ja itse Eliten jatko-osa. Amigan teknologisia puolia hyödyntäneitä, ilmestymishetkellään teknisesti vaikuttavina pidettyjä pelejä olivat esimerkiksi F/A-18 Interceptor ja Shadow of the Beast. Amigan loppuaikoina ilmestyivät suomalaisten tekemät Elfmania ja Stardust, jotka näyttävät, mihin asti alkuperäisten Amiga-mallien graafista suorituskykyä saatiin lopulta pelikäytössä venytettyä.


title: Amiga

text: Amigalla suosittuja olivat myös Sierran ja Lucasartsin seikkailupelit, vaikka ne oli tehty alun perin IBM-PC:llä, ja varsinkin alkuaikoina niiden porttaukset Amigalle (ja Atari ST:lle) olivat teknisesti surkeita. Muita alun perin IBM-PC:lle tehtyjä suosittuja Amiga-käännöksiä olivat Civilization ja Colonization.


title: Amiga

text: Tunnettuja Amigan parissa työskennelleitä pelintekotiimejä olivat esimerkiksi Bitmap Brothers, Sensible Software ja Magnetic Fields. Amigalla (ja ST:llä) aloittaneita ja myöhemmin IBM-PC:llä tai konsoleilla mainetta niittäneitä pelitiimejä tai julkaisijoita ovat esimerkiksi DMA Design (nykyiseltä nimeltään Grand Theft Autosta tunnettu Rockstar Games), Sonyyn sulautetut Psygnosis ja Factor 5 sekä Peter Molyneuxin Amiga-aikana luotsaama Bullfrog. Myös suomalainen Housemarque aloitti Amigalla.


title: Amiga

text: Amigalle on tuotettu suuret määrät pelejä sekä kaupallisena että harrastajien tuottamina "shareware"-peleinä.


title: Amiga

text: Suomalainen Housemarque on yksi tunnetuista pelitaloista jotka ovat aloittaneet kehittämällä Amigalle pelejä.


title: Amiga

text: Wiredin mukaan kymmenen merkittävintä Amiga-peliä ovat:


title: Amiga

text: Amiga-tietokoneita ja sille julkaistuja pelejä, ohjelmistoja ja lisälaitteita käsiteltiin yleisten tietokone- ja pelilehtien lisäksi myös Amiga-kohtaisissa lehdissä.


title: Amiga

text: Suomalaisia lehtiä:


title: Amiga

text: Amiga-kohtaisia ulkomaisia lehtiä:


title: Amiga

text: Useat suomalaiset ohjelmistoyritykset ovat aloittaneet ohjelmien kehityksen Amigalle, joiden tuotteita ovat:


title: Amiga

text: Aminet on vuodesta 1992 lähtien ylläpidetty Amiga-ohjelmistojen arkisto.


title: Amiga

text: "Fred Fish" levykkeet olivat tunnettu PD-ohjelmien kokoelma.


title: Motorola 68000

text:
Motorola 68000 ("MC68000", "m68k", "68k") on Motorolan valmistama mikroprosessorisarja, joka julkistettiin vuonna 1979. Se oli aikanaan suosittu suoritin.
Nimitystä 68000 käytetään sekä sarjan ensimmäisestä mallista että myös koko sarjasta ja sen toteuttamasta CISC-suoritinarkkitehtuurista.


title: Motorola 68000

text:
Prosessoria käytettiin useissa Unix-työasemissa, mm. Sun Microsystemsin varhaisissa malleissa, Hewlett-Packard HP 9000 -sarjassa, Silicon Graphicsin IRIS 1000 ja IRIS 2000 -sarjoissa, NeXT-yhtiön NeXT Computer tietokoneissa sekä Digital Equipment Corporationin VAXstation 100 terminaalissa.
Kotitietokoneissa sitä käytettiin mm. Commodore Amiga, Atari ST, Apple Macintosh ja Sinclair QL -tietokoneissa.


title: Motorola 68000

text: Ensimmäinen 68000-malli on sisäisesti 32-bittinen ja käytti 16-bittistä muistiväylää. Myöhemmät saman sarjan mallit ovat myös ulkoisesti 32-bittisiä alkaen Motorola 68020-mallista.


title: Motorola 68000

text: Muita saman sarjan suorittimia ovat 68010, 68020, 68030, 68040, 68060 eri muunnoksineen. Prosessoreista on halvempia malleja käyttöön mm. sulautetuissa järjestelmissä.68000:ta käytettiin aluksi kalliissa järjestelmissä, kuten monenkäyttäjän mikroissa ja yhden käyttäjän työasemissa.


title: Motorola 68000

text: Kotitietokoneissa prosessoria käytettiin 1980-luvun alkupuolelta lähtien:


title: Motorola 68000

text: Suoritinta käyttivät jo 1980-luvun alkupuolelta useat kolikkopelijärjestelmät ja pelikonsolit, kuten Sega Megadrive ja Neo-Geo. Kuuluisassa Segan "Out Run" -autopelissä (1986) oli kaksi M68-prosessoria, joista toinen huolehti vain objektien skaalauksesta etäisyyden mukaan. Jotkut uudemmat konsolit kuten Sega Saturn ja Atari Jaguar käyttivät 68000:ta vielä apusuorittimena. Texas Instruments käyttää 68000:aa laskimissaan TI-89 ja TI-92.


title: Motorola 68000

text: 68000-sarjaa käytettiin myös ohjaustehtävissä sulautetuissa järjestelmissä. Lasertulostimissa sitä käytettiin ohjaimena ensimmäistä kertaa jo vuonna 1981, läpi 1980-luvun yleisesti ja vielä pitkälle 1990-luvulla halvoissa malleissa. Sitä käytettiin ja käytetään edelleen paljon myös teollisuusjärjestelmissä ja ohjelmoitavissa logiikoissa.


title: Motorola 68000

text: Sarjan muistinhallintayksiköllä (MMU) varustettuja suorittimia 68030 ja 68040 käytettiin useissa Unix-työasemissa.


title: Motorola 68000

text: Suoritinarkkitehtuurin epäviralliseksi seuraajaksi tuli Applen, IBM:n ja Motorolan suunnittelema PowerPC, johon aiemmin m68k -suorittimia käyttänyt Applen Macintosh siirtyi vuonna 1994. Sitä käytetään myös useissa Amigan turbokorteissa.


title: Motorola 68000

text: M68k-arkkitehtuurissa on kahdeksan 32-bittistä datarekisteriä sekä kahdeksan 32-bittistä osoiterekisteriä. Käskykanta on melko ortogonaalinen, eli siinä ei ole suuremmalti rajoituksia siinä, mitä rekisterejä pystyy käyttämään minkäkin käskyn yhteydessä, paitsi että osa käskyistä operoi vain datarekistereillä, osa vain osoiterekistereillä.


title: Motorola 68000

text:
32-bittiset osoiterekisterit mahdollistivat suuren muistimäärän suoran osoittamisen ilman hankalia segmentointeja, joita kilpaileva x86 tarvitsi yli 64 kilotavun käyttämiseen. Ensimmäisissä 68k-suorittimissa oli vain 24-bittinen ulkoinen osoiteväylä, ja muistiosoitteen kahdeksan ylintä bittiä olivat merkityksettömiä. Tämä johdosta jotkut ohjelmoijat käyttivät osoiterekisterien ylimpiä kahdeksaa bittiä ylimääräisen datan säilömiseen suorittimen käskykannan määrittelyn vastaisesti. Näin laaditut ohjelmat eivät enää toimineet suorittimien uudempien mallien kanssa, joissa oli leveämpi ulkoinen osoiteväylä tai virtuaalimuistia.
Näihin ohjelmiin kuului esim. Microsoftin kehittämä AmigaBASIC, joka ei toiminut enää AmigaOS 2.0:n alla.


title: Motorola 68000

text: m68k:n käskykanta on muutenkin melko johdonmukainen ja siten assembly-kieleksi helppoa ohjelmoida, ja ohjelmoijat pitivät sille ohjelmoimisesta, mitä ei voinut sanoa kilpailevasta x86-arkkitehtuurista. Suuresta rekisterimäärästä ja käskykannan ortogonaalisuudesta johtuen konekieli vei enemmän tilaa kuin kilpailevan x86:n konekieli.


title: Motorola 68000

text: 68000-mallin prosessoria on valmistettu HMOS-tekniikalla sekä myöhemmin HCMOS-tekniikalla.


title: Motorola 68000

text: 68000-mallin prosessorista on valmistettu klooneja japanin markkinoille Hitachin ja Toshiban valmistamina. Esimerkki käyttökohteesta on Sharpin X68000 tietokone.


title: Motorola 68000

text: MC68EC000-mallista on Freescalen valmistama FLX68000 versio, joka on identtinen mutta "static" suunnittelu joka sallii suorittimen pysäyttämisen.


title: CISC

text:
CISC () on yleisnimitys sellaisille tietokoneiden käskykannoille, joissa konekielen käskyt ovat rakenteeltaan monimutkaisia ja yksi käsky voi sisältää useita alkeistason operaatioita.
Esimerkiksi IA-32:n käsky "add [ebx+ecx*4],eax" laskee summan ebx+ecx*4, lukee sitä vastaavasta osoitteesta sanan, summaa sen tulokseen eax-rekisterin sisällön ja kirjoittaa tuloksen takaisin alkuperäiseen muistipaikkaan. Moderneissa CISC-suorittimissa tällaiset käskyt joudutaan pilkkomaan RISC-tyylisiksi alkeiskäskyiksi, jotta ne voisi suorittaa tehokkaasti.


title: CISC

text: Tunnettuja CISC-arkkitehtuureita ovat mm. x86 (IA-32), Motorola 68000, VAX, IBM S/360 ja PDP-11.


title: CISC

text: CISC-arkkitehtuurin vastakohta on RISC-arkkitehtuuri, jossa käskykanta on pyritty pitämään mahdollisimman yksinkertaisena ja tehokkaana.


title: Al Taliaferro

text: Charles Alfred ”Al” Taliaferro () oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka tunnetaan parhaiten Aku Ankka -piirtäjänä. Hän opiskeli piirtäjäksi kirjekurssilla.


title: Al Taliaferro

text: Taliaferro saapui Disneyn studiolle vuonna 1931. Aluksi hän puhtaaksipiirsi Floyd Gottfredsonin kaksisivuisia Mikki Hiiri -strippejä. Hän piirsi "Silly Symphonies" -animaatioiden pohjalta sarjakuvaa, jonka käsikirjoittajana oli Ted Osborne.


title: Al Taliaferro

text: Taliaferro teki käsikirjoittaja Bob Karpin kanssa Aku Ankka -sanomalehtistrippejä vuodesta 1938 vuoteen 1965 saakka. Tavalliset päivästripit olivat noin puolen sivun pituisia ja sunnuntaistripit sivun pituisia. Taliaferron päivästrippejä on julkaistu Suomessa "Aku Ankka päivästä päivään" -kokoelmissa. Sunnuntaistrippejä on puolestaan julkaistu Aku Ankan Sunnuntaisarjat -albumeissa. "Hassunkuriset sinfoniat" on julkaistu Juice Leskisen suomentamana.


title: Al Taliaferro

text: Al Taliaferron luomia hahmoja ovat muun muassa Tupu, Hupu ja Lupu, Pulivari, Hansu Hanhi ja Mummo Ankka. Hänet nimitettiin Disney-legendaksi 2003. Viimeisin Taliaferron sarjakuvastrippi julkaistiin 15 päivää ennen hänen kuolemaansa. Taliaferro otti hahmoihinsa mallia sukulaisistaan. Mummo Ankka (joka oli alussa ”oikea pirttihirmu”) oli pilaversio hänen anopistaan. Iines puolestaan käyttäytyi (Taliaferron omien sanojen mukaan) kuin hänen vaimonsa Lucy. Eräässä tarinassa Taliaferro käytti Akun puhelinnumerona omaansa, mikä johti pilapuheluvyöryyn.


title: QNX

text: QNX (ent. "Quick Unix", "QUNIX", nyk. pelkkä QNX) on reaaliaikainen (RTOS) UNIX-tyyppinen käyttöjärjestelmä. Sitä käytetään mm. ydinvoimaloissa. Ensimmäinen QNX:n versio julkaistiin vuonna 1982 Intel 8088 -suorittimelle. Se on ehkäpä menestyksekkäin palvelin-asiakas -arkkitehtuurin käyttöjärjestelmä mikroytimellä. Selkeyden vuoksi käyttöjärjestelmään yleensä viitataan koko nimellä "QNX Neutrino" erottaakseen sen yhtiönimestä.


title: QNX

text: Palvelin-asiakas arkkitehtuurin käyttöjärjestelmänä QNX hyödyntää alkuperäistä ideaa ajaa suurinta osaa käyttöjärjestelmästä suojatuissa prosesseissa suoritettavia ohjelmistoja, jotka tunnetaan "palvelimina" tai "moduuleina". Tämä eroaa perinteisistä monoliittisista käyttöjärjestelmistä, joissa käyttöjärjestelmä toimii suurena yksittäisenä ohjelmistona, jolla on erityisiä ominaisuuksia. QNX:n tapauksessa palvelimien/moduulien käyttö antaa käyttäjien (kehittäjien) kytkeä pois toimintoja, joita he eivät tarvitse, ilman että muuttaisivat käyttöjärjestelmän arkkitehtuuria tai käyttöjärjestelmää itsessään.


title: QNX

text: Research In Motion osti "QNX Software Systems" yhtiön vuonna 2006.


title: QNX

text: BlackBerry ja Renesas Electronics ovat julkistaneet aikomuksen kehittää itseajavaa autoa perustuen QNX teknologiaan.


title: Yuuzhan Vong

text: Yuuzhan vongit on kuvitteellinen avaruusolentorotu, joka esiintyy Star Wars -aiheisessa "New Jedi Order" -kirjasarjassa.


title: Yuuzhan Vong

text: Yuuzhan vongit olivat kotoisin toisesta galaksista, mutta joutuivat hylkäämään sen ja etsimään uutta kotia. He aloittivat hyökkäyksensä Uutta Tasavaltaa vastaan 25 vuotta Yavinin taistelun jälkeen.


title: Yuuzhan Vong

text: Muukalaisvalloittajat onnistuivat siinä, missä Imperiumin rippeet olivat epäonnistuneet. He jopa valloittivat galaksin pääkaupunkiplaneetan Coruscantin ja muokkasivat sen omille elinoloilleen sopivaksi.


title: Yuuzhan Vong

text: New Jedi Orderin viimeisessä kirjassa, "The Unifying Forcessa", yuuzhan vongit lopulta lyötiin. Heidän johtajansa Shimrra ja Onimi saivat surmansa ja loput henkiin jääneistä yuuzhan vongeista joutuivat antautumaan. Viisi vuotta kestänyt sota loppui ja Uusi tasavalta antoi heidän lähteä Zonama Sekot -planeetalle etsimään uutta kotia.


title: VLIW

text: VLIW () on suoritinarkkitehtuuri, joka on suunniteltu hyödyntämään tehokkaasti käskytason rinnakkaisuutta. VLIW-tekniikkaa hyödyntäviä suorittimia ovat mm. Transmetan suorittimet, Fujitsun FR-V sekä monet signaaliprosessorit (DSP). Myös Intelin IA-64-käskykannassa, jota käyttävät Itanium-perheen suorittimet, on VLIW-piirteitä.


title: VLIW

text: VLIW:n kantava ajatus on useiden konekielikäskyjen niputtaminen yhteen jo käännösvaiheessa. Tällöin suoritin saa aina suorittaa yhden nipun käskyt rinnakkain eikä sen tarvitse tarkastaa näiden käskyjen välisiä riippuvuuksia. Käskyjen välisten rinnakkaisuuksien tarkastaminen jätetään kääntäjän tehtäväksi.


title: VLIW

text: Perinteisillä suoritinarkkitehtuureilla (CISC, RISC) suorittimen suorittama konekieli on täysin peräkkäistä (sarjamuotoista), ja suorittimet tarkastavat itse, mitkä käskyt voidaan ajaa rinnakkain laskennan tulosta muuttamatta. Näiden tarkastusten tekeminen on kuitenkin monimutkainen operaatio, ja sen tekeminen suorittimella monimutkaistaa suoritinta eikä käytännössä mahdollista kaikkien periaatteessa rinnakkaistuvien käskyjen rinnakkaista suoritusta. VLIW mahdollistaa näin paremman rinnakkaisuuden hyödyntämisen ja potentiaalisesti yksinkertaisemmat suorittimet.


title: VLIW

text: Koska yhden käskyn pituus VLIW-arkkitehtuurissa on pidempi kuin perinteisillä suoritinarkkitehtuureilla, käännetty ohjelmakoodi vie yleensä paljon tilaa. Lisäksi VLIW-suoritin ei osaa sopeutua muuttuviin tilanteisiin (esimerkiksi välimuistihutiin, engl. "cache miss"), mikä heikentää suorituskykyä koodilla, jossa on paljon dynaamisuutta. Nämä haittapuolet rajoittavat sen soveltuvuutta yleiskäyttöisissä suorittimissa, ja parhaiten VLIW soveltuukin hyvin suoraviivaiseen numeronmurskaukseen DSP- ja tieteellisellä puolella.


title: Scanburger

text: Scanburger on suomalainen pikaruokaketju, joka aloitti toimintansa Pohjois-Suomessa vuonna 1996. Ensimmäiset ravintolat avattiin Ouluun ja Rovaniemelle. Scanburger laajeni kohti etelää ja nykyään ravintoloita on noin 100 ympäri Suomea. Pohjoisin Scanburger sijaitsee Nuorgamissa ja eteläisin Hangossa. Scanburger ei toimi franchising-periaatteella kuten alalla on tapana, vaan ketju toimii tukkuna asiakkailleen eli ravintolayrittäjille. Scanburgerin omistaa M.E.S. Marketing Oy.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafinen käyttöliittymä (engl. "graphical user interface", GUI), tarkoittaa tekstiin, kuviin ja käyttöliittymäelementteihin perustuvaa tapaa käyttää tietokonetta tai tietokoneohjattua laitetta.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafinen käyttöliittymä koostuu käyttöliittymäelementeistä (kuten ikkunoista, valikoista, valintanapeista, valintaruuduista ja kuvakkeista), joita käytetään näppäimistön lisäksi osoitinlaitteella (kuten hiirellä, kosketuslevyllä tai osoitinpallolla). Elementit saadaan useimmiten käyttöön käyttöliittymäkirjastosta. Näitä graafisen käyttöliittymän osia voidaan korostaa käyttämällä nimitystä WIMP, joka tarkoittaa ikkunoita, kuvakkeita, valikkoja ja osoitinlaitetta ("engl." Windows, Icons, Menus, and Pointing device). Nykyaikaisen tietokoneen käyttöliittymä koostuu yleensä työpöytäympäristöstä ja sen kautta käytettävistä graafisista ohjelmista.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafisen käyttöliittymän edeltäjä kehitettiin Stanford-yliopiston tutkimuskeskuksessa tekstipohjaisten (Hyperlinkit), hiirellä käytettävien on-line -järjestelmien kehityksen yhteydessä. Xerox PARCin tutkijat laajensivat hyperlinkkien konseptia myös grafiikkaan sovellettavaksi. He käyttivät graafista käyttöliittymää Xerox Alto -tietokoneen pääasiallisena käyttöliittymänä. Useimmat yleiskäyttöiset graafiset käyttöliittymät on johdettu tästä järjestelmästä. Tästä syystä tätä käyttöliittymätyyppiä voidaan nimittää englannin kielessä myös nimellä "PARC User Interface" (PUI). Xeroxin tapa esitellä patentoimatonta teknologiaa kilpailijoilleen johti siihen, että Apple, Commodore ja Microsoft kopioivat keksinnön itselleen.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Ensimmäisenä laajemmin levinneenä graafisena käyttöjärjestelmänä on pidetty Apple Macintosh -tietokoneiden käyttöjärjestelmää vuodelta 1984. Siitä puuttuu kokonaan tekstipohjainen komentotulkki ja tietokonetta on siis mahdollista käyttää ainoastaan graafisen käyttöliittymän avulla, yleensä hiirellä. Seuraavana vuonna markkinoille tulleissa 16-bittisen sukupuolven kotimikroissa, Atari ST:ssä ja Amigassa, oli myös lähtöoletuksena graafiset käyttöjärjestelmät, joskin näissä tietokoneissa komentokehoitteen sai myös halutessaan auki nopeasti ja sillä pystyi käyttämään tietokonetta perinteiseen tapaan. Jo vuoden 1984 kesäkuussa julkaistiin myös tuolloin erityisesti suurikokoisissa tietokoneissa käytetyn UNIX -käyttöjärjestelmän graafinen käyttöliittymä, X Window System (ensimmäinen ulkopuolisille yrityksille lisensoitu versio X6 julkaistiin 1985 tammikuussa). Sitä käytti kuitenkin aluksi vain kourallinen yhtiöitä ja meni useampia vuosia, ennen kuin graafinen käyttöjärjestelmä yleistyi UNIXia käyttäneissä koneissa. Samoin 1985 marraskuussa Microsoft julkaisi ensimmäisen version Windows -käyttöjärjestelmästä, mutta Windowsin todellinen läpimurto tapahtui vasta 1990-luvun puolella 3.X -versioiden myötä ja PC-tietokoneissa suosittiin pitkään MS-DOSia tai muita tekstipohjaisia käyttöjärjestelmiä. Vuonna 1986 julkaistiin Berkeley Softworksin (myöhemmin GeoWorks) toimesta 1980-luvun suosituimmalle kotitietokoneelle, Commodore 64:lle, graafinen käyttöliittymä nimeltä GEOS, josta tuli varsin suosittu. Käytännössä Commodore 64:n sukupolveen kuuluneita 8-bittisiä tietokoneita käytettiin kuitenkin jatkossakin lähes aina tekstipohjaisin käyttöliittymin.


title: Graafinen käyttöliittymä

text: Graafisiin käyttöliittymiin törmäsi 1980-luvulla siis todennäköisemmin kotimikroissa (Apple Macintosh, Amiga, Atari ST) kuin työelämässä. Vuonna 1990 Microsoft julkaisi Windowsin version 3.0, joka muodostui parissa vuodessa oletukseksi PC-koneisiin. Tällöin tekstipohjainen MS-DOS -käyttöjärjestelmä oli yhä tietokoneissa ja usein Windows piti käynnistää erikseen. MS-DOS -ohjelmat eivät yleensä toimineet Windows 3.X:ssä riittävän nopeasti. Windows 95:n (1995) myötä MS-DOSista tuli pelkkä Windowsin osa. IBM:n kilpaileva PC-koneiden graafinen käyttöliittymä, OS2/Warp, ei kyennyt taistelemaan Windowsia vastaan, joka sai lähes monopoliaseman. 1990-luvun aikana alkoi muodostua normiksi, että myös kotikäyttäjien UNIXiin perustuvat käyttöjärjestelmät (kuten Linux) boottasivat suoraan graafiseen käyttöliittymään, vaikka UNIXissa tekstipohjainen komentotulkki on yhä keskeinen tapa käyttää tietokonetta ja sitä käytetään yleensä rinnakkain graafisen käyttöliittymän kanssa. Erityisesti graafisten Internet-sovellusten myötä pelkkä tekstipohjainen tietokoneen käyttö tuli varsin hankalaksi, joskin yhä 2010-luvulla monet UNIX-tyyppiset käyttöjärjestelmät, kuten FreeBSD ja Arch Linux, eivät lähtökohtaisesti sisällä graafista käyttöliittymää, vaan ne on asennettava erikseen. Graafinen käyttöliittymä on vähemmän tärkeä esimerkiksi, jos tietokone on käyttössä vain nettipalvelimena. Älypuhelimissa ja tablettikoneissa graafinen käyttöliittymä on luonnollisesti aina ollut lähtökohtana.


title: Tähtien sota

text: Tähtien sota () on yhdysvaltalainen tieteismediasarja, joka keskittyy George Lucasin luomaan elokuvasarjaan. Mediasarjassa kuvaillaan useiden eri hahmojen seikkailuja ”kauan sitten, kaukaisessa galaksissa”.


title: Tähtien sota

text: Sarjan ensimmäinen elokuva, "Tähtien sota" (myöhemmältä lisänimeltään "Episodi IV – Uusi toivo"), sai ensi-iltansa 25. toukokuuta 1977 20th Century Foxin levittämänä ja siitä tuli maailmanlaajuinen ilmiö. Sille ilmestyi kaksi yhtä lailla menestynyttä jatko-osaa "Imperiumin vastaisku" (1980) ja "Jedin paluu" (1983); näistä kolmesta elokuvasta koostuu alkuperäinen "Tähtien sota" -trilogia. Esiosatrilogia ilmestyi myöhemmin vuosina 1999–2005, joka sai faneilta ja kriitikoilta kriittisemmän vastaanoton kuin alkuperäinen trilogia. Kaikki kuusi ovat joko voittaneet tai olleet ehdolla Oscar-palkintojen saajiksi, ja ne ovat tuottaneet yhteensä 4,38 miljardia dollaria. Se on tällä hetkellä maailman toiseksi eniten tuottanut elokuvasarja. Sarjaa laajennettiin suuremmaksi mediajatkumoksi Expanded Universen kautta, johon kuuluu kirjoja, televisiosarjoja, videopelejä, ja sarjakuvia.


title: Tähtien sota

text: The Walt Disney Company osti Lucasfilmin vuonna 2012 neljällä miljardilla dollarilla ja ilmoitti tuottavansa kolme uutta "Tähtien sota" -elokuvaa, joista ensimmäinen, "", ilmestyi Suomessa 16. joulukuuta 2015. Kahden edellisen elokuvatrilogian fyysiset levitysoikeudet pysyvät 20th Century Foxin hallussa. Yhtiö omistaa pysyvästi alkuperäisen elokuvan "Episodi IV – Uusi toivo" ja pitää hallussaan "Episodien I–III", "V" ja "VI" oikeudet toukokuuhun 2020 asti. "Uutta toivoa" lukuun ottamatta kaikkien "Tähtien sota" -elokuvien digitaaliset levitysoikeudet ovat The Walt Disney Studiosin omistuksessa.


title: Tähtien sota

text: "Tähtien sodan" tapahtumat sijoittuvat fiktiiviseen galaksiin, jota asuttavat monet usein humanoidimaiset avaruusoliorodut. Myös robottimaisia droideja on rakennettu palvelemaan omistajiaan. Avaruusmatkat ovat yleisiä, sillä monet galaksin planeetoista ovat osa Galaktista tasavaltaa, joka myöhemmin muutettiin Galaktiseksi Imperiumiksi.


title: Tähtien sota

text: Yksi tärkeimmistä elementeistä "Tähtien sodan" universumissa on "Voima", kaikkialla läsnä oleva energiakenttä, jota hyödyntämään kykeneviä henkilöitä kutsutaan "Voimalle herkiksi". Ensimmäisessä elokuvassa Voimaa kuvailtiin energiakentäksi, joka ympäröi kaikkia eläviä olentoja ja sitoo galaksin yhtenäiseksi. Voiman käyttäjillä on yliluonnollisia kykyjä kuten telekinesia, ennustaminen ja mielenhallinta, ja he voivat myös tehostaa fyysisiä kykyjään kuten nopeuttaan ja refleksiään; nämä kyvyt vaihtelevat henkilöstä riippuen ja kehittyvät harjoittelun kautta. Vaikka Voimaa voi käyttää hyvään, sillä on myös pimeä puoli, jonka käyttäjät kyllästävät itsensä vihalla, suuttumuksella ja julmuudella.


title: Tähtien sota

text: Kuudessa elokuvassa esiintyvät jedit, jotka käyttävät Voimaa hyvään, sekä sithit, jotka käyttävät Voiman pimeää puolta valloittaakseen koko galaksin. Expanded Universessa monet pimeän puolen käyttäjistä tunnetaan ennemmin mustina jedeinä kuin sitheinä, johtuen "Kahden säännöstä".


title: Tähtien sota

text: Ensimmäinen "Tähtien sota" -elokuva oli alkuperäiseltä nimeltään "Tähtien sota", mutta uudelleenjulkaisussa se muutettiin muotoon "Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo". George Lucasin, joka lopulta myös ohjasi elokuvan, oli aluksi tarkoitus tehdä tieteiselokuva Alex Raymondin luomasta sarjakuvasankari Flash Gordonista, mutta hän ei saanut lisenssiä. Niinpä Lucas päätti tehdä oman tieteiselokuvansa. Elokuvan käsikirjoittaminen alkoi vuonna 1974. Ensimmäinen käsikirjoitusversio oli nimeltään "Adventures of Luke Starkiller". Elokuva sijoittui 3900-luvulle ja kertoi kenraali Luke Starkillerin seikkailuista. Lucas kuitenkin huomasi, että elokuvassa oli liian paljon tapahtumia, ja hän lyhensi sen kolmasosaan.


title: Tähtien sota

text: Aluksi Lucasilla oli vaikeuksia saada elokuvalleen rahoitusta. Monet elokuvayhtiöt uskoivat, että "Tähtien sota" ei menestyisi. Lopulta hän onnistui saamaan 20th Century Fox -studiolta luvan ja rahoituksen tehdä elokuva. "Tähtien sota" sai ensi-iltansa elokuvateattereissa 25. toukokuuta 1977. Lucas oli vaimonsa kanssa San Franciscossa ravintolassa, kun hän näki pitkän jonon elokuvateatterin edessä. Hän meni kysymään ihmisiltä, mitä elokuvaa he olivat menossa katsomaan. Hänelle vastattiin, että he jonottivat, jotta pääsisivät näkemään "Tähtien sodan".


title: Tähtien sota

text: "Tähtien sodasta" tuli yksi maailman menestyneimmistä ja kuuluisimmista elokuvista. Elokuvassa oli aikanaan näyttävät erikoistehosteet, jotka oli suunnitellut John Dykstra ja toteuttanut Lucasin tarkoitusta varten perustama tehosteyhtiö Industrial Light & Magic (ILM). "Tähtien sota" voitti seitsemän Oscar-palkintoa muun muassa erikoistehosteistaan, musiikistaan ja puvustuksestaan. Se oli ehdolla myös parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen sarjoissa.


title: Tähtien sota

text: "Imperiumin vastaisku", uudelta nimeltään "Tähtien sota: Episodi V – Imperiumin vastaisku", ilmestyi vuonna 1980. Se oli vähemmän vauhdikas kuin "Uusi toivo", mutta myös teemoiltaan synkempi ja kypsempi. Elokuva voitti neljä Oscaria.


title: Tähtien sota

text: Elokuvan ohjasi Irvin Kershner.


title: Tähtien sota

text: "Jedin paluu", uudelta nimeltään "Tähtien sota: Episodi VI – Jedin paluu", ilmestyi vuonna 1983. Elokuvan nimeksi piti alun perin tulla "Revenge of the Jedi" eli "Jedin kosto". Se vaihdettiin "Jedin paluuksi", sillä kostaminen ei Lucasin mukaan kuulu jedien maailmankatsomukseen. Nykyisen selityksen mukaan elokuva nimettiin aluksi "Revenge of the Jediksi", jotta voitaisiin tunnistaa myöhemmin ilmestyvät elokuvaan pohjautuvat piraattituotteet. "Jedin paluu" menestyi ja sai kolme Oscaria. Elokuvan on sanottu toistavan liiaksi "Uuden toivon" juonta ja aineksia.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 1994 Lucas sanoi tekevänsä uuden "Tähtien sota" -elokuvan. Se sijoittuisi aikaan ennen alkuperäistä trilogiaa ("Uusi toivo", "Imperiumin vastaisku" ja "Jedin paluu"). Jo "Imperiumin vastaiskun" ilmestyessä sen ja myös alkuperäisen elokuvan alkuun oli lisätty episodin numero. Jo 1980-luvun alusta saakka oli siis osattu aavistella, että Lucas joskus kertoisi tarinan alun.


title: Tähtien sota

text: Vuonna 1999 ilmestyi "". Sen saamasta kiinnostuksesta kertoo, että arviolta noin 2,2 miljoonaa yhdysvaltalaista jäi pois töistä ja koulusta nähdäkseen sen heti kun mahdollista. Siitä tuli maailman tuottoisin ensi-ilta-elokuva, kunnes "Spider-Man – hämähäkkimies" (2002) rikkoi ennätyksen.


title: Tähtien sota

text: "Pimeän uhan", kuten jatko-osatkin, ohjasi sarjan luoja George Lucas, joka oli ennen tätä ohjannut vain ensimmäisen "Tähtien sodan".