title: POP Pankki

text: Osuuspankkiryhmä muutti toimintaansa 1990-luvun pankkikriisin jälkeisissä oloissa vuonna 1997. Osuuspankkiryhmästä syntyi tuolloin yhteisvastuullinen yhteenliittymä. Joukko maakuntien osuuspankkeja kuitenkin vastusti muutosta. Näissä "kapinapankeissa" pelättiin, että ne joutuisivat kaupunkipankkien riskinoton maksumiehiksi ja että ne menettäisivät itsenäisyytensä. "Kapinapankkeja" oli aluksi kolmannes kaikista osuuspankeista. Niiden alkuperäinen tarkoitus ei ollut erota ryhmästä, mutta ne pakotettiin siihen. Osa kapinapankeista peräytyi ja jäi ryhmään. Lopulta Osuuspankkiryhmästä irtosi 44 osuuspankkia. Ne perustivat oman pankkiryhmänsä "Paikallisosuuspankit".


title: POP Pankki

text: POP Pankki -ryhmän keskusyhteisönä toimii "POP Pankkiliitto osk", joka vastaa ryhmän ryhmäohjauksesta ja valvonnasta.


title: POP Pankki

text: Pankkiryhmän keskusluottolaitoksena toimii ryhmän oma Bonum Pankki vuodesta 2015 alkaen. Siihen asti ryhmä osti keskusluottolaitospalvelut Aktialta.


title: POP Pankki

text: POP Pankki -ryhmän vahinkovakuutusyhtiönä henkilöasiakkaille toimii vuonna 2012 perustettu Suomen Vahinkovakuutus. Se tarjoaa vakuutuksia markkinointinimiensä "POP Vakuutus" ja "Säästöpankin vakuutukset" kautta. Asiakkaita vakuutusyhtiöllä oli vuonna 2016 yhteensä 90 000.


title: POP Pankki

text: POP Pankkien lukumäärä ollut laskussa. Vuonna 2011 ryhmässä oli 36 pankkia, kun vuonna 2017 niitä oli jäljellä enää 26.


title: POP Pankki

text: EU:n pankkisääntely vaikutti siihen, että POP Pankit muodostivat yhteenliittymän 31.12.2015. Yhteenliittymän keskusyhteisöksi tuli "POP Pankkiliitto". Kukin jäsenpankeista päätti omalta osaltaan 2015, liittyisikö se uuteen yhteenliittymään. Tuossa yhteydessä POP-ryhmästä erosi kahdeksan jäsenpankkia. Jäsenpako vastasi 22 % POP Pankkiliiton osuuspääomasta. Eronneista pankeista kaksi yhdistyi Oma Säästöpankkiin, kun taas kuusi POP Pankkia liittyi OP-ryhmään.


title: POP Pankki

text: Ryhmän hajoamiseen vaikutti se, että POP Pankeista oli syntymässä samanlainen yhteenliittymä kuin mitä pankit vastustivat vuonna 1997. OP-ryhmään liittymisen syiksi on mainittu OP-ryhmän menestys, vakavaraisuus ja onnistunut yhdistyminen "Pohjola"-vakuutusyhtiön kanssa. Joidenkin poistujien mielestä ryhmän oman vakuutusyhtiön ("POP-vakuutus") perustaminen vuonna 2012 olisi ollut virhe. Oman vakuutusyhtiön perustaminen on tullut POP Pankeille kalliiksi.


title: POP Pankki

text: Ryhmän pankkien asiakasmäärä oli vielä vuonna 2013 noin 315 000. Tuolloin ryhmän pankeilla oli yhteensä noin 111 000 jäsentä. Vuoden 2016 lopussa asiakkaita oli jäljellä 250 000 ja jäseniä 86 000.


title: POP Pankki

text: POP Pankki -ryhmässä on seuraavat jäsenpankit vuonna 2017:Taseen loppusummalla mitaten suurin POP Pankki vuonna 2016 oli Suupohjan Osuuspankki. Seuraavaksi suurimpia olivat Pohjanmaan Osuuspankki ja Siilinjärven Osuuspankki.Kaksi POP Pankkia yhdistyi Oma Säästöpankkiiin 2015:


title: POP Pankki

text: Kuusi POP Pankkia siirtyi POP-ryhmästä OP-ryhmään toukokuussa 2015:


title: Unionisopimus

text: Unionisopimus oli vuonna 1706 neuvoteltu ja seuraavana vuonna Union Act -lain muodossa hyväksytty Englannin ja Skotlannin kuningaskuntien parlamenttien välinen sopimus. Sopimus pani täytäntöön valtioiden neuvotteleman yhdistymisen. Sopimuksella oli kaksi osaa:


title: Daniel Kipchirchir Komen

text: Daniel Kipchirchir Komen (s. 27. marraskuuta 1984) on kalenjin-heimoon kuuluva kenialainen maileri.


title: Daniel Kipchirchir Komen

text: Helsingin MM-kisoissa 2005 Komen oli yksi 1 500 metrin juoksun suosikeista, mutta hän putosi yllättäen jo alkuerissä. Moskovan MM-hallikisoissa 2006 hän oli hopealla. Vuonna 2007 Komen putosi Osakan MM-kisoissa välierissä mutta voitti juoksun . Valencian MM-hallikisoissa 2008 hän saavutti hopeaa. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui välierissä.


title: Daniel Kipchirchir Komen

text: Komenin 1 500 metrin ennätys ulkoradoilla on 3.29,02, jonka hän juoksi Roomassa 14. heinäkuuta 2006.


title: Daniel Kipchirchir Komen

text: Daniel Kipchirchir Komenia ei pidä sekoittaa yleisesti nimellä Daniel Komen tunnettavaan Daniel Kipngetich Komeniin, joka myös on kalenjin-heimoon kuuluva kenialainen huippujuoksija.


title: Tamás Darnyi

text: Tamás Darnyi (s. 3. kesäkuuta 1967 Budapest) on unkarilainen uimari ja olympiavoittaja. Hän on eräs kaikkien aikojen menestyneimmistä sekauimareista.


title: Tamás Darnyi

text: Darnyi voitti sekä 200 että 400 metrin sekauintimatkoilla olympiakultaa kaksissa olympialaisissa peräkkäin (Soul 1988 ja Barcelona 1992). Soulissa hän ui maailmanennätykset 2.00,17 ja 4.14,75, ja Barcelonassa voittoon riittivät silloisia maailmanennätyksiä heikommat ajat 2.00,76 ja 4.14,23. MM-kisoissa 1986 ja 1991 hän voitti myös molemmat matkat, jälkimmäisellä kerralla ME-ajoin 1.59,36, jolla hän alitti ensimmäisenä kahden minuutin rajan, ja 4.12,36. Myös EM-kisoissa hän voitti tuplakullan vuosina 1985, 1987 ja 1989 sekä viimeksi mainittuna vuonna myös 200 metrin perhosuinnin kultamitalin. EM-kisoissa 1993 hän voitti vielä 400 metrin sekauinnin mutta ei uskaltautunut enää kohtaamaan Jani Sievistä 200 metrillä.


title: Tamás Darnyi

text: Darnyi teki kaikkiaan seitsemän maailmanennätystä: kolme 200 metrin sekauinnissa, kolme 400 metrin sekauinnissa ja yhden lyhyellä radalla 200 metrin selkäuinnissa.


title: Tamás Darnyi

text: Darnyi valittiin Euroopan parhaaksi uimariksi 1987, 1988 ja 1991 sekä maailman parhaaksi 1991. Lisäksi Swimming World Magazine valitsi hänet Vuoden miesuimariksi vuosina 1987 ja 1991.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon ja Turun kunnissa Varsinais-Suomen maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Matkaa Turun keskustasta kansallispuistoon on noin 35 kilometriä. Puiston pinta-ala on 29 neliökilometriä, ja se on Varsinais-Suomen suurin suojeltu, luonnontilainen suoalue. Puiston läheisyydessä sijaitsee myös suovaltainen Vaskijärven luonnonpuisto.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuistossa on enimmäkseen karuja keidassoita, mutta siellä on myös metsää ja suorantaisia järviä. Osa metsistä, kuten Pukkipalon aarnialue, on huomattavan vanhaa. Puiston eläimistö ja kasvisto on pääosin tyypillistä suolajistoa. Alueella elää kuitenkin myös erämaisia, Varsinais-Suomessa harvinaisia ja uhanalaisia eläinlajeja, kuten liito-orava, rosopehkiäinen ja luumittari. Kansallispuisto on myös monien pohjoisten lintulajien eteläisimpiä esiintymispaikkoja.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Puiston suurin nähtävyys on Kuhankuonon rajakivi, ja muita suosittuja käyntikohteita ovat Savojärven rannoilla sijaitsevat Kurjenpesän luontotupa ja Nousiaisten kunnan virkistysalue Rantapiha. Kansallispuiston alueella kulkee useita merkittyjä polkuja, jotka kuuluvat Kuhankuonon retkeilyreitistön polkuverkostoon. Yli kaksisataa kilometriä pitkällä reitistöllä on kuusi viitoitettua rengasreittiä, joiden varrella on laavuja ja nuotiopaikkoja.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on Varsinais-Suomessa Auran, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon ja Turun kuntien alueella. Matkaa Turun keskustasta kansallispuistossa sijaitsevalle Kuhankuonon rajakivelle on noin 35 kilometriä. Seututie 204 Turusta Säkylään kulkee puiston pohjoispuolitse, ja sen varrelta on matkaa Kuhankuonon pysäköintipaikalle alle kilometri. Lisäksi Nousiaisten keskustasta Valpperin kylään tuleva yhdystie 2014 jatkuu paikallistienä 12429 puiston eri osien välitse. Tie päättyy Mynämäestä Yläneelle johtavalle yhdystie 2020:lle, joka sivuuttaa Kurjenrahkan kansallispuiston pohjoispuolelta ja läheisen Vaskijärven luonnonpuiston eteläpuolelta. Edellä mainitulta paikallistie 12429:ltä alkava yhdystie 2042 Nousiaisten Saksalasta Turun Tortinmäkeen kulkee Kurjenrahkan suon ja Vajosuon välistä. Näiltä teiltä pääsee myös puiston virallisille pysäköintipaikoille Pukkipalon läheisyyteen, Rantapihaan, Vajosuon laidalle sekä Töykkälään.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston ympärillä on myös tiheä metsäautotieverkosto, jota pitkin pääsee puiston lähelle. Linja-autollakin pääsee kansallispuiston tuntumaan, sillä pikavuoroja lukuun ottamatta useimmat Turusta Yläneelle ja Säkylään kulkevista linja-autoista kulkevat puiston ohi ja muutamat Turun paikallisliikenteen vuorot ajavat Tortinmäen päätepysäkille asti. Pysäkiltä on matkaa Kuhankuonolle noin kuusi ja Vajosuolle noin neljä kilometriä.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Varhaisimmat merkit ihmisasutuksesta Kurjenrahkan alueella on löydetty kansallispuiston eri osien keskellä sijaitsevasta Nousiaisten Saksalasta, joka nousi Ancylusjärven vedenpinnan yläpuolelle noin 5 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Saksalasta on löydetty kivikautisten työkalujen lisäksi joko pronssikaudelta tai varhaiselta rautakaudelta peräisin oleva kirves. Ensimmäinen kirjallinen maininta alueesta on vuodelta 1381, jolloin Kuhankuonon rajakivi mainitaan Maskun ja Nousiaisten pitäjien rajapaikkojen luettelossa. Keskiajalla Kuhankuonon ympäristö oli rajapyykille ulottuvien kirkkopitäjien talollisten yhteismaata, niin kutsuttuja pitäjänmetsiä, jotka oli ilmeisesti perustettu jo 1300-luvulla. Ensimmäinen kartta Kuhankuonosta on kuitenkin vasta vuodelta 1550. Tässä kuninkaan kirjuri Jaakko Teitin laatimassa kartassa näkyvät rajakivelle ulottuvat seitsemän pitäjää. Rajakiistojen jälkeen tehtiin ensimmäinen tarkka kartta vuonna 1695.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Vaikka Kuhankuonon ympäristössä oli harjoitettu kaskiviljelyä jo aiemmin, pysyvä asutus seudulle muodostui vasta 1700-luvulla. Perimätiedon mukaan alueen ensimmäiset pysyvät asukkaat olivat vuonna 1757 Savojärvelle muuttaneet Johan ja Maria Bärnstedt. Tosin jo vuoden 1695 karttaan on järven rannalle Pirtinmäkeen merkitty rakennus, joka oli tuolloin jo raunioitunut. Bärnstedtien sukunimeksi ilmoitetaan myöhemmissä lähteissä Saxla, jonka ajatellaan antaneen nimensä koko Saksalan alueelle. Vuosisadan loppupuolella ja 1800-luvun alussa Nousiaisten, Mynämäen, Yläneen ja Vahdon takamaille perustettiin useampiakin torppia.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Vuosisadan vaihteen jälkeen, 1800-luvun alkupuolella, myös pitäjänmetsät jaettiin emopitäjien suurille taloille. Suuri osa Savojärven ympäristön metsistä ja soista siirtyi kuitenkin pian maakauppojen seurauksena Yläneen Uudenkartanon ja Yläneenkartanon haltuun. Taloudellisten vaikeuksien vuoksi kartanot joutuivat myymään maitaan valtiolle jo 1800-luvun puolivälissä, ja vuonna 1885 valtio omisti alueella metsää ja suota jo yli kymmenentuhatta hehtaaria. Nämä Yläneen kruununpuiston metsät olivat kuitenkin pääsääntöisesti nuoria, ja vain jotkut suosaarekkeet olivat säilyneet koskemattomina. Vuonna 1858 seudulla nimittäin paloi tuhansia hehtaareja metsää, ja ennen valtiolle myymistä suurin osa lopuistakin metsistä oli hakattu 1870- ja 1880-luvuilla. Hakkuut olivat kuitenkin vähäisiä, jopa metsän uudelleen varttuessa, sillä vaikeiden kulkuyhteyksien takia työ oli taloudellisesti kannattamatonta.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kulkuyhteyksien puute piti seudun kauan myös harvaan asuttuna. Seututie 204:n rakentaminen Turusta Paattisten kautta Yläneelle 1930- ja 1940-luvuilla sekä toinen maailmansota muuttivat kuitenkin tilannetta. Savojärven pohjoispuolelle Yläneen Raasinkorpeen perustettiin vuonna 1939 puolustusvoimien ampuma-alue, johon kuului myös Lammenrahkan suo. Lisäksi alueelle tuli lisää maanomistajia, kun valtion maille perustettiin useita rintamamies- ja siirtolaistiloja. Valtion metsistä muodostettiin myös viisi yhteismetsää siirtoväen metsäpalstoiksi. Uusien asukkaiden vuoksi seudun väkiluku oli korkeimmillaan 1950- ja 1960-luvuilla. Silloin myös soita hyödynnettiin nostamalla turvetta turvepehkua varten ja niittämällä heinää. Lisäksi alueen metsiä kaadettiin 1950-luvun puoliväliin asti suurissa hakkuissa, jotka vaativat paljon työvoimaa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Talouskäytöstä huolimatta seudun soita ja hakkaamattomia ikimetsiä on pidetty arvokkaina luontokohteina jo pitkään. Ensimmäinen suojelutoimenpide nykyisen kansallispuiston alueella tehtiin, kun Metsähallitus päätti vuonna 1958 säilyttää Pukkipalon metsän talouskäytön ulkopuolisena aarnialueena. Lisäksi jo vuonna 1976 Kansallispuistokomitea esitti puiston perustamista. Valtioneuvosto puolestaan teki periaatepäätöksen Kurjenrahkan kansallispuiston perustamisesta Pukkipaloon ja Lammenrahkan alueelle kansallispuisto-ohjelmassaan vuonna 1978. Puiston perustaminen kuitenkin viivästyi etenkin yksityismaiden hankkimisen takia. Erityisesti Suomen luonnonsuojeluliiton Varsinais-Suomen luonnonsuojelupiiri kampanjoi puiston puolesta voimakkaasti 1990-luvulla ja nosti sen perustamisen yhdeksi tärkeimmistä tavoitteistaan.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto perustettiin lopulta 19. joulukuuta 1997 annetun lain perusteella "Etelä-Suomessa poikkeuksellisen edustavan suo- ja metsäluonnon suojelemiseksi, soiden ja metsien eliölajien säilyttämiseksi, yleiseksi luonnonnähtävyydeksi sekä retkeilyä, opetusta ja tutkimusta varten." Laki kansallispuistosta astui voimaan 1. tammikuuta 1998, jolloin Varsinais-Suomen mantereen ensimmäinen ja koko maan 32. kansallispuisto syntyi – 20 vuotta periaatepäätöksen jälkeen ja viimeisenä ohjelmassa luetelluista puistoista. Vastaperustettu puisto muodostui 25,4 neliökilometristä valtion omistamia maita, jotka sijaitsivat Turun kaupungin lisäksi Auran, Lemun, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Vahdon ja Yläneen silloisissa kunnissa. Puiston alueesta 1 980 hehtaaria oli suota, 500 hehtaaria metsää ja 65 hehtaaria vesialueita.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kuntaliitosten myötä puisto sijaitsee enää seitsemän kunnan alueella, kun Lemu on liittynyt Maskuun, Yläne Pöytyään ja Vahto Ruskoon. Laajentumisten myötä puiston koko on vuoteen 2010 mennessä kasvanut noin 29 neliökilometriin. Puisto kattaa myös suurimman osan Kurjenrahkan 30,93 neliökilometrin laajuisesta, vuonna 1999 perustetusta Natura-alueesta. Natura-alueesta jää puiston ulkopuolelle vain pieniä osia, ja ne kuuluvat sekä kansallis- ja luonnonpuistojen kehittämisohjelmaan sekä soidensuojelun perusohjelmaan. Kansallispuiston suojelullinen arvo perustuu sen hoito- ja käyttösuunnitelman mukaan pääasiassa viiteen eri tekijään: puiston laajoihin ja luonnontilaisiin soihin, erämaisiin metsiin, kaukana pääesiintymisalueistaan eläviin harvinaisiin ja uhanalaisiin eläinlajeihin, seudun matkailullisen vetovoimaan sekä puiston merkitykseen eräretkeilykohteena.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on enimmäkseen suota, mutta siellä on myös metsää sekä suorantaisia järviä ja lammikoita. Niistä merkittävimpiä ovat Pukkipalon aarniometsä ja Savojärvi. Kansallispuisto muodostuu Varsinais-Suomen laajimmista luonnontilaisina säilyneistä suoalueista, jotka ovat pääosin karuja keidassoita. Soiden ympärillä kasvaa pääosin kuivia kangasmetsiä, joista osa on hyvin vanhoja. Puistossa on kolme osaa. Suurin niistä koostuu Savojärveä ympäröivistä Kurjenrahkan ja Lammenrahkan suurista keidassuoalueista sekä Valkiaissaarenrahkasta. Niistä lounaaseen sijaitsee puiston toinen osa, johon kuuluu aukea Vajosuo reunametsineen. Puiston kolmas osa on kahden muun osan länsipuolella ja se koostuu Laidassuon, Lakjärvenrahkan, Nousiaisten Lammenrahkan ja Pukkipalon suo- ja metsäalueesta.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Osa soista ja metsistä on ollut ojitettuina tai metsätalouskäytössä, mutta 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä monessa paikassa on tehty tai suunniteltu tehtävän ennallistamistoimenpiteitä, kuten ojien tukkimista, lahopuun lisäämistä puita kaulaamalla, puistoon ulottuvien metsäautoteiden ja kasvatetun puuston poistoa sekä kulotusta. Suurinta osaa soista ei ole koskaan ojitettu tai ojat ovat ehtineet umpeutua jo aiemmin. Kaikkia suo-ojia ei silti voi tukkia, sillä ne vaikuttavat myös puiston ulkopuolisten maiden vesitalouteen.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston alue kuuluu pohjoisen havumetsävyöhykkeen eteläisimpään osaan. Itämeren läheisyys näkyy muun muassa suhteellisen lauhoina talvina sekä kevään ja alkukesän kuivuutena. Pääosa alueen sateista tulee syksyisin ja talvisin. Kasvukauden pituus on puiston keskellä Saksalassa noin 172 vuorokautta. Kauden keskilämpötila on 12 astetta ja tehoisa lämpösumma on hieman alle 1 300 °C. Alueella on vähän järviä, mikä lisää hallan mahdollisuutta kasvukauden alussa. Saksalan vuotuinen sadanta on runsas, noin 700 millimetriä, mistä lunta on yleensä noin 200 milliä. Esimerkiksi Turussa vuotuinen sadanta on ollut aikaisemmalla tarkastelujaksolla vain noin 610 milliä. Sadepäiviä on Saksalassa yleensä noin 110 vuodessa. Pysyvä lumipeite alueelle sataa keskimäärin joulukuun 17. päivän tienoilla, ja se häviää yleensä vasta huhtikuun 20. päivänä. Talvi on suhteellisen pitkä ja lumipeite paksuimmillaan jopa 40–45-senttinen, mikä johtunee siitä, että seutu on ympäristöään korkeammalla ja suot sulavat hitaasti keväällä.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Puiston kolme suurinta yhtenäistä suota, Kurjenrahka, pohjoinen Lammenrahka ja Vajosuo ovat kaikki keidassoita. Niissä ympäristöään kuivemmat alueet, kermit, kiemurtelevat märempien alueiden, kuljujen, välissä. Kuivilla alueilla kasvaa harvassa mäntyä sekä runsaasti suopursua. Upottavat kuljut kasvavat pääosin rahkasammalta. Keidassoille tyypilliset reunaluisut ovat myös hyvin kehittyneet. Vesi- ja ravinnetaloudeltaan suurin osa kansallispuiston soista on ombrotrofisia, eli ne saavat vetensä ja ravinteensa sateen mukana. Ympäröiviltä mailta ravinteikkaan vetensä saavat minerotrofiset suot ovat nekin enimmäkseen vähäravinteisia. Lounaissuomalaisille keidassoille tyypilliset suotyypit ovat myös puistossa yleisiä, runsaimpina keidasräme ja isovarpuräme. Harvinaisista suotyypeistä siellä on vain ruoho- ja heinäkorpea.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Yli kahdenkymmenen neliökilometrin laajuinen, kansallispuistolle nimensä antanut Kurjenrahkan suo on Varsinais-Suomen ja lähes koko Etelä-Suomen laajin yhtenäinen suoalue. Luoteis- ja keskiosiltaan se on hyvin vetinen. Tällä vaikeakulkuisella alueella on useita pieniä allikoita eli suolampia, joiden rannoilla pesivät monet suolinnut. Kurjenrahkan keidassuolla on myös useita metsäsaarekkeita, joista osa on säilynyt hakkaamattomina. Saarekkeista suurimmat ovat Iso-Välisaari ja Tuhkasaari, josta kaikki puut on hakattu ennen kansallispuiston perustamista. Kurjenrahkan vallitsevaksi suotyypiksi ilmoitetaan eri lähteissä joko kitukasvuista mäntyä harvakseltaan kasvava isovarpuräme tai keidasräme, mutta suon itäosissa on runsaasti myös laajoja erilaisia neva- ja korpisoita. Suon koillis- ja kaakkoiskulmien rajoilla on rämeestä raivattuja peltoja, joiden tuntumasta on nostettu turvepehkua.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Savojärven pohjoispuolinen Lammenrahka on Kurjenrahkan suota osin rehevämpi, mutta sekin on tyypillinen varsinaissuomalainen keidassuo, jossa kuljut ja kermit ympäröivät kehämäisesti suon keskustaa. Myös Lammenrahkan keskiosissa on paljon allikoita. Suo on linnustoltaan puiston edustavimpia. Valkiaissaarenrahka on enimmäkseen ojitettu. Itäinen avo-osa on kuitenkin säilynyt melko hyvin luonnontilassa, ja muuallakin on tehty ennallistamistoimia. Suon vallitsevia suotyyppejä ovat erilaiset rämeet, kuten tupasvilla-, isovarpu- ja rahkaräme. Ennen suon suojelua Geologian tutkimuskeskus teki 1980-luvulla kartoituksia, joiden mukaan suo olisi soveltunut teolliseen turvetuotantoon.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Muusta puistosta erillinen Vajosuon keidassuo on Kurjenrahkaa ja Lammenrahkaa pienempi. Sen keskiosassa on vähän puita, ja reunoja kiertää mäntyä kasvava rämevyöhyke. Vajosuon vallitsevia suotyyppejä ovat paikoittain hyvinkin kosteat lyhytkortis- ja suursaranevat. Alueen keskiosissa on lisäksi useita allikoita, joissa säilyy vesi kuivinakin kesinä. Suon länsi- ja itälaidoista osa on aikanaan ojitettu ja suon laidoilta on myös nostettu turvepehkua. Kuten Kurjenrahkallakin, pehkun kuivatuksessa käytetyt rakennelmat ovat kuitenkin jo häviämässä, eikä ojituskaan enää juuri näy suon maisemassa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston läntisimmän osan Laidassuo ja Lakjärvenrahka sekä eteläinen Lammenrahka ovat muodostuneet kallioisten metsäalueiden väleihin, toisin kuin edellä mainitut laajat keidassuot. Nämä suot muodostavat sokkeloisen alueen, missä keidassuolaikut ovat pieniä ja missä on runsaasti erilaisia suotyyppejä. Soilla on myös runsaasti pieniä, usein luonnontilaisia metsäsaarekkeita. Tällainen on esimerkiksi Lakjärvenrahkan kaakkoisosassa sijaitseva Pukkipalo.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston alueella on kaksi järveä, Savojärvi ja Lakjärvi, joista Savojärvi on selvästi suurempi. Sen kokonaispinta-ala on 124 hehtaaria, ja kansallispuistoon siitä kuuluu 64 hehtaaria järven pohjoisosassa. Savojärvi on dystrofinen, suorantainen järvi, joka saa vetensä ympäröiviltä soilta. Se sijaitsee Nousiaisten, Mynämäen ja Pöytyän kuntien alueella ja toimii myös Turun kaupungin vesivarastona. Lakjärvi on vain kolmen hehtaarin suuruinen, suorantainen järvi Mynämäen kunnan alueella. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Lakjärvenrahkan koilliskulmassa ja laskee vetensä Mynäjokeen. Kansallispuiston soilla on lisäksi satakunta pientä allikkoa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston halki kulkee vedenjakaja. Lakjärvenrahkalta ja Lammenrahkan läntisistä osista vedet valuvat kohti länttä, Mynäjärveen ja siitä alkunsa saavaan Mynäjokeen, joka laskee mereen Mietoistenlahdella. Lammenrahkan eteläosan ja Kurjenrahkan vedet puolestaan valuvat etelään, joko Savojärveen ja Kurjenrahkan länsilaitaa virtaavaan Järvijokeen tai suon koillispuolisen Ihavanjokeen ja niistä edelleen Aurajokeen, joka laskee mereen Turussa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston metsät kasvavat soiden reunoilla tai niiden keskelle jäävissä saarekkeissa. Vaikka suurin osa onkin entisiä talousmetsiä, osa saarekkeista on säilynyt luonnontilassa. Esimerkiksi edellä mainitulla Pukkipalon aarnialueella on runsaasti suuria, vanhoja puita sekä lahopuuta. Pukkipalon vanhaa metsää pidetäänkin maakunnan komeimpana. Alueen alavissa ja paikoin kosteapohjaisissa osissa kasvaa pääasiassa vanhoja kuusia, ja keskiosan avoimien kallioiden ympärillä ja korkeammilla paikoilla on puolestaan runsaasti suuria, kilpikaarnaisia mäntyjä. Myös keloja ja maapuita on paljon. Täysin luonnontilainen ei Pukkipalokaan ole, sillä suurimpia puita on hakattu ja sahattu lankuiksi 1900-luvun alussa ja 1930-luvulla on kaivettu muutamia ojia.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston kallioisten metsien maaperä on pääosin moreenia ja kalliopaljastumia. Pukkipalon-Laidassuon alueen pohjoisosan sekä Kurjenrahkan kivennäismaasaarekkeista suurin osa on jäätikkösyntyisiä moreenikumpuja. Puiston metsät ovat enimmäkseen melko karuja ja monin paikoin kallioisia. Yli puolet kansallispuiston metsistä on mustikkatyypin tuoreita kankaita, jotka ovat yleisesti soistuneita. Kurjenrahkan kansallispuistossa on myös paljon kanervatyypin kuivia kangasmetsiä sekä puolukkatyypin kuivahkoja kankaita. Lisäksi puistossa on muutama pieni lehtomaisen kankaan alue, esimerkiksi Kurjenrahkan suon Mustasaaressa kasvaa pieni käenkaali-oravanmarjatyypin metsä.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston eläimistö on pääosin tyypillistä suolajistoa. Alueella pesii kuitenkin myös erämaisia, Varsinais-Suomessa harvinaisia ja uhanalaisia eläinlajeja. Monet pohjoiset lintulajit pesivät alueella eteläisimmillä esiintymispaikoillaan, ja erityisesti Lammenrahkalla on runsas lintulajisto. Kansallispuiston lintulajistoon kuuluvat vaarantuneet käenpiika ja tiltaltti sekä silmälläpidettävät kehrääjä, harmaapäätikka, pikkusieppo ja kalasääski. Muita lajeja ovat esimerkiksi nuolihaukka, tuulihaukka ja kangaskiuru, ja myös muuttohaukkoja on tavattu. Puisto on yksi eteläisimmistä riekon ja pohjansirkun pesimäalueista Suomessa. Sen vanhoissa metsissä pesivät lisäksi ainakin korppi, helmipöllö, viirupöllö, palokärki, pohjantikka, teeri ja metso, ja keväisin ja syksyisin siellä näkee paljon muuttomatkalla olevia metsähanhia ja kurkia. Kurjista osa myös pesii alueen soilla.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Useat edellä mainituista lajeista on lueteltu Euroopan Unionin lintudirektiivin I liitteessä. Sen lisäksi puiston alueella elää kymmenen muuta liitteen suojeltavaksi määräämää lintulajia: huuhkaja, kalatiira, kapustarinta, liro, mehiläishaukka, pikkulepinkäinen, pyy, sinisuohaukka, suopöllö ja varpuspöllö. Yhteensä kansallispuistossa pesii ainakin 68 lintulajia.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuistossa elää myös lukuisia nisäkäslajeja. Soiden reuna-alueiden vanhoissa sekametsissä on liito-oravia, ja pienpedoista esiintyy muun muassa kettuja, näätiä, supikoiria ja mäyriä. Savojärvessä elää saukkoja. Nisäkäslajistoon kuuluu lisäksi ainakin ilves, hirvi, valkohäntäpeura ja metsäkauris. Puistossa on tavattu myös yksittäisiä susia ja karhuja. Pikkunisäkkäistä yleisiä ovat metsäpäästäiset, ja lisäksi alueelta on yksi havainto vaivaispäästäisestä. Matelijoista ja sammakkoeläimistä puistossa elää ainakin kyy, vaskitsa, sisilisko, sammakko ja viitasammakko.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Savojärven kaloissa on ahvenia, särkiä, kiiskiä ja haukia. Järveen on istutettu myös kirjolohta, toutainta ja peledsiikaa. Vaikka rapuja on järvessä joskus tavattukin, ne eivät pysty lisääntymään siellä veden suurten happamuusvaihteluiden takia.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Alueen vanhoissa metsissä tavataan useiden kolossa pesivien lintulajien lisäksi runsaasti erilaisia lahopuista riippuvaisia hyönteisiä. Niitä on erityisesti Pukkipalon aarniometsän lahopuissa. Tällaisia lajeja ovat uhanalainen kovakuoriainen rosopehkiäinen sekä aiemmin uhanalaisina pidetyt ludelajit aarnilatikka ja ruskolatikka. Pukkipalon perhoslajisto muistuttaa rehevän kuusisekametsän lajistoa, mutta siellä on myös suo- ja kosteikkolajeja. Harvinaisia tai uhanalaisia perhoslajeja Pukkipalosta ei hyönteiskartoituksessa ole löytynyt.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston soilla elää kuitenkin muutamia harvinaisia ja uhanalaisia perhoslajeja. Kurjenrahkan suoalueella on tavattu muun muassa uhanalaiset muurainhopeatäplä ja rahkahopeatäplä sekä harvinainen rämepörhömittari. Vajosuolla on uhanalaisen luumittarin lounaisin esiintymä Suomessa.. Lisäksi Vajosuollakin on tavattu vaarantuneen muurainhopeatäplän yksilöitä. Näiden lisäksi kansallispuistossa elävät pursupikkumittarin ja silmälläpidettävän rimpiputkisirvikkään lounaisimmat populaatiot Suomessa. Myös rämekarvajalka, kanervamittari, kehnämittari sekä pikkutupsukas elävät siellä levinneisyysalueensa äärirajalla. Yhteensä puistossa on tavattu 45 soille tunnusomaista perhoslajia. Muiden selkärangattomien ryhmien lajisto on lounaissuomalaisille soille tyypillistä, mutta Kurjenrahkan suon hämähäkkieläinkanta on tutkimusten mukaan erityisen runsas ja monipuolinen.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Vanhoissa metsissä kasvaa lisäksi useita lahopuista riippuvaisia sieniä. Erityisesti Pukkipalon lahottajasienilajisto on Varsinais-Suomen edustavin. Näihin lajeihin kuuluvat uhanalaiset rusokantokääpä ja pursukääpä sekä harvinaiset hentohaprakääpä, korpiludekääpä, rusokääpä ja riekonkääpä. Pukkipalon yleisempiä kääpälajeja ovat lisäksi muun muassa pökkelö-, kuusenkynsi- ja kantokääpä sekä erilaiset vyökäävät.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Alueen kasvilajisto on tyypillistä, monipuolista eteläisen Suomen suolajistoa, joskaan puistosta ei ole tavattu harvinaisia tai uhanalaisia putkilokasveja. Esimerkkeinä Kurjenrahkan kansallispuiston kasveista voidaan mainita Savojärven ja muiden suojärvien laidoilla kasvavat raatteet, suovehkat, pullosarat, suokortteet ja jouhivihvilät. Soiden tyypillistä kasvistoa ovat lisäksi ainakin vaivaiskoivu, kanerva, suopursu, pitkä- ja pyöreälehtikihokki sekä suokukka. Marjoista soilla kasvaa ainakin lakka, juolukka sekä iso- ja pikkukarpalo.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan suon avo-osalla kasvaa ainakin 14:ä eri rahkasammallajia kuten jokasuonrahkasammalta ja rusorahkasammalta sekä monia sarakasveja kuten tupasvillaa, tupasluikkaa ja rahkasaraa. Allikkojen kasveja ovat muun muassa ulpukka, leväkkö ja valkopiirtoheinä. Pukkipalon aarnialueelle luonteenomaisia ovat runsaiden karhunsammalkasvustojen lisäksi vanamot, talvikit ja oravanmarjat. Kämmekkäkasveista Pukkipalossa kasvaa sekä maariankämmekkää että yövilkkaa. Kurjenrahkan suon Mustasaaren lehdossa tavataan muun muassa metsälehmusta, tervaleppää sekä aluskasvillisuutena sinivuokkoa, käenkaalia ja kieloa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston tunnetuin nähtävyys on seitsemän kunnan rajapyykki Kuhankuono, jonne on enimmillään ulottunut kahdeksan kuntaa. Vuodelta 1773 olevan tiedon mukaan Kuhankuono-nimi tulee rajakiven sijaintipaikan muodosta, sillä kivi sijaitsi ison suosaarekkeen länsilaidalla terävällä, nokkaa eli kuonoa muistuttavalla kalliopaadella. Vaihtoehtoisen selityksen mukaan nimi tarkoittaa erärajoja ja eräteitä viitoittavaa merkkipaikkaa. Seututie 204:ltä on kivelle matkaa noin kilometri. Vähä-Välisaaressa, Kuhankuonosta noin 400 metriä lounaaseen, on punakaartilaisen Ahti Jalosen hauta ja yksinkertainen muistokivi.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kuhankuonon ohella puiston suosituimpia käyntikohteita olivat vuonna 2007 tehdyn kävijätutkimuksen mukaan Savojärven eteläpuolella sijaitseva Kurjenpesän luontotupa sekä järven länsipuolella, mutta hieman kansallispuiston ulkopuolella sijaitseva Rantapiha, joka on Nousiaisten kunnan virkistysalue. Kurjenpesän luontotupa on avoinna päivittäin. Siellä ei ole henkilökuntaa, mutta tuvassa on maksuton näyttely, johon kävijät voivat tutustua. Toukokuussa 2004 avatun luontotuvan ja sen näyttelyn tarkoitus on tehdä suo tutuksi eri vuodenaikoina kurjen näkökulmasta. Tuvasta saa myös muuta tietoa kansallispuistosta.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenpesän luontotuvan piha-alueella on keittokatos, Savojärvelle avautuva näköalatasanne sekä kuivakäymälä. Tupa, piha ja rantalaituri polkuineen on tehty esteettömiksi. Luontotuvan yhteydessä sijaitsee myös kokoontumistila, Kurkela, jonka voi vuokrata päiväkäyttöön kahdellekymmenelle hengelle. Kurkela on keittiön ja kokoontumistilan sisältävä entinen kesämökki, joka on kunnostettu vuonna 2004. Kurjenpesän edustalta lähtee myös 6,7 kilometriä pitkä Savojärven kierroksen rengasreitti, kahden kilometrin pituinen Karpalopolun rengasreitti sekä pyörätuolillakin kuljettava polku Kuhankuonon rajapyykille. Edellä mainittujen palvelujen perusteella Metsähallitukselle myönnettiin Länsi-Suomen läänin esteettömyyspalkinto vuonna 2007.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Nousiaisten kunnan omistama Rantapiha Saksalan kylässä on suosittu lähtöpaikka puistoretkille. Virkistysalueella on muun muassa uimaranta, kesäviikonloppuisin toimiva kioski, grillikatos, kaivo ja käymälä. Rantapihalla on myös mahdollisuus saunoa ja yöpyä maksua vastaan, ja päärakennuksessa järjestetään tilauksesta ruokailuja ryhmille. Virkistysalueen ylläpidosta vastaa Saksalan pienviljelijäyhdistys.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuistossa kulkee useita merkittyjä polkuja. Puistossa palvelurakenteet, kuten nuotiopaikat ja laavut sekä polut, ovat Metsähallituksen ylläpitämiä, mutta puiston ulkopuolella niitä hoitavat yhdistykset. Kaikki alueen polut kuuluvat Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Reitistössä on kuusi viitoitettua rengasreittiä, joiden varrella on laavuja ja nuotiopaikkoja. Kuhankuonon retkeilyreitistön kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Puiston ulkopuolella retkeilyreitistöön kuuluvat lisäksi Maskun, Ruskon ja Raision alueilla kulkeva Suokullan reitti sekä Maskussa ja Ruskolla kulkeva Karevan kierto. Reitistö yhdistää kansallispuiston myös läheiseen Vaskijärven luonnonpuistoon, ja eri reittejä kulkemalla puistossa ja sen ympäristössä voi tehdä jopa viikon mittaisia retkiä. Talvisin latuja ei ylläpidetä säännöllisesti mutta Nousiaisten Valpperista ajetaan useimmiten moottorikelkalla latu-ura Vajosuon kautta Kurjenrahkalle ja Pukkipaloon.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kokonaan kansallispuiston alueella kulkee vain yksi rengasreitti, edellä mainittu kahden kilometrin mittainen Karpalopolku, joka kulkee Kurjenpesän luontotuvalta Kuhankuonolle ja takaisin. Lisäksi Savojärven kiertävä, 6,7 kilometrin pituinen Savojärven kierros kulkee lähes kokonaan puiston sisällä. Muut rengasreitit, kuten yhdeksän kilometrin pituinen Pukkipalon reitti ja kolmenkymmenen kilometrin pituinen Vajosuon vaellus, kulkevat suurelta osin puiston ulkopuolella. Kansallispuistossa kulkeva Pukkipalon noin kilometrin pituinen luontopolku vanhan metsän lajistosta kertovine tauluineen on osa Pukkipalon reittiä. Luontotuvalta Kuhankuonon kautta Rantapihaan johtava polku, Töykkälästä Kuhankuonolle johtava polku Kurjenrahkan suon yli sekä Vajosuon reunaosissa kulkeva polku ovat puolestaan osa Vajosuon vaellus -reittiä.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuistossa on käynyt suhteellisen vähän ihmisiä, mutta 2010-luvun aikana puiston käyntimäärät ovat moninkertaistuneet. Esimerkiksi vuonna 2009 kävijöitä oli noin puolet kaikkien Suomen kansallispuistojen kävijämäärien keskiarvosta. Silloin puistossa vieraili noin 28 500 ihmistä, mikä oli noin 1,5 prosenttia kaikista Suomen kansallispuistojen vierailijoista. Kävijämäärä on selvässä kasvussa, esimerkiksi vuonna 2016 kävijöitä oli 65 900, joka on 2,3 prosenttia kaikista kävijöistä ja osuus keskiarvosta oli kivunnut noin 90 prosenttiin. Vuosien 2009 ja 2016 välillä kansallispuistojen määrä kasvoi neljällä 39:ään puistoon ja niiden vuotuinen yhteiskävijämäärä oli noussut 2,8 miljoonaan kävijään. Neljässä eniten vierailluissa puistossa – Pallas-Yllästunturin, Nuuksion, Urho Kekkosen ja Oulangan kansallispuistoissa oli vuonna 2016 yhteensä 1,37 miljoonaa kävijää eli lähes puolet kaikista kansallispuistojen kävijöistä. Kävijätutkimuksen perusteella Kurjenrahkan kansallispuisto on tyypillisesti perheiden päiväretkikohde, jonka reiteille tullaan omalla autolla etenkin syksyisin ja viikonloppuisin, keskimäärin neljän-viiden tunnin retkille. Kävijät ovat enimmäkseen turkulaisia, ja heille puisto on tavallaan lähivirkistysalue. Turun kaupunki on myös järjestänyt puistossa monenlaista liikuntatapahtumia, kuten lumikenkäkierroksia, hiihtoretkiä ja erilaisia ulkoilupäiviä. Mynämäen kunta järjestää alakoululaisille luokkaretkiä kansallispuistossa.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Puistossa on mahdollista myös yöpyä joko vuokratuvassa, laavuilla tai merkityillä telttapaikoilla. Esimerkiksi Lakjärven tuntumassa sijaitsevalla laavulla on polttopuuvarasto, kompostikäymälä ja jätekeräyspiste sekä kaivo, jonka vesi on tosin juomakelvotonta, kuten reitistön muidenkin kaivojen. Puistossa on myös kaksi luontotornia, Vajosuon ja Kurjenrahkan suon laidassa, ja Pukkipalon eteläpuoliselta Takaniitunvuorelta avautuu näköala yli Lakjärvenrahkan. Vaikka alueen metsät ovatkin olleet suurelta osin talouskäytössä, on leiri- ja taukopaikat pyritty pystyttämään luonnonkauniille paikoille. Taukoja ja yöpymistä varten puistossa on yhteensä neljä laavua sekä neljälle hengelle tarkoitettu vuokratupa Vajosuon laidalla. Vuokratupa on vanha partiolaisten maja, joka kunnostettiin vuonna 2002.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuisto on jaettu hoito- ja käyttösuunnitelmassa kolmeen vyöhykkeeseen, minkä tarkoitus on ohjata maankäyttöä ja ihmisten liikkumista. Pääosa puistosta on syrjävyöhykettä, jonne ei pyritä rakentamaan palveluvarustusta. Suurin osa laavuista, poluista ja muista rakenteista sijaitsee pienialaisilla virkistysvyöhykkeillä, joiden tarkoitus on muun muassa estää luonnon kuluminen ja häiriintyminen muilla alueilla. Luonnoltaan kaikkein arimmat ja arvokkaimmat alueet ovat puiston rajoitusvyöhykkeillä, joilla liikkumista rajoitetaan muun muassa linnuston pesimärauhan takaamiseksi. Lammenrahkan alueella liikkuminen on kiellettyä tammikuun puolivälin ja heinäkuun puolivälin välisenä aikana, kun taas Vajosuon, Kurjenrahkan ja Laidassuon-Lakjärven alueilla kulkurajoitukset ovat voimassa huhtikuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin.


title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kansallispuiston järjestyssäännöt rajoittavat muutenkin ihmisten toimintaa. Telttailu ja tulenteko puiston alueella on sallittu vain merkityillä paikoilla ja paikalle erikseen tuotua polttopuuta käyttäen. Lemmikkieläimiä ei saa pitää vapaana, ja maaperän käyttö, kasvien kerääminen ja eläinten pyydystäminen tai häiritseminen on kielletty. Sienten ja marjojen poiminta sekä kalastus on tosin sallittu jokamiehenoikeuksien nojalla. Lammenrahkan alueella on mahdollista myös metsästää hirviä Metsähallituksen luvalla.


title: David Deutsch

text: David Deutsch (s. 1953 Haifa, Israel) on fysiikan professori Oxfordin yliopistossa. Hän on kvanttilaskennan pioneeri muotoiltuaan ensimmäisenä kuvailun Turingin kvanttitietokoneesta ja määriteltyään algoritmin kvanttitietokonetta varten.


title: David Deutsch

text: Hänet tunnetaan Hugh Everettin väitöskirjaansa vuonna 1957 luoman kvanttimekaniikan monimaailmatulkinnan vankkumattomana kannattajana.


title: David Deutsch

text: Poliittisesti Deutsch tunnetaan libertarismia sympatisoivana henkilönä, ja hän on yhdessä Sarah Fitz-Claridgen ja Kolya Wolfen kanssa "Taking Children Seriously" -liikkeen perustaja. Deutsch on myös ateisti.


title: David Deutsch

text: Deutschille annettiin Institute of Physicsin Diracin palkinto vuonna 1998 sekä Edge of Computation Science -palkinto vuonna 2005.


title: David Deutsch

text: "The Fabric of Reality: The Science of Parallel Universes and Its Implications", 1997 ilmestyi Kimmo Pietiläisen suomentamana nimellä Todellisuuden rakenne.


title: David Deutsch

text: "The Beginning of Infinity" ilmstyi vuonna 2011.


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema eli Ülemisten lentoasema () on Viron suurin lentoasema. Lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä Tallinnan keskustasta kaakkoon Ülemistenjärven koillisrannalla. Lentoasemalla on yksi kiitotie (08/26).


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Lentoasemaa ylläpitää AS Tallinna Lennujaam -yhtiö, jonka omistaa sataprosenttisesti Viron valtio. Yhtiö hallinnoi myös muita Viron kaupallisia lentoasemia (Kuressaare, Kärdla, Pärnu, Tartto) ja lentokenttiä (Kihnu, Ruhnu).


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Lentoaseman rakentaminen alkoi vuonna 1932, ja se avattiin virallisesti 20. syyskuuta 1936, joskin lentoja oli ollut jo ennen virallista avaamista. Viron kuuluessa Neuvostoliittoon vuosina 1945–1989 Aeroflot oli ainoa lentoyhtiö, joka lensi Tallinnaan. Säännölliset lennot suihkukoneilla aloitettiin 1962. Uusi terminaalirakennus rakennettiin vuonna 1970, ja samalla kiitotietä pidennettiin. Ensimmäinen Tallinnaan säännöllisesti liikennöivä ulkomainen lentoyhtiö oli SAS, joka aloitti lennot syksyllä 1989. Terminaalirakennus uusittiin vuonna 1999.


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Vuonna 2005 Tallinnan lentoaseman kautta kulki 1 401 059 matkustajaa. Vuonna 2014 matkustajia oli 2 017 371, joista kotimaanmatkustajia oli 17 441 ja ulkomaanmatkustajia 1 999 930 (99,1 %). Vuonna 2017 matkustajia oli yhteensä 2 648 361.


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Suosituimmat reitit Tallinnasta ovat Finnairin Helsingin reitti ja Lufthansan Frankfurtin reitti.


title: Tallinnan Lennart Meri -lentoasema

text: Tammikuussa 2018 Tallinnasta operoi 16 yhtiötä 24 kohteeseen.:Qatar Airways on ilmoittanut aloittavansa lennot Tallinnasta Dohaan kaudella 2018–2019.


title: Leivonmäen kansallispuisto

text: Leivonmäen kansallispuisto on Joutsan kuntaan liitetyssä entisessä Leivonmäen kunnassa, Keski-Suomen maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuiston pinta-ala on runsaat 30 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 2003. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät. Vuonna 2008 puistossa oli arviolta 14 000 kävijää.


title: Leivonmäen kansallispuisto

text:
Puisto nimettiin poikkeuksellisesti silloisen sijaintikuntansa mukaan. Leivonmäen kansallispuistoon on kaavailtu erillistä suo- tai luontokeskusta, mutta hanke odottaa vielä kävijämäärien kasvua. 1970-luvulla syntyi kiivas taistelu kun Vapo oli kiinnostunut alueesta, mutta luonnonsuojelijat olivat toista mieltä. Lopulta alue jaettiin puoliksi turvetuotantoon ja suojelualueeksi.
Puiston soita alettiin entisöidä, so. palauttaa luonnontilaan vuonna 1989. Ojia täytettiin ja avosoille kasvanutta nuorta puustoa poistettiin. Toiminta on jatkunut näihin päiviin asti. 2000-luvulla alettiin myös metsiä entisöidä, kun erityisesti Syysniemen alueella kaadettiin istutettuja tasarakenteisia kuusikoita rehevillä mailla lehtipuuston kasvuedellytysten parantamiseksi. Syysniemessä sijaitsee myös vanha perinnetila, jonka laidunniittyjä on ylläpidetty maisemasyistä. Eräitä metsäkuvioita on poltettu nuoren luonnonmetsän luomista varten. Leivonmäen kansallispuiston lähellä sijaitsee useita yksityisiä luonnonsuojelualueita, mm. Rutajoen rannoilla ja Rutajärven saarilla. Myös Vapo on rauhoittanut osan turvetuotantoon aikoinaan varatusta alueesta.


title: Leivonmäen kansallispuisto

text: Leivonmäen kansallispuistossa on pääosin helppokulkuisia reittejä, jotka soveltuvat hyvin päiväretkille. Kirveslammen kierros on 1,7 km rengaslenkki, joka kiertää suolampien ja Kirveslammen maisemissa lähellä Haapasuota. Haapasuon avosuon maisemia ei reitin varrelta kuitenkaan näe. Samalta parkkipaikalta lähtee 2,2 km pituinen Luupään lenkki. Tämä rengaspolku vie Harjujärven puolikodalle. Harjujärven kota on saavutettavissa myös autolla ja kodalta pystyy kulkemaan Turasenlammille esteetöntä polkua pitkin. Kirveslammen parkkipaikalta kulkee yhdyspolku Rutajärven Harjulahden luonnonhiekkarannalle, jonka uimaranta on rakennettu niin ikään myös esteettömäksi.


title: Leivonmäen kansallispuisto

text: Selänpohjan pysäköintialueelta lähtee kaksi rengasreittiä. Harjunkierros on 4,5 km pituinen lenkki, joka vie harjujen, suppakuoppien sekä lampien ja järvien ohitse petäjäisessä maisemassa. Lenkki on merkitty punaisella. Sinisellä merkitty 5,5 km mittainen Mäyränkierros kulkee polkujen lisäksi myös metsäteitä pitkin ja kierrokselta voi poiketa pistoreittiä pitkin Soimalammen laavulla. Toinen upea pistoreitti on Joutsniemen kärkeen harjun päällä kulkeva polku.


title: Leivonmäen kansallispuisto

text: Puiston pohjoisosassa on Rutalahden kylä, jonka kyläkoulun läheltä alkaa 2,8 km pituinen luontopolku nimeltä Koskikaran kierros, jonka hienoimpia nähtävyyksiä on Korvenkosken vesiputous.


title: Ruutiukot

text: Ruutiukot ("Dad's Army") on brittiläisen BBC-yhtiön tilannekomediasarja, jota tehtiin vuosina 1968–1977.


title: Ruutiukot

text: Sarja sijoittuu toisen maailmansodan aikaiseen, kuvitteelliseen Walmington-On-Sean merenrantakaupunkiin. Sarjassa seurataan usean armeijaan liian vanhan tai nuoren kodinturvajoukkojen jäsenen toilailuja kotirintaman puolustuksessa.


title: Ruutiukot

text: Sarjaa esitettiin Yleisradion kanavilla ja uusittiin 2005.


title: Ruutiukot

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat "Ruutiukot" kaikkien aikojen 13. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.


title: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto

text:
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto on kansallispuisto Pirkanmaan ja Satakunnan maakunnissa Huittisten, Kokemäen ja Sastamalan kaupunkien alueella. Kansallispuiston pinta-ala on 27 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1993.
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lintulajia, joiden kokonaisparimäärä oli yli 1 500 paria. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii niillä runsaasti. Merikotka ja sääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä.


title: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto

text: Kärjenkallion 18 metriä korkea lintutorni on Pohjoismaiden suurimpia ja sieltä on näkyvyys koko Puurijärvelle. Järven etelä- ja pohjoispäässä on neljä metriä korkeat lintutornit. Myös Isosuon pohjoispäässä on lintutorni.


title: Rhuddlan-asetus

text: Rhuddlan-asetus solmittiin 3. maaliskuuta 1284 Englannin kuningas Edvard I:n valloitettua Walesin. Se annettiin Rhuddlanin linnassa Pohjois-Walesissa, joka rakennettiin Edvard I:n aikana vahvistamaan Englannin kamppailua Walesia vastaan.


title: Rhuddlan-asetus

text: Walesin viimeisen hallitsijan, Llywelyn ap Gruffyddin, kukistuttua vuonna 1282 Wales yhdistettiin Englannin kuningaskuntaan ja Edvard I yritti rauhoitella uutta aluetta.


title: Rhuddlan-asetus

text: Asetus jakoi Walesin Angleseyn, Merionethshireen ja Caernarvonin kreivikuntiin, toi sen Englannin lakijärjestelmän yhteyteen ja salli hallitsijan nimittää virkamiehiä kuten vouteja ja sheriffejä. Jotkut walesilaisten tavoista jätettiin kuitenkin ennalleen, esimerkiksi perimyskäytäntöjä ei muutettu.


title: Rhuddlan-asetus

text: Rhuddlan-asetus pysyi voimassa kunnes Henri VIII solmi uuden lain ("Laws in Wales Acts") vuonna 1536.


title: Bibi Andersson

text: Berit Elisabeth ”Bibi” Andersson (s. 11. marraskuuta 1935 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä. Hän teki useita rooleja Ingmar Bergmanin elokuvissa.


title: Bibi Andersson

text: Anderssonin vanhemmat olivat Josef ja Karin Andersson. Balettitanssija Gerd Andersson (s. 1932) on hänen siskonsa. Hän opiskeli Dramatenin näyttelijäkoulussa 1954–1956 ja työskenteli vuodesta 1959 Dramatenissa näyttelijänä 30 vuotta. Hänen näyttämöroolejaan ovat muun muassa Tennessee Williamsin "Viettelyksen vaunu" ja Edward Albeen "Kuka pelkää Virginia Woolfia?". Verotukseen liittyvien epäselvyyksien vuoksi Andersson oli 1970-luvulla maanpaossa Yhdysvalloissa, ja hän näytteli tuolloin Broadwaylla.


title: Bibi Andersson

text: Andersson aloitti elokuvauransa vuonna 1951 pienessä sivuroolissa Alf Sjöbergin "Neiti Juliessa" ja on näytellyt sen jälkeen noin sadassa elokuvassa. Samana vuonna hän tutustui Ingmar Bergmaniin heidän filmatessaan yhdessä Bris-pesuainemainosta. Sittemmin Andersson näytteli Bergmanin ohjauksessa useissa teatterituotannoissa ja 11 laajakangaselokuvassa, joista ensimmäinen on "Kesäyön hymyilyä" (1955). Elokuvatöistä kiitetyimmäksi kohosi tulkinta sairaanhoitaja Almasta "Persoona – Naisen naamio" -elokuvassa. Englanniksi toteutetussa "Kosketuksessa" (1971) hän näytteli Max von Sydowin ja Elliott Gouldin rinnalla. Teatterissa Bergman ohjasi Anderssonia vielä 1990-luvulla.


title: Bibi Andersson

text: Anderssonin kansainvälisen uran avasi rooli Ralph Nelsonin lännenelokuvassa "Taistelu paholaiskanjonissa" (1966). 2000-vuosikymmenellä hän on esittänyt muun muassa Ison-Britannian kuningatar Alexandraa Stephen Poliakoffin televisiosarjassa "Kadonnut prinssi" (2003).


title: Bibi Andersson

text: Andersson asuu nykyään Tukholman Djurgårdenilla ja Provencessa Ranskassa. Hän on ollut naimisissa kolmesti: ohjaaja Kjell Greden kanssa vuosina 1960–1973, kirjailija-poliitikko Per Ahlmarkin kanssa 1978–1981 ja Gabriel Mora Baezan kanssa vuodesta 2004. Avioliitosta Greden kanssa näyttelijällä on yksi tytär. Hänen omaelämäkertansa "Ett ögonblick" ilmestyi 1996. Andersson on osallistunut myös kansainväliseen humanitaristiseen työhön.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankontti eli tikankontti ("Cypripedium calceolus") on isokukkainen ruohovartinen kasvi, jota tavataan laajalla alueella Euroopassa ja Aasiassa. Suomessa kasvi on rauhoitettu ja luokiteltu silmälläpidettäväksi. Koko esiintymisalue huomioon ottaen kasvi kuitenkin luokitellaan elinvoimaiseksi.


title: Lehtotikankontti

text: Laji on monivuotinen ja leviää pienten siementen avulla. Maamehiläiset ovat kasvin pääasiallisia pölyttäjiä. Ensimmäisten vuosien aikana lehtotikankontit selviävät pelkästään sienijuurensa avulla.


title: Lehtotikankontti

text: Tikankontin elämä alkaa tuulen avulla mikroskooppisesta pölymäisestä siemenestä, mutta vain "Tulasnellaceae"-kantasienen avulla. Uusien taimien syntymistä helpottaa kasvupaikalla oleva paljas maa ja hieman sammalta. Itämisestä alkaa kolme vuotta kestävä esijuurakkovaihe. Tämän jälkeen kasvi voi olla monta vuotta 1–2-lehtisenä taimena, kunnes kukkii noin 6–10-vuotiaana. Tikankontin elinikä on noin 30 vuotta, mutta jotkut yksilöt ovat jopa satavuotiaita.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankontin tieteellisen nimen alkuosa eli suvun nimi juontuu Afrodite-jumalattaresta, joka tunnettiin muinoin Kyproksella Kypris-nimisenä. Kreikan sana "pedium" tarkoittaa tohvelia. Lajinimessä "calceolus" toistuu jalkinemääritelmä muodossa ”pieni tohveli”.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankontti on luokiteltu usein kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimoon kuuluvaksi. Useimmista kämmeköistä poiketen tikankonteilla ja lähisuvuilla (venuksenkengät ("Paphiopedilum"), "Mexipedium" ja "Selenipedium") on kaksi toimivaa hedettä (suurimmalla osalla kämmekkäkasveista vain yksi) ja niinpä muun muassa 1990-luvun lopulla se on luokiteltu Suomessa Liliales-lahkon alaiseen omaan tikankonttikasvien (Cypripediaceae) heimoon kuuluvaksi. Viime aikoina lajia on yhä enemmän alettu käsitellä kämmekkäkasveihin kuuluvana, mutta asiasta on vielä erimielisyyttä. Nykyään kämmekkäkasvien myös ajatellaan kuuluvan lahkoon Asparagales.


title: Lehtotikankontti

text: Monivuotinen ja vankkajuurakkoinen lehtotikankontti kasvaa 20–50 cm korkeaksi. Maavarren haarojen avulla laji muodostaa suuria kasvustoja. Se kasvattaa 3–6 kappaletta 8–13 cm pitkää leveänsoikeaa lehteä. Lisäksi varren tyvellä on muutama suomumainen alalehti. Lehtotikankontti kukkii kesä-heinäkuussa kookkaimmillaan 10 cm levein kukin, joissa on sitruunankeltainen, konttimainen huuliosa ja ruskehtavat kehälehdet. Kukkia on tavallisesti yksi, joskus jopa kolme kappaletta. Lehtotikankontti kehittyy hitaasti, ja laji kukkii vasta 11–16-vuotiaana.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankontti leviää erittäin pienistä siemenistä. Ensimmäiset vuodet kasvi elää pelkästään sienijuurensa avulla. Vasta nelivuotiaana kasville tulee ensimmäinen yhteyttävä, vihreä lehti.


title: Lehtotikankontti

text: Lajin pölytyksen suorittavat pääasiassa maamehiläiset, joita kukkien tuoksu erityisesti houkuttelee puoleensa.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankonttia esiintyy laajalti Euroopassa ja Aasian viileissä osissa Atlantilta Tyynelle valtamerelle. Laji on tyypillinen alueen vuoristometsissä. Pohjois-Amerikasta tavataan hyvin samankaltaista lehtotikankontin muunnosta nukkatikankonttia (var. "parviflorum"), jota toisinaan pidetään myös omana lajinaan ("Cypripedium parviflorum").


title: Lehtotikankontti

text: Suomessa lehtotikankonttia kasvaa luonnonvaraisesti harvinaisena Ahvenanmaalla ja Etelä-Hämeessä sekä hieman yleisemmin Itä- ja Pohjois-Suomessa Kuusamoon ja Kemin Lappiin asti ulottuvalla vyöhykkeellä. Manner-Suomessa sillä on hiukan yli tuhat esiintymää.


title: Lehtotikankontti

text: Lehtotikankonttia tavataan puolivarjoisissa ja kalkkipitoisissa lehdoissa, lehtoniityillä, letto- ja lehtokorvissa ja lettorämeillä. Suomessa laji on harvinaistunut kasvupaikkojen ojituksen, hakkuiden, maaperän rikkomisen ja kuusettumisen takia. Aikaisemmin kasvupaikkoja tuhoutui erityisesti pellonraivauksen takia.


title: Lehtotikankontti

text: Luonnosta siirretyt lehtotikankontit eivät yleensä selviä puutarhaan siirrettyinä välttämättömän sienijuurensa vuoksi. Siksi viljeltyjen, ruukussa juuristonsa kasvattaneiden kasvien hankkiminen on kannattavaa; Euroopassa se on myös ainoa tapa saada laji puutarhaan laillisesti. Lehtotikankontti on harvinaistunut Euroopassa muun muassa liiallisen keräyksen vuoksi. Monien tikankonttilajien kuivattuja juuria on käytetty rohdoksina perinteisessä lääketieteessä. Nykyisin näiden näyttävien kasvien kerääminen kokoelmiin on suurempi uhka. Kaikki tämän suvun lajit luetellaan CITES-sopimuksen liitteessä kaksi, joten niiden maasta toiseen kuljettamiseen (tuoreena tai kuivattuna) tarvitaan kirjallinen lupa.


title: Johdannainen

text: Johdannainen (tai "johdannaissopimus") on rahoitusinstrumentti, jonka taloudellinen arvo perustuu jonkin toisen arvopaperin, indeksin, valuutan, hyödykkeen tai oikeuden arvoon. Tämä muuttuja voi olla toisen instrumentin tai hyödykkeen ("kohde-etuuden") kuten esimerkiksi Nokian osakkeen tai soijaöljyn hinta, mutta myös vaikkapa huhtikuun keskimääräinen lämpötila Osakassa tai muu mitattavissa oleva suure.


title: Johdannainen

text: Johdannaisessa on kyse sopimuksesta, jonka osapuolet sopivat tulevaisuudessa toteutettavasta transaktiosta, esimerkiksi 1 000 raakaöljybarrelin kaupasta ensi syyskuun 15. päivänä hintaan 75,00 $ / barreli. Jos tämä transaktio toteutetaan eli myyjä todellakin toimittaa ostajalle sovitut 1 000 barrelia, on kyse johdannaisen "fyysisestä toteutuksesta". Useimmiten johdannaiset kuitenkin toteutetaan "rahallisella toteutuksella" eli toimittamalla johdannaissopimuksen rahallinen arvo. Jos mainittu öljyjohdannainen toteutetaan rahassa ja öljybarrelin hinta syyskuun 15. päivänä on 82,30 $, myyjä suorittaa ostajalle tuhannen öljybarrelin nykyhinnan ja sovitun hinnan erotuksen eli 82 300,00 $ - 75 000,00 $ = 7 300,00 $.


title: Johdannainen

text: Johdannaisilla käydään kauppaa johdannaispörsseissä, mutta johdannaissopimuksia voidaan solmia myös suoraan vastapuolen kanssa niin sanottuina OTC-sopimuksina. Julkisen kaupankäynnin kohteena olevien johdannaisten on oltava ehdoiltaan standardoituja, mutta OTC-johdannaisten ehdot voidaan räätälöidä osapuolten haluamiksi. Tärkeimpiä johdannaispörssejä ovat Eurex, LIFFE, CME, CBOT, NYMEX, LME ja ICE.


title: Johdannainen

text: Johdannaisia on kahta päätyyppiä: termiinejä ja optioita. Näiden lisäksi päätyypeiksi luetaan usein myös futuurit ja swapit; näistä ensiksi mainitulla tarkoitetaan sellaisia termiinejä, jotka on standardoitu ja jotka ovat julkisen kaupankäynnin kohteena, kun taas jälkimmäisissä on oikeastaan kyse termiinisopimusten muodostamista koreista.


title: Johdannainen

text: Termiinin ja option keskeinen ero on niiden sitovuudessa. Termiinin osalta sopimuksen molemmat osapuolet (ostaja ja myyjä) sitoutuvat termiinin ehtojen mukaisen transaktion toteuttamiseen, kun taas option kohdalla vain myyjä (eli "asettaja") antaa sitovan lupauksen; option haltija voi vapaasti päättää, toteutetaanko option ehtojen mukainen transaktio.


title: Johdannainen

text: Johdannaisia ryhmitellään myös sen mukaan, mikä niiden kohde-etuus on. Tärkeimmät tällaiset ryhmät ovat osake-, korko- ja raaka-ainejohdannaiset.


title: Johdannainen

text: Johdannaisia käytetään joko olemassa olevan riskin pienentämiseen ("suojaaminen" eli "hedgaus") tai riskin ottamiseen sijoitusmielessä. Esimerkiksi lentoyhtiö voi suojautua mahdolliselta polttoaineen hinnan nousulta ostamalla kerosiinifutuureja; teräsyhtiö taas voi suojautua teräksen hinnan laskulta myymällä teräsfutuureja. Sijoittaja, joka uskoo Allianzin osakkeen kurssin laskevan, voi hyötyä näkemyksestään ostamalla Allianzin myyntioptioita. Johdannaisten avulla voidaan myös rakentaa portfolioita, joiden tuottomahdollisuudet ovat monimutkaisemmat (kts. Johdannaisstrategia).


title: Espanjanpihta

text: Espanjanpihta ("Abies pinsapo") on mäntykasvien heimoon ja pihtojen sukuun kuuluva ikivihreä havupuu, joka kasvaa 20–30 metriä korkeaksi. Sen kalpean sinivihreät, neulasmaiset lehdet ovat 1,5–2 senttimetriä pitkiä ja niissä on molemmin puolin leveitä, vaaleita vaharaitoja. Espanjanpihdan kävyt ovat 9–18 senttimetriä pitkiä ja kypsyttyään ne hajoavat vapauttaen siemenet ilmaan.


title: Espanjanpihta

text: Espanjanpihtaa esiintyy luonnonvaraisena eteläisessä Espanjassa 1 100–2 000 metrin korkeudella Grazaleman vuoristossa Cádizin maakunnassa ja Las Nievesin vuoristossa Málagan maakunnassa.


title: Espanjanpihta

text: Kansainvälisessä uhanalaisluokituksessa espanjanpihta on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Riisitunturin kansallispuisto

text: Riisitunturin kansallispuisto on Posion kunnassa Lapin maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Sen pinta-ala on 77 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Puisto on tunnettu erityisesti kostean ilmaston luomista rinnesoistaan. Kaksoishuippuisen Riisitunturin (465,3 m mpy.) kupeessa sijaitsee puiston ainoa autiotupa.


title: Riisitunturin kansallispuisto

text: Riisitunturin kansallispuisto valittiin Vuoden Retkikohteeksi 2010 Suomessa yleisöäänestyksen tuloksena.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Rokuan kansallispuisto sijaitsee Muhoksen, Utajärven ja Vaalan kuntien alueella, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Puisto on perustettu vuonna 1956 suojelemaan Rokuanvaaran harjumuodostuman arvokkaita luontotyyppejä ja maastonmuotoja. Erityisen kuuluisa puisto on luonnontilaisista karukkokankaistaan ja jääkauden muovaamista maastonmuodoistaan.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Rokuanvaaran harjumuodostuma syntyi viimeisimmän jääkauden loppuvaiheessa jäätikön sulamisvirtojen kasatessa paikalle runsaasti hienoa maa-ainesta. Rokuan maisemalle ominaisia piirteitä ovat jäkäliköt, mäntymetsät ja suppalammet.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Kansallispuistosta saa lisätietoa Opastuskeskus Supasta Rokualta. Supassa voi myös tutustua Rokuan alueesta kertovaan näyttelyyn. Kansallispuistossa on merkittyjä polkuja, kota, nuotiopaikka ja luonto-opastustauluja. Patikkareitit yhdistävät kansallispuiston Rokuan alueen majoitus- ja opastuspalveluihin. Majoitusta voi tiedustella suoraan alueen yrityksistä tai Opastuskeskus Supasta.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Puiston puusto on mäntyvaltaista, kenttäkerroksen kasvillisuutta hallitsevat jäkälät ja varvut, pensaskerroksen lajeja ei juuri ole. Rokuan kansallispuiston pinta-ala on 8,8 neliökilometriä. Puisto käsittää Rokuanvaaran harjumuodostuman arvokkaimman osan. Rokuanvaara on osa harjumuodostumaa, joka ulottuu Suomen itärajalta, Ilomantsista, Hailuodon saareen Oulun edustalle.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Rokuanvaaran alue sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnassa, Muhoksen, Utajärven ja Vaalan kunnissa. Alueen kolme kuntaa kehittävät Rokuan matkailua yhteistyössä alueen majoitusyritysten ja Metsähallituksen kanssa. Rokuan alue kuuluu Rokua Unesco Global Geopark -kokonaisuuteen yhdessä Oulujokilaakson ja Oulujärven Niskanselän alueiden kanssa. Geopark-verkoston kohteet ovat geologisesti ainutlaatuisia kohteita, joissa geologia on otettu osaksi matkailua ja opetusta.


title: Rokuan kansallispuisto

text: Rokuan maastossa kasvaa herkkutatteja ja kangasrouskuja sekä marjoista mustikkaa ja puolukkaa. Alueen suppalammissa voi kalastaa ongella ja luvan hankkimalla viehekalastaa. Rokualla on mökki- ja hotellitasoisia majoituspalveluja. Opastuskeskus Supassa on esillä Rokuan alueesta kertova näyttely "Rokua - Saari jonka meri hylkäsi".


title: Rokuan kansallispuisto

text: Rokualla on vaihtelevassa, osin vaativassa maastossa kulkevia merkittyjä patikointi- ja hiihtoreittejä. Patikointireittejä on noin 60 kilometriä, hiihtolatuja on noin 70 kilometriä. Valaistuja latuja on kuusi kilometriä. Osa laduista (retkihiihtoladut) avataan kevätkaudelle. Aikuisten suomenmestaruuskilpailut Rokualla järjestettiin 1999, nuorten SM-kilpailut järjestettiin tammikuussa 2009. Rokualla voi myös maastopyöräillä, sauvakävellä, lumikenkäillä, vaeltaa koiran kanssa ja fatbike-retkeillä. Rokua MTB Team ry järjestää vuosittain Rokua MTB- ja Rokua TrailRun tapahtuman.


title: Locarno

text: Locarno on kaupunki Ticinon kantonissa, Sveitsin italiankielisessä osassa. Se sijaitsee Maggiajoen itärannalla ja Maggiorejärven pohjoisrannalla. Kaupungin asukasluku on runsaat 16 000.


title: Locarno

text: Locarnossa järjestetään vuosittain Locarnon kansainväliset elokuvafestivaalit. Kaupungissa solmittiin vuonna 1925 Locarnon sopimukset ensimmäisen maailmansodan voittajien ja häviäjien kesken, joilla mm. taattiin Saksan, Ranskan ja Belgian rajat.


title: Locarno

text: Maggioren rantatie (valtatie 13) Bellinzonan suunnasta Italian Verbaniaan kulkee Locarnon kautta.


title: Locarno

text: Locarnosta on SBB-CFF-FFS:n rautatieyhteys itään, Bellinzonaan sekä FARTin rautatie Centovallin laakson kautta länteen, Italian Domodossolaan.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Tiilikkajärven kansallispuisto on Rautavaaran ja Sotkamon kunnissa, Pohjois-Savon ja Kainuun maakunnissa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuiston pinta-ala on 34 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Puistossa eteläiset ja pohjoiset luonnonpiirteet sekoittuvat muodostaen metsä- ja suotyyppien vaihettumisvyöhykkeen. Kansallispuisto on perustettu suojelemaan ainutlaatuista, erämaista järvi-, joki-, suo- ja harjuluontoa. Tiilikkajärven alueen laajat suoalueet ovat Etelä-Suomen oloissa viimeisiä ojittamattomia soita. Sen luonnossa on voimakkaasti pohjoinen leima. Kauneimpia maisemia tarjoavat Tiilikan rakentamattomat, hiekkaiset rannat. Alueen metsät eivät ole erityisen vanhoja.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Tiilikka on noin 400 hehtaarin kokoinen sokkeloinen keskeltä harjuniemien kahteen osaan jakama, karu hiekkarantainen järvi. Vaaleita hiekkarantoja esiintyy joka puolella järveä. Järven vesikasvillisuus on niukka karun suoperäisen veden takia.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Harjuniemet hallitsevat Tiilikkajärven maisemia. Ne ovat matalahkoja. Yksi harjanteista jakaa Tiilikkajärven kahtia. Rannat ovat monin paikoin hiekkarantaisia. Tunnetuin hiekkaranta on järven eteläosan Venäjänhiekka, jota kutsutaankin alueen helmeksi.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text:
Metsiä on suovaltaisesta kansallispuistosta alle kolmannes. Metsät ovat enimmäkseen karuja mäntyä kasvavia kangasmetsiä. Monin paikoin soiden reunamilla näkyy hopeisia keloja.
Tiilikkajärven kansallispuisto on ainutlaatuinen näyte laajemmista, ojittamattomista, alkuperäisistä soista. Runsas kaksi kolmasosaa puistosta on suota. Tiilikan suot ovat enimmäkseen pohjoisia puuttomia, laajoja aapasoita. Tupasvilla elävöittää valkoisilla tupsuillaan avosoita. Suot kasvattavat myös arvokkaan lakkasadon. Soiden laitamilla on paljon harmaita keloja. Avosoiden laitamat ovat rahkaisia, isovarpuisia rämeitä. Suurimmat suot ovat Hietasuo, Honkasuo, Alussuo ja Sarvisuo.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Tiilikanaution torppa on maineikkaan Suomen sodan sissipäällikön Olli Tiaisen syntymätorppa. Torppa on ollut Tiaisen suvun asuinkäytössä nähtävästi jo isonvihan ajoista 1700-luvun alulta saakka. Torpan rakennukset on entisöity. Pihapiirissä on merkkejä järvimalmin käsittelystä. Tiilikkajärvi onkin ollut Rautavaaran parhaita malmijärviä. Tiilikanaution lähellä järven rannassa on vuonna 1595 solmitun Täyssinän rauhan rajakivi.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Tukinuitto alueella alkoi 1870-luvulla. Sammakkojärven eteläpäähän rakennettiin pato eli tammi. Uiton kämppä rakennettiin vuonna 1946 Itkonjoen suuhun lähelle Tiilikkajärveä. Se toimii nykyään vuokrakämppänä.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Kansallispuistossa on 20 kilometriä retkeilypolkuja ja runsaasti pitkospuita. Sammakkotammen opastuspaikalta Rautavaara–Valtimo-tieltä lähtee retkeilyreitti puistoon. Lyhyemmän Uiton kieron (7 km) lisäksi voi jatkaa pidemmälle Tiilikanautioon, Pohjoisniemeen tai Venäjänhiekalle. Sammakkotammilta pääsee myös 19 kilometriä pitkää polkua Metsäkartanon retkeilykeskukseen, matkalla on lisäksi Pumpulikirkon nähtävyys.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Alueelle on rakennettu muun muassa siltoja, telttailu- ja nuotiopaikkoja. Tiilikanautiossa voi tutustua entisöityyn torppaan. Pohjoisniemen keskivaiheilla Kosevassa on pieni avoinna oleva kämppä. Uiton tilava vuokrakämppä on Tiilikkajärven laskukohdalla. Uiton kämpällä on myös laituri ja nuotiopaikka. Alue on oivallinen kohde paitsi patikointiin, myös melontaan ja kanoottiretkeilyyn.


title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Pohjoiset lintulajit järripeippo ja pohjansirkku ovat alueen metsissä yleisiä. Soiden yleisin lintulaji on keltavästäräkki. Pikkukuovi pesii myös soilla. Karussa Tiilikkajärvessä viihtyy kuikka ja hiekkarannoilla pikkutylli. Alueen muuta lajistoa edustavat muun muassa selkälokki, metso, riekko, metsähanhi, kapustarinta ja kuukkeli. Taviokuurna pesi alueella kesällä 1993. Kanadanmajava asustaa alueen joissa.


title: Kingsley Amis

text: Sir Kingsley Amis CBE (16. huhtikuuta 1922–22. lokakuuta 1995) oli englantilainen kirjailija. Hän kirjoitti yli kaksikymmentä romaania, kolme runokokoelmaa, novelleja, radio- ja televisiokäsikirjoituksia sekä runsaasti kirjallisuusarvosteluja ja yhteiskunnallisia esseitä. Amis kuului 1950-luvulla esiin nousseeseen "nuorten vihaisen miesten" sukupolveen.


title: Kingsley Amis

text: Amis tunnetaan ennen muuta koomisista, englantilaisen ja keski- ja yläluokan elämäntapaa ja arvomaailmaa satirisoivista romaaneistaan. Hänen läpimurtoteoksensa oli yliopistomaailmaan sijoittuva "Onnellinen Jim" (suom. 1956). Amis vaihteli luontevasti tyylejä ja lajityyppejä, häneltä luontui niin goottinen kummitustarina (The Green Man, 1969) kuin rikosromaani (Vuosisadan rikos, 1975, suom. 1990).


title: Kingsley Amis

text: Hän sai Iso-Britannian arvostetuimman kirjallisuuspalkinnon Bookerin vuonna 1986 romaanistaan Vanhat pirut. Amis aateloitiin 1991. Hänen viimeinen romaaninsa The Biographer's Moustache ilmestyi 1995, samana vuonna jona hän kuoli.


title: Kingsley Amis

text: Humoristina tunnettu Amis kirjoitti tiettävästi ensimmäisen tutkielman Ian Flemingin Bond-romaaneista (Raportti James Bondista, suom. 1966). Ian Flemingin perikunnan omistaman yhtiön aloitteesta hän kirjoitti ensimmäisen jatko-osan James Bond -romaaneihin. Nimimerkillä Robert Markham julkaistu Lohikäärmeen kynnet (Colonel Sun, 1968) oli menestys, mutta useista yrityksistä huolimatta Flemingin perikunta onnistui jatkamaan Bond-romaanien sarjallistamista vasta vuodesta 1981 alkaen.


title: Kingsley Amis

text: Kingsley Amis oli kirjailija Martin Amisin isä. Kingsley Amis tunnettiin räväköistä, poliittisesti epäkorrekteista mielipiteistään. Martin Amis on sanonut isästään, että "hänen koko pointtinsa oli se, ettei hän piitannut siitä mitä ihmiset hänestä ajattelivat".


title: Luis Alvarez

text: Luis Walter Alvarez (13. kesäkuuta 1911 – 1. syyskuuta 1988) oli yhdysvaltalainen fyysikko, joka sai fysiikan Nobelin palkinnon vuonna 1968 kuplakammion keksimisestä. Kuplakammion avulla voitiin tarkastella hiukkaskiihdyttimessä syntyneitä hyvin lyhytikäisiä alkeishiukkasia.


title: Luis Alvarez

text: Toisen maailmansodan aikana Alvarez oli tärkeä henkilö Manhattan-projektissa. Yhdessä opiskelijansa kanssa hän suunnitteli Nagasakin atomipommin sytyttimen. Hän oli mukana tieteellisenä tarkkailijana Hiroshiman atomipommi-iskussa.


title: Luis Alvarez

text: Luis Alvarez kunnostautui myös kehittelemällä atomipommin shokkiaaltoja mittaavan mittausvälineen. Tämä pudotettiin ulos laskuvarjolla varustetussa sylinterissä ennen pommin pudottamista.


title: Luis Alvarez

text: Sodan jälkeen Alvarez keksi lentokenttien inertiasuunnistus-lähestymisjärjestemän (ILS).


title: Álvaro Novo

text: Álvaro Novo Ramírez (s. 16. toukokuuta 1978, Córdoba, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónin Real Sociedadia.


title: Álvaro Novo

text: Keskikenttäpelaajana pelaava Novo aloitti ammattilaisuransa vuonna 1999 Mallorcan joukkueessa. Ennen Mallorcaa hän oli edustanut pikkuseura Carabanchelia. Hän teki läpimurtonsa kaudella 2000–2001, jolloin hän pelasi lähes kaikissa kauden liigaotteluissa, kun ensimmäisellä kaudella niitä oli kertynyt vain viisi. Vuonna 2003 Novo siirtyi Mallorcalta pääkaupungin Atlético Madridiin, jossa hän oli ensimmäisellä kaudellaan vakiokokoonpanoa, mutta toisella kaudella pelasi hyvin vähän, ja siirtyi kaudeksi 2005–2006 nykyiseen seuraansa Real Sociedadiin.


title: Fte

text:
Full Time Equivalent on henkilöresurssien määrä, joka mittaa henkilöstön läsnäoloa tai projektin kokonaishenkilöallokaatiota. Henkilömäärä voi koostua täysipäiväisistä tai osa-aikaisista resursseista. NOE (Number of Employees) kertoo työsuhteessa olevan henkilöstön määrän, mutta FTE kertoo työssä käyvän henkilöstön määrän. Jos yrityksessä on työsuhteessa 5 henkilöä (NOE) ja yksi heistä on opintovapaalla, yksi virkavapaalla ja yksi tekee lyhennettyä työpäivää (30 tuntia 37:stä) on yrityksen FTE 2,8. Kun poissaolon pituus on yli 30 päivää, henkilö poistuu NOE:sta.
Arkikielessä käytetään monesti termejä miestyökuukausi tai miestyövuosi, jotka ovat kuitenkin kokonaistyömäärä kuvaavia käsitteitä. FTE on sen sijaan hetkellisen henkilömäärän eli kapasiteetin mitta. 1 FTE tarkoitaa siis yhtä täysipäiväistä työntekijää eli 100%:sta allokaatiota. 1 Fte voi koostua myös kahdesta henkilöstä, jotka molemmat tekevät puoltapäivää eli 50%:sta allokaatiosta tai vaikka 20% + 80%:sta. Jolloin toinen henkilöistä tekee päivän viikossa ja toinen 4 päivää viikossa.


title: Andrei Aršavin

text: Andrei Sergejevitš Aršavin (, s. 29. toukokuuta 1981 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija, joka pelaa Venäjän pääsarjan Zenit Pietarissa. Aršavin pelaa hyökkäävänä keskikenttäpelaajana niin sanotulla kymppipaikalla tai laitalinkkinä. Hänet tunnetaan erityisesti tekniikastaan, pelikäsityksestään ja nopeudestaan.


title: Andrei Aršavin

text: Aršavin valmistui Smenan jalkapallokoulusta ja pelasi vuosien 1999 ja 2000 välillä Zenitin farmijoukkueessa 2. divisioonassa. Vuonna 2000 Aršavin nostettiin Zenitin edustusjoukkueeseen. Hän debytoi Intertoto Cupin ottelussa Bradford Citya vastaan. Joukkueessa hän pelasi useilla pelipaikoilla, muun muassa oikeana keskikenttäpelaajana, hyökkäävänä keskikenttäpelaajana ja hyökkääjänä.


title: Andrei Aršavin

text: Vuonna 2007 Aršhavin voitti Venäjän jalkapalloliigan mestaruuden. Mestaruus oli seuralle ensimmäinen sitten vuoden 1984. Kauden aikana Aršavin oli aloituksessa 30 kertaa, tehden 10 maalia ja antaen 11 maaliin johtanutta syöttöä. Liigamestaruuden lisäksi Aršavin johdatti Zenitin UEFA Cupin voittoon vuonna 2008.


title: Andrei Aršavin

text:
Kesäkuussa 2008 mainioiden otteiden ansiota EM-kisoissa Aršavin herätti runsaasti kiinnostusta ulkomaalaisissa huippuseuroissa. Pelaaja itse unelmoi pelaavansa jonain päivänä Espanjan liigassa. 26. kesäkuuta 2008 Zenit vahvisti Barcelonan tehneen virallisen tarjouksen Aršavinista. Venäläisseura kuitenkin hylkäsi tarjouksen.
Kun vuoden 2009 tammikuun siirtoikkuna aukesi, sai Zenit tarjouksen Aršavinista. Englantilaisseura Arsenal halusi venäläistähden Lontooseen. Lopulta siirto tapahtuikin siirtoikkunan viimeisinä hetkinä. Siirtohinta oli arviolta 15 miljoonaa puntaa.


title: Andrei Aršavin

text: Venäjän maajoukkueessa Aršavin debytoi 17. toukokuuta 2002 ottelussa Valko-Venäjää vastaan. 24. maaliskuuta 2007 pietarilainen toimi Venäjän kapteenina EM-karsintaottelussa Viroa vastaan.


title: Andrei Aršavin

text: Vuoden 2008 EM-kisojen kaksi ensimmäistä alkulohkon ottelua Aršavin seurasi katsomon puolelta, saatuaan punaisen kortin viimeisessä karsintaottelussa. Alkulohkon päätösotteluun Ruotsia vastaan Venäjä lähti suuret paineet niskassaan: ainoa tie puolivälieriin oli voitto. Aršavinin panos näkyi ja dominoivan esityksen jälkeen Venäjä voitti 2–0. Aršavin teki toisen maalin. Puolivälierissä Aršavin ja Venäjä jatkoivat voittamalla Hollannin 3–1 jatkoajan jälkeen. Aršavin syötti voittomaalin ja teki 3–1-maalin.


title: Andrei Aršavin

text: Aršavin on tunnettu Nol -yhtyeen fani.


title: Krisztina Egerszegi

text: Krisztina Egerszegi ([ˈkristinɒ ˈɛɡɛrsɛɡi], s. 16. elokuuta 1974 Budapest) on unkarilainen uimari ja olympiavoittaja.


title: Krisztina Egerszegi

text: Egerszegia pidetään usein kaikkien aikojen menestyneimpänä naisuimarina; hän on ainoa nainen, joka on uinut viisi olympiakultaa henkilökohtaisilla matkoilla. Hän oli Dawn Fraserin jälkeen toinen uimari, joka voitti kolme peräkkäistä olympiakultaa samalla henkilökohtaisella matkalla.


title: Krisztina Egerszegi

text: Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa 14-vuotiaana, 45-kiloinen Egerszegi voitti kultaa 200 metrin selkäuinnissa tehden uuden olympiaennätyksen 2.09,29. Hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin uinnin olympiavoittaja. 100 metrin selkäuinnissa hän sai hopeaa Saksan demokraattisen tasavallan Kristin Ottolle hävinneenä. Seuraavien kuuden vuoden aikana hän hävisi 200 metrin selkäuinnissa vain kerran. Tämä tapahtui vuoden 1989 EM-kilpailuissa, jolloin Dagmar Hase voitti hänet. Samoissa kilpailuissa myös Otto oli jälleen häntä parempi 100 metrillä.


title: Krisztina Egerszegi

text: Seuraavissa kolmissa EM-kilpailuissa, vuosina 1991, 1993 ja 1995 Egerszegi voitti jokaisen uintimatkan jolle osallistui. Vuoden 1991 pitkän radan EM-kilpailuissa Egerszegi rikkoi Ina Kleberin seitsemän vuotta vanhan 100 metrin selkäuinnin ME-ajan, uimalla 1.00,31 ja hän rikkoi myös Betsy Mitchellin 200 metrin selkäuinnin ME:n vuodelta 1986, uimalla 2.06,62, joka oli edellistä ennätystä yli kaksi sekuntia parempi. 100 metrin selkäuinnin ennätysaika kesti voimassa neljä vuotta, jolloin sen rikkoi Kiinan He Cihong. 200 metrin selkäuinnin maailmanennätys säilyi Egerszegin hallussa huimat 16 vuotta. Sen rikkoi lopulta helmikuussa 2008 zimbabwelainen Kirsty Coventry, uimalla ajan 2.06,39.


title: Krisztina Egerszegi

text: MM-tasolla Egerszegi voitti kaksi kultaa vuonna 1991 (100 ja 200 metrin selkäuinnit) ja hopeaa 1994 (200 metrin selkäuinti).


title: Krisztina Egerszegi

text: Vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa Egerszegi oli kisojen ”uintikuningatar”; hän voitti 100 ja 200 metrin selkäuinnin sekä 400 metrin sekauinnin. Vuonna 1996 Atlantassa hän oli jälleen paras 200 m selkäuinnissa ja otti pronssia 400 metrin sekauinnissa. Atlantassa hänen aikansa sekauintiviestin selkäuintiosuudella (1.01,15) oli parempi kuin 100 metrin selkäuinnin voittoaika (Egerszegi ei osallistunut matkalle).


title: Krisztina Egerszegi

text: Swimming World-lehti valitsi Egerszegin maailman parhaaksi naisuimariksi 1991 ja Euroopan parhaaksi 1990–1992.


title: Sacramento Monarchs

text: Sacramento Monarchs oli yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelasi Women's National Basketball Association -liigassa. Seura kuului liigan läntiseen konferenssiin ja pelasi kotiottelunsa ARCO Arenalla Sacramentossa, Kaliforniassa. Monarchs pelasi ensimmäisen kautensa WNBA:ssa vuonna 1997 ollen näin yksi liigan kahdeksasta perustajaseurasta. Seura lopetti toimintansa kauden 2009 jälkeen.


title: Sacramento Monarchs

text:
Kahdella ensimmäisellä kaudellaan Monarchs jäi WNBA:n pudotuspelien ulkopuolelle selvällä erolla jatkoon päässeisiin, vuonna 1997 voittoprosentilla 35,7 (kymmenen voittoa ja 18 tappiota) ja vuonna 1998 voittoprosentilla 26,7 (kahdeksan voittoa ja 22 tappiota). Kolmannella kaudellaan seura paransi huomattavasti: se saavutti voittoprosentin 59,4 (19 voittoa ja 13 tappiota), joka oli läntisen konferenssin ja koko liigan kolmanneksi paras. Monarchs oli näin konferenssinsa viimeinen jatkopeleihin päässyt joukkue kaudella 1999. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella seura kohtasi Los Angeles Sparksin, joka oli vahvempi pistein 71–58 (jatkopaikka toiselle kierrokselle ratkesi tuolloin yhden ottelun tuloksen perusteella).
Sacramento uusi pääsyn pudotuspeleihin myös kahdella seuraavalla kaudella, vuonna 2000 voittoprosentilla 65,6 (21 voittoa ja 11 tappiota), joka oli läntisen konferenssin ja koko liigan kolmanneksi paras, ja vuonna 2001 voittoprosentilla 62,5 (20 voittoa ja 12 tappiota), joka oli läntisen konferenssin toiseksi korkein. Vuonna 2000 tie nousi jatkopeleissä pystyyn ensimmäisellä kierroksella seuran hävittyä ottelusarjan Houston Cometsia vastaan suoraan 0–2, ja vuonna 2001 konferenssifinaaleissa, joissa seura hävisi Los Angeles Sparksille voitoin 1–2. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella seura oli voittanut Utah Starzzin suoraan 2-0. Vuonna 2002 seura jäi pudotuspelien ulkopuolelle voittoprosentilla 43,8 (14 voittoa ja 18 tappiota).


title: Sacramento Monarchs

text: Kaudesta 2003 alkaen Monarchs eteni WNBA:n pudotuspeleihin kuudesti peräkkäin. Parhaan menestyksensä seura saavutti vuonna 2005, jolloin se voitti ensin konferenssinsa runkosarjan historiansa parhaalla voittoprosentilla 73,5 (25 voittoa ja yhdeksän tappiota), ja myöhemmin WNBA:n mestaruuden. Monarchs voitti pudotuspelien 2005 ensimmäisellä kierroksella Los Angeles Sparksin suoraan 2–0, konferenssifinaaleissa Houston Cometsin niin ikään 2–0 ja loppuotteluissa itäisen konferenssin kärkijoukkueen Connecticut Sunin voitoin 3–1 (pistein 69–65, 70–77, 66–55 ja 62–59). Seura uusi loppuottelupaikkansa kaudella 2006 kukistettuaan pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Houston Cometsin voitoin 2–0 ja konferenssifinaaleissa Los Angeles Sparksin niin ikään 2–0, mutta liigan mestaruus meni Detroit Shockille, joka vei tasaisen loppuottelusarjan voitoin 3–2.


title: Sacramento Monarchs

text:
Vuoden 2003 pudotuspeleissä Monarchs voitti ensimmäisellä kierroksella Houston Cometsin voitoin 2–1, mutta jäi vaille loppuottelupaikkaa hävittyään konferenssifinaaleissa Los Angeles Sparksille. Vuonna 2004 seura eteni jälleen konferenssifinaaleihin voitettuaan pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Los Angeles Sparksin, mutta loppuottelupaikka jäi saavuttamatta, kun se hävisi konferenssifinaaleissa Seattle Stormille voitoin 1–2. Kausina 2007 ja 2008 Monarchsin taival katkesi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella ja 2009 seura jäi ensimmäisen kerran sitten vuoden 2002 pudotuspelien ulkopuolelle.
Huolimatta urheilullisesta menestyksestä, Monarchs lopetti toimintansa loppuvuonna 2009, kun Maloofin perhe luopui seuran omistajuudesta päätettyään keskittyä NBA-seura Sacramento Kingsin pyörittämiseen. Seuralle ei löytynyt uutta omistajaa, joten joulukuussa 2009 järjestettiin "dispersal draft", jossa muilla WNBA-seuroilla oli mahdollisuus varata itselleen Monarchsin sopimuspelaajia.
Sacramento Monarchsin historian tehokkain pisteidentekijä on seuraa vuosina 1999–2007 edustanut Yolanda Griffith, joka oli pistekeskiarvon perusteella seuran paras pistenainen seitsemällä kaudella (1999–2004 ja 2006), parhaimmillaan pistekeskiarvolla 18,8 (1999). Griffith palkittiin vuonna 1999 WNBA:n arvokkaimpana pelaajana, parhaana puolustavana pelaajana ja vuoden tulokkaana ja vuonna 2005 WNBA:n loppuotteluiden arvokkaimpana pelaajana. Seuran historian nimekkäimpiin pelaajiin lukeutuvat myös muun muassa Ruthie Bolton, joka pelasi seurassa vuodesta 1997 vuoteen 2004 asti ja jonka pelinumeron, numeron kuusi, seura jäädytti, ja portugalilainen Ticha Penicheiro, joka on pisimpään seurassa pelannut pelaaja (kaudesta 1998 kauteen 2009).


title: Botswanan lippu

text: Botswanan lippu on Botswanan tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön 30. syyskuuta 1966. Lipussa on vaaleansinisellä pohjalla musta keskiraita, jota ympäröivät kapeat valkoiset raidat. Lipun sininen väri kuvaa vettä ja sadetta, jotka antavat uutta elämää kuivuudesta kärsivälle maalle. Väri muistuttaa tswanankielisestä sanasta "pula", joka tarkoittaa "vettä, joka antaa elämän". Sana "pula" on maan kansallinen motto, joka on myös osa maan vaakunaa. Lipun valkoiset ja mustat raidat kuvaavat mustan ja valkoisen väestön välistä harmonista suhdetta, johon Botswanassa on pyritty enemmän kuin monissa muissa Afrikan maissa. Samalla ne muistuttavat Botswanan vaakunaeläimistä seeproista.


title: Jari Lindroos

text: Jari Juhani Lindroos (s. 31. tammikuuta 1961 Pieksämäki) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä. Urallaan hän oli mukana voittamassa kahta Suomen mestaruutta, kahta hopeaa sekä yhtä pronssia. Lindroos edusti urallaan Jokereita, Kärppiä ja Jyp HT:tä.


title: Jari Lindroos

text: Lindroos aateloitiin Suomen Jääkiekkoleijonaksi vuonna 2005.


title: Jari Lindroos

text: Lindroos aloitti uransa SM-liigassa Jokereissa, jossa hän pelasi kaudet 1981–1987. Tämän jälkeen "Linkki" pelasi kaksi kautta Oulun Kärpissä, josta siirtyi Jyväskylään JyP HT:n riveihin.


title: Jari Lindroos

text: Jyväskylässä Lindroos pelasi uransa parhaat kautensa vuosina 1989–1995. Tuona aikana mies oli useana vuonna joukkueensa paras pistemies ja yksi joukkueensa tärkeimmistä pelaajista. Lindroos oli jyväskyläläisten mukana voittamassa SM-hopeaa keväällä 1992 ja pronssia 1993. Jyväskylässä pelatessaan mies pääsi myös useita kertoja pelaamaan maajoukkueessa, mutta pääsi arvokisoihin vain kerran, vuoden 1992 Olympiakisoissa.


title: Jari Lindroos

text: Uransa päätteeksi Lindroos lähti vielä kahden kauden ajaksi pelaamaan kasvattajaseuransa Jokereiden joukkueeseen. Siellä Jari oli voittamassa kahta Suomen mestaruutta vuosina 1996 ja 1997. Lindroos lopetti pelaajauransa voitettuaan urallaan toisen SM-kullan keväällä 1997.


title: Jari Lindroos

text: Yhteensä Lindroos keräsi SM-liigan runkosarjassa 649 ottelussa 230 maalia ja 432 syöttöä eli yhteensä 662 tehopistettä. Pudotuspeleissä saldo oli 66 ottelussa 23 maalia ja 26 syöttöä eli 49 tehopistettä. Suomen maajoukkueessa Lindroos pelasi 1992 talviolympialaisissa.


title: Jari Lindroos

text: Jari Lindroos on eniten Jypin paidassa pisteitä tehnyt pelaaja. Hän johtaa tilastoa 324 pisteellään (110+214) 227 ottelussa viiden kauden ajalla. Toisena tilastossa on Antti Virtanen, jolla kauden 2008-09 päätteeksi oli 303 pistettä.


title: Jari Lindroos

text:
Jari Lindroosista tuli liikuntatieteiden kandidaatti pelaajauran loputtua vuonna 1999.
Hän asuu Jyväskylässä ja on toiminut mm. Veikkaaja-lehden jääkiekkoasiantuntijana.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Hämeenlinnan Tarmo on vuonna 1903 perustettu hämeenlinnalainen urheiluseura, jolla on tällä hetkellä noin 1 000 jäsentä. Tarmolla on yleisurheilu-, pyöräily-, voimailu-, keilailu-, suunnistus- karate- aikuisurheilutoimintaa. Seuran puheenjohtajana toimii Kalevi Kilpi.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Vielä 1970-luvulle seuran toimintaan kuului jääkiekko, jossa sen paikallisvastustajat olivat HPK ja sittemmin maahockeyyn erikoistunut Tiikerit eli HT-85.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Tarmo oli yksi Suomen parhaita jääkiekkoseuroja 1940- ja 1950-luvulla. Seura voitti Jääkiekon SM-kultaa vuosina 1948 ja 1949. Mitalisijoilla Tarmo oli noina vuosikymmeninä yksitoista kertaa.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Tarmo oli vuonna 1903 perustetun Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkojaosto. Jääkiekkotoiminta Tarmossa alkoi 1935 ja toiminta loppui 1975, jolloin Hämeenlinnan jääkiekkotoiminta keskitettiin HPK:lle.


title: Hämeenlinnan Tarmo

text: Saavutuksia


title: Dan Andersson

text: Dan Andersson (oik. Daniel Andersson, 6. huhtikuuta 1888 Taalainmaa – 16. syyskuuta 1920 Tukholma) oli ruotsalainen työläiskirjailija ja runoilija.


title: Dan Andersson

text: Andersson varttui köyhissä oloissa Skattelösbergin kylässä Taalainmaalla, jossa hänen isänsä Adolf Andersson toimi kansakoulunopettajana. Myös äiti Augusta Scherp oli aiemmin toiminut opettajana. Skattelösberg sijaitsee Taalainmaan Finnmarkenissa eli suomalaismailla, joita metsäsuomalaiset aikoinaan asuttivat. Dan Anderssonin suvussa metsäsuomalaisia oli isän puolella, äiti oli vallonisukua. Nuorena Andersson teki sekalaisia töitä muun muassa metsätyömiehenä ja opettajana.


title: Dan Andersson

text: Vuosina 1914–1915 Andersson opiskeli Brunnsvikin kansankorkeakoulussa ja julkaisi vuonna 1914 ensimmäisen teoksensa. Hänen teostensa aiheena oli yleensä työväestön kurjat olot, mutta runoudessaan hän laajensi aihepiiriään myös yli työläiskirjallisuuden lajityypin rajojen. Vuosina 1917–1918 hän työskenteli toimittajana göteborgilaisessa Ny tid -lehdessä ja käänsi ruotsiksi Charles Baudelairen ja Rudyard Kiplingin tekstejä. Vuonna 1918 hän avioitui kansakoulunopettajatar Olga Turessonin kanssa, jonka veli trubaduuri Gunnar Turesson myöhemmin lauloi ja sävelsi hänen runojaan.


title: Dan Andersson

text: Anderssonin tasaisen julkaisutahdin katkaisi tapaturmainen kuolema, kun hänen hotellihuoneensa Tukholmassa oli myrkytetty syaanivedyllä tuholaisten takia eikä häntä varoitettu siitä riittävästi. Tytär Monika syntyi puoli vuotta isänsä kuoleman jälkeen.


title: Dan Andersson

text: Varhaisimpia kirjallisessa muodossa julkaistuja Dan Anderssonin runojen suomennoksia lienee Uuno Kailaan runokokoelmaan "Uni ja kuolema" (1931) sisältyvä "Eräs vanhus" ("En gamling"). Vuonna 1948 Anderssonin runoista ilmestyi Otto Varhian toimittamana suomennosvalikoima "Miilunvartijan lauluja ja muita runoja". Siihen sisältyy myös Kailaan suomennos, mutta muiden runojen suomentajista ei ole tietoa. Valikoimasta ilmestyi uusi painos vuonna 1981, suomennosten kieltä on kuitenkin pidetty vanhentuneena. Joitakin suomennoksia sisältyy myös antologioihin. Näitä ovat yksi runosuomennos Aale Tynnin toimittamassa antologiassa "Tuhat laulujen vuotta" (1974) ja neljä runosuomennosta Pertti Niemisen antologiassa "Kuu kultainen terälehti" (2008).


title: Dan Andersson

text: Dan Andersson muistetaan ennen kaikkea runoilijana. Anderssonin tunnettuja runoja ovat muun muassa "Omkring tiggarn från Luossa" ("Luossan kerjäläinen"), "Julvisa i Finnmarken" ("Joululaulu Finnmarkenissa"), "Avskedssång till finnmarkskalden Broder Joachim" ("Veli Joachim"), "Till min längtan" ("Kaipuulleni") ja "En spelmans jordafärd". Monia hänen runoistaan on sävelletty lauluiksi, ja hän sävelsi runojaan myös itse. Anderssonin omia sävellyksiä ovat muun muassa "Broder Joachim", "Till min syster", "En spelmans jordafärd", "Per Ols Per Erik" ja "Jungman Jansson".


title: Dan Andersson

text: Muita Anderssonin runoihin lauluja säveltäneitä ovat muiden muassa Thorstein Bergman, Gunde Johansson, Gunnar Turesson, Ragnar Ågren ja Sven Lind. Ruotsissa Anderssonin runoihin tehtyjä lauluja ovat levyttäneet muiden muassa Thorstein Bergman, Gunde Johansson, Hootenanny Singers, Rolf Wikström, Staffan Hällstrand, Pär Sörman, Sofia Karlsson ja Dan Viktor. Laulujen suomentajia ovat olleet muiden muassa Kyllikki Solanterä, Sauvo Puhtila, Aappo I. Piippo ja nimimerkki V. Arti (K. V. Valve)".


title: Dan Andersson

text: Dan Andersson -tutkijoihin kuuluu muiden muassa suomalainen kirjailija Gösta Ågren. Hän on julkaissut vuonna 1971 Dan Anderssonia käsittelevän väitöskirjan "Kärlek som i allting bor".


title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text:
Orivesi–Jyväskylä-rata eli Jämsän rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Orivedeltä Jämsän kautta Jyväskylään. Rataosuus on 112,7 kilometriä pitkä, yksiraiteinen ja koko matkalta sähköistetty. Rata Orivedeltä Jämsänkoskelle valmistui 1951 ja sieltä edelleen Jyväskylään 1977
. Rataosuudella on kahdeksan tunnelia, joista Lahdenvuoren tunneli (4 290 metriä) on Suomen kolmanneksi pisin.


title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Osuus Orivedeltä Jämsään määrättiin rakennettavaksi vuonna 1938. Hyväksymiseen vaikutti Rudolf Walden, joka lupasi, että tehtaat osallistuvat kustannuksiin. Rakennustyöt aloitettiin 1939 ja niitä jatkettiin sotavuosinakin, osittain sotavankityövoimalla. 56 kilometriä pitkä rata Jämsään valmistui 1950 ja valtion ja Yhtyneiden Paperitehtaiden puoliksi maksama jatko Jämsänkosken tehtaille seuraavana vuonna. Pistorata Jämsästä Päijänteen rantaan Olkkolaan valmistui vuonna 1953. Keskimäärin rataa oli vuosittain rakentamassa 300 henkeä, parhaimpina vuosina yli 700. Rata oli erittäin vaikea rakentaa jopa Suomen oloissa – siltoja, pengerryksiä ja mutkia tuli valtavasti. Rataa ja sen sivuratoja tarvittiin Päijänteen ympäristön puuraaka-aineen ja Jämsänjoki-laakson kasvavan puunjalostusteollisuuden tuotteiden kuljetuksiin. Osittain radan ansiosta Jämsänkosken paperitehdas sai rinnalleen Kaipolan paperitehtaan ja Olkkolan sahan. Radat palvelivat myös henkilöliikennettä. 1960-luvun puolivälissä melko vilkkaana käynyt liikenne romahti vuosikymmenen lopussa ja matkustajaliikenne lopetettiin vuonna 1969. Radan liikenne kuihtui 1970-luvulla muutamaan tavarajunaan päivässä.


title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Radan jatkoa Jyväskylään alettiin suunnitella välittömästi, sillä se lyhentäisi Keski- ja Etelä-Suomen välisiä rautatieyhteyksiä tuntuvasti. Pitkien selvitysten ja tutkimusten jälkeen radan rakentamisesta päätettiin vuonna 1961. Rakentaminen alkoi vuonna 1964 ja ensin valmistuivat hankkeeseen liittyneet Keljonlahden satamaraide vuonna 1968 ja Säynätsalon rata vuonna 1970. Rata rakennettiin vaikeakulkuiseen maastoon, jossa oli suuret korkeuserot ja paljon vesistöjä. Niinpä 53 kilometrin matkasta jouduttiin 15 kilometriä louhimaan kallioon. Tunneleiden yhteispituus on 9 550 metriä. Siltoja tehtiin yhteensä 48. Rakentaminen kesti 13 vuotta.


title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Pääraide Jyväskylästä Jämsään valmistui loppuvuodesta 1977, jolloin se otettiin tavaraliikennekäyttöön. Matkustajaliikenne alkoi vuonna 1978. Rata lyhensi junamatkaa Jyväskylästä Tampereelle 190 kilometristä 154 kilometriin. Esimerkiksi vuonna 1980 radalla kulki noin 20 junaa päivässä. Vuonna 1984 välillä Jyväskylä–Jämsä kulki 51,8 miljoonaa nettotonnikilometriä tavaraa Jämsän suuntaan ja 31,2 miljoonaa Jyväskylän suuntaan. Orivesi–Jämsä-välillä lukemat olivat 56,5 Orivedelle ja 33,8 Jämsään.


title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Radalla on myös vuonna 1975 valmistunut 415-metrinen Markkulan alikulkusilta Korpilahdella, 72-metrinen, vuonna 1951 valmistunut Jämsänjoen ylittävä terässilta sekä Pätkinlahden vuosina 1975–1976 rakennettu silta Muuramessa.


title: Paul Abraham

text: Paul Abraham (Pál Ábrahám) (s. 2. marraskuuta 1892 Apatinssa, Unkarissa; k. 6. toukokuuta, 1960 Hampurissa) oli opereteistaan tunnetuksi tullut säveltäjä. Hän oli alansa suosituimpia edustajia 1930-luvulla.


title: Paul Abraham

text: Vuonna 1933 hän pakeni juutalaisvainoja kodistaan Berliinistä Wienin ja Pariisin kautta New Yorkiin, josta palasi Saksaan 1956.


title: Estée Lauder

text: Estée Lauder (1. heinäkuuta 1908 New York – 24. huhtikuuta 2004 New York) oli amerikkalainen liikenainen ja kosmetikkateollisuuden edelläkävijä, joka perusti omaa nimeään kantavan kosmetiikkayrityksen Estée Lauderin, joka on nykyisin myyntinsä perusteella yksi maailman suurimpia.


title: Estée Lauder

text: Lauder syntyi Josephine Esther Mentzerina Queensissa New Yorkissa. Hänen vanhempansa olivat Unkarin juutalaisia maahanmuuttajia. Hän meni naimisiin Joseph Lauterin kanssa vuonna 1930, sai hänen kanssaan kaksi poikaa, erosi vuonna 1939 ja avioitui uudestaan entisen puolisonsa kanssa vuonna 1942. Lauterin perhe muutti sukunimensä Lauderiksi 1930-luvun loppupuolella. Parin avioliitto kesti vuoteen 1982 asti, jolloin Joseph menehtyi.


title: Estée Lauder

text: Estée Lauder haaveili nuoruudessaan ihotautilääkärin urasta, mutta mentyään naimisiin kemisti Lauderin kanssa elämä sai uuden käänteen. Yhdessä he alkoivat kehitellä ihonhoitotuotteita naisille.


title: Estée Lauder

text:
Estée Lauder alkoi myydä setänsä, kemisti John Schotzin, sekoittamia ja myöhemmin myös itse sekoittamiaan ihovoiteita 1930-luvulla, mutta yritys perustettiin vasta vuonna 1946. Sen ensimmäinen varsinainen läpimurto oli "Youth Dew" -tuoksu, joka lanseerattiin vuonna 1953. Tuotekehittelyn lisäksi Lauder oli erittäin kiinnostunut myös yhtiön tuotteiden ulkonäöstä ja pakkauksista. Juuri hän valitsi yhtiön käyttämän sinisen värisävyn, jonka omistaja arveli sointuvan asiakkaiden kylpy- ja makuuhuoneiden sisustukseen.
Estée Lauder oli ainoa nainen "Time"-aikakauslehden vuonna 1998 julkaisemassa luettelossa 1900-luvun 20 vaikutusvaltaisimmasta liikealan taiturista. Hänelle myönnettiin myös Yhdysvaltain korkein siviilikunniamerkki Presidential Medal of Freedom. Lauder kuoli Manhattanin asunnossaan sydänongelmiin 97-vuotiaana, mutta hänen merkityksensä kosmetiikkateollisuudessa on edelleen jäljellä. Perustajansa nimeä kantava tuotemerkki on saatavana enemmässä kuin sadassa maassa.


title: G. A. Aho

text: Gustaf Axel Aho (s. 9. lokakuuta 1897 Minnesota–1973) oli amerikansuomalainen teologian tohtori. Hän suoritti teologian opintonsa Kansalliskirkon seminaarissa ja valmistuttuaan 1921 hän toimi pastorina useissa tunnustuksellisissa luterilaisissa seurakunnissa. Vuosina 1931–53 hän toimi myös Kansalliskirkon johtajana. Hänelle myönnettiin teologian kunniatohtorin arvonimi 1947. 1950-luvun loppupuoliskolla Aho toimi myös Suomen Tunnustuksellisen Luterilaisen Kirkon Lahden ja Kuusankosken seurakuntien pastorina neljän vuoden ajan 1953–1957.


title: G. A. Aho

text: Aho syntyi Yhdysvalloissa siirtolaisten lapsena.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Jyväskylä–Pieksämäki-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Jyväskylästä Pieksämäelle. Rataosuus on 79,8 kilometriä pitkä, yksiraiteinen ja koko matkalta sähköistetty. Rataosa on suojastettu ja kauko-ohjattu Pieksämäeltä. Matkustajajunat pysähtyvät Hankasalmella, aikaisemmin myös Lievestuoreella elokuuhun 2014 asti, jolloin pysähdykset loppuivat.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Aiemmin rataosan liikenteenohjaus hoidettiin miehitetyin liikennepaikoin, mutta toukokuussa 2007 rataosuus otettiin vaiheittain kauko-ohjaukseen.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Rataosuudella sijaitsee Pönttövuoren tunneli, joka oli aikoinaan Suomen pisin rautatietunneli. Alkuperäinen tunneli valmistui kesällä 1917 ja oli käytössä vuoteen 1995, jolloin rakennettiin uusi tunneli.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Päätös radan rakentamisesta tehtiin vuonna 1912. Vaihtoehtoisista linjauksista valittiin vaikein ja kallein. Päätökseen vaikuttivat kokemukset kasvavaan junaliikenteeseen riittämättömiksi osoittautuneista Haapamäki–Jyväskylä-radan kaltaisista mutkaisista ja mäkisistä radoista. Radasta tuli suoraviivainen – suunnitelmat Leppälahden ja Pönttövuoren kiertämisestä hylättiin. Myöskään linjausta Hankasalmen kirkonkylän ja Kankaisen kautta ei toteutettu mikä johti Hankasalmen, Sauvamäen ja Venetmäen asemakylien syntyyn. Rakentamisen suurimmat haasteet olivat länsipäässä – Vaajakosken ja Leppälahden väliset kallioleikkaukset, pitkät järvipenkereet ja Pönttövuoren tunneli.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text:
Jyväskylän-Pieksämäen rata oli viimeisenä rakennettu osa Pietarista Suomen sisäosien kautta Vaasaan johtavaa ratayhteyttä (Pietari–Käkisalmi–Hiitola–Elisenvaara–Savonlinna–Pieksämäki–Jyväskylä–Haapamäki–Vaasa), jota Venäjän hallitus piti strategisista syistä erityisen tärkeänä. Vanha Riihimäen–Pietarin-rata sijaitsi sen verran lähellä Suomenlahden rannikkoa, että sen pelättiin mahdollisen sodan aikana joutuvan vihollisen haltuun. Vastavalmistuneena rata todella saikin huomattavan strategisen merkityksen, mutta ei venäläisille vaan Suomen sisällissodan valkoisille, sillä Riihimäen–Viipurin-rata oli punaisten, tämä uusi rata sen sijaan kokonaan valkoisten hallitsemalla alueella ja yhdisti toisiinsa vanhat pohjois-eteläsuuntaiset rataosat. Rata ehti valmistua muutamia päiviä ennen sisällissodan alkua.
Rata muokkasi paikkakuntien kulttuuria. Paikalliset asukkaat oppivat ratatyömiehiltä uusia tapoja ja rata synnytti uusia taajamia. Rata vaikutti myös teollisuuteen – Vaajakoskelle perustettiin SOK:n tehtaat ja Lievestuoreelle sellutehdas. Rata on yhä tärkeä Hankasalmen sahalle.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Isommat asemat olivat Vaajakoskella, Lievestuoreella ja Hankasalmella. Henkilöliikenteessä pysähdyspaikkoja oli esimerkiksi vuonna 1956 kaikkiaan 24. Seisakkeita oli tiheään, esimerkiksi vuonna 1949 Jyväskylän ja Vaajakosken välisellä kahdeksan kilometrin rataosuudella kolme: Aittokallio, Jyskä ja Sammallahti.


title: Jyväskylä–Pieksämäki-rata

text: Dm6 ja Dm7 -tyyppiset kiskobussit, niin sanotut ""Lättähatut"", lopettivat liikennöinnin keväällä 1988 ja viimeisetkin pienten asemien pysähdykset loppuivat vuonna 1992. Paikallisliikenteen taannuttua rata kehitettiin läpikulkuliikenteen tarpeisiin. 1980-luvun lopulla tehtiin mittava rataremontti. 1990-luvulla korvattiin Vaajakosken silta uudella ja Pönttövuoreen rakennettiin uusi tunneli. Radan sähköistys valmistui vuonna 1995. Pendolinot alkoivat liikennöidä 2000-luvulla.


title: Aktiivihiili

text: Aktiivihiili on puhdasta, hyvin huokoista hiiltä, jonka pinta-ala massayksikköä kohti on erityisen suuri. Yhdessä grammassa aktiivihiiltä on aktiivista pintaa yli 500 m² (vertailuksi tenniskentän pinta-ala on noin 260 m²). Aktiivihiiltä käytetään muun muassa veden suodatukseen, lääkkeenä ja kaasunaamareissa.


title: Aktiivihiili

text: Aktiivihiiltä käytetään nykyisin myös esimerkiksi tupakan filttereissä. Sen ansiosta hengitettävän savun myrkkypitoisuudet (terva ja karsinogeenit) jäävät pienemmiksi, mutta häkä imeytyy siihen huonosti. Aktiivihiiltä käytetään myös ilmansuodatukseen.


title: Aktiivihiili

text: Aktiivihiiltä valmistetaan muun muassa puusta, kookospähkinän kuoresta, turpeesta sekä kivi- ja ruskohiilestä. Sitä voidaan valmistaa myös eläinten kudoksista, jolloin sitä sanotaan "eläinhiileksi".


title: Aktiivihiili

text: Aktiivihiilen käyttö lääkehiilenä perustuu myrkyllisten aineiden adsorboitumiseen hiilihiukkasten pintaan. Se adsorboi useimpia lääkeaineita, fenoleja, aromaattisia yhdisteitä, alkaloideja, väriaineita ja bakteeritoksiineja. Näin ollen sitä voidaan käyttää useiden myrkytysten ensihoitoon sekä ripulin hoitoon. Sen sijaan esimerkiksi rautaa, etanolia, metanolia ja syanidia vastaan sen teho on huono. Lääkehiili on myrkytöntä, mutta sen joutumista keuhkoihin tulee varoa. Lääkkeen käyttö voi sivuoireena aiheuttaa ummetusta.


title: Al-Mansura

text: Al-Mansura () on Egyptin yhdeksänneksi suurin kaupunki. Vuonna 2006 siellä oli noin 440 000 asukasta. Se sijaitsee Niilin deltassa 120 kilometriä Kairosta koilliseen. Mansura on perustettu vuonna 1219. Kun muslimit löivät ristiretkeläiset sen alueella Seitsemännen ristiretken aikana, kaupunki sai nimen al-Mansura – voittoisa. Al-Mansurassa on 1962 perustettu yliopisto.


title: Janet Evans

text: Janet Beth Evans (s. 28. elokuuta 1971 Placentia, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Evans hallitsi naisten pitkiä vapaauintimatkoja 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa.


title: Janet Evans

text: Evans aloitti kilpauinnin jo lapsena. Kansainväliseen tietoisuuteen 162-senttinen Evans tuli vuonna 1987. Silloin hän voitti ensimmäiset 45 Yhdysvaltojen mestaruudestaan sekä rikkoi kolme maailmanennätystä: 400 metrin vapaauinnissa 4.05,75 rikkoen Tracy Wickhamin ennätyksen vuodelta 1978, 800 metrin vapaauinnissa 8.17,12 rikkoen myös Wickhamin vuonna 1978 tekemän ennätyksen sekä 1 500 metrin vapaauinnissa 16.00,73 parantaen Kim Linehanin vuoden 1979 ennätystä. Evansin vuonna 1988 uitu 1 500 metrin vapaauinnin ME oli vanhin maailmanennätys rikkoutuessaan kun Yhdysvaltain Kate Ziegler rikkoi sen lähes kymmenellä sekunnilla 17. kesäkuuta 2007.