title: Bronx

text: Bronx (virallisesti "The Bronx") on piirikunta () ja kaupunginosa () New Yorkin kaupungissa Yhdysvalloissa. Bronxissa asuu noin 1,3 miljoonaa ihmistä. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa ja on ainoa New Yorkin kaupungin alueista, joka sijaitsee mantereella. Alue on saanut nimensä piirikunnan alueelle tilansa vuonna 1693 perustaneen färsaarelaisen Jonas Bronckin perheen mukaan nimetystä Bronx-joesta. Bronx saavutti 1970-luvulla lisääntyneen rikollisuuden ja slummiutumisen seurauksena huonon maineen, josta se kärsii yhä nykyäänkin muun muassa vähäisen matkailun muodossa. Bronxissa on kuitenkin keskenään hyvin erilaisia asuinalueita, joista osa varakkaiden suosiossa. Bronx on tunnettu graffiteistaan, joita näkee melkein joka korttelissa.


title: Bronx

text: Bronxin asuttivat ensimmäiseksi maanviljelijät ja se säilyi maaseutuna vuosisatoja. Alun perin Bronxin yhdisti Manhattaniin vain King's Bridge, joka kulki Spuyten Duyvil Creekin yli. Vapaussodan jälkeen varakkaat poliitikot ja kauppiaat rakensivat sinne kesäsasuntoja. Siellä oli laukkarata, missä järjestettiin Belmontin laukkakilpailut () vuoteen 1889 saakka. Rautatiet, uudet sillat ja kaupankäynti yhdistivät vähitellen Bronxin alakaupunkiin, ja vuonna 1874 Morrisanian, West Farmsin ja Kingsbridgen kaupungit liitettiin New Yorkin kaupunkiin, joka sitä ennen käsitti vain Manhattanin. Uusille alueille rakennettiin ilmaradat ja sinne perustettiin suuria puistoja; nykyäänkin Bronxin pinta-alasta neljäsosa on yhä puistoja.


title: Bronx

text: Nykyinen Bronxin kaupunginosa syntyi, kun sen alueet liitettiin New Yorkiin vuonna 1898. Vuoteen 1910 mennessä metrolinjat etenivät pohjoiseen ja edistivät väestönkasvua. Kun Bronxin piirikunta perustettiin 1914, siellä asui paljon italialaisia, juutalaisia, irlantilaisia ja armenialaisia. Julkiset rakennushankkeet työllistivät monia, kun alueelle rakennettiin puistoja, eläintarha, kasvitieteellinen puutarha ja Jerome Parkin tekojärvi. Työpaikkoja tarjosivat myös New Yorkin yliopiston kampus, metroverkoston laajentaminen ja Yankee Stadiumin rakentaminen (1923). Fordham Roadista tuli pääostoskatu, ja Grand Concourse oli yksi kaupungin arvostetuimpia osoitteita. Bronxissa on yhä eniten art deco -tyylin rakennuksia koko maailmassa. Bronx yhdistettiin muuhun kaupunkiin Triborough'n sillalla 1936 ja Whitestonen sillalla 1939.


title: Bronx

text: Bronxin kukoistuskausi päättyi äkillisesti urbaaniin rappeutumiseen yhdessä vuosikymmenessä 1960-luvun puolenvälin jälkeen. Sen aiheuttivat rikollisuus, huumeiden välittäjät, laittomat vuokranantajat ja yhä uudet siirtolaisaallot. Puertoricolaiset saivat poliittisen vallan, kun Herman Badillo valittiin kaupunginosan johtajaksi () ja myöhemmin edustajainhuoneeseen. Kuitenkaan Bronx ei tullut tunnetuksi etnisten ryhmien edistyksestä vaan tulipaloista ja huume- ja jengisodista. Etelä-Bronxin Mott Haven, Hunts Point ja Morrisania muuttuivat slummeiksi, joista muutettiin pois niin nopeasti kuin mahdollista. Rappeutuminen levisi pohjoiseen ja uhkasi pilata koko kaupunginosan.


title: Bronx

text: 1900-luvun lopulla kehitys muutti suuntaansa ja Bronx toipui huomattavasti. Kun vakuutuskorvauksia rajoitettiin lailla, vuokranantajien masinoimat tuhopoltot loppuivat. Tyhjille tonteille rakennettiin omakoti- ja rivitaloja ja tuhansia asuntoja kunnostettiin kaupungin varoin. Kansallisuusryhmien väliset jännitteet – kaupunginosan asukkaista kolmannes on afroamerikkalaisia, kolmannes latinoja ja kolmannes aasialaisia ja valkoisia – ovat lieventyneet ja alueen korkeakoulujen opiskelijamäärät ovat nousseet. Bronxin väkiluku alkoi nousta 1990-luvun puolessavälissä, ja yläluokan asuinalueet Riverdalessa ja City Islandin saarella ovat jälleen tulleet suosituiksi. Poliittinen valta on pysynyt latinoäänestäjien käsissä, mutta koko kaupunginosa on hyötynyt historiallisesta elpymisestä.


title: Ilmapallo

text: Ilmapallo on kaasulla täytettävä, kevyestä materiaalista yleensä koristelu- tai mainontatarkoituksiin valmistettu pallo.


title: Ilmapallo

text: Ilmapallon kuori on yleensä elastinen, jolloin se vie vähän tilaa ja venyy halutun kokoiseksi palloa täytettäessä. Kuoret valmistetaan useimmiten muovista tai hajoavasta luonnonkumista, mutta myös foliopallot ovat yleisiä. Ilmapallon kuoressa on suuaukko, josta palloon puhalletaan kaasua. Tavalliset ilmaa sisältävät pallot täytetään yleensä puhaltamalla tai pienellä käsikäyttöisellä ilmapallopumpulla. Jos pallo täytetään ilmaa kevyemmillä kaasuilla kuten heliumilla, se kohoaa ilmaan nosteen ansiosta. Tällöin täyttöön käytetään tavallisesti painekaasusäiliötä. Täytön jälkeen pallo sidotaan umpeen, ja karkaamisen estämiseksi ilmaa kevyempiin palloihin kiinnitetään usein naru. Foliopalloissa on tavallisesti venttiili, jolloin niitä ei tarvitse sulkea sitomalla. Aikaisemmin ilmapalloja täytettiin myös vedyllä, mutta helium on turvallisempi vaihtoehto reagoimattomuutensa ansiosta. Se ei myöskään ole yhtä haitallista sisään hengitettynä.


title: Ilmapallo

text: Useimmat ilmapallot ovat muodoltaan yksinkertaisen soikeita, ja kumista valmistettujen pallojen muotoiltavuus onkin rajallinen. Tavallisten pallomaisten ilmapallojen lisäksi kumista valmistetaan usein pidempiä, makkaramaisia palloja. Foliopallot sen sijaan voivat olla minkä muotoisia tahansa. Ne eivät veny kumipallojen tapaan, joten niiden pintaan voidaan myös helpommin painaa yksityiskohtaisia ja värikkäitä kuvia. Foliopallot valmistetaan yleensä muovista, joka on päällystetty metallilla. Siksi niiden on pelätty aiheuttavan oikosulkuja voimajohtoihin takertuessaan.


title: Ilmapallo

text: Kumipalloja voidaan täyttää myös nesteillä, yleensä vedellä. Nämä ns. vesi-ilmapallot hajoavat melko herkästi, ja niitä voi siten käyttää vesisodassa tai muussa keppostelussa.


title: Ilmapallo

text: Ilmapallot tuovat myös paljon iloa lapsille. Etenkin vapun aikoihin pallot ovat hyvin suosittuja. Eikä vain ainoastaan lasten keskuudessa, koska ne soveltuvat myös hyvin koristeiksi iloa tuomaan.


title: Ilmapallo

text: Ilmapalloja käytetään tavallisimmin koristeina ja mainonnassa. Ne kuuluvat usein riehakkaisiin, karnevaalimaisiin juhliin kuten vappuun Suomessa. Myös erilaisissa tapahtumissa värikkäitä ilmapalloja käytetään huomion kiinnittäjinä ja tunnelman kohottajina. Mainosilmapalloja jaetaan usein ilmaiseksi kansalaisille: niiden etuja ovat heliumtäytteisten pallojen hyvä näkyvyys ja ihmisten myönteinen suhtautuminen varsinkin lapsille mieluisiin ilmapalloihin.


title: Ilmapallo

text: Kaupoista ilmapalloja voi ostaa tavallisesti vain täyttämättöminä. Erityistapahtumissa ilmapallokauppiaat myyvät täytettyjä palloja. Ilmapallokauppias sitoo pallot usein korkeaksi torniksi, jonka hän sitoo vyötärölleen, ja irrottaa nipusta asiakkaan haluaman pallon. Suomessa ilmapallokauppiaiden tornit ovat vappuisin yleisiä katukuvassa.


title: Ilmapallo

text: Erityisen pitkiä ja kapeita ilmapalloja voi taivuttaa kuvioiksi, jolloin ne säilyttävät muotonsa taivutuksen jälkeen. Useita tällaisia ilmapalloja voi liittää yhteen monimutkaisiksi hahmoiksi kuten päähineiksi tai eläimiksi. Tämä on synnyttänyt oman, usein erilaisissa tapahtumissa tai huvipuistoissa toimivan ilmapallotaiteilijoiden ammattikunnan.


title: Kilpisen koulu

text: Kilpisen yhtenäiskoulu on alun perin paikallisen Lionsklubin vuonna 1960 perustama koulu Jyväskylässä. Koulun rehtorina toimii Johnny Kotro (2014). Koulun nimi päätettiin omistaa piirilääkäri Wolmar Schildtille, jonka kirjailijanimi oli Wolmari Kilpinen. Schildtin syntymästä oli oppikoulun perustamisen aikaan kulunut 150 vuotta. Kilpinen oli kauan pelkkä yläkoulu, kunnes vuonna 2015 koulusta tuli yhtenäiskoulu (eli alakoulu sekä yläkoulu).


title: Kilpisen koulu

text: Samaisessa rakennuksessa on ennen Mäki-Mattiin muuttoaan toiminut myös Jyväskylän Rudolf Steiner -koulu. Rakennuksessa on pidetty myöhemmin myös sekä Kypärämäen että Keljonkankaan koulujen tunteja remontin vuoksi.


title: Kilpisen koulu

text: Jyväskylään perustettiin sotien jälkeisten suurien ikäluokkien koulutustarpeeseen kolme yksityisoppikoulua: Keski-Suomen Yhteiskoulu, Viitaniemen Yhteiskoulu ja Kilpisen Oppikoulu.


title: Kilpisen koulu

text: Silloiset valtion koulut Jyväskylän Lyseo, Tyttölyseo ja Normaalilyseo eivät riittäneet kasvaville oppilasmäärille. Koulutulokkaiden tulvaa vastaanottamassa oli osaltaan myös Kunnallinen keskikoulu.


title: Kilpisen koulu

text:
Kilpisen taustalla oli Jyväskylään perustettu Lionsklubi. Klubilaiset miettivät tammikuun kokouksessaan 1960 ensimmäistä toimintasuunnitelmaansa ja päätyivät kouluhankkeeseen. Kokouksessa päätettiin perustaa oma oppikoulu, joka edistäisi Lionsklubin "hyvän oppimisympäristön" tavoitteita. Klubi perusti oppikoulun itse, koska sillä ei ollut rahoittajia hankkeen tueksi.
Uusi koulu, viralliselta nimeltään Kilpisen Oppikoulu, aloitti toimintansa jo saman vuoden syyskuussa Kauppakatu 4:n puutalossa. Virallisen nimen jälkiosan, "oppikoulun", oli määrä vaalia Wolmar Schildtin ihanteita. Koulu oli tarkoitettu sekä tytöille että pojille.
Ensimmäisiä luokkia oli kaksi, ja sen lisäksi oli yksi toinen luokka. Koulun rehtoriksi valittiin Jyväskylän Työväenopiston rehtorina toiminut suomen kielen maisteri Lauri Väisänen. Kilpisen Oppikoulu perustui viiteen keskikoululuokkaan ja kolmeen lukioluokkaan.


title: Kilpisen koulu

text:
Syksyllä vuonna 1961 koulu muutti Vaasankatu 33:een Kasvatusopillisen korkeakoulun (nyk. Jyväskylän yliopiston) alueelle.
Kilpiselle osoitetuissa kolmessa puutalossa, ns. "Lautatarhassa", oli alun perin toiminut korkeakoulun ja sen edeltäjän seminaarin harjoituskoulu.
Tiloissa ehti toimia ennen Kilpistä vähän aikaa Keski-Suomen Yhteiskoulu. Sille valmistui uudisrakennus muutaman korttelin päähän Vaasankatua alaspäin. Lautatarha määrättiin pian purettavaksi Voionmaankadun uuden linjauksen tieltä. Maansiirtotöissä hävisi myös Kaltevan kenttä, joka oli palvellut Kilpisen ja entisen seminaarinkin ulkoliikuntapaikkana.


title: Kilpisen koulu

text: Alkoi uuden tontin etsintä. Joulukuussa 1963 uudisrakennuksen pääosalle saatiin raivatuksi tilaa Kukkumäen mäntymetsästä Honkaharjuntie 6:ssa. Voimistelusali talonmiehen asuntoineen ja lukiosiipi rakennettiin myöhemmin. Samalla paikalla koulu toimii edelleen. Uuden koulun vihkiäisjuhlat pidettiin 15. huhtikuuta 1967.


title: Kilpisen koulu

text: Kilpisen poikaoppilaat kantoivat itse pulpettinsa vanhasta Lautatarhasta uuteen kouluun. Oli talvi. Karavaani kulki Köyhäälampea kiertäen Hippoksen sivuitse.


title: Kilpisen koulu

text:
Tuohon aikaan kansakoulusta oppikouluun pyrkivät lapset pisteytettiin pääsykokeen ja kansakoulunopettajan antamien lähtöpisteiden perusteella.
Vuonna 1962 esimerkiksi Jyväskylän Normaalilyseoon ei pyrkijällä ollut asiaa alle 60 pisteen pääsykoetuloksella. Kilpiseen pääsyyn riitti silloin 47 pistettä. Viitaniemen Yhteiskoulun ja Keski-Suomen Yhteiskoulun pääsykynnys oli tässä vertailussa suunnilleen samankorkuinen kuin Kilpisen.


title: Kilpisen koulu

text: Kilpisen opinto-ohjelmassa oli uuteen kouluun päästyä keskikoulutason teknillis-kaupallinen opintosuunta. Honkaharjuntien koulutalon pohjakerrokseen varustettiin ajanmukaiset teknisen käsityön tilat koneineen ja laitteineen. Kaupallisten aineiden tarjontaan kuului mm. kirjanpito.


title: Kilpisen koulu

text: Uudisrakennuksen erikoisuutena voi pitää lämmitettyä maapohjahallia voimistelutunteja varten. Sellaisia ei ollut Suomessa sitä ennen juuri muualla nähty kuin urheiluopistoissa. Seurat vuokrasivat halliaikoja iltaisin ja sunnuntaisin. Koulun voimistelusali ei ollut tuolloin valmistunut.


title: Kilpisen koulu

text: Lionsklubin jäsenten toimenpiteiden avulla koulun talous saatiin turvatuksi. Ensimmäisen lahjoituksen koululle teki Jyväskylän Lyseon entisten oppilaiden yhdistys JyLy, ja heidän jälkeensä lahjoituksia antoivat lukuisat yritykset ja yksityishenkilöt, suurimpana lahjoittajana Jyväskylän kaupunki. Nykyään koulu on kokonaan kaupungin rahoittama.


title: Kilpisen koulu

text: Kilpisen koulun ja Lehtisaaren koulun oppilaat keräsivät 7 000 euroa Keski-Suomen keskussairaalan lastenosastolle ja lastentautien poliklinikalle 2008 taksvärkkikeräyksellä.


title: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

text: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri on yksi Suomen 13 eduskuntavaalipiiristä. Perustuslain 25 §:n mukaan vaalipiiristä valitaan aina yksi kansanedustaja (0,5% Suomen eduskunnasta). Määrä ei siis muiden vaalipiirien tapaan riipu vaalipiirin asukasluvusta (joka oli 0,53 % valtakunnan väkiluvusta vuoden 2016 lopussa). Mikäli määrä riippuisi väkiluvusta, niin vaalipiiristä valittaisiin silti vain yksi edustaja.


title: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

text: Vaalipiiri käsittää alueellisesti Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan kunnat. Vuoteen 1948 saakka nykyisen Ahvenanmaan maakunnan vaalipiirin alue oli osa Turun läänin eteläistä vaalipiiriä.


title: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

text: Vaalipiiriin kuuluvat Brändö, Eckerö, Finström, Föglö, Geta, Hammarland, Jomala, Kumlinge, Kökar, Lemland, Lumparland, Maarianhamina, Saltvik, Sottunga, Sund ja Vårdö.


title: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

text: Ahvenanmaalta valittu kansanedustaja on perinteisesti muodostanut RKP:n kansanedustajien kanssa Ruotsalaisen eduskuntaryhmän.


title: Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri

text: Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittiin RKP:n listoilta useita ahvenanmaalaisia kansanedustajiksi vuosina 1907-1945. Useat heistä ovat vaikuttaneet myös maakuntapäivillä ja parhaimmillaan, 1933 eduskuntaan valituista 3:sta RKP:läisestä peräti 2 oli ahvenanmaalaisia. Kansanedustajat:


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Uudenmaan vaalipiiri on yksi Suomen eduskuntavaalien kolmestatoista vaalipiiristä. Vaalipiiristä valittiin vuoden 2011 vaaleissa 200:sta kansanedustajasta 35. Uudenmaan vaalipiiri käsittää Uudenmaan maakunnan pois lukien Helsingin kaupungin. Vaalipiiri on äänestäjämäärältään Suomen suurin ja sen äänikynnys on huomattavasti alhaisempi kuin muissa vaalipiireissä (noin 2,9 %). Matalasta äänikynnyksestä johtuen Uudenmaan vaalipiiristä on pienillä ryhmillä parhaat mahdollisuudet saada ehdokas valituksi.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Uudenmaan vaalipiirin aikaisempi nimi oli Uudenmaan läänin vaalipiiri. Helsingin vaalipiiri erotettiin Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuonna 1952.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Vaalipiiriin kuuluvat Askola, Espoo, Hanko, Hyvinkää, Inkoo, Järvenpää, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raasepori, Sipoo, Siuntio, Tuusula, Vantaa ja Vihti.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Bromarv, Degerby, Haaga, Huopalahti, Hyvinkään maalaiskunta, Karjaa, Karjaan maalaiskunta, Karjalohja, Kulosaari, Liljendal, Lohjan kunta, Nummi, Nummi-Pusula, Oulunkylä, Pernaja, Pohja, Porvoon maalaiskunta, Pusula, Pyhäjärvi Ul, Ruotsinpyhtää, Sammatti, Snappertuna, Tammisaaren maalaiskunta, Tammisaari ja Tenhola.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Uudenmaan vaalipiiri on ollut olemassa jo ensimmäisistä eduskuntavaaleista 1907 lähtien. Vuonna 1949 Kymen lääniin ja siten Kymen läänin vaalipiiriin liitettiin Uudenmaan läänistä Anjalan, Elimäen, Iitin, Jaalan ja Kuusankosken kunnat.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Uudenmaan läänin vaalipiirin kasvettua suhteettoman suureksi (siitä valittiin 1951 vaaleissa 33 edustajaa), siitä erotettiin 1952 Helsingin kaupunki, josta muodostettiin oma vaalipiirinsä. Tämän seurauksena Uudenmaan vaalipiiri menetti yli puolet edustajapaikoistaan. Vuoden 2003 vaaleissa siirryttiin noudattamaan maakuntajakoon perustuvaa vaalipiirijakoa, jolloin Artjärvi ja Orimattila siirtyivät Päijät-Hämeen maakuntaan liittymisen myötä Uudenmaan vaalipiiristä Hämeen vaalipiiriin. Huolimatta muutoksista Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajaluku kasvaa muuttoliikkeestä johtuen ja vaalipiirin mahdollisesta jakamisesta on keskusteltu.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Uudenmaan vaalipiiri on ollut vuosina 1907–1951 ja vuodesta 1975 kansanedustajamäärältään suurin vaalipiiri. Sen jälkeen, kun Helsinki erotettiin omaksi vaalipiirikseen, on Uudenmaan vaalipiirin paikkamäärä kasvanut 1–2 paikkaa jokaisissa eduskuntavaaleissa vuoden 2011 vaaleihin saakka. Suurin kasvu, 3 paikkaa, oli vuonna 1975. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä valittavien kansanedustajien määrä lisääntyi 33:sta 34:ään, paikka poistui Pohjois-Karjalan vaalipiiristä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa paikkamäärä kasvoi 35:een, paikka poistui Pohjois-Savon vaalipiiristä.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Suurin puolue viimeisimmissä eduskunta- ja kunnallisvaaleissa on ollut kokoomus, etenkin keskisellä Uudellamaalla. Toiseksi suurin puolue on ollut SDP, jonka vahvinta kannatusaluetta on Lohjan ja Vihdin seutu. Myös Vihreä liitto on menestynyt melko hyvin, ja lisännyt äänimääräänsä esimerkiksi pääkaupunkiseudulla. Vahvin vasemmistoliiton kannatuspaikkakunta on vieläkin suhteellisesti Karkkila. RKP on maahan suhteellisesti verrattuna keskimääräistä suuremmin kannatettu, RKP on menestynyt Kauniaisissa, Raaseporissa sekä Loviisassa.


title: Uudenmaan vaalipiiri

text: Vaalipiirin kotimaan äänestysaktiivisuus vuoden 2015 eduskuntavaaleissa oli 72,4 %.


title: Laskentalajittelu

text: Laskentalajittelu (Counting sort) on eräs lajittelualgoritmeista. Se perustuu jakauman laskemiseen. Ajatuksena on, että aineiston järjestäminen voidaan suorittaa tehokkaasti, jos alkioiden keskinäistä vertailua ei tarvitse tehdä aina kokonaisilla alkioilla.


title: Laskentalajittelu

text:
Algoritmin aikakompleksisuus on lineaarinen eli formula_1. Se on stabiili, mutta ei toimi minimitilassa.
Algoritmin kompleksisuudesta käytetään yleisesti myös muotoa formula_2, missä formula_3 tarkoittaa järjesteltävien alkioiden määrää ja formula_4 alkioiden mahdollisten arvojen lukumäärää. Usein formula_4 lasketaan dynaamisesti alkioiden maksimi ja minimiarvojen erotuksena avulla.


title: Laskentalajittelu

text: Koska n-suuruisen syötteen järjestäminen kokonaisia alkioita vertaamalla vaatii pahimmassa tapauksessa Ω(n log n) vertailua, on laskentalajittelu varsin tehokas menetelmä, kunhan oletettu formula_4 on tarpeeksi pieni. Tarkemmin sanottuna, kun formula_7.


title: Laskentalajittelu

text: Laskentalajittelu tarvitsee väliaikaistaulukkoa. Näin ollen laskentalajittelu ei ole minimitila-algoritmi (vaatii ylimääräistä tilaa).


title: Laskentalajittelu

text: Laskentalajittelun periaate on seuraava:


title: Laskentalajittelu

text: Edellä oleva periaate soveltuu tapauksiin, joissa avainavaruus on pienempi kuin lajiteltavien alkioiden määrä. Ts. menetelmästä tulee käyttökelvoton, jos mahdollisia avaimia on enemmän kuin lajiteltavia avaimia, koska apuvektorin koko kasvaa valtavaksi. Tästä syystä yleisessä tapauksessa em. menetelmää sovelletaan järjestämällä aineisto samalla periaatteella useampaan kertaan eri avaimen osien suhteen: ensin vähiten merkitsevien avaimen osien suhteen edeten kohti eniten merkitseviä avaimen osia. Koska menetelmä on stabiili, säilyttävät vähiten merkitsevien osien mukaan järjestetyt osat järjestyksensä. Näin aineisto voidaan järjestää "paloittain".


title: Laskentalajittelu

text: Esimerkki laskentalajittelusta:


title: Laskentalajittelu

text:
Havaitaan, että vektorin A pienin arvo on 0 ja suurin 5.
Periaatteen mukaisesti kohta 1. on nyt tehty.
Näin ollen muodostetaan apuvektori B:


title: Laskentalajittelu

text: Apuvektori B:n sisällöksi sijoitetaan numeroiden esiintymien lukumäärät:


title: Laskentalajittelu

text:
Nollia siis 2, ykkösiä 2, kakkosia 0, kolmosia 1, nelosia 3 ja vitosia 2.
Periaatteen kohta 2. on nyt tehty.
Seuraavaksi kohta 3, eli lukujen kumulointi:


title: Laskentalajittelu

text: Eli:


title: Laskentalajittelu

text:
Nyt kohta 3. on tehty. Havaitaan myös, että B:n viimeisen alkion kumuloitunut arvo (10) on
sama kuin syötevektorin A viimeinen indeksi.
Seuraavaksi kohta 4.


title: Laskentalajittelu

text: Kohta 4. tehty, siirrytään kohtaan 5.


title: Laskentalajittelu

text: Näin koko syötevektori käytiin läpi ja tulosvektori sisältää samat arvot kuin syötevektori, stabiilisti lajiteltuna.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Varsinais-Suomen vaalipiiri (vaaleihin 1995 Turun läänin eteläinen vaalipiiri) on yksi Suomen eduskuntavaalien kolmestatoista vaalipiiristä. Vuoteen 1948 asti vaalipiiriin kuului myös Ahvenanmaa. Vuonna 1991 Somero siirtyi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä Turun läänin eteläiseen vaalipiiriin. Vuonna 2003 Kodisjoki siirtyi maakuntajaon mukaisesti Satakunnan vaalipiiriin. Vaalipiiristä valitaan eduskuntaan 17 kansanedustajaa.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Vaalipiiri käsittää nykyisin Varsinais-Suomen maakunnan alueen ja siihen sisältyvät Aura, Kaarina, Kemiönsaari, Koski Tl, Kustavi, Laitila, Lieto, Loimaa, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Oripää, Paimio, Parainen, Pyhäranta, Pöytyä, Raisio, Rusko, Salo, Sauvo, Somero, Taivassalo, Turku, Uusikaupunki ja Vehmaa.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Alastaro, Angelniemi, Askainen, Dragsfjärd, Halikko, Hiittinen, Houtskari, Iniö, Kakskerta, Kalanti, Karinainen, Karjala, Karuna, Kemiö, Kiikala, Kisko, Korppoo, Kuusisto, Kuusjoki, Lemu, Loimaan kunta, Lokalahti, Maaria, Mellilä, Merimasku, Metsämaa, Mietoinen, Muurla, Naantalin maalaiskunta, Nauvo, Paattinen, Paraisten maalaiskunta, Perniö, Pertteli, Piikkiö, Pyhämaa, Rymättylä, Suomusjärvi, Särkisalo, Tarvasjoki, Uskela, Uudenkaupungin maalaiskunta, Vahto, Velkua, Västanfjärd ja Yläne.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Turun läänin eteläinen vaalipiiri muodostettiin vuoden 1907 eduskuntavaaleja varten Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajien vaalipiirinä käytetyistä Ahvenanmaan, Vehmaan, Mynämäen, Piikkiön, Halikon ja Maskun kihlakunnista.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Turun eteläisessä vaalipiirissä sijaitsivat vuonna 1940 seuraavat maalaiskunnat:


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Lisäksi vaalipiirissä sijaitsivat Turun, Naantalin ja Uudenkaupungin vanhat kaupungit sekä Salon kauppala.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Suurin puolue Varsinais-Suomessa on viime vuosikymmeninä ollut Kokoomus, jonka kannatus on melko tasaisesti jakautunut sekä maaseudulle että kaupunkiin. Se on suurin puolue myös Turun kaupunginvaltuustossa. Tosin esimerkiksi vuoden 1962 eduskuntavaaleissa se oli jäädä viidenneksi, kun edellä olivat SKDL, Keskusta ja SDP, ja Kansanpuoluekin jäi vain 312 äänen päähän. SDP:tä kannatetaan perinteisesti teollisuuspaikkakunnilla, joita ovat Uusikaupunki, Raisio, Salo ja Länsi-Turunmaan Parainen. Keskustaa kannatetaan laajalti maaseudulla, mutta esimerkiksi Vihreät eivät ole kovin suuri puolue. Huomattavaa on RKP:n kannatus Turunmaan saaristossa ja Turussa.


title: Varsinais-Suomen vaalipiiri

text: Lähde


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Pohjois-Karjalan vaalipiiri (ruots. "Norra Karelens valkrets") oli Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri vuosina 1907–2013. Vaalipiiri kattoi Pohjois-Karjalan maakunnan kokonaisuudessaan. Vuonna 2013 vaalipiiri yhdistettiin Pohjois-Savon vaalipiirin kanssa, ja niistä muodostettiin Savo-Karjalan vaalipiiri. Vuosina 1925–1988 vaalipiiriä käytettiin myös presidentin valitsijamiesvaaleissa.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Vaalipiirin viimeinen nimi oli käytössä vuoden 1999 eduskuntavaaleista alkaen. Vuosina 1962–1995 nimi oli Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiri. Koska nykyinen maakunta on sama kuin entinen lääni, ei vuoden 1997 lääniuudistus aiheuttanut muutoksia. Vuosina 1907–1958 nimi oli Kuopion läänin itäinen vaalipiiri, joka käsitti ennen vuoden 1960 lääniuudistusta Kuopion läänin itäisen osan. Alue käsitti jotakuinkin nykyisen Pohjois-Karjalan, jolla nimellä sitä usein kutsuttiinkin. Kolme Kuopion läänin itäiseen vaalipiiriin kuuluneista kunnista (Kaavi, Säyneinen, Rautavaara) jäi pois Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Pohjois-Karjalan vaalipiirin suhteellinen osuus koko Suomen väestöstä on vuosisadan kuluessa pienentynyt, mikä on vähentänyt valittavien kansanedustajien määrää. Vähenemistä ei kuitenkaan tapahtunut ensimmäisten 50 vuoden aikana, vaan vasta 1960-luvun vaihteesta lähtien. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Pohjois-Karjalasta valittiin kuusi kansanedustajaa.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 Kuopion itäisestä vaalipiiristä valittiin 11 kansanedustajaa, joukossa ensimmäisen eduskunnan kuopus Jenny Upari. 1917 vaaleissa valittavien määrä laski kymmeneen, jossa se pysyikin pitkään. Toisen maailmansodan jälkeen, kun karjalaisten uudelleenasuttaminen oli päättynyt, laskettiin siirtoväki mukaan ja useimpien Suomelle jääneiden vaalipiirien paikkaluvut nousivat. Kuopion itäisestäkin piiristä valittiin 1951 alkaen jälleen 11 edustajaa. 1958 valittuja oli edelleen 11, mutta viimeinen paikka alkoi olla vaakalaudalla muuttotappion takia.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Vuoden 1960 uudistuksessa vaalipiirien rajat piirrettiin uusien lääninrajojen mukaan, ja kolmen kunnan siirtyminen uuteen Kuopion läänin vaalipiiriin tiesi Pohjois-Karjalan vaalipiirille 15 000 asukkaan menetystä. Vuoden 1962 vaaleissa valittiinkin enää 10 edustajaa. 1960-luvun rakennemuutos ja poismuutto toivat suuren väestötappion, seuranneissa vaaleissa piiri menetti molemmissa yhden paikan, joten 1966 valittiin 9 ja 1970 enää 8 edustajaa. Vuoden 1979 vaaleista alkaen Pohjois-Karjalasta valittiin 7 edustajaa ja 2007 vaaleista alkaen vain 6 edustajaa. Vaalipiiri menetti seitsemännen paikkansa toukokuussa 2005. Vuosien 1979–1999 vaaleissa Pohjois-Karjala oli Manner-Suomen pienin vaalipiiri.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Poliittiselta historialtaan Pohjois-Karjala muistuttaa muita maaseutu-Suomen vaalipiirejä. Lähes kaikki eduskuntaan päässeet puolueet ovat olleet ehdolla myös täällä. Kuten muillakaan täysin suomenkielisillä alueilla, ei Ruotsalainen kansanpuolue ole asettanut ehdokkaita Pohjois-Karjalassa. Suomen eduskuntalaitoksen syntyessä Kuopion itäinen vaalipiiri oli hyvin maaseutumainen, pienviljelyvaltainen alue. Alueen ainoa kaupunki ennen 1970-lukua oli Joensuu. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue sai enemmistön sen eduskuntapaikoista kaikissa alkuaikojen vaaleissa. Porvaripuolueet menestyivät heikommin, lukuun ottamatta Nuorsuomalaista puoluetta, joka oli toiseksi suurin. Myös pieni Maalaisliitto alkoi saada ääniä.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Suomen itsenäistyttyä SDP jatkoi suurimpana puolueena, ja Maalaisliitto kasvoi toiseksi suureksi. Muut puolueet sekä oikealla että vasemmalla saivat vain vähän ääniä: puolueista oikeistolaisin, Kokoomus pärjäsi aina heikosti, ja toisaalta Kuopion itäinen vaalipiiri oli Mikkelin ohella ainoa (lukuun ottamatta yhden edustajan Lappia), josta kommunistit eivät koko 1920-luvulla saaneet yhtään paikkaa. Kuopion läntinen vaalipiiri sen sijaan oli kommunistien vahvimpia tukialueita. Vastaavasti 1930-luvulla Kuopion itäinen oli koko Suomen ainoa vaalipiiri (jälleen Lappia lukuun ottamatta), josta IKL ei saanut yhtäkään eduskuntapaikkaa. Toisaalta vuosikymmenen alun lama-aikana pulaliikkeet herättivät alueella puolestaan enemmän myötäkaikua, ja Suomen pienviljelijäin puolue sai 1933 yhden paikan. Pienviljelijöiden edustaja oli vaalipiirin ainoa eduskuntaan valittu nainen koko sotienvälisenä aikana. Tosin varasijoilta nousi kesken vaalikauden eduskuntaan myös muutama muu naispuolinen edustaja.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Toisen maailmansodan jälkeen SDP ja Maalaisliitto jatkoivat suurimpina puolueina, mutta myös Suomen Kansan Demokraattinen Liitto SKDL alkoi saada paikkoja. SDP:n korkean kannatuksen ansiosta vasemmistopuolueet keräsivät kaikissa vuosien 1945–1958 vaaleissa enemmistön vaalipiirin äänistä, samoin vasemmisto sai niukan enemmistön vuonna 1966, mutta tällöin vasemmiston kokonaiskannatus ei enää ollut maan keskiarvoa korkeampi. 1970-luvulla Suomen Maaseudun Puolue yllätti saadessaan Pohjois-Karjalasta maan parhaan tuloksen ja ollen vuonna 1970 jopa vaalipiirin suurin puolue. Vuosikymmenen ilmiöitä oli myös äänten suuri hajaantuminen eri puolueiden kesken: maan pienimmästä vaalipiiristä oli eduskunnassa yhtaikaa peräti viiden puolueen edustajia.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Naisia Pohjois-Karjalasta on valittu eduskuntaan vaihtelevasti, 1960-luvun loppuun mennessä ei koskaan yhtä enempää kerrallaan. 1970 jälkeen vaalipiirissä on äänestetty tasa-arvoisemmin, ja 1991 vaaleissa tehtiin eräänlainen ennätys, kun Pohjois-Karjalan seitsemästä edustajasta peräti viisi oli naisia.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Tultaessa 1980-luvulle alkoi ensin SKDL ja sitten SMP heiketä. Kokoomuksenkin kannatus on vaalipiirissä paljon valtakunnallista pienempi. Vaalipiirin äänet ovat viime aikoina jakautuneet jälleen yhä selvemmin kahden suuren välille. SDP:lle Pohjois-Karjala on Kymen ohella kannatukseltaan paras vaalipiiri, ja Keskustankin kannatus on paljon koko maan keskiarvoa suurempi. Muillakin puolueilla on kuitenkin tähän asti ollut mahdollisuudet ainakin yhteen paikkaan, jollei muuten, niin vaaliliittojen kautta.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Etenkin vuoden 2000 jälkeen on usein ehdotettu, että väestökadosta kärsivät Itä-Suomen maakunnat muodostaisivat yhden yhteisen vaalipiirin nykyisen kolmen tilalle. Esitetty vaalipiiri kattaisi koko Itä-Suomen läänin ja siitä valittaisiin tämänhetkisten väestömäärien perusteella 22 tai 23 kansanedustajaa. Asia oli ollut pitkään harkinnassa ja eräät puolueet olivat ilmaisseet kannattavansa yhdistämistä.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen vaalipiirikeskustelua on kiihdyttänyt Tarja Cronbergin (vihr.) putoaminen eduskunnasta, kun Vihreät saivat 11,7 % vaalipiirin äänistä ja Cronberg 7 804 henkilökohtaista ääntä, joka oli toiseksi eniten henkilökohtaisissa äänissä.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa suurin puolue oli perinteisesti SDP, jonka menestys oli huomattavaa etenkin Lieksassa, joka oli yksi koko maan parhaimmistoa puolueelle. Puolueella on kaksi edustajaa. Kokoomus ja Kristillisdemokraatit olivat vaaliliitossa, mutta saivat vain yhden kokoomuslaisen edustajan. Vihreät oli Vasemmistoliittoa suurempi puolue. Keskustan roima tappio heijastui myös Pohjois-Karjalaan, jossa Perussuomalaiset sai myös yhden edustajan.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Lakkautushetkellä 2013 Pohjois-Karjalan vaalipiiriin kuului 13 kuntaa: Ilomantsi, Joensuu, Juuka, Kitee, Kontiolahti, Lieksa, Liperi, Nurmes, Outokumpu, Polvijärvi, Rääkkylä, Tohmajärvi ja Valtimo.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Vaalipiirin entisiä kuntia olivat Eno, Kesälahti, Kiihtelysvaara, Nurmeksen maalaiskunta, Pielisensuu, Pielisjärvi, Pyhäselkä, Pälkjärvi, Tuupovaara ja Värtsilä.


title: Pohjois-Karjalan vaalipiiri

text: Ääniosuudet prosentteina vaalipiirissä kyseisissä eduskuntavaaleissa annetuista äänistä. Suurimman puolueen kannatusosuus korostettu.


title: Oulun vaalipiiri

text: Oulun vaalipiiri on yksi eduskuntavaalien 13 vaalipiiristä. Alueelta valitaan 18 kansanedustajaa (9 % 200:sta). Nimestään huolimatta vaalipiiri kattaa Kainuun maakunnan sekä Oulun lisäksi koko Pohjois-Pohjanmaan maakunnan alueet.


title: Oulun vaalipiiri

text: Vaalipiiriin kuuluvat Alavieska, Haapajärvi, Haapavesi, Hailuoto, Hyrynsalmi, Ii, Kajaani, Kalajoki, Kempele, Kuhmo, Kuusamo, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala, Oulainen, Oulu, Paltamo, Pudasjärvi, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Rantsila, Reisjärvi, Ristijärvi, Sievi, Siikajoki, Siikalatva, Sotkamo, Suomussalmi, Taivalkoski, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala ja Ylivieska.


title: Oulun vaalipiiri

text: Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Haukipudas, Kajaanin maalaiskunta, Kestilä, Kiiminki, Kuivaniemi, Oulujoki, Oulunsalo, Paavola, Pattijoki, Piippola, Pulkkila, Rantsila, Rautio, Revonlahti, Ruukki, Saloinen, Temmes, Vihanti, Vuolijoki, Yli-Ii ja Ylikiiminki.


title: Oulun vaalipiiri

text: Pohjois-Suomen kolme vaalipiiriä eli Oulun läänin eteläinen vaalipiiri, Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri ja Lapinmaan vaalipiiri järjestettiin uudelleen, kun Lappi erotettiin Oulun läänistä omaksi Lapin lääniksi ja samalla Lapin läänin vaalipiiriksi 1938. "Oulun läänin vaalipiirin" pääosan muodosti aiemman eteläisen vaalipiirin alue kokonaan, mutta lisäksi uuteen vaalipiiriin yhdistettiin aiemman pohjoisen vaalipiirin Oulun läänissä pysynyt eteläosa, koska se olisi ollut liian pieni muodostaakseen oman vaalipiirinsä.


title: Oulun vaalipiiri

text: Lääniuudistuksen yhteydessä 1997 vaalipiirien nimiä muutettiin, jolloin Oulun läänin vaalipiiristä tuli vuoden 1999 vaaleista lähtien Oulun vaalipiiri, alueen pysyessä kuitenkin samana.


title: Oulun vaalipiiri

text: Oulun vaalipiirin kansanedustajamäärä on vaihdellut vain vähän. 1970-luvun maaltamuutto etelään vähensi äänestäjiä ja kansanedustajamäärää, mutta 1980-luvulla kansanedustajamäärä palautui vanhalle 1950-luvun tasolleen, 18 edustajaan, jossa se on siitä lähtien pysynyt.


title: Syyrian kieli

text: Syyria (ܣܘܪܝܝܐ "suryoyo", "suryāyā") on aramean sukuinen, itäaramealainen kieli, jota aikoinaan puhuttiin laajalti hedelmällisen puolikuun alueella. Laajimmassa määritelmässään syyriaa käytetään usein viittaamaan kaikkiin itä-aramealaisiin kieliin, joita puhutaan alueen erilaisten kristinuskoa tunnustavien ryhmien kuten assyrialaiskristittyjen parissa; erityisimmässä merkityksessään sillä viitataan Edessan klassiseen kieleen, josta muotoutui syyrialaisen kristillisyyden kieli. Syyriaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle kuten arabiaa ja hepreaa.


title: Syyrian kieli

text: Syyria kuuluu afroaasialaiseen kieliryhmään, seemiläisten kielten alaryhmään, länsiseemiläisten kielten haaraan ja aramealaiseen kieliryhmään. Syyriaa kirjoitetaan syyrialaisella aakkostolla. Lähi-idässä syyriaa äidinkielenään puhuvia asuu Syyriassa, Irakissa, Georgiassa, Azerbaidžanissa, Armeniassa, Turkissa ja Israelissa. Myös useissa länsimaissa on merkittäviä diasporassa asuvia yhteisöjä, mm. Ruotsissa.


title: Syyrian kieli

text: Isä meidän-rukous syyrian kielellä "estrangelo"-kirjaimistolla:


title: Syyrian kieli

text: translitteroituna:


title: Daniel Alfredsson

text: Daniel Alfredsson (s. 11. joulukuuta 1972 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalais-kanadalainen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan 19 kautta NHL-liigassa. Hänet muistetaan urastaan Ottawa Senatorsissa, jonka kapteeni hän oli 1999–2013.


title: Daniel Alfredsson

text: Senators varasi Alfredssonin NHL:ään vuoden varaustilaisuudessa. Hänen varausnumeronsa oli 133. Alfredsson pelasi koko ammattilaisuransa kolmessa seurassa: Ruotsissa Vastra Frölunda HC:ssa, Ottawa Senatorsissa ja Detroit Red Wingsissä. Alfredsson on voittanut Calder Memorial Trophy –palkinnon ja olympiakultaa Ruotsin maajoukkueessa 2006. Vuonna 2007 mies johdatti Senatorsin Stanley Cup -finaaleihin asti, mutta joukkue hävisi Anaheim Ducksille. Kaudella 2011–2012 Alfredsson toimi yhdessä Boston Bruinsin puolustaja Zdeno Charan kanssa n kapteenina.


title: Daniel Alfredsson

text: Heinäkuussa 2013 Alfredsson teki vapaana pelaajana yksivuotisen sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Hän ehti toimia Ottawan kapteenina kaudesta alkaen, yhteensä 14 kautta, mikä tekee hänestä yhden NHL:n pitkäaikaisimmista kapteenista kautta aikojen.


title: Daniel Alfredsson

text: Alfredsson ilmoitti joulukuussa 2014 lopettavansa uransa ottawalaisjoukkueessa, allekirjoittaen päivän mittaisen sopimuksen joukkueen kanssa. Hänen viimeinen pelinsä tapahtui Ottawa Senatorsissa alkulämmittelyssä New York Islandersia vastaan.


title: Daniel Alfredsson

text: Alfredssonille myönnettiin syyskuussa 2016 Kanadan kansalaisuus.


title: Pesah

text: Pesah tai pesach () eli pääsiäinen on juutalainen juhla, jolloin muistellaan "exodusta", israelilaisten vapautumista Egyptin orjuudesta. Pesahin vietto alkaa nisan-kuun neljännentoista päivän iltana.


title: Pesah

text: Nimi pesah tulee hepreankielisestä sanasta, joka merkitsee "kulkea ohi". Se viittaa viimeiseen vitsaukseen, jolla Jumala koetteli egyptiläisiä, koska he eivät suostuneet päästämään israelilaisia vapaiksi. Tooran kertomuksen Jumala surmasi egyptiläiset esikoispojat ja myös eläinten esikoiset. Israelilaisten hän oli käskenyt uhrata karitsan ja sivellä ovenpielensä sen verellä. Jos ovi oli sivelty verellä, säästyivät esikoiset hengissä.


title: Pesah

text: Juhlaa vietetään Egyptin-orjuuden päättymisen muistoksi. Ohjeet juhlan viettämisestä on 2. Mooseksen kirjan 12. luvussa. Juhlan viettoon kuuluu happamattoman leivän syöminen. Kertomuksen mukaan juutalaisten tuli Egyptissä sivellä kotinsa oven pihtipielet karitsan verellä. Järjestykseltään kymmenentenä vitsauksena Jumala surmasi Egyptissä ihmisten ja karjan esikoiset kaikista taloista, joissa oven pihtipieliä ei ollut sivelty karitsan verellä. Tapahtuman seurauksena faarao päästi israelilaiset pois maasta.


title: Pesah

text: Juutalaista pesahia vietetään Nisán-kuun 15. päivästä alkaen. Vuorokausi vaihtuu auringon laskiessa. Karitsa teurastetaan 14. päivänä. Nisan on juutalaisen kuukalenterin ensimmäinen kuukausi, ja sijoittuu kevätpäiväntasauksen tienoille. Kuukausi alkaa uudestakuusta. Kuukalenterin laskutavasta johtuu, että pesah on aina keväällä täydenkuun aikaan.


title: Pesah

text: Kristittyjen pääsiäinen on saanut alkunsa pesahista.


title: Pesah

text: Pesahin vieton keskeinen osa on "seder"-illallinen. Israelissa "seder" järjestetään vain pesahin ensimmäisenä iltana, muualla maailmassa kahtena iltana. Pesahin aikana tulee Tooran käskyn mukaan syödä happamatonta matsa-leipää, jota ei ole kohotettu. Tämä on muistona israelilaisten kiireisestä Egyptistä lähdöstä, jolloin ei ollut aikaa kohottaa leipätaikinoita. Juutalaisen teologian mukaan hapate on myös ylpeyden ja turhamaisuuden vertauskuva, jota vastoin matsa-leipä symboloi sydämen nöyryyttä.


title: Pesah

text: Juutalaisen kalenterin nisán-kuun 14. päivän iltaan mennessä on juutalainen koti puhdistettava kaikista jauhotuotteista, koska niissä saattaisi olla hapatetta ("hamets"). Leipä, leivonnaiset, pastatuotteet, jauhot ja leivänmurut on hävitettävä tai lahjoitettava ei-juutalaisille.


title: Pesah

text: Keittiö puhdistetaan perusteellisesti. Ruokailu- ja keittovälineet, joita käytetään ympäri vuoden, täytyy puhdistaa joko tulessa kuumentamalla tai upottamalla kiehuvaan veteen. Kuumuus pakottaa metalliastioiden huokosiin imeytyneet aineet ulos ja näin astiasta tulee "košer" eli kelvollinen. Ruoka-aineet eivät voi imeytyä lasiin, joten lasiastiat vain pestään. Sen sijaan keramiikka-astioita ei voi puhdistaa materiaalin huokoisuudesta johtuen ja ne on korvattava uusilla tai laitettava erityiseen säilöön pesahin ajaksi. Monissa juutalaisissa kodeissa onkin erityinen vain pesahin ajan käyttöön tarkoitettu astiasto.


title: Pesah

text: Tavallisten jauhojen ja veden sekoittamisesta pidättäydytään täysin, ettei vahingossakaan syntyisi hapatetta. Leipomiseen käytetään vain matsa-jauhoa, jota tehdään jauhetuista matsa-leivistä.


title: Pesah

text: Pesah-viikon aikana kaupoista ei osteta tavallisia valmistuotteita eikä säilykkeitä, koska ne saattavat sisältää "hametsia". "Košer"-kaupoista ja -välittäjiltä saa erityisiä tarkastettuja "košer le'pesah" -tuotteita. Esimerkiksi viini, joka on "košer le'pesah", tuotetaan erityisellä tilalla, jonka tuotantolaitteet ovat ympäri vuoden "košer le'pesah". Laitteiden monimutkaisuuden takia niiden pesah-puhdistus olisi mahdotonta, joten näissä viinivalmistamoissa henkilökunnan ruokailu tapahtuu erillisessä rakennuksessa. Itse valmistamossa ei saa nauttia ruokia lainkaan, koska "hametsia" (esimerkiksi leivänmuruja) saattaisi joutua vahingossa viinintuotantosysteemiin, eikä se enää olisi "košer le'pesah".


title: Pesah

text: Pesah on šavuotin ja sukkotin ohella yksi Toorassa säädetyistä vuotuisista pyhiinvaellusjuhlista, "šaloš regalim". Termin alkuperä on heprean sana "regel", joka tarkoittaa jalkaa. Kysymyksessä ovat kolme juhlaa, jolloin juutalaisten tulisi vaeltaa Jerusalemin temppeliin erityisiä juhlamenoja varten.


title: Pesah

text: Exoduksesta ja pääsiäisen vietosta kerrotaan toisessa Mooseksen kirjassa (2. Moos. 12).


title: Julian Huxley

text: Sir Julian Sorell Huxley () oli brittiläinen biologi, kirjailija ja humanisti. Hän oli Unescon ensimmäinen johtaja ja mukana perustamassa WWF:ää. Huxley lyötiin ritariksi vuonna 1958. Hän toimi biologian professorina Oxfordin yliopistossa ja King's Collegessa Lontoossa. Lontoon eläintieteellisen seuran sihteerinä hän johti Lontoon eläintarhaa 1935–1942.


title: Julian Huxley

text: Julian Huxley kävi 1930-luvulla Keniassa ja muualla Itä-Afrikassa tutustumassa kansallispuistoihin ja muuhun eläinsuojelutyöhön. Brittihallitus lähetti hänet myös Länsi-Afrikkaan etsimään Kansainyhteisön maista soveliaita yliopiston paikkoja. Näillä matkoillaan Huxleylle kehittyi näkemys koulutuksesta ja luonnonsuojelusta maailman eri puolilla, ja niinpä hän oli tärkeässä asemassa Unescon ja WWF:n perustamisessa.


title: Julian Huxley

text: 1920-luvulla Huxley kirjoitti yhdessä H. G. Wellsin ja tämän pojan kanssa kirjasarjan "Elämän ihmeet" ("The Science Of Life"), joka pyrki kuvaamaan biologian eri puolia kansantajuisesti. Hän teki myös dokumenttifilmejä linnuista ja esiintyi televisiossa ja radiossa "Luontoiltaa" ja "Viisasten kerhoa" vastaavissa visailuissa.


title: Julian Huxley

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Huxley työskenteli tiedustelussa GCHQ:ssa.


title: Julian Huxley

text: Julian Huxleyn veli oli kirjailija Aldous Huxley, velipuoli Nobelin lääketieteen palkinnon saanut Andrew Huxley, isä kirjailija Leonard Huxley ja isoisä Thomas Henry Huxley, Charles Darwinin kollega ja tukija.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Otto-Iivari (Otto-Ivar) Meurman [mö:rman] (4. kesäkuuta 1890 Ilmajoki – 19. elokuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen vanhempansa olivat piirilääkäri Otto Meurman (1859-1929) ja Aina Ignatius (1864-1944). Meurman työskenteli asemakaavoittajana ja oli Suomen ensimmäinen asemakaavaopin professori (v. 1940).


title: Otto-Iivari Meurman

text: Meurman oli Viipurin asemakaava-arkkitehti vuodesta 1918 vuoteen 1937. Hänen käsialaansa ovat muun muassa Viipurin, Joensuun, Kajaanin, Karhulan, Riihimäen ja Tornion asemakaavat. Mouhijärven kirkon sankarihautausmaan Vapaussodan muistomerkki, joka paljastettiin 1920, on hänen suunnittelemansa.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Hän oli Teknillisen korkeakoulun asemakaavaopin professorina vuodesta 1940 vuoteen 1959 asti.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Meurman vietti yli satavuotiaaksi saakka kesiään Karkussa, jossa hänen isänsä Otto Meurman oli asunut toimiessaan 1900-luvun alkupuolella Tyrvään piirilääkärinä. Vuonna 1989 hän julkaisi muistelmateoksen "Mörrin muistelmia". Otto-Iivari Meurman kuoli 104-vuotiaana 19. elokuuta 1994. Hänet on haudattu sukuhautaan Kangasalan kirkon hautausmaalle.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Meurmanien sivistyssukuun kuulunut Otto-Iivari Meurman oli poliitikko Agathon Meurmanin pojanpoika. Hänen pojanpoikansa on professori Jukka H. Meurman.Hänen pojanpojanpoikansa on Idols-laulaja Kristian Meurman Meurmanin serkkuja olivat lakimies ja poliitikko Antti Tulenheimo ja urkutehtailija Martti Tulenheimo.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Espoon Tapiolassa sijaitsee hänen mukaansa nimetty puisto. Hänellä on nimikkopuisto myös Helsingissä Käpylässä.


title: Otto-Iivari Meurman

text: Suomen arkkitehtiliitto on nimennyt Meurmanin työn kunniaksi Otto-Iivari Meurman -palkinnon.


title: M/28

text:
M/28 tai ”Pystykorva” on Suojeluskuntajärjestön pulttilukkoinen kiväärimalli, joka valmistettiin kokoamalla vanhoista Mosin Nagant M/1891 -kiväärin osista (joita hankittiin myös ulkomailta) sekä uusimalla piippu sekä etutähtäin. Alkuperäiset valmistajatehtaan merkit poistettiin hiomalla ennen uudelleensinistystä. Puuosat puhdistettiin, hiottiin ja lakattiin uudelleen.
Kiväärissä on kiinteä viiden patruunan makasiini. Patruuna on alun perin venäläinen 7,62x54R. Merkintä tarkoittaa sitä, että piipun nk. pikkukaliiberin mitta on 7,62 millimetriä, hylsyn pituus 54 millimetriä ja hylsy on laippakantainen eli "rimmed".
Suomalainen versio kaliiberista on merkitty 7,62x53R Finnish, piipun pikkukaliiberi (rihlan päältä mitattu) sekä isokaliiberi (rihlauran pohjalta mitattu) ovat suomalaisessa versiossa ahtaammat.


title: M/28

text: Kiväärin pituus on 119 cm, piipun pituus 68,5 cm ja paino 4,88 kg. Takatähtäin on alkuperäinen Mosin Nagant 1891 -kiväärin ”rotanloukku”, mutta sen oikeaan kylkeen on lisätty etäisyydet metreinä venäläisten arsinoiden lisäksi. Etutähtäin on suomalainen ja sen jyvä on suojattu korvakkeilla, tästä tulee aseen lempinimi ”Pystykorva”.


title: M/28

text: Kivääri suunniteltiin vuonna 1927 ja Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja "valmisti" sitä noin 30 000 kappaletta vuosien 1928–1933 välillä.


title: M/28

text: M/28:n erottaa M/27-kivääristä Suojeluskunnan leiman ja erilaisen etuhelan sekä takatukin hihnan kiinnityksen ansiosta.


title: M/28

text: Aseen käyttäjiin kuului myös talvisodan tarkka-ampuja Simo Häyhä, joka suosi avotähtäimiä tuolloin jo tarkka-ampujakäytössä yleisten kiikaritähtäinten sijasta.


title: Zardoz

text: Zardoz (1974) on John Boormanin ohjaama post-apokalyptinen tieteiselokuva, pääosassa Sean Connery. Elokuva tehtiin noin miljoonan dollarin budjetilla.


title: Zardoz

text: 20th Century Fox ei pitänyt elokuvan sekavuudesta, minkä vuoksi siihen lisättiin harhaanjohtava johdanto. Elokuva ei menestynyt kovin hyvin, mutta nykyisin se on saanut kulttimainetta.


title: Zardoz

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen kutsuu elokuvaa laahaavaksi ja näennäisfilosofiseksi fantasiaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" pitää "Zardozia" visuaalisesti kiinnostavana mutta teeskentelevänä.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Suomen yksikamarisen eduskunnan ensimmäiset vaalit järjestettiin 15. ja 16. maaliskuuta 1907. Eduskuntaan valittiin 181 miestä ja 19 naista. Ensimmäiset kansanedustajat ehtivät istua täysistuntojaan vain runsaan vuoden ajan, sillä eduskunta hajotettiin 6. huhtikuuta 1908.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Eduskunnan valta oli rajoitettua, koska Venäjän keisari saattoi halutessaan jättää lakeja vahvistamatta ja hajottaa eduskunnan. Keisari käytti valtaa senaatin kautta. Itsenäistyneessä Suomessa parlamentarismi tuli virallisesti voimaan vuoden 1917 lopussa.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: 20. heinäkuuta 1906 annettu vaalilaki takasi puolueille vahvan aseman. Vaalien alla perustettiin kaksi uutta puoluetta: Ruotsalaisen puolueen perustuksille vuonna 1906 syntynyt Ruotsalainen Kansanpuolue, joka tavoitteli kaikkien ruotsinkielisten ääniä ja, pienviljelijöiden asiaa ajanut Maalaisliitto. Vaaleihin osallistui myös yhden kansanedustajan saanut Etelä-Pohjanmaan Nuorsuomalainen Maalaisliitto, joka oli vaaliliitoissa nuorsuomalaisten kanssa. EPNM yhdistyi Maalaisliittoon 1908.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Vaaleissa olivat äänioikeutettuja lähes kaikki 24 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset joitakin ryhmiä lukuun ottamatta. Puolueiden keskinäinen kamppailu vaalien alla oli varsin kiihkeä, ja porvarillisissa piireissä päähuomio kohdistui perustuslaillisten ja vanhasuomalaisten menestykseen. Työväen uskottiin yleisesti saavan vain parikymmentä edustajaa. Suurin yllätys olikin sosialidemokraattien nousu eduskunnan suurimmaksi ryhmäksi. Vanhasuomalaiset saivat 59 paikkaa, mikä merkitsi voittoa perustuslaillisista (nuorsuomalaiset 26 paikkaa ja ruotsalaiset 25 paikkaa).


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Ehdokkaita asetettiin 762, joista 62 oli naisia.. Miesehdokkaista valittiin 25,9 % ja naisista 30,6 %. Naiskansanedustajista kuului sosialidemokraatteihin yhdeksän, vanhasuomalaisiin kuusi, nuorsuomalaisiin kaksi sekä ruotsalaisiin ja Maalaisliittoon kumpaankin yksi.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Uuden eduskunnan ensimmäinen täysistunto pidettiin 23. toukokuuta 1907. Istunnon avasi ikäpuhemies, Suomalaisen Puolueen Iisakki Hoikka, minkä jälkeen puhemieheksi valittiin nuorsuomalaisten P. E. Svinhufvud, ensimmäiseksi varapuhemieheksi SDP:n N. R. af Ursin ja toiseksi varapuhemieheksi vanhasuomalaisten E. G. Palmén.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Valituista kansanedustajista varsin tunnettuja olivat mm. SDP:n Anni Huotari, Albin Koponen, Matti Paasivuori, Miina Sillanpää, Yrjö Sirola, Taavi Tainio, Väinö Tanner, Oskari Tokoi, Matti Turkia, N. R. af Ursin, Edvard Valpas-Hänninen, Sulo Wuolijoki ja Wäinö Wuolijoki, Suomalaisen puolueen J. R. Danielson-Kalmari, Hannes Gebhard, Hedvig Gebhard, Aleksandra Gripenberg, Lauri Ingman, Kaarlo Kares, Wilhelmi Malmivaara, Juho Kusti Paasikivi, Artturi H. Virkkunen, Sakari Yrjö-Koskinen ja Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen, nuorsuomalaisten Pekka Ahmavaara, Santeri Alkio, Eero Erkko, Pekka Pennanen, Emil Nestor Setälä ja Pehr Evind Svinhufvud, RKP:n Leo Ehrnrooth, Ernst Estlander, Emil Schybergson ja Julius Sundblom, sekä maalaisliiton Kyösti Kallio ja Juhani Leppälä.


title: Eduskuntavaalit 1907

text: Viimeinen valtiopäivillä mukana ollut ensimmäisen eduskunnan jäsen oli Väinö Tanner, joka jätti eduskunnan vuoden 1962 vaaleissa. Viimeinen elossa ollut oli Juhani Leppälä, joka kuoli joulukuussa 1976.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Metallin lämpökäsittelyllä tarkoitetaan prosessia, jossa metallikappaleen lämpötilaa korotetaan ja metallin mikrorakenteessa ja mekaanisissa ominaisuuksissa tapahtuu haluttuja muutoksia. Metallikappale ei sula lämpökäsittelyissä. Lämpökäsittelyillä voidaan vaikuttaa kappaleen kovuuteen, lujuuteen, sitkeyteen ja kulutuskestävyyteen. Lämpökäsittelyn vaikutus voi ulottua koko kappaleeseen tai rajoittua vain sen pintaan tai rajattuun osaan. Esimerkkejä lämpökäsitellyistä esineistä ovat hammaspyörät, puukon terät ja vaativat akselit.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Karkaisussa kappale kuumennetaan ja kuumennuksen jälkeen jäähdytetään hyvin nopeasti.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Teräskappaleen karkaisun jälkeen tehdään päästöhehkutuksia, joiden ansiosta kappaleen kovuus laskee ja myötöraja ja venymä nousevat. Päästöhehkutus on olennainen osa karkaisuprosessia ja päästöhehkutuksen lämpötilalla ja ajalla on merkittävä vaikutus teräskappaleen ominaisuuksiin.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Hehkuttamalla useat materiaalit kuten kupari pehmenevät.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Metallia hehkutetaan solvus-lämpötilan yläpuolella, kunnes aiemmissa käsittelyissä erkautuneet faasit ovat liuenneet ja rakenne on muuttunut homogeeniseksi jähmeäksi liuokseksi.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Esimerkiksi teräkselle ennen karkaisua tehtävä austenointihehkus on liuoshehkutus.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Kylmämuokatun kappaleen rakeet litistyvät muokkaussuunnassa ja kappale muokkauslujittuu. Rekristallisaatiohehkutuksessa kiderakenne järjestyy uudelleen. Kappaleen kovuus ja venymä palaavat kylmämuokkausta edeltäviin arvoihinsa.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Erkautuskarkenevat metalliseokset saavuttavat lopullisen kovuutensa keinovanhennushehkutuksessa. Liuoksessa olevat seosaineet ydintyvät ja muodostavat yhdisteitä, dispersioita tai erkaumia, perusmetallin rakenteeseen. Erkaumat vastustavat tehokkaasti dislokaatioiden liikettä.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Erkautuskarkaistavia metalliseoksia ovat esimerkiksi duralumiini ja kromikupari.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Metallirakenteisiin saattaa tulla haitallisia jännityksiä esimerkiksi hitsauksen yhteydessä. Jännityksenpoistohehkutus tehdään metallin päästölämpötilan alapuolella.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Mikäli metallikappale on ollut ympäristössä, missä kaasujen osapaineet ovat olleet korkeita, on usein olemassa riski, että kaasut (etenkin vety) rikastuvat metallirakenteen raerajoille ja aiheuttavat haurautta. Tyypillinen lämpötila kaasunpoistohehkutuksessa on 200 °C. Kaasunpoistohehkutus on ehdottoman välttämätön esimerkiksi kovakromauksen jälkeen.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Sintraushehkutuksessa metallijauheesta puristettu ns. vihreä kappale saavuttaa kiinteän, tiheän rakenteen. Prosessissa metallijauhepartikkelit sulautuvat toisiinsa diffuusion vaikutuksesta. Partikkelit tai niiden osat eivät sula prosessissa.


title: Metallin lämpökäsittely

text: Lämpökäsittelyissä käytetyt uunit ovat joko jatkuvatoimisia tai panostyyppisiä. Osassa uuneja on kontrolloitava atmosfääri, eli prosessin aikana uunissa on joko inertti tai pelkistävä atmosfääri.


title: Charlottetown

text: Charlottetown on Kanadan itärannikolla sijaitsevan Prinssi Edwardin saaren provinssin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 34 562, ja sen pinta-ala on 44,33 neliökilometriä. Charlottetown sijaitsee Hillsborough-, Yorke- ja Eliot-jokien suistossa.


title: Charlottetown

text: Charlottetownin perusti vuonna 1765 kapteeni Samuel Holland ranskalaisen "Port La Joye" -siirtokunnan paikalle. Kaupunki on saanut nimensä kuningatar Charlotten, Yrjö III:n vaimon mukaan.


title: Charlottetown

text: Vuonna 1864 brittiläisen Pohjois-Amerikan siirtokuntien edustajat kokoontuivat Charlottetownissa ja muodostivat Kanadan liittovaltion.


title: Charlottetown

text: Charlottetownissa sijaitsee Prince Edward Island University. Vuosina 1993–1996 kaupungissa pelasi Ottawa Senatorsin AHL-farmijoukkue Prince Edward Island Senators.


title: Édouard Manet

text: Édouard Manet (23. tammikuuta 1832 Pariisi – 30. huhtikuuta 1883 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari. Tyylisuunnaltaan hän sijoittuu realismin ja impressionismin välille.


title: Édouard Manet

text: Manet oli arvostetun tuomarin poika, jonka lähteminen taiteilijanuralle oli vanhemmille kauhistus. Manet’n yksityiselämä oli värikästä, hänellä oli eksoottisia rakkaustarinoita ja syfilis, ja elämänsä loppuvaiheilla kuolio, joka johti toisen jalan amputointiin.


title: Édouard Manet

text: Manet seurusteli vuosia poikavuosiensa pianonsoitonopettajattaren, hollantilaissyntyisen Suzanne Leenhoffin kanssa, ja tälle syntyneen pojan isä saattaa olla joko Manet tai hänen veljensä. Virallisesti poika esiteltiin Leenhoffin pikkuveljenä ja Manet’n kummipoikana. Manet meni Leenhoffin kanssa naimisiin isänsä kuoltua vuonna 1863.


title: Édouard Manet

text: Sukunsa varakkuuden takia Manet ei ollut riippuvainen maalaustensa myyntituloista. Hän kuitenkin tavoitteli menestystä ja yleisön suosiota, ja tarjosi maalauksiaan konservatiiviseksi tunnettuun Pariisin salonkiin. Manet matkusteli laajasti. Nuoruusvuosinaan hän purjehti koululaivalla Brasiliaan, ja kierteli myöhemmin Euroopassa. Varsinkin Manet’n nuoruuden töissä näkyy vaikutteita hollantilaisista ja espanjalaisista maalauksista, joihin hän oli tutustunut matkoillaan.


title: Édouard Manet

text: Manetin läheisiä ystäviä olivat runoilija Charles Baudelaire, kirjailija Émile Zola ja taiteilija Berthe Morisot. Morisot rohkaisi Manet’ta maalaamaan ateljeen sijasta ulkoilmassa, mikä oli siihen aikaan uusi keksintö. Morisot meni myöhemmin naimisiin Manetin veljen kanssa. Manet itse toimi eräänlaisena kummisetänä nuorten taiteilijoiden ryhmälle, johon kuuluivat Claude Monet, Pierre-Auguste Renoir, Edgar Degas, Camille Pissarro, Paul Cézanne, Alfred Sisley, Henri Fantin-Latour ja Frédéric Bazille. Nuoret ihailivat Manet’ta, ei niinkään hänen maalaustyylinsä vaan itsenäisyytensä tähden. Kun impressionistit järjestivät ensimmäisen näyttelynsä vuonna 1874, Manet päätti jäädä sen ulkopuolelle. Samana kesänä hän kuitenkin matkusti Monet’n luokse Argenteuiliin ja maalasi tästä ja tämän perheestä muotokuvia. Manet tuki Monet’ta ostamalla tämän maalauksia ja suosittelemalla tätä taidekauppiaille.


title: Édouard Manet

text: Manet’n tunnetuin teos on öljyvärimaalaus "Aamiainen ruohikolla" (), alkuperäiseltä nimeltään "Le Bain" (), jonka Manet maalasi joskus vuosien 1862 ja 1863 välillä. Maalaus herätti aikanaan paljon keskustelua. Teoksessa alaston nainen on modernisti pukeutuneiden miesten seurassa. Alastomuus oli ollut hyväksyttävää vain antiikin taruihin yhdistettynä, arjesta etäännytettynä. Toisaalta Manet osoittaa kunnioitusta vanhoille mestareille – sommittelu on peräisin Rafaelin piirroksesta. Teoksen viimeistely on kepeän luonnosmainen. Manet tarjosi sitä Pariisin salonkiin, mistä se hylättiin keskeneräisenä. Maalaus oli ensimmäisen kerran näytillä Salon des Refusésissa vuonna 1863. Nykyisin se kuuluu on Pariisin Musée d’Orsayn kokoelmiin. Aikaisempi pienempi versio maalauksesta on nähtävillä Lontoon Courtauld Galleryssa.


title: Édouard Manet

text: Toinen aikanaan paljon huomiota herättänyt teos on "Olympia" vuodelta 1863. Siinä alaston vaalea malli makaa divaanilla, ja hänen takanaan seisoo mustaihoinen palvelijatar, joka ojentaa kukkakimppua. Vaikka maalaus jatkoi alastonmaalausten vuosisatoja pitkää perinnettä, se herätti suurta kohua, kun Manet esitteli sen Pariisin salongissa vuonna 1865. Mallia ympäröivissä pikkuesineissä nähtiin viitteitä siitä, että teos kuvasi prostituoitua.


title: Édouard Manet

text: Vanhempana Manet maalasi monia teoksia väkijoukoista kahviloissa ja erilaisissa yleisötapahtumissa. Hän uudisti myös historiamaalauksen perinnettä kuvaamalla oman aikansa sotatapahtumia. Manet teki useita versioita maalauksesta "Keisari Maksimilianin teloitus", jossa Meksikon tasavaltalaiset teloittavat Ranskan tukeman Meksikon keisarin Maksimilianin. Teoksen esittäminen Ranskassa oli kiellettyä vuoteen 1879 asti.


title: Tenhi

text: Tenhi on suomalainen progressiivista folkmusiikkia soittava yhtye. Yhtyeen perusti Tyko Saarikko vuoden 1996 lopulla. Vuonna 1997 saksalainen Prophecy Productions solmi kolmen täyspitkän levyn kattavan sopimuksen tuolloin kaksimiehisen Tenhin kanssa. Ilkka Salminen oli liittynyt yhtyeeseen hieman aikaisemmin ja ennen studioon astumista Ilmari Issakaista pyydettiin liittymään. Session tuloksena syntynyt "Hallavedet" -mini-CD sisälsi kaksi kappaletta. Vuonna 1999 Eleanor Lundell liittyi yhtyeeseen ja esikoisalbumi "Kauan" julkaistiin samana vuonna. -mini-CD julkaistiin vuonna 2001 ja toinen kokopitkä "Väre" vuonna 2002.


title: Tenhi

text: Vuonna 2006 Tenhi julkaisi uuden pitkäsoittonsa "Maaäet", joka jatkoi tuotantoa edellisten albumien kaltaisella tummanpuhuvalla tyylillä.


title: Tenhi

text:
Myöhemmin samana vuonna Prophecy Productions uudelleenjulkaisi Tenhin sivuprojektina vuonna 2004 äänitetyn levyn "". Elokuussa 2007 Tenhi julkaisi kolmen CD:n kokoelmalevyn "Folk Aesthetic 1996–2006", jolle on koottu harvinaista ja julkaisematonta materiaalia, muun muassa "Hallavedet"-ep, "" -ep sekä "Kertomuksia"-demo vuodelta 1997.
Kaikki levyt on julkaissut Prophecy Productions.


title: Galena

text: Galena on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Yukonjoen pohjoisrannalla 72 kilometriä itään Nulatosta. Innokon luonnonpuisto on lounaaseen Galenasta.


title: Galena

text: Vuoden väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 675. Näistä 63,41% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja.


title: Galena

text: Koyukon athabaskoilla oli alueella tilapäisiä leirejä, joita he käyttivät villiriistan vaeltaessa alueelta toiselle. Kesäisin monet perheet siirtyivät lautoilla Yukonille kalastamaan lohta. Koyukukjoen ja Nowitnajoen väliltä on löydetty 12 kesäkalastusleiriä. Galena perustettiin vuonna 1918 lähelle athabaskojen kalastusleiriä, jota kutsuttiin Henry's Pointiksi. Siitä tuli tukikohta läheisille lyijymalmikaivoksille, jotka avattiin 1918 ja 1919.


title: Galena

text: Vuonna 1920 athabaskat, jotka asuivat yläjuoksulla Loudenissa alkoivat muuttaa Galenaan. He alkoivat myydä puuta höyrylaivoille ja toimia rahdinkuljettajina kaivoksille. 1920-luvun puolivälissä Galenaan perustettiin ensimmäinen koulu. Toisen maailmansodan aikana rakennettiin armeijan lentokenttä Galena Air Force Station. 1950-luvun aikana armeijan tukikohdan rakennustyöt, lentokentän ja teiden parantaminen saivat aikaan Galenan alueen taloudellisen kasvun.


title: Galena

text: Vuosina 1945 ja 1971 kaupunkia koettelivat tulvat. Näiden vuoksi uusi kaupunkikeskus nimeltään New Town perustettiin Alexanderinjärven rannalle noin 2,5 kilometriä itään alkuperäisestä keskuksesta. Kaupungin virastot, terveysasema, koulut, kauppa ja yli 150 asuntoa rakennettiin New Towniin.


title: Galena

text: Ilmavoimien tukikohta suljettiin vuonna 1993.


title: Suomen presidentin valinta 1944

text: Tasavallan presidentiksi 1944 toimestaan eronneen Risto Rytin seuraajaksi sekä vuosien 1940 ja 1943 presidentinvaalien erityismenettelyjen jälkeen ja edelleen sodan kestäessä määrättiin eduskunnan 5/6 enemmistön säätämällä poikkeuslailla kuuden vuoden toimikaudeksi puolustusvoimain ylipäällikkö, Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim.


title: Suomen presidentin valinta 1944

text:
Neuvostoliiton aloitettua 9. kesäkuuta 1944 suurhyökkäyksen suomalaisjoukkoja vastaan Karjalan kannaksella ja tehtyä läpimurron presidentti Risto Ryti lähetti 27. kesäkuuta Saksaan henkilökohtaisen, Ryti–Ribbentrop-sopimukseksi kutsutun kirjeen aseavun saamiseksi. Kirjeessä Ryti vakuutti, ettei Suomi, hänen ollessaan presidenttinä, solmi erillisrauhaa Neuvostoliiton kanssa. Rintamatilanteen vakiinnuttua ja ulkopoliittisen paineen helpotuttua Suomi irtautui Ribbentrop-sopimuksesta siten, että Ryti erosi presidentin tehtävistä 1. elokuuta. Taustalla oli Suomen pyrkimys päästä rauhansopimukseen Neuvostoliiton kanssa. Hallitukselle antamassaan kirjelmässä Ryti ilmoitti eronsa muodolliseksi syyksi heikentyneen terveytensä ja sen, että ”"ylin toimeenpanovalta sekä sotilas- että siviilihallinnon alalla olisi tällä hetkellä keskitettävä samalle henkilölle".” Näin Ryti määritteli seuraajakseen marsalkka Mannerheimin.
Hallitus antoi 1. elokuuta eduskunnalle esityksen laiksi ”"tasavallan presidentin määräämisestä ilman vaalia"”. Lain käsittely eduskunnassa oli ennätyksellisen ripeä: neljässä tunnissa lakiesitys läpäisi lähetekeskustelun, perustuslakivaliokunnan, ensimmäisen täysistuntokäsittelyn, suuren valiokunnan ja toisen täysistuntokäsittelyn. Perustuslakivaliokunta totesi mietinnössään, että presidentin valitseminen ei ”"Suomen valtiosäännön edellyttämällä tavalla ole nykyisenä ajankohtana mahdollista"” ja että Mannerheimin valinta vastaa parhaiten valtakunnan etua. Kolmannessa täysistuntokäsittelyssä 4. elokuuta eduskunta julisti lakiesityksen kiireelliseksi ja hyväksyi sen ilman keskustelua yksimielisesti.


title: Suomen presidentin valinta 1944

text: Ribbentrop-sopimus mitätöityi lopullisesti, kun Mannerheim ilmoitti 17. elokuuta Suomeen saapuneelle saksalaiselle marsalkalle Wilhelm Keitelille olevansa vapaa sopimuksen velvoitteista.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Suomen presidentin valinta vuonna 1973 tapahtui eduskunnan säätämällä poikkeuslailla, joka jatkoi Urho Kekkosen vuonna 1968 alkanutta toimikautta vuoteen 1978 asti.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Valitsijamiesvaalit ja presidentinvaali oli alun perin tarkoitus järjestää normaalisti vuonna 1974. Presidentti Urho Kekkonen oli jo 1960-luvulla puhunut, ettei haluaisi enää käydä läpi vaaleja, sillä katsoi ne turhiksi. Edellisissä, vuoden 1968 vaaleissa Kekkosta oli närkästyttänyt erityisesti Veikko Vennamon menestys ja tämän tarmokas, avoimesti Kekkosta ja Keskustapuoluetta vastaan suuntautunut kampanja.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Kekkosen haluttiin yleisesti jatkavan presidenttinä. Tohtori Ahti Karjalainen ehdotti vuoden 1972 tammikuussa, että Kekkosen toimikautta jatkettaisiin vuoden 1974 jälkeen. Karjalaisen mielestä presidentinvaalit olisivat tuoneet Suomen politiikkaan "epävarmuustekijän". Karjalaisen mukaan presidentin ilmoitus, ettei hän enää asetu ehdokkaaksi vaaleissa, ei sulkenut pois sitä, että riittävän laaja ja voimakas kansalaismielipide voisi saada presidentin harkitsemaan tilannetta.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Huhtikuussa 1972 Kekkonen ilmoitti julkisesti suostuvansa jatkamaan virassaan. Millä tavalla tämä saavutettaisiin ei ollut Kekkosen mukaan hänen huolensa. Presidenttiehdokkaaksi valitsijamiesvaaleissa hän ei kuitenkaan enää suostuisi. Kekkosen mukaan "vuoden 1968 vaalitaistelu oli eräiltä osin sen laatuinen, että minua ei voida sellaiseen vaalitaisteluun velvoittaa". Lisäksi Kekkonen tiedotti: "Jos valintani, mikäli sitä yritetään, ei onnistu, olen siitä vain tyytyväinen."


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Puolueet kävivät vuoden 1972 aikana neuvotteluja siitä, kuinka Kekkosen jatko järjestettäisiin. Esillä olivat mm. poikkeuslaki, kansanäänestys, vuoden 1968 valitsijamiesten käyttäminen sekä malli, jossa puolueet menisivät vaaleihin omin ehdokkain, mutta valitsijamiehet silti valitsisivat Kekkosen uudelleen. Ajatuksen poikkeuslaista esitti ensimmäisenä julkisesti Paasion hallituksen oikeusministeri Pekka Paavola Pohjois-Hämeen sosialidemokraattien piirikokouksessa Tampereella 16. huhtikuuta 1972 pitämässään poliittisessa tilannekatsauksessa. Kokouksessa oli läsnä myös ulkoministeri ja SDP:n puoluesihteeri Kalevi Sorsa, joka ilmoitti heti yhtyvänsä Paavolan kantaan. SDP:n taustavaikuttajan, konkaripoliitikko Arvo Tuomisen mukaan Paavola oli ennen puhettaan neuvotellut asiasta Sorsan ja SDP:n puheenjohtajan, pääministeri Rafael Paasion kanssa, jotka olivat hyväksyneet kannanoton. Mikään näistä tavoista ei saavuttanut jakamatonta suosiota. Poikkeuslakia vastaan olivat muun muassa kokoomus, LKP ja kristilliset sekä SMP. Nimenomaan juuri poikkeuslakiajatuksen saaman vastustuksen vuoksi kysymys Kekkosen virkakauden jatkosta hautautui muiden ajankohtaisten asioiden alle useiden kuukausien ajaksi.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Tilanne sai uuden käänteen joulukuussa 1972. Kekkonen oli elokuussa 1972 neuvotellut Neuvostoliiton johdon kanssa Zavidovossa Suomen mahdollisesta kauppasopimuksesta Euroopan talousyhteisön kanssa. Tärkeitä asiakirjoja Zavidovosta vuosi julkisuuteen. Kekkonen katsoi, ettei hän ollut enää Neuvostoliiton luottamuksen arvoinen eikä sittenkään olisi käytettävissä seuraavaa presidenttiä valittaessa. Tämän jälkeen Kekkonen ja pääministeri Sorsa matkustivat Neuvostoliittoon ja saattoivat todeta, että Kekkosen nauttima arvonanto ja luottamus Neuvostoliitossa olivat kuitenkin entisellään.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Kekkosen jatkaminen presidenttinä koettiin välttämättömäksi. Ratkaisuksi muodostui eduskunnan säätämä poikkeuslaki, joka edellytti vaikeutettua perustuslain säätämisjärjestystä. Jotta laki olisi saatu voimaan kaavaillulla tavalla, eduskunnan oli ensin julistettava se kiireelliseksi viiden kuudesosan enemmistöllä ja sen jälkeen hyväksyttävä kahden kolmasosan enemmistöllä. Kekkosen jatkamista pidettiin välttämättömänä, jotta Neuvostoliitto hyväksyisi Suomen EEC-sopimuksen. Kauppasopimus EEC:n kanssa oli Suomen teollisuudelle tärkeä, sillä Suomelle tärkeä kauppakumppani Britannia oli siirtymässä EFTA:sta EEC:hen vuoden 1973 alusta. Porvaripuolue Kokoomuskin myöntyi − erityisesti taustavaikuttajansa, Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) entisen toimitusjohtajan Päiviö Hetemäen taivuttamana − kannattamaan poikkeuslakia. EEC-kauppasopimuksesta huolimatta Suomi pysyisi edelleen Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) liitännäisjäsenenä. Niinpä eduskunta sääti tammikuussa 1973 viiden kuudesosan enemmistöllä (170 ääntä puolesta, 28 vastaan, yksi tyhjä) poikkeuslain, jonka mukaan Kekkosen vuonna 1968 alkanutta toimikautta jatkettiin neljällä vuodella ajaksi 1.3.1974 – 1.3.1978. Ratkaisu oli ainutlaatuinen, sillä Suomessa ei vallinnut sotatila tai muukaan poikkeustilanne. Gustaf Mannerheim oli valittu presidentiksi myös poikkeuslailla, mutta silloin oli kuitenkin jatkosota käynnissä.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Poikkeuslaista äänestettäessä SDP:n, Keskustapuolueen ja SKDL:n sekä SKYP:n eduskuntaryhmät äänestivät kokonaisuudessaan lakiesityksen hyväksymisen puolesta. Koko SMP:n eduskuntaryhmä, joka oli puolueen sisäisistä riidoista seuranneen hajoamisen vuoksi kutistunut kuusihenkiseksi, puolestaan äänesti sitä vastaan. Suomen Kristillisen Liiton eduskuntaryhmästä yksi äänesti tyhjää, muut esitystä vastaan. Sen sijaan kokoomuksen, RKP:n ja LKP:n rivit hajosivat; osa näiden puolueiden kansanedustajista äänesti lakiesityksen puolesta, osa sitä vastaan.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Poikkeuslakiesitystä vastaan äänestivät mm. SMP:n J. Juhani Kortesalmi, Mikko Vainio, Pekka Vennamo ja Veikko Vennamo, Kokoomuksen Tuure Junnila, Salme Katajavuori, Eero Lattula, Pentti Mäki-Hakola ja Kullervo Rainio, RKP:n Georg C. Ehrnrooth ja Victor Procopé, LKP:n Olavi Borg ja SKL:n Raino Westerholm. Tyhjää äänesti SKL:n Antero Juntumaa. Lisäksi 34 muuta poikkeuslain vastustajaa oli lähettänyt Kekkoselle joulukuussa 1972 kirjelmän, jossa hänen toivottiin estävän ""kansalaisten syrjään sysäämisen"" presidenttiä valittaessa. Kirjelmän olivat allekirjoittaneet mm. Göran von Bonsdorff, Adolf Ehrnrooth, Erik von Frenckell, Wolf H. Halsti, Matti Kuusi, Lauri Pihkala, Rurik Pihkala, Pentti Poukka, L. A. Puntila ja Ahti M. Salonen. Poikkeuslakia vastustaneet kansanedustajat järjestivät Helsingin messuhallissa 14. tammikuuta 1973 puhetilaisuuden, jossa puheenvuoroja käyttivät mm. Georg G. Ehrnrooth, Tuure Junnila ja Raino Westerholm. Tilaisuuteen osallistui noin 3 700 hengen yleisö. Myös "Helsingin Sanomien" poliittinen pilapiirtäjä Kari Suomalainen tuomitsi poikkeuslain jyrkästi omassa piirroksessaan.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Laki annettiin 17. maaliskuuta 1973 ja se on Suomen asetuskokoelmassa numerolla 232/1973. Lain allekirjoitti pääministeri Kalevi Sorsa presidentti Kekkosen ollessa esteellinen. Presidentti Kekkonen oli esteellisenä myös antamasta lakia koskevaa hallituksen esitystä eduskunnalle 9. tammikuuta 1973.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Silloinen Keskustapuolueen puheenjohtaja Johannes Virolainen pohti myöhemmin Kekkosen virkakauden poikkeusmenettelyllä tapahtunutta pidentämistä: ""Silloin emme me poikkeuslain ajajat kysyneet, oliko turvautuminen perustuslain muuttamiseen ja poikkeuslain säätämiseen oikea toimenpide vaiko ei. Tärkeintä oli että Urho Kekkonen jatkoi työtään maan johtajana. – – – Mutta jälkeenpäin on esitetty yhä uudestaan ja uudestaan kysymys: Oliko sittenkään perusteltua lähteä muuttamaan perustuslakia vain ehdokkaan esittämien syiden vuoksi? – – – oliko poikkeuslaki sittenkin erehdys ja olisiko päästy samaan tulokseen, Kekkosen toimikauden jatkumiseen hänen kolmannen kautensa päättymisen jälkeen normaaleja menettelytapoja käyttämällä, noudattamalla voimassaolevia perustuslakeja, kun kerran maassa ei vallinnut missään suhteessa kriisitilaa ja olot kehittyivät kaikissa suhteissa normaalisti. Tällainen kysymys on yhä tänään täysin oikeutettu.""


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: SMP:n hajoaminen ja SKYP:n perustaminen sattuivat aikaan, jolloin poikkeuslaki oli vireillä. Puolueet olivat poikkeuslain suhteen vastakkaisilla linjoilla. SMP oli poikkeuslakia vastaan ja puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 1974 vaaleihin oli jo valittu Veikko Vennamo. SKYP puolestaan oli perustettu, kun sen kansanedustajat olivat joutuneet riitoihin Vennamon kanssa.


title: Suomen presidentin valinta 1973

text: Erimielisyys poikkeuslaista johti myös Perustuslaillisen Kansanpuolueen perustamiseen myöhemmin 1973.


title: Rappiotaide

text: Rappiotaide () on natsi-Saksan dikatatuurin aikana kansallissosialistien käyttämä nimitys heidän ”rappiolliseksi”, ”juutalaiseksi” tai ”bolševistiseksi” leimaamastaan kuvataiteilijoiden, muusikoiden, näyttelijöiden ja ohjaajien sekä kirjailijoiden taiteesta. Natsit järjestivät eri puolilla maata rappiotaiteen näyttelyitä.


title: Rappiotaide

text: Näiden vastakohtana esitettiin natsien hyväksymiä ”saksalaisen taiteen” näyttelyitä. ”Rappiotaiteen” näyttely oli monesti huomattavasti suositumpi kuin ”oikean saksalaisen” taiteen näyttely.


title: Rappiotaide

text: ”Rappiotaide” oli osa kansallissosialistien kulttuuripolitiikkaa. Tuomittuja olivat kaikki modernismin synnyttämät suuntaukset, kuten impressionismi, ekspressionismi, dada, uusasiallisuus, surrealismi, kubismi ja fauvismi. Esimerkiksi vuosisadan alun saksalaisen maalaustaiteen mestarit, kuten Oskar Schlemmer, Ernst Barlach, Charles Crodel, Otto Dix, Erich Heckel, Oskar Kokoschka, Franz Marc, Emil Nolde ja Karl Schmidt-Rottluff tuomittiin ”epäsaksalaisina”. Lisäksi tuomittiin joko Saksassa tai ulkomailla asuvia taiteilijoita, jotka eivät olleet Saksan kansalaisia, kuten Wassily Kandinsky, Marc Chagall tai Piet Mondrian.


title: Rappiotaide

text: Myös maailmankuulun Bauhaus-taidekoulun toiminta tehtiin mahdottomaksi ja modernin musiikin suuntaukset jazzista atonaalisuuteen kiellettiin. Kaikkien alojen taidekriitikoiden täytyi kuulua Valtakunnan kulttuurikamariin ja vuodesta 1936 heidän täytyi hankkia pätevöitymistodistus propagandaministeriöstä.


title: Rappiotaide

text: ”Rappiotaiteen” kampanjan kuluessa takavarikoitiin yli 20 000 taideteosta yli 200 oman aikansa taiteilijalta.


title: Rappiotaide

text: "Kansallissosialistinen saksalaisen taiteen liitto" perustettiin 1927. Organisaation tarkoituksena oli pysäyttää ”taiteen korruptio” ja tiedottaa kansalle rodun ja taiteen yhteyksistä. Vuoteen 1933 mennessä sanoja ”juutalainen”, ”rappiollinen” ja ”bolsevikki” käytettiin kuvaamaan lähes kaikkea nykytaidetta.


title: Rappiotaide

text: Vuonna 1937 viranomaiset järjestivät ensimmäisen ”puhdistuksen” Saksan taidemuseoissa. Tuhansista takavarikoiduista teoksista valittiin 650 erityiseen ”Rappiotaiteen näyttelyyn”, joka avattiin Münchenissä ja joka kiersi yhdessätoista kaupungissa Saksassa ja Itävallassa. Näyttelyissä teokset oli ripustettu heikosti ja niitä ympäröivät seinille kirjoitetut lauseet ja leimat, joissa taiteilijoita ja heidän teoksiaan herjattiin. Näyttelyissä kävi yhteensä yli kolme miljoonaa kävijää.


title: Rappiotaide

text: Nykytaiteen teosten keräämistä jatkettiin. Kesän 1937 loppuun mennessä Saksan museoista ja yksityiskokoelmista oli takavarikoitu 16 000 teosta. Joseph Goebbels kirjoitti päiväkirjaansa: ”"Toivomme että saisimme tästä roskasta edes vähän rahaa."” Teoksista suurin osa myytiin ulkomaiden museoihin ja keräilijöille. Fischer Galleria Sveitsissä saattoi huutokaupata yhtenä päivänä yli sata Picasson, Braquen, Chagallin, Gauguinin ja Van Goghin teosta ja teoksia Rappiotaiteen näyttelystä. Natsit tuhosivat sen, mikä ei mennyt kaupaksi. Maaliskuun 20. päivänä 1939 he polttivat 5 000 teosta Berliinin paloaseman pihalla.


title: Rappiotaide

text: Saksalaiset avantgardetaiteilijat leimattiin sekä valtion vihollisiksi että uhkaksi Saksan kansakunnalle. Monet pakenivat maasta ja menettivät maineensa sekä luotettavuutensa. Max Beckmann pakeni Amsterdamiin näyttelyn avajaispäivänä. Max Ernst emigroitui Yhdysvaltoihin Peggy Guggenheimin auttamana. Ernst Ludwig Kirchner tappoi itsensä Sveitsissä 1938. Paul Klee asui vuosia pakolaisena Sveitsissä, mutta ei saanut maan kansalaisuutta, koska oli leimattu ”rappiotaiteilijaksi”.


title: Rappiotaide

text: Natsiviranomaiset, jotka tarkkailivat kulttuuria ja taiteita, estivät taiteilijoita, kuten Emil Noldea hankkimasta maalausmateriaaleja. Ne, jotka jäivät Saksaan, joutuivat virkakieltoon ja Gestapon yllätystarkastusten kohteiksi taatakseen sen, että eivät rikkoneet kieltoa taiteen tekemisestä. Ne juutalaista alkuperää olevat, jotka eivät paenneet Saksasta ajoissa, lähetettiin keskitysleireille.


title: Rappiotaide

text: Modernisteja ja heidän puoltajiaan kohtaan suunnattu hyökkäys koski kaikkia kulttuurin aloja, kuten kirjallisuutta, elokuvia, teatteria, arkkitehtuuria ja musiikkia. Moderni musiikki, kuten swing ja ”neekerijatsi”, tuomittiin selkärangattomiksi.


title: Rappiotaide

text: Vuoden 1933 rotulakien tultua voimaan "Reichsmusikkammer" (Valtakunnan musiikkikamari) vaati kaikkien Saksan muusikkojen rekisteröimistä. Satoja lahjakkaita säveltäjiä estettiin tekemästään työtään ja heidän uransa päättyivät nopeasti, joko henkilön rodun tai Kolmatta valtakuntaa loukkaavan musiikkityylin takia. Vuonna 1938 esimerkkejä rappiomusiikista esitettiin yleisölle "Rappiomusiikin näyttelyssä". Arnold Mendelssohnin (1855–1933), Gustav Mahlerin (1860–1911) ja Arnold Schönbergin (1874–1951) kuuluisia teoksia käytettiin esimerkkeinä musiikista, jota ei hyväksytty. Sukupolvi innovatiivisia ja lupaavia muusikkoja poistettiin musiikin historiasta.


title: Rappiotaide

text: Vuonna 1940 "Reichsmusikkammerin" rekisteri oli valmis. Siihen liittyi muusikkojen rotu ja uskonto. Ne juutalaiset, joita ei oltu tunnistettu siihen mennessä, olivat nyt uhanalaisia. Tähän luetteloon perustuen oli helppo löytää ja pidättää juutalaisia. Muun muassa seuraavia säveltäjiä natsihallinto piti ”rappiollisina”: Berthold Goldschmidt (1903–1996), Otto Klemperer (1885–1973), Ernst Krenek (1900–1991), Erik Korngold (1897–1957), Arnold Schönberg, Bruno Walter (1876–1962) ja Anton Webern (1883–1945).


title: Rappiotaide

text: Kolmannen valtakunnan aikana jopa kaikkein omistautuneimmat natsit olivat monessa tapauksessa keskenään eri mieltä siitä, mikä oli katsottava “rappiotaiteeksi”. Sen lisäksi, että oli käytännössä vaikea puhdistaa “ei-toivotut” Saksan musiikkimaailmasta, jouduttiin useita ristiriitoihin käytännön törmätessä yhteen rotuteorioiden kanssa. Natsien politiikan luojia vaivasi esimerkiksi Saksan juutalaisen säveltäjän Felix Mendelssohnin (1809–1847) "Kesäyön unelma", teos jota ihailtiin paljon ja jonka esittämistä jatkoi muun muassa Wilhelm Furtwängler. Sensoreita ja päättäjiä vaivasi myös Mozartin yhteistyö juutalaisen libretistin kanssa. Myös Schumann ja Schubert sovittivat juutalaisen Heinrich Heinen runoja musiikkiinsa. Jopa Händelin taipumusta sovittaa Vanhan Testamentin tekstejä musiikkiinsa pidettiin ongelmallisena.


title: Rappiotaide

text: Leimaaminen ja tuomitseminen aiheuttivat korvaamattomia kärsimyksiä ja vaurioita niin yksityisille taiteilijoille kuin maan kulttuurielämän kehityksellekin. Natsi-Saksasta pakeni arviolta tuhansia eri alojen taiteilijoita taiteensa, rotunsa, poliittisen vakaumuksensa tai jonkun muun syyn takia. Aivovuoto kohdistui pääasiassa Sveitsiin, Neuvostoliittoon, Englantiin ja Yhdysvaltoihin. Esimerkiksi Bauhaus-koulusta siirtyi runsaasti opettajia ja opiskelijoita muualle.


title: Rappiotaide

text: Berliinin kaupungintalon lähellä olevan metrolinjan kaivausten yhteydessä löydettiin vuonna 2010 kymmenen ehjää pronssi- ja terrakottaveistosta. Seitsemänkymmenen vuoden ajan maan alla olleet teokset olivat aikoinaan olleet natsien mielestä ”rappiotaidetta”, mutta nykyisin niitä pidetään modernismin klassikoina. Berliinin pormestari Klaus Wowereit totesi löydettyjen teosten ”todistavan natsien mielenvikaisuudesta”.


title: Rappiotaide

text: Löydettyjen teosten joukossa on Majdanekissa murhatun Otto Freundlichin (1878–1943) abstrakti pää, Marg Mollin (1884–1977) ekspressionistinen tanssija, Otto Baumin tytön pienoisveistos ja osa raskaana olevan naisen veistosta Emy Röderilta (1890–1971). Ne olivat kaikki keskeisesti mukana natsien propagandanäyttelyissä.


title: Rappiotaide

text: Useimmat löydetyistä teoksista kuvaavat naishahmoja. ”Rappiotaiteen” leima annettiin mille tahansa taiteelle, jonka tulkittiin olevan ristiriidassa natsi-ideologian, kuten nationalismin, fyysisen ja mentaalisen vahvuuden tai arjalaisen herruuden kanssa.


title: Martinlaakson rautatieasema

text: Martinlaakson rautatieasema () on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen asema Vantaankosken radalla Vantaan Martinlaaksossa. Se sijaitsee Louhelan ja Vantaankosken asemien välissä, noin 14 kilometriä  Helsingin päärautatieasemasta pohjoiseen. Asemien välimatkat Martinlaakson asemalta seuraaville asemille ovat lyhyimmät Suomessa: Louhelan asemalle on vain 800 metriä ja Vantaankosken asemalle 900 metriä. Asemien laitureiden päistä matka on vielä 150 metriä lyhyempi, etenkin Louhelan ja Martinlaakson välillä. Suoraa näköyhteyttä naapuriasemille ei radan mutkittelevuuden takia silti ole. Lentoasemalle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Kehäradan vuoksi liikenne kaupunkiradan raiteilla muutettiin syksyllä 2013 oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi. Asemalla on keskilaituri.


title: Martinlaakson rautatieasema

text: Martinlaakson asema valmistui vuonna 1975. Asema oli Martinlaakson radan pääteasema vuoteen 1991 asti, jolloin rataa jatkettiin Vantaankoskelle, joka on Martinlaaksosta seuraava asema. Rata nimettiin tuolloin Vantaankosken radaksi. M-junien tunnuskirjain viittasi Martinlaaksoon vaikka pääteasemana oli vuoteen 2015 asti Vantaankoski. Asemalla on HSL:n lippuautomaatti, mutta ei muuta lipunmyyntiä.


title: Käpylän rautatieasema

text: Käpylän rautatieasema (, , ratakm 5+840) on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen rautatieasema -radan varrella Helsingin Käpylän ja Oulunkylän kaupunginosien rajalla. Asema sijaitsee Pasilan ja Oulunkylän asemien välissä noin 6 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Liikenneviraston virallisessa rautatieliikennepaikkaluettelossa (2012) Käpylä on Helsingin liikennepaikan osa.


title: Käpylän rautatieasema

text: Käpylän rautatieasema avattiin 1910, jolloin sitä kutsuttiin Kottbyn laituriksi.


title: Käpylän rautatieasema

text: Kottbyn seisakkeelle rakennettiin puinen asemarakennus 1921. Se sijaitsi radan pohjoispuolella nykyisen Metsälän, tuolloisen "Kottbyn" vieressä. Rakennus käsitti odotushuoneen, lipunmyyntihuoneen ja "pakaasihuoneen" sekä asemahenkilökunnan asuintilat. Asemalla oli jonkin aikaa myös pieni kanttiini sekä oma järjestyspoliisi, joka partioi asemalla iltaisin.


title: Käpylän rautatieasema

text: Asemarakennus poistettiin käytöstä vuonna 1963 ja purettiin 1970-luvulla.


title: Käpylän rautatieasema

text: Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4. Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Oulunkylän rautatieasema

text: Oulunkylän rautatieasema (, , ratakm 7+399) on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen asema Suomen pääratoihin kuuluvalla rataosalla Helsingin Oulunkylässä. Se sijaitsee Käpylän ja Pukinmäen asemien välissä, noin 7 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Aseman ali kulkee Oulunkyläntie.


title: Oulunkylän rautatieasema

text: Asemalla on kaksi laituriraidetta, jotka on numeroitu numeroin 3 ja 4. Raiteelta 3 liikennöidään pohjoisen suuntaan ja raiteelta 4 Helsingin suuntaan. Asemalaiturin toisessa päässä on portaat ja hissi ja toisessa päässä tasainen nousu, jotka vievät kahteen suuntaan haarautuviin alikulkutunneleihin.


title: Oulunkylän rautatieasema

text: Oulunkylän asemalla pääradasta haarautui Herttoniemen satamarata. Sitä käytettiin sataman liikenteeseen vuoteen 1992 asti ja sen jälkeen vuoteen 2012 Helsingin metron varikon huoltokuljetuksiin.


title: Oulunkylän rautatieasema

text: Helsinki–Tikkurila–Lentoasema–Huopalahti–HelsinkiOulunkylässä on ollut rautatiepysäkki vuodesta 1873. Se tuli asemaksi vuonna 1881. Oman asemarakennuksen Oulunkylä sai 1907. Asema sijaitsi tuolloin radan itäpuolella.


title: Oulunkylän rautatieasema

text: Nykyisin Oulunkylän asemalla on vuonna 1922 rakennettu puinen asemarakennus. Sen jälkeen kun Oulunkylän kautta kulkeva rata, Keravan kaupunkirata, 1990-luvulla levennettiin neliraiteiseksi, lähiliikennejunat siirtyivät kuitenkin kahdelle itäisimmälle raiteelle (raiteet 3 ja 4). Tällöin vanha asemarakennus jäi lähiliikenteen kannalta väärälle puolelle rataa ja syrjään matkustajien kulkureiteiltä. Nykyisin se ei ole enää junaliikenteen käytössä, eikä asemalla ole lipunmyyntiä. Asemarakennuksessa toimii fysio-, toiminta- ja psykoterapiapalveluita tuottava yritys nimeltään Lapsen Asema.


title: Malmin rautatieasema

text: Malmin rautatieasema (, ) on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen rautatieasema Helsingissä, Malmin kaupunginosassa. Se sijaitsee Pukinmäen ja Tapanilan asemien välissä rataosalla , noin 11 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Aseman ympärille on kasvanut Koillis-Helsingin kaupallinen keskus ja aseman päällä sekä itäpuolella sijaitsee Koillis-Helsingin bussiliikenteen solmukohta.


title: Malmin rautatieasema

text: Malmin aseman ympäristö on kokenut muutoksen maalaiskylästä teollisuustaajaman kautta kauppakeskusten ympäröimäksi metromaisen liikenteen lähijuna-asemaksi. Malmin kylään avattiin pysäkki sotilaskäyttöön vuonna 1871, koska lähistöllä oli tasaista maastoa sotilaiden harjoittelualueena. Ensimmäinen asemarakennus valmistui vuonna 1873 ja toinen jo 1878. Nämä asemarakennukset sijaitsivat Kirkonkyläntien pohjoispuolella.


title: Malmin rautatieasema

text:
Malmi oli Suomen ensimmäisen paikallisjunaliikennereitin asemien joukossa, kun liikenne aloitettiin kesällä 1886.
Asemanseutu alkoi teollistua paikallisjunaliikenteen aloittamisen jälkeen nopeasti ja Malmista muodostui Helsingin maalaiskunnan keskustaajama ja se nimettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Asemalta johdettiin teollisuusalueille ja hautausmaalle useita pistoraiteita, jotka myöhemmin on kaikki purettu.


title: Malmin rautatieasema

text: Vuonna 1929 ratapihan uudelleenjärjestämisen takia oli matkustajaliikenne siirrettävä vanhasta asematalosta maantiesillasta Helsinkiin päin olevalle alueelle Kirkonkyläntien eteläpuolelle. Koska uuden asematalon sijoittamista ei tuolloin vielä ollut ratkaistu, rakennettiin keskilaiturille toistaiseksi odotussuoja, jossa oli myös pieni toimistohuone. Tämä suoja näyttäytyi heti liian ahtaaksi ja hankalaksi. Näitä epäkohtia lieventämään asetettiin lisäodotushuoneeksi vanha pyörätön työläisvaunu. Tyytymättömyydestä johtuen myönnettiin vuonna 1932 varoja uuden asematalon rakentamiseksi. Asematalo oli sijoitettava maantiesillan lounaispuolelle, johon oli tehtävä pienehkö tori autoja ym. ajoneuvoja varten. Koska maantie ja tulevan asematalon odotussalin lattiapinta oli noin neljä metriä ratapihatasoa korkeammalla, olisi täytynyt rakentaa katettu silta raiteiden yli ja siitä portaat välilaiturille.


title: Malmin rautatieasema

text: Erinäisten hankaluuksien vuoksi tästä ehdotuksesta luovuttiin ja rautatiehallitus päätti 1932 asettaa uuden asematalon keskelle ratapihaa. Aseman sisäänkäynti oli radan ylittävältä sillalta, odotussali ratapihan yläpuolella, ja siitä johtivat kolmen metrin levyiset portaat alas laiturille, josta matkatavarat nostettiin hissillä toimistoon. Odotushallin vieressä oli lisäksi erillisiä toimistohuoneita sekä 2. luokan odotushuone. Kapeassa keskikerroksessa sijaitsivat vessat sekä arkistohuoneet ja alakerrassa lämmityslaitteet. Laiturille asematalon yhteyteen rakennettiin avonainen suojakatos rautapilarein. Uusi rakennus valmistui vuonna 1934.


title: Malmin rautatieasema

text: Malmi liitettiin suuressa alueliitoksessa Helsinkiin vuonna 1946. Helsinki alkoi kehittää Malmia ja läheisiä kaupunginosia vasta 1980-luvulla, joten asemalla ei tapahtunut suuria muutoksia vuosikymmeniin. 1960-luvun lopussa rautatie Riihimäelle sähköistettiin ja tässä yhteydessä asemarakennuksesta jouduttiin purkamaan alaosaa, jotta sähköistys mahtui sen alle. Rata Tikkurilaan asti kolmiraiteistettiin vuonna 1972. Junaliikenne pysyi tästä parannuksesta huolimatta vaatimattomana, ja esimerkiksi vuonna 1980 Malmilla pysähtyivät vain P- ja N-junat ja niitäkin meni ruuhka-aikaa lukuun ottamatta enintään kaksi tunnissa suuntaansa. Kolmas asemarakennus on nykyään lasialan yrityksen käytössä, ja Museovirasto on julistanut sen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Malmin rautatieasema

text: Malmin asemanseutu muutettiin teollisuusalueesta asuinalueeksi 1980- ja 1990-luvuilla, ja asemakin päätettiin uudistaa. Vuonna 1986 valmistui uusi asemarakennus entisen aseman pohjoispuolelle. Uuden asemarakennuksen läpi johdettiin Ylä- ja Ala-Malmin yhdistävä katettu kävelysilta. Vanhan asemarakennuksen eteläpuolinen laituri katoksineen purettiin kesällä 1989. Myöhemmin Kirkonkyläntien sillan yhteyteen rakennettiin puolikaaren muotoinen bussiterminaali radan päälle, josta ovat liukuportaat laitureille 3 ja 4. Vuonna 1996 valmistui Tikkurilan kaupunkirata, joka mahdollisti vuoromäärän merkittävän lisäämisen ja toi neljännen laiturin Malmille. Kaupunkiradan valmistumisen jälkeen Malmilla pysähtyvät lähiliikennejunat käyttävät laitureita 3 ja 4. Raiteita 1 ja 2 ne käyttävät vain poikkeustilanteissa kuten ratatöiden aikana; normaalisti näitä raiteita pitkin kulkevat vain kaukoliikenteen sekä Malmilla pysähtymättömät lähiliikenteen junat. Lipunmyynti lakkautettiin Malmilla vuonna 2004, mutta laiturilla on sekä HSL:n että VR:n lipunmyyntiautomaatti. Neljännessä asemarakennuksessa on ollut alusta asti kaupalliseen käyttöön rakennettuja tiloja, kuten ravintola ja entisessä lipunmyyntitoimistossa toimii kahvila/etninen ruokakauppa.


title: Malmin rautatieasema

text: Vuonna 2017 Malmilla pysähtyi arkena päiväsaikaan 12 junaa tunnissa suuntaansa, sekä muina aikoina 1-11 junaa tunnissa suuntaansa viikonpäivästä ja ajankohdasta riippuen ja Malmi on matkustajamäärältään lähiliikenteen merkittävimpiä asemia.


title: Malmin rautatieasema

text: Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4. Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttävät aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Tapanilan rautatieasema

text: Tapanilan rautatieasema (, ) on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen asema Helsinki–Riihimäki-radalla Helsingissä. Se sijaitsee Malmin ja Puistolan asemien välissä, noin 13 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta koilliseen.


title: Tapanilan rautatieasema

text: "A.B. Parkstand-Vanda-Puistokylä O.Y". -niminen maakeinotteluyhtiö alkoi palstoittaa asuntotontteja Tapaninkylän alueelta vuonna 1906 ja anoi rautatieseisakkeen perustamista alueelle. Liikennepaikka otettiin käyttöön vuonna 1907, aluksi seisakkeena. Seisakkeen alkuperäinen nimi oli Vanda, mutta se muutettiin jo seuraavana vuonna Mosabackaksi, koska nykyistä Vantaankosken aluetta kutsuttiin tuolloin samalla nimellä. Tapanila siirtyi osaksi Helsinkiä vuoden 1946 alussa toteutetussa suuressa alueliitoksessa.


title: Tapanilan rautatieasema

text:
Tapanila oli aluksi hyvin mitätön liikennepaikka, mutta jo vuonna 1910 se korotettiin pysäkiksi. Samalla liikennepaikkaa siirrettiin puoli kilometriä etelämmäksi, jonne maakeinotteluyhtiö rakensi ensimmäisen pysäkkirakennuksen. Pysäkin tuntumaan perustettiin tapettitehdas, joka oli yksi Helsingin maalaiskunnan suurimmista teollisuuslaitoksista. Vuonna 1939 sinne rakennettiin puinen asemarakennus, joka vuonna 1991 purettiin ja siirrettiin Pikku-Huopalahteen kulttuurikohteeksi. Varsinaista asemarakennusta ei Tapanilassa enää ole.
Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4. Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Puistolan rautatieasema

text: Puistolan rautatieasema (, ) on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen asema -radalla Helsingissä. Se sijaitsee Tapulikaupungissa Tapanilan ja Tikkurilan asemien välissä, noin 14 kilometriä Helsingin päärautatieasemalta koilliseen. Puistola on viimeinen asema Helsingin maksualueella pääradalla.


title: Puistolan rautatieasema

text: Rautatieasema perustettiin vuonna 1910 ja samana vuonna Puistolan kohdalle valmistui toinen raide. Aseman perustaminen liittyy A.B. Parkstad-Wanda-Puistokylä O.Y.:n maanhankintaan v. 1906 ja sitä seuranneeseen tontinmyyntiin nykyisen Puistolan omakotialueen mailla eli aseman itäpuolella. Yhtiö anoi Rautatiehallitukselta kahta seisaketta, joista ensimmäisenä perustettiin Tapanila. Vuonna 1913 paikalle saatiin pieni odotushuone, mutta tämä osoittautui pian tarpeeseen sopimattomaksi, ja uutta asemaa ryhdyttiin suunnittelemaan jo 1920-luvun alussa.


title: Puistolan rautatieasema

text: Vuonna 1924 Puistolaan valmistui puinen asemarakennus. Itäpuolelle nousi uudisrakennuksia Puistokylä-yhtiön maille, mutta länsipuoli oli pääosin rakentamatta pitkään, sillä siinä sijaitsi sikatalouden koeaseman maita. Toisinkuin useilla muilla nykyisen lähiliikenteen asemilla, Puistolan asemalla ei ole ollut tavaraliikennettä missään vaiheessa. Laiturit sijaitsivat kaksiraiteisen radan perustyylillä, eli reunoilla ja kulku laitureiden välillä tapahtui laituripolun kautta.


title: Puistolan rautatieasema

text: Vuonna 1962 Kehä III ylikulkusiltoineen valmistui hieman asemasta pohjoiseen.


title: Puistolan rautatieasema

text: Sähköistys Riihimäelle asti valmistui vuonna 1970. Tällöin Puistolassa pysähtyvä junaliikenne muuttui sähkökalustolla ajetuksi. Päärata oli Puistolan kohdalla kaksiraiteinen aina vuoteen 1972 asti, jolloin kolmas linjaraide rakennettiin Tikkurilaan asti. Tuolloin Puistolan itäinen laituri muutettiin välilaituriksi.


title: Puistolan rautatieasema

text: Samana vuonna tapahtui toinen merkittävä muutos lähiliikenteessä. Junissa otettiin käyttöön linjatunnukset, eli "kirjaimet". Puistolassa pysähtyivät aina 1980-luvulle asti P, N, ja T-junat.


title: Puistolan rautatieasema

text: Toinen asemarakennus oli vuosia tyhjänä kolmannen aseman valmistumisen jälkeen ja purettiin viimein vuonna 2001.


title: Puistolan rautatieasema

text: Alkuperäinen asema sijaitsi noin 400 metriä nykyistä pohjoisempana. Nykyiselle paikalleen asema siirrettiin 1970-luvulla, kun Tapulikaupunki rakennettiin tälle kohdalle rautatien länsipuolelle vuonna 1968 Hyvinkäälle siirtyneen sikatalouden koeaseman maille. Helsingin kaupunki suunnitteli Tapulikaupunkiin uuden Puistolan keskuksen Maatullinaukion ympärille ja aseman tuli sijaita keskuksen kohdalla. Tapulikaupungin ansiosta käyttäjäkunta moninkertaistui radan länsipuolella, kun aiemmin asemaa käyttivät pääasiassa itäpuolen asukkaat. Uuden aseman rakentamisen yhteydessä poistettiin vanhan aseman kohdalla sijainnut tasoristeys, jonka korvasi Suuntimotien alikulku auto- ja kevyen liikenteen osalta.


title: Puistolan rautatieasema

text: Uudella asemalla välilaiturille käynti järjestettiin alikulkujen kautta. Asemalla on kaksi sisäänkäyntiä: eteläinen sisäänkäynti on kevyen liikenteen tunneli, josta pääsee Puistolan raitille idän suuntaan ja lännessä Tapulikaupungintielle sekä Maatullinaukiolle. Eteläisessä sisäänkäynnissä on hissi ja pizzeria välilaiturin portaikon yläpäässä. Pohjoinen sisäänkäynti on portaikko Suuntimotien alikulun kevyen liikenteen väylältä. Laiturijärjestelyt pysyivät alkuun samalla tyylillä kuin vanhan aseman aikoina, eli laituri 1 sijaitsi läntisimmän raiteen vierellä Tapulikaupungin puolella ja raiteet 2/3 olivat alikulun kautta kuljettavan välilaiturin kohta puolta.


title: Puistolan rautatieasema

text: Muutos laiturijärjestelyihin tuli Tikkurilan kaupunkiradan myötä vuonna 1996. Laituri 1 purettiin ja sen tilalle rakennettiin uusi läntisin raide kaukojunaliikennettä varten. Uuden läntisimmän raiteen laituriksi tehtiin tilapäiseen käyttöön soveltuva hiekkapohjainen laituri, jota käytetään vain poikkeustilanteissa. Normaaliliikenteen aikana sinne johtava portti on lukittu. Välilaituriin ei tehty merkittäviä rakenteellisia muutoksia, mutta välilaiturin raiteiden numeroksi vaihtuivat 3 ja 4. Välilaiturille johtavan portaikon ovet poistettiin remontissa 90-luvulla ja lipunmyynti lakkautettiin vuonna 2000.


title: Puistolan rautatieasema

text: Seisakkeen alkuperäinen nimi oli Fastböle. Nimi johtui läheisen kylän, nykyisen Kuninkaalan nimestä, jonne asemalta johti tie. Vuonna 1925 nimen suomenkieliseksi vastineeksi vahvistettiin sen kaakkoispuolelle muodostuneen pientaloalueen mukaan nimi Puistola. Nimeä Fastböle käytettiin tämän jälkeen sekä Puistolan asuntoalueen että aseman ruotsinkielisenä nimenä, vaikka kumpikaan niistä ei sijainnut alkuperäisen Fastbölen kylän alueella. Vuonna 1954 alueen ruotsinkieliseksi nimeksi vahvistettiin Parkstad, joka vuonna 1961 tuli myös rautatieaseman ruotsinkieliseksi nimeksi.


title: Puistolan rautatieasema

text: Vuoden 1996 muutosten jälkeen asema on pysynyt pääpiirteissään samanlaisena. Raidenäyttöinä ovat nykyään Adtranzin näytöt vuodelta 2007 ja apunäyttöinä Mitronin 32-tuumaiset näytöt aseman portaikkorakennuksen lähettyvillä. Pohjoispään alikulun lähettyvillä laiturilla on informaatiotaulu. Laiturikatoksen valaistus vaihdettiin vuonna 2013 elohopeahöyrylampuista LED-valaisimiin.


title: Puistolan rautatieasema

text: Asemalla pysähtyvät nykyään I, K, N, P ja T-junat. Reittitunnusten osalta liikenne on pysynyt samantyylisenä Tikkurilan kaupunkiradan käyttöönotosta asti, joskin kaikilla asemilla pysähtyvä N-juna on vallannut 2000-luvun alkupuolella suurimman osan liikennöintiajasta.


title: Puistolan rautatieasema

text: Riihimäen suuntaan liikennöidään raiteelta 3 ja Helsinkiin raiteelta 4. Aseman länsipuolella on kaksi raidetta, joita käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Puistolan rautatieasema

text: Puistolan asemalla on runsaasti pysäköintitilaa aseman vilkkauteen nähden. Liityntäliikenteen erikoisuutena mainittakoon liityntä alemman lipunhinnan vuoksi Vantaan alueilta, joille Tikkurilan asema olisi lähin asema.


title: Puistolan rautatieasema

text: Henkilöautoille on 305 paikkaa, joista valtaosa on 24 h paikkoja ja pieni määrä 4 h paikkoja. Polkupyörille on 504 paikkaa siten, että paikkoja löytyy kummankin sisäänkäynnin lähettyviltä.


title: Puistolan rautatieasema

text: Asemalle on kattava liityntäliikenne niin idästä kuin lännestä HSL:n 70-sarjan busseilla. Tapulikaupungin rakentamisen yhteydessä uuden aseman viereen tehtiin pieni terminaali, jota liityntäliikenteen linjat käyttävät. Bussiliityntäliikenteessä on huomionarvioista kolminumeroisten pitkien linjojen puuttuminen ja linjat 73, 74 ja 75, jotka menevät Helsingin keskustaan ja voivat näin toimia häiriötilanteissa junan korvaajana.


title: Mansikkapaikka

text: Mansikkapaikka () on Ingmar Bergmanin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen elokuva vuodelta 1957.


title: Mansikkapaikka

text: Elokuva kertoo iäkkään professorin Isak Borgin (Victor Sjöström) matkasta Lundiin, jossa hänet vihitään kunniatohtoriksi. Automatkalla Tukholmasta Lundiin Borg käy tapaamassa vanhaa äitiään (Naima Wifstrand) ja katsomassa entistä kesäasuntoaan. Matkan aikana on vähällä tapahtua kolari.


title: Mansikkapaikka

text: Borg alkaa mietiskellä omaa kuolevaisuuttaan ja joutuu toistuvasti tuskallisten unien ja pahimpien pelkojensa valtaan. Hän huomaa menneisyydessä tekemiensä ratkaisujen tuoneen elämäänsä vain kylmän tyhjiön, elämän ilman todellista tarkoitusta. Elämän pettymykset palaavat mieleen, nuoruuden rakastetun Saran (Bibi Andersson) menettäminen veljelle Sigfridille (Per Sjöstrand), oma vaimo Karin (Gertrud Fridh) on uskoton, myös pojan avioliitto Mariannen kanssa (Ingrid Thulin) rakoilee.


title: Mansikkapaikka

text: Kriitikon mukaan yksi näkökulma elokuvaan on isän ja pojan suhde: isän poissaolo, pojan haluttomuus isäksi. Tätä aihetta on käsitellyt myös Jörn Donner. Kriitikko tulkitsee isä–poika -suhteet oidipaalisuuden kautta. Hänen mukaansa tähän viittaa kohtaus, jossa Isak haavoittaa kätensä katsellessaan Saran ja veljensä Sigfridin onnea ikkunasta. Myös ulkopuolisuus kulkee elokuvan juonteena ja ilmenee hänen seuratessaan menettämänsä Saran ja Sigfridin onnea ulkopuolisena.


title: Mansikkapaikka

text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänesti kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Mansikkapaikka" oli mukana heistä neljäntoista listalla.