title: Juha Vainio

text: Viimeisinä vuosinaan Vainio työsti levyä, jonka Scandia julkaisi hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1991 nimellä "Viiskymppisen viisut". Levyn kappaleista ”Kauan sitten” oli Vainiolle erityisen tärkeä, ja hän oli levyttänyt kappaleen aikaisemmin jo 1970-luvun alussa. Vainion tärkein yhteistyökumppani viimeisinä vuosina oli tuottaja Jaakko Salo.


title: Juha Vainio

text: Viimeisen keikkansa Vainio teki 12. lokakuuta 1990.


title: Juha Vainio

text: Tunnetuimmat Juha Vainiosta käytetyt lempinimet ovat Junnu ja Juha ”Watt” Vainio. Junnu oli tuttavallinen nimitys, jota käytettiin myös sukunimen yhteydessä muodossa Junnu Vainio. Juha ”Watt” Vainio -nimitystä käytettiin useiden Vainion albumien kansissa, minkä lisäksi nimitys vakiintui kansan käyttöön. Vainion vanhat ystävät eivät kuitenkaan koskaan Watt-lisänimeä käyttäneet – heille hän pysyi Junnuna.


title: Juha Vainio

text: Vainion käyttämiä salanimiä olivat Junnu, Junnu Kaihomieli, Jorma Koski, Ilkka Lähde, Mirja Lähde, Kirsi Sunila ja Heikki Ilmari. Junnu Kaihomieli -nimeä hän käytti tehdessään pornolauluja 1970-luvun loppupuoliskolla.


title: Juha Vainio

text: Peter von Bagh on pitänyt Vainiota 1960-luvun lauluhuumorin uranuurtajana, sillä Vainio aloitti jo ennen Irwin Goodmania. Tuottaja Jaakko Salo on kertonut Vainion uran saaneen uuden kipinän, kun tämä pääsi alkoholista eroon. Hänen mukaansa Vainion teksteistä kuulee, että tämä laulaa omista kokemuksistaan.


title: Juha Vainio

text: Jukka Virtasen mukaan Vainio kirjoitti omia kappaleitaan usein siten, että sävel syntyi yhtaikaa sanojen kanssa. Tämä näkyy hyvin muun muassa kappaleessa ”Vanhojapoikia viiksekkäitä”, joka on valssi: kappaleessahan lauletaan Nestorin tanssimattomista häistä. Virtanen on kertonut, että Vainio työskenteli nopeasti mutta laulut eivät silti syntyneet helposti. Työnteko ei helpottunut raitistumisen jälkeen, mutta kappaleet muuttuivat herkemmiksi. Virtasen mielestä Vainion parhaiden kappaleiden ydin on siinä, että niissä on paljon yksityiskohtia ja omia kokemuksia.


title: Juha Vainio

text: Vainio pelasi nuoruudessaan paljon jalkapalloa ja koripalloa. Hän oli myöhemminkin innokas penkkiurheilija, ja hän sanoitti Reijo Lehtovirran Tapparalle säveltämän kannustuslaulun nimeltä ”Tappara on terästä” vuonna 1976. Kappale sai alkunsa, kun manageri Mikko Westberg pyysi Vainiolta kannatuslauluun sanoja. Hän pyysi, että siinä mainittaisiin ”Tappara on terästä” ja ”ruisrievä”. Laulun myötä hän oli lopun elämänsä Tapparan kannattaja. Koripallossa Vainio tunnettiin Tapiolan Hongan kannattajana. Hän sävelsikin joukkueelle kannatuslaulun nimeltä ”Hongan marssi”.


title: Juha Vainio

text: Vainio piti myös paljon merestä ja veneilystä. Hän veneili omalla veneellään usein perheensä ja ystäviensä kanssa ja osti vuonna 1987 vaimonsa Pirkon kanssa Österskäristä saaren. Vainion purjehdusta kohtaan tuntema rakkaus näkyy muun muassa Lasse Mårtensonin säveltämässä ja Vainion sanoittamassa kappaleessa ”Kaikki paitsi purjehdus on turhaa”.


title: Juha Vainio

text: Juha ”Watt” Vainion arvostus nousi paljon hänen kuolemansa jälkeen. Hänen kunniakseen on järjestetty useita juhlakonsertteja, viimeksi toukokuussa 2008, jolloin hänen syntymästään oli kulunut 70 vuotta. Vainion äkillisen poismenon jälkeen hänen hyvä ystävänsä Jukka Virtanen käsikirjoitti näytelmän "Albatrossi ja Heiskanen" hänen laulujensa ympärille. Näytelmän kantaesitys oli Kotkassa, ravintola Kairossa 1992, minkä jälkeen se on ollut muun muassa monen kesäteatterin ohjelmistossa. Vainion nuoruusajoista Fennia-ravintolassa on tehty myös elokuva "Keisarikunta".


title: Juha Vainio

text: Vainion mukaan on nimetty arvostettu Juha Vainio -palkinto, joka on myönnetty vuodesta 1991 lähtien vuosittain jollekin merkittävälle suomalaiselle lyyrikolle. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa (aikaisemmin 30 000 markkaa). Ensimmäisenä palkinnon sai Juice Leskinen. Vainion nimeä kantaa myös Junnun Lauluseura ry., joka on perustettu joulukuussa 1994. Sen jäseniä ovat Vainion työtoverit ja ystävät Keijo Laitinen, Pertti Metsärinne ja Reijo Tani. Junnun Lauluseura on kustantanut "Junnun laululipas" -kirjat.


title: Juha Vainio

text: Juha Vainion lauluista on julkaistu useita albumeja, joissa kappaleita tulkitsevat suomalaiset artistit. Muun muassa vuonna 1993 julkaistiin albumi "Matkan varrelta – Juha Vainion lauluja", jossa esiintyvät muun muassa Remu Aaltonen ja Hector. Vuonna 1997 julkaistiin albumi "Juha Vainion lauluja", jossa kappaleita laulaa Erkki Liikanen yhdessä Kotkan kaupunginorkesterin kanssa. Lisäksi Vesa-Matti Loiri on levyttänyt peräti kaksi albumillista Vainion musiikkia. Levy "Ystävän laulut", joka julkaistiin vuonna 2003, sisältää muun muassa laulut ”Sellaista elämä on” ja ”Panaman konsuli”.


title: Juha Vainio

text: Heti ensimmäisellä viikollaan (45/2003) albumi nousi Suomen virallisella albumilistalle kärkipaikalle. Levy oli listan ensimmäisenä myös viikot 48 ja 49 sekä vuoden 2004 viikolla 1. Kaiken kaikkiaan se oli listalla 19 viikkoa. Vuonna 2004 julkaistiin "Ystävän laulut II", jolla on muun muassa kappaleet ”Heiskasen kanssa kun heiluttiin” ja ”Albatrossi”. Sen listasijoitukset olivat huonommat kuin aikaisemman levyn, sillä sen parhaaksi sijoitukseksi jäi toinen sija viikolla 47 vuonna 2004. Listalla se oli yhteensä kymmenen viikkoa.


title: Juha Vainio

text: Vainion lauluja julkaistiin hänen esittäminään erilaisilla kokoelmalevyillä niin hänen eläessään kuin myöhemminkin. Koko hänen soolotuotantonsa julkaistiin vuonna 2008 yhdessä paketissa nimeltä "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990". Siinä on tavallisten kappaleiden lisäksi kirja, mainoslauluja ja pornolauluista ne, joissa Vainio esiintyy solistina. Kokoelman tiivistelmä "Legendan laulut – 48 mestariteosta" ylsi Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle 2 (23/2008).


title: Juha Vainio

text: Juha Vainion poika Ilkka Vainio vaikuttaa nykyisin musiikkibisneksessä muun muassa sanoittajana ja tuottajana. Kalle Vainiolla taas on Helsingin Munkkisaaressa oma ravintola, joka on nimetty Vainion ”Matkarakastaja”-kappaleen mukaan.


title: Juha Vainio

text: Monessa Vainion esittämässä kappaleessa lauletaan henkilöistä nimeltä, kuten Heiskasesta, Mattsonista, J. Janatuisesta, Nuorgamin Jounista, Hakkaraisen Masasta, Nummisesta ja Huikkasesta. Joskus nimet ovat peräisin Vainion omilta tuttavilta. Luettelossa on muutamia esimerkkejä:Joissain kappaleissaan Vainio laulaa kotikaupungistaan Kotkasta, kuten esimerkiksi ”Kotkan poikii ilman siipii”. Hänen lauluissaan mainitaan myös muun muassa Tukholma, Kööpenhamina ja Helsinki. Vainio on kertonut, että tehdessään ”Penny Lanesta” suomenkielistä versiota ”Rööperiin” hän ajatteli Kotkaa, vaikkakin sanat viittaavat Helsinkiin.


title: Legend of the Green Dragon

text: Legend of the Green Dragon (LotGD) on WWW-pohjainen monen pelaajan tietokoneroolipeli. Pelin pääasiallinen suunnittelija on Eric "MightyE" Stevens, ja nykyisin toisena kehittäjänä on myös JT Traub. Nykyisin ohjelmaa levitetään Creative Commons-lisenssin alla. Modulaarisen rakenteen ansiosta myös muut ovat kehittäneet siihen useita lisäominaisuuksia, joista osa kuuluu nykyisin peruspakettiin. Peli on kirjoitettu PHP-ohjelmointikielellä. Koska peli on vapaasti levitettävissä, ympäri verkkoa on satoja LotGD-palvelimia.


title: Legend of the Green Dragon

text: Pelin suurimpana inspiraation lähteenä on "Legend of the Red Dragon" (L.O.R.D.), Seth Able Robinsonin kehittämä suosittu BBS-peli. LotGD on lähinnä kunnianosoitus, ja sisältää hyvin vähän varsinaisia kytköksiä alkuperäiseen peliin, mutta varsinainen pelimekaniikka ja ulkoasu on kopioitu varsin tarkkaan. Peli on täysin tekstipohjainen, ja jäljittelee alkuperäistä BBS-peliä runsaalla tekstivärien käytöllä.


title: Legend of the Green Dragon

text: Tarkoituksena on luoda hahmo, ja tämän jälkeen taistella metsässä vaanivia omituisia olentoja vastaan. Tästä saa kokemuspisteitä, rahaa ja jalokiviä. Rahalla voi ostaa uusia varusteita, jalokivillä taas voi lunastaa erilaisia harvinaisempia etuja. Kun kokemuspisteitä on kertynyt tarpeeksi, pitää taistella kouluttajaa vastaan, jonka voitettua kokemustaso ja taidot karttuvat. Peliin kuuluu oleellisesti myös pelaajien välinen taistelu: jos pelaaja kirjautuu ulos, voi kuka tahansa haastaa hänet taisteluun. Tältä voi yrittää suojautua menemällä vartioituun majataloon, jossa yöpyminen maksaa. Koko pelin lopullinen päämäärä on taistella maailmaa terrorisoivaa vihreää lohikäärmettä vastaan.


title: Legend of the Green Dragon

text: Peli on luonteeltaan fantasiaa, mutta on myös alkuperäisen pelin hengessä varsin humoristinen: aloitteleva hahmo on arvonimeltään Maajussi, joka varsin pian taistelee muun muassa pelottavia Geneerisiä hirviöitä vastaan heiluttaen vaikkapa pelottavaa kuokkaa, vain vanhat villahousut suojanaan. Pelissä on myös useita satunnaisia erikoistapahtumia. Lisäksi on mahdollista seurustella majatalon asukkien kanssa (kaunis baarineiti Violet ja komea trubaduuri Seth, ainoat LORDista suoraan kopioidut hahmot). Useat pelin ominaisuuksista ovat pelaajien kesken salaisuuksia, ja peli lähinnä kannustaa tutkimaan ja kokeilemaan mitä eri tilanteissa tapahtuu. Pelissä kuolema ei ole lopullinen, ja ainoa kuoleman aiheuttama haitta on kädessä olevien rahojen ja osan kokemuspisteistä menettäminen. Kuolleet hahmot voivat jatkaa taisteluaan kummituksena, ja mahdollisesti palata henkiin; kaikki hahmot herätetään henkiin joka tapauksessa uuden pelipäivän alussa. Reaaliaikaiseen vuorokauteen mahtuu useita pelipäiviä (esimerkiksi lotgd.net-palvelimella on kaksi pelipäivää oikeaa vuorokautta kohti).


title: Sarod

text: Sarod on intialainen kielisoitin. Se muistuttaa luuttua ja siinä on 25 kieltä. Sarodia soitetaan plektralla.


title: Nusrat Fateh Ali Khan

text: Nusrat Fateh Ali Khan (urduksi نصرت فتح على خاں, s. 13. lokakuuta 1948 - k. 16. elokuuta 1997) oli pakistanilainen laulaja. Hän aloitti uransa 1970-luvun alussa. Hänen edustamansa musiikkityyli on qawwalia, sufilaista islamilaista uskonnollista musiikkia. Hän teki myös musiikkia moniin intialaisiin ja pakistanilaisiin elokuviin.


title: Nusrat Fateh Ali Khan

text: 1990-luvulla Nusrat Fateh Ali Khan tuli länsimaisen musiikkiyleisön laajempaan tietoisuuteen levyttäessään Peter Gabrielin RealWorld-levymerkille sekä perinteiseen tyyliin esitettyä musiikkia, kuin myös kanadalaisen Michael Brookin kanssa tekemäänsä musiikkia, jossa perinteinen qawwali-musiikki yhdistyi länsimaiseen rytmimusiikkiperinteeseen. Nusrat Fateh Ali Khan on ollut lukuisten remiksausten kohteena, hänen musiikkiaan on remiksannut mm. Massive Attack.


title: Nusrat Fateh Ali Khan

text: Guinnessin ennätystenkirjan mukaan Nusrat Fateh Ali Khan on kaikkien aikojen eniten levyttänyt qawwaliartisti. Hänen tuotantonsa kattaa kaikkiaan 125 albumia.


title: Nusrat Fateh Ali Khan

text: Elämänsä lopussa Khan kärsi munuais- ja maksavaivoista. Hänen tilansa kävi erittäin huonoksi Lontoossa 11. elokuuta 1997, kun hän oli ollut matkalla Lahoresta Los Angelesiin munuaisensiirtoon. Hän oli yhä Cromwell Hospitalissa, Lontoon South Kensingtonissa kuollessaan sydänkohtaukseen 17. elokuuta. Lääkärien mukaan hän oli saanut hepatiitin dialyysilaitteesta, jolla häntä oli hoidettu Pakistanissa.


title: Qawwali

text: Qawwali on uskonnollista sufilaista musiikkia, joka syntyi Intiassa 1300-luvulla. Nykyään se on yleisintä Intiassa ja Pakistanissa. Pakistanilainen laulaja Nusrat Fateh Ali Khan teki tyylilajista 1970-1990-luvuilla tunnetun. Qawwali tunnetaan myös nimillä "quwalli" ja "qawaali".


title: Jammu Siltavuori

text: Antti Veikko Ilmari ”Jammu” Siltavuori (29. lokakuuta 1926 Vaasa – 9. maaliskuuta 2012 Kuopio) oli suomalainen rikollinen, joka tuli tunnetuksi kahden kahdeksanvuotiaan tytön murhaamisesta ja ruumiiden polttamisesta maaliskuussa 1989. Sitä ennen hän oli viimeistään 1950-luvulta lähtien syyllistynyt useisiin alaikäisten tyttöjen raiskauksiin. Niiden lisäksi hänet oli tuomittu muista siveellisyysrikoksista, omaisuusrikoksista sekä murhayrityksestä, joista hän istui tuomiota jo 1960-luvulla.


title: Jammu Siltavuori

text: Veikko Siltavuoren varhaisemmista vaiheista on julkisuudessa niukasti tietoa. Siltavuoren lapsuus oli vaikea, mikä johtui muun muassa hänen isänsä alkoholismista. Isä myös pahoinpiteli Siltavuorta. Alakouluaikoina Siltavuorta kutsuttiin pilkkanimellä ”Näätä”, mikä johtui hänen haisevista vaatteistaan. "Pohjolan poliisi kertoo 1991" -kirjan mukaan Siltavuori vaurastui myöhemmin perittyään ison omaisuuden. Murhatessaan helsinkiläiset tytöt hän oli nuhjuisuudestaan huolimatta varsin varakas mies.


title: Jammu Siltavuori

text:
Siltavuorella oli aikanaan vaimo, poika ja adoptiotytär. "Hymy"-lehdessä 3/1966 haastateltiin hänen entistä vaimoaan, ja artikkelissa kerrottiin seuraava:
Veikko Siltavuori houkutteli (hän itse väitti tyttöjen tulleen oma-aloitteisesti) 3. maaliskuuta 1989 autoonsa 8-vuotiaat, 1980 syntyneet Päivi-Maria Hopiavuoren ja Tanja Johanna Pirisen näiden kotipihalta Helsingin Myllypurosta. Siltavuoren aikaisemmin kyydittämät tytöt olivat olleet enimmäkseen jo sen ikäisiä, että Siltavuori saattoi näille rahaa antamalla saada nämä lupaamaan, etteivät kerro olleensa Siltavuoren kyydissä. Kyydittäessään Hopiavuorta ja Piristä Siltavuori jälleen yritti päästä tytöistä eroon siten, etteivät tytöt kertoisi olleensa hänen kyydissään, mutta tällä kertaa tuollainen Siltavuoren aikaisemmin käyttämä sopimusmenettely ei ollut mahdollinen, koska tytöt olivat niin pieniä.


title: Jammu Siltavuori

text: Siltavuori ajoi kesämökilleen Vihtiin, missä murhasi Päivi-Maria Hopiavuoren kuristamalla. Sen sijaan Johanna Pirisen hän murhasi tappavalla annoksella pentobarbitaali-unilääkettä; tämä selvisi palojätettä tutkittaessa. Murhattuaan tytöt Siltavuori poltti heidän ruumiinsa, pakkasi palojäänteet peräkonttiin ja ajoi takaisin Helsinkiin.


title: Jammu Siltavuori

text: Hopiavuoren äiti huolestui, kun tytöistä ei ollut kuulunut mitään iltaan mennessä, ja soitti hälytyskeskukseen noin kello 22.46.


title: Jammu Siltavuori

text: Poliisi sai silminnäkijävihjeitä, joiden mukaan tytöt oli nähty vanhan miehen seurassa (Siltavuori oli tuolloin 62-vuotias mutta näytti huomattavasti vanhemmalta). Rikospoliisin väkivaltatoimiston suorittamien sisäisten tutkimusten ja arkistojen penkomisen perusteella joukko poliisin tutkijoita lähetettiin 5. maaliskuuta tutkimaan Siltavuoren asuntoa, joka sijaitsi pari kilometriä katoamispaikasta Kauppakartanonkadulla Itäkeskuksessa.


title: Jammu Siltavuori

text: "Pohjolan poliisi kertoo 1991" -kirjassa on myös valokuva Siltavuoren jääkaapista, josta löytyi kaiken kaikkiaan 300 suklaalevyä. Poliisi epäili, että Siltavuori käytti suklaalevyjä lasten houkuttelemiseen, vaikka Siltavuori itse väitti sairastavansa diabetesta ja säilyttävänsä suklaalevyjä verensokerin liiallisen laskun varalta. Asunnossa oli myös paljon lapsille tarkoitettuja videoita.


title: Jammu Siltavuori

text: Poliisit tutkivat samalla Siltavuoren omistaman auton, jonka tavaratilasta löytyi epämääräistä, eloperäiseltä näyttänyttä tuhkaa ja palojätettä.


title: Jammu Siltavuori

text: Molemmat ruumiit olivat tyttöjen. Tyttöjen iät voitiin suunnilleen päätellä puhkeamattomista ja puhjenneista hampaista. Merkkejä siitä, että tytöt olisi raiskattu, ei ruumiista löytynyt. Siltavuori oli kertomansa mukaan surmannut tytöt, asettanut heidän ruumiinsa tynnyreihin, valellut ne bensiinillä ja sytyttänyt palamaan. Siltavuoren mökkinaapurit olivat luulleet, että tämä poltti mökkinsä pihalla roskia. Toisen tytön vaatteiden kuituja löytyi Siltavuoren alushousuista.


title: Jammu Siltavuori

text: Tapaus johti laajaan mediajulkisuuteen, jonka aikana Siltavuoresta kirjoitettiin satoja yleisönosastokirjoituksia. "Rikosposti"-lehden huhtikuun 1991 numerossa julkaistiin Siltavuoren haastattelu, jossa hän sanoi olevansa Suomen vihatuin ihminen. Hänelle vaadittiin rangaistukseksi muun muassa kuolemantuomiota tai kastraatiota. Suuri medianäkyvyys aiheutti myös vihanpurkauksia, jotka johtivat Siltavuoreksi epäiltyjen, täysin sivullisten henkilöiden häirintään ja jopa pahoinpitelyyn. Kirkkonummelainen teollinen muotoilija Antti Siltavuori joutui puhelinterrorin kohteeksi nimensä vuoksi, ja helsinkiläisessä ravintolassa pahoinpideltiin vanha mies, koska tämä mies muistutti ulkonäöltään Jammua.


title: Jammu Siltavuori

text: Mielenosoittajien kylteissä luki muun muassa seuraava: ”Seksuaalirikollinen ei parane vankilassa. Asiantuntijat pakkohoidon kannalla.”


title: Jammu Siltavuori

text: Poliisit saivat tutkimuksissaan selville, että Siltavuori oli vuokrannut Mieslahden kylästä, Paltamon kunnasta, Kainuusta maatilan ja rakentanut sinne kalteri-ikkunoita, sellejä ja pieniä käymälöitä. Päivi-Maria Hopiavuori ja Tanja Johanna Pirinen tosin eivät tutkimusten perusteella joutuneet tähän vankilaan, eikä poliisilla ollut täyttä selvyyttä siitä, oliko vankila rakennettu lapsiuhreja varten.


title: Jammu Siltavuori

text: Siltavuoren ollessa tutkintavankeudessa Vaasan vankilassa elokuussa 1989 eräs hänen vankitoverinsa löi häntä päähän raskaalla jakkaralla, jolloin Siltavuori menetti tajuntansa ja sai päähänsä runsaasti verta vuotavan haavan. Pahoinpitelijä tuomittiin entisen rangaistuksensa lisäksi kolmeksi kuukaudeksi vankeuteen ja maksamaan Siltavuorelle 750 markan korvaukset kivusta ja särystä. Siltavuoren nostama kanne murhayrityksestä sen sijaan hylättiin.


title: Jammu Siltavuori

text: Veikko Siltavuori tuomittiin 14. joulukuuta 1989 Helsingin raastuvanoikeudessa kahdesta täyttä ymmärrystä vailla olevana tehdystä murhasta, kahdesta lapsenryöstöstä ja muista rikoksista yhteensä 15 vuodeksi vankeuteen ja eristettäväksi pakkolaitokseen vaarallisena rikoksenuusijana. Lisäksi Siltavuori velvoitettiin maksamaan Hopiavuoren ja Pirisen yksinhuoltajaäideille korvauksia henkisestä kärsimyksestä noin 200 000 markkaa (noin 47 500 euroa) ja lisäksi työansiomenetyksistä, hautauskuluista ynnä muusta yhteensä 100 000 markkaa (noin 23 700 euroa). Tuohon aikaan Suomen laki ei tuntenut käsitettä ”korvaus henkisistä kärsimyksistä” (kyseinen laki tuli voimaan vasta vuonna 1991), mutta raastuvanoikeus katsoi Hopiavuoren ja Pirisen äitien kärsimyksen olleen niin kohtuuton, että tällaisille korvauksille oli edellytystä. Korvausten ja oikeudenkäyntikulujen vuoksi Siltavuori joutui myymään kesämökkinsä, jonka pihassa oli tytöt surmannut. "Ikävä historia kyllä unohtuu", kommentoi kesämökin ostaja.


title: Jammu Siltavuori

text: Helsingin hovioikeus ei muuttanut raastuvanoikeuden tuomiota 28. kesäkuuta 1990.


title: Jammu Siltavuori

text: Korkein oikeus antoi Siltavuoren puolustukselle luvan valittaa pakkolaitoseristämisestä ja vahingonkorvauksista. Itse teon osalta valitukset eivät siis olleet mahdollisia. Korkein oikeus kumosi lokakuussa 1991 pakkolaitoslausuman ja vahingonkorvaukset, jolloin Siltavuoren tuomioksi jäi 15 vuotta vankeutta. Korkein oikeus perusteli vahingonkorvausten kumoamista sillä, että vahingonkorvausvaatimus ei perustunut tekohetkellä voimassa olleeseen lakiin. Pakkolaitostuomion kumoamista perusteltiin sillä, että Siltavuori ei ollut viimeisen kymmenen vuoden aikana syyllistynyt muuhun törkeää väkivaltaisuutta tai erityistä vaarallisuutta toisen hengelle tai terveydelle osoittavaan rikokseen, että häntä tarvitsisi eristää pakkolaitokseen.


title: Jammu Siltavuori

text: Pahoin palaneista tyttöjen ruumiista ei kyetty löytämään seksuaalirikokseen viittaavia todisteita. Myöskään Siltavuori itse ei sellaista myöntänyt. Oikeus ei siksi todennut Siltavuoren syyllistyneen lapseen kohdistuvaan haureuteen (nyk. lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö).


title: Jammu Siltavuori

text: Suoritettuaan tuomiostaan 11 vuotta Siltavuori pääsi 31. tammikuuta 2000 tarkasti vartioituun ehdonalaiseen, josta hänet kuitenkin lähes heti siirrettiin tahdosta riippumattomaan psykiatriseen hoitoon Kuopion Niuvanniemen oikeuspsykiatriseen sairaalaan.


title: Jammu Siltavuori

text: Vuodenvaihteessa 2007 Siltavuorta hoitaneet lääkärit ja Kuopion hallinto-oikeus päättivät jatkaa pakkohoitoa hallinto-oikeuden todettua, että vapautuessaan Siltavuori olisi vakavasti vaarantanut muiden henkilöiden terveyttä ja turvallisuutta.


title: Jammu Siltavuori

text: Niuvanniemen sairaalalähteiden mukaan Siltavuori joutui murhayrityksen kohteeksi, kun hänet kaadettiin ja hän loukkaantui vakavasti. Siltavuoren lonkka murtui pahoin ja se jouduttiin leikkaamaan. Leikkauksen johdosta Siltavuori menetti kävelykykynsä ja joutui liikkumaan pyörätuolilla.


title: Jammu Siltavuori

text: Siltavuori kuoli Niuvanniemessä maaliskuussa 2012. Ennen kuolemaansa hän oli vaikeasti dementoitunut.


title: Fieldsin mitali

text: Fieldsin mitali on matematiikan arvostetuin palkinto. Se jaetaan joka neljäs vuosi 2–4 alle 40-vuotiaalle ansioituneelle matemaatikolle. Siihen liittyy 15 000 Kanadan dollarin suuruinen rahapalkinto.


title: Fieldsin mitali

text: Suomalainen Lars Ahlfors sai Fieldsin mitalin analyysin tutkimuksistaan vuonna 1936, jolloin se myönnettiin ensimmäisen kerran. Ahlforsin saama Fieldsin mitali on nykyisin esillä Helsingin yliopiston Exactum-rakennuksen aulassa Kumpulassa. Palkinto on perustettu kanadalaisen John Charles Fieldsin kehotuksesta. Palkintoa arvostetaan suuresti, ja sitä pidetään matematiikan "Nobel-palkintona".


title: Fieldsin mitali

text: Vuonna 2014 palkinnon sai ensimmäisenä naisena iranilainen Maryam Mirzakhani.


title: Nokkasiili

text: Nokkasiili ("Tachyglossus aculeatus") on nokkasiilien heimoon kuuluva nokkaeläin. Se on "Tachyglossus"-suvun ainoa laji.


title: Nokkasiili

text: Nokkasiiliä tavataan ainoastaan Australiassa, Tasmaniassa ja Uudessa-Guineassa, missä laji on elänyt lähes muuttumattomana jo kymmeniä miljoonia vuosia.


title: Nokkasiili

text: Nokkasiili muistuttaa ulkonäöltään suurta siiliä, vaikka ei olekaan näille sukua. Sillä ei ole lainkaan korvalehtiä, mutta silti erinomainen kuulo. Eläimeltä puuttuvat myös hampaat kokonaan, mutta se ei niitä tarvitsekaan, sillä sen ravinto koostuu pääasiassa pienistä termiiteistä ja muurahaisista, joita se pyydystää pitkällä ja tahmealla kielellään. Sillä on jaloissaan voimakkaat kynnet, joilla sen on helppo avata lujakin termiittikeko.


title: Nokkasiili

text: Uhattuna nokkasiili suojautuu samoin kuin siilikin, eli kiertyy piikikkääksi palloksi.


title: Nokkasiili

text: Lisääntymisaikana naaraalle kehittyy erityinen pussi, johon se asettaa yhden 1,2 senttiä pitkän munan. Poikanen kuoriutuu kymmenen päivän kuluttua ja saa ensimmäisen ravintonsa emon tuottamasta maidosta, joka tihkuu sen ihon läpi maitorauhasista. Toisin kuin useimmilla muilla nisäkkäillä, nokkasiilillä ei ole lainkaan nisiä.


title: Nokkasiili

text: Nokkasiili voi tarhaoloissa elää jopa lähes 50-vuotiaaksi.


title: Nokkasiili

text: Nokkasiilin ravintoa ovat pääasiassa termiitit ja muurahaiset.


title: Juha Seittonen

text: Juha Seittonen, taiteilijanimeltään Keijo Q tai Quuppa, (s. 25. lokakuuta 1962 Porin lähellä) on suomalainen muusikko. Hän on Dingon alkuperäinen rumpali ja soitti yhtyeessä rumpuja aina vuoteen 2002 sekä palasi yhtyeeseen vuodeksi 2017. Quuppa oli jo Dingon esiasteessa Sohossa.


title: Juha Seittonen

text: Hän työskenteli Musamaailma-nimisessä musiikkikaupassa. Nyt hän tekee lähihoitajan töitä. Muita yhtyeitä, joissa hän on soittanut, ovat muun muassa The Nyttemmin Wainaa, Paalujuntta ja Neumann Band.


title: Flogiston-teoria

text: Flogiston-teoria oli 1600- ja 1700-lukujen kemiallinen teoria, jolla pyrittiin selittämään palaminen. Teorian mukaan kaikissa palavissa aineissa oli eräs yhteinen ainesosa, "flogiston", joka poistui niistä palamisessa.


title: Flogiston-teoria

text: Vuonna 1669 saksalainen fyysikko Johann Joachim Becher esitti, että kaikki kappaleet koostuvat ilmasta, vedestä ja kolmesta maa-aineksesta, joista yksi oli "terra pingue" ("rasvainen maa"); muut olivat "terra mercurialis" ja "terra lapidea" eli elohopeainen ja kivinen maa. Hänen mukaansa palamisessa "terra pinque" poistui aineesta. Teoriaa kehitti edelleen Georg Ernst Stahl, joka vuonna 1703 antoi oletetulle palavalle ainekselle nimen "flogiston", joka tulee kreikan sanasta "flogistos" (φλογιστως), "palanut".


title: Flogiston-teoria

text: Teorian mukaan aineen palaessa siitä vapautuu flogistonia, joka oletettiin erittäin hienoksi aineeksi, joka havaittiin vain sen poistuessa sitä sisältäneestä aineesta; tällöin se ilmeni tulena, kuumuutena ja valona. Koska aine voi palaa vain rajallisen ajan rajallisessa määrää ilmaa, ajateltiin, että ilmalla oli erityinen kyky sitoa itseensä tietty määrä flogistonia.


title: Flogiston-teoria

text: Teoria selitti käytännöllisesti palaessa vapautuvan höyryn ja savun selittäen niiden olevan vapautuvaa flogistonia. Aineeseen sitoutuneena flogistonilla oli kuitenkin massa. Näin teoria selitti miksi kappaleen tilavuus ja paino pienenivät palaessa.


title: Flogiston-teoria

text: Stahl tiesi, että tarpeeksi kuumennettaessa monet metallitkin saattavat muuttua tuhkaa muistuttaviksi "kalkeiksi", joiden nykyään tiedetään olevan metallioksideja. Hänen mukaansa tämä osoitti, että metallitkin sisälsivät flogistonia, joka tällöin poistui niistä. Metallien oletettiin siis koostuvan näistä "kalkeista" ja flogistonista. Tätä tuki havainto, että metallia voitiin valmistaa kuumentamalla tällaista "kalkkia" yhdessä puuhiilen kanssa, jolloin siis "kalkin" oletettiin yhtyvän puuhiilessä runsaasti esiintyvän flogistonin kanssa metalliksi. (Nykyisin ilmiön tiedetään johtuvan siitä, että hiili yhtyy metallioksidissa olevan hapen kanssa hiilidioksidiksi, jolloin metalli samalla pelkistyy, esimerkiksi: 2 C + FeO → 2 CO + 3 Fe).


title: Flogiston-teoria

text: Kun Henry Cavendish vuonna 1766 sai eristetyksi vetyä, hän arveli aluksi sen olleen puhdasta flogistonia.. Kun hän myöhemmin osoitti sen palaessa syntyvän vettä, hän päätteli sen olevan veteen yhdistynyttä flogistonia.


title: Flogiston-teoria

text: Kokeet paljastivat kuitenkin teorian ongelmia. Esimerkiksi joidenkin metallien massa kasvoi niiden palaessa, vaikka aineesta piti poistua flogistonia. Tämän vuoksi muutamat kemistit olettivat, että flogistonin massa oli negatiivinen tai että massa ei säily kemiallisissa reaktioissa. Monista ongelmistaan huolimatta flogiston-teoria oli vallalla, kunnes Antoine Lavoisier osoitti, että palaminen vaatii happea.


title: Piktit

text: Piktit olivat rautakaudella ja varhaiskeskiajalla keskisessä ja pohjoisessa Skotlannissa asunut kansa, joka muodostui yhteisten vihollisten torjumiseksi liittoutuneista heimoista. Piktit olivat ilmeisesti Skotlannin alkuperäisten asukkaiden jälkeläisiä. Piktit eivät jättäneet omia kirjoituksia, ja heidät tunnetaan roomalaisten ja skottien kirjoituksista sekä piktien omista kivipiirroksista. Piktit esiintyvät kirjallisissa lähteissä vuodesta 297 noin vuoteen 900.


title: Piktit

text: Piktit taistelivat valtakuntaansa laajentaneita roomalaisia vastaan. He hävisivät useita taisteluita mutta onnistuivat estämään Skotlannin alistamisen roomalaisvaltaan, vaikka roomalaiset sitä yrittivätkin lakkaamatta. Piktit kääntyivät kristinuskoon roomalaisvallan jälkeen. Vuoden 900 jälkeen piktit sulautuivat lopullisesti eteläisempien skottien kulttuuriin.


title: Piktit

text: Piktien arvellaan olevan pohjoisen Skotlannin alkuperäisten asukkaiden jälkeläisiä. Heidän esi-isänsä tulivat Skandinaviasta Orkneyyn ja levittäytyivät sieltä etelään.


title: Piktit

text: Ensimmäisenä pikteistä kirjoitti roomalainen Tacitus, joka kirjoitti tosin vain kaledonialaisten heimosta. Roomalainen Eumenius käytti vuonna 297 pohjoisen Britannian heimoista ensimmäisenä nimitystä "picti". Nimen "picti" (latinaksi ’maalatut’) on katsottu tulleen siitä, että piktit värjäsivät ihoaan. Nykyisin kuitenkin arvellaan, että nimi tulee siitä, että piktit kutsuivat itseään nimellä "pecht", ’esi-isät’.


title: Piktit

text: Roomalaisen Britannian kuvernööri Gnaeus Julius Agricola hyökkäsi pohjoiseen Skotlantiin vuonna 83 ja taisteli piktipäällikkö Calgacusta vastaan Mons Graupiuksella. Tacituksen mukaan Calgacuksella oli 30 000 miehen armeija ja Agricolalla 10 000 miestä. Agricola torjui piktien rynnäkön ja löi heidät, minkä jälkeen piktit vetäytyivät ja jatkoivat siitä eteenpäin sissisodalla, välttäen taisteluita kentillä. Roomalaiset eivät koskaan pystyneet valloittamaan Skotlantia, koska siellä ei ollut kaupunkeja tai muita asutuskeskuksia valloitettavaksi tai viljelyksiä tuhottavaksi kuten muualla Euroopassa. Piktit pystyivät myös siirtymään roomalaisten tieltä paikasta toiseen.


title: Piktit

text:
Keisari Hadrianus rakensi Hadrianuksen vallin vuonna 122 pohjoisen Britannian rannikolta rannikolle. Hadrianuksen valli ja myöhempi Antoninuksen valli eivät juurikaan pysäyttäneet piktien hyökkäilyjä, vaan ne toimivat Rooman valtakunnan näkyvänä rajana. Roomalaiset lähtivät Britanniasta vuonna 410 ja piktit jatkoivat elämistä Skotlannissa entiseen tapaansa.
Piktit alkoivat yhdistyä roomalaisajan lopulla ja muodostivat varhaisella keskiajalla vahvoja kuningaskuntia. Pikteillä on ilmeisesti ollut kaksi kuningaskuntaa, pohjoinen ja eteläinen, jotka yhdistyivät 500- tai 600-luvulla.


title: Piktit

text: Piktit omaksuivat Northumbrialta keskitetyn hallinnollisen rakenteen. Piktit kävivät myös sotia Northumbrian kanssa. Vuonna 670 pohjoisten piktien kuningas Drest Mac Donuel hävisi heille taistelussa, ja northumbrialaiset nostivat piktien hallitsijaksi Brude Mac Bilen. Brude kuitenkin torjui Northumbrian anglien valtapyrkimykset ja vakiinnutti piktien alueeksi nykyisen Skotlannin.


title: Piktit

text: Constantin yhdisti piktit ja skotit vuonna 780. Viikinkien hyökkäykset toivat piktit ja skotit entistä lähemmin yhteen. Viimeinen piktihallitsija oli Giric, joka kuoli vuonna 899. Sen jälkeen pikteistä ei ole mainintoja historiassa, sillä he yhdistyivät skottien kanssa.


title: Piktit

text: Piktit elivät tiiviissä yhteisöissä ja rakensivat talonsa puusta. He saattoivat rakentaa myös joitain Skotlannin megaliiteista.


title: Piktit

text: Piktien yhteisöt muodostuivat saman klaanin perheistä. Klaaneja johti heimopäällikkö. Johtajuus ei periytynyt isältä pojalle vaan veljelle tai veljenpojalle. Klaanit tunnettiin latinankielisillä nimillä Caerini, Cornavii, Lugi, Smertae, Decantae, Carnonacae, Caledonii, Selgovae ja Votadini. Klaanit saattoivat sotia toisiaan vastaan, mutta ne yhdistyivät saman päällikön alle, kun niitä uhkasi yhteinen vihollinen.


title: Piktit

text: Piktien elämä oli yleensä rauhallista. Heimon miehet olivat kaikki tarvittaessa sotureita, rauhan aikana maanviljelijöitä ja kalastajia. Naiset olivat tasa-arvoisia, ja myös he viljelivät maata ja kalastivat sekä hoitivat lapsia.


title: Piktit

text: Pikteillä oli omat heimouskontonsa, joihin saattoi kuulua jumalatarten palvonta ja luontohartaus, johon liittyi pyhien paikkojen arvostaminen. Synnin käsitettä piktit eivät ilmeisesti tunteneet. Pyhä Ninian vei kristinuskoa piktien maille ensimmäisenä vuodesta 397 alkaen. Vuoteen 597 mennessä piktit oli suurimmaksi osaksi käännytetty kristinuskoon, vaikka vielä 600-luvun lopulla jotkut piktit vielä hyökkäilivätkin luostareiden kimppuun.


title: Piktit

text: Pikteiltä muistokiviin ja merkkikiviin säilyneissä kaiverruksissa näkyy monia eläinaiheita, muun muassa käärmeitä, hirviä, kaloja ja eräässä kaiverruksissa julmannäköinen kirveellä varustautunut mies.


title: Piktit

text: Piktin kielen uskotaan hävinneen keskiajan kuluessa. Piktin kielestä tiedetään hyvin vähän, sillä piktit eivät jättäneet jälkeensä mitään kirjallisia lähteitä. Paikan- ja henkilönnimien perusteella pidetään kuitenkin todennäköisenä, että piktien kieli oli kelttiläinen. Joidenkin mukaan toinen piktien puhuma kieli olisi ollut ei-indoeurooppalainen.


title: Mersennen alkuluku

text: Nimitystä Mersennen alkuluku käytetään alkuluvuille, jotka ovat muotoa 2 − 1, missä n on positiivinen kokonaisluku, joka on alkuluku. Mersennen luvun testaaminen tietokoneella alkuluvuksi on nopeaa Lucasin-Lehmerin testin avulla, joten suurimmat tunnetut alkuluvut ovat pääasiassa Mersennen alkulukuja. Internetissä tuhansien harrastelijoiden avulla toimiva GIMPS-projekti pyrkii etsimään uusia Mersennen alkulukuja käyttäen hyväksi tietokoneiden laskentakapasiteettia. Mersennen alkulukujen avulla pystytään myös laskemaan parillisia täydellisiä lukuja. Mersennen alkuluvut ovat saaneet nimensä Marin Mersennen mukaan. Mersennen alkulukujen binääriesitys sisältää määritelmästä johtuen pelkkiä ykkösiä. Esimerkiksi 2 − 1 = 11111.


title: Mersennen alkuluku

text: Suurin tunnettu Mersennen alkuluku 2 - 1 löydettiin 07.01.2016 ja kuten kaikki muutkin mersennen luvut vuodesta 1997 lähtien se löydettiin GIMPS-projektissa.


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Mulviuksen sillan taistelu (joskus myös Milviuksen sillan taistelu) oli taistelu, jossa Konstantinus Suuri löi vastustajansa Maxentiuksen ja hänestä tuli Rooman valtakunnan länsiosan ainoa hallitsija.


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Vuonna 312 Konstantinus marssi Galliasta Roomaa kohti. Maxentius kohtasi hänet Tiber-joen ylittävän Mulviuksen sillan kohdalla. Kun Konstantinus pääsi perille hän huomasi, että vastustajalla oli paljon enemmän joukkoja kun hänellä.


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Armeijat valmistautuivat lokakuun 27. päivän iltana taisteluun. Kerrotaan, että Konstantinus näki tällöin taivaalla näyn. Hän näki kreikkalaiset kirjaimet X ja P, kaksi ensimmäistä kirjainta sanasta Kristus. Samalla hän myös näki tai kuuli kreikkalaisen lauseen ""Εν Τουτω Νικα"" ("en touto nika"), joka tunnetaan yleensä latinaksi ""In hoc signo vinces"" eli ""Tässä merkissä voitat"". Konstantinuksen sanotaan määränneen, että sotilaat maalaisivat kilpiinsä kirjaimet X ja P (Kristus-monogrammi).


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Seuraavana päivänä taistelu alkoi ja Konstantinus sai lyötyä Maxentiuksen joukot takaisin Tiber-jokea kohti. Maxentius päätti perääntyä ja ryhmittyä uudelleen Rooman edustalla, mutta hänen armeijansa ei pystynyt perääntymään joen yli. Suurin osa hänen joukoistaan jäi mottiin ja heidät otettiin vangiksi tai tapettiin. Maxentius itse oli kuolleitten joukossa.


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Konstantinus marssi Roomaan jossa häntä juhlittiin lännen augustuksena.


title: Mulviuksen sillan taistelu

text: Mulviuksen sillan taistelu on ollut merkittävässä osassa kristillisessä historiankirjoituksessa. Tästä syystä tapahtumien todellinen kulku on peittynyt erilaisten tarkoitushakuisten tarinoiden alle. Kyseisen taistelun jälkeen alkoi Konstantinus Suuren aloittama tapahtumasarja, jossa kristittyjen vainot lopetettiin, ja lopulta kristinuskosta tuli valtionuskonto Rooman valtakunnassa. Konstantinus Suuri kastettiin kristityksi kuolinvuoteellaan.


title: Alfred Bester

text: Alfred Bester (18. joulukuuta 1913 – 30. syyskuuta 1987) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.


title: Alfred Bester

text: Besterin teos "The Demolished Man" (suom. "Murskattu mies") oli ensimmäinen tieteiskirja, jolle myönnettiin Hugo-palkinto vuonna 1953. Besterin toinen erittäin tunnettu teos on "Tiger! Tiger!" eli "The Stars My Destination" (suom. "Määränpäänä tähdet").


title: Alfred Bester

text: Bester kokeellisista novelleista tunnetuin on ”Hellät Fahrenheitit” (1954). ”Miehet jotka murhasivat Muhammedin” (1958) parodioi aikamatkustusta.


title: HFA

text: Kannerin oireyhtymä eli varhaislapsuuden autismi jaetaan usein kahteen luokkaan henkilön kognitiivisen suoriutumisen perusteella. Jakoa syvästi ja lievästi autistisiin ei ole määritelty missään virallisesti, eikä sitä mainita tautiluokituksissa, mutta puhumattomista autisteista ja autisteista, joiden älykkyysosamäärä on alle 70, käytetään usein nimitystä LFA (Low Functioning Autism) eli syvä tai vaikea autismi. Muista Kannerin autisteista käytetään nimitystä HFA (High-functioning autism) eli lievä autismi, jota kutsutaan toisinaan myös hyvätasoiseksi autismiksi..


title: HFA

text: Edellä mainittuun jaotteluun on kuitenkin syytä suhtautua varauksella, koska älykkyysosamäärä ei mittaa luotettavasti yksittäisen henkilön älykkyyttä. Esimerkiksi tohtori Wendy Lawson ja kirjailija Donna Williams saivat kehitysvammaisuuteen viittaavat pisteet diagnostisissa älykkyystesteissä, vaikka he eivät täytä muita kehitysvammaisuuden diagnostisia kriteereitä.


title: HFA

text: Yhdysvalloissa lievää autismia saatetaan käyttää myös Aspergerin syndrooman (AS) synonyymina. Lievä autismi saattaakin olla joissain tapauksissa hyvin lähellä Aspergerin oireyhtymää. Lievästi autistisiksi kutsutut henkilöt eroavat Suomessa Asperger-diagnoosin saaneista vähintään siten, että heillä ilmeni jo ennen kolmen vuoden ikää poikkeavuutta leikeissä taikka kielellisessä tai sosiaalisessa kehityksessä


title: HFA

text: Vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaisessa DSM-5 tautiluokituksessa kaikki autismikirjon erillisdiagnoosit yhdistettiin yhdeksi autismikirjon häiriö -diagnoosiksi. Uusi Autismikirjon häiriö diagnoosi korvaa DSM-5 tautiluokituksessa lapsuusiän autismin, laaja-alaiset kehityshäiriöt HFA:n sekä Aspergerin oireyhtymän.


title: Lyyra

text: Lyyra tai Lyra voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Learjet

text: Learjet oli vuoteen 1986 asti itsenäinen Yhdysvalloissa toiminut lentokonetehdas. Vuodesta 1990 lähtien omistajana on ollut kanadalainen Bombardier Aerospace, ja nykyään Learjet on osa Bombardierin tuoteperhettä (Bombardier Learjet Family). Learjet-koneita rakennetaan Wichitassa, Kansasissa.


title: Learjet

text:
William Lear perusti yhtiön 1950-luvulla nimellä Swiss American Aviation Corporation. Sen ensimmäinen lentokone oli Sveitsin ilmavoimille tehty maataistelukone FFA P-16. Koneen prototyyppi lensi vuonna 1955. Vuonna 1958 oli suunnitelmia 100 koneen tilauksesta, mutta hanke kariutui vuonna 1960.
William Learin suunnitteluryhmä näki mahdolliseksi kehittää hävittäjätyyppisen sotilaslentokoneen pohjalta liikelentokoneen. Se sai tunnuksen SAAC-23 vuonna 1962. Samana vuonna perustettiin tehdas Wichitaan. 1963 yhtiö sai uuden nimen Lear Jet Corporation perustajansa mukaan.


title: Learjet

text: Kone sai tyyppinimen Learjet 23. Se oli 6–8-paikkainen. Koneen mennessä valmistukseen yhtiö oli muutettu pörssiyhtiöksi. Vuonna 1966 tuli myyntiin paranneltu ja hieman suurempi malli Learjet 25. Yhtiön nimi muuttui samanaikaisesti muotoon Lear Jet Industries Inc.


title: Learjet

text: 10. huhtikuuta 1967 William Lear myi 60 prosentin osuutensa yhtiöstä Denverissä toimivalle Gates Rubber Company -yhtiölle. Lear jatkoi yhtiön hallituksessa 2. huhtikuuta 1969 asti. Vuonna 1969 yhtiöstä tuli Gates Learjet Corporation. Yhtiön tuotteiden myynti asevoimille kasvoi.


title: Learjet

text:
Vuonna 1971 moottoriksi otettiin Honeywell TFE731 -puhallinmoottori, ja Learjet 25 muuttui samalla Learjet 35:ksi.
Vuonna 1974 Learjetin suihkukoneita oli valmistettu yhteensä 500 kappaletta.


title: Learjet

text: 19. huhtikuuta 1979 yhtiön Learjet 55 lensi ensilentonsa.


title: Learjet

text:
Suomen ilmavoimat tilasi ensimmäiset Learjet 35A -konetyypin sotilaskäyttöön tarkoitetut versiot, joista kolmesta ensimmäinen toimitettiin Suomeen syyskuussa vuonna 1982. Koneet saivat Suomessa tyyppimerkinnän Learjet 35A/S. Samaisen koneen Yhdysvaltalainen tyyppimerkintä on C-21A. Kyseistä Learjet 35A -konetyyppiä valmistettiin noin 700 kappaletta.
Vuonna 1984 yhtiö perusti Aerospace Division -yksikön ja samana vuonna yhtiön tuotanto loppui. Vuonna 1986 yhtiön pääkonttori siirrettiin Arizonaan tuotannon alkaessa sekä Tucsonissa että Wichitassa. Vuoden 1985 lopulla yhtiön Aerospace Division sai alihankintaurakan avaruussukkulan moottoreiden osista.


title: Learjet

text: Integrated Acquisition -yhtiö valtasi vuonna 1987 Gates Learjet Corporationin, ja sen nimi muuttui muotoon Learjet Corporation. Yritys saneerattiin myyntikuntoon – tuotanto keskitettiin Kansasiin. Yhtiön osti vuonna 1990 Bombardier.


title: Learjet

text: Loppuvuonna 1990 yhtiö toi markkinoille Learjet 60 -lentokoneen ja vuonna 1995 Learjet 45:n.


title: Afrikkalainen hip hop

text: Afrikkalainen hip hop on musiikin tyylilaji, jolla tarkoitetaan yleensä kaikkea Afrikasta lähtöisin olevaa hip hop -musiikkia. Se on yleensä esitetty paikallisilla kielillä ja siinä on vaikutteita afrikkalaisesta kansanmusiikista. Ensimmäinen Afrikan valtio, josta tuli ulkomaillakin suosiota saaneita artisteja, oli Etelä-Afrikan tasavalta. 1980-luvulla hip hop yleistyi myös muissa Afrikan valtioissa, kuten Senegalissa.


title: Piper PA-31

text: Piper PA-31 on yhdysvaltalainen kaksimoottorinen liikelentokone. 30. syyskuuta 1964 ensilentonsa lentäneen koneen tyyppinimeksi piti alun perin tulla Inca, ensimmäiset huhtikuussa 1967 luovutetut sarjakoneet saivat nimekseen kuitenkin Piper PA-31 Navajo. Kone oli tuolloin Piperin tehtaan suurin lentokone, ja tätä alkuperäistä mallia valmistettiin vuoteen 1972 saakka. Vuonna 1973 tehdas toi markkinoille pidennetyllä rungolla ja tehokkaammilla moottoreilla varustetun Piper PA-31-350 Navajo Chieftain -koneen. Vuoteen 1987 tuotannossa pysyneen koneen tyyppinimeksi muodostui myöhemmin pelkkä Chieftain.


title: Piper PA-31

text: Suomen ilmavoimat vuokrasi 7. toukokuuta 1974 yhden Piper Navajo -koneen, joka sai ilmavoimien rekisteritunnuksen PN-1. Kone oli käytössä siviilirekisteriin palauttamiseen, 7. tammikuuta 1975, saakka. Lisäksi ilmavoimille hankittiin 1980-luvun alkupuolella kuusi Piper PA-31-350 Chieftainia käytettäväksi yhteyskoneena, henkilöstön kuljetuksiin, matalakuvaukseen ja merivalvontaan. Koneita oli tarkoitus käyttää myös huonoissa olosuhteissa tapahtuvaan mittarilentokoulutukseen. Konetyypin viimeinen yhteyslento Ilmavoimissa tapahtui 13. huhtikuuta 2011. Koneet korvattiin Pilatus PC-12 -kalustolla.


title: Normiavaruus

text: Normiavaruus on matematiikassa lineaariavaruus, joka on varustettu normilla. Normi on matemaattinen yleistys kaksi- tai kolmiulotteisten Euklidisten avaruuksien intuitiivisesta "pituuden" käsitteestä, ja siten normiavaruuden yhteydessä voidaan puhua vektorien pituudesta tai koosta (jotka siis ovat kyseisten vektorien normeja), sekä niiden välisestä etäisyydestä. Tarpeen mukaan tietyn lineaariavaruuden voi varustaa erilaisilla normeilla, ja siksi normiavaruuden määrittämiseksi täytyykin esittää pari ("V",||formula_1||), missä formula_2 on lineaariavaruus ja ||formula_1|| normi. Itseisarvo |formula_1| on erikoistapaus normista, ja myös itseisarvoa vastaavaa merkintää käytetään joistakin normeista. Jos normi on asiayhteydestä selvä, tai sen valinta ei ole tärkeää, voidaan se jättää mainitsematta.


title: Normiavaruus

text:
Normiavaruudessa voidaan kahden vektorin formula_5 ja formula_6 välinen etäisyys määritellä normiksi ||formula_7||.
Sanotaan, että kaksi normia ||formula_1|| ja ||formula_1|| lineaariavaruudessa formula_2 ovat
ekvivalentteja, jos on olemassa positiiviset reaaliluvut formula_11 ja formula_12, joilla yhtälö
toteutuu kaikilla lineaariavaruuden formula_2 vektoreilla formula_5.


title: Normi

text: Normi ( 'kulmamitta, ohje, sääntö') tarkoittaa mm. seuraavia asioita:Usein sana "normi" voidaan korvata esimerkiksi sanalla sääntö, ohje, malli tai esikuva. Eettisen tai sosiaalisen normin suomennokseksi on myös ehdotettu sanaa "mitta".


title: Douglas DC-3

text: Douglas DC-3 ("Douglas Commercial 3") on kiinteäsiipinen, yksitasoinen ja kaksimoottorinen matkustaja- ja kuljetuslentokone. Sitä valmistettiin 1930-luvun puolivälistä alkaen ainakin 13 000 kappaletta.


title: Douglas DC-3

text: Douglasin lentokonetehtaan kolmannesta matkustajalentokone- ja kuljetuskonemallista DC-3:sta tuli kaikkien aikojen suosituin kuljetuslentokone. DC-3-koneet ja sen sotilasversiot (C-47 ja C-53) palvelivat toisessa maailmansodassa muun muassa Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa, Englannin RAF:ssa ja Neuvostoliiton ilmavoimissa.


title: Douglas DC-3

text: Sodan jälkeen DC-3 saavutti suuren suosion lentoyhtiöiden ja eri maiden asevoimien palveluksessa sen alhaisen myyntihinnan, ajankohdan eurooppalaisen lentokoneteollisuuden lamatilan ja yksinkertaisen huollon ansiosta.


title: Douglas DC-3

text: Neuvostoliitossa valmistettiin vuosina 1939–1952 lisenssillä 2 000 konetta nimellä Lisunov Li-2.


title: Douglas DC-3

text: DC-3:n suunnitteli Douglasin pääsuunnittelija Arthur E. Raymond American Airlinesin tilauksesta. DC-3:n esiversion, 14:llä makuupaikalla varustetun "Douglas Sleeper Transport" -mallin ensilento tapahtui 17. joulukuuta 1935, päivälleen 32 vuotta Wrightin veljesten ensilennon jälkeen. Kone vastasi American Airlines -yhtiön vaatimuksiin, joita se halusi käyttämäänsä DC-2-koneeseen. Mallin todellinen käyttökelpoisuus paljastui, kun vähälle merkitykselle jääneen esiversion makuupaikat korvattiin 21:llä istuimella.


title: Douglas DC-3

text: Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain ilmavoimien ylijäämäkoneita hankittiin lukuisiin maihin. Suomessa niitä hankittiin muun muassa Finnairin, Veljekset Karhumäen ja Suomen ilmavoimien käyttöön. Suomen ilmavoimissa DC-3:a käytettiin Kuljetuslentolaivueessa mm. laskuvarjojääkärien hyppykoneena. Koneen lempinimi Ilmavoimissa oli "Dakota". Ilmavoimien sarjanumerointi aloitettiin DO-4:sta, sillä DO-1, DO-2 ja DO-3 olivat jo aikaisemmin käytössä olleita Douglas DC-2-kuljetuskoneita.


title: Douglas DC-3

text: Suomessa koneista poistettiin niihin alun perin kuulunut autopilotti, koska katsottiin, että automaatin käyttö pitkillä lennoilla rappeuttaisi lentäjien ohjaustaidot. Lisäksi alkuperäinen autopilotti piti koneen vaakalennossa, mutta ei korjannut korkeusmuutoksia, joten koneita piti ohjata koko ajan käsin.


title: Douglas DC-3

text:
Matkustajalentokoneena Dakotat korvautuivat vähitellen Convair Metropolitan 340- ja 440 -koneilla vuodesta 1953 alkaen. Ilmavoimat käytti konetta moneen eri tarkoitukseen kunnes Fokker F.27 korvasi Dakotat 1970-luvun lopussa. Viimeisen sysäyksen tähän antoi Rissalan lento-onnettomuus 1978, jossa kuoli lukuisia liike-elämän merkkimiehiä.
Suomen posti on julkaissut 2. kesäkuuta 1988 ja 3. maaliskuuta 2003 DC-3-aiheisen postimerkin.


title: Douglas DC-3

text: Suomalaisten DC-3 -koneiden konekohtaiset historiat on lueteltu Ilmailumuseoyhdistyksen Lokki-projektin sivuilla.


title: Efesos

text: Efesos (, , ) oli yksi antiikin ajan merkittävimpiä kreikkalaisia kaupunkeja. Se sijaitsi muinaisessa Joonian maakunnassa, nykyisen Turkin länsirannikolla.


title: Efesos

text: Efeson seudulla on ollut kreikkalaista asutusta ainakin jo 900-luvulla eaa., mutta laajempaa mainetta paikkakunta alkoi saada vasta 500-luvulla eaa., kun sinne rakennettiin suuri Artemiin temppeli. Samoihin aikoihin Lyydian kuningas Kroisos valloitti kaupungin ja hävitti sen, mutta lahjoitti myös runsaasti varoja temppelin rakentamiseen ja koristelemiseen. Uusi kaupunki rakennettiin temppelin eteläpuolelle, ja siitä kehittyi satamansa ansiosta tärkeä kaupankäyntipaikka. Myöhemmin kaupunki kuului eri aikoina muun muassa Persian, Aleksanteri Suuren ja lopulta Pergamonin valtakuntaan, kunnes sen vuonna 133 eaa. liitettiin Rooman valtakuntaan.


title: Efesos

text: Rooman valtakaudella Efesos nousi suurimpaan kukoistukseensa. Kaupunkiin rakennettiin huomattavia rakennuksia, mm. temppeleitä, kylpylöitä, kirjasto ja teatteri. Efesos oli Asian provinssin pääkaupunki ja asukasluvultaan Rooman valtakunnan suurimpia.


title: Efesos

text: Kristinuskon vahvistuessa Efesosta kehittyi myös tärkeä pyhiinvaelluskohde, sillä legendan mukaan apostoli Johannes ja Neitsyt Maria olivat muuttaneet sinne Palestiinasta. Lisäksi apostoli Paavali oli kolmannella lähetysmatkallaan perustanut Efesokseen yhden varhaisimmista kristillisistä seurakunnista. Noin seitsemän kilometrin päässä Efesoksesta sijaitsee kappeliksi muutettu kivitalo, joka on muodostunut pyhiinvaelluspaikaksi, koska sitä pidetään saksalaisen nunna Anne Catherine Emmerichin 1800-luvulla näkemien näkyjen perusteella Neitsyt Marian viimeisenä asuinpaikkana.


title: Efesos

text: Kaupungissa pidettiin vuonna 431 Efesoksen kirkolliskokous, jossa käsiteltiin Jeesuksen olemukseen liittyviä teologisia kysymyksiä.


title: Efesos

text: Vuoden 500 aikoihin kaupunki jouduttiin siirtämään toiseen paikkaan, Ayasuluk-kukkulalle lähelle nykyistä Selçukia, sillä sen satama liettyi vähitellen umpeen. Nykyään Efesoksen rauniot sijaitsevatkin usean kilometrin etäisyydellä rannikosta.


title: Efesos

text: 1800-luvulla aloitetut arkeologiset kaivaukset ovat palauttaneet pienen osan Efesoksen muinaisesta loistosta. Erityisen vaikuttava nähtävyys on Celsuksen kirjaston julkisivu, joka rakennettiin 1970-luvulla uudelleen alkuperäisistä rakennuskivistään. Sen sijaan suuresta Artemiin temppelistä on enää jäljellä vain kivikasoja sekä yksi pylväs.


title: Efesos

text: Nykyään noin kolmen kilometrin päässä Efesoksen raunioista sijaitsee Selçuk-niminen kaupunki. Noin 20 kilometrin päässä rannikolla on satamakaupunki Kuşadası.


title: Vespasianus

text: Titus Flavius Caesar Vespasianus Augustus (synt. "Titus Flavius Vespasianus", yleisesti Vespasianus) (17. marraskuuta 9 – 23. kesäkuuta 79) oli Rooman keisari joka hallitsi 1. heinäkuuta 69 – 23. kesäkuuta 79. Vespasianus oli niin kutsutun neljän keisarin vuoden viimeinen keisari ja päätti valtakunnan epävakauden kauden. Hän oli Flavius-suvun ensimmäinen keisari.


title: Vespasianus

text: Vespasianuksen suku kuului alempaan aatelistoon, eikä se ollut aiemmin vaikuttanut merkittävästi Rooman historiaan. Vespasianuskin aloitti uransa vaatimattomasti: hän solmi avioliiton melko alhaissyntyisen Flavia Domitillan kanssa ja toimi armeijan palveluksessa eri puolilla valtakuntaa. Ensimmäisen kerran hän saavutti laajempaa mainetta keisari Claudiuksen johtaman Britannian valloituksen yhteydessä vuosina 43–44. Sotilaallisten saavutusten jälkeen Vespasianus jatkoi uraansa monissa korkeissa viroissa, mm. senaattorina ja konsulina.


title: Vespasianus

text: Vespasianuksen uran suurena käännekohtana voidaan pitää vuotta 66, jolloin keisari Nero nimitti hänet Juudean maaherraksi. Juudeassa oli hieman aiemmin puhjennut laajamittainen kapina (ns. ensimmäinen juutalaissota) roomalaisia vastaan, joten Vespasianusta odotti vaativa tehtävä. Nimitys saattoi olla jopa rangaistuksen luonteinen, sillä Vespasianus oli nukahtanut erään Neron lauluesityksen aikana ja loukannut siten suuresti turhamaista keisaria. Toinen ja todennäköisempi selitys Vespasianuksen nimitykselle lienee kuitenkin se, että häntä pidettiin rehellisenä miehenä, joka ei käyttäisi komentoonsa saamiaan sotilasyksiköitä (jopa 60 000 miestä) keisarin vastaiseen vehkeilyyn.


title: Vespasianus

text: Kun Nero teki itsemurhan vuonna 68, oli Vespasianus yhä Juudeassa maaherrana. Kapinan kukistaminen oli edennyt hyvin, mutta kapinallisten hallussa oli yhä Jerusalem. Vespasianus päätti keskittyä Jerusalemin valtaamiseen ja pysytteli sivussa Neron kuoleman jälkeisestä valtataistelusta. Hän julisti uskollisuutta kaikille Neron seuraajille: Galballe, Otholle ja Vitelliukselle. Vuoden 69 kesällä Vespasianuksen mieli kuitenkin muuttui. Hän arvioi keisari Vitelliuksen aseman niin epävarmaksi, että kapinalla olisi hyvät onnistumisen mahdollisuudet. Varmistettuaan Egyptin ja Syyrian legioonien tuen hän huudatti itsensä keisariksi ja valmistautui lähtemään joukkoineen kohti Roomaa. Jerusalemin piirityksen jatkamisen hän jätti poikansa Tituksen vastuulle.


title: Vespasianus

text: Vespasianus arvioi tilanteen oikein. Hänen ei tosin tarvinnut itse osallistua Vitelliuksen kukistamiseen, sillä sen tekivät hänen puolestaan Moesian ja Pannonian provinssien sotajoukot, jotka siirtyivät hänen puolelleen ja lähtivät marssimaan kohti Roomaa. Vitelliuksen joukot lyötiin Bedriacumin taistelussa. Vitellius murhattiin, ja senaatti nimitti Vespasianuksen uudeksi keisariksi. Vespasianus oli vailla haastajaa, joten ensimmäistä kertaa puoleentoista vuoteen valtakunnalla oli kiistaton hallitsija. Neron kuoleman jälkeinen sekasorto oli päättynyt.


title: Vespasianus

text: Vespasianuksen suurin haaste oli valtiontalouden tervehdyttäminen. Neron holtiton rahankäyttö oli johtanut valtionkassan tyhjenemiseen, ja hänen kuolemansa jälkeinen sekasorto oli pahentanut tilannetta entisestään. Vespasianukselle tällainen taloudellinen haaste sopi kuitenkin hyvin, sillä hän oli tunnettu säästäväisenä, ehkä jopa saitana miehenä. Hän oli myös hyvä keksimään uusia tulonlähteitä. Niinpä hän alkoi tiettävästi ensimmäisenä periä maksua julkisten käymälöiden käytöstä. Kun hänen poikansa Titus moitti häntä käymälämaksujen perimisestä, Vespasianus laittoi pojan nenän alle haistettavaksi käymälämaksuista peräisin olevan kolikon ja kysyi oliko se pahanhajuinen. Kun Titus vastasi ”Ei”, keisari totesi ”Virtsasta se kuitenkin on saatu.”


title: Vespasianus

text: Vaikka Vespasianus olikin säästäväinen, osasi hän myös tarvittaessa kuluttaa suuria summia, jos hän sen tarpeelliseksi katsoi. Hän mm. aloitti loisteliaan Colosseumin amfiteatterin rakennustyöt Roomassa (alun perin nimenä oli "Flaviusten amfiteatteri"). Tällaisilla rakennusprojekteilla hän pyrki varmistamaan kansan suosion. Hän myös panosti sivistykseen maksamalla valtion varoista palkat latinan ja kreikan opettajille.


title: Vespasianus

text: Vespasianuksen hallintokauden suurin sotilaallinen selkkaus tapahtui pian hänen valtaantulonsa jälkeen vuonna 70. Batavialaisen heimopäällikkö Julius Civiliksen johtama suuri kapina levisi Batavian lisäksi Gallian provinssiin. Kapina saatiin kuitenkin kenraali Cerialiksen johdolla nopeasti kukistettua. Muutoin Vespasianuksen aika oli joitakin rajakahakoita lukuun ottamatta rauhaisa. Hän ei aloittanut uusia valloitussotia. Hän myös osasi valvoa armeijaansa niin, ettei kukaan hänen legiooniensa komentajista voinut toistaa hänen saavutustaan eli keisarivallan anastamista sotilaiden avulla. Vespasianuksen rooli rauhan palauttajana näkyy hänen valtakautensa aikana lyödyissä kolikoissa, joissa on keisarin profiilin lisäksi usein rauhan jumalattaren profiili.


title: Vespasianus

text: Vespasianus kunnioitti senaattia, mutta ei sallinut sen rajoittaa omaa valtaansa. Jotkut senaattorit haaveilivat yhä tasavallan palauttamisesta, mutta Vespasianus teki tällaiset haaveet tyhjiksi nimittämällä poikansa Tituksen seuraajakseen, ts. perustamalla oman dynastian.


title: Vespasianus

text: Jälkimaailmalle säilyneet arviot Vespasianuksen keisariudesta ovat lähes poikkeuksetta myönteisiä. Toisin kuin monet edeltäjänsä, hän perehtyi parhaan kykynsä mukaan valtion asioihin ja teki pitkiä työpäiviä. Hän oli tavoiltaan sotilaallisen yksinkertainen eikä yrittänyt piilottaa melko alhaista syntyperäänsä ulkoisen loiston alle. Häntä syytettiin ehkä aiheellisesti rahanahneudesta, mutta hän ei käyttänyt keräämiään rahoja oman mukavuutensa kasvattamiseen vaan yleishyödyllisiin tarkoituksiin.


title: Vespasianus

text: Vespasianus kuoli lyhyen sairauden jälkeen 69-vuotiaana. Hänen luonnollista kuolemaansa voidaan myös pitää eräänlaisena saavutuksena, sillä olivathan hänen kuusi edeltäjäänsä kuolleet väkivaltaisesti.


title: Vespasianus

text: Vespasianuksen karski huumorintaju aiheutti toisinaan hämmennystä. Hän kykeni vitsailuun vielä kuolemansakin hetkellä, sillä hänen viimeiset sanansa olivat "Kas, taidanpa olla muuttumassa jumalaksi".


title: Uhanalainen kieli

text: Uhanalainen kieli on kieli, jonka puhujat eivät enää käytä sitä lainkaan tai käyttävät sitä yhä harvemmissa sosiaalisissa tilanteissa tai joka ei siirry seuraavalle sukupolvelle. Noin 97 prosenttia maailman ihmisistä puhuu vain noin neljää prosenttia maailman kielistä eli noin kolme prosenttia maailman ihmistä puhuu noin 96 prosenttia maailman kielistä. Unescon arvion mukaan vuoteen 2100 mennessä jopa 90 prosenttia olemassa olevista kielistä saattaa olla korvautunut jollain valtakielellä. Ethnologue luokittelee 473 kieltä uhanalaisiksi.


title: Uhanalainen kieli

text: Esimerkiksi monista Pohjois-Amerikan alkuperäiskielistä tuli uhanalaisia 1800- ja 1900-luvuilla, kun silloinen kielipolitiikka yritti estää tai jopa kieltää niiden käytön.


title: Uhanalainen kieli

text: Kuolleella kielellä ei enää ole puhujia.


title: Uhanalainen kieli

text: Unesco käyttää kielten uhanalaisuuden määrittelyssä kuutta kriteeriä:


title: Uhanalainen kieli

text: Kieltä on arvioitava kaikkien kuuden kriteerin perusteella. Menestyminen yhdessä kategoriassa ei ole riittävä tae kielen säilymisestä.


title: Uhanalainen kieli

text: Esimerkiksi ainu on uhanalainen kieli Japanissa, sillä sitä puhuu vain 300 ihmistä, joista vain noin 15 käyttää kieltä aktiivisesti, ja vain muutama uuden sukupolven edustaja oppii sen. Kieli voidaan määritellä uhanalaiseksi myös, jos sillä on sata puhujaa, mutta kaikki sen puhujat ovat yli 90-vuotiaita ja kieltä ei opeteta uudelle sukupolvelle.


title: Uhanalainen kieli

text: Joillakin kielillä saattaa olla kymmeniätuhansia puhujia, mutta ne voidaan määritellä uhanalaisiksi, koska puhujaväestön lapset eivät enää opettele kieltä, tai puhujat ovat vaihtamaisillaan käyttökieleksensä kansallisen kielen korvaamaan paikalliset kielet.


title: Uhanalainen kieli

text: Sadan puhujan kieli taas voidaan katsoa hyvinkin eläväiseksi, jos se on jonkin yhteisön ensisijainen kieli, ja jos se on ensimmäinen, jopa ainoa, kieli kyseisen yhteisön lapsille.


title: Unensieppaaja

text: Unensieppaaja (2001) on Stephen Kingin kirjoittama romaani. Se on tarina neljästä kaveruksesta, joiden elämä muuttuu, kun he pelastavat downinsyndroomaisen lapsen kiusaajiltaan. Nämä neljä kaverusta, jotka ovat kasvaneet aikuisiksi miehiksi, joilla on oma elämä, tapaavat vuosittaisella metsästysretkellään ja päätyvät näkemään avaruusolentojen hyökkäyksen.


title: Unensieppaaja

text: Unensieppaaja-kirjan pohjalta on tehty myös elokuva. Elokuva ilmestyi maaliskuussa 2003, ja sen ohjasi Lawrence Kasdan. Pääosia elokuvassa esittivät Morgan Freeman, Thomas Jane ja Donnie Wahlberg.


title: Jääkausijaksot

text: Jääkausijaksot ovat jääkausien vaihteluun liittyviä ajanjaksoja, jotka kestävät tavallisesti kymmeniä miljoonia vuosia. Viimeinen jääkausijakso alkoi noin 2,76 miljoonaa vuotta plioseenilla. Nyt on menossa pleistoseenin jääkausijakson kausien välinen lämmin aika, holoseenia, joka alkoi noin 11600 vuotta sitten, kun viime jääkausi päättyi. Seuraava jääkausi tulee ehkä tuhansien, kymmenien tuhansien vuosien päästä. Jääkausia tulee olemaan vielä kymmeniä miljoonia vuosia, jos ihmisen aiheuttama kasvihuoneilmiö ei estä niitä. Maan historiassa ovat vuosimiljoonien saatossa vuorotelleet lämmin tila ja kylmä tila.


title: Jääkausijaksot

text: Laaja jäätiköityminen on verrattain harvinainen tapahtuma maapallon historiassa. Suurimman osan ajasta maapallon lämpötilat ovat olleet 8–15 °C lämpimämpiä kuin nyt. Jäätiköitä on ollut vain 15-20 %:lla maapallon olemassaoloajasta. Maan Jääkausijaksojen pääasiallinen syy on mannerliikuntojen aiheuttamat merivirtojen muutokset ja se, että ne nostavat joitain Maata viilentäviä ylänköalueita. Jotkin jääkausijaksot ovat saattaneet johtua Maan ilmakehän kasvihuonekaasujen, muun muassa metaanin tai hiilidioksidin vähenemisestä.


title: Jääkausijaksot

text: Jääkausijakson aikana Maan ilmasto muuttuu lämmintä kautta vyöhykkeisemmäksi, eli napojen ja päiväntasaajan välinen lämpötilaero kasvaa. Kylmät alueet leviävät navoilla laajemmalle. Usein myös vuodenaikavaihtelut kasvavat ja ilmasto kuivuu. Jääkausijaksojen vastakohtina on ollut lämpöhuippuja kuten Turonian-kauden lämpöhuippu ja PETM.


title: Jääkausijaksot

text: Suuret jääkausijaksot. Nykyään eletään pleistoseenin jääkausijakson lämmintä vaihetta, holoseenia.


title: Jääkausijaksot

text: Sturtin-Varangin prekambrista jääkautta sanotaan nykyään kryogeenikaudeksi. Kautta kutsutaan myös Sturtin-Varangin jääkaudeksi tai Marinoanin jääkaudeksi. Jotkut tutkijat ovat väittäneet sen jäädyttäneen koko Maan tai melkein koko maan.


title: Jääkausijaksot

text: Laaja jäätiköityminen toistuu nykyisin tutkijoiden mukaan noin 100 000 vuoden jaksoissa. Ne johtuvat maan akselin ja radan jaksollisista muutoksista, Milankovićin jaksoista. Niiden aikana lämpötilat ovat 5 °C nykyistä alempana tai alempia, ja välikausina maksimissaan 1–3 °C nykyistä lämpimämpiä. Jokaisella jaksolla muodostuu alussa pieniä jäätiköitä ja lopussa suuria. Jäätiköt sulavat aina muutamassa tuhannessa vuodessa. Tiedot vanhoista jääkausista ovat hatarat. Pleistoseenikaudella suuret jäätiköt alkoivat kasvaa Amerikassa ja Euroopassa noin 870 000 vuotta sitten. Sitä ennen on ollut jäätiköitymisiä ainakin 2,75 miljoonaa vuotta sitten ja jäätiköitä vuoristoissa vähintään 5 – 3, jopa 10 miljoonaa vuotta sitten.


title: Jääkausijaksot

text: Pleistoseenikautta edeltävän kvartäärin viimeinen vaihe, plioseeni, päättyy kerrostumissa Reuver-kauteen eli Piacenzian-kauteen. Ilmasto viileni plioseenin lopuilla alle kolme miljoonaa vuotta sitten yhä kiihtyvällä vauhdilla muuttuen pitkällä aikavälillä aika myöten epävakaammaksi. Ensimmäinen kohtalaisen kylmä kausi oli nimeltään Pretegelen. Pitkät, noin 100 000 vuoden pituiset jääkausijaksot alkoivat näkyä noin 870 000 vuotta sitten, jolloin alkoi pitkä, kylmä Dorst-jääkausi. Jäätiköt levittäytyivät viimeisen 900 000 vuoden aikana ainakin 10 kertaa laajalle, Puolaan asti Euroopassa. Vahvempia todisteita on ainakin neljästä-viidestä suuresta jääkaudesta. Kaikkein kylmimmät jääkaudet pleistoseenilla lienevät olleen 60 000-200 000 vuotta sitten.


title: Jääkausijaksot

text: Eri puolilta maailmaa löydettyjen kerrostumien ajoitus on vaikeaa jo viime jääkaudenkin osalta. Jääkausien nimistö on siksi kirjavaa, jokaisella seudulla on omat nimityksensä. Saale-jääkausi oli 300 000/200 000 vuotta sitten jakautuen Drenthe- ja Warthe-jäätiköitymisiin. Jäätikkö oli laajimmillaan varhaisemman Drenthe-vaiheen aikana. Tällöin jäätikkö ulottui Elster-vaihetta kauemmaksi - ilmasto oli silloin kylmin kaikista jääkausista. Jäätikön kielekkeitä oli jopa 300 km. Kiovasta etelään ja jäätikön rajalla ja sisässä olivat Moskova, Praha sekä Leipzig ja Lontoo. Saalen toisen vaiheen Warthen-jäätikkö oli huomattavasti pienempi. Ollaan sitä mieltä, että jäätikkö ei laajentunut viimeisellä Veiksel-jääkaudella niin valtavaksi, koska kylmin kausi jäi verraten lyhyeksi.


title: Jääkausijaksot

text: Saalea vanhempi Elster-jäätiköityminen noin 500 000-400 000 vuotta sitten oli paikoin saalen Drentheä laajempi.


title: Jääkausijaksot

text: Jääkausijakson aikana näkyy kerrostumissa jääkausien ja lämpimien kausien vuorottelu eli glasaali-interglasiaalisykli. Ilmasto vaikuttaa maaperän happamuuteen ja muihin ominaisuuksiin. Jääkaudella näkyy lehtimetsävyöhykkeellä arktiseen ilmastoon liittyvä vuotomaa ja muita ilmiöitä. Kasvipeite on avointa arktista tai alpiinista. Jääkauden päättyessä maa on niukkahumuksinen kalkkipitoinen ja ilmasto lämpenevä. Lämpökaudella näkyy ruskea metsämaannos joka on vain lievästi hapan. Lämpökauden lopussa ja jääkauden alussa maannos on hyvin hapan ja ilmasto kylmenee. Tällöin on hapanta metsämaata ja nummea. Jääkausi alkaa kylmällä, kostealla "kryohygroottisella" vaiheella. Jääkauden lopussa on "kryoxeroottinen" vaihe. Lämpökauden alussa ilmasto on "termokseroottinen" eli lämmin ja kuiva. Se muuttuu lämpökauden lopussa kosteaksi ja alkaa viiletä kohti lämpökauden loppua. Kosteus on alimmillaan jääkauden lopussa ja suurimmillaan jääkauden alussa . Niinpä kaavamaisesti voi ajatella, että kosteuskäyrä laahaa lämpötilakäyrää 3/4 ympyrää eli 270 astetta jäljessä. Euraasian mantereen jäätiköitymisen painopiste siirtyi viime jääkausijaksolla idästä länteen että idän jäätiköt olivat alussa suurempia, lännen jäätiköt myöhemmin suuria.


title: Jääkausijaksot

text: Keski-Aasian ja Itä-Siperian vuoristot jäätiköityivät ensin, vasta myöhemmin läntisemmät Euraasian jäätiköt. Viime jääkausijakson alussa yli 40-50 tuhatta vuotta sitten jäätiköt olivat laajimmillaan Siperiassa, Uralin ja Novaja Zemljan alueella myöhemmin yli 40-30 tuhatta vuotta sitten ja Itä-Euroopan jäätiköt 20 - 18 tuhatta vuotta sitten sekä viimeisenä lännemmän alueen jäätiköt noin 16000 vuotta sitten.


title: Jääkausijaksot

text: Viime jääkausi eli Veiksel-jääkausi oli ilmastoltaan hyvin vaihteleva. Keskimäärin se kylmeni loppua kohti. Kylmät stadiaalit ja lämpimät interstadiaalit vuorottelivat.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Viime jääkausi Suomessa viittaa tässä viimeisen suuren jääkausisyklin eli Veiksel-jääkauden aikaisiin tapahtumiin Suomessa ja lähialueilla. Veiksel-jääkausi alkoi noin 116 000 ja päättyi noin 11 500 kalenterivuotta sitten. Veiksel-jääkauden aikana mannerjäätikkö laajeni ja supistui useita kertoja, Suomi oli välillä kokonaan jään peitossa ja välillä ainakin suurimmaksi osaksi jäätön. Laajimmillaan mannerjäätikkö oli noin 25 000 vuotta sitten. Jääkauden lopussa ilmasto lämpeni nopeasti ja mannerjää vetäytyi; Suomen alue alkoi paljastua noin 13 000 vuotta sitten, ja jää hävisi lopullisesti Käsivarren Lapistakin noin 10 500 vuotta sitten. Jääkauden päättyessä Suomi oli suurelta osin veden peitossa. Kuivalle maalle levittäytyi ensin tundramainen kasvillisuus, sitten tunturikoivikko ja lopulta metsiä, joissa kasvoi aluksi enimmäkseen mäntyä. Ennen Veiksel-jääkautta pleistoseenin varhaisemmissa vaiheissa Pohjolassa oli useita aiempia jääkausivaiheita, mutta niistä on säilynyt suhteellisen vähän tietoa.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jo ennen Veiksel-jääkautta jäätikkö levittäytyi Suomeen monia kertoja, ehkä jo noin 870 000 vuotta sitten, Lappiin mahdollisesti jo 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Myöhemmät jäätiköitymiset ovat tuhonneet suuren osan edellisten jäljistä, mutta Suomessa on todisteita viidestä jääkaudesta. Varhaisten jäätiköitymisjaksojen aikana jäätikkö ei ilmeisesti ulottunut aivan eteläisimpään Suomeen. Veikseliä edelsivät viimeksi Elster- ja Saale-jääkaudet. Saale-jääkauden keskellä oli Suomessa luultavasti jäästä vapaa interstadiaali (happi-isotooppivaihe 7), jolloin ainakin Keski-Suomi oli jäätön. Saale-kauden jälkeen vallitsi lämmin ja jäätön Eem-interglasiaali noin 130 000–120 000 vuotta sitten. Itämeri oli silloin yhteydessä Vienanmereen ja merenpinta nykyistä korkeammalla – Suomea peitti osittain niin kutsuttu Eem-meri. Suomessa kasvoi jaloja lehtipuita Oulun korkeudella. Suorat todisteet tästä kaudesta Suomessa ovat kuitenkin vain satunnaisia peuranluita ynnä muuta.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Viime jääkausi alkoi noin 115 000 vuotta sitten jopa nykyistä lämpimämmän Eem-lämpökauden jälkeen. Jääkaudella jäätikön koko vaihteli huomattavasti. Ilmasto kylmeni kohti jääkauden loppua ja jäätiköt levittäytyivät yhä laajemmalle. Joidenkin jäätiköitymisjaksojen aikana jäätikkö saattoi laajeta vain osaan Suomea. Jääkauden ajoitukset vaihtelevat. Viime aikoina jääkauden päättymistä on tutkimuksissa aikaistettu ja alkamista siirretty myöhemmäksi. Jääkausi muokkasi Suomen maaperää. Levittäytyessään jää hioi alla olevaa kalliota mukaansa ottamien irtokivien avulla. Jäätikön liikkeet tuottivat noin 7 metrin paksuisen moreenikerroksen. Jää kuljetti mukanaan kiviä, jotka hankasivat alla olevia kallioita ja irrottivat moreenia. Jää vetäytyi hitaasti muovaten maastoa ja synnyttäen soraharjuja kuten Salpausselät. Vedestä nousi maankohoamisen seurauksena uutta maata.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Laajimmillaan noin 20 000 vuotta sitten jääkerros peitti Pohjois-Euroopassa koko Fennoskandian ja Baltian ja ulottui pohjoiseen Saksaan ja Pohjanmerelle asti. Tämän jälkeen jäätikkö supistui, ja vetäytyvän mannerjäätikön reuna saavutti Etelä-Suomen noin 13 000 vuotta sitten. Tuolloin vallitsi lämmin kausi, mutta ilmasto kylmeni taas 12 250–11 300 vuotta sitten kolmena aaltona, jolloin jään reuna vetäytyi hitaasti tai värähteli paikoillaan. Jään sulamisvesien kuljettamasta moreenista syntyivät tällöin Salpausselät. Jään sulaminen alkoi nopeutua taas noin 11 000 vuotta sitten 100 vuotta kestäneen toisen kylmän aallon jälkeen. Jää vetäytyi lopullisesti pois Suomesta Veiksel-jääkauden jo päätyttyä, noin 10 000 vuotta sitten; jäätikkö katkesi kahtia Ruotsin tuntureilla ja suli loppuun noin 9 500 vuotta sitten. Metsä seurasi vetäytyvää jäätä, korkeintaan nopeudella 100–450 m vuodessa (100–450 km/1 000 v).


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Veiksel-jääkautta edeltänyt Eem-interglasiaali päättyi noin 118 000 vuotta sitten hitaaseen viilenemiseen. Eteläinen Suomi oli jäästä vapaa pitkään tämän jälkeenkin koko happi-isotooppivaihe 5:n ajan noin 130 000–74 000 vuotta sitten. Tämä vastaa Eem-lämpökautta ja Varhais-Veikseliä. Tällöin jäätikkö levisi vain Lappiin asti. Jää saapui Etelä- ja Länsi-Suomeen vasta noin 74 000–59 000 vuotta sitten happi-isotooppivaiheen 4 aikana, jolloin se levisi Viron pohjoisosiin asti. Suomi sattoi olla taas tiettyinä kausina suurelta osin jäätön luultavasti 50 000–40 000 vuotta sitten ja ehkä noin 36 000–25 000 vuotta sitten. Jää peitti koko Suomen noin 30 000–25 000 vuotta sitten ja alkoi vetäytyä Suomesta noin 13 000 vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Varhais-Veiksel-kaudella 115 000–74 000 vuotta sitten jää peitti Suomen vain ajoittain ja/tai osittain, ja kylminä kausina muussa Suomessa kasvoi tundraa.
Ilmasto kuivui huomattavasti joskus 116 000 vuotta sitten 500 vuoden sisään, mikä liittyi viilenemiseen. Noin 115 000 vuotta sitten Skandinavian jäätiköt laajenivat peittäen koko pohjoisen Fennoskandian noin 110 000 vuotta sitten, ja Etelä-Suomi lienee ollut ikiroutaista jäätöntä tundraa. Tällöin jäätikkö levisi vain Länsi-Lappiin ja ehkä Pudasjärvelle asti, ja Pohjanlahden rannalle. mutta Etelä-Suomi oli jäätön. Tundra ulottui luultavasti Etelä-Suomeen tai ehkä Puolan pohjoisrajalle ja Etelä-Norjaan asti. Tämä 117 000–105 000 vuotta sitten vallinnut kylmä kausi oli Herning-stadiaali. Tätä seurasi hyvin lämmin Brörup-interstadiaali 100 000 vuotta sitten. Jäätiköt kutistuivat nopeasti, kun heinäkuun keskilämpötila saattoi nousta jäätikön reunan lähellä +10 °C:een.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Lapissa kasvoi metsää ja oli 3–4 °C nykyistä viileämpää. Etelä-Suomessa kasvoi mänty-ja koivumetsiä, lämpötila oli heinäkuussa yli +10 °C ja Pohjois-Saksan heinäkuun keskilämpötila oli +15 °C, ja Hollannissa kasvoi metsää.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Rederstall-jäätiköitymisen jäätikkö levisi taas Pohjois-Lappiin itään asti noin 90 000 vuotta sitten. Rederstall oli luultavasti Harningiä hieman laajempi ja jää eteni jonkin matkaa Pohjanlahden rannikon ohi. Rederstallia seurasi lämmin Odderade-välilämpökausi 80 000 vuotta sitten, jolloin Lapissa kulki tundran ja metsän raja. Odderede oli Brörupia viileämpi.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Keski-Veiksel merkitsi suurempaa kylmenemistä noin 74 000–59 000 vuotta sitten. Miltei koko Fennoskandia joutui jään alle, kun Schalkholz-jäätiköityminen eteni. Jää eteni Etelä-Suomeen noin 60 000 BP
Suurinta osaa Euroopasta peitti arotundra ja tundra. Merenpinta laski ainakin 65 m. Alun kylmän kauden jälkeen tuli lämpimämpiä kausia, jolloin Suomi vapautui ainakin osittain jäästä ja Lapissakin oli tundraa. Kuitenkin Etelä-Pohjanmaalla ollut Kauhajoki näyttää olleen koko ajan jään alla. Tälle kaudelle oli tyypillistä jään aaltoilu Suomen yli. Jäätikkö eteni hyvin voimakkaasti noin 70 000 vuotta sitten alkaen peittäen koko Suomen. Jää oli laajimmillaan noin 65 000–60 000 vuotta sitten, jolloin merenpinta laski 65–70 metriä eli noin puoleen jääkauden maksimilaskusta. Jään reuna lienee kulkenut Suomen itärajan tuntumassa noin 60 000–50 000 vuotta sitten. Tällöin jää ulottui myös Pohjois-Viroon, Luoteis-Venäjälle ja aivan pohjoisimpaan Puolaan ja Saksaan. Etelä-Suomi lienee vapautunut jäästä noin 55 000 BP, viimeistään ehkä 50 000 vuotta sitten. Jää on saattanut poistua suurelta osalta Suomea noin 50 000 vuotta sitten, ja ainakin osa Suomea oli tästä eteenpäin pitkään jäätöntä. Muun muassa Etelä-lapista tehdyt turvekerrostumalöydöt sekä tehdyt mammutti- ja peuralöydöt liitetään varhais-Veikselin tai keski-Veikselin interastadiaaleihin Aikaan noin 49 000–42 000 vuotta sitten on ajoitettu Lapissa jäättömän kauden hiekka-, sora- ja savikerrostumia. Happi-isotooppivaihe 3:n jäätiköitymishistoria tunnetaan huonosti.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jäätikkö vetäytyi noin 60 000–56 000 vuotta sitten lämpimässä Oppstadin interstadiaalissa, jolloin lämpötila oli ehkä 5 astetta nykyistä alempana. Merenpinta oli silloin vain noin 36 metriä nykyistä alempana mikä viittaa siihen, että jäätikkö oli melko pieni. Oppstadin, (Oerelin ja Glinden interstadiaali eivät olleet niin lämpimiä kuin Varhais-Veikselin Brörup ja Lapissa kasvoi vaivaiskoivua). Toinen jäätiköityminen noin 55 000 vuotta sitten ei ollut yhtä laaja, jäätikkö saattoi hyvin karkeasti arvioiden ulottua Kajaaniin tai korkeintaan Kuopioon asti. Merenpinta oli noin 60 metriä nykyistä alempana.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Tundra ulottui ehkä 55 leveysasteelle eli Tanskan keskiosan korkeudelle. Seuraavan kerran jäätikkö eteni suurimpaan osaan Suomea luultavasti noin 50 000 vuotta sitten, mutta tämä kausi jäi lyhyeksi. Noin 51 000–50 000 vuotta sitten Glinde-interstadiaalin aikana Itä-Suomi oli Pohjois-Karjalan Ruunaan sedimenttien mukaan jäätön.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Tämän jälkeen tuli pienempien viilenemisten ja lämpenemisten kausi. Keski-Veikselin interstadiaalit olivat huomattavasti kylmempiä kuin Varhais-Veikselin. Suomessa oli melko kylmää koko ajan ja jäätikkö saattoi levittäytyä osaan Lappia. Mutta Soklissa Itä-Lapissa tehtyjen löytöjen mukaan löytöjen mukaan lämpötila saattoi Keski-Veikselin lämpimänä aikana kohota kesällä melko korkeaksi, vähintään 7, jopa 11–14 asteeseen.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Tundra ulottui ainakin Tanskan ja Alankomaiden leveysasteille asti. Noin 50 000–30 000 vuotta sitten jäätikkö vuoroin supistui ja laajeni Ruotsissa ja Suomessa oli kylmää. Ajoituksia näiltä ajoilta ovat Vuotson Su-153 42000+-2000, Soklin orgaanisten kerrostumien Hel-348 46100+9000-4000, Birm-279 32830+1460-1240, Taivalkoski GrN 4491 45400+-200, Etelä-Suomen Someron savi Hel-209 32600+1500-1240,
Keski-Veikselin jäätiköitymisistä on hieman ristiriitaista tietoa. Jäätiköt laajenivat Ruotsissa 42 500 vuotta sitten ja Keski-Suomen yli peittäen suurimman osan Suomea noin 40 000 vuotta sitten Hasselo-stadiaalina. Merenpinta laski jopa 70 metriä nykyistä alemmaksi.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Erään arvion mukaan Suomea olisi peittänyt osittain jäätikkö 39 000–36 000 vuotta sitten ns. Hengelo-interstadiaalina. Jäätikkö olisi ulottunut Kölivuoriston suuntaisella linjalla Hanko-Iisalmi-Vienanmeren länsikärki ja muualla Pohjoismaissa Götlannin eteläkärkeen ja Öölannin eteläkärkeen niin että Skoone olisi ollut jäätön, samoin kuin Tanska ja aivan pohjoisin Norja. Erään toisen arvion mukaan jäätikön reuna olisi ollut silloin maksimissaan suunnilleen Pohjanlahden rannan ja salpausselkien puolivälissä.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Suomen jäättömillä alueilla oli ehkä arotundraa (tai tundramaista arotundraa tai polaariaavikkoa). Arotundran ja havupuiden raja oli Pohjois-Ranskan leveyksillä. Italiassa kasvoi sekametsiä, samoin Etelä-Ranskassa ja Espanjassa sekä Romaniassa. Meren pinta oli 70 metriä nykyisen merenpinnan alapuolella. Jää laajeni ehkä Lappiin noin 35 000 vuotta sitten. Toisen arvion mukaan noin 37 000 vuotta sitten Pohjanmaa olisi ollut jäätön (mammutinluiden perusteella).


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Eräiden tietojen mukaan Suomi olisi ollut kokonaan jään peitossa noin 30 000 vuotta sitten, ja tundran raja Pohjois-Ranskassa, Pohjois-Saksassa ja Valko-Venäjällä. sen eteläpuolella vallitsi gravertten kulttuuri, jonka asukkaiden joukossa saattoi olla suomalaisten esi-isiä.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Ilmasto alkoi kylmetä noin 300 000 BP. 28 000–26 000 vuotta sitten päättyi Keski-Veiksel lyhyeen lämpökauteen. Jäätikkö oli jo alkanut kasvaa. Suomi oli ehkä ainakin eteläosaltaan jäätön vielä 27 000 vuotta sitten. Jää laajeni Etelä-Suomeen noin 25000 BP.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Noin 40 000–30 000 vuotta sitten saattoi Suomessa olla jäätöntä, jolloin täällä eli mahdollisesti mammutteja ja peuroja. Jäätikkö värähteli Ruotsin tuntureilla 36 000–25 000 vuotta sitten. Mammutteja ja peuroja oli Suomessa ja eteläisessä Keski-Ruotsissa 31 000–22 500 vuotta sitten. Tämä liitetään Hengelo- ja Denekamp-interstadiaaleihin Keski-Veikselin suuren jäätiköitymisen jälkeen.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Noin 35 000 vuotta sitten alkoi ankara Myöhäis-Veiksel-jäätiköityminen, jonka aikana jää eteni Suomen yli. Jää eteni jopa 200 metriä vuodessa. Jään laajeneminen Suomen yli oli suunnilleen Kölivuoriston suuntaista. Suomi pysyi jäässä 10 000–15 000 vuotta. Jäätikkö oli laajimmillaan lännessä 20 000 BP, idässä 18 000–17 000 BP. Suomen Perämeren rannikon Lohtajan mammutinluu on ajoitettu 24 450 ± 385 radiohiilivuotta vanhaksi, ja Pohjois-Savossa olevan Nilsiän mammutinluu 22 420 ± 315 radiohiilivuotta vanha, ja Helsingin 23 340 ± 350 radiohiilivuotta sitten. Tästä voidaan tehdä joitain arvioita jään laajenemisesta Suomen yli. Ajat ovat kalibroimattomia radiohiilivuosia. Mammutit eivät liene viihtyneen aivan mannerjäätikön vieressä. Erään näkemyksen mukaan jäätikön reuna oli Suomen länsirajalla Tornionjoen seuduilla noin 30 000 vuotta sitten, alkoi kasvaa noin 100 metriä vuodessa ja peitti koko Suomen noin 25 000 vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Laajimmillaan jäätikkö oli 19 000–20 000 vuotta sitten jolloin reuna jossain Kirillovin kaupungin tienoilla Venäjällä.
Jääkausi oli ankarimmillaan noin 22 000–18 000 radiohiilivuotta sitten. Jään reuna oli 1 000 km:n päässä Kölivuoristosta. Suomea lähimmät ihmiset asuivat Valko-Venäjällä. Jäätikön keskus oli tällöin Perämerellä. Jää alkoi pian vetäytyä ilmaston lämmettyä, mutta ilmaston kylmetessä jään reuna eteni taas Pohjois-Saksassa. Jään reunalla oli ilmasto jäähtynyt heinäkuussa 5–11 °C ja talvella 20 °C ja sademäärä vähentynyt jopa kolmasosaan nykyisestä.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jääkauden päättyminen oli varsinkin alussa hidasta, jää vetäytyi ja laajeni samoilla alueilla monia kertoja. Jää liikkui hitaasti taaksepäin jo 22 000 kalenterivuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Noin 19 000 vuotta sitten jäätikön reuna alkoi vetäytyä hieman aikaisempaa nopeammin.
Mutta noin 16 500 vuotta sitten tuli hyvin kylmää ja jää eteni taas pitkälle Saksan sisämaahan.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Jään reuna vetäytyi Pohjois-Saksasta viimeisen kerran noin 15 200–14 700 vuotta sitten.
Näihin aikoihin Tanskan ja Ruotsin välillä oli kuivaa maata. Jää oli siis vielä noin 14 000 radiohiilivuotta sitten hieman Saksan ja Puolan pohjoisrannikon eteläpuolella ja Etelä-Ruotsin länsirannikon tasalla Malmön lähellä. Jää oli Äänisen eteläreunalla noin 14 250 vuotta sitten, ja pohjoisreunalla 12 750 vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Asutus oli noin 15 000 vuotta sitten siirtynyt Tanskaan. 14 700 vuotta alkoi valtava Bölling-lämpeneminen. Noin 14 000 vuotta sitten jään reuna oli Etelä-Skandinaviassa, ja Pohjois-Saksassa oli ohut Baltian jääjärven alku ja Skåne jäätön. Jään raja oli juuri Etelä-Ruotsin Skånessa Kristiansandissa, Bornholmin pohjoispuolella, Latviassa Talsin kaupungin lähellä ja Virossa Tarton seuduilla. Hieman pohjoisempana Etelä-Ruotsissa jää kulki juuri Värnernin eteläkärjessä Uddevallan ja Värnersborgin välillä. Norja oli jäässä rannikoita myöten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Baltian jääjärvi, joka oli jäätikön sulamisvesistä muodostunut Itämeren suolaton edeltäjä, kävi mannerjäätikön sulaessa ja maan kohotessa monia vaiheita. Välillä Itämeri oli järvi, välillä meri.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Sulavan mannerjään reuna saapui Suomen etelärannikolle noin 13 000 vuotta sitten tai hieman tämän jälkeen, kun sulaminen eteni hyvin nopeasti lämpimällä Alleröd-kaudella. Jään reuna vetäytyi noin 50 km Salpausselkien pohjoispuolelle Heinolan seuduilla. Pian ilmasto viileni kylmään nuorempaan dryaskauteen noin 12 600 vuotta sitten. Pohjois-Eurooppa jäähtyi melko äkkiä noin 10 astetta kun jäätikön sulamisvedet patosivat Golfvirran. Noin 12 250–11 300 vuotta syntyi kaksi valtavaa pitkää soraharjua melkein paikallaan pysyttelevän jäätikön reunaan jään sulamisvesien kuljettamasta sorasta. Ensimmäiset Salpausselät syntyivät 200 vuodessa, toiset noin 500–600 vuotta myöhemmin. Salpausselkien edustalla oli vuoden keskilämpötila −6, eli 10–11 astetta nykyistä alempi.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jäätikön edessä kasvoi Kaakkois-Suomessa muun muassa matalaa ruohomaista kasvillisuutta: marunaa ("Artemisia"), savikkaa ("Chenopodium") ja ruusukasveja ("Rosaceae"), joiden jälkeen pian yleistyivät heinät ja sarat, suolaheinä ja myöhemmin kanerva. Suomea lähin eteläinen ihmisasutus oli tuolloin Puolassa ja Valko-Venäjällä Swidryn kulttuurin alueella. Norjan rannikolla olivat Fosnan ja Komsan kulttuurit.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Kylmä Salpausselkien syntykausi päättyi noin 11 560 vuotta sitten eli 10 000 radiohiilivuotta sitten, ja alkoi lämmin holoseenikausi, joka oli kuitenkin alussa vielä viileä. Holoseenin alussa jäätä oli Suomessa huomattavia määriä, ja suuri osa jään alta paljastunutta maata veden alla. Viimeistään III Salpausselän synnyn aikoihin Baltian jääjärvi tyhjeni Atlanttiin Keski-Ruotsissa Vätternin itäpuolella olevan salmen kautta. Atlantilta virtasi suolaista merivettä, joka muutti aikaisemman järven Yoldiamereksi.


title: Viime jääkausi Suomessa

text:
Kasvillisuustyyppinä oli alussa preboreaalinen tundra jolloin Suomessa kasvoi varpuja, pensaita ja koivua. Jäätikkö alkoi holoseenin alussa sulaa nopeasti pysähdellen vain muutamia kertoja paikoilleen. Tunnetuin pysähdys on Sisä-Suomen reunamuodostumat synnyttänyt preboreaalin kylmä heilahdus 11 200–11 100 vuotta sitten tai noin 9 700 radiohiilivuotta sitten. Jään reuna kulki suunnilleen kaukana Turun pohjoispuolella, Jyväskylästä Kuopion seudulle ja Kajaanin tienoille.
Viimeistään 11 900 asutusta oli Karjalan kannaksen eteläpuolella. Noin 10 800 Yoldiameren yhteys Atlanttiin katkesi maan kohoamisen takia. Syntyi Ancylusjärvi, jonka pinta nousi jäätikön sulamisvesien virratessa suureen järveen, joka peitti monia Länsi-Suomen ja Etelä-Suomen alueita. Viro oli asutettu 10 800–10 700 (tai 11 000) vuotta sitten, ja Suomeen saapui ihmisiä viimeistään 10 600 vuotta sitten. Asutus oli vakiintunut Etelä- ja Keski-Suomeen 10 200–9 900 vuotta sitten. Noin 10 500 vuotta sitten jään raja kulki Oulun tienoilla, ja Inarinjärvi sekä itäisin Lappi olivat jo jäättömiä. Lapissa oli asutusta 9 800–9 500 vuotta sitten. Tuolloin suuri osa Suomea oli Ancylusjärven peitossa. Käsivarren Lappiin syntyi hieman yli 10 000 vuotta sitten dyynikenttiä. Noin 10 000 vuotta sitten jäätä oli Suomessa enää pieni määrä Yllästunturin seuduille.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jäätikkö vetäytyi Länsi-Lapista Ruotsiin 10 700–1 500 vuotta sitten. Kölivuoriston jäätikkö katkesi Etelä-Norjan ja Pohjois-Ruotsin peittäviin jäätiköihin noin 9 800 vuotta sitten. Tätä tapahtumaa on monesti pidetty jääkauden päättymisenä. Pohjois-Ruotsin Lapin jäätikkö hajosi moneen osaan viimeistään 9 600 kalenterivuotta sitten tai 8 500 radiohiilivuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Lapin dyynikentät olivat aktiivisia suunnilleen 9800-8000 kalenterivuotta sitten. Ne asettuivat paikoilleen, kun ilmastonmuutos toi uuden kasvillisuuden. Keski-Lappiin tuli mänty 8000 vuotta sitten, Käsivarren Lappiin vasta 7500 vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Koko jäätikkö suli noin 9 500–8 500 kalenterivuotta sitten. Pieni jäätikkö Ruotsin Lapissa oli vielä 9000 kalenterivuotta sitten. On varmaa, että jäätä ei ollut Pohjois-Ruotsissa suuria määriä enää 8 400 kalenterivuotta sitten. Joidenkin lähteiden mukaan Pohjois-Ruotsissa olisi ollut pieni jäätikkö vielä 8 900 vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Noin 10 000–8 900 vuotta sitten oli kylmää, Lounais-Suomen pääasiallinen puulaji koivu ja 8 900–8 000 vuotta sitten mänty. Kuusi tuli vasta paljon myöhemmin männyn jälkeen. Tämän jälkeen alkoi nykyistä lämpimämpi kausi, jolloin Lounais-Suomessa kasvoi pähkinäpensasta ja jalavaa. 8 000 vuotta sitten alkoi hyvin lämmin atlanttinen lämpökausi jolloin Itämeri oli Litorinamerenä Tanskan salmien avautumisen jälkeen. Noin 2 500 vuotta sitten kuusi ja mänty palasivat pääasiallisiksi puulajeiksi. Kuusi oli alkanut levittäytyä idästä jo noin 6 000 vuotta sitten. Jääkauden sulaessa erottuivat nykyiset järvet maankohoamisen seurauksena erilleen Itämeren edeltäjästä. Näiden järvien lasku-uomat kulkivat alussa eri tavalla kuin nykyään. Esimerkiksi Saimaan laskujoki oli alussa pohjoisessa Pielaveden suunnalla.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Pohjoisessa kehitys oli hitaampaa. Esimerkiksi Kilpisjärven seudulle tuli koivu 10 500–10 200 vs, mänty alkoi saapua 9 500 vs ja oli yleinen Lapissa 8 300 vs. Lämpimin ilmasto oli 6 800–5 700 vuotta sitten, jolloin Lappi oli kaksi astetta nykyistä lämpimämpi ja mänty oli jopa koivua ylempänä 6 100–4 000 vs. Näihin aikoihin lakuskasvillisuus suosi kuivia ja ravinneköyhiä oloja. Ilmasto alkoi viiletä, ja noin 3 000–2 500 vs Lapin metsänrajat olivat suunnilleen nykyisillä paikoilla.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Viimeisimmän jääkauden jälkeen alkoi Suomessa ja Skandinaviassa maaperän kohoaminen, joka jatkuu yhä Itämerellä. Jääkaudella noin 20 000 vuotta sitten yhtenäisen jäätikön muodostanut, jopa kolmen kilometrin paksuinen mannerjää painoi Itämeren aluetta valtavalle lommolle. Samalla se ruhjoi Itämeren päämuodot esiin. Kun jäätikkö alkoi sulaa, maankuoreen tullut lommo alkoi oieta ja maa kohota. Alussa maa kohosi nopeasti, mutta se hidastui vähitellen. Maankohoaminen jatkuu vieläkin: nopeinta se on Perämerellä, josta jääpeite suli viimeisenä. Itämeren eteläosissa maa ei enää kohoa, vaan vajoaa Tanskan salmissa.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Maan kohoaminen jatkuu yhä Suomessa, ja sen arvioidaan johtavan Perämeren eristymiseen omaksi järvekseen, kun Merenkurkku kuroutuu umpeen. Maan kohoaminen muuttaa rantaviivaa, kun merenlahtia kuroutuu järviksi ja kuivuu niityiksi, salmet madaltuvat ja saaret kasvavat kiinni toisiinsa ja mantereeseen, luotoja ja kareja kohoaa merestä. Uusi rantaviiva muotoutuu kallioperän, maaperän ja paikallisen ympäristön ominaisuuksien mukaan.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Maankohoamisnopeus vuodessa:


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jääkautta seurasi nykyistä lämpimämpi atlanttinen lämpökausi (9 220 -5 660 vs.), jolloin Etelä- ja Keski-Suomessa olivat Keski-Euroopan ilmasto-olot ja monet jalopuulajit kuten saarni ja jalava kasvoivat nykyistä pohjoisempana. Huipussaan lämpökausi oli 5 000 vuotta sitten, jolloin Suomessa oli 2–3 astetta nykyistä lämpimämpää. Atlanttinen lämpökausi päättyi noin 3 800 vs., jolloin ilmasto alkoi viiletä. Ilmasto on viilentynyt jo muutama tuhat vuotta subsboreaaliseksi. Suomessa vallitseekin nykyään kylmätalvinen metsäilmasto. Ilmaston viileneminen lisäsi soistumista ja toinen merkittävä muutos oli kuusen leviäminen idästä Suomeen alkaen 5 500 vuotta vuotta sitten.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jäätikön voima maan muovaajana oli mahtava. Jäätikkö uusiutui jatkuvasti siten, että keskustasta virtasi jäätä ulospäin kymmenien metrien vuosivauhtia. Tällöin aikaisemmat kerrostumat tuhoutuivat ja hävittivät todisteita muun muassa jääkautta edeltävistä kivikautisista ihmisistä. Jään virtaus uursi syviä laaksoja, kuruja, ja jäätikön alle muodostui moreenista pitkulaisia jäätikön liikkeen suuntaisia kumpareita, drumliineja. Jääkauden jättämät jäljet näkyvät maastossa tiettyihin ilmansuuntiin suuntautuneina muotoina. Esimerkiksi Etelä-Savossa monet syvänteet ovat jääkauden jäljiltä luoteesta kaakkoon. Samoin drumliinit ja jäätikköjokien paikalle syntyneet harjut osoittavat jään liikkeen suuntaa kaikkialla Suomessa. Syntyi myös jään reunaa vasten poikittaisia muotoja kuten päätemoreeneja, reunamuodostumia ja De Geer -moreeneja. Jäätikön muokkaus näkyy selvästi myös karttakuvassa luode-kaakko -suuntaisina rantoina, saarina jne.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Jään sulaessa muodostuu myös jäänalaisten sulamisvirtojen paikalle pitkittäissoraharjuja ja niiden suulle sulamissuistoja, deltoja, sandureita ja sandurdeltoja. Näistä deltat ovat kerrostuneet syvään veteen, sandurit kuivalle maalle ja sandurdelta on muodostunut syvään veteen kerrostuvan deltan pinnan noustua veden pinnan yläpuolelle.


title: Viime jääkausi Suomessa

text: Todisteita jääkausista ovat Suomessa silokalliot, hiidenkirnut, hiidenkiukaat, pirunpelto, siirtolohkareet, harjut, drumliinit, päätemoreenit, reunamuodostumat, De Geer -moreenit, kumpumoreenit jne. Jääkausi muovasi kymmeniä erityyppisiä muodostumia ja suuri osa koko Suomen korkokuvasta on jääkauden joko välittömästi tai välillisesti synnyttämää.


title: Jääkausien syyt

text: Jääkausien syyt ovat niitä tekijöitä, jotka muuttavan maapallon ilmastoa niin että syntyy suuria mannerjäätiköitä. Nykynäkemyksen mukaan jääkausien alkuperä on mantereiden, merivirtojen, ilmakehän ja maan akselin sekä radan pitkällä aikavälillä tapahtuvissa muutoksissa. Nämä muuttavat Maan eri alueiden ilmastoja ja luovat ajoittain otolliset olot suurille jäätiköille.


title: Jääkausien syyt

text: Kysymys jääkausien syistä voidaan jakaa kahteen osaan: Pitkällä aikavälillä Maan ilmastoon ja samalla jääkausiin vaikuttavat nykytutkijoiden mukaan lähinnä ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden muutos ja mannerliikunnoista johtuva merivirtojen ja merenpinnan korkeuden muutos. Esimerkiksi jäättömällä liitukaudella päiväntasaajan lähellä kiertävät merivirrat lämmittivät maata ja ilmakehässä oli paljon kasvihuoneilmiön kautta lämmittävää hiilidioksidia. Mutta viimeisen kolmen miljoonan vuoden aikana merivirtojen kierto edistää Maan kylmenemistä, samoin korkeat vuorijonot ja ennen teollistumista ollut alhainen hiilidioksidipitoisuus ilmakehässä. Lyhytjaksoisemmat kuten pleistoseenin aikaiset ilmaston vaihtelut sen sijaan johtuvat nykyisen käsityksen mukaan pääasiassa Maan radan ja akselikallistuman jaksollisista muutoksista eli Milankovićin jaksoista..


title: Jääkausien syyt

text: Tulivuorenpurkaukset aiheuttavat lähinnä ajoittaisia kylmenemisiä, ja nykyisellä maailmankaudella Auringon säteilyn muutosten vaikutuksella ei ole jääkausien kannalta niitä synnyttävä vaan pikemminkin syventävä vaikutus.


title: Jääkausien syyt

text: Nykyään eletään kolme miljoonaa vuotta sitten alkanutta pleistoseenin jääkausijaksoa, jonka kuluessa maan radan, akselikallistuman ja akselin suunnan jaksolliset vaihtelut muuttavat Maan ilmastoa. Mannerliikuntojen ajatelleen muokanneen Maan historiassa ajoittain Maan Milankovićin jaksojen aiheuttamille suurille ilmastonmuutoksille sopiviksi.


title: Jääkausien syyt

text: Niinpä Panamankannaksen syntymisen uskotaan ajaneen Maan kylmään jääkausitilaan muuttamalla merivirtoja. Pohjoiseen menevä Golf-virta voimistui. Golfvirtaan liittyvä termohaliinikierto muuttui valtameren pinnan suolaisuuden muuttuessa. Pohjoiseen kulki lisää jäätiköiksi sitoutuvaa kosteutta. .


title: Jääkausien syyt

text: Mannerliikuntoihin liittyvät vuoristojen ja ylänköjen nousut jäähdyttävät maata. Kalliovuorten ja Tiibetin ylängön kohoamisen ajatellaan luoneen osaltaan edellytykset suurille jäätiköitymiselle. Kolmas tekijä on ilmakehän hiilidioksidimäärän aleneminen. Sekin lienee kytköksissä mannerliikuntojen aiheuttamiin ilmasto- ja kasvillisuusmuutoksiin.


title: Jääkausien syyt

text: Viimeksi kuluneiden kolmen miljoonan vuoden eli pleistoseenikauden aikana ovat lämpimämmät ja kylmemmät kaudet vaihdelleet keskimäärin sadantuhannen vuoden välein. Keskeisimpänä syynä tähän pidetään Maan akselikallistuman ja radan jaksollisia vaihteluja eli Milankovićin jaksoja.


title: Jääkausien syyt

text: Milankovićin jaksot ovat maan radan soikeudessa ja akselin suunnassa tapahtuvia hitaita, jaksollisia vaihteluja, jotka johtuvat Auringon, Kuun ja muiden taivaankappaleiden Maahan aiheuttamista pienistä vetovoimahäiriöistä. Jääkausi päättyi, kun Maan akselikallistuma pieneni ja prekessio käänsi Maan olemaan lähellä Aurinkoa keskikesällä. Jäätiköt seuraavat Milankovićin jaksoja viiveellä, 41 000 vuoden jaksoa 10 000 vuoden viiveellä ja 23 000 vuoden jaksoa 6 000 vuoden viiveellä. Milankovićin teoriassa on silti yhä monia puutteita ja epätäsmällisyyksiä. Se ei selitä kaikkia ilmastonvaihteluja. Teoria ei selitä, miksi hieman alle miljoona vuotta sitten 100 000 vuoden jakso alkoi hallita ilmastonvaihteluja. Milankovićin jaksot eivät yksinään selitä jääkausien tarvitsemia suuria lämpötilanvaihteluja.


title: Jääkausien syyt

text: Jääkausien aikana merivesi on vielä syksyllä lämmin, jolloin mantereet alkavat jäähtyä. Tämä synnyttää talvella runsaita lumisateita, koska lämmin merivesi haihduttaa kosteutta ilmaan. Niiden uskotaan kytkevän kylmimmiksi ajaksi Pohjois-Atlantin ja Jäämeren rajalla syvävettä tuottavan Golf-virtaan liittyvän termohaliinikierron värähtelevään tai huomattavasti heikentyneeseen tilaan, mikä viilentää jäätiköitymisen alkaessa äkkiä joitain pohjoisia alueita. Nykyäänhän termohaliinikiertoon kuuluva Golf-virta lämmittää esimerkiksi vuoristoisen Skandinavian rannikoita mikä estää laajan jäätiköitymisen siellä.


title: Jääkausien syyt

text: Suuri sulavan lumen määrä salpaa tiettyinä aikoina termohaliinikierron, johon liittyvä Golf-virta lämmittää pohjoisia leveyksiä. Jäätiköitymisen aiheuttamat muutokset ilmakehässä leijuvassa pölyssä, vedenpinnan yllä olevassa vaikuttavat osaltaan ilmastoon. Näin syntyy mutkikas vuorovaikutusjärjestelmä. Järjestelmän eri komponentit reagoivat esimerkiksi auringon säteilymuutoksiin eri tavoin ja eri nopeuksilla.


title: Jääkausien syyt

text: Jääkaudella tapahtuva laaja jäätiköityminen edellyttää huomattavaa ilmaston kylmenemistä, varsinkin kesällä, sekä kohtuullisia lumisateita talvella. Kylmeneminen muuttaa jäätiköiden tasapainoa niin, että jäätiköt kasvavat suuriksi. Lumi ja jää sulavat yli nollassa asteessa, edellyttäen että lämmintä kestää kyllin kauan. Näin ollen kylmä kesä, jolloin lämpötila ei nouse yli nollan asteen, synnyttää jäätikköilmaston.


title: Jääkausien syyt

text: Uutta jäätikköä syntyy tiivistymällä syvälle vajoavasta lumesta. Jäätikkö kasvaa, jos lumisateet ovat kyllin voimakkaita estämään jäätikön kulumisen muun muassa sulamisen ja jäävuoriksi lohkeilun kautta. Jääkautta edistää suuri lumen sademäärä talvella, ja alhainen lämpötila kesällä. Merien lähellä on monesti runsaasti kosteutta talvisiin voimakkaisiin lumisateisiin. niinpä mannerjäätiköt alkavat laajeta merien läheltä. Jäätiköitymistä edistää lauha, lumisateinen talvi ja viileä kesä. Kuiville alueille syntyy jäätikön sijasta pelkkä ikirouta. Jäätikön tase on positiivinen lumirajan yllä. Jäätikkö pyrkii useimmiten häviämään valumalla lumirajan alle, mikä näkyy erityisen selvästi vuorijäätiköissä ja Islannissa. Kosteus ja kohtalainen kylmyys alentavat lumirajaa ja luovat mantereille jäätiköitä. Niinpä mannerjäätiköiden alueella lumiraja on maanpinnan tasossa tai hyvin alhaalla.


title: Jääkausien syyt

text: Laaja jäätiköityminen alkaa, kun tähtitieteellisten syiden, muun muassa Maan akselikallistuman, akselin suunnan ja radan muutokset aiheuttavat pohjoiselle pallonpuoliskolle leudot, runsaslumiset talvet ja kylmät kesät. Maan akselikallistuman muutos muuttaa eri leveysasteille tulevaa insolaatiota, lämmittävää Auringon säteilyä. Eteläisen pallonpuoliskon viileneminen ei aiheuta jääkautta, koska jo jäätyneen Etelämantereen ympäristö on meren peitossa. Sinne syntyy vain vuodenajoiltaan vaihtelevaa merijäätä, joka lohkeilee jäälautoiksi ja vuoriksi. Mannerten jäätiköityminen vaatii myös kosteutta.


title: Jääkausien syyt

text: 2–3 kilometriä paksun jääkentän synty vie noin 100 000 vuotta. Hyvin suuri talven kylmyys hidastaa jäätikön kasvua, koska lumisade hidastuu, mutta lunta sataa jonkin verran vielä keskilämpötilan ollessa −30 °C. Nykyään esimerkiksi jäätiköityneen Grönlannin yllä sataa talvella paljon ja kesällä vain kohtalaisesti. Mutta jäättömässä Siperiassa sataa kesällä paljon ja talvella vähän. Jää sulaa keskimäärin 3 metrin vuosivauhtia, jos kesällä nousee lämpötila yli 0 asteen.


title: Jääkausien syyt

text: Nollasulaminen 0 asteessa vastaa suunnilleen vuoden keskilämpötilaa −10 °C. Jään sulamisnopeus paksuuden suhteen riippuu jyrkästi lämpötilasta. Jos vuoden keskilämpötila on −10 °C:n sijasta −5 °C, jäätä sulaa noin metri vuodessa. Näin jäätiköt ovat herkkiä kesälämpötilojen muutoksille.


title: Jääkausien syyt

text: Maapallon lämpötilassa tapahtuu mm. 1 500 vuoden jaksolla säännöllisiä muutoksia, joita Milankovićin teoria ei selitä. Jääkaudella olleita suunnilleen tämän jaksoisia muutoksia kutsutaan Dansgaard-Oeschgerin tapahtumiksi. Esimerkiksi jääkauden lopussa tapahtuva jäätikön perääntymisen ajoittainen pysähtyminen ja Salpausselkien saattaa selittyä termohaliinikiertoon liittyvillä Golf-virran muutoksilla, jotka johtuvat joko valtamerten sisäisistä syistä tai ulkoisista jaksoista. Termohaliinikierrolla on tutkijoiden mukaan kaksi tasapainotilaa, joista pohjoiseen menevä Golf-virta tuottaa pohjoiseen lämmintä ja etelään jäävä Golf-virta kylmää. Jokin tekijä aiheutti näiden tilojen vaihtelun viime jääkaudella. Manaben ja Stoufferin vuonna 1988 tekemän GCM-tietokonemallinnuksen mukaan nämä merivirtojen muutokset muuttavat ilman lämpötiloja Pohjoismaissa noin 3–6 °C. Kylmä Dryas II ja lämmin Allerød selittynevät myös tällä tavoin.


title: Jääkausien syyt

text: Nämä "lyhytjaksoiset" muutokset voivat liittyä Auringon aktiivisuuteen tai Kuun maahan aiheuttamiin häiriöihin. Plioseenikautisista kerrostumista, jolloin Maa oli lämmin eikä termohaliinikierto liene värähdellyt, on löydetty jaksot suunnilleen 1 500, 2 500 ja 10 000 vuotta.


title: Jääkausien syyt

text: Auringonpilkuissa tapahtuu muutoksia, joilla selittyvät lämmin kausi 1100–1250 jaa. ja pieni jääkausi 1300–1900. Pieni jääkausi, joka oli syvimmillään 1700-luvulla, johtui mahdollisesti muutoksista auringon aktiivisuudessa eli auringonpilkkujen määrästä. Pienen jääkauden aikana muutoin sulana pysyvä Thames-joki jäätyi.


title: Jääkausien syyt

text: Vuonna 2015 esitettiin ajatus, jonka mukaan Maan radan muutokset ehkä vaikuttavat tulivuoritoimintaan. Tämä vaikuttaisi kasvihuonekaasuihin ja Maan lämpötilaan 100 000 vuoden jaksoissa.


title: Paleoklimatologia

text:
Paleoklimatologia on tiede, joka tutkii ilmaston yleistä luonnetta maapallolla ja sen eri
alueilla ajalta ennen nykyisenlaisia meteorologisia mittaushavaintoja. Se selvittää muinaisen ilmaston vaihteluita analysoimalla fossiilikerrostumia ja jäätikköön kerrostunutta jäätä. Kerrostumia tutkimalla selviävät muun muassa jääkausiajat. Muinaisia lämpötiloja päätellään muun muassa hapen eri lajien määristä, hyönteislajistoista ja kasvilajistoista.


title: Paleoklimatologia

text: Ilmaston kehittymistä tutkitaan muun muassa seuraamalla happi-isotooppien suhteita jäätiköissä. Jäähän kairataan hyvin syvä reikä, josta saadaan pötkömäisiä jäänäytteitä. Koska jäätikölle satanut lumi jää uusien sateiden alle, tiivistyy se lumen painon alla tiukkaan ja muuttuu paineesta johtuen lopulta jääksi. Johtoajatuksena on, että mitä syvemmältä kairataan jäänäytteitä, sen vanhempia ne ovat. Kairausnäytteen ikä lasketaan kerroksien lukumääristä, sillä vuodenaikojen vaihtelut näkyvät näytteissä.