title: Rikhard I Leijonamieli

text: Lopulta Rikhardin kohtaloksi ei kuitenkaan koitunut Filipin armeija vaan Châlusin linnan piiritys. Rikhard näyttää kohdanneen vastarintaa Limogesin varakreivin ja velipuolensa Angoulêmen kreivin taholta ja päätti tuhota varakreivin linnat. Rikhard oli poistanut osan rengashaarniskastaan, kun toinen vain kahdesta linnaa puolustaneesta ritarista, Pierre Basile, ampui nuolen, joka osui Rikhardiin olkapäähän. Rikhard pyysi nähdä ampujansa ja sitten päästi tämän vapaaksi palkiten vielä Basilen rahasummalla. Rikhard kuoli 6. huhtikuuta 1199 vammoihinsa rinnallaan 77-vuotias äitinsä Eleonoora. Kuninkaan kuoltua Rikhardin pahamaineinen palkkasoturi Mercadier nylki Basilen elävältä ja sitten hirtti tämän.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin suolet haudattiin sen tornin juurelle, josta kuolettava nuoli ammuttiin. Hänen sydämensä haudattiin Roueniin ja loput jäännöksistä isänsä viereen Fontevraudin apottiluostariin.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardilta ei jäänyt laillisia perillisiä, vaikka hänellä kerrottaan olleen yksi avioton lapsi. Tämän seurauksena hänen pikkuveljensä Juhana seurasi häntä Englannin kuninkaana. Mantereella aateliset eivät hyväksyneet Juhanaa Rikhardin seuraajaksi vaan mieluummin näiden edesmenneen veljen Gottfriedin pojan Arthurin. Koska Rikhardilta ei jäänyt suoria perillisiä, Anjou-suvun imperiumin rappeutuminen oli alkanut. Vaikka Englannin kuninkaat jatkoivat alueiden valtausyrityksiä mantereella, he eivät enää koskaan hallinneet maa-alueita, jotka Rikhard I oli perinyt.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhardin perintö jakautui useaan osaan. Ensinnäkin hänen kaappaamansa Kypros osoittautui arvokkaaksi, koska se mahdollisti frankkien kuningaskuntien elinvoimaisuuden Pyhällä maalla vielä vuosisadan ajan. Toisekseen hänen poissaolonsa Englannista antoi hänen isänsä luoman tehokkaan hallinnon juurtua itsekseen vaikkakin kuningas Juhana yritti käyttää sitä väärin aina murtumispisteeseen asti. Kolmas perintö oli romanttinen ja kirjallinen. Valtakautensa aikana tapahtuneista tosiasioista huolimatta hän jätti lähtemättömän vaikutuksen joka on säilynyt näihin päiviin asti. Tämä johtui erityisesti Rikhardin sotasaavutuksista. Rikhardia kuvaa hyvin historioitsija Steven Runcimanin viimeinen lause Rikhardista: "hän oli huono poika, huono aviomies ja huono kuningas, mutta peloton ja suurenmoinen sotilas".


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Rikhard I yhdistetään usein Robin Hoodin seikkailuihin. Kuitenkin varhaisemmissa Robin Hood -balladeissa ainoa kuningas on "Edvard, miellyttävä kuninkaamme", joka on luultavasti Edvard I, II tai III. Rikhard I Leijonamieli mainitaan vasta myöhemmissä balladiversioissa.


title: Rikhard I Leijonamieli

text: Tämän lisäksi Rikhard Leijonamieli on esiintynyt säännöllisesti fiktiivisessä kirjallisuudessa ja elokuvissa. Romaaneista tunnetuimpia on Sir Walter Scottin "Ivanhoe", jossa Rikhard on naamioitunut Musta Ritari. Rikhard Leijonamielen hahmo esiintyy myös lukuisissa Robin Hood -filmatisoinneissa.


title: Nokkonen

text: Nokkonen eli isonokkonen ("Urtica dioica") on polttavalehtinen monivuotinen ruohokasvi. Sen lehtiä voidaan käyttää ruokana pinaatin tapaan. Suomessa esiintyvät nokkosen alalajit etelännokkonen ("Urtica dioica" ssp. "dioica") ja pohjannokkonen ("Urtica dioica" ssp. "sondenii"). Nokkonen kuului ennen "Urticales"-lahkoon, mutta nykyään se kuuluu "Rosales"-lahkoon. Nokkonen sekoitetaan usein hyvin samannäköiseen valkopeippiin ("Lamium album") ja rautanokkoseen ("Urtica urens"). Myös lehtopähkämö ("Stachys sylvatica") muistuttaa lehdiltään nokkosta.


title: Nokkonen

text: Nokkonen kuuluu kauppayrtteihin.


title: Nokkonen

text: Nokkosen polttavuus johtuu lehdissä ja varressa kasvavista polttiaiskarvoista, joiden pinta murtuu kosketettaessa, ja sisältä ryöpsähtää polttavaa muurahaishapon kaltaista nestettä. Herkille ihoalueille osuessaan neste voi olla kivuliasta. Nuoret nokkoset polttavat vain vähän, ja hansikkaiden kanssa poimittaessa kädet eivät vioitu. Polttavuus katoaa kuumennettaessa ja kuivattaessa. Polttiaiskarvat sisältävät muun muassa asetyylikoliinia, histamiinia, serotoniinia, muurahaishappoa, etikkahappoa, sitruunahappoa, foolihappoa, pantoteenihappoa, biotiinia ja koliinia.


title: Nokkonen

text: Nokkosen lehtiä käytetään nokkoskeittoon, nokkoslettuihin ja muihin ruokiin pinaatin tapaan. Sanotaan, että nokkosessa on vähemmän nitraattia kuin pinaatissa, mutta nitraattipitoisuus riippuu voimakkaasti kasvupaikasta. Siksi nokkosta ei suositella kerättäväksi kovin rehevistä kasvupaikoista, joskin nokkonen pitää typpipitoisesta eli rehevästä maasta, jota löytyy muun muassa navetan lähettyviltä. Kuitenkaan aivan navetan nurkalta ei kannata nokkosia poimia. Jos nokkonen kerätään puhtaasta paikasta, sitä ei tarvitse ryöpätä eikä keittää.


title: Nokkonen

text: Nokkosen lehdet ovat parhaimmillaan alkukesästä. Myöhemmin kannattaa kerätä syötäväksi vain ylimpiä lehtiä. Kun nokkospuska on leikattu, sen latvat tuottavat taas uusia pieniä lehtiä, joten säännöllinen sadonkorjuu pitää nokkosviljelmän hyvälaatuisena.


title: Nokkonen

text: Nokkosta voi säilöä kuivaamalla tai pakastamalla nopeasti ryöpätyt lehdet.


title: Nokkonen

text: Kansanperinteen mukaan nokkonen auttaa reumatismiin, munuaiskiviin ja astmaan. Ainakin se on diureetti eli lisää virtsan eritystä, ja sisältää rautaa, kalsiumia, C-vitamiinia ja proteiinia.


title: Nokkonen

text:
Nokkosen varren kuiduista tehdään paperia ja kangasta. Nokkoskankaan käytöstä Suomessa on merkkejä myöhäisistä rautakauden hautalöydöistä asti. Nokkosta käytettiin pellavan tapaan kankaankudonnassa, sillä se on sitkeää ja kestävää ja pellavaakin kiiltävämpää. Vielä 1800-luvulla valmistettiin Euroopassa nokkoskangasta (, ) ja tätä varten viljeltiin nokkosta joko siemenestä tai juurakosta lisäämällä. Nokkoskankaan käyttö loppui lähes kokonaan puuvillan tultua markkinoille.
Nokkoskuitu on onttoa, joten sillä on hyvä lämmöneristysominaisuus. Koska nokkoskuidun märkälujuus on hyvä, sitä käytettiin Suomessa tekstiilien lisäksi myös kalaverkoissa ja purjeissa.


title: Nokkonen

text: Nokkosvettä ja nokkoskäytettä käytetään kasvimaalla lisäravinteena ja tuholaistorjuntaan (kirvojen ja muiden ohutihoisten tuholaisten torjuntaan). Nokkosvettä varten nokkosia haudutetaan kylmässä vedessä esimerkiksi saunan padassa, johon laitetaan 10 litraa vettä nokkoskiloa kohti. Uutteen annetaan valmistua 12-24 tuntia, ja sitä käytetään suihkuttamalla kasveille laimentamattomana lehtikirvojen torjuntaan. Nokkoskäyte valmistetaan vastaavaan tapaan mutta veden annetaan seistä aurinkoisessa paikassa puolestatoista kolmeen viikkoa. Käyte on valmista kun kuohuminen on loppunut. Siivilöity nokkoskäyte laimennetaan ainakin suhteessa 1:10 lannoitustarkoituksiin ja jopa 1:50 tuholaisten torjuntaan. Käyneen nokkosveden haju on erittäin epämiellyttävä.


title: Nokkonen

text: Nokkosen lehdet ovat ensisijaista ravintoa monen perhoslajin, muun muassa nokkosperhosen toukille. Muita nokkosen lehtiä syöviä eliöitä ovat Bassaris gonerilla, Eupteryx aurata, Eupteryx cyclops, Eupteryx urticae ja amiraaliperhonen ("Vanessa atalanta"). Nokkosen loisena elää euroopanvieras ("Cuscuta europaea").


title: Nokkonen

text: Toivo Rautavaaran mukaan nokkonen on kaikista luonnonvaraisista kasveistamme ruokakasvina tärkein, koska se kasvaa kaikkialla, se on hyvänmakuinen, helppokäyttöinen, siihen ei kyllästy, siinä ei ole sivumakuja, sen ensimmäinen sato on kerättävissä varhain keväällä, jolloin tuoreravinnon sato on niukin ja sen ravintoarvo on suuri. Nokkonen on kaikista vihanneskasveista ravintopitoisin ja terveellisin. Nokkonen on kaloriarvoltaan samanarvoinen kuin peruna, kaksi kertaa ravitsevampi kuin porkkana ja lähes kolme kertaa viljeltyä pinaattia parempi. Siinä on 15 % hiilihydraatteja, 5,5 % valkuaisaineita, 0,6 % rasvaa ja 2,3 % kivennäissuoloja (Fe, K, Ca, Mg jne.).


title: Nokkonen

text: Nokkonen on piipitoisuudeltaan 60-kertainen lehtisalaattiin verrattuna, C-vitamiinipitoisuudeltaan viisinkertainen appelsiiniin verrattuna, rautapitoisuudeltaan seitsenkertainen pinaattiin ja kalsiumpitoisuudeltaan kolminkertainen maitoon verrattuna. Nokkosta ei tarvitse ryöpätä pinaatin tavoin. Nokkonen kannattaa kerätä aurinkoisella ilmalla vähätyppisestä maasta (eli ei kompostin tai vastaavan vierestä). Nokkonen puhdistaa verta, lisää virtsaneritystä (eli munuaisten toimintaa), vähentää anemiaa, laskee verenpainetta ja verensokeria, edistää suoliston toimintaa ja pintaverenkiertoa, auttaa yliherkkyysreaktioissa ja poistaa raskasmetalleja.


title: Nestorin kronikka

text: Nestorin kronikka (Muinaiskirkkoslaaviksi Повѣсть врємѧннꙑхъ лѣтъ, "Kertomus menneistä ajoista") on varhainen Venäjän historiaa kuvaava kirjallinen teos, joka on säilynyt nykypäiviin asti.


title: Nestorin kronikka

text: Nestorin kronikan kirjoittajana pidettiin pitkään Kiovan luostarin munkkia Nestoria, jonka väitettiin koonneen tekstin vanhemmista lähteistä 1000-luvun lopulla. Nestorin asema on sittemmin kiistetty ja on katsottu, että tekstin on koonnut vuoden 1117 tienoilla Kiovan Vydubitskin luostarin igumeni Silvestr. Kronikan vanhin säilynyt kopio on laurentiuslainen kokoelma vuodelta 1377, mutta alkuperäinen käsikirjoitus saattaa olla ehkä jo vuodelta 1095. Teos on julkaistu myös suomeksi vuonna 1994.


title: Nestorin kronikka

text: Kronikka kertoo slaavilaisen asutuksen leviämisestä vedenpaisumuksen jälkeen, Kiovan hallitsijoista sekä Novgorodin ja muiden kaupunkien perustamisesta 800-luvulta vuoteen 1116. Teoksella on paljon merkitystä slaaveille.


title: Nestorin kronikka

text: Kronikka kertoo, kuinka slaavit saivat alkunsa Nooan pojan, Jafatin, poikien perillisistä ja asettuivat nykyisille asuinsijoilleen. Vuosisatoja myöhemmin nykyisen Venäjän alueella asuvat suomalais-ugrilaiset (tsuudit, merjalaiset, vepsäläiset) sekä slaavilaiset (sloveenit ja krivitšit) kansat kyllästyivät maan epäjärjestykseen ja jatkuviin sotiin heimojen välillä. He päättivät kutsua johtajikseen kolme veljestä, Rurikin (Hrörek), Sineuksen ja Truvorin, meren takaa, ”russien” maasta. Näiden veljesten mukaan novgorodilaiset nimittivät maataan "Russkaja zemljaksi", Rusien maaksi. Kronikassa ”russien” alkuperä ei täysin selviä, mutta heidän arvellaan olleen Skandinavian alueelta tulleita viikinkejä eli varjageja. Veljeksistä vanhin, Rurik, nousi Novgorodin hallitsijaksi. Rurikin kuoltua hänen sukulaisensa Oleg (Helgi) liitti Kiovan valtakuntaan ja siirsi pääkaupungin sinne.


title: Nestorin kronikka

text: Kronikka kertoo myös Kiovan ruhtinaasta Vladimirista, joka opiskeli ja otti selvää eri uskonnoista. Kronikan mukaan Vladimir valitsi Kiovan uskonnoksi ”uskonnoista parhaan”, ja näin ortodoksisuudesta tuli Kiovan ja sittemmin koko Venäjän uskonto.


title: Luettelo Serbian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Serbian kunnista, joilla on kaupunginoikeudet. Lisäksi väestönlaskennassa erotetaan paikkakuntia sen mukaan, ovatko ne kaupunkimaisia tai maalaismaisia (kyliä).


title: Nikolaus V

text: Nikolaus V (1397 – 1455), alk. Tomaso Parentucelli, oli paavina 6. maaliskuuta 1447 – 24. maaliskuuta 1455. Nikolaus V suosi humanismia ja toi renessanssin vaikutteita Roomaan. Nikolaus V halusi palauttaa Rooman Italian tärkeimmäksi sivistyskeskukseksi. Hän pyrki myös kohentamaan kaupungin rakennuksia ja vedenjakelua.


title: Nikolaus V

text: Nikolaus V käynnisti mittavan käännösohjelman, jonka tavoitteena oli kääntää antiikin klassisia teoksia latinaksi. Nikolaus V:n aikana käännetyt ja jäljennetyt käsikirjoitukset muodostivat pohjan Vatikaanin kirjastolle.


title: Nikolaus V

text: Paavien harjoittaman tieteen historiassa merkittäväksi virstanpylvääksi voidaan katsoa juuri paavi Nikolaus V:n pontifikaatti vuosina 1447–1455. Nikolaus V oli ensimmäinen humanistisista paaveista, ja hän suosikin suuresti tieteitä ja taiteita. Vatikaanin tieteitä kyseinen paavi tuki erityisesti kirjojen osalta, sillä innokkaana bibliofilian harrastajana tunnettu paavi päätti perustaa Roomaan kirjaston "oppineiden yhteiseksi hyväksi", sekä hankkia sinne "kaikki kreikkalaiset ja latinalaiset kirjat, jotka ovat paavin ja apostolisen istuimen arvoisia". Nikolaus V keräsi kirjoja ympäri Eurooppaa lähettämällä asiamiehiään etsimään niitä, ja hänen kuollessaan paavinistuimelle jäi haltuunsa kyseisen aikakauden laajin kirjakokoelma, joka käsitti yli tuhatkaksisataa käsikirjoitusta. Näiden joukossa oli useita kreikankielisten antiikin filosofien kuten Aristoteleen teoksia, joita Nikolaus V:n Roomaan hankkineet idästä tulleet oppineet olivat kääntäneet. Nikolaus V:n toiminnan seurauksena syntyi Vatikaanin kirjasto "Biblioteca Apostolica Vaticana", joka oli vuosisatoja ja on yhä erittäin merkittävä tieteellinen kirjasto.


title: Nikolaus V

text: Nikolaus V kirjoitti vuonna 1452 Portugalin kuningas Alfonso V:lle bullan "Dum Diversas", joka valtuutti kuninkaan alistamaan saraseenit ja pakanat orjuuteen. Tätä bullaa käytettiin Portugalin orjakaupan luvallisuuden perustana Länsi-Afrikassa.


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Sierra Leonessa sijaitsevista kaupungeista. Luettelo sisältää maan suurimmat kaupungit asukaslukuineen sekä piirikunnat ja niiden hallintokeskukset.


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: 1. Freetown – asukasluku (2015) 1 050 301


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: 2. Bo – asukasluku (2010) 231 494


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: 3. Kenema – asukasluku (2015) 200 354


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: 4. Makeni – asukasluku (2010) 114 960


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text:
5. Koidu – asukasluku (2015) 128 074
Sierra Leone on jaettu aluehallinnon ylimmällä tasolla neljään osaan. Alueet jakautuvat edelleen yhteensä 14 piirikuntaan. Piirikunnat jakautuvat edelleen päällikkökuntiin, joita johtavat päälliköt ja neuvostot. Piirikuntien neuvostoissa tehdään paikallisia päätöksiä, ja ne ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Päälliköiden valta on perinnöllistä, ja heillä on edelleen vaikutusvaltaa perinteiseen kulttuuriin ja oikeudellisiin asioihin, vaikka keskushallinto onkin vienyt heiltä suurimman osan hallinnollisesta vallasta.


title: Luettelo Sierra Leonen kaupungeista

text: Sierra Leonen alueet ja niiden hallintokeskukset ovat:


title: SB Savo

text: KSS Savo on nilsiäläinen salibandyn erikoisseura. Kesällä 2010 SB Savo muodosti seurafuusion Kuopion Salibandyseuran kanssa, ja niinpä uuden seuran Nilsiän osasto kantaa nimeä KSS Savo. Kauteen 2015-2016 asti joukkue pelasi SB Welhot Nilsiä nimellä, mutta kaudeksi 2016-2017 se vahtoi seuraa Nilsiän Apasseihin. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2016–2017 II-divisioonaa Savo-Karjalan lohkossa. Seuralla on edustusjoukkueen lisäksi juoniorijoukkueita C95-,D97- sekä E99-ikäluokissa. Aivan nuorimmille junioreilleen KSS Savo järjestää sählykerhon.


title: SB Savo

text: Seura perustettiin vuonna 2001, kun varpaisjärveläinen SB Raptors ja nilsiäläinen NFL yhdistyivät. Joukkue aloitti pelaamalla III-divisioonaa, mutta nousi sarjaportaita ylöspäin. Edustusjoukkue pelasi vuodet 2004-2009 miesten 1.divisioonaa. Nykyisin joukkue pelaa miesten 2-divisioonaa Savo-Karjalan lohkossa nimellä KSS Savo johtuen SB Savon ja kuopiolaisen KSS seurafuusiosta.


title: Korianteri

text: Korianteri ("Coriandrum sativum") on yksivuotinen maustekasvi, joka on erityisen suosittu eri puolilla Aasiaa, Etelä-Amerikassa ja Välimeren ympäristössä. Kaikki kasvin osat ovat syötäviä, mutta yleisimmin käytetään siemeniä tai tuoreita tai kuivattuja lehtiä. Korianteri on sukua persiljalle ja porkkanalle.


title: Korianteri

text: Korianterin sijasta käytetään toisinaan meksikolaista korianteria, joka kuitenkin on paljon voimakkaampaa. Ne eivät ole keskenään sukua.


title: Korianteri

text: Kreikkalainen sana "koris", joka tarkoittaa ludetta, on antanut nimensä korianterille.


title: Korianteri

text: Monia belgialaisia vehnäoluita ("witbier") maustetaan korianterilla.


title: Korianteri

text: Lehtikorianteri tunnetaan Etelä- ja Pohjois-Amerikassa myös espanjankielisellä nimellä "cilantro". Tuoreet lehdet ovat tärkeä osa monissa aasialaisissa chutney-soseissa sekä meksikolaisissa salsakastikkeissa. Silputtuja korianterinlehtiä sirotellaan myös intialaisten ruokien kuten dhalin päälle, mutta lehtiä pitää varoa kuumentamasta, sillä lämpö tuhoaa niiden aromin nopeasti. Korianterin lehdet sisältävät muun muassa 10-undekenaalia (CHO).


title: Korianteri

text: Korianterin maku on voimakkaan aromikas, makeahko ja kirpeän sitrusmainen. Se sopii esimerkiksi kaali- ja punajuuriruokien mausteeksi. Osa ihmisistä (4%-14%) kuitenkin kokee korianterin hajun ja maun saippua- tai multamaisena. Tämä johtuu hajuaistiin vaikuttavasta geenimuunnoksesta.


title: Korianteri

text: Korianterin siemenen tuoksuvat murskattaessa hiukan sitruunamaisilta. Niiden makua on kuvattu myös lämpimäksi, pähkinäiseksi ja appelsiiniin vivahtavaksi – ja se on kaukana korianterin lehtien mausta, joten ruoanlaitossa niitä ei voi korvata toisillaan. Jauhetut korianterin siemenet ovat curry-maustesekoituksen pääainesosa sekä tärkeässä roolissa "garam masalassa" ja muutamissa muissa intialaisissa maustesekoituksissa.


title: Korianteri

text: Siemenet voi paahtaa kevyesti ennen käyttöä, ja ne murskataan helpoimmin morttelissa. Jauhettu korianteri menettää makunsa nopeasti.


title: Korianteri

text: Korianteria on löydetty niin Pompeijin raunioista kuin faraoiden haudoista, joten se ei ole tuore tulokas eurooppalaisessa keittiössä. Raamatussa korianterin avulla kuvataan mannaa: "Israelilaiset antoivat sille ruoalle nimeksi manna. Se muistutti korianterin siemeniä, mutta oli valkoista ja maistui hunajaleivältä." (2. Moos.16:31)


title: Korianteri

text: Ensimmäisen kerran nimi "coriandrum" (korianteri) esiintyy Plinius vanhemman kirjoituksissa, jossa hän kuvailee kasvia, joka haisee luteelle.


title: Luettelo Slovakian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Slovakiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Curry

text: Curry on Intian brittiläisten siirtomaaisäntien kehittämä kuiva maustesekoitus, jonka tarkoitus oli helpottaa intialaistyylisten ruokalajien tekemistä kotona Euroopassa. Alun perin sana tulee tamilin kielen sanasta "kari", joka tarkoittaa kastiketta, ja kuvasi tyypillisiä eteläintialaisia liha- tai kasvisruokalajeja, joita syödään riisin kanssa. Nimeä käytetään myös eteläintialaisista maustesekoituksista, joissa on currylehtiä.


title: Curry

text: Curryn reseptit vaihtelevat suuresti. Tyypillisiä curryn ainesosia ovat kuitenkin korianterin siemenet, kurkuma, jeera eli juustokumina, ruskeat sinapinsiemenet, kardemumma, muskotti, chili, kaneli ja laakerinlehti. Ominaisen värinsä se saa maustekurkumasta.


title: Curry

text: Britit käyttävät sanaa curry kuvaamaan mitä tahansa intialaista ruokalajia, samaan tyyliin kuin Suomessa kaikenlaista pastaa on aiemmin sanottu makaroniksi. Curry-ruokia voidaan pitää ennemminkin eurooppalaisena versioina intialaisista ruokalajeista kuin oikeina intialaisina perinneruokina. Esimerkiksi tandooriuuneja on harvassa intialaisessa kodissa, joten tandoorikana tai naan-leipä eivät ole intialaista kotiruokaa.


title: Luettelo Slovenian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Sloveniassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Sri Lankan kaupungeista

text: Tämä on osittainen luettelo Sri Lankassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Sudanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Sudanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Surinamen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Surinamessa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Sveitsin kaupungeista

text: Tässä luettelossa on osa Sveitsin kaupungeista.


title: Luettelo Sveitsin kaupungeista

text: Tilastollisesti Sveitsissä määritellään kaupungeiksi kaikki vähintään 10 000 asukkaan kunnat . Vuoden 2017 lopussa tämän tyyppisiä kaupunkeja oli 155 kpl.


title: Luettelo Sveitsin kaupungeista

text: Historiallisesti kunnilla on ollut kaupunki- tai/ja markkinaoikeuksia, millä perusteella monia vanhoja pienempiäkin (alle 10 000 asukkaan) paikkakuntia on kutsuttu ja kutsutaan edelleen kaupungeiksi. Näitä vanhoja kaupunkeja Sveitsissä on 105 kpl. Lisäksi maassa on 32 entistä kaupunkia, jotka eivät enää ole itsenäisiä kuntia.


title: Luettelo Sveitsin kaupungeista

text: Sveitsin suurimmat kaupungit asukasluvun mukaan ovat (vakinaiset asukkaat 31.12.2017):


title: Lyon

text: Lyon /ljɔ̃/ on kaupunki itäisessä Ranskassa. Sen asukasluku on noin 509 233 (2014) ja esikaupungit mukaan luettuina yli 1,7 miljoonaa (2006). Lyonin metropolialue on Ranskan toiseksi suurin. Lyon on Rhônen ja Lyon Metropoliksen departamentin Auvergne-Rhône-Alpesin hallintoalueen ja nykyään epävirallisen Lyonnais’n provinssin pääkaupunki. Kaupungin keskusta sijaitsee Rhônen ja sen sivujoen Saônen yhtymäkohdassa. Lyonissa on kolme yliopistoa.


title: Lyon

text: Lyon perustettiin Rooman valtakunnan aikana 43 eaa., jolloin sen nimeksi tuli Lugdunum, kelttiläisen auringonjumalan Lughin mukaan. Siitä tuli nopeasti Gallian keskus, koska se sijaitsi Kaakkois-Ranskasta Pohjois-Ranskaan vievän väylän varrella kahden merkittävän joen yhtymäkohdassa. 1400-luvulla Lyonista tuli Ranskan taloudellinen keskus ja se jatkoi kehitystään Pariisin kanssa kilpailevana kaupunkikeskuksena. Lyon on jo vuosisatoja ollut tunnettu gastronomiastaan, kudonnastaan ja silkkikaupastaan. Kaupungin lähistöllä sijaitsee kaksi tunnettua viininkasvatusaluetta, Beaujolais pohjoisessa ja Côtes du Rhône etelässä.


title: Lyon

text:
Lyonissa on neljä linjaa käsittävä metroverkosto, joka avattiin vuonna 1978. Lyonia palvelee myös neljä linjaa sisältävä pikaratikkaverkosto, tavallinen bussiverkosto sekä johdinbussiverkosto. Fourvièren kukkulalle vie myös kaksi köysiratajunaa, joita voi käyttää kaupungin sisäisen liikenteen lipuilla. TGV-luotijuna kulkee Lyonista Pariisiin kahdessa tunnissa ja Pariisista edelleen Lilleen, sekä Lyonista Marseilleen tunnissa. Lyonissa on kaksi päärautatieasemaa, joita käyttävät myös TGV-junat; Part-Dieu sekä Perrache. Kaupunkia palvelee Saint-Exupéryn kansainvälinen lentoasema.
Lyonin jalkapallojoukkue Olympique Lyonnais on voittanut Ranskan pääsarjan Ligue 1:n mestaruuden seitsemän kertaa peräkkäin vuosina 2002–2008. Joukkue pelaa kotiottelunsa Stade Gerland -stadionilla, jonne mahtuu 43 051 katsojaa.


title: Luettelo Swazimaan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Swazimaassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Kardemumma

text: Kardemumma ("Elettaria cardamomum") on inkiväärikasveihin kuuluva ruohovartinen kasvi, jonka siemeniä käytetään mausteena. Samaa nimeä käytetään joskus myös muutamasta muusta saman heimon jäsenestä. Ne ovat kaikki monivuotisia, noin 2–4 metriä korkeita kasveja, jotka kasvavat luonnonvaraisena Intian sademetsissä.


title: Kardemumma

text: Suurimpia kardemumman kuluttajia ovat arabimaat ja Intia. Guatemala ohitti Intian maailman suurimpana kardemumman tuottajana 2000-luvulla ja sen vuotuinen 23 000 tonnin tuotanto edustaa 66 % maailman tuotannosta (35 000 tonnia). Muita kardemumman tuottajia ovat nykyään muun muassa Tansania, Sri Lanka, El Salvador ja Vietnam.


title: Kardemumma

text: Kardemummapensaan lehdet ovat soikeita ja noin 2,5 metriä pitkiä. Niiden tyvessä on kardemumman hedelmiä, joissa mausteena käytettävät siemenet ovat. Hedelmät ovat noin 1,5 senttimetriä pitkiä ja muodoltaan venemäisiä. Siemenet leikataan käsin irti pensaan juuresta juuri ennen kuin ne ovat ehtineet täysin kypsyä. Kypsä hedelmä halkeaa ja mausteen aromaattinen öljy alkaa haihtua ilmaan, jolloin maku väljähtyy nopeasti. Saman kasvin hedelmät kypsyvät eri aikaan, joten poiminta on suoritettava käsin, jotta hedelmät osattaisiin poimia juuri oikeaan aikaan. Käsin poiminta on työlästä ja siksi kardemumma onkin maailman kolmanneksi kallein mauste sahramin ja vaniljan jälkeen. Poiminta-ajankohtaa ja kuivatusmenetelmää muuntelemalla kasvista saadaan erilaisia myyntituotteita. Vihreä kardemumma poimitaan kaikkein raaimpina ja käsitellään värin säilymisen vuoksi. Valkoinen kardemumma poimitaan kypsempänä ja valkaistaan rikkidioksidilla. Myös kellertävä kardemumma poimitaan kypsempänä, mutta se kuivataan auringossa.


title: Kardemumma

text: Kardemummaa käytetään erilaisten maustesekoitusten, kuten curryn ja garam masalan ainesosana. Useissa intialaisessa ruuissa, kuten pilahveissa ja curryssa (kastike), kardemumma on tärkeä mauste, joka tuo ruokaan sille ominaisen maun. Kardemumman siementen ripottelu kahviin tuo siihen itämaisen häivähdyksen. Murskattuja siemeniä käytetään pullassa ja muissa leivonnaisissa etenkin Pohjoismaissa, mutta myös aasialaisessa keittiössä erilaisissa jälkiruoissa ja makeisissa.


title: Kardemumma

text: Kardemumma-kasvi istutetaan valoisaan paikkaan; se kasvaa ruukussa noin metrin pituiseksi. Kasvin lehdet tuoksuvat kardemummalle hierottaessa. Kardemumma kukkii vain kasvihuoneoloissa. Sitä kastellaan reilusti kerralla ja annetaan sen jälkeen kuivahtaa; talvella se pärjää hieman varovaisemmalla kastelulla. Kardemummaa voidaan kasvattaa huoneenlämmössä ympäri vuoden, ja sitä lisätään jakamalla.


title: Kardemumma

text: Kardemumma on niin kallis mauste, että siitä on liikkeellä myös jäljitelmiä. Jäljitelmien maku poikkeaa kuitenkin huomattavasti kardemummasta, eikä niitä voi menestyksekkäästi käyttää korvaamaan aitoa kardemummaa. Tavallisimmat jäljitelmät ovat nepalinkardemumma "Amomum subulatum", jaavankardemumma "Amonum compactum" ja etiopian- eli korarimakardemumma "Aframomum corrorima".


title: Kardemumma

text: Kun chiliä ei vielä tunnettu ja ruokaan haluttiin tulisuutta, käytettiin erilaisia hyvin voimakkaita mausteita varsin surutta. Kardemumma oli suosittu mauste muinaisista ajoista alkaen aina keskiajalle saakka, jonka jälkeen uuden maailman mausteet alkoivat syrjäyttää vanhoja voimakkaita mausteita. Sekä kreikkalaiset että roomalaiset toivat kardemummaa suuria määriä Intiasta. Mausteella ajateltiin olevan myös lääkinnällisiä vaikutuksia, ja erityisesti sitä suosittiin virtsavaivoihin. Jotain kardemumman suosiosta kertoo sekin, että Babylonian kuningas kasvatti maustetta omassa puutarhassaan vuonna 721 ennen ajanlaskun alkua Kun sitten ”arabiviini” vihdoin tuli tutuksi arabeille, joilta alkoholin käyttö oli siihen maailmanaikaan päätetty kieltää, he alkoivat maustaa tätä "gahwaksi" kutsumaansa juomaa laittamalla kardemumman hedelmän kaatokannun nokkaan. Tämä tapahtui kuitenkin vasta 1400-luvun jälkeen. Myöhemmin tuota mustaa arabiviiniä alettiin sitten kutsua rahvaanomaisesti kahviksi.


title: Luettelo Syyrian kaupungeista

text: Tämä on luettelo keskeisimmistä Syyriassa sijaitsevista kaupungeista. Luettelo on kaksiosainen. Aluksi listataan taulukkona vuoden 2004 väestönlaskennan suurimmat kaupungit. Artikkelin toisessa osassa on lueteltu joitain Syyrian kaupunkeja.


title: Luettelo Syyrian kaupungeista

text: Taulukossa on esitetty Syyrian suurimmat, vuoden 2004 väestönlaskennassa yli 50  000 asukkaan kaupungit. Maakuntakeskukset on vahvennettu.


title: Luettelo Tadžikistanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tadžikistanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Sikojenlahti

text: Sikojenlahti (, ) on Kuuban etelärannikolla Matanzasin provinssissa sijaitseva merenlahti, joka on tullut tunnetuksi Sikojenlahden maihinnoususta.


title: Luettelo Tansanian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tansanian kaupungeista.


title: Luettelo Tanskan kaupungeista

text: Tämä artikkeli on luettelo Tanskan kaupungeista (). Luettelon paikkakunnilla oli erityiset kaupunginoikeudet vuoteen 1970 asti. Vuoden 1970 kuntauudistuksen myötä kaupunkikäsitteellä ei ole enää ollut mitään hallinnollista merkitystä.


title: Luettelo Tanskan kaupungeista

text: Luettelossa on mukana varsinaisen Tanskan alue eli Färsaaret ja Grönlanti puuttuvat. Luettelossa on yhteensä 87 paikkakuntaa. Kaikki ne eivät ole olleet kaupunkeja samanaikaisesti.


title: Johanna

text: Johanna on naisen etunimi. Johannan nimipäivä on 21. heinäkuuta.


title: Johanna

text: Johanna kuuluu perinteisiin suomalaisiin etunimiin. Se on Johanneksen sisarnimi. Johannes tulee Raamatun Johanneksesta, Jeesuksen edelläkävijän ja kastajan mukaan. Nimet on johdettu heprean Jochanasta, joka tarkoittaa ’Jahve on armollinen’. Mielenkiintoista on, että Johannan veljesnimi Johannes on ollut yksi suosituimmista kristillisistä etunimistä keskiajalla Suomessa, mutta Johannasta ei ole tältä ajalta mitään mainintoja. Johanna on tullut suomalaisen almanakkaan vasta vuonna 1705 ja nykyisellä päivällään eli 21.7. se on ollut vuodesta 1755 lähtien.


title: Johanna

text: Uudessa testamentissa Johannan mainitaan olleen kuningas Herodeksen taloudenhoitajan vaimo ja kuuluneen Jeesuksen ystäväpiiriin. Pääsiäisaamuna hän oli ensimmäisiä, jotka saivat kokea tyhjän haudan ihmeen ja todistaa ylösnousemuksesta. Johanna on tuttu myös kaunokirjallisuudesta. Esimerkiksi Minna Canthin näytelmän "Työmiehen vaimo" päähenkilö on Johanna.


title: Johanna

text: Väestörekisterikeskuksen 1900-luvun alusta pidettyjen väestötilastojen mukaan Johanna on Suomen neljänneksi suosituin naisennimi. Tilastojen mukaan Suomessa on ollut kaikkiaan 148 131 Johanna-nimistä naista sekä noin 30 samannimistä miestä. Etunimien lukumäärissä ovat mukana kaikki väestötietojärjestelmään merkityt, myös kuolleiden henkilöiden, nimet. Tilastoissa ovat mukana ensimmäisten etunimien lisäksi muut annetut etunimet.


title: Johanna

text: Vuonna 1899 ja sitä ennemmin syntyneillä naisilla Johanna on viidenneksi suosituin etunimi ja vielä vuosina 1900–1909 yhdeksänneksi suosituin etunimi. 1960-luvulla syntyneillä naisilla Johanna oli yhdeksänneksi suosituin nimi ja 1970-luvulla kaikkein suosituin. 1980-luvulla Johanna oli toiseksi ja 1990-luvulla kolmanneksi suosituin naisennimi. Vuodesta 2000 alkaen nimen suosio on jonkin verran laskenut. Vuonna 1975 lasketussa alle 15-vuotiaiden tyttöjen etunimitilastossa Johanna sijoittui 38:nneksi, vuonna 1981 jopa 14:nneksi ja 1984 sijoitus oli jo kymmenes ja 1986 viides.


title: Johanna

text: Johanna oli Hannan tavoin 1800-luvun lopussa erityisen suosittu Kuopion läänissä. Ensimmäiseksi nimekseen siellä sai 1890-luvulla Johannan lähes kolme tyttöä sadasta eli useampi kuin nykyisin. Jälkimmäisenä nimenä Johanna oli vielä suositumpi. Nimi yleistyi 1960-luvulla uudelleen ja oli erityisen suosittu niillä alueilla, joissa se oli aiemmin ollut harvinainen.


title: Johanna

text: Nimien suosion laskuvaihe on yleensä yhtä pitkä kuin nousuvaihekin. Johanna nimen kehityskaari näyttää noudattavan perinteisten nimien kehityskaarta. Nimeämiseen vaikuttaa ihmisten sosiaalinen vaisto. Perinteisten nimien suosio on aaltomaista, koska niihin vaikuttaa niiden aiempi käyttö. Yleensä suurin osa ihmisistä ei halua antaa lapsilleen niitä nimiä, jotka ovat heidän omalla ikäpolvellaan yleisiä ja joihin siksi liittyy liikaa erilaisia henkilömielikuvia. Nimenantajasukupolven etsiessä uusia vaihtoehtoja nimeämiseen päädytään usein samantyyppisiin ratkaisuihin: valtaosa jokaisesta ikäpolvesta saa melko yleiseksi osoittautuneen nimen. Kuten pukeutumista ja musiikkimakua, myös nimenantoa ohjaa ympäröivä kulttuuri ja nimien suosio vaihtelee kausittain.


title: Johanna

text:
Ensimmäiset etunimet ovat yleensä kaksitavuisia ja jälkimmäiset kolmitavuisia. Syynä on niin kutsuttu viskurilaki, jonka mukaan sanaliitoissa raskaampi osa on jälkimmäisenä.
Johanna on kolmitavuisuudestaan johtuen ollut paljon suositumpi jälkimmäisenä nimenä. 1970-luvulla se oli jopa suosituin jälkimmäinen etunimi. Ajan nimityyliin sopien se pystyi jopa murtamaan viskurilain ja nousemaan myös kymmenen suosituimman ensimmäisen etunimen joukkoon.


title: Johanna

text: Merkittäviä historiallisia henkilöitä olivat:


title: Luettelo Grönlannin kylistä

text: Tämä on luettelo Grönlannissa sijaitsevista kylistä.


title: Luettelo Togon kaupungeista

text: Tämä on luettelo Togossa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Tongan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tongalla sijaitsevista kaupungeista.


title: FC Internazionale Milano

text: Football Club Internazionale Milano on italialainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Milano. Seura tunnetaan yleisesti nimellä Inter, Italian ulkopuolella usein myös Inter Milan. Seuran kotistadion on Stadio Giuseppe Meazza, joka tunnetaan myös nimellä San Siro.


title: FC Internazionale Milano

text: Seuran lempinimiä ovat muiden muassa "Nerazzurri" (”Mustasiniset”), "la Beneamata" (”Rakastettu”), "il Biscione" (”Iso ruohokäärme”) ja "Baüscia" (”Uusrikkaat”), koska Interin kannattajat ovat olleet perinteisesti porvaritaustaisia. Vastaavasti paikallisvastustaja AC Milania kutsutaan, ehkä hieman pilkallisesti, nimellä "i Casciavìt" (”Ruuvimeisselit”), koska se on ollut työläisten kannattama joukkue.


title: FC Internazionale Milano

text: Seura perustettiin vuonna 1908, kun tiet erosivat vuonna 1899 perustetun Milan Cricket and Football Clubin (nykyinen AC Milan) kanssa. Interissä haluttiin antaa myös ulkomaalaispelaajille mahdollisuus, mistä seuran nimikin juontuu. Yhä tänäkin päivänä seurat kilpailevat tiiviisti keskenään. Seurojen välinen ottelu on Milanon paikalliskamppailu joka tunnetaan yleisesti nimellä Derby della Madonnina.


title: FC Internazionale Milano

text: Fasistisen Italian aikaan seuran nimenä oli Ambrosiana, 300-luvun Milanossa vaikuttaneen piispan mukaan, koska tuolloin maassa ei saatu käyttää kansainvälisyyteen viittaavia nimiä. Sodan jälkeen se otti takaisin oman nimensä.


title: FC Internazionale Milano

text: Vaikka Inter on eurooppalainen huippuseura ajoittuvat sen todelliset kulta-ajat kuitenkin 1960-luvulle. Kaudella 2005–2006 Inter voitti maan jalkapalloliiton päätöksellä mestaruuden, kun sarjataulukossa edelle sijoittuneet Juventus ja AC Milan menettivät pisteitä Italian niin sanotun "calciopoli"-jalkapalloskandaalin jälkiselvittelyissä. Se oli Interin ensimmäinen "scudetto" sitten vuoden 1989. Seuraavalla kaudella Inter pystyi saavuttamaan mestaruuden myös pelillisillä ansioilla. Se olikin Serie A:ssa suvereeni, vaikka toki on muistettava että pahimmista kilpailijoista Juventus oli pudotettu Serie B:hen. Inter voitti mestaruuden viisi kertaa peräkkäisinä vuosina 2006–2010.


title: FC Internazionale Milano

text: Kaudella 2009–2010 Inter pääsi ensimmäistä kertaa 1990-luvun jälkeen nauttimaan myös euromenestystä. Inter voitti mestarien liigassa ensin Chelsean yhteismaalein 3–1. Tämän jälkeen Inter voitti toisella pudotuskierroksella CSKA Moskovan maalein 2–0, ja eteni välieriin. Inter peittosi hallitsevan mestarin Barcelonan 3–1 kotikentällään ja hävisi vieraissa 1-0, mutta eteni kuitenkin jatkoon yhteismaalein 3–2. Loppuottelussa vastaan tuli Bayern München ja peli ratkesi Diego Militon kahteen osumaan. Kun milanolaisseura voitti myös scudetton kahden pisteen erolla toiseksi tulleeseen AS Romaan, sekä Coppa Italian finaalin samaa joukkuetta vastaan, saavutti se ensimmäisenä italialaisena joukkueena triplamestaruuden. Menestyksen takana vuosina 2008–2010 häärinyt portugalilaisvalmentaja Jose Mourinho erosi kesällä 2010 ja tilalle saapui Rafael Benitez. Benitez sai potkut joulukuussa 2010.


title: FC Internazionale Milano

text:
Serie A
 Italian cup
 Italian supercup
Euroopan cup ja Mestarien liiga
Eurooppa-liiga (ent. UEFA Cup)
Intercontinental Cup
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus 2009–2010 Mestarien liiga, ja Italian cup
Internazionalella on historiansa aikana ollut monta puheenjohtajaa, joista jotkut ovat olleet seuran omistajia ja toiset kunniapuheenjohtajia. Tässä täydellinen lista puheenjohtajista.


title: Luettelo Trinidad-Tobagon kaupungeista ja kylistä

text: Tämä on luettelo Trinidad-Tobagossa sijaitsevista kaupungeista ja kylistä.


title: Luettelo Tšadin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tšadissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Sikojenlahden maihinnousu (, , "Invasión de Playa Girón tai Batalla de Girón") oli Yhdysvaltojen tukema yritys syöstä Fidel Castron hallitus vallasta CIA:n kuubalaispakolaisista kouluttamilla joukoilla vuonna 1961. Maihinnousu alkoi 17. huhtikuuta, mutta Castron joukot kukistivat maihinnousseet joukot 20. huhtikuuta mennessä. Taistelu oli merkittävä poliittinen tappio Yhdysvalloille, minkä lisäksi se johti osaltaan Kuuban ohjuskriisiin.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Fidel Castron johtamat heinäkuun 26. päivän liikkeen kapinalliset olivat toteuttaneet Kuuban vallankumouksen syösten vallasta Kuuban diktaattori Fulgencio Batistan tammikuussa 1959. Kuuban suhteet Yhdysvaltoihin olivat aluksi suhteellisen hyvät, ja Castro vieraili Yhdysvalloissa huhtikuussa 1959. Maiden välit alkoivat kuitenkin viiletä saman vuoden kesällä, kun Kuuban maltilliset poliitikot erosivat maan hallituksesta. Lisäksi amerikkalaiset yritykset vastustivat Castron toteuttamia palkankorotuksia ja työuudistuksia. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu eli CIA alkoi suunnitella Castron vastaisia toimia. Kuubassa oli katolilaisten ja vanhojen poliittisten liikkeiden parissa syntynyt vastavallankumouksellisia ryhmiä, joita CIA alkoi tukea. Ryhmät tekivät sabotaasi-iskuja Castron hallintoa vastaan ja maaliskuussa 1960 Havannan satamassa räjäytettiin ranskalainen aselastissa ollut "La Coubre" -alus. 75 henkilöä sai surmansa. Hieman myöhemmin CIA sai luvan Dwight D. Eisenhowerin hallitukselta aloittaa Castron kukistamisen suunnittelu.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Kesällä ja syksyllä 1960 Kuuba kansallisti monet Kuubassa toimineet amerikkalaisyhtiöt ja maa lähentyi samalla Neuvostoliiton kanssa. Maat olivat solmineet kauppasopimuksen Anastas Mikojanin vieraillessa Kuubassa huhtikuussa 1960 ja Kuuba alkoi saada aseita Neuvostoliitosta.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: CIA oli perustanut syksyllä 1960 koulutusleirejä Guatemalaan ja Nicaraguaan, jossa se koulutti noin tuhatta kuubalaista tulevaa operaatiota varten. Monet koulutusleirien kuubalaisista olivat maanpakolaisia ja Batistan hallinnon entisiä sotilaita tai kannattajia. Koulutustoiminta pysäytettiin väliaikaisesti Yhdysvaltain presidentinvaalien alla. Eisenhower katkaisi tammikuussa 1961 Yhdysvaltain diplomaattisuhteet Kuubaan hieman ennen uuden presidentin John F. Kennedyn virkaanastumista. Kennedy oli kampanjoidessaan ajanut tiukkasanaista linjaa Kuubaa vastaan, ja nyt hän sai päätettäväkseen edellisen presidentin aikana aloitetun hankkeen kohtalon. Kennedy suhtautui suunnitelmaan nihkeästi, mutta antoi sille lopulta luvan kieltäen kuitenkin amerikkalaisjoukkojen käytön operaatiossa. Suunnitelma sai virallisen nimen "operaatio Zapata".


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Maihinnousevat joukot saivat nimen prikaati 2506 ja ne lähtivät laivalla Nicaraguasta kohti Kuubaa 14. huhtikuuta 1961. Aamulla 15. huhtikuuta amerikkalaiset B-26-pommikoneet iskivät kuubalaisia lentokenttiä vastaan. Koneet oli maalattu Kuuban väreihin ja niitä ohjasivat kuubalaiset lentäjät. Ilmaiskun aiheuttamat tuhot olivat pienet ja maassa sai surmansa kuusi kuubalaista. Castrolle se antoi syyn pidätyttää poliittisia vastustajiaan. Itse maihinnousu seurasi yöllä 17. huhtikuuta, Maihinnousuun osallistui noin 1 300 miestä ja se toteutettiin Cochinos- eli Sikojenlahdella Playa Largan ja Playa Girónin rannikolla. Tarkoituksena oli päästä maihin ilman vastarintaa, vallata läheinen kiitotie ja sen lähialue, jolloin Kuuban pakolaishallitus voitaisiin lennättää Kuubaan. Tämän jälkeen pakolaishallitus pyytäisi Yhdysvalloilta suoraa tukea. Maihinnousujoukoilla oli mukanaan panssarivaunuja ja ajoneuvoja. Niitä maihin kuljettaneilla pienillä aluksilla oli teknisiä ongelmia, joiden lisäksi joukkojen tuomista viivyttivät koralliriutat. Maihinnousujoukkojen lisäksi eturintaman taakse pudotettiin laskuvarjojoukkoja.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Lähellä olleet kuubalaiset joukot saivat hälytyksen maihinnousujoukoista nopeasti. Vastavallankumoustakaan ei noussut alueella, joka oli hallituksen kannattajien tukialuetta. Kuuban ilmavoimien lentokoneet iskivät maihinnousijoiden aluksia vastaan upottaen niistä kaksi. Joukkojen huoltoalukset vetäytyivät. Yhdysvaltain laivaston lentotukialus "USS Essex" oli lähellä maihinnousualuetta, mutta Kennedy ei antanut lupaa ilmatukeen Neuvostoliiton reaktiota peläten. Fidel Castro otti pian henkilökohtaisesti joukkojensa komennon. Hänen joukkonsa työnsivät jonkin verran alaa vallaneet maihinnousujoukot taaksepäin kohti maihinnousupaikkoja rannikolla. Maihinnousujoukkojen ammusvarastot alkoivat käydä vähiin ja 19. huhtikuuta ne määrättiin evakuoitavaksi. Maihinnousu oli torjuttu 20. huhtikuuta mennessä.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Maihinnousseista joukoista 1 202 jäi vangeiksi. Surmansa oli saanut 118. Castron kuubalaisten puolella kaatuneita oli 176 ja yli 4 000 oli haavoittunut.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Maihinnousun epäonnistuminen oli suuri takaisku Yhdysvalloille. Maihinnousset joukot olivat kuubalaisia, mutta maailmalla ymmärrettiin kuitenkin laajalti sen takana olleen Yhdysvallat. Yleinen mielipide tuki laajalti Castroa. Kuubassa vallankumoukselliset saivat tuhansia vapaaehtoisia miliisiin ja vallankumouksen puolususkomiteoihin. Vastavallankumouksellisten toiminta käytännössä tyrehtyi seuranneen muutaman vuoden aikana. CIA:ta syytettiin virheellisen tiedon antamisesta presidentille, minkä lisäksi Yhdysvaltoja syytettiin vaihtelevasti joko kuubalaisten taistelutahdon aliarvioimisesta, tai liian pienestä osasta maihinnousun tukemisessa.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Lopulta Sikojenlahden tappio ei merkinnyt kuitenkaan välittömästi merkittävää muutosta amerikkalaisten politiikassa Kuuban suhteen. Amerikan valtioiden järjestö erotti Kuuban Yhdysvaltojen painostuksesta tammikuussa 1962 ja Kuuba asetettiin täydelliseen kauppasaartoon. CIA jatkoi vastavallankumouksellisen toiminnan tukemista ("operaatio Mongoose"). Neuvostoliitto lisäsi puolestaan läsnäoloaan Kuubassa. Lokakuussa 1962 Yhdysvaltain tiedustelupalvelu paljasti Neuvostoliiton sijoittaneen Kuubaan keskipitkän kantaman ydinohjuksia, mikä laukaisi Kuuban ohjuskriisin. Kriisi ratkesi lopulta ilman uhannutta ydinsodan laukeamista Neuvostoliiton vetäessä ohjuksensa pois. Vastaavasti Yhdysvallat lupasi olla hyökkäämättä Kuubaan ja CIA:n vastavallankumouksellisia tukenut operaatio "Mongoose" lakkautettiin.


title: Sikojenlahden maihinnousu

text: Kuubassa vangiksi jääneet pyrittiin saamaan vapautetuksi Yhdysvaltojen aluksi epävirallisesti tukemien neuvottelujen kautta. Eleanor Rooseveltin johtama Tractors for Freedom Committee pyrki keräämään rahaa Castron korvauksina vaatimiin rakennustyökoneisiin, mutta se ei saanut kokoon niihin tarvittavaa 28 000 000 dollarin summaa. Myöhemmin James B. Donovan sai neuvoteltua uuden sopimuksen, jolla vangit palautettiin 53 000 000 dollarin arvoista ruoka- ja lääkeapua vastaan. Vangitut maihinnousijat palautettiin sopimuksen nojalla Yhdysvaltoihin vuosien 1962 ja 1965 välillä.


title: Hanna

text: Hanna on monissa maissa yleinen naisen etunimi. Se on muunnelma heprealaisesta nimestä Hannah, joka tarkoittaa armoa. Vanhassa Testamentissa Hanna on profeetta Samuelin äiti, ja Uudessa Testamentissa esiintyy Hanna-niminen naisprofeetta. Lisäksi se voidaan mieltää Johannan lyhentymäksi.


title: Hanna

text: Suomessa sekä suomen- että ruotsinkielisessä kalenterissa Hannan nimipäivä on ollut 21. heinäkuuta vuodesta 1950 asti. Samana päivänä on myös Johannan, Jennin, Jennan, Jonnan, Hannelen, Hannen ja Joannan nimipäivä. Ortodoksisessa kalenterissa naisprofeetta Hannan muistopäivä, ja näin ollen myös Hannan nimipäivä, on 3. helmikuuta.


title: Hanna

text: Hanna on kuulunut suosittuihin nimiin vuosina 1890–1910 ja uudestaan se nousi suosikiksi 1980-luvulla. Vuonna 1984 se oli 11:nneksi yleisin alle 15-vuotiaiden tyttöjen nimistä. Pari vuotta myöhemmin se oli 4:nneksi yleisin. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Hanna-nimisiä suomalaisia on ollut vuoden 2017 heinäkuuhun mennessä kaikkiaan 33 008 naista ja alle 30 miestä.


title: Hanna

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Verenvuotokuume

text: Verenvuotokuumeet ovat sairauksia, jonka aiheuttajina on RNA-viruksiin kuuluvia useita eri virusperheitä: arenavirukset, filovirukset sekä flavivirukset. Osa näistä on suhteellisen lieviä, kun taas osa aiheuttaa erittäin tappavia sairauksia.


title: Verenvuotokuume

text: Verenvuotokuumeita ovat mm. myyräkuume, lassakuume, Marburg- ja Ebola-virusten aiheuttamat kuumeet, bolivialainen verenvuotokuume, korealainen verenvuotokuume, Kongo-Krimin verenvuotokuume, Omskin verenvuotokuume, Japanin aivotulehdus, keltakuume sekä denguekuume.


title: Verenvuotokuume

text: Arenaviruksen aiheuttamia: Argentiinan verenvuotokuume, Machupo-verenvuotokuume (Machupo-verenvuotokuume), lassakuume.


title: Luettelo Tšekin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tšekissä sijaitsevista kaupungeista. Kaupunkeja on 528.


title: Luettelo Tšekin kaupungeista

text: Kolmekymmentä suurinta kaupunkia (1.1.2005)


title: Luettelo Tunisian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Tunisiassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Banská Bystrica

text: Banská Bystrica (, , ) on Slovakian kuudenneksi suurin kaupunki (79 197 asukasta vuoden 2009 alussa). Se sijaitsee maan keskiosassa Hron-joen laaksossa, Banská Bystrican alueella ja on sen pääkaupunki ollen samalla suurin alueen suurin kaupunki.


title: Banská Bystrica

text:
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan asukkaista 83,82% oli slovakkeja ja tšekkejä 0,84%, unkarilaisten osuus oli 0,37%. Uskonnoltaan 38,36% ilmoitti olevansa roomalaiskatolisia ja 10,89 % luterilaisia. 29,30% ei ilmoittanut mitään uskontoa.
Tätä entistä keskiaikaista kaivoskaupunkia ympäröivät vuoret (Tatra-vuoriston jatke) joten se on suosittu talviurheilukohde, joka kutsuu turisteja maan pääkaupungista Bratislavasta myös kesäisin.


title: Banská Bystrica

text:
Kaupunki on perustettu runsaiden kuparivarojen takia. Esihistoriallisia kaivostyökaluja on löydetty ajalta jopa 2000 vuotta eaa.
Kaupungissa on yliopisto ("Univerzita Mateja Bela", 15 000 opiskelijaa) ja sotahistoriallinen museo.


title: Luettelo Turkin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Turkissa sijaitsevista kaupungeista. Artikkeli Turkin maakunnat luettelee kunkin maakunnan hallintokeskuksen asukaslukuineen.


title: Marcellus II

text: Paavi Marcellus II (syntymänimeltään Marcellus Corvini, 6. toukokuuta 1501 – 1. toukokuuta 1555) oli Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja 9. huhtikuuta 1555 – 1. toukokuuta 1555. Hänet valittiin paaviksi 9. huhtikuuta 1555. Hän oli kuitenkin heikkokuntoinen, ja paavinvaalin rasitukset, virkaanastumisseremoniat sekä korkean aseman tuoma ahdistus tekivät hänestä nopeasti lopun.


title: Marcellus II

text: Paavi Marcellus muistetaan ehkä parhaiten Giovanni Pierluigi da Palestrinan hänelle omistamasta mestariteoksestaan "Missa Papae Marcellista" eli paavi Marcelluksen messusta.


title: Luettelo Turkmenistanin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Turkmenistanissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Tuvalun kylistä

text: Tämä on luettelo Tuvalussa sijaitsevista kylistä. Valtiossa ei ole yhtään varsinaista kaupunkia.


title: Luettelo Ugandan kaupungeista

text: Tämä on luettelo Ugandassa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luoteisterritoriot

text: Luoteisterritoriot (, ) tarkoittavat nykyisen Kanadan alueen laajaa pohjoisosaa. Alueella ei ole provinssin asemaa, ja sen rajoja on muutettu lukuisia kertoja historian aikana muun muassa uusien provinssien syntyessä. Alueen maapinta-ala on vuodesta 1999 ollut 1 140 835 neliökilometriä. Luoteisterritoriot luotiin käsitteenä vuonna 1870, kun Rupertinmaa siirtyi Hudson's Bay Companyn omistuksesta osaksi Kanadaa. Viimeksi 1999 erottui itäinen Nunavut omaksi territoriokseen. Länsirajana on Yukonin territorio, ja etelässä rajaa on Brittiläisen Kolumbian, Albertan ja Saskatchewanin provinssien kanssa. Vuonna 1880 Pohjois-Amerikan arktinen saaristo siirrettiin Yhdistyneen kuningaskunnan suorasta hallinnasta Kanadan Luoteisterritorioihin. Vuodesta 1925 alueen on katsottu ulottuvan Pohjoisnavalle asti.


title: Luoteisterritoriot

text: Alueella ovat Iso Orjajärvi ja Iso Karhujärvi, ja sitä halkoo suuri Mackenziejoki, joka laskee Pohjoiseen jäämereen. Luoteisterritorioiden pääkaupungin aseman sai vuonna 1967 "Yellowknife" Ison Orjajärven pohjoisrannalla. Kaupungssa on 18 028 asukasta. Korkein vuori on Mount Nirvana Yukonin rajalla.


title: Luoteisterritoriot

text: Luoteisterritorioissa on runsaat kulta- ja timanttiesiintymät sekä maakaasua. Alueen säilyttämiseksi on myös luotu suojelualueita, kuten länteen "Nahannijoen kanjoniin", joka on Unescon maailmanperintöluettelossa.


title: Luoteisterritoriot

text: Asukkaita Luoteisterritorioissa on 41 786 (2016). Alun perin alueella on asunut intiaani- ja eskimo- eli inuiittiväestöä. Alueella on yhä englannin ja ranskan lisäksi yhdeksän virallista kieltä, jotka harvaan asutulla seudulla eivät ole edes erityisen uhattuja.


title: Luoteisterritoriot

text: Virallisia kieliä on yhteensä 11. Kullakin virallisella kielellä on maantieteellinen alueensa, missä sen käyttö on tavanomaista. Kielet ovat:


title: Luoteisterritoriot

text: Väestön yleisimpiä äidinkieliä olivat vuoden 2006 väestönlaskennassa: englanti (77,5 % vastaajista), dogrib (tli cho) (4,8 %), south slavey (3,2 %), ranska (2,4 %) ja north slavey (2,1 %).


title: Luoteisterritoriot

text: Luoteisterritorioilla ei ole yhtä laajaa päätäntävaltaa kuin provinsseilla. Muun muassa luonnovarojen hyödyntäminen on pitkälti Kanadan keskushallinnon päätettävissä. Luoteisterritorioilla on yksi jäsen Kanadan parlamentin ylä- ja alahuoneissa.


title: Luoteisterritoriot

text: Luoteisterritorioiden ylin päätäntävaltaa pitää yksikamarien parlamentti, jonka 19 jäsentä valitaan neljän vuoden välein. Territorio on jaettu 19 vaalipiiriin, joista jokaisesta valitaan yksi edustaja yksinkertaisella enemmistöllä. Parlamentissa ei ole puolueita ja sen päätöksenteko perustuu konsensukseen. Edustajat valitsevat keskuudestaan kuusihenkisen hallituksen ja pääministerin. Territorion päämies on komissaari, jonka nimittää Kanadan hallitus. Komissaari vahvistaa territorion lait ja muut viralliset asiakirjat, sekä edustaa territoriota ulospäin.


title: Luoteisterritoriot

text: Territorion parlamentilla on 14 ministeriötä. Territorio on jaettu viiteen hallintoalueeseen jotka ovat Inuvik, Sahtu, Dehcho, North Slave ja South Slave. Väestönlaskentaa varten on kuitenkin luotu kuusi väestönlaskenta-aluetta. Paikallishallinnosta vastaa kunnat, joita on 24. Kunnallishallinto ulottuu vain asutuskeskuksiin ja niitä ympäröiville lähialueille, mikä tarkoittaa että vain 0,2 % territorion pinta-alasta on paikallishallinnon alaisena. Samalla 96,8 % territorion asukkaista asuu jonkin kunnan alueella.


title: Maustekurkuma

text: Maustekurkuma ("Curcuma longa") on inkiväärikasveihin kuuluva ruohovartinen kasvi. Sen juurista saatavaa maustetta kutsutaan kurkumaksi. Juuri kuivataan ja jauhetaan, jolloin tuloksena on voimakkaan keltainen maustejauhe, jota käytetään usein currymausteseoksen osana ja muussa eteläaasialaisessa ruoanlaitossa. Kurkumaa käytetään myös keltaisen värin antajana eräissä sinapeissa sekä jopa kankaiden värjäykseen.


title: Maustekurkuma

text: Maustekurkumasta uutetaan kurkumiinia, jota käytetään elintarvikkeissa väriaineena. Kurkumiinin E-koodi on E 100.


title: Maustekurkuma

text: Kurkumasta ovat ensimmäiset maininnat assyrialaisten kasviluetteloissa 600 eaa., jolloin sitä on käytetty väriaineena. Arabit toivat sen Eurooppaan, ja sitä kutsuttiin usein ”Intian sahramiksi”. Perimätiedon mukaan kurkumalla on lääkinnällisiä ominaisuuksia, sen pitäisi auttaa erilaisiin vatsavaivoihin. Kulttuureissa, joissa kurkumaa käytetään paljon, paksusuolen syöpä on harvinainen, mutta toki kyseessä oleva ruokavalio poikkeaa muutenkin länsimaalaisesta.


title: Maustekurkuma

text: Nimensä se on saanut heprean sahramia tarkoittavasta sanasta "karkam". Usein kurkumaa onkin käytetty sahramiväärennöksiin, koska kurkuman juuresta saatava väri on hyvin samanlainen. Maku ja tuoksu eivät tietenkään ole lainkaan samaa luokkaa. Sahramin pehmeä öljyinen maku vapauttaa arominsa välittömästi, kun taas kurkuman maku on kitkerä ja raaka.


title: Maustekurkuma

text: Kurkumaa pitää osata käyttää oikein. Kitkerä maku häviää, kun kurkumaa hauduttaa miedolla lämmöllä öljyssä tai voissa kymmenisen minuuttia. Sen jälkeen maku on pehmeä ja sopii moniin ruokiin tuomaan hieman itämaisia sävyjä ja värihehkua. Keskiajalla kurkuma oli suosiossa suureksi osaksi värjäävien ominaisuuksiensa vuoksi. Kurkuman säilytyksessä kannattaa huomioida se, että jauhettuna se menettää pian ominaisuutensa, jos joutuu valolle alttiiksi. Siksi se pitäisi säilyttää tiiviissä läpinäkymättömässä maustepurkissa.


title: Maustekurkuma

text: Kurkumaliuosta voidaan käyttää myös happamuuden indikaattorina; se vaihtaa väriä keltaisesta punertavaksi noin pH 8,5 tietämillä.


title: Maustekurkuma

text: Viime vuosikymmeninä kurkuman on havaittu laukaisevan syöpäsoluissa apoptoosin eli solukuoleman, joka nimenomaan syöpäsoluissa on usein estynyt. Varsinkin melanoomaa ja rintasyöpää vastaan kurkumalla on saatu kokeellisesti positiivisia tuloksia. Ainakin osaa tutkimustuloksista epäillään väärennöksiksi ja aiheeseen liittyviä artikkeleita on jälkeenpäin poistettu.


title: Maustekurkuma

text: Kurkuma myös ehkäisee beta-amyloidien kertymistä Alzheimerin taudissa ja jopa hajottaa taudissa muodostuneita plakkikertymiä.


title: Maustekurkuma

text: Lääketieteessä kasvia käytetään tulehdusten hoidossa. Kurkumakasvilla on antioksidantti- ja antikarsinogeeninen-, anti-inflamatorinen vaikutus, maksaa suojeleva vaikutus. Kurkumiinin on todettu vähentävän kaasun muodostusta suolistossa. Kurkuman toisen yhdisteen p-tolymetyylikarbinolin on havaittu lisäävän haiman ruuansulatusentsyymien eritystä. Myrkyllisyyttä ei ole havaittu käytetyillä terapeuttisilla annoksilla.


title: Maustekurkuma

text: Kurkumiinin on todettu eräässä tutkimuksessa säännöllisesti nautittuna estävän diabeteksen puhkeamisen.


title: Luettelo Ukrainan kaupungeista

text: Ukrainassa oli vuoden 2001 väestönlaskennan aikaan 454 kaupunkia. Niistä viidessä asui yli miljoona ihmistä. Yli 100 000 asukkaan kaupunkeja oli yhteensä 46. Kaupungeista kaksi - Kiova ja Sevastopol - on suoraan valtion keskushallinnon alaisuudessa maakuntien tapaan. Suuri osa (178) kaupungeista toimii aluehallinnon alaisuudessa (). Enemmistö erityisesti pienemmistä kaupungeista on hallintopiirin eli raionin alaisia (, yhteensä 279 kpl).


title: Luettelo Ukrainan kaupungeista

text: Oheiseen taulukkoon on kerätty Ukrainan vuoden 2001 väestönlaskennan suurimmat kaupungit. Uudemman väestönlaskennan puuttuessa, toisessa sarakkeessa esitetään Ukrainan tilastokeskuksen arvio kaupunkien vuoden 2013 alun väkiluvusta.


title: Luettelo Ukrainan kaupungeista

text: Vuonna 2013 Ukrainassa oli enää kolme miljoonakaupunkia: Kiova, Harkova ja Odessa. Merkittäviä, yli 500 000 asukkaan aluekeskuksia olivat lisäksi Dnepropetrovsk (nyk. Dnipro), Donetsk, Zaporižžja ja Lviv.


title: Roomankumina

text: Roomankumina ("Cuminum cyminum") on maustekasvi, jonka siemeniä käytetään paljon Meksikon, Pohjois-Afrikan ja Intian keittiöissä. Kasvia kutsutaan toisinaan myös nimillä jeera ja juustokumina. Se kuuluu sarjakukkaiskasveihin (Apiaceae) eli on sukua porkkanalle ("Daucus carota" subsp. "sativus") ja kuminalle ("Carum carvi"). Verrattuna Pohjoismaiden perinteiseen kuminaan roomankumina on pistävämmän makuinen, ja sen siemenet ovat vaaleampia ja suurempia. Kolmas laji, jota sekoitetaan näihin molempiin, on ryytineito ("Nigella sativa"), jota kutsutaan myös nimillä rohtoneidonkukka, mustakumina ja nigella.


title: Roomankumina

text: Roomankuminaa kasvatettiin jo ennen ajanlaskun alkua Iranissa ja kaikkialla Välimeren seudulla, ja sitä käytettiin yleisesti muinaisen Kreikan ja Rooman keittiöissä. Kreikkalaisilla oli pöydässä roomankumina-astia siinä, missä nykyisin länsimaissa on ketsuppipullo tai pippurimylly. Keskiaikana eurooppalaiset Espanjaa lukuun ottamatta hylkäsivät roomankuminan, mutta intialaisen ruoan myötä se on tullut uudelleen muotiin. Nykyisin sitä kasvatetaan etenkin Marokossa, Egyptissä, Syyriassa, Pohjois-Amerikassa ja Chilessä.


title: Roomankumina

text: Falafel on tyypillinen voimakkaasti roomankuminalta maistuva ruokalaji. Roomankumina on myös curryn ja garam masala -maustesekoituksen tärkeä ainesosa. Sen maku tulee parhaiten esille öljyssä paistettaessa.


title: Roomankumina

text: Roomankumina on yksivuotinen ja muistuttaa ulkonäöltään harvalehtistä tilliä. Kukat ovat vaaleanpunaiset.


title: Roomankumina

text: Roomankuminasta käytetään Intiassa nimeä "jeera," ja englanninkielinen alue käyttää nimeä "cumin", mikä suomennetaan usein ruokaohjeissa väärin kuminaksi (englanniksi "caraway").


title: Luettelo Unkarin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Unkarissa sijaitsevista kaupungeista. Kaupungit ovat järjestetty asukasluvun mukaan.


title: Bordeaux

text: Bordeaux [] on satamakaupunki Ranskan lounaisrannikolla. Se on Akvitania-Limousin-Poitou-Charentesin hallintoalueen (région) ja Gironden departementin pääkaupunki. Bordeaux on myös kaupunkia ympäröivän viininkasvatusalueen ja sen tuottaman viinityypin nimi. Kaupunki sijaitsee Garonne-joen alajuoksulla, ja joki jakaa kaupungin kahteen osaan.


title: Bordeaux

text: Vuonna 2006 Bordeaux’ssa oli 232 260 asukasta, mikä tekee siitä Ranskan yhdeksänneksi suurimman kaupungin. Bordeaux’n kaupunkialueen väkiluku oli 1 009 313 vuonna 2007, ja se on Ranskan kuudenneksi suurin kaupunkialue.


title: Bordeaux

text: Mikään muu kaupunki maailmassa ei ole saanut niin suurta osaa kaupunkikaavastaan kirjatuksi UNESCO:n maailmanperintöluetteloon – 3 725 hehtaaria pelkkää arkkitehtuuria, jota pidetään ”erinomaisena 1700-luvun kaupunki- ja arkkitehtuurikokonaisuutena”.


title: Bordeaux

text: Bordeaux perustettiin noin vuonna 300 eaa. Rooman valtakunnan aikana, jolloin se sai nimen "Burdigala". Abd el-Rahman valloitti joukkoineen kaupungin vuonna 732, mutta kuoli myöhemmin samana vuonna Toursin taistelussa. 1700-luvulla kaupunki alkoi kukoistaa Länsi-Intian kaupan keskuksena. Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan hallitus vetäytyi Bordeaux’hon.


title: Bordeaux

text: Bordeaux tunnetaan yhtenä maailman laadukkaimpien viinien tuottajana. Seudulla valmistetaan sekä puna- että valkoviiniä. Viini valmistetaan yleensä sekoituksena useista rypälelajikkeista, joita ovat Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Merlot, Petit Verdot ja Malbec (punaviinejä) sekä Sauvignon Blanc, Sémillon ja Muscadelle (valkoviinejä). Médocin alue on tullut tunnetuksi erityisen "premier cru" -luokituksen saaneista viineistään, jotka ovat maailman halutuimpia ja kalleimpia. Muita seudun viininkasvatusalueita ovat Saint-Émilion, Pomerol ja Graves. Bordeaux’n Pomerolista tulee maailman kallein punaviini, Château Petrus, ja Sauternesin alueelta maailman kallein valkoviini, Château d'Yquem.


title: Bordeaux

text: Bordeaux on tärkeä maantiekaupunki. Espanjasta tulevat rekat kulkevat kaupungin kautta muualle Eurooppaan. Pariisiin pääsee moottoritietä A10 pitkin, Lyoniin A89:ää, Toulouseen A62:ta ja Espanjaan A63:a pitkin.


title: Bordeaux

text: Gare Saint-Jean on kaupungin suurin rautatieasema. Huippunopealla TGV-junalla pääsee Pariisiin kolmessa tunnissa. TGV:llä pääsee myös Toulouseen. Muita junayhteyksiä on Nantesiin, Nizzaan, Marseilleen, Lyoniin ja Pauhon.


title: Bordeaux

text: Bordeaux’ssa on kansainvälinen lentokenttä, Bordeaux-Mérignacin lentoasema, joka sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä kaupungin keskustasta Mérignacin esikaupunkialueella.


title: Bordeaux

text: Jalkapallojoukkue Girondins de Bordeaux pelaa Ranskan pääsarjassa.


title: Muskottipuu

text: Muskottipuu ("Myristica fragrans") on ikivihreä puu, joka on kotoisin Molukeilta eli Maustesaarilta. Muskottipähkinä on "Myristica"-suvun puiden, varsinkin muskottipuun, siemenistä jauhamalla tehty mauste, mutta myös muskotin kukintoja käytetään mausteena. Raastettua pähkinää käytetään etenkin makeiden ruokien mausteena. Suolaisissa ruoissa taas käytetään muskottikukkaa. Muskottipähkinä on munanmuotoinen 2–3 cm pitkä, alle 2 cm leveä siemen. Samoista puista tehdään myös kasvirasvoja teollisiin tarkoituksiin. Myös saman kasvin kuivatettua siemenvaippaa voidaan käyttää mausteena, ja sitä kutsutaan "muskottikukaksi".


title: Muskottipuu

text: Muskottipuuta kasvatetaan "Maustesaarilla" ja muualla Indonesiassa, Karibialla, Papua-Uudessa-Guineassa ja Intiassa. Intialaisessa keittiössä muskotti kuuluu makeiden ruokien ja leivonnaisten mausteeksi. Euroopassa sitä käytetään muun muassa lasagnen valkokastikkeessa, keskieurooppalaisissa perunaruoissa (esimerkiksi "gratin dauphinois") ja pohjoismaisissa jouluruoissa, kuten lanttulaatikossa. Muskotti on yksi perinteisistä kallisarvoisista keskiajan mausteista, joita arabit kuljettivat Eurooppaan Intian valtameren yli.


title: Muskottipuu

text: Muskottipähkinä sisältää myristisiiniä, elemisiiniä ja safrolia, jotka vaikuttavat elimistössä antikolinergisesti, ja muskottipähkinä voikin suurina annoksina aiheuttaa hallusinaatioita. Päihteenä muskottipähkinä luokitellaan deliriantteihin.


title: Nag Hammadi

text: Nag Hammadi (; "Naj' Hammādi", antiikin aikana "Khenoboskion") on kaupunki keskisessä Egyptissä noin 80 km Luxorista luoteeseen. Kaupungissa asuu noin 45 000 asukasta. Kaupungissa tuotetaan muun muassa sokeria ja alumiinia.


title: Nag Hammadi

text: Nag Hammadin kaupungin perusti Mahmoud Basha Hammadi, joka oli suuren egyptiläisen sohagilaisen Hammadin perheen jäsen. Hän perusti kaupungin niille ihmisille, jotka joutuivat jättämään kotiseutunsa brittiläisten miehittäessä Sohagia. Kiitokseksi ihmiset antoivat kaupungille nimen Hammadi.


title: Nag Hammadi

text: Nag Hammadi tunnetaan parhaiten paikkana, jonka läheltä al-Qasrin kylästä löydettiin joulukuussa 1945 13 nahkaan käärittyä papyruskoodeksia, jotka oli haudattu sinetöidyissä ruukuissa. Löydön tekivät paikalliset maanviljelijät.


title: Nag Hammadi

text: Löydetyissä koodekseissa oli 52 kirjoitusta, joista suurin osa oli entuudestaan tuntemattomia. Kirjoitukset oli kirjoitettu koptin kielellä, ja ne olivat enimmäkseen gnostilaisia. Joukossa oli myös muita kirjoituksia. Ne olivat peräisin 300-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta, mutta todennäköisin kopioita 100–200-luvuilta peräisin olevista kirjoituksista. Kirjoitusten uskotaan olleen osa alun perin läheisen Pyhän Pakhomioksen luostarin kirjastoa, jonka munkit ovat kätkeneet, kun gnostilaisuus on julistettu harhaopiksi ja gnostilaisten kirjoitusten omistaminen on tullut rangaistavaksi.


title: Nag Hammadi

text: Tunnetuin Nag Hammadin kirjaston löydöistä on "Tuomaan evankeliumi", josta Nag Hammadin kirjasto sisältää ainoan tunnetun kokonaisen kopion. Nag Hammadin löytö on lisännyt huomattavasti nykypäivän tietämystä gnostilaisuudesta.


title: Sinappi

text: Sinappi on yleisnimi useiden kaalien ("Brassica") tai sinappien ("Sinapis") sukuihin kuuluvien kasvien siemenistä tehdyille jauheille ja näistä edelleen valmistetuille maustekastikkeille ja -tahnoille. Myös jauhamattomia sinapinsiemeniä käytetään ruoanvalmistuksessa ja säilykkeiden, esimerkiksi suolakurkkujen, teossa.


title: Sinappi

text: Keltasinappia "(Sinapis alba)" kasvatetaan etenkin Välimeren seudulla, sareptansinappia "(Brassica juncea)" Intiassa ja englanninkielisissä maissa sekä alkuaan Lähi-Idästä lähtöisin olevaa mustasinappia "(Brassica nigra)" Argentiinassa, Chilessä ja Pohjois-Amerikassa, missä Kanada on maailman suurin sinapinsiementen viejä. Kanada tuottaa noin 75 % maailman sinapinsiemenistä.


title: Sinappi

text: Nimitystä "sinappi" käytetään myös maustekastikkeesta, jota antiikin roomalaiset levittivät Eurooppaan. Sinappia käytetään usein lisäkkeenä esimerkiksi makkaran, hernekeiton ja joulukinkun kanssa. Sinapin koostumus vaihtelee, mutta yleensä sen valmistukseen käytetään sinappijauhetta, sokeria, jauhoja, etikkaa, ruokaöljyä ja mausteita (hunaja, konjakki, suola). Lisäksi sinapin valmistuksessa voidaan käyttää muita aineita, kuten kananmunia ja kermaa.


title: Sinappi

text: Musta- ja keltasinappia on käytetty myös rohtona. Sinappi on alkuperäisin väriltään valkoista kunnes se värjätään.


title: Sinappi

text: Maailmankuulua on erityisesti Dijonin sinappi.


title: Madridin metro

text: Madridin metro () on Espanjan pääkaupunkia Madridia palveleva metrojärjestelmä. Se on linjapituudeltaan (293 km) maailman kahdeksanneksi laajin metro. Madridissa on myös laaja Renfen ylläpitämä Cercanías Madrid-lähiliikennejunaverkko, joka risteää monin paikoin metroverkon kanssa.


title: Madridin metro

text: Metroa ylläpitää Madridin itsehallintoalueen alainen yhtiö "Metro de Madrid S.A." Matkustajat voivat ostaa kuukausilippuja, jotka mahdollistavat kaikkien joukkoliikennevälineiden rajoittamattoman käytön alueella.


title: Madridin metro

text: Suomalainen KONE Oyj on toimittanut Madridin metroon liukuportaita ja konehuoneettomia hissejä.


title: Madridin metro

text: Madridin metroa alettiin rakentaa vuonna 1916 ja ensimmäinen 3,5 km:n pituinen linja otettiin käyttöön vuonna 1919. Linjan pääteasemina olivat Puerta del Sol ja Cuatro Caminos ja linjalla oli kuusi väliasemaa. Metroa on sen jälkeen laajennettu monessa vaiheessa. Suuri projekti 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa toi mukanaan noin 50 kilometriä uusia metrotunneleita, mukaan lukien suoran yhteyden keskikaupungilta Barajasin lentoasemalle.


title: Madridin metro

text: MetroSur-linja rakennettiin 2000-luvun alussa parantamaan yhteyksiä kaupungin eteläpuolisille esikaupunkialueille. Rakennustyöt aloitettiin kesäkuussa 2000 ja ne kestivät yhteensä lähes kolme vuotta. MetroSur avattiin 11. huhtikuuta 2003 ja se käsittää 40,7 kilometriä metrotunneleita ja 28 uutta asemaa (mukaan lukien risteysasema linjan 10 kanssa, joka yhdistää sen keskikaupunkiin). Linja yhdistää Getafen, Móstolesin, Alcorcónin, Fuenlabradan ja Leganésin kaupungit Madridiin.


title: Madridin metro

text: Vuonna 2007 valmistui metroa täydentävä pikaraitiotieverkko (Metro Ligero de Madrid), joka käsittää kolme linjaa, yhteispituudeltaan 28 km.


title: Madridin metro

text: Madridin metro koostuu seuraavista linjoista:


title: Tuuli (nimi)

text: Tuuli on suomalainen naisen etunimi. Suomalaiseen nimipäiväkalenteriin Tuuli lisättiin vuonna 1973 helmikuun 22. päivälle, jolla oli jo ennestään Tuulikin ja Tuulian nimipäivä.


title: Tuuli (nimi)

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Tuuli on annettu noin 6 469 naiselle ja alle 15 miehelle. Suurin osa heistä on syntynyt 1980-luvulla tai myöhemmin.


title: Piknik

text: Piknik (kirjoitetaan joskus myös "piknikki") eli eväsretki on huviretki, johon olennaisesti sisältyy eväiden syöminen ulkona. Suomenkielisen sanan takana ovat englannin "picnic", ranskan "pique-nique" ja saksan "Picknick". Ranskan sana on alkuperäsana.


title: Piknik

text: Piknik-sanan käytöstä on merkintöjä 1500-luvulta alkaen Ranskasta ja 1700-luvulta Englannin puolelta. Ranskan vallankumouksen 1789 jälkeen rahvas pääsi kuninkaallisiin puistoihin, ja kansa rynnisti niihin viettämään uutta vapaa-aikaansa (työaikaa alettiin säädellä samoihin aikoihin).


title: Piknik

text: Yhdysvalloissa itsenäisyyspäivä 4. heinäkuuta on suosittu piknik-päivä. Helsingissä ylioppilaat puolestaan juhlistavat vappuaamua piknikillä Ullanlinnanmäellä. Vastaava tapa on muun muassa Lappeenrannan teknillisen yliopiston teekkareilla, jotka kokoontuvat piknik-eväineen Lappeenrannan linnoituksen valleille, sekä Turussa, jossa eväsretki toteutetaan Vartiovuorella tähtitornin kupeessa.


title: Piknik

text: "Aamiainen ruohikolla" (Le déjeuner sur l'herbe), Édouard Manet’n maalaus vuodelta 1862, on kenties taidehistorian kuuluisin piknik-kuvaus. Bellmanin epistolat ja Peter Weirin elokuva "Huviretki hirttopaikalle" (1975) kuvaavat myös aihetta.


title: Luettelo Uruguayn kaupungeista

text: Tämä on luettelo Uruguayssa sijaitsevista kaupungeista.


title: Luettelo Uuden-Seelannin kaupungeista

text: Tämä on luettelo Uudessa-Seelannissa sijaitsevista kaupungeista.


title: Strasbourg

text: Strasbourg (, elsassiksi "Strossburi", ) on Alsacen alueen ja Bas-Rhinin departementin pääkaupunki itäisessä Ranskassa. Se sijaitsee Reinin sivujoen Illin varrella, aivan Saksan rajan tuntumassa. Kaupungin asukasluku on 273 394 (2012) ja laajemman Ranskan-puoleisen metropolialueen 764 063 (2011). Lisäksi Strasbourg kuuluu vuonna 2005 perustettuun Ranskan ja Saksan yhteishallinnolliseen Strasbourg-Ortenaun hallintoalueeseen, jonka väkiluku on noin 900 000.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin historia ulottuu yli 2 000 vuoden päähän, minkä aikana se on toiminut tienristeyksenä ja rajakaupunkina eri valtakuntien välillä. Strasbourgin värikäs historia on jättänyt kaupungin arkkitehtuuriin vahvoja ranskalaisia ja saksalaisia piirteitä. Kaupungin historiallinen keskusta Grande Île on kuulunut Unescon ylläpitämään maailmanperintöluetteloon vuodesta 1988. Muita historiallisia kaupunginosia ovat muun muassa historialliseen keskustaan kuuluva Petite France sekä saksalaisvaikutteinen Neuestadt.


title: Strasbourg

text: Strasbourg tunnetaan asemastaan useiden Euroopan unionin instituutioiden sekä kansainvälisten järjestöjen kokoontumispaikkana. Euroopan parlamentin virallisen päämajan lisäksi kaupungissa kokoontuvat muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Strasbourgin yliopisto on Ranskan suurin, minkä lisäksi kaupungissa toimiviin kulttuuri-instituutioihin lukeutuvat muun muassa Opéra national du Rhin -kansallisooppera, Strasbourgin filharmoninen orkesteri ja Strasbourgin kansallisteatteri.


title: Strasbourg

text:
Strasbourg on osa Itä-Ranskassa sijaitsevaa Alsacen aluetta, joka sijaitsee Reinjoen läntisellä puolella ja rajautuu pohjoisessa ja idässä Saksaan, etelässä Sveitsiin ja lännessä Lorrainen ja Franche-Comtén hallintoalueisiin. Strasbourgin historiallinen keskusta sijaitsee alle 1,5 kilometrin päässä Reinistä. Kaupunki sijaitsee Illjoen rannalla laaksoalueella, joka rajautuu lännessä Vogeeseihin ja idässä Saksan puolella sijaitsevaan Schwarzwaldin metsään. Reinin itäpuolella ovat muun muassa saksalaiset kaupungit Kehl ja Offenburg. Lähistöllä sijaitsevia ranskalaisia kaupunkeja ovat muun muassa Colmar ja Mulhouse.
Strasbourgissa vallitsee leuto mannerilmasto. Kesäkuusta syyskuun alkuun sijoittuvat kesäkuukaudet ovat lämpimiä ja sademäärä pysyy korkeana. Vuorokauden ylin keskimääräinen lämpötila laskee syksyllä voimakkaasti ja pakkaset yleistyvät kauden loppua kohden. Joulukuusta helmikuuhun ulottuvien talvikuukausien aikana lämpötilat jäävät hyvin mataliksi, mutta nousevat kevään saapuessa maaliskuusta lähtien.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin maantieteellinen sijainti Vogeesien ja Schwarzwaldin metsän välissä ilmenee heikentyneinä tuultenvoimakkuuksina. Heikon tuulen vuoksi ilmansaasteiden hajautuminen on alueella hidasta, minkä seurauksena sumuiset ilmat ovat etenkin talvella yleisiä. Saasteongelmia aiheuttaa Strasbourgissa erityisesti valtaväylien moottoriliikenne, mutta myös kaupunkialueella ja keskustassa.


title: Strasbourg

text: Strasbourg on Alsacen hallintoalueeseen kuuluvan Bas-Rhinin departementin pääkaupunki. Strasbourgin kunnan asukasluku oli vuoden 2012 väestöarviossa yhteensä 274 394. Laajemman metropolialueen () Ranskan-puoleisen alueen väkiluku oli vuonna 2011 yhteensä 764 013. Strasbourg on osa 1. tammikuuta 2015 perustetun 28 kuntaa käsittävästä laajemmasta hallintoalueesta (), jonka kokonaisväkiluku oli 477 502 (2011) ja yhteispinta-ala 315,93 neliökilometriä. Sen väestöstä 60 % asuu Strasbourgissa. Ranskan ja Saksan muodostaman Strasbourg-Ortenaun yhteishallintoalueen yhdistetty asukasluku on noin 900 000.


title: Strasbourg

text: Varhaisimmat vakiintuneen asutuksen jäljet nykyisen Strasbourgin alueella ajoittuvat 1300-luvulle eaa. Keltit perustivat alueelle asutuksen 200-luvulla eaa. ja antoivat sille nimen "Argentorate". Roomalaiset perustivat ajanlaskun alussa nykyisen Strasbourgin alueella sijainneelle saarelle etuvartioaseman nimeltä Argentoratum. Leiri tuhottiin ja jälleenrakennettiin useaan otteeseen ja sitä vahvistettiin muun muassa 300-luvulla rakennetulla kaksoismuurilla. Ill- ja Bruchejoen ympäröimä roomalaislinnoitus muodosti perustan myöhemmälle keskiaikaiselle kaupungille.


title: Strasbourg

text: Rooman valtakunnan valta Reinin rannoilla heikkeni 300-luvulla toistuvien barbaariheimojen hyökkäysten seurauksena. Esimerkiksi alemannit hävittivät kaupungin vuonna 355 ja Attila vuonna 451. Klodvigin kääntyminen kristinuskoon mahdollisti Strasbourgin kaltaisten kaupunkien kukoistuksen hänen auktoriteettinsa alaisuudessa. 400-luvun lopulla frankit antoivat kaupungille nimen "Strateburgum". 500-luvulta lähtien valtaansa vakiinnuttivat alueella muun muassa Strasbourgin piispat. Rooman valtakunnan heikentyminen näkyi myös kaupungin väkiluvun laskuna.


title: Strasbourg

text: Kaarle Kaljupää ja Ludvig Saksalainen antoivat kaupungissa vuonna 842 Strasbourgin valat pitääkseen veljensä Lothar I:n ulkona Kaarle Suuren valtakunnan jaosta. Seuraavana vuonna Strasbourgissa solmittiin Verdunin sopimus, joka sijoitti kaupungin Lotharingian kuningaskuntaan. Kaupunki päätyi 870 jälleen Ludvig Saksalaisen alaisuuteen. Strasbourgista tuli 900-luvulla osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ja nautti samalla pitkästä vaurauden jaksosta saamiensa erioikeuksien turvin.


title: Strasbourg

text: Keisari myönsi 900-luvun lopulla Strasbourgin piispalle määräysvallan kaupungissa, mikä johti kaupan ja kaupungistumisen elpymiseen alueella. 1100-luvun tienoilla kaupungin rakennukset suojattiin uudella linnoitetulla muurilla. Strasbourgin väkiluku kasvoi yhdeksi valtakunnan suurimmista, ja kaupungissa perustettiin samaan aikaan useita munkkikuntia, kuten fransiskaanit ja dominikaanit. 1200-luvulla kaupungin suojamuuria laajennettiin ja lisäksi rakennettiin muun muassa Ponts Couverts -tornit.


title: Strasbourg

text:
Filip Schwabenilainen myönsi Strasbourgille vapaakaupungin oikeudet vuonna 1201. Porvariston kasvava vaikutusvalta uhkasi piispan valtaa, mikä johti aseellisiin yhteenottoihin piispa Walter von Geroldseckin sekä Rudolf I Habsburgilaisen tukemien strasbourgilaisten välillä. Vuonna 1262 käyty Hausbergenin taistelu päätyi strasbourgilaisten voittoon, minkä seurauksena piispa menetti vaikutusvaltansa. Strasbourgista tuli 1262 vapaakaupunki Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa.
Strasbourgin historiaa sävyttivät 1300-luvulla erilaiset poliittiset pyörteet. Aatelisperheiden valtakamppailu johti vuonna 1332 sisällissotaan, minkä seurauksena valta päätyi lopulta kaupunkilaisille. Samana vuonna kaupungin keskustaan rakennettu kaupungintalo sekä muut myöhemmin rakennetut hallintorakennukset valvoivat vallan siirtymistä pois uskonnollisilta auktoriteeteilta. Mustan surman saavuttua alueelle 1300-luvulla juutalaisia vastaan suunnatut pogromit lisääntyivät, ja esimerkiksi 1349 kaupungissa poltettiin elävältä 2 000 juutalaista.


title: Strasbourg

text: Kaupankäynti oli Strasbourgin taloudelle elintärkeää. Taloudellista hyötyä toivat muun muassa kaupungin autonominen asema keisarikunnassa, oikeus kantaa veroja ja lyödä rahaa, sekä strateginen sijainti kauppareittien varrella. Strasbourgin katedraalin torni valmistui 1439 ja siitä tuli samalla kristikunnan korkein rakennus. Strasbourgissa samoihin aikoihin asunut Johannes Gutenberg kehitti ensimmäisen painokoneen. Pian sen jälkeen Strasbourgista tuli merkittävä painatuskeskus, mikä houkutteli kaupunkiin lisää intellektuelleja ja artisteja. Kaupungin saarinen osa ympäröitiin kokonaisuudessaan suojamuurilla.


title: Strasbourg

text: Strasbourgissa vaikuttaneisiin uutta kirjapainotekniikkaa hyödyntäneisiin humanisteihin lukeutuivat muun muassa Jakob Wimpfeling, Johann Geiler von Kaisersberg ja Sebastian Brant. Uskonpuhdistus saapui seudulle samoihin aikoihin ja Martti Lutherin teesit naulattiin Strasbourgin katedraalin oviin 1519. Strasbourg omaksui uskonpuhdistuksen 1525 ja virallisesti se liittyi protestanttisten kaupunkien joukkoon Augsburgin tunnustuksen myötä 1532. Strasbourgista tuli samalla yksi protestanttisuuden keskittymistä alueella, kun muualla Alsacessa väestön enemmistö säilyi katolilaisina.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin katedraalin käyttö jaettiin 1592 katolilaisten ja protestanttien välillä, joiden joukosta valittiin kustakin piispa. Yhteenotot eri uskon edustajien välillä kuitenkin kiihtyivät, ja 1604 katolilainen Kaarle III nousi ainoana piispaksi. Modernien puolustuslinnoitusten takana sijainnut Strasbourg pysyi kolmikymmenvuotisen sodan aikana puolueettomana eikä joutunut muiden seudun kaupunkien tavoin ruotsalaisten hävittämäksi. Alueella liikkuneissa ruotsalaisarmeijoissa palveli myös suomalaisista koottuja rykmenttejä. Keisari Ferdinand II sai Strasbourgilta lupauksen pysyä konfliktissa puolueettomana, mitä vastaan kaupungille myönnettiin oikeus perustaa yliopisto.


title: Strasbourg

text: Westfalenin rauhassa 1648 Habsburgit menettivät Alsacessa sijainneita alueitaan Ranskalle, mutta Strasbourg säilyi edelleen vapaakaupunkina osana Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Strasbourg antautui Ranskan kuningas Ludvig XIV:n joukoille 30. syyskuuta 1681 kahden päivän piirityksen jälkeen, minkä seurauksena kaupunki liitettiin Ranskaan. Strasbourgista tuli merkittävä valtakunnan raja-alueita suojaava varuskuntakaupunki. Neuvottelut kuninkaan ja strasbourgilaisten välillä johtivat entisen vapaakaupungin tiettyjen oikeuksien säilyttämiseen erityisesti poliittisella, hallinnollisella ja uskonnollisella tasolla.


title: Strasbourg

text: Ranskaan liittämisen jälkeen Strasbourgista tehtiin Alsacen provinssin pääkaupunki, minkä lisäksi siitä tuli uuden rajan myötä jälleen rajakaupunki ja merkittävä rajanylityspaikka Reinjoen toisella puolella sijainneille saksalaisalueille. Ranskalainen sotilasarkkitehti Sébastien Le Prestre de Vauban ryhtyi parantamaan kaupungin puolustuksia ja lisäsi siihen uusia elementtejä, kuten Strasbourgin linnoituksen ja Barrage Vauban -patorakennelman. Suuren varuskunnan länsäolo kaupungissa näkyi myös esimerkiksi parakkirakennuksina, minkä lisäksi rakennettiin muun muassa sotilassairaala, kuvernöörin virka-asunto sekä asevarasto.


title: Strasbourg

text: Kaupungissa säilyi edelleen protestanttinen enemmistö. Strasbourgin yliopisto kasvoi ja ulkomailta tulleiden opiskelijoiden joukossa oli muun muassa saksalaisia, hollantilaisia ja englantilaisia. 1732–1742 Strasbourgin piispalle rakennettu Palais Rohan edusti uutta ranskalaista tyyliä kaupungissa, ja sitä täydensivät lukuisat yksityiskartanot. Kaupunkiin sekä muurien ulkopuolelle rakennettiin myös puistokatuja. Arkkitehti Jacques François Blondel lähetettiin Strasbourgiin ratkomaan muun muassa kaupungin laajenemisen seurauksena syntyneitä liikenne- ja terveysongelmia.


title: Strasbourg

text: Ranskan vallankumouksen vaikutukset 1789 näkyivät myös Strasbourgissa: väkijoukko hyökkäsi kaupungintalolle Pariisissa tapahtuneen Bastiljin valtauksen jälkeen ja kirkollinen omaisuus takavarikoitiin. Vallankumouksen seurauksena erityisesti julkiset alueet ja kirkot kokivat hävitystä, minkä lisäksi suuria kartanoita ja rakennuksia hylättiin. Jännitteet kasvoivat jälleen 1792, kun Ranska päätyi sotaan Preussia ja Itävaltaa vastaan. 26. huhtikuuta Claude Joseph Rouget de Lisle sävelsi kaupungin pormestarin pyynnöstä Reinin armeijan kunniaksi Marseljeesina tunnetun hymnin.


title: Strasbourg

text: Vallankumousta seurannut Terrorin aika näkyi Strasbourgissa muun muassa uskontojen kieltämisenä. Kaupungin katedraalin torni selvisi vallankumousajasta, kun strasbourgilaiset kiinnittivät siihen suuren fryygialaismyssyn uuden tasavallan kunniaksi. 1797 Ranskan armeija ylitti Reinin ja valtasi saksalaiset Kehlin ja Offenburgin kaupungit, mitä seurasi uuden sillan rakentaminen joen yli ja uudistukset aluehallinnossa. Napoleonin sotien aikana kaupunkia piiritettiin kolme kuukautta, minkä lisäksi kaupungissa puhkesi pilkkukuume-epidemia. Välit katolilaisten ja protestanttien välit kuumenivat jälleen 1818.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin sijainti Reinin varrella teollisen vallankumouksen käynnistyessä toi lisää kehitystä. Taloudellisen toiminnan saralla painoarvoa saivat erityisesti kaupankäynti ja rahoitus. Kaupungin modernisaatioon kuului muun muassa kaasuvalaistuksen käyttöönotto, minkä lisäksi esimerkiksi julkisille kaduille lisättiin katukivetys ja viemäriverkostoa laajennettiin. Strasbourgin yhteydet Pariisiin paranivat Reinin–Marnen kanavan valmistumisen myötä, minkä lisäksi ratayhteys kaupunkien välillä avattiin 1847. Strasbourgin liikekeskusta siirtyi vanhastakaupungista pohjoiseen kaupunginosaan.


title: Strasbourg

text: Strasbourg antautui kaupunkia Saksan–Ranskan sodan aikana piirittäneille preussilaisjoukoille 28. syyskuuta 1870. Sodan päättäneen Frankfurtin rauhan seurauksena Strasbourg liitettiin 1871 Saksan keisarikuntaan ja siitä tehtiin muodostetun Elsass-Lothringenin valtakunnanmaan pääkaupunki. Strasbourgin strategisen sijainnin vuoksi viranomaiset tukivat saksalaisten muuttoa kaupunkiin varmistaakseen sen uskollisuuden mahdollisissa vihamielisyyksissä Ranskan kanssa. Strasbourgin väkiluku kohosi saksalaisperheiden ja maalta suuntautuvan muuton seurauksena lähelle 100 000:a.


title: Strasbourg

text: Saksalaisviranomaiset päättivät laajentaa kaupunkia vanhojen kaupunginmuurien ulkopuolelle. Voimakkaita uusklassismia edustaneita piirteitä omaksunut Neustadtin kaupunginosa, johon vaikuttivat muun muassa arkkitehdit Jean Geoffroy Conrath ja August Orth, kolminkertaisti kaupungin pinta-alan. Yksi tärkeimmistä rakennuskomplekseista oli uuden yliopiston kampusalue, jonka tarkoitus oli nopeuttaa alueen saksalaistamista. Kaiserplatz-aukio (nykyään Place de la République) rakennettiin osoittamaan nuoren keisarikunnan mahtia ja aukion laidoille rakennettiin myös useita hallintorakennuksia.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin historiallisen keskustan Grande Îlen sodan pommituksissa kokemia vaurioita korjattiin sodan jälkeen suoritetuissa mittavissa kunnostustöissä. Kaupunginosan nykyaikaistamisohjelman Grande-Percéen aloittivat saksalaiset 1900-luvun alussa. Ohjelman tarkoituksena oli raivata aluetta purkamalla vanhoja rakennuksia ja samalla helpottaa kulkuyhteyksiä eteläiseen kaupunginosaan. Vuoteen 1918 mennessä kehitysohjelmasta saatiin kuitenkin toteutettua lopulta ainoastaan yksi osuus, loput suunnitelmasta panivat ranskalaiset täytäntöön 1950-luvulla ilman suuria muutoksia.


title: Strasbourg

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana käydyt taistelut eivät koskettaneet Strasbourgia ja kaupunki säästyi sotatoimilta. Sodan jälkeen solmittu Versaillesin rauhansopimus vahvisti kaupungin liittämisen jälleen Ranskaan. Ongelmia kuitenkin syntyi muun muassa hallinnollisissa ja kielellisissä kysymyksissä, ja seurauksena oli, että ranskalaisviranomaiset tukahduttivat paikalliskulttuurin osittain. Maailmansotien välisenä aikana palautunutta hyvinvoinnin tasoa nosti erityisesti kaupungin sijainti rajakaupunkina ja lähellä satamaa.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin kaupunkisuunnitelmallinen kehitys jatkui ranskalaisvallan alla ja ennen vuotta 1918 aloitetut projektit kuten Grande-Percée etenivät 1920- ja 1930-luvulla. Saksalaisvallan aikana asetettuja rakennussäädöksiä pidettiin aiempia tehokkaampina ja ne pidettiin sodan jälkeen voimassa. Maailmansotien välillä toteutettiin lisäksi erilaisia sosiaalisten asuntojen tuotanto-ohjelmia. Rakennussäädösten lieventyminen koskien rakentamista muurien rajoissa helpotti lisäksi kaupungin leviämistä muurien ulkopuolelle sekä sen esikaupunkialueiden yhdistämistä.


title: Strasbourg

text: Toisen maailmansodan puhjetessa Ranskan hallitus julisti 3. syyskuuta 1939 sodan natsi-Saksalle ja määräsi Strasbourgin evakuoitavaksi. Tämän seurauksena yli 120 000 ihmistä poistui kaupungista, mutta valtaosa palasi alueelle tappiollisen Ranskan solmittua aseleposopimuksen elokuussa 1940. Strasbourgin jäätyä natsi-Saksan haltuun kaupunki liitettiin Badenin alueeseen ja siitä tehtiin ympäröivän alueen pääkaupunki. Adolf Hitler valtuutti valtakunnan pääarkkitehdin Albert Speerin suunnittelemaan Strasbourgista Reinin molemmille puolille levittäytyvän metropolikaupungin, mutta suunnitelma jäi lopulta toteutumatta.


title: Strasbourg

text: Alueen saksalaistamisen edistämiseksi sen ihmisiä pidettiin Saksan kansalaisina, saksasta tehtiin pakollinen kieli, katujen nimet muutettiin saksankielisiksi ja ranskan käytöstä tuli rangaistava teko. Lisäksi asepalveluksesta tehtiin pakollista ja strasbourgilaismiehiä lähetettiin luottamattomuutensa vuoksi taistelemaan etulinjaan Neuvostoliiton vastaiselle itärintamalle. Liittoutuneiden ilmapommitukset alkoivat alueella 1943 ja aiheuttivat tuhoa myös Strasbourgissa. Ranskalaiskenraali Philippe Leclercin alaisuudessa ollut Ranskan 2. panssaridivisioona valtasi Strasbourgin 23. marraskuuta 1944.


title: Strasbourg

text: Britannian ulkoministeri Ernest Bevin suositteli ensimmäisenä Strasbourgin valitsemista toisen maailmansodan jälkeisen eurooppalaisen sovinnonteon symboliksi. Ensimmäinen kaupunkiin sijoitetuista eurooppalaisista instituutioista oli Euroopan neuvosto vuonna 1949. Euroopan parlamentti (alun perin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön yleinen edustajakokous) kokoontui Strasbourgissa ensimmäisen kerran vuonna 1952 ja sen virallinen päämaja kaupungista tehtiin vuonna 1992. Euroopan neuvoston alainen Euroopan ihmisoikeustuomioistuin sijoitettiin kaupunkiin vuonna 1959.


title: Strasbourg

text: Vuonna 1994 käyttöönotettu moderni raitiovaunujärjestelmä toi lisäyksen kaupungin liikennejärjestelmään, ja liittyminen TGV-suurnopeusjunaverkostoon nosti sen alueellista saavutettavuutta. Joulukuussa 2000 poliisi pidätti onnistuneessa operaatiossa jäseniä islamistiterroristiryhmästä, joka oli aikeissa toteuttaa pommi-iskun kaupungin joulumarkkinoille. 2005 perustettiin Ranskan ja Saksan välisen rajayhteistyön merkeissä Strasbourg-Ortenaun yhteishallintoalue, johon sisältyy alueita molemmista valtioista.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin hallinnosta vastaa muiden Ranskan kuntien tavoin vaaleilla valittu kunnanvaltuusto ja pormestari. Kunnanvaltuusto valitaan kansanäänestyksellä kuuden vuoden välein ja se valitsee jäsenistään pormestarin sekä tämän avustajat. Pormestarin kausi kestää kuusi vuotta ja tällä on hallinnollinen päätösvalta kunnan asioissa. Strasbourgin nykyinen pormestari on vuonna 2008 virkaan astunut Roland Ries, joka toimi aiemmin samassa virassa 1997–2000.


title: Strasbourg

text: Strasbourg on samankaltaisessa asemassa kuin New York ja Geneve, sillä se toimii useiden kansainvälisten järjestöjen päämajana, mutta ei ole valtion pääkaupunki. Kaupungissa on Ranskan toiseksi suurin diplomaattisten edustajien keskittymä Pariisin jälkeen.


title: Strasbourg

text: Strasbourg on useiden Euroopan unionin instituutioiden kokoontumispaikkana. Euroopan parlamentin virallinen päämaja sijaitsee Strasbourgissa, ja siellä kokoontuvat myös Euroopan neuvosto ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Strasbourgia onkin kutsuttu Brysselin ohella Euroopan pääkaupungiksi. Euroopan Unionin instituutioiden jakautumista eri kaupunkeihin on myös kritisoitu. Esimerkiksi Euroopan parlamentin kolmen kaupungin järjestelmää kritisoinut kampanja keräsi 2007 yli miljoona ääntä. Erilaisissa keskusteluissa on myös ehdotettu, että luopuessaan Euroopan parlamentista Strasbourg saisi tilalle muita EU:n instituutioita.


title: Strasbourg

text: Merkittävät kansainväliset tiedejärjestöt, kuten Euroopan tiedesäätiö, International Space University, European Pharmacopoeia ja Human Frontier Science Program, pitävät päämajaa Strasbourgissa. Strasbourgin yliopiston noin 52 000 opiskelijasta yli 20 % saapuu Ranskan ulkopuolelta.


title: Strasbourg

text: Strasbourgia on kutsuttu Ranskan ja Saksan sodanjälkeisen sovittelun symboliksi. Strasbourg kuuluu Ranskan ja Saksan muodostamaan yhteiseen Strasbourg-Ortenaun hallintoalueeseen (, ), johon kuuluu lisäksi alueita Saksan puolella Ortenaukreisin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Hallintoalueen alueella elää noin 900 000 henkeä.


title: Strasbourg

text: Yhteishallintoalue kuuluu Eurooppalaiseen alueellisen yhteistyön yhtymään (EAYY), ja sen tarkoitus on vähentää Ranskan ja Saksan puolella sijaitsevien alueiden välisiä hallinnollisia esteitä ja samalla helpottaa alueen asukkaiden elämää eri osa-alueilla. Hallintoalueella on vuodesta 2010 lähtien ollut oma budjetti. Sen yhteinen sihteeristö sijaitsee Kehlin kaupungissa.


title: Strasbourg

text: Strasbourgilla on viisi ystävyyskaupunkia neljässä eri valtiossa Euroopassa ja muualla maailmassa. Boston (Yhdysvallat) ja Leicester (Yhdistynyt kuningaskunta) ovat olleet Strasbourgin ystävyyskaupunkeja vuodesta 1960, Stuttgart (Saksa) vuodesta 1962, Dresden (Saksa) vuodesta 1990 ja Ramat Gan (Israel) vuodesta 1991. Ystävyyskaupunkijärjestelmän johdosta Strasbourg on voinut toteuttaa erikoisosaamistaan esimerkiksi liikenteen, lastenhoidon ja kestävän kehityksen saralla.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin sijainti Reinjoen varrella ja historiallinen asema rajakaupunkina ovat olleet kaupungin talouteen myönteisesti vaikuttavia tekijöitä. Strasbourg on osa Alsacen aluetta, joka kuuluu maantieteellisesti arviolta 6 miljoonaa asukasta käsittävään Ylä-Reinin monikansalliseen alueeseen. Lisäksi kaupungista asuu 200 kilometrin säteellä noin 35 miljoonaa ihmistä. Alueen väestö on nuorta, minkä lisäksi sen vientitulot ovat asukasta kohden Ranskan kärjessä, samoin kuin ulkomaisten investointien seurauksena syntyneet työpaikat. Lisäksi alue on tärkeä julkisen tutkimuksen keskus ja siellä sijaitsee useita innovaatioklustereita.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin ulkopuolella Entzheimissä, noin 10 kilometriä Strasbourgin keskustasta. Lentoasemalta on alle kymmenen minuutin matka Strasbourgin keskustaan. Aseman läpi kulki vuonna 2014 yli miljoona matkustajaa.


title: Strasbourg

text: Strasbourg sijaitsee suurnopeusjunalinjojen solmukohdassa ja kaupungista on junayhteys moniin eurooppalaisiin suurkaupunkeihin. Gare de Strasbourg on Ranskan toiseksi suurin juna-asema ja tarjoaa matkustajille maan sisäisten linjojen lisäksi yhteyksiä Ranskan naapurivaltioihin. Se myös kuuluu TGV-suurnopeusverkostoon.


title: Strasbourg

text:
Yksityisautoilu on Strasbourgissa tarkasti säädeltyä. Sen sijaan julkinen liikenne ja vaihtoehtoiset liikkumismuodot kuten yhteiskäyttöautoilu on asetettu etusijalle. Auton vuokraaminen on mahdollista vuorokauden ympäri, mutta pysäköintimahdollisuudet kaupungin keskustassa ovat rajatut. Osa pysäköintialueista on sijoitettu esimerkiksi raitiovaunuasemien läheisyyteen, joista autoilija voi jatkaa keskustaan raitiovaunulla.
Strasbourgin raitioliikenne on Ranskan liikennöidyin ja sitä käyttää päivittäin noin 300 000 matkustajaa. 1994 lähtien liikennöinyt moderni rataverkosto kulkee kaupungin keskustan läpi, jonka teistä osa on muutettu kävelykaduiksi. Strasbourgissa on myös hyvät linja-autoyhteydet. 1995 lähtien liikennöinyt bussimetrojärjestelmä (BRT) tarjoaa vaihtoehtoisen liikkumistavan.


title: Strasbourg

text: Strasbourgissa on laaja pyörätieinfrastruktuuri ja yli 500 kilometriä pyöräteitä. Vélhop-kaupunkipyöräjärjestelmä mahdollistaa polkupyörän vuokraamisen vuorokauden ympäri. Kaupungin laatima kymmenen kohdan ohjelma kannustaa kaupunkilaisia taittamaan matkansa kävellen ja ohjelmaa on myös tarkoitus soveltaa kaupunkisuunnittelussa.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin satama on tonnistossa tarkasteltuna Ranskan toiseksi suurin sisämaasatama, Pariisin ulkopuolella Ranskan suurin. Satama on tärkeä välietappi Reinjoella, joka on Euroopan tärkein kaupallinen vesiväylä.


title: Strasbourg

text: Strasbourgissa tehdään ranskalaiskaupungeista neljänneksi eniten ulkomaisten henkilöiden suorittamia hotellivarauksia Pariisin, Nizzan, ja Avignonin jälkeen. Lonely Planet -matkaopas on sijoittanut Alsacen alueen ensimmäiselle sijalle listauksessa maailman kymmenestä parhaasta alueesta, joissa matkailijan kannattaa vierailla. Strasbourgin ruokakulttuuri on kansainvälisesti tunnettu ja kaupungissa sijaitsee yksi maan suurimmista Michelin-tähdet-luokitettujen ravintoloiden keskittymistä.


title: Strasbourg

text:
Kaupungin historiallinen keskusta Grande Île on kuulunut Unescon ylläpitämään maailmanperintöluetteloon vuodesta 1988. Illjoen saarella sijaitsevan kaupunginosan arkkitehtuurissa on nähtävissä sekä ranskalaisia että saksalaisia vaikutteita, jotka heijastavat kaupungissa keskiajalta lähtien tapahtuneita historiallisia ja uskonnollisia muutoksia. Pienen kaupunginosan arkkitehtuuria edustavat muun muassa Strasbourgin katedraali, Musée de l'Œuvre Notre-Dame -museorakennus, Palais Rohan, sekä vanhat kirkkorakennukset kuten Église Saint-Thomas ja Église protestante Saint-Pierre-le-Jeune. Renessanssityyliä ilmentävät muun muassa Chambre de Commerce et d'Industrie -rakennus sekä Musée historique de Strasbourg -museorakennus. Ainoa merkittävä muutos alkuperäiseen asemakaavaan tapahtui 1900-luvulla, kun Grande-Percée rakennettiin liittämään uusi rautatieasema Neudorfin kaupunginosaan. Place Kléber -aukion pohjoispuolella sijaitsee 1700-luvulla rakennettu Aubette-rakennus.
Strasbourgin historialliseen keskustaan kuuluva Petite France on hyvin säilynyt kaupunginosa, joka on nykyään suosittu nähtävyys matkailijoiden keskuudessa. Keskiajalla kaupungin laajentuessa etelään uusi kaupunginosa muodostui Illjoen neljän rinnakkaisen haaran ympärille. Petite Francen arkkitehtuuri, jolle on ominaista muun muassa puukehyksiset talot ja mutkittelevat kadut, eroaa katedraalin ympäristön porvarillisemmasta arkkitehtuurista. Keskiajalla rakennetut kanaalit toivat kaupunginosaan käsityöläisiä sekä pienteollisuutta. Ponts Couverts, joka koostuu neljästä suuresta tornista ja niiden välissä kulkevista Illjoen ylittävistä silloista, rakennettiin valvomaan kaupungin sisäänpääsyä. Barrage Vauban -patorakennelma rakennettiin 1600-luvulla tarjoamaan lisäsuojaa joelta kohdistuvien hyökkäyksien varalta.
Neustadt on 1800-luvulla vanhan kaupunginosan pohjoisreunalle rakennettu kaupunginosa. Se ilmentää myöhäistä 1800-luvun kaupunkisuunnittelua Euroopassa sekä erilaisten eurooppalaisten arkkitehtuuristen suuntauksien sekoitusta. Strasbourgin jäätyä Saksan haltuun kaupunkiin rakennettiin uusia hallintorakennuksia heijastamaan kaupungin asemaa alueen pääkaupunkina. Arkkitehtuuria ilmentävät muun muassa Palais universitaire, Église Saint-Paul -kirkko, Place de la République -aukio (ent. Kaiserplatz), sekä aukion laidalla sijaitsevat Palais du Rhin -palatsirakennus ja Bibliothèque nationale et universitaire -kirjastorakennus. Kaupungin väkiluvun kasvaessa uuteen kaupunginosaan rakennettiin myös runsaasti asuinrakennuksia, joiden arkkitehtuurissa otettiin vaikutteita muista eurooppalaisista pääkaupungeista. Tärkeimmillä kaduilla asuinrakennuksia sijoitettiin myös julkisten rakennusten viereen.


title: Strasbourg

text: Strasbourgin museoissa ja näyttelyissä vierailee vuosittain arviolta 500 000 ihmistä, minkä lisäksi matkailijoita käy myös muualla Alsacen alueella sekä Saksan ja Sveitsin puolella sijaitsevissa museoissa. Vuosittain järjestettävän museoyön aikana kaupungin museot avaavat ovensa julkiselle yleisölle ilmaiseksi.


title: Strasbourg

text: Musée alsacien näyttelyt liittyvät muun muassa Alsacen alueen kansanperinteeseen ja taiteeseen ja se on yksi aihepiirin tärkeimpiä museoita alueella. Kaupungin historiasta kertova Musée historique de Strasbourg sijaitsee kaupungin vanhassa "Grande Boucherie" -nimisessä teurastamorakennuksessa.


title: Strasbourg

text:
Strasbourgin modernin ja nykytaiteen museon näyttelyt painottavat länsieurooppalaista taidetta. Strasbourgin katedraalin vieressä sijaitsevan Musée de l’Œuvre Notre-Dame näyttelyt liittyvät Ylä-Reinin alueen taiteeseen. Katedraalin läheisyydessä sijaitsevan Cabinet des estampes et des dessins -museon näyttelyihin sisältyy yli 200 000 näyte-esinettä liittyen eri taiteenaloihin 1400-luvulta 1800-luvulle.
Rohanin palatsissa sijaitsee kolme museota. Musée des Arts décoratifs -taidemuseon toinen puoli koostuu Rohanin kardinaalien ylellisistä asuintiloista ja toisen puolen näyttelyissä on esillä paikallisia taide-esineitä. Musée des Beaux-Arts de Strasbourgin näyttelyissä on esillä eurooppalaistaiteilijoiden taidemaalauksia ennen 1870-lukua. Lisäksi rakennuksessa sijaitsee arkeologia-aiheinen Musée archéologique.


title: Strasbourg

text: Neustadtin kaupunginosassa sijaitseva Musée Tomi Ungerer esittelee näyttelyissään paikallisen taiteilijan Tomi Ungererin töiden ja kokoelmien lisäksi myös muiden taiteilijoiden töitä. Strasbourgin yliopiston kampuksella sijaitsee kaupungin eläintieteellinen museo Musée zoologique de la ville de Strasbourg.


title: Strasbourg

text: Parc de l'Orangerie on suosittu kävelypuisto. Puisto rakennettiin aluksi ranskalaistyyliseksi, mutta se sai myöhemmin englantilaisia vaikutteita. Puiston keskellä sijaitsee 1800-luvun alussa rakennettu Pavillon Joséphin -rakennus, jossa järjestetään näyttelyitä ja tapahtumia. Lisäksi puistossa sijaitsee myös eläintarha.


title: Strasbourg

text:
Reinjoen molemmin puolin sijaitseva vuonna 2004 valmistunut Jardin des deux Rives -puisto symboloi Ranskan ja Saksan välistä yhteistyötä. Kävely- ja pyöräilysilta Passerelle Mimram ylittää Reinjoen ja yhdistää sen molemmin puolin jokea sijaitsevan puiston ranskalaiset ja saksalaiset osat toisiinsa.
Strasbourgin yliopiston ylläpitämä kasvitieteellinen puutarha Jardin botanique de l'Université de Strasbourg sijaitsee kaupungin keskustassa. Neustadtin kaupunginosassa sijaitsevan 1800-luvun lopulla rakennetun yliopistoalueen puistossa sijaitsee myös muun muassa Strasbourgin Observatorio.


title: Strasbourg

text: Robertsaun alueella sijaitseva Parc de Pourtalès ja sen englantilaistyylinen puisto ympäröivät Château de Pourtalès -kartanorakennusta, jonka historia ulottuu 1700-luvulle. Parc de la Citadelle sijaitsee 1600-luvulla rakennetun linnoituksen raunioiden ympärillä.


title: Strasbourg

text:
Entisen ampumaradan paikalle 1700-luvulla perustetussa Parc du Contades -puistossa sijaitsee muun muassa 1958 valmistunut Grande synagogue de la Paix -synagoga. Parc du Heyritz on osa kaupungin viherrakennusohjelmaa. Puiston polut toimivat kulkuväylinä jalankulkijoille ja pyöräilijöille, minkä lisäksi kanaalin yli kulkee kevyen liikenteen silta.
Vuonna 1977 valmistunut Euroopan palatsi () toimii Euroopan neuvoston kokouspaikkana. Rakennuksen valmistuminen merkitsi eurooppalaiskaupunginosan syntyä kaupungin koillisosassa Illjoen rannalla. Rakennuksen on suunnitellut ranskalainen arkkitehti Henry Bernard. Vuoteen 1999 saakka rakennusta käytti myös Euroopan parlamentti. Rakennus sijaitsee Parc de l'Orangerie -puiston vieressä.