title: Muumitalo

text: Muumikirjojen mukaan muumien rakentamat talot ovat aina kapeita, korkeita ja pyöreitä. Tämä johtuu siitä, että vanhaan aikaan muumit asuivat ihmisten kaakeliuunien takana. Vaikka he ovat luopuneet tästä tavasta keskuslämmityksen yleistyttyä, he edelleenkin haluavat talojensa muistuttavan kaakeliuuneja. Kirjassa "Muumipapan urotyöt" (1950) Muumipappa kuvaa ensimmäistä suunnittelemaansa taloa seuraavasti:


title: Muumitalo

text: Yleisnimenä ja pienellä alkukirjaimella kirjoitettuna muumitalo tarkoittaa mitä tahansa taloa, jossa asuu muumeja, ja joka on rakennettu muumiarkkitehtuurin sääntöjen mukaan. Muumikirjoissa esiintyy kaksi tällaista taloa. Ensimmäinen on "Muumipapan urotöissä" esiintyvä Muumipapan nuoruudentalo, jota edellisessä kappaleessa kuvaillaan. Toinen on Muumipapan perhettään varten rakentama talo, joka sijaitsee Muumilaaksossa ja esiintyy jokaisessa muumikirjassa; erisnimenä ja isolla alkukirjaimella kirjoitettuna Muumitalo viittaa tähän rakennukseen.


title: Muumitalo

text: Muumitalon henkisenä esikuvana on toiminut Tove Janssonin äidinpuoleisen suvun kesähuvila Ängsmarn Blidön saarella Tukholman saaristossa. Huvilan oli rakennuttanut Toven äidinisä, kirkkoherra ja hovisaarnaaja Fredrik Hammarsten, ja Tove vietti siellä useita lapsuutensa kesiä. Ängsmarnin huvila sijaitsi vuorten, metsän ja meren saartamassa vehreässä laaksossa, jota on pidetty Muumilaakson esikuvana, ja se oli kesäisin täynnä lomailevia sukulaisia. Muistelmateoksessaan "Kuvanveistäjän tytär" (1968) Tove Jansson kuvailee Ängsmarnin huvilaa tavalla, joka muistuttaa läheisesti Muumitalosta annettuja kuvauksia (vertaa edelliseen kappaleeseen):


title: Muumitalo

text: Pyöreän ja suippokattoisen ulkomuotonsa Muumitalo on lainannut Glosholmin majakalta, joka sijaitsi Glosholmin saarella Pellingissä Porvoon edustalla. Janssonin perhe vietti 1920-30-luvuilla useita kesiä Pellingin saaristossa, ja Tove vieraili lapsena majakassa useita kertoja. Glosholmin majakka oli valmistunut vuonna 1835, mutta oli 1860-luvulta lähtien ollut ilman majakkavaloa ja palvellut autiona tunnusmajakkana. Glosholmin majakkatorni räjäytettiin talvisodan aikana koska sen pelättiin toimivan vihollislentokoneiden maamerkkinä.


title: Muumitalo

text: Muumitalo esiintyy kaikissa Muumi-teoksissa, mutta sekä sen ulkomuoto että sen asukkaiden määrä vaihtelevat kirjasta toiseen.


title: Muumitalo

text: Muumitalo esiintyy jo ensimmäisessä muumikirjassa "Muumit ja suuri tuhotulva" (1945). Kirjassa kerrotaan, että muumit ovat varhaisina aikoina asuneet kaakeliuunien takana ja suosivat siksi pyöreitä ja kaakeliuunimaisia rakennuksia. Kirjan lopussa Muumipappa, Muumimamma ja Muumipeikko sekä Nipsu asettuvat asumaan Muumipapan rakentamaan taloon Muumilaaksossa. Talon kuvataan olevan "melkein kuin kaakeliuuni, hyvin hieno ja siniseksi maalattu" ja siinä sanotaan olevan neljä huonetta: auringonkeltainen, taivaansininen ja pilkullinen huone sekä vierashuone ullakolla. Kirjassa on myös ensimmäinen kuva Muumitalosta, joka on pyöreä, teräväkattoinen ja kaksikerroksinen.


title: Muumitalo

text: "Muumipeikossa ja pyrstötähdessä" (1946) Muumitalon huonejärjestys kuvataan samaksi kuin ensimmäisessä kirjassa; lisäksi talosta on yksi kuva, jossa se on muuttunut kapeammaksi ja korkeammaksi. "Taikurin hatun" (1948) etulehdellä on Muumilaakson kartta ja siihen liittyvä Muumitalon pohjapiirros.


title: Muumitalo

text: Talon huonemäärä on kasvanut melkoisesti, johtuen pääasiassa siitä, että sen asukasmäärä on "Muumipeikossa ja pyrstötähdessä" lisääntynyt. Pohjapiirroksen mukaan talon alakerrassa ovat salonki, keittiö ja kylpyhuone sekä Hemulin, Piisamirotan sekä Tiuhtin ja Viuhtin huoneet. Yläkerrassa ovat Muumipapan ja Muumimamman huoneet, Niiskuneidin ja Niiskun huone, Nuuskamuikkusen ja Muumipeikon huone, Nipsun huone, vierashuone ja ylimääräinen huone.


title: Muumitalo

text: "Vaarallisessa juhannuksessa" (1954) Muumitalosta on yksi kuva, jossa se näyttäytyy huomattavasti kapeampana ja korkeampana kuin "Taikurin hatussa". "Taikatalvessa" (1957) Muumitalosta on useampia kuvia, mutta niissä se esitetään lähes kokonaan lumen peitossa. Viimeinen kuva Muumitalosta esiintyy "Muumilaakson marraskuussa" (1970), jossa se on kolmikerroksinen ja mittasuhteiltaan kaakeliuunimainen.


title: Muumitalo

text: Tove ja Lars Janssonin sarjakuvissa Muumumitalon keskellä kasvaa kanarianlintujen asuttama puu, jonka kaatamiseen Muumimammalla ei ollut sydäntä. Muumeilla on myös jääkaappi, jonka hajottua Muumit päätyvät seuramatkalle, sekä televisiovastaanotin, jonka Muumipappa vahingossa hankkii hajonneen pöydän tilalle. Huomeiden ulkonäköä kuvaillaan sarjakuvissa hyvin minimalistisesti, mutta ainakin Miskan huoneessa on tarinoissa Kuvitteluleikki ja Miskan paluu pilkukas tapetti ja huone sijaitseevat aivan portaiden yläpäässä. Muumitalo kuvataan kapeana, korkeana ja kolmikerroksisena. Talon sisältö vaihtelee eri tarinoiden välillä niiden tarpeiden mukaan.


title: Muumitalo

text: Muumitaloa asuttavat ensimmäisestä viimeiseen kirjaan Muumipappa, Muumimamma ja Muumipeikko. Talon muut asukkaat vaihtelevat kirjasta toiseen. Nämä kolme ovat myös Muumitalon ainoat vakituiset asukkaat "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjassa. Pikku Myy (Mymmelin kanssa), Niiskuneiti (Niiskun kanssa), Nipsu sekä Hemuli asuvat kaikki omissa taloissaan ja Nuuskamuikkunen teltassaan.


title: Muumitalo

text: "Muumit ja suuri tuhotulva" -kirjassa taloon muuttaa muumiperheen kanssa myös Nipsu. "Muumipeikossa ja pyrstötähdessä" Muumitalon asukkaisiin liittyvät Niiskuneiti, Niisku, Nuuskamuikkunen, Hemuli ja Piisamirotta. "Taikurin hatussa" (1948) Muumitalon asukasmäärä on suurimmillaan, kun siihen liittyvät edellä mainittujen lisäksi myös Tiuhti ja Viuhti. Tämän jälkeen talon asukasmäärä lähtee karsiutumaan.


title: Muumitalo

text: "Muumipapan urotöissä" talon asukkaista mainitaan muumiperheen lisäksi vain Juksun ja Hosulin jälkikasvut Nuuskamuikkunen ja Nipsu, "Vaarallisessa juhannuksessa" Niiskuneiti, Mymmelin tytär ja Pikku Myy. "Taikatalvessa" Muumitalossa talvehtivat muumiperhe ja Niiskuneiti. Lisäksi Mymmelin tytär ja Pikku Myy talvehtivat luolassa, mutta heidät voitaneen edellisen ja seuraavan kirjan perusteella laskea Muumitalon asukkaiksi.


title: Muumitalo

text: "Näkymättömän lapsen" novelleissa "Maailman viimeinen lohikäärme", "Kertomus näkymättömästä lapsesta", "Hattivattien salaisuus" ja "Kuusi" kuvataan Muumitalon asukkaita. Kolmen ensimmäisen novellin mukaan niihin kuuluvat muumiperheen lisäksi Niiskuneiti, Mymmeli ja Pikku Myy; viimeisessä novellissa Muumitalossa kuitenkin talvehtivat vain samat neljä kuin "Taikatalvessa". "Muumipapassa ja meressä" ja "Muumilaakson marraskuussa" Muumitalon asujaimisto on pelkistynyt muumiperheeseen ja Pikku Myyhyn, jotka eivät tosin ole kotona jälkimmäisen kirjan aikana.


title: Muumitalo

text: Muumitalo on monikerroksinen, sininen ja pyöreä. Se on rakennettu jonkin kaakeliuunimallin mukaan. Muumipeikon huone on ylimmässä kerroksessa ja sieltä pääsee nopeasti alas maahan ikkunaan kiinnitettyjen köysitikkaiden avulla. Alimmassa kerroksessa sijaitsevat yleisesti salonki, ruokasali ja keittiö. Toisessa kerroksessa ovat Muumimamman ja Muumipapan huone, vierashuone ja kaksi muuta makuuhuonetta. Kolmannessa kerroksessa sijaitsevat Muumipapan työhuone, vinttikomero sekä yksi makuuhuone. Kellarissa on ruokakellari sekä askartelutilaa.


title: Muumitalo

text: Animaatiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" Muumitalo oli kuvattu pitkälti edellisen kuvauksen mukaisena. Sarjan alkutunnus alkaa Muumitalon kuvalla. Sarjan lopputunnuksen aikana soiva tunnuslaulu alkaa sanoilla "Ei Muumitaloa lukita yöksi..."


title: Muumitalo

text: Tove Jansson rakensi vuosina 1976–1979 yhdessä Tuulikki Pietilän ja Pentti Eistolan kanssa viisikerroksisen ja yli kaksi metriä korkean Muumitalon pienoismallin, joka kuuluu nykyään Tampereen Muumimuseon (ent. Muumilaakso) kokoelmiin. Museo käyttää mallista nimeä "Muumi-Talo". Se tehtiin Bratislavan vuoden 1979 kansainvälistä lasten vuoden kuvitusbiennaalia varten ja kiersi sittemmin eri näyttelyissä, kunnes se lahjoitettiin Muumilaakso-museolle vuonna 1986. Se on ulkomuodoltaan selvästi erinäköinen kuin Janssonin piirtämissä kuvissa esiintynyt Muumitalo, ja on pohjakaavaltaan suorakaiteen eikä pyöreän muotoinen. Malli tehtiin näyttelyesineeksi ja se avautuu kahdelta sivulta niin että yleisö voi nähdä talon sisään. Talo on täytetty Tuulikki Pietilän tekemillä muumihahmoja esittävillä nukeilla. Pienoismallia ja nukkeja käytettiin vuonna 1980 ilmestyneen "Outo vieras Muumitalossa" -kirjan valokuvakuvituksessa.


title: Muumitalo

text:
Rakennuksessa ovat seuraavat huoneet:
Talossa on myös kupoleja, terasseja, portaita ja erinäköisiä ikkunoita. Sisälle on kätketty salakäytävä. Talon arkkitehtoniset ratkaisut eivät noudata mitään tiettyä tyylisuuntausta. Kun taloa kunnostettiin vuonna 2012, siitä paljastui Tove Janssonin kätkemiä pieniä yksityiskohtia, kuten sähkökaapin sisälle sijoitetut Muumitalon sähkökytkentöjen piirustukset.


title: Muumitalo

text: Vuonna 1993 Naantalissa avatussa Muumimaailma-teemapuistossa on luonnollista kokoa oleva Muumitalo, joka jäljittelee rakennuksen ulkonäköä "Muumilaakson tarinoissa".


title: Muumitalo

text: Suomessa on vuodesta 1992 alkaen myyty lasten leluina Muumitaloa esittäviä muovisia nukkekoteja, joiden mukana tulee muovisia muumifiguureja.


title: Vapaamielinen

text: Vapaamielinen voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Vav

text: Vav (myös waw) on monen seemiläisen kielen aakkoston kuudes kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon. Siitä kehittyivät kreikkalaisen kirjaimiston digamma ja ypsilon, myöhemmin latinalaisen kirjaimiston F, V ja Y sekä edelleen U ja W. Kirjaimen nimi tulee koukkua tarkoittavasta sanasta.


title: Vav

text: Heprean kielessä vav ääntyy /v/, ja se translitteroidaan joko v- tai w-kirjaimella – jälkimmäinen siitä syystä, että myös bet-kirjaimella voi olla äännearvo /v/. Vav voi toimia myös pitkän o- tai u-vokaalin merkkinä (niin sanottu "mater lectionis"). Šureq-vokaali eli pitkä u muodostuu vav-kirjaimesta, jonka jäljessä (vasemmalla puolella) sen keskikohdalla on piste. Yhdessä ḥōlem-vokaalin kanssa vav on pitkän o:n merkki: tällöin piste on kirjaimen yläpuolella. Yhdistelmä vav-ḥōlem voi toisaalta tarkoittaa myös kirjainyhdistelmää "vo".


title: Vav

text: Kieliopillisesti vav toimii muun muassa sanan perään liitettynä yksikön kolmanteen persoonaan (maskuliini) viittaavana suffiksina. Sanan alussa se tarkoittaa ja-konjunktiota. Verbin eteen liitettynä vav voi muuttaa verbin aikamuodon menneisyydestä nykyaikaan tai tulevaisuuteen viittaavaksi tai päinvastoin. Näitä niin sanottuja konsekutiivisia aikamuotoja käytetään lähinnä Raamatun hepreassa.


title: Vav

text: Heprealaisessa numerojärjestelmässä vavilla on lukuarvo kuusi.


title: Vav

text: Esimerkkejä:


title: Neve Campbell

text: Neve Adrianne Campbell (s. 3. lokakuuta 1973 Guelph, Ontario) on kanadalainen näyttelijä. Hänen isänsä Gerry Campbell on kotoisin Skotlannista ja sefardijuutalainen äitinsä Marnie Neve Alankomaista.


title: Neve Campbell

text: Ennen näyttelijänuraansa Campbell harrasti tanssia: hän kävi torontolaista balettikoulua ja esiintyi muun muassa "Pähkinänsärkijässä" ja "Prinsessa Ruususessa". Hän aloitti näyttelemisen 14–15-vuotiaana, jolloin esiintyi musikaalissa "Oopperan kummitus" Torontossa. Vuosina 1992–1993 hän näytteli kanadalaisessa televisiosarjassa "Catwalk", jossa esitti Daisy McKenzien roolia.


title: Neve Campbell

text: Campbell nousi suureen julkisuuteen saatuaan Julia Salingerin roolin nuortensarjasta "Viiden juttu" ("Party of Five"). Hän esiintyi sarjassa sen alusta loppuun asti, kuuden tuotantokauden ajan vuosina 1994–2000. Hän näytteli sarjan esittämisen aikaan myös useissa elokuvissa. Vuonna 1996 ilmestyi kauhuelokuva "Scream", jossa Campbell esitti päähenkilö Sidney Prescottia. Elokuva oli kaupallinen menestys ja sille on tehty myöhemmin kolme jatko-osaa, jotka ovat ilmestyneet vuosina 1997, 2000 ja 2011. Campbell jatkoi Sidney Prescottin roolissa noissa kaikissa. Muita hänen 1990-luvun elokuviaan olivat muun muassa "Noitapiiri" ("The Craft", 1996), "Villit kuviot" ("Wild Things", 1998) ja "Tango kolmelle" ("Three to Tango" 1999).


title: Neve Campbell

text: 2000-vuosikymmenellä Campbell esiintyi elokuvaurallaan pääasiassa pienen budjetin independent-elokuvissa. Yksi näistä on vuonna 2003 ilmestynyt Robert Altmanin ohjaus "Tanssin taika" ("The Company"). Campbell oli käsikirjoittamassa ja tuottamassa tuota balettiaiheista elokuvaa, ja esitti myös sen pääosaa. Vuonna 2009 hän näytteli lyhytikäiseksi jääneessä NBC:n televisiosarjassa "The Philanthropist". Hän on näytellyt elokuvien ja television lisäksi myös teatterissa. Vuonna 2006 hän esiintyi ensimmäistä kertaa Lontoon West Endillä, kun oli mukana Old Vic -teatterissa esitetyssä Arthur Millerin näytelmään "Resurrection Blues" perustuvassa esityksessä. Näytelmän ohjasi Robert Altman muutama kuukausi ennen kuolemaansa.


title: Neve Campbell

text: Campbell on uskonnoltaan katolilainen.


title: Neve Campbell

text: Campbell on ollut kahdesti naimisissa, vuosina 1995–1998 Jeff Coltin ja vuosina 2007–2011 John Lightin kanssa. Hän tapasi brittiläisen Lightin tehdessään independent-elokuvaa "Investigating Sex" (2001), jossa molemmat näyttelivät. Campbellilla on nykyisen miesystävänsä JJ Feildin kanssa yksi lapsi, elokuussa 2012 syntynyt poika Caspian.


title: Neve Campbell

text: Campbell on esiintynyt Kanadan Touretten oireyhtymä -säätiön ("Tourette Syndrome Foundation of Canada") ja Yhdysvaltain Touretten oireyhtymä -yhdistyksen ("Tourette Syndrome Association") kampanjoissa. Hänen veljensä Damian (s. 1982) sairastaa kyseistä oireyhtymää. Hänellä on myös kaksi muuta veljeä, Christian Campbell (s. 1972) ja Alex Campbell (s. 1984), jotka kumpikin ovat tehneet näyttelijäntöitä.


title: Zajin

text: Zajin on monen seemiläisen kielen aakkoston seitsemäs kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen ja aramealaiseen kirjaimistoon. Se on kreikkalaisen zeetan, latinalaisen Z:n ja kyrillisen З:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee alun perin asetta tarkoittaneesta sanasta.


title: Zajin

text: Heprean kielessä zajin ääntyy soinnillisena s-äänteenä /z/ (soinnillinen alveolaarinen frikatiivi). Heprealaisessa numerojärjestelmässä zajinilla on lukuarvo seitsemän.


title: Zajin

text: Esimerkkejä:


title: Javier Solana

text: Francisco Javier Solana Madariaga (s. 14. heinäkuuta 1942 Madridissa) on espanjalainen poliitikko, fyysikko ja diplomaatti.


title: Javier Solana

text: Solana oli fyysikko vuoteen 1977 asti. Hän julkaisi yli kolmekymmentä artikkelia ja toimi professorina Complutensen yliopistossa Madridissa. Vuonna 1977 hänet valittiin Espanjan parlamenttiin sosialistien riveistä. Hän oli yksi Espanjan innokkaimmista Nato-jäsenyyden vastustajista ja kirjoitti kirjan "50 syytä sanoa Ei Natolle". Erkki Tuomiojan mukaan Solana tosin kiistää kirjoittaneensa mainittua kirjaa.


title: Javier Solana

text: Parlamenttikautensa aikana hän toimi kulttuuriministerinä 1982-1988, opetusministerinä 1988-1992), ulkoministerinä 1992-1995 sekä hallituksen puhemiehenä 1985-1988 Felipe Gonzálezin hallituksissa. Solana nimitettiin Naton pääsihteeriksi 1995. Hänen kaudellaan Nato osallistui Kosovon sotaan. Solana toimi Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana sekä Euroopan unionin neuvoston ja Länsi-Euroopan unionin pääsihteerinä 1999-2009.


title: Lorica segmentata

text: Lorica segmentata oli roomalainen levyhaarniska, joka suojasi rintakehää ja erityisesti olkapäitä. Sen alkuperää tai alkuperäistä nimeä ei tiedetä. Se oli luultavasti ensimmäinen raudasta valmistettu, merkittävässä määrissä käytetty levyhaarniska. Roomalaiset ottivat sen yleiseen käyttöön keisari Augustuksen aikakauden jälkeen, vaikka se olikin jossakin määrin käytössä jo hänen ajallaan. Lorica segmentata suojasi käyttäjäänsä paremmin kuin rengaspaita (lorica hamata). Sen ajan jousiaseet eivät kyenneet lävistämään Lorica segmentataa, ja miekallakin sen lävistäminen oli vaikeata.


title: Lorica segmentata

text: Lorica segmentata oli tehty rautaisista levynpaloista ja liuskoista. Palat oli kiinnitetty toisiinsa panssarin sisäpuolisilla nahkaliuskoilla. Kokonaisen rautaisen rintalevyn tekeminen vaati kehittynyttä metallinkäsittelytaitoa, joka Länsi-Rooman kukistumisen jälkeen keksittiin uudestaan vasta 900-luvulla.


title: Lorica segmentata

text:
Lorica segmentata oli kallis tuottaa ja huoltaa, sillä se ruostui helposti, ja valmistus ja huolto edellytti kokenutta seppää. Lisäksi se oli jäykkä, ja sen piti olla sopivan kokoinen sotilaalle, joten niitä täytyi tehdä monta kokoa. Lorica segmentata oli monimutkainen ja vaikea korjata.
Lorica segmentatan käyttö väheni huomattavasti 200-luvun sisällissotien takia, vaikka haarniska näyttäisi olleen vielä käytössä 300-luvun alussa. Tällä vuosisadalla tiedot haarniskan käytöstä kuitenkin loppuvat ja lorica segmentata katosi Rooman armeijan käytöstä.


title: Mario Kindelán

text: Mario César Kindelán Mesa (s. 10. elokuuta 1971 Holguín) on kuubalainen entinen kevytsarjan (alle 60 kg) amatöörinyrkkeilijä ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Mario Kindelán

text: Kindelán menestyskulku alkoi 1999 Pan-Amerikan kisojen voitolla. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän voitti kultamitalin, samoin kuin maailmanmestaruuden vuosina 1999, 2001 ja 2003 sekä toisen Pan-Amerikan kisojen voittonsa vuonna 2002. Ateenan olympialaisista 2004 hän voitti toisen olympiakultansa kukistaen loppuottelussa nuoren britannialaisen Amir Khanin.


title: Mario Kindelán

text: Jo vuoden 2004 alussa Kindelán oli ilmoittanut lopettavansa uransa toisen olympiakultansa jälkeen. Hänen viimeiseksi ottelukseen jäi toukokuussa 2005 Ateenan hopeamitalistia Khania vastaan käyty uusintakamppailu, jonka hän hävisi pistein 19-13.


title: Pertti Lindfors

text: Pertti Juhani Lindfors (12. tammikuuta 1927 Oulu – 26. huhtikuuta 2007 Helsinki) oli dosentti, filosofi ja yhteiskuntatieteiden tohtori.


title: Pertti Lindfors

text: Epäortodoksisen marxilaisuuden ja loogisen empirismin kannattaminen hankaloitti Lindforsin sopeutumista suomalaiseen tiedeyhteisöön. Värikkäänä persoonana tunnettu Lindfors arvosteli ”lässyhumanistista” tiedepolitiikkaa, Thomas Kuhnin paradigmateoriaa, postmodernismia ja filosofisia muotivirtauksia. Kiitosta häneltä saivat yksinkertaisuusperiaate, logiikka ja induktiiviset yleistykset.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors oli kolme vuotta Itä-Saksassa matematiikan opiskelijana Humboldt-yliopistossa ja jatko-opiskelijana Deutsche Akademie der Wissenschaftenissa 1958-1961. Hän opiskeli, tutki ja opetti myös yliopistoissa Unkarissa 1963, Puolassa 1963–1965, Neuvostoliitossa 1967–1968 ja Romaniassa 1975.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors väitteli tohtoriksi vuonna 1978 dialektisen materialismin ja loogisen empirismin suhteesta. Hän oli Saksan liittotasavallassa vierailevana dosenttina Ludwik-Maximilian Universitätin filosofian, tieteenteorian ja logiikan instituutissa Länsi-Saksassa 1985–1993. Välivuosina 1988-1989 hän opetti Helsingin yliopistossa.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors muisteli elämäänsä ja uraansa vuoden 2005 juhlakirjassa "Suomalaisen filosofian enfant terrible" ja omissa kaksiosaisissa muistelmissaan. Ensimmäinen osa "Seikkailuni tieteen, viinan, naisten ja politiikan parissa" ilmestyi 2004 ja toinen osa "Eurooppalaiset seikkailuni" 2007. Kirjojen kustantaja oli Tammi.


title: Pertti Lindfors

text: Aleksis Kiven Seura myönsi Lindforsille vuonna 2004 Eskon puumerkki -palkinnon. Inversiomatemaatikkojen seura jakaa vuosittaista Pertti Lindfors -palkintoa hyvistä matemaattisista suorituksista.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors mainitaan useissa julkaisuissa hänen lempinimellään ”Lande”, mutta hän itse kärsi siitä saatuaan sen muutettuaan nuorena Helsinkiin. Lindfors lopetti alkoholinkäytön 7. heinäkuuta 1977 ja omien sanojensa mukaan ”kärsi raittiudesta” siitä lähtien. Lindfors harrasti shakkia. Hän katsoi myös mielellään luontodokumentteja.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors menehtyi 80 vuoden ikäisenä vuonna 2007 Kivelän sairaalassa Helsingissä.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors katsoi olevansa Eino Kailan ja loogisen empirismin perinteen jatkaja. Vuonna 1950 Lindfors tutustui kybernetiikkaan ja 1960-luvun alussa Georg Klausin kybernetiikkaa soveltavaan tietoteoriaan. Lindforsin mielestä looginen empirismi voi kehittyä kolmanteen vaiheeseen, johon kuuluu kyberneettinen tieteenteoria. Siinä tiede ja tieteenfilosofia määritellään itseään ja ympäristöään havainnoiviksi ja havainnoinin perusteella itseään korjaaviksi järjestelmiksi. Korjaukset tehdään invarianssi- eli säilyvyysperiaatteiden mukaan.


title: Pertti Lindfors

text: Lindfors esitti nimirelaation teorian, eräänlaisen Eino Kailan esittämän symbolifunktion käsitteen matematisoinnin. Lindfors pyrki palauttamaan tieteenfilosofian suhteellisen yksinkertaisuuden ongelmaan. Tähän hän kehitti menetelmän, jota hän kutsui lyhenteellä MISIL (). Tällöin mahdollisesti syntyvät ristiriidat Lindfors katsoi ratkaisevansa monikerroksisella tyyppiteorialla.


title: Metalcore

text: Metalcore on musiikin tyylilaji, joka yhdistää hardcore punkia ja metallimusiikkia. Vaikka sanaa "metalcore" käytettiin tyylilajin nimenä ensimmäistä kertaa 1990-luvun puolivälissä, metalcoreksi laskettavia yhtyeitä oli perustettu jo 1980-luvun puolella. Metalcore on 2000-luvun aikana saanut suurta kaupallista menestystä.


title: Metalcore

text: Metalcoressa on metallille tyypillisiä kitarariffejä ja taitavaa soittotaitoa, sekä sisältää hardcorelle tyypillistä asennetta ja raakuutta. Metalcore-kappaleet ovat usein keskitempoisia ja sisältävät breakdowneja. 2000-luvun yhdysvaltalaiselle metalcorelle ovat tyypillisiä melodiset lauluosuudet ja ruotsalaisesta death metalista vaikutteita ottaneet riffit (jotkut bändit).


title: Metalcore

text: Melodic metalcore on metalcoren fuusiogenre, joka yhdistää metalcorea ja melodista death metallia. Melodisessa metalcoressa vaikuttavat instrumentaaliset melodiat, metalcore tyyppiset breakdownit, tupla-kitaraharmonioita ja laulut yhdistävät karjumisesta puhtaaseen laulamiseen. Yleensä melodic metalcore-bändit ovat ottaneet vaikutteita ruotsalaisista melodinen death metal-yhtyeiltä, kuten At the Gates, Arch Enemy, In Flames ja Soilwork.


title: Metalcore

text: Yleensä Metalcore-bändejä on luokiteltu myöskin melodiseksi metalcoreksi, kuten: Killswitch Engage, Trivium, All That Remains, Atreyu, Bullet for My Valentine, Caliban Darkest Hour, As I Lay Dying, The Devil Wears Prada ja August Burns Red.


title: Metalcore

text: Deathcore on death metalista vaikutteensa ottanutta metalcorea. Se on hyvin lähellä perinteistä death metalia, joskin deathcorekappaleet ovat usein metalcorelle tyypillisen keskitempoisia ja tyylilajia edustavien yhtyeiden jäsenet eivät edusta metallille tyypillistä pukeutumistyyliä. Deathcoressa musiikin soundi on bassovoittoista ja laulu on hyvin matalaa murinaa.


title: Metalcore

text: Deathcoreyhtyeitä: Bring Me the Horizon (Vanha tuotanto), Suicide Silence, Chelsea Grin ja War from a Harlots Mouth


title: Metalcore

text: Mathcoren piirteitä ovat vaikeat ja kappaleissa usein vaihtuvat tahtilajit, nopeatempoisen blastbeat-osuudet, monimutkaiset kitarariffit, kireä lauluääni ja kompleksiset kappalerakenteet.


title: Metalcore

text: Mathcoreyhtyeitä: ARCHITECTS, Iwrestledabearonce, Protest the Hero


title: Metalcore

text: Nintendocore yhdistää metalcoreen 8-bittisen videopelimusiikin äänimaailmaa. Alatyylilajin nimi on peräisin Horse the Band -yhtyeeltä.


title: Metalcore

text: Nintendocoreyhtyeitä: Horse the Band, Enter Shikari


title: Metalcore

text: Crabcore on musiikillisesti lähellä mathcorea, mutta lisää siihen sille tyypillisiä piirteitä kuten discobiittiä ja punkkomppia. Crabcoressa käytetään erilaisia laulutyylejä kuten murinaa ja Autotune-efektillä kyllästettyä laulua. Crabcoreyhtyeiden live-esiintymisille ovat tyypillisiä liikkeet, joita yhtyeiden jäsenet esittävät soittamisensa lomassa kuten alatyylilajille nimensä antanut taskuravun liikkumista muistuttava kyykistyminen. Crabcore sekoitetaan usein Electronicoreen koska kummatkin tyylilajit ovat melkein samanlaisia paitsi että Electronicore on elektronisempaa kuin Crabcore.


title: Metalcore

text: Crabcore-yhtyeitä: Attack Attack!, One Morning Left


title: Metalcore

text: Yhdysvaltalainen Judge oli ensimmäinen määriteltävissä oleva metalcore-yhtye, yhdistäessään heavy metalin ja perinteisen hardcoren, kuulostamatta silti thrash metalilta. Tämä yhdistelmä otti hyvin tuulta purjeisiinsa, ja jo ennen Judgen ensimmäistä albumia ("Those Who Fear Tomorrow"), oli yhtye nimeltä Integrity perustettu. Ensimmäiset metalcore-kappaleet olivat tyyliltään samankaltaisia kuin New York hardcoressa, mutta poikkesi rumpalin tuplabassorumpujen käytöstä. Näin saatiin aikaan voimakkaampi ääni, ja myös lauluääni muuttui karheammaksi.


title: Metalcore

text: Muita varhaisia metalcoreyhtyeitä olivat Suicidal Tendencies, Earth Crisis ja Agnostic Front.


title: Metalcore

text: Eräillä 1990-luvun aikana valtavirtasuosiota saaneilla metalliyhtyeillä oli suurta vaikutusta metalcoreen. Esimerkiksi Pantera-yhtyeelle tyypilliset riffit vaikuttivat metalcoren breakdowneihin. Myös Faith No Moren lauluosuuksista otettiin tyylilajiin vaikutteita.


title: Metalcore

text: 1990-luvun loppupuolella Biohazardin, Hatebreedin ja Pro-Painin kaltaiset yhtyeet tulivat suosituiksi. Niiden musiikki oli pohjimmiltaan hardcorea, mutta se oli soitettu selkeästi metallisella otteella.


title: Metalcore

text: 2000-luvun alusta monet yhdysvaltalaiset yhtyeet alkoivat yhdistämään aikaisempaan metalcoreen ruotsalaisesta melodisesta death metalista (esimerkiksi At the Gates ja In Flames) muistuttavia riffejä ja melodisia lauluosuuksia. Tätä tyyliä edustavat muun muassa Killswitch Engage, All that Remains, God Fordib ja Unearth. Poison the Well teki tästä risteytyksestä suosittua. Metalcoren kaupallinen menestys on kasvanut suunnattomasti näiden yhtyeiden myötä, ja nyttemmin myös levy-yhtiöt ovat kiinnostuneet tästä tyylilajista. Esimerkiksi As I Lay Dying -yhtyeen albumi "Shadows are Security", Bullet for My Valentinen "Scream Aim Fire" ja Norma Jeanin "O'God, The Aftermath" ovat saavuttaneet sen verran suuren levymyyntimäärän, että ovat käyneet Yhdysvaltojen Billboard-listalla.


title: Metalcore

text: Post-hardcore voidaan nähdä metalcoren kanssa rinnakkaiseksi hardcoresta irtautuneeksi haaraksi. Molemmat tyylilajit kehittyivät samaan aikaan, mutta post-hardcore ei ottanut itseensä metallivaikutteita.


title: Metalcore

text: Metallin ja hardcoren toisiinsa yhdistäviä mutta metalcoresta erillisiä tyylilajeja ovat grindcore ja crossover thrash. Grindcore syntyi thrash metalin ja hardcoren yhdistelmänä ja sen kehityslinja on metalcoresta erillinen, eikä genrejä näin ollen tulisi sekoittaa toisiinsa. Grindcore on raaempaa ja nopeampaa kuin metalcore, eikä nojaa yhtä paljon raskaisiin riffeihin. Joillakin metalcore-bändeillä on musiikissaan myös hyvin vahvoja vaikutteita emosta, mitä grindcoressa ei ole. Blast beatia käytetään metalcoressa harvoin, kun taas grindcorekappaleissa se on olennainen osa. Lisäksi metalcoressa voi vokaaleissa kuulla usein rosoisen huudon sijasta myös puhtaita lauluosuuksia, joita taas kuuluu grindcoressa tuskin lainkaan.


title: Metalcore

text: Crossover thrash on thrash metal alalaji, joka on perinteistä thrashiä lähempänä hardcorea.


title: Eugenio Montale

text: Eugenio Montale (12. lokakuuta 1896 Genova – 12. syyskuuta 1981 Milano) oli italialainen runoilija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1975. Nuorena hän opiskeli musiikkia haaveenaan tulla oopperalaulajaksi. Ensimmäisessä maailmansodassa Montale palveli jalkaväessä. Hänen nuoruudenrunojensa maisema on kotimaakunta Liguria. Sodan absurdius johti hänet surrealismin ja pessimismin pariin.


title: Eugenio Montale

text: Montale oli kantava voima runoilijaryhmässä, joka kutsui itseään Hermeettiseksi seuraksi. Ryhmä tuotti täysin epäloogisia runoja, jotka kuvastivat absurdia ajatusta Sodasta, joka päättää kaikki sodat.


title: Lääkärit ilman rajoja

text: Lääkärit ilman rajoja on kansainvälinen humanitaarinen avustusjärjestö, joka hoitaa sotien, konfliktien, maanjäristysten ja muiden katastrofien uhreja. Järjestö on ensisijaisesti tunnettu ranskankielisellä nimellä "Médecins sans frontières" (MSF)"."


title: Lääkärit ilman rajoja

text: MSF työllistää noin 32 000 paikallista ja 3 200 kansainvälistä työntekijää noin 70 maassa. Vuonna 2016 järjestön suurimmat avustusprojektit olivat Etelä-Sudanissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keski-Afrikan tasavallassa, Irakissa ja Jemenissä. Projektien kirjo on laaja: niissä hoidetaan muun muassa sotavammoja, ebolaa, HIV:tä/AIDS:ia, koleraa, malariaa, tuberkuloosia ja aliravitsemusta sekä annetaan rokotuksia ja terveysvalistusta. Valtaosa järjestön rahoituksesta, 95 prosenttia, tulee yksityisiltä lahjoittajilta.


title: Lääkärit ilman rajoja

text: Järjestön perusti vuonna 1971 Bernard Kouchnerin johtama ryhmä ranskalaisia lääkäreitä. Järjestö perustettiin siinä uskossa, että kaikki ihmiset ovat oikeutettuja lääketieteelliseen hoitoon ja että heidän tarpeensa ovat tärkeämmät kuin kansalliset rajat. Lääkärit halusivat myös kertoa näkemästään humanitaarisesta hädästä, jotta epäkohtiin saataisiin muutos. Vuonna 1977 Kouchner ajautui konfliktiin järjestön perusperiaatteista ja erityisen kiistan kohteena oli "témoignage"-julkisuusperiaate. Jätettyään MSF:n lopullisesti Kouchner perusti uuden humanitaarisen apujärjestön, Médecins du Monde (MdM), suomeksi Maailman lääkärit. Kouchnerin ja MSF:n välit ovat pysyneet kireinä.


title: Lääkärit ilman rajoja

text: Järjestö sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1999. Palkintorahoilla järjestö perusti lääketieteellisen Access-kampanjansa, joka pyrkii parantamaan elintärkeiden lääkkeiden saantia kaikkialla maailmassa.


title: Lääkärit ilman rajoja

text: Järjestö perusti toimiston Suomeen keväällä 2018. Suomalaisia avustustyöntekijöitä onkin ollut MSF:n työssä mukana jo pidempään. Lähin MSF:n toimisto on Helsingissä.


title: Lääkärit ilman rajoja

text: Järjestöön on suhtauduttu myönteisesti, mutta Euroopan pakolaiskriisin myötä sitä on alettu kritisoida, koska sen on huhuttu toimivan ihmissalakuljettajien ja muiden järjestöjen kanssa yhteistyössä turvapaikanhakijoiden tuomiseksi Eurooppaan, erityisesti Italiaan. Järjestö kiistää huhut ja toteaa, että se toimii itsenäisesti, kun se kuljettaa omalla 500–600 hengen aluksellaan turvapaikanhakijoita Libyan rannikon tuntumasta Italiaan.


title: Martti Servo

text: Martti Servo (oik. Toivo Juhani Kokko) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Martti Servo ja Napander -yhtyeen laulusolistina ja johtohahmona. Servo on lisäksi juontanut SubTV:llä esitettyä "Martti Servo ja yösydän" -chatohjelmaa sekä "Martin musiikkipuntari" -listaohjelmaa Radio Helsingissä. Hän on myös vieraillut "Salatuissa elämissä" ja pitänyt Radio Suomessa viikoittaista "Jälkijunassa"-pakinaa osana "Paikka auringossa" -ohjelmaa. Servo yhtyeineen on myös tehnyt tunnusmusiikin televisiosarjaan "Tummien vesien tulkit".


title: Martti Servo

text: Servo levytti syksyllä 2013 Mr. Lordin säveltämän ja sanoittaman kappaleen Sinisellä Sydämellä, joka on kannatuskappale RoPS:lle.


title: Székesfehérvár

text: Székesfehérvár [] (; arkipuheessa "Fehérvár") on kaupunki Unkarin keskiosassa Budapestin ja Balatonjärven puolivälissä. Kaupungissa on 102 035 asukasta (2009), sen pinta-ala on 170,89 neliökilometriä ja väestötiheys siten 597,1 asukasta neliökilometrillä. Székesfehérvár on Fejérin läänin keskus.


title: Székesfehérvár

text: Keskiajalla kaupunki oli kuninkaallinen residenssi ja Unkarin tärkein kaupunki. 37 Unkarin kuningasta on kruunattu Székesfehérvárissa, sillä perinteen mukaan vain siellä suoritettu kruunaus oli laillinen.


title: Alva Myrdal

text: Alva Reimer Myrdal (31. tammikuuta 1902 – 1. helmikuuta 1986) oli ruotsalainen diplomaatti, poliitikko ja kirjailija. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1982.


title: Alva Myrdal

text: Myrdal tuli kuuluisaksi jo 1930-luvulla yhdessä puolisonsa Gunnar Myrdalin kanssa kirjoittamallaan kirjalla "Kris i befolkningsfrågan" (1934), jossa ilmaistiin huoli laskevan hedelmällisyyden takia ja pohdittiin perhepoliittisia keinoja perheenperustamisen ja työelämän yhdistämiseksi. Häntä kuvattiin ”palavasieluiseksi nuoreksi naiseksi”, joka kirjoitti paljon etenkin naisten ja lasten sekä vähäosaisten asemasta yhteyskunnassa. Myrdal oli luomassa ruotsalaista hyvinvointivaltiota sosiaalidemokraattien kärkihahmona.


title: Alva Myrdal

text: Vuosina 1936–1948 Myrdal toimi Tukholman sosiaalipedagogisen seminaarin opintorehtorina. 1940-luvun lopussa ja 1950-luvulla hän toimi kansainvälisissä tehtävissä kuten Ruotsin Intian-suurlähettiläänä, YK:n ja Unescon sosiaalipoliittisissa tehtävissä – usein ensimmäisenä naisena korkeissa YK-viroissa kuten Unescon osastopäällikkönä. 1960-luvulla hän oli kansanedustajana ja ministerinä Ruotsissa.


title: Alva Myrdal

text: Kirjailija Jan Myrdal on Alva ja Gunnar Myrdalin poika.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Dubrovnikin piiritys oli Kroatian sotaan liittynyt, loppuvuonna 1991 käyty taistelu Dubrovnikista. Useita kuukausia kestäneessä serbien piirityksessä kaupunkia tulitettiin maalta ja mereltä. Yli 80 siviiliä kuoli ja yli 500 rakennusta tuhoutui. Tulitus kesti lokakuun alusta joulukuuhun 1991.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Välitön syy Dubrovnikin saartoon oli Kroatian suorittama serbien valvoman Jugoslavian kansanarmeijan kasarmien saarto Kroatiassa. Dubrovnikin piirityksen tarkoitus lienee ollut kostaa historialliselle Ragusan tasavallalle ja saada pala Adrianmeren rannikkoa. Serbiakateemikkojen miestä Dalmatian asukkaat olivat katolilaistuneita serbejä, eivät kroaatteja. Paikalliset asukkaat eivät kannattaneet näitä ajatuksia. Alueella ei asunut erityisen paljon serbejä eikä siellä ollut sotilaskohteita, vaan pelkästään UNESCO:n suojelemia vanhoja rakennuksia.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Dubrovnikin ympäristö joutui serbien saartamaksi syksyllä 1991. Kaupungin ympäristössä taisteltiin syyskuun viimeisinä päivinä. Serbit ja montenegrolaiset aloittivat operaatiot Konavlessa ja Dubrovnikin ympäristössä 1. lokakuuta maalla ja merellä. Kaupunki saarrettiin vielä saman päivän aikana. Jugoslavian laivasto saarsi Bosnia-Hertsegovinan läheistä rannikkoa Neumiin asti. Armeija eteni yllätyshyökkäyksen jälkeen nopeasti, vastassaan vain kourallinen vähin asein varustettuja Kroatian kansalliskaartin sotilaita. Serbien joukot polttivat ja ryöstivät vaurasta Konavlen aluetta.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Ilmahyökkäyksen seurauksena kaupungin veden ja sähkön jakelu katkesivat. Hyökkääjät alkoivat tulittaa kaupunki harvakseltaan, ja kahdessa viikossa serbit olivat vallaneet kaupungin ympäristöstä suuria alueita ja saaneet pitävän saartorenkaan. Armeija asettui hyviin asemiin vuorille pohjoiseen ja itään Dubrovnikista, jossa ei ollut merkittävää puolustusta.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Jugoslavian merivoimat saartoivat kaupungin Adrianmereltä päin. Kaupunkia pommitettiin tykistöllä ja kranaatinheittimillä ensimmäisen kerran rajusti 6. lokakuuta. Sotilaallista perustetta tälle ei ollut. Alussa liittoarmeijan tiedottaja, eversti Milan Gvero kiisti väitteet Dubrovnikin tulittamisesta raskain asein ja väitti savun tulevan siitä, kun kroaatit polttavan siellä vanhoja autonrenkaita.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Jugoslavian armeija ei kuitenkaan yrittänyt hyökätä kaupunkiin.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Jugoslavian armeijaa Dubrovnikin seuduilla komensi kenraaliluutnantti Pavle Strugar. Hän johti liittoarmeijan toista operationaalista ryhmää, joka johti Dubrovnikin operaatiota, johon otti osaa noin 7 500–20 000 miestä. Jugoslavian laivastoa johti vara-amiraali Miodrag Jokić.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Serbit kaappasivat 15. lokakuuta Cavtatin kylän, jonka väkeä pakeni moottoriveneillä Dubrovnikiin.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Lähimmillään serbit olivat alle kilometrin päässä kaupungista ja heidän asemansa olivat ympäristön korkeilla vuorenhuipuilla. Kaupungin ajoittainen pommittaminen kranaateilla jatkui 24. lokakuuta asti. Lyhyen tulitauon jälkeen pommitus alkoi uudelleen 30. lokakuuta. Öisin kroaattikommandot toimittivat pikaveneillä tarvikkeita kaupunkiin.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Serbit eivät uskaltaneet hyökätä kaupunkiin, jota puolusti pieni määrä kroaattisotilaita. Kaupunkia ei kyetty evakuoimaan, ja asukkaat koettivat piiloutua kellareihin suojaan. Vesi, sähkö ja ruoka olivat lopussa. Armeija upotti veneet ja huvipurret. Kroaattipresidentti Stipe Mesicin lähettämä Libertas-saattue onnistui lopulta murtautumaan merisaarron läpi ja päästä Dubrovnikiin, sekä tuoda kaupungista muutamia pakolaisia.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Rajuin Dubrovnikin pommitus tapahtui 6. joulukuuta Pyhän Nikolaoksen päivänä, jolloin kuoli 13 ihmistä. Tulitus alkoi kello 5.48, jolloin Dubrovnikin vanhaankaupunkiin alettiin ampua 82-millimetrisiä raketteja. Kaikkiaan niitä osui kaupunkiin 280. Lisäksi kaupunkiin osui 364 kappaletta 120-millimetrisiä kranaatteja. Raskas tulitus jatkui kello 11.30 asti. Suurinta tuhoa kranaatit tekivät vanhankaupungin luoteisosassa. Tulitusten lähtöpaikat olivat Bosankan, Prgatin ja Zarkovican suunnassa idässä. Lokakuun ja marraskuun pommitusten aiheuttamat tuhot olivat huomattavasti vähäisempiä kuin tulitus 6. joulukuuta.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Neuvottelut saarron purkamiseksi aloitettiin 15. lokakuuta 1991 ja sopimus saatiin aikaan 5. joulukuuta, mutta merisaarrosta vastaava vara-amiraali Jokić allekirjoitti sen vasta 7. joulukuuta. Tulitus jatkui ainakin 8. joulukuuta asti. Tästä syytetään muiden lisäksi Jugoslavian armeijan ”Ramboksi” kutsuttua upseeria Vladimir Kovačevićia. Kaupunki pysyi saarrettuna 12. toukokuuta 1992 asti, jonka jälkeen kroaattien joukot työnsivät saartajat vaihe vaiheelta pois kaupungin läheltä. Dubrovnikin vanhaakaupunkia tulitettiin vielä toukokuussa ja kesäkuussa 1992. Jugoslavian armeija vetäytyi Dubrovnikin/Konavlen alueelta vasta lokakuussa 1992. Kaupunkia uhkasivat serbien hyökkäykset vielä vuoteen 1995 asti.


title: Dubrovnikin piiritys

text: Piirityksessä kuoli 82–88 kroatialaissiviiliä. Suurin osa kuolonuhreista on ajalta ennen Pyhän Nikolaoksen päivän pommituksia, jotka puolestaan tuhosivat eniten rakennuksia. Institute for the Protection of Cultural Monumentsin suorittaman tutkimuksen mukaan Dubrovnikin vanhankaupungin rakennuksista melkein 70 prosenttia kärsi pommituksissa. Yhdeksän rakennusta tuhoutui kokonaan tulipalossa. Dubrovnikin saarto aiheutti historiallisesti arvokkaan kaupungin tuhoamisen takia serbien maineen alenemista.


title: Ifni

text: Ifni () oli Espanjalle kuulunut pieni siirtomaa Afrikan luoteisrannikolla nykyisen Marokon eteläosassa. Noin 1 500 neliökilometrin laajuisella alueella oli 40 000 asukasta. Sen tärkein kaupunki oli Sidi Ifni. Alueella on vähän luonnonvaroja, ja Espanja hallitsi sitä lähinnä nimellisesti. Nykyään Ifni kuuluu provinssina Marokon Souss-Massa-Draân hallintoalueeseen.


title: Ifni

text: Espanjan hallitsema enklaavi ulottui pohjoisessa Boussedra-vadin suusta etelään Noun-vadin suuhun ja idässä 25 kilometrin päässä Atlantin valtamerestä sijaitsevaan vuorijonoon. Seudun ilmasto on kapeaa rannikkovyöhykettä lukuun ottamatta hyvin kuiva. Vuotuinen sademäärä on noin 100 millimetriä, jota rannikolla lisää sumun tuoma kosteus. Rannikko on säältään usein tuulinen ja pilvinen. Luonto on karua ja maatalouden edellytykset heikot. Tärkeimmällä sijalla on vuohien kasvatus. Ainoa viljakasvi on ohra. Kivestä rakennetuilla terasseilla kasvatetaan manteleita, aprikooseja ja viikunoita. Lisätuloja antaa arganöljyn kerääminen. Pienimuotoista kalastusta harjoitetaan perinteisin menetelmin.


title: Ifni

text: Seudun kanta-asukkaat ovat aït-bou-amrane -heimoon kuuluvia berberejä. Espanjalaisilla oli siellä Santa Cruz de la Mar Pequeña -niminen kauppa-asema vuosina 1476–1524. Vuonna 1860 Tetouanin rauhassa Marokko myönsi Espanjalle luvan perustaa kalastussatama Ifniin. Espanjalaisten vuonna 1879 tekemä tutkimusretki päättyi kuitenkin epäonnistumiseen. Ranska tunnusti Espanjan oikeudet Ifnin alueeseen vuonna 1912, mutta espanjalainen kenraali Osvaldo Capaz miehitti sen vasta maaliskuussa 1934. Muinaisen rantavallin reunustamalle Assif Ifni -joen vasemmalle rannalle rakennettiin espanjalaista siirtomaa-arkkitehtuuria edustava Sidi Ifnin kaupunki, josta vuonna 1946 tuli koko Espanjan Länsi-Afrikan hallinnollinen keskus.


title: Ifni

text: Marokon itsenäistyessä vuonna 1956 Espanja luovutti sille Espanjan Marokon ja Espanjan Länsi-Afrikkaan kuuluneen Tarfayan alueen, mutta piti Ifnin hallussaan vuoden 1860 sopimukseen vedoten. Alueen hallinnasta käytiin vuosina 1957–1958 Ifnin sota. Väkivaltaisuudet marokkolaisten puolisotilaallisten joukkojen ja Espanjan armeijan välillä puhkesivat marraskuussa 1957 Saharan vapautusarmeijan tekemän hyökkäyksen jälkeen. Espanjalaiset vetäytyivät Sidi Ifniin ja sen lähiympäristöön, joka muutettiin linnoitetuksi sotilastukikohdaksi. Aikaisemmin vain soutuveneiden palvelemaan satamaan rakennettiin laivojen purkua varten köysirata, kapealla rantavyöhykkeellä sijaitseva lentokenttä modernisoitiin ja Assif Ifnin oikealle rannalle pystytettiin uusia rakennuksia upseereita varten. Keväällä 1958 kuningas Muhammad V:n ja saharalaisten ryhmittymien välillä käytyjen neuvottelujen kautta Marokko sai alueen sissit paremmin hallintaansa, ja kriisi päättyi huhtikuussa Yhdysvaltojen sovittelun avulla.


title: Ifni

text: Vuonna 1958 Ifnistä tuli Kanariansaarten sotilaskomentajan johtama Espanjan provinssi. Se oli emämaalleen hyödytön taakka ja taloudellisesti täysin riippuvainen Marokosta, jossa kävi töissä lähes puolet alueen miehistä. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous määräsi vuonna 1965 Espanjan luopumaan siirtomaastaan, ja tammikuussa 1969 Espanja ja Marokko solmivat sopimuksen alueen palauttamisesta Marokolle. Lopullinen vallansiirto tapahtui saman vuoden kesäkuun viimeisenä päivänä. Vastineeksi Espanja sai kalastusoikeuksia Marokon rannikolta.


title: Ifni

text: Nykyään Ifniä pidetään parantuneista liikenneyhteyksistään huolimatta Marokon syrjäseutuna. Sen kehittämissuunnitelmissa keskeisellä sijalla on matkailu, jota edistää Agadirin ja Guelmimin turistikeskusten läheisyys. Alueen matkailuvaltteja ovat sen siirtomaahistoria, karu luonto ja rannikon leuto ilmasto. Vaikeapääsyiset rannat, sumu ja myrskyävä meri estävät Ifnin kehittymisen rantalomakohteeksi.


title: Libretto

text: Libretto [] ( ’pieni kirja, kirjanen’) on laajamittaisen laulumusiikkiteoksen, kuten oopperan, operetin, oratorion tai passion teksti. Libretto sisältää sekä lauluosuuksien sanat että mahdolliset resitatiivit ja puhutut vuorosanat. Libretoksi kutsutaan myös baletin tai tanssiteoksen juonimateriaalin sisältävää käsikirjoitusta.


title: Libretto

text: Libretto voi olla kokonaan alkuperäisteos tai se voi pohjautua esimerkiksi tunnettuun näytelmään tai romaaniin. Passioiden teksti pohjautuu jonkin evankeliumin tekstiin Jeesuksen viimeisistä päivistä, vaikka librettoon yleensä on lisätty myös uutta aineistoa.


title: Libretto

text: Libreton kirjoittajaa kutsutaan nimellä libretisti, joka tarkoittaa siis sekä käsikirjoittajaa että sanoittajaa.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Teho-osasto (ER) oli yhdysvaltalainen draamasarja, joka kuvasi chicagolaisen opetussairaalan ensiapupoliklinikan toimintaa. Sarjan alkuperäiset hahmot ja juonen loi kirjailija Michael Crichton. Ensimmäinen jakso lähetettiin vuonna 1994. "Teho-osasto" kesti kaikkiaan 15 tuotantokautta, joiden aikana tuotettiin 331 jaksoa. Ohjelmaa Yhdysvalloissa esittänyt NBC-televisiokanava ilmoitti 2. huhtikuuta 2008, että sarja loppuu 15. tuotantokauden jälkeen. Sarjan viimeinen jakso nähtiin Yhdysvalloissa 2. huhtikuuta 2009.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjan tunnusmusiikin on säveltänyt James Newton Howard. Kaudella 13. alkumusiikki korvattiin parin sekunnin välähdyksellä, koska ohjelmaan haluttiin lisää aikaa.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarja voitti ainakin yhden Emmy-palkinnon jokaisena tuotantovuonnaan (poikkeuksena vuodet 2004 ja 2006–08), sekä suuren joukon muita palkintoja, muun muassa Golden Globen.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Teho-osastossa nostettiin esille erilaisia yhteiskunnallisia arvoja ja piirteitä sekä tabuja, kuten homoseksuaalisuutta ja kulttiuskontoja.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Ensimmäinen jakso kuvattiin vanhassa sairaalassa, koska ei ollut rahaa eikä aikaa rakentaa lavasteita. Myöhemmin lavasteet rakennettiin. Vuonna 1997 esitettiin jakso ”Ambush” suorana lähetyksenä. Aikaeron vuoksi jakso kuvattiin kahdesti, erikseen Yhdysvaltain itä- ja länsirannikoiden katsojia varten.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjasta on julkaistu viisitoista DVD-boxia (tuotantokaudet 1–15).


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjan tyyppigalleria pysyi samana, vaikka henkilöt vaihtuivatkin vuosien mittaan. Pisimpään mukana pysyi Noah Wylen esittämä John Carter, joka oli mukana alusta asti ja poistui sarjasta 11. tuotantokauden päätösjaksossa.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjan viimeisellä kaudellakin oli mukana ensimmäiseltä kaudelta saakka mukana olleita näyttelijöitä – jotka tosin esiintyivät vain silloin tällöin. Heitä olivat ovat Yvette Freeman (hoitaja Haleh Adams) ja Deezer D. (hoitaja Malik McGrath). Myös ensimmäisiltä kausilta tuttu Abraham Benrubi (vastaanottovirkailija Jerry Markovic) palasi sarjaan muutaman vuoden poissaolon jälkeen. Monet "Teho-osaston" jaksoista ohjasi joku sarjan näyttelijöistä, esimerkiksi Anthony Edwards ja Laura Innes.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Monet "Teho-osaston" näyttelijöistä saivat mahdollisuuden näyttää taitonsa elokuvien parissa. Merkittävimmäksi onnistujaksi nousi George Clooney, josta on tullut eräs maailman suosituimmista näyttelijöistä. Myös Maria Bello ja Julianna Margulies ovat tehneet kelpo uran elokuvien parissa. Jorja Fox saavutti myöhemmin suosiota puolestaan näkyvässä roolissa "C.S.I."-sarjassa.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjassa on vieraillut monia tunnettuja tähtiä: muun muassa Ewan McGregor, Dakota Fanning, Lucy Liu, Kristin Davis, Kirsten Dunst, Cynthia Nixon, Brenda Song, Shia LaBeouf, Wentworth Miller, James Woods sekä Sally Field, joka voitti Emmy-palkinnon roolistaan Abbyn äitinä. "C.S.I."-televiosarjan näyttelijöitä on esiintynyt "Teho-osaston" lääkäreinä ja potilaina (muun muassa Jorja Fox ja Marg Helgenberger).Kesällä 2006 Suomessa näytettiin 12. tuotantokausi ja syksyllä 2006 Yhdysvalloissa alkoi 13. kausi. Suomessa 13. kausi alkoi torstaina 5. huhtikuuta 2007 ja päättyi 6. syyskuuta 2007.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjan 14. kausi alkoi Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2007 ja Suomessa 27. maaliskuuta 2008. Sarjan 15. ja viimeinen kausi alkoi MTV3:lla 15. tammikuuta 2009. Sarjan 1. tuotantokauden uusinnat alkoivat MTV3:lla kesäkuussa 2010.


title: Teho-osasto (televisiosarja)

text: Sarjan suomenkielinen nimi "Teho-osasto" ei vastaa suoraan sen nimeä englanniksi. Englanninkielisen lyhenteen "ER" (Emergency Room) suomalainen vastine on lähinnä ensiapu. Teho-osaston vastine englannin kielessä on "ICU", eli Intensive Care Unit.


title: Mara (suomalainen mytologia)

text: Mara on taruolento länsisuomalaisessa kansanperinteessä. Mara oli peikkoa tai pahaa henkeä muistuttava tumma olento, joka häiritsi nukkuvia ihmisiä ja eläimiä. Mara on usein sama olento kuin painajainen, joka istuu ihmisten rinnan päällä ja aiheuttaa näille pahoja unia. Maran nimitys on peräisin vastaavalta olennolta germaanisessa kansanperinteessä.


title: Mara (suomalainen mytologia)

text: Maran asuinpaikoiksi on kerrottu ainakin eräitä isoja kiviä. Pohjois-Karjalasta, Ilomantsin Kivilahdelta tunnetaan maran pesäluolana eräs Marinkivi, jonka alkuperäinen nimi oli Marankivi. Marankiveä kutsuttiin myös pirunkiveksi. Marankiven alla on noin 36 neliömetrin laajuiseksi mitattu luola, jossa maran kerrotaan asuneen. Lähistöllä on myös toinen luola. Kivilahden mara voi olla läntistä alkuperää, sillä alueen kantaväestö on alkujaan muuttanut läntisemmistä osista Suomea Ruotsin vallan aikaan.


title: Mara (suomalainen mytologia)

text: Maran nimessä on ehkä yhtäläisyyksiä nimeen Para, tosin Para oli auttava kotihaltija. Limasieniä on kutsuttu sekä paran mukaan paranvoiksi että maran mukaan maranpaskaksi.


title: Mara

text: Mara tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy läheisesti myös


title: Vainajien palvonta

text: Vainajainpalvonta eli "manismi" (, vainajahenget) tarkoittaa vainajille määrätavoin, esimerkiksi uhraamalla osoitettua uskonnollista kunnioitusta, joka perustuu käsitykseen vainajan kyvystä vaikuttaa jälkeen jääneiden elämään.


title: Vainajien palvonta

text: Vainajainpalvonta on etenkin luonnonuskonnoissa yleinen käsitys, jonka mukaan esi-isien henget liikkuvat kuolemansa jälkeen maan päällä. Myös šintolaisuudessa on manismin piirteitä.


title: Vainajien palvonta

text: Kuoltuaan ihmisestä tulee henki, joka liittyy esi-isiensä seuraan. Esi-isät on pidettävä tyytyväisenä, eikä heitä saa saattaa häpeään, sillä muuten he voivat kostaa, jonka seurauksena voi olla sairaus tai onnettomuus. Esi-isät ovat aktiivisina vaikuttamassa uskonnollisen yhteisön tapahtumiin.


title: Vainajien palvonta

text: Tärkeää vainajainpalvonnassa on esi-isien ja perinteiden kunnioitus. Manistisissa uskonnoissa on tarkat hautausrituaalit ja vainajien juhlat. Esi-isät usein pidetään tyytyväisinä uhrilahjoilla.


title: Vainajien palvonta

text: Perinteisesti perheen vanhin lapsi jatkaa esi-isien palvontaa, ja lapsettomuutta pidetäänkin luonnonuskontojen parissa suurena onnettomuutena, sillä silloin kukaan ei ole enää palvelemassa suvun esi-isiä.


title: Lorica hamata

text: Lorica hamata oli roomalainen rengashaarniska. Ilmeisesti roomalaiset näkivät ensimmäistä kertaa rengaspanssarin kohdatessaan gallialaisia, jotka luultavasti olivat kehittäneet varusteen. "Lorica hamataa" käytettiin usein Rooman armeijassa, sillä sen pystyi valmistamaan kuka tahansa ja se oli helppo huoltaa. Lisäksi se oli joustava ja itsestään puhdistuva, joten se ei kärsinyt ruosteesta.


title: Lorica hamata

text: Vaikka rengaspanssari oli melko suojaava, se kuitenkin suojasi heikosti nuolilta tai pistolyönneiltä. Myös sen joustavuudella oli huonoja puolia, sillä ei suojannut hyvin esimerkiksi nuijilta tai voimakkailta miekan tai kirveen iskulta.


title: Lorica hamata

text: Tämän takia Rooman legioonat ottivat käyttöön "lorica segmentata" -levyhaarniskan. "Lorica hamataa" käyttivät vielä pitkään auxilia-joukot, ratsuväki ja muut tukijoukot, jossain määrin myös legioonat.


title: Lorica hamata

text: "Lorica segmentatan" korkean hinnan takia se jäi pois käytöstä 200- ja 300-luvuilla. "Lorica hamata" oli legioonalaistenkin käytössä myöhäis-Rooman armeijassa.


title: Postimies Pate

text: Postimies Pate ("Postman Pat") on brittiläinen BBC:n animoitu lastensarja, jossa ystävällinen postimies Pate seikkailee kuvitteellisessa Yorkshiren kylässä Greendalessa (), jonka esikuvana on Cumbriassa sijaitseva Longsleddalen laakso. Alkuperäiset jaksot kuvattiin vuonna 1981. Bryand Dalyn säveltämä sarjan tunnusmusiikki on myöhemmin elvytetty mm. matkapuhelinten soittoäänenä. Animaatiosta vastasi Ivor Wood ja käsikirjoituksesta John Cunliffe.


title: Postimies Pate

text: Postimies Paten äänenä on tunnettu näyttelijä ja laulaja Ken Barrie (9. tammikuuta 1933 – 29. heinäkuuta 2016). Päähenkilön lisäksi hän toimi Postimies Pate -sarjassa myös useiden muiden hahmojen äänenä ja lauloi mm. tunnuskappaleen, joka viihtyi vuonna 1982 15 viikkoa Brittien top-75 singlelistalla. Barrie palasi rooliin kahdesti, 1990-luvulla ja vuosituhannen vaihteen jälkeen tehdyissä uusissa jaksoissa.


title: Postimies Pate

text: Vuonna 2003 Beast Banksin postitoimisto Longsleddalessa, Greendalen toimiston esikuva, lopetti toimintansa. 15. syyskuuta 2004 entiseen postitoimistoon kiinnitettiin kyltti, joka kertoo toimiston toimineen inspiraationa Postimies Paten tarinoille. Vuonna 2014 Postimies Patesta tehtiin elokuva.


title: Postimies Pate

text: Postimies Pate ilmestyi Suomessa 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa VHS-kasetteina nimellä Postimies Pat tai Posti-Pat.


title: Postimies Pate

text: Hyvin samantyylinen nukkeanimaatio kuin Postimies Pate on walesiläinen Palomies Sami (englanniksi "Fireman Sam"). Sarjaa on Suomessa näyttänyt Sub ja C More Juniori, sekä ruotsinkielisenä Yle Fem BUU-klubben-lastenohjelmassa.Vuonna 2001 FS Film Oy on julkaissut useita Postimies Pate -VHS-elokuvia. Suomennoksesta ja ohjauksesta vastasi Jertta Ratia-Kähönen. Äänirooleissa esiintyvät Kaija Kiiski ja Ilkka Merivaara. Vuonna 2007 FS Film Oy julkaisi Pate-animaatioita DVD:llä. Osa oli aiemmin VHS-muodossa julkaistuja Pate-tarinoita. Uudemmilla julkaisuilla ääninäyttelijöiksi on kreditoitu myös Päivi Akonpelto ja Rabbe Smedlund.


title: Postimies Pate

text: VHS-julkaisuilla Brian Dalyn tunnuslaulun on suomentanut Merike Kaira. Tunnuslaulu alkaa sanoilla ""Postin tuo, postin tuo, postin tuo Pate jokaisen luo..."" Ainakin joissakin jaksoissa, jotka on näytetty TV:ssä 2000-luvulla, on erilainen tunnuslaulu.


title: Postimies Pate

text: Pate-tarinoita on myös julkaistu "Sesam opetus" sarjana nimellä "Postimies Pat - opimme englantia". Tarinoissa on suomenkielinen kertoja Juha Paananen.


title: Postimies Pate

text: Lisäksi on myös julkaistu "Sesam Video" sarjana nimellä "Postimies Pat". Jaksoissa on suomenkielinen kertoja Pauli Virta.


title: Patrick White

text: Patrick White (1912–1990) oli australialainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto 1973 "...eeppisestä ja psykologisesta kertomustaiteesta joka on tuonut uuden mantereen kirjalliselle maailmankartalle."


title: Patrick White

text: White syntyi Englannissa australialaisten vanhempien lapsena, kasvoi Australiassa, lähetettiin Englantiin kouluun, palasi Australiaan ja jälleen Englantiin opiskelemaan Cambridgen yliopistossa. Elämä ulkopuolisena tuli hänelle tutuksi.


title: Patrick White

text: White kirjoitti 27 romaania ja kahdeksan näytelmää. Pääteoksena pidetään romaania "Myrskyn silmä", jossa kuolemaisillaan oleva, ahneiden lastensa ympäröimä rikas seurapiirinainen miettii elämäänsä. White vastusti kirjallisuuden sensuroimista, ja homoseksuaalina joutui itse usein sen kohteeksi.


title: Patrick White

text: White perusti Nobel-palkintorahoilla nimeään kantavan kirjallisuuspalkinnon Patrick White Award.


title: AA-liike

text: AA-liike ( eli Nimettömät Alkoholistit, Anonyymit Alkoholistit) on kansainvälinen yhteisö, jonka jäsenten päämääränä on pysyä raittiina ja auttaa toisia alkoholisteja saavuttamaan raittius. Liike toimii pieninä paikallisina ryhminä.


title: AA-liike

text: AA-liikkeen perustivat Yhdysvalloissa vuonna 1935 Bill W. (William Griffith Wilson) ja Robert Holbrook Smith (”Dr. Bob”). AA:ssa alkoholismi mielletään sairaudeksi josta ei koskaan parane, mutta josta on mahdollista toipua 12 askeleen hengellisen ohjelman avulla. Suomeen AA-liike tuli vuonna 1948. Se toimii nykyisin noin 160:ssä eri maassa ja yhteisöllä on noin 3 miljoonaa jäsentä. Suomessa AA-ryhmiä on noin 700 kappaletta ympäri maata.


title: AA-liike

text: 12 askeleen toipumisohjelma toimii AA-kokousten pääasiallisena viitekehyksenä, mutta kokouksissa käsitellään myös liikkeen yhtenäisyyden takaavia 12 perinnettä. Perustajajäsenet ovat tallettaneet ja jättäneet kokemuksensa toipumisestaan ja toiminnastaan AA-liikkeelle kolmessa perinnössä: ensimmäinen on Toipuminen - 12 askelta, toinen Yhtenäisyys - 12 perinnettä ja kolmas Palvelu - 12 Käsitettä.


title: AA-liike

text: Vaikka päihteistä pidättäytyminen on välttämätöntä riippuvuudesta toipuvalle, se ei AA:n mukaan yksinään riitä alkoholismisairaudesta toipumiseen. Riippuvuuteen liittyy tyypillisesti sellaisia luonteenvirheitä, että myös henkinen kasvu on raittiuden laadun ja sen säilyttämisen kannalta tarpeen. Toipumista edistävät myös terveellisten elämäntapojen opetteleminen ja hengellisen ajattelun kehittäminen aiemmin opittuja, impulsiivisia ratkaisuja vastaan.


title: AA-liike

text: Kuka tahansa AA:n jäsen voi ottaa tehtäviä mm. kahvinkeittäjänä, kokouksien vetäjänä, puhelinpäivystäjänä tai ryhmän rahastonhoitajana; hän voi myös osallistua tiedotus- ja tukihenkilötoimintaan ja myöhemmin ottaa vastuuta luottamushenkilönä AA-yhteisön ”palvelurakenteessa” alueellisella, valtakunnallisella tai kansainvälisellä tasolla. Suomessa AA-liike käyttää yhteisönsä nimenä Nimettömät Alkoholistit. Vuonna 1997 Nimettömistä erosi osa ryhmistä ja otti palvelurakentaansa nimeksi Anonyymit Alkoholistit. Nimettömien Alkoholistien (yli 600 ryhmää) palvelurakenteen ylimpänä päättävänä elimenä toimii kerran vuodessa kokoontuva AA-ryhmien vuosikokous. Kokoukseen voi kukin AA-ryhmä lähettää yhden edustajan, jolla on puhe- ja äänioikeus. Anonyymeillä Alkoholisteilla (24 ryhmää) maan eri alueilta valitun valtuuston tehtävänä on toimia jokseenkin vastaavana palveluelimenä. Alkuperäisillä AA-ryhmillä (noin 5 ryhmää) ei ole maan laajuista palvelurakennetta. AA-ryhmien toimintaperiaatetta ei juuri ole uudistettu, mikä osaltaan selittää että kahden tunnin kokoustyyppi ei enää innosta nuorempaa sukupolvea. Viime aikoina on alettu soveltaa myös Suomessa yhden tunnin kestävää AA-palaveria, joka muun muassa Yhdysvalloissa on yleinen. Oleellista nykyajassa on se että pelkkää alkoholia käyttävä henkilö riippuvaisena potilaana on käymässä yhä harvinaisemmaksi. Nykyajan riippuvaiset ovat yleensä sekakäyttäjiä. Tämä osaltaan selittää tasaista laskua AA-ryhmien määrässä. Sekäkäyttäjille suunnattu NA-ryhmät on kuitenkin saanut toimintansa hyvin käyntiin Suomessakin. Toipumisohjelma on sama 12 askeleeseen perustuva.


title: AA-liike

text: AA:n jäsenyydelle ei ole mitään muita vaatimuksia kuin halu lopettaa alkoholin juominen. Tällä periaatteella on AA:ssa haluttu varmistaa, että kuka tahansa riippumatta yhteiskunnallisesta asemastaan, sukupuolestaan, iästään tai uskontokunnastaan voi hakea AA:sta apua alkoholiongelmaansa. AA ei varsinaisesti pidä jäsenistöstään jäsenluetteloa, mutta raitistuneet alkoholistit, jotka käyvät säännöllisesti AA:n kokouksissa, kutsuvat itseään AA:n jäseniksi tai AA:laisiksi.


title: AA-liike

text: Vaikka AA ei markkinoi itseään uskonnollisena liikkeenä, sen monet iskulauseet viittaavat korkeampaan voimaan ja yhteisö suositteleekin yksilöä itseään suuremman voiman etsimistä. Yhdysvalloista monet tuomioistuimet ovat lakanneet määräämästä AA-kokoukseen uskonnonvapauden perusteella. Ensimmäinen anonyymiutensa kansallisella tasolla rikkonut alkoholisti oli baseballpelaaja Rollie H. vuonna 1940.


title: Johanna Tuomi

text: Johanna Inkeri Tuomi (o.s. "Keskinen"; s. 19. maaliskuuta 1954 Rovaniemi) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Tuomen ohjelmisto on laaja-alainen ja käsittää niin oopperaa, operettia, gospelia kuin jazzia.


title: Johanna Tuomi

text: Tuomi suoritti Sibelius-Akatemiassa lauludiplomin ja musiikinopettajan tutkinnon 1986. Hän debytoi Suomen kansallisoopperassa vuonna 1983 ja Sibelius-Akatemian konserttisarjassa vuonna 1989.


title: Johanna Tuomi

text:
Hän lauloi solistitehtävissä Suomen kansallisoopperassa 1980-luvulla ja on tehnyt myös ooppera- ja operettirooleja maaseutuoopperoissa, mm. Mikkelissä, Vantaalla ja Ilmajoella, sekä Kotkan kaupunginteatterissa Iloisen lesken ja Viktorian Husaarin pääroolit. Hän lauloi Savonlinnan Oopperajuhlien Taikahuilussa Papagenan roolin. Hän on laulanut useissa suomalaisten oopperoiden kantaesityksissä, kuten Einojuhani Rautavaaran "Vincentissä" ja "Auringon talossa" sekä Jukka Linkolan "Elinan" nimiroolissa.
Tuomi on tehnyt Yleisradiolle lukuisia liednauhoituksia. Hän on konsertoinut useimpien suomalaisten kaupunginorkestereiden solistina. Seitsemän vuoden ajan Tuomi kiersi Suomea George de Godzinskyn ja Raimo Lintuniemen kanssa yli kolmessasadassa operetti- ja klassisen kotimaisen laulumusiikin konsertissa. Hän on esiintynyt myös Tartossa, Luxemburgissa, Aachenissa, Brysselissä, Pariisissa, Zürichissä ja Milanossa sekä laajalti Ruotsissa ja Tanskassa.


title: Johanna Tuomi

text: Johanna Tuomi on opettanut yksinlaulua Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1994 ja Turun seudun musiikkiopistossa vuodesta 2007. Tuomi esitti MTV3:n sarjassa "Salatut elämät" Jiri Viitamäen äitiä Armi Viitamäkeä vuosina 2010–2011.


title: Johanna Tuomi

text: Johanna Tuomi kuului Kirkkonummen kunnanvaltuustoon 2001–2004 ja on ollut Kirkkonummen musiikkiopiston johtokunnan puheenjohtaja sekä nuorisolautakunnan jäsen. Hän kuului kokoomuksen valtuustoryhmään.


title: Alifaattinen yhdiste

text: Alifaattinen yhdiste on IUPAC:n määritelmän mukaan orgaaninen yhdiste, joka ei ole aromaattinen eli ei sisällä bentseenirengasta tai muuta vastaavaa rakenneosasta. Alifaattisia yhdisteitä ovat alkaanit, alkeenit, alkyynit ja näiden johdannaiset. Esimerkkejä alifaattisista yhdisteistä ovat etanoli ja sykloheksaani.


title: Alifaattinen yhdiste

text: Toisen, melko yleisen määritelmän mukaan alifaattiset yhdisteet ovat avoketjuisia eli asyklisiä orgaanisia yhdisteitä. Niissä ei siis ole hiilirenkaita, joten sykloheksaani ei ole tämän määritelmän mukaan alifaattinen yhdiste.


title: Alifaattinen yhdiste

text: Alisyklisessä yhdisteessä on hiilirengas, joka ei ole aromaattinen. Yhdiste on siis sekä alifaattinen että syklinen. Jos renkaassa on hiiliatomien lisäksi jokin muu atomi, yhdistettä sanotaan heterosykliseksi.


title: Komondor

text: Komondor on alkuperältään unkarilainen laumanvartijarotu ja yksi monista Unkarin kansallisaarteista.


title: Komondor

text: Komondorin oletetaan olevan alun perin kotoisin Aasiasta. Komondorin tyyppiset koirat ilmestyivät nykyiselle Unkarin alueelle paimentolaisheimojen mukana. Turkinkieltä puhuneet kumaanit toivat mukanaan paitsi karjaa, myös karjaa paimentaneita koiria, mm. komondoreja ja puli-tyyppisiä koiria. Komondor nimen oletetaan juontavan nimestä "Koman-dor", kumaanien koira.


title: Komondor

text: Ulkonäöltään komondor on kookas (urokset vähintään 70 cm, nartut vähintään 60 cm, ei ylärajaa, paino noin 50 kg) ja sen valkoinen nyöriturkki antaa vaikutelman vieläkin suuremmasta koirasta. Komondor käyttäytyy arvokkaasti ja pidättyvästi. Se on itsevarma ja omanarvontuntoinen. Komondorin runko on suorakaiteen mallinen, korkeuttaan pidempi. Suuri nyöriturkki peittää koiraa kauttaaltaan.


title: Komondor

text: Komondorin pää on leveä ja voimakas, kuono on voimakas ja tylppä, ja kirsu musta. Komondorin silmät ovat tummat ja soikeat, ja korvat ovat luppakorvat. Pääkin on kauttaaltaan nyöriturkin peittämä, ja silmät peittyvät usein karvan alle.


title: Komondor

text: Komondorin runko on voimakas, ja sillä on vahva luusto raajoissa ja rungossa. Komondor liikkuu kevyesti ja äänettömästi kokoonsa nähden.


title: Komondor

text: Komondorin turkki muodostuu jatkuvasti kasvavasta pohjavillasta ja päällikarvasta, jonka määrä on vähäisempi. Pohjavilla muodostaa päällikarvan kanssa tiukasti huopaantuvan panssarin, josta sormin avataan yksittäisiä nyörejä. Koiran turkinhoitoon on paneuduttava, ja nyörien aukominen on tehtävä säännöllisesti, jotta koiran iho ei jää hautumaan tiiviin panssarikerroksen alle. Komondorin peseminen on hidas ja työläs prosessi. Koiran turkki on tiivis ja huopunut karva hylkii vettä. Pesu suoritetaan käsin pesemällä karvaa kourallinen kerrallaan kuin nyrkkipyykkiä. Huuhtelu on syytä suorittaa huolellisesti, jotteivat saippuajäämät ala ärsyttää koiran ihoa.


title: Komondor

text: Alkuperämaassaan Unkarissa komondor on laumanvartijakoira, jonka koko, voima, luonne ja paksu turkki ovat tehneet siitä ylivoimaisen petoeläinkarkottajan. Nykyään komondoreja käytetään myös talojen ja pihojen vartiointiin. Komondor on erittäin älykäs ja itsenäinen koira, joka reagoi nopeasti uhkaan, ja jolla on voimakas vartiointivietti.


title: Komondor

text: Komondor on suuri rotu, joka on altis erilaisille luuston kasvuhäiriöille, kuten lonkkaniveldysplasialle. Syvä rintakehä ja suuri koko altistavat vatsalaukunkiertymälle. Huonostihoidettu turkki saattaa aiheuttaa koiralle iho-oireita, kuten hot-spot ihottumaa. Riippuvat korvat ovat herkät tulehtumaan, ellei niitä puhdisteta ja tuuleteta säännöllisesti. Rodun eliniän odote on n. 8 vuotta.


title: Komondor

text: Suomessa komondor kasvatus on satunnaista, ja maassa on vain jokusia yksilöitä. Euroopassa Saksa on suuri komondormaa. Komondor on kotimaansa lisäksi suosittu rotu Yhdysvalloissa, jossa Komondoreja käytetään laumanvartijakoirina. Suomalaiset komondorit ovat lähinnä seurakoiria. Koiran koko ja luonne tekevät siitä vaativan koiran.


title: Kiss FM

text: Kiss FM (myöh. KISS tai Uusi KISS) oli Suomessa vuosina 1995–2007 toiminut puolivaltakunnallinen kaupallinen radiokanava, joka aloitti toimintansa 9. maaliskuuta 1995 kuuluen pääkaupunkiseudun lisäksi Turussa, Tampereella ja Oulussa. Kiss FM oli Suomen ensimmäinen puolivaltakunnallinen kaupallinen nuorisoradio ja ensimmäinen soittolistoja käyttävä hittiradio. Myöhemmin samana vuonna aloitti pääkaupunkiseudulla lähetyksensä Kiss FM:n pääasiallinen kilpailija, edelleen toiminnassa oleva Radio NRJ.


title: Kiss FM

text: Kanavan omisti kansainvälinen SBS Broadcasting Group, ja sen kohderyhmänä olivat 15–35-vuotiaat (formaatit Hot AC ja CHR).


title: Kiss FM

text: Kiss FM uudisti ilmettään ja ohjelmistoaan vuoden 2005 lopulla juontajaskandaalin vuoksi (Katso alempana), ja otti käyttöön uuden nimen, Uusi Kiss. Vuoden 2006 loppupuolella kanavan nimi kuitenkin lyheni muotoon "KISS", ja alkuvuodesta 2007 kanavan nimi vaihdettiin SBS:n televisiokanavan mukaan nimelle The Voice.


title: Kiss FM

text: Vuonna 2006 Finnpanelin mukaan KISSin kanavaosuus oli 3 prosenttia.


title: Kiss FM

text: Kiss FM profiloitui aluksi selkeästi nuorisoradioksi. 1990-luvun loppupuolella sen kuuluvuusalue laajeni kattamaan maan suurimpien kaupunkien lisäksi myös lähes koko Etelä-, Keski-, Länsi- ja Kaakkois-Suomen. Tässä vaiheessa kanavan kuulijaprofiilia muutettiin hieman. Soittolistoilla tämä näkyi suomalaisen pop-musiikin sekä 1980-luvun klassikkohittien lisääntyneenä soittona. Kanavan uudistumista siivitti kohu Aamutiimi-ohjelman lähetyksestä, jossa harrastettiin ryhmäseksiä suorassa radiolähetyksessä.


title: Kiss FM

text: 2000-luvulle tultaessa kanavan kuuluvuusalue laajeni yhä, kattaen nyt myös Pohjanmaan, Perämeren ja Kajaanin seudut sekä suuren osan Itä-Suomea. Edelleen laajentuneen kuuluvuusalueen ja muuttuneen kilpailutilanteen seurauksena Kiss FM läheni alkuperäistä formaattiaan ja vähensi 2000-luvun kuluessa suomalaisen pop-musiikin soittoa ja tiputti 1980-luvun klassikot kokonaan pois soittolistoilta. Kanava oli Suomen suosituin kanava kuulijalukujen perusteella vuosituhannen vaiheessa. Kiss FM:llä oli tuolloin enemmän kuulijoita kuin valtakunnallisella Radio Novalla.


title: Kiss FM

text: Kanava ajautui kriisiin vuoden 2004 loppupuolella, kun kanavan Aamutiimi-ohjelman juontaja, Timo "Timpe" Salonen sai tuomion alaikäisiin sekaantumisista, ja pian tämän jälkeen hänet kanavan sisällä korvannut Marko Pirttinen irtisanoutui, kun "keltainen lehdistö" kaivoi esille hänen vanhan sakkotuomionsa lapsipornon hallussapidosta.


title: Kiss FM

text: Kiss FM:n imagoa pyrittiin kohottamaan kanavauudistuksella elokuun lopussa 2005, jolloin kanavan viralliseksi nimeksi vaihdettiin Uusi Kiss. Myös ohjelmistoon tehtiin uudistuksia. Vuoden 2006 lopussa nimi vaihtui muotoon KISS.


title: Kiss FM

text: Kanavan omistava SBS Finland ilmoitti helmikuussa 2007 korvaavansa KISSin The Voice radiolla televisiokanava The Voicen nimen mukaisesti. The Voice radio aloitti lähetyksensä 5. maaliskuuta 2007.


title: Koiranäyttely

text: Koiranäyttely on näyttely, jonka tarkoitus on palvella puhdasrotuisten koirien jalostusta sekä kasvatustyötä. Tämän vuoksi Suomessa virallisiin kennelliiton hyväksymiin koiranäyttelyihin voi osallistua vain puhdasrotuiset rekisteröidyt ja tunnistusmerkityt koirat.


title: Koiranäyttely

text: Koiranäyttelyssä ulkomuototuomarit arvioivat koiria suhteessa rotumääritelmään. Kansainvälinen koiranjalostusliitto, FCI, on jakanut rodut kymmeneen eri ryhmään ja jokaisen rymän rodulla on rotumääritelmä, joka kuvaa rodun ihanneyksilöä. Rotumääritelmä sisältää kuvauksen koiran ulkomuodosta mittasuhteineen, luonteesta, liikkumisesta ja karvan laadusta. Rotumääritelmässä määritellään myös virheet ja ns. hylkäävät virheet.


title: Koiranäyttely

text: Näyttelyiden historia ulottuu kauas, muutaman vuosisadan päähän Isoon-Britanniaan, jossa ensimmäiset näyttelyt järjestettiin. Suomen ensimmäinen koiranäyttely järjestettiin 1800-luvun lopussa. Edelleen näyttelyt ovat keskeinen osa vuonna 1889 perustetun Suomen Kennelliiton toimintaa. Vuosittain Kennelliitto järjestää kuitenkin vain yhden näyttelyn, perinteisesti joulukuun alussa järjestetyn Voittaja-näyttelyn Helsingissä. Tämän lisäksi Kennelliitto isännöi satunnaisesti suuria kansainvälisiä voittajanäyttelyitä, joita ovat muun muassa Maailman Voittaja (viimeksi Suomessa 2014), Euroopan voittaja (viimeksi Suomessa 2006) sekä Pohjoismaiden voittaja (viimeksi Suomessa 2017).


title: Koiranäyttely

text: Koiran arvostelun lisäksi koiranäyttely on myös sosiaalinen tapahtuma, jossa näyttelyharrastajat tapaavat toisiaan, kasvattaja voi seurata kasvattiensa kehittymistä ja nuoret koiranäyttelyharrastajat, junior handlerit voivat mitellä taidoistaan rotukehien ulkopuoleisissa junior handler -kilpailuissa.


title: Koiranäyttely

text: Koiranäyttelyssä koirat arvioidaan ensin roduittain. Rodun sisällä koirat on jaoteltu sukupuolen ja koirien iän sekä mahdollisen muun menestyksen mukaan eri luokkiin. Ikäryhmittäin kilpaillessa jokainen koira saa erillisen laatuarvostelun, jonka jälkeen jokaisessa luokassa sijoitetaan luokan neljä parasta koiraa. Sukupuolittain valitaan paras uros ja paras narttu, jotka tämän jälkeen kilpailevat rotunsa parhaan (ROP) ja vastakkaisen sukupuolen parhaan (VSP) titteleistä. Rotunsa paras jatkaa näyttelypäivän päätteeksi ryhmäkilpailuun, jossa kilpailevat keskenään kaikki kyseisen FCI-roturyhmän rotujen parhaat koirat. Ryhmäkilpailussa sijoitetaan neljä parasta. Ryhmäkilpailun voittaja jatkaa kaikkien rotujen näyttelyssä vielä kilpailua näyttelyn kauneimman koiran tittelistä. Näyttelyn kauneimman koiran valintaan (Best in Show, BIS) osallistuvat kunkin roturyhmän parhaat koirat (10 kpl), joista neljä parasta sijoitetaan.


title: Koiranäyttely

text: Koirat arvostellaan roduittain. Joidenkin rotujen (mm. villakoirat, tanskandogit, mäyräkoirat) kohdalla eri muunnokset (karvanlaatu, koko, väri) arvostellaan erikseen. Arvostelu suoritetaan seuraavissa luokissa:Laatuarvostelun ulkopuolella, rotukohtaiset:


title: Koiranäyttely

text: Ryhmäkilpailut:


title: Koiranäyttely

text: Näyttelyssä valitaan myös BIS-veteraani ja -kasvattajaryhmä. Rodun erikoisnäyttelyssä sekä pentunäyttelyissä voidaan valita myös BIS-pentu.


title: Koiranäyttely

text: Kukin koira arvostellaan ensi oman rotunsa ja arvosteluluokan mukaisesti. Tällöin koira saa laatuarvostelun. Laatuarvosteluun kuuluu kirjallinen arviointi ja laatumaininta, joka osoitetaan seuraavin värein :Hylätyn arvostelun voi saada koira, joka poikkeaa selvästi rotumääritelmästä esimerkiksi koon, purennan tai kivespuutoksen vuoksi. Myös vihaiselle tai huonosti käyttäytyvälle koiralle voidaan antaa hylkäävä maininta. Ruskean nauhan saa koira, joka häiritsee arvostelua siinä määrin, että tuomari ei voi koiraa arvostella (hyppii, puree, on arka eikä anna koskea). Mikäli koiraa on korjailtu keinotekoisesti ja tuomarilla on syytä epäillä vilppiä, hän voi antaa maininnan "ei voida arvostella" tai poistaa koiran kehästä.


title: Koiranäyttely

text: Laatuarvostelun jälkeen on kilpailuluokka koirille, jotka ovat saaneet maininnan "erinomainen ja erittäin hyvä". Neljä parasta koiraa laitetaan paremmuusjärjestykseen. Kilpailuluokan järjestys osoitetaan seuraavilla värinauhoilla:Tuomari voi halutessaan antaa koirille myös laatumaininnan SA. Sen voi saada vaikka joka koira, mutta joskus sitä ei saa kukaan. Kilpailuluokan sijoitus sekä SA edellyttävät pääsyn PN (paras narttu) tai PU (paras uros) -luokkaan. Paras uros ja paras narttu kilpailuun pääsevät koirat, jotka ovat sijoittuneet kilpailuluokassa neljän parhaan joukkoon sekä saaneet maininnan sertifikaatin arvoinen (SA). PU ja PN kilpailuissa jaetaan sijoittuneille koirille sertifikaatit ja varasertifikaatit (SERT ja VASERT) sekä kansainvälisissä näyttelyissä myös kansainväliset sertifikaatit sekä vastaavat varasertifikaatit (CACIB ja VACA). Mikäli koira ei voi vastaanottaa sertifikaattia (tarkoittaa, että koira on jo valio) tai varaCACIBia (koira on jo kansainvälinen valio), palkinnot siirtyvät PU ja PN kilpailussa seuraavaksi parhaiten pärjänneelle koiralle. Mikäli kaikki sijoittuneet koirat ovat jo esimerkiksi valioita eivätkä voi ottaa sertifikaattia vastaan, kutsutaan kehään takaisin ne PU ja PN kilpailuun päässeet koirat, jotka voivat nämä palkinnot vastaanottaa.


title: Koiranäyttely

text: Näyttelyihin voivat osallistua koirat, jotka ovat Suomen Kennelliiton tai jonkun muun FCI:hin kuuluvan tai sen tunnustaman kenneljärjestön rekisterissä. Suomessa voimassa olevan typistyskiellon mukaisesti 1. tammikuuta 2001 jälkeen syntyneet typistetyt koirat eivät saa osallistua näyttelyihin tai kokeisiin. Näyttelyihin ei voi myöskään osallistua kivesvikaisen, vaarallisesti aggressiivisen tai antidoping-säännöksen vastainen koira .


title: Koiranäyttely

text: Koiranäyttelyt voivat olla kansainvälisiä näyttelyitä, joissa kilpaillaan kansainvälisestä sertistä, cacib:sta. Kansalliset näyttelyt voivat olla kaikkien rotujen näyttelyitä, ryhmänäyttelyitä (tietylle FCI:n roturyhmälle/roturyhmille) tai jonkin rodun erikoisnäyttelyitä. Virallisten näyttelyiden lisäksi järjestetään match show -kilpailuja eli mätsäreitä, jotka ovat epävirallisia näyttelyitä eivätkä toimi Kennelliiton alaisuudessa. Niihin saavat osallistua myös sekarotuiset ja rekisteröimättömät koirat.


title: Koiranäyttely

text: Voittaja-näyttely järjestetään kerran vuodessa Suomessa. Siellä kunkin rodun paras uros ja narttu saavat Voittaja-tittelin, esimerkiksi vuoden 2005 parhaan titteli on V-05. Lisäksi junioriluokkien voittajat, laatuarvostelulla erinomainen, saavat JV-tittelin. Pohjoismaiden Voittaja -näyttely järjestetään vuorovuosin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Näiden kilpailujen voittajat saavat PMV- ja PMJV-tittelit. Maailman Voittaja -näyttely järjestetään vuosittain eri FCI-maissa, ja Suomi on toiminut isäntämaana vuosina 1998 ja 2014.


title: Koiranäyttely

text: Tuomari voi antaa rodun parhaalle urokselle ja nartulle sertifikaatin. Mikäli rodun parhaat koirat eivät voi sertifikaattia vastaanottaa (esimerkiksi PU1 on jo valio tai sillä on jo kaikki valionarvoon tarvittavat sertifikaatit) se siirtyy seuraavaksi parhaalle koiralle, joka sen voi vastaanottaa. Sertifikaatti voi siirtyä jopa PU- tai PN-luokassa sijoittumattomalle koiralle, mikäli kukaan sijoittuneista ei voi sitä vastaanottaa. Koiran on kuitenkin pitänyt saada laatuarvosana ERI ja lisäksi omassa kilpaluokassaan sijoitus ja SA. Koiralle voidaan hakea valion arvoa, kun se on saanut kolme sertifikaattia kolmelta eri tuomarilta, ja vähintään yksi niistä on saatu koiran ollessa yli 24 kk vanha. Lisäksi voi olla rotukohtaisia koetulosvaatimuksia (käyttökoirarodut). Kansainvälisessä näyttelyssä koiran on mahdollista saada kansainvälinen sertifikaatti, CACIB, mikäli se kilpailee nuorten-, avoimessa-, valio- tai käyttöluokassa ja ovat saaneet näissä luokissa kilpaillessaan laatuarvostelun erinomainen sekä maininnan sertifikaatin arvoinen (SA) .


title: Koiranäyttely

text: Koiralla on mahdollista saavuttaa Suomesta koiranäyttelyistä seuraavat valionarvot (käyttökoiraroduille pätee eri säännöt):


title: Koiranäyttely

text: Valionarvot ovat maakohtaisia ja koira voi valioitua täten eri maissa. Mikäli koira jo on jonkin maan muotovalio, vaaditaan siltä vain yksi sertifikaatti yli 24 kk iässä (sekä mahdolliset lisävaatimukset) Suomessa. Koiran on mahdollista saavuttaa kansainvälisen valion arvo.


title: Brionin sopimus

text: Brionin sopimus solmittiin Kroatiassa Pulan lähellä Brionin (Brijunin) saarilla 7. heinäkuuta 1991. Sopimus lopetti Slovenian taistelut ja jäädytti Slovenian ja Kroatian itsenäisyyden kolmeksi kuukaudeksi. Sopimus solmittiin Slovenian, Kroatian ja Jugoslavian välillä silloisen Euroopan yhteisön ollessa välittämässä rauhaa. Vaikka sopimuksella saatiin rauha Sloveniaan, Kroatian sodan taistelut alkoivat.


title: Brionin sopimus

text: Sopimuksen allekirjoittamista edelsivät niin sanotun Ey-troikan diplomaattiset toimet Slovenian sodan katkaisemiseksi ja myös Jugoslavian johdon esittämä vaatimuslista. Ennen sopimuksen allekirjoittamista Slovenian aluepuolustus oli onnistunut torjumaan Jugoslavian armeijan alimitoitetun hyökkäyksen. Sopimuksen allekirjoittivat Jugoslavian liittopresidentti Ante Marković ja Slovenian presidentti Milan Kučan. Slovenian edustajista olivat mukana myös Janez Drnovsek, pääministeri Alojz "Lojze" Peterle, ulkoministeri Dimitrij Rupel, Jugoslavian presidenttineuvoston sloveenijäsen Janez Drnovšek ja parlamentin puhemiestä vastaava France Bučar. Jugoslavian puolelta oli monia hallintomiehiä mukana, mm. Ante Marković. Kroatian edustaja oli maan presidentti Franjo Tuđman. Molemmat Serbian edustajat puuttuivat, mutta mukana oli entinen presidenttineuvoston puheenjohtaja Borisav Jović, joka lähti kokouksesta kesken pois.


title: Brionin sopimus

text: Sopimuksen mukaan raja-asemat jäivät Slovenian poliisin haltuun, ja armeijan piti vetäytyä lokakuuhun mennessä ja sloveenien vapauttaa ottamansa sotavangit. Osapuolten piti välttää väkivaltaa ja muuta keskinäisen jännitteen lisäämistä. Ey:n sotilastarkkailijoiden piti tulla ensi tilassa. Mutta Slovenia oli sopimuksen mukaan yhä käytännössä osa Jugoslaviaa, mm. tullimaksut kerättiin sopimuksen mukaan yhä Jugoslavian kassaan. Jugoslavian kansat saisivat itse päättää tulevaisuudestaan. Yksikään osatasavalta ei saanut sopimuksen mukaan itsenäistyä kolmeen kuukauteen, sillä neuvottelujen Jugoslavian kriisistä piti alkaa 1. elokuuta 1991 Ey:n mukana ollessa. Ey kuitenkin lupasi tunnustaa Slovenian, jos liittoarmeija hyökkäisi uudestaan maahan.


title: Brionin sopimus

text: Slovenian edustajat tekivät sopimuksessa monia myönnytyksiä suostuen moneen liittoarmeijan jo aiemmin esittämän vaatimuslistan kohtaan, koska käsittivät laihankin sovun tuovan maalle elintärkeän EY:n tuen. Kommunistitaustaisia Kučania ja Drnovsekia arvosteltiinkin kovasti heidän palatessaan kotimaahansa. Arvostelijat olivat lähinnä demokraattisista puolueista. Lojze Peterle, Bucar ja mieltään osoittava kansan osa katsoivat Brionin sopimuksessa tehdyn liikaa Slovenialle epäedullisia myönnytyksiä ja sopimuksen olevan petosta Sloveniaa kohtaan. Heidän mielestään sopimus esti jo tapahtuneen Slovenian itsenäistymisen ja katsoivat Slovenian antautuneen. Sopimus ei Bucarin mielestä poistanut liittoarmeijan uhkaa. Kucaninkaan mielestä julistus ei ollut ihanteellinen. Pucnikin mielestä sopimusta ei voitu hyväksyä. Silti Slovenian parlamentti vahvisti sopimuksen 10. heinäkuuta, vaikkakaan ei nurisematta. Sopimuksen mukaan Jugoslavian presidenttineuvoston johtaja Mesic oli Jugoslavian armeijan komentaja, vaikka liittohallitus oli käytännössä menettänyt valtansa jo vuoden 1991 keväällä, ja armeija oli Serbian komennossa.


title: Brionin sopimus

text: Jugoslavian hallinnon korkeat kroaattiedustajat Stipe Mesic ja Ante Markovic sanoivat Ey:n välitysesityksen estäneen sisällissodan. Mutta monet jugoslavialaiset ja ulkomaiset mm Ey:n edustajat suhtautuivat sopimukseen varauksella eivätkä uskoneet pelkästään sen ratkaisevan hajoamassa olevan Jugoslavian ongelmia. Saksan ulkoministeri Genscherin mielestä sopimus oli vain hengähdystauko. Ranskan ulkoministeri Delors sanoi, että pienikin välikohtaus pystyy aiheuttamaan sisällissodan. Hollannin ulkoministeri van Broekin mielestä aika näyttää pitääkö sopimus. Vaikka Ey ei suhtautunut neuvotteluissa myönteisesti Slovenian ja Kroatian itsenäistymiseen, se ei myöskään sulkenut tätä ajatusta pois. Slovenian presidentti Milan Kučan sanoi, ettei Slovenia peruuttanut sopimuksesta huolimatta itsenäistymishankettaan, ja sloveenit vetäytyivät Jugoslavian parlamentista.


title: Brionin sopimus

text: Brionin sopimuksen jälkeen sota Kroatiassa alkoi vasta tosissaan. Brionin sopimus hyödytti Kroatian ääriserbejä ja heitä osin peitetysti tukevaa Serbiaa, koska nämä saattoivat väittää Kroatian sotaa sisällissodaksi, johon ulkovalloilla ei ollut oikeutta puuttua esimerkiksi tukeakseen sotilaallisesti heikompaa Kroatiaa.


title: Ḥet

text: Ḥet (myös chet, het) on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston kahdeksas kirjain. Se on kreikkalaisen eetan, latinalaisen H:n ja kyrillisen И:n edeltäjä.


title: Ḥet

text: Ḥet on alun perin ääntynyt joko soinnittomana faryngaalisena frikatiivina (foneettisessa merkinnässä /ħ/) tai soinnittomana velaarisena frikatiivina (foneettisessa merkinnässä /x/). Kreikkalaiseen ja kyrilliseen kirjaimistoon periytyessään ḥetistä tuli vokaalin merkki, kun taas latinalaisessa aakkostossa se on säilynyt konsonanttina. Kirjaimen nimi tulee aitaa tarkoittavasta sanasta.


title: Ḥet

text: Nykyhepreassa ḥet ääntyy tavallisesti soinnittomana velaarisena frikatiivina /x/ eli k:n ja h:n välimuotona, samaan tapaan kuin saksan kirjainyhdistelmä 'ch' esimerkiksi sanassa "ich". H-kirjain on ḥetille vain suuntaa antava vastine, ja kirjain voidaankin translitteroida latinalaiseen aakkostoon useilla tavoilla. Tavallisimmin käytettyjä ovat kirjainyhdistelmä ch, ḥ (h jonka alla on piste) ja hatullinen (caron) h-kirjain.


title: Ḥet

text: Ḥet on yksi niistä viidestä heprean kirjaimesta, jotka eivät voi kahdentua eli niiden sisässä ei voi olla dageš-pistettä. Heprealaisessa numerojärjestelmässä ḥetillä on lukuarvo kahdeksan.


title: Ḥet

text: Esimerkkejä:


title: Stendhal

text: Stendhal (oik. "Marie-Henri Beyle", 23. tammikuuta 1783 Grenoble – 23. maaliskuuta 1842 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hänet tunnetaan romaanihenkilöidensä luonteen tarkkasilmäisestä analyysistä ja kuivahkosta kirjoitustyylistä. Häntä pidetään yhtenä ensimmäisistä realismin kirjailijoista. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat "Rakkaudesta", "Punaista ja mustaa" ja "Parman kartusiaaniluostari" (1839).


title: Stendhal

text: Stendhalin lapsuus Ranskan maaseudulla oli ankea, mutta ensimmäisen keisarikunnan aikana hän nautti täysin rinnoin vilkkaasta sotilas- ja teatterielämästä. Hän kävi Napoleonin joukkojen mukana Venäjällä, vietti pitkiä aikoja Saksassa ja kiintyi erityisesti Italiaan, jossa hän asui uransa loppupuolella toimien kirjoittamisen ohella konsulina.


title: Stendhal

text: Kirjailijanimi viittaa luultavasti Stendhalin antiikin elvyttäjänä ihaileman Johann Joachim Winckelmannin syntymäkaupunkiin Stendaliin.


title: Stendhal

text:
Stendhalin mukaan on nimetty Stendhalin syndrooma, jonka oireina on liiallisesta kauneuden kokemuksesta johtuvaa sydämentykytystä, pyörrytystä, huimausta ja lievää sekavuutta. Firenzessä käytyään Stendhal kuvaili oireita tarkasti. Vaiva määriteltiin vuonna 1979 psykosomaattiseksi oireyhtymäksi.
Vuonna 1831 julkaistiin Stendhalin teos "Punaista ja mustaa", joka on ilmestymisestään saakka kuulunut Ranskan kirjallisuuden klassikoihin. Teoksen alaotsikko on "Kronikka XIX vuosisadalta". On melko varmaa, että sitä ei olisi julkaistu ennen Heinäkuun vallankumousta. Teos kuvaa liian todentuntoisesti Ranskaa Bourbonien hallituskauden viimeisten vuosien yhteiskunnalliset ongelmat. Ranskaa vaivasivat konservatiivien ja vapaammasta yhteiskunnasta haaveilevien liberaalien väliset jännitteet. Yhteiskuntaluokat olivat täydellisesti vieraantuneet toisistaan, ne tunsivat toisiaan kohtaan suoranaista inhoa ja kohtasivat lopulta toisensa vuoden 1830 barrikadeilla.


title: Stendhal

text: Teoksen päähenkilö on vaatimattomista oloista kotoisin oleva Julien Soriel. Teoksen alussa hän on maalaismainen, kokematon ja ujo. Hänellä on kuitenkin palava halu päästä elämässään eteenpäin ja tahto nousta ylemmälle askelmalle hierarkkisessa sääty-yhteiskunnassa. Nuorella Julienilla on terävä äly, hän on ovela, halu käyttää vihaamaansa suku- ja raha-aatelia hyväkseen pyrkimyksissään eikä hän koskaan suostu nöyristelemään ylempiään. Hän osaa käyttää hyväkseen myös edullista ulkonäköään. Alun perin hänet on määrätty ryhtymään hengelliselle uralle.


title: Stendhal

text: Napoleon on Julienin suuri ihanne ja hän haluasi raivata tiensä idolinsa tavoin miekalla. Todellisuudentajuinen Julien huomaa kuitenkin, että hänen aikanaan ei asemaa yhteiskunnassa enää raivata miekalla, vaan tahdonvoimalla, älyllä ja oveluudella.


title: Stendhal

text: Teoksellaan Stendhal osoitti olevansa suuri ihmistuntija ja tarkkanäköinen vallitsevien yhteiskunnallisten olojen arvostelija sekä vastustaja. Vaikka hän oli vapaamielinen hän ei kuitenkaan uskonut vapaamielisyydellä olevan todellista sijaa yhteiskunnassa. Ranskaa hän piti maana, joka oli juuttunut vanhanaikaiseksi yhteiskunnaksi ja joka oli pysähtynyt ja muuttunut tympeän makuiseksi. Ulkonainen säädyllisyys ja tekosiveys menivät hänen mukaansa kaiken edelle eikä Ranska kyennyt luomaan George Washingtonin kaltaista sankaria.


title: Tet (kirjain)

text: Ṭet (myös tet) on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston yhdeksäs kirjain. Se on kreikkalaisen theetan edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee pyörää tai mutkaa tarkoittaneesta sanasta.


title: Tet (kirjain)

text: Heprean kielessä tet on emfaattinen t-äänne. Hepreassa on myös toinen t, tav. Länsimaisten sanojen heprealaisessa translitteroinnissa tai lainasanoissa t-kirjainta vastaa yleensä tet, th:ta tav.


title: Tet (kirjain)

text: Heprealaisessa numerojärjestelmässä tetillä on lukuarvo yhdeksän.


title: Tet (kirjain)

text: Esimerkkejä:


title: Kingston

text: Kingston tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Tommy Aldridge

text: Tommy Aldridge (s. 15. elokuuta 1950 Nashville, Tennessee) on yhdysvaltalainen rockmuusikko ja rumpali.


title: Tommy Aldridge

text: 1970-luvulla hän vaikutti amerikkalaisessa southern rock -yhteessä Black Oak Arkansas, jonka kanssa Aldridge levytti yhdeksän albumia. Sen jälkeen hän toimi muun muassa Ozzy Osbournen rumpalina.


title: Tommy Aldridge

text: Myöhemmin Aldridge on soittanut useissa eri yhtyeissä, kuten esimerkiksi Whitesnakessa ja nykyisin Thin Lizzyssä. Hänet tunnetaan erityisesti tuplabassorumpusoiton pioneerinä metallimusiikissa.


title: Pretties for You

text: Pretties for You on Alice Cooperin debyyttialbumi, ja se julkaistiin vuonna 1969. Alice Cooper oli levyn julkaisun aikaan yhtyeen nimi, vaikkakin yhtyeen laulaja tunnetiin samalla nimellä. Levy on paljolti psykedeelistä rockia, kuten seuraajansa Easy Actionkin.


title: Pretties for You

text: Kaikki kappaleet on kirjoittanut: Alice Cooper, Glen Buxton, Michael Owen Bruce, Dennis Dunaway ja Neal Smith.


title: Rautamalmi

text: Rautamalmi on kiveä, josta kannattaa erottaa metallista rautaa. Rauta itse on yleensä oksideina eli joko magnetiittina (FeO) tai hematiittina (FeO). Puhtaat magnetiitti- tai hematiittiesiintymät alkavat olla jo lopussa, joten nykyisin louhitaan takoniitin tyyppisiä kivilajeja, joissa rautapitoisempi aines on sekoittuneena runsaaseen sivukiveen. Sen takia rautakaivokset tuottavat runsaasti jätemateriaalia, joka on monin paikoin ympäristöongelma. Kaupallinen tuote ovat rautamalmipelletit.


title: Asko Sarkola

text: Lauri Asko Antero Sarkola (s. 3. syyskuuta 1945 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja. Hän on johtanut Helsingin Kaupunginteatteria vuodesta 1998.


title: Asko Sarkola

text: Sarkola opiskeli Svenska Teaterskolanissa vuosina 1963–1966. Hän teki pitkän uran ruotsinkielisessä Lilla Teaternissa, jossa näytteli ensin vuodet 1967–1974 ja toimi vuodet 1972–1974 apulaisjohtajana. Vuosina 1974–1981 ja 1984–1997 Sarkola oli Lilla Teaternin johtaja. Vuosina 1982–1985 Sarkola toimi professorina Teatterikorkeakoulussa.


title: Asko Sarkola

text:
Sarkola on näytellyt lukuisia rooleja niin televisiossa, teatterissa kuin elokuvissakin. Teatterirooleja mm. Benno Bessonin ohjaaman Hamletin nimirooli.
Kari Heiskasen ohjaamassa Tartuffessa niin ikään nimirooli.
Lukuisia komediarooleja mm. rakastetun Ministeriä viedään -näytelmän Esko Roineen esittämän ministerin poliittinen sihteeri Mika Petäjän rooli. Näytelmän ohjasi Neil Hardwick.


title: Asko Sarkola

text: Hän on näytellyt sekä suomalaisissa että ruotsalaisissa elokuvissa sekä toiminut kertojana kuunnelmasarjassa "Knalli ja sateenvarjo".


title: Asko Sarkola

text:
Toiminut
Finlands Svenska Teaterförbundetin puheenjohtajana 1978-83, 1985-86


title: Asko Sarkola

text: Centralförbundet för Finlands svenska teaterorganisationerin puheenjohtajana 1983-88


title: Asko Sarkola

text: Pohjoismaisen teatteri- ja tanssikomitean Suomen edustajana 1988-2000


title: Asko Sarkola

text: Norjan kulttuuriministeriön teatterikomitean asiantuntijajäsenä (ainoana ulkomaalaisena) 2000-2002


title: Asko Sarkola

text: Palkintoja


title: Asko Sarkola

text: Näyttämötaiteen valtionpalkinto 1990


title: Asko Sarkola

text: Pro Finlandia 1991


title: Asko Sarkola

text: Karl Gerhard -kunniapalkinto 1994


title: Asko Sarkola

text: Svenska Kulturfondenin palkinto 1996


title: Asko Sarkola

text: Helsinki-mitali 1996


title: Asko Sarkola

text: Professori 2005


title: Asko Sarkola

text: Vuonna 2013 Sarkola valitsi kirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajan.


title: Asko Sarkola

text:
Sarkola siirtyi Helsingin Kaupunginteatterin johtajan tehtävästä eläkkeelle loppuvuodesta 2016.
Syksyllä 2017 hän näyttelee Juha Vakkurin Mannerheim ja saksalainen suudelma -näytelmässä Mannerheimin roolin.
Sarkola on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäisestä avioliitostaan (1978–1984) hänellä on kolme lasta, joista Sampo Sarkola (s. 1978) on näyttelijä ja Milja Sarkola (s. 1975) ohjaaja ja näytelmäkirjailija.


title: Asko Sarkola

text: Vuodesta 1990 Sarkola on ollut naimisissa näyttelijä Jonna Järnefeltin kanssa. Heillä on kolme yhteistä lasta.


title: Asko Sarkola

text: Sarkolan isä oli kirjailija Riku Sarkola.


title: David Lodge

text: David John Lodge (s. 28. tammikuuta 1935) on englantilainen kirjallisuustutkija ja kirjailija.


title: David Lodge

text: Lodge syntyi Lontoossa ja opiskeli University College Londonissa, jossa hän suoritti BA-tutkintonsa vuonna 1955 ja MA-tutkintonsa vuonna 1959. Hän väitteli tohtoriksi Birminghamin yliopistossa ja opetti siellä Englannin kirjallisuutta vuosina 1960–1987. Sen jälkeen hän päätti ryhtyä täystoimiseksi kirjailijaksi.


title: David Lodge

text: Lodge on julkaissut useita merkittäviä kirjallisuuskritiikkiä käsitteleviä teoksia, etupäässä amerikkalaisesta ja englantilaisesta romaanitaiteesta sekä kirjallisuuden teoriasta. Hänen kirjojaan käytetään kurssikirjoina monissa yliopistoissa Suomessakin. Näistä tunnetuimpia ovat "The Novelist at the Crossroads" ja "The Art of Fiction". Lodge asuu edelleen Birminghamissa.


title: David Lodge

text: Lodge kasvoi ankarissa olosuhteissa, perinteellisessä katolisessa perheessä, sodanjälkeisessä Etelä-Lontoon esikaupungissa ja hänen varhaisimmat teoksensa, "The British Museum is falling down" ja "The Picturegoers" ovat osaksi omaelämäkerrallisia. Niissä hän kuvaa humoristisesti ja ilkikurinen pilke silmäkulmassa 1950-luvun Englannin katolisten nuorten sukupuolimoraalisia tuskitteluja.


title: David Lodge

text: Parhaiten Lodge tuli kuitenkin tunnetuksi akateemista maailmaa kuvaavista romaaneistaan "Changing Places", ja suomeksikin käännetyistä "Maailma on pieni" ja "Mukava homma". Romaanien tapahtumapaikkana on kuviteltu Rummidgen kaupunki, joka muistuttaa erehdyttävästi Birminghamia, ja vastaava mielikuvituksellinen yliopistokaupunki Plotinus, joka sijaitsee "Etelä-Kalifornian" ja "Pohjois-Kalifornian" osavaltioiden välissä sijaitsevassa osavaltiossa nimeltä Euphoria. Plotinuksessa sijaitseva koulu Euphoria State on mukaelma Berkeleystä. Tämä akateeminen trilogia perustuu Lodgen omaan perinpohjaiseen yliopistoelämän tuntemukseen, ja sen menestys teki Lodgesta yhden suosituimmista nykypäivän brittikirjailijoista.


title: David Lodge

text: "Maailma on pieni" -romaanissa kuvataan satiirisesti yliopistopiirien jet settejä, kansainvälisiä akateemisia kongresseja ja professoreiden salaisia rakkausasioita. Lodge tekee selväksi, että seminaarimatkailu on monesti itsetarkoituksellista matkustusta matkustamisen vuoksi. Miellyttäväksi akateemisen turismin tekee se, ettei matkoista tarvitse maksaa. Matkalipuksi tarvitaan yksi "jumalattoman hyvä kirja" ja sopivasti muunneltavissa oleva esitelmä.


title: David Lodge

text: "Mukava homma" kertoo Rummidgen yliopiston professorin ja paikallisen tehtaanjohtajan suhteista kun näiden on olosuhteiden pakosta tutustuttava toistensa maailmoihin. Lodge piikittelee hyväntahtoisesti sekä nuoren idealistisen naisprofessorin marksismia ja naisasian kannatusta, että tehtailijan yksioikoista materialismia.


title: David Lodge

text: "Paratiisin uutiset" kertoo ateisti-teologista, joka ottaa lomaa yliopistosta saattaakseen vastahakoisen vanhan isänsä Havaijille tapaamaan sairasta sisartaan. Romaani jatkaa satiirista teemaa turismista ja kuvaa ihmisten surkuhupaisaa paratiisin etsintää. Romaanissa myös verrataan vinosti virnistellen amerikkalaista ja brittiläistä mentaliteettia ja elämäntapaa.


title: David Lodge

text: "Terapia"-romaani kertoo menestyvän tv-sarjan käsikirjoittajan neurooseista ja keski-iän kriisistä ja kuvailee pilkallisesti erilaisia terapian muotoja. "Thinks..." liikkuu jälleen yliopistomaailmassa. Lodge parodioi nyt kognitiotieteeseen ja aivotutkimukseen erikoistunutta tutkijaa, joka on tottunut viettelemään älykkäitä naisia oppineiden tieteellisten sitaattiensa avulla, ja sotkeutuu lopulta omiin teorioihinsa. "Thinks..." täydentyy lukukokemuksellisesti kirjallisuuskritiikin piiriin kuuluvan teoksen "Consciousness and the Novel" avulla, koska molemmat kiinnittävät huomiota kerrontatekniikkaan.


title: David Lodge

text: Lodgen viimeisin romaani "Author, Author" kertoo amerikkalaisen kirjailijan Henry Jamesin elämästä.


title: David Lodge

text: Lodge on myös menestynyt näytelmäkirjailija ja on sovittanut omia ja muiden teoksia televisiolle. Muun muassa "Mukava homma" oli neliosainen BBC:n televisiosarja vuonna 1988.


title: David Lodge

text: Lodgen esikuvana on pidetty sellaisia satiirikkoja kuin englantilainen Evelyn Waugh ja amerikkalainen Philip Roth. Hänen kaikille teoksilleen on ominaista taitava henkilökuvaus, ironinen kuiva huumori ja kyky käyttää purevaakin satiiria unohtamatta kuitenkaan inhimillistä myötätuntoa. Hänen tyyliään onkin kuvattu sanoilla "ironinen nyrkki sympatian samettihansikkaassa."


title: Louis Couperin

text: Louis Couperin (n. 1626 Chaumes, Brie – 1661 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä ja cembalisti. Louis Couperin on jäänyt kuuluisamman veljenpoikansa François Couperinin varjoon osaksi siitä syystä, että suurin osa hänen tuotannostaan on kadonnut. Hänet tunnetaan erityisesti preludi-muodon uudistajana.


title: Louis Couperin

text: Louis Couperinin 25 ensimmäisestä ikävuodesta tiedetään varsin vähän. Hän syntyi Chaumesin kaupungissa Brien alueella Koillis-Ranskassa. Hänen nuoruudestaan kerrotaan tarinaa, jonka mukaan hän oli kävellyt veljiensä kanssa 15 kilometrin matkan kotoaan Monsieur Chambonniéresin chateauhon ja esittänyt omia sävellyksiään. Vanha cembalisti Chambonniéres oli nuorukaisen soitosta niin vaikuttunut, että hän ylipuhui Louisin isän päästämään poikansa hänen kanssaan Pariisiin kuninkaan hoviin, missä nuori Louis olisi saanut suurta huomiota osakseen. Näin Louis Couperin sai ammattimuusikon paikan Ranskan hovista.


title: Louis Couperin

text: Louis Couperinin säilynyt tuotanto, 250 teosta, koostuu pääasiassa cembalomusiikista, vaikka joitakin teoksia tunnetaan muun muassa uruille ja viulistiryhmälle. Louis Couperin korvasi aikaisemmin soittajan improvisoiman preludin cembalosarjojensa alusta nuotitetuilla, läpisävelletyillä "Préludes non mésuréilla". Niiden muoto oli hyvin vapaa ja tahtiviivat puuttuivat niistä kokonaan, mikä antoi esittäjälle edelleen laajan tulkintavapauden.


title: Rauli

text: Rauli on suomalainen miehen etunimi. Raulin nimipäivä on suomenkielisen kalenterin mukaan 27. elokuuta. Nimi on peräisin muinaisskandinaavisesta nimestä "Radwulf", ""neuvokas susi"".


title: Rauli

text: Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Rauli on annettu 1 825 miehelle ja alle viidelle naiselle.


title: Runosmäki

text: Runosmäki () on kaupunginosa ja lähiö Turun pohjoisosassa noin neljä kilometriä keskustasta. Kaupunginosa kuuluu sekä Runosmäki-Raunistulan että Länsikeskuksen suuralueeseen.


title: Runosmäki

text: Runosmäen lähiöön kuuluvat vanhan Runosmäen lisäksi Palli, Kiikku ja Aurinkolaakso. Runosmäen lähiön eteläosassa oleva Pallin alue kuuluu hallinnollisesti Kaerlaan, mutta toiminnallisesti Runosmäen lähiöön.


title: Runosmäki

text: Tilastollisessa ”Asuin-Runosmäessä” oli 6 977 asukasta vuonna 2016.


title: Runosmäki

text: Runosmäessä on pääosin 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja, joita on sittemmin peruskorjattu. Runosmäki on mukana Turun kaupungin lähiöparannusprojektissa.


title: Runosmäki

text: Alun perin lähiön alueelta jaettiin tontteja Urakoitsijat Oy:lle ja Rakennus Oy:lle, mutta vuonna 1970 myös Taso Oy sai oman alueensa. Samalla Urakoitsijat ja Rakennus saivat lisää maata rakennettavaksi. Urakoitsijat Oy:n ja Rakennus Oy:n tilauksesta Risto Mäkitalo teki alueen asemakaavaluonnoksen, joka hyväksyttiin kaupunginhallituksessa 1968. Ensimmäinen asemakaava vahvistettiin jo seuraavana vuonna, ja sen pohjalta alettiin rakentaa alueen länsiosia. 1970 asemakaavaa hieman muutettiin. Itäisen alueen asemakaava vahvistettiin 1972. Yksinomaan kerrostaloalueeksi suunniteltu Runosmäki oli Turun suurin rakennuskohde 1970-luvulla.


title: Runosmäki

text: Viimeinen alun perin suunnitelluista kolmesta päiväkodista rakennettiin vuonna 1988. Lähiötä täydennettiin pohjoispuolelta Aurinkolaakson asuinkorttelialueella 2000-luvun vaihteessa.


title: Runosmäki

text: Korkeimmillaan Runosmäen lähiön asukasluku oli 1980-luvun alussa, jolloin asukkaita oli yli 9 000; vuonna 2012 siellä asui noin 7 300 ihmistä.


title: Runosmäki

text: Vuonna 2008 oli Runosmäen asukkaista 92 % suomenkielisiä, 1,6 % ruotsinkielisiä ja 6,6 % muita.


title: Runosmäki

text: Vuoden 2016 lopussa asukkaita oli 6 977; suomenkielisiä oli 5 679, ruotsinkielisiä 116 ja muita 1 182.


title: Runosmäki

text: Runosmäki–Raunistula-suuralueella asui samana ajankohtana 12 900 suomenkielistä, 336 ruotsinkielistä ja 1 519 muuta.


title: Runosmäki

text: Alueella on muun muassa sosiaali- ja terveyskeskus, vanhainkoti, kirjasto, nuorisotalo ja liikuntatiloja.