title: Korpi

text: Kangaskorpien puukerroksen lajeja ovat kuusi tai lehtipuun sekainen kuusikko.


title: Korpi

text: Varsinainen korpi (VK) on soistunut kangaskorpea pidemmälle ja sillä on edellistä paksumpi turvekerros.


title: Korpi

text: Kenttäkerroksen pääkasvilajien mukaan varsinaiset korvet jaotellaan "mustikkakorviksi", "metsäkortekorviksi" sekä "muurainkorviksi".


title: Korpi

text: Nevakorpi (NK), jota kutsutaan myös "sarakorveksi", on korven ja nevan välimuoto. Runsasravinteiset nevakorvet luokitellaan "ruohoinen sarakorpi" (RhSK) -luokkaan ja niukkaravinteiset "varsinainen sarakorpi" (VSK) -luokkaan.


title: Korpi

text: Puuttomilla alueilla nevakorpien kenttäkerroksessa on nevan kasvillisuutta. Puustoisilla kohdilla on nevakorvissa korven kasvillisuutta. Nevakorpien puusto koostuu kuusesta ja koivusta.


title: Korpi

text: Lettokorpi (LK), on korven ja leton välimuoto. Lettokorpien alaluokaksi luetaan Peräpohjolan "koivulettokorpi", jolle on tyypillistä harva koivupuusto.


title: Korpi

text: Kenttäkerroksessa on lettosuolle tyypillisiä ruskosammalia sekä runsasravinteisille ja kalkkipitoisille soille tyypillisiä ruohoja. Puukerroksessa kasvavat kuusi ja koivu, koivulettokorvessa koivu.


title: Ulkosanki

text: Ulkosanki on Oulun kaupunginosa Sanginjoen pohjoisrannalla, noin kymmenen kilometriä itään kaupungin keskustasta. Ulkosanki kuuluu Sanginsuun suuralueeseen.


title: Ulkosanki

text: Pääosin Ulkosanki on rakentamatonta metsä- ja suoaluetta. Asutus keskittyy täysin Sanginjoen varteen, joka on myös kaupunginosan eteläraja. Asukastiheydeltään Ulkosanki on yksi Oulun harvimmin asuttuja kaupunginosia. Alueen pääväylä on Sanginsuusta Sanginjoen kylään Muhokselle johtava Sanginjoentie.


title: Pirkko Mannola

text: Pirkko Martta Irmeli Mannola (s. 27. joulukuuta 1938 Sääksmäki) on suomalainen iskelmälaulaja ja näyttelijä. Hän on Miss Suomi vuodelta 1958.


title: Pirkko Mannola

text: Pirkko Mannola aloitti uransa teini-iässä 1950-luvun loppupuolella Suomen Trikoo Oy:n jumpperi- ja uimapukumallina Tampereella. Hänen veljensä Tomi Mannola lähetti kuvia sisarestaan Miss Suomi -kilpailun järjestäjille 25 000 markan löytöpalkkio mielessään, minkä seurauksena Mannola sai kutsun vuoden 1958 kilpailuun Helsinkiin. Mannolasta tuli 23 kilpailijan kesken käydyn kisan yllätysvoittaja 2. helmikuuta 1958 Messuhallissa. 28. kesäkuuta oli vuorossa Miss Eurooppa -kilpailu Istanbulissa Turkissa, josta tuliaisina oli neljännen perintöprinsessan titteli. Voittajaksi valittiin Itävallan Hanni Ehrenstrasser. Kilpailussa sijoittuminen toi Mannolalle ylimääräisen lähes kahden kuukauden edustuskiertueen Ranskassa.


title: Pirkko Mannola

text: Seura-lehden toimittaja Olavi Sääksjärvi otti juttuideaa miettiessään yhteyttä Levytukun kapellimestari Kullervo Linnaan ja sopi Mannolalle koelaulun, vaikkei edes tiennyt, osaako Mannola laulaa. Mannola sai viikon aikaa harjoitella ja kolme laulutuntia Eero Väreeltä ennen lähtöään Helsinkiin koelauluun. Siellä hän esitti Paul Ankan kappaleen "Diana" englanniksi. Mannolan ensilevynä julkaistiin kappaleen suomenkielinen versio "Rakastan sinua, Gabriel", kääntöpuolella "Hopeakuu". Saman tien alkoivat myös lavaesiintymiset Kullervo Linnan orkesterin kanssa. Levytukulle tehtiin vielä toinen single, "Suukkopanttileikki", jonka jälkeen Mannola siirtyi Scandialle.


title: Pirkko Mannola

text: Kesällä 1959 alkoi myös Mannolan elokuvaura Ville Salmisen ohjaamassa musiikkikomediassa "Yks' tavallinen Virtanen". Elokuvassa Mannola lauloi muutaman laulun, mutta äänenä toimi Eila Pellinen, koska Mannolalla oli sopimus toisen yhtiön kanssa eikä siksi voinut esittää Toivo Kärjen ja Reino Helismaan materiaalia. Elokuvan muissa pääosissa nähtiin Eemeli (alias Esko Toivonen), Hannes Häyrinen, Göran Cederberg, Martti Katajisto ja Leni Katajakoski. Elokuva sai ensi-iltansa Capitolissa ja Tuulensuussa Helsingissä 14. elokuuta 1959. Samoihin aikoihin Mannola muutti äitinsä kanssa Helsingin Maunulaan.


title: Pirkko Mannola

text: Loppukesästä kuvattiin Fennada-Filmin elokuvaa "Iskelmäketju", jossa Mannola esitti kappaleet "Tshibi-tshibi-tshibi" ja "Olen rakastunut", jotka hän tuoreeltaan myös levytti. Saman tien alkoivat Aarne Tarkaksen ohjauksessa seuraavan elokuvan, "Nina ja Erik", kuvaukset Suomen Filmiteollisuudelle. Pääosissa olivat Tauno Palo, Martti Katajisto, Ville-Veikko Salminen ja Mannola, joka esitti elokuvassa kaksi laulua joita ei koskaan levyttänyt. Elokuvan ensi-ilta oli Rexissä 12. helmikuuta 1960. Elokuva-Aitan yleisöäänestyksessä vuoden 1959 parhaimmasta kotimaisesta naisnäyttelijästä Pirkko Mannola oli kolmannella sijalla. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti samaisen äänestyksen.


title: Pirkko Mannola

text: Vuoden 1959 lopulla Mannola teki kolmivuotisen elokuvasopimuksen Suomen Filmiteollisuuden kanssa ja siirtyi kuukausipalkkaiseksi näyttelijäksi. Tarkka talousmies, toimitusjohtaja Särkkä, otti Mannolasta kaiken hyödyn irti ja käytti tätä kymmenessä elokuvassa seuraavien vuosien aikana. Ensimmäisenä työn alla oli Aarne Tarkas -komedia "Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut", jossa pääosissa olivat Hannes Häyrinen ja Leo Jokela. Sivuosassa oli Mannolan tuleva aviomies Åke Lindman. Elokuvassa Mannolan esitti kappaleet "Sydän ohjaa tietäni" ja "Onnenpyörä", jotka julkaistiin myös levyllä. Elokuvan ensi-ilta oli Rexissä 26. helmikuuta 1960. Elokuva sai huonot arvostelut ja laimeahkot katsojaluvut.


title: Pirkko Mannola

text: Seuraavaksi oli vuorossa kevyt musiikkikomedia, ohjaajana Ville Salminen. "Kaks' tavallista Lahtista" -elokuvassa pääosissa olivat Mannola, Tommi Rinne, Leif Wager, Leni Katajakoski, Eemeli ja Vesa Enne. Sivuosassa esiintynyt Masa Niemi teki itsemurhan 3. toukokuuta 1960, pian elokuvan julkaisemisen jälkeen. Elokuvan ensi-ilta oli 20. toukokuuta 1960 Rexissä. Mannola lauloi elokuvassa kappaleet "Cinderella" ja "Sydänyön hetki", joista edellinen päätyi myös levylle. Elokuva sai vaisut arvostelut, mutta veti katsojia vuoden keskitasoa paremmin.


title: Pirkko Mannola

text: Tuottaja Särkkä päätti lähettää elokuvan edustamaan Berliinin elokuvafestivaaleille. Suomen Filmiteollisuuden PR-päällikkö Olavi Linnuksen ideasta mukaan päätettiin lähettää myös elokuvan laulajatähdet Pirkko Mannola ja Vesa Enne. He esiintyivät Waldbühnen ulkoilmalavalla 20 000 kuulijan edessä. Mannola ei ehtinyt lainkaan harjoitella illan orkesterin kanssa. Hän lauloi Paul Ankan "Dianan". Yleisön joukossa istui kykyjenetsijä Hans Roll, joka kiinnostui suomalaisesta laulajasta. Roll ilmoitti tuntevansa Saksan suurimman levy-yhtiön Teldecin (Telefunken & Decca) levytuottaja-kapellimestari Werner Müllerin. Koelaulu Müllerin kanssa järjestyi, ja Mannola lauloi hänelle kappaleen "Ich tanze mit Dir in den Himmel hinein". Suoritus vakuutti Wernerin ja levytyssopimus solmittiin.


title: Pirkko Mannola

text: Elokuva-alalla vuorossa oli Aarne Tarkaksen ohjaama komedia "Opettajatar seikkailee", jonka pääosissa olivat Tommi Rinne, Leni Katajakoski ja Pirkko Mannola. Tällä kertaa ei laulettu. Elokuva sai ensi-iltansa 28. lokakuuta 1960. Kriitikot olivat viileitä, mutta yleisöä elokuva veti selvästi vuoden keskitasoa paremmin.


title: Pirkko Mannola

text: Syksyllä kuvattiin jo seuraavaa Tarkaksen ohjaamaa elokuvaa, musiikkipitoista potpuria "Tähtisumua". Pääosissa olivat Mannola ja Esko Salminen. Kaksikko näytteli seuraavien parin vuoden aikana useassa yhteisessä elokuvassa, koska molemmat olivat tuolloin Särkän luottonäyttelijöitä. Elokuvassa Mannola esittää kappaleet "Oi mitkä tunteet", "Kuinka rakkaus alkoi", "Pikku pikku bikinissä" ja "Nahkatakkiritari", joista kaksi ensimmäistä myös levytettiin. Elokuvan ensi-ilta oli 13. tammikuuta 1961.


title: Pirkko Mannola

text: Vuoden 1960 lopulla kuvattiin vielä yksi Tarkas-komedia, "Minkkiturkki", jossa Mannolalla oli pieni sihteerin rooli. Kuvaustahti oli niin kova, että Mannola asui hetken alivuokralaisena yhden huoneen asunnossa lähellä SF:n Liisankadun studioita, jotta olisi ehtinyt nukkua edes lyhyet yöunet.


title: Pirkko Mannola

text: Vuosien 1960–61 vaihteessa Ville Salminen ohjasi musiikkielokuvaa "Toivelauluja (vuoden 1961 elokuva)|Toivelauluja]]". Elokuva oli Mannolan ensimmäinen värielokuva ja Salmisen uran viimeinen elokuvaohjaus. Vaikka elokuva oli alusta loppuun pelkkää tanssia ja laulua, ei Mannola esittänyt ainoatakaan kappaletta. Elokuvan ensi-ilta oli 24. maaliskuuta 1961. Elokuva ei ollut yleisömenestys, vaan tuotti runsaasti tappiota. Tämä vaikutti luultavasti siihen, että Suomen Filmiteollisuus pysytteli myöhemmin erossa värifilmikokeiluista.


title: Pirkko Mannola

text: Mannolan nimestä jätettiin tuplakonsonantit pois, jotta saksalainen yleisö oppisi tuntemaan hänet helpommin äännettävällä Pirko Manola -nimellä. Ensilevytyksenä Saksan markkinoille tehtiin kappaleet "Bam-Schi-Bam" ja "Weil es die Liebe so will", jotka julkaistiin Decca-levymerkillä. Mannolan saksalaisia levyjä ei tuolloin kuultu Suomessa, koska Suomen Decca oli Fazerin alainen merkki ja näin Scandian kilpailija. Mannola keikkaili ahkerasti ympäri Länsi-Saksaa Kurt Edelhagenin ja Hugo Strasserin orkestereiden kanssa. Scandialle Pirkko levytti "Bam-Schi-Bamin" suomeksi nimellä "Maailman paras levy".


title: Pirkko Mannola

text: Kesällä 1961 kuvattiin taas Suomessa elokuvaa, Aarne Tarkaksen "Tyttö ja hattu". Pääosissa näyttelivät Pirkko Mannola, Esko Salminen, Rauha Rentola ja Siiri Angerkoski. Elokuvassa Pirkko esitti kuusi kappaletta, joita ei levytetty. Elokuvan ensi-ilta oli 4. elokuuta 1961. Katsojia oli hieman vuoden keskitasoa enemmän. Samanaikaisesti kuvattiin T. J. Särkän ohjaustyötä "Miljoonavaillinki", jossa pääosissa olivat Jussi Jurkka, Helge Herala, Liana Kaarina, Ansa Ikonen ja Pirkko Mannola. Elokuvassa Mannola esitti kappaleen "Cha-Cha-Cha", jota hän ei koskaan levyttänyt. Elokuvan ensi-ilta oli 13. lokakuuta 1961.


title: Pirkko Mannola

text: Talvella kuvattiin vielä Eemeli-komediaa ""Ei se mitään!” sanoi Eemeli", jonka ohjauksesta vastasi Åke Lindman. Pääosissa näyttelivät Mannola, Eemeli, Ismo Kallio, Siiri Angerkoski, Risto Mäkelä, Irja Rannikko ja Pentti Irjala. Tuolloin Mannola ja Lindman jo seurustelivat, mutta suhde salattiin vielä pitkään.


title: Pirkko Mannola

text: Erilaiset duettolevytykset olivat kovassa huudossa Saksassa noina vuosina. Mannola duetoi yhdessä laulaja Wyn Hoopin kanssa. Hoop oli ollut muun muassa vuoden 1960 Euroviisuissa edustamassa Saksaa ja sijoittunut neljänneksi. Pari osallistui vuoden 1962 Saksan Euroviisukarsintoihin kappaleella "Mama will Dich sehn" sijoittuen neljänneksi. Connie Froeboess vei voiton. Mannola otti samana vuonna osaa myös Suomen Euroviisukarsintoihin kappaleella "Sitä rakkaus on". "Mama will Dich sehn" -single myi parissa viikossa yli 50 000 kappaletta ja poiki lisää työtarjouksia: kiertueita Wynin, Heidi Brühlin ja Nana Mouskourin kanssa Hugo Strasserin ison orkesterin säestyksellä.


title: Pirkko Mannola

text: Kotimaassa kuvattiin T.J. Särkän ohjaamaa elokuvaa "Ihana seikkailu". Pääosissa olivat Pirkko Mannola, Ruth Snellman, Siiri Angerkoski ja Stig Fransman. Ruth Snellman sai roolisuorituksestaan isoäitinä vuoden parhaan naisnäyttelijän Jussi-patsaan. Jussi-tilaisuus televisioitiin tuolloin ensimmäistä kertaa.


title: Pirkko Mannola

text: Saksassa vientiä riitti: radioesiintymisiä Werner Müllerin omassa Magazin-ohjelmassa, tv-esiintymisiä, pesti Vico Torrianin varieteeravintolashow'ssa Hampurissa ja lisää levytyksiä sekä soolona että duettona Wynin kanssa. Välillä Mannola palasi Suomeen sekä tekemään lisää filmejä ja levyttämään että myös keikkailemaan Herbert Katzin ja Kullervo Linnan orkesterin kanssa. Jatkuva keikoilla laulaminen alkoi kuitenkin rasittaa kurkkua, seurauksena äänen käheytyminen ja jatkuvia lääkärikäyntejä. Lopulta kurkussa olleet kovettumat tarvitsivat leikkausta. Operointi suoritettiin Tilkan sairaalassa. Tämä oli ehkä suurin syy Mannolan pitkäaikaisen levy- ja keikkalaulajan uran katkeamiseen.


title: Pirkko Mannola

text: Vuonna 1963 Suomessa alkoi näyttelijöiden lakko, joka pysäytti lähes kokonaan myös Suomen Filmiteollisuuden tuotannon. Alkutalvesta kuvattiin vielä liittoon kuulumattomien ja amatöörinäyttelijöiden voimin Aarne Tarkaksen ohjauksessa musiikkipitoista hupailua "Teerenpeliä", jonka pääosissa esiintyivät Mannola, Brita Koivunen, Esa Laukka, Heikki Aarva ja Siiri Angerkoski. Elokuvan valmistuttua SF:n Liisankadun halleilla työt pysähtyivät kokonaan. Kesällä myös Mannolan sopimus irtisanottiin. Pari vuotta Suomen Filmiteollisuus kitui pienimuotoisia mainosfilmejä tehden, mutta hakeutui 1965 konkurssiin ja lopetti toimintansa.


title: Pirkko Mannola

text: Kesällä 1963 kuvattiin Tommi Rinteen tuottama ja Aarne Tarkaksen ohjaama "Villin Pohjolan salattu laakso", viimeinen tuohon aikaan tehdyistä Lappi-westerneistä. Pääosissa olivat Mannolan lisäksi Tommi Rinne, Taneli Rinne, Åke Lindman, Tapio Rautavaara ja Elina Salo. Elokuva oli taloudellinen katastrofi ja jäi Rinteen ainoaksi elokuvatuotannoksi.


title: Pirkko Mannola

text: Syksyllä 1963 Mannola teki uuden aluevaltauksen teatterinäyttelijänä, kun hän sai pestin Lilla Teaternissa musikaalissa "Åttan". Musikaali oli arvostelu- ja yleisömenestys, ja sitä esitettiin 150 kertaa. Esitys vieraili myös Ruotsissa Gösta Bernhardin ABC-teatterissa. Mannola esitti samaa roolia myös musikaalin suomenkielisessä versiossa "Kahdeksikko" Tampereen Teatterissa. Muita Mannolan esityksiä Lilla Teaternissa olivat "Ro, ro" ja Dario Fon "Den som stjäl en fot får tur i kärleken", jonka Fo itse ohjasi. Teatteriesitysten ohessa Mannola esiintyi vielä laulajana muun muassa Kalastajatorpalla ja television "Sisarukset"-sarjassa Brita Koivusen kanssa. Keväällä 1964 Mannola kävi vielä kerran yrittämässä Euroviisukarsinnoissa ja sijoittui neljänneksi kappaleellaan "Bzzz bzzz bzzz", joka myös levytettiin. Voiton vei Lasse Mårtenson kappaleella "Laiskotellen".


title: Pirkko Mannola

text: Kesällä 1964 kuvattiin suomalaisamerikkalaista yhteistyöelokuvaa "Juokse kuin varas", jonka pääosassa näytteli amerikkalainen TV-sarjanäyttelijä Richard Long. Muissa päätehtävissä nähtiin Pirkko ja Åke Lindman. Elokuva on Helsinkiin sijoittuva kylmän sodan henkinen agenttiseikkailu suuren maailman tyyliin. Elokuva ei kuitenkaan päätynyt yleiseen teatterilevitykseen Yhdysvalloissa. Television puolella Mannolalla alkoi Aarne Tarkaksen "Kuten haluatte" -sketsisarja, jossa esiintyi hänen lisäkseen vakiojoukkona Esko Salminen, Jarno Hiilloskorpi, Leo Jokela ja Brita Koivunen. Sarja pyöri Mainos-TV:ssä kaikkiaan kuusi tuotantokautta.


title: Pirkko Mannola

text: Lillanin "Åttanin" Ruotsin vierailu poiki todellisen menestysroolin Mannolalle, kun Gösta Bernhard halusi hänet pääosaan näytelmään "En flicka i soppan". Terence Frisbyn alkuperäisnäytelmä "There's a Girl in My Soup" oli pyörinyt Lontoon West Endissä täysille katsomoille jo pari vuotta. Näytelmä esitettiin Göteborgin Lisberg-teatterissa yli 300 kertaa ja katsojia kertyi yli 130 000. Kun näytelmä Göteborgissa päättyi, se siirtyi 1969 Suomeen Turun Ruotsalaiseen teatteriin, jossa Mannolaa ja Leif Wageria ohjasi tuore aviomies Åke Lindman. Pari oli mennyt salaa naimisiin Tukholmassa joulun alla 1968. Tommi Rinne nappasi vielä "Tyttö sopassa" -näytelmän Helsinkiin Intimiteatteriin, josta tuli Mannolan pitkäaikainen työpaikka 1980-luvulle asti. Vielä yksi kesä meni Ruotsissa kiertäen Riksteaternin "sopassa".


title: Pirkko Mannola

text: Vuonna 1971 oli Tukholmassa vuorossa "Fri som fjärilen" Scala-teatterissa, mutta näytelmä floppasi kokemattoman ohjaajan ja huonojen henkilökemioiden vuoksi. Näytelmä meni Riksteaternin kesäturneella paremmin ja sai Tukholman kaupungilta palkinnon. Tommi Rinne otti tämänkin näytelmän omaan Intimiteatteriinsa, jossa "Vapaa kuin perhonen" debytoi 1972. Tätä seurasivat Intimiteatterissa muun muassa "Tsau!", "Pygmalion", "Katupeilin takana", "Tribadien yö" ja "Tytöt tyrskyissä". Vuonna 1978 Heidi-tyttären syntymä piti Mannolan hetken aloillaan, mutta vuonna 1980 työ jatkui Intimissä taas "Irma LaDoucella".


title: Pirkko Mannola

text: Intimiteatteri kärsi jatkuvasti vakituisen näyttämöpaikan puutteesta. Kun teatteri 1980-luvun alussa majoittui syrjäiseen Itä-Pasilaan, oli teatterin olemassaolo vaakalaudalla. Tarvittiin räväkämpää materiaalia. Vuonna 1985 Intiimiin saatiin Jussi Parviaisen rankkana pidetty "Valtakunta", joka sisälsi rajua fyysistä näyttelemistä. Mannolalla oli Juskan äidin rooli, josta kriitikot antoivat ylistävät arvostelut. Intimiteatterin taloudellista ahdinkoa näytelmä ei pelastanut, ja 1986 se fuusioitui Penniteatterin kanssa teatteri Pieneksi Suomeksi.


title: Pirkko Mannola

text: 2000-luku alkoi Pirkko Mannolan osalta Åbo Svenska Teaterin "Hello Dolly" -musikaalin pääosassa. Turussa hän oli myös mukana näytelmissä "The Rocky Horror Show", "Spelman på taket", "Emil i Lönneberga" ja "Pirkko in på livet". Tätä seurasivat kiinnitykset Komediateatteri Arenassa ja TV-esiintymiset "Schlager på lager"- ja "Presidentit"-sarjassa sekä elokuvassa "Onnen varjot". Turun Ruotsalaisesta Teatterista hän jäi eläkkeelle kesällä 2003.


title: Pirkko Mannola

text: Pitkän tauon jälkeen alkoi Mannolan laulajanura taas elpyä. 1986 ilmestyi Mannolan ensimmäinen albumi (kaikki 1960-luvun levytykset olivat singlejä) "On vanha lempi rinnassain". Vuonna 1991 Pirkko Mannola, Brita Koivunen ja Vieno Kekkonen tekivät konserttikiertueen esittäen vanhoja iskelmiä. Säännöllistä keikkailua jatkui koko 1990-luvun. Kolmikolta ilmestyi 1997 albumi "Kulta-ajan tähdet". Brita Koivusen jätettyä keikkailun tuli hänen tilalleen Marjatta Leppänen.


title: Pirkko Mannola

text: Vuonna 1991 Mannola nähtiin 1960-luvun alun iskelmäelokuvien tyyliin tehdyssä "Iskelmäprinssissä". Sen pääosissa Mannolan lisäksi olivat muun muassa Tiina Isohanni, Saija Hakola, Mart Sander ja Tarmo Ruubel. Elokuvassa nähtiin muitakin eilispäivän laulutähtiä, kuten Kai Lind, Umberto Marcato ja jopa Paul Anka. 1990-luvulla Mannola nähtiin televisiosarjoissa kuten "Tavaratalo", "Varustamo", "Klubi", "Ihana mies" ja "Pieni pala jumalaa", sekä elokuvassa "Yöjuna".


title: Pirkko Mannola

text:
Mannola avioitui Åke Lindmanin kanssa vuonna 1968. Heillä on vuonna 1978 syntynyt tytär. Lindman kuoli vuonna 2009.
Mannola sijoittui 2009 toiseksi television Tanssii tähtien kanssa -kilpailussa.
Hän seurustelee jääkiekkovaikuttaja Göran Stubbin kanssa.


title: Pirkko Mannola

text: Markku Veijalainen kirjoitti Mannolasta elämäkertakirjan "Pirkko Mannola - Elämää"!, joka ilmestyi vuoden 2018 kirjamessuille.


title: Kyllikki

text: Kyllikki Saarelainen on Kalevalassa Lemminkäisen vaimo. Hän on iloinen ja tanssii mielellään. Köyhempään sukuun syntynyt Lemminkäinen ryöstää hyväsukuisen Kyllikin Saarelta vaimokseen. Lemminkäinen lupaa tälle, ettei mene sotiin, jos vaimo ei lähde kylille. Nähdessään Lemminkäisen kotirakennukset Kyllikki haukkuu ne nälkäraunioiksi. Lemminkäinen lupaa tehdä uuden, paremman kodin.


title: Kyllikki

text: Lemminkäistä ei kerran kuulunut takaisin kalasta yöksi kotiin, joten vaimo kuitenkin lähti kylille, jolloin Lemminkäinen lähti sotaan, kostaakseen epäonnistunutta Pohjan neidon kosintaansa.


title: Neva (suotyyppi)

text: Neva on Suomessa kehitettyyn metsätyyppioppiin kuuluva suotyyppi, joka on puuton avosuo. Veden korkeuden vaihtelut voivat olla verrattain suuret. Englanniksi nevasta käytetään nimitystä "open bog" eli "avoin suo".


title: Neva (suotyyppi)

text: Nevoilla on sarakasveja paljon, mutta varpuja vähän. Kenttäkerroksen yleisimpiä varpuja on isokarpalo. Muita nevoilla esiintyviä kasveja ovat muun muassa kihokit. Pohjakerroksen muodostavat rahkasammalet. Puut ja pensaat puuttuvat lähes tyystin vetisyyden vuoksi, tai kasvavat vain metrin parin mittaisiksi.


title: Neva (suotyyppi)

text: Nevat ovat syntyneet korpien tai rämeiden vettyessä tai primäärisinä suotyyppinä vesistön kasvettua umpeen tai maan kohoamisen takia meren rannoilla. Nevoja on Suomen suoalueista noin viidennes, pääosin Pohjois-Suomessa, joissa esiintyy hyvin laajojakin avosoita. Suurimpia nevoja Suomessa oli Posoaapa, joka jäi Lokan tekojärven alle. Neva eli avosuo voidaan myös kuivattaa ojittamalla, jolloin siellä voidaan aloittaa turvetuotanto.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Suursaraneva" eli "saraneva" on märkä, täysin puuton mutta vedetön nevatyyppi, jossa kasvaa korkeaa saraa. Niillä esiintyy esimerkiksi pullosaraa ja jouhisaraa sekä okarahkasammalta, samoin kuin raatetta ja järvikortetta. Sararahkasammal on saranevojen tyypillisin sammal.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Kalvakkaneva" eroaa saranevasta pääasiassa siksi, että siellä kasvaa vähemmän ruohoja. Vallitseva tyyppikasvi on kalvakkarahkasammal, joka peittää yleensä hyvin yhtenäisesti suon pintaa. Kalvakkanevoja on varsinkin Etelä-Suomessa ja Keski-Pohjanmaalla.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Lyhytkorsinevalla" kasvaa väin vähän saroja, mutta sen sijaan tupasvillaa, tupasluikkaa ja leväkköä. Rahkasammal peittää usein suon pinnan yhtenäisenä kerroksena. Lyhytkortinen neva on tyypillinen aapasoilla.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Rimpinevat" ovat märimpiä nevoja, joiden pinnasta yli puolet on rimpiä. Niitä esiintyy varsinkin Pohjois-Suomessa aapasoilla. Rimpinevojen kenttäkerroksen kasveihin lukeutuvat esimerkiksi monitähkävilla, raate, järvikorte sekä sarat.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Rahkaneva" on nevatyypeistä kuivin, ruskorahkasammal peittää suon pinnan yhtenäisenä kerroksena. Muitakin rahkasammalia tosin esiintyy ja joskus kitukasvuisia mäntyjäkin. Rahkaneva voi liittyäkin saumatta rahkarämeeseen.


title: Neva (suotyyppi)

text: "Ruohoneva" on ruohoinen neva.


title: Primääritunteet

text: Primääritunteet (primaaritunteet) ovat joukko tunteita, jotka syntyvät ulkoisen pakotteen johdosta. Sen sijaan "sekundääritunteet" ovat tunteita, joissa reagoidaan omiin tunteisiin (esimerkiksi suuttumus pelon johdosta) tai jotka johtuvat epämääräisestä syystä (paha olo).


title: Primääritunteet

text: Primääritunteet voidaan jakaa adaptiivisiin ja epäadaptiivisiin primaaritunteisiin.


title: Primääritunteet

text: Adaptiiviset primaaritunteet


title: Primääritunteet

text: Epäadaptiiviset primaaritunteet


title: Niiles

text: Niiles on pääosin metsä- ja suoalueita käsittävä Oulun kaupunginosa Hiukkavaaran suuralueella, noin kymmenen kilometriä itään kaupungin keskustasta. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Saviharjuun, idässä Ulkosankeen ja Sanginsuuhun, etelässä Puolukkakankaaseen ja Kivikkokankaaseen sekä idässä Hiukkavaaraan ja Haukkasuohon. Niiles on Oulun 91. kaupunginosa.


title: Niiles

text: Kaupunginosan merkittävimmät alueet ovat Valkiaisjärvi sekä Niilesjärvi, joiden rannalle on noussut kesäasutusta. Järvien rannoilla on myös kaupungin ylläpitämät uimarannat. Alueelle suunnitellaan lisärakentamista.


title: Henry Lincoln

text: Henry Lincoln, oik. Henry Soskin, on englantilainen näyttelijä, televisiotoimittaja ja kirjailija. Hän on tullut tunnetuksi yhtenä kirjan "Pyhä veri, pyhä Graal" kirjoittajista sekä Rennes-le-Châteaun "pyhää geometriaa" käsittelevistä dokumenttifilmeistään .


title: Letto

text: Letto on Suomessa kehitettyyn metsätyyppioppiin kuuluva runsasravinteinen puuton suotyyppi eli ravinteinen avosuo.


title: Letto

text: Letto muodostuu runsasravinteiselle kalkkipitoiselle paikalle. Jos letto kuivuu, paikalle tulee yleensä lehtomaista kangasta tai lehtoa. Jos taas leton turvekerrokset pääsevät kasvamaan liikaa, sen ravinteisuus köyhtyy, lettolajit väistyvät ja tilalle kasvaa räme.


title: Letto

text:
Lettoja tavataan Suomessa lähinnä pohjoisessa, aapasoiden yhteydessä.
Varsinaiset letot ovat vähärimpisiä. Ne voidaan jakaa edelleen alatyyppeihin vallitsevan sammallajin mukaan.


title: Letto

text: Rimpiletot ovat erittäin märkiä, rimpien osuus pinta-alasta on yli puolet. Lettolierosammal, lettoväkäsammal ja keräpäärahkasammal ovat rimpilettojen tunnusomaisia sammalia. Kasvilajeja on kuitenkin yleensä vähemmän kuin varsinaisissa letoissa.


title: Letto

text: Letoissa esiintyy rehevää kasvillisuutta, esimerkiksi kämmeköitä ja suovehkaa. Valtalajina pohjakerroksessa ovat ruskosammalet. Kasvualusta on ravinteikas ja usein vain lievästi hapan, jopa neutraali tai emäksinen. Rahkasammalista esiintyy sellaisia vaateliaita lajeja kuin lettorahkasammal. Varpuja on hyvin vähän mutta ruohoja runsaasti kuten nevoilla. Metsä- ja niittykasveista tavanomaisia ovat muun muassa kielo, oravanmarja, nurmitatar sekä ojakellukka. Myös lettosaraa ja äimäsaraa esiintyy yleisesti.


title: Aleksis Kiven elämä

text: Aleksis Kiven elämä on suomalainen elokuva Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kivestä. Sen on ohjannut Jari Halonen ja käsikirjoittanut Jari Halonen Kauko Röyhkän ja Jorma Tommilan kanssa. Aleksis Kiveä esittää Marko Tiusanen. Jari Salmi on Kiven lähin ystävä Emil Nervander.


title: Aleksis Kiven elämä

text: Elokuva kuvaa Kiven elämää heti kohta ylioppilaaksi tulosta alkaen aina kuolemaan saakka.


title: Aleksis Kiven elämä

text: Elokuva jäi Aleksis Kiven isää näytelleen Veikko Sinisalon viimeiseksi elokuvarooliksi.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Ludvig VI Paksu (ransk. "Louis VI Le Gros") (1. joulukuuta 1081 – 1. elokuuta 1137 Bérhizy-Saint-Pierren kuninkaallisessa linnassa) oli Ranskan kuningas vuodesta 1108 vuoteen 1137. Hän oli Kapetinkien dynastian suoran haaran viides kuningas.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Ludvig VI:n lapsuus oli erityisen vaikea, hänen äitipuolensa Bertrade de Montfort suorastaan inhosi tätä ja yritti jopa myrkyttää tämän. Isä Filip kohteli häntä julmasti, todennäköisesti juuri toisen vaimonsa yllyttämänä. Kuitenkin Ludvigilla oli takanaan valtakunnan ylhäisten ja kirkon tuki, jotka pakottivat Filipin kiinnostumaan myös kuningaskunnan asioista. Ludvig kruunattiin poikkeuksellisesti Orléansissa 3. elokuuta 1108 vähän ennen isänsä kuolemaa, koska hänen velipuolensa olisi estänyt pääsyn Reimsiin. Luonnollisesti Reimsin arkkipiispa-herttua lähetti vastalausekirjeen, mutta se tuli liian myöhään.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Vuonna 1104 Ludvig VI avioituu ensimmäisen kerran, tosin eräiden tutkijoiden mukaan kyseessä oli vain kihlautuminen, joka sekin on epävarmaa, sillä kaikki tiedot puolison/kihlatun jälkeläisen ja hänen puolisonsa suhteen ovat epävarmoja, Rochefortin kreivin Guy III:n ja tämän puolison Élisbath de Crécyn tyttären Lucienne de Rochefortin kanssa. Tästä liitosta syntyy lapsi


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Ludvig VI:n ja Lucienne de Rochefortin yhteiselo, olipa se ollut avioliitto ja kihlaus, päättyy vuonna 1107. Syytä päättymiseen ei tiedetä. On muistettava, että tuona aikana ylimykselle riitti vain ilmoitus tai sopimus avioitumisesta. Kirkko pyrittiin pitämään tapahtumasta mahdollisimman kaukana. Joskin kaksinnaimista kirkko yritti estää pannaanjulistuksena avulla. Kuitenkin Ludvigin "hylkäämä" Lucienne avioitui melko välittömästi Guichard III de Beaujeun kanssa.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Kuitenkin 4. toukokuuta 1115 Ludvig VI avioitui Pariisissa toisen kerran. Nyt puolisoksi tuli Mauriennen kreivin Humbertin de Savoin (kuollut 1103) ja Gisèle de Bourgognen (noin 1070-jälkeen 1133) tytär Adèle de Savoie (noin 1100–1154). Tästä avioliitosta syntyi kahdeksan lasta:


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Ludvig VI Paksu, joka sai lisänimensä muhkeasta muodostaan ja hyvästä ruokahalustaan, vietti elämänsä hevosen selässä kierrellen omia suoria läänityksiään niitä tarkistamassa. Alueen vasallien käyttöön rakennetuista puolustustorneista, parhaana esimerkkinä Pontlhéryn torni, oli tullut ryöstelevien ryhmien turvapaikkoja ja siksi Ludvig määräsi ne purettaviksi ja tarvittaessa piirityksen ja sotatoimien avulla hän toteutti määräyksensä. Näin hänen johdollaan tehtiin kuninkaallisen läänitysalueen eri osiin myös eräänlaisia rangaistusretkiä, joiden avulla niskuroivat vasallit, joita oli melkoisen runsaasti, saatiin kunnioittamaan lääninherraansa.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Kaksi ensimmäistä hallitusvuottaan hän kärsi voutinsa Étinne de Garlanden uppiniskaisuudesta ja kun tämä oli vielä määrätty strategisesti keskeisiin paikkoihin, niin ongelma oli melkoinen. Mutta Bernard Clairvauxin ja Saint-Denisin apotin Sugerin, joka oli hallintomies vertaansa vaikka, avulla hän pääsi eroon tästä vaikeasta henkilöstä. Sugerin neuvosta hän myös eristi ylhäiset vasallit valtakunnan keskeisistä tehtävistä ja valitsi niihin yksinkertaisia tavallisia aatelisia tai jopa porvareita ja kirkonmiehiä. Näin nämä tehtävät lakkasivat olemasta perinnöllisiä.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Kaupungeille hän soi erivapauksia, joilla tuettiin ja rohkaistiin sekä teollisuutta että kaupankäyntiä. Jos Ludvig olikin innokas antamaan kunnallisia vapauksia ja vapauskirjoja, niin yleensä hän antoi ne lääninherrojensa tai kirkon alueelle, ei omalla alueellaan oleville.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Kun Ludvig VI paksu oli saanut järjestykseen oman kuninkaallisen alueensa vasallit, hän halusi asettaa myös ns. suurvasallit noudattamaan kuninkaan kunnioittamista. Hän onnistuikin alistamaan Champagnen, Akvitanian ja Flanderin kreivit tunnustamaan kuninkaan feodaalisen lääninherruuden. Mutta huolimatta 25 vuotta kestäneestä taistelusta hän ei onnistunut erottamaan Normandiaa Englannin yhteydestä, joskin herttua (Englannin kuningas) tunnusti hänet lääniherrakseen herttuakunnan osalta.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Oriflamme (or-y-flamme) on Ranskan keskiaikainen sotalippu, joka oli symbolina kansakunnan yhtenäisyydelle taistelussa. Sen käyttöön ottaminen merkitsi, että kaikkien kuninkaan suorien, omien alueiden vasallien, kuin myös ns. suurvasallien ja heidän vasalliensa tuli kokoontua kuninkaan johdolla käytävään taisteluun. Saksalais-roomalaista keisaria vastaan käytävä taistelu oli juuri tällainen Oriflammen käyttöönoton tilaisuus. Oriflammen noutaminen Daint-Denisin luostarin katedraalista oli juhlava ja suurta taistelua tietävä hetki.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Suunnattoman suuren armeijan johdossa, Sugerin mukaan sitä olisi voinut kutsua maanpäällisen täyttäväksi heinäsirkkaparveksi, kuningas lähti kohtaamaan keisari Henrik V:tä, joka oli myös Englannin kuninkaan vävy, ja hänen tarkoituksenaan oli valloittaa vuonna 1124 koko koillinen Ranska. Keisari kuitenkin järkyttyi armeijan totaalisesta koosta ja luovutti sotimatta. Yleensä historiankirjoituksessa tätä taistelematta jäänyttä taistelua pidetään ensimmäisenä ilmauksena ranskalaisesta kansallisesta yhtenäisyydestä.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Hallintonsa loppuvaiheessa Ludvig VI paksu neuvotteli Sugerin avustamana ja välityksellä poikansa, kruununsa perijän Ludvigin avioliiton Akvitanian Eleonoran kanssa. Naimakauppa näytti kuninkaan vallan kannalta loistavalta, sillä Elenora oli isänsä ainoa lapsi ja näin laajat ja vauraat Akvitanian herttuan läänitykset siirtyisivät kruunun maiden yhteyteen. Tämän jälkeen kuninkaan omat maat laajenisivat käsittämään alueen Loire-joelta Pyreneiden vuoristoon. Joskaan, kuten historia meille kertoo, asiat eivät kuitenkaan menneet aivan Ludvig VI:n suunnitelmien mukaisesti.


title: Ludvig VI (Ranska)

text: Kuningas Ludvig VI Paksu kuoli Pariisissa 1. elokuuta 1137. Hän oli iältään 56-vuotias ja kovasti kansansa rakastama ja kaipaama.


title: Jorma Etto

text: Jorma Etto (13. lokakuuta 1931 Rovaniemi – 15. joulukuuta 2016) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija sekä kirjastonhoitaja. Koulutukseltaan hän oli yhteiskuntatieteiden kandidaatti. Hänen tuotantoonsa kuuluu romaaneja, novellikokoelmia, runokokoelmia ja näytelmiä. Lisäksi hän on suomentanut lukuisia teoksia, muun muassa James Joycea ja Mark Twainia.


title: Jorma Etto

text: Etto toimi muun muassa Rovaniemen kaupunginkirjaston johtajana vuosina 1961–1984 sekä pohjoissuomalaisen kulttuurilehti Kaltion päätoimittajana 1964–1965.


title: Jorma Etto

text: Valtakunnallisesti Etto tunnetaan parhaiten runostaan ”Suomalainen” (runokokoelmasta "Ajastaikaa", 1964), jota presidentti Kekkonen siteerasi uudenvuodenpuheessaan ja Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlassa jäähallissa. Runo alkaa sanoilla:


title: Jorma Etto

text: Etolla on nimeään kantava katu ("Jorma Eton tie") Rovaniemen keskustassa, hänen pitkäaikaisen työpaikkansa Rovaniemen kaupunginkirjaston (Lapin maakuntakirjaston) vierellä. Poikkeuksellisesti katu nimettiin jo nimensä kantajan eläessä.


title: Lohko (jaksollinen järjestelmä)

text: Alkuaineet voidaan jaksollisen järjestelmän sisällä tai ohella lukea eri lohkoihin sen perusteella, millä orbitaalilla kvanttimekaniikan perusteella kunkin alkuaineen korkeaenergiaisin elektroni todennäköisesti sijaitsee.


title: Lohko (jaksollinen järjestelmä)

text: Näin on alkuaineet jaettu viiteen lohkoon.Toistaiseksi ei ole havaittu yhtään alkuainetta, joka kuuluisi g-lohkoon, mutta alkuaine 121, jolla on työnimi unbiunium, kuuluu laskennallisesti tähän.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Suomen 32. eduskuntavaalit järjestettiin 19. maaliskuuta 1995. Suurin voittaja ja myös suurin puolue oli Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, ja vaalien pohjalta muodostettiin Lipposen I hallitus.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: SDP:n saamat 63 eduskuntapaikkaa olivat puolueen paras vaalitulos toisen maailmansodan jälkeen. SDP lisäsi paikkalukuaan saman verran kuin Keskusta "veret seisauttaneella voitollaan" neljä vuotta aiemmin. Kokonaisuudessaan vaalien tulos oli melko yllätyksetön. Vaikeana aikana äänestäjien tulkittiin hakevan selvästi enemmän turvallisuutta kuin uusia vaihtoehtoja, mikä näkyi monien edellisvaaleissa pudonneiden kansanedustajien paluuna, eduskunnan miehistymisenä ja kansanedustajien keski-iän nousuna. Äänestysaktiivisuus jäi alhaiseksi, mikä johtui lähinnä vaaliväsymyksestä, koska äänestäjiä oli vaivattu vaaliuurnille peräti neljästi vuoden aikana.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Vaaleissa asetettiin yhteensä 2 083 ehdokasta. Mukana oli 18 rekisteröityä puoluetta, 12 yhteislistaa ja 11 valitsijayhdistystä. Rekisteröityjä puolueita osallistui vaaleihin enemmän kuin koskaan aiemmin. Puolueista kolme, Nuorsuomalainen puolue, Vapaan Suomen Liitto (VSL) ja Luonnonlain puolue (LLP) osallistui eduskuntavaaleihin ensimmäistä kertaa. Nuorsuomalainen puolue, jota pidettiin ennen vaaleja etenkin Kokoomuksen haastajana, korosti voimakkaasti markkinataloutta ja liberalismia. Puolue sai suurimman osan kannatuksestaan pääkaupunkiseudulta, jossa sen tukijoiksi ilmoittautuivat monet talouselämän ja kulttuurin vaikuttajat. Vapaan Suomen Liitto ajoi vuoden 1995 alussa voimaan astuneen Suomen EU-jäsenyyden mitätöimistä ja pyrki herättämään keskustelua Suomen ja sotilasliitto NATOn suhteista. Puolueella katsottiin teoriassa olevan menestymisen mahdollisuudet, koska 43 prosenttia syksyn 1994 kansanäänestyksessä äänestäneistä oli vastustanut jäsenyyttä. Suomen EU-jäsenyydestä sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ei kuitenkaan tullut VSL:n toivomaa eduskuntavaalien teemaa, vaan muut puolueet pitivät EU-jäsenyyttä tapahtuneena tosiasiana eikä NATO-kysymystä pidetty ajankohtaisena. Ohjelmallaan selvästi muista puolueista poikennut Luonnonlain puolue ehdotti mm. satojen joogalentäjien kouluttamista ja mietiskelyä lääkkeeksi yhteiskunnan ongelmiin. Muilla puolueilla ja tiedotusvälineillä oli vaikeuksia päästä vaalikeskustelussa samalle aaltopituudelle LLP:n edustajien kanssa.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Vaalikamppailun keskeisiksi aiheiksi nousivat työllisyys ja valtiontalouden säästöt. Presidentti Martti Ahtisaari lupasi valituksi tultuaan keväällä 1994 puuttua työttömyysongelmaan ja asetti sitä pohtimaan entisen valtakunnansovittelijan Matti Pekkasen johtaman työryhmän, jonka mietintö – ns. Pekkasen paperi – valmistui kolmen kuukauden työskentelyn jälkeen syyskuun alussa 1994. Kun vaaliohjelmat julkistettiin ja vaalikampanjointi aloitettiin tammikuussa 1995, voitiin todeta suurimpien puolueiden tavoitteiden olevan samansuuntaiset: työttömyys oli puolitettava, inflaatio pidettävä kurissa ja valtionvelan kasvu pysäytettävä seuraavalla vaalikaudella. Kaikki tavoitteet olivat suoraan Pekkasen työryhmän mietinnöstä, mutta puolueiden välillä oli eroja säästökohteiden painotuksissa. Sosialidemokraatit vaativat elinkeinotukien ja varsinkin maataloustukien leikkaamista, Keskusta vastusti puuttumista perusturvaan ja Kokoomus piti esillä omaa veronkevennysohjelmaansa. Puheenjohtajien välinen kiistely henkilöityi selvimmin SDP:n Paavo Lipposeen ja Keskustan Esko Ahoon. Kokoomuksen puheenjohtajaksi kesällä 1994 valittu Sauli Niinistö joutui pariksi viikoksi sivuun vaalikamppailusta hänen vaimonsa saatua surmansa auto-onnettomuudessa matkalla Kokoomuksen vaalikampanjan avaustilaisuuteen. Lyhyen suruajan jälkeen Niinistö palasi julkisuuteen ja nousi oman puolueensakin yllätykseksi vaalien kärkihahmoksi keräten maan suurimman henkilökohtaisen äänisaaliin.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Pienemmistä puolueista Vasemmistoliitto onnistui kolmella lisäpaikallaan katkaisemaan äärivasemmiston pitkän tappioputken. Vihreiden kauan jatkunut voittokulku puolestaan katkesi ääniosuuden laskuun, yhden paikan menetykseen ja puheenjohtaja Pekka Haaviston putoamiseen eduskunnasta. Suomen Maaseudun Puolueelle jäi enää yksi eduskuntapaikka ja politiikan tarkkailijat katsoivat puolueen menettäneen ns. sosiaalisen tilauksensa. Edellisissä vaaleissa Naisliikkeen nimellä esiintynyt Naisten puolue lähti uusiin vaaleihin toiveikkain mielin, mutta sen kannatus jäi kauas eduskuntapaikasta. Uutena eduskuntapuolueena aloitti Ekologinen Puolue Vihreät ("Eko-vihreät"), jonka ohjelma ja tavoitteet olivat huomattavasti jyrkempiä kuin Vihreän liiton. "Eko-vihreiden" näkyvimpiä edustajia oli kansanedustajaksi nousseen tamperelaisen psykologin ja muusikon Pertti "Veltto" Virtasen ohella ympäristöfilosofi ja kalastaja Pentti Linkola, jonka ehdotukset toimenpiteistä ihmiskunnan ja luonnon pelastamiseksi niitä uhkaavalta tuholta olivat herättäneet kohua.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Ennen vaaleja oli siirretty Ikaalisten ja Parkanon kaupungit sekä Hämeenkyrön, Kihniön, Mouhijärven ja Viljakkalan kunnat Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin. Tämän seurauksena Turun läänin pohjoisen vaalipiirin paikkaluku eduskunnassa väheni yhdellä ja vastaavasti Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri sai yhden lisäpaikan. Helsingin kaupungin vaalipiiristä siirtyi yksi eduskuntapaikka Uudenmaan läänin vaalipiiriin.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Kansanedustajien vaihtuvuus oli yhtä suurta kuin vuoden 1970 vaaleissa: eduskuntaan valittiin peräti 84 uutta edustajaa. Uusia olivat muun muassa Arto Bryggare, Tarja Filatov, Kimmo Kiljunen, Risto Kuisma ja Riitta Prusti (SDP), Liisa Hyssälä, Mari Kiviniemi, Hannu Takkula ja Anu Vehviläinen (Kesk.), Olli-Pekka Heinonen, Ville Itälä ja Suvi Linden (Kok.), Annika Lapintie ja Veijo Puhjo (Vas.), Tuija Brax ja Irina Krohn (Vihr.), Päivi Räsänen (SKL), Risto E. J. Penttilä ja Jukka Tarkka (Nuors.) sekä Pertti "Veltto" Virtanen (Eko.).


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Eduskunnan jättivät muun muassa Eeva Kuuskoski ja Kalevi Mattila (Kesk.), ikäpuhemies Maunu Kohijoki ja Pentti Mäki-Hakola (Kok.), Timo Roos (SDP), Ensio Laine (Vas.), Jörn Donner ja Henrik Westerlund (RKP), Eero Paloheimo (Vihr.), SMP:stä eronneet Tina Mäkelä ja Hannu Suhonen sekä SKL:stä eronnut Vesa Laukkanen. Putoajiin taas kuuluivat muun muassa Markku Laukkanen, Heikki Riihijärvi, Markku Rossi ja Kyösti Virrankoski (Kesk.), Anna-Liisa Kasurinen ja Kari Urpilainen (SDP), Heikki A. Ollila ja Päivi Varpasuo (Kok.), Håkan Nordman (RKP), Eeva-Liisa Moilanen (SKL), Marita Jurva ja Lea Mäkipää (SMP) sekä istuvat puheenjohtajat Pekka Haavisto (Vihr.) ja Tuulikki Ukkola (LKP); tosin Haavisto pääsi putoamisestaan huolimatta ympäristö- ja kehitysyhteistyöministeriksi vaalien jälkeen muodostettuun Lipposen hallitukseen. SMP:n eduskuntaryhmä oli sisäisten kiistojensa vuoksi supistunut päättyneen vaalikauden aikana kolmihenkiseksi, ja näistä vain Raimo Vistbacka säilytti paikkansa.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Eduskuntaan palasivat muun muassa SDP:n Markus Aaltonen, Mikko Elo, Sinikka Mönkäre, Reino Paasilinna ja Matti Saarinen, Vasemmistoliiton Mikko Kuoppa, sekä Vihreiden Osmo Soininvaara. Myös Keskustan Kauko Juhantalo, joka oli erotettu eduskunnasta marraskuussa 1993 hänen saatuaan tuomion valtakunnanoikeudessa, palasi kansanedustajaksi. Myös Keskustan Matti Ruokola yritti paluuta, mutta hän kuoli ennen vaaleja. Paluuyrityksessään epäonnistui niin ikään SMP:sta eronnut ja vuoden 1991 vaaleissa pudonnut, mutta sittemmin SMP:hen palannut Urpo Leppänen. Yksi SMP:n ehdokkaista Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä oli entinen mäkihyppääjä Matti Nykänen.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Kaksi ensimmäisen kauden kansanedustajaa vaihtoi eduskuntaryhmää kesken vaalikauden. Kristillisten Matti Ryhänen loikkasi Keskustaan huhtikuussa 1996. SDP:n Risto Kuisma siirtyi keväällä 1997 Nuorsuomalaisiin, mutta erosi tästä puolueesta vuotta myöhemmin ja perusti oman Remonttiryhmä-eduskuntaryhmänsä. Kokoomuksen kansanedustaja Väinö Saario kuoli kesken vaalikauden keväällä 1996 ja hänen tilalleen tuli varasijalta Outi Siimes.


title: Eduskuntavaalit 1995

text: Vaalien jälkeen puoluerekisteristä poistettiin kaksissa vaaleissa paikoitta jääneet Eläkeläiset Kansan Asialla, Ihmisyydenpuolue, Kommunistinen Työväenpuolue, Naisten puolue ja Yhteisvastuupuolue sekä poliittisen toimintansa vuonna 1990 lopettaneet Demokraattinen Vaihtoehto, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Suomen Kommunistinen Puolue. EKA, KTP ja YVP palasivat myöhemmin rekisteriin. SMP ajautui vaalien jälkeen konkurssiin ja sen raunioille perustettiin syksyllä 1995 uusi puolue, Perussuomalaiset. Puoluerekisteristä SMP poistettiin kuitenkin vasta vuoden 2003 vaalien jälkeen.


title: Votjakkien autonominen alue

text: Votjakkien autonominen alue () oli vuosina 1920-1934 Neuvostoliitossa Venäjän neuvostotasavallassa ollut itsehallinnollinen alue, joka käsitti nykyisen Udmurtian tasavallan alueen. Alue perustettiin 4. marraskuuta 1920. Udmurteista käytettiin tuolloin nimeä votjakit. Vuoden 1932 alusta lähtien sen nimi muutettiin Udmurttien autonomiseksi alueeksi ja 28. joulukuuta 1934 se korotettiin Udmurtian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Alueen pääkaupunki oli Iževsk.


title: Migraatioteoria

text:
Migraatioteoria on teoria, jonka mukaan planeettojen radat muuttuivat huomattavasti planeettakunnan syntyvaiheessa. Tällöin planeetat tiivistyivät keskustähteä ympäröineestä kaasu- ja pölykiekosta. Kiekko pysyi pitkään planeettojen synnyttyä.
Yhtenä migraation syynä oli muun muassa sisäänpäin virtaavan kaasukiekon planeettoihin aiheuttama vetovoima. Planeettojen keskinäiset vetovoimat aiheuttivat monesti migraatiota ulospäin. Migraation nopeuteen vaikuttaa kaasukiekon ja planeettojen ominaisuudet, muun muassa kiekon sitko. Migraatio selittää kuumien jupitereiden synnyn. Nykyään migraatiolla selitetään Nizzan mallin mukaisesti monia Aurinkokunnan piirteitä, joita olisi vaikea selittää ilman migraatiota.


title: Migraatioteoria

text: Teoria selittää läheltä keskustähteään löydetyt kuumat jupiterit. Migraatio tapahtui muun muassa planeetan vuorovaikuttaessa sitä ympäröivän kaasun ja asteroidien kokoisten planetesimaalien kanssa. Planeetta loi kaasu- ja planetesimaalikiekkoon tiheysaallon, jonka vetovoima jarrutti planeettaa kohti keskustähteä. Toisissa oloissa planeettakunnan ulkolaidoilla migraatio tapahtui toiseen suuntaan kauemmas keskustähdestä. Migraation olemassaolo on ennustettu jo ennen eksoplaneettahavaintoja matemaattisilla laskelmilla. Erään teorian mukaan migraatio miltei pysähtyy, kun planeetta osuu matalasitkoiseen "kuolleeseen vyöhykkeeseen". Planeettojen radat voivat muuttua huomattavastikin niiden keskinäisten vetovoimavaikutusten takia, jos niiden massat ja etäisyydet ovat sopivia.


title: Migraatioteoria

text: Migraatioteorian perusajatus on se, että planeetan ja esiplanetaarisen kaasu/planetesimaalikiekon vetovoimavuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja. Myös planeettojen keskinäinen vuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja, ja tietynlainen ratojen yhdistelmä saattaa olla kaoottinen, hajoava. Nykyinen Aurinkokunta on vakaa. Migraatio selittää joustavasti havaittujen eksoplaneettojen mielivaltaiset etäisyydet keskustähdestä. Mykyisen planeettakunnan syntyteorian mukaan jättiläisplaneetta ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä ei ole kiinteää planeetan rakennusainetta jättiläisplaneetan ytimeksi.


title: Migraatioteoria

text: Migraatioon vaikuttaa muun muassa esiplanetaarisen kiekon planetesimaalitiheys eli keskustähden metallipitoisuus. Jos keskustähden raskaiden aineiden osuus on suuri, planeetat syntyvät nopeasti ja ne saattavat migroitua keskustähteen. Migraatio riippuu myös kaasukiekon eliniästä. Toisaalta kahden juuri syntyneen planeetan resonanssi voi estää migraation, tai edistää sitä. Kaasu katoaa noin 5 miljoonassa vuodesta vastasyntyneen tähden ympäriltä.


title: Migraatioteoria

text: Migraatioon vaikuttaa myös raskaiden alkuaineiden pitoisuudet planeettakuntaa edeltävässä kaasukiekossa. Runsaasti raskaita alkuaineita sisältävä kaasukiekko tuottaa paljon planetesimaaleja. Jättiläisplaneetan arvellaan syntyneen siten, että se kerää kaasua ympäröivästä pilvestä. Lähellä tähteä, 0,5 AU:n päässä ei teorian mukaan olisi ollut riittävästi materiaa 10 Maan massan verran, suuren planeetan tiivistymiseen. Näin kuuma Jupiter on vaikea selittää. Migraatioteoriat edellyttävät kylmien jupiterien muodostuneen alkujaan yli 4 AU:n päässä keskustähdestä. Vakava haaste migraatioteorialle on melko lähekkäisten kaksoistähtien kuumat jupiterit. On silti mahdollista, että jättiläisplaneetta muodostuu suoraan 1 AU:n päässä keskustähdestään. Lähekkäinen seuralaistähti nimittäin estää vetovoimallaan minkään planeetan muodostumisen 5 AU:n päässä keskustähdestä mitä teoria edellyttäisi. Migraatio pysähtyy, kun planetesimaalit haihtuvat lähellä tähteä. Migraatiota on kahta tyyppiä, toinen johtuu planeetan vuorovaikutuksesta kiinteiden planetesimaalien kanssa ja toinen planeetan ja kaasukiekon välisestä vuorovaikutuksesta. Migraation pysäyttää planetesimaalien katoaminen ja kaasun haihtuminen aurinkotuulen ja säteilyn takia.


title: Migraatioteoria

text:
Aurinkokunnan syntyvaiheessa suuret planeetat olivat muodostuttuaan planetesimaalikiekon keskellä
Migraatio helpottaa myös Uranuksen ja Neptunuksen synnyn selittämistä. Aikaisempien teorioiden mukaan Uranuksen ja Neptunuksen synty veisi mahdottoman pitkän ajan, koska niiden olisi täytynyt syntyä kaukana Auringosta, missä planetesimaalien kasautuminen on hidasta pitkien kiertoaikojen takia. Kun Saturnus, Uranus ja Neptunus liikkuivat planetesimaalikiekossa, ne sinkosivat komeettoja Aurinkokunnan sisäosiin ja liikkuivat muutaman AU:n ulospäin. Neptunus "työnsi" edellään Kuiperin vyöhykettä, jossa on planetesimaaleja, jäisiä pikkuplaneettoja.
Samaan aikaan Jupiter siirtyi samalla mekanismilla kohti Aurinkoa vain muutaman kymmenesosan AU:ta singoten komeettoja ulospäin Oortin pilveen. Migraatio planetesimaalien avulla pysähtyy planetesimaalien höyrystyessä 0,03 -- 0,1 AU:n päässä keskustähdestään. Migraatio pienetää alle 3 Jupiterin massaisen planeetan radan soikeutta, ja kasvattaa tätä suuremman planeetan radan soikeutta. Kuitenkin on epävarmaa, pystytäänkö planetesimaalimigraation avulla selittämään kuumat Jupiterit, sillä ne vaativat 1 Jupiterin massan verran planetesimaaleja ja 0,1 Auringon massan verran kaasua
Jupiterin radan sisäpuolella, jotta Jupiter siirtyisi keskustähteensä.


title: Migraatioteoria

text: Nollatyypin migraatiota aiheuttaa kaasun jarrutus ja säteilypaine. Sen aikaskaala on tuhannesta vuodesta kymmeneen miljoonaan vuoteen, mikä on aurinkokuntaa edeltävän kaasukiekon elinikä. Kaasun jarrutus vaikuttaa voimakkaasti pieniin kappaleisiin, metrin läpimittainen kappale ajautui alkuaurinkokunnan oloissa Aurinkoon 500 vuodessa. Tässä on kyse muun muassa Poynting-Roberstonin ilmiöstä.


title: Migraatioteoria

text:
Planeetta luo syntyvään kaasukiekkoon tiheysaallon, jonka vetovoima vaikuttaa planeettaan. Planeetan radan ulkopuolella kiertävä tiheysaalto vaikuttaa eri tavoin kuin sisäpuolella. Tämän tyypin migraatio on melko nopea. Kaasusta koostuvassa kiekossa tapahtuu tyypin I migraatiota, kun planeetta ei aukaise kaasukiekkoon aukkoa, jonka syntyminen tavallisimmin pysäyttää planeetan kasvun. Tässä tapauksessa planeetta luo ympäröivään materiakiekkoon suuren tiheysaallon, jonka kanssa planeetta vaikuttaa vetovoimallaan. Tämän tyypin migraation nopeus riippuu luonnollisesti planeetan massasta.
Tiheysaallon vääntömomentti muuttaa planeetan rataa. Tällöin migraation tapahtuessa planeetta kerää planetesimaalien lisäksi kaasua ympäristöstään, jos sen vetovoima on kyllin suuri. Planeetta liikkuu kohti keskustähteään 10000-100000 vuoden aikaskaalassa. Tämä migraatiotyyppi vaatii että planeetan massan on oltava alle 0,1 (0,3?) Jupiterin massaa tai 0,1-10 Maan massaa ("muutaman maan massa"). Tämän tyypin migraatio vie planeettaa aina lähemmäs keskustähteään. Uskotaan, että melko pieni massa riittää aukaisemaan aukon kaasukiekkoon. On myös mahdollista, että osa pienistä planeetoista syöksyy migraation mukana tähteen uusien syntyessä. Tämäntyyppinen migraatio ennustaa melko lähellä keskustähteä olevien "supermaitten" olemassaolon.
Tämäntyyppistä migraatiota ovat tutkineet
Goldreich & Tremaine(1979), Ward (1986, 1997), ja Tanaka et al. (2002).


Migraatioteoria


title: Migraatioteoria

text: jossa


title: Migraatioteoria

text: formula_2 = Migraation aikaskaala


title: Migraatioteoria

text: formula_3 = Planetesimaalien pintatiheys


title: Migraatioteoria

text: formula_4 Minimimassaisen alkuaurinkosumun pintatiheys


title: Migraatioteoria

text: formula_5 Planeetan massa


title: Migraatioteoria

text: formula_6 Maan massa


title: Migraatioteoria

text: formula_7 Planeetan etäisyys AU


title: Migraatioteoria

text: Toinen tyypin I migraation laskukaava


title: Migraatioteoria

text: formula_8Tämän mukaan 10 Maan massainen Jupiterin ydin vaeltaa 10000 vuodessa Aurinkoon.


title: Migraatioteoria

text: Tyypissä II planeetta aukaisee vetovoimallaan kaasukiekkoon aukon. Tällöin migraatio on hitaampaa. Aukon avautuminen vaatii suurimassaisen planeetan, jonka koko on yli 0,1 Jupiterin massaa tai toisin sanoen yli 30 maan massaa. Tämä migraatiotyyppi selittää kuumien jupitereitten synnyn. Monia kuumia jupitereita on havaittu lähellä keskustähteään. Näissä järjestelmissä kävi niin, että jättiläisplaneetan ydin ehti kasautua normaalia tiheämmässä planetesimaalikiekossa kivestä ja jäästä hyvissä ajoin ennen esiplanetaarisen kiekon kulumista ja oli mahdollista migroitua keskustähteen. Aurinkokunnassa kaasu loppui nopeammin. Planeetan häiriöt vaikuttavat planeetasta poispäin eri suuruisina, viskoosi diffuusio planeettaan päin, eri puolilta eri suuruisina.


title: Migraatioteoria

text:
Migraation aikaskaala on noin 100000 - miljoona vuotta eikä riipu planeetan massasta vaan kaasukiekon arvoista. Migroituvan planeetan on oltava 0,1 Jupiterin massaa tai suurempi. Planeetta seuraa kaasukiekon virtausta, ja on vuorovesilukkiutunut avaamaansa aukkoon. Tyypin II migraatiossa
planeetta seuraa kiekon kehitystä sen viskoosissa aikaskaalassa. Siihen vaikuttaa kiekon alfa-viskositeetti. Tämän tyypin migraatiossa planeetta liikkuu kohti keskustähteä tai keskustähdestä poispäin.


title: Migraatioteoria

text: Planeetta avaa kiekon aukon, jos


title: Migraatioteoria

text: Mtähti/Mplaneetta>40*Re eli suunnilleen Saturnuksen massaa suurempi


title: Migraatioteoria

text: Tarkempi laskukaava minimimassalle, joka riittää aukon avaamiseen kiekkoon ja nopean tyypin I migraation pysäyttämiseen.


title: Migraatioteoria

text: JossaSyntyneen aukon leveys on suunnilleen sama kuin kiekon korkeus h.


title: Migraatioteoria

text: Migraatio tapahtuu ulospäin, jos kiekon reunan aalto on planeettaa massiivisempi tai massat ovat yhtä suuria. Migraatiota ei tapahdu, jos planeetta on massiivisempi.


title: Migraatioteoria

text: Laskukaava migraatio II:lle:


Migraatioteoria


title: Migraatioteoria

text: jossa


title: Migraatioteoria

text: formula_23 Migraation II aikaskaala


title: Migraatioteoria

text: formula_24 kaasun pintatiheys


title: Migraatioteoria

text: formula_25 Minimimassaisen aurinkosumun kaasun pintatiheys


title: Migraatioteoria

text: formula_12 Planeetan massa


title: Migraatioteoria

text: formula_27 Jupiterin massa


title: Migraatioteoria

text: formula_20 Viskositeetti


title: Migraatioteoria

text: formula_7 Planeetan etäisyys AU


title: Migraatioteoria

text: Toinen migraatio II:n laskukaava


title: Migraatioteoria

text:
formula_23 Migraation Ii aikaskaala, joka on paikka/nopeus
formula_32 etäisyys keskustähdestä
formula_33 viskositeetti
formula_34 piin arvo
formula_35 viskoosi alfa-parametri
formula_36 kiekon korkeus
formula_37 ratakierroksen aika


title: Migraatioteoria

text:
Korkea alfa-arvo tuhoaa siirtää protoplaneetta Auringon lähelle. Tämä saattaa tarkoittaa sitä, että planeettakunnan syntyvaiheessa syntyy monia protoplaneettasukupolvia, joita syöksyy keskustähteen. Toisaalta, jos tyypin Ii migraatio pysähtyy kuumien jupiterien etäisyydellä, näin ei ole.
Havainnot viittaavat, että kiekkojen viskoosi arvo α olisi korkea hetkellä yli 1E-2, mutta planeettakunnalle Jupiterin migraation estyminen vaatii alle 1E-4.


title: Migraatioteoria

text:
Tämän tyypin migraatiossa planeetan aukaisemaan aukkoon pääsee hevosenkenkäradoille kaasua, jonka kanssa planeetta vuorovaikuttaa. Tämä tyyppi on nopea, aikaskaala 1000 - 10000 vuotta, ehkä jopa 100 vuotta. Migraation suunta, keskustähteen päin vai keskustähdestä poispäin ei riipu kiekon ominaisuuksista vaan aikaisemmasta migraatiohistoriasta. Ilmiö on herkkä kiekon tiheyden jyrkkyydelle. Migraatio pysähtyy kiekon harvoihin kohtiin kun kriittinen tiheys alitetaan. Tämä migraatiotyyppi tekee mahdolliseksi jättiläisplaneettojen siirtymisen 0,1 -- 1,0 AU:n päähän keskustähdestään ja vieläpä maan tyyppisen planeetan säilymisen samoille seuduilla!. Tämä migraatiotyyppi
muuttaa tai korvaa tyypin I migraatiota.


title: Migraatioteoria

text: Monen suuren kappaleen keskinäiset vuorovaikutukset muuttavat esim. Aurinkoa kiertävien planeettojen ratoja hieman. Aurinkoa kiertävät planeetat vaikuttavat toisiinsa muuttaen toistensa ratoja, tosin nykyisin vain vähän, sillä Aurinkokunta on vakaa. Mutta aurinkokunnan alkuaikojen radat eivät olleet järjestyneet nykyisellä Titius-Boden lain kuvaamalla tavalla ja suuretkin muutokset olivat niissä mahdollisia. Muutoksen aikaskaala on 100000 - 1 miljoona vuotta tai yli. Nykyisten teorioiden mukaan Uranus ja Neptunus ovat saattaneet asettua nykyisille radoilleen osin Saturnuksen ja/tai Jupiterin vetovoimavaikutuksen takia. Monesti planeetat vaikuttavat toistensa ratoihin silloin kun ovat jossain rataresonanssissa keskenään.


title: Migraatioteoria

text: 2000-luvulla esitetyn kuolleiden vyöhykkeiden teorian mukaan planeettakunnat synnyttäneissä kertymäkiekoissa on hyvin matalan sitkon alue tai alueita, niin sanottu "kuollut vyöhyke". Kun planeetta saapuu tälle matalan viskositeetin alueelle, se avaa hyvin leveän aukon kiekkoon. Tällöin sen migraatio hidastuu huomattavasti ja samoin sen kasautuminenkin. Tämä johtuu siitä että kaasu liikkuu hyvin hitaasti kuolleessa vyöhykkeessä. Jupiterin kokoisen planeetan migraatiotyyppi vaihtuu tyypistä I tyyppiin II, eli hidastuu ainakin satakertaisesti. Mutta Maan kokoisen planeetan migraatio nopeutuu kuolleessa vyöhykkeessä, mutta saattaa pysähtyä kun planeetta saapuu kuolleen vyöhykkeen sisäpuolelle. Kuollut vyöhyke selittää tämän mukaan sen, mikseivät syntyvät planeetat ajaudu keskustähteensä migraation takia. Useimmiten oletetaan kiekon viskositeetin lähteeksi kiekon pyörimisen ja magneettisuuden aiheuttama viskositetti MRI joka pohjimmiltaan aiheutuu keskustähden säteilystä, lähitähtien säteilystä ja kosmisesta säteilystä aiheuttama viskositeetti. Tällöin matalan viskositeetin alue ulottuu sisäplaneettojen etäisyydeltä suunnilleen 13 AU:n päähän. Kuolleiden vyöhykkeiden teoria ennustaa suurimassaisimmat planeetat kauimmas auringosta. Kuolleiden vyöhykkeiden teoria myös ennustaa planeetan massalle ylärajaksi sen massan, jossa se avaa aukon kuolleeseen vyöhykkeeseen.


title: Migraatioteoria

text: Migraatiota tapahtuu helpommin, jos planetesimaalien tiheys on suuri. Jos keskustähden metallipitoisuus on suuri, planetesimaalien tiheys on suuri. Myös suuri kiekon massa kiihdyttää migraatiota. Näin ollen "kuumia jupitereita" havaitaan useammin metallirikkaammilla tähdillä. Jos metallipitoisuus kasvaa 10-kertaiseksi, migraatio nopeutuu kaksinkertaiseksi.. Kuumia Jupitereita ei synny, jos metallipitoisuus on alle 1/3 Auringon metallipitoisuudesta.


title: Turkestan

text: Turkestan on noin kolmen miljoonan neliökilometrin laajuinen alue Keski-Aasiassa. Se muodostaa pääosan Uzbekistanin, Turkmenistanin, Tadžikistanin, Kazakstanin ja Kirgisian alueista. Länsi-Turkestaniin luetaan kuuluvaksi myös Afganistanin pohjoisosa eli niin sanottu Afganian Turkestan. Itä-Turkestan eli Kiinan Turkestan eli Xinjiang kuuluu Kiinaan.


title: Turkestan

text: Länsi-Turkestania hallitsivat 500-luvulle saakka sassanidit, ja 900-luvulle saakka se oli islaminuskoisten samanidien vallassa. Alue on saanut nimensä sen 1500-luvun alkupuoliskolla sitä asuttaneilta turkinsukuisilta uzbekeilta ja turkmeeneilta. Itä-Turkestan on 1700-luvulta lähtien ollut Kiinan vallassa.


title: Turkestan

text: Länsi-Turkestan joutui 1860-luvulla Venäjän vallan alle. Venäjän vallankumouksen jälkeen vuonna 1918 alueelle muodostettiin Turkestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, joka myöhemmin jaettiin pienempiin hallintoyksiköihin.


title: Turkestan

text: Kiinan kansantasavallan Itä-Turkestan eli Xinjiang on alueen vanhimman turkinsukuisen kansan uiguurien kotimaa.


title: John Eliot Gardiner

text: Sir John Eliot Gardiner (s. 20. huhtikuuta 1943 Fontmell Magna, Dorset, Englanti) on brittiläinen kapellimestari, joka on tunnettu barokkimusiikin tulkinnoistaan periodi-instrumenteilla.


title: John Eliot Gardiner

text: Gardinerin suurimpia musiikillisia kiintymyksenkohteita on Claudio Monteverdi, ja hän perusti säveltäjän kunniaksi "Monteverdi Orchestran" vuonna 1968. Vuonna 1977 sen jäsenistä muodostettiin Englannin barokkisolistit -orkesteri. Vuonna 1990 hän perusti uuden orkesterin klassisen ja romantiikan ajan musiikin esittämiseen, nimeltään Orchestre Révolutionnaire et Romantique. Gardiner on tehnyt suuren määrän levytyksiä paitsi barokin ajan musiikista, josta hänet parhaiten tunnetaan, myös klassisen ja romantiikan ajan musiikista. Gardiner sai aatelisarvon vuonna 1998.


title: Frans Brüggen

text: Frans Brüggen (30. lokakuuta 1934 Amsterdam – 13. elokuuta 2014 Amsterdam) oli hollantilainen kapellimestari ja nokkahuilunsoittaja.


title: Frans Brüggen

text: Brüggen nimitettiin vuonna 1955 Haagin Royal Conservatoryn professoriksi 21 vuoden ikäisenä. Hän perusti vuonna 1981 18. vuosisadan orkesterin (Orchestra of the 18th Century). Brüggen johti monia merkittäviä orkestereita, muun muassa Concertgebouw-orkesteria, ja loi merkittävän uran solistina.


title: Karl Böhm

text: Karl Böhm (28. elokuuta 1894 Graz – 14. elokuuta 1981 Salzburg) oli huomattava itävaltalainen kapellimestari. Ennen musiikille antautumistaan hän väitteli lakitieteen tohtoriksi.


title: Karl Böhm

text: Bruno Walter kiinnitti Böhmin Baijerin valtionoopperaan Münchenissä vuonna 1921. Sen jälkeen hän toimi vuodesta 1927 Darmstadtissa, vuodesta 1931 Hampurissa ja vuodesta 1934 Dresdenin Semper-oopperassa ja Dresdenin Staatskapelle -orkesterin ylikapellimestarina. Vuonna 1943 hän siirtyi Wienin valtionoopperaan. Böhm toimi myös Wienin filharmonikkojen ja Lontoon sinfoniaorkesterin vierailevana kapellimestarina.


title: Karl Böhm

text: Böhm kantaesitti Dresdenissä Richard Straussin oopperat "Die schweigsame Frau" (1935) ja "Daphne" (1938). Hänen ohjelmistonsa muita keskeisiä säveltäjiä olivat Mozart, Beethoven, Brahms, Wagner ja Bruckner.


title: Karl Böhm

text: Karl Böhm on näyttelijä Karlheinz Böhmin (s. 1928) isä.


title: Carlo Maria Giulini

text: Carlo Maria Giulini (9. toukokuuta 1914 Barletta – 14. kesäkuuta 2005 Brescia) oli italialainen kapellimestari.


title: Carlo Maria Giulini

text: Giulini johti Milanon La Scalassa vuosina 1953–1956. Vuodesta 1968 hän keskittyi orkesteriteoksiin. Hän toimi Chicagon sinfoniaorkesterin päävierailijana vuosina 1969–1972 ja Wienin sinfonikkojen ylikapellimestarina vuosina 1973–1976. Vuosina 1978–1984 hän oli Los Angelesin filharmonikkojen ylikapellimestari. Giulini johti vierailevana kapellimestarina myös monia muita maailman johtavia orkestereita. Hänen levytystuotantonsa käsittää suuren määrän ooppera- ja orkesteriteoksia.


title: Uusi Ruotsi

text: Uusi Ruotsi () oli vuonna 1638 perustettu Ruotsin siirtomaa Pohjois-Amerikan itärannikolla Delawarejoen ja Delawarenlahden molemmin puolin. Siihen kuuluneet alueet ovat nyt Yhdysvaltain Pennsylvanian, Delawaren ja New Jerseyn osavaltioiden alueella. Siirtokunnassa eli ruotsalaisten lisäksi myös suomalaisia. Siirtokunnan keskuspaikkana oli Fort Kristina, joka sai nimensä Ruotsin kuningatar Kristiinalta.


title: Uusi Ruotsi

text: Uusi Ruotsi antautui Uusien-Alankomaiden joukoille vuonna 1655, minkä jälkeen se kuului hollantilaisille, kunnes englantilaiset valloittivat Uudet-Alankomaat lokakuussa 1664.


title: Uusi Ruotsi

text: Syksyllä 1629 Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf kiinnostui Atlantin yli suuntautuvasta kaupankäynnistä. Hänen kuoltuaan vuonna 1632 valtakunnankansleri Axel Oxenstierna ja Tukholman maaherra Klas Larsson Fleming veivät eteenpäin kuninkaan ajatusta mantereiden välisistä kauppasuhteista. Kumpikin miehistä kuului viisimiehiseen holhoojahallitukseen, joka oli valittu hoitamaan valtion tehtäviä kuninkaan tyttären Kristiinan alaikäisyyden aikana.


title: Uusi Ruotsi

text: Oxenstierna suunnitteli aluksi Afrikkaan Guineanlahden Kultarannikolle suuntautuvaa kauppamatkaa, mutta hankkeesta luovuttiin. Ruotsiin yhteyttä pitänyt Uusien-Alankomaiden entinen kuvernööri Peter Minuit käänsi Oxenstiernan ja Flemingin kiinnostuksen Pohjois-Amerikkaan. Minuit oli valmis johtamaan siirtolaiset Amerikan itärannikolle nykyiseen Delawareen. Retken arvioitu hinta oli 24 000 Hollannin floriinia (tuolla aikakaudella yleisesti käytetty valuutta). Siirtokunnan perustajina toimi hallituksen lisäksi Uuden Ruotsin kauppayhtiö, jonka osakkaista puolet oli hollantilaisia. Yhtiö uskoi siirtokunnan mahdollisuuksiin tuottaa taloudellista voittoa majavannahoilla ja tupakalla, joiden kysyntä oli nousussa ympäri Eurooppaa. Hallituksen tehtäväksi jäi siirtolaisten hankkiminen, mikä oli vaikeata koko Uuden-Ruotsin historian ajan, sillä ruotsalaisilla ei ollut kiinnostusta erämaiden asuttamiseen.


title: Uusi Ruotsi

text: Minuit aloitti pitkän merimatkan valmistelut loppuvuodesta 1636 ja matkusti Ruotsiin varhain 1637. Sairastuttuaan Tukholmassa saman talven aikana Minuit siirsi matkan alkamista myöhemmäksi. Myös sopivien merikelpoisten alusten löytäminen vei aikaa. Lisäksi Ruotsin hallitus hidasteli siirtokunnan lähettämisessä. Loppusyksyllä matkaan lähteneet purjealukset "Kalmar Nyckel" ja "Fågel Grip" joutuivat kovaan myrskyyn Pohjanmerellä ja kadottivat yhteyden toisiinsa. Alusten vauriot korjattiin Texelissä Hollannissa, ja korjauskustannukset nostivat huomattavasti matkan arvioitua budjettia. Merimatka yli Atlantin sujui ongelmitta, ja alukset saapuivat Delawarejoelle lopputalvella 1638.


title: Uusi Ruotsi

text: Ennen ruotsalaisten saapumista Hollannin, Englannin ja Ranskan siirtokunnat olivat ehtineet asuttaa mantereen itärannikkoa jo yli vuosikymmenen. Maat Delawarejoen molemmin puolin olivat kuitenkin säästyneet siirtolaisasutukselta ja kuuluivat yhä alueen alkuperäisille asukkaille delaware-intiaaneille. Useita intiaanijohtajia saapui 29. maaliskuuta 1638 neuvottelemaan siirtolaisten kanssa ja Mitatsimint-niminen päällikkö suostui myymään oman heimonsa maata uudelle siirtokunnalle. Alue ylettyi etelässä Schuylkilljoelle ja muodosti kaikkiaan noin sadan kilometrin pituisen kaistaleen, jolla ei ollut läntisiä rajoja.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin ensimmäinen linnake Fort Kristina rakennettiin nykyisen Wilmingtonin kaupungin paikalle Christinajoen varrelle. Uuden Amsterdamin kuvernööri Willem Kieft lähetti kirjeen, jossa hän ilmoitti Delawarejoen laaksojen kuuluneen jo vuosia Uusien-Alankomaiden alueisiin. Hollantilaiset eivät kuitenkaan ryhtyneet toimenpiteisiin Uutta-Ruotsia vastaan, vaan antoivat näiden jäädä rakentamaan siirtokuntaansa.


title: Uusi Ruotsi

text: Kristinan linnakkeen rakentamisen aikoihin Minuit lähetti osan miehistään tekemään kauppaa Virginian brittiläisten siirtolaisten kanssa. Britannian kuningas Kaarle I oli kuitenkin evännyt kauppaluvan maiden välillä, joten ruotsalaiset palasivat takaisin tyhjin toimin. Kesällä 1638 Minuit jätti siirtokunnan ja poikkesi St. Christopherin saarille ottamaan alukseen tupakkalastin. Ennen oman laivansa lähtöä Minuit vieraili hollantilaisessa aluksessa, jonka äkillinen myrsky kuljetti merelle. Minuitin uskotaan hukkuneen laivan mukana.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin ensimmäiseksi kuvernööriksi valittiin kapteeni Måns Nilsson Kling (Mauno Klinga). Hänen alaisenaan toimi 24 ruotsalaista ja suomalaista uudisasukasta. Siirtokunnan ensimmäiset vuodet osoittautuivat tappiollisiksi, sillä kauppatavaraa oli niukasti ja siirtolaisia vähän. Paikalliset intiaanit opettivat siirtolaisille maanviljelyä ja metsästystä ja auttoivat heitä selviämään yli talven. Vuonna 1639 luutnantti Peter Hollander Ridder, josta tuli Uuden-Ruotsin toinen kuvernööri, teki uusia maakauppoja Kekesikkun-nimisen delawarepäällikön kanssa. Talvella 1640–1641 siirtokunnan tulevaisuudennäkymät vaikuttivat yhä huonoilta ja Uusi-Ruotsi harkitsi siirtymistä Uusien-Alankomaiden hallinnon alle. Asuinolojen alkeellisuus, ravinnon niukkuus ja juomaveden likaisuus aiheuttivat joitakin kuolemaan johtaneita tauteja. Kauppatavaroiden vähyys katkaisi kaupankäynnin intiaanien kanssa ja New Havenista lähetetyt brittiläiset alukset alkoivat tehdä matkoja Delawarejoen intiaanien kauppapaikoille.


title: Uusi Ruotsi

text: Marraskuussa 1641 Ruotsista purjehtineet "Kalmar Nyckel" ja "Charitas" toivat lisää kauppatavaraa, siirtolaisia, rakennustarpeita ja kotieläimiä. Osa siirtolaisista oli oikeudessa tuomittuja rikollisia, jotka oli määrätty karkotettavaksi Amerikkaan.


title: Uusi Ruotsi

text: Helmikuussa 1643 ruotsalaisalukset "Fama" ja "Svan" toivat mukanaan uusia siirtolaisia ja kauppatavaroita. Länsi-Intian ja Kanariansaarten kautta purjehtineiden alusten matka oli viivästynyt "Faman" menetettyä yhden mastoistaan ja ajauduttua matalikolle.


title: Uusi Ruotsi

text: "Svanin" mukana saapunut everstiluutnantti Johan Printz oli määrätty merentakaisen siirtokunnan uudeksi kuvernööriksi. Seuraavien kuukausien aikana hän ryhtyikin kehittämään Uuden Ruotsin asutusta ja puolustusta. Printz oli saanut ohjeet ylläpitää hyviä suhteita intiaaneihin ja tunnustaa heidän oikeutensa maanomistuksessa. Mutta ristiriitoja syntyi, kun hollantilaiset ja osaksi englantilaisetkin vaativat itselleen maa-alueita, jotka Uusi Ruotsi oli jo ostanut. Intiaanit olivat saattaneet myydä samoja maita useampaan kertaan ja oli mahdoton päättää, mitkä kaupoista olivat laillisia. Ratkaistaakseen riitakysymyksen Printz päätti sulkea muut siirtokunnat pois Delawarejoelta tai pakottaa ne tunnustamaan Uuden-Ruotsin ylivallan.


title: Uusi Ruotsi

text:
Vuoden 1643 aikana Uusi-Göteborg nousi pienelle saarelle vastapäätä nykyistä Philadelphiaa. Sitä seurasivat New Jerseyhin rakennettu Uusi-Elfsborg ja Schuylkilljoen varren Uusi-Vasa ja Uusi-Korsholma.
1640-luvun puolivälissä Uusi Ruotsi koki lyhyen kukoistuksen Printzin alaisuudessa. Vähän yli sata suomalaista ja ruotsalaista asui hajallaan runsaan 30 kilometrin alueella Delawarejoen länsipuolella nykyisten Wilmingtonin ja Philadelphian välillä. Intiaaneilta saatu maissi ja muut ruokatarpeet täydensivät siirtokunnan ruokavaraston. Printz huomasi, että Fort Kristinan pohjoispuolella asuvat susquehannat pystyivät tuomaan kauppapaikoille suuria määriä turkiksia, kun sen sijaan delawarein mailta majavat ja saukot oli metsästetty lähes sukupuuttoon. Printz alkoikin suosia kaupankäynnissä susquehannoja ja pyysi Ruotsista kahtasataa sotilasta hävittämään delawarein kylät ja valtaamaan näiden maat. Samanaikaisesti Printz asetti vartioitavia sulkuja Delawarejoen suulle estääkseen Uusien-Alankomaiden ja Englannin kaupankäynnin levittäytymisen susquehannojen keskuuteen.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin ja susquehannojen välinen kaupankäynti johti hetkelliseen väkivallan aaltoon, kun eräs delawarein sodanhaluisista ryhmistä surmasi eri yhteyksissä viisi ruotsalaista. Sama ryhmä tulitti Printzin yksityisasuntoa ja poltti metsää, josta puusepät ottivat rakennusmateriaalia. Myöhemmin useita delawarepäälliköitä saapui Printzin luo pyytämään anteeksiantoa rikoksista, jotka oli tehty heidän tietämättään. Printz otti vastaan intiaanien tuomat lahjat, mutta teki selväksi, että jos väkivaltaisuudet jatkuisivat, delawaret maksaisivat ne omalla hengellään.


title: Uusi Ruotsi

text: Vuonna 1649 Uusi Ruotsi koki taantumisen aikaa. Monet Ruotsissa tapahtuneet poliittiset muutokset veivät maan hallituksen huomion muihin asioihin ja tuhansista lähetetyistä majavannahoista huolimatta myös ruotsalaisten kauppiaiden kiinnostus Uutta Ruotsia kohtaan katosi. Saman vuoden aikana Ruotsista Delawareen siirtolaisia kuljettanut "Katt" ajautui Karibianmerellä matalikolle, eikä yksikään siirtolaisista selvinnyt perille.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden-Amsterdamin Kuvernööri Peter Stuyvesant hyödynsi Uuden Ruotsin vastoinkäymisiä ja antoi määräyksen rakentaa Fort Casimirin alueelle, joka oli jo kertaalleen myyty ruotsalaisille. Printz sai keskeytettyä linnakkeen rakennustyöt, mutta Uusien-Alankomaiden poliittinen ja sotilaallinen uhka oli ilmeinen. Uusi Ruotsi odotti turhaan täydennystä kotimaastaan, sillä 1650-luvun alkuvuosina yksikään laiva ei tuonut lisää siirtolaisia eikä kauppatavaraa. Vuonna 1653 Printz luopui virastaan kirjoitettuaan sitä ennen selonteon siirtokunnan ongelmista valtakunnankansleri Oxenstiernalle ja kreivi Pietari Brahelle. Ruotsin valtakunnanneuvosto käsitteli asiaa ja teki päätöksen lähettää siirtokuntaan lähes 300 uutta siirtolaista ja 40 sotilasta. Uuden Ruotsin kuvernöörin virkaa hoitanut Printzin vävy Johan Papegoja päätettiin korvata Ruotsista lähetetyllä Johan Risinghillä. Kuljetukseen valittiin purjealukset "Örn" ja "Gyllen Haj".


title: Uusi Ruotsi

text: Syksyllä 1653 alkanut matka Delawareen ei sujunut odotetusti. Pääasiassa tavarankuljetukseen tarkoitettu "Gyllene Haj" vaurioitui jo Ruotsin vesillä ja pääsi matkaan vasta kuukausia myöhemmin. Siirtolaisia kuljettanut "Örn" sai vuodon Jyllannin rannikolla. Pohjanmerellä voimakas myrsky hidastutti laivan menoa ja se jouduttiin korjaamaan Weymouthissa Englannissa. Selvittyään läpi talven "Örn" joutui kevällä 1654 Karibianmerellä uusiin vaikeuksiin. Huono hygienia ja puhtaan juomaveden puute altistivat matkustajat sairauksille, ja noin sata menehtyi punatautiin ja erilaisiin kuumesairauksiin.


title: Uusi Ruotsi

text: 21. toukokuuta 1654 "Örn" saapui Delawarejoelle ja ankkuroi hollantilaisten hallussa olleen Fort Casimirin edustalle. Ensimmäisenä tehtävänään Risingh valtasi tukikohdan ja pakotti 22 hollantilaista vannomaan uskollisuudenvalan Ruotsin hallitukselle. Päivää myöhemmin "Örn" jatkoi matkaansa Fort Kristinaan, jossa Risinghin ensimmäiseksi tehtäväksi jäi sairaanhoidon järjestäminen. Virginian englantilaiset kauppiaat avustivat myymällä omia elintarvikkeitaan. Myös paikalliset intiaanit kantoivat päivittäin Fort Kristinan edustalle lihaa ja kalaa, mutta välttelivät siirtolaisia sairastumisen pelosta.


title: Uusi Ruotsi

text: Sairaiden toipuessa Risingh aloitti määrätietoisen työskentelyn siirtokunnan elvyttämiseksi. Fort Kristinan puolustusta vahvistettiin neljällä "Örnistä" tuodulla tykillä. Kun hollantilaiset laskettiin mukaan, Uuden Ruotsin asukasluvuksi saatiin 368 henkilöä.


title: Uusi Ruotsi

text: Yksi Risinghin tehtävistä oli saada takaisin Virginiaan paenneet siirtolaiset. Tehtävä osoittautui vaikeaksi, sillä pakolaiset eivät halunneet palata Uuteen Ruotsiin. Intiaanien kanssa käydyt neuvottelut onnistuivat paremmin. Useat susquehannojen päälliköistä vierailivat Risinghin asunnolla sopimassa uusista maakaupoista, joiden tuloksena Uuden Ruotsin omistamat maat laajenivat Marylandiin. Risingh suunnitteli satamaa Chesapeakenlahdelle ja suuren asutuskeskuksen rakentamista lahden rantaan.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin kasvu lisäsi vastatoimia Uudessa Amsterdamissa. Syksyllä 1654 Ruotsista tullut "Gyllene Haj" purjehti tuntemattomasta syystä Delawarenlahden ohi ja eksyi Long Islandille, jossa Stuyvesantin sotilaat valtasivat sen. Suurin osa aluksen miehistöstä ja siirtolaisista taivutettiin Stuyvesantin vallan alle. Tapaus oli merkittävä takaisku Uudelle Ruotsille, joka menetti uusien siirtolaisten lisäksi suuren määrän rakennus- ja kauppatarvikkeita.


title: Uusi Ruotsi

text: Uudet Alankomaat ja Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania olivat valmiit tukemaan Stuevesantia kaikin mahdollisin keinoin Ruotsin siirtomaavallan nujertamiseksi Amerikan mantereella. Vuonna 1655 Amsterdamista lähetettiin Uuteen-Amsterdamiin 200 sotilasta sotilasoperaatioon Uutta Ruotsia vastaan. Stuyvesant värväsi lisäjoukoiksi 16–60-vuotiaita miehiä lupaamalla jokaiselle vapaaehtoiselle 65 stuiverin kuukausipalkan ja vapautuksen kunnallisveron maksamisesta. Samalla Uuden Amsterdamin asukkailta ja siellä liikkuneilta brittikauppiailta vaadittiin lupaus, etteivät he levitä tietoa tulevasta hyökkäyksestä Uuteen Ruotsiin.


title: Uusi Ruotsi

text: Risingh sai tiedon valmisteilla olevasta hyökkäyksestä intiaanien välityksellä. Hän järjesti pikaisen sotaneuvoston ja lähetti vakoilijoita Uuteen Amsterdamiin. Nämä vahvistivat intiaanien epäilyt ja kertoivat hollantilaisten noin 700 miehen sotajoukoista. Risingh järjesti mahdollisimman paljon ampumatarvikkeita ja ruokaa Kristinan ja Trinityn (entinen Fort Casimir) linnakkeisiin ja sijoitti niihin noin 300 Finlandista, Uplandista ja muilta siirtokunnan taajaväkisimmiltä seuduilta kerättyä puolustajaa.


title: Uusi Ruotsi

text: Elokuun lopulla 1655 Stuyvesantin johtama laivasto purjehti ylös Delawarejokea mukanaan 317 sotilasta. Stuyvesantin laivasto ankkuroi linnakkeiden edustalle, mutta aluksista ei annettu tulituskäskyä. Sen sijaan hollantilaisten lähettämä viestinviejä toi Kristinan linnakkeeseen antautumiskehoituksen. Risingh katsoi vastarinnan hyödyttömäksi ja suostui neuvottelujen jälkeen antautumaan ilman vastarintaa. Antautumisehtojen mukaan Risingh sai viedä siirtokuntaa koskevat asiakirjat maansa hallitukselle, mutta Uuden Ruotsin kauppayhtiön julkiset rakennukset ja omaisuus luovutettiin hollantilaiselle kauppayhtiölle. Antautumiskirjan allekirjoittivat kummankin siirtokunnan kuvernöörit. Risingh ja osa sotilaista palautettiin Ruotsiin, mutta halukkaat uudisasukkaat saivat jäädä asumaan tiloilleen Alankomaiden hallinnan alaisina.


title: Uusi Ruotsi

text: Syksyllä 1664 Uudet Alankomaat antautui englantilaisille joukoille.


title: Uusi Ruotsi

text: Vuonna 1983 ruotsalainen historioitsija Ivan Bill arveli, että Uuteen Ruotsiin saapui vuosina 1638–1664 noin tuhat siirtolaista. Yli puolet heistä oli suomalaisia, sillä vuonna 1636 alkaneet suomalaisvainot asettivat metsäsuomalaiset epäedulliseen asemaan, ja heistä haluttiin eroon. Suomalaisten harjoittama kaskenpoltto ja metsien asuttaminen kiellettiin Ruotsissa. Ainoastaan ne suomalaiset, jotka olivat hankkineet tiloihinsa erityisen luvan, välttyivät asuntojensa polttamiselta ja saivat jäädä aloilleen.


title: Uusi Ruotsi

text: Ensimmäisen varsinaisen siirtolaisretkikunnan lähtiessä Ruotsista toukokuussa 1641 suurin osa sen siirtolaisista oli Värmlannista kerättyjä suomalaisia maanviljelijöitä. Kaksi vuotta myöhemmin kuvernööri Printzin mukana saapuneissa siirtolaisissa oli useita Pohjanmaalta ja Vaasasta tulleita suomalaisia, jotka olivat lähteneet mukaan Mustasaaressa asuneen Printzin ehdotuksesta.


title: Uusi Ruotsi

text: Siirtokunnan loppuaikoina suomalaisten ja Värmlannin metsäsuomalaisten osuus kasvoi uudelleen. Kun "Mercurius"-alus purjehti Delawareen talvella 1655–1656, sen 106 matkustajasta 92 oli mainittu suomalaisiksi. Retkeä johtanut Johan Papegoja ei osannut suomea, vaan joutui palkkaamaan tulkin. Aluksen lähtiessä Ruotsista jäi satamaan yli sata siirtolaista, jotka olivat turhaan ehtineet myydä talonsa ja kaiken omaisuutensa puolihintaan.


title: Uusi Ruotsi

text: Delawarejoen varrella asuneet suomalaiset loivat neljä siirtolaisasutusta, jotka olivat Finlandia, Lapland, Upland ja Takamaa. Siellä asuneet Marttiset, Kokkiset, Rambot ja muut olivat laajoille alueille levinneiden sukujen kantaisiä. Suomalaisasutus ulottui myös eteläiseen New Jerseyyn, jossa Mullica Hill ja Mullicajoki ovat yhä muistuttumassa suomalaisesta uudisviljelijästä Erkki Mullikasta.


title: Uusi Ruotsi

text: Suomalaiset sukunimet ovat vuosisatojen aikana muuttuneet tunnistamattomiksi. Marttisesta tuli Morton, Räsäsestä Rawson, Kokkisesta Cock tai Cox ja Kolehmaisesta Coleman. John Morton, yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista, oli Martti Marttisen jälkeläisiä. Suomalaiset olivat myös ensimmäisinä asuttamassa nykyistä Philadelphiaa.


title: Uusi Ruotsi

text: Ensimmäinen Uudesta Ruotsista tuotettu turkiserä myytiin Hollantiin ja siitä saatiin hieman yli 15 000 floriinia. Delawaresta lähetetty tupakka jaettiin ruotsalaisten osakkaiden kesken. Vuoden saatavat osoittautuivat selvästi tappiollisiksi, koska retkikunnan kulut vastaavana aikana olivat kaiken kaikkiaan 36 000 floriinia. Tämä johti 1640-luvun alussa Ruotsin kauppayhtiön osakkaiden väliseen sisäiseen riitaan, jonka seurauksena hollantilaiset myivät osakkeensa ruotsalaisille. Yhtiön johtajana jatkoi Klas Larsson Fleming ja uuteen johtokuntaan valittiin Pietari Brahe.


title: Uusi Ruotsi

text: 1640-luvun taitteessa tupakan kysyntä lisääntyi moninkertaiseksi koko Euroopassa. Delawaressa lastatut tupakkalastit työllistivät kauppayhtiöiden lisäksi lukuisia salakuljettajia. Turkuun ja Porvooseen vuonna 1644 kuljetettu suuri suolaerä tuotti hyvät voitot. Turkiskauppa toimi taustalla pienessä mittakaavassa lukuun ottamatta vuotta 1648, jolloin Delawaresta toimitettiin Uuden Ruotsin historian suurin turkislasti, joka pääosin kulkeutui Venäjälle.


title: Uusi Ruotsi

text: Uudessa Ruotsissa viljeltiin tupakan ohella myös ruista, ohraa ja kauraa. Siemenet hankittiin Ruotsista tai eri siirtomaiden kauppiailta. Suomalaisten perinteisen kaskiviljelyn uskotaan soveltuneen hyvin Delawareen. Maissinviljelyä kokeiltiin ensimmäisistä vuosista lähtien, mutta sadot jäivät vaatimattomiksi. Ensimmäinen vesikäyttöinen mylly perustettiin vuonna 1646. Siirtokunnan viimeisen vuoden aikana suunniteltiin pellavan ja hampun viljelyä ja sokeriruo’on kasvattamista.


title: Uusi Ruotsi

text: Karjatalous kuului metsästyksen ja kalastuksen ohella olennaisena osana siirtokunnan elinkeinoihin. Ensimmäiset kotieläimet olivat tulleet Hollannista ja myöhemmin karjaa lähetettiin myös Ruotsista. Virginian britit suostuivat myymään Ruotsin siirtokunnalle nautoja ja tammoja, ja syksyllä 1654 siirtolaiset raivasivat suuria maa-alueita keväistä maissinistutusta varten.


title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin virallinen kieli oli ruotsin kieli. Suomalaisten joukossa suurin osa oli syntynyt tai asunut Keski-Ruotsissa, mutta joukosta löytyi myös yksinomaan suomea puhuvia. Vaikka suomalainen kansanaines oli enemmistönä linnakkeiden ulkopuolella asuneiden siirtolaisten keskuudessa, heidän oli opeteltava ruotsin kieli, samoin heidän jälkeläistensä.


title: Uusi Ruotsi

text: Toisen retkikunnan mukana Delawareen saapunut pastori Roerus Tolkillus piti Fort Kristinan yksityisasunnoilla säännöllisiä jumalanpalveluksia ruotsiksi. Rukoushuoneen valmistuttua vuonna 1642 kirkollismenot siirtyivät sen tiloihin, ja tätä vuotta voidaankin pitää varsinaisena Delawaren luterilaisen seurakunnan perustamisvuotena. 1640-luvun aikana pastori Johannes Campanius teki lähetystyötä paikallisten intiaanien keskuudessa ja käänsi myöhemmin Martti Lutherin "Vähän Katekismuksen" heidän kielelleen.


title: Uusi Ruotsi

text:
Merkittävin Uuden Ruotsin välityksellä Amerikkaan kulkeutuneista asioista oli siirtolaisten taito rakentaa hirsimökkejä. Yhdysvaltalaiset tutkijat Terry G. Jordan ja Matti E. Kaups ovat esittäneet kirjassaan "The American Backwoods Frontier", että hirsisalvosrakennukset tulivat uudelle mantereelle juuri suomalaissiirtolaisten välityksellä. Eräs vanhimmista edelleen pystyssä olevista hirsirakennuksista on Nothnaglen hirsimökki, jonka suomalaiset ja ruotsalaiset rakensivat New Jerseyn Gibbstowniin vuosina 1638–1643. Tässä ja muissa vastaavissa rakennuksissa käytettiin naulojen sijaan puisia kiilamaisia vaarnoja. Mökkien takat rakennettiin Ruotsista kuljetetuista tiilistä. Suomalaisten erityistaito hirsimökkien rakentamisessa levisi muiden siirtolaisten keskuuteen halki mantereen aina länsirannikolle saakka.
Uudesta Ruotsista on jäänyt muistuttamaan Swedesboron pikkukaupunki New Jerseyssä ja siellä oleva Pyhän Kolminaisuuden kirkko, joka yhä tunnetaan ”vanhana ruotsalaisena kirkkona”. Amerikanruotsalainen historiallinen museo (American Swedish Historical Museum) sijaitsee eteläisessä Philadelphiassa ja sisältää monia näyttelyesineitä, asiakirjoja ja artefakteja Uuden Ruotsin ajalta.


title: Uusi Ruotsi

text:
29. toukokuuta 1938 Suomen hallitus lahjoitti Wäinö Aaltosen veistämän Delaware-monumentin suomalaisten amerikansiirtolaisten 300-vuotisjuhlan muistoksi. Patsas pystytettiin Chesterin kaupunkiin Pennsylvaniassa. Vuonna 1997 Wilmingtonin telakka laski vesille purjealus "Kalmar Nyckelin" näköisjäljennöksen. Vesillelasku tapahtui lähellä alkuperäistä Fort Kristinaa. Aluksella järjestetään opinto- ja turistimatkoja Delawarejoella.
Uuden Ruotsin perustamisen muistoksi julkaistuja postimerkkejä - Yhdysvalloissa ja Suomessa


title: Äänenmurros

text: Äänenmurros on pääasiassa pojilla murrosiässä (10–16 v.) esiintyvä äänen pysyvä madaltuminen. Aikaisimmilla se alkaa jo 10–11-vuotiaana ja myöhäisimmillä vasta yli 16-vuotiaana. Keskimäärin äänenmurros alkaa kuitenkin 14-vuotiaana. Loppuminen on yksilöllistä.


title: Äänenmurros

text: Äänenmurroksen aiheuttaa nopeasti kasvava kurkunpää ja äänihuulet, jotka eivät ole täysin mukautuneet uusiin olosuhteisiin. Tavallista on, että äänenmurroksessa vaihtelevat matalat aikuisen miehen äänet ja kimakka nuoren pojan ääni.


title: Äänenmurros

text: Erityisiä huolia äänenmurros tuottaa laulajille, koska se saattaa merkitä järjestelmällisen harjoittelun ja esiintymisen katkeamista jopa vuosiksi. Aiemmin äänenmurroksen aikana pidettiin parempana, jos poika ei laulaisi ollenkaan, ja tätä saatetaan toteuttaa vielä joissakin musiikkilaitoksissa. Nykyään tosin poikia kehotetaan jatkamaan laulua äänenmurroksesta huolimatta, jottei laulun taito unohtuisi.


title: Äänenmurros

text: John Cooksey on kehittänyt poikien äänen mutaatiota kuvaavan tutkimustuloksiin perustuvan Cookseyn äänenmutaatiomallin, johon kuuluu viisi vaihetta. Ensimmäisessä vaiheessa on muuttumaton lapsen sopraanoääni ja viidennessä vaiheessa aikuisen baritoniääni. Äänen mutaatio on vähittäinen ja keskivaiheilla korkeat äänet korvautuvat falsetilla ja uudet matalat baritoniäänet ilmestyvät, kunnes lopulta korkeammat äänet katoavat tyystin.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut on vuosittain pelattava Kansainvälisen jääpalloliiton hallinnoima jääpallomaiden maajoukkueturnaus.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: Ensimmäiset MM-kisat pelattiin Suomessa vuonna 1957. Turnaukseen osallistui pitkään lajin perinteikkäät kansainvälisen jääpalloliiton perustajamaat Suomi, Ruotsi, Norja ja Neuvostoliitto. 1980-luvulla Yhdysvallat liittyi viidentenä maana mukaan. Vuonna 1991 mukaan tulivat Alankomaat, Unkari ja Kanada. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen turnaukseen ovat osallistuneet Neuvostoliiton seuraajana Venäjä, sekä Kazakstan, joka on noussut myös merkittäväksi jääpallomaaksi.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: 2000-luvulla mukaan on tullut useita pienempiä jääpallomaita, minkä johdosta MM-turnaus on pidetty useammassa tasoryhmässä. MM-turnaus järjestettiin vuoteen joka toinen vuosi vuoteen 2003 saakka, ja välivuosina järjestettiin Government Cup -turnaus.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: MM-kisojen menestynein maa on edelleen Neuvostoliitto, joka olemassaolonsa aikana voitti maailmanmestaruuden 14 kertaa.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: Lähde:


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut

text: Tilanne vuoden 2017 jälkeen.Suluissa heidän osumansa A-ryhmän otteluissa:


title: Jääpallon maailmancup

text: Jääpallon maailmancup on kansainvälinen seurajoukkueiden jääpalloturnausturnaus. Turnaus järjestetään vuosittain ennen sarjakauden alkua lokakuun viimeisellä viikolla Ruotsissa. Turnaukseen osallistuu tavallisesti joukkueita Suomesta, Norjasta, Ruotsista ja Venäjältä, mutta ajoittain myös Yhdysvalloista ja Kazakstanista. Suomesta edustusoikeuden jääpallon maailmancupiin saavat edelliskauden Bandyliigan kaksi parasta joukkuetta. Vuonna 1974 ensimmäistä kertaa järjestetyn turnauksen nimi on vaihdellut vuosien saatossa. Nykyään se tunnetaan nimellä Göransson Arena World Cup.


title: Jääpallon maailmancup

text: Myös naisten ja poikajunioreiden seurajoukkueille järjestetään omat maailmancupturnaukset. Jääpallon naisten maailmancup pelataan Edsbynissä, Ruotsissa, ja poikien turnaus, Mini World Cup, Bollnäsissä, Ruotsissa.


title: Jääpallon maailmancup

text: Ensimmäinen DAF-cupen pelattiin Ljusdalissa lokakuun lopussa 1974. Cupin järjestämisen takana oli sen aikainen Ruotsin Jääpalloliiton PR-komitean jäsen ja Ljudals BK:n valmentaja Björn Swartswe, jonka mielestä myös jääpallolla oli oltava suunnistuskilpailu Tiomilan kaltainen kauden aloittava suurtapahtuma. Sekä päivällä että yöllä käytävän suunnistuskilpailun pohjalta muovautui jääpalloturnaus, jossa otteluita pelattiin päivän lisäksi myös yöllä. "Yöjääpallosta" (ruots. "nattbandy") tulikin käsite erityisesti Ruotsissa. Ensimmäiseen DAF-cupeniin osallistui 16 joukkuetta.


title: Jääpallon maailmancup

text: Vuonna 1980 Ljusdalin turnaus sai maailmancupin statuksen. Ainoana suomalaisjoukkueena arvostetun turnauksen voittoon on pystynyt Oulun Luistinseura vuonna 1976.


title: Jääpallon maailmancup

text: Vuonna 2006 osallistuvien joukkueiden määrää nostettiin 16:sta 20:een, mutta vuoden 2008 turnauksessa palattiin takaisin vanhaan 16 joukkueeseen. Kansainvälinen jääpalloliitto vaati vuoden 2008 turnauksen jälkeen, että maailmancup on jatkossa pelattava sisätiloissa. Sen johdosta turnaus päätettiin siirtää vuosiksi 2009 ja 2010 väliaikaisesti Sandvikeniin, jonne oli valmistunut uusi jääpallohalli, Göransson Arena.


title: Jääpallon maailmancup

text: Vuosien saatossa kisatapahtumasta on käytetty seuraavia nimityksiä:


title: Close Combat

text: Close Combat on Atomic Gamesin kehittämä julkaisema reaaliaikainen strategiapelisarja. Close Combateissa pelaaja komentaa joukkueen tai komppanian kokoista pientä yksikköä ja johtaa sitä toisen maailmansodan taisteluissa suoraan ylhäältä kuvatussa maastossa.


title: Close Combat

text: Viisi alkuperäistä "Close Combat" -peliä olivat tosiaikaisia, ylhäältä kuvattuja kahden pelaajan taktisia sotapelejä. Jokainen peleistä kuvasi tapahtumia jollakin Euroopan sotarintamalla toisessa maailmansodassa. Sarjan ensimmäisissä peleissä joukot koostuivat jalkaväestä ja panssaroiduista yksiköistä, mutta myöhemmin mukaan tuli myös pelialueen ulkopuolista tykistöä ja ilmatukea. Vaikka taistelukenttä on kuvattu ylhäältäpäin, maaston korkeuserot ja monikerroksiset rakennukset on mallinnettu mukaan myöhempiin sarjan peleihin. Yleisesti peli painotti realismia ja mallinsi johdettujen yksiköiden henkistä tilaa, mukaan lukien paniikki, karkaaminen ja antautuminen. Vaikka peli kuvasi väkivaltaa ja sisälsi sotaisan äänimaailman, se oli riittävän piirretynoloinen, jotta ESRB saattoi antaa sille kaikille ikäryhmille soveltuvan leiman.


title: Close Combat

text: "Close Combat" suunniteltiin alun pitäen tietokonepeliversioksi Avalon Hillin Advanced Squad Leader -lautapelistä. Atomic Games oli jo kehittänyt useita pelejä Avalon Hillille, mukaan lukien "Operation Crusader", "Staligrad", "Over the Reich" ja "Third Reich". Avalon Hillin kompuroidessa lopulta sen tuhoon johtaneessa taloudellisessa kriisissä, Atomic Games katkoi siteet lautapeliyritykseen, keräsi valmiiksi saadut työn osat ja valmisti pelin Microsoftille. Ensimmäiset kolme Close Combatia olivat huomionarvoisia, koska ne olivat harvoja Microsoftin julkaisemia pelejä. Viimeiset kaksi alkuperäissarjan peliä julkaisi kuitenkin Stategic Simulations, Inc.


title: Close Combat

text: "Close Combat" -pelit sisälsivät kolme uutta keksintöä:


title: Close Combat

text: Yllä mainittujen mallinnettujen ominaisuuksien vuoksi peli vaati realististen sotilastaktiikoiden käyttöä, esimerkiksi suojan käyttöä joukkoja sijoitellessa, väijytyksiä ja savun ja näköesteiden hyödyntämistä edetessä. Tehokas johtaminen, kuten komentoketjun eheänä pitäminen, ammustenkäytön hallinta tulikurilla ja joukkojen, erityisesti kokemattomampien, säästäminen turhilta suorilta rynnäköiltä, olivat tarpeen pelissä selviämiseksi.


title: Close Combat

text: Näistä syistä "Close Combat" -pelit eivät vedonneet kaikkiin. Verrattain rauhallinen ja varovainen pelityyli oli usein palkitsevin ja parhaiten toimiva. Pelille omistautuneiden fanien mukaan tämän tahdinmuutoksen sisäistettyään pelit imivät sisäänsä täysipainoisen jännityksensä avulla.


title: Close Combat

text:
Close Combat -sarjaan kuuluu viisi varsinaista, yksi hyvin samankaltainen, yksi julkaisematon ja yksi tulossa oleva peli:
Tämä versio mainitaan tosiaikastrategioiden kaikkien aikojen Top-10-listalla GameSpyssä ja 50 kaikkien aikojen parhaan pelin listalla PC Gamer Magazinessa.


title: Close Combat

text: "Close Combat" -sarjalla on suuri modausyhteisö, minkä ansiosta alkuperäiset pelit ovat eläneet normaalia pidempään. Esimerkiksi "Close Combat 3":lle on tehty "Tuntematon sotilas" -henkeen Finland mod sopivine karttoineen, digitoituine murteisine lausahduksineen kaikkineen.


title: Close Combat

text: "Close Combat: First to Fight" on ryhmäpohjainen 3D-ampumispeli "Rainbow Six" -pelisarjan malliin. Tapahtumapaikkana on Beirut Libanonissa. Se kehitettiin yhteistyössä Yhdysvaltain merijalkaväen kanssa. Se säilyttää muista "Close Combat" -peleistä tutun psykologisen mallin, mutta eroaa näistä muuten äärimmäisen paljon.


title: Close Combat

text: Kehittäjä Eric Young on yrittänyt "Close Combatin" julkaisemista 3D-pelinä muutaman kerran. Hän työskenteli aikanaan myös monien Atomicin Close Combatien hyväksi.


title: Close Combat

text: Vuonna 2002 julkaistu GI Combat oli ensimmäinen yritys tehdä 3D-Close Combat. Peli ei ollut taloudellinen menestys, ja Young siirsi projektin Matrix Gamesille, joka julkaisi "Eric Young’s Squad Assault: West Frontin" vuonna 2003. Viimeksi mainittu keräsi kriitikoilta negatiivisiä arvioita, vaikka monet pelaajat jyrkästi puolustivatkin sitä. Kritiikki kohdistui pääasiassa käyttöliittymäasioihin ja ajoneuvojen ja sotilaiden reitinhakuun 3D-maailmassa.


title: Suitsuke

text: Suitsuke on aromaattinen aine, joka palaessaan levittää ympäristöönsä tuoksua. Palaminen on suitsevaa. Suitsukkeita käytetään mm. uskonnollisissa riiteissä. Suitsuke voidaan polttaa käsissä pitäen tai telineessä. Tällainen suitsuke on yleensä joko pieniä alustalla poltettavia kakkuja tai bambutikun ympärille liima-aineella koottua hajuainetta.


title: Suitsuke

text: Ortodoksinen kirkko käyttää suitsuketta, joka on tehty puun pihkasta, johon on sekoitettu hajuaineita. Tämä suitsuke esiintyy pieninä palasina, jotka asetetaan erityisessä suitsutusastiassa olevan hehkuvan hiilen päälle. Suitsuke alkaa palaa ja kehittää hyväntuoksuista savua; varsinaisen suitsutuksen tekee pappi tai diakoni heiluttamalla suitsutusastiaa ristinmuotoisessa kuviossa edessään. Suitsutus kuvaa rukousta: ihmisen rukouksen tulisi nousta kuin suitsutussavu Jumalan kasvojen eteen.


title: Suitsuke

text: Erityisen paljon suitsuketta käytetään suuren paaston aikana sekä hautaus- ja muistopalveluksissa.


title: Suitsuke

text: Sanalla "suitsuke" viitataan usein olibaanihartsiin: esimerkiksi Raamatussa (Matt. 2:11) mainittu suitsuke tarkoittaa olibaanihartsia ja todennäköisesti "Boswellia sacra" -puusta saatavaa, jota pidetään laadulta parhaana.


title: Suitsuke

text: Kiinassa käytettiin suitsuketuoksuja lääketieteessä parantavana terapiana. Tuoksut luokiteltiin viiden elementin mukaan. Myöhemmin käytäntö levisi naapurimaihin. Erityisesti Japanissa tuoksujen käyttöä kehitettiin ja jalostettiin. Tuoksujen parantavia ominaisuuksia kuvataan lääkintää koskevassa kirjallisuudessa. Suitsukeopista tuli myös osa samuraikoulutusta. "Kodō" eli ”suitsukkeen tie” hiottiin huippuunsa Muromachi-kaudella (1336–1573). Nykyään toiminnassa on yhä kaksi suitsukekoulua: Oiyeryū ja Shinoryū. Shino-koulu noudattaa samuraiden perinteitä. Oiye-koulu noudattaa puolestaan runoilija Sanetaka Sanjonishin perinteitä.


title: Suitsuke

text: Egyptissä suitsuke oli myös haluttua tavaraa, ja sitä haettiin kaukaa Puntin maasta.


title: Suitsuke

text: Miellyttävän tuoksun ohella suitsukkeiden polttamisen on myös todettu vaikuttavan sisäilman laatuun heikentävästi ja olevan siten mahdollinen terveyshaitta.


title: Suitsuke

text: 2. Kauan Sitten - Matka maailman historiaan (Kirja, kustantanut WSOY)


title: Uralsk

text: Uralsk eli Oral (, ), on kaupunki Uraljoen varrella Länsi-Kazakstanin alueella Kazakstanin luoteisosassa lähellä Venäjän vastaista rajaa. Vuonna 2012 kaupungissa asui noin 218 000 asukasta.


title: Uralsk

text: Paikkakunta perustettiin ensin vuonna 1584, mutta se siirtyi nykypaikalleen vuonna 1613, kun Uralin kasakat rakensivat Uralin varrelle linnoituksen ja antoivat sille nimen Jaitsk Uraljoen silloisen nimen mukaan. Vuonna 1775 sekä joen että kaupungin nimi muutettiin Katariina II:n määräyksestä Uralskiksi.


title: Uralsk

text: Uralskissa on metalli-, elintarvike- ja pienteollisuutta sekä lämpövoimala. Kaupungin lähistöllä on öljy- ja kaasukenttiä. Kaupungissa toimii Länsi-Kazakstanin maatalous-tekninen yliopisto. Kaupungissa on teatteri.


title: Uralsk

text: Kaupungissa on jokisatama, rautatieasema ja kansainvälinen lentokenttä. Kaupunki on maanteiden risteyspaikkakunta.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1957

text: Ensimmäiset jääpallon maailmanmestaruuskilpailut järjestetiin vuonna 1957. MM-kilpailut pidettiin Suomessa SPL:n 50-vuotisjuhlien kunniaksi. Ottelut pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Osallistuneita maajoukkeita oli kolme, Neuvostoliitto, Ruotsi ja isäntä Suomi. Norja ei osallistunut ensimmäisiin MM-kilpailuihin protestina Neuvostoliiton suorittamaan Unkarin kansannousun raakaan kukistamiseen marraskuussa 1956. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen oli kisojen suojelija. Kisojen järjestämisestä päätettiin helmikuussa 1955.


text:
Mestari ratkaistiin yksinkertaisena sarjana siten, että kaikki pelasivat kaikkia vastaan. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, Suomi sijoittui hopealle ja Ruotsi oli kolmas. Etenkin isäntämaa Suomen ottelut herättivät kotiyleisössä suurta kiinnostusta ja avausottelua seurasi paikan päällä yli 9 000 katsojaa. Kisojen avausottelussa tehtiin myös suomalaista TV-historiaa, sillä avausottelu Suomen ja Ruotsin välillä oli ensimmäinen Suomessa toteutettu suora TV-lähetys.
MM-kilpailujen ottelut pelattiin Helsingin Olympiastadionilla. Järjestelytoimikunta oli suunnitellut otteluita pelattavaksi myös pääkaupunkiseudun ulkopuolella, mutta Norjan poisjäänti vesitti nämä aikeet ja koko turnaus vietiin lopulta läpi Stadionilla.


text: Avausottelua Suomen ja Ruotsin välillä seurasi yli 9 000 katsojaa, joista 8 942 oli lunastanut pääsylipun. Määrä oli suuri, sillä peli käynnistyi torstaina iltapäivällä jo klo 16. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen kunnioitti ottelua läsnäolollaan ja juhlalliset avajaissanat lausui Suomen Palloliiton puheenjohtaja, vuorineuvos Juuso Walden. Suomi voitti ottelun maalein 4-3 ja Tauno Timoska jäi historiaan MM-kilpailujen ensimmäisen maalin tekijänä. Aivan kommelluksitta avaus ei sujunut, sillä katsojien ärtymykseksi Stadionin itäkatsomon penkit olivat puhdistamatta lumesta ja Neuvostoliiton joukkueen harjoituksiin valot sytytettiin vasta pienen nokkapokan jälkeen.


text: Turnauksen toisessa ottelussa lauantaina Ruotsi ja Neuvostoliitto päätyivät 2-2 tasatulokseen, jolloin maailmanmestaruus jäi ratkaistavaksi viimeisessä ottelussa Suomen ja Neuvostoliiton välillä. Neuvostoliitto voitti ottelun maalein 6-1. Helsingin Sanomien ennakoimaa 20 000 ihmisen yleisöryntäystä ei syntynyt, mutta ratkaiseva ottelu houkutteli paikalle jääpallon silloisen yleisöennätyksen 14 369 katsojaa. Ennätys meni rikki kaksi vuotta myöhemmin, kun Suomen ja Neuvostoliiton välistä maaottelua seurasi Oulussa - tarkistuslaskennan jälkeen - 14 384 maksanutta katsojaa. Alkuperäinen lukema oli 14 341. Koska tuohon aikaan yleisömääräksi ilmoitettiin ainoastaan pääsylipun lunastaneet, jää ikuiseksi arvoitukseksi, kummassa ottelussa loppujen lopuksi oli enemmän katsojia huomioiden maksaneiden lisäksi vapaalippulaiset ja kutsuvieraat.


text: MM-kisojen otteluiden yksi silmiinpistävä piirre oli se, että maajoukkueista vain Suomi käytti kypärää. Ruotsin ja Neuvostoliiton pelaajat esiintyivät otteluissa pelkissä talvipäähineissä.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1961

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1961 olivat kautta aikain toiset jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Norjassa. Osallistuneita maita oli neljä, Neuvostoliitto, Ruotsi, Suomi ja Norja. Isäntämaa Norja osallistui MM-kilpailuihin ensimmäistä kertaa. Mestari ratkaistiin yksinkertaisena sarjana, jossa kaikki pelasivat kerran kaikkia vastaan. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, se voitti turnauksen kaikki ottelunsa.


title: Scuderia Toro Rosso

text: Scuderia Toro Rosso, kilpailee nimellä Red Bull Toro Rosso Honda, on Formula 1 -sarjassa kaudella aloittanut italialainen talli, jonka omistaja on energiajuomayhtiö Red Bull. Toro Rosso tarkoittaa italiaksi punaista härkää ().


title: Scuderia Toro Rosso

text: Scuderia Toro Rosso syntyi, kun Minardi-talli siirtyi syyskuussa 2005 Red Bull -energiajuomayhtiön omistukseen. Red Bullilla oli jo oma Formula 1 -talli, mutta se halusi perustaa junioritallin voidakseen ajattaa kaikkia sponsoroimiaan kuljettajia kuninkuusluokassa. Tallin pääkonttori jatkaa samassa paikassa kuin Minardin vanha. Helmikuussa 2006 entinen Formula 1 -kuljettaja Gerhard Berger ilmoitti ostaneensa 50 prosenttia Toro Rosson osakkeista. Marraskuussa 2008 Berger myi omistamansa 50 prosentin osuuden tallista takaisin Dietrich Mateschitzille.


title: Scuderia Toro Rosso

text: Toro Rosso käytti runkona debyttikaudella STR1-autossaan Red Bullin kauden 2005 autoa. Moottorina autossa oli Cosworthin kolmilitrainen rajoitettu V10, kun kaikki muut tallit käyttivät sääntömuutosten takia 2,4-litraisia V8-moottoreita. Syy tähän oli se, että viimeisenä kautenaan suurista talousongelmista kärsinyt Minardi sai FIA:lta erikoisluvan käyttää vanhaa V10-moottoria seuraavalla kaudella ja Toro Rosso käytti porsaanreikää hyväkseen. Renkaat tallille avauskaudella toimitti Michelin.