title: Martin Reim

text: Viron maajoukkueessa Reim on pelannut 157 ottelua, ja hän on eniten maaotteluita Viron paidassa pelannut jalkapalloilija. Maaottelumaaleja Reim on tehnyt 14.


title: Itsenäisyydenaukio

text:
Maidan Nezaležnosti (, "Itsenäisyydenaukio"), puhekielessä Maidan, on Ukrainan pääkaupungin Kiovan keskusaukio. Kaupungin pääkatu H’reštšatyk kulkee aukion kautta koillisesta lounaaseen.
Aukion ensimmäinen nimi 1800-luvun puolivälissä oli H’reštšatykin aukio, sittemmin vuodesta 1871 Duumanaukio, neuvostovallankumouksen jälkeen maaliskuusta 1919 Neuvostoaukio, vuodesta 1935 Kalinininaukio, vuodesta 1977 Vallankumousaukio ja Ukrainan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta 1991 Itsenäisyydenaukio. Se kunnostettiin itsenäistymisen 10-vuotispäiväksi 2001.


title: Itsenäisyydenaukio

text: Maidan Nezaležnosti on myös Itsenäisyydenaukion alle osuvan Kiovan metron aseman nimi.


title: Itsenäisyydenaukio

text: Maidanilta alkoivat syksyllä 2004 opiskelijoiden joukkomielenosoitukset Ukrainan presidentinvaalin toisen kierroksen tulosta vastaan, jota epäiltiin väärennetyksi. Täällä syntyneestä vaatimuksesta presidentinvaalin toinen kierros uusittiin 26. joulukuuta 2004, ja vaalin voitti Viktor Janukovytšin sijasta Viktor Juštšenko. Mielenosoituksissa ja konserteissa syntynyttä yhteishenkeä, oranssia koalitiota, kutsutaan Maidanin hengeksi. Tähän ovat yleensä vedonneet Julija Tymošenkon kannattajat, jotka ovat epäilleet, että Juštšenko tekee kompromisseja Alueiden puolueen kanssa.


title: Itsenäisyydenaukio

text: Maidanilla oli marraskuun lopulta 2004 tammikuulle 2005, presidentin virkaanastumiseen saakka, tavaratalo Ukrainalle H’reštšatykia pitkin ulottunut aidattu ja kulkuluvitettu telttaleiri, missä myös toisista Ukrainan kaupungeista tulleet opiskelijat kaupunkiensa tunnuksin jatkoivat ympärivuorokautista mielenosoitusta kaminoiden lämmössä iskulauseenaan "Vapaus ei nuku".


title: Itsenäisyydenaukio

text: Jonkin verran järjestettiin myös sinivalkoisia vastamielenosoituksia, mutta ne eivät juuri tavoittaneet video- ja televisiokameroita.


title: Itsenäisyydenaukio

text: Kun presidentti Janukovytš päätti syksyllä 2013 hylätä EU:n vapaakauppa- ja assossisaatiosopimuksen, se johti Ukrainan itsenäisyydenajan suurimpiin mielenilmauksiin ja väkivaltaisuuksiin, joissa menehtyi kymmeniä ihmisiä. Itsenäisyydenaukio on Kiovan keskeisimpiä mielenosoituspaikkoja.


title: Kert Haavistu

text: Kert Haavistu (s. 18. tammikuuta 1980 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen 178 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, joka pelasi koko uransa ajan kotimaassaan. Hän edusti muun muassa JK Vall Tallinnaa, FC Lelleä, Lelle SK:ta, FC Floraa, FC TVMK:ta ja FC Puumaa.


title: Kert Haavistu

text: Haavistu pelasi Viron maajoukkueessa 44 ottelua vuosina 1999–2004.


title: Hovinmaa

text: Hovinmaa eli Kravtsovo () on maaseututaajama Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskunnassa Leningradin alueen Viipurin piirissä, Riihimäen-Pietarin rautatien varrella 12 km Viipurista länteen. Asukasluku on 236 (2008).


title: Hovinmaa

text: Ennen sotia Suomeen kuuluessaan Hovinmaa oli teollisuustaajama ja rautatieasema Viipurin läänin Vahvialan kunnan itäosassa. Hovinmaan taajama muodostui Hovinmaan ja Rakkolanjoen kylistä.


title: Hovinmaa

text: Yhteydet Viipuriin olivat hyvät: Rataosa Viipuri–Simola oli vilkkaasti liikennöity 1930-luvulla, paikallisjuna kulki kerran tunnissa molempiin suuntiin.


title: Hovinmaa

text: Hovinmaalla toimivat Rakkolanjoen kaakelitehdas, Hovinmaan paperitehdas ja Oitin tiilitehdas. Hovinmaan paperitehdas oli perustettu 1873 ja sen omisti Ab Hovinmaa Pappersbruk (per. 1888). Tehtaan vuosituotanto oli noin 3 000 tonnia ja vuonna 1932 siellä oli 110 työntekijää. Hovinmaan arvokas vanha tehdasalue tuhoutui sodissa. Rakkolanjoen kaakelitehdas oli perustettu 1877 ja se siirtyi Karjalan Puuteollisuus Oy:n haltuun vuonna 1932. Rakkolanjoen kaakelitehdas oli toiminnassa myös jatkosodan aikana ja sen toiminta päättyi lopullisesti kesällä 1944. Oitin tiilitehtaalle valmistui uusi tuotantolaitos vuonna 1942 ja se oli tuolloin Euroopan suurin ja nykyaikaisin.


title: Elokuva-Aitta

text: Elokuva-Aitta oli vuosina 1932–1968 ilmestynyt, elokuviin keskittynyt aikakauslehti. Se oli aikoinaan Suomen suurin elokuvajulkaisu, vuonna 1952 sen levikki oli 30 500. Päätoimittajana toimi muun muassa Seura-lehden perustanut Ensio Rislakki.


title: Elokuva-Aitta

text: Vuonna 1966 päätoimittajana on ollut Kirsti Jaantila ja lehteä on kustantanut Lehtiaitta Oy, jonka toimitus on sijainnut osoitteessa Fredrikinkatu 48, Helsinki. Lehti on ilmestynyt joka toinen viikko eli 24 numeroa vuodessa. Lehti on painettu Kustannusosakeyhtiö Otavan syväpainossa Helsingissä. Irtonumeron hinta oli 1:20 mk ja vuosikerran 21 mk.


title: Elokuva-Aitta

text: Elokuva-Aitta-lehden juuret ulottuivat "filmitaiteelliseen" "Filmiaitta"-aikakauslehteen, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1921. Sen ruotsinkielinen rinnakkaispainos "Filmrevyn" ilmestyi vuosina 1921–1927. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Ragnar Öller. Lehden ilmestymistiheys vaihteli, mutta se tuli ilmestyi kaksi kertaa kuukaudessa. Vuonna 1927 Suomi-Filmi perusti Filmiaitalle kilpailevan elokuvalehden "Elokuva", joka taistelisi sen "trustia" vastaan, ja lehtien välinen nokitus jatkuikin vuoteen 1928 asti. Vuosien 1931–32 taloudellinen lama ajoi lehdet yhteen, ja ne yhdistyivät vuonna 1932 "Elokuva-Aitaksi".


title: Elokuva-Aitta

text: Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynnissä "Elokuva-Aitta" oli vuonna 1933 sijalla 38, vuonna 1943 sijalla 14, vuonna 1953 sijalla 27 ja vuonna 1963 sijalla 55.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Jeesuksen syntymäkirkko ("Kanisat al-Mahd") on yksi vanhimmista toimivista kristillisistä kirkoista Betlehemissä Transjordanialle kuuluneella länsirannalla. Kirkko on rakennettu paikalle, jossa Jeesuksen uskotaan syntyneen. Unesco lisäsi kirkon maailmanperintökohteiden listalleen kesäkuussa 2012. Esityksen kirkon lisäämisestä luetteloon teki palestiinalaishallinto.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Keisari Konstantinus käynnisti kirkon rakentamisen vuonna 326. Adoniksen lehdon puut kaadettiin, ja luolan päältä louhittiin kiveä. Myöhemmän Hieronymuksen haudan vierestä johti käytävä luolaan. Kallioon tehtiin reikä, jotta kirkon lattialta saattoi nähdä luolaan. Reiän muodostaman aukon ympärillä oli kahdensankulmainen rakennelma lattiamosaiikkeineen. Neljä pylväsryhmää jakoivat basilikan viiteen laivaan. Sisäänkäynti järjestyi kolmen oven kautta länsisuunnasta kylän pääkadulta.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Vuonna 384 Betlehemiin tuli Eusebius Sophronius Hieronymus sekä 386 jalosukuinen roomalainen Paula sekä tämän tytär Eustochium. Kaikki kolme asettuivat Betlehemiin. Paula perusti naisluostarin asettuen itsekin sinne. Alueelle perustettiin myös miesluostari, johon Eusebius Sophronius Hieronymus asettui itse asumaan tehden Vulgata-käännöksen raamatusta.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Vuonna 529 Nablusin samarialaiset ryhtyivät kapinaan, jossa Jerusalem kärsi tuhoja. Myös Betlehemin uskotaan kärsineen vaurioita. Vanhimman kirkon jäännöksistä löytyi 1934 lattian alta kerros tuhkaa, palanutta puuta ja murskautuneita kattotiiliä.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Keisari Justinianuksen hallitusaikana 527-565 vanha kirkko hävitettiin ja uusi rakennettiin tilalle. Kahdeksankulmaisen kuorin tilalle tuli nykyinen kuori sekä poikkilaiva. Laivan länsiseinää siirrettiin edemmäs länteen päin, jolloin kirkkon pinta-ala laajeni. Neljä kolonnadia rakennettiin uudelleen. Länteen lisättiin eteinen, minkä vuoksi atrium voitiin siirtää edemmäs länteen. Aikaisemman kirkon mosaiikkilattiat peittyivät runsaan puolen metrin paksuiseen tuhkaan ja pudonneen katon palasiin, joiden päälle laitettiin marmorilattia. Kirkon lattialla ollut reikä peitettiin, mutta siihen tehtiin kaksi uutta sisäänkäytiä. Myös luolaa parannettiin verhoamalla sen seinät ja katto marmorilevyin. Eteisen yllä oleva ulkoseinä peitettiin Jeesuksen syntymää esittävällä mosaiikilla.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Persialaiset valtasivat Syyrian sekä hävittivät Jerusalemia 614, mutta he säästivät Betlehemin syntymäkirkon siksi, että kirkon edustalla mosaiikissa oli kuvattuna persialainen tietäjä.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text:
Kristityt lakkasivat käyttämästä kirkkoa väliaikaisesti 634, koska eivät uskaltaneet tulla sinne siksi, että arabit olivat voittaneet kristittyjen armeijan Ajnadayn taistelussa. Jerusalem antautui kalifi Oman ibn al-Khattabille 638, joka saapui Betlehemiin rukoilemaan syntymäkirkon eteläiseen poikkilaivaan Mekkaan päin kääntyneenä. Hän takasi patriarkka Sofroniukselle kirkon koskemattomuuden muslimeilta sekä rajoitti muslimien oikeuden rukoilla kirkossa yhteen henkilöön kerrallaan siten, ettei sinne kutsuttu rukoilemaan musessinin rukouskutsusta. Tätä rajoitusta ei myöhemmin kunnioitettu, vaan eteläisen apsiksen mosaiikit poistettiin ja sinne sijoitettiin islamilaisia kirjoituksia tilalle.
Oman ibn al-Khattabin rukoilupaikkaa ryhdyttiin kutsumaan Omarin moskeijaksi.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Vuonna 808 keisari Kaarle Suuri pyysi raportoimaan luostareista Pyhällä maalla. Silloin Betlehemissä oli vain 15 pappia ja munkkia sekä kaksi Simeon Styliitan seuraajaa pylväiden päässä istuen.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Muslimivalloittajien ja kristittyjen alamaisten uskonrauha säilyi ja pelasti kirkon hävitykseltä 1009, kun Egyptin hallitsija al-Hakim bi-Amr Allah määräsi maassaan kristillisten muistomerkkien yleisen hävittämisen.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Vuonna 1099 saapuivat ristiretkeläiset. Gottfried Bouilloinilainen piti armeijaansa reservissä Emmauksessa. Betlehemistä pyydettiin apua saraseenien hyökkäystä pelättäessä, minkä seurauksena Tankred lähti apuun noin sadan sotilaan voimalla. Tankred nosti lippunsa basilikan torniin, minkä jälkeen kirkolle tuli myös ristiretkeläisille oma merkityksensä. Jouluna 1100 latinalaisen kuningaskunnan ensimmäinen kuningas Balduin I kruunattiin kirkossa. Se sai katedraalin arvon 1109. Ensimmäiseksi piispaksi valittiin prorien johtaja Aschetin. Kuningas Balduin II kruunattiin katedraalissa 1122.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Ristiretkeläiset rakensivat Augustinuksen kaniikeille kirkon pohjoispuolelle myöhemmin annetun luostarin,joka ympäröitiin puolustuslaittein: muurein ja tornein. Katedraalia restauroitiin 1161-1169. Fasadi koristeltiin mosaiikilla 1163 Manuel Konmenosin toimesta.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Fransiskaanien ja ortodoksien väliset riidat alkoivat 1500-luvulla. Välimieheksi joutui islamilainen Korkea portti. Fransiskaanit saivat syntymäkirkon haltuunsa 1690 ja he laittoivat lattialle uuden tähden aikaisemmin viedyn tilalle 1717. Tähdessä luki "Hic de Virgie Maria Iesus Christus natus est".


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Kreikkalaiset munkit karkottivat 1757 fransiskaanit syntymäkirkosta. Tämän jälkeen roomalais-katoliset ja ortodoksit ovat olleet riidoissa syntymäkirkon hallinnasta, johon ajoittain myös armenialaiset ortodoksit ovat ajoittain osallistuneet. Jopa verisiä konflikteja syntyi erityisesti kristikunnan suurimpina juhlina, jouluna ja pääsiäisenä.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Fransiskaanien 1717 tuoma tähti vietiin 12. lokakuuta 1847, mutta sulttaani Abdul Mejid pakotti kreikkalaiset ortodoksit palauttamaan tähden 1853.


title: Jeesuksen syntymäkirkko

text: Tähden lisäksi fransiskaanien ja ortodoksien välillä oli kiistaa basilikan pääoven ja kryptan avainten hallinnasta, mikä johtivat lopulta kiistaan Ranskan keisariksi julistautuneen presidentin Napoleon III:n ja Nikolai I:n välille sekä lopulta Krimin sotaan.


title: Daanit

text: Daanit tai daanilaiset olivat muinaisskandinaavinen kansa, joka on luultavasti alun perin asunut nykyisen Etelä-Ruotsin ja Tanskan alueella ja antanut Tanskalle nimensä. Daanit muuttivat Jyllantiin 400-luvulla ja pakottivat juutit siirtymään etelään ja länteen. Daanit mainitsee myöhäisantiikissa Prokopios ja ilmeisesti Jordanes, joka kertoo heidän olleen samaa heimoa "Suetid"-heimon (mahdollisesti svealaiset) kanssa ja karkottaneen herulit asettuen heidän alueelleen. Nimitys yleistyi sittemmin tarkoittamaan kaikkia Tanskaan asettuneita väestöryhmiä.


title: Delta Rhythm Boys

text: Delta Rhythm Boys oli yhdysvaltalainen lauluyhtye, joka perustettiin vuonna 1934 Langstonin yliopistossa Oklahomassa. Yhtye oli aikanaan hyvin suosittu muun muassa Pohjoismaissa, mitä lisäsivät kiertueilla monipuoliseen, kansainväliseen ohjelmistoon mukaanotetut suomalaiset ja ruotsalaiset sävelmät. Delta Rhythm Boys teki levytyksiä myös sellaisten artistien kuin Ella Fitzgeraldin ja Fred Astairen kanssa.


title: Delta Rhythm Boys

text: Suomessa kansansuosio alkoi esiintymisestä Linnanmäen huvipuiston avajaisissa keväällä 1950. Harmony Sistersin laulaja Maire Ojosen on kerrottu opettaneen Delta Rhythm Boysille suomen kielen alkeita, ja yhtye levytti useita suomalaisia lauluja suomeksi. Näitä ovat olleet ainakin "Tula tullalla" sekä "Tuoll' on mun kultani", jonka yhtye levytti myös englanniksi nimellä "Please Come Back". Englanninkielisinä käännöksinä he levyttivät ainakin kappaleet "Villiruusu", "Isoisän olkihattu" ("Grandpa's Strawhat"), "Rosvo-Roope" ("Raunchy Ropey") ja Toivo Kärjen tangon "Tule hiljaa" ("Though You Left Me"). Yhtye esiintyi myös vuonna 1959 valmistuneessa elokuvassa Iskelmäketju.


title: Delta Rhythm Boys

text: Delta Rhythm Boys jatkoi esiintymistä vaihtelevissa kokoonpanoissa aina vuoteen 1987 asti, jolloin yhtyeen perustaja, basso Lee Gaines kuoli kotonaan Helsingissä. Gaines on haudattu oman tahtonsa mukaan Suomen maaperään. Yhtyeen toinen jäsen Hugh Bryant kuoli esiintyessään Gainesin hautajaisissa. Pisimpään elänyt jäsen, ykköstenori Carl Jones kuoli 91-vuotiaana lokakuussa 2010.


title: Delta Rhythm Boys

text: Yhtye on nimitetty United In Group Harmony Association Hall of Fameen sekä vuonna 1999 The Vocal Group Hall of Fameen.


title: Simeon Styliitta

text: Simeon Styliitta eli Simon pylväskilvoittelija (noin388 Sisan – 2. syyskuuta 459) oli syyrialainen askeetikko, joka piti askeesia muiden askeetikkojen tapaan varmana tapana päästä Jumalan valtakuntaan. Kertomusten mukaan hän oli arvostetussa asemassa ja vaatimaton todenpuhuja, joka osoitti niin kuninkaille, kansalaisille kuin rikollisillekin heidän paikkansa. Hän tuli tunnetuksi asumalla pylvään päässä – ensimmäinen pylväs oli noin kolme metriä korkea, mutta viimeisten arvellaan olleen noin kaksikymmentä metriä korkeita. Hän kiristi viittansa ylleen niin tiukasti, että köysi rikkoi ihon ja aiheutti märkiviä haavoja, jotka olivat aiheuttaa hänelle kuoleman. Simeon Styliitta ei ollut ainoa pylväskilvoittelija 300–400-luvuilla.


title: Simeon Styliitta

text: Simeon Styliitta oli ensin tavallinen luostarimunkki, mutta hänen mielistyttyään askeesiin munkkitoverit luokittelivat hänet vaaralliseksi ja erottivat hänet luostarista. Luostarista lähdettyään hän vaelsi Antiokiaan, jossa hän jälleen oli kuolla 40 päivän kestoiseen täyspaastoonsa. Vuosia myöhemmin hän vaelsi vuorille erakoksi viettämään rauhallista elämää eläimennahkoihin pukeutuneena. Erakon elämä ei kuitenkaan ollut riittävän tuskallista, joten hän murskasi oikean jalkansa kivellä päästäkseen eroon elämän liiallisista nautinnoista. Hänen asuessaan vuoristossa ihmiset tulivat kuulemaan häntä. Elämänsä viimeiset 37 vuotta hän vietti Antiokian keskustassa pylvään päässä kesät talvet, aktiviteetteinaan laulaminen, rukoilu ja opettaminen.


title: Simeon Styliitta

text: Tästä toiminnasta Simon saikin lisänimensä "styliitta", pylväskilvoittelija, joka tulee kreikan kielen sanasta "stylos" ’pylväs’. Hänestä muodostui paikallisen väestön keskuudessa tärkeä hahmo, jonka puoleen ihmiset kääntyivät tarvittaessa. Pylväänsä huipulta hän otti esille tulenaratkin aiheet valtakunnan merkkihenkilöistä tai tavallisista ihmisistä. Askeesin tuloksena uskotaan vähitellen luostarilaitoksen syntyneen askeetikkojen muodostamista yhteisöistä.


title: Simeon Styliitta

text: Simonin juhlapäivä katolisessa kalenterissa on 5. tammikuuta ja ortodoksisessa 1. syyskuuta.


title: Tankred

text: Tankred eli Tancrède de Hautville (noin 1076 – 1112) oli ensimmäisen ristiretken johtaja. Hänestä tuli myöhemmin Antiokian hallitsija ja Galilean ruhtinas.


title: Tankred

text: Hautevillen normannisukuun kuulunut Tankred oli äitinsä Emma de Hautevillen kautta Robert Guiscardin lapsenlapsi, ja Taranton Bohemund oli siis hänen enonsa. Hän lähti vuonna 1097 enonsa kanssa matkaan osallistuakseen ristiretkelle, joka kulki Konstantinopolin kautta. Siellä hän joutui kärsimään muiden ristiretkeläisten kanssa Bysantin keisari Aleksios I Komnenos kiristysyrityksistä. Keisari pyysi heitä vannomaan valan, että he lupautuivat luovuttamaan tälle kaikki valloittamansa alueet. Ristiretkeen osallistuneilla muilla johtajilla ei ollut minkäänlaista tarkoitusta pitää lupaustaan, ja Tankred kieltäytyikin valan vannomisesta.


title: Tankred

text: Hän johti Nikean piiritystä vuonna 1097, mutta kaupungin valloitti kuitenkin keisari Aleksios I Komnenosin armeija, kun se oli ensin käynyt salaisia neuvotteluja turkkilaisten seldžukkien kanssa. Tankredissa se herätti syvää vastenmielisyyttä Bysanttia kohtaan. Vielä samana vuonna Tankred valloitti Tarsoksen ja muita kaupunkeja Kilikiassa ja osallistui Antiokian valtaukseen.


title: Tankred

text:
Tankredin varallisuus oli ilmeisesti huvennut kokonaan, koska hän taisteli 1099 Jerusalemissa Raymond de St Gillesin joukoissa. Hän saapui kaupunkiin 15. heinäkuuta ja suuntasi etsimään Kalliomoskeijan tarunhohtoisia rikkauksia. Hän sai vangiksi joukon muslimeja, jotka kuitenkin toiset ristiretkeläiset surmasivat. Tankred esitti voimakkaita vastalauseita, mutta ei ole tiedossa johtuiko tämä lunnasrahojen menetyksestä vai siitä, että hänen lupaustaan suojella vankeja halveksuttiin. Kun Jerusalemin kuningaskunta perustettiin, Tancrède de Hautevillestä tuli Galilean ja Tiberian ruhtinas.
Vuonna 1100 Tankred luopui Jerusalemin kuningaskunnassa sijainneesta ruhtinaskunnastaan, ja hänestä tuli Antiokian sijaishallitsija, kun hänen enonsa Bohémond de Tarente oli joutunut seldžukkien vangiksi. Hän valloitti Kilikian takaisin Bysantilta. Vuonna 1104 hän hankki alaisuuteensa Edessan kreivikunnan, kun Jerusalemin kuningaskunnan hallitsija Baudouin Boulognelainen, joka johti kreivikuntaa vankina olleen Baudouin Bourgilaisen puolesta, joutui itse vangiksi.
Kun Baudouin I vapautui 1107, Tankred luovutti ruhtinaskunnan hallitsemisen sen oikeille omistajille ja palasi takaisin Antiokiaan. Vuonna 1108 Gervais de Bazochesin kuoleman jälkeen Baudouin I luovutti Tankredille Galilean ruhtinaskunnan. Vuonna 1110 hän osti Krak des Chevaliersin linnoituksen ja ryhtyi vahvistamaan sen puolustautumisrakenteita. Hän säilytti arvonimensä ja asemansa Antiokian sijaishallitsijana myös serkkunsa Bodémonde II aikana ja jatkoi tehtävässä aina kuolemaansa saakka eli vuoteen 1112.


title: Tankred

text: Tankred on henkilönä kiinnostanut taiteilijoita:


title: Mikko Myllylahti

text: Mikko Myllylahti (s. 1980 Oulu) on suomalainen runoilija ja elokuvantekijä. Myllylahden runoja on aiemmin ilmestynyt MotMot 2002 -runouden vuosikirjassa sekä Reviiri-antologiassa. Hän on myös saanut kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Myllylahti on valmistunut taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston elokuva- ja lavastustaiteen laitokselta vuonna 2012. Hän on kotoisin Torniosta ja asuu Karkkilassa.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Pyhän haudan kirkko on Jerusalemissa sijaitseva kirkko, joka on rakennettu paikalle, jossa Jeesuksen ristiinnaulitsemisen paikan Golgatan sekä Jeesuksen haudan uskotaan sijainneen. Se on ollut kristittyjen parissa suosittu pyhiinvaelluskohde 300-luvulta alkaen. Kirkon hallinnointi on jaettu usean kristillisen kirkkokunnan kesken.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Pyhän haudan kirkko on Jeesuksen syntymäkirkon lisäksi toinen kirkko, jonka sanotaan olleen Krimin sodan syy.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Hadrianus rakennutti paikalle Afroditelle omistetun temppelin vuonna 135. Temppeli oli paikalla noin kahden sadan vuoden ajan. Konstantinuksen käännyttyä kristinuskoon 312 hän rakennutti monia kirkkoja Pyhälle maalle. Pyhän haudan kirkon rakennustyöt aloitettiin 326. Kirkon rakentaminen kesti yhdeksän vuotta, ja tuon ajan kristillisten historioiden mukaan Golgata löytyi rakennustöiden aikana. Konstantinuksen äidin Helenan väitetään myös löytäneen Jeesuksen ja kahden ryövärin ristit.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Persialaiset tuhosivat alkuperäisen bysanttilaisen rakennuksen vuonna 614. Sen tilalle rakennetun kirkon tuhosi egyptiläinen kalifi al-Hakim bi-Amr Allah vuonna 1009. Kirkko korjattiin uudelleen 1048, kun keisari Konstantinos IX myönsi varat sen rakentamiseksi. Rahat eivät kuitenkaan riittäneet koko kirkon uudelleenrakentamiseen, ja vain piha ja rotunda säilyivät. Rotunda muutettiin kirkoksi, ja siihen lisättiin suuri apsis.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Ensimmäisen ristiretken voitokkaat ritarit tulivat 1099 Pyhän haudan kirkkoon laulamaan ”Te Deumin” Jerusalemin valtauksen jälkeen. Ristiretken johtaja Godefroy de Bouillon julisti itsensä Pyhän haudan puolustajaksi. Ristiretkeläiset alkoivat laajentaa ja korjata kirkkoa vuonna 1112 romaaniseen tyyliin. He rakennuttivat ensin luostarin paikalle, jossa Konstantinuksen basilika oli ollut. Jeesuksen haudalla ollut pyhäkkö korvattiin uudella 1119. Rakennukseen tehtiin laajoja muutoksia 1131 Fulkon ja Melisenden kruunajaisia varten. Konstantinuksen aikainen piha katettiin romaanisella kirkolla. Se yhdistettiin rotundaan rakennelmalla, joka tuhosi 1000-luvulla tehdyn apsiksen. Kellotorni rakennettiin 1170.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Ristiretkiajalla kirkon kolme tärkeintä hoitajaa määrättiin. Hoitotehtävä annettiin kreikkalaisortodokseille, armenialaisapostolisille ja katolisille. Koptit, Etiopian ortodoksit ja syyrialais-ortodoksit saivat 1800-luvulla pienempiä vastuualueita. Kirkkojen keskenäisten sopimusten mukaan sovitaan kirkon jumalanpalveluspaikoista ja -ajoista.


title: Pyhän haudan kirkko

text: Jeesuksen haudaksi uskottu holvi avattiin poistamalla sitä peittävä 1 x 2 metrin kokoinen marmoripaasi lokakuussa 2016 ensimmäistä kertaa satoihin vuosiin. Hautaa tutkivat ja restauroivat pääasiassa kreikkalaiset arkeologit kevääseen 2017 saakka.


title: Lordi Raglan

text: Lordi Raglan (Raglanin ensimmäinen paroni, alkujaan FitzRoy James Henry Somerset) (30. syyskuuta 1788 Badmington – 28. kesäkuuta 1855 Sevastopol) oli brittiläinen sotamarsalkka ja brittiläisten joukkojen ylipäällikkö Krimin sodassa. Häntä pidetään vähintään osasyyllisenä Balaklavan taistelun kevyen ratsuväkiprikaatin tappioon.


title: Lordi Raglan

text: Lordin mukaan on nimetty raglan-hiha, koska käsivarren amputoinnin jälkeen hänen hihansa ommeltiin eri tavalla.


title: Ylipäällikkö

text: Ylipäällikkö on nimitys, jota käytetään maan asevoimien ylimmästä johtajasta. Useimmissa maissa ylipäällikkönä on nimellisesti valtionpäämies, vaikka hän ei käytännössä osallistu asevoimien johtamiseen. Ylipäällikön alaisuudessa on asevoimien korkein upseeri, asevoimien komentaja tai pääesikunnan päällikkö.


title: Ylipäällikkö

text: Yhdysvaltain asevoimat käytti vuoteen 2002 tietyissä tehtävissä (COCOM:n komentajan) nimekkeessä termiä ylipäällikkö (), josta luovuttiin tuolloin, koska sen katsottiin kuuluvan ainoastaan presidentille.


title: Ylipäällikkö

text: Suomessa tasavallan presidentti on perustuslain mukaan puolustusvoimien ylipäällikkö, missä ominaisuudessa hän muun muassa ylentää kaikki upseerit. Sodan aikana presidentti voi luovuttaa ylipäällikkyyden toiselle henkilölle. Talvisodan sytyttyä vuonna 1939 Kyösti Kallio luovutti ylipäällikkyyden puolustusvoimain komentajalle, sotamarsalkka, myöhemmin Suomen marsalkka Gustaf Mannerheimille ja kun hänestä tuli jatkosodan lopulla 1944 presidentti, ylipäällikkyys palautui luovuttajainstituutiolle. Risto Ryti on Suomen presidenteistä ainoa, joka ei ole lainkaan ollut ylipäällikkö.


title: Ylipäällikkö

text: Ylipäällikkö on lähes poikkeuksetta valtionpäämies, yleensä presidentti, ja esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on käytännössä asevoimien muodollinen ylipäällikkö. Kansainyhteisön maista Australiassa ja Uudessa-Seelannissa ylipäällikkö on Britannian monarkin nimittämä kenraalikuvernööri ja Kanadassa kenraalikuvernöörin tai monarkin on allekirjoitettava sodanjulistukset.


title: Ylipäällikkö

text: Poikkeuksena valtionpäämiehen ylipäälliköntehtäville ovat muun muassa Japani, Ruotsi, Saksa ja Egypti, joissa ylipäällikkönä on käytännössä puolustusministeri, Japanissa pääministeri. Ruotsissa vuoden 1975 perustuslain mukaan asevoimat vastaa hallitukselle, mutta kuninkaalla on kaikkien aselajien korkein kenraalinarvo, jonka hän jakaa vain puolustusvoimien komentajan (Överbefälhavare, ÖB) kanssa. Egyptissä tasavallan presidentillä on asevoimien korkeimman komentajan seremoniallinen asema. Tämä ilmeisesti siksi, että kaikki Egyptin presidentit ovat tähän mennessä olleet sotilaita.


title: Ylipäällikkö

text: Eräissä maissa, kuten Kiinassa ja Sveitsissä vastuu on jaettu. Sveitsissä asevoimat vastaa Sveitsin liittoneuvostolle ja Kiinassa keskussotilaskomissiolle.


title: Diana Gabaldon

text: Diana Gabaldon (11. tammikuuta 1952) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut monia suosittuja historiallisia romaaneja, joista useimmat kuuluvat Skotlantiin ja Pohjois-Carolinaan sijoittuvaan "Matkantekijä"-sarjaan ("Outlander").


title: Diana Gabaldon

text: Diana Gabaldon vietti lapsuutensa Flagstaffissa, Arizonassa. Hänen äitinsä oli Jacqueline Gabaldon (o.s. Sykes), Flagstaffin pormestarin tytär ja isä Arizonan osavaltion senaattori, meksikolaissyntyperäinen Tony Gabaldon. Diana Gabaldon opiskeli kotikaupunkinsa lukiossa vuosina 1966–1970. Vuonna 1970 Gabaldon aloitti opinnot Pohjois-Arizonan yliopistossa ja suoritti kolmessa vuodessa kandidaatin tutkinnon pääaineenaan eläintiede. Viimeisenä Arizonan vuotenaan hän työskenteli laboratorioteknikkona.


title: Diana Gabaldon

text: Vuonna 1973 Gabaldon jatkoi opintojaan Kalifornian yliopistossa pääaineenaan meribiologia. Hän valmistui ensin maisteriksi ja vuonna 1978 tohtoriksi. Tämän jälkeen Gabaldon työskenteli kahden vuoden ajan eri yliopistoissa ja kirjoitti työnsä ohessa sarjakuvatarinoita Walt Disney Productionsille. Samalla hän oppi tarinankerrontaa, jota saattoi myöhemmin hyödyntää kirjoissaan.


title: Diana Gabaldon

text: Vuodesta 1980 lähtien Gabaldon työskenteli Arizonan osavaltion yliopistossa tutkijana ja apulaisprofessorina. Hän avioitui Douglas Watkinsin kanssa, ja heillä on kolme lasta.


title: Diana Gabaldon

text: Gabaldon kirjoitti yliopistoaikoinaan paljon muutakin aina sisustusartikkeleista tietokoneohjelmien arvosteluihin. Internetin myötä hän liittyi CompuServe-nimiseen kirjoittajien keskustelupiiriin, jossa hän esitteli näytteitä 1700-luvun Skotlantiin sijoittuvista kirjoituksistaan. Muilta saamansa hyvän palautteen kannustamana Gabaldon tarjosi kirjaansa kustantajalle, ja ensimmäinen romaani "Muukalainen" julkaistiin vuonna 1991. Gabaldon ei ollut käynyt Skotlannissa, joten maantieteelliset ja historialliset taustatiedot perustuivat kirjallisuuslähteisiin.


title: Diana Gabaldon

text: Vuonna 1992 Gabaldon jätti yliopistovirkansa solmittuaan kustannussopimuksen toisesta romaanistaan ja siirtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Gabaldon asuu nykyään Scottsdalessa, Arizonassa, mutta hänellä on myös isältään perimänsä talo synnyinkaupungissaan Flagstaffissa.


title: Diana Gabaldon

text: Diana Gabaldonin teokset ovat historiallisia romaaneja, joihin yhdistyy tieteiskirjallisuudesta tuttu aikamatkailu. "Muukalainen" aloittaa Gabaldonin Skotlantiin ja Pohjois-Carolinaan sijoittuvan kirjasarjan. Sen päähenkilö, toisen maailmansodan jälkeisessä Isossa-Britanniassa asuva Claire Randall siirtyy Skotlannin matkallaan mystisen kivikehän kautta ajassa taaksepäin 1700-luvulle. Pyrkiessään pääsemään takaisin omaan aikaansa hän joutuu skotlantilaisten ja valtaa pitävien englantilaisten epäluulon kohteeksi. Teokseen tuo romantiikkaa skotlantilainen James (Jamie) Fraser, jonka kanssa Claire pakotetaan avioitumaan.


title: Diana Gabaldon

text: "Sudenkorento", "Matkantekijä", "Syysrummut", "Tuliristi", "Lumen ja tuhkan maa" sekä "Luiden kaiku" jatkavat Clairen ja Jamien tarinaa, ja tapahtumapaikat laajenevat niin Ranskaan kuin aina Yhdysvaltoihin asti. Sarja vie lukijan skotlantilaisten epäonnistuneen kapinaliikkeen kautta Yhdysvaltojen vapaussotaan yli kolmenkymmentä vuotta kestävänä ajanjaksona. Sarjan kahdeksas osa "Written in My Own Heart's Blood" (Sydänverelläni kirjoitettu) ilmestyi englanninkielisenä kesäkuussa ja suomeksi lokakuussa 2014. Vuonna 2010 julkaistiin kirjasarjan ensimmäiseen romaaniin "Muukalainen" perustuva sarjakuvaromaani "The Exile".


title: Diana Gabaldon

text: Neljän ensimmäisen romaanin aiheuttamien lukuisten kysymysten selvittämiseksi lukijoilleen Gabaldon kirjoitti vielä suomentamattoman "The Outlandish Companion"-kirjan.


title: Diana Gabaldon

text: Clairen ja Jamien vaiheista kertovien romaanien ohella Gabaldon on kirjoittanut myös teoksen "Lordin yksityisasia", joka nostaa päähenkilöksi aiemmin pelkkänä sivuhenkilönä vilahtaneen englantilaisen lordin John Greyn. Romaania voisi pitää rikosromaanina, sillä siinä lordi John selvittää rikosta ja yrittää samalla selviytyä omista perheongelmistaan. Samalla teos käsittelee seksuaalisuutta 1700-luvun Englannissa, erityisesti koska päähenkilö on homoseksuaali. Vuonna 2007 ilmestyi kaksi romaania, "Lordi John ja veitsenterän veljeskunta" sekä "Lordi John ja paholaisen korttipakka". Jälkimmäinen sisältää pienoisromaanin ”Hellfire” sekä novellit ”Lordi John ja riivajatar” ja ”Lord John and the Haunted Soldier”.


title: Diana Gabaldon

text: Vaikka kirjat kustantajan päätöksellä määritettiin romantiikaksi, kirjasarjan jatkuminen edelleen saman parin ympärillä siirsi kerronnan painopisteen ihmissuhteiden kehittymiseen vuosien varrella. Gabaldonin kirjoille on tyypillistä suuri sivumäärä sekä tarkka ja yksityiskohtainen kuvaus, jonka pohjana on kirjailijan perehtyneisyys historiaan, lääketieteeseen ja kasveihin. Gabaldon tuo romaaneissaan kerrontaan myös elävyyttä käyttämällä sekä skotlantilaista murretta että gaelin kieltä. Lisäksi romaaneissa päähenkilöt kohtaavat vuosien kuluessa lukuisia ristiriitatilanteita rikoksien, sairauksien ja sotimisien muodoissa, jotka tasapainottavat arkisen elämän kerrontaa. Kirjailija ei kaihda arkoja aiheita, joten lukija joutuu kohtaamaan hyvinkin raakoja ja epäsovinnaisia tapahtumia.


title: Diana Gabaldon

text: Aikamatkustusteema nostaa romaaneissa esiin nyky-yhteiskunnan ja menneisyyden yhteiskunnan suhteen, erityisesti naisen aseman. Gabaldon on esittänyt oman aikamatkustusteoriansa "Gabaldon Theory of Time Travel", joka on julkaistu poikkitietellisessä matematiikan julkaisussa "The Journal of Transfigural Mathematics".


title: Diana Gabaldon

text: Syksyllä 2013 aloitettiin Gabaldonin ensimmäisen romaanin "Muukalainen" kuvaaminen Skotlannissa. Televisiosarjan "Outlander - Matkantekijä" käsikirjoituksesta vastaa Ronald D. Moore. Yleisradiolla on esitysoikeudet Suomessa.Suomentanut Anuirmeli Sallamo-Lavi.


title: Armeijaryhmä

text: Armeijaryhmä on useammasta armeijasta koostuva, yhden komentajan alainen sotatoimiyhtymä, joka on kykenevä toimimaan itsenäisesti määrittelemättömän ajan. Armeijaryhmän vastuualueena on yleensä laaja maantieteellinen alue ja käytännössä niitä pystyvät varustamaan vain suurvallat ja sotilasliitot. Neuvosto-Venäjän ja Neuvostoliiton puna-armeijassa armeijaryhmästä käytettiin nimitystä rintama.


title: Armeijaryhmä

text: Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon toisessa maailmansodassa koostui kolmesta armeijaryhmästä (pohjoisen, keskustan ja etelän armeijaryhmät) ja liittolaisten armeijoista. Neuvostoliitossa vastaava joukko oli rintama: Berliinin taisteluun osallistuivat 1. Valko-Venäjän ja 1. Ukrainan rintama. Länsiliittoutuneilla oli vastaavasti Euroopan sotatoimialueella neljä armeijaryhmää: kuudes, kahdestoista, viidestoista ja 21. armeijaryhmä.


title: Armeijaryhmä

text: Kylmän sodan aikana Eurooppaan oli sijoitettu Naton pohjoinen armeijaryhmä NORTHAG (Northern Army Group) ja keskinen armeijaryhmä CENTAG (Central Army Group).


title: Armeijaryhmä

text: Armeijaryhmää suuremmista yksiköistä käytetään joskus termiä sotatoimialue ("theatre of operations").


title: George Hamilton-Gordon

text: Lordi Aberdeen eli George Hamilton-Gordon (28. tammikuuta 1784 Edinburgh – 14. joulukuuta 1860 Lontoo) oli brittiläinen poliitikko, sekä Aberdeenin neljäs jaarli vuodesta 1801 alkaen. Hän oli tory-puolueen poliitikko ja toimi maansa pääministerinä vuosina 1852–1855.


title: George Hamilton-Gordon

text: Hän aloitti uransa diplomaattina ja toimi 1810-luvulla ylipäällikkö Arthur Wellesley Wellingtonin lähettiläänä Itävallassa. Hän neuvotteli Yhdistyneen kuningaskunnan edustajana Napoleonin vastaisen liittoumasopimuksen lokakuussa 1813. Hän toimi yhtenä maansa edustajista Pariisin rauhanneuvotteluissa 1814. Maansa ulkoministerinä lordi Aberdeen toimi vuosina 1828–1830 ja uudelleen 1841–1846.


title: George Hamilton-Gordon

text: Pääministerinä Hamilton-Gordon oli vuosina 1852–1855. Hänen hallituksensa kaatui Krimin sodasta johtuvaan John Arthur Roebuckin ajamaan parlamentin aloitteeseen, jossa tutkittiin hallituksen sodanaikaiset virheet ja epäonnistumiset.


title: Karjalan lennosto

text:
Karjalan Lennosto (KARLSTO, aikaisempi lyhenne KarLsto) on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä. Nimestään poiketen sen päätukikohta ei sijaitse Karjalassa, vaan Pohjois-Savon maakunnassa, Kuopion lentoasemalla Siilinjärven Rissalassa. Lennoston toiminta-alue on Itä- ja Kaakkois-Suomi.
Lennostossa palvelee 750 henkilöä, joista palkattua henkilöstöä on 500 ja varusmiespalvelustaan suorittavia asevelvollisia noin 250 henkilöä. Se on ollut 2015 lähtien Suomen suurin ilmavoimien yksikkö.


title: Karjalan lennosto

text: Lennoston pääkaluston muodostavat Hävittäjälentolaivue 31:n noin 20 Hornet-torjuntahävittäjää. Hävittäjälentolaivueen lisäksi lennostoon kuuluu toisena operatiivisena yksikkönä 7. Pääjohtokeskus (7. PääJoke). Pääjohtokeskuksen muodostavat esikunta, valvontakeskus, torjuntakeskus ja tutka-asemia koko Etelä-Suomen alueella. 1960-luvulla perustettu yksikkö tunnettiin vielä 1990-luvun alussa nimellä Viestikeskus 7 (VKesk 7). Organisaatioon kuuluvat myös Lentotekniikkalaivue, Huoltokeskus ja Viestitekniikkakorjaamo. Joukko-osaston henkilöstö muodostuu upseereista, opistoupseereista, aliupseereista ja siviileistä.


title: Karjalan lennosto

text: Lennoston komentajana toimii 1.3.2018 alkaen eversti Timo Herranen. Esikuntapäällikkö on everstiluutnantti Timo Antikainen (2018–).


title: Karjalan lennosto

text: Aikaisemmat komentajat:


title: Karjalan lennosto

text: Hävittäjälentolaivueen pääasiallisena tehtävänä rauhan aikana on valvoa vastuualueensa ilmatilaa sekä tarvittaessa estää ilmatilan luvaton käyttö. Muun muassa tätä tehtävää varten laivueen lentokalustoon kuuluu noin 30 Hornet-hävittäjää ja lisäksi viisi yhteyskonetta.


title: Karjalan lennosto

text: Hävittäjälentolaivue 31 on lennoston komentajan alainen joukkoyksikkö. Laivueen johdossa on laivueen komentaja. Rauhan ajan Hävittäjälentolaivue 31:ssä on viisi lentuetta: Esikuntalentue (ELtue), 1., 2. ja 3. lentue) ja Yhteyslentue (YhtLtue).


title: Karjalan lennosto

text:
Kutsuntojen kautta varusmiespalvelukseen Karjalan Lennostoon määrätyt asevelvolliset voivat suorittaa palveluksensa muun muassa sotilaspoliisi-, lääkintä-, suojausmies, kuljetus- ja sotilaskeittäjän tehtävissä. Useimmille aloille koulutetaan miehistön lisäksi myös varusmiesjohtajia aliupseeri- ja reservinupseerikursseilla muissa ilma- ja maavoimien joukko-osastoissa.
Karjalan Lennostossa palvelee myös komennusmiehinä Ilmasotakoulussa koulutettuja johtokeskus-aliupseereita ja Ilmavoimien Teknillisessä Koulussa koulutuksensa saaneita lentokone-apumekaanikkoja.


title: Karjalan lennosto

text:
Lennoston katsotaan aloittaneen toimintansa vuonna 1918 Lento-osasto 2 -nimisenä. 50-luvulla lennosto toimi nimellä 3. lennosto ja sitä aikaisemmin muun muassa nimen Lentorykmentti 3 alla.
Lennoston ja sen edeltäjien perinteitä vaalii Karjalan Lennoston kilta.


title: Karjalan lennosto

text:
Los Kyherös on lennoston Hävittäjälentolaivue 31:n pääasiassa ohjaajista koostuva yhtye, mutta joukossa on muutamina vuosina ollut myös lentotekniikan edustajia. Yhtyeeltä on ilmestynyt levy vuonna 2001 kantaen nimeä "Poltto palaa!"
Los Kyherös on saanut alkunsa vuonna 1981, jolloin yhtye esitti ensimmäiset itsesanoittamansa kappaleet Hävittäjälentolaivue 31:n laivuejuhlissa. Yhtyeen kokoonpano on myös vaihtunut useasti vuosien varrella. Alussa esiintymiset olivat akustisia laulelmia, joita säestettiin pianolla ja kitaralla. Nykyinen bändi sai alkunsa 90-luvun alussa, jolloin yhtye siirtyi myös sähköiseen kauteen.


title: Karjalan lennosto

text: Marraskuussa 2008 albumi "Poltto palaa!" sai jatkoa, kun Los Kyherös julkaisi uuden albuminsa "Gunrock". Idea on pysynyt samana, vain musiikin raskauteen on nyt kiinnitetty enemmän huomiota.


title: Karjalan lennosto

text:
Karjalan Lennoston sotilaspalokunta sijaitsee KARLSTO:n sotilasalueella Rissalassa ja se on Pohjois-Savon pelastuslaitoksen sopimuspalokunta joka saa tietyltä vastealueelta tiedon hälytystehtävistä ja osallistuu niihin, jos mahdollista. Virka-aikana tai hävittäjien ollessa ilmassa paikalla on vähintään 2 pelastusmiestä.
Sotilaspalokunnan ajoneuvokalusto:


title: Satakunnan lennosto

text: Satakunnan lennosto (SATLSTO, vanha lyhenne SatLsto) on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä, jonka päätukikohta sijaitsee Tampere-Pirkkalan lentoasemalla Pirkkalassa. Pirkkala kuuluu nykyisin Pirkanmaan maakuntaan, mutta kuului ennen Satakunnan historialliseen maakuntaan. Toiminta-alueeseen kuuluvat Länsi- ja Sisä-Suomi, Lounais-Suomi sekä läntinen Etelä-Suomi.


title: Satakunnan lennosto

text: Vuonna 2013 lennostossa palvelee palkattua henkilöstöä noin 440 ja varusmiespalvelustaan suorittavia asevelvollisia on noin 120–180. Sen pääkalustona on Hornet-torjuntahävittäjät, jotka vuoteen 2015 mennessä siirretään Lapin ja Karjalan lennostoon.


title: Satakunnan lennosto

text: Hallinnollisesti joukko-osastona Tampereen varuskuntaan kuuluvan lennoston organisaation muodostavat:


title: Satakunnan lennosto

text: Lennoston esikunnan esikuntapäällikkönä on everstiluutnantti Antti Koskela. Aikaisempia esikuntapäälliköitä:


title: Satakunnan lennosto

text: - Kari Partinen, Pauli Rantamäki, Juha-Pekka Pystynen ja Martti Uotinen.


title: Satakunnan lennosto

text: Yksiköistä 1960-luvulla perustettu 3. pääjohtokeskus (vuoteen 1993 asti Viestikeskus 3, VKesk 3) vastasi Etelä-Suomen ilmatilan valvonnasta ja tunnistuslentoja suorittavien hävittäjäkoneiden johtamisesta. Fyysisesti pääjohtokeskus sijaitsee luolatiloissa Tampereen Olkahisissa Finavian alaisen Suomen aluelennonjohdon yhteydessä. Keskuksen alaisuuteen kuuluu myös tutka-asemia, jotka sijaitsevat ympäri Länsi- ja Sisä-, Lounais- sekä läntistä Etelä-Suomea. Keskivalvontatutkat (Keva) on hankittu Suomeen 1970-luvulla.


title: Satakunnan lennosto

text: Lennoston operatiivinen joukkoyksikkö Hävittäjälentolaivue 21 (HÄVLLV 21) jakautui lentueisiin, joihin on sijoitettu lennoston lentokalusto (Hornet ja Vinka). Laivueen symboli (mm. hihamerkeissä) on sääksi. Laivue lakkautettiin puolustusvoimaiudistuksessa kesäkuussa 2014.


title: Satakunnan lennosto

text: Lennostossa palvelee vuosittain 120-180 varusmiestä. Heidät koulutetaan tukikohtakomppaniassa, jonka koulutushaarat ovat:


title: Satakunnan lennosto

text: Satakunnan lennosto perustettiin alun perin Sortavalassa vuonna 1918 ja sen toiminta siirtyi Suur-Merijoelle 1938. Hieman myöhemmin vuonna 1940 yksikkö hajotettiin talvisodan jälkeen ja perustettiin uudelleen Aunuksessa 1942. Se siirrettiin Poriin syksyllä 1944, jolloin konekalustona oli Messerschmitt Bf 109.


title: Satakunnan lennosto

text: Suomen ensimmäiset suihkuhävittäjät, de Havilland Vampiret tulivat lennoston käyttöön vuonna 1953. Satakunnan lennosto -nimi otettiin käyttöön 1957. Ensimmäiset Fouga Magister -suihkuharjoitushävittäjät tulivat lennoston käyttöön 1958. Lennoston esikunta siirrettiin Tampereelle 1965.


title: Satakunnan lennosto

text: Ensimmäiset BAe Hawk -suihkuharjoitushävittäjät otettiin lennoston käyttöön 1980. Hävittäjälentolaivue 21 siirtyi lennoston perässä Pirkkalaan 1985. 10 vuotta myöhemmin ensimmäiset F/A-18 Hornet -torjuntahävittäjät tulivat lennoston käyttöön 1995. Lennostoon kuuluva Viestikeskus 3 oli tässä vaiheessa uudelleennimetty 3. Pääjohtokeskukseksi.


title: Satakunnan lennosto

text: Lennoston komentajana aloitti 1.8.2017 eversti Petteri Seppälä


title: Satakunnan lennosto

text: Aikaisemmat komentajat:


title: Satakunnan lennosto

text: Lennoston nimi vaihtuu puolustusvoimauudistuksessa ja Pirkkalaan siirtyvät kuljetus- ja yhteyskoneet Tukilentolaivuesta Jyväskylän Tikkakoskelta. Koelentotoiminta ja Koelentokeskus siirtyivät alueelle Jämsän Hallista 1.7.2013


title: Satakunnan lennosto

text: Satakunnan lennoston nimi on tulevaisuudessa Kuljetus- ja tutkimusjoukko-osasto ja Siilinjärvelle ja Rovaniemelle sijoitettavien yksiköiden nimi Hävittäjäjoukko-osasto (HÄVJOS).


title: Satakunnan lennosto

text: Aitovuoren tukikohta lakkautettiin vuonna 2014 ja esikunta siirtyi Pirkkalaan.


title: Lapin lennosto

text: Lapin lennosto (LAPLSTO, aikaisempi lyhenne LapLsto), on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä. Sen päätukikohta sijaitsee Rovaniemen lentoasemalla. Toiminta-alueeseen kuuluu Pohjois-Suomi.


title: Lapin lennosto

text: Lennoston perinteet katsotaan alkaneen Lento-osasto 4:n perustamisesta 1. lokakuuta 1918. Osaston tehtävänä oli kaukotiedustelu ja ilmapommitukset. Osasto nimettiin 1. tammikuuta 1938 lentorykmentti 4:ksi ilmavoimien organisaatiouudistuksessa. Rykmentti osallistui talvi-, jatko- ja Lapin sotaan, kunnes sotien jälkeen pommikoneista rauhansopimuksen ehtojen mukaisesti luovuttiin.


title: Lapin lennosto

text: Hävittäjäkalustolla varustettu rykmentti jatkoi koulutustehtävissä, kunnes sen nimi muutettiin 1. joulukuuta 1952 1. lennostoksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Hämeen lennostoksi. Lennoston Gnatit korvattiin 1972 alkaen Saab 35 Draken-hävittäjillä, kun ensimmäiset kaksi konetta laskeutuivat Luonetjärvelle 2. toukokuuta 1972.


title: Lapin lennosto

text: Lennosto siirtyi Tikkakosken Luonetjärveltä Rovaniemelle 1.-20. elokuuta 1973 ja se sai uuden sijoituspaikkansa mukaisesti nimekseen 6. joulukuuta 1974 Lapin lennosto.


title: Lapin lennosto

text: Lennoston organisaatioon kuuluva 5. Pääjohtokeskus otti uuden nimensä Viestikeskus 5:n tilalle käyttöön 1990-luvun alkupuolella.


title: Lapin lennosto

text: Joukko-osaston perinnepäivää vietetään lokakuun 1. päivänä. Hävittäjälentolaivue 11:n laivuetunnuksessa on musta visentti.


title: Lapin lennosto

text: Lapin Lennoston perinteitä vaalii myös Lapin Lennoston Kilta. , joka kuuluu Ilmaviomien Kiltaliittoon.


title: Lapin lennosto

text: Lennoston pääkaluston ovat 2000-luvun alusta muodostaneet F-18 Hornet-torjuntahävittäjät. Ensimmäiset neljä Hornet-hävittäjää lennosto otti vastaan tammikuussa 1999. Tyyppikoulutus aloitettiin välittömästi ja operatiivinen valmius vaihtui vuonna 2000 Drakenista Hornettiin. Lennosto käytti Hornetien tuloon asti kuitenkin Draken-kalustoa.


title: Lapin lennosto

text: Operatiivisissa lentueissa on Hornetien lisäksi myös Valmetin Vinka-koneita.


title: Lapin lennosto

text: Lennoston päätehtävät ovat pohjoisen maanpuolustusalueen ilmatilan vartioiminen ja puolustaminen sekä maajoukkojen tukeminen.


title: Lapin lennosto

text: Lennosto kouluttaa johtokeskus- ja taistelunjohtoaliupseereita, apumekaanikkoja, sotilaskuljettajia ja ilmataisteluasemiehiä. Lapin lennoston varusmiehet ovat hallinnollisesti Jääkäriprikaatin alaisuudessa. Koulutuksesta vastaa Lapin lennosto yhteistyössä Jääkäriprikaatin ja Ilmasotakoulun kanssaLennoston komentajina ovat toimineet:


title: Lapin lennosto

text: Puolustusvoimauudistuksessa Pääjohtokeskus siirtyi uuden Ilmaoperaatiokeskuksen alaisuuteen ja hävittäjäkalustoa keskitettiin Pirkkalasta Rovaniemelle. Lennoston varusmieskoulutus siirtyi maavoimille.


title: Call of Duty 2

text:
Call of Duty 2 on Infinity Wardin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on osa "Call of Duty" -pelisarjaa. Activision julkaisi pelin 25. lokakuuta 2005 Microsoft Windowsille sekä 15. marraskuuta 2005 Xbox 360:lle. Aspyr Media julkaisi pelin Mac OS X:lle toukokuussa 2006. Pelin yksinpelissä taistellaan natsi-Saksaa vastaan liittoutuneiden joukoissa toisessa maailmansodassa. Moninpelissä taistellaan yksinpelistä tutuilla, hieman muokatuilla kentillä. Moninpelissä on mahdollista valita pelaako liittoutuneiden vai saksalaisten puolella. Pelin ikäraja on suomessa 12+.
Peli oli Xbox 360:n julkaisun yhteydessä eniten ostettu peli ensimmäisen viikon aikana. Sitä ostettiin arvioltaan 250 000 kappaletta.


title: Call of Duty 2

text: Pelissä on uudenlainen vahinkojärjestelmä. Pelaaja ei näe suoraan paljonko hänellä on HP:tä ("hit point"), vaan pelihahmon vahingoittuessa tarpeeksi, näyttö muuttuu punertavaksi ja vahinkoa lisää saadessaan punainen väri voimistuu. Olemalla vähän aikaa vahingoittumattomana, pelihahmo paranee täysin terveeksi.


title: Akaattikotilo

text: Akaattikotilo ("Achatina fulica") on nilviäinen, joka on kotoisin Itä-Afrikan sademetsistä.


title: Akaattikotilo

text: Suuren kokonsa takia akaattikotiloa kasvatetaan paikoitellen ruokaeläimeksi, ja sitä on levitetty jopa Tyynenmeren alueelle asti trooppisen Aasian kautta. Osa muuttaneista kotiloista on myös vahingossa kulkeutunut hedelmäkuljetusten mukana. Suurimpana syynä akaattikotiloiden levinneisyyteen on se, ettei se vieraslajina ole kohdannut tarpeeksi luonnollisia vihollisia, jotka olisivat kyenneet rajoittamaan sen suurelle alueelle levinnyttä muuttoa.


title: Akaattikotilo

text: Akaattikotiloa pidetään yhtenä maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Se on monien viljelykasvien tuholainen ja voi olla uhka myös paikalliselle kasvilajistolle. Akaattikotiloa voidaan torjua "Thevetia peruviana" -kasvin hedelmiin muodostuvilla kemikaaleilla ja apinanannoona-aidanteilla ("Annona glabra").


title: Akaattikotilo

text: Akaattikotilo voi painaa yli 200 grammaa. Aikuisen akaattikotilon kuori on yleensä 10–15 cm pitkä. Kuori on kartiomainen ja oikeakierteinen. Kotilo on ruskearaitainen. Pehmeä vartalo on tasaisen ruskea ja aistinsarvet hiukan vartaloa tummemmat. Akaattikotilo on hämäräeläin. Akaattikotilo saavuttaa lisääntymisiän yleensä kuuden kuukauden ikäisenä ja elää yleensä 5–7 vuotta. Yli 10 vuoden ikäisiä yksilöitä kuitenkin tunnetaan. Kuivuuden yllättäessä eläin voi vetäytyä kuoreensa ja vaipua horrosmaiseen tilaan, jolloin se luo kalkkiläpän kuorensa suulle, mikä ei ole vaarallista, sillä kotilot horrostavat myös luonnossa.


title: Akaattikotilo

text:
Akaattikotilo on kaksineuvoinen. Se laskee vuodessa 5–6 munarypästä, ja munia voi olla kerralla yhteensä jopa 300. Munat kuoriutuvat kosteassa, lämpötilasta riippuen 1–3 viikon kuluttua munimisesta. Munat ovat vaaleita ja hiukan nuppineulan päätä suurempia. Ne ovat erittäin herkkiä hajoamaan, joten niitä tulee käsitellä varoen mikäli tarkoituksena ei ole lopettaa poikasia. Akaattikotilot suosivat munimispohjana pehmeää maata, kuten lannoittamatonta turvetta.
Kuoriutuneet poikaset ovat kellertävän läpikuultavia ja hyvin pieniä: koko lähentelee pientä hiekanjyvää. Kuoriutuessaan ne syövät vaalean munankuoren ja omansa lisäksi myös muiden poikasten kuoret, jolloin tulee huolehtia kuoriutumattomien ja kuoriutuneiden poikasten erossa pitämisestä. Myös aikuiset kotilot ovat uhka poikasille, sillä ne voivat syödä poikasensa tai murskata ne.


title: Akaattikotilo

text: Akaattikotiloita pidetään myös lemmikkeinä. Akaattikotiloita voidaan ruokkia hedelmillä ja kasviksilla, välillä myös lihalla. Kaikki kasvikset tai hiilihydraattipitoiset ruoat kuten riisi, nuudeli ja pasta eivät kuitenkaan sovi niille. Kotilolle on myös tärkeää, että terraariossa on sille sopivaa kalkkikiveä, kuten seepiansuomu-kalkkikiveä, jotta se voi vahvistaa sillä kuortansa.


title: Sinhali

text: Sinhali (myös singaleesi tai sinhala) on Sri Lankan (entinen Ceylon) suurimman etnisen ryhmän, singaleesien äidinkieli. Srilankalaisista noin 70 % puhuu sinhalia ja puhujia sillä on noin 15 miljoonaa. Singaleesiä kirjoitetaan abugidalla, joka on kehittynyt brahmin kielen kirjoituksesta.


title: Sinhali

text: Se kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen kieliryhmään ja siellä eteläisten indoarjalaiskielten alaryhmään. Singaleesit toivat sen mukanaan noin 500 eaa. Malediiveilla puhuttu kieli divehi on läheistä sukua sinhalalle. Kieli on saanut vaikutteita myös alkuperäisasukkaiden, veddojen kielestä.


title: Kööpenhaminan yliopisto

text: Kööpenhaminan yliopisto (tanskaksi "Københavns Universitet") Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa on Skandinavian toiseksi vanhin yliopisto, perustettu vuonna 1479. Yliopistossa on yli 40 000 opiskelijaa ja yli 9 000 työntekijää. Se on yksi Pohjoismaiden suurimmista yliopistoista. Suurin osa opiskelijoista opiskelee humanistisia tieteitä. Yliopiston kampukset ovat sijoiteltu ympäri Kööpenhaminaa, joista vanhin sijaitsee sen keskustassa.


title: Kööpenhaminan yliopisto

text: Kööpenhaminan yliopistolla on kuusi tiedekuntaa:


title: Kööpenhaminan yliopisto

text: Yliopistolla on neljä kampusta, jotka ovat sijoiteltu ympäri Kööpenhaminaa:


title: Kööpenhaminan yliopisto

text: Shanghain Jiao Tong -yliopiston vuonna 2015 julkaiseman "Academic Ranking of World Universities" -arvioinnin mukaan, Kööpenhaminan yliopisto on Tanskan ja Pohjoismaiden korkeatasoisin yliopisto, Euroopan 6. korkeatasoisin ja maailman viidestäsadasta korkeatasoisimmasta yliopistosta 35. korkeatasoisin. Vuoden 2016 "Times Higher Education World University Rankings" -arvioinnin mukaan, Kööpenhaminan yliopisto on maailman 82. korkeatasoisin. Vuosien 2015–2016 "QS World University Rankings" -luettelossa, Kööpenhaminan yliopisto oli 69. sijalla. U.S. News & World Reportin vuoden 2016 "Best Global Universities Rankings" -luettelossa, Kööpenhaminan yliopisto oli 61. sijalla.


title: Kööpenhaminan yliopisto

text: Yliopisto tekee kansainvälistä yhteistyötä muiden yliopistojen kanssa. Kööpenhaminan yliopisto aloitti yhteistyön yhdeksän muun huippuyliopiston kanssa tammikuussa 2006, joihin lukeutuu Australian kansallinen yliopisto, ETH Zürich, Singaporen kansallinen yliopisto, Pekingin yliopisto, UC Berkeley, Cambridgen yliopisto, Oxfordin yliopisto, Tokion yliopisto ja Yalen yliopisto. Yhteenliittymän nimi on International Alliance of Research Universities (IARU).


title: Alppitorvi

text: Alppitorvi on puhallinsoitin, jota käytetään erityisesti Sveitsin vuoristoseuduilla. Sen varsi on hyvin pitkä eikä siinä ole sivuaukkoja. Soitossa käytettävän puhallustekniikan vuoksi alppitorvi kuuluu vaskipuhaltimiin, vaikka se valmistetaan puusta. Alppitorven ääni voi maastosta riippuen kuulua 5–10 kilometrin päähän.


title: Alppitorvi

text: Alppitorvi kaiverretaan tavallisesti kuusesta, joskus myös männystä. Suukappale tehdään erikseen kovemmasta puulajista. Aiemmin alppitorven valmistaja etsi sopivasti torven muotoon taipuneen puun. Vastaavia pitkiä puutorvia on käytetty muillakin vuoriseuduilla kuten Tiibetissä ja Pyreneillä.


title: Alppitorvi

text: Alkujaan torvia käytettiin vuoristossa merkinantoon ja paimenten apuvälineenä. Ensimmäinen tunnettu kirjallinen maininta alppitorvesta on vuodelta 1527. 1700-luvulla alppitorvi jäi melkein unohduksiin. Kansanperinne elpyi kuitenkin 1800-luvulla muun muassa matkailun vaikutuksesta. Nykyään alppitorvi on Sveitsissä linkkuveisten, juuston, suklaan ja alppitähden (Edelweiß) ohella kansallissymboli. "Schweizer Jodlerverband" on laskenut Sveitsissä olevan 1 800 järjestäytynyttä alppitorven soittajaa.


title: Alppitorvi

text: Alppitorvelle on sävelletty vain vähän musiikkia. Tunnetuin sävellys lienee Leopold Mozartin "Sinfonia pastorella" alppitorvelle ja jousiorkesterille, G-duuri. Myös sveitsiläinen Jean Daetwyler on käyttänyt alppitorvea musiikissaan, esimerkiksi teoksessa "Konsertto alppitorvelle ja orkesterille".


title: Alppitorvi

text: Useat säveltäjät ovat käyttäneet perinteisiä alppitorvisävelmiä hyväksi musiikissaan. Esimerkiksi Gioacchino Rossini käytti oopperassaan "Wilhelm Tell" sveitsiläistä alppitorvisävelmää "Ranz des Vaches". Samoin Brahms sai innoitusta ensimmäiseen sinfoniaansa Sveitsissä kuulemastaan alppitorvisävelmästä.


title: Hanna Aho-Oikkonen

text: Hanna Leena Aho-Oikkonen (7. syyskuuta 1953 Helsinki) on suomalainen pianisti ja pianopedagogi.


title: Hanna Aho-Oikkonen

text: Aho-Oikkonen opetti pianonsoittoa Keskisen Uudenmaan musiikkiopistossa Järvenpäässä vuosina 1977–1980, Espoon musiikkiopistossa vuosina 1980–1985 ja Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1980 lähtien.


title: Hanna Aho-Oikkonen

text: Aho-Oikkonen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Margherita Tandfeltin ja Liisa Pohjolan johdolla ja suoritti pianodiplomin vuonna 1982. Vuosina 1984–1985 hän opiskeli Tallinnassa Bruno Lukkin ja vuonna 1986 Berliinissä Làszlo Simonin johdolla. Lisäksi hän on osallistunut Gunnar Hallhagenin, Stanislav Kuorin, Leonid Brumbergin ja Làszlo Simonin mestarikursseille. Aho-Oikkosen ensikonsertti oli vuonna 1983. Sittemmin hän on toiminut solistina ja kamarimusiikkikonsertoijana mm. Avanti!-yhtyeessä.


title: Kristian Attila

text: Kristian Attila (syntynyt 1969) on suomalainen pianisti ja korrepetiittori.


title: Kristian Attila

text: Attila opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa vuosina 1987-95 Hamsa Juriksen ja Margit Rahkosen johdolla sekä Malmön musiikkikorkeakoulussa vuosina 1994-95 Hans Pålssonin johdolla. Hän suoritti pianonsoiton A-tutkinnon Sibelius-Akatemiassa vuonna 1995 ja valmistui musiikin maisteriksi 1998. Lisäksi hän on opiskellut sävellystä sekä lied- ja kamarimusiikkia. Hän on opiskellut myös Suomen Kansallisoopperan oopperastudiossa 1993-94 ja osallistunut mm. Dorothy Irvingin ja James Kingin mestarikursseille.


title: Kristian Attila

text: Attila on toiminut Sibelius-Akatemiassa oopperakoulutuksen päätoimisena tuntiopettajana 1997-98 ja vt. lehtorina vuodesta 1988. Lisäksi hän on työskennellyt korrepetiittorina ja pianistina Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla, RSO:n nuorten solistien konsertissa 1989 sekä useissa laulukilpailuissa. Hän on konsertoinut liedpianistina Suomessa ja ulkomailla mm. 1993 Antwerpenissä mm. Ari Grönthalin kanssa 1996 Münchenissä Eeva-Kaarina Vilkkeen kanssa.


title: Kristian Attila

text: Vuonna 1990 Attila sai kolmannen palkinnon Kilin pohjoismaisessa pianokilpailussa. Lisäksi hän on saanut toisen palkinnon ja tunnustuspalkinnon Kangasniemen liedpianistikilpailussa.


title: Kristian Attila

text: Kristian Attila on toiminut kapellimestarina Suomalaisen kamarioopperan tuottamissa oopperoissa Vapauden vanki ja Nainen kuin jäätynyt samppanja. Molemmista oopperoista on tehty myös myyntivideot.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Gustav Mikael Djupsjöbacka (s. 21. joulukuuta 1950 Porvoo) on suomalainen pianisti ja Sibelius-Akatemian lehtori. Sibelius-Akatemian rehtorina hän toimi vuosina 2004–2012.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Djupsjöbacka on suorittanut Sibelius-Akatemiassa pianonsoiton opettajan tutkinnon 1973 ja pianodiplomin 1977. Lisäksi hän on opiskellut Prahan musiikkiakatemiassa 1973–1974 ja Wienin musiikkikorkeakoulussa 1975–1977 sekä tehnyt opintomatkoja Amsterdamiin 1983, Osloon 1989 ja Madridiin 1991. Hänelle myönnettiin Sylvi Kekkosen säätiön apurahan Wienin opintoihin 1975 ja 1976.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Djupsjöbacka on toiminut kosketinsoitinten soittajana Radion sinfoniaorkesterissa 1977–1988. Hän on toiminut pianonsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa 1971–1973, Kauniaisten musiikkikoulussa 1975 ja Vantaan musiikkiopistossa 1977–1980 sekä liedmusiikin opettajana Helsingin konservatoriossa 1983–1988 ja Sibelius-Akatemian liedmusiikin lehtorina vuodesta 1987. Lisäksi hän on toiminut vuodesta 1979 opettajana kesäkursseilla Joutsenossa, Kangasniemellä, Mikkelissä, Savonlinnassa ja Joensuussa ja pitänyt mestarikursseja Kölnin, Detmoldin ja Karlsruhen musiikkikorkeakouluissa sekä Syracuse Universityssä Yhdysvalloissa. Djupsjöbacka on myös toiminut kriitikkona Hufvudstadsbladetissa ja musiikkiasiantuntijana eri teattereissa vuodesta 1972 sekä tehnyt puheohjelmia Yleisradiolle. Hän on toiminut Kansallisoopperassa korrepetiittorina.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Djupsjöbacka on ollut Joutsenon Taidekesän laulukurssin taiteellinen johtaja, Joroisten Musiikkipäivien taiteellinen johtaja 1986–1991 ja Joensuun Laulujuhlien taiteellinen johtaja 1992–1997. Hän on ollut Valtion säveltaidetoimikunnan jäsen 1992–1997, Vuoden nuori taiteilija -toimikunnan puheenjohtaja 1992–1997, Länsi-Helsingin musiikkiopiston johtokunnan jäsen 1990–1998 sekä Madetoja-säätiön puheenjohtaja vuodesta 1997.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Hän on toiminut Suomen edustajana NOMUS-toimikunnassa vuodesta 1997, Poleenin liedpianistikilpailun tuomariston puheenjohtajana 1994–1998, Kilpinen Art Song Competitionin tuomariston jäsenenä Wisconsinissa USA:ssa vuonna 1999, Suomen Oopperaliiton päätuomarina 1997 ja 1998, opetusministeriön alueoopperoiden arviointiprojektin suorittajana 1997–1998. Lisäksi hän on Jean Sibeliuksen teosten kriittisen kokonaisedition neuvonantaja, Académie Francis Poulenc'n jäsen ja Yrjö Kilpinen -Seuran varapuheenjohtaja. Hän on toiminut laulukokoelmien toimittajana Warner Chappellissa 1992 ja Vox unica -laulukilpailun tuomaristossa 2000.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Djupsjöbacka piti ensikonserttinsa Helsingissä 1978. Hän on konsertoinut liedpianistina useiden laulajien partnerina Euroopan maissa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa sekä Meksikossa ja Kanadassa. Hän on tehnyt levytyksiä, TV-nauhoituksia sekä radionauhoja ja toiminut laulukilpailujen virallisena säestäjänä Lappeenrannassa, Savonlinnassa (Timo Mustakallio -kilpailu) sekä Helsingissä (Mirjam Helin -kilpailu).


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Djupsjöbacka valittiin Sibelius-Akatemian rehtoriksi vuonna 2004 kaksivaiheisilla vaaleilla, joissa toisella kierroksella hänen vastaehdokkaanaan oli pianomusiikin professori Matti Raekallio. Hän suoritti musiikin tohtorin tutkinnon Sibelius-Akatemiassa vuonna 2006 aiheenaan Toivo Kuulan yksinlaulutuotanto. Djupsjöbacka toimi Sibelius-Akatemian rehtorina huhtikuuhun 2012 saakka, jolloin hän siirtyi taiteelliseksi rehtoriksi.


title: Gustav Djupsjöbacka

text: Marraskuussa 2006 tasavallan presidentti myönsi hänelle Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin. Tiedotteen mukaan 28. maaliskuuta 2012 Sibelus-Akatemia myönsi hänelle professorin arvonimen.


title: Jet

text: Jet tai JET voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jarmo Eerikäinen

text: Jarmo Eerikäinen (syntynyt 1948) on suomalainen pianisti ja pianopedagogi.


title: Jarmo Eerikäinen

text: Eerikäinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Rolf Bergrothin ja Liisa Pohjolan johdolla. Hän suoritti pianodiplomin Sibelius-Akatemiassa 1975. Hän jatkoi opintojaan György Sebökin johdolla Suomessa ja Sveitsissä 1974-75 sekä Pierre Sancanin oppilaana Pariisissa 1978-82.


title: Jarmo Eerikäinen

text: Eerikäinen on toiminut Sibelius-Akatemiassa pianonsoiton opettajana vuodesta 1975 ja pianomusiikin lehtorina vuodesta 1980. Lisäksi hän on toiminut oopperakorrepetiittorina ja soittanut myös kamarimusiikkia. Eerikäinen on toiminut Sibelius-Akatemian pääluottamusmiehenä ja solistisen osaston johtajana.


title: Jarmo Eerikäinen

text: Eerikäinen sai kolmannen palkinnon Maj Lind -pianokilpailussa vuonna 1973.


title: Eva Herzigová

text: Eva Herzigová (s. 10. maaliskuuta 1973 Litvinov, Tšekki) on tšekkiläinen huippumalli ja näyttelijä. Hänen mallinuransa alkoi vuonna 1989, kun hän voitti 16-vuotiaana Prahassa kauneuskilpailun. Varsinainen huippumalli hänestä kehkeytyi Pariisissa.


title: Eva Herzigová

text: Herzigová on toiminut lukuisten muotitalojen, muun muassa Calvin Kleinin ja Hugo Bossin, kasvona. Lisäksi hän on myös koristanut useiden lehtien kansikuvia, kuten Voguen ja Gentlemen's Quarterlyn, sekä poseerannut myös alastomana Playboyssä.


title: Eva Herzigová

text: Herzigová oli naimisissa Bon Jovin rumpalin Tico Torresin kanssa 1996–1998. Hän seurusteli avioeronsa jälkeen Guy Osearyn kanssa. Huhtikuussa 2007 Herzigová ilmoitti olevansa raskaana. Lapsen isä on hänen italialainen poikaystävänsä Gregorio Marsiaj.


title: Nissan Cube

text: Nissan Cube on Japanin markkinoilla myytävä Nissanin valmistama pieni tila-auto. Nimensä mukaisesti se on erittäin kulmikas. Ennen vuotta 2014 sitä myytiin Pohjois-Amerikka. Cuben myynti Euroopassa lopetettiin 2011.


title: Nissan Cube

text: Ensimmäinen Cuben korimalli Z10 esiteltiin vuonna 1998. Se oli tehty samalle alustalle Nissan Micran kanssa. Siinä oli myös sama 1,3-litrainen moottori. Lisävarusteena sai CVT-vaihteiston ja nelivedon. Cube oli kooltaan Nissan Micran ja Nissan Sunnyn väliltä.


title: Nissan Cube

text: Seuraava Cuben korimalli oli tilavampi sisältä ja se oli moderni yhdistelmä kulmikkaita ja pyöreitä pintoja. Se perustuu Nissan Marchin kolmanteen (K12) -malliin ja siinä on 1,4-litrainen moottori. CVT-vaihteiston saa myös tähän malliin lisävarusteena. Cubesta on olemassa myös pidennetty seitsemän hengen versio, nimeltään Cube³. Molemmat mallit saivat vuonna 2005 uuden MR-sarjan 1,5-litraisen moottorin, joka on myös Nissan Tiidassa. Lisäksi tuli markkinoille uusi nelivetoinen e4WD-malli, joka on muulloin etuvetoinen, mutta jos etupyörät alkavat sutia tulee autosta nelivetoinen.


title: Nissan Cube

text: Cuben kolmas sukupolvi esiteltiin vuonna 2008, ja se oli ensimmäinen, jota vietiin Japanin ulkopuolelle. Vuoden 2014 jälkeen mallia ei ole kuitenkaan myyty kuin ainoastaan Japanissa.


title: Nissan Cube

text: Vuoden 2010 Euro NCAP -kolaritestistä Cube sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.


title: Folke Gräsbeck

text: Folke Johan Gottfrid Gräsbeck (s. 6. lokakuuta 1956 Turku) on suomalainen pianisti.


title: Folke Gräsbeck

text: Gräsbeck opiskeli pianonsoittoa Turun konservatoriossa Tarmo Huovisen oppilaana 1962–1974 ja Sibelius-Akatemiassa Erik T. Tawaststjernan johdolla 1983–1987. Hän on tehnyt useita opintomatkoja Lontooseen, ja opiskellut siellä Maria Curcio-Diamondin johdolla.


title: Folke Gräsbeck

text: Gräsbeck on toiminut Sibelius-Akatemiassa säestäjänä vuodesta 1983 ja säestyksen lehtorina vuodesta 1985.Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2008 aiheenaan piano Sibeliuksen nuoruustuotannossa.


title: Folke Gräsbeck

text: Vuonna 1973 Gräsbeck sai ensimmäisen palkinnon Maj Lind -pianokilpailussa. Hänet tunnetaan ahkerana soolokonsertoijana ja säestäjänä. Hän on myös esiintynyt orkesterisolistina useissa Euroopan maissa, esiintynyt Helsingin juhlaviikkojen järjestämissä konserteissa vuodesta 1971 ja toiminut Virossa järjestetyn kulttuurifestivaalin Festum Finnicumin taiteellisena johtajana 1994–1995. Sibelius Korppoossa -festivaalin taiteellinen johtaja 2002-.


title: Folke Gräsbeck

text: Gräsbeck on esiintynyt sellisti Munir Bakiehin kanssa Duo Finlandia -nimellä ja esittänyt Beethovenin tuotannon sellolle ja pianolle kokonaisuudessaan Suomessa ja ulkomailla. Lisäksi hän esiintyy lukuisilla levyillä, muun muassa Bluebell-yhtiön julkaisemilla Dmitri Šostakovitš -levyillä ja BIS-levy-yhtiön kokonaislevytyksellä Jean Sibeliuksen nuoruudentuotannosta.


title: Folke Gräsbeck

text: Folke Gräsbeckin isä oli säveltäjä Gottfrid Gräsbeck. Hänen veljensä on viulisti Manfred Gräsbeck ja hänen siskonsa oli Yvonne Gräsbeck. Hänen vaimonsa on kanteletaiteilija ja laulaja Suvi Lehtonen-Gräsbeck.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Tuija Kaarina Hakkila-Helasvuo (s. 16. tammikuuta 1959, Hämeenlinna) on suomalainen pianisti.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Hakkila-Helasvuo opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Liisa Pohjolan ja Eero Heinosen johdolla sekä Pariisin konservatoriossa Jacques Rouvier'n ja Theodor Paraskivescon johdolla. Lisäksi hän on opiskellut modernia musiikkia Pariisissa Claude Helfferin johdolla sekä fortepianon soittoa ja vanhoja tyylejä Yhdysvalloissa Malcom Bilsonin oppilaana. Hän on ollut Fulbright-stipendiaattina Columbia Universityssä New Yorkissa.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1977, suoritti pianodiplomin 1981 ja väitteli musiikin tohtoriksi Sibelius-Akatemiassa 2005. Lisäksi hän on suorittanut lääketieteen opintoja Helsingin yliopistossa 1978–1980.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Hakkila-Helasvuo on toiminut pianonsoiton lehtorina Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1987 sekä professorina vuodesta 2014 ja opettaa pianonsoiton lisäksi fortepianon soittoa sekä pitää seminaareja esityskäytännöistä ja esittämisen problematiikasta. Hän on ollut Soiva Akatemia -sarjan taiteellinen johtaja ja Musiikkia linnassa -festivaalin taiteellisena johtajana Hämeenlinnassa.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Hakkila-Helasvuo on esiintynyt useilla kotimaisilla musiikkifestivaaleilla sekä solistina että kamarimusiikkikokoonpanoissa ja vieraillut säännöllisesti orkesterien solistina ympäri Suomea. Kotimaan lisäksi hän on tehnyt vierailuja useimmissa Euroopan maissa, Yhdysvalloissa, Japanissa, Indonesiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Hän on myös nauhoittanut runsaasti eri maiden radio- ja televisioyhtiöille.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Tuija Hakkila-Helasvuon tuoreimmat levytykset ovat fortepianolla Alballe tehdyt kiitetyt Thomas Byströmin musiikkia sisältävä levy (2006, yhdessä viulisti Sirkka-Liisa Kaakinen-Pilchin kanssa) sekä Lithanderin veljesten musiikkia esittelevä soololevy. Finlandia Recordsille Hakkila on levyttänyt mm. soololevyllisen Maurice Ravelin tuotantoa ja tämän vuosisadan musiikkia, Wolfgang Amadeus Mozartin fortepianosonaattien kokonaislevytyksen kuuden levyn sarjana, Joseph Haydnin huilutriot, Ludwig van Beethovenin sello-fortepianoteosten kokonaislevytys sekä kaksi duo-levyä Anssi Karttusen kanssa tämän vuosisadan musiikkia sellolle ja pianolle. Hän on myös levyttänyt Niccoló Castiglionin musiikkia sveitsiläiselle Divox-yhtiölle.


title: Tuija Hakkila-Helasvuo

text: Tuija Hakkila-Helasvuon puoliso on professori Mikael Helasvuo.


title: Nissan Tiida

text: Nissan Tiida on Nissanin vuodesta 2004 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, jota se alun perin myi vain Aasian markkinoille. Se tuli Euroopassa Nissan Almeran korvaajaksi vuonna 2007, mutta tuonti Eurooppaan päättyi vähäisen myynnin vuoksi keväällä 2011. Euroopassa Tiidan seuraajaksi esiteltiin Nissan Pulsar vasta syksyllä 2014.


title: Nissan Tiida

text: Ensimmäisen sukupolven Tiidan muotoilu on peräisin Nissan C-Note -konseptiautosta, joka esiteltiin vuotta ennen tuotantomallin markkinoilletuloa Tokion autonäyttelyssä. Tiida perustuu Nissan Micran pidennetylle pohjalevylle. Kanadan ja Yhdysvaltojen markkinoilla auto tunnettiin nimellä Nissan Versa. Indonesiassa, Singaporessa ja Malesiassa nimenä oli Nissan Latio, Etelä-Amerikassa Dodge Trazo.


title: Nissan Tiida

text: Tiida oli saatavana viisiovisena hatchbackina ja neliovisena sedanina. Moottorivaihtoehdot olivat 1,6- (110 hv) ja 1,8-litraiset (126 hv) bensiinimoottorit sekä 1,5-litrainen (105 hv) diesel. Pienempi bensiinimoottori oli varustettu viisivaihteisella manuaalivaihteistolla, mutta siihen sai lisävarusteena myös neliportaisen automaattivaihteiston. 1,8-litraisen ja dieselmoottorin yhteydessä manuaalivaihteisto oli kuusivaihteinen.


title: Nissan Tiida

text: Varustetasot Suomessa olivat Visia, Acenta ja Tekna.


title: Nissan Tiida

text: Perusmalli Visiaan kuului neljä turvatyynyä, ABS-jarrut hätäjarruassistentilla, aktiiviset pääntuet, 15 tuuman teräsvanteet pölykapselein, manuaali-ilmastointi, radio/CD-soitin neljällä kaiuttimella, lämmitettävät etuistuimet, säilytystaskut etuistuinten selkänojissa, sähköikkunat edessä ja takana sekä Bluetooth-järjestelmä.


title: Nissan Tiida

text: Acentassa oli lisäksi turvaverhot (yhteensä kuusi turvatyynyä), ESP, ajotietokone, ulkolämpömittari, kuusi kaiutinta, tuulilasinpyyhkijöiden sadetunnistin, vakionopeudensäädin, automaatti-ilmastointi, kyynärnoja edessä ja takana, nahkaverhoiltu ohjauspyörä ja alumiiniset kynnyslistat.


title: Nissan Tiida

text: Paras varustelu oli Teknassa, johon sisältyi 15 tuuman kevytmetallivanteet, CD-vaihtaja, sumuvalot, osittain nahkaverhoillut istuimet ja sähköpeilit.


title: Nissan Tiida

text: Toisen sukupolven Tiida esiteltiin Shanghain autonäyttelyssä keväällä 2011. Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Thaimaassa autoa myydään nimellä Nissan Pulsar.


title: Nissan Tiida

text: Euroopassa vuodesta 2015 lähtien myytyä Nissan Pulsaria myydään Venäjällä ja Kiinassa nimellä Nissan Tiida.


title: Tuula Hanhinen

text: Tuula Hanhinen (syntynyt 1950) on suomalainen pianisti.


title: Tuula Hanhinen

text: Hanhinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa sekä nuoriso- että yleisellä osastolla 1960-75 Inkeri Saarisen, Maija Helasvuon ja Ralf Gothónin johdolla. Hän oli Sibelius-stipendiaattina Kaliforniassa 1968-69. Lisäksi hän on opiskellut pianonsoittoa yksityisesti Lontoossa 1973 ja 1982 Fou Ts'ongin oppilaana sekä New Yorkissa 1976-79 Edna Golandskyn ja Samuel Marderin johdolla. Hän on myös osallistunut mm. Dimitri Bashkirovin, György Sebökin ja Fou Ts'ongin mestarikursseille.


title: Tuula Hanhinen

text: Hanhinen suoritti pianodiplomin ja soitonopettajan tutkinnon Sibelius-Akatemiassa 1982 ja sai samana vuonna yleisen osaston päästötodistuksen. Hän on toiminut Sibelius-Akatemiassa pianonsoiton päätoimisena tuntiopettajana vuodesta 1981.


title: Tuula Hanhinen

text: Ensikonserttinsa Hanhinen piti vuonna 1979 Helsingissä. Hän on konsertoinut Suomessa soolokonsertein, kamarimuusikkona, liedpianistina sekä muissa säestystehtävissä sekä esiintynyt Tanskassa Århusin juhlaviikoilla, Helsingin Juhlaviikoilla, Helsingin kansainvälisellä huiluviikolla sekä Suomen solistiyhdistyksen konserteissa. Hän on myös tehnyt nauhoituksia Yleisradiolle ja radioyhtiölle New Yorkissa.


title: Tuula Hanhinen

text: Vuoden 1976 Maj Lind -pianokilpailussa Hanhinen sai neljännen sijan ja diplomipalkinnon.


title: Nissan Wingroad

text: Nissan Wingroad / AD on Nissanin vuodesta 1982 lähtien valmistama keskiluokan farmariauto. Nissan AD on tavarankuljetukseen tarkoitettu malli, kun taas Wingroad on paremmin varusteltu henkilöautoversio. Malleja on markkinoitu lukuisilla eri nimillä, ja esimerkiksi Euroopassa myyty Sunny N14 -mallin farmariversio on todellisuudessa uudelleennimetty AD (katso taulukko sivun lopussa).


title: Nissan Wingroad

text: Ensimmäisen sukupolven Nissan AD esiteltiin vuonna 1982, ja se perustui Sunny B11 -malliin, jonka farmariversio se oli. Autoa myytiin sekä kolmi- että viisiovisina korimalleina.


title: Nissan Wingroad

text: Moottoriksi oli valittavissa 1,3- (75 hv) ja 1,5-litraiset (85 hv) bensiinimoottorit sekä 1,7-litrainen (61 hv) diesel. Manuaalivaihteisto oli neli- tai viisivaihteinen ja suuremman bensiinimoottorin yhteyteen sai kolmiportaisen automaattivaihteiston.


title: Nissan Wingroad

text:
Toisen sukupolven Nissan AD esiteltiin vuoden 1990 lopussa. Se oli Sunny B13 -mallin farmariversio, ja Euroopassa sitä myytiin Sunny N14:n farmarimallina. Alkuperäinen henkilöautoversio oli nimeltään Sunny California. Nissan AD:n rinnalle esiteltiin myös suurempi Nissan Avenir, jota myytiin Euroopassa Primeran farmarimallina.
Vuonna 1996 esiteltiin ensimmäinen Nissan Wingroad, joka oli AD:ta urheilullisemmin muotoiltu. Siinä oli 2,0-litrainen bensiinimoottori. Tätä mallia myytiin myös nimillä Mazda Familia ja Subaru Leone.
Kaksi muuta AD:n hyötyajoneuvoversiota olivat korotetulla takaosalla varustettu AD Max ja Thaimaassa valmistettu ja myyty lava-automalli Nissan NV.


title: Nissan Wingroad

text: Kolmannen sukupolven AD tuli markkinoille vuonna 1999. Se perustuu tekniikaltaan Sunny B15 -malliin, mutta on ulkoapäin erinäköinen. Sisusta on kuitenkin sama kuin Sunnyssa. Mallia myytiin jälleen myös Mazda Familia -nimisenä.


title: Nissan Wingroad

text:
AD:n moottorivaihtoehtoina olivat 1,3-, 1,5- ja 1,8-litraiset bensiinimoottorit sekä 2,2-litrainen diesel. Wingroadin sai puolestaan 1,5-, 1,8- ja 2,0-litraisilla bensiinimoottoreilla. 1,8-litraisen moottorin yhteydessä oli aina neliveto sekä AD- että Wingroad-malleissa.
Nissan Wingroad sai vuoden 2001 lopussa kasvojenkohotuksen, jossa se sai sulavalinjaisemman etupään ilmeen ja uudistetun sisustan.


title: Nissan Wingroad

text: Neljäs ja uusin AD-sukupolvi tuli myyntiin vuonna 2005, mutta vanhempi Y11-malli pysyi sen rinnalla vuoteen 2008 saakka. AD Y12 jakaa suuren osan tekniikastaan Tiida-, Note- ja Livina-mallien kanssa. Autoa myydään myös nimillä Mazda Familia ja Mitsubishi Lancer Cargo.


title: Mervi Kianto

text: Mervi Hilkka Elisabet Kianto (vuodesta 1978 Kianto-Wichmann; s. 1947) on suomalainen pianisti ja pianopedagogi.


title: Mervi Kianto

text: Kianto opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemian nuorisokoulutuksessa 1961–66 ja yleisellä osastolla 1966–1969 Meri Louhoksen ja Rolf Bergrothin johdolla. Hän suoritti soitonopettajan tutkinnon ja sai päästötodistuksen 1969. Vuonna 1970 hän suoritti pianonsoiton diplomitutkinnon. Hän on opiskellut Münchenissä 1971–73 Sibelius-stipendiaattina Rosl Schmidtin johdolla, Sommerakademie Salzburgissa 1967–72 Kurt Neumüllerin, Hans Leygrafin ja Carlo Zecchin johdolla sekä osallistunut Timo Mikkilän ja Guido Agostin mestarikursseille. Lisäksi Kianto suoritti filosofian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1977 pääaineenaan musiikkitiede.


title: Mervi Kianto

text: Kianto piti ensikonserttinsa Helsingissä 1975 ja on konsertoinut ympäri Suomea sekä tehnyt radionauhoituksia. Hän on toiminut pianonsoitonopettajana Itä-Helsingin musiikkiopistossa 1968–70, Sibelius-Akatemiassa 1971–76 ja 1981–84 sekä Helsingin yliopiston opettajankoulutuslaitoksessa lehtorina 1977–81. Vuonna 1984 hänet nimitettiin Sibelius-Akatemiaan pianomusiikin ja pianopedagogiikan lehtoriksi.


title: Mervi Kianto

text: Kianto on toiminut freelancer-toimittajana Yleisradiossa ja tehnyt musiikkiohjelmia. Lisäksi hän on kirjoittanut artikkeleita ja musiikkiarvosteluja mm. "Rondoon", "Aamulehteen" ja "Demariin"). Hän on toiminut avustajana "Otavan Ison Musiikkitietosanakirjan" osien 4–5 toimitustyössä. Kianto on laatinut tutkielman "Bach-tulkinta tyylin ja tradition valossa: J.S. Bachin Das Wohltemperierte Klavier II:n preludien ja fuugien nro 17–24 pianotulkintojen vertailua" (Helsingin yliopiston pro gradu 1977) sekä julkaissut kirjan "Matka pianon soittamiseen: Kirja pianonsoiton ja pianopedagogiikan opettajille ja opiskelijoille" (Otava 1994).


title: Mervi Kianto

text: Mervi Kiannon isä oli rovasti Otso Kianto ja isänisä kirjailija Ilmari Kianto.


title: Nissan 100NX

text: Nissan 100NX on Nissanin vuosina 1990–1995 valmistama pieni coupé-korinen automalli. Se perustuu B13-alustaiseen Nissan Sunnyyn ja siinä on 2+2-istuinjärjestys. Malli korvasi Nissan EXA:n.


title: Nissan 100NX

text: Japanin markkinoilla 100NX:ää myytiin nimellä Nissan NX Coupé. NX Coupéa sai GA15DS-, GA16DE-, SR18DE- ja SR20DE-moottoreilla.


title: Nissan 100NX

text: Alkuperäinen 1,6-litrainen moottori oli kaasutinversio ja se on vuosimalleissa 1990–1993, vuodesta 1993 eteenpäin sen korvasi ruiskuversio.


title: Nissan 100NX

text: Moottorivaihtoehdot:


title: Teppo Koivisto

text: Veli Teppo Väinämö Koivisto (s. 5. joulukuuta 1961 Pyhtää) on suomalainen pianisti.


title: Teppo Koivisto

text: Teppo Koivisto esiintyi julkisesti ensi kertaa pianistina nelivuotiaana. Kahdeksanvuotiaana hän esiintyi suorassa tv-lähetyksessä soittaen tuon ajan televisiosarjojen tunnareita korvakuulolta. Opinnot Kotkan-Seudun Musiikkiopistossa alkoivat vuonna 1969 ja jatkuivat samassa opinahjossa vuoteen 1978. Sittemmin Koivisto opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Jussi Siiralan ja Eero Heinosen johdolla, Indianan yliopiston musiikkikoulussa 1984–1985 opinnot jatkuivat Menahem Presslerin opissa ja Pariisissa vuosina 1987–1988 Bernard Ringeissen oppilaana. Merkittäviä musiikillisia herätteitä antoivat myös opiskeluvuosien mestarikurssit Leonid Brumbergin, Liisa Pohjolan, György Sebökin ja Tapani Valstan ohjauksessa sekä työskentely mestarisellisti János Starkerin sello-oppilaiden pianistina Indianan yliopistossa. Vuonna 1988 Koivisto kutsuttiin Ranskan valtion stipendiaattina opiskelijaksi kansainväliseen Maurice Ravel -akatemiaan (Saint Jean-de-Luz, Ranska). Vuosina 1986–1987 hän toimi pianistina Suomen Kansallisteatterissa tiiviissä yhteistyössä näyttelijöiden Risto Aaltonen, Jarno Hiilloskorpi, Pentti Siimes, Leif Wager (Pownall: "Mestariluokka") sekä Eeva-Kaarina Volanen (Radzinski: "Etsimme Dostojevskia") kanssa heidän "pianonäänenään". Hän on toiminut myös muun muassa RSO:n kosketinsoittajana sekä radion kamariyhtyeen pianistina. Vuodesta 1988 alkaen hän on vaikuttanut Sibelius-Akatemian opettajakunnassa, ensin säestäjänä ja vuodesta 1991 alkaen pianomusiikin lehtorina.


title: Teppo Koivisto

text: Koivisto on konsertoinut sekä solistina että kamarimuusikkona kotimaan (festivaaleista mainittakoon muun muassa Helsingin juhlaviikot ja Kuhmon kamarimusiikki) lisäksi useissa Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa, esiintynyt tärkeimpien kotimaisten orkestereiden solistina ja tehnyt lukuisia radio- ja TV-nauhoituksia. Koivisto palkittiin vuosina 1975 ja 1978 Ilmari Hannikainen -pianokilpailussa, vuoden 1982 Maj Lind -pianokilpailussa hän sai jaetun toisen palkinnon yhdessä Olli Mustosen kanssa, samaisessa kilpailussa hän sai myös myös Yleisradion erikoispalkinnon. Toisen sijan hän saavutti niin ikään vuonna 1987 Oslon pohjoismaisessa pianokilpailussa. Vuonna 1983 hänelle myönnettiin Kymen läänin läänintaidetoimikunnan taidepalkinto. Avanti!-yhtyeen alkuaikojen pianistina hän esiintyi aktiivisesti kamarimuusikkona aikakauden merkittävimpien instrumentalistien kanssa. 1980-luvulla hän esitti muun muassa Usko Meriläisen 2. ja 3. pianokonserton Jukka-Pekka Sarasteen johdolla ja esiintyi lisäksi Meriläisen kutsumana tämän elämäkerrallisessa "Aikaviiva"-televisiodokumentissa. Orkesterisolistina hän on esiintynyt muun muassa kapellimestarien Péter Csaba, Roy Goodman, Olli Mustonen, Juha Nikkola, Pertti Pekkanen, Ari Rasilainen, Jukka-Pekka Saraste, John Storgårds ja Arvo Volmer kanssa. Ensimmäisen kansainvälisen Uuno Klami -sävellyskilpailun finaalissa vuonna 2004 Koivisto kantaesitti Peter Seabournen mittavan pianokonserton Juha Nikkolan johtaman Kymi Sinfoniettan solistina. Koivisto lienee ainut pianisti maailmassa, joka on esittänyt ranskalaisen romantikon Charles-Valentin Alkanin mammuttimaisen kokoelman "12 etydiä kaikissa mollisävellajeissa" opus 39 kokonaisuudessaan radioidussa konsertissa (YLE YKSI 2007). Vuonna 2011 Koivisto soitti Rooman Suomen instituutissa Villa Lantessa Franz Lisztin 200-vuotisjuhlakonsertin Pleyel-flyygelillä, jota Liszt itse usein käytti Roomassa oleskellessaan (Radio Vaticanan ja YLEn yhteistyönä toteutettu radiokonsertti). Vuonna 2013 Koivisto vierailee opettajana mm. Tallinnan musiikkiakatemiassa sekä New England Conservatoryssa (Boston, USA). Lokakuussa 2013 hänet on kutsuttu konsertoimaan Los Angeles County Museumin (LACMA) "Sunday Live" konserttisarjaan.


title: Teppo Koivisto

text: Useat Koiviston oppilaista ovat luoneet merkittävän pianistin karriäärin, monet heistä ovat menestyneet myös sekä kansainvälisissä (mm. Sonja Fräki, Risto-Matti Marin, Marko Mustonen) että kansallisissa pianokilpailuissa. Koivisto on kysytty opettaja useilla mestarikursseilla (mm. Kangasniemen Musiikkiviikot, Riihimäen musiikkikesä, Suolahden musiikkikurssit, Seinäjoen Sibelius-Akatemian koulutuskeskus etc.) Hän on vieraillut mestarikurssiopettajana ja luennoitsijana ulkomailla mm. Hollannissa ja Israelissa (Tel-Hai Master Classes) ja Saksassa (European Piano Forum 2001). Hän on toiminut lukuisten kansallisten pianokilpailuiden tuomaristoissa sekä kansainvälisten pianokilpailujen juryn jäsenenä Israelissa ja Virossa. Koivisto toimii säännöllisesti pianonsoiton asiantuntijatehtävissä YLEn radio- ja tv-lähetyksissä, mm. kaikkien kansainvälisten Maj Lind -pianokilpailujen (2002, 2007, 2012) radiokommentaattorina. Luottamustehtävistä mainittakoon toiminta Suomen Solistiyhdistys ry:n hallituksen varapuheenjohtajana, Suomen Chopin -yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtajana sekä Finnish Music Quarterly -julkaisun toimitusneuvoston jäsenenä.


title: Teppo Koivisto

text: Koivisto on valittu kaudeksi 2015–2016 professoriksi Hannoverin musiikkikorkeakouluun.


title: Nissan Teana

text: Nissan Teana on Nissanin valmistama etuvetoinen keskikokoinen auto. Se tuli myyntiin vuonna 2003 ja sitä myydään muualla maailmalla Nissan Maxima ja Nissan Cefiro -nimillä. Se ei kuitenkaan ole sama auto kuin Yhdysvalloissa myytävä Nissan Maxima, vaan se käyttää samaa alustaa Yhdysvaltain mallistossa Maximan alapuolelle sijoittuvan Altiman kanssa.


title: Nissan Teana

text: Samalle alustalle on valmistettu myös eteläkorealainen Samsung SM7.


title: Nissan Teana

text: Teanaa valmistetaan myös Kiinan markkinoille Dongfeng Motor Companyn tehtaalla.


title: Viritysjärjestelmä

text: Viritysjärjestelmä on matematiikkaan pohjautuva tapa määrätä eri sävelten tarkat sävelkorkeudet ja etäisyydet toisiin säveliin verrattuna. Erilaisia viritysjärjestelmiä on useita siksi, ettei oktaavia voida jakaa kahteentoista sävelaskeleeseen siten, että kaikki intervallit olisivat puhtaita. Tämän huomasi ensimmäiseksi kreikkalainen Pythagoras todeten, etteivät samasta sävelestä nouseva kvinttisarja ja oktaavisarja kohtaa toisiaan, vaan oktaavisarja jää hivenen kvinttisarjaa matalammaksi. Näiden sarjojen erotusta kutsutaan Pythagoraan kommaksi.


title: Viritysjärjestelmä

text: Nykyään käytetään yleisesti niin sanottua tasavireistä viritystä, jossa oktaavi jaetaan tasan kahteentoista yhtä suureen sävelaskeleeseen. Tässä järjestelmässä kaikki intervallit ovat suhteessa samankokoisia. Näistä sävelaskelista mitkään, oktaavia lukuun ottamatta, eivät ole täysin puhtaita. Muita yleisesti käytettyjä viritysjärjestelmiä ovat muun muassa keskisävelviritys, Werckmeister, Kirnberger ja Vallotti. Kolme viimeksi mainittua ovat saaneet nimensä niiden kehittäjän mukaan, ja niistä on useita erilaisia variaatioita.


title: Viritysjärjestelmä

text: Hermann von Helmholtz ehdotti että asteikko on diskreetti sävelkorkeus, joka tuottaa psykologisen standardin. Tämän kautta kuulija pystyy mittaamaan melodista liikettä. Jos ihminen kuulee jatkuvan sävelkorkeuden vaihtelun, hänen tulisi oppia tuntemaan skaala voidakseen ymmärtää äänten vaihtelun muutoksen. Silloin kuulijan olisi todella vaikeaa oppia skaala, koska sävelet ilmenisivät harvoin vastaanotetussa musiikissa. Musiikin kuuntelussa käytettävät kognitiiviset prosessit helpottuvat, kun sävelkorkeusjoukko jaetaan tiettyihin skaalan tasoihin. Tämän kehyksen avulla, jonka perusteella ääniä kuullaan, pystytään muistamaan ääniä ja niiden muutosta helpommin. Sävelten kategorisointi liittyy myös siihen, että historian saatossa laulut ja musiikki on pystytty siirtämään eteenpäin sukupolvelta toiselle ennen kuin musiikkia kirjoitettiin. Silloin ihmisen muisti oli ainut paikka, jossa melodiat säilyivät.


title: Viritysjärjestelmä

text: Pythagoralaista viritysjärjestelmää käytettiin etenkin keskiajalla Euroopassa yksiäänisessä laulussa, eli monofoniassa, ja varhaisessa moniäänisyydessä, eli polyfoniassa. Myös keskiajan kirkkosävellajit eli moodit saivat alkunsa kreikkalaisista asteikoista, jotka perustuvat pythagoralaiseen viritysjärjestelmään. Järjestelmää käytettiin myös kiinalaisessa soitinmusiikissa ja siihen liittyvissä kulttuureissa.


title: Viritysjärjestelmä

text: Pythagoraan viritys maksimoi puhtaiden kvinttien määrän (terssien kustannuksella). Tässä viritysjärjestelmässä kaikki kvintit viritetään puhtaaksi, ja viimeiseksi jäljelle jäävä kvintti on komman verran kapea. Aloitettaessa a:sta tämä ns. susikvintti (oikeastaan vähennetty seksti) tulee välille gis–es. Nimitys "susikvintti" tulee siitä, että kvintti on niin epävireinen, että sen sanotaan ulvovan.


title: Viritysjärjestelmä

text: Pythagoraan viritys alkuperäisessä muodossaan kuuluu ns. luonnonvirityksiin, koska se perustuu puhtaiden kvinttien käyttöön eri sävelten suhteita määritettäessä. 200-luvulla eaa. käytössä olleessa muodossaan viritys kohdistui vielä vain niihin diatonisiin säveliin, jotka esiintyvät nykyisin C-duuri-asteikossa. Tällaisena järjestelmä toimi hyvin – varsinkin yksiäänisyydessä.


title: Viritysjärjestelmä

text: Kromaattisten sävelten mukaanotto kvinttiviritykseen sen sijaan aiheuttaa jo ongelmia. Erityisesti käytettäessä Pythagoraan viritystä kromaattisen asteikon kaikkien 12 sävelen virittämiseen järjestelmä ei johda enharmoniaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että viritettäessä puhtaita kvinttejä suuresta C:stä alkaen siitä 12 kvintin päässä oleva sävel his ei ole täysin sama kuin suuresta C:stä puhtaita oktaaveja virittämällä saatava sävel c. Pythagoraan viritys johtaa siten ns. susisäveleen. Tuota pientä enharmoniasta poikkeavaa eroa sanotaan Pythagoraan kommaksi.


title: Viritysjärjestelmä

text: Puhdas viritys on kehitetty renessanssin aikana, sillä pythagoralainen järjestelmä ei sopinut liian laajoine tersseineen vastakehitettyihin uusiin terssiharmonioihin. Tässä uudessa järjestelmässä pystyttiin kuitenkin soittamaan hyvässä intonaatiossa vain muutamissa sävellajeissa kerrallaan.


title: Viritysjärjestelmä

text: Puhtaassa virityksessä pyritään kaikki intervallit soittamaan tai laulamaan puhtaina. Puhtaassa intervallissa sävelten taajuuksien suhde on täsmälleen sama kuin jokin kahden pienen kokonaisluvun suhde, esim. puhtaassa kvintissä sävelten taajuuksien suhde on 2:3. Helpoimmin tämä on toteuttettavissa lauluäänellä silloin, kun ei käytetä säestyssoittimia, jotka pakottaisivat tasavireisyyteen. Nykyisin käytössä olevista soittimista muun muassa viululla voidaan mikä tahansa intervalli soittaa täysin puhtaana. Käytännön musiikissa täysin puhtaasta virityksestä joudutaan aina joustamaan mm. muunnesointujen ja sävellajinvaihdosten vuoksi.


title: Viritysjärjestelmä

text: 1500-luvulla järjestelmää kehitettiin niin, että soittaja pystyi moduloimaan enintään kahden tai kolmen kvintin päähän alkuperäisestä sävellajista. Tätä kutsutaan niin sanotuksi keskisävelviritykseksi. Keskisävelvirityksessä terssit viritetään puhtaiksi, minkä seurauksena kvintit kapenevat 1/4-komman verran.


title: Viritysjärjestelmä

text: Keskisävelviritys oli yleisessä käytössä 1500-luvulta 1700-luvun loppuun, paikoin jopa 1800-luvun loppupuolelle saakka. Hyvät viritykset taas yleistyivät vasta barokin aikana, 1600-luvun lopulla, ja olivat käytössä samoin 1700-luvun loppuun saakka.


title: Viritysjärjestelmä

text: Nimensä keskisävelviritys lienee saanut siitä, että järjestelmään syntyy symmetrisiä rakenteita, joissa jokin sävel on täsmälleen tietyn intervallin keskellä, siis yhtä kaukana intervallin ylemmästä ja alemmasta sävelestä. Näin esimerkiksi d sijoittuu suuren terssin c-e keskelle siten, että sekunnit sekä c:hen että d:hen ovat yhtä suuria. Vastaavia rakenteita syntyy muidenkin intervallien keskelle. Viritys perustuu suurten terssien virittämiseen luonnonpuhtaiksi. Lopputuloksena on viritys, joka soi pehmeästi yleisimmin käytetyissä sävellajeissa, mutta johtaa Pythagoraan viritystä suurempiin epäpuhtauksiin virityksen äärirajoilla. Viritykseen sisältyy yksi voimakas susi-intervalli, epäpuhdas kvintti, jota ei edes voida pitää kvinttinä vaan vähennettynä sekstinä. Tämäkään järjestelmä ei johda enharmoniaan. Useimpia kromaattisia säveliä ei katsotakaan enharmonisesti samoiksi; esimerkiksi dis ja es ovat tässä virityksessä eri säveliä.


title: Viritysjärjestelmä

text: Renessanssin ajasta lähtien pyrittiin sopivaan kompromissiin soivan puhtauden ja eri sävelten käyttökelpoisuuden välillä. Ehdottoman luonnonpuhtauden vaatimuksesta siis luovuttiin ja viritykset tehtiin ns temperoituina, joitakin säveliä puhtaasta tasosta muuttavina. Ihmisen korva nimittäin hyväksyy epäpuhtauksia tietyissä rajoissa.


title: Viritysjärjestelmä

text: Yleisimmät temperoidut viritykset ovat keskisävelviritys, ns. hyvä viritys ja tasavireisyys. Kaikki nämä järjestelmät olivat tunnettuja jo renessanssin aikana, vaikka varsinkaan kahta viimeistä niistä ei juuri käytetty vielä tuolloin.


title: Viritysjärjestelmä

text: Andreas Werckmeister kehitti 1600-luvun lopulla useita nimeään kantavia viritysjärjestelmä, joista Werckmeister III on tunnetuin. Tässä järjestelmässä neljä kvinttiä viritetään neljäsosakomman verran kapeiksi, ja loput ovat puhtaita. Werckmeister III:ssa kapeita kvinttejä ovat c-g, g-d, d-a ja h-fis. Terssit ovat hyviä tai erinomaisia. Tällaista viritystä kutsuttiin barokin aikana hyvintemperoiduksi (), koska sillä pystyi soittamaan useissa eri sävellajeissa. Tämä sopi myös hyvin barokkimusiikkiin, jossa eri sävellajien katsottiin kuvaavan eri tunneprosesseja.


title: Viritysjärjestelmä

text: Werckmeister III on varsin helppo virittää, koska suurin osa kvinteistä on puhtaita, ja sen vuoksi se on suosittu viritys cembaloissa.


title: Viritysjärjestelmä

text: Kirnberger julkaisi 1700-luvun loppupuolella virityksen, jossa komma jaettiin kahden kvintin kesken (d-a ja a-e). Koska Kirnberger oli Johann Sebastian Bachin oppilas, on esitetty, että tämä viritys olisi peräisin Bachilta. Puolikkaalla kommalla kavennetut kvintit kuulostavat kuitenkin varsin hätkähdyttäviltä, joten Kirnberger julkaisi myöhemmin "korjatun" version, joka tuli sittemmin tunnetuksi Kirnberger III:na. Tässä viritysjärjestelmässä komma on jaettu tasan neljän eri kvintin kesken (c-g, g-d, d-a ja a-e).


title: Viritysjärjestelmä

text: Kirnberger esitteli kolme erilaista viritystä, joista yksinkertaisimmassa on vain yksi temperoitava sävel. Kahdessa muussa suurin osa kvinteistä on viritetty puhtaiksi. Tersseistä vain muutama on luonnonpuhtaita, loput käyttökelpoisuuden rajoissa epäpuhtaita. Näillä virityksillä on mahdollista soittaa kaikissa 24 sävellajissa. Tämä viritysjärjestelmä mahdollisti länsimaisen taidemusiikin kehityksen eteenpäin sävellyksen osalla, ja järjestelmää käytettiin vielä romantiikan aikakautena.


title: Viritysjärjestelmä

text: Vallotissa komma on jaetaan yleensä kuuden kvintin kesken siten, että nämä kvintit ovat 1/6-komman verran kapeita. Loput kvintit viritetään puhtaiksi. Vallotti-virityksiä on useita erilaisia.


title: Viritysjärjestelmä

text: Järjestelmien kehitys johti lopulta nykyään käyttämäämme tasavireiseen viritysjärjestelmään, jota on käytetty aina 1900-luvun musiikista eteenpäin. Tasavireisessä järjestelmässä Pythagoraan komma on jaettu tasan kaikkien kvinttien kesken ja kaikki puoliaskeleet ovat yhtä suuria. Kaikki sävellajit ovat tasavireisyyden vuoksi samanlaisia, ja niissä voi moduloida mihin sävellajiin tahansa.


title: Viritysjärjestelmä

text: Tasavireisen virityksen keksijäksi mainitaan aina silloin tällöin virheellisesti Andreas Werckmeister. Tasavireisyyden periaate on kuitenkin peräisin ilmeisesti jo 1400-luvulta, ja aivan varmasti sen on esittänyt hollantilainen Simon Stevin vuonna 1585. Musiikki ei kuitenkaan tarvinnut tasavireisyyttä ennen romantiikan aikaa.


title: Viritysjärjestelmä

text: Vaikka tasavireisen virityksen laskemiseksi tehtiin monimutkaisiakin matemaattisia kaavoja, tämä viritys perustuu pohjimmiltaan varsin yksinkertaiseen oivallukseen: Pythagoraan komma jaetaan tasan kaikkien viritettävien 12 kvintin kesken siten, että kaikki kvintit ovat hieman epäpuhtaita, suppeampia kuin puhtaat. Epäpuhtaus on kuitenkin niin pieni, että korva hyväksyy sen. Oktaavit ovat puhtaita kaikissa virityksissä, mutta tasavireisyydessä ne ovat ainoita luonnonpuhtaita intervalleja. Viritys johtaa täydelliseen enharmoniaan, jossa kromaattisen asteikon 12 puolisävelaskelta - kuten muutkin intervallit keskenään - ovat samansuuruiset ja kukin sävel on enharmonisesti täysin vapaasti merkittävissä. Kaikki sävellajit ovat käyttökelpoisia, mutta niillä ei ole omaa erityistä luonnettaan, vaan ne kuulostavat samanlaisilta - ainoana erona transponoitu sävelkorkeus.


title: Viritysjärjestelmä

text: Erilaisten viritysjärjestelmien olemassaolo on vaikuttanut myöhempään musiikin kehitykseen, koska käyttämällä ainoastaan tasavireistä viritysjärjestelmää osa puhtaan viritysjärjestelmän sävelsuhteista häviää. Nämä ovat kuitenkin oleellisia muun muassa joissain kansanmusiikin lajeissa. Eri musiikkityylien erot esimerkiksi pienen terssin tai septimin laajuudessa ovat helpoimmin huomattavia eroja eri viritysjärjestelmien välillä ja jotkut säveltäjät ovat merkinnet näitä eroja myös nuotteihin.


title: Viritysjärjestelmä

text: Mikrotonaalisuus on edellä kuvatuista viritysjärjestelmistä poikkeava järjestelmä, jossa esiintyy puolisävelaskelta pienempiä eroja eri nuottien välillä. Tämän kaltaisia järjestelmiä on kehitetty useita erilaisia, joista tunnetuimpiin kuuluu Paul Erlichin on kehittänyt 22-järjestelmä. Toiset mikrotonaaliset järjestelmät pyrkivät jakamaan kommaa niin, että lähellä toisiaan olevista sävelistä ainakin jokin osuu hyvin lähelle puhtaan tai hyvintemperoidun viritysjärjestelmän vastaavaa nuottia. Toisaalta kaikki mikrotonaalisia nuotteja sisältävät viritysjärjestelmät eivät pidä edes oktaavia kiinteän suuruisena intervallina. Muun muassa tästä aiheutuu joidenkin itämaisten musiikinlajien meidän korvaamme epävireiseltä kuulostava sointi.


title: Viritysjärjestelmä

text: Mikrotonaalinen musiikki voi viitata kaikkeen musiikkiin mikä sisältää länsimaisia puolisävelaskeleita pienempiä intervalleja. Termi merkitsee erittäin pieniä intervalleja sisältävää musiikkia, mutta voi sisältää minkä tahansa virityksen, joka eroaa länsimaisesta 12-sävelisestä tasavireisyydestä. Perinteisen intialaisen musiikin 22-sävelinen śruti; indonesialainen gamelan musiikki; thaimaalainen, burmalainen ja afrikkalainen musiikki, ja musiikki, joka käyttää vain intonaatiota, tai muita vaihtoehtoisia virityksiä, joita voidaan pitää mikrotonaalisina.


title: Karlstadin yliopisto

text:
Karlstadin yliopisto () on valtion yliopisto Karlstadin kaupungissa, Ruotsissa. Se sai yliopiston aseman vuonna 1999 toimittuaan sitä ennen korkeakouluna ("högskolan"). Vuonna 2005 yliopistossa oli noin 10 000 opiskelijaa ja 1 100 työntekijää.
Yliopiston tunnuslause on latinankielinen "Sapere aude", Uskalla tietää, jota muun muassa Immanuel Kant käytti valistuksen tunnuslauseena.


title: Karlstadin yliopisto

text: Yliopistossa on vuodesta 2006 lähtien ollut neljä tiedekuntaa. Arvikan musiikkikorkeakoulu Musikhögskolan Ingesund liitettiin 2002 yliopistoon ja on sen ainoa osasto, joka ei sijaitse Karlstadissa.


title: Timo Koskinen

text: Timo Koskinen (s. 1965) on suomalainen pianisti.


title: Timo Koskinen

text: Koskinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemian nuorisokoulutuksessa Liisa Pohjolan ja Matti Raekallion johdolla 1979–84, Chopin-akatemiassa Varsovassa Andrzej Stefañskin johdolla 1984–85 ja Sibelius-Akatemian solistisella osastolla 1987–90 Yrjö Carlsonin, Mervi Kiannon ja Erik T. Tawaststjernan johdolla. Hän suoritti pianonsoiton A-tutkinnon 1989.


title: Timo Koskinen

text: Koskinen on toiminut Paimion seurakunnan kanttorina 1987–93 ja Sibelius-Akatemian kamaripianistilehtorina vuodesta 1993. Hän piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1990.


title: Timo Koskinen

text: Koskinen sai ensimmäisen palkinnon Ilmari Hannikainen -pianokilpailussa vuonna 1978 alle 16-vuotiaiden sarjassa ja toisen palkinnon Maj Lind -pianokilpailussa vuonna 1988.


title: Nurmi (Vahviala)

text: Nurmi () oli kylä ja rautatieasema Vahvialan pohjoisosassa Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Nurmin rautatieasema sijaitsi Viipurin–Simolan rataosuudella noin 18 kilometriä Viipurista länteen.


title: Nurmi (Vahviala)

text: Nurmi oli Vahvialan toinen merkittävä teollisuustaajama. Nurmin kylään Kintereenkosken äärelle oli ensimmäinen saha perustettu jo 1700-luvulla. Vuonna 1860 Kintereenkosken rannalle perustettiin puuhiomo, joka muutettiin paperitehtaaksi vuonna 1866. Vuosina 1875-1891 Nurmin kylässä toimi Hackman & Co:n Nurmen hienotaetehdas, joka valmisti muun muassa aterimia. Tehdas valmisti myös tavallisiin jalkineisiin kiinnitettäviä Nurmis-luistimia, jonka tyyppisiä luistimia kutsuttiin pitkään "nurmiksiksi". Nurmissa toimivat 1930-luvulla Oy Nurmi Ab:n selluloosatehdas, Nurmen Tehdas Oy:n saippua-, huopajalkine- ja luistintehtaat, Kinteren mylly, Nurmen Saha Oy:n saha ja Vahvialan Sähkö Oy:n voimalalaitos.


title: Nurmi (Vahviala)

text: Kintereenkosken varteen perustettiin sulfiittiselluloosatehdas vuonna 1889 ja sen omistajaksi tuli vuonna 1909 Oy Nurmi Ab. Vuonna 1922 tehtaalla oli noin 90 työntekijää ja se tuotti noin 3000 tonnia sulfiittiselluloosaa. Tehdas siirtyi 1930-luvulla Suomen Gummitehdas Oy:n omistukseen. Jatkosodassa Vahviala vallattiin takaisin ja Nurmen selluloosatehtaan toimintaa jatkoi marraskuusta 1941 alkaen Oravan Tehtaat Oy.


title: Pentti Kotiranta

text: Pentti Olavi Kotiranta (28. heinäkuuta 1951 Kuusjärvi – 11. toukokuuta 2011 Vantaa) oli suomalainen pianisti ja urkuri.


title: Pentti Kotiranta

text: Kotiranta kävi Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukion, jonka jälkeen hän jatkoi musiikinopintojaan Sibelius-Akatemiassa. Kotiranta suoritti Sibelius-Akatemiassa ylemmän kanttori-urkurin tutkinnon ja pianonsoiton opettajan tutkinnon vuonna 1978. Hän opiskeli lied-säestystä Sibelius-Akatemiassa Pentti Koskimiehen johdolla 1974–1980, Italiassa Giorgio Favaretton johdolla 1978, Erik Werban johdolla Itävallassa 1979 ja Sibelius-Akatemiassa 1986, sekä Itävallassa Ileana Cotrubașin johdolla 1988. Urkujensoittoa hän opiskeli Paavo Sointeen, Erkki Tuppuraisen ja Tauno Äikään johdolla sekä muun muassa Marie-Claire Alainin ja Gotthard Arnérin mestarikursseille.


title: Pentti Kotiranta

text: Kotiranta toimi Kuopion konservatorion ja musiikkilukion opettajana 1964–1974, korrepetiittorina Sibelius-Akatemian oopperastudiossa 1976–1980 ja päätoimisena säestäjänä Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1978. Vuodesta 2002 alkaen hän toimi säestyksen lehtorina Sibelius-Akatemiassa.


title: Pentti Kotiranta

text: Vuodesta 1976 alkaen Kotirannalla oli useita satoja konserttisäestystehtäviä kotimaassa ja ulkomailla. Hän esiintyi lied-pianistina, urkurina ja kamarimuusikkona tärkeimmillä kotimaisilla musiikkijuhlilla: Savonlinnan oopperajuhlilla, Joensuun laulujuhlilla, Joroisten Musiikkipäivillä, Lahden kansainvälisillä urkuviikoilla, Paraisten urkupäivillä, Kuopio tanssii ja soi -viikolla, Kangasniemen Musiikkipäivillä ja Ilmajoen Musiikkijuhlilla.


title: Pentti Kotiranta

text: Kotiranta toimi liedsäestäjänä kesäkursseilla ja muun muassa Kim Borgin, Erik Werban, Jolanda di Maria Petrisin, Liisa Linko-Malmion ja Matti Lehtisen mestarikursseilla. Hän toimi säestäjänä myös muun muassa Lappeenrannan valtakunnallisissa laulukilpailuissa 1978–1991, Timo Mustakallio -laulukilpailussa 1980–1993, ensimmäisessä ja toisessa Merikanto-laulukilpailussa sekä Toivo Kuula -laulukilpailussa 1987.


title: Pentti Kotiranta

text: Kotiranta teki yli 20 levytystä ja satoja radionauhoituksia, joista noin on 350 kantanauhoja. Lisäksi hän esiintyi useissa suorissa radiokonserteissa.


title: Nissan 300ZX

text: Nissan 300ZX, joka tunnetaan myös nimellä Fairlady Z, on Nissanin valmistama urheiluauto, joka edustaa Nissanin Z-autojen kolmatta ja neljättä sukupolvea.