title: Brotherhood of Man

text: Jäsenet vuoden 1974 jälkeen. Brittiläinen muusikko ja tuottaja Barry Upton oli lisäksi yhtyeen jäsenenä 1980-luvun alussa.Kappaleen jälkeen korkein listasijoitus Isossa-Britanniassa.


title: Sønderborgin kunta

text: Sønderborg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2012 alussa kunnassa oli 76 094 asukasta, ja sen pinta-ala oli 496,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Sønderborg.


title: Sønderborgin kunta

text: Kuntaan liitettiin vuonna 1970 Dybbøl ja Ulkebøl sekä vuonna 2007 Augustenborg, Broager, Gråsten, Nordborg, Sundeved ja Sydals.


title: Sønderborgin kunta

text: Sønderborg on Porin ystävyyskaupunki. Sønderborgin kaupungissa sijaitsee Sønderborgin linna sekä kartano, joka lahjoitettiin Aarhusin yliopistolle vuonna 1954.


title: Sønderborgin kunta

text: Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.


title: Serhi Rebrov

text: Serhi Stanislavovytš Rebrov (, s. 6. maaliskuuta 1974 Horlivka, Donetskin alue, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Elokuusta 2018 lähtien hän on toiminut unkarilaisseura Ferencvárosin päävalmentajana.


title: Serhi Rebrov

text: Rebrov aloitti ammattilaisuransa Šah’tar Donetskissa kaudella 1990–1991. Elokuussa 1992 hän siirtyi Kiovan Dynamoon. Vuosina 1992–2000 hän teki 94 maalia 192 Ukrainan mestaruussarjan ottelussa ja 18 maalia 35 cup-ottelussa. Rebrov pelasi 1999 Mestarien liigassa, jolloin Dynamo hävisi Bayern Münchenille välierissä.


title: Serhi Rebrov

text: Kesäkuussa 2000 Rebrov siirtyi 11 miljoonan euron summalla Tottenham Hotspuriin. Hän ei kuitenkaan vakiinnuttanut pelipaikkaansa ja pelasi lainassa Fenerbahçessa ja West Ham Unitedissa. Monien muiden Valeri Lobanovskyn kurinalaista pelitapaa noudattaneiden Dynamo-pelaajien tavoin myöskään Rebrov ei kyennyt tekemään lopullista läpimurtoa kansainvälisillä kentillä ja palasi kotimaahansa. Kesäkuussa 2005 hän solmi kaksivuotisen (+ yksi optiovuosi) sopimuksen Dynamo Kiovan kanssa. Rebrov lopetti uransa FK Rubin Kazanissa, jossa pelasi kausina 2008–2009.


title: Serhi Rebrov

text: Valmennusuransa Rebrov aloitti kesällä 2009 FK Dynamo Kiovan reservivalmentajana. Juri Sjominin tultua seuran päävalmentajaksi vuonna 2010 Rebrovista tuli seuran edustusjoukkueen apuvalmentaja. Samalla hän aloitti Ukrainan jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajana. Huhtikuussa 2014 Dynamo nosti Rebrovin päävalmentajaksi kauden loppuun ulottuvalla sopimuksella. Rebrovin johdolla Dynamo voitti Ukrainan cupin mestaruuden seitsemän vuoden tauon jälkeen. Kauden jälkeen Dynamo jatkoi Rebrovin sopimusta.


title: Serhi Rebrov

text: Ukrainan kriisin varjostamalla kaudella 2014–15 Dynamo ei hävinnyt Rebrovin alaisuudessa ainoatakaan liigaottelua ja voitti kuuden vuoden tauon jälkeen Ukrainan mestaruuden. Kaudella 2015-16 Rebrov luotsasi Dynamon toistamiseen liigamestariksi. Kaudella 2016–17 Dynamo jäi ilman pokaaleja, kun se jäi liigassa kakkoseksi ja taipui Ukrainan cupin lopputtelussa FK Šah’tar Donetskille 1–0. Kauden jälkeen Rebrov ilmoitti jättävänsä Dynamon valmentajan tehtävät. Serhi Rebrov on aktiivinen radioamatööri (UT5UDX) ja tämän harrastuksen kilpailuissa maailman huippuja. Hänen lempinimensä onkin "Radiohead".


title: Nenäsyöpä

text: Nenäsyöpä on nenän pahanlaatuinen kasvain. Sen merkittävin riskitekijä on tupakointi. Puusepillä ja kirvesmiehillä on lisääntynyt riski saada nenäsyöpä puupölyn hengittämisen seurauksena. Sairastumisriskiin vaikuttava altistuminen on vuosikymmeniä kestävää ja säännöllistä. Nenäsyövän esiintymisen suvussa ei ole todettu nostavan riskiä. Nenäsyöpä on puolitoista kertaa yleisempi miehillä kuin naisilla.


title: Nenäsyöpä

text: Nenäsyöpä on yleisin eteläisessä Afrikassa ja Japanissa. Länsimaissa kaikista syöpätaudeista nenäsyöpiä on noin puoli prosenttia. Sairautta esiintyy lähinnä vanhoilla ihmisillä. Suomessa tapauksia todetaan vuosittain 30–40.


title: Maiju Jokinen

text: Maiju Elina Jokinen (s. 1977) on suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi 1980- ja 1990-luvulla televisiosarjoissa "Mummo" ja "Kyllä isä osaa". Myöhemmin Jokinen on näytellyt muun muassa Tampereen komediateatterissa ja Teatteri Eurooppa Neljässä.


title: Maiju Jokinen

text: Jokisen äiti on näyttelijä Tuija Ernamo.


title: Lotta Lindroos

text: Lotta Lindroos (s. 25. helmikuuta 1978 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvien ja sarjojen ohella muun muassa KOM-teatterissa.


title: Jouko Keskinen

text: Jouko Olavi Keskinen (s. 22. lokakuuta 1950 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on muun muassa ollut mukana Suomen Kansallisteatterin näytelmässä "Tuntematon sotilas".


title: Jouko Keskinen

text: Keskinen näytteli "Salatut elämät" -saippuasarjassa Jukka Salinia sarjan ensimmäisinä vuosina. Hänen viimeinen kohtauksensa sarjassa kuvattiin syksyllä 2003, ja hänen roolihahmonsa poistui sarjasta keväällä 2004. Sarjassa Joukon roolihahmon tytärtä esitti hänen oma tyttärensä Jonna.


title: Jouko Keskinen

text: "Salattujen elämien" jälkeen Keskinen perusti vaimonsa Jarna Jalava-Keskisen kanssa Mustion linnan kesäteatterin. Kesäteatterissa esitetään näytelmä "Parittain", jonka Keskinen on sovittanut ja ohjannut. Joukon ja Jarnan yritys Culturehouse Oy kuitenkin luopui vuonna 2016 kesäteatteritoiminnasta ja Mustion linnan kesäteatteria vetää nykyään Suomisen perhe.


title: Jonna Keskinen

text: Jonna Keskinen (s. 11. huhtikuuta 1982) on suomalainen näyttelijä. Hän esitti Silja Salinia saippuasarjassa "Salatut elämät" vuosina 1999–2000, 2001 ja 2002. Hänen isänsä Jouko Keskinen näytteli sarjassa Siljan isää Jukka Salinia. Vuonna 2001 Jonna nähtiin Runosielut-yhtyeen musiikkivideolla "Sairaan kaunis maailma".


title: Jonna Keskinen

text: Nykyisin Keskinen on naimisissa ja asuu miehensä kanssa Hollannissa. Vuonna 2015 pariskunta sai ensimmäisen lapsensa.


title: Buusteri

text: Buusteri oli Nelosella vuosina 2003-2007 esitettävä kouluaiheinen televisio-ohjelma, jota juonsivat Isa-Eerika Lehto, Minna Lamppu ja Miska Toiviainen. Vuonna 2004 Toiviaisen tilalle tuli Aleksi Sariola, joka oli näytellyt "Salatut elämät" -sarjassa. Ohjelmassa juontajat vierailivat eri kouluissa ympäri Suomea haastattelemassa oppilaita. Lisäksi nähtiin raportteja muun muassa aiheista elokuvat, muoti, eläimet, ruoka ja jopa showpaini. Ohjelma lopetettiin keväällä 2007.


title: Buusteri

text: "Buusteria" edelsi samankaltainen ohjelma nimeltä "Breikki".


title: Jaana Pelkonen

text: Jaana Maarit Pelkonen (s. 27. tammikuuta 1977 Lahti) on suomalainen kokoomuksen kansanedustaja, Helsingin kaupunginvaltuutettu ja juontaja.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkosen ura mediassa alkoi lahtelaisen Radio 99:n juontaja-toimittajana vuosina 1995–1997. Televisioruutuihin Pelkonen päätyi Radiomafian kautta, jossa hän työskenteli vuosina 1997–1998. Hän tuli valtakunnanlaajuisesti tunnetuksi juontajana "Tilt"-peliohjelmassa vuosina 1997–2005 ja "Jyrki"-nuortenohjelmassa vuonna 1998. Vuosina 2001–2002 Pelkonen emännöi MTV3:n "Far Out" -viihdeohjelmaa ja vuonna 2003 saman kanavan "Escort"-seuranhakuohjelmaa. Vuosina 2006–2007 Pelkonen emännöi myös Ylen "Kestääkö kantti" -ohjelmaa. 25. elokuuta 2007 Pelkonen juonsi Suomen Eurovision-tanssikilpailun karsinnan yhdessä Simo Frangénin kanssa.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkonen on juontanut Euroviisujen Suomen karsinnat seitsemästi: kolme kertaa yhdessä Heikki Paasosen kanssa, kolmesti Mikko "Peltsi" Peltolan kanssa ja kerran Tom Nylundin kanssa. Pelkonen–Paasonen-parivaljakko toimi myös Euroviisujen kommentaattoreina Kiovassa 2005 ja Ateenassa 2006. 10. toukokuuta 2007 Pelkonen juonsi Eurovision laulukilpailun semifinaalilähetyksen parinaan näyttelijä Mikko Leppilampi. 12. toukokuuta 2007 hän juonsi niin ikään Leppilammen kanssa Eurovision-laulukilpailujen finaalin, joka järjestettiin Helsingin Hartwall Arenalla. Pelkonen ja Peltola ovat toimineet euroviisukommentaattoreina Belgradissa 2008 ja Moskovassa 2009. Viimeisen kerran Pelkonen toimi euroviisukommentaattorina Oslossa 2010. Suomen euroviisukarsintojen 2011 jälkeen Pelkosen euroviisupesti päättyi, kun hän päätti asettua ehdolle eduskuntavaaleihin ja tuli valituksi.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkonen pääsi Helsingin kaupunginvaltuustoon kokoomuksen ehdokkaana lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa 3 518 äänellä. Kausilla 2009–2012 ja 2013–2016 hän toimii Helsingin seudun liikenne HSL:n hallituksessa, Helsingin sosiaalilautakunnan jäsenenä sekä lautakunnan ensimmäisen aikuispalvelujen muutoksenhakujaoston puheenjohtajana. Kunnallisvaaleissa 2012 Pelkonen uusi paikkansa valtuustossa 3 156 henkilökohtaisella äänellä, mikä oli yhdeksänneksi eniten koko maassa.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkonen toimi kansanedustaja Suvi Lindénin avustajana vuosina 2008–2009. Hänet valittiin vuoden 2011 eduskuntavaaleissa kokoomuksen kansanedustajaksi 5 897 äänellä. Eduskuntavaaleissa vuonna 2015 Pelkonen uusi paikkansa 15 964 äänellä, mikä oli suurin henkilökohtainen äänimäärä Helsingin vaalipiirissä ja viidenneksi eniten koko maassa.


title: Jaana Pelkonen

text: Eduskunnassa Pelkonen on varsinainen jäsen lakivaliokunnassa ja tulevaisuusvaliokunnassa sekä varajäsen suuressa valiokunnassa ja puolustusvaliokunnassa. Vuodesta 2011 hän on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkonen on kihloissa ilmavoimien lentäjänä Tampereella työskentelevän Niko Ahon kanssa; heille syntyi tyttövauva helmikuussa 2017. Pariskunta tapasi Linnan juhlissa vuonna 2007, ja vuoden 2012 juhlavastaanotolla he edustivat kihlaparina.


title: Jaana Pelkonen

text: Pelkonen on valmistunut Helsingin yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta valtiotieteiden maisteriksi. Hän suoritti lukion jälkeen radiotyön opintoja myös Laajasalon opistossa.


title: Jaana Pelkonen

text: Vuonna 2018 Pelkonen osallistui "Tanssii tähtien kanssa" -tv-kilpailuun.


title: Anu Hälvä

text: Anu Kristiina Hälvä (ent. Sallinen, s. 30. kesäkuuta 1964 Hyvinkää) on suomalainen laulaja, ohjaaja ja näyttelijä.


title: Anu Hälvä

text: Hälvällä on takanaan pitkä teatteri- ja televisioura. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Metsolat", "Blondi tuli taloon", "Ihmeidentekijät" ja "Parhaat vuodet". Hälvä sai vuoden suosituimman naisesiintyjän Telvis-palkinnon 1995.


title: Anu Hälvä

text: Varsinaiselta koulutukseltaan hän on oopperalaulaja (sopraano), joksi hän valmistui vuonna 1996. Hänen opettajinaan olivat mm. Anita Välkki, Tom Krause ja Vera Rózsa. Hälvä on valmistunut musiikin maisteriksi ja diplomilaulajaksi vuonna 2000. Lisäksi hän on suorittanut laulupedagogiikan diplomin Helsingin Konservatoriossa vuonna 2002. Hän aloitti musiikkiopintonsa Tampereen Konservatoriossa vuonna 1981 pianonsoitolla, mutta vaihtoi pääaineekseen laulun.


title: Anu Hälvä

text: Hälvältä on julkaistu kolme musiikkialbumia: elokuvasävelmiä sisältävä "Valkokankaalla" (1996), sävellyksiä Eino Leinon runoihin sisältävä "Heinäkuun lapsi" (1997) sekä joululevy "Lumiviittaan peittyy maa" (2004). Hän teki kaksi jälkimmäistä yhdessä pianisti Jouni Someron kanssa.


title: Anu Hälvä

text: Hälvä toimi Kokkolan kaupunginteatterin toisena johtajana vuosina 2007–2008 ja jatkoi yksin teatterin taiteellisena johtajana vielä kevätkauden 2009. Hän oli naimisissa näyttelijä-ohjaaja Petteri Sallisen kanssa vuosina 1996–2018. Heillä on vuonna 1997 syntynyt tytär ja vuonna 2001 syntynyt poika. Vuonna 2016 hän suoritti lkv-tutkinnon, joka pätevöittää kiinteistönvälittäjäksi.


title: Luettelo äänioikeusikärajoista

text: Tämä on luettelo eri valtioiden äänioikeusikärajoista. Numerot tarkoittavat ikää vuosissa.


title: Irina Björklund

text: Irina Felicia Björklund (s. 7. helmikuuta 1973 Danderyd, Ruotsi) on suomalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Irina Björklund

text: Björklund syntyi Ruotsissa, mutta muutti Suomeen vuoden ikäisenä. Hän kävi Helsingin ranskalais-suomalaista koulua. Yritysjohtajaisänsä uran vuoksi Björklund asui nuoruudessaan välillä Suomessa, välillä Ranskassa. Hän harrasti nuorena tanssia oopperan balettikoulussa ja haaveili tanssijan urasta, mutta haave romuttui 14-vuotiaana, kun hänen nivelensä pettivät.


title: Irina Björklund

text:
Björklund opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1993–1996. Päästessään opiskelemaan Björklund oli vain 20-vuotias ja jo kolmen vuoden kuluttua koulu sai jäädä taakse, kun Svenska Teatern valitsi Björklundin riveihinsä.
Björklund on näytellyt useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Rukajärven tie", "Levottomat" sekä "Vieraalla maalla". Vuonna 1999 Björklund sai parhaan naispääosan Jussi-palkinnon Millan osasta elokuvassa "Minä ja Morrison". Varsinaisen läpimurtonsa Björklund teki lotta Kaarina Vainikaisen roolissa elokuvassa "Rukajärven tie". Hän sai Shooting Stars -tunnustuksen Berliinin elokuvajuhlissa vuonna 2004.


title: Irina Björklund

text:
Björklund esiintyi vuonna 2004 julkistetussa elokuvassa "Lost". Hän näyttelee elokuvan päähenkilön, Jeremy Stantonin (Dean Cain) vaimoa.
Björklundin ura Hollywoodissa otti harppauksen 2010, jolloin hänen kerrottiin näyttelevän George Clooneyn kanssa samassa elokuvassa. Syksyllä 2010 julkaistussa "The Americanissa" Clooney näyttelee palkkamurhaajaa ja Björklund tämän tyttöystävää. Samassa elokuvassa esiintyy myös toinen suomalainen, Samuli Vauramo.


title: Irina Björklund

text: Björklund on levyttänyt Samuli Edelmannin pari duettoa ”Verenpisara” ja ”Niin kaunis on maa”. Vuonna 2011 hän levytti ranskankielisen albumin "Chanson d’automne", jonka sävelsi Björklund ja yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä Peter Fox ja sanoitti Björklund itse. Irina ja Peter Fox ovat tehneet myös kaksi muuta levyä. Lisäksi Irina on vieraillut monilla levyillä, kuten "Ipanapa Talvilaulut" -kokoelmalevyllä ja Mikko Kuustosen kokoelmalevyllä "Kuu ja tähdet: Mikko Kuustonen - Laulut, tarinat ja ystävät"..


title: Irina Björklund

text: Vuonna 2014 Irina julkaisi uuden albumin, jossa on suomalaisten tekemiä kappaleita ranskankielisinä käännöksinä..


title: Irina Björklund

text: Björklundin erikoistaito laulamisen lisäksi on sahan soitto. Hän tanssii ja kirjoittaa lauluja sekä osaa soittaa myös kitaraa.


title: Irina Björklund

text: Björklund on ollut naimisissa Peter Franzénin kanssa vuodesta 1996 lähtien. Vuosina 1999–2013 he asuivat Los Angelesissa, Yhdysvalloissa ja syksyllä 2013 he muuttivat Ranskaan. Heillä on vuonna 2007 syntynyt poika.


title: Irina Björklund

text: Irina Björklund puhuu sujuvasti suomea, ruotsia, ranskaa ja englantia, sekä hieman venäjää ja espanjaa. Hänen isoäitinsä oli näyttelijä Tuire Orri.


title: Redonda

text: Redonda on Karibianmerellä sijaitseva asumaton saari, joka sijaitsee suunnilleen Nevisin ja Montserratin puolivälissä. Saari kuuluu virallisesti Antiguaan ja Barbudaan, jonka erillishallintoalue se on. Kooltaan saari on noin 1,5 km pitkä ja 0,5 km leveä. Saaren löysi Kristoffer Kolumbus, joka nimesikin sen mutta ei astunut maihin.


title: Taivutusmomentti

text:
Taivutusmomentti (tunnus "M") on lujuusopissa käytettävä suure, joka kuvaa kappaleessa vallitsevan jännitysjakauman taivuttavaa vaikutusta. Esimerkiksi teknisessä taivutusteoriassa palkin taivutusmomentti formula_1 määritellään yhtälöllä
jossa formula_3 on poikkileikkauspinta, formula_4 on palkin pituusakselin suuntainen normaalijännitys ja formula_5 on kuormituksen suuntainen koordinaatti, joka on nolla keskiviivan kohdalla. Taivutusmomentin yksikkö on palkin tapauksessa Nm.


title: Taivutusmomentti

text:
Taivutusmomentilla ei ole fysikaalista merkitystä, mutta se on kätevä laskennan apusuure. Taivutusmomentille on monissa malleissa johdettavissa differentiaaliyhtälömuotoinen lauseke, jonka avulla reunaehdot voidaan tuoda mukaan tehtävään. Esimerkiksi palkin tapauksessa taivutusmomentille voidaan johtaa yhtälö
jossa formula_7 on taivutusmomentti pituuskoordinaatin formula_8 funktiona, formula_9 on taipumaviiva, formula_10 on materiaalin kimmokerroin ja formula_11 on palkin jäyhyysmomentti.


title: Taivutusmomentti

text: Taivutusmomenttia ei tule sekoittaa vääntömomenttiin, joka kuvaa jännitysjakauman kiertovaikutusta jonkin akselin ympäri.


title: Klooga-Rannan rautatieseisake

text: Klooga-Rannan rautatieseisake (viroksi "Klooga-Ranna raudteepeatus", asemalla "Klooga-Rand", rataverkkokartassa "Klooga Rand", aikatauluissa "Kloogaranna") on rautatieseisake Kloogarannan kylässä Lääne-Harjun kunnassa Pohjois-Virossa. Se on Tallinna–Paldiski-radalta erkanevan Kloogarannan radan pääteasema. Seisake ja 3,4 kilometriä pitkä haararata valmistuivat vuonna 1960. Seisake sijaitsee aivan meren rannalla, ja se rakennettiin palvelemaan erityisesti matkailijoita, jotka saapuivat hiekkarannalle viettämään kesäpäivää. Ranta oli vuosikausia erityisen suosittu, ja kauniina päivinä junat olivat tupaten täynnä matkustajia. Alkuaikoina edestakaisia junavuoroja oli jopa kymmenen päivässä, mutta myöhemmin vuorojen määrä on vähentynyt. Nykyään matkustajat ovat lähinnä paikallisia asukkaita, sillä rannan suosio on laskenut kesänviettopaikkana.


title: Klooga-Rannan rautatieseisake

text: Klooga-Rannan seisakkeen ja Tallinnan Baltian rautatieaseman välistä liikennettä hoitaa sähköjunilla Eesti Liinirongid eli Elron. Edestakaisia vuoroja on 3–4 päivässä (aikataulu 31.5.2015 alkaen). Kloogalta on vaihtoyhteys Paldiskiin. Tallinnaan on matkaa 39,3 kilometriä ja Kloogaan 3,4 kilometriä.


title: Lehtimetsä

text: Lehtimetsä on kasvillisuusvyöhyke, joka esiintyy pääasiassa lauhkealla vyöhykkeellä. Lauhkean vyöhykkeen metsät eivät ole yhtä monimuotoisia kuin subtrooppiset metsät ja sademetsät, mutta silti kyseessä on yksi maapallon monimuotoisimpia biomeja. Lauhkean vyöhykkeen lehtimetsät ovat tyypillisesti kesävihantia lehti- ja sekametsiä, jossa puukerroksen muodostavat suurimmaksi osaksi talveksi lehtensä tiputtavat lehtipuut. Havupuut ovat lehtipuita harvinaisempia, mutta niitäkin löytyy. Havupuut yleistyvät pohjoiseen mentäessä ja kun ollaan niin pohjoisessa, että ne ovat metsien valtalajeina, on saavuttu boreaaliselle vyöhykkeelle, joka on oma biominsa. Lauhkean vyöhykkeen seka- ja lehtimetsille on tyypillistä eri vuodenaikojen eri-ilmeisyys: syksyn väriloisto ja yltäkylläisyys, talven karuus, keväinen kukkakasvien väriloisto ja kesän rehevyys.


title: Lehtimetsä

text: Lauhkealla lehti- ja sekametsävyöhykkeellä on näkynyt ammoisista ajoista asti voimakas ihmisen toiminnan metsiä tuhoava vaikutus. Keski-Euroopan ja Yhdysvaltojen lehtimetsät ovat aikoja sitten laajalti pois hakattu, tosin muutamissa paikoissa on säilynyt edustavia suurempia metsäalueita, esimerkiksi kuninkaallisten metsästysmaina, tai paikoissa, joita on ollut vaikea hyödyntää esimerkiksi maanviljelyyn tai rakentamiseen.


title: Lehtimetsä

text: Lauhkean vyöhykkeen kesävihantia lehtimetsiä on Euroopan keski- ja länsiosissa, Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa niitä kasvaa esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Itä-Puolassa, Pohjois-Balkanilla, Pohjois-Espanjassa, Britteinsaarilla, Tanskassa ja aivan eteläisimmässä Ruotsissa (Skåne).


title: Lehtimetsä

text: Lauhkean vyöhykkeen sekametsät edustavat lauhkeiden metsien pohjoisempaa osaa ja niitä kasvaa myös etelämpänä, lähinnä vuoristoissa. Aluetta kutsutaan myös nimellä hemiboreaalinen vyöhyke. Sekametsissä kasvaa lehtipuiden lisäksi myös havupuita. Euroopassa siihen kuuluvat muun muassa koko Valko-Venäjä, Itä-Puola, Venäjästä ohut kaistale itä-länsisuunnassa, Latvia, Liettua, Viro, Norjan alava etelärannikko, Ruotsista alue Tukholmasta Skånen pohjoisrajoille ja Suomesta Porvoo-Uusikaupunki-linjan eteläpuoli ja koko Ahvenanmaa. Pohjois-Amerikassa lauhkean vyöhykkeen sekametsiä kasvaa lähinnä Suurten järvien pohjoisrannoilla.


title: Lehtimetsä

text: Lisäksi lauhkean vyöhykkeen seka- ja lehtimetsät voidaan jakaa muihinkin pienempiin paikallisiin alueisiin. Euroopassa lehtimetsävyöhykkeen paikalliset alueet ovat:Yksinkertaisemmin Euroopan lehtimetsäalueet voidaan jakaa viiteen laajempaan ryhmään: Atlanttisiin, mantereisiin, metsäaroon, hemiboreaalisiin sekametsiin ja sub-välimereisiin. Atlanttiset lehtimetsät saavat runsaan vuotuisen sademäärän, ja alueella kasvaa monia lauhkean ja kostean ilmaston lajeja, esimerkiksi misteliä. Toisaalta mantereisempaa ilmastoa vaativat kasvilajit eivät siellä viihdy. Alueella kesät ovat viileitä ja talvet erittäin leutoja. Atlanttisten lehtimetsien esiintymisaluetta ovat Tanska, Britannia, Irlanti, Ranska, Belgia, Pohjois-Espanja ja Alankomaat. Mantereiset lehtimetsät ovat hieman kuivempia ja ilmasto äärevämpi kuin atlanttisissa metsissä, mutta silti metsät ovat tiheitä ja reheviä. Niiden esiintymisalue on Keski- ja Itä-Eurooppa. Metsäarot ovat edellisiäkin kuivempia, aron ja lehtimetsien vaihettumisvyöhykettä. Sitä esiintyy lähinnä Itä-Euroopassa, Ukrainassa ja Venäjällä, sekä vuorten sadekatveessa Unkarissa. Hemiboreaaliset sekametsät ovat boreaalisten havumetsien ja lehtimetsien vaihettumisaluetta pohjoisessa, joissa kasvaa sekaisin havumetsälajistoa ja lehtimetsälajistoa. Suomessa vain etelärannikko Uudestakaupungista Lohjanjärven seudulle ja sieltä Tuusulanjärven kautta Porvooseen kuuluu tähän alueeseen. Sub-välimereiset lehtimetsät ovat kapea vaihettumisvyöhyke välimerenkasvillisuuden ja lehtimetsien välillä. Niissä kasvaa sekaisin välimeren nahkealehtisiä lehti- ja havupuita ja lehtimetsävyöhykkeen kesävihantia lehtipuita.


title: Lehtimetsä

text: Pohjois-Amerikassa lehtimetsä-alueet voidaan karkeasti jakaa myös viiteen alueeseen: Itä-rannikon atlanttiset metsät, idän sisämaan mantereiset metsät, metsäpreeria, Suurten järvien hemiboreaaliset sekametsät ja etelän puolisubtrooppiset metsät.


title: Lehtimetsä

text: Lehtimetsän ilmastoa määrittelee tietty sademäärä, lämpötila ja määritellyt lämpötilan minimi- ja maksimiarvot. Lauhkea lehtimetsä vaatii kasvaakseen 5–15 °C vuotuisen keskilämpötilan. Ylemmässä rajassa on mukana subtrooppinen. Sademäärä on 500–2000 mm. Lehtimetsä voi olla kuivaa, puolikuivaa, kosteaa tai jopa lauhkeaa sademetsää. Lauhkea lehtimetsä vaatii melko leutoa ilmastoa ja ainakin kohtalaisen runsaasti sadetta, 500–1530 millimetriä vuodessa. Lehtimetsän alin sademääräraja riippuu lämpötilasta, lämpimämmässä se on 890 mm, viileämmässä 500 mm. Tämä taas johtuu haihdunnasta. Lehtimetsävyöhykkeellä sataa tasaisesti ympäri vuoden, sillä se sijaitsee yleensä keskellä länsituulten vyöhykettä. Sitä vastoin havumetsävyöhykkeellä sateisinta on kesällä ja syksyllä. Englannin ja Ranskan lehtimetsien ilmasto on mereinen, viileäkesäinen ja lämpimänlauhkea. Keskilämpötila on yli 10 °C. Lämpimin kuukausi yli 10 °C ja kylmin kuukausi yli −15 °C. Köppenin ilmastoluokitus Cfb ja Yhdysvaltain kaakkoisosassa Cfa ja Itä-Euroopassa mantereisempi Dfb.


title: Lehtimetsä

text: Lehtimetsävyöhykkeellä maannos on runsasravinteinen ruskomaannos. Sekametsissä maannos vaihtelee alueittain ruskomaannoksen ja podsolimaannoksen välillä.


title: Lehtimetsä

text: Lehti- ja sekametsissä lajirunsaus ja monimuotoisuus on suurempaa, kuin havumetsissä, joissa kasvaa ja elää runsaina vain muutamia lajeja. Euroopassa kesävihantien lehtimetsien tyypillisiä puulajeja ovat lehmukset, lepät, pajut, koivut, euroopanpähkinäpensas ja, talvitammi, tammi, saarni, pyökit, kuten euroopanpyökki, ja valkopyökki, vaahterat, kuten metsävaahtera, niverävaahtera ja vuorivaahtera ja jalavat, kuten lehtojalava, kynäjalava ja vuorijalava. Harvinaisempia puulajeja ovat omenapuut, jotka viihtyvät parhaiten avoimemmilla seuduilla arojen ja lehti- ja sekametsien rajamailla. Lehtimetsissä latvus vaihtelee 10 ja 25 metrin välillä, sen alla on useimmiten pensaskerros ja pensaskerroksen alla harva kenttäkerros, jossa kasvaa lähinnä ruohokasveja. Esimerkkinä vaikkapa pohjoissaksalainen metsä, jossa puulajeina ovat tammi, koivu, valkopyökki ja vaahtera, pensaskerroksessa pähkinäpensasta, puiden taimia ja karhunvatukkaa ja kenttäkerroksessa näsiää, valkovuokkoa, keltavuokkoa, imikkää, sinivuokkoa, sieniä, saniaisia, käenkaalia, ja ukonputkea, puiden ympärillä kiipeilee harvakseltaan köynnöksiä. Pohjois-Amerikassa ja Itä-Aasiassa puulajit ovat eri kuin Euroopassa, mutta edustavat samoja sukuja. Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa esiintyy niiden lisäksi myös hikkoreita, tulppaanipuita, jalopähkinäpuita ja neidonhiuspuita.


title: Lehtimetsä

text: Lehtimetsissä on erilaisia metsätyyppejä, joita dominoivat aina tietyt valtalajit. Yksi neliökilometrin kokoinen lehtimetsäalue voi sisältää kymmeniä erilaisia metsätyyppejä. Se mikä metsätyyppi millekin alueelle tulee kehittymään, riippuu paikan kosteudesta, korkeudesta, pienilmastosta ja ravinteisuudesta. Esimerkiksi Euroopassa, tervaleppä-saarni -valtainen luhta kehittyy paikalle jossa on ympäri vuoden matalaa vettä ja paljon ravinteita. Synkkien metsäpurojen varsille kehittyy usein vaahtera-jalavatyyppi. Alaville tiiviille savimaille kehittyy tammi-koivutyyppi. Toisaalta kuivalle hiekkaiselle harjulle kehittyy kuivuutta sietävä mänty-tammivaltainen metsä, tai keto. Kalkkipitoisille, kosteille ja ravinteikkaille rinteille kehittyy usein pyökkimetsä, ja vähäravinteisemmille tammi-lehmustyyppinen metsä. Alavalle paikalle, jossa on runsasravinteinen kuohkea maaperä, ja maanpinnan lähellä virtaavaa pohjavettä, kehittyy useimmiten saarnivaltainen metsä. Vastaavanlaisella paikalla ilman korkeaa pohjavettä, kasvaisi sekalainen tammi-valkopyökki-pyökki-jalavatyypin metsä. Nämä kaikki äsken luettelemat metsätyypit saattavat löytyä yhdeltä ainoalta muutamien hehtaarien maa-alueelta, kunhan olosuhteet niiden muodostumiselle ovat otolliset. Tietyissä metsätyypeissä voi kasvaa dominoivien lajien lisäksi harvalukuisesti muille metsätyypeille tyypillisiä puulajeja. Jokaisessa metsätyypissä on omanlaisensa nisäkäs-, hyönteis-, sieni- ja lintulajistonsa. Tammivaltaisissa metsissä viihtyvät tamminopsasiipi, orava, naakka, närhi, tammihiiri ja häränkieli. Metsissä, joiden pensaskerroksessa on pähkinäpensasta viihtyvät muun muassa pähkinähakki ja pähkinähiiri, sekä lukuisia pähkinäpensaasta riippuvaisia sieni- ja hyönteislajeja. Yhdessä metsätyypissä on useimmiten 1-3 dominoivaa puulajia, sekä useita harvalukuisempia puulajeja.


title: Lehtimetsä

text: Kun suuri puu tai puuryhmä metsässä katuu tai kuolee, esimerkiksi tautiepidemiaan, tulipaloon tai myrskyn kaatamina, tulee metsään yhtäkkiä aukko, josta virtaa valoa pohjalle saakka. Monet pimeyttä arvostavat ruohot taantuvat, mutta tällöin myös puun juurella maassa vuosiakin muhinut siemenpankki herää, ja aukon valtaavat nopeasti monet valoa tarvitsevat ruohokasvit, esimerkiksi monet kukat ja heinät. Seuraavaksi tilan vievät nopeasti kasvavat lyhytikäiset valoa vaativat pioneeripuut, kuten koivu ja leppä, samalla kaatuneiden emopuiden alla olleet kliimaksivaiheen puiden taimet alkavat hitaasti kasvaa. Ne sietävät nuorina kohtalaisesti varjoa ja syrjäyttävät lopulta pioneeripuut. Näin kulkee lehtimetsän sukkessio. Alkupisteestä loppupisteeseen päästään nopeasti uudistuvissa lehtimetsissä usein jo 30-40 vuodessa.


title: Lehtimetsä

text:
Aluskasvillisuus on kesäisin metsien siimeksessä vähäistä, ainoastaan varjoa suosivat kortteet, sinivuokot, taponlehti ja saniaiset viihtyvät siellä. Pohjois-Amerikassa metsien lehtimetsien pohjalla viihtyy sassafras-pensas. Keväisin metsänpohjat täyttyvät karun talven jäljiltä kevätkukkijoista, joita ovat valkovuokko, sinivuokko, kevätesikko, narsissit, käenrieskat, lumikello, näsiä, imikkä, idänsinililja, ja keltavuokko. Syksyisin seka- ja lehtimetsien lehtipuut tiputtavat lehtensä. Eräillä lajeilla, kuten vaahteroilla ja lehmuksilla ruska on värikäs, kun taas monien tammien ruska on vaatimaton.
Kesävihanta lehtimetsä tuottaa kasvibiomassaa 13 tonnia hehtaaria kohti ja sisältää kasviainetta 300 tonnia hehtaarilla, sekametsissä tuotto on hieman alhaisempi. Tämä tarkoittaa sitä, että kesävihanta lehtimetsä on hyvin tuottava. Pääosa biomassasta on esimerkiksi puun rungoissa.


title: Lehtimetsä

text: Euroopan lauhkeiden lehtimetsien nisäkäseläimistöä kuvaavat rotat ja hiiret, unikeot kuten pähkinähiiri ja tammihiiri, villisika, saksanhirvi, kettu, siili, oravat ja mäyrät. Ihminen metsästi sukupuuttoon monet suuremmat lehtimetsien lajit kuten alkuhärän, visentin ja villihevonsen. Samalla harventuivat alueen suurpedotkin, kuten ilves ja susi. Karhu on hävinnyt kokonaan alavilta seuduilta ja säilynyt vain Karpaateilla ja Alpeilla. Villihevosia ja visenttejä tavataan enää muutamassa itäeurooppalaisessa kansallispuistossa. Euroopan lehtimetsäalueen matelija- ja sammakkoeläinlajisto on kohtalaisen runsas. Alueella elävät muun muassa mölysammakko, syötäväsammakko, mölykonna, rupikonna, viherkonna, euroopanlehtisammakko, kaivajasammakko ja viitasammakko. Matelijoita ovat kyy, vaskitsa, sisilisko, pensaskäärme, kangaskäärme ja rantakäärme.


title: Lehtimetsä

text: Pohjois-Amerikan fauna muistuttaa suuresti Euroopan vastaavaa, mutta lajit ovat erilaisia. Esimerkiksi mäyrän sijasta Amerikassa tavataan amerikanmäyrää. Harmaaorava on Amerikan vastine eurooppalaiselle oravalle. Alueella elää myös eläinryhmiä, joita ei ole Euroopassa, kuten opossumit, pesukarhut ja haisunäätälajit. Sammakkoeläimistä runsaslukuisina esiintyvät erilaiset salamanterilajit, joita on esimerkiksi Appalakeilla runsaasti.


title: Lehtimetsä

text: Aasiassa lehtimetsäalueen eläimistöön kuuluvat esimerkiksi isopanda ja maailman pohjoisimpana elävä apinalaji japaninmakaki. Myös tiikeri on esiintynyt alun perin laajalla alueella Kiinassa lehtimetsäalueella.


title: Satakunnan Museo

text: Satakunnan Museo on vuonna 1888 perustettu maakuntamuseo, joka sijaitsee Porissa. Vuonna 1888 perustettu museo on Suomen vanhimpia kulttuurihistoriallisia museoita. Satakunnan maakuntamuseon statuksen se sai opetusministeriöltä vuonna 1980.


title: Satakunnan Museo

text: Nykyinen museorakennus on valmistunut vuonna 1973. Näyttelytiloja Satakunnan Museolla on kolmessa kerroksessa, lisäksi väliaikaisia näyttelyjä varten on oma tila. Museon yhteydessä toimii myös kahvila sekä museokauppa. Lisäksi museoon kuuluvat Luontotalo Arkki, Rosenlew-museo, Rakennuskulttuuritalo Toivo ja Korsmanin talo sekä Reposaaren kaupunginosaan sijoitettu museohinaaja Santtu. Vuoden 2015 alussa Satakunnan Museoon liitettiin myös Lavian kotiseutumuseo.


title: Satakunnan Museo

text: Satakunnan Museon on perustanut vuonna 1888 Porin Suomalaisen Seura. Ensimmäisen kesän aikana kerättiin lahjoituksina ihmisillä olevia muinaisesineitä, joita kertyi noin 60. Vuoden kuluttua saatiin talteen yhteensä yli 600 esinettä, jotka sijoitettiin Suomalaisen Seuran aktiivijäsenen, opettaja Matti Kauppisen kotiin ensimmäisen kahden vuoden ajaksi. Senaatti vahvisti vuonna 1893 museon viralliseksi nimeksi Satakunnan Museo. Porin kaupungin omistukseen museo siirtyi tammikuussa 1899. Ensimmäiset omat tilansa museo sai kolmen vuokralla olleen säilytyspaikan jälkeen vuonna 1903, jolloin museo siirtyi niin sanottuun Iltaman taloon. Se sijaitsi nykyisen Porin kaupunginkirjaston tontilla.


title: Satakunnan Museo

text: Ensimmäisenä museonhoitajana aloitti maisteri F. I. Färling, jonka jälkeen tehtävää hoiti Matti Kauppinen vuoteen 1930 saakka. Hänen kaudellaan museon kokoelmat kasvoivat 13 000 esineeseen, joista suurin osa oli myös Kauppisen hankkimia. Toiseksi eniten esineitä hankki työmies Aleksander Winter, joka maakuntaan tekemiltään kiertomatkoilta toi mukanaan noin 4  000 esinettä. Hänestä tuli myös Suomen tärkeimpiä muinaisjäännösten kerääjiä. Kauppisen jälkeen Satakunnan Museon toiminnasta vastasi Poriin voimistelunopettajaksi saapunut olympiamitalisti Arvid Rydman, jonka kuoleman jälkeen museonjohtajaksi valittiin hänen leskensä, senaattori J. V. Snellmanin pojantytär Kerttu Rydman.


title: Satakunnan Museo

text: 1940- ja 1950-luvuilla museon ongelmaksi muodostuivat ahtaus sekä puutteelliset varastointilat. Ne aiheuttivat maalausten ja puuesineiden homehtumista. Osa esineistöstä oli siirretty Isolinnankadulla sijaitsevan entisen kansakoulun ullakolle, missä ne joutuivat vuotavan katon alla kärsimään vesivahingoista ja jopa vaurioituivat katon romahtaessa. Vuonna 1949 museo sai lämmittämätöntä säilytystilaa Liinaharjan kartanon navetasta ja muutamaa vuotta myöhemmin entisen lääninsairaalan tiloista Isolinnankadulta. Uusien museotilojen etsintä ja suunnittelu oli alkanut melkein heti Iltaman taloon muuton jälkeen, mutta aikaa kului kuitenkin vuosikymmeniä, ennen kuin asia viimein saatiin vierille. Vuonna 1961 Porin kaupungin museolautakunta antoi uuden museorakennuksen piirustusten teon arkkitehti Olaf Küttnerille ja hankki samalla museolle tontin vuoden 1852 Porin palosta lähtien puistona olleen entisen kirkon paikalta. Hanke viivästyi kuitenkin vielä niin, että museon peruskivi muurattiin vasta 1971 ja rakennus otettiin käyttöön 1973. Vuonna 1977 museo sai uutta varastotilaa entiseltä puolustusvoimien varikolta Vähärauman kaupungiosasta.


title: Satakunnan Museo

text: Satakunnan Museon toiminta jatkoi seuraavina vuosikymmeninä edelleen laajenemistaan. Vuonna 1982 museo sai lahjoituksena hinaaja Santun, joka asetettiin näytteille Reposaareen. Toiminta laajeni edelleen, kun vuonna 1990 museon omistukseen tuli V kaupunginosasta neljästä puurakennuksesta koostuva kiinteistö. Uuteen yksikköön perustettiin Rakennuskulttuuritalo Toivo näyttely- ja verstastiloineen sekä 1950-luvun alun työläiskodiksi sisustettu Korsmanin talo. 2000-luvun alussa samaan pihapiiriin pystytettiin vielä vuodelta 1849 peräisin oleva hirsitalo, joka oli purettu VI kaupunginosasta. Museonjohtaja Leena Sammallahden aikana 1990-luvulla käynnistettiin oman luonnonhistoriallisen museon suunnittelu. Luontotalo Arkki avattiin lopulta yleisölle Pohjoispuiston varrella sijaitsevassa entisessä Porin kaupungin puhelinlaitoksen rakennuksessa vuonna 1999. Neljä vuotta myöhemmin museo sai hallintaansa teollisuuskonserni Rosenlewin historiaa esittelevä kokoelman, jonka pohjalta avattiin Aittaluodossa sijaitsevaan entiseen kruununmakasiiniin Rosenlew-museo vuonna 2006. Kesällä 2008 museo luopui Liinaharjan kartanon varastostaan ja siirsi esineistöään Porin puuvillatehtaan tiloihin.


title: Satakunnan Museo

text: Koska museolla oli vuosisadan alussa ahdasta, oli pysyväisnäyttelykin tiivis. Tavaraa oli esillä seiniin naulattuna ja pöydille aseteltuina. Tilapäisnäyttelyitä voitiin järjestää vasta paljon myöhemmin. Ensimmäinen varma tieto teemanäyttelystä on vuodelta 1942, jolloin yhdessä Porin kaupunginkirjaston kanssa järjestettiin kirjapainotaidon 300-vuotisnäyttely. Tämän jälkeen on museossa järjestetty säännöllisesti useampia vuosittaisia teemanäyttelyjä.


title: Satakunnan Museo

text: Nykyinen perusnäyttely ”Elon merkkejä” avautui vuonna 2018. Se kertoo menneiden ja nykyisten satakuntalaisten elämästä, ilmiöistä ja persoonista rautakaudelta nykypäivään. Näyttelyssä on erilaisia teemoja, kuten ruoka ja asuminen. Erilaiset pienoismallit ja koti-interiöörit havainnollistavat eri aikojen elämää. Näyttelyssä saa myös koskea, kokeilla, pelata ja leikkiä Edellinen perusnäyttely ”Vesien sylistä Satakunnaksi” oli avoinna vuosina 2002–2016.


title: Navigaattorit

text: Navigaattorit ry oli kristillinen palvelujärjestö, joka toimi Suomessa lähinnä korkeakouluopiskelijoiden parissa vuosina 1970–1995. Järjestö edusti evankelikaalista tunnustustenvälistä liikettä. Kansainvälisen Navigators-järjestön perusti amerikkalainen Dawson Trotman. Palvellessaan toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivastossa hän alkoi pitää merisotilaille raamattupiirejä, mistä järjestö sai nimensä.


title: Navigaattorit

text: Suomessa Navigaattorien toiminnan aloitti amerikkalainen Tom Heeb vuonna 1970. Toiminta keskittyi lähinnä korkeakouluopiskelijoiden pariin korkeakoulupaikkakunnilla, mutta myös koululaistyö oli merkittävää. Pojille järjestettiin Kotkakallio-leirejä yhdessä Kansan Raamattuseuran kanssa. Lisäksi harjoitettiin julkaisutoimintaa.


title: Navigaattorit

text: Navigaattorien toiminta Suomessa päättyi vuonna 1995, mutta kansainvälisesti toiminta jatkuu edelleen. Toimintaa on muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Virossa. Järjestön päämaja on Colorado Springsissä Yhdysvalloissa.


title: Antti Viitikko

text: Antti Viitikko (s. 29. marraskuuta 1976) on suomalainen sulkapalloilija.


title: Antti Viitikko

text: Viitikko pelasi Ateenan 2004 olympialaisissa mutta putosi jatkosta hävittyään ainoassa ottelussaan Etelä-Korean Shon Meung-molle.


title: Antti Viitikko

text: Suomen mestaruuden Viitikko on voittanut kaksinpelissä 2003 ja nelinpelissä 2000 (parina Ilkka Nyqvist), 2001 ja 2002 (parina Alexander Böök) sekä 2006 (parina Tuomas Karhula), 2008 sekanelinpelissä yhdessä Anu Niemisen kanssa.


title: Antti Viitikko

text: Antti Viitikko on lopettanut sulkapalloilun selkäongelmiensa takia.


title: Guy Verhofstadt

text: Guy Maurice Marie Louise Verhofstadt (, s. 11. huhtikuuta 1953, Dendermonde) on belgialainen liberaalipoliitikko (Open VLD), Belgian entinen pääministeri ja Gentin entinen kaupunginvaltuutettu.


title: Guy Verhofstadt

text: Lakitutkinnon suorittanut Guy Verhofstadt aloitti poliittisen uransa Willy De Clercqin avustajana 1977. De Clercq oli tuolloin PVV:n ("Partij voor Vrijheid en Vooruitgang") puheenjohtaja. Verhofstadt tuli valituksi parlamenttiin 1985 ja pääsi saman tien myös Wilfried Martensin hallitukseen valtiovarainministeriksi ja varapääministeriksi. Verhofstadtin uudistusmieliset ajatukset taloudesta ja nuori ikä toivat hänelle liikanimen "Baby-Thatcher". Vuonna 1991 hän yritti muodostaa ensimmäisen oman hallituksensa, mutta epäonnistui ja joutui oppositioon, jossa uudisti PVV-puolueen nykyiseksi VLD:ksi ("Vlaamse Liberalen en Democraten").


title: Guy Verhofstadt

text: Verhofstadtista tuli pääministeri ensimmäisen kerran 13. kesäkuuta 1999 pidettyjen liittovaltion parlamenttivaalien seurauksena. Hänen hallitukseensa tulivat mukaan liberaalit, sosialistit ja vihreät. Tämä "sateenkaarihallitus" oli ensimmäinen laatuaan Belgiassa. Seuraavissa 18. toukokuuta 2003 pidetyissä vaaleissa vaalivoiton saivat sosialistit ja liberaalit, jotka myös muodostivat Verhofstadtin toisen hallituksen.


title: Guy Verhofstadt

text: Verhofstadt oli Saksan liittokansleri Gerhard Schröderin suosikki Euroopan komission johtoon, mutta Angela Merkel sai tehtävään oman suosikkinsa José Manuel Barroson.


title: Guy Verhofstadt

text: 10. kesäkuuta 2007 järjestettyjen vaalien jälkeen Verhofstadtin hallitus menetti enemmistönsä ja Verhofstadt jätti eronpyyntönsä kuninkaalle. Suurimmaksi puolueeksi nousi Yves Letermen johtama CD&V/N-VA-lista. Leterme ei kuitenkaan pystynyt muodostamaan hallitusta ja puolen vuoden pattitilanteen jälkeen kuningas Albert II nimitti Verhofstadtin väliaikaishallituksen johtoon. Ilmoituksensa mukaan Guy Verhofstadt väistyi sivuun, kun kuningas nimitti vihdoin Letermen pääministeriksi 20. maaliskuuta 2008.


title: Guy Verhofstadt

text: Pääministeriytensä jälkeen Verhofstadt on jatkanut poliitikon uraa Euroopan parlamentin jäsenenä, joksi hänet valittiin vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaaleissa. Hän toimii Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puheenjohtajana.


title: Guy Verhofstadt

text: Euroopan nykyisistä poliitikoista hän on yksi voimakkaimmin federaalista Euroopan unionia kannattavia.


title: Filip Dewinter

text: Philip Michel Frans ”Filip” Dewinter (s. 11. syyskuuta 1962 Brugge) on flaamilainen kansallismielinen poliitikko Belgiassa. Hän on Flanderin eroa Belgian liittovaltiosta ajavan Vlaams Belangin johtohahmoja. Dewinter pyrki Antwerpenin pormestariksi 2006.


title: Sadekausi

text: Sadekausi on trooppisen ja subtrooppisen alueen vuodenaika, jolloin sataa eniten. Yleensä sadekausi on kesällä, mutta talvisateisessa eli välimerenilmastossa talvella. Koska trooppinen ja subtrooppinen vyöhyke sijaitsevat lähellä päiväntasaajaa, vuodenaikojen vaihtelu on vähäistä. Sadekautta seuraa kuiva kausi, jolloin vedestä voi olla pulaa.


title: Sadekausi

text: Aurinko paistaa kohtisuoraan vuorotellen Kravun kääntöpiirille ja vuorotellen Kauriin kääntöpiirille. Kun Aurinko paistaa kesäkuussa kohtisuoraan Kravun kääntöpiirille, myös matalapaineen alue siirtyy hieman pohjoispuolelle. Samalla matalapaineen mukana tulevat sateet aiheuttavat siellä sadekauden. Eteläisellä pallonpuoliskolla on samaan aikaan kuivakausi.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Köppenin ilmastoluokitus jakaa ilmastot kasvillisuustyyppejä vastaaviin luokkiin, joita merkitään kirjainlyhenteillä. Eri ilmastotyyppien jakoperusteina ovat lämpötilan ja sademäärän kuukausittaiset keskiarvot sekä sademäärän kausivaihtelu.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Köppenin luokitus on laajimmin käytetty ilmastoluokitus, johon on myöhemmin ehdotettu muutoksia, laajennuksia ja parannuksia. Saksalainen kasvillisuuden ja ilmastojen tutkija Wladimir Köppen kehitti luokituksen noin vuonna 1900 tehden siihen muutoksia muun muassa vuosina 1918 ja 1936. Köppen julkaisi artikkelin lämpövyöhykkeistä jo 1884. Laajaan tietoisuuteen luokitus levisi 1928. Uudempi Trewarthan luokitus muuttaa ja laajentaa Köppenin luokitusta.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Köppenin luokituksessa esimerkiksi "Af" on trooppinen sademetsäilmasto, joka on aina niin lämmin ja kostea, että kasvaa trooppista sademetsää. Se rajoittuu savanniin Aw, jota luonnehtii voimakas sademäärien vuosivaihtelu. Tämä ilmasto suosii harvapuista ruohotasankoa.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Köppenin ilmastoluokitus jakaa ilmastot viiteen pääryhmään, jotka jakautuvat edelleen useisiin alatyyppeihin. Tyypit ilmaistaan 2–4 kirjainta käsittävällä tunnuksella.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text:
Trooppisten ilmastojen (megaterminen) keskilämpötila on kaikkina kuukausina yli 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä: Kuivien ilmastojen (aridi, semiaridi) vuosittainen sademäärä jää alle kuivuusrajan (noin 500 mm). Kolmannen kirjaimen merkitykset:
Tässä luokassa voidaan tarvittaessa käyttää neljättä kirjainta osoittamaan sateen jakautumista vuodenaikojen välillä: w kesäsateinen, s talvisateinen.Lauhkeiden ilmastojen (lämpimänlauhkeat ilmastot, mesoterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi välillä −3 °C ja 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä:


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Kolmas kirjain ilmaisee kesän lämpöisyyttä: Kylmätalvisten ilmastojen (lumi- ja metsäilmastot, mikroterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi alle −3 °C. Mannerilmasto. Toista ja kolmatta kirjainta käytetään kuten luokassa C, lisäksi kirjaimella d osoitetaan, että lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 22 °C, enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila alle −38 °C. Suomessa on luokan "Df" ilmasto, joka on kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto jossa sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden.Jääilmastojen (polaari-ilmastot, napailmastot, lumi-ilmastot) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 10° C.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Trewarthan ilmastoluokitusjärjestelmä on mukautettu versio Köppenin järjestelmästä. Se pyrkii määrittelemään ilmastovyöhykkeet niin, että ne vastaisivat tarkemmin kasvillisuusvyöhykkeitä.


title: Köppenin ilmastoluokitus

text: Trewarthan kuivuusraja metsälle ja arolle on "10 * (T − 10) + 3*P", missä P: kuuden lämpimimmän kuukauden (sen vuosipuoliskon, jossa aurinko on korkeimmillaan, "kesäpuolisko") yhteenlaskettujen sademäärien osuus kokonaissateesta. T = vuoden keskilämpötila.


title: Pelkovaara

text: Pelkovaara on keväällä 2004 Yle TV1 -kanavalla esitetty suomalainen televisiosarja. Komediallinen sarja kertoo elämästä kuvitteellisessa Pelkovaaran varuskunnassa Lapissa, kun Suomi on liittynyt Natoon. Pasifistissävyinen sarja sisälsi myös tieteistarinamaisia elementtejä – mukana ollut ionosfäärin tutkimuslaitteisto osoittautui asejärjestelmäksi, joka mukaili maailmalla pitkään aiheesta esiintyneitä salaliittoteorioita.


title: Pelkovaara

text: "Pelkovaara" herätti huomiota muun muassa tähtikaartillaan Satu Silvo, Joonas Saartamo ja Taisto Reimaluoto, jotka joutuivat kriitikkojen hampaisiin muun muassa sotilaselämään liittyvän epärealistisuuden, ”puskakomediamaisuuden” ja tuotantoyhtiönsä Fremantle Productions Oy:n takia. Katsojia sarja saavutti varsinkin alussa hyvin, ja osa katsojista otti kantaa sarjan puolesta. Sarja on kuvattu Sodankylän Syväjärvellä.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: HMS Dreadnought oli Britannian kuninkaallisen laivaston taistelulaiva, joka valmistuessaan vuonna 1906 edusti sotalaivatekniikan vallankumousta. Se oli varustettu kymmenellä 12 tuuman (305 mm) tykillä toisin kuin vanhat linjalaivat, joissa aseistus koostui useista erilaisista tykeistä. Se oli myös ensimmäinen suuri sota-alus, joka liikkui höyryturbiinien voimalla. Tämän vuoksi se oli luokkansa nopein alus. "HMS Dreadnought" oli niin mullistava, että se teki kerralla vanhentuneiksi kaikki sitä edeltäneet sota-alukset. Sitä seuranneita taistelulaivoja kutsuttiin yleisesti dreadnoughteiksi. Aluksen esittely laukaisi myös suurvaltojen välillä asevarustelun kierteen, "suuren laivastokilvan", joka päättyi ensimmäiseen maailmansotaan. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Britannian Kuninkaallisella laivastolla oli dreadnoughteja 17 ja Saksan keisarikunnan laivastolla 9.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: Alustyypin kehitykseen vaikutti merkittävästi Venäjän laivaston tuho japanilaisia vastaan Tsushiman taistelussa 1905 Venäjän-Japanin sodassa. Taistelun tuloksena todennettiin, että ainoastaan ensisijaisen patterin tulella oli taistelussa merkitystä, ja pienemmät tykit vain vaikeuttivat tulen havainnointia ja tulenjohtoa. Taistelua sitä paitsi käytiin kevyempien tykkien kantomatkan (12 km) ulkopuolella. Yhdysvallat, Japani ja Britannia ymmärsivät tämän ja alkoivat kehitellä aluksia, jotka kantoivat vain järeitä tykkejä.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: "HMS Dreadnoughtin" suunnitteli ensimmäisen merilordin Sir John "Jackie" Fisherin johtama komitea, jonka hän kokosi joulukuussa 1904. King Edward VII -luokan suunnitelleet Deadman ja Narbeth olivat esittäneet samana vuonna, että aluksiin tuli saada raskaampi aseistus esittäen 12 tuuman pääaseistuksen käyttöönottoa Lord Nelson-luokan aluksissa.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: Aluksen panssaroinniksi tuli 280–100 millimetrin panssarivyö, 280 millimetriä tuliasemissa, tornien etupanssarointina ja komentosillalla. Aluksen kannen panssarointi oli 76–35 millimetriä. Sen pääaseistus koostui viidestä kaksoistykkitornista, joihin asennettiin 12 tuuman 45 pituuskaliiperin Mk X -tykit. Apuaseina olivat 24–27 kaksitoistanaulaista (76 mm) 18 cwt -tykkiä, joista kymmenen oli asennettu pareittain tykkitornien katoille ja neljätoista aluksen rakenteisiin. Keveiden tykkien määrä laskettiin kymmeneen 1916. Alukselle oli asennettu lisäksi viisi 18 tuuman torpedoputkea, joista neljä oli laidoilla ja yksi perässä. Perässä ollut torpedoputki poistettiin 1916.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: Aluksen voimanlähteenä oli neljään akseliin kytketyt Parsons-turbiinit, joiden käyttövoimaksi tarvittava höyry tuotettiin 18 Babcock & Wilcox -kattilalla. Koneisto tuotti 23000 hevosvoimaa, millä saavutettiin 21 solmun nopeus. Aluksella oli hiiltä varastoituna kaikkiaan 2900 tonnia ja öljyä 1120 tonnia. Kymmenen solmun nopeudella aluksen toimintasäteenä oli 6620 merimailia.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: Alus rakennettiin ennen näkemättömällä nopeudella ja se valmistui neljäntoista kuukauden kuluttua kölinlaskusta joulukuussa 1906, vaikka julkisuuden vuoksi koeajot aloitettiin jo paria kuukautta aiemmin.


title: HMS Dreadnought (1906)

text:
"HMS Dreadnought" oli 1907–1912 Kotilaivaston () lippulaivana. Nopeampia, raskaammin aseistettuja ja vahvemmin panssaroituja taistelulaivoja laskettiin kuitenkin vesille koko ajan, ja vuonna 1910 alus alkoi jo olla vanhentunut. Se oli haavoittuva etenkin torpedohyökkäyksille. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa alus oli Scapa Flowssa 4. taistelulaivueen lippulaivana Pohjanmerellä.
Aluksen ainoaksi merkittäväksi voitoksi jäi saksalaisen sukellusveneen "U-29" (Otto Weddigen) upotus törmäämällä 18. maaliskuuta 1915. "Dreadnought" on ainoa taistelulaiva, joka on upottanut sukellusveneen. Alus oli vuoden 1916 alussa huollettavana. Vanhentuneisuutensa vuoksi alus siirrettiin toukokuussa 1916 Sheernessiin 3. taistelulaivueen, joka koostui King Edward VII -luokan aluksista, lippulaivaksi torjumaan saksalaisten taisteluristeilijöiden uhkaa. Se palautettiin Suureen laivastoon ("Grand Fleet") 4. Taistelulaivueen lippulaivaksi maaliskuusta elokuuhun 1918, jolloin se oli jo huonossa kunnossa jatkuvan partioinnin takia. Tämän jälkeen se asetettiin Rosythiin reserviin. Laiva poistettiin käytöstä 31. maaliskuuta 1920, myytiin T. Ward & Companylle 1922 romutettavaksi. Se purettiin 1923 Invernessissä.


title: HMS Dreadnought (1906)

text: Helmikuussa 1910 HMS Dreadnought joutui Dreadnought-huijauksena tunnetun kuuluisan pilan tapahtumapaikaksi.


title: Mastika

text: Mastika kuuluu maustettuihin väkeviin viinoihin, joissa tuntuu anetolin maku ja jotka ovat erityisen suosittuja Balkanin alueella.


title: Mastika

text: Mastika on nimenomaan Bulgariassa jopa kansallisjuoman asemassa, mutta Makedoniassa ja Romaniassa siitä on omat versionsa. Mastikassa tulee olla alkoholia vähintään 47 prosenttia, eikä se saa olla aivan sokeritonta. Mausteena siinä on tyypillisesti rusotähtianiksen ("Illicium verum"), aniksen ("Pimpinella anisum") tai fenkolin ("Foeniculum vulgare") aromaattisia uutteita.


title: Mastika

text: Bulgariassa mastikasta ja minttulikööristä tehtyä cocktailia kutsutaan nimellä oblak (облак) eli "pilvi".


title: Mastika

text: Saman tyyppisiä väkeviä viinoja ovat Pastis, Pernod Ranskassa, Anicado Espanjassa, ouzo Kreikassa ja Raki Turkissa. Koiruohoa ("Artemisia absinthium") sisältävä absintti on myös huomionarvoinen.


title: Fortune 500

text: Fortune 500 on yhdysvaltalaisen "Fortune" -talouslehden vuosittain julkaisema luettelo yhdysvaltalaisista julkisista yhtiöistä järjestettynä liikevaihdon mukaiseen suuruusjärjestykseen. Luetteloa voidaan tarkastella yhtiön web-sivuilla useilla valintaperusteilla. Yhtiö julkaisee myös maailmanlaajuista "Fortune Global 500" -listaa, johon lehti listaa yhdysvaltalaisia ja kansainvälisiä pörssiyrityksiä liikevaihdon mukaan.


title: Fortune 500

text: Toinen yhdysvaltalainen talouslehti "Forbes" julkaisee vastaavanlaista luetteloa julkisesti noteeratuista pörssiyhtiöistä (Forbes Global 2000), jossa suuruuden kriteereinä käytetään liikevaihtoa, tilikauden tulosta, taseen loppusummaa ja yhtiön markkina-arvoa.


title: Fortune 500

text: Lisäksi esimerkiksi luottoluokitusyhtiö Standard & Poor's ylläpitää S&P 500 -listaa (osakeindeksiä) 500:sta markkina-arvoltaan suurimmasta yhdysvaltalaisesta pörssiyhtiöstä.


title: Fortune 500

text: "Fortune Global 500" on vastaava maailmanlaajuinen lista suuryrityksistä. Listalla on myös joitain valtionyhtiöitä esimerkiksi Kiinasta, jos näiden konsernirakenteeseen kuuluu julkisesti noteerattuja tytäryhtiöitä.


title: Forbes Global 2000

text: Forbes Global 2000 on maailman 2000 suuren julkisen yrityksen (ei siis sisällä esim. OPEC-maiden valtiollisia öljy-yhtiöitä) lista, joka on tehty yhdistelmänä neljän mittarin perusteella. Mittarit ovat liikevaihto, liikevoitto, omaisuus ja markkina-arvo. Listan tekee ja julkaisee vuosittain Forbes lehti.


title: Forbes Global 2000

text: Valuuttana lehti käyttää Yhdysvaltain dollaria (USD). Rahayksikön valinnasta johtuen voivat Yhdysvaltain ulkopuolisten yritysten listasijoitus voi muuttua valuuttakurssien heilahtelujen mukaan. Listassa ei oteta huomioon eroja tilikausien päättymisajankohdissa tai esimerkiksi kirjanpitokäytännöissä alaskirjausten osalta.


title: Forbes Global 2000

text: The Forbes Global 2000 on eräs laajasti tunnettu tapa tuoda esille, mitkä ovat johtavia yrityksiä maailmassa, mutta on paikallaan huomata että se on vain eräs tulkinta siitä. Tulokset eivät kiistattomia, sillä mikä tahansa painotuksen muutos kriteereihin tuottaisi erilaisen listan.


title: Forbes Global 2000

text: Koko lista on luettavissa osoitteessa http://www.forbes.com/lists/2008/18/biz_2000global08_The-Global-2000_Rank.html


title: Forbes Global 2000

text: Vuoden 2006 lista on luettavissa osoitteessa http://www.forbes.com/lists/2007/18/biz_07forbes2000_The-Global-2000_Rank.html


title: Forbes Global 2000

text:
Arvot alapuolella ovat kaikki yksikössä miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Monilla muilla mailla on 1–9 yritystä listalla.


title: Deathspell Omega

text: Deathspell Omega on ranskalainen black metal -yhtye (suomalaisella laulajalla), joka perustettiin vuonna 1998. Yhtyeen nykyinen musiikillinen suuntaus on lähempänä avantgardempaa ilmaisua, kuin aivan perinteistä black metallia. Yhtyeen lyyrinen sisältö käsittelee ensisijaisesti satanismia metafyysisellä tasolla sekä muita teologisia aihepiirejä. Viime vuosina Deathspell Omega on luonut kolmiosaista sarjaa Jumalan, Saatanan ja ihmisen suhteista toisiinsa. Tämän vuoksi yhtye on siis erottunut tyypillisemmistä black metal -yhtyeistä, jotka käyttävät selvästi suorempaa ilmausta.


title: Deathspell Omega

text: Vuonna 2000 julkaistu debyytti "Infernal Battles" ja sitä seurannut vuoden 2002 "Inquisitors of Satan" ovat suoraviivaisempia levyjä sekä sanoituksellisesti että musiikillisesti, mutta vuonna 2004 julkaistu "Si Monumentum Requires, Circumspice" on paljon poikkeavampi levy, sekä teologisemman tyylin että hieman progressiivisemman rakenteen vuoksi, sisältäen esimerkiksi ortodoksista kirkkolaulua ja kuoroja. Kyseinen levy on saanut suurta huomiota pienemmissä underground-piireissä, joissa levyä on ylistetty yhdeksi parhaista ikinä. Albumia seurasi vuonna 2005 julkaistu EP "Kénôse", joka on muun muassa musiikkilehti Revolverin mukaan ”yksi voimakkaimmista, ideologisesti kiehtovimmista black metal -julkaisuista kautta aikojen”. Yhtyeen vuonna 2005 julkaistut kappaleet, joita on viisi, ovat yhteiskestoltaan yli kahdeksankymmentä minuuttia.


title: Deathspell Omega

text: Deathspell Omegalta on vuosien varrella julkaistu lukuisia split-levyjä muiden yhtyeiden kanssa, viime aikoina lähinnä vain vokalisti Mikko Aspan toisten projektien kanssa (esimerkiksi Clandestine Blaze). Muista yhtyeen jäsenistä ei ole paljoakaan tietoa, vain nimet ja tiedot muista yhtyeistä. Hasjarl on yhtyeen kitaristi ja pyörittää myös levy-yhtiötään End All Life Productions, ja on osa toista levy-yhtiötä Norma Evangelium Diaboli. Khaos on yhtyeen basisti. Jo aiemmin mainittu Mikko Aspa pitää myös omaa levy-yhtiötään Northern Heritage.


title: Deathspell Omega

text: Deathspell Omegan neljäs kokopitkä albumi, "Fas – Ite, Maledicti, in Ignem Aeternum", julkaistiin 16. heinäkuuta 2007. Levy on toinen osa edellä mainitusta kolmiosaisesta sarjasta, ja sen rakenne on siirtynyt vielä paljon edellistä albumia avantgardemmaksi. Levy on saanut erinomaisen vastaanoton monissa black metal-piireissä.


title: Deathspell Omega

text: Viides kokopitkä albumi ja albumi-trilogian viimeinen osa "Paracletus" julkaistiin 8. marraskuuta 2010.


title: Deathspell Omega

text: Yhtyeen split-julkaisuista ja ennenjulkaisemattomasta materiaalista on tehty kaksi kokoelmalevyä, "Manifestations 2000–2001" ja "Manifestations 2002".


title: Tommi Taurula

text: Tommi Taurula (s. 7. syyskuuta 1967 Punkaharju) on suomalainen itseoppinut näyttelijä. Taurula on aloitellut uraansa ylioppilasteatterilla. Hänen tunnetuin roolinsa on saippuasarjassa "Salatut elämät", jossa hänen roolihahmonsa Kari Taalasmaa on esiintynyt vuosina 1999, 2001–2004, 2005, 2007–2010, 2014, 2015–2018 sekä 2019 alkaen. Alun perin Taurula haki sarjaan Toni Veijalaisen rooliin mutta päätyi lopulta Kariksi. Taurula on näytellyt suomalaisissa elokuvissa sekä teattereissa.


title: Tommi Taurula

text: Hän on opiskellut sähköasentajaksi ennen näyttelijän uraansa.


title: Tommi Taurula

text: Tommi Taurula elää avioliitossa, ja hänellä on kaksi vuosina 2004 ja 2006 syntynyttä lasta. Taurula perheineen asuu Helsingin Oulunkylässä.


title: Tommi Taurula

text: Vapaa-ajallaan Taurula esiintyy yhtyeessä Umpikujan pojat sekä urheilee.


title: Studio Impossible

text:
Studio Impossible on MTV3-kanavalla vuonna 2006 esitetty 15-osainen sketsisarja. Sarjan pääosissa näyttelivät Peter Franzén, Niko Saarela, Kari Hietalahti, Lotta Lindroos ja Katja Kukkola. Sarjassa esiintyivät myös muun muassa Tarja Turunen, Kotiteollisuus-yhtye ja Martti Suosalo.
Sarjan ohjasi Lauri Nurkse. Käsikirjoittajina toimivat Kari Hietalahti ja Niko Saarela. Sarjasta ilmestyi DVD syksyllä 2007.


title: Studio Impossible

text: Sarjan tarkoitus on tehdä studiojuonnot mahdottomista paikoista ja paikoista, joista ei ole ennen juonnettu, kuten lihajalostamosta, saunasta tai autonlavalta.Riki Sorsan veli (Hietalahti) tekee aina asioita, joita tavikset eivät voi, kuten tankkaa auton ja lähtee maksamatta ja lyö väärän pallon biljardissa ja puolustelee itseään sanomalla, että on Riki Sorsan veli ja alkaa laulaa Sorsan kappaletta ”Haaveissa vainko oot mun.”


title: Studio Impossible

text: Making of Takkavideo: dokumentti vihaisen ohjaaja Käkelän (Franzén) takkavideon tekemisestä. Sketsissä parodioidaan ohjaaja Aleksi Mäkelää ja tuottaja Markus Seliniä.


title: Studio Impossible

text: SIG-pyöräilijä (Saarela) polkee jopolla ympäri Lauttasaarta ja laulaa iloisena SIG:n kappaletta ”Ludwig Van Beethoven”, kunnes osuu seinään tai ajaa mereen pyöränsä kanssa.


title: Studio Impossible

text: Teräsvilla (Franzén, Hietalahti ja Saarela) on hevi-yhtye, joka pyrkii yhdeksänjaksoisessa sarjassa ladon nurkasta Tavastia-klubille. Matkan varrella he hankkivat keikka-auton ja managerikseen Jompen.


title: Studio Impossible

text: Juontajat Hietalahti, Saarela ja Franzén juonsivat ohjelmaa erilaisista paikoista: jyrkkä mäki, tuomiokirkon kellotorni, kaatopaikka, pimeä huone, lihajalostamo, autonlava, kerrostalon katto.


title: Studio Impossible

text: Porin keskittymishäiriöisistä yritetään ottaa kuvaa (Franzén), mutta kuva on epäselvä, koska Porin keskittymishäiriöiset eivät pysty keskittymään.


title: Studio Impossible

text: Lapsilla sisustavat naiset.


title: Studio Impossible

text: Irma alkaa valittaa Kaleville joka ajaa autoa että hänellä tulee kohta housuun. Kalevi saa auton pysäytettyä ja huomaa kaupustelevan miehen. Kalevi yrittää tinkiä miehen tuotteista, mutta turhaan. Kalevi on ostanut mm. muikun mätiä ja jamakkalalaisia puujumalia.


title: Studio Impossible

text: Risto on alkoholisti joka yrittää vältellä alkoholia, mutta sortuu aina. Seuraavana aamuna hän herää esim. Korkeasaaresta tai moottoritieltä.


title: Studio Impossible

text: Teräsvilla on Ruokoskella majaileva heavy metal -yhtye. Teräsvillaa voi verrata Spinal Tapiin, sillä se ei ole "oikea" yhtye vaan pikemminkin parodia, mutta yhtye on silti keikkaillut ja tehnyt yhden singlen. Teräsvilla esittää stereotyyppistä heavy metal -bändiä, ja sen nimestä ja sanoituksista saattaa tulla mieleen Teräsbetoni-yhtye. Teräsvillan henkisenä isänä ja tukijana toimii Kotiteollisuus-yhtye.


title: Atif Abaid

text: Atif Abaid (, egyptiläisittäin "ʿAtif Muḥammad ʿAbaid"; 14. huhtikuuta 1932 – 12. syyskuuta 2014) oli Egyptin pääministerinä lokakuusta 1999 heinäkuuhun 2004.


title: Atif Abaid

text: Hän oli Sidqin hallituksen kotimaan kehitysministeri ja Ganzurin hallituksen suunnitteluministeri. Ennen poliittista uraansa hän oli Kairon yliopiston professorina. Myöhemmin Atif Abaid johti kansainvälistä arabipankkia.


title: Avantgardemetalli

text: Avantgardemetalli on yksi metallimusiikin tyylilajeista, jossa rikotaan perinteistä äänimaailmaa ja totuttuja kappalerakenteita. Musiikille on tyypillistä teatraalisuus ja mahtipontisuus, luova uuden ja erilaisen etsiminen. Toisin kuin progressiivisessa metallissa, joka myös on kokeilevaa ja rajoja rikkovaa, avantgardemetallissa käytetään vielä radikaalimpia ratkaisuja, kuten aivan uudenlaisia ääniä, kappalerakenteita, sointukulkuja ja soittimia. Progressiivinen metalli keskittyy pikemminkin luomaan erikoisuutta uudentyyppisillä rytmeillä ja rakenteilla eikä niinkään äänellä.


title: Avantgardemetalli

text: Yleensä avantgardemetalliin liitetään synkkä tunnelma ja alakuloinen äänimaailma. Moni avantgarde-yhtye onkin aloittanut black metalilla ja siirtynyt myöhemmin kokeilemaan uusia tyylejä. Tällaisia yhtyeitä ovat esimerkiksi Arcturus, Dødheimsgard ja Sigh. Ensimmäisenä avantgardemetalli-yhtyeenä voidaan pitää sveitsiläistä Celtic Frostia, joka toi etenkin vuoden 1987 Into the Pandemonium -levyllään hyvin kokeellisia elementtejä esiin musiikissaan. Myös tšekkiläinen Master's Hammer on vaikuttanut osaltaan tyylin syntyyn.


title: Johanna Raunio

text: Riitta Johanna Raunio (s. 5. marraskuuta 1954 Forssa) on suomalainen malli, näyttelijä, laulaja, juontaja ja kiinteistönvälittäjä. Raunio on vuoden 1974 Miss Suomi


title: Johanna Raunio

text: Ylioppilaaksi valmistuttuaan Raunio aloitti kieliopinnot Turun yliopistossa syksyllä 1973 tavoitteenaan kieltenopettajan ammatti. Vuonna 1973 hän voitti Miss Cinema Europe -kilpailun ja oli aiemmin osallistunut myös Seura-lehden Aurinkotyttö-kisoihin. Miss Suomeksi hänet kruunattiin vuonna 1974. Raunio oli myös lehdistön ihannetyttö. Raunio sijoittui hyvin myös kansainvälisissä kauneuskilpailuissa. Hän sijoittui kolmanneksi Miss Universum-, Miss Eurooppa- ja Miss International Beauty -kilpailuissa.


title: Johanna Raunio

text: Vuonna 1989 Raunio vieraili Turun kesäteatterissa Lumikin roolissa, ja vuonna 2001 Heinolan kesäteatterin "Piukoissa paikoissa" Sugar Kanen roolissa, jonka Marilyn Monroe aikoinaan teki tunnetuksi. Raunio on näytellyt myös teattereissa, neljässä filippiiniläisessä elokuvassa (Kumander agimat, Lorelei, Postcards from China ja Balakyot) vuonna 1975, Spede Pasasen elokuvissa (esimerkiksi "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" ja "Hei kliffaa hei") ja esiintynyt televisiosarjoissa "Painajainen" ja "Tähtitehdas".


title: Johanna Raunio

text: Vuonna 1993 Raunio alkoi keikkailla Atlas-yhtyeen kanssa ja vuonna 1994 Audiovox julkaisi Raunion nimeä kantavan albumin.


title: Johanna Raunio

text: Vuonna 2005 Raunio sai Tanja Jääskeläisen roolin MTV3-kanavan saippuasarjassa "Salatut elämät". Alun perin hänen tarkoituksenaan oli tehdä sarjaan seitsemän viikon mittainen vierailu, mutta rooli venyi lopulta neljän vuoden mittaiseksi. Raunio jätti sarjan kuvaukset toukokuussa 2009 ja hänen roolihahmonsa poistui sarjasta loppuvuonna 2009.


title: Johanna Raunio

text: Sittemmin Raunio on työskennellyt kiinteistönvälittäjänä.


title: Johanna Raunio

text: Raunio on ollut naimisissa Erkki Hakkaraisen kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi tytärtä. Hän asuu Vääksyssä.


title: The Tahitian Choir

text: The Tahitian Choir on ranskanpolynesialainen kansanmusiikkia esittävä soitinsäestyksetön kuoro. Yhtye on kotoisin Rapan saarelta, Ranskan Polynesian eteläosista. Kuorossa on 126 laulajaa, joka on noin kolmannes koko saaren asukkaista.


title: The Tahitian Choir

text: The Tahitian Choirin perustamisajasta ei ole tietoa. Se aloitti kaupallisen uransa 1990-luvun alussa, jolloin ranskalainen Pascal Nabet Meyer aloitti sen levytysten julkaisun. Meyer antoi yhtyeelle myös nimen The Tahitian Choir. Kaikki yhtyeen sanoitukset ovat paikallisella rapan kielellä.


title: Stamitz

text: Stamitz tai Stamic on muun muassa seuraavien henkiöiden sukunimi:


title: Vesuvianiitti

text: Vesuvianiitti (Ca(Mg,Fe)Al(SiO)(SiO)(OH,F)) eli toiselta nimeltään idokraasi. Vesuvianiitti kuuluu sorosilikaatteihin kuten myös esimerkiksi epidootti, hemimorfiitti, ilvaiitti ja zoisiitti.


title: Vesuvianiitti

text:
Kidejärjestelmältään vesuvianiitti on tetragonaalinen. Kiteet ovat usein lyhyitä ja poikkileikkaukseltaan neliömäisiä pilareita. Vesuvianiitti on taipuvainen omamuotoisuuteen. Vesuvianiittia esiintyy myös ei-kidemuotoisena, kuten tiiviinä kasoina tai rakeisina massoina.
Vesuvianiitti on väriltään tavallisemmin tummanruskea, joskus myös vihreä. Viiru on valkoinen.
Kiilto on lasikiilto tai rasvakiilto. Kovuus on 6,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 3,3–3,5 g/cm³.


title: Vesuvianiitti

text:
Vesuvianiittia esiintyy metamorfisissa kalkkikivissä epidootin, wollastoniitin, skapoliitin, diopsidin, grossulaarin, kalsiitin kanssa. Vesuvianiittipitoisiin karsikiviin liittyy usein scheeliittiä.
Vesuvianiittiesiintymiä on muun muassa Norjassa, Yhdysvalloissa ja Suomen Paraisissa.


title: Vesuvianiitti

text: Monen värisiä vesuvianiittimuunnoksia käytetään korukivinä.


title: Semanttinen Web

text: Semanttinen Web () on verkon laajennus, joka perustuu World Wide Web Consortiumin (W3C) standardeihin. W3C:n mukaan “semanttinen web tarjoaa yleisen kehysympäristön, joka mahdollistaa datan jakamisen ja uudelleenkäyttämisen yli sovellus-, yritys- ja yhteisörajojen. Termin loi Tim Berners-Lee tarkoituksenaan kuvata dataverkkoa, jonka sisältöä koneet pystyvät prosessoimaan. Siinä missä kriitikot ovat kyseenalaistaneet semanttisen webin toteutettavuutta, ovat puolestapuhujat tuoneet esille sen sovellusten toimivuuden olevan todistettu teollisuuden, biologian ja humanististen tieteiden aloilla. Käytännössä tämä tarkoittaa dataverkkoa, jonka datan osaset on luotu niin, että niiden sisällön perusteella myös koneet pystyvät luomaan liittyvyyssuhteita datan osasten väleille.


title: Semanttinen Web

text: Semanttinen web voi olla osa arjen ja työelämän tavallista arkea. Berners-Lee mainitsee haastattelussa tilanteen, jossa henkilö ilmoittautuu seminaariin, ja tämä tapahtuu esimerkiksi seminaarin internet-sivuilla. Tietokone ymmärtää tässä kohtaa liittyvyyssuhteen henkilön, ja tapahtuman välillä. Silloin kone automaattisesti alkaa hakea henkilöä mahdollisesti kiinnostavia tietoja, jotka se löytää etsimällä seminaariin liitettäviä tietoja. Tämä voi tarkoittaa esimerkiksi aikatauluja, osoite- ja yhteystietoja tai vaikkapa sijainteja. Nämä tiedot löydettyään kone ymmärtää liittyvyyssuhteita löytämiensä tietojen ja henkilön sovellusten ja laitteiden välillä, jolloin se automaattisesti siirtää esimerkkeinä mainitun informaation oikeisiin kohteisiinsa. Lopputuloksena siis seminaarin tärkeimpien henkilöiden yhteystiedot päivittyvät käyttäjän yhteystietoluetteloon, seminaarin tapahtumapaikat puhelimen kartta-sovellukseen, ja aikataulut käyttäjän kalenteriin.


title: Semanttinen Web

text:
Semanttinen web on käyttömahdollisuuksiltaan ja käytännöllisyydeltään liki rajaton kokonaisuus. Rajat ylittävien tietolähteiden tehokas ja älykäs hyödyntäminen luo monenlaisia palvelu- ja sovellusmahdollisuuksia:
Tällaiset palvelut voivat olla hyödyllisiä julkisille hakukoneille tai niitä voidaan käyttää tiedonhallintaan organisaation sisällä. Liiketoimintasovellukset sisältävät seuraavia:
Yritysmaailmassa semanttista webiä käyttää suljettu ryhmä, ja johto pystyy asettamaan organisaation suuntaviivat siihen liittyen, esimerkiksi tiettyjen ontologioiden käyttöönoton suhteen. Julkiseen semanttiseen webiin verrattuna yritysmaailmassa on vähemmän vaatimuksia esimerkiksi skaalautuvuuteen liittyen. Lisäksi organisaation sisällä kiertävä informaatio on yleisesti luotettavaa, eikä myöskään yksityisyys ole asiakastietoja lukuun ottamatta niin suuri ongelma.
Semanttisen webin alueella kehitetään XML-perustaisia metakieliä ja -standardeja sekä ontologiatekniikoita, joiden avulla verkon resurssien sisällöllinen kuvaaminen ja hyödyntäminen käyvät mahdolliseksi. Tunnetuimpiin teknologioihin ja standardeihin kuuluvat W3C:n RDF(S) ja OWL sekä ISO:n Topic Maps.


title: Rikkikiisu

text: Rikkikiisu eli pyriitti eli "katinkulta" (FeS, rautasulfidi) on yleisin kaikista sulfidimineraaleista. Rikkikiisun toinen nimi pyriitti on johdettu kreikan kielen sanasta πυρίτης (pyritēs), joka tarkoittaa "tulesta" tai "tulessa". Nimi on todennäköisesti peräisin siitä, että rikkikiisu kipinöi, kun sitä iskee terästä tai piikiveä vasten. Tätä rikkikiisun ominaisuutta on hyödynnetty esimerkiksi rataslukolla varustetuissa varhaisissa tuliaseissa Rikkikiisu sekoitetaan hyvin helposti markasiittiin, jonka kemiallinen koostumus on sama (FeS, rautasulfidi), mutta sen kiderakenne on rikkikiisun kuutiollisesta poiketen ortorombinen. Siinä voi olla hivenaineena pieniä määriä kuparia tai kultaa.


title: Rikkikiisu

text: Rikkikiisua tavataan esimerkiksi kvartsijuonissa, sedimenttikivissä, metamorfisissa kivilajeissa ja malmiesiintymissä, joissa se esiintyy usein yhdessä muiden sulfidi- ja oksidimineraalien kanssa. Rikkikiisu itse ei kuitenkaan ole varsinainen malmimineraali, mutta siitä voidaan valmistaa ferrosulfaattia ja rikkihappoa, joka on maailman eniten käytetty kemikaali.


title: Rikkikiisu

text: Rikkikiisu on tärkeä rikin lähde, ja jalostettaessa siitä syntyy myös jonkin verran rautarikastetta.


title: Rikkikiisu

text: Rautasulfidit, niin rikkikiisu kuin markasiittikin muodostavat joskus pallomaisia konkreetioita (ks. kuva alhaalla). Konkreetiot kiteytyvät säteittäisesti keskeltä suoraan pintaa kohti, ja muodostavat näin kauniita palloja. Konkreetion säteittäinen kiderakenne tulee parhaiten esille, kun konkreetio halkaistaan.


title: Rikkikiisu

text: Kuvan konkreetioiden läpimitta on noin 3 cm. Konkreetiot ovat yleensä tämän kokoisia, mutta toisinaan löytyy myös joitakin senttimetrejä suurempia konkreetioita. Joidenkin uskomusten mukaan rikkikiisu- ja markasiittikonkreetiot ovat niin sanottuja "energiakiviä".


title: Rikkikiisu

text: Rikkikiisu on hyvin yleinen mineraali kaikkialla maailmassa ja tärkeitä esiintymiä on löydetty muun muassa seuraavilta paikkakunnilta ja maista: Meggen, Sveitsi; Kärnten, Itävalta; Norja; Ruotsi; Elba, Italia; Espanja; Ural, Venäjä; Colorado, Yhdysvallat; Etelä-Afrikka ja Kanada. Suomessa on merkittävä esiintymä Pyhäjärvellä.


title: Rikkikiisu

text: Inkat käyttivät suuria, tasapintaisia rikkikiisukiteitä peileinä.


title: Räisälän kirkko

text: Räisälän kirkko sijaitsee entisessä Räisälän kunnassa Karjalankannaksella Suomen luovuttamalla alueella.


title: Räisälän kirkko

text: Räisälän edellisen kirkon tuhouduttua salaman sytyttämänä vuonna 1910 tilattiin uuden kirkon piirustukset Josef Stenbäckiltä. Uusi ristin muotoinen kirkko valmistui 1912. Kirkon alttariosassa on puolipyöreä aspis ja kuoriosan vieressä on kellotorni, joka kohoaa 37 metrin korkeuteen. Kellotornin alaosassa on urkuparvi, joka avautuu kirkkosaliin alttarin vasemmalla puolella. Kirkon seinät tehtiin Räisälän alueen omasta punaisesta graniitista ja ristivarsien päätykolmiot puolestaan tiilestä. Tyyliltään kirkko edustaa suomalaista kansallisromanttista jugendia, jossa on vaikutteita keskiaikaisista kivikirkoista.


title: Räisälän kirkko

text: Kirkossa oli noin tuhat istumapaikkaa. Kirkon alttaritaulu oli Robert Wilhelm Ekmanin vuonna 1872 maalaama ja sen aiheena oli ”Jeesus siunaa lapsia”. Alttaritaulun kirkkoon lahjoitti Räisälän rouvasväenyhdistys. Kirkon tornissa oli kaksi kelloa. Kirkon urut olivat 25-äänikertaiset.


title: Räisälän kirkko

text: Räisälän alueella ei käyty talvisodassa taisteluita, mutta Moskovan rauhan jälkeen oli Räisälä kuitenkin jätettävä. Kirkon irtaimisto evakuoitiin supistuneen Suomen alueelle. Jatkosodan alussa Räisälä vallattiin takaisin, jonka yhteydessä kirkko sai kranaattiosuman. Kranaatin aiheuttama vaurio kuitenkin korjattiin jatkosodan aikana. Vuonna 1944 Räisälä ja sen kirkko oli taas luovutettava Neuvostoliitolle.


title: Räisälän kirkko

text: Neuvostoliitossa kirkko oli monessa käyttötarkoituksessa, jopa hevostallina. Nykyisin kirkko toimii venäläisten kulttuuritalona ja siellä on myös toimistoja. Kirkon ympärillä olleen hautausmaan venäläiset ovat tuhonneet täysin. Entiset räisäläiset ovat kuitenkin päässeet viettämään kirkossaan jumalanpalveluksia. Tuhotun sankaripatsaan tilalle pystytettiin uusi muistomerkki vuonna 1992.


title: Räisälän kirkko

text: Räisälän kirkon irtaimistoa, muun muassa alttaritaulu, lahjoitettiin Kokemäen seurakunnalle, sillä kunta oli yksi räisäläläisten sijoituspaikoista. Kirkon pieni kello oli pitkään Koomankankaan hautausmaan kappelissa, kunnes se elokuussa 2014 siirrettiin Köyliön Kepolassa sijaitsevaan Räisälä-keskukseen, jota ylläpitää Räisäläisten Säätiö.


title: Räisälän kirkko

text: Räisälän nykyinen kirkko on Räisälän seurakunnan neljäs kirkko. Ensimmäinen maininta Räisälän kirkosta on vuodelta 1635, jolloin seurakuntakin muodostettiin. Tämän Räisälän ensimmäisen kirkon polttivat venäläiset vuonna 1656. Seuraavan kirkon rakentamiseen on pyydetty lupaa vasta 1663. Tämä kirkko puolestaan korvattiin uudella vuonna 1763. Tämä Räisälän kolmas kirkko ja erillinen kellotorni paloivat salaman sytyttäminä vuonna 1910.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Olli-Pekka Heinonen (s. 25. kesäkuuta 1964 Eurajoki) on suomalainen viestintäjohtaja, poliitikko ja virkamies. Puoluetaustaltaan hän on kokoomuslainen. Heinonen toimi maaliskuusta 2012 kesäkuuhun 2014 pääministeri Jyrki Kataisen valtiosihteerinä. Hän jatkoi tehtävässä myös Alexander Stubbin päämininisterikaudella.. Nykyään Heinonen toimii Opetushallituksen pääjohtajana.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinonen oli kansanedustaja vuosina 1995–2002. Hän oli opetusministeri Ahon hallituksessa vuosina 1994–1995 ja Lipposen I hallituksessa 1995–1999. Lipposen II hallituksessa hän oli liikenneministeri (1999–2000) ja liikenne- ja viestintäministeri (2000–2002). Kaikkiaan hän oli ministerinä 2885 päivää.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Helmikuussa 2002 Heinonen siirtyi Yleisradioon johtotehtäviin.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinonen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1990. Vuosina 1990–1991 hän työskenteli kokoomuksen eduskuntaryhmän suunnittelusihteerinä ja vuosina 1991–1994 opetusministeri Riitta Uosukaisen erityisavustajana.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Vuosina 1994–1995 Heinonen oli Ahon hallituksen opetusministeri. Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Heinonen valittiin kansanedustajaksi Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Vaalien jälkeen hän jatkoi opetusministerinä Lipposen I hallituksessa. Vuoden 1999 vaaleissa Heinonen valittiin jatkokaudelle. Lipposen II hallituksessa hän hoiti liikenneministerin ja syyskuusta 2000 myös viestintäministerin tehtäviä.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinosen ollessa liikenneministerinä Sonera osti Saksasta 3G-oikeudet noin 3,5 miljardilla eurolla tiettyihin taajuusalueisiin. Nämä osoittautuivat myöhemmin arvottomiksi. Valtion omistus Sonerassa oli liikenne- ja viestintäministeriön hallussa. Oikeuskansleri Paavo Nikula selvitti Soneran kauppoja ja hallituksen toimintaa syksyllä 2002. Hän totesi päätöksessään, etteivät ministerit tai liikenne- ja viestintäministeriöiden virkamiehet rikkoneet virkavelvollisuuksiaan tai toimineet lainvastaisesti. Selvityksessä ei ilmennyt, että kaupoista olisi keskusteltu hallituksen piirissä tai hallituksen ja Soneran edustajien välillä.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinonen joutui UMTS-kohussa suurimpaan vastuuseen ja ilmoitti lokakuussa 2001 jättävänsä politiikan. Hän siirtyi helmikuussa 2002 Yleisradion suomenkielisen television johtajaksi. Heinosen seuraajaksi kansanedustajaksi nousi Anne Holmlund.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Ylellä Heinonen toimi myöhemmin Asia- ja kulttuuri -ohjelmistoalueen johtajana, josta hän siirtyi yhtiön organisaatiouudistuksen yhteydessä vuonna 2011 Yle Julkaisujen johtajaksi.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Tammikuussa 2012 Heinonen ilmoitti jättävänsä Ylen pääministeri Jyrki Kataisen tiedusteltua hänen halukkuuttaan valtiosihteerin tehtävään. Heinonen aloitti 1. maaliskuuta 2012 Kataisen valtiosihteerinä.


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Toukokuussa 2015 valtiovarainministeri Alexander Stubb nimitti Heinosen poliittiseksi valtiosihteerikseen.Lokakuussa 2016 Heinonen valittiin Opetushallituksen pääjohtajaksi


title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinonen oli vuosina 1988–2008 naimisissa Päivi Heinosen kanssa ja heillä on kaksi poikaa ja yksi tytär.


title: Juhani Peltonen (jalkapalloilija)

text: Voitto Matti Juhani Peltonen (s. 16. kesäkuuta 1936 Sääksmäki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan laitahyökkääjä, mutta pelasi myös keskikentän rakentajana.


title: Juhani Peltonen (jalkapalloilija)

text:
Peltonen oli ensimmäinen suomalaispelaaja, joka pelasi Saksan Bundesliigassa. Hän pelasi vuosina 1964–1966 Hamburger SV:n riveissä 38 ottelua tehden niissä kuusi maalia.
Suomessa Peltonen edusti vain Valkeakosken Hakaa, jonka riveissä hän voitti kaksi Suomen mestaruutta ja viisi Suomen Cupia. Maajoukkueessa Peltonen pelasi 68 ottelua tehden niissä 10 maalia.
Suomen Palloliitto valitsi Peltosen vuoden jalkapalloilijaksi Suomessa vuosina 1960, 1962 ja 1964. Urheilutoimittajain liitto myönsi hänelle saman tittelin vuonna 1965. Joukkuetoveri Matti Pitko kirjoitti Juhani Peltosesta kirjan Hakasta Hampuriin (Weilin&Göös 1971).
Peltonen valittii neljä kertaa Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi.


title: Juhani Peltonen (jalkapalloilija)

text: Muun työnuransa Peltonen toimi Yhtyneet Paperitehtaat Oy:llä, viimeksi myyntimiehenä. Espanjassa Jussi Peltonen innostui taidemaalauksesta, ja hänellä on Valkeakoskella ateljee. Peltosella on ollut kuusi taidenäyttelyä.


title: Juhani Peltonen (jalkapalloilija)

text: Peltonen nimettiin Suomen Palloliiton Gladiaattorit -kunniakerhoon 20. elokuuta 2008.


title: Raimo Tammilehto

text: Raimo Kauko Juhani Tammilehto (s. 5. helmikuuta 1943 Tuusula) on suomalainen pankinjohtaja. Hän toimi maa- ja metsätalousministerinä (ammattiministeri) Paavo Lipposen II hallituksessa 1. helmikuuta 2002 – 31. toukokuuta 2002. Tammilehdon ministeriys kesti neljä kuukautta (120 päivää), jonka jälkeen maa- ja metsätalousministeriksi yleni kokoomuslainen Jari Koskinen.


title: Raimo Tammilehto

text: Raimo Tammilehto valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulusta vuonna 1962 ja agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1969 pääaineenaan maatalouspolitiikka. Hän toimi tutkimussihteerinä MTK:n tutkimusosastolla vuosina 1969–1977 ja MTK:n talouspoliittisen osaston johtajana vuosina 1977–1985. Tämän jälkeen hän on toiminut johtajana Osuuspankkikeskuksessa vuosina 1985–2006 vastuualueinaan maaseuturahoituspalvelut ja niihin liittyvä poliittinen seuranta. Vuosina 1978–1986 hän toimi Markkinatuomioistuimen jäsenenä. Hän on ollut myös Pellervon Taloustutkimuksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1979. Hän on julkaissut lukuisia ammattiartikkeleita eri julkaisuissa vuodesta 1970 lähtien.


title: Raimo Tammilehto

text: Tammilehto on toiminut myös Kuhmon Kamarimusiikin Kannatusyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 2002.


title: Raimo Tammilehto

text: Raimo Tammilehto sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 2005. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisu (CuFeS, rautakuparisulfidi) (ennen kalkopyriitti) on messinginkeltainen, hieman vihreään vivahtava metallikiiltoinen mineraali. Se on maankuoren yleisin kuparimalmimineraali.


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisu sisältää noin 35 % kuparia, mutta sen, rikin ja raudan lisäksi kuparikiisu sisältää usein pieniä määriä mm. kobolttia, sinkkiä, nikkeliä, hopeaa, kultaa, platinaa, lyijyä, arseenia ja seleeniä.


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisun kidejärjestelmä on tetragoninen. Kiteet ovat kuitenkin suhteellisen harvinaisia ja pieniä, useimmiten kuparikiisu esiintyykin massamaisina kasaumina ja lohkareina (ks. kuvat).


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisu hapettuu nopeasti ja saa jo tunneissa lohkaisun jälkeen sateenkaaren väreissä kimaltelevan hapettumakerroksen (ks. kuva).


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisu sulaa herkästi asetyleeniliekillä, ja liukenee typpihappoon. Muiden happojen kanssa kuparikiisu reagoi erittäin heikosti. Kuparikiisulle voi kuitenkin keinotekoisesti tehdä kauniinvärisen hapettumakerroksen upottamalla näytteen suolahappoon. Kuivuessaan kuparikiisu on hapettunut värikkääksi. (ks. kuva)


title: Kuparikiisu

text: Liekkikokeessa kuparikiisu värjää liekin vihreäksi, samaten kuin puhdas kupari ja monet paljon kuparia sisältävät mineraalit.


title: Kuparikiisu

text: Kidejärjestelmältään kuparikiisu on tetragoninen. Kovuus on 3,5–4 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 4,2 g/cm³. Viiru on hieman vihertävän musta.


title: Kuparikiisu

text: Kuparikiisu esiintyy tavallisesti rikkikiisun, magneettikiisun, lyijyhohteen, sinkkivälkkeen kanssa ja muodostaa usein aggregaatteja (geol. termi) kvartsin, kalsiitin ja dolomiitin kanssa (ks. kuva).


title: Kuparikiisu

text: Suomessa kuparikiisun tärkeimpiä esiintymiä on Pyhäsalmen kaivos ja Outokumpu, ja ylipäätään rekisteröityjä esiintymiä noin kolmensadan kunnan alueella.


title: Juhani Peltonen

text: Juhani Peltonen voi tarkoittaa seuraavia suomalaisia:


title: Prääsän kansallinen piiri

text: Prääsän kansallinen piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Karjalan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Prääsän kansallinen piiri rajoittuu pohjoisessa Kontupohjan piiriin, idässä Äänisenrannan piiriin, etelässä Leningradin alueeseen ja Aunuksen kansalliseen piiriin, lounaassa Pitkärannan piiriin ja luoteessa Suojärven piiriin. Piirin pinta-ala on 6 389 km²


title: Prääsän kansallinen piiri

text:
Vuonna 2010 Prääsän kansallisessa piirissä oli 16 882 asukasta. Väestöstä 36,8 % oli karjalaisia, 6,3 % suomalaisia, 46,1 % venäläisiä ja 10,8 % muita. Vuonna 1996 asukasluku oli 20 300, vuonna 1999 19 600.
Prääsän alue sijaitsee eteläisen Karjalan järvirikkaassa keskiosassa. Piirin alueella on noin 600 järveä, joista mainittavimmat ovat Säämäjärvi, Šotjärvi, Vieljärvi ja Vahatjärvi. Alueella virtaavista joista suurin on Suojoki.


title: Prääsän kansallinen piiri

text: Prääsän piirin tärkeimmät elinkeinot ovat metsäteollisuus ja maataloustuotanto. Maatalous tuottaa pääasiassa maitoa, lihaa ja perunaa. Metsäteollisuus sahatavaraa. Myös turkistarhausta harjoitetaan.


title: Prääsän kansallinen piiri

text: Piirissä on viisi sairaalaa, 15 koulua ja parantolatyyppinen sisäoppilaitos. Prääsän piirin halkaisee kansainvälinen "Sininen tie".


title: Prääsän kansallinen piiri

text:
Prääsän kansallisessa kuntapiirissä on yksi kaupunkikunta ja kuusi maalaiskuntaa ja näissä yhteensä 82 asutuskeskusta:
Ennen kuntauudistusta piirissä oli 13 kuntaa, joihin kuuluivat edellisten lisäksi Lahti, Pultseila, Savinovo, Sotka, Kinalahti ja Kolatselkä.


title: Prääsän kansallinen piiri

text: Hallintopiiri muodostettiin vuonna 1930. Jatkosodan aikana piiri oli Suomen miehittämä 1941-44. Vuosina 1962-1966 piiri oli lakkautettuna ja sen alue oli jaettuna Äänisenrannan piirin ja Kontupohjan piirin kesken. Piiri perustettiin uudelleen 1966 ja sen keskukseksi tuli Prääsä.


title: Vaisaaren koulu

text: Vaisaaren koulu sijaitsee Raision Tiedonpuistossa. Vaisaaren koulu on Raision ainoa yläkoulu. Vaisaaren koulu on 763 oppilaallaan Suomen suurin yksittäinen peruskoulun yläaste.


title: Vaisaaren koulu

text: Koulusta löytyy useita erikoisluokkia: jokaisella luokka-asteella on yksi englantiorientoitunut luokka sekä musiikkiluokka sekä vuodesta 2012 urheilupainotteinen luokka.


title: Vaisaaren koulu

text: Vaisaaren koulu perustettiin vuonna 1967 kansalaiskoulumuotoisena. Peruskoulujärjestelmään siirryttiin ensimmäisten koulujen joukossa 1972. Muutoksen jälkeen koulun tilat alkoivat kuitenkin käydä ahtaaksi, ja rakennuksen laajentaminen alkoi olla jo väistämätöntä. Aluksi oli suunnitelmissa rakentaa kaupunkiin toinen yläaste, mutta lopulta päätettiin laajentaa Vaisaaren koulua. Uusi osa vihittiin käyttöön 1977.


title: Vaisaaren koulu

text: Seuraavat merkittävät muutokset olivat 1990-luvulla, jolloin siirryttiin käyttämään yhä enenevissä määrin tietotekniikkaa opetuksessa. Koulu sai peruskorjauksen myötä uuden ilmeen vuosien 1996–1999 aikana.


title: Vaisaaren koulu

text: Raision Vaisaaren koulu sijaitsee Tiedonpuiston opetuskeskuksessa aivan Raision keskustan tuntumassa vain vajaan vartin ajomatkan päässä Turusta. Alueella toimii Vaisaaren koulun lisäksi syksyllä 1999 valmistunut moderni kirjasto-auditorio ja muita oppilaitoksia: Raision lukio, ammattioppilaitos ja kauppaopisto.


title: Vaisaaren koulu

text: Yksi Vaisaaren koulun tunnetuimmista opettajista on "Rexi on homo ja opettajat hullui" -kirjan tehnyt Aino Kontula, joka toimi Vaisaaren koulussa biologian ja maantiedon lehtorina 30 vuotta ennen eläkkeelle jäämistään vuonna 2001.


title: Vaisaaren koulu

text: Kontula on kirjoittanut myös puolifiktiivisen kirjan "Herra Rehtori" (Ajatus 2009) Vaisaaren koulun pitkäaikaisesta, voimakastahtoisesta rehtorista Antti Tuomisesta, joka piti yläastelaisia tiukassa otteessaan 1970-luvulta alkaen.


title: Kassiteriitti

text: Kassiteriitti eli tinakivi on mineraalina esiintyvää tinadioksidia (SnO). Se sisältää noin 78 % tinaa ja on tärkein tinaa sisältävä malmimineraali.


title: Kassiteriitti

text: Kassiteriitti on kidejärjestelmältään tetragoninen. Tavallisesti kiteet ovat lyhytprismaisia eli pilarimaisia ja pyramidipintoihin päättyviä. Väriltään kassiteriitti on musta, ruskeanmusta tai vaaleanruskea. Viiru on haalean ruskea. Vaaleilla muunnoksilla se voi olla myös valkoinen. Kassiteriitin kiilto on rasvainen tai timanttinen. Kovuus on 6–7 ja ominaispaino on 6,68–7,02 g/cm³.


title: Kassiteriitti

text: Suomessa kassiteriittia tavataan rapakivialueilla, esimerkiksi Kymissä ja Eurajoella. Hausjärven Kurussa kassiteriittia on kapeissa magnetiittia ja kuparikiisua sisältävissä juonissa.


title: Slim Dusty

text: David Gordon Kirkpatrick, taiteilijanimeltään Slim Dusty (13. kesäkuuta 1927, Kempsey, Uusi Etelä-Wales – 19. syyskuuta 2003, Sydney) oli australialainen countrymuusikko. Hän julkaisi ensimmäisen levytyksensä vuonna 1946. Slim Dustyn single "A Pub With No Beer" myi kultaa vuonna 1957. Slim Dusty sai uransa aikana enemmän kulta- ja platinalevyjä kuin yksikään muu australialainen artisti. Hän kuoli munuaissyöpään vuonna 2003. Slim Dustyn kuuluisin kappale lienee nykyään Waltzing Matilda, joka on noussut Australiassa lähes kansallislaulun asemaan.


title: Kinnermäki

text: Kinnermäki (, ) on kylä Vieljärven kunnassa Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kinnermäki

text: Kinnermäen kylässä on säilynyt vanhoja karjalaisia asuinrakennuksia. Asutusta alueella on ollut jo 1500-luvulta alkaen. Alkuperäiseltä väestöltään Kinnermäki kuuluu aunuslaisten livvikoiden länsilevinneisyysalueeseen. Nykyisin kylän keskuksena on Smolenskin jumalanäidin tsasouna 1700-luvulta, sen ympärillä 17 asuinrakennusta, joista vanhimmat on rakennettu 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Alkuperäisinä säilyneine rakennuksineen Kinnermäki on Karjalan tasavallan kulttuurihistoriallisia suojelukohteita.


title: Kinnermäki

text: Vuonna 2001 perustettu "Kinnermäen ystävät ry" on ryhtynyt elvyttämään kylän karjalaiselämää ja suojelemaan alueen rakennusperintöä. Tavoitteena on tehdä Kinnermäestä elinvoimainen karjalaiskeskus, jossa myös nuorilla on tulevaisuutta ja työtä.


title: Kinnermäki

text: Kinnermäessä on museo sekä kotimajoitus- ja ruokailupalveluja.


title: Armas Jokio

text: Armas Taisto Jokio (21. helmikuuta 1918 Helsinki – 12. lokakuuta 1998 Vantaa) oli suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja. Hänet muistetaan erityisesti talonmies Pikkaraisen roolista Pekka ja Pätkä -elokuvissa sekä hieman lapsellisen mustalaismiehen Pikku-Aleksin roolista elokuvissa "Muhoksen Mimmi" (1952), "Lentävä kalakukko" (1953) ja "Majuri maantieltä" (1954).


title: Armas Jokio

text: Laulajana Jokio aloitti uransa Suomen Kansallisoopperassa, mutta siirtyi myöhemmin Hilkka Kinnusen Operettiteatteriin ja Punaiseen Myllyyn.


title: Armas Jokio

text: Jokio esiintyi kaikkiaan 55 elokuvassa, joista merkittävä osa on lähinnä tukkilaiselokuvia. Hänet tunnettiin verrattomana koomikkona, joka vaikutti enemmän ilmeillään ja olemuksellaan kuin sanoillaan ja tunneilmaisullaan. Jokio esitti talonmies Pikkaraista miltei kaikissa 1950-luvun "Pekka ja Pätkä" -sarjan elokuvissa. Muita hänen elokuviaan ovat esimerkiksi "Lentävä kalakukko" (1953), "Majuri maantieltä" (1954), "Kaksi vanhaa tukkijätkää" (1954) ja aivan uran lopussa "Kiljusen herrasväki" (1981). Jokio näytteli myös teatterissa. 1960-luvun puolivälissä hän jatkoi Hilkka Kinnusen Operettiteatterissa ja televisiossa. Sen jälkeen vietti eläkepäiviään Vantaalla Koivukylässä. Ulosottomiehenä hän esiintyi elokuvissa, mutta ei todellisuudessa ollut ulosottomiehenä.


title: Armas Jokio

text: Jokio on haudattu Malmin hautausmaalle, kortteliin 27-6-131.


title: Jorma Valtonen

text: Pertti Leo Jorma Valtonen (s. 22. joulukuuta 1946 Turku) on entinen jääkiekkomaalivahti. Valtonen pelasi Suomen jääkiekkomaajoukkueen maalivahtina 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Jorma Valtonen

text: Seuratasolla Valtonen edusti Suomessa Turun Palloseuraa (1964–1966, 1978–1980 ja 1981–1987), RU-38:aa (1966–1967), Porin Ässiä (1967–1972) ja Helsingin Jokereita (1972–1974). Jorma Valtonen pelasi Italiassa vuosina 1975–1978 edustaen "Gardenaa" ja "HC Allehea". Länsi-Saksassa hän pelasi kauden 1980–1981 "EHC-70:n" joukkueessa.


title: Jorma Valtonen

text: Suomen maajoukkuetta Valtonen edusti yhdeksän kertaa MM-kisoissa ja kolme kertaa olympialaisissa. Maaotteluita Valtoselle kertyi yhteensä 232. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Jorma Valtosen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 67.


title: Jorma Valtonen

text: Valtonen on toiminut Venäjän KHL:ssä pelaavan Lokomotiv Jaroslavl’n maalivahtivalmentajana kaudesta 2011–2012 alkaen. Kauden alkaessa joukkue kärsi katastrofin sitä kuljettaneen lentokoneen pudotessa matkalla Minskiin vielä kun yhtään ottelua ei ollut pelattu. Valtonen oli ainoa joukkueen valmennusjohdon turmasta selvinnyt henkilö, koska häntä oli pyydetty jäämään Jaroslavliin harjoittelemaan joukkueen farmi- ja junioripelaajien kanssa. Hän on jatkanut joukkueen palveluksessa läpi sen uudelleenrakennusprojektin aina kaudelle 2014–2015 asti.


title: Kalsiitti

text: Kalsiitti (CaCO) eli kalkkisälpä on kalsiumkarbonaattia. Se on karbonaattiryhmän mineraaleista yleisin.


title: Kalsiitti

text: Kalsiitin kidejärjestelmä on trigoninen. Kiteet ovat hyvin yleisiä ja saattavat olla hyvinkin monimuotoisia. Kalsiitin yleisin kidemuoto on suippo, kuusisärmäinen pyramidi, jonka joka toinen kulma on terävämpi. Kalsiitti on väriltään useimmiten valkoinen, mutta saattaa joskus olla kellertävän, punertavan tai sinertävän valkoinen. Joskus väri on myös harmaata tai jopa mustaa. Kiilto on lasikiilto ja viirun väri on valkoinen. Epäpuhtaudet saattavat aiheuttaa värillisenkin viirun. Kovuus on 3 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 2,6–2,8 g/cm³.


title: Kalsiitti

text: Kalsiitti muodostaa yksinään kivilajin, kalkkikiven. Kalsiitin ollessa ainoana päämineraalina, kyseessä on kalsiittinen kalkkikivi eli kalsiittikivi. Kalsiittia esiintyy yleensä kallioiden raoissa ja onkaloissa. Suomessa sitä esiintyy ainakin Lohjalla (Tytyrin kaivos), Särkisalossa, Kolarissa, Paraisilla, Lappeenrannassa ja Kerimäellä.


title: Kalsiitti

text: Kalsiittista kalkkikiveä käytetään erityisesti sementin sekä raudan, teräksen ja lasin valmistuksessa. Selluloosan keitossa sitä voidaan käyttää kemikaalina. Maa- ja metsätaloudessa kalkkikiveä käytetään happamuuden poistoon sekä ravinteena.


title: Kinalahti

text: Kinalahti (karjalaksi Kinälahti tai Kinelahti, ) on kylä ja entinen kylähallintoalue Prääsän piirin eteläosassa Aunuksen piirin rajalla Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Kinalahti

text: Kinalahden kylä sijaitsee Vieljärven kunnassa 84 kilometriä Prääsästä lounaaseen Vieljärveltä Viteleeseen vievän tien varrella, Sinamusjärven rannalla.


title: Kinalahti

text: Kinalahden entinen kylähallintoalue käsitti Prääsän piirin lounaisosan, ja siihen kuuluivat kylät Kinalahti (keskuskylä), Atsu, Kukoinvaara, Lampiniemi ja Panniselkä. Vuonna 1926 kylässä asui 205 karjalaista ja 5 venäläistä . Vuonna 1996 alueella asui 130 asukasta. Se yhdistettiin osaksi Vieljärven maalaiskuntaa 2006. Asukkaat työskentelevät pääasiassa metsätalouden parissa.


title: Luettelo kalaheimoista tieteellisen nimen mukaan

text: Tämä on luettelo kalaheimoista aakkosjärjestyksessä tieteellisen nimen mukaan. Katso myös luettelo kaloista.


text:
A - B - C - D - E - F -
G - H - I - J - K -
L - M - N - O - P - R - S - T - U - V - W - X - Y - Z
Ab-Am - An-Ap - Ar-Au
Ca - Ce - Ch - Ci-Cu - Cy
Ga-Gr - Gy
Ha-Ho - Hy


text: La-Li - Lo-Lu


text: Ma-Mi - Mo-MyPa-Pe - Ph-Pl - Po-Pr - Ps-Pt


text: Sa-Sc - Se-St - Su-Sy


title: Aikuisrock

text:
Aikuisrockiksi kutsutaan tyypillisesti rockia, joka on suunnattu varttuneemmalle yleisölle. Yhtyeet ovat muodostuneet sekä kokeneemmista muusikoista
että nuoremman polven soittajista.


title: Aikuisrock

text: Tyyli mielletään pääasiallisesti yhdysvaltalaiseksi, jossa käytetään nimitysta AOR. Termi viittasi alun perin radioasemien "Album Oriented Rock" -ilmaisuun, jolla haluttiin painottaa albumien kappaleiden merkitystä kaupallisemman singlekeskeisen ajattelun sijaan.


title: Aikuisrock

text: Erityisesti FM-radiot painottivat 1960-luvun lopulta juontuvaa hard- ja heavyrockia, joka pohjautui esimerkiksi Creamin, Jimi Hendrix Experiencen ja Blue Cheerin kaltaisten yhtyeiden työhön, kun taas AM-radiot olivat soittovalinnoissaan vapaampia. Tälle markkina-alueelle tuli kokoonpanoja, jotka esittivät helposti omaksuttavaa, mutta selvästi viihteellisemmästä popista erottuvaa musiikkia, joka tavoitti laajan, jakaumiltaan vaihtelevan yleisön. AOR-nimikkeen ovat etenkin musiikkiteollisena ilmaisuna korvanneet termit ”classic rock” ja ”adult contemporary”. Tyylillisesti molemmat nimitykset kattavat hyvin erilaisia yhtyeitä.


title: Aikuisrock

text: Tyylilajin edustajiksi katsotaan esimerkiksi Boston, Journey, Foreigner, brittiläistä alkuperää oleva Supertramp, nuorien studiomuusikoiden perustama Toto, Styx, REO Speedwagon sekä Night Ranger. Tyylin vahvinta aikaa olivat noin vuodet 1976–1985. Tyyli vaikutti osaltaan glam metal -tyylilajin syntyyn. Joskus tyyliä nimitetään myös keskitien rockiksi (mainstream rock = ”valtavirta-rock”), mutta sitä ei pidä sekoittaa ns. MOR- eli Middle of the Road -tyyliin, jolla tarkoitetaan erityisesti Yhdysvalloissa viihteellisempää popmusiikkia, jota edustavat kokoonpanot kuten Carpenters, Bread tai Seals and Crofts.


title: Aikuisrock

text: Julkaisuvuosi on alkuperäisille LP-formaatin julkaisuille


title: Lahti (Karjalan tasavalta)

text: Lahti () on kylä ja entinen kylähallintoalue Säämäjärven koillisrannalla Prääsän piirin pohjoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006.


title: Lahti (Karjalan tasavalta)

text: Kylähallintoalue rajoittui pohjoisessa Kontupohjan piiriin, idässä Viitanan asutushallintoalueeseen, etelässä Essoilan kylähallintoalueeseen ja lännessä Suojärven piiriin. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Säpsä. Alueen muita kyliä ovat Kudama, Lahti (30 asukasta vuonna 1996), Tšuralahti ja Tšujnavolok. Alueella on vanhoja ortodoksikirkkoja.


title: Lahti (Karjalan tasavalta)

text: Alue kuului ennen 1920-lukua Säämäjärven kuntaan. Alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Robbie Fowler

text: Robert Bernard ”Robbie” Fowler (s. 9. huhtikuuta 1975 Liverpool) on englantilainen jalkapalloilija. Fowler on tunnettu pitkästä ja menestyksekkäästä urastaan kasvattajaseuransa Liverpoolin riveissä.


title: Robbie Fowler

text: Liverpoolin kapteenina toiminut Fowler siirtyi seurasta Leedsiin vuonna 2001. Leedsistä hän puolestaan jatkoi eteenpäin Manchester Cityyn vuonna 2003. 27. tammikuuta 2006 Fowler palasi Anfieldille ilmaisella siirrolla. Vuoden jatkosopimuksen päätyttyä Fowler siirtyi Championship-joukkue Cardiff Cityn riveihin. 10. syyskuuta 2008 Fowler teki kolmen kuukauden mittaisen sopimuksen Blackburn Roversin kanssa. Blackburn ei jatkanut hänen sopimustaan ja helmikuussa 2009 Fowler teki kaksivuotisen sopimuksen australialaisen A-League-seuran North Queensland Furyn kanssa. Hän edustaa seuraa kauden 2009–2010 ajan. Kaudeksi 2010–2011 Fowler siirtyi Perth Gloryyn, jossa pelasi niin ikään vain yhden kauden verran ja vaihtoi kaudeksi 2011–2012 thaimaalaiseen Muangthong Unitediin.


title: Robbie Fowler

text: Hyökkääjänä pelaava Fowler on Valioliigan neljänneksi paras maalintekijä kautta aikain 162 maalilla. Hänen edellään ovat vain Alan Shearer, Andy Cole ja Thierry Henry.Liverpool


title: LNG-säiliöalus

text: LNG-säiliöalus on nesteytettyä maakaasua () kuljettava säiliöalus. Maakaasua voidaan siirtää tuotantopaikalta kuluttajille putkijohtoja pitkin, mutta pitkiä matkoja, vaikkapa maanosasta toiseen, maakaasua on edullisinta kuljettaa nesteenä säiliöaluksissa. Nesteyttämällä saadaan 600 litraa kaasumaista maakaasua muunnetuksi yhdeksi litraksi nestettä, jonka tiheys on 420–490 kg/m.


title: LNG-säiliöalus

text: Normaalissa ilmanpaineessa maakaasu pysyy nesteenä, jos sen lämpötila on –163 °C. Siksi sen varastoinnissa ja kuljetuksessa tarvitaan hyvin lämmöneristetyt säiliöt. Näin voidaan minimoida lämpövuoto säiliöihin ja siitä johtuva lastin kiehuminen ("boil-off") kaasuksi. Lämmöneristyksen hyvyyttä kuvataan boil-off -luvulla ("boil-off rate, BOR"), joka ilmaisee kuinka monta prosenttia lastista haihtuu vuorokaudessa. Tyypillinen LNG-aluksen BOR on 0,15–0,25 %/d.


title: LNG-säiliöalus

text:
Suurten nesteytettyä maakaasua kuljettavien alusten säiliöiden koko on tyypillisesti 120 000–140 000 m.
Vuonna 2005 valmistui siihen mennessä suurin membraanityypin alus, kooltaan 153 500 m Gaz de FRancen Provalys ja 2006 samankokoinen Gaselys NYK Linelle.


title: LNG-säiliöalus

text: LNG-aluksissa on koko lastitilan pituinen kaksoisrunko, jotta niihin mahtuisi riittävästi painolastivettä paluumatkaa varten. Tankkeja ympäröivissä ruumatiloissa on kaasunilmaisimet ja tilat on suojattu (inertoitu) typellä. Pallotankkeja ympäröivät ruumatilat ovat ilmatäytteisiä ja ne inertoidaan vasta kaasuvuodon sattuessa.


title: LNG-säiliöalus

text: Osa nestelastista kuitenkin väistämättä muuttuu kaasuksi ("boil-off gas, BOG") ja tämä kaasu on poistettava säiliöistä paineen ja lämpötilan hallitsemiseksi. Lasti pysyy nesteenä ja kylmänä laskemalla kaasuuntunut osa ulos. Halvin ja yksinkertaisin menetelmä on käyttää kaasu aluksen polttoaineena ja tarvittaessa ottaa enemmänkin lastia polttoaineeksi (pakotettu boil-off, "forced boil-off gas"). Varapolttoaineena alukset käyttävät öljyä.


title: LNG-säiliöalus

text: LNG-alukset ovat olleet lähes ainoita uudisrakennuksia, joihin on asennettu höyryturbiineja. Vesiputkihöyrykattilassa palava kaasu kuumentaa veden yli 500-asteiseksi höyryksi, joka johdetaan korkeapaine- ja matalapaineturbiineihin. Turbiinit ovat pyörimissuuntaa vaihtavia ja kytketty alennusvaihteen avulla potkuriin. Myös aluksella tarvittava sähkö kehitetään turbiinigeneraattoreilla.


title: LNG-säiliöalus

text: Tällainen alus ei yleensä tarvitse kallista laitteistoa (Re-liquefaction unit) kaasuuntuneen lastin uudelleennesteyttämiseen, ellei tehon tarve ole alempi kuin sen hetkinen kaasun tarjoama määrä. Joitakin LNG-aluksia on varustettu näillä kalliilla ja paljon energiaa kuluttavilla (3-5 MW) nesteytyskompressoreilla, jolloin alus voi käyttää koneistonsa polttoaineena öljyä eikä asiakkaan kuljetettavaksi antamaa maakaasua. Nykyisin yleisin rakennettava alusmuoto käyttää luonnollisesti syntyvän kaasun (kompressoituna) polttoaineena sekoittaen sitä tarpeen mukaan raskaaseen tai kevyeen polttoaineeseen. Vuonna 2014 tarjolla on myös nesteytyskompressori, joka toimii ainoastaan kaasun paineistuksen kompressorin avulla (n 1 MW). jolloin voidaan tehokkaasti valita maakaasun tai muiden polttoaineiden välillä.