title: Kantatie 51

text: Kantatien 51 parantamista moottoritieksi Kirkkonummelta Siuntion Sunnanvikiin saakka on suunniteltu, ja tämä suunnitelma on hyväksytty Uudenmaan maakuntakaavaan viimeksi vuonna 2013


title: Seututie 120

text: Seututie 120 eli Vihdintie on Helsingin Haagasta Vihdin Maikkalaan kulkeva seututie. Tie on osa entistä valtatie 2:ta. Seututie 120 oli alun perin tarkoitettu pääasialliseksi maantieyhteydeksi Poriin, mutta tie oli jo valmistuessaan onnettomuusaltis mutkaisuutensa, mäkisyytensä sekä kapeutensa vuoksi. Ohitusmahdollisuuksia on hyvin vähän ja näkemäesteitä on paljon Tien Helsingin-puoleinen osuus Kehä III:lle saakka on myöhemmin kuitenkin levennetty nelikaistaiseksi,


title: Seututie 120

text: Vihdintie on osa entistä Helsingin ja Porin välistä valtatietä 2. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1942, mutta vasta vuonna 1957 se oli kokonaan valmiina Helsingistä Karkkilaan saakka. Tie tuli alkuvaiheessaan tunnetuksi myös "Tannerin tienä", koska Väinö Tannerilla oli maatila Pohjois-Espoossa tien varrella ja hänen on väitetty vaikuttaneen sen linjaukseen.


title: Seututie 120

text: Tien 120 reittiä seuraten 1940-luvun lopulla suunniteltiin uutta Helsingistä Turkuun johtavaa rautatietä ohittamaan Porkkalan vuokra-alue, sillä Neuvostoliiton kanssa solmittu sopimus Kirkkonummen läpiajosta Rantaradalla "Porkkalan tunnelia" pitkin oli kallis ja osuus oli pullonkaula. Suunnitelmat peruuntuivat linjauksen hintaan ja lopulta Porkkalan palautukseen.


title: Seututie 120

text: Koska tie oli varsin mäkinen, sen ei enää 1960-luvulla katsottu täyttävän valtatielle asetettavia vaatimuksia. Sen vuoksi valtatien 2 uusi linjaus rakennettiin 1970-luvulla korkeampitasoisena. Uusi tie erkanee Turun moottoritieltä Vihdin Palojärvellä. Uuden tieosuuden valmistuttua se numeroitiin valtatieksi 2 ja Vihdintie seututieksi 120. Myöhemmin Vihdintie on Haagasta Kehä III:n liittymään saakka rakennettu nelikaistaiseksi. Se ei kuitenkaan ole moottoritie, vaan sen varrella on monia liikennevalo-ohjattuja tasoliittymiä.


title: Seututie 120

text: Nimi Vihdintie () vahvistettiin virallisesti ensin tien Pitäjänmäellä olevalle osuudelle vuonna 1949. Vuonna 1952 nimi ulotettiin myös tien Haagassa olevalle osuudelle. Tämä osuus kulkee aikaisemman Haagan kauppalan asemakaavan mukaisen paikalla, jolle oli vuonna 1925 nimi Länsi Puistotie (). Vuonna 1928 sen suomenkielinen nimi muutettiin muotoon "Läntinen Puistotie" ().


title: Seututie 120

text: Etelä-Haagassa sijaitseva Vihdintien alkuosa Mannerheimintien päästä Haagan liikenneympyrään saakka on katumainen. Sen itäreunassa on puurivin kapean nurmikaistan erottama rinnakkaiskatu, jolla ei ole erillistä nimeä, vaan sen varrella olevien rakennusten osoitteina käytetään Vihdintietä. Katuosuuden varrella sijaitsee Haagan paloasema.


title: Seututie 120

text: Tien osuus Haagan liikenneympyrästä Kehä III:lle on levennetty nelikaistaiseksi. Konalassa sillä on yli kahden kilometrin pituinen viivasuora osuus. Sen sijaan osuus Kehä III:lta Vihdin Maikkalaan on edelleen kaksikaistainen, melko kapea, mutkitteleva ja mäkinen.


title: Seututie 120

text: Kehä III:n pohjoispuolella Vantaan ja Espoon rajalla vuoden 2000 tilastojen mukaan Vihdintietä käyttää noin 11 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Vihdin kaupunginrajalla ajoneuvoja kulkee noin 4 500 vuorokaudessa. Vilkkaimmillaan tie on Kehä I:n eritasoliittymän pohjoispuolella (40 000–45 000 ajoneuvoa vuorokaudessa).


title: Seututie 120

text: Seututie 120:n onnettomuustiheys on Suomen maanteistä neljänneksi suurin: vuosina 2009–2010 sillä tapahtui 38 henkilövahinkoon johtanutta onnettomuutta (43,0 onnettomuutta sataa kilometriä kohti vuodessa).


title: Seututie 120

text: Vihdintie on mukana joukkoliikennettä pääkaupunkiseudun säteittäisväylillä edistävässä hankkeessa. Tielle rakennetaan linja-autokaistoja, parannetaan Kehä I:n eritasoliittymäaluetta sekä lasketaan nopeusrajoitus 70 km/h:sta 60 km/h:iin liikenneturvallisuuden, tien kadunoloisuuden säilyttämisen sekä joukkoliikenteen turvallisempien liikennöintiolosuhteiden nimissä.


title: KD (lehti)

text: KD on Suomen Kristillisdemokraattien kerran viikossa ilmestyvä pää-äänenkannattaja. Vuonna 1964 perustetun lehden nimi oli kesään 2005 saakka "Kristityn Vastuu" (ISSN 0356-3545).


title: KD (lehti)

text: Vuonna 1971 Kristityn Vastuu alkoi ilmestyä kuukausittain ja vuonna 1975 viikoittain.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkonen on suomalainen makasiinityyppinen lastenohjelma, jota esitetään Yle TV2 -kanavalla. Ensimmäinen ohjelma lähetettiin 11. tammikuuta 1977. Ensimmäisen ohjelman juonsi Pekka Salo, joka toimi pitkään juontajana ohjelman ensimmäisinä vuosina. Alkuaikoina ohjelmaa esitettiin tiistaisin, keskiviikkoisin ja torstaisin. Myöhemmin ohjelmaa aloitettiin esittämään joka arkipäivä. Ohjelma sai alkuaikoina vankan suosion, ja sitä katsoi parhaimmillaan 800 000 katsojaa. Vuonna 2008 Pikku Kakkonen jakaantui aamu- ja iltalähetyksiksi.


title: Pikku Kakkonen

text: Vuosina 1977–1978 ohjelma päättyi Lasse Pöystin lukemaan iltasatuun. Pöystin ilmeikkyys sadunkertojana teki hänestä koko kansan satusedän pitkäksi aikaa. Alun perin suunniteltiin, että Pöysti lukisi satuja kirjasta, mutta hän itse arveli, ettei saduista tulisi uskottavia, joten hän päätyi opettelemaan sadut ulkoa. Pikku Kakkosessa esitettiin myös pitkään itäsaksalaista stop motion -tekniikalla luotua Nukkumatti-animaatiota aina 2000-luvulle asti.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkosen 40-vuotispäivänä 11. tammikuuta 2017 sai ensiesityksensä dokumentti Postilokero 347 - Pikku Kakkosen tarina, joka on Alli Haapasalon näkemys ohjelmasta ja sen katsojista.


title: Pikku Kakkonen

text: Yle TV2:n lastentoimituksessa oli suunniteltu pitkään, että televisioon tarvittaisiin makasiinityyppinen lastenohjelma. Ohjelman suunnitteluun kysyttiin mielipidettä Kouluhallituksella, joka kertoi että ohjelma ei saisi olla pelkästään viihdettä, vaan sen pitäisi olla myös opettavainen. Suunnittelutyön valmistuttua lastentoimituksen päällikkö Pertti Nättilä esitti ohjelmaidean TV2:n johtajalle Pertti Paloheimolle, joka antoi rahoituksen ohjelman tekoon. Ohjelman nimeksi päätetään "Pikku Kakkonen".Lastenohjelmien toimituksen neljän toimittajan Marja-Liisa Viinikaisen, Maija Koivulan, Lauri Niemelän ja Päivi Lattusen tehtäväksi tuli toimittaa omatuottoiset sekä ostetut pikkuohjelmat eheään makasiinimuotoon, jonka juontaja kokosi yhteen. Apuna juontojen rakentelussa oli lastentarhanopettaja Marja-Leena Mannilan luoma esikouluopetusta noudatteleva aihekaavio. Tämä lienee syynä edellä mainittuun erheelliseen tietoon yhteydenotosta Kouluhallitukseen, mitä ei siis tietenkään tarvittu.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkosen ensimmäiseksi juontajaksi valittiin Pekka Salo. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 11. tammikuuta 1977. Ohjelmaa esitettiin kolmena arkipäivänä viikossa: tiistaisin, keskiviikkoisin, ja torstaisin, ja kaikki viikon ohjelmat kuvattiin samalla kertaa tiukassa aikataulussa. Ohjelmassa juontaja Salo istui ison videokoneen vieressä ja pisti juontojen välillä videot pyörimään. Salo sai ensimmäisen ohjelman jälkeen kritiikkiä Tampereen murteen käytöstä puheessaan. Ensimmäissä nauhoituksissa Salo soitti myös kitaraa, vaikka hän ei sitä osannut alun perin soittaa ollenkaan. Salon vaimo Maija opetti häntä soittamaan muutaman soinnun. Ensimmäisen Pikku Kakkosen ohjasi Lauri Niemelä.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkosen historian aikana on käytetty kolmea erilaista tunnuskuvaa (tunnusmusiikki on aina ollut sama melodia). Vuosina 1977–1979 tunnuksessa hyppivät palaset muodostivat kakkosen. Toisessa tunnuksessa väreinä oli keltainen ja oranssi, siinä kakkonen muodostuu erilaisista paloista. Tämä tunnus nähtiin televisiossa ensimmäistä kertaa 4. syyskuuta 1979. 25. lokakuuta 1983 alkaen on ohjelmassa esitetty Camilla Mickwitzin luomaa tunnusta, jossa erilaiset oliot ja kuviot muodostavat numeron kaksi. Tunnusta on käytetty tähän päivään asti, ja siitä on tullut ohjelman tavaramerkki. Tunnuksen hahmot esiintyvät myös "Varokaa heikkoa jäätä" -tietoiskussa, joka valmistui vuonna 1986 Marja-Liisa Hiedan toimittamana ja Jukka Siikavireen säveltämänä. Siikavire lausui myös karhun varoituksen. Pikku Kakkosen tunnuksen sävelsi Timo Ruottinen, jonka käsialaa on myös Pikku Kakkosen postin tunnuslaulu. Postilaulun toteutti Risto Hiltunen tyttärineen. 7. marraskuuta 1994 tunnus vaihdettiin pala-animaatiotunnuksesta tietokoneella tehdyksi ja 23. joulukuuta 1997 tunnusmusiikin sovitus vaihtui nykyiseen, akustisesta versiosta elektroniseksi.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkosessa on vuosien aikana ollut useita juontajia. Ensimmäinen juontaja oli Pekka Salo. Pikku Kakkosessa juonsivat/juontavat mm. Eila Roine, Anna-Liisa Kirsi, Pertti Nättilä (Ransu), Jukka Nurminen, Janne Mäkinen, Minna Sorsa, Olli Mononen, Jyrki Laaksonen, Silja Sillanpää, Veera Degerholm, Siina Hirvonen jne.


title: Pikku Kakkonen

text: Pikku Kakkonen on voittanut Kultainen Venla -palkinnon vuosina 2011 ja 2012 lasten- ja nuortenohjelma -kategoriassa. Maakuntahallitus myönsi vuoden 2011 "Pirkanmaan palkinnon" Pikku Kakkoselle. Vuonna 2016 ohjelma sai Parisuhdekeskus Katajan myöntämän "Vuoden Parisuhdeteko" -tunnustuksen sekä Lastenkirjainstituutin "Onnimanni"-palkinnon. Vuonna 2017 Suomen Punainen Risti palkitsi ohjelman "Inhimillinen kädenojennus" -tunnustuksella. Lokakuussa 2017 Pikku Kakkonen valittiin Suomi-palkinnon saajaksi. Vuonna 2018 Pikku kakkonen sai Aivoliitto ry:n "Aivojen asialla" -tunnustuspalkinnon.


title: New school -laskettelu

text: New school -laskettelu on yksi laskettelun tyylisuunta. Siinä yhdistetään aineksia lumilautailusta ja rullalautailusta suksilla laskemiseen. New school -hiihdossa tärkeitä arvoja suhteessa perinteiseen freestyleen ovat laskun tyylikkyys ja oivaltavuus. New school -kilpailujen arvostelu poikkeaa suuresti perinteisistä lajeista. Tärkeä kilpailutapahtuma on vuosittain järjestettävä Winter X Games.


title: New school -laskettelu

text: New school -laskettelu tyylisuuntana sai nimensä pyrkimyksestään uudistaa laskettelua. Se on freestylelautailun suksilla suoritettava vastine: mukana ovat kaikki samat osatekijät kuin lumilautailussakin, eli hyppyrit, reilit (kaiteet), ja pressit (laatikot) ym., joita laskijat käyttävät hyväkseen. Vuoden 2014 talviolympialaisissa nähtiin ensi kertaa kaksi tällaisen laskettelun osalajia, slopestyle ja lumikouru.


title: New school -laskettelu

text: New school -hiihto sai alkunsa, kun telemarktekniikkaan yhdistettiin lumi- ja rullalautailusukupolven kehittämät liikkeet. Alppisuksilla temppuilu kehittyi 1990-luvun loppupuolella Pohjois-Amerikassa, missä hiihtäjät ja kumparelaskijat alkoivat vähitellen käyttää lumilautailijoille tehtyjä hyppyreitä. Lajin uranuurtajiksi voidaan nimetä muun muassa "Matt" ja "Jason Levinthal", "J.F. Cusson" ja "J.P. Auclair". Vähitellen myös suksivalmistajat huomasivat uuden tyylisuunnan mahdollisuudet, ja ensimmäiset takaperin laskemisen mahdollistavat kaksikärkiset "twin tip -sukset" esiteltiin vuoden 1998 tienoilla. Ne ovat yleensä saman pituiset kuin laskija tai korkeintaan 10 cm lyhyemmät. Twin tip -sukset antoivat lisäpotkua lajille, sillä niillä temppuilu oli huomattavasti helpompaa.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Tampere–Haapamäki-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Tampereelta Oriveden kautta Haapamäelle.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Henkilöliikenteen nykyiset asemat rataosuudella ovat Tampere, Orivesi, Orivesi keskusta, Juupajoki, Vilppula, Kolho ja Haapamäki. VR liikennöi osuudella taajamajunia.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Tampere–Haapamäki-rata valmistui vuonna 1882. Mänttäläinen tehtailija G. A. Serlachius sai muutettua jo sovitun ratalinjan Näsijärven länsipuolelta itäpuolelle. Rata kulki Vilppulan kautta läheltä Serlachiuksen tehtaita. Radasta muodostuikin tehtaille elämänlanka. Tehtaan liikennettä palveli ensin vuodesta 1897 kapearaiteinen Mäntän–Vilppulan rautatie ja vuodesta 1930 leveäraiteinen Mäntän rata.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Tampere–Haapamäki-rata oli valmistuessaan osa Helsingistä Pohjanmaalle johtavaa päärataa. Liikenne oli vilkasta vuoteen 1971 asti, jolloin valmistui Tampere–Parkano–Seinäjoki-oikorata. Vuonna 1977 valmistui oikorata Orivedeltä Jämsän kautta Jyväskylään, jolloin Tampereen ja Jyväskylän välinen liikenne siirtyi pääosin käyttämään uutta ratayhteyttä.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Rata on kaksiraiteinen ja sähköistetty Tampereelta Orivedelle. Osuus Orivedeltä Haapamäelle on yksiraiteinen ja sähköistämätön. Tampere on radan tärkein asema ja sieltä ovat yhteydet etelään Toijalan kautta Helsinkiin ja Turkuun, länteen Kokemäen kautta Poriin ja Raumalle sekä pohjoiseen Parkanon kautta Seinäjoelle. Haapamäeltä jatkuu rata niin ikään Seinäjoelle sekä myös Jyväskylään. Yhteys Parkanon kautta Poriin on lakkautettu, joskin kiskot ovat suurimmaksi osaksi edelleen paikoillaan. Orivedeltä haarautuu oikorata Jyväskylään ja Vilppulasta sivurata Mänttään.


title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Tampereelta Haapamäelle kulkee arkisin kolme henkilöjunaa vuorokaudessa, samoin Haapamäeltä Tampereelle.


title: Điện Biên Phủ

text:
Điện Biên Phủ on kaupunki Luoteis-Vietnamissa Laosin ja Kiinan rajan lähellä Điện Biênin maakunnassa. Se on maakunnan pääkaupunki. Vuonna 1999 kaupungissa oli 25 tuhatta asukasta.
Asukkaista suuri osa on etnisesti thaita, vietnamilaisia on noin kolmannes ja muihin ryhmiin kuuluvat hmongit.
Điện Biên Phủ tunnetaan erityisesti Điện Biên Phủn taistelusta, joka käytiin kaupungin lähellä 13. maaliskuuta 1954 Ranskan ja Pohjois-Vietnamin välillä. Taistelupaikoista ja muistomerkeistä on tullut matkailunähtävyys.


title: Protektoraatti

text: Protektoraatti on sananmukaisesti suojelualue, alue tai useammin valtio, jonka toinen valtio ottaa suojelukseensa pyynnöstä tai tahdonvastaisesti, jolloin miehittäjä kutsuu miehittämäänsä aluetta protektoraatiksi hyväksyttääkseen toimensa julkisuudessa. Tällöin valtio on riippuvuussuhteessa toiseen valtioon siten, että se on kokonaan tai osittain luopunut täysivaltaisuutensa käyttämisestä kansainvälisissä suhteissa ja sotilaallisesti ja että suojelijavaltiolla on oikeus puuttua protektoraatin sisäisiin asioihin.


title: Protektoraatti

text: Kansainvälisessä politiikassa protektoraatteihin liittyy Kansainliiton mandaattihallinto, jolla ensimmäisen maailmansodan hävinneiden valtioiden siirtomaat siirrettiin Kansainliiton hallittaviksi. Afrikassa Saksan Versailles’n rauhansopimuksessa menettämät afrikkalaiset siirtomaat siirtyivät Kansainliiton mandaatilla Yhdistyneen kuningaskunnan haltuun, kun taas Lähi-idässä Ottomaanien valtakunnan hallussa pitämiä alueita annettiin Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallittaviksi.


title: Protektoraatti

text: Itsenäisellä Suomella on ollut kaksi virallisesti valtakunnan tasolla tunnustettua suojelualuetta eli protektoraattia, Repola ja Porajärvi. Ensin mainittu oli tätä vuosina 1918–1920 ja jälkimmäinen 1919–1920. Nämä aunuslaiset kunnat pyysivät kansanäänestyksen tuloksen myötä Suomelta lupaa siirtyä sen suojelukseen.


title: Protektoraatti

text: Ympärysvallat Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta pitivät ensimmäisen maailmansodan aikana Neuvosto-Venäjästä 1917–1918 itsenäistyneitä Ukrainaa ja Suomea Saksan protektoraatteina, koska Saksan vaikutus näiden maiden hallintoon, politiikkaan ja talouselämään oli niin vahva ja jopa kauppasopimuksilla virallistettu.


title: Protektoraatti

text: Toista maailmansotaa ennen natsi-Saksa jakoi Tšekkoslovakian itsenäiseksi Slovakiaksi sekä Tšekinmaan käsittäväksi ja miehitystä tarkoittavaksi Böömin ja Määrin protektoraatiksi, jota johti käskynhaltijana valtakunnanprotektori.


Luettelo suomalaisten puolueiden pää-äänenkannattajista sisältää järjestöjen valtakunnalliset päälehdet.


title: Demokraatti (lehti)

text: Demokraatti on Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen pää-äänenkannattajana toimiva sanomalehti. Sen edeltäjä oli vuosina 1895–1918 ilmestynyt Työmies. Vuosina 1918–1988 lehti ilmestyi nimellä Suomen sosialidemokraatti, vuosina 1988–2001 nimellä Demari, vuosina 2001–2012 nimellä Uutispäivä Demari ja vuoden 2012 maaliskuusta se on ilmestynyt nykyisellä nimellään.


title: Demokraatti (lehti)

text: Demokraatti-lehti nauttii useiden muiden puoluelehtien tavoin tukea julkisista varoista, joka jaetaan eduskuntaryhmien koon perusteella.


title: Demokraatti (lehti)

text: Työmies-lehden perusti Helsingin työväenyhdistyksen radikaali oppositio. Lehti alkoi ilmestyä 2. maaliskuuta 1895 yksipäiväisenä ja muuttui kuusipäiväiseksi vuonna 1899 kun Suomen Sosialidemokraattinen puolue perustettiin.


title: Demokraatti (lehti)

text: Koko sisällissodan ajan julkaistun Työmies-lehden viimeinen numero ilmestyi 12. huhtikuuta 1918, kun Hangossa maihinnousseet saksalaiset olivat ehtineet Helsinkiin. Tässä vaiheessa lehden historian pitkäaikaisin päätoimittaja (1901–1918) Edvard Valpas-Hänninen oli jo paennut Helsingistä Neuvosto-Venäjälle. Ennen häntä olivat paenneet toimittajat, punaisen Suomen johdossa toimineet Yrjö Sirola, Eero Haapalainen, Otto Wille Kuusinen, Jussi Lumivuokko, Evert Eloranta ja Emil Elo. Työmies-lehden viimeisen numeron toimitti kirjailija, toimittaja Algot Untola. Untola ammuttiin matkalla Suomenlinnasta Santahaminaan, johon vankeja oltiin viemässä teloitettavaksi.


title: Demokraatti (lehti)

text: Sisällissodan päättyessä lehti julkaisi näytenumeronsa 6. toukokuuta 1918. Lehdessä tuomittiin bolsevismi, mutta sen ei sallittu ilmestyä, koska siinä luvattiin herättää henkiin työväenliike. Toisen kerran lehti ilmestyi 12. syyskuuta 1918, jälleen Matti Paasivuoren toimittamana ja nimellä "Suomen Sosialidemokraatti". Nytkään lehden ei sallittu ilmestyä jatkossa, mutta joulukuun puolivälissä 1918 lehti sai jatkaa ilmestymistään. Päätoimittajaksi kelpuutettiin kapinaa jyrkästi arvostellut Hannes Ryömä. Ryömä määritteli tiukkaa rajaa kommunisteihin. Hänet korvasi 1922 Johan Fredrik Aalto, joka keskustaopposition edustajana oli pitänyt Ryömän kommunismin arvostelua liiallisena. Aaltoa seurasi Anton Huotari, joka marraskuussa 1931 löytyi hirttäytyneenä työhuoneestaan. Hänen sijaisekseen valittiin 1931 Atte Pohjanmaa ja 1932 Eino Kilpi. Kilvestä tuli siihen asti pitkäaikaisin päätoimittaja. Alkuaan nuorsuomalaisena lehtimiehenä aloittanut Kilpi siirtyi sosiaalidemokraatteihin 1920-luvun alussa. Kilven aikana erotettiin pakinoitsija Sasu Punanen eli Yrjö Räisänen.


title: Demokraatti (lehti)

text: Kilpi toimi päätoimittajana vuoteen 1947 asti. Häntä seurasivat asevelisosialidemokraatit Unto Varjonen ja Penna Tervo. Tervo joutui oikeuteen epäiltynä sisäasiainministeri Yrjö Leinon kunnian loukkaamisesta. Tervo ajautui erimielisyyksiin SDP:n puoluesihteeri Väinö Leskisen kanssa SAK:n ja TUL:n suhteita koskien. Tervoa seurasi Huotarin kuoleman jälkeen määräaikaisena päätoimittajana ollut Pohjanmaa, joka on toistaiseksi ainoa lehdestä eläkkeelle jäänyt päätoimittaja.


title: Demokraatti (lehti)

text: Pauli Burmanin aikana "Suomen sosialidemokraatti" muuttui taloudellisten vaikeuksien vuoksi seitsenpäiväisestä viisipäiväiseksi. Neljänä päivänä lehti ilmestyi broadsheetina ja lauantaina tabloidina. Seuraaja Aimo Kairamon aikana lehdestä tuli poliittisempi. Tämän seuraajan Seppo Heikki Salosen aikana lehti ilmestyi viisipäiväisenä siten, että "Perjantai Extran" toimitti eri toimituskunta.


title: Demokraatti (lehti)

text: Vuonna 1988 Suomen Sosialidemokraatin nimeksi tuli Demari ja päätoimittajaksi Jukka Halonen.


title: Demokraatti (lehti)

text: Lehden nimeksi tuli Uutispäivä Demari 1. helmikuuta 2001. Tuolloin Demariin yhdistyivät alueelliset painokset Pirkanmaan Demari, Pohjanmaan Demari ja Turun Päivälehti. Lehti on levikiltään Suomen suurin puoluelehti.


title: Demokraatti (lehti)

text: Uutispäivä Demarin nimeksi muutettiin Demokraatti 1. maaliskuuta 2012 alkaen. Tammikuun alusta 2016 lehti alkoi ilmestyä kerran viikossa.


title: Demokraatti (lehti)

text: Työmies


title: Demokraatti (lehti)

text: Suomen Sosialidemokraatti


title: Demokraatti (lehti)

text: Demari


title: Demokraatti (lehti)

text: Uutispäivä Demari 2001–2012


title: Demokraatti (lehti)

text: Demokraatti (1. maaliskuuta 2012 alkaen)


title: Guiraut de Bornelh

text: Guiraut de Bornelh (n. 1140 – n. 1200) oli ranskalainen trubaduuri. Hän oli mahdollisesti kotoisin Limousinin alueelta ja hänen tiedetään toimineen Aragonian Alfonso II:n hovissa.


title: Guiraut de Bornelh

text: Guiraut de Bornelhin elämänvaiheista on hyvin vähäisesti tietoa, ja vain muutamat hänen teoksensa ovat säilyneet näihin päiviin asti. Niistä tunnetuin lienee "Reis glorios".


title: Norrköping

text: Norrköping on kaupunki Keski-Ruotsissa Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa. Norrköping oli aiemmin itsenäinen kaupunki, mutta nykyään se on osa Norrköpingin kuntaa ja toimii sen keskustaajamana. Kaupunkitaajamassa oli vuoden 2010 lopussa 87 247 asukasta ja samaan aikaan koko kunnassa puolestaan 130 050 asukasta.


title: Norrköping

text: Norrköping sijaitsee "Ruotsin ainoan vuonon", Bråvikenin perukoilla Motalanvirran (ruots. "Motala ström") molemmilla rannoilla. Motalanvirran kosket ovat olleet energianlähde myllyille ja teollisuudelle; korkeusero Glan-järvestä Bråvikenin vuonoon on peräti 22 metriä.


title: Norrköping

text: Norrköping on vanhastaan teollisuus-, kauppa- ja satamakaupunki. Tekstiiliteollisuus oli 1960-luvulle asti kaupungin elinkeinoelämän perusta, mutta rakennemuutos teki tilaa muulle teollisuudelle, kuten Whirlpoolille joka valmistaa mm. mikroaaltouuneja sekä laitteita paperiteollisuudelle. Ericssonilla oli kaupungissa tehdas, mutta se on jo lopetettu. Teollisuustaustan takia kaupungissa on merkittävästi suomalaisia maahanmuuttajia, joista useimmat ovat tulleet 1950- ja 1960-luvun vaihteessa.


title: Norrköping

text: Norrköping sai kaupunkioikeudet 1384, mutta alueella on ollut asutusta huomattavasti pitempään. Jokilaakso on ilmastollisesti suotuisaa; kaupungin liepeillä Ljundbyssä viljeltiin tupakkaa vuoteen 1947.


title: Norrköping

text: Kaupungin suuruuden aika alkoi 1600-luvulla, kun hollantilainen liikemies Louis De Geer asettui sinne. Hän perusti useita teollisuuslaitoksia, mm. paperitehtaan, asetehtaan, vaatetehtaan ja telakan. Tähän aikaan kaupunki oli väkiluvultaan Ruotsin toiseksi suurin. 1800-luvulla tekstiiliteollisuus kasvoi voimakkaasti, ja puolet Ruotsin tekstiilinvalmistuksesta oli Norrköpingissä. Norrköping oli 1800-luvulla Ruotsin kolmanneksi suurin kaupunki, kunnes Malmö ohitti sen 1860-luvun puolivälissä.


title: Norrköping

text: Hyvät ajat teollisuudessa jatkuivat 1950-luvulle asti, jolloin tekstiiliteollisuus alkoi hiipua ulkomaisen kilpailun takia. 1970 ei tehtaita ollut enää montaa jäljellä. Niiden sijaan valtio alkoi panostaa voimakkaasti uhanalaisiin teollisuuskaupunkeihin hajasijoituspolitiikalla ja siirsi useita valtion virastoja kaupunkiin, mm. Ruotsin ilmatieteen laitoksen SMHI:n ja TV:n kakkoskanavan.


title: Norrköping

text: Kaupungin keskusta voidaan määritellä torille, "Gamla torget", jonka ympärillä on 1700- ja 1800-luvun rakennuksia. Pääkadun nimi on Drottningsgatan, ja se kulkee rautatieasemalta taidemuseolle. Drottninggatanin alkupäässä on kuuluisa kaktusistutus, joka on ollut paikallaan joka kesä vuodesta 1926.


title: Norrköping

text: Motalanvirran varrella on vanhoja teollisuusrakennuksia, jotka on enimmäkseen muutettu konttori- ja kulttuurikäyttöön.


title: Norrköping

text: Kaupungin tunnetuin nähtävyys on Kolmårdenin eläinpuisto, joka sijaitsee varsinaisen kaupunkialueen pohjoispuolella.


title: Norrköping

text: Kaupungissa on pieni lentokenttä, josta lennetään Visbyhyn, Kööpenhaminaan, Müncheniin, Helsinkiin ja Alicanteen. Helsingin ja Norrköpingin väliä lentää Flybe Nordic. Alicanten ja Norrköpingin väliä lentää Ryanair. Syväsatamaan tulee isojakin rahtialuksia, ja niissä pääsi aiemmin matkustajana myös Helsingistä Norrköpingiin. Moottoritie E4 kulkee kaupungin ohi sen länsipuolelta ohikulkutienä. Eurooppatie E22 Kalmariin ja Malmöhön alkaa Norrköpingistä. Rautateitse pääsee Tukholmaan kahdessa tunnissa InterCity-junalla ja X2000-junalla puolessatoista tunnissa. Junamatka Malmöhön kestää noin 3 tuntia ja Kööpenhaminaan 3 h 40 min. Kaupungin sisäisessä liikenteessä voi matkata myös raitiovaunuilla.Hageby–Navestad on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan aluetta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.


title: Norrköping

text: Lindö ja Herstadberg ovat omia taajamiaan aivan Norrköpingin taajaman ulkopuolella.


title: Norrköping

text: Norrköpingistä ovat kotoisin jalkapalloseurat IFK Norrköping ja IK Sleipner sekä koripalloseura Norrköping Dolphins.


title: Abhasia

text: Abhasia (, , ) on kansainvälisesti kiistelty vuonna 1992 itsenäiseksi julistautunut alue Kaukasiassa. Abhasian pääkaupunki on Suhumi.


title: Abhasia

text: Venäjän ja Georgian välisen sodan, jossa Venäjä tuki separastialueita, jälkeen Venäjä tunnusti alueen itsenäisyyden. Itsenäisyyden ovat tunnustaneet myös Nicaragua, Venezuela, Nauru ja Vanuatu. Suuri osa kansainvälisestä yhteisöstä katsoo alueen olevan osa Georgian valtiota.


title: Abhasia

text:
Abhasian ensimmäisenä presidenttinä toimi Vladislav Ardzinba. Sergei Bagapš valittiin virkaan 12. tammikuuta 2005. Hän sai vaaleissa 91,54 % äänistä, ja hänen vastaehdokkaansa Jakob Lakoba vain 4,5 %. Bagapšin aikana käytiin Georgian sota, ja Venäjä tunnusti maan itsenäiseksi. Bagapš kuoli 2011 syöpäleikkauksen komplikaatioihin. Hänen seuraajakseen valittiin vuosina 2005–2010 pääministerinä toiminut Alyksandr Ankvab.
Ankvab jätti eronpyyntönsä 1. kesäkuuta 2014 opposition protestiliikkeen vuoksi. Elokuun vaaleissa presidentiksi nousi liikkeen johtaja Raul Khadzimba niukalla enemmistöllä.


title: Abhasia

text: Abhasian parlamentti oli 2002, 2003 ja uudelleen 2004 turhaan vedonnut Venäjään Abhasian tunnustamiseksi, Abhasian liittämiseksi Venäjän rahajärjestelmään ja puolustusavun antamiseksi. Venäjä tunnusti kuitenkin itsenäisyyden vuoden 2008 sodan seurauksena.


title: Abhasia

text: YK perusti Abhasiaan ihmisoikeuksia edistävän ja tarkkailevan toimiston vuonna 1997. Toimiston tehtävänä oli edistää laillisuutta ja tukea sisäiseen maanpakolaisuuteen joutuneiden asukkaiden rauhanomaista paluuta kotiseuduilleen. Toimisto toimi yhdessä ETYKin mission kanssa vuoteen 2006 asti, jolloin ETYK lakkautti oman missionsa. Vuonna 2009 YK päätti edelleen jatkaa operaatiotaan Georgiassa, mutta kesällä 2009 se lakkautettiin Venäjän vastustuksen takia. Vuonna 2004 monilta Abhasian vähemmistökansallisuuksilta poistettiin oikeus käydä koulua omalla kielellään. Myös georgian kielen käyttö kouluissa on kielletty.


title: Abhasia

text: Georgian hallitus tunnusti ainoastaan tukemansa "Abhasian autonomisen tasavallan" hallituksen, joka piti elokuuhun 2008 asti asemapaikkanaan Tškhaltan kylää Kodorin solan yläpuolella. Tämä hallitus hallitsi nimellisesti Abhasian Georgian hallussaan pitämää aluetta, johon kuului noin 17 % Abhasian pinta-alasta ja 1–1,5 % väestöstä. Sen johdossa oli Malkhaz Akishbaia.


title: Abhasia

text: Kodorin kriisi 2006 aiheutui, kun Georgian sisäasiainministeriö lähetti erikoisjoukkoja riisumaan aseista Abhasian puolisotilaallisten joukkojen johtajan Emzar Kvitsianin. Saatuaan kyseisen alueen valtaansa määräsi Georgian presidentti Abhasian itsenäisyysmielisiä vastustavan Abhasian pakolaishallituksen Tbilisistä ottamaan alueen hallintaansa. Georgian hallitus suunnitteli myös georgialaisten paluumuuttoa alueelle.


title: Abhasia

text: 2007 Georgian helikopterikriisi aiheutui siitä, kun 11. maaliskuuta 2007 kolme Mi-24-helikopteria pommitti Tškhaltan kylää, jossa oli Abhasian autonomisen tasavallan hallituksen hallintopaikka. Venäjä kiisti hyökkäysepäilyt, jotka Georgian hallitus kohdisti siihen.


title: Abhasia

text: Abhasian kansainvälinen asema on kiistanalainen. Georgia pitää sitä autonomisena tasavaltanaan. Venäjän federaation liittokokouksen molemmat kamarit kehottivat yksimielisesti 25. elokuuta 2008 presidentti Dmitri Medvedeviä tunnustamaan Abhasian ja Etelä-Ossetian itsenäisyyden. Dmitri Medvedev ilmoitti jo seuraavana päivänä, 26. elokuuta 2008, Venäjän tunnustavan Abhasian ja Etelä-Ossetian "ihmishenkien säästämiseksi". Suurin osa kansainvälistä yhteisöä pitää Abhasiaa edelleen osana Georgiaa.


title: Abhasia

text: Kaksi muuta kansainvälisesti kiisteltyä itsenäiseksi julistautunutta aluetta, Transnistria ja Etelä-Ossetia, ovat myös tunnustaneet alueen itsenäisyyden.


title: Abhasia

text: Etelä-Ossetian tasavalta allekirjoitti 17. syyskuuta 2008 ystävyys-, yhteistyö- ja avunantosopimuksen Venäjän federaation kanssa. Sopimuksen neljäs artikla sisältää myös sotilaallisen avunannon mahdollisuuden Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan 51. artiklan mukaisesti. . Samansisältöinen sopimus allekirjoitettiin samanaikaisesti myös Venäjän federaation ja Abhasian tasavallan kesken.


title: Abhasia

text: Abhasian noin 8 600 km² suuruinen alue sijaitsee Georgian luoteisosassa Mustanmeren rannalla. Kaukasus-vuoret pohjoisessa erotavat Abhasian Venäjästä (Karatšai-Tšerkessiasta), ja etelässä maa rajautuu Georgian Samegrelon alueeseen.


title: Abhasia

text: Maa on erittäin vuoristoinen, ja lähes 75 % sen pinta-alasta on vuoria tai kukkuloita. Kaukasuksen korkein kohta Abhasian alueella on 4 046 m. Abhasia jakaantuu luonnon olosuhteiden mukaan kahteen hyvin erilaiseen osaan; Mustanmeren rannikkoseutuun ja sen pohjoispuolella olevaan Kaukasusvuoristoon. Asutus keskittyy suurimmaksi osaksi rantakaistaleelle ja muutamiin syviin, jokien kovertamiin laaksoihin.


title: Abhasia

text: Ilmasto on erittäin leuto, minkä vuoksi neuvostoaikana Abhasiaa sanottiin usein "Georgian rivieraksi". Alue tunnetaan myös maataloustuotteistaan, kuten teestä, tupakasta, viinistä ja hedelmistä. Mustanmeren rannikkoseudulla vallitsee subtrooppinen ilmasto. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 1 400–1 500 mm. Tätä rannikkokaistaletta lukuun ottamatta Abhasia sijaitsee Ison-Kaukasuksen etelärinteillä. Ilmasto muuttuu sitä viileämmäksi mitä korkeammalle vuoristossa noustaan. Vuoristokin on varsin runsassateista seutua, vuoden keskimääräinen sademäärä on 700–1 000 mm.


title: Abhasia

text: Yli puolet Abhasian pinta-alasta on metsien peitossa. Mustanmeren rannikko kuuluu Välimerenilmaston nahkealehtisten kasvien vyöhykkeeseen (metsää ja pensastoa). Vuoristoalueella metsät ovat pääasiassa havumetsää. Korkeimmilla vuoristoseuduilla on vuoristoniittyä.


title: Abhasia

text: Abhasia jaetaan epävirallisen lähteen mukaan yhteen Abhasian hallinnon alaiseen kaupunkiin (Suhumi) ja seitsemään piiriin. Kunkin piirien alaisuudessa olisi enimmillään kaksi kaupunkia:


title: Abhasia

text: Mustanmeren rannikon suotuisan ilmaston ja hedelmällisen maaperän ansiosta siellä viljellään teetä, tupakkaa, sitrus- ym. hedelmiä, viinirypäleitä ja maissia. Maan teollisuus on lähinnä maataloustuotteita jalostavaa teollisuutta. Lisäksi louhitaan kivihiiltä. Kivihiilialueen keskuksena on Tkvartšeli. Mustallamerellä harjoitetaan kalastusta. Matkailu on aikaisemmin ollut merkittävä elinkeino, sillä alueella on useita suosittuja loma- ja virkistyskeskuksia, kuten Suhumi, Pitsunda, Gagra ja Ritsajärvi. Georgian kanssa käyty sota on kuitenkin karkottanut turistit.


title: Abhasia

text: Maa toivoi turismin elpyvän viimeistään, kun Sotšin talviolympialaiset toivat turisteja lähialueelle vuonna 2014.


title: Abhasia

text: Maan tärkeimmät liikenneväylät ovat tiheästi asutun rannikon halki kulkevat rauta- ja valtatie. Tärkein lentokenttä on Suhumissa. Alueen pohjoiset vuoristoseudut ovat vaikeakulkuisia.


title: Abhasia

text: Abhasian väestö on kokenut 1990-luvulta lähtien rajuja muutoksia. Viimeisessä Neuvostoliiton aikana suoritetussa väestönlaskennassa 1989 Abhasian ASNT:n asukasluku oli 525 061, josta 45,7 % oli georgialaisia, 17,8 % abhaaseja, 14,6 % venäläisiä, 14,4 % armenialaisia ja 7,5 % muita. Vuosina 1992–1993 käyty sota johti Abhasian eroamiseen Georgiasta ja noin 80 % georgialaisesta väestöstä, noin 200 000 henkeä, pakeni tai ajettiin maasta.


title: Abhasia

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maan väkiluku oli 240 705 henkeä. 50,7 % väestöstä on abhaaseja, 17.93 % georgialaisia, 17.4 % armenialaisia, 0,2 % venäläisiä, 1,3 % mingreelejä ja 0,6 % kreikkalaisia. Hieman yli puolet väestöstä asuu kaupungeissa ja toinen puolisko maaseudulla. 53,6  väestöstä on naisia.


title: Abhasia

text: Abhasian asutus on keskittynyt Mustanmeren rannikolle.


title: Abhasia

text: Kirjoitettuja teoksia alkoi ilmestyä abhaasin kielellä verrattain myöhään 1900-luvun alussa. Abhaasin kielen aakkoset luotiin 1800-luvulla. Kuuluisin abhaasikirjailija on Fazil Iskander, joka tosin kirjoitti vain venäjäksi.


title: Abhasia

text: Abhasian suosituin urheilulaji on jalkapallo. Maan merkittävin jalkapalloseura on Dinamo Suhumi. Abhaasian irtauduttua Georgiasta maahan luotiin oma jalkapalloliiga 1994. Abhasialaiset ovat saavuttaneet ansioita myös muun muassa nyrkkeilyssä (EM David Arshba 2005).


title: Avosetti

text: Avosetti ("Recurvirostra avosetta") on mustavalkoinen kahlaajalintu.


title: Avosetti

text: Avosetti on helppo tunnistaa ylöspäin kaartuvasta nokastaan, joka on kätevä kun se siilailee pohjasorasta vesihyönteisiä ja muita pikkumönkijöitä heilutellen päätään edestakaisin (tämä liike on paras tuntomerkki jos lintua katsoo etäältä). Jalat ovat pitkät ja sinertävät, höyhenpeite aikuisella linnulla musta päälaelta ja selkäkuvioista, muualta hohtavan valkea. Nuorilla yksilöillä värien kontrasti ei ole yhtä voimakas, vaan niiden mustat osat ovat ruskeampia ja valkoiset harmaampia kuin täysikasvuisilla yksilöillä.


title: Avosetti

text: Koko Avosetti on 43–48 cm pitkä pyrstöstä nokkaan, siipien kärkiväli voi olla 73 cm. Lintu painaa 300–400 g.


title: Avosetti

text: Ääni Avosetin huuto on äänekäs plytt-plytt


title: Avosetti

text: Avosetti on muuttolintu, joka pesii Euroopassa ja Länsi- ja Keski-Aasiassa, ja viettää talven Afrikassa tai Etelä-Aasiassa. Avosetti ei ole pesinyt Suomessa. Vuosittain tavataan muuttoaikoina muutamia tai muutamia kymmeniä yksilöitä lähinnä etelärannikolla ja ulkosaaristossa. Meitä lähinnä pesii Virossa.


title: Avosetti

text: Avosetti viihtyy matalilla, hiukan mutaisilla rannoilla.


title: Avosetti

text: Avosetin pesä on avoimella paikalla usein toisten avosettien tai muiden kahlaajien kanssa. Se on kasveista koottu kasa, johon lintu pyöräyttää 3 tai 4 vaaleaa, tummatäpläistä munaa. Molemmat puolisot hautovat yhteensä noin 24 vuorokautta.


title: Avosetti

text: Avosetti syö vesihyönteisiä ja muita vedessä ja mudassa eläviä selkärangattomia.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Pilvenpiirtäjä () on korkea yhtenäisesti ihmisten oleskeluun soveltuva rakennus. Pilvenpiirtäjälle ei ole virallista tai vakiintunutta korkeuskriteeriä; kiinteistöinformaatioyhtiö Emporiksen määritelmän mukaan pilvenpiirtäjä on vähintään 100 metriä korkea kerrostalo. Rakennusten luokittelussa käytetään joskus myös 500 jalan (152,4 metriä) tai 150 metrin rajaa.


title: Pilvenpiirtäjä

text:
Ensimmäiset rakennukset, joista on alettu käyttää nimitystä ”pilvenpiirtäjä”, rakennettiin Chicagoon 1870- ja 1880-luvuilla, kun keskeisistä liikepaikoista alkoi olla pulaa nopeasti kasvaneessa suurkaupungissa. Parhaat paikat haluttiin hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti, ja ainut mahdollisuus oli kasvattaa rakennusten kerrosmäärää. Vuosisadan loppupuolella tapahtunut hissien kehitys ja uusi teräsrunkorakenne loivat tekniset edellytykset entistä korkeampien talojen rakentamiselle.
Ensimmäinen turvallinen henkilöhissi asennettiin tavarataloon New Yorkissa vuonna 1857, ja sen jälkeen oli mahdollista rakentaa rakennuksia, jotka olivat yli viisi kerrosta korkeita. Arkkitehdit siirtyivät myös käyttämään rakennuksissa raudasta tehtyä tukirunkoa, jonka ansiosta alakerroksissa ei enää tarvinnut olla seininä massiivisia tiilimuureja yläkerroksia kannattelemassa. Näin saatiin myös alimpiin kerroksiin enemmän pinta-alaa myymälöitä varten. Lopullinen läpimurto rakennustekniikassa oli teräksen käyttöönotto tukirakenteissa. Teräs oli rautaa lujempaa ja kevyempää, joten voitiin rakentaa entistä korkeampia rakennuksia.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Maailman ensimmäisenä pilvenpiirtäjänä pidetään yleisesti Chicagon Home Insurance Buildingia, joka valmistui 1884–1885. Siinä oli teräsrunko, kymmenen kerrosta ja korkeutta 42 metriä. Teräsrungon lisäksi rakennus tukeutui kuitenkin myös perustuksen graniittipilareille ja takaosan tiiliseinään.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Sähkövalon ja koneellisen ilmastoinnin myötä voitiin suuriin rakennuksiin sijoittaa tiloja muuallekin kuin ulkoseinälle, ja Chicagon ja New Yorkin keskustoihin rakennettiinkin 1900-luvun alussa suuri määrä korkeita rakennuksia. Uudet pilvenpiirtäjät olivat aina vain korkeampia, ja 1930-luvulla rakennettiin jo 300-metrisiä torneja.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Pilvenpiirtäjiä alettiin vähitellen rakentaa myös muihin Yhdysvaltain suuriin kaupunkeihin sekä 1930-luvulla myös Latinalaiseen Amerikkaan, Japaniin ja Hongkongiin. Myös Moskovaan rakennettiin ”Stalinin hampaina” tunnetut seitsemän pilvenpiirtäjää.


title: Pilvenpiirtäjä

text:
Muuallekin Eurooppaan alkoi nousta pilvenpiirtäjiä, ensimmäisenä Madridiin 1950-luvulla, ja esimerkiksi Frankfurt am Main on nykyisin tunnettu lukuisista pilvenpiirtäjistään. Euroopassa pilvenpiirtäjiä on kuitenkin rakennettu vähemmän kuin Pohjois-Amerikassa. Pääsyynä on, että Euroopassa suurkaupunkien keskustat kasvoivat 1800-luvulla, ennen kuin pilvenpiirtäjien rakennustekniikka kehittyi. Euroopan suurkaupungeissa on edelleen melko vähän pilvenpiirtäjiä. Esimerkiksi Pariisissa on 1990-luvun alusta asti ollut kiellettyä rakentaa yli 37 metriä korkeita rakennuksia; La Défensen alue pilvenpiirtäjineen sijaitsee kolmen kunnan alueella hallinnollisen Pariisin ulkopuolella.
Kaupungin ainoaa pilvenpiirtäjää, 209 metriä korkeaa ja 58-kerroksista Tour Montparnassea (1972) on pidetty rumana. Siitä huolimatta rakennuksesta on tullut tärkeä turistikohde. Vuonna 2008 hallinto on antamassa luvan kuudelle maksimissaan 200 metriä korkealle pilvenpiirtäjähankkeelle eri puolille kaupunkia.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Pitkään korkein pilvenpiirtäjä oli 1931 New Yorkiin valmistunut 102-kerroksinen ja 381 metriä korkea Empire State Building. Yhdysvaltoihin rakennettiin 1970-luvulla ensimmäiset yli 400 metriä korkeat pilvenpiirtäjät. Maailman korkein rakennus oli parin vuosikymmenen ajan Chicagon 442 metriä korkea Willis Tower (aikaisemmin Sears Tower), kunnes 1998 valmistunut Kuala Lumpurin Petronas Towers ohitti sen korkeudessa. Sen jälkeen on alkanut erittäin korkeiden pilvenpiirtäjien rakennusbuumi, ja korkeimmat rakennukset rakennetaan nykyisin Aasiassa.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Vuonna 1989 kaikki maailman kymmenen korkeinta asuin- tai toimistorakennusta sijaitsivat Yhdysvalloissa. Vuonna 2009, maailman kymmenen korkeimman asuin- ja toimistorakennuksen listalle mahtui enää yksi amerikkalainen rakennus. Muut sijaitsivat Lähi-Idässä tai kauempana Aasiassa.


title: Pilvenpiirtäjä

text: 2000-luvulla Lähi-itään on suunniteltu useita poikkeuksellisen korkeita rakennuksia, kuten Burj Khalifa, joka oli valmistuttuaan 828-metrinen. Japaniin on hahmoteltu jopa neljän kilometrin korkuista rakennusta nimeltä X-Seed 4000.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Helsingissä käytiin kiistaa pilvenpiirtäjien rakentamisesta 1920-luvulla. Kyse oli kuitenkin melko matalista rakennuksista, sillä suunniteltu Suomi-Filmin Kino-Palatsi-rakennus Pohjois-Esplanadin ja Keskuskadun kulmaan olisi ollut 17–18-kerroksinen, mutta se sai luvan vain 12-kerroksisena eikä toteutunut. Toteutunut Hotelli Tornin torniosa on vain 14-kerroksinen, ja se rakennettiin ennen rakennusluvan saantia, sillä asian käsittely oli vielä kesken Korkeimmassa oikeudessa.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Helsingin asemakaava-arkkitehtina oli tuolloin Bertel Jung, joka oli piirtänyt Hotelli Tornin rakennuksen. Hän vastusti Suomi-Filmin Kino-Palatsi-hanketta, jonka takana olleet tulkitsivat, että kyse oli ruotsinkielisten arkkitehtien ja liikemiesten hyökkäyksestä suomenkielistä yritystoimintaa vastaan aikana, jolloin kielikiistat olivat kuumimmillaan. 1930-luvun lama pani pisteen pilvenpiirtäjähankkeille, ja jo 1929 hyväksytty rakennusjärjestys otti rakennuskorkeuteen tiukemman kannan.


title: Pilvenpiirtäjä

text: 2000-luvulla Suomeen on alettu rakentaa yli 20-kerroksisia rakennuksia. Helsingin Kalasatamaan ja Keski-Pasilaan, Espoon Keilaniemeen ja Tampereelle on kaavoitettu korkeiden rakennusten ryhmiä. Korkeimpiin on suunniteltu noin 40 kerrosta. Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä on keväällä 2019 valmistuva Majakka (tornitalo) Helsingin Kalasatamaan.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Rakenteellisena haasteena pilvenpiirtäjissä on rakenteiden kantavuuden lisäksi rungon riittävän jäykistys tuulikuormia vastaan. Nykyaikaisissa pilvenpiirtäjissä on tavallisesti teräksestä ja lujitetusta betonista valmistettu jäykistävä keskirunko. Keskirungon yhteydessä sijaitsevat hissikuilut, porraskäytävät ja pystysuorat ilmastointikanavat. Tämäntyyppinen rakenne kestää hyvin tuulikuormia ja ehkäisee rungon värähtelyjä. Pohjois-Amerikassa on käytetty pääasiassa teräsrunkorakenteita, muualla on rakennettu myös betonirunkoisia pilvenpiirtäjiä.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Suomeen 2010-luvulla suunnitellut korkeat tornit on kaikki suunniteltu betonirunkoisiksi. Julkisivumateriaaleina käytetään tyypillisesti alumiinia ja lasia, sekä komposiittirakenteita kevytrakenteisissa julkisivuissa, tai betonirakenteita.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Korkeat rakennukset tehdään paloturvallisemmiksi kuin matalat. Pilvenpiirtäjissä käytetään poikkeuksetta automaattista palonsammutusjärjestelmää. Porras- ja hissikuilut palo- ja savueristetään ja niiden edessä on savueristetty aula, kun matalissa kerrostaloissa huoneistot ja hissit avautuvat yleensä suoraan porrashuoneeseen. Kun aikaisemmin hissien käyttö poistumiseen paloevakuoinnissa kiellettiin, uusi hissitekniikka mahdollistaa nyt niiden käytön evakuointiin, ja tavasta on tulossa normi. Hissien sähkönsaanti turvataan palosuojatuilla kaapeleilla ja sähkökatkon varalta talon omalla virtalähteellä. Tulipalon yhteydessä evakuoidaan yleensä vain lähimmät kerrokset, ellei sprinklerijärjestelmä ole sammuttanut tai rajoittanut paloa niin ettei evakuointia tarvita. Hissien käyttö merkitsee sitä, että liikuntarajoitteisten on helpompi poistua modernista pilvenpiirtäjästä kuin vanhasta kerrostalosta, jonka hissien käyttö palotilanteessa on kielletty ja porrashuone täyttyy savulla.


title: Pilvenpiirtäjä

text: Pelastusalan asiantuntijoiden mukaan automaattisilla sammutusjärjestelmillä varustetut tornitalot eivät ole vähemmän paloturvallisia kuin matalat rakennukset.


title: Agalmatofilia

text: Agalmatofilia on seksuaalisen suuntautumisen kohdistuminen patsaisiin tai nukkeihin. Tyypillisesti kohteena ovat alastonpatsaat, mutta myös mitkä tahansa (tyypillisesti ihmisen kokoiset) nuket.


title: Agalmatofilia

text: Laajemmassa mielessä termi voi viitata myös seksuaalisiin fantasioihin, joissa henkilö kuvittelee itsensä tai muut ihmiset liikkumattomiksi, patsaan kaltaisiksi. Seksuaalissävytteisiä nukkeja ovat esitelleet teoksissaan useat kuuluisat taidevalokuvaajat kuten Hans Bellmer, Bernard Faucon, Morton Bartlett, Katan Amano, Kishin Shinoyama, Ryoichi Yoshida ja Risto Pulkkinen.


title: Nekrofilia

text: Nekrofilia ( 'kuollut' + φιλία 'rakkaus') on harvinainen seksuaalinen kohdehäiriö, jossa asianosaisen seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu ensisijaisesti kuolleisiin ruumiisiin. Ruumiista kiinnostunutta kutsutaan nekrofiiliksi. Suomen rikoslaissa säädetään rangaistus hautarauhan rikkomisesta.


title: Nekrofilia

text: Nekrofilia-termiä käytti luultavasti ensimmäisenä psykiatri Richard von Krafft-Ebing teoksessaan "Psychopatia Sexualis" (1886).


title: Nekrofilia

text: Jonathan Rosmanin ja Phillip Resnickin mukaan on olemassa kolme nekrofilian arkkityyppiä:


title: Nekrofilia

text: Erään tutkimuksen mukaan 68 prosentilla nekrofilian harrastamisen syy oli että halusi vastustamattoman ja hylkäämättömän partnerin.


title: Nekrofilia

text: Nekrofiliaa on havaittu lintujen välillä. Ensimmäisen tieteellisen tutkimuksen teki alankomaalainen C. W. Moeliker tarkastelemalla heinäsorsauroksen ja ikkunaa päin lentäneen toisen heinäsorsauroksen välistä käyttäytymistä. Moeliker julkaisi havaintonsa heinäsorsien välisestä homoseksuaalisesta nekrofiliasta vuonna 2001.Thomas Harrisin romaanissa Punainen lohikäärme ja sen filmatisoineissa Psykopaatin jäljillä (1986) ja Punainen lohikäärme (2002) käsitellään nekrofiliaa.


title: Luettelo seksuaalisista suuntautumisista

text: Seksuaalisia suuntautumisia:Parafilioita:


title: Borussia Dortmund

text: Ballspielverein Borussia 09 e.V. Dortmund eli tavallisesti Borussia Dortmund on vuonna 1909 perustettu saksalainen urheiluseura Dortmundin kaupungista. Sillä on myös käsipallo- ja pöytätennisjaosto, mutta tunnetuin se on jalkapallosta.


title: Borussia Dortmund

text: Dortmund on perinteisesti ollut yksi Saksan Bundesliigan mahtiseuroista. Se on voittanut kahdeksan Saksan mestaruutta. Vuosi 1997 oli erityisen menestyksekäs, sillä silloin seura voitti Mestarien liigan kukistamalla loppuottelussa Juventuksen.


title: Borussia Dortmund

text: Vuonna 2000 Borussia Dortmund listautui pörssiin ensimmäisenä saksalaisena jalkapalloseurana. Se kuitenkin ajautui massiivisiin talousvaikeuksiin ja koko seuran toiminta oli uhan alla. Talousvaikeuksien takia joukkue joutui myymään Westfalenstadionin vuonna 2002. Lisäksi stadionin nimioikeudet myytiin vuonna 2005 Signal Iduna-vakuutusyhtiölle ja siitä lähtien joukkue on pelannut  Signal Iduna Parkilla. Dortmundin kotiotteluiden yleisömäärät ovat olleet viime vuodet korkeammat kuin millään muulla jalkapallojoukkueella koko maailmassa.


title: Borussia Dortmund

text: (Oberliga West eli aluemestaruus)


title: Borussia Dortmund

text: Päivitetty 22. elokuuta 2018.


title: Basiliskit

text: Basiliskit ("Basiliscus") on heimoon Corytophanidae kuuluva matelijoiden suku. Basiliskit ovat tyypillisiä sademetsän liskoja, jotka elävät suurimman osan ajastaan lähellä vesistöjä kasvavissa puissa. Häirittyinä basiliskit usein pudottautuvat puusta veteen. Basiliskit ovat erittäin ketteriä ja nopeita eläimiä; ne pystyvät jopa juoksemaan lyhyitä matkoja veden päällä käyttämällä suurta nopeuttaan ja pitkävarpaisia jalkojaan, jotka hyödyntävät veden pintajännitystä. Kun vauhti loppuu, basiliski jatkaa matkaa uiden.


title: Gottfried Leibniz

text: Gottfried Wilhelm Leibniz (myös "Leibnitz" tai "von Leibniz"; 1. heinäkuuta 1646 Leipzig – 14. marraskuuta 1716 Hannover) oli saksalainen filosofi, luonnontieteilijä, diplomaatti, matemaatikko, oikeus- ja valtiotieteilijä, historiantutkija, kielitieteilijä, kirjastonhoitaja ja yleisnero. Leibniz toimi vuodesta 1676 Braunschweig-Lüneburgin (sittemmin Hannoverin) ruhtinassuvun palveluksessa. Filosofina ja oikeusoppineena sekä kahden merkittävän saksalaisen aatelissuvun palveluksessa Leibniz oli merkittävässä roolissa aikansa Euroopan politiikassa ja diplomatiassa.


title: Gottfried Leibniz

text: Filosofiassa Leibniz edusti René Descartesin ja Baruch Spinozan tavoin 1600-luvun mannermaista rationalismia. Hänen filosofinen pääteoksensa on omaperäisen metafyysisen järjestelmän esittelevä postuumisti julkaistu kirja "Monadologia". Filosofiassa Leibniz muistetaan myös optimismistaan, johtopäätöksestään, jonka mukaan maailmamme on paras, jonka Jumala kykeni luomaan.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizillä on yhtä merkittävä osa matematiikan kuin filosofiankin historiassa. Hänen nimiinsä on pantu matematiikan termi funktio (1694), jota hän käytti kuvaamaan käyrän laatua, kuten sen kaarevuutta tai erityistä pistettä. Leibnizia pidetään myös modernin analyysin isänä yhdessä Isaac Newtonin kanssa. Erityisesti hän kehitti integraalia ja tulosääntöä, ja hänen matemaattinen notaationsa on edelleen käytössä.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz oli erittäin monipuolinen ja oppinut ihminen. Filosofian ja matematiikan lisäksi Leibniz työskenteli myös fysiikan, tekniikan, biologian, lääketieteen, geologian, psykologian ja tietojenkäsittelyn aloilla. Hän kirjoitti myös politiikasta, laista, etiikasta, teologiasta, historiasta ja filologiasta, sekä jonkin verran myös runoutta. Hänen kirjoituksensa koostuvat kymmenistä tuhansista hajanaisista ja julkaisemattomista kirjeistä ja käsikirjoituksista, joten hänen saavutuksistaan ei ole vielä läheskään täydellistä kuvaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz, the two clocks. Leibniz havainnollisti kahden kellon avulla substanssien syy-seuraussuhteita.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin vanhemmat olivat Friedrich Leibnütz ja Catherina Schmuck. Hänen isänsä toimi Leipzigin yliopiston moraalifilosofian professorina. Hän alkoi kirjoittaa sukunimensä ”Leibniz” aikuistuttuaan, mutta muut viittasivat häneen usein kirjoitustavalla ”Leibnitz”, joka säilyi 1900-luvulle saakka. Myöhemmällä iällä hän käytti allekirjoituksissa usein nimeä ”von Leibniz”, ja monet kuoleman jälkeen julkaistut laitokset hänen teoksistaan kutsuivat häntä nimellä ”Freiherr [Baron] G. W. von Leibniz”. Mikään lähde ei kuitenkaan vahvista, että hänelle olisi koskaan myönnetty aatelisarvoa. 1600- ja 1700-luvulla sosiaalista nousua tavoittelevat lisäsivät usein keski-iässä liitteen ”de” tai ”von” sukunimiinsä vaikuttaakseen aatelisilta, mitä he eivät todellisuudessa olleet. Muita esimerkkejä ovat Voltaire, Pierre Beaumarchais ja Ludwig van Beethoven.


title: Gottfried Leibniz

text: Kun Leibniz oli kahdeksanvuotias, hänen isänsä kuoli jättäen jälkeensä henkilökohtaisen kirjaston, johon Leibnizilla oli pääsy. 12-vuotiaana hän oli opiskellut latinan, kielen, jota käytti koko ikänsä, ja oli alkanut opetella kreikkaa. Hän aloitti isänsä yliopistossa 15-vuotiaana ja valmistui 20-vuotiaana erikoistuen lakiin ja halliten hyvin klassisen kirjallisuuden, logiikan, skolastisen filosofian ja teologian. Hänen matemaattinen koulutuksensa ei kuitenkaan vastannut ajan ranskalaisia ja brittiläisiä standardeja. Vuonna 1666 hän julkaisi ensimmäisen teoksensa "De Arte Combinatoria" (”Yhdistelmien taiteesta”).


title: Gottfried Leibniz

text: Leipzigin yliopisto kuitenkin hylkäsi hänen väitöskirjansa ja kieltäytyi takaamasta hänelle lakitieteen opettajan virkaa. Leibniz lähetti sinne tarkoitetun väitöksensä Nürnbergin lähellä sijaitsevalle Altdorf bei Nürnbergin yliopistolle ja sai tohtoriuden viidessä kuukaudessa.


title: Gottfried Leibniz

text: Väiteltyään tohtoriksi Nürnbergistä Leibnitz kieltäytyi akateemisesta virasta Altdorfissa ja vietti lopun elämäänsä kahden merkittävän saksalaisen aatelissuvun palveluksessa. Leibnizin ensimmäinen toimi oli palkattuna alkemistina Nürnbergissä, vaikkei hän tiennyt mitään aiheesta. Pian hän tapasi Johann Christian von Boineburgin, Mainzin vaaliruhtinaan Johann Philipp von Schönbornin pääministerin. Von Boineburg palkkasi Leibnizin apulaisekseen ja esitteli hänet pian vaaliruhtinaalle. Leibniz omisti tälle lakioppia käsittelevän esseen toivossa saada työpaikka. Suunnitelma toimi, ja vaaliruhtinas nimitti Leibnizin vuonna 1669 lakien tarkistuskomissioon. Vaikka von Boineburg kuoli loppuvuodesta 1672, Leibniz pysyi tämän lesken palveluksessa vuoteen 1674 saakka.


title: Gottfried Leibniz

text: Von Boineburg auttoi Leibnizin maineen levittämisessä, ja Leibnizin kirjoittamat muistiot ja kirjeet alkoivat saada osakseen myönteistä huomiota. Leibnizin tehtävä vaaliruhtinaan palveluksessa sai pian diplomaattisen luonteen. Hän julkaisi kuvitteellisen puolalaisen aatelismiehen salanimellä esseen, jossa esitti epäonnistuneesti saksalaista kruununtavoittelijaa Puolan valtaistuimelle.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin aikuisiällä Euroopan politiikka pyöri pitkälti Ranskan Ludvig XIV:n ympärillä Ranskan sotilas- ja talousmahdin tukemana. Samaan aikaan kolmikymmenvuotinen sota oli jättänyt saksankielisen Euroopan hajanaiseksi, nääntyneeksi ja taloudellisesti taantuneeksi. Ranskan suorittama väkivaltainen valtaus Elsassissa vuonna 1670 aiheutti Saksassa huolta Ludvig XIV:n suunnitelmista. Leibniz suunnitteli suojelevansa saksankielisiä maita kääntämällä Ranskan huomio toisaalle seuraavasti. Ranska kutsuttaisiin valtaamaan Egypti, joka toimisi astinlautana Alankomaiden Itä-Intian valtaamiseksi. Vastapalveluksena Ranska lupaisi jättää Saksan ja Alankomaat rauhaan. Tämä suunnitelma sai vaaliruhtinaan tuen. Vuonna 1672 Ranskan hallitus kutsui Leibnizin Pariisiin, mutta suunnitelma jäi pian todellisten tapahtumien jalkoihin. Napoleonin epäonnistunut Egyptin sotaretki vuonna 1798 voidaan nähdä Leibnizin suunnitelman tahattomana toteutumana.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz vietti kuitenkin useita vuosia Pariisissa ja laajensi tuona aikana tietojaan matematiikan ja fysiikan aloilla, koska oli maahan saavuttuaan huomannut tietonsa noilta aloilta epätasaisiksi. Hän tapasi Nicolas Malebranchen ja Antoine Arnauldin, tuon ajan johtavat ranskalaiset filosofit, ja opiskeli René Descartesin ja Blaise Pascalin sekä julkaistuja että vielä julkaisemattomia teoksia. Hän ystävystyi saksalaisen matemaatikko Ehrenfried Walther von Tschirnhausin sekä tuolloin Pariisissa toimineen hollantilaisen fyysikon ja matemaatikon Christiaan Huygensin kanssa. Huygens oli esisijaisesti fyysikko, mutta esitteli Leibnitzille heilurin matemaattisen mallinnuksen, mikä innoitti tätä soveltamaan matemaattisia menetelmiä. Leibniz ja von Tschirnhaus olivat kirjeenvaihdossa loppuikänsä. Huygensin luona Leibniz asui ja aloitti tämän opastuksella matematiikan ja fysiikan tutkimuksensa, jotka johtivat pian Leibnizin keksintöihin differentiaali- ja integraalilaskennan aloilla. Leibniz sanoi geometrian avanneen uuden maailman hänelle huolimatta siitä, että hän oli aiemmin kirjoittanut muutamia pieniä matematiikkaa koskevia kirjoituksia. Tärkeimmät tuotokset olivat kombinaatioita koskeva kirjoitus vuonna 1668 sekä uuden laskukoneen kuvailu.


title: Gottfried Leibniz

text: Kun kävi ilmi, ettei Ranska osallistuisi Leibnizin Egyptin suunnitelmaan, vaaliruhtinas lähetti vuonna 1673 veljenpoikansa Leibnizin seurassa Lontooseen tapaamaan Britannian hallitusta. Lontoossa Leibniz tutustui Henry Oldenburgiin ja John Collinsiin. Royal Society otti Leibnizin ulkojäsenekseen tämän esiteltyä vuodesta 1670 suunnittelemansa ja rakentamansa laskukoneen, joka kykeni suorittamaan kaikki neljä peruslaskutoimitusta. Matka päättyi kuitenkin kesken vaaliruhtinaan kuoltua. Tämän jälkeen Leibniz palasi Pariisiin, eikä Mainziin, niin kuin oli suunniteltu.


title: Gottfried Leibniz

text: Myös von Boineburg oli kuollut samana talvena. Leibnizin kahden suojelijan kuoltua hänen täytyi löytää uusi pohja uralleen. Tässä Braunschweigin herttuan Johann Friedrichin vuonna 1669 tekemä kutsu Hannoveriin osoittautui kohtalokkaaksi. Leibniz oli kieltäytynyt kutsusta, mutta aloittanut kirjeenvaihdon herttuan kanssa vuonna 1671. Vuonna 1673 herttua tarjosi neuvonantajan tointa. Leibniz hyväksyi tämän vastahakoisesti kaksi vuotta myöhemmin, kun hänelle oli tullut selväksi, ettei hänelle ollut töitä Pariisissa, jonka älylliseen ilmapiiriin hän oli viehtynyt, eikä myöskään Habsburgien keisarillisessa hovissa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz onnistui viivyttämään saapumistaan Hannoveriin vuoden 1676 loppuun käytyään vielä kerran pikaisesti Lontoossa, missä hän pääsi mahdollisesti tutustumaan joihinkin Newtonin vielä julkaisemattomiin teoksiin. Tätä käytettiin todistusaineistona, kun vuosikymmeniä myöhemmin Leibniziä syytettiin Newtonin ajatusten varastamisesta, vaikka tosiasiassa Newton oli plagioinut Leibniziä, minkä johdosta saksalaisen ja brittiläisen tiedeyhteisön välit tulehtuivat pitkäksi aikaa. Matkalla Lontoosta Hannoveriin Leibniz pysähtyi Haagissa ja tapasi siellä Anton van Leeuwenhoekin, pieneliöiden keksijän. Hän keskusteli myös useita päiviä Baruch Spinozan kanssa. Spinoza oli juuri saanut teoksensa "Etiikka" valmiiksi. Leibniz kunnioitti Spinozan älyä, mutta oli tyrmistynyt tämän tekemistä johtopäätöksistä, jotka olivat ristiriidassa kristinuskon opetusten kanssa.


title: Gottfried Leibniz

text: Vuonna 1677 Leibniz ylennettiin omasta pyynnöstään oikeusneuvokseksi, jossa virassa hän toimi loppuikänsä. Hän palveli Braunschweigien hovissa kolmea perättäistä hallitsijaa historioitsijana, poliittisena neuvonantajana ja hovin kirjaston hoitajana. Seurauksena hän kirjoitti laajalti kaikista niistä poliittisista, historiallisista ja teologisista kysymyksistä, jotka koskivat herttuakuntaa. Hänen kirjoituksensa ovat arvokkaita tuon ajan historiantutkimuksen kannalta.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizilla oli lämpimät välit vaaliruhtinatar Sophie von der Pfalzin, hänen tyttärensä Preussin kuningattaren Sophie Charlotte von Hannoverin, sekä Yrjö II:n tulevan puolison Caroline von Ansbachin kanssa. Hän oli näiden kaikkien ystävä ja neuvonantaja ja kävi heidän kanssaan kirjeenvaihtoa.


title: Gottfried Leibniz

text: Hannoverin väkiluku oli vain noin 10 000 henkeä, ja sen eristynyt ilmapiiri kävi lopulta Leibnizin hermoille. Hovissa toimiminen oli kuitenkin suuri kunnia, ja hovin arvostus nousi sinä aikana kun Leibniz vaikutti siellä. Vuonna 1692 Braunschweigin herttuasta tuli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan vaaliruhtinas. Ison-Britannian vallanperimyslain mukaisesti valta Isossa-Britanniassa Vilhelm III:n ja sisarpuolensa Annan kuoltua siirtyi vaaliruhtinatar Sophielle ja tämän jälkeläisille. Leibnizillä oli osa sopimusta koskevissa neuvotteluissa, vaikka Ison-Britannian parlamentti sensuroikin osan hänen Braunschweigien asiaa ajaneista kirjoituksistaan.


title: Gottfried Leibniz

text: Braunschweigit suvaitsivat Leibnizin tehtäviensä ulkopuolisia tieteellisiä hankkeita. Hän aloitti työnsä kalkyylin parissa vuonna 1674; varhaisin maininta sen käytöstä löytyy hänen muistikirjoistaan vuodelta 1675. Vuoteen 1677 mennessä hänellä oli valmiina melko yhtenäinen järjestelmä, mutta hän julkaisi sen vasta vuonna 1684. Leibnizin merkittävimmät matemaattiset teokset julkaistiin vuosien 1682 ja 1692 välillä, enimmäkseen hänen ja Otto Mencken vuonna 1682 perustamassa julkaisussa "Acta Eruditorum". Julkaisulla oli merkittävä rooli Leibnizin matemaattisen ja tieteellisen maineen levittämisessä, mikä edelleen laajensi hänen vaikutusvaltaansa diplomatiassa, filosofiassa ja muilla aloilla.


title: Gottfried Leibniz

text: Vaaliruhtinas Ernst August antoi Leibnizin tehtäväksi Braunschweigin suvun historiikin kirjoittamisen, ulottuen taaksepäin aina Kaarle Suureen saakka tai kauemmaksikin. Ruhtinas toivoi teoksen edistävän dynastiansa rakentamista. Vuosien 1687 ja 1690 välillä Leibniz matkusteli laajalti Saksassa, Itävallassa ja Italiassa etsien materiaalia tätä hanketta varten. Vuosikymmenet kuluivat, mutta teos ei valmistunut. Seuraava vaaliruhtinas oli melko tuskastunut Leibnizin viivyttelyyn. Leibniz ei koskaan saanut teosta valmiiksi, osittain muun kirjallisen toimintansa vuoksi, mutta osittain myös siksi, että hän halusi välttämättä kirjoittaa laajan tutkimukseen perustuvan teoksen, vaikka hänen suojelijansa olisivat olleet tyytyväisiä pieneen mutta suosittuun sukupuun ja selitykset sisältävään kirjaan, joka olisi valmistunut muutamassa vuodessa. Leibniz kuitenkin suoritti suuren osan tilatusta työstä: kun hänen kokoamansa materiaali Braunschweigin suvusta lopulta julkaistiin 1800-luvulla, se täytti kolme osaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Vuonna 1711 John Keill kirjoitti Royal Societyn julkaisuun Newtonin oletetulla siunauksella ja syytti Leibnizia Newtonin ajatusten varastamisesta. Tämä pani alulle Leibnizin loppuelämää varjostaneen kiistan kalkyylin keksimisestä. Royal Societyn suorittamat viralliset tutkimukset, joissa Newton oli taustavaikuttajana ja jotka Leibniz vaati käynnistettäväksi maineensa palauttamiseksi, yhtyivät Keillin syytöksiin. 1900-luvulla matematiikan historian tutkijat ovat olleet taipuvaisia vapauttamaan Leibnizin syytöksistä, huomauttaen Leibnizin ja Newtonin järjestelmissä olevista merkittävistä eroista.


title: Gottfried Leibniz

text: Venäjän tsaari Pietari Suuri pysähtyi matkallaan Hannoverissa ja tapasi Leibnizin, joka säilytti kiinnostuksen Venäjän asioihin kuolemaansa saakka. Vuonna 1712 Leibniz siirtyi kahdeksi vuodeksi Wieniin ja toimi Habsburgien hovineuvoksena. Kuningatar Annan kuoltua vuonna 1714 vaaliruhtinas Georg Ludwigista tuli vallanperimyslain mukaisesti Englannin kuningas Yrjö I. Vaikka Leibniz oli tehnyt työtä tämän eteen, se ei ollut hänen kunnianhetkiään. Caroline von Ansbachin väliintulosta huolimatta Yrjö I kielsi Leibniziä tulemasta Lontooseen ennen kuin edes yksi osa Braunschweigien suvun historiasta, jonka Yrjön isä oli toimeksiantanut lähes 30 vuotta aikaisemmin, valmistuisi. Leibnizin lukeminen osaksi Lontoon hovia olisi myös loukannut Newtonia, jolla oli brittiläisissä piireissä hyvin korkea asema, ja jonka katsottiin voittaneen kalkyylikiistan. Viimeinen niitti oli Leibnizin ystävän ja puolestapuhujan Sophien kuolema vuonna 1714.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz kuoli Hannoverissa vuonna 1716. Tuolloin hän oli niin epäsuosiossa, ettei sen enempää Yrjö I (joka sattui juuri tuolloin olemaan lähellä Hannoveria) kuin kukaan mukaan hovista Leibnizin henkilökohtaista sihteeriä lukuun ottamatta osallistunut hautajaisiin. Vaikka Leibniz oli Royal Societyn ja Berliinin tiedeakatemian elinikäinen jäsen, kumpikaan instituutio ei kunnioittanut hänen kuolemaansa. Hänen hautansa oli merkitsemättömänä yli 50 vuotta. Bernard de Fontenelle kirjoitti Leibnizistä ylistävästi Elisabeth Charlotte von der Pfalzin, vaaliruhtinatar Sophien veljentyttären, kehotuksesta.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz ei koskaan mennyt naimisiin. Hän oli silloin tällöin valittanut rahanpuutetta, mutta hänen ainoalle perilliselleen, sisarensa ottopojalle, jättämänsä omaisuus todisti, että Braunschweigit olivat maksaneet hänelle hyvin. Diplomaattisessa toiminnassaan hän oli välillä ajan tavan mukaan häikäilemätön, ja silloin tällöin hän muutti jälkeenpäin kirjoituksiensa sisältöä ja niihin merkittyjä ajoituksia, mikä saattoi hänet huonoon valoon kalkyylikiistassa. Muuten hänet tunnettiin hyväkäytöksisenä seuramiehenä, jolla oli paljon ystäviä ja ihailijoita ympäri Eurooppaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Kun Leibniz kuoli vuonna 1716, hänen maineensa oli alamaissa. Hänet muistettiin ainoastaan teoksestaan "Théodicée". Voltairen romaani "Candide" vuodelta 1759 sisältää polemiikkia Leibnizin metafyysistä optimismia vastaan; Leibniz katsoi maailmamme olevan paras mahdollinen maailma. Leibnizilla oli innokas oppilas, Christian Wolff, jonka dogmaattinen ajattelutapa teki Leibnizin maineelle paljon harmia. Filosofiset virtaukset olivat siirtymässä pois 1600-luvun rationalismista ja filosofisista järjestelmistä, joita Leibniz oli innokkaasti kannattanut. Monet alkoivat epäillä, ettei hän olisi keksinyt kalkyyliä itsenäisesti Newtoniin nähden, ja siksi kaikki hänen matematiikkaa ja fysiikkaa käsittelevät teoksensa jäivät syrjemmälle. Samoin hänen lakitieteen, diplomatian ja historian teoksensa nähtiin kiinnostavina vain lyhyen aikaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin hidas nousu nykyiseen maineeseen alkoi vuonna 1765 julkaistulla teoksella "Nouveaux Essais", jonka Immanuel Kant luki tarkoin. Vuonna 1768 Dutens toimitti ensimmäisen moniosaisen laitoksen Leibnizin teoksista, ja sitä seurasi 1800-luvulla useita laitoksia. Myös Leibnizin huomattavien henkilöiden, kuten Antoine Arnauld, Samuel Clarke ja Sophia van Hannoverin sekä tämän tyttären Sophia Charlotte van Hannoverin kanssa käymän kirjeenvaihdon julkaisu alkoi.


title: Gottfried Leibniz

text: Vuonna 1900 Bertrand Russell julkaisi tutkielman Leibnizin metafysiikasta. Pian tämän jälkeen Louis Couturat julkaisi merkittävän tutkielman Leibnizista ja toimitti painoksen hänen ennen julkaisemattomista teoksiaan koskien pääasiassa logiikkaa. Vaikka heidän tekemistään johtopäätöksistä on keskusteltu, he tekivät Leibnizista jossain määrin arvostetun 1900-luvun analyyttisten ja lingvististen filosofien parissa. Leibnizin käyttämä fraasi "salva veritate" (”totuus säilyen” eli sitä muuttamatta) esiintyy W. V. O. Quinen teoksissa. Leibnizin töitä käsittelevää kirjallisuutta alkoi kuitenkin syntyä laajemmin vasta toisen maailmansodan jälkeen. Tämä pätee erityisesti englanninkielisiin maihin.


title: Gottfried Leibniz

text:
Leibnizin ajatuksista on 2000-luvulla kiinnostuttu monella taholla. Nicholas Jolleyn mukaan tämä johtuu muun muassa siitä, että aatehistoriallinen tutkimus 1600- ja 1700-lukuja koskien on antanut paremman kuvan tuon 1600-luvun henkisen vallankumouksen ajattelusta, joka edelsi paremmin tunnettuja 1700- ja 1800-luvun teollisia ja kaupallisia vallankumouksia.
Lisäksi analyyttisessa filosofiassa on käsitelty aiheita, jotka sivuavat Leibnizin identiteettiä, yksilöä ja mahdollisia maailmoja koskevia ajatuksia.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin filosofian hahmottaminen on melko vaikeaa, koska hänen filosofiset kirjoituksensa koostuvat pääasiassa monista lyhyistä kirjoituksista: artikkeleista, kauan kuoleman jälkeen julkaistuista käsikirjoituksista ja useista kirjeistä useille eri vastaanottajille. Hän kirjoitti ainoastaan kaksi laajempaa filosofista tutkielmaa, ja niistä ainoa hänen eläessään julkaistu, "Théodicée" vuodelta 1710, on yhtä lailla teologinen kuin filosofinen. Leibniz itse katsoi filosofin uransa alkaneen julkaisusta "Metafysiikan esitys", jonka hän kirjoitti kommentaarioksi käynnissä olleesta erimielisyydestä Nicolas Malebranchen ja Antoine Arnauldin välillä. Se johti laajaan kirjeenvaihtoon Arnauldin kanssa. Kirjeenvaihto ja "Discours de métaphysique" julkaistiin vasta 1800-luvulla. Vuonna 1695 Leibniz astui julkisesti eurooppalaisen filosofian toimijaksi artikkelillaan ”Système nouveau de la nature et de la communication des substances” (”Uusi luonnon ja substanssien kommunikaation järjestelmä”). Vuosina 1695–1705 hän kirjoitti kirjoituksen "Nouveaux essais sur l'entendement humain" (”Uusia esseitä inhimillisestä ymmärryksestä”), joka oli pitkä kommentaario John Locken vuonna 1690 kirjoittamasta teoksesta "An Essay Concerning Human Understanding", joka julkaistiin Locken kuoleman johdosta kuitenkin vasta vuonna 1765. Vuonna 1714 kirjoitettu ja kuoleman jälkeen julkaistu "Monadologia" koostuu yhdeksästäkymmenestä aforismista.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz tapasi Spinozan vuonna 1676 ja luki joitakin tämän julkaisemattomia kirjoituksia. Siitä saakka häntä on epäilty joidenkin Spinozan ajatusten omimisesta. Vaikka Leibniz ihailikin Spinozan älyä, hän kuitenkin kammosi joitakin tämän ajatuksia suorasukaisesti, erityisesti silloin kun ne olivat ristiriidassa oikeaoppisen kristinuskon opetusten kanssa.


title: Gottfried Leibniz

text: Päinvastoin kuin Descartesilla ja Spinozalla Leibnizillä oli läpikotainen filosofinen yliopistokoulutus. Hänen skolastinen ja aristotelinen taustansa näyttää, että Leibniz on saanut paljon vaikutteita yhdeltä Leipzigin professoriltaan, Jakob Thomasiukselta, joka myös valvoi hänen kandidaatintyötään filosofiasta. Leibniz luki innokkaasti myös Francisco Suárezia, myös luterilaisissa yliopistoissa arvostettua espanjalaista jesuiittaa. Leibniz oli kiinnostunut Descartesin, Huygensin, Newtonin ja Boylen uusista menetelmistä ja johtopäätöksistä, mutta katseli heidän töitään silti vahvojen skolastisten silmälasien läpi. Silti Leibnizin menetelmät ja tutkimuskohteet ennakoivat usein 1900-luvun logiikkaa sekä analyyttistä ja kielifilosofiaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz sovelsi usein ajattelussaan yhtä tai useampaa seuraavista perustavanlaatuisista filosofisista periaatteista, jotka hän perusteli joskus mutta otti usein annettuna:Leibnizin merkittävin panos metafysiikkaan on hänen teoriansa monadeista. Tämä 1600-luvun rationalismia edustanut järjestelmä on esitelty muutaman kymmenen sivun mittaisessa teoksessa nimeltä "Monadologia". Leibniz ei kuitenkaan julkaissut teosta elinaikanaan, eikä hän myöskään käyttänyt itse 'monadologia'-sanaa, vaan se on keksitty myöhemmin.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin järjestelmässä kaikki olevainen on kokoonpantu jakamattomista, häviämättömistä alkuosasista, "monadeista". Monadit olivat ”substantiaalisia olemusmuotoja”, sielullisia ja tajuavia olentoja, sekä aistimisen kohteita. Niillä oli seuraavat ominaisuudet: ne ovat ikuisia, jakamattomia, yksilöllisiä, omien lakiensa alaisia, eivät vuorovaikutuksessa toistensa kanssa, ja kukin heijastaa koko muuta kaikkeutta ennalta säädetyn harmonian mukaisesti. Monadit olivat voimapisteitä: substanssi oli voimaa, kun taas avaruus, aine ja liike olivat olemassa vain ilmiömaailmassa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin mukaan aineelliset kappaleet ovat monadikokoelmia. Monadien ei tarvinnut olla pieniä: esimerkiksi ihminen oli monadi, samoin Jumala. Jumalan olemassaolo voidaan johtaa kaikkien muiden monadien keskuudessa vallitsevasta harmoniasta – se oli Jumalan tahtomaa. Sielullista elämää on Leibnizille lukemattomissa eri selvyydenasteissa. Monadeista ovat täydellisimpiä ihmissielut, joilla on itsetajuntaa ja järkeä, eli kykyä käsittää yleisiä totuuksia ja Jumalaa.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz katsoi monadien ratkaisevan toisaalta mielen ja aineen vuorovaikutuksen ongelman, joka seurasi Descartesin kartesiolaisesta dualismista, ja toisaalta yksilöllisyyden puutteen, joka seurasi Spinozan järjestelmästä, jossa yksilöoliot olivat pelkästään aksidensseja.


title: Gottfried Leibniz

text: "Théodicée" esitteli termin teodikea ja pyrki oikeuttamaan maailman epätäydellisyydet selittämällä, että maailmamme on kuitenkin paras mahdollinen kaikista maailmoista. Maailman täytyy olla paras mahdollinen ja tasapainoisin, koska sen oli luonut täydellinen Jumala.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin lausuma ”elämme parhaassa kaikista mahdollisista maailmoista” veti puoleensa paljon pilkkaa, erityisesti Voltairelta, joka pilkkasi ajatusta koomisessa romaanissaan "Candide" laittamalla Leibniziä parodioineen Tohtori Panglossin toistamaan. Tästä syntyi adjektiivi ”panglossilainen”, joka kuvasi henkilöä joka oli niin naiivi, että uskoi maailman olevan paras mahdollinen.


title: Gottfried Leibniz

text: Matemaatikko Paul du Bois-Reymond kirjoitti teoksessaan "Leibnizian Thoughts in Modern Science", että Leibniz ajatteli Jumalan olevan suuri matemaatikko:


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizillä oli luja usko siihen, että iso osa inhimillisestä ajattelusta voitiin palauttaa jonkin sortin laskutoimituksiin, ja että tällaiset laskutoimitukset saattoivat ratkaista monia erimielisyyksiä:


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin calculus ratiocinator, joka tuo mieleen symbolisen logiikan, voidaan nähdä tapana mahdollistaa tämänkaltaiset laskutoimitukset. Leibniz kirjoitti muistioita, jotka voidaan nähdä tämän symbolisen logiikan perustavina kirjoituksina, mutta ne julkaistiin vasta kun nykyaikainen logiikka oli jo noussut Gottlob Fregen teoksen "Begriffsschrift" sekä Charles S. Peircen ja hänen oppilaidensa kirjoitusten myötä 1880-luvulla. Näin niiden julkaisu tapahtui paljon sen jälkeen George Boole ja Augustus De Morgan olivat laittaneet tällaisen logiikan alulle 1840-luvulla.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz on merkittävin loogikko Aristoteleen ja vuoden 1847, jolloin Boole ja De Morgan julkaisivat nykyaikaisen logiikan alullepanneita teoksia, välisenä aikana. Leibniz määritteli keskeisiä ominaisuuksia, joita nykyään kutsutaan sellaisilla nimillä kuin konjunktio, disjunktio, negaatio, identiteetti, osajoukko ja tyhjä joukko. Leibnizin logiikka ja periaatteessa koko hänen filosofiansa voidaan palauttaa kahteen periaatteeseen:Mitä kohtaan (1) tulee, yksinkertaisten ajatusten joukko on paljon suurempi kuin mitä Leibniz ajatteli. Kohdan (2) suhteen Leibniz oli oikeassa siinä, että logiikan voidaan katsoa perustuvan symmetrisiin yhdisteisiin, mutta ne eivät vastaa sen enempää yhteen- kuin kertolaskuakaan. 1900-luvun alkupuolella muotoutunut formaali logiikka vaatii vähimmillään myös negaation sekä kvantifioitujen muuttujien käyttöä.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz ei julkaissut eläessään mitään formaalia logiikkaa käsittelevää. Suurin osa hänen aihetta käsittelevistä kirjoituksistaan koostuu Louis Couturatin Leibnizin kirjallisesta perinnöstä löytämistä vuonna 1903 julkaistuista luonnoksista.


title: Gottfried Leibniz

text: Charles S. Peirce, Hugh MacColl, Gottlob Frege ja Bertrand Russell jakoivat kaikki Leibnizin unelman symbolisen logiikan, matematiikan ja filosofian yhdistämisestä (logisismi). Leibnizin lähestymistavan huipentuma voidaan nähdä Ernst Schröderin algebrallisessa logiikassa ja C. I. Lewisin modaalilogiikassa.


title: Gottfried Leibniz

text: Matematiikan alalla Leibniz kehitti differentiaalilaskennan jokseenkin samaan aikaan kuin Isaac Newton. Leibniz julkaisi menetelmän ensimmäisenä – ajatuksen isyydestä syntyi ankara riita, ja jälkikäteen voidaan todeta, että Newton oli Leibnizia ajallisesti edellä, mutta Leibnizin käyttämä merkintätapa jäi kuitenkin myöhempien matemaatikkojen käyttöön. Nykyään on tapana antaa kunnia keksinnöstä molemmille. Leibniz loi myös binäärisen lukujärjestelmän ja rakensi ensimmäisen käyttökelpoisen mekaanisen laskukoneen, joka kykeni kerto- ja jakolaskuihin. Matemaatikko Gregory Chaitin pitää Leibniziä myös ensimmäisten algoritmista informaatioteoriaa sivuavien ajatusten esittäjänä. Bertrand Russell taas on sanonut Leibnizin kehittäneen logiikan 1800-luvun tasolle julkaisematta jääneissä tutkimuksissaan. Leibnizin kirjeenvaihdosta käy ilmi, että hän käytti yhtälöryhmien ratkaisemisessa menetelmää, joka ennakoi puoli vuosisataa hänen jälkeensä keksittyjä determinantteja.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizia pidetään Isaac Newtonin ohella infinitesimaalilaskennan keksijänä. Leibnizin omien muistiinpanojen mukaan läpimurto tapahtui 11. marraskuuta 1675, kun hän käytti ensimmäisen kerran integraalilaskentaa funktion "y = x" kuvaajan kattaman pinta-alan laskemiseen. Hän määritteli useita merkintätapoja, jotka ovat edelleen käytössä, kuten esimerkiksi integraalimerkin ∫, joka esittää venytettyä S-kirjainta, latinan kielen sanasta "summa"; sekä differentiaalilaskennassa merkintätapana "d"-kirjaimen, latinan sanasta "differentia". Leibniz ei julkaissut mitään tutkimustuloksiaan ennen vuotta 1684.


title: Gottfried Leibniz

text: Fysiikassa kehitti statiikkaa ja dynamiikkaa ja esitti usein Descartesista, Newtonista ja heidän seuraajistaan poikkeavia näkemyksiä. Hän esitti uuden liiketeorian, joka perustui kinetiikkaan ja potentiaaliseen energiaan. Vaikka Leibniz oli Newtonin linjoilla kalkyylin suhteen, fysiikassa hän ei ollut samaa sarjaa Newtonin kanssa, ja hänet voidaan arvioida tällä alalla jopa opettajaansa Huygensiä heikommaksi. Leibnizin kypsän vaiheen fysiikasta hyvä esimerkki on teos "Specimen Dynamicum" vuodelta 1695.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin "vis viva" (latinaa: "elämänvoima") on tiettyjen mekaanisten järjestelmien muuttumaton matemaattinen ominaispiirre. Se voidaan nähdä energiaperiaatteen erityistapauksena. Teoria nähtiin Newtonin ja Descartesin kannattaman liike-energian säilymisen ajatuksen kilpailijana. Siksi tutkijat Englannissa ja Ranskassa olivat taipuvaisia hylkäämään Leibnizin ajatukset. Insinöörit kuitenkin havaitsivat "vis vivan" lopulta hyödylliseksi tiettyjen laskutoimitusten tekemisessä, joten lopulta nämä kaksi lähestymistapaa alettiin nähdä toisiaan täydentävinä.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz esitti, että maalla on sula ydin, ja oli näin myös nykyaikaisen geologian edelläkävijä. Embryologiassa hän oli preformationisti, mutta katsoi myös, että organismit syntyvät, kun loputon määrä mahdollisia mikrorakenteita yhdistyy kertautuvasti. Biologiassa ja paleontologiassa hän tutki anatomiaa ja fossiileita tehden vertailevia tutkimuksia. Lääketieteessä hän kehotti aikansa lääkäreitä perustamaan teoriansa yksityiskohtaisiin vertaileviin havaintoihin ja kokeisiin ja erottamaan tiukasti tieteelliset näkemykset metafyysisistä.


title: Gottfried Leibniz

text: Leibnizin merkittävimmät teokset ovat:Leibniz kirjoitti kolmella kielellä: skolastisella latinalla, ranskaksi sekä harvemmin saksaksi. Hän julkaisi elämänsä aikana useita pamfletteja ja tieteellisiä artikkeleita, mutta ainoastaan kaksi filosofista kirjaa, "De Arte Combinatoria" ja "Théodicée".


title: Gottfried Leibniz

text: Leibniz kirjoitti useita pamfletteja, usein anonyyminä, Braunschweig-Lüneburgien puolesta, merkittävimpänä "De jure suprematum", joka käsittelee yksinvaltiuden luonnetta. Teoksista ainoastaan yksi merkittävämpi, "Nouveaux essais sur l’entendement humain", ilmestyi kuoleman jälkeen. Vasta vuonna 1895, kun Bodemann sai valmiiksi luettelonsa Leibnizin käsikirjoituksista ja kirjeenvaihdosta, Leibnizin kirjallisen perinnön laajuus valkeni: häneltä oli säilynyt 15 000 kirjettä yli tuhannelle eri vastaanottajalle sekä yli 40 000 muuta kirjoitusta. Näistä kirjeistä monet olivat esseepituisia. Suurin osa kirjeenvaihdosta erityisesti vuoden 1685 on edelleen julkaisematta, ja suurin osa julkaistuista on julkaistu vasta 1900-luvun loppupuolella.Ensyklopedia-artikkeleita:


title: Gottfried Leibniz

text: Muuta:


title: Shangri-La

text: Shangri-La on englantilaisen James Hiltonin romaanissaan "Sininen kuu" "(Lost Horizon", 1933) esittelemä fiktiivinen paikka. Frank Capran ohjaamana elokuvanakin "Sininen kuu" tunnetussa tarinassa Shangri-La on harmoninen ja eteerinen laakso läntisellä Himalajalla. Laaksossa sijaitsee buddhalainen luostari. Shangri-La on eräs esimerkki utopiasta, ja se on osaltaan ollut luomassa myyttiä Himalajan onnellisesta ja harmonisesta elämästä.


title: Shangri-La

text: Huolimatta kirjan ja elokuvan aikaansaamista legendoista on Shangri-La täysin James Hiltonin keksintöä. Hiltonin mielikuvitusta innoittanutta paikkaa on kuitenkin etsitty buddhalaiselta Himalajalta. Useat paikat Kiinassa, Tiibetissä ja Intiassa ovat julistautuneet Shangri-Lan esikuviksi. Kiinassa Yunnanin maakunnassa on jopa Shangri-Laksi nimetty piirikunta. Myös myyttinen Shambhala on saattanut olla Shangri-Lan mallina.


title: Iguaani

text: Iguaani ("Iguana iguana") eli vihreä leguaani on suurikokoinen leguaani. Iguaaneja pidetään myös lemmikkieläiminä.


title: Iguaani

text: Iguaanin poikaset ovat silmiinpistävän kirkkaan vihreitä, mutta eläimen värit haalistuvat ajan kanssa ja aikuisena iguaanin väritys on rusehtavan harmaa ja kellertävä, päästä jopa turkoosi ja sen hännässä on poikittaisia tummia raitoja. Kynnet ovat pitkät ja terävät. Iguaanilla on voimakasrakenteinen pää, alaleuan suomut ovat suuria ja sillä on alaleuassaan selvästi erottuva suuri pyöreä suomu, selässä on harja ja leuassa kaulalappu. Täysikasvuinen naaras on yleensä noin 90–110 cm:n ja koiras 130–150 cm:n pituinen. Iguaanin pituudesta suurin osa on häntää, eikä ruumiin pituudeksi tällöin jää kuin 30–40 cm.


title: Iguaani

text: Luonnossa iguaania tavataan Etelä-Amerikan sademetsistä ja savanneilta veden läheisyydestä. Esimerkiksi Grand Caymanilla iguaanit ovat levittäytyneet laajasti ihmisasutuksen tuntumaan, missä ne uhkaavat pihojen ja puutarhojen istutuksia.


title: Iguaani

text: Iguaanit ovat päiväaktiivinen laji. Iguaaneilla on tapana makailla puiden oksistossa joen yläpuolella ja vaaran uhatessa ne pudottautuvat veteen ja pakenevat uimalla. Toinen iguaanin puolustuskeino on sen häntä, jolla se läimäyttää tarvittaessa uhkaajaansa. Iguaani kykenee myös monien muiden liskojen tavoin irrottamaan häntänsä jos siihen tartutaan. Irrotetun hännän tilalle kasvaa uusi, vaikkakin regeneraatio kestää yleensä useita vuosia ja jää useimmiten vialliseksi verrattuna koskemattomaan häntään.


title: Iguaani

text: Iguaanit ovat kasvinsyöjiä. Niiden ruokavalio koostuu pääasiassa lehdistä. Iguaanien ruokavalioon eivät kuulu hyönteiset eikä mikään muu eläinproteiineista koostuva ravinto.


title: Lössi

text:
Lössi (saksaksi "Löss, Lösch", sananmukaisesti ’löysä’) on hienojakoista, pölymäistä maata, jota tuuli on kuluttamalla irrottanut yhtäältä ja kasannut kerrostumiksi toisaalle. Niinpä lössiä sanotaan joskus myös pölymaaksi. Lössi koostuu esimerkiksi kvartsista, maasälvästä ja kiilteestä sekä muista mineraaleista. Tuulen mukana kulkee savea, hiesua ja hienoa hietaa kymmeniä-satoja kilometrejä.
Lössi on enimmäkseen silttiä, mutta mukana on myös savea ja hiekkaakin. Raekoko on useimmiten hienoa hietaa ja yleensä luokkaa 0,01–0,06 mm. Tämä vastaa kansainvälisessä ISO-luokituksessa karkeaa silttiä. Lössirakeet ovat yleensä teräväsärmäisiä. Lössi on usein kalkkipitoista jossa tapauksessa siinä on runsaasti kalsiumkarbonaattia. Lössissä saattaa olla myös kalkkitiivistymiä. Lössi on huokoista ja helposti kuluvaa.


title: Lössi

text: Lössikerrostumat ovat eolisia, tuulten kuljettamia kerrostumia. Ne ovat hyvin eroosioherkkiä.


title: Lössi

text: Lössin synnyn edellytyksiä ovat: sopivan aineksen lähde, riittävä tuulienergia kuljettamaan ainesta, sopiva alue aineksen kasautumiseen ja riittävä aika kasaantumisen toteutumiseksi. Lössiä voi syntyä toisaalta periglasiaalisissa eli jäätikön läheisissä kylmissä olosuhteissa ja toisaalta eräissä muita olosuhteissa. Periglasiaalista lössiä on syntynyt, kun raekooltaan sopivaa ainesta on kerrostunut veteen tulvatasangoille mannerjäätikön edustalle kesällä kun jäätikössä on tapahtunut sulamista, mutta talvella kun sulamista ei ole tapahtunut, tulvatasangot ovat jääneet kuivilleen, jolloin tuuli on voinut tarttua ainekseen ja kasata sitä toisaalle.


title: Lössi

text: Etenkin jääkaudella oli laajoja lössiaroja.


title: Lössi

text: Lössipitoiset maannokset ovat yleensä hyvin ravinteikkaita, mikäli ilmasto on kasvien kasvulle hyvä. Ravinteikkuus ei johdu luultavasti orgaanisista aineista vaan lössin suuresta elektroninvaihtokyvystä ja huokoisuudesta.


title: Lössi

text: Kerrostumista voidaan lukea ilmastonvaihteluja jopa 2,5 miljoonan vuoden ajalta. Nämä näkyvät mm. lössin raekoossa. Jääkausien kylminä, tuulisina kausina lössipölyä leijuu ilmassa normaalia enemmän ja sitoutuu jäätiköihinkin.


title: Lössi

text: Kiinassa sijaitsee 640 000 neliökilometrin laajuinen lössikerrostuma Keltaisenjoen ylä- ja keskijuoksulla. Kiinan lössikerrostumat sijaitsevat pääosin Shanxin, Shaanxin ja Gansun maakunnissa. Kiinassa kaivetaan vieläkin talviasuntoja maan sisään lössiin, sillä se eristää lämpöä hyvin.


title: Lössi

text: Lössiä on myös Yhdysvaltain keskilännessä, missä sen leviäminen turmeli maata 1930-luvun kuivuuskaudella.


title: Lössi

text: Joitain Pohjois-Karjalan lössiä muistuttavia maita sanotaan pölymaiksi; niissä aineksen hiukkaskoko on suurempi kuin Keski-Euroopan lössialueilla, ja Suomen pölymaat ovat melko kalkkiköyhiä.


title: Lössi

text:
Muun muassa Euroopassa ja Venäjällä näkyy lössikerrostumissa kuivan lössin ja kostean maa-aineksen vuorottelua. Kuiva kausi liittyy tavallisemmin jääkauteen tai jääkauden kylmään vaiheeseen, kostea kausi jääkausien väliseen aikaan tai jääkauden keskellä olleeseen lämpimään interstadiaaliin.
Euroopasta on löydetty ainakin 11 kuivan ja 11 kostean kerrostuman sarja. Näitä pidetään yleensä jääkausiin liittyvinä. Pidemmältä, yli 1,6 miljoonan vuoden taakse ulottuvalta ajalta on löydetty ainakin 16 kerrostumaa.


title: Lössi

text: Esimerkiksi viime jääkauden huippukauden kerrostuma näkyy Etelä-Venäjällä, Ukrainassa ja Moldovassa paksuna lössikerrostumana nimeltä Valdai II-III. Valdai II oli noin 25000-17000 vuotta sitten, välissä on ohut kosteasta kielivä Trubchecskin horisontti ja sen päällä lösskierrostuma Valdai III, joka on ajoitettu noin 17 000–13 000 vuotta vanhaksi.


title: Lössi

text: Länsi-Euroopassa näkyy Stillfried A ja B -nimisiksi ristityt lössin väliset kosteamman maaperän kerrostumat. Itä-Euroopan Brjannskin maaperä näkyy lössin keskellä ajalta 26000-32000 BP.


title: Lössi

text: Viime jääkauden Saksan lössikerrostumissa näkyy runsaasti varhaisella Veiksel-jääkaudella kosteissa oloissa syntynyttä maa-ainesta Mosbachin kerrostumiin liittyen. Keski-Veiksel-kaudella näkyy kuivissa oloissa syntynyttä lössiä, joka päättyy pitkähköön kosteaan kauteen Lohner Bodeniin liittyen. Rambachin vulkaanisen tefran syntymisen aikoihin oli kerrostumista päätellen kylmä kausi, luultavasti jääkauden huippukohta. Sen jälkeen tuli kuivan lössin kausi, jota katkoi ajoittain viisi ohutta kosteissa oloissa syntynyttä kerrostumaa. Lämpimällä Alleröd-kaudella ilmestyi Pohjois-Saksaan kostea maaperä.


title: Lössi

text: Etelä-Jakutian keltaharmaa lössimäinen maa eroaa Euraasian ja Keski-Aasian lössistä. Se sisältää monia kasvien jäänteitä ja on rakenteeltaan mikrokerrostumainen.


title: Käpylinnut

text: Käpylinnut ("Loxia") ovat peippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukuun kuuluu 5 lajia.


title: Käpylinnut

text: Käpylinnut ovat erikoistuneet syömään havupuiden siemeniä ja niille on evoluution tuloksena kehittynyt nokka, jonka ala- ja ylänokka menevät kärjistä ristiin. Nokan kärki toimii kuin leikkuri halkaisten kävyn suomun ja käpylintu nappaa esiin tulleen siemenen kielellään. Tavallisimmat kolme lajia ovat erikoistuneet eri havupuiden siemeniin: isokäpylintu männyn, pikkukäpylintu kuusen ja kirjosiipikäpylintu lehtikuusen. Nokan järeys osoittaa hyvin pääravintokohteen, sillä männyn siemenet ovat kovimman työn takana, lehtikuusen siemeniin riittää vähempikin.


title: Käpylinnut

text: Käpylinnut elävät pohjoisella pallonpuoliskolla. Ne ovat vaelluslintuja, jotka liikkuvat havupuiden siemensatojen mukaan. Ne pesivät jo kevättalvella tai varhain keväällä ennen siementen karisemista. Varsinkin pikkukäpylintu saattaa joskus pesiä mihin aikaan vuodesta tahansa. Paksuseinäinen pesä on puussa. Munia on 3–6 ja vain naaras hautoo. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta. Poikasia hoitavat molemmat emot.


title: Käpylinnut

text: Suomessa tavattavia lajeja ovat:Käpylintujen sukuun kuuluvia lajeja ovat myös:


title: Juovabasiliski

text: Juovabasiliski eli juovikas basiliski ("Basiliscus vittatus") on heimoon Corytophanidae kuuluva liskolaji. Luonnossa juovabasiliskeja elää Keski-Amerikan trooppisissa sademetsissä, alueella Etelä-Meksikosta Venezuelaan ja Ecuadoriin. Ne ovat tottuneita kiipeilijöitä, jotka poistuvat harvoin puista.


title: Juovabasiliski

text: Juovabasiliskit kasvavat noin 75 sentin mittaisiksi. Häntä on varsin pitkä: noin kolmasosa koko pituudesta. Liskon pohjaväri on oliivinvihreä tai ruskea, siinä on tummia poikkiraitoja ja vaaleat pitkittäisraidat kyljissä. Juovabasiliskeilla on myös pitkät raajat. Koirailla on paremmin erottuva "kypärä" pään takaosassa, ja ne erottaa myös reisien alapinnan rauhasrivistä.


title: Juovabasiliski

text: Juovabasiliski on läheistä sukua mm. myös Suomessa terraariolemmikkinä pidettävälle kypäräpääiguaanille ("Laemanctus longipes").


title: Panchen-lama

text: Panchen-lama on Tiibetin buddhalaisuuden, lamalaisuuden, Gelug-koulukunnan toiseksi korkein johtaja. Korkein johtaja on dalai-lama. Panchen-laman tehtävänä on muun muassa löytää uusi dalai-laman inkarnaatio ja päinvastoin.


title: Panchen-lama

text: Nykyinen dalai-lama Tenzin Gyatso nimesi Gedhun Choekyi Nyiman panchen-laman 11. inkarnaatioksi 14. toukokuuta 1995, mutta tätä Kiina ei tunnustanut virallisesti. Kiinan hallitus nimesi Gyancain Norbun (uskonnollinen nimi Erdini Qoigyijabu) uudeksi panchen-lamaksi, mutta tätä valintaa eivät Tiibetin pakolaishallitus ja useimmat Kiinan ulkopuolella elävät lamalaisuuden harjoittajat hyväksy. Gedhun Choekyi Nyiman nykyistä olinpaikkaa ei tiedetä.


title: Berberiskinkki

text: Berberiskinkki eli mandariiniskinkki ("Eumeces schneideri") kuuluu liskojen ("Sauria") alalahkoon ja skinkkiliskojen ("Scincidae") eli kaivajaliskojen heimoon.


title: Berberiskinkki

text: Berberiskinkki elää luonnossa hiekkaisilla aroilla ja kallioseuduilla Libyassa, Egyptissä, Kyproksella sekä Lähi-idässä. Berberiskinkit ovat sopeutuneet kaivelemaan hiekkaisilla elinalueillaan. Kuumalla, kuivalla elinalueellaan kaivavat skinkit löytävät hiekan alta piilottelevia pieneläimiä, sekä suojan paahteelta, kuivuudelta ja saalistajilta.


title: Berberiskinkki

text: Liskon suomupeite on sileä ja kiiltävä. Väritys on selkäpuolelta harmahtava ja kelta- ja oranssitäpläinen, kyljessä kulkee usein kellertävä juova ulottuen poskiin asti. Lisko kasvaa noin 30–40 cm:n mittaiseksi.


title: Berberiskinkki

text: Berberiskinkin lähisukulainen algerianskinkki ("Eumeces algeriensis" eli "Novoeumeces algeriensis") elää berberipaimentolaisten alueella Pohjois-Afrikassa Algeriassa ja Marokossa.


title: Berberiskinkki

text: Berberiskinkit syövät pieniä hyönteisiä kuten sirkkoja ja kovakuoriasia, hämähäkkejä, kotiloita, pieniä liskoja sekä hedelmiä.


title: Berberiskinkki

text: Berberiskinkit ovat suosittuja terraarioliskoja, vaikkakin ne ovat usein Egyptistä tuotuja luonnosta pyydettyjä yksilöitä. Suomessa on saatu berberiskinkkejä lisääntymään terraario-oloissa. Terraariossa tulee olla lämpölampun alla Terraarion toisen pään pitäisi olla 38-42 astetta ja toisen 24 astetta.


title: Samppa Lajunen

text: Samppa Kalevi Lajunen (s. 23. huhtikuuta 1979 Turku) on suomalainen uransa päättänyt yhdistetyn hiihtäjä. Hän voitti urallaan kolme olympiakultaa Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002, yhdistetyn maailmancupin kahdesti (1997 ja 2000) ja joukkuemaailmanmestaruuden (Ramsau, 1999). Hänet valittiin Vuoden urheilijaksi 2002. Lajunen lopetti urheilu-uransa 24-vuotiaana kauden 2003–2004 jälkeen. Lajusen veli Akseli Lajunen on kilpaillut mäkihypyssä.


title: Samppa Lajunen

text: Lajunen voitti yhdistetyn maailmancupin vuonna 1997 kaikkien aikojen nuorimpana, vasta 17-vuotiaana. Samalla kaudella hän osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Trondheimin MM-hiihdoissa, joissa hän voitti hopeaa Suomen yhdistetyn joukkueessa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli 17:s.


title: Samppa Lajunen

text: Naganon olympialaisissa 1998 Lajunen voitti ensimmäisen henkilökohtaisen aikuisten arvokisamitalinsa voittamalla hopeaa henkilökohtaisessa kilpailussa. Hän voitti hopeaa myös joukkuekilpailusta. Ramsaun MM-hiihdoissa 1999 Lajunen voitti normaalikilpailussa hopeaa ja joukkuekisassa kultaa. Hän osallistui samalla kaudella myös nuorten MM-hiihtoihin, joissa hän voitti kultaa.


title: Samppa Lajunen

text: Kausi 1999–2000 oli välivuosi arvokisojen osalta. Lajunen dominoi yhdistetyn maailmancupia voittaen kahdeksan osakilpailua ja kokonaiskilpailun. Lahden MM-hiihdoissa 2001 Lajunen voitti hopeaa niin sprintti- kuin normaalikilpailustakin, ja joukkuekilpailusta pronssia.


title: Samppa Lajunen

text: Vaikean alkukauden 2001–2002 jälkeen Lajunen sai hyppytekniikkansa kuntoon, mikä tuotti tulosta Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002. Lajunen voitti olympiakultaa kaikissa kolmessa yhdistetyn kilpailussa mukaan lukien joukkuekilpailussa. Yhdistetyn maailmancupissa hän oli kolmas. Kauden päätteeksi Lajunen valittiin Vuoden urheilijaksi.


title: Samppa Lajunen

text: Val di Fiemmen MM-hiihdoissa 2003 Lajunen voitti pronssia normaalikilpailusta ja joukkuekilpailusta. Viimeisellä kaudellaan 2003–2004 Lajunen oli yhdistetyn maailmancupin kolmas. Hän lopetti uransa 24-vuotiaana voittaen suomenmestaruuden normaalikilpailussa.


title: Samppa Lajunen

text: Urheilu-uransa jälkeen Lajunen keskittyi opintoihinsa Jyväskylän yliopistossa ja valmistui keväällä 2007. Hänen pro gradu -tutkielmansa aihe oli ”Teknologian välityksen liiketoiminnalliset mahdollisuudet Suomessa”. Valmistuttuaan Lajunen on tehnyt kiinteistö- ja arvopaperikauppoja omistamansa Oy Samppa Lajunen Ltd:n sekä setänsä pääomasijoitusyhtiö Jarmo Lajunen Oy:n kautta. Vuonna 2009 Lajunen perusti yhdessä muiden sijoittajien kanssa Peloton Liikuntakerho Oy:n ja osti osuuden Peloton Urheilukauppa Oy:sta. Lajunen johtaa sijoitusyhtiö Samla Capitalia, jonka perustaja ja osaomistaja hän myös on.


title: Tuliskinkki

text: Tuliskinkkiä ("Riopa fernandi") tavataan Länsi-Afrikasta etelään aina Angolaan asti. Se on saanut nimensä Biokon saaren mukaan, joka oli ennen Fernando Po. Tuliskinkki kasvaa noin 35 sentin mittaiseksi. Liskolla on hoikka sylinterimäinen ruumis, pitkä häntä, lyhyet viisivarpaiset jalat ja kolmiomainen pää. Tuliskinkin selkä ja pää ovat ruskeat, kyljissä on valkoisia täpliä punaisella ja mustalla pohjalla. Se on siis Afrikan näyttävimpiä skinkkejä. Lajin väritys sopii sademetsän puiden juurien koloissa elämiseen. Sitä näkee harvoin avoimilla paikoilla. Tuliskinkki puolustautuu purien. Eräissä Kamerunin osissa sillä uskotaan olevan ihossa myrkkyä. Tuliskinkin ravintoa ovat hyönteiset, hämähäkit, etanat, kotilot ja hiirenpoikaset. Munien määrää ei tunneta.


title: Hiekkaskinkki

text: Hiekkaskinkki eli rohtoskinkki ("Scincus scincus") on skinkkien heimoon kuuluva liskolaji. Sitä tavataan Pohjois-Afrikan, Lähi-idän ja Arabian hiekka-aavikoilta. Muinoin liskoa käytettiin mitä erilaisimpien sairauksien hoitoon ja pikkumurtumiin, myös mieskunnon kohottamiseen. Laji oli asuinseudullaan haluttua kauppatavaraa, mutta se ei riittänyt vaan sitä jauhettiin ja vietiin ulkomaille aina Keski-Eurooppaan saakka. Siellä sitä myytiin lähinnä teen muodossa. Siitä jälkimmäinen nimi rohtoskinkki. Hiekkaskinkki kasvaa noin 19–21 sentin mittaiseksi. Sen suomupeite on kiiltävä ja sileä. Selkäpuolelta lisko on vaaleankeltainen tai keltaisen- ja punaisenruskea, ja siinä on usein ruskeita tai violetinruskeita poikkijuovia. Vatsapuoli on valkoinen. Ruumis on vanttera ja häntä lyhyt. Koiraalla on usein tukevampi pää. Myös koiraan hännäntyvi voi olla paksumpi. Hiekkaskinkki ei kynsi eikä pure, vaan pakenee uiden hiekan läpi. Sen tarkeintä ravintoa ovat hyönteiset, mutta se syö myös siemeniä, kukintoja tai muita kasvin osia. Jopa myrkylliset skorpionit voivat päätyä sen ruokalistalle. Kohdatessaan skorpionin hiekkaskinkki tarttuu siihen päästä. Eläimen tiheä suomupanssari suojaa sitä skorpionin myrkkypistimeltä. Päivän kuumimman ajan hiekkaskinkki viettää hiekkaan kaivautuneena 20 cm syvyydessä. Siellä on viileämpää, mutta myös vähemmän kosteutta. Niinpä eläimen täytyy säästää energiaa, koska sekä vesi että ravinto ovat tiukilla. Skinkki voikin olla pitkään syömättä ja käyttää kertyneitä rasvavarastojaan.


title: Pirjo Muranen

text: Pirjo Elina Muranen (o.s. Manninen, s. 8. maaliskuuta 1981 Rovaniemi) on entinen suomalainen hiihtäjä. Hän on voittanut henkilökohtaisen sprinttihiihdon maailmanmestaruuden Lahden 2001 MM-kilpailuissa sekä viestikultaa Sapporon 2007 ja Liberecin 2009 MM-kisoissa yhdessä Virpi Kuitusen, Aino-Kaisa Saarisen ja Riitta-Liisa Roposen kanssa. Lisäksi hän on ollut voittamassa parisprintin MM-hopeaa Oberstdorfin MM-hiihdoissa 2005 yhdessä Riitta-Liisa Lassilan (nyk. Roponen) kanssa, saavuttanut henkilökohtaisessa sprintissä MM-pronssia Liberecissä 2009 sekä viestissä olympiapronssia Vancouverissa 2010 ja MM-pronssia Oslossa 2011. Muranen edusti urallaan Ounasvaaran Hiihtoseuraa.


title: Pirjo Muranen

text: Hiihdon maailmancupin henkilökohtaisista sprinttikilpailuista Murasella on viisi voittoa ja yhteensä neljätoista palkintokorokesijaa. Sprintticupissa hän oli toinen kaudella 2000–2001 sekä kolmas kausilla 2002–2003 ja 2008–2009. Kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan ollut seitsemäs kaudella 2008–2009. Normaalimatkoilla Murasen paras sijoitus on neljäs sija Rybinskin yhteislähtökilpailussa tammikuulla 2009.


title: Pirjo Muranen

text: Muranen voitti viestihopeaa Lahdessa 2001 ja Val di Fiemmessä 2003, mutta molemmilla kerroilla joukkueen tulos hylättiin, koska Lahdessa Virpi Kuitunen ja Milla Jauho sekä Val di Fiemmessä Kaisa Varis jäivät kiinni urheilussa kiellettyjen aineiden käytöstä.


title: Pirjo Muranen

text: Pirjo Murasen valmentajana keväästä 2006 lähtien toimi Reijo Jylhä. Sitä ennen hänen valmentajanaan toimi hänen isänsä Jorma Manninen. Pirjo Murasen veljet Hannu Manninen ja Kari Manninen tulivat tunnetuiksi yhdistetyn urheilijoina. Pirjo Muranen avioitui 30. kesäkuuta 2007 lentopalloilija Ville Murasen kanssa. Koulutukseltaan Muranen on kasvatustieteen maisteri.


title: Pirjo Muranen

text: Muranen valittiin vuoden 2001 naisurheilijaksi.


title: Pirjo Muranen

text: 24. maaliskuuta 2011 Pirjo Muranen kertoi lopettavansa hiihtouransa Kuopion SM-kisojen jälkeen.


title: Aavikkoiguaani

text: Aavikkoiguaani eli aavikkoleguaani ("Dipsosaurus dorsalis") on leguaanilaji, joka elää Yhdysvaltain lounaisosissa ja Meksikon luoteisosissa kuivilla puoliaavikoilla. Se on yksi yleisimmistä liskolajeista Mojaven ja Sonoran aavikoilla. Sitä esiintyy myös Kalifornianlahden saarilla. Aavikkoiguaani on sukunsa "Dipsosaurus" ainoa laji. Aavikkoiguaanin ruumis on litteähkö, pää pieni ja pyöreä. Häntä on suurin piirtein puolet liskon koko mitasta, ja siinä on suuremmat suomut kuin muussa ruumiissa. Pohjaväritys on vaalean harmaanruskea, ja siinä on tummempia poikittaisjuovia ja vaaleista täplistä muodostuneita pitkittäisiä jonoja. Vatsapuoli on vaalea. Aavikkoiguaani kasvaa noin 38 sentin mittaiseksi.


title: Kaulusleguaani

text: Kaulusleguaani ("Crotaphytus collaris") on saanut nimensä kaulan kahdesta tummasta raidasta. Liskon pohjaväri on kellanruskea, pää ja jalat ovat usein keltaiset, selässä ja jaloissa on vaaleita pilkkuja. Alalajista riippuen liskossa on usein vielä kirkkaan keltaisia tai sinisiä merkkejä. Naaraat ovat haaleamman värisiä. Kaulusleguaani kasvaa noin 30 sentin mittaiseksi. Kaulusleguaaneja pidetään jonkin verran lemmikkieläiminä.


title: Leopardileguaani

text: Leopardileguaani ("Gambelia wislizenii") on leguaanien heimoon ("Iguanidae") kuuluva lisko. Sitä esiintyy Yhdysvaltain lounaisosissa ja Pohjois-Meksikossa, lisäksi sitä kasvatetaan lemmikkieläimenä. Leopardileguaani kasvaa noin 38 cm pitkäksi ja on väriltään vaaleanruskea tummin pilkuin ja vaalein poikkijuovin. Se kykenee vaihtamaan nopeasti väriään tummasta vaaleaksi.


title: Leopardileguaani

text: Leopardileguaani tarvitsee verrattain suuren terraarion, vähintään noin 100 × 50 × 50 cm:n kokoisen. Terraarion pohjalla on hieman kosteana pidettävä paksu kerros hiekkaa, turvetta tai multaa. Terraarioon sijoitetaan myös kiipeily- ja piilopaikkoja. Leopardi tarvitsee UV-säteilyä. Sopiva lämpötila terraariossa on päivisin 28-30 astetta, lämmittelypaikassa 38–42 °C, yöllä huoneenlämpö. Hyväkuntoinen lisko voi talvehtia 4–6 viikon ajan noin 10 °C:ssa.


title: Leopardileguaani

text: Leopardileguaani syö luonnossa pääasiassa niveljalkaisia, mutta myös muita pieniä matelijoita ja joskus kasveja. Vankeudessa se tarvitsee monipuolista ravintoa, jossa on mukana kasviksia ja johon on lisätty vitamiineja ja kalsiumia.


title: Prolatiivi

text: Prolatiivi on suomen kielessä esiintyvä sananjohdostyyppi, joka ilmaisee toiminnan väylää, reittiä, välinettä, keinoa tai tapaa. Johdin on -(i)tse, esimerkiksi "maitse" "maata pitkin, maareittiä".


title: Prolatiivi

text: Prolatiivijohdokset ovat adverbeja. Johdoksen kantana on tyypillisesti substantiivi tai muu nominivartalo; eräissä adpositioina toimivissa prolatiiveissa ei ole nominikantaa (esimerkiksi "alitse").


title: Prolatiivi

text: Prolatiivi muistuttaa jossain määrin paikallissijaa. Varsinaisista sijamuodoista sen erottaa vähäisempi produktiivisuus: prolatiivin voi muodostaa vain eräistä määrätyyppisistä substantiiveista. Prolatiiviin ei myöskään liity kongruoivaa eli prolatiivimuotoista määritettä, esimerkiksi adjektiivia.