title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu on pelannut NHL:ssä kaudesta 2003–2004. New Jerseyn lisäksi hän on edustanut Chicago Blackhawksia ja Carolina Hurricanesia. Jääkiekon SM-liigassa Ruutu on edustanut Helsingin IFK:ta ja Jokereita, ja voitti Suomen mestaruuden Jokereissa kaudella 2001–2002. Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Ruutu on pelannut seitsemät arvokisat: yhden Jääkiekon maailmancupin vuonna 2004,viidet MM-kilpailut vuosina 2006, 2007, 2008, 2011 ja 2015, sekä kahdet olympiakisat vuonna 2010 ja 2014. Jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kolme kertaa, vuosina 2001, 2002 ja 2003. Jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kerran vuonna 2000. Ruutu on voittanut mitalin lähes jokaisesta pelaamastaan arvoturnauksesta.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu aloitti jääkiekkoilun monen muun huippukiekkoilijan tapaan Etelä-Vantaan Urheilijoissa. Hän oli kuitenkin aikeissa jättää jääkiekkoilun pelatessaan jalkapalloa Vantaan Jalkapalloseurassa. Jääkiekkoilun ja jalkapallon lisäksi hän harrasti myös yleisurheilua, pääasiassa kestävyysjuoksua. Nuorempana Ruutu oli lahjakas myös musiikillisesti ja soitti pianoa ja saksofonia.


title: Tuomo Ruutu

text: Liigakaudella 1999–2000 Ruutu aloitti jääkiekon aikuisten tasolla HIFK:n riveissä, mutta pelasi runkosarjassa vain yhden ottelun, jossa hän ei merkkauttanut tehopisteitä. Kauden 2000–2001 Ruutu vietti Jokereissa pelaten runkosarjassa 47 ottelua tehoin 11+11=22. Pudotuspeleissä Ruutu pelasi viisi ottelua, ja osallistui myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin vuonna 2001. Kisoissa Suomen joukkue saavutti hopeaa. Chicago Blackhawks varasi Ruudun . Ruutu oli Chicagon joukkueen ensimmäinen varaus, ja koko tilaisuuden 9. varattu pelaaja.


title: Tuomo Ruutu

text: Huolimatta NHL-varauksestaan Ruutu päätti viettää kauden 2001–2002 vielä Jokereissa. Päätös oli kannattava, sillä Jokerit voitti finaalisarjassa Tapparan, ja Ruutu pääsi juhlimaan joukkueensa kanssa SM-kultaa. Mestaruuden jälkeen Ruutu jätti Jokerit ja lähti takaisin vanhaan seuraansa, HIFK:hon kaudeksi 2002–2003. Ruutu ehti pelata runkosarjassa vain 30 ottelua tehoilla 12+15, ennen kuin Toni Sihvosen taklaus lopetti hänen kautensa. Syyksi ilmoitettiin polvivamma.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2003–2004 Ruutu suuntasi NHL:ään Chicago Blackhawksiin. Hän pelasi itsensä heti Blackhawks-fanien suosioon räväköillä taklauksillaan ja näyttävällä pelityylillään. Alkukausi sujui tehojen suhteen vaisusti, mutta jälkimmäisen puoliskon Ruutu pelasi piste per peli -tahdissa ja hänet valittiin maaliskuun tulokkaaksi. Ruutu pelasi Blackhawksissa täydet 82 ottelua runkosarjassa tehoin 21+23=44. Blackhawksissa kasvoi nuori joukkue ja fanit hehkuttivat Ruutua "franchise -pelaajaksi". aikana 2004–2005 Ruutu toipui olkapääleikkauksesta.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2005–2006 Ruutu pelasi vain 15 runkosarjaottelua pistein 2+3=5. Alkukaudesta Ruutua vaivasi selkävamma, ja tammikuussa Ruudun kauden katkaisi nilkkavamma. Ruutu ei näin ollen päässyt edustamaan Suomea vuoden 2006 talviolympialaisissa. Ruutu osallistui kuitenkin puolikuntoisena Latviassa pelattuihin vuoden 2006 MM-kisoihin, joissa Suomi voitti pronssimitalin. Tuolloin 23-vuotias Ruutu harkitsi vakavasti uransa lopettamista vammakierteen vuoksi.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2006–2007 Ruutu pelasi 71 runkosarjaottelua tehoin 17+21=38. Chicago kuitenkin sivuutti pudotuspelipaikkansa, ja Ruutu vapautui jälleen Suomen käyttöön vuoden 2007 MM-kisoihin, jossa Suomen joukkue saavutti hopeaa. Ruutu oli Suomen avainpelaajia ja hän pelasi yhdessä maajoukkuetutkapari Mikko Koivun kanssa.


title: Tuomo Ruutu

text: Kauden 2007–2008 Ruutu pelasi pääasiassa Blackhawkseissa. 60 runkosarjaottelun jälkeen seura kauppasi Ruudun Carolina Hurricanesiin siirtoajan viimeisenä päivänä vaihdossa hyökkääjä Andrew Laddiin.


title: Tuomo Ruutu

text: Carolinassa loppukauden viettänyt Ruutu pelasi 17 ottelua tehoin 4+7=11, ja oli jälleen mukana Suomen joukkueessa vuoden 2008 MM-kisoissa, joista Suomi voitti pronssia.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2008–2009 Ruutu pelasi siihenastisen uransa parasta NHL-kiekkoa: 79 runkosarjaottelussa Ruutu merkkautti tehot 26+28=54, ja oli Hurricanesin johtavia pelaajia. Hänestä kehkeytyi hyvä erikoistilannepelaaja. Ruutu teki 10 ylivoimamaalia ja pelasi usein alivoimaa. Hän pelasi usein ykkösketjussa yhdessä tähtisentteri Eric Staalin rinnalla. Hurricanes selvitti tiensä aina NHL:n konferenssifinaaliin asti, jossa Pittsburgh Penguins oli kuitenkin parempi ja eteni lopulta Stanley Cup -voittoon. Ruutu pelasi hyvän kauden ja seura palkitsi hänet kolmen vuoden jatkosopimuksella.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2009–2010 Ruutu kärsi loukkaantumisesta, joka oli seurausta tappelusta Darcy Tuckeria vastaan. Hän pelasi 54 ottelua tehopistein 14+21=35. NHL:n pitäessä olympiataukoa Ruutu valittiin Suomen kisajoukkueeseen, joka saavutti turnauksessa pronssia. Edellisellä kaudella konferenssifinaalissa pelannut Carolina juuttui nyt liigan hännille.


title: Tuomo Ruutu

text: Kausi 2010–2011 oli Ruudulle ensimmäinen täysin ehjä kausi hänen tulokaskautensa jälkeen. Täydet 82 runkosarjaottelua pelannut hyökkääjä paransi piste-ennätystään tehden runkosarjassa tehot 19+38=57, ollen joukkueensa kolmanneksi paras pistemies runkosarjassa. Ruutu pelasi välillä ykkösketjussä, mutta usein kakkosketjussa yhdessä Jussi Jokisen ja Jeff Skinnerin kanssa. Lisäksi Ruutu oli yli 300 taklauksellaan liigan toiseksi ahkerin taklaaja Cal Clutterbuckin jälkeen. Carolina jäi kuitenkin pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Tuomo Ruutu

text: Kausi 2011–2012 ei ollut yhtä menestyksekäs kuin edellinen: loukkaantumisista kärsinyt Ruutu teki 18 maalia ja antoi 16 syöttöä 72 ottelussa. Kausi osoittautui pettymykseksi myös Hurricanesille, joka ei päässyt liigan pudotuspeleihin.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruudun ja Carolina Hurricanesin 23. heinäkuuta 2009 solmima, 11,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvoinen, kolmivuotinen sopimus päättyi kauden 2011–2012 jälkeen. 22. helmikuuta 2012 Ruutu solmi joukkueen kanssa neljän vuoden jatkosopimuksen, jonka keskipalkka on 4,75 miljoonaa dollaria.


title: Tuomo Ruutu

text: Kautta 2012–2013 hidasti NHL:n työsulku, jonka aikana Ruutu ei pelannut minkään seuran riveissä. Tammikuussa ilmennyt lonkkavamma uhkasi lopettaa kauden jo tammikuussa mutta Ruutu kuntoutui jo maaliskuun alussa. Rikkonaisella kaudella Ruutu teki 17 pelaamassaan pelissä 9 pistettä. Tuollakaan kaudella joukkue ei kuitenkaan selviytynyt pudotuspeleihin.


title: Tuomo Ruutu

text: Kaudella 2013–2014 Ruutu pelasi Carolinan riveissä 600. NHL-pelinsä 7. helmikuuta Calgary Flamesia vastaan. Vuoden 2014 siirtorajan kynnyksellä Hurricanes kauppasi pisteitä heikosti tehneen Ruudun New Jersey Devilsiin 5. maaliskuuta 2014, saaden vaihdossa keskushyökkääjä Andrei Loktionovin.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu pelasi ensimmäisen pelinsä Devilsin riveissä Detroit Red Wingsiä vastaan 7. maaliskuuta 2014. Peli päättyi Detroitin 7–4 -vierasvoittoon. Pisteiden makuun Ruutu pääsi heti toisessa pelissään uuden joukkueensa riveissä Carolina Hurricanesia vastaan: Devilsin kotipelissä Ruutu iski entistä joukkuettaan vastaan maalin ja syötti yhden. Ensimmäisellä Devils -kaudellaan Ruutu teki 19 ottelussa tehot 3+5. Tammikuussa 2015 Ruutu asetettiin loukkaantuneiden pelaajien listalle. Kaudella 2015–2016 hän pelasi 33 ottelua teholla 0+1 ja hänen sopimustaan ei uudistettu kaudelle 2016–2017.


title: Tuomo Ruutu

text: Lokakuussa 2016 Ruutu allekirjoitti kauden 2016–2017 kattavan sopimuksen sveitsiläisen seuran HC Davosin kanssa. Ensimmäinen kausi Sveitsissä toi 26 ottelussa tehot 5+7, mutta kausi HC Davosin riveissä päättyi kuitenkin loukkaantumiseen. Loukkaantunut olkapää operoitiin kesällä 2017, eikä Ruutu pelannut kaudella 2017–2018.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu osallistui alle 18-vuotiaiden MM-kisoihin vuonna 2000 voittaen kultaa. Vuosina 2001, 2002 ja 2003 Ruutu edusti Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkuetta voittaen vuonna 2001 hopeamitalin ja vuosina 2002 ja 2003 pronssia.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu on ollut mukana A-maajoukkueessa vuoden 2004 maailmancupista lähtien. Aikuisten tasolla Ruutu pelasi ensimmäisen ottelunsa 23. elokuuta 2004 Prahassa Tšekkiä vastaan. Hän teki ensimmäisen maajoukkuemaalinsa aikuisten tasolla 14. syyskuuta 2004 Torontossa maailmancupin finaalissa Kanadaa vastaan. Maali tuli onnistuneen yksilösuorituksen päätteeksi Ruudun harhautettua kolme kanadalaispuolustajaa, muun muassa Scott Niedermayerin, ja laukoessa kiekon maaliin ohi Martin Brodeurin. Suomi kuitenkin hävisi finaaliottelun luvuin 3–2.


title: Tuomo Ruutu

text: Torinon olympiakisat 2006 jäivät Ruudun osalta kokonaan väliin luistimen terän aiheuttaman nilkkavamman takia. Ruutu kuitenkin toipui saman vuoden Latvian MM-kisoihin, jossa ei tehnyt yhdeksässä pelissä pisteitä, keräten 49 rangaistusminuuttia. Samoissa kisoissa Ruutu teki myös suomalaista MM-kisahistoriaa veljensä Jarkon kanssa, pelaten samassa maajoukkueketjussa Mikko Koivun laitahyökkääjinä Suomi-Latvia -pelissä. Pisteellisesti heikon turnauksen ja useiden loukkaantumisten jälkeen Ruutu harkitsi myös uransa päättämistä.


title: Tuomo Ruutu

text:
MM-kisoissa 2007 Ruutu voitti Venäjällä järjestetyssä turnauksessa Suomen joukkuessa hopeaa, häviten loppuottelun Kanadalle 2–4.
Ruutu viimeisteli turnauksensa tekemällä kahdeksassa pelissä kuusi maalia.


title: Tuomo Ruutu

text: Kanadassa järjestetyissä MM-kisoissa vuonna 2008 Suomi voitti pronssia, kukistaen prossiottelussa Ruotsin luvuin 4–0. Ruutu teki 9 pelissä kuusi pistettä.


title: Tuomo Ruutu

text: Vancouverin talviolympialaisissa Ruutu oli mukana voittamassa Suomen kolmannen pronssin olympiakisoista kun se kukisti pronssiottelussa Slovakian luvuin 5-3. Turnauksessa Ruutu teki kuudessa pelissä yhden maalin ollen joukkueen voimahyökkääjiä.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu edusti Suomea jälleen MM-kisoissa vuoden 2011 kisoissa Carolinan jäädessä ulos pudotuspelikamppailusta. Ruutu pelasi yhdeksän ottelua, joissa hän viimeisteli kuusi maalia. Finaalissa vastaan asettui Ruotsi, jonka Suomi voitti luvuin 1–6. Turnauksessa Ruutu toimi Suomen joukkueen varakapteenina.


title: Tuomo Ruutu

text: Sotshin olympiakisoissa Ruutu pelasi kakkosketjussa Olli ja Jussi Jokisen kanssa. Ruutu teki kuudessa pelaamassaan ottelussa viisi pistettä.


title: Tuomo Ruutu

text: Aikuisten maajoukkueessa Ruutu on pelannut usein samassa ketjussa Mikko Koivun kanssa. Ruutu on saavuttanut MM-kisoista kolme pronssimitalia, yhden hopeamitalin ja yhden kultamitalin. Vuosien 2010 ja 2014 olympiakisoista Ruutu on voittanut kaksi pronssimitalia.


title: Tuomo Ruutu

text: Tuomo Ruutu on voittanut mitalin lähes jokaisissa aikuisten arvokisoissa, joissa hän on ollut mukana. Poikkeuksena vuoden 2015 MM-kisat, joissa Suomi jäi kuudenneksi.


title: Tuomo Ruutu

text: Toukokuussa 2018 Tuomo Ruutu nimitettiin Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen valmennusryhmään kaudelle 2018–19.


title: Tuomo Ruutu

text: Pelipaikaltaan Ruutu on hyökkääjä, ja hän on pelannut sekä laita- että keskushyökkääjänä. Ruutu on voimahyökkääjä, joka on tunnettu kovista taklauksistaan. Hänellä on myös erinomainen rannelaukaus.


title: Tuomo Ruutu

text: Ruudulla on kaksi isoveljeä: Jarkko Ruutu (s. 1975) ja Mikko Ruutu (s. 1978). Myös Jarkko on pelannut NHL:ssä, jonka jälkeen hän vielä edusti kolmen kauden verran Jokereita, kunnes päätti aktiiviuransa EHC Bielin riveissä kauden 2014–2015 päätteeksi. Mikko on uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi Tuomon kanssa samaan aikaan Helsingin Jokereiden mestarijoukkueessa 2002. Nykyään Mikko toimii Ottawa Senatorsin kykyjenetsijänä. Veljesten pikkuserkku Hanno Möttölä on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista koripalloilijoista, ja myös ensimmäinen NBA:ssa pelannut suomalainen. Veljesten serkku Raul Ruutu on suomalaisen poprock-yhtye Sunrise Avenuen bassokitaristi.


title: Tuomo Ruutu

text: Jääkiekkoilun ohella Ruutu toimii nykyään myös yrittäjänä perustamassaan Tuomo Ruutu Promotions-yhtiössä.


title: Tuomo Ruutu

text: Heinäkuussa 2011 Ruutu avioitui Emilia Holmin kanssa Suomenlinnassa. Heillä on kaksi tytärtä.


title: David Suchet

text: David Suchet ([su:ʃeɪ], s. 2. toukokuuta 1946 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa nimiroolistaan Agatha Christien romaaneihin perustuvassa, ITV:n tuottamassa televisiosarjassa "Hercule Poirot". Suchet tunnetaan rooliinsa perusteellisesti uppoutuvana metodinäyttelijänä, mikä näkyi erityisesti hänen roolissaan Poirot'na.


title: David Suchet

text: Suchet kiinnostui näyttelemisestä jo lapsena, sillä hänen äitinsä näytteli teatterissa. Näyteltyään ensin koulunäytelmissä Suchet liittyi National Youth Theatreen, minkä jälkeen hän opiskeli kolmen vuoden ajan London Academy of Music and Dramatic Artissa. Valmistuttuaan sieltä Suchet näytteli aluksi Gateway Theatressa. Hänen ensimmäinen televisioroolinsa oli vuonna 1971 sarjassa "Public Eye".


title: David Suchet

text: Vuonna 1973 Suchet liittyi Royal Shakespeare Companyyn. Hän jatkoi myös televisioroolien tekemistä esimerkiksi sarjoissa "The Protectors", "The Professionals" ja "Tales of the Unexpected". Suchet'n ensimmäinen teatterielokuvarooli oli elokuvassa "The Missionary" (1982).


title: David Suchet

text: Tunnetuksi Suchet'n teki Hercule Poirotin rooli Agatha Christien kirjoihin perustuvassa brittiläisessä televisiosarjassa "Hercule Poirot". Suchet valittiin rooliin Christien tyttären Rosalind Hicksin ehdotuksesta: hän oli nähnyt Suchet'n ensimmäisen kerran minisarjassa "Blott on the Landscape" ja piti tätä täydellisenä Poirotina siitä lähtien. Suchet on esittänyt Poirotia myös televisioelokuvissa.


title: David Suchet

text: Vuonna 1999 Suchet esiintyi ensi kertaa Broadwaylla, esittäen Antonio Salieria "Amadeuksessa".


title: David Suchet

text: Vuonna 2017 Suchet vieraili "Doctor Who" -sarjan 10. tuotantokauden "Knock Knock" -nimisessä jaksossa, jossa hän esitti "Maaherraa". Rooli oli hänen tapansa mukaisesti voimakas luonnerooli, ja Suchet'n roolisuoritusta ylistettiin.


title: David Suchet

text: Vuonna 1985 Suchet sai Royal Television Societyn myöntämän palkinnon parhaana miesnäyttelijänä. Roolistaan Hercule Poirot'na Suchet sai vuonna 1991 BAFTA TV Award -ehdokkuuden. Hän voitti Variety Club Awardin vuonna 1994 roolistaan David Mamet'n ohjaamassa näytelmässä "Oleanna". Hän voitti myöhemmin myös toisen Variety Club Awardin roolistaan Salierina näytelmässä "Amadeus".


title: David Suchet

text: David Suchet sai kuningattarelta Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseerin arvonimen vuonna 2002 ansioistaan näyttelijänä. Vuonna 2010 hänelle myönnettiin saman ritarikunnan komentajamerkki.


title: David Suchet

text: David Suchetin isoveli on televisiojuontaja John Suchet. David on naimisissa näyttelijä Sheila Ferrisin kanssa, ja heillä on kaksi aikuista lasta.


title: David Suchet

text: Davidin liettuanjuutalainen isoisä Isidor oli syntyisin Venäjän juutalaisten asuinalueella sijainneesta Krottingenista. Hän vaihtoi perheensä nimen Suchedowitzista Suchetiksi muutettuaan Etelä-Afrikkaan. Alkuperäinen sukunimi tuli nimestä "Shokhet", joka tarkoittaa hepreassa kosher-teurastajaa. Davidin isä Jack oli lääkäri, joka muutti Etelä-Afrikasta Britanniaan 1930-luvulla. Davidin äidin Joanin (o.s. Jarché) äiti oli englantilainen protestantti ja isä Englantiin Ranskan kautta muuttaneiden venäjänjuutalaisten jälkeläinen. David kasvatettiin uskonnollisesti tunnustuksettomasti, mutta hän kääntyi kristityksi 1980-luvulla, ja hänet konfirmoitiin anglikaaniseen kirkkoon vuonna 2006.


title: Glykeeminen indeksi

text:
Glykemiaindeksi tai glykeeminen indeksi, GI, kuvaa ruoka-aineen imeytyvien hiilihydraattien aiheuttamaa muutosta verensokerissa verrattuna referenssiruoka-aineeseen kuten glukoosiliuos tai valkoinen leipä.
Glykemiaindeksillä pyritään kuvaamaan hiilihydraattien imeytymisnopeutta.
Suuri glykemiaindeksi tarkoittaa sitä, että verensokeri nousee nopeasti jolloin vereen vapautuu paljon insuliinia. Pieni glykemiaindeksi sitä vastoin kertoo tasaisemmasta ja vähäisemmästä vaikutuksesta verensokeriin.


title: Glykeeminen indeksi

text: Matala tai kohtuullinen glykemiaindeksi on kasviksilla, kokonaisia jyviä tai rouhetta sisältävillä kokojyväleivillä, sekä useimmilla hedelmillä. Korkea glykemiaindeksi on perunalla, useimmilla leivillä, kekseillä, muroilla, vaalealla riisillä ja makeisilla.


title: Glykeeminen indeksi

text:
Glykemiaindeksiä voidaan hyödyntää diabeetikoiden ruokavalion hiilihydraattipitoisten ruoka-aineiden valinnassa. Myös jotkut laihduttajat noudattavat siihen perustuvaa ruokavaliota. Nykyisin tutkitaan, pitäisikö ravintosuosituksia muuttaa glykemiaindeksin ja glykemiakuorman perusteella.
Aterian glykemiaindeksi riippuu sen hiilihydraattipitoisten ruoka-aineiden glykemiaindeksista. Jos ateriaan kuuluvien proteiinien ja rasvojen osuus pidetään vakiona, aterian glykeeminen indeksi seuraa sen hiilihydraattipitoisten ruoka-ainesten glykeemista indeksiä.


title: Glykeeminen indeksi

text: Glykemiakuorma kuvaa glykemiaindeksiä paremmin hiilihydraattipitoisuudeltaan vaihtelevien ruokien vaikutusta verensokeriin. Terveillä ihmisillä taas voidaan mitata insuliini-indeksi, joka kuvaa glykemiaindeksiä paremmin insuliinivastetta, verensokerin noususta johtuvaa insuliinipitoisuuden kasvua.


title: Glykeeminen indeksi

text: Glykemiaindeksi määritetään samantapaisesti kuin lääkeaineen imeytymisnopeus. Joukko koe-henkilöitä nauttii ruokaa, jossa on tietty määrä imeytyviä hiilihydraatteja, yleensä 50 grammaa. Tämän jälkeen koe-henkilöiden verensokeria eli veren glukoosipitoisuutta seurataan 15 minuutin välein kahden tunnin ajan. Verensokerin arvoa verrataan ennen ruokailua vallinneeseen paastoverensokeritasoon. Imeytyneiden hiilihydraattien määrä arvioidaan integroimalla ajan suhteen mitattu verensokerin muutos. Koska hiilihydraattien imeytymisnopeus ja hyödyntämisnopeus vaihtelee eri henkilöillä, saatua arvoa verrataan glukoosiliuoksen tai valkoisen leivän syömisen jälkeen määritettyyn arvoon. Glykemiaindeksi on näiden kahden arvon suhde kerrottuna sadalla.


title: Glykeeminen indeksi

text: Mittauksiin vaikuttavat monet elimistön verensokerin tasoa säätelevät mekanismit. Elimistö pyrkii ylläpitämään tasaista verensokerin tasoa ja maksa tuottaa glukoosia vereen samaan tahtiin kuin sitä normaalisti kuluu. Hiilihydraattien alkaessa imeytyä ruokailun jälkeen haima alkaa erittää vereen insuliiniä, hormonia, joka tehostaa glukoosinkulutusta ja maksan glukoosintuotanto loppuu. Hiilihydraattien imeydyttyä insuliinin ylläpitämä kohonnut glukoosinkulutus jatkuu, kunnes verensokerin taso on palannut normaaliksi. Nopeasti imeytyvillä hiilihydraateilla voi insuliinitaso kohota niin korkeaksi, että imeytymisen loputtua verensokeri laskee paljon normaalia alemmaksi.


title: Glykeeminen indeksi

text:
Ruoan glykemiaindeksiin vaikuttaa kolme tekijää: nopeus, jolla hiilihydraatit imeytyvät ruuansulatuksessa, nopeus jolla imeytyneet hiilihydraatit muunnetaan glukoosiksi, ja nopeus, jolla elimistön solut hyödyntävät veren glukoosia.
Hiilihydraattien imeytymisnopeuteen vaikuttavat monet tekijät: ruoan muut ravintoaineet, sen rakenne, koostumus ja sen sisältämät entsyymien toimintaan vaikuttavat aineet. Liukoiset ravintokuidut, rasvat ja proteiinit hidastavat ruoan siirtymistä mahalaukusta ohutsuoleen ja ruoan liikettä ohutsuolessa. Ruoan kypsennys, jauhaminen ja hienonnus taas yleensä nopeuttavat ruoansulatusta ja helpottavat tärkkelystä pilkkovien entsyymien toimintaa. Pastan alhainen glykemiaindeksi johtuu sen sisältämien proteiinien muodostamasta tärkkelystä entyymeiltä suojaavasta rakenteesta. Myös ruoassa olevat hapot, kuten nostatetun hapanleivän maitohappo, hidastavat entsyymeitä. Myös tärkkelyksen kemiallinen rakenne vaikuttaa sen hajoamiseen ja imeytymiseen: ohran ja kasvisten tärkkelys hajoaa hitaammin kuin vehnän tai perunoiden tärkkelys.


title: Glykeeminen indeksi

text: Imeytyneiden sokereiden kemiallinen rakenne vaikuttaa miten elimistö pystyy hyödyntämään niitä. Elimistö voi hyödyntää suoraan vain glukoosia ja maksan täytyy muuttaa muut imeytyneet sokerit kuten hedelmäsokeri eli fruktoosi glukoosiksi. Tästä syystä esimerkiksi glukoosista ja fruktoosista koostuvan tavallisen ruokosokerin (sakkaroosi) glykemiaindeksi on suhteellisen matala.


title: Glykeeminen indeksi

text: Jotkin ruoka-aineet voivat myös vaikuttaa veren sokerin hyödyntämistä ohjaavan hormonin, insuliinin, eritykseen tai sen vaikutukseen. Esimerkiksi maidon proteiinit kiihdyttävät insuliinituotantoa ja maitoa tai maitoheraa sisältävien tuotteiden glykemiaindeksi on alhaisempi kuin pelkän laktoosin glykemiaindeksin perusteella voisi olettaa.


title: Kummisetä osa II

text: Kummisetä osa II on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut rikoselokuva, jonka on ohjannut Francis Ford Coppola. Elokuva on jatko-osa vuoden 1972 "Kummisetä"-elokuvalle. Elokuvan pääosissa esiintyvät Al Pacino, Robert De Niro, Diane Keaton ja Robert Duvall. Edeltäjänsä tavoin suureksi yleisö- ja arvostelumenestykseksi muodostunut elokuva luetaan rikoselokuvan klassisiin teoksiin, se ensimmäisen elokuvan tavoin on useasti valittu yhdeksi parhaimmista elokuvista mitä on ikinä tehty ja sitä pidetään laajasti yhtenä onnistuneimmista jatko-osista ikinä. "Kummisetä osa II" sai jatkoa vuonna 1990, kun kolmas osa, "Kummisetä osa III", valmistui.


title: Kummisetä osa II

text: Elokuva sijoittuu kolmen vuoden päähän siitä, mihin edellinen päättyi. Corleonen perheen liiketoiminta siirtyy New Yorkista Las Vegasiin ja Kuubaan. Perheen tavoitteena on saada toiminta lailliseksi, mutta suunnitelmien toteuttaminen osoittautuu ongelmalliseksi. Elokuva alkaa kun Michael Corleone yrittää pitää liiketoimintansa kasassa, kun hänet ja hänen vaimonsa pian yritetään salamurhata. Michael lähtee Kuubaan etsimään syyllistä ja matkan aikana hänen tilanteensa alkaa jatkuvasti hankaloitua, kun hänelle läheiset ihmiset paljastuvat pettureiksi, Nevadan senaattori yrittää tuoda hänen rikolliset toimintansa julkisiksi, mikä johtaa isoon oikeussali-istuntoon. Lisäksi hänen vaimonsa Kayn raskaus keskeytyy, minkä vuoksi Michaelin avioliitto alkaa rappeutua.


title: Kummisetä osa II

text: Juonittelut huipentuvat kun Michael ensimmäisen osan tapaan määrää jättimäisen murha-aallon, jossa kaikki hänen vihollisensa on määrä tappaa. Michaelin pettänyt Fredo-veli pelastuu teloitukselta perheenjäsenten vetoomuksien avulla, mutta hänetkin teloitetaan veljesten äidin kuoltua. Elokuvan loppussa Michael muistelee viimeisiä hetkiään ennen ensimmäisen elokuvan tapahtumia, ennen kuin hän lähti mukaan perheen mafiabisnekseen. Elokuva loppuu kun Michael istuu veden äärellä tuijottaen horisonttiin, ymmärtäen menettäneensä kaiken hänelle rakkaan ja ettei hän tule enää koskaan olemaan onnellinen.


title: Kummisetä osa II

text: "Kummisetä"-romaanin mukaisesti "Kummisetä osa II" -elokuvassa hypätään vähän väliä seuraamaan Vito Corleonen elämää Sisiliassa nuorena poikana. Pitkät takaumat vievät yhdessä noin kolmanneksen elokuvasta ja ne muodostavat melkein oman elokuvansa, varsinaisen elokuvan sisälle. Nuori Vito menettää perheensä paikallisen rikollispomon vainon takia ja pakenee verikostoa Yhdysvaltoihin. Kasvavassa suurkaupungissa hän etenee sattuman ja periaatteellisen luonteensa johdattamana italialaisyhteisön luottohenkilöksi, värvää apureita ja saavuttaa kunnioitetun mutta myös pelätyn arvoaseman, jolloin häntä aletaan kutsua don Corleoneksi, Kummisedäksi. Lopulta tällä on mahdollisuus kostaa perheensä kokema vääryys synnyinseudullaan. Elokuvan tässä osuudessa Robert De Niro esittää aikuista Vito Corleonea 1920-luvun New Yorkissa.


title: Kummisetä osa II

text: Ensimmäisen osan menestyksen myötä elokuvan budjetti oli saatu tuplattua, 13 miljoonaan dollariin. Coppola ei ollut kiinnostunut jatko-osan ohjaamisesta, mutta ryhtyi työhön tuottajien hyväksyttyä hänen vaatimuksensa laajennetuista vapauksista työn suhteen. Elokuvan käsikirjoituksessa avusti taas Mario Puzo, jonka alkuperäisromaanista elokuvassa on Vito Corleonen tarina ennen vuotta 1945.


title: Kummisetä osa II

text: Elokuvan kuvaukset viivästyivät kuukauden Al Pacinon sairastuttua keuhkokuumeeseen.


title: Kummisetä osa II

text: Monet ensimmäisen osan näyttelijät esiintyivät myös tässä elokuvassa. Merkittävin lisäys oli Robert De Niro, joka esitti Vito Corleonea. De Niro oli aikaisemmin ollut ehdolla ensimmäisessä "Kummisedässä" Michael Corleoneniksi, mutta rooli meni Pacinolle.Ehdokkuudet:


title: Kummisetä osa II

text: Elokuva on ensimmäinen jatko-osa, joka on saanut Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon. Lisäksi se on saanut lukuisia muita palkintoja ja on kolmannella sijalla Internet Movie Databasen 250 suosituimman elokuvan listalla. Robert De Niron Oscar-palkinto Vito Corleonen roolista on ainoa kerta, kun kaksi näyttelijää on saanut parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon samasta roolista (Marlon Brando voitti myösk saman palkinnon ensimmäisestä Kummisetä-elokuvasta).


title: Peter Ustinov

text: Sir Peter Alexander Ustinov (alun perin Peter Alexander von Ustinow, 16. huhtikuuta 1921 Lontoo – 28. maaliskuuta 2004 Genolier, Vaud, Sveitsi) oli brittiläinen näyttelijä. Hän sai Oscar-palkinnot sivuosarooleistaan elokuvissa "Spartacus" (1960) ja "Topkapi" (1964). Hänet tunnetaan myös Hercule Poirot’n roolista Agatha Christie -filmatisoinneissa ja Tohtori Sykerön englanninkielisenä kertojana ja Sykerön näyttelijänä.


title: Peter Ustinov

text: Ustinovin isä Jona von Ustinov oli saksalais-venäläinen ensimmäisen maailmansodan lentäjä ja myöhemmin brittitiedustelu MI5:n vakooja. Ustinovin äiti oli Nadja (Nadežda) Benois, maalari ja balettisuunnittelija, jonka isä Leon Benois oli keisarillisen Venäjän arkkitehti. Ustinovin äiti oli venäläis-ranskalais-italialaista taustaa. Ustinovin äidillä oli myös isänsä puolelta etiopialaista verta: hänen kaukainen sukulaisena oli sveitsiläinen insinööri joka oli naimisissa Teodoros II:n tyttären kanssa. Ustinovin äidin perhe oli lähtöisin Ranskasta. Perhe pakeni Ranskan vallankumousta Pietariin. Ustinovin kaukainen sukulainen (äidin puolelta) Jules-César Benois oli Venäjän tsaari Paavali I:n keittiömestari.


title: Peter Ustinov

text:
1960-luvulla Ustinovista tuli Sveitsin kansalainen (Ison-Britannian silloin korkeiden verojen välttämiseksi); hänet kuitenkin aateloitiin vuonna 1990. Hän oli kaikkien aikojen toinen UNICEFin hyvän tahdon lähettiläs. Ustinov puhui englantia, ranskaa, saksaa, italiaa, venäjää, espanjaa, turkkia ja kreikkaa.
Peter Ustinov saapui Berliiniin UNICEFin lähettämänä vuonna 2002 ja tutustui United Buddy Bears -karhupatsaiden muodostamaan kehään, jonka tarkoituksena oli edistää ensimmäistä kertaa rauhanomaista yhteisymmärrystä kansojen, kulttuurien ja uskontojen välillä. Hän päätti varmistaa, että myös Irak saisi olla edustettuna tässä noin 140 maata käsittävässä kehässä. Hän sponsoroi ja avasi Berliinissä toisen United Buddy Bears -karhupatsaiden näyttelyn vuonna 2003.


title: Nas

text: Nas (oikealta nimeltään Nasir Bin Olu Dara Jones, s. 14. syyskuuta 1973 Brooklyn, New York, New York) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän on julkaissut uransa aikana yli kymmenen sooloalbumia, joista ensimmäinen, klassikkona pidetty "Illmatic", julkaistiin vuonna 1994. Vuonna 2014 Nas perusti levy-yhtiön Mass Appeal Records. Nas on esiintynyt myös elokuvissa, ja hänen tunnetuin näyttelijänroolinsa lienee vuoden 1998 elokuvassa "Belly".


title: Nas

text: Nas saapui ensimmäiselle Suomen-keikalleen Helsingin Kaapelitehtaalle 4. kesäkuuta 2007. Toisen kerran Nas esiintyi Suomessa 5. marraskuuta 2008 osana Rock the Bells -kiertuetta. Nas konsertoi kolmannen kerran Suomessa 22. maaliskuuta 2011. Konsertti järjestettiin Helsingin The Circus -klubilla. Neljännen kerran Nas esiintyi Suomessa 19. elokuuta 2016 Blockfesteilla Tampereella.


title: Nas

text: Jones syntyi afroamerikkalaiseen perheeseen Brooklynissa New Yorkissa vuonna 1973. Noin kolmevuotiaana hän muutti perheensä kanssa Queensin piirikuntaan Queensbridgen asuntoalueelle, josta ovat kotoisin myös hip hop -veteraanit Marley Marl ja MC Shan. Hänen isänsä on jazz-muusikko, trumpetisti Olu Dara. Hänellä on nuorempi veli Jabari "Jungle", joka on myös tehnyt uraa rap-artistina. Jonesin vanhemmat erosivat vuonna 1985.


title: Nas

text: Jones alkoi kirjoittamaan rap-lyriikoita jo lapsena. Hän keskeytti opintonsa high schoolissa mutta luki ahkerasti omatoimisesti. Crack-epidemian aikaisessa Queensbridgessä ilmeni paljon rikollisuutta, mikä on heijastunut Jonesin sanoituksissa.


title: Nas

text: Nasin ensiesiintyminen tapahtui Main Source -yhtyeen singlellä "Live at the Barbeque" vuonna 1991. Debyyttisinglensä "Half Time" hän julkaisi taiteilijanimellä Nasty Nas.


title: Nas

text:
Nasin debyyttialbumi "Illmatic" (1994) on 1990-luvun hip hopin merkkipaaluja, jota monet pitävät yhtenä kaikkien aikojen parhaista hip hop -levyistä. Illmatic oli ilmestyessään arvostelumenestys, mutta se saavutti Yhdysvalloissa platinarajan (yli miljoona myytyä levyä) vasta vuonna 2001.
Seuraavalla "It Was Written"-levyllään (1996) Nas lähestyi amerikkalaista valtavirtaa, mistä seurasi myyntimenestys, mutta toisaalta myös syytökset kaupallisuudesta. Tämän jälkeen Nas julkaisi The Firm -yhtyeensä kanssa "The Album"-levyn vuonna 1997, joka ei kuitenkaan menestynyt odotuksien mukaisesti.Vuonna 1999 Nas julkaisi kaksi albumia: "I Am..." ja "Nastradamus", jotka myivät hyvin, mutta joista jälkimmäistä pidetään usein hänen kehnoimpana leytyksenä.


title: Nas

text: Vuonna 2001 rap-artisti Jay-Z julkaisi Nasia kritisoivan "dissauskappaleen" "Takeover". Nas vastasi tähän kappaleella "Ether", joka sisältyi myöhemmin samana vuonna julkaistuun "Stillmatic"-albumiin. Vuonna 2002 Nas julkaisi julkaisemattomiksi jääneistä kappaleista koostuvan kokoelma-albumin "The Lost Tapes" sekä studioalbumin "God’s Son", ja vuonna ilmestyi 2004 tupla-albumi "Street’s Disciple". Nas sopi välinsä Jay-Z:n kanssa vuonna 2005 ja teki sopimuksen tämän johtaman Def Jam -yhtiön kanssa ja julkaisi sen kautta seuraavan levynsä "Hip Hop Is Dead" vuonna 2006.


title: Nas

text: Vuonna 2008 Nas julkaisi albumin "Untitled". Albumin alkuperäinen nimi oli "Nigger", mutta nimi jouduttiin muuttamaan. Näin ollen albumille ei tullut lopulta ollenkaan nimeä.


title: Nas

text: Nas julkaisi Damien Marleyn kanssa "Distant Relatives"-albumin vuonna 2010. Julkaisuviikollaan albumi sijoittui Billboard 200 -listan sijalle 5. Vuonna 2012 ilmestyi Nasin sooloalbumi "Life Is Good", jossa hän käsitteli muun muassa muutama vuosi aiemmin tapahtunutta avioeroaan laulaja Kelisin kanssa.


title: Nas

text: Vuonna 2014 julkaistiin dokumenttielokuva "", joka kertoo Nasin uran alkuvaiheista.


title: Nas

text: Vuonna 2018 Nas julkaisi albumin "Nasir". Kanye West toimi levyn vastaavana tuottajana.


title: Nas

text: Varhaisimmiksi musiikillisiksi vaikuttajikseen Nas on nimennyt Rick Jamesin, The Jackson 5:n ja James Brownin. Häneen vaikuttaneita hip hop-artisteja ovat muun muassa Public Enemy, Eric B & Rakim, Boogie Down Productions ja LL Cool J.


title: Nas

text: Nas on näyttelijä Yara Shahidin serkku. Nasilla on tytär Destiny, joka syntyi vuonna 1994, ja poika, joka syntyi vuonna 2009.


title: Nas

text: Nas oli naimisissa R&B-laulaja Kelisin kanssa vuodesta 2005 vuoteen 2010.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Tyydyttyneet rasvahapot ovat rasvahappoja, joissa on hiiliatomien välillä vain yksinkertaisia sidoksia. Rasvoja, jotka sisältävät glyserolin kanssa esteröityneinä etupäässä tyydyttyneitä ja transrasvahappoja, kutsutaan kovaksi rasvaksi.Lihan rasvahapoista tyydyttyneitä rasvoja on 50 prosentin molemmin puolin: esimerkiksi sianlihassa keskimäärin 6 grammaa 15 grammasta ja naudanlihassa 4 grammaa 7 grammasta 100 lihagrammaa kohti. Täysmaidossa tyydyttynyttä rasvaa on noin 2 grammaa 3 grammasta rasvaa 100 grammassa maitoa.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Elintarvikkeissa esiintyvien tyydyttyneiden rasvahappojen suhteelliset osuudet vaihtelevat ruoittain:


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Finravinto 2007 -tutkimuksen mukaan suomalaiset saavat tyydyttyneitä rasvahappoja keskimäärin: naiset 23 g/vrk ja miehet 32 g/vrk eli energiasta naiset 12 E% ja miehet 13 E%. Suomalaisten tyydyttyneet rasvahapot ovat peräisin pääosin ravintorasvoista ja maitotuotteista (maito, voi, juustot). Niitä saadaan liharuokien ja viljavalmisteiden mukana sekä levitteistä, kastikkeista ja viljavalmisteista.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Suomalaisten ravitsemussuositusten 2014 mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla alle 10 prosenttia. Suomalaisten ravitsemussuositusten laatijan, ravitsemustieteen professorin Mikael Fogelholmin mukaan vaikka tyydyttyneellä rasvalla ei olekaan itsenäistä yhteyttä sydän- ja verisuonitauteihin, tyydyttyneen rasvan korvaaminen tyydyttymättömällä rasvalla on hyödyllistä, sillä kala- ja kasvirasvoja sisältävä ruokavalio pienentää kokonaiskuolleisuutta, sydäntautikuolleisuutta ja sydäntautien ilmaantuvuutta.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Tyydyttyneen rasvan on uskottu vaikuttavan haitallisesti sydänterveyteen, ja sen käyttöä on siksi ravitsemussuosituksissa suositeltu vältettävän. Ruoka-aineiden ja sydäntautiriskin arvioinnissa on kuitenkin oleellista huomioida, mitä tyydyttyneen rasvan sijaan syödään. Tyydyttyneen rasvan korvaaminen hiilihydraateilla ei tutkimusten mukaan vähennä sydänsairausriskiä, mutta sen korvaaminen monityydyttymättömillä rasvoilla vähentää useiden tutkimusten mukaan riskiä. Transrasvan saanti puolestaan lisää sydänsairausriskiä.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Vuonna 2009 ja 2010 julkaistujen prospektiivisiin väestötutkimuksiin perustuvien meta-analyysien mukaan tyydyttyneen rasvan saannilla ei ole itsenäistä vaikutusta sydän- ja verisuonitautien ilmaantuvuuteen. Vuonna 2009, 2010 ja 2011 julkaistujen prospektiivisiin väestötutkimuksiin perustuvien meta-analyysien mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen korvaaminen monityydyttymättömillä rasvahapoilla kuitenkin vähensi sydän- ja verisuonitautitapahtumia.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Britannian sydänsäätiön laatiman, vuonna 2014 Annals of Internal Medicine -julkaisussa julkaistun laajan meta-analyysin (joka sisälsi 72 erillistä tutkimusta ja yli puoli miljoonaa koehenkilöä) mukaan tyydyttynyttä rasvaa runsaasti nauttivilla ihmisillä ei sydänsairauksia esiinny tavallista enemmän. Myöskään tyydyttymättömien rasvojen käyttäminen ei katsauksen perusteella näyttänyt vähentävän sydänsairauksien riskiä, mutta jotkut tutkijat ovat asettaneet tämän johtopäätöksen kyseenalaiseksi aikaisempien katsausten tulosten ja tutkimuksen virheiden perusteella.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Ruokavalion rasvojen laadulla on havaittu olevan yhteys aivoterveyteen. Itä-Suomen yliopiston Marjo Eskelisen väitöstutkimuksen (2014) mukaan runsas tyydyttyneiden rasvahappojen saanti maitotuotteista ja leipärasvoista keski-iässä oli yhteydessä heikentyneeseen suoriutumiseen muistitesteissä sekä lisääntyneeseen lievän muistihäiriön riskiin myöhemmällä iällä.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan korkea maitorasvan tyydyttyneen rasvan saanti on yhteydessä vähentyneeseen sydäntautiriskiin, mutta korkea lihan tyydyttyneen rasvan saanti kasvaneeseen sydäntautiriskiin. Kasveista ja voista saadun tyydyttyneen rasvan saannilla ei havaittu yhteyttä sydäntautiriskiin.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Tutkimus viittaa siihen, että maitorasvan vaikutus terveyteen riippuu lehmän syömän ravinnon laadusta: laiduntavan ja tuoretta ruohoa syövän lehmän maidossa on konjugoitua linolihappoa, joka saattaa kumota kovien rasvojen haitallisen terveysvaikutuksen.


title: Tyydyttynyt rasvahappo

text: Tyydyttyneillä rasvahapoilla on keskenään erilaisia vaikutuksia veren kolesteroliin.


title: Laakkola

text: Laakkola voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä paikkoja:


title: Kertatyydyttymätön rasvahappo

text: Kertatyydyttymättömät rasvahapot ovat rasvahappoja, joiden hiiliketjussa on yksi kaksoissidos. Tällöin molekyylissä on kaksi vetyatomia vähemmän kuin vastaavassa tyydyttyneessä rasvahapossa, jossa on yhtä monta hiiliatomia. Kertatyydyttämättömiä rasvahappoja on varsinkin pehmeissä kasvirasvoissa, glyserolin kanssa esteröityneinä. Luonnossa kertatyydyttymättömät rasvat ovat yleensä cis-muodossa, eli kaksoissidokseen kiinnittyneiden hiiliatomien vetyatomit ovat samalla puolella.


title: Kertatyydyttymätön rasvahappo

text: Kertatyydyttymättömistä rasvahapoista käytetään myös nimitystä monotyydyttymättömät rasvahapot. Yleisin kertatyydyttämätön rasvahappo on öljyhappo.


title: Kertatyydyttymätön rasvahappo

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan aikuisilla ja yli 2-vuotiailla lapsilla kertatyydyttämättömien rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla 10–20 E%. Työikäiset miehet saivat Suomessa vuonna 2012 ravinnon energiasta 15 % kertatyydyttymättömistä rasvahapoista ja naiset 14 %. Saanti on keskimäärin suositusten tasolla. Suurin osa kertatyydyttämättömistä rasvahapoista saadaan ravintorasvoista, lihatuotteista ja viljavalmisteista.


title: Kuuntelija-amatööri

text: Kuuntelija-amatööri on henkilö joka harrastaa radioamatöörien kuuntelua. Kuuntelija-amatööriä (SWL, engl. "Short Wave Listener", "lyhytaaltokuuntelija") ei pidä sekoittaa DX-kuuntelijaan, joka kuuntelee pääasiassa maailman yleisradioasemia. Kuuntelija-amatöörillä ei ole lähetyslupaa radioamatööritaajuuksilla, mutta muuten toiminta vastaa radioamatöörien toimintaa.


title: Kuuntelija-amatööri

text: Hyötytaajuuksien kuuntelua harjoittaa myös skanneristi, mutta hänen tarkoituksenaan on lähinnä poimia vain lähialueilta ultralyhyiden radiotaaltojen-taajuuksista hyötyradioliikennettä. Kuuntelija-amatöörit eivät samaistu skanneristeihin vaikka nykyään monet liikennevastaanottimet skannaavat taajuusalueita samoilla nopeuksilla kuin skannerit jo ennen aikaisemmin.


title: Kuuntelija-amatööri

text: Radion hyötyliikenteen kuuntelua voi suorittaa nykyään verkko-ohjelmistoradioilla ilman omaa radiovastaanotinta Internetin kautta. Yksi tällainen mahdollisuus on Twenten yliopiston verkko-ohjelmistoradio-ohjelma WebSDR, jonka piirissä on kymmeniä verkko-ohjelmistoradiovastaanottimia kautta maailman jatkuvasti verkossa. Suomessa yleensä 3699 kHz LSB ja 7060 kHz LSB kuuluvaa puheradioliikennettä voi vastaanottaa Virosta Lihulasta http://websdr.ham.ee:8901 tai http://websdr.ham.ee:8901/m.html , Venäjältä Tšerepovetsistä http://www.websdr.ru tai http://www.websdr.ru/m.html tai Ulvilasta http://titanix.net:8080 tai http://titanix.net:8080/m.html tai Rovaniemeltä http://mukavatalo.fi:8901/ tai http://mukavatalo.fi:8901/m.html . WebSDR toimii joko Adoben Flashillä tai HMTL5:llä, jota käytettävessä Windows- tai Android-matkapuhelimilla on Firefox-verkkoselain tehokas.


title: Korkkijalka

text: Korkkijalka oli suomalainen irlantilaista musiikkia soittava yhtye. Se syntyi "Shandrum" nimisenä vuonna 1982. Vuonna 1984 Kari Reimanin johtama yhtye esiintyi Helsingissä irlantilaisen Brendan Behanin näytelmässä "Richard's Corkleg". Hi-Hat -levy-yhtiö halusi julkaista näytelmän musiikin levyllä, mutta vaati yhtyeen nimen suomentamista. Pian tämän jälkeen yhtyeen laulajaksi tuli dublinilainen arkkitehtiopiskelija Harry Bent.


title: Korkkijalka

text: Yhtyeessä ovat soittaneet myös muun muassa Petri Hakala ja Kurt Lindblad. Se on julkaissut kolme albumia ja tehnyt yhteistyötä Pertti Neumannin kanssa.


title: Korkkijalka

text: Alkuperäisimmässä kokoonpanossa Korkkijalka esiintyi Kaustisen Kansanmusiikkifestivaaleilla nimellä "Vakkilainen, Vakkilainen and Friends". Kokoonpanona oli "Vakkilaisen veljesten (Ari ja Timo)" (viulu, kitara) lisäksi "Kari Reiman" (tambura) ja "Christian Nilson" (tinapillit ja bodhran). Tuolloin Kari Reimanin pääinstrumentti oli viulusta poiketen Bulgariasta hankittu tambura.


title: Korkkijalka

text: Intimiteatteri (ohjaaja "Kurt Nuotio") otti yhteyttä Christian Nilsoniin tiedustellakseen voisiko löytyä yhtyettä esittämään elävää musiikkia suunnitteilla olevaan Brendan Behanin näytelmään "Richardin korkkijalka". Tällöin ensimmäinen versio Korkkijalasta näki päivänvalon. Ari Vakkilainen ei voinut osallistua projektiin perhesyiden takia. Kari Reiman siirtyi banjosta ja tamburasta viuluun.


title: Korkkijalka

text: Kun teatteriura oli Korkkijalalta päättynyt, yhtye jatkoi esiintymisiä erilaisissa folk/country-tilaisuuksissa. Helsinkiläinen panimo lanseerasi irlantilaistyyppisen oluen, jonka markkinointiin yhtye kiinnitettiin varsin pikaisesti, TV-mainontaa myöten. Samaan aikaan yhtye jatkoi esiintymisiä Helsingissä varsinkin "O'Malley's"-pubissa. Näiden ceilidh-sessioiden seurauksena Korkkijalka sai uuden kitaristin, "Markku Lauren"in, sekä aidon irlantilaisen laulajan, "Harry Bent"in. Tämä kehittyi kokoonpanoksi, jolla Korkkijalka loi varsinaisen maineensa: Kari Reiman (viulu. mandola, laulu), Timo Vakkilainen (kitara, banjo, laulu), Christian Nilson (tinapilli, bodhran, laulu, säkkipilli), Markku Lauren (kitara, cittern, laulu), Harry Bent (laulu, lusikat, bodhran).


title: Korkkijalka

text: Myöhemmistä kokoonpanoista mainittakoon myöhemmät jäsenet "Kalle Jämsen" (kitara, mandoliini), "Kurt Lindblad" (tinapilli, huilu) - Kurt liittyi Korkkijalkaan Christian Nilsonin lopetettua perhesyiden vuoksi - sekä mandoliinivirtuoosi "Petri Hakala".


title: Korkkijalka

text: Korkkijalka esiintyi Kaustisella 45 minuutin ajan soittamalla vain kolme sikermää, joskin kuhunkin kuului lähes tusina sävelmää. Korkkijalan viimeinen esiintyminen Kaustisella oli yhtyeen jäähyväiskonsertti, jolloin kaikki yhtyeessä soittaneet muusikot olivat kokoontuneet samalle lavalle Kaustisen Urheilutalolle.


title: Monityydyttymätön rasvahappo

text: Monityydyttymättömät rasvahapot ovat varsinkin kasvirasvoissa esiintyviä rasvahappoja, joiden hiiliketjussa on vähintään kaksi kaksoissidosta. Jokaista kaksoissidosta kohti molekyylissä on kaksi vetyatomia vähemmän kuin vastaavassa tyydyttyneessä rasvahapossa, jossa on yhtä monta hiiliatomia. Luonnon rasvahapoissa kaksoissidokset ovat yleensä "cis"-muotoa. "Cis"-muotoinen kaksoissidos aiheuttaa rasvahapon hiiliketjuun mutkan, mutta "trans"-muotoinen kaksoissidos on suora. Mitä enemmän rasvahapossa on kaksoissidoksia, sitä alempi on sen sulamispiste.


title: Monityydyttymätön rasvahappo

text: Välttämättömät n-3 ja n-6 -sarjan rasvahapot kuuluvat monityydyttymättömiin rasvahappoihin. Välttämättömät n-3 sarjan rasvahappot ovat alfalinoleenihappo (ALA) ja n-6 -sarjan rasvahappo linolihappo.


title: Monityydyttymätön rasvahappo

text: Toinen nimitys monityydyttymättömille rasvoille on polytyydyttymättömät rasvahapot.


title: Monityydyttymätön rasvahappo

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan aikuisilla ja yli 2-vuotiailla lapsilla monityydyttämättömien rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla 5–10 E%, josta n-3 rasvahappojen suositeltava osuus on 1 E%. Alle 2-vuotiailla suositus vaihtelee iän mukaan.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Ilkka Maunu Olavi Niiniluoto (s. 12. maaliskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen filosofi ja matemaatikko. Niiniluoto toimi Helsingin yliopiston kanslerina vuosina 2008–2013. Sitä ennen hän toimi yliopiston rehtorina vuosina 2003–2008. Tieteen akateemikoksi hänet nimitettiin 10. maaliskuuta 2017.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Ilkka Niiniluoto syntyi helsinkiläiseen toimittajaperheeseen. Hänen isänsä Yrjö Niiniluoto (1900–1961) oli Helsingin Sanomien pitkäaikainen päätoimittaja, äitinsä Marja Niiniluoto (1919–1995) taas saman lehden kulttuuriosaston esimies. Perheen kolmesta lapsesta kaksi vanhinta, Maarit Niiniluoto ja Markku Niiniluoto, ryhtyivät vanhempiensa tavoin journalisteiksi. Nuorin lapsi Ilkka valitsi sen sijaan akateemisen uran.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto kirjoitti ylioppilaaksi Arkadian yhteislyseosta 1964 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa samana vuonna. Hän opiskeli aluksi matematiikkaa ja fysiikkaa, mutta siirtyi myöhemmin teoreettiseen filosofiaan. Niiniluoto kertoo oman filosofisen heräämisensä tapahtuneen 19-vuotiaana, 10. heinäkuuta 1965, hänen tutustuttuaan analyyttiseen filosofiaan Eino Kailan ja Ludwig Wittgensteinin teosten kautta. Hänen omien sanojensa mukaan taustalla oli oivallus, ”että filosofia voisi olla juuri sellaista: eksaktin tieteellistä ja järjestelmällistä kuten matematiikka, mutta samalla yhtä romanttista ja kiehtovaa kuin kaunokirjallisuus”.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi vuonna 1967, filosofian maisteriksi matematiikasta 1968 ja lisensiaatiksi 1971 (toimiessaan samalla filosofian osapäiväassistenttina vuosina 1969–71). Hän toimi vierailevana tutkijana Stanfordin yliopistossa vuonna 1972 ja Suomen Akatemian filosofian tutkimusassistenttina vuosina 1971–73. Niiniluoto väitteli filosofian tohtoriksi teoreettisesta filosofiasta vuonna 1974.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto on toiminut Helsingin yliopiston matematiikan apulaisprofessorina 1973–1981 ja teoreettisen filosofian professorina vuodesta 1977 alkaen. Yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina Niiniluoto toimi vuosina 1990 ja 1993–1994. Niiniluoto toimi yliopiston kolmantena vararehtorina vuodet 1998–2003 ja rehtorina vuosina 2003–2008. Niiniluoto valittiin Helsingin yliopiston kansleriksi 25. huhtikuuta 2008, ja hän aloitti tehtävässä 1. kesäkuuta 2008. Rehtorina ja kanslerina toimiessaan hän on ollut virkavapaalla teoreettisen filosofian professorin virasta.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto on toiminut Suomen filosofisen yhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1975, aiemmin sihteerinä (1970-73) ja varapuheenjohtajana (1974). Sen lisäksi hän on toiminut lukuisissa muissa tieteellisissä järjestöissä ja luottamustoimissa. Näihin lukeutuvat muun muassa Suomen tieteentutkimuksen seura (puheenjohtaja 1985–86), F.I.S.P. (johtokunnan jäsen 1985–88, 1998–), Suomalainen Tiedeakatemia (jäsen 1985–), Institute International de Philosophie (jäsen 1988–) ja Academia Europæan (jäsen 2004–).. Niiniluoto on toiminut "Acta Philosophica Fennican" päätoimittajana vuodesta 1980, sekä useiden muiden tieteellisten julkaisujen toimituskunnassa.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Joskus Niiniluotoa on kutsuttu ”valtakunnan viralliseksi filosofiksi”.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluodon mukaan maailmankuva on uskonnollinen, jos siihen sisältyy väitteitä, joiden ainoana tukena on vetoaminen joihinkin uskonnollisiin arvovaltoihin (esimerkiksi Raamattuun) tai henkilökohtaisiin uskonnollisiin kokemuksiin. Maailmankuva on epätieteellinen, jos se sisältää tieteellisen maailmankuvan kanssa ristiriidassa olevia väitteitä. Vaikka tieteessä ei olekaan ehdottomia takeita totuudesta, tällaisessa ristiriitatilanteessa on Niiniluodon mukaan järkiperäisempää hyväksyä tieteen tulokset. Näin ei tule menetellä siksi, että ne välttämättä olisivat tosia, vaan siksi, että ne on saavutettu kriittisen ja julkisesti valvottavissa olevan menetelmän avulla.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Uskonnollisiin arvovaltoihin tai elämyksiin vetoavia perusteluja ei voi Niiniluodon mukaan pitää tieteellisesti todistusvoimaisina, sillä ne rikkovat tieteen menetelmää koskevia kriittisyyden ja puolueettomuuden vaatimuksia. Mikään tai kukaan arvovalta ei voi vaatia tieteessä itselleen ikuista asemaa. Vetoaminen uskonnollisiin arvovaltoihin sisältää lisäksi kehäpäätelmän. Yksityisten henkilöiden omat kokemukset ja elämykset eivät ole sisällöltään julkisesti koeteltavissa, joten ne eivät myöskään kelpaa tieteelliseksi todistusaineistoksi niiden kohteen olemassaolosta. Itse nämä elämykset voidaan kylläkin asettaa psykologian tutkimuskohteeksi, ja niiden syntytavalle voidaan yrittää antaa tieteellinen selitys.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Uskonnollinen maailmankuva on Niiniluodon mukaan edellä mainitussa mielessä epätieteellinen, jos se sisältää väitteitä, jotka ovat ristiriidassa tieteen tulosten kanssa. Uskonnollinen ja tieteellinen maailmankuva voivat tässä suhteessa joutua ristiriitaan keskenään.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluodon mukaan tieteellinen ja uskonnollinen "maailmankuva" voivat olla joissakin tapauksissa yhteensopivia. Tieteellinen ja uskonnollinen "maailmankatsomus" ovat hänen mukaansa kuitenkin ristiriidassa keskenään. Uskontojen arvovaltoina pitämiin kirjoituksiin nojautuva käsitys todellisuutta koskevan tiedon hankkimisesta ja perustelemisesta on Niiniluodon mukaan välttämättä ristiriidassa tieteen epädogmaattisen menetelmän kanssa. Tieteellisen maailmankatsomuksen kannattaja hyväksyy arvokäsityksen, jonka mukaan tieteellisen tutkimuksen keskeinen tavoite on totuus, ja tieto-opin, jossa sallitaan vain kriittinen tieteellinen menetelmä todellisuutta koskevan tiedon muodostamisen välineeksi.


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto kannattaa Wilhelm von Humboldtin luomaa tutkimusyliopistomallia ja katsoo että siihen voidaan yhdistää tulosvastuullisuutta korostava malli, kunhan yliopistojen tuottama tulos ymmärretään sivistysyliopistolle ominaisella tavalla


title: Ilkka Niiniluoto

text: Niiniluoto vierastaa ajatusta siirtymisestä Suomessa ”yritysyliopistoihin”. Hänestä yliopistolaitoksen ydinarvot kiteytyvät seuraavasti, kuten Helsingin yliopiston strategiassa on esitetty:Tulosvastuullisuus ja tehokkuus ovat vain välttämätön ehto yliopistojen ydinarvojen saavuttamisessa.


title: Glykemiakuorma

text: Glykemiakuorma tai glykeeminen kuorma eli glykemia-annos ("glycemic load", GL) kertoo ruoan sisältämien hiilihydraattien laadusta ja määrästä. Glykemiakuormaa voidaan hyödyntää arvioitaessa aterian vaikutusta veren sokeriin ja veren insuliinivasteeseen. Vaikka aterialla nautittaisiin ruoka-aineita, joilla on korkea glykeeminen indeksi (GI), ei vaikutus veren sokeriin ole kovin suuri jos näitä ruoka-aineita on vain vähän suhteessa aterian kokoon. Tällöin aterian glykemiakuorma on pieni. Suuri hiilihydraattimäärä ja glykeeminen indeksi taas kasvattavat myös glykemiakuormaa.


title: Glykemiakuorma

text:
Glykemiakuorma lasketaan seuraavasti: GI x imeytyvän hiilihydraatin määrä / 100.
Aterian glykemiakuormaa määritettäessä lasketaan yhteen sen sisältämien ruoka-aineiden GL-arvot.


title: Sandels

text: Sandels voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Raiteenvaihtopaikka

text: Raiteenvaihtopaikka (RVP) tai puolenvaihtopaikka (pvp) tarkoittaa rautatieliikenteessä sellaista kaksi- tai useampiraiteisen rataosuuden liikennepaikkaa, jossa rautatien vaihdejärjestelyiden avulla junat voidaan ohjata rinnakkaiselta raiteelta toiselle rinnakkaiselle raiteelle. Termiä "raiteenvaihtopaikka" käytetään sellaisista liikennepaikoista, jotka ovat olemassa vain liikenteenhoitoa varten, eli niillä ei ole ollenkaan henkilö- tai tavaraliikennettä. Yleensä raiteenvaihtopaikoilla ei ole edes käytössä olevaa asemarakennusta, ainoastaan tarvittava laitetila. Liikenne raiteenvaihtopaikoilla ohjataan opastimin.


title: Mithridateen sodat

text:
Mithridateen sodiksi kutsutaan Rooman ja Pontoksen välillä vuosina 88–66 eaa. käytyjä sotia.
Nimi tulee Pontoksen kuninkaan Mithridates VI:n mukaan.


title: Load

text: Load on yhdysvaltalaisen metallimusiikkia esittävän Metallican kuudes studioalbumi. Yhtye siirtyi albumilla musiikillisesti lähemmäs kevyempää hard rockia luopuen ensimmäisen kerran urallaan tavanomaisesta thrash- ja heavy metal -tyylistään, mikä herätti fanien keskuudessa enemmän ristiriitaisia tunteita kuin mikään muu yhtyeen historian vaihe. Albumilla on muun muassa vaikutteita blues-, southern- ja country rockista sekä alternative metalista ja -rockista. "Loadin" tuottivat vuoden 1991 "Metallica"-albumin tavoin tuottaja Bob Rock, laulaja-kitaristi James Hetfield ja rumpali Lars Ulrich. Se on kestoltaan noin 79 minuuttia ja täten Metallican pisin studioalbumi.


title: Load

text: Laulaja-kitaristi James Hetfield ja rumpali Lars Ulrich vastasivat albumin laulunkirjoittamisesta pitkälti kahdestaan. Soolokitaristi Kirk Hammett osallistui seitsemän kappaleen tekemiseen, mutta sen sijaan basisti Jason Newsted ei osallistunut sävellystyöhön. "Loadilta" on sanottu löytyvän bluesrock-vaikutteisia kitarariffejä, yksinkertaisempaa sekä hitaampaa rumpusoittoa, ja aiempaa henkilökohtaisempia lyriikoita. Albumi oli myös Metallican ensimmäinen, jolla yhtye käytti jokaisessa kappaleessa kitaroissaan E♭-viritystä. Fanien mielipiteet albumista ja sen edustamasta tyylistä ovat säilyneet voimakkaina myös vielä julkaisun jälkeen.


title: Load

text: Albumin kappaleista ”Until It Sleeps”, ”Hero of the Day”, ”Mama Said” ja ”King Nothing” julkaistiin singleinä. Metallican vuosina 1996-1997 toteuttama, albumia markkinoinut Poor Touring Me -kiertue on taltioitu konserttivideoksi "Cunning Stunts" (1998).


title: Load

text: "Load" debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -albumilistan ykkösenä. Se pysytteli kärkipaikalla neljän viikon ajan myyden julkaisuviikollaan 680 000 kappaletta. Yhdysvalloissa albumi on myynyt Recording Industry Association of American sertifioinnin mukaan viisinkertaista platinaa. Suomessa "Load" nousi Suomen virallisen listan ykköspaikalle ja pysytteli listalla kaikkiaan 29 viikkoa. Albumia on myyty Suomessa yli 64 000 kappaletta, ja se ylitti sekä kulta- että platinalevyrajan julkaisuvuonnaan. Kriitikoiden keskuudessa "Load" sai lähinnä hyviä arvioita.


title: Load

text: Vuoden 1994 kesän Metallica vietti Yhdysvaltain-kiertueella "" -livealbumin tukemiseksi. Lokakuussa yhtye aloitti uuden kappalemateriaalin työstämisen. Uuden albumin varsinainen äänittäminen käynnistyi vuoden 1995 toukokuussa tuottaja Bob Rockin ja äänittäjä Randy Staubin kanssa Kalifornian Sausalitossa Record Plant -studiossa. Record Plant sijaitsi lähellä yhtyeen jäsenten koteja, millä on sanottu olleen positiivinen vaikutus äänittämisen aikana vallinneeseen rennompaan ilmapiiriin. Yhtye oli myös innostunut albumin tekemisestä, koska monia uusia kappaleita oli kirjoitettu valmiiksi jo ennen studioon siirtymistä. Runsas uuden materiaalin määrä kuitenkin nosti esiin kysymyksen siitä, mitä kaikkien uusien kappaleiden kanssa pitäisi tehdä.


title: Load

text: Metallica pysytteli vuoden 1995 enimmäkseen poissa julkisuudesta lukuun ottamatta muutamia konsertteja. Elokuussa yhtye aloitti lyhyen Escape from the Studio -kiertueensa Lontoon Astoria-klubilta, jossa paikalla ollut yleisö koostui yhtyeen faniklubin jäsenistä. Yhtye soitti tuona iltana ensimmäisen kerran uudet kappaleensa ”2 X 4” ja ”Devil’s Dance” antaakseen esimakua tulevasta albumistaan. Kiertueen jälkeen jatkunut hiljaiselo vallitsi yhtyeen ympärillä vielä kesään 1996. Rumpali Lars Ulrich paljasti faneille muutamia yksityiskohtia tulevasta albumista kuitenkin jo huhtikuussa. Eräs Ulrichin julki tuomista asioista liittyi muun muassa sanoituksiin, joiden hän kertoi olevan aiempaa syvällisempää itsetutkiskelua. Keskeinen vaikuttava tekijä sanoitusten taustalla oli ollut esimerkiksi laulaja-kitaristi James Hetfieldin isä Virgil Hetfieldin kuolema syöpään aiemmin samana vuonna. Isän sairaus oli pakottanut Hetfieldin miettimään lapsuuttaan perinpohjaisesti ja nostanut esiin vanhoja ristiriitoja. Hetfield paljasti kirjoittaneensa kaksi uuden albumin kappaletta, ”Bleeding Me” ja ”Until It Sleeps” isänsä sairaudesta.


title: Load

text: Toukokuussa 1996 Metallica paljasti uuden albumin olevan nimeltään "Load". Albumin ilmoitettiin ilmestyvän jo kesäkuussa. Uutinen herätti lehdistön ja yhtyeen fanien keskuudessa paljon keskustelua sekä puolesta että vastaan. Esiin nousi myös ilmeinen kysymys siitä, myisikö "Load" enemmän kuin edeltäjänsä, vuoden 1991 "Metallica". Lisäksi arvuuteltiin, sisältäisikö albumi ”Nothing Else Mattersin” kaltaista balladia, olisiko se tyyliltään raskaampi kuin "Metallica", ja lähtisikö yhtye albumin myötä jälleen kolmen vuoden massiiviselle kiertueelle. Thrash metalin aikakauden sanottiin olevan jo ohitse, joten myös Metallican ajankohtaisuus yhtyeenä kyseenalaistettiin.


title: Load

text: Spekulaatioista välittämättä Metallica aloitti "Loadin" markkinoimisen toukokuun puolivälissä lehdistökiertueella. Ensimmäinen yleisön ja lehdistön kokema, järkyttäväksikin koettu uudistus liittyi yhtyeen ulkonäköön: kaikki yhtyeen neljä jäsentä olivat leikanneet hiuksensa lyhyeksi. Metallica sai vastata kysymyksiin hiustensa pituudesta käytännössä jokaisessa antamassaan haastattelussa, mikä kävi yhtyeelle pitkästyttäväksi. Eräässä haastattelutilaisuudessa James Hetfield tiettävästi ohitti jokaisen kysymyksen, joka koski yhtyeen ulkonäössä tapahtuneita muutoksia. Keskustelu asian tiimoilta kiihtyi entisestään uusien, muotikuvaaja Anton Corbijnin yhtyeestä ikuistamien promokuvien tullessa julki. Kuvissa alahuulilävistyksen hankkinut kitaristi Kirk Hammett esiintyi 1930-luvun sutenöörin puvussa ja huopahatussa, liituraitapuvun housuihin ja henkseleihin pukeutunut James Hetfield oli värjännyt hiuksensa mustiksi, ja basisti Jason Newsted lyhyine kiharahiuksineen poseerasi puolestaan lenkkareissa ja silmälaseissa, kun taas Lars Ulrich oli värjännyt silmänalusensa tummiksi.


title: Load

text: Musiikillinen ensikosketus uuteen Metallicaan välittyi maailmalle 20. toukokuuta julkaistulla ”Until It Sleeps” -singlellä, joka teki selväksi, että muutoksia oli tapahtunut myös musiikissa. Hard rock -tyylinen ”Until It Sleeps” oli melodisen kertosäkeensä ja Kirk Hammettin soittaman pedal steel -kitaran johdolla uudenlainen poikkeama yhtyeen tuotannossa. Itse kappaletta oudommaksi koettiin, että EDM-artisti Mobya oli pyydetty tekemään kappaleesta klubeille sopiva versio.


title: Load

text: "Load" sai ensisoittonsa Hollannin Eindhovenissa järjestetyn Dynamo-festivaalin toisena päivänä, jolloin albumia soitettiin PA-laitteista 60 000 hengen yleisölle. Albumi julkaistiin maailmanlaajuisesti viikkoa myöhemmin. Albumi sisälsi neljätoista kappaletta ja oli lähes 79 minuuttia pitkä, mikä teki siitä historian toistaiseksi pisimmän CD-julkaisun. Syyskuussa Euroopasta käynnistyneen Poor Touring Me -kiertueen tarkoitus oli esitellä "Load" mahdollisimman tehokkaasti, ja marraskuun 27. päivään mennessä yhtye oli soittanut Euroopassa jo 50 konserttia. Poor Touring Me -kiertue päättyi vuoden 1997 toukokuussa. Kiertueen kaksi Texasin Fort Worthissa soitettua konserttia taltioitiin konserttivideoksi "Cunning Stunts", joka julkaistiin vuonna 1998.


title: Load

text: "Loadin" kansikuvan on luonut kiistelty ja ristiriitaisia tunteita töillään herättänyt taiteilija Andres Serrano. Kansikuvana esiintyvä taideteos on nimeltään ”Blood And Semen III”. Serrano käytti sen luomiseen naudan verta ja omaa siemennestettään, jotka hän puristi kahden pleksilasin väliin. James Hetfield on jälkikäteen ilmaissut tyytymättömyytensä kansikuvaan, ja sanonut myös pitävänsä kantta ”taidehomoiluna”:


title: Load

text: Kirk Hammett hankki alkuperäisen kansitaideteoksen sittemmin omaan taidekokoelmaansa.


title: Sara Nunes

text: Sara Nunes (s. 1980 Seinäjoki ) on suomalainen poplaulaja, joka tuli tunnetuksi vuonna 2005 julkaistulla ensisinglellään ”Simon Can't Sing”, joka on parodia tunnetusta American Idol ja Pop Idol -tuomarista Simon Cowellista. Single oli Suomen virallisella singlelistalla kolme viikkoa parhaan sijoituksen ollessa 16:s.


title: Sara Nunes

text: Nunesin ensimmäinen todellinen kosketus musiikkialaan oli 16 vuoden iässä, kun hän perusti Sinamour -yhtyeen yhdessä lukioaikaisen ystävänsä, jamaikalaisen Simonen kanssa. Heidät löydettiin laulamasta suomalaisesta linja-autosta. Sinamour oli ensimmäisiä suomalaisia yhtyeitä, jonka musiikkivideota esitettiin "MTV Nordic" -tv-kanavalla. Yhtye julkaisi yhden albumin, jonka tunnetuin single oli ”Sync Out”.


title: Sara Nunes

text: Nunes julkaisi toistaiseksi ainoan albuminsa "How to Rule the World in 12 EZ Lessons" 3. elokuuta 2005. Se oli Suomen virallisella albumilistalla kaksi viikkoa ollen parhaimmillaan 32. sijalla.. ”Simon Can't Sing” -single huomioitiin ilmestyessään keväällä 2005 muun muassa MTVNewsissä ja Rolling Stonessa.


title: Sara Nunes

text: Elokuussa 2007 JPT-yhtiö julkaisi Sara Nunesin esikoisalbumin Japanissa tuontiversiona ja joulukuussa TridentStyle -levy-yhtiö julkaisi levystä Japaniin lisensoidun version. Yhdysvalloissa Nunesin esikoisalbumi julkaistiin loppuvuodesta 2007. Vuonna 2007 Nunes nähtiin myös Biisonimafian elokuvassa "B2".


title: Sara Nunes

text: Sara Nunesin äiti on suomalainen ja isä portugalilainen. Hän vietti elämänsä ensimmäiset yhdeksän vuotta Ruotsissa, sitten hänen perheensä muutti Afrikkaan, missä hän kävi ruotsinkielistä koulua. Hän puhuu sujuvasti neljää kieltä: suomea, englantia, portugalia ja ruotsia.


title: Sara Nunes

text: Nunes avioitui Jussi Ahteen kanssa 23. elokuuta 2008. Pari jätti elokuussa 2010 virallisen erohakemuksen Helsingin käräjäoikeuteen.


title: Sara Nunes

text: Nunes on seurustellut Scandinavian Hunks-tanssija Esko Eerikäisen kanssa.


title: Vesijohtovesi

text: Vesijohtovedellä tarkoitetaan asuntoon vesihuoltoverkoston kautta johdettua juoma- ja käyttövettä. Vesijohtovesi ja juomavesi ovat talousvettä.


title: Vesijohtovesi

text: Vesijohtoveden jakelu vaatii valtavan vesijohtoverkoston pumppuineen, vesitorneineen ja vedenpuhdistuslaitoksineen, mutta kustannukset ovat kuitenkin vain murto-osa pullotetun veden kustannuksista.


title: Vesijohtovesi

text: Samaa vesijohtovettä käytetään yleensä niin keittiössä, saniteettitiloissa, puutarhassa kuin kodinkoneissakin. Erityisesti kuivilla alueilla tämä on johtanut erilaisiin vedenkierrätysjärjestelmiin. Vesimittari laskee veden kulutuksen asunnoissa.


title: Vesijohtovesi

text: Joissain maissa vesijohtovesi ei ole juomakelpoista, vaan se voi aiheuttaa vatsataudin tai muita terveyshaittoja. Suomessa kuitenkin kylmä vesijohtovesi on laadultaan erinomaista ja suoraan juotavaksi kelpaavaa. UNESCOn raportin mukaan Suomessa on maailman paras veden laatu.


title: Vesijohtovesi

text: Paikallaan seisova vesi muuttuu nopeasti huonolaatuisemmaksi, sillä pienikin määrä bakteereja löytää seisovasta vedestä otollisen monistumispaikan. Tästä syystä johtuen pullotettu vesi, jonne aina livahtaa joukko bakteereja, on huonolaatuisempaa kuin juomakelpoinen vesijohtovesi. Samoin vesijohtovettä ei kannata varastoida, vaan on käytettävä aina mahdollisimman uutta hanasta otettua vettä.


title: Vesijohtovesi

text: Vesijohtovettä desinfioidaan joko klooraamalla tai otsonoimalla, joskus myös UV-säteilyllä. Kloorauksen ja otsonoinnin haittavaikutukset ovat suhteellisen pienet hyötyihin verrattuna. Bromidipitoisen veden otsonoiminen voi synnyttää veteen bromaatteja, jotka voivat olla karsinogeenisia. Suomessa vesihuoltolaitosten toimittamassa talousvedessä bromaatin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin alle kymmenesosa raja-arvosta 10 μg/l. Vesijohtoveteen voi liueta putkistosta metalleja esimerkiksi syöpymisen (korroosion) myötä. Suomalaisten vesilaitosten toimittamassa talousvedessä on laatuvaatimusten mukaisten metallien (antimoni, arseeni, elohopea, kadmium, kromi, kupari, lyijy, nikkeli ja seleeni) keskimääräiset pitoisuudet olleet selkeästi alle raja-arvojen. Talousveden laatusuositusten mukaisten metallien (alumiini, mangaani ja rauta) keskimääräiset pitoisuudet ovat myös olleet alle raja-arvojen.


title: Vesijohtovesi

text: Suomessa vesijohtoveden laatua valvotaan jatkuvasti, raja- ja suositusarvot laatuvaatimusten (haitallisten aineiden) ja laatusuositusten muun muassa pH:n osalta on säätänyt sosiaali- ja terveysministeriö (STM:n asetus N:o 442/2014). Pienten, alle 50 käyttäjän, vesilaitosten veden laatua säätelee STM asetus N:o 401/2001, jota sovelletaan myös yksityistalousten kaivoveteen.


title: Vesijohtovesi

text: Putkistossa pitkään seisoneeseen veteen voi bakteeritoiminnan tuloksena tulla ummehtunut maku. Ruskea väri puolestaan johtuu useimmiten talon putkiston korroosiosta, mikä voi liata pyykkiä. Vettä tulee juoksuttaa hanasta niin, että veden lämpötila tasaantuu ja ruskea väri häviää. Lämmin kiinteistön putkistoissa seissyt vesi ei vastaa laadultaan vesilaitoksen toimittamaa talousvettä. Porakaivoissa ruskehtava väri ja epämiellyttävä haju kertovat useimmiten veden suuresta rauta- ja mangaanipitoisuudesta.


title: Vesijohtovesi

text: Kuumassa vedessä esiintyvä harmaus tai maitomainen sameus johtuu vedessä hyvin pieninä kuplina olevasta ilmasta. Ilmiö on luonnollinen ja vaaraton. Keltainen vesi taas on seurausta esimerkiksi putkistosta irronneista rautasakoista tai kaukolämpöveden sekoittumisesta juomaveteen, sillä kaukolämpövedessä saatetaan käyttää keltaista, vaaratonta väriä helpottamaan vuodon toteamista. Kaukolämpövesi ei ole myrkyllistä, mutta sitä ei pidä käyttää talousvetenä eikä sitä saa juoda.


title: Vesijohtovesi

text: Suomessa on ennen paikoin lisätty fluoria juomaveteen, mutta nykyään vesilaitokset suodattavat sitä pois. Mm. Irlannissa fluoria yhä lisätään. Suomessa ja EU:ssa fluoria saa olla korkeintaan 1,5 mg litrassa. Turun Sanomien haastatteleman vesiasiantuntijan mukaan fluori on hyväksi pienissä pitoisuuksissa ja haitallista suurissa.


title: Vesijohtovesi

text:
Pääkaupunkiseudulla veden fluoridipitoisuus oli alle 0,1 mg/l vuonna 2011,
Kokkolassa fluoridin pitoisuus kraanavedessä on nykyisin 0,5–0,7 mg/l.


title: ReLoad

text: ReLoad on Metallica-yhtyeen vuonna 1997 ilmestynyt seitsemäs studioalbumi. Kyseessä on Metallican toinen kokeellinen albumi, joka jatkaa tyyliltään samalla kevyemmällä linjalla kuin edeltäjänsä "Load". Loadin ja ReLoadin kappaleet onkin sävelletty samoihin aikoihin. Levyn tunnetuin kappale lienee sen avaava nopeahko ”Fuel”, jota onkin soitettu ilmestymisensä jälkeen ahkerasti keikoilla. Muita levyn tunnetuimpia kappaleita lienevät ”The Memory Remains” ja ”The Unforgiven II”. Kappale ”Better Than You” voitti Grammyn parhaasta metal/hard rock -esityksestä. Albumia on myyty Suomessa yli 45 000 kappaletta.


title: ReLoad

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalla. Se vietti albumilistalla yhteensä 15 viikkoa.


title: Ravintokuitu

text: Ravintokuidulla eli imeytymättömillä hiilihydraateilla tarkoitetaan kasveista saatavia suurimolekyylisiä hiilihydraatteja, jotka eivät sula ihmisen ruoansulatuksessa. Toisaalta eräät kasvinsyöjänisäkkäät hyödyntävät kuituja energiana pötsisienten avulla.


title: Ravintokuitu

text: Veteen liukenemattomia kuituja, joita ovat selluloosa, hemiselluloosa ja ligniini, saadaan pääosin viljavalmisteista. Nämä kuidut lisäävät ulostemassaa ja nopeuttavat sen kulkemisnopeutta elimistössä, joten ne parantavat vatsan toimintaa ja hoitavat ummetusta. Ihmisen ruoansulatuskanavassa ei ole kuituja hajoittavia entsyymejä, mutta paksusuolen mikrobit pystyvät hajoittamaan joitakin kuidun ainesosia. Ne parantavat suolen terveyttä ja vähentävät suolistosyövän riskiä.


title: Ravintokuitu

text: Kuidut ovat sopivaa ravintoa laihduttajille, sillä ne antavat kylläisyyden tunteen mutta ihminen ei saa niistä ravintoenergiaa.


title: Ravintokuitu

text: Veteen liukenevia eli geeliytyviä kuituja (β-glukaani, kasvikumit ja pektiini) saa marjoista, hedelmistä ja palkokasveista. Liukenevat kuidut vaikuttavat sokeri- ja rasva-aineenvaihduntaan. Veren kokonais- ja LDL-kolesterolin määrä pienenee, kun kolesterolin imeytyminen vähenee. Kuiduilla on myös vaikutusta verensokerin nousuun ja insuliinivasteeseen.


title: Ravintokuitu

text: Kuitusuositus on Suomessa 25-35 g kuitua päivässä eli 3 g/vrk kuitua ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti. Finravinto 2012 -tutkimuksen mukaan työikäiset miehet syövät ravintokuitua keskimäärin 22 g/vrk (2,4 g/MJ/vrk) ja naiset 21 g/vrk (2,9 g/MJ/vrk). Kuidun saanti voisikin olla nykyistä suurempi. Suomalaiset saavat kuidun viljavalmisteista, erityisesti ruisleipä on tärkeä. Kuituja saadaan myös muista kasvikunnan tuotteista, kuten hedelmistä, marjoista ja kasviksista.


title: Ravintokuitu

text: Yhdysvaltalaisessa laajassa 388 000 henkilön yhdeksävuotisessa tutkimuksessa havaittiin, että runsaasti ravintokuitua saavat 50–71-vuotiaat henkilöt välttyivät tutkimuksen aikana kuolemalta 22 % todennäköisemmin kuin tutkimuksen keskivertoaikuiset. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi runsaan kuidunsaannin aletava vaikutus sydäntautiperäisiin kuolemiin ja hengitystieinfektoihin sekä erityisesti miesten kohdalla alentava vaikutus riskiin kuolla syöpään.


title: Ravintokuitu

text: Wageningenin yliopiston tutkijoiden tekemässä meta-analyysissä havaittiin, että ravintokuidun, erityisesti kokojyväviljojen, syöminen oli yhteydessä alentuneeseen kolorektaalisyöpään. Tutkimus julkaistiin BMJ:ssä 2011. Harvardin yliopisto (2004) ei havainnut 124 000 amerikkalaisen seurantatutkimuksessa kuidun saannilla olevan merkittävää vaikutusta paksusuolen syövän ilmaantuvuuteen, joskin tutkijat havaitsivat monien muiden elintapojen sekoittaneen tulosta. Cochrane Collaboration -järjestön tutkijoiden katsauksessa (2008) ei löydetty tutkimusnäyttöä siitä, että kuidun lisääminen länsimaiseen ruokavalioon vähentäisi suolistosyöpätapauksia.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Pilvet (, ) on Aristofaneen kirjoittama antiikin kreikkalainen komedia, joka pilkkaa sofisteja ja Sokratesta sekä muita Ateenan 400-luvun eaa. älymystön suuntauksia. Vaikka näytelmä sijoittui viimeiseksi komediakilpailussa, johon se osallistui, se on Aristofaneen tunnetuimpia teoksia, koska se tarjoaa Sokrateesta hyvin poikkeuksellisen kuvan.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Aristofaneen "Pilvien" kantaesitys oli Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlilla vuonna 423 eaa. Näytelmä tuli juhlien komediakilpailussa kolmanneksi eli viimeiselle sijalle. Ensimmäisen epäonnistumisensa jälkeen Aristofanes kirjoitti näytelmän uudelleen joskus vuosien 420–417 eaa. välisenä aikana ja lisäsi sen keskelle väliajan, jossa näytelmäkirjailija itse astuu näyttämölle ja syyttää yleisöä huonosta huumorintajusta. Näin näytelmää voidaan pitää ensimmäisenä itseensä viittaavan kirjallisuuden ilmentymänä.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: "Pilvet" edustaa tyyliltään ja rakenteeltaan niin kutsuttua vanhaa attikalaista komediaa. Näytelmän pituus on runosäettä.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Näytelmä alkaa sillä, että Strepsiades istuu yöllä sängyssä poikansa Feidippideen nukkuessa autuaasti viereisessä sängyssä. Strepsiades valittaa, että on liian huolissaan kotitaloutensa veloista, jotta saisi unta. Hänen vaimonsa, joka on hienoa sukua, on saanut pojan kiinnostumaan kalliista hevosharrastuksesta.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Strepsiades miettii suunnitelmaa päästä veloistaan, ja herättää tämän jälkeen poikansa varovasti ja pyytää tätä tekemään jotakin puolestaan. Feidippes myöntyy aluksi, mutta kieltäytyy kuultuaan, että hänen pitäisi kirjautua oppilaaksi Ajatushautomoon, tyhjäntoimittajien ja hamppareiden kouluna pitämäänsä paikkaan, jonka oppilaiden kanssa kukaan urheilullinen nuori mies ei halua olla missään tekemisissä. Strepsiades selittää, että Ajatushautomon oppilaat oppivat kääntämään huonot argumentit voittaviksi argumenteiksi, ja tämä olisi ainoa keino, jolla he voisivat voittaa velkojansa oikeudessa. Feidippides ei kuitenkaan vakuutu ajatuksesta, ja Strepsiades päättää itse ryhtyä Ajatushautomon opiskelijaksi iästään huolimatta.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Ajatushautomolla Strepsiades tapaa oppilaan, joka kertoo koulun johtajan Sokrateen viimeisimmistä löydöksistä: tämä on mitannut kirpun hyppyjen pituuksia, ja kehittänyt näin uuden mittayksikön, kirpun jalan; sekä selvittänyt hyttysen ininän alkuperän, hyttysen takapään, jossa ilma puristuu suolessa ja tulee ulos kuin torvesta. Viimeisimpänä hän on tutkinut Kuun rataa ja kiertokulkua. Strepsiades vaikuttuu ja haluaa heti tavata Sokrateen. Toive täyttyy pian: Sokrates saapuu paikalle korissa, joka roikkuu yläilmoissa; sieltä hänen on helpompi tarkkailla taivaan ilmiöitä. Strepsiades huutaa tätä nimeltä ja kysyy, mitä hän puuhailee; Sokrates vastaa:


title: Pilvet (Aristofanes)

text:
Lopulta Sokrates laskeutuu alas, ja niin alkaa Strepsiadeen vastaanottoseremonia kouluun. Paikalle saapuu Pilvettärien, ajattelijoiden ja muiden vetelehtijöiden suojelusjumalattarien, muodostama kuoro. Pilvettäret laulavat juhlallisesti paikoista, jossa ovat nousseet, ja Ateenasta, johon nyt ovat saapuneet. Strepsiades pyytää Pilvettäriä tekemään itsestään Kreikan parhaan puhujan. Nämä lupaavat Strepsiadeelle loistavan tulevaisuuden. Sokrates johdattaa hänet Ajatushautomoon ensimmäiselle oppitunnille.
Pilvettäret astuvat sillä välin puhumaan suoraan yleisölle parabasiksessa. Kuoro riisuu pilviasunsa ja sanoo, että näytelmä on kirjoittajansa nerokkain ja vaati suurta vaivannäköä. Kuoro moittii yleisöä siitä, ettei näytelmä menestynyt juhlilla aiemmin vaan hävisi huonommille näytelmille, ja ylistää kirjailijaa omaperäisyydestä ja siitä, että tämä rohkenee pilkata vaikutusvaltaisia poliitikkoja, kuten Kleonia. Tämän jälkeen kuoro palaa pilvien rooliin, ja lupaa jumalallisia siunauksia, jos yleisö rankaisee Kleonia, sekä nuhtelee ateenalaisia siitä, että nämä olivat muuttaneet kalenteria, minkä seurauksena se ei enää ollut samassa tahdissa Kuun vaiheiden kanssa.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Sokrates palaa näyttämölle suuttuneena ja valittaa uuden oppilaansa kyvyttömyyttä. Hän yrittää opettaa Strepsiadesta vielä kerran, ja laittaa tämän makaamaan sänkyyn peiton alle ikään kuin mietiskelemään, siinä tarkoituksessa että ajatukset nousisivat ikään kuin luonnostaan tämän päähän. Strepsiades valittaa ensin luteita ja sitten päätyy tyydyttämään itseään peiton alla, ja lopulta Sokrates kieltäytyy enää olemasta tekemisissä tämän kanssa. Pilvettäret neuvovat Sokratesta ottamaan jonkun nuoremman oppilaan.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Strepsiades saa poikansa Feidippideen uhkailemalla Ajatushautomolle. Siellä he kohtaavat kaksi henkilöitynyttä argumenttia, Oikeamielisen ja Vääristelijän, jotka ovat Sokrateen kumppaneita. Nämä kaksi väittelevät siitä, kumpi osaa tarjota parempaa kasvatusta. Oikeamielinen on oikeuden ja jumalten puolella ja lupaa opettaa Feidippideelle rehellistä ja kurinalaista elämää; Vääristelijä puolestaan kieltää oikeuden ja lupaa tarjota helppoa ja nautinnontäytteistä elämää, joka on tyypillistä ihmisille, jotka osaavat puhua itsensä pois ongelmista. Väittelyn jälkeen pieni katsaus yleisöön riittää osoittamaan, että Vääristelijän oppilaat näyttävätkin nousseen Ateenan johtopaikoille. Oikeamielinen hyväksyy tappionsa. Vääristelijä johdattaa Feidippideen sisään Ajatushautomoon, ja Strepsiades poistuu tyytyväisenä kotiinsa.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Pilvet astuvat näyttämölle toistamiseen puhuakseen suoraan yleisölle. Ne vaativat näytelmälle ensimmäistä palkintoa, ja lupaavat vastineeksi hyviä sateita — muussa tapauksessa ne uhkaavat tuhota sadon, särkeä katot ja pilata hääjuhlat.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Strepsiades palaa Ajatushautomoon noutamaan poikaansa. Feidippides on muuttunut kalpeaksi nössöksi ja älyköksi, jollaiseksi aiemmin pelkäsi tulevansa. Strepsiades vie pojan takaisin kotiin innoissaan siitä, että tämä voisi puhua heidät ulos taloudellisista ongelmista, ja järjestää tälle juhlat. Seuraavaksi paikalle tulee yksi velkojista yhdessä oikeudenkäyntiä varten hankkimansa todistajan kanssa, mutta Strepsiades suhtautuu tähän ylenkatseella. Toinen velkoja saa saman kohtelun, ja Strepsiades palaa juhlimaan poikaansa.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Vähän ajan kuluttua Strepsiades kuitenkin astuu ulos talostaan ja valittaa saaneensa selkäänsä omalta pojaltaan. Feidippides astuu paikalle ja väittelee isänsä kanssa siitä, että jos isällä on oikeus lyödä poikaansa, on pojallakin oikeus lyödä isäänsä. Lopuksi Feidippides uhkaa lyödä äitiäänkin. Strepsiades ryntää suuttuneena Ajatushautomoon syyttäen Sokratesta kaikesta. Hän johtaa orjansa, jotka ovat varustautuneet soihduin ja työkaluin, hyökkäykseen koulua vastaan, ja koulurakennus sytytetään palamaan. Näytelmä päättyy siihen, että Sokrates oppilaineen juoksee ulos palavasta talosta, ja heitä ajetaan takaa. Kuoro hipsii vaivihkaa pois paikalta.


title: Pilvet (Aristofanes)

text: Näytelmä on suhteellisen vakava vanhan komedian edustajaksi, ja tämä saattaa olla syy sen epäonnistumiseen näytelmäkilpailuissa. Komedian pääteemana vaikuttaa olevan Ateenan koulutuksen rappio, kun vanhan jumaluskon tilalle on tullut uusia, kilpailevia rationaalisesti ja tieteellisesti perusteltuja ajatuksia. Näytelmä esittää Sokrateen sofistina ja humpuukimaakarina, ja tätä pilkattiin myös monissa muissa ajan komedioissa. Platon esitti "Sokrateen puolustuspuheessa" näytelmän yhdeksi syyksi, joka lopulta johti Sokrateen saamaan kuolemantuomioon. Sokrates tuomittiin kuitenkin vasta 24 vuotta näytelmän esitystä myöhemmin.


title: Rutto (romaani)

text: Rutto () on Albert Camus'n romaani vuodelta 1947. Teos kertoo ihmisten taistelusta ruttoepidemiaa vastaan algerialaisessa Oranin kaupungissa.


title: Rutto (romaani)

text: "Ruton" kuvaaman eristetyn kaupungin voidaan katsoa edustavan miehitettyä Ranskaa.


title: Rutto (romaani)

text: Romaani on jaettu viiteen osaan: kevät, kesä, loppukesä, syksy ja talvi. Kaikki vuodenajat kertovat ruton eri vaiheista.


title: Rutto (romaani)

text:
Ensimmäisessä osassa esitetään alustavia merkkejä rutosta. Tapahtumapaikka Oran on 200 000 asukkaallaan pieni kaupunki Algeriassa, missä ihmisten päivä täyttyy työnteolla ja huvituksilla. Jokapäiväinen elämä muuttuu kuitenkin drastisesti, kun kanalisaatioista ja asunnoista päivänvaloon ilmestyneet rotat kuolevat massoittain kaupunkilaisten kauhuksi. Pian ruttobasilli siirtyy ihmiseen ja tappaa heitä aluksi hitaasti, mutta varmasti. Lääkäri Bernard Rieux huomaa nopeasti, että kyseessä on rutto. Oran eristetään viranomaisten käskystä muusta maailmasta. Portit estävät kenenkään tai minkään pääsyn ulos kaupungista. Ainoastaan sähkösanomilla on mahdollista ottaa yhteyttä ulkomaailmaan.
Kesällä rutto on jo levinnyt ghetoista keskustaan. Ruttoon sairastuvat varsinkin ryhmissä asuvat ihmiset, kuten vangit. Oranilaisten reaktiot ja asenteet muuttuvat ruton edetessä. Aluksi tilanteen vakavuutta ei tahdota uskoa todeksi, pelokkaat ihmiset yrittävät väkisin paeta rakkaittensa luo muurien toiselle puolelle, mutta ajan myötä he ymmärtävät solidaarisuuden ja yhteistyön olevan ainoa oikea tapa toimia kriisissä, josta kaikki kärsivät. Pariisilainen journalisti Rambert esimerkiksi kieltäytyy käyttämästä pakoreittiä, joka olisi vienyt hänet suoraan rakastettunsa luo, jota hän kaipaa yli kaiken. Monet työnsä menettäneet, terveet asukkaat suostuvat vapaaehtoisiksi työntekijöiksi auttamaan sairaita sekä lääkäreitä, jotka yrittävät kehittää vasta-ainetta rutolle. Rieux puolestaan määrää toimenpiteitä ruttoa vastaan, esimerkiksi eristämällä tartunnan saaneen perheenjäsenet toisistaan ja antamalla ohjeita hygieniasta huolehtimisesta. Rambert, jesuiittapappi Paneloux, virkamies Grand sekä salaperäinen Tarrou ovat ensimmäisiä, jotka huomaavat yhteisen edun tavoittelemisen olevan myös yksilön edun mukaista, ja he päättävät helpottaa Rieux´n työtä auttamalla tätä. Syntyy apujoukkoja ja lääkintäryhmiä, jotka taistelevat yhtenä rintamana kuolemaa vastaan.


title: Rutto (romaani)

text: Rutto on pahimmillaan loppukesällä uhrien määrän saavuttaessa huippunsa. Tuntemattoman sairauden dramaattinen kehitys paisumista keuhkojen pettämiseen on huomattavissa myös hautajaisissa: suruseremonioita lyhennetään, ruumiit heitetään joukkohautoihin ja lopuksi tilan puutteessa uhrit poltetaan krematorioissa. Rieux muuttuu vähitellen välinpitämättömämmäksi ihmisten kuollessa käsiin. Edes oman vaimon kuolema romaanin lopussa ei enää liikuta työlleen omistautunutta tohtoria.


title: Rutto (romaani)

text: Neljännessä osassa vastalääke alkaa vaikuttaa ja kuolinkäyrä laskee. Paneloux uskoo ruton olevan Jumalan rangaistus ihmiskunnalle. Rieux sen sijaan ei luota Jumalaan vaan ainoastaan ihmisen voimaan pelastaa itse itsensä. Grand sairastuu, mutta kaikkien yllätykseksi tervehtyy. Hänen tavoin yhä useampi sairastunut jää eloon. Talvella juhlitaan jo ruton kukistumista ja kaupungin portit avataan. Sen jälkeen Rieux´n hyvä ystävä Tarrou kuitenkin sairastuu ruttoon ja löytää kuoleman hetkellä etsimänsä rauhan. Pikkurikollinen Cottard ei kestä ajatusta ruton loppumisesta. Hän pelkää poliisien vangitsevan hänet ja ammuskelee hullun lailla, kunnes poliisi ottaa hänet huostaansa. Kronisti Rieux ilmoittaa omistavansa romaanin kaikille ruton uhreille kertomalla objektiivisesti ja realistisesti epidemiasta.


title: Rutto (romaani)

text: Camus kuvailee kollektiivista kärsimystä, jonka yhteiskunta joutuu kohtaamaan. Hän osoittaa, mitä yhteinen kärsimys saa aikaan yksilöissä ja yhteisössä. Romaanissa viitataan yhä useammin toiseen maailmansotaan lopun lähestyessä: eristysleirit, krematoriot ja taistelu kuolemaa vastaan vastaavat tilannetta, joka vallitsi Ranskassa samaan aikaan. Vaikka rutto onkin voitettu, saattaa se milloin tahansa puhjeta uudelleen, sillä "ruttobasilli ei kuole eikä häviä milloinkaan".


title: …And Justice for All

text: …And Justice for All on yhdysvaltalaisen metallimusiikkia soittavan Metallican neljäs studioalbumi. Se on yhtyeen ensimmäinen albumi, jolla bassoa soittaa vuonna 1986 menehtyneen Cliff Burtonin korvannut Jason Newsted. "…And Justice for All" julkaistiin alun perin 25. elokuuta 1988 levy-yhtiö Elektra Recordsin toimesta. Musiikilliselta tyyliltään se on yhtyeen aiempiin albumeihin nähden progressiivisempi: sen kappaleet ovat monimutkaisempia ja nopeatempoisempia.


title: …And Justice for All

text: "…And Justice for All" nauhoitettiin vuoden 1988 tammi-toukokuussa Los Angelesissa One on One -studiossa. Se on kuuluisa puhtaasta ja kuivasta soundistaan, mihin vaikutti tuottaja Flemming Rasmussenin poissaolo albumin miksausta tehtäessä. Esimerkiksi Lars Ulrichin rummuissa ei pysty juurikaan havaitsemaan kaikua, ja Jason Newstedin basso on miksattu lähes kuulumattomiin, eikä sitä käytännössä erota kuin albumin hiljaisemmissa kohdissa. Erään tulkinnan mukaan basso on vaikea erottaa, koska se seuraa melko tarkasti rytmikitaran melodiakulkua. Oudonlainen miksaus vastasi kuitenkin sitä, mitä laulaja ja kitaristi James Hetfield ja rumpali Lars Ulrich tavoittelivat albumia miksatessaan. James Hetfield on kirjoittanut kaikkien kappaleiden sanoitukset, joissa käsitellään muun muassa poliittisia ja laillisia epäoikeudenmukaisuuksia sensuurin ja sodan näkökulmista. Albumin kansikuva, jonka konseptin loivat Hetfield ja Ulrich, on Stephen Gordmanin luomus. Albumin nimi on lainaus Yhdysvaltain lippuvalan viimeisistä sanoista.


title: …And Justice for All

text: Albumin kappaleista singleinä julkaistiin ”Harvester of Sorrow”, ”Eye of the Beholder” ja ”One”. Nimikkokappaleesta ”…And Justice for All” julkaistiin promosingle. ”One”-kappaleesta kuvattiin myös Metallican uran ensimmäinen musiikkivideo. Metallica on soittanut konserteissaan albumin yhdeksästä kappaleesta kaikkia: viimeisimpänä ensimmäisen kokonaisen live-esityksensä sai ”The Frayed Ends of Sanity”, jonka yhtye soitti Helsingin Sonisphere-festivaalilla vuonna 2014.


title: …And Justice for All

text: Kriitikoiden keskuudessa "…And Justice for All" sai myönteisen vastaanoton. Se oli mukana "The Village Voicen" kriitikoiden Pazz & Jop -äänestyksessä eräänä vuoden 1988 parhaista albumeista, ja single ”One” huomioitiin parhaan metalliesityksen Grammy-palkintoehdokkuudella vuonna 1990. "…And Justice for All" oli yhtyeen siihenastisen uran suurin kaupallinen menestys, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listalla se ylsi sijalle kuusi. Vuonna 2003 Recording Industry Association of America sertifioi albumin ylittäneen kahdeksankertaisen platinalevyrajan. Albumista julkaistiin uudelleenmasteroitu painos vuoden 2018 marraskuussa sen 30-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: …And Justice for All

text: Blackened on yksi harvoista Metallican kappaleista, jonka sanoitusten tekemiseen basisti Jason Newsted osallistui. Kappaleen pääriffi on Newstedin käsialaa, jonka hän teki alun perin bassolle. Se käännettiin myös rytmikitarariffiksi. Kappaleen intron kääntäminen takaperin oli myös hänen ideansa. Kappale on albumin nopeimpia.


title: …And Justice for All

text: Kappale alkaa rauhallisesti akustisella kitaralla, mutta kehittyy asteittain keskitempoiseksi thrash metaliksi. Kappale on varsin progressiivinen, koostuen lukuisista eritempoisista osioista, ja onkin toiminut innoittavana monille myöhemmille progressiivista metallia soittaville yhtyeille.


title: …And Justice for All

text: 9 minuutin ja 45 sekunnin kestollaan kappale on yksi Metallican pisimpiä levytyksiä.


title: …And Justice for All

text: Kappale kertoo oikeusmurhista ja korruptiosta. Sanoista ""seeking no truth, winning is all, find it so grim, so true, so real"" sen huomaa parhaiten.


title: …And Justice for All

text: Kappale on nopeahko tempoinen ja rytmitykseltään hyvin monimutkainen ja sisältää paljon monimutkaisia tuplabasarikuvioita. Kappaletta ei ole soitettu kovinkaan paljon yhtyeen konserteissa.


title: …And Justice for All

text: Kappale on periaatteessa instrumentaali, lukuun ottamatta kappaleen loppupuolella kuultua James Hetfieldin lausumaa saksalaisen runoilijan, Paul Gerhardtin, kirjoittamaa runoa. Kappale oli yhtyeen viimeinen, jonka tekemisessä liikenneonnettomuudessa kuollut Cliff Burton ehti olla mukana.


title: …And Justice for All

text: Kappale esitettiin kokonaisuudessaan vasta vuonna 2011, jolloin yhtye soitti sen San Franciscossa juhliessaan 30-vuotista uraansa.


title: …And Justice for All

text: Dyers Eve päättää …And Justice for All- albumin. Se on albumin sekä samalla yksi Metallican nopeatempoisimmista kappaleista sisältäen esimerkiksi nopeaa tuplabasarin poljentaa. James Hetfieldille kappale on henkilökohtainen, sillä hän sanoitti sen lapsuudestaan sekä huonoista kokemuksista, joita hänellä on vanhemmistaan.


title: …And Justice for All

text: Kappaleen ensimmäinen esiintyyminen konsertissa tapahtui vasta vuonna 2004, jonka jälkeen sitä on harvakseltaan esitetty.


title: St. Louis Blues

text: St. Louis Blues on NHL-joukkue, jonka kotipaikka on Saint Louisissa, Missourissa. Joukkue on saanut nimensä W. C. Handyn kuuluisasta laulusta "St. Louis Blues".


title: St. Louis Blues

text: St. Louis Blues liittyi NHL:ään vuoden 1967 laajennuksessa, yhdessä Minnesota North Starsin, Los Angeles Kingsin, Philadelphia Flyersin, Pittsburgh Penguinsin, ja Oakland Sealsin kanssa. 1980-luvun alussa joukkue yritti siirtyä Kanadan Saskatooniin, mikä kuitenkin kaatui NHL-johdon vastustukseen. Vastalauseena Blues boikotoi vuoden 1983 varaustilaisuutta. Blues on vanhin NHL-joukkue, joka ei ole onnistunut voittamaan Stanley Cupia.


title: Onni Palaste

text:
Onni Palaste (vuoteen 1945 Onni Bovellán, 27. joulukuuta 1917 Kiuruvesi – 1. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli tuottelias suomalainen sotakirjailija, ja genressään yksi maan tunnetuimmista. Palasteella on laaja lukijakunta. Hänen tuotantoonsa kuuluu 19 teosta. Palasteen sukujuuret ovat Iisalmessa ja Kiuruvedellä. Isän suvusta, Iisalmen Bovellaneista, osa otti käyttöön Palaste-nimen. Bovellanin suku on lähtöisin alun perin Ranskan Lyonista, josta ensimmäinen kantaisä 1700-luvulla asettui Iisalmeen.
Palaste oli koulutukseltaan liikuntaneuvoja. Hän kilpaili Suomen-mestaruustasolla uinnissa, hiihdossa ja yhdistetyssä ja osallistui Lahden maailmanmestaruushiihtoihin yhdistetyssä 1938. Hän oli Vuokatin urheiluopiston ensimmäinen johtaja vuosina 1946–1954, jolloin hän asui Sotkamossa. Sen jälkeen hän toimi urheiluliikkeen johtajana Kajaanissa. Suomen sotaveteraaniliiton palveluksessa hän oli 1954–1960. Palaste oli myös taidemaalari. Vuonna 1981 hän muutti kirjailijantyönsä vuoksi kotiseudultaan Kainuusta Helsinkiin voidakseen hyödyntää paremmin arkistoja.


title: Onni Palaste

text: Palaste oli myös sotaveteraani. Talvisodassa hän taisteli eversti Siilasvuon joukoissa. Talvisodan aikana hän pääsi myös ensimmäiselle kaukopartiomatkalleen. Kokemuksista syntyi 1979 teos "Suomussalmen sankarit".


title: Onni Palaste

text: Jatkosodassa Palaste palveli 14. divisioonassa Rukajärvellä juuri niiden miesten aseveljenä, joita hän kirjailijana kuvasi 50 vuotta myöhemmin. Hän toimi pataljoonan jääkärijoukkueen varajohtajana ja johtajana. Sotien aikana hän yleni aina alikersantista ylikersantiksi saakka.


title: Onni Palaste

text: Merkittävin Palasteen ammatillisista tehtävistä oli kirjailijanura. Hän aloitti kirjoittamisen jo rintamalla, mutta menestysteokseksi noussut esikoisteos "Rukajärven sissit" ilmestyi vasta 1967. Teoksen ilmestyessä Palaste toimi liikemiehenä.


title: Onni Palaste

text: Teoksia on luonnehdittu dokumenttiromaaneiksi tai fiktiivisiksi dokumenteiksi. Palaste hyödynsi kirjailijantyössään Rukajärven suunnan historiatoimikunnan kerämiä 14. divisioonan miesten sotamuistelmia teoksissaan "Raappanan miehet" (1996) ja "Korpisodan sankarit" (1998). Omien sotakokemusten rinnalla Palaste laajensi kirjailijankuvaansa historialliseen romaaniin isonvihan aikoja kuvaavissa Simo Hurtta -aiheisissa romaaneissaan. Omiin kokemuksiin pohjautuva kerronta toi Palasteen teoksiin aitoutta, joka oli merkittävä valtti hänen kirjoissaan.


title: Märta Tikkanen

text: Märta Eleonora Tikkanen (o.s. Cavonius, vuosina 1958–1963 Ginman; s. 3. huhtikuuta 1935 Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija, toimittaja ja opettaja.


title: Märta Tikkanen

text: Tikkanen valmistui ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä tyttölyseosta vuonna 1953, filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1958 ja filosofian maisteriksi vuonna 1961. Hän työskenteli Hufvudstadsbladetin toimittajana vuosina 1958–1961, ruotsin kielen vanhempana lehtorina Drumsö Svenska Samskolassa vuosina 1962–1966, freelancetoimittajana 1968–1970 ja rehtorina Helsingin ruotsinkielisessä työväenopistossa 1972–1980.


title: Märta Tikkanen

text: Tikkasen tuotantoa leimaa vahvasti henkilökohtaisen elämän käyttäminen kirjallisuuden aineksina. Useissa pienemmissä teoksissaan Tikkanen on käyttänyt nimimerkkiä Mishagal ("Idän tyttö").


title: Märta Tikkanen

text: Tikkasen vanhemmat olivat professori Gösta Edvin Cavonius ja kansakoulunopettaja Margit Stadius. Vuosina 1958–1962 hän oli naimisissa lääketieteen lisensiaatti Leif Ginmanin kanssa ja vuodesta 1963 kirjailija, taiteilija Henrik Tikkasen kanssa. Liitto päätyi Henrik Tikkasen kuolemaan vuonna 1984. Tikkasella on neljä lasta.


title: Hiilikondriitti

text: Hiilikondriitti on tumma hiilipitoinen kivimeteoriitti, jossa on monesti jyväsiä. Jotkut hiilikondriitit koostuvat pelkästä tummasta aineesta, ja toisissa on jyvästen lisäksi myös kalsium-alumiinirikkaita sulkeumia. Vaikka ovatkin joskus hyvin huokoisia, hiilikondriiteissa on usein paljon metalleja. Hiilikondriitit liitetään yleensä tummiin C-asteroideihin tai näiden sukuisiin. Hiilikondriiteissa on joskus metallin ja kiven lisäksi myös vettä ja orgaanisia aineita. Hiilikondriitin tyyppisiä kappaleita on väitetty Maan veden lähteeksi. Niiden on myös arveltu liittyneen elämän syntyynkin. Hiilikondriittien koostumus ja rakenne viittaavat siihen, että ne ovat syntyneet aivan Aurinkokunnan alkuvaiheessa. Vähävetiset hiilikondriitit ovat olleet kuumemmassa kuin runsasvetiset. Maasta löydetyistä meteoriiteista noin 3-4,5 % on hiilikondriitteja. Tunnetuimpia hiilikondriitteja ovat Allende, Murchison, Orgueil, Ivuna, Murray, Tagish Lake ja Sutter's Mill.


title: Hiilikondriitti

text:
Hiilikondriitit koostuvat pääosin piiyhdisteistä, oksideista ja sulfideista.
Tyypillisiä mineraaleja ovat oliviini ja serpentiini.


title: Hiilikondriitti

text: Moniin hiilikondriitteihin on vaikuttanut vesi, joka on virrannut asteroidin läpi sen muodostumisen jälkeen.. Joistain hiilikondriiteista on löydetty jopa aminohappoja.


title: Hiilikondriitti

text: Hiilikondriitit jaetaan yleensä kuuteen-kahdeksaan alaryhmään, ja lisäksi vielä luokittelemattomat.


title: Hiilikondriitti

text: CI-kondriitit muistuttavat muita hiilikondriitteja monilta ominaisuuksiltaan, mutta niistä puuttuvat yleensä jyvät. Niissä saattaa olla joitain kalsium-alumiinirikkaita sulkeumia. Ne ovat huokoisia, vesipitoisia ja sisältävät orgaanisia yhdisteitä. Näiden joukossa on mm. aminohappoja ja PAH-yhdisteitä. Mutta niissä on myös runsaasti rautaa lähinnä magnetiittina. Näiden kemiallinen koostumus muistuttaa Auringon koostumusta keveitä aineita lukuun ottamatta. Näiden katsotaan monesti olevan Aurinkokunnan alkuperäisintä kiinteää ainetta. CI-kondriitit ovat syntyneet asteroidivyöhykkeen ulko-osissa melko viilessä, koska ovat pystyneet pitämään haihtuvia aineita.


title: Hiilikondriitti

text: Mighein mukaan nimetty CM-tyyppi on myös rikas vedestä ja orgaanisista yhdisteistä, ja Murchinsonin meteoriittikin luokitellaan usein myös tähän CM-ryhmään. CM-ryhmässä kuitenkin näkyy jyväsiä, on vähemmän vettä ja alumiinirikkaita sulkeumia, kaikki korkeamman lämpötilan merkkejä.


title: Hiilikondriitti

text: Yleensä petrologista tyyppiä 3, eli vain hieman muokkautunut kuumassa ja paineessa.


title: Hiilikondriitti

text: CO, CV.


title: Hiilikondriitti

text: Emäkappale lienee asteroidi 2 Pallas.


title: Hiilikondriitti

text: Runsaasti nikkelirautaa, yli 40 %. Tällöin rautarikkaampia kuin muut kondriitit paitsi CB. patrologinen tyyppi 2-3.


title: Hiilikondriitti

text: Pieniä noin 0,15 mm jyviä, patrologinen tyyppi 3.


title: Hiilikondriitti

text: Yli 50 % rautanikkeliä.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Georg Carl Casimir Ehrnrooth (27. heinäkuuta 1926 Lahti – 17. lokakuuta 2010 Helsinki) oli suomenruotsalainen lakitieteen lisensiaatti, varatuomari ja asianajaja sekä kansanedustaja. Ehrnrooth oli Tuure Junnilan ja Veikko Vennamon ohella yksi Urho Kekkosen presidenttikauden tunnetuimmista oppositiopoliitikoista, jotka arvostelivat Kekkosen ulkopoliittista linjaa ja toimintatapoja, kommunismia ja Neuvostoliiton toimintaa. Ruotsalaista kansanpuoluetta (RKP) ja vuodesta 1973 lähtien Perustuslaillista kansanpuoluetta edustanut Ehrnrooth oli 1970-luvun lopulla Suomen oikeistolaisimpia julkisuudessa esiintyneitä poliitikkoja.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Ehrnrooth oli aluksi Ruotsalainen kansanpuolueen kansanedustaja ja kuului puolueen oikeistoon, mutta siirtyi vuoden 1973 lopulla Suomen Perustuslailliseen kansanpuolueeseen, jonka nimeksi tuli myöhemmin Perustuslaillinen oikeistopuolue. Hän johti puoluetta keväästä 1974 alkaen. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuutettu yhtäjaksoisesti 40 vuotta, vuosina 1956–1996.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Georg C. Ehrnroothin vanhemmat olivat varatuomari Carl Johan Casimir Ehrnrooth ja Aina Hélène Louise Mannerheim. Hän kuului Ehrnroothin aatelissukuun ja hänen isänsä toimi useiden yritysten johtoelimissä, muun muassa Kymi Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Isoisä oli vuorineuvos Georg Ehrnrooth. Marsalkka C. G. E. Mannerheim oli Ehrnroothin kummisetä ja tämän äidin Aina Hélène Louise Mannerheimin setä.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Ehrnrooth syntyi Lahdessa, mutta varttui Helsingissä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverketistä vuonna 1944. Ehrnroothin kiinnostus politiikkaa kohtaan heräsi sotasyyllisyysoikeudenkäynnin yhteydessä, jolloin hän opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Ehrnroothin kokemus tavasta, jolla syytettyjä kohdeltiin, ja varsinkin oikeusministeri Urho Kekkosen toiminta tässä oikeudenkäynnissä vaikuttivat ratkaisevasti hänen poliittiseen heräämiseensä. Seuraavina vuosina Ehrnrooth ottikin ensimmäiset askeleet politiikassa osallistumalla nuorisopolitiikkaan ensin Ylioppilasoikeistossa ja myöhemmin RKP:n nuorisojärjestö Svensk Ungdoms Högerissä. Ehrnrooth valmistui lakitieteen kandidaatiksi ja lisensiaatiksi vuonna 1954, varatuomarin arvon hän sai jo vuonna 1952. Vuosina 1954–1958 hän työskenteli apulaisena Procopé & Hornborg -lakitoimistossa.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Ehrnrooth nousi vuonna 1956 RKP:n listalta Helsingin kaupunginvaltuustoon. Vuoden 1956 kunnallisvaaleista tulikin suuntaa antava hänen myöhemmälle uralleen. Tästä piti huolen hänen kohdistamansa kritiikki Helsingin kaupunginhallituksen toteamusta vastaan, jonka mukaan kaupungilla ei ollut rahaa vanhusten asuntotuotantoa varten. Sen sijaan Helsingin kaupungilla oli varaa rakentaa apinalinna Korkeasaareen. Apinatalo-kommentin kautta Ehrnrooth sai julkisuutta ja tämä oli tavallaan yksi tärkeä tekijä hänen ensimmäisen vaalivoittonsa taustalla. Siitä lähtien Ehrnrooth oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen yhtäjaksoisesti vuoteen 1996 saakka.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Eduskuntaan Ehrnrooth nousi vuoden 1958 vaaleissa RKP:n listalta ja hän sijoittui henkilökohtaisella äänimäärällään koko maassa kolmanneksi, häviten ainoastaan Hertta Kuusiselle ja Väinö Tannerille.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Ehrnroothin taipumattomuus poliittisessa linjassaan ja tunteenomainen suhtautuminen poliittisiin kiistakysymyksiin aiheuttivat ongelmia RKP:n johdon ja Ehrnroothin välille. Vedenjakajana puolueen ja Ehrnroothin suhteissa voidaan pitää vuoden 1968 presidentinvaaleja, jolloin Ehrnrooth asettui tukemaan Kansallisen Kokoomuksen Matti Virkkusta, kun taas RKP:ssä katsottiin tärkeämmäksi varmistaa hallituskelpoisuus ja siten asettua Kekkosen taakse. 1970-luvulle tultaessa Ehrnrooth joutuikin yhä suurempiin ristiriitoihin RKP:ssä. Tähän vaikutti etenkin RKP:n oikeistosiiven hajoaminen ja Helsingin piirin siirtyminen kekkoslaisten hallintaan.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Lopulta RKP:n ja Ehrnroothin suhde tuli katkeamispisteeseen poikkeuslakia säädettäessä vuonna 1973. Ehrnrooth ei voinut hyväksyä Urho Kekkosen uudelleenvalitsemista poikkeuslailla kansan mielipidettä kuulematta. RKP:sta erottuaan Ehrnrooth perusti Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen eli SPK:n, jonka nimeksi vaihdettiin myöhemmin Perustuslaillinen Oikeistopuolue (POP). Toinen SPK:n ensimmäisistä kansanedustajista oli kokoomuksesta samoihin aikoihin eronnut Salme Katajavuori, joka kuitenkin myöhemmin − kansanedustajauransa jo päätyttyä − palasi kokoomukseen. Vuonna 1977 SPK:n kansanedustajaksi tuli Kullervo Rainio, joka ajautui välirikkoon kokoomuksen johdon kanssa puolueen asetuttua Urho Kekkosen taakse vuoden 1978 presidentinvaaleissa. SPK asetti ehdokkaakseen Kekkos-kriittisen Ahti M. Salosen, joka puolestaan erotettiin asian vuoksi SDP:stä.


title: Georg C. Ehrnrooth

text: Poliittiselta linjaltaan Ehrnrooth oli konservatiivis-oikeistolainen, mikä tarkoitti hänen kohdallaan erityisesti perustuslaillisuuden, isänmaallisuuden ja länsimaisen yhteiskuntajärjestelmän korostamista. Näiden arvojen vaaliminen teki hänestä sekä oikeistolaisen että vakaumuksellisen antikommunistin. Hänelle Neuvostoliitto ja kommunismi edustivat sitä, mikä Suomen kannalta oli vaarallista ja halveksittavaa. Sosiaalipoliittisissa kysymyksissä Ehrnrooth ei kuitenkaan ollut puhtaasti oikeistolainen ja tämän takia hänen sijoittamisensa tietylle kohdalle vasemmisto-oikeisto-akselissa ei ole helppoa. Varsinkin vanhusten asioiden ajaminen kunnallisessa ja valtakunnallisessa politiikassa oli Ehrnroothille tärkeää. Jutta Zilliacus sanookin, että Ehrnroothilla oli ”sydän vasemmalla puolella” varsinkin vanhustenhuoltoon liittyvissä kysymyksissä.