title: Muddy Waters

text: Vuonna 1943 Muddy matkasi Chicagoon aikeissaan ryhtyä ammattimuusikoksi. Hän ansaitsi ensin rahaa ajamalla rekkaa ja työskentelemällä tehtaassa päivisin sekä soittamalla öisin. Kilpailu muusikoiden kesken Chicagossa oli tuolloin kovaa, ja uusi tulokas sai tehdä työtä noustakseen pinnalle. Big Bill Broonzy, joka oli kaupungin johtavia bluesmuusikoita, auttoi Muddya ottamalla tämän lämmittelijäkseen klubi-keikoilleen. Vuonna 1945 Muddy sai ensimmäisen sähkökitaran enoltaan. Näin hän tuli paremmin kuulluksi meluisan yleisön läpi. Vuonna 1946 Muddy pääsi levyttämään Columbia Recordsille, mutta näitä nauhoituksia ei koskaan julkaistu. Myöhemmin tuona vuonna Muddy sai sopimuksen kahden puolalaisveljeksen johtamalle uudelle levy-yhtiölle, Aristocrat Recordsille, joka vaihtoi pari vuotta myöhemmin nimekseen Chess. Ensimmäiset nauhoitukset, "Gypsy Woman" ja "Little Anna Mae", tehtiin vuonna 1947. Näissä Muddyä säestää pianisti Sunnyland Slim. Kappaleita ei julkaistu, mutta sen sijaan vuoden 1948 levytykset, "I Can't Be Satisfied" ja "I Feel Like Goin Home", lähetettiin markkinoille, ja niistä tuli suuria hittejä. Muddyn suosio Chicagon klubeissa alkoi kasvaa. Seuraava suuri hitti oli perinteiseen kansanlauluun perustunut "Rollin' Stone (Catfish Blues)" (1950), joka antoi myöhemmin nimensä Rolling Stone -aikakauslehdelle sekä Rolling Stones -yhtyeelle. "Rollin' & Tumblin'" (1950) puolestaan oli bluesstandardin asemaan noussut versio Robert Johnsonin kappaleesta "If I Had a Possession over Judgement Day". Muddystä oli tullut legendaarisen Chess Records -yhtiön ensimmäinen menestynyt artisti. Hänen levytyssopimuksensa oli kuitenkin hyvin kehno, eikä lukutaidoton Muddy päässyt Chess levytystensä turvin käsiksi suuriin rahoihin.


title: Muddy Waters

text: Aluksi Leonard Chess ei antanut Muddyn laajentaa levytyksissä käytettyä yhtyettään. Hänellä oli edellä mainituilla tunnetuilla levytyksillään ainoana taustamuusikkona basisti Ernie "Big" Crawford. Vuoteen 1950 mennessä levy-yhtiö kuitenkin antoi Muddyn levyttää isomman kokoonpanon kanssa, ja Crawfordin lisäksi siihen kuului kaikkien aikojen arvostetuin bluesharpisti, Little Walter, kitaristi Jimmy Rogers, rumpali Elgin Evans sekä pianisti Otis Spann. Basisti ja lauluntekijä Willie Dixon, joka korvasi Crawfordin yhtyeessä, kirjoitti monet Muddyn tunnetuimmista kappaleista. Näihin kuuluvat esimerkiksi "Hoochie Coochie Man" (1954), "I Just Want to Make Love to You" (1954), "Young Fashioned Ways" (1955) ja "I'm Ready" (1954). Dixonin kirjoittamissa kappaleissa oli varsin machomaiset sanoitukset, jotka muodostuivat osaksi Muddy Watersin imagoa. Tätä kuvaa vahvisti Muddyn uudelleen nimetty tulkinta "Mannish Boy" (1955) Bo Diddleyn kappaleesta "I'm a Man".


title: Muddy Waters

text: 1950-luvulla Muddy oli Chicagon suosituin bluesartisti, ja hänen yhtyeensä oli niin ikään arvostetuin. Muista artisteista lähinnä Howlin' Wolf pystyi haastamaan Muddyn. Yhtyetoverit halusivat yrittää myös soolouraa. Heistä etenkin Little Walter onnistui tekemään suuria hittejä sisältäneen uran omalla nimellään, samoin Jimmy Rogers ja Otis Spann tekivät merkittäviä levytyksiä. Little Walterin ura lähti käyntiin vuonna 1953 "Juke" nimisen instrumentalihitin siivittämänä. Rogers lähti vuonna 1955 perustamaan omaa yhtyettään ja sai aikaiseksi bluesstandardiksi nouseen kappaleen "Walking by myself". Muddy itse luopui kitaransoitosta ja päätti esiintyä sen jälkeen vain laulajana. Hän ei kuitenkaan hylännyt kitaraa kokonaan, vaan tarttui siihen taas uransa myöhemmässä vaiheessa. Muddyn viimeinen suuri R&B hitti oli jo edellä mainittu Dixonin "I'm Ready", ja sen jälkeen hänen tunnetuin levytyksensä on Preston Fosterin säveltämä "Got My Mojo Workin'" vuodelta 1957. Chess yhtiö oli tässä vaiheessa jo laittanut Muddyn sivummalle antaen enemmän tilaa muille artisteille.


title: Muddy Waters

text: Muddy Watersin kiertueet Englannissa vuodesta 1958 alkaen olivat ensimmäisiä kertoja, kun vahvistettua, lujaa soittavaa yhtyettä kuultiin saarivaltiossa. Eräs kriitikko vetäytyi taukotiloihin kirjoittaakseen arvosteluaan, koska yhtye soitti niin äänekkäästi. Perinteisen rhythm and blues musiikin suosion hiipuessa Muddy soitti bluesista kiinnostuneelle valkoiselle yleisölle taas perinteisempää, pienempään kokoonpanoon turvautuvaa country bluesia. Muddy ei ollut mielissään siitä, että musta yleisö oli osittain hylkäämässä bluesin 1950-luvun ja 1960-luvun vaihteessa, mutta pyrki sopeutumaan muuttuneeseen tilanteeseen.


title: Muddy Waters

text: 1960-luvulla Muddy jatkoi levyttämistä aiempaa matalammalla profiililla. Hän siirtyi taas takaisin chicagomaisempaan tyyliin vuonna 1964. Vuonna 1972 hän levytti Lontoossa Rory Gallagherin, Steve Winwoodin, Rick Grechin ja Mitch Mitchellin kanssa. Muddy ei ollut kuitenkaan tyytyväinen tuloksiin.


title: Muddy Waters

text: Comebackina pidetään vuonna 1977 alkaneita levytyksiä Blue Sky merkille. Tällöin Muddy levytti kitaristi Johnny Winterin kanssa levyn "Hard Again", jolla hänen on katsottu päässeen hyvin lähelle vanhaa Chicago-soundiaan. Levy sai Grammy-palkinnon, ja sitä seurasi lyhyt mutta hyvin vastaanotettu kiertue. Vuonna 1978 Winter palkkasi Muddyn vanhat yhteistyökumppanit, huuliharpisti Walter Hortonin sekä tuolloin vaateliikkeessä työskennelleen kitaristi Jimmy Rogersin levylle nimeltä "I'm Ready". Uusi levy toisti edellisen levynsä suosion. Vuonna 1979 taltioitiin hyvät arviot saanut livelevy, "Muddy "Mississippi" Waters Live". Blue Sky merkille tehtiin seuraavana vuonna vielä yksi levy, "King Bee". 1970-luvulla Muddy osallistui myös Dixonin kanssa taisteluun kappaleidensä tekijänoikeuksista, ja nyt vuosien varrella pahasti huijatuksi joutunut artisti alkoi viimein saada parempaa korvausta vanhoista kappaleistaan ja levytyksistään.


title: Muddy Waters

text: Tämän jälkeen Muddyllä oli kuitenkin enää muutama vuosi elinaikaa jäljellä. Hän kuoli yllättäen nukkuessaan vuonna 1983 70 vuoden iässä. Hänet on haudattu Restvalen hautausmaalle Alsipiin Illinoisiin, lähellä Chicagoa.


title: Muddy Waters

text: Muddy Watersin pojat Mud Morganfield ja Big Bill Morganfield ovat jatkaneet isänsä uraa bluesartisteina.


title: Muddy Waters

text: Muddyn merkitys useisiin musiikkilajeihin on valtava. Näitä olivat blues, rhythm and blues, rock, folk, jazz ja country. Waters myös auttoi Chuck Berryä saamaan ensimmäisen levytyssopimuksensa. The Rolling Stones -yhtye sekä samanniminen rock-lehti ottivat nimensä Muddy Watersin vuonna 1950 levyttämästä laulusta, "Rollin' Stone". Kappale tunnetaan myös nimellä "Catfish Blues". Led Zeppelinin suuri hitti, "Whole Lotta Love", perustui Watersin kappaleeseen "You Need Love", jonka oli säveltänyt Willie Dixon. Dixon sävelsi muutamia muitakin Watersin kuuluisia kappaleita, kuten "I Just Want to Make Love to You", "Hoochie Coochie Man" ja "I'm Ready". Vaikka Muddy Waters esiintyi usein pelkkänä laulajana, hänen varhaisten levytystensä slide-kitarointi on varsin omaperäistä, ja antanut vaikutteita useille myöhemmille slide-kitaristeille.


title: Muddy Waters

text: Vuonna 2008 Blues-Finland.com -verkkolehden lukijaäänestyksessä Muddy Waters valittiin kaikkien aikojen suurimmaksi blues-artistiksi.


title: Calico Jack

text: John Rackham (21. joulukuuta 1682 – 17. marraskuuta 1720) oli merirosvokapteeni Karibialla merirosvouden kultakaudella. Hänet tunnettiin myös nimellä Calico Jack eli Kalikoo-Jack, sillä hän käytti värikkäitä kalikoohousuja. Jack puolestaan oli Johnin lempinimi. Rackham muistetaan erityisesti siitä, että hänen miehistöönsä kuului kaksi tunnetuinta naismerirosvoa, Anne Bonny ja Mary Read. Myös hänen merirosvolipustaan (pääkallo ja miekat ristissä) on tullut ikoninen.


title: Calico Jack

text: Rackhamin alkuperästä ei tiedetä juuri muuta kuin että hän oli englantilainen ja syntynyt vuonna 1682. Ensimmäinen häneen liittyvä asiakirjamaininta on vasta ajalta, jolloin hän jo toimi Charles Vanen "Ranger"-laivan vääpelinä vuonna 1718.


title: Calico Jack

text: Jack Rackham kuului merirosvo Charles Vanen "Ranger"-laivan miehistöön, kun tämä jätti hyökkäämättä lokakuussa 1718 Kuuban lähistöllä kohtaamansa suuren ranskalaisen sotalaivan kimppuun. Miehistö syytti Vanea pelkuruudesta ja äänesti Rackhamin uudeksi kapteenikseen. Vane lähti tukijoidensa kanssa jatkamaan uraansa Hondurasinlahdelle, kunnes jäi kiinni seuraavana vuonna.


title: Calico Jack

text: Rackham jatkoi 50 miehensä kanssa Leewardsaarten vesien ryöstelyä, siirtyi sitten Jamaikan ja Hispaniolan vesille ja sieltä Bahamalle. Toukokuussa 1719 hän anoi armahdusta kaapparina kun Britannia oli juuri julistanut sodan Espanjalle. Saatuaan armahduksen hän jakoi saaliin miehistönsä kanssa ja myi "Rangerin". Elokuussa 1720 Rackham ja 13 miestä, mukaan lukien hänen naisystävänsä Anne Bonny ja mieheksi naamioitunut Mary Read, kaappasivat kuitenkin bahamalaisen sluupin nimeltä "William" ja pakenivat jatkamaan merirosvousta. Rackham kaappasi vielä muutaman laivan, mutta Jamaikasta lähetettiin hänen peräänsä kapteeni Jonathan Barnet. Hän tavoitti Rackhamin Jamaikan rannikolta, eikä juopunut merirosvojoukkio pystynyt tekemään kunnollista vastarintaa. Ainoastaan Anne Bonny ja Mary Read jäivät taistelemaan kun muut piilottelivat laivan ruumassa.


title: Calico Jack

text: Rackham hirtettiin Jamaikalla 17. marraskuuta 1720. Raskaana olleita Bonnya ja Readia lukuun ottamatta myös kaikki miehistönjäsenet teloitettiin. Kerrotaan, että Rackham tapasi sellissään hirttopäivänsä aamuna vielä Anne Bonnyn, joka tokaisi hänelle: ”Jos olisit taistellut kuin mies, sinun ei tarvitsisi kohta kiikkua hirressä kuin koira.”


title: Vuohi

text: Vuohi eli kesyvuohi ("Capra aegagrus hircus") on märehtivä sorkkaeläin. Tieteellisenä nimenä on historiallisista syistä käytetty nimeä "Capra hircus". Nykyisin käytetään mieluummin ilmaisua "Capra aegagrus hircus".


title: Vuohi

text: Nykytiedon valossa vuohi on kehittynyt besoaarivuohesta.


title: Vuohi

text: Ihminen on pitänyt vuohia jo 7 000, mahdollisesti jopa lähes 9 000 vuotta. Se on tiettävästi vanhin lypsettävä kotieläin. Sen jäänteitä on löydetty ihmisasutuksen lähettyviltä Iranista vuodelta 4500 eaa. Tuolloin oli siirrytty keräilytaloudesta tuotantokauteen ja vuohi oli helppo eläin pidettäväksi. Vuohen muinainen merkitys kotieläimenä näkyy kansanperinteissä: esimerkiksi kiinalaisessa horoskoopissa vuohelle on oma horoskooppimerkkinsä. (Kiinalaisessa horoskoopissa vuohi on perusluonteeltaan diplomaattinen ja toiset huomioon ottava. Sosiaalisen luonteensa vuoksi vuohella tärkeä rooli ystävyyssuhteiden ja työilmapiirin ylläpitäjänä.) Aasialaisissa kertomuksissa esiintyy myös tuomari Gao Yaon oikeamielinen yksisarvinen vuohi, joka toteutti tuomarin tuomiot iskemällä syylliset sarvellaan.


title: Vuohi

text: Vuohet saapuivat Pohjoismaihin jo noin 4000 eaa. Tästä kertoo esimerkiksi se, että sanat "vuohi" ja "paimen" ovat vasarakirveskulttuurin peruina Suomeen tulleita balttilaisia tai arjalaisia lainasanoja.


title: Vuohi

text: Vuohia on Pohjolassa ollut suunnilleen yhtä kauan kuin lampaita, mutta ainakin keskiajalla vuohen suosio oli uskonnollisista syistä vähäinen. Köyhempi väki on kuitenkin aina pitänyt vuohia, koska ne ovat lehmiä vähäruokaisempia ja selviävät karummissa olosuhteissa. Muutama vuohi vastasi viikinkiaikaista lehmää maidonantajana.


title: Vuohi

text: Vuohia pidettiin sekä maidon että nahan takia. Tärkein vuohennahasta valmistettu tuote oli pehmeä säämiskä. Vuohen nahasta tehtiin myös viinisäkkejä, esiliinoja, päällysvaatteita, mattoja, laukkuja ja länkien patjoja. Pukin karvoista sidottiin köysiä. Karvoista tehtiin myös harjoja ja siveltimiä. Vuohenmaitoa käytettiin lääkkeenä tuberkuloosia, reumatismia sekä korvasairauksia ja ihottumia vastaan. Myös vuohen sarvet käytettiin, ne olivat erinomaista materiaalia esimerkiksi lusikoihin.


title: Vuohi

text: Peräpohjolassa vuohia kutsuttiin keitureiksi (muinaisskandinaavin sanasta "geitur"). Vuohet olivat viikinkien mytologiassa varsin tärkeitä eläimiä: ukkosenjumala Thorin vaunuja veti kaksi vuohta ja Valhallassa oli simaa lypsävä vuohi Heidrun.


title: Vuohi

text: Kristinuskon vaikutuksesta vuohiin alettiin kuitenkin suhtautua kielteisemmin. Raamatusta on peräisin käsite "syntipukki" ja ajatus siitä, että viimeisellä tuomiolla ”langenneet vuohet erotellaan hyvistä lampaista”. Koska paholainenkin kuvattiin sarvekkaaksi ja pukinsorkkaiseksi, vuohia ei keskiajalla juurikaan arvostettu.


title: Vuohi

text: Villiintyneistä vuohista ja niiden jälkeläisistä on kehittynyt luonnonvaraisia populaatioita eri puolille maapalloa. Nämä vuohet ovat usein uhka alkuperäiselle luonnolle, ja niitä pidetään yhtenä maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Vuohi

text: Vuohella on otsaluusta lähtevät kurttupintaiset taaksetaipuvat sarvet. Pukin sarvet voivat olla jopa 50–70 cm pitkät, mutta kutulla on vain 10–15 cm pitkät. Vuohi painaa noin 35–45 kg. Tavallinen suomalainen vuohi on valkoinen tai harmaa.


title: Vuohi

text: Vuohelle on tunnusomaista sen suorakulmaiset pupillit, joista on suurta hyötyä lajille sen laiduntaessa vuoristossa tai hankalassa maastossa. Pupillin koon muuttuessa pystysuunnassa silmä sopeutuu valon muutoksiin, pitäen samalla pupillin vaakatasossa leveänä. Tämän ansiosta silmä on herkkä, mutta sen syvätarkkuus horisontin suunnassa on parempi.


title: Vuohi

text: Yleisin tapa jakaa vuohet on erotella ne esiintymisalueensa mukaan seuraavalla tavalla:


title: Vuohi

text: Pohjoismaiset vuohet


title: Vuohi

text: Nuubian ryhmän vuohet


title: Vuohi

text: Alpiinisen ryhmän vuohet


title: Vuohi

text: Syyrian ryhmän vuohet


title: Vuohi

text: Kurdien ryhmän vuohet


title: Vuohi

text: Keski-Aasian untuvaryhmän vuohet


title: Vuohi

text: Kääpiövuohet


title: Vuohi

text: Intian ja muun Etelä- sekä Kaakkois-Aasian vuohet


title: Vuohi

text: Vuohia ryhmitellään myös koon mukaan jolloin jaotus on seuraava:


title: Vuohi

text: Jakopohjana voidaan käyttää myös ruumiinpainoa ja ulkonäköä (ruumiin rakenne ja muoto, korvien pituus, sarvien muoto).


title: Vuohi

text: Vuohien lukumäärä väheni Suomessa 1970-luvulle asti ja vähimmillään niitä oli ainoastaan noin 2000 kpl. Seitsemänkymmentäluvun loppupuolella vuohikanta Suomessa alkoi kuitenkin jälleen kasvaa. Vuonna 2017 Luken tilastojen mukaa vuohia oli koko maassa 5 278 ja tiloja oli yhteensä 145. Enemmistö vuohista on sijoittuu Uudenmaa, Pirkanmaan ja Etelä-Pohjanmaa ely–keskusten alueelle. Yleensä tiloilla on vain muutama vuohi.


title: Vuohi

text: Suomen tärkein vuohirotu on suomenvuohi. Suomenvuohi on kevytrakenteinen ja keskikokoinen. Naaras painaa aikuisena keskimäärin 40 kiloa, uros taas noin 50 kg.


title: Vuohi

text: Suomenvuohen karva on tiheää ja pitkää, varsinkin selässä ja reisissä. Väriltään suomenvuohi on valkoinen, harmaan musta tai kirjava. Suomenvuohi voi olla sarvellinen tai sarveton. Yleisimmin suomenvuohet ovat valkoisia ja sarvekkaita. Suomalainen vuohikanta on pääosin kotimaista, vaikka joitakin sveitsiläisiä vuohia on tuotu maahan. Suomessa vuohen sanotaan olevan köyhän miehen lehmä, sillä se pystyy käyttämään ravinnokseen puiden ja pensaiden lehtiä, oksia ja silmuja paremmin kuin muut kotieläimemme. Se myös tuottaa kokoonsa nähden runsaasti maitoa. Vuohi kuitenkin syö hyvin tehokkaasti aluskasvillisuutta, joten laidunta tulee vaihtaa vuosittain eroosiovaaran vuoksi.


title: Vuohi

text: Vuohi on märehtijä, joten se syö samoja rehuja kuin lehmä ja lammas. Tärkeimmät rehut ovat kuivattu tai säilötty heinä, laidun ja vilja, joita täydennetään valkuais- ja kivennäisrehuilla. Kerput eli kuivatut lehtiniput ovat vuohien herkkua, samoin juurekset, vihannekset ja hedelmät. Kutun ravinnontarve lisääntyy lypsymäärän myötä, samoin kuin lehmällä. Vedentarve vuohella on 4–15 litraa vuorokaudessa tuotosvaiheesta riippuen. Merisuolaa tai nuolukivi on oltava aina tarjolla.


title: Vuohi

text: Vuohen voi alkukantaisena ja jalostamattomana eläimenä ruokkia myös täysin kotovaraisesti, ilman teollisia rehuja. Silloin eläimen ruokavalio on suunniteltava tarkoin riittävän monipuoliseksi. Siihen voi kuulua heinän ja veden lisäksi erilaiset kotipuutarhan tuotteet, kuten porkkanat, lantut, omenat ja mehunkeitosta ylijäävä mäski. Havunoksat tarjoavat etenkin talvella tarpeellisia vitamiineja. Nuorten lehtipuiden kuorista vuohet saavat kivennäisiä, jäkälissä on varteenotettava määrä hiilihydraatteja ja hivenaineita. Vuohet syövät mielellään myös sieniä, metsämarjoja ja varpukasveja. Merileväjauhe on luonnollinen tapa täydentää kivennäisten saantia, ruokintakalkkia voi tarjoilla ainakin lypsävälle kutulle.


title: Vuohi

text: Vuohi on lähes kaikkiruokainen ja säyseä. Laumassa vuohet ovat kuitenkin hyvin tarkkoja reviiristään. Jos laumaan tuodaan vieras yksilö, saattavat ne käyttäytyä hyvinkin aggressiivisesti. Vuohi on hyvä kiipeilijä ja perusluonteeltaan utelias.


title: Vuohi

text: Vuohen tärkein tuote on maito. Maidosta valmistetaan juustoja, joista tutuimpia ovat kutunjuusto ja feta. Juustojen lisäksi maidosta valmistetaan jonkin verran jogurttia ja voita. Vuohenmaito sopii joillekin lehmänmaidolle allergisille.


title: Vuohi

text: Suomessa vuohet lypsetään yleensä käsin, mutta suuremmilla vuohitiloilla kutut lypsetään koneilla. Kutut ovat yleensä helposti lypsettäviä. Vuohi tuottaa kokoonsa nähden paljon maitoa, keskimäärin 3-4 kiloa päivässä. Maidon rasvapitoisuus on noin 3,5 %. Parhaat kutut lypsävät yli 5 kiloa päivässä ja 1000–1500 kiloa vuodessa.


title: Vuohi

text: Etenkin nuoren vuohen liha on hyvää, mutta vuohen merkitys lihantuottajana on vähäisempi kuin muiden kotieläintemme. Vuohen nahkaa voidaan käyttää asusteisiin. Kun sen pitkiä karvoja kehrätään lampaanvillan joukkoon, saadaan lujempaa villalankaa kuin pelkästä lampaanvillasta. Aiemmin pukinkarvoista solmittiin jopa köysiä.


title: Vuohi

text: Kutut poikivat ensimmäisen kerran noin vuoden ikäisinä. Kutut synnyttävät keväisin yleensä 1–3 kiliä kerralla.


title: Vuohi

text:
Poikimista seuraa herutuskausi. Tällöin kutut lypsävät eniten. Herutuskauden jälkeen maidontuotanto tasaantuu ja syksyä kohti vähenee. Syksyllä kutut astutetaan. Kutut voivat lypsää yhdellä poikimisella useamman vuoden, joten kaikkia kuttuja ei astuteta vuosittain. Ennen poikimista on tunnutuskausi, jolloin kuttuja ei lypsetä lainkaan. Erikoisuutena vuohilla on yksilöitä jotka lypsävät yhdellä poikimisella koko loppuikänsä sekä yksilöt, jotka lypsävät vaikka niitä ei ole edes astutettu. Näiden maidontuotanto ei koskaan ole yhtä runsasta kuin herutuskauden kutuilla.
Kuttujen tiineysaika on noin 150 pv (~5 kk). Vuohen elinikä on noin 10 vuotta, vanhimmat voivat elää jopa 20 vuotta.


title: Vuohi

text: Vuohet on määritelty ikäluokkiensa mukaan seuraavasti:


title: Mikael Forssell

text: Mikael Kaj Forssell (s. 15. maaliskuuta 1981 Steinfurt, Saksa) on suomalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän tähtää valmentajauraan ja on suorittamassa UEFA:n A-valmentajalisenssiä. Hänellä on myös korkeakoulututkinto urheilujohtamisesta.


title: Mikael Forssell

text: Forssell pelasi Suomen maajoukkueessa 87 A-maaottelua ja teki 29 maalia vuosina 1999–2014. Hän on pelannut Suomen maajoukkueessa kuudenneksi eniten otteluita ja tehnyt toiseksi eniten maaleja.


title: Mikael Forssell

text: Forssell aloitti uransa Pallo-Pojissa. E-junioreissa hän pelasi yhden vuoden Helsingin Jalkapalloklubissa ennen siirtymistään Finnairin Palloilijoihin. Forssell palasi HJK:n junioreihin kaudeksi 1995. Ensiesiintymisensä HJK:n edustusjoukkueessa hän teki 16-vuotiaana HJK:n kohdattua kotiottelussa FF Jaron 1. syyskuuta 1997. Ottelu jäi Forssellin ainoaksi HJK:n mestaruuteen päättyneen kauden 1997 aikana. Seuraavalla kaudella hän pelasi 16 liigaottelua, ja onnistui niissä kertaalleen maalinteossa. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa Forssell teki RoPS:aa vastaan 28. kesäkuuta 1998. Hän oli kauden aikana mukana myös HJK:n pelatessa ensimmäisenä suomalaisseurana Mestarien liigan otteluita.


title: Mikael Forssell

text: Vuoden 1997 Helsinki Cupissa Mikael Forssell teki 26 maalia 8 pelissä.


title: Mikael Forssell

text: Vuoden 1998 loppupuolella Forssell siirtyi englantilaisseura Chelseaan. Pelit uudessa seurassa alkoivat lupaavasti, Claudio Ranierin toimiessa joukkueen päävalmentajana, mutta helmikuussa 2000 hänet lainattiin nimekkäämpien hyökkääjien tieltä 1. divisioonassa pelanneeseen Crystal Palaceen kokemusta hakemaan. Crystal Palacessa Forssell esitti paikoin loistavia otteita tehden kaudella 1999–2000 kolme maalia 13 ottelussa ja kaudella 2000–2001 13 maalia 39 ottelussa.


title: Mikael Forssell

text: Kaudeksi 2001–2002 Forssell palasi Chelseaan, mutta läpimurto joukkueessa kariutui kauden pilanneeseen polvivammaan. Hän onnistui silti tekemään neljä maalia Valioliigassa kauden aikana. Kevääksi 2003 Forssell lainattiin Saksan Bundesliigan Borussia Mönchengladbachiin hakemaan pelituntumaa. Saksassa hän onnistui mainiosti, ja hinasi maaleillaan joukkueen kuiville putoamiskamppailussa nousten samalla kannattajien suureksi suosikiksi. Kaudeksi 2003–2004 Forssellin piti saada näkyvämpi rooli Chelseassa, mutta seurassa alkoivat puhaltaa uudet tuulet. Venäläinen liikemies Roman Abramovitš osti Chelsean ja hankki joukkueeseen liudan tähtipelaajia. Forssell lähti jälleen lainaan, tällä kertaa Birmingham Cityyn.


title: Mikael Forssell

text: Birminghamissa Forssell teki todellisen läpimurtonsa Englannin tasolla ja oli koko kauden aivan Valioliigan maalintekijätilaston kärjen tuntumassa päätyen lopulta jaetulle viidennelle sijalle 17 maalillaan. Forssell aloitti seuraavankin kauden Birminghamissa, mutta polvivamma pilasi sen jälleen heti alkuunsa. Hän palasi tammikuussa 2005 Chelseaan, jossa hän pelasi muutaman ottelun. Hänellä ei kuitenkaan ollut sijaa Chelsean suunnitelmissa, vaikka manageri José Mourinho olisikin halunnut pitää Forssellin joukkueessa, ja näin hän siirtyi pysyvällä siirrolla Birminghamiin kaudeksi 2005–2006. Siirtosummana oli kolme miljoonaa puntaa. Kausi päättyi pettymykseen, kun Birmingham putosi Mestaruussarjaan, josta se onnistui kuitenkin nousemaan yhden kauden jälkeen takaisin. Forssell oli pitkään sivussa loukkaannuttuaan jälleen lokakuussa 2006.


title: Mikael Forssell

text: Keväällä 2007 Forssellin huhuttiin siirtyvän takaisin Bundesliigaan Hannover 96:n riveihin. Siirto toteutui lopulta kauden 2007–2008 päätteeksi, kun Forssell teki seuran kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Ensimmäinen kausi ei kuitenkaan mennyt odotusten mukaisesti: Forssell teki 30:ssä pelaamassaan ottelussa vain seitsemän maalia, joista kolme rangaistuspilkulta, ja Hannover jäi sarjassa yhdenneksitoista. Kauden 2009–2010 pilasivat jälleen loukkaantumiset. Jo kauden toisessa sarjaottelussa Forssell loukkasi jalkapöytänsä, mistä seurasi kahdeksan kuukauden sairausloma. Ensimmäisen kerran hän oli toipumisen jälkeen mukana kokoonpanossa huhtikuussa 2010 Hannoverin kakkosjoukkueen kohdattua Regionalligan ottelussa Plauenin. Hannoverin valmentaja Mirko Slomka lupaili kentille palanneelle Forssellille merkittävää roolia myös ykkösjoukkueessa.


title: Mikael Forssell

text: Kauden päätyttyä kesällä 2010 Hannover ilmoitti Forssellin olevan vapaa siirtymään pois seurasta ilman siirtokorvausta. Ainakin itävaltalainen Rapid Wien teki hänelle tarjouksen, mutta Forssell itse kieltäytyi allekirjoittamasta sopimusta Rapidin kanssa. Mediassa kieltäytymisen syyn arveltiin olevan itävaltalaisseuran taloudellisesti heikompi tarjous Hannoverin edelleen jatkuvan sopimuksen perusteella maksamaan palkkaan verrattuna. Kaudella 2010–2011 Forssellin peliaika jäi jälleen pieneksi Mohammed Abdellaouen ja Didier Ya Konanin oltua ensisijaisia vaihtoehtoja hyökkääjiksi. Maaliskuussa 2011 Forssell vahvisti, ettei hän ole jatkamassa sopimustaan Hannoverin kanssa, vaan aikoo vaihtaa seuraa kauden päätteeksi.


title: Mikael Forssell

text: Kesäkuussa 2011 Forssellin huhuttiin neuvottelevan Englannin mestaruussarjan Burnleyn kanssa. Heinä-elokuussa hän harjoitteli vajaan kahden viikon ajan samassa sarjassa pelaavan West Ham Unitedin kanssa, mutta kokeilujakso ei johtanut sopimukseen. Forssell allekirjoitti 8. syyskuuta 2011 yksivuotisen sopimuksen niin ikään Englannin mestaruussarjaa pelaavan Leeds Unitedin kanssa. Toukokuussa 2012 seura tiedotti, ettei se tee Forssellin kanssa jatkosopimusta. Toukokuussa Forssell kävi jälleen polvioperaatiossa, josta toivottuaan hän liittyi HJK:n harjoitusrinkiin. Elokuussa Forssellin uutisoitiin olevan kreikkalaisen Asteras Tripolisin kiinnostuksen kohteena. Hänen asioitaan hoitavan Erkki Alajan mukaan Forssell on käynyt neuvotteluja uusien seuraehdokkaiden kanssa, mutta konkreettista kysyntää hänen palveluksilleen ei ole ollut. Lokakuussa Englannin ykkösliigan Notts Countyn manageri Keith Curle kertoi tiedustellensa Forssellin halukkuutta liittyä seuraan.


title: Mikael Forssell

text: Forssell palasi lopulta kaudeksi 2013 takaisin Suomeen, entiseen joukkueeseensa HJK:hon. HJK sai Forssellin lisäksi myös muita kokeneita maajoukkuepelaajia mukaan kauden joukkueeseensa, kun sekä Teemu Tainio että Mika Väyrynen siirtyivät joukkueeseen. Forssell avasi maalitilinsä Veikkausliigassa jo HJK:n kauden ensimmäisessä pelissä. Forssell teki näin uransa toisen Veikkausliiga-maalin ja samalla ensimmäisen liiga-maalin seurajoukkueelleen sitten vuoden 2009.


title: Mikael Forssell

text: Forssell edusti kaudella 2014–2015 Saksan 2. Bundesliigassa pelaavaa VfL Bochumia. Hän pelasi kauden aikana 16 sarjaottelua, joissa teki kolme maalia. Forssell tuli kaikissa pelaamissaan otteluissa vaihdosta kentälle. Kesäkuussa 2015 Forssell ilmoitti kieltäytyneensä VfL Bochumin tekemästä jatkosopimustarjouksesta, koska ei kokenut urheilullisten tavoitteidensa täyttyvän seurassa. Kesällä 2015 Forssellin huhuttiin siirtyvän Englannin ykkösliigan Doncaster Roversiin. Hän liittyi heinäkuussa HJK:n harjoitusrinkiin tarkoituksenaan pitää kuntoaan yllä ennen seuraavaa siirtoaan.


title: Mikael Forssell

text: Lokakuussa 2015 Forssell kävi leikkauksessa, jossa hänen oikeassa pohkeessaan ollut valtimon vaurio korjattiin. Forssell kertoi tammikuussa 2016 kuntoutuksen sujuneen hyvin ja liittyvänsä HJK:n harjoituksiin tammikuun lopussa.


title: Mikael Forssell

text: 10. huhtikuuta 2017 Forssell teki yksivuotisen sopimuksen HIFK:n kanssa. Ennen sopimuksen tekoa hän oli harjoitellut HIFK:n kanssa jo joulukuusta 2016 lähtien. Forssell teki HIFK:n paidassa 8 maalia 25 ottelussa. Hän ilmoitti pelaajauransa lopettamisesta toukokuussa 2018.


title: Mikael Forssell

text: Maajoukkue-ensiesiintymisensä Forssell teki 9. kesäkuuta 1999 Moldovaa vastaan ja ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Luxemburgia vastaan 28. helmikuuta 2001. Forssell oli mukana nuorten MM-kilpailuissa Argentiinassa vuonna 2001. Forssell pelasi myös alle 19-vuotiaiden EM-lopputurnauksessa Saksassa vuonna 2000, viimeistellen kolme maalia (kaksi avausottelussa Ranskaa vastaan sekä yhden Venäjää vastaan).


title: Mikael Forssell

text: Forssell teki MM-karsinnoissa 2010 yhden maalin, rankkarista Azerbaidžania vastaan ja EM-karsinnoissa 2012 seitsemän maalia, ollen Suomen paras maalintekijä. Maaleista kolme syntyi 8–0-voitossa San Marinosta.


title: Mikael Forssell

text: Forssellin isosisko Christina Forssell pelasi pitkään HJK:ssa ja Suomen naisten maajoukkueessa, ja myös isä Bengt Forssell pelasi aikanaan pääsarjatasolla. Mikael Forssellin urasta on ilmestynyt hänen yhdessä Erkki Alajan kanssa kirjoittamansa kirja "Vielä yksi maali" (Teos, 2007).


title: Mikael Forssell

text: Forssell opiskelee etänä urheilujohtamisen alempaa korkeakoulututkintoa tanskalaisessa University College Nordjyllandissa. Hän on harjoittanut asuntosijoittamista vuodesta 1999 lähtien.


title: Mikael Forssell

text: Forssell on ollut julkisuudessa myös naissuhteidensa vuoksi. Syksyllä 2008 hänen uutisoitiin pettäneen silloista tyttöystäväänsä, pika-aitajuoksija Annimari Kortea myöhemmin "Big Brother" -kilpailijana tunnetuksi tulleen Henna Kalinaisen kanssa. Forssell on yhdistetty julkisuudessa myös muotialan yrittäjä Sini Helmeen, niin ikään "Big Brother" -ohjelmasta tuttuun Saranna Ehrnroothiin ja näyttelijä–malli Laura Lagercrantziin.


title: Mikael Forssell

text: 23. elokuuta 2013 Forssell kihlautui Metti Lukkarilan kanssa. He asuvat yhdessä Forssellin 262 neliön asunnossa Helsingin Kaivopuistossa. Heidän esikoisensa, Lilia-niminen tyttö, syntyi toukokuussa 2014. Naimisiin Forssell ja Lukkarila menivät 9. elokuuta 2014 Helsingin Johanneksenkirkossa. Heidän toinen lapsensa Lucas Mikael -niminen poika syntyi elokuussa 2016.


title: Mikael Forssell

text: Forssell teki cameoroolin vuoden 2005 elokuvassa "FC Venus". Hän on esiintynyt myös rap-artisti Spektin ”Teen mitä haluun” ja HJK:n joukkuetoverinsa Nikolai Alhon ”Standing Right Here” -musiikkivideoilla.


title: Chihuahua (koira)

text: Chihuahua on hyvin pienikokoinen seurakoirarotu. Se on FCI:n tunnustamista roduista pienin. Chihuahuoita on olemassa sekä lyhyt- että pitkäkarvaisia, jotka rekisteröidään erikseen. Yhdessä rekisteröitynä rotu olisi vuonna 2015 ollut Suomessa neljänneksi suosituin. Vuonna 2015 pitkäkarvaisia chihuahuoita rekisteröitiin 636 (15. suosituin rotu) ja lyhytkarvaisia 699 (12. suosituin). Chihuahua on ollut etenkin Amerikassa erittäin suosittu rotu, minkä vuoksi pentuja on kasvatettu paljon myös pentutehtaissa.


title: Chihuahua (koira)

text: Chihuahua on pienestä koostaan huolimatta todella itsevarma koira, joka on parhaimmillaan iloinen, eloisa, ihmisrakas, valpas, temperamenttinen, energinen ja äärimmäisen rohkea. Chihuahuan ei tule koskaan olla arka tai aggressiivinen, vaikka nämä piirteet ovatkin yleistyneet rodussa. Koostaan huolimatta chihuahua helposti pyrkii perheessään johtavaan asemaan ja tarvitsee huolellisen kasvatuksen. Rodulla esiintyy myös paljon haukkuherkkyyttä.


title: Chihuahua (koira)

text: Chihuahuoille jalostettava pieni koko aiheuttaa terveysongelmia. Se altistaa synnytysongelmille, kuten ennenaikaisille synnytyksille ja emän pieneen kokoon nähden liian suurille pennuille. Vuoden 2010 suomalaiseen kyselyyn ilmoitetuista 21 penikoimisesta 29 % suoritettiin keisarileikkauksella. Synnytyksen helppouden määrittää pikkulantion koko, jota ei voi päältäpäin nähdä. Ainoastaan eläinlääkäri voi antaa luotettavaa tietoa sen koosta. Synnytysongelmat aiheuttavat vesipäisyyttä eli hydrokefaliaa.


title: Chihuahua (koira)

text: Pienikokoisuus altistaa myös polvilumpion sijoiltaanmenolle (patella luksaatio), reisiluun pään kuoliolle (legg-perthes), sydämen läppävioille, hammassairauksille, aineenvaihduntaongelmille, kuten hengenvaaralliselle matalalle verensokerille, sekä loukkantumisille. Luuston hentous tekee rodun haavoittuvaiseksi putoamisille. Chihuahua kuuluu polvien osalta PEVISA:an, eli jalostukseen käytettävien koirien polvet tarkastetaan.Rodulle jalostettava pyöreä kallo altistaa sekin vesipäisyydelle sekä muille hermostosairauksille kuten selkäytimen ontelotaudille (syringomyelia). Parhaillaan (vuonna 2015) Suomessa on meneillään tutkimus chihuahuoilla esiintyvästä Chiari-epämuodostumasta ja syringomyeliasta. Rotujärjestölle diagnosoituja syringomyelia-tapauksia on ilmoitettu yhdeksän. Chihuahualla esiintyy myös ei-pyöreää, "peuranmuotoista" kalloa, mutta se ei ole nykyisen rotumääritelmän mukaan sallittu ominaisuus.


title: Chihuahua (koira)

text: Ahtaiden nenäonteloiden vuoksi chihuahuoille rotutyypillistä on myös ”hikka” eli vaaraton hengityshäiriö, jossa koira vetää vahingossa liikaa ilmaa sieraimiinsa esimerkiksi innostuessaan. Häiriö poistuu itsestään, mutta koiraa voi myös avustaa peittämällä sen sieraimet hetkeksi ja antamalla sen hengittää hetken vain suun kautta.


title: Chihuahua (koira)

text:
Pienille koirille tyypilliset sydämen vajaatoimintahäiriöt ovat myös melko yleisiä vanhemmalla iällä. Chihuahualla on esiintynyt myös etenevää verkkokalvon surkastumaa ja harmaakaihia. Muita periytyviä sairauksia ovat muun muassa purentavirheet, hammaspuutokset ja epilepsia. Purentaviat tai hammaspuutokset eivät vaikuta koiran normaalielämään, jos se pystyy syömään normaalisti. Chihuahuojen silmät vuotavat usein, mutta tämä kirkas silmävuoto on kuitenkin vaaratonta. Se tosin voi värjätä vaaleiden koirien silmänalukset punertaviksi, mutta ongelma on poistettavissa esimerkiksi apteekista saatavalla boorivedellä pyyhkimällä. Perinnöllisten sairauksien todennäköisyys lisääntyy sisäsiitosta käytettäessä.
Chihuahua on yleisvaikutelmaltaan tiivisrakenteinen ja terhakka. Erittäin tärkeitä ominaispiirteitä ovat omenanmuotoinen kallo, kohtalaisen pitkä, hyvin korkea-asentoinen ja sirppinä tai puoliympyränä kaartuva häntä sekä koiran kokoon suhteessa suuret silmät ja korvat. Chihuahuan rungon pituus on hieman korkeutta pitempi, tämä korostuu usein etenkin nartuilla. Kuono taas on lyhyt ja hieman ylöspäin kääntynyt.


title: Chihuahua (koira)

text: Lyhytkarvaisella muunnoksella karva on lyhyttä ja rungonmyötäistä, eikä sillä yleensä ole lainkaan aluskarvaa, jolloin peitinkarva on aavistuksen pidempää. Karva on kiiltävää ja pehmeää. Pitkäkarvaisen muunnoksen turkki on kaksinkertainen. Päällyskarva on hienoa ja silkkistä, sileää tai hieman laineikasta, aluskarva pehmeää ja melko niukkaa. Pitkä tai laskeutuva karva ei ole sallittu. Molemmilla muunnoksilla kaikki väritykset, värisävyt ja väriyhdistelmät marmoroitua (merleä) lukuun ottamatta ovat sallittuja. Säkäkorkeus on 15–23 cm ja paino 1,5–3 kg.


title: Chihuahua (koira)

text: Chihuahua on hyvin vanha, alun perin meksikolainen rotu. Arkeologit ovat kaivauksissaan löytäneet chihuahuaa esittäviä kuvia ja veistoksia ajalta 500 ja 2000 eaa. Löydöt esittävät pieniä, matalajalkaisia ja tanakoita koiria, joilla on suuret, vinosti ulospäin suuntautuneet korvat ja litteä häntä. Asteekkien valtakaudella chihuahua oli hyvin arvostettu ja sillä oli tärkeä osa uskonnollisissa menoissa. Usein chihuahua haudattiin isäntänsä kanssa, koska uskottiin koiran vievän isäntänsä sielun läpi kuoleman valtakunnan. Rotu löydettiin uudestaan 1850-luvulla meksikolaisesta Chihuahuan kaupungista, jonka mukaan se on saanut nykyisen nimensä. Chihuahuan polveutumistietoja on alettu tallettaa vasta vuonna 1898, jolloin näitä koiria ensi kerran tuotiin Meksikosta Yhdysvaltoihin. Suomeen ensimmäiset chihuahuat tuotiin vuonna 1964 Ruotsista.


title: Chihuahua (koira)

text: Chihuahuasta on jalostettu yorkshirenterrieri- ja papillonristeytysten avulla pitkäkarvainen muunnos.


title: Talotekniikka

text: Talotekniikka on yhteisnimitys kiinteistön ja siihen liittyvien tilojen "teknisten palveluiden, järjestelmien ja laitteiden" kokonaisuudelle. Talotekniikka kattaa myös kiinteistön energiankäytön tehokkuuden ja ympäristövaikutukset, sekä tilojen viihtyisyyteen ja käyttömukavuuteen liittyvät tekijät.


title: Talotekniikka

text:
Talotekniikka tuottaa kiinteistöissä ja tiloissa tapahtuville
toiminnoille hallitut olosuhteet.
Näitä ovat muun muassa ilman, veden, lämmön, energian, valon ja tiedon
välittäminen, sekä turvallisuus- ja liikkumispalvelut. Keskeisen osan tästä tekniikasta muodostavat LVI-tekniikka (lämmitys-, vesijohto- ja ilmanvaihtotekniikka) ja sähkötekniikka. Talotekniikkaan luetaan myös jäähdytys-, kulunvalvonta-, tele- ja data- sekä palontorjuntajärjestelmät. Rakennuksen teknisiin järjestelmiin liittyvää ohjausautomaatiota kutsutaan rakennusautomaatioksi.


title: Talotekniikka

text: Talotekniikkaan sisältyy monia teknisiä järjestelmiä:


title: Patriarkaatti (yhteiskuntatieteet)

text: Patriarkaatti ("πατριαρχία" < "πατήρ", "patér" 'isä', "αρχή", "arché" 'valta') tarkoittaa kirjaimellisesti isänvaltaa. Sanan alkuperäisessä merkityksessä se on yhteiskunta, jossa vanhat miehet ovat hallitsevassa asemassa. Patriarkaalinen-sanaa käytettiin myöhemmin merkityksessä isäntävaltainen. Tällaisella yhteisöllä on (miespuolinen) johtaja, jolla on ehdoton määräysvalta yhteisössä. Hän huolehtii silti monin tavoin alaistensa hyvinvoinnista. Tämän vastineeksi alaisten on oltava uskollisia ja kuuliaisia.


title: Patriarkaatti (yhteiskuntatieteet)

text: Feministisessä kielenkäytössä patriarkaatti on yhteiskunta, jossa miehet ovat sukupuolensa takia etuoikeutettuja ja heillä on siksi enemmän valtaa kuin naisilla.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäki () on Mellunkylän kaupunginosaan ja samannimiseen peruspiiriin kuuluva noin 8 500 asukkaan kerrostalovaltainen osa-alue Itä-Helsingissä.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäen kerrostaloalue sai alkunsa 1960- ja 1970-lukujen taitteessa. Rakentaminen on jatkunut myöhemminkin, ja täydennysrakentamista tapahtuu jatkuvasti.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäen naapureina ovat Mustavuoren viheraluevaltainen alue ja Keski-Vuosaari idässä, Vartioharju etelässä ja Vesala lännessä.


title: Mellunmäki

text: Pohjoisessa Mellunmäen kaupunkirakenne kytkeytyy Vantaan Länsimäen kaupunginosaan. Mellunmäen metroaseman yhteydessä toimivien liikkeiden palveluita käyttävät myös Länsimäen asukkaat.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäkeläisille lähialueiden viheralueilla on keskeinen merkitys. Osia Mellunmäen Itäväylän itäpuolisista osista kuuluu Mustavuoren suojelualueeseen.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäkeen alettiin rakentaa kerrostaloja vuonna 1968. Rakennukset ovat pääosin tyypillisiä 1970-luvun elementtitaloja. Valtaosa taloista on sittemmin peruskorjattu. Suurin osa kerrostaloista on matalia; kerrostaloista korkein on yhdeksänkerroksinen. Kadunnimistö liittyy yleisesti Pohjois-Suomen korkeisiin paikkoihin (esimerkiksi Ounasvaarantie, Pallaksentie, Rukatunturintie ja Saanatunturintie).


title: Mellunmäki

text: Mellunmäessä on myös pientaloasutusta, joka on syntynyt pääosin toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä. Omakoti-, pari- ja rivitaloja on muun muassa Mellunmäentien, Naulakalliontien ja Uussillantien varrella. Rukatunturintien päähän Rukanlaen, Rukanmäen, Rukatunturinrinteen ja Rukankujan varrelle on rakenteilla uusi pientalo-alue.


title: Mellunmäki

text: Vantaan puolella oleva Länsimäki on kasvanut kiinni Mellunmäkeen. Vantaan raja on muutaman sadan metrin päässä Mellunmäen metroaseman pohjoiselta sisäänkäynniltä. Metroaseman pohjoispuolista Mellunmäkeä kutsutaan toisinaan "Laakavuoreksi".


title: Mellunmäki

text: Itäväylän varrella sijaitseva "Fallpakka" (alkuperäiseltä nimeltään "Fallbacka") on pääosin 2000-luvulla rakennettua aluetta Mellunmäen eteläosassa, joka koostuu pääosin pienkerrostaloista, mutta alueella on myös uudempia kerrostaloja. Alueen rakentaminen on edelleen käynnissä. Vuonna 2017 aloitettiin uuden Tankovainion alueen rakentaminen Fallpakan yhteyteen. Vuosaaren sataman tunnelia korvaava reitti kulkee Fallpakan halki.


title: Mellunmäki

text: Naulakallio on jyrkänteiden rajaama pyöreä graniittikallio, joka on Helsingin mittakaavassa geologinen harvinaisuus. Kalliojyrkänteet ovat pystysuoria. Etelä- ja itärinteillä on ylempää irronneita suuria lohkareita, jotka muodostavat luolamaisia rakenteita. Näköaloja on Vuosaareen, Myllypuroon ja Kontulaan.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäessä on muutamia kauppoja ja muita palveluja. Mellunmäen vanhalla ostoskeskuksella Korvatunturintiellä sijaitsi Alepa, kirpputori, ravintola sekä kukkakauppa. Lisäksi ostoskeskuksen tiloissa toimi asukastila Mellari sekä evankelis-luterilainen seurakuntakeskus. Ostoskeskus purettiin vuonna 2017 ja sen tilalle rakennetaan hoivakoti ja asuinkerrostaloja liikekiinteistöllä vuosien 2017-2019 aikana.


title: Mellunmäki

text: Näiden lisäksi alueella sijaitsee myös parturikampaamoita, fysioterapioita, kaksi ketjuihin kuulumatonta kioskia metroaseman pohjoispuolella, kolme koulua (Mellunmäen ala-aste, Laakavuoren ala-aste sekä Naulakallion erityiskoulu) ja kahviloita.


title: Mellunmäki

text: Metroasemalla on K-supermarket Masi ja Mellunmäen Uusi Apteekki. Lisäksi asemalla on kaksi R-kioskia sekä Fitness 24 Seven - kuntosali. Metroaseman yhteydessä on liityntäpysäköintialue, linja-autoasema, taksiasema sekä Nesteen polttoaineen itsepalveluasema.


title: Mellunmäki

text: Itäväylän varrella Mellunmäentien ja Rukatunturien risteyksessä on K-Market. Sen tiloissa on Alko ja Posti. Lisää palveluita löytyy metroradan ja bussilinjojen varrelta Itäkeskuksesta ja Kontulasta.


title: Mellunmäki

text: Koulujen, vanhainkotien ja nuorisotalon lisäksi alueella ei juuri ole kunnallisia palveluita, vaan niitä pitää hakea lähialueilta, kuten Kontulasta.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäkeen liikennöivät useat eri bussilinjat. Julkisista liikennevälineistä metro on keskeisin. Mellunmäen metroasemalta pääsee Helsingin keskustaan noin 20 minuutissa.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäen metroasema on maailman pohjoisin metroasema.


title: Mellunmäki

text: Mellunmäkeen pääsee autolla Kehä I:ltä Kontulan liittymästä tai Itäväylältä Mellunmäentien tai Länsimäentien risteyksestä.Mellunmäen metroasemalla on seuraavien Vantaan linjojen päätepysäkki:Seuraavat bussilinjat ohittavat Fallpakan, mutta eivät käy Mellunmäen metroasemalla vaan ajavat Itäväylää:


title: Nakasi

text: Nakasi on eräs taiwanilaisen musiikin tyylilajeista. Siinä on vaikutteita taiwanilaisesta kansanmusiikista ja länsimaisesta populäärimusiikista. Nakasia esittävään yhtyeeseen kuuluu yleensä laulajan lisäksi rumpali ja kosketinsoittaja.


title: Oriental metal

text: Oriental metal on melko harvinainen folk metal -musiikin alatyylilaji. Tyyli on sekoitus perinteistä Lähi-idän musiikkia ja/tai Aasialaista klassista musiikkia, sekä länsimaista heavy metalia. Oriental metalin katsotaan syntyneen Israelissa ja ensimmäisenä oriental metal-yhtyeenä pidetään Salemia. Joskus oriental metal-kappaleet ovat laulettu heprean kielellä. Suomalaisista oriental metal-bändeistä tunnetuin on luultavasti Whispered, jonka musiikissa on japanilaisia soittimia ja biisirakenteita.


title: Oriental metal

text: Jotkut death metal-yhtyeet sekoittavat musiikkiinsa myös oriental metalia, kuten Distorted, Nile ja Lykathea Aflame, joiden kaikkien levyillä on 'eksoottisia' soittimia, sointukulkuja ja sanoituksia. Myös black metaliinkin on yhdistelty itämaisia melodioita ja soittimia, parhaimpina esimerkkeinä ehkä israelilainen Melechesh ja samasta maasta myös Arallu. Doom metalissa se on ainakin vielä harvinaista, mutta jotkin bändit ovat tehneet sitä, esimerkiksi saksalainen Ahab, vaikkakin vain rakenteeltaan ja tunnelmaltaan eikä niinkään soitinten tai sanoitusten kannalta. Toisena ääripäänä ruotsalainen Axaxination, joiden myöhemmillä levyillä on käytetty sitaria ja osa sanoituksista on muinaiskielisiä.


title: Zouk chouv

text: Zouk chouv on Martiniquelta ja Guadeloupelta peräisin oleva musiikkityyli. Se kehittyi varhaisemmasta paikallisesta musiikkityylistä chouval bwasta. Zouk chouvia esittäviin yhtyeisiin kuuluu yleensä lyömäsoittimia, huilu, harmonikka ja kazoo.


title: Rory Gallagher

text: Rory Gallagher (2. maaliskuuta 1948 Ballyshannon, Donegalin kreivikunta – 14. kesäkuuta 1995 Lontoo) oli irlantilainen blues- ja rockkitaristi, jonka ura käynnistyi 1960-luvulla yhtyeessä Taste. Gallagher oli kitaristi ja laulusolisti, John Wilson jazzsävyinen rumpali ja Richard McCracken monitahoinen basisti. Gallagherin soittotaito kehittyi Tasten aikana huomattavasti. Yhtye teki kaksi studiolevyä, "Taste" ja "On the Boards", ja kaksi rajun esiintymisen todistanutta livelevyä "Live at Montreux" ja "Live at the Isle of Wight", joista jälkimmäinen ilmestyi kauan sen jälkeen, kun yhtye oli hajonnut samalla festivaalilla.


title: Rory Gallagher

text: Gallagher siirtyi soolouralle ja palkkasi basistiksi Gerry McAvoyn ja vaihtuvia rumpaleita, joista mainittavin on Rod De'Ath. Hän teki toistakymmentä albumia, kuten "Rory Gallagher" ja "Deuce" 1971, "Blueprint" ja "Tattoo" 1973, "Irish Tour" 1974, 1975 "Against the Grain", jonka kannessa oli hänen vanha ja kuluneen näköinen Fender Stratocasterinsa vuodelta 1961, ja "Calling Card" 1976.


title: Rory Gallagher

text: Gallagher esiintyi kolme kertaa Suomessa: Ruisrockissa 1975, Helsingin Kulttuuritalolla 1976 ja Provinssirockissa 1984.


title: Rory Gallagher

text: Vuonna 1972 Gallagher äänestettiin Melody Makerin vuoden muusikoksi, ja Eric Clapton tuli toiseksi. Hänen albuminsa "Live in Europe" on ollut myyntimenestys ympäri maailmaa.


title: Rory Gallagher

text: Rory Gallagher kuoli 1995 maksansiirron komplikaatioihin. Fender on kunnioittanut Gallagheria omalla nimikko-Stratocaster-mallilla.


title: Nagauta

text: Nagauta (, "pitkälaulu") on japanilaisen musiikin tyylilaji. Sitä on yleensä käytetty kabuki-teatterin ja klassisten tanssien (buyō) säestämiseen. Kabuki-näytelmissä nagautaa on käytetty 1600-luvun puolivälistä saakka. Nagauta kehittyi Edossa, kun teattereissa haluttiin esittää shamisenin säestyksellä aiempaa pidempiä tanssinumeroita. Nagauta-kappaleet ovat näytelmälauluja, tanssilauluja ja salonkilauluja, jotka esitetään konserttimaisesti.


title: Nagauta

text: Nagauta-kappaleen esittämiseen tarvittava peruskokoonpano käsittää laulajia, shamisenin soittajia sekä kolme rumpua ja huilun kuten aiemmassa nō-teatterissa. Kappaleita alettiin esittää ja säveltää konserteille 1800-luvun aikana. Perusohjelmistoon kuuluu yli sata kappaletta, jotka ovat yleensä noin 20 minuutin pituisia.


title: Plena

text: Plena on eräs puertoricolaisen musiikin tyylilaji. Plena on kehittynyt espanjalaisesta ja afrikkalaisesta kansanmusiikista. Plena-musiikissa laulajaa säestetään cuartrolla, guirolla, marakasseilla, requintolla ja conga-rummuilla.


title: Dixieland

text: Dixieland on eräs jazzmusiikin tyylilajeista, joka kehittyi 1900-luvun alussa New Orleansissa 1900-luvun alkupuolella. Sitä soittivat sekä musta- että valkoihoiset muusikot. Sen katsotaan olevan ensimmäinen oikea jazzin tyylilaji.


title: Dixieland

text: Alkuperäisessä dixieland-musiikissa oli vaikutteita muun muassa marssimusiikin yhteissoittotavasta ja staccatoista sekä ragtime-musiikista. Blues-tonaliteettiä ei alkuperäisessä Dixielandissa juurikaan esiintynyt.


title: Dixieland

text:
Varsinaisen kulta-ajan jälkeen 1950-luvulla kehittyi tyyli nimeltään progressiivinen dixieland. Siinä sekoitettiin alkuperäistä dixieland-musiikkia uudempaan bebop-tyyliin. Nykyään on olemassa kolmenlaista dixieland-musiikkia: Chicago jazz, West Coast revival ja New Orleans traditional. Näihin tyyleihin on sekoitettu enemmän muun muassa
bluesia ja sooloimprovisaatiota. Lisäksi esimerkiksi rytmi on muuttunut joustavammaksi ja neljäsosasykkeiseksi.


title: Dixieland

text: Tyypilliseen dixieland-kokoonpanoon kuuluu perinteisesti rumpusetti, piano, klarinetti, kornetti tai trumpetti ja pasuuna. Näistä pianon ja rumpujen tehtävänä oli tukea ja muodostaa rytmi, joka korostaa toista ja neljättä iskua. Kornetti/trumpetti soittaa melodiaääntä improvisoiden vain vähän, ja pasuuna muodostaa sointuperustaa. Klarinetti koristelee musiikkia sooloäänen yläpuolisilla kuvioilla.


title: Dixieland

text: Myöhemmissä vaiheissa dixieland-kokoonpanoa kasvatettiin muun muassa bassokitaralla tai kontrabassolla, banjolla tai kitaralla.


title: Dixieland

text: Ensimmäinen dixielandia levyttänyt yhtye oli Original Dixieland Jass Band. Muita dixieland-yhtyeitä olivat muun muassa Bob Cats ja Mugsy Spanier.


title: J-rock

text: J-rock () on yleisnimitys japanilaiselle rock- tai metallimusiikille. Käsite sisältää useita erilaisia japanilaisen populaarimusiikin tyylejä, joiden ei välttämättä edes tarvitse olla rockia. J-rockin alalajeiksi voidaan lukea muun muassa oshare kei, visual kei, angura ja eroguro. J-popia pidetään yleensä omana J-rockista erillisenä tyylilajinaan.


title: J-rock

text: Ensimmäisiä kansainvälistä julkisuutta saaneita japanilaisia rockmuusikkoja oli bassokitaristi Tetsu Yamauchi, joka soitti 1970-luvulla suosituissa brittiläisissä yhtyeissä Free ja The Faces. 1980-luvulta lähtien japanilaisesta rock- ja metallimusiikista alkoi tulla kultti-ilmiö Yhdysvalloissa ja Euroopassa. 1990-luvun lopulta lähtien J-rockin suosio on kasvanut voimakkaasti Suomessakin. Monilla japanilaisilla yhtyeillä on nykyisin oma vakiintunut ihailijakuntansa kotimaansa ulkopuolella.


title: Aki Riihilahti

text: Aki Pasinpoika Riihilahti (s. 9. syyskuuta 1976 Helsinki) on ammattilaisuransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija, jonka pelipaikka oli yleensä keskikentällä puolustavassa roolissa. Hän pelasi vuodesta 1995 vuoteen 2011 kestäneellä ammattilaisurallaan Suomen lisäksi myös Norjassa, Englannissa, Saksassa ja Ruotsissa. Suomen maajoukkueessa Riihilahti pelasi 69 A-maaottelua.


title: Aki Riihilahti

text: Nykyisin Riihilahti työskentelee sekä HJK Oy:n että HJK:n kotiareenan Telia 5G Areenan toimitusjohtajana. Riihilahti valittiin vaikutusvaltaisen Euroopan seurajoukkueiden liiton (ECA) hallitukseen ja 2017 järjestön varapuheenjohtajaksi. Riihilahdella on myös useita merkittäviä luottamustehtäviä UEFA:ssa.


title: Aki Riihilahti

text: Riihilahti on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. Ensiesiintymisenä Veikkausliigassa hän teki seuran paidassa 23. heinäkuuta 1995 Ponnistusta vastaan. HJK:ssa Riihilahti voitti Suomen-mestaruuden 1997, Suomen Cupin 1996 ja 1998 sekä Liigacupin kolme kertaa vuosina 1996–1998. Hän oli myös mukana, kun HJK selviytyi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Mestarien liigan lohkovaiheeseen. Vuonna 1999 Riihilahti siirtyi Norjan Tippeligaenin Vålerengaan.


title: Aki Riihilahti

text: Norjasta Riihilahti siirtyi Englannin silloisen 1. divisioonan Crystal Palaceen, jonka paidassa hän teki ensiesiintymisensä maaliskuussa 2001. Riihilahden Englannin uran kohokohta oli Crystal Palacen nousu Valioliigaan kaudeksi 2004–2005, jonka aikana hän teki neljä maalia. Yksi niistä oli tasoitusmaali suurseura Arsenalia vastaan 1–1-tulokseen päättyneessä ottelussa. Joukkue putosi Mestaruussarjaan lopulta yhden pisteen erolla. Riihilahti oli seuran kannattajien suuri suosikki ja arvostettu pelaaja ja persoona Britteinsaarilla. Viimeisenä kautenaan Englannissa hän kärsi lukuisista loukkaantumisista.


title: Aki Riihilahti

text: Kesäkuussa 2006 Riihilahti siirtyi Saksan Bundesliigasta pudonneeseen Kaiserslauterniin vuoden pituisella sopimuksella. Hän kärsi kauden aikana loukkaantumisista, ja hänet leikattiin. Sopimuksen umpeuduttua Riihilahti siirtyi Djurgårdenin riveihin Ruotsin Allsvenskaniin kahden ja puolen vuoden sopimuksella. Hän oli siirtymässä keväällä MLS-liigan San Jose Earthquakesiin, mutta siirto ei lopulta koskaan toteutunut.


title: Aki Riihilahti

text: Kesällä 2009 Riihilahti palasi kasvattajaseuraansa HJK:hon. Hän oli mestaruuden voittaneen joukkueen avainpelaajia puolikuntoisenakin tehden kymmenessä ottelussa kolme maalia. Riihilahti voitti Suomen-mestaruuden HJK:n riveissä myös kausilla 2010 ja 2011. 31. tammikuuta 2012 hän ilmoitti Iltalehteen kirjoittamassaan kolumnissa, ettei aio jatkaa kauden 2011 loppuun ulottunutta sopimustaan HJK:n kanssa, vaan lopettaa aktiiviuransa.


title: Aki Riihilahti

text: Riihilahti kuului Suomen maajoukkueen runkopelaajiin ollen mukana vuosien 2000, 2004 ja 2008 EM-kilpailujen sekä vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailujen karsinnoissa. Maajoukkue-ensiesiintymisensä hän teki 5. helmikuuta 1998 ystävyysottelussa Kyprosta vastaan, ja ensimmäisen maalinsa kolmannessa maaottelussaan Maltaa vastaan. Viimeisen maaottelunsa Riihilahti pelasi 17. lokakuuta 2007 Espanjaa vastaan. Yhteensä hän pelasi 69 A-maaottelua ja teki niissä 11 maalia.


title: Aki Riihilahti

text: Riihilahti työskentelee sekä HJK Oy:n että HJK:n kotiareenan Sonera Stadiumin toimitusjohtajana ja on opiskellut MBA-tutkinnon Liverpoolin yliopistossa. Hänen lopputyönsä käsitteli urheilustadionkonseptien hallinnointia.


title: Aki Riihilahti

text: Riihilahti tunnetaan myös taitavana kirjoittajana, ja hän on kirjoittanut kolumneja muun muassa "The Timesiin" ja "Iltalehteen". Lisäksi hän on toiminut kehitysvammaisten jalkapallomaajoukkueen kummina ja järjestänyt "Be Special" -hyväntekeväisyyskonsertin. Hänet palkittiin vuoden 2008 Urheilugaalassa työstään kehitysvammaisten urheilun hyväksi urheilukulttuuriteko-Uunolla.


title: Aki Riihilahti

text: Urheilu- ja televisiotoimittaja Riku Riihilahti on hänen isoveljensä. Äiti Iira Riihilahti on entinen maajoukkuetason suunnistaja, joka työskenteli erityisopettajana ja eläkkeelle jäätyään siirtyi henkiseksi valmentajaksi HJK:hon, jossa hän on työskennellyt niin junioreiden kuin sekä miesten että naisten edustusjoukkueenkin kanssa.


title: J. Alfred Tanner

text: Johan Alfred ”Affu” Tanner (16. maaliskuuta 1884 Artjärvi – 27. toukokuuta 1927 Rautalampi) oli suomalainen kuplettilaulaja ja sanoittaja. Hänen humoristisiin kuplettiesityksiinsä kuuluivat eri ammattikuntia ja poliittisia tapahtumia parodioivat esiintymisasut sekä eleet. Tanner käytti nimestään muotoja J. Alfred Tanner ja J. Alfr. Tanner.


title: J. Alfred Tanner

text: Alkuperäiseltä ammatiltaan lapsuutensa Helsingissä viettänyt Tanner oli rakennusmestari, mutta hän keskittyi päätoimisesti viihdyttäjän ammattiin vuoden 1909 tienoilla. Syynä ammatinvaihtoon pidetään tapausta, jossa arkkitehti Estlanderin rakennuttama kerrostalo sortui syyskuussa 1907 Helsingin Kaivopuistossa. Vastaavana mestarina ollut Tanner pelastautui hyppäämällä viidennestä kerroksesta lähimpään puuhun. Tanner ei ollut syyllinen sortumaan, mutta tapaus johti siihen, että Tanner vaihtoi alaa.


title: J. Alfred Tanner

text:
Vuosisadan alussa kuplettilaulajat huolehtivat elokuvanäytösten väliaikaohjelmasta, mutta vähitellen väliaikaohjelmasta alkoi muodostua itse pääesitys. Tanner esiintyi myös suosituissa ravintoloissa. Tanner poimi melodioita aikakauden suosituista iskelmistä ja kansansävelmistä ja teki niihin itse usein humoristiset sanat. Hän kirjoitti tekstit yli sataan kappaleeseen ja levytti vuosina 1911−1926 yhteensä 65 kuplettia.
Tanner käytti esiintyessään erilaisia rooliasuja ja rooliin sopivaa maskeerausta. Taitavana voimistelijana hän saattoi elävöittää esityksiään esimerkiksi voltteja heittelemällä. Suosittuna esiintyjänä hän kiersi ympäri Suomea ja teki kaksi matkaa Yhdysvaltoihin (1922 ja 1924). Tanner myös levytti Yhdysvalloissa kesällä 1924. Tannerin viimeinen äänityssessio oli heinäkuussa 1926 Berliinissä. Tuolloin jo pitkälle edennyt kurkkutuberkuloosi kuului jo hänen äänessään tukkoisuutena ja käheytenä. Elinaikaa Tannerilla oli tuon levytysmatkan jälkeen jäljellä alle vuosi.


title: J. Alfred Tanner

text: Tannerin lauluja julkaistiin myös suosittuina nuottivihkoina.


title: J. Alfred Tanner

text: Myöhemmät sukupolvet ovat sittemmin löytäneet uudelleen monet hänen lauluistaan, joista uusia versioita ovat levyttäneet muun muassa Tapio Rautavaara ja Vesa-Matti Loiri. Tannerin kappaleita ovat muun muassa ”Kulkurin valssi”, ”Kalle Aaltonen”, ”Muistiinpanoja vosikan renkinä ollessani” ja ”Orpopojan valssi”. Reino Hirviseppä julkaisi Tannerin teksteistä kirjan "Kuolemattomat kupletit".


title: J. Alfred Tanner

text: Tanner kuoli tuberkuloosiin vain 43-vuotiaana vuonna 1927. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle, kortteliin 28-3-24. Ville Salminen ohjasi Tannerin elämästä musiikkielokuvan "Orpopojan valssi" (1949), jossa pääosaa näytteli Sakari Halonen.


title: J. Alfred Tanner

text: J. Alfred Tanner suunnitteli Helsingin Jyryn merkin ja oli seuran perustajajäsen. Seuratoverukset Tanner ja Hannes Kolehmainen olivat läheisiä ystäviä. Tanner hankki esiintymisillä varoja yhdessä muiden jyryläisten kanssa Kolehmaiselle, kun tämä valmentautui vuoden 1912 olympiakisoihin.


title: J. Alfred Tanner

text: 1978 artjärveläiset pystyttivät J. Alfred Tannerin muistoksi hänen lapsuudenkotinsa läheisyyteen pienen kivisen muistomerkki muistolaattoineen. Kuusikossa Kulmalan maatilalla olevan muistomerkin oikealla puolella on vieraskirja.


title: J. Alfred Tanner

text: Muistokivessä on teksti:


title: J. Alfred Tanner

text: KUPLETTIMESTARI


title: J. Alfred Tanner

text: J. ALFRED TANNERIN


title: J. Alfred Tanner

text: LAPSUUDEN KOTITANHUA


title: J. Alfred Tanner

text:
x 16.3.1884
+ 27.5.1927


title: J. Alfred Tanner

text:
MUISTOKIVEN PYSTYTTIVÄT
16.7.1978 ARTJÄRVELÄISET


title: J. Alfred Tanner

text: Toinen Orimattilan Artjärvellä oleva muistomerkki on osoitettu Jean Sibeliukselle.


title: J. Alfred Tanner

text:
Ajankohta ilmaisee äänityssession ajankohdan. Tiedot perustuvat Suomen Äänitearkiston tietokantaan.
Viulu: John Witzmann, piano Wm. E. Stein


title: FC Haka

text: FC Haka (Haka) on vuonna 1934 perustettu valkeakoskelainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Vuodesta 2013 alkaen Hakan edustusjoukkue on pelannut Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä.


title: FC Haka

text: Haka on yksi Suomen menestyneimpiä jalkapalloseuroja. Se voittanut Suomen mestaruuden yhdeksän kertaa ja Suomen Cupin 12 kertaa.


title: FC Haka

text: Valkeakosken Haka perustettiin 1930-luvun alkupuolella. Perustamisvaiheessa Hakaan muodostettiin voimistelu-, hiihto- ja luistelujaostot. Jalkapallojaosto seuraan perustettiin vuonna 1934.


title: FC Haka

text: Ensimmäisen ottelunsa Haka pelasi syksyllä 1934 Tampereella Hämeen piirin B-sarjassa TaPa:n kakkosjoukkuetta vastaan. Ottelu päättyi Hakan selvään 0–5-tappioon. Vuonna 1943 Haka nousi nykyistä Ykköstä vastaavaan Suomensarjaan. Jos Hakan sijoitus olisi sarjassa ollut parempi, se olisi noussut seuraavaksi kaudeksi Mestaruussarjaan. Ylimmälle sarjatasolle Haka nousi vuonna 1949 ensimmäisenä ei-kaupunkilaisena joukkueena. Seuran merkittävä taustavaikuttaja ja tukija oli vuorineuvos Juuso Walden, joka kuului seuran perustajiin 1930-luvulla.


title: FC Haka

text: 1960-luku oli Hakalle menestyksekästä aikaa. Vuoden 1960 tuloksiin tuskin yltää enää mikään joukkue. Haka sai 41 pistettä 44 mahdollisesta, maalisuhde oli 78–23, ja seurasta tuli Suomen ensimmäinen tuplamestari (liigan ja cupin voitto samalla kaudella). 1960-luvulla Haka voitti kolme mestaruutta eikä sijoittunut kertaakaan seitsemän parhaan ulkopuolelle. 1970-luvulla ajat muuttuivat seurassa huonommiksi, sillä kauden 1972 päätteeksi Haka putosi pääsarjasta. Putoaminen tosin paikattiin jo seuraavalla kaudella, siitä pitivät huolen uudet vahvistukset Matti Paatelainen, Esko Ranta, Martti Kuusela ja Pekka Heikkilä.


title: FC Haka

text: Seura palasi myös pian takaisin huipulle, sillä vuonna 1977 Haka saavutti toisen tuplamestaruutensa. Mestaruus oli Hakalle siihen mennessä neljäs ja 23. lokakuuta Helsingissä Suomen cupin finaalissa tullut 3–1 voitto Seinäjoen Palloseurasta oli Hakan kuudes cup-mestaruus.


title: FC Haka

text: 1980-luvulla Haka ei voittanut kertaakaan mestaruutta, mutta sen sijaan cupin kolme kertaa. Nuo voitot takasivat paikan Cup-voittajien cupiin, ja siellä vastustajaksi tuli italialainen huippujoukkue Juventus. Haka hävisi molemmat ottelut, mutta tappiot olivat niukkoja (0–1 ja 0–1). 1990-luvun alussa Haka pelasi erittäin ailahtelevasti. Vuonna 1991 perustettiin FC Haka ry ja jalkapallojaosto erosi vanhasta Valkeakosken Haka ry:stä omaksi yhdistyksekseen. Vuonna 1993 putoaminen liigasta oli hiuskarvan varassa, vuonna 1995 Haka voitti jälleen tuplan, ja vuonna 1996 joukkue putosi liigasta. Tasaisuutta ja nousua turvaamaan hankittiin englantilaislähtöinen Keith Armstrong, josta tuli myöhemmin yksi Suomen tunnetuimmista jalkapallovalmentajista. ”Keken” ensimmäinen kausi toi nousun ja Suomen cupin voiton. Lisäksi seuraavat kolme kautta päättyivät mestaruusjuhliin. Kaudella 2001 putki katkesi ja Haka jäi neljänneksi. Vaikka kausi ei tuonut kehuttavaa sarjasijoitusta, seura sai pelata kovia otteluita, sillä Mestarien liigan karsinnassa vastaan asettui Liverpool, riveissään muun muassa Sami Hyypiä. Armstrong siirtyi HJK:n valmentajaksi, ja seuran entinen luottomaalivahti Olli Huttunen valittiin uudeksi käskijäksi. Huttusen ensimmäisenä kautena tuli neljäs sija ja yksi cup-voitto lisää, toisena kautena kolmas sija, ja kolmas kausi toi yhdeksännen liigamestaruuden. Kaudella 2007 Haka sijoittui toiseksi Veikkausliigassa.


title: FC Haka

text: Kauteen 2008 FC Haka joutui valmistautumaan pahojen taloudellisten ongelmien varjossa. Huhtikuussa 2008 perustettiin FC Haka Oy pelastamaan FC Hakan toiminta. Seura sai osakeannin kautta pelastuoperaatioon yli 150 tukijaa ja FC Hakan kausi 2008 voitiin pelata loppuun. Osakeyhtiön pääomistajaksi tuli yhtiöidensä kautta Hakan entinen pelaaja Sedu Koskinen. Mukaan talkoisiin lähtivät sarja- ja UEFA-paikan pelastamiseksi myös Valkeakosken Kaupunki, UPM, Luopoisten Säästöpankki sekä Osuuspankki. Näiden tukijoiden panos oli myös erittäin merkittävä sekä Hakan UEFA-cup taipaleen että koko seuran selviämisen kannalta.


title: FC Haka

text: Koskinen lähti johtamaan seuraa tarmokkaasti ja näkyvinä muutoksina hänen johdollaan maalattiin 2009 Tehtaan kentän katsomot, katsomon yhteyteen perustettiin päivittäin toimiva Paviljonki-ravintola ja yleisömäärät lähtivät menestyksen mukaan nousuun. Koskinen yhdisti FC Haka Oy:öön urheilun ja kolme Valkeakoskelaista ravintolaa.


title: FC Haka

text: Tilikaudella 2009 FC Haka Oy teki tappiota noin 1,5 miljoonan euroa. Vuonna 2010 seura ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, vaikka Koskinen oli sijoittanut FC Haka Oy:öön vuoden aikana lähes miljoona euroa. Koskinen oli pitänyt rahoituksellaan Hakan liigassa kaksi kautta, mutta hän teki päätöksen luopua seuran omistajuudesta kesäkuussa 2010. Heinäkuun lopulla seura piti ylimääräisen yhtiökokouksen, jossa Koskinen erosi Hakan hallituksesta sekä toimitusjohtajan tehtävistä. Kuluja karsiakseen Haka päästi Ik Kyoung Namin, Antti Hynysen, Niko Ikävalkon, Jukka Santalan ja Janne Korhosen lähtemään seurasta kesällä 2010.


title: FC Haka

text: Vuoden 2012 Veikkausliigakausi oli Hakan osalta vaikea. Kauden loppua kohti putoamisen tullessa todennäköisemmäksi valmentaja Sami Ristilä sai potkut ja Hakaa yritettiin pitää Veikkausliigassa, ensin apuvalmentaja Asko Jussilan voimin ja sittemmin Juha Malisen voimin. Kausi päättyi kuitenkin Veikkausliigasta putoamiseen kahden viime kierroksen voitoista huolimatta FF Jaron voittaessa oman pelinsä viimeisellä kierroksella. Tälläkin kaudella kuten oikeastaan koko ajan vuoden 2010 jälkeen, seuran taloudellinen tilanne oli vaikea ja näin ollen seuran budjettia sekä panostusta pelaajahankintoihin jouduttiin jatkuvasti pienentämään.


title: FC Haka

text: Kauteen 2013 Haka lähti selkeänä nousijasuosikkina marraskuussa valmentajaksi tulleen Harri Kampmanin johdolla. Kesäkuuhun 2013 mennessä odotuksia huonommat tulokset ja sekalainen peluutus johtivat kuitenkin Kampmanin potkuihin. Kakkosvalmentaja Asko Jussilan johdolla pelattiin heinäkuun alkuun kunnes Juho Rantala siirtyi HJK:sta Hakan päävalmentajaksi. Rantalan johdolla joukkueen otteet paranivat ja lopulta Veikkausliigaan nousija ratkesi vasta kauden viimeisillä kierroksilla. Hakan osalta kausi päättyi pettymykseen ja toiseen sijaan, SJK:n noustessa Veikkausliigaan. Hakan syntinä kauden huono alun lisäksi oli lukuisat tasapelit, esimerkiksi kaikki kolme ottelua SJK:ta vastaa. Ainoa lohtu kaudesta oli Jussi Aallon maalipörssin voitto 15 maalilla.


title: FC Haka

text: Kausi 2014 alkoi Hakan osalta samoissa merkeissä kuin edellisetkin vuodet, vahvana nousijasuosikkina mutta talousongelmien kanssa painien. Heti alkukaudesta lähtien KTP hallitsi lähes suvereenisti Ykköstä ja vaikutti kauden puolivälissä täysin varmalta nousijalta ja seuraan viime kauden päätteeksi siirtynyt Jussi Aalto varmalta maalikuninkaalta. Haka puolestaan pelasi vaihtelevin tuloksin ja kamppaili lähinnä sijoista 2-5 Ilveksen, AC Oulun, PK-35:n ja HIFK:n kanssa. Kauden loppupuoliskolla alkoi myös Kalle Multasen armoton maalivire. Kausi päättyi lopulta erittäin värikkäiden vaiheiden jälkeen HIFK:n nousuun, KTP:n hyydyttyä todella pahasti kauden viimeisillä viikoilla. Haka sijoittui lopulta viidenneksi, tosin vain pisteen päähän kolmossijasta. Suoran nousun karattua tulleet vaisut esitykset loppukaudesta tulivat lopulta kalliiksi, sillä kauden jälkeisten lisenssisotkujen takia sekä Honka että MYPA putosivat pois Veikkausliigasta. Täydennysmenettelyn perusteella sekä kakkonen KTP että kolmonen Ilves nousivat lopulta Veikkausliigaan. Hakalle lohtua toi jälleen yksittäisen pelaajan loistava kausi, Kalle Multanen teki kauden aikana 30 maalia voittaen Ykkösen maalipörssin ja rikkoen yhden kauden maaliennätyksen. Vuodelta 1981 ollut maaliennätys oli Wladyslaw Dabrowskin nimissä 26:lla maalilla.


title: FC Haka

text: Kauteen 2015 Haka lähti jälleen hieman pienemmällä budjetilla, ja uuden valmennusorganisaation johdolla, koska Juho Rantalan sopimusta ei jatkettu kauden jälkeen. Uudeksi päävalmentajaksi valikoitui vahvasti Haka-taustainen Kari Martonen, apuvalmentajaksi tuotiin FC Hämeenlinnan organisaatiosta Lauri Hakanen. Entinen apuvalmentaja Asko Jussila siirrettiin uuteen seurapäällikön tehtävään. Pelaajapuolelta voidaan mainita Hakaan paluun tehnyt Cheyne Fowler.


title: FC Haka

text: Vuoden 2016 syyskuussa seura antoi päävalmentaja Kari Martoselle potkut ja hänet korvasi valmentajakaksikko Asko Jussila – Olavi Huttunen.


title: FC Haka

text: Haka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä, joka on avattu 1934.


title: FC Haka

text: Stadionilla on 3 200 katettua istumapaikkaa.


title: FC Haka

text: Hakan tunnetuin kasvatti on Juhani Peltonen, joka valittiin neljä kertaa Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi. Peltonen pelasi Hampurin HSV:ssa kaudet 1964–1966. Muita Valkeakoskella syntyneitä A-maajoukkueessa pelanneita kasvatteja ovat Antti Nieminen, Veijo Valtonen, Olli Mäkinen, Markku Kumpulampi, Esko Malm, Mauri Tuuri, Asko Mäkilä, Matti Pitko, Mauri Paavilainen, Juhani Tapola, Markku Lahti, Markku Närvä ja Jussi Nuorela.


title: Axé

text: Axé on brasilialaista populaarimusiikkia. Se kehittyi 1990-luvun alussa Bahiassa vanhemmista brasilialaisen populaarimusiikin tyyleistä, kuten 1950-luvun guitarra baianasta ja on edelleen suosituinta juuri maan kaakkoisosassa. Axéssa on voimakas rytmi, rummut, ja yleensä laulaja, jolla on vahva ääni. Esiintymisissä ei juurikaan tanssita, vaan musiikki vie mukanaan ja yleisö kiljuu ja hyppii. Vuoden 1995 tienoilla axé-musiikki alkoi saada suosiota myös Brasilian ulkopuolella. 1992 ilmestynyt Daniela Mercuryn O Canto da Cidade avasi markkinoita monille tunnetuille axé-yhtyeille kuten Banda Cheiro de Amorille, Banda Evalle, Bandamelille, Asa de Águialle, Babado Novolle sekä Chiclete com Bananalle. Tällä hetkellä suurin axé-tähti on Ivete Sangalo, mutta myös artistit kuten Claudia Leitte ja Chiclete com Banana ovat erittäin tunnettuja ja suosittuja kautta maan.


title: Toimisto-ohjelmisto

text: Toimisto-ohjelmistoiksi luokitellaan muun muassa tekstinkäsittely-, taulukkolaskenta-, esitysgrafiikka ja piirto-ohjelma.


title: Toimisto-ohjelmisto

text: Joitakin toimisto-ohjelmistoja on koottu yhteen pakettiin. Tällaisia ovat muun muassa Microsoft Office, Apache OpenOffice ja LibreOffice.


title: Toimisto-ohjelmisto

text: Yksi kevyt toimisto-ohjelmakokonaisuuksista PC-ympäristössä oli vuonna 1988 julkaistu Microsoft Works, jonka jälkeen julkaistiin Microsoft Office. Aikaisemmin tekstinkäsittelyohjelmat, kuten Wordstar ja WordPerfect sekä taulukkolaskentaohjelmat, kuten MultiPlan, Lotus 1-2-3 tai Symphony olivat erillisiä ja niiden tiedostojen yhteiskäyttö oli vaikeaa. WordPerfect laajeni taulukkolaskentaan.


title: Toimisto-ohjelmisto

text: Microsoft Officen kaltaisia maksuttomia toimisto-ohjelmistoja ovat Apache OpenOffice, LibreOffice ja Kubuntun mukana tarjottava, mutta myös erillinen Calligraphy. Samantyyppisiä palveluita on myös verkossa Gmailin Documents.


title: Toimisto-ohjelmisto

text: Toimisto-ohjelmien kehityksessä on toimisto-ohjelmistoissa keskeistä ollut tiedostotyyppien kehitys eri ohjelmien rajapintoina. Microsoft Officen tiedostoja on uudistettu niin, että vastaavanlaiset maksuttomat ohjelmistot eivät ole enää voineet lukea uusimpia Microsoft Officen tiedostomuotoja, minkä vuoksi Apache OpenOfficen tiedostotyyppi on virallistettu tekniseksi stanadardiksi, jota jotkut julkishallinnot käyttävät virallisena asiakirjatyyppinään.


title: Matti Jurva

text: Lennart Mathias ”Matti” Jurva (vuoteen 1933 Jurvanen, 29. huhtikuuta 1898 Helsinki – 16. syyskuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen laulaja, lauluntekijä, muusikko ja viihdetaiteilija. Hän kuului maailmansotien välisen ajan menestyneimpiin iskelmälaulajiin ja oli yksi Suomen aktiivisimmista levyttäneistä artisteista.


title: Matti Jurva

text: Matti Jurvan varhaisvaiheista tiedetään vain vähän. Hän syntyi Helsingissä 1898 ja ryhtyi ilmeisesti muusikoksi jo varhaisella iällä. Hän kuului tyylillisesti iskelmälaulajien aikaa edeltäneeseen kuplettilaulajien sukupolveen, jonka suuria nimiä olivat J. Alfred Tanner ja Rafu Ramstedt. Urallaan Jurva kantoi kuplettiperinnettä toiseen maailmansotaan asti.


title: Matti Jurva

text: Matti Jurva aloitti uransa estraditaiteilijana 1910-luvun lopulla. Vuonna 1919 Jurvan esityksen nähnyt elokuvatuottaja Hjalmar V. Pohjanheimo palkkasi Jurvan Helsingissä Yrjönkadulla sijainneeseen elokuvateatteriinsa Lyyraan. Jurva näytteli myös muutamassa Pohjanheimon tuottamassa mykkäelokuvassa 1920-luvun alussa.


title: Matti Jurva

text: Ensimmäiset tiedot Jurvan muusikonurasta ovat vuosilta 1927–1928, jolloin hän teki kuplettilaulaja Tatu Pekkarisen kanssa kiertueen Yhdysvalloissa viihdyttämässä suomalaisia siirtolaisia. Heidän esiintymisissään Pekkarinen oli päätähti ja Jurva säesti häntä pianolla. Kaksikko vieraili myös levytysstudiossa, jossa Jurva pääsi säestämisen lisäksi laulamaan levylle muutamia kupletteja.


title: Matti Jurva

text: 1920-luvun viimeisinä vuosina myös Suomessa alettiin julkaista iskelmälevyjä. Sarja suosittuja levytyksiä, Ture Aran ”Emma” ja ”Asfalttikukka” sekä Georg Malmsténin ”Särkynyt onni”, käynnistivät vuonna 1929 raivoisan ”gramofonikuumeen”. Matti Jurva oli tuolloin jo kolmekymppinen, kokenut viihdyttäjä ja laulaja. Hän teki 1929 ensimmäiset suomalaiset levytyksensä Homocord-levymerkille. Näihin kuului useita Yhdysvaltain-matkalta mukaan tarttuneita muoti-iskelmiä, kuten ”Sonny Boy” ja ”Alla venäläisen kuun” (Unter der russischen Mond). Tuon vuoden levysatoon kuuluu myös tunnettu kupletti ”Soita vielä se neekerjazz”, jossa Jurva kuvailee humoristisesti kohtaamisistaan amerikkalaisen jazzmusiikin kanssa.


title: Matti Jurva

text: Vaikka gramofonikuume laantui parissa vuodessa, Matti Jurva vakiinnutti nopeasti asemansa yhtenä huomattavimmista suomalaisista iskelmälaulajista. Hän levytti 1930-luvun alkupuolella useille levymerkeille ja useiden orkestereiden kanssa. Hän työskenteli pari vuotta maineikkaan Dallapé-orkesterin solistina ja oli laulajana orkesterin legendaarisista kesäkiertueista ensimmäisellä vuonna 1932. Jurvan ja Dallapén yhteisistä levytyksistä tunnetuimpia ovat jenkka ”Tullaan, tullaan, toimehen me tullaan” sekä valssi ”Hiekkarannalla”, molemmat vuodelta 1934.


title: Matti Jurva

text: Vuodesta 1935 Jurva työskenteli säännöllisesti Levytukku Oy:n palveluksessa, jossa hänen levymerkikseen vakiintui Columbia ja taustaorkesterikseen Klaus Salmen johtama Ramblers. 1930-luvun viimeiset vuodet olivat Jurvan kiivainta aikaa: pelkästään vuonna 1938 hän levytti Ramblersin säestyksellä lähes sata laulua. Näinä vuosina syntyivät hänen tunnetuimmat laulunsa: valssi ”Savonmuan Hilma” (1938), polkat ”Pohjanmaan junassa” (1938) ja ”Viipurin Vihtori” (1938), jenkat ”Savotan Sanni” (1938) ja ”Lesken lempi” (1939). Jurva-Pekkarinen -yhteistyön tunnetuinta tuotosta, jenkkaa ”Väliaikainen”, Jurva itse ei koskaan levyttänyt, vaan sen lauloi savikiekolle Georg Malmstén vuonna 1938.


title: Matti Jurva

text: Jurvan suosion kohotessa Tatu Pekkarinen jättäytyi hänen taustahahmokseen. Kaksikko muodosti tehokkaan lauluntekijäparin, joka kirjoitti suuren osan Jurvan levyttämistä lauluista. Levyetiketteihin yhteistyö merkittiin muodossa ”Jurva-Pekkarinen”, mikä tarkoittaa tavallisesti, että sävel on Jurvan ja sanat Pekkarisen. Matti Jurva oli kuitenkin myös pystyvä sanoittaja ja tekstitti itse useita sävellyksiään. Toisinaan myös laulun sävel on ulkomaista lainatavaraa ja vain suomalaiset sanat kaksikon kirjoittamat – tekijänoikeuksia ei tuolloin vielä valvottu kovinkaan tarkasti. Jurva ja Pekkarinen ovat lähes varmasti myös salaperäinen nimimerkki ”Erkki Salama”, jonka lauluja Jurva levytti runsaasti 1930-luvun lopulla. Naamioitumalla nimimerkin taakse kaksikko saattoi ilmeisesti kiertää vastaperustetun Teoston sääntöjä ja myydä Erkki Salama -laulujen kaikki oikeudet Levytukku Oy:lle. Nimimerkin takana saattoi kuitenkin työskennellä myös muita henkilöitä.


title: Matti Jurva

text: Aikalaiset kuvailivat Matti Jurvaa boheemina, runsaasti alkoholia käyttäneenä taiteilijasieluna. Samalla hän oli kuitenkin tiukka ammattilainen, joka ei antanut usein huikentelevaisen yksityiselämänsä häiritä työskentelyään. Lyhyt, vain 160-senttinen Jurva pukeutui ja esiintyi yleisön edessä aina moitteettomasti ja vaati samaa myös kanssaesiintyjiltään.


title: Matti Jurva

text: Laulajana Jurva ei ollut mikään operettisankari. Hänen äänensä ei ollut erityisen vahva eikä sen ääniala ollut erityisen laaja, ja myöhemmällä urallaan häntä vaivasi käheys – tulos suurten ihmisjoukkojen viihdyttämisestä ilman mikrofoneja. Jurvan lahjat eivät olleetkaan virheettömässä äänessä vaan esitystavassa: hänen laulunsa oli hyväntuulista, vivahteikasta ja humoristista. Luontevimmillaan Jurva oli kepeiden rallien ja kuplettien tulkitsijana, hänen heikko kohtansa sen sijaan olivat tangot ja muut tunnelmalliset laulut, joita hän joutui toisinaan laulamaan levylle. Lisäksi hänellä oli hyvä rytmitaju ja notkea kieli, minkä ansiosta hän kykeni laulamaan nopeimmatkin jenkat ja polkat sulavasti ja sanoihin sotkeutumatta.


title: Matti Jurva

text: Yleisön edessä esiintyessä lauluääni oli vain osa Jurvan repertuaaria. Pianon lisäksi hän hallitsi myös muita soittimia: hän säesti itseään usein ukulelella ja Dallapé-aikanaan soitti mukana orkesterin haitariryhmässä. Hän oli myös taitava steppaaja, taito jonka hän oli opetellut Yhdysvalloissa, ja joka on tallentunut valkokankaalle elokuvassa "Ankkurikahvilan kantavieraat". Työtoverit kuvailivat häntä synnynnäisenä viihdyttäjänä, jonka show jatkui esityksen jälkeen pukuhuoneessa.


title: Matti Jurva

text: Talvisodan syttyminen 1939 merkitsi vaikeuksia suomalaiselle musiikkiteollisuudelle, sillä maassa toimi vain yksi levytehdas, turkulainen Sointu, ja muut yhtiöt olivat tavallisesti tehneet levynsä ulkomailla. Samalla katkesi Jurvan ja Ramblersin kiivas levytysputki. Sotavuosien aikana hän sai tilaisuuden levyttää vain kahdesti.


title: Matti Jurva

text: Välirauhan aikana marraskuussa 1940 Matti Jurva ja Eero Väre matkustivat Berliiniin, josta heille oli onnistuttu varaamaan muutamia päiviä levytystä varten. Saksalaisista muusikoista kootun orkesterin säestyksellä kaksikko lauloi levylle kymmeniä lauluja päivässä. Tässä urakassa Jurva levytti tunnetun marssilaulun ”Mannerheimin linjalla”. Seuraavan ja viimeisen kerran Jurvan ääni tallentui levylle toukokuussa 1942, kun Saksasta tullut äänitysteknikko pystytti tilapäisen levytysstudion helsinkiläisen koulun juhlasaliin. Tähän levytyssessioon kuuluivat propagandalaulut ”Niet Molotoff” ja ”Luulot pois” sekä useita muita sotaisia aiheita sivunneita lauluja, kuten foksi ”Aunuksen Anja” ja jenkka ”Äänisjärven jäällä”.


title: Matti Jurva

text: Matti Jurva kuoli liiallisesta alkoholinkäytöstä seuranneeseen sairauskohtaukseen syyskuussa 1943 45-vuotiaana. Jurvan viimeinen leposija on Malmin hautausmaalla. Hautakivessä nimenä on suvun nimi Jurvanen ja erikseen nimi Matti Jurva.


title: Kanurin kieli

text: Kanurin kieli on kanurien puhuma nihosaharalaisten kielten saharalaiseen ryhmään kuuluva kieli. Siihen luetaan usein myös lähisukukieli kanembu. Kanuria puhutaan Tšadjärven lounaispuolella koillis-Nigeriassa Bornon osavaltiossa sekä sen lähialueilla Nigerissä, Kamerunissa ja Tšadissa. Vuonna 1978 puhujamääräksi arvioitiin yli 3,5 miljoonaa henkeä.


title: Kanurin kieli

text: Kieli jakautuu useisiin murteisiin, joista selvimmin erottuvat kvajam, mober ja manga. Kanembu oli 1300-luvulla Kanemin valtion pääkieli, kunnes sen syrjäytti Bornun valtiossa puhuttu kanuri. 1500–1800-luvuilla kanuri toimi Keski-Sudanin kansojen yhteisenä kielenä. Kirjakieli on kehittynyt Maidugurin kaupungin murteen pohjalta. Kirjoitusjärjestelmä perustui aluksi arabialaiseen ja sittemmin latinalaiseen kirjaimistoon. Vanhimmat käsikirjoitukset ovat 1600-luvulta. Nigeriassa kanuria käytetään koululaitoksen, viranomaisten, radion ja television sekä lehdistön kielenä.


title: Kanurin kieli

text: Monet kanuria äidinkielenään puhuvat osaavat toisena kielenään hausaa tai arabiaa.


title: Jänne (matematiikka)

text: Jänne on yleisesti N-ulotteisen hyperpallon pallopinnan kahden pisteen välinen jana. Jos jänne kulkee pallon keskipisteen kautta, jännettä kutsutaan halkaisijaksi.


title: Jänne (matematiikka)

text:
2-ulotteisessa tapauksessa N-ulotteinen hyperpallo on tason ympyrä. Tällöin siis jänne on jana kahden ympyrän kehällä olevan pisteen välillä.
3-ulotteisessa tilanteessa kyseessä on pallon sisällä kulkeva jana kahden pallon pinnan pisteen välillä.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Differentiaalilaskennan väliarvolause on erittäin keskeinen lause differentiaalilaskennassa.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Lagrangen väliarvolause sanoo, että suljetulla välillä derivoituvan funktion derivaatta saa jossakin tämän välin pisteessä arvon, joka on yhtä suuri kuin funktion arvojen erotus välin päätepisteissä jaettuna näiden pisteiden erotuksella. Havainnollisemmin tämä voidaan selittää niin, että kuvaajan tangentti on jossakin pisteessä samansuuntainen välin päätepisteet yhdistävän janan kanssa.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Formaalisti: Olkoon formula_1 välillä [a, b] jatkuva ja välillä ]a, b[ derivoituva funktio. Tällöin on olemassa formula_2, jolle


Differentiaalilaskennan väliarvolause


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Väliarvolausetta voidaan käyttää approksimoimaan funktion arvoa jossain pisteessä, mikäli sen arvo tunnetaan toisessa pisteessä ja tiedetään derivaatan itseisarvon yläraja näiden kahden pisteen välillä.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Cauchyn väliarvolause on yleisempi kuin Lagrangen versio. Sen mukaan, jos funktiot "f"("t") ja "g"("t") ovat molemmat jatkuvia suljetulla välillä [a, b] ja derivoituvia avoimella välillä ]a, b[, sekä lisäksi "g"("t"):n merkki pysyy samana välillä ]a, b[, niin tällöin on olemassa reaaliluku "c" välillä ]a, b[ jolle


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Cauchyn väliarvolausetta voidaan käyttää muun muassa L’Hôpitalin säännön todistamisessa. Lagrangen väliarvolause on Cauchyn väliarvolauseen erikoistapaus, missä "g"("t") = "t".


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Väliarvolausetta näkee käytettävän harvoin sovelluksissa. Sen sijaan väliarvolauseen avulla voidaan todistaa monia derivaattaa koskevia differentiaalilaskennan perustuloksia. Lagrangen väliarvolauseesta nähdään esimerkiksi se, että aidosti kasvavan ja derivoituvan funktion derivaatta on kaikkialla epänegatiivinen.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Olkoon ["a", "b"] annettu väli ja formula_1 derivoituva välillä ]"a", "b"[. Määritellään


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Nyt formula_7 ja formula_8 on derivoituva välillä ]"a", "b"[, joten Rollen lauseen nojalla on olemassa luku formula_9 jolle formula_10. Nyt


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: formula_11 □


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Määritellään formula_12


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: Koska formula_13 on jatkuva, häviää välin [a, b] päätepisteissä ja on derivoituva jokaisessa välin (a, b) pisteessä, voimme seuraavaksi soveltaa Rollen lausetta. On siis olemassa luku formula_9 se. formula_13:n derivaatta


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: arvolla formula_17 on nolla, ts.


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: josta saadaan järjestelemällä termit uudelleen ja jakamalla puolittain formula_19:llä (formula_20),


title: Differentiaalilaskennan väliarvolause

text: formula_21 mikä oli todistettava.


title: Uusnorja

text: Uusnorja tai nykynorja (norjaksi "nynorsk") on norjan kielen yleiskielimuoto, joka on Norjan kuningaskunnan kahdesta virallisesta kielimuodosta vähemmän käytetty. Uusnorja pohjautuu norjan murteisiin ja kuuluu näin ollen selkeästi skandinaavisten kielten läntiseen haaraan, toisin kuin bokmål eli kirjanorja, joka pohjautuu pitkälti tanskaan. Uusnorjaa käytetään eniten Norjan läntisimmissä osissa.


title: Uusnorja

text: Norja joutui 1300-luvulta alkaen tanskalaisten hallintaan, ja muinaisen norjan kielen kirjallinen käyttö loppui. Kuten muissakin mannerpohjoismaisissa kielissä, myös norjassa kielioppi yksinkertaistui ja monet omaperäiset sanat syrjäytyivät saksalaisten lainojen tieltä. Kuitenkin norjalaiset murteet eritoten maan länsiosissa jäivät hyvin erilaisiksi kuin tanska. Kun raamatunkäännös 1500-luvulla vakiinnutti tanskan kirjakielisen normin, tanskasta tuli norjalaisten virallinen sivistyskieli, jota jokainen kirjallisesta kulttuurista osalliseksi pyrkivä norjalainen sai luvan opetella. Sivistyneistö myös pyrki puhumaan norjan sijasta tanskaa, mutta käytännössä 1600-1700-luvulla kehittynyt ns. sivistynyt puhekieli ("den dannede dagligtale") oli norjalaisittain äännettyä tanskaa. Se erosi tanskasta esimerkiksi sikäli, että vokaalienväliset konsonantit vaikkapa sellaisissa sanoissa kuin "købe" (sama sana kuin ruotsin "köpa") eivät norjalaisten suussa yleensä pehmentyneet, vaan jäivät äännettäessä koviksi (sana siis äännettiin useimmiten ikään kuin se olisi kirjoitettu "køpe"). Toisaalta norjalaisia diftongeja ei sivistyneessä puhekielessä suvaittu ollenkaan, vaan niitä pidettiin rahvaanomaisuuden huippuna.


title: Uusnorja

text: 1800-luvun alussa Norja vaihtoi omistajaa: Wienin kongressi, joka Napoleonin sotien jälkeen järjesteli Euroopan karttaa uuteen uskoon, antoi Ruotsille korvaukseksi Norjan, kun Suomi oli siirtynyt vuonna 1809 Ruotsin hallinnasta Venäjälle. Nyt kun poliittista yhteyttä Tanskaan ei enää ollut, ei ollut enää syytä ylläpitää kielellistäkään yhteyttä, ja 1830-luvulta alkaen Norjassa virisi vilkas keskustelu mahdollisista kielellisistä uudelleenjärjestelyistä. Kysymys kuului, pitäisikö tanskalaisesta kirjakielestä kehittää norjalaisempi, vai norjalaisten kansanmurteiden pohjalta luoda kokonaan uusi kirjakieli. Ensimmäistä vaihtoehtoa asettui puoltamaan Knud Knudsen, josta tuli näin kirjanorjan isä; Ivar Aasen kehitti toisen vaihtoehdon mukaisesti uusnorjan.


title: Uusnorja

text: Ivar Aasen (1813-1896) lähti siitä, että erillisen norjan kirjakielen pohjana tulisi olla "Folkets virkelige Talesprog", kansan tosiasiallinen puhekieli. 1840-luvulla hän matkusti pitkin Norjan maaseutua ja vertaili murteita, niiden sanastoa sekä kielioppia ja julkaisi työnsä tuloksista aluksi kieliopin ja sanakirjan, sitten hän ryhtyi kehittämään tälle kielelle kirjakielistä normia. Kielen nimeksi tuli aluksi "landsmål", maakieli - vasta 1929 suurkäräjät nimesivät sen uudelleen "nynorskiksi", uusnorjaksi (joskus harhaanjohtavasti suomennettu "nykynorjaksi"). Maaseudulla se suurimman suosionsa saavuttikin, ja opetuskieleksi se pääsi ensin kansanopistoihin. Se sai virallisen aseman yhdessä tanskan kanssa jo 1885. Kirjallisuudessa sitä alettiin käyttää jo 1850-luvulta alkaen: Esimerkiksi Edvard Griegin kuuluisa laulu "Våren" – "Enno ein gong fekk eg vetren å sjå for våren å røma" (”Taas kerran sain nähdä talven pakenevan kevään tieltä”) on sävelletty Aasmund Olavsson Vinjen (1818-1870) uusnorjankieliseen runoklassikkoon.


title: Uusnorja

text: Aasenin luoman kielimuodon ongelmallinen piirre on, että Aasen katsoi olemassa olevan hyviä ja turmeltuneita murteita. Turmeltuneina hän piti ennen muuta itänorjalaisia murteita, joissa esiintyi hänen mielestään liikaa tanskan vaikutusta. Hän ei myöskään suvainnut ns. "anbeheitelse"-sanoja eli sanoja, joissa oli alasaksalaisperäisiä etuliitteitä (kuten "an-" ja "be-") tai johtopäätteitä (kuten "-else" tai "-heit"), vaan haki islannista malleja esimerkiksi substantiivien muodostamiselle adjektiiveista. Tästä syystä esimerkiksi ’persoonallisuus’, joka on bokmåliksi tanskan ja ruotsin mallin mukaan "personlighet", onkin nynorskiksi suosituksen mukaan "personlegdom", vaikka käytännössä myös muotoa "personlegheit" esiintyy. Vastaavasti esimerkiksi liian tanskalaisena pidetylle sanalle "moglegheit" ’mahdollisuus’ on koetettu tarjoilla islannin mukaista sanaa "mogleik" (), mutta tämä ei ole oikein ottanut tulta.


title: Uusnorja

text: Norjan kunnissa ja kouluissa on usein virallisena kielimuotona jompikumpi kahdesta kirjakielestä; kirjanorja tai uusnorja. Jompaakumpaa kielimuotoa opiskellaan peruskoulussa varsinaisena äidinkielenä (hovedmål) ja toista kieltä ylemmillä luokilla äidinkielen sivumuotona (sidemål).


title: Uusnorja

text: Norjan 431 kunnasta 114:ssä on virallisena kielenä uusnorja ja 157 kuntaa on kielellisesti neutraaleja. Useimmat uusnorjankieliset kunnat ovat Vestlandetin alueella. Noin 86,1 % Norjan peruskoulun oppilaista opiskelee pääasiallisena äidinkielenään kirjanorjaa ja 13,9 % uusnorjaa.


title: Uusnorja

text: Noin 89 % norjalaisista tekee veroilmoituksensa kirjanorjaksi. Vuonna 2003 julkaistuista norjankielisistä kirjoista 9 % oli kirjoitettu uusnorjaksi. 89 % prosenttia norjankielisistä sanomalehdistä toimitetaan kirjanorjaksi, 6 % uusnorjaksi ja 5 % molemmilla kielimuodoilla.


title: Uusnorja

text: Sekä kirjanorjassa että uusnorjassa on käytössä latinalaiset aakkoset, joiden loppuun on lisätty kirjaimet "æ", "ø" ja "å" (huomaa suomen aakkosista poikkeava järjestys). Sama aakkosmuoto on käytössä norjan lisäksi tanskan kielessä.


title: Uusnorja

text: Kirjaimet "c", "q", "w", "x" ja "z" ovat norjassa vierasperäisiä ja käytössä vain lainasanoissa sekä joissakin sukunimissä.


title: Uusnorja

text: Joidenkin vokaalien päällä voidaan käyttää niin kutsuttuja diakriittisiä merkkejä. Ne eivät ole pakollisia, mutta joissain tapauksissa ne voivat selventää sanan merkitystä tai ääntämystä; esimerkiksi "for" /for/ on prepositio, "fór" /fuːr/ imperfektimuoto verbistä "fare".


title: Uusnorja

text: Uusnorjan substantiivit taipuvat kahdessa luvussa; yksikössä ja monikossa. Ne voivat olla epämääräisessä tai määrätyssä muodossa. Ne jakautuvat kolmeen kieliopilliseen sukuun; maskuliiniin (hankjønn), feminiiniin (hokjønn) ja neutriin (inkjekjønn). Säännöllinen taivutus on erilainen eri sukuisilla sanoilla.


title: Uusnorja

text: Kirjanorjassa feminiiniset sanat voidaan taivuttaa myös maskuliinin tapaan, mutta uusnorjassa ei koskaan. Tämä on yksi selkeimmistä vedenjakajista näiden kahden kielimuodon välillä.


title: Uusnorja

text: Monet sanat ovat norjassa ja ruotsissa eri sukuisia, esim. ruotsin "ett krig" on uusnorjaksi "ein krig", ja ruotsin "en människa" on uusnorjaksi "eit menneske".


title: Uusnorja

text: Adjektiivit taipuvat kolmessa vertailumuodossa, ja niistä on erikseen heikot ja vahvat muodot. Heikossa muodossa ne taipuvat lisäksi suvussa sen substantiivin mukaan, jonka määreinä niitä käytetään. Adjektiiveissa ei erotella maskuliinia ja feminiiniä toisistaan paitsi muutamissa poikkeuksellisissa sanoissa, kuten 'pieni', "m" liten – "f" lita – "n" lita.


title: Uusnorja

text: Uusnorjan verbit taipuvat neljässä finiittimuodossa ja kolmessa infiniitti- eli nominaalimuodossa. Näistä preesens ja infinitiivi taipuvat edelleen pääluokissa ja partisiipin perfekti luvussa.


title: Uusnorja

text: Verbit jakautuvat useiden germaanisten kielten tapaan heikkoihin ja vahvoihin, joista jälkimmäisen tunnistaa päätteettömästä imperfektimuodosta (esim. "le" ’nauraa’ > "lo" ’nauroi’). Vahvoissa verbeissä tapahtuu useimmiten vokaalimuutoksia sanan vartalossa. Useimmat heikot verbit sen sijaan taipuvat säännönmukaisesti.


title: Uusnorja

text: Muita uusnorjan sanaluokkia kutsutaan suljetuiksi sanaluokiksi. Näihin kuuluvat adverbit, determinatiivit, interjektiot, konjunktiot, subjunktiot, pronominit sekä prepositiot.


title: Uusnorja

text: Determinatiivit luokiteltiin aiemmin pronomineiksi, mutta norjan kielen nykyisen nimityskäytännön mukaan substantiiviin "viittaavia" ja näiden mukaan taipuvia apusanoja (esim. possessiivipronominit) kutsutaan determinatiiveiksi, kun taas pronomineiksi kutsutaan vain substantiivin "korvaavia" sanoja (esim. persoonapronominit). Useimmat norjan kielen determinatiivit taipuvat suvussa ja luvussa (esim. ’minun’, m. "min" f. "mi" n. "mitt" mon. "mine". Persoonapronominit taipuvat kahdessa sijamuodossa; nominatiivissa (esim. "eg" ’minä’) ja akkusatiivissa (esim. "meg" ’minut’, ’minua’).


title: Kirjanorja

text: Kirjanorja ( ’kirjakieli’) on norjan kielen yleiskielimuoto, joka on Norjan kuningaskunnan kahdesta virallisesta kielimuodosta yleisempi. Kirjanorja pohjautuu pääosin tanskan kieleen, joka kuuluu skandinaavisten kielten itäiseen haaraan, mutta siinä on mukana myös norjan murteille ominaisia läntisen haaran piirteitä, kuten alkuperäisiä germaanisia diftongeja.


title: Kirjanorja

text: Norja joutui 1300-luvulta alkaen tanskalaisten hallintaan, ja muinaisen norjan kielen kirjallinen käyttö loppui. Kuten muissakin mannerpohjoismaisissa kielissä, myös norjassa kielioppi yksinkertaistui ja monet omaperäiset sanat syrjäytyivät saksalaisten lainojen tieltä. Kuitenkin norjalaiset murteet eritoten maan länsiosissa jäivät hyvin erilaisiksi kuin tanska. Kun raamatunkäännös 1500-luvulla vakiinnutti tanskan kirjakielisen normin, tanskasta tuli norjalaisten virallinen sivistyskieli, jota jokainen kirjallisesta kulttuurista osalliseksi pyrkivä norjalainen sai luvan opetella. Sivistyneistö myös pyrki puhumaan norjan sijasta tanskaa, mutta käytännössä 1600-1700-luvulla kehittynyt ns. sivistynyt puhekieli ("den dannede dagligtale") oli norjalaisittain äännettyä tanskaa. Se erosi tanskasta esimerkiksi sikäli, että vokaalienväliset konsonantit vaikkapa sellaisissa sanoissa kuin "købe" (sama sana kuin ruotsin "köpa") eivät norjalaisten suussa yleensä pehmentyneet, vaan jäivät äännettäessä koviksi (sana siis äännettiin useimmiten ikään kuin se olisi kirjoitettu "køpe"). Toisaalta norjalaisia diftongeja ei sivistyneessä puhekielessä suvaittu ollenkaan, vaan niitä pidettiin rahvaanomaisuuden huippuna.


title: Kirjanorja

text: 1800-luvun alussa Norja vaihtoi omistajaa: Wienin kongressi 1815, joka Napoleonin sotien jälkeen järjesteli Euroopan karttaa uuteen uskoon, antoi Ruotsille korvaukseksi Norjan, kun Suomi oli siirtynyt vuonna 1809 Ruotsin hallinnasta Venäjälle. Nyt kun poliittista yhteyttä Tanskaan ei enää ollut, ei ollut enää syytä ylläpitää kielellistäkään yhteyttä, ja 1830-luvulta alkaen Norjassa virisi vilkas keskustelu mahdollisista kielellisistä uudelleenjärjestelyistä. Kysymys kuului, pitäisikö tanskalaisesta kirjakielestä kehittää norjalaisempi, vai norjalaisten kansanmurteiden pohjalta luoda kokonaan uusi kirjakieli. Ensimmäistä vaihtoehtoa asettui puoltamaan Knud Knudsen, josta tuli näin kirjanorjan isä; Ivar Aasen kehitti toisen vaihtoehdon mukaisesti uusnorjan.


title: Kirjanorja

text: Knud Knudsen (1812-1895) ja hänen seuraajansa asettuivat kannattamaan esimerkiksi kovia vokaalienvälisiä konsonantteja sekä eräiden taivutuspäätteiden norjalaistamista (esimerkiksi sanan "hest" "hevonen" monikkoon "heste" piti norjan mukaisesti saada -r loppuun: "hester"). Myös æ-kirjaimen käyttöä haluttiin vähentää e:n hyväksi, koska tanskalaisten käsitys siitä, missä sanoissa æ:tä kuului käyttää, ei ollut enää missään yhteydessä edes heidän oman kielensä ääntämiseen, saati sitten norjan. Knudsen kutsui kieltä nimellä "riksmål" eli koko valtakunnan kieli, mutta vuonna 1929 Norjan parlamentti, suurkäräjät, muutti sen nimen muotoon "bokmål", kirjakieli. Tuossa vaiheessa se oli jo kokenut useita uudistuksia ja oli selvästi norjalaisempi kuin jo edesmenneen Knudsenin alkuperäinen, vaatimaton ehdotelma.


title: Kirjanorja

text: Kielen oikeinkirjoitus hyväksyttiin virallisesti vuonna 1907 nimellä Riksmål ("valtakunnankieli"), jota oli kehitetty vuodesta 1879. Kyseessä oli mukailtu oikeinkirjoitus tanskan kielestä, josta oli Tanskan ja Norjan unionin aikana muodostunut yleisesti käytetty intellektuellin eliitin puhekieli varsinkin pääkaupungissa. Kun suuri konservatiivinen sanomalehti Aftenposten otti käyttöön vuoden 1907 oikeinkirjoituksen vuonna 1923, tanskan käyttö Norjan kirjakielenä käytännössä lakkasi.


title: Kirjanorja

text: Vuonna 1929 otettiin virallisesti käyttöön nimi bokmål osana radikaalia kieliuudistusta, jonka tavoitteena on yhdistää kaksi kielimuotoa joskus tulevaisuudessa (samnorsk, "yhteisnorja"). Uudistus kohtasi kuitenkin voimakasta vastustusta eliitin keskuudessa, joka säilytti vanhemman oikeinkirjoituksen ja nimen riksmål. Toisen maailmansodan aikana samnorsk sai kannatusta ja muodostui ennennäkemättömäksi kansanliikkeeksi. Kielimuotojen yhdistymisprosessi pysähtyi 1960-luvulla, mutta virallisesti siitä luovuttiin vasta 2002.


title: Kirjanorja

text: Norjan kunnissa ja kouluissa on usein virallisena kielimuotona jompikumpi kahdesta kirjakielestä, kirjanorja tai uusnorja. Jompaakumpaa kielimuotoa opiskellaan peruskoulussa varsinaisena äidinkielenä (hovedmål) ja toista kieltä ylemmillä luokilla äidinkielen sivumuotona (sidemål).


title: Kirjanorja

text: 1800-luvun lopussa riksmål oli ainoa kieli kouluissa. Toiseen maailmansotaan saakka uusnorja valloitti elintilaa riksmålilta/bokmålilta (kirjanorjalta) useimmissa maakunnissa. Enimmillään yli kolmannes ala-asteen oppilaista sai opetusta uusnorjaksi. Sodan jälkeen tuuli kääntyi ja kirjanorjan suosio kasvoi jälleen vuoteen 1975 saakka. Myöhemminkin bokmålin suosio on hitaasti mutta tasaisesti kasvanut ja on nyt (2011) oletuskieli 87 prosentille peruskoulujen oppilaista. Norjan 431 kunnasta 160:ssä on virallisena kielenä kirjanorja, 114:ssä uusnorja ja 157 kuntaa ovat kielellisesti neutraaleja. Useimmat uusnorjankieliset kunnat ovat Vestlandetin alueella maan länsiosassa.


title: Kirjanorja

text: Sekä kirjanorjassa että uusnorjassa on käytössä latinalaiset aakkoset, joiden loppuun on lisätty kirjaimet "æ", "ø" ja "å" (huomaa suomen aakkosista poikkeava järjestys). Sama aakkosmuoto on käytössä norjan lisäksi tanskan kielessä.


title: Kirjanorja

text: Kirjaimet "c", "q", "w", "x" ja "z" ovat norjassa vierasperäisiä ja käytössä vain lainasanoissa sekä joissakin sukunimissä.


title: Kirjanorja

text: Joidenkin vokaalien päällä voidaan käyttää niin kutsuttuja diakriittisiä merkkejä. Ne eivät ole pakollisia, mutta joissain tapauksissa ne voivat selventää sanan merkitystä ja/tai ääntämystä; esimerkiksi "for" [for] on prepositio, "fór" [fu:r] imperfektimuoto verbistä "fare".


title: Kirjanorja

text: Kirjanorjan substantiivit taipuvat kahdessa luvussa; yksikössä ja monikossa. Ne voivat olla epämääräisessä tai määrätyssä muodossa. Ne jakautuvat kolmeen kieliopilliseen sukuun; maskuliiniin (hankjønn), feminiiniin (hunkjønn) ja neutriin (intetkjønn). Säännöllinen taivutus on erilainen eri sukuisilla sanoilla.


title: Kirjanorja

text: Kirjanorjassa feminiiniset sanat voidaan taivuttaa myös maskuliinin tapaan, uusnorjassa ei koskaan. Tämä on yksi selkeimmistä vedenjakajista näiden kahden kielimuodon välillä.


title: Kirjanorja

text: Monet sanat ovat kirjanorjassa ja ruotsissa eri sukuisia, esim. ruotsin "ett krig" on kirjanorjaksi "en krig", ja ruotsin "en människa" on kirjanorjaksi "et menneske".


title: Kirjanorja

text: Adjektiivit taipuvat kolmessa vertailumuodossa, ja niistä on erikseen heikot ja vahvat muodot. Heikossa muodossa ne taipuvat lisäksi suvussa sen substantiivin mukaan, jonka määreinä niitä käytetään. Adjektiiveissa ei erotella maskuliinia ja feminiiniä toisistaan, paitsi muutamissa poikkeuksellisissa sanoissa, kuten 'pieni', "m" liten - "f" lita - "n" lite.


title: Kirjanorja

text: Kirjanorjan verbit taipuvat neljässä finiittimuodossa ja kolmessa infiniitti- eli nominaalimuodossa. Näistä preesens ja infinitiivi taipuvat edelleen pääluokissa ja partisiipin perfekti luvussa.


title: Kirjanorja

text:
Verbit jakautuvat useiden germaanisten kielten tapaan heikkoihin ja vahvoihin, joista jälkimmäisen tunnistaa päätteettömästä imperfektimuodosta (esim. "le" 'nauraa' > "lo" 'nauroi'). Vahvoissa verbeissä tapahtuu useimmiten vokaalimuutoksia sanan vartalossa. Useimmat heikot verbit sen sijaan taipuvat säännönmukaisesti alla olevan esimerkin mukaan.
Muita norjan kielen sanaluokkia kutsutaan suljetuiksi sanaluokiksi. Näihin kuuluvat adverbit, determinatiivit, interjektiot, konjunktiot, subjunktiot, pronominit sekä prepositiot.


title: Kirjanorja

text: Determinatiivit luokiteltiin aiemmin pronomineiksi, mutta norjan kielen nykyisen nimityskäytännön mukaan substantiiviin "viittaavia" ja näiden mukaan taipuvia apusanoja (esim. possessiivipronominit) kutsutaan determinatiiveiksi, kun taas pronomineiksi kutsutaan vain substantiivin "korvaavia" sanoja (esim. persoonapronominit). Useimmat norjan kielen determinatiivit taipuvat suvussa ja luvussa (esim. 'minun', m. "min" f. "mi" n. "mitt" mon. "mine". Persoonapronominit taipuvat kahdessa sijamuodossa, nominatiivissa (esim. "jeg" [jäi] 'minä' kirjanorjaksi) ja akkusatiivissa (esim. "meg" [mäi] 'minut','minua').


title: Rollen lause

text: Rollen lause on erikoistapaus differentiaalilaskennan Cauchyn väliarvolauseesta, jonka todistuksessa Rollen lausetta hyödynnetään. Lauseen julkaisi ensimmäisenä Michel Rolle vuonna 1691.


title: Rollen lause

text: Rollen lauseen mukaan suljetulla välillä formula_1 jatkuvan ja avoimella välillä formula_2 derivoituvan funktion derivaatta saa arvon formula_3 jossain avoimen välin formula_2 pisteessä formula_5, mikäli funktio saa saman arvon suljetun välin formula_1 päätepisteissä formula_7 ja formula_8. Tämä voidaan ilmaista formaalisti muodossa


title: Rollen lause

text: Oletuksen nojalla funktio formula_10 on jatkuva välillä formula_1, joten Weierstrassin lauseen mukaan se saa suurimman ja pienimmän arvonsa tällä välillä. Jos suurin ja pienin arvo saavutetaan välin päätepisteissä formula_7 ja formula_8, niin kyseessä on vakiofunktio ja derivaatta formula_14 jokaisessa välin pisteessä.


title: Rollen lause

text: Oletetaan sitten, että kyseessä ei ole vakiofunktio ja maksimi saavutetaan välin formula_2 pisteessä formula_16. Osoitetaan, että tässä pisteessä formula_14. Käsitellään erikseen vasemman- ja oikeanpuoleiset derivaatat.


title: Rollen lause

text: (i) Käsitellään ensin vasemmanpuoleiset derivaatat. Jos formula_18, niin erotusosamäärälle on voimassa epäyhtälö


title: Rollen lause

text: sillä osoittaja on positiivinen, koska formula_20 on funktion suurin arvo. Samoin nimittäjä on positiivinen, koska formula_21. Siten myös erotusosamäärän raja-arvolle eli derivaatalle pätee epäyhtälö


title: Rollen lause

text: Tämä perustuu siihen, että funktio formula_10 on derivoituva, jolloin sekä vasemman- että oikeanpuoleiset derivaatat ovat olemassa.


title: Rollen lause

text: (ii) Käsitellään sitten oikeanpuoleiset derivaatat. Jos formula_24, niin erotusosamäärälle on voimassa epäyhtälö


title: Rollen lause

text: sillä osoittaja on positiivinen, koska formula_20 on funktion suurin arvo, ja nimittäjä on negatiivinen, koska formula_27. Funktion derivaatta toteuttaa nyt epäyhtälön


title: Rollen lause

text:
(iii) Koska funktio formula_10 on derivoituva pisteessä formula_16, niin erotusosamäärän vasemman- ja oikeanpuoleisten raja-arvojen tulee olla yhtäsuuret. Yhtäsuuruus toteutuu vain, kun sekä kohdan (i) että kohdan (ii) raja-arvot ovat nollia. Tästä päätellään, että
Kun merkitään formula_32, niin todistus on päätöksessään. formula_33