title: Newcastle upon Tyne

text: Pitkän historian ansiosta Newcastlessa on muistomerkkejä monilta aikakausilta. 1600-luvun puolivälissä rakennetussa porvaristalossa Alderman Fenwick's Housessa on tuon ajan portaikko, torni ja sisäkatto. Toinen tunnettu rakennus on 1500-luvulta peräisin oleva kaupunkitalo Bessie Surtees House, johon liittyy romanttinen tarina ja joka on English Heritagen omistuksessa. Vielä vanhempaa rakennuskantaa edustavat linnan keskustorni, etuvartiolinnoitus ja muurinpätkä sekä Blackfriarsin luostarin säilyneet osat. Greyn jaarlin monumenttia ympäröivä 1830-luvulla rakennettu Grainger Town on suojelukohde aikakaudelle tyypillisine kaupunkitaloineen.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungin viheralueita edustavat Town Moor ja 1860-luvulla puistoksi muokattu jyrkkärinteinen puronvarsilaakso Jesmond Dene vesiputouksineen ja alppiruusuineen.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungin suurin museo on alueen historiaa popularisoituna esittelevä Discovery Museum. Muita museoita ovat vuonna 2009 avattu Great North Museum, jonka kokoelmat ovat pääasiassa luonnontieteellisen Hancock-museon tiloissa. Siellä on esillä luonnontieteen lisäksi historiallisia ja arkeologista aineistoa Great North Museumiin yhdistetyistä museoista. sekä tiedekeskus Centre for Life. Taidemuseo Baltic on Gatesheadin puolella ja Beamishin ulkoilmamuseo Durhamissa 20 km kaupungista etelään.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlessa käyvät matkailijat tutustuvat yleensä Hadrianuksen valliin ja siihen liittyviin roomalaisajan raunioihin, joita on parhaiten säilynyt kaupungin ulkopuolella. Alnwickin linna noin 50 km kaupungista pohjoiseen on saanut lisää kävijöitä siellä osittain kuvattujen Harry Potter -elokuvien ansiosta.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlessa aloitettiin vuonna 2002 hanke, jolla pyritään vähentämään kaupungin hiilidioksidipäästöjä. Esimerkiksi hankkeessa mukana oleva Newcastlen yliopisto kehittää hankkeita, joiden avulla matkustamista pyritään korvaamaan sähköisellä viestinnällä. Päästöjä vähennetään edistämällä aurinkoenergian käyttöä ja metsänkasvatushankkeilla.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen ilmasto on lauhkea. Joulu-helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on lähellä nollaa, ja lunta sataa ajoittain. Lämpimimpien kuukausien, heinä- ja elokuun, keskimääräinen ylin lämpötila on 18 astetta. Sateita saadaan ympäri vuoden, eniten elokuussa. Penniinien aiheuttaman föhntuulen vuoksi sademäärät ovat hiukan pienemmät kuin muualla Englannissa.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastle kuuluu Britannian tärkeimpiin satama-, kauppa- ja teollisuuskaupunkeihin. Newcastlen satama on ollut tunnettu laajasta hiilen viennistä. Englantilaiset sanovat "viedä hiiliä Newcastleen" esimerkkinä kannattamattomasta hommasta siinä kuin muualla voidaan sanoa "viedä hiekkaa Saharaan". Viimeinen kaupungin alueella toiminut hiilikaivos suljettiin vuonna 1956. Tyneside oli pitkään Britannian tärkein suolan tuotantoalue. Suola tuotettiin erotettamalla sitä Pohjanmeren merivedestä, ja prosessissa kului paljon energiaa. Tuotanto alkoi kuitenkin vähentyä 1700-luvulla ja kuihtui 1800-luvulla uusien tuotantomenetelmien syrjäyttämänä. Kaupungissa on myös rauta-, metalli- ja koneteollisuutta.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastle on kauan ollut myös merkittävä laivanrakennuskaupunki. Sen telakoilla ovat valmistuneet kuuluisat suomalaiset jäänmurtajat "Sampo" ja "Tarmo".


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungin alueen työpaikat ovat nykyisin paljolti julkishallinnossa (sairaalat ja yliopistot) sekä kaupan ja palvelujen alalla. Yli tuhat henkeä työllistäviä yksityisiä yrityksiä ovat AA-vakuutusyhtiö sekä Fenwickin ja John Lewisin tavaratalot. Muut suuret yritykset ja tuotantolaitokset ovat siirtyneet lähikuntiin: jopa kaupungin tunnetuin tuote, suosittu olut Newcastle Brown Ale, pantiin vuodesta 2005 alkaen joen vastarannalla Gatesheadissa, ja vuonna 2010 ilmoitettiin tuotannon siirtyvän Yorkshireen.


title: Newcastle upon Tyne

text: Ensimmäisen pormestarin nimittämisen aikaan vuonna 1216 Newcastlessa oli nelisentuhatta asukasta. Vuonna 1600 kaupungissa oli jo 10 000 asukasta. 1700-luvun puolivälissä asukkaita oli noin 20 000. Ensimmäinen virallinen väestönlaskenta järjestettiin 1801, jolloin Newcastlen väkiluku oli 28 000 ja nopeassa kasvussa. 50 vuotta myöhemmin asukkaita oli yli 87 000 ja 1901 jo 215 000.


title: Newcastle upon Tyne

text: Vuoden 2001 väestönlaskennassa Tynesiden alueen väkiluku oli pienenemässä ja väestörakenne vanhempi kuin Englannissa keskimäärin. Ulkomaalaisperäisen väestön osuus oli pienempi kuin muissa suurissa taajamissa: 95,5 prosenttia väestöstä ilmoitti olevansa "valkoisia brittejä". Suurimmat etniset vähemmistöt ovat intialaiset ja pakistanilaiset, heitä oli 1,9 ja 1,2 prosenttia väestöstä. Kristittyjä oli 70,6 % väestöstä, muslimeita 3,6 % ja uskonnottomia 16 %. Naimattomia oli enemmän kuin Englannissa ja Walesissa keskimäärin, ja autoja oli keskimääräistä vähemmän. Peräti 45 % kotitalouksista eli ilman autoa.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen seudun asukkaiden lempinimi englannin puhekielessä on "geordie". Miesgeordien stereotyyppi on ystävällinen mutta hiukan sivistymätön, oluesta ja tupakasta pitävä jalkapallofani. Reginald Smythen luoma sarjakuvahahmo Lätsä (Andy Capp) on geordien karikatyyri. Nimitys saattaa olla peräisin kuninkailta Yrjö I ja II, joita kannatettiin tällä seudulla, kun taas Northumberland oli enemmän jakobiittien puolella.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen kaupunginvaltuustossa on toukokuun 2014 vaalien jälkeen 24 liberaalidemokraattia ja 52 työväenpuolueen edustajaa. Muilla puolueilla ei ole edustajia, mutta valtuustossa on kaksi sitoutumatonta. Työväenpuolue sai enemmistön vuonna 2011. Liberaalidemokraatit olivat hallinneet valtuustoa vuodesta 2004, jolloin vaalipiirien rajat uusittiin. Sitä ennen, aina paikallishallinnon uudistuksesta 1972 alkaen, valta kaupunginvaltuustossa on ollut työväenpuolueella. Vielä 2003 toiseksi suurimmalla puolueella liberaalidemokraateilla oli alle kolmannes paikoista; muilla puolueilla ei ole ollut valtuutettuja vuosikausiin. Elinkeinorakenteen muuttuessa valtasuhteet muuttuvat myös valtakunnanpolitiikassa: vuoden 2005 parlamenttivaaleissa työväenpuolue sai edelleen kaikki Newcastlen alueen kolme kansanedustajanpaikkaa, mutta sen kannatusluvut pienenivät kymmenisen prosenttiyksikköä.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastle jakautuu 26 vaalipiiriin, joiden rajoja muutettiin vuonna 2003. Englantilaisen kunnallishallintojärjestelmän mukaisesti asukkaat äänestävät vain oman vaalipiirinsä ehdokkaita. Jokaista vaalipiiriä edustaa kolme valtuuston jäsentä, ja vaalipiirirajoja pitää muuttaa, kun asukastiheys eri kaupunginosissa muuttuu, jotta jokainen valtuutettu edustaisi suunnilleen yhtä montaa kaupunkilaista. Vuoden 2003 vaalipiirit ovat Benwell, Blakelaw, Byker, Castle, Dene, Denton, Elswick, Fawdon, Fenham, Grange, Heaton, Jesmond, Kenton, Lemington, Monkchester, Moorside, Newburn, Sandyford, Scotswood, South Gosforth, Walker, Walkergate, West City, Westerhope, Wingrove ja Woolsington.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungissa on kaksi yliopistoa. Newcastlen yliopisto (Newcastle University) on nykyisin yksi Englannin arvostetuimmista. Se perustettiin 1834 lääketieteellisenä oppilaitoksena, joka kehittyi Durhamin yliopiston osana ja itsenäistyi 1963. Vuonna 2010 se arvioitiin "Sunday Times" -lehden vuosittaisessa arvioinnissa maan 20. parhaaksi yliopistoksi.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen ammattikorkeakoulu Newcastle Polytechnic sai yliopiston aseman 1992, ja se otti nimekseen Northumbrian yliopisto (the University of Northumbria at Newcastle). Yliopistoranking -listalla "Academic Ranking of World Universities" se oli vuonna 2013 sijalla 201–300.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungissa on 99 julkisin varoin ylläpidettyä koulua: 76 alakoulua, 13 yläkoulua ja neljä erikoiskoulua. Yksityiskouluja on 20.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlessa on kolme suurta sairaalaa, Royal Victoria Infirmary, Newcastle General Hospital ja Freeman Hospital. Viimeksi mainittu on saanut mainetta elinsiirtojen alalla, kun siellä 1987 tehtiin Britannian ensimmäinen sydämensiirto vauvalle. Sen jälkeen on tehty yli 800 sydämensiirtoa ja 600 keuhkojensiirtoa.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlea ja lähiympäristön kuntia palvelee metroverkosto, jossa on 60 asemaa. Seitsemän asemaa on maan alla ja 53 maan päällä. Metroa käyttää vuosittain 36 miljoonaa matkustajaa. Verkosto avattiin vuonna 1980, ja 1991 sitä laajennettiin lentokentälle asti. Liikennelaitos liikennöi myös paikallisjunia ja Tynejoen ylittävää lauttaa. Paikallisliikenteen bussit ovat kilpailutettujen yksityisten yritysten hallussa.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen rautatieasema oli maailman ensimmäinen katettu asema, ja kuningatar Viktoria osallistui sen avajaisiin vuonna 1850. Itärannikon päärata (East Coast Main Line) Lontoon King's Crossilta Edinburghiin kulkee sen kautta. Junamatka Lontooseen taittuu nykyisin noin kolmessa tunnissa, ja lähtöjä on ruuhka-aikoina puolen tunnin välein.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen lentoasema sijaitsee Woolsingtonin kylässä vajaan kymmenen kilometrin päässä Newcastlen keskustasta. Nopeasti kasvaan lentoaseman matkustajamäärä on vuosittain yli viisi miljoonaa, ja se on siten Britannian kymmenenneksi vilkkain.


title: Newcastle upon Tyne

text: Valtatie A1 Lontoosta Edinburghiin kiertää Newcastlen länsipuolelta ohitustienä. Kun tiennumerointi aloitettiin 1920-luvulla, tämä oli valtakunnan tärkein tie.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kansainvälinen lauttasatama North Shields palvelee myös Newcastlea. Sieltä on yhteys Amsterdamiin, Kristiansandiin, Stavangeriin, Haugesundiin ja Bergeniin. Göteborgin autolautan liikennöinti lopetettiin lokakuussa 2006. Väliä kulkee rahtialus, joka ottaa muutamia matkustajia, mutta ei henkilöautoja.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastle ja Gateshead saavat juomavetensä Northumberland Waterin vesihuoltojärjestelmästä. Siihen kuuluu 22 tekojärveä, joista lähimpänä Newcastlea sijaitsee Whittle Dene.


title: Newcastle upon Tyne

text: Asuntojen lämmitys on ongelma alueella, joka kuuluu Englannin kylmimpiin. 2000-luvun alussa laskettiin kylmyyden aiheuttavan vuosittain yli kolmesataa ennenaikaista kuolemantapausta. Tuhansilla ihmisillä ei ollut varaa lämmittää asuntojaan riittävästi, ja vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan vain puolessa vuokra-asunnoista oli kunnon keskuslämmitys. Vielä vuoden 2001 laskennassa löytyi lähes viisituhatta asuntoa ilman keskuslämmitystä.


title: Newcastle upon Tyne

text: Vuonna 2011 aloitettiin kaupungin keskustassa erittäin syvän reiän poraustyöt toiveena löyttää maalämmöstä uusi saasteeton energianlähde.


title: Newcastle upon Tyne

text: Puutarhajätteen keräys alkoi 2005, ja sen käsittelyä varten on perustettu Sandhillin kompostikeskus.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen seudulla puhuttavaa leveää geordien murretta on etelän englantilaistenkin vaikea ymmärtää. Murresanojen lisäksi vokaalien erilainen ääntäminen aiheuttaa ymmärrysvaikeuksia. Paikalliset selittävät erikoisten sanojen olevan viikinkien vaikutuksesta skandinaavista lainaa, mutta joukossa on myös anglosaksista perinnettä. Monet sanoista ovat käytössä myös Skotlannin alamailla, kuten 'bairn' (lapsi), 'cuddy' (hevonen) ja 'hadaway' (höpöhöpö, älä viitsi). Aitoja geordie-sanoja ovat esimerkiksi 'deek' (katso), 'marra' (kaveri) ja 'bait' (ruoka).


title: Newcastle upon Tyne

text: Lyhyet u-kirjaimet lausutaan kuten suomeksi (sanoissa pub, bus). R-kirjaimet kuulostavat ranskalaistyyppisiltä, mutta toisin kuin monissa muissa murteissa, sanan alussa olevia h-kirjaimia ei jätetä pois.


title: Newcastle upon Tyne

text: Nykytaiteen museo Baltic on rakennettu satamaan vanhoihin viljasiiloihin ja myllykeskukseen. Siellä on galleriatilojen lisäksi taiteilijoiden työhuoneita. Taidekeskus on Euroopan suurimpia. Rakennus toimi viljasiilona vuoteen 1982 asti, ja kymmenen vuotta myöhemmin pidetyn arkkitehtikilpailun voitti Dynamic Wilson. Siilon alkuperäiset itä- ja länsiseinät on korvattu lasisilla julkisivuilla, ja museon laajat galleriat levittäytyvät viiteen kerrokseen. Balticia on verrattu Lontoon Tate Moderniin. Tate on kuitenkin vain suuri museo ja galleria, ja Balticia puolestaan kutsutaan ”taidetehtaaksi”, koska sillä ei ole omia pysyviä kokoelmia ja se tarjoaa tiloja uuden taiteen luomiseen sen esittämisen lisäksi.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen näkyvin julkinen taideteos on Antony Gormleyn 20 metriä korkea teräksinen veistos "Pohjoisen enkeli" ("Angel of the North"), joka on valtatie A1:n varressa koko alueen maamerkkinä. Sen näkee noin 33 miljoonaa ihmistä joka vuosi. Se sijaitsee tuulisella paikalla ja siksi se onkin rakennettu kestämään jopa yli 160 kilometriä tunnissa puhaltavia tuulia. Tarkkaan ottaen veistos ei sijaitse Newcastlen kaupungissa, vaan Tynejoen vastarannalla sijaitsevassa Gatesheadissa. Sen siipien kärkiväli on 54 metriä, eli lähes Jumbo Jetin verran.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlen suurin konserttipaikka on Metro Radio Arena, entinen Telewest Arena, johon mahtuu 11 000 katsojaa. Siellä järjestetään myös urheilutapahtumia, kuten koripallo-otteluita. Areena avattiin 1995. Kahdentuhannen hengen konserttipaikkoja on useita, ja vanhin niistä, 1927 valmistunut City Hall, on Northern Sinfonia -orkesterin kotisali.


title: Newcastle upon Tyne

text: Oopperatalo on kunnostettu 2000-luvun alussa, ja se toimii vierailunäyttämönä, jossa esitetään lähinnä musikaaleja ja lastennäytöksiä. Rakennus on nimetty sponsorinsa mukaan ja on nyt The Journal Tyne Theatre. Se on maailman vanhin edelleen käytössä oleva viktoriaaninen teatterirakennus. Royal Shakespeare Company viettää vuosittain kuukauden Theatre Royalissa, jossa esiintyvät säännöllisesti myös Opera North, National Theatre ja Rambert Dance Company.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungissa on useita musiikkiklubeja ja yökerhoja. House, garage, hip hop ja drum'n'bass ovat hyvin edustettuina niin viikonloppuina kuin keskellä viikkoakin. Opiskelijoiden suuri määrä takaa vilkkaan yöelämän. Newcastle on valittu maailman kahdeksanneksi parhaaksi juhlimispaikaksi.


title: Newcastle upon Tyne

text: Newcastlessa ilmestyy joka arki- ja lauantaiaamu The Journal ja iltapäivisin The Evening Chronicle -sanomalehti, joita kustantaa Ncjmedia Limited. The Journalilla on päivittäin 91 000 lukijaa, Evening Chroniclella 213 000. BBC:llä on aluetoimitus, jossa toimivat BBC Tyne ja BBC Radio Newcastle.


title: Newcastle upon Tyne

text: Kaupungissa on kaksi jalkapalloseuraa, joista Newcastle United pelaa Englannin Valioliigassa, maan korkeimmalla sarjatasolla. Seuran merkittävin paikallisvastustaja on Sunderland AFC. Newcastle Benfield pelaa Northern Leaguessa, sarjajärjestelmän yhdeksännellä tasolla. Newcastlen jääkiekkojoukkue Newcastle Vipers pelaa korkeimmalla tasolla eli Elite Ice Hockey Leaguessa. Newcastle Falcons pelaa rugbyä korkeimmalla sarjatasolla, jonka se voitti vuonna 1998. Koripallon pääsarjassa kaupunkia edustaa Newcastle Eagles, joka on historiansa aikana voittanut Britannian mestaruuden neljä kertaa.


title: Newcastle upon Tyne

text:
Newcastlella on seitsemän varsinaista ystävyyskaupunkia.
Lisäksi Newcastlella on ystävyyssopimus yhdysvaltalaisen Little Rockin kaupungin kanssa.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Newcastle-under-Lyme on 74 000 asukkaan (2015) kaupunki lähellä Stoke-jokea Keski-Englannissa. Newcastle-under-Lyme on tunnettu tekstiiliteollisuudestaan. Kaupunkia ei pidä sekoittaa suurempaan Newcastle upon Tynen kaupunkiin Koillis-Englannissa.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Kaupungin nimen osa "new castle" viittaa "uuteen linnaan", joka rakennettiin 1100-luvulla. "Under-Lyme" voi liittyä joko läheiseen lehmusmetsään (lehmus = lime) tai Lyme-puroon.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Newcastle-under-Lyme sijaitsee Staffordshiren kreivikunnassa, Manchesterin ja Birminghamin välillä. Yhdessä viereisen  Stoke-on-Trentin kanssa ne muodostavat yhtenäisen taajama-alueen, jossa asuu yhteensä yli 360 000 henkeä (2004).


title: Newcastle-under-Lyme

text: Newcastlen linna rakennettiin suojelemaan aluetta walesilaisten hyökkäyksiltä ja mahdollisilta valtaistuimen tavoittelijoilta. Kuningas Henrik II perusti kaupungin, joka sai kaupunkioikeudet vuonna 1173. Kuningas edisti Newcastlen markkinoita, jotka keräsivät kauppiaita ja ostajia laajalta alueelta.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Kaupunki sijaitsee strategisesti Lontoosta ja Birminghamista Liverpooliin kulkevan tien varrella, ja 1700-luvulla siellä oli vilkasta postivaunuliikennettä. 1700-luvun lopulla alueelle kaivettiin useita kanavia rahtiliikennettä varten, ja 1800-luvun puolivälissä kaupunkiin tuli rautatie. Rautatien pistoraiteet vedettiin rautakaivoksille, ja sekä kanava- että rautatieliikenne keskittyi aluksi vain rahtiliikenteeseen. Matkustajaliikennettä varten perustettiin myöhemmin seisake, joka suljettiin ennen 1960-lukua.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Vuosisatojen varrella Newcastlessa on harjoitettu monenlaista liiketoimintaa. Se tunnettiin hatuistaan 1500-1800-luvuilla. Seudulla oli jo varhain silkki- ja puuvillatehtaita, ja myöhemmin hiilikaivoksia ja tiilitehtaita. Nykyisin alueella on kevyttä teollisuutta.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Newcastle-under-Lymessä toimii Newcastle-under-Lyme College ja Keelen yliopisto. Yliopisto on perustettu 1949 ja sai yliopistostatuksen 1962. Yliopistossa on terveydenhoidon, luonnontieteiden sekä humanististen ja sosiaalitieteiden tiedekunnat, joista viimeksimainittuun sisältyy myös oikeustieteen osasto. Yliopistossa on yhteensä noin 10 000 opiskelijaa ja kahdentuhannen hengen henkilökunta.


title: Newcastle-under-Lyme

text: Kaupungissa järjestetään vuosittain jazz- ja bluesfestivaali sekä musiikkitapahtuma Lymelight Festival. Teatteri Victorian Theatre aloitti toimintansa vanhassa elokuvateatterissa 1950-luvulla, ja vuonna 1986 avattiin uusi teatteritalo (New Vic) jossa katsomo ympäröi näyttämöä renkaana kaikilta puolilta.


title: Newcastle (Australia)

text: Newcastle on satamakaupunki Uudessa Etelä-Walesissa Australiassa, noin 170 km Sydneystä pohjoiseen Hunter-joen suulla. Kaupungissa oli 322 279 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Newcastle on tunnettu suurista terästehtaistaan ja telakoistaan, ja se sijaitsee Australian tärkeimpien kivihiilialueiden keskellä. Sen satama on maailman vilkkain hiilenvientisatama ja kuljetetuissa tavaratonneissa mitaten satama on Australian suurin. Newcastlessa on noin 20 000 opiskelijan yliopisto, "University of Newcastle", joka perustettiin vuonna 1965.


title: Newcastle (Australia)

text: Vuoden lämpimintä aikaa on tammikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25.5 °C. Viileintä on kesäkuusta elokuuhun, jolloin keskimääräinen alin jää kymmenen asteen alapuolelle. Sadetta saadaan ympäri vuoden, eniten maaliskuussa.


title: Newcastle (Australia)

text: Newcastle perustettiin vuonna 1801 rangaistussiirtolana, ja siitä alkoi kehittymään tärkeä hiilituotannon toimipiste. Maatalous oli myös tärkeää, sillä läheiset sisämaa-alueet olivat hedelmällisiä. Vuonna 1859 Newcastlesta tuli oma kuntansa, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1885. Newcastlen rauta- ja terästeollisuus aloitettiin vuonna 1915, jonka jälkeen kaupungin teollistuminen jatkui. Siellä on tuotettu monenlaisia tuotteita metallituotteista laivoihin ja vaatteisiin. Vuonna 1989 kaupunkiin iski melko voimakas maanjäristys, joka tuhosi osan sen rakennuksista. 2000-luvulle tultaessa kaupungin terästeollisuus on vähentynyt huomattavasti.


title: Taruolento

text: Taruolentona tai uskomusolentona pidetään olentoa, josta kertovat myytit ja legendat, mutta joka ei kuitenkaan ole olemassa tai tieteen tuntema. Taruolennoista osa on fyysisiä ja kehollisia, toiset taas henkiolentoja, ja jotkut siltä väliltä.


title: Taruolento

text: Jyrkkä jako todellisten eliöiden ja taruolentojen välillä on syntynyt vasta tieteen kehityksen myötä. Esimerkiksi keskiajalla valaat kuuluivat samaan kauhistuttavien myyttisten petojen ryhmään kuin esimerkiksi lohikäärmeet. Vasta sittemmin valaista on saatu pitäviä todisteita, kun taas lohikäärmeet on nähty entistä jyrkemmin pelkäksi sepitteeksi. Tosin nykyisin myös tiedetään, etteivät valaat sylje tulta, kuten aiemmin luultiin, vaan niiden ilmoille puhaltamat patsaat ovat vesihöyryä. Moni muukin nykyisin tunnettu eläin on ollut ennen vastaavalla tavalla myyttinen ihmeolento niille, jotka eivät tunteneet sitä muuten kuin tarinoista.


title: Taruolento

text: Myös vieraat ihmisrodut ovat olleet keskiajan ja vielä suurten tutkimusmatkojen alkuvaiheissa eurooppalaisille lähinnä myyttisiä olentoja, joista saatettiin kertoa mitä mielikuvituksellisimpia tarinoita. Aasiassa asui karvaisia koirankuonolaisia, (joista kerrottiin myös suomalaisessa kansanperinteessä), Afrikassa taas eli monenlaisia ihmisryhmiä, joista jotkut olivat kurjenkaulaisia ja kauniita, eräät yksisilmäisiä, ja eräät kuumuus oli korventanut tummiksi. Suomalaiset uskoivat kaukana etelässä asuvan pikkiriikkisiä lintukotolaisia.


title: Taruolento

text: Kun lisääntyvä tieto osoitti jotkin olennot pelkäksi sepitteeksi, näitä olentoja ei kuitenkaan hylätty. Niistä kerrottiin edelleen tarinoita. Modernina aikana on jopa alettu luoda joukoittain uusia taruolentoja. Monet kirjailijat ja runoilijat käyttävät usein taruolentoja teksteissään, ja ne ovatkin olennainen fantasiakirjallisuuden perusta. Monet fantasiakirjallisuuden taruolennot on kuitenkin johdettu kansanperinteellisistä taruolennoista.


title: Ulf Sundqvist

text: Ulf Ludvig Sundqvist (s. 22. helmikuuta 1945 Sipoo) on suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Ulf Sundqvist

text: Ulf Sundqvist valittiin Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan edustajistoon vuonna 1964 kolmen muun sosiaalidemokraatin, Paavo Lipposen, Ilkka Taipaleen ja Ilkka Sumun kera. Sundqvist toimi opetusministerinä Paasion II hallituksessa 23. helmikuuta 1972 – 4. syyskuuta 1972 ja Sorsan I hallituksessa 4. syyskuuta 1972 – 31. toukokuuta 1974. Tullessaan Paasion hallitukseen 27-vuotiaana Sundqvist oli Suomen historian nuorin ministeri. Kauppa- ja teollisuusministerinä hän toimi Koiviston II hallituksessa 26. toukokuuta 1979 – 30. kesäkuuta 1981. Vuosina 1982–1991 hän toimi STS-Pankin pääjohtajana ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtajana 1991–1993. Sundqvist on toiminut myös lukuisien työväenliikkeen hallitsemien yritysten hallituksissa ja hallintoneuvostoissa.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist on toiminut vuodesta 2005 yhtenä neljästä Suomen edustajasta Suomalais-ruotsalaisen kulttuurirahaston hallituksessa. Hänellä on oma yritys Navinor Oy, jonka toimiala on liikkeenjohdon konsultointi ja kehittäminen.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist aloitti yritys-, yhteiskuntasuhde- ja talousviestintään erikoistuneessa viestintätoimistossa Kreab Gavin Andersonin vanhempana neuvonantajana syksyllä 2010. Hän on toiminut vuodesta 2010 myös pohjoismaisen Rothschildin neuvonantajana.


title: Ulf Sundqvist

text: STS-Pankki, myöhempi Arsenal-Silta vaati vuonna 1993 Sundqvistilta ja seitsemältä muulta pankin johtokunnan jäseneltä ja varajäseneltä vahingonkorvauksia yhteensä 68,5 miljoonaa markkaa siitä, että nämä olivat johtaneet pankkia kahdessa tapauksessa huolimattomasti. Sundqvist joutui eroamaan puolueen puheenjohtajuudesta. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Sundqvistin ja viisi muuta pankin johtokunnan jäsentä 17. tammikuuta 1995 26 miljoonan markan vahingonkorvauksiin. Oikeuden mukaan pankin myöntämät luotot muun muassa Sundqvistin osittain omistamalle Wayup-yritykselle olivat olleet liian riskialttiita. Sundqvist oli jäävännyt itsensä päätöksistä, mutta oikeuden mukaan hän oli kuitenkin pankin pääjohtajana vastuussa niistä. Sittemmin Korkein oikeus velvoitti ks tuomioissaan 4.7.1997 Sundqvistin maksamaan vahingonkorvausta alentaen sen määrää kuitenkin 17 miljoonalla markalla alioikeuden tuomitsemasta määrästä. Sundqvist velvoitettiin maksamaan STS-Pankille lievästä huolimattomuudesta työssä yhteensä 16,4 miljoonaa markkaa (KKO 1997/110 ja KKO 1997/111). Sundqvist maksoi lopulta vain 1,2 miljoonaa.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist oli valittanut tuomioista, ensin hovi- ja sittemmin korkeimpaan oikeuteen eikä siis ollut maksanut alioikeuden päätöksen perusteella. Tämä aiheutti sittemmin 1990-luvun loppupuolella Sundqvistin uskottavuutta koetelleen niin sanotun Sundqvist-jupakan. Hänet tuomittiin Helsingin hovioikeudessa 22. kesäkuuta 2000 törkeästä velallisen epärehellisyydestä kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Korkein oikeus pysytti hovioikeuden päätöksen hylkäämällä Sundqvistin valituslupahakemuksen. Hovioikeuden päätöksen johdosta ”roskapankki” Arsenal-Sillan toimintaa ohjannut eduskunnan tarkastusvaliokunta otti vuonna 1997 tehdyn ja toisen valtiovarainministerin Arja Alhon eroon johtaneen sovittelusopimuksen uuteen harkintaan. Valtion vakuusrahaston toimiohjelautakunta kuitenkin päätti 8. kesäkuuta 2001, ettei valtio ryhdy hakemaan sovittelusopimukseen muutoksia.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist oli veljensä Björnin kanssa syytettynä myös toisessa oikeusjutussa. Syytenimikkeinä olivat törkeä kavallus, törkeä petos ja avunanto törkeään petokseen. Syytteet kuitenkin hylättiin 23. kesäkuuta 1999 ja valtionsyyttäjä tyytyi käräjäoikeuden päätökseen.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1963. Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1966. Kuopion yliopisto myönsi Sunqvistille vuonna 1982 filosofian kunniatohtorin arvonimen.


title: Ulf Sundqvist

text: Sundqvist lopetti neljäkymmentä vuotta kestäneen tupakointinsa vuonna 2004 saatuaan Tukholmassa sydäninfarktin. Vuonna 2006 hänellä todettiin suusyöpä ja vuonna 2007 siihen liittymätön hyvänlaatuinen aivokasvain. Hänen veljensä on liikemies ja toimitusjohtaja Björn Sundqvist.


title: MT-LB

text: MT-LB (, "monikäyttöinen vetäjä, kevyesti panssaroitu") on neuvostovalmisteinen kuljetuspanssarivaunu. Se perustuu PT-76-vaunuun. Samaa alustaa on käytetty miehistönkuljetusvaunun lisäksi panssarihaupitsissa 2 S1 122 mm (suomalainen tunnus 122 PsH 74), BTR-50-vaunussa ja komentopaikkavaunu MT-LB/U:ssa. MT-LB tuli käyttöön Neuvostoliitossa 1970-luvulla. Uudistettu MT-LBM-versio esiteltiin 1995. Arktisilla alueilla käytetään leveämpitelaista MT-LBV-mallia (vezdehodnyi – kaikkikulkuinen). 40 cm pitempi, seitsemällä alatelapyörällä ja tehokkaammalla moottorilla varustettu malli on MT-LBu (universalnyi).


title: MT-LB

text: MT-LB:tä on käytetty vuodesta 1984 myös Suomen puolustusvoimissa, jossa sitä kutsutaan lempinimillä "Ällitälli" tai "Taistelusammakko". Maaliskuussa 2011 Suomi osti 2,7 miljoonalla eurolla Ruotsista varaosineen 147 käytettyä vaunua lisää. Toimitus tapahtui vuoden loppuun mennessä.


title: MT-LB

text: MT-LB/V on kevyt telavetoinen kuljetusvaunupanssarivaunu, joka on tarkoitettu kuljettamaan joukkoja, kuormia sekä vetämään hinattavia laitteita. Sen miehistönä on 2 vaunumiestä (johtaja/ampuja ja ajaja) sekä 11 kuljetettavaa henkilöä. Paino 10350 kg ja kuljetuskyky 1500 kg. Hinattavan laitteen maksimimassa voi olla 4000 kg. Suurin nopeus tiellä on 61,5 km/h. Polttoaineen kulutus 90–110 litraa/100 km. Moottori on nelitahtinen JaMZ-238V-dieselmoottori. Sen iskutilavuus 14,86 litraa ja nimellisteho 240 hv (177 kW).


title: MT-LB

text: Vaunulla voidaan ajaa sekä maalla että vedessä, vedessä huippunopeus on vaatimaton n. 5–6 km/h. Vesiajo edellyttää tyyntä säätä ja virtaamatonta vettä, sillä vesiajossa vaunu on lähes täydellisesti veden alla ja vaunu on vaikeasti ohjattavissa. Moottorin ilmanotto tapahtuukin vaunun katolla erillisen korotetun ilmanottoputken avulla. Vaunun sisälle vuotava vesi pumpataan ulos. Vesiajoa varten vaunuun kiinnitetään telojen ympärille veden virtaukseen vaikuttavia levyjä sekä tiivistetään kaikki veden pinnan alle jäävät aukot, kuten takaovet ja ampuma-aukot.


title: MT-LB

text: MT-LB/V:n aseistuksena on ainoastaan 7,62 mm PKT -konekivääri, vaunun takaovissa on ampuma-aukot, kuten myös molemmissa kyljissä. Polttoainesäiliöt (4 kpl) sijaitsevat miehistötilassa vaunun kyljissä molemmin puolin vaunua sekä miehistön istuimina.


title: MT-LB

text: MT-LB/V:n on edeltäjäänsä MT-LB:tä leveätelaisempi (560 mm/350 mm), mikä pienentää sen telapaineen lähes puoleen (0,28 bar/m² vs 0,45 bar/m²). MT-LB/V:tä käytetäänkin Venäjällä yhtenä pohjoisten joukkojen lumiajoneuvona.


title: MT-LB

text: MT-LB/U toimii komentopaikka- ja mittaustiedustelupanssarivaununa. Moottorin tehoa on nostettu pakokaasuahtimella verrattuna tavalliseen MT-LB malliin. Sekä 2S1-panssarihaupitsissa, että MT-LB/U:ssa on sama moottori.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Kesäolympialaiset vuonna 1900 järjestettiin Pariisissa. Ne olivat toiset nykyaikaiset olympiakisat. Kisojen osallistujamäärä kohosi huomattavasti vuoden 1896 Ateenan kisoista. Suomi ei ollut mukana, mutta emämaa Venäjä oli mukana ensimmäistä kertaa.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Kisojen aikaan järjestettiin myös maailmannäyttely. Kisojen aikaan oli niin paljon kaikenlaisia esityksiä ja tapahtumia, että koko urheilu uhkasi jäädä varjoon. Parhaiten tätä havainnollistaa se, että kisoissa jaettujen mitalien etupuolella luki ”Pariisin maailmannäyttely 1900”, ja olympialaisista mainittiin vain mitalin kääntöpuolella.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Nämä ovat ainoat nykyajan kesäolympialaiset, joiden pitovuosi ei ollut karkausvuosi. Seuraavan kerran näin tulee tapahtumaan vuonna 2100.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Kisat kestivät suhteettoman pitkään, useita kuukausia. Kalastuskisat käytiin Seinejoen varrella. Ohjelmassa olivat muun muassa golf, hevospoolo, jalkapallo, jousiammunta, kriketti, kroketti, purjehdus, ratsastus, rugby, soutu ja vesipallo. Maailmannäyttelyyn kuuluneita epävirallisia lajeja oli monta, kuten hengenpelastus, ilmapallopurjehdus ja leijanlennätys. Iso-Britannia voitti jalkapallon, hevospoolon ja vesipallon, Ranska oli paras kriketissä ja rugbyssä. Maratonille saatiin liikkeelle kokonaista 16 urheilijaa. Maraton tarjoili myös draamaa, kun kisaa johtanut ruotsalaisjuoksija Ernst Fast ohjattiin risteyksessä ”vahingossa” väärään suuntaan. Tällä välin isäntämaata edustanut, mutta myöhemmin luxemburgilaiseksi osoittautunut Michel Théato ehätti hänen edelleen ja voitti kilpailun, jonka pituus oli 40 260 metriä.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Näissä kisoissa mukaan pääsivät myös naiset, vaikka nykyaikaisen olympialiikkeen perustanut ranskalaisparoni Pierre de Coubertin vastusti tätä erittäin jyrkästi. Naisten lajeja olivat kroketti, golf ja tennis. Kaikkien aikojen ensimmäinen naisvoittaja olympialaisissa oli tennispelaaja Charlotte Cooper.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Kisojen kuninkaisiin lukeutui Saksassa syntynyt, mutta Yhdysvaltoja edustanut Alvin Kraenzlein, joka voitti 60 metrin juoksun, 110 metrin ja 200 metrin aitajuoksut sekä pituushypyn. Ray Ewry oli toinen kuninkaista: hän otti voitot vauhdittomassa pituudesta, vauhdittomasta kolmiloikasta ja vauhdittomasta korkeushypystä. Kisojen järjestäjämaa Ranska rohmusi eniten mitaleita, yhteensä sata, joista 25 oli kultaa.


title: Kesäolympialaiset 1900

text:
Kisoissa järjestettiin kaikkiaan 95 kilpailua kymmenessä eri urheilulajissa.
Kansainvälisen olympiakomitean mukaan vuoden 1900 olympialaisiin osallistui 24 maata. Jotkut historioitsijat katsovat että kilpailuissa oli mukana 28 maata. Jotkut katsovat osallistujaksi myös Brasilian, koska kisoihin osallistui ranskalais-brasilialainen juoksija Adolphe Klingelhoefer; yleensä hänet kuitenkin luetaan Ranskan edustajaksi. Kilpailuissa oli mukana joidenkin näkemysten mukaan myös kolumbialainen köydenvetoon osallistunut Francis Henriquez de Zubiría ja uusiseelantilainen vesipalloilija Victor Lindberg, mutta KOK ei huomioi heitä näiden maiden edustajiksi.


title: Kesäolympialaiset 1900

text: Menestynein maa vuoden 1900 kesäolympialaisissa oli isäntämaa Ranska. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja sai yhdysvaltalainen yleisurheilija Alvin Kraenzlein, joka saavutti neljä olympiavoittoa.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: III kesäolympialaiset järjestettiin Saint Louisissa, Yhdysvalloissa kaksien Euroopassa järjestettyjen kisojen jälkeen. Kisat myönnettiin Yhdysvalloille jo ensimmäisten olympialaisten aikaan. Alun perin pitopaikaksi valittiin Chicago, mutta maailmannäyttelyn pitopaikaksi valittu St. Louis halusi myös olympialaiset maailmannäyttelyn ohjelmaan kuten Pariisissa neljä vuotta aikaisemmin. Lopulta Yhdysvaltain presidentti Theodore Roosevelt kannatti St. Louisin kisaisännyyttä.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: Kisat kestivät useita kuukausia. Uusia lajeja olivat mailimatkat sekä Pariisin kisojen ajaksi ohjelmasta poistunut painonnosto. Uintilajeissa mittoina käytettiin jaardeja ja mailia. Lyhimmässä uintimatkassa eli 50 jaardin uinnissa yksinvaltias oli Unkarin Zoltán von Halmay sekä pisimmässä eli mailin uinnissa Emil Rausch. Maratonilla ensimmäisenä maaliin saapui yhdysvaltalainen Fred Lorz. Hän oli kuitenkin keskeyttänyt jo 14,5 kilometrin kohdalla ja matkustanut sen jälkeen auton kyydissä 18 kilometriä. Huijauksen paljastuttua kultamitalin sai Thomas Hicks olympiahistorian huonoimmalla ajalla.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: Myös naiset saivat jälleen osallistua St. Lousin kisoihin, vaikka nykyaikaisen olympialiikkeen perustaja paroni Pierre de Coubertin vastusti tätä edelleen jyrkästi.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: Suomi ei osallistunut näihinkään kisoihin.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: Vuoden 1904 kesäolympialaisten ohjelmassa oli 19 lajia, joista koripallo oli näytöslajina. Yhteensä olympiavoitosta kilpailtiin 91 eri tapahtumassa.St. Louisin olympialaisiin osallistui Kansainvälisen olympiakomitean tilastojen mukaan 12 maata. Lisäksi mukana oli usean maan urheilijoista koottu sekajoukkue. Joidenkin näkökantojen mukaan mukana olivat myös Italia, Norja ja Newfoundland. Kilpailuun osallistui kaksi norjalaissyntyistä painijaa, Charles Ericksen ja Bernhoff Hansen, mutta heidät on yleensä laskettu yhdysvaltalaisiksi. Newfoundlandissa syntynyt maratoonari Bob Fowler on yleensä laskettu Yhdysvaltain edustajaksi. Italialainen, mutta Yhdysvaltoihin muuttanut Frank Bizzoni osallistui olympialaisten pyöräilyyn. Myös hänet on yleensä laskettu Yhdysvaltain edustajaksi, mutta vuonna 2009 joukko olympiahistorioitsijoita havaitsi, että hän oli edelleen Italian kansalainen osallistuessaan vuoden 1904 olympialaisiin.


title: Kesäolympialaiset 1904

text: Menestynein maa vuoden 1904 kesäolympialaisissa oli isäntämaa Yhdysvallat. Yksilötasolla eniten olympiavoittoja sai yhdysvaltalainen voimistelija Anton Heida, joka saavutti viisi olympiavoittoa.


title: Khao Lak

text: Khao Lak () on rantalomakeskus Thaimaassa noin 100 km pohjoiseen Phuketista, Phang Ngan provinssissa. Khao Lakissa on kilometrien pituisia rantoja, joissa on paljon mahdollisuuksia laitesukellukseen.


title: Khao Lak

text: Alueen paikallinen talous perustuu nykyään turistihotelleihin, paikallisiin kauppoihin ja ravintoloihin sekä sukellusyrityksiin. Lähiympäristössä on perinteistä kumin ja palmuöljyn tuotantoa sekä maanviljelyä.


title: Khao Lak

text: 26. joulukuuta 2004 Intian valtameren maanjäristyksessä syntyneet tsunamit iskivät Thaimaassa voimakkaimmin Khao Lakiin. Kuolleiden joukossa oli muiden muassa suomalainen laulaja ja muusikko Aki Sirkesalo. Khao Lakissa myös tuolloin lomaillut Sauli Niinistö, josta sittemmin tuli Suomen tasavallan presidentti, sen sijaan selviytyi hengissä.


title: Maltan ritarikunta

text: Maltan ritarikunta (virallisesti Jerusalemin Pyhän Johanneksen suvereeni sotilaallinen ja hospitaliittaritarikunta, Rodoksen ja Maltan ritarikunnaksi sanottu, , lyh. "SMOM") on suvereeni, valtion kaltainen kansainvälisoikeudellinen toimija ilman omaa valtiollista aluetta. Maltan ritarikunnan hallussa on ekstraterritoriaalialueet Roomassa sekä Maltalla. Nykyään sillä on noin 12 000 jäsentä ja 80 000 vapaaehtoista avustajaa. Ritarikunnan päämaja, jossa myös suurmestari asuu, sijaitsee Roomassa. Ritarikunnalla on omat autojen rekisterikilvet ja postimerkit. Roomassa sijaitsee ritarikunnan omistuksessa oleva kirkko, palatsi ja huvila. Helmikuun 2013 alussa järjestö, joka on edelleen yksi maailman suurimmista humanitaarisista organisaatioista (auttaa mm. pakolaisia ja kodittomia) ja toimii 120 maassa, juhlisti 900 vuotta sitten saamaansa tunnustusta paavilta, joka takasi järjestölle itsenäisen valtion statuksen.


title: Maltan ritarikunta

text: Maltan ritarikunnalla on diplomaattisuhteet 102 valtion kanssa, ja se on Yhdistyneiden kansakuntien tarkkailijajäsen. Ritarikunnan suvereniteetti on kuitenkin kiistanalainen käsite, eikä esimerkiksi Suomi ole tunnustanut ritarikuntaa, kuten eivät muutkaan Pohjoismaat.


title: Maltan ritarikunta

text: Maltan ritarikunta katsoo olevansa alkuperäisen Johanniittain ritarikunnan laillinen jatkaja, vaikka Maltan ritarikunta on lakkautettu jo useita kertoja. Alkuperäisestä ritarikunnasta on reformaation yhteydessä erkaantunut yhä toiminnassa oleva evankelis-luterilainen haara, Balley Brandenburg (Johanniittain ritarikunta).


title: Maltan ritarikunta

text: Lisäksi on perustettu lukuisa määrä niin sanottuja epäaitoja johanniittain ritarikuntia, sekä Yhdysvalloissa, Euroopassa että muualla. Näihin luetaan myös niin sanottu ortodoksinen haara, joka perustettiin 1960-luvulla. Epäaitoina pidetään niitä ritarikuntia, jotka eivät ole osa alkuperäistä Johanniittain ritarikuntaa.


title: Maltan ritarikunta

text: Ritarikunnan motto on "Tuitio Fidei et Obsequium Pauperum" ("Uskon puolustamiseksi ja hädänalaisten auttamiseksi").Keisari Napoleon valtasi Maltan vuonna 1798. Maltan ritarikunta oli Venäjän keisarin suojeluksessa ja siirtyi Pietariin. Britannian valloitettua Maltan 1800 Englannin kuningashuone katsoi olevansa Maltan ritarikunnan yksinoikeutettu jatkaja ja perusti anglikaanisen Johanniittain ritarikunnan 1831. Paavi Pius VII julisti katolisen haaran eli Maltan ritarikunnan yksipuolisesti katoliseksi ritarikunnaksi, mitä protestantit eivät hyväksyneet. Maltan Ritarikunta perustettiin Roomaan vuonna 1834.Suurmestari Matthew Festing erotti suurkansleri Albrecht von Boeselagerin 8. joulukuuta 2016. Von Boeselagerin katsotaan myöntyneen humanitaarisen avun nimissä kondomien jakoon Afrikassa AIDS:n vastaisena toimena. Paavi Franciscus määräsi erottamisesta sisäisen tutkinnan. Suurmestari Festings ei suostunut yhteistyöhön paavin selvitysryhmän kanssa ja tämä johti myöhemmin 24. tammikuuta 2017 paavin pyyntöön Festingsin eroamisesta ja 25. tammikuuta paavi hyväksyi Festingsin eropyynnön ja asettaa oman edustajansa ritarikunnan johtoon.


title: Talviolympialaiset 1928

text: Vuoden 1928 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa, Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 11. helmikuuta ja päättäjäiset 19. helmikuuta 1928. Kisat julisti virallisesti avatuksi Sveitsin liittoneuvoston puheenjohtaja Edmund Schulthess. Olympialaisten urheilijavalan vannoi Hans Eidenbenz.


title: Talviolympialaiset 1928

text: Ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa olivat mukana Alankomaat, Argentiina, Japani, Liettua, Luxemburg, Meksiko, Romania, Saksa ja Viro.


title: Talviolympialaiset 1928

text: Kisoissa oli 14 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1928

text: Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia:


title: Talviolympialaiset 1928

text: Kisoihin osallistui kaikkiaan 464 urheilijaa 25 maasta. Urheilijoista 464 oli miehiä ja 26 naisia.


title: Talviolympialaiset 1928

text: Vuoden 1928 talviolympialaisten menestynein maa oli Norja.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Vuoden 1932 talviolympialaiset järjestettiin Lake Placidissa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 4. helmikuuta ja päättäjäiset 13. helmikuuta 1932.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Kisat avasi virallisesti New Yorkin osavaltion kuvernööri Franklin D. Roosevelt ja urheilijoiden valan vannoi pikaluistelija Jack Shea.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Lake Placidin talviolympialaisiin osallistui 252 urheilijaa 17 maasta, urheilijoista 231 oli miehiä ja 21 naisia.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Lake Placidin talviolympialaisissa oli ohjelmassa 14 eri kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Rattikelkkailussa kilpailtiin neljän ja ensimmäistä kertaa myös kahden miehen kelkoissa. Kilpailut käytiin 8.–15. helmikuuta Mount van Hoevenbergin radalla. Neljän miehen kelkkojen avauspäivää seurasi 14 000 katsojaa, ja se oli katsojamäärältään Lake Placidin olympialaisten seuratuin tapahtuma.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Parhaiten lajissa menestyi isäntämaa Yhdysvallat, jonka urheilijat voittivat molemmat kultamitalit ja yhteensä neljä kuudesta jaossa olleesta mitalista. Stevensin veljekset John ja Curtis voittivat kahden miehen kelkoissa ja Billy Fiske uusi edelliskisojen voittonsa Yhdysvaltain neljän miehen ykköskelkan ohjaajana. Neljän miehen kelkkojen kultamiehistön Edward "Eddie" Eaganista tuli historian ensimmäinen sekä kesä- että talviolympialaisten olympiavoittoon kyennyt urheilija.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Lake Placidissa kilpailtiin taitoluistelussa 8.–12. helmikuuta kolmessa lajissa: miesten ja naisten yksinluisteluissa sekä pariluistelussa. Taitoluistelukilpailut käytiin ensimmäistä kertaa talviolympialaisissa sisätiloissa, Lake Placidin olympia-areenalla.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Itävalta ja isäntämaa Yhdysvallat saavuttivat taitoluistelusta kaksi mitalia. Naisten yksinluistelussa norjalainen Sonja Henie puolusti edelliskisojen olympiavoittoaan menestyksekkäästi. Miesten yksinluistelussa Itävallan Karl Schäfer voitti hopealle sijoittuneen ja kolme edellistä olympiakultaa vieneen Gillis Grafströmin. Neljännellä mitalillaan Grafströmistä tuli kuitenkin olympiahistorian menestynein taitoluistelija. Pariluistelun kultamitali meni Andrée Brunet´n ja Pierre Brunet´n voiton myötä Ranskaan.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Isoa-Britanniaa naisten yksinluistelussa edustaneesta Cecilia Colledgesta tuli 11 vuoden ja 73 päivän ikäisenä nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija.


title: Talviolympialaiset 1932

text: Näytöslajeina Lake Placidissa järjestettiin curling, naisten pikaluistelu kolmella matkalla ja koiravaljakkoajo.Vuoden 1932 talviolympialaisten menestynein maa oli Yhdysvallat.


title: Talviolympialaiset 1936

text: Vuoden 1936 talviolympialaiset järjestettiin Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa. Kisojen avajaiset olivat 6. helmikuuta ja päättäjäiset 16. helmikuuta 1936. Kilpailut julisti avatuksi Adolf Hitler ja urheilijoiden valan vannoi Wilhelm Bogner.


title: Talviolympialaiset 1936

text: Vuoden 1936 talviolympialaisten ohjelmassa oli 17 eri kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1936

text: Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia:


title: Talviolympialaiset 1936

text:
Garmisch-Partenkirchenin vuoden 1936 talviolympialaisiin osallistui 646 urheilijaa 28 maasta. Osallistujista 566 oli miehiä ja 80 naisia.
Vuoden 1936 talviolympialaisten menestynein maa oli Norja.


title: Talviolympialaiset 1948

text: Vuoden 1948 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 30. tammikuuta ja päättäjäiset 8. helmikuuta 1948. St. Moritzissa pidettiin olympialaiset jo toisen kerran, ensimmäiset olivat vuonna 1928.


title: Talviolympialaiset 1948

text: Olympialaisten ohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa yhdeksässä eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1948

text: Lisäksi mukana oli kaksi näytöslajia:


title: Talviolympialaiset 1948

text:
Vuoden 1948 talviolympialaisiin osallistui 669 urheilijaa 28 maasta. Osallistujista 592 oli miehiä ja 77 naisia.
Vuoden 1948 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan jakoivat Ruotsi ja Norja.


title: Talviolympialaiset 1952

text: Vuoden 1952 talviolympialaiset järjestettiin Norjan pääkaupungissa Oslossa. Kisojen avajaiset olivat 14. helmikuuta ja päättäjäiset 25. helmikuuta 1952. Kisat julisti virallisesti avatuksi prinsessa Ragnhild. Olympialaisten urheilijoiden valan vannoi Torbjørn Falkanger, ja olympiatulen sytytti Eigil Nansen.


title: Talviolympialaiset 1952

text:
Oslo valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Cortina d'Ampezzoa ja Lake Placidia.
Olympiaohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Lisäksi jääpallo oli ohjelmassa viralliseen olympiaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina.


title: Talviolympialaiset 1952

text: Oslon talviolympialaisiin osallistui 694 urheilijaa 30 maasta.


title: Talviolympialaiset 1952

text: Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti isäntämaa Norja.


title: Talviolympialaiset 1956

text: Vuoden 1956 talviolympialaiset järjestettiin Cortina d’Ampezzossa, Italiassa. Kisojen avajaiset olivat 26. tammikuuta ja päättäjäiset 5. helmikuuta 1956. Kisat piti järjestää jo vuonna 1944, mutta niitä ei pidetty toisen maailmansodan vuoksi. Kilpailut julisti avatuksi Italian presidentti Giovanni Gronchi. Urheilijoiden valan vannoi Giuliana Chenal-Minuzzo ja olympiatulen sytytti Guido Caroli. Kyseessä oli ensimmäiset televisioidut talviolympialaiset.


title: Talviolympialaiset 1956

text: Neuvostoliitto osallistui ensimmäisen kerran talviolympialaisiin, ja sijoittui heti ensimmäiseksi mitalitaulukossa.


title: Talviolympialaiset 1956

text:
Vuoden 1956 talviolympialaisten ohjelmassa oli 22 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa.
Vuoden 1956 talviolympialaisiin otti osaa 821 urheilijaa 32 maasta.


title: Talviolympialaiset 1956

text: Vuoden 1956 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti ensimmäistä kertaa talviolympialaisiin osallistunut Neuvostoliitto.


title: Talviolympialaiset 1960

text: Vuoden 1960 talviolympialaiset järjestettiin Squaw Valleyssä, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 18. helmikuuta ja päättäjäiset 28. helmikuuta 1960. Kisat julisti avatuksi Yhdysvaltain varapresidentti Richard Nixon. Olympiavalan vannoi Carol Heiss ja -tulen sytytti Kenneth Henry.


title: Talviolympialaiset 1960

text: Kaliforniassa sijaitsevan Squaw Valleyn talviolympialaiset olivat alun perin juristi Alexander Cushingin ajatus. Kelkkailussa ei poikkeuksellisesti kilpailtu kisaisäntien toiveesta huolimatta. Squaw Valleyn kisoissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön tv-oikeudet.


title: Talviolympialaiset 1960

text: Olympiaohjelmassa oli kaikkiaan 27 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa olivat ampumahiihto ja naisten pikaluistelu. Kelkkailukilpailuja ei järjestetty, koska kisajärjestäjä ei halunnut rakentaa kallista rataa.


title: Talviolympialaiset 1960

text: Kisoihin osallistui 665 urheilijaa 30 maasta. Länsi-Saksa ja Itä-Saksa kilpailivat yhteisellä joukkueella.


title: Talviolympialaiset 1960

text: Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Talviolympialaiset 1964

text: Vuoden 1964 talviolympialaiset järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa. Kisojen avajaiset olivat 29. tammikuuta ja päättäjäiset 9. helmikuuta 1964. Kilpailut julisti avatuksi Itävallan presidentti Adolf Schärf, olympiavalan vannoi Paul Aste ja olympiatulen sytytti Joseph Rieder.


title: Talviolympialaiset 1964

text:
Kisojen pitopaikka päätettiin Münchenissä, Saksassa 26. toukokuuta 1959. Samalla päätettiin myös Kesäolympialaisten 1964 pitopaikka.
Olympiaohjelmaan kuului 34 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 1964

text: Lisäksi jääkolkka oli mukana viralliseen kisaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina.


title: Talviolympialaiset 1964

text: Kisoihin osallistui 1091 urheilijaa 36 maasta.


title: Talviolympialaiset 1964

text: Vuoden 1964 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.


title: Talviolympialaiset 1964

text: Vuonna 1964 australialainen alppihiihtäjä Ross Milne kuoli syöksyharjoituksissa Innsbruckin olympialaisten avajaispäivänä. Milne törmäsi puuhun. Innsbruckissa ja harjoituksissa kuoli myös brittikelkkailija Kazimierz Kay-Skrzypecki.


title: Juhan af Grann

text: Juhan af Grann, alk. Heikki Juhani Grann (s. 3. joulukuuta 1944 Kuopio) on ohjaaja ja tuottaja, joka on tehnyt erityisesti ufoilmiöitä käsitteleviä televisio-ohjelmia. Hän osallistui asiantuntijan roolissa Seminaarinmäen mieslaulajien juhlakiertueelle, jonka teemana olivat avaruuteen liittyvät aiheet. Grann oli Liberaalisen kansanpuolueen ehdokkaana vuoden 1987 eduskuntavaaleissa.


title: Juhan af Grann

text: Grann eli varhaislapsuutensa Joroisissa. Hän näytteli lapsena lapsirooleissa näytelmissä, joista useat esitettiin Kuopion kaupunginteatterissa. Armeijan käytyään hän muutti Saksaan, missä työskenteli mainostoimistossa suunnittelijana, kunnes palasi Suomeen vuonna 1970.


title: Juhan af Grann

text: Grann toimi Mainostelevision erikoistoimittajana useita vuosia, kunnes hänet irtisanottiin keväällä 1983. Yhtenä syynä irtisanomiselle olivat hänen esiintymisensä julkisuudessa. Tämän jälkeen hän perusti 1983 oman TV-tuotantoyhtiön nimeltä Grann Production.


title: Juhan af Grann

text: Hänen perheeseensä kuuluu kolme aikuista lasta, kaksi poikaa ja yksi tytär. Grannilla on myös sisar, joka asuu Englannissa. Vuonna 2009 Grann kertoi olleensa aiemmin naimisissa mutta sittemmin eronneensa ja elävänsä yksin.


title: Juhan af Grann

text: Grann kertoo ennustaneensa ja ennustavansa edelleen tulevaa olemalla yhteydessä henkimaailman kanssa ja tulkitsemalla omalla tarinankerrontakyvyllään esimerkiksi Ilmestyskirjaa. Hän mainitsee ennustaneensa 1990-luvuilla tehdyissä dokumenteissaan vedenpaisumukset, rahoituskriisit ja evoluutioon liittyvät ongelmat. Vuonna 1998 julkaistussa "Uusi ilmestyskirja – ihmiskunnan viimeinen exodus" -televisioelokuvasarjan toisessa osassa hän korostaa näkemystään, että ihmiskunta voi odottaa lähitulevaisuudessa ekologista, materiaalista ja henkistä katastrofia. Vuonna 2012 hän totesi, että "Uusi ilmestyskirja – ihmiskunnan viimeinen exodus" -televisiosarjassa esitetyt väitteet ovat käymässä toteen ja lisäksi Stanfordin yliopiston professori sekä useat tiedemiehet tukevat väitettä, että maailmankuva tulee muuttumaan radikaalisti. Erääksi syyksi muutokselle Grann mainitsee, ettei planeettamme kestä jatkuvaa kasvua.


title: Juhan af Grann

text: Grann kertoo avaruusolentojen kykenevän ottamaan ihmisen persoonan hallintaansa, jolloin usein saa sensitiivisiä kykyjä, kuten telepatiaa, selvännäköä sekä profetointia. Hänellä on kertomansa mukaan kokemuksia avaruusolennoista, minkä seurauksena hänen sensitiiviset kykynsä ovat lisääntyneet ja hän on nähnyt, mitä maailmassa tulee tapahtumaan.


title: Juhan af Grann

text: Grannin mukaan monien ihmisten kokemien erikoisten tapausten ja salaliittojen takana ovat avaruusolennot, hänen määritelmänsä mukaan "alien hybridit". Hänen mukaansa avaruusolennot tarkkailevat, valvovat ja säätelevät ihmisten elämää useilla eri tavoilla ja ne käyvät päivittäin maapallolla. Alien hybridien aiheuttamia ikävyyksiä ovat Grannin mukaan keskenmenot, joilla ne pyrkivät kontrolloimaan ihmisten mutaatioita ja kehitystä. Grann väittää kokeneensa kontaktin avaruusolentoihin Israelissa lähellä Jaffan kaupunkia. Hän on kertonut aiemmasta kontaktistaan neljävuotiaana kolmeen avaruusolentoon, jotka olivat saapuneet hänen huoneeseensa yöllä ja kommunikoineet hänen kanssaan. Avaruusolennot olivat lennättäneet Grannin 200 metrin päähän Kuopion kaupunginteatterin ja kasarmin välissä olevalle vihreälle kentälle. Ne olivat FBI:n luokituksen mukaan "Reticum-4" -nimiseltä planeetalta ja kaikista avaruuden 25 rodusta juuri niillä on etuoikeus maahan, joka on niiden koeplaneetta. Grann luonnehti olentojen olevan 120–130 senttimetrin pituisia, viirusilmäisiä sekä kutsui niitä nimityksellä ""Pieni Harmaa"".


title: Juhan af Grann

text: Grannin mukaan avaruusolentojen ja ihmisten kanssakäymisellä on erilaisia vaikutuksia. Esimerkkinä hän mainitsee, että auttamishaluisten olentojen kanssakäymisestä on saattanut seurata syövän parantuminen, kun taas sikiösieppauksia tekevät olennot ovat keskeyttäneet raskauden. Grann kertoo tavanneensa henkilökohtaisesti äitejä, joilta sikiö on hävinnyt.


title: Juhan af Grann

text: Grann uskoo yhteiskunnan siirtyvän myöhäis-orwellilaiseen järjestelmään, jossa ihmiset implantoidaan poliittisen kontrollin takia mikrosiruilla, joiden avulla heitä voidaan salakuunnella ja jäljittää. Hän kertoo tietävänsä myös erittäin salaisia virkamiehiä Yhdysvalloista, jotka on implantoitu. Grannin dokumenttisarjassa "Uusi ilmestyskirja – ihmiskunnan viimeinen exodus" Yhdysvaltain armeijan salaisen tiedustelupalvelun majuri Ed Dames kertoo ryhmänsä olleen tekemisissä avaruusolentojen kanssa, joiden sivilisaatio on 100 miljoonaa vuotta ihmiskuntaa edellä.


title: Juhan af Grann

text: Kotisivuillaan Grann kertoo kuunnelleensa salaisia äänitallenteita ufohavaintoon liittyvästä dialogista Yhdysvaltain presidentin John F. Kennedyn ja Air Force Onen pilotin välillä. Lisäksi hän mainitsee, että Kennedy oli kiinnostunut ufoilmiöstä. Grannin "Tunkeilijat (Intruders)" -televisioelokuvasarjassa John F. Kennedyn lentostuertti kertoo presidentti Kennedyn ja hänen välillään Berliinin matkalla käydyistä keskusteluista paljastaen, että presidentti ja Yhdysvaltain hallitus ovat tietoisia maapallon ulkopuolisista vierailijoista maaplaneetalla. Presidentti Kennedy oli lentostuertin kanssa keskustellessaan todennut ufoaiheesta: ""olet oikeassa, poika, he ovat jo täällä"".


title: Esa Pakarinen

text: Feliks Esaias ”Esa” Pakarinen (9. helmikuuta 1911 Rääkkylä – 28. huhtikuuta 1989 Varkaus) oli suomalainen näyttelijä, hanuristi, laulaja, kansantaiteilija ja viihdyttäjä. Hän kuului sotien jälkeisen rillumarei-viihteen keulakuviin.


title: Esa Pakarinen

text: Esa Pakarinen syntyi 1911 Rääkkylän Hernevaarassa Pohjois-Karjalassa kiertävän kyläsuutarin Paavo Pakarisen ja Angeliina Hirvosen kuusilapsiseen perheeseen. Isä oli itseoppinut haitarinsoittaja. Perhe kiersi Esan varhaiset vuodet ympäri Savoa ja Pohjois-Karjalaa, kunnes asettui vuonna 1920 Joensuuhun. Syksyllä 1921 Pakarinen meni kansakouluun suoraan kolmannelle luokalle, mutta hänen koulumenestyksensä jäi varsin vaatimattomaksi. Nuoruusvuosinaan Pakarinen työskenteli muun muassa sisävesilaivoilla lämmittäjänä, juoksupoikana Karjalaisen kirjapainossa, tiilenlyöjänä, maalarina ja muissa sekatöissä.


title: Esa Pakarinen

text: Vuonna 1929 Pakarinen meni Joensuun Singerille apulaismekaanikoksi. Palkkarahoillaan hän osti ensimmäisen haitarinsa ja aloitti soittoharjoittelut korvakuulolta, sillä vaikka hän olikin lapsena näpelöinyt isänsä soittopeliä, hän ei kuitenkaan ollut saanut tältä soitto-oppeja. Seuraavana vuonna Pakarinen perusti Keskiyö-orkesterin, joka soitti viikonloppuisin Joensuun Työväenyhdistyksen tilaisuuksissa sekä keikkaili Lieksassa, Sortavalassa, Tuupovaarassa , yleensä pitkin Pohjois-Karjalan työväentaloja. Orkesterin muita jäseniä olivat tuleva sosiaalidemokraattinen kansanedustaja Varma Kosto Turunen rummuissa ja Heikki Piiparinen viulussa. Varma Kosto Turunen myöhemmin alkoi laulaa ja siirtyi soittamaan trumpettia kun Otto Tikkanen tuli rumpalistiksi. Yhtye soitti 1930-luvun hittejä ja Turunen lauloi välillä megafoniin. 1931 orkesteriin liittyi toiseksi viulistiksi Eino Kosonen.


title: Esa Pakarinen

text: Elokuussa 1931 Pakarinen lähti suorittamaan asepalvelustaan 2. Polkupyöräpataljoonan konekiväärikomppaniaan Valkjärvelle. Vapauduttuaan armeijasta seuraavana kesänä hän palasi Keskiyöhön. Soittajakavereiden ehtona paluulle oli, että Pakarinen opettelee soittamaan nuoteista. Keskiyön hanuristina työskentelyn lisäksi hän soitti Joensuun Työväenyhdistyksen soittokunnassa kornettia ja tenoritorvea. Päivätyökseen Pakarinen teki muun muassa maalarin ja kuorma-auton apumiehen töitä ja toimi Joensuun Sähkön "tolppa-apinana".


title: Esa Pakarinen

text: Jouluna 1934 Pakarinen meni naimisiin Joensuun Työväenteatterin laulaja-näyttelijä Aino Juntusen kanssa. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1937. Vuonna 1937 Keskiyö oli viisimiehinen kokoonpano joka kierteli viikonloput ja joitakin arki-iltojakin pitkin Pohjois-Karjalan työväentaloja. Seuraavana vuonna jo seitsenmiehiseksi paisunut yhtye siirtyi haitarijazziin ja alkoi käyttää amerikkalaisia sovituksia. Näihin aikoihin Pakarinen alkoi näytellä pienissä rooleissa Joensuun Työväenteatterissa.


title: Esa Pakarinen

text: Syksyllä 1938 Joensuun Työväenteatteriin tuli Kemin teatterista näyttelijä Orvokki Vesaranta (1915–2010), jonka Pakarinen kihlasi vappuna 1939. Kesällä oli edessä muutto Jyväskylään Vesarannan työn perässä. Pakarinen sai työpaikan Mäki-Matin rautaosaston varastolla. Syksyllä pariskunta meni naimisiin, mutta hääonni katkesi lyhyeen sodan uhan takia. Liikekannallepanomääräys komensi Esan Vihtavuoreen ilmatorjuntakoulutukseen.


title: Esa Pakarinen

text: Marraskuussa 1939 Pakarinen komennettiin ilmatorjuntapatteristoon Survon kartanolle Jyväskylän maalaiskuntaan, jossa hän palveli talvisodan ajan. Samassa paikassa palveli Tauno Palo patteripäällikön autonkuljettajana. Keväällä 1940 talvisodan päätyttyä Pakarinen ja Palo näyttelivät yhdessä Aleksis Kiven "Kihlauksessa" Jyväskylän nuorisoseurantalolla. Välirauhan aikoihin Pakarinen jatkoi töissä Mäki-Matilla ja perusti nelimiehisen Rytmi-orkesterin, joka soitti Jyväskylän työväentalolla jatkosotaan asti. Tuolloin syntyi Pakarisen ensimmäinen lapsi Paula.


title: Esa Pakarinen

text: Jatkosodan alkaessa Pakarinen komennettiin Haapamäelle ilmatorjuntapatteriin, josta hän siirtyi Sulkavalle ja edelleen eri puolille Karjalankannasta. Varsinaisen palveluksen ohessa hänellä oli viihdytyskeikkoja hanuristina muun muassa rykmentin kuoron kanssa ja kiertue 14-miehisessä orkesterissa oopperalaulaja Aulikki Rautawaaraa säestäen.


title: Esa Pakarinen

text: 1943 Pakarinen siirrettiin Päämajan viihdytysjoukkoihin Helsinkiin. Heti ensimmäiseksi hän joutui oopperalaulaja Kalle Ruususen säestäjäksi ja lähti tämän kanssa viikon harjoittelun jälkeen ensimmäiselle kiertueelle Karjalankannakselle. Muita kiertuepaikkoja olivat muun muassa Ylä-Syväri, Äänislinna, Suomenlahden ranta, Ivalon seutu, Kuolaa, Liinahamari, Parkkina ja Luttojoki. Esityksiä annettiin myös saksalaisille joukoille Kuolan niemimaalla ja Pohjois-Norjassa, muun muassa kuukauden mittainen keikka Tenossa Eino Katajavuoren, Aune Roihan ja Bruno Nurmi-Johanssonin kanssa. Sodan loppuvaiheessa viihdytysjoukot hajotettiin ja Pakarinen sai siirron jalkaväkeen Möhköön, käyden komennuksilla Messuhallin aseveli-illoissa.


title: Esa Pakarinen

text: Sodan päätyttyä Pakarinen palasi Jyväskylään, työskennellen päivät Keski-Suomen rautakaupassa ja illat seitsenmiehisessä Jyväspojat-orkesterissa amerikkalaista jazzia soittaen. Ex-Melody Maker, Kale Pohjola, oli bändin alttosaksofonisti. Keikkoja oli useita, mutta Pakarinen erosi ryhmästä ja perusti oman kolmihenkisen Rytmi-orkesterin, joka kierteli muun muassa Laukaassa ja Keuruulla. Lisäksi hän soitti alttoviulua ja huilua Jyväskylän Työväenyhdistyksen orkesterissa.


title: Esa Pakarinen

text: Vuoden 1944 lopulla Pakarinen muutti perheensä kanssa Lahteen, vain saadakseen huomata, että hänelle luvattua työpaikkaa ei ollutkaan. Avioliitosta tuli virallinen ero tammikuussa 1946. Vailla vakituista työpaikkaa Pakarinen ryhtyi ensi kertaa täysipäiväiseksi viihdyttäjäksi. Yksi kesä meni ruotsalaisen Zoo-sirkuksen orkesterissa, minkä jälkeen hän lähti kiertueelle Toivo Alajärven, Paula Eron ja Maire Tammenlaakson kanssa. Kiertueen pistäytyessä Varkaudessa 1946 Pakarinen jäi paikkakunnalle asumaan hattukauppias, leskirouva Elli Ahon (o.s. Vartiainen) alivuokralaiseksi. Hän sai työpaikan paikalliselta konepajalta ja perusti Varkauden Työväentalolle jo kolmannen Rytmi-orkesterinsa. Nelihenkinen yhtye soitteli ympäri Kuopion lääniä, Arvo Ukkolan tullessa laulusolistiksi. 1947 Pakarinen avioitui Elli Ahon kanssa ja jouluna syntyi lapsi Esa Pakarinen Junior. Ellillä oli edellisestä avioliitosta jo kaksi poikaa.


title: Esa Pakarinen

text: Mentyään naimisiin Pakarinen jätti työnsä konepajalla ja meni vaimonsa hattuliikkeeseen modistiksi. Hattuhommat vaihtuivat kuitenkin pian kiertueisiin, kun Pakarinen pääsi hanuristiksi SAK:n ohjelmallisille viihdytyskiertueille, aluksi Viljo Vesterisen tuuraajaksi. Kiertueilla hän esiintyi muun muassa Kauko Käyhkön, Siiri Angerkosken ja Eugen Malmsténin kanssa. Näihin aikoihin Pakarinen, joka aiemmin oli esiintynyt vakavana muusikkona, ryhtyi kehittelemään esityksensä oheen humoristisia numeroita. Hän kehitti savon murretta vääntävän hampaattoman hanuristin Severi Suhosen roolin, josta tuli myöhemmin Pekka Puupään ohella Pakarisen tunnetuin roolihahmo.


title: Esa Pakarinen

text: 1940-luvun lopulla Pakarinen lyöttäytyi yhteiselle kiertueelle Reino Helismaan ja Tapio Rautavaaran kanssa. Hän jatkoi Severi Suhosena esiintymistä ja kehitti myös uuden hahmon, vanhapiika Impi Umpilammen. Helismaa nikkaroi tekstejä Suhosen ja Umpilammen hahmoille. Syksyllä 1950 Tapio Rautavaara lähti omille teilleen ja Jorma Ikävalko tuli tämän tilalle.


title: Esa Pakarinen

text: Säveltäjä Toivo Kärki, Reino Helismaan työtoveri, yllytti Suomen Filmiteollisuuden toimitusjohtajan T. J. Särkän katsomaan Pakarista, Helismaata ja Ikävalkoa heidän esiintyessään maaliskuussa 1951 Oulunkylän työväentalolla. Särkkä piti näkemästään ja pyysi kolmikon välittömästi koekuvauksiin.


title: Esa Pakarinen

text: Kesällä 1951 alkoivat musiikillisen komediaelokuvan "Rovaniemen markkinoilla" kuvaukset Lapissa ja Rovaniemellä. Pääosissa kolmena epäonnisena kullankaivajana oli kolmikko Pakarinen-Helismaa-Ikävalko ja elokuvan muissa rooleissa olivat muun muassa Siiri Angerkoski, Marja Korhonen ja Mai-Brit Heljo. Pakarinen esiintyi elokuvassa Severi Suhosen hahmossaan. Kuvausten lomassa filmiryhmä järjesti iltamat, joihin saapui 700 maksanutta katselijaa. Elokuvan Pohjanhovin-keikalla voi nähdä, kun Pakarinen vetää kiertuenumeronsa frakissa, ilman Severi-asua. Elokuva tuli ensi-iltaan marraskuussa 1951, ja kriitikot löivät filmin täysin lyttyyn. Suomen Sosialidemokraatin Eugen Terttula otsikoi kuuluisan murska-arvionsa "Törky on törkyä"; tuottaja Särkkä suurennutti tämän arvostelun ja laittoi sen koeteatterinsa seinälle. Yleisöä riitti teattereiden lippuluukuilla arvosteluista huolimatta, ja elokuvasta muodostui niin sanotun rillumarei-viihteen lähtölaukaus. Syksyllä Pakarinen levytti ensimmäisen levynsä "Severi Suhosen jenkka" / "Hölmölän häät".


title: Esa Pakarinen

text: Heti perään Pakarinen laitettiin toiseen elokuvaan "Lännen lokarin veli", jonka muissa rooleissa esiintyivät Henry Theel, Sirkka-Liisa Wilén ja Elsa Turakainen. Elokuva tuli ensi-iltaan huhtikuussa 1952 ja sai Rovaniemen markkinoiden kohtelun: kriitikot haukkuivat mutta yleisö virtasi teattereihin. Pakarinen levytti tuoreeltaan elokuvan nimikappaleen, ja levy kohosi keväällä levymyyntitilastojen kärkipäähän. Välissä Pakarinen käväisi kiertueilla Kärjen, Helismaan, Pärre Förarsin, Henry Theelin ja Matti Louhivuoren kanssa, sekä keikkaili Helsingissä. Hotelli Tornin huoneesta 602 tuli Pakarisen koti lähes kymmeneksi vuodeksi, kotona Varkaudessa hän ei kiireisimpinä vuosina käynyt kuin joulunpyhinä kääntymässä.


title: Esa Pakarinen

text: Seuraavaa elokuvaa "Rantasalmen sulttaani" lähdettiin keväällä 1952 kuvaamaan aina Espanjaan ja Marokkoon asti. Matka oli Pakarisen ensimmäinen ulkomaanmatka, lukuun ottamatta jatkosodan aikana viihdytysjoukoissa tehtyjä esiintymisiä Pohjois-Norjassa. Mukaan lähtivät muut pääosanesittäjät Oke Tuuri, Assi Nortia ja Kauko Käyhkö. Kuvausmatkalla ei syntynyt ihmeempiä tuloksia, kun ryhmä keskittyi lähinnä hauskanpitoon, ja elokuva pitikin lopulta kuvata suurimmaksi osaksi SF:n Liisankadun studioilla pahvikulisseissa. Tuottaja Särkkä ei erityisemmin ilahtunut lopputuloksesta.


title: Esa Pakarinen

text: Talvella 1953 kuvattiin elokuvaa "Lentävä kalakukko", jossa Pakarisella oli junan konduktöörin rooli (elokuva sisälsi yhden Suomen varhaisimmista alkuteksti-animaatioista, kalan päällä ja pyrstöllä varustetun junan, jonka vaunuissa esiintyjien nimet). Elokuvan tunnussävelmän levyversio myi yli 10 000 kpl ja jäi pysyväksi numeroksi Pakarisen ohjelmistoon. Elokuvan sivuosassa Läski-Leevinä oli Masa Niemi. Kaksikko tapasi tuolloin ensi kertaa toisensa, ja Reino Helismaa keksi heidän näyttävän Ola Fogelbergin sarjakuvasankareilta Pekalta ja Pätkältä. Heidät palkattiin välittömästi tulevaan Puupää-filmiin, joka tehtiin heti Kalakukon perään.


title: Esa Pakarinen

text: Ensimmäinen Pekka Puupää-filmi, Ville Salmisen ohjaama "Pekka Puupää" (1953) oli nopeasti purkitettu tuotos, jolta ei ihmeitä odotettu. Suuren suosion myötä se kuitenkin sai pikaisesti jatkoa. Seuraavana kesänä kuvattiin "Pekka Puupää kesälaitumilla", jossa Pakarisen, Niemen ja Siiri Angerkosken ohella esiintyivät Olavi Virta ja Ruth Johansson. Olavi Virta esiintyi vielä kahdessa seuraavassakin Puupää-filmatisoinnissa, vastanäyttelijöinään Anneli Sauli ja Eila Peitsalo. "Pekka ja Pätkä puistotäteinä" oli elokuva, jossa eräs Puupää-elokuvien vakiohahmoista, talonmies Pikkarainen (Armas Jokio), näyttäytyy ensimmäisen kerran.


title: Esa Pakarinen

text: Välissä Pakarinen teki yhden ei-Puupää -filmatisoinnin "Hei, rillumarei!", jossa hän palasi Severi Suhosen rooliin. Elokuvassa irvittiin korkeakulttuuria ja annettiin pieni näpäys kriitikoille. Tämän jälkeen jatkettiin taas Puupää-filmien parissa, parhaimmillaan jopa kolmen filmin vuosivauhdilla. Kaikkiaan Puupää-elokuvia syntyi kolmetoista, joista 11 ohjasi Armand Lohikoski. Elokuvien käsikirjoittajina vuorottelivat Reino Helismaa ja Lohikoski.


title: Esa Pakarinen

text: 1950-luvun puolivälissä Esa Pakarinen ja Masa Niemi aloittivat Lasse Pihlajamaan kanssa Puupää-kiertueet, joita tehtiin aina Niemen kuolemaan vuoteen 1960 asti. Vuonna 1956 Pakarinen perusti Allu Kososen, Matti Heiskasen ja Aarne Pekkalan kanssa Ala-Tölöviön VPK -nimisen kokoonpanon. Ryhmä hajosi kuitenkin melko pian joukkion heikon viinakurin myötä. Viina kiristi myös Pakarisen ja Masa Niemen välejä, koska Niemi oli raskaan sarjan ryyppymies. Välit olivat toisinaan kokonaan poikki, mutta sovinnon synnyttyä Puupäitä jatkettiin taas.


title: Esa Pakarinen

text: Alkoholisoitunut Masa Niemi riisti henkensä kesken kiertueen Tampereen uimahallin retkeilymajassa toukokuussa 1960. Masa Niemen kuoltua Puupää-filmit loppuivat, ja seuraavana vuonna tehty Veikko Itkosen "Mullin mallin" jäi Pakarisen viimeiseksi elokuvaksi yli kymmeneen vuoteen. "Mullin mallin", jossa Pakarisen lisäksi esiintyivät muun muassa Eemeli, Repe Helismaa, Spede Pasanen ja Matti Louhivuori, oli oikeastaan kiertueiltamanäytös siirrettynä filmille. Elokuvassa Pakarinen esiintyy niin Severi Suhosena kuin Impi Umpilampenakin ja esittää monet vakionumeronsa. Esa Pakarinen jatkoi näyttelemistä Pekka Lappalaisen kanssa, joka toimi Pätkänä Masa Niemen kuoltua. Pakarinen ja Lappalainen tekivät vain teatteriesityksiä Osuuspankin nimiin ympäri Suomea. Esa Pakarinen löysi Pekka Lappalaisen Mikkelin pankista, jossa Lappalainen toimi sihteerinä.


title: Esa Pakarinen

text: Vuonna 1962 Pakarinen ja Eugen Malmstén lähtivät kolmen kuukauden kiertueelle viihdyttämään amerikansuomalaisia Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Keikkoja tehtiin kaikkiaan viitisenkymmentä.


title: Esa Pakarinen

text: 1960-luvun alussa televisio levisi kulovalkean tavoin ympäri Suomea ja iltamakulttuuri näivettyi hiljalleen pois. Samalla rillumarei joutui väistymään, kun suuret ikäluokat varttuivat ja rockmusiikki valtasi lavat. Pakarinen tunsi myös kiristyneen tilanteen ja epäili joutuuko vielä palaamaan "oikeisiin töihin". Pelastukseksi koitui Sokos-tavaratalo, joka pestasi Severi Suhosen tavarataloviihdyttäjäksi Pohjois-Karjalan myymälöihinsä. Näissä hommissa Pakarinen viihtyi seitsemisen vuotta.


title: Esa Pakarinen

text: Kiertue-elämän ja elokuvanteon loputtua Pakarinen jatkoi levyttämistä. Vuonna 1966 ilmestyivät hänen ensimmäiset LP:nsä "Severi Suhonen" ja "Severi Suhonen Ala-Tölöviössä". Samaisena vuonna julkaistiin "Suhmuran Santra" ja seuraavana vuonna "Rapurallaa". 1970-luvun puolella ilmestyivät LP:t "Lonkalta" Irwin Goodmanin kanssa, sekä "Esa & Eemeli". Kaksikko teki vuonna 1972 kiertueen Yhdysvalloissa ja Kanadassa suomalaissiirtolaisten keskuudessa. Samana vuonna ilmestyi myös albumi "Vihonviimeiset tangot", joka sisälsi Toivo Kärjen säveltämiä tangoja Vexi Salmen uudelleen sanoittamina.


title: Esa Pakarinen

text: 1970-luku toi tullessaan myös jonkinlaisen kulttuuripiirien siunauksen Pakarisen työlle, kun kulttuurintutkijat alkoivat arvostaa 1950-luvun rillumareitä. Pakarinen esiintyi muun muassa Jyväskylän Kulttuuripäivillä, KOM-teatterin lauluillassa Helsingissä ja Varkauden huumoritapahtumassa. Vuonna 1973 Pakarinen piti näyttävän juhlakonsertin Finlandia-talossa. Mainostelevisio televisioi tapahtuman, jossa taustalla oli Eino Virtasen johtama 20-miehinen orkesteri. Illan aikana lavalla nähtiin muun muassa Pekka Puupää, Impi Umpilampi ja Severi Suhonen. Muina illan esiintyjinä Eila Itkonen Justiinana, Masa Niemen sisko Taimi Mäkinen Pätkänä ja Armas Jokio talonmies Pikkaraisena. Samana vuonna konsertin kanssa syntyi Pakarisen viimeinen elokuva, Matti Kassilan ohjaama "Meiltähän tämä käy" (1973), jossa hän esiintyi ikääntyneenä Severi Suhosena. Elokuvan muissa rooleissa esiintyivät Kauko Helovirta, Pentti Siimes, Jussi Jurkka, Kirsti Ortola ja Olavi Ahonen.


title: Esa Pakarinen

text: Vuonna 1974 Pakarinen jäi sairauseläkkeelle astman vuoksi, mutta jatkoi kuitenkin epäsäännöllistä keikkailua. Samaisena vuonna tehtiin Eugén Malmstenin kanssa kiertue Australiassa – 13 keikkaa paikallisilla Suomi-taloilla. 1975 sanoittaja Vexi Salmi lähestyi Pakarista idealla levyttää 1950-luvun rock'n'rollia savon murteella. Syntyi albumi "Pakarock" joka myi yli 26 000 kappaletta, yltäen kultalevyyn. Seuraavana vuonna Pakarinen teki muutaman rokkikeikan Savonlinnassa ja Mikkelissä ja teki toisen "Pakarock"-levyn, jolta kuitenkin jäi kultalevy saamatta, levymyyntirajan noustua vuoden aikana ylöspäin. Vuonna 1978 Pakarinen osallistui "Syksyn Säveleen" kappaleella "Vaasan junassa", joka ei selviytynyt loppukilpailuun.


title: Esa Pakarinen

text: Vuosikymmenen lopulla hänet nähtiin myös televisio-ohjelmissa kuten "Omissa jutuissa", "Tosimiehissä" ja vierailijana "Kivikasvoissa". Kesällä 1980 nähtiin Severi Suhosen jäähyväisesiintyminen Tervon kesätapahtumassa. Hahmo teki kuitenkin vielä paluun, vaikka Esa olikin välillä Severiin kyllästynyt. 1980-luvulla Pekka Puupää herätettiin henkiin, Pekka Lappalaisen toimiessa Pätkänä. Keikkoja tehtiin Säästöpankin lastenjuhlissa. Vuosikymmenen aikana ilmestyi vielä kolme albumia ennen Pakarisen kuolemaa. Viimeisimmäksi albumiksi jäi Savolaesta sanarrieskoo (1988/cd94), jonka tuotti Jaakko Salo.


title: Esa Pakarinen

text: Esa Pakarinen kuoli syöpään 78-vuotiaana. Pakarinen on haudattu Könönpellon hautausmaalle Varkauteen. Hän oli viimeinen suomalainen viihdetaiteilija, jonka hautajaiset valtio kustansi.


title: Esa Pakarinen

text: Vuonna 1995 Pakarisen kunniaksi pystytettiin Rääkkylän kuntaan muistomerkki ja Esa Pakarisen museo aloitti toimintansa Rääkkylän kunnantalolla vuonna 2011. Ennen vuotta 2011 Esa Pakarisen museo sijaitsi Varkaudessa, mutta museo lopetettiin vuonna 2002. Nykyään Varkaudessa sijaitsee Esa Pakarisen puisto.


title: Esa Pakarinen

text: Vuonna 1999 Pakarisesta julkaistiin postimerkki, jossa Pakarinen näkyy Severi Suhosena ja merkki mainostaa elokuvaa Lentävä kalakukko.


title: Esa Pakarinen

text: 9.2.2011 julkaistiin kaksi Esa Pakarisen kokoelmalevyä: Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951-1988 ja Meiltähän tämä käy! 48 ikimuistoisinta kappaletta.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaatio Market Garden (”Kauppapuutarha”) oli liittoutuneiden sotilasoperaatio toisen maailmansodan aikana syyskuussa 1944. Sen tavoitteena oli ottaa haltuun saksalaisjoukkojen miehittämän Alankomaiden suurimpien jokien ylittävät sillat ja siten helpottaa liittoutuneiden etenemistä natsi-Saksaan.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaatio olikin menestyksekäs Nijmegenissä sijaitsevan Waalin sillan valtaamiseen asti, mutta yleisesti sitä pidetään epäonnistuneena, koska Arnhemissa sijainnutta Reinin ylittävää siltaa ei onnistuttu valtamaan vaan brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona tuhoutui lähes kokonaan.


title: Operaatio Market Garden

text:
Market Garden koostui kahdesta erillisestä osasta. Operaatio Market oli toisen maailmansodan suurin maahanlaskuoperaatio. Kolme ja puoli divisioonaa laskuvarjojoukkoja pudotettiin valtaamaan tärkeät sillat ja estämään saksalaisia tuhoamasta niitä. Samanaikaisesti alkoi Operaatio Garden eli brittiläisen 2. armeijan XXX armeijakunnan johtama motorisoitujen joukkojen hyökkäys, jonka tarkoituksena oli edetä mahdollisimman nopeasti kevyesti aseistettujen laskuvarjojoukkojen avuksi ja varmistaa siltojen väliset alueet. Liittoutuneiden sodanjohto oletti, että saksalaisjoukot olisivat vieläkin pakomatkalla Pohjois-Ranskan taisteluista ja että vastustus ei tulisi olemaan kovinkaan ankaraa kummallekaan operaatiolle.
Jos suunnitelma olisi onnistunut, olisivat Bernard Montgomeryn johtamat brittijoukot voineet paremmin avustaa poistamaan saksalaisjoukkoja Länsi-Scheldtiltä. Liittoutuneet olisivat myös voineet käyttää aikaisemmin vallattua Antwerpenin satamaa lisäkaluston tuomiseksi ja siten alueiden valtaamiseen helpottamiseksi.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaation käynnistämiseen vaikuttivat useat tekijät. Normandian maihinnousuun osallistuneet maahanlaskujoukot oli raskaiden taistelujen jälkeen siirretty Englantiin lepoa ja täydennystä varten. Samaan aikaan muodostettiin Liittoutuneiden 1. maahanlaskuarmeija, joka koostui kolmesta Yhdysvaltain ja kahdesta Britannian maahanlaskudivisioonasta sekä puolalaisesta prikaatista. Normandian maihinnousun jälkeen 18 suunniteltua liittoutuneiden maahanlaskuoperaatiota oli peruutettu, koska maajoukot etenivät nopeammin kuin operaatioita ehdittiin toteuttaa.


title: Operaatio Market Garden

text: Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioonaa johti kenraalimajuri Maxwell D. Taylor, joka hyppäsi miestensä kanssa Normandiaan maihinnousupäivänä ja oli näin ensimmäinen liittoutuneiden kenraali Ranskassa maihinnousun aikana. Divisioonan pudotusalueeksi määrättiin alueet lähinnä brittiläisestä XXX armeijakunnasta pohjoiseen. Joukkojen oli otettava haltuun Sonin ja Veghelin sillat Eindhovenista luoteeseen.


title: Operaatio Market Garden

text: Toinen liittoutuneiden maahanlaskujoukkojen ryhmä oli Yhdysvaltain 82. maahanlaskudivisioona, jonka johdossa oli prikaatinkenraali James M. Gavin. Divisioonan aiottu pudotusalue sijaitsi koilliseen 101. divisioonan alueesta, Graven ja Nijmegenin välissä. Divisioonan oli määrä ottaa haltuunsa Gravenin ja Nijmegenin sillat.


title: Operaatio Market Garden

text: Kolmas ryhmä koostui brittiläisestä 1. laskuvarjodivisioonasta ja puolalaisesta 1. erillisestä laskuvarjoprikaatista. Brittiläisiä johti kenraalimajuri Roy Urquhart ja puolalaisia kenraalimajuri Stanisław Sosabowski. Tämän ryhmän oli määrä laskeutua reitin kaikkein pohjoisimmalle alueelle Reinin varrelle valtamaan Arnhemin maantiesilta ja Oosterbeekin rautatiesilta. Lisäksi brittiläisen 52. jalkaväkidivisioonan oli määrä saapua vallatun Deelenin lentokentän kautta viidentenä päivänä.


title: Operaatio Market Garden

text: Garden koostui pääasiassa brittiläisestä XXX armeijakunnasta, jonka kärkeä oli Kaartin panssaridivisioona ja brittiläinen 43. jalkaväkidivisioona sekä brittiläinen 50. jalkaväkidivisioona reservissä. Armeijakunnan piti suunnitelman mukaan edetä läpi jokaisen maahanlaskujoukon. Operaation ensimmäisenä päivänä maavoimien ohjeena oli saapua 101. divisioonan alueen eteläosaan, toisena päivänä 82. divisioonan alueelle ja kolmantena tai neljäntenä päivänä 1. divisioonan alueelle. Maahanlaskujoukot liittyisivät XXX armeijakunnan joukkohin suorittamaan murtautuminen Arnhemin sillanpääasemasta.


title: Operaatio Market Garden

text: Toisin kuin edellisten operaatioiden öisissä maahanlaskuissa, Market Gardenissa päivänvalossa lähes kaikki liittoutuneiden laskuvarjojoukot ja liitokoneet onnistuivat laskeutumaan tarkasti pudotusalueilleen tai hyvin lähelle niitä. Pudotusten jälkeen joukot lähtivät liikkeelle valtaamaan määräysten mukaisia siltoja, ja etelässä 101. divisioona valtasi neljä viidestä sillasta. Viidennen Sonin sillan saksalaiset ehtivät räjäyttää.


title: Operaatio Market Garden

text: Graven sillan valtauksen suoritti lähelle pudotettu 82. divisioonan osasto. Tärkeimpiin siltoihin kuului Nijmegenin 600 metriä pitkä silta, jonka valtaus oli annettu 508. laskuvarjorykmentin tehtäväksi. Rykmentin hyökkäys sillalle viivästyi väärinkäsityksen takia. Mikäli se olisi hyökännyt aiemmin, se olisi kohdannut vain tusinan verran saksalaissotilaita. Hyökkäyshetkellä paikalle oli saapumassa 9. SS-panssaridivisioonan tiedustelupataljoona, joten valtausyritys epäonnistui ja tärkeä silta jäi saksalaisten haltuun.


title: Operaatio Market Garden

text: Nijmegenin ja Arnhemin sillat kulkivat Reinin sivuhaarojen yli, joten ylitettävät joet olivat leveitä. Tämän vuoksi pioneerijoukkojen oli hankala silloittaa niitä. Oli välttämätöntä, että Nijmegenin ja Arnhemin siltoja vallattaisiin ja pidettäisiin hallussa, sillä muuten XXX armeijakunnan eteneminen pysähtyisi ja operaatio Market Garden epäonnistuisi.


title: Operaatio Market Garden

text: 1. laskuvarjodivisioonasta vain puolet voitiin kuljettaa pudotusalueelle ensimmäisen päivän aikana, ja puolet siitä täytyi jättää vartioimaan pudotusaluetta, kunnes divisioonan loppuosa saapuisi. Britit olivat vielä kaukana Arnhemin sillasta, kun 9. SS-panssaridivisioonan tiedustelupataljoona ylitti onnistuneesti Arnhemin sillan kohti Nijmegeniä ja Waalin siltaa.


title: Operaatio Market Garden

text: Saksalainen koulutuspataljoona onnistui muodostamaan ohuen puolustuslinjan kahdelle Arnhemiin johtavalle reitille hidastaen 1. laskuvarjoprikaatin etenemistä, mutta everstiluutnantti John Frostin komentama II pataljoona eteni sillalle eteläisintä reittiä kohtaamatta lähes olleenkaan vastarintaa. Joukot valtasivat sillan pohjoispään ensimmäisen päivän iltana ja tekivät kaksi epäonnistunusta yritystä sillan ja sen eteläpään valtaamiseksi. I ja III pataljoona eivät päässeet sillalle asti.


title: Operaatio Market Garden

text: Sillan ja pudotusalueiden välillä ilmeni pahoja viestintäongelmia. Radiolähettimet eivät toimineet edes muutaman sadan metrin etäisyydellä, saati sitten 13 kilometrin matkalla. Yhteyttä ei saatu myöskään maahanlaskuja tukemaan tarkoitettuihin hävittäjäpommittajiin, joten joukot jäivät ilman ilmatukea.


title: Operaatio Market Garden

text: XXX armeijakunnan komentaja kenraali Brian Horrocks sai tiedon 17. päivän aamuna, että operaatio toteutaan sinä päivänä ja kello 12.30 hän sai tiedon, että laskuvarjojoukot ovat lähteneet tukikohdistaan. Armeijakunnan tykistö avasi tulen kello 14.15. Maajoukkojen hyökkäys lähti liikkelle kello 14.35. Tavattuaan matkalla vastarintaa olivat XXX armeijakunnan joukot miehittivät Valkenswaardin vasta hämärän saapuessa ollen 10 kilometrin päässä Einhovenista, edettyään vain 11 kilometriä, joten operaation aikataulu kokonaisuudessaan myöhästyi jo alussa päivällä.


title: Operaatio Market Garden

text: Saksalaiset reagoivat nopeasti liittoutuneiden hyökkäykseen, mikä vähensi yllätyshyökkäyksen etua.


title: Operaatio Market Garden

text: Toisena päivänä brittiläisen 1. laskuvarjoprikaatin I ja III laskuvarjopataljoona etenivät taistellen ja saavuttivat iltaan mennessä Arnhemin ja olivat 1,5 kilometrin päässä sillasta noin 200 miehellä, mikä oli 1/6 alkuperäisestä vahvuudesta. Pataljoonat olivat menettäneet taisteluissa suurimman osan upseereista ja aliupseereista. Toinen aalto myöhästyi sumun takia ja suoritti hypyn tulituksen alaisena, mutta 4. laskuvarjoprikaati laskeutui määrävahvuisena.


title: Operaatio Market Garden

text: Yhdysvaltain 82. divisioona kohtasi vastarintaa Gravessa, joka oli hyvin puolustettu. Saksalaiset joukot painostivat yhdysvaltalaisia Nijmegenin itäpuolella. 505. laskuvarjorykmentti puolustautui Horstissa, Grafwegenissä ja Riethorstissa. Aikaisin aamulla saksalaiset olivat onnistuneet valtaamaan pudotusalueen, johon toisen aallon piti saapua kello 13.00. 508. laskuvarjorykmentti määrättiin valtaamaan takaisin saksalaisilta pudotusalueet ja pudotusalue saatiin vallattua kello 14.00 mennessä. Huono sää oli viivyttänyt toisen aallon lähtöä ja se saapui pudotusalueelle klo 15.30.


title: Operaatio Market Garden

text: Yhdysvaltain 101. divisioona yritti saksalaisten räjäytettyä Sonin sillan valloittaa vastaavaa siltaa lähistöltä, mutta tuloksetta. Samaan aikaan osa divisioonasta eteni etelään ja saapui Eindhovenin pohjoisosiin.


title: Operaatio Market Garden

text: Kello 06.00 irlantilaiskaarti jatkoi hyökkäystä ja XXX armeijakunnan tiedusteluyksiköt kohtasivat puolilta päivin ensimmäiset osastot 101. divisioonasta. Kello 16.00 tienoilla pääjoukko sai radiolla tiedon Sonin sillan olevan tuhottu ja pyynnön Bailey-sillan saamisesta paikalle. Yöhön mennessä Eindhovenin alue oli otettu haltuun, mutta kolonnat ruuhkautuivat kaupungin kaduilla ja saksalaiset lentokoneet pommittivat niitä yöllä. XXX armeijakunnan pioneerit kokosivat saksalaisten sotavankien avustuksella Bailey-sillan Wilhemina-kanavan ylitse 10 tunnissa.


title: Operaatio Market Garden

text: Kolmantena päivänä, iltapäivällä, XXX armeijakunta saapui Arnhemin asemesta Nijmegeniin. Nijmegenissä Kaartin panssaridivisioona ja 82. divisioonan 505. rykmentin toinen pataljoona lähtivät yhdessä valtaamaan Nijmegenin siltaa, mutta yritys pysäytettiin 400 metrin päässä sillasta. Tämän jälkeen kahakointi jatkui läpi yön. Liittoutuneet tekivät uuden suunnitelman hyökkäyksestä sillan eteläpäähän ja samanaikaisesti 504. rykmentin kolmas pataljoona ylittäisi joen veneillä hieman kauempana ja hyökkäisi sillan pohjoispäähän. Ylitystä varten oli pyydetty veneitä myöhään iltapäiväksi, mutta ne eivät saapuneet ajoissa. Jälleen kerran XXX armeijakunta joutui odottamaan siltaa, joka olisi pitänyt olla vallattu ennen armeijakunnan saapumista.


title: Operaatio Market Garden

text: Aamuyön tunteina 1. laskuvarjoprikaati aloitti hyökkäyksen kohti Arnhemin siltaa ensimmäisen pataljoonan johtamana. Heti päivän alettua valjeta saksalaiset huomasivat etenijät ja pääpuolustuslinjan tulitus pysäytti ensimmäisen pataljoonan etenemisen. Jouduttuaan tulituksen kohteeksi kolmelta suunnalta I pataljoona hajosi ja III pataljoonan jäljelle jääneet miehet joutuivat perääntymään. Myös 11. pataljoonan, joka ei juuri ollut vielä joutunut taisteluun, täytyi antaa periksi ylivoimalle yrittäessään vallata ylempää maastoa pohjoisessa ja vetäytyä yhdessä muiden pataljoonien kanssa länteen kohti pääjoukkoja Oosterbeckissä.


title: Operaatio Market Garden

text: Toinen pataljoona ja siihen liitetyt joukot (noin 600 miestä) pystyivät edelleen pitämään hallussaan Arnhemin sillan pohjoisen rampin vaikka saksalaiset alkoivat tulittaa järjestelmällisesti aluetta heittimillä, tykeillä ja tankeilla tarkoituksena tuhota rakennukset alueelta.


title: Operaatio Market Garden

text: Oosterbeekin pohjoispuolella 4. laskuvarjoprikaati johti 1. maahanlaskudivisioonan yritystä tunkeutua saksalaisten linjojen taakse, mutta yhteysvaikeuksien ja vihollisen vastarinnan vuoksi yritys epäonnistui suurin tappioin. Divisioona, joka oli hajautunut laajalle alueelle ja vihollisen painostaessa sitä joka puolelta, oli menettänyt hyökkäyskykynsä. Kykenemättömänä auttamaan everstiluutnantti Frostin joukkoja sillalla, jäljellä olevan joukot pyrkivät vetäytymään puolustusasemiin Oosterbeckiin ja pitämään sillanpääaseman Reinin pohjoisrannalla.


title: Operaatio Market Garden

text:
Puolalaisen 1. erillisen laskuvarjoprikaatin laskuvarjojoukot joutuivat pysymään sumun takia Englannissa. Liitokoneet, joissa oli pääasiassa panssarintorjuntatykkejä ja ajoneuvoja, pääsivät nousemaan ilmaan, mutta epäonnekseen saapuivat laskeutumisalueelleen juuri kun 4. laskuvarjoprikaati oli vetäytymässä alueen lävitse ja liitokoneet joutuvat prikaatia takaa-ajaneiden saksalaisyksiköiden tulitukseen.
Tilatut veneet saapuivat seuraavana eli neljäntenä päivänä (keskiviikkona) iltapäivällä hieman ennen kello kolmea, ja silloin tehtiin hätäinen päivähyökkäys. Tähän hyökkäykseen otti osaa 504. prikaatin kolmas pataljoona, ja se meloi suoraan keskelle tulitusta, josta vain alle puolet veneistä selvisi. Loput veneet kuitenkin onnistuivat rantautumaan joen pohjoisrannalle ja saivat saksalaiset perääntymään pois sillan molemmista päistä. Tämän jälkeen 505. prikaatin 2. pataljoona ja tankkeja toisesta divisioonasta ryntäsivät sillalle turvaamaan sen pitkän taistelun jälkeen. Sillan valtauksen jälkeen myös itse Nijmegenin kaupunki saatiin vallattua.


title: Operaatio Market Garden

text: Tämä ei kuitenkaan oikeastaan auttanut liittoutuneita saavuttamaan päämääräänsä, koska Nijmegeniä puolustavat ”vartioivat panssarijoukot” tarvitsivat omien sanojensa mukaan ”aikaa kootakseen jälleen joukkonsa”. Näin ne eivät edenneet Arnhemiin ajallaan, joten tämäkin antoi saksalaisille aikaa vahvistaa joukkojaan Arnhemissa.


title: Operaatio Market Garden

text: Seuraavana, neljäntenä päivänä tämä puolustusasema tosin horjui jo pahasti. Everstiluutnantti John Frost sai yleisöpuhelimella yhteyden joukkoihinsa kuullakseen vain, että XXX armeijakunta oli pysähtynyt etelään Nijmegenin sillan luo ja muut brittijoukot olivat menettämässä asemiaan Arnhemissa.


title: Operaatio Market Garden

text: Britit olivat kärsineet suuria tappioita, lähinnä haavoittuneita, jatkuvan tulituksen takia. Myös ampumatarvikkeita, erityisesti panssarintorjuntakalustoa, olisi tarvittu kiireesti lisää. Liittoutuneiden joukot olivat Arnhemissa hätää kärsimässä, ja ruuasta, vedestä ja lääkintätarpeista oli pulaa. Itse asiassa tilanne kehittyi niin vaikeaksi, että liittoutuneet solmivat tilapäisen kahden tunnin välirauhan, jonka aikana haavoittuneet sotilaat, muun muassa John Frost, siirrettiin saksalaisten hoitoon ja vankeuteen.


title: Operaatio Market Garden

text: Jäljelle jääneet britit taistelivat välirauhan jälkeen yhä raivokkaasti, jopa aseitta, mutta torstaiaamuun mennessä lähes kaikki Arnhemissa taistelleet britit oli otettu vangeiksi, ja 81 brittiä kuoli puolustaessaan Arnhemin siltaa. Perjantai-illan ja torstaiaamun jälkeen eivät liittoutuneet enää yrittäneet vallata Arnhemin siltaa, vaan se jäi saksalaisten haltuun.


title: Operaatio Market Garden

text: Neljäntenä päivänä ne 1. maahanlaskudivisioonan pataljoonat, jotka eivät taistelleet Arnhemissa, ja sieltä peräytyvät joukot saapuivat vähitellen Oosterbeekiin. Aiemmin paikalle saapuneet joukot eivät joutuneet taistelemaan kovin suurta saksalaisjoukkoa vastaan, mutta metsikössä Oosterbeekista länteen päin 4. laskuvarjoprikaati taisteli tietään kohti divisioonan eturintamaa. Tämä taisteluyritys ryytyi kuitenkin paikalleen, kun saksalaisten sotajoukkojen tykistö, kranaatinheittimet, tankit ja muutamat liekinheittimet tulittivat heitä raskaasti ja taukoamatta.


title: Operaatio Market Garden

text: Taempana 156. laskuvarjopataljoonaa tulitettiin vielä raskaammin kuin 4. prikaatia, ja se kärsi monta hyökkäystä, ennen kuin pystyi vastahyökkäykseen. Vastahyökkäys oli kuitenkin niin valtaisa, että saksalaiset eivät lainkaan tajunneet pataljoonan olleen vetäytymässä. Pataljoonan tulitus oli niin tehokasta, että kahdeksan tunnin sotimisen jälkeen heidän onnistui työntyä Saksan sotilaiden ohi 150 sotilaan vajaamiehitykselläkin.


title: Operaatio Market Garden

text: 1. maahanlaskudivisioonasta oli selvinnyt noin 3 600 sotilasta, ja he onnistuivat pääsemään rakennuksiin ja metsään Oosterbeekin ympäristöön. He aikoivat viidentenä päivänä pitää Reinin ylittävän sillanpään hallussaan, kunnes XXX panssarijoukot olisivat voineet saapua. Tämä oli kuitenkin vaikeaa, koska heidän asemaansa tulitettiin jatkuvasti joka puolelta. Kaakossa Arnhemista peräytyneiden pataljoonien tähteet torjuivat tykistön avustuksella suurimman osan vihollistulituksesta. Pohjoisessa taas skottilaiset kuninkaalliset rajajoukot olivat hetken hätää kärsimässä iltapäivällä, mutta vastahyökkäys pistinten kanssa korjasi tilanteen ja pahoista menetyksistä kärsinyt pataljoona eteni kaikesta huolimatta.


title: Operaatio Market Garden

text: Toiseksi viimeisenä päivänä oli jo selvää, että operaatio tuli epäonnistumaan kokonaisuudessaan. Sunnuntai-iltana Dorsetiin oli määrä hypätä vielä joukkoja vahvistamaan Nijmegenin vartiointia Oosterbeekista päin. Nämä laskuvarjojoukot hyppäsivät kuitenkin suoraan saksalaisjoukkojen syliin, ja suurin osa miehistä ammuttiin heti. Oosterbeekin yrittäneistä 315 miehestä vain 75 pääsi perille, ja hekin jäivät saksalaisten vangeiksi. Tämän verilöylyn jälkeen 1. maahanlaskudivisioona päätettiin vetää pois Hollannista.


title: Operaatio Market Garden

text: Maanantaiaamuna divisioonan käskettiin vetäytyä Reinin yli odottamaan pääsyä takaisin Englantiin. Vetäytymistä ei kuitenkaan saatu toteutettua ennen pimeää, ja siihen asti divisioona taisteli vielä kiivaasti selviytyäkseen. Divisioona taisteli saksalaisia vastaan tehokkaasti vetäytyessään ja antoi saksalaisille vaikutelman, että heidän asemansa olivat muuttumattomat. Tämä antoi mahdollisuuden vetäytymiseen kello 22.00.


title: Operaatio Market Garden

text: Seuraavaan aamuun mennessä liittoutuneet olivat vetäneet 2 398 selviytynyttä miestään pois Hollannista, jättäen noin 300 miestä Reinin pohjoisrannalle. Nämä miehet joutuivat antautumaan saksalaisille, koska saksalaiset piirittivät heitä, eivätkä he näin päässeet perääntymään.


title: Operaatio Market Garden

text: Noin 10 600 miehestä, jotka taistelivat Reinin pohjoispuolella, kaatui 1 485 miestä ja vangiksi joutui 6 414. Vangeista kolmannes oli haavoittuneita.


title: Operaatio Market Garden

text: Arnhemin eteläpuolella Nijmegenissä vasta saapunut 50. Northumbian divisioona hyökkäsi saksalaisten kimppuun valtatiellä ja otti sen haltuunsa seuraavaan päivään mennessä. Myös Nijmegenin Salientissa liittoutuneiden laskuvarjojoukot pitivät asemansa läpi syys- ja lokakuun ja luovuttivat ne sen jälkeen Kanadan ensimmäiselle armeijalle marraskuussa 1944. Nämä alueet onnistuttiin pitämään hallussa helmikuuhun 1945 asti, jolloin Reininmaalla käynnistettiin toinen operaatio.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaatio epäonnistui suurelta osin, ja varsinkin Arnhemin tappiot olivat huomattavat. Monet liittoutuneiden eliittimaahanlaskujoukoista kärsivät raskaita menetyksiä. Maahanlaskujoukkoja ei ollut koulutettu eikä aseistettu pitämään kohteita hallussaan pitkiä aikoja vaan valtaamaan ne ja luovuttamaan sitten maajoukoille. Näin ei kuitenkaan operaatio Market Gardenissa käynyt.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaatiota on syytetty huonosti ja hätäisesti suunnitelluksi. Sodanjohto halusi vain toteuttaa edes yhden operaation, jottei joutuisi kielteiseen julkisuuteen. Menetykset toivat kuitenkin mukanaan vielä enemmän kielteistä huomiota, ja operaation tärkeydestä kiisteltiin. On arveltu, että ilman operaatiota Antwerpeniin olisi saatu enemmän tarvikkeita. Market Garden vaati kuitenkin niin paljon resursseja, että Antwerpenin vapautus venyi aina vain myöhempään. Ilman Market-Gardenia olisi kuljetuskalustoa, vettä ja ruokaa, sekä ampumatarvikkeita riittänyt muuallekin ja tärkeitä satama- ja vesiväyliä olisi saatu vallatuksi ja näin kuljetuskalustoa Euroopan mantereella lisättyä.


title: Operaatio Market Garden

text: Myös pudotusalueiden sijainteja on moitittu. Jos ne olisivat olleet lähempänä tärkeitä siltoja, hyökkäyksiin olisi kulunut luultavasti vähemmän aikaa ja varoja ja sillat olisi voitu saada vallatuiksi, kuten Veghelissä ja Gravessa.


title: Operaatio Market Garden

text: Epäonnistuminen johtui luultavasti eniten XXX armeijakunnan myöhästymisestä ja hidastelemisesta. Jo ensimmäisenä päivänä se myöhästyi aikataulustaan ja saapui Nijmegeniin vasta sitten kun sen olisi suunnitelman mukaan pitänyt olla jo Arnhemissa. Panssarijoukot eivät yksinkertaisesti voineet edetä nopeammin.


title: Operaatio Market Garden

text: Toisaalta jos operaatiota olisi suunniteltu pidempään, olisi luultavasti huomattu, että Drielissä olisi kulkenut lautta joen yli. Lautta olisi myös saatu huomattavasti helpommin vallattua kuin Arnhemin silta. Muitakin vaihtoehtoja kuin silta olisi siis ollut tarjolla.


title: Operaatio Market Garden

text: Operaatiota suunniteltaessa luultiin saksalaisvastarinnan olevan vähäistä: lähinnä nostoväkeä, vanhuksia ja opiskelijoita. Saksalaiset olivat kuitenkin Normandian maihinnousun jälkeen varoittaneet amerikkalaisia ja brittiläisiä siitä, että he olivat saaneet joukkonsa koottua. Näin oli siis tiedossa, että vastassa olisi oikeita sotilaita. Liittoutuneet eivät kuitenkaan ottaneet varoituksia vakavasti, koska samanlaisia varoituksia oli esitetty puolin ja toisin.


title: Operaatio Market Garden

text: Market Garden oli erittäin uskalias operaatio. Se edellytti taktisten riskien ottamista, mutta taktisia riskejä otettiin väärissä paikoissa. Yksityiskohtainen suunnittelu ja oikeanlainen johtajuus puuttuivat. Päättäjät eivät suunnitelleet erillisten yksiköiden, kuten pataljoonien ja komppanioiden, tehtäviä vaan enemmänkin suurten yksiköiden toimintaa.


title: Operaatio Market Garden

text: Brittiläinen sotamarsalkka Bernard Montgomery kuitenkin luonnehti operaatiota ”90-prosenttisesti menestyksekkääksi”. Arnhemin kaupungin vapautti vasta huhtikuussa 1945 Kanadan I armeijakunta. He joutuivat taistelemaan kaksi päivää, eikä Arnhemin silta kuitenkaan säästynyt. Sen tilalle rakennettiin myöhemmin samanlainen silta, joka nimettiin sittemmin ”eversti Frostin sillaksi”.


title: Tammi (täsmennyssivu)

text: Tammi tarkoittaa seuraavia:Tammi on seuraavien henkilöiden suku- tai etunimi:


title: Kuvan lomitus

text: Kuvan lomitus tarkoittaa televisioissa ja näyttölaitteissa käytettyä kuvan esitys- ja siirtotekniikkaa, jolla pyritään vähentämään televisiokuvan välkkymistä ja samalla säilyttämään kuvan resoluutio kasvattamatta videosignaalin kaistaleveyttä. Tästä syystä myös standardit, jotka määrittelevät televisioiden ja näyttöjen liitännöissä käytettäviä videosignaaleja, sisältävät myös lomitetun kuvan . Litteät LED- ja plasmatekniikkaan perustuvat televisiot ja tietokoneen näytöt eivät kuitenkaan tarvitse lomittelua, koska niissä kuva ei erilaisen tekniikan takia tavallisesti välky vaikka kuvataajuus olisi alhainenkin. Muille kuin kuvaputkinäytöille – esimerkiksi juuri litteille televisioille – lomittamaton kuva soveltuu paljon paremmin kuin lomitettu kuva. Tällaiset näytöt sisältävät siksi elektroniikan, joka pyrkii poistamaan lomituksen vaikutuksen lomiteltua signaalia näytettäessä.


title: Kuvan lomitus

text: Analogisissa PAL-järjestelmän televisioissa lähetyksen kuvataajuus on 25 Hz eli 25 kuvaa sekunnissa. Jos kuva piirtyy kuvaputkelle suoraan tällä nopeudella, se välkkyy häiritsevästi. Silmän ominaisuuksien vuoksi katsoja ei kuitenkaan havaitse vilkkumista yhtä voimakkaasti, jos kuva esitetään lomiteltuna.


title: Kuvan lomitus

text: Alkuperäisessä elektroniputkiin perustuvassa analogisessa televisiotekniikassa kuva muodostuu juovista koko kuvansiirtoketjussa: kameraputkessa kuva luetaan elektronisuihkun avulla juova juovalta ja vastaavasti kuvaputkessa elektronisuihku piirtää kuvan juova kerrallaan. Myös lähetystiellä ja videosignaalissa kuva lähetetään tässä muodossa. Kuvataajuus on järjestelmästä riippuen 25 tai 30 kuvaa sekunnissa.


title: Kuvan lomitus

text: Jotta silmä ei havaitsisi kuvan välkkymistä, kukin kuva lähetetään kahtena "kenttänä" eli "puolikuvana" niin, että ensimmäinen puolikuva sisältää parittomat juovat ja toinen puolikuva parilliset juovat. Televisiolähetyksissä ja videonauhoituksissa käytetyllä 25 Hz:n kuvataajuudella tämä menetelmä vähentää kuvan vilkkumista verrattuna lomittamattomaan eli "progressiiviseen" kuvaan sekä tekee liikkeestä sulavampaa. Tekniikka samalla vähentää televisiolähetteen vaatimaa kaistaleveyttä verrattuna siihen, että lähetettäisiin 50 kokonaista kuvaa joka sekunti. PAL- ja NTSC-järjestelmissä alempi (parillinen) rivi piirretään ensin.


title: Kuvan lomitus

text: Lomitus toimii hyvin vain katsottaessa kuvaputkitelevisioilla tavanomaista televisiolähetettä. Tietokoneen kuvaputkimonitoreilla sekä nestekide-, DLP- ja plasmanäytöillä lomitus on poistettava tai liike näyttää rikkinäiseltä. Lomituksen poistoon on kehitetty joukko algoritmeja, joissa yhdistellään signaaleja sekä peräkkäisistä kentistä, että vierekkäisistä juovista. Näin pyritään saavuttamaan mahdollisimman hyvä liikkeentoisto ja kuvan resoluutio mahdollisimman vähin kuvavirhein. Kuvainformaatiota ei lomituksen poistossa menetetä, mutta näin syntynyt näennäisprogressiivinen kuva ei kuitenkaan vastaa täysin jo alun perin lomittelematonta kuvaa .


title: Kuvan lomitus

text: Oheisesta kuvasta näkyy, kuinka rikkinäiseltä lomitettu kuva näyttää, kun sitä katsotaan progressiivisella näyttölaitteella ilman lomituksenpoistoa. Ylempi kuva on alkuperäinen lomitettu, alempana sama kuva lomituksen poiston jälkeen.


title: Kuvan lomitus

text: Lomittamaton eli progressiivinen kuva on televisioissa ja näyttöpäätteissä käytetty kuvanesitystekniikka, jossa kuvan kaikki juovat piirretään ruudulle peräkkäin järjestyksessä.


title: Kuvan lomitus

text: Lomittamaton eli "progressiivinen" kuva sisältää koko kuvan juova juovalta suoraan yhdessä kentässä eikä parillisia ja parittomia vaakajuovia kahdessa vuorottelevassa kentässä (eli puolikuvassa).


title: Kuvan lomitus

text:
Normaali analoginen televisio esittää kuvan lomitettuna. PAL-materiaalin lomitettu kuva sisältää 25 Hz:n kuvataajuudella (fps, frames per second) 50 puolikuvaa sekunnissa. Progressiivisessa kuvassa sitä vastoin jokainen kenttä sisältää täyskuvan. Siten jos alkuperäinen kuvamateriaali sisältää vain 25 kuvaa sekunnissa, niin progressiivisen kuvan vaatimaan 50 Hz kuvataajuuteen pääsemiseksi kuvataajuutta on keinotekoisesti nostettava kuvankäsittelyn menetelmin, esimerkiksi interpoloimalla.
Monet DVD-soittimet osaavat tuottaa lomittamatonta kuvaa. Tätä toimintoa kutsutaan yleensä nimellä "Progressive Scan". Joillain DVD-levyillä kuva on jo valmiiksi lomittamaton. HDTV:ssä voidaan käyttää myös lomittamatonta kuvaa lähetyksissä.


title: Karkaussekunti

text: Karkaussekunti (joskus myös hyppysekunti) on koordinoituun yleisaikaan (UTC) ajoittain tehtävä yhden sekunnin suuruinen korjaus, jonka tarkoitus on pitää atomikelloilla mitattu UTC-aika lähellä maapallon pyörimisestä mitattua UT1-aikaa. Koska maapallon pyörimisliike hidastuu, atomikelloilla mitattu aika ja luonnollinen vuorokausi saattaisivat joutua epätahtiin. Tämä estetään karkaussekunneilla. Maapallon pyörimisnopeuden vaihtelut eivät kuitenkaan ole ennustettavissa eikä karkaussekunneista voida siten myöskään päättää etukäteen, joten Ranskassa toimiva International Earth Rotation and Reference Systems Service eli IERS-organisaatio päättää karkaussekunneista joka kerta erikseen. Karkaussekuntien vuoksi tarkat tietokoneohjelmat joutuvat varautumaan siihen, että vuorokauden pituus voi olla , tai sekuntia.