title: Suomen markka

text: Vuoden 1963 rahauudistuksen yhteydessä käyttöön otetut uudet kolikot ja setelit olivat muutamia yksityiskohtia lukuun ottamatta muuten samanlaisia kuin entisetkin, mutta niihin oli arvo merkitty uusina yksikköinä: esimerkiksi uusi 50 pennin kolikko oli muuten samanlainen kuin entinen 50-markkanen, mutta siinä luki ”50 penniä”. Lisäksi uudet 1- ja 5-penniset lyötiin aluksi kuparista, myöhemmin alumiinista. Vanhatkin rahat pysyivät edelleen laillisina maksuvälineinä, mutta ne saatiin nopeasti kerätyksi pois käytöstä.


title: Suomen markka

text: Uudet hopeamarkat laskettiin liikkeelle lokakuussa 1964. Ne oli valmistettu billonista, joka sisälsi 35 % hopeaa, 57 % kuparia ja 8 % sinkkiä. Hopeamarkka painoi 6,4 grammaa. Vuodesta 1969 lähtien markan kolikot lyötiin kuparinikkelistä, mutta ne olivat saman kokoisia ja samannäköisiä kuin aikaisemmat hopeamarkat. Vuonna 1972 alettiin lyödä myös alumiinipronssisia viiden markan kolikoita.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1979 lopetettiin yhden pennin kolikoiden lyönti ja säädettiin laki, jonka mukaan käteismaksut pyöristettiin 5:llä jaollisiin pennimääriin. Vuosina 1990 ja 1993 otettiin käyttöön uudenlaiset, entisiä pienempikokoiset kolikot. Silloin jäivät myös viiden pennin kolikot pois käytöstä, ja käteismaksut pyöristettiin kymmenellä jaollisiin pennimääriin. Uudet 10 ja 50 pennin kolikot olivat kuparinikkeliä, yhden ja viiden markan kolikot alumiinipronssia. Kymmenen markan kolikossa, Suomen ensimmäisessä kaksimetallisessa, oli reuna kuparinikkeliä ja keskiosa alumiinipronssia.


title: Suomen markka

text: Monet kolikot suunniteltiin rahapajalla virkatyönä, kun taas seteleitä piirsivät aikoinaan useat tunnetut taiteilijat.


title: Suomen markka

text: Markoista on ollut käytössä useita setelisarjoja historian aikana. Osa on ollut hyvin lyhytikäisiä, osa käytössä jopa useita vuosikymmeniä pienin muutoksin.


title: Suomen markka

text: Seteleissä käytetyn paperin valmisti koko niiden olemassaoloajan Tervakosken paperitehdas Janakkalan Tervakoskella, joskin joissakin seteleissä käytettiin myös ulkomaista setelipaperia. Huomattava osa tästä paperimäärästä on valmistettu Tervakosken paperikoneella PK3. Markat korvanneiden euroseteleiden paperia ei kuitenkaan valmisteta Tervakoskella.


title: Suomen markka

text: Ensimmäiset setelit olivat taiteilija Aleksandr Fadejevin suunnittelemat 1 markka ja 3 markkaa, jotka tulivat käyttöön vuonna 1860. Setelien kuva-aiheina on vain ornamentiikkaa, tekstiä (suomeksi, ruotsiksi ja venäjäksi) ja Venäjän kaksoiskotkavaakuna.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1863 sarjaa täydennettiin samoin Aleksandr Fadejevin suunnittelemilla 12, 20, 40 ja 100 markan seteleillä, jotka painettiin Berliinissä; seteleissä on vuosilukuna kuitenkin 1862. Erikoiset nimellisarvot johtuivat markan arvon määrittelystä: markka oli neljäsosa Venäjän ruplan arvosta, ja markkasetelit vastasivat siten käytössä olleita 3, 5, 10 ja 25 ruplan seteleitä. Kuva-aiheet ovat jo hiukan monipuolisemmat kuin 1 ja 3 markan seteleissä, kuten muotokuvia ihmisistä (ei kuitenkaan keistään todellisista henkilöistä) ja symbolisia hahmoja ja kuvioita. 100 markan setelissä oli myös maisemakuva Helsingistä. Näissä seteleissä on ensi kertaa mukana myös Suomen leijonavaakuna Venäjän vaakunan ohella.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1865 rupla lakkasi olemasta käypä maksuväline Suomessa, eikä tulevia seteleitä ollut enää tarpeen suunnitella ruplaseteleitä vastaavilla nimellisarvoilla. Vuonna 1875 tulivat 5 ja 10 markan setelit, joiden suunnittelija oli tanskalainen Nilaus Fristrup ja kuva-aiheet tekstien lisäksi kasvi- ja muuta ornamentiikkaa, maatalouteen ja teollisuuteen liittyvää symboliikkaa sekä yhdistetty Venäjän ja Suomen vaakuna. Tässä, kuten ensimmäisessäkin markkasetelisarjassa, on maininta rahan arvosta hopeassa.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1877 tapahtui siirtyminen kultakantaan, minkä vuoksi 5 ja 10 markan seteleistä tehtiin uudet versiot. Ne olivat muutoin jokseenkin samankaltaiset kuin edeltäjänsä, mutta arvo hopeassa oli vaihdettu arvoon kullassa. Seteleihin painettu vuosiluku on 1878. 5 markan setelin yleisväri on sininen, 10 markan setelin punainen. Lisäksi käyttöön tuli 500 markan seteli, jonka suunnittelija oli saksalainen Ferdinand Klimsch. Sen kuva-aiheina ovat ornamentiikan, vaakunan ja tekstien lisäksi Pohjolan luonto: maaseutumaisema, laulujoutsen, merikotka, hirvi, karhu, mehiläinen ja vanamo. Yleisväri on kellanruskea.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1879 suunniteltiin uudet 50 ja 100 markan setelit, mutta ne otettiin käyttöön vasta seuraavalla vuosikymmenellä ja niihin painetut vuosiluvut ovat 1884 ja 1882. 50-markkasen suunnittelija on Nilaus Fristrup, osittain rahapajan johtaja A. F. Soldan. Kuva-aiheet ovat samantapaisia kuin muissa seteleissä, maisemakuvana on näkymä Viipurin ulkosatamasta Uuraansalmesta. Yleisväri on harmaa. 100 markan seteli on Soldanin luonnosten mukainen, yleismuodoltaan muiden setelien tyyppinen ja maisemakuvana on Helsinki nähtynä Eteläsataman edustan Luodolta. Setelin yleisväri on punainen.


title: Suomen markka

text: 10 markan setelistä ilmaantui 1881 väärennöksiä, minkä vuoksi 1882 tuli käyttöön uusittu versio. Sen yleisväri on keltainen ja muotoilu samantapainen kuin vuoden 1875 setelissä, mutta kuitenkin monilta yksityiskohdiltaan muutettu. Lisäksi käyttöön tuli uusi 20 markan seteli, jonka oli suunnitellut arkkitehti Jacob Ahrenberg. Uutena symboliikkana ovat medaljongeissa olevat Cereksen ja Vulkanuksen, maanviljelyn ja sepäntaidon jumalhahmojen profiilipäät. Lisäksi ornamentiikassa on häivähdys viikinkityyliä, joka viittaa ruotsalaismielisyyteen. Painettuina vuosilukuina ovat 1882 ja 1883. Setelin yleisväri on punertavan ruskea.


title: Suomen markka

text: Suomessa ei aikaisemmin ollut ollut omaa setelipainoa, ja seteleitä oli painettu ulkomailla sekä Ferdinand Tilgmannin kirjapainossa. Helsinkiin perustettiin 1885 Suomen oma setelipaino, jonka johtajaksi tuli Tilgmann.


title: Suomen markka

text: Ensimmäinen setelipainon tuote oli 5 markan seteli vuonna 1886. Tilgmann luonnosteli setelin, mutta lopulliset piirustukset teki saksalainen Nürnbergin taideteollisuuskoulun professori Friedrich Wanderer. Kuva-aiheena oli aiempaa näkyvämmin suomalaista muinaisornamentiikkaa. Suomen vaakuna on nyt hyvin suurikokoinen verrattuna jokseenkin pieneksi piirrettyyn Venäjän vaakunaan. Lisäksi kuvituksena on kuusenhavuja ja kauppaan, teollisuuteen ja merenkulkuun liittyvää esineistöä. Yleisväri on sininen.


title: Suomen markka

text: 10 markan setelistä tuli uusi malli vuonna 1889. Luonnokset olivat berliiniläisen Emil Döplerin, lopulliset piirustukset Tilgmannin. Yleiskuvaltaan seteli on hyvin samantapainen kuin 5-markkanen ja kokokin on sama, mutta ornamentiikka on viikinkiromantiikan mukaista. Symboliikka viittaa teollisuuteen, maatalouteen ja henkiseen kulttuuriin. Yleisväri on punainen.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1894 sarjaan lisättiin uusittu 20 markan seteli, jonka suunnitelma on Fristrupin tekemä. Seteli on yleiskuvaltaan huomattavasti vähemmän koristeltu kuin 5 ja 10 markan setelit, ornamentiikkaa on vähän ja kuvituksena ovat tekstin lisäksi lähinnä vain Venäjän ja Suomen vaakunat. Koko on sama kuin 5- ja 10-markkasten. Yleisväri on ruskehtava.


title: Suomen markka

text: Suomen Pankki ryhtyi yhteistyöhön englantilaisen Bradbury, Wilkincon & Co. -yhtiön kanssa, jolla oli tarjota uudenlaista painotekniikkaa väärennösten välttämiseksi. Tuloksena oli kokonaan uudenlainen, selvästi aiemmista seteleistä poikkeava setelisarja 1897–1898. Setelien piirustukset tehtiin Lontoossa, ja kuvituksessa on runsaasti abstraktia guilloche-ornamentiikkaa, mutta näkyvästi myös Walter Runebergin suomalaisten veistosten kuvia. Toinen puoli painettiin Lontoossa, toinen Helsingissä. Tämä järjestely oli tehty turvallisuussyistä, jotta Lontoosta Helsinkiin tapahtuvan kuljetuksen aikana mahdollisesti tehtävässä ryöstössä varkaat eivät saisi käsiinsä valmiita seteleitä.Setelisarjan painatus osoittautui käytännössä sen verran heikoksi, että väri irtosi etenkin Lontoossa painetulta puolelta melko nopeasti kulutuksessa.


title: Suomen markka

text: Laatuongelmat ja osin Venäjän harjoittamaan venäläistämispolitiikkaan liittyvät poliittiset syyt johtivat jo vuonna 1907 uuden setelisarjan suunnittelun aloittamiseen suunnittelukilpailun julistamisella. Kilpailuehdotuksia tuli 39, ja ensimmäisen palkinnon sai Edvard Elenius. Tätä tai muitakaan ehdotuksia ei kuitenkaan pidetty riittävän toteuttamiskelpoisina. Sen jälkeen ehdotuksia pyydettiin Akseli Gallen-Kallelalta ja Eliel Saariselta, joista vain jälkimmäinen jätti ehdotuksen ajoissa ja sai lopulta setelisarjan suunniteltavakseen. Seteleissä on vuosiluku 1909 ja ne laskettiin liikkeelle 1910–1913. Setelit ovat tyyliltään kansallisromanttisia ja sisältävät suomalaisia kuva-aiheita. Sarja on tyyliltään hyvin yhtenäinen ja kunkin setelin sommittelu hyvin symmetrinen. Seteleissä on yhdellä puolella Venäjän vaakuna, toisella Suomen. Setelit ovat mitoiltaan erikokoisia, 5 markan seteli pienin (110 mm × 66 mm), seuraavat aina 15 mm leveämpiä ja 9 mm korkeampia, ja 1 000 markan seteli suurin (200 mm × 120 mm).Kolikoihin tarvitun hopean menekin vuoksi päätettiin vuonna 1915 ottaa käyttöön väliaikaisesti markan seteli. Siitä tuli valkealle paperille punaisella painettu. Suomen vaakunaa ei ollut, koska se olisi kuulunut kääntöpuolelle, jolla ei ollut painatusta lainkaan. Tämänkin setelin suunnittelija oli luultavasti Saarinen. Setelin muotoilu sopi yhteen vuoden 1909 setelien kanssa, mutta oli perin yksinkertainen. Seteli olikin helppo väärentää.


title: Suomen markka

text: Saman hopeatilanteen vuoksi tarvittiin vuonna 1916 vielä pienempää rahaa seteleinä, joten suunniteltiin 25 ja 50 pennin setelit. Niiden suunnittelija oli taidemaalari Väinö Blomstedt. Molemmissa aiheina on tyylitellyt kukkakimput. Kääntöpuolella oli painatus, kuitenkin tekstien lisäksi vain guilloche-ornamentti, eikä Suomen vaakunaa. 25-penninen oli ruskeankeltainen, 50-penninen harmaansininen. Näitä seteleitä ei kuitenkaan laskettu liikkeelle, koska hopeaa saatiin lisää, ja koko painokset hävitettiin muutamia kappaleita lukuun ottamatta.


title: Suomen markka

text: Blomstedt suunnitteli myös 1 markan setelistä uuden version vuonna 1916. Kuvitukseltaan se oli hyvin samantapainen kuin pennisetelit. Väreinä olivat ruskeankeltainen ja tummanruskea.


title: Suomen markka

text: Suomen itsenäistymisen aikoihin käydyn sodan aikana setelipaino Helsingissä joutui vuoden 1918 aikana joksikin aikaa punaisten hallintaan. He jatkoivat painon toimintaa ja painoivat aidoilla välineillä aidolle setelipaperille vuoden 1909 setelisarjaa. Sodan päätyttyä nämä setelit julistettiin laittomiksi, ja ne erotti laillisista vain sarjanumeron perusteella. Liikkeellä olleisiin seteleihin kirjoitettiin ”Laiton”, ”Väärä”, ”Mitätön” jne. Monilla seteleiden haltijoilla oli kiusaus väärentää sarjanumero laillisen setelin sarjanumeroksi raaputtamalla ja muilla keinoilla, koska kaikilta muilta osin laittomat setelit olivat laillisten kaltaisia.


title: Suomen markka

text: Tilanteen vuoksi vuoden 1909 setelisarjasta otettiin uusia painoksia merkinnällä Litt. A (littera A, seteleissä usein käytetty merkintätapa uudempien painosten merkkinä). Sen jälkeen tehtiin myös ”Sarja II”-merkinnällä vuoden 1909 seteleitä, osa vain eri värisinä kuin vuoden 1909 mallit. Osasta oli myös jätetty pois Venäjän vaakuna mutta ei vielä venäjänkielistä tekstiä.


title: Suomen markka

text:
Tämän sekavan tilanteen korjaamiseksi vuonna 1918 suunniteltiin uusi setelisarja. Se oli kuvitukseltaan käytännössä täysin samanlainen kuin vuoden 1909 sarja ja vuoden 1916 pikkusetelit, mutta Venäjän vaakuna oli jätetty pois tai korvattu ornamenttiruusukkeella, samoin venäjänkielinen teksti oli poistettu, joidenkin nimellisarvojen värit olivat toisenlaiset, ja vuosilukuna oli 1918. Lisäksi oli muutamia tekstien ja muiden yksityiskohtien asetteluihin tehtyjä pieniä muutoksia.
Väärennösten ja muiden syiden takia vuodelta 1909 periytyvä, vuonna 1918 hiukan muutettu setelisarja päätettiin vuonna 1919 uusia kokonaan. Suunnitelmat tilattiin jälleen Eliel Saariselta. Sarjasta tuli huomattavan erilainen kuin edellisestä: kansallisromanttisten aiheiden tilalle tuli klassismi, ja 50 markan ja sitä suuremmissa seteleissä alastomat ihmishahmot, joista tämä setelisarja on kuuluisa. Toinen hallitseva aihe on havupuut.


title: Suomen markka

text: Tästä setelisarjasta otettiin useita merkinnöillä Litt. A, Litt. B jne. olevia lisäpainoksia, joissa värisävyjen lisäksi oli vain pientä vaihtelua sarjanumeroiden paikoissa ja numeromäärissä ym. yksityiskohdissa. Vuosiluku pysyi 1922:na.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1939 tehtiin 50 markan setelistä painos, jonka väri oli vaaleamman sininen ja vuosilukuna 1939. Samalla tehtiin 100 markan setelistä uusi versio, jossa kummankin puolen kuvitus muuttui samanlaiseksi kuin 50 markan setelissä arvomerkintöjä lukuun ottamatta, väritys vihertävämmäksi ruskeaksi ja vuosiluku 1939:ksi.


title: Suomen markka

text: Vuodelle 1939 osui myös kokonaan uuden nimellisarvon, 5 000 markkaa, käyttöönotto. Sitä oli valmisteltu jo pari vuotta, mutta muun muassa Karjalankannaksen linnoitustöiden aiheuttaman käteistarpeen vuoksi jouduttiin ensiksi laskemaan liikkeelle vuoden 1922 mallisesta 500-markkasesta päällepainatuksella tehtyjä 5 000-markkasia. Kokonaan uusi 5 000 markan seteli saatiin liikkeelle vuonna 1940, vaikka seteliin tulikin vuosiluvuksi 1939. Setelin suunnitteli setelipainon taiteilija Aarne Karjalainen. Ensimmäistä kertaa Suomen seteliin tuli todellinen henkilöhahmo, J. V. Snellman. Kääntöpuolella on suuri Suomen vaakuna viljantähkien ja ornamentiikan ympäröimänä. Pohjapainatus on ruskeaa, harmaata ja sinistä, osa kuva-aiheista ja punaisella ja sinisellä, jotka vaihtuvat liukuvasti toisikseen.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1941 tehtiin 1 000 markan setelistä uusi versio kyseisellä vuosiluvulla varustettuna ja tummemman ruskeana, mutta muutoin samanlaisena kuin vuoden 1922 malli.


title: Suomen markka

text: Talvi- ja jatkosotien jälkeen suunniteltiin vuonna 1945 uudet setelimallit, jotka laskettiin liikkeeseen seuraavan vuoden alussa setelinvaihdon yhteydessä, jolloin kaikki setelit oli määräajassa vaihdettava uusiin. Uusimisessa päädyttiin kuitenkin käyttämään sotaa edeltäneitä Saarisen setelimalleja vain hiukan muutettuina (väreiltään, vuosiluvultaan ja joiltain yksityiskohdiltaan). 50 ja 100 markan setelimallit kuitenkin vaihdettiin kokonaan uusiin, ja ne suunnitteli taiteilija Signe Hammarsten-Jansson.


title: Suomen markka

text: Näistäkin seteleistä tehtiin Litt-merkinnöillä myöhempinä vuosina uusia painoksia.


title: Suomen markka

text: Sarjaan oli suunniteltu myös 10 000 markan seteli, kuva-aiheeltaan Elias Lönnrot, mutta sitä ei toteutettu.


title: Suomen markka

text: Vuoden 1945 sarjasta viiden setelin malli oli vuodelta 1922, ja kokonaisuudistusta tarvittiin. Jo vuonna 1946 julistettiin suunnittelukilpailu, jonka voitti taiteilija Tapio Wirkkala. Erinäisten vaiheiden jälkeen uusi setelisarja tuli käyttöön kuitenkin vasta 1955. Kaikista seteleistä tuli saman kokoisia (142 mm × 69 mm), joka säilyi markkasetelien kokona aina euron tuloon asti eli lähes 50 vuotta. Rahan arvon heikennyttyä alle 100 markan arvoisia seteleitä ei enää tarvittu. Uudessa setelisarjassa tekstit olivat yhdellä puolella vain suomeksi, toisella vain ruotsiksi


title: Suomen markka

text: Setelien samankokoisuus ja toisiaan muistuttavat värit aiheuttivat valituksia, että seteleitä on vaikea erottaa toisistaan. Jo käyttöönottoa seuraavana vuonna 1956 Aarne Karjalainen laati 100 ja 500 markan seteleistä muutetut versiot. 100-markkasesta tuli pohjaväriltään ruskehtava keltainen, painatukset punaruskealla, ja seteli tuli käyttöön 1956. 500-markkasen väri muutettiin kirkkaahkoksi siniseksi, ja seteli tuli käyttöön 1957. Molempien setelien muotoilua muutettiin jonkin verran muutenkin, ja vaakunapuolesta tehtiin sekä suomen- että ruotsinkielinen.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1963 tapahtuneen rahauudistuksen myötä käyttöön otettu setelisarja perustui jo vuodesta 1955 käytössä olleisiin, Tapio Wirkkalan suunnittelemiin seteleihin. 1970-luvun puoliväliin tultaessa vuoden 1963 sarjan setelit olivat menettäneet jo puolet ostovoimastaan, joten sarjaa täydennettiin ottamalla käyttöön vuonna 1975 500 markan seteli. Sarjojen kuva-aiheet olivat seuraavat:Viimeisen, vuodelta 1986 peräisin olevan ja sen jälkeen vielä yksityiskohdiltaan uudistetun sarjan etusivut ovat pääosin Torsten Ekströmin ja takasivut Erik Bruunin suunnittelemat. Sarja oli graafiselta tyyliltään ja väritykseltään täysin erityyppinen kuin edeltävä sarja; setelien ulkomitat kuitenkin pysyivät samoina kuin ne olivat olleet vuodesta 1955, 142 mm × 69 mm (sarjan kaikki nimellisarvot samankokoisia). Vuoden 1986 sarjan eri nimellisarvot eivät tulleet kaikki yhtä aikaa käyttöön, vaan vuosina 1986, 1987 ja 1993 (alla tarkemmin nimellisarvoittain). Seteleiden aiheet:Sarjaan luonnosteltiin myös viidentuhannen markan seteli, joka olisi voitu ottaa käyttöön inflaation niin vaatiessa. Setelin henkilökuvana olisi ollut Mikael Agricola ja taustapuolella olisi ainakin Erik Bruunin yhden luonnoksen mukaan mahdollisesti ollut kuvattuna Turun tuomiokirkko. Käyttöönottotarvetta ei kuitenkaan tullut siihen mennessä, kun Suomi liittyi euroon.


title: Suomen markka

text: 1800-luvun jälkipuolella myös Suomen Yhdyspankki ja Pohjoismaiden Osakepankki saivat oikeuden painaa laillisia seteleitä. Vain Suomen Yhdyspankki painoi seteleitä, ja ensimmäisten vuosimalli oli 1866. Nimellisarvot olivat 15, 25 ja 100 markkaa, ja setelien kuvitus oli erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä. Toinen setelisarja on vuodelta 1882, nimellisarvot 25 ja 100 markkaa ja kuvitus jälleen erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä.


title: Suomen markka

text: Vuonna 1918 Vaasan Osake-Pankki painoi Akseli Gallen-Kallelan suunnittelemia 25, 100 ja 500 markan seteleitä. Näitä tarvittiin, kun Suomen Pankin setelipaino oli punaisten hallussa ja valkoisten alueella tuli pulaa maksuvälineistä setelipainon puuttuessa. Setelien kuvitus oli erilainen kuin samaan aikaan käytössä olleessa Saarisen vuoden 1909 sarjassa. Setelien erikoisuutena oli, että molemmat puolet olivat samanlaiset lukuun ottamatta kieltä, joka toisella puolella on suomi ja toisella ruotsi.


title: Suomen markka

text: Suomen Pankki pyrki pitämään markan ulkoisen arvon vakaana siinä onnistumatta. Ongelmana oli mm. kauppataseen alijäämä. Ongelma johti toistuviin devalvointeihin, joilla laskettiin markan arvoa. Devalvoinnit olivat tulonsiirto palkansaajilta ja muulta taloudelta kilpailukykynsä menettäneille vientiyrityksille. Muutaman kerran markka myös revalvoitiin, jolloin markan arvo nousi inflaatiopaineiden hillitsemiseksi.


title: Toppilansaari

text: Toppilansaari on kaupunginosa Oulussa Tuiran suuralueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 500. Toppilansaari on osittain vanhaa Toppilan satama-aluetta, osittain vanhaa Hieta- ja Mustasaaren huvila-aluetta, jossa Oulun porvaristo vietti kesänsä. Huviloista on jäljellä neljä, näistä Villa Hannala on kunnostettu vuosina 2004–2007.


title: Toppilansaari

text: Toppilansaaressa järjestettiin vuoden 2005 asuntomessut. Asuntomessualueen kohdalta valmistui 2012 uusi Möljän silta Toppilansalmen yli eli Toppilansaaren ja Toppilan sataman välille.


title: San Diego

text: San Diego on kaupunki Yhdysvaltain länsirannikolla, Kalifornian osavaltion lounaiskulmassa. Vuonna 2013 kaupungissa asui 1 355 896 ihmistä. San Diego on Kalifornian toiseksi suurin ja Yhdysvaltain kahdeksanneksi suurin kaupunki.


title: San Diego

text: Kaupunki sijaitsee osittain San Diegon lahden rannalla. Lahti on syvä luonnonsatama, jossa sijaitsee Yhdysvaltain asevoimien sotilassatama. Kaupungissa on muun muassa laivaston sekä merijalkaväen tukikohta sekä rannikkovartioston asema. Asevoimat on kaupungin suurin työnantaja. San Diegon lahtea ympäröivät myös National Cityn, Chula Vistan, Imperial Beachin ja Coronadon kaupungit.


title: San Diego

text: Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 964,5 km², josta 842,2 km² maata ja 122,3 km² vettä. Veden osuus on 12,68 %.


title: San Diego

text: Kaupungin rajat ovat epäsäännöllisen muotoiset, sillä siihen on sulautunut useita lähialueita. Kaupunkia halkaisee useita kanjoneita, jotka muodostavat luonnollisia esteitä rakentamiselle. Kaupungin eteläosa rajoittuu Meksikoon ja Tijuanan kaupunkiin.


title: San Diego

text: San Diegon aluetta asutti pitkään kumeyaay-heimo. Ensimmäiset eurooppalaiset vierailivat alueella Juan Rodriguezin Cabrillon purjehtiessa alueelle Espanjan lipun alaisuudessa vuonna 1542. Hän nimesi alueen San Migueliksi. Alue sai nykyisen nimensä, kun Sebastian Vizcaino kartoitti Alta Californian rannikkolinjaa Espanjalle vuonna 1602. Kaupunki siirtyi Yhdysvalloille vuonna 1850.


title: San Diego

text: San Diego on suosittu matkailukohde, suurelta osin sen lämpöisen ilmaston, hiekkarantojen, aavikoiden ja monipuolisten harrastusmahdollisuuksien ansiosta, joita tarjoavat esimerkiksi alueella sijaitsevat golfkentät. Kaupungissa on suuri eläintarha, San Diego Zoo, jossa on nähtävillä monenlaisia eksoottisempiakin villieläimiä. SeaWorld San Diego on suosittu teemapuisto, jossa on muun muassa delfiinejä ja pingviinejä.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Mika Väyrynen (s. 28. joulukuuta 1981 Eskilstuna, Ruotsi) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Väyrynen oli keskikenttäpelaaja. Hän pelasi kymmenen vuotta Alankomaissa Heerenveenin ja PSV Eindhovenin joukkueissa. Viimeisellä pelikaudellaan 2017 hän edusti Veikkausliigassa pelannutta HIFK:ta. Suomen A-maajoukkueessa Väyrynen pelasi yli 60 ottelua.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Väyrysen kasvattajaseuroja ovat Lohjan Pallo ja Kyrkslätt IF. Ensimmäiset miesten pelinsä Väyrynen pelasi FC Kirkkonummen paidassa. Väyrynen siirtyi Kirkkonummelta FC Lahden organisaatioon ja teki Veikkausliiga-debyyttinsä 17-vuotiaana kaudella 1999. Lahdesta Väyrynen siirtyi kaudeksi 2001 FC Jokereihin.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Väyrynen herätti kiinnostusta myös ulkomailla ja syksyllä 2001 hän siirtyi Alankomaihin SC Heerenveeniin. Heerenveenissä hänestä kehittyi neljän kauden aikana yksi joukkueen avainpelaajista. 13. kesäkuuta 2005 Väyrynen teki sopimuksen PSV:n kanssa, joka on yksi menestyneimmistä alankomaalaisseuroista.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Ensimmäinen kausi mestaruuden voittaneessa PSV:ssä meni hieman penkin alle loukkaantumisten vuoksi. Kauden 2006–2007 alussa Väyrystä oltiin lainaamassa vuodeksi espanjalaiseen Celta Vigoon Väyrysen jäätyä vähälle peliajalle. Lainasopimus kuitenkin kariutui viime hetkillä, ja Väyrynen jäi PSV:n riveihin. Myös englantilainen Fulham ja ranskalainen Stade Rennais olivat kiinnostuneita Väyrysestä vuoden 2007 keväällä. Kaudella 2007–2008 Väyrynen pelasi PSV:ssä vain yhdessä sarjaottelussa. Alkukaudesta 2007–2008 Väyrynen oli lähellä siirtoa Englannin liigassa pelanneen Derby Countyn kanssa, mutta sopimusta ei syntynyt. Elokuussa 2008 hän palasi takaisin entiseen seuraansa Heerenveeniin, jonka kanssa hän teki kolmevuotisen sopimuksen.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Heerenveenin sopimuksen päätyttyä Väyrynen siirtyi syyskuussa 2011 Englannin mestaruussarjan Leeds Unitediin.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Heinäkuussa 2012 Väyrynen siirtyi HJK:n riveihin debytoiden 17.7.2012 pelatussa Mestarien liigan karsintaottelussa KR Reykjavíkiä vastaan tehden yhden maalin rangaistuspotkusta 7–0-kotivoittoon päättyneessä ottelussa. HJK ei käyttänyt 1+1-vuotisen sopimuksen optiota kauden 2013 päätteeksi. Maaliskuussa 2014 Väyrynen teki kuitenkin uuden, kauden 2014 kattavan sopimuksen.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Kaudella 2014 Väyrynen voitti HJK:ssa kolmannen peräkkäisen Suomen-mestaruuden ja lisäksi ensimmäisen Suomen Cupinsa. Helmikuussa 2015 Väyrynen siirtyi Yhdysvaltoihin Major League Soccerissa pelaavaan Los Angeles Galaxyyn, jossa hän pelasi 19 sarjaottelua kaudella 2015. Kevätkauden 2016 Väyrynen oli pelaamatta. Elokuussa 2016 hän teki loppukauden kattavan sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan HIFK:n kanssa. Kauden 2017 jälkeen hän lopetti pelaajauransa.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text:
Väyrynen kuului Suomen joukkueen miehistöön alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Argentiinassa vuonna 2001.
A-maajoukkueessa Väyrynen debytoi 20. maaliskuuta 2002 Etelä-Koreaa vastaan Espanjan La Mangassa. Hän onnistui vakiinnuttamaan paikkansa kuitenkin vasta seuraavan vuoden kesällä. Kesäkuussa 2003 oli edessä tärkeät EM-karsintaottelut Serbia ja Montenegroa ja Italiaa vastaan. Alun perin maajoukkueen päävalmentaja Antti Muurinen ei valinnut Väyrystä näihin otteluihin kokoonpanoon ollenkaan. Joukkueeseen valittu Jari Ilola loukkaantui kuitenkin otteluiden alla ja näin Väyryselle avautui paikka maajoukkueeseen. Väyrynen sai pelata molemmat pelit kokonaan ja häntä pidettiin Suomen onnistuneimpana pelaajana. Näiden otteluiden jälkeen Väyrynen on ollut lähes aina kunnossa ollessaan maajoukkueen avauskokoonpanossa ja on ollut maajoukkueessa tärkeimpiä pelaajia. Hän muodosti pitkään Teemu Tainion kanssa taitavan keskikentän kaksikon. Väyrynen pelasi yhteensä 63 A-maaottelua ja teki niissä viisi maalia.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Väyrynen liittyi HJK:n kakkosjoukkue Klubi 04:n valmennukseen päävalmentaja Mikko Mannilan ja toisen apuvalmentajan Petteri Kärkkäisen avuksi tammikuussa 2018 pian sen jälkeen, kun hän oli ilmoittanut pelaajauransa päättymisestä.


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: PSV Eindhoven


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Heerenveen


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: HJK


title: Mika Väyrynen (jalkapalloilija, 1981)

text: Väyrynen suoritti varusmiespalveluksensa Hämeen Rykmentin Urheilukoulussa vuonna 2010 kesken Heerenveen-pestinsä. Hän on naimisissa Hanna Väyrysen kanssa. Heillä on kolme poikaa: Daniel Viljami (s. 2012), Rafael Benjamin (s. 2014) ja Gabriel Viktor (s. 2016).


title: Tekstitys

text: Tekstitys on elokuvan tai televisio-ohjelman dialogia vastaava teksti, joka esitetään kuvassa. Yleensä tekstitystä käytetään, kun elokuva tai televisio-ohjelma julkaistaan maassa, jonka kieli on muu kuin teoksessa käytetty. Tekstityksessä voidaan esittää dialogi myös alkuperäisellä kielellä kuulorajoitteisia katsojia ja ulkomaalaisia katsojia varten.


title: Tekstitys

text: Monissa maissa ei juurikaan käytetä tekstitystä, vaan se sijaan ohjelman jälkiäänitetään eli dubataan paikalliselle kielelle, jotta katselijoiden ei tarvitse lukea tekstitysrivejä vaan he voivat keskittyä täysipainoisesti koko kuva-alaan. Dubbauksesta ei juurikaan pidetä maissa, joissa katselijat ovat tottuneet tekstityksen käyttöön.


title: Tekstitys

text: Tekstityksessä käytettävä tekninen toteutus vaihtelee käytettävän median ja aikakauden mukaan.


title: Tekstitys

text: Mykkäelokuvien kaudella joitain elokuvan juonta selittäviä tapahtumia tai keskusteluita "tekstitettiin" erillisillä kohtausten välissä olevilla tekstiruuduilla eli plansseilla, joiden aikana itse elokuvaa ei näkynyt tekstin taustalla. Yleensä tekninen toteutus tehtiin kuvaamalla elokuvakameralla tekstin sisältävää taulua.


title: Tekstitys

text: Äänielokuvissa tekstitys on jossakin kuva-alueen reunalla samanaikaisesti puhutun dialogin aikana. Filmikelalta katsottavassa elokuvassa tekstitys on tehty suoraan filmille. Alkujaan se lisättiin kemiallisesti, mutta nykyään se tehdään kuumentamalla laserin avulla.


title: Tekstitys

text: Pisimpään käytetty menetelmä on lisätä tekstitys kuva-alueen reunoille kiinteästi kuvan osaksi. Televisiossa on aluksi käytetty menetelmää, jossa alkuperäisen kuvamateriaalin päällä näytetään tekstityksen sisältävää filmiä. Myöhemmin siirryttiin videokuvaa muokkaaviin laitteisiin. Samaa menetelmää käytetään myös, kun filmillä olevia elokuvia siirretään videolle.


title: Tekstitys

text: Ruututekstit otettiin käyttöön Suomen televisiossa 1960-luvun alussa. Tekstit kirjoitettiin aluksi kirjoituskoneella, minkä jälkeen ne painettiin kirjapainossa ja filmattiin. Koska lähetykset olivat television alkuaikoina suoria, kääntäjät joutuivat valitsemaan lähetyksen aikana painikkeella, milloin kukin tekstiruutu näytetään ruudulla. Vasta vuonna 1988 Yleisradio otti käyttöön uuden lähetyskeskuksen, joka mahdollisti ohjelmien tekstittämisen elektronisesti etukäteen.


title: Tekstitys

text: Tekstitys voidaan toteuttaa myös lähettämällä tekstityksen sisältävä teksti-TV-sivu analogisen TV-lähetyksen mukana.


title: Tekstitys

text: Nykyään tekstitys on mahdollista lisätä digitaaliseen videokuvaan myös siten, että video-ohjelman katselija voi kytkeä tekstityksen halutessaan pois päältä tai jopa valita tekstityksen kielen kielen useista vaihtoehdoista.


title: Tekstitys

text: Digitaalisissa televisiojärjestelmissä voidaan käyttää mediasta riippuen myös DVD- tai DVB-tekstitystä, jotka ovat keskenään teknisesti lähes samanlaisia. Kummassakin tekstitys välitetään kuvana, joka esitetään varsinaisen videokuvan päällä. Tämä mahdollistaa sen, että eksoottisten kielten vaatimat erikoismerkit toimivat varmasti oikein, toisin kuin esimerkiksi teksti-tv:n kautta välitettävässä tekstityksessä, jossa on erittäin rajoittunut merkkivalikoima.


title: Tekstitys

text: Nykyään elokuvia ja televisio-ohjelmia katsellaan yhä enenevässä määrin myös tietokoneella. Siihen soveltuvia tekstitysjärjestelmiä on useita, ja kulloinkin käytettävän järjestelmän valinta riippuu katseluun käytettävästä tietokoneohjelmasta. Yleisin menetelmä on, että itse elokuva ja sen tekstit ovat erillisissä tiedostoissa, jotka katseluun käytettävä ohjelma yhdistää.


title: Tekstitys

text: Tekstitys on hankalaa työtä, jota rajoittavat useat seikat:Tekstityksessä noudatetaan yleensä paria perussääntöä:


title: Tekstitys

text: Toisinaan (varsinkin DVD:llä) riville mahtuu 39 merkkiä. Ääriraja lienee lukunopeuden vuoksi 42–45 kirjaimen välillä.


title: Tekstitys

text: Tästä syystä kääntäjä joutuu yleensä lyhentämään alkuperäistä dialogia huomattavasti, jolloin kaikki merkitysvivahteet eivät ole enää luettavissa.


title: Tekstitys

text: Ainakin seuraavissa maissa useimmat vieraskieliset elokuvat ja televisio-ohjelmat (poikkeuksena lapsille tarkoitetut ohjelmat) tekstitetään dubbaamisen sijasta:


title: DeForest Kelley

text: Jackson DeForest Kelley (s. 20. tammikuuta 1920 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat – 11. kesäkuuta 1999 Woodland Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan tohtori Leonard ”Bones” McCoyna "Star Trek" -televisiosarjassa. Televisiosarjan lisäksi Kelley näytteli kuudessa Star Trek -elokuvassa sekä cameoroolin "Star Trek – uusi sukupolvi" -sarjan pilottijaksossa.


title: DeForest Kelley

text: Kelley debytoi halvassa film noir -elokuvassa "Fear in the Night" (1947). Hän esiintyi 1960-luvulla monissa westerneissä kuten "Death Valley Days", "Bonanza" ja "Tracktown", kunnes päätyi tohtori McCoyn rooliin. Ironista kyllä, Kelley halusi lääkärin uralle ennen näyttelijänuraa. Hänen tavaramerkikseen muotoutui paitsi äärimmäinen vastuuntunto, myös joka asiassa vastaansanominen, eräänlaisena ”vastarannan kiiskenä” toimiminen. Parikin kertaa hän naureskeli, kun saikin periä viimeisen sanan ainaisissa väittelyissä.


title: DeForest Kelley

text: Kelley kuoli 79-vuotiaana vatsasyöpään vuonna 1999, ensimmäisenä alkuperäisen "Star Trek" -sarjan päänäyttelijöistä.


title: Anna Magdalena Bach

text: Anna Magdalena Bach (o.s. Wilcken, 22. syyskuuta 1701 Zeitz − 27. helmikuuta 1760 Leipzig) oli Johann Sebastian Bachin toinen puoliso, laulajatar ja klaveerinsoittaja.


title: Anna Magdalena Bach

text: Johann Sebastian ja Anna Magdalena avioituivat 3. joulukuuta 1721 Köthenissä, seitsemäntoista kuukautta sen jälkeen kun Bachin ensimmäinen vaimo Maria Barbara oli kuollut. He saivat yhdessä kolmetoista lasta, joista seitsemän kuoli lapsena. Muiden muassa säveltäjät Johann Christian Bach ja Johann Christoph Friedrich Bach ovat Anna Magdalenan lapsia. Johann Sebastian omisti useita teoksiaan Anna Magdalenalle, erityisesti kaksi kokoelmaa nimeltä "Notenbüchlein für Anna Magdalena Bach" (Anna Magdalena Bachin nuottikirjanen). Anna Magdalena auttoi miestään hänen työssään teosten puhtaaksikirjoituksessa, ja hänen käsin jäljentämiään nuotteja on säilynyt paljon.


title: Kiihottuminen

text: Seksuaalinen kiihottuminen on emotionaalis-fysiologinen tila, jonka biologisena tarkoituksena on valmistaa yksilöt yhdyntään. Fysiologisina reaktioina muun muassa naaraiden emätin kostuu ja urosten siitin paisuu erektioon yhdynnän helpottumiseksi. Ihmisillä kiihottuminen ei yhtä selvästi merkitse yhdyntään pyrkimistä kuin monilla eläimillä kehittyneempien aivotoimintojen ja tietoisuuden vuoksi, kiihottumisella on ihmisille eläimiä enemmän emotionaalista merkitystä.


title: Kiihottuminen

text: Toisin kuin monien eläimien, ihmislajin kummatkin sukupuolet pystyvät kiihottumaan läpi vuoden, eikä ihmisellä ole erikseen kiima-aikaa. Lisäksi ihmiset ovat ainoa laji, jonka naaraat voivat saada orgasmeja. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, ettei ihmisillä ole edellä mainittua vaistojen määräämää kiima-aikaa, mikä useimmilla lajeilla toimii naaraalle yllykkeenä seksiin. Eläimillä kiihottuminen on keskeistä yhdyntään valmistavana tilana, ihmisillä kiihottuminen ja siihen pyrkiminen voivat olla yhdyntään liittymättömiä tiloja ja tarpeita, joiden tarkoituksena on saavuttaa vain mielihyvää.


title: Kiihottuminen

text: Ihmisellä alttius kiihottumiseen vaihtelee muun muassa vuodenajan, siihen liittyvän valoisuuden ja lämpötilan, hormonien, vireyden sekä yleisen mielialan mukaan. Jotkut uskovat, että naisten alttius kiihottumiseen vaihtelee kuukautiskierron mukaan, mitä ei ole kuitenkaan pystytty todistamaan. Eläinnaarailla kiihottuminen liittyy kiima-aikaan. Urokset kykenevät kiihottumaan läpi vuoden.


title: Kiihottuminen

text: Kiihottumista edistäviä asioita kutsutaan kiihokkeiksi. Kiihokkeita voivat olla seksuaalisia signaaleja välittävät näkö- ja kuulohavainnot, eroottiset mielikuvat, tuoksut, unet, erogeenisten alueiden stimulointi tai sellainen tilanne, joka koetaan kiihottavaksi. Jo pelkkä tieto tulevasta kiihokkeesta voi toimia kiihokkeena. Kiihokkeisiin saattaa vahingossa törmätä, niitä saatetaan tietoisesti etsiä tai luoda. Tiettyjen kiihokkeiden kiihottavuus on myös yksilöllistä, toiset kiihottuvat enemmän toisista asioista. Miehet saattavat kiihottua enemmän visuaalisista eli näköhavaintoon liittyvistä kiihokkeista kuin naiset, kun taas naisille verbaaliset eli sanalliset tai auditiiviset eli kuulohavaintoon liittyvät kiihokkeet voivat olla tärkeämpiä kuin miehelle.


title: Kiihottuminen

text: Tavallisia kiihokkeita ovat muun muassa alastomuuteen, pukeutumiseen ja ulkonäköön liittyvät asiat, sukupuolielimien hyväily ja muuhun seksuaaliseen kanssakäymiseen liittyvät asiat.


title: Kiihottuminen

text: Seksuaalinen kiihottuminen voi joskus aiheutua yllättävään, jännittävään tai stressaavaan tilanteeseen joutumisesta, johon ei sinällään liity seksuaalisia kiihokkeita.


title: Kiihottuminen

text: Erotiikalla on monenlaisia määritelmiä, mutta kansantajuisesti se liitetään sukupuoliseen rakkauselämään, eroottisten asioiden tehtävänä on toimia kiihokkeina ja tuottaa seksuaalista mielihyvää. Esimerkiksi eroottinen pukeutuminen toimii visuaalisena kiihokkeena, eroottiset puheet auditiivisina kiihokkeina. Myös tunnelmaa voidaan luonnehtia eroottisesti latautuneeksi, jolloin tunnelma tai sen luoma ilmapiiri toimii kiihokkeena. Lisäksi erotiikka usein ymmärretään aistillisuutta ja hienovaraisuutta sisältäväksi käsitteeksi. Rajan vetäminen esimerkiksi pornografian eli pornon ja erotiikan välille voi joskus olla vaikeaa.


title: Kiihottuminen

text: Henkinen puoli. Ihastuminen ja rakastuminen on yksi tekijä, joka luo pohjan keskinäiselle hyväksymiselle ja luottamukselle. Seksuaalinen kiima on kuitenkin aivan eri asia. Seksuaaliseen hekumaan voi päätyä hetkellisesti, sitä myöhemmin katuen.


title: Kiihottuminen

text:
Usein kiihottumista yritetään ylläpitää ja vahvistaa orgasmiin asti, johon miehellä liittyy siemensyöksy. Naisella orgasmiin liittyy normaalistikin voimakas, ejakulaatiota muistuttava kostuminen, mutta myös varsinainen naisen ejakulaatio tunnetaan.
Osalle naisista varsinainen ejakulaatio on mahdollista hyvin voimakkaan orgasmin yhteydessä.


title: Kiihottuminen

text: Keskeinen rooli kiihottumisessa on autonomisella hermostolla. parasympaattisen hermoston aktivoituminen aikaansaa peniksen/klitoriksen erektion, siemensyöksy/orgasmi johtuu sympaattisen hermoston aktivoitumisesta. Kiihottumiseen liittyvän autonomisen hermoston toiminnan vuoksi muissakin elintoiminnoissa tapahtuu muutoksia, muun muassa verenpaine nousee ja hengitys tihenee. Kiihottumiseen liittyvien mielihyvän tuntemusten syntyyn vaikuttavat hermoston välittäjäaineet.


title: Kiihottuminen

text: Kiihottumiseen voi liittyä myös fysiologisia toimintahäiriöitä, kuten impotenssia tai emättimen kuivuutta.


title: Kiihottuminen

text: Yksilölliset erot kiihottumisessa ovat suuria. Toiset kiihottuvat helposti monista asioista, mikä saattaa olla merkkinä hyperseksuaalisuudesta. Toiset eivät kiihotu juuri mistään, mikä voi olla merkkinä aseksuaalisuudesta. Monet ihmiset kokevat elämässään vaiheita, jolloin juuri mikään ei kiihota.


title: Kiihottuminen

text: Suurta vaihtelua on myös siinä, minkälaiset asiat kiihottavat eri yksilöitä. Jos yleensä seksuaalisuuteen liittymättömät, epäeettiset, amoraaliset tai lainvastaiset asiat kiihottavat, voi kyseessä olla seksuaalinen poikkeavuus. Tällainen poikkeavuus on muun muassa pedofilia, jossa lapsiin kohdistunut seksuaalisuus koetaan kiihottavana. Ekshibitionismissa saatetaan kokea mielihyvää ja kiihottumista itsensä paljastamisesta, joitakin ekshibitionismin muotoja voidaan pitää poikkeavuuksina.


title: Kiihottuminen

text: Seksuaalisessa fetisismissä kiihottaviksi koetaan tietyt esineet tai ruumiinosat, jotka eivät suoranaisesti liity seksuaalisuuteen. Tällaisia ovat esimerkiksi kenkä-, jalka-, nahka- ja vaippafetisismit.


title: Pii

text: Pii tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Axel Oxenstierna

text: Axel Oxenstierna (16. kesäkuuta 1583 – 28. elokuuta 1654) oli valtakunnankansleri Kustaa II Aadolfin aikana ja Ruotsin historian merkittävimpiä valtiomiehiä.


title: Axel Oxenstierna

text: Axel Oxenstierna kuului merkittävään ja vanhaan ylhäisaatelissukuun. Hän oli 28-vuotias valtaneuvos, kun Kustaa II Aadolf nousi 17-vuotiaana valtaistuimelle. Kustaa II Aadolf nimitti Oxenstiernan valtakunnankansleriksi. He olivat läheisiä ystäviä ja yhteistyökumppaneita ja tekivät yhdessä useita tärkeitä uudistuksia, jotka nostivat Ruotsin suurvallaksi. Oxenstierna oli luonteeltaan kuningasta tasapainottava, harkitseva ja jarruttava, kun kuningas itse oli kiihkeä. Niinpä Oxenstierna oli haluton hyökkäyssotiin, joita kuningas usein suunnitteli. Oxenstierna korosti valtiopäivien merkitystä kuninkaanvallan rinnalla. Siitä huolimatta hän oli monarkisti, joka kannatti vahvaa kuningasvaltaa.


title: Axel Oxenstierna

text: Kustaa II Aadolfin kuoltua taistelussa vuonna 1632 otti Oxenstierna kolmikymmenvuotisen sodan johdon itselleen. Muutenkin Oxenstierna oli kuningatar Kristiinan kauden alkupuolella käytännössä Ruotsin hallitsija. Vuonna 1634 Oxenstierna ajoi läpi hallitusmuotouudistuksen, joka määritteli käytännössä hänet itsensä holhoojahallitsijaksi Kristiinan alaikäisyyden ajalle ja jonka vaikutus oli hallintoa modernisoiva.


title: Axel Oxenstierna

text: Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Oxenstierna kykeni selvittämään vaikeat ongelmat, joita olivat Ruotsin heikko taloudellinen tilanne, lisääntyneet vaikeudet säilyttää liittolaisuus saksalaisten protestanttien kanssa, Ranskan sekaantuminen sotaan ja ristiriidat oman sodanjohdon kanssa. Vuonna 1648 solmittu Westfalenin rauha sinetöi Ruotsin suurvalta-aseman.


title: Axel Oxenstierna

text: Kuningatar Kristiinan ja Oxenstiernan välit olivat alkaneet heiketä kuningattaren epäiltyä Oxenstiernan käyttävän hyväkseen hänen ikäänsä ja sukupuoltaan. Tultuaan täysi-ikäiseksi 1644 Kristiina aloitti Oxenstiernaa vastaan suunnatut operaatiot. Oxenstierna ei monarkistina voinut asettua Kristiinaa vastaan, eikä hänen valtansa enää noussut aiempiin mittoihin, vaikka avoin konflikti kuningattaren kanssa saatiinkin soviteltua.


title: Axel Oxenstierna

text: Lentäväksi lauseeksi ovat muodostuneet Oxenstiernan sanat: “Poikani, kunpa tietäisit, miten vähällä järjellä tätä maailmaa hallitaan.” Alun perin lainaus kuuluu latinaksi: “"An nescis, mi fili, quantilla prudentia mundus regatur."” Tällä hän halusi rohkaista poikaansa, joka edusti Ruotsia kolmikymmenvuotisen sodan päättäneissä rauhanneuvotteluissa ja epäili omia kykyjään kokeneiden valtiomiesten ja diplomaattien seurassa. Jälkipolvi kuitenkin on kuullut lausahduksessa vanhan valtioviisaan pettyneen huokauksen.


title: Axel Oxenstierna

text: Oxenstierna sai 1621 Kustaa II Adolfilta kruununläänityksenä Lounais-Suomessa sijaitsevan Kemiönsaaren. Samalla kuningas myönsi oikeuden perustaa alueelle kaupungin. Kaupunkia ei kuitenkaan koskaan perustettu.


title: Oxenstierna

text: Oxenstierna-suku oli tai on eräs Ruotsin pitkäikäisimmistä ja vaikutusvaltaisimmista aatelissuvuista. Ensimmäiset maininnat suvun edustajista ovat 1300-luvulta ja suvun jäseniä on esiintynyt Ruotsin kulttuurin ja politiikan vaikuttajissa näihin päiviin asti.


title: Milan Kundera

text: Milan Kundera (s. 1. huhtikuuta 1929 Brno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläissyntyinen ranskalaiskirjailija. Hän on yksi tunnetuimmista tšekkiläisistä kirjailijoista. Kunderan ensimmäinen romaani oli vuonna 1967 ilmestynyt "Pila". Kundera osallistui 1968 Prahan kevääseen, minkä jälkeen hänen työnsä kiellettiin Tšekkoslovakiassa. Kundera muutti 1975 Ranskaan ja on ollut vuodesta 1981 Ranskan kansalainen. Hän on romaanien lisäksi kirjoittanut näytelmiä, runoja ja esseitä. Kundera tunnetaan erityisesti filosofisista teemoistaan.


title: Milan Kundera

text: Kundera syntyi 1929 Brnossa. Hänen vanhempansa olivat Ludvík ja Milada Kundera. Ludvík-isä oli tunnettu musikologi ja pianisti, joka oli ollut säveltäjä Leoš Janáčekin oppilas ja joka oli Janáček-musiikkiakatemian rehtori. Lukion jälkeen Milan Kundera jatkoi 1948 Kaarlen yliopistoon opiskelemaan musiikkitiedettä, mutta vaihtoi elokuvataiteiden linjalle Prahan esittävien taiteiden akatemiaan. Hän opiskeli siellä käsikirjoittamista ja ohjaamista ja valmistui 1952. Kundera jatkoi akatemiassa valmistumisensa jälkeen kirjallisuuden opettajana.


title: Milan Kundera

text: Kundera liittyi kommunistiseen puolueeseen vuonna 1948. Hänet erotettiin siitä vuonna 1950, mutta hänet hyväksyttiin takaisin 1956 ja hän oli jäsen vuoteen 1970 saakka.


title: Milan Kundera

text: Syksyllä 2008 Kunderan kerrottiin ilmiantaneen vuonna 1950 Miroslav Dvořáčekin, joka oli paennut Tšekkoslovakiasta Saksaan ja palannut maahan tiedustelijana. Ilmiannon seurauksena Dvořáček pidätettiin ja tuomittiin pitkään vankeusrangaistukseen. Tšekkiläinen Respekt-lehti perusti väittämänsä vanhoihin vahingossa ilmi tulleisiin asiakirjoihin. Kundera itse kiisti väitteet jyrkästi ja monet nimekkäät kirjailijat asettuivat puolustamaan häntä.


title: Milan Kundera

text: Kundera aloitti runoilijana ja julkaisi 1949 ensimmäisen runonsa. Hän julkaisi 1950-luvulla kolme runokokoelmaa, "Člověk zahrada širá" (1953), "Poslední máj" (1955) ja "Monology" (1957). "Poslední máj" oli kunnianosoitus natsien vastaiseen liikkeeseen osallistuneelle Julius Fučíkille, ja rakkausrunoja sisältänyt "Monology" (1957) kiellettiin myöhemmin ironisen sävynsä ja erotiikkansa takia.


title: Milan Kundera

text: "Monologyn" jälkeen Kundera jätti runouden ja julkaisi 1960 teoksen "Romaanin taide", joka käsitteli kriittisesti tšekkiläistä avantgardekirjailija Vladislav Vančuraa ja puolusti romaanin asemaa modernina tyylinä. Kunderan seuraava teos "Majitelé klíčů" (1962) oli menestynyt yksinäytöksinen näytelmä. Kundera oli jo 1960-luvulla kotimaassaan tunnettu kirjallisuusvaikuttaja, ja kyseinen vuosikymmen oli myös hänen tuottoisinta aikaansa. Hän julkaisi muun muassa kolme novellikokoelmaa, jotka tunnetaan yhteisnimellä "Naurattavien rakkauksien kirja". Vuonna 1967 ilmestyi Kunderan ensimmäinen romaani "Pila", jonka seuraavana vuonna julkaistu ranskankielinen käännös toi hänelle myös kansainvälistä mainetta. Se käsitteli ironisesti ihmisten kohtaloita stalinismin ajan Tšekkoslovakiassa.


title: Milan Kundera

text: Kunderan toinen romaani "Elämä on toisaalla" ilmestyi 1969. Se kertoi epäonnisesta romantisoivasta sankarista, joka ottaa ilolla vastaan vuoden 1948 kommunistien valtaannousun. Teos kiellettiin kotimaassaan. Kundera oli osallistunut Prahan kevääseen vuonna 1968. Neuvostoliiton miehitettyä maan hän kieltäytyi tunnustamasta poliittisia virheitään, ja hänen kaikki työnsä kiellettiin, hänet erotettiin opettajantehtävistään ja erotettiin puolueesta.


title: Milan Kundera

text: Kunderan 1970- ja 1980-lukujen romaanit olivat suosittuja kansainvälisesti, mutta ne olivat kiellettyjä Tšekkoslovakiassa aina vuoteen 1989. "Jäähyväisvalssi" (1971) on hänen synkin teoksensa, ja se tutkii moraalista syyllisyyttä ja tuskaa epäonnistumisen edessä. Kunderalle annettiin 1975 lupa muuttaa Ranskaan, kun hän sai opettajan paikan Rennesin yliopistosta. Hän opetti siellä vuoteen 1978, ja vuonna 1979 hän menetti Tšekkoslovakian kansalaisuuden. "Naurun ja unohduksen kirja" ilmestyi 1979, ja sen teemana oli omahyväisen ja skeptisen naurun sekä julkisen ja yksityisen kaipauksen ero. Vuoden 1984 "Olemisen sietämätön keveys" käsitteli monia metafyysisiä kysymyksiä päähenkilöiden seksuaalisuhteiden kautta. Teoksen päähenkilöinä on neljä tšekkiä, jotka yrittävät sopeutua yhdessäeloon ja neuvostovaltaan Prahan kevään jälkeen. Yhdysvaltalainen Philip Kaufman ohjasi romaanista elokuvaversion vuonna 1988.


title: Milan Kundera

text: Vuonna 1990 ilmestynyt "Kuolemattomuus" käsitteli taiteilijan luomistyön olemusta. Kunderan seuraava romaani, Kiireettömyys (1994), oli ensimmäinen, jonka hän kirjoitti ranskaksi. Hänen seuraavat teoksensa olivat pienoisromaani "Identiteetti" (1997) ja "Tietämättömyys" (2000), joka julkaisiin ensin espanjaksi, vaikka olikin kirjoitettu ranskaksi.


title: Milan Kundera

text: Kundera tunnetaan tyylistään yhdistää toisiinsa fiktiota ja filosofisia sivuhyppäyksiä. Saman tyylin kirjailijoita ovat muun muassa Alain de Botton ja Adam Thirlwell.


title: Milan Kundera

text: Romaanien lisäksi Kundera on kirjoittanut näytelmiä, runoja ja esseitä. Hänen ensimmäinen teoksensa oli runokokoelma "Člověk zahrada širá". Kundera sai Ranskan akatemian kriitikkopalkinnon vuonna 1987 esseekokoelmastaan "Romaanin taide" ("L'Art du Roman").


title: Petri Neittaanmäki

text: Petri Juhani Neittaanmäki (s. 3. maaliskuuta 1975 Jyväskylä) on keskustalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1999–2007.Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen hän ollut vuosina 1997–2008 ja uudestaan vuodesta 2017 lähtien. Heinäkuussa 2016 hänestä tuli eduskunnan I varapuhemiehen, Mauri Pekkarisen, erityisavustaja.


title: Petri Neittaanmäki

text: Neittaanmäki valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1999 Jyväskylän yliopistosta. Vuosina 1996–1999 hän työskenteli Paavo Väyrysen erityisavustajana Euroopan parlamentissa ja osallistui vuosina 1997–1999 Politiikan korkeakouluun.


title: Petri Neittaanmäki

text: Neittaanmäki valittiin eduskuntaan Keski-Suomen vaalipiiristä vuoden 1999 vaaleissa ja toiselle kaudelle vuoden 2003 vaaleissa. Kansanedustajana hän yritti vuonna 2000 kerätä nimiä valitukseen pääministeri Paavo Lipposen toiminnasta Itävallan boikottikohun aikana. Lipponen oli tehnyt päätöksen boikottiin liittymisestä ilman tasavallan presidentti Martti Ahtisaaren suostumusta, jonka tämä antoi kuitenkin jälkikäteen. Vuonna 2004 Neittaanmäki arvosteli Suojelupoliisin toimintaa Rusi-tutkinnassa ja vaati vuonna 2006 Tarja Haloselta selvitystä tämän osallisuudesta ssa 1970-luvulla.


title: Petri Neittaanmäki

text: Vuosina 2007–2009 Neittaanmäki toimi Hannu Takkulan erityisavusajana Euroopan parlamentissa. Sittemmin Neittaanmäki toimi ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrysen erityisavustajana.


title: Petri Neittaanmäki

text: Marraskuussa 2009 Neittaanmäki valittiin Kivijärven kunnanjohtajaksi, mutta hän ei ottanut virkaa vastaan valinnan jälkeen palkkatoiveesta syntyneiden erimielisyyksien vuoksi. Hän oli ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa muttei tullut valituksi. Vuonna 2013 Neittaanmäki oli 38-vuotiaana nuorin kansanedustajan sopeutumiseläkkeen saaja. Hän oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa yltäen ensimmäiselle varasijalle.


title: Petri Neittaanmäki

text: Jyväskylän kaupunginvaltuustossa Neittaanmäki on ollut vuosina 1997–2008 ja uudelleen vuodesta 2017.


title: Petri Neittaanmäki

text: Neittaanmäen perheeseen kuuluu vaimo ja kolme lasta. Hänen isänsä on Jyväskylän yliopiston tietotekniikan professori Pekka Neittaanmäki.


title: Ampuma-ase

text: Ampuma-ase on ase, jota käytetään ampumiseen eli ammuksen, nuolen tai vastaavan saattamiseen nopeaan liikkeeseen. Alkeellisimmillaan ampuma-ase tarkoittaa ritsaa, jousta tai katapulttia ja kehittyneimmillään tuliasetta kuten nykyaikaista konetuliasetta, sinkoa tai tykkiä.


title: Ampuma-ase

text: Suomen lain mukaan "ampuma-ase" ampuu räjähdyspaineen avulla luoteja tai muita ammuksia. Ampuma-aselaki kattaa myös tehokkaat ilma-aseet, jotka ampuvat metalliluoteja. Esimerkiksi paintball-ase ei näin ollen ole lain tarkoittama ampuma-ase. Muiden maiden lait voivat määritellä ampuma-aseen muilla tavoin.


title: Pyöräsuunnistus

text: Pyöräsuunnistus on maastopyöräilyn ja suunnistuksen risteytys. Tehtävänä on hakea pyöräilykelpoisten polkujen varrelle sijoitetut rastit mahdollisimman nopeasti. Laji on varsin nuori – sen ensimmäiset MM-kisat järjestettiin vuonna 2002. Lajin kilpamatjkat ovat kilpailumatkat ovat sprintti, keskimatka, pitkä matka ja viesti.


title: Puujalat

text: Puujalat ovat puusta (tai kevyestä metallista) valmistetut jalkalisäkkeet, joiden avulla ihminen voi kävellä normaalia korkeammalla ja ottaa pidempiä askeleita. Puujaloilla kävelyä voi harrastaa huvin vuoksi tai niitä voidaan käyttää hyödyllisesti esimerkiksi kävelyyn soisilla tai mutaisilla alueilla tai jokien ylittämiseen. Sirkusesityksissä tai paraateissa puujalkoja käyttävät yleensä jonglöörit.


title: Puujalat

text: Namurin kaupungissa Belgiassa on järjestetty puujalkaturnajaisia 1500-luvulta lähtien. Ranskassa Landesin alueella paimenet ovat käyttäneet puujalkoja lauman tarkkailemiseen tavallista korkeammalta.


title: Puujalat

text: Alumiinista valmistettuja, säädeltäviä jalkalisäkkeitä käyttävät nykyisin esimerkiksi maalarit, ikkunanpesijät ja puutarhurit yltääkseen korkeammalle.


title: British Union of Fascists

text: British Union of Fascists ("Brittiläinen fasistiunioni") oli 1932 perustettu fasistipuolue, jonka johtaja oli Oswald Mosley.


title: British Union of Fascists

text: BUF oli luonteeltaan kokoomuspuolue, joka koostui pienemmistä fasistipuolueista, kuten British Fascists -järjestöstä. Se oli antikommunistinen ja protektionistinen ja kannatti kaupankäyntiä vain Brittiläisen imperiumin kesken. Puolue kannatti italialaistyylistä korporativismia, jossa parlamentin ylähuone korvattaisiin teollisuuden, kirkon ja siirtokuntien edustajilla, ja alahuonetta pienennettäisiin riitaisan puoluepolitiikan karsimiseksi.


title: British Union of Fascists

text: Liike tunnettiin karismaattisesta johtajastaan ja mustista paidoistaan, joista se sai lempinimen "Blackshirts". Kannatus oli suurinta 1930-luvulla. Puolue keräsi jäsenistöä aristokratiasta ja sotilaspiireistä. Nimekäs sotateoreetikko J. F. C. Fuller liittyi puolueen jäseneksi. Sanomalehdistä lordi Rothermeren julkaisemat "Daily Mail" ja "Daily Mirror" tukivat puoluetta. Daily Mail muistetaan otsikostaan ”"Hurrah for the Blackshirts!"”


title: British Union of Fascists

text: BUF ei ikinä osallistunut vaaleihin, vuoden 1935 vaalit se jätti väliin ja lupasi ”fasismia ensi kerralla”, mutta vaaleja ei sodan vuoksi järjestetty ennen vuotta 1945.


title: British Union of Fascists

text: 1930-luvun loppua kohti puolueen väkivaltainen toiminta vähensi sen kannatusta keskiluokassa ja vuoden 1934 kommunistien vastaisen väkivaltaisen yhteenoton jälkeen "Daily Mail" lakkasi kannattamasta puoluetta. Puolueen linja ajautui myös enenevässä määrin juutalaisvastaiseksi. Tämä johti 4. lokakuuta 1936 kuuluisaan Cable Streetin taisteluun fasistien, antifasistien, East Endin juutalaisasukkaiden, irlantilaisten, sosialistien ja kommunistien kanssa. Pian tämän jälkeen säädettiin "Public Order Act", joka kielsi poliittiset univormut julkisilla paikoilla tai kokouksissa ja vaati marsseille poliisin hyväksynnän.


title: British Union of Fascists

text: Puolueella oli sympatiota Saksaa ja etenkin Italiaa kohtaan. Sodan Saksaa vastaan kestäessä Britannian hallitus antoi 22. toukokuuta 1940 ilmoituksen turvallisuussäännös 18B:n toimeenpanosta, mikä salli sisäasiainministerin pidätyttää ja vangituttaa vaaralliset henkilöt ilman oikeudenkäyntiä. Mosley vangittiin seuraavana päivänä. Myös muita brittifasisteja vangittiin. BUF julistettiin lakkautetuksi 30. toukokuuta 1940 ja sen julkaisut kiellettiin.


title: Hypergrafia

text: Hypergrafia tarkoittaa vastustamatonta halua kirjoittaa ja dokumentoida omaa elämäänsä ja ajatuksiaan. Sitä ei pidetä virallisesti häiriötilana, mutta esimerkiksi neurologi Alice Weaver Flaherty käyttää sitä kirjassaan "The Midnight Disease: The Drive to Write, Writer's Block, and the Creative Brain". Ei ole myöskään tiedossa, onko sillä yhteyksiä hyperleksiaan.


title: Hypergrafia

text: Monia päiväkirjan ja blogin kirjoittajia on arveltu hypergrafisiksi. On myös spekuloitu, että muun muassa kirjailija Philip K. Dickillä olisi ollut epilepsia ja hypergrafia.


title: Hypergrafia

text: Fiktion puolella hypergrafiaa on nähty esimerkiksi elokuvassa "Seitsemän", jossa murhaajan asunnosta löydetään valtava määrä pienellä käsialalla kirjoitettuja satunnaisia ajatuksia sisältäviä vihkoja.


title: Päiväkirja

text: Päiväkirja on henkilökohtainen kirja tai vihko, johon kirjoitetaan muistiinpanoja omasta elämästä aikajärjestyksessä, yleensä kerran päivässä. Päiväkirjaan voi laittaa kuvia ja muita tärkeitä asioita talteen. Päiväkirjaa voi myös pitää piirtäen, eli piirtää päivän tapahtumat.


title: Päiväkirja

text: Päiväkirjan merkinnät voivat olla yleisluontoisia tai hyvinkin henkilökohtaisia. Anne Frank, jonka kuuluisa päiväkirja toisen maailmansodan ajalta julkaistiin, kutsui päiväkirjaansa nimellä ”Kitty”. Päiväkirjalle kirjoittaminen on minä-muotoista, ja Anne Frankin tavoin jotkut nimeävät päiväkirjansa ja kirjoittavat kuin rakkaalle ystävälleen.


title: Päiväkirja

text: Päiväkirjan pitoa vaaditaan monissa ammateissa. Matkailijat pitävät usein matkapäiväkirjaa. Laivoilla ja muilla aluksilla pidetään lokikirjaa, johon merkitään muistiin tärkeät tapahtumat; kauppalaivoissa lokikirjasta vastaa yliperämies, sotalaivoissa tehtävä kuuluu vanhimmalle aliupseerille, erittäin usein ruorimestarille.


title: Päiväkirja

text: Yliopistoissa tehdään luentopäiväkirjoja, jotka sisältävät ohjeiden mukaan laadittuja havaintoja tai referointia luennoista, sekä kirjoittajan omia kommentteja.


title: Päiväkirja

text: Blogi (typistymä englannin sanasta "weblog") on verkkopäiväkirja. Muita käytössä olevia nimiä ovat weblogi, loki, verkkopäiväkirja ja nettipäiväkirja. Blogi on verkkosivu tai -sivusto, johon yksi tai useampi kirjoittaja kirjoittaa enemmän tai vähemmän säännöllisesti niin, että uudet tekstit ovat helposti löydettävissä. Blogissa on mahdollista julkaista sisältöä tekstin lisäksi myös kuvien, videokuvan tai äänen muodossa. Tiedon esityksessä blogeille tunnusomaista muihin www-sivuihin verrattuna on ajan, linkityksen ja henkilökohtaisen näkökulman painotus. Muita piirteitä blogeille on kommentointimahdollisuus, kirjoitusten pysyvät verkko-osoitteet (engl. "permalinks") ja RSS- tai Atom-syötteet.


title: Päiväkirja

text: Musiikkipäiväkirja on teknisin ratkaisuin toteutettu Internet-palvelu, joka kokoaa käyttäjien musiikinkuuntelutietoja ja julkaisee ne käyttäjänimen alla kuuntelulistoina ("chartteina"). Musiikkipäiväkirja voi olla osa verkkopalvelua, joka tarjoaa käyttäjilleen muitakin toimintoja. Musiikkipäiväkirjan avulla voidaan esimerkiksi luoda dynaamisia radioita, joiden soittolista perustuu musiikkipäiväkirjoihin tallentuneisiin kuuntelutietoihin. Esimerkiksi Last.fm -palvelu hyödyntää musiikkipäiväkirjapalvelua käyttäen hyväksi Audioscrobbleria.


title: Philip Noel-Baker

text: Philip Noel-Baker (1. marraskuuta 1889 – 8. lokakuuta 1982) oli brittiläinen työväenpuolueen poliitikko, diplomaatti, yliopistomies, aseistariisunnan puolustaja ja taitava amatööriurheilija. Noel-Baker voitti olympiahopeaa Antwerpenin olympialaisissa ja hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto 1959. Hän on historian ainoa ihminen, joka on sekä voittanut olympiamitalin että vastaanottanut Nobel-palkinnon.


title: Philip Noel-Baker

text: Philip Noel-Baker, alkujaan Baker, syntyi Kanadassa, mutta muutti pian isänsä Joseph Allan Bakerin mukana Englantiin. Isä oli mukana politiikassa ja toimi kansanedustajana Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa.


title: Philip Noel-Baker

text: Cambridgen yliopistossa opiskellessaan Noel-Baker harrasti aktiivisesti urheilua opiskelijoiden urheilukerhossa. Hänet valittiin Ison-Britannian olympiajoukkueeseen Tukholmaan 1912. 1920 hän sekä toimi joukkueen kapteenina että osallistui kisoihin Antwerpenin olympialaisissa. Antwerpenissa Noel-Baker voitti hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Hänen aikansa oli 4.02,4, joka oli 0,6 sekuntia hitaampi kuin kilpailun voittaneella Albert Hillillä.


title: Philip Noel-Baker

text: 1915 Philip Baker nai Irene Noelin. Yhdysnimen hän otti käyttöön 1943.


title: Philip Noel-Baker

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Noel-Baker katsoi, ettei voinut osallistua sotatoimiin pasifistisen maailmankatsomuksensa ja väkivallan kieltävän uskontonsa (Noel-Baker oli kveekari) takia. Sen sijaan hän organisoi ja johti vapaaehtoista ambulanssiyksikköä Ranskan rintamalla. Sodan loppupuolella hän toimi brittiläisen ambulanssiyksikön adjutanttina Italiassa. Toimistaan sodassa hän vastaanotti kunniamerkit sekä Ranskalta, Italialta että Isolta-Britannialta.


title: Philip Noel-Baker

text: Sodan päätyttyä Noel-Baker osallistui aktiivisesti Kansainliiton perustamiseen ja toimi sen ensimmäisen pääsihteerin Sir Eric Drummondin avustajana. 20- ja 30-luvuilla hän toimi myös luennoi kansainvälisestä oikeudesta Lontoon yliopistossa ja Yalessa. Erityisesti hän työskenteli aseistariisunnan hyväksi ja toimi kansainvälisessä aseistariisuntakomissiossa sekä julkaisi lukuisia kirjoja aiheesta.


title: Philip Noel-Baker

text: Noel-Bakerin poliittinen ura Britannian työväenpuolueessa alkoi vuoden 1924 parlamenttivaaleissa, joissa hän ei saanut tarpeeksi ääniä tullakseen valituksi. Vaaleissa 1929 hän kuitenkin pääsi edustamaan Coventryn kaupunkia parlamenttiin. Toisen maailmansodan aikana Baker toimi parlamentin sihteerinä. Sodan päätyttyä hän piti hallussaan eri ministerin salkkuja eri Clement Attleen hallituksissa. Noel-Bakerilla oli merkittävä asema Labour-puolueen sisällä ja hän toimi puolueen puheenjohtajana 1964.


title: Philip Noel-Baker

text: Noel-Baker oli mukana Britannian ensimmäisessä edustajistossa Yhdistyneisiin kansakuntiin ja osallistui sen peruskirjan laatimiseen. Vuonna 1959 hän vastaanotti Nobel-palkinnon työstään aseistariisunnan hyväksi.


title: Muumimamma

text: Muumimamma () on Tove Janssonin Muumi-tarinoiden äitihahmo. Hän on Muumipeikon äiti ja Muumipapan vaimo. Muumimammalla on lähes aina musta käsilaukku sekä hieman myöhemmin mukaan tullut punavalkoraitainen esiliina.


title: Muumimamma

text: Muumimamma on luonteeltaan lempeä ja kärsivällinen. Hän suuttuu harvoin mistään eikä anna suurimpienkaan katastrofien haitata itseään. Hän on hahmona hyvin perinteinen naisen roolissaan ja äidillinen muillekin kuin omalle lapselleen. Muumimamman esikuva on Tove Janssonin oma äiti, pilapiirtäjä ja kuvittaja Signe Hammarsten-Jansson (1882–1970).


title: Muumimamma

text: Muumimamma ja Muumipappa tapasivat, kun Muumimamma oli vaarassa hukkua myrskyisenä yönä mereen, mutta Muumipappa pelasti hänet.Muumimamma on tyyni ja itsevarma, mutta menee kuitenkin aina mukaan perheensä hullutuksiin. Muumimamma toimii vastakohtana ja rauhallisena hahmona Muumipapan mahtipontisuudelle.


title: Muumimamma

text: Televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" Muumimamma on väriltään vaaleankeltainen ja hänellä on vihreät silmät. Sarjassa hän käyttää aina esiliinaa, paitsi nukkuessaan. Hän ei koskaan kiellä Muumipeikolta tai tämän ystäviltä mitään, paitsi aseiden käytön jaksossa "Feeniks-lintu" ja kerran Pikku Myytä pyydystämämästä lintuja jaksossa "Tuoli". Lisäksi hän vihastui, kun lapset ottivat maksua vastaan Muumipeikon kultaisen hännän näyttämisestä jaksossa "Muumipeikko ja kultainen häntä".


title: Muumimamma

text: Televisiosarjassa Muumimamma ei vuole kaarnalaivoja niin kuin Janssonin kirjoissa, vaan omistautuu kokonaan kotitöille.


title: Muumimamma

text: Muumimamma esiintyy lähes kaikissa sarjan jaksoissa. Jaksot, joissa hän ei esiinny, ovat "Keskitalven kokko" ja "Aikakoneella renessanssiin". Muumimamma ei puhu lainkaan jaksossa "Muumipeikko ja linnut". Jaksossa "Talven vieraita" hänet nähdään vain muutaman sekunnin ajan Muumipapan kanssa nukkumassa talviunta ja heistä nähdään vain päät.


title: Long Now Foundation

text: Long Now Foundation on vuonna 1996 perustettu säätiö, joka pyrkii edistämään ja ylläpitämään pitkän tähtäimen ajattelua.


title: Long Now Foundation

text: Säätiön projekteja ovat mm.


title: Long Now Foundation

text: Säätiö järjestää myös seminaareja kerran kuukaudessa San Franciscossa.


title: Elisha Cuthbert

text: Elisha Ann Cuthbert (s. 30. marraskuuta 1982 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on televisiosarjassa "24", jossa hän esittää päähenkilön tytärtä Kim Baueria. Roolin avulla Cuthbert löi itsensä läpi Hollywoodissa.


title: Veroäyri

text: Veroäyri on Suomen kunnallisverotuksessa aikaisemmin käytetty verotettavan tulon yksikkö. Verotettavat tulot laskettiin veroäyreinä siten, että yhden markan tulo vastasi yhtä veroäyriä.. "Veroäyrin hinta" osoitti, kuinka paljon kunnallisveroa oli maksettava kutakin veroäyriä kohti, ja se ilmoitettiin penneinä. Ennen vuoden 1963 rahanuudistusta yksi veroäyri vastasi 100 markan (vanhan markan) tuloa, ja veroäyrin hinta ilmoitettiin markkoina. Vaikka veroäyrin hinta siis ilmoitettiin markkoina tai myöhemmin penneinä, se tarkoitti itse asiassa prosenttilukua, jonka mukainen osuus tuloista meni kunnallisveroon.


title: Veroäyri

text: Nykyisessä, vuonna 1995 vahvistetussa kuntalaissa ei enää käytetä termiä veroäyri, vaan sen sijasta puhutaan kunnallisveroprosentista. Lopullisesti käsite veroäyri poistettiin lainsäädännöstä, kun verolakeja vuoden 2002 alussa uudistettiin euroon siirtymisen vuoksi.


title: Stelarc

text: Stelarc (s. 19. kesäkuuta 1946), oikealta nimeltään Stelios Arcadiou, on australialainen, alun perin Kyproksella syntynyt keho- ja performanssitaiteilija, jonka teokset käsittelevät yleensä ihmisen ja koneen suhdetta sekä näiden yhdistymistä. Hän on tehnyt esityksiä ympäri maailmaa 1960-luvulta lähtien, käyttäen niissä muun muassa lääketieteellisiä instrumentteja, robotiikkaa, mekaanisia proteeseja ja virtuaalitodellisuutta.


title: Tulimyrsky

text: Tulimyrsky on ilmiö, jossa monet tulipalot laajalla alueella yhdistyvät valtavaksi roihuksi. Näin tapahtuu, koska suuri tulipalo synnyttää pyörteisen nousevan ilmapatsaan ja nouseva ilmapatsas imee ilmaa sisäänsä myrskyn nopeudella.


title: Tulimyrsky

text: Kun jokin alue alkaa palaa, sen ympärille syntyy tulen lämmittämä kuuma "ilmakupla" jossa on runsaasti kaasumaisia palamistuotteita ja joka alkaa nousta ylöspäin. Kun ilmakupla nousee, tilalle virtaa ympäristöstä viileämpää ilmaa, joka myös tuo palamiseen tarvittavaa happea. Liekin lämpötila voi nousta jopa 2 000 asteeseen.


title: Tulimyrsky

text: Myrskystä lähtee maan pintaa pitkin vaeltemaan nopeita ilmapyörteitä, "tulitornadoita". Tulimyrsky on voimakkain tulirintamassa, joka etenee alkuperäisestä palopaikasta. Voimakas kuumuus kuivattaa ennen tulen saapumista materiaaleja helposti syttyviksi, ja irrottaa materiaaleista palavia kaasuja. Australiassa eukalyptuspuut ja muut puut varastoivat öljyä kuivuuden takia, ja palavat helposti. Myös jotkut muut kasvit erittävät kuumetessaan helposti syttyviä kaasuja.


title: Tulimyrsky

text: Tulimyrsky on yleensä metsäpalon aiheuttama ilmiö, mutta myös ihminen voi saada tulimyrskyn aikaiseksi esimerkiksi räjähteillä. Hampurin pommitus toisessa maailmansodassa synnytti valtavan tulimyrskyn: tuli levisi nopeasti ja siihen päin puhaltava myrskynomainen tuuli imi ihmisiä palavaan pätsiin, joka muistutti sulatusuunia. Myös Dresdeniä, Tokiota ja Kasselia pommitettiin palopommeilla, ja tulimyrskyt syttyivät, samoin kuin Darmstadtissa ja Stuttgartissa.


title: Tulimyrsky

text: Toisessa maailmansodassa talot pommitettiin ensin hajalle, ja sitten pudotettiin palopommeja, joilla paljastunut puutavara syttyi. Tämän jälkeen pommitettiin vielä alueita palomiesten toiminnan estämiseksi. Palopommeissa käytettiin toisen maailmansodan alussa fosforia, myöhemmin napalmia.


title: Tulimyrsky

text: Jos suuri vetypommi räjäytetään kaupungin yllä, sen lämpösäteily voi synnyttää tulimyrskyn. Hiroshimassa ja Nagasakissa tulipalot aiheuttivat huomattavia tuhoja.


title: Alec Baldwin

text: Alec Baldwin (oik. Alexander Rae Baldwin III; s. 3. huhtikuuta 1958 Amityville, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan komediasarjassa "30 Rock" (2006–2013).


title: Alec Baldwin

text: Alec Baldwin syntyi ja varttui Massapequassa, joka sijaitsee Nassaun piirikunnassa, Long Islandilla, New Yorkin osavaltiossa. Hänen vanhempansa ovat Alexander Baldwin Jr. (1927–1983) ja Carol Baldwin. Hänellä on viisi sisarusta: kolme veljeä ja kaksi sisarta. Alec Baldwinin tavoin myös hänen nuoremmat veljensä Daniel, Stephen ja William ovat näyttelijöitä.


title: Alec Baldwin

text: Valmistuttuaan Alfred G. Berner High Schoolista Baldwin aloitti yliopisto-opinnot George Washingtonin yliopistossa vuonna 1976. Vuonna 1979 hän siirtyi opiskelemaan näyttelemistä New Yorkin yliopistoon. Baldwin suoritti Bachelor of Fine Arts -tutkinnon 1990-luvulla.


title: Alec Baldwin

text: Ennen elokuvauraansa Baldwin näytteli 1980-luvun alussa televisiossa. Hän esiintyi ajan suosituissa saippuasarjoissa, kuten "The Doctors" ja "Knots Landing". Ensimmäisenä ensi-iltansa saanut teatterielokuva, jossa hän esiintyy, on Amos Kollekin ohjaama "Forever, Lulu" vuodelta 1987. Vuosikymmenen kahtena viimeisenä vuonna ilmestyi kuusi teatterielokuvaa, joissa Baldwin näytteli. Kaupallisesti menestyivät parhaiten Tim Burtonin "Beetlejuice", jossa Baldwin esittää Adam Maitlandin roolin, ja Mike Nicholsin "Working Girl – tieni huipulle" ("Working Girl"), jossa hän esittää Mick Dugania.


title: Alec Baldwin

text: Vuonna 1990 Baldwin esitti Jack Ryania ensimmäisessä Tom Clancyn kirjoihin perustuvassa elokuvassa "Punaisen lokakuun metsästys" ("The Hunt for Red October"). Elokuva on Baldwinin uran ensimmäinen yli sata miljoonaa Yhdysvaltain dollaria teatterikierroksellaan tuottanut elokuva. Jack Ryan -elokuvia on tehty myöhemmin kolme, joista kahdessa ensimmäisessä pääroolia esittää Harrison Ford ja viimeisimmässä Ben Affleck.


title: Alec Baldwin

text: Baldwin on ollut kerran ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi, kategoriassa paras miessivuosa roolistaan Shelly Kaplow'na Wayne Kramerin elokuvassa "The Cooler". Golden Globen saajaksi hän on ollut ehdolla yksitoista kertaa, seitsemästi kategoriassa paras miespääosa televisiosarjassa – musikaali tai komedia, kahdesti kategoriassa paras miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa (televisioelokuvasta "Viettelysten vaunu" ja minisarjasta "Nuremberg") ja kerran kategorioissa paras miessivuosa televisiosarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa (puolustusministeri Robert McNamaran roolista televisioelokuvassa "Path to War") ja paras miessivuosa elokuvassa ("The Cooler"). Hän on saanut Golden Globen kolmesti, vuosina 2007, 2009 ja 2010 Jack Donaghyn roolista NBC:n komediasarjassa "30 Rock", jota tehtiin seitsemän tuotantokautta vuosina 2006–2013. Hänelle on myönnetty samasta roolista myös kaksi Emmy-palkintoa ja seitsemän SAG-palkintoa "paras miesnäyttelijä komediasarjassa" -palkintokategoriassa.


title: Alec Baldwin

text: Mainittujen lisäksi muita elokuvia, joissa Baldwin on näytellyt, ovat muun muassa "Pearl Harbor" vuodelta 2001 (roolihenkilönä Jimmy Doolittle) sekä Martin Scorsesen ohjaamat "Lentäjä" ("The Aviator", 2004), jossa hän esitti Juan Trippeä, ja "The Departed", jossa hän esitti George Ellerbyn roolia.


title: Alec Baldwin

text: Baldwin on yksi neljästä näyttelijästä, jotka ovat toimineet yli kymmenen kertaa "Saturday Night Live" -sketsiohjelman juontajana. Baldwin on juontanut ohjelmaa useammin kuin kukaan muu, 16 kertaa, yhden jakson enemmän kuin aiempi ennätyksen haltija Steve Martin. Maaliskuussa 2010 Baldwin ja Martin juonsivat yhdessä Oscar-gaalan. "Saturday Night Liven" lisäksi Baldwin on vieraillut muun muassa sarjoissa "Will & Grace", josta oli ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi, ja "Frendit".


title: Alec Baldwin

text: Vuoden 2016 presidentinvaalin yhteydessä Baldwin saavutti suuren suosion Donald Trump -imitaatioillaan "Saturday Night Liven" vaalikampanjaa parodioivissa sketseissä. Baldwin voitti Trumpin roolistaan Emmy-palkinnon kategoriassa paras miesvierailija komediasarjassa.


title: Alec Baldwin

text: Baldwin on esiintynyt myös usein teatterinäyttämöllä. Vuonna 1992 hän sai Tony-ehdokkuuden suorituksestaan Stanley Kowalskina Broadway-versiossa Tennessee Williamsin näytelmästä "Viettelyksen vaunu". Vuonna 1995 hän esiintyi samaan näytelmään perustuvassa televisioelokuvassa ja sai Golden Globe- ja Emmy-ehdokkuuden. Broadway-debyyttinsä Baldwin teki vuonna 1986 Joe Ortonin näytelmässä "Loot". Muita Broadway-näytelmiä, joissa hän on esiintynyt ovat muun muassa Ortonin "Entertaining Mr. Sloan", Caryl Churchillin "Serious Money" ja Ben Hechtin ja Charles MacArthurin "Twentieth Century".


title: Alec Baldwin

text: Baldwin oli naimisissa näyttelijä Kim Basingerin kanssa vuodesta 1993 vuoteen 2002 saakka. Heillä on vuonna 1995 syntynyt tytär Ireland. Baldwinin ja Basingerin ero ja kiista heidän lapsensa huoltajuudesta saivat paljon julkisuutta. Kesäkuussa 2012 Baldwin avioitui joogaohjaaja Hilaria Thomasin kanssa. Heillä on neljä lasta, vuonna 2013 syntynyt tytär Carmen Gabriela, vuonna 2015 syntynyt poika Rafael Tomas, syyskuussa 2016 syntynyt poika Leonardo Àngel Charles ja toukokuussa 2018 syntynyt Romeo Alejandro David


title: Alec Baldwin

text: Baldwin on poliittiselta kannaltaan demokraatti. Hän on ottanut julkisuudessa aktiivisesti kantaa ajankohtaisiin poliittisiin kysymyksiin ja hänen on myös usein huhuttu harkitsevan pyrkimistä poliittiseen virkaan.


title: Mixu Paatelainen

text: Mixu Paatelainen (s. 3. helmikuuta 1967 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän on valmentanut eri seurajoukkueita sekä Suomen ja Latvian maajoukkuetta.


title: Mixu Paatelainen

text:
Paatelainen on jalkapalloperheestä, sillä myös hänen isänsä Matti ja pikkuveljensä Mikko ja Markus ovat tunnettuja jalkapalloilijoita. Hänen poikansa Joel pelaa hyökkääjänä Viikingeissä.
Paatelainen pelasi ulkomailla ammattilaisena 1980-luvulta lähtien — tällöin suomalaisia pelasi vielä vähän ulkomailla — aina 2000-luvun puoliväliin asti. Hänet valittiin Suomessa Vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1988.


title: Mixu Paatelainen

text: Paatelainen debytoi FC Hakan joukkueessa vuonna 1985. Hakassa hän pelasi 48 SM-sarjan ottelua tehden niissä 18 maalia. Vuonna 1987 hän siirtyi Skotlantiin Dundee Unitedin joukkueeseen sadan tuhannen punnan siirtosummalla. Dundee Unitedille Paatelainen teki 33 maalia 133 ottelussa. Vuoden 1991 lopussa hän siirtyi toiseen skottiseuraan, Aberdeeniin siirtosumman ollessa 400 000 puntaa. Kolmen siellä vietetyn kauden aikana hän teki 23 maalia 75 ottelussa. Aberdeenista Mixu siirtyi vuonna 1994 kolmeksi kaudeksi Englantiin Boltoniin, joka seuraavalla kaudella nousi Valioliigaan. Paatelaisesta tuli ensimmäinen Valioliigassa pelannut suomalainen. Englannissa hän pelasi myös Wolverhamptonissa kaudella 1997–98.


title: Mixu Paatelainen

text: Wolverhamptonin jälkeen Paatelainen päätti palata takaisin Skotlantiin. Tällä kertaa hänen seuransa oli edinburghilainen Hibernian FC. Siellä Paatelainen pelasi neljä kautta käyden kuitenkin välissä mantereen puolella ranskalaisessa RC Strasbourgissa kaudella 2000–01. Ranskassa kaikki ei kuitenkaan mennyt odotusten mukaan ja Paatelainen palasi Hibernianiin. Kaudella 2003–04 Mixu siirtyi pelaaja-valmentajaksi St. Johnstone FC:hen Skotlannin 1. divisioonaan, kun Hibernian ei enää halunnut jatkaa hänen sopimustaan. St. Johnstonessa Paatelainen viihtyi kauden verran, minkä jälkeen hän siirtyi St. Mirren FC:hen.


title: Mixu Paatelainen

text: Maajoukkueessa Paatelainen pelasi 70 ottelua tehden 18 maalia. Näistä ensimmäinen oli 9. syyskuuta 1986 Itä-Saksaa vastaan. Hän lopetti maajoukkueuransa vuonna 2000. Lisäksi Paatelainen pelasi kahdeksan alle 21-vuotiaiden maaottelua sekä 20 poikien maaottelua.


title: Mixu Paatelainen

text: Kaudella 2005–06 Paatelainen aloitti Skotlannin 3. divisioonan Cowdenbeath FC:n pelaaja-managerina. Seura nousi Paatelaisen ensimmäisellä kaudellaan ylemmälle sarjaportaalle. Toisena Cowdenbeath-kautena Paatelainen päätti keskittyä kokonaan valmentamiseen. Lokakuussa 2006 Paatelainen siirtyi Cowdenbeathista kesken kauden Turun Palloseuran valmentajaksi 3+2-vuotisella sopimuksella. Paatelaisella oli ollut sopimus, että hän pääsisi siirtymään Cowdenbeathista vapaasti, jos hän saisi tarjouksen korkeammalta tasolta.


title: Mixu Paatelainen

text: Ensimmäisellä TPS-kaudellaan Paatelainen luotsasi joukkueensa Veikkausliigan kolmanneksi. Tammikuussa 2008 Paatelainen erosi TPS:n peräsimestä ja siirtyi Skotlannin valioliigan Hibernian FC:n päävalmentajaksi. Hibernianissa Paatelainen jatkoi hienosti alkanutta valmennusuraansa ja nousi Skotlannissa arvostetuksi valmentajaksi. Maaliskuussa 2009 hänet valittiin Skotlannin kuukauden valmentajaksi. Kaudella 2008/09 Hibernian sijoittui Skotlannin Valioliigassa lopulta kuudenneksi. Kauden jälkeen Paatelainen jätti tehtävänsä seuran päävalmentajana.


title: Mixu Paatelainen

text: Kesällä 2010 Paatelainen solmi kahden vuoden sopimuksen Kilmarnock FC:n kanssa. Kilmarnockin alkukausi sujui ennakko-odotuksia paremmin ja joulukuussa joukkue ei kärsinyt yhtään tappiota. Paatelainen nimettiinkin Skotlannin valioliigan kuukauden manageriksi. Kevään 2011 aikana joukkue nousi Paatelaisen johdolla parhaimmillaan liigan neljänneksi.


title: Mixu Paatelainen

text: Paatelainen jätti Kilmarnockin kesken kauden maaliskuussa 2011 ja siirtyi Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi. Toukokuussa 2011 Paatelainen valittiin Skotlannin vuoden valmentajaksi. Paatelainen erotettiin Suomen maajoukkueen päävalmentajan tehtävistä 14. kesäkuuta 2015 Suomen hävittyä kotikentällään Unkarille ja jäätyä sen myötä ulos EM-turnauksesta.


title: Mixu Paatelainen

text: Lokakuussa 2015 Paatelaisen valmennusura jatkui skotlantilaisen Dundee Unitedin päävalmentajana. Paatelainen ei saanut Skotlannin Valioliigan hännille juuttuneen joukkueen peliä kulkemaan toivotulla tavalla. Dundee Unitedin surkea kausi kulminoitui paikallisottelun tappioon Dundeelle 2. toukokuuta, mikä varmisti Unitedin putoamisen liigasta. Seura oli pelannut liigassa 20 perättäistä kautta. Dundeen fanit irvailivat ottelussa Paatelaiselle muun muassa käyttämällä häntä esittäviä naamareita. Paatelaisen ja Dundee FC:n kannattajien välillä oli jo aiemmin kaudella riitaa, kun valmentaja oli hermostunut heidän käytökseensä ja irvaili takaisin katsomoon. Hän sai tapahtumien vuoksi Skotlannin liitolta vuoden ehdollisen toimitsijakiellon, jonka oli määrä langeta mikäli Paatelainen olisi syyllistynyt uudelleen vastaavaan toimintaan. Dundee Unitedin putoamisen varmistuttua Paatelainen ja seura kuitenkin purkivat sopimuksen 4. toukokuuta 2016.


title: Mixu Paatelainen

text: Paatelainen nimitettiin 12. tammikuuta 2018 Thaimaan pääsarjassa pelaavan Ubon UMT United F.C.:n päävalmentajaksi. Paatelaisen aika Thaimaassa kesti vain kolme kuukautta ja sopimus lopulta purettiin yhteisymmärryksessä huhtikuussa 2018.


title: Mixu Paatelainen

text: Paatelainen nimettiin Latvian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi toukokuussa 2018. Hänen pestinsä päättyi vuoden 2018 lopussa.


title: Archaeopteryx

text: Archaeopteryx ("muinaissiipinen") on sukupuuttoon kuollut liskolintu. Sen nimesi Christian Erich Hermann von Meyer vuonna 1861. "Archaeopteryxia" pidetään "puuttuvana renkaana" dinosaurusten ja lintujen välillä sekä Darwinin evoluutioteoriaa tukevana todisteena lajien kehityksestä.


title: Archaeopteryx

text: "Archaeopteryx" oli höyhenpeitteinen, kuten nykyiset linnut, mutta sillä oli useita hirmuliskomaisia piirteitä. Sillä oli leuoissaan rivi teräviä hampaita, siipien päässä kolme sormea raatelukynsineen ja pitkä luinen pyrstö. Kooltaan "Archaeopteryx" vastasi varista. Nykyisen tiedon perusteella sen lähimpiä sukulaisia olivat dromaeosaurit ja oviraptorit.


title: Archaeopteryx

text: Archaeopteryxista on kuvailtu kaksi lajia, "Archaeopteryx lithographica" ja "Archaeopteryx siemensii".


title: Archaeopteryx

text: Ei olla varmoja, pystyikö "Archaeopteryx" lentämään vai vain hyppimään maata pitkin ja liitämään puista. Vuoden 2005 lopussa paljastui, että "Archaeopteryxilta" puuttui "käänteinen varvas", joten se ei olisi pystynyt ottamaan otetta esimerkiksi puiden oksista. "Archaeopteryxin" siipien muoto ja höyhenten rakenne ovat samankaltaisia kuin nykyisillä linnuilla. Lisäksi suuret siivet ja pitkä pyrstö viittaavat siihen, että se olisi pystynyt ohjailemaan itseään helposti lennossa. Sen siipien lihasten kiinnityskohdat ovat kuitenkin nykylintuja kehittymättömämmät.


title: Archaeopteryx

text: "Archaeopteryxin" fossiileja on löydetty kymmenen. Ne kaikki on löydetty Solnhofenin läheltä Saksasta.


title: Meritorni

text: Meritorni on Suomen kolmanneksi korkein asuinrakennus ja Espoon viidenneksi korkein rakennus Fortumin ja Koneen toimitalojen, asuintorni Niittyhuipun ja Leppävaaran Panorama Towerin jälkeen. Se on yli 70 metrin korkuinen, 22-kerroksinen tornitalo, joka sijaitsee aivan merenrannassa Espoon Kivenlahdessa. Rakennus valmistui marraskuussa 1999 ja oli Suomen korkein asuinrakennus aina vuoteen 2006 saakka, jolloin Vuosaaren tornitalo Cirrus valmistui.


title: Meritorni

text: Meritornin rakentamisprosessi oli varsin pitkä ja vaiheikas. Sille annettiin rakennuslupa jo vuoden 1984 syksyllä, ja perustustyöt aloitettiin kesällä 1989. Lopullinen sopimus toteutuksesta solmittiin vasta maaliskuussa 1998 ja rakennustyöt aloitettiin heti keväällä 1998. Meritornin on suunnitellut arkkitehti Juha Mutanen, luonnosvaiheen suunnittelu on arkkitehti Simo Järvisen.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III (10. maaliskuuta 1845 Pietari – 1. marraskuuta 1894 Jalta) oli Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas vuosina 1881–1894. Keisarina hänet muistetaan etenkin pahamaineisen "ohranan" perustajana. Suomen suuriruhtinaana hänet on perinteisesti nähty historiankirjoituksessa joko sortokausien alullepanijana tai merkityksettömänä ”välivaiheen” hallitsijana; myöhemmin häntä on kuitenkin kuvattu hyvänä hallitsijana ja ”maan isänä”. Hän arvosti suomalaisten lojaaliutta ja Suomen perustuslaillista asemaa ja oli itse asiassa isänsä tavoin Suomelle melko myötämielinen suuriruhtinas. Aleksanteri III oli rauhanomainen hallitsija: Venäjä ei ollut hänen valtakaudellaan osallisena yhdessäkään sodassa.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri syntyi vuonna 1845 keisari Aleksanteri II:n ja keisarinna Maria Aleksandrovnan (Hessen-Darmstadtin prinsessa Marie) toisena poikana. Aleksanteri III ei ollut kruununperijä ensimmäisen 20 ikävuotensa aikana. Kun hänen vanhempi veljensä Nikolai kuoli 1865, hän alkoi opiskella lakia ja poliittista filosofiaa. Hänen opettajanaan toimi pääasiassa Konstantin Pobedonostsev, Pyhän synodin prokuraattori, joka oli yksinvaltiuden vannoutunut tukija.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Kuolinvuoteellaan Tsarevitš Nikolai toivoi, että hänen morsiamensa, Tanskan Kristian IX:n tytär, prinsessa Dagmar naisi hänen seuraajansa. Aleksanterin ja nimen Maria Fjodorovna (1847–1928) ottaneen prinsessan avioliitosta tuli onnellinen.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri esitteli mielellään voimiaan, sillä hän pystyi paljain käsin repimään korttipakan ja rutistamaan hopearuplan kasaan.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III ei ollut yhtä vapaamielinen kuin isänsä. Hän oli venäläisen nationalismin ja ortodoksisuuden tukija. Hän oli ulkomaisia, erityisesti saksalaisia, vaikutteita vastaan, vaikkakin hänen omassa suvussaan oli lähinnä saksalaisia. Preussin–Ranskan sodan aikana hän vastusti julkisesti isäänsä, joka oli Preussin puolella. Turkin sodassa 1877–1878 Aleksanteri komensi hyökkäävän armeijan vasenta sivustaa. Aleksanteri oli pikkutarkka komentaja ja pettynyt kuten muutkin, kun Berliinin konferenssi vei suuren osa Venäjän voitoista.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III nousi valtaistuimelle 1881, kun hänen isänsä murhattiin. Hän peruutti isänsä valmisteleman itsevaltiaan valtaa rajoittavan perustuslain ja ilmoitti, ettei aikonut rajoittaa valtaansa. Nationalistien mukaan löyhä kuri ja vapaamielisyys johtivat hajanaisuuteen ja vähemmistökansojen omavaltaisuuteen. Aleksanteri II:n vapaamieliset uudistukset taas olivat johtaneet vallankumoukselliseen toimintaan ja hänen surmaansa. Keisarin murhasta järkyttynyt kansa suhtautuikin aluksi myönteisesti kurinpalautukseen. Entinen keisarin kanslian III osasto järjestettiin ohranaksi. Maalaisia tulivat valvomaan aatelistosta valitut poliisiviranomaiset, maapäälliköt. Zemstvojen valtaa vähennettiin ja talonpoikien edustusta niissä. Vallankumousliike saatiin kukistettua puoleksitoista vuosikymmeneksi.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Toukokuussa 1887 Aleksandr Uljanov, Leninin vanhin veli, joka oli ollut mukana niin sanotussa narodnikkiliikkeessä, hirtettiin osallistumisesta keisari Aleksanteri III:n salamurhayritykseen.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III:n valtakaudella kansallisia vähemmistöjä alettiin venäläistää. Valtakunnan asukkaista venäläisiä oli noin puolet tai kaksi kolmannesta, kun ”vähävenäläiset” ja valkovenäläiset laskettiin mukaan. Näiden seutujen paikallisia murteita ei saanut julkisesti käyttää. Veikselin kuvernementtien (ts. Puolan) hallinto ja koulut muutettiin venäjänkielisiksi ja katolisen kirkon toimintaa vaikeutettiin. Kapinoihin osallistuneita liettualaisia pidettiin samalla tavalla ahtaalla. Itämerenmaakunnista peruutettiin saksankielisen aatelin keskiajalta periytyvä itsehallinto. Virolaiset ja latvialaiset vapautuivat näin tilanherrojen sorrosta, ja hallinto oli tavanomaista kuvernementtihallintoa. Valtiolliset määräykset juutalaisten syrjimiseksi tulivat jälleen voimaan.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III:n valtakauden lopussa teollistuminen alkoi toden teolla. Katovuodet näännyttivät kuitenkin joukoittain ihmisiä vielä 1891–1892. Maan talous saatiin lopulta tasapainoon, kun sotia ei käyty. Panssarilaivoja rakennettiin kuitenkin määrätietoisesti. Mustallamerellä oli oltava voimakkaampi kuin Turkki, ja Itämerellä tavoitteena oli lyödä Ruotsin ja Saksan yhdistyneet laivastot. Nopeasti kehittyvän tekniikan myötä vanhentunutta laivastoa siirrettiin Tyynenmeren laivastoksi.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Saksan ja Venäjän välit katkesivat 1887 Saksan tuettua Itävaltaa Balkanilla. Pietari lähestyi Pariisia, ja molempien maiden nationalistit innostuivat liittoajatuksesta. Innostusta ei vähentänyt edes Ranskan jumalaton tasavaltalaisuus eikä se, että Venäjän alamainen olisi saanut Marseljeesin esittämisestä karkotuksen Siperiaan. Puolustussopimus maiden välillä solmittiin 1894.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III kuoli 1. marraskuuta (20.10.) 1894 palatsissaan Krimillä, luultavasti vammaan, jonka hän oli saanut junaonnettomuudessa Borkissa ja joka oli kehittynyt munuaissairaudeksi.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Aleksanteri III oli myös innokas baritonitorvensoiton harrastaja.


title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: Vuonna 2015 uutisoitiin, että Aleksanteri III:n ruumis nostetaan haudasta tutkimuksia varten. Toimenpiteen tarkoituksena on saada selvyys ovatko vuonna 2007 löydetyt luunpalat mahdollisesti hänen lapsenlapsille Alekseille ja Marialle kuuluvia.


title: Silmäsairaus

text: Silmäsairaudet ovat sairauksia, jotka esiintyvät silmän eri osissa, esimerkiksi silmäluomissa, sarveiskalvolla, sidekalvolla tai lasiaisessa. Silmäsairauksia tutkiva lääketieteen osa-alue on nimeltään oftalmologia tai silmätaudit.


title: Silmäsairaus

text: Silmäsairaudet ovat kansainvälisen ICD-10-tautiluokituksen pääluokassa H (koodit H00–H59):Silmäsairauksien oireina voi esiintyä esimerkiksi silmien ärsytystä, kutinaa, kirvelyä ja kipua. Silmissä voi näkyä punoitusta, verestystä tai rähmintää. Liiallinen kyynelvuoto tai toisaalta silmien kuivuus saattaa olla sairauden oireena. Näköön liittyvät oireet voivat kertoa silmätaudeista: näön hämärtyminen, heikkeneminen, näkökenttäpuutokset tai vääristymät. Silmäluomilla oireina voi olla punoitusta, turvotusta tai ihottumaa.


title: Silmäsairaus

text: Tutkiminen alkaa näöntarkastuksella ja silmien taittovoiman tutkimisella. Näkökenttätutkimus tehdään yksinkertaisella kokeella, ja myös värinäkö voidaan tutkia. Sarveiskalvovaurioiden toteamiseksi saatetaan tehdä fluoreseiinivärjäys. Silmien verenkierron tutkimiseen voidaan käyttää varjoainetutkimusta ja kaikudopplerkuvausta, näkökykyyn vaikuttavien aivosairauksien tutkimiseen magneettikuvausta ja tietokonetomografiaa.


title: Silmäsairaus

text: Silmäntähystimellä eli oftalmoskoopilla nähdään silmänpohjat, näköhermon lähtökohta ja verkkokalvon sekä sen verisuonten tila. Silmämikroskooppitutkimus paljastaa esimerkiksi glaukooman silmänpainemittauksen avulla. Glaukooma voi aiheuttaa näköhäiriöiden lisäksi päänsärkyä ja aiheuttaa hoitamattomana näön pysyvän heikkenemisen.


title: Horatio Nelson

text: Horatio Nelson (29. syyskuuta 1758 – 21. lokakuuta 1805) oli englantilainen amiraali ja kaikkien aikojen kuuluisimpia merisodan johtajia.


title: Horatio Nelson

text: Nelson jäi historiaan, kun hänen johtamansa brittilaivasto voitti ranskalais-espanjalaisen laivaston Trafalgarin taistelussa 21. lokakuuta 1805. Lopputulos murensi Ranskan keisarin Napoleonin haaveet maihinnoususta Britteinsaarille ja mahdollisti Englannin nousun merten valtiaaksi. Nelsonin muut suuret merivoitot olivat Abukirin taistelu 1. elokuuta 1798 ja Kööpenhaminan taistelu 2. huhtikuuta 1801.


title: Horatio Nelson

text: Horatio Nelson syntyi 11-lapsiseen pappisperheeseen. Hän aloitti laivastouransa 12-vuotiaana, kun hänet kirjattiin 1. tammikuuta 1771 kansimieheksi meriupseerienonsa Maurice Sucklingin alukselle "HMS Raisonnablelle" Espanjan valloitettua Falklandinsaaret ja Britannian aloitettua laivastonsa varustamisen sekä miehistöjen värväämisen. Nelson saapui alukselle vasta 15. maaliskuuta Chathamissa koulun lomakauden alkaessa, mutta siirtyi jo 21. toukokuuta 1771 "HMS Triumphille", jossa hän ei viipynyt kauan.


title: Horatio Nelson

text: Nelson hankki enonsa suhteilla paikan Länsi-Intiaan matkanneelle kauppalaivalle "Mary Annelle", jolle hän kirjautui toukokuussa 1771. Hän purjehti aluksen mukana heinäkuuhun 1772. Sen jälkeen hän pääsi tutkimusalukseksi muutetun mörssärialus "HMS Carcassin" matkassa Antarktikselle.


title: Horatio Nelson

text: "HMS Carcassilta" hän siirtyi 15. lokakuuta 1773 uudelleen "HMS Triumphille" ja sieltä edelleen 27. lokakuuta "HMS Seahorselle", 15. maaliskuuta 1776 "HMS Dolphinille", 24. syyskuuta "HMS Worcesterille", 10. huhtikuuta 1777 "HMS Lowestoftelle", valtausmiehistön johtajana kuunari "Little Lucylle" (todellisuudessa ensimmäinen aluksen päällikkyys), "HMS Bristolilla". Viimeisillä aluksilla hän palveli lyhyitä aikoja ennen kuin siirtyi seuraavalle alukselle.


title: Horatio Nelson

text: Nelson sai 1. tammikuuta 1778 ensimmäisen sotalaivan päällikkyyden 20-vuotiaana komentaessaan aseistettua prikiä "HMS Badgeria", jonka päällikkönä hän kohensi miehistön oloja ja kiinnitti huomiota kunnon ruoan ja juoman hankkimiseen.


title: Horatio Nelson

text: Ranskan tuore tasavalta julisti vuonna 1793 sodan Britannialle ja Hollannille osana Ranskan vallankumoussotia. Nelson lähetettiin viiden vuoden tauon jälkeen Välimerelle turvaamaan Ranskan kaupankäyntiä. Nelson palveli "HMS Agamemnonilla" osallistuessaan 4. heinäkuuta 1794 Korsikan valtaukseen. Hän sai sirpaleita rintaan ja oikeaan silmään, joka sokeutui.


title: Horatio Nelson

text: Kun Ranska liittoutui Espanjan kanssa, Britannia päätti vetää laivastonsa Välimereltä. Nelson kohtasi Gibraltarinsalmessa sumussa espanjalaisen laivaston. Saatuaan esimiehensä suostuteltua vaaralliseen manööveriin Nelson pääsi purjehtimaan espanjalaisten laivojen linjaan jääneeseen aukkoon. Cabo de São Vicenten taistelussa Nelsonin alus menetti takilansa, mutta hänen merisotilaansa onnistuivat silti valtaamaan kaksi vihollislaivaa ja kääntämään taistelun voitoksi. Tapaus oli esimerkki Nelsonin ylivertaisesta taktisesta osaamisesta, jota esimiehet arvostivat, vaikka hän usein syyllistyi omavaltaisuuteen.


title: Horatio Nelson

text: Vielä samana vuonna 1793 ritariksi lyöty ja amiraaliksi ylennetty Nelson johti maihinnousua Teneriffalle. Hänen oikeaan käsivarteensa osui luoti, ja käsi jouduttiin amputoimaan. Tilalle valmistettiin ns. rautakäsi eli eri asentoihin asennettava mekaaninen tekokäsi.


title: Horatio Nelson

text:
Vain muutaman kuukauden kuluttua kotiinpaluusta amiraali Nelson sai jälleen komennuksen Välimerelle, nyt ajamaan takaa Ranskan laivastoa. Operaation huipentaneessa Niilin taistelussa Britannian Välimeren-laivasto (13 alusta) löi Abukirin lahdella 17 aluksen suuruisen Ranskan Välimeren-laivaston, jonka aluksista 13 tuhoutui tai vallattiin. Britit estivät täten ranskalaisia ottamasta haltuunsa Intian kauppareittiä.
Alkuvuodesta 1801 Nelson sai käskyn purjehtia Itämerelle. Napoleon koetti suostutella Venäjää, Tanskaa ja Ruotsia Englannin vastaiseen kauppasaartoonsa eli mannermaasulkemukseen. Kööpenhaminan meritaistelussa 33 aluksen Britannian Itämeren laivasto kohtasi Tanskan laivaston, johon kuului 18 alusta ja rannikkopuolustusjoukot. Kööpenhaminan satamassa käydyn yhteenoton seurauksena Tanskan pääkaupunki antautui ja 12 tanskalaista laivaa otettiin sotasaaliiksi.


title: Horatio Nelson

text:
Amiraali Nelson sai käskyn keskeyttää taistelun, koska johtava tiettävästi vain suhteilla asemansa saanut amiraali luuli tappion jo tulleen, mutta tyypilliseen tapaansa Nelson ei ollut huomaavinaan määräystä. Upseerien huomauttaessa, että signaaliliput käskivät perääntymään, Nelson nosti kaukoputken sokealle silmälleen ja vastasi:
– ja johti taistelun voittoon. Sotilaallisen menestyksen ansiosta Nelsonin esimiehet katsoivat jälleen kerran amiraalinsa omavaltaisuutta läpi sormien.


title: Horatio Nelson

text: Nelsonin haave toteutui vuonna 1803, kun hänet nimitettiin Britannian Välimeren-laivaston komentajaksi. Laivaston tehtävänä oli Ranskan laivaston tuhoaminen. Nelson kiinnitti valmisteluissa erityistä huomiota esimieskoulutukseen. Hän komensi 1805 brittiläistä laivasto-osastoa Trafalgarin taistelussa. Laivasto tuhosi ranskalais-espanjalaisen laivaston, mutta hän itse haavoittui kuolettavasti vihollisen tarkka-ampujan kuulasta, ja hän kuoli pian taistelun päättymisen jälkeen. Trafalgarin voitto oli sekä strategisesti ja taktisesti ratkaiseva, ja Nelsonin suurin saavutus. Hänen ruumiinsa säilöttiin suureen, täyteen brandytynnyriin ja kuljetettiin haudattavaksi Lontooseen St Paulin katedraaliin. Kuolemansa jälkeen hänestä tuli Britannian kansallissankari.


title: Horatio Nelson

text: Nelsonin kolmea voittoa kunnioitetaan yhä merisotilaiden kauluksissa olevilla kolmella raidalla ja kuolemaa näiden pukuun sijoitetulla mustalla solmiolla. Nelsonin merivoiton mukaan nimettiin Lontoon merkittävimpiin aukioihin kuuluva Trafalgar Square, jossa sijaitsee myös Nelsonin patsas.


title: Pentti Kaskipuro

text: Pentti Ensio Kaskipuro (vuoteen 1935 Krut, 10. lokakuuta 1930 Helsinki – 4. syyskuuta 2010 Kauniainen) oli suomalainen taidegraafikko. Hänen kuivaneula- ja akvatintatöidensä aiheet ovat usein peräisin keittiöstä: lanttuja, sipuleita, leipiä, makkaraa. Sommittelu on rauhallisen tasapainoinen, valon käyttö juhlallista. Kohde – rupsahtanut lanttu, poltettu tulitikku – muuttuu arkitodellisuutta suuremmaksi.


title: Pentti Kaskipuro

text: Kaskipuro syntyi työläiskotiin ja vietti useita vuosia sotalapsena Ruotsissa. Siellä hän kiinnostui kuvataiteesta. Häntä ei kuitenkaan hyväksytty Taideteolliseen oppilaitokseen, joten hän alkoi opetella taidegrafiikan tekemistä päivätyön ohella omin päin ja professori Aukusti Tuhkan yksityisoppilaana. Ensimmäisen kerran hänen töitään oli esillä vuonna 1953. Alkuajan töiden aiheet olivat kaupunkinäkymiä ja työläiskuvia. Informalismi alkoi näkyä hänen töissään 1960-luvulla. Hän sai valtion taidekilpailun ensimmäisen palkinnon 1964. Sen jälkeen toimi grafiikan opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1965–1974 ja taiteilijaprofessorina vuosina 1974–1979.


title: Pentti Kaskipuro

text: Hänet palkittiin ruotsalaisella Prinssi Eugenin mitalilla vuonna 1974. Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija hän oli vuonna 1979. Hän sai ansioituneelle vantaalaiselle taiteilijalle myönnettävän Vantaan kulttuuripalkinnon vuonna 1979 ja professorin arvonimen vuonna 1980. Opettajantyöstään Pentti Kaskipuro sai Suomen Kulttuurirahaston 30 000 markan tunnustuspalkinnon, perusteluna "olennaisen pelkistävä taide ja omintakeisuuteen rohkaiseva opettajantyö" vuonna 1983.


title: Pentti Kaskipuro

text: Monet nykyiset eturivin graafikot kuten Outi Heiskanen ovat Kaskipuron eli "Mestari K":n entisiä oppilaita. Hänen töitään on maailman johtavissa grafiikkakokoelmissa ja museoissa, esimerkiksi Dresdenin Kupferstich-kabinetissa, New Yorkin MoMassa ja Washingtonin Kongressin kirjastossa.


title: Pentti Kaskipuro

text: Kaskipurolle myönnettiin 2011 Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäen viimeinen hauta.


title: Pentti Kaskipuro

text: Vantaan kaupungintalon siipirakennuksessa Tikkurilassa toimivan Galleria K:n K viittaa graafikko Kaskipuroon. Galleria on Vantaan taidemuseon ja Vantaan taiteilijaseuran ylläpitämä ja esittelee toisinaan Vantaan taidemuseon laajaa Pentti Kaskipuron töiden kokoelmaa.


title: Esa Saarinen

text: Esa Jouni Olavi Saarinen (s. 27. heinäkuuta 1953 Hyvinkää) on suomalainen filosofi, yritysvalmentaja ja kirjailija. Saarinen on ollut vuodesta 2002 systeemitieteiden, soveltavan filosofian ja luovan ongelmanratkaisun professori Teknillisessä korkeakoulussa (Aalto-yliopisto). Saarinen on ollut tunnettu julkisena keskustelijana, suosittuna luennoitsijana ja filosofian oppikirjojen tekijänä.


title: Esa Saarinen

text: Saarinen väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1978 tutkimuksellaan "Backwards-Looking Operators in Intensional Logic and in Natural Language", joka käsitteli logiikkaa ja kielifilosofiaa. Väittelynsä jälkeen hän toimi filosofian laitoksen assistenttina ja dosenttina sekä virkaatekevänä professorina. Saarinen haki Helsingin yliopistosta myös vakituista professorin virkaa mutta ei saanut sitä. Toimittuaan yrityselämän parissa Saarinen nimitettiin vuonna 2002 systeemitieteiden, soveltavan filosofian ja luovan ongelmanratkaisun professoriksi Teknilliseen korkeakouluun.


title: Esa Saarinen

text: Vuonna 1980 Saarinen tuli tunnetuksi ”punktohtorina”, Jan Blomstedin kanssa kirjoittamansa kirjan "Punk-Akatemia" jälkeen. Saarisen julkisuusura jatkui 1980-luvulla muiden kirjojen tukemana: M. A. Nummisen kanssa kirjoitettu "Terässinfonia" (1981), "Epäihmisen ääni" (1984), ja "Erektio Albertinkadulla" (1988). Saarinen levytti myös musiikkia. Vuonna 1984 julkaistiin albumi "Filosofia" (mukaan lukien laulu "Poikarakkaus"), jonka kappaleiden sävellyksistä vastasi valtaosin Paajanen ja teksteistä Saarinen itse. Saarinen myös palkittiin opetusansioistaan Helsingin yliopiston Eino Kaila -palkinnolla. Saarinen auttoi julkisuuteen ohjaamansa, itsensä tapaan poikkeuksellisen nuorena väitelleet filosofian tohtorit Heidi Liehun ja Pekka Himasen. Vuonna 1994 ilmestynyt "Imagologies: Media Philosophy" (yhdessä Mark C. Taylorin kanssa) on Saarisen kansainvälisesti tunnetuin teos. "Imagologies" käsitteli postmodernin kulttuurin mediafilosofiaa.


title: Esa Saarinen

text: Yritysmaailmassa Saarinen on toiminut muun muassa Nokian ja Marimekon valmentajana ja konsulttina. Saarinen on mukana myös Ensio Miettisen perustaman Enston hallituksessa. Yksi työmuoto on vuodesta 1995 lähtien ollut 'Pafos-seminaari', jossa eritaustaiset ihmiset pohtivat elämänkäsitystään Saarisen johdolla. Saarinen sijoittui yhdeksänneksi Suomen Thinkers 20 -listalla "Nordic Business Report" -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012.


title: Esa Saarinen

text: Saarinen on naimisissa Pipsa Pallasvesan kanssa. Pariskunnalla on kaksospojat. Saarisen oppilaita ovat olleet muiden muassa Pekka Himanen, Heidi Liehu ja Mauri Ylä-Kotola.


title: Esa Saarinen

text: Saarista puukotettiin 5. maaliskuuta 2014 Espoossa sijatsevan Aalto-yliopiston Dipoli-rakennuksen edustalla. Poliisi otti murhan yrityksestä epäiltynä kiinni 21-vuotiaan miehen. Puukottajaa ei kuitenkaan tuomittu rangaistukseen, sillä mielentilatutkimuksen mukaan hän oli syyntakeeton, ja hänet määrättiin tahdosta riippumattomaan hoitoon oikeuspsykiatriseen sairaalaan.


title: Stan Lee

text: Stan Lee (28. joulukuuta 1922 New York City, New York – 12. marraskuuta 2018 Los Angeles, Kalifornia), oikealta nimeltään Stanley Martin Lieber, oli yhdysvaltalainen sarjakuvien käsikirjoittaja ja toimittaja. Hän loi, yleensä Jack Kirbyn tai Steve Ditkon kanssa, Marvel Comics -sarjakuvayhtiölle useita supersankareita ja supersankariryhmiä, joista merkittävimmät ovat Ihmeneloset, Hulk, Thor, Hämähäkkimies, Ryhmä-X, Daredevil ja Rautamies. Hänen menestyksensä auttoi Marvelia kasvamaan pienestä kustantamosta suureksi sarjakuvayhtiöksi.


title: Stan Lee

text: Stan Lee alkoi teini-ikäisenä työskennellä Martin Goodmanille Timely Comics -kustantamossa, josta myöhemmin tuli Marvel Comics. Goodman oli naimisissa Leen serkun kanssa. Ensimmäinen Stan Leen tekemä sarjakuva julkaistiin Kapteeni Amerikka -lehdessä "Captain America Comics #3" vuonna 1941. Hän alkoi käyttää taiteilijanimeä Stan Lee, ja 17-vuotiaana hänestä tuli Timelyn nuorin toimittaja.