title: Yhdistyneet provinssit

text: Eteläiset, katoliset provinssit vannoivat uskollisuutta kuninkaalle ja hänen asettamalleen kuvernöörille. 23. tammikuuta 1579 joukko protestanttisia pohjoisia maakuntia solmi Utrechtin liiton ("Unie van Utrecht"), jossa ne lupautuivat puolustamaan toisiaan Espanjan armeijaa vastaan. Vuonna 1581 maakunnat vetivät valansa Filip II:ltä, ja siten virallisesti syrjäyttivät hänet hallitsijan asemasta. Yhdistyneet provinssit yrittivät valita oman hallitsijansa ja pyysivät asemaan ensin Anjoun herttuaa, Ranskan Henrik II:a sekä Katariina de Medicin nuorinta poikaa ja englantilaisten joukkojen komentajaa, Leicesterin jaarlia. Hallitsijaa ei saatu, joten 1588 provinsseista tuli tasavalta.


title: Yhdistyneet provinssit

text: Espanjalaiset valloittivat takaisin lähes koko Flanderin ja puolet Brabantista, lähinnä Parman herttua Alessandro Farnesen poliittisten ja sotataitojen ansiosta. Eteläosa Alankomaista tunnettiin tämän jälkeen Espanjan Alankomaina, jotka käsittivät nykyisen Belgian ja suuren osan Pohjois-Ranskaa, pääkaupunkinaan Bryssel. Ranska valloitti osan alueesta monissa sodissa, Englanti Dunkerquen ja Espanjan perimyssodan (1701–1714) jälkeen loppu siirtyi Itävallalle.


title: Yhdistyneet provinssit

text: Seitsemän valloittamatta jäänyttä provinssia (Hollanti, Zeeland, Utrecht, Gelre, Overijssel, Friisinmaa ja Groningen) tunnustettiin itsenäiseksi lopullisesti Westfalenin rauhassa 1648, joka päätti myös kahdeksankymmenvuotisen sodan. Jo sodan aikana Alankomaat aloitti laajan maailmankaupan ja hankki siirtomaita Brasiliasta, Pohjois-Amerikasta (Uudet-Alankomaat, johon kuului muun muassa Uusi Amsterdam eli nykyinen New York), Etelä-Afrikasta ja Länsi-Intiasta. 1600-lukua pidetäänkin Alankomaiden kulta-aikana ("de gouden eeuw"). Alankomaat ajautui myös useisiin kauppasotiin Englantia vastaan ja 1672 joutui Ranskan, Münsterin ja Kölnin hyökkäyksen kohteeksi, joista se selvisi vain hädin tuskin.


title: Yhdistyneet provinssit

text: Ranskan vallankumouksen joukot valtasivat Yhdistyneet provinssit vuonna 1795 ja lakkauttivat sen. Tilalle asetettiin Ranskan mallin mukainen Batavian tasavalta. Tästä tuli 1806 Napoleonin veljen hallitsema Hollannin kuningaskunta.


title: Pe

text: Pe tarkoittaa seuraavia:


title: Billy Wilder

text: Samuel "Billy" Wilder (22. kesäkuuta 1906, Sucha, Itävalta-Unkari (nyk. Puola) – 27. maaliskuuta 2002, Los Angeles, Yhdysvallat) oli itävaltalaissyntyinen elokuvakäsikirjoittaja, -ohjaaja ja -tuottaja, joka teki mittavan uran Hollywoodissa.


title: Billy Wilder

text: Samuel Wilder syntyi 1906 Suchan eteläosassa, joka kuului tuolloin Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaan Galitsian nimellä ja sijaitsee nykyään Etelä-Puolassa. Samuel Wilderin vanhemmat, Max Wilder ja Eugenia Dittler, olivat juutalaisia. Wilder sai jo lapsena äidiltään lempinimen "Billy", Buffalo Billin mukaan, ja hän kantoi sitä koko elämänsä ajan.


title: Billy Wilder

text: Wilder opiskeli jonkin aikaa Wienin yliopistossa, mutta hän jätti opintonsa kesken ja muutti 20-vuotiaana Berliiniin tarkoituksenaan ryhtyä lehtimieheksi. Hän kirjoitti lehtiin rikos- ja urheilureportaaseja sekä työskenteli tanssisaleissa ammattitanssijana, kunnes sai vakituisen paikan erään iltapäivälehden toimittajana. Elokuvamaailma alkoi kuitenkin vetää Wilderiä puoleensa, ja hän sai töitä käsikirjoittajana maineikkaasta UFA-elokuvayhtiöstä. Ensimmäinen hänen käsikirjoittamansa elokuva oli "Der Teufelsreporter" (1929).


title: Billy Wilder

text: Berliinin-kautensa aikana Wilder toimi käsikirjoittajana kaikkiaan 21 elokuvassa. Näistä kuuluisin oli maineikas draama "Ihmisiä sunnuntaina" ("Menschen am Sonntag", 1930), jonka tekijäjoukkoon kuuluivat myös Robert Siodmak, Edgar G. Ulmer ja Fred Zinnemann. Hän debytoi myös ohjaajana elokuvalla "Mauvaise graine" (1934).


title: Billy Wilder

text: Hän lähti Saksasta 1933 pian natsien valtaannousun jälkeen ja jatkoi uraansa Hollywoodissa Paramount-yhtiön käsikirjoittajana. Wilder ja Charles Brackett muodostivat parivaljakon, joka teki käsikirjoituksia muun muassa niin ikään Saksasta paenneelle komediaohjaaja Ernst Lubitschille. Myöhemmin Wilder nimesi Lubitschin oppi-isäkseen.


title: Billy Wilder

text: Wilder ryhtyi ohjaajaksi 1940-luvun alussa. Omien sanojensa mukaan siksi, että oli nähnyt miten huonot ohjaajat pilaavat hyviä käsikirjoituksia. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli kevyt komedia "Kadettiheila" ("The Major and the Minor", 1942), pääosassa musikaalitähti Ginger Rogers. Wilder kertoi myöhemmin halunneensa pelata varman päälle ja ohjata mahdollisimman populaarin ja helposti yleisöön menevän elokuvan, sillä esikoiselokuvan floppaaminen olisi merkinnyt hänelle siirtoa takaisin rivikäsikirjoittajaksi. Tämä strategia onnistui hyvin. Kadettiheila sai suotuisen vastaanoton ja Wilder sai jatkaa ohjaajana.


title: Billy Wilder

text: Varmistettuaan asemansa esikoiselokuvallaan Wilder siirtyi vakavan draaman pariin. Hänen toinen elokuvansa "Tie Kairoon" ("Five Graves to Cairo", 1943) oli toisen maailmansodan Pohjois-Afrikan rintamalle sijoittunut draama, jonka pääosaan sotamarsalkka Rommeliksi hän sai veteraaninäyttelijä Erich von Stroheimin. Läpimurtonsa hän teki kolmannella ja neljännellä elokuvallaan: ensin "Nainen ilman omaatuntoa" ("Double Indemnity", 1944), film noir -tyylin mukainen musta rikoselokuva, ja sitten "Tuhlattuja päiviä" ("The Lost Weekend", 1945), tarina juoppohulluuteen vajoavasta alkoholisoituneesta kirjailijasta, nostivat hänet yhdeksi Hollywoodin nimekkäimmistä ohjaajista. "Tuhlattuja päiviä" toi Wilderille kolme Oscaria, tuottamisesta, ohjauksesta ja käsikirjoituksesta.


title: Billy Wilder

text: Wilderin parhaaksi elokuvaksi on usein nostettu "Auringonlaskun katu" ("Sunset Boulevard", 1950), jossa hän ruotii Hollywoodin tähtikultin pimeää puolta. Elokuva on tarina harhamaailmoissaan elävästä entisestä mykkäelokuvan supertähdestä Norma Desmondista, jonka osaan Wilder sai oikean entisen mykkäkauden diivan Gloria Swansonin; lisäksi hän roolitti elokuvaa lukuisilla muilla elokuvamaailman menneillä suuruuksilla, kuten Erich von Stroheimilla, Cecil B. DeMillellä ja Buster Keatonilla. Auringonlaskun katu sai elokuvamaailmassa ristiriitaisen vastaanoton, mutta kriitikot ja yleisö ottivat sen vastaan innostuksella ja se toi Wilderille parhaan käsikirjoituksen Oscarin.


title: Billy Wilder

text: Wilderin draamakauden elokuville on tyypillistä illuusiottomuus ja ihmisluonteen kyyninen tarkastelu. Tämän on arveltu juontaneen juurensa ohjaajan taustaan 1920-30-lukujen saksalaisessa elokuvassa, jossa ihmisluonteen pimeiden puolien tutkiminen oli suosittu teema. Wilderin maailma on ehkä raadollisimmillaan elokuvassa "Tuhansien silmien edessä" ("Ace in the Hole", 1951), jossa sensaatioreportteri käyttää hyväkseen onnettomuuteen joutunutta miestä kirjoittaakseen myyviä lehtijuttuja.


title: Billy Wilder

text: Wilder tunnetaan parhaiten terävistä, kyynisistä komedioistaan, joiden pariin hän siirtyi 1950-luvulla. Ensin "Kaunis Sabrina" ("Sabrina", 1954), sitten "Kesäleski" ("The Seven Year Itch", 1955) ja sitten "Piukat paikat" ("Some Like It Hot", 1959) loivat hänelle maineen komedian mestarina. Hänen terävä yhteiskunnallinen satiirinsa ja usein musta huumorinsa säilyivät kuitenkin ennallaan, ja esimerkiksi palkittu "Poikamiesboksi" ("The Apartment", 1960) on luokiteltu välillä draamaksi, välillä komediaksi.


title: Billy Wilder

text: Myöhemmällä urallaan Wilder, joka alku-urallaan oli keskittynyt amerikkalaisen yhteiskunnan ruotimiseen, palasi useissa elokuvissaan Eurooppaan. Vanhaan kotikaupunkiinsa Berliiniin hän sijoitti "maailman nopeimman elokuvan", kylmän sodan politiikalle irvivän komedian "Yks', kaks', kolme" ("One, Two, Three"; 1961). Satiirinen ilotyttökomedia "Irma la Douce – pikku pariisitar" ("Irma la Douce", 1963) sijoittui Pariisiin, äkkiväärä salapoliisitarina "Sherlock Holmesin yksityiselämä" ("The Private Life of Sherlock Holmes", 1970) Lontooseen, romanttinen komedia "Avanti!" (1972) Italiaan. Sherlock Holmes oli Wilderille katkera kokemus: hän tunsi tehneensä uransa onnistuneimman elokuvan, mutta studio oli toista mieltä ja leikkasi kolmetuntisesta elokuvasta tunnin pois.


title: Billy Wilder

text: Wilder käsikirjoitti kaikki elokuvansa itse, hänen mukaansa elokuvan tekeminen oli "80-prosenttisesti käsikirjoittamista ja 20-prosenttisesti ohjaamista". Hän työskenteli koko uransa ajan vakituisen käsikirjoittajakumppanin kanssa, osittain siksi, ettei englanti ollut hänen äidinkielensä. "Auringonlaskun katuun" (1950) asti parina oli Charles Brackett, myöhemmin I. A. L. Diamond. Hänen elokuviensa tavaramerkkejä ovat nopea ja terävä dialogi sekä taitavasti hiotut juonet. Samalla Wilder tunnettiin omasta tekstistään tarkkana perfektionistina, joka saattoi kuvata samaa kohtausta kymmeniä kertoja uudelleen, jos näyttelijät eivät lausuneet repliikkejään sanalleen oikein. Improvisointia hän ei suvainnut. Elokuvan "Yks', kaks', kolme" tähti Horst Buchholtz kertoi lisänneensä erääseen repliikkiinsä sanat "no jaa", jolloin Wilder huusi kuvauksen poikki ja ilmoitti kuivasti:


title: Billy Wilder

text: Vastapainona monimutkaisille käsikirjoituksille Wilderin ohjaustyyli on hyvin konservatiivista ja suoraviivaista. Hän vierasti Alfred Hitchcockin ja Orson Wellesin kaltaisia ohjaajia, jotka käyttivät elokuvissaan mitä erilaisimpia kuvakulmia ja trikkejä. Wilderin mielestä tällaiset temput vain häiritsivät elokuvaa ja ohjasivat katsojan huomion pois juonesta. Hänen ohjauksissaan kuvauksen tehtävä oli tukea tarinaa ja olla sille alisteinen.


title: Billy Wilder

text: Wilderin suosikkinäyttelijä oli Jack Lemmon, joka esitti pääosaa seitsemässä hänen elokuvassaan, mukaan lukien "Piukat paikat", "Poikamiesboksi", "Irma la Douce - pikku pariisitar" ja "Avanti!". Sen sijaan tunnetuin hänen näyttelijöistään on epäilemättä Marilyn Monroe, Kesälesken ja Piukkojen paikkojen seksikäs naistähti. Vaikka Wilder ei pitänyt repliikkejään unohtelevasta ja oikukkaasta Monroesta, hän sai tähdestä irti tämä uran kenties parhaat näyttelijänsuoritukset. Wilderin elokuvissa esiintyi komea kaarti aikansa nimekkäimpiä näyttelijöitä, kuten Humphrey Bogart, James Cagney, Marlene Dietrich, Kirk Douglas, Audrey Hepburn, William Holden, Shirley MacLaine ja Walter Matthau.


title: Billy Wilder

text: Omien sanojensa mukaan Wilder teki sellaisia elokuvia, joita hän itse olisi halunnut nähdä.


title: Billy Wilder

text: Wilder voitti yhteensä kuusi Oscaria: yhden parhaasta elokuvasta ("Tuhlattuja päiviä" 1945), kaksi ohjauksesta ("Tuhlattuja päiviä" 1945, "Poikamiesboksi" 1960) ja kolme parhaasta käsikirjoituksesta ("Tuhlattuja päiviä" 1945, "Auringonlaskun katu" 1950, "Poikamiesboksi" 1960). Lisäksi hän oli ehdolla yhdeksän kertaa parhaasta käsikirjoituksesta ja kuusi kertaa parhaasta ohjauksesta. Wilderin kaksitoista Oscar-ehdokkuutta parhaasta käsikirjoituksesta oli ennätys, jonka rikkoi vasta Woody Allen vuonna 1997. Hän on myös yksi vain neljästä elokuvantekijästä, joka on voittanut Oscarit saman elokuvan tuottamisesta, ohjaamisesta ja käsikirjoittamisesta. Wilderille myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1986.


title: Billy Wilder

text: Billy Wilder nauttii arvostusta yhtenä amerikkalaisen elokuvan suurista mestareista. Maailman elokuvaohjaajien raati nosti hänet sijalle 7 elokuvalehti Sight & Soundin äänestyksessä kaikkien aikojen parhaista ohjaajista vuonna 2002. "Piukat paikat" on ensimmäisellä sijalla American Film Instituten kaikkien aikojen hauskimpien amerikkalaisten elokuvien listalla.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsia eli Jamalin nenetsien autonominen piirikunta tai "Jamalin Nenetsi" (, ) on runsaan 520 000 asukkaan hallintoalue Luoteis-Aasiassa Siperiassa Obinlahden ympärillä Venäjän federaatiossa. Jamalin Nenetsia kuuluu osana laajempaan Tjumenin alueeseen. Piirikunta tuottaa noin 20 % maailman maakaasusta ja on 600 000 porollaan maailman suurin poronhoitoalue.


title: Jamalin Nenetsia

text: Autonominen piirikunta rajoittuu pohjoisessa Karanmereen, idässä Krasnojarskin aluepiiriin, etelässä Tjumenin alueen Hanti-Mansiaan sekä lännessä Komiin ja Arkangelin alueen Nenetsiaan.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsia kuuluu lähes kokonaan Länsi-Siperian alankoon, vain länsiosassa kohoavat Uralvuoret. Piirikunnan pohjoisosan muodostavat pitkälle Karanmereen työntyvät Jamalin ja Gydanin niemimaat, joiden väliin jää Obinlahti. Suurin joki on Obinlahden pohjukkaan laskeva Ob. Muita jokia ovat Taz, Nadym ja Pur. Yli puolet piirikunnan alueesta sijaitsee pohjoisen napapiirin pohjoispuolella. Alueen saarista suurin on Jamalin niemimaan pohjoispuolelta sijaitseva Belyi.


title: Jamalin Nenetsia

text: Alueesta noin puolet on arktiseen tai subarktiseen alueeseen kuuluvaa tundraa ja puolet pohjoista havumetsää eli taigaa.


title: Jamalin Nenetsia

text: Ilmasto on vahvasti mantereinen. Tammikuun keskilämpötila on -22...-26 °C ja heinäkuun keskilämpötila +4...+14 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä jää kylmän ilmaston vuoksi 200–400 millimetriin.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsiassa on useita huomattavia luonnonsuojelualueita. Niistä erityisen merkittäviä ovat Gydanin niemimaalla sijaitseva "Gydanin luonnonpuisto" (pinta-ala 8 782 km²), Tazjoen yläjuoksun "Ylä-Tazin luonnonpuisto" (6 313 km²), Obinlahden pohjukan "Ala-Obin luonnonsuojelualue" (1 280 km²), Obin pääuoman ja sen itäisen Kunovat-sivujoen varrella sijaitseva "Kunovatin luonnonsuojelualue" (2 200 km²) ja Nadymin piirissä sijaitseva "Nadymin luonnonsuojelualue" (5 640 km²).


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsian vuoden 2010 "Punaisen kirjan" mukaan alueen uhanalaisia eläimiä ovat esimerkiksi Gydanin luonnonpuistossa ja Belyi-saarella asuva peura sekä Jamalin niemimaan ympäristössä esiintyvä atlantinmursu. Jääkarhu kuuluu alueella harvinaisiin mutta ei uhanalaisiin lajeihin.


title: Jamalin Nenetsia

text: Linnuista alueellisesti uhanalaisia ovat tunturihaukka ja laajemminkin erittäin uhanalainen lumikurki, joka pesii paikoin piirikunnan lounaisosissa. Uhanalaisiin kaloihin luetaan muun muassa Ob- ja Tazjoessa sekä Karanmerellä esiintyvä siperiansampi, jonka saalismäärä putosi pääesiintymisalueella Objoessa vuosien 1935–1996 välillä 99,5 %. Paikallisesti uhanalainen on myös siperianjokilohi.


title: Jamalin Nenetsia

text: Vuonna 2010 Jamalin Nenetsiassa oli yhteensä kahdeksan kaupunkia. Niistä seitsemän oli aluehallinnon alaisia kaupunkeja ja yksi (Tarko-Sale) oli kunnallispiirin keskus. Kaupungit ja niiden väkiluvut (2010) olivat:


title: Jamalin Nenetsia

text: Suurimmat kaupunkityyppiset taajamat, taajamat tai kylät olivat (2010):


title: Jamalin Nenetsia

text: Syrjäisten petrokemian tuotantotaajamien koko ei ole mukana virallisessa asukasluvussa, koska asukkaat ovat kirjoilla muualla. Paikkakunnalla ollaan töissä ja asutaan tyypillisesti kuukauden jaksoissa; vuorokuukaudet ollaan vapaalla. Esimerkki tällaisesta taajamasta on kaukana muista astuskeskuksista sijaitseva, osin suomalaisvoimin rakennettu Jamburg, jonka asukasluku oli Nadymin piirin tilastojen mukaan 0, mutta työntekijöiden määrä silti 13 418.


title: Jamalin Nenetsia

text: Vuonna 2002 Jamalin Nenetsian alue liitettiin niiden Venäjän federaation alueiden joukkoon, jonne ulkomaalaisten pääsy on rajoitettu. Venäjän liittovaltion turvallisuuspalvelun (FSB) vuoden 2006 päätöksen mukaisesti Jamalin Nenetsiasta luokiteltiin rajavyöhykkeeksi koko rauta- ja maantien mukaan kulkevan Labytnangi–Salehard–Nadym–Pangody–Novyi Urengoi–Tazovski–Krasnoselkup-linjan pohjoispuolinen alue. Koko piirikunnan pohjoisosa liitettiin rekisteröintivelvotteen puolesta vaativammaksi rajavyöhykkeeksi.


title: Jamalin Nenetsia

text: Ihminen saapui läntisen Siperian tasangoille pian mannerjään vetäytymisen jälkeen. Alueen jokien, kuten Obin ja Tazin, varteen syntyi kalastaja- ja metsästäjäyhteisöjen asutuksia jo 3  000–2000 vuotta eaa. Ehkä vuosituhat myöhemmin alueelle tuli samojedejä, jotka etenivät seuraten Obin ja Jenisein jokilaaksoja. Nenetsiasutus sai tästä alkunsa. Selkupit syntyivät samojeditulokkaiden ja paikalla asuneen varhaisväestön vuorovaikutuksesta.


title: Jamalin Nenetsia

text: Venäläisiä kauppiaita ja käsityöläisiä saapui alueelle 1000- ja 1100-luvulta lähtien. Nestorin kronikan mukaan Novgorodin seudulta lähtenyt retkikunta saapui 1096 kauas Jugran alueelle Uralin taakse purjehtimalla vuoroin Petšora-, Ob- ja Tazjokia. Sama kronikka on ensimmäisiä nenetsit mainitsevia historiallisia lähteitä. Vuodesta 1187 Obin alajuoksu kuului Novgorodin etupiiriin. Novgorodin vaikutuksen heikennyttyä Obin pääuoman ja sen Irtyš-sivujoen välisen, turkiksista rikkaan alueen pohjoisosat olivat jo 1400-luvulla Moskovan Venäjän etupiiriä. Moskovan ruhtinaiden arvonimeen lisättiin 1502 maininta Obin seuduista. Siperian kaanikunta Obin keskijuoksulla kuitenkin hidasti kauppayhteyksiä. Vasta kaanikunnan vuoden 1582 tappion jälkeen tätä pohjoisemmat alueet päätyivät laajemmin kaupankäynnin ja venäläisen uudissasutuksen kohteeksi. Sotilaita, uudisasukkaita, kauppiaita, samoin kuin turkiseläimiä pyytäviä metsästäjiä suuntasi nyt Obia pohjoiseen ja Siperiaan.


title: Jamalin Nenetsia

text: Vuonna 1595 venäläisjoukot rakensivat Objoen varrelle, hantikylän paikalle, lähelle pohjoista napapiiriä kasakkalinnoituksen. Tämä siihen aikaan Siperian pohjoisin linnoituspaikka sai nimen Obdorsk, mikä viittaa sijaintiin Objoen luona. Neuvostoliiton aikana kaupunki nimettiin uudelleen Salehardiksi.


title: Jamalin Nenetsia

text: Nenetseiltä alettiin kerätä Moskovalle veroa (jasak), jonka Jamalin ja Purin alueen syrjäseudun väki sai maksaa turkiksina. Vuonna 1660 laajeneva Siperia tuotti jo yli 600 tuhatta ruplaa eli noin kolmanneksen koko Venäjän budjetin tuloista. Alue kävi laajamittaista kauppaa turkiksilla, mammutinluilla, höyhenillä, turkisvaatteilla ja muilla tuotteilla. Tuotteita esiteltiin kuuluisilla Obdorskin markkinoilla. Maksuvälineenä käytettiin naalia.


title: Jamalin Nenetsia

text: Vuosina 1708–1781 alue oli osa Venäjän keisarikunnan Siperian kuvernementtia. Keisarikunnan loppuajan alue kuului pääosin Tobolskin kuvernementtiin ja sen Surgutin piirikuntaan. Kuvernementin itäiset osat erotettiin 1822 erilliseksi Jeniseiskin kuvernementiksi. Tähän alueeseen kuului myös Tazjoen seutu.


title: Jamalin Nenetsia

text: Huhtikuussa 1918 alkoi neuvostovallan aika, mutta seurannut sisällissota jatkui vuoden 1921 lopulle. Jamalin Nenetsian alue kuului aluksi Uralin alueeseen. 10. joulukuuta 1930 tästä alueesta rajattiin "Jamalin nenetsien kansallinen piirikunta"; päivämäärää pidetään nykyisen Jamalin nenetsien autonomisen piirikunnan perustamisajankohtana.


title: Jamalin Nenetsia

text: Poronhoitoalueet, metsästys- ja kalastusmaat kollektivisoitiin 1930-luvulla, turkistarhaus aloitettiin vuonna 1936. Jamalin Nenetsiassa oli 1940-luvun lopulla ainakin kolme Neuvostoliiton gulag-leireistä. Pakkotyöleireille joutuneet rakensivat muun muassa Jamalin niemimaan arktista satamaa (Novyi Port) ja keskeneräiseksi jäänyttä rautatietä Salhardista itään Jeniseijoelle Igarkaan ja sieltä edelleen Norilskiin.


title: Jamalin Nenetsia

text: 14. huhtikuuta 1962 Tazin kylän lähistön tundralta löytyi ensimmäinen maakaasuesiintymä. Vuosien 1964 ja 1966 välillä alueelta löytyi viisi merkittävää tuotantoaluetta. Näiden joukossa olivat Gubkinskin ja Urengoin kaasukentät. Jälkimmäinen oli tuolloin maailman suurin maakaasuesiintymä.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin nenetsien autonominen piirikunta kuuluu Tjumenin alueeseen, mutta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen siitä tuli Venäjän federaation subjekti (jäsenalue), jollainen myös Tjumenin alue on. Jamalin Nenetsian pääkaupunki on Obin varrella sijaitseva Salehard (per. 1595). Piirikuntahallinnon johdossa on kuvernööri, joka nimittää hallinnon ylimmät toimihenkilöt. Piirikunnan lakeja säätää valtiollinen duuma.


title: Jamalin Nenetsia

text: Paikallishallinnollisesti Jamalin Nenetsia on jaettu seitsemään piiriin ("raion") ja kuuteen kaupunkipiirikuntaan. Piirit ovat:


title: Jamalin Nenetsia

text: Alueen suuremmista kaupungeista Nadym on kuntaliitossa sitä ympäröivän piirin kanssa, mutta esitetään joskus tilastoissa piiristään erillisenä piirikunnan alaisena kaupunkina.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsian talous perustuu öljyn, maakaasun ja kaasukondensaatin tuotantoon; petrokemian teollisuus vastasi yhteensä 93 prosentista koko piirikunnan teollisuustuotannosta (2004). Piirikunnan merkitys koko Venäjän ja Euroopan energiantuotannolle on keskeinen: alue tuotti noin 90 prosenttia koko Venäjän maakaasusta ja 12 prosenttia sen öljystä. Venäjän tärkeimmät Eurooppaan maakaasua kuljettavat kaasuputkistot alkavat Jamalin Nenetsian alueelta. Maakaasu myös Gasum-yhtiön verkkoon, jota kautta kulkee noin 10 % primäärienergiantuotannon ja 11 % sähkötuotannon raaka-aineista Suomessa, on miltei täysin peräisin Jamalin Nenetsiasta.


title: Jamalin Nenetsia

text: Maakaasua tuotettiin joulukuussa 2009 yhteensä 88 Jamalin Nenetsiassa sijaitsevalta kentältä. Gazprom tytäryhtiöineen tuotti tuolloin 88,3 % alueen kaasusta. Kaasukondensaattia saatiin 24 tuotantopaikalta, Gazpromin tuotanto-osuus oli 65,1 %. Venäjän toiseksi suurin kaasuntuottaja Novatek, jolla on pääkonttori Jamalin Nenetsian Tarko-Salessa, vastasi 23,8 % osuudesta. Muita huomattavia kaasukondensaatin tuottajia olivat "Rospan International" 5,7 % ja Rosneft 3,5 % osuudella. Öljyä Jamalin Nenetsiassa tuotettiin 55 kentältä. Gazpromin öljyntuotantoyhtiö "Gazprom Neft" vastasi 63,7 % koko Jamalin Nenetsian öljyntuotannosta, Rosneft tuotti 27,8 %.


title: Jamalin Nenetsia

text: Gazpromilla on alueella tärkeä yhteiskunnallinen asema. Se toimii aktiivisesti Jamalin Nenetsian piirikunnan ja sen kunnallispiirien kanssa. Yhtiön kaasun- ja öljyntuotanto Jamalin Nenetsiassa on laajentunut suunnitelmien mukaan Jamalin piirin (Bovanenkovon kaasukentillä) ja Jamburgin lähistöllä (Jamburgin kaasukenttä) Nadymin ja Tazin piireissä. Uutta 1 100 kilometrin maakaasuputkistoa Bovanenkovosta Komin tasavallan Uhtaan ollaan avaamassa kesällä 2012. Samalla on rakennettu tuotantoa tukevia tie- ja rautatielinjoja sekä tietoliikenneyhteyksiä. Lisäksi valmistellaan kaasun nesteytyslaitosta; kuljetus tapahtuisi ainakin osaksi LNG-aluksilla.


title: Jamalin Nenetsia

text: Piirikunnassa on myös metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maanviljely ei pohjoisessa kannata, ja maatalous on suuntautunut poronhoitoon, kalastukseen, turkistarhaukseen ja turkisten jalostukseen. Porot ovat nykyisin pääosin yksityisomistuksessa, koska niistä poronhoitajat saavat paremman korvauksen. Neuvostoajalta periytyviä, nykyään lähinnä kunnan omistamia poronhoitoprikaateja on jäljellä vain paikoin. Porotokkien koko vaihtelee 50–7 000 yksilön välillä. Kaikkiaan poroja arvoidaan tällä maailman suurimmalla poronhoitoalueella olevan noin 600 000. Jamalin niemimaan Bovanenkovon kaasukenttien ja niihin liittyvien uusien kaasunsiirtoputkistojen on äskettäin raportoitu aiheuttavan huolta poronhoitajissa, koska laitteistot osuvat porojen perinteisille vaellusreiteille.


title: Jamalin Nenetsia

text: Venäjän suurimmat maakaasukentät sijaitsevat Jamalissa. Pääosin Venäjän valtion omistama kaasuyhtiö Gazprom on rakentanut Sabettan alueelle kaasuntuotantolaitoksen, joka aiheuttaa ongelmia paikallisille asukkaille ja vaeltavalle poronhoidolle.


title: Jamalin Nenetsia

text: Tuotantoalueella toimii myös Yamal Lng -yhtiön nesteytyslaitos, joka täydellä teholla toimiessaan tuottaa vuodessa 16,5 miljoonaa tonnia nesteytettyä kaasua eli lng:tä, joka viedään Sabettan satamasta maailmalle. Satama vihittiin käyttöön joulukuussa 2017. Yrityksen pääomistajat ovat Putinin lähipiiriin kuluvat Leonid Mihelson ja Gennadi Timtsenko.


title: Jamalin Nenetsia

text: Piirikunta on maailman kaasupitoisinta aluetta, jossa on maailman kaasuvaroista 18 prosenttia. Bovanenkovon kaasukentältä kaasua kulkee putkia pitkin muun muassa Suomeen ja Ukrainan kautta edelleen. Sabettan kaasukentästä omistaa Kiinan valtion rahoitusyhtiö ja Silkkitierahasto lähes 30 prosenttia, ranskalainen öljy-yhtiö Total omistaa 20 prosenttia.


title: Jamalin Nenetsia

text: Nenetseille kaasutuotannon aloittamisesta on enemmän haittaa kuin hyötyä. Vaikka kännykkäyhteydet nykyisin toimivat, Sabettan poropaimentolaisilla on pulaa polttopuusta ja asunnot ovat kylmiä. Polttoaine moottorikelkkoihin joudutaan hakemaan sadan kilometrin päästä. Nenetsit eivät saa käyttää lentokenttää, joka rakennettiin heidän pyhälle paikalleen.


title: Jamalin Nenetsia

text: Alueen porolaitummista on laskennallisesti kuusi prosenttia päätynyt kaasuntuotantoon, mutta aluetta pirstaloivat putket, tiet ja rautatie. Rautatietä suunnitellaan jatkettavan Sabettaan asti.


title: Jamalin Nenetsia

text: Alueen poroista sairastui ainakin tuhat pernaruttoon kesällä 2016. Yksi lapsi kuoli ja useita ihmisiä sairastui. Epidemia todettoon Tarko-Salen kaupungin lähistöllä. Kyseinen erittäin vaarallinen tartuntatauti on levinnyt myös ihmisiin, vaikkei bakteeri tartu ihmisestä toiseen. Kyseessä on ilmeisesti yksi pahimmista maassa todetuista epidemioista. Poroja ryhdyttiin rokottamaan ja ihmisiä pakkoevakuoitiin helikoptereilla. Porokuolemia arveltiin aluksi kuumuuden aiheuttamiksi, mutta maaperästä ilmeisesti levinnyt pernaruttobasilli todettiin laboratoriokokein.


title: Jamalin Nenetsia

text: Ob ja Karanmeri ovat tärkeitä vesiliikkenneväyliä. Myös muiden suurten jokien alajuoksuilla on satamia, ja jokia pitkin liikennöidään. Ankaran talven takia esimerkiksi proomuja hyödyntävä tavaraliikenne on mahdollista alueen joissa vain 2–4 kesäkuukauden aikana. Karanmerellä jäänmurtajat pidentävät merialueen käyttöaikaa. Petrokemian kuljetuksiin matalalle Obinlahdelle on hahmoteltu myös jäissä kulkevia aluksia.


title: Jamalin Nenetsia

text: Pääkaupunki Salehard on ollut maantie- ja rautatieliikenteen osalta erillinen saareke, mutta vuonna 2012 valmistuvan Objoen ylittävän sillan myötä tilanne on muuttumassa. Toistaiseksi pääkaupungista on kesäisin lossiyhteys ja talvisin jäätie Objoen toiselle puolelle Labytnangiin. Sieltä johtaa rautatie Komin puolelle Vorkutaan ja edelleen Venäjän eteläisempiin osiin. Äskettäin Jamalin niemimaan Bovanenkovo liitettiin 525 kilometrin rautatiellä (Obskaja-Bovanenkovo) osaksi tätä Venäjän rautateiden pohjoista rataverkkoa. Uusi rataosuus katsotaan maailman pohjoisimmaksi rautatieverkoksi. Sittemmin rataa on jatkettu toistakymmentä kilometriä Karskajaan (Ка́рская).


title: Jamalin Nenetsia

text: Toinen laaja rautatie- ja tieverkko saapuu etelästä Surgutista Jamalin nenetsien piirikunnan keskiosan kaupunkeihin.


title: Jamalin Nenetsia

text: Keskeisimmissä kaupungeissa ja joissakin syrjäisissä taajamissa sijaitsee myös lentoasema (Nojabrsk, Novyi Urengoi, Nadym, Salehard, Jamburg) tai pienlentokenttä (esimerkiksi Krasnoselkup, Tolka, Jamalin Bovanenkovo). Jamburgin lentoaseman toiminta on Gazpromin tytäryhtiön Gazpromavian vastuulla.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsian alkuperäisväestöön luetaan ainakin nenetsit, hantit ja selkupit.


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsian väestö on moninkertaistunut runsaan viidenkymmenen vuoden aikana vuosina 1959–2010. Kun tämän pohjoisen piirikunnan asukasluku oli 1939 laskennan mukaan 45,8 tuhatta ja vuoden 1959 laskennan mukaan 62,6 tuhatta (1959), se kohosi kaasu- ja öljykenttien löydyttyä nopeasti 1970- ja 1980-luvuilla. Alueelle muutti erityisesti venäläisiä ja ukrainalaisia; kasvu keskittyi paljolti petrokemian tuotantoon keskittyneisiin kaupunkeihin. Ukrainalaisten ja valkovenäläisten osuus Jamalin Nenetsian asukkaista on kuitenkin pienentynyt merkittävästi Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Väkiluku oli 81,2 tuhatta (1970), 158,8 tuhatta (1979), 494,8 tuhatta (1989) ja 507,0 tuhatta (2002).


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin Nenetsia on yksi harvoista Venäjän pohjoisista alueista, jonka asukasluku ei ole kääntynyt laskuun Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, vaan päinvastoin on edelleen kasvanut. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Jamalin Nenetsian asukasluku oli 522 904 (2010), josta 84,7 % (443 043) oli kaupunkilaisia. Tämän 2,2 kertaa Suomen kokoisen piirikunnan asukastiheys oli 0,70 as./km².


title: Jamalin Nenetsia

text: Oheisessa taulukossa on esitetty Jamalin-Nenetsian väestön kansallisuusjakauma vuosien 1939–2010 väestönlaskennoissa, vuoden 2010 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Mukana ovat piirikunnan kolme alkuperäisväestöryhmää ja näitä suuremmat etniset ryhmät eli 2010 väestönlaskennassa vähintään 0,5 % väestöosuutta vastaavat ryhmät. Lisäksi on lueteltu saksalaisten ja suomalaisten määrä (esimerkkeinä sodan ja Stalinin aikana Neuvostoliiton syrjäseuduille karkotetuista kansallisuuksista). Ryhmät on järjesteltävissä prosenttimääräisen esiintymisensä perusteella kussakin väestönlaskennassa.Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Jamalin Nenetsian asukkaista oli:


title: Jamalin Nenetsia

text: Jamalin nenetsien piirikunnan alkuperäisväestöön kuuluvien nenetsien elämänmuutosta kuvataan muun muassa Anastasia Lapsuin ja Markku Lehmuskallion elokuvissa. Näiden joukkoon kuuluvat esimerkiksi vuonna 1993 valmistunut "Poron hahmossa pitkin taivaankaarta", vuoden 2001 parhaan elokuvan Jussi-palkinnon voittanut "Seitsemän laulua tundralta" ja osittain Jar-Salen seudulla kuvattu, DVD-muodossa saatavilla oleva "Sukunsa viimeinen" (2010).


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Korjakian autonominen piirikunta tai Korjakia (myös "Korjakkien autonominen piirikunta", korjakiksi Чав’чываокруг, "Tšavtšõvaokrug", ) on Venäjän entinen hallintoalue Venäjän kaukoidässä. Se käsitti Kamtšatkan niemimaan pohjoisosan ja siitä pohjoiseen olevan alueen. Korjakia rajoittui pohjoisessa Tšukotkaan, idässä Beringinmereen sekä lännessä Ohotanmereen ja Magadanin alueeseen. Korjakia oli Venäjän autonominen piirikunta ja yksi Venäjän federaation subjekteista, vaikka toisaalta kuului myös Kamtšatkan alueeseen. Heinäkuussa 2007 Korjakian autonominen alue ja Kamtšatkan alue yhdistettiin Kamtšatkan aluepiiriksi. Nykyään piirikunta on aluepiiriin kuuluva erityisaseman omaava hallintoalue.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: "Korjakkien kansallinen piirikunta" perustettiin Neuvostoliitossa 1930 ja sen nimi muutettiin autonomiseksi piirikunnaksi 1977. Se kuului osana Kamtšatkan alueeseen, mutta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen siitä tuli myös Venäjän federaation subjekti, jollainen myös Kamtšatkan alue oli.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: 23. lokakuuta 2005 pidetyssä kansanäänestyksessä hyväksyttiin Kamtšatkan alueen ja Korjakian yhdistäminen Kamtšatkan aluepiiriksi. Yhdistyminen tapahtui 1. heinäkuuta 2007.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Marraskuussa 2008 hyväksytyn Kamtšatkan aluepiirin peruskirjan mukaan Korjakian piirikunta on aluepiiriin kuuluva erityisaseman omaava hallintoalue. Sen rajat ja hallinnollinen keskus säilyvät entisinä. Piirikunnan sosioekonomista ja kansallista kulttuurikehitystä ohjaa Palanassa toimiva Kamtšatkan aluepiirin Korjakian piirikunnan asian ministeriö.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Kamtšatkan aluepiirin perustamisen jälkeen Palana on erotettu Tigilin piiristä erilliseksi kaupunkipiirikunnakseen.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Korjakian asukasluku vuonna 2003 oli 27 882. Vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 62,0 %, pohjoisia alkuperäiskansoja 25,0 % (korjakkeja 16,4 %, tšuktšeja 3,6 %, itelmeenejä 3,0 %, evenejä 1,8 %), ukrainalaisia 7,2 %, tataareja 1,2 %, valkovenäläisiä 1,0 % ja muita 3,5 %.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Vuonna 2002 väestöstä oli venäläisiä 50,5 %, korjakkeja 26,6 %, tšuktšeja 5,6 %, itelmeenejä 4,7 %, ukrainalaisia 4,08 %, evenejä 2,9 %, tataareja 0,86 %, valkovenäläisiä 0,56 % ja muita 4,2 %. Kuten suuressa osassa Siperiaa, on Korjakiankin slaaviväestö vähentynyt poismuuton ja heikon syntyvyyden seurauksena.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Elintarviketeollisuutta ja ruskohiilen tuotantoa. Maataloudessa keskitytty kalastukseen, poronhoitoon sekä turkiseläinten tarhaukseen ja –metsästykseen.


title: Korjakian autonominen piirikunta

text: Korjakian hallinnollinen keskus oli Palanan kaupunkityyppinen taajama. Korjakia oli jaettu neljään piiriin, joissa on viisi taajamaa.


title: Biodiversiteetti

text: Biodiversiteetti eli biologinen monimuotoisuus (myös elonkirjo, luonnonkirjo tai luonnon monimuotoisuus) tarkoittaa maapallon tai sen jonkin osan elollisen luonnon monimuotoisuutta. Yleinen biodiversiteetin mittari on lajirunsaus eli alueen lajien lukumäärä. Biodiversiteettiin kuuluu myös lajin sisäinen perinnöllinen muuntelu sekä lajien luomien ekosysteemien monimuotoisuus.


title: Biodiversiteetti

text: Maapallon biodiversiteettiä ei vielä tunneta kovin hyvin. Lajien määräksi on arvioitu 10 miljoonaa, mutta niistä vain 1,9 miljoonaa tunnetaan nimeltä. Tunnetuista lajeistakin noin kaksi kolmasosaa tunnetaan vain yhdeltä alueelta ja moni vain yhdestä yksilöstä, joten niiden lajinsisäistä perinnöllistä monimuotoisuutta ei tunneta juuri lainkaan.


title: Biodiversiteetti

text: Lajien lukumäärän laskeminen on yleisin tapa vertailla eri alueiden biodiversiteetteja. Vertailussa lajeja painotetaan käytännössä kuitenkin eri tavalla, sillä joidenkin lajien merkitys on suurempi kuin toisten.


title: Biodiversiteetti

text: Toinen tapa mitata biodiversiteettia on tarkastella, kuinka ainutlaatuisia alueen lajit ovat. Äärimmäisissä elinympäristöissä kuten Etelämantereen tulivuorten huipuilla, kuumissa lähteissä tai merenpohjan savuttajissa on vain vähän lajeja, mutta ne ovat hyvin erilaisia kuin lajit missään muualla. Jotkin lajit ovat sukunsa ainoita, mutta toiset kuuluvat sukuun jossa on satoja lajeja. Sukunsa ainoa laji on biodiversiteetin kannalta sikäli tärkeä, että se on usein ainutlaatuinen. Toisaalta laaja suku voi olla osoitus lajiensa evolutiivisesta elinvoimasta.


title: Biodiversiteetti

text: Biodiversiteettiin liittyy myös se, kuinka paljon kotoperäisiä lajeja alueella on, eli lajeja, joita esiintyy vain siellä. Esimerkiksi Havaijisaarilla on vain 1000 kasvilajia, paljon vähemmän kuin samalla leveysasteella Keski-Amerikassa, mutta lähes kaikki niistä ovat kotoperäisiä.


title: Biodiversiteetti

text: Lajien välinen erilaisuus on myös eräs osoitus monimuotoisuudesta. Esimerkiksi alue, jolla viihtyy yksi leinikkilaji ja yksi sammakkolaji on monimuotoisempi kuin alue, jolla esiintyy vain kaksi leinikkilajia.


title: Biodiversiteetti

text: Lajin sisäinen perinnöllinen muuntelu kuuluu myös biodiversiteettiin. Muuntelu on tärkeää esimerkiksi uusien tautien vastustuskyvyn kannalta.


title: Biodiversiteetti

text: Biodiversiteettiä voidaan mitata lisäksi lajien muodostamien ekologisten yhteisöjen määrällä alueen sisällä. Jos esimerkiksi alueella on sekä metsää että preeriaa, se on monimuotoisempi kuin jos siinä olisi pelkkää metsää.


title: Biodiversiteetti

text: Koska pientenkin alueiden koko eliölajistoa on käytännössä mahdotonta selvittää, alueen luonnon monimuotoisuutta selvitettäessä keskitytään tiettyihin indikaattorilajeihin tai -eliöryhmiin. Ne ovat lajeja, joiden on todettu heijastavan myös muun alueella elävän lajiston ominaispiirteitä tai siinä tapahtuvia muutoksia.


title: Biodiversiteetti

text: Maalla elää paljon enemmän lajeja kuin merissä, mikä johtuu maalla elävien hyönteislajien valtavasta määrästä. Merissä on toisaalta enemmän eläinten pääjaksoja kuin maalla. Yksikään eläinten pääjakso ei esiinny pelkästään maalla, mutta joitain esiintyy ainoastaan meressä.


title: Biodiversiteetti

text: Tropiikin lajimäärä on selvästi suurempi kuin muiden alueiden. Lajirikkaimpia trooppisia alueita ovat Etelä-Amerikan pohjoisosat ja Kaakkois-Aasia. Runsaslajisimmilla alueilla on myös korkein primaarinen nettotuotanto, jota mitataan yhteyttävien kasvien vuodessa sitoman hiilen määränä neliömetriä kohden.


title: Biodiversiteetti

text: Arktisten alueiden lajisto on lämpimiä alueita niukempi. Tämä johtuu etupäässä siitä, että alueet ovat olleet usein jään peitossa, eikä lajiutumista ole päässyt tapahtumaan.


title: Biodiversiteetti

text: Niin sanotun Rapoportin säännön mukaan lajien levinnäisyysalueet ovat keskimäärin sitä suurempia, ja lajimäärät samalla pienempiä, mitä kauemmas tropiikista edetään kohti napoja. Tämä johtuu siitä, että viileillä alueilla on paljon niin sanottuja generalisteja, lajeja, jotka joutuvat vuodenaikojen voimakkaan vaihtelun vuoksi hyödyntämään useita lajeja. Tropiikissa sen sijaan on huomattavan paljon spesialistilajeja, kuten hyönteisiä, joiden toukille kelpaa ravinnoksi vain tietty kasvilaji. Erikoistumisen tekee mahdolliseksi tropiikin monimuotoinen ympäristö ja ympäristön vakaus, kuten vuodenaikaisvaihtelun puuttuminen. Tropiikin lajirunsautta selittää myös se, että monet runsaslajiset eliöryhmät ovat alun perin syntyneet siellä ja ehtineet lajiutua kauemman aikaa. Tropiikin lajirikkauden syyt saattavat kuitenkin vaihdella alueesta riippuen.


title: Biodiversiteetti

text: 80 prosenttia maapallon biodiversiteetistä on alkuperäiskansojen alueella, vaikka alkuperäiskansat muodostavat vain 6 prosenttia maailman väestöstä. Alkuperäiskansojen kulttuurit ovat useimmiten edelleen vahvasti sidoksissa luonnonvarojen käyttöön, ja niiden harjoittamat perinteiset elinkeinot ovat osoittautuneet usein varsin kestäviksi.


title: Biodiversiteetti

text: Maalaismaisemassa biodiversiteetti on vähentynyt sellaisilla viljelysalueilla, joilla käytetään salaojitusta tai muita peltopinta-alan tuottavuutta lisääviä menetelmiä. Sen vuoksi esimerkiksi Suomen maaseudun biodiversiteetti on pienempi kuin Baltian tai Venäjän.


title: Biodiversiteetti

text: Biodiversiteetin säilyminen on tärkeää luonnon toiminnan kannalta. Lajit elävät jatkuvassa vuorovaikutuksessa toistensa kanssa, ja jos jokin laji kuolee, seuraukset voivat olla arvaamattomat. Myöskään ihminen ei luultavasti ole vielä löytänyt luonnosta kaikkia arvokkaita lääkeaineita tuottavia kasvia ja sieniä.


title: Biodiversiteetti

text: Suuri lajidiversiteetti vakauttaa eliöyhteisöä. Vakaa eliöyhteisö palautuu nopeammin häiriöistä kuten paloista, myrskyistä, ilmastonmuutoksesta tai suurta tuhoa aiheuttavien lajien vierailuista. Suuri diversiteetti lisää eliöyhteisön biomassaa, sillä iso lajijoukko sisältää suuremmalla todennäköisyydellä sekä sellaisia lajeja, joiden tuotanto on hyvin runsasta sekä sellaisia, jotka hyödyntävät käyttämättömiäkin resursseja.


title: Biodiversiteetti

text: Tärkeässä asemassa tietyn ekosysteemin toiminnassa ovat niin sanotut avainlajit. Niiden häviäminen johtaisi monen muunkin lajin häviämiseen. Jokin avainlajina toimiva kasvi voi esimerkiksi tarjota elinpaikan suurelle määrälle muita lajeja ja muodostaa tärkeän osan monen lajin ravinnosta. Suomen luonnon avainlajeja ovat monet puulajit kuten haapa.


title: Biodiversiteetti

text: Merkittävimpiä biodiversiteettiä vähentäviä tekijöitä ovat elinympäristöjen tuhoutuminen ja pirstaloituminen, luonnonvarojen liikakäyttö, ympäristömyrkyt ja muut haitalliset aineet, nopea ilmastonmuutos ja vieraslajit.


title: Biodiversiteetti

text: Ilmaston lämpenemisen vaikutus biodiversiteettiin on kahtalainen. Yhtäältä sen seurauksena tropiikin lajit voivat levitä kauemmas päiväntasaajalta, mikä lisää monimuotoisuutta maailmanlaajuisesti. Suomessa esimerkiksi jalopuulajit voivat levitä pohjoisemmaksi. Toisaalta monen eliölajin on vaikea siirtyä uusille alueille, osittain koska ihmisen toiminnan vuoksi niiden elinalueet ovat pirstoutuneet. Jos lajin elinolosuhteet muuttuvat epäsuotuisiksi, eikä se pysty siirtymään minnekään, se voi kadota.


title: Biodiversiteetti

text: Biodiversiteetti on nykyään keskeinen ekologisen tutkimuksen ja luonnonsuojelun kohde. Luonnon monimuotoisuutta suojellaan parhaiten kokonaisvaltaisesti suuria elinympäristöjä kuten vanhoja metsiä suojelemalla. Lajirunsauden vaikutusten tutkiminen auttaa ymmärtämään, miten ihmisen aiheuttamat sukupuutot näkyvät ekosysteemeissä. Tutkimusala on kuitenkin nuori, ja tutkimukset ovat vaikeita toteuttaa ekosysteemien monimutkaisuuden ja pitkien seuranta-aikojen vuoksi.


title: Biodiversiteetti

text: Suomen perustuslain mukaan vastuu luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä ja kulttuuriperinnöstä kuuluu Suomessa kaikille.


title: Biodiversiteetti

text: Rio de Janeirossa solmittiin vuonna 1992 YK:n biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus..


title: Biodiversiteetti

text: Vuosi 2010 oli Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälinen biodiversiteetin vuosi. Sen aikana pyrittiin lisäämään tietoisuutta biodiversiteetin tärkeydestä ja vahvistamaan luonnonsuojelua.


title: Saul Bellow

text: Saul Bellow, oik. Solomon Bellows (10. kesäkuuta 1915 – 5. huhtikuuta 2005) oli kanadalais-yhdysvaltalainen kirjailija ja vuoden 1976 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaja.


title: Saul Bellow

text: Solomon Bellow syntyi Montrealissa Quebecissä liettuanjuutalaisille vanhemmille jotka olivat muuttaneet kaksi vuotta aiemmin Pietarista Kanadaan. Saulin isä Abraham oli syntynyt Vilnassa.


title: Saul Bellow

text: Bellow kasvoi yhdeksänvuotiaaksi Montrealin köyhässä monikielisessä kaupunginosassa venäläisten, puolalaisten, ukrainalaisten, kreikkalaisten ja italialaisten maahanmuuttajien keskuudessa. Hän puhui jo lapsena kolmea kieltä: jiddišiä, englantia ja ranskaa. Vuonna 1924 perhe muutti Chicagoon. Bellowin äiti kuoli, kun Bellow oli 17-vuotias. Se oli hänelle traumaattinen kokemus, joka jätti jälkensä hänen loppuelämäänsä.


title: Saul Bellow

text: Bellow aloitti vuonna 1933 yliopisto-opinnot, pääaineenaan antropologia ja sosiologia, ja valmistui 1937. Hän palveli Yhdysvaltain kauppalaivastossa toisen maailmansodan aikana. Bellow opetti Minnesotan yliopistossa, New Yorkin yliopistossa, Princetonissa, Chicagon yliopistossa, Bard Collegessa ja Bostonin yliopistossa. Hän solmi avioliiton viisi kertaa, ja hänellä on kolme poikaa ja tytär.


title: Saul Bellow

text: Bellowia pidetään yhtenä parhaista moderneista yhdysvaltalaisista kirjailijoista. Hän on myös tunnetuin siitä yhdysvaltalaisten juutalaisten kirjailijoiden joukosta, joka nousi julkisuuteen 1950–1960-luvulla ja johon kuuluvat muun muassa Bernard Malamud, Philip Roth ja Cynthia Ozick. Bellow itse väitti, ettei ole ”juutalainen” kirjailija, vaan yhdysvaltalainen kirjailija, joka sattuu olemaan juutalainen.


title: Saul Bellow

text: Kirjoissaan Bellow pohtii vieraantuneen, modernin kaupunki-ihmisen elämää psykologisesta ja yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Useimmat Bellowin romaanisankarit ovat juutalaisia, joilla on muitakin Bellowille omaelämäkerrallisia piirteitä, kuten useita avioeroja. Tunnetuimmat heistä ovat Augie March, Moses E. Herzog, Arthur Sammler ja Charlie Citrine, kaikki älykkäitä, huvittavia, epäileviä, pettyneitä, yhdysvaltalaisen elämäntavan tarkkailijoita. Tyypillistä Bellowin sankarille, tai pikemminkin antisankarille, on tietty kriisitila elämässä, parisuhteisiin liittyvä, taloudellinen tai jokin muu, joka johtaa eksistentialistiseen kriisiin ja mietiskelyyn.


title: Saul Bellow

text: Bellowin kirjallinen tyyli on omaperäistä ja helposti tunnistettavaa. Siinä on sekoitus arkipäiväistä puhekieltä ja älyllistä filosofointia, melankoliaa ja komediaa, nokkeluuksia ja aforismeja. Romaanien lisäksi hän on kirjoittanut myös näytelmiä, muun muassa "Under the Weather", jota esitettiin Broadwaylla, ja artikkeleita, joita ovat julkaisseet muun muassa "Playboy", "Partisan Review", "The New Yorker" ja "Esquire".


title: Albert II (Monaco)

text: Ruhtinas Albert II ("Albert Alexandre Louis Pierre Grimaldi"; s. 14. maaliskuuta 1958 Monaco) on Monacon ruhtinas ("Prince de Monaco") 6. huhtikuuta 2005 alkaen. Hän on edellisen ruhtinaan Rainier III:n ja hänen vaimonsa Grace Kellyn toinen lapsi ja ainoa poika. Hänestä tuli ruhtinas isänsä kuoltua. Hän kihlautui eteläafrikkalaisen uimarin Charlene Wittstockin kanssa kesäkuussa 2010. Heidät 1. heinäkuuta. Kirkollinen hääseremonia oli lauantaina 2. heinäkuuta 2011.


title: Albert II (Monaco)

text: Albert II on osallistunut rattikelkkailuun vuosien 1988, 1992, 1994, 1998 ja 2002 talviolympialaisissa ja on kansainvälisen olympiakomitean jäsen. Huhtikuussa 2006 hän vieraili retkikunnan kanssa pohjoisnavalla ja vuonna 2009 etelänavalla.


title: Albert II (Monaco)

text: Albertilla on poika Alexandre (s. 2003) togolaisen lentoemännän Nicole Costen kanssa ja tytär Jazmin Grace (s. 1992) amerikkalaisen tarjoilija Tamara Rotolon kanssa. Kumpikaan lapsista ei ole oikeutettu kruununperimykseen.


title: Albert II (Monaco)

text: Ruhtinasparille syntyi 10. joulukuuta 2014 kaksoset, tyttö ja poika. Ensin syntynyt tyttövauva sai nimekseen Gabriella Thérèse Marie ja hänen arvonimekseen tulee Carladèsin herttuatar. Pari minuuttia myöhemmin syntynyt poikavauva on nimeltään Jacques Honoré Rainier, hänen arvonimekseen tulee Baux'n markiisi ja hän on Monacon kruununperillinen.


title: Db

text: Db , db, dB tai DB voivat tarkoittaa seuraavia:


title: Kurttila

text: Kurttila () on Espoon kaupunginosa. Se sijaitsee läntisessä Espoossa Kauklahden ja Saunalahden välissä ja luetaan kuuluvaksi Suur-Kauklahden suuralueeseen. Kurttilan läpi kulkee Kurttilantie, joka alkaa ja päättyy Kauklahdenväylälle. Kurttilaa lähinnä Espoon keskuksista on Espoonlahti.


title: Kurttila

text: Kurttila on haja-asutusaluetta. Siellä on mm. autokorjaamo ja ruotsinkielinen koulu. Noin kilometrin päässä Saunalahdessa on Kallvikin uimaranta ja kyläkauppa.


title: Melu

text: Melu (arkikielessä meteli) on ääntä, joka koetaan epämiellyttäväksi tai häiritseväksi tai joka on muulla tavoin terveydelle vahingollista tai hyvinvoinnille haitallista. Melun voimakkuus ilmoitetaan desibeleinä.


title: Melu

text: Suomen lainsäädännössä melu määritellään ääneksi, joka on terveydelle haitallista tai joka merkityksellisesti vähentää ympäristön viihtyisyyttä taikka merkityksellisesti haittaa työntekoa. Toisen määritelmän mukaan melu on ääntä, jonka ihminen kokee epämiellyttäväksi tai häiritseväksi. Melua voidaan pitää myös "ei-toivottuna" äänenä. Melu on eräs päästömuoto. Eri määritelmät katsovat melua eri näkökulmasta. Lainsäädännön määritelmä korostaa yhteiskunnalle aiheutuvaa haittaa, kun taas jälkimmäisissä korostuu melun kokemisen subjektiivisuus. Sama ääni voi olla toisen korvissa nautittavaa kuunneltavaa, kun taas toinen aistii sen meluna.


title: Melu

text: Altistumisympäristön ja -tilanteen mukaan melu voidaan jaotella asumismeluksi, työpaikkameluksi, vapaa-ajan meluksi ja ympäristömeluksi.


title: Melu

text: Yleiskielessä meluna ajatellaan esimerkiksi liikenne, tehtaiden aiheuttamat äänet sekä naapurimelu huoneistoissa.


title: Melu

text: Meluntorjunnasta säädetään terveydensuojelulaissa, ympäristönsuojelulaissa, ja meluntorjunnasta työpaikoilla määrätään työturvallisuuslaissa. Meluntorjunnan yleinen ohjaaminen kuuluu ympäristöministeriölle ja kunnan tehtävänä on valvoa, ohjata ja edistää meluntorjuntaa alueellaan. Meluntorjunnan asiantuntijaviranomaisina ja -laitoksina toimivat sosiaali- ja terveysministeriö, Kansanterveyslaitos, Työterveyslaitos ja Valtion teknillinen tutkimuslaitos.


title: Melu

text: Meluntorjunnan yleinen päämäärä on terveellinen ja viihtyisä elinympäristö, jossa ei ole meluhaittoja. Eri alueille ja ajankohdille on annettu ohjearvot, ja esimerkiksi asuntojen pihoilla, terasseilla tai parvekkeilla melutaso ei saisi päivällä ylittää 55 desibelin keskiäänitasoa eikä asuinhuoneistojen sisällä 35 desibelin keskiäänitasoa, mutta todellisuudessa ulkoilman raja-arvot ylittyvät suurella osalla asuinalueista. Melun ja sille altistuvien ihmisten määrään pyritään vaikuttamaan kaavoituksella, jossa etenkin liikenteen ja asumisen sijoittelulla voidaan tehokkaasti vaikuttaa melun määrään. Uudisrakennusten meluntorjuntavaatimukset ovat viime vuosina tiukentuneet huomattavasti.


title: Melu

text: Uusien rakennusten ääneneristysvaatimuksista määrätään "Suomen rakentamismääräyskokoelman" osassa C1 (Ääneneristys ja meluntorjunta rakennuksessa: määräykset ja ohjeet) vuodelta 1998. Lisäksi asuntojen ym. tilojen melurajoista määrätään sosiaali- ja terveysministeriön Asumisterveysohjeessa vuodelta 2003.


title: Melu

text: Mikäli melulle altistumista ei voida välttää, kuulo on suojattava kuulosuojaimilla. Yleisimpiä kuulonsuojaimia ovat korvakäytävään työnnettävät tulpat sekä kuppisuojaimet.


title: Melu

text: Henkilöauton vauhdin hiljentäminen 60:stä 50:een km/h vähentää melua 2 dB. Äänen kymmenkertaistuminen vastaa 10 dB:n muutosta ja satakertaistuminen 20 dB:n muutosta. Liikenne on yleisin meluaja. Liikenteen melu on 70–90 dB. Melu aiheuttaa 3 % sepelvaltimokuolemista Euroopassa. Maanpinta ja kasvillisuus vaikuttavat äänen etenemiseen. Melu voimistuu, jos este heijastaa ääntä.


title: Melu

text: Meluongelmien syntyä on tärkeää ehkäistä ennalta. Ongelmien korjaaminen jälkeenpäin on teknisesti vaikeaa ja kallista. Valtioneuvoston päätöksellä Suomi vähentää melua 20 % vuosina 2003–2020. Melupäästöjen pienentäminen on yleensä paras ratkaisu. Autoilua on rajoitettava keskustoissa. Ajoneuvojen melupäästöille asetetaan desibelirajat EU:n direktiivissä.


title: Melu

text: Liikennemeluun vaikuttavat myös tienkäyttäjien asenteet. Kun Liikkuva poliisi ja Liikenteen turvallisuusvirasto tarkastivat Vantaalla elokuussa 2011 moottoripyörien ja mopojen melupäästöjä, ilmeni, että yli puoleen moottoripyöristä oli vaihdettu pakoputki äänenvaimennuksen heikentämiseksi: joka kolmannen moottoripyörän melupäästöt ylittivät sallitun rajan ja näistä joka kolmas ylitti päästörajat törkeästi. Samanlaisia mittaustuloksia saatiin mopoista.


title: Melu

text: Melu voi aiheuttaa kuulon heikkenemistä ja tinnitusta. Lyhytaikainen voimakkaalle melulle altistuminen voi aiheuttaa tilapäisen kuulonaleneman ja/tai tinnituksen, joka levon jälkeen palautuu normaalitasolle, tai suoraan palautumattomia kuulovaurioita, joista seuraa pysyvä meluvamma. Pitkäaikainen pienemmällekin melulle altistuminen voi vaurioittaa kuuloa pysyvästi ja jatkuvalle yli 90 desibelin melulle ilman kuulosuojaimia altistuminen aiheuttaa lähes poikkeuksetta pysyvän kuulovaurion.


title: Melu

text: Pysyvät kuulovauriot johtuvat sisäkorvaan aiheutuneista parantumattomista muutoksista.


title: Melu

text: Melu koettelee elimistöä silloinkin, kun ihminen ei edes huomaa melua. Melu nostattaa elimistössä stressireaktion, joka kiihdyttää sykettä, supistaa ihon ja sisäelinten verisuonia, lisää stressihormonien eritystä ja muuttaa elimistön rasva-aineenvaihduntaa epäedulliseen suuntaan. Kohonnut verenpaine lisää sydän- ja verisuonitautien riskiä ja tutkimuksissa onkin havaittu selvä korrelaatio asuinalueen melun ja sydäntautikuolleisuuden välillä. Säännöllisesti yli 70 desibelin äänitasoille altistuminen lisää myös mielenterveysongelmia.


title: Melu

text: Kahdestatoista viiteentoista prosenttia väestöstä arvioidaan olevan erityisen meluherkkiä. Meluherkkien ihmisten verenpaine nousee voimakkaammin metelissä ja heidän elimistönsä menee muutenkin herkemmin hälytystilaan. Meluherkät nukkuvat huonommin ja kokevat terveydentilansa kehnommaksi. Myös lasten aivot reagoivat meluun herkemmin kuin aikuisten.


title: Melu

text: Melu on yleisimpiä työperäisiä haittoja ja se aiheuttaa vuosittain lähes tuhat ammattitautia. Yli 85 dB:n melulle altistuvia työntekijöitä arvioidaan olevan 100 000–300 000. Työntekijän suurin sallittu päivittäinen henkilökohtainen melualtistus on 85 dB. Melu lisää tapaturmavaaraa mm. vaikeuttamalla työohjeiden ja varoitusäänimerkkien kuulemista.


title: Melu

text: Edellä lueteltujen terveyshaittojen ohella varsinkin liikenneperäinen melu aiheuttaa yhä lisääntyvästi epäviihtyisyyden kokemista asuinympäristöissä sekä luonnon- ja virkistysalueilla vapaa-aikana. Moottorimelu koetaan usein ongelmaksi etenkin taajamissa, vilkkaasti liikennöityjen teiden varsilla sekä lentokenttien ympäristöissä. Toisaalta moottorikäyttöiset harrastusvälineet (kuten moottorikelkat ja -veneet) levittävät melusaastetta myös harvaan asutuille luonnonalueille. Melusaasteen yhä laajemman levinnän vuoksi on jäljellä olevia hiljaisia alueita alettu järjestelmällisesti kartoittaa Suomessakin.


title: Melu

text: Meluvamman syntyyn vaikuttavatAikarajat, jonka jälkeen kuulovaurion riski on toistuvassa melualtistuksessa todennäköinen:


title: Melu

text: HUOM! Kuulovaurion voi siis saada myös aikaisemminkin kuin yllä olevassa taulukossa on mainittu, mutta kuulovaurion riski on paljon todennäköisempi vasta yllä mainittujen aikarajojen jälkeen.


title: Melu

text: Alla olevaan taulukkoon on koottu tavallisia ympäristömelun lähteitä sekä pääasialliset toiminta-alueet kullekin melulähteelle. Kuten taulukosta käy ilmi, merkittävä osa ympäristömelusta on lähtöisin liikenteestä ja kiinteistönhoidosta. Huomattavin osa kaikista ympäristömelun lähteistä liittyy vapaa-ajan toimintoihin.


title: Sooni

text: Sooni (myös soni < < ’ääni’) on ihmisen subjektiivisen äänekkyyshavainnon (äänekkyyden, kuuluvuuden) mittayksikkö psykoakustiikassa. Yhdellä sonilla tarkoitetaan 1 000 Hz:n siniaallon äänekkyyttä, kun äänenpainetaso on 40 dB (40 fonia). Soniasteikko on tasavälinen äänekkyysmitta-asteikko. Sonimäärän kaksikertaistuminen tarkoittaa äänekkyyden kaksinkertaistumista. 10 fonia kovempi siniaalto tarkoittaa kaksinkertaista sonimäärää. Soniasteikko ei ole aivan lineaarinen alle yhden sonin (alle 40 fonin) voimakkuuksilla. Yksikön kehitti psykologi Stanley Smith Stevens.


title: Sooni

text: Tekniikan alan lähteissä käytetään yleensä kirjoitusasua "soni". Kielenhuoltajat ovat suosittaneet muotoa "sooni" ja pitäneet muotoa "soni" hylättävänä tai vältettävänä.


title: Äänekkyystaso

text: Äänekkyystaso eli kuuluvuustaso (; tunnus L) on psykoakustiikan suure, joka kuvaa subjektiivista äänenvoimakkuutta. Äänekkyystason yksikkö on fooni eli foni, joka on määritelmän mukaan 1 kHz:n taajuiselle äänekselle yhtä suuri kuin ääneksen äänenpainetaso desibeleinä. Foniasteikko on tasavälinen mitta-asteikko. Muilla taajuuksilla äänekkyystason ja äänenpainetason vastaavuus voidaan lukea vakioäänekkyyskäyrästöstä, joka on määritetty kokeellisesti.


title: Äänekkyystaso

text: Vakioäänekkyyskäyrästö (Munsonin–Fletcherin kuulokäyrät) kertoo, miten voimakkaana minkäkin äänitaajuuden ja minkäkin fysikaalisen voimakkuuden ääni koetaan. Käyrästö kuvaa äänekkyystason äänen taajuuden ja äänenpainetason funktiona. Käyrästö on määritetty kuulokynnykseltä kuulon kipurajalle asti ja taajuuksilla noin 20–15 000 Hz. Myös standardointijärjestö ISO on määritellyt äänekkyyskäyrästön standardissa ISO 226:2003.


title: Kultainen leikkaus

text: Kultainen leikkaus eli kultainen suhde saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan. Kultainen suhde on tällöin pidemmän ja lyhyemmän jako-osan pituuksien suhde, noin 1 : 0,618 tai 1,618 : 1. Janan jakamista tällä tavoin sanotaan myös sen jakamiseksi "jatkuvassa suhteessa".


title: Kultainen leikkaus

text: Kultaista leikkausta tutkivat ensimmäisenä antiikin Kreikan matemaatikot huomattuaan, että suhde esiintyy useissa geometrisissa kuvioissa. Sillä on tärkeä rooli paitsi matematiikassa, myös estetiikassa, arkkitehtuurissa, taiteessa, luonnossa ja musiikissa.


title: Kultainen leikkaus

text: Kultainen leikkaus on kuvataiteessa ja arkkitehtuurissa sommittelun perussääntöjä. Muodot, joissa esiintyy kultainen leikkaus, koetaan yleisesti esteettisesti miellyttäviksi. Keskimäärin miellyttävimpinä pidetään sellaisia ihmiskasvoja tai ruumiinrakennetta, joiden suhteet vastaavat kultaista leikkausta parhaiten.


title: Kultainen leikkaus

text: Kultainen leikkaus esiintyy usein jo antiikin Kreikan arkkitehtuurissa. Esimerkiksi Ateenan Parthenonin korkeuden ja sen päädyn pituuden suhde on suurella tarkkuudella kultainen leikkaus.


title: Kultainen leikkaus

text: Kultaisen leikkauksen arvo voidaan laskea sen määritelmän perusteella. Jos tarkasteltavan janan pituus on 1 ja sen pitemmän jako-osan formula_1, niin lyhempi jako-osa on formula_2, ja formula_1 toteuttaa yhtälön formula_4 eli formula_5. Tämän toisen asteen yhtälön positiivinen ratkaisu on formula_6. Kultaisen leikkauksen arvo on formula_7. Kultaista leikkausta merkitään usein symbolilla formula_8 (fii).


title: Kultainen leikkaus

text: Kultaiseen leikkaukseen liittyy läheisesti myös Fibonaccin lukujono, jossa jokainen luku on kahden edellisen luvun summa. Siinä kahden peräkkäisen luvun suhde on sitä lähempänä kultaista leikkausta, mitä pidemmälle lukujonossa edetään, eli tämän suhteen raja-arvo on sama kuin kultaisen leikkauksen suhdeluku.


title: Kultainen leikkaus

text: Eukleides esittää teoksessaan "Alkeet" keinon, jolla jana voidaan jakaa jatkuvassa eli kultaisen leikkauksen mukaisessa suhteessa (kirjan II propositio 11). Tämä voidaan suorittaa useammallakin tavalla, joista yksi on seuraava:Eukleides myös käyttää tulosta säännöllisen viisikulmion piirtämiseen (kirjan IV propositio 11). On arveltu, että Eukleideen esittämä konstruktio on alun perin pythagoralaisten keksimä.


title: Kultainen leikkaus

text: Tasakylkisessä kolmiossa, jonka kulmat ovat 36°, 72° ja 72°, on kyljen ja kannan suhde sama kuin kultainen leikkaus.. Tällaista kolmiota sanotaan kultaiseksi kolmioksi.


title: Kultainen leikkaus

text: Säännöllinen kymmenkulmio voidaan jakaa kymmeneen kultaiseen kolmioon, joilla on yhteinen kärki kymmenkulmion keskipisteessä. Tämän vuoksi ympyrän sisään piirretyssä säännöllisessä kymmenkulmiossa ympyrän säteen ja kymmenkulmion sivun suhde on myös kultainen leikkaus.


title: Kultainen leikkaus

text: Säännöllisessä viisikulmiossa lävistäjän ja sivun suhde on kultainen leikkaus, samoin ympyrän säteen ja sen sisään piirretyn säännöllisen kymmenkulmion sivun suhde.


title: Kultainen leikkaus

text: Pentagrammin konstruoiminen perustuu kultaiseen leikkaukseen. Pentagrammi on kuvio, joka saadaan, kun säännölliselle viisikulmiolle piirretään lävistäjät ja poistetaan alkuperäinen viisikulmio. Lävistäjät jakavat toiset lävistäjät kolmeen osaan. Säännöllisen viisikulmion lävistäjät jakavat toisensa kultaisen leikkauksen suhteessa. On arveltu, että tämän ominaisuuden takia antiikin filosofi Pythagoras valitsi pentagrammin salaseuransa symboliksi.


title: Kultainen leikkaus

text: Kultainen suorakulmio on suorakulmio, jonka sivujen suhteet noudattavat kultaista leikkausta. Tällainen suorakulmio voidaan konstruoida oheisen kuvion yhteydessä selitetyllä tavalla:


title: Dimetyylitryptamiini

text: Dimetyylitryptamiini (myös N,N-dimetyylitryptamiini tai DMT) on lukuisissa eläimissä ja kasveissa esiintyvä alkaloidi. Sitä erittyy myös ihmisissä sisäsyntyisenä. DMT tunnetaan myös vaikutukseltaan lyhytkestoisena, mutta voimakkaana hallusinogeenina. Kemialliselta rakenteeltaan DMT muistuttaa aivojen omaa välittäjäainetta serotoniinia.


title: Dimetyylitryptamiini

text: DMT puhtaassa muodossaan on väritöntä, vahamaista tai kiteistä, kiinteää ainetta. Dimetyylitryptamiini syntetisoitiin ensi kertaa kemiallisesti vuonna 1931. Synteettistä DMT:tä käytetään useimmiten polttamalla, 15–60 milligramman kerta-annoksina.


title: Dimetyylitryptamiini

text: On spekuloitu, että DMT:tä erittyy ihmisaivoissa, mutta tätä ei ole todistettu. Jyrsijöiden aivoissa sitä on todistettu erittyvän. Ainetta on myös useissa kasveissa. Muun muassa ruokohelpi sisältää mainittavan määrän DMT:tä. Ruokohelpi kasvaa villinä kaikkialla maailmassa napaseutuja lukuun ottamatta, ja se on yleinen myös koko Suomessa pohjoisin Lappi pois lukien. Sen siemeniä on vapaasti kaupan ja kasvatusohjeita löytyy kirjallisuudesta ja Internetistä. Kasvia ei tosin voi käyttää sellaisenaan huumausaineena, vaan DMT-alkaloidit pitää ensin eristää kasvista, mikä on monimutkainen prosessi. Lisäksi yhteenkin ruokohelvestä eristettävään päihdyttävään annokseen saatetaan tarvita kasveja satamäärin.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Kasveista saatavaa DMT:tä on käytetty Etelä-Amerikassa šamanistisissa tarkoituksissa sikäläisen alkuperäiskansan keskuudessa tiettävästi jo silloin, kun eurooppalaiset saapuivat alueelle ensimmäisen kerran. DMT on pääkomponenttina esimerkiksi Etelä-Amerikan intiaanien yopo-nuuskassa sekä ayahuasca-juomassa. Ayahuascaan DMT:tä saadaan shamaanikahvikin lehdistä.


title: Dimetyylitryptamiini

text: DMT on erittäin voimakas, vaikkakin lyhytkestoinen hallusinogeeni, jonka luoman päihtymystilan kesto saattaa olla vain 5–15 minuuttia. Poltettaessa vaikutukset ovat useimmiten ohi 30–60 minuutin sisällä. DMT:n vaikutusten subjektiivinen kesto saattaa olla kuitenkin huomattavasti pidempi johtuen aineen aiheuttamista voimakkaista vääristymistä ajantajussa sekä käyttökokemuksen intensiivisyydestä. Päihdetila aiheuttaa voimakkaita harha-aistimuksia, ja saattaa siten myös aiheuttaa mm. pelko- sekä paniikkitiloja. Pelkotilat liittyvät useimmiten kokemuksen alkuvaiheeseen, jolloin tietoisuudentila muuttuu dramaattisimmin.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Tohtori Rick Strassman, tutkiessaan DMT:tä 1990-luvulla Meksikon yliopistossa, kehitti teorian DMT:n erittymisestä luonnollisesti ihmisessä juuri ennen kuolemaa käpyrauhasessa. Monet koehenkilöt kertoivat näkemistään hallusinaatioista.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Aineen vaikutukset alkavat sisäänhengittämisen jälkeen erittäin nopeasti, muutamassa sekunnissa, ja huippu saavutetaan noin minuutissa.


title: Dimetyylitryptamiini

text: DMT ei sellaisenaan aiheuta päihtymystilaa mikäli se nautitaan suun kautta, ja siksi päihtymistarkoituksessa otettuna aine nautitaan yleensä inhaloimalla (vaporisoimalla tai polttamalla). DMT:stä tulee myös oraalisesti nautittuna päihdyttävää, kun sitä käytetään yhdessä MAO-inhibiittorin kanssa, jolloin psykoaktiiviset kemikaalit eivät pilkkoudu elimistössä. MAO-inhibiittori lisää suuresti vaikutusten kestoa, mutta lisää myös aineen käyttöön liittyviä riskejä, sillä se on useiden eri ruoka-aineiden ja monien lääkkeiden kanssa nautittuna vaarallista. Tällainen yhdistelmä löytyy muun muassa ayahuasca-juomasta. DMT:tä ei kuitenkaan suositella käytettäväksi, mikäli henkilö käyttää MAO-inhibiittoriksi luokiteltua masennuslääkettä. Myöskään SSRI-masennuslääkkeitä käyttävän henkilön ei tule nauttia DMT:tä suun kautta MAO-inhibiittorin kanssa.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Fyysistä riippuvuutta ei aineeseen kehity. Toleranssi kehittyy, mutta hyvin hitaasti. DMT:n myrkyllisyyttä ei tunneta, eikä raportoituja kuolemantapauksia ole. Akuutin liika-annostuksen hoito on oireenmukaista, vasta-ainetta ei tunneta. Suomessa ei ole raportoituja myrkytyksiä. Sen sijaan DMT, kuten muutkin psykoaktiiviset aineet, saattaa päihteenä väärin tai väärässä ympäristössä käytettynä aiheuttaa vakaviakin pelkotiloja ja mahdollisesti akuutteja psykooseja.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Koska DMT:tä erittyy mahdollisesti ihmisen aivoissa sijaitsevasta käpyrauhasesta, sillä uskotaan olevan jonkinlainen osuus unien näkemisessä, kuolemanrajakokemuksissa ja muissa, nykytieteelle vielä vaikeasti ymmärrettävissä ihmisen tajunnantiloissa. Tutkija Jace Callaway on spekuloinut, että DMT saattaisi olla yhteydessä visuaaliseen unennäkemiseen. Pieniä määriä DMT:tä ja 5-MeO-DMT:tä on löydetty aivo-selkäydinnesteestä niin terveiltä ihmisiltä, skitsofreenikoilta kuin maanikoiltakin.


title: Dimetyylitryptamiini

text: Ei-tieteellistä näkökulmaa aiheeseen ovat tarjonneet kirjailija-filosofi Terence McKenna ja antropologi-kirjailija Jeremy Narby, joiden kirjoitukset perustuvat muun muassa omakohtaisiin DMT:n käyttökokemuksiin. Heidän kuvailemilleen kokemuksille on yhteistä ulkopuolisen älyn kohtaaminen ja jonkinasteinen henkinen valaistuminen DMT-”matkan” aikana. Myös monet muut käyttäjät ovat kuvailleet kohdanneensa yhden tai useamman vieraan älyllisen olennon ja mahdollisesti kommunikoineet tai jopa vaihtaneet tietoa keskenään. Tieteellistä vastakaikua asia ei ole kuitenkaan liiemmin herättänyt ja monet suhtautuvat asiaan skeptisesti.


title: Polypropeeni

text: Polypropeeni (lyhenne PP) on termoplastinen polymeeri, jota valmistetaan propeenista eli propyleenistä (CH). Polypropeenia käytetään useissa tarkoituksissa, kuten kalvoissa, kuiduissa, köysissä ja levyissä. Polypropeeni on erittäin vastustuskykyinen liuottimille, emäksille ja hapoille. Se on kiteinen muovi ja sivutuote öljyn valmistuksessa. Polypropeenin kiteisyysaste on normaalisti 40−60 %, lämpökäsittelyllä jopa 70 %


title: Polypropeeni

text: Polypropeenin sulamispiste on 160 °C. Tästä muovista tehdyt astiat eivät sula astianpesukoneessa, eivätkä teollisessa täytössä.


title: Polypropeeni

text: Polypropeenin keksi Giulio Natta 1950-luvun alkupuolella.


title: Polypropeeni

text: Polypropeeni on melko turvallinen polymeeri. Sitä käytetäänkin monissa elintarvikepakkauksissa.


title: Polypropeeni

text: Polypropeeni voidaan sulattaa ja käyttää uudelleen tai polttaa energiajakeena. Valmistustapana on pääasiassa ruiskupuristus sekä ekstrusointi.


title: Grace Kelly

text: Grace Patricia Kelly () oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja Monacon ruhtinatar.


title: Grace Kelly

text: Teatterinäyttelijän urasta unelmoinut varakkaan irlantilais-saksalaisen perheen tytär ajautui lopulta Hollywoodin kautta elokuvamaailmaan, ja nousi nopeasti kauneutensa ja näyttelijälahjojensa ansiosta yhdeksi elokuvahistorian tunnetuimmista näyttelijättäristä.


title: Grace Kelly

text: Ennen elokuvauraansa Grace Kelly toimi valokuvamallina. Hän aloitti näyttelijänuransa televisiossa 1950-luvun ensimmäisinä vuosina. Vuonna 1952 valmistunut "Neljätoista tuntia" oli hänen ensimmäinen valkokankaalla esitetty elokuvansa, jossa hän esitti yhtä naissivuosista. Hänen seuraava elokuvansa oli samaisena vuonna valmistunut lännenelokuva "Sheriffi", joka on yksi elokuvahistorian tunnetuimpia teoksia. Gary Cooper näytteli elokuvan pääosan, mutta Kelly pääsi jo uransa toisessa elokuvassa edellistä huomattavasti suurempaan ja näkyvämpään rooliin. Elokuva voitti neljä Oscaria (muun muassa Cooper miespääosasta) oltuaan ehdolla seitsemässä kategoriassa.


title: Grace Kelly

text: Kellyn kolmas elokuva oli John Fordin ohjaama "Mogambo" (1953), jossa hän esitti toista naispääosaa Clark Gablen esittäessä miespääosaa. Naispääosakaksikon vahvat roolisuoritukset huomioitiin Oscar-ehdokkuuksilla, ja Kellyn asema Hollywood-tähtenä kirkastui entisestään, kun hän vielä voitti Golden Globen suorituksestaan.


title: Grace Kelly

text: Jännityksen mestarina tunnettu Alfred Hitchcock valitsi elokuviensa naispääosiin eturivin näyttelijättäriä kauneuden ja lahjakkuuden osalta. Kelly tuli valituksi "Täydellinen rikos" elokuvan naispääosaan. Synkkä jännityselokuva sai lisäväriä Hitchcockin päätettyä, että elokuvan alussa kaiken oltua vielä suhteellisen hyvin Kellyn roolihahmo pitää valkeita vaatteita, mutta asioiden muuttuessa synkemmiksi Kellyn puvustus saa myös tummia sävyjä.


title: Grace Kelly

text: New Yorkin elokuva-arvostelijat valitsivat Kellyn parhaaksi naisnäyttelijättäreksi, samoin tekivät sekä NBR- että BAFTA-jaostot. "Täydellinen rikos" jäi ilman Oscar-ehdokkuuksia, mutta samana vuonna valmistunut "Takaikkuna" paikkasi tilanteen, kun se sai neljä Oscar-ehdokkuutta. Tällä kertaa Kelly esitti naispääosaa vastanäyttelijänään James Stewart.


title: Grace Kelly

text: Vuonna 1954 julkaistiin vielä kaksi Kellyn elokuvaa, joista ensimmäinen oli George Seatonin ohjaama draamaelokuva "Mies jonka minulle annoit", joka on jäänyt huomiossa selvästi kahden edellä mainitun jalkoihin. Bing Crosby tulkitsi miespääosaa Kellyn esittäessä naispääosan, josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Oscar-palkinnolla. Crosby sai ehdokkuuden parhaasta miespääosasta elokuvan saadessa vielä neljä muutakin ehdokkuutta. Brittiläinen BAFTA palkitsi Kellyn parhaana ulkomaalaisena näyttelijättärenä, Golden Globe tuli Kellylle parhaasta draamaelokuvan naispääosasta, NBR palkisi Kellyn kaikista kolmesta ensimmäisestä elokuvastaan vuodelta 1954.


title: Grace Kelly

text: Kellyn työtahti oli huikea, ja hänen vuoden 1954 viimeinen elokuvansa oli "Vihreä tuli", jonka miespääosaa esitti Stewart Granger.


title: Grace Kelly

text: "Toko-Rin sillat" on Mark Robsonin ohjaama draamaelokuvaklassikko, jossa miespääosaa esitti William Holden Kellyn tehdessä naispääosan. Elokuva voitti yhden Oscarin ja sai lisäksi yhden ehdokkuuden.


title: Grace Kelly

text: "Varkaitten paratiisi" oli viimeinen Kellyn elokuva Hitchcockin ohjauksessa. Ikääntynyt Cary Grant esitti herrasmiestä, joka oli aikaisemmin varastanut huomattavan määrän timantteja ja joutuu epäilyksen alaiseksi uuden rikosaallon puhjettua. Kelly esittää salaperäistä naista, jonka kanssa Grantin John-hahmo aloittaa suhteen. Elokuva sai kaksi Oscar-ehdokkuutta ja voitti yhden. Elokuva kuvattiin Ranskan Rivieralla ja Kelly tapasi kuvausten aikana myös Monacon ruhtinaan Rainierin.


title: Grace Kelly

text: "Joutsen" oli uusintafilmaus vuoden 1925 klassikosta. Kelly esitti ensimmäistä kertaa koko elokuvan pääosaa, ei ainoastaan naispääosaa. Elokuva jäi ilman suurempaa menestystä toisin kuin "Skandaalihäät", jossa Kelly nähtiin Bing Crosbyn ja Frank Sinatran rinnalla. Elokuva sai kaksi Oscar-ehdokkuutta ja oli merkittävä taloudellinen menestys, millä ei kuitenkaan ollut vaikutusta Kellyn uran päättymiseen.


title: Grace Kelly

text: Johtaessaan Yhdysvaltain valtuuskuntaa Cannesin elokuvajuhlilla vuoden 1955 huhtikuussa Kelly kutsuttiin osallistumaan muotikuvauksiin Monacon palatsissa ruhtinaskunnan hallitsijan Rainier III:n kanssa. Siellä hän tapasi Monacon ruhtinaan ensimmäistä kertaa.


title: Grace Kelly

text: Kelly avioitui Rainier III:n kanssa 19. huhtikuuta 1956. He saivat kolme lasta, Carolinen, Stéphanien ja Albertin. Grace kuului niin näyttelijänä kuin ruhtinattarenakin aikansa suuriin muoti-ikoneihin ja hän oli tunnettu loistokkaasta tyylistään. Ruhtinatar Gracelle on lyöty Monacossa oma kahden euron kolikko, jota on painettu . Kolikoista on varattu ruhtinashovin käyttöön.


title: Grace Kelly

text: Ruhtinas ei halunnut Kellyn enää palaavan elokuvien pariin, ja niinpä Kellyn elokuvat kiellettiin Monacossa. Vuonna 1964 valmistuneeseen "Marnie"-elokuvaan Kelly olisi halunnut palata Hitchcockin ohjattavaksi, mutta monacolaiset eivät pitäneet ajatuksesta. Lopulta hän teki vuonna 1982 paluun elokuvien pariin "Rearranged"-elokuvan myötä. Elokuva ei kuitenkaan koskaan valmistunut.


title: Grace Kelly

text: Kelly kuoli auto-onnettomuudessa saamiinsa vakaviin vammoihin 14. syyskuuta 1982 vain 52 vuoden ikäisenä.


title: Grace Kelly

text: Grace Kellyn kuolemaan liittyy useita erilaisia spekulaatioita; virallisen selityksen mukaan hän sai halvauksen autoa ajaessaan ja auto suistui tieltä rotkoon, epävirallisen tulkinnan mukaan hän joko riiteli kyydissä olleen Stéphanie-tyttärensä kanssa juuri ennen onnettomuutta tai Stéphanie ajoi itse turma-autoa aiheuttaen näin äitinsä kuoleman. Elokuvauransa lyhyydestä huolimatta Grace Kellyä pidetään nykyään yhtenä Hollywoodin historian suurimmista elokuvatähdistä. Esimerkiksi vuonna 1999 American Film Institute valitsi hänet 20. vuosisadan .


title: Grace Kelly

text: Yhdysvaltalainen pop-taiteilija Andy Warhol teki vuonna 1984 Grace Kellyn muotokuvan silkkipainotyönä (rajoitettu painos) Philadelphiassa sijaitsevaa Institute of Contemporary Artia varten. Myös muut pop-taiteilijat ovat hyödyntäneet Kellyn hahmoa, kuten James Gill profiilimuotokuvassaan.


title: Silta (tietoliikenne)

text: Silta yhdistää tiedonsiirtoverkon osia OSI-mallin kerroksella kaksi (siirtoyhteys). Esimerkki siltoihin perustuvasta laitteesta on kytkin.


title: Silta (tietoliikenne)

text: Sillan tehtävänä on puskuroida ja suodattaa kauttaan kulkevaa tietoliikennettä. Tätä tarkoitusta varten sillassa on kaksi porttia, ja sillan "yli" kulkevat vain ne paketit, joiden kohdeosoite on sillan osoitetaulun perusteella sen "toisella puolella", sekä "broadcast"- ja "multicast"-paketit. Silta toistaa "toiselle puolelle" myös ne paketit, joiden kohdeosoitetta ei ole sillan osoitetaulussa.


title: Silta (tietoliikenne)

text: Toistin yhdistää tietoverkon osia OSI-mallin kerroksella yksi. Esimerkiksi "keskitin" perustuu toistimiin.


title: M/S Moby Dada

text:
M/S Moby Dada (aikaisemmin "M/S Princess Maria" & "M/S Queen of Scandinavia", alun perin "M/S Finlandia") on italialaisen Moby Lines -varustamon omistama matkustaja-autolautta. Alus on rakennettu Wärtsilän Turun telakalla Effoa – Suomen Höyrylaiva Oy:lle vuonna 1981. Princess Maria aloitti liikennöinnin reitillä Pietari–Helsinki 21. huhtikuuta 2010.
"M/S Finlandia" oli "M/S Silvia Reginan" (nykyisin "M/S Stena Saga") ohella 1980-luvun suurimpia autolauttoja. Ne kuuluivat kevääseen 1990 asti Silja Line -varustamolle. Silja luopui aluksesta vuonna 1990 otettuaan vastaan uuden "M/S Silja Serenaden" ja vuotta myöhemmin "M/S Silja Symphonyn", jotka jatkoivat maailman suurimman autolautan tittelin perijöinä.


title: M/S Moby Dada

text: "M/S Princess Maria" purjehti Maltan lipun alla, ja sen kotisatama oli Valletta. Syyskuussa 2016 St. Peter Line ilmoitti myyvänsä "M/S Princess Marian" italialaiselle Moby Linesille.Suomen Höyrylaiva Oy – Finska Ångfartygs Ab eli Effoa tilasi Finlandian Wärtsilän Turun telakoilta. Sen runko rakennettiin Pernon telakalla ja vesillelaskun jälkeen loppuvarustelu tehtiin Turun telakalla. Alukselle harkittiin uusionimeä "Skandia", mutta silloisen pääministeri Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto kastoi aluksen "Finlandiaksi". 13. huhtikuuta 1981 alus aloitti liikenteen Silja Linen Helsinki–Tukholma-reitillä.


title: M/S Moby Dada

text: "Finlandia" otettiin pois liikenteestä 10. tammikuuta 1982, sillä alus vietiin Pernon telakalle. "Finlandian" sekä sen sisaraluksen, "Silvia Reginan" keulat olivat huonosti suunniteltuja, ja ne jouduttiin rakentamaan uudelleen merenkäyntiominaisuuksien parantamiseksi. Keulan oli alkuperäiseen muotoonsa rakennettuna ajateltu tuovan lisää autopaikkoja. Uudelleenrakennuksessa autopaikkatilaa hävisi noin 50 neliömetriä, ja samalla aluksen taverna, grilli ja disko uusittiin. Tämä operaatio maksoi Silja Linelle noin viisi miljoonaa Suomen markkaa (alusta kohden).


title: M/S Moby Dada

text: Vuonna 1988 "Finlandia" myytiin Suomen Yritysrahoitukselle, jotta Effoa voisi rahoittaa uudisrakennettaan, ja liisattiin Silja Linen liikenteeseen puoleksitoista vuodeksi eli vuoteen 1990 asti, kunnes Effoa – Suomen Höyrylaiva Oy tai myöhemmin Effjohn Oy sai uuden "Silja Serenadensa". "Finlandia" tosin oli myyty jo vuoden 1989 joulukuussa DFDS-varustamolle Kööpenhaminaan. 15. toukokuuta 1990 "Finlandia" teki viimeisen merimatkansa Helsingin ja Tukholman välillä, jonka jälkeen se suuntasi Cityvarvetille Göteborgiin.


title: M/S Moby Dada

text: Finlandia sai uuden nimen "Queen of Scandinavia", ja se liputettiin Tanskaan, kotisatamanaan Kööpenhamina. DFDS asetti aluksen liikennöimään reitille Oslo–Helsingborg–Kööpenhamina. Vuonna 2000 alusta uudistettiin Remontowan telakalla Puolan Gdańskissa, jolloin siihen lisättiin muun muassa peräsponsonit sekä niin sanottu ”ducktail”-perärakenne.


title: M/S Moby Dada

text: Kesällä 2001 "Queen of Scandinavia" siirtyi liikennöimään IJmuidenista Newcastleen, ja 27. toukokuuta 2009 se aloitti liikenteen Newcastle–Stavanger–Haugesund–Bergen-linjalla. DFDS kuitenkin lakkautti linjan 1. syyskuuta 2008 alkaen, joten myös "Queen of Scandinavia" jäi työttömäksi, sillä alukselle ei ollut tilaa DFDS Seawaysin laivastossa. Alusta makuutettiin Korsørissa.


title: M/S Moby Dada

text: Alstom vuokrasi aluksen vuoden 2009 keväällä Oskarshamnin satamaan majoitusalukseksi 75 päiväksi, kun kaupungissa sijaitsevaa ydinvoimalaa korjattiin. Myöhemmin alkukesästä alus kerrottiin myydyn suomalaiselle Nordic Sea Linelle, mutta kauppa peruuntui rahoituksen puutteeseen. Sen jälkeen alusta makuutettiin Klaipėdassa.


title: M/S Moby Dada

text: Joulukuussa 2009 Tanskan poliisi vuokrasi "Queen of Scandinavian" majoituslaivaksi Kööpenhaminan ilmastokonferenssin ajaksi.


title: M/S Moby Dada

text: 26. marraskuuta 2007 "Queen of Scandinavian" keulaköydet irtosivat, ja keula osui Bergenin satamassa olleeseen tutkimusalukseen.


title: M/S Moby Dada

text: Myöhään illalla 16. huhtikuuta 2009 aluksella syttyi tulipalo Ruotsissa Oskarshamnissa, jossa se oli käytössä läheisen ydinvoimalan työntekijöiden asuntolaivana. Tulipalon seurauksena alukselta evakuoitiin noin 240 ihmistä.


title: M/S Moby Dada

text: Vuonna 2010 aluksen hankki venäläinen varustamo St. Peter Line, ja se aloitti liikennöinnin Pietarin ja Helsingin välillä 21. huhtikuuta 2010. Aluksen uudeksi nimeksi tuli "Princess Maria", keisarinna Maria Fjodorovnan mukaan. Alus purjehti Maltan lipun alla kotisatamanaan Valletta, ja vuonna 2012 se liikennöi Helsingin Länsisataman ja PietarinMerenkulkusataman välillä. Sotshin olympialaisissa 2014 alus toimi majoituslaivana. 2016 St. Peter Linen yhdistyessä Moby Linesin kanssa laiva siirtyi liikennöimään ranskaan.


title: M/S Moby Dada

text: Alus risteilee Ranskan Bastian ja Nizzan väliä.


title: M/S Moby Dada

text: Laivalla kuvattiin elokuva "Nightmare – painajainen merellä", jonka ensi-ilta oli 5. joulukuuta 2012.


title: Hub

text: Hub voi tarkoittaa:


title: Man Ray

text: Man Ray (alkuperäiseltä nimeltään Emmanuel Radnitzky t. Rudnitzky) (27. elokuuta 1890 Philadelphia, Yhdysvallat – 18. marraskuuta 1976 Pariisi, Ranska) oli yhdysvaltalainen dadaistinen ja surrealistinen, monipuolinen taiteilija: taidemaalari, valokuvaaja, kuvanveistäjä, kirjailija ja elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan erityisesti Pariisin surrealististen valokuvaajien ryhmän jäsenenä 1920- ja 1930-luvulla.


title: Man Ray

text: Man Ray syntyi venäjänjuutalaiseen perheeseen. Kun hän oli seitsenvuotias, perhe muutti Brooklyniin. Hän otti taiteilijanimensä käyttöön noin 15-vuotiaana ja virallisti sen 1914. Hän hylkäsi stipendin arkkitehtuuriopintoihin New Yorkin yliopistoon taidemaalarin uransa vuoksi, jota hän rahoitti sekalaisilla taiteeseen liittyneillä töillä.


title: Man Ray

text: Vuonna 1915 Ray järjesti ensimmäisen taidenäyttelynsä Daniel Galleryssa, ja seuraavana vuonna hän oli mukana perustamassa "Society of Independent Artists" -järjestöä yhdessä ystävänsä Marcel Duchampin ja Walter Arensbergin kanssa.


title: Man Ray

text: Ray muutti 30-vuotiaana Yhdysvalloista Pariisiin. Siellä hän teki muun muassa "Rayographeiksi" nimeämäänsä kokeilevaa kuvataidetta, ja hänestä tuli kansainvälisesti tunnettu dadaistinen ja surrealistinen valokuvaaja. Valokuvauksen ohella hän kirjoitti myös kirjoja ja näytelmiä. Ray oli myös yhdysvaltalaisen valokuvaajan Lee Millerin opettaja, yhteistyökumppani ja rakastaja.


title: Man Ray

text: Vuonna 1940 Ray muutti takaisin Yhdysvaltoihin sotaa pakoon, mutta palasi 11 vuotta myöhemmin Pariisiin loppuelämäkseen. Siellä hän jatkoi maalaamista ja kuvanveistoa, kirjoitti omaelämäkerran sekä järjesti teoksilleen taidenäyttelyitä ympäri maailmaa. Hän kuoli vuonna 1976 Pariisissa 86-vuotiaana.


title: Man Ray

text: Man Ray meni naimisiin vuonna 1914 ranskalaisen runoilijan Donna Lecoeurin (Adon Lacroix) kanssa. Avioliitto päättyi 1919. Hän avioitui uudestaan 1946.


title: Eteeni

text: Eteeni ("etyleeni") (CH / CH=CH) on väritön, hajultaan makeahko, ilmaa kevyempi erittäin helposti syttyvä kaasu. Se on kaikkein yksinkertaisin alkeeni. Eteenimolekyyli koostuu kahdesta hiiliatomista ja neljästä vetyatomista. Hiiliatomien välillä on kaksoissidos. Sisältämänsä kaksoissidoksen takia eteeniä kutsutaan tyydyttymättömäksi hiilivedyksi tai olefiiniksi.


title: Eteeni

text: Molekyyli ei kykene kiertymään kaksoissidoksen ympäri ja kaikki kuusi atomia sijaitsevat samassa tasossa. Kahden hiili-vety-sidoksen välinen kulma on 117°, joka on erittäin lähellä ideaalista sp-hybridisaatiota (120°).


title: Eteeni

text: Eteeniä tuotetaan öljyteollisuudessa lämpökrakkaamalla. Tässä prosessissa kaasumaisia tai kevyitä nestemäisiä hiilivetyjä lämmitetään pikaisesti 750–950 °C:ssa, jolloin aiheutuu lukemattomia vapaiden radikaalien reaktioita. Yleisesti näiden reaktioiden aikana suuremmat hiilivedyt hajoavat pienemmiksi ja tyydyttyneistä hiilivedyistä tulee tyydyttymättömiä.


title: Eteeni

text: Prosessin tuloksena on monimutkainen hiilivetysekoitus, jossa eteeni on yksi pääainesosista. Sekoituksesta erotellaan aineet kompressoimalla se nesteeksi ja tislaamalla useaan kertaan.


title: Eteeni

text: Eteenin käsittelyssä tulee olla varovainen, sillä se voi reagoida kiivaasti voimakkaiden hapettimien kanssa aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran. Eteenin reaktio voi olla vaarallisen voimakas ainakin seuraavien aineiden tai aineryhmien kanssa: alumiinikloridi, typpihappo, hiilitetrakloridi, orgaaniset peroksidit, otsoni, happi, bromitrikloorimetaani, kloori, typen oksidit, tetrafluorieteeni, kloorivety, kupari, fluori ja nitrometaani. Eteeni voi hajota räjähdysmäisesti yli 430 °C:n lämpötilassa ja yli 600 °C:ssa eteenille voi tapahtua räjähdysmäinen polymeroituminen.


title: Eteeni

text: Eteeni on useiden kemianteollisuuden tuotteiden raaka-aine, erityisesti muovien. Eteeniä polymeroimalla saadaan polyeteeniä, maailman käytetyintä muovia. Eteeniä klooraamalla saadaan 1,2-dikloorietaania (CHCl), josta valmistetusta vinyylikloridista (CHCl) tehdään polyvinyylikloridi ((CHCl)). Eteenin reaktio bentseenin (CH) kanssa tuottaa etyylibentseeniä (CH), joka dehydrogenoidaan styreeniksi (eli fenyylietyleeniksi) (CHCH), joka polymeroidaan polystyreeniksi ((CH)).


title: Eteeni

text: Vesi liittyy yksinkertaisiin alkeeneihin tuottaen alkoholia, ROH. Tätä prosessia kutsutaan hydratoitumiseksi. Teollisuudessa tätä prosessia käytetään alkoholien tuotannossa. Prosessi vaati rikkihappoa katalysaattoriksi ja riittävän korkean lämpötilan.


title: Eteeni

text: Eteeniä käytettiin myös aikoinaan yleisanestesiaan, mutta se on korvattu vuosien saatossa syttymättömillä kaasuilla.


title: Eteeni

text: Koska eteeni on myös kasvihormoni, sitä voidaan hyödyntää kasvituotannossa. Esimerkiksi hedelmäpuiden käsittely eteenillä saa hedelmät kypsymään samaan aikaan.


title: Eteeni

text: Maailmanlaajuinen eteenin tuotanto oli 107 miljoonaa tonnia vuonna 2005 ja 109 miljoonaa tonnia vuonna 2006.


title: Eteeni

text: Eteeni saa aikaan kasveissa mm. hedelmien kypsymistä ja lehtien vanhenemista. Eteeniä tuottuu etenkin kypsyvissä hedelmissä ja ikääntyvissä solukoissa. Mikäli kukkiva kasvi sijoitetaan hedelmien läheisyyteen, saattaa niistä erittyvä eteeni aikaistaa kasvin lakastumista. Etenkin banaanit, omenat ja tomaatit muodostavat eteeniä eikä niitä sen takia kannata sijoittaa leikkokukkien läheisyyteen.


title: Eteeni

text: Eteeni aiheuttaa myös solujen leveyskasvua muuttamalla solun kasvusuuntaan vaikuttavien mikrotubulusten orientaatiota. Eteenin vaikutuksesta kaksisirkkaisella itävällä taimella säilyy sen koukkumainen mullan läpi tunkeutumista helpottava rakenne, kunnes taimi on päässyt valoon. Eteenillä on vaikutusta myös juurikarvojen muodostumiseen ja kasvin kasvamiseen maata pitkin vaakasuoraan.


title: Eteeni

text: Eteeni toimii myös eräillä eliöillä semiokemikaalina eli kemiallisten viestien välittäjäaineena.


title: Prahan kevät

text: Prahan kevät () oli poliittisesti liberaali ajanjakso kommunistisessa Tšekkoslovakiassa, joka alkoi 5. tammikuuta 1968 ja päättyi 21. elokuuta 1968 Varsovan liiton miehitettyä maan. Tšekkoslovakialaiset olisivat halunneet rakentaa inhimillisempää ja modernimpaa sosialismia, mutta hanke kaatui Neuvostoliiton johdon vastustukseen ja lopulta maan miehitykseen.


title: Prahan kevät

text: Prahan kevään pääarkkitehtina toimi Alexander Dubček, joka noustuaan valtaan aloitti välittömästi toimenpiteet poliittisten uudistusten tekemiseksi. Sananvapaus, talouden desentralisaatio ja stalinismin aikaisten poliittisten vainojen uhrien rehabilitoinnit olivat uudistajien tärkeimpiä tavoitteita. Tšekkoslovakian yhtenäisvaltion muuttaminen Tšekin ja Slovakian liittovaltioksi oli myös asialistalla.


title: Prahan kevät

text: Vuonna 1968 21. elokuuta Neuvostoliitto liittolaisineen miehitti maan. Leonid Brežnevin johtama Neuvostoliitto piti omaa järjestelmäänsä ainoana oikeana eikä hyväksynyt liittolaisensa toimintaa. Tšekkoslovakialaiset eivät nousseet aseelliseen vastarintaan ja Unkarin kansannousun kaltaiselta verenvuodatukselta vältyttiin.


title: Prahan kevät

text: Länsi-Euroopan kommunistiset puolueet tuomitsivat Neuvostoliiton toiminnan. Suomessa suhtautuminen Prahan tapahtumiin edisti kansandemokraattisen liikkeen kahtiajakautumista Neuvostoliiton toiminnan tuominneeseen enemmistöön ja neuvostomieliseen oppositioon eli taistolaisiin, jotka tukivat miehitystä. Kommunistisen puolueen jako oli kuitenkin alkanut jo vuosia aiemmin. Länsimaissa ei reagoitu virallisesti juuri lainkaan miehitykseen, mutta erilaiset kansalaisjärjestöt ottivat siihen voimakkaasti kantaa. Suomessakaan ei annettu virallisia kannanottoja asiasta..


title: Prahan kevät

text: Uudistusmielinen linja sai jatkua heikentyneenä vielä talven yli huhtikuuhun 1969, kunnes vallan otti Neuvostoliitolle mieluisa ehdokas, Gustáv Husák. Hän käynnisti ”normalisaationa” tunnetun prosessin, joka jatkui aina vuoteen 1989 asti.


title: Asetaatti

text: Asetaatti eli etanaatti on etikkahapon suola tai esteri sekä asetaattisuoloissa esiintyvä anioni.


title: Asetaatti

text: Orgaanisessa kemiassa "asetaatti-ionin" kaava on CHCO (kirjoitetaan myös CHCOO), ja se on etikkahapon liittoemäs.


title: Asetaatti

text: Ennen aktinium-nimisen alkuaineen löytymistä lyhennettä "Ac" (tai "AC") käytettiin kemiallisissa kaavoissa osoittamaan asetaatti-ionia. Esimerkiksi natriumasetaatin merkintänä saattoi aiemmin olla "NaAc", mutta nykyisin kyseisen aineen kemiallisina kaavoina käytetään merkintöjä "CHCOONa" tai "NaCHO". Ac-merkintä on yhä käytössä orgaanisessa kemiassa.


title: Käpyrauhanen

text: Käpyrauhanen eli käpylisäke () on väliaivojen yläosassa, kolmannen aivokammion takaseinämässä sijaitseva pieni, noin 0,1–0,2 g painava rauhanen, joka erittää vereen muun muassa melatoniinia, joka puolestaan toimii ruumiin 'sisäisenä kellona' määrittäen vuorokausirytmin. Valo vaikuttaa silmien ja hermoston kautta käpyrauhaseen ja estää melatoniinin eritystä. Melatoniinihormonin määrä on suurimmillaan yöllä ja pienimmillään päivällä. Käpyrauhasen muu hormonaalinen toiminta ihmisen fysiologiassa ei ole täysin selvillä.


title: Käpyrauhanen

text: Käpyrauhanen on aivojen ainoa osa, joka on täysikasvuisilla ihmisillä useimmiten normaalisti kalkkiutunut ja siten se erottuu tavallisessa röntgenkuvassa selvästi aivojen muista osista. Liiallinen kalkkiutuminen saattaa kuitenkin viitata esimerkiksi pinealoomaan eli kasvaimeen käpyrauhasessa.


title: Käpyrauhanen

text: Käpyrauhasen sijainti syvällä aivoissa on perinteisesti herättänyt paljon filosofista kiinnostusta, jonka kautta siihen on liitetty erilaisia myyttisiä, taikauskoisia ja metafyysisiä teorioita. Joidenkin uskomusten mukaan käpyrauhanen on surkastunut ”kolmas silmä”, joka liittyy paranormaaleihin psyykkisiin kykyihin kuten telepatiaan. Näiden uskomusten perusteena on käpyrauhasen synty alkion kehityksen aikana. Tällöin käpyrauhasessa tapahtuvan kuroutumisen on katsottu muistuttavan silmän syntyä.


title: Käpyrauhanen

text: René Descartes kuvasi käpyrauhasta ”sielun istuimeksi” uskoen, että juuri se toimisi ainoana yhdyssiteenä ihmisen ruumiin ja sielun välillä. Tämä käsitys perustui siihen, että käpyrauhanen oli hänen käsityksensä mukaan ainoa aivojen osa, jota ei ollut samankaltaisena sekä oikealla että vasemmalla puolella. Käpyrauhaseen liittyy myös joogassa otsachakra.


title: Käpyrauhanen

text: Rick Strassman on esittänyt käpyrauhasen erittävän dimetyylitryptamiinia eli DMT:tä, joka on vahva hallusinogeeni. Sisäsyntyistä DMT:tä on tutkittu 1960-luvulta asti. Keho pystyy tuottamaan kemikaalia monissa eri elimissä, Strassman vain olettaa käpyrauhasen olevan tärkeä DMT:n tuottaja muun muassa sijaintinsa takia. On muitakin nykytutkijoita, jotka ovat kiinnostuneita vähän selvitetystä aiheesta. Sisäsyntyisenä DMT:n on arveltu vaikuttavan osallisena muun muassa unien näkemisessä sekä kuolemanrajakokemuksissa. Teoria ei ole kuitenkaan toistaiseksi saanut tieteellistä vahvistusta. Strassmanin johtama tutkimussäätiö kehittää kuitenkin parhaillaan parempia metodeja sisäsyntyisen DMT:n mittaukselle kehosta ja aikoo soveltaa niitä koehenkilöihin erilaisissa luonnollisissa muuntuneissa tietoisuudentiloissa. Vuonna 2013 tutkimusryhmä, jonka jäsen Strassman on, ilmoitti löytäneensä mikrodialyysin avulla rotan käpyrauhasesta DMT:tä


title: Die Toten Hosen

text: Die Toten Hosen on saksalainen punk-yhtye Düsseldorfista.


title: Die Toten Hosen

text: Die Toten Hosen (sananmukaisesti "kuolleet housut"; saksankielinen ilmaisu tarkoittaa tylsistymistä tai epäonnistunutta erektiota) koostuu viidestä jäsenestä: Campino (Andreas Frege), Kuddel (Andreas von Holst), Vom (Vom Ritchie), Andi (Andreas Meurer) ja Breiti (Michael Breitkopf). Vom tuli Wöllin tilalle rumpaliksi muutama vuosi sitten. Wölliä edelsi 1980-luvulla Trini, joka siirtyi bändin manageriksi.


title: Die Toten Hosen

text: Bändi on ollut olemassa yli 20 vuotta, ja aikojen kuluessa ohjelmiston tyyli on siirtynyt huumoripopista vakamampaan suuntaan. 1980-luvun loppupuolelta lähtien yhtye on sanoituksissaan käsitellyt poliittisia ja sosiaalisia aiheita, kuten rasismia.


title: Die Toten Hosen

text: Debyyttisingle "Wir sind bereit" ("Olemme valmiit") julkaistiin vuonna 1982 ja sitä seurasi vuoden päästä seuraava albumi "Opel-Gang". Vuonna 1988, "Die Toten Hosen" julkaisi LP:n "Ein kleines bisschen Horrorschau" samanaikaisesti kun Saksassa esitettiin teatteriversio Anthony Burgessin romaaniin perustuvasta Kellopeliappelsiinista, joka toimi albumin innoituksena.


title: Camera obscura

text: Camera obscura () on nykyaikaisten valokuvauskoneiden edeltäjä. Siinä huoneen seinään tai laatikon sivuun tehdyn reiän kautta heijastuu takaseinälle ylösalaisin himmeä kuva kohteesta. Camera obscura perustuu optiseen ilmiöön, jossa valo kulkee pienen aukon, raon tai reiän lävitse muodostaen kuvan vastakkaiseen pintaan.


title: Camera obscura

text: Kiinalainen filosofi Mozi (478~392 eaa.) teki huomioita ja kokeita valosta, sekä varjosta ja neulanreiästä, josta tuleva valo heijasti kuvan ulkomaailmasta ylösalaisin huoneen seinälle. Ilmiö tunnettiin myös antiikin Kreikassa noin 300 eaa. Silloin Aristoteles huomasi auringonpimennyksen aikana, kuinka tiheälehväisten puiden alapuolelle ilmestyi puolikuun muotoisia auringon kuvia. Hän kuvailee, kuinka palmunlehvien muodostamasta raosta auringon kuva muodostuu maahan. Aristoteles kiinnostui havainnostaan, mutta ei kyennyt löytämään ilmiölle tyydyttävää selitystä.


title: Camera obscura

text: Camera obscura -nimitys on jäänyt elämään useiden kielten valokuvauskonetta tarkoittavassa sanassa kamera.


title: Camera obscura

text:
Periaatetta käytettiin 1500-luvulla taiteilijoiden apuvälineenä, jolloin myös Leonardo da Vinci tutki ilmiötä laajasti ja yksityiskohtaisesti muistiinpanoissaan. Laitteen avulla opittu havaintotapa ja sen avulla tehdyt kuvat nostivat perspektiivin keskeiseen asemaan länsimaisessa kuvakäsityksessä.
Camera obscura on liittynyt läheisemmin ihmisen käsitykseen näkemisestä kuin valokuvaus. Se täydensi Albertin ikkunaa viivaperspektiivin käytössä, mutta sen vaikutus näkemiseen on laajempi, koska camera obscuran avulla voidaan havainnoida myös värejä ja liikettä. Platonin luolavertaus osoittaa, että suora aistimus ilman tulkintaa johtaa meidät varjojen maailmaan. Myös Platonin luola saattoi olla camera obscura. Ilmiö tunnettiin Egyptin pyramideissa, joissa kuva taivaasta heijastettiin pyramidin kaikkein pyhimpään saliin. Sen avulla voitiin tarkkailla aurinkoa silmiä vahingoittamatta.


title: Camera obscura

text: Ennen 1500-lukua havainto yhdistettiin havainnon kohteeseen, erottamatta todellisuutta ja sen projektiota. Camera obscuran avulla maailmaa tarkkailtaessa katsoja saattoi ymmärtää olevansa erillään ympäröivästä maailmasta. 1500-luvun lopulla camera obscura alkoi edistää käsitystä siitä, että katsoja ja maailma ovat erillään toisistaan. Camera obscura vaikutti René Descartesin näkemykseen ruumiin ja sielun erillisyydestä. Isaac Newtonille camera obscura oli väline empiiriseen havainnointiin, reflektioon ja itsetarkkailuun. Camera obscura esti tarkkailijaa samaistumasta tarkkailtavaan kohteeseen.


title: Camera obscura

text: 1600- ja 1700-luvuilla camera obscuraa parannettiin käyttämällä pelkän neulanreiän tilalla kuperaa linssiä. Alun perin camera obscura oli ollut pimeä huone, jossa oli reikä seinässä ilman linssiä. Reikä riitti kuvan tuottamiseen. Kun siihen laitettiin linssi, saatiin lisää valoa ja välinettä voitiin käyttää paremmin muun muassa piirtämisen apuna. Tällaista apuvälinettä käyttivät esimerkiksi taiteilijat Canaletto ja Jan Vermeer. Descartesille camera obscura oli silmän ja ajattelun malli. Ajattelu oli hänelle katsomista. Aivan kuin silmä, myös camera obscura oli hänelle katselu- ja tutkimusväline. Sitä käytettiin aluksi muun muassa havainnoitaessa auringonpimennyksiä turvallisesti. Camera obscura oli samanaikaisesti sekä havaintoväline, että havainnon kohde. Se esitti värit ja liikkeen paremmin kuin mikään muu esitys. Se auttoi sellaistakin piirtämään, joka muuten ei olisi osannut. Sen tehtävä ei ollut yksinomaan kopioida todellisuutta, kuten myöhemmin on arveltu. Jonathan Crary on sitä mieltä, että camera obscuran käyttö oli erilaista kuin valokuvakameran, jota pidetään sen seuraajana. Piirtäminen ja kopiointi oli vain eräs camera obscuran monista käyttötavoista. Sen tuottama kuva on elävä ja värikäs, toisin kuin valokuva joka oli alun perin mustavalkoinen ja kuollut.


title: Camera obscura

text: Myöhemmin camera obscuraan lisättiin 45 asteen kulmassa oleva peili, jolla kuva voitiin kääntää lattialle tai pöydälle ja kuvaa saatettiin tarkastella oikein päin. Se salli uuden tavan nähdä ja toi esille ilmiön, jossa katse ulkoistettiin ja kohdetta saatettiin tarkastela objektivisesti katsojasta riippumatta alkuperäisen kaltaisina. Kun camera obscuran sisään vietiin valo, saatiin taikalyhty, jolla saatettiin esittää kuvia seinälle. Linssi johti näön parantamiseen silmälasien avulla ja kaukoputken keksimiseen, joka vei katseen ulkoavaruuteen ja mikroskoppi toi katseen piiriin mikrokosmoksen. Camera obscuran käyttö lisääntyi maalaustaiteessa ja optisesta perspektiivistä tuli naturalistisen maalaustaiteen itsestään selvä ominaisuus.


title: Camera obscura

text: 1600- ja 1700-lukujen tiedon keskipisteessä on taulu. Camera obscuraa käytettiin mallina, kun selitettiin ihmisen näkemistä ja suhdetta näkijän ja katseen kohteen välillä. Se ei ollut puhdas optinen väline vaan filosofinen metafora ja fysiikan optinen malli, sekä tekninen laite, jota sovellettiin mitä erilaisimpiin kulttuurisiin toimintoihin. Kahden vuosisadan ajan se oli sekä rationalistisen että empiirisen ajattelun mallina siitä, kuinka tarkkailu johtaa tietoon maailmasta. Samaan aikaan laitetta käytettiin myös ajanvietevälineenä. Vaikka käsitys camera obscuran toimintaperiaatteesta ei muuttunut, sen avulla perusteltiin hyvin erilaisia filosofisia näkemyksiä havainnoista ja niiden suhteesta todellisuuteen. Uudet optiset välineet, kuten suurennuslasi ja mikroskooppi korjasivat näön puutteita. Aikakauden filosofit linssinhioja Baruch Spinoza, matemaatikko Gottfried Leibniz ja kaukoputkien rakentaja Christiaan Huygens olivat innostuneet näistä katseen laajentamiseen liittyvistä tekniikoista.


title: Camera obscura

text: Camera obscuran avulla voitiin todistaa se, että kaikki näkevät saman ilmiön silmistä riippumatta samankaltaisena. Todellisuus on olemassa ilman katsojaakin – kuolleenkin ihmisen silmät muodostavat kuvan. Lauri Anttilan mukaan Keplerin kohtalokas erehdys oli verrata silmää ja camera obscuraa toisiinsa ja luoda näin perusta silmän verkkokalvolle syntyvän kuvan määritelmälle, verkkokalvokuvalle. Silmälle piirtyvän kuvan havaitsee vain toinen henkilö, ei katsoja, koska liikkumattomin silmin emme kuvaa pysty havaitsemaan. Silmien on liikuttava jatkuvasti, jotta näkisimme. Descartes ei hyväksy Keplerin ideaa verkkokalvokuvasta ja toteaa, että aistimus tapahtuu mielessä eikä ruumiissa. Camera obscura auttoi tarkkailijaa asettumaan ruumiin ulkopuolelle ja tarkkailemaan kuvaa riippumattomana ruumiista. Tämä johti ihmisestä riippumattomaan havainnointiin ja kohti käsitystä subjektista erillään olevasta objektiivisesta totuudesta.


title: Death from Above 1979

text: Death from Above 1979 on Torontosta kotoisin oleva vuosina 2002–2006 toiminut kanadalainen vaihtoehtorock-yhtye.


title: Death from Above 1979

text: Yhtye koostui laulaja/rumpalista Sebastien Graingerista ja basistista Jesse F. Keelerista, joka myös soitti satunnaisesti koskettimia studiokappaleilla. Yhtyeen erikoisuutena pidettiin heidän haluttomuuttaan palkata kitaristia. He soittivat rajua ja punkahtavaa noise-rockia pelkällä rumpali-basisti-kokoonpanolla.


title: Death from Above 1979

text: Yhtye perustettiin 2002 alkuperäiseltä nimeltään pelkästään "Death from Above", mutta kaksikko pakotettiin vaihtamaan nimensä, kun samanniminen newyorkilainen levy-yhtiö uhkasi yhtyettä oikeustoimilla. 2004 yhtye vaihtoi nimeksi "Death from Above 1979". Yhtye oli kerennyt jo julkaista aikaisemmalla nimellään EP:t "Heads Up!" (2002) ja "Romantic Rights" (2004).


title: Death from Above 1979

text: Yhtye julkaisi studioalbumin "You're a Woman, I'm a Machine" (2004). Albumilta julkaistiin singlet "Romantic Rights", "Blood On Our Hands" ja "Black History Month", jotka herättivät indie fanien mielenkiinnon. Albumista julkaistiin myöhemmin myös erikoisversio, joka sisältää perusalbumin lisäksi bonus-CD:n. Yhtye pääsi soittamaan mm. "Late Night with Conan O'Brien" talk show-ohjelmassa kappaleen "Romantic Rights", jossa Max Wineberg soitti kappaleen loppupuolella rumpuja. Yhtye päätti lopettaa 2006 sillä Jesse F. Keeler halusi työstää omaa MSTRKRFT yhtyettä, joka soittaa konemusiikkia. Myöhemmin myös Sebastien Grainger on tehnyt musiikkia omien yhtyeidensä kanssa.


title: Death from Above 1979

text: Yhtye palasi taas yhteen vuonna 2011 1. Yhtye ilmoitti keikka-aikataulunsa, joka käsittää hieman yli 20 live-esiintymistä, joista suurin osa on Yhdysvalloissa, Englannissa ja Kanadassa. Moni esiintymisistä on festivaaleilla.


title: Taikalyhty

text: Taikalyhty eli "laterna magica" oli nykyaikaisen diaprojektorin esiaste, joka kehitettiin camera obscurasta.


title: Taikalyhty

text: Taikalyhtyyn kuului valonlähteenä toimiva öljylamppu, jonka valaisemia lasille maalattuja kuvia voitiin heijastaa tarkoitukseen sopivalle pinnalle linssin avulla. Kiertelevät projektionistit järjestivät 1800-luvulla Isossa-Britanniassa näytöksiä kaupungeissa. Varsinaisen "diakuvan" päälle saatettiin lisätä liikkuvia elementtejä erikoistehosteena.


title: Taikalyhty

text: Taikalyhtyä käytettiin myös opetusvälineenä. Esimerkiksi Marttaliittoon vuonna 1909 kanankasvatusta neuvomaan palkattu neuvoja Olga Autere sai avukseen taikalyhdyn, jonka avulla kanojen hoito, kanaloiden rakentaminen ja kananmunien tarkistaminen ja pakkaaminen myyntiä varten saatiin elävämmäksi.


title: Merzbow

text: Merzbow on japanilaisen taiteilijan Masami Akitan (; s. 1956) noise-projekti. Hänen tuotantoonsa kuuluu satoja äänitteitä ja useita kirjoja kolmelta eri vuosikymmeneltä. Akita on ensimmäinen japanilainen noise-artisti, ja häntä pidetään tunnetuimpana noise-muusikkona koskaan. Nimi Merzbow tulee saksalaisen Kurt Schwittersin dadaistisesta tilataideteoksesta "Merzbau".