title: Vinyyli

text: Vinyyli on eteenin substituenttinimi tai se voi olla myös orgaaninen yhdiste, joka sisältää vinyyliryhmän. Vinyylistä käytetään myös nimitystä etenyyli. Vinyyliryhmän kemiallinen rakenne on -CH=CH. Esimerkiksi vinyylikloridi on toiselta nimeltä "kloori"-eteeni ja sen rakenne on "Cl"-CH=CH. Vinyyli"asetaatin" rakenne on "CH-COO"-CH=CH.


title: Vinyyli

text:
Eteeni ja sen johdokset (vinyyliyhdisteet) polymeroituvat katalyytin avulla alkeenipolymeereiksi. Polymeroitaessa vinyylimonomeeria R-CH=CH, polymeerin toistuva yksikkö on:
Polymeroinnissa vinyyliryhmän kaksoissidos häviää kun hiili (C) muodostaa sidoksen seuraavan vinyylimonomeerin hiiliatomin kanssa.


title: Vinyyli

text: Erittäin yleisesti käytetty vinyylipolymeeri on polyvinyylikloridi eli PVC, joka valmistetaan polymeroimalla vinyylikloridia. PVC:tä kutsutaan usein vinyyliksi, vaikka siinä ei ole vinyyliryhmiä.


title: Vinyyli

text: Vinyylipolymeerien ehkä tunnetuin käyttö on EP- ja LP-äänilevyissä. Puhekielen ilmaisu ""vinyyli"" tarkoittaa vinyylilevyä ja ""savikiekko"" tarkoittaa 1900-luvun alkupuolen gramofonilevyä.


title: Suomi-neito

text: Suomi-neito on Suomen henkilöitymä. Suomi-neito on nuori kaunis nainen, jolla on usein vaaleat hiukset ja siniset silmät ja joka pukeutuu kansallispukuun. Symboli on yleistynyt 1800-luvun lopulla. Alun perin Suomen symbolina käytettiin Aura-nimistä naista (Turun Aurajoen mukaan), mutta myöhemmin yleistyi Suomi-neito.


title: Suomi-neito

text: Suomi-neito voi myös tarkoittaa Suomen valtion rajoja, jotka kartalla muistuttavat naista käsivarsineen, päineen ja mekkoineen. ”Käsivarsia” oli kaksi vuosina 1921–1944, jolloin Petsamo kuului Suomeen. Nykyään on jäljellä vain läntinen käsivarsi, joka tunnetaan Käsivarren Lappina.


title: Suomi-neito

text: Monien valtioiden suojelijana ja tunnuksena on käytetty naishahmoa jo antiikin ajoista alkaen. Suomi-neito jäljitteleekin klassisia vartalon muotoja lisättynä Suomeen liityvillä vaaleilla hiuksilla ja kansallispuvulla.


title: Suomi-neito

text: Suomen vanhimmassa henkilömonumentissa, kuvanveistäjä Carl Eneas Sjöstrandin tekemässä Henrik Gabriel Porthanin patsaassa (1864) Turussa on kuvattu Suomi-neidoksi tulkittu hahmo. Monumentin oikean puolen sivulla olevien medaljonkien vasemmanpuoleisessa reliefissä on kuvattu tieteen henki Genius valaisemassa soihdullaan maahan polvistunutta Tiedettä. Hänen edessään olevaa Porthanin uurnan edessä surevaa hahmoa on sanottu Suomi-neidoksi.


title: Suomi-neito

text: Suomi-neidoksi kutsutaan usein myös Walter Runebergin Helsinkiin tekemän kansallisrunoilija J. L. Runebergin muistomerkin (1885) jalustassa olevaa naishahmoa, joka valmistui vuonna 1883. Myös vuonna 1894 valmistuneen Walter Runebergin toteuttaman Aleksanteri II:n patsaan jalustahahmoihin kuuluu lakia kuvaava "Lex"-hahmo, joka on edellisen tavoin kuvattu karhuntaljaviittaan puettuna pitkähiuksisena naisena. Tämäkin hahmo mainitaan usein Suomi-neidoksi.


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyörä eli hammasratas on mekaanisen voimansiirtolaitteen osa, jonka avulla pyörivä liike voidaan siirtää akselilta toiselle tai muuttaa suoraviivaiseksi liikkeeksi. Hammaspyörässä on tasavälein poikittaisia tai viistoja harjanteita, joita kutsutaan hampaiksi. Hampaat vastaavat toisen hammaspyörän tai hammastangon hampaisiin ja välittävät siten voiman ja liikkeen kone-elimestä toiseen. Kun kaksi eri akseleilla olevaa hammasratasta on hampaidensa kautta yhteydessä toisiinsa, sanotaan, että ne ovat "rynnössä".


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyörien koko vaihtelee käyttötarkoituksen mukaan: suurimmat ovat halkaisijaltaan useita metrejä. Pienehköjä hammaspyöriä on esimerkiksi mekaanisissa rannekellokoneistoissa ja tarkkuusmittavälineissä. Hammaspyöriä käytetään paljon ajoneuvojen vaihteistoissa ja erilaisissa vaihteissa. Hammaspyörillä on helppo aikaansaada erisuuruisia välityssuhteita hammaslukuja ja samalla halkaisijoita muuttamalla.


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyörien avulla voidaan muuttaa pyörimisliikkeen nopeutta ja momenttia. Kun kaksi erikokoista hammaspyörää on rynnössä ja pyörii, pienemmän hammaspyörän pyörimisnopeus on suurempi kuin isomman hammaspyörän. Kun kaksi erikokoista hammaspyörää on rynnössä ja välittää voimaa, pienempään pyörään vaikuttaa pienempi momentti kuin suurempaan pyörään. Hammaspyörä välityksen avulla voidaan siis pienentää momenttia ja suurentaa nopeutta tai suurentaa momenttia ja pienentää nopeutta. Välityssuhde ilmaisee miten hammaspyörien momentit ja pyörimisnopeudet suhteutuvat toisiinsa. Esimerkiksi kun 20-hampainen hammasratas on rynnössä 60-hampaiseen hammasrattaaseen 20-hampainen ratas pyörii kolminkertaisella nopeudella 60-hampaiseen verrattuna. Jos kyseisessä tilanteessa hammaspyörät välittävät voimaa, on 20-hampaisella rattaalla vaikuttava momentti yhden kolmasosan 60-hampaisella rattaalla vaikuttavasta momentista.


title: Hammaspyörä

text: Rynnössä olevat hammaspyörät vaikuttavat toisiinsa yhtä suurella voimalla. Voimien vaikutuspisteet ovat kuitenkin hammaspyörien pyörimisakseleilta eri suuruisella etäisyydellä mikä aihuttaa sen että momentit ovat eri suuruiset.


title: Hammaspyörä

text: Pyörimisliikkeen teho säilyy hammaspyörävälityksessä samana jos häviöitä ei oteta huomioon.


title: Hammaspyörä

text: Kun kaksi ulkopuolisesti hammastettua hammaspyörää laitetaan ryntöön, ne pyörivät eri suuntiin. Kun sisäpuolisesti ja ulkopuolisesti hammastettu pyörä laitetaan ryntöön ne pyörivät samaan suuntaan.


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyöriä muistuttavat ketjupyörät ja hammashihnapyörät.


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyörien pääasiallinen käyttötarkoitus on voiman mekaaninen siirto lyhyillä etäisyyksillä. Pidemmillä matkoilla käytetään hihnoja, köysiä tai ketjuvälitystä. Muita käyttötarkoituksia ovat hammaspyöräpumput ja -moottorit, joissa hampaiden välissä olevaa tilaa käytetään nesteen siirtämiseen.


title: Hammaspyörä

text: Tavanomaisin hammaspyörätyyppi on lieriöhammaspyörä, jota käytetään samansuuntaisten akselien välisessä voimansiirrossa.


title: Hammaspyörä

text: Kartiohammaspyöriä käytetään kulmavoimansiirrossa, eli kun hammaspyörien akselit eivät ole yhdensuuntaiset.


title: Hammaspyörä

text: Kierähammaspyörillä siirretään voimaa sellaisten akseleiden välillä, jotka eivät ole yhdensuuntaisia eivätkä leikkaa toisiaan.


title: Hammaspyörä

text: Hammaspyörät jaetaan hammastuksen sijainnin mukaan ulko- ja sisähammastettuihin pyöriin. Hammastus voi olla suora, vino tai kaareva.


title: Hammaspyörä

text: Yleisin hammastustapa on suora hammastus, jossa hampaat ovat yhdensuuntaiset akselin kanssa.


title: Hammaspyörä

text: Vinohampaisten pyörien hampaat ovat kulmassa hammaspyörän akseliin nähden. Vinohampaisen pyöräparin hampaiden välissä ei synny äkillistä kosketusta, vaan vähintään kaksi hammasparia on jatkuvasti kosketuksessa keskenään. Tästä syystä vinohampainen pyöräpari on suorahampaista hiljaisempi. Vinohampaisen pyörän hampaat ovat pidemmät kuin saman levyisen suorahampaisen pyörän, joten hammaspyörän tehonsiirtokyky paranee vinouskulman kasvaessa. Rajoittavana tekijänä on kuitenkin hammaspyörien laakeroinnin kyky ottaa vastaan tästä aiheutuva aksiaalinen kuorma. Käytännössä vinouskulma on tyypillisesti 8°–15°.


title: Hammaspyörä

text: Vinohampaisen hammaspyörän aiheuttama aksiaalikuorma voidaan poistaa laittamalla samalle akselille kaksi erikätistä, vinohampaista hammaspyörää, jolloin aksiaalivoimat kumoavat toisensa. Käytännössä hammaspyörät voidaan valmistaa yhdestä kappaleesta. Tämänkaltaista hammastusta sanotaan nuoli-, kulma- tai kalanruotohammastukseksi. Vinohampaisten pyörien tapaan nuolihammaspyörissä on jatkuva hammaskosketus ja ne ovat erittäin lujia sekä tärinättömiä. Nuolihammaspyöriä käytetään esimerkiksi raskaissa valssikoneissa sekä joissain laivojen vaihteissa.


title: Hammaspyörä

text: Kartiohammaspyörissä toisinaan käytetyllä kaarevalla hammastuksella saavutetaan suoraa hammastusta suurempi tehonsiirtokyky ja hiljaisempi käyntiääni. Kaarihammastusta kutsutaan myös spiraalihammastukseksi tai ruuvihammastukseksi, sillä hampaat liukuvat hiukan samalla tavalla kuin ruuvikierre.


title: Hammaspyörä

text: Kaarihampaisista, samoin kuin vinohampaisista kartiopyöristä voidaan rakentaa hypoidivaihde, mikäli pyöräparin hammaspyörillä on erisuuruiset vinouskulmat. Tällöin käyttävän pyörän akseli ei leikkaa käytettävän pyörän akselia. Tyypillisesti hypoidivaihteita käytetään ajoneuvojen vetopyörästöissä.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kirkko on vuosina 1890–1891 rakennettu puinen, tyyliltään uusgoottlainen kirkkorakennus. Sen suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkko sijaitsee Etelä-Savossa Heinäveden kirkonkylässä.


title: Heinäveden kirkko

text: Josef Stenbäck suunnitteli Suomeen ja luovutettuun Karjalaan 35 toteutettua kirkkoa, ja oli siten maan tuotteliain kirkkoarkkitehti. Heinäveden kirkko on hänen kirkoistaan ensimmäisiä, eikä hän ollut vielä löytänyt yleistä tyyliään, jonka mukaan kirkot rakennettiin mieluiten kivestä. Heinäveden kirkko rakennettiin jykevistä heinäveteläisistä hirsistä, joita tuotiin myös Kermajärven yli. Kirkko muistuttaa yleisasultaan ja yksityiskohdiltaan osin Stenbäckin suunnittelemia Hankasalmen ja Luhangan kirkkoja. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa toista Stenbäckin suosimaa tyylisuuntaa, uusgotiikkaa, ja on sille ominaisesti täynnä pieniä yksityiskohtia. Kirkon tornia lukuun ottamatta katoissa toistuu 45 asteen kulma.


title: Heinäveden kirkko

text: Muodoltaan kirkko on katkaistu päätytornillinen pitkäkirkko, jossa on leveät ristivarret. Sakarat ovat lähempänä kirkon alttaripäätyä ja niissä on myös sisäänkäynnit. Sakarat ovat yhtä korkeat ja leveät kuin runkohuone ja niiden ja runkohuoneen liittymäkohdassa on katolla kattoratsastaja. Alttaripäädyssä kirkkoon liittyy runkohuonetta matalampi hyvin lyhyt kuori, johon on yhteydessä runkohuonetta ja kuoria matalampi sakaristo. Vastakkaisessa päädyssä kohoaa 45 metriä korkea kellotorni, jossa on kaksi kelloa, vuosilta 1765 ja 1906.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkko on yksi Suomen suurimmista puukirkoista. Kirkolla on pituutta 40 metriä ja leveyttä 30 metriä ja sinne mahtuu noin 1 600 henkilöä.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkko on sisältä suurien ikkuneiden ansiosta valoisa ja hyvin tilavan tuntuinen. Sakaroiden yhtymäkohdassa oleva katon keskus on mestariesimerkki uusgoottilaisten muotojen puuhun soveltamisesta ja nikkarointitaidosta. Kirkon alttaripäätyä lukuun ottamatta kaikilla sivuilla on kapeat lehterit. Urut sijaitsevat yleiseen tapaan alttarin vastakaisella puolella länsipäädyn lehterillä. Kirkkosalin yksityiskohdat ja yleisolemus ovat säilyneet kohtalaisen hyvin Josef Stenbäckin suunnitelmien mukaisesti varsin rikkaina.


title: Heinäveden kirkko

text: Seurakunta tilasi 1892 Johan Kortmanilta alttaritaulun. Vuonna 1893 valmistunut "Kristus Getsemanessa" jäi hänen ainoaksi alttaritaulukseen. Hän maalasi lähinnä Karjalaan ja Kalevalaan liittyviä tauluja. Taululla on Josef Stenbäckin suunnittelemat hyvin koristeelliset kehykset. Taulu on valaistu molemmilta puolilta ristiin asetelluilla lampuilla.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kirkko oli lämmittämättömänä vuoteen 1971, jolloin kirkkoon asennettiin sähkölämmitys ja sitä korjattiin muutenkin. Kesällä 1978 kirkko maalattiin ulkoa alkuperäisten suunnitelmien keltamultasävyjä vastaavaksi. Aiemmin kirkkoa korjattiin vuonna 1900.


title: Heinäveden kirkko

text: Alun perin 25-äänikertaiset urut hankittiin kirkkoon J. A. Zachariassenilta Uudestakaupungista, ja ne maksoivat 14 500 markkaa paikalleen asennettuina. Urut tilattiin lokakuussa 1905, ja ne olivat valmiit seuraana vuonna. Kangasalan urkutehdas rakensi vuonna 1981 uudet 33-äänikertaiset urut, joihin käytettiin 20:tä hyvin toimivaa äänikertaa edellisistä uruista. Urkujen disposition laati Erkki Tuppurainen alustavan suunnitelman pohjalta. Julkisivu on Zachariassenin uruista.


title: Heinäveden kirkko

text: Urkujen takana olevassa huoneessa on Heinäveden kirkon historiaan liittyvää esineistöä, muun muassa vanhan kirkon kattoristin.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kirkko on toiminut tiekirkkona. Kirkossa vierailee noin 20 000 kävijää vuodessa (2006). Heinäkuun viimeisenä viikonloppuna pidettävät Heinäveden kirkastusjuhlat keräävät yli puolet vuoden kävijämäärästä. Kirkastusjuhlien yhteydessä pidettiin ensimmäiset musiikkijuhlat vuonna 2007. Vuoden teemana oli hengellinen musiikki.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kirkossa järjestettiin vuonna 2007 viiden taiteilijan taidenäyttely aiheena "Kuvia Karjalasta". Kirkossa on esillä maalauksia (Saara Tikka ja Sirpa Ylhäinen), grafiikkaa (Leena Nylander ja Lotta Pyykkönen) ja veistoksia (Kauko Kortelainen). Lisäksi kirkossa on Aarne Puustisen valokuvia Heinävedeltä. Jo edellisvuonna pidetty taidenäyttely kasvatti kirkon kävijämäärää.


title: Heinäveden kirkko

text: Edellisen kirkon palettua maan tasalle 1887 alettiin pian valmistella uuden kirkon rakentamista. Albin Luostarinen ehdotti Heinävedelle kahta kirkkoa, molemmin puolin Kermajärveä, toista pohjoiseen Petruman lähistölle ja toista etelään Säynetkoskelle. Ehdotusta ei kuitenkaan hyväksytty.


title: Heinäveden kirkko

text: Syksyllä 1887 valittu 30-jäseninen rakennustoimikunta päätti rakentaa kirkon entisen paikalle. Yksimielisesti päätettiin kirkon rakennusaineeksi puu. Päätettiin myös, että kirkossa on noin 2 000 istumapaikkaa ja että se on suoraseinäinen ristikirkko. Aikeena oli rakentaa samanlainen kirkko kuin naapuripitäjään Tuusniemelle oli juuri rakennettu. Tarkoitus olikin hankkia kopiot piirustuksista.


title: Heinäveden kirkko

text: Väliaikainen kirkko päätettiin tehdä jatkamalla kansakoulun rakennusta. Äänestyksessä toinen vaihtoehto oli muodostaa kansakoulun rakennuksesta kirkko ilman laajennusta. Kannatusta saivat myös aatteet väliaikaisen kirkon rakentamisesta laudasta ja uuden kirkon rakentaminen heti.


title: Heinäveden kirkko

text: Uutta kirkkoa alettiin suunnitella vuoden 1889 alussa. Keisarillinen senaatti antoi luvan puisen kirkon rakentamiseen vastoin yleistä käytäntöä, jonka mukaan kaikki julkiset rakennukset tuli rakentaa kivestä. Kassa rakentamista varten perustettiin elokuussa 1888. Vuosittain siihen oli pantava kaksi markkaa miehiltä ja markka naisilta.


title: Heinäveden kirkko

text: Ensiksi piirustukset kirkkoa varten tilattiin kuopiolaiselta arkkitehdilta Karl Öhmanilta. Kiinnostuneita oltiin edelleen Tuusniemen kirkosta, ja myös Karttulan ja Kontiolahden kirkoista. Helmikuun lopussa pidetyssä kirkonkokouksessa päätettiin, mikä kirkko Heinävedelle rakennetaan. Vaihtoehtoina oli Öhmanin Karttulan kirkon piirustukset sekä helsinkiläisen arkkitehti Josef Stenbäckin Heinäveden kirkkoa varten lähettämät luonnokset Hankasalmen kirkon valokuvilla varustettuna. Hän oli tehnyt kaksi vaihtoehtoa Heinäveden kirkkoa varten: pienempi matalampitorninen ja suurempi korkeampitorninen. Rakennustoimikunta valitsi matalatornisen 3 100–3 200 hengen vaihtoehdon, perusteena kellotapulin hyvä kunto, jolloin kelloja ei tarvitsisi siirtää kirkon torniin. Rakennustoimikunnalle oli myös tärkeää lämpimänpitävyys. Rakentamisen kustannusarvio 88 000 markkaa. Piirustuksista Heinäveden seurakunta maksoi tuhat markkaa.


title: Heinäveden kirkko

text: Kuusi talollista valitti kirkon suuresta koosta, sammaltilkityistä seinistä sekä tarpeettoman kalliista katonrakennusmateriaalista. Tämän vuoksi kirkon kokoa pienennettiin 2 600 henkeen ja katto vaihdettiin höylättyihin päreihin lukuun ottamatta kirkon tornia. Sammalta ei myöskään enää haluttu laittaa hirsien väliin. Tuomiokapituli kuitenkin kumosi nämä suunnitelmat ja edellisen kirkolliskokouksen päätökset. Samalla päätettiin, ettei kirkkoon tule lämmitystä.


title: Heinäveden kirkko

text: Rakennusmestaria haettiin Uudessa Suomettaressa julkaistuilla lehti-ilmoituksilla. Kesäkuussa 1890 Stenbäck lähetti lopulliset piirustukset, mutta niihin tahdottiin vielä muutoksia. Hirsien kokoon ja määrään ei oltu vielä tyytyväisiä ja piirustukset lähetettiin takaisin.


title: Heinäveden kirkko

text: Rakentamiseen otettiin lainaa, ja palovakuutus jouduttiin ottamaan jo rakennusaikana. Rakennusmestariksi valikoitui Erik Johan Holopainen erinomaisten rakennuskoulun arvosanojensa ja useilta arkkitehdeilta Hankasalmelta ja Lappeenrannasta saamiensa kiitosten ansiosta. Hänen palkkionsa oli 3 000 markkaa. Rakentaminen alkoi 12. marraskuuta 1890, ja kirkon rakensivat heinäveteläiset miehet. Palokin sahalta tilattiin lautoja ja lankkuja. Kellojen kellotorniin sijoittamista varten päätettiin tornista tehdä suuren painon kestävä. Näin vanha kellotorni purettiinkiin tuomiokapitulin kehotuksesta, kuitenkin vasta 1915. Tupakan poltto ja avotulen teko oli 40 markan sakon uhalla kiellettyä.


title: Heinäveden kirkko

text: Rahat loppuivat jo maaliskuussa 1891, eikä valtioltakaan saatu lainaa. Rakennusmestari lainasi seurakunnalle 8 000 markkaa rakentamisen madellessa. Katto tehtiin kalliimmasta materiaalista, ”Ruotsin parhaasta galvanoidusta kattopellistä no 1”. Ikkunalasit tilattiin Öhmanilta Kuopiosta. Valtiolta otettiin lainaa 15 000 markkaa, ja lainaa saatiin yksityisiltäkin. Katto saatiin paikalleen lokakuussa. Kirkko saatiin valmiiksi, kun sitä oli rakennettu tasan vuosi. Juhlajumalanpalveluksessa kirkon vihki 6. maaliskuuta 1892 piispa C. H. Alopaeus.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkon maalaajiksi, vuoraajaksi ja riveäjäksi valittiin V. Berg Kuopiosta. Juha Korhonen sai sisämaalaustyöt. Bergin yhtiö meni konkurssiin kesken maalauksen, ja hänen urakkamiehensä hoitivat maalauksen loppuun. Työ valmistui 1900, Lääninarkkitehti saapui tarkistamaan työn laadun vasta kesällä 1901 ja totesi sen kelvottomaksi; maali oli kuulemma lohkeillut suurina levyinä. Urakkamiehille ei maksettu luvattua 2 000 markan palkkiota, joten he haastoivat Heinäveden seurakunnan käräjille, aina hovioikeuteen ja senaattiin asti. Sisämaalaukset sen sijaan hoidettiin loppuun lattiaa myöten ennen kuin 1905 Bergin takuumiehet maalasivat uudelleen kirkon ulkoapäin, jolloin työ hyväksyttiin välttävästi.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kirkonmäki eli niin kutsuttu Kirkastusvuori on ainutlaatuinen kulttuurihistoriallinen kokonaisuus. Kirkko hallitsee mäen maisemaa mäen huipulla. Sen perustukset ovat 90 metriä viereisen Kermajärven pinnasta ja 180 metriä merenpinnasta. Mäellä on kirkon lisäksi vanha hautausmaa, Pitäjäntuvan käsityökeskus ja Heinäveden kotiseutumuseo.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkon pihalla kasvavat puut estävät kirkon näkymisen pohjoiseen ja länteen. Pihalla kirkon eteläpuolella on laajalla alueella sankarihautausmaa, jolla on noin kahdensadan sodissa kaatuneen heinäveteläisten muistolaatat sekä Veikko Jalavan veistämä sankaripatsas vuodelta 1965. Kirkon piha ei ole suuri ja rajoittuu lähinnä eteläiseen pihaan, pysäköintialueeseen ja kirkon kiertävään tiepolkuun. Tämä johtunee siitä, että kirkonmäellä on niin jyrkät rinteet, ettei niihin voi perustaa puistoa.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkon pihalla on vuonna 1967 pystytetty Karjalaan jääneiden ja nälkävuosina kuolleiden muistomerkit, jotka on suunnittellut taiteilija Veikko Jalava. Kirkon pihalla on myös Heinäveden pitäjäntupa, jossa on käsityökeskus, ja Heinäveden kotiseutumuseo.


title: Heinäveden kirkko

text: Tukevan kiviaidan ympäröimänä on kirkon pihan vieressä vanhojen puiden varjostama hautausmaa. Sinne on haudattu monia pitäjän mittakaavassa arvo- ja merkkihenkilöitä sekä varakkaita talollisia, esimerkiksi Kerman sahan hoitaja Johan Kotilainen, apteekkari Kinnunen sekä lääkärit August Koponen ja Tauno Kankkunen.


title: Heinäveden kirkko

text: Hautausmaalla sijaitsee myös suurina nälkävuosina 1866–1896 kuolleiden muistomerkki sekä rivihaudat, joihin haudattiin noin 1 500 nälkävuosina Heinävedellä kuollutta. Myös heinäveteläisellä kansanrunoilija Olli Kymäläisellä on muistomerkki vanhalla hautausmaalla.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden uusi hautausmaa sijaitsee kirkonkylän laidalla, hieman kauempana kirkosta.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinävedestä tuli vuonna 1744 Rantasalmen rukoushuonekunta. Itsenäiseksi seurakunnaksi Heinävesi tuli 1852. Oma pieni kappelikirkko valmistui nykyisen kirkon paikalle 1748. Vuonna 1840 Heinävedelle rakennettiin kookas puukirkko ja kappelikirkko purettiin. Kirkko oli empiretyylinen ristikirkko. Salaman sytyttämänä se paloi kesken sunnuntaijumalanpalveluksen maan tasalle 3. heinäkuuta 1887. Nykyinen Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko rakennettiin 1890–1891.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden seurakunta on kuulunut Kuopion hiippakuntaan vuodesta 1939 ja sitä aiemmin Porvoon, Savonlinnan ja Viipurin hiippakuntiin. Seurakunta kuuluu Rautalammin rovastikuntaan. Heinäveden kirkon lisäksi seurakunta omistaa kirkonkylän ja Karvion seurakuntakodit. Seurakunnan kirkkoherra on Eero Kuikanmäki.


title: Heinäveden kirkko

text: Heinäveden kuuluessa Rantasalmen erämaa-alueisiin heinäveteläiset halusivat oman kappelikirkon Kermajärven rantaan jo 1690-luvulla, sillä seurakunnan kirkolle Rantasalmeen matkaa oli Kermanselältä kaksi peninkulmaa. Hanke ei kuitenkaan edennyt nälkävuosien takia.


title: Heinäveden kirkko

text: 1740-luvulla hanke tuli uudestaan esille, sillä lasten kastamista ja vainajien hautaamista oli aina lykättävä, eikä kansa päässyt kirkkoon montakaan kertaa vuodessa. Rantasalmen kappalaisen mukaan tämän takia heinäveteläisten keskuudessa liikkui taikauskoa ja hengellistä pimeyttä.


title: Heinäveden kirkko

text: Porvoon tuomiokapituli hyväksyi 8. lokakuuta 1744 kappelin rakentamisen Heinävedelle ja maaherra suostui 25. lokakuuta 1744 tähän. Kappelia rakentamaan saatiin heinäveteläisten lisäksi kaikki muut pitäjäläiset. Pitäjänkokous päätti rakennettavan puisen ristikirkon Hasumäen kylään. Rakentaminen aloitettiin talvella 1745–1746, ja ensimmäisiä jumalanpalveluksia pidettiin syksyllä 1747 keskeneräisessä kappelikirkossa, jossa ei ollut penkkejä, saarnastuolia, alttaria eikä muuta sisustusta.


title: Heinäveden kirkko

text: Kappelikirkosta ei ole säilynyt piirustuksia tai muita varmoja tietoja. Näin ei voida olla varmoja, oliko kappeli risti- vai pitkäkirkko. Joitain hajatietoja on omaisuusluettelon perusteella, joista ensimmäinen on vuodelta 1799. Köyhä seurakunta ei saanut kustannettua kummoista sisustusta kappeliinsa.


title: Heinäveden kirkko

text: Rantasalmen emäseurakunnalta 1749 saatiin kirkonkello, jonka hasumäkeläiset olivat nostaneet Laatokan pohjasta isonvihan aikana. Rantasalmen seurakunta lupasi kellon Heinäveden kappelille 1748 piispantarkastuksen yhteydessä. Kellosta tuli kuitenkin riitaa, sillä Rantasalmen kirkon kolmesta kellosta suurin oli juuri haljennut. Rantasalmelaisille jäisi vain pienin kello, jos heinäveteläiset veisivät keskimmäisen kellon. He tulivat katumapäälle, ja turhaan maksua kellon sijasta tarjottuaan valittivat asiasta maaherralle asti, mistä ei kuitenkaan ollut hyötyä. Näin rantasalmelaiset joutuivat antamaan kellon Heinävedelle ja joutuivat itse vielä rahavaikeuksiin uuden kellon hankinnassa. Heinäveden kirkkoon saatiin toinen kello 1756, joka on käytössä vielä nykyisessäkin Heinäveden kirkossa. Sen kyljessä lukee latinaksi "”CAMPANA IN GRATA PACE AD USUM ECCLESIAE HEINEWESI EMPTA ANNO 1756 CURANTE IOHANNE C:PONTANO SACELL:LOCI” (”Kirkonkello, ostettu mieluisan rauhan aikana Heinäveden seurakunnan käyttöön vuonna 1756 Johannes C. Pontanuksen, paikkakunnan kappalaisen toimesta”)".


title: Heinäveden kirkko

text: 1740-luvulla rakennettu kappelikirkko alkoi käydä jo pieneksi ja oli sitä paitsi surkeassa kunnossa. Jo 1799 kappeli alkoi olla eteistä myöten täynnä kirkkoväkeä, ja juhlapyhinä kaikki eivät edes mahtuneet sisään. Seurakunnan toimeksiannosta Alexander Magnus von Becker ja Abraham Airas purkivat läntisen eteisen ja kirkkosalin seinän ja rakensivat eteiseen penkit. Ratkaisu oli väliaikainen, ja heinäveteläiset tiesivät että isompi kirkko on pakko vielä rakentaa. Syksyllä 1827 asiaa käsiteltiin pitäjänkokouksessa. Vanhan kappelikirkon korjaamista ei edes ehdotettu. Uudesta kirkosta päätettiin tehdä puinen kaksoisristikirkko.


title: Heinäveden kirkko

text: Kuukausi pitäjänkokouksen jälkeen katselmusmiehet lähetettiin katsomaan kirkolle paikkaa Mustikkamäeltä. He löysivät riittävän suuren tasaisen kohdan. Heinäveden nykyinen kirkko on samalla paikalla. Paikka kuului isäntä, kuudennusmies Mikko Pakariselle, joka vaati korvausta maansa käytöstä. Hän ehdotti pitäjänkokouksessa 1829 elokuussa vapautusta kirkon rakentamisesta itselleen, mutta turhaan. Halua maksaa Pakariselle ei myöskään pitäjän asukkailta löytynyt. Lokakuussa 1830 päätettiin, ettei Pakarisen tarvitse osallistua hirsien, lankkujen ja muiden puutavaroiden hankintaan. Näin seurakunta sai rakentaa kirkon Mustikkamäelle.


title: Heinäveden kirkko

text: Rantasalmen kirkkoherra Joakim Adolf Cleve lähetti keisarille ehdotuksen kirkon piirustuksista. Kirkkoon edellytettiin mahtuvan 3 000 henkeä. 10. toukokuuta 1831 keisarillinen senaatti hyväksyi rakennusluvan. 15. elokuuta 1831 intendentinkonttorissa valmistuivat konduktööri A. W. Arppen suunnittelemat piirustukset, jotka olivat kylläkin C. L. Engelin allekirjoittamat.


title: Heinäveden kirkko

text: Rakennuslupa tuli vuoden 1831 lopulla. Rakennusmestariksi valittiin Taavetti Rahikainen. Rakentaminen kuitenkin lykkääntyi vielä vuosia. Vasta keväällä 1839 kirkon rakentaminen aloitettiin kivijalasta ilman Rahikaista. Kun hän saapui, oli kivijalka jo pystyssä. Heinävedellä määrättiin jopa ulosmuuttomaksu, 1 ruplaa ja 50 kopeekkaa, vähentämään kirkon rakentamista pakoilevien muuttamista naapuripitäjiin. Aleksei Demisoff valittiin tekemään kirkon sisustuksen, ikkunat ja penkit, ja muun sisustuksen. Hän sai työstään 20 viljatynnyriä ja 550 ruplaa. Työn piti valmistua helmikuussa 1840, mutta valmistumisaikaa ei ole merkitty pitäjänkokousten pöytäkirjoihin. Heinäveteläisten sahojen omistajat osallistuivat rakentamiskustannuksiin.


title: Heinäveden kirkko

text: Kirkko oli maalattu sisältä valkoiseksi, katto vaaleansiniseksi, penkit, ovet ja lehterit vaaleanvihreiksi, saarnatuoli ja alttari helmenharmaiksi. Ulkoa kirkko oli vihreä, nurkiltaan valkoinen ja laterniineiltään tummansininen. Maalauksen maksoi Kerman ja Kytöojan sahojen omistaja, viipurilainen Rosenius, ja työn tekivät Ivan Borisoff ja Vasili Ivanoff, jotka saivat sen valmiiksi syksyllä 1841.


title: Heinäveden kirkko

text: Temppeliä muistuttavan ristikirkon keskellä oli suuri kupoli. Kellotapuli oli erillinen. Vuoteen 1861 mennessä kirkko oli päässyt rapistumaan ja sitä korjattiin 3 055 ruplan 73 kopeekan hopeaa arvosta.


title: Heinäveden kirkko

text: Sunnuntaina 3. heinäkuuta 1887 pidettiin suuressa ja komeassa Heinäveden kirkossa jumalanpalvelusta. Aamupäivällä oli kaunis sää, mutta kesken jumalanpalveluksen Mustikkamäen ylle kerääntyi tummia pilviä ja alkoi sataa rankasti vettä ja rakeita. Jo edellisenä päivänä oli ollut kova ukkosmyrsky. Sateen yltyessä alkoi myös ukkostaa. Suoraan kirkon kohdalla iski salama nuolena tornista alas kovan pamauksen saattelemana. Pallosalamaksi kutsuttu salama tuli kynttiläkruunun kannatinta pitkin ja hipaisi saarnaamassa olleen pastori Mielosen päälakea. Salama osui joihinkin muihin ja Kettunen-niminen henkilö kuoli. Kirkkokansa juoksi paniikiin vallassa ulos, mutta rankkasade toppuutteli osan väestä takaisin sisään. Lukkari ehti aloittaa virren, kun ulkoa huudettiin, että kirkon torni on tulessa. Lukkari veisasi virren loppuun ja loputkin poistuivat kirkosta. Kaikki tavarat uutta kynttiläkruunua lukuun ottamatta saatiin kirkosta pelastettua. Rankkasateesta huolimatta kirkko paloi kivijalkaan asti puolessatoista tunnissa. Vakuutusta ei kirkolla ollut.


title: Unnukka

text: Unnukka (joskus myös "Unnukanjärvi") on Vuoksen vesistön Leppävirran reittiin kuuluva järvi Leppävirran ja Varkauden alueilla Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 80 km², ja pinnankorkeus 81,3 m merenpinnan yläpuolella. Järvi saa vetensä pohjoisessa Kallavedestä, joka laskee järveen Konnuksenkanavan sekä Emä-, Pirtti- ja Koivukoskien kautta. Kallaveden reitin vesistä 70 % virtaa Unnukkaan. Unnukasta vedet laskevat Varkaudessa Ämmäkosken, Kämärinkosken, Taipaleen kanavan ja Huruskosken voimakanavan kautta Saimaaseen, Haukiveden Siitinselkään. Järven pituus luode–kaakkosuunnassa Leppävirralta Varkauteen on lähes 30 km.


title: Unnukka

text: Järveä luonnehtii rikkonaisuus ja erittäin runsas saarien määrä; sen yli 400 saaresta mainittavia ovat Leppäsalo, Timonsalo, Tiheänsalo, Tervassalo, Pöyhönsaari ja Tanskansaari. Leppäsalo, joka on pinta-alaltaan yli 10 km², erottaa pohjoiset Voipaanselän ja Saviveden altaat varsinaisesta Unnukan altaasta. Jos lähes samassa tasossa oleva Savivesi luetaan Unnukkaan, saadaan yhteispinta-alaksi noin 110 km². Suuria selkiä ovat Paloisselkä, Änäkänselkä ja Kinkamonselkä, joiden itäpuolella sijaitsee Soisalon laaja saari. Sokkeloisella järvellä on rantaviivaa 478 km. Matalahkon järven keskisyvyys on 6,3 m; suurin syvyys, 41 m, on mitattu järven länsiosasta Timonselältä.


title: Unnukka

text: Unnukan vedenlaatu on yleiseltä käyttökelpoisuusluokitukseltaan hyvä. Vain pohjoisessa Saviveteen luettava Konnuslahti on vedenlaadultaan tyydyttävä tai osin jopa välttävä. Unnukka on lievästi rehevöitynyt, mutta sen vesi on varsin kirkasta.


title: Kermankoski

text: Kermankoski on Heinäveden kunnassa, Kerman kylässä, Heinävedentiellä sijaitseva koski. Kermankoski on suosittu kalastus- ja freestylemelontapaikka. 2007–2008 tehdyn kalataloudellisen kunnostuksen myötä Kermankoskeen rakennettiin melojia varten kaksi freestylemelontaan soveltuvaa stopparia, jotka toimivat eri vedenkorkeuksilla. Kosken läheisyydessä sijaitsee vuosina 1903–1906 rakennettu Kerman kanava, joka on nykyisinkin toiminnassa. Toinen suosittu kalastuskoski Heinävedellä on Karvionkoski.


title: TV-nytt

text: Yle Nyheter TV-nytt on Yle Femin ruotsinkielinen uutislähetys. Yle Nyheterillä on päivittäin yksi päälähetys, kello 19.30. Arkisin esitetään myös viisi minuuttia kestävä lähetys 17.55. Aikaisemmin esitettiin myös myöhäislähetys, jonka alkamisaika riippui muusta ohjelmistosta. Kaikki TV-nyttin lähetykset esitetään Yle Teema & Femillä.


title: TV-nytt

text: TV-nyttin kello 17.55 alkava lähetys ei näy arkisin pohjoisimmassa Lapissa, vaan sen paikalla näkyy saamenkielinen uutislähetys Ođđasat.


title: TV-nytt

text: Ensimmäinen lähetys lähetettiin nimellä "Från dag till dag" 5. huhtikuuta 1965. Vuoden 1975 alussa nimeksi tuli nykyinen TV-nytt.


title: TV-nytt

text: TV-nyttin päälähetyksen alkamisaika on vaihdellut vuosien saatossa. Vuoteen 1990 TV-nyttin päälähetys alkoi kaikkina päivinä paitsi sunnuntaisin kello 18.00 ja lähetettiin maanantaisin TV2:ssa (toisinaan molemmilla kanavilla) ja muina päivinä TV1:ssä. Sunnuntain TV-nytt lähetettiin myöhään illalla kello 23:n tienoilla. 15. tammikuuta 1990 alkaen vuoden 1992 loppuun TV-nyttin päälähetys tuli nyt viikon jokaisena päivänä TV1:stä kello 18.00. Vuoden 1993 alusta TV-nyttin päälähetys alkoi maanantaista perjantaihin kello 18.10 TV2:ssa ja lauantaisin ja sunnuntaisin kello 17.45 TV1:ssä. Uudet lähetysajat saivat paljon arvostelua ja niinpä TV-nyttin alkamisajaksi tuli 23. elokuuta 1993 alkaen jälleen vanha tuttu 18.00 ja siitä lähtien TV-nyttin päälähetys tuli joka päivä TV1:stä. 28. lokakuuta 1996 TV-nyttin alkamisaikaa siirrettiin 15 minuuttia myöhemmäksi, kun FST:n alkuillan lastenohjelmat siirtyivät TV2:sta TV1:n puolelle. Vuosina 2001–2009 TV-nyttillä oli kaksi päälähetystä: ensimmäinen kello 18.15 TV1:ssä ja FST:n digikanavalla ja jälkimmäinen kello 20.00, joka nähtiin vain FST:n digikanavalla paitsi maanantaisin, jolloin se nähtiin myös analogisesti TV2:ssa. Syyskuusta 2007 alkaen TV-nyttiä on esitetty vain YLE FST5:ssä eli nykyisellä Yle Femillä.


title: TV-nytt

text: Vuosina 1997–2005 oli Ykkösen aamu-TV:ssä kolme "Morgonnytt"-lähetystä. Toistaiseksi viimeinen Morgonnytt lähetettiin joulukuussa 2005. Yleisradio lopetti Morgonnyttin säästösyistä. 2010-luvun alussa Yle Nyheter lähetti kaksi uutislähetystä arkiaamuina, Min morgon-ohjelman yhteydessä. Vuonna 2016 ruotsinkieliset uutiset tekivät paluun Aamu-TV:hen.


title: TV-nytt

text: TV-nyttin myöhäislähetys esitettiin nimellä "Kvällsnytt" 1990-luvulta vuoteen 2009. Myöhäislähetys esitettiin maanantaisin TV2:ssa sekä tiistaista perjantaihin TV1:ssä. Vuonna 2013 nimen alkuun lisättiin sanat Yle Nyheter.. Helmikuussa 2013 Ylen uutisten ja urheilun uudistuksessa TV-nytt sai samanlaisen visuaalisen ilmeen kuin suomenkielisetkin uutislähetykset, mutta tunnusmusiikilla on erilainen sovitus.


title: Medusa

text: Medusa () oli kreikkalaisessa tarustossa hirviömäinen naispuolinen olento gorgo, joka pystyi katseellaan muuttamaan ihmisen kiveksi. Hänen sisarensa olivat Euryale ja Stheino.


title: Medusa

text: Roomalaisen Ovidiuksen "Muodonmuutoksissa" esiintyvän tarinaversion mukaan Medusa oli alun perin kaunis neito. Kun merenjumala Poseidon raiskasi hänet Pallas Athenen temppelissä, Pallas Athene vihastui. Koska Poseidonin olivat vietelleet Medusan kultaiset hiukset, Pallas Athene muutti ne rangaistukseksi käärmeiksi. Medusa oli kuitenkin joidenkin lähteiden mukaan ainoa, jota katsoessaan ihminen muuttui kiveksi. Toisaalta hän oli myös kuolevainen toisin kuin hänen sisarensa.


title: Medusa

text: Polydektes, Serifoksen kuningas, lähetti Perseuksen noutamaan Medusan päätä häälahjaksi Hippodameialle. Perseus sai Pallas Athenelta kiiltävän kilven, jonka avulla tämä voisi katsoa Medusaa kivettymättä itse, Hermes antoi sirpin ja nymfit varustivat hänet siivekkäillä sandaaleilla, laukulla ja Haadeen näkymättömäksi tekevällä kypärällä.


title: Medusa

text: Perseus löysi gorgot unessa Tartessoksesta, ja kilpensä peilipinnasta katsoen hän leikkasi Medusalta pään irti. Syntyneestä haavasta nousivat jättiläinen Khrysaor ja siivekäs hevonen Pegasos, joka myöhemmin auttoi Perseuksen takaisin jumalten luo. Perseus otti Medusan pään mukaansa ja pakeni henkensä edestä kahta jäljelle jäänyttä sisarusta, joilta hän pääsi karkuun ainoastaan näkymättömäksi tekevän kypäränsä avulla. Joidenkin lähteiden mukaan Perseus vei Medusan verta lääketaidon jumalalle Asklepiokselle; osa siitä oli kuolettavaa myrkkyä ja osa puolestaan pystyi herättämään kuolleet eloon.


title: Medusa

text: Myöhemmin Perseuksen kerrotaan pelastaneen Andromedan kivettämällä merihirviö Ketoksen Medusan päällä, kun Andromeda oli oraakkelin ennustuksen perusteella päätetty uhrata merihirviölle ja kahlehdittu kallioon kiinni.


title: Ramses X

text: Ramses X (tai Ramesses X) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1108–1099 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses X

text: Ramses X:n hallituskaudelta ei ole säilynyt juurikaan monumentteja tai kirjallista dokumentaatiota. Ainoa maininta hänestä on Karnakin temppelin seinällä. Ramses hallitsi vain muutaman vuoden ja tänä aikana Egypti oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa.


title: Ramses X

text: Ramses X:n hautapaikkaa ei varmuudella tiedetä, mutta hänet on saatettu haudata Kuninkaiden laaksoon hautaan KV18. Hauta on jäänyt keskeneräiseksi ja sinne on murtauduttu todennäköisesti pian valmistumisen jälkeen. Haudasta ei ole löytynyt juurikaan esineistöä, mikä johtunee siitä, että hauta on ollut avoinna hyvin pitkään. Tulvat ovat myös tuhonneet kaikki hautakoristelut, mikäli niitä on koskaan ollutkaan. Howard Carter valkaisi haudan seinät ja sinne asennettiin vuonna 1904 Kuninkaiden laakson valaistuksen sähkökeskus.


title: Ilkka Alanko

text: Ilkka Tapani Alanko (s. 21. marraskuuta 1969 Joensuu) on suomalainen laulaja, lauluntekijä ja muusikko, joka tunnetaan parhaiten joensuulaisen Neljä Ruusua -yhtyeen solistina. Vuonna 1982 perustettu yhtye on julkaissut uransa aikana 15 studioalbumia, ja yhtyeen levyjä on myyty yhteensä yli 400 000 kappaletta. Alanko julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Elektra" vuonna 2009. Toinen albumi "Ruusuja" julkaistiin vuotta myöhemmin. Alanko on vaikuttanut myös yhtyeissä Neljä Baritonia ja Sössölandian Kultakurkut. Vuonna 2010 Alangon johtama Joensuun kuoro voitti "Kuorosota"-musiikkiohjelman, ja vuonna 2013 hänet nähtiin "Vain elämää" -televisiosarjan yhtenä artistina.


title: Ilkka Alanko

text: Ilkka Alanko syntyi 21. marraskuuta 1969 Joensuussa. Hänen isänsä Voitto Alanko oli agrologi ja äitinsä Anna-Liisa Alanko kirjailija, lausuntataiteilija ja kulttuurivaikuttaja. Ilkka Alangolla on kolme sisarusta: Ismo, Petri ja Satu, jotka ovat kaikki muusikoita. Ilkka aloitti nelivuotiaana viulunsoiton, jonka jälkeen hän siirtyi klarinettiin ja käyrätorveen. Alanko sai vapautuksen armeijasta.


title: Ilkka Alanko

text: Vuonna 1982 Alanko oli mukana perustamassa Talouskukkaro-yhtyettä, joka vaihtoi nimeekseen Neljä Ruusua vuonna 1985. Yhtyeeseen kuuluu myös kitaristi Petteri ”Kode” Koistinen, basisti Jari ”Lade” Laakkonen ja rumpali Kari ”Kämy” Kämäräinen. Neljä Ruusua julkaisi debyyttialbuminsa vuonna 1987. Yhtyeen läpimurtoalbumi "Hyvää yötä Bangkok" julkaistiin vuonna 1990, ja Neljän Ruusun kaksi seuraavaa levyä myivät molemmat platinaa.


title: Ilkka Alanko

text: Tavoiteltuaan kansainvälistä uraa kahdella englanninkielisellä albumilla Neljä Ruusua palasi suomen kieleen vuonna 1999 "Uusi aalto" -albumillaan. Yhtye julkaisi vielä kolme levyä ennen kuin ilmoitti jäävänsä määräämättömän pituiselle tauolle vuonna 2007. Vuonna 2011 Neljä Ruusua palasi yhteen Ilosaarirockin pääesiintyjänä ja julkaisi albumin "Katkera kuu" seuraavana vuonna. Sittemmin yhtye on julkaissut kaksi uutta studioalbumia.


title: Ilkka Alanko

text: Vuonna 1989 Alanko esitti kappaleen ”Sunnuntaina sataa aina” samannimisellä Tapio Rautavaara -tribuuttialbumilla. Vuonna 1997 Ilkka Alanko, Ismo Alanko, A. W. Yrjänä ja Kalle Ahola julkaisivat Neljä Baritonia -nimellä singlen ”Pop-musiikkia”, joka myi platinaa. Vuonna 2005 Alanko vieraili ”Maksamme velkaa” -hyväntekeväisyyssinglellä, joka julkaistiin nimellä Artistit Auttavat Aasiaa–2005. Vuonna 2007 Alanko esitti yhdessä Luokaton-yhtyeen kanssa kappaleen ”Kun ovet naulataan”, jolla protestoitiin Helsingin lähikoulujen lakkauttamista. Vuonna 2008 Alanko esitti kappaleen ”Ontuva Eriksson” albumilla "Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle".


title: Ilkka Alanko

text: Vuonna 2009 julkaistiin Alangon ensimmäinen sooloalbumi "Elektra", joka sijoittui parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle seitsemän. Swing-vaikutteinen "Ruusuja"-albumi julkaistiin vuonna 2010, ja se nousi albumilistan sijalle 19. Samana vuonna Alanko osallistui "Kuorosota"-musiikkiohjelmaan, jonka voitti hänen johtamansa Joensuun kuoro. Vuonna 2013 Alanko nähtiin "Vain elämää" -musiikkiohjelman toisella tuotantokaudella, jonka pohjalta julkaistiin kaksi kokoelmalevyä. Kauden artistit esiintyivät myös yhdessä Hartwall Arenalla järjestetyssä konsertissa joulukuussa 2013. Vuonna 2016 Alanko vieraili Radio Suomipopin 15-vuotisjuhlavuoden kunniaksi julkaistulla ”Suomipoppia”-kappaleella.


title: Ilkka Alanko

text: Ilkka Alanko on ollut kasvissyöjä 1980-luvun lopusta asti. Hän juo myös kofeiinitonta kahvia ja polttaa nikotiinitonta vesipiipputupakkaa. Alanko tapasi pitkäaikaisen kumppaninsa Tessan Virossa vuonna 1993, ja he menivät naimisiin vuonna 2006. Heillä on kaksi lasta, vuonna 2005 syntynyt Eelis ja vuonna 2008 syntynyt Ines. Alanko asui perheineen Helsingin Töölössä, kunnes he vuonna 2002 muuttivat Nurmijärvelle ja vuonna 2014 Nupurin kartanoon. Vuonna 2011 Alanko avasi kolmantena osakkaana Tallinnaan baarin, joka myytiin vuotta myöhemmin. Alanko on pelannut koripalloa Hedelmäkori-seurassa.


title: Sirpa Kähkönen

text: Sirpa Helena Kähkönen (s. 15. syyskuuta 1964 Kuopio) on suomalainen kirjailija ja suomentaja. Hän on keskittynyt erityisesti historiallisiin ja yhteiskunnallisiin aiheisiin. Kähkönen on Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtaja vuodesta 2018.


title: Sirpa Kähkönen

text: Kähkönen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1983 Kuopion klassillisesta lukiosta. Vuosina 1983–1989 hän opiskeli Tampereen ja Helsingin yliopistossa kirjallisuustiedettä ja historiaa. Vuosina 1988–1990 Kähkönen työskenteli Helsingin yliopiston historiaprojektin tutkimusapulaisena ja vuosina 1991–1996 kustannustoimittajana Otavassa, minkä jälkeen hän jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi ja kääntäjäksi.


title: Sirpa Kähkönen

text: Kähkösen omien sanojen mukaan hänen kirjoittamisintoonsa vaikuttivat ensimmäisinä savolainen isoisä, joka oli hyvä kertoja, ja isoäiti, jonka ”kuiskailuista” hän yritti lapsena ymmärtää kaiken sen, mitä ei kotona sanottu ääneen. Myöhemmin nuorta kirjailijaa inspiroivat hänen kotikaupungissaan Kuopiossa vaikuttaneet Minna Canth ja Juhani Aho. Muita tärkeitä kirjallisia vaikuttajia ovat olleet Virginia Woolf ja Marcel Proust.


title: Sirpa Kähkönen

text: Ensimmäiset kaksi Kähkösen kirjaa olivat nuortenromaaneja. Varsinaisen läpimurtonsa kirjailijana hän teki historiallisella romaanisarjallaan "Mustat morsiamet" (1998), "Rautayöt" (2002), "Jään ja tulen kevät" (2004), "Lakanasiivet" (2007), "Neidonkenkä" (2009), "Hietakehto" (2012), "Tankkien kesä" (2016). Kähkösen romaanit "Lakanasiivet" (2007), "Graniittimies" (2014) ja "Tankkien kesä" (2016) olivat Finlandia-palkintoehdokkaina. "Graniittimies" oli ehdolla myös Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2016. Kähkösen tietokirja "Vihan ja rakkauden liekit" (2010) oli vuoden 2010 Tieto-Finlandia-palkintoehdokas.


title: Sirpa Kähkönen

text: Helmikuussa 2014 Kähkönen valittiin Suomen Pen -sananvapausjärjestön puheenjohtajaksi kolmivuotiskaudelle. Hän on ollut myös Teuvo Tulio -seuran puheenjohtaja vuodesta 1995 ja Kansanvalistusseuran hallintoneuvoston jäsen vuosina 1999–2008.


title: Sirpa Kähkönen

text: Joulukuussa 2016 Kähköselle myönnettiin Suomen Kansanvalistusseuran Sivistyspalkinto sekä Opetus- ja kulttuuriministerin Suomi-palkinto.


title: Sirpa Kähkönen

text: Kähkösen ensimmäinen nuortenkirja "Kuu taskussa" ilmestyi vuonna 1991. Se kertoo epäsovinnaisesta rakkaudesta. Tarinan minäkertoja, 15-vuotias Martin, rakastuu itseään 11 vuotta vanhempaan naiseen Ainoon. Rakkaus on toiselle tinkimätön totuus ja toiselle leikkiä. Tästä teoksesta Kähköselle myönnettiin Lasten- ja nuortenkirjallisuuden valtionpalkinto vuonna 1992.


title: Sirpa Kähkönen

text: Toinen nuorille suunnattu teos "Lukittu lähde" (1994) on realistinen kuvaus kolmen nuoren elämästä. Perheen vanhemmat ovat eronneet, isä on avoliitossa uuden naisen kanssa. Lapset, 18-vuotias Anna, 16-vuotias Niina ja kuopus, 14-vuotias Aleksi, asuvat alkoholisoituneen äitinsä luona. Kolmikko häpeää taustaansa ja piilottelee ongelmiaan ulkopuolisilta. Lapset joutuvat ottamaan vastuun itsestään sekä tulemaan toimeen keskenään. Molemmat kirjat liikkuvat nuoruuden ja aikuisuuden välimaastossa.


title: Sirpa Kähkönen

text: Kähkönen on kertonut, että hänen historiallisten romaaniensa sarja sai alkunsa kysymyksistä, jotka liittyivät hänen oman sukunsa historiaan ja hänen haluunsa ymmärtää suvun ristiriitoja ja vaiteliaisuutta. Hän halusi kuvata historiaa sisältäpäin, ei valtavirran kertomusta, vaan sitä mitä yksityiset pienet ihmiset tunsivat historian tapahtumien myllerryksessä. Omien perhetarinoidensa kautta sekä aikakauden historiaan tutustumalla, kuten sen ajan lehtiä lukemalla, hän pystyi uppoutumaan kuvaamaansa aikaan ja saamaan henkilönsä puhumaan, ajattelemaan ja toimimaan kyseisen ajan ehdoilla. Tätä historiallista kerrontatapaa kutsutaan myös termillä ”kaunokirjallinen mikrohistoriointi”, jonka Kähkönen on maininnut haastatteluissa vakavana tavoitteenaan.


title: Sirpa Kähkönen

text: Romaanien tapahtumapaikkana on kuopiolainen puutalokortteli 1930-luvun, talvisodan, välirauhan ja jatkosodan aikaan. Kuopiolainen työläismiljöö ihmistyyppeineen on kuvattu elävästi ja savolaismurre miellyttää kielikorvaa. Sota-ajan elämän ankaraa ja väliin järkyttävää kuvausta lievittää lauhkea savolainen huumori.


title: Sirpa Kähkönen

text: "Mustat morsiamet" -romaanissa Kähkönen kertoo Savon takamailta Kuopioon muuttavasta Annasta ja tämän kaupunkilaistumisesta. Anna on aluksi piikana lääkäriperheessä ja avioituu sitten vallankumoukseen uskovan Lassi Tuomen kanssa. Lassin jouduttua Tammisaaren vankileirille kommunistisesta toiminnasta tuomittuna Anna kokee miehensä parhaan ystävän Hanneksen kanssa lyhyen rakkaustarinan. Miehensä vapauduttua vankilasta Anna ottaa hänet takaisin ja synnyttää kaksosvauvat. Hän jää asumaan kuopiolaiseen pihapiiriin yhdessä vanhan ja sairaan anoppinsa ja pyykinpesulla perhettä elättävän Hilda-kälynsä kanssa. Kähkönen sai romaanista Savonia-kirjallisuuspalkinnon vuonna 1999.


title: Sirpa Kähkönen

text: "Rautayöt"-romaanissa kuvataan vuoden 1940 kesää. Talvisota on tuoreessa muistissa, ja uudesta sodasta huhutaan. Lassi on jämähtänyt puhumattomaksi ja liikkumattomaksi ja eristäytyy perheestä. Vankila- ja sotakokemukset ovat koetelleet häntä kovasti. Hänestä ei ole perheen elättäjäksi, mutta lapset on silti ruokittava joka päivä ja vanhasta anopista huolehdittava, joten jälleen on Annan vastuulla, että perhe pystyy jatkamaan elämäänsä päivästä toiseen. Tämä romaani, kuten koko trilogiakin, kuvaa sitä, miten naiset sitkeinä tarmokkaina ja vastuuntuntoisina pystyvät miehiä nopeammin toipumaan sodan traumoista ja tasaannuttamaan arkipäivän kotirintamalla jotakuinkin normaaliksi armottomissakin elämänehdoissa.


title: Sirpa Kähkönen

text: "Jään ja tulen kevät" jatkaa Tuomen perheen tarinaa. Eletään välirauhan aikaa talvella ja keväällä 1941, mutta ilmassa on levottomuutta ja lähenevän uuden sodan uhkaa. Evakkoystävänsä Helvin kautta Anna saa työpaikan ravintolasta ja Hilda ostaa mankelituvan. Tässä romaaniosassa perheen ja suvun kuvaus laajenee yhteisön ja ajan kuvaukseksi. Henkilögalleria kasvaa ja kuvaan tulee porvarillinen Lehtivaaran rouva, englantilainen sotilas Mulligan eli ”Mullikka”, ja varhain aikuistuneet sota-ajan lapset, ukkinsa kanssa asustava Juho-poika ja karjalainen evakkotyttö Mari. Taustalla vaikuttavat ajan poliittiset aatteet, kansallissosialismin ihannointi ja kommunismin pelko, sekä ihmisten ajatuksissa elävät sodan uhrit. Anna lukee Minna Canthin "Työmiehen vaimon" ja samastuu sen feministiseen sanomaan: ”naisten pitää yrittää auttaa toisiaan aina”. Tuomen naisväen rohkeus, käytännöllisyys ja selviytymisvaisto estävät nytkin elämää kokonaan suistumasta raiteiltaan, kuten ilmenee Hildan tokaisusta ”Ukkoin varraan ei meillä lasketa yhtään mittään.” Kirja loppuu jatkosodan puhkeamiseen.


title: Sirpa Kähkönen

text: "Lakanasiivet" ja "Neidonkenkä" ovat yhdenpäivänromaaneja. Niissä henkilögalleria laajenee edelleen niin, että tuloksena on ”kaupunkisinfonia”. "Lakanasiivet" tapahtuu 1. heinäkuuta 1941, ainoana päivänä jolloin Kuopiota jatkosodassa pommitettiin. "Neidonkenkä" tapahtuu 9. kesäkuuta 1942.


title: Sirpa Kähkönen

text: Vuonna 2010 Kähkönen julkaisi tietokirjan "Vihan ja rakkauden liekit. Kohtalona 1930-luvun Suomi". Se kertoo hänen äidinisästään Lauri Tuomaisesta (1904–1971), joka vietti vuosia Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Teos oli vuoden 2010 Tieto-Finlandia-palkintoehdokkaana.


title: Sirpa Kähkönen

text: Kähkönen asuu Helsingissä. Hänellä on yksi lapsi.


title: Yukon (joki)

text: Yukon on joki Pohjois-Amerikassa. Yli puolet joesta virtaa Alaskassa Yhdysvalloissa ja toinen puoli Yukonin territoriossa Kanadassa, mistä territorio on saanut nimensäkin. Pituutta joella on 3 190 kilometriä. Joen päätepiste on Yukonin suisto Beringinmeren rannalla Alaskassa.


title: Yukon (joki)

text: Yukon tarkoittaa suurta jokea athabaskan kielessä.


title: Yukon (joki)

text: Yukon on 3 190 kilometriä pitkä joki. Sen latvavedet sijaitsevat Yukonin ja Brittiläisen Kolumbian raja-alueella sijaitsevissa järvissä. Labergejärvestä virtaava Teslin tyhjentää vetensä Yukoniin. Yukonin eteläosista joki virtaa pohjoiseen kohti Alaskaa.


title: Yukon (joki)

text: Labergejärven pohjoispuolella Yukon virtaa leveässä laaksossa, missä jokitörmät eivät ole korkeita. Carmacksin pohjoispuolella neljä pientä kalliosaarta jakaa joen Five Finger Rapidsin koskeksi. Fort Selkirkissä Pellyjoesta tuleva vesi kasvattaa Yukonia huomattavasti. White River puolestaan tuo kirkkaaseen Yukoniin silttipitoista vettä joen lounaispuolen vuorisoista.


title: Yukon (joki)

text: Dawson Cityn kohdalla Yukonin virtaama on keskimäärin 2 095 kuutiometriä sekunnissa. Määrässä on kuitenkin selkeä ero kesäkuukausien huippuvirtauksen ja maaliskuun jään alla tapahtuvan virtauksen välillä. Dawsonin jälkeen jokilaakso kapenee ja ylätasanko kohoaa 25 kilometrin päässä joen pohjoispuolella 1 200 metriä korkeaksi vuoristoksi. Yukonjoki virtaa Alaskan rajalla 300 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Yukon (joki)

text: Alaskassa Yukonin ensimmäinen suurempi sivujoki on Porcupine, joka laskee jokeen Fort Yukonissa. Yukon virtaa Porcupinen kohdalla noin 240 kilometrin matkan tasaisessa ja leveässä laaksossa. Siellä jokivesi joutuu pujottelemaan useiden saarien ja hiekkasärkkien välistä. Laakson läntisessä päässä on kapea sola, jossa joki virtaa koskessa.


title: Yukon (joki)

text: Yukonin tärkein eteläinen sivujoki Alaskassa on Tanana, jonka liittymäkohdalla Yukon on enää 90 metriä merenpinnan yläpuolella. Tananajoen varrella on Yukonin valuma-alueen suurin kaupunki, Fairbanks. Yukonjoen laakso levenee jälleen Tananan virrattua siihen, vaikkakin Kokrines Hills kohoaa sen pohjoispuolella 900 metrin korkeuteen.


title: Yukon (joki)

text: Tananan liittymäkohdasta 280 kilometriä alajuoksun suuntaan Yukoniin virtaa sen viimeinen tärkeä sivujoki, kun Koyukuk laskee siihen. Viimeisen 160 kilometrin matkan Yukon joutuu kiemurtelemaan vuoristoisen alueen halki. Juuri ennen Beringinmerta Yukon kaartuu jyrkästi pohjoiseen ja laskee vetensä Nortoninlahteen. Joen suisto on 65 kilometriä leveä, soinen ja järvinen alue.


title: Yukon (joki)

text: Yukonin vartta reunustaa sen yläjuoksulla vuoristotundra ja muualla boreaalinen metsä, jossa kasvaa kuusia, kontortamäntyjä, palsamipoppeleita, amerikanhaapaa ja paperikoivuja.


title: Yukon (joki)

text: Yukonin tärkeimpiä kalalajeja ovat pohjanharjus, härkänieriä, "Stenodus nelma", made, amerikanmuikku, koiralohi, hopealohi ja kuningaslohi. Kaloja pyydystäviä eläimiä ovat muun muassa valkopäämerikotka, ruskeakarhu ja mustakarhu. Muita nisäkäseläimiä ovat kanadanmajava, piisami ja hirvi.


title: Yukon (joki)

text: Joki virtaa seuraavien asutusten läpi: Whitehorse, Carmacks, ja Dawson City Yukonin territoriossa sekä Circle, Fort Yukon, Stevens Village, Alaska, Tanana, Ruby, Galena, Naruto, Grayling, Holy Cross, Russian Mission ja Ohogamut Alaskassa.


title: Yukon (joki)

text: Yukon virtasi useiden Amerikan alkuperäiskansojen asuinalueen läpi. Athabascankieliset tarinat Tachokaii-nimisestä sankarista kertovat sekä joen että ajan luomisesta. Monet alkuperäisasukkaat kalastivat Yukonjoessa lohia ja muuttivat kalojen vaellusajan mukaan joen varrella. Alkuperäisasukkailla oli myös laaja kauppaverkosto joen varrella.


title: Yukon (joki)

text: Eurooppalaiset saapuivat Yukonjoelle 1700-luvun lopulla, ja Hudson’s Bay Company perusti 1847 Yukonin ja Porcupinen risteyskohtaan Fort Yukonin ja vuotta myöhemmin Yukonin ja Pellyn risteyskohtaan Fort Selkirkin. Intiaanien poltettua Fort Selkirk vuonna 1852 eurooppalaiset vetäytyivät Yukonin yläjuoksultaa kahdeksi vuosikymmeneksi. Alaska Commercial Company perusti 1874 Fort Reliancen ja alkoi pian sen jälkeen käyttää joella höyrylaivoja.


title: Yukon (joki)

text: Yukonin valuma-alueelle alkoi 1880-luvun puolivälissä tulla malminetsijöitä ja -kaivajia. Kun Bonanza Creekiltä löydettiin kultaa 1896, alkoi Klondiken kultaryntäys. Vaikka merkittävimmät kaivaukset sijaitsivat Yukonin sivujoilla, ryntäys muutti jokivartta ja toi sinne lisää höyrylaivaliikennettä. Peräsiipiratasalukset jatkoivat liikennöintiä sen jälkeenkin, kun Dawson Cityn väkiluku oli pienentynyt kultaryntäyksen loputtua. Vesiliikenteen korvasi 1950-luvulla tie- ja autoliikenne.


title: Yukon (joki)

text: Whitehorsesta tuli 1953 Yukonin pääkaupunki. Pian sen jälkeen alettiin rakentaa White Horsen koskeen patoa, joka valmistui 1958.


title: Nurmiajuruoho

text: Nurmiajuruoho ("Thymus pulegioides") on huulikukkaiskasveihin ("Lamiaceae") kuuluva monivuotinen ikivihreä maustekasvi. Se muistuttaa kangasajuruohoa, mutta nurmiajuruohon kukat ovat pitkulaisemmat ja varsi vähemmän karvainen.


title: Nurmiajuruoho

text: Nurmiajuruoho sopii puutarhaan maanpeitto- ja kivikkokasviksi. Sitä käytetään mausteena, ja se on miedommanmakuista kuin tavallinen timjami.


title: Nurmiajuruoho

text: Nurmiajuruoho on Suomessa tulokaskasvi, joka on levinnyt hyötykasvien siementen mukana. Sitä on myös viljelty koristekasvina. Sitä tavataan Keski- ja Etelä-Euroopassa mutta ei juuri Suomea idempänä.


title: Populismi

text: Populismi (latinan sanasta "populus", ’kansa’) on politiikan tyyli tai löyhä poliittinen ideologia, jonka eri muotoja yhdistää ennen kaikkea tavallisen, puhtoisen kansan ja korruptoituneen eliitin kahtiajaon korostaminen. Populistit tavoittelevat kansansuosiota usein kansankiihotuksellisin keinoin.


title: Populismi

text: Populismilla on monia ilmenemismuotoja. Se voi olla arvoiltaan sekä talouspainotuksiltaan oikeistolaista tai vasemmistolaista. Populistit korostavat usein "kansan tahtoa" ja vastustavat eliitin lisäksi pluralismia. Populistiset liikkeet ovat monissa maissa kasvattaneet suosiotaan 2010-luvulla.


title: Populismi

text: Populismi määritellään nykyisin löyhäksi poliittiseksi ideologiaksi, joka ei tarjoa kokonaista maailmankuvaa vaan keskittyy kansan ja eliitin välisen suhteen kuvaamiseen. Eräs suosittu populismin "minimimääritelmä" on tutkija Cas Muddenin vuonna 2012 laatima: “Populismi on ohutsisältöinen ideologia, joka väittää, että yhteiskunta on perimmiltään jakautunut kahteen homogeeniseen ja antagonistiseen ryhmään, puhtoiseen kansaan ja korruptoituneeseen eliittiin, ja jonka mukaan politiikan pitäisi olla kansan yleistahdon ilmausta.”


title: Populismi

text: Populismi voidaan määritellä myös poliittisen viestimisen tyyliksi, jossa ollaan lähellä kansaa ja asennoidutaan vallanpitäjiä vastaan.


title: Populismi

text: Peter Wilesin määritelmän mukaan populismia on jokainen uskonkappale tai liike, joka perustuu seuraavalle pääpremissille: "Hyve asuu yksinkertaisissa, tavallisissa ihmisissä, joita kansasta on valtaosa, ja heidän kollektiivisissa traditioissaan."


title: Populismi

text: "Cambridge Dictionaryn" mukaan populismi on poliittisia ajatuksia ja toimintaa, joiden tarkoitus on saada tavallisen kansan tuki antamalla kansalle se, mitä se haluaa.


title: Populismi

text: "Oxford Advanced Learner’s" -tietosanakirjan (seitsemäs laitos) mukaan populismi on politiikkalaji, joka väittää edustavansa tavallisten ihmisten mielipiteitä ja toiveita.


title: Populismi

text: Populismi ei ole varsinainen aatejärjestelmä, vaan sille on tyypillistä aatteiden tai käsitejärjestelmien vähättely ja kansanomaisuuden korostaminen.


title: Populismi

text: Populismi esiintyy mielellään uutena voimana kaikkia vanhoja, rappeutuneita puolueita vastaan, mutta arvoiltaan se on yleensä konservatiivista ja johtajakeskeistä.


title: Populismi

text: Populismissa suhtaudutaan yleensä hyvin arvostelevasti eliittiin ja korostetaan tavallisen ihmisen näkemysten arvoa. Populismi yhdistelee poliittiseen ohjelmaansa aineksia sekä vasemmistolta että oikeistolta. Populistit vastustavat suuryritysten ja talouselämän valtaa, mutta suhtautuvat usein myös vihamielisesti perinteiseen työväenliikkeeseen ja vasemmistopuolueisiin.


title: Populismi

text: Populismi tavoittelee laajaa kannatusta tarttuvilla iskulauseilla, vaatimalla asioita, joita enemmistö haluaisi, kehumalla ”todellista kansaa” ja pilkkaamalla räikeästi poliittisia vastustajiaan.


title: Populismi

text: Populismin toimintamalli perustuu suosion tavoitteluun helposti omaksuttavien ja ei-tieteellisten, usein tunneperäisten ja asioita yksinkertaistavien tunnusten avulla.


title: Populismi

text: Suomalainen populistipoliitikko Timo Soini pitää populismia aatteena, joka korostaa demokratiaa ja ihmisarvoa. Soinin mukaan populismia halveksitaan, koska se on poliittisesti epäkorrektia ja haastaa valtaa pitävät.


title: Populismi

text: Populismin ilmentymismuodot poikkeavat toisistaan huomattavasti. Populismin ilmentymismuodoiksi on mainittu "tyhjien lupausten populismi", "antielitistinen populismi", "poissulkeva populismi" sekä "täyspopulismi", jossa kaikki populismin piirteet yhdistyvät.


title: Populismi

text: Tutkijoiden välillä erimielisyyttä on aiheuttanut pitkään se, pitäisikö populismi määritellä laveasti, jolloin määrittelyyn riittää joukko pieniä yhteisiä ydinpiirteitä, vai suppeasti, jolloin ilmiön pitää täyttää tarkat kriteerit ollakseen populismia. Populismin alle onkin 2000-luvulla niputettu hyvinkin erilaisia poliittisia liikkeitä, kuten Venezuelan Chávezin bolivarilainen sosialismi ja Puolan Kaczyńskin veljesten antikommunismi. Populisteiksi määritellään nykyisin lähes kaikki uudet poliittiset liikkeet ja niiden johtajat, kuten Yhdysvaltain Donald Trump ja Bernie Sanders, Italian Silvio Berlusconi, Iranin Mahmud Ahmadinežad, Bolivian Evo Morales ja Ranskan Marine Le Pen sekä Kreikan Syriza, Espanjan Podemos, Puolan Laki ja oikeus sekä Ranskan Kansallinen liittouma.


title: Populismi

text: Aatemaailmaltaan populismi voi olla vasemmistolaista tai oikeistolaista.


title: Populismi

text: Oikeistolaista populismia on nativistinen populismi, joka on eurooppalaisen ja pohjoismaisen populismin pääsuuntaus. Sitä edustavien populistipuolueiden tärkein ohjelmallinen tavoite on yleensä vallan palauttaminen eliiteiltä tavalliselle kansalle. Nativistiset populistit haluavat hillitä maahanmuuttoa ja näkevät globalisaatiokehityksen menneen liian pitkälle. Tällaista populismia Euroopassa edustavat esimerkiksi Suomen perussuomalaiset, Ruotsin ruotsidemokraatit, ison-Britannian itsenäisyypuolue UKIP, Ranskan Kansallinen liittouma ja Puolan Laki ja oikeus.


title: Populismi

text: Vasemmistolaista populismia on egalitarinen populismi. Siinä on globalisaatiokriittisyyttä ja eliittien vastaisuutta, mutta niiden lisäksi myös markkinakritiikkiä ja tuloerojen vastustamista. Sen sijaan maahanmuuttokriittisyys siihen ei kuulu. Egalitaristista populismia on esiintynyt Välimeren maissa ja Latinalaisessa Amerikassa. Siitä esimerkkejä ovat Kreikan Syriza ja Espanjan Podemos, ja siihen liittyvät Yhdysvalloissa Occupy Wall Street -liike ja demokraattipoliitikko Bernie Sanders, osin myös Donald Trump.


title: Populismi

text: Populistipuolueiden kannatuspohja on melko laaja, vaikka kannattajien keskeisinä sosiaalisina ryhminä nousevatkin esiin miehet, vähän koulutetut, alempi keskiluokka ja työväki. Kannattajia yhdistää epävarmuus taloudellisesta tulevaisuudesta. On havaittu, että oikeistopopulistien kannatus perustuu useammin yleiseen arvioon valtion tilasta kuin yksilön sosioekonomiseen asemaan.


title: Populismi

text: Nationalistinen populismi on noussut vastareaktiona globalisaatioon sekä Euroopan unionin harjoittamaan talouspolitiikkaan, liberaaliin demokratiaan ja unionin integraatiopyrkimyksiin, joiden jotkut kansalaiset ovat nähneet heikentäneen elinolosuhteitaan. Monet ovat siksi turvautuneet populistisiin puolueisiin, jotka lupaavat palauttaa kansalaisille heidän itsemääräämisoikeutensa ja itsenäisyytensä.


title: Populismi

text: Populististen puolueiden kannattajiksi on 2000-luvulla siirtynyt äänestäjiä, jotka eivät tunne esiin noussutta arvoliberaalia ja kosmopoliittista arvomaailmaa omakseen, vaan kannattavat perinteisiä arvoja. Esimerkiksi Yhdysvalloissa moni tuntee kulttuurinsa olevan uhattuna ja ilmoittaa siksi äänestävänsä Donald Trumpin kaltaisia ehdokkaita. Monikulttuurisuuden ja etenkin islamin vastustus on myös Euroopassa oikeistopopulististen liikkeiden kannatuksen ydintä.


title: Populismi

text: Populismin suhde demokratiaan on nähty eri tavoin. Määritelmästään riippuen populismi on nähty yhtäältä demokratian tarpeellisena korjausliikkeenä ja toisaalta uhkana demokratialle.


title: Populismi

text: Populismin vaikutus demokratiaan riippuu monesta asiasta, kuten valtion vaali- ja puoluejärjestelmän rakenteesta, populistisen puolueen asemasta puoluejärjestelmässä, kyseisen puolueen kannatuksesta, sen hallitusvastuusta tai oppositioasemasta sekä valtion demokratian tilasta ylipäätään.


title: Populismi

text: Populismitutkija Paul Taggart on kutsunut populismia ”demokratian terveystarkastukseksi”, sillä populismin kasvu voidaan nähdä oireena demokratian heikosta tilasta. Populismin nousuun on sanottu vaikuttaneen se, että valtavirtapuolueita on nykyisin vaikea enää erottaa toisistaan, eikä äänestäjillä ole todellisia vaihtoehtoja. Niin sanotun hegemonisen liberalismin kritiikin mukaan demokratiaan olennaisesti kuuluva erimielisyys on väistynyt rationalistisen liberaalin ajattelun ylivallan tieltä, valtavirtapuolueet ovat kylmän sodan päättymisen jälkeen olleet keskenään samaa mieltä monista isoista poliittisista kysymyksistä, ja vasemmistopuolueet ovat liikkuneet lähemmäksi keskustaa. Populistiset puolueet ovatkin onnistuneet vetoamaan niihin kansalaisiin, jotka kokevat tulleensa perinteisten puolueiden ja vallanpitäjien unohtamaksi.


title: Populismi

text: Populismin voidaan katsoa tuovan politiikan takaisin politiikkaan ja siten lisäävän demokraattisen järjestelmän vastuullisuutta ja elvyttävän demokraattiseen politiikkaan kuuluvan vastakkainasettelun. Populismi antaa äänen politiikasta syrjäytyneille ryhmille, säilyttää protestin demokraattisen järjestelmän sisällä demokratiaa uhkaamatta, ja saattaa tukea moninaisuutta. Populismi myös nostaa poliittiselle agendalle perinteisten puolueiden hyljeksimiä mutta kansalaisille tärkeitä teemoja, kuten maahanmuuttokritiikki ja EU-kritiikki.


title: Populismi

text: Demokratian vastaiseksi populismin voidaan katsoa äärimmilleen vietynä olevan silloin, kun siinä suositaan etnistä kansan määritelmää, synnytetään homogeeninen me-ryhmä ja kietoudutaan rasismiin. Vähemmistöjen oikeudet voivat olla uhattuina, kun populistit korostavat tiukasti rajatun kansan oikeuksia. Joidenkin populistien on katsottu valtaan päästyään tulleen törmäyskurssille perustuslaillisen liberalismin kanssa sekä haastaneen vallan jakoa ja vastuullisuutta turvaavia instituutioita.


title: Populismi

text: Tutkija Jan-Werner Müllerin mkaan populismiin liittyy eliitinvastaisuuden lisäksi myös pluralismin vastustus ja väite siitä, että vain populistit itse ovat kansan oikeita edustajia. Müller pitää populismia uhkana moniarvoiselle demokratialle, koska populistit luovat yhtenäisen ja homogeenisen kansan illuusion ja asettavat itsensä sen ainoiksi moraalisesti oikeutetuiksi edustajiksi. Hän näkee populismin poissulkemiseen tähtäävänä identiteettipolitiikan muotona, jossa kansan käsitteestä erotellaan eliitti ja vähemmistöryhmät. Populistit usein puhuvatkin ”hiljaisesta enemmistöstä”, jonka edustajaksi he itsensä näkevät.


title: Populismi

text: Valtaan nousseet populistit, kuten Unkarin Fidesz, Puolan Laki ja oikeus, sekä Yhdysvaltain Donald Trump, ovat herkästi arvostelleet mediaa ja esimerkiksi Unkarissa myös tietynlaisia, ulkomaista rahoitusta saavia kansalaisjärjestöjä. Populistihallitukset korostavat toimissaan usein edustavansa kansaa ja sitten vahvistavat toimeenpanovaltaa oikeusjärjestelmän kustannuksella esimerkiksi muuttamalla perustuslakia.


title: Populismi

text: Usein esitetyn käsityksen mukaan populistipuolueiden kannatus laskee kun ne pääsevät hallitukseen. Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon mukaan näin onkin käynyt, kun hallitukseen noussut populistipuolue on pettänyt vaalilupauksensa. Sen sijaan niiden populistipuolueiden kannatus on Halla-ahon mukaan kuitenkin noussut, jotka ovat hallituksessa pitäneet kiinni lupauksistaan. Tällaisia puolueita hänen mukaansa ovat Itävallan vapauspuolue, Italian Pohjoisen liitto, Unkarin Fidesz ja Puolan Laki ja oikeus.


title: Populismi

text: Euroopassa populistiset näkemykset saivat 1800–1900-luvuilla eniten tilaa niissä maissa, joissa teollistuminen tai valtiollinen yhtenäisyys ei ollut edennyt yhtä pitkälle kuin kehittyneimmissä maissa. Esimerkiksi Saksassa ja Italiassa populistisilla suuntauksilla oli suuri merkitys kansallisvaltion muodostumisen nopeuttajana. Saksassa maanviljelijäväestöstä luotiin ihannoitu kuva ja se nostettiin muiden yhteiskuntaluokkien esikuvaksi. Populismin merkitys kuitenkin väheni ensimmäisen maailmansodan jälkeen, vaikka myöhemmät diktatuurit omaksuivatkin joitakin populistisia keinoja. Toisen maailmansodan jälkeinen voimakas talouskasvu ja toisaalta kasvavat yhteiskunnalliset erot synnyttivät uusia populistisia liikkeitä. Nämä liikkeet tarjoutuivat ajamaan sellaisten ryhmien etuja, jotka kokivat jääneensä kiihtyvän talouskasvun jalkoihin. Ahdinkoon joutuneita ryhmiä olivat esimerkiksi maanviljelijät ja pienyrittäjät.


title: Populismi

text: Populismi sai jalansijaa myös Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Useissa maissa syntyi siirtomaavallan jälkeen kansallismielisyyttä korostavia puolueita, joilla oli usein karismaattinen johtaja. Näiden maiden uusi hallitseva luokka loi populistisia piirteitä omanneita aatejärjestelmiä, joilla oikeutettiin totalitaarinen hallinto. Populistisina liikkeinä on pidetty esimerkiksi Argentiinan peronistista liikettä ja Veikko Vennamon johtamaa Suomen Maaseudun Puoluetta.


title: Populismi

text: Oikeistopopulistiset puolueet ovat 2010-luvulla nousseet vahvasti monessa Euroopan maassa. Myös vasemmistopopulismi on kasvattanut kannatustaan, mutta Euroopan uudet vasemmistopopulistiset puolueet kuten Kreikan Syriza ja Espanjan Podemos eivät ole yhtä sosialistisia kuin menneiden vuosikymmenten vasemmistopuolueet kuten Kreikan sosialistinen pääpuolue PASOK 1970- ja 1980-luvuilla. Populismia ei nykyisin juurikaan esiinny Aasiassa. Japaniin populismi ei ole levinnyt osittain siitä syystä, että maassa ei ole paljonkaan maahanmuuttajia. Latinalaisessa Amerikassa vasemmistopopulistit ovat hallinneet 2010-luvulla Argentiinassa, Boliviassa ja Venezuelassa. Yhdysvalloissa oikeistopopulismin kasvu on perustunut nopeaan kulttuuriseen muutokseen ja maahanmuuttoon, joiden herättämää pelkoa republikaanipresidentti Donald Trump on kampanjoissaan hyödyntänyt.


title: Populismi

text: Euroopan nykyisten populististen liikkeiden keskeisiä teemoja ovat verojen, byrokratian ja korruption vastustaminen sekä usein myös siirtolaisuuden synnyttämä muukalaisvastaisuus.


title: Populismi

text: Suomessa populismia edusti vennamolainen liike. Vennamolaisuuden aatteellisena seuraajana on nähty Perussuomalaiset, joiden entinen puheenjohtaja Timo Soini on tunnustautunut populistiksi.


title: Luettelo Hollywood Walk of Famen tähdistä

text: Tämä on luettelo Hollywood Walk of Famen tähdistä.


title: VG-62 (jalkapallo)

text: VG-62 on naantalilainen jalkapalloseura ja osa samannimistä yleisseuraa.


title: VG-62 (jalkapallo)

text: VG-62:n miesten edustusjoukkue pelasi Ykkösessä neljän kauden ajan vuosina 2002–2005. Kakkosessa se voitti oman lohkonsa kaudella 2001. Kausi 2007 oli sille kahdeksas tällä sarjatasolla.


title: VG-62 (jalkapallo)

text: VG-62 toimi vuoteen 2007 asti Veikkausliigassa pelaavan turkulaisen FC Interin reservijoukkueena. Sen sarjapaikan Kakkosessa ja samalla paikan FC Interin reservi- ja kehitysjoukkueena peri vastaperustettu FC Sinimustat. VG-62 jatkoi kaudella 2008 pelaamista Turun piirin Kolmosessa.


title: Bobby Hull

text: Robert Marvin ”Bobby” Hull O.C. (s. 3. tammikuuta 1939 Pointe Anne, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Häntä pidetään yleisesti yhtenä kautta aikain parhaista jääkiekkoilijoista. Hänet tunnetaan muun muassa kovasta ja tarkasta lyöntilaukauksestaan ja fyysisestä pelityylistään. Hull ja hänen joukkuekaverinsa Stan Mikita olivat ensimmäiset jääkiekon pelaajat, jotka käyristivät mailaansa.


title: Bobby Hull

text: Hull aloitti NHL-uransa vuonna 1957 Chicago Black Hawksissa. "The Golden Jet" voitti urallaan Stanley Cupin mestaruuden kerran, vuonna 1961. Hän pelasi alun perin numerolla 16, Chicagon voittaessa Stanley Cupin numerolla 7 ja lopulta numerolla 9, jonka Black Hawks (vuodesta 1986 Blackhawks) jäädytti vuonna 1983.


title: Bobby Hull

text: Vuonna 1966 Hullista tuli ensimmäinen NHL-pelaaja, joka on tehnyt enemmän kuin 50 maalia yhden runkosarjakauden aikana. Hän pelasi 23 kautta ammattilaisena vuodesta 1957 vuoteen 1980 ja teki NHL:ssä yhteensä 1170 runkosarjapistettä (610 maalia ja 560 syöttöä) 1063 ottelussa ja 129 pudotuspelipistettä (62 maalia ja 67 syöttöä) 119 ottelussa.


title: Bobby Hull

text: Vuonna 1972 Hull siirtyi Blackhawksista Winnipeg Jetsiin NHL:n kanssa kilpailleeseen WHA-liigaan. Hän voitti seurassa kolme WHA:n mestaruutta (1976, 1978 ja 1979). Kun WHA lakkautettiin vuonna 1979, Hull palasi NHL:ään vielä kaudeksi 1979–1980, jolloin hän pelasi Winnipeg Jetsissä ja Hartford Whalersissa. Hän teki WHA:n runkosarjassa yhteensä 638 pistettä (303 maalia ja 335 syöttöä) 411 ottelussa ja pudotuspeleissä 80 pistettä (43 maalia ja 37 syöttöä) 60 ottelussa. 2000-vuosikymmenellä WHA:ta oltiin käynnistämässä uudelleen ja Hull nimettiin sen komissaariksi. Uuden WHA:n piti alkuperäisten suunnitelmien mukaan käynnistyä vuonna 2004, mutta liigan uusi alku ei lopulta toteutunut.


title: Bobby Hull

text: WHA:han siirtymisen vuoksi Hullia ei valittu Kanadan joukkueeseen vuoden 1972 Summit Series -ottelusarjaan, jossa Kanada pelasi Neuvostoliittoa vastaan. Sen sijaan hän oli mukana WHA:n pelaajista koostuneessa Kanadan joukkueessa vuoden 1974 ottelusarjassa, jonka WHA hävisi 3–5. Hull oli maansa avainpelaajia Kanadan voittaessa Kanada-cupin 1976.


title: Bobby Hull

text: Hullin veli Dennis Hull pelasi 13 NHL-kautta (1964–1977) Chicago Black Hawksissa ja yhden (1977–1978) Detroit Red Wingsissä ja sai lempinimen "The Silver Jet". Bobby Hullin poika, vuonna 2005 NHL-uransa lopettanut Brett Hull ("The Golden Brett") on yksi NHL-historian parhaista maalintekijöistä.


title: Barnenez

text: Barnenez on muinainen kivistä ladottu, soikiomainen hautakumpu Bretagnessa, Ranskassa. Se on rakennettu kivikaudella ja liittyy megaliittikulttuuriin. Barnenezin hauta on eräs vanhimmista tunnetusta megaliiteista. Uskotaan, että kummun muoto muistuttaa pitkätaloa. Kivikauden ihmisillä oli tapana käyttää vanhoja taloja "kuolleiden taloina", vainajien tilapäisinä säilytyspaikkoina. Kiveä alettiin käyttää ehkä siksi, että haluttiin haudan säilyvän pidempään.


title: Barnenez

text: Barnenez on niin sanottu tumulushauta. Kumpu on 75 metriä pitkä, 25 metriä leveä ja 6 metriä korkea, ja siinä on 11 hautakammiota. Siinä on 13–14 miljoonaa kiloa kiviladosta. Yhden doleriitista ja graniitista rakennetun, 4000 tonnin painoisen hautakammion rakentaminen on vienyt erään arvion mukaan kolme kuukautta 200 mieheltä, jos tehtiin 10-tuntisia työpäiviä.


title: Barnenez

text: Kumpu on rakennettu kahdessa vaiheessa: ensimmäiset viisi kammiota on rakennettu noin 4500–4400 eaa. ja loput kuusi kammiota noin 4100 eaa. Käytävät, joiden pituus on 7–12 metriä, osoittavat kaikki kaakkoon. Barnenezista on löydetty myös 7000 vuoden ikäinen hauta, jossa on paljon dolmeneita. Kyseinen hauta on 80 metriä pitkä, 40 metriä leveä ja 7 metriä korkea. Sitä kutsutaan "kaksoisladokseksi".


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Metal Gear Solid 3: Snake Eater (lyhennettynä MGS3, ) on hiiviskelypeli, jonka on ohjannut Hideo Kojima. "Snake Eaterin" kehitti Kojima Productions ja julkaisi Konami vuosina 2004 ja 2005 PlayStation 2:lle. Sekä pelaajat että kriitikot ottivat pelin hyvin vastaan. Peli on myynyt noin neljä miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Pelin arvosteluista muodostettu keskiarvo GameRankingsissa on 92 %.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Peli on kronologisesti ensimmäinen osa "Metal Gear" -pelisarjassa, ja sen suora jatko-osa on "". Pelin kylmän sodan aikaiseen Neuvostoliittoon sijoittuva tarina seuraa FOX-yksikön agentin Naked Snaken edesottamuksia hänen yrittäessään pelastaa asesuunnittelijaa ja tuhota kokeellista ja uudenaikaista asetta. Sarjan aikaisempien osien sijoittuessa suurimmaksi osaksi nykyaikaisiin rakennuksiin "Snake Eaterissa" pelialueena toimii neuvostoliittolainen viidakko. Vaikka asetelma on muuttunut, pelin pääpaino on pysynyt edelleen hiiviskelyssä ja erilaisille alueille soluttautumisessa. "Snake Eaterin" tarina kerrotaan lukuisten välinäytösten ja radiokeskustelujen avulla.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Snake Eaterin" pelaaminen on hyvin samankaltaista "Metal Gear Solid" -sarjan aikaisempiin osiin verrattuna. Pelaajan ohjaaman päähahmon, Naked Snaken, on edettävä vihollisten huomaamatta määränpäähänsä. Vaikka Snakella onkin käytössään lukuisia aseita, kuten erilaisia pistooleita ja kranaatteja, peli painottuu hiiviskelyyn sekä yhteenottojen välttämiseen. Tämän helpottamiseksi pelistä löytää erilaisia varusteita, joihin kuuluu esimerkiksi vihollisten liikkeet havaitseva liikkeentunnistin sekä sarjan aiemmistakin osista tuttu pahvilaatikko, jonka alle Snake voi piiloutua. "Snake Eater" kuitenkin esittelee myös lukuisia uusia ominaisuuksia, kuten naamioitumisen, uuden lähitaistelusysteemin nimeltään ”close quarters combat” (CQC), kestävyysmittarin sekä loukkaantumisten hoidon.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Suurin osa pelistä sijoittuu venäläiseen viidakkoon, ja ympäristön hyödyntäminen on avain selviytymiseen. Tämä tarkoittaa ympäristöön soveltuvan naamioinnin käyttämistä sekä itse ympäristön käyttämistä, kuten puihin kiipeilyä ja ruohikossa ryömimistä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Prosentein ilmoitettu naamioinnin tehokkuus kertoo, kuinka hyvin Snake maastoutuu ympäristöönsä. Negatiivinen lukema kertoo Snaken paljastuvan helposti maastossa, kun taas sata prosenttia tarkoittaa täydellistä näkymättömyyttä vihollisilta. Maastoutumisen parantamiseksi pelaajan täytyy vaihtaa Snaken maastopukuja sekä kasvomaalauksia: esimerkiksi kaarnamaisen maastopuvun pukeminen puuta vasten ollessa tai kaistalemaisen kasvomaalauksen pitäminen ruohikossa ryömiessä nostaa prosenttilukemaa. Myös muunlainen naamiointi, kuten krokotiilipäähineen pitäminen vedessä uidessa, on mahdollista. Sarjan lähitaistelumekaniikkaa on myös paranneltu, ja peli esitteleekin uuden CQC-tekniikan. Aseettomana tai yhden käden asetta pidellessä Snake voi ottaa vihollisen kuristusotteeseen, jolloin vihollisen voi esimerkiksi tainnuttaa tai häntä voi kuulustella veitsen avulla.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Kun sarjan edelliset osat käyttivät pelkästään yksinkertaista energiamittaria, "Snake Eater" sisällyttää mukaan myös loukkaantumiset ympäri kehoa. Esimerkiksi korkea pudotus voi vahingoittaa Snaken jalkaa, hidastaen häntä niin kauan, kunnes pelaaja on hoitanut jalan lastalla ja siteellä. Jollei loukkaantumisia hoideta, energiamittari ei täyty kokonaan vähään aikaan.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Pelissä on käytettävä ympäristön tarjoamia kasveja ja eläimiä selviytyäkseen. Näiden syöminen vaikuttaa kestävyysmittariin, jonka lukema laskee pelin edetessä. Epäonnistunut yritys nostattaa lukemaa vaikuttaa haitallisesti pelaamiseen, kuten huonontaen Snaken tähtäämiskykyä. Ruoka varastoidaan selkäreppuun, josta sitä voi ottaa tarpeen vaatiessa. Jotkut ruoat kuitenkin ovat myrkyllisiä tai voivat pilaantua, joka voi aiheuttaa Snakelle esimerkiksi vatsakipuja, joka pudottaa kestävyysmittarin lukemaa nopeammin.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Snake Eateriin" kuuluu myös minipeli nimeltään "Snake vs. Monkey", jossa Naked Snaken täytyy vangita "Ape Escape" -pelisarjasta tuttuja apinoita. Kentät ovat itse pääpelistä tuttuja alueita, joita on jonkin verran muokattu.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Snake Eaterin" päähahmo, Naked Snake, on entinen Yhdysvaltain erikoisjoukkojen ja CIA:n sotilas. Pelin aikana majuri Zero, entinen Special Air Servicen jäsen, auttaa Snakea kertomalla esimerkiksi taistelutaktiikoita radion välityksellä, jonka kautta Snake saa tietoa myös kasveista ja eläimistä Para-Mediciltä sekä varusteista ja aseista Sigintiltä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Pelin päävihollinen on GRU:n eversti Volgin, jonka ruumiissa on kymmenen miljoonan voltin jännite. Hänen tavoitteenaan on syrjäyttää Nikita Hruštšov ja korvata hänet Leonid Brežnevilla ja Aleksei Kosyginilla. Toinen pelin vihollisista on The Boss, Naked Snaken entinen kumppani. The Bossin johtamaan Cobra-yksikköön kuuluu The End, nykyaikaisen tarkka-ammunnan kehittäjä; The Fear, joka on yliluonnollisen taipuisa ja ketterä; The Fury, entinen kosmonautti, joka on varustettu rakettirepulla ja liekinheittimellä; The Pain, joka kykenee ohjailemaan herhiläisiä puolustamaan itseään ja hyökkäämään vihollistensa kimppuun ja The Sorrow, kuolleen meedion henki.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Pelin muut henkilöt ovat tiedemies Sokolov, KGB:n agentti EVA, Volginin joukkoihin kuuluva majuri Ocelot sekä asesuunnittelija Aleksandr Leonovitš Granin. Pelissä on myös humoristisia hahmoja, kuten majuri Raikov, joka parodioi "stä" tuttua Raidenia, sekä sarjan aiemmista peleistä tutun Johnny Sasakin isoisä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: 24. elokuuta 1964 vastikään perustetun FOX-yksikön jäsen, koodinimeltään Naked Snake, laskeutuu Neuvostoliiton Tselinoyarskiin tehden samalla maailman ensimmäisen HALO-hypyn. Snaken tehtävänä on tuoda Neuvostoliittoon palautettu tiedemies Nikolai Stephanovitš Sokolov takaisin länteen ennen kuin tämä saa valmiiksi kehitteillä olevan aseensa. Tehtävässään häntä auttavat radion välityksellä majuri Tom(nimellä Tom vain virtuous missionissa,vaihtuu Zeroksi Snake Eaterissa), Para-Medic sekä Snaken entinen kumppani, The Boss.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Snake löytää tiensä alueelle, jossa Sokolovia pidetään vankina. Sokolov kertoo GRU:n eversti Jevgeni Borisovitš Volginin olevan tulossa hakemaan häntä, jotta hän voisi kaapata Sokolovin suunnitteleman aseen itselleen. Snake ja Sokolov poistuvat paikalta, mutta KGB:n joukot pysäyttävät heidät. Paikalle saapuu kuitenkin yllättäen henkilö, joka paljastuu Spetsnazin Ocelot-yksikön majuri Ocelotiksi. Ocelot tappaa KGB:n sotilaat, mutta Snake onnistuu tainnuttamaan Ocelotin ja hänen yksikkönsä sotilaat CQC-tekniikalla ja tainnutuspistoolillaan. Tämän jälkeen Snake lähtee paenneen Sokolovin perään.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Snake löytää Sokolovin riippusillalta. Sokolov osoittaa Snakelle vuoristossa näkyvää panssarivaunua, joka on hänen Neuvostoliitolle kehittämänsä aseen prototyyppi. Panssarivaunu on nimeltään ”Shagohod”, joka on ydinvarusteltu ja antaisi Neuvostoliitolle ratkaisevan edun kylmässä sodassa. Snake ja Sokolov jatkavat etenemistä poistumispisteelle, mutta heidän kulkunsa keskeyttää Snakea auttanut The Boss, jonka Snake luuli olevan Jäämerellä sijaitsevassa sukellusveneessä. The Boss kertoo hämmentyneelle Snakelle loikanneensa Neuvostoliiton puolelle. Hänen johtamansa Cobra-yksikön jäsenet kaappaavat Sokolovin helikopteriin, minkä jälkeen The Boss esittelee Snakelle hänen uuden liittolaisensa, eversti Volginin. Hän antaa kaksi Davy Crockett -pienoisydinkärkeä lahjaksi Volginille, joka käskee The Bossia tappamaan Snaken. The Boss murtaa Snaken käden ja heittää tämän alas sillalta, mutta Snake selviytyy ja jää odottamaan FOX:n lentokonetta.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Volgin poistuu muiden kanssa paikalta helikopterein, jotka kantavat mukanaan Shagohodia. Lopuksi Volgin ampuu saamansa ydinohjuksen, joka tuhoaa Sokolovin tutkimuskeskuksen.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: 30. elokuuta, lähes viikko epäonnistuneen Virtuous Missionin jälkeen, Snake on jälleen Neuvostoliiton ilmatilassa uuden D-21-tiedustelualuksen sisällä, koska ilmatilan valvonta on kiristynyt sitten viime käynnin. Aikaisemmin majuri Zero oli kertonut Snakelle presidentti Lyndon B. Johnsonin saaneen puhelun Neuvostoliiton pääsihteeri Nikita Hruštšovilta. Hruštšov kertoi yhden heidän tutkimuslaitoksistaan tuhoutuneen ydinräjähdyksessä. Samoihin aikoihin yksi Neuvostoliiton tutkista oli havainnut amerikkalaisen lentokoneen ilmatilassa lähellä räjähdystä. Hruštšov käskee amerikkalaisia osoittamaan syyttömyytensä eliminoimalla The Bossin ja samalla myös Volginin viikon sisällä. Jos USA epäonnistuu tässä, Neuvostoliitto julistaa ydinsodan sitä vastaan.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Snakelle annetaan tehtäväksi pelastaa Sokolov, tuhota Shagohod ja eliminoida The Boss sekä Volgin. Hänen ensimmäisenä tavoitteena on tavata KGB:n lähettämä entinen NSA:n koodinmurtaja ADAM, joka loikkasi yhdessä partnerinsa EVAn kanssa Neuvostoliittoon syyskuussa 1960. Matkalla tapaamispaikkaan Snake kohtaa The Bossin, joka käskee Snakea keskeyttämään tehtävänsä. The Bossin poistuttua Snake jatkaa käskyistä huolimatta matkaansa, kunnes saapuu hylätylle tehtaalle. Snakea vastassa ei olekaan ADAM vaan EVA, joka kertoo ADAMin pääsyn paikalle olleen mahdotonta. EVA kehottaa Snakea matkaamaan laboratorioon, jossa Sokolovia pidetään vankina.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Snake onnistuu pääsemään määränpäähänsä, tutkimuslaitokseen nimeltä Graniny Gorki, mutta Sokolovin sijaan hän tapaakin toisen asesuunnittelijan, Aleksandr Leonovitš Graninin. Vodkan juomisesta humaltunut Granin kertoo Sokolovin olevan Graniny Gorkin sijaan vangittuna Volginin tukikohdassa, Groznyj Gradissa. Hän myös kertoo Snakelle "Filosofien perinnöstä", jonka avulla Volgin pystyy rahoittamaan asesuunnittelunsa. Graninin tavoitteena on päästä eroon Sokolovista antamalla Snaken viedä tämä Yhdysvaltoihin, joten hän antaa Snakelle avaimen, jonka avulla Snake pääsee vuorille, josta johtaa maanalainen tunneli Groznyj Gradiin. Matkalla Snaken yllättää ensin The Fear, sen jälkeen The End. Vuorilla Snake tapaa EVAn, joka antaa Snakelle Groznyj Gradiin vievän oven avaimen sekä kertoo Sokolovin olevan linnoituksen tutkimuslaitoksen länsisiivessä, kun taas Shagohodia pidetään laitoksen pääsiivessä. Hän myös paljastaa, että heidän pakoaan varten on läheiselle järvelle piilotettu VVA-14-maaefektialus. EVAn palattua Groznyj Gradiin selviää, että Volgin tappoi Graninin epäiltyään häntä vakoojaksi.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Avaimen avulla Snake tunkeutuu Groznyj Gradiin ja onnistuu pääsemään Sokolovin luokse. Snake huomaa Sokolovin antavan naiselle, Tatyanalle, mikrofilmin, joka sisältää Shagohodin testitulokset. Tatyana käskee Sokolovia myös antamaan hänelle Filosofien perinnön, mutta hän kertoo vain Volginin tietävän sen sijainnin. Tatyanan poistuttua Sokolov kertoo Snakelle Shagohodin olevan lähes valmis. Estääkseen Shagohodin massatuotannon Snake suunnittelee tuhoavansa sen prototyypin ja koko tutkimuslaitoksen. Sokolov neuvoo häntä asentamaan C-3-räjähteitä Shagohodin polttoainesäiliöihin, joka voisi tuottaa tarpeeksi ison räjähdyksen, mutta huoneessa aiemmin ollut naisvakooja Tatyana oli tyhjentänyt tukikohdan C-3-varastot. Snake yrittää lopuksi saada Sokolovin vapaaksi, mutta Volgin saapuu paikalle ja vangitsee heidät The Bossin avustuksella.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Volgin kiduttaa ja tappaa Sokolovin, ja kiduttaa Snakea uskoen Snaken ja CIA:n olevan Filosofien perinnön perässä. Volgin paljastaa Filosofien perinnön olevan maailmansotien aikana kerätty sadan miljardin Yhdysvaltain dollarin rahamäärä, jonka kolme suurvaltaa ovat piilottaneet ympäri maailmaa. Kidutuksen aikana Snake menettää oikean silmänsä, minkä jälkeen hänet viedään vankilaan. Snake kuitenkin pakenee vankilasta ja hyppää sotilaiden jahtaamana kalliolta jokeen. Snake häilyy elämän ja kuoleman rajamailla, mutta selviää ja kohtaa viidakossa olevassa luolassa EVAn, joka antaa Snakelle hänen menettämänsä aseet ja varusteet takaisin. EVA myös kertoo Snakelle olevansa Tatyana. Snake päättää tuhota Shagohodin Sokolovin ohjeiden mukaisesti käyttämällä EVAn varastamia C-3-räjähteitä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Päästyään uudelleen Groznyj Gradiin Snake asentaa räjähteet Shagohodin polttoainesäiliöihin. Snaken suunnitelma ehditään kuitenkin huomata, ja suuri osa polttoaineesta ehditään siirtää pois, joten räjähdys jää liian pieneksi. Snake ja EVA lähtevät pakoon moottoripyörällä, kun he huomaavat Volginin jahtaavan heitä Shagohodilla. Snake onnistuu kuitenkin tuhoamaan Shagohodin RPG-7-singolla, minkä jälkeen Volgin kuolee lopullisesti salamaniskuun. Snake ja EVA jatkavat pakomatkaansa järvelle, jossa The Boss on heitä vastassa. The Boss kertoo Snakelle Filosofeista, jonka todelliset vallanpitäjät Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Neuvostoliitossa muodostivat 1900-luvun alussa salaisessa kokouksessa, joka myöhemmin tunnettiin nimeltä "Viisaiden miesten komitea". Hän kertoo isänsä olleen yksi Filosofien alkuperäisistä jäsenistä. Lopuksi The Boss käskee Snakea taistelemaan häntä vastaan. Snake voittaa The Bossin, joka antaa Snakelle lopuksi Volginilta varastamansa Filosofien perinnön sijainnin paljastavan mikrofilmin. Tämän jälkeen Snake pakenee EVAn kanssa Alaskaan.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: EVA kuitenkin jättää Snaken yksin paljastaen hänelle ääninauhassa olleensa Kiinan lähettämä agentti. Hänen tehtävänään oli saada Filosofien perintö kokonaan kiinalaisten Filosofien haltuun. Hän paljastaa myös oikean EVAn olleen mies, ja ettei hänen ollut tarvinnut tappaa ADAMia, koska tämä ei koskaan saapunut paikalle. Hän sanoo myös saaneensa Filosofien perinnön haltuunsa, kuten myös Shagohodin testitulokset. Vain The Boss sai selville hänen olevan Filosofien agentti, koska hän oli ollut ohjaajana yhdessä Filosofien ylläpitämistä kouluista, joihin EVA oli viety. Siksi The Boss kertoi EVAlle hänen loikkauksensa olleen Yhdysvaltain hallituksen järjestämä, jonka tarkoituksena oli saada Filosofien perintö Yhdysvalloille. Alkuperäiset suunnitelmat kariutuivat Volginin laukaisemaan ydinohjukseen, jonka takia Yhdysvaltojen olisi tapettava The Boss. He eivät kuitenkaan voineet keskeyttää tehtävää, vaan heidän oli määrättävä joku omistaan tappamaan The Boss, joka jäisi historiankirjoihin sotarikollisena patriootin sijaan. Myöhemmin Snake tapaa presidentti Johnsonin, joka palkitsee Snaken kunnianimellä Big Boss. Tämän jälkeen Snake vierailee The Bossin haudalla.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Lopussa kuultavassa puhelinkeskustelussa paljastuu, että Ocelot oli KGB:n lähettämä ADAM, mutta hän oli myöhästynyt tapaamisesta ja päättänyt auttaa Snakea salaa. Hän myös paljastaa EVAn saaman mikrofilmin olleen väärä, ja että hän itse sai haltuunsa Filosofien perinnön puolikkaan, jonka hän toimitti Yhdysvalloille. Yhdysvaltojen Filosofit erkanivat myöhemmin omille teilleen ja muuttivat nimensä vuonna 1970 Patriooteiksi, jotka esiintyvät "ssä".


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text:
Pelin tarina jatkuu pelissä "".
Kuten sarjan aikaisempi osa "Metal Gear Solid 2: Sons of Liberty", myös "Snake Eater" julkaistiin ensin Pohjois-Amerikassa Japanin julkaisun seuratessa sitä kuukautta myöhemmin. Japanilainen versio sisälsi kuitenkin ladattavan maastopuvun, jota ei ollut amerikkalaisessa versiossa. Japanilaiset saivat myös rajatun erikoisversion, jota myytiin yhdessä normaalin version kanssa. Erikoisversio sisälsi ylimääräisen DVD:n, kaksi esitettä sekä maalatun 1/144-mittakaavaisen Shagohodin pienoismallin. "Snake Eaterin" japanilaisen version ennakkotilanneille annettiin rajoitettu erä CD:itä, jotka sisälsivät pelin kappaleita, tietokoneen näytönsäästäjiä sekä ylimääräisen maastopuvun peliin. Ennakkotilaajien paketti antoi myös ladattavaksi kännyköille kuvia ja musiikkia.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Eurooppalaiseen versioon Konami lisäsi uuden ”European Extreme” -vaikeustason, demoteatterin pelin välinäytöksistä sekä kaksintaistelutilan, jossa pelaaja pystyi pelaamaan pelin pomoja vastaan. Lisäksi eurooppalaiset saivat euroopan maiden lippujen värisiä kasvomaalauksia peliin sekä kaksi uutta tasoa Snake vs. Monkey -minipeliin.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Kehityksen alussa "Snake Eaterin" kehittäjä Hideo Kojima halusi ratkaisevia muutoksia pelisarjan aikaisempiin asetelmiin. Hän vakuuttui siitä, että viidakko olisi pelille se tapahtumapaikka, jota niin kehittäjätiimi kuin "Metal Gear" -sarjan fanitkin haluaisivat. Hän kuitenkin myönsi viidakon elementtien, kuten sään, maaston ja eläimistön, voivan tuoda ongelmia pelin kehityksen varrella. Kun sarjan aikaisemmissa peli alkoi suoraan vihollisten tukikohdan läheltä, Kojima halusi "Snake Eaterin" olevan realistisempi niin, että peli alkaisi kaukana asutuksesta ja pelaajan olisi nähtävä vaivaa löytääkseen vihollisten luo.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Kojiman mukaan ulos sijoittuvan ympäristön luominen oli vaikeaa. Hän selitti aikaisempien pelien sijoittuneen sisätiloihin, koska nykyiset konsolit eivät olleet tarpeeksi tehokkaita esittämään oikeaa viidakkoympäristöä. Toisin kuin sisätiloissa, viidakossa maasto ei ole tasaista. "Snake Eaterissa" päähahmon on edettävä epätasaisessa maastossa, johon sisältyy kiviä, mutamuodostumia sekä puunkantoja. Tämän takia pelisarjan aikaisempaa pelimoottoria ei voitu käyttää, vaan tilalle oli luotava täysin uusi moottori. Myös maaston epätasaisuuden huomioon ottava liikkeenmallinnus oli ongelma kehityksen aikana.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Moni sarjan faneista tahtoi peliin 3D-kameran, mutta tätä ei haluttu lisätä peliin. Kojima katsoo "Metal Gear Solidin", "Sons of Libertyn" ja "Snake Eaterin" muodostavan trilogian, jonka takia hän toivoi kameran pysyvän samana kuin edellisissä peleissä, jotta tuntuma peliin pysyisi samana. Hän kuitenkin tunnusti 3D-kameran olevan yleistä uusissa peleissä. 3D-kamera lisättiin lopulta pelin uudelleenjulkaisuun, "". Kamera päätettiin lisätä myös "iin" sekä PlayStation 3:n "iin".


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Kojima suunnitteli "Snake Eaterin" pomotaistelut olemaan aivan erilaisia verrattuna "Metal Gear" -sarjan aiempiin osiin tai mihinkään muuhun peliin. Hän sanoo taistelun tarkka-ampuja The Endiä vastaan edustavan parhaiten pelin vapaata pelityyliä. Taistelu sijoittuu suurelle alueelle viidakossa, ja pelaajan on etsittävä The Endiä, joka hyökkää kaukaa tuntemattomasta sijainnista. Taistelu voi kestää tunteja, ja on hyvin erilainen verrattuna muihin pomotaisteluihin, joissa vihollinen on suoraan pelaajan lähellä koko taistelun ajan. Vaihtoehtoisesti pelaaja voi tappaa The Endin aikaisemmin pelissä välttääkseen taistelun, tai sitten odotella taistelun aikana The Endin kuolemista vanhuuteen. Kojima sanoi, että tällaista ominaisuutta ei ole missään muussa pelissä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text:
"Subsistence" julkaistiin Japanissa vuonna 2005 ja Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Australiassa vuoden 2006 aikana. "Subsistence" jatkaa sarjan perinnettä julkaista parannettuja versioita peleistä, joihin kuuluu esimerkiksi "" "Substance"-versio. Kun sarjan aiemmat päivitetyt osat sisälsivät erilaisia haaste- tai sivutehtäviä, "Subsistence" tuo mukanaan päivitetyt versiot sarjan ensimmäisistä peleistä, "Metal Gearista" sekä "sta", jotka pohjautuvat niiden MSX2-julkaisuihin, aivan uuden verkkopelin sekä uuden 3D-kameran itse pääpeliin.
"Subsistencen" verkkopeli, "Metal Gear Online", sisältää viisi erilaista pelimuotoa, joista jokaista voi pelata maksimissaan kahdeksan pelaajan voimin. Pelimuodoissa, kuten deathmatchissa ja lipunryöstössä, pelaajat pelaavat toisiaan vastaan käyttäen pääpelistä tuttuja kenttiä, varusteita, taktiikoita ja yksiköitä (kuten KGB, GRU ja Ocelot-yksikkö). Riippuen serverin asetuksista jokaisen kierroksen eniten pisteitä kerännyt pelaaja saa automaattisesti pelattavakseen seuraavalle kierrokselle jonkun pelin päähahmoista (tai Reiko Hinomoton "Rumble Roses" -pelisarjasta). Jokaisella erikoishahmolla on yksilölliset taidot ja varusteet. Esimerkiksi eniten pisteitä kerännyt pelaaja GRU:n joukoissa otaksuu hahmokseen majuri Raikovin. Konamin "Metal Gear Online" -serverit lakkautettiin Japanissa 26. joulukuuta 2006 ja Pohjois-Amerikassa 2. huhtikuuta 2007.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Vanhojen pelien ja verkkopelin lisäksi "Subsistencen" mukana tulee myös aiemmista päivitetyistä versioista tuttuja toissijaisia lisäyksiä. Materiaaliin sisältyy niin ladattavia maastopukuja ja kasvomaalauksia, kuin myös European Extreme -vaikeustaso ”Snake vs. Monkey” -minipeliin, joka oli alkuperäisessä pelissä vain eurooppalaisten yksinoikeus. Mukana on myös alun perin pelin virallisilla verkkosivuilla julkaistuja pilaversioita pelin välinäytöksistä sekä yhdistettävyys PSP:n "Metal Gear Acid 2" -peliin. Japanilainen versio sisältää myös osoitteen, jonka kautta voi ladata tietokoneelleen OtaClock-kellon, jossa on sarjasta tuttu Otacon. Tämä sivusto on nykyään julkisesti avoinna.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Erityiset ”Limited Edition” -kappaleet pelistä sisälsivät myös levyn nimeltään "Existence", jossa oli pelin välinäytöksistä ja peliosuuksista koottu kolmen ja puolen tunnin elokuva. Pohjois-Amerikassa ”Limited Edition” -pakkaus oli saatavilla vain pelin ennakkotilanneille. Euroopassa kolmen levyn julkaisu oli kuitenkin "Subsistencen" normaali myyntiversio, joka korvasi pelin viivästynyttä julkaisua.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Ylimääräinen dokumentti-DVD nimeltään "Metal Gear Saga Vol. 1" tuli ennakkotilattujen "Subsistencejen" mukana Pohjois-Amerikassa, ja Euroopassa levyn sai "Snake Eaterin" platinajulkaisun mukana, joka julkaistiin Saksassa 23. maaliskuuta 2006. Levy sisälsi viisiosaisen, 30-minuuttisen silmäyksen koko "Metal Gear" -sarjaan Hideo Kojiman haastattelun kera sekä trailereita joistakin "Metal Gear" -peleistä.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Subsistence" sai yleisesti paremmat arvosanat kuin alkuperäinen "Snake Eater", keskiarvon ollessa Metacriticissä 94 %. Arvostelijat kehuivat uutta 3D-kameraa, joka teki pelaamisesta ”vähemmän rajoittavaa ja enemmän luonnollista”. Verkkopelin kerrottiin olevan vakuuttava PS2-peliksi, mutta pelin omaleimaiset kontrollit eivät täysin sopineet toiminnalliseen verkkopelikokemukseen. "Subsistence" ansaitsi IGN:ltä parhaan verkkopelin palkinnon PS2:lle joulukuussa 2006. Peliä on myyty yli miljoona kappaletta maailmanlaajuisesti.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Myös kaksi muuta versiota "Metal Gear Solid 3: Snake Eaterista" julkaistiin Japanissa "Subsistencen" lisäksi. Vuonna 2006 Enterbrain julkaisi "Subsistencen" verkkopelin omana pelinään, jonka nimi on vapaasti käännettynä englanniksi "The Complete Metal Gear Online" (). Peli sisälsi myös strategiaoppaan verkkopeliin. Huolimatta "Subsistencen" menestyksekkäästä mainonnasta, pelin Japanin serverit lakkautettiin vuoden 2006 joulukuun lopussa.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Vuonna 2007 sarjan juhliessa 20-vuotispäiviään Konami julkisti "20th Anniversary" -version "Snake Eaterista" yhdessä muiden "Metal Gear Solid" -pelien kanssa. Tämä "20th Anniversary" -versio perustuu "Subsistenceen", mutta sen bonuslevyllä tulevat ainoastaan "Metal Gear" ja "Metal Gear 2: Solid Snake" -pelit eikä "Subsistencen" ylimääräisiä peliosioita.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Konami julkaisi pelin uudelleen teräväpiirto muodossa PlayStation 3 ja Xbox 360 konsoleille Pohjois-Amerikassa ja Japanissa vuoden 2011 lopussa. Muualla päin maailmaa kokoelma ei nähnyt valoa ennen vuoden 2012 helmikuussa. Kokoelmaan sisältyy HD (todellisuudessa tämä on "Substance" pelin uudelleenjulkaisu HD-versiona), Metal Gear Solid 3 HD (oikeasti tämäkin on "Subsistence" pelin HD-versio) ja HD (vain konsoli versioissa).


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Vuoden 2010 E3:ssa Konami näytti laittestodemon silloin tulevalle Nintendo 3DS -käsikonsolille nimettynä "Metal Gear Solid 3D: Snake Eater - The Naked Sample". Demon nimi viittasi siihen, että sen tarkoituksena oli vain testata 3DS:än laitteistoa, ilman mitään suunnitelmia tehden tästä täyttä peliä laitteelle. Paljon myöhemmin Konami kuitenkin julkisti täyden "Metal Gear" -pelin olevan tekeillä Nintendo 3DS:lle, jonka nimi paljastuikin vuoden 2011 Nintendo Wordlissä "Metal Gear Solid: Snake Eater 3D":si.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Snake Eaterin" musiikin on säveltänyt Norihiko Hibino yhdessä Harry Gregson-Williamsin kanssa, joka teki materiaalia niin välinäytöksiin kuin peliosioihinkin. Hibino teki pelin tunnuslaulun, "Snake Eaterin", joka on James Bond -tyylinen kappale ja jonka on esittänyt Cynthia Harrell. Säveltäjä ja sanoittaja Rika Muranaka teki peliin kappaleen "Don’t Be Afraid", joka soi pelin lopetuksen aikana. Kappaleen esittää Elisa Fiorillo.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Perinnettä rikkoen yksi pelin lopetuskappaleista, "Way To Fall", ei ole alun perin peliä varten tehty, vaan sen esittää englantilainen yhtye Starsailor. Hideo Kojima paljasti myöhemmin blogissaan halunneensa käyttää David Bowien kappaleita "Space Oddity" ja "Ashes to Ashes" lopetusmusiikkeina johtuen pelin teemasta, mutta kehityksen aikana kyseisen teeman merkitys väheni. Yksi Kojiman kollegoista pyysi häntä sen jälkeen kuuntelemaan Stellastarr* -yhtyeen musiikkia, jonka Kojima kuuli Starsailorina. Hän piti yhtyeen "Way To Fall" -kappaleesta ja valitsi sen lopetusteemaksi.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Sarjan muiden pelien tavoin "Snake Eater" oli menestys ja myi 3,6 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti. Luku on Kuitenkin huomattavasti pienempi kuin "llä", joka on myynyt yli seitsemän miljoonaa kappaletta. Arvostelijat olivat tyytyväisiä uuteen päähahmoon, sarjan päähahmoa Solid Snakea muistuttavaan Naked Snakeen, koska "Sons of Libertyn" päähahmo Raiden oli ollut useimmille pettymys. Jotkut fanit ja kriitikot olivat helpottuneita "Snake Eaterin" enemmän "Metal Gear Solidia" muistuttavasta juonesta, jossa oli vähemmän "ajattelevaa höpötystä" kuin "Sons of Libertyn" juonessa, jonka pitkät dialogit ja lukuisat juonenkäänteet häiritsivät monien mielestä pelikokemusta.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Metal Gear Solid 3: Snake Eater" otettiin hyvin vastaan, ja se sai useilta tunnetuilta arvostelijoilta korkeat pisteet. Pelisivusto IGN antoi pelille pistemäärän 9.6/10, ja brittiläinen julkaisu "Edge" arvosteli pelin 8/10 arvoiseksi. GameSpot kommentoi peliä elokuvamaiseksi ja hienoksi saavutukseksi, antaen sille pistemäärän 8.7/10. GameSpy kehui peliä ehkä "parhaaksi "Metal Gear Solid" -peliksi tähän päivään mennessä", ja Eurogamer kuvaili peliä arvostelussaan "ylivoimaisesti "MGS2: Sons of Libertyä" paremmaksi".


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Arvostelijoilla oli toisistaan poikkeavia mielipiteitä pelin naamioitumissysteemistä. "Edge" kommentoi "maastoutuneena ruohossa makaamisen vihollisen vieressä olevan hieno ote hiiviskelyyn", kun taas GameSpy kritisoi maastoutumisen olevan "vain numero näytöllä, joka ei ole kovin kiinnostavaa". Toisten uudistuksien rinnalla naamioituminen oli GameSpotin mielestä "kaikkein tärkein ja paras". Peliä kritisoitiin myös sen hitaasta ruudunpäivityksestä, joka oli vain 30 fps, kun taas "Metal Gear Solid 2:ssa" vastaava luku oli 60 fps.


title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: "Edge" kutsui "Metal Gear Solid 3:n" välinäytöksiä "visuaalisesti mielenkiintoisiksi ja muistiin jääviksi". Se kuitenkin kommentoi pelin käsikirjoituksen olevan kauheaa ja arvosteli David Hayterin ääninäyttelyä Snakena. GameSpot kritisoi pelin huumorin olevan osittain huonoa ja typerää.