title: Mesoamerikkalaiset kalenterit

text: Tämä 260 päivän kierto oli yhtenevä aurinkovuoden kanssa siten, että 52 vuoden jälkeen nämä kaksi kalenterijaksoa kohtasivat toisensa.


title: Mesoamerikkalaiset kalenterit

text: 52 vuoden kiertojakso, jota kutsutaan kalenterikierroksi, oli hyvin merkittävä. Yleisesti yksityiskohtaisia rituaaleja vietettiin tuon jakson päätteeksi: kaikki tulet sammutettiin, vanhoja keramiikka-astioita rikottiin ja sytytettiin uusi tuli symboloimaan uutta alkua.


title: Mesoamerikkalaiset kalenterit

text: Uskottiin, että tietty tapahtuma tapahtui tarkalleen uudelleen samana päivänä 52 vuotta myöhemmin noudattaen tätä 52 vuoden jaksoa.


title: Mesoamerikkalaiset kalenterit

text: Mesoamerikkalaiset pitivät 52 vuoden jaksoa kaikkein tärkeimpänä ajanjaksona. Poikkeuksen tähän teki Mesoamerikan klassisella kaudella mayaeliitti, joka antoi erityisen merkityksen mayojen "Long Count"-kalenterille.


title: Mesoamerikkalaiset kalenterit

text: Myös muita kalenterijaksoja ylläpidettiin, kuten esimerkiksi kuukalenteria ja muiden astronomisten kohteiden jaksoihin perustuvia kalentereita, joista tärkein oli Venus-planeettaan perustuva.


title: Intel Xeon

text: Intel Xeon on tavaramerkki, jolla Intel myy palvelin- ja työasemakäyttöön tarkoitettuja suorittimia.


title: Intel Xeon

text: Ensimmäinen Xeon-suoritin oli vuonna 1998 julkaistu Intel Pentium II:een perustunut Pentium II Xeon. Se oli tarkoitettu Intel Pentium Pro:n korvaajaksi. Suoritin sisälsi saman suoritinpiirin kuin Pentium II, mutta käytti kalliimpia täydellä nopeudella toimivia L2-välimuistipiirejä, joiden koko oli 512 kilotavua, 1 megatavu tai 2 megatavua. Suoritin käytti 100 megahertsin väylää. Väyläprotokolla oli sama kuin Pentium Pro:ssa ja Pentium II:ssa, mutta fyysinen kanta oli eri tyyppiä kuin kummassakaan, Slot 2.


title: Intel Xeon

text:
Intel Pentium III:een perustunut Pentium III Xeon julkaistiin vuonna 1999. Ensimmäinen versio, "Tanner", erosi Pentium II Xeonista vain siten, että SSE-käskyt (SSE2) oli lisätty ja välimuistiohjainta oli parannettu. Myöhemmin julkaistiin toinen versio, "Cascades", joka oli käytännössä aivan sama suoritin kuin "Coppermine"-pohjainen Pentium III, mutta vain Xeon-tyyppisellä liitännällä. Tämä Cascades-malli oli valmistettu uudemmalla 0,18 um:n valmistustekniikalla, se käytti 133 megahertsin väylää, sisälsi 256 kilotavua L2-välimuistia itse prosessoripiirillä ja toimi maksimissaan kahden suorittimen kokoonpanoissa.
Myöhemmin tuotiin markkinoille myös "oikeat" isommalla 1 tai 2 mebitavun välimuistilla varustetut ja useamman suorittimen kokoonpanoissa toimivat versiot Cascadeksesta. Väylän nopeus oli näissä vain 100 MHz.


title: Intel Xeon

text: Vuonna 2001 Intel julkaisi Intel Pentium 4:ään eli NetBurst-ytimeen pohjautuneen Xeon-suorittimen. Samalla suorittimen nimi muutettiin Pentium Xeonista pelkäksi Xeoniksi. "Foster"-ydin ei menestynyt markkinoilla kovinkaan hyvin, sillä sen nopeus ei ollut Pentium III Xeonin eikä AMD Athlon MP:n tasolla. Tämän lisäksi suorittimen kanssa oli käytettävä kallista RDRAM-muistia. Foster-suorittimet tukivat vain kahden suorittimen samanaikaista käyttöä. Intel julkaisikin "Foster MP" -mallin, jota pystyi käyttämään useamman suorittimen tietokoneissa. Foster MP:n yhden megatavun suuruinen L3-välimuisti auttoi suorituskykyä, mutta suorittimen korkean hinnan takia sekään ei menestynyt.


title: Intel Xeon

text: Vuonna 2002 Intel julkaisi 130 nanometrin prosessilla valmistetun Xeonin, "Prestonian". Prestoniassa oli 512 kilotavun L2-välimuisti ja se tuki Hyper-Threading-tekniikkaa. Kun hieman myöhemmin suorittimen käyttämä väylänopeus nostettiin 533 megahertsiin, Prestonia nousi nopeasti suosituimmaksi palvelinsuorittimeksi, sillä sen suorituskyky oli tällä kertaa paljon parempi kuin edeltäjillään tai Athlon MP:llä. Prestonian MP-malli, "Gallatin", sisälsi joko yhden tai kahden megatavun L3-välimuistin. Myöhemmin Intel julkaisi myös neljän megatavun L3-välimuistilla varustetun Gallatin-suorittimen.


title: Intel Xeon

text: 90 nanometrin prosessilla valmistettu Xeon, "Nocona", julkaistiin vuonna 2004. Koska Intel Itanium ei menestynyt markkinoilla hyvin, Intel päätti lisätä Noconaan AMD64-tuen (kutsuen sitä nimellä EM64T), jolloin se tuki 64-bittisiä käskyjä. AMD Opteron oli kuitenkin yleisesti ottaen Noconaa nopeampi, joten Intel julkaisi alkuvuonna 2005 laajennetulla L2-välimuistilla julkistetun suorittimen, "Irwindalen". Irwindale osasi myös pudottaa kellotaajuuttaan, jos sen täyttä tehoa ei tarvita.


title: Intel Xeon

text:
Kesällä 2006 Intel julkaisi uudet Woodcrest-ytimeen pohjautuvat Xeon-suorittimet.
Woodcrest-ydin pohjautuu Intelin uuteen "Core"-nimellä kulkevaan suoritinarkkitehtuuriin, ja se tarjoaa selvästi paremman suorituskyvyn sekä huomattavasti paremman suorituskyky-virrankulutus-suhteen kuin aiemmat Pentium 4 -pohjaiset Xeonit.


title: Intel Xeon

text: Kaikki Woodcrest-pohjaiset Xeonit ovat tuplaydinprosessoreita, eli niissä on kaksi suoritinta yhdellä piirillä.


title: Intel Xeon

text: Woodcrest-pohjaiset Xeonit ovat aluksi saatavilla vain kahden suorittimen (eli neljän ytimen) kokoonpanoihin. Neljän suorittimen (kahdeksan ytimen) ja sitä suuremman suoritinmäärän mahdollistavat Xeon MP:t pohjaavat edelleen Pentium 4:ään.


title: Intel Xeon

text:
Clovertown on neljäytiminen versio Woodcrestistä, ja se koostuu itse asiassa kahdesta kaksiytimisestä Woodcrest-piilastusta, jotka on paketoitu saman kotelon sisään.
Molemmilla piilastuilla on 4 MiB L2-välimuistia eli sitä on yhteensä 8 MiB.
Clowertownin pienitehoisimmat mallit käyttävät Woodcrestin tapaan 1 066 MT/s väylää ja nopeammat 1 333 MT/s väylää. Malleina E5310, E5320, E5345 ja X5355, nopeuksina 1,6–2,67 GHz.


title: Intel Xeon

text: Nehalem-EX:t ovat Nehalem suoritinarkkitehtuuriin perustuvia palvelinprosessoreita. Nehalem-EX:n koodinimi on "Beckton". Nehalen-EX:t tullaan valmistamaan 45 nanometrin prosessilla ja siinä on 2,3 miljardia transistoria. Suorittimessa on neljä QuickPath linkkiä joiden välityksellä prosessori keskustelee muiden suorittimien ja laitteiston kanssa. Prosessorissa on myös integroitu nelikanavainen muistiohjain ja sen suoritinkanta on Socket 1567.


title: AMD64

text:
AMD64 (myös nimillä x86-64, x86_64 ja x64) on AMD:n kehittämä 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri. AMD64 rinnastetaan yleisesti Intelin vastaavan 64-bittisen EM64T-arkkitehtuurin kanssa.
Vanhoja IA-32-tilan ohjelmia varten piirillä on mukana niitä tukeva käskykanta säilyttäen yhteensopivuuden vanhempien ohjelmistojen kanssa.


title: AMD64

text: Intel ja AMD ovat sopineet ristiin lisensoinnista, jolloin myös Intel käyttää AMD64-tilaa prosessoreissaan.


title: AMD64

text: Intel lisensoi AMD:lle oikeuden käyttää alkuperäistä x86 arkkitehtuuria.


title: AMD64

text: Vuonna 2009 AMD ja Intel sopivat useita lakikiistoja ja erimielisyyksiä jatkaen ristiinlisensointisopimuksia.


title: AMD64

text:
Samalla piirillä on "legacy-mode" tuki IA-32 käskykannalle.
Kun prosessori toimii "long-mode" tilassa tietyt erot tulevat voimaan.


title: Monitori

text: Monitori voi tarkoittaa seuraavia:


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Klaus Lydekesson Diekn (k. 1435) oli saksalaissyntyinen Turun linnan vouti (n. 1409–1435) ja ilmeisesti erityisen varakas mahtimies.


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Klaus Lydekenpojan isä Lydeke, patronymikoniltaan ehkä Olavinpoika, on ollut saksalaisperäinen henkilö ja jossakin virka-asemassa Suomessa. Lisänimen djäkn, teini, herra Klaus ilmeisesti sai siitä, että opiskeli kohtalaisen pitkälle. Hänen menestyksensä virkaurallakin saattaa selittyä kirjallisten taitojen kautta.


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Klaus Djäkn meni naimisiin Kerstin Jonnesdotterin, isänsä Laitilan Isonkartanon herran Jöns Anderssonin ja veljiensä tulevan perijättären kanssa ja sai ainakin yhden pojan, Henrikin, joka opiskeli Pariisin yliopistossa. Hänellä oli mahdollisesti peräti kolme poikaa, ja useimmat heistä ainakin opiskelivat tullakseen kirkonmiehiksi. Ilmeisestikään kukaan pojista ei jättänyt jälkeläisiä.


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Heillä oli useita tyttäriä, joille kaikille Klaus järjesti mittavat myötäjäiset: iso kartano kullekin. Nämä tyttäret naivat Suomen keskiaikaisia kotimaisia mahtisukujen perillisiä, ja heistä polveutuvat monet myöhäiskeskiajan ja varhaisen uuden ajan johtavat suomalaiset aatelissuvut.


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Balladien kuvaama Elinan surma kertoo mahdollisesti Djäknistä: Klaus-niminen mahtimies poltti (ensimmäisen) vaimonsa Elinin ja ainoan lapsensa. Sovittaakseen tekoaan hän lahjoitti huomattavasti omaisuutta kirkolle. Joskus surmaajaksi on kerrottu Klaus Kurki.


title: Klaus Lydekenpoika Djäkn

text: Halikkoon tarina on varmaan periytynyt Djäknin tyttären Cecilian kautta, ja perimätiedon mukaan Cecilia edesauttoi isänsä syntien sovitusta kustantamalla Halikon, Perttelin ja Salon kirkkojen rakentamisen. Myöhemmin tarinaan on sekoittunut paikallisia hahmoja, ja jopa Djäkn on vaihtunut joissakin versioissa Kärkän kartanonherraksi.


title: Vincent Gallo

text: Vincent Gallo (s. 11. huhtikuuta 1962 Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja, taiteilija, moottoripyöräilijä, break-tanssija, malli ja muusikko. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat kulttimaineen saavuttanut elokuva Buffalo 66 ja viime aikoina festivaaliyleisöjä kuohuttanut, ristiriitainen The Brown Bunny.


title: Vincent Gallo

text: Gallo oli nuoruudessaan tekemisissä myös New Yorkin underground-kulttuurin kanssa ja hän soitti muun muassa Jean-Michel Basquiatin kanssa Gray-nimisessä kokeellisessa yhtyeessä. Hän on tunnettu kitkeristä kommenteista kriitikoita, fanejaan sekä ohjaamiaan näyttelijöitä kohtaan.


title: Julia (Caesarin tytär)

text: Julia (kuoli 54 eaa.) oli Julius Caesarin tytär tämän ensimmäisestä avioliitosta Cornelia Cinnillan kanssa. Roomalaisen Julius-suvun naisille oli tapana antaa nimeksi Julia. Vuonna 59 eaa. Julia meni naimisiin Caesarin liittolaisen Pompeiuksen kanssa. Julia oli ennen tätä ollut kihloissa Faustus Cornelius Sulla (Sullan perillisen) kanssa. Plutarkhos kertoo että vaikka avioliitto solmittiinkin poliittisista syistä, rakastui Pompeius pian nuoreen vaimoonsa. Julia kuoli synnytyksen yhteydessä vuonna 54 eaa. Niin Caesar kun Pompeius olivat Julian kuoleman jälkeen surun murtamia ja heidän liittonsa loppui pian tämän jälkeen.


title: Alam-Pedjan luonnonsuojelualue

text: Alam-Pedjan luonnonsuojelualue () on Viron suurimpiin kuuluva luonnonsuojelualue Pedja-, Põltsamaa- ja Emajoen yhtymäkohdassa Jõgevamaan, Tartumaan ja Viljandimaan maakunnissa. Se ulottuu Viljandin, Põltsamaan, Tarton ja Elvan kuntien alueelle.


title: Alam-Pedjan luonnonsuojelualue

text: Luonnonsuojelualue on perustettu 1994. Sen pinta-ala on 25 846 ha. Alueelle on tyypillistä harva asutus, hyvin monentyyppiset niityt, metsät ja suot. Alam-Pedja on myös monien harvinaisten eläin- ja kasvilajien elinaluetta. Erinomaisten luontopolkujen avulla voi matkailija täysin itsenäisestikin tutustua monipuoliseen kasvistoon, linnustoon ja muuhun eläimistöön. Toinen vaihtoehto on vuokrata kanootti, sillä etenkin Pedja- ja Põltsamaajoet sopivat erinomaisesti kapeine mutkittelevine uomineen tähän.


title: Aamu

text: Aamu on vuorokaudenaika yön ja päivän välissä. Yleensä aamun katsotaan alkavan auringon noustessa, mutta laajimmin aamuna voidaan pitää aikaa keskiyön ja keskipäivän välillä. Maissa, joissa kello on 12-tuntinen, näitä tunteja merkitään "ante meridiem" (A.M.). "Aamulla" voidaan viitata myös alkuun tai syntymään. Silloin siihen liittyy usein toivo, kuten fraasissa "uusi aamu tuo uuden toivon". Yleensä aamulla syödään aamiainen, arkisemmin "aamupala".


title: Leopold III (Belgia)

text: Leopold III (3. marraskuuta 1901 Bryssel, Belgia – 25. syyskuuta 1983 Woluwe-Saint-Lambert, Belgia) oli neljäs belgialaisten kuningas vuodesta 1934 vuoteen 1951, jolloin hän luovutti kruunun pojalleen Baudouin I:lle.


title: Leopold III (Belgia)

text: Léopold Philippe Charles Albert Meinrad Hubertus Marie Miguel syntyi Brysselissä Belgian ja Saksi-Coburg-Gothan prinssinä sekä Saksin herttuana. Hän nousi valtaistuimelle isänsä, kuningas Albert I:n, kuoltua 23. helmikuuta 1934.


title: Leopold III (Belgia)

text: Juuri teini-iän saavuttanut kruununprinssi taisteli henkilökohtaisesti ensimmäisessä maailmansodassa Belgian 12:nnessa rykmentissä. Sodan loputtua vuonna 1919 hän opiskeli St. Anthonyn seminaarissa Santa Barbarassa Kaliforniassa.


title: Leopold III (Belgia)

text: Leopold avioitui Ruotsin prinsessa Astridin kanssa Tukholmassa 4. marraskuuta 1926. Prinsessa Astrid oli Ruotsin prinssi Kaarlen ja Tanskan prinsessa Ingeborgin nuorin tytär.


title: Leopold III (Belgia)

text: Tästä avioliitosta syntyi kolme lasta:


title: Leopold III (Belgia)

text: Kuningasparin lomaillessa vuonna 1935 Sveitsissä sijaitsevalla huvilallaan Küssnacht am Rigissä, lähellä Vierwaldstätterseejärveä, kuningas menetti autonsa hallinnan kapealla maantiellä ja kuningatar menehtyi auton suistuttua tieltä.


title: Leopold III (Belgia)

text: Kuningas Leopold avioitui toisen kerran 11. syyskuuta 1941 morganaattisesti lastenhoitajansa Lilian Baelsin (1916–2002) kanssa. Käytännössä morganaattinen avioliitto tarkoitti tässä tapauksessa sitä, että alempisäätyinen Lilian ei ollut oikeutettu kuningattaren arvonimeen, eivätkä hänen lapsensa olleet oikeutettuja kruunuun. Lontoossa syntynyt Lilian oli Réthyn prinsessa.


title: Leopold III (Belgia)

text: Avioliitosta syntyi kolme lasta (ei perimysoikeutta Belgian kruunuun):


title: Leopold III (Belgia)

text: Vuonna 1936 saksalaisten voimakkaan painostuksen edessä Leopold III teki päätöksen Belgian puolueettomuudesta, kun maa oli siihen saakka ollut Ranskan ja Ison-Britannian liittolainen. Tämä päätös ei kuitenkaan estänyt saksalaisia miehittämästä maata 10. toukokuuta 1940. Kyseessä oli ehdoitta antautuminen, joskin ilman Ranskaan paenneen hallituksen suostumusta. Tämä oli selkeä alku pitkään vielä sodan jälkeenkin maata vaivanneelle "kuninkaalliselle ongelmalle".


title: Leopold III (Belgia)

text: Kuningas oli jäänyt joukkojensa pääosan kanssa saksalaisten saartamaksi ja Lontooseen siirtynyt pakolaishallitus ei tunnustanut Leopoldin oikeutta hallita maata. Kuningas ei hyväksynytkään natsien tarjousta hallita yhteistyössä heidän kanssaan. Kuitenkin hänen tekonsa saivat kansassa esiin suurta tyytymättömyyttä ja puhuttiin jopa maanpetturuudesta. Kuningas eli perheineen natsien valvonnassa Brysselin kuninkaallisessa linnassa.


title: Leopold III (Belgia)

text: Vuonna 1944 Heinrich Himmler määräsi kuninkaan perheineen siirrettäväksi Saksaan, jossa he viettivät talven 1944–1945 Saksissa lähellä rintamaa Hirschstein an der Elbessä. Tämän jälkeen heidät siirrettiin Strobliin, lähelle Saltzburgia Itävaltaan. Yhdysvaltain joukot vapauttivat kuninkaallisen perheen toukokuussa 1945.


title: Leopold III (Belgia)

text: Merkittävä osa Belgian kansalaisista vastusti kuningas Leopold III:n paluuta takaisin valtaistuimelle. Häntä syytettiin tässä yhteydessä maanpetoksesta ja yhteistyöstä natsien kanssa, joskin taustalla oli myös voimakas viha kuninkaan uutta avioliittoa kohtaan, sillä edesmennyt kuningatar Astrid oli muodostunut kansalliseksi kulttihenkilöksi ja teon katsottiin loukkaavan hänen muistoaan.


title: Leopold III (Belgia)

text: Leopold perheineen ei palannut Belgiaan, vaan asettui asumaan Sveitsiin. Kuitenkin koko sodanjälkeistä Belgian sisäpolitiikkaa sävytti kysymys kuninkaan paluusta ja asemasta. Jopa voimakkaita vaatimuksia maan siirtymisestä tasavaltaan esitettiin. Eritoten maan ammattiyhdistysliike ja sosialistinen puolue ajoivat melko voimakkaasti kuninkaan paluun estämistä ja valtiomuodon muuttamista.


title: Leopold III (Belgia)

text: Vuonna 1944 parlamentin ja senaatin yhteisistunnossa valittiin kuningas Leopold III:n veli Flanderin kreivi Kaarle sijaishallitsijaksi. Tämä vannoi virkavalansa 20. syyskuuta 1944 ja jatkoi tehtävässä 30. heinäkuuta 1950 saakka. Hänellä oli kaikki hallitsijalle kuuluva valta.


title: Leopold III (Belgia)

text: 12. maaliskuuta 1950 järjestettiin kansanäänestys, jossa niukka enemmistö (57,68 %) belgialaisista kannatti kuninkaan paluuta maahan. Leopold III ilmoitti neljä päivää myöhemmin antavansa maan parlamentin päättää hänen paluustaan. Gaston Eyskensin hallitus erosi 18. maaliskuuta ja kaksi päivää myöhemmin maassa järjestettiin laajoja mielenosoituksia. Valloniassa ja Brysselissä pidettiin 24. maaliskuuta päivän mittainen yleislakko. Mellakoita esiintyi etenkin ranskankielisessä Valloniassa. Kansanäänestyksessä valloneista 58 % vastusti kuninkaan paluuta, kun flaameista sitä kannatti 72,2 %. Tässä oli lisää aihetta kahden kieliryhmän väliselle konfliktille.


title: Leopold III (Belgia)

text: Leopold ehdotti 15. huhtikuuta 1950 pitämässään radiopuheessa, että voisi luovuttaa tehtävänsä 20-vuotiaalle pojalleen. Hänen poikansa tuli valtaan kuningas Baudouin I:nä.


title: Leopold III (Belgia)

text: Hallitsijan tehtävät jätettyään kuningas Leopold keskittyi lähes kokonaisuudessaan tieteelliseen tutkimustyöhönsä sosiaaliantropologina. Hän matkusteli tieteellisen työnsä puitteissa ympäri maailmaa ja vietti pidemmän aikaa esimerkiksi Senegalissa. Hän osallistui politiikkaan melko harvakseltaan, mutta kritisoi jyrkästi Belgian tapaa vapautua siirtomaistaan.


title: Leopold III (Belgia)

text: Kuningas Leopold III kuoli "Woluwe-Saint-Lambertissä", Brysselin esikaupunkialueella vuonna 1983. Hänet on haudattu molempien puolisoidensa kanssa Laekenin kuninkaallisen linnan kirkon hautakryptaan muiden Belgian monarkkien tavoin.


title: Alesian piiritys

text: Alesian piiritys tai Alesian taistelu käytiin vuonna 52 eaa. Se oli Gallian sodan viimeinen suuri sotatoimi mikä lopullisesti käänsi sodan kulun Rooman hyväksi. Julius Caesarin johtamat roomalaiset piirittivät Vercingetorixin johtamia gallialaisia. Alesian piiritystä pidetään sotahistoriassa eräänä piirityksen malliesimerkkinä ja yhtenä Caesarin suurimpana saavutuksena.


title: Alesian piiritys

text: Vuonna 52 eaa. Caesar oli ajanut Vercingetorixia takaa läpi Gallian ja valloittanut muun muassa Avaricumin kaupungin, mutta epäonnistunut Gergoviassa. Lopulta hän sai Vercingetorixin saarretuksi Alesian kaupunkiin Galliassa.


title: Alesian piiritys

text: Alesian kaupunki oli gallialaisten mandubien pääkaupunki. Se sijaitsi vaikeakulkuisella kukkulan huipulla, jota reunusti kaksi jokea kummankin puolen. Kaupunkia ympäröivät suunnilleen saman korkuiset kukkulat ja sen edustalla oli suuri kenttä.


title: Alesian piiritys

text: Gallialaiset olivat rakentaneet noin kaksi metriä korkean kivimuurin ja vallikaivannon suojaamaan kaupunkia.


title: Alesian piiritys

text: Suora hyökkäys olisi ollut erittäin vaarallinen yritys, joten Caesar suunnitteli piirittävänsä kaupungin ja pakottavansa Vercingetorixin joukot antautumaan muonavarojen loputtua. Hän määräsi kaupungin ympäri rakennettavaksi kymmenen roomalaisen mailin (15 km) pituisen ja neljä metriä korkean piiritysvallin, johon kuului 8 leiriä ja 23 puolustuslinnaketta. Vallin suojana oli myös vallihautoja ja teräviä seipäitä sekä piilotettuja ansoja, joita roomalaiset kutsuivat liljoiksi niiden muodon takia.


title: Alesian piiritys

text: Heti piiritystöiden alettua kaupungin edustalla käytiin rajuja ratsuväen taisteluja, joissa gallialaiset yrittivät haitata piiritystöiden etenemistä. Roomalaisten auxilia-joukkoihin kuuluneet germaaniset ratsuväkimiehet kuitenkin torjuivat hyökkäykset ja aiheuttivat suuria tappioita Vercingetorixin ratsumiehille.


title: Alesian piiritys

text: Ennen kuin työt saatiin valmiiksi Vercingetorix päätti lähettää ratsuväkensä kunkin oman kansansa luo ja koota mahdollisimman suuren armeijan auttamaan gallialaisia. Hän myös käski kaikki kaupungin edustalle jääneet joukot kaupunkiin ja käski koota kaikki viljavarat ja karjan. Alesiassa oli täten noin 80 000 gallialaista taistelijaa sekä kaupungin asukkaat.


title: Alesian piiritys

text: Kun Caesar sai tietää, että gallialaisten apujoukot saapuisivat auttamaan Vercingetorixia, hän käski rakentaa toisen, 21 km pitkän vallin, joka oli suunnattu ulospäin kaupungista, sekä vallihautoja, jotka oli täytetty muun muassa vedellä, ja metrin syvyisiä kuoppia, joihin iskettiin teräviä puuseipäitä. Näin hän oli samalla kertaa sekä piirittäjä että piiritetty.


title: Alesian piiritys

text: Lopulta piiritystyöt Alesian ympärille saatiin valmiiksi. Alesiassa tilanne oli kuitenkin huono, sillä muonavarat olivat hupenemassa eikä tiedetty, tulisiko gallialaisten armeija auttamaan Vercingetorixia. Piiritetyt kutsuivat neuvottelun päättääkseen toimenpiteistä. Arvernialainen Critognatus kannatti rynnäkköä roomalaisten piiritysvallien läpi, mutta lopulta päätettiin, että kaikkien siviilien tuli poistua kaupungista, jotta vain Vercingetorixin joukot kuluttaisivat muonavaroja. Kun mandubit yrittivät lähteä, Caesar ei suostunut päästämään heitä muuriensa läpi, ja nämä joutuivat jäämään kummankin armeijan väliin taistelukentälle.


title: Alesian piiritys

text: Sillä välin Vercingetorixin lähetit olivat päässeet määränpäähänsä ja gallit kokosivat suurta armeijaa auttamaan Vercingetorixia. Apujoukkoihin kuului miehiä lukuisista eri kansoista: muun muassa heeduja, arvernilaisia, bellovakkeja, pariseja ja boijeja sekä monia muita. Ne joutuivat kukin lähettämään tietyn määrän joukkoja. Caesarin mukaan gallialaisten armeijassa oli yhteensä 250 000 jalkaväkimiestä ja 8 000 ratsumiestä Vercingetorixin serkun Vercassivellaunoksen komennossa. Yksi komentajista oli myös atrebaattien kuningas Commius, joka oli aikaisemmin ollut Caesarin liittolainen.


title: Alesian piiritys

text: Syyskuun lopulla gallialaisten armeija saapui Alesiaan ja leiriytyi läheiselle kukkulalle. Heti seuraavana päivänä Commius hyökkäsi roomalaisten varustuksia vastaan samaan aikaan kun Vercingetorix käynnisti hyökkäyksen sisäpuolelta. Taistelut olivat rajuja, mutta lopulta hyökkäykset torjuttiin Rooman germaaniratsuväen avulla.


title: Alesian piiritys

text: Seuraavana päivänä Vercingetorixin joukot tekivät yllätyshyökkäyksen keskiyöllä ja yrittivät rynnäköllä vallata roomalaisten asemat. Vallihaudat ja ansat kuitenkin hidastivat hyökkäystä, ja roomalaiset pystyivät legaattien Marcus Antoniuksen ja Gaius Treboniuksen johtamana torjumaan kaikki hyökkäykset. Gallialaiset kärsivät suuria tappioita roomalaisten heittoaseiden ammuksista.


title: Alesian piiritys

text: Seuraavana päivänä gallialaiset saivat selville, että pohjoisessa oleva kukkula oli heikoiten puolustettu ja että sen puolustusvarustuksissa siinä kohtaa oli aukko. Vercassivellaunos kokosi 60 000 miehen joukon ja hyökkäsi keskipäivällä roomalaisten heikointa kohtaa vastaan, jota puolusti kaksi legioonaa Gaius Antistius Reginuksen ja Gaius Caninius Rebiluksen komennossa. Samaan aikaan Vercingetorixin joukot hyökkäsivät voimalla roomalaisten varustuksia vastaan.


title: Alesian piiritys

text: Caesar lähetti Titus Labienuksen komentaman ratsuväkiosaston vallien heikolle kohdalle tukemaan puolustajia samalla kun hän johti rajua puolustustaistelua siirtämällä vahvistuksia alueille, joissa linjan pelättiin murtuvan. Caesar kulki joukkojensa keskuudessa valaen rohkeutta miehiinsä. Jatkuvan paineen alaisena roomalaiset tekivät lopulta vastahyökkäyksen ja saivat Vercingetorixin joukot työnnettyä takaisin. Toisaalla Labienuksen miehet olivat kuitenkin selvästi alivoimaisia ja linja alkoi pettää. Caesar kokosi tällöin 6 000 miehen ratsuväkiosaston ja johti tämän ulos piiritysmuurien takaa hyökätäkseen Vercassivellaunoksen armeijaa vastaan selustasta. Tämä siirto yllätti täysin gallialaiset, jotka joutuivat sekasortoon ja pakenivat.


title: Alesian piiritys

text: Roomalaiset surmasivat tuhansia pakenevia gallialaisia. Vain harvat onnistuivat pakenemaan. Vercassivellaunos joutui roomalaisten vangiksi, ja 74 gallialaisten sotamerkkiä tuotiin Caesarin luo.


title: Alesian piiritys

text: Gallialaisten armeijan tappion seurauksena Vercingetorixilla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin antautuminen.


title: Rubikon

text: Rubikon oli antiikin aikainen nimi pienelle joelle Pohjois-Italiassa. Rooman valtakunnan aikaan se virtasi Adrianmereen Ariminumin ja Caesenan välistä. Joen tarkkaa sijaintia ei tiedetä, mutta epäillään, että kyseessä on nykyinen Fiumicinojoki. Rooman valtakunnan aikana joki oli rajana Gallia Cisalpina -provinssin ja itse Rooman välillä. Lain mukaan kenraalit eivät saaneet ylittää rajaa armeijan kanssa.


title: Rubikon

text: Kun Julius Caesar ylitti joen vuonna 49 eaa., luultavasti 10. tammikuuta, hän rikkoi Rooman lakia ja aloitti sisällissodan. Suetoniuksen mukaan Caesar lausui ""iacta alea est"" ("arpa on heitetty") ennen kuin ylitti joen. Plutarkhos taas kertoo, että Caesar lausui tämän kreikaksi ""anerrifthō kybos"" ("lentäköön noppa") siteeraten näytelmäkirjailija Menandrosta.


title: Länsi-Virumaa

text: Länsi-Virumaa () on Viron maakunta Suomenlahden etelärannalla. Maakunnan keskus on Rakvere, joka oli myös hallintokeskus vuoden 2017 loppuun, jolloin lääninhallintoon rinnastettava, Viron hallituksen nimittäminen maaherrojen johtama valtiollinen aluehallinto lakkautettiin.


title: Länsi-Virumaa

text: Länsi-Virumaan asukasluku on noin 60 000 ja pinta-ala 3 700 neliökilometriä.


title: Länsi-Virumaa

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Länsi-Virumaa koostuu kahdeksasta kunnasta, joista yksi on kaupunki. Ennen kuntauudistusta kuntia oli 15. Muutoksessa Itä-Virumaan Aseri siirrettiin osaksi Länsi-Virumaata.


title: Länsi-Virumaa

text: Maakunnan kunnat ovat:


title: Länsi-Virumaa

text: Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan silloisella Länsi-Virumaalla oli 59 842 asukasta, joista 51 975 (86,9 %) oli virolaisia, 5 794 (9,7 %) venäläisiä ja 2 027 (3,4 %) muita kansallisuuksia.


title: Länsi-Virumaa

text: Maakunnan teollisuudenaloja ovat elintarvike-, metalli- ja metsäteollisuus. Lisäksi maakunnassa työllistää kuljetusala ja logistiikka.


title: Länsi-Virumaa

text: Länsi-Virumaa muodostaa Viron riigikogun vaalien vaalipiirin numero 6, josta valitaan viisi kansanedustajaa Viron 101-jäseniseen parlamenttiin.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Jean-Michel Basquiat [žã-mišel baskia] (22. joulukuuta 1960, Brooklyn, New York – 12. elokuuta 1988, New York City, New York) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän sai mainetta aluksi graffititaiteilijana New Yorkissa ja myöhemmin menestyksekkäänä avantgarde-taiteilijana 1980-luvun kansainvälisissä taidepiireissä.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Basquiat'n äiti Matilde oli kotoisin Puerto Ricosta, ja isä Gerardilla oli haitilaiset sukujuuret. Basquiat osoitti kiinnostusta taidetta kohtaan jo varhain, ja hänen äitinsä kannusti poikaa piirtämään, maalaamaan ja osallistumaan muihin taideharrastuksiin.


title: Jean-Michel Basquiat

text: 17-vuotiaana Basquiat alkoi maalata ystävänsä Al Diazin kanssa metrovaunuihin ja slummirakennuksiin spray-maaleilla graffiteja ja ns. tageja, joissa hän käytti nimimerkkiä SAMO (lyhenne sanonnasta ”same old shit”). Hän erottui lajin muista tekijöistä vahvan graafisen taitonsa ja kuvataiteen tuntemuksen ansiosta. Seuraavana vuonna Basquiat muutti pois kotoaan ja jätti koulun kesken. Hän asui ystäviensä luona ja elätti itseään myymällä tekemiään postikortteja ja T-paitoja. Hän alkoi saada töitään kaupaksi huomattavilla rahasummilla. Vuonna 1980 hän osallistui monen nuoren taiteilijan yhteisnäyttelyyn, jonka oli sponsoroinut Collaborative Projects Inc. Muutaman seuraavan vuoden aikana hänen töitään oli jatkuvasti esillä muiden nuorten taiteilijoiden (esimerkiksi Keith Haringin ja Barbara Krugerin) töiden rinnalla.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Basquiat esiintyi Edo Bortoglion elokuvassa "New York Beat Movie" vuonna 1981. Elokuvassa oli mukana myös Basquiat’n ystäviä, kuten Vincent Gallo, graffititaiteilija Fab Five Freddy ja Blondie-yhtyeen laulaja Debbie Harry. Basquiat vieraili myöhemmin myös Blondien Rapture-musiikkivideolla.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Basquiat tutustui Andy Warholiin vuonna 1983, ja he tekivät jonkin verran yhteistyötä. He keskustelivat amerikanafrikkalaisen taiteen ja kirjallisuuden asemasta Yhdysvalloissa ja maalasivat yhdessä, usein tekemällä yhteismaalauksia, joissa yhdistyivät Basquiat’n graffitit ja Warholin mainoslogot. Julkisuudessa pohdittiin, miksi Warhol teki yhteistyötä Basquiat'n kanssa: arveltiin, että hän haluaa käyttää hyväksi nuoren taiteilijan mainetta. Kaikesta huolimatta he pysyivät ystävinä Warholin kuolemaan saakka.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Vuoteen 1984 mennessä Basquiat’n ystävät alkoivat olla jo huolestuneita hänen kiihtyvästä huumeidenkäytöstään, äkkipikaiseksi muuttuneesta käytöksestään ja vainoharhaisuudestaan.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Kansainvälisen kuuluisuuden kasvaessa hänen töitään esiteltiin läpi Euroopan. Basquiat matkusti Afrikkaan vuonna 1986, ja hänen töitään oli esillä Norsunluurannikolla.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Andy Warholin kuolema vuonna 1987 oli ankara isku Basquiat’lle. Hän yritti taistella huumeriippuvuutta vastaan, lähti vähäksi aikaa New Yorkista ja asui Mauissa. Palattuaan kotikaupunkiinsa hän kuoli heroiinin yliannostukseen 27-vuotiaana.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Basquiat’n isä omistaa nykyään suurimman osan poikansa töistä ja lainaa niitä näyttelyihin.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Taiteilija Julian Schnabel käsikirjoitti ja ohjasi elokuvan "Basquiat", joka perustui Basquiat'n elämäntarinaan. Elokuvassa oli nimekäs joukko tähtiä Courtney Lovesta ja Dennis Hopperista alkaen, ja nimiroolia esitti Jeffrey Wright. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1996 ja nosti taiteilijan uuden sukupolven tietoisuuteen.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Basquiat'n taiteilijanuran voi jakaa kolmeen osin päällekkäiseen tyylikauteen.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Varhaisimmalla kaudellaan (1980–1982) hän maalasi enimmäkseen hahmoja, kuten luurankomaisia figuureja ja naamiomaisia kasvoja, joiden on tulkittu kuvastaneen taiteilijan lempiaihetta: kuolevaisuutta. Osa maalausten aiheista on peräisin katukuvasta, kuten autot, rakennukset, poliisit, lasten leikit ja graffitit.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Keskikaudellaan (1982–1985) hän maalasi moniosaisille kankaille. Nämä työt ovat täynnä tiheää kirjoitusta ja kollaaseja. Niissä voi myös havaita Basquiat'n kiinnostuneen amerikanafrikkalaisten kulttuurista ja identiteetistä. Töissä kuvataan useita tummaihoisia yhdysvaltalaisia Charlie Parkerista Sugar Ray Robinsoniin.


title: Jean-Michel Basquiat

text: Viimeisinä vuosinaan Basquiat oli alkanut kehitellä uudenlaista tyyliä, johon kuuluivat erilainen maalaustapa ja uudet symbolit.


title: M. Scott Peck

text: Morgan Scott Peck (22. toukokuuta 1936 – 25. syyskuuta 2005) oli yhdysvaltalainen psykiatri, joka tuli kuuluisaksi self help -terapiakirjoistaan. Hän kuoli syyskuussa 2005 keuhkosyöpään 69-vuotiaana.


title: M. Scott Peck

text: Hänen kuuluisin teoksensa oli "The Road Less Travelled", joka julkaistiin vuonna 1978. Se merkitsi 1930-luvun lamakauden luoman kysynnän jälkeen itsehoitokirjallisuuden uutta alkua. Kirjaa ja sen jatko-osia myytiin Yhdysvalloissa viisi miljoonaa kappaletta. Kirja ylsi "The New York Timesin" bestseller-listalle vuonna 1983 ja pysyi siellä 13 vuotta.


title: M. Scott Peck

text: Peckin näkemys on kognitiivista terapiaa: "Elämä on vaikeaa." Ongelmia ei pidä välttää vaan pyrkiä ratkaisemaan. Tämän hyväksymisen avuksi Peck suosittelee uskoa korkeampaan voimaan. Peck kääntyi kristinuskoon keski-ikäisenä. Kirjoissaan hän ei nimeä uskonsa kohdetta, josta syystä muun muassa Anonyymit alkoholistit -seurojen kävijöiden parissa, ainakin Yhdysvalloissa, kirja on ollut suosittu.


title: Gregorius I

text: Pyhä Gregorius I (Gregorius Suuri) (noin 540 – 12. maaliskuuta 604) oli kirkonopettaja ja toimi paavina 3. syyskuuta 590 – 12. maaliskuuta 604. Paavina Gregorius oli Rooman kirkon aseman merkittävä rakentaja. Hän aloitti suuren käännytystoiminnan ja varmisti verotuksellaan kirkon taloudellisen riippumattomuuden. Hänen työtään oli myös kirkkoisä Augustinuksen ajatuksen ”kirkosta Jumalan valtakunnan edustajana maan päällä” vakiintuminen.


title: Gregorius I

text: Ortodoksisessa kirkossa häntä kunnioitetaan pyhänä nimellä Gregorios Dialogos () ja ennenpyhitettyjen lahjain liturgian ylöskirjoittajana. Lisänimen Dialogos hän on saanut teoksestaan "Dialogit".


title: Gregorius I

text: Martti Luther ja muut protestanttiset reformaattorit väittivät kirkon rappion ja pimeän keskiajan alkaneen Gregoriuksesta. Tämä korosti askeesia ja itsensä kuolettamista, kehitti kiirastulioppia ja edisti pyhimysten kunnioitusta.


title: Gregorius I

text: Gregorius oli lähtöisin rikkaasta, ylhäisestä ja hurskaasta roomalaisesta suvusta, vaikka suvulla ei nähtävästi ollut yhteyksiä Rooman perinteisiin patriisiperheisiin. Hänen isänsä oli Gordianus-niminen mies ja äitinsä Silvia, jonka puoleinen suku oli myös arvostettu. Gregoriuksen äiti Silvia on myöhemmin julistettu pyhimykseksi. Gregoriuksen äidin lisäksi myös hänen isänsä kaksi siskoa, Trasilla ja Emiliana, on myöhemmin kanonisoitu pyhimyksiksi


title: Gregorius I

text: Gregorius sai lainopillisen koulutuksen. Hiukan yli kolmikymmenvuotiaana hänestä tuli Rooman kaupunginprefekti. Noin vuonna 574 Gregorius päätti luopua tehtävistään ja ryhtyä munkiksi. Myöhemmin hän kuvaili kolmea munkkivuottaan elämänsä onnellisimmaksi ajaksi.


title: Gregorius I

text: Kun hänen isänsä kuoli, Gregorius muutti sukupalatsinsa luostariksi. Siellä hän alkoi noudattaa askeettista benediktiiniläistä elämäntapaa ja vaaransi terveytensä ylenmääräisellä paastoamisella.


title: Gregorius I

text: Vuonna 578 Gregoriuksesta tuli paavin päätöksellä yksi seitsemästä Rooman diakonista. Samaan aikaan paavilla oli ongelmia langobardien kanssa, jotka uhkasivat koko Italiaa. Paavi pyysi suojelusta Bysantin keisarilta Tiberius II Constantinukselta, mutta tämän lähettämä Bysantin armeija ei ollut järin tehokas langobardeja vastaan, minkä vuoksi Rooma oli alituisessa uhassa.


title: Gregorius I

text: Gregorius toimi myös kuusi vuotta paavin lähettiläänä Konstantinopolissa keisarin hovissa. Gregoriuksen kanssa Konstantinopoliin matkusti myös joitain hänen tuntemiaan henkilöitä hänen munkkivuosiltaan, joiden kanssa hän vietti Konstantinopolissa aikaansa rukoillen ja lukien pyhiä kirjoituksia. Konstantinopolissa viettämänään aikana Gregorius myös joutui riitoihin Konstantinopolin patriarkka Eutykhioksen kanssa riidassa, joka koski ylösnousemusta, ja tarkemmin ylösnousseen ruumiin olemusta. Bysantin keisari ratkaisi riidan toteamalla, että Gregorius oli kiistassa oikeassa. Samalla Konstantinopolin patriarkan aiheesta kirjoittama kirja määrättiin poltettavaksi. Gregoriuksen ja patriarkan kiista oli ollut niin ahdistava, että he molemmat sairastuivat sen vuoksi. Gregorius kuitenkin parani, mutta patriarkka menehtyi sairauteensa vuonna 582. Konstantinopolin vuosien jälkeen Gregorius palasi kotiluostariinsa, missä hänestä tuli apotti.


title: Gregorius I

text: Gregorius valittiin paaviksi 50-vuotiaana vuonna 590 vastoin omaa tahtoaan. Valinta tapahtui poikkeuksellisen yksimielisesti.


title: Gregorius I

text: Keskiajan paaviuden voidaan katsoa alkaneen Gregoriuksen tultua valituksi paaviksi vuonna 590. Gregorius I oli paaviuden historian kannalta erittäin merkittävä henkilö, ja hänen pontifikaattinsa aikana vuosina 590–604 voidaankin katsoa läntisen kristillisyyden kirkon siirtyneen uuteen aikakauteen. Myöhemmin Gregoriukselle annettiin lisänimi Suuri, mikä on harvinainen kunnianosoitus kirkossa.


title: Gregorius I

text: Gregorius oli ensimmäinen paaviksi valittu munkki ja hänestä tuli koko keskiajan ihannepaavi. Gregorius oli pätevä hallintomies, kokenut juristi ja taitava diplomaatti. Hänen tekoihinsa lukeutuu muun muassa paavillisen keskushallinnon järjestäminen, eikä hän ollut suinkaan pelkkä uskonnollinen johtaja vaan tämän lisäksi myös maallinen hallitsija ja yksi historian merkittävimmistä paaveista.


title: Gregorius I

text: Gregorius kutsui itseään ”Jumalan palvelijoiden palvelijaksi”, joka vielä nykyäänkin on yksi paavillisen vuosikirjan ensimmäisellä sivulla olevista arvonimistä. Titteli kuvasti paitsi Gregoriuksen käsitystä itsestään nöyränä munkkina, se myös toimi vastavetona Konstantinopolin piispalle, joka oli alkanut kutsua itseään ”ekumeeniseksi patriarkaksi”.


title: Gregorius I

text: Gregoriuksen aikaan kirkko oli Italian suurin maanomistaja ja Gregorius organisoi maantilojen hoidon: torpparit viljelivät maita ja tuotto meni luostareille, papistolle ja köyhille. Hän tehosti viljelysmenetelmiä, tilojen hallintaa sekä huolehti, ettei viljelijöiden oikeuksia poljettu.


title: Gregorius I

text: Gregoriuksen toimintaan maatilauudistuksessa kuului myös se, että maatilojen johtajat siirrettiin paavin suoraan alaisuuteen. Jokainen maatilan johtaja joutui vuosittain raportoimaan maatilansa toiminnasta suoraan paaville ja merkitsemään tulonsa muistiin.


title: Gregorius I

text: Gregoriuksen uudistusten vuoksi paavin tulot lisääntyivät huomattavasti. Saamillaan rahoilla Gregorius saattoi uudistaa paavillista hallintojärjestelmää ja luoda siitä tehokkaamman. Gregorius ei kuitenkaan käyttänyt kaikkia rahoja hallintokoneistonsa ylläpitämiseen ja luomiseen, vaan hän myös harjoitti hyväntekeväisyyttä hallitsemillaan alueilla. Gregoriuksen tiedetään käyttäneen rahaa myös sosiaalisten epäkohtien korjaamiseen, minkä lisäksi hän myös jakoi hallitsemillaan alueilla viljaa köyhille. Tällainen toiminta takasi paaville myöhemmin hyvän maineen, minkä vuoksi syntyi myös Gregoriuksen yhteyteen usein liitetty legenda Roomaa piinanneesta ruttoaallosta. Legendan mukaan Gregoriuksen pontifikaatin eli paavinkauden ensimmäisenä vuonna Roomaa koetteli ruttoepidemia, minkä lopettamiseksi Gregorius I:n kerrotaan järjestäneen suuren kulkueen, jonka lopuksi arkkienkeli Mikaelin kerrotaan ilmestyneen kansalle ja ilmoittaneen ruttoepidemian päättyneen.


title: Gregorius I

text: Maatilauudistuksena ohella Gregorius myös valvoi, että piispoiksi nimitettiin virkaan kykeneviä miehiä, jotka useimman olivat hänen tuttujaan Roomasta ja sen luostareista. Gregorius I arvosti piispannimityksiä päättäessään ehdokkaiden hurskautta ja oppineisuutta, mutta hän kiinnitti huomiota myös maallisiin asioihin – jopa sota-ansioihin.


title: Gregorius I

text: Gregorius Suuren aikana nykyisen Italian alue kuului Ravennan eksarkaattiin, joka kuului Bysantin valtakunnalle. Paavi Gregorius tunnusti tämän ylivallan. Vihollisten uhatessa Rooman kaupunkia Bysantin keisarista ja Ravennan eksarkista ei kuitenkaan ollut apua, joten olosuhteiden pakossa paavin oli neuvoteltava heidän kanssaan ja lahjottava heitä.


title: Gregorius I

text: Gregoriuksen politiikka langobardeja kohtaan oli vastakohtana Bysantin käskynhaltijoille, jotka suhtautuivat passiivisesti langobardien muodostamaan uhkaan. Gregorius toimi aktiivisesti Rooman suojelemiseksi langobardeilta, mihin kuului esimerkiksi vuonna 592 solmittu rauhansopimus Ariulf-nimisen langobardiherttuan kanssa. Myöhemmin Ariulf tosin rikkoi sopimuksen ja aikoi valloittaa Rooman, mutta Gregorius sai hänet lahjottua luopumaan yrityksestä.


title: Gregorius I

text: Maallisen vallan heikkous siis pakotti – tai toisesta näkökulmasta katsottuna mahdollisti – hänet ottamaan vastuuta myös maallisesta hallinnosta Rooman lähiseuduilla: näillä toimillaan hän aloitti Kirkkovaltion rakentamisen Keski-Italiaan sekä verotusjärjestelyillään varmisti kirkon taloudellisen riippumattomuuden. Näin paavista tuli käytännössä Italian niemimaan maallinen hallitsija.


title: Gregorius I

text: Konstantinopolissa lähettiläänä ollessaan Gregorius huomasi, että keisarilla oli yksinvalta uskonasioissa. Hän ymmärsi, ettei hänen kannattanut yrittääkään levittää ajatusta paavin uskonnollisesta ylimmästä vallasta itään, joten hän päätti keskittyä länteen. Paavi Gregorius solmi tärkeitä suhteita Ranskan ja Espanjan hallitsijoihin sekä lähetti kotiluostarinsa johtajan ja neljäkymmentä munkkia Isoon-Britanniaan käännyttämään pakanoita. Gregorius esiintyikin lännessä kristittynä johtajana ja käskijänä sekä idässä keisarin uskollisena alamaisena.


title: Gregorius I

text: Nähdessään englantilaisia sotavankeja Rooman orjatorilla paavi Gregorius päätti, että englantilaisista (lat. "anglii") oli tehtävä enkeleitä (lat. "angelii") ja lähetti kotiluostarinsa johtajan Augustinuksen neljänkymmenen muun munkin kanssa Englantiin. Tämän tapauksen historiallisuus ei tosin ole varmaa, eikä kertomuksella juuri katsota olevan lähdearvoa. "Liber Pontificalis" -teos käsittelee Gregoriuksen käännytysohjelmaa vain hyvin lyhyesti, eikä anna sille selvää syytä:


title: Gregorius I

text: Gregorius antoi Augustinukselle ohjeet kuinka pakanoita tulisi käännyttää ja nämä ohjeet myöhemmin otettiin kirkkolakiin ja niitä noudatettiin koko keskiajan.


title: Gregorius I

text:
Gregorius kirjoitti muun muassa seuraavaa:
Gregoriuksen suhtautuminen käännytystyöhön oli käytännönläheistä ja suvaitsevaista, mikä näkyy hänen kirjoittamistaan ohjeista käännyttäjille. Gregorius ei esimerkiksi halunnut ei-kristillisiä kulttipaikkoja tuhottavan, vaan ne piti ainoastaan vihkiä kristityiksi. Lisäksi Gregorius ei vaatinut käännyttäjiä kitkemään vanhoja tapoja, vaan sulauttamaan ne kristilliseen oppiin. Esimerkiksi eläinuhrit sallittiin, kunhan uhraukset suoritettiin kristillisinä juhlapäivinä Jumalalle omistettuina.


title: Gregorius I

text: Englannissa Gregoriuksen lähettiläät otettiin lämpimästi vastaan, sillä Kentin kuninkaan Ethelbertin vaimo oli itsekin kristitty. Myöhemmin myös itse kuningas kääntyi kristityksi ja otti vastaan hänelle tarjotun kasteen.


title: Gregorius I

text: Englannista tehtiin lähetystyötä manner-Eurooppaan ja samalla luotiin henkinen perusta Länsi-Euroopalle. Läntisestä Euroopasta tuli Gregorius I:n tavoitteiden mukaisesti alue, jolla paavia kuunneltiin ja joka oli uskollinen paaville.


title: Gregorius I

text: Vaikka käännytystyö osoittautui hedelmälliseksi Englannissa – esimerkiksi pelkästään yhden joulujumalanpalveluksen yhteydessä kerrottiin kastetun enemmän kuin kymmenentuhatta anglosaksia – ei paavi Gregoriuksella silti ollut mahdollisuutta saada kontrollia Englannin maallisesta tai sotilaallisesta vallasta. Kristinuskon levittämisessä Gregorius kuitenkin onnistui, ja hänen pyrkimyksiinsä ulkoisten kääntymysten ohella kuului muuttaa koko anglosaksinen arvomaailma lähemmäs kristillistä.


title: Gregorius I

text: Läntisissä suhteissaan Gregorius toimi käskijänä, ja muille läntisen Euroopan ruhtinaille kirjoittaessaan hän puhutteli näitä ”poikinaan”. Samanaikaisesti Gregorius I osasi esiintyä Konstantinopolille keisarin alamaisena. Toimintansa ansiosta Gregorius ei joutunut hankaluuksiin vahvan Bysantin kanssa, ja samalla hän saattoi lujittaa paavillista valtaa lännessä.


title: Gregorius I

text: Gregorius kirjoitti paljon ollessaan paavi, ja hän oli myös ensimmäinen paavi, jonka kirjeenvaihdon tiedetään säilyneen. Tämän johdosta Gregorius kuvattiinkin varsinkin keskiaikaisessa taiteessa kirjoittamassa. Usein Gregoriukseen liittyvissä kuvissa hänen vierelleen kuvattiin Pyhää Henkeä symboloiva kyyhkynen, joka saneli ohjeita paavin korvaan. Gregoriuksen ajalla eläneet ihmiset kokivatkin paavin kirjoittamat tekstit juuri Pyhän Hengen sanelemiksi.


title: Gregorius I

text: Gregorius kirjoitti raamatunselityksiä ja saarnoja. Näistä merkittävimmät ovat Jobin kirjan kommentaari "Moralia in Job", joka on patristisen kirjallisuuden laajimpia teoksia, Hesekielin kirjaa tulkitsevat saarnat "Homilia in Ezechielem", papin kutsumusta käsittelevä "Regula Pastoralis", jota on sanottu keskiajan merkittävimmäksi johtamistaidon oppikirjaksi sekä kansantajuisempi saarnakokoelma "40 evankeliumisaarnaa".


title: Gregorius I

text: Gregorius pyrki kirjoittamaan helppolukuista tekstiä, jotta lukijat ymmärtäisivät hänen sanomansa. Paavin teokset oli tarkoitettu Gregoriuksen papistolle, jonka joukossa oli paljon enemmän tai vähemmän oppineita ihmisiä, jotka kuitenkin osasivat lukea ja ymmärsivät paavin tekstien sanoman.


title: Gregorius I

text: Hänen teoksensa levisivät laajalle alueelle ja Gregoriuksesta tuli keskiajan luetuimpia ja vaikutusvaltaisempia kirjailijoita. Hänen suosituimmassa teoksessaan "Dialogit I–IV" käsiteltiin italialaisia pyhimyksiä ja heidän ihmetekojaan. Gregoriuksen tarkoituksena oli näyttää aikalaisilleen, että askeetteja oli myös Italiassa eikä vain idässä. Gregoriuksen tekstit eivät olleet suosittuja vain paavin vaikutusalueella Italiassa ja Länsi-Euroopassa, vaan hänen teoksiaan käännettiin ranskan, italian ja englannin kielien lisäksi myös kreikaksi ja arabiaksi.


title: Gregorius I

text: Paavi Gregorius I kärsi elämänsä aikana useasti heikosta terveydestä. Viimeisten elinvuosiensa aikana hän kärsi esimerkiksi kihdistä ja mahakatarrista. Toimittuaan paavina lähes neljätoista vuotta Gregorius menehtyi vuonna 604. Hän jäi historiaan yhtenä merkittävimmistä paaveista ja äärimmäisen tärkeänä hahmona keskiajan paaviuden kannalta.


title: Gregorius I

text: Gregoriuksen pontifikaatin eli paavinkauden vaikutukset ulottuvat monella eri osa-alueella pitkälle. Hänen vaikutuksena niin kirkkoon, paaviuteen kuten myös Euroopan maalliseen valtaan oli suurta. Gregoriuksen merkittävyydestä kirkolle kertoo muun muassa se, että hänestä käytetään lisänimeä Suuri. Kyseinen lisänimi on myönnetty Gregoriuksen lisäksi vain kahdelle muulle paaville. Arnold J. Toynbeen mukaan Gregoriuksen vaikutus Länsi-Euroopan kehitykseen on ollut jopa niin suuri, että häntä suuremmalla syyllä kuin ketään muuta yksittäistä henkilöä voitaisiin suorastaan pitää länsimaisen kulttuurin perustajana, joka suunnilleen hänen aikanaan alkoi kehittyä silloin jo tuhoutuneen antiikin kreikkalais-roomalaisen kulttuurin seuraajaksi.


title: Gregorius I

text: Paavin maallisen vallan kehityksen kannalta Gregorius oli erittäin merkittävä henkilö, ja hänen toimintansa maalliselta vallaltaan heikossa Italiassa loi pohjaa paavin tulevalle valta-asemalle. Samoin Gregorius I:n käännytystoiminta Englannissa ja muualla läntisessä Euroopassa oli merkittävää, ja useat hänen seuraajansa jatkoivatkin hänen aloittamaansa työtä.


title: Gregorius I

text: Myös Gregorius I:n ulkopoliittiset suhteet olivat merkittäviä. Esimerkiksi ennen Gregorius I:n aikaa kielelliset ja kulttuuriset erot olivat pitäneet paavin ja germaanikansat erillään, mutta Gregorius I pyrki määrätietoisesti järjestämään suhteita eri germaanijohtajiin. Tämä politiikka paitsi pelasti Rooman langobardeilta, myös aikaansai sen, että useat germaanit kääntyivät areiolaisuudesta katolilaisuuteen.


title: Gregorius I

text: Uskontoon liittyvissä kysymyksissä Gregorius I:llä oli myös oma merkityksensä. Hän halusi levittää kristinuskoa laajoille alueille, ja luotti tässä tehtävässä erityisesti benediktiinimunkkeihin. Lisäksi Gregorius I halusi, että uskonto olisi niin helposti opetettavaa ja yksinkertaista, että sitä voitaisiin opettaa mahdollisimman sivistymättömillekin henkilöille. Siksi Gregorius painottikin erilaisten pyhäinjäännösten ja pyhiinvaellusten, eli uskonnon näkyvien muotojen, merkitystä. Gregorius I:n vaikutuksesta myös opit messun sovitusuhrista, ripistä, sovitusteoista ja kiirastulesta saivat korostuneen aseman, minkä tarkoituksena oli viitoittaa kristinuskon kautta tapahtuvaan lopulliseen pelastumiseen johtavaa tietä mahdollisimman tarkasti.


title: Gregorius I

text: Maallisten ja uskonnollisten ansioidensa lisäksi paavi Gregoriuksella oli merkittävä osa myös keskiaikaisessa kirjallisuudessa. Paavi Gregorius olikin yksi katolisen kirkon merkittävimmistä kirjailijoista. Esimerkiksi Gregoriuksen sielunhoitoa käsittelevästä kirjasta tuli keskiaikaisen kirkon peruskirja. Kirjalliset työt oikeuttivat Gregoriuksen saamaan paikan kirkon tärkeiden opettajien joukossa. Paavi Gregoriuksen katsotaan myös kuuluvan tärkeimpiin kirkkoisiin.


title: Gregorius I

text: Katolisen kirkon liturgian keskuksena vielä 1960-luvulle saakka ollut gregoriaaninen kirkkolaulu nimettiin Gregorius I:n mukaan, koska paavina hän vahvisti toimillaan latinan kielistä liturgiaa ja myös perusti Roomaan koulun laulajia varten. Tämän vuoksi Gregorius I:n katsotaan katolisena pyhimyksenä olevan juuri laulajien suojelija. Pyhimyksenä Gregorius I:n muistopäivää vietetään katolisessa kirkossa 3. syyskuuta sekä ortodoksisessa kirkossa hänen kuolinpäivänään 12. maaliskuuta. Pyhimystaiteessa hänen tunnusmerkkeinään käytetään muun muassa kyyhkystä, rukousnauhaa ja paavin kolmikerroksista tiaaraa.


title: Gregorius I

text: Vaikka Gregorius I:tä pidettiin katolisessa kirkossa koko keskiajan ihannepaavina ja vaikka hänet usein esitettiin muiden suurten kirkkoisien joukossa näiden vertaisena, esitettiin häntä kohtaan myös jonkin verran arvostelua. Pääosa tästä kritiikistä oli Martti Lutherin ja tämän kannattajien esittämää, ja he katsoivat Gregoriuksen muun muassa aiheuttaneen koko katolisen kirkon rappion alkamisen. Samoin uskonpuhdistajat katsoivat, että juuri Gregorius I aloitti pimeän keskiajan. Gregorius I korostikin ja arvosti useita asioita, joita vastaan Luther ja muut reformaattorit hyökkäsivät. Esimerkiksi kiirastuliopin edelleen kehittäminen ja pyhimysten kunnioituksen edistäminen kuuluivat Gregorius I:n toimiin.


title: Patti Smith

text: Patricia Lee ”Patti” Smith (s. 30. joulukuuta 1946 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko ja runoilija. Smith julkaisi ensilevynsä "Horses" vuonna 1975. Hän on tuonut punkmusiikkiin feministisen ja intellektuellin näkökulman, ja häntä pidetään yhtenä rockmusiikin inspiroivimmista tähdistä.


title: Patti Smith

text: Smith vietti nuoruutensa New Jerseyssä. Hänen isänsä oli ateisti ja äiti Jehovan todistaja. Patti Smith jätti liikkeen nuorena. Perhe ei ollut kovin varakas, joten peruskoulun päätyttyä Smith meni 16-vuotiaana töihin lähiseudun tehtaaseen, jossa työ oli rankkaa. Hän koki itsensä ulkopuoliseksi ja haki lohtua musiikista ja runoudesta. Smith sai myös aviottoman lapsen, jonka antoi adoptoitavaksi ennen kuin muutti pois New Jerseystä vuonna 1969.


title: Patti Smith

text: Smith suuntasi New Yorkiin, jossa hän muutti asumaan Hotel Chelseaan valokuvaaja Robert Mapplethorpen kanssa. He olivat tiiviisti yhdessä Mapplethorpen homoseksuaalisuudesta huolimatta ja pysyivät läheisinä ystävinä aina siihen asti, kun Mapplethorpe menehtyi aidsiin vuonna 1989. Fenton Baileyn ja Randy Barbaton dokumentissa "Mapplethorpe: Look at the Pictures" kerrotaan, että Patti Smith oli Mapplethorpen ensirakkaus. Rakkaussuhde päättyi, kun joku kertoi Smithille, että Mapplethorpella oli suhde miesmallin kanssa. Silti Mapplethorpe väitti perheelleen, että hän ja Smith olivat avioituneet. Smith jopa osallistui useisiin Mapplethorpen sukujuhliin, ja Robertin sisaret lähettivät Smithille joulukortteja nimellä "rouva Mapplethorp", ennen kuin heille valkeni että Robert oli vaihtanut kategoriaa.


title: Patti Smith

text: Smithin muita tunnettuja rakastajia tältä ajalta olivat runoilija Jim Carroll ja Television-yhtyeen Tom Verlaine. Smith vietti 1970-luvun alkupuolen maalaten, kirjoittaen ja esittäen omia runojaan. Vuonna 1971 hän esiintyi yhden kerran Sam Shepardin näytelmässä "Cowboy Mouth".


title: Patti Smith

text: Tänä aikana Smith kirjoitti artikkeleita rockmusiikista etenkin "Creem"-musiikkilehdelle. Hän kirjoitti myös kappaleita Blue Öyster Cultin jäsenen Allen Lanierin kanssa, joka levytti niistä useimpia. Kappaleiden joukossa olivat muun muassa ”Career of Evil”, ”Fire of Unknown Origin”, ”The Revenge of Vera Gemini” ja ”Shooting Shark”.


title: Patti Smith

text: Smith alkoi soittaa rockmusiikkia itse aluksi vuonna 1974 kitaristi Lenny Kayen kanssa ja myöhemmin kokonaisen yhtyeen kanssa, johon kuuluivat Kayen lisäksi kitaristi Ivan Kral, rumpali Jay Dee Daugherty ja pianisti Richard Sohl. Robert Mapplethorpe kustansi yhtyeen ensimmäisen singlen ”Piss Factory / Hey Joe” vuonna 1974. Singlen A-puoli kuvailee toivotonta vihaa, jota Smith tunsi työskennellessään vuosia aikaisemmin New Jerseyn tehtaissa, ja pelastusta, jonka hän koki kaupasta varastetun kirjan (1800-luvun ranskalaisen runoilija Arthur Rimbaud’n teos "Illuminations") muodossa. B-puoli taas kertoo perijätär Patty Hearstin tarinan.


title: Patti Smith

text: Yhtye allekirjoitti levytyssopimuksen Aristan kanssa nimellä The Patti Smith Group, ja ensimmäinen levy "Horses" julkaistiin vuonna 1975. Levyn tuotti John Cale. Albumi on sekoitus rock and rollia, protopunkia ja Smithin lausumia runo-osuuksia. Levyn ensimmäinen kappale on cover-versio Van Morrisonin kappaleesta ”Gloria”. Kansikuvan Smithistä otti Robert Mapplethorpe.


title: Patti Smith

text: Samoihin aikoihin kun Patti Smith Group oli kiertueella Yhdysvalloissa ja Euroopassa, punkin suosio oli kasvussa. Yhtyeen seuraavan levyn "Radio Ethiopian" soundi heijasteli punkin sävyjä, mutta jäi kuitenkin vähemmälle suosiolle kuin edeltäjänsä. Ollessaan promotoimassa "Radio Ethiopiaa" Floridassa Smith putosi alas lavalta tanssiessaan hämärästi valaistussa salissa ja häneltä murtui niskanikamia. Smith tarvitsi aikaa toipuakseen ja lopetti kiertämisen vähäksi aikaa.


title: Patti Smith

text: Patti Smith Group levytti vielä kaksi albumia ennen 1970-luvun loppua. "Easter" (1978) oli kaupallisesti menestynein, ja se sisälsi kaupallisesti menestyneen kappaleen ”Because the Night”, jonka Smith oli tehnyt yhdessä Bruce Springsteenin kanssa. "Wave"-albumi ei ollut yhtä menestyksekäs eikä saanut paljonkaan radiosoittoa. "Waven" julkaisun jälkeen Smith meni naimisiin MC5-yhtyeen kitaristin Fred ”Sonic” Smithin kanssa. Pari vetäytyi julkisuudesta ja muutti asumaan Detroitiin. He saivat kaksi lasta, Jacksonin ja Jessien. Vuonna 1988 Patti teki miehensä avustuksella paluulevyn "Dream of Life", jolta julkaistiin singlenä yksi Pattin tunnetuimmista kappaleista ”People Have the Power”.


title: Patti Smith

text: Patti Smith menetti vuonna 1994 sekä miehensä että veljensä: Fred Smith ja Pattin veli kuolivat molemmat odottamattomasti sydänkohtaukseen, vain muutaman kuukauden välein. R.E.M.-yhtyeen Michael Stipe päätti vuosien arkailun jälkeen soittaa Pattille, joka oli hänen nuoruutensa idoli ja tarjosi tälle apuaan. Hän tuki Smithiä paljon tulevien kuukausien aikana, ja yhdessä Smithin vanhan New Yorkin aikaisen ystävän, runoilija Allen Ginsbergin kanssa Stipe suostutteli Smithin palaamaan musiikin ja kiertueiden pariin. Patti lähtikin lyhyelle kiertueelle oman sankarinsa Bob Dylanin kanssa. Michael Stipe oli mukana kiertueella ja valokuvasi sen tapahtumia. Kuvat julkaistiin myöhemmin kirjana.


title: Patti Smith

text: Vuonna 1996 Smith palasi studioon alkuperäisen yhtyeensä kanssa levyttämään "Gone Again" -albumia. Se sisältää tribuutteja ja viittauksia niin hänen edesmenneeseen aviomieheensä kuin Kurt Cobainiinkin, ja levyä hallitsee tunne menetyksestä. Samana vuonna Smith teki Stipen kanssa yhteistyötä kappaleella ”E-Bow the Letter”, joka julkaistiin R. E .M.:n albumilla "New Adventures in Hi-Fi". Smith oli mukana myös kappaleen musiikkivideolla.


title: Patti Smith

text: Näihin aikoihin Patti Smith palasi asumaan New Yorkiin, tällä kertaa lastensa kanssa. Mukana oli myös Smithin uusi löytö, nuori kitaristi-runoilija Oliver Ray.


title: Patti Smith

text: "Gone Again" -albumin jälkeen Patti Smith on julkaissut neljä uutta studioalbumia. Vuonna 2005 ilmestynyt "Horses/Horses" sisältää remasteroidun alkuperäisen "Horses"-albumin lisäksi vuonna 2005 nauhoitetun konsertin Lontoon Royal Festival Hallissa. Konsertissa Smith yhtyeineen esitti "Horses"-albumin kokonaisuudessaan. Vuonna 2007 ilmestynyt albumi "Twelve" koostuu lainakappaleista, kuten Nirvanan ”Smells Like Teen Spirit”, The Beatlesin ”Within You Without You” ja Jefferson Airplanen ”White Rabbit”.


title: Patti Smith

text: Smithin muistelmateos "Ihan kakaroita" ilmestyi 2010.


title: Patti Smith

text: Smith on esiintynyt Suomessa Helsingin Kulttuuritalossa ja Turun konserttitalossa syksyllä 1976, Helsingin juhlaviikoilla kesällä 2005 ja Provinssirockissa Seinäjoella 2007. Vuonna 2013 Patti Smith konsertoi heinäkuussa Suomessa kolmesti, joista kaksi esitystä oli Helsingin Musiikkitalossa ja yksi Tampere-talossa. Vuonna 2014 Patti Smith esiintyi yhtyeensä kanssa, johon kuului hänen poikansa ja tyttärensä, Pori Jazzin päälavalla. Patti Smith and her Band perform Horses esiintyi sunnuntaina 10. heinäkuuta 2016 Turun Ruisrockin lavalla.


title: Ptolemaios XIII

text: Ptolemaios XIII (62 eaa./61 eaa. - 13. tammikuuta? 47 eaa.) oli Egyptin faarao vuodesta 51 eaa. kuolemaansa asti. Hän oli Ptolemaios XII:n poika ja Ptolemaioksen hallitsijasuvun viimeisiä jäseniä. Hänestä tuli vanhemman siskonsa Kleopatra VII:n kanssahallitsija vuonna 51 eaa. Pothinus toimi hallitsijana Ptolemaioksen ollessa alaikäinen. Vuonna 48 eaa. Ptolemaios yritti syrjäyttää siskonsa. Kleopatra pakeni Aleksandriaan ja onnistui kokoamaan oman armeijansa, joka kannatti häntä. Tilannetta sekoitti myös se, että Ptolemaioksen ja Kleopatran sisko Arsinoe IV yritti samalla kaapata vallan.


title: Ptolemaios XIII

text: Samaan aikaan myös roomalainen poliitikko ja kenraali Pompeius saapui Egyptiin hakemaan turvapaikkaa Julius Caesarin joukoilta. Aluksi Ptolemaios ja Pothinus ottivat Pompeiuksen vastaan, mutta 29. syyskuuta 48 eaa. Pothinus murhautti Pompeiuksen. Pothinus uskoi pääsevänsä Caesarin suosioon, kun tämä saapuisi Egyptiin. Toisin kuitenkin kävi. Kun Caesarille esiteltiin vastustajansa irtileikattua päätä, hän purskahti itkuun. Caesar taas löysi Kleopatrassa uuden liittolaisen ja rakastajattaren. Caesar järjesti Pothinuksen teloituksen ja teki Kleopatrasta jälleen Egyptin hallitsijan veljensä kanssa.


title: Ptolemaios XIII

text: Ptolemaios ei kuitenkaan tyytynyt tähän, vaan liittoutui Arsinoen kanssa. Joulukuussa 48 eaa. roomalaiset ja Kleopatralle uskolliset joukot ottivat yhteen Ptolemaioksen ja Arsinoen joukkoja vastaan Aleksandrian sisällä. Pergamonista saapuvat roomalaisjoukot pakottivat Ptolemaioksen ja Arsinoen pakenemaan kaupungista. Ptolemaios hukkui 13. tammikuuta 47 eaa. ylittäessään Niiliä. Lähteiden mukaan hän joko yritti paeta tai oli matkalla neuvotteluihin.


title: Luettelo Yhdysvaltain laivaston lentotukialuksista

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain laivaston lentotukialuksista, jossa on lueteltuna luokitukseltaan CV-, CVA-, CVB-, CVL- ja CVN-tyyppiset Yhdysvaltain laivaston lentotukialukset. Pienemmät saattuetukialukset on listattu erillisessä luettelossa.


title: Wetzlar

text: Wetzlar on kaupunki Hessenin osavaltiossa Saksassa. Se on Lahn-Dillin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungissa asui 52 446 ihmistä vuoden 2016 lopussa.


title: Wetzlar

text: Wetzlar sijaitsee Frankfurt am Mainista 60 kilometriä pohjoiseen. Kaupungin läpi virtaa Lahnjoki. Gießenin kaupunki sijaitsee vain 12 kilometrin päästä Wetzlarista, ja 1980-luvun lopulla Wetzlar ja Gießen olivatkin muutaman vuoden yhdistettyinä Lahn-nimiseksi kaupungiksi. Nykyisin kaupungit ovat taas itsenäiset.Wetzlar on jaettu 8 piiriin ("Stadtteile"):Kaupungissa toimii useita tunnettuja optisen alan yrityksiä, kuten kameravalmistajat Leica ja Minox sekä kiikareita valmistavat Jena ja Zeiss.


title: Wetzlar

text: Wetzlarissa ei ole yliopistoa, mutta lähin yliopisto sijaitsee Gießenissä. Gießen-Friedbergin ammattikorkeakoululla on joitakin yksiköitä myös Wetzlarissa.


title: Tuomas Nevanlinna

text: Tuomas Erkki Edvard Nevanlinna (s. 25. helmikuuta 1960 Helsinki) on suomalainen filosofi, kirjoittaja ja suomentaja.


title: Tuomas Nevanlinna

text: Nevanlinna toimi Ylioppilaslehden pakinoitsijana 1980–1987 ja kirjoitti vuonna 1982 Helsingin Sanomiin nimimerkeillä Neovius ja Tapiolan markiisi. Hän on kirjoittanut kolumneja Kansan Uutisiin (1987–1991), Rakentaja-lehteen (1993–1995) ja HS:n Nyt-liitteeseen vuodesta 1997. Nevanlinna on kirjoittanut myös kirjoja, kuten esseekokoelmat "Hyväkuntoisena taivaaseen" (1999) ja "Surullinen tapiiri" (2002) sekä lastenkirjan "Antero joutuu luontoon" (2004). Lisäksi hän on suomentanut useita kirjoja, muun muassa Roald Dahlin ja Lewis Carrollin teoksia.


title: Tuomas Nevanlinna

text: Vuosina 1990–1993 Nevanlinna päätoimitti ARG-lehteä ja vuosina 1998–2000 Nuorta Voimaa (yhdessä Janne Porttikiven kanssa). Vuosina 2000–2003 hän oli Kriittisen korkeakoulun toiminnanjohtaja. Nevanlinna on toiminut myös Kuvataideakatemian jatkotutkimusosaston teoriaopettajana ja kirjoittamisen ohjaajana.


title: Tuomas Nevanlinna

text: Nevanlinna on tehnyt yhdessä Jukka Relanderin kanssa Radio Helsinkiin filosofista sanailua sisältävää radio-ohjelmaa "Tukevasti ilmassa" ja ollut mukana tekemässä televisio-ohjelmia "Musta laatikko" (1998–2000) sekä "T-Klubi" (2002–2007).


title: Tuomas Nevanlinna

text: Nevanlinna on ehdolla vuoden 2019 eduskuntavaaleissa vasemmistoliiton ehdokkaana. Hän on kirjailija Arne Nevanlinnan poika ja matemaatikko Rolf Nevanlinnan pojanpoika.


title: Mili

text: Mili on 92 saaresta koostuva atolli Tyynellä merellä. Se on osa Marshallinsaaria ja kuuluu Ratakin saariketjuun. Milin asukasluku oli 738 vuonna 2011.


title: Mili

text: Mili sijaitsee Ratakin saariketjun eteläisessä päässä. Atollin suurimman kylän nimi on myös Mili. Atolli sijaitsee 25 kilometriä Majuron ja Arnon atolleilta kaakkoon. Milin maapinta-ala on 15,9 neliökilometriä, joten se on Marshallinsaarten toiseksi suurin atolli. Miliä ympäröivän laguunin pinta-ala on 760 neliökilometriä.


title: Mili

text: Japani miehitti atollia vuosina 1914–1944. Vuonna 1983 atollille rakennettiin lentokenttä.


title: Mili

text: Eurooppalaisten saapuessa Milille ensimmäistä kertaa atollilla oli yli 500 asukasta.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset olivat keskiaikainen eurooppalaisen ylhäisön ja ritariston suosiossa ollut taistelunäytös. Turnajaiset olivat paitsi suosittua viihdettä, myös nuorille ritareille tärkeä tilaisuus opetella taistelussa tarvittavia taitoja ja edistää omaa ammattiuraansa. Turnajaisissa taistelivat haarniskoidut ratsumiehet, joilla oli aseistuksena yleensä peitsi tai miekka. Tärkeimmät taistelumuodot olivat kahdenvälinen peitsiottelu ja joukkueiden välinen joukkuetaistelu. Tarkoitus ei ollut tappaa vastustajaa vaan pudottaa tämä satulasta. Hengen vievät tapaturmat eivät kuitenkaan olleet turnajaisissa harvinaisia.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset nousivat suosituiksi 1100-luvun alussa ja säilyttivät suosionsa koko keskiajan läpi. Ensimmäiset turnajaiset käytiin Ranskan kuningaskunnassa, ja muutaman vuosikymmenen kuluessa niistä tuli suosittuja kautta Euroopan. Esimerkiksi 1200-luvun pohjois-Ranskassa järjestettiin turnajaiset joka toinen viikko. Turnajaisia järjestettiin usein suurtapahtumien tai festivaalien yhteydessä. Turnajaisten kulusta pidettiin tarkkaa kirjaa, jotta menestyneet ritarit tunnistettaisiin tulevissa koitoksissa. Myös ajan kirjallisuus, kuten kuningas Arthurin legendat, kuvailivat usein turnajaisia: esimerkiksi Lancelot kuvattiin niissä taitavana turnajaistaistelijana.


title: Turnajaiset

text: Turnajaisten pääohjelmanumero alkuvuosisatoina oli kahden joukkueen välinen joukkuetaistelu. Myöhäiskeskiaikaan mennessä kahden ritarin välinen peitsiottelu oli jo noussut pääosaan. Samalla ritarien käyttämät hevoset vaihtuivat keveistä raskastekoisiin, sillä ritarit olivat alkaneet käyttää aiempaa raskaampia haarniskoja.


title: Turnajaiset

text: Ajan myötä turnajaisten säännöt tiukentuivat, minkä seurauksena niistä tuli vain aristokraattien huvia, johon alasäätyiset eivät enää päässeet, ellei heillä ollut varaa maksaa siitä.


title: Turnajaiset

text: Myöhäiskeskiajalla turnajaiset menettivät roolinsa ritarien taistelutaitojen kehittäjänä, sillä niissä tarvittaville taidoille ei taistelukentällä ollut enää käyttöä. Turnajaisista tulikin teatraalisempia, kalliimpia ja suljetumpia kuin ennen. Turnajaisia käytiin vielä 1600-luvulle asti, sillä hovit järjestivät niitä tekemään vaikutuksen vieraileviin merkkihenkilöihin.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset syntyivät, jotta kristityt ritarit voisivat mitellä taitojaan tappamatta toisia kristittyjä, mikä oli kirkolle kauhistus. Kirkko suosi ristiretkiä, mutta turnajaisista tuli ritarien suosikki, johon kaikki pyrkivät ottamaan osaa. Turnajaisissa nuoret ritarit oppivat käsittelemään hevosia ja aseita, he oppivat hyökkäys- ja puolustustekniikoita sekä oppivat toimimaan ryhmässä taistelukentällä. Turnajaisissa ritarit saattoivat saada mainetta ja kunniaa sekä mahdollisuuksia palvella herroja. Tätä ajatellen turnajaisten airuet olivat tärkeässä osassa, sillä he kirjasivat turnajaisten tapahtumat muistiin.


title: Turnajaiset

text: Taistelutaitojen esittelyn lisäksi turnajaisissa tärkeää oli ritarillisuus, ritarillinen käytös. Ritari sai esitellä rohkeuttaan taistelussa, kohteliaisuuttaan katsomossa ja tuomareina toimivia naisia kohtaan, avokätisyyttään yleisöä kohtaan, reilun pelin henkeä voiton ja tappion hetkellä sekä armollisuuttaan häviäjää kohtaan. Ritarit taistelivat myös ihailemansa naisen nimissä. Ritarit saivat valtiattareltaan huivin tämän ihastuksen merkiksi. Naisia olikin katsomoissa runsaasti, ja heillä oli aktiivinen rooli. Naiset kannustivat suosikkiritareitaan, arvostelivat ritarien suorituksia siihen asti kunnes airuet ottivat heiltä tämän roolin, jakoivat palkinnot (jollaiseksi he saattoivat itsekin tarjoutua) ja joskus myös järjestivät turnajaisia.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset pidettiin yleensä maanantaisin, heti lepopäivän jälkeen. Suurimpiin turnajaisiin kerääntyi osallistujia laajalta alueelta, joskus ulkomailtakin. Erityisen maineikkaille ritareille saatettiin lähettää kutsu. Katsojia oli kuvausten mukaan joskus yli kolmekin tuhatta.


title: Turnajaiset

text: Turnajaisten aluksi ritarit nostivat tunnusomaisesti maalatut kilpensä telttojensa eteen, jotta heidät tunnistettaisiin. Vaakunaoppi syntyikin osittain juuri turnajaisten tarpeisiin. Jokaisella kilpailijalla oli omat aseenkantajat, jotka auttoivat heille aseet päälle. Kilpailijoilla oli yleensä täysi haarniska, ja aseena he käyttivät peistä ja miekkaa. Kirveet, heittokeihäät ja jouset oli kielletty, sillä ne olivat jalkaväen aseita.


title: Turnajaiset

text: "Joukkuetaistelu" käytiin avoimella kentällä kahden joukkueen välillä. Joukkueet pyrkivät pudottamaan mahdollisimman monta vihollista satulasta ja vangitsemaan heidät. Voittaja oli se joukkue, jolla oli lopussa enemmän miehiä jäljellä. Joukkueet jaettiin joskus osallistujien maiden mukaan, joskus sattumanvaraisesti. Joukkueista pyrittiin tekemään tasaväkiset. Voittajaksi selviytyi usein se joukkue, joka hallitsi yhteispelin. Joukkuetaistelusta oli myös kevennetty versio, jossa taisteltiin lyhyillä ja tylpillä peitsillä, tai pelkillä kilvillä.


title: Turnajaiset

text: "Peitsiottelussa" haarniskoidut ritarit nousivat ratsujensa selkään peitset kainalossaan ja asettuivat toisiaan vastaan omille radoilleen, jotka oli erotettu pienellä aidalla. Merkistä he lähtivät ratsastamaan toisiaan kohti. Kohdatessaan he yrittivät pudottaa toisensa peitsen kärjillä hevosen selästä. Pudonnut ritari hävisi ottelun. Jos kumpikaan ei pudonnut, yritettiin uudelleen, yhteensä kolme tai viisi kertaa. Jos kumpikin putosi, voittaja ratkaistiin miekoin.


title: Turnajaiset

text: Vielä 1100-luvulla turnajaisissa ratkaistiin joskus kahdenvälisiä lakikiistoja, sillä Jumalan uskottiin antavan tälloin voiton sille osapuolelle, joka oli oikeassa. Tällaiset taistelut käytiin tappavilla aseilla. Paavi Innocentius III kielsi nämä ottelut vuonna 1215.


title: Turnajaiset

text: Paras kilpailija sai joskus palkinnon, usein villieläimen kuten karhun tai sian. Vastustajansa voittanut ritari sai myös vastustajansa haarniskan, aseet ja hevoset, jotka häviäjä usein osti häneltä takaisin. Turnajaiset olivat kilpailijoille usein kalliita, sillä he joutuivat hankkimaan omat varusteensa, hienot vaatteet ja maksamaan joskus osanottomaksun. Moni ritari menettikin koko omaisuutensa turnajaiskuluihin. Taitavat ritarit saattoivat rikastua turnajaisvoittojensa avulla.


title: Turnajaiset

text: Turnajaisissa sattui paljon vakavia loukkaantumisia ja kuolemantapauksia, vaikka aseet olikin pyritty tekemään vaarattomiksi. Aseiden aiheuttamien kuolemien lisäksi ritari saattoi tukehtua haarniskansa sisälle tai pudota ratsailta kohtalokkaasti. Yksi tunnettu kuolonuhri oli Englannin kuninkaan Henrik II:n poika Geoffrey vuonna 1186. Essexin jaarli tallautui kuoliaaksi 1216. Ranskan kuninkaan veli Robert sai pysyviä vammoja loukkaannuttuaan 1279.


title: Turnajaiset

text: Turnajaiset olivat suosittua hupia, mutta niitä myös vastustettiin. Englannin kuningas Edvard I kielsi turnajaiset maassaan saadakseen ritarinsa osallistumaan skotteja ja walesilaisia vastaan käytyihin sotiin. Myös monet paavit ja piispat vastustivat turnajaisia. Kirkon vastustus laantui kuitenkin ajan myötä, kun ritarit alkoivat tuoda kristillistä symboliikkaa tapahtumiin.


title: Arno (atolli)

text: Arno on 103 saaresta muodostuva atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Sen maapinta-ala on noin 13 neliökilometriä. Sitä ympäröivän laguunin pinta-ala on 339 neliökilometriä. Arnon asukasluku oli 1 794 vuonna 2011.


title: Panda

text: Panda tarkoittaa seuraavia:Panda on myös seuraavien yritysten nimi:


title: Panda

text: Lisäksi Panda viittaa seuraaviin henkilöihin:


title: Kili (saari)

text: Kili on saari Marshallinsaarilla Tyynessämeressä. Sen pinta-ala on vajaa yksi neliökilometri. Kili sijaitsee Ralikin saariketjussa. Kili oli asumaton 2. marraskuuta 1948 asti. Vuonna 1948 Yhdysvaltain hallitus siirsi Bikinin atollin asukkaat Kilille ydinkokeiden takia. Myöhemmin osa asukkaista palasi Bikinille, mutta he tulivat takaisin Kilille korkean radioaktiivisuuden takia. Vuonna 2011 Kilin asukasluku oli 548. Kilillä ei ole laguunia. Tärkein vientituote on kopra.


title: Nintendo-lehti

text: Nintendo-lehti oli Suomen virallinen Nintendo-pelejä käsittelevä lehti, jota julkaistiin vuosina 1990–1994. Lehden julkaisijana toimi Semic. Loppuvaiheessaan lehti yhdistyi "Super Power" -lehden kanssa.


title: Nintendo-lehti

text: Lehti oli paikallinen versio pohjoismaisesta "Nintendo-magasinet"-lehdestä, ja sen sisältö oli suurelta osin eri maiden toimitusten yhteistuotosta (joskin suuri osa Suomen lehden sisällöstä tuli muun muassa Ruotsista).


title: Nintendo-lehti

text: Muiden kerholehtien tapaan "Nintendo-lehden" sisältöön kuului peli- ja laite-esittelyjä, lukijakilpailuja, ennätystuloksia peleistä sekä lukijoiden kysymyksiä ja vinkkejä. Lisäksi lehdessä julkaistiin lukijoiden kirjeenvaihtoilmoituksia, Nintendo-aiheisia sarjakuvia ja läpipeluuohjeita. Lehden journalistinen sisältö oli pääosin käännöstyötä. Välillä lehden välissä julkaistiin kerholiitettä "Power Player".


title: Nintendo-lehti

text: Lehdessä listattiin paitsi myydyimmät Nintendo-pelit, myös vuokratuimmat.


title: Nintendo-lehti

text: Muihin artikkeleihin kuului muun muassa katsauksia pelikoneiden teknologiaan, pelintekijöiden haastatteluja ja pitkä Marioon keskittynyt artikkelisarja "Mario Mania!".


title: Nintendo-lehti

text: Suurin osa lehden sisällöstä oli sarjakuvia. Nämä sarjakuvat olivat tyypillisesti yhdysvaltalaisista "Nintendo Comics System"- ja "Nintendo Power" -lehdistä. "Super Mario Bros.-," ja "The Legend of Zelda" -sarjakuvat olivat "Nintendo Comics System" -lehdistä, kuten myös Game Boy -sarjakuvat (Comics System), jossa reaalimaailmaan päässeet "Super Mario Land" -pelin viholliset eli minionit aiheuttavat tuhoa Marion ollen jälleen kerran sankarina. "Super Mario World-" ja "" -mangat oli alun perin julkaistu "Nintendo Powerissa". Lisäksi lehdessä oli Kapteeni N -sarjakuva.


title: Nintendo-lehti

text: NIntendo-klubin jäsenet olivat saaneet näytenumeron "Nintendo-lehdestä" ennen ensimmäistä varsinaista lehtipisteissä ilmestynyttä numeroa 1/1990.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Uuspythagoralaisuus oli antiikin kreikkalaisen filosofian koulukunta, joka syntyi ensimmäisen vuosisadan puolessa välissä pythagoralaisuuden ja teosofisen ajattelun yhteensulautumana. Uuspythagoralaisuus sai ajan myötä yhä enemmän vaikutteita keskiplatonismista, ja sen voidaan katsoa monella tavalla edeltäneen uusplatonismia. Tunnetuin uuspythagoralainen oli Apollonios Tyanalainen.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Koulukunnan merkittävimmät edustajat vaikuttivat ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Koulukunnan edustajista on vain vähän tietoa, ja tutkijat ovat keskustelleet siitä, olivatko Aleksandriassa tuolloin laajalti levinneet pythagoralaiset teokset tuon ajan kirjoittajien kirjoittamia alkuperäisiä tuotoksia vai lähinnä vanhempien pythagoralaisten kirjoitusten toisintoja ja kommentaareja.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Koulukunnan merkittävimpiin edustajiin lukeutuvat Apollonios Tyanalainen ja Moderatos. Nikomakhos Gerasalainen kirjoitti lukujen mystisistä ominaisuuksista. 100-luvulla keskiplatonilainen Numenios pyrki yhdistämään yhä enemmän platonilaisia aineksia uuspythagoralaisuuteen, mikä ennusteli uusplatonismin syntyä.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Ciceron ystäviin kuulunut Nigidius Figulus teki jo ensimmäisellä vuosisadalla eaa. yrityksen herättää Pythagoraan opit uudelleen henkiin, mutta häntä ei voida vielä pitää koulukunnan edustajana. Samoin uuspythagoralaiset tulee erottaa monista tuon ajan eklektisistä platonilaisista, joiden ajattelussa oli samanlaisia painotuksia. Heihin kuuluvat muiden muassa Apuleius ja Plutarkhos.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Porta Maggioren läheltä Roomasta, Via Praenestinan varrelta, löydettiin 1915 rakennus, jossa uuspythagoralaiset pitivät kokouksiaan ensimmäisellä vuosisadalla. Rakennus oli muodoltaan basilika jossa oli kolme laivaa ja kuori, samalla tavalla kuin varhaiskristillisissä basilikoissa paljon myöhemmin 300-luvulla. Rakennuksen holvaukset oli koristeltu stukkokoristeilla, jotka symboloivat pythagoralaisia uskomuksia. Niiden tarkasta merkityksestä ei kuitenkaan ole tietoa.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Uuspythagoralaiset pyrkivät yhdistelemään uskonnollisia aineksia pakanalliseen filosofiaan kuivuneen formalismin tilalle. Uuspythagoralaiset palasivat Platonin ajattelun siihen vaiheeseen, jossa tämä pyrki yhdistämään ideaoppinsa pythagoralaiseen lukuteoriaan, ja yhdistivät Platonin Hyvän idean Yhteen, joka oli rajaamattoman ja rajallisen välisen dualismin lähde. Tuloksena oli sarja todellisuuden tasoja alkaen Yhdestä ja päättyen aineellisen maailman olioihin.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Uuspythagoralaiset painottivat perustavanlaatuista eroa sielun ja ruumiin välillä. He katsoivat, että Jumalaa tulee palvoa hengellisesti rukouksella ja tahdolla hyvään, ei ulkoisilla teoilla. Sielu on vapautettava sen aineellisista kahleista, sen ”likaisesta ja rappiolla olevasta vaatetuksesta” eli ruumiista, askeettisella elämäntavalla. Ruumiilliset nautinnot ja kaikki aistilliset virikkeet on hylättävä haitallisina sielun hengelliselle puhtaudelle. Jumala on hyvän ja aine pahan perusta.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Tässä järjestelmässä voidaan erottaa Pythagoraan asketismia, Platonin mystisismiä sekä orfilaisten mysteerien ja itämaisen teosofian vaikutusta. Platonin ideat eivät ole enää itsessään olemassa olevia entiteettejä, vaan elementtejä jotka muodostavat hengellisen toiminnan sisällön. Aineeton kaikkeus on mielen ja hengen sfääri.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Uuspythagoralaisuus on monella tavalla linkki vanhan ja uuden välillä pakanallisessa kreikkalaisessa filosofiassa. Se toimi siltana Platonin opetusten ja uusplatonismin välillä ja toi tämän ajattelun askeettisuudessa samalle viivalle stoalaisuuden kanssa. Uusplatonilaisista erityisesti Iamblikhos sai paljon vaikutteita uuspythagoralaisuudesta. Tämä näkyy muun muassa hänen kirjoittamassaan teoksessa "Kokoelma pythagoralaisia oppeja". Myös uuspythagoralaisuuden ja essealaisuuden välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä.


title: Uuspythagoralaisuus

text: Uuspythagoralaisia filosofeja olivat:


title: Ujelang

text: Ujelang on atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Atolli koostuu 30 saaresta ja sijaitsee Ralikin saariketjussa.


title: Ujelang

text: Ujelang oli alun perin asumaton, mutta vuonna 1947 sinne siirrettiin asukasta Eniwetokin atollilta noin 350. Asukkaat muuttivat takaisin Eniwetokille 1979, mutta noin sata palasi Ujelangille vuoden kuluttua, sillä Eniwetok oli ylikansoitettu. Lopullisesti Ujelang autioitui vuonna 1989.


title: Moderatos

text: Moderatos Gadeslainen (ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen uuspythagoralainen filosofi. Hän oli Apollonios Tyanalaisen aikalainen. Hän kirjoitti laajan teoksen pythagoralaisten opetuksista, ja pyrki osoittamaan, etteivät Pythagoraan seuraajat olleet lisänneet mitään hänen opetuksiinsa, vaan että he olivat ainoastaan lainanneet ja muuttaneet niitä.


title: Moderatos

text: Jotkut ovat pitäneet Moderatosta Aleksandrialaisen koulukunnan edelläkävijänä. Eduard Zeller on kuitenkin osoittanut, ettei tälle ole perusteita. Moderatos on näin melko merkityksetön joskin mielenkiintoinen muuten jo 400-luvulla lähes kadonneen ajattelun edustaja.


title: Moderatos

text: Johannes Stobaios on säilyttänyt teoksessaan "Eklogai" katkelmia Moderatoksen kirjoituksista.


title: Baudouin I

text: Baudouin I (7. syyskuuta 1930 Stuyvenberg – 31. heinäkuuta 1993 Motril, Espanja) oli belgialaisten viides kuningas vuodesta 1951 vuoteen 1993.


title: Baudouin I

text: Baudouin (myös muodoissa Boudewijn, Balduin tai Baldwin) oli nimenä usealla Flanderin kreivillä ensimmäisen vuosituhannen loppupuolella. Baudouin oli vanhempiensa Belgian kruununperijän ja Brabantin herttuan, myöhemmin kuningas Leopold III:n ja tämän puolison, Ruotsin prinsessa Astridin toinen lapsi ja vanhin poika.


title: Baudouin I

text: Baudouinistä tuli kruununprinssi jo nelivuotiaana, kun hänen isoisänsä Albert I kuoli tapaturmaisesti. Baudouinin nuoruutta varjosti muutenkin kuolema: hänen äitinsä kuoli auto-onnettomuudessa Sveitsissä vuonna 1935, kun poika oli vasta viiden vuoden ikäinen. Seuraava suuri kokemus ja trauma oli toinen maailmansota, jonka hän koki Ranskassa ja Espanjassa, ja myöhemmin Brysselissä ja Ciergnonissa Ardenneilla. Välittömästi Normandian maihinnousun jälkeen natsit veivät Belgian kuningasperheen Saksaan ja sieltä myöhemmin Itävaltaan. Yhdysvaltalaiset joukot vapauttivat kuningasperheen 7. toukokuuta 1945. Baudouinin isä Leopold III oli joutunut arvostelun kohteeksi, koska ei sodan aikana ollut siirtynyt Englantiin johtaakseen vastarintaa sieltä vaan hyväksynyt Belgian armeijan antautumisen. Näistä syistä kuningasperhe jatkoi maanpakoaan ja asettui asumaan Sveitsiin, jossa se asui aina heinäkuuhun 1950 saakka.


title: Baudouin I

text: Belgiassa oli suoritettu osittainen perustuslaillinen reformi ja naiset saivat äänioikeuden 1940-luvun loppuun mennessä. Tämä nosti valtaan oikeisto- ja keskustakoalition, joka päätti järjestää kansanäänestyksen kuninkaan paluusta. Belgiassa maaliskuussa 1950 suoritettu kansanäänestys osoitti kansalaisten enemmistön kannattavan kuninkaan paluuta takaisin Belgiaan. Äänestys kuitenkin jakoi maan selkeästi kuninkaalle vihamieliseen eteläiseen, ranskankieliseen Valloniaan ja kuninkaalle myötämieliseen pohjoiseen flaamin- eli hollanninkieliseen osaan.


title: Baudouin I

text: Kuningasperhe palasikin kotimaahansa, mutta maa ajautui kaaokseen voimakkaiden ristiriitojen repimänä. Pääsääntöisesti ammattiyhdistysliike ja vasemmisto vastustivat kuningas Leopoldin paluuta ja ajoivat maahan tasavaltalaista valtiomuotoa. Kuninkaan paluuta valtaistuimelle kannattivat puolestaan liberaalit ja kristilliset yhdessä konservatiivien kanssa.


title: Baudouin I

text: Välttääkseen maan ajautumisen täydelliseen kaaokseen Leopold III nimitti vanhimman poikansa Baudouinin kuninkaalliseksi prinssiksi 11. elokuuta 1950. Näin Leopold III luovutti kruununsa pojalleen, josta tuli Belgian viides kuningas Baudouin I 17. heinäkuuta 1951.


title: Baudouin I

text: Kansan keskuudessa yksinäiseksi ja surulliseksi kuninkaaksi kutsuttu Baudouin aloitti hallintokautensa vaikeissa olosuhteissa. Sijaishallitsija Kaarlen aikana oli tehty monia vaikeita päätöksi niin talouselämässä kuin ulkopolitiikassakin. Belgia oli liittynyt jäseneksi Yhdistyneisiin Kansakuntiin, Benelux-maiden talousliittoon ja Natoon. Nuoren hallitsijan ensimmäisiä vuosia sävytti kuitenkin eniten kuninkaan paluun puitteissa syntynyt kansan voimakas kahtiajako flaameihin ja vallooneihin.


title: Baudouin I

text: Lisäksi maa liittyi perustajajäsenenä Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön (1951), myöhemmin Euroopan talousyhteisöön (EEC) (1957). Maan pääkaupungissa Brysselissä järjestettiin maailmannäyttely vuonna 1958 ja se edellytti mittavia investointeja sodasta toipumassa olevalta maalta.


title: Baudouin I

text: Nuoren hallitsijan suurimmaksi ongelmaksi muodostui hänen esi-isänsä kuningas Leopold II:n aikanaan yksityisomistukseen hankkima Kongo, jonka itsenäisyys tuli ajankohtaiseksi 1950-luvun aikana.


title: Baudouin I

text: Vuonna 1955 kuningas teki voitokkaan kiertomatkan Kongoon, jossa hänet otettiin vastaan sellaisella innolla, että se oudoksutti ujoa kuningasta. Vain neljä vuotta matkan jälkeen kuningas ilmoitti Belgian hallituksen aikeesta myöntää itsenäisyys Kongon alueelle. Näin tapahtuikin ja 30. kesäkuuta 1960 kuningas Baudouin osallistui vallanvaihtojuhlallisuuksiin Kongon pääkaupungissa Léopoldvillessä. Kongon vaaleilla valittu pääministeri Patrice Lumumba oli kutsuttu ja hän piti kuuluisan Kongon itsenäisyyspuheensa. Puhe poikkesi suuresti muiden arvohenkilöiden puheista, jotka ohitettiin harmittomina, mutta Lumumban puhe arvosteli jyrkin sanankääntein entisiä siirtomaaisäntiä. Kuningas Baudouin loukkaantui puheesta verisesti.


title: Baudouin I

text: Kansalaiset olivat huolestuneet politiikan yksinäisestä kuninkaasta, mutta he huolestuivat myös yksityiselämässään yksinäisestä nuoresta miehestä. 15. joulukuuta 1960 kuningas Baudouin I avioitui espanjalaisen doña Fabiola de Mora y Aragónin kanssa. Avioliitto solmittiin Saint-Michel-et-Gudulen katedraalissa Brysselissä ja se näytettiin ensimmäisenä kuninkaallisena häätilaisuutena koko maailmalle television välityksellä.


title: Baudouin I

text: Tästä pitkäaikaisesta ja ilmeisesti suuren rakkauden ja kiintymyksen avioliitosta ei kuitenkaan syntynyt kruununperijää. Kaikki kuningattaren viisi raskautta päättyivät keskenmenoon. Kuningas Baudouin kasvatti veljensä, Liegen prinssi Albertin vanhimmasta pojasta, Philippestä, valtansa perijää. Näin uskottiin Albertin jäävän syrjään koko vallanperimyksestä.


title: Baudouin I

text: Kuningas Baudouinin hallituskausi kesti 42 vuotta. Hänen aikanaan maassa ehti olla lähes yhtä monta hallitusta. Tämä aiheutti sen, että perustuslaillisen monarkin, joka ei voinut esittää julkisesti näkemyksiään ilman hallituksen suostumusta, mielipiteet olivat arvostettuja ja kuunneltuja.


title: Baudouin I

text: Hänen hallituskaudellaan Belgiasta tuli liittovaltio, ja vaikka Baudouin aina korosti kansakunnan yhtenäisyyttä ja näki itsensä sen takaajana, hän ei kuitenkaan voinut estää kieliriitoja. Nämä riidat johtivat lopulta virallisten kielirajojen luomiseen, jolloin syntyi kolme hallintoaluetta ja kolme yhteisöä.


title: Baudouin I

text: Baudouinin ei suinkaan aina ollut helppo yhdistää omaa henkilökohtaista vakaumustaan ja kuninkaallisia velvollisuuksia. Esimerkiksi vuonna 1990 hän kieltäytyi allekirjoittamasta abortin rangaistavuuden poistavaa lainsäädäntöä. Silloin hallitus totesi perustuslain 82. artiklan mukaisesti, että "kuningas on kykenemätön hallitsemaan". Tämä puolestaan mahdollisti lain hyväksymisen 4. huhtikuuta 1990 ja seuraavana päivänä parlamentti palautti kuninkaan asemaansa.


title: Baudouin I

text: Vuonna 1976, kun kansakunta juhli monarkkinsa valtaannousun 25. vuosipäivää, perustettiin kuningas Baudouinin säätiö. Perustana tälle säätiölle olivat belgialaisten keräämät juhlinnan kohteen lahjavarat. Säätiön tarkoituksena on parantaa kansalaisten elinehtoja taloudellisella, sosiaalisella, kulttuurisella ja tieteellisellä tasolla.


title: Baudouin I

text: Kuningas Baudouin kuoli vuonna 1993 sydänkohtaukseen lomallaan perheen kesäasunnolla Espanjan Motrilissa. Hänen nuorempi veljensä Albert nousi kuninkaaksi 9. elokuuta 1993 Albert II:na. Baudouin I:n hautajaisista muodostui maailman monarkkien ja valtionpäämiesten suurtapahtuma. Syvästi uskonnollinen kuningatar Fabiola oli toivonut tilaisuudesta kunnian ja toivon messua. Hän näytti itse esimerkkiä pukeutumalla katolilaisten monarkkien suruväriin, valkoiseen.


title: Baudouin I

text: Kuningas Baudouin I haudattiin Laekenin linnan Notre Dame kirkon kuninkaalliseen hautaholviin, jonne kaikki muutkin Belgian monarkit on haudattu.


title: Baudouin I

text: Belgian siirtomaavallasta itsenäistyneen Kongon eli tuolloisen Zairen johtajaa Mobutu Sese Sekoa ei kutsuttu kuninkaan hautajaisiin, mitä tämä piti myöhemmin elämänsä suurimpana pettymyksenä. Toinen kutsumatta jätetyistä oli Saddam Hussein.


title: Ailinginae

text: Ailinginae on 25 saaresta koostuva atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ralikin saariketjun pohjoispäässä, noin kaksikymmentä kilometriä Rongelapin atollista lounaaseen. Ailinginaen maapinta-ala on 2,8 neliökilometriä. Suurimmat sen 25 saaresta ovat Ribinouri ja Mogiri.


title: Sherman

text: Sherman voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ailuk

text: Ailuk on atolli Marshallinsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Ratakin saariketjussa noin 72 kilometriä Wotjen atollista pohjoiseen.


title: Ailuk

text: Ailuk koostuu noin 57 saaresta. Niiden maapinta-ala yhteensä on 5,4 neliökilometriä. Atollin suurimmat saaret ovat Ajelep, Aliej, Ailuk, Alkilwe, Barorkan, Biken, Enejabrok, Enejelar, Kapen ja Marib.


title: Ailuk

text: Ailukilla on laguuni, jonka pinta-ala on 177 neliökilometriä. Atollin saarilla oli yhteensä 339 asukasta vuonna 2011.


title: Gustaf Dalén

text: Nils Gustaf Dalén (30. marraskuuta 1869 – 9. joulukuuta 1937) oli ruotsalainen keksijä sekä AGAn perustaja. Vuonna 1912 Dalén sai Nobelin fysiikan palkinnon keksimästään aurinkoventtiilistä (ns. "hämäräkytkin"), jolla ohjattiin kaasuvalomajakoiden ja -poijujen valojen toimintaa automaattisesti.


title: Gustaf Dalén

text: Dalén syntyi Stenstorpissa, Ruotsissa. Hän valmistui maisteriksi ja myöhemmin tohtoriksi Chalmersin teknillisestä korkeakoulusta.


title: Gustaf Dalén

text: Jo varhain hän keskittyi majakkalaitteisiin; ensimmäinen keksintö oli nerokas säätölaite, joka mahdollisti sen että 10 000 majakkavalon välähdystä kulutti vain litran varsinaista kaasua. Tämän mahdollisti osaltaan hänen kehittämänsä oikea sekoitus asetyleeniä ja ilmaa; seoksen räjähdysvaara eliminoitiin yksinkertaisesti: sekoittajan putkeen tehtiin mutka, joka täytettiin lyijyhauleilla; haulit päästivät kaasuseoksen läpi, mutta jos liekki karkasi lyhdystä ja alkoi palaa väärässä paikassa, haulit sulivat ja syntynyt lyijytulppa katkaisi kaasuntulon. Yhtään sekoittajaa ei räjähtänyt tämän keksinnön käyttöön oton jälkeen. Samoin Dalén kehitti asetyleenipulloihin uuden ja turvallisemman täytemassan, minkä johdosta pullojen käsittely merellä ja ulkoluotojen ankarissa maasto-oloissa tuli turvallisemmaksi: ennen sitä asetyleenipulloilla oli hengenvaarallinen taipumus räjähtää pienestäkin ulkopuolisesta iskusta.


title: Gustaf Dalén

text: Hänen tärkein ja kuuluisin keksintönsä on aurinkoventtiili, joka mahdollisti kaasuvaloa käyttävien majakoiden täysautomatisoinnin. Dalén sokeutui kaasuräjähdyksessä vuonna 1912 ennen Nobelin palkintojen jakoa, ja tämän vuoksi hänen uskottiin saaneen palkinnon raadin sympatian vuoksi. Sokeutumisestaan huolimatta Dalén pysyi AGA:n johdossa aina vuoteen 1937 eli kuolemaansa asti.


title: Gustaf Dalén

text: Hän sai sokeutumisen jälkeen valmiiksi kaksi todella merkittävää keksintöä: automaattisen hehkuverkon vaihtajan sekä täysautomaattisesti pyörivän loistopylvään. Molemmat ovat niin yksinkertaisia ja varmasti toteutettuja, että ne vaativat huoltoa aivan nimellisesti ja ovat äärimmäisen luotettavia.


title: Gustaf Dalén

text: Hehkuverkon vaihtaja on yksinkertaisesti pyörivään nivelalustaan asennettu nelisakarainen laite; kunkin sakaran päässä on hehkusukka ja puisen tikun lukittuna pitämä mekaaninen koneisto. Niin kauan kuin hehkusukka on ehjä, tikkukin pysyy ehjänä ja koneisto lukittuna, mutta kun sukka palaa puhki ja liekki pistää ulos, tikku palaa poikki ja lukko aukeaa, jolloin painoilla toimiva koneisto kääntää uuden hehkusukan tikkuineen sen paikalle. Koneistossa olevat kolme varasukkaa takaavat että valo pysyy häiriöittä paikallaan. Ja viimeistään parin viikon sisällä huoltokäynnille tullut loistonhuoltaja poisti rikkinäiset sukkakokonaisuudet ja asensi tilalle uudet. Samalla uusittiin vilkkulaitteen huoltoa kaipaavat osat eli kuoleentuneet jouset ja jumittuneet magneettiventtiilit sekä asetettiin vilkun säätö kohdalleen. Harjaantunut huoltaja teki kaiken tämän neljännestunnissa.


title: Gustaf Dalén

text: Yhtä yksinkertainen on automaattipylväs: kaasua säätävän mekaanisen vilkkulaitteen olennainen osa on nahkainen säätökalvo. Se kehittää pienen ja vähävoimaisen liikkeen, jonka yksinkertainen vaihteisto vahvistaa ja siirtää pyörityskoneistoon. Voima riittää erinomaisesti, koska nämä raskaatkin prismastot lepäävät elohopeatyynyn päällä, mistä johtuen niiden liikutteluun tarvittava voima on minimaalinen.


title: Gustaf Dalén

text: Dalénin keksintöä Nobelin fysiikan palkinnon voittajana on arvosteltu, mutta todellisuudessa aurinkoventtiili oli lähempänä fysiikan palkinnon täyttäviä kriteerejä kuin useimmat muut keksinnöt ennen sitä tai sen jälkeen. Dalén kehitteli asetyleenikaasujärjestelmiä jotka tuottivat erittäin kirkasta valoa, turvallisia kaasujen varastointiratkaisuja, sekä kehitti aurinkoventtiilin, joka kytki majakoiden ja merimerkkien valolaitteet toimintaan vain pimeänä aikana, näin lisäten kaasuvarastojen huoltovälin jopa vuoteen. Eritoten Skandinavian karikkoisilla rannikoilla aurinkoventtiilein varustetut merimerkit yleistyivät varsin nopeasti.


title: Gustaf Dalén

text: Dalénin keksintöjen arvoa nosti niiden ehdoton luotettavuus; ainoa syy, miksi ne jäivät pois käytöstä on raha: yksinkertaisetkin ja kauan kestävät osat ovat hienomekaanista työtä ja äärimmäisen kalliita valmistaa. Nykyajan tekniikalla toteutetut sähköjärjestelmät maksavat jo hankkiessa muutaman prosentin kaasujärjestelmän hinnasta ja ovat huomattavan paljon huoltoystävällisempiä. Vain aurinkoventtiili on säilyttänyt asemansa: sen rakenne on niin yksinkertaisen varma, etteivät nykyajan valokennot pysty kilpailemaan sen kanssa.


title: Gustaf Dalén

text: Merenkulkulaitos nimesi Suomen ensimmäisen kiinteän pohjamajakan Gustaf Dalénin mukaan. Kasuunin päälle rakennettu Gustaf Dalénin majakka sijaitsee Kihdin selällä Sottungan kunnan alueella.


title: Aur

text: Aur on atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Siihen kuuluu 42 saarta, joista suurimmat ovat Tabal, Aur ja Bigen. Kaikkien saarten maapinta-ala yhteensä on 5,6 neliökilometriä. Aurin saariketju ympäröi laguunia, jonka pinta-ala on noin 240 neliökilometriä.


title: Aur

text: Aur sijaitsee Ratakin saariketjussa Maloelapin atollista etelään. Saarilla oli 499 asukasta vuonna 2011.


title: Aur

text: Marshalls Digital Micronesia - Aur Atoll (Marshall Islands) Charles Sturt University


title: Seksialan Liitto SALLI

text: Seksialan Liitto SALLI ry oli Suomen seksityöläisten etujärjestö, joka pyrki vähentämään seksialan ongelmia, jakamaan tietoa muun muassa seksitaudeista sekä antamaan vertaistukea seksityöläisille. Yhdistyksen virallisilla verkkosivuilla painotettiin seksialan ihmisoikeustilanteen edistämistä ja verrattiin yhdistystä ennemmin ihmisoikeusjärjestöön kuin ammattiliittoon.


title: Seksialan Liitto SALLI

text: Yhdistys perustettiin marraskuussa 2002 alan edustajien omasta aloitteesta. Yhdistys suhtautui edustamaansa seksipalveluja myyvään ihmisjoukkoon nimenomaan seksialan työntekijöinä, seksityöläisinä. SALLI merkittiin yhdistysrekisteriin 5. tammikuuta 2006. SALLIn kokouksessa 8. joulukuuta 2010 yhdistys päätettiin purkaa.


title: Bikar

text: Bikar on atolli Marshallinsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Ratakin saariketjussa ja on Marshallinsaarten toiseksi pohjoisin atolli. Bikar koostuu viidestä saaresta, joista suurimmat ovat Bikar, Jabwelo, Almani ja Jaboero.


title: Bikar

text: Bikarin saarten maapinta-ala yhteensä on alle puoli neliökilometriä, joten Bikar on Marshallinsaarten pienin atolli. Bikarilla on laguuni, jonka pinta-ala on 37 neliökilometriä.


title: Bikar

text: Bikar on sijainniltaan yksi Marshallinsaarten syrjäisimmistä atolleista. Sen lähin naapuriatolli on Utrik, joka sijaitsee siitä noin 85 kilometrin päässä. Atollilla ei ole ihmisasutusta.


title: Uusstoalaisuus

text: Uusstoalaisuus on nimi, joka on annettu myöhemmän renessanssin ajan liikkeelle, joka pyrki herättämään antiikin ajan stoalaisen filosofian muodossa, jonka kristillinen yleisö voisi hyväksyä. Tämä edellytti joidenkin stoalaisuuden oppien hylkäämistä tai muuttamista. Näihin kuuluivat ennen kaikkea fysiikkaan liittyvät ajatukset materialismista ja determinismistä.


title: Uusstoalaisuus

text: Uusstoalaisuuden keskeisin teos oli Justus Lipsiuksen "De Constantia" ("Muuttumattomuudesta") vuodelta 1584. Lipsiuksen jälkeen merkittävin uusstoalainen oli Guillaume Du Vair.


title: Ebon

text: Ebon on atolli Marshallinsaarilla Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ralikin saariketjussa ja noin 150 kilometriä Jaluitin atollista etelään. Ebon koostuu 22 saaresta, ja sen pinta-ala on 5,75 neliökilometriä. Atollin asukasluku oli 706 vuonna 2011.


title: Saana

text: Saana tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Gunners

text: Gunners voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mäkkylän rautatieasema

text: Mäkkylän rautatieasema (, ) on lähijuna-asema Espoon Leppävaarassa. Se sijaitsee Pitäjänmäen ja Leppävaaran asemien välissä rataosalla , aivan Helsingin ja Espoon rajalla. Helsingin päärautatieasemalta Mäkkylään on matkaa noin yhdeksän kilometriä. Mäkkylän seisake avattiin vuonna 1940. Helsinki–Leppävaara-kaupunkiradan rakentamisen yhteydessä Mäkkylä sai uuden asemalaiturin, alikulkuväylän sekä rakennettiin uusi raidepari.


title: Mäkkylän rautatieasema

text: Mäkkylän asemalta matkaavat saivat aiemmin matkustaa kaupungin sisäisellä lipulla kumpaan suuntaan tahansa: Helsinkiin menevät Helsingin sisäisellä lipulla ja vastaavasti Espooseen menevät Espoon sisäisellä lipulla. Tämä kuitenkin muuttui vuonna 2005, kun YTV päätti lopettaa kuntien rajapysäkeillä sovelletun kaksoistariffiin. Tämän vuoksi asema kuuluu nykyään pelkästään Espoon alueeseen, ja Helsinkiin matkaavat joutuvat ostamaan seutulipun.


title: Mäkkylän rautatieasema

text: Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 4 ja Helsinkiin raiteelta 3. Tulevan Kehäradan vuoksi liikenne kaupunkiradan raiteilla muutettiin syksyllä 2013 oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi. Kahta muuta raidetta käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Optimaatit

text: Optimaatit (lat. "optimates") oli Rooman tasavallan aikainen poliittinen ryhmittymä, joka edusti aristokraatteja. He pyrkivät rajoittamaan kansankokousten valtaa ja vahvistamaan harvainvaltaista senaattia. Kansankokouksiin turvannutta ryhmittymää puolestaan kutsutaan populaareiksi. Optimaatit ei ollut poliittinen puolue nykymerkityksessä, vaan hajanaisempi ryhmittymä. Kuuluisia optimaateiksi luettuja poliitikkoja olivat esimerkiksi Cicero, Sulla, Cato vanhempi, Titus Annius Milo ja Marcus Junius Brutus. Pompeius oli useimmiten optimaattien puolella, vaikka asettuikin heitä vastaan ensimmäisen triumviraatin aikana.


title: Populaarit

text: Populaarit () olivat Rooman tasavallan aikainen poliittinen ryhmittymä, joka haki kannatuksensa kansankokouksilta. Sen jäsenet olivat aristokraatteja, mutta pyrkivät ajamaan tavallista rahvasta miellyttävää politiikkaa kannatuksensa vahvistamiseksi. Populaarit ei ollut puolue sanan nykymerkityksessä vaan hajanaisempi ryhmittymä. Populaarit on alkuaan pilkallinen nimitys, jolla ryhmittymää vastustaneet optimaatit sitä kutsuivat.


title: Populaarit

text: Tunnettuja populaareja olivat Julius Caesar, Gracchuksen veljekset, Marius ja Publius Clodius Pulcher.


title: Juutalainen kalenteri

text: Juutalainen kalenteri (הלוח העברי "ha'luach ha'ivri") tai heprealainen kalenteri on juutalainen vuosikalenteri. Siinä on määritelty juutalaisten juhlapyhät sekä ajankohtaan sopivat psalmit luettavaksi.


title: Juutalainen kalenteri

text: Juutalainen kalenteri on tyypillinen lunisolaarinen kalenteri, joka perustuu sekä auringon että kuun kiertoon ja muistuttaa tässä suhteessa esimerkiksi kiinalaista kalenteria. Tässä suhteessa se eroaa sekä puhtaasti kuunkiertoon perustuvasta islamilaisesta kalenterista että puhtaasti auringonkiertoon perustuvasta gregoriaanisesta kalenterista.


title: Juutalainen kalenteri

text: Juutalaisessa kalenterissa jokainen kuukausi on joko 29 tai 30 päivän pituinen, ja kuukauden alku sattuu aina uudenkuun aikaan tai lähelle sitä. Täten vuodessa on tavallisesti 353–355 päivää, mutta tietyin väliajoin vuoteen lisätään ylimääräinen kolmastoista kuukausi, jotta kalenterin kuukaudet aina pysyisivät suunnilleen samana vuodenaikana. Näin tehdään 19 vuotta kestävän Metonin jakson aikana seitsemän kertaa, jakson kolmantena, kuudentena, kahdeksantena, yhdentenätoista, neljäntenätoista, seitsemäntenätoista ja yhdeksäntenätoista vuotena.


title: Juutalainen kalenteri

text:
Juutalaisen kalenterin vuosiluvut alkavat vuodesta 3761 eaa, jota on pidetty maailman luomisen ajankohtana. Kalenterin mukainen vuosi
5772 alkoi 28. syyskuuta 2011 ja loppui 16. syyskuuta 2012.


title: Juutalainen kalenteri

text: Juutalaiset ovat käyttäneet lunisolaarista kalenteria Raamatun ajoista lähtien, mutta ovat viitanneet kuukausiin nimien sijasta numeroilla. Vain neljä ensimmäistä kuukauden nimeä on saatavilla ennen pakoa olevalta ajanjaksolta; Tanakh (Raamattu): "Abib" (ensimmäinen, kirjaimellisesti "kevät"), "Ziv" (toinen), "Ethanim" (seitsemäs), ja "Bul" (kahdeksas). Kaikki ovat kanaanilaisia nimiä, kaksi viimeistä myös foinikialaisia. Pääasiassa kuukausien nimet on kuitenkin lainattu babylonialaisilta.


title: Juutalainen kalenteri

text: Raamatun aikana "nisan"- eli "abib"-kuuta, jossa pääsiäistä vietetään, pidettiin vuoden ensimmäisenä kuukautena. Nykyisin vuoden katsotaan alkavan "tishri"-kuusta syksyllä, koska juutalaisen perimätiedon mukaan maailma luotiin tämän kuun alussa, jolloin vietetään roš hašana -juhlaa, juutalaisten uuttavuotta.


title: Juutalainen kalenteri

text: Babylonian pakkosiirtolaisuuden aikana 586 eaa. juutalaiset ottivat käyttöön kuukausien babylonialaiset nimet, ja jotkut heimot kuten essealaiset käyttivät aurinkokalenteria viimeiset kaksi vuosisataa ennen ajanlaskun alkua. Babylonialainen kalenteri taas periytyy suoraan sumerilaisesta kalenterista.


title: Juutalainen kalenteri

text: Varhaisina aikoina juutalainen kalenteri perustui suoraan kuusta tehtyihin havaintoihin. Tiettyihin paikkoihin asetettiin tarkkailijoita, joiden tehtävänä oli havaita, milloin uusi kuu oli ensimmäisen kerran nähtävissä. Heti kun se oli juuri ja juuri nähtävissä, he kiiruhtivat Jerusalemiin ja ilmoittivat asian Sanhedrinille, jona julisti uuden kuukauden alkaneeksi. Sen merkiksi sytytettiin tuli kaupungin korkeimmalle kukkulalle, ja sanansaattajien tehtävänä oli tiedottaa asia kaukaisimmillekin paikkakunnille.