title: Ämpäripää

text: Ämpäripää on suomalaisessa yhteiskuntakriittisessä ajankohtaisohjelmassa esiintynyt hahmo. Ohjelman nimi oli "Ämpäripää kertoo asioita", ja sitä esitettiin paikallisilla suomalaisilla tv-kanavilla. Hahmolla oli aina nimensä mukaisesti sininen ämpäri päässään. Ämpäriin oli puhkottu silmänreiät ja suuaukko, jotta hän näkisi eteensä ja ihmiset saisivat hänen puheestaan selvää.


title: Ämpäripää

text: Hahmo esiintyi ensimmäistä kertaa Helsingin aluetelevisio ATV:lla vuonna 2001. Ämpäripää kuului kanavan katsotuimpiin ohjelmiin. ATV:n konkurssin jälkeen Ämpäripää esiintyi MoonTV:lla keväällä 2003. Diggarilla Ämpäripää nähtiin vuonna 2006. Nykyisin Ämpäripää jakaa näkemyksiään satunnaisesti sosiaalisessa mediassa. Hahmon näyttelijän nimeä ei ole kerrottu julkisuuteen. "Etelä-Suomen Sanomat" uutisoi vuonna 2003, että Ämpäripäätä olisi näytellyt juontaja Jussi Halli.


title: Ämpäripää

text: Britannian politiikassa vaikutti 1980- ja 1990-luvuilla "Lord Buckethead" -nimellä esiintynyt henkilö. Hän edusti perustamaansa Gremloid-puoluetta ja kampanjoi Margaret Thatcherin vaalipiirissä vuoden 1987 parlamenttivaaleissa sekä John Majorin vaalipiirissä vuonna 1992. Vaaliohjelmaan kuului muun muassa ilmaisten polkupyörien ja karkkien jakaminen lapsille. On epäselvää, onko Lord Buckethead toiminut inspiraation lähteenä suomalaiselle kaimalleen.


title: Badenweiler

text:
Badenweiler on kunta Baden-Württembergin osavaltiossa Etelä-Saksassa. Kunnassa asui 4 165 ihmistä vuoden 2015 lopussa. Tärkeimmät elinkeinot ovat kylpylätoiminta ja matkailu.
Badenweiler sijaitsee 28 kilometriä Baselista, Schwarzwaldista länteen. Badenweiler sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Ranskan rajalta ja 28 kilometrin päässä Sveitsin rajalta. Sieltä on Freiburgiin matkaa noin 30 kilometriä ja Mulhouseen Ranskaan on vain 20 kilometriä.


title: Badenweiler

text: Badenweilerissa vierailee vuosittain noin 5 000 matkailijaa. Alueella on mineraalipitoisia lähteitä. Luonto on hyvin kaunista. Badenweilerin historiallinen alue on Markgräflerland.


title: Jalkapallon Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut 1917

text: Etelä-Amerikan jalkapallomestaruudesta pelattiin toista kertaa vuonna 1917 Uruguayn Montevideossa. Turnausta alettiin kutsua nimellä Copa América vuonna 1975. Turnaukseen osallistuneet maat olivat Argentiina, Brasilia, Chile ja Uruguay. Mestaruuden voitti isäntämaa Uruguay.


text: 4 maalia


text: 3 maalia


text: 2 maalia


text: 1 maali


text: Oma maali


title: Roger B. Chaffee

text: Roger Bruce Chaffee (15. helmikuuta 1935 – 27. tammikuuta 1967) oli Yhdysvaltain laivaston pilotti, josta tuli astronautti Apollo-ohjelmaan. Hänet valittiin mukaan ensimmäiselle Apollo-lennolle, mutta hän kuoli Apollo 1 -aluksen tulipalossa Cape Canaveralissa, Floridassa.


title: American Life (kappale)

text: American Life on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan toinen singlejulkaisu American Life -albumilta, joka on Madonnan yhdeksäs studioalbumi. "American Life" -kappaleen ovat tuottaneet ja tehneet Madonna ja Mirwais Ahmadzaï. Huhtikuussa 2003 julkaistu kappale menestyi vaatimattomasti erityisesti Yhdysvalloissa, mutta nousi listaykköseksi muun muassa Japanissa, Italiassa ja Kanadassa. Britanniassa, Ruotsissa ja Australiassa kappale nousi top10:iin, ja Yhdysvalloissa neljänkymmenen myydyimmän joukkoon. Suomessa "American Lifen" paras sijoitus oli singlelistan sija kolme. Billboard Hot 100-listalla single debytoi vasta sijalla 90 ja sitä myytiin vain 4 200 kappaletta, mutta nousi hetkellisesti sijalle 37.


title: American Life (kappale)

text: Kappaleen vaisuun menestykseen saattoivat vaikuttaa sen Irakin sotaa vastustavat sanat ja rap-osuus, joka oli lainattu Blondien hitistä "Rapture". Kappaleen sanoituksissa Madonna arvosteli amerikkalaisia huikentelevaisesta elämäntyylistä, intohimoista ja kuuluisuudentavoittelusta.


title: American Life (kappale)

text:
Kappaleen musiikkivideo viittaa sanoituksia vahvemmin Irakin sotaan, ja se herätti suurta kohua. Musiikkivideon ohjasi Jonas Åkerlund Los Angelesissa 6.–7. huhtikuuta 2003. Video jatkaa Madonnan kahden aiemman videon ("What it Feels Like for a Girl" ja "Die Another Day") viitoittamaa väkivaltaista linjaa. Alkuperäisellä videolla nähdään muun muassa kuvia verisistä siviilien, erityisesti naisten ja lasten, ruumiista ja pieniä lapsia kävelemässä aseiden kanssa. Videon lopussa sotilasvaatteisiin pukeutunut Madonna aiheuttaa kaaoksen militarista muotia esittelevään muotinäytökseen saapumalla paikalle seinän läpi Mini Cooperilla ja suuntaa vesitykin kohti lehdistön edustajia. Videon lopussa hän heittää käsikranaatin George W. Bushin näköistä miestä kohti, mutta Bush ottaa kranaatin ilmasta kiinni ja sytyttää sillä sikarin täysin rauhallisena. Madonna päätyi melko pian videon julkistamisen jälkeen vetämään sen pois levityksestä, koska hän haluaa arvostaa amerikkalaissotilaiden aikaansaannoksia Irakissa. Toisaalta hänen on arveltu halunneen videon pois TV-kanavilta sen kielteisen vastaanoton vuoksi.
Vuonna 2004 The Re-Invention Tour -konserttikiertueensa aikana kappaleen lopussa oli kuvattu George W. Bush ja Saddam Hussein yhdessä sovussa.


title: American Life (kappale)

text: Kappaleesta on olemassa 19 erilaista versiota. Billboard Hot Dance Music/Club Play-listalla "American Life" sijoittui parhaimmillaan listaykköseksi.


title: Chevrolet

text: Chevrolet on General Motorsin automerkki. Se on myös myydyin automerkki Yhdysvalloissa. Merkki sai nimensä yrityksen perustajan, sveitsiläissyntyisen kilpa-ajaja Louis Chevrolet'n mukaan.


title: Chevrolet

text: Chevrolet-autoja myydään 140 maassa, ja merkki vastaa noin 70 prosentista General Motorsin myynnistä Yhdysvaltojen ulkopuolella. Chevrolet’n kolme suurinta markkinaa ovat Yhdysvallat, Brasilia ja Kiina. Euroopasta Chevrolet päätti vetäytyä 2010-luvun puolivälissä, lukuun ottamatta erikoismalleja kuten Corvette ja Camaro sekä kehittyviä Venäjän ja muiden IVY-maiden markkinoita. Vuosituhannen vaihteen jälkeen valtaosa Euroopassa myydyistä Chevrolet-autoista on ollut korealaisen GM Daewoon tehtailla valmistettuja.


title: Chevrolet

text: Ensimmäinen Chevrolet tuli markkinoille vuonna 1911, kun Sveitsissä syntynyt ranskalaissukuinen kilpa-autoilija Louis Chevrolet perusti Detroitiin Chevrolet Motor Companyn yhdessä muiden osakkaiden kanssa, joista yksi oli Will Durant. Kun Louis Chevrolet pyrki tekemään nimeään kantavista autoista tehokkaita ja edistyksellisiä, toinen osakas Will Durant taas havitteli suuria asiakaspiirejä. Erimielisyydet päättyivät, kun Durant osti yrityksen kokonaan itselleen vuonna 1915. Chevrolet liitettiin General Motorsiin vuonna 1917.


title: Chevrolet

text: Vuonna 1913 markkinoille tullut "Classic Six" oli viiden matkustajan sedan-malli varustettuna 6-sylinterisellä 4,9 litran moottorilla. Tämän auton huippunopeus oli 25 km/h.


title: Chevrolet

text: Vuoden 1932 Roadster yhdisti ensimmäisenä kalliin urheiluauton ulkonäön kohtuulliseen myyntihintaan. Muotoilujohtaja Harry Earlin suunnittelema auto aloitti Chevrolet’n roolin autosuunnittelun edelläkävijänä. Vuoden 1935 Suburban-malli loi alan pisimpään yhtäjaksoisesti käytössä olleen mallinimen, jota käytetään yhä Chevrolet’n tila-autoissa ja kaupunkimaastureissa.


title: Chevrolet

text: Vuonna 1948 esitelty 3100 lava-auto oli Chevrolet’n ensimmäinen uusi siviiliautomalli toisen maailmansodan jälkeen. 1950-luvun puolenvälin Chevrolet Bel Air -mallisto ulottui edullisesta perusmallista V8-moottorilla varustettuihin avoautoihin. Vuosimallin 1957 Chevystä tuli eräänlainen Yhdysvaltojen 1950-luvun symboli. Larry Shinodan suunnittelema, vuonna 1963 esitelty toisen sukupolven Corvette-urheiluauto, lisänimeltään Sting Ray, nousi puolestaan yhdeksi svengaavan 1960-luvun symboliksi.


title: Chevrolet

text:
Vuonna 1967 esitelty Camaro oli General Motorsin onnistunut vastaus Ford Mustangin aloittamalle ponycar-autoluokalle.
Vuonna 1999 esitelty lava-automallisto Chevrolet Silverado oli alku GMT800-pohjalevylle, jonka perustalle suunniteltiin erittäin laaja mallisto ulottuen pelkistetyistä työautoista Cadillac-merkin kaupunkimaastureihin ja niiden valtiomiestason edustusmalleihin.


title: Chevrolet

text: Vuoden 2008 Malibu-malli merkitsi Chevrolet’n paluuta perusperheautoihin. Ensi kertaa vuosikymmeniin GM kykeni Pohjois-Amerikassa kilpailemaan sen avulla tasaväkisesti saman luokan japanilaisautojen kanssa. Vuonna 2011 esitelty Volt-hybridiauto edusti aikansa huipputeknologiaa.


title: Chevrolet

text: Chevrolet oli myydyin merkki USA:ssa ja Suomessa lukuisina vuosina aina 1950-luvulle saakka. Suurin este mallin suosiolle sodan jälkeen USA:ssa oli pelkkien nelos- ja kuutosmoottorien tarjonta. Yksi merkittävimpiä sodanjälkeisiä merkkipaaluja onkin Corvetten esittelyn lisäksi vuonna 1955 esitelty Chevroletin V8-moottori, ensimmäinen ns. "pikkulohko", jota valmistettiin lähes muuttumattomana porausta ja iskua vaihtamalla vuoteen 1968 asti, jonka jälkeen kampiakselin laakerinkauloja paksunnettiin moottorin tilavuuksien ryhtyessä kasvamaan merkittävästi. Chevroletin isolohkot olivat tarjolla henkilöautoihin vuosina 1958–1976. Suurempi muutos Chevroletin V8-pikkulohkoissa ajoittui vuoteen 1987, jolloin rullanokka korvasi laahurinokka-akselin. 1990-luvulle tultaessa V8-moottorit suunniteltiin perusteellisesti uudelleen. Nykyään suuri osa Chevrolet-merkillä Euroopassa myytävien autojen moottoreista on nelisylinterisiä rivimoottoreita.


title: Chevrolet

text: Kompaktin kokoiseen Corvairiin sai 1960-luvulla bokserimoottorin. Perinteisemmällä rakenteella tehtyyn Chevy II:een sai 153 kuutiotuumaisen nelisylinterisen rivimoottorin. 1970-ja 1980-luvuilla valikoimaan lisättiin V6-moottoreita ja nelisylinterisiä moottoreita. Etuvetotekniikkaan siirtyminen 1980-luvulla muutti moottorivalikoimaa rajusti ja erotti hyötyajoneuvot suurimmasta osasta perheautomalleja, Chevrolet Astroa, Chevrolet Chevy Vania, ja Chevrolet Capricea lukuun ottamatta.


title: Chevrolet

text: Hyötyajoneuvot eli "trucks" kuten ne Yhdysvalloissa luokitellaan, ovat ns. flexfuel-autoja, jotka mahdollistavat jopa 85% etanoliseoksen tai maakaasun käyttämisen polttoaineena. Tämä auttaa merkittävästi alentamaan ilmastoa kuormittavia päästöjä. Vientimallit Eurooppaan ovat useimmiten edelleen perinteisiä bensiinimalleja johtuen muun muassa etanolijakelun puutteesta. Viimeisimmät ympäristöystävälliset mallit marssivat markkinoille vuonna 2008. muun muassa Chevrolet Tahoe vasutettiin mullistavalla 2 vaihe hybriditeknologialla jolla 5,3 L moottorin kulutus lukemat tiputettiin aiemmasta 15,3L/100 km kulutuksesta n. 8L/100 km. Sama moottoriteknologia on nyt saatavilla myös linjaston pick-up malleihin.


title: Chevrolet

text: Tuotannossa olevat moottorit kuutiotuumissa (1"cid.=16.39cc):


title: Chevrolet

text: Pikkulohkot:


title: Chevrolet

text: Isolohkot:


title: Chevrolet

text: LT- ja LS-tyypit 90-luvun jälkeen:


title: Chevrolet

text: Chevroletin dieselmoottoreista ensimmäisenä tuli markkinoille 1977 5.7-litrainen Oldsmobilen valmistama V8 josta valmistettiin myös 4,3L v8 ja 4,3L V6 variaatioita vuoteen 1985 saakka. Oldsmobilen moottorin korvasi 1982 esitelty Detroit Dieselin 6.2 (1982-1992) ja sittemmin 6,5-litrainen V8-versio. Uusin Chevroletin dieselmoottoreista on 2,0 ja 2,2-litrainen Detroit Dieselin suunnittelema ja GM-Daewoon valmistama henkilöautokäyttöön tarkoitettu nykyaikainen moottoriversio, jota on ollut saatavana vuodesta 2007 muun muassa Nubiraan, Epicaan, Malibuumm Cruzeen ja Captivaan. Truck serie C/K/G autoissa ja useissa military-conversioissa käytetyn 6,5L turbodieselin korvasi GM-Isuzun valmistama 6,6L Dmax turbodiesel 2000-luvun taitteessa 6,5L Detroit Dieselin jäädessä military-ajoneuvojen vaihtoehdoksi.


title: Chevrolet

text: Etelä-Amerikassa Chevrolet-merkillä myytävät General Motorsin automallit ovat herättäneet huomiota erittäin huonoilla tuloksillaan Euroopan Euro NCAP -törmäystestejä vastaavissa Latin NCAP -kokeissa. Vuonna 2015 Meksikossa myytävä Chevrolet Aveo sai testissä nolla tähteä, samoin Kolumbiassa myytävä Chevrolet Sail vuonna 2016. Testausorganisaatio Global NCAPin pääsihteeri David Ward kirjoitti asiasta huhtikuussa 2016 avoimen kirjeen General Motorsin pääjohtajalle Mary Barralle ja kritisoi tätä turvallisuuden korostamista puheissa ja ympäristöstrategioissa muttei teoissa.


title: William Mills

text: William ”Billy” Mills (s. 30. kesäkuuta 1938 Pine Ridge, Etelä-Dakota) on yhdysvaltalainen lakota-intiaaniheimoon kuuluva entinen kestävyysjuoksija.


title: William Mills

text: Mills kasvoi Pine Ridge -intiaanireservaatissa. Hän jäi orvoksi 12-vuotiaana. Hän alkoi harrastaa yleisurheilua opiskellessaan Haskell-instituutissa. Hän sai urheilustipendin ja pääsi opiskelemaan Kansasin yliopistoon. Opiskeluaikanaan hän voitti Big Eight -maastojuoksukilpailun vuonna 1960. Valmistumisensa jälkeen Millsistä tuli luutnantti Yhdysvaltojen merijalkaväkeen. Hän lopetti hetkeksi juoksemisen, mutta aloitti sen myöhemmin uudelleen. Hänet nimitettiin Yhdysvaltojen joukkueeseen Tokion kesäolympialaisten 10 000 metrin juoksuun ja maratonjuoksuun.


title: William Mills

text: Tokion 10 000 metrin kilpailun ehdoton ennakkosuosikki oli Australian Ron Clarke, joka piti hallussaan matkan maailmanennätystä. Hänen haastajikseen povailtiin hallitsevaa mestaria, Neuvostoliiton Pjotr Bolotnikovia ja edellisten olympialaisten 5 000 metrin juoksun olympiavoittajaa, Uuden-Seelannin Murray Halbergiä. Mills oli lähes tuntematon osallistuessaan kilpailuun.


title: William Mills

text: Juoksu käynnistyikin Clarken komennossa. Puolimatkassa kärkiryhmässä oli enää neljä kilpailijaa Clarken lisäksi: Tunisian Mohammed Gammoudi, Etiopian Mamo Wolde, Japanin Kokichi Tsuburaya ja Mills. Tsuburaya ja Wolde putosivat kyydistä juoksun kuluessa, ja kaksi kierrosta ennen maalia vain Clarke, Gammoudi ja Mills taistelivat mitaleista. Clarke vaikutti varmalta voittajalta, sillä hänen ennätyksensä oli 28.15,6, kun taas Gammoudi tai Mills eivät kumpikaan olleet alittaneet 29 minuutin rajaa. Loppukiritaistelussa Mills kuitenkin ohitti molemmat kilpailijansa ja voitti olympiakultaa. Gammoudi juoksi toiseksi ja Clarke sai tyytyä pronssimitaliin. Millsin voittoaika 28.24,4 oli lähes 50 sekuntia parempi kuin hänen entinen ennätyksensä.


title: William Mills

text: Olympialaisten jälkeen Mills teki Yhdysvaltojen ennätykset 10 000 metrin juoksussa ja kolmen mailin juoksussa sekä teki maailmanennätyksen kuuden mailin juoksussa. Hänet nimitettiin vuonna 1976 Yhdysvaltojen yleisurheilun Hall of Fameen. Vuonna 1984 hänet nimitettiin Yhdysvaltojen olympia- Hall of Fameen ja samana vuonna ilmestyi hänestä kertova elokuva "Running Brave", jossa pääosaa esitti Bobby Benson.


title: Winnebagot

text: Winnebagot olivat siouxien kieliryhmän "chiwere"-haaraan lukeutuva intiaanikansa Pohjois-Amerikan mantereella. Heidän perinteiset maansa sijaitsivat Wisconsinin osavaltion alueella Green Bayn eteläpuolella. Lännessä oli rajana Mississippijoki ja etelässä nykyisen Milwaukeen kaupungin alue. Winnebagot kansoittivat myöhemmin myös osia Iowassa, Etelä-Dakotassa ja Nebraskassa. Heidän omakielinen nimensä oli "Ho-chungra" tarkoitti "Suuren äänen kansaa". Heidän algonkinkielinen nimensä "winnebago" merkitsi "mutaista vettä" Winnebagot tunnettiin myös nimellä "puans", ja nykyinen Michiganjärvi tunnettiin alun perin heidän mukaansa nimellä Lake of The Puans.


title: Winnebagot

text: Vaikka winnebagojen perimätiedossa ei ole viitteitä muinaiseen kummunrakentajien kulttuuriin, he saattavat tutkijoiden tekemien löydösten perusteella olla Mississipin alueella vaikuttaneiden Hopewell- ja Adela-kulttuurien jälkeläisiä. 1600-luvulla winnebagot joutuivat algonkin-kieliryhmään kuuluvien kansojen puristuksiin näiden paetessa idässä levinneitä kulkutauteja ja irokeesien hyökkäyksiä. Saman vuosisadan aikana winnebagojen määrä putosi arvioidusta 12 000–20 000:sta mahdollisesti alle tuhannen isorokon ja monien heimosotien seurauksena.


title: Winnebagot

text: 1800-luvulla tapahtuneiden reservaattisiirtojen yhteydessä Yhdysvallat salli osan winnebagoista jäädä asumaan perinteisille mailleen Wisconsinissa.


title: Winnebagot

text: Arkeologisten tutkimusten mukaan winnebagot eivät ole asuneet Wisconsinissa paljonkaan ennen 1400-lukua. Samojen tutkimusten mukaan iowat, otot ja missourit ovat olleet winnebagojen kanssa samaa kansaa, josta todisteena ovat sekä kielelliset että kulttuurilliset ominaisuudet. Myös osaget, omahat, poncat ja quapawit ovat muinaisuudessa kuuluneet tähän kansakuntaan. Heidän tiedetään kutsuneen winnebagoja isoisikseen.


title: Winnebagot

text: Kun ranskalaiset ensi kerran tapasivat winnebagoja, he arvelivat näitä olleen noin 20 000 henkilöä. Määrään ovat saattaneet lukeutua yhä iowat, missourit ja otot, joiden tiedetään erkaantuneen pääjoukosta suunnistaen kulkunsa kohti länttä. Jo aiemmin olivat winnebagot yrittäneet laajentaa reviirejään kohti etelää, mutta siellä pitivät kotiaan illinoisit, joka oli voimakas monen heimon liittokunta. Illinoisit eivät halunneet jakajia mailleen vaan työnsivät tunkeilijat takaisin. Tämän seikan arvellaan hajottaneen winnebagojen kansakunnan useaan eri osaan. Wisconsiniin jääneet winnebagot joutuivat algonkinia puhuvien kansojen ympäröimiksi ja olivat hajoamisensa vuoksi alttiimpia vihollisten hyökkäyksille. Yhä useammin winnebagot puolustautuivat pohjoisia ojibwayta vastaan ja illinoisien sotaretket heidän kyliinsä alkoivat yleistyä.


title: Winnebagot

text: Eurooppalaisten suurvaltojen siirtokunnat olivat rakentaneet itärannikolla ja Suurten järvien itäpuolella hyvät kauppasuhteet alkuperäisväestöön. Uusi-Ranska, joka oli halukas avaamaan kauppayhteydet sisämaahan, ei kyennyt toteuttamaan aikeitaan winnebagojen uhan vuoksi. Huronit ja ottawat halusivat laajentaa metsästysmaitaan länteen, mutta winnebagot surmasivat ottawien rauhankuriirit ja kielsivät turkiskaupan maillaan.


title: Winnebagot

text: Kuultuaan tästä ottawat ja huronit alkoivat vuonna 1634 valmistella suurta hyökkäystä winnebagojen kyliin. Ranskalaiset eivät halunneet intiaanien välille sotaa, koska kauppasuhteet olisivat kärsineet. He lähettivät winnebagojen luokse Jean Nicollet -nimisen jesuiitan puhumaan rauhan puolesta. Tehtävä tuntui lähes varmalta itsemurhalta, mutta Nicollet ei pelännyt kuolemaa, vaan teki matkasi winnebagojen maille. Nämä eivät tappaneet häntä. He eivät koskaan olleet nähneet valkoista miestä ja tämä seikka saattoi pelastaa Nicolletin hengen. Hän onnistui solmimaan aselevon winnebagojen, ottawien ja huronien välille. Kun ranskalaiset noin 30 vuotta myöhemmin saapuivat winnebagojen maille, he löysivät vain rippeitä siitä vahvasta intiaanikansasta, jota Nicollet oli kuvaillut.


title: Winnebagot

text: Suurten järvien itäpuolella käydyt intiaanisodat ja majavakannan metsästys sukupuuttoon työnsivät monia vieraita heimoja winnebagojen maille. Myös valkoisen väestön mukana tulleet kulkutaudit lisäsivät intiaanikansojen hajaannusta. Taistelut elin- ja metsästysalueista lisääntyivät. Wisconsiniin työntyi algonkinkielisiä kansoja kuten potawatomit, jotka winnebagot ajoivat pois. Nämä yhtyivät kuitenkin muihin ala-Michiganin alueella liikkuviin heimoihin, ja tulivat uudelleen. Huomatessaan olevansa vihollisten ympäröiminä winnebagot päättivät aloittaa sodan. He valitsivat ensin kohteekseen foxit. Winnebagojen ylittäessä kanootein Winnebago-järveä, äkillinen myrsky yllätti soutajat. 500 soturia hukkui. Sotahankkeet kaatuivat tähän luonnonvoimien asettumiseen vihollisen puolelle. Winnebagojen kolmen eri kylän asukkaat ahtautuivat Wisconsinissa suurimpaan kyläänsä ja uskoivat sieltä käsin pystyvänsä puolustamaan itseään.


title: Winnebagot

text: Suuri kylä osoittautui kuolemanloukuksi: 12 000 ihmistä ahtautuneena suppealle alueelle antoi täydelliset olosuhteet isorokolle, jonka virus oli tullut pakolaisten mukana Wisconsiniin. Epidemia iski täydellä tehollaan winnebagokylään, jossa olijat eivät voineet puolustaa itseään näkymätöntä vihollista vastaan. Arvioiden mukaan jopa 6 000 intiaania kuoli, joista 1 500 on mainittu olleen sotureita. Taudista selvinneet winnebagot olivat kuvailleet taudin muuttaneen uhrinsa keltaisiksi. He eivät uskoneet sairautta isorokoksi, vaan pitivät sitä jonakin muuna tautina.


title: Winnebagot

text: Eloonjääneet olivat nääntymäisillään ruoan ja juoman puutteesta,kun apua tuli täysin odottamattomalta taholta. Periviholliset illinoisit olivat lähettäneet 500 soturia tuomaan winnebagoille syötävää ja juotavaa. Nämä ottivat pelastajansa tervetulleina vastaan ja järjestivät suuret juhlat. Illinoisit jäivät juhlimaan, mutta kun tanssit ja muut juhlamenot olivat saavuttamassa huippunsa, erkani winnebagojen joukosta pieni ryhmä, joka tuhosi järjestelmällisesti vieraidensa aseet, jotka oli jätetty sivuun. Liian myöhään illinoisit käsittivät mitä oli tekeillä. Winnebagot surmasivat avunantajansa ilman armoa lepyttääkseen niiden sotureidensa henkiä, jotka olivat menehtyneet aiemmin illinoisien tekemissä hyökkäyksissä.


title: Winnebagot

text: Winnebagojen järjestämä 500 soturin surmaaminen sai illinoisit suunnittelemaan nopeaa kostoa. He eivät ehtineet ryhtyä toimenpiteisiin, sillä winnebagot pakenivat saarelle keskelle Winnebago-järveä, jossa he hyvin suojatussa linnakkeessa odottivat vihollisen iskua. Talven tullen winnebagot jättivät saaren, mutta illinoisit löysivät heidän jälkensä lumesta. Seuranneissa taisteluissa illinoisit surmasivat suuren osan winnebagoista sääliä tuntematta. Harvat pakoon päässeet hakivat suojaa muiden heimojen kylistä. Osan winnebagoista joutui kovaan pakkotyöhön isäntiensä kylissä, mutta useiden vuosien jälkeen illinoisit vapauttivat orjansa. Vankeudesta vapautuneet winnebagot palasivat Wisconsiniin ja aloittivat elämänsä uudelleen. Arviolta noin 500 winnebagoa jäi henkiin rakentamaan uutta tulevaisuutta.


title: Winnebagot

text: 1700-luvulla winnebagot lisäsivät määräänsä monien seka-avioliittojen ja rauhanomaisen rinnakkaiselonsa turvin. Samalla winnebagoista muotoutui monin osin uusi heimo, joka alkoi muistuttaa algonkin-kielisiä naapureitaan niin tavoiltaan kuin ulkonäöltäänkin. Lähes 5 000 foxia oli asettunut winnebagojen naapuriksi ja myös menomineet ja saukit asuivat lähettyvillä. Myöhempinä aikoina winnebagot ja menomineet asuivat lomittain ja heillä oli yhteiset metsästysseurueet. Foxien aloittaessa sotansa Uutta-Ranskaa vastaan vuonna 1712 winnebagot pysyivät puolueettomina. Vuonna 1724 winnebagot kuitenkin osallistuivat pieneen sotaan foxien rinnalla illinoiseja vastaan. Ranskalaisten kiiruhtaessa illinoisien avuksi sota loppui lyhyeen.


title: Winnebagot

text: Winnebagot jatkoivat asumistaan Green Bayn seuduilla, josta ranskalaiset karkottivat foxitettiin 1741. Winnebagot laajensivat alueitaan sekä etelään että länteen, ja asutus siirtyi sisämaahan päin. Riistaeläimet olivat kuitenkin kadonneet laajoilta alueilta. Niinpä winnebagojen oli työnnyttävä yhä kauemmaksi riistan perässä, jota he tarvitsivat pystyäkseen kaupankäyntiin ranskalaisten kanssa. Kun dakotat ja ojibwayt kävivät sotaa länsi-Wisconsinissa, metsästivät winnebagot riistaa samoilla alueilla taisteluista piittaamatta.


title: Winnebagot

text: 1740-luvun puolivälissä ranskalaiset alkoivat menettää otettaan suurten järvien alueen kauppasuhteissaan intiaaneihin, sillä britit valtasivat erään ranskalaislinnakkeen sekä saartoivat St. Laurencen. Tämä leikkasi ison palan ranskalaisten turkiskaupoista ja seuraavalla vuosikymmenellä ranskalaiset menettivät kontrollinsa alueen intiaaniheimoihin. Lopullinen isku oli Uuden-Ranskan kaikkien linnakkeiden joutuminen brittivallan alle 1760-luvun alkuun mennessä. Tämä johti siihen, että useat algonkinheimot liittoutuivat tuhotakseen illinoisit, jotka olivat jäämässä kokonaan ilman ranskalaisten tukea.


title: Winnebagot

text: Vuonna 1769 alkaneessa sodassa winnebagot yhtyivät illinoisien maille hyökkääviin ojibweihin, ottawiin ja wyandoteihin. Tässä samaisessa sodassa winnebagojen yli sata vuotta kestänyt odotus päättyi. Illinoisviha oli siirtynyt sukupolvesta toiseen. Viimein winnebagot pääsivät kostamaan menneiden sukupolviensa puolesta. Illinoisit tuhottiin lähes täysin. Winnebagot saivat voitonlahjaksi osan luoteisia illinoisien maita, muiden sotaan osallistuneiden heimojen jakaessa muut alueet.


title: Winnebagot

text: Seuraavien 50 vuoden aikana winnebagot sotivat brittien liittolaisina vuosina 1775–1783 espanjalaisia ja Yhdysvaltoja vastaan. Vuonna 1811 he sotivat shawneejohtaja Tecumsehin ja englantilaisten rinnalla edelleen amerikkalaisia vastaan ja lyöttäytyivät myös entisiin naapureihinsa saukeihin Mississipin rannoilla torjumaan siirtolaisten väkivaltaisuuksia.


title: Winnebagot

text: Valkoisen väestön voimakas lisääntyminen alkoi 1820-luvulla täyttää myös winnebagojen maita. Heidän rikkaan maaperänsä monet esiintymät toivat alueelle yhä uusia siirtolaisia, pääosin maanviljelijöitä ja kaivosmiehiä. Vuonna 1826 tilanne johti winnebagojen hyökkäyksiin Prairie du Chienissä asuvien uudisasukkaiden kimppuun. Monia perheitä surmattiin. Winnebago-johtaja Red Bird uskoi heimon kunnian vaativan valkoista verta.


title: Winnebagot

text: Kauhistuneet siirtolaiset vaativat Yhdysvaltain hallitusta lisäämään varuskunnan joukkojen määrää estämään intiaanien hyökkäykset. Apuvoimia tuovista jokilaivoista kaksi pysähtyi erään winnebagokylän edustalle. Alusten miehistö teki vierailun intiaanien luo tarjoten heille rommia. Alkoholiin tottumattomat winnebagot kadottivat tarkkaavaisuutensa ja laivamiesten onnistui siepata kylästä joitakin naisia mukaansa. Saman yön aikana jokialuksiin viedyt naiset raiskattiin.


title: Winnebagot

text: Kun winnebagot selvisivät humalastaan ja tajusivat mitä oli tapahtunut, he lähettivät monta kanootillista aseistettuja sotureita joelle poistuneiden alusten perään. Näiden valtaaminen epäonnistui, mutta syntyneessä taistelussa kumpikin osapuoli koki menetyksiä. Siepatut naiset pääsivät yhteenoton aikana pakoon.


title: Winnebagot

text: Kenraalit Lewis Cass, Henry Atkinson ja Samuel Whiteside johtivat joukkonsa winnebagoja vastaan vangiten lopulta heitä johtaneet Red Birdin ja White Cloudin sekä monet heidän sotureistaan. Tuomiotaan odottanut Red Bird kuoli vartijatuvassa henkisesti murtuneena. White Cloud sai armahduksen presidentiltä päästen vapaana miehenä kansansa luo.


title: Winnebagot

text: Winnebagot yrittivät vielä 1830-luvulla saada aikaan intiaaniliittoa, joka olisi kyllin vahva taistelemaan amerikkalaisia vastaan, mutta kapinahanke ei kuitenkaan toteutunut, sillä enin osa vaikutusvaltaisista päälliköistä kallistui rauhan puolelle.


title: Winnebagot

text: Vuodesta 1829 eteenpäin winnebagot alkoivat luovuttaa maitaan hallitukselle ja vuonna 1837 solmitussa toisessa rauhansopimuksessa he luovuttivat kaikki Wisconsinissa sijaitsevat maansa Yhdysvalloille, joka halusi mahdollisimman nopeasti pakkosiirtää winnebagot pois siirtolaisten asutusten tieltä. Sopimuksesta löytyi kuitenkin monia epäilyttäviä ehtoja, joista yksi oli se, että winnebagojen oli jätettävä maansa kahdeksan kuukauden aikana. Siirtyminen Iowaan Neutral Groundin reservaatioon ei sujunutkaan ongelmitta intiaanien alkaessa niskuroida. Armeijan joukot koettivat edesauttaa muuttoliikkeen toteuttamista, mutta useat winnebagot palasivat takaisin vanhoille mailleen Wisconsiniin. Vuonna 1846 useimmat winnebagoista siirrettiin Minnesotaaan, josta heidät siirrettiin vuonna 1862 Etelä-Dakotaan. Siouxien aiheuttamat levottomuudet samalla vuosikymmenellä saivat aikaan sekasortoa ja paniikkia. Winnebagot pakenivat vuoden 1865 aikana Nebraskaan. Täältä heille järjestyi uusi reservaatio Missouri-joen varrelta. Monet rasittavat muutot aiheuttivat winnebagoille suuria kärsimyksiä ja kolmannes heistä menehtyi. 1870-luvun puolivälissä heidän määränsä oli noin 2 300 henkeä.


title: Winnebagot

text: Siirtyminen 1900-luvulle ja omaksua sopeutuminen valkoiseen maailmaan tuotti useimmille intiaaneille vaikeuksia, eikä tämä tie winnebagoillekaan ollut helppo. Yhdysvaltalaisten opettajien tärkein tehtävä oli vieroittaa intiaanit näiden omista ”primitiivisistä” kielistään ja opettaa heille englantia. Oman äidinkielen puhuminen johti rangaistuksiin. Kritiikki liittovaltion kouluja kohtaan kasvoi ja asiaa päätettiin tutkia tarkemmin. Karu raportti paljasti monia epäkohtia, joista eräs tärkeimpiä oli se, että intiaanilapset joutuivat oppituntien sijaan tekemään jotakin vallan muuta: he pesivät opettajien pyykkiä, hakkasivat halkoja ja kitkivät näiden puutarhoja.


title: Winnebagot

text: Nykyajan winnebagot tunnetaan Ho-chunkeina. Heitä asuu sekä Nebraskassa että alkuperäisillä maillaan Wisconsinissa. Jälkimmäinen ryhmä puhuu omaa kieltään ja pitää perinteisiä seremonioitaan. Nebraskassa asuva haara on akkulturoitunut ja vain harvat heistä ovat aitoja intiaaneja.


title: Winnebagot

text: Vuonna 1975 winnebagot saivat Yhdysvaltain intiaanien oikeuksia puolustavalta komissiolta 4,6 miljoonan dollarin korvauksen vuoden 1837 aikana liittovaltion hallinnolle menettämistään maa-alueistaan. Saamansa rahasumman he käyttivät muun muassa maiden hankkimiseen ja oman kulttuurinsa elvyttämiseen. Kaiken kaikkiaan Ho-chunkeja on lähemmäs 10 000 henkeä, joista yli puolet asuu Wisconsinissa.


title: Winnebagot

text: Winnebagojen kulttuuri erosi monilta osiltaan siouan chewere-kieliryhmän muista heimoista. Heidän elämäntapansa sai paljon vaikutteita algonkinkielisiltä naapureilta foxeilta, saukeilta, potawatomeilta ja menomiineiltä. 1600-luvun katastrofaaliset vastoinkäymisten myötä monet vanhat tavat jäivät menneisyyteen.


title: Winnebagot

text: Winnebagojen omasta kulttuurista säilyivät jotkin perinteiset rituaalit sekä vastakkaisryhmät, joka jakoi heidät kahteen eri "Moietieen", "Taivaan ja maan ihmisiin". Nämä taas jakaantuivat useaan eri klaaniiin, joista tärkein oli "Ukkoslinnun klaani". Sieltä valittiin suuret päälliköt. Miesten pitkät palmikoidut hiukset saivat väistyä 1700-luvulla ajellun pään ja scalppityöhdön tieltä algonkinien mallin mukaan.


title: Winnebagot

text: Winnebagot olivat enemmän maanviljelijöitä kuin naapurinsa. He pitivät suuria peltoja ja puutarhoja, ja säilöivät maissin, pavut ja muut viljelytuotteensa suuriin kuitupusseihin, jotka kaivettiin talven ajaksi suureen maakuoppaan.


title: Winnebagot

text: Vuosittain winnebagot tekivät matkan yli Mississipin ja metsästivät tasankojen biisoneita ja muita saaliseläimiä. Monet Wisconsinin järvet ja joet antoivat mahdollisuuden myös kalastukseen. Eurooppalaisten saapumisen seurauksena kiihtynyt turkiskauppa tyhjensi kuitenkin metsät majavista ja muista hirvieläimistä. 1700-luvun loppuun mennessä Green Bayn alueen winnebagot joutuivat tekemään valinnan jatkuvan talvikalastuksen tai epävarman turkiskaupan välillä.


title: Winnebagot

text: Winnebagojen asumukset vaihtelivat aikojen kuluessa ja ympäristön mukaan. Tasangoille liikkuvat biisoninmetsästäjät käyttivät tiipiitä, kun taas metsien kätköissä ja jokien varsilla asuvat winnebagot saattoivat harrastaa varsin erityylisiä majoja. Winnebagoja on kuvailtu pidemmiksi kuin tuon ajan eurooppalaisia. Samalla he olivat myös seudun muita heimoja kookkaampia. Winnebagojen vaatteet olivat koristeltuja. Niissä oli kauniita kuvioita, jotka oli tehty helmistä, piikkisian piikeistä ja erilaisista sulista. Tästä käsityötaidostaan he olivat kuuluisia.


title: Joditabletti

text: Joditabletit ovat kaliumjodidia tai kaliumjodaattia (esimerkiksi 130 mg/tabletti) sisältäviä tabletteja.


title: Joditabletti

text: Radioaktiivista jodin isotooppia jodi-131 syntyy runsaasti uraanin hajotessa fissioreaktiossa. Niinpä isotooppia pääsee ympäristöön mahdollisen ydinlaitosonnettomuuden tai ydinaseen räjähdyksen yhteydessä. Jodi kulkeutuu hengityksen mukana keuhkoihin ja lopulta suurin osa jodista kerääntyy kilpirauhaseen. Joditablettien tehtävä on kyllästää kilpirauhanen ei-radioaktiivisella jodilla, jolloin radioaktiivinen jodi ei keräänny kilpirauhaseen ja aiheuta muun muassa kasvaimia tai rauhasen vajaatoimintaa. Ollakseen tehokkaita joditabletit on nautittava oikeaan aikaan ja vasta kun viranomainen on erikseen kehottanut ottamaan niitä. Joditablettia ei pidä ottaa, jos on yliherkkä jodille tai on todettu kilpirauhasen toimintahäiriö.


title: Joditabletti

text: Joditabletit eivät suojaa ionisoivalta säteilyltä eivätkä muilta mahdollisessa onnettomuustilanteessa ympäristöön päässeiltä radioaktiivisilta aineilta.


title: Joditabletti

text: Joditabletteja voi ostaa apteekista ilman reseptiä.


title: Joditabletti

text: Joditablettien käytöstä lisää artikkelissa säteilyturvallisuus.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Franz Lisztin pianosonaatti h-molli (S. 178; LW A179) on usein mainittu hänen merkittävimmäksi teoksekseen, ja samalla se luetaan kuuluvaksi arvostetuimpien pianoteosten joukkoon.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Teos sävellettiin vuonna 1853, jolloin se edusti sävellyksenä uudenlaista tyyliä, jota on kuvattu "jatkuvaksi temaattiseksi muunteluksi". Sonaatti koostuu pienestä määrästä motiivinomaisia elementtejä, joiden pohjalta on muodostettu yksi suuri teos. Eri pätkiä käytetään teoksessa erilaisissa konteksteissa, jolloin ne esiintyvät hyvin eri muodoissa. Esimerkiksi sama teema voidaan esittää hurjana ja toisaalta rauhallisen kauniina teoksen eri vaiheissa. Näin rakenteeltaan monimutkainen teos on yhtenäisempi, kuin mitä päältä päin voisi kuvitella. Päällepäin teos näyttäytyy miltei improvisaatiolta vaikuttavana fantasiana.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Teoksen johdannon jälkeen kehittyy kolme voimakasta teemaa, joita seuraa uskonnollista koraalia muistuttava osuus. Viimeinen pääosa käyttää kaikkien teoksen alussa esiteltyjen teemojen aineksia. Teos loppuu erittäin rauhalliseen andanteen, joka niin ikään lainaa elementtejä teoksen varhaisemmista vaiheista.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Sonaattia on yritetty usein jakaa neljään osaan, joskaan osien välillä ei ole taukoja. Koko noin 25 minuuttia kestävä teos on siis päällisin puolin yksiosainen. CD-levyillä teos jaetaan joskus jopa 13 eri raidalle tempomerkintöjen vaihtelujen mukaan. Koko teoksen on nähty myös noudattavan sonaattimuotoa, joskaan eri sonaattimuodon vaiheiden tarkkoja alkamis- ja loppumispisteitä ei voida määrittää ja tähän liittyen asiasta on kiistelty paljon. Toinen tapa hahmottaa teoksen rakennetta on nähdä se perinteisen sonaatin alkuosan sijasta rakenteeltaan koko perinteistä neliosaista sonaattia (alku, hidasosa, scherzo ja finaali) muistuttavana.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Sonaatti valmistui vuoden 1854 tienoilla, jolloin Lisztin kanssa tuolloin elänyt prinsessa Carolyn Sayn-Wittgenstein yritti saada hänet keskittymään enemmän säveltämiseen kiertueiden sijaan. Teos on yritetty nähdä esimerkiksi Lisztiä kiehtoneeseen Faust-legendaan liittyvänä taikka omaelämäkerrallisena työnä, mutta tällaiset tulkinnat ovat pätevyydeltään epäselviä.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Teoksen on katsottu saaneen vaikutteita Lisztin suuresti ihailemasta Franz Schubertin pianoteoksesta, Wandererfantasiesta, jonka Liszt oli myös itse sovittanut pianolle ja orkesterille. Myös Schubert käytti rajoitettua musiikillisten elementtien määrää luodessaan karkeasti ottaen neliosaisen työn. Samoin molemmissa teoksissa "neljäs osa" on fuugamainen.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Lisztin h-molli-sonaatti on omistettu Robert Schumannille, joka ei kuitenkaan pitänyt teoksesta ilmeisesti sen uudistuksellisten piirteiden takia. Aikalaisista esimerkiksi Richard Wagner puolestaan oli haltioitunut teoksesta ja lainasi Lisztin sävellystekniikkaa omiin oopperoihinsa.


title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Teos on nykyään arvostetuimpien pianoteosten joukossa. Lähestulkoon kaikki suuret 1900-luvun pianistit ovat esittäneet h-molli-sonaatin Alfred Brendelistä Vladimir Horowitziin. Se on virtuoosien keskuudessa yksi pidetyimmistä teoksista, mikä voi osittain johtua sonaatin suurista teknisistä ja tulkinnallisista haasteista, joiden takia virtuoosit mielellään tarttuvat siihen päästäkseen näyttämään osaamistaan.


title: Indoeurooppalainen kantakieli

text: Indoeurooppalainen kantakieli eli kantaindoeurooppa on oletettu eli hypoteettinen kieli, josta indoeurooppalaiset kielet ovat aikaa myöten eriytyneet. Indoeurooppalainen kantakieli on kielitieteellisen eli lingvistisen kuvauksen tuote, siis kielioppi sanastoineen. Kantaindoeurooppa on ennen kaikkea metodologinen väline, jolla voidaan tarkastella kielisukulaisuutta. Se on eräänlainen kehikko, johon toistensa sukulaisiksi oletettujen kielten systemaattiset erot ja yhtäläisyydet kirjataan. Tätä nimitetään historiallis-vertailevaksi rekonstruoinniksi.


title: Indoeurooppalainen kantakieli

text: Rekonstruoidulle kantakielifragmentille on tapana antaa myös historiallinen tulkinta, jolloin näkökulma siirtyy kieliyhteisöön: Missä tätä kieltä käyttäneet ihmiset asuivat, millainen heidän elinkeinorakenteensa oli, millaisia uskomuksia heillä oli, millainen heidän kulttuurinsa oli? Nämä ovat kielisukulaisuushypoteesin tuottamia jatkokysymyksiä, joihin vastaamiseen ei lähtökohtana ollut sanastollinen kuvaus enää riitä, vaan on pakko siirtyä erilaisten aputieteiden (arkeologia, antropologia, uskontotiede jne.) alueelle.


title: Indoeurooppalainen kantakieli

text: Indoeurooppalaista kantakieltä puhuttiin 7 000–3 500 eaa.


title: Indoeurooppalainen kantakieli

text: Substantiiveilla oli kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri (aikaisemmin 2: elollinen ja eloton); kolme lukua: yksikkö, kaksikko ja monikko sekä seitsemän tai kahdeksan sijamuotoa. Verbeillä oli neljä modusta: indikatiivi, imperatiivi, konjunktiivi ja optatiivi. Vokaalivaihtelut olivat kielelle tyypillisiä.


title: S/S Leppävirta

text: S/S Leppävirta (entinen "S/S Leppävirta II") on suomalainen Leppävirran Höyrylaiva Oy:n omistama sisävesimatkustajaliikenteeseen tarkoitettu höyryalus. Alus on rakennettu Varkaudessa vuonna 1904 ja viimeksi risteilyliikenteessä se oli Kuopion Roll Risteilyt Oy:n käytössä kesällä 2002. Tämän jälkeen alus upposi talvisäilytyksen aikana.


title: S/S Leppävirta

text: Alus oli korjattavana Laitaatsillan telakalla Savonlinnassa. Leppävirran kunta aloitti aluksen kunnostamisen, mutta luopui kalliina pitämästään aluksesta 2005 myymällä sen anjalankoskelaiselle Tuomo Saloselle, joka rekisteröi laivan uudelleen perustetun Leppävirran Höyrylaiva Osakeyhtiön nimiin. Salonen omistaa yhtiön yhdessä poikiensa Juhan, Vesan ja Tuomaksen kanssa. Leppävirran Höyrylaiva Oy jatkoi aloitettua kunnostusta perinnelaivayhdistyksen telakalla Lappeenrannassa.


title: S/S Leppävirta

text: S/S Leppävirran kunnostus valmistui heinäkuun lopussa 2009. Runko on hiekkapuhallettu ja maalattu. Kaikki puuosat on uusittu laivapuuseppä Harri Kääriän johdolla, Kansien seinät ootrasi rakennusarkkitehti, erikoismaalari Kaisa Luukkainen. Aluksen kunnostuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Timo Mikkonen historiaa ja höyrylaivojen perinteitä kunnioittaen. Sisustus ja kalustus uusittiin vanhanajan tunnelma säilyttäen. Suurin muutos on 0-tasolle, peräosaan, rakennettu saunaosasto. Höyrykone huoltokunnostettiin. Kattilahuone hiljennettiin purkamalla vanha aggregaatti ja sijoittamalla uusi 45 kVA agregaatti aivan laivan perään, potkuriakselin päälle.


title: S/S Leppävirta

text: S/S Leppävirta palasi liikenteeseen oopperalaulaja Matti Salmisen "Salminen Saimaalla" -kiertueella. S/S Leppävirta ja Salminen viivähtivät kuudella Saimaan tanssilavalla.


title: S/S Leppävirta

text: Kesä 2010 oli S/S Leppävirran ensimmäinen paluunjälkeinen risteilykausi. Tilausristeilyjä tehdään Lappeenrannasta.Alus ei kuulu perinnelaivarekisteriin


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2005

text:
Vuoden 2005 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 69. maailmanmestaruuskilpailut ja ne pelattiin Wienissä ja Innsbruckissa, Itävallassa, 30. huhtikuuta – 15. toukokuuta 2005.
Turnaukseen osallistui 16 maata, jotka jaettiin neljään alkulohkoon. Jokaisesta lohkosta välisarjavaiheeseen pääsi kolme joukkuetta. Tämän jälkeen lohkojen A ja D muodostivat lohkon E, sekä B ja C lohkon F. Alkusarjan lohkojen viimeiset muodostivat lohkon G.


text: Kisoissa oli käytössä kaksi hallia: Wiener Stadthalle, jonka yleisökapasiteetti on 10 000 katsojaa, ja Olympiahalle Innsbruck, johon katsojia mahtuu 7 800.


text: Turnauksen voittaja oli Tšekki, ja yllättäen 1. divisioonaan putoajat olivat Saksa ja Itävalta. Suomen sijoitus oli seitsemäs. Kisoja väritti , jonka vuoksi teoriassa kaikki NHL-pelaajat olivat vapaita osallistumaan turnaukseen.


text: Turnauksen lohkot määräytyivät arvonnan perusteella.


text:
Pääsarja
1. divisioona
2. divisioona
3. divisioonaMaalivahdit, jotka ovat pelanneet 40 % joukkueensa peleistä.


title: Hakama

text:
Hakama (, ) tarkoittaa perinteisiä japanilaisia housuja.
Housut omaksuttiin japanilaisen puvun osaksi todennäköisesti Kiinasta jo esihistoriallisella Yayoi-kaudella, mutta nykyaikaisia hakama-housuja muistuttava vaate syntyi Heian-kaudella (794–1192).


title: Hakama

text:
Keskiajalla hakamaa käyttivät miehet, mutta myös aatelisnaiset. Miesten hakama-tyyppejä olivat lahkeensuista pussiksi kootut "sashinuki"- tai "kukuri-bakamat" ja seremonialliseen hovipukuun kuuluvat, kiinalaista mallia noudattelevat "uwa-bakamat". Naisten hakamat valmistettiin punasävyisistä kankaista ("aka-no-hakama"), juni-hitoe -asuun kuuluivat "naga-bakamat", joiden lahkeet olivat kaksi kertaa tavallisten mittaiset, niin että ne peittivät jalat ja laahasivat perässä naisen kävellessä. "Oguchi-hakamat" olivat nilkkapituiset ja niitä käytettiin ulkona ja silloin kun tehtävät vaativat runsaampaa liikkumista.
Naiset luopuivat hakamasta keskiajan lopulla, lukuun ottamatta shintolaisia seremonioita, joita suorittavat temppelineitsyet (miko), ja papittaret käyttävät keskiaikaisia housuja seremoniallisen asun osana.
Hakama jäi miesten vaatetukseen. Samurait käyttivät yleensä leveää, laskostettua hakamaa "hitatare"- ja myöhemmin "kamishimo"-asujen osana. Seremoniallisimpaan tyyliin kuului miehilläkin laahustavat naga-bakamat.


title: Hakama

text: Hakama, kuten kimonokin ommellaan suorakulmaisista, kapeista kangaskaitaleista. Vaatteen liikkumavara ja muoto saadaan aikaan laskostamalla. Samurai-hakaman laskosten sanotaan symboloivan bushidon seitsemää hyvettä: Nykyäänkin on käytössä erilaisia hakamatyyppejä eri tilaisuuksiin. Hakama kuuluu mm. shintolaisten pappien pukuun, hovin seremonioissa käytetään vieläkin Heian-kaudelta periytyvää pukua. "Iga"- tai "tattsuke"-hakama on hakama, jonka yläosa on laskostettu, mutta polvesta alaspäin alkavat säärenmuotoiset lahkeet. Se kuului työvaatteisiin ja nykyään iga-bakaman voi nähdä sumopainiottelujen avustajien päällä.


title: Hakama

text: Tavallisilla miehillä hakama kuuluu seremonialliseen pukeutumiseen. Sulhasen pukuun kuuluu musta, vaakunallinen kimono, musta vaakunallinen haori ja mustavalkoraidalliset silkkiripsihakamat. Naisten käytössä hakama tuli uudelleen muotiin Meiji-restauraation myötä. Naisille ryhdyttiin tarjoamaan koulutusta ja koulupuvun osaksi tuli hakama, joka helpotti kimonoasussa liikkumista. Nykyään naisten hakamaa käytetään yleensä koulujen valmistujaisjuhlissa. Nykyaikainen naisten hakama muistuttaa rakenteeltaan miesten hakamaa, mutta sen nauhat solmitaan eri tavalla. Materiaali on usein eurooppalaiseen tyyliin villakangasta ja väri kimonoon sopiva.


title: Hakama

text: Eri materiaaleista, kuten tetron, puuvilla tai polyesteri, valmistettu hakama kuuluu joidenkin taistelulajien harjoitusasuun, esimerkiksi aikido, iaido, kyudo ja kendo. Yleisimmät värit ovat valkoinen, musta tai sininen.


title: Soinilansalmi

text: Soinilansalmi on kylä Leppävirran kunnan itäosassa Soisalon saaressa. Kylä sijaitsee 27 kilometrin päässä Leppävirran keskustaajamasta seututien 534 varrella. Kylän asukasluku on noin 110.


title: Soinilansalmi

text: Urheilutapahtuma "Parkkolansaaren soutu" järjestetään vuosittain Soinilansalmessa heinäkuun ensimmäisenä sunnuntaina. Kilpailu on eräs Itä-Suomen Soutuklubin osakilpailuista.


title: Sevendust

text: Sevendust on Atlantassa vuonna 1994 perustettu alternative metal -yhtye. Alun perin yhtyeen nimi oli Crawlspace, mutta tällä nimellä se ehti julkaista vain yhden kappaleen, kunnes selvisi, että nimi oli jo käytössä eräällä toisella yhtyeellä. Kyseisen kappaleen nimi on ”My Ruin”, ja se on mukana "Mortal Kombat" -elokuvan soundtrackilla "Mortal Kombat: More Kombat". Yhtyeellä oli pitkään vaikeuksia uuden nimen keksimisessä, mutta jäsenet päätyivät lopulta Sevendustiin, joka oli johdettu Sevindust-nimisestä hyönteismyrkystä. Sevendust on tehnyt showpainija Chris Jerichon entisen tunnusmusiikin.


title: Elsa Tilkanen

text: Elsa Vilhelmiina Tilkanen (o.s. Saarelainen, 26. syyskuuta 1896 Pöytyä – 5. joulukuuta 2006 Pöytyä) oli ennen kuolemaansa Suomen vanhin elossa oleva asukas. Hän on Suomen historian kuudenneksi vanhimmaksi elänyt ihminen, jonka ikä on varmuudella todistettavissa. Pöytyällä, ennen kuntien yhdistymistä Karinaisissa, asuneesta 110-vuotiaasta Tilkasesta tuli Suomen vanhin asukas, kun sillä hetkellä vanhin, ahvenanmaalainen Anna Hagman kuoli 110 vuoden ikäisenä huhtikuussa 2006.


title: Elsa Tilkanen

text: Tilkanen kuoli 110-vuotiaana 5. joulukuuta 2006. Hänen kuoltuaan Suomen vanhimman asukkaan tittelin sai Aarne Arvonen (1897–2009).


title: Uchikake

text: Uchikake () on japanilainen naisten päällyskaapu. Se on kimonon muotoinen ja laahustavahelmainen naisten päällysvaate, joka puetaan muun kimonoasun päälle sitomatta sitä vyöllä. Uchikake oli 1500-luvulla samurailuokan naisten juhlapuku. Edo-kaudella siitä tuli yleinen juhlapuku niille naisille, joilla oli siihen varaa.


title: Uchikake

text: Nykyaikana uchikakea käytetään pääasiallisesti vain perinteisen morsiuspuvun osana. Morsiuspuvun uchikakessa on roikkuvat "furisode"-hihat. Perinteisiä värejä ovat aasialaisissa hääpuvuissa yleinen punainen, monivärisillä maalauksilla tai kultakirjailuilla koristettuna, tai "shiromuku", "puhtaan valkoinen". Valkoinen symboloi seremoniassa morsiamen puhtautta, eli valmiutta ottaa vastaan sulhasen suvun "värit".


title: Touko

text: Touko on suomalainen miehen etunimi. Touko on luontoaiheinen nimi; sana "touko" tarkoittaa ”keväisiä peltotöitä”, ”kasvamassa olevaa viljaa”.


title: Touko

text: Suomen almanakkaan nimi otettiin 1929, toukokuun 24. päivälle, mutta se poistettiin 1950, koska kielilautakunnan mielestä nimeä oli liian hankala taivuttaa. Touko kuitenkin palautettiin almanakkaan samalle päivälle 1973. Toukokuuhun 2016 mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Touko-nimen on saanut 1809 miestä ja muutama nainen.


title: Sephiroth

text: Sephiroth on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy tietokoneroolipelissä "Final Fantasy VII", ja on pelin päävihollinen. Kuten muutkin pelin hahmot, Sephirothin on suunnitellut Tetsuya Nomura. Alkuperäisen pelin lisäksi hahmo nähdään myös pelin oheistuotteina syntyneissä elokuvissa "", "" sekä pelissä """Before Crisis: Final Fantasy VII" "Dissidia: Final Fantasy" ja "Dissidia 012 Duodecim: Final Fantasy". Sephiroth on noussut varsin suosituksi hahmoksi, ja on todennäköisesti Final Fantasy-pelisarjan suosituin konna. Sephiroth on myös toistuvasti ollut ensimmäisten joukossa eri Internet-sivustojen pitämissä hahmoäänestyksissä, kuten GameFAQs-sivuston pitämässä "Got Villains?" -äänestyksessä.


title: Sephiroth

text: "Final Fantasy VII":ssä päätavoitteeksi muodostuu valkeahiuksisen Sephirothin jahtaaminen, joskin hahmosta kerrotaan toistaiseksi hyvin vähän. Pelin edetessä voi löytää hänestä kertovia tiedonmurusia.


title: Sephiroth

text:
Sephirothin äidiksi kutsutaan Jenova-nimistä, avaruudesta maahan saapunutta olentoa. Todellisuudessa Sephirothin vanhemmat ovat tavallisia ihmisiä. Hänen vanhempansa, professori Hojo ja tutkija Lucrecia, löysivät toisensa heidän osallistuessaan professori Gastin Jenova Projektiin. Tutkimusten aikana Lucrecia alkoi odottaa lasta Hojolle. Mielipuolisessa kokeilunhalussaan Hojo tarjosi syntymättömän lapsensa ihmiskokeeseen jossa Jenovan soluja ruiskutettiin Sephirothiin tuon ollessa vielä kohdussa.
Sephirothin synnyttyä Hojo vei hänet Lucrecialta, ja Sephiroth päätyi kasvatettavaksi jossain, päätyen lopulta ylimmän luokan SOLDIER upseeriksi. SOLDIER urallaan ja myöhemmin Sephiroth käytti aseenaan pitkää Masamune katanaa. Jenovan solut hänessä antoivat hänelle kyvyn niihin uskomattomiin suorituksiin joista häntä ajan mittaan ylistettiin.
Nibelheim-tehtävän aikana Sephiroth sai käsiinsä materiaalia joista hän sai selville menneisyytensä. Mitään tietojen oikeellisuudesta ei tiedetä, mutta ne saivat Sephirothin ensin pitämään itseään ja Jenovaa viimeisinä Muinaisina, Planeetan omana kansana. Tavalliset ihmiset ovat petturi-Muinaisten jälkeläisiä ja hänessä kuohahti viha ihmisiä kohtaan, joka sai hänet tuhoamaan Nibelheimin. Hän tosin kohtasi loppunsa vain hieman myöhemmin.


title: Sephiroth

text: Viiden vuoden aikana Sephirothin ruumis ajelehti Lifestreamissa pohjoiseen, paikkaan mihin ilmeisesti Jenovan meteori oli osunut aiheuttaen suuren kraatterin, jota Planeetta koetti edelleen parantaa itsestään. Hänen mielensä oli vaellellut Elämän virrassa ja hän oli saanut selville, että Jenova oli avaruudessa matkaava tuhoaja, tarkemmin ottaen virus, joka oli tappanut Muinaiset. Sephiroth omaksui roolinsa nopeasti; hän tekisi samoin. Hän hankki Mustan Materian itselleen kutsuakseen uuden meteorin. Sen olisi tarkoitus aiheuttaa sellainen vamma, että Planeetta käyttäisi valtavat määrät voimaansa sen parantamiseen. Sephiroth olisi vamman keskuksessa odottamassa ja imisi kaiken energian itseensä, jolloin hänestä tulisi jotain jumalan kaltaista.


title: Sephiroth

text: Sephiroth on periaatteessa kuolematon, sillä muun muassa Cloud Strifen ns. "pimeä puoli" pyrkii jatkuvasti herättämään Sephirothin takaisin kuolleista, ja Cloudin kyvyttömyys päästä irti mielensisäisestä pahuudestaan pitää Sephirothin täten "hengissä".


title: Sephiroth

text: Sephirothin yli-inhimillisyys sekä hänen Jenova-solunsa tekevät hänestä luonnottoman voimakkaan taistelijan; hänen taistelutaitonsa sekä kykynsä parantaa itse itsensä tekee hänestä lähes voittamattoman.


title: Sephiroth

text: Sephiroth on monien muiden Final Fantasy -hahmojen tavoin nähty myös "Kingdom Hearts" -peleissä. Ensimmäisessä ja toisessa pelissä Sephiroth nähdään vapaavalintaisena pomotaisteluna, ja molemmissa Sephiroth on pelin vahvin vihollinen.


title: Sephiroth

text: Sephiroth on esiintynyt myös taistelupelissä "Ehrgeiz" ja tulee olemaan mukana myös PlayStation Portablen peleissä ""ja "Dissidia 012 Duodecim: Final Fantasy".


title: Brokadi

text: Brokadi on hyvin koristeellinen kangastyyppi, jonka pintaan muodostetaan kutomalla erilaisilla sidoksilla ja ylimääräisillä loimi- ja kudejärjestelmillä monimutkaisia kuvioita. Brokadissa on yleensä mukana metallilankoja. Aidoiksi brokadeiksi kutsutaan joskus sellaisia kankaita, joissa on kuvioita aidoilla kulta- ja hopealangoilla. Nykyaikana brokadeita kudotaan tietokoneella ohjattavilla jacquardkoneilla.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Vuoden 2006 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut olivat 70. maailmanmestaruuskilpailut ja ne pelattiin 5. – 21. toukokuuta Riiassa, Latviassa. Kisoja hallinnoi Kansainvälinen jääkiekkoliitto, IIHF. Ruotsi voitti kultaa, Tšekki hopeaa ja Suomi pronssia. Finaalissa Ruotsi kaatoi Tšekin maalein 4–0, ja pronssiottelussa Suomi kaatoi Kanadan maalein 5–0. Ruotsi teki historiaa olemalla ensimmäinen maa, joka on samana vuonna voittanut sekä olympia- että MM-kultaa vuoden 1972 jälkeen, kun olympiavuosina ryhdyttiin järjestämään erillisiä MM-kisoja. Sekä olympia- että MM-joukkueissa pelasivat nämä kahdeksan pelaajaa: Stefan Liv, Mika Hannula, Jörgen Jönsson, Kenny Jönsson, Niklas Kronwall, Henrik Zetterberg, Mikael Samuelsson ja Ronnie Sundin. 1. divisioonaan putosivat Kazakstan ja Slovenia. Turnauksen ottelut pelattiin kisoja varten kunnostetulla Skonto-areenalla (yleisökapasiteetti 6 500) ja vuonna 2006 valmistuneella Riika-areenalla (yleisökapasiteetti 10 500).


text: Suomi - Latvia ottelussa Jarkko ja Tuomo Ruutu tekivät Suomen MM-historiaa pelaamalla ensimmäisinä veljeksinä samassa maajoukkueketjussa, Mikko Koivun laitureina. Yhteisesiintyminen jäi lyhyeksi kun Tuomo Ruutu sai pelirangaistuksen ryntäyksestä ajassa 6:57, ja Jarkko 10 minuutin käytösrangaistuksen 14:33.


text:
Turnauksen lohkot määräytyivät arvonnan perusteella.
MM-Taso


text: Maalivahdit, jotka ovat pelanneet 40% joukkueensa peleistä.


title: Haniwa

text: Haniwat (, savirenkaat) ovat esihistoriallisella Kofun-kaudella (200-500 jaa.) hautalahjoina käytettyjä savipatsaita. Haniwat esittävät ihmisiä, rakennuksia tai eläimiä. Ne voivat olla hyvin tyyliteltyjä tai realistisin yksityikohdin varusteltuja. Useita Kofun-kauden sotilaskulttuurin piirteitä on tallentunut haniwa-patsaisiin.


title: Haniwa

text: Tärkeimmät Haniwat ovat löytyneet eteläiseltä Honshūlta, erityisesti Kansain alueelta Naran ympäristöstä, sekä pohjoiselta Kyūshūlta.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraaminen kulttuuri oli kivikautinen maanviljelykulttuuri Keski-Euroopassa. Se levitti maanviljelyä Balkanilta Keski-Eurooppaan. Kulttuuri levisi Unkarin seuduilta Tonavaa pitkin Saksaan Reinille ja lopulta Pohjois-Ranskaan asti. Nauhakeraamiset ihmiset asuivat suurissa hirsistä tehdyissä pitkätaloissa, joissa karja ja monta perhettä asui saman katon alla. Näistä suurista taloista koostui eri kokoisia kyliä. Maanviljely pohjautui vehnän ja ohran viljelyyn sekä sikojen ja karjan hoitoon. Yleensä nauhakeraamiset kylät olivat linnoittamattomia, joitain linnoitettuja on löydetty. Ne sijaitsivat lähes aina jokivarsilla, seuduilla joissa oli viljalle ravinteikasta lössiä.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraaminen kulttuuri tunnetaan myös muun muassa nimillä Tonavan kulttuuri, varhaiset Tonavan maanviljelijät, saksaksi "Bandkeramik", englantilaisella lyhenteellä LBK. Se oli kivikautinen, neoliittinen kulttuuri, jonka ihmiset elivät karjanhoidolla ja maanviljelyllä. Kulttuuri vallitsi Keski-Euroopassa jokien, muun muassa Tonavan ja Reinin varrella. Aikaisemmin uskottiin nauhakeraamisen maanviljelyn olleen kaskiviljelyä, nykyään tiedetään sen perustuneen pikemminkin ravinnerikkaisiin lössimaihin. Niinpä nauhakeraaminen kulttuuri levisi alaviin jokilaaksoihin.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Kotieläiminä oli koiria, lehmiä, sikoja ja vuohia sekä lampaita. Lehmä ja sika olivat pääasiallista karjaa, koska ne selvisivät metsässä vuohta ja lammasta paremmin.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text:
Lössipitoisilla jokien tulvatasangoilla viljeltiin kuorettomia emmervehnää, ja yksijyvävehnää, ei kuorettomia tetraploideja niin kuin Välimeren seuduilla. Pellot olivat melko pieniä tilkkuja, eivätkä rasittaneet ympäristöä. Myös hernettä ja linssiä viljeltiin. Tosin nämä palkokasvit sopeutuivat vaikeammin kylmään. Ruis ja ohra olivat harvinaisia. Hamppua ja pellavaa viljeltiin myös. Metsästys tuotti myös merkittävästi syötävää, tosin kuin Balkanin ja Välimeren varhaisissa maanviljelyperinteissä.
Aiemmin ajateltiin nauhakeraamisen viljelyn olleen liikkuvaa kaskiviljelyä, nykyisin tiedetään että nauhakeraaminen viljely oli pysyvää viljelyä ravinteikkaassa maaperässä.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Tonavan seuduilla Bylanyssa asuttiin pitkissä taloissa (hallitaloissa), jotka olivat monen perheen yhteisasuntoja, esimerkiksi 45 m pitkiä ja 5,5–7 m leveitä. Kattoa tuki kolme rinnakkaista pylvästä, ja pylväiden välit oli muurattu savella tai kuivettuneella lehmänlannalla vuorattua risupunosta, mitä kutsutaan englanniksi nimellä "wattle and daub". Seinien rakentamisessa käytettiin halkaistuja lankkujakin, jotka asteltiin pystysuoraan. Talojen pituus vaihteli, ja niissä saattoi asua jopa 5 perhettä päätellen monista tulisijoista. Pitkätaloissa saattoi olla yläkerta karjan rehuvarastoksi jne. Katto lienee ollut oljella päällystettyä risupunosta.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Aikaisempien tutkimusten mukaan pitkistä taloista koostuvat kylät olisivat olleet hyvin liikkuvia, toisten tutkimusten mukaan melko pysyviä.Jotkut kylät pysyivät paikoillaan 500 vuotta. Kylät olivat kaukana toisistaan, ja väestönkasvu hidasta.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Tyypillisessä nauhakeraamisessa kylässä oli 12 taloa, pienempiä rakenteita ja kaivoja. Bylanyssa oli ainakin 6 ha asuttua, jossa rakennettiin eri aikoina 1000 taloa. Noin sukupolven välein rakennettiin uudet talot muutaman sadan metrin päähän. Neljän muuton jälkeen palattiin samalle tontille. Bylanyssa asuttiin noin 1000 vuotta. Kylässä asui 20 perhettä, eli 40–50 aikuista ja 150 lasta. Kylissä saattoi olla 5–8 taloa, 20 metrin päässä toisistaan.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Konigshövenissä asutuskoko kasvoi maksimiinsa 11 sukupolvessa vuoteen 5050 eaa mennessä. Sillä paikalla asuttiin 300 vuotta, 13 sukupolven ajan. Asuinpisteet olivat kaikki melko lähellä vettä, joka saattoi olla pieni joen sivihaara..


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Haudoissa oli ruumishautaus tavallisin, polttohautaus yleistyi ajan mukana. Vain noin kolmasosassa haudoista oli hautalahjoja. Luultavasti nauhakeraamiset ihmiset palvoivat äitijumalatarta. Idässä haudattiin vainajia lattian alle 4000 eaa., mutta lännessä ilmestyivät hautausmaat 5000 eaa. hautausmaissa oli sekä polttohautausta että ruumishautausta. Vain 30 %:lla haudatuista oli lahjoja mukanaan. Tämä saattaa kertoa jonkinlaisista arvoasteikoista, joiden luonnetta ei tunneta. Miesten mukana haudattiin piikiviesineitä ja kotiloita, joita käytettiin rahana. Naisille pantiin hautaan lisäksi okrasäiliöitä ja suurin osa haudoista löytyneistä keramiikasta.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Ei tiedetä mitä väestöä nauhakeramiikkaa tuottaneet ihmiset olivat. Colin Renfrewin esittämän teorian mukaan he olisivat olleet varhaisia indoeurooppalaisia. Läheskään kaikki arkeologit eivät ole tätä mieltä. Monien mielestä "nauhakeraamiset ihmiset" olivat ennen indoeurooppalaisia Euroopassa eläneitä tai sinne saapuneita ihmisiä. Nauhakeraamisia ihmisiä pidetään monesti paikallaan pysyneenä paleoliittisen Cro Magnon -väestön sivuhaarana. Tällöin etelään Balkanille Lähi-idästä saapunut maanviljelyväestö olisi aktivoinut maanviljelyn tässä Keski-Euroopassa eläneessä väestössä. Kuudella eräästä nauhakeraamisesta paikasta löydetystä luurangosta on mtDNA-analyysin mukaan harvinaista mutaatiota N1a enemmän kuin paikallisella väestöllä nykyään. Osuus oli silloinkin 25 % väestöstä. Väestöjen analysointia vaikeuttaa sekin, että nauhakeraamisessa kulttuurissa on voinut tapahtua paikallisten ja muualta tulleen väestön eriasteista sekoittumista.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Bylanyn lähellä oli kaksi "rondelia", eli ympyräkaivantoa. Ympyräkaivannot ilmestyivät myös Saksaan Langweileriin joskus sen 5300–4900 eaa. kestäneen historian viimeisessä vaiheessa. Langweilerissä oli alussa vain pitkätaloja, mutta keskisessä ja myöhemmässä vaiheessa esiintyi keskisuuria ja pieniä taloja. Useimmat talot olivat pisin sivu luoteesta kaakkoon ehkä jonkin uskomuksen takia. Varhaista nauhakeraamista ja Hinkelsteinin kulttuuria luonnehti "kenkälestikirves" jota parista kallolöydöstä päätellen on käytetty aseenakin.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Ennen nauhakeraamista perinnettä noin 7000–6000 eaa Balkanin niemimaalla vaikutti kolme varhaista neoliittista ryhmää. Noin 6500 eaa jako oli seuraava. Lännessä Kroatian Salmatian rannikoilla oli Välimeren ryhmä, mm. Crvena Stijena-Smilcicin ryhmä. Serbian seuduilla oli Keski-Balkanin ryhmä eli Starcevo I-Körös. Sen vaikutus ulottui Slavoniaan ja Etelä-Unkariin asti. Romaniassa ja Bulgariassa taas vaikutti Balkanin-Anatolian ryhmä. Se jakaantui Romanian Gura Bacuululin ja Bulgarian Karanovo I:n haaroihin. Romanian Gura Baciululin tyyppisen kulttuurin vaikutus ulottui Starcevon alueelle Serbiaan. Pohjois-Unkarissa, tulevalla varhaisella nauhakeraamisella alueella, oli vielä mesoliittinen metsästyskulttuuri..


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Maanviljelyn leviäminen pysähtyi Balkanin pohjoisosiin noin 6000 eaa alkaen noin 600 vuodeksi. Nauhakeraaminen perinne lienee syntynyt Unkarin ja Slovakian rajaseudulla ehkä jo noin 6000 eaa., viimeistään 5500 eaa.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeramiikan syntyalueille näyttää ulottuvan lännessä Etelä-UnkariinStarcevon haara. Etelä-Unkarissa Tonavalle ja varsinkin Tiszajoelle ulottui Körösin haara. Luoteis-Unkariin pohjoiselle Tiszajoelle ulottui Szatmarin haara. Käytännössä Starcevo, Cris ja Körös ovat sama asia.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraaminen kulttuuri syntyi luultavasti jossain Unkarin-Itävalaln-Moravian tienoilla Tonavan-Tiszan varrella ehkä jo 5700 eaa. ellei aiemmin, mutta varmemmin viimeistään 5550 eaa. Kulttuuri alkoi Määrin-Böömin-Unkarin tienoilta tiheimmältä esiintymisalueeltaan Keski-Tonavalta. Kulttuurin varhainen ydinalue oli noin 5500 eaa Länsi-Unkarissa ja tähän rajoittuvissa Etelä-Slovakian ja Länsi-Itävallan alueissa. Siellä ovat nykyään Wien ja Budapest. Tonava tekee tässä kohtaa ison mutkan etelään päin.. Vaikutteet tulivat etelästä Balkanilta, jossa vallitsi neoliittinen maanviljelykulttuuri. Niinpä lähtökulttuuriksi on ehdotettu Starčevo-Körösin kulttuuria ja/tai Vinčan kulttuuria.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeramiikka alkoi ehkä, kun Starčevon keramiikkaan maalattuja koristekuvioita alettiin piirtää saviastioihin uurteiksi. Lisäksi näitä kuvioita tyyliteltiin. Uurteet piirrettiin monesti parittain rajaamaan nauhamainen alue, joka saatettiin lisäksi vielä koristella painantein. astia jätettiin maalaamatta.Näin vaikutelma oli monesti nauhoin koristeltu astia.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Monien tutkijoiden mielestä nauhakeramiikka syntyi Tiszajoella. Nauhakeraamisen perinteen syntyyn ja/tai leviämiseen on saattanut liittyä neoliittisen tulokasväestön sekoittuminen paikalliseen mesoliittiseen metsästäjä-keräilijäväestöön. Geenitutkimusten mukaan nauhakeraaminen perinne jätti vain pienen jäljen Euroopan geeniperintöön. Tällöin suurin osa nauhakeraamisesta väestöstä olisi ollut alkujaan paikallisia ihmisiä, ei Balkanilta tulleita muuttajia.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Ensimmäinen täysin kehittynyt nauhakeramiikka löydetään Länsi-Unkarista, Itävallasta ja Saksasta 5750–5500 kalenterivuotta eaa. Väitetään ensimmäisen nauhakeramiikan esiintyneen Unkarissa 5700 eaa. Varhemmin nauhakeramiikka tavataan itävallassa 5550 eaa. Jotkut toiset lähteet väittävät että ensimmäinen nauhakeramiikka olisi ollut Serbiassa Starcevon alueella (jossain Belgradin lähistöllä.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Itävallasta hieman Wienistä etelään Brunn am Gebirgessä on löydetty ajalta 5550–5200 eaa. asteittainen siirtymä Starcevon kulttuurista nauhakeraamiseen. Alemmissa kerrostumissa näkyy Länsi-Unkarista Balatonjärven läheltä tuodusta kivestä tehtyjä työkaluja, ja Starčevon tyylistä maalaamatonta keramiikkaa. Ajan mukana LBK-tyylinen keramiikka lisääntyi yhdessä karjanhoidon kanssa, ja Unkarista tuodut kivityökalut vähenivät.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraamisten löytöpaikkojen tarkka ajoitus tuottaa ongelmia, koska käytössä on monestikin vain epätarkka radiohiiliajoitus. Tämä kulttuuri oli saapunut Kaakkois-Unkariin jo 6100–6000 eaa. Tämän mukaan Starcevo-Körösin balkanilaisen kulttuurin ja nauhakeramiikan välillä on löydöissä 300–500 vuoden aukko. Mutta Körösin alueelle tulk myöhemmin AVK, ei nauhakeramiikka. Onpa nauhakeramiikan synnyttäjäksi väitetty Körösiä idempänä ollutta Szatmarin ryhmää, joka oli kehittynyt Körösösistä.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Kulttuuri alkoi levitä noin 5700, viimeistään 5500 eaa. alkaen Unkarista Tonavaa pitkin Reinille viljavissa lössirikkaissa jokilaaksoissa, välttäen mesoliittisten kulttuurien asuinalueita.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Kulttuurin leviämistä ruokki joko väestönkasvu tai ihmisten halu hylätä tietyn ajan kuluttua vanhat, lahoavat asumukset, tai halu hylätä vanhat talot uskomuksien määrääminä tietyin väliajoin. Kulttuuri alkoi levitä Itä-Euroopasta Unkarin seuduilta kohti pohjoista ja länttä noin 5700–5500 eaa alkaen. Tällöin noin 5600 eaa alkoi nauhakeramiikan ensimmäinen vaihe. Se levisi Tonavaa pitkin ylös, ja myös pohjoiseen Etelä-Puolaan noin 5300 eaa mennessä. Nauhakeramiikan varhainen nopea leviäminen Tonavaa pitkin länteen eteläiselle Reinille tapahtui luultavasti 5500–5400 eaa, Pohjois-Reinille ja Pohjois-Ranskaan myöhemmin. Toisten tietojen mukaan tämä leviäminen olisi tapahtunut hieman myöhemmin, noin 5300–5000 eaa


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Ensi vaiheessaan noin 5600–5200 eaa nauhakeramiikka levisi Unkarista Etelä-Saksaan ja itään päin Etelä-Puolaan. Itäiseen Unkariin kehittyi nauhakeramiikan kanssa kilpaileva AVK ehkä Körös-Szatmarin ryhmästä noin 5300 kalenterivuotta sitten. Noin 5200 eaa alkaen oli nauhakeramiikan toinen vaihe, jolloin kulttuuri levisi läntisimpään Saksaan Reinille ja Pohjois-Ranskaan. Idempänä kulttuuri levisi Keski-Puolaan ja Pohjois-Romaniaan asti..


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Ehkä noin 360 vuodessa nauhakeraaminen kulttuuri oli levinnyt noin 4 km:n vuosivauhtia Unkarista Belgiaan asti vuoteen 5000 eaa. mennessä. Leviäminen saattoi tapahtua Pariisin altaaseen asti jopa 200 vuodessa. Joka tapauksessa kulttuuri levisi synnyttyään laajalle alueelle parissa-muutamassa sadassa vuodessa. Nauhakeraaminen kulttuuri oli melko yhtenäinen Unkarista Alankomaihin ja se synnytti kiinteän asutuksen Keski-Eurooppaan 15 sukupolvessa.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Erään näkemyksen mukaan nauhakeraaminen kulttuuri oli ainakin varhaisvaiheesaan lössikyliä, joiden kulttuuria luonnehti ihmisten asuminen pitkissä taloissa. Tämä alue ulottui Etelä-Reinille asti. Niin sanotulla siirtymävyöhykkeellä jjossa oli myöhäistä nauhakeraamista perinnettä, rakennettiin suuria kuolleiden taloja varhaista nauhakeramiikaka jäljitellen. Alue ulottui suureen osaan Ranskaa., Pohjois-Saksaan ja Pohjois-Puolaan ja Kaakkois-Englantiinkin.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Vielä kauempana Bretagnen rannikoilla, Portugalissa ja Britteinsaarilla ja Tanskassa oli ympyrärakenteiden luonnehtima megaliittikulttuuri. Tänne ei edellinen kulttuuri ehtinyt levitä ja kulttuurissa oli monia mesoliittisen perinteen piirteitä. Nauhakeraamisen väestön geneuissä oli malko runsaasti Lähi-idän ja Turkin neoliittisen väestön geenejä, muttei niin paljon kuin Makedonian ja Kreikan seuduilla.. Ainakaan Erteböllen kulttuuri ei käynyt säännöllistä kaupapa nauhakeraamisten ihmisten kanssa. Vasta nauhakeramiikan johdanneainen TRB toi viljelyn sinne noin 4500 eaa alkaen.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraamisen kulttuurin painopisteet olivat keskisellä Tonavalla, ylemmällä ja keskisellä Elbellä ja ylemmällä ja keskisellä Reinillä. Kulttuuri levisi myös muun muassa Oderjoelle ja Vistulajoelle Puolassa, ja lopulta Seine-Oisejoelle Pariisin altaaseen. Idässä kulttuuri ulottui ylemmälle Dnjestrjoelle ja läntiselle Bugjoelle. Sieltä kulttuuri koukkasi Karpaattien ympäri etelään Keski-Dnjestrille itäiseen Romaniaan. Kulttuuri jäi sisämaahan, eikä levinnyt esimerkiksi Saksan ja Puolan rannikolle, tai Romaniassa Mustanmeren rannikoille. Saksan pohjoisrannikolle oli mesoliittisia metsästäjiä. Oderin ja Vistulan suistossa oli tosin jonkin verran nauhakeraamista asutusta.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraamisen kulttuurin ja aiemman mesoliittisen kulttuurin löytöpaikkojen välillä on selvä raja Itä-Belgiassa Liegen ja Maastrichtin seuduilla Meusen laaksossa. Nauhakeraamiset paikat ovat kaikki viljelyn kannalta ravinteikkaalla lössialueella. Monesti nauhakeraamista kulttuuria pidetään rauhanomaisena. Mutta saattoi olla niinkin että kylien välillä oli keskinäisiä sotia. Lisäksi nauhakeramiikan malko leviäminen monille mesoliittisen kulttuurin alueille niin että nämä näyttävät häviävän tukee ajatusta jonkinlaisesta sotaisesta levittäytymisestä. Toisaalta mesoliittiset ja nauhakeraamiset asuinpaikat olivat monesti laajassa mittakaavassa lomittain kuin tilkkutäkkinä.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Noin 5300–5000 eaa. Flomborn-vaiheessa kulttuuri oli levinnyt Alankomaihin ja Etelä-Puolaan. Tälle vaiheelle olivat ominaisia V:n muotoiset kaivannot, jotka sulkivat sisäänsä muutaman pitkätalon. Näitä kaivantoja sattoi olla monta sisäkkäin, niillä oli joko linnoittamiseen liittyvä tai rituaalinen tarkoitus. Eräs ympyränmuotoinen kaivantoto rakennettiin Herxheimiin. Se oli melko soikea, läpimitat 300x230 metriä, ja ala 5–6 hehtaaria. Kaivannon keskustassa oli asutus, ja itse kaivannosta on löydetty luurankoja, joiden rikotut kallot viittaavat siihen että paikalla olisi taisteltu. Nauhakeramiikan lopussa havaitaan yhä enemmän linnoittamista ja eri nauhakeraamisten kulttuurien eriytymistä. Myös Itävallan Aspann-Schletzistä on löydetty soikion muotoinen kaivanto ja vanha kaivo, ja merkkejä taisteluista noin ajalta 5000 eaa.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Tämän kulttuurin ihmiset eivät liene rakentaneet temppeleitä ja linnoituksia. Poikkeus tästä ovat 4800–4600 eaa. Saksassa, Itävallassa, Tšekissä ja Slovakiassa rakennetut ympyräkaivannot. Nämä kuuluvat jo tämän keramiikan myöhäiseen vaiheeseen. Noin 5000 eaa. alkuvaiheen nauhakeraaminen kulttuuri jakautui paikallisiin perinteisin, muun muassa Lengyelin kulttuuriksi. Välillä 5000–4400 keksineoliittisella ajalla nousivat Saksassa ensin Hinkelstein, sittei Grossgartach ja Stichbanndkeramik, Rössenin kulttuuri ja lopulta Bischemim.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Nauhakeraamista vaihetta seurasi 4500 eaa. samankaltainen maalatun keramiikan aalto, jossa oli itäisiä vaikutteita. Joidenkin mukaan maalatun keramiikan olisi tuonut Balkanille Turkista muuttanut uusi kansa, pelasgit. Nauhakeramiikkaa oli vielä 4100 eaa. Belgiassa. Nauhakeramiikka ei sekoittunut paikallisin perinteisin, paitsi ehkä lännessä ja pohjoisessa.Stichbandkeramik (lyhennetään. STK) eli engl "Stroke-ornamented ware", "viivaornamenttikeramiikka" oli yhtenäinen keramiikkatyyli, joka vallitsi noin 4800–4200 eaa. Se tuli varhaisen nauhakeramiikan jälkeen. Saksassa. Kulttuuri vastaa Tonava Ib tai Tonava II-vaihetta. Tämä ja Notenkopfkeramik ovat saaneet alkunsa Keski-Tonavalta. Kulttuuri levisi Keski-Saksasta itäisen Hartz-vuoriston tienoilta. Tässä kulttuurissa syntyi trapetsinmuotoinen pitkätalo, joka levisi moniin myöhempiin kulttuureihin. Kulttuuri suosi polttohautausta. Gosekista Berliinistä etelään on löydetty kaksinkertainen paalukehä, joka muistuttaa rengaskaivantoineen ja portteineen etäisesti Stonehengen kiviympyrää. Se olisi silloin ajallisesti Stonehengen puinen edeltäjä. Tämä kulttuuri levisi aiemman nauhakeramiikan alueelle. Stichbandkeramikin jälkeen tulivat Rössenin ja Lengyelin kulttuurit.


title: Nauhakeraaminen kulttuuri

text: Itäinen nauhakeraaminen kulttuuri eli Bükkin kulttuuri oli läntisllä karpaateilla Bükkin vuorilla ja Unkarissa Tiszajoen altaassa Itä-Unkarissa. Kulttuuri näyttää oleen aluetta alun perin jääkauden jälkeen asuttaneiden metsästäjien, Cro-Magnonin ihmisten, luoma kaskiviljely-maanviljelykulttuuri. Alkuperäinen mesoliittinen Szatmarin kultturi sai keramiikkan etelän Starcevon kulttuurista noin 5500 eaa., ja Starcevon vaikutteita sai myös Tizadobin kulttuuri 5200–5000 eaa. Eteläinen Starcevon kulttuuri joutui nauhakeramiikan piiriin 5000 eaa., mikä vaikutti Unkarin alueen kulttuuriin. Bükkin keramiikka oli monimuotoista ja hienosti tehtyä ja vuorialueelta louhittiin obsidiaania kivityökalujen raaka-aineeksi.


title: Katja Tukiainen

text: Katja Maarit Tukiainen (s. 1969 Pori) on Helsingissä asuva ja työskentelevä kuvataiteilija ja taidemaalari.


title: Katja Tukiainen

text: Katja Tukiainen opiskeli 1990-1996 Taideteollisessa korkeakoulussa ja Venetsian taideakatemiassa 1994–1995. Kuvataiteen maisteriksi hän valmistui 2007 Kuvataideakatemian maalaustaiteen osastolta. Tällä hetkellä Tukiainen opiskelee Kuvataiteen tohtorin tutkintoon Kuvataideakatemiassa.


title: Katja Tukiainen

text:
Tukiainen osallistui ensimmäisiä kertoja yhteisnäyttelyihin maalauksillaan 1990-luvun alkupuolella, samoihin aikoihin kun hän julkaisi ensimmäisiä sarjakuviaan Naarassarjat sarjakuvalehdessä. Tukiainen on pitänyt maalausnäyttelyitä vuodesta 1995, ja vuonna 1997 hän julkaisi ensimmäisen sarjakuva-albuminsa. Maalauksillaan ja maalaussarjoillaan Tukiainen on osallistunut Nuorten näyttelyyn, Suomen taiteilijan vuosinäyttelyyn ja Mäntän kuvataideviikoille ja useisiin näyttelyihin myös Suomen ulkopuolella. Tukiaisen yksityisnäyttelyitä on ollut mm. Galerie Forsblomilla, Bakeliittibambissa ja EMMAssa.
Katja Tukiaisen esikoissarjakuva-albumi oli "Tyttöjen leikit" (1997). Toinen albumi "Tyttö ja Mummo" (1998) kuvasi nuoren tytön ja vanhan naisen ystävyyttä. "Postia Intiasta" (2002) oli omaelämäkerrallista sarjakuvaa.
Tukiainen on sarjakuva-albumien lisäksi julkaissut lyhyttä sarjakuvaa ja kuvittanut lastenkirjoja (muun muassa Sari Peltoniemen Kukka Kaalinen -kirjat). Hän myös kuvittanut Pauli Kallion kirjoittamaa "Kramppeja & nyrjähdyksiä".


title: Katja Tukiainen

text: Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinnon Tukiainen sai vuonna 2003. Muotoilun valtionpalkinnon Tukiainen sai vuonna 2007 ensimmäisenä sarjakuvataiteilijana. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Suomen Taideyhdistyksen William Thuring -nimikkopalkinto.


title: Katja Tukiainen

text: Katja Tukiaisen aviopuoliso on sarjakuvataiteilija Matti Hagelberg. Heillä on vuonna 2004 syntynyt lapsi. Katja Tukiaisen vanhemmat ovat farmaseutti Ulla-Maija Tukiainen (o.s. Hiidenhovi) ja rovasti Tapani Tukiainen.


title: Sepelsieppo

text: Sepelsieppo ("Ficedula albicollis") on pieni hyönteissyöjä, joka muistuttaa kirjosieppoa.


title: Sepelsieppo

text: Pituus 12–13½ cm, paino n. 13 g.


title: Sepelsieppo

text: Muistuttaa suuresti kirjosieppoa ja lähinnä vain keväiset koiraat voidaan tunnistaa maastossa. Mustavalkoinen pieni sieppo, jolla valkoinen kaularengas (kirjosiepolla selkäpuoli ja niska kokomusta). Naaras, nuori lintu ja syksyinen sulkasadon läpikäynyt koiras muistuttavat kirjosiepponaarasta, ja ne voidaan varmuudella erottaa ainoastaan erittäin hyvin nähtynä ja kuultuna tai kädessä tarkkailemalla.


title: Sepelsieppo

text: Ääni on erilainen kuin kirjosiepolla: satakielimäinen korkea vihellys "iiiip". Laulu eroaa selvästi kirjosiepon laulusta.


title: Sepelsieppo

text: Sepel- ja kirjosieppo voivat risteytyä keskenään. Risteymät muistuttavat sekä kirjo- että sepelsieppoa, ja lisäksi vielä paria muutakin sieppolajia. Risteymäkoiraat ovat usein lisääntymiskykyisiä, naaraat eivät ole.


title: Sepelsieppo

text: Sepelsiepon kuvaili ja nimesi hollantilainen Coenraad Jacob Temminck.


title: Sepelsieppo

text: Keski- ja Itä-Eurooppa. Ruotsin itärannikolla Gotlannissa ja Öölannissa pesii vakaa kanta, josta säännöllisesti keväisin harhautuu meille joitakin yksilöitä. Ei pesi Suomessa.


title: Sepelsieppo

text: Lehtimetsät, puutarhat ja puistot.


title: Sepelsieppo

text: Pesii puunkoloon tai linnunpönttöön. Vaaleansinisiä munia tavallisesti 6 kpl. Naaras hautoo n. 2 viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä lentokykyisinä n. 16 päivän ikäisinä.


title: Sepelsieppo

text: Sepelsieppo syö sekä lentäviä että maassa ja kasveilla liikkuvia hyönteisiä.


title: Sepelsieppo

text: Vepsäläinen, Kari, Järvinen, Olli, Keynäs, Kalevi & Salminen, Pekka 1975: Sepelsiepot "Ficedula" "albicollis" Hankoniemellä 1971-74. - Lintumies 4.1975 s. 118-122. SLY.


title: Analgeetit

text: Analgeetti eli kipulääke on lääke, jolla on kipua lievittävä tai poistava vaikutus ilman, että se aiheuttaa unta tai anestesiaa. Useimmilla analgeeteilla on myös muita vaikutuksia, joista osa haitallisia. Varsinaisia analgeetteja ovat opioidit ja tulehduskipulääkkeet. Myös useilla muilla lääkkeillä (kuten anesteeteilla ja glukokortikoideilla) on analgeettisia vaikutuksia sivuvaikutuksina, mutta niitä ei käytetä kivun hoitoon rutiinisti vaan ainoastaan erityistapauksissa. Esimerkiksi neuropaattisen kroonisen kivun hoidossa käytetään joitakin trisyklisiä masennuslääkkeitä.


title: Analgeetit

text: Sekä opioidikipulääkkeiden että tulehduskipulääkkeiden käyttö aiheuttaa vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan henkirikosten tekemisen riskin lisääntymisen.


title: Analgeetit

text: Opioidit (euforisoivat analgeetit, vanhentunut nimitys narkoottiset analgeetit) ovat tärkeimpiä kipulääkkeitä, koska niiden tehokas vaikutus on sekä kokeellisesti että kliinisesti selkeästi osoitettavissa. Ne vaikuttavat keskushermoston tasolla, jossa ne pysäyttävät kipusignaalin vaikuttamalla opioidireseptoreihin, jolloin kipu häviää. Kipu myös muuttuu euforian ansiosta vähemmän epämiellyttäväksi. Erityisen tehokkaita opioidit ovat sisäelimistä peräisin olevan viskeraalikivun, ns. tylpän kivun hoidossa. Tällä hetkellä tunnetaan kolme opioidireseptoriluokkaa, jotka edelleen jaetaan alaluokkiin. Myy-reseptorit ovat opioidien analgeettisen vaikutuksen kannalta keskeisiä, mutta myös kappa- ja sigma-reseptorit osallistuvat analgesian säätelyyn. Samojen reseptorien kautta välittyvät myös muut opioidien vaikutukset kuten keskushermoston lamaantuminen (sedaatio), hyvänolontunne (euforia) ja yskänrefleksin lamaantuminen, jotka joissakin tapauksissa voivat olla toivottavia ominaisuuksia, mutta myös vähemmän toivottavat ominaisuudet kuten hengityslama, ruoansulatuskanavan motiliteetin väheneminen (ummetus), pahoinvointi ja oksentelu sekä riippuvuus.


title: Analgeetit

text: Opioidit voivat olla tietyn reseptorin suhteen joko (täys)agonisteja, jolloin opioidilla saadaan maksimaalinen vaikutus, osittaisagonisteja (agonisti-antagonisteja), jolloin maksimaalista tehoa ei saavuteta millään annoksella ja teho muuttuu annosta riittävästi suurennettaessa antagonistiseksi, tai antagonisteja, jotka kumoavat agonistien vaikutukset. Eri opioidien ominaisuudet riippuvat paljolti siitä, mihin reseptoreihin ne pääasiassa vaikuttavat. Esimerkiksi selektiivisiä kappa-agonisteja käytettäessä riippuvuuden riski on vähäisempi kuin käytettäessä puhtaita myy-agonisteja. Osittaisantagonisteilla kipua lievittävä vaikutus on vähäisempi kuin täysantagonisteilla, mutta toisaalta myös haitat ovat vähäisemmät ja väärinkäytösten riski on pienempi.


title: Analgeetit

text: Tärkeimpiä kivunhoidossa käytettäviä opioideja:Tulehduskipulääkkeet (antipyreettiset analgeetit eli anti-inflammatoriset non-steroidaaliset lääkkeet, joista käytetään myös lyhennettä NSAID) ovat analgeettiselta teholtaan opioideja heikompia, mutta riippuvuutta ne eivät aiheuta paitsi joskus tottumuksen kautta. Sen sijaan niillä on useita muita ominaisuuksia, kuten kuumetta alentava (antipyreettinen), lievä tulehdusta estävä (anti-inflammatorinen) ja asetyylisalisyylihapolla lisäksi verisuonitukkeumia ehkäisevä (antitromboottinen) vaikutus. Opioidien vaikuttaessa keskushermostoon tulehduskipulääkkeiden vaikutuskohta on perifeerinen (lukuun ottamatta parasetamolia, joka vaikuttaa keskushermostotasolla) ja niiden vaikutus perustuu prostanoidisynteesin estoon; prostanoidit muun muassa herkistävät kipuhermopäätteitä muiden välittäjäaineiden vaikutukselle ja aiheuttavat näin hyperalgesiaa, jossa kipua aistitaan silloinkin kun sille ei ole syytä. Hyperalgesia häviää, kun prostanoidien muodostuminen estetään. Myös tulehduskipulääkkeiden yhteiset haittavaikutukset (kuten mahan limakalvovauriot, munuaishaitat, astmakohtausten provosoituminen) liittyvät prostanoidisynteesin estoon.


title: Analgeetit

text: Tärkeimpiä kivunhoidossa käytettäviä tulehduskipulääkkeitä:Oma lukunsa on parasetamoli, joka muiden tulehduskipulääkkeiden vastaisesti on vain lievästi anti-inflammatorinen. Tästä syystä se on joissakin oppikirjoissa luokiteltu erilleen tulehduskipulääkkeistä omaksi ryhmäkseen. Se ei myöskään estä perifeerisissä kudoksissa prostaglandiinisynteesiä, kuten muut tulehduskipulääkkeet. Sen teho on kuitenkin verrattavissa näiden tehoon. Suositeltuina annoksina parasetamolin haitat ovat vähäisemmät kuin muiden tulehduskipulääkkeiden ja se onkin Euroopassa erittäin suosittu kipulääke, Suomessa sitä käytetään vähemmän. Haittavaikutuksena on maksavaurion riski parasetamolimyrkytyksessä, mikä yleensä on seurausta itsemurhayrityksestä eikä vahingossa sattuneesta liika-annoksesta.


title: Analgeetit

text: Tekstissä viitatut lähteet:


title: Analgeetit

text: Muut lähteet:


Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2006 pelattiin Sofiassa, Bulgariassa 27. maaliskuuta – 2. huhtikuuta 2006 (ryhmä A) ja Aucklandissa, Uudessa-Seelannissa (ryhmä B) 3.–9. huhtikuuta 2006. Ryhmien voittajat, Romania ja Kiina, nousivat 1. divisioonan MM-kisoihin vuodeksi 2007. Ryhmien häviäjät, Etelä-Afrikka ja isäntämaa Uusi-Seelanti, putosivat 3. divisioonaan vuodeksi 2007.


title: Siemens (yritys)

text: Siemens AG on saksalainen konglomeraatti, jonka päätoimialoja ovat tieto- ja tietoliikennetekniikka, automaatiotekniikka, energiantuotanto, liikennetekniikka, terveydenhuollon tekniikka ja valaistus. Yhtiön liikevaihto vuonna 2009 oli 76,65 mrd. euroa liikevoiton ollessa 2,292 mrd. euroa. Sen palveluksessa on tytäryhtiöt mukaan lukien noin 480 000 henkilöä (2009), joista noin 130 000 Saksassa. Yhtiön kansainväliset pääkonttorit sijaitsevat Berliinissä ja Münchenissä. Siemens AG:n osakkeet noteerataan Frankfurtin pörssin DAX-indeksissä ja vuodesta 2001 alkaen myös New Yorkin pörssissä.


title: Siemens (yritys)

text: Siemensin perustivat Werner von Siemens ja Johann Georg Halske 1. lokakuuta 1847. Yritys sai nimekseen "Telegraphen-Bauanstalt von Siemens & Halske". Yritys hyödynsi Siemensin kehittämää lennätintekniikkaa, joka käytti kirjaimia osoittavaa neulaa morsen koodin sijaan.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1848 yritys rakensi ensimmäisen kaukolennätinlinjan Eurooppaan, jolla oli pituutta 500 kilometriä. Linja kulki Berliinistä Frankfurt am Mainiin. Vuonna 1850 perustajan nuorempi veli Sir William Siemens (alkuperäiseltä nimeltään Carl Wilhelm Siemens) perusti toimiston Lontooseen. Pian tämän jälkeen yritys oli osallisena rakentamassa kaukolennätinlinjoja Venäjälle. Vuonna 1855 yritys avasi toimiston Pietariin, jota johti hänen toinen veljensä Carl von Siemens.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1881 yritys rakensi vaihtovirtageneraattorin, joka antoi virtaa maailman ensimmäisille sähköisille katuvaloille Godalmingin kaupungissa Englannissa. Yritys jatkoi kasvuaan ja laajensi toimintaansa sähköjunien ja hehkulamppujen tuotantoon. Vuonna 1890 perustaja Werner von Siemens jäi eläkkeelle ja jätti yrityksen veljelleen Carlille sekä pojilleen Arnoldille ja Wilhelmille.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1919 Siemens & Halske ja kaksi muuta yritystä perustivat yhdessä Osramin, joka alkoi valmistaa hehkulamppuja. Japanin haarakonttori avattiin vuonna 1923. Ennen toista maailmansotaa yritys alkoi valmistaa radioita, televisioita sekä mikroskooppeja. Yritys oli myös osallisena Saksan salaisessa uudelleenaseistumisessa ennen toista maailmansotaa.


title: Siemens (yritys)

text: 1950-luvulla Siemens & Halske aloitti valmistamaan tietokoneita, puolijohteita, pyykinpesukoneita ja sydämentahdistimia. Siemens AG muodostettiin vuonna 1966 yhdistämällä Siemens & Halske AG, Siemens-Schuckertwerke AG (per. 1903) ja Siemens-Reiniger-Werke AG (per. 1932). Ensimmäisen digitaalisen puhelinvaihteen Siemens valmisti vuonna 1980. Vuonna 1988 Siemens ja brittiläinen GEC hankkivat brittiläisen Plessey-nimisen puolustusväline- ja teknologiayrityksen. Plessey jaettiin, ja Siemens otti haltuunsa ilmailuelektroniikan, tutkat ja liikenteenvalvonnan järjestelmät, jotka nimettiin Siemens Pleysseyksi.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1990 Siemens hankki saksalaisen "Nixdorf Computer AG:n" ja nimesi sen "Siemens Nixdorf Informationssysteme AG:ksi". Vuonna 1997 Siemens toi markkinoille maailman ensimmäisen värinäytöllä varustetun GSM-puhelimen. Näyttö oli karkea, suurisegmentillinen eikä johtanut värinäyttömallien läpimurtoon. Samana vuonna Siemens Plesseyn puolustusvälinetuotanto myytiin British Aerospacelle ja Britannian valtionhallinnon yksikölle.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1999 Siemens perusti Infineon Technologies -yrityksen, jolle siirrettiin Siemensin puolijohteiden valmistus. Samana vuonna Siemensin IT-teknologiasta vastannut Siemens Nixdorf Informationssysteme AG:n toiminta siirtyi osaksi Siemensin ja Fujitsun perustamaa yhteisyritystä Fujitsu Siemens Computersia.


title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 2005 taiwanilainen BenQ hankki omistukseensa taloudellisissa vaikeuksissa olleen Siemensin matkapuhelinyksikön. Samalla Siemensiltä siirtyi 6 000 työntekijää BenQ:n palvelukseen. Osana yrityskauppaa BenQ sai oikeuden käyttää Siemensin tavaramerkkiä matkapuhelimissa viiden vuoden ajan.


title: Siemens (yritys)

text:
Tammikuussa 2009 Siemens ilmoitti vetäytyvänsä Arevasta, josta sillä oli 34 %:n osuus. Toukokuussa 2011 Siemens määrättiin korvaamaan Arevalle 648 miljoonaa euroa sopimusrikkomuksesta.
Pian Arevasta vetäytymisen jälkeen Siemens allekirjoitti sopimuksen yhteistyöstä Rosatomin kanssa.


title: Siemens (yritys)

text: 19. kesäkuuta 2006 Nokia ja Siemens ilmoittivat verkkoliiketoimintojen yhdistämisestä. Yhteisyrityksen nimi oli Nokia Siemens Networks, ja se aloitti toimintansa huhtikuun alussa 2007.


title: Siemens (yritys)

text: Nokia Siemens Networksin liikevaihto vastasi sen suurimpien kilpailijoiden eli Alcatel-Lucentin sekä Ericssonin (Marconi) liikevaihtoa. Fuusion myötä saavutettavan suuremman yrityskoon odotettiin tuovan kilpailuetua liiketoimintaan. Siemensillä oli henkilöstöä 40 000 ja Nokialla 20 000. Julkisuudessa oli kuitenkin mainittu, että fuusion myötä erityisesti Nokian henkilöstöä supistettaisiin merkittävästi. Siemensin liikevoitto henkeä kohti (15 000 € / henkilö) oli huomattavasti Nokian vastaavaa (42 000 € / henkilö) heikompi, mikä nosti ilmaan kysymyksiä muun muassa siitä, olivatko fuusion ehdot Nokialle epäedulliset.


title: Siemens (yritys)

text: 1. heinäkuuta 2013 Nokia ilmoitti ostavansa Siemensin osuuden Nokia Siemens Networksistä, jonka nimeksi tuli Nokia Solutions & Networks. Yhtiön nimestä luovuttiin vuonna 2014, ja siitä tuli Nokian Networks-yksikkö.


title: Siemens (yritys)

text: Siemensiä syytettiin päättäjiin kohdistuneesta 200 miljoonan euron korruptiosta. Sama yksikkö yhdistyi myöhemmin Nokia Siemens Networksiksi. "Talouselämä"-lehden mukaan 1970-luvulla Helsingin metroa rakennettaessa toimitusjohtaja Unto Valtanen sai Siemensiltä moottoriveneen ja 80 000 Saksan markkaa. Valtanen, samoin kuin joukko Postin ja Rautatiehallituksen johtajia, sai tuomion. Joulukuussa 2006 väärinkäytösten rahasumma nousi jo 400 miljoonaan euroon ja rikostutkinta oli laajentunut johtokunnan entiseen jäseneen. Yhtiön työntekijöitä on epäilty lahjonnasta useassa maassa.


title: Siemens (yritys)

text: Keväällä 2007 Siemensin epäillään maksaneen lahjuksia yhteensä 1,6 miljardin edestä. Epäselvää rahaliikennettä on havaittu 1990-luvun puolivälistä asti. Suurimmat summat koskevat telekommunikaatioyksikköä ja voimalaitosliiketoimintaa. Nokian verkkoyksikkö fuusioitui Siemensin verkkoyksikön kanssa 4/2007. Siemensistä on tehty tutkintaa myös Nokian johdolla. Tutkimuksista lahjuksien osuudesta Siemensin atomivoimahankkeessa Olkiluodossa ei ole mainittu Suomessa julkisuudessa mitään.


title: Laura (Queensland)

text: Laura on pieni, noin 120 asukkaan kaupunki Cape Yorkin niemimaalla, ja se sijaitsee pohjoiseen Lakelandin kaupungista Queenslandin osavaltiossa Australian pohjoisosassa. Kaupunki sijaitsee ainoan niemimaan pohjoiskärkeen johtavan tien varrella, ja on kansainvälisesti tunnettu maailman suurimmasta esihistoriallisesta kivitaidekokoelmastaan. Kaupunki on myös niin kutsutun "Scenic Triangle" -maisema-alueen pohjoinen piste, ja se sijaitsee vain muutamia kilometrejä etelään Lakefieldin kansallispuiston eteläportilta.


title: Laura (Queensland)

text: Kaupungin ympäristöstä löytyy eräitä maailman kattavimmista kivimaalausgallerioista, joista osa on avoinna yleisölle. Kaupungista löytyy myös Interpretive Centre, keskus, jossa on esillä tietoa kivimaalauksista ja aboriginaalikulttuurista. Keskus järjestää myös kiertomatkoja.


title: Laura (Queensland)

text: Aboriginaalit ovat asuneet Laurajoen laaksossa viimeisten 50 000 vuoden ajan. Sadekauden aikana he asustivat kivisissä suojissa ylängöillä, josta kivimaalauksia on löydetty.


title: Laura (Queensland)

text: Eräät niemimaan varhaisimmista vuokratuista laidunalueista sijaitsivat juuri Lauran alueella. Kuitenkin kaupunki alkoi kehittyä vasta vuonna 1873 Palmerjoella tehdyn kultalöydön jälkeen. Cooktownista kultakentille matkaavat kullankaivajat ylittivät Laurajoen kaupungin kohdalta. Kultarynnäkön aika oli väkivaltaista aikaa, sillä aboriginaalit ryhtyivät vastarintaan. Kaupungin lähelle kahlaamon luokse perustettiin Native Mounted Policen tukikohta suojelemaan matkalaisia.


title: Laura (Queensland)

text: Kultarynnäkön aikana suunniteltiin rakennettavaksi rautatielinja Cooktownista Palmerin kultakentille. Cooktown–Laura Railway valmistui Lauraan saakka 1888, ja joen ylittävä rautatiesilta avattiin liikenteelle 1891. Tällöin Palmerin kultaesiintymät olivat jo ehtymässä, ja Queenslandin hallitus päätti lakkauttaa rautatien rakentamisen. Loppujen lopuksi Laurajoen sillan ylitse kulki vain rautatiesillan valmistumisen juhlajuna.


title: Laura (Queensland)

text: Rautatie auttoi kaupunkia kasvamaan, sillä sen asiakkaina olivat sekä kaivosmiehet että Cape Yorkin niemimaan karjankasvattajat. Rautatie suljettiin vuonna 1961.


title: Swidryn kulttuuri

text: Swidryn kulttuuri oli kivikautinen kulttuuri pohjoisessa Itä-Puolassa, Liettuassa ja Valko-Venäjällä jääkauden päättymisen aikoihin vuosina 11000–9500 eaa.


title: Sporting Clube de Portugal

text: Sporting Clube de Portugal (lyh. Sporting CP tai Sporting. Usein epävirallisesti Sporting Lissabon) on portugalilainen urheiluseura. Seura on perustettu vuonna 1906 ja sen kotikaupunki on Lissabon. Seura tunnetaan varsinkin jalkapallotoiminnastaan, mutta se toimii myös ammunnassa, biljardissa, futsalissa, jousiammunnassa, kamppailulajeissa, käsipallossa, nyrkkeilyssä, painonnostossa, pöytätenniksessä, rantajalkapallossa, shakissa, uinnissa, voimistelussa ja yleisurheilussa.


title: Sporting Clube de Portugal

text: Seuran toimitilat sijaitsevat Estádio José Alvalade -jalkapallostadionilla, jossa on jalkapallon lisäksi myös muden lajien harrastuspaikkoja.


title: Sporting Clube de Portugal

text:
Seuran tunnusvärit ovat vihreä ja valkoinen. Motto on ""Esforço, Dedicação, Devoção e Glória. Eis o Sporting"" "(Ponnistus, Antaumus, Innokkuus ja Maine. Sellainen on Sporting)". Seuran symboli on kultainen leijona.
José de Alvalade perusti Sporting Clube de Portugalin vuonna 1906. Alkuperäisiä lajeja olivat jalkapallon ja voimistelun lisäksi kriketti, köydenveto, maahockey, miekkailu ja tennis.


title: Sporting Clube de Portugal

text: Seuran alkuperäinen väritys oli valkoinen ja vihreä tuli mukaan vuonna 1908.


title: Sporting Clube de Portugal

text: Jalkapallossa Sporting on yksi Portugalin kolmesta suurimmasta seurasta yhdessä Benfican ja Porton kanssa. Joukkueet ovat voittaneet Portugalin liigan yhteensä 76 kertaa (Benfica 32, Porto 26 ja Sporting 18 kertaa)"Päivitetty 1. syyskuuta 2017."


title: Fada N’Gourma

text: Fada N’Gourma on kaupunki Burkina Fasossa Gourman provinssissa. Se on noin 219 km:n päässä Ouagadougousta. Fada N’Gourma tunnetaan mattojen ja peittojen valmistuksesta. Kaupungin seudulla asuu gurma-kansan jäseniä.


title: Fada N’Gourma

text: Vuonna 2006 kaupungissa oli vajaat 42 000 asukasta.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Cape Yorkin niemimaa () sijaitsee Queenslandin osavaltion pohjoisosassa Australiassa. Sen pohjoisin kohta on Cape York (koordinaatit ), joka on samalla Australian mantereen pohjoisin kärki. Niemimaan nimesi luutnantti James Cook vuonna 1770 Yorkin herttuan prinssi Edward Augustuksen mukaan.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Cape Yorkin pohjoisimmasta kohdasta on vain 140 kilometrin matka Uuteen-Guineaan halki saaristoisen Torresinsalmen. Niemimaan länsipuolella sijaitsee Carpentarianlahti ja itäpuolella Korallimeri. Niemimaan pinta-ala on noin 137 000 neliökilometriä, eli se on suurempi kuin Kreikka tai Englanti, mutta alueen väkiluku on vain noin 18 000.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Aikojen saatossa alueen maisemia on muokannut erittäin voimakas eroosio, ja siitä on tullut lähes tasaista tasankoa. Alueen korkeimmat kohdat ovat niemimaan itäosissa sijaitsevia matalia kukkuloita, joista korkeimmat muodostavat Queenslandin Iron Rangen, joka on tunnettu epätavallisista sademetsistään. Näissä sademetsissä asuu useita eläinlajeja, joita esiintyy lisäksi vain Uuden-Guinean saarella. Maaperä on huomattavan epäravinteikasta, jopa verrattuna muuhun Australiaan. Alueen maaperä on köyhää ja hankalaa muokata, eikä satoja saada kasvamaan edes maaperää lannoittamalla. Tämä on pääsyy alueen harvalle asutukselle.


title: Cape Yorkin niemimaa

text:
Carpentarianlahden rannikolla on runsaita bauksiittiesiintymiä. Kaivostoiminnan keskus on Weipan kaupunki.
Ilmastollisesti Cape Yorkin niemimaa sijaitsee monsuunialueella, jossa sadekausi kestää marraskuusta huhtikuuhun ja kuiva kausi toukokuusta lokakuuhun. Vuotuinen sademäärä on korkea, vaihdellen Iron Rangen 2000 millimetristä alueen etelärajan 700 millimetriin.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Alueella virtaa useita jokia, kuten Endeavour-, Annan-, Bloomfield-, Pascoe-, Jardine-, Wenlock-, Archer-, Holdroyd-, Mitchell- ja Staatenjoet. Cape Yorkin niemimaan alueen laskuvesien määrä on kaikkiaan neljännes Australian pintavesien laskuvesimäärästä.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Maantie yhdistää Cairnsin ja Atherton Tablelandsin Lakelandiin ja Cooktowniin. Rankat vesisateet joulu–toukokuussa saattavat katkaista Lakelandista pohjoiseen niemimaan kärkeen johtavan maantien.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Cooktownista Lauraan johtava rautatie valmistui 1888 ja se lakkautettiin 1961.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Pääelinkeinot ovat turismi, kaivosteollisuus, kalastus ja karjankasvatus.


title: Cape Yorkin niemimaa

text: Aboriginaalit ovat asuneet alueella jo yli 50 000 vuoden ajan. Eräs maailman runsaslukuisimmista kivimaalausesiintymistä sijaitsee pienen Laura-nimisen kaupungin ympäristössä.


title: Herzl

text: Herzl-vuori (hepreaksi Har Hertzel) on vuori Jerusalemissa, Israelissa. Vuori on nimettu modernin ja poliittisen sionismin perustajan Theodor Herzlin mukaan. Herzl on haudattu omaan kappeliin vuorelle.


title: Air Burkina

text: Air Burkina on Burkina Fason kansallinen lentoyhtiö. Alun perin Air Burkina perustettiin 17. maaliskuuta 1967 nimellä Air Volta. Yhtiön lentokohteita ovat Ouagadougou, Bobo Dioulasso, Niamey, Cotonou, Lomé, Abidjan, Bamako, Dakar ja Pariisi. Ouagadougou on ainoa kohde, josta on lentoja kaikkiin yhtiön kohteisiin.


title: Air Burkina

text: Yhtiön laivasto koostuu seuraavista lentokoneista (heinäkuu 2015):


title: Naftali Temu

text: Naftali Temu (20. huhtikuuta 1945 Sotik – 10. maaliskuuta 2003 Nairobi) oli kenialainen kestävyysjuoksija.


title: Naftali Temu

text: Temu nousi kuuluisuuteen voitettuaan vuoden 1966 Kansainyhteisön kisoissa kuuden mailin juoksun ennen Australian Ron Clarkea. Kaksi päivää myöhemmin Temu osallistui kolmen mailin kilpailuun, jossa sijoittui neljänneksi.


title: Naftali Temu

text: Méxicon kesäolympialaisissa 1968 Temu piti 10 000 metrin juoksun loppukilpailussa niin kovaa vauhtia, että vain Etiopian Mamo Wolde pysyi hänen mukanaan. Viimeisen kierroksen alkaessa Wolde ohitti Temun, mutta Temu kykeni loppusuoralla kiihdyttämään Wolden ohi ja olympiavoittoon. Neljä päivää myöhemmin hän osallistui 5 000 metrin juoksuun, jossa päätyi pronssimitalille Tunisian Mohammed Gammoudin ja Kenian Kipchoge Keinon jälkeen. Temu osallistui vielä maratonille, jolla hän kävi alkumatkasta kovaa kamppailua Mamo Wolden kanssa. Kolmenkymmenen kilometrin kohdalla Wolde aloitti irtiottonsa, johon Temu ei kyennyt vastaamaan. Uupunut Temu putosi lopulta yhdeksänneksitoista.


title: Naftali Temu

text: Olympialaisten jälkeen Temun urheilu-ura kääntyi laskusuuntaan. Hän sijoittui yhdeksänneksitoista vuoden 1970 Kansainyhteisön kisoissa ja karsiutui 10 000 metrin alkuerissä Münchenin olympialaisissa 1972. Hän kuoli 57-vuotiaana vaikean sairauden murtamana.


title: Kundan kulttuuri

text: Kundan kulttuuri oli kivikautinen metsästyskulttuuri noin 9000−5000 eaa. . Tämä mesoliittinen kulttuuri kehittyi luultavasti Puolan alueella olleesta Swidryn peuranmetsästyskulttuurista . Se seurasi sulavan mannerjäätikön reunaa pohjoiseen. Kundan kulttuurista levittäytyi asutusta Virosta ja Karjalankannakselta ilmeisesti myös Etelä-Suomeen.


title: Kundan kulttuuri

text:
Ennen Kundan kulttuurin muodostumista Itämeren eteläpuolella asui pääasiassa peuran metsästyksestä elantonsa saaneita ryhmiä. Niille oli yhteistä kiven käsittelytekniikat, jotka liitetään Ahrensburgin kulttuuriin. Tämä kulttuuri levisi laajalle alueelle, se alkoi lännessä Britanniasta ja loppui idässä Puolaan. Lopulta Ahrensburgin kulttuuri eriytyi joukoksi alakulttuureja, joista Brommen kulttuuri pyrki levittäytymään pohjoiseen Baltian suuntaan.
Valko-Venäjän ja Puolan seuduilla vaikutti Swidryn kulttuuri, jonka ihmiset liikkuivat peuralaumojen perässä myös pohjoiseen. Kumpikin kulttuuri alkoi levitä Baltiaan, ja ne ilmeisesti sulautuivat siellä keskenään Kundan kulttuuriksi . Kundan kulttuurissa näkyvät voimakkaina monet Swidryn kulttuurin piirteet.


title: Kundan kulttuuri

text: Myös idempänä vaikuttaneet Butovon- ja Veretjen kulttuurit ovat niin ikään Swidryn kulttuurista eriytyneitä mesoliittisia kulttuureja . Niiden elinpiirit sijaitsivat erillään toisistaan, mutta kiven käsittelytekniikat olivat samanlaisia. Esineistä on joskus vaikea sanoa, kumpaan kulttuuriin ne kuuluvat, ellei maantiede ohjaa.


title: Kundan kulttuuri

text: Kundan kulttuuriin liitettäviä löytöjä on tehty alueella, joka sisältää Viron, Latvian, Liettuan, Koillis-Puolan, Valko-Venäjän pohjoisosat, Luoteis-Venäjän, Karjalankannaksen ja Etelä-Suomen.


title: Kundan kulttuuri

text: Kundan kulttuurin asuinpaikkoja oli varhaismesoliittisella kaudella käytössä muun muassa Pulli (9000−8600 eaa., Viro ), Pärnun Lodja (Viro ), Kundan Lammasmägi (Viro, 8700−5000 eaa.), Veshevo 2 eli Heinjoen Tarhojenranta (Karjalankannas ), Korpilahden Antrea (Karjalankannas ), Sulagals (Latvia ), Zvejnieki 2 (Latvia ), Karaviskes 6A (Liettua ), Kabeliai 2 (Liettua, 9200−5000 eaa. ), Ristola (8600−8200 eaa., Lahti), Saarenoja 2 (n. 8600 eaa., Lappeenranta), Myllykoski (n. 8800, Orimattila ), Helvetinhaudanpelto (8400 eaa., Juankoski ). Seuraavia asuinpaikkoja ei ole vielä kytketty Kundan kulttuuriin: Jokivarsi 1 (n. 8900 eaa., Itä-Suomi ) ja Rahakangas 1 (n. 8700 eaa., Joensuu ).


title: Kundan kulttuuri

text: Keskisellä mesoliittisella kaudella asuinpaikkoja oli käytössä muun muassa Kabeliai 2 (Liettua, 9200−5000 eaa. ), Sindi-Lodja I ja II (Viro, 7000−6500 eaa. ), Metsääre I (Viro, 7000−5000 eaa. ), Narvan Joaoru (Viro, 6500 eaa. alkaen ) ja Kundan Lammasmäe (Viro, 8700−5000 eaa.).