title: Diocletianus

text: Gaius Aurelius Valerius Diocletianus (noin vuonna 230 – 3. joulukuuta 313) oli Rooman keisarina 20. marraskuuta 284 – 1. toukokuuta 305. Hän syntyi Illyriassa vapautetun orjan poikana nimellä Diokles (). Keisarina Diocletianus vakautti Rooman oloja ja hänen kautenaan saatiin epävakaa 200-luvun kriisi loppumaan. Diocletianus uudisti muun muassa verotusta ja yritti pysäyttää rahan arvon alenemisen. Hän uudisti armeijan, ja maan turvallisuus lisääntyikin niin, etteivät Rooman valtakuntaa uhanneet barbaarien invaasiot eivätkä sisäiset kapinat.


title: Diocletianus

text: Diocletianus uudisti Rooman ylimmän vallan perustamalla tetrarkian, jossa neljä keisaria jakoi valtakunnan keskenään. Maa jaettiin läntiseen ja itäiseen osaan, joita kumpaakin hallitsi "augustus"-nimeä käyttänyt vanhempi keisari. Diocletianus valitsi hallitsijakumppanikseen ja Länsi-Rooman augustukseksi Maximianuksen. Itse hän hallitsi valtion itäosaa Dalmatian Salonaan rakennuttamastaan Diocletianuksen palatsista käsin. Kummallekin augustukselle nimitettiin nuorempi apukeisari "caesar", jonka oli myös tarkoitus olla kruununperillinen. Diocletianuksen aikana keisarinvalta muuttui absoluuttiseksi yksinvallaksi, ja Rooman senaatti menetti painoarvoaan.


title: Diocletianus

text: Diocletianuksen aikana vainottiin kristittyjä, koska keisari halusi itse olla "Dominus et Deus" (Herra ja Jumala). Vuodesta 299 eteenpäin Diocletianus sääti lakeja, jotka rajasivat kristityt pois valtion viroista. Vuonna 304 säädetty laki pakotti kristityt uhraamaan roomalaisille jumalille. Kieltäytyjiä vangittiin ja joissakin tapauksissa heitä kidutettiin ja teloitettiin.


title: Diocletianus

text: Diocletianus syntyi Dalmatian rannikolla. Hänen alkuperäinen nimensä oli kreikkalaisperäinen Diokles, jonka hän keisariksi päästyään vaihtoi latinalaisemmaksi "Diocletianukseksi". Diocletianuksen vaimo Prisca oli luultavasti kristitty tai ainakin hän sympatisoi kristittyjä. Prisca ja Diocletianus saivat yhden tyttären, Galeria Valerian, joka meni naimisiin Galeriuksen kanssa.


title: Diocletianus

text: Diocletianus nousi armeijan riveissä aina Moesian "duxiksi". Hänen tehtäviinsä kuului Tonavan alajuoksun suojaaminen barbaarien hyökkäyksiltä.


title: Diocletianus

text: Vuonna 282 Ylä-Tonavan armeija julisti pretoriaanikaartin prefektin Caruksen uudeksi keisariksi. Diocletianus pääsi pian uuden keisarin suosioon ja hänet valittiin vuoden 283 konsuliksi. Diocletianus ylennettiin myös keisarillisen henkivartioston ratsuväen komentajaksi ("comes domesticorum"). Vuonna 283 Carus nimitti poikansa Carinuksen augustukseksi ja jätti tämän Roomaan samalla kun itse suuntasi sotaretkelle sassanideja vastaan poikansa Numerianuksen ja Diocletianuksen kanssa. Carus kuoli kuitenkin yllättäen saavutettuaan voiton sassanideja vastaan. Armeija julisti Caruksen pojan Numerianuksen augustukseksi, mutta tämäkin kuoli yllättäen vuonna 284. Tämän jälkeen armeija julisti Diocletianuksen keisariksi, vaikka Caruksen toinen poika Carinus olikin vielä elossa. Diocletianus varmisti asemansa kukistamalla Carinuksen Moesiassa.


title: Diocletianus

text: Diocletianuksen aikana keisarinvalta muuttui muodollisesti absoluuttiseksi yksinvallaksi. Alamaisten oli heittäydyttävä maahan itämaiseen tapaan keisarin edessä ("proskynesis").


title: Diocletianus

text: Diocletianuksen mielestä Rooman valtakunnan johtaminen kävi yhdelle miehelle mahdottomaksi. Hän adoptoi illyrialaisen Maximianuksen ja nimitti tämän "caesariksi". Maximianus sai hallittavakseen valtakunnan länsiosan ja Illyrian länsipuolisen rajan puolustamisen. Diocletianus otti omalle vastuulleen vaarallisemman itärajan. Diocletianus loi myös itselleen ja Maximianukselle jumalalliset taustat. Maximianuksen esi-isäksi hän teki Herakleen ja omaksi itsensä pääjumala Juppiterin. Vuonna 286 Diocletianus nimitti Maximianuksen augustukseksi eli samanarvoiseksi itsensä rinnalle. Kummallakin keisarilla oli omat hovinsa, armeijansa ja byrokratiansa. Kummallakin oli myös oma pretoriaaniprefekti, joka toimi heidän lähimpänä apulaisenaan.


title: Diocletianus

text: Seuraavan vuoden aikana Diocletianus vahvisti Itä-Rooman rajoja. Hän rekrytoi lisää sotilaita ja työnsi hyökkäävät sarmaatit kahden sotaretken aikana Tonavan pohjoispuolelle. Vuonna 287 hän solmi rauhan sassanidien kanssa. Rauhan myötä Armeniasta tuli Rooman alainen. Mesopotamian rajalle Diocletianus rakennutti linnoituksia. Omaksi pääkaupungikseen Diocletianus valitsi Nikomedian, joka sijaitsi Vähän-Aasian rannikolla, puolivälissä Tonavan ja Persian levottomilta rajaseuduilta. Vaikka Diocletianus olikin etupäässä Itä-Rooman hallitsija, sekaantui hän usein lännen asioihin. Hän neuvotteli virkaveljensä kanssa Illyrian ja Italian rajalla kahteen eri kertaan.


title: Diocletianus

text: Armeijan rahoittamiseksi Diocletianus alkoi uudistaa verotusta. Hän aikoi laajentaa armeijaa erityisesti valtakunnan länsiosassa, johon oli sijoitettu vain yksitoista Rooman 34 legioonasta. Uusi yhtenäisempi verotus tuli voimaan niin Itä- kun Länsi-Roomassakin. Tähän asti veroja oli kerätty valtakunnan alueella monella eri tavalla. Koska inflaatio oli alentanut verojen rahallista arvoa miltei olemattomiin, piti veroja kerätä erilaisina tuotteina.


title: Diocletianus

text: Diocletianuksen uudessa järjestelmässä verotettava omaisuus laskettiin kahden uuden yksikön mukaan. "Caput" (kirjaimellisesti "pää") vastasi määrätyn kokoista omaisuutta, joka oli paljon suurempi kuin tavallisen veronmaksajan omaisuus. Toinen yksikkö oli "iugum" (kirjaimellisesti "taakka"), joka vastasi määrätyn kokoista hyvää viljelysmaata. "Iugum" oli ilmeisesti tarkoitettu maksettavaksi viljana ja "caput" rahana. Valtion tarpeiden mukaan Egyptissä, joka tuotti paljon viljaa, maksettiin suhteellisesti enemmän veroista viljana. Kunkin kaupungin ja kylän oli saatava kokoon tietty määrä veroja. Uudistus ei onnistunut kovin hyvin, sillä kaupunkien ja kylien yhteisvastuu veroista sitoi ihmiset paikoilleen. Veronkantajat olivat kyllä tehokkaita mutta armottomia, joten kokonaiset maaseutualueet vajosivat eräänlaiseen maaorjuuteen.


title: Diocletianus

text: Diocletianus pyrki korjaamaan valtakunnan katastrofaalista taloustilannetta veronkorotuksilla sekä taistelemalla inflaatiota vastaan. Hän pyrki palauttamaan luottamuksen rahaan lisäämällä sen hopeapitoisuutta. Hintojen nousu pyrittiin estämään maksimihintajärjestelmällä. Tämä toimeenpantiin vuonna 301 annetulla ukaasilla "Edictum de pretiis rerum venalium" eli niin sanotulla Diocletianuksen ediktillä. Siinä lueteltiin enimmäishinnat tuotteille ja palveluille. Määräyksen rikkomisesta säädettiin kuolemanrangaistus. Tätä pidetään historian ensimmäisenä yrityksenä säädellä talouselämän toimintaa. Järjestelmä kuitenkin epäonnistui, sillä koska valtio ei voinut ottaa tuotantoa valtaansa, tavara ja palvelut vain katosivat markkinoilta.


title: Diocletianus

text: Pian valtaan pääsemisensä jälkeen Diocletianus oli alkanut tuottaa uusia kultarahoja, mutta näitä ei koskaan tuotettu tarpeeksi. Vuonna 293 alettiin lyödä uusia rahoja puhtaasta hopeasta ja suuria määriä kuparirahoja, joissa oli pieni määrä hopeaa sekä puhtaita kuparirahoja. Verotuksen tehostamiseksi toimitettiin väestönlaskenta eli census noin vuosina 293–296.


title: Diocletianus

text: 1. maaliskuuta 293 Diocletianus jatkoi uudistuksiaan ja loi järjestelmän, jota kutsutaan tetrarkiaksi, koska siinä oli yhteensä neljä keisaria. Kummallekin augustukselle nimitettiin oma apukeisari, jonka titteliksi tuli "caesar". Diocletianus valitsi apukeisarikseen entisen pretoriaaniprefektinsä Galeriuksen, joka hänkin oli illyrialainen. Galerius sai aluksi vastuulleen Syyrian ja Egyptin puolustamisen persialaisia vastaan. Maximianuksen nuoremmaksi kumppaniksi nimitettiin Konstantinus Suuren isä Constantius, joka sai hallittavakseen Gallian ja Britannian. Kummatkin augustukset adoptoivat myös apukeisarinsa ja tekivät heistä kruununperillisensä. Galerius erosi vaimostaan ja meni naimisiin Diocletianuksen tyttären Valerian kanssa. Constantius oli jo aikaisemmin nainut Maximianuksen tytärpuolen Theodoran ja eronnut entisestä vaimostaan Helenasta. Kummallakin caesarilla oli oma hovinsa ja virkamiehensä, mutta heillä ei ollut omaa pretoriaaniprefektiänsä. Tämä kasvatti valtakunnan byrokratiaa entisestään.


title: Diocletianus

text: Caesarien nimityksen aikoihin Diocletianus uudisti myös provinssien hallintoa. Aluksi hän muodosti valtakunnan noin 50 provinssista sataan pienempää provinssia. Yli puolet näistä provinsseista sijaitsi valtakunnan itäosassa. Provinssien kuvernöörit, jotka olivat aikaisemmin voineet komentaa alueillaan olleita joukkoja, saivat hoitaa vain siviilihallintoa. Lisäksi valtakunta jaettiin kahteentoista diokeesiin (), joiden johtajaksi tuli "vicarius". Valtakunnan byrokratia kasvoi näin entuudestaan noin kolminkertaiseksi. Arvioiden mukaan virkamiesten määrä oli uudistusten jälkeen noin 30 000, mikä oli noin kaksinkertainen määrä entiseen verrattuna.


title: Diocletianus

text: Myös armeijaa laajennettiin. Vuonna 285 sotilaita oli arviolta 390 000. Uudistusten jälkeen armeijan koko paisui käsittämään noin 581 000 miestä. Suurin osa tästä kasvusta tapahtui lännessä. Myös laivastoa varustettiin. Valtakunnan rajoilla olevia joukkoja johtamaan Diocletianus nimitti "duxeja", joiden vastuualue saattoi käsittää useita provinsseja. Duxien joukot käsittivät sekä jalkaväkeä että ratsuväkeä ja niiden määrä saattoi vaihdella parista tuhannesta yli 20 000 mieheen. Keisari saattoi milloin vain määrätä duxien joukot luokseen. Tavallisesti keisarilla oli mukanaan vain pienempi valiojoukko.


title: Diocletianus

text: Caesarien nimityksen jälkeiset vuodet Diocletianus vietti Balkanilla Tonavan puolustuksen parissa. Samalla Diocletianuksen caesar Galerius kukisti Egyptissä puhjenneen kapinan ja kukisti Etelä-Egyptiin tunkeutuneita hyökkääjiä. Persian uusi kuningas Narseh valmisteli myös sotaa ja vuoden 296 lopulla hän hyökkäsi Armeniaan. Vuoden 297 alussa Diocletianus saapui auttamaan Galeriusta, joka hyökkäsi persialaisia vastaan Armeniassa. Narsehin joukot kukistivat kuitenkin Galeriuksen, joka joutui pakenemaan. Samoihin aikoihin puhkesi Egyptissä entistä vakavampi kapina, kun eräs Aurelius Achilleus julistautui keisariksi. Diocletianus jätti caesarinsa huolehtimaan persialaisista ja matkusti itse Egyptiin. Galerius haki Balkanilta lisäjoukkoja, joiden avulla hän murskasi Narsehin joukot ja sai vangittua kuninkaan perheen. Narseh pääsi itse pakenemaan. Galerius jatkoi voittoaan hyökkäämällä Mesopotamiaan.


title: Diocletianus

text: Samalla Diocletianus sai pian kapinan Egyptissä kukistettua, mutta Aleksandria piti pintansa aina vuoden 298 maaliskuuhun asti. Vuonna 299 persialaiset suostuivat rauhantekoon. Uuden rauhansopimuksen mukaan Armeniasta ja Iberiasta tuli Rooman klienttejä. Samalla Persia luovutti Roomalle ja Armenialle alueita. Persialta saadut alueet, vaikkakin vaivaiset, olivat valtakunnan ainoat valloitukset vuosisataan. Rooman itäraja oli tämän jälkeen rauhallinen monen vuoden ajan. Samaan aikaan Persian sodan aikana Constantius oli kukistanut Britanniassa puhjenneen kapinan ja Maximianus oli murskannut erään kapinan Afrikassa. Diocletianus lähetti tämän jälkeen Galeriuksen Balkanille ja otti Anatolian, Syyrian ja Egyptin omaan johtoonsa. Galerius sai hallittavakseen Pannonian, Moesian ja Traakian diokeesit. Diocletianuksen pääkaupunkina pysyi hänen suosikkikaupunkinsa Nikomedia.


title: Diocletianus

text: Diocletianus arvosti suuresti vanhaa roomalaista uskontoa eikä ottanut osaa uudempiin kultteihin, joita valtakunnassa tuohon aikaan oli liikkeellä. Vuonna 299 Diocletianus ja Galerius olivat yhdessä uhraamassa jumalille, kun uhrieläinten elimet eivät osoittaneet odotettuja merkkejä. Papit syyttivät tästä keisarien hovissa olleita kristittyjä, jotka olivat turmelleet uhrieläimet tekemällä ristinmerkin. Diocletianus määräsi heti kaikki hovinsa ja armeijansa jäsenet uhraamaan jumalille tai eroamaan viroistaan. Suuri osa kristityistä virkamiehistä ja upseereista jätti tehtävänsä.


title: Diocletianus

text: Diocletianusta vaivasi kristittyjen kannatuksen leviäminen. Tässä häneen vaikuttivat myös Galeriuksen kristittyjen vastaiset mielipiteet. Diocletianus pyrki myös yhtenäistämään valtakuntaa valtionuskontoa uudistamalla. Kun kristityt tuomitsivat vanhat jumalat, oli hänen vaikea olla toimimatta. Pyydettyään neuvoa Galeriukselta, muilta korkea-arvoisilta virkamiehiltä ja Apollonin oraakkelilta vuonna 303 määräsi Diocletianus kristittyjen Nikomedian katedraalin purettavaksi. Diocletianus määräsi kristittyjen kirkot tuhottaviksi, heidän pyhät kirjansa poltettavaksi ja kristittyjen erottamisen valtion viroista ja armeijasta. Vaikka edikti olikin pätevä koko valtakunnassa, noudatettiin sitä pääasiassa vain Palestiinassa ja Egyptissä. Constantiuksen hallitsemalla pohjoisella alueella sitä ei käytetty juuri lainkaan ja Maximianuksen alueellakin vain hyvin vähän.


title: Diocletianus

text: Kun Diocletianuksen palatsi Nikomediassa paloi, oli hänen helppo uskoa niitä, jotka syyttivät kristittyjä teosta. Syytetyt kristityt teloitettiin ja keisari määräsi kaikki kristityt papit vangittaviksi. Vuonna 304 Diocletianus ja Galerius säätivät lakeja, joiden tarkoitus oli pakottaa kaikki, juutalaisia lukuun ottamatta, uhraamaan vanhoille pakanallisille jumalille. Monet kristityt kieltäytyivät osallistumasta ja heidät vangittiin. Kristittyjä kidutettiin ja monia tapettiin. Monet kristityt pystyivät kuitenkin karttamaan vainot, ja keisarien määräämä pakollinen uhraustoimitus oli jopa pakanoiden keskuudessa epäsuosittu. Suurin osa valtakunnan asukkaista oli jo tottunut kristittyihin ja heitä kunnioitettiin. Todellisuudessa vainot vahvistivat kirkkoa entisestään. Diocletianuksen ajan vainot olivat julmimmat, mitä kristityt joutuivat antiikin aikana kokemaan. Arviot kuolonuhrien määrästä ovat vaihdelleet kymmenien ja satojen tuhansien välillä. Vainot lakkasivat vasta vuonna 313, kun keisari Konstantinus julisti joukon asetuksia, jotka takasivat uskonrauhan valtakunnassa.


title: Diocletianus

text: Diocletianus antoi rakennuttaa Roomaan uuden kylpylän. Se valmistui noin vuonna 306. Nämä Diocletianuksen termit olivat alaltaan yli 14-hehtaariset ja niihin on arvioitu mahtuneen kerrallaan peräti 3 000 kylpijää. Kylpemisen ohella tiloissa käytiin myös hierottavana tai urheilemassa. Kylpylöiden yhteydessä oli myös kirjastoja. Kylpylärakennuksen osia on säilynyt nykypäivään, koska niitä käytettiin keskiajan alussa kirkkojen rakentamiseen.


title: Diocletianus

text: Diocletianus rakennutti myös valtavan palatsikompleksin Dalmatiaan, Salonan lähettyville. Myöhemmin palatsin ympärille muodostui Splitin kaupunki. Diocletianuksen palatsi on yksi UNESCO:n maailmanperintöluettelon kohteista.


title: Diocletianus

text: Diocletianus otti itselleen useita arvonimiä eri sotaretkien yhteydessä. Vuonna 285 hän omaksui arvonimet "Germanicus Maximus" – hän otti saman arvonimen vuosina 287 (kahdesti), 288, 293 ja 301 – ja "Sarmaticus Maximus" (samoin vuosina 289, 294 ja 300). Vuonna 295 ja uudelleen vuonna 298 hän otti arvonimen "Persicus Maximus" ja vuonna 297 arvonimet "Britannicus Maximus" ja "Carpicus Maximus". Vuonna 298 hän otti vielä arvonimet "Armenicus Maximus", "Medicus Maximus" ja "Adiabenicus Maximus".


title: Diocletianus

text: Vuonna 304 Diocletianus kävi Roomassa juhlimassa kahdettakymmenettä hallitusvuottaan. Paluumatkalla hän sairastui vakavasti ja aina vuoden 305 alkuun asti Galerius oli Itä-Rooman todellinen johtaja. Diocletianus alkoi sairautensa aikana suunnitella eroamista. Hänellä oli pätevä seuraaja ja valtakunnan tila ei ollut pitkään aikaan ollut yhtä hyvä. Diocletianus päätti myös, että Maximianuksen olisi myös erottava samaan aikaan kun hänen itsensä. 1. toukokuuta 305 Diocletianus ja Maximianus erosivat viroistaan, jonka jälkeen Galerius ja Constantius nousivat uusiksi augustuksiksi. Ilmeisesti Galeriuksella oli suuri vaikutusvalta Diocletianukseen, koska uudet caesarit olivat kummatkin tämän lähipiiristä. Lännen apukeisariksi valittiin Severus, joka oli Galeriuksen ystävä ja ehkä myös tämän pretoriaaniprefekti. Idän caesariksi nousi puolestaan Galeriuksen veljenpoika Maximinus Daia.


title: Diocletianus

text: Diocletianus asettui asumaan palatsiinsa lähellä nykyistä Splitiä (), Kroatiassa.


title: Diocletianus

text: Vuonna 306 Maximianus julistautui taas keisariksi, tällä kertaa poikansa Maxentiuksen kanssa. Diocletianuksen vastaus levottomalle Maximianukselle, joka halusi hänen jälleen pukeutuvan keisarilliseen purppuraan, on kuuluisa. Hän torjui tarjouksen myötätuntoisesti hymyillen ja huomautti, että jos Maximianus näkisi ne kaalinkerät, jotka hän omin käsin oli kasvattanut, ei tämä tulisi tekemään tällaisia tarjouksia tulevaisuudessa.


title: Diocletianus

text: Yksi Diocletianuksen poikkeuksellisimmista saavutuksista keisarina oli se, että hän kuoli luonnollisesti, turvassa palatsissaan, toisin kuin monet muut keisarit myöhäis-Rooman aikakautena. Diocletianus haudattiin palatsinsa alueella sijaitsevaan mausoleumiin, joka nykyisin toimii kirkkona.


title: Osakepääoma

text: Jokaisella osakeyhtiöllä on oltava osakepääoma. Osakepääoma voi olla myös osuuskunnalla, jos sillä on osakkeita.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoma syntyy tai kasvaa, kun yhtiön osakkeenomistajat merkitsevät osakeannissa yhtiön osakkeita ja maksavat niistä merkintähinnan, joka merkitään kokonaan tai osittain osakepääomaan. Osakepääomaan voidaan merkitä eräitä muita sijoituksia. Osakepääomaa voidaan lisäksi korottaa siirtämällä osakepääomaan yhtiössä olevia muita varoja.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoman on ajateltu olevan se rahamäärä, jonka osakeyhtiön osakkaat ovat sijoittaneet yhtiöönsä. Tämä ei kuitenkaan välttämättä pidä paikkaansa. Osakepääomaa voidaan nostaa esimerkiksi maksuttomalla osakeannilla ilman rahansijoitusta, eikä toisaalta kaikkia osakeanneilla kerättyjä rahoja ole välttämätöntä merkitä osakepääomaan.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoma on osakeyhtiön vakavaraisuuden perusta. Koska osakepääomalla on keskeinen merkitys, osakepääomasta ja sen muutoksista on ilmoitettava kaupparekisteriin.


title: Osakepääoma

text: Suomen osakeyhtiölain mukaan yksityisen osakeyhtiön osakepääoman on oltava vähintään 2 500 euroa ja julkisen osakeyhtiön vähintään 80 000 euroa. Yhtiötä perustettaessa on osakepääoma maksettava yhtiölle joko rahana tai muulla omaisuudella.


title: Osakepääoma

text: Osakeyhtiöllä tulee olla yksi tai useampi osake. Yhtiötä perustettaessa osakkeista maksettava summa merkitään joko kokonaan tai osittain osakepääomaan. Osakepääomaa voidaan myöhemmin muuttaa eikä se välttämättä vastaa osakkeiden merkinnästä maksettua summaa.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoma kuuluu kirjanpidossa osakeyhtiön omaan pääomaan. Osakepääoma on ns. "sidottua omaa pääomaa". Sen jakaminen osakkeenomistajille on sallittua vain rajoitetusti. Voidakseen jakaa varoja osakkeenomistajille on osakeyhtiöllä oltava vähintään niin paljon nettovarallisuutta, että se riittää osakepääoman katteeksi.


title: Osakepääoma

text: Osakepääomaa voidaan korottaa tai alentaa. Yksi korotustapa on osakeanti. Anti voi olla maksullinen osakeanti tai maksuton osakeanti.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoman alentaminen on tarkkaan säädeltyä eikä alentamista voida tehdä alle edellä mainittujen minimirajojen.


title: Osakepääoma

text: Osakepääoman menettämisestä on osakeyhtiölaissa erityissäännökset. Jos osakeyhtiön hallitus havaitsee, että oma pääoma on negatiivinen, on osakepääoman menettämisestä tehtävä ilmoitus kaupparekisteriin. Yhtiö voi osakepääoman menetettyään jatkaa toimintaansa, vaikka se olisi miten tappiollinen tahansa – jatkaminen tosin saattaa olla vaikeaa.


title: Osakepääoma

text: Julkisen osakeyhtiön osakepääoman menetystä koskee tiukempi lisävaatimus: Jos oyj:n hallitus havaitsee, että oma pääoma on alle puolet osakepääomasta, on laadittava tilinpäätös ja toimintakertomus sekä mahdollisesti kutsuttava koolle yhtiökokous.


title: Osakepääoma

text: Osakkeella voi olla nimellisarvo, mutta se ei ole nykyisin välttämätöntä.


title: Osakepääoma

text: Jos osakkeella on nimellisarvo, osakepääomaan täytyy jokaisesta osakkeesta merkitä vähintään nimellisarvon määrä. Osakepääomaa ei saa alentaa niin, että se alittaisi osakkeiden yhteenlasketun nimellisarvon.


title: Osakepääoma

text: Jos nimellisarvoa ei ole, edellä kuvattuja rajoituksiakaan ei ole.


title: Osakepääoma

text: Osuuskunnalla osakeyhtiön osakepääomaa vastaa tavallisesti osuuspääoma. Jos osuuskunnalla on osakkeita, sillä on osuuspääoman lisäksi myös osakepääoma. Osuuskunnan osakepääoma tarkoittaa sitä määrää, mikä annettujen osakkeiden merkintähinnoista ja osakepääoman korotuksesta osakepääomaan on merkitty.


title: Mauritius

text: Mauritiuksen tasavalta (, ) eli Mauritius on saarivaltio Intian valtameressä 900 kilometriä Madagaskarista itään. Yhdessä Réunionin ja Rodriguesin kanssa Mauritiuksen saari muodostaa Maskareenien saariryhmän.


title: Mauritius

text: Yhteiskunnallisesti Mauritius on Afrikan maaksi poikkeuksellinen. Koko itsenäisyyden ajan siellä on vallinnut toimiva monipuoluedemokratia, ja maassa on melko pitkälle kehittynyt hyvinvointi.


title: Mauritius

text: Mauritius on koralliriuttojen ympäröimä tuliperäinen saari. Keskiylänköä reunustavat vuoret. Mauritiuksen korkein kohta on Mont Piton, jonka korkeus on 828 metriä.


title: Mauritius

text: Mauritiuksella on trooppinen, merellinen ilmasto. Lämpötila ja kosteus ovat korkeita ympäri vuoden. Sateita saadaan läpi vuoden, eniten joulukuusta huhtikuuhun. Trooppiset syklonit saattavat iskeä saarille sadekauden aikana.


title: Mauritius

text: Mauritiuksendodo eli drontti oli yksi Mauritiuksen endeemisistä eliölajeista, joita ei esiinny missään muualla. Eurooppalaisten saavuttua saarelle tämä laji alkoi harvinaistua ja lopulta se hävisi sukupuuttoon. Viimeiset drontit kuolivat 1600-luvun lopulla. Drontti on vielä nykyäänkin ylpeyden aihe Mauritiukselle. Se näkyy monesta asiasta, esimerkiksi Mauritiuksen vaakunassa on drontti.


title: Mauritius

text: Muita vain tällä saarella eläviä lintulajeja ovat muun muassa mauritiuksentuulihaukka, mauritiuksenkyyhky, mauritiuksenkaija, mauritiuksenkäpinkäinen, mauritiuksenbulbuli, mauritiuksenrilli ja mauritiuksenkutoja. Drontin ohella sukupuuttoon kuolleita ovat esimerkiksi mauritiuksensinikyyhky, mauritiuksenluhtakana ja "Mascarenotus sauzieri" -pöllölaji.


title: Mauritius

text: Mauritiuksella luonnostaan tavattavia nisäkkäitä ovat muun muassa etelänmerinorsu ja lepakkolajit "Taphozous mauritianus", "Pteropus niger" ja "Mormopterus acetabulosus". "Pteropus subniger"-hedelmälepakko on kuollut sukupuuttoon. Ihmisen tuomina saarella elävät muun muassa mustakaulajänis, rotat, hännätöntanrekki, hiiripäästäinen, mungo, timorinhirvi ja villisika.


title: Mauritius

text: Arabien ja malaijien oletetaan tunteneen saaren jo 900-luvulla. Eurooppalaisista saaren löysi ensimmäisenä portugalilainen Afonso de Albuquerque 1500-luvun alussa. Portugali ei kuitenkaan ryhtynyt asuttamaan saarta. Alankomaalaiset ottivat saaren haltuunsa vuonna 1598 amiraali Wybrand van Warwijckin etsiessä huoltosatamaa Itä-Intian reitin kauppalaivoille. Tuolloin nimi "Mauritius" annettiin saarelle Alankomaiden käskynhaltijan Morits Oranialaisen mukaan. Saari palveli Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian tukikohtana. Tuolloin saarella vielä asui mauritiuksendodoja, jotka hävitettiin sukupuuttoon 1600-luvun loppuun mennessä. Alankomaalaiset eivät pystyneet asuttamaan saarta pysyvästi. Heidän lähdettyään 1700-luvun alussa saarta hallitsivat Madagaskarin merirosvot, kunnes ranskalainen Guillame Dufresne d'Arcel otti saaren haltuun kuningas Ludvig XIV:n nimissä vuonna 1715.


title: Mauritius

text:
Vuodesta 1721 lähtien Ranska hallitsi ja alkoi viljellä saarta. Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1814 Pariisin rauhansopimus toi saarelle brittivallan. Vuoden 1835 jälkeen saarelle tuotiin intialaisia työläisiä, kun orjuus lopetettiin.
Saari sai autonomian vuonna 1948 ja täydellisen itsenäisyyden Commonwealth realmina vuonna 1968, mutta tasavallaksi se julistettiin vasta vuonna 1992. Ensimmäiseksi presidentiksi äänestettiin Cassam Uteem. Vuonna 2002 hän erosi, koska ei halunnut allekirjoittaa uusia terrorisminvastaisia lakeja. Hänen sijalleen nousi Karl Offman. Sir Anerood Jugnauth oli pääministerinä vuodesta 2000, ja lokakuussa 2003 hänet valittiin presidentiksi.


title: Mauritius

text: Jugnauth erosi vuonna 2012, ja hänen seuraajakseen valittiin parlamentin puhemies Kailash Purryag. Vuonna 2015 presidentiksi valittiin kasvitieteilijä Ameenah Gurib.


title: Mauritius

text: Mauritius on parlamentaarinen demokratia, jonka valtionpäämies on presidentti, jolla ei ole kovin paljon valtaa. Kansalliskokous äänestää presidentin ja varapresidentin viisivuotiskaudelle, saman ehdokkaan korkeintaan kahdelle kaudelle. Presidentti nimittää pääministerin, jolla on ylin poliittinen valta, mutta joka on vastuussa kansalliskokoukselle.


title: Mauritius

text: Parlamentti on yksikamarinen kansalliskokous, johon valitaan 62 kansanedustajaa yleisillä vaaleilla ja 8 henkeä etnisten vähemmistöjen kiintiöedustajiksi. Vaalikausi on viisi vuotta ja äänioikeuden ikäraja 18 vuotta.


title: Mauritius

text: Mauritiuksen perustuslaki ei määrittele valtiolle mitään virallista kieltä, mutta parlamentin työkieli on englanti. Parlamentissa voi kuitenkin käyttää myös ranskaa .


title: Mauritius

text: Mauritiuksen saari itsessään jakautuu yhdeksään alueeseen ("district"). Suluissa asukasluku vuonna 2008:


title: Mauritius

text: Mauritiuksen tasavaltaan kuuluu myös kolme muuta saarta ja saariryhmää riippuvuusalueena ("dependency"):


title: Mauritius

text: Mauritiuksen talous on yksi Afrikan menestyneimmistä, ja ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohti on maanosan korkeimpia. Talouden perustana ovat turismi, tekstiilit, sokeri ja talouspalvelut. Viime vuosina myös tietoteollisuus ja kalastus ovat lisänneet merkitystään.


title: Mauritius

text: Mauritiuksella on viisi lentokenttää, joista yhden kiitotie on yli kolme kilometriä pitkä. Port Louis on ainoa merkittävä satamakaupunki.


title: Mauritius

text: Mauritiuksen asukkaat koostuvat monista aineksista. Saarelle tuotiin afrikkalaisia orjia, ja vuosina 1834–1924 maahan muutti runsaasti intialaisia. Saaren nykyisistä asukkaista noin 68 prosenttia on taustaltaan intialaisia. Loput ovat: eurooppalaisia 2 prosenttia, kreoleja 27 prosenttia, kiinalaisia 3 prosenttia. Maassa harjoitetaan myös useita uskontoja. Suurin uskontokunta on hindulaisuus 52 prosenttia, muut ovat: kristittyjä 28,3 prosenttia, joista katolilaisia 26 prosenttia, protestantteja 2,3 prosenttia, ja muslimeja on 16,6 prosenttia.


title: Mauritius

text: Mauritiuksella käytetyt kielet ovat englanti, morisyen (kreoli), ranska, hindi, urdu, hakka, bhodžpuri, tamili. Mauritiuksella puhutaan väestön keskuudessa julkisesti yleensä ranskaan pohjautuvaa kreolikieltä, morisyenia.


title: Mauritius

text: Mauritiuksen omaleimainen kansantanssi ja sitä säestävä musiikkityyli on nimeltään "sega". Sitä esitetään perinteisesti paikallisilla instrumenteilla: triangelia, rumpua ja marakassia muistuttavilla soittimilla. Alkuperäinen mauritiuslainen kielisoitin "bobre" on väistynyt tavallisempien kitaroiden tieltä.


title: Mauritius

text: Mauritiuksella on kaksi Unescon maailmanperintökohdetta: Aapravasi Ghat ja Le Mornen kulttuurimaisema.


title: Mauritius

text:
Mauritius on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1964. Parhaiten on menestynyt Bruno Julie, joka sai pronssimitalin nyrkkeilystä vuonna 2008.
Mauritiuksen jalkapallomaajoukkue sijoittuu FIFA-rankingissa tammikuussa 2018 sijalle 157. Maassa toimii 70 jalkapalloseuraa, ja niissä pelaa 17 000 rekisteröityä pelaajaa.


title: Oma pääoma

text: Oma pääoma (lyh. OPO) on se osa yrityksen pääomasta, jolla ei ole takaisinmaksuvelvollisuutta, toisin kuin vieraalla pääomalla. Oma pääoma koostuu yritykseen sijoitetusta pääomasta, arvonkorotuksista ja yritykseen kertyneistä voittovaroista, joita ei ole maksettu esimerkiksi osinkoina yritykseen sijoittaneille. Oman pääoman määrä näkyy yrityksen taseen "vastattavaa"-puolella.


title: Oma pääoma

text: Oma pääoma on yrityksen puskuri riskejä vastaan. Oman pääoman määrä ilmentää yrityksen vakavaraisuutta.


title: Oma pääoma

text: Omaa pääomaa voi kertyä taseeseen kolmella tavalla:


title: Oma pääoma

text: Oma pääoma kirjataan tilinpäätökseen taseen "vastattavaa"-puolelle. Suomen kirjanpitoasetuksen mukaan oma pääoma on seuraavien tase-erien summa:


title: Oma pääoma

text: Kaikissa yhtiöissä ei ole kaikkia mainittuja tase-eriä. Pääomalainat voi esittää myös vieraassa pääomassa.


title: Oma pääoma

text: Oma pääoma jakautuu "sidottuun" ja "vapaaseen omaan pääomaan." Sidottu oma pääoma on tarkoitettu yhtiön velkojien suojaksi.


title: Oma pääoma

text: Jako on erilainen eri yhtiömuodoissa. Suomen lain mukaan oma pääoma jakautuu eriin seuraavassa kuvatulla tavalla.


title: Oma pääoma

text: Osakeyhtiön sidottua omaa pääomaa ovat osakepääoma, arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto sekä mahdolliset edelleen käytössä olevat vuoden 1978 osakeyhtiölain mukaiset ylikurssirahasto ja vararahasto.


title: Oma pääoma

text: Muut oman pääoman erät ovat vapaata omaa pääomaa. Siihen kuuluvat myös kertyneet voittovarat sekä SVOP-rahasto.


title: Oma pääoma

text: Osinko yhtiön omistajille maksetaan vapaasta omasta pääomasta. Osinko voi olla korkeintaan vapaan oman pääoman suuruinen.


title: Oma pääoma

text: Asunto-osakeyhtiön sidottua omaa pääomaa ovat osakepääoma, rakennusrahasto, arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto.


title: Oma pääoma

text: Muut rahastot ovat vapaata omaa pääomaa. Siihen kuuluvat myös kertyneet voittovarat.


title: Oma pääoma

text: Jos asunto-osakeyhtiöllä on ennen vuotta 1992 syntynyt vararahasto, se esitetään omassa pääomassa sen ehtoja vastaavalla tavalla.


title: Oma pääoma

text: Osuuskunnan sidottua omaa pääomaa ovat osuuspääoma, osakepääoma, vararahasto, arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto sekä mahdollinen aiemman osuuskuntalain mukainen ylikurssirahasto. Osuuspääomaan voi kuulua varsinaisen osuuspääoman lisäksi lisäosuuspääoma ja sijoitusosuuspääoma.


title: Oma pääoma

text: Muut oman pääoman erät ovat vapaata omaa pääomaa. Siihen kuuluvat muut rahastot ja kertyneet voittovarat (ylijäämä).


title: Oma pääoma

text: Osuuskunnan voitosta käytetään omassa pääomassa nimitystä ylijäämä ja tappiosta alijäämä. Jos osuuskunnan sääntöjen mukainen tarkoitus on tuottaa voittoa, on kuitenkin johdonmukaista käyttää nimityksiä voitto ja tappio.


title: Oma pääoma

text: Säästöpankin sidottua omaa pääomaa ovat peruspääoma, vararahasto, arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja kantarahasto.


title: Oma pääoma

text: Muut oman pääoman erät ovat vapaata omaa pääomaa. Siihen kuuluvat muut rahastot ja kertyneet voittovarat.


title: Oma pääoma

text: "Yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen mukaiset rahastot" ovat vapaaehtoisia rahastoja, joihin siirretään voittovaroja kirjanpitovelvollisen yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä määrätyllä tavalla. Rahastoja voivat olla esimerkiksi "lahjoitusrahasto", "käyttörahasto" tai "peruskorjausrahasto". Tavanomaisesti yhtiöjärjestyksessä tai säännöissä määrätään, mihin tarkoituksiin rahastoituja varoja saa käyttää. Kun rahastoa käytetään menojen kattamiseen, rahastosta siiretään varoja voittovaroihin. Kun rahastoa käytetään voitonjakoon, varojenjako kirjataan rahaston pienennykseksi.


title: Oma pääoma

text: "Muut rahastot" ovat näitä vastaavia vapaaehtoisia rahastoja, jotka on kuitenkin perustettu osakeyhtiössä yhtiökokouksen, osuuskunnassa osuuskunnan kokouksen päätöksellä. Rahastolle voidaan antaa sen käyttötarkoitusta kuvaava nimi kuten "lahjoitusrahasto" tai "käyttörahasto". Yhtiökokous päättää, siirretäänkö voittovaroista varoja muuhun rahastoon ja tavallisesti myös siitä, miten rahastoituja varoja käytetään.


title: Oma pääoma

text: Rahastojen merkitys on varautuminen tuleviin menoihin ennakolta. Rahastoinnilla korvamerkitään varoja tiettyihin yhtiökokouksen hyväksymiin käyttötarkoituksiin. Tulevia menoja ei tavallisesti ole mahdollista merkitä tuloslaskelmaan, mutta rahastojen avulla ne voi merkitä taseeseen ja siten informoida sidosryhmiä päätöksestä.


title: Oma pääoma

text: Muilla rahastoilla on usein erityinen merkitys yhdistyksissä ja säätiöissä, jotka keräävät varoja tiettyyn käyttötarkoitukseen kuten apurahoihin tai sosiaalityöhön. Rahastojen nimikkeiden avulla voidaan osoittaa sovittuja käyttötarkoituksia. Nimikkeillä voidaan myös osoittaa saatujen varojen lahjakirjassa tai testamentissa määrättyjä käyttötarkoituksia.


title: Oma pääoma

text: Asunto-osakeyhtiö voi halutessaan "rahastoida" osakkailta kerättyjä pääomavastikkeita. Rahastointimenettelyssä vastikkeita ei käsitellä yhtiön tulona vaan oman pääoman sijoituksina. Yhtiöjärjestyksen tai yhtiökokouksen päätöksen perusteella perustettuja rahastoja voivat olla esimerkiksi "lainanlyhennysrahasto" ja "perusparannusrahasto". On suositeltavaa, että näissä rahastoissa on vain varoja, jotka liittyvät maksamattomiin lainoihin tai tuleviin tai keskeneräisiin (rakennus)hankkeisiin. Kun laina on maksettu pois tai hanke valmis, muussa rahastossa olevat varat on suositeltavaa siirtää rakennusrahastoon tai SVOP-rahastoon.


title: Oma pääoma

text: Yhdistyksen (aatteellisen yhteisön) ja säätiön omassa pääomassa esitetään ensin mahdollinen peruspääoma (kuten säädepääoma), sen jälkeen "sidotut rahastot" ja sitten "vapaat rahastot". Niiden jälkeen esitetään edellisten tilikausien kertynyt ylijäämä (alijäämä) sekä tilikauden ylijäämä (alijäämä).


title: Oma pääoma

text: Yhdistyksen ja säätiön oman pääoman rahastot jaetaan määrätarkoitukseen osoitettuihin eli sidottuihin rahastoihin ja vapaisiin rahastoihin.


title: Oma pääoma

text: "Sidottuja rahastoja" ovat "omakatteiset rahastot" ja muista tuloista muodostetut rahastot: Sidotun rahaston perustana on sitä hallinnoivan säätiön tai yhdistyksen ulkopuolinen tahdonilmaisu. Sidottua rahastoa ei voi purkaa ja muuttaa vapaiksi varoiksi, ei edes silloin, kun se tarkoitus, johon varat on aikanaan saatu, on toteutunut. Tarkoituksen toteuttamisesta aiheutuvat kulut voi kuitenkin veloittaa sidotusta rahastosta.


title: Oma pääoma

text: "Vapaita rahastoja" ovat lahjoitus-, testamentti- ym. tuloista muodostetut nimikko- tai muistorahastot. Ne ovat vapaasti käytettävissä ilman, että niihin kohdistuu rajoittavia erityismääräyksiä.


title: Oma pääoma

text: "Muut vapaat rahastot" ovat rahastoja, joita yhdistys tai säätiö on perustanut siirtämällä niihin varoja ylijäämästä. Ne on muodostettu säätiön tai yhdistyksen sisäisin päätöksin eikä niissä ole kyse pääomasijoituksista. Tällainen rahasto voi olla esimerkiksi korjausrahasto.


title: Oma pääoma

text: Pääomalaina on erityisehtoinen vieraan pääoman muoto. Lähtökohtaisesti se esitetään taseessa vieraassa pääomassa. Pääomalainan voi esittää omassa pääomassa erillisenä eränä, jos yritys pitää lainaa oman pääoman luonteisena. Omassa pääomassa esittämisen erityinen edellytys on, ettei pääomalainalla ole eräpäivää.


title: Oma pääoma

text: Pääomalaina rinnastetaan osakeyhtiön omaan pääomaan, kun varojen vähentymisen yhteydessä selvitetään, onko osakeyhtiön jäljellä oleva oma pääoma negatiivinen.


title: Oma pääoma

text: Henkilöyhtiön ja yksityisliikkeen (yksityinen elinkeinonharjoittaja) oma pääoma voi olla sijoitettua omaa pääomaa, voittovaroina ansaittua omaa pääomaa tai hallussapitovoittoa.


title: Oma pääoma

text: Yksityisliikkeen oma pääoma esitetään taseen kohdassa ”osake-, osuus- tai muu vastaava oma pääoma” esimerkiksi nimikkeellä "Omistajan pääoma". Tilikauden voitto tai tappio liitetään tähän tase-erään. Arvonkorotusrahaston käyttö on yksityisliikkeessä mahdollista mutta harvinaista, koska yksityisliikettä eivät koske säännöt oman pääoman menettämisestä.


title: Oma pääoma

text: Henkilöyhtiön oma pääoma ja yhtiömiesten sijoitukset on eriteltävä tilinpäätöksen liitetiedoissa. Avoimen yhtiön voitto, jota ei heti nosteta yhtiöstä, lisätään yhtiömiesten oman pääoman sijoituksiin. Kommandiittiyhtiön voitto lisätään vastuunalaisten yhtiömiesten oman pääoman sijoituksiin. Vastaavasti henkilöyhtiön tappio kirjataan yleensä vastuunalaisen yhtiömiehen yhtiöpanoksen vähennykseksi. Tämän vuoksi tase-erään "Edellisten tilikausien voitto (tappio)" ei yleensä jää saldoa.


title: Oma pääoma

text: Oman pääoman määrään vaikuttavat yksityisotot ja sijoitukset, joita näissä yhtiömuodoissa voi tehdä vapaasti. Niitä voivat avoimessa yhtiössä tehdä yhtiömiehet, kommandiittiyhtiössä vastuunalaiset yhtiömiehet ja yksityisliikkeessä yksityisliikeen harjoittaja. Jos yksityisotot ylittävät oman pääoman määrän, taseen oma pääoma muodostuu negatiiviseksi. Vaikka negatiivinen oma pääoma on sallittu, sillä voi olla veroseuraamuksia.


title: Tilikausi

text:
Tilikausi on yrityksen kirjanpidossa ajanjakso, jonka aikaisesta kirjanpitomateriaalista tehdään tilinpäätös. Suomen kirjanpitolain mukaan yrityksen tilikausi on 12 kuukautta. Tästä voidaan kuitenkin erityisistä syistä poiketa, mikäli yritys tai elinkeinonharjoittaja hakee poikkeavaa tilikautta. Kirjanpitolain mukaan esimerkiksi toimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Usein tilikautena pidetään normaalia kalenterivuotta mutta se ei ole pakollista kahdenkertaista kirjanpitoa pitäville. Yhdenkertaista kirjanpitoa pitävän yrityksen tilikausi on aina kalenterivuosi.


title: Tilikausi

text: Totaalitilikausi tarkoittaa yrityksen kaikkien tilikausien (perustamisesta lopettamiseen) yhteenlaskettua kokonaisuutta. Vain totaalitilikauden perusteella voidaan tarkasti määritellä, onko yritys ollut kannattava, koska mahdollisuutta esimerkiksi saatavien ja sijoitusten arvon eri tulkintoihin ei ole.


title: Tilikausi

text: Kirjanpitovelvollisen kaikilla liikkeillä, siis kaikilla samaan konserniin kuuluvilla yrityksillä, on oltava sama tilikausi. Muussa tapauksessa konsernitilinpäätöksen tekeminen olisi käytännössä mahdotonta.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: XXVIII olympiadin kisat (13.–29. elokuuta 2004) järjestettiin Ateenassa Kreikassa. Näin kisat palasivat 108 vuoden tauon jälkeen nykyaikaisten olympialaisten syntypaikkaan Ateenaan ja samalla antiikin aikaisten Olympian kisojen kotimaahan Kreikkaan. Olympialaisiin osallistui 10 625 urheilijaa edustaen 201 olympiakomiteaa. Mitaleita jaettiin 301 kilpailussa yhteensä 28 eri urheilulajissa.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Kisat muistetaan massiivisista turvatoimista terroriuhan vuoksi sekä kisapaikkojen valmistumisesta viime tipassa. Kisojen turvallisuusuhkia vastaan käytettiin 1,08 miljardia euroa.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Kisojen kulut olivat 7,202 miljardia euroa. NBC Universal maksoi 793 miljoonaa dollaria televisiolähetysoikeuksistaan.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: 14 henkilöä kuoli stadionin rakentamisen aikana.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Vuoden 2004 kesäolympialaisia hakivat Kreikan Ateena, Italian Rooma, Etelä-Afrikan Kapkaupunki, Ruotsin Tukholma ja Argentiinan Buenos Aires. Äänestykset valinnasta tehtiin 5. syyskuuta 1997. Viimeisellä äänestyskierroksella Ateena voitti Rooman.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Olympiatuli sytytettiin Antiikin Olympiassa 25. maaliskuuta 2004. Sytytyksen jälkeen ensimmäinen soihdunkantaja oli Kreikan Konstadinos Gatsioudis ja ensimmäinen soihdunkantaja Kreikan osuudella, joka päättyi Panathinaikon stadionille 31. maaliskuuta 2004. Ensimmäistä kertaa olympiatuli kiersi matkallaan maailman ennen paluutaan Kreikkaan. Maailmankiertue käynnistyi 4. kesäkuuta. Tuli kävi kaikissa olympiakaupungeissa ja ensimmäistä kertaa jokaisessa asutussa maanosassa, joista Etelä-Amerikka ja Afrikka olivat mukana reitillä ensimmäistä kertaa. Kaikkiaan matkaa tulelle kertyi 78 000 kilometriä, ja soihtua kuljetti noin 11 000 kantajaa.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Helsinkiin olympiatuli saapui Tukholmasta 2. heinäkuuta 2004 iltapäivällä. Rautatientorilta alkoi 120 viestinviejän 51,5 kilometrin taival, jonka osuudet olivat noin 400 metriä. Suurin osa kantajista oli tavallisia kansalaisia. Mukana oli myös joukko tunnettuja suomalaisia. Soihtuviestin aloitti nelinkertainen olympiavoittaja Lasse Viren. Pitkänsillan yli soihdun kantoi viestin vanhin kantaja Teuvo Paakkari, joka oli kantanut soihtua samalla osuudella jo vuonna 1952. Maratonmestari Veikko Karvonen toi olympiatulen Idols-tähti Antti Tuiskulle, joka kantoi soihtua Sibelius-monumentin luona. Senaatintorilla soihtua kantoi melonnan kaksinkertainen olympiavoittaja Yrjö Hietanen. Mannerheimintien eteläosalla soihtua veivät muiden muassa entinen ministeri Elisabeth Rehn, koomikko Krisse Salminen ja keihäänheiton maailmanmestari Kimmo Kinnunen. Linnanmäelle soidun kantoi kolminkertainen hiihdon olympiavittaja Marja-Liisa Kirvesniemi. Muita tunnettuja viestinviejiä olivat näyttelijä Risto Kaskilahti, jääkiekkomestari Jari Kurri, nyrkkeilyn olympiamitalisti Arto Nilsson.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Helsingistä olympiatuli jatkoi matkaansa Moskovaan. Takaisin Kreikkaan olympiatuli palasi 9. heinäkuuta. Kisojen avajaisissa 13. heinäkuuta stadionin olympiatulen sytytti purjelautailun olympiakultamitalisti vuoden 1996 kisoista Nikolaos Kaklamanakis.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Kisojen avajaisten TV-lähetys oli ensimmäinen kansainvälinen suora teräväpiirtolähetys ja se lähetettiin teräväpiirtona Yhdysvalloissa ja Japanissa.


title: Kesäolympialaiset 2004

text:
Olympialaisten ohjelmassa oli 301 kilpailutapahtumaa 34 eri urheilulajissa.
Vuoden 2004 olympialaisiin osallistui ennätysmäärä maita, kun kaikkiaan 201 maan olympiakomiteat lähettivät joukkueen kisoihin. Uusina maina olympialaisissa nähtiin Kiribati ja Itä-Timor. Numero maan nimen perässä tarkoittaa maasta osallistuneiden urheilijoiden lukumäärää.


title: Kesäolympialaiset 2004

text: Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdysvallat.


title: Kirjanpito

text: Kirjanpito on tietojärjestelmä, jossa ylläpidetään tietoa yrityksen tai yhteisön taloudellisesta toiminnasta ja tilasta yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella. Kirjanpidolla tarkoitetaan myös tapahtumien kirjaamista kirjanpitoon ja muita siihen liittyviä toimintoja. Tärkeä osa kirjanpitoa on reskontra eli rekisteri, jolla seurataan ostovelkoja ja myyntisaamisia sekä niiden suorituksia.


title: Kirjanpito

text:
Kirjanpito voi olla kokonaan käsin tehtyä, mutta nykyään se yleensä toteutetaan osittain tai kokonaan koneellisesti. Kirjanpidosta tuotetaan lakisääteisiä ja muita raportteja yrityksen tai yhteisön omaan sekä sen sidosryhmien tarpeisiin. Eräs kirjanpidon tärkeistä tehtävistä on yksityisten ja yrityksen varojen erillään pitäminen.Kahdenkertainen kirjanpito on kahden taloudellisen asian muistiinmerkitsemistä:
Nuo kaksi asiaa ovat luonnollisesti aina yhtä suuret. Kahdenkertaisessa kirjanpidossa jokaisella tilillä on kaksi "puolta", debet ja kredit, vasen ja oikea. Jokainen tilitapahtuma kirjataan jonkin tilin debet-puolelle ja jonkin toisen tilin kredit-puolelle. Debet-puolelle kirjataan kaikki rahan käyttö ja Kredit-puolelle rahan lähde. Niinpä tulot kirjataan jonkin tulotilin kredit-puolelle ja kassatilin tai jonkin sitä vastaavan tilin debet-puolelle, menot taas jonkin kulutilin debet-puolelle ja kassatilin tai sitä vastaavan tilin kredit-puolelle.


title: Kirjanpito

text: Taseessa omaisuustileillä on kirjattuna pitkävaikutteiset menot, vielä myymätön vaihto-omaisuus sekä rahoitusomaisuus. Pääomatileillä, taseen Kredit-puolella on kirjattuna rahan lähteinä omistajien sjoitukset eli oma pääoma sekä velat ulkopuolisille ja lisäksi tilikauden voitto.


title: Kirjanpito

text: Suomessa kirjanpitovelvollisuudesta on säädetty kirjanpitolaissa. Sen mukaan:


title: Kirjanpito

text: Suomessa kirjanpitolain kuudennessa luvussa on säädetty konsernien velvollisuudesta laatia "konsolidoitu" tilinpäätös, josta ilmenee koko konsernin yhteinen tulos. Esimerkiksi suomalaiset osakeyhtiöt julkistavat tilinpäätöksensä paitsi emoyhtiön, myös koko konsernin osalta.


title: Kirjanpito

text: Konsernitilinpäätöksen laatimisperiaatteet poikkeavat tavallisen tilinpäätöksen laatimisperiaatteista. Siinä eliminoidaan muun muassa saman konsernin yritysten väliset liiketapahtumat. Vuoden 2005 alusta pörssiyrityksissä otettiin käyttöön konsernitilinpäätöksen yhtenäistetyt kansainväliset laadintasäännöt, ns. IFRS ("International Financial Reporting Standards") IFRS-tilinpäätöksen tulee olla auktorisoidun tilintarkastajan tarkastama.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätös on tilikaudelta tehtävä laskelma, joka selvittää yrityksen tuloksen ja varallisuusaseman.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksen laadinnan muotoseikoista määrää kirjanpitolaki. Tilinpäätöksen sisältö, kuten siinä esiintyvät rivit, esittämismuoto ja vertailulukujen esittäminen, eivät ole millään tapaa yrityksen itsensä päätettävissä. Myös esitettäväksi määrätyn tiedon ilmoittamatta jättäminen on lainvastaista. Näistä on määrätty kirjanpitoa koskevassa lainsäädännössä. Kirjanpitolautakunta antaa lain soveltamista koskevia ohjeita ja lausuntoja.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksen dokumentit voivat vaihdella maittain. Suomen kirjanpitolain mukaan tilinpäätöksessä laaditaan seuraavat dokumentit:Kirjanpitolain mukaan jokaisen kirjanpitovelvollisen on laadittava tilinpäätös, mutta rahoituslaskelma ja toimintakertomus vaaditaan vain suurilta yrityksiltä ja pörssiyhtiöiltä.


title: Tilinpäätös

text: Suurella yrityksellä tarkoitetaan yritystä, jolla tase on yli 3 650 000 €, liikevaihto 7 300 000 € tai henkilökuntaa keskimäärin 50 henkeä.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksen neljä osaa ovat: tuloslaskelma, tase, liitetiedot ja toimintakertomus. Tuloslaskelman tehtävänä on kuvata miten tilikauden tulos on muodostunut. Tilinpäätöksen toisen osan, taseen, tehtävänä on kuvata tilinpäätöspäivän taloudellista asemaa.


title: Tilinpäätös

text: Kiinnostuneet tahot, kuten asiakkaat, alihankkijat, kilpailijat, verottaja ja muut viranomaiset, käyttävät tilinpäätöksiä työssään. Tilinpäätöksien tulkintaa kutsutaan tilinpäätösanalyysiksi.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätös muodostaa kokonaisuuden, joka tiedotetaan yrityksestä ulkopuolisille julkisena tietona ja tietojen saaja voi tehdä tiedoilla mitä haluaa. Tilinpäätös on laaja ja standardoitu tietopaketti tilinpäätöksen laatineen yrityksen taloudesta.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätökset ovat laajasti julkisia. Kaikkien osakeyhtiöiden on julkistettava tilinpäätöksensä lähettämällä siitä jäljennös Patentti- ja rekisterihallitukselle rekisteröintiä varten. Sieltä kuka tahansa voi saada jäljennöksen tilinpäätöksestä. Tilinpäätöksiä löytyy myös yritysten internet-sivuilta.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksessä on huomioitava kirjanpitolaki ja -asetus, useat verotukseen vaikuttavat lait sekä osakeyhtiöillä myös osakeyhtiölaki. Näiden lisäksi Kirjanpitolautakunta (KILA) määrittää ohjeilla täsmennyksiä tilinpäätöksen tekemiseen. Euroopan unionin vuonna 2002 antaman lausunnon mukaan EU-jäsenmaiden listayhtiöiden tulee antaa konsernitilinpäätöksensä IFRS-sääntöjen mukaisesti vuodesta 2005 alkaen.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksen laadinnassa on käytettävä suoriteperustetta. Kustakin tuloslaskelman ja taseen erästä on esitettävä vertailutieto edelliseltä tilikaudelta. Jos tuloslaskelman tai taseen erittelyä on muutettu, on vertailutietoa mahdollisuuksien mukaan oikaistava (esimerkiksi jos kyseessä on poikkeava tilikausi). Tilinpäätökseen kuuluvien asiakirjojen on oltava selkeitä ja tilinpäätöksen on muodostettava yhtenäinen kokonaisuus. Kirjanpitoasetuksessa on lisäksi säädetty tuloslaskelman ja taseen laatimisessa noudatettavista kaavoista, liitetiedoista sekä toimintakertomuksen tarkemmasta sisällöstä.


title: Tilinpäätös

text: Tilinpäätöksen tarkastaa tilintarkastaja. Pienimmät kirjanpitovelvolliset on kuitenkin vapautettu tilintarkastusvelvollisuudesta.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiö (lyh. "oy", , lyh. Suomessa "ab", Ruotsissa "AB") on yhtiömuoto, jossa omistajat ovat vastuussa toiminnasta sijoittamansa pääoman verran. Suomessa osakeyhtiöistä säädetään osakeyhtiölaissa (, ). Yhtiöoikeus kuuluu oikeudenalojen systematiikassa kauppaoikeuden alaan.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiö on hyvin suosittu yhtiömuoto. Suurin osa suomalaisista yrityksistä on nimenomaan osakeyhtiömuotoisia.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa osakkeenomistajille, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Suomen ensimmäiset osakeyhtiöt perustettiin jo Ruotsin vallan aikana. Ensimmäinen osakeyhtiö oli 1762 perustettu Herttoniemen fajanssitehdas. Vuosien 1762–1864 välisenä aikana perustettiin Suomessa ainakin 62 osakeyhtiötä, jotka toimivat teollisuuden, merenkulun ja kiinteistöalalla. Yksi oli pankki. Määräyksiä osakeyhtiöistä ei laissa ollut.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Ensimmäinen "osakeyhtiöasetus" säädettiin vuonna 1864. Ensimmäinen uuden asetuksen mukainen osakeyhtiö oli 1865 perustettu Tervakoski Ab. Osakeyhtiöiden määrä nousi selvästi vuosisadan loppua kohti. Vuodesta 1865 vuoden 1896 puoliväliin mennessä perustettiin 1095 osakeyhtiötä. Yli puolet osakeyhtiöistä perustettiin Etelä-Suomessa: Uudenmaan, Turun ja Porin sekä Viipurin läänissä. Eniten osakeyhtiöitä tuli Helsinkiin, 203. Hiukan yli puolet osakeyhtiöistä oli maaseudulla, vajaa puolet kaupungeissa. Lukumääräisesti yleisimpiä osakeyhtiöiden tyyppejä olivat teollisuusyritykset, liikennealan yritykset, meijerit ja kaupan alan yritykset; jonkin verran vähemmän perustettiin kiinteistö-, anniskelu- ja puhelinyhtiöitä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Ensimmäinen "osakeyhtiölaki" säädettiin 1895.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiöt jaetaan Suomessa nykyisin "yksityisiin" ja "julkisiin" osakeyhtiöihin.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön perustaminen vaatii osakepääomaa, joka yksityisen osakeyhtiön kohdalla on vähintään 2 500 euroa.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Yksityisen osakeyhtiön nimessä tulee olla sana "osakeyhtiö" tai sitä vastaava lyhennys "oy", ruotsiksi "aktiebolag" tai "ab". Jos kysymyksessä on asunto-osakeyhtiö, tulee tämän seikan ja yhtiön kotipaikan selvästi ilmetä toiminimestä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa osakeyhtiölle seuraavat käännökset:


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Yksityisiä osakeyhtiöitä on huomattavasti enemmän kuin julkisia osakeyhtiöitä. Sellainen ei voi listautua pörssiin muuttumatta ensin julkiseksi osakeyhtiöksi, eivätkä sitä koske samat tiedonanto- ja muut velvollisuudet kuin julkista osakeyhtiötä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Julkinen osakeyhtiö (lyhenne oyj) on sellainen osakeyhtiömuoto, joka sallii yhtiön osakkeilla käytävän julkista arvopaperikauppaa esimerkiksi pörssissä. Pörssilistautuminen on kuitenkin vapaaehtoista. On mahdollista, että julkisen osakeyhtiön osakkeista vain osa on pörssissä kaupankäynnin kohteena. On myös julkisia osakeyhtiöitä, jotka eivät ole pörssissä kaupankäynnin kohteena. Kaikki suomalaiset pörssiyhtiöt ovat julkisia osakeyhtiöitä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Julkisen osakeyhtiön tulee julkaista osavuosi- ja vuosikatsaukset. Sen osakepääoman tulee olla vähintään 80 000 euroa. Sillä pitää olla toimitusjohtaja ja ainakin 3 hallituksen jäsentä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Julkisen osakeyhtiön nimessä on oltava sanat "julkinen osakeyhtiö" tai niitä vastaava lyhennys "oyj", ruotsiksi "publikt aktiebolag" tai "abp". Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa julkiselle osakeyhtiölle seuraavat käännökset:


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: "Oyj"-lyhennettä vastaava ruotsinkielinen lyhenne on Suomessa "abp" mutta Ruotsissa "AB (publ)".


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiö perustetaan merkitsemällä se kaupparekisteriin, jota ylläpitää Patentti- ja rekisterihallitus. Yhtiöstä tulee oikeushenkilö vasta rekisteröinnillä. Sitä aikaisemmin tehdyistä toimista päätöksentekijät ovat itse vastuussa.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön voi Suomessa perustaa myös internetissä PRH:n yritystietojärjestelmän verkkopalvelussa. Käsittelymaksu maksetaan saman tien verkossa ja perustaja saa ilmoituksen kirjausnumeron ja Y-tunnuksen välittömästi.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön perustamisen vähimmäisvaatimukset ovat vaihdelleet. Osakeyhtiön perustamista on ajan mittaan helpotettu siten, että nykyään yksikin perustaja riittää. Myös vaadittu vähimmäisosakepääoma on laskenut.Minimiosakepääomaa pyrittiin 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa nostamaan ensin 50 000 markkaan ja sittemmin 8 000 euroon. Vanhojen yhtiöiden tuli korottaa osakepääomaansa siirtymäajan kuluessa. Suuri osa osakeyhtiöistä, noin puolet, ei kuitenkaan korotusta tehnyt. Lopulta korotusvaatimuksesta luovuttiin.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Valtaosa uusista osakeyhtiöistä perustetaan minimiosakepääomalla. Uusilla osakeyhtiöillä ei useimmiten ole tilintarkastajaa.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Oikeusministeriössä on vuonna 2018 vireillä lakiehdotus, jonka mukaan 2 500 euron vähimmäisvaatimus poistettaisiin.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön korkeinta päätösvaltaa käyttää yhtiökokous, johon kaikilla osakkeenomistajilla on oikeus osallistua. Yhtiökokous mm. valitsee hallituksen jäsenet, hyväksyy tilinpäätöksen ja päättää voitonjaosta.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Jokaisella osakeyhtiöllä on hallitus. Hallitus huolehtii yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiöllä voi olla toimitusjohtaja ja hallintoneuvosto, mutta nämä eivät ole pakollisia. Toimitusjohtajan valitsee hallitus. Toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Hallintoneuvosto valvoo hallituksen ja toimitusjohtajan vastuulla olevaa yhtiön hallintoa ja hoitaa niitä tehtäviä, jotka yhtiöjärjestyksessä on sille määrätty.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiöllä tulee olla tilintarkastaja, mikäli osakeyhtiön liiketoiminta saavuttaa tilintarkastuslain edellytykset. Muussa tapauksessa pienellä osakeyhtiöllä ei tarvitse olla tilintarkastajaa.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiössä osakkaat vastaavat vain sijoittamansa pääoman verran eikä vastuu ulotu osakkaiden henkilökohtaiseen omaisuuteen.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Käytännössä varsinkin pienten osakeyhtiöiden omistajaosakkaat joutuvat kuitenkin takaamaan yhtiönsä lainoja, eikä yhtiön perustamisvaiheessa yhtiömuodon valitsemista ole syytä perustaa velkavastuukysymyksille. Vahingonkorvausvastuun osalta tilanne on toinen.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Samaten konkurssin sattuessa yhtiön hallituksen jäsenet voivat joissakin tapauksissa joutua henkilökohtaiseen vastuuseen itse yhtiön hyväksi tekemistään veloista tai laillisesti takaamiensa tai omavelkaisesti takaamiensa yrityksen lainojen osalta.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiöllä on useita etuja verrattuna muihin yritys- ja omistamismuotoihin. Yksi tärkeimmistä eduista on mahdollisuus ajaa yhtiö konkurssiin ilman että yhtiön osakkaat menettävät henkilökohtaista omaisuuttaan. Tätä etua ei ole esimerkiksi yksityisellä elinkeinonharjoittajalla tai avoimen yhtiön yhtiömiehillä, jotka vastaavat konkurssista henkilökohtaisella omaisuudellaan.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiön verotus on erillinen sen osakkaiden verotuksesta. Yhtiö maksaa tuloksestaan yhteisöveroa, joka on tasavero, kun taas henkilöosakkaat maksavat omista tuloistaan progressiivista ansio- tai pääomatuloveroa. Progression puute on merkittävä veroetu erityisesti niissä osakeyhtiöissä, joiden tulos saattaa joinain vuosina nousta hyvin korkeaksi. Veroetua kuitenkin rajoittaa osakeyhtiön osingoista maksettava vero, joka maksetaan yhteisöveron lisäksi ja joka voi olla progressiivinen. Tilanteesta riippuu, tuleeko osakeyhtiö verotuksellisesti edullisemmaksi kuin jokin toinen yhtiömuoto tai esimerkiksi työskentely palkansaajana.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiö on Suomessa toimivilla yrityksillä yleisin yhtiömuoto. Yritysten henkilöstöstä valtaosa työskentelee nimenomaan osakeyhtiömuotoisissa yhtiöissä. Yritysten yhteenlasketusta liikevaihdosta valtaosa syntyy osakeyhtiöissä. Keskimääräisellä liikevaihdolla mitaten suurimpia yhtiöitä ovat osuuskunnat ja sen jälkeen osakeyhtiöt.


title: Osakeyhtiö (Suomi)

text: Osakeyhtiömuodon menestys näkyy myös maksettujen verojen määrässä. Vuonna 2011 osakeyhtiöiden osuus kaikkien yhteisöjen veroista ja veronluonteisista maksuista oli 94 %. Tilasto kattaa yhteisöt mutta ei henkilöyhtiöitä.


title: IPod

text: iPod on Applen suunnittelema ja markkinoima kiintolevyllinen tai flash-muistillinen musiikkisoitin. Se pystyy toistamaan MP3-, WAV-, AAC/M4A-, AIFF- sekä Apple Lossless -äänitiedostoja, sekä tukee käyttäjän tekemiä soittolistoja. Lisäksi iPodia usein voidaan käyttää ulkoisena kiintolevynä. Musiikin ja soittolistojen siirtämiseen tietokoneesta iPod-soittimeen käytetään Applen iTunes-musiikkiohjelmistoa, jolla käyttäjä voi myös kopioida CD-levyjä tietokoneelle ja luoda erilaisia soittolistoja. iPodien kapasiteetti vaihtelee iPod shufflen muutamasta gigatavusta iPod classicin 160 gigatavuun. iPodeja on uudistettu monia kertoja sitten sen julkaisemisen. Uusin versio esiteltiin syksyllä 2012.


title: IPod

text: iPod on nykyään maailman ostetuin musiikkisoitin.


title: IPod

text: Alkuperäinen iPod julkaistiin lokakuussa 2001 viiden gigatavun versiona. Kymmenen gigatavun versio julkaistiin maaliskuussa 2002 ja 20 gigatavun saman vuoden heinäkuussa.


title: IPod

text: Aluksi iPod oli vain Macintosh-yhteensopiva, mutta vuoden 2002 puolivälissä Apple Computer alkoi myydä myös Windows-yhteensopivaa versiota, samaan aikaan kun iPodin toinen sukupolvi tuotiin markkinoille. Tässä versiossa iPodin sisäinen kiintolevy oli alustettu FAT32-muotoon, HFS+-muodon sijaan.


title: IPod

text: iPodia, jonka sisäinen kiintolevy on formatoitu HFS+-muotoon, voidaan käyttää vain Macintosh-koneissa, koska Windows ei tunnista HFS+ -muotoisia kiintolevyjä. Macintosh-koneet kuitenkin osaavat käsitellä FAT32-muotoisia kiintolevyjä, joten niitä voidaan käyttää niin Macintosh- kuin PC-koneissakin. HFS+-tiedostojärjestelmästä on yleensä vain vähän hyötyä suhteessa FAT32:een, huomattavin etu saadaan silloin jos iPodia haluaa käyttää Macintosh-koneen käynnistyslevynä.


title: IPod

text: Toisen sukupolven iPod sisälsi ei-mekaanisen kosketusherkän vierityspyörän, mutta erosi kooltaan vain marginaalisesti edelliseen sukupolveen verrattuna. FireWire-portti oli edelleen laitteen päällä mutta suojan alla. Toiseen sukupolveen 5 gigatavun mallia ei koskaan tuotu markkinoille. Myyntipakkaus sisälsi vakiovarusteena kauko-ohjaimen ja säilytyskotelon. Toinen sukupolvi toi tullessaan myös virallisen tuen Windows-koneille Musicmatch Jukeboxin kautta. Mallin valmistus lopetettiin huhtikuussa 2003.


title: IPod

text: Steve Jobs esitteli uuden "ultraohuen" iPod-sarjan 28. huhtikuuta 2003. Ohuus saavutettiin poistamalla edellisissä versiossa sijainnut FireWire-portti iPodin päältä. Uusi iPod sisälsi myös telakointiportin sekä telakointiaseman (vakiovarusteena kahdessa kalleimmassa mallissa). Telakointiaseman avulla iPodin lataaminen ja tiedostojen muokkaaminen onnistui samaan aikaan.


title: IPod

text: Aluksi uutta versiota myytiin 10, 15 ja 30 gigatavun malleina. Syyskuussa 2003 mallit korvattiin 10, 20 ja 40 gigatavun versioilla ja tammikuussa 2004 15, 20 ja 40 gigatavun versioilla. Samalla Apple julkisti myös uuden iPod minin, jossa oli 4 gigatavun kiintolevy.


title: IPod

text: Kolmannen sukupolven myötä iPodista valmistettiin vain yhtä versiota, joka oli sekä Macintosh- ja Windows-yhteensopiva. Uuden version myötä Applen iTunesia käytettiin tiedostojen hallitsemiseen myös Windows-koneilla. Aikaisemmin Windows-käyttäjien piti turvautua kolmannen osapuolen tiedostohallintaohjelmiin.


title: IPod

text: Apple julkaisi neljännen sukupolven iPodin 19. kesäkuuta 2004. Uuden sukupolven parannukset ovat pidempi käyttöaika (n. 12 tuntia), click-wheel (iPod ministä), akun lataaminen USB:n kautta ja hinnan pudotus (tosin myyntipakkaus ei enää sisältänyt kauko-ohjainta tai telakointiasemaa). Koko ei kuitenkaan merkittävästi pienentynyt. Uusi iPod julkaistiin 20 ja 40 gigatavun versioina. Vuoden 2004 loppupuolella julkaistiin vielä iPod photo, jossa oli värinäyttö. iPod Photo tuki myös nimensä mukaisesti JPEG-muotoisia valokuvia, mutta siinä ei ollut videotoisto-ominaisuutta.


title: IPod

text: Apple julkaisi 11. tammikuuta 2005 iPod shufflen, Flash-muistia käyttävän näytöttömän iPodin. iPod shufflen hinnat olivat 512 megatavun muistilla varustettuna 79 € ja yhden gigatavun muistilla 108,99 €.


title: IPod

text: Apple julkaisi 7. syyskuuta 2005 iPod nanon ensimmäisen sukupolven, joka oli 0,69 senttimetriä ohut ja saatavilla yhden, kahden ja neljän gigatavun flash-muisteilla. Lisäksi se sisälsi 3,81 senttimetrin värillisen nestekidenäytön. Nanoa sai sekä valkoisena että mustana. Nanosta puuttui FireWire-liitäntä. Yhden gigatavun iPod nanon suositushinta oli Suomessa (ilman pakollista teostomaksua) 159 €, kahden gigatavun nanon 209 € ja neljän gigatavun 269 €. iPod nano korvasi markkinoilla aikaisemmin myynnissä olleen iPod minin.


title: IPod

text: Apple julkisti 12. lokakuuta 2005 ensimmäisen virallisesti videoita esittäneen iPod-mallin. Videotoisto oli aikaisemmin mahdollista vain iPodLinux-käyttöjärjestelmällä. Viidennen sukupolven myötä iPod mm. keveni, muuttui ulkonäöltään sirommaksi ja värillisen nestekidenäytön kokoa kasvatettiin 6,35 senttimetriin eli 2,5 tuumaan. Valkoisen mallin lisäksi värivaihtoehdoksi esiteltiin musta. Kiintolevykapasiteetteina olivat 30 ja 60 Gt. Akkukestoksi luvattiin jopa 20 tuntia musiikkia kuunneltaessa, neljä (4) tuntia diaesityksiä ja kolme (3) tuntia videoita katsellessa.


title: IPod

text: Apple esitteli 12. syyskuuta 2006 päivitetyn viidennen sukupolven iPodin. Uudistuksia olivat 60 % kirkkaampi näyttö, pidempi akun kesto videota katsoessa, musiikin tauoton toisto sekä musiikin hakutoiminto. Mukana tulivat myös uudistetut kuulokkeet. Samaan aikaan esiteltiin päivitetyt toisen sukupolven iPod nano ja shuffle. Video iPodin uusia malleja olivat 30 Gt ja 80 Gt. Nanon uusissa malleissa on kapasiteettina 2 Gt, 4 Gt sekä 8 Gt, shufflen uudessa mallissa taas 1 Gt. Nykyään nanoa saa kuudella eri värillä.


title: IPod

text: 5. syyskuuta 2007 Apple julkisti kaksi uutta ja kaksi päivitettyä iPodia: iPod Shuffle johon on lisätty enemmän muistia, iPod nano joka on hieman aiempaa malliansa leveämpi koska se sisältää isomman värinäytön joka pystyy toistamaan nyt videoita, iPod classic josta on tehty kaksi päivitettyä mallia: 80 gigatavun malli ja 160 gigatavun malli, Apple myös korvasi iPod classicin hopealla värillä joka oli aikaisemmin valkoinen, ja iPod touch 8 gigatavua ja 16 gigatavua joka sisältää multitouch-kosketusnäytön jota käytetään myös iPhonessa. Vuonna 2008 iPod Classicin 80 ja 160 gigatavuiset mallit poistuivat myynnistä ja tilalle tuli 120 gigatavuinen versio. Tämän jälkeen 120 gigatavuiset muutettiin takaisin 160 gigatavuisiksi.


title: IPod

text: Joulukuussa 2002 Apple julkaisi rajoitetun määrän toisen sukupolven iPodeja, joko Madonnan, Tony Hawkin tai Beckin nimikirjoituksella taikka No Doubtin bändin logolla, kaiverrettuna laitteen taakse. Kaiverrus maksoi ylimääräiset 49 Yhdysvaltain dollaria. iPodeihin saa nykyään myös ilmaisen kaiverruksen.


title: IPod

text: Vuoden 2004 lokakuussa Apple esitteli erikoisversion neljännen sukupolven iPodista, jonka värimaailma oli otettu U2:n uusimmasta levystä ("How to Dismantle an Atomic Bomb"). Laitteen kuori oli musta, vierityspyörä punainen ja sen takapuolelle oli kaiverrettu bändin jäsenten nimikirjoitukset. Malli päivitettiin uusien viidennen sukupolven iPodien tultua markkinoille.


title: IPod

text: Lokakuussa 2006 Apple julkaisi punaisen version toisen sukupolven iPod nanoista ja 2007 kolmannen version iPod Shufflesta . Apple lahjoitti jokaisesta myydystä soittimesta 10 yhdysvaltain dollaria Afrikkaan taisteluun AIDSia vastaan. Tempaus on osa (PRODUCT) RED -kampanjaa, jonka vetäjinä toimivat U2-yhtyeen laulaja Bono ja Bobby Shiver.


title: IPod

text: iPod sisälsi alun perin integroidun akun, jota ei suunniteltu vaihdettavaksi akun käyttöiän jälkeen. Apple ryhtyi kuitenkin asiakkaiden painostuksesta myöhemmin tarjoamaan palvelua, jossa iPod lähetetään Applelle huoltoon akun vaihtoa varten. Markkinoille ilmaantui myös muita yrittäjiä, jotka myivät iPodiin sopivia akkuja joko Applen tapaan vaihtopalveluna tai irrallaan asiakkaan itse tekemää akunvaihtoa varten. Internetissä on useita eri tahojen kirjoittamia ohjeita akun vaihtamiseksi.


title: Vihertikka

text: Vihertikka ("Picus viridis") on tikkoihin kuuluva lintulaji.


title: Vihertikka

text: Vihertikan höyhenpeite on pääosin vihreä. Se on selkäpuolelta tummempi, silmien ympäristö on musta ja päälaki on punainen. Koiraalla on punaista mustan viiksijuovan keskellä. Nokka ja jalat ovat harmaat. Täysikasvuisen vihertikan pituus on 30–35 senttimetriä, siipien kärkiväli 45–51 senttiä ja paino noin 200 grammaa.


title: Vihertikka

text: Vihertikka muistuttaa suuresti harmaapäätikkaa, joka on hieman pienempikokoinen. Harmaapäätikalla on vähemmän mustaa silmien ympäristössä, ja harmaapäätikkakoiraan otsassa on vain hieman punaista väriä. Vihertikan päästä puuttuu puolestaan harmaapäätikalle tyypillinen harmaa väri.


title: Vihertikka

text: Euroopan vanhin rengastettu vihertikka on ollut brittiläinen 15 vuoden ja kahden kuukauden ikäinen yksilö.


title: Vihertikka

text: Vihertikkaa tavataan pääosassa Eurooppaa ja läntistä Aasiaa. Vaikka vihertikka pesii sekä Ruotsissa että Virossa, Suomessa se on erittäin harvinainen harhailija, ja se on tavattu maastamme vain kahdeksan kertaa. Itämeri lahtineen on vihertikalle tehokas dispersaalieste, sillä lajin tiedetään välttävän suurten aukeiden paikkojen ylittämistä. Suuri osa vihertikkoina ilmoitetuista linnuista paljastuu myöhemmin harmaapäätikoiksi. Maailman populaation kooksi arvioidaan 920 000 – 2,9 miljoonaa yksilöä.


title: Vihertikka

text: Vihertikan tyypillistä elinympäristöä ovat harvahkot metsät. Lajia tavataan myös talousmetsissä, kunhan niissä on riittävästi vanhoja puita.


title: Vihertikka

text: Vihertikka hakkaa oman pesäkolonsa yleensä lehtipuuhun ja munii sinne viidestä seitsemään munaa huhti–toukokuussa. Haudonta-aika on 15–17 päivää, molemmat emot hautovat. Samoin ne yhdessä hoitavat poikasiaan, jotka lähtevät pesästä lentokykyisinä 3–4 viikon iässä.


title: Vihertikka

text: Vihertikan pääasiallista ravintoa ovat muurahaiset mutta se syö kaikkia puissa eläviä hyönteisiä. Vihertikka viihtyy myös talviruokintapaikoilla.


title: Tikkalinnut

text: Tikkalinnut (Piciformes) on lintujen lahko.


title: Tikkalinnut

text: Tikkalintuihin kuuluu luokittelusta riippuen 3–6 heimoa. Entinen seppien (Capitonidae) heimo on nykyisin yhdistetty tukaanien (Ramphastidae) heimoon. Joskus jakamarit ja laiskurit erotetaan tikkalinnuista omaan Galbuliformes-lahkoonsa.


title: Tikkalinnut

text: Suomessa on tavattu yhdeksän tikkalintulajia, jotka kaikki kuuluvat tikkojen ("Picidae") heimoon. Viher- ja tammitikka ovat satunnaisvieraita, mutta muut kuuluvat maan vakituiseen pesimälajistoon.


title: Kampiakseli

text: Kampiakseli on akseli, jossa osa akselista kiertää epäkeskisesti varsinaisen akselin ympäri ja tähän epäkeskiseen osaan on nivelöity "kampi" tai polttomoottoreiden yhteydessä kiertokanki. Kampiakseli on yleisin mekanismi, jolla suoraviivainen liike muutetaan pyöriväksi tai päinvastoin. Kampimekanismilla saadaan työntävä tai vetävä voima muutettua vääntömomentiksi.


title: Kampiakseli

text: Polttomoottorissa kampiakseli on keskeinen osa, joka muuntaa kiertokankien välityksellä mäntien suoraviivaisen, edestakaisen liikkeen kiertoliikkeeksi. Moottorin tuottama mekaaninen teho otetaan yleensä käyttöön kampiakselilta.


title: Kampiakseli

text: Kampiakseli voidaan valmistaa valamalla tai takomalla ja joissakin erikoistapauksissa se kootaan erillisistä kappaleista. Kampiakseli voi olla umpiterästä tai osittain ontto. Kampiakseli on tuettu moottorin runkoon (sylinteriryhmään) runkolaakereilla, ja päittäissuunnassa sitä ohjaa erityinen päittäislaakeri. Kampiakselin sitä osaa, johon kiertokanki on laakeroitu, kutsutaan "kammentapiksi". Laakereina käytetään autonmoottoreissa jokseenkin poikkeuksetta liukulaakereita, mutta varsinkin 2-tahtimoottoreissa myös vierintälaakereita. Kampiakselissa on usein tasapainotuspainoja, joiden avulla "epämuotoisen" mutkikas akseli saadaan pyörimään värinättömästi. Kampiakselin toisessa päässä on vauhtipyörä ja vastakkaisessa päässä saattaa lisäksi olla värinänvaimennin.


title: Kampiakseli

text: Autonmoottorit tehdään yleensä useampisylinteriseksi, jolloin saavutetaan tasaisempi käynti. Kuitenkin useissa pienissä moottoreissa, kuten mopoissa ja puutarhakoneissa, saattaa olla vain yksi mäntä, jolloin tarvitaan suhteellisesti raskaampi vauhtipyörä, jotta männällä riittäisi voimaa palata alkuperäiseen asemaansa.


title: Kampiakseli

text: Mäntien lukumäärä ja sijoittelutapa toisiinsa sekä kampiakseliin nähden on eräs moottorityyppien lajitteluperuste. Tyyppejä ovat muun muassa rivimoottori, jossa kaikki männät ovat rivissä rinnakkain; V-moottori, jossa männät ovat kahdessa rivissä kampiakselin päästä katsottuna V:n muodossa ja vastakkaisten sylinterien kiertokanget kiinnittyvät samalle kammentapille; W-moottori, jossa männät ovat kolmessa tai useammassa rivissä; sekä vastaisku- eli bokserimoottori, jossa vastakkaisten sylinterien männät on laakeroitu omille kammentapeilleen ja liikkuvat vastakkaisiin suuntiin. Lentokoneiden moottorina aikoinaan vallitsevana olleessa tähtimoottorissa kampiakseli on keskellä moottoria ja männät sen ympärillä tähden muodossa.


title: Nokka-akseli

text: Nokka-akseli on nykyään useimmiten sylinterinkannessa sijaitseva nelitahtisen polttomoottorin osa, joka käyttää venttiilikoneistoa.


title: Nokka-akseli

text: Moottorit voidaan jakaa kahteen ryhmään nokka-akselin sijainnin perustella.


title: Nokka-akseli

text: Nokka-akselin käyttövoiman välittämiseksi on historian aikana ollut useita tapoja.


title: Nokka-akseli

text: Nokka-akselin ohjaamat imu- ja pakoventtiilit mahdollistavat sylinterin palotilan kaasunvaihdon eri tahtien aikana. Yleensä nokka-akselin nokka ohjaa venttiilin karaa venttiilinnostajan (aikaisemmin keinuvivun) avulla.


title: Nokka-akseli

text: Nokka-akseli avaa kunkin venttiilin kerran kahden kampikierroksen aikana, joten nokka-akseli pyörii puolella nopeudella kampiakseliin nähden. Nokka-akseleita voi olla rivimoottorissa korkeintaan kaksi kappaletta, V-mallin koneissa neljä. Mikäli käytetään kahta nokka-akselia sylinteriryhmää kohti (DOHC), toinen huolehtii pako- ja toinen imuventtiileiden käytöstä. (imu- ja pakonokka-akseli)


title: Nokka-akseli

text: Nokka-akselin nokan geometrialla ("profiililla") voidaan vaikuttaa venttiilien avautumisnopeuteen ja aukioloaikaan. Parantuneen kaasunvaihdon ansiosta moottorin teho lisääntyy, mutta tehohuippu usein siirtyy korkeamman kierrosluvun alueelle ja alakierrosten vääntömomentti vähenee.


title: Nokka-akseli

text: Sarjatuotantomoottoreissa käytetään mahdollisimman tasapainoista nokkaa. Moottoreiden virittäjät koneistavat nokka-akselia siten, että nokan profiilia jyrkentämällä lisätään venttiilin avautumis- ja myös sulkeutumisnopeutta. Viritysosana saatavilla olevissa nokka-akseleissa on usein myös lisätty nokan huipun pituutta ts. venttiilien aukioloaikoja. Noston korkeutta voidaan harvoin lisätä merkittävästi, eikä suuremmasta nostosta usein ole kovinkaan suurta hyötyä, mikäli ei tehdä muutoksia sylinterikannen kanavistoon tai venttiileihin. Kiristyneet päästönormit ja toisaalta moottoritekniikan kehitys ovat johtaneet järjestelmiin, joissa venttiilien ajoitusta kyetään säätämään portaattomasti ajotilanteen mukaan. Yksi tällainen on Toyotan kehittämä VVT-i.


title: Nokka-akseli

text: Nokan nostavan syrjän profiilin jyrkkyydellä on käytännön rajansa, joka johtuu ennen kaikkea venttiilikoneiston massahitausvoimista. Joskus nokan nostava syrjä on hieman lievemmin jyrkkä, kuin sulkeva syrjä, jolloin puhutaan epäsymmetrisestä nokasta.


title: Nokka-akseli

text: Viritysmoottoreissa nokka-akselin nokan vastinpinta saatetaan korvata hyvin laakeroidulla rullalla (ns. rullanokka), jolla lievennetään kasvavien kiihtyvyyksien ja massahitausvoimien seurauksena syntyviä liian suuria pintapaineita, jotka johtaisivat poikkeuksellisen ennenaikaiseen kulumiseen ja välittömiin vaurioihin.


title: Nokka-akseli

text: Kilpamoottoreissa venttiilikoneiston massahitausvoimia voidaan vähentää esimerkiksi valmistamalla venttiili ja jousilautanen kevyemmästä metallista, kuten titaanista. Vahvemmilla venttiilinjousilla tai tuplajousilla voidaan lisätä venttiilin sulkeutumisnopeutta, mutta ne lisäävät venttiilin ja venttiilikoneiston mekaanista rasitusta.


title: Nokka-akseli

text: Koneistettua nokka-akselia käytettäessä on huomioitava ilmiö nimeltään overlapping, joka tarkoittaa imu- ja pakoventtiilin yhteistä aukioloaikaa.


title: Nokka-akseli

text: Hyvin paljon viritetyissä koneissa overlap saattaa olla jopa kymmeniä asteita. Tällainen moottori toimii hyvin ainoastaan suurilla kierroksilla (yli 8000 kierrosta minuutissa). Tällöin myös tietyissä tilanteissa (esimerkiksi voimakas moottorijarrutus) menee huomattavasti palamatonta polttoainetta pakoputkistoon ja se näkyy voimakkaana liekkinä pakoputken päässä.


title: PW-5

text: Politechnika Warszawska PW-5 Smyk (Puolaksi: "Pieni ilkimys") on Puolalainen purjelentokone, joka kehitettiin Warsaw University of Technology:ssa. Se kehitettiin World Class-luokan kilpailuihin. Tarkoituksena oli saada aikaan halpa ja luotettava purjekone, joka laskisi purjelentoharrastuksen kustannuksia. Kone valittiin kilpailun perusteella ja sen suunnitteli puolalainen tehdas. Kone on myös valmistettu Puolassa.


title: Christopher Nolan

text: Christopher Nolan (s. 30. heinäkuuta 1970 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on Hollywoodissa vaikuttava brittiläinen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja.


title: Christopher Nolan

text: Nolanin toinen täyspitkä ohjaustyö "Memento" (2000) keräsi 39 miljoonan dollarin lipputulot, vaikka tuotantokustannuksia kertyi vain viisi miljoonaa dollaria. Elokuva toi Nolanille Oscar-ehdokkuuden käsikirjoituksesta yhdessä veljensä Jonathan Nolanin kanssa.


title: Christopher Nolan

text: Menestys oli myös norjalaisen "Insomnian" Hollywood-versio vuonna 2002. Nolanin "Insomnia" keräsi yli 110 miljoonan dollarin lipputulot, mutta jäi ilman Oscar-ehdokkuuksia. Tämän jälkeen Nolanille avautui tie ison budjetin elokuviin, ja hän ohjasi uuden Batman-elokuvan. "Batman Begins" sai ensi-iltansa vuonna 2005. Elokuvan lipputulot kohosivat yli 370 miljoonaan dollariin, ja elokuva sai Oscar-ehdokkuuden kuvauksestaan. Nolanin seuraava ohjaustyö oli "The Prestige" vuonna 2006.


title: Christopher Nolan

text: "Batman Beginsin" jatko-osa "Yön ritari" sai ensi-iltansa heinäkuussa 2008. Elokuva oli saanut ennen ilmestymistään huomiota, kun elokuvassa Jokeria näytellyt Heath Ledger, Nolanin ystävä, kuoli lääkkeiden tahattomaan yliannostukseen vuonna 2008. Elokuvasta kasvoi menestys, ja se keräsi maailmanlaajuisesti yli miljardi dollaria ja sai kahdeksan Oscar-ehdokkuutta, joista elokuva voitti kaksi. "Yön ritarista" tuli Nolanin siihenastisen uran menestynein elokuva.


title: Christopher Nolan

text: Vuonna 2010 ensi-iltansa sai "Inception", elokuva, jota Nolan oli työstänyt jo kymmenen vuoden ajan. Vuonna 2012 ensi-iltansa sai Nolanin ohjaaman Batman-trilogian päätösosa "Yön ritarin paluu".


title: Christopher Nolan

text: Nolan käyttää mielellään samoja näyttelijöitä elokuvissaan. Muun muassa Christian Bale, Michael Caine, Tom Hardy, Marion Cotillard, Joseph Gordon-Levitt ja Cillian Murphy ovat esiintyneet useassa Nolanin ohjaamassa elokuvassa. Nolanin elokuviin musiikkia ovat säveltäneet pääasiassa Hans Zimmer ja David Julyan.


title: Christopher Nolan

text: Vuonna 2016 kolme Nolanin elokuvaa – "Inception, Memento" ja "Yön ritari" – äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.


title: Christopher Nolan

text: Vuonna 2017 ensi-iltansa sai Nolanin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama sotadraama "Dunkirk". Elokuva sijoittuu toiseen maailmansotaan ja kertoo Dunkerquen evakuoinnista. Elokuva tuotti yli 525 miljoonaa dollaria ja se sai kahdeksan Oscar-ehdokkuutta vuoden 2018 gaalassa.


title: Methone (kuu)

text: Methone (väliaikainen nimi: "S/2004 S1") on Saturnuksen kuu, joka löydettiin Cassini-Huygens -luotaimen ottamista kuvista vuonna 2004. Methone kiertää Saturnusta 194 000 kilometrin etäisyydellä ja sen halkaisija on noin 3 km. Kuu sijaitsee Mimaksen ja Enceladuksen kiertoratojen välissä.


title: Methone (kuu)

text: Kuun löytymisestä ilmoitettiin samaan aikaan kuin Pallenen (S/2004 S2) löytymisestä.


title: Pallene (kuu)

text: Pallene (väliaikainen nimi: "S/2004 S2") on Saturnuksen kuu, joka löydettiin Cassini-Huygens -luotaimen ottamista kuvista vuonna 2004. Pallene kiertää Saturnusta 211 000 km:n etäisyydellä ja sen halkaisija on noin 4 km. Kuu sijaitsee Mimaksen ja Enceladuksen kiertoratojen välissä.


title: Pallene (kuu)

text: Kuun löytymisestä ilmoitettiin samaan aikaan kuin Methonen (S/2004 S1) löytymisestä.


title: GSG 9

text: GSG 9 () on Saksan liittovaltion poliisin (Bundespolizei) terrorisminvastainen erikoisyksikkö.


title: GSG 9

text: GSG 9 perustettiin kaksi kuukautta vuoden 1972 kesäolympialaisten verilöylyn jälkeen. Musta syyskuu -järjestön terroristien ottamien israelilaisten panttivankien pelastamisoperaation aikana sai surmansa 10 panttivankia, viisi terroristia ja yksi poliisi.


title: GSG 9

text: GSG 9 vapautti 18. lokakuuta 1977 Mogadishussa kaikki palestiinalaisterroristien lentokonekaappauksessa ottamat 91 panttivankia. Kolme neljästä terroristista sai surmansa vapautusoperaatiossa.


title: Titan (kuu)

text: Titan on Saturnuksen suurin kuu. Sen löysi hollantilainen Christiaan Huygens 25. maaliskuuta 1655. Titan on halkaisijaltaan suurempi kuin Merkurius-planeetta, mutta massaltaan huomattavasti Merkuriusta pienempi. Titan on aurinkokunnan toiseksi suurin kuu Ganymedeksen jälkeen.


title: Titan (kuu)

text: Titanissa on niin kylmä että muun muassa vesi on siellä pinnalla jäänä ja yksi "peruskallion" rakennusaine, ja veden sijaan järvissä lainehtii metaani. Titan on aurinkokunnan ainoa kuu, jolla on tiheä kaasukehä. Kaasukehä koostuu lähinnä typestä, metaanista ja etaanista, ja siinä oleva utu peittää kuun piirteet näkyvässä valossa alleen. Kaasukehä läpäisee silti tutka-aaltoja ja infrapunaa. Kaasukehä tekee mahdolliseksi sen, että Titanin pinnalla on joitain hiilivetyjärviä. Muuten Titanin pinnalla on vulkaanisia muodostumia, repeämälaaksoja, tuulen muokkaamia dyynejä ja viirumaisia muodostumia ja muutama kraatterikin.


title: Titan (kuu)

text: Titan-kuu kiinnostaa tutkijoita erityisesti, koska sen uskotaan jossain määrin muistuttavan alkuaikojen Maata. Jopa elämän esiintymistä pidetään mahdollisena runsaan hiilivetyaineksen pohjalta. Sitä on tutkittu muun muassa Hubble-avaruusteleskoopilla ja Cassini-Huygens-luotainparilla.


title: Titan (kuu)

text:
Titan on melko tasainen, korkeusvaihtelu lienee korkeintaan kilomertin-parin luokkaa. Titanin pinta tunnetaan kokonaisuudessaan hyvin epätarkasti maasta otetuista kuvista ja Cassini-luotaimen ottamista kaukokuvista. Cassinin tutkan keila on niin kapea, että yhdellä ohituksella ei pystytä kartoittamaan suuria alueita kerrallaan.
Kuun pintaa peittää vesijään ja hiilivetyjään seos. Jäätä on kivinä. Jään seassa on hiekan tai saven karkeuksista mineraaliainesta. Pinnan lämpötila on Huygens-luotaimen mittausten perusteella arvioitu 93,8 kelvinin (noin −180 °C) lämpöiseksi.
Titanin kuori koostuu jäästä, jonka alla arvioidaan olevan noin kymmenien kilometrien paksuinen sula kerros. Se on syntynyt Saturnuksen vuorovesivoimien aiheuttamasta kitkakuumennuksesta. Sieltä purkautuu "jäätulivuorissa" luultavasti ajoittain nestemäistä "laavaa" joka on veden ja ammoniakin seos. Laava syntyy radioaktiivisen hajoamisen aiheuttaman lämmitysvaikutuksen takia niin kuin Maassakin. Jäätulivuorten purkama laava lienee jäätä tiheämpää, ja vaatii ylimääräisen voimanlähteen, joka saattaa olla vuorovesi-ilmiö. Saturnuksen aiheuttamat vuorovesivoimat ovat Titanin pinnalla 400 kertaa suurempia kuin Kuun aiheuttamat Maassa.


title: Titan (kuu)

text: Ennen Cassini-luotaimen tutkimuksia veikkailtiin, että merkittävimmät Titanin pinnan piirteet olisivat törmäyskraattereita ja vastaavia muodostumia, niin kuin Maan Kuussa. Mutta Titanista löytyikin yllättäen enemmän Maan geologisia ja pinnanmuotoja muistuttavia piirteitä.


title: Titan (kuu)

text: Titanista otetuissa kuvissa näkyy vain muutama meteoriittikraatteri, koska pinta uusiutuu niin nopeasti.


title: Titan (kuu)

text: Titanin pinnasta otetuissa infrapunakuvissa erottuu tummia tasankoja ja vaaleita vulkaanisia alueita, joista tunnetuin on Xanadu. Xanadussa on monenlaista maastoa, muun muassa halkeamia. Vaaleiden alueiden oletetaan olevan hieman tummempia alueita ylempänä. Päiväntasaajalla olevat laajat tummat alueet tulkittiin ennen meriksi, mutta nykytiedon mukaan ne ovat hiilivetyhiekasta ja -pölystä syntyneitä dyynikenttiä. Päiväntasaajan suurta, tummaa kuivaa aluetta kutsutaan nimellä Shangri-La.


title: Titan (kuu)

text: Pinnalta erottuu Venuksen tuliperäisiä "pannukakkuja" muistuttavia vaaleita, pyöreitä kupoleita. On myös löydetty vaalea, ehkä metaanilumen peittämä vuoristo, joka on luultavasti syntynyt kahden "mannerlaatan" puristuessa toistaan vasten. Erään näkemyksen mukaan Titanin vuoret syntyivät, kun se kutistui.


title: Titan (kuu)

text:
Erityyppisten alueiden rajalla, rantaviivalla, leviää paikoin joenuomia ja suistoja muistuttavia maastonpiirteitä.
Lisäksi pinnalla on tummia lyhyitä kanavanpätkiä, joiden muodostumista metaanilähteistä pidetään todennäköisempänä alkuperänä kuin metaanisateita. Vaaleat harjanteet ovat ehkä pinnan läpi purkautunutta vesijäätä.


title: Titan (kuu)

text: Titanin hiilivetyjärvet ovat lähempänä napaseutuja. Cassini-luotain havaitsi Titanin pinnalla useita metaanijärviä, joista yksi on nimetty Suomessa sijaitsevan Koitere-järven mukaan. Järvi on noin 70 kilometriä pitkä. Titanin metaanijärvien on huomattu painottuvan voimakkaasti pohjois- ja etelänapojen läheisyyteen, jättäen päiväntasaajan melko kuivaksi alueeksi, näistä pohjoisnavall on enemmän järviä kuin etelänavalla. Suurin kuulta löydetty metaanijärvi on Suomen pinta-alaa suurempi. Titanin suurin järvi saattaa olla osin tutkalla kartoitettu Krakenin meri.


title: Titan (kuu)

text: Titanin kaasukehän löysi Gerard Kuiper vuonna 1944. Kaasukehä koostuu typestä, metaanista ja vähäisessä määrin joistakin muista aineista kuten etaanista.


title: Titan (kuu)

text: Titanin kaasukehässä on typpeä 98,4 %, 1,6 % metaania ja jälkiä muista yksinkertaisista hiilivedystä. Etaani ja asetyleeni tekevät kaasukehästä utuisen ja kellertävän. Paine Titanin typpi-metaanikehässä on pinnalla noin 1,5 bar, missä lämpötila on 94 K eli −179 °C. Pohjoisnavan yllä on noin 40 kilometrin korkeudessa luultavasti metaani- tai etaanikiteistä koostuvia pilviä pienellä alueella, Titanin troposfäärin ylärajalla. Metaanijääpilviä lienee alempana, yli 15 kilometrin korkeudessa, 10 % Titanin pinnasta peittyy noin 20 kilometrin korkeudessa oleviin pilviin.


title: Titan (kuu)

text: Alle 160 kilometrin korkeudessa stratosfäärissä typpeä ja metaania on kumpaakin yhtä paljon. Troposfäärissä metaanin määrä kasvaa tasaisesti alaspäin mennessä. Kahdenkymmenen kilometrin korkeudella on metaanipilviä ja pinnan tuntumassa leijuu metaanin lisäksi myös etaanisumua. Kaasukehän metaani on peräisin tulivuorista.


title: Titan (kuu)

text: Titanin stratosfääri on 45–280 kilometrin korkeudessa, jossa lämpötila nousee noin 80 kelvinistä 180 kelviniin. Siellä on etaani-asetyleeniutua. Hyvin ohuessa mesosfäärissä noin 180–600 kilometrin korkeudessa lämpötila taas laskee. Noin 30–55 kilometrin korkeudessa lämpötila on tasainen. Yli 60 kilometrin korkeudessa lämpötila alkaa kasvaa. Paine on siellä noin 0,05 bar. 20 kilometrin korkeudessa on 0,5 bar.


title: Titan (kuu)

text: Titanin kaasukehää lämmittävän kasvihuoneilmiön vaikutuksen lasketaan olevan noin 12 °C, mikä on pienempi kuin Venuksessa (noin 96 % hiilidioksidia) ja Maassa (vesihöyryä noin 1,25 % ja hiilidioksidia noin 0,04 %), mutta suurempi kuin Marsissa (noin 95 % hiilidioksidia). Sitä aiheuttaa muun muassa metaani (noin 1,4 %) ja vety (noin 0,1 - 0,2 %). Kasvihuoneilmiö saadaan laskemalla lämpötila albedon 0,21 perusteella ja vertaamalla sitä havaittuun lämpötilaan. Poikkeaman aiheuttaa Titanin monimutkainen anti-kasvihuoneilmiö.'


title: Titan (kuu)

text: Titanin ilmastoa on yritetty ennustaa monia kertoja, mutta aikaisemmat yritykset eivät ole olleet kovin menestyksekkäitä. Vuonna 2011 tutkijat onnistuivat kuitenkin luomaan melko tarkan mallinnuksen Titanin kaasukehästä. Tutkimuksessa havaittiin, että Titanin pinnalla olevista metaanijärvistä suurin osa sijaitsee kuun napa-alueilla, ja sen arvioidaan johtuvan napa-alueiden keskivertoa vähäisemmästä auringon valon määrästä. Toinen merkittävä tekijä järvien sijainnille napa-alueilla on sateet. Titanin päiväntasaaja on melko kuivaa aluetta, ja suurin osa Titanin sateista esiintyykin juuri napojen läheisyydessä. Maan sateista poiketen Titanilla sataa metaania.


title: Titan (kuu)

text:
Myös Titanin pilvet koostuvat metaanista. Vaikka pilvet suurilta osin muistuttavatkin maan pilviä, on niissä huomattavia eroja. Titanin pilvet ovat valtavia nähden kuun kokoon; yksi pilvi voi olla jopa yli 1000 kilometriä halkaisijaltaan, ja ne ovat todella korkeita, ylettäen jopa 40 kilometrin korkeuteen Titanin tropopaussiin asti. Vertauksena maan pilviin, maassa pilvet kohoavat korkeintaan 18 kilometrin korkeuteen. Jos Titanin pilviä katsoo alhaalta päin ne näyttävät kovin mustilta, koska ne eivät päästä paljoa valoa lävitseen. Jos pilviä katsoo sivusta, ne ovat melko kirkkaita, melko samanlaisia kuin maan pilvet, tosin ne omaavat oranssin sävyn johtuen titanin ilmakehän koostumuksesta.
Vaikka pilvet ovat melko yleisiä napa-alueilla, peittävät ne melko pienen alueen kuun pinnasta. Titanin pilvet peittävät noin prosentin pinnasta, kun taas maan pilvet peittävät jopa 65 prosenttia. Pilvet ovat Titanissa paljon harvinaisempia alemmilla leveysasteilla.


title: Titan (kuu)

text: Kun napa-alueet nauttuivat runsaista sateista, saattaa päiväntasaajalla mennä vuosikausia ilman ainuttakaan sadepisaraa. Tämän seurauksena Titanin päiväntasaaja onkin äärimmäisen kuivaa aluetta. Tutkijoille tuli yllätyksenä kun vuonna 2005 laskeutunut Cassini luotain lähettikin kuvia kuivista joen uomista päiväntasaajalla. Tästä pääteltiin että päiväntasaajallakin on joksus ollut nestettä huomattavissa määrin, tosin kukaan ei ymmärtänyt miten se oli mahdollista. Kosteimmatkin mallit olivat onnistuneet tuomaan tälle alueelle vain pieniä tihkusateita. Myös 2011 tehdyt tutkimukset ovat osoittaneet päiväntasaajan kuivaksi alueeksi. Tutkijoiden arvioiden mukaan päiväntasaajan alueelle kertyy noin 15 vuoden välein paljon pilviä, jotka saattavat aiheuttaa "supersateen", joka saattaa olla riittävä kaivertamaan muodostumia Titanin pintaan.


title: Titan (kuu)

text: Maanpäällisillä kaukoputkilla on nähty Titanin pinnan värivaihtelut. Luotaimet Voyager 1 ja Voyager 2 1970- ja 1980-luvulla tutkivat ohikulkumatkallaan Titanin kaasukehää.


title: Titan (kuu)

text: Cassini-Huygens-luotain saapui Saturnusta kiertävälle radalle heinäkuussa 2004. Cassini tutkii Saturnusta, sen renkaita ja kuita sekä erityisesti Titania muun muassa tutkalla. Huygens-luotain suunniteltiin yksinomaan Titanin tutkimiseen. Cassini lähetti sen kohti Titania 25. joulukuuta 2004. Luotain laskeutui onnistuneesti Titanin pinnalle 14. tammikuuta 2005. Huygens tutki pudotessaan muun muassa kaasukehän koostumusta. Se selvisi laskeutumisesta ja pystyi lähettämään takaisin tietoa Titanin pinnan olosuhteista.


title: Titan (kuu)

text: Kaasukehän tuulia pyrittiin havaitsemaan mittaamalla tarkasti Huygensin laskeutumista. Maapallon laajuinen radioteleskooppien havaintoverkko seurasi luotaimen lähettämää merkkisignaalia. Pitkäkantainterferometrialla yhdistetyistä suuntamittauksista luotaimen reitti onnistuttiin määrittämään kilometrin tarkkuudella.


title: Mafia

text: Mafia, tunnettu myös nimellä Cosa nostra (), on Sisiliassa perustettu salaseura ja rikollisjärjestö, joka nykyisin toimii erityisesti Italiassa ja Yhdysvalloissa. Mafia on kuulunut 1930-luvulta lähtien maailman suurimpiin ja vaikutusvaltaisimpiin rikollisjärjestöihin ja on nykyäänkin maailman järjestäytynein ja voimakkain rikollisorganisaatio. Yhdysvaltain ja Sisilian mafialla on samankaltainen perusrakenne, mutta ne ovat erillisiä järjestöjä, joiden välillä on ainoastaan verisukulaisuuteen ja liiketoimintaan liittyviä siteitä .


title: Mafia

text: Sana "mafia" tarkoitti Palermon murteessa alun perin piirrettä, johon kuuluvat 'kauneus', 'rohkeus' ja 'itsevarmuus'. Henkilöt, joissa on "mafiaa", olivat "mafiosoja". Sana alkoi saada rikollisuuteen viittaavia vivahduksia Sisilian murteella kirjoitetun, hyvin suosituksi nousseen näytelmän "Vicarian vankilan mafiosot" ("I mafiusi di la Vicaria", 1863) myötä. Näytelmä kertoi palermolaisista vangeista, jotka kuuluivat rikollisjärjestöön. Kiertelevään teatteriseurueeseen kuuluneista kirjoittajista ei tiedetä paljoakaan, mutta näytelmän tiedot perustuivat kertoman mukaan rikollisuuteen sekaantuneen kapakanpitäjän sisäpiiritietoihin. "Mafia"-sanaa ei tekstissä käytetä lainkaan, ja "mafiosot"-sanaakin vain nimessä. Näytelmän suosion myötä sanoja alettiin kuitenkin käyttää niiden kuvaamista rikollisista. Sanan ensimmäinen kirjallinen käyttö on Palermon prefekti Filippo Antonio Gualterion salaisessa raportissa Italian sisäministerille vuonna 1865. Nimitys levisi yleiseen käyttöön, kun raportti julkistettiin.


title: Mafia

text: Nimitystä "mafia" käytetään yleisesti muistakin rikollisjärjestöistä, esimerkiksi Venäjän mafiasta, vaikka niillä ei olisi mitään tekemistä alkuperäisen Mafian kanssa.


title: Mafia

text: Mafian toiminta muistuttaa salaseuroja. Mafiassa jäsenet vannovat noudattavansa omertàa, jonka käyttäytymissäännöstö vaatii esimerkiksi vaikenemaan poliisikuulusteluissa. Mafian jäsentä kutsutaan "mafiosoksi" tai mafian sisällä "kunnian mieheksi" ("uomo d'onore"). Mafian jäsenet ovat usein lähtöisin köyhistä oloista, koska mafiaan liittyminen on tarjonnut heille mahdollisuuden saada turvapaikka ja menestystä elämässä. Mafia saattaa myös palkita uskollisia jäseniään esimerkiksi hankkimalla heille hyväpalkkaisen työpaikan. Mafiasta ei voi erota, ja kaikille jäsenille sääntöjen rikkomisesta seuraa poikkeuksetta kuolema. Luopioksi ryhtynyt mafioso eli "pentito" joutuu usein salamurhan uhriksi, ja toisinaan mafia saattaa kostaa myös ilmiantajan hyvinkin etäisille sukulaisille, vaikka nämä eivät olisi olleet edes tietoisia rikollisen sukulaisensa olemassaolosta puhumattakaan, että olisivat pystyneet vaikuttamaan tämän tekemisiin.


title: Mafia

text: Italiassa Mafia on järjestäytynyt perhekunnittain ”klaaneiksi”, joiden välinen kilpailu on toisinaan huipentunut väkivaltaisiin ”mafiasotiin”. Klaaneissa vallitsee tiukka hierarkkinen arvojärjestys, jossa tavallinen rivijäsen on ”sotilas” ja noin kymmenen sotilaan päämies on ”kapteeni”. Toisinaan myös tavallisella sotilaalla voi olla alaisuudessaan kymmenien mafiaan kuulumattomien pikkurikollisten joukkio. Italialaisen Mafian "de facto" päällikkö on "capo di tutti capi" eli ”päälliköiden päällikkö”, joista viimeisin tunnettu oli vuonna 2006 pidätetty Bernardo Provenzano. Provenzano on tyypillinen esimerkki julkisuutta välttelevistä mafiapäälliköistä, sillä hän onnistui piileskelemään viranomaisilta 34 vuoden ajan. Muiden valtioiden mafioissa "capo di tutti capin" asemaa ei ole olemassa, minkä takia niiden toiminta on paljon hajanaisempaa ja löyhemmin organisoitua kuin Italian mafiassa. Yhdysvaltain mafian johdossa ovat Bonnanon, Colombon, Genovesen, Gambinon ja Lucchesen mafiasuvut eli niin sanotut viisi perhettä.


title: Mafia

text:
Mafian toiminta perustuu hyvin organisoituun järjestäytyneeseen rikollisuuteen, ja nykyisin se ansaitsee suurimman osan tuloistaan koronkiskonnalla, osakekaupoilla, uhkapeleillä, huumekaupalla ja prostituutiolla. Mafia on ollut Italiassa ”valtio valtiossa”, koska se on osallistunut poliittiseen päätöksentekoon ja hankkinut omaisuutta kavaltamalla rahaa maan hallitukselta ja Euroopan unionilta. Italiassa mafian vaikutusvaltaisuus johtuu pitkälti siitä, että Italian hallitus vähätteli mafian toiminnan laajuutta 1980-luvun alkupuolelle saakka. Italiassa Mafian veljesjärjestöjä ovat Calabrian maakunnan "’Ndrangheta", Apulian seudun "Sacra Corona Unita" ja Napolin seudun "Camorra". Toisinaan käsitettä mafia käytetään yleisnimenä Italian järjestäytyneelle rikollisuudelle tai järjestäytyneelle rikollisuudelle yleensä.
Yhdysvalloissa mafia on kontrolloinut arvokiinteistöjä, häirinnyt liittovaltion poliisin FBI:n toimintaa ja hankkinut tuloja laittomasti Las Vegasin kasinoiden kautta. Mafiosot ovat lahjoneet poliisipäälliköitä ja hallituksen virkamiehiä, jotta nämä eivät osallistuisi mafian vastaiseen toimintaan. Yhdysvaltain mafian toiminta on keskittynyt New Yorkin, Philadelphian, Detroitin ja Chicagon kaupunkeihin. Vuonna 1986 yhdysvaltalaiset viranomaiset julkaisivat raportin, jonka mukaan Yhdysvaltain mafiaan kuuluu arviolta 1 700 jäsentä ja tuhansia yhteistyökumppaneita.


title: Mafia

text: Mafia syntyi 1860-luvulla kun Sisilia liitettiin vastasyntyneeseen Italian kuningaskuntaan. Italialaiset uskoivat itse aluksi, että ilmiö olisi syntynyt jo keskiajalla ja olettivat että se katoaisi kun Sisilia nykyaikaistettaisiin. Mafia syntyi Palermon lähialueella Sisilian länsiosissa, mihin kauppa oli tuonut vaurautta. Sen syntyyn vaikutti etenkin Sisilian nopeasti kasvanut sitrushedelmien tuotanto. Järjestäytynyt rikollisuus hyötyi viljelystä, sillä se pystyi kiristämään viljelijöiltä suojelurahoja uhkaamalla sabotoida herkkiä viljelmiä. Maanomistajat taivuteltiin pestaamaan mafiosoja tilanhoitajiksi, vartijoiksi ja tuotteiden välittäjiksi. Mafia perusti kartelleja ja monopoleja väkivallan avulla.


title: Mafia

text: 1930-luvulla Italian fasistinen diktaattori Benito Mussolini käynnisti järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen kampanjan, jolloin Sisilian prefektille Cesare Morille myönnettiin valtuudet hävittää mafian kaikki toiminta Sisiliassa. Poikkeuslakien nojalla Mori määräsi Sisilian poliisin ja fasistipuolue "Partito Nazionale Fascistan" puolisotilaallisten järjestöjen jäsenet tekemään kotietsintöjä mafiosoiksi epäiltyjen rikollisten asuntoihin ja hankkimaan heiltä tietoja mafian toiminnasta. 1. tammikuuta 1926 Sisilian poliisivoimat miehittivät Gangin kaupungin, joka oli ollut aikaisemmin yksi mafian tärkeimmistä toimipaikoista Sisiliassa. Fasistit pidättivät tuhansia mafiosoja ja järjestivät heille oikeudenkäyntejä, joissa syyllisiksi todetut rikolliset tuomittiin kuolemaan tai vankeuteen. 16. heinäkuuta 1929 Mussolini ilmoitti kampanjan päättyneen ja Mori julistettiin kansallissankariksi. Fasistit luulivat kukistaneensa mafian lopullisesti, mutta todellisuudessa suuri joukko mafiosoja pakeni Atlantin valtameren toiselle puolelle Yhdysvaltoihin.


title: Mafia

text: 1970-luvulla Sisilian mafian klaanien päälliköt alkoivat taistella keskenään vallasta, mikä lopulta johti 23. toukokuuta 1981 vaikutusvaltaisen mafioso Stefano Bontaden salamurhaan. Kaksi viikkoa Bontaden kuoleman jälkeen hänen liittolaisensa Salvatore Inzerillo joutui mafiapäällikkö Salvatore Riinalle työskentelevän palkkamurhaaja Giuseppe Grecon murhaamaksi. Bontaden ja Inzerillon salamurhat käynnistivät vuosien 1981 ja 1983 välisenä aikana Sisiliassa käydyn mafiasodan, jossa tapettiin mahdollisesti jopa satoja mafiosoja. Mafiosojen värväämien palkkamurhaajien uhreista tunnetuimpiin kuuluivat viranomaisten etsintäkuuluttama palkkatappaja Filippo Marchese ja Sisilian mafianeuvoston jäsen Rosario Riccobono. Sisilian mafiaklaanit heikentyivät suuresti, poikkeuksena Salvatore Riinan rikollisjärjestö, josta oli tullut vuoteen 1983 mennessä Sisilian vaikutusvaltaisin mafiaklaani.


title: Mafia

text: Vuoden 1978 aikoihin Salvatore Riina julisti Italian valtion vastaisen sodan ja alkoi järjestää italialaisten viranomaisten salamurhia. Riina määräsi tapettaviksi useita italialaisia poliisipäälliköitä, lakimiehiä, tuomareita ja poliitikkoja, kuten karabinieerien kenraali Carlo Alberto Dalla Chiesa, Palermon poliisipäällikkö Boris Guiliano, asianajaja Rocco Chinnici, tuomari Cesare Terranova ja Italian kommunistisen puolueen puheenjohtaja Pio La Torre. Vuonna 1983 italialaiset poliisit kuitenkin pidättivät mafioso Tommaso Buscettan, joka alkoi ensimmäisenä Italian mafian jäsenenä luopioksi eli "pentitoksi". Hänen tietojensa avulla italialaiset viranomaiset aloittivat vuosien 1986 ja 1987 välisenä aikana käydyn pitkän oikeudenkäynnin, jossa syytettyinä olleesta 474 mafiososta peräti 360 tuomittiin vankeuteen vakavista rikoksista. Jo muutaman vuoden päästä suurin osa syytetyistä oli kuitenkin jouduttu päästämään vapaaksi.


title: Mafia

text: Vuonna 1992 Salvatore Riinan alaisuudessa työskennelleet salamurhaajat tappoivat kaukolaukaistuilla dynamiittipanoksilla tuomari Giovanni Falconen ja myöhemmin hänen työtoverinsa Paolo Borsellinon, jotka olivat kuuluneet 1980-luvun loppupuolen suuren mafiaoikeudenkäynnin pääjärjestelijöihin. Falconen ja Borselinon murhat herättivät suurta järkytystä italialaisten keskuudessa, ja Italian hallitus käynnisti uuden kampanjan mafian nujertamiseksi. 15. tammikuuta 1992 Italian poliisi sai nimettömän vihjeen, jonka ansiosta Riina pidätettiin Palermossa. Hänet tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen syytettynä yli sadasta murhasta ja hänet siirrettiin huippuvartioituun vankilaan, jotta hän ei voisi johtaa mafiaa kalterien takana. Uudeksi mafian päälliköksi valittiin aikoinaan mafioso Luciano Liggiolle palkkamurhaajana työskennellyt Bernardo Provenzano, joka pidätettiin 11. huhtikuuta 2006. Huolimatta Provenzanon pidätyksestä, Italian mafia on edelleen vahva organisaatio. Provenzanon seuraajan uskotaan olleen vuodesta 1993 etsintäkuulutettuna ollut Matteo Messina Denaro.


title: Mafia

text: 16. joulukuuta 2008 Italian poliisi pidätti suuroperaatiossa sata ihmistä Sisiliassa ja Toscanassa epäiltynä Cosa nostran uudelleenjärjestämisestä.


title: Mafia

text: Joulukuussa 2009 Italian pääministeri Silvio Berlusconi lupasi kukistaa mafian vuoteen 2013 mennessä. Tätä ennen vuonna 2009 Italiassa olikin tehty suuria mafiapidätyksiä vuodesta 2008.