title: Niili

text: Niilissä on useita patoja. Vuodesta 1843 alkaen suiston lähelle on rakennettu ohjauspatoja, joilla yläjuoksun kastelukanaviin saadaan nousemaan vettä. Assuaniin Etelä-Egyptiin ensimmäinen pato rakennettiin vuosina 1899–1903. Vuosina 1959–1970 rakennettiin suuri Assuanin pato kuusi kilometriä aiemman padon yläjuoksulle. Pato on 3,83 kilometrin pituinen. Se mahdollistaa Niilin vuotuisten tulvien säätelyn ja tuottaa samalla sähköenergiaa. Padon taakse on muodostunut 500 kilometriä pitkä Nasserin tekojärvi.


title: Niili

text: Myös Etiopian puolelle on rakenteilla suurpato kastelukanavineen. Viimeistään vuonna 2019 valmistuva pato tuottaa Etiopialle energiaa jopa 6 400 megawatin teholla. Sudanille pato tuo halpaa sähköä ja säätelee Niilin tulvia. Egyptiläiset sen sijaan pelkäävät padon aiheuttavan maahansa tuhoisan vesipulan, etenkin jos sen patojärvi täyttyy vain muutamassa vuodessa.


title: Niili

text: Kairon kohdalla joesta on johdettu useita kastelukanavia ja kanaaleja. Ne vievät joesta vettä pelloille ja palauttavat siihen jätettä, kemikaaleja ja viemärivettä.


title: Niili

text: Assuanin padon rakentamisella tavoiteltiin hyötyjä, mutta se on aiheuttanut myös haittoja. Vaikka se on lopettanut vaaralliset tulvat, samalla se on pysäyttänyt hedelmällisen lietteen tulon joen alajuoksulle. Sen seurauksena alajuoksun viljelyksillä joudutaan käyttämään keinolannoitteita. Lietteen tulon loppuminen on vaikuttanut pahimmin joen suistoon, jota eroosio nyt kuluttaa nopealla vauhdilla.


title: Sothis

text: Sothis (sanatarkasti "Sopdet") oli muinaisessa Egyptissä palvottu Sirius-tähden jumalatar.


title: Sothis

text: Sothis kuvattiin naisena, jolla oli päässään kruunu, jonka päällä oli viisisakarainen tähti.


title: Sothis

text: Sothis yhdistettiin Sirius-tähteen, joka nousi heinäkuussa aamulla taivaalle, osoittaen uuden vuoden ja Niilin tulvan alkamisen. Tästä syystä häntä pidetään myös uuden vuoden ja Niilin tulvan jumalana.


title: Sothis

text: Egyptin mytologiassa Sothiksen puoliso oli Orionin tähdistöä edustanut Sah.


title: Montenegro

text: Montenegro (montenegroksi "Crna Gora", ”musta vuori”) on valtio Balkanilla, Etelä-Euroopassa. Sen naapureita ovat Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Kosovo ja Serbia. Maa rajoittuu osittain Adrianmereen. Maa julistautui itsenäiseksi 3. kesäkuuta 2006. Montenegro oli itsenäinen ruhtinas- ja kuningaskunta vuodesta 1878 aina ensimmäisen maailmansodan loppuun.


title: Montenegro

text: Montenegron tärkeimmät kaupungit ovat pääkaupunki Podgorica (139 100 asukasta), Nikšić (57 600), Pljevlja (18 800) ja Bijelo Polje (17 100). Aikaisempi kuninkaallinen pääkaupunki oli Cetinje. Kotorin keskiaikainen vanhakaupunki kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Montenegro

text: Montenegro ulottuu Adrianmeren rannikolta Serbian ja Albanian rajoilla kohoaviin vuoristoihin. Dinaariset alpit kulkevat Serbian ja Montenegron välillä ja ulottuvat Lounais-Montenegroon, jossa kalkkikiviset huiput ovat paikoin paljaita. Maan pohjoisosassa sijaitseva Durmitorin kansallispuisto on Unescon maailmanperintökohde, ja siellä sijaitseva Tara-joen kanjoni on Euroopan suurin. Montenegron suurin järvi Skadar sijaitsee maan eteläosassa, Albanian rajalla.


title: Montenegro

text: Montenegron kallioperä on rikkonaista ja vuoristoista, ja soveltuu paremmin karjanhoitoon kuin peltoviljelyyn. Suuri osa maasta on metsän peitossa.


title: Montenegro

text: Montenegron tärkeimmät kaupungit ovat pääkaupunki Podgorica (139 100 asukasta), Nikšić (57 600), Pljevlja (18 800) ja Bijelo Polje (17 100). Aikaisempi kuninkaallinen pääkaupunki oli Cetinje.


title: Montenegro

text: Kotorin keskiaikainen satamakaupunki ja Kotorinlahti kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Montenegro

text: Montenegron ilmasto on välimerellinen, kesät ovat lämpimiä ja talvet leutoja. Vuoristossa on huomattavasti viileämpää. Sadetta saadaan eniten marras- ja joulukuussa.


title: Montenegro

text: Montenegrossa on neljä kansallispuistoa.


title: Montenegro

text: Slaavit asuttivat nykyisen Montenegron alueen 600-luvulla ja 900-luvulla alueelle muodostui "Zetan" valtio Ceslav-nimisen päällikön (zupan) yhdistettyä alueen. Alue oli vuosisatoja nimellisesti Serbian maakunta, mutta osmanien kukistaessa Serbian vuonna 1389 alueesta tuli täysin itsenäinen. Aluksi maata hallitsi Balsan ruhtinassuku, jota seurasi vuonna 1421 Crnojevićin dynastia perustajanaan Stefan Crnojević. Hänen seuraajiensa aikana Montenegron hovi saavutti maan pienuuteen ja karuuteen nähden varsin korkean kulttuuritason, ja vuonna 1493 siellä painatettiin ensimmäiset kyrillisin kirjaimin kirjoitetut tekstit. Vuodesta 1516 Montenegroa hallitsi Cetinjen ruhtinaspiispa ("vladika") viimeisen Crnojević-sukuisen ruhtinaan Đurađ V Crnojevićin luovuttua vallasta ja lähdettyä Venetsiaan. Tämä hallintomuoto oli tehokas tapa pitää ortodoksiset montenegrolaisylimykset yhtenä miehenä islamilaisia turkkilaisia vastassa. Vuonna 1696 vladika Danilo I Petrović teki virasta perinnöllisen (tosin piispat eivät saaneet olla naimisissa, joten virka periytyi aina veljenpojan kautta), minkä jälkeen se periytyi Petrović-Njegošin suvussa. Montenegron viimeinen ruhtinaspiispa oli Danilo II, joka vuonna 1852 luopui pappisvirasta, meni naimisiin ja otti ruhtinaan tittelin.


title: Montenegro

text: Turkkilaisten kärsittyä vuosien 1876–1878 sodassa tappion Montenegro saavutti 1. heinäkuuta 1878 itsenäisyyden, joka myöhemmin tunnustettiin Berliinin kongressissa.


title: Montenegro

text: Montenegron hallitsija Nikola I julistautui kuninkaaksi vuonna 1910 ja saavutti merkittävää menestystä Balkanin sodassa 1912–1913, mutta itävaltalaiset häätivät hänet maasta 1916 miehittäessään maan ensimmäisen maailmansodan yhteydessä.


title: Montenegro

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä maa liittyi Serbian myötä Jugoslavian kuningaskuntaan kansanäänestyksen tuloksena. Itsenäisyyden kannattajat aloittivat kuitenkin vuonna 1919 kapinan, joka jatkui aina vuoteen 1924.


title: Montenegro

text: Toisessa maailmansodassa montenegrolaiset taistelivat Titon partisaanien rinnalla. Tämän jälkeen Montenegro oli osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa (1943–1992).


title: Montenegro

text: Jugoslavian hajottua 1990-luvun alussa jäljelle jääneessä sosialistisessa Jugoslaviassa vuonna 1992 järjestetyssä kansanäänestyksessä 95,96 prosenttia Montenegron asukkaista kannatti liittoa Serbian kanssa eli liittymistä uuteen Jugoslavian liittotasavaltaan ("Serbia ja Montenegro", "tynkä-Jugoslavia"). Muslimit, katolilaiset ja itsenäisyyttä kannattavat montenegrolaiset boikotoivat äänestystä. Itsenäisyyden kannattajat väittivät, etteivät vaalit olleet demokraattiset ja että valtio-omisteinen media oli lähettänyt federaatiota kannattavaa propagandaa.


title: Montenegro

text: Vuonna 1996 Montenegron Milo Đukanovićin hallitus katkaisi välit tuolloin Slobodan Miloševićin hallitsemaan Serbiaan, ryhtyi harjoittamaan omaa talouspolitiikkaansa ja otti valuutakseen käyttöön Saksan markan. Myöhemmin valuutta vaihtui euroon Saksan otettua sen valuutakseen. Hallitus kannatti itsenäisyysmielistä politiikkaa. Vuonna 2003 Jugoslavia muutettiin Serbia ja Montenegron valtioliitoksi ja perustuslaissa määrättiin, että osapuolet saisivat järjestää itsenäistymisestä kansanäänestyksen kolmen vuoden kuluttua.


title: Montenegro

text: 21. toukokuuta 2006 järjestetyssä kansanäänestyksessä 55,4 % (tarvittava määrä 55 %) kannatti Montenegron itsenäistymistä. Valtio julistautui itsenäiseksi 3. kesäkuuta 2006 ja erosi sen ja Serbian valtioliitosta. Montenegrosta tuli näin viides entisen Jugoslavian osa, joka irrottautui Belgradin alaisuudesta. Montenegro joutui liitosta eronneena osapuolena hakemaan itselleen kansainvälisen tunnustuksen sekä kansainvälisten järjestöjen jäsenyyttä. Euroopan unioni tunnusti Montenegron 12. kesäkuuta ja Serbia 15. kesäkuuta 2006. Maasta tuli Yhdistyneiden kansakuntien 192. jäsen 28. kesäkuuta 2006.


title: Montenegro

text: Joulukuussa 2006 siitä tuli Naton rauhankumppani ja ehdokasjäsen. Se jätti EU:n jäsenhakemuksen 2008 ja Euroopan komissio suositteli sitä ehdokasjäseneksi marraskuussa 2010. Viralliset EU-jäsenyysneuvottelut Montenegron kanssa aloitettiin kesäkuussa 2012. Kesäkuussa 2017 Montenegro hyväksyttiin Naton jäseneksi.


title: Montenegro

text: Osana länteen suuntautunutta turvallisuuspolitiikkaansa Montenegro ilmoitti 31.8.2006 luopuvansa yleisestä asevelvollisuudesta ja siirtyvänsä 2 500 miehen vahvuiseen ammattiarmeijaan.


title: Montenegro

text: Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viideksi vuodeksi kerrallaan, korkeintaan kahdelle kaudelle. Hänellä ei ole kovin laajaa poliittista valtaa. Yksikamarisessa eduskunnassa on 81 kansanedustajaa, jotka valitaan nelivuotiskaudelle. Äänioikeus on 18 vuotta täyttäneillä.


title: Montenegro

text: Filip Vujanović valittiin presidentiksi 2003, uudelleen 2008 ja täpärästi kolmannelle kaudelle 2013.


title: Montenegro

text: Montenegro on jaettu 23 kuntaan. Vuoden 2003 väestönlaskennassa kuudessa kunnassa oli selvä montenegrolaisenemmistö ja lisäksi he olivat suurin väestöryhmä kolmessa muussa kunnassa. Serbienemmistöisiä kuntia oli viisi, suurin ryhmä serbit oli kolmessa muussa Pohjois-Montenegron kunnassa. Bosniakkienemmistö oli kahdessa rajaseudun kunnassa ja albaanienemmistö yhdessä kunnassa maan kaakkoisosassa.


title: Montenegro

text: Luettelo Montenegron kunnista:


title: Montenegro

text: Montenegron merkittävimmät vientituotteet ovat metalliteollisuuden tuotteet, jotka käsittävät 62 % viennistä (2004). Kokonaisviennistä 41 % käsitti alumiini. Bauksiittikaivokset ja sulattamon omistaa venäläinen miljonääri Oleg Deripaska. Seuraavilla sijoilla ovat juomat ja tupakka (18 %) ja puutavara (8 %).


title: Montenegro

text: Maatalous painottuu lähinnä lampaiden ja vuohien laiduntamiseen.


title: Montenegro

text: Maassa on viisi lentokenttää ja 250 km rautatietä. Bar on sen ainoa merkittävä satamakaupunki.


title: Montenegro

text: Vuoden 2003 väestöjakauma:


title: Montenegro

text:
Suurin osa Montenegron asukkaista on ortodokseja, mutta maassa on myös huomattava muslimivähemmistö. Oheiset luvut ovat vuodelta 2011.Montenegron kansalliskirjailija on 1800-luvulla elänyt ruhtinas Petar II Petrović-Njegoš.
Montenegro osallistui vuoden 2008 kesäolympialaisiin 19 urheilijan joukkueella ja vuoden 2012 kesäolympialaisiin 34 urheilijan joukkueella. Sillä oli yksi edustaja myös vuoden 2010 talviolympialaisissa. Lontoossa 2012 naisten käsipallojoukkue saavutti olympiahopeaa. Vuonna 2011 Montenegron jalkapallomaajoukkue oli FIFAn rankingissa ylimmillään sijalla 16.


title: Taweret

text: Taweret oli muinaisessa Egyptissä palvottu virtahepojumalatar.


title: Taweret

text: Taweret kuvattiin ihmismäisenä virtahepona, jolla oli krokotiilin selkä. Hänen päänsä oli myös osittain krokotiilin pään muotoinen. Vaikka Taweret oli suorastaan uhkaavan näköinen, oli hän pohjimmiltaan lempeä jumalatar. Taweretin erikoisen olemuksen uskottiin karkottavan pois pahoja henkiä.


title: Taweret

text: Taweret oli ensisijaisesti synnytyksen jumalatar. Häntä palvottiin laajasti ympäri Egyptiä varsinkin kodeissa, joissa oli raskaana olevia naisia. Taweretia on äärimmäisen vaikea erottaa ulkomuodoltaan ja tehtäviltään samanlaisesta Ipystä.


title: Tefnut

text: Tefnut (muinaisegyptin ""Tuo Vesi"") oli muinaisessa Egyptissä palvottu leijonajumalatar. Hän edusti alun perin kosteutta, mutta myöhemmin häntä pidettiin maailmanjärjestyksen ylläpitäjänä. Tefnut ja hänen veljensä Shu rinnastettiin Leontopoliksessa palvottuihin Ruti-leijoniin, ja esitettiin siksi leijonapäisinä.


title: Tefnut

text: Tefnut kuvataan yleensä leijonana tai leijonapäisenä naisena. Häntä on hyvin vaikea erottaa muista leijonajumalattarista (Bastet, Mut ja Sekhmet).


title: Tefnut

text: Tefnut oli Heliopoliksen enneadissa luojajumala Atumin luoma tytär, jonka avioliitosta veljensä Shun kanssa syntyivät Geb (maa) ja Nut (taivas).


title: Lewis Carroll

text: Lewis Carroll, oikealta nimeltään Charles Lutwidge Dodgson (27. tammikuuta 1832 Daresbury — 14. tammikuuta 1898 Guildford), oli englantilainen matemaatikko, kirjailija, pappi ja harrastelijavalokuvaaja. Hän työskenteli Oxfordin yliopistossa matematiikan lehtorina.


title: Lewis Carroll

text: Charles Dodgson alkoi jo nuorena kirjoittaa runoja ja novelleja, aluksi perheen omaan lehteen, sittemmin eri aikakausjulkaisuihin. Useimmat kirjoitukset olivat sävyltään humoristisia, joskus satiirisia.


title: Lewis Carroll

text: Parhaiten Dodgson tunnetaan nimellä Lewis Carroll kirjoitetuista lastenkirjoista "Liisan seikkailut ihmemaassa" ja "Liisan seikkailut peilimaailmassa". Kyseinen Liisa (Alice Liddell) on yksi Charlesin opettajakollegan Henry Liddellin kolmesta tyttärestä, joille ensimmäinen tarina alun perin souturetkellä Thamesjoella kerrottiin. Vasta Alicen pyyntöjen jälkeen Charles suostui kirjoittamaan tarinan muistiin ja luovuttamaan sen kustantajalle. Ennen kirjan julkaisua Charlesin ja Liddellien välit kuitenkin katkesivat; syytä ei tiedetä.


title: Lewis Carroll

text: Dodgsonin kirjailijanimi Lewis Carroll syntyi vuonna 1856 Dodgsonin etunimistä: ne käännettiin ensin latinaksi "Carolus Ludovicus", vaihdettiin niiden järjestystä ja käännettiin takaisin englanniksi: Lutwidge → Ludovicus → Lewis, Charles → Carolus → Carroll.


title: Lewis Carroll

text: "Liisan seikkailujen" lisäksi Lewis Carroll julkaisi tunnetun nonsense-runoteoksen "Kraukijahti" ("The Hunting of the Snark") vuonna 1876 ja kaksiosaisen fantasiaromaanin "Sylvie and Bruno" vuosina 1889 ja 1893. Omalla nimellään hän julkaisi useita tutkielmia matematiikan alalta. Hän piti lähes koko ikänsä yksityiskohtaista päiväkirjaa, ja se julkaistiin (säilyneiltä osin) kokonaisuudessaan vuosina 1993–2005. Myös hänen laajaa kirjeenvaihtoaan on julkaistu.


title: Lewis Carroll

text: Dodgson oli taitava valokuvaaja. Kun hän hankki kameran 1850-luvun puolivälissä, valokuvaus oli uusi keksintö. Hänen valokuvaajanuransa kesti 25 vuotta, ja hän otti noin 3 000 valokuvaa. Keskustelua on herättänyt se, että Dodgson valokuvasi tyttöjä alastomina, mutta äidit olivat kuvattaessa läsnä, ja kuvat heijastavat aikansa taiteellisia käsityksiä: viktoriaanisena aikana lapsi edusti puhtautta ja viattomuutta, mikä ilmenee myös tuon ajan kuvakirjoista ja postikorteista. Lapsikuvat muodostavat vain osan hänen valokuvatuotannostaan, ja hän kuvasi innokkaasti myös aikansa kuuluisuuksia.


title: Lewis Carroll

text: Lewis Carroll opiskeli Rugby Schoolissa.


title: Thot

text: Thot (kirjaimellisesti "Djehuty") oli muinaisessa Egyptissä palvottu kuun, magian, viisauden ja kirjoitustaidon jumala. Thotia pidettiin auringonjumala Ran kielenä ja sydämenä. Kuunjumalana Thotin uskottiin öisin ottavan Ran paikan tämän laskeuduttua tuonelaan (Duat).


title: Thot

text: Thot kuvattiin yleensä iibiksenä, iibispäisenä miehenä tai paviaanina. Usein Thot kuvattiin kirjoittamassa papyrukselle.


title: Thot

text: Thot oli tärkeä jumala koko Egyptissä. Hän vastasi tiedosta, kirjoitustaidosta, laskutaidosta, ajan laskemisesta ja osittain myös kuolleista. Thot oli myös kirjureiden, pappien ja lääkärien suojelija. Thot toimi erinäisissä rituaaleissa jumalten kirjurina kirjaten ylös tapahtumat. Esimerkiksi Kuolleiden kirjan kohdassa, jossa vainajan sydän punnitaan, Thot merkitsee tuloksen muistiin.


title: Thot

text: Thotin katsottiin keksineen hieroglyfit sekä laskutaidon. Kreikkalaiset yhdistivät Thotin Hermes-jumalaan ja uskoivat tämän keksineen lisäksi mm. astrologian, astronomian, geometrian, maanmittauksen ja lääketieteen.


title: Wadjet

text: Wadjet oli muinaisessa Egyptissä palvottu kobrajumalatar. Häntä palvottiin Ala-Egyptissä.


title: Wadjet

text: Wadjet kuvattiin kehäksi kiertyneenä, hyökkäykseen valmiina kobrana, mutta toisinaan häntä kuvattiin myös leijonapäisenä naisena. Tässä hahmossa häntä on joskus vaikea erottaa Sekhmetistä.


title: Wadjet

text: Alun perin Wadjet oli Ala-Egyptissä sijaitsevan Buto-nimisen kaupungin paikallisjumalatar, mutta ajan mittaan hänestä tuli koko Ala-Egyptiä edustava jumalatar. Faraon kruunussa Wadjetia edusti uraeus. Sen vieressä oli usein Ylä-Egyptin korppikotkajumalatar Nekhbet kuvaamassa kahden maan liittoa. Myös faaraon Nebty-nimen esittelyssä esiintyi Wadjetia kuvaava kobra.


title: Wadjet

text: Wadjet-jumalatarta pidettiin myös suojelevan Horuksen silmän henkilöitymänä. Wadjet esiintyi myös faraoiden kruunuissa aurinkokehräpäisenä uraeuksena.


title: Amhrán na bhFiann

text: Amhrán na bhFiann (/aβˠɾˠɑ:n̪ˠ n̪ˠə βʲiəɴˠ/ tai /əuɾˠɑ:n̪ˠ n̪ˠə βʲiən̪ˠ/) () on Irlannin kansallislaulu. Sen on kirjoittanut Peadar Kearney ja säveltänyt Patrick Heeney. Ensimmäisen kerran laulu julkaistiin vuonna 1912. Alkuperäiset sanat ovat englantia. Iiriksi laulun on kääntänyt Liam Ó Rinn, Irlannin parlamentin (Dáil Éireann) kääntäjähenkilöstön päällikkö 1920-luvulla. Valtiollisissa yhteyksissä käytetään yleensä vain kertosäkeen tekstiä: melodia ei ole mikään kansansävelmä, ja laulu on itse asiassa vaikea sekä laulaa että soittaa. Vaikka laulu on alkujaan kirjoitettu englanniksi, se lauletaan nykyisin mieluummin iirin kielellä.


title: Amhrán na bhFiann

text: Liam Ó Rinn: Amhrán na bhFiann


title: Amhrán na bhFiann

text: Kertosäe:


title: Amhrán na bhFiann

text: Iirinkielinen teksti noudattelee alkutekstiä tarkkaan; vanhanaikaisuutta ja juhlavuutta sille antaa esimerkiksi hieman pedanttinen genetiivin käyttö kohdissa, joissa tämä muoto ei olisi ehkä aivan välttämätön ("breacach "lae" na saoirse", "vapauden päivän koitto"). Tekstissä on jonkin verran riimin tarpeisiin käytettyjä muotoja muistakin murteista (esimerkiksi "tíocht" on silmiin pistävän connemaralainen muoto verbaalisubstantiiville "teacht", "tulo" tai "tuleminen"), mutta yleisesti ottaen teksti on pikemminkin kallellaan Munsterin murteen suuntaan. Esimerkiksi säkeessä "le gunnascréach, faoi lámhach na bpiléar" ("pyssyjen paukkeessa, luotien ammunnassa") sanan "piléar", luoti, paino on pakko sijoittaa jälkimmäiselle tavulle: pi"léar". Useimmat iirin murteet painottavat ensimmäistä tavua: toisen tai kolmannen tavun pitkä vokaali painottuu vain Munsterissa. Munsterin murteelle on tyypillistä myös bh- ja mh-kirjainyhdistelmien jättäminen ääntämättä pitkän vokaalin jälkeen: kohdassa "ag lámhach go tréan..." ("hurjasti ampuen") voi runomitan takia olla välttämätöntä ääntää sana "lámhach", ammunta, muodossa "lách", ja sanan "námhaid" "vihollinen" genetiivistä "námhad" tulee käytännössä "nád". Monet tekstijulkaisut käyttävät prepositiolle "faoi(n)" "alla; ympärillä, vaiheilla" kirjoitustapaa "fé"; tässäkin kyse on munsterilaisesta ääntämyksestä (yleensä kirjainyhdistelmä "ao" tai "aoi" äännetään iirissä pikemminkin pitkänä i:nä. mutta Munsterissa esiintyy ainakin eräillä sanoilla pitkä e).


title: Amhrán na bhFiann

text: Kertosäkeen kohta "soldiers are we" on käännetty "sinne Fianna Fáil", "me olemme "Fál"in (Irlannin kohtalon) sotajoukot"; sana "fianna" viittaa ennen kaikkea muinaisirlantilaisen mytologian vaeltaviin sotureihin. Nykyään "Fianna Fáil" on kuitenkin omittu erään poliittisen puolueen nimeksi, joten laulun virallisessa versiossa säe on ruhjottu muotoon "sinne "laochra" Fáil", "me olemme "Fál"in "sankarit""!


title: Amhrán na bhFiann

text: Peadar Kearney: The Soldier's song


title: Amhrán na bhFiann

text: Sanoitukseen kuuluvat iirinkieliset sanat "bearna bhaoil" (bjaarna weelj) tarkoittavat sananmukaisesti vaaran aukkoa. Sanontana "bearna bhaoil" merkitsee miehen täytettävää aukkoa taistelurintamassa, "tonight we man the bearna bhaoil" tulee siis kääntää suunnilleen "tänä yönä muodostamme aukottoman rintaman, taistelemme vieri vieressä rinnakkain". "Inis Fáil" on Irlannin runollinen nimi, joka periaatteessa tulisi ääntää suunnilleen "inish faalj", mutta tässä riimi edellyttää englanninkielistä ääntämistä "inis feil". "A land beyond the wave" viittaa Amerikkaan, jossa toimi voimakas irlantilainen nationalistiliike.


title: Wepwawet

text: Wepwawet oli muinaisessa Egyptissä palvottu sakaalijumala.


title: Wepwawet

text: Wepwawet kuvattiin useimmiten Anubis-jumalan kaltaisena sakaalipäisenä miehenä.


title: Wepwawet

text: Wepwawetin nimi tarkoittaa "tien avaajaa" ja hänet yhdistettiin läheisesti hautaukseen ja kuolleisiin. Wepwawetia suositumpi Anubis kuitenkin käytännössä korvasi Wepwawetin samankaltaisuutensa takia.


title: Waset

text: Waset, usein Wosret (muinaisegyptin ""Vallatar"") oli muinaisessa Egyptissä palvottu jumalatar. Waset oli Theban kaupungin jumalatar, ja kaupunki kantoi egyptiksi tämän nimeä. Alun perin Waset oli egyptiläisessä mytologiassa Amon-jumalan varhaisin puoliso ennen kuin Mut-syrjäytti tämän.


title: Waset

text: Waset kuvattiin naisena, jonka päässä tai kädessä oli jumalan tunnus, "was"-valtikka. Kolmen keskivaltakunnan aikana hallinneen faraon nimi oli Senwosret, mikä merkitsee "Wasetin miestä".


title: Luettelo kemisteistä

text: Kemisti on kemian tutkija tai tuntija. Suomessa kemistiksi voi pätevöityä suorittamalla yliopistossa filosofian maisterin tutkinnon pääaineena kemia, taikka diplomi-insinöörin tutkinnon pääaineena kemiantekniikka. Biologisten materiaalien kemiaan suuntautunutta kemistiä sanotaan biokemistiksi.


title: Luettelo kemisteistä

text: Tällä sivulla luetellaan merkittäviä kemistejä. Aakkostuksessa ei oteta huomioon sukunimien etuliitteitä "van", "van't" ja "von".


title: Luettelo kemisteistä

text:
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö


title: Chili

text: Chili (vanha puhekielinen vastine "turkinpippuri") on nimitys, jota käytetään kapsaisiinipitoisuudeltaan suurista paprikoista ("Capsicum"). Chilejä voidaan käyttää mausteina ja raaka-aineina eri ruoissa. Monet maustekäyttöön soveltuvat lajit ovat huonosti tunnettuja ja osa myös uhanalaisia. Kaikki tunnetut paprikat ja chilit ovat syötäviä. Kasvitieteellisesti määriteltynä chilin hedelmä on marja.


title: Chili

text: Nykykäsityksen mukaan chiliä alkoivat viljellä ensimmäisinä nykyisen Keski-Meksikon itäosien muinaiset asukkaat yli 6 000 vuotta sitten. Ne ovat ympärivuotisia, ulkomuodoltaan ja kasvutavaltaan hyvin moninaisia. Paprikoiden suku jaetaan tällä hetkellä epävirallisesti kahteen päähaaraan: itäiseen, jotka ovat brasilialaisia, hyvin huonosti tunnettuja villilajeja, ja läntiseen, joita ovat kaikki niin sanotusti yleisesti tunnetut chilit.


title: Chili

text: Läntiselle haaralle tunnusomaisia piirteitä ovat muun muassa ylöspäin kasvava, useimmiten tulinen, kapsaisiinia sisältävä punainen marjahedelmä. Itäisillä lajeilla marjahedelmä on usein keltainen tai oranssi, alaspäin kasvava eikä välttämättä lainkaan tulinen. Myös kasvien ulkoinen olemus voi poiketa suuresti toisistaan. Chilin väri riippuu sen sisältämistä karotenoideista. Punaisessa chilissä värin aiheuttavat pääasiallisesti kapsantiini ja kapsorubiini. Geneettisesti paprikat ovatkin kiistanalainen suku. Sen sukulaisiin koisokasvien ("Solanaceae") heimossa kuuluvat muiden muassa tomaatti ("Solanum lycopersicum"), peruna ("Solanum tuberosum"), munakoiso ("Solanum melongena") ja tupakat ("Nicotiana").


title: Chili

text: Chilin vaikuttavana aineena ovat kapsaisinoidit, joista tunnetuin on kapsaisiini, joka vaikuttaa suoraan suun seudun kipuhermoihin. Kapsaisiinit hämäävät elimistöä luulemaan, että sitä vahingoitetaan, mutta mitään fyysistä vahinkoa ei todellisuudessa tapahdu. Nautittuna chili kuitenkin aiheuttaa kipua, joka vapauttaa elimistön omia puudutusaineita, endorfiineja. Kapsaisiini on rasvaliukoinen, joten poltetta voi hillitä rasvaisella maidolla tai leipätuotteilla. Vesi tai esimerkiksi mehu eivät auta, vaan ne voivat levittää kapsaisiinia laajemmalle suuhun ja aiheuttaa lisäpoltetta.


title: Chili

text: Chilien tulisuutta mitataan yksikössä, jota kutsutaan scovilleksi. Tulisin luotettavasti mitattu chililajike on Dragon's Breath, josta on mitattu noin 2,4 miljoonaa scovillea. Entinen ennätyksenhaltija oli Trinidad Morouga Scorpio, jonka tulisuudeksi oli mitattu 1,2-2 miljoonaa scovillea. Tulisuus voi vaihdella runsaasti samasta kasvista poimittujen hedelmien välillä, joten luvut ovat vain suuntaa antavia. Kemiallisesti valmistetun kapsaisiiniuutteen scoville-lukemat nousevat jopa 16 miljoonaan yksikköön.


title: Chili

text: Kaupallisesti käytetään scoville-asteikosta poikkeavaa nollasta kymmeneen ulottuvaa asteikkoa, jossa tavallinen paprika saa arvon 0 ja entinen tulisin lajike Habanero arvon 10. Habaneroa tulisemmat merkitään lisäämällä kymmenen jälkeen plusmerkki tai useampi, esimerkiksi Naga Morichille merkitään 10+++. Chilin tulisuus sijaitsee sen vaaleissa siemenkiinnikkeissä, ei siemenissä. Tulisimpia ovat yleensä pienimmät chilit.


title: Chili

text:
Chililajikkeita tulisuuden mukaan:
Chiliä käytetään sekä mausteena että kaasusumuttimissa. Chiliä käsitellessä on syytä välttää kasvoihin, silmiin, nenään tai sukupuolialueille koskemista. Chilien kapsaisiini aiheuttaa polttavan tunteen limakalvoilla ja herkällä iholla. Chilien käsittelyn jälkeen käsiin kannattaa hieroa esimerkiksi ruokaöljyä ja pestä ne sen jälkeen, jota rasvaliukoinen kapsaisiini irtoaa niistä.


title: Chili

text: Chilien tulisin osa löytyy hedelmän keskellä olevasta valkoisesta seinämästä, jossa sijaitsevat kapsaisiinia erittävät rauhaset. Jos chili paloitellaan ruokaan, voi siemenet ja valkoisen osan halutessaan poistaa. Siemenissä itsessään ei ole tulisuutta, vaikkakin niiden pinnalla voi sijaita tulisuuden aiheuttavaa kapsaisiinia. Siemeniä voi syödä huoletta, sillä ne eivät aiheuta vatsakipuja, kuten tavallisen paprikan siemenet.


title: Chili

text: Intiassa käytetään Naga Morich -lajikkeesta valmistetun chilijauheen ja moottoriöljyn seosta maanviljelysalueiden aitojen käsittelyyn, sillä näin käsitellyt köysiaidat ovat osoittautuneet tehokkaaksi norsujen karkottimiksi.


title: Chili

text: Chilien tuholaisia ovat jauhiaiset (heimo "Aleyrodidae"), kirvat (heimo "Aphididae"), villakilpikirvat (heimo "Pseudococcidae"), ripsiäiset (lahko "Thysanoptera"), vihannespunkki ("Tetranychus urticae") ja peltolude ("Lygus rugulipennis"). Maailmalla myös muutamat perhoslajit ja joissain määrin kotilot aiheuttavat chiliviljelmille tuhoja.


title: Chili

text: Chilillä elävät kirvalajit ovat: "Aphis craccivora", "Aphis fabae", "Aphis gossypii", "Aphis nasturtii", "Aphis spiraecola" (ei Suomessa), "Aulacorthum solani", "Macrosiphum euphorbiae", "Myzus ascalonicus", "Myzus ornatus", "Myzus persicae", "Neomyzus circumflexus", "Protaphis middletonii" (ei Suomessa), "Rhopalosiphoninus latysiphon" (ei Suomessa) sekä "Rhopalosiphum rufiabdominale".


title: Kaukovainio

text: Kaukovainio (lempinimeltään "Kaketsu") on Oulun kaupunginosa ja Kaukovainion suuralueen keskus, joka sijaitsee noin neljä kilometriä Oulun keskustasta etelään Pohjantien (valtatie 4), Kainuuntien (valtatie 22) ja Poikkimaantien rajaamalla alueella.


title: Kaukovainio

text: Asukkaita alueella on noin 5 000. Alueella on sekä omakoti- ja rivitalo- että kerrostaloasutusta ja ostoskeskus. Kaukovainio on suosittu asuinpaikka palvelutasonsa ja julkisen liikenteen yhteyksiensä ansiosta.


title: Kaukovainio

text: Kaukovainio on rakennettu vuonna 1964 valmistuneen asemakaavan mukaisesti. Rakentaminen aloitettiin vuoden päästä kaavan hyväksymisestä ja vuonna 1970 alue oli pääosin täyteen rakennettu. Aluetta on myöhemmin täydennetty uudemmillakin kerros-, rivi- ja omakotitaloilla. Kaukovainiolla sijaitsee myös Oulun seudun ammattiopiston Kaukovainion tekniikan ja liiketalouden yksiköt sekä Oulun seudun ammattikorkeakoulun tiloja. Kaukovainio on kaavoitettu 1960-luvulla lähiösuunnittelussa vallinneen periaatteen mukaisesti siten, että asutus ja palvelut sijoittuvat lyhyehköjen tonttikatujen varteen kokoojakatulenkin (Maakotkantie–Merikotkantie) sisäpuolelle. 1970-luvulla Kaukovainiota kuitenkin täydennettiin rakentamalla kerrostaloja Kainuuntien ja Merikotkantien välimaastoon, joten alkuperäinen idea moottoriliikenteen ja kevyen liikenteen erottelusta toteutuu vain alueen 1960-luvulla rakennetulla osalla.


title: Riisi

text: Riisi ("Oryza sativa") on yksivuotinen 1–1,8 metriä korkea heinäkasvi. Riisi on tärkeä ravintokasvi etenkin Aasiassa, jossa kasvaa 90 % koko maailman riisistä. Arvioiden mukaan puolelle maailman ihmisistä riisi on pääasiallinen ravinnon lähde.


title: Riisi

text: Riisin kasvattaminen on työlästä, mutta kunhan vettä on saatavilla tarpeeksi, niin se kasvaa hyvin melkein missä tahansa, jopa vuorten rinteillä. Riisi on Aasian lämpimistä osista kotoisin oleva noin metrin korkuinen tuuhearönsyinen heinäkasvi. Kukassa on kuusi hedettä.


title: Riisi

text: Riisi on maapallon tärkeimpiä viljalajeja. Sitä viljellään melkein kaikissa lämpimissä maissa. Parhaiten se menestyy monsuuni-ilmastossa, minkä vuoksi se on varsinkin Etelä- ja Itä-Aasiassa tärkein viljalaji. Euroopassa sitä viljellään vain harvoilla alueilla kuten Pohjois-Italiassa ja Espanjassa sekä Ranskan Camarguessa.


title: Riisi

text: Tavallinen riisi eli suoriisi kasvaa vesiperäisillä mailla, joita tavallisesti padoilla pidetään veden peitossa. Aasiassa on tapana istuttaa riisiä vasta taimina varsinaisille riisipelloille, kun ne ensin on muualla idätetty. Tällä tavoin vältytään monien rikkakasvien aiheuttamilta sadon menetyksiltä. Vähän ennen sadonkorjuuta lasketaan vesi pelloilta pois. Vuoririisiä (v. montana) viljellään karummilla seuduilla, jolloin peltoa ei tarvitse pitää veden alla, joskin niukkasateisilla alueilla sitäkin on kasteltava. Vuoririisi antaa niukemman sadon.


title: Riisi

text: Riisilajikkeet jaetaan toisaalta myös trooppisiin "indica"-riiseihin, jotka ovat peräisin Etu- ja Kaakkois-Aasiasta, sekä viileämmässä ilmastossa kasvaviin "sinica"- eli japonica-riiseihin, joita on vanhastaan viljelty Kiinassa Jangtse-joen pohjoispuolella. "Japonica"-riisin varsi on lyhyempi ja tanakampi kuin "indica"-lajikkeiden, ja niiden jyvät ovat pyöreämpiä. Kolmantena perustyyppinä on indonesialainen "javanica"-riisi, jonka varsi on korkea, röyhy pitkänomainen ja jyvät suuret.


title: Riisi

text: Tärkeimmällä viljelyalueellaan Intiassa riisin viljely alkaa helmikuussa veden laskemisella pellolle. Kolmisen kuukautta kestäneen veden laskun jälkeen alkaa kyntäminen. Kyntäminen tapahtuu edelleenkin usein härän avulla, vaikka koneitakin jo käytetään. Kyntämisen jälkeen riisi istutetaan pellolle. Tämän jälkeen riisin annetaan kasvaa. Noin elo-syyskuun vaihteessa riisisato korjataan pellolta ja heti tämän jälkeen alkaa noin kuukauden kestävä veden laskeminen pellolle. Tällä kertaa veden laskeminen on huomattavasti lyhyempi prosessi, koska maa on kesämonsuunin jäljiltä huomattavasti kosteampaa. Sen jälkeen alkaa jälleen kyntäminen ja istuttaminen. Riisin annetaan jälleen kasvaa, minkä jälkeen sato korjataan helmikuun aikana. Vuodessa saadaan siis kaksi satoa. Joskus huonoina vuosina yhdenkin sadon saaminen voi olla vaikeaa, kun taas toisina vuosina hyvällä tuurilla voi saada jopa kolme satoa.


title: Riisi

text: Filippiineillä riisiä saadaan kolme satoa vuodessa.


title: Riisi

text:
Riisiä valmistettaessa ravinnoksi (etupäässä suurimoiksi) jyvät kuoritaan, akanat poistetaan jyvän ympäriltä, minkä jälkeen jyvät tavallisesti kiillotetaan, jolloin ohut hedelmäseinä ja sen alla oleva kerros poistetaan. Kiillotuksessa poistetut osat otetaan talteen riisileseinä ja ne ovat arvokasta
rehua. Kuorimatonta riisiä sanotaan "paddyksi". Kiillotettu riisi on vailla B1-vitamiinia, minkä vuoksi ihmiset, joiden ravinto koostuu liian yksipuolisesti riisistä, sairastuvat helposti puutostautiin, beriberiin.


title: Riisi

text: Riisin muunnoksen "tahmariisin" (v. glutinosa) jyvät muuttuvat keitettäessä tahmeaksi massaksi. Tahmariisi sisältää vähemmän tärkkelystä, mutta enemmän sokeria ja dekstriiniä kuin tavallinen riisi ja sitä käytetäänkin väkijuomien valmistukseen.


title: Riisi

text: Riisi on ihmiselle poikkeuksellisen hyödyllinen ravintoaine sen proteiinikoostumuksen ansiosta. Jyvän sisältämä aminohappo arginiini on ihmiselimistölle ihanteellisessa muodossa.


title: Riisi

text: Ympäristönsuojelijat suosittelevat usein muiden kasvien kuin riisin käyttöä.


title: Riisi

text: Suomessa riisi korvasi ohran ruoanlaitossa 1950-luvulla.


title: Riisi

text: Riisi kasvaa luonnonvaraisena Kaakkois-Aasiassa. Varhaisimmat tiedot riisin viljelystä ovat nykyisen Thaimaan koilliselta Khoratin ylängöltä noin 3 000 eaa. Riisinviljely vaikutti myös alueen sosiaalisen ja poliittisen järjestelmän kehittymiseen.


title: Riisi

text: Riisiä on tuotu Suomeen jo 1600-luvulla. Silloin siihen oli varaa vain rikkailla säätyläisillä. Vielä 1800-luvulla riisipuuro oli harvinaista juhlaruokaa. 1800-luvun aikana riisiä saatiin jo maaseutukauppoihin ja vähitellen siis myös tavallisten kansalaisten ulottuville.


title: Riisi

text: Riisin sukuun ("Oryza") kuuluu noin kaksikymmentä luonnonvaraista ja kaksi viljeltyä lajia. Viljellyistä lajeista ylivoimaisesti yleisempi on tavallinen riisi "Oryza sativa". Siitä on olemassa monia erilaisia muunnoksia, mutta niitä ei lueta eri lajeiksi.


title: Riisi

text: Eräillä alueilla Länsi-Afrikassa viljellään toistakin lähisukuista, mutta eri lajiksi luettavaa viljakasvia, afrikanriisiä ("Oryza globerrina"), mutta sen merkitys on jäänyt paikalliseksi.


title: Riisi

text: Pohjoisamerikkalainen intiaaniriisi ("Zizania aquatica"), joka tunnetaan myös villiriisin nimellä, ei nimestään huolimatta ole riisin lähisukulainen.


title: Tyrni

text: Tyrni eli hopeatyrni ("Hippophaë rhamnoides") on hopeapensaskasveihin ("Elaeagnaceae") kuuluva piikikäs, C-vitamiinipitoisia marjoja tuottava pensas tai puumainen pensas. Tyrni kasvaa laajalla alueella Euraasiassa.


title: Tyrni

text: Tyrni on Satakunnan maakuntakukka. Suomen suurin tyrnin viljelyalue on Suupohja. Tyrnin tuholaisia ovat tyrnikeulakoi ("Gelechia hippophaëlla") ja uutena tulokkaana tyrnikärpänen ("Rhagoletis batava").


title: Tyrni

text: Tyrni kasvaa 0,5–5 metriä korkeaksi. Oksat ovat piikkisiä. Lehdet ovat 1–5 cm pitkiä, tasasoukkia, päältä vihertävänharmaita, alta hopeanharmaita tai ruosteenruskeita. Tyrni on kaksikotinen, eli sen hede- ja emikukat ovat eri pensaissa. Kukinta tapahtuu keväällä ennen lehtien puhkeamista. Kukat ovat 3 mm kokoisia ja kellanvihreitä. Keltainen hedelmä on halkaisijaltaan noin senttimetrin kokoinen, pitkulainen, marjamainen ja mehevä. Tyrni kukkii touko-kesäkuussa.


title: Tyrni

text: Tyrni on erittäin kestävä kasvi. Se leviää tehokkaasti juurivesoilla, ja se voi nopeasti kasvaa laajoiksi kasvustoiksi. Tyrni kestää hyvin myös kuivuutta, tulvia ja suolaa.


title: Tyrni

text: Tyrniä tavataan Euroopassa paikoitellen Pohjanmeren, Itämeren, Mustanmeren ja Norjan Atlantin puoleisilta rannikoilta sekä sisämaasta muun muassa Pyreneeiltä, Alpeilta ja Karpaateilta. Aasiassa lajia tavataan esimerkiksi Kaukasukselta ja Himalajan vuoristoseuduilta. Suomessa tyrni kasvaa luonnonvaraisena Pohjanlahden rannikolla, Uudenkaupungin saaristosta aina Tornioon asti sekä Ahvenanmaalla. Villiintyneitä kasvustoja tavataan paikoin Suomenlahden rannikolta ja joskus myös Etelä-Suomen sisämaasta.


title: Tyrni

text: Suomessa tyrni kasvaa luonnonvaraisena lähinnä kivisillä merenrannoilla. Keski-Euroopassa ja Aasiassa lajia tavataan myös sisämaan vuoristoseuduilla jokilaaksoissa ja jokien varsilla. Siitepölyaineiston perusteella tiedetään, että tyrni oli yleinen Euroopassa myös sisämaassa jääkauden jälkeen. Metsittyminen ajoi lajin kuitenkin vähitellen vesistöjen rannoille.


title: Tyrni

text: Tyrnin kasvupaikat ovat usein niukkaravinteisia, mutta laji pärjää niissä sen juurinystyissä elävän "Frankia"-suvun bakteereiden avulla. Bakteerit sitovat ilmasta typpeä, josta isäntäkasvi saa osansa.


title: Tyrni

text: Tyrniä viljellään eri puolilla Suomea sen marjojen takia, mutta myös koristekasvina. Useita tyrnilajikkeita on jalostettu viljelyyn erityisesti Venäjällä, mutta myös Suomessa tehdään aktiivista jalostustyötä. Tunnettuja lajikkeita ovat muun muassa "Raisa" ja "Rudolf". Muita tyrnilajikkeita ovat "Tytti", "Terhi" ja "Tarmo". Lajikkeista "Rudolf" ja "Tarmo" ovat pölyttäjälajikkeita. Tärkeimmät tyrnistä saatavat tuotteet ovat mehu ja hillo, mutta siitä tehdään myös likööriä. Tyrniä voidaan käyttää myös värjäyksessä antamaan punaruskeita sävyjä.


title: Tyrni

text: Tyrnin marjat ovat erittäin terveellisiä. Happamien marjojen C-vitamiinipitoisuus on kasvikunnan korkeimpia. C-vitamiinipitoisuus on jopa 360 mg/100 g marjan syötävästä osasta.


title: Tyrni

text: Tyrni oli aikaisemmin Suomessa rauhoitettu, millä haluttiin turvata luonnonvaraisten tyrnipensaiden säilyvyys. Rauhoitusasetuksessa muun muassa määriteltiin, millä tavoin ja milloin tyrnimarjoja saatettiin poimia. Rauhoitusmääräys kumottiin vuonna 2006.


title: Melbourne

text: Melbourne on Australian toiseksi suurin kaupunki ja Victorian osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2014 Melbournen metropolialueen väkiluku oli noin 4,4 miljoonaa.


title: Melbourne

text: Melbourne oli Australian pääkaupunki vuodesta 1901 vuoteen 1927.


title: Melbourne

text: Melbourne sijaitsee Port Phillipin lahden pohjukkaan laskevan Yarrajoen suulla. Melbournen ja meren välissä on Port Phillipin kaupunki. Vuonna 2007 Docklandsin jokisatama-alue nykyisen keskustan lounaispuolella liitettiin varsinaiseen Melbournen kaupunkiin, ja suunnitelmien mukaan siitä tulee yhtä suuri kuin nykyisestä keskusta-alueesta.


title: Melbourne

text: Melbournen sää on vaihteleva. Lämpimimmät kuukaudet ovat tammi- ja helmikuu, joiden keskimääräinen päivälämpötila on yli 25 °C. Kylmintä on heinäkuussa, jolloin päivälämpötila on alle 14 °C.


title: Melbourne

text: Monista muista Australian suurista kaupungeista poiketen Melbourne ei ollut alun perin vankilasiirtokunta. Kaupungin perustivat John Batmanin ja John Pascoe Fawknerin johtamat siirtolaiset vuonna 1835. He saapuivat Van Diemenin maasta (nyk. Tasmania), jonka laidunmaat oli jo suurimmaksi osaksi otettu käyttöön, ja asettuivat Port Phillipin lahdelle suojaisan luonnonsataman ja laitumeksi kelpaavan maan houkuttelemina. Siirtolaiset päättivät perustaa kylän noin 10 kilometrin päähän Yarrajoen suulta. Vuonna 1836 kylässä oli jo 13 rakennusta, 142 miestä, 35 naista, 26 900 lammasta, 57 hevosta ja satapäinen nautakarja. Vuonna 1837 Uuden Etelä-Walesin kuvernööri Sir Richard Bourke nimesi kaupungin Melbourneksi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin lordi Melbournen kunniaksi.


title: Melbourne

text: Kaupunki kasvoi nopeasti kultarynnäkön seurauksena 1850-luvulla. Vuonna 1851 Victoriasta tuli Uudesta Etelä-Walesista erillinen itsenäinen kolonia ja Melbournesta Victorian pääkaupunki. Tältä aikakaudelta on peräisin useita kaupungin rakennuksia kuten parlamenttitalo, valtiovarainministeriö (1853) ja Melbournen yliopisto (1855).


title: Melbourne

text: Ennen englantilaisten saapumista 1835 Melbournen aluetta asutti Kulin-kansakunta yli 40 000 vuoden ajan. He ansaitsivat elantonsa kalastamalla Yarrajoella, metsästämällä kenguruita ja muita villieläimiä sekä käymällä kauppaa turkiksilla, ruoalla, kirveillä ja lääkkeillä. Ensimmäiset uudisasukkaat olivat kotoisin Englannista ja Irlannista. 1850-luvun kultakuumeen aikana väkiluku kasvoi nopeasti, ja kaupunkiin asettui huomattava määrä kiinalaisia.


title: Melbourne

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin virtasi pakolaisia eri puolilta maailmaa. Vuonna 1976 jo 20 % asukkaista puhui äidinkielenään muuta kuin englantia. 1970-luvun jälkeen kaupunkiin on muuttanut paljon ihmisiä Kambodžasta ja Vietnamista.


title: Melbourne

text: Vuoden 2011 väestönlaskennassa Melbournen asukkaista 20,5 % ilmoitti olevansa syntyperältään englantilaisia, 20 % australialaisia, 6,8 % irlantilaisia, 5,6 % italialaisia ja 5,6 % skotlantilaisia.


title: Melbourne

text: Melbournen lentoasemalta on kotimaan lentojen lisäksi useita päivittäisiä yhteyksiä sekä Aasiaan, Uuteen-Seelantiin että Yhdysvaltojen länsirannikolle.


title: Melbourne

text: Melbournen paikallisjunaverkosto on laaja ja kattaa myös lähikaupunkialueet.


title: Melbourne

text: Melbourne on yksi Australian tärkeimmistä talous-, kauppa- ja teollisuuskeskuksista. Sen satamien kautta viedään mm. vehnää, villaa, hedelmiä sekä maitotaloustuotteita. Kaupungissa on elektroniikka-, konepaja-, autonrakennus-, metallurgian-, kemian-, tekstiili- ja elintarviketehtaita.


title: Melbourne

text: Melbournen bruttokansantuote oli vuonna 2012 arviolta 86,7 miljardia dollaria, mikä käsitti 27 prosenttia Victorian osavaltion bruttokansantuotteesta ja 6 prosenttia koko Australian bruttokansantuotteesta. Kaupungissa oli noin 439 000 työpaikkaa. Suurimpia työllistäjiä olivat tieteelliset, tekniset ja asiantuntijapalvelut (71 000 työpaikkaa) sekä finanssi- ja vakuutuspalvelut (60 000 työpaikkaa).


title: Melbourne

text: Melbournen suosituimpia urheilulajeja ovat australialainen jalkapallo, jalkapallo, rugby ja kriketti. Kaupungissa pelaa kaksi A-League-tason joukkuetta, Melbourne City FC ja Melbourne Victory FC. Australialainen jalkapallo keksittiin Melbournessa 1850-luvulla, kun koulut halusivat pitää yllä krikettijoukkueidensa kuntoa myös talvella.


title: Melbourne

text: Kaupungin tunnetuimmat urheilutapahtumat ovat Australian avoin tennisturnaus tammikuussa, Formula 1 -osakilpailu maaliskuussa ja ravitapahtuma Melbourne Spring Racing Carnival, joka kestää syyskuun lopusta marraskuuhun. Merkittävimpiä urheilupaikkoja ovat monitoimihalli Etihad Stadium (2009), historiallinen Melbourne Cricket Ground (1853) ja Australian avointen keskuskenttä Rod Laver Arena Melbourne (1988).


title: Melbourne

text:
Vuoden 1956 kesäolympialaiset järjestettiin Melbournessa. Melbourne aikoo myös hakea Australian olympiakomitean mukaan vuoden 2024 tai 2028 kesäolympialaisia. Hanke ei kuitenkaan onnistunut, koska kisat menivät Pariisiin ja Los Angelesiin historiallisella yhteispäätöksellä 2017.
Näin seuraavat olympialaiset järjestettäneen kaupungissa 2030-2040-luvulla.


title: Melbourne

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat esimerkiksi eläintarha, Melbournen museo, Albert Parkin puisto sekä kasvitieteellinen puutarha Royal Botanic Gardens.


title: Monivedosmalli

text: Monivedosmalli on filosofi Daniel Dennettin kuuluisassa kirjassaan "Tietoisuuden selitys" (1992) hahmottelema malli ihmisen tietoisuuden luonteesta. Tässä mallissa pyritään käyttämään hyväksi nykyajan luonnontieteellinen tieto esimerkiksi aivojen rakenteesta ja toiminnasta. Dennett katsoo monivedosmallin kumoavan perinteisen ja intuitiivisen käsityksen tietoisuudesta. Tietoisuus on hänen mukaansa hyvin erilainen, kuin millainen se tuntuu tai usein käsitetään olevan. Hänen mukaansa yleinen käsitys on virheellisen kartesiolaisen teatterin pauloissa, vaikka tätä ei aina ymmärrettäisikään.


title: Monivedosmalli

text: Monivedosmallin mukaan koetuista tapahtumista johtuvat aistihavainnot käsitellään erikseen pienissä yksiköissä ja eri puolilla aivoja ilman, että niitä tuotaisiin yhteen. Tietoisuudesta on siis monta erilaista vedosta, mutta ei yksittäistä yhtenäistä "kuvanauhaa". Ei ole myöskään mitään tahoa tietoisuuden sisällä, joka päättäisi kaikesta tai kokisi kaiken, koska mikään taho ei saa kaikkea informaatiota itselleen.


title: Monivedosmalli

text: Nykyinen tieto aivojen toiminnasta tukee tällaista käsitystä, ja on jyrkästi ristiriidassa sen perinteisen ajatuksen kanssa, että kaikki mielen tapahtumat kokoontuisivat jonnekin yhteen paikkaan aivoissa, jossa ne kokee yhtenäinen tietoisuus tai "sielu".


title: Monivedosmalli

text: Tietoisuuden tekemät päätökset tapahtuvat eri tietoisuuden osien, niin sanottujen demonien eräänlaisena huutoäänestyksenä (Sana demoni ei tässä yhteydessä viittaa millään tavalla yliluonnollisiin olentoihin). Demonit eivät kuitenkaan ole tietoisia. Esimerkiksi nähdyn ilmiön tunnistaminen perustuu siihen, että on olemassa erilaisia hahmoja tunnistamaan tarkoitettuja demoneja. Demonit eivät tee mitään muuta, kuin analysoivat lakkaamatta aistidataa (aistinelimistä tulevia hermoviestejä), josta etsivät juuri tiettyä hahmoa, joiden löytämiseen ne on tarkoitettu. Ne demonit, jotka löytävät etsimänsä, tiedottavat (hermoviestein) tästä havaintoprosessin seuraavan tason demoneille. Jos joku löytää selvästi etsimänsä, se tiedottaa siitä lujaa (paljon hermoviestejä). Jos joku löytää jokseenkin etsimäänsä muistuttavan hahmon, se tiedottaa hiljempaa (vähemmän hermoviestejä). Voimakkain tiedotus tai tiedotukset yhdessä luovat sen, millaisen "kuvan" seuraava havaintoprosessin taso aistihavainnosta saa.


title: Monivedosmalli

text: Mikään tietoinen taho ei siis ratkaise eikä vaikuta siihen, tulkitseeko ihminen näkemänsä epämääräisen vilauksen metsikössä koiraksi vai linnuksi, sen ratkaisee se, kumpaa hahmoa etsivät demonit viestittävät kovemmin löytäneensä juuri etsimänsä. Jos kumpaakin etsivä viestittää jotakuinkin yhtä lujaa, jää havainto epävarmaksi. Esimerkki on voimakkaasti yksinkertaistettu ja kärjistetty, mutta antaa käsitystä monivedosmallin luonteesta.


title: Monivedosmalli

text: Dennetin mukaan ihminen ei kuitenkaan ole täysin demoniensa toiminnan varassa. Kieli on kommunikaation väline, mutta Dennetin mukaan tietoisuuden kannalta olennaisinta kielessä on se, että kielen avulla voi ajatella. Kielellinen ajattelu on virtuaalikone, jonka perusta ei ole suoraan materiassa vaan rakentuu materian antamien mahdollisuuksien varaan samaan tapaan kuin tietokoneohjelma, joka ei ole osa tietokoneen rakennetta, mutta toimii rakenteen "päällä".


title: Monivedosmalli

text: Mitään tiettyä hetkeä sille, kun jonkun asiantilan tajuaminen tai tiedostaminen tapahtuu, tai kun joku havainto saapuu tietoisuuden näyttämölle, ei ole määriteltävissä. Samaan havaintoon liittyvät eri puolet ja asiantilat tulevat käsittelyyn hieman eri aikoihin eri aivoalueilla, ja ne siirtyvät saman tien lähimuistiin tai muuten käsiteltäviksi eteenpäin. Kuulokokemus esimerkiksi ei jää odottamaan hieman hitaampaa näkökokemusta, vaan havainnon tehtyään kuulemiseen liittyvät aivoalueet jatkavat välittömästi uusien havaintojen tekemistä. Tällainen odottelu olisi evolutiivisesti järjetöntä, sillä esimerkiksi vaaratilanteessa tarvitaan välitöntä reagointia. Villipedon lähestyessä tietoisuudella ei ole sekunnin murto-osaakaan turhaa aikaa jäädä odottamaan hitaampia havaintoja niiden ajallista yhteen sovittamista varten, vaan on kannattavaa ryhtyä toimintaan jo silloin, kun yksikin aistinelin havaitsee mahdollisen kuolemanvaaran.


title: Monivedosmalli

text: Ei siis ole olemassa mitään tietoisuuden näyttämöä, jonne kaikki kokemukset tulisivat tarkalleen oikein ajoitettuina. Vasta jälkeenpäin tarkasteltuna (muistin avulla) ihminen voi kokea (muistaa) tapahtumat yhtenäisenä virtana.


title: Monivedosmalli

text: Jotkut jopa olettavat, että tietoinen havainto tulee aina jonkin verran jäljessä toiminnasta; niin paljon, että tietoisuuden osaksi tulee vain havaita jo tehdyt teot silloin, kun ne ovat jo siirtymässä lähimuistiin. Tietoisuus tosin voi vaikuttaa tuleviin tekoihin ohjaamalla niitä etukäteen varautumalla, luomalla tietynlaisia toiminta- ja reaktiotaipumuksia tietynlaisia mahdollisia tilanteita varten. Ihminen voi tavallaan kouluttaa demoneitaan antamalla niille uusia tehtäviä, mutta hän ei voi toimia eri tavalla, kuin miten demonit saavat hänet toimimaan.


title: Monivedosmalli

text: Ihmisen intuitiivinen kuva tietoisuudestaan on jyrkästi ristiriidassa monivedosmallin kanssa. Ihminen tuntee selvästi, että hänen tietoisuutensa ainekset ja havaintomateriaali ovat yhdessä ja kokonaisina, samanaikaisina, ja kulkevat yhtenäisenä virtana ajassa. Ihminen kokee tietoisuutensa yhtenäisenä, koska se on evolutiivisesti kannattavaa. Vain kokemalla tietoisuutensa yhtenäisenä ihminen on riittävän itsekäs ja suunnitelmallinen selviytyäkseen ja voidakseen jatkaa sukua. Luonto on siis rakentanut tietoisuudelle vain yhtenäisyyden kokemuksen tai harhan, ei todellista yhtenäisyyttä. Tämä harha on niin merkittävä ihmisen selviytymisen ja suvunjatkamisen kannalta, että luonnonvalinta on tehnyt siitä erittäin voimakkaan. Todellinen "yksivedoksisuus" olisi paitsi kriittisten voimavarojen tuhlausta, myös lähes mahdotonta toteuttaa ilman kartesiolaista dualismia.


title: Iijoki

text: Iijoki on Pohjois-Pohjanmaan läpi virtaava joki, jonka pääuoman pituus on noin 370 kilometriä. Joen lähteiden katsotaan olevan Iijärven seudulla Kuusamossa, josta se virtaa Taivalkosken, Pudasjärven ja Oulun Yli-Iin kautta Iihin. Iijoki laskee Perämereen Iin kirkonkylän eli Iin Haminan kohdalla. Korkeuseroa latvajärviltä jokisuuhun on 250 metriä.


title: Iijoki

text: Iijoen merkittävimmät sivujoet ovat Siuruanjoki Pudasjärvellä ja Oulussa, Korpijoki ja Livojoki Pudasjärvellä sekä Kostonjoki Taivalkoskella.


title: Iijoki

text: Joessa on runsaasti koskia, arviolta noin 150. Suurimmat kosket ovat Pahka-Haapakoski (korkeus 33,3 m), Purkajakoski (korkeus 14,9 m), Maalismaakoski (6,7 m), Raasakkakoski ja Yli-Kurkikoski (8,3 m)..


title: Iijoki

text: Iijoen keski- ja yläjuoksu kuuluvat koskiensuojelulailla suojeltuihin vesistöihin. Iijoen koskisodat 1980-luvulla olivat yksi alkusysäys koskiensuojelulain syntyyn. Varsinkin Kollajan altaan rakentaminen on esillä vielä tänäkin päivänä ja poliitikot haluaisivat purkaa koskiensuojelulain vesivoimayhtiöiden vaatimuksesta.


title: Iijoki

text: Rakennuskelpoinen teho on noin 230 megawattia. Suurimmat voimalat ovat Maalismaa, Kierikki, Pahkakoski, Haapakoski ja Raasakka, jotka kaikki sijaitsevat joen alajuoksulla Oulun kaupungin ja Iin kunnan alueella. Valtaosaltaan Iijoki virtaa siis vapaana. Ihminen on kuitenkin muokannut Iijoen uomaa myös yläjuoksultaan – kiinteänä osana Iijoen historiaan kuuluu uitto, joka joella lakkautettiin vasta vuonna 1988. Uiton aikana jokea on paikoin ruopattu syvemmäksi tukinjuoksun helpottamiseksi. Joen ominaispiirteisiin kuuluvat runsaat kevättulvat, koska joen valuma-alue on laaja ja kuuluu Suomen runsaslumisimpiin seutuihin.


title: Iijoki

text: Iijoen vaelluskalakannat ovat kärsineet voimakkaasti Iijoen rakentamisesta. Iijoen rakentamisen aiheuttamien kalatalousvaikutusten kompensoimiseksi Pohjolan Voima ja alueen kalastuskunnat istuttavat Iijokisuulle vuosittain noin 300 000 lohenpoikasta, 28 000 meritaimenenpoikasta, kymmenen miljoonaa vastakuoriutunutta ja miljoona yksivuotista siikaa sekä 3–5 miljoonaa nahkiaista.


title: Iijoki

text: Iijoen merilohi on Tornio- ja Simojokien lohikantojen ohella ainoa jäljellä oleva Suomen Itämereen laskevien jokien alkuperäisistä lohikannoista. Iijoen lohen pelasti sukupuutolta joen valjastettaminen vasta 1960-luvulla, jolloin emokaloja ymmärrettiin ottaa talteen. Iijoen lohi ei kuitenkaan lisäänny enää luonnosta ja on täysin kalanviljelyn varassa. Iijoen lohen tilanne on hyvin samankaltainen kuin Saimaan järvilohella. Lohi ei pääse kutuvaellukselle Iijokeen, sillä Iijoen voimalaitoksissa ei ole kalateitä. Iijoen Koskiensuojelulailla suojellulla osalla ja Siuruanjoella olisi kuitenkin eräiden arvioiden mukaan jopa yli 700 hehtaaria kutualueita. Tämä mahdollistaisi suuremman poikastuotannon mitä esimerkiksi Simojoella on, mikäli kalatiet toimivat riittävän hyvin. Iijoen lohta on yritetty kotiuttaa mm. Kiiminkijoelle, mutta huonoin tuloksin. Iijoen meritaimenen tilanne on samankaltainen. Sekin on täysin emokalojen ja istutusten varassa.


title: Iijoki

text: Iijoen vaelluskalojen palautushanke on käynnissä ja sen puitteissa emokaloja on siirretty useampina vuosina voimalaitosten yläpuolelle. Tulokset ovat olleet rohkaisevia. Toisaalta voimayhtiön (PVO vesivoima Oy) suunnitelmat Kollajan altaasta elävät edelleen ja se toteutuessaan vaikeuttaisi lisää vaelluskalojen palauttamista Iijokeen. Kollajan altaan vastustajien mukaan rakentaminen edellyttää kuitenkin koskiensuojelulain purkamista ja rikkoo Suomen valtion jo 1990-luvulla ratifioimaa Rion biodiversiteettisopimusta. Lisäksi hanke olisi EU:n luontodirektiivin vastainen ja eräiden tulkintojen mukaan Suomen perustuslain 20 §:n (Vastuu ympäristöstä) vastainen.


title: Iijoki

text: Kalle Päätalo on kirjoittanut 26-osaisen romaanisarjan "Juuret Iijoen törmässä", jossa Iijoella on keskeinen asema.


title: John Lennon

text: John Winston Ono Lennon, MBE (9. lokakuuta 1940 Liverpool, Iso-Britannia – 8. joulukuuta 1980 New York, New York, Yhdysvallat) oli brittiläinen laulaja, lauluntekijä ja muusikko.


title: John Lennon

text: Lennon oli kaikkien aikojen menestyneimmän rockyhtyeen The Beatlesin perustaja, komppikitaristi ja laulaja sekä yhtyeen keulahahmo yhdessä Paul McCartneyn kanssa vuosina 1960–1970. Lennon teki monet yhtyeen tunnetuimmista kappaleista joko yksin tai yhdessä McCartneyn kanssa. Beatlesin jälkeen 1960-luvun lopulta 1970-luvun puoliväliin Lennon julkaisi useita menestyksekkäitä sooloalbumeja. Hän oli myös poliittisesti aktiivinen ja osallistui rauhanliikkeeseen yhdessä vaimonsa Yoko Onon kanssa. Lennon murhattiin vuonna 1980, kun hän oli tekemässä paluuta musiikkiin viiden vuoden tauon jälkeen.


title: John Lennon

text: John Lennon syntyi 9. lokakuuta 1940 Liverpoolissa yönä, jona Luftwaffe teki Liverpooliin ilmahyökkäyksen. Hän sai ensimmäisen etunimensä isoisänsä mukaan ja toisen nimensä pääministeri Winston Churchillin mukaan. Lennonin isänpuoleinen suku oli tullut Irlannista Liverpooliin 1800-luvun puolivälissä ja oli alkuperäiseltä nimeltään O’Leannain. Lennonin isä Alfred ”Freddie” Lennon oli laivastuertti ja äiti Julia oli työskennellyt elokuvateatterissa tavatessaan Freddien. Pian häiden jälkeen Freddie lähti merille pitkäksi aikaa ja parin avioliitto alkoi rakoilla. Julia sai toiselle miehelle tyttären, joka annettiin adoptoitavaksi Norjaan. Sen jälkeen Julia tapasi John ”Bobby” Dykinsin, jonka kanssa hän muutti yhteen. Aviottomassa suhteessa elävä ja ahtaasti asuva Julia joutui luopumaan Johnin huoltajuudesta, ja Julian sisar Mary Smith, ”Mimi-täti”, otti Johnin vastuulleen yhdessä maitotilan omistaneen miehensä George Smithin kanssa.


title: John Lennon

text: Freddy palasi lopulta meriltä ja otti viisivuotiaan Johnin päiväksi mukaansa Blackpooliin. Hänen tarkoituksenaan oli häipyä pojan kanssa Uuteen-Seelantiin. Vaikka John viihtyikin isänsä seurassa, hän ei kuitenkaan dramaattisen huoltajuusriidan jälkeen lopulta halunnut jättää äitiään, vaan palasi tämän kanssa takaisin Mimin luokse.


title: John Lennon

text: Johnin lapsuus oli idyllistä ja aineellisesti turvattua aikaa. Mimi ja George asuivat mukavasti ja pitivät pojasta hyvää huolta, vaikka Mimi pitikin kotona tiukkaa kuria. Mimi-täti oli Johnille hyvin läheinen ja tärkeä ihminen. Myös Mimin mies, Johnia hemmotteleva George oli pojalle läheinen: hän kylvetti Johnia, luki hänelle iltasatuja ja opetti hänet lukemaan sanomalehdestä kirjain kirjaimelta Johnin ollessa neljä- ja puolivuotias. Tapa, jolla John oppi lukemaan, saattoi vaikuttaa siihen, että hän luki intohimoisesti sanomalehtiä koko elämänsä ajan ja sai idean moniin kappaleisiinsa sanomalehtiartikkeleista. Lähistölle muuttaneet Julia ja Bobby olivat myös tiiviisti mukana Johnin elämässä, ja heidän kahdesta tyttärestään Juliasta ja Jacquista tuli Johnille rakkaat pikkusiskot.


title: John Lennon

text: John kärsi lapsena ulkopuolisuuden tunteesta, mikä näkyi hänessä usein väkivaltaisuutena ja kielellisenä julmuutena. Hän oli kapinallinen lapsi eikä kaihtanut tappeluita. Hänen piti myös aina saada päättää omat leikkinsä ja johtaa omaa poikaporukkaansa.


title: John Lennon

text: John oli jo varhain kiinnostunut piirtämisestä, ja hän herättikin koulussa huomiota piirustustaidoillaan. Hänen suosikkikirjansa lapsena oli "Liisa Ihmemaassa".


title: John Lennon

text: Kansakoulussa John oli keskinkertainen oppilas. Hän kuitenkin selvisi oppikoulun pääsykokeesta, jota pidettiin melko vaativana. Sen jälkeen hänen koulumenestyksensä laski jyrkästi vuosi vuodelta. Oppikouluvuosina John oli tottelematon, eikä koulunkäynti häntä kiinnostanut, vaikka opettajat pitivät häntä älykkäänä ja luovana persoonana. Hänellä on kerrottu olleen outo ja ilkikurinen huumorintaju, ja hän häiritsi oppitunteja erikoisilla tavoilla.


title: John Lennon

text: Vuonna 1956 Bill Haley ja Elvis Presley toivat rock and rollin Englantiin, ja etenkin Elvis mullisti Lennonin elämän kokonaan. Uudesta musiikista innostuneena Lennon perusti koulukavereidensa kanssa The Quarrymen -nimisen yhtyeen, johon liittyivät myöhemmin Paul McCartney ja George Harrison. Johnin äiti, joka oli lähes yhtä kiinnostunut tästä uudesta musiikkilajista kuin John itse, tuki Johnin musiikkiharrastusta varauksetta – päinvastoin kuin Mimi-täti. Mimi myös sanoi Johnille: ”Kyllähän kitaransoitto harrastuksesta käy, mutta et sinä ikinä tule sillä elantoasi tienaamaan”.


title: John Lennon

text: George kuoli yllättäen vuonna 1955 ja 15-vuotias John menetti näin isäpuolensa. Äiti Julia, josta oli tullut entistä tärkeämpi osa 17-vuotiaan Johnin elämää, kuoli vuonna 1958 onnettomuudessa.


title: John Lennon

text: Lennon reputti taidepainotteisen oppikoulun loppukokeissa eikä saanut koulusta päästötodistusta. Hän pääsi kuitenkin piirustusnäytteiden ja oppikoulun rehtorin suositusten ansiosta Liverpoolin taidecollegeen vuonna 1957. Siellä hän tutustui Stuart Sutcliffeen, josta tuli hänen paras ystävänsä, ja Cynthia Powelliin, jonka kanssa hän alkoi seurustella. The Quarrymen ja rock and roll veivät kuitenkin Lennonin ajasta yhä suuremman osan, ja hän tiesi jo, ettei taiteesta tulisi hänelle ammattia. Lennon ystävystyi Paul McCartneyn kanssa, ja he viettivät paljon aikaa yhdessä soittaen ja kirjoittaen lauluja McCartneyn kotona.


title: John Lennon

text: Vuonna 1959 Lennon muutti Sutcliffe kämppäkaveriksi. Hän oppi Stuartilta taidemaalausta ja otti Stuartin vastapalvelukseksi The Quarrymeniin, vaikka Stuartin soittotaidot olivatkin vaatimattomat. Samalla hän jatkoi yhdessä soittamista McCartneyn kanssa ja sopi hänen kanssaan jo tuolloin, että kaikkiin heidän tekemiinsä lauluihin merkittäisiin tekijöiksi aina Lennon–McCartney.


title: John Lennon

text: Lennon ja Cynthia Powell kihlautuivat. Hoylaken hienostoalueella kasvaneella Cynthialla oli vaikutus Johnin pukeutumiseen, sillä John alkoi luopua teddytyylistään ja siirtyi käyttämään tavallisia vaatteita sekä alkoi kammata tukkansakin perinteisemmin. John ei kuitenkaan tullut toimeen Cynthian äidin kanssa, joka olisi halunnut tyttärensä löytävän jonkun siistimmän.


title: John Lennon

text: Vuonna 1960 Lennon lähti Hampuriin yhtyeensä kanssa, joka oli jo vaihtanut nimekseen The Beatles, ja vietti siellä kaksi vuotta. Hän ja Cynthia pitivät toisiinsa tiiviisti yhteyttä kirjeitse koko ajan. Lennonin palattua lopullisesti Liverpooliin vuonna 1962 Cynthia tuli vahingossa raskaaksi, ja he päättivät mennä naimisiin lapsen vuoksi. Beatlesin manageri Brian Epstein järjesti häät ja illallisen samassa ravintolassa, missä Lennonin vanhemmatkin olivat juhlineet naimisiinmenoaan, ja antoi Johnin ja Cynthian käyttöön omistamansa kerrostalohuoneiston. Keväällä 1963 syntyi Lennonin ensimmäinen lapsi Julian Lennon. Lennon oli tuolloin jo tunnettu rocktähti, ja Epsteinin kehotuksesta hän pyrki salaamaan vaimonsa raskauden ja avioliittonsa faneiltaan. Hän myös lähti heti häidensä jälkeen konserttikiertueelle.


title: John Lennon

text: John Lennon oli The Beatlesin johtaja, ja yhtyeen nimeksikin ehdotettiin aluksi Lennonin nimen mukaan ”Long John Silver”. Sanavalmis Lennon itse keksi nimeksi "The Beatles" Sutcliffen ehdottaman Beetles-nimen muunnoksena.


title: John Lennon

text:
1960-luvun alussa Lennon, McCartney ja Harrison alkoivat tosissaan panostaa uraansa. Hampurissa jokailtaiset ja monia tunteja kestäneet konsertit hioivat yhtyeen soittotaidon ammattimaiseksi. Lennonin paras ystävä Stuart Sutcliffe kuitenkin jätti yhtyeen ja kuoli pian aivoverenvuotoon. Myös Liverpoolissa Beatles kasvatti suosiotaan ja herätti paikallisen levykaupan pitäjän Brian Epsteinin mielenkiinnon. Epsteinista tuli Beatlesin manageri vuonna 1962, ja yhtye sai levytyssopimuksen EMI:n alamerkiltä Parlophonelta, ja samalla rumpali Ringo Starrista tuli yhtyeen neljäs jäsen.
The Beatles nousi vuoden 1963 keväällä Britannian singlelistojen huipulle Lennonin ja McCartneyn tekemillä lauluilla. Yhtyeen suosio levisi ympäri maailman ja vuonna 1964 myös Yhdysvaltoihin. Suosio saavutti hysteerisiä piirteitä – alettiin puhea ”beatlemaniasta”.


title: John Lennon

text: Vuoden 1964 albumin "A Hard Day’s Night" kappaleista suurin osa on Lennonin kokonaan tai suurimmaksi osaksi tekemiä, ja hän oli tuolloin tuotteliaimmillaan.


title: John Lennon

text: Beatlemanian ensimmäiset vuodet olivat yhtyeelle hienoa aikaa, mutta vuoteen 1965 mennessä Lennon koki suuren suosion myös rasittavaksi. Konsertit olivat huutomyrskyjä, joissa bändi ei enää kuullut edes omaa soittoaan. Lennon kertoi vuonna 1970 Beatlesin hajoamisen jälkeen: ”Koko homma alkoi tuntua paskalta, koska me jouduttiin kuristamaan parin tunnin soittojakso kahdeksikymmeneksi minuutiksi, mistä me oltiin kyllä tavallaan iloisiakin, ja sitten me toistettiin se sama kaksikymmentä minuuttia lavalla joka ikinen ilta. Me kuoltiin silloin muusikkoina.” Yhtyeen tilanteeseen turhautunut Lennon alkoi näihin aikoihin kirjoittaa entistä henkilökohtaisempia ja synkempiä kappaleita, kuten ”I’m a Loser”, ”Help!” ja ”In My Life”. Tähän vaikutti osittain Bob Dylanin esimerkki. Laulustaan ”In My Life” Lennon sanoi: ”Se oli ensimmäinen laulu, jonka kirjoitin tietoisesti omasta elämästäni. --- Mieleeni alkoi virrata näitä sanoja menneistä ystävistä ja rakkauksista.”


title: John Lennon

text: Vuonna 1966 Lennon aiheutti myrskyn Yhdysvalloissa sanottuaan englantilaisessa lehtihaastattelussa Beatlesin olevan suositumpi kuin Jeesus: ”Kristinuskon aika alkaa olla ohi. Se kutistuu ja katoaa. --- Me ollaan nyt suositumpia kuin Jeesus, enkä minä tiedä kumpi tulee ensin, rock and roll vai kristinusko.” Britanniassa kommenteista ei ollut välitetty, mutta Yhdysvaltain Etelävaltioissa Beatles sai tappouhkauksia ja heidän levyjään ja kuviaan poltettiin. Lennon pyysi kommenttiaan lopulta vastahakoisesti anteeksi lehdistötilaisuudessa Chicagossa.


title: John Lennon

text: Kaoottiset konsertit ja Jeesus-kommentin nostama vihamielisyys olivat molemmat vaikuttamassa siihen, että Beatles lopetti Harrisonin ja Lennonin vaatimuksesta keikkailun kokonaan San Franciscon konserttiin 29. elokuuta 1966. Siihen vaikutti myös se, että yhtye katsoi musiikillisen kehityksen vaativan tiiviimpää keskittymistä studiotyöskentelyyn. Vuonna 1966 Lennonin LSD:n käyttö alkoi näkyä hänen kokeilevissa sävellyksissään ja sanoituksissaan, kuten kappaleissa ”Rain” ja ”Tomorrow Never Knows”. Lennon alkoi tehdä myös psykedeelisiä kappaleita, kuten Lennonin pojan Julianin piirtämän kuvan innoittaman ”Lucy in the Sky with Diamondsin” (1967). Hänen ja McCartneyn musiikilliset tyylit erkaantuivat toisistaan yhä selkeämmin. Lennon uudisti myös ulkonäköään: hän kasvatti viikset ja alkoi käyttää pyöreitä silmälaseja entisten piilolinssiensä sijaan. Samana vuonna Lennon matkusti Saksaan ja Espanjaan filmaamaan elokuvaa "Miten voitin sodan (How I Won The War)", mutta kokemus ei saanut häntä harkitsemaan näyttelijän uraa.


title: John Lennon

text: Vuonna 1967 ilmestyi Beatlesin vallankumouksellinen albumi "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band", jonka kohokohta oli Lennonin kokeellinen ”A Day in the Life”. Samana vuonna Beatles esitti Lennonin säveltämän ”All You Need Is Love” BBC:n suorassa maailmanlaajuisessa "Our World" -lähetyksessä.


title: John Lennon

text: Beatlet tutustuivat vuonna 1967 intialaiseen guruun Maharishi Mahesh Yogiin ja matkustivat hänen luokseen Intiaan meditoimaan, jota Lennon saattoi tehdä kahdeksankin tuntia päivässä. Heidän siellä ollessaan yhtyeen manageri Brian Epstein kuoli. Uuden managerin valinnasta oli seurauksena riitoja, jotka pahenivat seuraavan albumin "The Beatles (White Album)" levytyksissä. Yhtyeen jäsenet eivät albumia levyttäessään työskennelleet enää yhtä tiiviisti toistensa kanssa.


title: John Lennon

text: Lennon oli vuosien 1968–1969 aikana riippuvainen nuuskaamastaan heroiinista, ja muutamassa Lennonin tuolloin tekemässä laulussa on viittauksia aineeseen. Lennonin mukaan hän käytti heroiinia naisystävänsä Yokon saaman huonon kohtelun aiheuttaman tuskan vuoksi.


title: John Lennon

text: Lennon joutui vuonna 1969 Skotlannissa auto-onnettomuuteen juuri ennen kuin yhtye alkoi levyttää viimeistä albumiaan "Abbey Roadia" ja oli siksi osasta albumin levytyssessioista poissa. Hän kuitenkin osallistui levyn tekoon vahvasti ja sävelsi albumille muun muassa kappaleet ”Come Together”, ”Because” sekä useita lauluja The Beatlesin laulujatkumoon Abbey Road -sikermään. Vuonna 1969 Lennon sai pienen sakkotuomion hasiksen hallussapidosta.


title: John Lennon

text: Vuonna 1995, 15 vuotta Lennonin kuoleman jälkeen, muut Beatlesin jäsenet levyttivät Lennonin sävellyksen ”Free As a Bird” vuodelta 1977. He äänittivät omat laulu- ja soitto-osuutensa Lennonin laulun säestykseksi. Kappale julkaistiin Beatlesin kuusilevyisellä kokoelma-albumilla The Beatles Anthology.


title: John Lennon

text: Marraskuun 11. päivänä 1966 Lennon tapasi avantgarde-taiteilija Yoko Onon tämän taidenäyttelyssä, jonne hän oli uteliaisuuttaan mennyt katsomaan Onon ”happeningia”. Onon erikoiset taideteokset huvittivat ja kiinnostivat Lennonia, joka piti tapahtumaa ”hurahtaneena”. Vaikka kumpikin oli tahoillaan naimisissa, Ono alkoi kohtaamisen jälkeen pitää yhteyttä Lennoniin kirjeitse ja lähettämällä hänelle kirjojaan. Ono herätti Lennonin mielenkiinnon, ja lopulta Lennon kutsui hänet kotiinsa. He sävelsivät illan aikana yhdessä teoksen ”Unfinished Music” ja viettivät yön yhdessä. Aamulla lomalta yllättäen palannut Cynthia Lennon löysi heidät yhdessä keittiön pöydän äärestä. Tapahtuma johti Lennoneiden jo etäisten välien kylmenemiseen entisestään, ja pian John haki avioeroa. Asumuseropäätös tuli voimaan marraskuussa 1968, kun Ono oli alkanut odottaa lasta Lennonille. Julian-pojan huoltajuus annettiin Cynthia Lennonille. Cynthia kertoo ymmärtäneensä aina, että John ja Yoko olivat sukulaissieluja, jotka kuuluivat yhteen.


title: John Lennon

text: Lennon ja Ono vihittiin 20. maaliskuuta 1969 Gibraltarilla. Kuukautta myöhemmin Lennon otti toiseksi etunimekseen Ono. Hän olisi halunnut luopua kokonaan Winston-nimestään, sillä se toi mielleyhtymiä sotaan, Brittiläiseen imperiumiin ja yläluokkaan, mutta nimestä luopuminen ei ollut mahdollista. Lennonin nimeksi tuli siten virallisesti John Winston Ono Lennon, mutta yksityisesti John Ono Lennon.


title: John Lennon

text: Johnista ja Yokosta oli tullut erottamattomat, ja Beatlesin levytyssessioissakin Ono oli aina Lennonin vieressä. Tämä loi lisää kitkaa yhtyeen sisälle. Lennon vaati myös kokeilevampien kappaleidensa, kuten ”Revolution #9”, julkaisemista Beatles-levyillä. Lennonista alkoi tuntua, että hän oli kasvanut ulos Beatles-imagostaan.


title: John Lennon

text: Vuonna 1969 Lennon ilmoitti yhtyeen muille jäsenille aikovansa lähteä Beatlesista, mutta halusi asian pidettävän toistaiseksi salassa. The Beatlesin viimeinen albumi oli "Abbey Road". Beatlesista eroamisestaan ilmoitti julkisesti ensimmäisenä McCartney 10. huhtikuuta 1970.


title: John Lennon

text: Lennonin sooloura alkoi vuonna 1968 yhdessä Onon kanssa tehdyllä kahdella kokeellisella albumilla "" ja "". Lennon ja Ono viettivät häämatkansa vuonna 1969 markkinoimalla rauhaa Amsterdamissa ja Montrealissa sängystä käsin tilaisuuksissa, jotka tunnettiin nimellä ”Bed-In”. Lennon sanoi Amsterdamissa: ”Me suostutaan kernaasti maailman pelleiksi, jos se auttaa levittämään sanaa rauhasta. Liian moni ihminen puhuu siitä, mutta harva tekee mitään.”


title: John Lennon

text: Vuonna 1969 ilmestyi Lennonin ensimmäinen soolosingle ”Give Peace A Chance”, jonka esittäjäksi oli merkitty Plastic Ono Band. Lennon aloitti myös primaaliterapian Arthur Janovin johdolla. Terapian vaikutukset kuuluivat Lennonin ensimmäisellä Beatlesin virallisen hajoamisen jälkeisellä soololevyllä "John Lennon/Plastic Ono Band", joka ilmestyi vuonna 1970. Monissa albumin kappaleissa Lennonin laulu muistuttaa huutoterapiaa, ja albumin kappaleet käsittelevät Lennonin lapsuuden ja nuoruuden traumoja. "Plastic Ono Band" -albumia pidetään nykyään Lennonin parhaana. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat ”Mother”, Dylan-vaikutteinen ”Working Class Hero” ja ”God”, jossa hän laulaa "”I don’t believe in the Beatles... I just believe in me, Yoko and me, and that’s reality”".


title: John Lennon

text:
Muutettuaan New Yorkiin Lennon julkaisi vuonna 1971 levyn "Imagine". Siinä hän arvosteli Paul McCartneya (”How Do You Sleep?”) ja poliitikkoja (”Gimme Some Truth”), mutta levy muistetaan parhaiten nimikappaleestaan ”Imagine”, jonka "Rolling Stone" -lehti valitsi myöhemmin kaikkien aikojen kolmanneksi parhaaksi lauluksi. Samana vuonna ilmestyi myös Lennonin jouluklassikko "Happy Xmas (War Is Over)".
Vuonna 1972 Lennonilta ilmestyi hyvin poliittinen albumi "Some Time in New York City", jolla on muun muassa kappale ”Woman Is the Nigger of the World”. Lennonin arvostelu Vietnamin sotaa kohtaan sai Richard Nixonin hallinnon hermostumaan, ja hänet haluttiin saada karkotetuksi Yhdysvalloista. Vuonna 1976 Nixonin valtakauden jälkeen Lennon kuitenkin sai pysyvän oleskeluluvan Yhdysvaltoihin.


title: John Lennon

text: Vuonna 1973 Lennon julkaisi levyn "Mind Games", jossa hän tilitti vaikeuksiaan suhteessaan Yoko Onoon; pariskunnan välirikko johti pian Lennonin monen kuukauden mittaiseen alkoholin- ja huumehöyryiseen ”kadotettuun viikonloppuun” Los Angelesissa. Eron aikana syntyi albumi "Walls and Bridges", jonka single ”Whatever Gets You Thru The Night” oli Lennonin ensimmäinen soolouran ykköshitti Yhdysvalloissa. Marraskuussa 1974 Elton John kutsui Lennonin lavalle New Yorkin Madison Square Gardenin konsertissaan, ja siellä Ono ja Lennon tapasivat toisensa ja palasivat yhteen.


title: John Lennon

text: Vuonna 1975 Lennonilta ilmestyi albumi "Rock ’n’ Roll", jolla on Lennonin tulkintoja vanhoista rock-klassikoista, muun muassa kappaleista ”Slippin’ And Slidin’”, ”Peggy Sue” ja erityisesti kiitelty ”Stand By Me”.


title: John Lennon

text: Lennonilla ja Onolla ei vielä ollut yhteistä lasta, kun Ono tuli raskaaksi vuonna 1975. Hän oli kokenut Johnin kanssa aikaisemmin jo kolme keskenmenoa ja oli jo 42-vuotias, joten Lennon keskittyikin täysipainoisesti vaimonsa tukemiseen. Jo odotusaikana Lennon teki päätöksen vetäytyä kokonaan musiikkimaailmasta voidakseen olla lapsensa kanssa. Lennon ja Ono olivat pyrkineet luonnonmukaiseen synnytykseen, mutta vaikeassa synnytyksessä turvauduttiin lopulta keisarinleikkaukseen. Poika syntyi Johnin 35-vuotissyntymäpäivänä 9. lokakuuta 1975, ja hänelle annettiin nimeksi Sean, joka on nimen John irlantilainen muoto.


title: John Lennon

text: Seuraavat viisi vuotta Lennon keskittyi täysipainoisesti koti-isän elämään Dakota-talon asunnossaan New Yorkissa. Tähän ajanjaksoon sisältyy matkustelua muun muassa Etelä-Afrikkaan, Singaporeen ja Hongkongiin, missä Lennon nautti tuntemattomuuden suomasta vapaudesta. Vuonna 1977 perhe asui viisi kuukautta Japanissa.


title: John Lennon

text: Lennon täytti 40 vuotta 9. lokakuuta 1980. Marraskuussa 1980 hän julkaisi comeback-albuminsa "Double Fantasy", jolla puolet lauluista oli Lennonin ja puolet Onon tekemiä. Lennon oli palannut julkisuuteen hyväkuntoisena ja optimistisena, haaveili uudesta menestyksestä ja suunnitteli maailmankiertuetta ja kahta uutta albumia, joiden kappaleita hän jo äänitti.


title: John Lennon

text: Lennonin ihailijana tunnettu 25-vuotias Mark Chapman oli oleskellut Manhattanilla viikon ja liikkunut Lennonin Dakota-rakennuksen läheisyydessä kaksi päivää kysellen Lennonia. Lennonin lähtiessä studiolle iltapäivällä 8. joulukuuta 1980 hän antoi Chapmanille nimikirjoituksen "Double Fantasy" -albumiinsa. Noin kello 22.49 Lennon palasi studiosta kotiovelleen, missä Chapman odotti häntä. Lennonin käveltyä ohi Chapman huusi hänen peräänsä ”Mister Lennon?”. Kun Lennon kääntyi katsomaan, Chapman ampui viisi luotia häntä kohti. Luodit osuivat selkään ja käsivarteen. John Lennonin viimeiset sanat olivat ”I’m shot”. Hän kuoli verenhukkaan Rooseveltin sairaalassa.


title: John Lennon

text: Samana iltana uutinen Lennonin kuolemasta järkytti ympäri maailmaa tavalla, jolle vertailukohdaksi kelpaa presidentti Kennedyn murha 17 vuotta aikaisemmin. Lennon polttohaudattiin pari päivää kuolemansa jälkeen ilman hautajaisseremonioita, ja Ono levitti Lennonin tuhkat New Yorkin Central Parkiin. Yli 225 000 ihmistä kokoontui 14. joulukuuta Central Parkiin kymmenen minuutin hiljaiseen hetkeen Lennonin muistoksi.


title: John Lennon

text: Monet artistit sävelsivät pian Lennonin kuoltua kappaleita hänen muistokseen, kuten beatlet George Harrison (”All Those Years Ago”) ja Paul McCartney (”Here Today”), Paul Simon (”The Late Great Johnny Ace”), Elton John (”Empty Garden (Hey Hey Johnny)”), Queen (”Life Is Real”) ja Roxy Music (”Jealous Guy” -cover), sekä Julian Lennon ensimmäisellä singlellään ”Too Late for Goodbyes” (1984). Yoko Ono julkaisi vuonna 1984 hänen ja Lennonin kesken jääneen albumin "Milk and Honey".


title: John Lennon

text: Suomalaisessa musiikintuotannossa Lennonia muistavat muiden muassa J. Karjalainen vuonna 1982 ilmestyneessä kappaleessaan ”Hyvästi John Lennon” ja Kari Peitsamo kappaleissaan ”Lennon elää” ja ”Lennon elää osa 2”.


title: John Lennon

text:
John Lennonia on muistettu ympäri maailmaa myös muilla tavoilla:
Lennon ja McCartney olivat sopineet Beatlesin alkuvuosina, että heidän kappaleidensa tekijöiksi merkitään aina Lennon/McCartney riippumatta siitä, kumpi kappaleen oli tehnyt. Useimmat Beatles-kappaleet on tehnyt pääasiassa jompikumpi, mutta niistä suurin osa on kuitenkin viimeistelty yhdessä. Seuraavassa listassa on tunnetuimpia pääasiassa Lennonin tekemiä Beatles-sävellyksiä:


title: Pretoria

text: Pretoria on Etelä-Afrikan hallinnollinen pääkaupunki, ja se sijaitsee Gautengin provinssissa. Sen perusti vuonna 1855 yksi voortrekkerien johtajista, Marthinus Pretorius, joka nimesi sen isänsä Andries Pretoriuksen mukaan. Kaupungin nimi päätettiin muuttaa Tshwaneksi vuoden 2012 aikana, mutta muutos aiheutti paljon vastarintaa. Nimeä ei ollut vaihdettu toukokuuhun 2017 mennessä.


title: Pretoria

text: Pretoria sijaitsee noin 50 kilometriä Johannesburgista pohjoiseen. Sen asukasluku on noin 1,3–2 miljoonaa, jos koko siihen kuuluva Tshwanen kaupunkialue lasketaan mukaan. Tärkeimmät Pretoriassa puhuttavat kielet ovat afrikaans, tswana, englanti ja ndebele.


title: Pretoria

text:
Pretorian pääkatu Church Street on Etelä-Afrikan pisin katu.
Pretoria on rakennettu selväpiirteiseen ruutuasemakaavaan, ja sen kadut ovat leveitä. Huomattavia nähtävyyksiä ovat mm. anglikaaninen katedraali St. Alban's, Transvaalin museo, buuritasavallan viimeisen presidentin Paul Krugerin kotimuseo ja Voortrekker-monumentti, joka on pystytetty 1830-luvun suuren buurivaelluksen muistoksi.


title: Pretoria

text: Ngunia puhuvat alkuasukkaat, joita myöhemmin alettiin kutsua nimellä ndebele, lienevät ensimmäisinä todenneet jokilaakson, josta oli tuleva Pretorian sijaintipaikka, sopivaksi asutettavaksi. He nimesivät joen päällikkönsä Tshwanen mukaan.


title: Pretoria

text: Pretoria sai kaupunkioikeudet 14. lokakuuta 1931, ja kun Etelä-Afrikasta tuli tasavalta vuonna 1961, Pretoriasta tuli maan hallinnollinen pääkaupunki.


title: Pretoria

text: Rakenteilla oleva noin 80 kilometrin pituinen metrojärjestelmä, Gautrain, yhdistää Pretorian, Johannesburgin ja O. R. Tambon kansainvälisen lentoaseman. Lentoasema sijaitsee noin 55 kilometriä Pretorian keskustasta etelään.


title: Pyhä Henki

text: Pyhä Henki (Vanhassa testamentissa Jumalan Henki ja Herran Henki, ) on Jumalan persoona, joka löytyy Raamatusta. Kristinuskon teologiassa Pyhä Henki on kolmiyhteisen Jumalan yksi persoona. Henkikaste on tapahtuma, jossa ihminen saa Pyhän Hengen.


title: Pyhä Henki

text: Pyhä Henki on Jumalan kolmas persoona, Isän ja Pojan ohella. Pyhää Henkeä kutsutaan myös Jumalan Hengeksi, Jeesuksen Hengeksi, Totuuden Hengeksi ja Kristuksen Hengeksi. Kristinuskossa Pyhä Henki ei ole ainoastaan Jumalan voima vaan osa Pyhää Kolminaisuutta. Athanasioksen uskontunnustuksessa hänestä mainitaan, että hän on luomaton, ääretön, ikuinen, kaikkivaltias, Jumala ja Herra.


title: Pyhä Henki

text: Kristinuskon mukaan jokainen kristitty saa Jumalan lupaaman lahjan voimaksi Jumalan palvelemiseen eli uskon elämään. Pyhän Hengen lahja ei ole tarkoitettu pelkästään tietyille ihmisille tiettynä aikana tiettyä tehtävää varten, vaan se kuuluu kaikille kristityille. Paavali mainitsee Pyhän Hengen lahjoina esimerkiksi Jeesuksen tunnustamisen Herraksi, kyvyn jakaa viisautta ja tietoa, uskon voiman, parantamisen lahjan, voiman tehdä ihmeitä, profetoimisen lahjan, kyvyn erottaa eri henget toisistaan, kielillä puhumisen lahjan, sekä kyvyn tulkita kielillä puhujaa (1. Kor. 12). Näistä lahjoista käytetään myös nimitystä armolahja.


title: Pyhä Henki

text: Kristillinen opetus Pyhästä Hengestä Kolminaisuuden yhtenä persoonana perustuu erityisesti Jeesuksen lupaukseen lähettää uskovilleen "puolustaja", johon viitataan persoonana: "Te saatte puolustajan; minä lähetän hänet Isän luota. Hän, Totuuden Henki, lähtee Isän luota ja todistaa minusta" (Joh. 15:26).


title: Pyhä Henki

text: Pyhän Hengestä ja hänen saamisestaan on eri painotuksia kristikunnan sisällä. Suurin osa kuitenkin opettaa Pyhän Hengen tulevan ihmiseen kasteessa. Erityisesti kalvinistit opettavat, että Pyhä Henki saadaan henkilökohtaisessa kääntymyksessä Raamattua lukemalla (näkemys on myös laajasti omaksuttu luterilaisten keskuudessa) tai rukoilemalla erillistä Hengellä täyttymisen kokemusta (erityisesti tätä opetusta on vapaissa suunnissa ja helluntaiherätyksessä). Jotkut taas katsovat, että Pyhän Hengen voi saada vain toiselta uskovalta kristityltä, jolla on jo Pyhä Henki (tätä opetusta on lestadiolaisuudessa, mutta myös uuskarismaattisuudessa).


title: Pyhä Henki

text: Erityisesti karismaattisissa suuntauksissa (niin protestanttisissa, katolilaisissa kuin helluntailaisissakin) korostetaan voimakkaasti armolahjoja kuten kielillä puhumista ja ihmeitä erityisinä Pyhän Hengen läsnäolon merkkeinä. Tällöin viitataan usein Raamatun Apostolien teoissa kerrottuihin tapauksiin. Apostolien tekojen toisessa luvussa opetuslapset puhuivat uusilla kielillä ja kymmenennessä luvussa Korneliuksen kodissa olevat ihmiset puhuivat kielillä ja ylistivät Jumalaa, kun täyttyivät Pyhällä Hengellä. Kielillä puhumista esiintyy monissa kristillisissä liikkeissä nykyäänkin.


title: Pyhä Henki

text: Raamattu antaa ymmärtää, että kun ihminen täyttyy Pyhällä Hengellä, saa hän jonkun armolahjan, jonka Jumala on luvannut Pyhällä Hengellä täyttymisen yhteydessä, ja armolahja annetaan sen mukaan, kuinka Jumala näkee sen tarpeellisimmaksi (1. Kor. 12:11). Karismaattisen tulkinnan mukaan kun Pyhä Henki tulee ihmiseen, ihminen huomaa pienuutensa, ja kokee Jumalan suuren rauhan.


title: Pyhä Henki

text: Jehovan todistajien mukaan Pyhä Henki ei ole persoona vaan he katsovat, että se on Jumalan vaikuttava voima. Sen ohella, että Jehovan todistajat eivät usko Jeesuksen jumaluuteen tämä on tärkeimpiä syitä siihen, että Kolmiyhteiseen Jumalaan uskovat kristityt eivät pidä heitä varsinaisina kristittyinä.


title: Pyhä Henki

text: Henkikaste on tapahtuma, jossa kristitty saa Pyhän Hengen. Tapahtumaa saattaa seurata ulos päin näkyviä merkkejä tai näkyvää muutosta ihmisen elämässä sekä ihminen saattaa itse kertoa kokemuksistaan, sisäisistä sielun tai hengen tilan muutoksistaan. Raamatun mukaan Johannes Kastaja sanoi, että Jeesus kastaa uskovat Pyhällä Hengellä ja tulella. Profeetta Jesaja kirjoitti Jumalan Hengestä seuraavasti:


title: Pyhä Henki

text: Rovasti Lars Levi Laestadius sanoi Pyhällä Hengellä täyttymisestä sekä sen vaikutuksesta ihmisiin mm. seuraavasti:


title: Pyhä Henki

text: Suomen Raamattuopiston perustaja Urho Muroma arvioi, että alkuseurakunnan aikana Pyhällä Hengellä oli se asema kristikunnassa, jonka Jeesus sille antoi. Muroman sanoi Jeesuksen tunnusmerkiksi sitä, että hän antaa jokaiselle omallensa Pyhän Hengen eli henkikasteen. Eikä kukaan ole Jumalan lapsi, ellei hän ole saanut Pyhää Henkeä vaan hän on "kristillismielinen uskonnollinen ihminen", mutta hän ei ole uudestisyntynyt Jumalan lapsi. Muroman mukaan Johannes Kastaja tahtoi sanoa toiminnallaan, "minä eroitan teidät ulkonaisesti näistä parannuksen tekemättömistä juutalaisista parannuksen tehneitten juutalaisten joukkoon ja merkkinä on tämä minun vesikasteeni, mutta kun Messias saapuu hän tekee paljon syvällisemmän työn". Henkikaste on paljon syvällisempi työ kuin vesikaste. Henkikaste on se tapahtuma, jossa henkilö erotetaan maailman hengen vallasta Jumalan hengen valtaan, ja sitä nimitetään kautta Raamatun henkikasteeksi, Muroma sanoi. Raamattu käyttää Pyhästä Hengestä pronominia, "hän". Tämä on Muroman mukaan tärkeä ihmisten ymmärtää. Kun ihminen saa Pyhän Hengen, hän saa henkilön, jolla on persoona. Toisella ihmisellä ei voi olla enemmän tätä persoonaa kuin toisella koska Pyhän Hengen saanut on saanut kokonaisen persoonaan eikä jotakin osaa vain siitä. Muroman mukaan hän, joka tuntee Pyhän Hengen läsnäolon, tuntee myös Jeesuksen läsnäolon.


title: Pyhä Henki

text: Pyhästä Hengestä on tehty runsaasti lauluja aina Daavidin psalmien virsistä nykyisiin virsikirjan virsiin ja hengellisiin lauluihin. Luterilaisessa virsikirjassa on esimerkiksi 800-luvulta Hrabanus Maurusin virsi "Oi Pyhä Henki, Herramme" ja Paul Gerhardtin virsiä 1600-luvulta Pyhästä Hengestä: "Pyhä Henki, lohduttaja" ja "Jumala, anna Henkesi" sekä virsi "Oi Pyhä Henki, riennä". Uudempia tunnettuja kappaleita ovat mm. Pekka Simojoen "Tule Pyhä Henki" -kappale. Laulu "Pyhä Henki sua janoamme", ilmestyi Elävä Sana -seurakunnan ylistyslevyllä "Isäni kaltainen", jota on kuultu mm. Radio Deissä.


title: Suomen Evankelinen Allianssi

text: Suomen Evankelinen Allianssi (SEA) on rekisteröity kristillinen yhdistys, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä Maailman evankelioimisen Suomen keskus (MESK) ja sitä ennen Lausannen liikkeen Suomen komiteana.


title: Suomen Evankelinen Allianssi

text: SEA:n perustarkoituksena on vahvistaa maailmanevankelioimisen näkyä, antaa virikkeitä suomalaisen lähetystyön lisäämiseksi sekä tarjota keskustelufoorumi evankelioimis- ja lähetystyön kysymyksistä kiinnostuneille. Yhdistyksen teologinen linja on määritelty niin sanotussa Lausannen julistuksessa ("Lausanne Covenant", vuodelta 1974).


title: Suomen Evankelinen Allianssi

text: SEA:n arvion mukaan sen maailmanlaajuisessa yhteydessä on yli 600 miljoonaa kristittyä noin 200 maasta. Se edustaa Suomessa kahta kansainvälistä ja yhtä eurooppalaista yhteysverkostoa:SEA:n puheenjohtaja on Timo Keskitalo.


title: Suomen Evankelinen Allianssi

text: SEA järjestää erilaisia lähetys- ja evankeliointikoulutustapahtumia, kuten "Missiologiset opintopäivät", "E4-kongressit", teltantekijäseminaarit, nuorten aikuisten "Trans4mission" (yhteistyössä Suomen lähetysneuvoston (SLN) kanssa) ja euroopanlaajuinen Mission-Net -tapahtuma (yhteistyössä SLN:n kanssa).


title: Suomen Evankelinen Allianssi

text: SEA on lanseerannut seuraavat teemavuodet:SEA:n tavoitteena on että teemavuodet rohkaisevat kristittyjä syventymään keskeisiin teemoihin ja järjestö kutsuu seurakuntia ja järjestöjä soveltamaan ja painottamaan meneillään olevan vuoden teemaa omassa toiminnassaan. Teemavuosissa on ollut mukana noin 160 seurakuntaa ja järjestöä.


title: Dingo

text: Dingo eli australianvillikoira ("Canis lupus dingo") on Australiassa ja Kaakkois-Aasiassa elävä suden alalaji. Dingo muistuttaa ensimmäisiä koiria ja saattaa periytyä eräistä koiran eli kesyn suden varhaisimmista muodoista, mutta käyttäytyy suden lailla. Dingot eivät hauku, vaan ulvovat kuten sudet. Ne myös elävät ja saalistavat laumana, ja koirista poiketen myös uros hoitaa pentuja. Kuten susilla, myös dingonaarailla on vain yksi lisääntymisaika vuodessa.


title: Dingo

text: Suhtautuminen dingoon vaihtelee: sitä pidetään lampaiden tappajana ja sitä on vainottu alusta asti. Vain suojelualueilla se saa elää rauhassa. Dingolauma elää noin 25 neliökilometrin laajuisella alueella, jota se puolustaa muilta laumoilta. Laumassa uroksilla on ylivalta naaraisiin, mutta johtajapari hallitsee muita alempiarvoisia lauman jäseniä. Jotkut Australian alkuasukasheimot pitivät dingoja lemmikkeinä, mutta nykyisin niitä pidetään harvoin seurakoirina.


title: Dingo

text: Dingo synnyttää yhden pentueen vuodessa. Lauman johtajapari pysyttelee yhdessä koko elämänsä ja huolehtii lisääntymisestä. Lauman muut jäsenet auttavat pentujen hoitamisessa. Naaras synnyttää pentunsa maakolossa tai ontossa puunrungossa veden lähellä. Pentuja on 1–10. Kolmiviikkoisina pennut lähtevät pesästä ja tutustuvat lähiympäristöön. Ne ovat luonnostaan uteliaita, kulkevat pitkiäkin matkoja aikuisten mukana ja syövät vanhempien tuomaa kiinteää ravintoa. Pennut itsenäistyvät 4–8 kuukauden iässä. Jos joku muu naaras saa pentuja, johtajanaaras tappaa ne.


title: Dingo

text: Dingon uskotaan saapuneen Australiaan noin 3 500–4 000 vuotta sitten. Aasialaiset merimiehet todennäköisesti toivat sen tullessaan ja käyttivät dingoja apuna metsästyksessä leiriytyessään väliaikaisesti rannikolle. Dingo oli kilpailukykyisempi saalistaja kuin paikalliset pussieläinpedot ja levisi nopeasti koko mantereelle. Vain Tasmanian saarelle se ei päätynyt. Dingo on ympäristöönsä helposti sopeutuva laji, joka viihtyy kaikkialla, missä sillä on ruokaa ja vettä.


title: Dingo

text: Dingokanta kasvoi 1950-luvulle asti, jonka jälkeen niiden määrän on arveltu pysyneen tasaisena.


title: Dingo

text: Dingoilla on useita pyyntistrategioita. Menetelmä riippuu saaliin koosta. Suuri osa ravinnosta koostuu pienistä pussieläimistä ja jyrsijöistä, nykyään myös kaneista ja lampaan haaskoista. Dingojen määrä Australiassa kasvoi, kun sinne tuotiin lampaita ja kaneja, ja karjalle tehtiin vesikuoppia. Tämä aiheutti sen, että dingot hävittivät alkuperäisiä lajeja. Dingot ovat kuitenkin muutoin hyödyksi, sillä siellä missä on dingoja, on vähän kettuja ja kaneja, jotka ovat alueen vitsaus.


title: Dingo

text: Dingot risteytyvät koirien kanssa. Ellei risteytymistä saada rajoitettua, puhtaat dingot kadonnevat vuoteen 2100 mennessä. Dingoa on myös käytetty 1800-luvulla jalostukseen kahden paimenkoiran kanssa, josta on pitkän jalostuksen seurauksena kehittynyt koirarotu Australiankarjakoira. Dingoon australiankarjakoiraa on risteytetty useita kertoja vielä 1900-luvullakin, joten dingon vaikutus on vahva rodussa.


title: Löyly

text: Löyly on saunan kuumalle kiukaalle heitetystä vedestä nouseva höyry, jonka lämmöstä nautitaan eli otetaan löylyä. Kun ihminen "hikoilee" löylyssä, kyse on pääasiassa iholle tiivistyneestä vedestä, ei hikoilusta. Löylyn höyry lisää tilapäisesti ilmankosteutta sekä saa ilman kiertämään saunassa.


title: Löyly

text: Heitettäessä löylyä vesihöyry tiivistyy saunan kylmimpään kohteeseen eli ihmiseen ja vapauttaa tiivistyessään lämpöä ihon pinnalle. Myös saunan lämpötilan koetaan nousevan, vaikka se kohoaa vain hetkellisesti lauteilla ja löylyjakson jälkeen laskee.


title: Löyly

text: Astiaa, josta vettä kiukaalle heitetään, kutsutaan "kiuluksi". Kiulu on perinteisesti puusta valmistettu pienehkö kimpiastia, jonka kimpilaudoista yksi on muita pidempi siten, että laudan yläpää muodostaa kädensijan. Saunomisessa löylyä otetaan yleensä useita kertoja. Hikoilun ja mahdollisen vastan vaikutuksesta kuolleet ihosolut sekä liat irtoavat ihosta. Löylykertojen lomassa voidaan virkistäytyä viileämmässä vilpolassa tai ulkoilmassa, uimalla tai jopa kierimällä lumihangessa. Löylykertojen päätteeksi peseydytään. Myös saunomisen jälkeen vilvoitellaan, jotta keho rauhallisesti palautuisi normaalitilaan.


title: Löyly

text: Löylynotolla katsotaan yleisesti olevan rentouttava vaikutus. Suomalaisessa kansanperinteessä löylylle annetaan usein myös parantavia vaikutuksia.Löylyveteen voidaan lisätä eteerisiä öljyjä tai niitä voidaan asettaa kiukaalle astiassa. Höyrystyessään tuoksut leviävät löylyhuoneeseen.


title: Löyly

text: Löyly-sanalle löytyy vastine useimmista suomalais-ugrilaisista kielistä. Läheiset, itämerensuomalaiset vastineet, esimerkiksi viron "leil" merkitsevät saunan löylyä, kaukaisemmat yleensä "henkeä " tai "sielua". Yhteinen alkumuoto on ilmeisesti "*lewl" merkityksessä "henki, henkäys" tai "sielu". Suomen kielessä löyly esiintyy kirjoitettuna jo Mikael Agricolan ajoista lähtien.


title: Löyly

text: Omituisesta tai hieman tyhmästä henkilöstä voidaan käyttää nimitystä "löylynlyömä", mikä viittaa siihen että hän on mahdollisesti ollut liian kauan tai liian kuumissa löylyissä.


title: Kiuas

text: Kiuas on saunan (ennen myös riihen tai savupirtin) tavallisesti uunimainen lämmitin, jonka yläosassa on lämpöä varastoiva kiviladelma. Saunomisen löyly saadaan aikaan heittämällä vettä kuumentuneille kiukaan kiville, jolloin vesi muuttuu vesihöyryksi. Tavallisimmin kiukaita lämmitetään puulla tai sähköllä, mutta myös öljy- ja kaupunkikaasulämmitteisiä kiukaita on ollut käytössä.


title: Kiuas

text: Sana "kiuas" ja sen monet vastineet suomen eri murteissa (esimerkiksi "kiukaa", "kiukoa" ja "kiukas") ja suomen lähimmissä sukukielissä kuten karjalassa ("kiukua") on usein selitetty lyhentymäksi yhdyssanasta *"kivikota", mutta vaihtoehtoisen näkemyksen mukaan sanojen taustalla on *"kivikasa". Esimerkiksi muotojen *"kivikasa" : *"kivikasan" kehittyminen taivutustyyppiksi "kiu(k)as" : "kiuka(h)an" on epäsäännöllinen, mutta tämä selittää myös kiuasta merkitsevien sanojen runsaan vaihtelun. Sana "kiuas" esiintyy vain pohjoisimmissa itämerensuomalaisissa kielissä, mutta esimerkiksi virossa vastaava sana on "keris", joka voi olla laina balttilaisista kielistä. Ajatusta "kiuas"-sanan alkuperäisestä merkityksestä 'kivikasa' tukevat vepsän kiuasta merkitsevä "küudug" ja mokšan "kevmar", jotka niin ikään tarkoittavat alkuaan kivikasaa. Aiemmin kiuasta lienee merkinnyt sana "sauna", joka vasta myöhemmin on laajentunut viittaamaan rakennuksiin, joissa kiukaat sijaitsevat.


title: Kiuas

text: Lämmitystavan mukaan kiukaat jaetaan kerta- ja jatkuvalämmitteisiin. "Kertalämmitteinen" kiuas lämmitetään valmiiksi ennen saunomista, kun taas "jatkuvalämmitteisessä" kiukaassa palaa tuli tai lämpövastukset ovat päällä kylpemisen aikana. Varatakseen riittävästi lämpöä saunomiseen kertalämmitteinen kiuas tarvitsee suuremman kivimäärän kuin jatkuvalämmitteinen, jolloin kiukaan lämmitys vie pidemmän ajan. Kertalämmitteisiin kiukaisiin lukeutuvat esimerkiksi savusaunan kiukaat ja pönttökiukaat, kun taas jatkuvalämmitteisiä ovat useimmat muut puulämmitteiset kiukaat, kuten läpivirtauskiuas, sekä valtaosa sähkölämmitteisistä kiukaista.


title: Kiuas

text: Puulämmitteiset kiukaat voivat olla joko kerta- tai jatkuvalämmitteisiä. Kertalämmitteinen kiuas lämmitetään ja tulen annetaan sammua ennen kylpemistä; jatkuvalämmitteiseen kiukaaseen voidaan lisätä puita kylpemisen aikana. Kertalämmitteisissä tuli- ja kivipesä ovat samaa tilaa, jolloin savu lämmittää kivet riittävän tehokkaasti. Jatkuvalämmitteisissä tulipesä sijaitsee kivitilan alla, ja lämpö välittyy kiviin kiukaan teräsosien läpi.


title: Kiuas

text: Kiuas voi olla rakenteeltaan tiilistä paikallamuurattu tai terästä, hitsaamalla teräslevyistä koottu. Arina on tyypillisesti valurautaa, luukut terästä tai valurautaa.


title: Kiuas

text: Kiukaassa on aina tulipesä. Tulipesän pohjana on "arina", jonka läpi tuhka putoaa alla olevaan tuhkapesään. "Tuhkaluukun" kautta tuhkat voidaan tyhjentää saunomisen jälkeen. Tyypillisesti palamisen voimakkuutta säädetään tuhkaluukussa olevia ilmanottoaukkoja suurentamalla tai pienentämällä. Tulipesästä savu johdetaan joko "kivitilaan "(kertalämmitteinen kiuas) tai kanaviin kivitilan alla ja ympärillä (jatkuvalämmitteinen kiuas) ja tämän jälkeen "savuhormiin".


title: Kiuas

text: Joskus puulämmitteiseen kiukaaseen on yhdistetty vesisäiliö, josta samalla saadaan lämmintä pesuvettä saunassa käytettäväksi. Vesisäiliö voi olla osa kiuasta tai liitettynä savuhormin kylkeen.


title: Kiuas

text: Nykyisin useissa puulämmitteisissä kiukaissa on lasillinen tulipesän luukku. Tunnelmallinen saunaan näkyvä tuli tuo lisää viihtyisyyttä saunomiseen.


title: Kiuas

text: Savusaunassa käytetyissä kiukaat – "savukiukaat" – ovat kertalämmitteisiä. Savukiuas on vanhin kiuastyyppi, alun perin kivinen latomus. Tulipesä sijaitsee kivitilan keskellä tai alla, ja savu kiertää kiviä. Savuhormia ei kuitenkaan ole, vaan kivitilasta savu nousee suoraan saunatilaan, josta se kulkeutuu ulos tuuletusaukon ja oven kautta. Kiuas lämmitetään kuumaksi ja ennen saunomista heitetään "häkä-" tai "nokilöylyt" - tämän jälkeen saunan annetaan "siintyä", jonka jälkeen voidaan aloittaa saunominen. Kylpemisen aikana kiuasta ei lämmitetä. Perinteisesti kiukaan kivimäärä on suuri, ja se vaatii usein pitkän lämmitysajan.


title: Kiuas

text: 1950- ja 1960-luvuilla perinteisten savusaunojen kiukaiden tilalle rakenneltiin usein pönttökiukaita paksupeltisistä katkaistuista öljytynnyreistä. Alle rakennettiin pieni tulipesä. Nykyisin savusaunan kiuas voidaan tehdä esimerkiksi valamalla tulenkestävästä massasta holvi tulipesän päälle. Kivitila on holvin päällä. Valumuottiin asennetaan putkia, jotta valmiissa holvissa olisi savureiät tulipesästä kivitilaan.


title: Kiuas

text: Perinteisestä savusaunan kiukaasta on kehitetty lähinnä matkailu- ja palvelualalla helpommin lämmitettäviä, vain osan lämmitysaikaa tai vain osittain saunatilaan savuavia kiukaita. Tyypillisesti tämä on toteutettu kivitilan päälle laskettavalla metallisella savukuvulla, tai hormilla, johon kiuas kytketään lähes koko lämmitysvaiheen ajaksi. Aivan lämmityksen loppuvaiheessa kupu nostetaan ylös, tai sulkupellin avulla kiukaan savu käännetään saunatilaan, jolloin saadaan löylytilaan savusaunamainen tunnelma tuoksuineen. Löylyheiton aikana kiuasta ei lämmitetä, jolloin se toimii savusaunan kiukaan tavoin. Savupeltimekanismi voi olla myös kiukaan sisäinen.


title: Kiuas

text: Uudempia savusaunan kiuasinnovaatiota on automaattisesti pelletillä lämpiävä savusaunan kiuas. Pellettien syöttö kiukaaseen voidaan kokonaan automatisoida, mikä lisää savusaunan paloturvallisuutta ja helppokäyttöisyyttä.


title: Kiuas

text: Moderneissa puupolttoisissa kiukaissa kiinnitetään yhä enemmän huomiota mahdollisimman puhtaaseen palamiseen ja sitä myötä vähenevään haitallisten pienhiukkasten määrään savukaasuissa. Tehokkaampi polttoprosessi merkitsee myös puun lämpöarvon tehokkaampaa hyödyntämistä, jolloin säästetään puuta. Oleellista on, että palokaasuille on riittävästi tilaa ja aikaa syttyä ja palaa kiukaan sisällä. Tällöin lämpöenergia saadaan tehokkaammin käyttöön ja korkean lämpötilan johdosta palamisprosessin sivutuotteita on vähemmän. Mikäli näin ei ole, saattavat palokaasut syttyä esimerkiksi liitosputkessa tai hormissa. Tällöin ongelmana on hormin rakenteisiin kohdistuva suuri palorasitus.


title: Kiuas

text: Sähkölämmitteiset kiukaat ovat pääosin "jatkuvalämmitteisiä", mutta markkinoilla on myös "peruslämmön varaavia" kiukaita. Kivitilan pohjalla sijaitsee sähkövastuksia, jotka kuumentuessaan lämmittävät kivet. Termostaatti ohjaa vastusten kuumentumista. Savuhormia ei tarvita. Sähkölämmitteiset kiukaat ovat teräslevystä teollisesti sarjavalmistettuja.


title: Kiuas

text: Tiettävästi maailman ensimmäisen tehdasvalmisteisen sähkökiukaan valmisti vuonna 1938 Oy Metalliteos, nykyiseltä nimeltään Metos Oy Ab. Kiuas asennettiin SOK:n Vaasan konttorin saunaan. Kiukaan sähkösuunnittelun teki insinööri Niilo Jernvall, tekniikka otettiin "Metos-keittojakkarasta", pienestä 6 kW tehoisesta ammattikeittiöliedestä.


title: Kiuas

text: Markkinoilla on 1990-luvulta lähtien ollut myös peruslämmön varaavia, vaipaltaan eristettyjä sähkölämmitteisiä kiukaita, joissa kivet pidetään jatkuvasti jonkin verran lämpiminä. Tällöin kuumennus saunomisvalmiiksi tapahtuu nopeammin. Tämäntyyppinen kiuas voi toimia myös saunatilan normaalina lämmittimenä. Tyypistä käytetään nimitystä "aina valmis" tai "heti valmis". Kuten puulämmitteisiä, on myös sähkökiukaita, joiden ulkovaippa on tehty teräsverkosta.


title: Kiuas

text: Kiuaskivien tarkoituksena on varastoida lämpö, kunnes höyrystyvä vesi vapauttaa sen löylyksi. Kivien määrä on tärkein lämmönvarauskykyyn vaikuttava tekijä. Asuntosaunoihin tarkoitetuissa kiukaissa kivien määrä vaihtelee karkeasti 10–100 kilon välillä, julkisissa saunoissa kiuaskiviä voi olla satoja kiloja.


title: Kiuas

text: Kiuaskiven tärkeimmät ominaisuudet ovat hyvä "lämmönvarauskyky" ja "lämpövaihteluiden kesto". Jatkuvalämmitteisissä kiukaissa – kuten useimmissa sähkökiukaissa – lämmönvarauskyky ei ole oleellinen. Nopeat lämpötilan muutokset aiheuttavat rasitusta kiville, jotka saattavat lohkoutua tai pirstoutua helposti. Kivet tulisi tarkastaa ja latoa uudelleen määrävälein, esimerkiksi kerran vuodessa. Samalla poistetaan pirstoumat ja murske kivitilan pohjalta. Ladottaessa kiuaskivet takaisin tulee kiinnittää huomio riittävään ilmankiertoon kivien välissä. Uudet kivet on pestävä puhtaaksi ennen kiukaaseen asettamista, sillä höyrystyvä vesi irrottaa erittäin tehokkaasti hienojakoisen pölyn kiven pinnasta saunan hengitysilmaan.


title: Kiuas

text: Hyvänä kivimateriaalina pidetään painavista mineraaleista koostuvia "tummia syväkiviä", kuten oliviinikivi ja peridotiitti. Mäntyharjulta louhitun oliviinikiven ominaispaino on Geologian tutkimuslaitoksella todettu olevan jopa 3,5 (erittäin korkea). Korkea lämmövarauskyky johtaa pitkään jälkilämpöön, joka puolestaan kuivattaa saunan tehokkaasti: tämä puolestaan vähentää kosteushaittoja ja homeenmuodostusta. Kiuaskiviä valmistetaan jopa vuolukivestä, jonka lämmönvarauskyky on poikkeuksellisen hyvä. Teollisesti kiviä voidaan valmistaa myös savesta, polttamalla massa "täysin sintraantuneeksi" asti. Tämäntyyppinen keraaminen kivi ei rapaudu tai lohkeile lainkaan, mutta kevyempänä sen lämmönvarauskyky ei ole yhtä hyvä kuin luonnonkivillä. Keraamiset kiuaskivet voidaan kuitenkin valmistaa haluttuun muotoon kiukaan ilmankierron tai veden haihtumisen tehostamiseksi.


title: Kiuas

text: Rapautumisen estämiseksi kiuaskivinä saatetaan joskus käyttää jopa sähkötolppien posliinieristeitä. Joissakin moderneissa sähkökiukaissa kivet on korvattu vuolukivestä valmistetulla tasolla.


title: Kiuas

text: Aitokiuas on puulla lämmitettävä kertalämmitteinen ulossavuava saunan kiuas. Kiukaan ominaisuuksiin kuuluu suuri eristetty kivitila, jonka ansiosta kiuas pysyy käyttövalmiina useita tunteja, jopa illasta aamuun. Kiukaassa savu kiertää kivipesässä kuten perinteisessä savusaunassa, savukaasut johdetaan kuitenkin hormiin. Aitokiuas lukeutuu kertalämmitteisiin pönttökiukaisiin, mutta eroaa varsinaisesta pönttökiukaasta lämpöeristetyn vaippansa ansiosta. Kiuastyypin on kehittänyt rakennusneuvos Jalo Syvähuoko.


title: Kiuas

text: Avorakenteinen verkkokiuas on IKI-kiuas Oy:n Jouni Kerrmanin 1990-luvun lopulla kehittämä jatkuvalämmitteinen saunan kiuas. RST-verkkovaipan ansiosta ilma kiertää kivien välissä. Puukiukaissa kivet ympäröivät tulipesää joka puolelta, ja vaippa kivineen ympäröi myös liitosputkea savuhormiin, jolloin myös liitosputkesta saadaan lämpöä varattua kiviin. Puulämmitteisessä kiukaassa ei ole arinaa eikä tuhkaluukkua. Sähkölämmitteisessä verkko/kivikiukaassa vastukset lämmittävät vastaavasti kaikkia kiviä koko kiukaan pituudelta alhaalta aina kiukaan yläreunaan asti. Kiukaita on sähkö- ja puulämmitteisiä. Nykyisin myös useilla muilla kiuasvalmistajilla on mallistoissaan verkkovaippaisia kiukaita.