title: Filip IV (Ranska)

text: Avioliitosta syntyivät lapset:


title: Filip IV (Ranska)

text: Useiden onnettomuuksien sarja kohtasi Kapetingien dynastiaa; todennäköisesti vakavin oli kuninkaan kahden miniän aviorikos. Marguerite de Bourgogne (1290-1315), joka oli Kapetingien sukua ja Burgundin herttuan Robert II:n (1248-1306) ja Ranskan prinsessan Agnèsin (1260-1325) tytär sekä sisarukset Jeanne ja Blanche de Bourgogne, jotka olivat Burgundin kreivin Otto IV ja Artoisin Mahaut’n tyttäriä, syyllistyivät aviorikokseen tai aviorikoksen avunantoon. Heidän aviopuolisonsa olivat kolme kuninkaan poikaa ja siten tulevaa kuningasta, eli Ludvig X, Filip V ja Kaarle IV.


title: Filip IV (Ranska)

text: Huhtikuussa vuonna 1314 tämä skandaali tuli julkiseksi, ja toisena osapuolena olivat veljekset Philippe ja Gautier d’Aunai, jotka olivat hovipalvelusta suorittavia ritareita. Veljekset tuomittiin majesteettirikoksesta ankarimman mukaan: rangaistuksena oli niin sanottu kolminkertainen kuolemantuomio.


title: Filip IV (Ranska)

text: Marguerite de Bourgogne tuomittiin menettämään hiuksensa, ja hänet saatettiin mustalla kankaalla verhoiluilla rattailla Château-Gaillardin linnoitukseen. Siellä hänet sijoitettiin melko avonaiseen selliin, ja hän kuoli vuonna 1315 – huhujen mukaan hänet olisi määrännyt kuristettavaksi hänen aviomiehensä Ludvig X ja varsinaisen likaisen työn olisi tehnyt muuan Artoisin kreivi Robertin uskottu palvelija.


title: Filip IV (Ranska)

text: Blanche de Bourgogne joutui myös luopumaan hiuksistaan, mutta sai muuten osakseen erityiskohtelun. Hän joutui viettämään seitsemän vuotta maanalaisessa sellissään, jonka jälkeen hänen sallittiin ryhtyä nunnaksi. Jeanne de Bourgogne, tulevan kuninkaan Filip V:n puoliso suljettiin Dourdanin linnoitukseen, koska hän oli salannut tiedon aviorikoksesta. Äitinsä tukemana hän teki sovinnon miehensä kanssa ja saattoi tämän jälkeen palata hovin elämään.


title: Filip IV (Ranska)

text: Oliko kyseessä temppeliherrojen kirous vai yksinkertainen onnettomuus, kun marraskuussa 1314 Filip Kaunis joutui Oise-joen rannalla onnettomuuteen ja putosi hevosen selästä. Kolme vuorokautta myöhemmin 29. marraskuuta 1314 Filip IV Kaunis kuoli 46-vuotiaana Fontainebleaun linnassa – samassa, jossa hän oli syntynytkin. Hän oli hallinnut Ranskaa rautaisella otteellaan 29 vuotta.


title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV haudattiin edeltäjiensä tavoin Saint-Denisin luostarin basilikaan. Vallankumouksen (1793) melskeissä hänen hautansa tuhottiin, kuten muidenkin basilikaan haudattujen henkilöiden.


title: Klemens V

text: Klemens V, oik. Bertrand de Gouth, (1264 – 20. huhtikuuta 1314) oli paavina 5. kesäkuuta 1305 – 20. huhtikuuta 1314. Bonifatius VIII nimitti hänet Bordeaux'n arkkipiispaksi, josta virasta hänet valittiin paaviksi kesäkuussa 1305. Valintaa edelsi vuoden tauko pyhällä istuimella, sillä konklaavin italialaiset ja ranskalaiset kardinaalit eivät tahtoneet päästä valinnasta yksimielisyyteen.


title: Klemens V

text: Klemens V siirsi Ranskan kuninkaan Filip IV Kauniin kehotuksesta paavinistuimen Avignoniin vuonna 1309 ja aloitti siten niin sanotun paavien Baabelin vankeuden. Filip sai vuonna 1312 taivuteltua Klemensin lakkauttamaan temppeliherrain ritarikunnan.


title: Klemens V

text: Kirjailija Maurice Druon sanoo kirjassaan "Rautakuningas", että Klemens V olisi kuollut, kun hänelle syötettiin erityislääkkeenä vatsavaivoihin jauhettuja smaragdeja. Päästessään ruuansulatuselimistöön tällainen jauhe repii sen sisäisesti hajalle ja aiheuttaa erittäin tuskallisen kuoleman. Väitteen todenperäisyys on enintään viitteellinen.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: Marxilais-leniniläiset ryhmät (MLR) oli vuosina 1973–1979 toiminut suomalaisten marxismi-leninismi-Mao Zedongin ajattelun kannattajien eli maolaisten keskusjärjestö.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR perustettiin alkuvuodesta 1973 maolaisten maanlaajuiseksi järjestöksi yhdistämään eri puolille Suomea perustettuja paikallisryhmiä. Helsingissä maolaisten toimintaa oli ollut jo vuodesta 1967 lähtien (useaan otteeseen perustetun)Kimmo Rentola: Vallankumouksen aave (Otava 2005), s. 155-157. Helsingin marxilais-leniniläisen seuran (HMLS) puitteissa. Seura osallistui aktiivisesti 1960-luvun lopun ja 1970-luvun alun radikaaliin nuorisoliikehdintään. Maolaisia pitivät tarkkailun arvoisena ja järjestöön soluttautuivat muun muassa Suojelupoliisi, KGB ja Suomen Kommunistinen Puolue (SKP). Myös kiinalaiset olivat kiinnostuneita suomalaistovereistaan. HMLS:n aktiivit tekivät matkoja Kiinaan ja suomalaisten julkilausumia julkaistiin kiinalaisissa lehdissä.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: 1970-luvun alussa SKP alkoi puhdistaa maolaisia riveistään, mikä osaltaan vauhditti MLR:n perustamista. MLR kertoi järjestöä tarvittavan varsinkin siksi, ettei SKP:ssa noudatettu demokraattista sentralismia.Marxilais-leniniläisten ryhmien toiminnasta (Lokakuu 1/1973), s. 4. Maaliskuussa 1973 SKP:n poliittinen toimikunta kehotti puolueen piirijärjestöjä hankkiutumaan eroon maolaisista.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:n toiminta lopetettiin tietoisella päätöksellä v. 1978, koska katsottiin ettei marxilainen maailmankatsomus kyennyt selittämään ajan uusia ongelmia. Erityisesti marxilainen ihmiskäsitys ja moraalifilosofia olivat MLR:läisten mielestä kehittyneiden länsimaiden rauhanomaisissa oloissa harhaanjohtavia. Näitä näkemyksiä julkaistiin v. 1979 perustetussa Vaihtoehtoliike Idussa. Itu julkaisi v. 1982 Matti Puolakan kirjan "Mikä ihminen on? Marxismin kriisi, maailmanhistorian suurin käänne ja uuden maailmankatsomuksen välttämättömyys", jossa esitettiin systemaattinen marxilaisen filosofian kritiikki (Tietoteoria, dialektiikka, moraalifilosofia, ihmiskäsitys ja historianfilosofia). Nämä näkemykset perustuivat MLR:ssa jo 1970-luvun alussa käytyihin sisäisiin linjaväittelyihin, joissa käytännössä sanouduttiin irti Kiinan kulttuurivallankumouksen moraalifilosofisesta linjasta ja tavasta kohdella toisinajattelijoita. Idussa myös jatkettiin Neuvostoliitto-kritiikkiä ja mm. ennustettin jo v. 1981 lähes vuoden tarkkuudella Neuvostoliiton tuleva romahdus. Itu lakkautettiin 1980-luvun lopulla, jolloin Matti Puolakan ajattelu nousi lopullisesti sekä marxismin raamien että ylipäätään oikeisto-vasemmisto -jaon yli.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR koki olevansa ainoa oikeaoppisen marxismi-leninismin edustaja Suomessa ja se kritisoi voimakkaasti SKP:ssa esiintyneitä kilpailevia tulkintoja. SKP oli MLR:n mielestä "peruuttamattomasti revisionistinen". Maolaiset olivat kuitenkin poliittisesti lähellä varsinkin SKP:n oppositiota eli ns. taistolaisia. Lokakuu-lehdessä kerrottiin alkuvuodesta 1973 näiden puolustavan työväenluokan etuja "ainakin yhdeksässä tapauksessa kymmenestä". Maolaiset myös äänestivät SKP:n opposition ehdokkaita vaaleissa. SKP puolestaan seurasi maolaisuuden suhteen neuvostoliittolaista linjaa, joka tuomitsi Mao Zedongin opetukset jyrkästi virheellisinä ja vaarallisina. Keskinäiset erimielisyydet tekivät yhteistyön käytännössä mahdottomaksi. SKP:ssa maolaisuuden vastaista taistelua johti Jaakko Laakso, joka itsekin oli lyhytaikaisesti viehättynyt kiinalaisesta kommunismista 1960-luvun lopussa. Jukka Relanderin mukaan maolaisuus oli taistolaisille huomattava teoreettinen ongelma, ja hän on esittänyt, että maolaisuus olisi ollut Suomessa elinvoimaisimmillaan taistolaisten diskurssin sisällä.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: Suhtautuminen Neuvostoliittoon oli MLR:n kannalta erittäin keskeinen kysymys. MLR hyväksyi kiinalaisen analyysin, jossa Neuvostoliitto leimattiin sosiaali-imperialistiseksi valtioksi, joka oli palauttamassa kapitalismia. Suomettuneessa suomalaisessa ilmapiirissä, ja varsinkin laitavasemmiston keskuudessa, tätä äänekästä kritiikkiä itänaapuria kohtaan ei suvaittu. Pirkko-Liisa Kastarin mukaan maolaisista tuli 1970-luvun radikaalin opiskelijaliikkeen "outoja lintuja – kummajaisia, joita katsottiin hieman kieroon ja lopulta enimmäkseen huvittuneesti." Kimmo Rentola on nähnyt suomalaismaolaisten neuvostovastaisuudessa lievää arkailua, mutta kriittisyys riitti silti eristämään MLR:n vasemmiston muista toimijoista. Maolaiset pitivät kohteluaan epäoikeudenmukaisena ja korostivat, ettei arvostelua tullut käsittää neuvostovastaisuudeksi.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:n muita painotuksia olivat muun muassa tuki kolmannen maailman vapaustaisteluille ja keskitetyn tulopolitiikan kritiikki.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:n jäsenmäärä ei koskaan ylittänyt kahta sataa. Suurin osa jäsenistä oli nuoria, monet opiskelijoita. Joitakin järjestön jäseniä oli luottamusmiehinä työpaikoilla. MLR:n toiminnassa keskeisissä opintopiireissä kävi myös liikkeen ulkopuolisia henkilöitä samoin kuin muissa maolaisten järjestämissä yleisötilaisuuksissa. Tunnetuin suomalainen maolainen oli liikkeen teoreetikko Matti Puolakka. Puheenjohtajana toimi alkuvaiheessa Seppo Merinen.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:n toimintaa leimasi varovaisuudesta johtunut salaperäisyys, sillä järjestö oli useamman tiedusteluorganisaation tarkkailulistalla. Taistolaisten on väitetty tehneen "parhaansa välittääkseen kaikki tietonsa Suomen maolaisista KGB:lle".


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:llä oli läheiset suhteet Kiinan kansantasavaltaan, sen Suomen suurlähetystöön ja kommunistiseen puolueeseen (KKP) samoin kuin toisiin pohjoismaisiin maolaispuolueisiin. Vuonna 1975 MLR julkaisi aineistoa pohjoismaiden marxilais-leniniläisten puolueiden ja järjestöjen ensimmäisestä neuvottelukokouksesta kirjasessa nimeltä "Pohjoismaat supervaltojen välissä – taistelkaa nykyajan revisionismia vastaan".


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: Maolaisilla oli huomattavasti vaikutusvaltaa Suomi-Kiina seurassa ja Suomi-Albania Seurassa.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR julkaisi kahta lehteä, joista "Punakaarti" (ilmestyi 1969–1977) keskittyi teoreettiseen keskusteluun ja "Lokakuu" (ilmestyi 1972–1978) toimi agitaatiolehtenä. Lehdet ilmestyivät epäsäännöllisin väliajoin muutaman kerran vuodessa, kunnes Lokakuu alkoi ilmestyä viikkolehtenä huhtikuussa 1976. Kaikki lehtien kirjoitukset olivat anonyymeja lukuun ottamatta joitakin nimimerkeillä kirjoitettuja artikkeleita. Vuodesta 1971 lähtien julkaistiin turvallisuussyistä vain lain vaatima vastaavan julkaisijan nimi, mikä Lokakuun tapauksessa tarkoitti muun muassa Kalevi Mäkelää (1973–?).


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: MLR:llä oli "Lokakuu"-nimisiä kirjakauppoja Helsingissä, Turussa ja Raumalla. Niissä kaupattiin lehtien lisäksi muuta MLR:n suomentamaa ja julkaisemaa kirjallisuutta. Sarjassa "Marxismin klassikoita" MLR julkaisi vuosina 1972–1975 Stalinin, Maon, Enver Hoxhan ja Karl Marxin teoksia.


title: Marxilais-leniniläiset ryhmät

text: Vuonna 1976 Kirjakauppa Lokakuu kustansi vinyylialbumin "Lauluja kansojen taistelusta" (LSLP7601), jolla MLR:n ohjelmaryhmä tulkitsee muun muassa kiinalaisia ja albanialaisia työväenlauluja. Kappaleiden suomennokset ja sovitukset olivat pääasiassa ohjelmaryhmän tekemiä. Levyn kansiteksteissä annettiin tuki Kiinan, Albanian, Palestiinan ja Chilen anti-imperialistisille voimille sekä tuomittiin SKP ja Neuvostoliitto revisionistisiksi.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kenttä on fysikaalinen suure, jolla on arvo jokaisessa avaruuden pisteessä jokaisena ajan kohtana. Esimerkiksi sääennusteessa tuulen nopeutta jonakin päivänä jossakin maassa kuvataan vektorilla, joka saa arvonsa jokaisessa pisteessä. Jokainen vektori kuvaa ilman virtaussuuntaa kyseisessä pisteessä. Päivän kuluessa suunta, johon vektori missäkin kohdassa osoittaa, muuttuu tuulen suunnan muuttuessa.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kentät voidaan ryhmitellä skalaarikenttiin, vektorikenttiin, spinorikenttiin ja tensorikenttiin riippuen siitä, onko kentän arvo kussakin pisteessä skalaari, vektori, spinori (esimerkiksi Diracin elektroni) tai yleisemmässä tapauksessa tensori. Esimerkiksi Newtonin fysiikan mukainen painovoimakenttä on vektorikenttä: sen arvon määrittäminen annetussa pisteessä tiettynä aikana edellyttää kolmea lukua, jotka tarkoittavat gravitaation kenttävektorin komponentteja tässä muodossa. Lisäksi sekä skalaari-, vektori- ja tensorikentät voivat olla joko "klassisia kenttiä" tai "kvanttikenttiä" riippuen siitä, onko kentän arvona luku vai kvanttiteoreettinen operaattori.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kentän voidaan ajatella ulottuvan kaikkialle avaruuteen. Käytännössä jokaisen tunnetun kentän voimakkuus kuitenkin pienenee etäisyyden kasvaessa, kunnes sitä ei voida enää havaita. Esimerkiksi Newtonin gravitaatiolain mukaan gravitaatiokentän voimakkuus on kääntäen verrannollinen etäisyyteen sen aiheuttavasta kappaleesta. Tämän vuoksi Maan gravitaatiokenttä on kosmisessa skaalassa jo melko lähellä niin pieni, ettei sitä voida havaita.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Vaikka kentät määritellään lukuina avaruudessa, kaikki fysiikassa käytetyt kentät ovat jotakin fysikaalisesti todellista. "Se varaa tietyn tilan. Se sisältää energiaa. Sen läsnäolo eliminoi todellisen tyhjyyden.". Kenttä saa aikaan "olotilan avaruudessa", niin että kun sinne asetetaan jokin hiukkanen, siihen kohdistuu voima.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Jos sähkövaraus liikkuu, sen vaikutukset toiseen varaukseen eivät ilmene välittömästi. Jos ensimmäiseen varaukseen kohdistuu vastusvoima, joka vähentää sen liikemäärää, tämä muutos ei vaikuta toiseen varaukseen mitenkään, ennen kuin kentän muutos, joka etenee valonnopeudella, saavuttaa sen ja luovuttaa vastaavan liikemäärän sille. Missä liikemäärä on, ennen kuin toinen varaus saa sen? Liikemäärän säilymislain mukaan sen on oltava jossakin. Fyysikot ovat havainneet "voimia analysoitaessa hyvin käyttökelpoiseksi" olettaa, että tänä väliaikana liikemäärä on kentällä.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Tämä kenttien käyttökelpoisuus saa fyysikot olettamaan, että sähkömagneettisia kenttiä on todella olemassa, mikä on tehnyt kentän käsitteestä koko modernin fysiikan perustavan paradigman. Tosin John Wheeler ja Richard Feynman ovat kehittäneet fysikaalisia malleja myös Newtonin kaukovaikutuksen käsitteen pohjalta, joka on peräisin ajalta, jolloin kenttiä ei vielä tunnettu, mutta he ovat itse jättäneet nämä teoriat taka-alalle, koska kentän käsite on yleisessä suhteellisuusteoriassa ja kvanttielektrodynamiikassa edelleen käyttökelpoinen.


title: Kenttä (fysiikka)

text: "Se seikka, että sähkömagneettisella kentällä voi olla liikemäärää ja energiaa, tekee siitä hyvin todellisen... Hiukkanen luo kentän ja kenttä vaikuttaa toiseen hiukkaseen, ja kentällä on sellaisia tuttuja ominaisuuksia kuin energiasisältö ja liikemäärä, aivan samoin kuin hiukkasillakin."


title: Kenttä (fysiikka)

text: Ensimmäinen fysiikassa käyttöön tullut kenttä oli painovoima- eli gravitaatiokenttä. Isaac Newtonille hänen yleinen vetovoimalakinsa ilmaisi yksinkertaisesti gravitaatiovoiman, joka vaikutti minkä tahansa kahden massallisen hiukkasen välillä. Myöhemmin 1700-luvulla otettiin käyttöön uusi käsite kaikkien näiden gravitaatiovoimien käsittelemiseksi. Tämä käsite, painovoimakenttä, osoitti avaruuden jokaisessa pisteessä kaikkien gravitaatiovoimien resultantin, joka vaikuttaa tähän pisteeseen sijoitettuun kappaleeseen. Tämä ei muuttanut fysiikkaa mitenkään: ei ole merkitystä sillä, lasketaanko ensin kaikki tiettyyn kappaleeseen kohdistuvat gravitaatiovoimat, jotka sitten lasketaan yhteen, vai lasketaanko muiden kappaleiden aiheuttamat gravitaatiovaikutukset ensin kenttinä yhteen ja vasta sitten sen vaikutus kyseisessä pisteessä olevaan kappaleeseen.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kentän kehitys itsenäisenä käsitteenä alkoi toden teolla 1800-luvulla sähkömagnetismin teorian kehittyessä. Alkuvaiheessa André-Marie Ampère ja Charles Augustin de Coulomb tulivat toimeen Newtonin tyylisillä laeilla, jotka osoittivat sähkövarausten ja sähkövirtojen väliset voimat. Pian tuli kuitenkin luonnollisemmaksi omaksua kenttiin perustuvaa lähestymistapa ja muotoilla nämä lait sähkö- ja magneettikenttien avulla: vuonna 1849 Michael Faraday otti ensimmäisenä käyttöön termin "kenttä" ().


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kentän itsenäinen luonne tuli ilmeisemmäksi, kun James Clerk Maxwell osoitti, että sähkömagneettinen kenttä voi muodostaa aaltoja, jotka etenevät äärellisellä nopeudella. Näin ollen varauksiin ja virtoihin vaikuttavat voimat eivät riipu ainoastaan toisten varausten ja virtojen sijainnista ja nopeudesta samalla hetkellä vaan myös niiden aikaisemmista sijainneista ja nopeuksista.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Aluksi Maxwell ei kuitenkaan omaksunut nykyaikaista käsitystä kentästä perustavana oliona, joka voi olla itsenäisesti olemassa. Sen sijaan hän esitti, että sähkömagneettinen kenttä on ilmaus jonkin kannattavan väliaineen, valoeetterin muodonmuutoksesta, joka on verrattavissa kumikalvon muodonmuutoksiin siihen kohdistuvan jännityksen vaikutuksesta. Suora seuraus tästä hypoteesista oli, että sähkömagneettisten aaltojen havaitun nopeuden pitäisi riippua havaitsijan nopeudesta eetterin suhteen. Monista yrityksistä huolimatta tätä ei voitu osoittaa kokeellisesti, minkä lopulta selitti Albert Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria vuonna 1905. Tämä teoria muutti käsitystä siitä, miten liikkuvien havaitsijoiden näkökulmat suhtautuvat toisiinsa, sillä tavoin että Maxwellin teorian mukaisten sähkömagneettisten aaltojen nopeus on sama kaikille havaitsijoille. Kun taustalla olevaa väliainetta ei enää tarvinnut olettaa, tämä kehitys teki fyysikoille mahdolliseksi käsitellä kentät todella itsenäisiksi olioiksi.


title: Kenttä (fysiikka)

text: 1920-luvun lopulla kehitettyjä kvanttimekaniikan lakeja sovellettiin ensimmäiseksi sähkömagneettisiin kenttiin. Vuonna 1927 Paul Dirac selitti kvanttikenttien avulla menestyksellisesti, miten atomin siirtyminen alempaan kvanttitilaan saa aikaan, että se emittoi spontaanisti sähkömagneettisen kentän kvantin eli fotonin. Pascual Jordanin, Eugene Wignerin, Werner Heisenbergin ja Wolfgang Paulin töiden ansiosta tämä johti pian oivallukseen, että kaikki hiukkaset, myös elektronit ja protonit, voidaan käsittää jonkin kvanttikentän kvanteiksi, mikä nosti kentät fysiikan perustavien olioiden asemaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Klassiset kenttäteoriat ovat edelleen käyttökelpoisia tilanteissa, joissa kvantti-ilmiöt ovat merkityksettömiä, ja niitä tutkitaan edelleen. Materiaalien elastisuus, hydro- ja aerodynamiikka sekä Maxwellin yhtälöt ovat tästä esimerkkejä.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Eräitä yksinkertaisimpia kenttiä ovat voimia kuvaavat vektorikentät. Historiallisesti kentät tulivat ensimmäisen kerran vakavasti käyttöön, kun Faraday kuvasi sähkökenttiä voima- eli kenttäviivojen avulla. Myöhemmin myös gravitaatiokenttää kuvattiin samaan tapaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Painovoimaa kuvaava klassinen kenttäteoria on Newtonin gravitaatioteoria, joka kuvaa gravitaatiota kahden massan välisenä vuorovaikutuksena.


title: Kenttä (fysiikka)

text:
Jokainen massallinen kappale "M" muodostaa ympärilleen gravitaatiokentän g, joka kuvaa sen vaikutusta muihin massallisiin kappaleisiin. Kappaleen "M" aikaansaama gravitaatiokenttä "M" avaruuden pisteessä r saadaan määrittämällä voima F, jolla kappale "M" vaikuttaa pisteeseen "r" sijoitettuun pieneen testimassaan "m", ja jakamalla tämä voima "m":llä:
Oletus, että "m" on paljon pienempi kuin "M", merkitsee, että massan "m" vaikutus kappaleen "M" käyttäytymiseen on merkityksettömän pieni.


title: Kenttä (fysiikka)

text:
Newtonin gravitaatiolain mukaan voima F määräytyy sijainnin r funktiona seuraavasti:
missäe formula_3 on massan "m" sijaintipaikasta kohti massan "M" sijaintipaikkaa suuntautuva yksikkövektori. Sen vuoksi "'M":n aiheuttama gravitaatiokenttä on


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kokeellisesti on osoitettu, että jokaisen kappaleen "hidas massa" ja "painava massa" ovat äärimmäisen suurella tarkkuudella yhtä suuret. Tämän vuoksi gravitaatiokentän voimakkuus voidaan samastaa sen kiihtyvyyden kanssa, jonka gravitaatiokenttä tietyssä pisteessä aiheuttaa mille tahansa kappaleelle. Tähän perustuu ekvivalenssiperiaate, joka johti yleiseen suhteellisuusteoriaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Koska gravitaatiovoima F on konservatiivinen, gravitaatiokenttä "g" voidaan vaihtoehtoisesti muotoilla myös gravitaatiopotentiaalin Φ(r) gradientin avulla:


title: Kenttä (fysiikka)

text: Michael Faraday havaitsi ensimmäisenä kentät fysikaalisesti tärkeiksi käsitteiksi tutkiessaan magnetismia. Hän havaitsi, että sähkö- ja magneettikentät eivät ole ainoastaan voimakenttiä, jotka ohjaavat hiukkasten liikettä, vaan ne ovat itsenäisiä fysikaalisia entiteettejä, joihin sisältyy energiaa.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Näiden ajatusten pohjalta James Clerk Maxwell loi myöhemmin fysiikan ensimmäisen yhdistetyn kenttäteorian muodostamalla sähkömagneettista kenttää kuvaavat yhtälöt, jotka nykyään tunnetaan Maxwellin yhtälöinä.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Hiukkaseen, jolla on sähkövaraus "q", kohdistuu voima F, joka riippuu ainoastaan hiukkasen varauksesta. Samaan tapaan kuin edellä gravitaatiokentän tapauksessa, voidaan sähkökenttä E määritellä siten, että . Tämä yhdessä Coulombin lain kanssa osoittaa, että yhden varatun hiukkasen ympärilleen muodostama kenttä on


title: Kenttä (fysiikka)

text: Myös sähkökenttä on konservatiivinen, ja näin ollen se voidaan esittää myös skalaarisen potentiaalin "V"(r) avulla:


title: Kenttä (fysiikka)

text: Sähkökentän kahden pisteen potentiaalien erotusta sanotaan näiden pisteiden väliseksi jännitteeksi.


title: Kenttä (fysiikka)

text:
Muuttumaton sähkövirta "I", joka kulkee reittiä "ℓ" pitkin, kohdistaa lähellä oleviin varattuihin hiukkasiin voimia, jotka suuruudeltaan poikkeavat edellä kuvatuista sähkökentän aiheuttamista voimista. Voima, jonka virta "I" kohdistaa lähellä olevaan varaukseen "q", joka liikkuu nopeudella v,
missä B(r) on magneettikenttään liittyvä magneettivuon tiheys, joka Biot'n ja Savartin lain mukaan on


title: Kenttä (fysiikka)

text: Magneettikenttä ei yleensä ole konservatiivinen, eikä sitä näin ollen tavallisesti voida kirjoittaa skalaaripotentiaalin avulla. Kuitenkin se voidaan kirjoittaa magneettisen vektoripotentiaalin A(r) avulla seuraavasti:


title: Kenttä (fysiikka)

text:
Yleisesti siellä, missä esiintyy sekä varaustiheyttä ρ(r, "t") että virrantiheyttä ja J(r, "t"), on sekä sähkö- että magneettikenttä, ja molemmat muuttuvat ajan kuluessa. Niitä kuvaavat Maxwellin yhtälöt, ryhmä differentiaaliyhtälöitä, jotka osoittavat, miten kentät E ja B riippuvat varaus- ja virrantiheyksistä ρ ja J.
1800-luvun lopulla sähkömagneettisen kentän katsottiin muodostuvan kahdesta vektorikentästä avaruudessa. Nykyisin niitä pidetään yhtenä antisymmetrisenä toisen kertaluvun tensorikenttänä aika-avaruudessa (katso myös sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa).


title: Kenttä (fysiikka)

text: Einsteinin gravitaatioteoria eli yleinen suhteellisuusteoria on toinen esimerkki kenttäteoriasta. Siinä tärkein kenttä on metrinen tensori, joka on symmetrinen toisen kertaluvun tensorikenttä aika-avaruudessa. Tämä korvaa Newtonin yleisen gravitaatiolain.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Aaltoja voidaan käsitellä fysikaalisina kenttinä, koska niillä on yleensä äärellinen etenemisnopeus ja kausaalinen luonne. Niitä koskee myös käänteisen neliön laki.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Nykyisin uskotaan, että kvanttimekaniikka on kaikkien fysikaalisten ilmiöiden taustalla siten, että klassisen kenttäteorian pitäisi ainakin periaatteessa olla ilmaistavissa myös kvanttimekaniikan termein: tämä johtaa kutakin kenttää koskevaan kvanttikenttäteoriaan. Esimerkiksi klassisen elektrodynamiikan kvantittaminen johtaa kvanttielektrodynamiikkaan. Kvanttielektrodynamiikkaa voidaan hyvin perustein pitää kaikkein menestyksellisimpänä tieteellisenä teoriana: havainnot osoittavat sen ennusteet oikeiksi suuremmalla (useamman merkitsevän numeron) tarkkuudella kuin minkään muun teorian. Kaksi muuta perustavaa kvanttikenttäteoriaa ovat kvanttikromodynamiikka ja sähköheikon vuorovaikutuksen teoria.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kvanttikromodymaniikassa värikentän kenttäviivoja kytkevät lyhyellä etäisyydellä toisiinsa gluonit, jotka kenttä polaroi. Tämä ilmiö voimistuu lyhyillä etäisyydellä, noin yhden femtometrin päässä kvarkista, mikä saa värivoiman lyhyellä etäisyydellä voimistumaan ja saa aikaan kvarkkien vankeuden hadronien sisällä. Koska gluonit vetävät kenttäviivat tiukasti yhteen, ne eivät kaarru ulospäin niin paljon kuin sähkövarausten välinen sähkökenttä.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kaikki kolme kvanttikenttäteoriaa voidaan johtaa erikoistapauksena hiukkasfysiikan niin sanotusta standardimallista. Gravitaation kenttäteoriaa eli Einsteinin yleistä suhteellisuusteoriaa ei vielä ole onnistuneesti kvantitettu. Kuitenkin sille on olemassa laajennus, lämpökenttäteoria, joka sopii yhteen kvanttikenttäteorian kanssa "äärellisissä lämpötiloissa", mitä kvanttikenttäteoriassa harvoin on otettu huomioon.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kuten klassisia kenttäteorioita, voidaan kvanttikenttäteorioitakin samaan tapaan käsitellä puhtaasti matemaattisesti. Riippuen siitä, mitä kenttäyhtälöitä käytetään, voidaan puhua Yangin-Millsin, Diracin, Kleinin-Gordonin ja Schrödingerin kentistä. Vaikeuksia aiheuttaa, että yhtälöissä saattaa esiintyä monimutkaisia matemaattisia objekteja, joilla on erikoisia algebrallisia ominaisuuksia: esimerkiksi spinorit eivät ole tensoreita, joten niitä on käsiteltävä spinorikenttinä, mutta periaatteessa niitä voidaan sopivilla matemaattisilla yleistyksillä käsitellä analyyttisin menetelmin.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kenttäteoriat ovat fysikaalisia teorioita, jotka kuvaavat, miten yksi tai useampi fysikaalinen kenttä vuorovaikuttaa aineen kanssa.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Yleensä kenttäteorioissa käytetään kentälle dynaamista mallia, joka osoittaa, miten kenttä muuttuu ajan kuluessa tai miten se riippuu muista fysikaalisista muuttujista. Tämä tehdään tavallisesti Lagrangen tai Hamiltonin funktion avulla ja soveltamalla klassista tai kvanttimekaniikkaa systeemin, jolla on äärettömän monta vapausastetta. Tuloksena saatavia kenttäteorioita sanotaan klassisiksi tai kvanttikenttäteorioiksi.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Klassisen kentän dynamiikan määrittää tavallisesti kentän komponenttien Lagrangen tiheys, jolloin dynamiikka saadaan soveltamalla vaikutusperiaatetta.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Yksinkertaisia kenttiä voidaan konstruoida tarvitsematta tuntea fysiikkaa ennalta, käyttämällä ainoastaan useamman muuttujan analyysia, potentiaaliteoriaa ja osittaisdifferentiaaliyhtälöistä. Skalaarikentissä esiintyviä suureita voivat olla esimerkiksi aaltofunktion amplitudi-, tiheys- ja painekentät virtausdynamiikassa taikka lämpötila- ja konsentraatiokentät lämpöopissa. Varsinaisen fysiikan ulkopuolella, kuten radiometriassa ja tietokonegrafiikassa, esiintyy myös valokenttiä.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kaikki edellä mainitut ovat skalaarikenttiä. Vastaavalla tavalla vektorikenttiä voivat olla siirtymä-, nopeus- ja pyörteisyyskentät sovelletussa matemaattisessa virtausdynamiikassa, mutta lisäksi voidaan tarvita vektorianalyysia. Yleisemmässä tapauksessa jatkuvan aineen mekaniikassa voidaan soveltaa esimerkiksi elastisuustensorikenttiä (joista on peräisin termi "tensori", joka johtuu latinan "vääntymistä" tarkoittavasta sanasta), kompleksisiin virtauksiin tai anisotrooppiseen diffuusioon, mikä yleensä edellyttää matriisilaskennan soveltamista.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Modernissa fysiikassa useimmiten tutkitut kentät ovat ne, joilla mallinnetaan neljää perusvuorovaikutusta, mikä saattaa aikanaan johtaa yhtenäiseen kenttäteoriaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kvanttikenttäteoriassa jokaista hiukkaslajia vastaa avaruuteen jakautunut kenttä. Mitä suurempi kentän amplitudi (arvo) on, sitä todennäköisempää on kyseisen hiukkasen muodostuminen tai tuhoutuminen. Kullekin hiukkasreaktiolle voidaan laskea todennäköisyys Feynmanin sääntöjen mukaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Jos kvanttikenttäteoriaan lisätään jokin mittasymmetria, voidaan ennustaa, millaisia vuorovaikutuksia systeemillä on. Sähkömagneettinen, heikko ja vahva vuorovaikutus osataan johtaa tällaisista kenttäteorioista.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Sekä klassisia että kvanttikenttiä voidaan luokitella symmetriaominaisuuksiensa mukaan. Symmetria voi merkitä ajallista ja avaruudellista symmetriaa taikka sisäistä symmetriaa.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Kenttiä luokitellaan usein sen mukaan, miten ne käyttäytyvät aika-avaruuden muunnoksissa. Eri luokkia ovat:


title: Kenttä (fysiikka)

text: Aika-avaruudellisten symmetrioiden lisäksi kentilä voi olla sisäisiä symmetrioita. Esimerkiksi monissa tilanteissa tarvitaan kenttiä, jotka ovat ajassa ja avaruudessa vaihtelevien skalaarisuureiden luetteloja: (φ,φ...φ). Esimerkiksi säänennustuksessa tällaisia voivat olla lämpötila, ilmanpaine, kosteus jne. Hiukkasfysiikassa kvarkkien välisen vuorovaikutuksen symmetrisyys värivarauksen suhteen on esimerkki vahvan vuorovaikutuksen sisäisestä symmetriasta. Vastaavia sisäisiä symmetrioita on isospinillä ja kvarkkien mauilla.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Jos johonkin probleemiin liittyy symmetria, jonka mukaisesti nämä komponentit voidaan muuntaa toisikseen ja joka ei koske aikaa ja avaruutta, tällaista symmetrioiden joukkoa sanotaan "sisäiseksi symmetriaksi". Myös kenttien varaukset voidaan luokitella sisäisten symmetrioiden mukaan.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Statistisessa kenttäteoriassa yritetään laajentaa kenttäteoreettista paradigmaa monen kappaleen systeemeihin ja statistiseen mekaniikkaan. Kuten edellä, voidaan käyttää tavanomaista äärettömän moneen vapausasteeseen perustuvaa lähestymistapaa.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Samoin kuin statistinen mekaniikka on osittain päällekkäin klassisen ja kvanttimekaniikan kanssa, myös statistisella kenttäteorialla on yhtymäkohtia sekä kvantti- että klassiseen kenttäteoriaan, joista varsinkin edellisen kanssa sillä on monia yhteisiä metodeja. Muuan huomattava esimerkki tästä on keskikenttäteoria


title: Kenttä (fysiikka)

text: Edellä kuvatun kaltaiset klassiset kentät kuten sähkömagneettinen kenttä ovat tavallisesti äärettömän monta kertaa derivoituvia funktioita ja lähes kaikissa tapauksissa ainakin kaksi kertaa derivoituvia. Sitä vastoin yleistetyt funktiot eivät ole jatkuvia. Kun klassisia kenttiä tutkitaan tarpeeksi tarkasti äärellisessä lämpötilassa, käytetään jatkuvien satunnaiskenttien matemaattisia metrodeja, koska termiset fluktuaatiot eivät ole missään derivoituvia. "Satunnaiskentät" ovat satunnaismuuttujien indeksoituja joukkoja; jatkuva satunnaiskenttä on satunnaiskenttä, jonka indeksijoukon muodostavat funktiot.


title: Kenttä (fysiikka)

text: Jatkuva satunnaiskenttä voidaan hyvin karkeasti käsittää tavalliseksi funktioksi, jonka arvo on formula_11 melkein kaikkialla, mutta siten, että jokaisessa äärellisessä alueessa sille voidaan määrittää painotettu keskiarvo, joka on äärellinen. Äärettömyydet eivät ole hyvin määriteltyjä, mutta äärelliset arvot voidaan yhdistää funktioihin, joita käytetään painokertoimina äärellisten arvojen saamiseksi, ja ne voivat olla hyvin määriteltyjä. Jatkuva satunnaiskenttä voidaan käytännössä määritellä myös lineaarikuvauksena funktioavaruudesta reaalilukujen joukkoon.


title: Bosen–Einsteinin kondensaatti

text: Bosen–Einsteinin kondensaatti on matalassa lämpötilassa esiintyvä aineen tila, jossa makroskooppisesti merkittävä osa hiukkasista miehittää alinta mahdollista energiatilaa. Bosen–Einsteinin kondensaatissa hiukkaset menettävät yksilöllisen luonteensa ja kondensaatti alkaa hiukkasten muodostamana makroskooppisena kokonaisuutena noudattaa kvanttimekaniikan lakeja. Normaalisti kvanttimekaniikan lainalaisuudet eivät tule esille makroskooppisilla hiukkasmäärillä. Bosen–Einsteinin kondensaatti voi muodostua vain hiukkasilla, jotka ovat bosoneja ja noudattavat Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Myös fermionit voivat muodostaa keskenään pariutumalla fermionikondensaatteja.


title: Bosen–Einsteinin kondensaatti

text: Ilmiö on saanut nimensä S. N. Boselta ja Albert Einsteinilta. He ennustivat tilan teoreettisesti vuosina 1924–1925.


title: Bosen–Einsteinin kondensaatti

text: Historiallisesti ensimmäinen kokeellinen havainto kondensaatiosta oli nestemäisen heliumin faasitransitio supranesteeksi 2,73 kelvinin lämpötilassa (−270,27 Celsiusastetta), jonka havaitsi Heike Kamerlingh Onnes vuonna 1913. Ilmiön selittivät teoreettisesti 1930-luvulla neuvostoliittolainen Lev Landau ja yhdysvaltalainen Richard Feynman. Kondensaatio on saatu aikaan myös kaasussa, missä se on atomien välisten heikkojen vuorovaikutusten takia huomattavasti vaikeampaa kuin nesteessä. Vuonna 1995 Eric Cornell ja Carl E. Wieman jäähdyttivät rubidium-atomeja laserilla ja havaittiin, että niiden nopeusjakaumassa suurin osa atomeista oli perustilassa. Cornell ja Wieman palkittiin tästä Nobelilla.


title: Port Stanley

text: Port Stanley (myös "Stanley") on perustettu 1843 ja siitä tuli Falklandinsaarten pääkaupunki 1845. Paikan nimi on peräisin Edward Stanleystä, Greyn 14. jaarlista, joka toimi konservatiivipääministeri Robert Peelin II hallituksessa vuoden 1844 loppuun sota- ja siirtomaaministerinä. Vuonna 2012 Port Stanleyssä asui 2 121 asukasta, eli suurin osa Falklandin saarten noin 2 500 asukkaasta.


title: Port Stanley

text: Englantilaiset asettuivat Port Stanleyn alueelle, koska se on hyvä luonnonsatama. Se tarjosi suojaa valaanpyyntialuksille, ja toisen maailmansodan aikana Britannian laivastolle.


title: Port Stanley

text: Falklandin sodan aikana vuonna 1982 argentiinalaiset joukot valtasivat Port Stanleyn noin kymmeneksi viikoksi ja nimesivät sen "Puerto Argentino"ksi. Kaupunki kärsi huomattavia vaurioita brittilaivaston tulituksessa, joka myös tappoi kolme siviiliasukasta.


title: Port Stanley

text: Brittijoukkojen vallattua kaupungin ympäristön sitä miehittäneet argentiinalaisjoukot antautuivat taisteluitta.


title: Port Stanley

text: Stanleyssä on katedraali ja saaren ainoa sairaala. Kaupungintalolla toimii kirjasto.


title: Jouko Tyyri

text: Jouko Juhani Tyyri (vuoteen 1947 Laine; 8. helmikuuta 1929 Helsinki – 9. toukokuuta 2001 Ponferrada, Espanja) oli suomalainen kirjailija, lehtimies ja poliitikko. Hän oli naimisissa ja hänellä on yksi poika ja yksi tytär.


title: Jouko Tyyri

text: Tyyri pääsi ylioppilaaksi 1949. Hän työskenteli vuodesta 1950 lähtien Savon Sanomissa, Suomen Kuvalehdessä (myös päätoimittajana 1973–1974), Helsingin Sanomissa ja Aamulehdessä kulttuuritoimittajana ja kolumnistina sekä Yhteishyvä-lehden päätoimittajana. Tyyri oli Yleisradion teatteripalvelun päällikkönä 1972–1973.


title: Jouko Tyyri

text: Tyyri kuului alkuun Urho Kekkosen "hoviin" mutta käänsi 1970-luvulla tälle selkänsä ja katkoi muutenkin siteensä Kekkosen piireihin. Hänestä tuli Kekkosen kriitikko ja siinä asiassa ladunavaaja.


title: Jouko Tyyri

text: Tyyri toimi 2. opetusministerinä Teuvo Auran virkamieshallituksessa 1971–1972.


title: Jouko Tyyri

text: Tyyri kuoli sydänkohtaukseen toukokuussa 2001 ollessaan Espanjassa kävelemässä 400 kilometrin pituista Santiago de Compostelaan johtavaa Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreittiä.


title: Tullus Hostilius

text: Tullus Hostilius oli kolmas antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista ja Hostilius Hostiliuksen pojanpoika.


title: Tullus Hostilius

text: Tarinan mukaan hän soti albalaisia vastaan, hävitti Alba Longan ja siirsi sen väestön Roomaan. Tullus Hostiliuksen olemassaolosta ei kuitenkaan ole varmaa tietoa. Edes Alba Longan olemassaoloa ei ole voitu varmistaa.


title: Kello

text: Kello on ajan mittaamiseen ja näyttämiseen tarkoitettu laite.


title: Kello

text: Kellon kolme perustekijää ovat virtalähde, näytön laskinjärjestelmä sekä käynninsäätelijä, joka yhdistää kaksi muuta osaa. Nykyaikainen kello esittää kellonajan tunteina, minuutteina ja sekunteina vuorokauden vaihtumisesta. Aika näkyy kellotaulussa joko viisarien asennosta tai digitaalisina numeroina. Viisarikellossa tuntiviisari, minuuttiviisari ja sekuntiviisari kiertävät ympyränmuotoista numerosarjaa.


title: Kello

text: Ennen mekaanisen kellon keksimistä keskiajalla ihmiset olivat käyttäneet esimerkiksi aurinkokelloja, tiimalaseja ja vesikelloja.


title: Kello

text: Pieniä kelloja, kuten rannekelloja, kannetaan yleensä mukana. Julkisilla paikoilla on yleensä isompia, kiinteitä kelloja. Myös tietokoneissa ja matkapuhelimissa on kello.


title: Kello

text: Kellon tehtävä ei aina ole vain näyttää aikaa, esimerkiksi kellokytkimessä kellokoneiston tehtävä on myös ohjata laite toimimaan tiettynä ajan hetkenä. Kello voi antaa myös herätyshälytyksiä.


title: Kello

text: Ensimmäinen käyttöön otettu ajan mittari oli maahan pystytetty keppi, jonka avulla ihmiset saattoivat päätellä varsin tarkasti, kuinka suuri osa päivästä oli kulunut ja paljonko oli vielä jäljellä ennen auringonlaskua. Tikku heitti maahan varjon, joka liikkui sitä mukaa kuin Aurinko taivaalla. Tästä alkeellisesta ajanmittarista kehitettiin noin 3500 eaa. aurinkokello, joka oli ensimmäinen varsinainen kellotyyppi. Siinäkin oli uloke, jonka varjo liikkui auringon mukaan pyöreällä, kahteentoista sektoriin jaetulla alustalla. Nämä sektorit vastasivat päivän kahtatoista tuntia, joskaan tuohon aikaan tunti ei ollut vielä vakiintunut käsite. Tämän vuoksi päivän, ja niin ollen myös tuntien, pituus vaihteli muun muassa vuodenaikojen mukaan. Aurinkokello oli pitkään hallitseva ajanmittari, mutta siitä tekee epäkäytännöllisen se, että sen toimivuus on kiinteästi sidottu Auringon valoon. Jos taivas on pilvinen tai on yö, ei aurinkokelloa voi käyttää, koska Auringon valo ei heitä varjoa.


title: Kello

text: Ongelmaan tuli ratkaisu vasta kun ensimmäiset vesikellot kehitettiin Egyptissä noin 3 400 vuotta sitten. Vesikello on vedellä täytetty astia, jonka pohjassa on pieni reikä. Vesi valuu tästä reiästä pikkuhiljaa ulos, ja ajan kulumisen näkee katsomalla, paljonko vettä on jäljellä.


title: Kello

text: 700-luvulla keksittiin uusi mullistava ajanmittari: hiekkakello eli tiimalasi. Sen toimintaperiaate on peruspiirteiltään sama kuin vesikellossa. Tiimalasissa on kaksi säiliötä päällekkäin ja aikaa mitataan hiekan valumisella ylemmästä astiasta alempaan. Tiimalasit lyövät tarkkuudessaan kaikki aiemmat ajanmittarit.


title: Kello

text: Kirkkojen tornikellot alkoivat yleistyä Euroopassa vasta, kun vuonna 1280 kehitettiin Bedfordshiressä Englannissa ensimmäinen kello, joka toimi painovoiman avulla. Kello sisälsi hammasrattaan ja painon ja parhaimmillaan se heitti oikeasta ajasta vain noin 15 minuuttia yhden vuorokauden aikana. 1400-luvulla yleistyivät jousivetoiset ja siirrettävät kellot ja 1500-luvun alussa alkoi ilmestyä myös taskukelloja.


title: Kello

text: 1580-luvulla Galileo Galilei huomasi, että samanpituisten heilurien heilahdusaika ei riipu painon koosta eikä heilahduskulmasta, vaan se on vakio. Hollantilainen Christiaan Huygens kehitti ensimmäisen käyttökelpoisen heilurikellon.


title: Kello

text:
Varhaisemmissa kelloissa oli yleensä vain tuntiviisari. Minuutti- ja sekuntiviisareita kokeiltiin jo 1500-luvun lopulla, mutta minuuttiviisari yleistyi vasta noin vuonna 1680, sekuntiviisari hieman myöhemmin.
Kellojen kehityksen myötä ihmisten käsitys ajasta muuttui. Se oli ennen mielletty virraksi, mutta kellojen ansiosta se muuttuikin pieniksi jaksoiksi, ajan yksiköiksi. Rannekello yleistyi 1800-luvulla naisten keskuudessa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen rannekello siirtyi myös miesten käyttöön syrjäyttäen vähitellen taskukellon.


title: Kello

text: 1900-luvulla keksittiin useita uudenlaisia, entisiä tarkempia kelloja. Kvartsikelloa käytettiin tieteellisiin tarkoituksiin jo 1930-luvulla, ja vuosisadan loppupuolella se yleistyi arkielämässäkin. Vielä tarkempi on atomien spektriviivojen taajuuksiin perustuva atomikello, johon perustuu myös aikayksikön, sekunnin nykyinen määritelmä.


title: Kello

text: Viime vuosikymmeninä on tullut käyttöön myös radiosignaalista oikean ajan vastaanottavia kelloja. Atomikellosta voidaan lähettää pitkäaaltolähetyksenä hyvin tarkka aika ja päiväys, joka auttaa kvartsikelloa pysymään vielä tarkemmin ajassa. Tällöin myös kesä- ja talviajan muutos asettuu kelloon automaattisesti. Euroopassa yleinen standardi on Saksan Mainflingenistä lähetettävä DCF77-signaali. Asema aloitti ajan lähetyksen vuonna 1973. Myös satelliittipaikannus toimii ajan määrittäjänä, sillä paikantamiseen tarvitaan satelliiteissa tarkka aika, jota ne lähettävät myös paikannuslaitteisiin.


title: Ancus Marcius

text: Ancus Marcius oli neljäs antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista ja Numa Pompiliuksen tyttärenpoika.


title: Ancus Marcius

text: Tarinan mukaan hän piti ensisijaisen tärkeänä, että viralliset kulttimenot toimitettaisiin siten, kuin Numa oli säätänyt. Hän sääti sotaa koskevat menettelytavat ja hänen hallituskaudellaan Rooma laajeni merelle asti. Hänen todellisista toimistaan tai edes hänen olemassaolostaan ei kuitenkaan ole näyttöä.


title: Lucius Tarquinius Priscus

text: Lucius Tarquinius Priscus (etruskinkieliseltä nimeltään "Lucumo") oli viides antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista, Demaratoksen poika. Hän kerrotaan olleen kotoisin Tarquiniasta.


title: Lucius Tarquinius Priscus

text: Lucius Tarquinius Priscus on yksi niistä Rooman kuningasajan hallitsijoista, joista on muistiinmerkintöjä vasta myöhemmiltä ajoilta. Tutkijat ovat pitäneet heitä tämän vuoksi pelkkinä tarukuninkaina. Kun etruskinkielisiä tekstejä on opittu osittain tulkitsemaan, on saatu lisää todisteita Tarquinius-nimisistä Rooman kuninkaista.


title: Lucius Tarquinius Priscus

text: Tarina Tarquinius Priscuksesta saattaa kuvata Rooman kaupungin joutumista etruskivallan alle. Roomalaisissa legendoissa ulkomaisen kuninkaan saapuminen esitetään sopuisana tapahtumana. Tämä saattaa olla roomalaisen historiankirjoituksen yritys peittää kaupungin kannalta nöyryyttävä tappio.


title: Servius Tullius

text: Servius Tullius oli kuudes antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista. Hän kerrotaan nousseen valtaistuimelle sen jälkeen, kun kuningas Ancus Marciuksen pojat olivat murhauttaneet Tarquinius Priscuksen. Tarinan mukaan hän jakoi kansan varallisuusluokkiin, laajensi Roomaa ja ympäröi kaupungin muurilla. Tarina linnoittamisesta saattaa viitata todellisiin linnoitustöihin, joista on arkeologisissa kaivauksissa saatu viitteitä.


title: Mittalaite

text: Mittalaite (mittauslaite, mittausväline, mittari) on laite, jolla mittauksen tulokset kiinnostavista suureista saadaan esille. Mittauksessa verrataan fyysisiä arvoja reaalimaailman kohteisiin ja tapahtumiin. Pysyviä vakiokohteita ja tapahtumia käytetään yksikköinä ja mittaustulos annetaan arvona, joka on mitattavan kohteen ja vertailuyksikön suhde.


title: Mittalaite

text: Yksinkertaisimmillaan mittausväline voi olla vaikka mittanauha. Vertaamalla kappaletta mittanauhan metriin suhteessa oleviin merkkeihin saadaan selville kappaleen pituus. Massan mittaamiseen tarkoitettu mittauslaite taas on vaaka: se ilmoittaa montako kilogrammaa kappale painaa.


title: Mittalaite

text: Mittaustekniikassa tehdään ero "mittalaitteen" (standardimetrin / -kilogramman / -sekunnin ylläpitämiseen tai tarkistamiseen käytettävän kansainvälisen tai kansallisen mittanormaalin) ja toisaalta kaupalliseen, teolliseen tai tutkimuskäyttöön valmistetun "mittauslaitteen" välillä. Erityisen korkealaatuinen mittauslaite on yleensä tarkistettu mittalaitteen avulla. Mittauslaitteen kalibroinnissa voi olla useita portaita, joita pitkin päästään aina kansainväliseen mittanormaaliin asti. Hyvä esimerkki mittausvälineiden vakauksesta (kalibroinnista) löytyy kaupan litranmitoista ja puntareista, joissa voi olla suuri määrä vakausleimoja tarkistuksen todisteena.


title: Mittalaite

text: Suomen kansallisten mittanormaalien ylläpitämiseen osallistuu useita virastoja ja yliopistoja. Tärkein niistä on Espoon Otaniemessä oleva Mittatekniikan keskus MIKES. Sen ohella sähköisten ja fysikaalisten standardien ylläpitämisessä kansainvälisesti tunnustetulla tasolla ovat kunnostautuneet TKK:n S-osaston Mittaustekniikan laboratorio ja Tf-osaston Kylmätekniikan laboratorio.


title: Erik Satie

text: Erik Satie (oik. Éric Alfred Leslie Satie; 17. toukokuuta 1866 Honfleur – 1. heinäkuuta 1925 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä ja avantgardisti. Hänet tunnetaan ennen kaikkea humoristisista, kokeilevista ja perinteisiä oppeja parodioivista sävellyksistään ja kirjoituksistaan.


title: Erik Satie

text: Satie ehti elämänsä aikana kokeilla ja yhdistellä musiikissaan paljon erilaisia tyylilajeja – usein hän oli paljonkin edellä aikaansa. Yhteistä miltei kaikille hänen sävellyksilleen on kuitenkin tietynlainen minimalismi ja naiivius. Teosten otsikot ovat usein hullunkurisia, kuten "Véritables Préludes flasques pour un chien" eli ”Todella veteliä preludeja koiralle”.


title: Erik Satie

text: Satien tunnetuin teos on pianosarja "Gymnopédies", jonka valmistuttua hän alkoi nimittää itseään ”gymnopedistiksi”. Paitsi musiikistaan Satie muistetaan yhä myös omalaatuisesta, joskus huvittavasta elämäntyylistään; häntä voidaan pitää vuosisadan vaihteen pariisilaisen taiteilijaelämän ruumiillistumana.


title: Erik Satie

text: Éric Satie syntyi 17. toukokuuta 1866 Honfleurissa, Normandiassa. Etunimeä Erik hän alkoi käyttää vasta sävellystensä signeerauksissa. Lapsuutensa Satie vietti vuoroin Honfleurissa, vuoroin Pariisissa. Kun hän oli nelivuotias, perhe muutti Pariisiin. Kaksi vuotta myöhemmin äiti Jane kuoli ja Éric lähetettiin pikkuveljensä kanssa isovanhempien luo Honfleuriin. Siellä Satie sai ensimmäiset soittotuntinsa paikalliselta urkurilta. Kun isoäiti vuonna 1878 kuoli, veljekset palasivat Pariisiin isänsä Alfredin luo, joka oli mennyt naimisiin pianonsoitonopettajan kanssa. 1880-luvun alussa Alfred alkoi julkaista salonkimusiikkia. Joukossa oli hänen omia kappaleitaan samoin kuin vaimon sävellyksiä.


title: Erik Satie

text: Vuonna 1879 Satie pääsi Pariisin konservatorioon, jossa häntä pidettiin lahjakkaana, mutta erittäin laiskana oppilaana. Hänet passitettiin kotiin, mutta hyväksyttiin uudelleen konservatorioon vuoden 1885 lopussa. Toisella kertaa Satie ei onnistunut paljonkaan paremmin, joten hän päätti mennä armeijaan. Muutaman viikon kuluttua hän kyllästyi ja keinotteli itsensä vapaaksi hankkimalla itselleen keuhkoputkentulehduksen.


title: Erik Satie

text: Satie muutti Montmartren taiteilijakukkulalle vuonna 1887. Tuolloin hän oli jo julkaissut muutamia sävellyksiä isänsä kustantamossa. Satie toimi kahvilapianistina muun muassa Le Chat Noirin kahvilassa ja tutustui sen taiteelliseen asiakaskuntaan. Hän kirjoitti näihin aikoihin Gymnopediansa sekä muita lyhyitä pianosävellyksiä ("Ogives", "Gnossiennes") ja tutustui Claude Debussyhin. 1890-luvun alussa hän liittyi ruusuristiläiseen veljeskuntaan ”Ordre de la Rose-Croix Catholique, du Temple et du Graal”, jota johti Joséphin Péladan. Tähän aikaan hän sävelsi esimerkiksi teokset "Salut Drapeau!", "Le Fils des étoiles" ja "Sonneries de la Rose+Croix".


title: Erik Satie

text: Vuoteen 1892 mennessä Satie oli säveltänyt ensimmäiset kappaleet itse kehittämällään sävellysmenetelmällä ("Fête donnée par des Chevaliers Normands en l’Honneur d’une jeune Demoiselle"), luonut musiikkia ritarinäytelmään ("Préludes du Nazaréen"), oli julkaissut ensimmäisen valesävellyksensä (ilmoittaen ensi-illan oopperalle "Le Bâtard de Tristan", jota hän ei todennäköisesti koskaan säveltänyt) ja riitaantunut Péladanin kanssa. Samana syksynä hän aloitti "Uspud"-baletin kirjoittamisen yhdessä Contamine de Latourin kanssa.


title: Erik Satie

text: Satie tuli tunnetuksi eriskummallisista elämäntavoistaan: hän asui muutaman neliömetrin kokoisessa kopperossa, jonka ovi ei mahtunut aukeamaan sängyn takia. Hän pukeutui aina täsmälleen samanlaiseen samettiasuun, joita hän omisti seitsemän kappaletta. Satie herätti huomiota pilapuheillaan ja arvaamattomilla tempauksillaan: hän perusti esimerkiksi oman kirkon, jonka ainoa jäsen hän oli, ja haastoi Pariisin oopperan johtajan kaksintaisteluun. Myöhemmin hän muutti Arcueil’n kaupunginosaan ja käveli joka yö Pariisin läpi, turvallisuussyistä vasara taskussaan. Samettipukujen sijaan hän alkoi käyttää mustaa knallia.


title: Erik Satie

text: Säveltäjä Claude Debussy oli Satien pitkäaikainen ystävä. Debussy sai Satien kanssa keskustellessaan uusia ideoita impressionismin soveltamisesta musiikkiin, Satie puolestaan Debussyltä teknistä apua muun muassa sävellystensä soitintamisessa. Muutoinkin Satie sai paljon vaikutteita kuvataiteista. Ennen kaikkea hän oli kokeilija, joka raivasi tietä uusille suuntauksille. Hän ei kuitenkaan koskaan itse jatkanut ajatustensa kehittelyä, vaan jätti työn muille. Hyvä esimerkki hänen omalaatuisista sävellyksistään on pianoteos "Vexations", jossa sama äärimmäisen yksinkertainen teema toistuu 840 kertaa; sen esittäminen kestää noin vuorokauden. Kun Satien sävellyksiä haukuttiin muodottomiksi, hän sävelsi ”päärynänmuotoisia kappaleita” ("Trois Morceaux en forme de poire").


title: Erik Satie

text: Satie alkoi saada mainetta vasta elämänsä loppupuolella. Hän nousi nuorten radikaalien säveltäjien esikuvaksi ja oli läheisesti tekemisissä kuuden ryhmän (Les Six) kanssa. Hän kuoli alkoholismin aiheuttamaan maksakirroosiin ja keuhkokuumeeseen vuonna 1925. Hänen asunnostaan, johon hän ei ollut sallinut kenenkään astua yli kahteen vuosikymmeneen, löydettiin uskomaton sekasorto.


title: Erik Satie

text: Satien tuotanto voidaan jakaa karkeasti kahteen osaan. Toimeentulonsa ja kahvilasoittajan työnsä vuoksi hän sävelsi paljon kabareemusiikkia. Toisaalta hän oli taiteilija, ja taidemusiikin, etenkin näyttämömusiikin osuus kasvoi hänen muutettuaan Arcueil’hin. Gymnopedioiden ohella Satien tunnetuimmat teokset ovat pianosarja "Gnossiennes", sinfoninen draama "Socrate" sekä baletit "Parade" ja "Relâche".


title: Mittari

text: Mittari voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Paise

text: Paise eli abskessi on märkäpesäke, joka syntyy paikallisen tulehduksen seurauksena. Kudokseen alkaa kertyä verta, bakteereja ja veren valkosoluja sisältävää usein kellertävää ja pahanhajuista eritettä eli märkää. Paineen kasvaessa erite pyrkii poistumaan syntyvän tiehyen eli fistelin kautta. Iholla oleva paise voi syntyä bakteerien tunkeutuessa ihoon karvatupen tai ihovaurion kuten haavan kautta. Paise saattaa kutista ja kirvellä. Hoitamatta paise voi kuolettaa kudosta.


title: Paise

text: Paiseen hoito vaatii usein sen puhkaisun ja tyhjennyksen esimerkiksi katetrin tai dreenin avulla.


title: Montmartre

text: Montmartre, ”marttyyrien vuori” (), on Pariisin pohjoisosassa, XVIII kaupunginosassa sijaitseva kaupungin korkein kukkula. Se on tunnettu historiastaan taiteilijoiden asuinpaikkana.


title: Montmartre

text: Montmartre muodosti oman kuntansa vuoteen 1860 saakka, jolloin Pariisi sai nykyiset rajansa. Tuolloin Pariisiin liitettiin muutkin alueet, jotka sijaitsivat rajana siihen saakka olleiden niin sanottujen keskimmäisten bulevardien ja muutamaa kilometriä ulompana, nykyisen Boulevard Périphériquen kohdalle vuonna 1843 rakennetun linnoitusketjun eli Pariisin viimeisimmän kaupunginmuurin välissä.


title: Montmartre

text: Kukkulan on arveltu saaneen nimensä siitä, että Pariisin ensimmäinen piispa Pyhä Dionysius () kärsi siellä marttyyrikuoleman noin vuonna 272. Tarinan mukaan piispa kantoi irti hakatun päänsä teloituspaikalta useita kilometrejä pohjoiseen, minne syntyi Saint Denis’n kaupunki. 800-luvulla teloituspaikalle rakennettiin piispan muistoksi luostari, jonka valtasivat benediktiininunnat. Luostari rikastui, sen elämä turmeltui, ja 1400-luvulla sen irstaus ja rappio oli yleisenä pilapuheiden aiheena. Kukkulan alkoivat vallata kabareet, kapakat, ilotalot ja yökerhot, joille annettiin huumorimielessä sellaisia nimiä kuin ”Pyhä Anna” tai ”Lothringenin risti”. Vähitellen rikollisuus kasvoi kukkulalla niin suureksi, ettei siellä enää ollut turvallista käydä, ja rahavirrat Montmartrelle tyrehtyivät.


title: Montmartre

text: Pariisin kommuunin aikana keväällä 1871 sadoittain kommunardeja piiloutui kukkulalla sijaitseviin kalkkikaivoksiin ja jäi niihin loukkuun, kun hallituksen joukot räjäyttivät uloskäynnit dynamiitilla. Vallankumouksen jälkeen kukkula palasi köyhään ja uneliaaseen elämään. Muutamia vuosia myöhemmin Montmartren korkeimmalle kohdalle rakennettiin suuri basilika Sacré-Coeur.


title: Montmartre

text: Montmartren värikäs historia ja idyllinen ilmapiiri alkoivat kuitenkin viehättää taiteilijoita. Georges Michel oli ensimmäinen tulija, häntä seurasivat muut – 1900-luvun alussa joukossa olivat muun muassa Pierre-Auguste Renoir, Henri Matisse, Pablo Picasso, Vincent van Gogh, Claude Monet, Maurice Utrillo ja Suzanne Valadon. Alueella on asunut myös joukko säveltäjiä, kuten Claude Debussy ja Erik Satie sekä jo aikaisemmin Frédéric Chopin. Kabareet ja kahvilat palasivat yhtä riehakkaina ja eloisina kuin ennenkin. Niistä tunnetuimmat olivat ja ovat yhä Moulin Rouge ja Le Chat Noir. Maailman joka kolkasta kerääntyneet eksentrikot juhlivat niissä yöt läpeensä ja keksivät toinen toistaan erikoisempia tapoja kilpailla yleisestä huomiosta. Montmartresta tuli Pariisin, ellei koko maailman, taiteilijaelämän keskus.


title: Montmartre

text: Nykyään kukkula on suosittu turistikohde. Sacré-Coeurin ohella sen nähtävyyksiin kuuluu Moulin de la galette sekä Place du Tertren aukio, jossa paikalliset taiteilijat piirtävät maksua vastaan muotokuvia. Kukkulan jyrkässä rinteessä liikennöi köysirata Funiculaire de Montmartre. Montmartren pohjoisrinteellä on myös ainoa Pariisin rajojen sisäpuolella sijaitseva viinitarha. Kukkulan länsipuolella sijaitsee myös hautausmaa Cimetière de Montmartre.


title: Montmartre

text: Suomalaisen viihteen moniosaaja Reino Helismaa teki Montmartren tunnetuksi suomalaisille humoristisessa kuplettikappaleessaan ”Pigalle ja Montmartti”.


title: Mortal Kombat (elokuva)

text: Mortal Kombat on samannimiseen peliin pohjautuva toiminta-fantasia-seikkailuelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1995. Elokuvan käsikirjoitti ja ohjasi Paul W. S. Anderson. Vaikka elokuva onnistui suututtamaan pelisarjan fanit, se oli siihen asti julkaistuista videopeleihin pohjautuvista elokuvista kaupallisesti menestynein (aiempina vuosina julkaistut "Super Mario Bros" ja "Street Fighter" eivät olleet menestyneet kaupallisesti). Se tuotti 122 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti.


title: Mortal Kombat (elokuva)

text: Myös elokuvan teknopainotteinen ääniraita on saanut paljon ihailijoita. Osa elokuvaan kohdistuneesta kritiikistä pohjautui siihen, että pelien väkivaltaisuutta oli karsittu kovalla kädellä, jotta elokuva sopisi nuoremmallekin yleisölle.


title: Mortal Kombat (elokuva)

text: Elokuvalle tehtiin seuraavana vuonna jatko-osa "Mortal Kombat: Annihilation", jossa Anderson ei ollut virallisesti osallisena ja joka oli myös ensimmäisen elokuvan fanien mielestä edeltäjäänsä huonompi. Monet ensimmäisessä elokuvassa mukana olleet näyttelijät kieltäytyivät osallistumasta jatko-osan tekoon (Scorpion-hahmoa esittänyt Chris Casamassa puolestaan toimi "Batman & Robin" -elokuvassa George Clooneyn stunttimiehenä). Vain päätähdet Robin Shou ja Talisa Soto palasivat vanhoihin rooleihinsa. Ensimmäisessä elokuvassa Reptile-hahmoa esittänyt Keith Cooke palasi tässä elokuvassa nuoremman Sub-Zeron roolissa. Myös Mileenaa jatko-osassa esittänyt nainen oli Soton stunttinainen ensimmäisestä elokuvasta.


title: Mortal Kombat (elokuva)

text: Warner Bros. suunnitteli toista jatko-osaa nimeltä "Mortal Kombat: Devastation" tehtäväksi vuodeksi 2010, mutta Threshold Entertainmentin haasteet ovat siirtäneet projektin aloittamista.


title: Mortal Kombat (elokuva)

text: Edellisen videopelin "Mortal Kombat vs. DC Universen" huonon menestyksen johdosta "Mortal Kombatin" tekijä Midway myytiin Warner Brosille, joka suunnittelee pelisarjan uudelleen aloittamista ja uutta elokuvaa nimeltään "". Elokuvasta vuodettiin internetiin seitsemän minuutin näyte kesäkuussa 2010. Myöhemmin selvisi trailerin pohjustavan huhtikuussa 2011 alkanutta "" -webisodea.


title: Aiskhines

text: Aiskhines (, n. 390 Ateena – 315 eaa. Samos) oli ateenalainen valtiomies ja yksi kymmenestä attikalaisista puhujasta, reettorista.


title: Aiskhines

text: Vastoin Demosthenesta hän pyrki parantamaan suhteita Makedonian valtakunnan kanssa.


title: Demiurgi

text: Demiurgi (kreik. δημιουργός, "dēmiourgós" - "muovaaja", "käsityöläinen") on Platonin filosofiassa ja eräissä muissa oppijärjestelmissä maailman rakennusmestari, alempi luojajumala, joka on muovannut kaaoksen materiasta aineellisen maailman kuvastamaan rationaalista ja ikuista ihannetta. Platon antoi käsitteelle tämän merkityksen dialogissa "Timaios". Myöhemmin jotkut gnostilaiset omaksuivat Platonin käsitteen ja sovittivat sen omaan dualistiseen maailmankuvaansa. Gnostilaisuudessa demiurgi edusti pahuuden voimia. Se oli olento, joka oli koostanut halveksittavan materiaalisen maailman ja oli hyvän ylijumalan vastakohta. Alun perin demiurgi on tarkoittanut henkilöä, joka harjoittaa yleishyödyllistä toimintaa ja tuottaa hyödykkeitä, kuten käsityöläiset ja rakentajat.


title: Demiurgi

text: Demiurgin todellinen olemus vaihtelee huomattavasti eri oppijärjestelmissä. Toisille, kuten Platonille, se oli hyväntahtoinen arkkitehti, rakentaja tai taiteilija, toisille, kuten joillekin gnostilaisille, pahan henkilöitymä. Setiläisessä gnostilaisuudessa demiurgin nimi oli Jaldabaoth ja se yhdistettiin Jahveen. Muita demiurgille annettuja nimiä ovat muun muassa Yao tai Iao ja mandealaisuuden Ptahil.


title: Demiurgi

text: Platon viittaa demiurgiin useaan otteeseen sokraattisessa dialogissaan "Timaios". Hän kuvaa demiurgin olentona, joka "suunnitteli ja muovasi" aineellisen maailman. Hän määrittelee demiurgin varauksettoman hyväntahtoiseksi ja halukkaaksi luomaan parhaan mahdollisen maailman. Maailmasta tuli kuitenkin osittain epätäydellinen, koska demiurgin täytyi käyttää olemassa ollutta kaaosmateriaa, joka oli halutonta taipumaan hänen muovailuyrityksiinsä.


title: Demiurgi

text: Demiurgin rooli Jumalan ja luomakunnan välissä ei sovi lainkaan yhteen puhdasoppisen kristillisen teologian kanssa. Klassisen juutalaisen ja kristillisen käsityksen mukaan luomakunta oli alun perin täydellisen hyvä ja yhden hyväntahtoisen luojan luoma. Käsitys hylkää myös ajatuksen siitä, että Saatana tai joku muu vastaava pahantahtoinen olento olisi saattanut luoda maailman. Platonin ajatus on ristiriidassa kristillisen kosmogonian kanssa myös siinä, että se olettaa jonkun rakennusaineena käytetyn passiivisen ja kaaosmaisen materian ennaltaolleeksi, mikä on ristiriidassa sen kanssa, että kaikkivaltias luoja olisi luonut maailmankaikkeuden tyhjästä, "ex nihilo".


title: Demiurgi

text: Kuten Platon, myös gnostilaisuus tekee eron korkeimman, tuntemattoman Jumalan ja materian luojana toimineen demiurgin välille. Päinvastoin kuin Platon, useat gnostilaiset järjestelmät esittävät demiurgin kuitenkin kapinoineen Korkeinta Olentoa vastaan: sen luomisteko on demiurgin tietämättä imitaatio jumalallisesta mallista ja siksi perusteiltaan virheellinen, tai sitten se on syntynyt pahansuopana yrityksenä vangita jumalallisia piirteitä materiaaliseen. Tällaisissa järjestelmissä demiurgi toimii selityksenä pahan ongelmaan.


title: Demiurgi

text: Setiläisessä gnostilaisuudessa, muun muassa "Johanneksen salaisessa kirjassa", demiurgin nimi on Jaldabaoth, ja se julistaa olevansa ainoa jumala:


title: Demiurgi

text: "Jaldabaoth" saattaa tarkoittaa toisten tulkintojen mukaan "kaaoksen lasta" ja toisten "Sebaothin isää". "Samael" saattaa olla sama kuin juutalaisuuden kuoleman henkilöitymä, kuoleman enkeli Samael, joka vastaa saman nimistä kristillistä demonia. Kirjaimellisesti se saattaa tarkoittaa "Sokeaa Jumalaa" (syyrian "sæmʕa-ʔel"). "Saklas" tarkoittaa arameaksi "Typerystä" (syyrian "sækla", 'typerys', 'hullu').


title: Demiurgi

text: Klassisen gnostilaisen myytin mukaan Sofia eli Viisaus, demiurgin äiti ja jumalallisen Pleroman eli Täyteyden yksi aspekti, halusi luoda jotakin omaa, joka olisi erossa muusta jumalallisesta kokonaisuudesta, ja ilman jumaluuden lupaa. Tämän erillisen luomistyön seurauksena syntyi hirviömäinen demiurgi. Tekoaan häpeillen Sofia kätki tämän pilveen ja loi sille valtaistuimen pilven sisälle. Eristettynä demiurgi ei nähnyt äitiään tai ketään muutakaan ja päätteli, että vain hän on olemassa, tietämättömänä todellisuuden korkeammista tasoista, jotka olivat hänen synnyinpaikkansa.


title: Demiurgi

text: Demiurgi varastaa osan voimasta äidiltään ja luo näkyvän maailmankaikkeuden imitoiden tietämättään Pleroman antamaa täydellistä esimerkkiä. Näin Sofian voimat tulevat kiedotuiksi ihmiskunnan materiaalisen muotoon ja vangituiksi materiaaliseen maailmankaikkeuteen. Gnostilaisten liikkeiden tavoitteena oli yleensä herääminen tästä tilasta, mikä mahdollisti ihmisen palaamisen ylemmän, ei-materiaalisen jumaluuden luo, joka oli sen ensisijainen alkuperä.


title: Demiurgi

text: Jotkut gnostilaiset filosofit, erityisesti Markion, yhdistivät demiurgin Jahveen, Vanhan testamentin Jumalaan, vastakohtana Uuden testamentin Jumalalle. Jotkut puolestaan yhdistivät demiurgin Saatanaan. Kataarit lainasivat todennäköisesti ajatuksensa Saatanasta pahan maailman luojana suoraan tai epäsuorasti gnostilaisuudesta.


title: Demiurgi

text: Uusplatonilainen filosofi Plotinos kritisoi gnostilaista näkemystä demiurgista. Toisen "Enneadin" yhdeksäs osa oli nimeltään "Niitä vastaan, jotka katsovat maailmankaikkeuden luojan ja maailmankaikkeuden itsensä olevan pahoja". Sitä kutsutaan yleensä nimellä "Gnostilaisia vastaan". Siinä Plotinos kritisoi vastustajiaan siitä, että he olivat ottaneet haltuun Platonin ideoita:


title: Demiurgi

text: Huomion arvoinen on huomautus toisesta luojasta ja sielusta. Plotinos kritisoi vastustajiaan "kaikista uutuuksista, joiden kautta he pyrkivät perustamaan oman filosofiansa", joiden hän sanoi olevan "poimittu totuuden ulkopuolelta". Hänen mukaansa he pyrkivät enemmän peittämään kuin myöntämään kiitollisuudenvelkansa muinaiselle filosofialle, jonka he olivat pilanneet asiaankuulumattomilla ja harhaan johdetuilla muutoksillaan. Näin heidän ymmärryksensä demiurgista oli vastaavalla tavalla virheellinen, jos sitä verrattiin Platonin omiin ajatuksiin.


title: Demiurgi

text: Yleisimmän näkemyksen mukaan Plotinoksen vastustajien on katsottu olleen gnostilainen lahko. Tällaisia lahkoja oli Aleksandriassa ja muualla Välimeren alueella Plotinoksen aikana, ja monet hänen kritisoimansa asiat vastaavat gnostilaisia opetuksia. Merkittävin näistä oli oppi Sofiasta ja hänen emanoimastaan demiurgista.


title: Demiurgi

text: Kerinthoksen, jonka ajattelussa voidaan havaita ebionittien vaikutusta, mukaan muinaisheprealainen termi Elohim – "yksi-monikkoinen nimi", jota usein käytetään Jumalasta Ensimmäisen Mooseksen kirjan 1. luvussa ja joka voidaan tulkita hierarkiaksi muinaisia henkiä, enkeleitä tai jumalia – olivat Korkeimman Olennon apulaisluojia ja osavastuullisia luomisesta "suuren suunnitelman" kontekstissa, kreikan sanan Logos antaman teologisen esimerkin mukaisesti. Psalmi 82:1 , ""Jumala astuu esiin jumalien kokouksessa ja julistaa jumalille tuomionsa"", kuvaa joukon jumalia ("ʔelōhim"). Se ei kuitenkaan sano, että nämä jumalat olisivat olleet osallisina luomisessa.


title: Demiurgi

text: Tämän teorian mukaan voidaan löytää abstrakti yhdenmukaisuus Logoksen (sovellettuna Johanneksen evankeliumin ensimmäisessä luvussa Jeesukseen) ja Platonin demiurgin välillä. Johanneksen evankeliumin mukaan Logos on kuitenkin selvästi yksi olento, ei kokous tai ryhmä. Kristillisen teologian mukaan Jeesus on myös pyhän ja jakamattoman Pyhän Kolminaisuuden toinen persoona, ja näin se hylkää ajatuksen siitä, että maailman olisi luonut tietämätön tai pahantahtoinen demiurgi (oli se sitten yksikössä tai monikossa) erillisen, korkeamman jumalan apuna.


title: Demiurgi

text: Demiurgin hahmo esiintyy myös Iamblikhoksen teorioissa. Siinä se toimii välittäjänä ylimaallisen, tavoittamattoman "Yhden", joka sijaitsee hänen järjestelmänsä huipulla, ja materiaalisen maailman välillä.


title: Demiurgi

text: Iamblikhoksen kuvaama alkuperäinen "dyadi" ("kakseus") koostui "Yhdestä", "monadista" jonka ensimmäinen prinssiippi oli järki ("nous"). Tämän "monadin" ja sitä seurannen moneuden väliin Iamblikhos sijoitti toisen, yliolevaisen "Yhden" joka oli älyn ja sielun tuottaja ("psykhe"), joka täydellisti "dyadin". Ensimmäinen, ylempi "Yksi" jakaantui Iamblikohksen mukaan ymmärrettävään ja ymmärtävään sfääriin. Näistä jälkimmäinen oli ajattelun aluetta, kun taas ensin mainittu käsitti ajattelun kohteet. Näin muodostui "triadi", "kolmeus", joka koostui siis ymmärrettävästä järjestä ("nousista"), ymmärtävästä järjestä ja "psykhestä".


title: Demiurgi

text: Tässä "triadissa" Iamblikhos antoi kolmannen sijan demiurgille. Näin demiurgi yhdistettiin täydellistyneeseen järkeen ja älyllinen triadi laajeni "hebdomadiksi". Plotinoksen järjestelmässä "nous" tuotti luonnon älyn välittämänä, joten näin älyllisiä, henkisiä jumalia seurasi triadi psyykkisiä jumalia.


title: Demiurgi

text: Hindulaisen vedalaisen perinteen mukaan Brahma, Trimurtin jäsen, oli maailmankaikkeuden toissijainen luoja. "Puranoiden" mukaan hän oli "itse-syntynyt" ilman äitiä Vishnun navasta kasvaneesta lotuksesta maailmankaikkeuden alussa. Häntä ympäröi pimeys, ja hän yrittää onnistumatta selvittää lotuksen alkuperää. Sen jälkeen hän kuulee tavut "ta-pa" ja alkaa harjoittaa asketismia ja saa Vishnulta voiman luomiseen.


title: Hiekka (täsmennyssivu)

text: Hiekka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Jalkaväki

text: Jalkaväki (jv) on maavoimiin kuuluva aselaji, jonka sotilaat taistelevat yleensä jalkaisin ja käyttävät henkilökohtaista asetta.


title: Jalkaväki

text: Läpi aikojen jalkaväki on ollut armeijoiden keskeisin osa. Muinaisina aikoina merkittävimmät sotilasmuodostelmat olivat esimerkiksi Kreikassa käytetyt falangit ja hienopiirteisemmät roomalaiset legioonat. Näissä yksiköissä saattoi olla useita tuhansia miehiä.


title: Jalkaväki

text: Keskiajalla ratsuväen ajateltiin olevan ylivertainen jalkaväkeen nähden. Kuitenkin, mikäli ratsastavien ritarien rynnäkkö oli huonosti järjestynyt, se päättyi usein tuhoon jalkaväkeä vastaan, ja 1350-luvulta lähtien ritarit itsekin alkoivat jalkautua taisteluun vastakeinona jousimiehiä vastaan, jotka saattoivat ampua heidän ratsunsa. Kurinalaiset jalkaväkimuodostelmat alkoivat hallita taistelukenttää yhdessä ratsuväen kanssa käyttäen heittoaseita, jousia ja erilaisia maastotyyppejä hyväkseen. Tilanne pysyi ennallaan, kunnes tuliaseet ja räjähteet mullistivat sodankäynnin.


title: Jalkaväki

text: Vaikka pitkäjousi olisi ollut huomattavasti tehokkaampi kuin vasta keksitty musketti, sen tuloksellinen käyttö vaati ampujalta elinikäistä harjoittelua. Muskettiarmeijan värvääminen vaati puolestaan rahaa, aseiden tuotantoyksikköjä, ruutia ja suuren määrän sotilaita, mutta sotilaita ei tarvinnut kouluttaa kuin muutamia viikkoja tai kuukausia. Pitkä keihäs, piikki, tuli merkittäväksi lähipuolustusaseeksi hyvin koulutetuille jalkaväkimiehille.


title: Jalkaväki

text: Teollistumisen myötä jalkaväki hallitsi yhä taistelukenttää. Ratsuväki oli kevyempää ja panssaroimatonta.


title: Jalkaväki

text: Myöhemmin teollinen vallankumous mahdollisti suurten suhteellisen kouluttamattomien joukkojen värväämisen. Ennen rautateiden keksimistä 1800-luvulla jalkaväki marssi taistelukentälle kävellen tai toisinaan laivalla. 1890-luvun jälkeen jotkut maat käyttivät polkupyörillä liikkuvaa jalkaväkeä, mutta todellinen vallankumous liikkumisessa tapahtui 1920-luvulla moottoriajoneuvojen myötä kun autoja alettiin käyttää joukkojen siirroissa. Toisen maailmansodan myötä syntyi panssaroitu jalkaväki kun luotiin yksiköitä, joissa miehistö liikkui taistelukentällä panssaroitujen ajoneuvojen suojissa. Samoihin aikoihin nähtiin ensimmäistä kertaa laajassa käytössä lentokoneilla liikkuvaa ja laskuvarjoilla taistelukentälle saapuvaa jalkaväkeä.


title: Jalkaväki

text: Korean sodan aikana Yhdysvaltain armeija käytti ensimmäistä kertaa helikoptereita sekä haavoittuneiden kuljettamiseen että nopeaan joukkojen kuljettamiseen. Tämä johti siihen, että Neuvostoliitto alkoi kehittää omia sotilashelikoptereitaan. Vietnamin sodan aikana helikoptereiden käyttö kasvoi ja sissisodan luonteen vuoksi sillä pystyttiin siirtämään nopeasti riittävän suuria jalkaväkijoukkoja taistelun avainkohtiin. Helikopteri alkoi kehittyä kuljetusvälineestä raskaasti aseistetuksi taistelukopteriksi (gunship).


title: Jalkaväki

text: Nykyaikaista jalkaväkeä tukevat taistelussa panssarivaunut, tykistö ja ilmavoimat. Jalkaväki on kuitenkin se armeijan osa, joka voi vallata maa-alueita ja pitää niitä hallussaan, siksi se on yhä säilynyt oleellisena modernissakin sodankäynnissä.


title: Maanviljely

text: Maanviljely tarkoittaa tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla kasveja järjestelmällisesti.


title: Maanviljely

text: Maanviljelyn päätavoite on taata ravinnonsaanti. Tuotantoeläinten rehuksi voidaan kasvattaa heinää tai muita rehukasveja. Eräistä viljelykasveista, kuten pellavasta ja puuvillasta saadaan raaka-ainetta kankaan valmistukseen. Ruokohelpeä voidaan viljellä energiantuotantoa varten.


title: Maanviljely

text: Maanviljelyllä on vaikutuksia luontoon ja luonnon kiertokulkuun.


title: Maanviljely

text: Maanviljelyn vaiheet ajoittuvat kasvukauteen: kylvö, kasvu ja sadonkorjuu. Kylvövaiheessa maa muokataan ensin kylvölle sopivaksi. Tämä tapahtuu kyntämällä ja äestämällä maaperä. Kyntö kääntää maan halutulta syvyydeltä. Näin maan ravinteet sekoittuvat, edellisen sadon kasvinjätteet hautautuvat maahan sekä saadaan rikkakasvit kuolemaan. Siemen kylvetään käsin tai koneella. Siemen kylvetään useimmiten maan sisään tyypillisesti muutaman sentin syvyyteen. Suotuisissa olosuhteissa (tarpeeksi lämpöä, tarpeeksi kosteutta) siemen itää. Maan päälle tullutta itänyttä kasvia sanotaan oraaksi (vilja), versoksi tai taimeksi.


title: Maanviljely

text: Suomessa on yleisesti käytössä ns. kylvölannoitusmenetelmä, jolloin kylvökoneessa on erillinen säiliö lannoitteille ja lannoite levitetään peltoon samalla kertaa kylvön yhteydessä. Tästä menetelmästä on se etu että lannoitteista saadaan irti parempi hyötysuhde verrattuna pintalevitykseen. Suorakylvö on menetelmä jossa maata ei muokata mekaanisesti lainkaan ja rikkakasvien torjunta tehdään kemiallisesti. Suorakylvö sopii erityisen hyvin viljojen, nurmien ja öljykasvien peltoviljelyyn.


title: Maanviljely

text: Kasvukauden aikana maaperää kastellaan ja lannoitetaan tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. Kasvukauden aikana rikkakasvit kilpailevat auringonvalosta ja muista kasvun edellytyksistä tukahduttaen varsinaisen viljelykasvin kasvuolosuhteet. Kasvua estävät ja satoa vähentävät myös tuholaiseläimet sekä kasvitaudit. Rikkakasvien vaikutusta vähennetään kitkemisellä, haraamisella, liekityksellä tai kemiallisilla kasvinsuojeluaineilla. Kasvinsuojeluaineita eli torjunta-aineita on sekä synteettisesti valmistettuja että biologisesti valmistettuja. Luonnonmukaisessa tuotannossa eli luomussa on sallittua käyttää ainoastaan biologisia kasvinsuojeluaineita. Tuhoeläimiä torjutaan karkottamalla, levittämällä peltoon tuhoeläimien torjuntaeliöitä esimerkiksi petoja tai loispistiäisiä sekä käyttämällä kemiallisia tuhoeläinten torjunta-aineita.


title: Maanviljely

text: Viljelykierrolla tarkoitetaan menetelmää, jossa samaa kasvia ei viljellä samalla peltolohkolla useampana vuotena peräkkäin. Poikkeuksena monivuotinen nurmi, jota viljellään 3–5 vuotta samalla lohkolla. Monokulttuurissa yhdellä lohkolla kasvaa vain yhtä viljelykasvia, ja jos viljelykasvi on sama useampana vuotena peräkkäin, monet tuhoeläimet, kasvitaudit ja rikkakasvit runsastuvat pienentäen viljelykasvin satoa.


title: Maanviljely

text: Kun viljelykasvi on tullut kypsäksi eli tuleentunut, on sadonkorjuun aika. Sadonkorjuussa syntynyt kasvin haluttu osa (useimmiten hedelmä) korjataan talteen sopivalla menetelmällä. Juureskasvit kaivetaan maasta ylös, kasvi voidaan leikata ja hedelmä tai siemen erotella, yms. Esim. viljan sadonkorjuussa uudet siemenet ovat tavoiteltu viljelyn tulos. Siemenet erotellaan leikkuupuimurilla ja niitä käytetään esimerkiksi jauhojen, rehujen, suurimoiden, tärkkelyksen ja maltaiden raaka-aineeksi.


title: Maanviljely

text: Maanviljelyn ensimmäiset merkit, kuten viljelyyn jalostettujen kasvien jäänteet, ovat 9000-luvulta eaa. Lähi-idästä neoliittisen kauden alusta, hedelmällisen puolikuun alueelta ja Niilin ympäristöstä. Vanhin tunnettu viljelykasvi on viikuna, jota kasvatettiin Jordanian laaksossa noin 9 400 eaa. Vieläkin vanhempia (ennen 10 000 eaa.) rukiin jyviä on löydetty Hureyraista Syyriasta, mutta kyseessä lienee pikemminkin villirukiin käyttö kuin varsinainen maanviljely. 8500-luvulla eaa. ns. esikeraamiselta kaudelta lähtien Lähi-idässä tavataan ensimmäiset merkit kotieläimiin ja viljelyyn perustuvasta talousmuodosta. Tältä ajalta on löydetty kahdeksan ns. perustavaa viljelykasvia. Vuosien 8500–7500 eaa. väliin on ajoitettu useita asutuskeskuksia, jonka väestö sai ravintonsa pääosin näistä kasveista. Hedelmällisen puolikuun alueelta maanviljely levittäytyi itään Keski-Aasiaan ja länteen Kyprokselle, Anatoliaan ja 7000 eaa. mennessä Kreikkaan. Pääosin "emmer"- ja "einkorn"-vehnään perustuva viljely levisi pohjoisempaan Eurooppaan etelästä ja idästä saavuttaen Keski-Euroopan noin 4800 eaa.


title: Maanviljely

text: Maanviljelyyn siirtymisen taustalla ovat saattaneet olla ilmastonmuutokset, mutta mahdollisesti myös yhteisölliset muutokset. Todennäköisesti siirtyminen metsästys-keräily-taloudesta maatalouteen oli pitkä ja asteittainen prosessi. Vaikkakin todettu ilmastonmuutos on suosituin selitys maanviljelyn synnylle Lähi-idässä, se että maanviljely on syntynyt riippumattomasti useita kertoja, viittaa siihen että myös yhteisöllisillä syillä on saattanut olla merkitystä.


title: Maanviljely

text: Nykytiedon mukaan maanviljely kehitettiin Lähi-idän lisäksi riippumattomasti Pohjois-Kiinassa (7000 eaa., kasveina muun muassa hirssi ja soijapapu), Etelä-Kiinassa (7000 eaa., muun muassa riisi), Keski-Meksikossa (4000 eaa., kesäkurpitsa, maissi, papu), Saharan eteläpuolisessa Afrikassa (3000 eaa., muun muassa durra, hirssi), Etelä-Amerikan ylängöillä (3000 eaa., muun muassa peruna, kvinoa), Etelä-Amerikan alangoilla (3000 eaa., muun muassa maniokki, bataatti), Pohjois-Amerikassa (1000 eaa.,mm. kesäkurpitsa, auringonkukka, iiva) ja Kaakkois-Aasiassa (ajankohta epävarma, muun muassa riisi, kookospähkinä, sitrushedelmät).


title: Maanviljely

text: Täysin riippuvaisiksi viljelykasveista ja eläimistä tultiin vasta pronssikaudella. Sumerit aloittivat aiempaa järjestelmällisemmän maanviljelyn noin 5500 eaa. Järjestelmällinen maanviljely mahdollisti suuremman väestömäärän kuin metsästys ja keräily, sekä elintarvikkeiden ylijäämän, joka voitiin säilyttää talven varalle, ja jolla voitiin käydä kauppaa. Maatalousyhteiskunnan kyky elättää ihmisiä, jotka eivät itse tuottaneet ruokaa, oli edellytys vakinaisten sotajoukkojen synnylle. Niinpä sumerit kykenivät ennennäkemättömään alueiden valloittamiseen luoden historian ensimmäisen imperiumin. Myöhemmin egyptiläiset rakensivat Niilin ympäristön maanviljelyn avulla vielä laajemman valtakunnan.


title: Maanviljely

text: Kolmivuoroviljelyn keksiminen keskiajalla lisäsi maanviljelyn tehoa huomattavasti. Vuoden 1492 jälkeen maanviljely monipuolistui kun Eurooppaan tuotiin muiden mantereiden viljelykasveja ja toisin päin. 1800-luvun alkupuolella maanviljelytekniikka oli etenkin kasvien jalostamisen myötä parantunut niin, että sama maa-ala kykeni tuottamaan moninkertaisesti keskiaikaiseen verrattuna. 1900-luvun koneellistumisen, etenkin traktorin keksimisen myötä kylvön, korjuun ja puinnin kaltaiset vaativat työt pystyttiin tekemään ennenkuulumattomalla tehokkuudella. Urbanisoituneessa yhteiskunnassa maanviljely elinkeinona on vähentynyt. Maanviljelyä harjoitetaan kotipuutarhan tai siirtolapuutarhan muodossa jopa kaupungeissa. Pienessä mittakaavassa jopa kerrostalon parvekkeella voi kasvattaa viljelykasveja.


title: Maanviljely

text:
Suomen ensimmäiset viljellyt kasvit ovat tattari 5300 eaa., hamppu 4800 eaa. ja ohra 4300 eaa. Viljely alkoi siis samaan aikaan kuin Keski-Euroopassa. Tattarin ja hampun viljely on levinnyt Suomeen todennäköisesti Kiinasta. Maanviljely on ollut ensin pienimuotoista toimintaa metsästäjä-keräilijäkulttuurin rinnalla.
Tarkkaa tietoa ajankohdista ei ole, koska kasvien domestikaatio on vanhempaa kuin ihmiskunnan kirjoitettu historia.


title: Demetrios I

text: Demetrios I Poliorketes (, n. 336–283 eaa.) oli makedonialainen sotilas ja Makedonian kuningas vuodesta 294 eaa. vuoteen 288 eaa. Hän oli Aleksanteri Suuren sotapäällikön Antigonoksen poika. Demetrios sai lisänimen "poliorketes" ("piirittäjä") yrityksistään vallata Rodoksen vuonna 305 eaa.


title: Demetrios I

text: Demetrioksen vanhemmat olivat Aleksanteri Suuren sotapäällikön Antigonos ja tämän vaimo Stratonike. Demetrioksella oli myös veli Filippos, joka kuoli nuorena. Plutarkhos kertoo että Demetrios oli epätavallisen kaunis. Demetrios oli myös pitkä, vaikka ei yhtä pitkä kun isänsä. Plutakhos kertoo myös, että eräiden lähteiden mukaan Demetrios olisi ollut Antigonoksen veljenpoika, jonka isä olisi kuollut pojan ollessa vielä hyvin nuori. Antigonos olisi adoptoinut Demetrioksen.


title: Demetrios I

text: Demetrios osallistui ensimmäisen kerran taisteluun 20 vuoden ikäisenä, vuonna 317 eaa. Hän taisteli tuolloin Vähä-Aasian sotilaskomentajana toimineen isänsä joukoissa Eumeneksen joukkoja vastaan. Myös Eumenes oli vaikutusvaltainen mies Aasiassa ja hän oli toiminut Aleksanteri Suuren eläessä hänen kirjurinaan. Armeijat kohtasivat nykyisen Iranin alueella kahdesti. Demetrioksen johtamat joukot voittivat molemmat taistelut. Kun Antigonos vielä kaksi vuotta myöhemmin kukisti Aleksanterin entisen ratsuväen kenraalin Seleukoksen, päättivät muut Aleksanterin kenraalit, ns. "diadokit" liittoutua Antigonosta vastaan. Liittouma onnistuikin valloittamaan takaisin kaikki valtakunnan Vähä-Aasian itäpuoliset alueet.


title: Demetrios I

text: Demetrioksen 250 aluksen laivasto suuntasi isänsä lähettämänä Ateenaan, jossa hänet otettiin vastaan hyväntekijänä ja vapahtajana. Siellä hän asettui Parthenon-temppeliin viettäen muutaman kuukauden iloluontoista elämää, kunnes isältänsä saapui viesti: Egyptiä hallinnut "diadoki" Ptolemaios oli matkalla Kyprokselle. Kun Demetrios saapui perille, olivat Ptolemaioksen joukot linnoittautuneet Salamiin kaupunkiin. Seurasi meritaistelu Demetrioksen ja Ptolemaioksen reservijoukkojen kesken. Jälleen Demetrios vei voiton ottaen 12 800 sotavankia.


title: Demetrios I

text: Vuonna 305 eaa. Demetrios hyökkäsi laivastoineen Rodoksen satamiin, jotta Ptolemaios ei kykenisi hyödyntämään niiden vahvaa laivastoa. Merisotaa käytiin puoli vuotta, mutta vahvasti linnoittautuneet ja merisodankäynnin hyvin tuntevat rodoslaiset olivat liian vahva vastus. Demetrios siirsi sodankäynnin maihin ja yritti nyt valtausta valtavien piirityskoneiden avulla. Piiritys tuotti hänelle lisänimen "poliorketes", mutta kun piiritys oli yhä käynnissä vuotta myöhemmin, Demetrios jätti saaren. Rodoslaiset sulattivat Demetrioksen jälkeensä jättämiin sotakoneisiin käytetyn metallin ja kaksitoista vuotta myöhemmin siitä valmistui noin kolmekymmentä metriä korkea auringon jumala Heliosta esittävä patsas - Rodoksen kolossi.


title: Demetrios I

text: Demetrios oli naimisissa viidesti. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Antipatroksen tytär Fila. Pari sai kaksi lasta: Antigonos II Gonataksen ja Stratoniken, joka meni naimisiin Seleukos I:n ja myöhemmin Antiokhos I:n kanssa.


title: Demetrios I

text: Demetrios meni myöhemmin naimisiin ateenalaisen Eurydiken kanssa, Pyrrhoksen siskon Deidamean kanssa, Pyrrhoksen entisen vaimon Lanassan kanssa ja Ptolemaios I:n tyttären Ptolemaiksen kanssa.


title: Demetrios I

text: Seleukos vangitsi Demetrioksen vuonna 285 eaa. Koska Demetrios oli antanut tyttärensä Seleukokselle vaimoksi, säästi hän Demetrioksen hengen. Sitä ei kuitenkaan tehnyt viini. Muutamassa vuodessa Demetrios joi itsensä hengiltä.


title: Fidžin kieli

text: Fidžin kieli on austronesialainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Fidžin saarivaltiossa. Nykyinen yleiskieli perustuu Baun murteeseen . Fidžiä puhui vuonna 1996 äidinkielenään 337 320 ihmistä. Toisena kielenä sitä ilmoitti vuonna 1991 puhuvansa 320 000 fidžiläistä.


title: Fidžin kieli

text: Fidžin konsonanteissa on verrattain paljon sellaisia äänteitä, jotka esiintyvät vain tietyissä murteissa (esim. [x] ja [h]) ja lainasanoissa (esim. [p] ja [f]). Tällaiset äänteet on merkitty sulkeisiin. Yhteensä konsonantteja on 16.


title: Fidžin kieli

text: Vokaaleja on viisi. Kaikki voivat esiintyä pitkinä ja lyhyinä. Pitkiä vokaaleja ei oppi- ja sanakirjoja lukuun ottamatta ole tapana merkitä.


title: Fidžin kieli

text: Fidžin kieli käyttää latinalaista kirjaimistoa. Sen aakkoset ovatHuomioitavaa on siis, että kirjainyhdistelmä /ti/ tuottaa äänteen [tʃ].


title: Fidžin kieli

text: Fidžin kielen lauseissa verbi, eli predikaatti tulee ensiksi, sitten tulee objekti ja sitten subjekti.


title: Fidžin kieli

text: Fidžin kielessä substantiivien edessä on yleensä liite "a". Samalla liitteellä voidaan tosin kuvata myös imperfektimuotoa.


title: Fidžin kieli

text: Fidžillä käydään kiivasta keskustelua valtion virallisista kielistä. Tämän hetkinen perustuslaki tunnustaa virallisiksi kieliksi englannin, fidžin ja fidžinhindin (myös nimellä "hindustani"). Väittely kulminoituu kysymykseen siitä, pitäisikö kaikkien virallisten kielten olla pakollisia oppiaineita koulussa. Myös etnisten fidžiläisten ja intialaista alkuperää olevien Fidžin intialaisten välit ovat pitkään olleet huonot.


title: Les Six

text: Les Six eli kuuden ryhmä () oli ranskalaisten uusklassista tyylisuuntaa edustaneiden säveltäjien 1900-luvun alkupuolella muodostama ryhmittymä. Heidän tavoitteenaan oli saksalaisen romantiikan jälkien poistaminen Ranskan musiikista sekä impressionismin sijasta uusien klassististen ihanteiden omaksuminen.


title: Les Six

text: Ryhmään kuuluivat seuraavat säveltäjät:


title: Les Six

text: Sen toiminnassa oli kuitenkin mukana joukko muitakin taiteilijoita, joista huomattavimpia olivat muun muassa Erik Satie ja Jean Cocteau.


title: Les Six

text: Les Six syntyi vuonna 1920 ryhmästä nuoria ranskalaisia säveltäjiä, jotka söivät usein päivällistä yhdessä. Heitä yhdisti enemmänkin ystävyys kuin yksimielisyys tai tyylillinen yhtenäisyys musiikin alalla. Eräänlaisena esikuvana ryhmän jäsenille toimi säveltäjä Erik Satie. Kaikki tunsivat myös kulttuurin monitoimimies Jean Cocteaun, joka julkaisi nuorten säveltäjien töitä ja tarjosi siten vaihtoehdon perinteiselle Schola Cantorumille, Pariisin musisoijien opinahjolle. Satie oli jo aikaisemmin kerännyt nuorista säveltäjistä ympärilleen ryhmän "Les Nouveaux Jeunes", joka oli eräänlainen kuuden ryhmän edeltäjä.


title: Les Six

text: Ryhmä syntyi melkeinpä epähuomiossa, kun musiikkikriitikko Henri Collet otsikoi erään artikkelinsa: "Les Cinq Russes, les Six Français, et Satie" (viisi venäläistä, kuusi ranskalaista ja Satie). Milhaud kirjoitti myöhemmin, että Collet valitsi nuo kuusi nimeä melko sattumanvaraisesti, vastapainoksi venäläisten säveltäjien muodostamalle Viiden ryhmälle (Могучая Кучка).


title: Les Six

text: Kuuden ryhmällä oli paljon yhteisiä hankkeita, jotka kuitenkin usein kariutuivat jäsenten välisiin erimielisyyksiin. Les Sixin yhteistyötä on muun muassa baletti "Les Mariés de la Tour Eiffel" (1921). Ballets Suédois'n johtaja Rolf de Maré oli tilannut Auricilta baletin, ja Auric inspiraation puutteessa pyysi ystäviään apuun. Teos koottiin erilaisista kiireisesti kyhätyistä osista. Poulenc sanoi myöhemmin baletin olevan täyttä roskaa, mutta se näyttää kiinnostavasti ryhmän jäsenten väliset erot.


title: Les Six

text: Kuuden säveltäjän ryhmä hajosi jo vuonna 1921, kun Durey muutti Pariisista. Vähitellen muutkin ryhmän jäsenet erkanivat tyylillisesti toisistaan ja ryhmä hajosi lopullisesti 1930-luvun lopulla. Nykyään sen jäsenistä selvästi tunnetuimmat ovat Poulenc, Milhaud ja Honegger.


title: Dealey Plaza

text: Dealey Plaza on puistoaukio Dallasissa Texasin osavaltiossa. Yhdysvaltain 35. presidentti John F. Kennedy salamurhattiin Dealey Plazan alueella 22. marraskuuta 1963, kun häntä kuljettanut autosaattue ajoi aukion halki kulkevalla Elm Streetillä. Vuonna 1993 puisto julistettiin Yhdysvaltain historialliseksi maamerkiksi.


title: Dealey Plaza

text: Dealey Plaza sijaitsee Dallasin Downtownin länsiosassa. Se rakennettiin puistoalueeksi vuosina 1934–1940 ja nimettiin "The Dallas Morning Newsin" pitkäaikaisen julkaisijan George Dealeyn (1859–1946) mukaan. Elm Streetin pohjoispuolella on ruohokumpare ("grassy knoll") ja Dallasin kaupungin perustajan John Neely Bryanin (1810–1877) mukaan nimetty betonirakennelma ("Bryan pergola"), jonka kohdalla Abraham Zapruder seisoi kuvatessaan Kennedyä ja tämän autosaattuetta salamurhan tapahtuessa. Samalla puolella katua oli Texasin koulukirjavarasto, jonka kuudennen kerroksen ikkunasta Lee Harvey Oswald ampui Warrenin komission raportin mukaan kolme laukausta noin 5–8 sekunnissa. Nykyään rakennuksessa toimii Dallasin piirikunnan virastoja sekä Kennedyn salamurhan muistoksi perustettu museo.


title: Dealey Plaza

text: Dealey Plazan alueella on edelleen käytössä katuvaloja ja liikennemerkkejä, jotka olivat siellä jo 1963. Puiston ympärillä olevia rakennuksia ei ole purettu eikä niiden julkisivuja ole muutettu. Dallasin ydinkeskustan nykyaikaisiin pilvenpiirtäjiin verrattuna alue on omalaatuinen ja poikkeaa muusta kaupunkiympäristöstä huomattavasti.


title: Jesaja

text: Jesaja (יְשַׁעְיָהוּ) oli juutalainen profeetta. Hän vaikutti Jerusalemissa n. 740–700 eaa.. Jesaja palveli Juudaa ja Jerusalemia Juudan kuninkaiden Ussian, Jotamin, Ahasin ja Hiskian päivinä. Kuninkaat Pekah ja Hosea hallitsivat Israelin pohjoista valtakuntaa, joka lakkasi olemasta 740 eaa., sinä aikana jona Jesaja palveli profeettana. Muita samaan aikaan toimineita profeettoja olivat Miika, Hoosea ja Oded. Ilmeisesti Jesaja aloitti profetoimisensa myöhemmin kuin Hoosea ja ennen Miikaa.


title: Jesaja

text: Jesajan julistuksen ytimenä oli Jahven pyhä majesteettisuus. Hän on kirjoittanut Vanhaan testamenttiin kuuluvan Jesajan kirjan. Jesajan kirjan luvut 40–66 eivät kuitenkaan kaikkien tutkijoiden mukaan ole hänen kirjoittamiaan; näiden mukaan luvut 40–55 on kirjoittanut tuntematon Deuterojesaja, luvut 56–66 puolestaan Tritojesaja.


title: Jesaja

text: Jesaja oli naimisissa. Hänen vaimoaan sanotaan naisprofeetaksi, mikä ei nähtävästi merkitse pelkästään profeetan vaimoa. McClintockin ja Strongin sanakirjan Cyclopedia of Biblical, Theological, and Ecclesiastical Literature mukaan tämä nimi viittaa siihen, että Jesajan avioelämä ”ei ainoastaan ollut sopusoinnussa hänen kutsumuksensa kanssa, vaan se oli myös kiinteästi nivoutunut siihen”. Ilmeisesti Jesajan vaimo oli saanut Jumalalta profeetan tehtävän.


title: Jesaja

text: Raamatussa mainitaan kaksi Jesajan poikaa, jotka oli annettu hänelle tunnusmerkeiksi ja ihmeiksi Israelissa. Sear-Jasub oli Ahasin päivinä riittävän vanha menemään isänsä mukaan, kun Jesaja vei viestin tuolle kuninkaalle. Nimen Sear-Jasub merkitys on ’pelkkä jäännös palaa; jäljelle jäävät palaavat’. Tämä nimi oli profeetallinen sillä tavoin, että yhtä varmasti kuin Jesajalle syntyneelle pojalle annettiin tuo nimi, yhtä varmasti Juudan valtakunta hävitettäisiin aikanaan ja vain jäännös palaisi pakkosiirtolaisuuden ajan jälkeen. Tuo pieni jäännös palasi, kun Persian kuningas Kyyros antoi säädöksen, joka vapautti sen Babylonista 70 vuotta kestäneen vankeuden jälkeen.


title: Jesaja

text: Toiselle Jesajan pojalle annettiin nimi jo ennen sen siittämistä. Pojalle annettiin Jumalan käskystä nimi Maher-Salal-Has-Bas, jonka merkitys on ’Kiirehdi, oi saalis! Hän on rientänyt ryöstämään’ tai ’Saaliille kiirehtien hän on rientänyt ryöstämään’. Sanottiin, että ennen kuin tuo poika osaisi huutaa: ”Isä!” ja ”Äiti!”, poistettaisiin uhka, jonka Syyrian ja Israelin kymmenen heimon valtakunnan välinen salaliitto muodosti Juudalle.


title: Jesaja

text: Jesajan palvellessa profeettana Juudassa valtakunnan moraalinen tila oli surkea, varsinkin kuningas Ahasin päivinä. Maa oli täynnä sekä ruhtinaiden että kansan kapinointia. Hallitsijat toimivat vastoin lakia, jonka Jumala oli antanut Moosekselle. Jesajalle kerrottiin etukäteen, että kansa ei kuuntelisi häntä. Jumala sanoi, että tilanne jatkuisi tällaisena, kunnes kansa tuhoutuisi, ja että vain Jumalalle tottelevaiset säästyisivät.


title: Jesaja

text: Vaikka Jesaja keskittyi Juudaan, hän esitti myös profetioita, jotka koskivat Israelia ja ympäröiviä kansoja, sikäli kuin ne vaikuttivat Juudan tilanteeseen ja historiaan. Hän hoiti profeetan virkaa pitkään, sillä hän aloitti kun kuningas Ussia kuoli, tai mahdollisesti aikaisemmin, ja jatkoi vielä jonkin aikaa Hiskian 14. hallitusvuoden jälkeen. Jesaja toimi profeettana noin 50 vuotta. Jesaja ennusti myös, että Assyrian kansakunta ei syöksisi valtaistuimelta Juudan kuninkaita eikä hävittäisi Jerusalemia vaan sen tekisi Babylon. Siihen aikaan kun Assyria oli hyökkäämässä Juudaan, Jesaja toimitti kuningas Hiskialle lohduttavan sanoman, jonka mukaan Assyrian sotajoukot eivät pääsisi kaupunkiin. Sanansa vahvistukseksi Jumala lähetti enkelin tuhoamaan 185000 Assyrian armeijan väkevää miestä ja johtajaa, ja niin hän vapautti Jerusalemin.


title: Jesaja

text: Jesaja kirjoitti myös monia Jerusalemia koskevia ennallistusprofetioita. Vaikka Jumala sallisikin kansan joutua vankeuteen Babyloniin, koska se oli kapinoinut häntä vastaan, Jumala tulisi aikanaan tuomitsemaan Babylonin, koska se toimi ilkeyttään ja aikoi pitää Jumalan kansan vankina ikuisesti. Jotkin Jesajan profetiat on omistettu Jumalan Babylonia vastaan esittämille tuomioille ja sen autioittamiselle, joka olisi niin perusteellinen, ettei sitä rakennettaisi enää koskaan uudelleen.


title: Jesaja

text: Jesajan kirjan kirjoittajuutta on alettu epäillä ainakin 1100-luvulta saakka. Kiistan käynnisti juutalainen raamatunselittäjä Abraham Ibn Ezra. Erään hakuteoksen mukaan hän sanoo Jesaja-kommentaarissaan, että ”40. luvusta alkavan jälkimmäisen puoliskon kirjoitti profeetta, joka eli Babylonin pakkosiirtolaisuuden aikana ja alkuvuosina Siioniin paluun jälkeen”. Monet oppineet omaksuivat Ibn Ezran näkemyksiä 1700- ja 1800-luvuilla. Heihin kuului saksalainen teologi J. C. Döderlein. Hän julkaisi Jesajan selitysteoksensa vuonna 1775, ja siitä valmistui toinen painos vuonna 1789. Eräs Raamatun selitysteos sanoo: ”Kaikki muut paitsi konservatiivisimmat oppineet hyväksyvät nykyään Döderleinin olettamuksen – – jonka mukaan Jesajan kirjan luvuissa 40–66 olevat profetiat eivät ole 700-luvulla eläneen profeetta Jesajan sanoja vaan ne ovat peräisin myöhemmältä ajalta”.


title: Aiskhines (sokraatikko)

text: Aiskhines (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli Sokrateen oppilas ja sokraatikko. Hän oli kotoisin Ateenasta. Sokrateen kuoltua Aiskhines siirtyi Syrakusan tyrannin Dionysios II:n hoviin.


title: Aiskhines (sokraatikko)

text: Aiskhines kirjoitti useita dialogeja Sokrateen hengessä: Diogenes Laertioksen mukaan näitä olivat "Miltiades", "Kallias", "Aksiokhos", "Aspasia", "Alkibiades", "Telauges" ja "Rhinon". Niistä on säilynyt vain katkelmia. Aiskhines oli myös taitava puhuja. Hän ihaili sofisti Gorgiasta.


title: Jeanne Calment

text: Jeanne Louise Calment (21. helmikuuta 1875 Arles, Ranska – 4. elokuuta 1997 Arles) oli eliniältään todistettavista henkilöistä maailman pisimpään elänyt ihminen, joskin yhdessä uudessa tutkimuksessa asia on kiistetty. Calmentin elinikä oli 122 vuotta ja 164 päivää. Kenenkään muun ei tiedetä koskaan varmuudella saavuttaneen edes 120 vuoden ikää. Maailman toiseksi vanhin oli joko japanilainen Shigechiyo Izumi (120, kiistelty) tai yhdysvaltalainen Sarah Knauss (119). Izumin ikä on kuitenkin myöhemmin kyseenalaistettu, joten Calment saattaa olla ainoa 120 vuoden iän saavuttanut. Calment oli vuoteen 2016 saakka ainoa eurooppalainen, joka tiettävästi oli saavuttanut vähintään 117 vuoden iän. Italialainen Emma Morano täytti 117 vuotta 29. marraskuuta 2016. Heidän lisäkseen vähintään 116 vuoden iän on eurooppalaisista saavuttanut tiettävästi ainoastaan espanjalainen Ana María Vela Rubio.


title: Jeanne Calment

text: Calmentin isä oli laivanrakentaja Nicolas Calment (1837–1931) ja äiti Marguerite Gilles (1838–1924). Jeannen veli François oli häntä kymmenen vuotta vanhempi ja kuoli 97-vuotiaana 1. joulukuuta 1962. Perheeseen kuuluivat lisäksi Antoine ja Marie, jotka kuitenkin kuolivat jo pikkulapsina. Perheen mahdollisista muista lapsista ei ole tietoa, ja Jeannen tiedetään varmuudella olleen perheen nuorin. Calment oli 14-vuotiaana tavannut taiteilija Vincent van Goghin (k. 1890).


title: Jeanne Calment

text: Jeanne Calment kastettiin 23. helmikuuta 1875, ja hän oli mukana vuoden 1876 väestönlaskennassa. Hän asui tähän aikaan yhä Arlesissa. Myös hänen koulunkäynnistään kirjoitettuja dokumentteja pidetään todisteina poikkeuksellisesta iästä.


title: Jeanne Calment

text: Jeanne Calment avioitui pikkuserkkunsa Fernand Calment'n kanssa 8. huhtikuuta 1896. Hän kuoli 64 vuotta ensimmäisen lapsensa (Yvonne kuoli vuonna 1934) ja 34 vuotta ainoan lapsenlapsensa (kuoli moottoripyöräonnettomuudessa vuonna 1963) jälkeen. Vuonna 1965, 90 vuoden iässä ja ilman elossa olevia perillisiä, Calment teki (Ranskassa yleisen) "en viager -"sopimuksen lakimies François Raffrayn kanssa, joka oli tällöin 47-vuotias. Sopimuksen mukaan Raffray maksaisi kuukausittaisen summan Calment'lle hänen poismenoonsa asti, jolloin Raffray saisi asunnon omistukseensa. Sopimuksen kirjoittamisen aikaan Calment'n asunnon arvo vastasi 10 vuoden kuukausimaksuja. Raffrayn epäonneksi Calment eli tuosta hetkestä vielä yli 30 vuotta, ja lopulta lakimies itse kuoli ensin joulukuussa 1995, ja hänen leskensä joutui jatkamaan maksuja.


title: Jeanne Calment

text: Calment oli 85-vuotias, kun hänellä todettiin harmaakaihi. Vuonna 1985 hän siirtyi vanhainkotiin. 119-vuotiaana Calment oli melkoisen sokea ja erittäin huonokuuloinen. Calment kuoli 4. elokuuta 1997 kello 10.45.


title: Jeanne Calment

text: Hieman ennen kuolemaansa Arlesissa Calment osasi yhä kuvata elämänsä tärkeimpiä vaiheita. Vaikka Calment'n muisti oli säilynyt, hän oli vaikeasti kuulonäkövammainen.


title: Jeanne Calment

text: Calment ei dementoitunut, ja vielä viimeisinä vuosinaan hän vitsaili, että hänellä ”on vain yksi ryppy ja hän istuu sen päällä”. Erityinen piirre on, että Calment'lla ei ennen kuolemaa esiintynyt minkäänlaista taantumaa, motivaation loppumista tai henkistä romahdusta. Erittäin heikosta näöstä ja kuulosta sekä vanhuudesta huolimatta hänen henkinen suorituskykynsä säilyi.


title: Jeanne Calment

text: Calment poltti säännöllisesti 117-vuotiaaksi ja käytti myös alkoholia kohtuullisesti. Calment rakasti suklaata, ja hänet kuvattiin syömässä sitä vielä 112 vuoden ikäisenä. Pitkäikäisyyteen saattoivat vaikuttaa geenit, sillä Calment'n suvussa on muutenkin esiintynyt pitkäikäisyyttä: isä Nicolas eli vuosina 1837–1931 ja äiti Marguerite (o.s. Gilles) 1838–1924, ja François-velikin kuoli vasta 97-vuotiaana.


title: Jeanne Calment

text: Jeanne Calment'lla on hallussaan myös muita pitkäikäisyyteen liittyviä ennätyksiä. Hänet on mainittu "Guinness World Recordsissa" maailman vanhimpana potilaana, sillä hän joutui lonkkaleikkaukseen ollessaan 114 vuoden ja 11 kuukauden ikäinen. Calment on Guinnessin mukaan myös maailman vanhin näyttelijä. Hän oli 114-vuotias esiintyessään itsenään Vincent van Goghista kertovassa elokuvassa "Vincent et moi". Calment'n uskotaan olleen kuollessaan viimeinen elossa ollut Goghin henkilökohtaisesti tavannut ihminen.


title: Jeanne Calment

text: Kysyttäessä, millaisena hän 120-vuotispäivänään näkee tulevaisuutensa, Calment vastasi sen tulevan olemaan hyvin lyhyt. Calment'n kuolinsyyksi ilmoitettiin yksinkertaisesti vanhuus.


title: Jeanne Calment

text: Vuonna 2018 Moskovan matemaattisen yliopiston tutkija Nikolai Zak ja ikääntymistutkija Valeri Novosselov julkaisivat tutkimuksen, jossa he kyseenalaistivat Calment'n iän. Heidän mukaansa Jeanne Calment oli oikeasti Calmentin Yvonne-tytär, joka otti käyttöön äitinsä identiteetin välttääkseen perintöveron maksamisen. Yvonnen on väitetty kuolleen vuonna 1934 keuhkotulehdukseen. Mikäli Jeanne Calment oli oikeasti Yvonne, oli hän vuonna 1997 kuollessaan vain 99-vuotias. Tutkimus oli tehty tutkimalla Calment'n elämäkertatietoja, haastatteluja, valokuvia sekä Arlesin kaupungin arkistoja.


title: Noran kunta

text: Noran kunta () on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nora.


title: Noran kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 618,54 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 502 henkeä (31.12.2015).


title: Noran kunta

text: Noran naapurikuntia ovat Karlskoga, Örebro, Lindesberg ja Hällefors.


title: Noran kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 21,60 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Noran kunta

text: Nykyisten Noran ja Hälleforsin kuntien alue koostui alun perin vain yhdestä pitäjästä, jonka nimi oli "Nora" tai "Noraskoga". Se kuului tuolloin Närken maakuntaan ja Strängnäsin hiippakuntaan, mutta siirrettiin 1500-luvulla Västeråsin hiippakuntaan ja on luettu siitä lähtien osaksi Västmanlandin maakuntaa. 1600-luvulla aikaisemmin autioina olleet alueet alkoivat saada väestöä vuoriteollisuuden myötä ja alue jaettiin useampiin pitäjiin.


title: Noran kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Noraskogin "suurkunta", johon tulivat kuulumaan Noran maalaiskunta sekä Vikerin, Hjulsjön ja Järnboåsin maalaiskunnat. Vikerin maalaiskunta oli erotettu Noran maalaiskunnasta vuonna 1878. Noran kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1965 Noraskog liitettiin kaupunkiin. Hjulsjön seurakunta erotettiin kaupungista vuonna 1967 ja liitettiin osaksi Hälleforsin kauppalaa (osa nykyistä Hälleforsin kuntaa). Vuonna 1971 Noran kaupunki muutettiin nykyiseksi Noran kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Noran kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Noran kaupungin vaakuna. Myös Noraskogin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Noran kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 262 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Noran kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 333 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Noran kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 976 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 49 000 kruunua.


title: Noran kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: