title: Siperianpihta

text: Siperianpihta kasvaa yleensä 15–25 metrin pituiseksi puuksi. Latvus on pitkä, kapea ja tiheä- ja lyhythaarainen. Runko on väriltään harmaa, ja sen kuoressa on pihkarakkuloita. Nuoren rungon kuori on sileä ja vanhanakin melkein sileä. Kuluvan kesän kasvainranka on lyhyt- ja tummakarvainen, talvisilmut ovat pihkaisia, harmaita ja muodoltaan munanmuotoisia tai pallomaisia. Hyvin taipuisat neulaset eli lehdet ovat pituudeltaan 12–25 mm ja leveydeltään 1,2–1,5 mm. Lehdet siirottavat sivuille ja haaranmyötäisesti, ja peittävät koko haararangan. Lehtien yläpinnalla kärkiosassa on toisinaan ilmarakoja. Lehtien alapinnalla on kaksi harmahtavaa 4- tai 5-jonoista ilmarakojuovaa. Pihkatiehyet ovat syvällä lehtien sisällä.


title: Siperianpihta

text: Siperianpihdan kukinto on käpy. Hedekukat ovat riippuvia kun taas emikukat ovat pystyjä. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä ja pieniä. Suomessa siperianpihta kukkii toukokuussa. Pysty, pitkänomainen käpy on lyhytperäinen ja pyöreäkärkinen, eivätkä sen peitinsuomut ole näkyvissä. Kooltaan se on 5–8 x 2–4 cm. Kävyt kypsyvät kukintavuoden syksyllä, jolloin käpysuomut irtoavat mutta pysty käpyranka jää kiinni haaraan. Siemen on ohutkuorinen ja siivekäs.


title: Siperianpihta

text: Suurin suomalainen siperianpihta on ollut yli 30 metriä korkea ja ympärysmitaltaan 230 senttimetriä.


title: Siperianpihta

text: Siperianpihta risteytyy helposti palsamipihdan ("A. balsamea") kanssa kantalajien kasvaessa lähekkäin.


title: Siperianpihta

text: Siperianpihta on levinneisyysalueeltaan mantereinen. Se kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella Vienanmeren itäpuolelta Siperiaan ja Kiinan pohjois- ja länsiosiin. Suomessa siperianpihtaa voi tavata luonnosta viljelykarkulaisena eri puolelta maata, yleisimmin Etelä-Suomesta.


title: Siperianpihta

text: Siperianpihta kasvaa tuoreissa, runsasravinteisissa havumetsissä seka- tai valtapuuna. Laji on kalkinsuosija.


title: Siperianpihta

text: Siperianpihdan puuaines on melko haurasta ja lahoamiselle altista, minkä vuoksi sitä ei kannata kasvattaa sahatavaraa ajatellen. Sellun ja paperin valmistukseen se on kelvollista. Latvus vaurioituu usein, tavallisimmin joko varislinnun laskeutuessa hauraalle latvakerkälle, tai halla- tai lumivaurion takia. Tuloksena on usein mutkainen ja poikaoksainen runko.


title: Siperianpihta

text: Suomessa siperianpihta on parhaiten menestyvä pihtalaji, jota voidaan käyttää koristepuuna Pohjois-Suomea myöten. Parhaiten se menestyy vyöhykkeillä II-VI.


title: Japaninpihta

text: Japaninpihta ("Abies veitchii") on mäntykasvien ("Pinaceae") heimoon ja pihtojen sukuun kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Japanin vuoristoalueilla 1 500–2 800 metrin korkeudessa kosteassa maaperässä. Japaninpihdan neulaset ovat koristeelliset, parhaimmillaan 2,5 cm:n pituiset. Neulasten alapinnalla on kaksi valkoista ilmarakojuovaa.


title: Japaninpihta

text: Japaninpihta on suosittu koristekasvi ja sitä käytetään toisinaan joulukuusena. Suomessa se menestyy maan eteläosissa ja paikoin keskiosissa.


title: Big Brother

text: Big Brother on tositelevisioformaatti, jossa kilpailijat asuvat 14 viikon ajan muulta maailmalta eristetyssä talossa. Yleensä kilpailijoita on aluksi 12. Viikoittain yksi tai useampi kilpailija häädetään talosta, viimeiseksi taloon jäänyt voittaa rahapalkinnon. Formaatin on luonut alankomaalainen John de Mol ja sitä on kehittänyt edelleen hänen omistamansa tuotantoyhtiö Endemol. Ohjelma on toteutettu paikallisina versioina 127 eri maassa.


title: Big Brother

text: Sarja on lisännyt median ristiinkäyttöä, mikä on herättänyt mediakriittistä keskustelua. Monissa maissa tätä ohjelmaa voi seurata kansallisesta televisiosta, mutta mehukkaimmat palat säästetään maksulliselle digikanavalle tai internetiin. Myös iltapäivälehdet, aikakauslehdet ja monet sanomalehdet pyrkivät hyötymään kaupallisesti Big Brotherista.


title: Big Brother

text: Sarjan nimi Big Brother () tulee George Orwellin romaanin "Vuonna 1984" kaikkitietävästä ja kaikkinäkevästä tarkkailijasta. Isoveli on totalitaarinen hallitsija, jonka johtama yhteiskunta valvoo, etteivät alamaiset tee ajatusrikoksia.


title: Big Brother

text: Ensimmäisen kerran Big Brother esitettiin Alankomaissa syyskuussa 1999. Vaikka jokaisessa maassa on ollut omia muunnoksia formaatista, on ohjelman perusidea säilynyt silti samana: kilpailijat eristetään muusta maailmasta tätä ohjelmaa varten rakennettuun taloon, jossa heitä kuvataan 24 tuntia vuorokaudessa. Kilpailijat eivät saa olla yhteydessä ulkopuoliseen maailmaan ilman Big Brotherin erityislupaa; talossa ei ole signaalia vastaanottavaa televisiota eikä radiota. Onnistuneista viikkotehtävistä asukkaat saattavat kuitenkin saada palkkioksi elokuvaillan tai videopelejä käyttöönsä. Suomen Big Brotherissa 1. tuotantokaudella jokainen osallistuja sai viedä taloon ajanvietteekseen yhden kirjan.


title: Big Brother

text: Säännöllisin väliajoin, yleensä kerran viikossa, katsojat äänestävät kuka putoamisehdokkaaksi joutuneista asukkaista poistuu talosta. Putoajaehdokkaat valitaan talossa olevien keskuudesta äänestyksellä. Jokaisella kilpailijalla on käytössään 3 ääntä, jotka on annettava kahdelle potentiaalisesti putoavalle henkilölle; toiselle kaksi ja toiselle yksi. Eniten pisteitä saaneet kilpailijat (vähintään 2 henkilöä) joutuvat putoajaäänestykseen. Kun äänestysaika päättyy, katsojilta eniten ääniä saaneen putoajaehdokkaan täytyy poistua talosta välittömästi. Suomessa 2. tuotantokaudesta 6. tuotantokauteen oli käytössä järjestelmä, jossa katsojat pystyivät antamaan häätöäänestyksessä oleville asukkaille plus- ja miinusääniä. Annetuista plus- ja miinusäänistä lasketiin keskiarvo. Huonoimman keskiarvon saanut asukas häädettiin. 7. tuotantokaudella palattiin pelkkään plusääniäänestykseen, joka oli käytössä myös 1. tuotantokaudella. Ohjelman lopussa viimeinen talosta poistuva kilpailija julistetaan voittajaksi ja hän saa palkinnon, yleensä rahaa (Suomessa 50 000 euroa, Isossa-Britanniassa 100 000 puntaa), joidenkin maiden versiossa auton tai lomamatkan.


title: Big Brother

text: Big Brother -talo, jossa kilpailijat asuvat ohjelman aikana, on varustukseltaan vaatimaton. Talossa on lähinnä vain vesi, sähkö ja tavallisimmat huonekalut. Suomen Big Brother -taloon kuuluu makuuhuoneen, tupakeittiön ja pihan lisäksi ulkona oleva sauna ja kylpyallas. Suomen 3. tuotantokaudella oli myös salainen mysteerihuone, jonka sisältö vaihtui joka kerta asukkaiden päästessä sinne. Suomen 4:nnen ja 5. tuotantokauden Big Brother taloissa oli erikoisuutena yläkerran sviitti ja 4. tuotantokaudesta lähtien talossa on ollut myös erillinen tehtäväalue. 7. kaudella taloon tuli myös uusi huone nimeltä Pesä. Siellä pitää asukkaita olla vähintään kaksi ja enintään kolme. Huoneessa ei saa nukkua. Yksinkertaisen sisustuksen tarkoituksena on liittää ohjelmaan mukaan "selviytymiselementti" ja vaikuttaa asukkaiden tunteisiin halutulla tavalla ja samalla luoda jännitteitä kilpailijoiden välille.


title: Big Brother

text: Talossa on myös päiväkirjahuone, jossa kilpailijat voivat käydä yksin tai muutaman muun kilpailijan kanssa kertomassa ajatuksiaan ja mietteitään. Huoneessa kilpailijat myös kertovat omat ehdokkaansa häätöäänestykseen. Kilpailijat eivät saa puhua muille päiväkirjahuoneessa keskustelluista asioista, jos Big Brother ei anna siihen erikseen lupaa.


title: Big Brother

text: Tärkeä osatekijä ohjelmassa on viikkotehtävä, jonka Big Brother (ohjelman tuotantoryhmä) määrää kilpailijoiden suoritettavaksi. Viikkotehtävän tarkoituksena on testata kilpailijoiden ryhmätyötaitoja, ryhmähenkeä, älykkyyttä tai joko henkistä tai fyysistä kestävyyttä. Viikkotehtävät ovat eräs ainoista asukkaiden aktiviteeteista talossa. Viikkotehtävän onnistuminen tai epäonnistuminen vaikuttaa kilpailijoiden ostosbudjetin määrään. Budjetti on tarkoitus käyttää jokapäiväisiin elintarvikkeisiin talon yhteydessä sijaitsevassa kaupassa. Viikkobudjetti on yleensä noin 50–300 euroa. Big Brother toimittaa taloon osan välttämättömistä elintarvikkeista. Ennen tehtävän suorittamisen alkua kilpailijat päättävät, kuinka suuren prosenttiosuuden (25–99 %) budjetista he lyövät vetoa viikkotehtävän onnistumisen puolesta. Jos viikkotehtävä epäonnistuu, kilpailijoiden ostosbudjetti vähenee vetoa lyödyn osuuden verran, tehtävän onnistuessa budjetti puolestaan kasvaa.


title: Big Brother

text: Suomen Big Brotherissa on viikkotehtävän lisäksi järjestetty myös niin sanottuja päivätehtäviä, jotka ovat yleensä kevyempiä suorituksia. Päivätehtävien kesto on yleensä muutama tunti.


title: Big Brother

text: Vuoden 2009 Big Brotherista poistettiin viikkobudjetti ja sen sijaan Big Brother tuo varastohuoneeseen päivittäin elintarvikkeita ja muita tarvikkeita. Tosin viikkobudjetti palasi taas vuodeksi 2010.


title: Big Brother

text: Big Brotherista on olemassa kuusi ylikansallista versiota. Ainoa ero ohjelman paikallisiin versioihin on se, että Big Brother -talon asukkaat ovat useammasta eri valtiosta eli niistä maista, missä ylikansallista versiota esitetään:


title: Big Brother

text: Alankomaassa Big Brotherin 3. tuotantokausi (2001) sisälsi niin sanotun "taistelun", jossa Big Brother -talo oli jaettu tasokkaasti kalustettuun osaan ja vaatimattomaan osaan. Kilpailijat oli jaettu kahteen joukkueeseen, joiden tavoitteena oli kilpailla keskenään päästäkseen asumaan tasokkaaseen osaan. Jaettua Big Brother -taloa on käytetty myös Espanjassa, Australiassa, Italiassa, Puolassa, Tanskassa, Slovakiassa, Kreikassa, Isossa-Britanniassa, Norjassa, Ruotsissa ja Saksassa. Suomessa jaettua taloa käytettiin ohjelman 5. tuotantokaudella (2009).


title: Big Brother

text: Ohjelman 4. tuotantokausi Kreikassa (2005) sisälsi myös uuden elementin: äidin. Big Mother -nimellä esitetyssä versiossa yhdeksän kilpailijaa ottivat mukaan Big Brother -taloon oman äitinsä. Kilpailijoiden äideillä ei ollut mahdollisuutta voittoon. Tosin tämä osoittautui virheeksi huonojen katsojalukujen perusteella, joten ohjelma palasi tavalliseen Big Brother -formaattiin tuotantokauden puolivälissä.


title: Big Brother

text: Big Brother USA -ohjelmassa on 2. tuotantokaudesta (2001) alkaen sovellettu erilaista häätämiskäytäntöä kuin muiden maiden versioissa: katsojat eivät voi vaikuttaa siihen kuka kilpailijoista häädetään Big Brother -talosta, vaan sen tekevät kilpailijat keskenään. Ennen äänestystä ehdokkaat häätöäänestykseen nimeää yksi asukkaista, jonka titteli on "Head of Household". Tosin katsojat voivat äänestää siitä, kuka kilpailijoista saa jonkin palkinnon kuten esimerkiksi puhelinsoiton kotoaan. Ensimmäisellä tuotantokaudella häätäminen tehtiin samalla tavalla kuin muualla maailmassa.


title: Big Brother

text: Ranskassa ja Kanadassa ohjelma on esitetty nimellä "Loft Story" ja niissä voittamisesta kilpaillaan pareittain; 12 kilpailijaa ovat samassa talossa kunnes ainoastaan voittajapari on jäljellä.


title: Big Brother

text:
Saksan Big Brotherin 5. tuotantokausi (2004–2005) kesti 365 päivää ja kilpailijat oli jaettu kolmeen joukkueeseen. Ohjelman voittaja sai palkinnoksi miljoona euroa. Saksan Big Brotherin 6. tuotantokausi (2005–2006) oli nimeltään "Big Brother - Das Dorf" (suomeksi Big Brother - Kylä). Kilpailijat asuivat tätä ohjelmaa varten rakennetussa kylässä ja sillä ei ollut ennalta määrättyä päättymispäivää. Ohjelma lopettiin helmikuussa 2006 huonojen katsojalukujen perusteella.
Alankomaissa ohjelman 5. tuotantokaudella (2005) Tanja Slagenberg synnytti tyttövauvan
Big Brother-talossa. Synnytys esitettiin ohjelman katsojille. Lapsen nimeksi tuli
Joscelyn Savanna.


title: Big Brother

text: Tanskalainen Jill Liv Nielsen on ainoa ihminen, joka on voittanut 2 Big Brother-ohjelmaa. Hän voitti 1. tuotantokauden 2001 sekä Big Brother Reality All Stars -ohjelman 2004. Big Brother Reality All Stars -ohjelmassa eri tosi-tv-formaatteihin osallistuneet kilpailijat asuivat Big Brother-talossa.


title: Big Brother

text: Farmi on ruotsalaisen tuotantoyhtiö Strixin luoma formaatti, jossa kilpailijat asuvat maatilalla ja tekevät maatalon hoitamiseen liittyviä tehtäviä. Subtv on esittänyt kaksi tuotantokautta tämän ohjelman ruotsalaisesta versiosta.


title: Big Brother

text: Baari on toinen Strixin ohjelmaidea. Siinä kilpailijat asuvat samassa huoneistossa ja heidän tehtävänään on vastata baarin päivittäisestä toiminnasta. Subtv teki tästä formaatista kotimaisen version keväällä 2006.


title: Big Brother

text: Myös samankaltainen on yhdysvaltalainen Kid Nation, jossa 40 lasta suljetaan vanhaan uudisraivaajakylään 40 päiväksi ilman aikuisia, tehtävänään saada kylä toimimaan.


title: Big Brother

text: Matti Markkola arvioi Ylioppilaslehdessä vuonna 2009, että koko julkkiskulttuuri on alennustilassa. Hänen mielestään se johtuu ihmisistä, jotka ovat saaneet julkisuutta Big Brotherin kaltaisista viihdeohjelmista eivätkä ole tehneet mitään muuta sen eteen. He haluavat julkisuuteen hinnalla millä hyvänsä, ja heitä yhdistää samantapainen sosiaalinen tausta ja vähäinen koulutus. Tällaisten kertakäyttöjulkkisten takia turhasta julkisuudesta tulee stigma, jolloin heitä arvokkaampina itseään pitävät tunnetut ihmiset alkavat välttää julkisuutta.


title: Big Brother

text: Viestintäoikeuden tutkija Päivi Tiilikka on kiinnittänyt huomiota siihen, että Big Brotherin kilpailijoilla on melkein poikkeuksetta pienet tulot. Normaalia palkkatyötä tekevät ihmiset tuskin voisivat ajatella lähtevänsä ohjelmarupeamaan moneksi kuukaudeksi. Tiilikka arvelee, että moni Big Brotherin osanottaja pitää sitä väylänä parempaan elämään.


title: Big Brother

text: Ohjelmaa esittänyt Subtv sai 25. tammikuuta 2006 Julkisen sanan neuvostolta kirjallisen huomatuksen ensimmäisellä tuotantokaudella esiintyneen piilomainonnan takia. Myös Viestintävirasto katsoi ratkaisussaan 20. tammikuuta 2006 Big Brotherin rikkoneen piilomainontakieltoa.


title: Big Brother

text:
Syksyllä 2006 esitetyn 2. tuotantokauden tapahtumat herättivät kielteistä huomiota, kun Mika Sivén lähenteli 21.9.2006 Sorella Johanssonia tavalla, joka oli tuotantoyhtiön mielestä epäkorrektia. Poliisin aloittaman esitutkinnan vuoksi tuotantoyhtiö päätti poistaa Mikan ohjelmasta 26.9.2006. Espoon kihlakunnansyyttäjä päätti syyttää Mikaa seksuaalisesta hyväksikäytöstä maaliskuun alussa 2007.
Espoon käräjäoikeus käsitteli asiaa istunnossaan 9.10.2007 ja 16.10.2007. Oikeus päätti Sivénin syyllistyneen seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Rangaistus oli 75 päiväsakkoa, joka Sivénin tuloilla oli 675 euron suuruinen sakkorangaistus. Sivén valitti käräjäoikeuden päätöksestä Helsingin hovioikeuteen, mutta myöhemmin veti valituksensa pois, joten käräjäoikeuden tuomio jää lopulliseksi.


title: Big Brother

text: Turun yliopiston mediatutkija Mari Pajalan mukaan vuoden 2008 Big Brother on osoitus kulttuurin pornoistumisesta. Viestintävirasto antoi ratkaisussaan 19.11.2008 Sub-kanavalle kirjallisen huomautuksen 4. tuotantokauden ohella esitetyn interaktiivisen Big Brother Game -ohjelman pornografisesta sisällöstä.


title: Big Brother

text: Viidennen tuotantokauden tapahtumat saivat aikaan keskustelua, kun maksullisen Big Brother 24/7-televisiokanavan lähetyksessä 8.–9.9.2009 välisenä yönä esitettiin kahden asukkaan sukupuoliyhdyntä, joka paljasti noin 20 sekunnin ajan myös kilpailijoiden sukuelimet. Sub-kanavan mielestä ohjelman sisältö lähenteli pornografiaa. Tämän seurauksena tuotantoyhtiö irtisanoi sopimatonta materiaalia televisiolähetykseen päästäneen työntekijän. Viestintävirasto ei oman ilmoituksensa mukaan puuttunut asiaan. Sen mukaan sukupuoliyhdyntä voidaan kuitenkin esittää millä tahansa kanavalla, jos ohjelma esitetään yöllä.


title: Big Brother

text: Kuudennella tuotantokaudella (2006) Michael Cox ja Michael Bric poistettiin ohjelmasta, kun heidän väitettiin ahdistelleen seksuaalisesti Camilla Halliwellia. Paikallinen poliisi tutki tapaukseen liittyvät kuvanauhat, mutta ei aloittanut esitutkintaa. Tähän liittyen pääministeri John Howard vaati ohjelman lakkauttamista.


title: Big Brother

text: Yhdysvaltojen Big Brotherin toisella tuotantokaudella (2001) Justin Sebik poistettiin ohjelmasta, kun hän oli uhkaillut veitsellä Krista Stegallia. Neljännellä tuotantokaudella (2003) Scott Weintraub poistettiin ohjelmasta, kun hän sai raivokohtauksen ja alkoi heitellä huonekaluja.


title: Big Brother

text: Big Brother Afrikan viidennellä tuotantokaudella vuonna 2010 Hannington Kuteesa -niminen mieskilpailija löi Lerato Sengadi -nimistä naiskilpailijaa kasvoihin. Kuteesa häädettiin talosta asiasta nousseen kohun vuoksi.


title: Big Brother

text: Lähi-idän Big Brother lopetettiin vuonna 2004 kesken ensimmäisen tuotantokautensa johtuen mielenosoituksista ja protestoinnista arabiyhteisössä. Sarja lopetettiin kilpailun 11. päivänä ja kaikki asukkaat häädettiin Big Brother -talosta.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihta ("Abies balsamea") on mäntykasvien ("Pinaceae") heimoon ja pihtojen sukuun kuuluva havupuu.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihta kasvaa yleensä 8–20 metriä korkeaksi. Harvahaarainen latvus on leveähkö ja kartiomainen, harvempi kuin siperianpihdalla. Runko on väriltään harmaa ja sen kuoressa on pihkarakkuloita. Rungon kuori on nuorena sileä, vanhempana karhea. Kuluvan kesän kasvainranka on lyhyt- ja tummakarvainen, talvisilmut ovat pihkaisia, muodoltaan munanmuotoisia tai pallomaisia ja väriltään oranssivihreitä ja punalaikkuisia. Neulaset eli lehdet ovat pituudeltaan 15–25 mm ja leveydeltään 2 mm. Muodoltaan ne ovat tasasoukkia, siirottavat kampamaisesti sivuille ja paljastavat haararangan. Lehtien yläpinnalla on usein ilmarakoja ja alapinnalla on kaksi kapeaa hopeanvalkoista, tavallisesti kuusijonoista ilmarakojuovaa. Pihkatiehyet ovat syvällä lehtien sisällä. Lehdet katkeavat helposti taivutettaessa.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihdan kukinto on käpy. Hedekukat ovat riippuvia kun taas emikukat ovat pystyjä. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä ja pieniä. Suomessa palsamipihta kukkii toukokuussa. Pysty, pitkänomainen käpy on perätön ja tylppäkärkinen, eivätkä sen peitinsuomut ole näkyvissä. Kooltaan käpy on 5–8 x 2–4 cm. Kävyt kypsyvät kukintavuoden syksyllä, jolloin käpysuomut irtoavat mutta pysty käpyranka jää kiinni haaraan. Siemen on ohutkuorinen ja siivekäs.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihta risteytyy helposti siperianpihdan ("A. sibirica") kanssa kantalajien kasvaessa lähekkäin. Laji risteytyy myös virginianpihdan ("A. fraseri") kanssa. Näiden risteymää kutsutaan vermontinpihdaksi ("A. balsamea" x "fraseri").


title: Palsamipihta

text: Palsamipihta on pohjoisamerikkalaisista pihdoista laajimmalle levinnyt. Levinneisyysalue ulottuu Keski- ja Itä-Kanadasta Yhdysvaltojen koillisosiin ja etelään Appalakkien vuoristoon. Suomessa palsamipihta on harvinainen viljelykarkulainen, jota voi tavata villiintyneenä muutamin paikoin Etelä- ja Itä-Suomesta.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihta kasvaa tuoreissa, keski- ja runsasravinteisissa metsissä sekä rehevissä, ohutturpeisissa korvissa.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihtaa käytetään koriste- ja joskus myös viljelymetsäpuuna. Pietari Kalm toi ensimmäiset palsamipihdat Suomeen Amerikasta vuonna 1751.


title: Palsamipihta

text: Laji kuuluu Suomessa kestävimpiin pihtalajeihin siperianpihdan ohella ja se menestyy vyöhykkeillä I–VI (VIII). Palsamipihdasta on jalostettuja lajikkeita, kuten alle puolimetriä korkea kääpiöpalsamipihta 'Nana'.


title: Palsamipihta

text: Palsamipihtaa viljellään yleisesti muun muassa Pohjois-Amerikassa joulukuusipuuna.


title: Palsamipihta

text: Kanadalainen kirjailija Ernest Thompson Seton sanoo kirjassaan Kaksi partiopoikaa että palsamipihta on sopivin puu tuliporan tekoon eli silloin kun halutaan sytyttää tuli kahta puuta hankaamalla.


title: Palsamipihta

text: Hänen mukaansa nimenomaan chippewa-intiaanit käyttävät juuri palsamipihtaa tähän.


title: Koreanpihta

text: Koreanpihta ("Abies koreana") on mäntykasvien ("Pinaceae") heimoon ja pihtojen sukuun kuuluva havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena Korean vuoristojen ylimmissä osissa. Laji luokitellaan erittäin uhanalaiseksi, ja sitä kasvaa vain neljällä eristäytyneellä seudulla vain noin 12 neliökilometrin laajuisella alueella.


title: Koreanpihta

text: Koreanpihdan neulasten alapinnalla on kaksi voimakasta valkoista ilmarakojuovaa. Neulaset ovat tukevahkoja ja lyhyempiä kuin japaninpihdalla.


title: Koreanpihta

text: Koreanpihta on suosittu koristepuu kauniin lehvästönsä ja koristeellisten käpyjensä vuoksi. Suomessa on käytetty koristekasvina hidas- ja tiheäkasvuista pienikokoista kantaa, joka menestyy vyöhykkeillä I-II. Nämä tekevät käpyjä jo alle kaksimetrisinä. Suurempikokoista ja nopeakasvuisempaa kantaa kasvaa esimerkiksi Arboretum Mustilassa. Tämä kanta voi saavuttaa Suomessa 10–14 metrin pituuden, ja menestyy parhaiten vyöhykkeillä I-III (V).


title: Assimilaatio (sosiologia)

text: Assimilaatio on oman kulttuurin sulauttamista tai sulautumista enemmistökulttuuriin. Tällöin väestöryhmä ei enää käytä omaa kieltään, ja he omaksuvat valtakulttuurin kielen, tavat, arvot ja käyttäytymismallit. Maahanmuuttaja tuntee kuuluvansa muuhun väestöön.


title: Assimilaatio (sosiologia)

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa monet juutalaiset assimiloituivat hyvin nopeasti Euroopan valtakulttuureihin. He hylkäsivät kielensä, jiddišin, kääntyivät kristityiksi, ja samalla muu juutalainen perinne hylättiin.


title: Assimilaatio (sosiologia)

text: Esimerkkinä 2000-luvun maahanmuuttajien assimiloitumisesta on lapsi, jolle ei koulussa anneta mahdollisuutta säilyttää omaa äidinkieltään. Varsinkin nuoret assimiloituvat helposti, sillä heillä saattaa olla uudessa ympäristössä sopeutumisvaikeuksia. Kynnys oman kulttuurin hylkäämiseen on toisaalta pienempi, jos sitä ei ole koskaan oppinut tuntemaan. Nuoret voivat uudessa ympäristössä assimiloitua yrittäessään tulla hyväksytyksi uusien ihmisten parissa.


title: Maihinnoususotatoimi

text: Maihinnoususotatoimella tarkoitetaan merellä olevien maasotajoukkojen siirtämistä maihin. Nykyaikaiseen maihinnousuun osallistuvat kaikki aselajit ja sitä pidetään riskialttiina ja monitasoisimpana sotatoimena. Maihinnoususotatoimi voi olla strateginen, operatiivinen tai taktinen sotatoimi, ja se voidaan jakaa neljään tyyppiin: iskuihin, hyökkäyksiin, evakuointeihin sekä huolto- tai kuljetusoperaatioihin.


title: Maihinnoususotatoimi

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Gallipolin maihinnousu epäonnistui, minkä jälkeen maihinnousujen toteuttamiseen alettiin kiinnittää huomiota enemmän. Maailmansotien välisenä aikana Yhdysvaltain merijalkaväki kehitti saaritukikohtien valtaamista. Enimmäkseen kyseessä oli hyökkäyksen koordinoiminen mereltä ja ilmasta annetun tulituen kanssa. Lisäksi kehitettiin erityisiä maihinnousualuksia, joilla oli matala syväys ja nopeasti avattava maihinnousuramppi. Toisen maailmansodan aikana toteutettiin useita maihinnousuja Kaukoidässä, Tyynellämerellä, Pohjois-Afrikassa ja Euroopassa. Kaikki liittoutuneiden tärkeimmät maihinnousut onnistuivat, mutta niissä kärsittiin raskaat tappiot. Erityisesti maihinnousut olivat tärkeitä Tyynenmeren sodassa.


title: Maihinnoususotatoimi

text: Toisen maailmansodan jälkeen maihinnousut menettivät merkityksensä, kun joukkojen tuominen sota-alueelle helikoptereilla ja lentokoneilla kehittyi. Viimeinen merkittävä maihinnousu oli Inchonin maihinnousu Korean sodassa vuonna 1950. Persianlahden sodassa vuonna 1991 Yhdysvallat harhautti maihinnousua Kuwaitiin, vaikka sellainen hyökkäys olisi aiheuttanut liian raskaat tappiot.Suomessa suoritettuja maihinnousuja:


title: Seiska

text: Seiska tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Seiska (korttipeli)

text: Seiska (myös nimellä "Lappu") on erityisesti lasten suosiossa oleva korttipeli, jota yleisimmin pelataan huvin ja leikin vuoksi eikä rahapanoksilla. Pelissä käytetään normaalia 52 kortin korttipakkaa. Peli on samankaltainen kuin Uno-korttipeli.


title: Seiska (korttipeli)

text: Pelissä kullekin pelaajalle jaetaan 7 korttia, ja pöydälle laitetaan aloituskortti kuvapuoli ylöspäin. Pelaajien tulee vuorollaan laittaa pöydällä olevan kortin päälle omistaan joko samaa maata tai samaa numeroa oleva kortti. Mikäli samannumeroisia kortteja on useampi, on ne mahdollista lyödä pöytään kaikki kerralla. Yleensä seiskat on pelattava yksitellen eikä seiskan päälle saa lyödä seiskaa eikä seiskalla saa lopettaa. Jo pelin nimikin kertoo, että kortilla numero seitsemän on erityinen merkitys pelissä; sillä on mahdollista vaihtaa vaadittavaa maata itse kortin lyöjän haluamaksi.


title: Seiska (korttipeli)

text:
Mikäli pelaajalla ei ole sopivaa maata, hänen pitää nostaa pakasta korkeintaan kolme korttia, ja mikäli niistäkään ei yksikään käy, tulee hänen sanoa "Ohi", jolloin vuoro siirtyy seuraavalle pelaajalle. Voi nostaa myös taktisesti ja sanoa "Ohi" vaikka pystyisikin lyömään. Seiskaa ei kuitenkaan saa pantata kolmen kortin nostamisen jälkeen, muistaen, että seiskaahan ei saa lyödä seiskan päälle silloinkaan. Mikäli pelaaja lyö pöytään ässän, tulee muiden pelaajien nostaa pakasta yksi kortti. Pelin voittaa pelaaja, jolta kädestä loppuvat kortit ensimmäisenä. Mikäli kädessä on enää yksi kortti, tulee pelaajan sanoa "Lappu". Mikäli sanominen unohtuu, tulee hänen nostaa pakasta viisi korttia. (Toisten sääntöjen mukaan kolme.) Tästä tulee huomauttaa ennen seuraavan pelaajan lyömistä tai nostoa tai nostopakko ei enää ole voimassa. Peliä voi hieman vaikeuttaa sopimalla että on lopetettava yhdellä kortilla. Jos nostopakka loppuu, pöytäyspakka
sekoitetaan uudeksi nostopakaksi. -Kahden ja kolmen pelissä nostetaan usein viisi korttia ennen "Ohi" tilannetta.


title: Seiska (korttipeli)

text: Päällystyssääntö: Pelaaja voi halutessaan "päällystää" ässän. Päällystäessä ässän päälle laitetaan saman värinen mikä vaan kortti. Tällöin muut pelaajat joutuvat nostamaan pakasta yhden kortin. Ilman päällystystä muiden ei tarvitse nostaa korttia. Ässän voi päällystää vain yhdellä kortilla, ei esim. toisella ässällä.


title: Seiska (korttipeli)

text:
Peruspeliin voidaan liittää pisteenlasku, jossa jaossa hävinneiden pelaajien käsiin jääneistä korteista lasketaan miinuspisteitä seuraavasti:
Peliä pelataan, kunnes joku pelaajista saavuttaa sata tai sataviisikymmentä miinuspistettä. Voittaja on se, jolla on vähiten miinuspisteitä.


title: Assimilaatio

text: Sanalla assimilaatio on seuraavat merkitykset:


title: White Lion

text: White Lion on vuonna 1983 perustettu yhdysvaltalainen glam metal -yhtye, joka lopetti toimintansa 1991 kahdeksaksi vuodeksi ja aloitti toiminnan uudelleen 1999. Yhtyeen klassisesta kokoonpanosta on jäljellä enää laulaja Mike Tramp. Yhtyeen hittikappaleita ovat ”Cherokee”, ”Fight to Survive”, ”Radar Love”, ”Cry for Freedom” ja etenkin jättimenestyksiksi osoittautuneet kappaleet ”Broken Heart”, ”When the Children Cry” ja ”Tell Me”.


title: White Lion

text: Muutettuaan Tanskasta Yhdysvaltoihin Mike Tramp tapasi kitaristi Vito Brattan ja he päättivät perustaa yhtyeen. Rumpali Nicki Capozzin ja basisti Felix Robinsonin liityttyä mukaan yhtyeelle annettiin nimi White Lion. Pieni levymerkki Grand Slam Records otti yhtyeen suojiinsa tammikuussa 1985. ”The Road to Valhalla” -kappaleen levytyksen ollessa meneillään sekä Capozzi että Robinson jättivät yhtyeen. Heidän tilalleen tuli rumpaliksi Dave Spitz ja basistiksi James LoMenzo. Alle kuukauden kuluttua liittymisestään Spitz kuitenkin lähti Anthraxiin kitaristiksi – ja hänen tilalleen tuli Anthraxin entinen rumpali Greg D'Angelo. Yhtye viimeisteli debyyttialbuminsa "Fight to Survive", joka julkaistiin 9. marraskuuta 1985. Muutamaa kuukautta myöhemmin Grand Slam Records haettiin konkurssiin. Vuonna 1986 White Lionilla – kuvitteellisella naisjäsenellä täydennettynä – oli pieni osa elokuvassa "Rahareikä", jonka pääosaa näytteli Tom Hanks.


title: White Lion

text: Alkuvuodesta 1987 White Lion sai levytyssopimuksen Atlantic Recordsin kanssa. Toinen albumi "Pride" julkaistiin 21. kesäkuuta 1987. Levyn ensimmäinen single ”Wait” oli julkaistu kuukauden alussa, mutta se ei noussut välittömästi hitiksi – siihen meni seitsemän kuukautta. Yhtye lähti heinäkuussa 1987 kiertueelle soittaen Frehley’s Cometin lämmittely-yhtyeenä. Saman vuoden syyskuussa White Lion pääsi lämmittelijäksi Kissin Crazy Nights -kiertueelle. Kierrettyään loppuvuoden Kissin matkassa yhtye oli seuraavaksi AC/DC:n "Blow Up Your Video" -kiertueella talven 1988. Tämän kiertueen aikana ”Wait” nousi singlelistalla kahdeksannelle sijalle ja sen vanavedessä myös albumi yhdenneksitoista. Seuraava single ”Tell Me” saavutti listasijoituksen 58. "Pride"-kiertue jatkui ja päättyi lämmittely-yhtyeenä Stryperille, joka oli promotoimassa "In God We Trust" -albumiaan. Kolmas single ”When the Children Cry” nousi kolmanneksi singlelistalla. Lopulta "Pride" myi Yhdysvalloissa platinaa.


title: White Lion

text: Elokuussa 1989 julkaistiin White Lionin kolmas albumi "Big Game". Singleinä julkaistiin ”Little Fighter”, ”Cry for Freedom” ja coverversio Golden Earringin vanhasta hitistä ”Radar Love”. "Big Game" myi kultalevyn verran. Neljäs albumi "Mane Attraction", jota työstettiin kaksi vuotta, julkaistiin 1991. Vaikka musiikin tason tuskin voidaan katsoa laskeneen, muuttuneiden musiikillisten virtausten johdosta levyn myyntilukemat jäivät edellisiin verrattuna vaatimattomiksi. D'Angelo ja LoMenzo jättivät yhtyeen hieman tämän jälkeen, mutta White Lion jatkoi vielä jonkin aikaa, basistinaan Tommy T-Bone Caradonna ja rummuissa myöhemmin muun muassa Megadethissa soittanut Jimmy DeGrasso. White Lion soitti viimeisen keikkansa Bostonin The Channelissä syyskuussa 1991.


title: White Lion

text: 1990-luvun alussa Mike Tramp perusti Freak of Naturen, jonka kanssa hän julkaisi kolme albumia: "Freak of Nature", "Gathering of Freaks" ja "Outcasts". Freak of Naturen hajottua Mike Tramp julkaisi sooloartistina viisi albumia. James LoMenzo ja Greg D'Angelo liittyivät Zakk Wylden yhtyeeseen, josta myöhemmin kehittyi Pride & Glory. Tämä tapahtui samanaikaisesti D'Angelon lähdön kanssa – LoMenzo soitti yhtyeessä yhden levyn verran. LoMenzo liittyi David Lee Rothin yhtyeeseen ja kiersi tämän kanssa jonkin aikaa. Hän soitti Wylden Black Label Societyssä, nykyään Megadethissä. D'Angelo soittaa rumpuja yhtyeessä Anti Product. Vito Bratta on viettänyt musiikillista hiljaiseloa eikä ole perustanut uutta yhtyettä.


title: White Lion

text: Vuonna 1999 yhtye kokosi rivinsä uudelleen kahdeksan vuoden tauon jälkeen ja levytti albumin "Remembering White Lion", joka osoittautui menestykseksi. 2000-luvulla yhtye on julkaissut kokoelmalevyt "Anthology 83–89" (2004), "The Definitive Rock Collection" (2007), livealbumin "Rocking the USA" (2005) ja studiolevyn "Return of the Pride" (2008), joka on jatko-osa vuoden 1987 albumille "Pride". Basisti Claus Langeskov erosi yhtyeestä 2008.


title: Slovakinkielinen Wikipedia

text: Slovakinkielinen Wikipedia sai alkunsa lokakuussa 2003. Toukokuun puolivälissä 2005 artikkeleita oli noin 6500, mutta jo syyskuussa rikottiin 15 000 artikkelin raja. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 178 039 artikkelia. Tällä hetkellä artikkeleita on yli .


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Manon Lescaut on kolmas Giacomo Puccinin säveltämä ooppera, ja se sai ensi-iltansa Teatro Regiossa, Torinossa 1. helmikuuta 1893.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Edgarin jälkeen Puccini halusi löytää aiheen, jolla hän vakiinnuttaisi maineensa oopperasäveltäjänä. Puccinia viehätti Tosca. Kesti kuitenkin vielä kuusi vuotta ennen kuin hän pystyi käyttämään aihetta.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Kustantaja Giulio Ricordi suositteli ensimmäiseksi dramatistiksi Giuseppe Giacosaa (1847-1906). Ensitapaaminen ei onnistunut. Seuraava libretisti oli Ruggiero Leoncavallo (1858-1919) joka oli tehnyt libretton Abbé Prévostin romaanista "Manon Lescaut". Leoncavallo ja Puccini eivät pystyneet sopimaan tärkeimmistä avainkohdista. Tämän jälkeen librettoa tehtiin Mario Pragan ja Domenico Olivan kansa. Yhteistyö päättyi koska Pragan ja Olivan alkuperäisestä nelinäytöksisestä oopperasta kokonainen toinen näytös jätettiin pois. Seuraavaksi jatkoi Luigi Illica uudistamalla Pragan ja Olivan librettoa. Hän teki mm. uuden III näytöksen (Laivaannousun). Librettoa muuttelivat myös eri vaiheissa Giulio Ricordi ja itse säveltäjä. Lopulta libretto valmistui kesäkuussa 1892 ja sen jälkeen keskusteltiin oikeuksista. Giacosan välitysehdotus hyväksyttiin ja kenenkään nimeä ei laitettu painettuun librettoon. Libretistin kohdalle olisi täytynyt kirjoittaa seitsemän nimeä: Leoncavallo, Praga, Oliva, Illica, Giacosa, Ricordi ja Puccini. Libretistejä oli itse asiassa vielä kahdeksaskin. Puccini pyysi Giuseppe Adamilta tekstiä v 1922 Manonin IV Näytöksen "Sola, perduta, abbandonata" aariaan, jolla hän muutti alkuperäisen aarian tekstiä.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Puccini sai Manon Lescautin valmiiksi lokakuussa 1892.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Ensi-illassa teoksen johti Alessandro Pomé, Manonina oli Cesira Ferrani (1863-1943) ja Giuseppe Gremonini oli Des Grieux. Manon Lescaut oli menestys heti alusta alkaen. Librettoon jäi I ja II näytösten väliin pimeä kohta koska Oliva/Pragan II näytös poistettiin. Ensimmäisessä näytöksessä rakastavaiset Manon ja Des Grieux pakenevat yhdessä ja toinen näytös alkaa kun Manon on Geronten asunnossa. Tämä ei haitannut ja Giacomo Puccini oli yhdessä yössä noussut oopperasäveltäjien raskaaseen sarjaan. Manon Lescaut koki pienen muutoksen I näyt loppuun ja uuden version ensi-ilta oli 7.2.1894 Teatro alla Scalassa.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Oopperan tapahtumat sijoittuvat Amiensiin, Pariisiin, Le Havreen ja New Orleansiin. Eletään 1700-luvun jälkimmäistä puoliskoa.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: I näytös 35 min, II näytös 40 min, III näytös 25 min ja IV näytös 20 min. Yhteensä 2 tuntia)


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Manon Lescaut 1.2.1893 Teatro Regio, Torino


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Kapellimestari Alessandro Pomé


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Myöhempinä vuosina Manonin kuuluisia esittäjiä ovat olleet mm. Renata Tebaldi, Licia Albanese, Mirella Freni ja Kiri Te Kanawa. Des Grieuxin roolissa on nähty mm. Beniamino Gigli, Jussi Björling sekä Placido Domingo.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: I NÄYTÖS, Amiens


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: On ilta majatalon edustalla lähellä Pariisin porttia. Edmondo kiusoittelee onnettomannäköistä Des Grieux’a. Des Grieux vastaa serenadina heille kaikille: "Tra voi, belle, brune e bionde" (Joukossanne kauniit brunetit ja blondit). Arraisista saapuu postivaunut, ja esiin astuu Manon Lescaut, hänen veljensä Lescaut sekä valtion virkamies Geronte de Ravoir. Manonia ollaan viemässä luostariin. Des Grieux rakastui ensi silmäyksellä kauniiseen neitoon ja laulaa hurmioituneena. "Donna non vidi mai simile a questa" (Koskaan en ole nähnyt noin hurmaavaa neitoa). Rikas Geronte on iskenyt silmänsä Manoniin, ja hän sopii kersantti Lescautin kanssa päivällisestä. Geronte valmistelee majatalon isännän kanssa lähtöä kahden Manonin kanssa. Edmondo on paljastaa Des Grieux’ille Geronten juonen Manonin ryöstämiseksi. Des Grieux’illa on vaikeuksia taivutella Manonia karkaamaan kanssaan. Lopulta rakastavaiset häipyvät Geronten tilaamilla vaunuilla.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: II NÄYTÖS, Pariisi


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Manon Lescaut on jättänyt Des Grieux’in ja asettunut asumaan Geronten loistokkaaseen huoneistoon Pariisissa. Manon kaunistautuu ja kersantti Lescaut saapuu. Manon valittaa Lescautille ympärillä olevan vain silkkisiä verhoja ja kylmyyttä "In quelle trine morbide" (Täällä kylmässä huoneessa). Manon kaipaa takaisin pieneen yksinkertaiseen rakkauden täyttämään. Lescaut kertoo opettaneensa Des Grieux’ille uhkapeliä ja Des Grieux haluaa tulla varakkaaksi saadakseen Manonin takaisin.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Muusikot tulevat sisälle, Manonin kunniaksi esitetään Geronten säveltämä Madrigaali. Manon maksattaa muusikoille. Lescaut lähtee etsimään Des Grieux’ia. Geronte saapuu tanssimestarin kanssa aloittaakseen minuettioppitunnin. Vieraat ihailevat Manonin tanssitaitoa tanssimestarin johdolla. Manon nauttii hetkestä "L’Òra o Tirsi, è vaga e bella" (Hetki on miellyttävä ja kaunis). Lopuksi Manon tanssii gavotin Geronten kanssa.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text:
Vieraiden lähdettyä Manon ottaa käsipeilin ja ihailee itseään, ja ovelle ilmestyy Des Grieux.
Manonilla ja Des Grieux’illa on upea rakkausduetto "Vieni! Colle tua braccia stringi Manon che t’ama" (Tule! Sulje syliisi sinua rakastava Manon). Geronte yllättää rakastavaiset. Manon käskee Gerontea katsomaan peilistä itseään ja sitten rakastunutta paria. Geronte loukkaantuu ja poistuu vihaisena.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Lescaut saapuu ja kiirehtii rakastavaisia pakenemaan. Geronte on pyytänyt pidättämään Manonin irtolaisena ja varkaana. Manon ei halua jättää jalokiviään, ja lähtö viivästyy. Santarmit saapuvat Geronten kanssa, ja Manon pidätetään.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: INTERMEZZO


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: III NÄYTÖS, Le Havre


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Aukio Le Havren satamassa. Manon muiden kurtisaanien kanssa lähetetään maanpakoon Ranskan siirtomaahan Louisianaan. Des Grieux’illa ja Lescautilla on suunnitelma Manonin vapauttamiseksi vankeudesta. Suunnitelma kuitenkin epäonnistuu.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Laivan lastaus alkaa. Kersantti sotilaineen tulee ulos parakista ja perässä ovat naiset kahleissa. Naiset huudetaan kuljetettavaksi yksi kerrallaan. Heidät tuodaan esiin, ja kansa kommentoi heidän ulkonäköään. Des Grieux vetoaa laivan kapteeniin, että voisi lähteä mukaan laivaan. "Guardate, pazzo son" (Armoa, olen hulluuden partaalla). Kapteeni myöntyy Des Grieux’in pyyntöön, ja Des Grieux nousee Manonin jälkeen laivaan.


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: IV NÄYTÖS, Uudella Mantereella


title: Manon Lescaut (Puccini)

text: Erämaa New Orleansin territorion rajalla. Maisema on paljas ja kumpuileva. Horisontti on kaukaisuudessa, taivas on pilvessä. Yö laskeutuu. Manon ja Des Grieux ovat lähteneet yhdessä Ranskan New Orleansista. Manon pyörtyy, ja Des Grieux yrittää virvoittaa häntä ja lähtee etsimään vettä. Manon kuvaa kovaa kohtaloaan upeassa loppuhuipentumassa "Sola, perduta, abbandonata" (Yksin, langenneena, hylättynä). Manon lysähtää Des Greiux’in käsille ja vakuuttaa rakkauttaan. Manonin huokaa viimeisiksi sanoikseen: Le mie colpe travolgerà l’oblio - ma l’amor mio ... non muor... (Minun syntini unohdetaan, mutta rakkauteni ei kuole koskaan).


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistot ja niitä johtava Kansallisarkisto muodostivat arkistolaitoksen vuoden 2016 loppuun asti. Vuonna 2017 maakunta-arkistot sulautettiin osaksi Kansallisarkistoa ja vanhan arkistolaitoksen rakenteet purettiin. Entiset maakunta-arkistot sijaitsevat Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Mikkelissä, Oulussa, Turussa ja Vaasassa, ja ne ovat nykyään Kansallisarkiston toimipaikkoja.


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistot olivat piirihallintoviranomaisia ja alueellisia keskusarkistoja. Ne vastaanottivat ja säilyttivät keskushallintotasoa alempien valtion virastojen ja laitosten pysyvästi säilytettävät asiakirjat. Lisäksi maakunta-arkistoissa säilytettiin kirkollisia arkistoja sekä alueellisesti merkittäviä yksityisarkistoja ja asiakirjajäljennöksiä (mikrofilmejä).


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistot hoitivat arkistolaitokselle kuuluneet viranomaisten asiakirjahallinnon ja arkistotoimen ohjaustehtävät piirissään toimivien valtion alue-, piiri- ja paikallishallinnon viranomaisten sekä kunnallisten viranomaisten osalta.


title: Maakunta-arkisto

text: Ensimmäinen virallinen kannanotto maakunta-arkistojen perustamiseksi tuotiin julki vuoden 1888 valtiopäivillä, jolloin senaatin prokuraattorin esityksestä pohdittiin keinoja kihlakunnanoikeuksien arkistojen turvattoman säilyttämisen korjaamiseksi. Vuotta 1809 vanhemmat tuomiokirjat päätettiin siirtää Valtionarkistoon. Pappissäädyssä historian professori J. R. Danielson vastusti asiakirjojen keskittämistä Valtionarkistoon ja ehdotti maakunta-arkistojen perustamista. Näihin olisi koottu aineistoa etenkin kaupunkien, kuntien ja lääninhallitusten arkistoista. Danielson suositteli maakunta-arkiston sijoittamista Turkuun.


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistojen monivaiheinen perustamisvaihe kesti neljäkymmentä vuotta, sillä ensimmäisenä perustettu Hämeenlinnan maakunta-arkisto aloitti toimintansa vuonna 1927. Vuonna 1932 perustettiin Oulun ja Turun maakunta-arkistot, 1934 Viipurin ja 1936 Vaasan maakunta-arkisto. Sodan jälkeen 1945 Viipurin maakunta-arkiston nimi muutettiin Savo-Karjalan maakunta-arkistoksi, ja sen sijaintipaikaksi tuli vuonna 1953 Mikkeli. Kaksi uusinta maakunta-arkistoa syntyivät paikallisten korkeakoulujen historianopetuksen tarpeiden tyydyttämiseksi: vuonna 1967 Jyväskylän ja vuonna 1974 Joensuun maakunta-arkisto. Kun viimeksi mainittu perustettiin, Savo-Karjalan maakunta-arkiston nimi muutettiin Mikkelin maakunta-arkistoksi.


title: Maakunta-arkisto

text: Entisten maakunta-arkistojen asiakirja-aineistot olivat yleisesti jonkin verran nuorempia kuin Kansallisarkistossa. Tämä johtui maaseudun hallintokoneiston myöhäsyntyisyydestä ja kehittymättömyydestä sekä pitkään jatkuneesta piittaamattomuudesta piiri- ja paikallishallinnon arkistoja kohtaan. Kun tutkimus oivalsi niiden merkityksen vasta 1800-luvun lopulla, olivat sodat, tulipalot ja huono säilytys ehtineet tehdä korvaamatonta tuhoa.


title: Maakunta-arkisto

text: Yhtenäiset asiakirjasarjat alkavat eräiden virastojen arkistoissa jo 1600-luvulla. Isoviha ja pikkuviha 1700-luvun alkupuolella voidaan kuitenkin todeta yleisesti niiksi rajoiksi, joiden taakse Suomessa toimineiden viranomaisten omissa arkistoissa säilytetyt asiakirjat eivät juuri ulotu.


title: Maakunta-arkisto

text: Valtion viranomaiset siirsivät lainsäädännön velvoittamina maakunta-arkistoihin yleensä 40 vuotta vanhemmat pysyvästi säilytettäviksi tarkoitetut asiakirjat. Lakkautetun viranomaisen arkisto voitiin siirtää maakunta-arkistoon aiemminkin.


title: Maakunta-arkisto

text: Pääosa luterilaisista seurakunnista on käyttänyt hyväksi kirkkolain tarjoamaa mahdollisuutta tallettaa sata vuotta vanhemmat kirkonkirjansa maakunta-arkistoon. Myös ortodoksiset seurakunnat siirsivät asiakirjojaan maakunta-arkistoihin. Seurakuntien kirkonkirjoja ovat käyttäneet erityisesti sukututkijat.


title: Maakunta-arkisto

text: Kunnilla ja kuntainliitoilla on yleensä omat keskusarkistot, joissa ne säilyttävät myös vanhimpia asiakirjojaan. Poikkeuksena ovat niin sanotun luovutetun alueen kunnallisten viranomaisten arkistot, joita säilytetään entisessä Mikkelin maakunta-arkistossa (nyk. Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikassa).


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistot ottivat arkiston omistajan kanssa tehtävän sopimuksen nojalla hoidettavaksi ja säilytettäväksi myös tutkimuksen kannalta merkittäviä yksityisiä arkistoja.


title: Maakunta-arkisto

text: Entisissä maakunta-arkistoissa on myös runsaasti mikrofilmijäljennöksiä muissa arkistoissa säilytettävistä asiakirjoista. Mikrofilmaus on kuitenkin jäämässä taka-alalle ja sen korvaa asiakirjojen digitointi. Suuri osa mikrofilmeistä onkin jo digitoitu. Digitoidu aineisto on käytettävissä verkkopalveluna Kansallisarkiston Digitaaliarkistossa.


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistojen kirjastoihin hankittiin erityisesti Suomen, ennen kaikkea omien maakuntien historiaa käsittelevää sekä historian aputieteitä koskevaa kirjallisuutta.


title: Maakunta-arkisto

text: Entisten maakunta-arkistojen, nykyisten Kansallisarkiston toimipaikkojen, asiakkaan keskeinen paikka on tutkijasali, jossa säilytetään arkistoluetteloita, painettuja oppaita ja yleisluetteloita. Tutkijasalissa hoidetaan myös selvitysten, todistusten ja jäljenteiden tilaus sekä asiakirjojen kaukolainaus. Vuonna 2011 koko entisessä arkistolaitoksessa otettiin käyttöön Astia-verkkopalvelu, jonka avulla aineistoa voi edelleen tilata käyttöön Kansallisarkiston toimipaikkojen tutkijasaleissa. Astian kautta voi tehdä sähköisesti myös selvitys- ja käyttölupatilauksia.


title: Maakunta-arkisto

text: Kaikkia Kansallisarkiston aineistoja voi hakea myös monista tietokannoista, joista tärkeimmät ovat Vakka-arkistotietokanta, Digitaaliarkisto ja Aarre-arkistorekisteri. Portti-käyttäjäpalvelusta löytyy neuvoja ja vinkkejä aineistojen käyttöön.


title: Maakunta-arkisto

text: Maakunta-arkistot ovat nykyisin Kansallisarkiston toimipaikkoja:


title: Indonesiankielinen Wikipedia

text: Indonesiankielinen Wikipedia on Wikipedian indonesiankielinen versio. Koska indonesia on malaijin kanssa keskenään ymmärrettävää, on ehdotettu, että indonesian- ja malaijinkieliset Wikipediat yhdistettäisiin.


title: Indonesiankielinen Wikipedia

text: Indonesiankielisen Wikipedian ensimmäinen etusivu luotiin vuonna 2003. 10 000 kirjoitetun artikkelin raja meni rikki 31. toukokuuta 2005. Syyskuussa 2005 siellä oli yli 13 000 artikkelia. 1. lokakuuta 2012 siellä oli 195 123 artikkelia. Nykyään artikkeleita on noin .


title: Vietnaminkielinen Wikipedia

text: Vietnaminkielinen Wikipedia on Wikipedian vietnaminkielinen versio. Vietnaminkielisessä Wikipediassa on noin artikkelia ja se on artikkelimäärältään 12. suurin. Se perustettiin marraskuussa 2002.


title: Vietnaminkielinen Wikipedia

text: Vietnaminkielisen Wikipedian viimeaikainen kasvu perustuu pitkälti botteihin.


title: Vietnaminkielinen Wikipedia

text: 29. elokuuta 2005 tuhannes käyttäjä rekisteröityi vietnaminkieliseen Wikipediaan. 2 000 kirjoitetun artikkelin raja rikottiin 7. elokuuta 2005. Puolen miljoonan artikkelin raja rikottiin vuonna 2012.


title: Thierry Henry

text: Thierry Daniel Henry (s. 17. elokuuta 1977 Les Ulis) on ranskalainen jalkapalloilija. Menestyneimpien ranskalaisten kärkipelaajien joukkoon luettu Henry edusti urallaan useita huippuseuroja, ja hän on Ranskan maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä sekä toiseksi eniten maaotteluita pelannut mies (123 ottelua ja 51 maalia). Henry lopetti uransa vuonna 2014 ja aloitti urheilukanava Sky Sportsin asiantuntijana alkuvuodesta 2015.


title: Thierry Henry

text: Henry aloitti ammattilaisuransa Monacossa, jossa hän debytoi 17-vuotiaana. Monacon valmentajana toimi tuolloin Arsène Wenger. Ranskan maajoukkueessa Henry teki ensiesiintymisensä lokakuussa 1997 Etelä-Afrikkaa vastaan. Hän oli mukana myös Ranskan maailmanmestarijoukkueessa sen kotikilpailuissa vuonna 1998. Henry teki turnauksessa kolme maalia ollen joukkueensa paras maalintekijä. Onnistuneiden MM-kilpailuiden jälkeen hän siirtyi tammikuussa 1999 italialaiseen Juventukseen. Juventuksessa Henry pelasi kuitenkin vain puolen kauden verran. Keskushyökkääjänä viihtyvää Henrya peluutettiin joukkueessa laidassa ja hän teki Juventukselle vain kolme maalia.


title: Thierry Henry

text: Kesällä 1999 Henry siirtyi Englannin Valioliigan Arsenaliin, jossa hänen uransa nousi uuteen kukoistukseen. Hän oli mukana myös Ranskan voittaessa vuoden 2000 EM-kilpailut. Turnauksessa Henry teki kolme maalia. Arsenalissa maalintekotahti oli puolestaan ollut hurjempaa ja hän nousi seuran kaikkien aikojen parhaaksi maalintekijäksi. Sekä pelaajat että lehdistö valitsivat Henryn Englannin Valioliigan parhaaksi pelaajaksi kausina 2002–2003 ja 2003–2004. Hän on sijoittunut kahdesti toiseksi Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä. Viimeisinä kausinaan Arsenalissa hän toimi myös joukkueen kapteenina.


title: Thierry Henry

text: Kesällä 2007 Henry siirtyi espanjalaiseen Barcelonaan. Sopimus oli neljävuotinen ja siirtosummaksi arvioitiin 24 miljoonaa euroa. Kaudella 2008–2009 Henry oli voittamassa Barcelonan riveissä Espanjan mestaruutta ja cupia sekä Mestarien liigaa.


title: Thierry Henry

text: 17. lokakuuta 2007 Henrysta tuli Ranskan maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä, kun hänen kaksi maaliaan EM-karsintaottelussa Liettuaa vastaan nosti maalimäärän 43 osumaan. Entistä ennätystä piti hallussaan Michel Platini.


title: Thierry Henry

text: MM-karsinnoissa 2010 Henry alusti kyseenalaisen maalin käsivirheen jälkeen Irlantia vastaan jättäen sen ulos kilpailuista. Vaikka Henry olikin mukana Barcelonassa kaudella 2009, jolloin joukkue voitti triplamestaruuden, siellä pelatut kaudet eivät olleet henkilökohtaisella tasolla yhtä menestyksekkäitä, kuin Arsenalissa vietetyt.


title: Thierry Henry

text: Heinäkuussa 2010 Henry siirtyi Pohjois-Amerikan Major League Soccer -liigan New York Red Bullsiin. Hän teki täyden debyyttinsä 31. heinäkuuta 2–2-tasapelissä Houstonia vastaan syöttäen molemmat maalit Juan Pablo Angelille. Hän teki ensimmäisen MLS-maalinsa 28. elokuuta 2–0-voitossa San Josesta. Henry sai 2000 dollarin sakot syyskuun 16. päivänä ottelussa FC Dallasia vastaan, kun hän aiheutti Kevin Hartmanin loukkaantumisen halutessaan potkaista pallon maaliin Mehdi Ballouchyn maalin jälkeen.


title: Thierry Henry

text: Tammikuussa 2011 hän siirtyi harjoittelemaan Arsenalin vahvuuteen pitääkseen yllä kuntoaan ennen MLS-kautta. 7. tammikuuta 2012 Arsenal kertoi tehneensä kahden kuukauden lainasopimuksen Henryn kanssa. Paluuottelussaan Henry teki vaihdosta tultuaan ratkaisumaalin FA Cupin ottelussa Leeds Unitedia vastaan. Sopimus kattoi tammi- ja helmikuun, minkä jälkeen Henry palasi taas New York Red Bullsin vahvuuteen. Hän jätti seuran kauden 2014 jälkeen ja lopetti pelaajauransa. Hän siirtyi uransa lopettamisen jälkeen Sky Sportsin jalkapalloasiantuntijaksi. Hän työskenteli kanavalla kesään 2018 saakka, kunnes ilmoitti keskittyvänsä valmennusuransa rakentamiseen.


title: Thierry Henry

text: Elokuussa 2016 Henry aloitti valmennusuransa Roberto Martínezin apulaisvalmentajana Belgian jalkapallomaajoukkueessa. Henry voitti Belgian valmennustiimissä MM-pronssia 2018.


title: Thierry Henry

text: 13. lokakuuta 2018 Henrystä tuli entisen seuransa AS Monacon päävalmentaja kesään 2021 ulottuvalla sopimuksella. Henry ei onnistunut kääntämään Monacon peliä parempaan suuntaan, vaan joukkue hävisi hänen alaisuudessaan pelaamistaan 20 ottelusta 11 ja voitti vain neljä. Seurajohto erotti Henryn 24. tammikuuta 2019, kun Monaco oli hävinnyt Ranskan cupissa FC Metzille.


title: Init

text: init on Unixissa ja Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä ensimmäinen prosessi, jonka tehtävä on käynnistää muut prosessit ja palvelut tietokoneen käynnistyksen yhteydessä. Initin prosessinumero on 1 kaikki muut prosessit ovat siten sen lapsiprosesseja.


title: Init

text: Perinteisesti käytössä on ollut Unix System V -tyylisiä (sysvinit) ja BSD-tyylisiä init-ohjelmaa. Useimmat Linux-jakelut käyttävät nykyään System V -tyylistä init-ohjelma. Perinteisille initeille on kehitetty useita korvaajia.


title: Init

text: init on ensimmäinen (ja ainoa) prosessi jonka Unixin käyttöjärjestelmän ydin käynnistää tietokoneen käynnistyksen jälkeen. init myös pysyy käynnissä koko järjestelmän toiminnan ajan. Koska init käynnistyy ensimmäisenä, se saa prosessinumeron 1, ja kaikki myöhemmin käynnistettävät prosessit ovat sen lapsiprosesseja. Unixin toiminnan mukaan prosessit, joiden isäprosessi on kuollut saavat isäprosessikseen prosessin 1, joka on init. Tällä on merkitystä lähinnä Unixin signaalinkäsittelyn kannalta, koska init saa tiedon lapsiprosessiensa lopettamisesta.


title: Init

text: Toinen initin tehtävä on käynnistää kaikki palvelinprosessit koneen käynnistyessä. Näiden käynnistämisessä, ja etenkin niiden konfiguraatiossa on eroja eri käyttöjärjestelmissä.


title: Init

text: Varhaiset init-toteutukset ajoivat tiedoston /etc/rc sisältämän komentosarjan, joka käynnisti tyypillisesti joukon getty-prosesseja käyttäjän terminaaliyhteyksiä varten. 1980-luvulla tapahtui jako perinteisiin BSD-tyylisiin ja uusiin System V -tyylisiin initteihin.


title: Init

text: BSD-tyylinen init perustuu /etc-hakemistossa sijaitseviin rc-komentosarjoihin. Aluksi init ajaa pääasiallisen /etc/rc-komentotiedoston, joka suorittaa koko käynnistysprosessin. Nykyään se lukee joukon asetustiedostoja (esim. /etc/rc.conf jne.) ja suorittaa apukomentosarjoja (esim. rc.*), jotka käynnistävät palvelut. BSD-tyylisen initin etuja on nopeus ja yksinkertaisuus. Haittapuolena on skaalautuvuus sekä virhealttius: Ohjelman lisääminen käynnistyssekvenssiin vaatii käynnistystiedostojen muokkaamista, mikä virheen sattuessa saattaa johtaa koko käynnistysprosessin epäonnistumiseen.


title: Init

text: AT&T:n vuonna 1983 julkaisema Unix System V toi mukanaan uudistetun initin. System V -tyylinen init perustuu ajotasoihin (runlevel), joita on tyypillisesti kahdeksan: 0–6 sekä S. Kukin ajotaso määrittelee joukon ajettavia prosesseja. Ajotasoista 0 on varattu järjestelmän sammuttamiseen ja 6 uudelleenkäynnistykseen. Tasot S ja 1 ovat ylläpitoon tarkoitettuja yhden käyttäjän tiloja. Loput tasot 2–5 ovat normaaleja monen käyttäjän tiloja, joiden käyttötarkoitus vaihtelee eri käyttöjärjestelmissä ja jakeluissa. Etenkin Linuxissa taso 5 on usein täysi graafinen tila X:llä ja tasot 3 sekä 2 tekstitiloja verkkoyhteydellä sekä ilman verkkoa.


title: Init

text: Asetustiedostossa /etc/inittab on määritelty eri ajotasoilla suoritettavat toimenpiteet sekä oletusajotaso, johon järjestelmä siirtyy käynnistyksen yhteydessä. Käyttäjä voi vaihtaa ajotasoa "telinit"-komennolla. Normaalisti uudelle ajotasolle siirryttäessä ajetaan komentosarja /etc/init.d/rc, joka pysäyttää edellisen ajotason palvelut ja käynnistää uuden tason palvelut. Kullakin palvelulla on hakemistossa /etc/init.d oma komentosarjatiedosto, jota kutsumalla rc-skripti (tai käyttäjä) voi käynnistää ja pysäyttää palvelun. Jokaisella ajotasolla lisäksi on oma hakemisto (/etc/rc0.d, /etc/rc1.d, jne.), joka sisältää linkit tasolla käynnistettävien ja sammutettavien palvelujen /etc/init.d-komentosarjoihin. Ajotason vaihdon yhteydessä rc-skripti määrittää ajettavat pysäytys ja käynnistysskriptit näiden linkkien perusteella.


title: Init

text: Perinteisille initeille on kehitetty lukuisia nykyaikaisempia korvaajia. Aiemmasta poiketen nämä tukevat tyypillisesti palvelujen rinnakkaista käynnistämistä sekä palvelujen välisiä riippuvuussuhteita ja usein monipuolisempaa prosessien elinkaaren hallintaa. Monet pyrkivät myös korvaamaan tehtävien ajastamiseen käytettyjä työkaluja kuten cronin ja inetd:n. Mikään näistä ei ole kuitenkaan vielä noussut standardin asemaan SysVInitin tilalle.


title: Init

text: Seuraavassa on listattu yleisiä uuden sukupolven inittejä:


title: Init

text: Muita vaihtoehtoja ovat esimerkiksi "need" (SysVInitin laajennos), "runit" ja "minit".


title: Sirppi

text:
Sirppi on alun perin viljan leikkuuseen eli elonkorjuuseen suunniteltu käsityökalu.
Siinä on lyhyt kahva, johon on kiinnitetty leikkuuterä. Terä on yleensä kaareva, mutta myös suorateräisiä sirppejä tunnetaan. Olennaista sirpille on, että terä ei jatku suoraan kahvan suuntaisesti vaan kaartuu eteenpäin. Nykyaikaiset eurooppalaiset sirpit ovat kaarevateräisiä, itämaiset sirpit, esimerkiksi japanilainen kama, viikatteen tapaan suorateräisiä.


title: Sirppi

text: Suomalaiset sirppimallit jaetaan itäsuomalaiseen (itäeurooppalaiseen) eli kaarevateräiseen sirppiin ja läntiseen eli lounaissuomalaiseen kamppiin, jota kutsutaan myös pivosirpiksi. Kamppi muistuttaa väärävartista viikatetta, ja sen terä on vain vähän kaareva. Sirpillä leikataan viiltämällä, kampilla työskentely muistuttaa enemmän viikatteella niittämistä. Sirpinmuotoisia työkaluja tehtiin jo kivikaudella. Kivikautiset sirpit olivat hammasteräisiä, ja sama perinne jatkuu monissa metallisissa sirppityypeissä. Kuparisirpit olivat eräitä ensimmäisiä metalliesineitä Suomessa.


title: Sirppi

text: Sirppi teroitetaan viistoksi yläpuolelta, alapuoli terää jää tasaiseksi. Sirpillä leikataan etukumarassa asennossa. Leikatessa kootaan vasempaan käteen suuri kourallinen korsia, ja tietystä määrästä kourallisia tulee kunkin viljalajin mukainen lyhde. Ruislyhteeseen pannaan viisi kourallista, toukolyhteisiin tavan, sidetarpeiden ja sään mukaan vaihteleva määrä. Rukiinleikkuussa jokainen kourallinen nostetaan lyhteelle pystyyn nousten; vasemmalla kädellä pidetään leikattua kourallista tyvestä, ja oikeassa kädessä olevalla sirpillä kannatetaan tähkiä. Näin tehdään, jotta korret pysyisivät järjestyksessä ja jotta selkää voisi kumarassa työssä oikaista. Leikatessa kertyvää kourallista kuljetetaan painamalla sitä vasemmalla kädellä pitkin pystyn viljaa reunaa, sirpillä taas kannatellaan siirrettävää kourallista altapäin. Näin suurikin nippu olkia pysyy koossa. Sirppiä käytellään mahdollisimman pienin liikkein, jottei ranne kipeydy. Korret katkaistaan pienellä kiertävällä vetoliikkeellä. eli ne viilletään poikki, ei repäistä.


title: Sirppi

text: Elonleikkuuaikana tavallinen yhden ihmisen päivässä leikkaamien lyhteiden määrä on 50-70 kpl. Enempää ei kannata leikata, jottei tule kipeäksi. Kiireisenä päivänä tai talkoissa tottunut sirpinkäyttäjä pystyy leikkaamaan hyvinkin 200 lyhdettä ruista, nopeimmat enemmänkin.


title: Sirppi

text: Kaareva sirppi on tunnettu symboli, jolla on useita merkityksiä. Uskotaan, että kuunsirppi on yhdistetty kasvuun ja naiseuteen. Kuunsirpin muotoinen "hedelmällinen puolikuu" oli alue Lähi-idässä, jolla maanviljely paikallisesti syntyi. Islamin tunnuksia on kuunsirppi.


title: Sirppi

text: Kommunismi on myös käyttänyt sirppiä tärkeimmässä tunnuksessaan yhdessä vasaran kanssa. Se on symboloinut maatalousväestön osuutta uudessa yhteiskunnassa, vasara tehdastyöväestön.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuuset ("Pseudotsuga") on havupuusuku mäntykasvien ("Pinaceae") heimossa. Sukuun kuuluu lajien määrittelystä riippuen 4–6 lajia. Douglaskuuset ovat suurehkoja ainavihantia puita, jotka kasvavat luonnonvaraisina läntisessä Pohjois-Amerikassa ja itäisessä Aasiassa. Nimestään huolimatta douglaskuuset eivät kuulu kuusiin ("Picea") eivätkä ole kovin läheistä sukua kuusille.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuusten suomenkielinen nimi viittaa skotlantilaiseen kasvitieteilijä David Douglasiin, joka toi lännendouglaskuusia ensimmäisenä Eurooppaan. Suomenkielisen nimen loppuosasta huolimatta douglaskuuset eivät ole erityisen läheistä sukua kuusille ("Picea"). Suvun tieteellinen nimi "Pseudotsuga" () viittaa douglaskuusten ja hemlokkien ("Tsuga") samankaltaisuuteen.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuuset ovat tyypillisesti suorarunkoisia keskisuuria tai suuria puita, jotka kasvavat 20–100 metriä korkeiksi. Useimmat douglaskuusten osat ovat pihkaisia ja pihkatiehyitä on puuaineessa, kaarnassa, neulasissa ja kävyissä. Kaarna on vanhemmilla puilla hyvin paksu ja uurteinen. Silmut ovat hieman kartiomaisen munanmuotoisia tai sukkulamaisia. Silmuja peittävät kolmiomaiset silmusuomut pysyvät silmusta kasvavan verson tyvessä 1–2 vuotta.


title: Douglaskuuset

text: Lehdet eli neulaset ovat litteitä ja muodoltaan tasasoukkia. Niiden asento on kierteinen, ja ne voivat siirottaa lähes säteittäisesti rangan ympärillä tai olla tyvestään kääntyneitä kaksirivisen kampamaisesti rangan kummallekin puolelle. Neulanen jättää varistessaan pyöreän lehtiarven. Ilmarakoja on ainoastaan neulasen alapinnalla, missä on kaksi näkyvää ilmarakojuovaa. Douglaskuuset ovat ainavihantia.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuuset ovat yksikotisia, joten hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan puuyksilöön. Kukinnot kasvavat yksittäin lehtihangoissa. Hedekukinnot eli hedekävyt ovat norkkomaisia ja tavallisesti 1–2 senttimetriä pitkiä. Ne muodostuvat kierteisesti asettuneista kilpimäisistä hedelehdistä, joissa on kussakin kaksi siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Emikukinnot eli kävyt ovat perällisiä ja kypsyvät yhden kasvukauden aikana. Ne ovat pölytyksen aikaan pystyjä, mutta kääntyvät kypsyessään riippuviksi. Käpysuomut ovat leveitä ja kärjestään pyöristyneitä. Käpyjen kolmiliuskaiset suojussuomut ovat yleensä pidempiä kuin käpysuomut, joten ne näkyvät käpysuomujen alta. Siemenet ovat siivellisiä, ja puikea lenninsiipi on kiinnittynyt siementä yhdeltä puolelta ympäröivällä maljalla. Sirkkalehtien määrä voi vaihdella viidestä neljääntoista.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuusia kasvaa luonnonvaraisena läntisessä Pohjois-Amerikassa pohjoisesta Alaskasta etelään Meksikon vuoristoihin sekä Itä-Aasiassa lännestä Himalajan vuoristosta itään Japaniin ja Taiwaniin sekä etelään Etelä-Kiinaan ja Vietnamiin.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuuset ovat lauhkean ilmaston puita. Osa lajeista kasvaa hyvinkin kosteassa ilmastossa, kun taas kaliforniandouglaskuusi kasvaa kuivissa vuoristometsissä, jossa ei usein sada kesäkaudella ollenkaan. Pohjois-Amerikassa lännendouglaskuusi muodostaa usein lähes yksilajisia metsiä. Aasiassa douglaskuuset kasvavat yleensä monilajisissa sekametsissä.


title: Douglaskuuset

text: Douglaskuusten lajeja luokiteltiin 1800-luvulla vaihtelevasti hemlokeiksi, pihdoiksi ("Abies") ja männyiksi ("Pinus"). Lännendouglaskuusen sijoitti omaan sukuunsa ensimmäisen kerran vuonna 1867 ranskalainen kasvitieteilijä Elie-Abel Carrière. Myöhemmin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa tähän lännendouglaskuusesta kuvattuun sukuun siirrettiin muita lajeja.


title: Douglaskuuset

text: Sukuun kuuluu havupuihin erikoistuneen kasvitieteilijän Aljos Farjonin määrityksen mukaan neljä lajia ja viisi muunnosta. Jotkin tutkijat pitävät osaa muunnoksista tai osaa niiden populaatioista omana lajeinaan tai alalajeinaan, ja esimerkiksi useiden yliopistojen ja tutkimuslaitosten kokoamassa "Flora of Chinassa" sukuun katsotaan kuuluvaksi kuusi lajia.Lännendouglaskuusi on yksi maailman taloudellisesti tärkeimpiä puita. Sitä käytetään laajalti metsäteollisuudessa varsinkin läntisessä Pohjois-Amerikassa, jossa se on yksi yleisimpiä luonnonpuita, mutta myös muilla maailman lauhkean vyöhykkeen alueilla, missä puuta on käytetty paljon metsänistutuksessa. Myös japanindouglaskuusta ja lajia "Pseudotsuga sinensis" on käytetty sahateollisuudessa. Douglaskuusia, lähinnä lännendouglaskuusta, käytetään myös koristepuina.


title: Douglas DC-8

text: Douglas DC-8 eli DC-8 on nelimoottorinen, kapearunkoinen, pitkän ja keskipitkän toimintamatkan matkustajalentokone, jota valmisti yhdysvaltalainen Douglas Long Beachin tehtailla Kaliforniassa, Yhdysvalloissa, vuosina 1959–1972. Konetyyppi oli Boeing 707:n pahin kilpailija. Konetyyppiä on vielä käytössä rahtiliikenteessä. DC-8:n eri versioita valmistettiin 556 kappaletta.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 oli Douglasin lentokonetehtaan ensimmäinen matkustajalentokone, johon asennettiin suihkumoottorit. DC-8-konetta alettiin suunnitella vuonna 1955, sen ensilento tapahtui vuonna 1958 ja liikennöinti aloitettiin vuonna 1959. DC-8:n pahin kilpailija Boeing 707 ehti kuitenkin liikenteeseen jo vuonna 1958. Tämä vuoden 'myöhästyminen' oli merkittävä takaisku Douglasille, sillä Boeing 707 ehti vallata markkinat, mikä heikensi DC-8:n kysyntää.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 Series 10 oli alkuperäinen versio, jota valmistettiin vain 28 kappaletta Deltalle ja United Airlinesille. DC-8 Series 20 oli samanlainen, mutta siinä oli tehokkaammat moottorit ja suurempi kantavuus. Näitä koneita valmistettiin 34 kappaletta.


title: Douglas DC-8

text: Kansainvälisiä reittejä varten suunniteltiin DC-8 Series 30 ja DC-8 Series 40. Series 30:ssä oli kolmanneksen suurempi polttoainekapasiteetti sekä vahvistettu runko ja laskeutumisteline. Series 40:ssä oli samanlainen, mutta siinä oli tehokkaammat ja hiljaisemmat Rolls-Roycen moottorit. Malli ei kuitenkaan ollut kovin suosittu.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 Series 50 oli lyhytrunkoinen malli, jossa oli tehokkaat moottorit. Tämä malli oli melko suosittu ja sitä valmistettiin 88 kappaletta.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 Super 60 teki ensilentonsa 1966 ja tämä malli osoittautui suosituksi. Tämä versio oli huomattavasti pidempi kuin Series 50. Sen suurin matkustajakapasiteetti oli 259, ja se oli suurin kapearunkoinen matkustajakonetyyppi, kunnes Boeing 757-300 tuli markkinoille 1999. Super 60 oli myös suurin matkustajakone jumbojetin eli Boeing 747:n tuloon saakka. Tätä mallia valmistettiin 88 kappaletta.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 Super 70 on Super 60:stä kehitetty malli, jossa on uudenaikaisemmat moottorit.


title: Douglas DC-8

text: DC-8:sta oli myös rahtiversioita (F) sekä konversiomalleja (CF), joita voitiin muuttaa matkustaja- ja rahtikäytön välillä. Muun muassa Finnairilla oli DC-8-62CF-koneita vuodesta 1969 alkaen.


title: Douglas DC-8

text: DC-8 oli aikanaan toiseksi suosituin matkustajalentokonetyyppi Boeing 707:n jälkeen. DC-8 on osoittautunut myös tekniseltä kestävyydeltään erinomaiseksi, monilla koneilla on lennetty yli 100 000 tuntia, ja ne ovat edelleen liikenteessä. DC-8:aa voisi ehkä sanoa kaikkien aikojen kestävimmäksi matkustajakoneeksi.


title: Douglas DC-8

text: Suomessa eri DC-8 versioita ovat käyttäneet Finnair, Kar-Air ja Spear Air. Viimeiset DC-8 koneet poistuivat Suomen ilma-alusrekisteristä 1980-luvun puolivälissä. Suomen posti on julkaissut 1. marraskuuta 1963 DC-8-aiheisen postimerkin.Valmistetuista 556 koneesta 83 eli noin 14,9 prosenttia on vuoden 2018 loppuun mennessä tuhoutunut onnettomuuksissa, terroriteoissa ja muissa tapahtumissa. Vertailun vuoksi saman aikakauden ja kokoluokan koneista vastaava osuus on Boeing 707:llä noin 20,0 prosenttia ja Convair 990 Coronadolla 29,7 prosenttia.


title: Douglas DC-8

text: DC-8:n toistaiseksi pahin onnettomuus tapahtui Jeddassa 11. heinäkuuta 1991, kun kanadalaisen Nationairin operoiman Nigeria Airwaysin lennon 2120 rengas puhkesi lähtökiidon aikana ja syttyi tuleen hangatessaan kiitotiehen. Kun laskutelineet nostettiin, palo pääsi koneen sisään tuhoamaan muun muassa hydrauliletkuja. Palo poltti lopulta matkustamon lattian puhki. Kun kone lähestyi Jeddaa ja laskutelineet laskettiin, lattiassa olleesta reiästä alkoi putoilla penkkejä ja ruumiita, ja ilmavirta alkoi repiä aukon reunoilta kappaleita irti. Miehistö menetti lopulta koneen hallinnan noin kolmen kilometrin päässä lentokentältä. Se syöksyi maahan, ja kaikki 261 koneessa ollutta saivat surmansa.


title: Douglas DC-8

text: DC-8:ssa tarvittiin kolmen hengen miehistö: kapteeni, perämies ja lentomekaanikko.


title: Douglas DC-8

text: Huom:


title: Victorinus

text: Marcus Piav(v)onius Victorinus (k. kevät 271) oli lyhytikäisen Gallian keisarikunnan keisari vuosina 269–271.


title: Victorinus

text: Victorinuksen taustasta ei tiedetä paljoakaan. Hänen nimensä viittaa Rooman valtakunnan läntisiin provinsseihin, Hispaniaan, Galliaan ja Britanniaan, joista hän saattoi olla kotoisin. Hänen nomeninsa oikeinkirjoitustakaan ei tiedetä varmasti. Joissakin kolikoissa se on Piavonius tai Piavvonius. Augusta Treverorumista löydetystä mosaiikissa se taas on muodossa Piaonius.


title: Victorinus

text: Victorinuksen äidin Victorian toimet hänen kuolemansa jälkeen viittavat perheen varakkuuteen. Victorinus palveli ansiokkaasti ensimmäisen Gallian keisarin Postumuksen alaisena. Noin vuonna 266 tai 267 hän oli pretoriaanikaartin tribuuni ("tribunus praetorianorum") ja vuonna 267 tai 268 hän oli konsulina Postumuksen kanssa. Mariuksen kuoleman jälkeen syksyllä 269, sotilaat julistivat Victorinuksen keisariksi Augusta Treverorumissa. Hänet tunnustettiin Galliassa ja Britanniassa muttei Hispaniassa, joka siirtyikin pian takaisin Rooman keskushallinnon alaisuuteen. Myös Augustodonum Haeduorumin kaupunki Galliassa kapinoi Victorinusta vastaan ja siirtyi Rooman puolelle. Victorinus piiritti joukkoineen kaupungin ja valtasi sekä ryösti sen kesällä 270, seitsemän kuukauden piirityksen jälkeen.


title: Victorinus

text: Myös eräs Domitianus julisti itsensä keisariksi Galliassa vuoden 271 paikkeilla, mutta hänestä ei tiedetä paljon mitään.


title: Victorinus

text: Tämän jälkeen Victorinus palasi Colonia Agrippinaan viettämään voitonjuhlia. Huoltopäällikkö Attianus kuitenkin murhasi hänet keväällä 271. Syy saattoi olla henkilökohtainen, sillä Victorinus oli tunnetusti kova naistenmies, ja antiikin historioitsijoiden mukaan Attianus sai hänet kiinni itse teosta vaimonsa kanssa. Tätä teoriaa tukee myös se, että murhan jälkeen Victorinuksen äiti Victoria sai lahjottua sotilaat julistamaan Victorinuksen jumalaksi ja huutamaan Gallia Aquitanian maaherran Gaius Pius Esuvius Tetricuksen keisariksi.


title: Lännendouglaskuusi

text: Lännendouglaskuusi eli douglaskuusi ("Pseudotsuga menziesii", syn. "P. douglasii", "P. taxifolia") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva, douglaskuusten ("Pseudotsuga") sukuun kuuluva ainavihanta havupuu. Tieteellisen nimensä lännendouglaskuusi on saanut englantilaisen lääkärin Archibald Menziesin (1754–1842) mukaan. Eurooppaan lajin toi skotlantilainen kasvitieteilijä David Douglas vuonna 1827, jonka mukaan laji on saanut nimensä monissa kielissä, muun muassa suomeksi, ruotsiksi ("douglasgran") ja englanniksi ("Douglas-fir"). Sahatavarana lännendouglaskuusesta käytetään Suomessa nimeä Oregon-mänty ().


title: Lännendouglaskuusi

text: Lännendouglaskuusi saavuttaa yleisesti 60–75 metrin pituuden ja 1,5–4 metrin paksuuden, mutta jopa 100-metriset yksilöt eivät ole tuntemattomia. Suomessa laji jää kuitenkin huomattavasti matalammaksi, noin 15–30 metriä korkeaksi. Pihkainen runko on nuorena sileä, pihkarakkulainen ja väriltään tummanharmaa tai vihertävä. Vanhentuessaan ja paksuuntuessaan runko tulee uurteisemmaksi, siihen muodostuu leveitä, pyöreitä kaarnasuomuja ja se muuttuu väriltään punaruskeaksi. Latvus on leveähkön kartiomainen mutta harsu. Oksanhaarat ovat säännöllisinä kiehkuroina, latvuksessa yläviistoon siirottavia. Oksien lehtiarvet ovat sileitä ja soikeita, lehtisilmut ovat ovat pitkäsuippuisia. Lehdet eli neulaset ovat litteitä, kampamaisesti sivuille siirottavia ja kooltaan 20–35 mm pitkiä ja 2 mm leveitä. Lehtien alapinnalla on kaksi vaaleanharmaata ilmarakojuovaa.


title: Lännendouglaskuusi

text: Lännendouglaskuusen kukinto on käpy. Hedekukinnot ovat riippuvia kun taas emikukinnot ovat pystyjä. Kukat ovat yksineuvoisia, kehättömiä ja pieniä. Suomessa lännendouglaskuusi kukkii kesäkuussa. Riippuva käpy on 5–10 cm pitkä. Se kypsyy kukkimisvuonna ja irtoaa kokonaisena. Kävyn peitinsuomujen kärjet ovat pitkiä, selvästi näkyviä ja kolmiliuskaisia. Siemen on ohutkuorinen ja siivekäs. Ulkonäöltään lännendouglaskuuset muistuttavat suuresti pihtoja ("Abies"), mihin sukuun ne aikaisemmin myös luokiteltiin.


title: Lännendouglaskuusi

text: Lännendouglaskuusi jaetaan kahteen erilaiseen muunnokseen. Nimimuunnos lännendouglaskuusi (var. "menziesii") on näistä suurempikokoisempi kuin lyhyempikasvuisempi harmaadouglaskuusi (var. "glauca"). Paitsi kokonsa osalta, muunnokset eroavat toisistaan myös neulasten ja käpyjen osalta. Lännendouglaskuusen neulaset ovat tavallisesti vihreitä ja tuoksuvat murskattuina hedelmäiselle, ja sen käpyjen peitinsuomujen kärjet myötäilevät käpyä. Lisäksi kuluvan kesän kasvainranka on karvainen. Harmaadouglaskuusen neulaset puolestaan ovat sinivihreitä ja heikkotuoksuisia, ja käpyjen peitinsuomujen kärjet siirottavat tai kääntyvät taapäisiksi. Kuluvan kesän kasvainranka vaihtelee karvaisesta täysin kaljuun.


title: Lännendouglaskuusi

text: Lajin muunnoksista lännendouglaskuusi (var. "menziesii") on maailman toiseksi pisimmäksi kasvava puu punapuun ("Sequoia sempervirens") jälkeen. Pisin tunnettu yksilö on 100,3 metriä pitkä ja paksuin läpimitaltaan 4,85 metriä. Var. "menziesii" elää yleisesti yli 500-vuotiaaksi ja parhaimmillaan 1000-vuotiaaksi. Harmaadouglaskuusi (var. "glauca") jää tätä pienemmäksi, mutta voi saavuttaa jopa 1200 vuoden iän.


title: Lännendouglaskuusi

text: Douglaskuusi kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan länsiosissa. Levinneisyysalue ulottuu Kanadan Brittiläisestä Kolumbiasta Yhdysvaltojen Kaliforniaan ja Texasiin ja edelleen Meksikon pohjoisosiin. Suomessa lännendouglaskuusi on satunnainen viljelykarkulainen, jota on tavattu luonnonvaraisena muutamin paikoin lähinnä Etelä-Suomesta.


title: Lännendouglaskuusi

text: Alkuperäisellä levinneisyysalueellaan lännendouglaskuusi kasvaa tuoreissa, runsasravinteisisa metsissä usein valtapuuna. Lajin muunnoksista lännendouglaskuusi (var. "menziesii") kasvaa lähempänä rannikkoa ja esiintyy lähes merenpinnan tasolta 1 800 metrin korkeuteen. Harmaadouglaskuusi (var. "glauca") kasvaa Kalliovuorilla levinneisyysalueensa pohjoisosissa 600 metrin korkeudelta aina eteläosien 3 000 metriin saakka.


title: Lännendouglaskuusi

text: Lännendouglaskuusen puuaines on kauniin punertavaa ja se onkin eräs arvostetuimmista rakennuspuista. Sitä käytetään myös huonekaluihin ja on tärkeä raaka-aine laiva- ja veneveistämöillä. Puuaines on yksi havupuiden lujimmista ja erittäin lahonkestävää. Lisäksi lännendouglaskuusi kuuluu niihin harvoihin puulajeihin, joista saadaan oksatonta ja täysimittaista sahatavaraa. Sahatavarakaupassa puusta käytetään usein kauppanimeä oregonmänty.


title: Lännendouglaskuusi

text: Suomessa lännendouglaskuusi on parhaita vieraita puulajeja metsätalouskäyttöön ja menestyy hyvin Keski-Suomea myöten, mutta vielä Etelä-Lapissa lajin kasvattaminen on mahdollista. Koristepuuna sitä on käytetty melko vähän. Parhaiten lännendouglaskuusi viihtyy Suomessa tuoreilla vettä läpäisevillä mailla. Se viihtyy aurinkoisemmilla paikoilla kuin metsäkuusi ("Picea abies"). Lännendouglaskuusen kasvu onkin ollut sopivilla paikoilla Suomessa jopa vähän parempi kuin metsäkuusen tai männyn ("Pinus sylvestris"). Suomessa viljellään muunnokseen var. "menziesii" kuuluvia lännendouglaskuusia.


title: Riemukupla

text: Riemukupla-elokuvat kertovat Herbiestä, Volkswagenin Kupla-mallin autosta, joka joutuu erilaisiin kommelluksiin. Elokuvat on tuottanut Disney.Lisäksi Riemukuplasta on tehty televisioelokuva vuonna 1997 sekä viiden jakson pituinen televisiosarja vuonna 1982.


title: Pepsiini

text: Pepsiini (EC 3.4.23.1) on mahalaukun aktiivinen valkuaisaineita hajottava entsyymi eli proteaasi. Sitä muodostuu maharauhasten pääsolujen erittämästä pepsinogeenista, joka aktivoituu maharauhasten katesolujen erittämän suolahapon luomassa happamassa ympäristössä ja jo olemassa olevan pepsiinin vaikutuksesta. Pepsinogeeni aktivoituu pepsiiniksi alle 5 pH:ssa hitaasti, mutta alle 3 pH:ssa varsin nopeasti. Aktivoituessaan pepsiiniksi pepsinogeenistä irtoaa 42 aminohappotähteen pituinen pätkä.


title: Pepsiini

text: Pepsiini pilkkoo mahalaukkuun saapuneen ruoan proteiineja peptideiksi ja aminohapoiksi. Nämä stimuloivat mahalaukun limakalvon G-soluja erittämään gastriinia, joka vuorostaan saa mahalaukun parietaalisolut erittämään suolahappoa.


title: Pepsiini

text: Elimistö valmistaa pepsiinin epäaktiivisen välivaiheen kautta, koska jos pepsiini pääsisi toimimaan solun sisällä, pilkkoisi se solun elintärkeitä proteiineja aiheuttaen solun toiminnan lakkaamisen tai solukuoleman.


title: Fiat G.50

text: Fiat G.50 "Freccia" ("Nuoli") oli italialainen toisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone. G.50 oli ensimmäinen sarjatuotantoon päässyt italialainen yksi- ja alatasoinen hävittäjälentokone, jossa oli sisäänvedettävä laskuteline. Koneella oli hyvät lento-ominaisuudet ja Espanjan sisällissodassa kokeiltavana olleet koneet osoittivat G.50:n taistelukyvyn. 1930-luvun loppupuolella koneiden kehitys oli kuitenkin nopeaa, ja toisen maailmansodan alkaessa 1939 G.50 oli jo nopeudeltaan ja nousukyvyltään heikohko. Lisäksi kone oli aseistettu liian kevyesti, vain kahdella, vaikkakin suurikaliiberisella konekiväärillä.


title: Fiat G.50

text: Koneen suunnittelu aloitettiin Italian ilmailuministeriön tilauksesta vuonna 1935, suunnittelusta vastasi Giuseppe Gabrielli. Prototyypin ensilento tapahtui Marina di Pisassa Italiassa 26. tammikuuta 1937, ohjaajana Giovanni de Briganti. Ensimmäisillä lennoilla havaittiin poikittaisvakavuus- ja tärinäongelmia, joista päästiin lopullisesti eroon vasta sarjatuotannon jo käynnistyttyä. Ensimmäisten 12 esisarjakoneen valmistuttua syksyllä 1938 ne lähetettiin Espanjaan, ja siellä saatujen taistelukokemusten perusteella koneisiin tehtiin joukko muutoksia. Italialaiset lentäjät olivat tyytymättömiä suljettavaan ohjaamon kuomuun, sen muuttaminen avo-ohjaamoksi aiheutti sen että koko rungon yläpinta jouduttiin muotoilemaan uudestaan sivuvakaimen värinäongelman poistamiseksi. Lisäksi koneeseen oli asennettava happilaite, riippumaton käynnistysjärjestelmä ja pyöräjarrut. Näiden muutosten jälkeen kone pääsi varsinaiseen sarjatuotantoon keväällä 1939. Valmistajina olivat koko tuotannon ajan Fiat Aviazione, Torino ja CMASA, Marina di Pisa, Italia. Kaikkiaan Fiat G.50-koneita rakennettiin noin 780 kappaletta. Suomeen myytiin 35 G.50 alatyypin konetta, Kroatiaan yhdeksän G.50bis ja yksi G.50B alatyyppiä. Konemallin ainoa säilynyt yksilö on nykyään museoituna Belgradin ilmailumuseossa.


title: Fiat G.50

text: Sarjatuotannon käynnistyttyä Italian ilmavoimat, "Regia Aeronautica", otti koneen välittömästi käyttöönsä, ensimmäisenä yksikkönä 22° Gruppo/51° Stormo keväällä 1939. Kesästä 1940 lähtien koneilla otettiin osaa Britannian ilmasotaan ranskalaisiin ja belgialaisiin lentokenttiin tukeutuen. Lyhyehkön toimintasäteen vuoksi koneilla operoineet 24° Gruppo ja 154° Gruppo siirrettiin myöhemmin Albaniaan Kreikkaan suuntautuneita tehtäviä varten. Pääosin G.50:tä käytettiin kuitenkin Välimerellä ja Pohjois-Afrikassa, käyttäjinä muun muassa 2°, 155°, 24°, ja 151° Gruppo. Konetta käytettiin pienimuotoisesti myös pommituksiin, ulkopuoliset pommiripustimet asennettiin rintamalaivueissa. Viimeisimpiä G.50:n taistelutehtäviä Italian ilmavoimissa oli heinäkuussa 1943 Sisiliassa alkaneen liittoutuneiden maihinnousun torjuminen. Torjuntatehtäviin maihinnousulaivastoa ja -joukkoja vastaan osallistui noin 60 G.50-konetta. Näissä torjuntatehtävissä menetettiin puolet koneista. Kohta tämän jälkeen jäljellä olevat Fiat G.50-koneet vedettiin pois ensilinjan tehtävistä harjoituskäyttöön. Kroatialle myydyt koneet osallistuivat Itsenäisen Kroatian armeijan riveissä taisteluihin partisaaneja vastaan.


title: Fiat G.50

text: Syksyllä 1939 alkaneen toisen maailmansodan johdosta Suomen ilmavoimat tehosti kalustohankintojaan. 23. lokakuuta 1939 allekirjoitetun hankintasopimuksen mukaan Italiasta ostettiin 25 G.50-konetta.


title: Fiat G.50

text: Reservin luutnantti Tapani Harmaja, runoilija Saima Harmajan veli, oli eräs koneen ostoon liittyvistä koelentäjistä. Hän teki Torinon kentän yläpuolella 800 km/h syöksynopeusennätyksen, jossa kone vaurioitui. Tupakoimaton Harmaja sai ennätyksestään Fiat-yhtiöltä lahjaksi kultaisen savukekotelon. Hän kaatui ilmataistelussa Viipurin yläpuolella 1. helmikuuta 1940. Kultainen savukekotelo on palkinto, jonka Maanpuolustuskorkeakoulun Tukisäätiö luovuttaa vuosittain yleisesikuntaupseerikurssin parhaalle lentäjälle.


title: Fiat G.50

text: Talvisodan aikana 31. tammikuuta 1940 tehtiin vielä lisäsopimus kymmenen koneen hankinnasta. Koneiden – mukaan lukien aikaisemmin hankitut 25 konetta – kuljetus Suomeen vaikeutui koska Molotov–Ribbentrop-sopimusta kunnioittava Saksa esti niiden kuljetuksen Saksan ja Ruotsin kautta Suomeen. Kaksi konetta ehdittiin kuljettaa joulukuussa 1939 alkuperäisen suunnitelman mukaan Sassnitzin kautta Malmöhön, jossa ne koottiin. Loput koneet kuljetettiin meriteitse Ruotsiin Göteborgiin. Koneista 17 koottiin SAABin tehtailla Trollhättanissa sekä loput 16 Torslandan lentokentällä Göteborgissa. Koelennot lennettiin Trollhättanissa, josta koneet lennettiin Västeråsin kautta Suomeen. Talvisodan aikana saapui perille kaikkiaan 26 konetta. Ensimmäinen G.50-kone saapui Suomeen 18. joulukuuta 1939, viimeinen 19. kesäkuuta 1940. Tyypin rekisteritunnus Suomen ilmavoimissa oli FA, konekohtaiset tunnukset FA-1 - FA-35.


title: Fiat G.50

text: LLv 26 vastaanotti Fiat G.50-koneita 11. helmikuuta 1940 lähtien. Samana päivänä perustettiin Osasto Nieminen, tukikohtana Utti ja edelleen 15. helmikuuta alkaen Utin Haukkajärvi, kalustonaan G.50-koneet. Myöhemmin koneiden määrän lisääntyessä koko LLv 26 toimi G.50-koneilla. Neuvostoliittolaisten hävittäjähyökkäysten vuoksi osa Utin Haukkajärvellä olleista Fiat G.50-hävittäjistä siirrettiin 1. maaliskuuta 1940 Hollolan Pyhäniemen lentokentälle Vesijärvelle.


title: Fiat G.50

text: Talvisodan päättymiseen 13. maaliskuuta 1940 mennessä LLv 26 saavutti torjuntalennoilla yksitoista ilmavoittoa. Fiateilla LLv 26:ssa lentäneet luutnantti Olli Puhakka ja kersantti Lasse Aaltonen ampuivat kumpikin kaksi konetta alas talvisodassa. Valtion Lentokonetehtaan koelentueen päällikkö, kapteeni Erkki Ehrnrooth ampui talvisodassa Tamperetta pommittaneista vihollispommittajista 2 konetta alas ”Fiiulla”. Tappioina talvisodassa oli yksi ilmataistelussa menetetty Fiat.


title: Fiat G.50

text: Fiatin käyttöä talvisissa olosuhteissa vaikeutti koneen paineilmajärjestelmän jäätymisalttius, lisäksi moottoriöljynä käytettiin risiiniöljyä joka jähmettyi kylmässä aiheuttaen moottorihäiriöitä. Koneen suorituskyky viholliskoneita vastaan oli talvisodan aikana kuitenkin hyvä.


title: Fiat G.50

text: Jatkosodassa Fiat G.50 oli tehokkaimmillaan vuonna 1941. Vuoden 1942 aikana tilanne huononi neuvostolentäjien saadessa käyttöönsä entistä parempia koneita. Myös koneiden kunto huononi ja varaosien puutteen takia lentokuntoisena oli yhä vähemmän koneita.


title: Fiat G.50

text: Helmikuusta 1940 helmikuuhun 1944 koneita käyttänyt LLv 26 toimi jatkosodan alussa Joroisten kentältä, tehtävänään Karjalan Armeijan 10. heinäkuuta alkaneen hyökkäyksen tukeminen. Laivue käytti hyökkäyksen edetessä useita työkenttiä, muun muassa Rantasalmen, Joensuun ja Värtsilän kenttiä. Elokuussa 1941 laivue siirtyi Lunkulaan, josta se siirtyi Aunuksen kannaksen rintaman vakiinnuttua Immolaan 16. syyskuuta 1941. Vuonna 1942 laivueen yksi lentue kerrallaan oli Malmin lentokentällä tehtävänään pääkaupungin suojaus. Tässä vaiheessa koneita oli kerrallaan lentokuntoisena alle kymmenen kappaletta, mikä rajoitti lentotoimintaa huomattavasti. Kesäkuussa laivueen pääosa siirtyi Kilpasillan kentälle lähemmäksi rintamalinjoja. Loppuvuodesta 1942 ja koko vuoden 1943 lentotoiminta oli itäisellä Karjalankannaksella vähäistä, eikä taistelukosketukseen vihollisen kanssa useinkaan päästy.


title: Fiat G.50

text: Koneella saavutettiin LLv 26:ssa jatkosodassa 88 ilmavoittoa omien menetysten olleessa kaksitoista konetta, joista kaksi ilmataistelussa. Huomionarvoisimmat ilmavoittonsa jatkosodassa Fiat sai pudottamalla kaksi Mig-3-hävittäjää jotka olivat noin 200 km/h Fiatteja nopeampia. Nopeita olivat myös ne kuusi Hurricanea jotka lentolaivue 26 Fiateilla pudotti. Menestyneimmät Fiatin ohjaajat olivat lentomestari Oiva Tuominen (23 voittoa), luutnantti Olli Puhakka (11), vänrikki Nils Trontti (6), ylikersantti Onni Paronen (4 1/2), kapteeni Urho Nieminen (4) ja lentomestari Lasse Lautamäki (4).


title: Fiat G.50

text: "Katso myös:"


title: Fiat G.50

text: Vaikka Fiatia on kritisoitu saavutti se jatkosodan todellisissa ilmataistelutilanteissa suhteellisesti eniten voittoja sillä jokainen vihollislentäjän alasampuma Fiat maksoi vastapuolelle 44 Fiattien alasampumaa konetta. Vastaava suhdeluku oli Messerschmitteillä 31,51 ja Brewstereillä 23,53. Jopa vanhanaikaisena Fiat kuuluu siis kiistatta Suomen ilmavoimien jatkosodan aikaisen lentokaluston parhaimmistoon.


title: Fiat G.50

text: Huom. toisen lähteen mukaan: Voittosuhteet: Brewster 32:1; Messerschmitt 25:1. (Heikki Nikunen)


title: Fiat G.50

text: Alkuvuodesta 1944 koneet vedettiin pois operatiivisesta käytöstä ja siirrettiin koulutuskäyttöön ensin HLeLv 30:lle ja myöhemmin T-LeLv 35:lle Kauhavalle Ilmasotakouluun. Konetta käytettiin välityyppinä ennen siirtymistä alkeiskoulukoneesta varsinaiseen hävittäjäkoneeseen.


title: Fiat G.50

text: Vuosina 1944–1946 koneita käytettiin edelleen koulutuskoneina sekä kahta konetta yhteyskoneina HLeLv 23:ssa. Tyypin viimeinen lento lennettiin Kauhavan Lentosotakoululla 13. joulukuuta 1946, kalustoluettelosta jäljellä olevat koneet poistettiin 2. tammikuuta 1950. Koneissa käytetyt Breda-konekiväärit luovutettiin Merivoimille, ja niitä asennettiin muun muassa. moottoritykkiveneisiin ja muille aluksille, mistä ne poistuivat 1980-luvulla.


title: Templo de Debod

text: Templo de Debod on Espanjan pääkaupungissa Madridissa sijaitseva muinaisegyptiläinen temppeli.


title: Templo de Debod

text: Temppeli rakennettiin alun perin eteläiseen Egyptiin lähelle Niilin ensimmäistä putousta ja Isis-jumalattarelle omistettua uskonnollista keskusta. Rakennustyöt aloitti vuoden 200 eaa. tienoilla Meroën kuningas Adijalami rakentamalla pienen Amonille ja Isikselle omistetun kappelin. Myöhemmin Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuninkaat rakensivat uusia osia alkuperäisen ympärille. Rooman keisarit Augustus ja Tiberius saattoivat rakennustyöt loppuun.


title: Templo de Debod

text: Vuonna 1960 useita monumentteja oli vaarassa jäädä veden alle Assuanin padon rakennustöiden vuoksi ja UNESCO pyysi apua kansainväliseltä yhteisöltä näiden historiallisesti arvokkaiden kohteiden pelastamiseksi. Kiitokseksi Espanjan tarjoamasta avusta Abu Simbelin temppelien siirtämisessä, Egypti lahjoitti Debodin temppelin Espanjalle vuonna 1968.


title: Templo de Debod

text: Temppeli purettiin ja siirrettiin kivi kiveltä Madridiin, jossa se koottiin uudelleen yhteen kaupungin kauneimmista puistoista, "Parque del Oesteen". Yleisölle se avattiin heinäkuussa 1972. Se on yksi ainoita muinaisegyptiläisen arkkitehtuurin teoksia Egyptin ulkopuolella ja ainoa laatuaan Espanjassa.


title: Sydney Camm

text: Sir Sidney Camm (1893 – 12. maaliskuuta 1966) oli brittiläinen lentokonesuunnittelija, jonka kuuluisin suunnitelma oli Hawker Hurricane -hävittäjä.


title: Sydney Camm

text: Sidney Camm kiinnostui lentokoneista teini-ikäisenä liittyen Windsor Model Aeroplane Club -lennokkikerhoon. Kerho rakensi oman liitokoneen 1912. Sidney Camm pääsi töihin Hawker Aircraft Company-lentokonetehtaaseen vuonna 1925 piirtäjänä. Pian hän oli sen pääsuunnittelija (1926?), jossa tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa asti. Hawker Hurricanesta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien ensimmäinen yksitasoinen hävittäjäkone. Se oli taistelun Britanniasta voittaja, kun Supermarine Spitfire taisteli saksalaisia hävittäjiä vastaan ja Hurricane ampui sillä aikaa saksalaiset pommikoneet alas. Sitä seurasi tehokkaammat hävittäjät Typhoon ja Tempest, joiden rooli oli rynnäköinti maamaaleja vastaan. Typhoonia vaivasi pitkään korkeusperäsimen flutteri ja buffeting-ilmiö suurilla nopeuksilla. Molemmat ongelmat ratkaistiin vaikkei suurten nopeuksien ilman kokoonpuristuvuutta ymmärretty tuohon aikaan.


title: Sydney Camm

text: Camm oli työorientoitunut henkilö ja pyrki työssään erinomaisiin tuloksiin ja vaati samaa alaisiltaan. Suunnittelutiimin koko oli vain sata ihmistä ja Cammia pidettiin hyvin vaikena johtajana.


title: Sydney Camm

text: Toisen maailmansodan jälkeen Camm suunnitteli muun muassa Hawker Hunter -hävittäjän, Hawker P.1127:n, josta tuli pystysuoraan nouseva Hawker Siddeley Harrier -hävittäjä. Hänet aateloitiin 1953. Hän suunnitteli BAC TSR-2-konetta ja myöhemmin Panavia Tornadoa. Hän esisuunnitteli 1960-luvun alussa Mach 4 nopeuteen yltävää lentokonetta.


title: Underground

text: Underground () on nimitys, jolla kuvataan vaihtoehtoista, valtavirran vastaista, poliittisesti tai kulttuurisesti arveluttavana pidettyä ajattelua ja toimintaa. Underground-ajattelu tai -toiminta ei ole saanut yleistä hyväksyntää ja tunnustusta.


title: Underground

text: Underground on sikäli kuvaava termi, että tavallinen yleisö joutuu harvoin kosketuksiin sen kanssa, ellei ihminen nimenomaan tietoisesti hakeudu sen piiriin ("maan alle"), koska valtamedia ei ole undergroundista juurikaan kiinnostunut. Underground on usein myös synonyymi ilmaisulle "vastakulttuuri".


title: Okakuusi

text: Okakuusi ("Picea pungens") on pohjoisamerikkalainen kuusten ("Picea") sukuun ja mäntykasvien ("Pinaceae") heimoon kuuluva havupuu. Laji kasvaa luonnonvaraisena Kalliovuorten eteläosissa 1 800–3 000 metrin korkeudella mutta ei kasva puurajalle saakka kuten vastaavalla alueella kasvava engelmanninkuusi ("Picea engelmannii"). Okakuusi kasvaa yleisemmin vuoristojen laaksoissa jokien varsilla missä kosteutta on enemmän.


title: Okakuusi

text: Okakuusi kasvaa yleensä 25–30 metriä pitkäksi. Neulaset ovat väriltään harmaanvihreästä vaalean sinivihreään, vaihdellen paljon luonnonvaraisissakin kannoissa. Neulasiltaan erityisen sinisistä tai hopeanhohtoisista kannoista on jalostettu lajikkeita koristekasvikäyttöön. Näitä myydään "sinikuusina" tai "hopeakuusina". Myös pallomaisia lajikkeita on olemassa.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijain liitto on suomalainen vuonna 1937 perustettu uskonnottomien etu-, oikeusturva- ja aatteellinen järjestö. Järjestön tavoitteena on kirkon ja valtion ero sekä tieteellisen todellisuuskäsityksen edistäminen.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Sääntöjensä mukaan liitto on uskonnottomien ja uskontokuntiin kuulumattomien henkilöiden muodostamien yhdistysten keskusjärjestö. Vapaa-ajattelijain liitto on osa kansainvälistä vapaa-ajattelija-, humanisti-, sekularisti-, ateisti- ja rationalistiliikettä. Liitto on poliittisesti sitoutumaton. Sen tavoitteena on ajaa uskonnottomien etuja, oikeuksia ja oikeusturvaa sekä edistää tieteeseen perustuvan uskonnottoman todellisuuskäsityksen leviämistä, uskontokritiikkiä ja ajatuksenvapautta. Liiton sääntöjen mukaan liiton kotipaikka on Helsinki ja toiminta-alueena koko Suomi. Liitto koostuu jäsenjärjestöistä, jotka toimivat eri puolilla maata. Vuonna 2016 liiton jäsenyhdistyksissä on noin 1570 jäsentä.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Liiton tarkoituksena on toimia uskonnottomien yhteiskunnallisen ja oikeudellisen aseman parantamiseksi tekemällä aloitteita valtiovallalle ja kunnille ja toimimalla uskonnottomien puolestapuhujana julkisessa keskustelussa. Liiton tavoitteina on myös antaa tietoa uskonnottomien ihmisten oikeuksista ja velvollisuuksista. Liiton tavoitteena on myös valistaa ihmisiä uskonnottomaan tapakulttuuriin liittyvissä tavoissa kuten nimenantojuhlassa, aikuistumiskoulutuksessa ja -juhlassa, avioliiton solmimisessa ja hautajaisten järjestämisestä.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijat alkoivat 1920-luvun lopulla perustaa siviilirekisteriläisyhdistyksiä. Yhdistykset muun muassa perustivat omia hautausmaita. 1930-luvun alussa siviilirekisteriläisten järjestäytyminen vaikeutui, mutta vuosikymmenen lopulla järjestäytyminen saattoi jatkua, ja 1937 perustettiin Siviilirekisteriläisyhdistysten keskusliitto, josta tuli myöhemmin Vapaa-ajattelijain liitto. Liiton äänenkannattaja alkoi ilmestyä 1937 nimellä "Ajatuksen Vapaus", nykyisin se on "Vapaa ajattelija". Liikkeen johdossa oli muun muassa työväenliikkeen toimijoita sekä liberaaliin sivistyneistöön kuuluvia kuten Ernst Lampén Iso-Keisari ja Vilho Setälä.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Talvisodan lähestyessä hallitusta vaadittiin lakkauttamaan epäilyttäviksi katsottuja järjestöjä. Keskeisen Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen lähes lopetti siviilirekisteriläisliikkeen toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Liiton kotipaikka siirrettiin Turkuun, ja tiettävästi varsinaista toimintaa liiton tasolla oli seuraavan kerran vasta keväällä 1942.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kunnolla toiminta jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945. Lahden liittokokouksessa liiton nimeksi muutettiin Vapaa-ajattelijain liitto ry ja sen kotipaikaksi Helsinki. Jäsenyhdistysten tavoitteeksi asetettiin tieteellisen maailmankatsomuksen levittäminen ja tietojen antaminen siviilirekisteriin kuuluville heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. Järjestäytyminen jatkui vilkkaana, ja myös kirkosta eroaminen yleistyi. Vapaa-ajattelijain liitto oli Vapaa-ajattelijain maailmanliiton jäsen 1946–1994. Professori V. T. Aaltonen liittyi vapaa-ajattelijoiden jäseneksi 1947. Aaltosen kirjoitukset ja tilaisuudet saivat paljon yleisöä.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa V. T. Aaltonen, Väinö Voipio, Timo Vasama, Kari Saari, Erkki Hartikainen ja Jussi K. Niemelä. Liitto hyväksyi ensimmäisen kulttuuripoliittisen ohjelman vuonna 1978 ja uuden kulttuuriohjelman vuonna 1993.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Helsingissä pidettiin vuonna 1983 maailman kolmas ateistien konferenssi. Koollekutsujina olivat Amerikan Ateistien johtaja Madalyn Murray O’Hair ja Vapaa-ajattelijain liiton pääsihteeri Erkki Hartikainen. Kokouksessa oli edustajia lisäksi Norjasta (Levi Fragell, Human-Etisk Forbund), Britanniasta (Barbara Smoker, National Secular Society), Saksan liittotasavallasta (Internationaler Bund der Konfessionslosen und Atheisten), Neuvostoliitosta (Viktor Garadja, Tieteellisen ateismin instituutti), Sveitsistä (Walter Baumgartner, Freidenker-Vereinigung der Schweiz) ja Intiasta (Lavanam, Atheist Centre).


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa liiton pääsihteerin Erkki Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle uskontojen historian ja siveysopin peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen saatiin elämänkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijain liitto saa toimintaansa valtiolta ns. erityisperustein myönnettävää avustusta. Vuodelle 2017 tuki oli 22 000 euroa.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Liiton edistämään uskonnottomaan tapakulttuuriin kuuluvat muun muassa elämänkaarijuhlat kuten häät, nimiäiset, aikuistumisjuhla, hautajaiset sekä vuotuisjuhlat.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijoiden liekkimalja on kuolinilmoituksissa perinteinen uskonnottomien tunnus siviilirekisteriin kuuluvien lehvän lisäksi. Liitto on myynyt suruadresseja, seppeleisiin ja kukkiin kiinnitettäviä kortteja, hautakiveen kiinnitettävää liekkimaljaa, tuhkauurnia sekä muistolausekokoelmaa. Liekkimalja kuvaa Prometheuksen tulta ja se on aiheena liiton vaakunassa. Vaakunassa on hopeakentässä sininen, laakea malja, jossa palaa kolme punaista liekkiä. Vaakuna noudattaa väreiltään vapaa-ajattelijaliikkeen kansainvälisiä värejä, jotka ovat punainen, sininen ja valkoinen (heraldiikassa hopea). Vaakunan suunnitteli liiton vanhan tunnuksen pohjalta heraldikko Harri Rantanen 1980-luvun alussa.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijain liitto ja Forssan vapaa-ajattelijat järjestivät vuonna 1984 kaksipäiväisen elämänkatsomusleirin nuorille. Kokeilu ei saanut jatkoa. Vuonna 1990 perustettiin uskonnottomien nuorten aikuistumisleirejä järjestämään Prometheus-leirin tuki ry, joka on ateistiliikkeestä erillinen järjestö.. Vuonna 1999 perustettiin Prometheus-seremoniat Oy, jonka yhteistyökumppaneina ovat Vapaa-ajattelijain liitto, Suomen humanistiliitto ja Prometheus-leirin tuki. Pro-seremoniat tarjoaa uskontokuntiin sitoutumattomien juhliin tietoa ja palveluita.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Liiton entisen puheenjohtajan, tuomari ja kirjailija Väinö Voipion mukaan nimetty tunnustuspalkinto on myönnetty vuodesta 1993 lähtien. Palkinnon tarkoitus on antaa julkista tunnustusta henkilölle, joka on myönteisellä tavalla tuonut esille humanistista elämänasennetta, puolustanut tieteellistä maailmankatsomusta ja edistänyt yhteiskunnan uskontoriippumattomuutta.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Neurologian professori Jorma Palo sai ensimmäisen palkinnon yleistajuisista lääketiedettä ja etiikkaa käsittelevistä kirjoituksistaan. Liiton mukaan Palon kirjoista parhaiten humanistista etiikkaa tuovat esille "Saanko elää, saanko kuolla: Hoidon rajat" (1992) sekä palkinnon myöntämisen jälkeen kirjoitettu "Sängyssä vai kylppärissä: Arjen etiikkaa" (1996). Kari Cantell palkittiin vuonna 1997 kirjasta "Tiedemiehen mietteitä uskosta", Jussi Pikkusaari vuonna 1998 julkaistusta väitöskirjasta ""Vaikea vapaus: Sosialidemokratian häviö kirkolle 1850-luvulta 1920-luvulle käydyssä Suomen kulttuuritaistelussa". ja Anneli Aurejärvi-Karjalainen 1999 uskonnoista vapaata tapakulttuuria käsittelevästä kirjasta "Perheen omat juhlat: Siviiliseremoniat häistä hautajaisiin" (1999).


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kari Enqvist ja Esko Valtaoja palkittiin vuosina 2004 ja 2005 tieteellisen ja uskonnottoman todellisuuskäsityksen puolustamisesta ja levittämisestä. Vuoden 2007 palkinnon sai suomentaja, tiedettä kansantajuistavia kirjoja julkaisevan Terra Cognita -kustantamon perustaja Kimmo Pietiläinen. Pietiläinen on kolmen kuuluisan uskontokriittisen teoksen kustantaja: Sam Harrisin "Uskon loppu" (2004), Richard Dawkinsin "Jumalharha" (2006) ja Daniel C. Dennettin "Lumous murtuu" (2006). Poliitikko Erkki Tuomioja sai palkinnon 2008 kyseenalaistaessaan teologian opetuksen yliopistoissa sekä ”herättäessään pohdintaa uskonnon roolista yhteiskunnassa tuodessaan julkisesti esille ateisminsa”. Hyvinkään maistraatti sai vuoden 2009 palkinnon palvelutyöstä uskonnottomien hääparien hyväksi.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kesällä 2009 liitto osallistui kansainväliseen ateistien bussikampanjaan "Jumalaa tuskin on olemassa" -mainoksilla. Mukana oli myös Suomen humanistiliitto. Osa liikennöitsijöistä piti mainoksen tekstiä uskovaisia loukkaavana ja kieltäytyi laittamasta mainoksia linja-autoihinsa. Kampanjasta pyydettiin myös lausunto Mainonnan eettiseltä neuvostolta. Neuvosto ei pitänyt kampanjaa loukkaavana tai hyvän tavan vastaisena.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Liiton sääntöjen mukaan liiton tavoitteena on kriittisyyden lisääminen uskontoja kohtaan. Liiton tarkoitus on edistää yksilön ja ajatuksen vapautta, suvaitsevuutta sekä vastuuta muista ihmisistä ja luonnosta.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Sääntöjensä mukaan liittoVapaa-ajattelulla on tarkoitettu uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen. Vapaa-ajattelu on yleensä viitannut nimenomaan ateismiin.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kirjailija Väinö Voipio määritteli vapaa-ajattelijan seuraavasti (1963):


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kari Saaren mukaan vapaa-ajattelu määritellään nykyisin käsitykseksi, jolle on tunnusomaista järkiperäisyys ja avoimuus uusille perustelluille näkemyksille, sekä kyky jatkuvaan uudistumiseen. Vapaa-ajattelu arvostaa järjen vapaata käyttöä ja tieteellistä ajattelua. Vapaa-ajattelijat eivät pidä totena mitään muuta kuin sellaista, mikä on älyllisesti perusteltua. W. K. Cliffordin tunnetun lausuman mukaan on aina ja kaikkialla väärin uskoa mihinkään riittämättömin perustein. Saaren mukaan aina tulee olemaan asioita, josta ei tiettynä hetkenä ole inhimillistä tietoa. Ei ole kuitenkaan luottamista siihen, että olisi olemassa jokin kokemusperäisen tutkimuksen ja havainnoinnin ylittävä keino hankkia tietoa kaikkeudesta, kuten henkilökohtaiset kokemukset tai pyhien kirjojen tapaiset arvovallat. Vapaa-ajatteluun kuuluu pyrkimys taistella henkistä urautumista ja auktoriteettiuskoa vastaan.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijoiden mielestä julkisen vallan tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Tavoitteena on lainsäädännöllisin muutoksin valtiokirkkojärjestelmän purkaminen ja uskonnonopetuksen poistaminen kouluista, päivähoidosta sekä valtion yliopistoista. Kaksi valtiokirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä kirkollisveron kautta.


title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Lainsäädännössä liitto vaatii