title: Olhava (kaupunki)

text: Nykyään Olhavassa on vesivoimalan ja alumiinitehtaan lisäksi kemian, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.


title: Olhava (kaupunki)

text: Kaupungin nähtävyyksiä ovat historiallinen museo, taidemuseo ja vuonna 1820 rakennettu ortodoksinen arkkienkeli Mikaelin kirkko.


title: Olhava (kaupunki)

text: Kahdeksan kilometrin päässä Olhavasta pohjoiseen sijaitsee 700-luvulla perustettu Pohjois-Venäjän vanhimpiin kaupunkeihin ja kauppapaikkoihin lukeutuva Vanha Laatokka eli Laatokanlinna.


title: Muzaffarabad

text: Muzaffarabad () on Pakistanin Azad Kashmirin osavaltion pääkaupunki. Osavaltio on Pakistanin hallinnoima osa kiisteltyä Kashmirin aluetta. Kaupunki on nimetty 1600-luvulla eläneen sulttaani Muzaffar Khanin mukaan.


title: Muzaffarabad

text: Kaupunki sijaitsee lähellä 8. lokakuuta 2005 tapahtuneen maanjäristyksen keskusta. Järistys tuhosi noin puolet kaupungin rakennuksista.


title: Laatokanlinna

text: Laatokanlinna (, suom. myös "Laatokankaupunki", "Vanha-Laatokka") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Olhavan piirissä Leningradin alueeella Venäjällä. Kylä sijaitsee 13 kilometriä Laatokasta etelään Olhavanjoen rannalla.


title: Laatokanlinna

text: Laatokanlinna tunnetaan historiassa yhtenä Pohjois-Venäjän vanhimmista kaupungeista. Viikinkiajalla Laatokanlinna oli suuri kauppakaupunki ja skandinaavinen siirtokunta. Varjagit käyttivät siitä nimeä Aldeigjuborg.


title: Laatokanlinna

text: Laatokanlinnan maalaiskunta on kooltaan 139 neliökilometriä. Vuonna 2016 siellä oli 2 508 asukasta. Maalaiskunnan hallinnollisessa keskuksessa eli Laatokanlinnan kylässä oli 2 012 asukasta vuonna 2010. Kuntaan kuuluu lisäksi 16 muuta kylää.


title: Laatokanlinna

text: Laatokanlinnan vaakunassa on alassyöksyvä haukka, joka on Rurikin vaakuna.


title: Laatokanlinna

text: Varjagit nimittivät kaupunkia Aldeigjuborgiksi eli Aldeigjun linnaksi. Aldeigju on erään teorian mukaan skandinaavinen väännös itämerensuomalaisesta nimestä. Sen oletetaan tarkoittaneen Laatokanlinnan kohdalla Olhavanjokeen laskevaa sivujokea, jonka venäläinen nimi on Ladoźka. Novgorodin ruhtinaskunnan aikana se oli koko valtakunnassa ainoa satama, johon merikelpoiset alukset pääsivät. Siitä ylöspäin oli koskia, joista pääsi ylävirtaan kohti Ilmajärveä vain jokiveneillä. Kevätulvien myötä varjagit laskivat veneillään Holmgardista Aldeigjuborgiin, jossa laivat varustettiin merimatkalle kohti Svitjodia (eli Novgorodista Staraja Ladogaan ja sieltä Ruotsiin.).


title: Laatokanlinna

text:
Laatokanlinnan sijainti oli strategisesti erittäin tärkeä, koska siitä pystyi valvomaan jokireittiä, jota pitkin kauppa-alukset ja soturijoukkiot matkasivat Itämereltä Konstantinopoliin ja Volgalle. Lähellä sijaitsi myös toinen linnoitus Ljubša, joka aiemmin hallitsi jokireittiä.
Viikinkiaikainen Aldeigjuborg perustettiin jo 700-luvun puolivälissä. Sen synty on ajoitettu dendrokronologian avulla vuoteen 753. Kaupungissa asui alkuvaiheessa ainakin skandinaaveja ja itämerensuomalaisia. 760-luvulla Ilmajärven sloveenit hyökkäsivät sinne ja valloittivat linnoituksen. 830-luvulla varjagit valloittivat linnoituksen uudelleen. Jatkuvien heimokahakoiden seurauksena Nestorin kronikan mukaan vuonna 862 rusit eli varjagit kutsuttiin saattamaan maahan järjestys ja hallitsemaan heitä. Varjagiruhtinas Rurik otti ensin Laatokanlinnan hallituskaupungikseen.


title: Laatokanlinna

text: Laatokanlinnan oli 950-luvulle asti yksi tärkeimmistä Itä-Euroopan kauppapaikoista. Vuonna 997 norjalainen viikinki Eerik Haakoninpoika hyökkäsi Laatokanlinnaan ja tuhosi sen. Eymundin saagassa (Eymundar þáttr hrings) kerrotaan, että Ruotsin kuninkaan Olavi Sylikuninkaan tytär Ingegerd meni naimisiin Novgorodin ja Kiovan suuriruhtinaan Jaroslav I Viisaan kanssa vuonna 1019. Ingegerd sai Jaroslavilta häälahjaksi Laatokanlinnan ja siihen liittyvät maat (Aldeigjuborg ok þat jarlsríki, er þar fylgði). Siitä lähtien aluetta on kutsuttu nimellä Inkeri (eli Ingegerdin maat). Maita kutsuttiin hallitsemaan Länsi-Götanmaan jaarli Ragnvald Ulfsson, joka oli Ingegerdin sukulainen äidin puolelta sekä Norjan kuninkaan liittolainen. Ragnvaldin jälkeen jaarliksi tuli hänen poikansa Uleb Ragnvaldsson.


title: Laatokanlinna

text: Inkerinmaa jäi tavallaan puolueettomaksi alueeksi Ruotsin ja Novgorodin väliin. Näin Novgorodin ruhtinas pystyi paremmin keskittymään paremmin taisteluun Kiovan ruhtinaskunnan hallinnasta, johon myös Puolan kuningas pyrki.


title: Laatokanlinna

text: Vähitellen Ladogasta tuli Novgorodin "prigorod" eli aluskaupunki. Vuonna 1116 ruhtinaan käskynhaltija (posadnik) Pavel rakennutti kivisen linnoituksen. Linnoitus on monissa Ruotsin ja Novgorodin välisissä sodissa tuhottu ja rakennettu aina uudelleen samaan paikkaan.


title: Laatokanlinna

text: Vuonna 1545 Laatokassa oli 103 asuttua taloa ja 32 autiota. Asukkaista vajaa 40 prosenttia oli sotilaita ja loput siviilejä. Ladoga menetti kaupunkioikeutensa vuonna 1703, kun Pietari Suuri perusti Uuden-Laatokan Olhavanjoen suulle heikentääkseen alueen voimakkaimman kaupungin eli Ladogan asemaa. Hän siirrätti koko väestön uuteen kylään. Näin aikaisempi "Ladoga" sai nimen "Staraja Ladoga" eli "Vanha Laatokka". Siitä lähtien se on ollut kylä.


title: Laatokanlinna

text: Ensimmäisen linnoituksen dendroknologisten tutkimusten mukaan rakentamisessa käytetyt puut ovat vuodelta 753. Vanhimmat esinelöydöt ovat 600-luvulta oleva merovingiaikainen kampa (2013 löydetty) ja arabialaisia rahoja eli dirhameja vuodelta 786.


title: Laatokanlinna

text: Olhavajoen rannalla on hautakumpuja, jotka on dendrokronologian avulla määritelty vuosille 850–925. Ne ovat tyypiltään viikinkien tekemiä. Haudoista on löydetty sekä miesten että naisten jäänteitä.


title: Laatokanlinna

text: Laatokan linnan varhaisin muoto oli puinen paaluvarustus. 1100-luvulla linnoituksen ympärille rakennettiin kiviset muurit kulmatorneineen ja kuusi kirkkoa, joita on jäljellä kaksi.


title: Laatokanlinna

text: Paikkakunnan historian ja kulttuurin muistomerkkien suojelemiseksi on alueelle perustettu laaja museokokonaisuus. Museohankkeesta huolimatta kyläkeskus on saanut kyseenalaista julkisuutta, sillä alueen johtohenkilöt haluavat purkaa 1800-luvulla rakennetut talot ja asfaltoida katuja. Pelätään, että asfaltointityö tuhoaa arvokkaan kulttuuriympäristön sekä arkeologisessa kulttuurikerrostumassa olevat puusta, nahasta ja luusta valmistetut esineet.


title: Laatokanlinna

text: Vuonna 2003 Laatokanlinnassa vietettiin 1250-vuotisjuhlia. Venäjän presidentti Putin nimitti sen Pohjois-Rusin vanhimmaksi pääkaupungiksi (Drevnjaja stolitsa Severnoi Rusi).


title: Tuomas Palaiologos

text: Tuomas Palaiologos (1409-1465) oli Bysantin keisari Manuel II Palaiologoksen nuorin poika. Hän oli Morean despootti vuodesta 1449 aina siihen asti kun turkkilaiset valtasivat Morean vuonna 1460. Morean menetyksen jälkeen hän eli Italiassa, missä hänet tunnustettiin yleisesti Bysantin keisariksi.


title: Tuomas Palaiologos

text: Hänen veljiänsä olivat keisarit Johannes VIII ja Konstantinos XI, Morean despootit Theodoros II ja Demetrios, ja Tessalonikin despootti Andronikos.


title: Tuomas Palaiologos

text: Kun Konstantinos XI:stä tuli keisari, hän antoi veljelleen Tuomakselle Morean despotaatin hallittavakseen. Pari vuotta myöhemmin Demetrios lähetettiin myös Kreikkaan ja veljekset saivat hallita Moreaa yhdessä. Sen jälkeen kun Mehmed II:n joukot valtasivat Konstantinopolin, hän päätti että veljekset saisivat jatkossakin hallita yhdessä. Tuomas päättikin nyt etsiä tukea lännestä. Hän menin naimisiin erään genovalaiseen aatelissukuun kuuluvan naisen kanssa. Mutta pian veljien välille syttyi sisällissota, jonka Tuomas voitti. Demetrios pakeni Mehmedin luokse ja pyysi tätä avukseen. Turkkilaisten hyökätessä Moreaan Tuomas pakeni perheineen Italiaan vuonna 1460. Morean väestön hän jätti oman onnensa nojaan. Viimeisin taistelu turkkilaisia vastaan käytiin Salmenikonin kaupungista, jossa keisariperheelle kaukaista sukua oleva Graitzas Palaiologos piti pintansa yli kuukauden ajan.


title: Tuomas Palaiologos

text: Morean menetyksen jälkeen Tuomas asui Roomassa, jossa hänet tunnustettiin Bysantin keisariksi. Kun Tuomas kuoli vuonna 1465. hänen poikansa Andreas Palaiologos peri Bysantin keisarin arvonimen. Hän myi kuitenkin arvonimensä Ranskan kuninkaalle Kaarle VIII:lle. Andreas kuoli vuonna 1503 ilman perillisiä.


title: Tuomas Palaiologos

text: Vuonna 1472 paavi järjesti, että Tuomaksen katolinen tytär Zoe Palaiologina (Sofia) meni naimisiin Venäjän Iivana III:n kanssa.


title: Tölkki

text: Tölkki on umpinainen juomien tai säilykkeiden vähittäismyyntipakkaus. Tölkin poikkileikkauksen muoto on tavallisesti joko neliö tai ympyrä. Tölkin tilavuus on harvoin litraa suurempi. Tölkit valmistetaan ohuesta teräslevystä, alumiinilevystä tai polyeteenimuovilla päällystetystä kartongista (nestepakkauskartongista), jota neste ei läpäise.


title: Tölkki

text: Metalliset juomatölkit valmistetaan yleensä alumiinista, kun taas kiinteät elintarvikkeet pakataan usein sisäpuolelta pinnoitettuun terästölkkiin. Ne voidaan avata joko tölkin päällä olevaa avausrengasta (puhekielessä usein "klipsi" tai "klipsu") vetämällä tai tölkinavaajalla, jos avausrengasta ei ole. Joissain maissa käytetyt tölkit kierrätetään, jotta alumiini saadaan takaisin hyötykäyttöön. Juomatölkeistä saa tällöin myös usein pantin kierrätettäessä.


title: Tölkki

text: Olutta alettiin myydä Suomessa metallitölkeissä 1. maaliskuuta 1971. Aluksi olutta tölkitti viisi panimoa: Auran Panimo, Mallasjuoma, Porin Olut, Sinebrychoff ja Wihurinkoski. Peltisen oluttölkin korkeus oli 15 senttimetriä, halkaisija 7 senttimetriä ja tilavuus 45 senttilitraa. Olutpurkkeja valmisti Suomessa Oy G. W. Sohlberg Ab vuodesta 1970 vuoteen 1992. Alumiinisia juomatölkkejä tuotiin vuosituhannen vaihteessa Suomeen muun muassa Puolasta, Ruotsista, Saksasta ja Isosta-Britanniasta, kunnes vuonna 2013 valmistus aloitettiin Suomessa monikansallisen Rexamin tehtaalla Mäntsälässä ja puolalaisomisteisen Can-Packin tehtaalla Hämeenlinnassa.


title: Tölkki

text: Hämeen Osuusmeijeri kokeili maaliskuussa 1955 maidon myymistä asiakkaille pahvitölkeissä. Osuusmeijeri aloitti kokeilut piimän pakkaamisella kerma- ja jäätelöpakkauksista aikoinaan tunnettuun Paperituote Oy:n Satona-tölkkiin.


title: Tölkki

text: Pantillisia juomapakkauksia säätelevät erilaiset asetukset, joihin vaikuttavat esimerkiksi jätelaki (1072/2004) sekä Suomen liittyminen Euroopan unioniin.


title: Tölkki

text: Juomapakkausten verotusarvoja koskenut haittavero poistui vuoden 2008 alussa (1037/2004), jonka jälkeen tölkkimyynti on kasvanut.


title: Tölkki

text: Materiaalina alumiini on kevyt ja se kestää ilman ja veden vaikutusta hyvin. Se suojelee juomia ja ruokia, on kestävä, edullinen ja lähes loputtomiin kierrätettävissä.


title: Tölkki

text: Suomessa alumiiniset juomatölkit tulivat pantillisen palautusjärjestelmän osaksi vuonna 1996. Alumiinisesta juomatölkistä veloitetaan tuotteen oston yhteydessä 0,15 euron pantti, joka hyvitetään, kun tyhjä tölkki palautetaan palautuksia vastaanottavan myymälän palautusautomaattiin. Pantti hyvitetään vain tölkeistä, jotka ovat muodollisesti ehjiä ja joiden EAN-viivakoodi on palautusautomaatin luettavissa. Pantillisten tölkkien palautusaste vuonna 2008 oli 90 prosenttia, mikä on kansainvälistä kärkeä. Kierrätysjärjestelmästä vastaa Suomen Palautuspakkaus eli Palpa.


title: Tölkki

text: Ruotsissa juomatölkkien palautusjärjestelmä on ollut käytössä vuodesta 1984 ja ensimmäisten 25 vuoden aikana palautettiin kaikkiaan 18 miljardia alumiinitölkkiä. Pantti oli 0,50 kruunua vuosina 1987-2010 ja loppuvuodesta 2010 alkaen 1 kruunu. Vuonna 2007 tölkkien palautusaste oli 87 prosenttia. Kierrätysjärjestelmästä vastaa Svenska Returpack.


title: Tölkki

text: Norjassa juomatölkkien pantti on 1 kruunua vuonna 2011. Palautusjärjestelmästä vastaa Norsk Resirk.


title: Tölkki

text: Palautetut alumiinitölkit sulatetaan ja materiaalista tehdään uusia juomatölkkejä. Sen valmistus uusiokäyttöön vie vain 5 prosenttia ensivalmistusprosessin energiasta.


title: Tölkki

text: International Aluminium Institute (IAI) esitteli joulukuussa 2009 lukuja alumiinin ympäristövaikutuksista: kaikilla mittareilla mitattuna alumiini on yksi ympäristöystävällisimmistä materiaaleista.


title: Tölkki

text: Suurin osa juomatölkeistä on panttimerkittyjä, jolloin niistä saa palauttaessaan pantin. Myös pantittomat tölkit voidaan palauttaa, jotta alumiini saadaan takaisin hyötykäyttöön. Nestekartonkipakkaukset voi palauttaa oman taloyhtiön keräyspisteeseen tai aluekeräyspisteeseen. Tyhjät säilyketölkit voidaan palauttaa metallinkeräykseen. Kierrättämällä alumiiniset pakkaukset voidaan säästää 95 prosenttia energiasta mitä tarvitsisi uuden alumiinin valmistukseen.


title: Kumykin kieli

text: Kumykin kieli (kumykiksi къумукъ тил, "qumuq til") on kumykkien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.


title: Kumykin kieli

text: Kumykkia puhutaan lähinnä Dagestanissa. Sen ulkopuolella kumykkeja asuu Tšetšenian Gudermesin ja Groznyin piireissä, Pohjois-Ossetian Mozdokin piirissä sekä Turkissa, Iranissa ja Irakissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan kumykin puhujia oli Venäjällä 286 700 henkeä, joista 244 800 asui Dagestanissa, 9 400 Tšetšeniassa ja 9 300 Pohjois-Ossetiassa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan kumykkia puhui 458 100 henkeä, joista 405 300 Dagestanissa, 12 700 Pohjois-Ossetiassa ja 9 400 Tšetšeniassa. Lukuihin sisältyvät myös kymykkia toisena tai vieraana kielenä puhuvat.


title: Kumykin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjän kymykeista 97,7 % puhui kumykkia äidinkielenään ja 0,2 % toisena kielenä. Vuonna 2002 kymykkia osasi 96,8 % koko Venäjän ja 99,1 % Dagestanin kumykeista. Kymykkia puhuu myös osa Dagestanin avaareista, dargeista, tšetšeeneista, nogaista ym.


title: Kumykin kieli

text: Kansallisuudeltaan kumykeista 90,9 % osaa venäjää (76,5 % vuonna 1989). Pieni osa kumykeista puhuu myös tšetšeeniä, avaaria ja dargia.


title: Kumykin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 426 200 kumykin puhujaa.


title: Kumykin kieli

text: Kymykki kuuluu turkkilaisten kielten luoteiseen eli kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat karatšai-balkaari ja karaiimi. Eräät piirteet yhdistävät sen oguusilaisen ryhmään. Kumykissa on havaittavissa myös dagestanilaisten naapurikielten vaikutusta.


title: Kumykin kieli

text: Kieli jakautuu eteläiseen ja pohjoiseen päämurteeseen. Eteläryhmään kuuluvat Kaitagin murre Kajakentin piirissä ja osassa Kaitagin piiriä sekä vuoriston reuna-alueen murre Karabudahkentin piirissä ja muutamassa Buinakskin piirin kylässä. Pohjoisryhmän muodostavat Buinakskin murre Buinakskin ja Kumtorkalan piireissä sekä Tarkin, Kjahulain, Alburikentin ja Leninkentin taajamissa, Hasavjurtin murre Hasavjurtin ja Babajurtin piireissä sekä Terekin murre Kizljarin piirissä, Tšetšeniassa ja Pohjois-Ossetiassa. Vokaaliharmonia on täydellinen vain pohjoismurteissa. Etelämurteiden fonetiikkaan ja sanastoon on vaikuttanut dargin kieli.


title: Kumykin kieli

text: Kumykeilla on pitkä kirjallinen perinne. 1500-luvulta aina 1800-luvun loppuun saakka he käyttivät kirjakielenään yhteisturkkilaisen kirjakielen türkin pohjoiskaukasialaista varianttia, joka toimi samalla myös alueen muiden turkkilaisten ja kaukasialaisten kansojen yhteisenä kirjakielenä.


title: Kumykin kieli

text: Varsinainen kumykin kirjakieli syntyi 1800-luvun loppupuolella. Kirjakielen normit muotoutuivat Yırçı Qazaqin, Muhammed Osmanovin ja myöhempien kumykkikirjailijoiden teoksissa ja vakiintuivat lopullisesti 1920–1930-luvuilla. Ensimmäinen kumykinkielinen kirja ilmestyi vuonna 1883. Kaikkiaan ennen vallankumousta julkaistiin 152 kumykinkielistä teosta. Aluksi käytettiin arabialaista kirjaimistoa, joka soveltui huonosti kumykin äänteiden ilmaisemiseen. Vuosina 1905–1909 ja 1920 laadittiin arabialaiseen kirjaimistoon perustuva ns. ”uusi adžam”, jotka käytettiin vuoteen 1928 saakka, jolloin siirryttiin latinalaiseen aakkostoon. Vuonna 1938 otettiin käyttöön nykyinen kyrillinen kirjaimisto, jossa venäjästä poikkeavia äänteitä ilmaistaan erilaisten kirjainyhdistelmien avulla. Kirjakielen normit perustuvat Buinakskin ja Hasavjurtin murteisiin.


title: Kumykin kieli

text: Kumykkiä käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla. Ylemmillä luokilla opetus tapahtuu venäjäksi ja kumykkia opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Mahatškalassa ilmestyy sanomalehti Joldaš ja maaseudulla 6 paikallislehteä. Lisäksi julkaistaan naistenlehteä "Dağystanly qatyn", kirjallisuuslehteä "Dosluq", lastenlehteä "Qarčiğa" ja islamilaista lehteä "Assalam". Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Mahatškalassa toimii kumykinkielinen ammattiteatteri.


title: Kumykin kieli

text: Kumykin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kirjakielen käyttöala melko laaja. Kieltä pidetään varsin elinvoimaisena eikä se toistaiseksi ole uhanalainen.


title: Junkers A 50 Junior

text: Junkers A 50 Junior oli saksalainen kaksipaikkainen alatasoinen urheilulentokone, joka lensi ensimmäisen kerran vuonna 1928.


title: Junkers A 50 Junior

text: Koneen suunnitteli ja valmisti Junkers Flugzeugwerke AG, ja se oli maailman ensimmäinen kokometallirakenteinen urheilukone. Koneen hyvistä ominaisuuksista huolimatta sen valmistusmäärä jäi huomattavasti suunniteltua pienemmäksi.


title: Junkers A 50 Junior

text: Suomeen ostettiin kaksi Junkers Junioria. 1931 suojeluskunnat hankkivat OH-SKY-koneen, joka 1936 merkittiin Suomen ilmavoimien rekisteriin SK-1:ksi. Kone pakko-otettiin virallisesti ilmavoimien käyttöön lokakuussa 1939.


title: Junkers A 50 Junior

text: Toinen koneyksilö oli suomalaisen ennätyslentäjän Väinö Bremerin hankkima OH-ABB. Bremer lensi koneella muun muassa Kapkaupunkiin ja takaisin vuonna 1932 sekä osittain maapallon ympäri vuonna 1933, ylittäen Tyynen valtameren ja Atlantin laivalla. Bremerin kone pakko-otettiin ilmavoimien käyttöön lokakuussa 1939. Suomen ilmailuliitto hankki koneen omistukseensa vuonna 1967 kansalaiskeräyksellä hankituin varoin.


title: Junkers A 50 Junior

text: OH-ABB kuuluu Suomen ilmailumuseon kokoelmiin ja on sijoitettu näytteille Helsinki-Vantaan lentoaseman ulkomaanterminaalin lähtöaulaan.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Onnettomuustutkintakeskus (OTKES, ; , "SIAF") tutkii Suomessa tapahtuvat suuronnettomuudet sekä vakavat ilmailu-, vesiliikenne- ja raideliikenneonnettomuudet. OTKES kuuluu oikeusministeriöön. Tutkintakeskuksen johtaja on tekniikan tohtori, dosentti Veli-Pekka Nurmi. Onnettomuustutkintakeskus sijaitsee Helsingin Pasilassa osoitteessa Ratapihantie 9.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: OTKES perustettiin vuonna 1996, ja sen ensimmäinen johtaja oli varatuomari Kari Lehtola.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Onnettomuuksien tutkinta Suomessa sai alkunsa tieliikenteestä. Vuonna 1966 tieliikenneonnettomuuksissa sai surmansa 1 099 ja loukkaantui liki 16 000 henkilöä. Synkkiin onnettomuuslukuihin oli useita syitä: vapaat nopeudet, autojen heikko passiivinen turvallisuus, rattijuoppous, välinpitämätön suhtautuminen liikennesääntöihin ja muihin tienkäyttäjiin sekä erilaiset tiestön kunnosta johtuneet tekijät. Murheellisin vuosi oli 1972, jolloin Suomen tieliikenteessä kuoli 1 156 ihmistä.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Liikennevakuutusyhdistyksen vuonna 1967 perustama vakuutusyhtiöiden liikenneturvallisuustoimikunta (VALT) asetti kokeiluluonteisesti liikennevahinkojen tutkijalautakunnan Uudenmaan lääniin vuonna 1968. Lautakunnan tehtävänä oli tutkia kaikki läänin alueella tapahtuneet, jonkin osapuolen kuolemaan johtaneet tieliikenneonnettomuudet, niiden syyt, seuraukset ja pelastustoimet sekä laatia suositukset vastaavien onnettomuuksien ehkäisemiseksi vastaisuudessa. Ensimmäinen tutkittu onnettomuus tapahtui 8. maaliskuuta 1968.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Kokeilusta saatiin hyvin myönteiset tulokset ja toukokuuhun 1971 mennessä tutkijalautakunta oli perustettu Suomen jokaiseen lääniin. Tutkijalautakunnan muodosti neljä eri alojen asiantuntijaa. Lautakunnan puheenjohtajana ja koollekutsujana oli poliisijäsen (yleensä Liikkuvan poliisin komisario) sekä muina jäseninä lääkäri, katsastusmies ja tie- ja vesirakennushallituksen edustaja (yleensä tiemestari). Lautakuntaan nimettiin riittävä määrä varajäseniä sen saamiseksi koolle kaikissa tilanteissa. VALT:n seuraajaksi perustettiin vuonna 2016 Onnettomuustietoinstituutti (OTI), joka toimii Liikennevakuutuskeskuksen itsenäisenä yksikkönä. Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien selvitettäväksi on 2000-luvulla tullut vuosittain runsaat 300 tapausta.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Suuronnettomuuksien turvallisuustutkinnan kehittymisen yhtenä lähtöaskeleena oli ruoppaaja Nostajan uppoaminen 6.9.1972: https://yle.fi/aihe/artikkeli/2013/10/18/tuhat-tonnia-painava-ruoppaaja-upposi-viidessa-minuutissa. Onnettomuuksien tutkinta siirtyi lainsäädännölliselle pohjalle, kun laki onnettomuuksien tutkinnasta (373/1985) tuli voimaan vuonna 1985. Sen korvasi vuonna 2011 uusi turvallisuustutkintalaki.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Turvallisuustutkinnassa selvitetään onnettomuuden kulku, syyt ja seuraukset sekä pelastustoimet ja muiden viranomaisten toiminta. Tärkeä osa tutkintaa ovat erilaiset rekonstruktiolaskelmat, joiden perusteella saadaan selville, mitä onnettomuuden tai vaaratilanteen aikana tapahtui missäkin järjestyksessä, sekä tapahtumassa mukana olleiden henkilöiden ja silminnäkijöiden kuuleminen. Tutkinnasta laaditaan julkinen tutkintaselostus, jossa esitetään edellä mainitut asiat sekä lisäksi suositukset vastaavanlaisten onnettomuuksien estämiseksi. Turvallisuustutkinnan tarkoitus on parantaa turvallisuutta ja ehkäistä vastaavanlaisia onnettomuuksia. Tutkinnassa ei oteta kantaa vastuu-, vahingonkorvaus- tai syyllisyyskysymyksiin.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Onnettomuustutkintakeskuksessa on 16 työntekijää, minkä lisäksi sen käytettävissä on noin sadan henkilön eri osaamisaloista koostuva ulkopuolinen asiantuntijajoukko. OTKES tutkii vuosittain 20–30 tapausta, jotka se valitsee selvitettävikseen itsenäisesti. Tutkintaraportti pyritään kussakin tapauksessa saamaan valmiiksi 6–12 kuukauden kuluessa.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: OTKES:n tutkinnan aloittamisesta päätettäessä otetaan huomioon tapahtuman vakavuus ja sellaisen uusiutumisen todennäköisyys. Seurauksiltaan vähäinenkin tapahtuma tai vaaratilanne voidaan tutkia, jos sen muodostuminen vakavaksi onnettomuudeksi olisi ollut hyvinkin mahdollista. Tutkintakynnys ylittyy myös, jos tutkinnan arvioidaan tuottavan merkittävää tietoa yleisen turvallisuuden parantamiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Kuolemaan johtaneiden tieliikenne- ja maastoliikenneonnettomuuksien tutkinta kuuluu normaalisti eri puolilla maata toimiville tutkijalautakunnille, joita on 20. Onnettomuustutkintakeskus voi kuitenkin tutkia myös tällaisen onnettomuuden, jos siinä on kuollut ja loukkaantunut useita henkilöitä tai useita ihmishenkiä on ollut samanaikaisesti vaarassa. Tällaisia ovat esimerkiksi usean auton ketjukolari moottoritiellä, henkilöauton ja tilataksin törmäys, täynnä matkustajia olevan linja-auton syttyminen tuleen kesken ajon tai linja-auton kaatuminen sen suistuessa tieltä.


title: Onnettomuustutkintakeskus

text: OTKES muodostuu viidestä tutkintahaarasta: ilmailuonnettomuudet, vesiliikenneonnettomuudet, raideliikenneonnettomuudet, muut onnettomuudet ja poikkeukselliset tapahtumat. Jokaisella tutkintahaaralla on johtava tutkija.


title: Salaarin kieli

text: Salaari on salaarien puhuma altailaisten kielten turkkilaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä puhutaan Kiinaan kuuluvissa Qinghain ja Gansun provinsseissa sekä Xinjiangin autonomisessa provinssissa. Salaareja on yli 100 000, mutta vain noin kolmasosa heistä puhuu salaarin kieltä.


title: Salaarin kieli

text: Salaarin kieli jakaantuu kahteen murreryhmään. Näistä toinen on saanut vaikutteita tiibetistä ja kiinalaisista kielistä, toinen puolestaan uiguurin ja kazakin kielistä.


title: Kutsunnat

text: Kutsunnat on asevelvollisuuteen liittyvä toistuva menettely, jossa asevelvollisuusiän saavuttaneet miehet määrätään saapumaan erityiseen tilaisuuteen palveluskelpoisuuden ja -paikan määrittämiseksi sekä asevelvollisuuden suorittamista koskevan tiedon jakamiseksi. Kutsuntamenettely liittyy asevelvollisuusarmeijaan, mutta ei esimerkiksi ruotujakolaitokseen.


title: Kutsunnat

text:
Suomea koskeva ensimmäinen asevelvollisuuslaki säädettiin vuonna 1878 ja tuli voimaan vuonna 1881 osana tuolloin vallinnutta kansainvälistä kehitystä.
Suomen puolustusvoimissa kutsunnat ovat nykyään tilaisuus, jonka tarkoitus on määrätä asevelvollisen palveluspaikka ja kertoa puolustusvoimien toiminnasta ja armeijasta tuleville alokkaille. Kutsuntoihin osallistuminen on asevelvolliselle pakollista (myös lääkäriltä vapautuksen saaneille). Tilaisuudessa ei yleensä käsitellä vaihtoehtoisia palveluspaikkoja, kuten aseetonta palvelusta tai siviilipalvelusta kovinkaan perusteellisesti.


title: Kutsunnat

text: Tilaisuuteen kutsutaan kaikki kyseisenä vuotena 18 vuotta täyttävät asevelvolliset nuoret miehet sekä ne, jotka on määrätty uudelleen tarkastettaviksi aiemmissa kutsunnoissa. Lisäksi kutsunnanalaisia ovat ne 19–29-vuotiaat, jotka ovat jääneet edellisiin kutsuntoihin saapumatta tai ovat tuona aikana saaneet Suomen kansalaisuuden, eikä heitä vielä ole erikseen tarkastettu.


title: Kutsunnat

text: Kutsuntoihin tulee kutsu hyvissä ajoin ennen kyseistä tilaisuutta. Asevelvolliselle suoritetaan myös terveystarkastus ja kelpoisuusluokkamääritys yleensä oman kunnan terveysasemalla. Lääkärintarkastus voidaan suorittaa myös kutsuntojen yhteydessä, mikäli se katsotaan tarpeelliseksi. Ulkomailla asuvia kutsunnoissa voi edustaa asiamies.


title: Kutsunnat

text: Aiemmin kutsuntojen yhteydessä suoritettiin myös psykologinen testi, jossa osanottajat vastasivat lomakkeissa oleviin lukuisiin kysymyksiin ”kyllä” tai ”ei”. Kysymyksiin kuuluivat esimerkiksi ”Näetkö eläimiä, joita muut eivät näe?” ja ”Jos olisit taiteilija, maalaisitko kukkia?”. 2000-luvun alussa aikaa vievä psykologinen testi siirrettiin kuitenkin pois kutsunnoista myöhempään vaiheeseen.


title: Kutsunnat

text: Tilaisuus järjestetään eri paikkakunnilla eri aikoina, kuitenkin yleensä syys-, loka- tai marraskuun aikana. Kutsuntojen järjestämispaikka on yleensä joku kaupungin tai kunnan omistuksessa oleva julkinen rakennus kuten esim. urheilutalo


title: Kutsunnat

text: Vuonna 2005 kutsuntoihin osallistui noin 32 000 nuorta miestä.


title: Kutsunnat

text: Poissaolo kutsunnasta on rikos, josta tuomitaan normaalioloissa sakkorangaistus. Poissaolo kutsunnasta liikekannallepanon aikana voi kuitenkin johtaa enimmillään puolen vuoden vankeusrangaistukseen. Vuosittain kutsunnat jättää väliin lähes kuusisataa kutsuntavelvollista.


title: Simo Rantalainen

text: Simo Rantalainen (s. 6. elokuuta 1961 Lahti) on suomalainen entinen toimittaja ja tv-persoona. Hän aloitti Mainostelevision urheilu-uutisten juontajana 1990-luvun alussa ja tuli tunnetuksi Jari Sarasvuon ohella "Hyvät, pahat ja rumat" -talk show’n juontajana.


title: Simo Rantalainen

text: Rantalainen on opiskellut puheviestintää ja käynyt Yleisradion urheilutoimittajakurssin. Hän harrastaa erilaisia kamppailulajeja ja toimi nyrkkeilijä Tarmo Uusivirran managerina 1990-luvun alussa. Rantalainen on kirjoittanut Uusivirrasta "Tare – mestarinyrkkeilijän muotokuva" -nimisen kirjan, joka julkaistiin helmikuussa 2017. Hän on myös ollut rauhanturvaajana Suomen YK-pataljoonassa (FINBATT-UNDOF) Golanin kukkuloilla 1980-luvulla.


title: Simo Rantalainen

text: Vuonna 1993 Rantalainen kääntyi islaminuskoiseksi ja myöhemmin 2000-luvulla omaksui nimen Mujahed bin Risto Faisal.


title: Simo Rantalainen

text: Televisiouransa jälkeen Rantalainen on esiintynyt suomalaisessa sensaatiohakuisessa lehdistössä pääosin oikeusjuttujensa myötä. Vuonna 1999 hänet tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 50 päiväsakkoon kunnianloukkauksesta. Vuonna 2006 hän joutui maksamaan korvauksia kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta.


title: Simo Rantalainen

text: 4. joulukuuta 2006 hänet tuomittiin kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen perättömästä vaarailmoituksesta. Rantalainen oli tehnyt poliisille perättömän ilmoituksen, jonka mukaan porvoolaisessa ravintola Seurahovissa olisi pommi. Poliisi ei löytänyt pommia. Porvoon käräjäoikeus määräsi Rantalaisen maksamaan 12 000 euron korvaukset ravintolassa keskeytyneen nyrkkeilyillan järjestäjille.


title: Simo Rantalainen

text: Lokakuussa 2008 Rantalainen sai Helsingin käräjäoikeudessa neljän kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen kahdesta pahoinpitelystä.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Myriokefalonin taistelu käytiin Bysantin valtakunnan ja seldžukkien välillä 17. syyskuuta 1176. Taistelu oli suuri tappio Bysantille ja sitä verrattiin jopa Manzikertin taisteluun.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Bysantin ja seldžukkien välillä vallitsi rauha 1170-luvulla. Seldžukit halusivat kuitenkin laajentaa Rumin sulttaanikuntaa länteen, Vähään-Aasiaan. Bysantti halusi taas vallata takaisin menettämänsä alueet idässä jotka se oli menettänyt Manzikertin taistelun jälkeen. Keisari Manuel I Komnenos saikin vallattua takaisin Kilikian (joka oli välillä Armenian, välillä Antiokian hallinnassa) ja sai tehtyä Antiokian ruhtinaskunnasta Bysantin vasallin. Vuonna 1175 sota syttyi taas kun seldžukkien Kilij Arslan II ei palauttanut takaisin Bysantille alueita, jotka oli aikaisemmin luvannut. Myös unkarilaisia osallistui taisteluun. Unkarilaisten päälliköt olivat transsylvanialainen vojvodi "Rátót-heimoinen Leusták" ja "Ompud" tai "Ampud"-niminen palatiini.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Manuel kokosi valtavan armeijan ja aloitti marssimaan seldžukkien maita kohti. Arslan olisi halunnut neuvotella, mutta Manuel luuli olevansa ylivoimainen ja kieltäytyi rauhantarjouksista. Manuel lähetti osan armeijastaan Andronikos Vatatzesin johdolla Amasiaa kohti. Hän johti itse suurimman osan armeijastaan seldžukkien pääkaupunkia Ikonionia kohti. Kumpikin armeija joutui kulkemaan metsäisiä reittejä pitkin joiden varrella turkkilaisten oli helppo tehdä yllätyshyökkäyksiä. Amasiaan matkalla ollut armeija tuhoutui tällaisessa hyökkäyksessä ja seldžukit lähettivät Manuelille Andronikos Vatatzesin pään. Seldžukit tuhosivat myös viljelyksiä ja myrkyttivät lähteitä vaikeuttakseen Manuelin marssia.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Marsiessaan erästä vuoristosolaa pitkin lähellä Myriokefalonin linnoitusta Manuelin joukot jäivät loukkuun. Manuelilla on arvioitu olleen noin 25 000 sotilasta mukanaan. Vaikka hänellä olisi saattanut olla jopa 50 000. Armeijaan kuului myös joukkoja Antiokian Balduinin johdolla joka myös komensi armeijan oikeaa siipeä. Vasenta siipeä komensi Johannes Kantakuzenos. Kilij Arslanilla oletetaan olleen saman verran joukkoja, tosin tarkkaa määrää ei tiedetä.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Seldžukit hyökkäsivät ensin bysanttilaisten oikeaa siipeä kohti, joka kärsi raskaita tappioita. Antiokian Balduin oli itse kuolleitten joukossa. Aluksi keisari Manuel piti tilannetta täysin toivottomanan ja oli jo vähällä jättää armeijansa oman onnensa nojaan. Lopulta hän kuitenkin ryhtyi toimeen ja keräsi joukkoja ympärilleen. Ajettuaan seldžukit solasta loput armeijasta pääsi kulkemaan sen läpi pienemmin tappioin. Bysanttilaiset olivat kuitenkin menettäneet omat piiritysvarusteensa ja heillä ei ollut enää mahdollisuutta vallata Ikonionia. Lopulta armeija pääsi palaamaan kun Manuel lupasi Kilij Arslanille että hän purkaisi kaksi linnoitusta Dorylaeumissa ja Sibliassa.


title: Myriokefalonin taistelu

text: Vaikka Manuel itse vertasi taistelua Manzikertiin ei sillä kuitenkaan ollut samanlaista vaikutusta armeijan toimintakykyyn. Bysantti menetti nyt kuitenkin lopullisesti otteen Vähän-Aasian sisämaahan.


title: Šoorin kieli

text: Šoorin kieli (šooriksi шор тили, "šor tili") on Venäjällä Etelä-Siperiassa asuvien šoorien puhuma turkkilainen kieli.


title: Šoorin kieli

text: Šoorien perinteistä asuinaluetta ovat Kuznetskin Alataun rinteet sekä Tomin ja sen sivujokien Kondoman ja Mras-Sun varret. Hallinnollisesti seutu kuuluu Kemerovon alueen Taštagolin ja Novokuznetskin piireihin, Mežduretšenskin kaupunkipiirikuntaan sekä osittain Hakassiaan ja Altain tasavaltaan.


title: Šoorin kieli

text: Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 15 700 šooria ja 10 000 šoorin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan šooreista 57,5 % ilmoitti äidinkielekseen šoorin ja 40,9 % venäjän. Toisena kielenään venäjää puhui 53,6 %.


title: Šoorin kieli

text: Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 14 000 šooria ja 6 200 šoorin puhujaa. 99,7 % šooreista osaa venäjää. Alueellisesti he jakautuvat seuraavasti:


title: Šoorin kieli

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 2 800 šoorin puhujaa.


title: Šoorin kieli

text: Šoori kuuluu turkkilaisten kielten uiguurilais-oguusilaisen ryhmän hakassilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat hakassi, tšulyminturkki ja altain pohjoismurteet. Šoorin kieltä ei tule sekoittaa hakassin kielen samannimiseen murteeseen.


title: Šoorin kieli

text: Kieli jakautuu kahteen murteeseen. Mras-Sun murre on lähempänä hakassia ja Kondoman murre altain pohjoismurteita. Šoorissa on paljon mongolilaisia ja venäläisiä lainasanoja.


title: Šoorin kieli

text: Ortodoksiset lähetyssaarnaajat loivat 1880-luvulla kyrilliseen kirjaimistoon perustuneen kirjakielen, jolla julkaistiin aapinen ja uskonnollista kirjallisuutta. Vuonna 1926 perustettiin Vuoristo-Šorian kansallinen piiri, avattiin šoorinkielisiä kouluja ja julkaistiin sanomalehteä. Šooriksi ilmestyi myös alkuperäistä kaunokirjallisuutta. Kirjakielen pohjana oli Mras-Sun murre. Vuonna 1929 siirryttiin latinalaiseen aakkostoon, mutta vuonna 1938 palattiin kyrilliseen kirjaimistoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ғ, қ, ң, ӧ ja ӱ. Vuonna 1939 tapahtuneen kansallisen piirin lakkauttamisen jälkeen kirjakielen viljely loppui lähes kokonaan.


title: Šoorin kieli

text:
"Šoorin kirjaimisto"
Kieltä alettiin elvyttää 1980-luvun lopussa. Nykyään šooriksi on julkaistu äidinkielen oppikirjoja ja sitä opetetaan kouluissa aineena. Vuonna 1989 kieltä alettiin opettaa Novokuznetskin kasvatustieteellisessä korkeakoulussa.


title: Šoorin kieli

text: Elvytystoimista huolimatta šooria voidaan pitää vakavasti uhanalaisena kielenä. Nykyään valtaosa sen puhujista asuu kaupungeissa täysin venäjänkielisessä ympäristössä. Äidinkielen arvostus on vähäistä ja venäjä on vaikuttanut voimakkaasti sen rakenteeseen.


title: Olhavan tšuudit

text: Olhavan tšuudit olivat Olhavanjoen seudulla elänyt suomalais-ugrilainen kansa tai ryhmä, jota vanhastaan on pidetty kieleltään itämerensuomalaisina. Viikinkiajalla tšuudit asuttivat Laatokanlinnan alueita yhdessä varjagien kanssa, mutta asutus venäläistyi jo keskiajalla. Nykyisin Laatokan etelärannalla tunnetaan pari kyläkeskusta, joilla on säilynyt itämerensuomalaista perua oleva nimi.


title: Olhavan tšuudit

text: Hiljattain on tutkittu Laukaanjoen ja Olhavanjoen alueen vanhaa paikannimistöä, erityisesti vesistöjen nimiä. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää alueen etnistä historiaa 400–1100-luvuilla. Päätuloksena tutkimuksesta on ollut, että Olhavan tšuudit eivät paikannimistön perusteella olleet kieleltään itämerensuomalaisia.


title: Olhavan tšuudit

text: Vaikka aiemmassa tutkimuksessa onkin tunnistettu alueen paikannimistö suomalais-ugrilaiseksi, niin varsin vähän on tutkittu tarkemmin sitä, mitä suomalais-ugrilaisten kielten ryhmää alueen paikannimet edustaisivat. Syynä tähän ollut se, että alueen etnistä historiaa on tutkittu aiemmin lähinnä venäjän kielen tutkimuksen ja arkeologian näkökulmasta. Sen sijaan varsinaista tutkimusta alueen suomalais-ugrilaista substraattipaikannimistä ei ole ollut. Yleisenä oletuksena arkeologisen tiedon ja vanhojen venäläisten kronikoiden perusteella on ollut että tšuudit olisivat olleet kieleltään itämerensuomalaisia ja asuneet Laukaanjoen ja Olhavanjoen varsilla sekä Peipsijärven itäpuolella pääasiassa nykyisellä Novgorodin alueella.


title: Olhavan tšuudit

text: Tuloksena paikannimien tutkimuksesta on kuitenkin ollut, että varmasti itämerensuomalaiset vesistönimet alueella rajoittuvat lähinnä vain Suomenlahden ja Laatokan etelärannikoiden läheisyyteen. Etelämpänä ei myöskään esiinny niitä itämerensuomalaiselle substraattinimille tyypillisiä nimenosia, joita tavataan pohjois-Venäjän alkuperältään itämerensuomalaisiksi tulkituissa substraattipaikannimissä esimerkiksi Arkangelin alueella.


title: Olhavan tšuudit

text: Etelämpänä Olhavanjoen ja Laukaanjoen alajuoksuilla tätä vastoin paikannimistä on tutkimuksessa löytynyt kielellisiä elementtejä, jotka lännessä sisältävät samankaltaisuuksia mordvaan ja kantasuomeen ja idässä merjaan ja saameen. Sen sijaan itämerensuomen "h"-äänteeseen johtaneiden äänteenmuutosten perusteella alkuperältään itämerensuomalaisia nimiä näyttäisi esiintyvän vain myöhäiseen karjalaiseen ja inkeriläiseen siirtolaisuuteen liittyvinä. Pihkovan alueella taas suomalais-ugrilaisperäisiä paikannimiä ei löydy lainkaan, vaan kaikki suurempien jokien nimet ovat slaavilaisia. Kansallisuudennimistä paikannimissä nimen "tšuudi" esiintymisen pohjoisraja vastaa melko hyvin varmasti itämerensuomalaisten vesistönimien etelärajaa, jonka pohjoispuolella tiedetään keskiajalla asuneen vatjalaisia, inkerikkoja ja vepsäläisiä. Samoin nimistössä tästä etelään esiintyvä sanasto näyttää useimmiten olevan lähempänä Volgan alueella puhuttuja suomalais-ugrilaisia kieliä kuin itämerensuomalaisia kieliä. Jonkin verran itämerensuomalaista siirtolaisuutta alueelle on kuitenkin voinut suuntautua. Kaiken kaikkiaan paikannimistön eri elementtien ja muiden tietojen perusteella itäiset tšuudit näyttäisivät olleen kielellisesti ja kulttuurisesti lähellä merjalaisia. Lisävalaistusta aihepiiriin voisi tuoda alueen mikrotoponyymien tutkimus.


title: SS Noronic

text: SS Noronic oli höyrylaiva, joka laskettiin vesille 1913 Ontarion Port Arthurissa Kanadassa. Aluksen rakensi Western Dry Dock and Shipbuilding Company, ja se luovutettiin Northern Navigation Companylle, Canada Steamship Linesin operatiiviselle osastolle. Suurten järvien matkustajaliikenteeseen. Lempinimellä "The Queen of the Lakes" tunnettu laiva tuhoutui tulipalossa Toronton satamassa 17. syyskuuta 1949. Onnettomuudessa menehtyi 120 henkeä.


title: SS Noronic

text: Laivan pituus oli 110,3 metriä, ja sen bruttopaino oli 6 095 tonnia. Aluksella oli tilaa 600 matkustajalle sekä 200 miehistönjäsenelle. Aluksen matkustajakannet A–D oli sijoitettu rungon yläosiin, eikä yhdeltäkään kannelta ollut poistumistietä suoraan laiturille. Ainoat poistumistiet sijaitsivat alhaalla E-kannella.


title: SS Noronic

text: SS "Noronic" oli saapunut Toronton satamaan syyskuun 16. päivän iltana. Aluksen oli tarkoitus viettää yö satamassa ennen kuin viikon pituista risteilyä jatkettaisiin seuraavana aamuna. Suuri osa matkustajista ja miehistöstä poistui laivalta illan aikana, ja laivalle jäi vain 16 hengen miehistö. Miehistö ja matkustajat kuitenkin palasivat takaisin laivalle aamukahteen mennessä. Matkustajien mukana laivalle oli myös saapunut luvattomia vieraita.


title: SS Noronic

text: Noin puoli kolmen aikaan aamuyöllä matkustaja nimeltä Don Church huomasi savua C-kannen oikeanpuoleisen käytävän takaosassa ja paikallisti sen alkulähteen pieneen lukittuun liinavaatevarastoon lähellä naisten pesutiloja. Church ilmoitti asiasta välittömästi ensimmäiselle havaitsemalleen miehistönjäsenelle, hyttipalvelija Earnest O'Neilille, joka nouti stuerttien toimistosta varaston avaimet sekä käsisammuttimen. Kun liinavaatevaraston ovet avattiin ja sisällä kytenyt tuli sai lisää happea, palo roihahti valloilleen ja tarttui nopeasti sitruunaöljyllä kiillotettuihin puisiin seinäpaneeleihin.


title: SS Noronic

text: Church ja O'Neil yhdessä toisen hyttipalvelijan ja miesmatkustajan kanssa yrittivät tuloksetta sammuttaa tulta käsisammuttimella. O'Neil yritti myös käynnistää palonsammutusjärjestelmää, mutta vuosien mittaan hoitamattomaksi jäänyt putkisto oli vuotava ja tukkoinen, eikä paloletkusta tullut pisaraakaan vettä. Tämän jälkeen Church palasi hyttiinsä D-kannella, herätti perheensä ja pakeni laivalta kaikessa hiljaisuudessa yrittämättäkään varoittaa muita matkustajia.


title: SS Noronic

text: O'Neil ryntäsi päällystömessiin ja ilmoitti asiasta vasta laivalle palanneelle aluksen päällikölle, William Taylorille. Ensimmäinen perämies Gerry Wood soitti palohälytyksen laivan viheltimellä. Tuolloin kello oli 02.30: palo oli alkanut vain kahdeksan minuuttia sitten, mutta laivan kannet olivat jo ilmiliekeissä.


title: SS Noronic

text: Hetkeä ennen palohälytystä sataman yövahti havaitsi laivalla raivoavat liekit ja hälytti palokunnan, joka lähetti paikalle lähes kaiken liikenevän kalustonsa. Paikalle saapui myös sataman sammutuslaiva. Ensimmäiset pelastusyksiköt saapuivat paikalle kello 02.41.


title: SS Noronic

text: Tuolloin alus oli jo kokonaan liekeissä. Miehistö ei ollut ehtinyt herättää kaikkia yläkansilla nukkuvia matkustajia ajoissa, mutta paniikki ja avunhuudot herättivät loputkin nukkuvista matkustajista. Suurin osa aluksen portaikoista oli jo ilmiliekeissä, joten yläkansilla olleet matkustajat eivät voineet paeta E-kannen uloskäytävän kautta. Palokunta ja miehistö saivat pystytettyä tikkaita, mutta kun matkustajat tungeksivat pitkille tikkaille, osa niistä katkesi ihmismassan painon alla. Suurin osa pelastuneista matkustajista pelastautui liukumalla köysiä pitkin alas laiturille. Jotkut koettelivat onneaan hyppäämällä yläkansilta satama-altaaseen. Osa matkustajista täytyi pelastaa särkemällä hyttien ikkunaventtiilit ja repimällä matkustajat niiden kautta ulos, sillä käytävät hyttien ulkopuolella olivat tulessa.


title: SS Noronic

text: Tulipalon aikana laivalla vallitsi täysi kaaos ja paniikki. Ihmiset ryntäilivät toivottomina yläkansilla tulen saartamina, vailla pakotietä. Osa hyppäsi veteen, osa joutui kauhun valtaaman ihmislauman tallomaksi, kun taas jotkut hyppäsivät yläkannelta suoraan laiturille ja menettivät henkensä. Ihmisiä tukehtui hapenpuutteeseen, ja jotkut paloivat elävältä hytteihinsä. Kuolevien kauhunhuutojen sanottiin voittaneen hälytyssireenien valituksen.


title: SS Noronic

text: Ensimmäiset palotikkaat asetettiin B-kannen tasolle, ja ne lyhistyivät välittömästi ihmisten painon alla. Tikkaillaolijat putosivat satama-altaaseen, josta sammutusvene pelasti heidät. C-kannelle asetetut tikkaat kestivät koko pelastusyrityksen ajan.


title: SS Noronic

text: Ennen kolmea aamulla aluksen teräsrakenteet hehkuivat valkoisena tulipalon kuumuuden keskellä, ja laivan kannet ja runko alkoi sortua. Kiivaimman palon aikana sammutusletkuista suihkunnut vesi höyrystyi ennen kuin se edes ehti liekkeihin saakka. Tunnin kuluttua palon alkamisesta "Noronicin" runko oli niin täynnä sammutusvettä, että alus alkoi kallistua laiturin suuntaan. Alus kuitenkin suoristui, ja palomiehet saattoivat palata takaisin paikoilleen. Kaiken kaikkiaan 6,4 miljoonaa litraa vettä ruiskutettiin palavaan laivaan 37 letkusta.


title: SS Noronic

text: Viiden aikaan aamulla palo saatiin sammutettua, mutta vasta seitsemältä runko oli jäähtynyt niin paljon, että palomiehet saattoivat nousta laivaan etsimään menehtyneitä. Etsijät kohtasivat kammottavan näyn: laivan käytäviltä löytyi toisiinsa kietoutuneita hiiltyneitä luurankoja, ja useat olivat menehtyneet vuoteisiinsa. Useat luurangoista olivat niin pahasti palaneet, että jäljellä oli ainoastaan pääkallo ja selkäranka. Palon suunnattomasta kuumuudesta kertoo myös se, että kaikkialla teräslevyt olivat vääntyneet epämuodostuneeksi. Yhtä keulassa sijaitsevaa portaikkoa lukuun ottamatta kaikki portaikot olivat täydellisesti tuhoutuneet.


title: SS Noronic

text: Kuolleiden tarkkaa lukumäärää ei koskaan pystytty tarkasti päättelemään. Lopulliset arviot vaihtelevat 118 ja 139 kuolonuhrin välillä. Suurin osa menehtyi tukehtumalla tai palamalla elävältä. Osa tallautui kuoliaaksi paniikin keskellä tai hyppäämisen seurauksena. Vain yksi kuolonuhreista menehtyi hukkumalla. Suurta yleisöä raivostuttanut tosiasia oli, että kaikki menehtyneet olivat matkustajia: yhtäkään miehistön jäsentä ei ollut kuolonuhrien joukossa.


title: SS Noronic

text: Hallitus suoritti onnettomuudesta laajan tutkinnan. Sen mukaan tulipalo oli syttynyt liinavaatevarastossa huolimattoman tulenkäsittelyn vuoksi; todennäköisesti joku hyttipalvelijoista tai pesulan henkilökunnasta oli pudottanut tupakan varastoon.


title: SS Noronic

text: Miehistön raukkamaista käytöstä ja pelkuruutta syytettiin suurimmaksi aiheuttajaksi kuolonuhrien suureen märään. Paloyönä laivalla oli liian vähän miehiä virantoimituksessa, ja osa miehistöstä pakeni välittömästi laivalta, eikä heistä kukaan hälyttänyt palokuntaa. Myöskään matkustajia ei ollut ohjeistettu evakuoinnin varalta.


title: SS Noronic

text: Laivan suunnittelusta löydettiin myös vikaa. 36-vuotiaan laivan sisätilat oli vuorattu öljytyillä puupaneeleilla tulenkestävän materiaalin sijaan. Kaikki poistumistiet sijaitsivat yhdellä kannella, palon syttymiskohdan alapuolella. Myöskään palonsammutusjärjestelmä ei ollut toimintakuntoinen.


title: SS Noronic

text: Päällikkö Tayloria pidettiin sankarina muutamia viikkoja onnettomuuden jälkeen. Hän lähti "Noronicilta" viimeisten joukossa ja avusti palomiehiä rikkomalla ikkunaventtiilejä ja vetämällä matkustajia turvaan. Hänen kerrotaan myös kantaneen tajuttoman naisen turvaan savun täyttämältä käytävältä. Tästä huolimatta hän menetti merikapteenin pätevyyskirjansa vuodeksi.


title: SS Noronic

text: SS "Noronic" upposi matalaan satama-altaaseen, ja se purettiin osittain tapahtumapaikalla. Ylimmät kannet purettiin ennen kuin runko saatiin kellutettua pintaan 29. marraskuuta 1949. Runko hinattiin romutettavaksi Ontarion Hamiltoniin.


title: SS Noronic

text: Canada Steamship Lines maksoi uhrien omaisille korvauksia yhteensä yli kaksi miljoonaa dollaria.


title: Final Fantasy VII

text: Final Fantasy VII () on Squaren (nyk. Square Enix) kehittämä ja julkaisema "Final Fantasy" -pelisarjaan kuuluva roolipeli. Peli julkaistiin alun perin PlayStationille vuonna 1997, ja seuraavana vuonna Eidos levitti pelin Windows-versiota. Elokuussa 2015 peli julkaistiin myös iOS:lle, ja loppuvuodesta se julkaistaan uusintaversiona PlayStation 4:lle. "Final Fantasy VII" oli pelisarjansa ensimmäinen osa, joka julkaistiin myös Euroopassa ja Australiassa. PlayStation-version levittäjänä toimivat Sony Computer Entertainmentin tytäryhtiöt.


title: Final Fantasy VII

text: Peli oli ilmestyessään niin kriitikoiden kuin pelaajien suosiossa. Se oli selkeästi PlayStationin ”Killer App” eli jo itse pelikonetta myytiin pelkästään "Final Fantasy VII":n pelaamista varten. Peli kuuluu myös jälkikäteen arvioituna PlayStationien parhaimmistoon. GameFAQs-sivustolla se äänestettiin kaikkien aikojen parhaaksi peliksi vuosina 2004 ja 2005, ja "Famitsū"-lehdessä marraskuussa 2006 se pääsi toiselle sijalle listalla sadasta parhaimmasta pelistä koskaan.


title: Final Fantasy VII

text: "Final Fantasy VII":stä tehtiin myös muutamia spin-off-tuotteita. Jotkin pelin hahmoista esiintyvät muun muassa peleissä "Ehrgeiz" ja "Kingdom Hearts". Pelille tehtiin myös vuonna 2005 jatkoksi 3D-animaatio "", joka sijoittuu aikaan pelin tapahtumien jälkeen, ja samaan DVD-julkaisuun liittyvä lyhyt anime-elokuva "", joka kertoo uudelleen erään kohtauksen pelistä. Vuonna 2006 ilmestyi myös "", joka kertoo erillisen tarinan tapahtumista itse pelin ja "Advent Children" -elokuvan jälkeen. Uusin "Final Fantasy VII":een perustuva peli "" kertoo tapahtumista ennen "Final Fantasy VII":n ilmestymistä.


title: Final Fantasy VII

text: "Final Fantasy VII":n musiikeista vastasi pelisarjan edellisten osien tapaan Nobuo Uematsu.


title: Final Fantasy VII

text: Pelistä on kaksi versiota. Alkuperäinen versio julkaistiin vain Japanissa. Kansainvälisesti julkaistu versio on tästä parannettu painos, ja se julkaistiin Japanissa nimellä "Final Fantasy VII International". Tämä versio muuttaa viimeisen vastustajan mahtihyökkäystä pitemmäksi ja näyttävämmäksi ja lisää peliin kaksi vaihtoehtoista, erittäin haastavaa vastustajaa (Ruby ja Emerald WEAPON).


title: Final Fantasy VII

text: Pelistä on olemassa kaksi englanninkielistä käännöstä. Ensimmäinen on Sony Computer Entertainmentin tekemä käännös PlayStation-versioon. Toinen on Eidoksen tekemä käännös Windows-versiota varten; tämä on parannettu versio PlayStation-version käännöksestä.


title: Final Fantasy VII

text: Alkuperäistä käännöstä on kritisoitu hieman kuivemmaksi ja vähemmän lokalisoiduksi kuin 'Final Fantasy VI":n käännöstä, joka oli Squaresoftin käsialaa. Lisäksi PlayStation-versiossa oli useita kirjoitus- ja käännösvirheitä, jotka on kuitenkin suureksi osaksi korjattu Windows—version käännöksessä.


title: Final Fantasy VII

text: Käännöksen ongelmallisin ja eniten sekaannusta aiheuttanut kohta oli Aerith-pelihahmon nimi. Kaikissa Squaren omissa lähteissä hahmon nimi romanisoidaan muotoon ”Aerith”, mutta englanninkielisissä versioissa, sekä joissain lisenssituotteissa, hahmon nimi on ”Aeris”. Tämä aiheuttaa toisinaan suurta sekaannusta.


title: Final Fantasy VII

text: Vuoden 2015 E3-messuilla Square Enix julkaisi ilmoitusvideon "Final Fantasy VII":n uusintaversiosta, jota fanit ovat toivoneet kauan. Yoshinori Kitase palaa tuottajaksi, ja ohjaaja on Tetsuya Nomura. Peli on täysin uudistettu taistelusysteemin ja grafiikan pohjalta. Tetsuya Nomuran mielestä uusintaversio ei ole kunnollinen, jos vain pelin grafiikat päivitetään nykyaikaisiksi.


title: Final Fantasy VII

text: Kuten muutkin "Final Fantasy" -pelit, "Final Fantasy VII" on pitkälti menupohjainen, japanilaistyyppinen roolipeli. Juonta kuljetetaan pääasiassa välinäytösten kautta; suurin osa näistä on pelimoottorilla tehtyjä, mutta uutena sarjan piirteenä joukossa on myös useita videovälinäytöksiä. Suuressa osassa videoanimaatioita käytetään myös pelin 3D-hahmoja videokuvan päällä.


title: Final Fantasy VII

text: "Final Fantasy VII" oli ensimmäinen sarjan peli, jossa hahmot on kuvattu 3D-grafiikan avulla. Pelialueiden taustat, taistelukohtauksia lukuun ottamatta, ovat kuitenkin edelleen käsin piirrettyjä 2D-kuvia. "Final Fantasy VII":n toinen graafinen uudistus on videokuvan käyttö, joskin tästä sitä ja sarjan myöhempiä osia on toisinaan kritisoitu. Pelissä on myös yksi musiikillinen uudistus – viimeisessä taistelussa musiikissa kuullaan myös lauluosuus.


title: Final Fantasy VII

text: Taistelujärjestelmä on vuoropohjainen. Kuten "Final Fantasy VI":ssa, pelissä käytetään ATB (Active Time Battle) -järjestelmää, jossa hahmojen taistelujärjestys vaihtelee heidän nopeutensa mukaan. "Final Fantasy VI":n Desperation Attack -järjestelmästä on kehitetty Limit Break -systeemi, jossa hahmon saatua tarpeeksi vahinkoa hän voi tehdä yhden suuremman hyökkäyksen, jonka tyyppi vaihtelee hahmokohtaisesti.


title: Final Fantasy VII

text: Uutena piirteenä pelissä on materia-kuuliin pohjautuva taitojärjestelmä. Kuhunkin aseeseen ja haarniskaan voidaan liittää materioita, jotka sallivat erilaisten loitsujen ja erikoistoimintojen käytön. Materiat myös kehittyvät ajan myötä, jolloin ne mahdollistavat uusia toimintoja, ja ajan myötä ne saavuttavat täyden kehitysvaiheen, jossa ne jakautuvat uusiksi materioiksi. Materioita on viittä tyyppiä: loitsumateriat mahdollistavat loitsujen käytön, kutsuntamateriat mahdollistavat suurien hirviöiden kutsumisen tekemään valtavia hyökkäyksiä, komentomateriat mahdollistavat uusia komentoja, tukimateriat muuttavat niihin linkitetyn materian toimintatapaa (esimerkiksi All-materian linkittäminen loitsumateriaan mahdollistaa loitsun kohdistamisen kaikkiin vihollisiin kerralla), ja itsenäiset materiat muuttavat hahmon toimintaa muulla tavoin, usein muuttaen hahmon statistiikkoja.


title: Final Fantasy VII

text: Pelissä on useita päähahmoja, joita pelaaja voi käyttää ryhmässään.Pelin päähahmona on Cloud Strife, entinen Shin-Ra-energiayhtiön armeijan sotilas, joka halusi päästä armeijan ykköskaartin, SOLDIERin, jäseneksi. Hän toimii pelin alkaessa palkkasoturina. Hänet on värvätty mukaan AVALANCHE-nimiseen ekoterroristijärjestöön tuhoamaan mako-energialla – planeetan tuottamalla magian kaltaisella voimalla – toimiva reaktori suurkaupunki Midgarissa. Cloudin mukaan liittyy AVALANCHEn johtaja Barret Wallace. Tuhottuaan ensimmäisen reaktorin AVALANCHE palaa Midgari Sektori 7, jossa tutstutaan Cloudin lapsuudenystävään Tifa Lockhartiin. Tifa pyytää Cloudia jäämään, mutta hän osoittaa vähäistä kiinnostusta. Barretin antaessa Cloudille palkkionsa Cloud kuitenkin jää. Seuraavana päivänä he iskevät toiseen reaktoriin, mutta sen seurauksena Cloud joutuu muista eroon. Hän herää myöhemmin Sektori 5:en kirkossa ja tapaa kukkatyttö Aerith Gainsboroughin. Paikalle ilmaantuu Shin-Ran Turks-järjestö, joka yrittää kaapata Aerithin. Cloud kuitenkin onnistuu pelastamaan molemmat ja he pakenevat Aerithin kotiin. Aerith aikoo viedä Cloudin takaisin Sektori 7:än. Sektorin sisäänkäynnillä he näkevät Tifan matkalla Wall Marketiin Sektorissa 6. He menevät perään ja tunkeutuvat Don Corneon kartanoon ottamaan selvää Tifan aikeista. Tifa yrittää saada Don Corneolta tiedon, että kuka yrittää iskeä AVALANCHEa vastaan. Cloudin ja Aerithin avulla Tifa saa selville, että Shin-Ran turvallisuuspäällikkö Heidegger on yrityksen takana ja että Sektori 7:än on jo hyökätty. Kolmikko palaa sektoriin jossa Barret ja muu AVALANCHE tekevät kaikkensa pysäyttääkseen Shin-Ran. He eivät kuitenkaan onnistu ja samalla Aerith kidnapataan. Cloud, Barret ja Tifa onnistuvat pakenemaan ennen kuin Sektori 7 romahtai. Barret kuitenkin on vihasta ja surusta suunniltaan, koska hän luuli adoptiotyttärensä Marlenen kuolleen. Aerith sai Marlenen kuitenkin turvaan kotiinsa Sektori 5:en, joten he lähtevät katsomaan.


title: Final Fantasy VII

text: Marlene löytyy Aerithin kotoa ja Aerithin kasvatusäiti kertoo, että Aerith on viimeinen Cetra, planeetan muinaiskansaa. Cloud päättää pelastaa Aerithin ja Tifa ja Barret tulevat mukaan. He matkaavat Shin-Ran päämajaan. He löytävät Aerithin ja myös leijonan tapaisen olennon, jolla shin-ralainen professori Hojo yrittää tehdä kokeita. He vapauttavat molemmat ja ilmenee että olento osaa puhua. Olento liittyy mukaan ja hän tottelee nimeä Red XIII. Pian koko ryhmä jää kiinni ja heidät vangitaan.


title: Final Fantasy VII

text: Vankeina he eivät pysy kovin kauan. Joku tai jokin on tappanut useita Shin-Ran sotilaita ja sellien ovet ovat auenneet. Red XIII menee edeltä ottamaan selvää ja huomaa, että Jenova-näyte on vapautunut. Ylempänä he huomaavat Shin-Ran pääjohtajan kuolleen, tapettu erittäin pitkällä miekalla. Cloud sanoi, että vain yksi henkilö kykenee käyttämään juuri tuota kyseistä miekkaa: supersotilas Sephiroth, jonka on luultu kuolleen jo vuosia sitten. Pääjohtajan poika Rufus saapuu paikalle ja ottaa Shin-Ran johdon. Cloud ja muut joutuvat pakenemaan Midgarista kokonaan, sillä heillä on nyt kaksi ongelmaa: Shin-Ra ja Sephiroth. He matkaavat Kalmin kylään, jossa Cloud kertoo menneisyydestään viisi vuotta sitten, kun hän oli päässyt SOLDIERiin. Hän ja Sephiroth olivat saaneet tehtävän tutkia Nibelheimin kaupungissa sijaitseva Mako-reaktori. Tällä reissulla Sephiroth sai selville asioita itsestään ja hän tuli hulluksi ja tuhosi koko Nibelheimin. (Nibelheim on Cloudin ja Tifan kotikaupunki) Nyt Cloud aikoo päästä tasoihin hänen kanssaan tästä syystä.


title: Final Fantasy VII

text: Matkalla he tapaavat Yuffie Kisaragin, joka päättää liittyä heidän mukaan (Yuffie on salainen hahmo). Matka jatkuu Junoniin, jossa Rufus Shinra julistaa pääjohtajuutensa. Cloud kumppaneineen onnistuu livahtamaan huomaamatta rahtilaivaan, joka matkaa länteen. Laivassa he näkevät Sephirothin, joka käyttää Jenovaa heitä vastaan ja katoaa. Laivan rantauduttua Costa Del Soliin heidän matkansa jatkuu Coreliin, jonka Gold Saucer-huvipuistossa heidän seuraan liittyy Cait Sith. Matka jatkuu Red XIII:n kotiin Cosmo Canyoniin.


title: Final Fantasy VII

text: Cosmo Canyonissa Red XIII:n isoisä Bugenhagen opettaa heille Planeetan toimintaa. Planeetan sisällä virtaa sen elämän energiaa, jota kutsutaan Elämänvirraksi (Lifestream). Kaikki planeetan elämä on siitä peräisin. Kun elollinen olento kuolee, se palaa takaisin Planeettaan, eli Elämänvirtaan, ja se energia jatkaa kiertoa. Shin-Ran käyttämä Makoenergia on peräisin Elämänvirrasta, ja siten se ei saavuta todellista tarkoitustaan. Tämän takia Shin-Ran toiminta on Planeetalle haitaksi.


title: Final Fantasy VII

text: Red XIII aikoi jäädä Cosmo Canyoniin, mutta Bugenhagen näytti hänelle jotain tärkeää. Red XIII oli aina pitänyt isäänsä Setoa pelkurina, joka jätti hänet ja Cosmo Canyonin. Todellisuudessa Seto taisteli kanjonin puolesta loppuun asti. Red XIII:n nähtyä tämän hän päätti jatkaa matkaa Cloudin mukana.


title: Final Fantasy VII

text: Cosmo Canyonista matka jatkui Cloudin ja Tifan kotikaupunkiin Nibelheimiin. Siellä oli jotain outoa tekeillä, sillä koko kaupunki oli pystyssä aivan kuin sille ei olisi koskaan tapahtunut mitään. Myös kaupungin nykyiset asukkaat väittivät, ettei Sephiroth tuhonnut kaupunkia viisi vuotta sitten. Kaupungissa myös oli mustiin pukeutuneita miehiä. Sephiroth oltiin nähty jo aiemmin mustaan pukeuteneena. Cloud meni Shin-Ran kartanoon ja löysi sen kellarista Sephirothin, joka aikoi matkata Nibel-vuoren yli. Samalla Cloud löysi arkusta geneettisesti muokatun ihmisen, Vincent Valentinen (Vincent on myös salainen hahmo). Vincent liittyi mukaan, koska hänellä oli kana kynittävänä professori Hojon kanssa.


title: Final Fantasy VII

text: Cloud ja kumppanit seurasivat Sephirothia Rakettikaupunkiin, jossa vanha shin-ralainen raketti kökötti vinossa. He tapasivat siellä Cid Highwindin, joka yritti olla ensimmäinen ihminen avaruudessa, mutta hänen unelmansa sortui, kun hänen kollegansa Shera esti raketin laukaisun. Nyt Cid odotti pääjohtaja Rufusta. Cloud kysyi Cidiltä, voivatko he lainata hänen Tiny Bronco-lentokonetta. Cid kieltäytyi. Rufus tuli paikalle ja halusi myös lainata konetta. Hän kuitenkin yritti ryöstää sen, mutta Cloud ja kumppanit tulivat väliin. He pakenivat kaupungista Tiny Bronco ja Cid mukana. Heidät kuitenkin ammuttiin alas mereen, mutta onneksi kone kellui. Cid liittyi seuraan ja hän oli kuullut, että mustaan pukeutunut mies oli nähty matkaavan kohti Muinaisten Temppeliä. Cloud ja kumppanit lähtivät sinne.


title: Final Fantasy VII

text: Temppeliin ei päässyt suoraan, vaan he tarvitsivat Avainkiven, joka oli Gold Saucerin johtajalla, Diolla. Cloud joutui taistelemaan taisteluareenalla saadakseen sen ja saikin sen. Mutta olosuhteiden pakosta he joutuivat jäämään Gold Sauceriin yöksi. Riippuen pelin keskusteluista tiettyjen henkilöiden kanssa, joko Tifa, Aerith, Yuffie tai Barret pyytää Cloudia treffeille. Hieman vastahakoisesti Cloud suostui. Treffien päättyessä he näkivät Cait Sithin Avainkiven kanssa. He menivät perään, mutta Cait Sith onnistui luovuttamaan kiven Shin-Ralle. Cloud oli raivoissaan Cait Sithille, mutta Cait Sith tunnusti häpeällisesti, että hän oli vakooja. Hän kertoi, että todellisuudessa häntä hallitaan Shin-Ran päämajasta Midgarista, eikä hän kertonut kuka. Lisäksi hän oli "kidnapannut" Marlenen, joten Cloudin oli tehtävä niin kuin Cait Sith halusi. Cait Sith pysyi yhä joukon mukana.


title: Final Fantasy VII

text: Ryhmä matkaa temppeliin ja selvittivät tiensä läpi sen monista ansoista. Sephiroth on myös temppelissä, jossa hän paljastaa suuren suunnitelmansa: temppeli itsessään on Musta Materia, jolla on kyky käyttää kaikkein voimakkainta mustaa magiaa, Meteoria. Sephiroth aikoo käyttää Meteoria aiheuttamaan planeetalle niin suuren haavan, johon Elämänvirran on pakko puuttua parantaakseen haavan. Mutta Sephiroth asettaisi itsensä Elämänvirran tielle ja imisi kaiken sen voiman itseensä tullakseen jumalaksi. Cait Sith uhraa itsensä kutistaakseen temppelin kannettavaan kokoon, jolloin Cloud ryhmineen saisi Mustan Materian. Mutta Sephiroth onnistuu manipuloimaan Cloudin antamaan materia tälle. Cloud pyörtyy ja Aerith lähtee omin päin pysäyttämään Sephirothia.


title: Final Fantasy VII

text: Toivuttuaan Cloud päättää lähteä Aerithin perään. Aertih löytyy pohjoiselta manteereelta Unohdetusta kaupungista rukoilemasta, kunnes Sephiroth ilmestyy ja lävistää Aerithin, tappaen tämän. Kukistettuaan jälleen Jenovan, Cloud tajuaa, etteivät he missään vaiheessa jahtaneet Sephirothia, vaan Jenovaa, jota Sephirtoh hallitsi. Cloud päättää jatkaa pidemmälle löytääkseen oikean Sephirothin ja pysäyttää hänet.


title: Final Fantasy VII

text: Pohjoisessa kraatterissa Cloud antaa Mustan Materian muille säilytettäväksi. Sephiroth näyttää Cloudille ja Tifalle illuusioita liittyen Nibelheimin tuhoon, jonka seurauksena Cloud herkkä mielenterveys alkaa pettää ja Tifa myöntää, ettei Cloud koskaan ollut Nibelheimissä viisi vuotta sitten. Tämä tuhoaa Cloudin mielen, jolloin hän on vain Sephirothin sätkynykke. Käyttäen tätä hyödykseen Sephiroth saa Mustan Materian ja kutsuu Meteorin. Shin-Ran väki Rufusin johdolla saapuu myös paikalle, jolloin professori Hojo paljastaa, että Cloud on epäonnistunut projekti liittyen Jenovan soluihin. Meteorin ilmestymisen johdosta Planeettaa suojelevat aseet vapautuvat ja maailma ajautuu sekasortoon. Cloud jää kraatteriin mutta muun ryhmän onnistuu paeta Shin-Ran kanssa.


title: Final Fantasy VII

text: Tifa herää Junonissa, jossa Shin-Ra yrittää pitää tilanteen hallussa teloittamalla hänet ja Barret. Mutta Cait Sithin ja muiden heidän ystäviensä avustuksella he pääsevät pakoon Highwind-ilmalaivalla. Myöhemmin he löytävät Cloudin Mideelin kylästä, joka putosi Elämänvirtaan kraatterista ja nyt kärsi pahasta Mako-myrkytyksestä. Tifa jää Cloudin luo samalla kun muu ryhmä lähtee Cidin johdolla estämään Shin-Raa käyttämästä Valtavia Materioita Meteoria vastaan, tietäen, ettei se auttaisi.


title: Final Fantasy VII

text: Hankittuaan Valtavat Materiat ryhmä palaa Mideeliin, jonne yksi Planeetan aseista hyökkää ja Elämänvirta purkautuu. Cloud ja Tifa putoavat Virtaan, jossa Tifa auttaa Cloudia löytämää oikean itsensä. Samalla myös paljastuu, että Cloud oli Nibelheimissä viisi vuotta sitten Shin-Ran sotilaana, ja SOLDIER joka tuli Nibelheimiin Sephirothin mukana oli Cloudin ystävä Zack Fair. Cloud ei suostunut näyttämään kasvojaan Tifalle, koska hän häpesi epäonnistumistaan. Sephiroth päihitti Zackin, mutta Cloudin onnistui käyttää Zackin miekkaa yllättämään Sephiroth. Auttaessaan Tifaa Sephiroth lävisti Cloudin ja Cloud heitti tämän Mako-reaktoriin. Näiden paljastusten myötä Cloudin mieli paranee.


title: Final Fantasy VII

text: Cloud paljastaa totuuden muille ja ryhtyy taas ryhmän johtajaksi. Red XIII on saanut viestin Bugenhagenilta ja he vievät hänet Unohdettuun kaupunkiin. Täällä heille selviää, että ennen kuolemaansa Aerith oli käyttänyt Valkoista Materiaa kutsuakseen Holyn, kaikkein voimakkaimman valkoisen magian, joka kykenee pysäyttämään Meteorin. Holy oli jo kutsuttu, mutta Sephiroth esti sen vapautuksen.


title: Final Fantasy VII

text: Yksi Planeetan aseista uhkaa hyökätä Midgariin, jossa Shin-Ra on luonut uuden aseen tarkoituksena tuhota Pohjoisen kraatterin yltä Sephirothin luoma kilpi. Cloud ja muut palaavat Midgariin pysäyttämään Shin-Ran, koska tykin käyttö vain voimistaisi Sephirothia. Shin-Ra tuhoaa aseen ja kilven, mutta Hojo ottaa aseen hallintaansa antaakseen pojalleen Sephirothille lisävoimaa. Tämän kaiken aikana Rufus oletettavasti menehtyy, ja Shin-Ra kaatuu.


title: Final Fantasy VII

text: Lopulta Cloud päättää matkata takaisin Pohjoiselle Kraatterille kohtaamaan Sephiroth ja vapauttamaan Holy. Muut ryhmästä lähtivät mukaan. Kraatterin pohjalla ryhmä kohtasi Sephirothin ja onnistuivat kukistamaan tämän ja vapauttamaan Holyn. Sephiroth veti Cloudin Elämänvirtaan vielä viimeiseen kohtaamiseen, mutta Cloudin mieli oli vahvistunut ja hän päihitti Sephirothin. Ryhmä pakeni Kraatterista juuri ennen kuin Holy pääsi vapaaksi. Holy iskeytyi kohti Meteoria Midgarin yllä, mutta se oli jo liian lähellä Planeettaa, eikä se kyennyt yksin pysäyttämään sitä. Yllättäen itse Elämänvirta alkoi purkautua Planeetan sisältä ja yhdessä Holyn kanssa onnistui tuhoamaan sen. Planeetta oli pelastunut.


title: Liudennus

text: Liudennus, palatalisaatio, palataalistuminen eli muljeeraus tarkoittaa konsonantin ääntymistä siten, että kielen etuselkä kohoaa suulakea vasten [j]:n ääntymäasentoa kohden. Tällöin konsonantti pehmenee eli ääntyy j-voittoisesti.


title: Liudennus

text: Liudennus on yleinen piirre uralilaisissa kielissä, mutta itämerensuomalaiset kielet ovat menettäneet tämän ominaisuuden. Joissain itäisissä kielissä ja murteissa on sittemmin kehittynyt uusi liudennus alkuperäisen i:n tai j:n edelle, näin esimerkiksi virossa tai suomen itämurteissa. Liudennus on tullut muinaiskarjalaan venäjästä ja levinnyt asutuksen mukana Savoon ja mahdollisesti Länsi-Karjalaan. Suomen murteissa, joissa liudennus esiintyy, se koskee dentaaleja t, s, n, l, r - ja h:ta.


title: Liudennus

text: Savon murteella:


title: Liudennus

text: Unkarin kielessä on kolme liudentunutta äännettä (t, d, n), jotka kirjoitetaan "ty", "gy" ja "ny". Unkarissa on aiemmin ollut myös liudentunut l, joka kirjoitetaan "ly". Nykyunkarin kirjakielessä ja itämurteissa se on muuttunut j-äänteeksi. Kuitenkin unkarin länsimurteissa liudentunut l on muuttunut tavalliseksi l:ksi eli liudennus on kadonnut. Unkarin pohjoismurteissa on yhä liudentunut l.


title: Liudennus

text: Venäjässä liudennus tapahtuu vokaalien е, и, ё, ю, я edellä. Poikkeukset merkitään pehmeällä ja kovalla merkillä.


title: Liudennus

text: Serbiassa ja makedoniassa on omat kirjaimensa liudentuneille äänteille (љ ja њ). Latinalaisin kirjaimin kirjoitetuissa slaavilaisissa kielissä konsonantin liudennusta merkitään yleensä akuutilla aksentilla (esimerkiksi puolassa: ć, ń, ś, ź) tai hatulla (eli caronilla eli háčekilla; esimerkiksi tšekissä ja slovakissa: Ď/ď, Ň/ň, Ť/ť).


title: Liudennus

text: Muutamissa romaanisissa kielissä esiintyy liudentuneet l- ja n-äänteet. Espanjassa ja katalaanissa liudentunutta l:ää merkitään geminaatalla ll ("llama" [lama] 'laama', "caballo" [ka'valo] 'hevonen'), portugalissa puolestaan digrafilla lh ("mulher" [mule'r] 'nainen') ja italiassa grafeemiryppäällä gli ("meglio" 'parempi'). Liudentuneen n:n merkkinä on espanjassa ñ ("mañana" [ma'nana] 'aamu'), katalaanissa digrafi ny ("Catalunya" [kataluna] 'Katalonia'), portugalissa nh ("cunha" [kuna] 'kiila') sekä ranskassa ja italiassa gn ("montagne" [mõtan] ja "montagna" 'vuoristo').


title: Liudennus

text: Ranskassa esiintyi aikaisemmin myös liudentunut l, joka kirjoitettiin ill tai sanan lopussa il. Nykyranskassa se on kuitenkin muuttunut kokonaan j-äänteeksi. Myös useissa Latinalaisen Amerikan maissa liudentunut konsonantti on muuttunut kokonaan j-äänteeksi. Espanjassa tätä kutsutaan nimellä "ieismo" ja sitä pidetään sosiaalisesti hyvin stigmaattisena merkkinä.


title: Liudennus

text: Liudentuneilla konsonanteilla on taipumusta muuttua muiksi konsonanteiksi. Tätä historiallista prosessia kutsutaan myös palatalisaatioksi. Esimerkiksi portugalin kielessä latinan kl-äänneyhtymä on palatalisoitunut suhu-s:ksi, jota merkitään joko kirjaimella x tai digrafilla ch: "chave" [ʃave] "avain" < (lat. clavis).


title: Minä ja pojat

text: Minä ja pojat on Ismo Alanko Säätiön kuudes albumi. Se julkaistiin elokuussa 2004. Levyllä on vierailevana tähtenä Balls-yhtyeen laulajana tunnettu Marjo Leinonen, joka laulaa "Kaikki raitistuu" -kappaleessa.


title: Minä ja pojat

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1. Sitä on myyty 16 261 kappaletta, ja se ylitti kultalevyrajan vuonna 2005.


title: Minä ja pojat

text: Kaikki kappaleet ovat Ismo Alangon käsialaa, ellei toisin mainita.


title: Kalju

text: Kalju on ihmisen päälaki tai suuri päälaen osa, jossa ei ole hiuksia. Kaljuus voi johtua perintötekijöistä, sairaudesta tai voimakkaasta lääkityksestä. Sana "kalju" tarkoittaa myös ihmistä, jonka päässä on kalju ja on myös vastaava adjektiivi. Henkilöä saatetaan nimittää kaljuksi, vaikka hänellä olisikin hiuksia jäljellä päälaen takana ja sivuilla. Esim. Juice Leskinen oli yhtäaikaa pitkätukkainen ja kalju. Hiusten kasvun vähenemisestä tai loppumista kokonaan kutsutaan kaljuuntumiseksi.


title: Kalju

text: Kaljuuntuminen eli hiusten lähtö on miehillä paljon yleisempää kuin naisilla. Erityisen tyypillistä se on eurooppalaista syntyperää oleville miehille. Viimeksi mainituista miehistä yli puolet kaljuuntuu ainakin jonkin verran elämänsä aikana, vaikkei useimmista tule kaljuja.


title: Kalju

text: Hiustenlähdön ja kaljuuntumisen psykologisten seurausten on havaittu vaihtelevan laajasti. Jotkut hyväksyvät kaljuuntumisen aiheuttaman muutoksen hyvin ilman psykologisia oireita, toisilla puolestaan psykologiset seuraukset ovat pahimmillaan vakavia ilmeten ahdistuksena, masennuksena, sosiaalisina fobioina ja joissain tapauksissa ongelmina identiteetin muuttumisen suhteen.


title: Kalju

text: Syövän hoidossa käytetyn kemoterapian aiheuttaman hiustenlähdön on raportoitu aiheuttavan muutoksia liittyen minäkuvaan ja suhtautumisessa omaan kehoon. Valtaosalla kemoterapian takia hiuksensa menettäneillä potilailla suhtautuminen omaan kehoon ei palaudu ennalleen kemoterapiaa edeltävään tilaan hiusten uudelleenkasvun jälkeen. Joissain tapauksissa potilailla on vaikeuksia ilmaista tunteitaan (tätä tilaa kutsutaan aleksitymiaksi).


title: Kalju

text: Hiustenlähtöä voivat aiheuttaa useat erilaiset sairaudet, joten hoitoja on useita. Esimerkiksi miestyyppistä kaljuuntumista hoidetaan minoksidiilillä ja finasteridillä.


title: Kalju

text: Hiustenlähtöä voidaan joissain tapauksissa korjata kirurgisesti hiussiirteillä. Kaljuutta voidaan myös peittää peruukein tai eri hiustyylein, kuten kampaamalla jäljellä olevat hiukset peittämään kalju kohta.


title: Kalju

text: Kaljuus on muodista ja kulttuurista riippuen nähty joko positiivisena tai negatiivisena asiana. Nykyään kaljuus nähdään länsimaissa usein ulkonäköä heikentävänä seikkana, mutta toisaalta julkisuudessa esitetään myös usein puheenvuoroja, joissa kaljua pidetään komeana. Kaljuus yhdistetään myös "kovan äijän" imagoon. Esimerkiksi monilla nyrkkeilijöillä on ajeltu pää. Skinheadeille ajeltu pää on keskeinen tunnusmerkki.


title: Puli

text: Puli on tunnetuin unkarilaisista paimenkoirista. Unkarilaiset itse rakastavat rotua ja sanovatkin usein "Ez nem kutya, ez puli!" – "Ei se ole koira, se on puli!".


title: Puli

text: Puli on vanhimpia unkarilaisista paimenkoirista. Se on todennäköisesti aasialaista alkuperää ja saapunut nykyisen Unkarin alueelle vaeltavien paimentolaisten mukana. Joidenkin lähteiden mukaan pulien esi-isistä on ollut merkkejä jo n. 4000–6000 eaa. Sana puli tarkoittaa paimentavaa koiraa. 1900-luvun alussa unkarilaiset jakoivat pulin kolmeen erilaiseen koiratyyppiin; terrierimäisiin pumeihin, nyöriturkkisiin puleihin ja pystykorvamaisiin mudeihin. Rotutyyppien yhtenäistämiseen meni kuitenkin vielä vuosikymmeniä. Toisen maailmansodan jälkeen koirakanta oli hyvin pieni ja pulin jalostuksessa käytettiin myös tiibetinterrieriä.


title: Puli

text: Pulin alkuperäinen käyttötarkoitus on ollut maatilojen paimenkoira. Maailmansotien jälkeen pulit kuitenkin kaupungistuivat ja niistä tuli salonkikelpoisia sisäkoiria, siinä kun pumi ja mudi jäivät maatiloille työkoiriksi. Puli on edelleen hyvin älykäs koiraksi, vilkas ja energinen koirarotu, joka tarvitsee mielekästä tekemistä.


title: Puli

text: Puli on vilkas, aktiivinen ja älykäs koiraksi. Se vartioi taloa ja pihaa. Puli on ystävällinen ja avoin ihmisille. Se on myös lapsiystävällinen ja sopeutuu monenlaisiin perheisiin. Rotu oppii ja oivaltaa helposti, joten se on hyvä vaihtoehto moniin koiraharrastuksiin.


title: Puli

text: Pulin erikoinen turkki on ollut hyvä suoja pustan piikikästä aluskasvillisuutta vastaan ja nykypäivänä näyttävää turkkia vaalitaan koiranäyttelyitä varten. Turkki kasvaa jatkuvasti ja se koostuu helposti huopuvasta pohjavillasta ja karheammasta päällikarvasta. Pentuna turkki on ilmava ja suora, mutta alkaa huopua myöhemmin. Huopaantuneet karvalevyt revitään sormin auki sopivan levyisiksi nyöreiksi. Vaikka turkki on aluksi melko työläs, on se helppohoitoinen, kun narut ovat valmiit. Samantyyppinen turkki on myös komondorilla ja bergamascolla.


title: Puli

text: Puli on neliömäinen, keskikokoinen, suhteellisen kevytrakenteinen, mutta lihaksikas rotu. Pulilla on luppakorvat ja selän päälle kiertyvä häntä, jotka nekin ovat nyörien peitossa. Raajat ovat normaalin mittaiset, melko hyvin kulmautuneet. Pulin pää on pumiin ja mudiin verrattuna pyöreä ja lyhyt ja kuono vain 1/3 pään pituudesta. Pulin silmät ja iho ovat aina tummat turkin väristä riippumatta.


title: Puli

text: Sallittuja värejä ovat musta, valkoinen ja fawn ("maszkós fakó"). Joissain maissa sallitaan myös harmaa. Valkoinen arvostellaan näyttelyssä erikseen ja muut värit yhdessä. Valkoisen pulin on oltava puhtaan valkoinen ja pigmentin musta. Joskus syntyy myös kellertäviä, aprikoosinvärisiä pentuja, jotka eivät ole rotumääritelmän mukaisia. Muitakin värivirheitä esiintyy, esimerkiksi musta merkein ja maksanruskea.


title: Puli

text: Suomessa syntyy noin 100 pulia vuosittain, vaikka muualla maailmassa puli on unkarilaisista paimenkoirista parhaiten tunnettu. Puli on suosittu esimerkiksi Ruotsissa, Saksassa, Alankomaissa, Tanskassa, Englannissa ja Yhdysvalloissa. Aktiivinen ja helposti oppiva puli soveltuu agilityyn, tokoon ja koiratanssiin, vaikkakin suurin osa Suomen puleista on vain seurakoiria.


title: Puli

text: Suomessa rotua alettiin kasvattaa 1960-luvulla.


title: Puli

text: Puli on melko terve ja pitkäikäinen rotu. Suurin ongelma on rodussa yleinen lonkkanivelen kasvuhäiriö eli dysplasia, joka saattaa aiheuttaa kivuliaan nivelrikon koiralle.


title: Kaasukehä

text: Kaasukehä eli atmosfääri on kiinteää planeettaa ympäröivä kaasuista ja hiukkasista koostuva kerros, jota planeetan gravitaatio pitää lähellä pintaa. Maan kaasukehää kutsutaan ilmakehäksi. Kaikilla aurinkokunnan planeetoilla ja joillain kääpiöplaneetoilla, kuten Plutolla ja ehkä myös Eriksellä sekä Cereksellä on kaasukehä. Lisäksi joillakin kuilla kuten Titan olla kaasukehä.


title: Kaasukehä

text: Planeettojen kaasukehät eroavat toisistaan esimerkiksi koostumuksen ja paineen suhteen. Massaltaan alhaisten taivaankappaleiden kaasukehät ovat ohuita ja paineiltaan alhaisia. Planeetan on oltava riittävän massiivinen kyetäkseen pitämään kaasukehä painovoimansa avulla – kuitenkin myös pikkuplaneetat voivat olla riittävän massiivisia siihen. Jos planeetta on kuuma ja sen kaasukehä on kevyt, se karkaa avaruuteen.


title: Formula 1 -kausi 1953

text: Formula 1 -kausi 1953 oli kautta aikojen neljäs Formula 1 -kausi. Kaudella ajettiin yhdeksän MM-osakilpailua, joista viiden parhaan kilpailun tulokset laskettiin mukaan loppupisteisiin. Pisteitä saivat kilpailujen viisi parasta (8, 6, 4, 3, 2) ja kilpailun nopeimman kierroksen ajanut, joka sai yhden pisteen. Alberto Ascari oli ensimmäinen kuljettaja F1-historiassa, joka johti koko kauden kuljettajien MM-sarjaa.


title: Formula 1 -kausi 1953

text: Kustannussyistä kausi ajettiin Formula 2 -luokan autoilla, ja Ferrarin 500-auto oli täysin ylivoimainen.


title: Agglutinaatio

text: Agglutinaatio tarkoittaa solujen liimautumista yhteen. Punasolujen agglutinaatio johtaa veren sakkautumiseen.


title: Laite

text: Laite on jonkin tehtävän suorittamiseen käytettävä kone tai muu väline, joka eroaa työkalusta siten, että se toimii osittain tai kokonaan automaattisesti. Tyypillinen laite on elektronisista, mekaanisista, tietoteknisistä tai muista komponenteista valmistettu, lähinnä pieni tai keskikokoinen kone.


title: Laite

text: Monet laitteet ovat yhdisteltävissä kaltaistensa tai muunkin tyyppisten laitteiden kanssa laitteistoiksi.


title: Laite

text: Laitteita ovat esimerkiksi kodinkoneet sekä monet signaalien tuottamiseen, tallentamiseen ja toistamiseen suunnitellut välineet.


title: Laite

text: Laitteeksi kutsutaan myös Golgin laitetta, joka on lukuisien eliötyyppien soluissa toimiva rakenneosanen.


title: Juha Takanen

text: Juha Takanen on suomalainen muusikko. Hän toimii rumpalina, äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana. Juha Takanen oli Agents-yhtyeen alkuperäinen jäsen ja soitti yhtyeessä rumpuja vuosina 1979–1992. Hän toimii myös studiomuusikkona ja on soittanut muun muassa Tuomari Nurmion ja Eero Raittisen levyillä.


title: Urumin kieli

text: Urumin kieli (urumiksi "urum dili" tai "urum tili") on Ukrainan kaakkoisosassa Asovanmeren pohjoispuolella asuvien urumien puhuma turkkilainen kieli.


title: Urumin kieli

text: Urumin kieltä puhutaan Donetskin alueen Peršotravnevojen, Starobeševon, Telmanovon ja Velikaja Novoselkan piireissä, Zaporožjen alueen Kuibyševon piirissä sekä Mariupolin kaupungissa. Pieniä ryhmiä asuu Venäjällä Krasnodarin aluepiirin Gelendžikin piirissä sekä Georgian Trialetissa. Vuonna 1980 urumeja arvioitiin olevan yli 60 000 henkeä.


title: Urumin kieli

text: Uskonnoltaan ortodoksiset urumit ja kreikan kieltä puhuvat rumeit muodostavat etnisen yhteisön, josta on käytetty nimitystä Mariupolin kreikkalaiset. Ryhmien nimet perustuvat Itä-Rooman valtakunnan asukkaista käytettyyn turkkilaiseen nimitykseen "rumi" (vertaa Rumelia). Mariupolin kreikkalaisten esi-isiä ovat Krimille mahdollisesti Trapezuntin keisarikunnasta muuttaneet kreikkalaiset. Krimillä osa kansasta omaksui krimintataarin kielen. Vuonna 1779 heidät siirrettiin Krimiltä nykyiselle asuinalueelleen.


title: Urumin kieli

text: Urumi kuuluu turkkilaisten kielten oguusilaisen ryhmän oguusilais-seldžukkilaiseen alaryhmään. Se pohjautuu koillis-Anatolian turkkilaismurteisiin. Kieli jakautuu kolmeen tai neljään päämurteeseen, jotka poikkeavat toisistaan oguusilais- ja kiptšakkilaispiirteiden määrän suhteen.


title: Urumin kieli

text: Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Nuoriso osaa sitä heikosti. Kaikki urumit puhuvat venäjää. Kreikkalaisella kirjaimistolla laaditut kielenmuistomerkit ovat yhä tutkimatta. 1930-luvulla laadittiin latinalaiseen aakkostoon perustunut kirjakieli, joka jäi pian pois käytöstä.


title: Peltola (Oulu)

text: Peltola on kaupunginosa Kontinkankaan pohjoispuolella Oulussa noin kaksi kilometriä keskustasta itään. Kaupunginosassa asuu noin 1 700 asukasta ja siellä on noin 1 600 työpaikkaa.


title: Peltola (Oulu)

text: Peltola rajoittuu Kontinkankaan, Intiön, Värtön ja Oulunsuun kaupunginosiin. Vanhinta Peltolaa on Oulunsuun sairaala-alue, joka rakennettiin 1920–30-luvuilla. Vanhoihin sairaalarakennuksiin on nykyisin sijoitettu kaupungin virastoja sekä OYS:n psykiatrian klinikan tiloja. Peltolan kaakkoiskulmassa on sotien jälkeen 1940–50-luvuilla rakennettu omakotitaloalue, Vanha Peltola. 1990-luvulla osa Oulunsuun sairaala-alueen puistoista ja entisestä kaupunginpuutarhasta kaavoitettiin asuinkerrostaloille. Vuonna 1999 sairaalan puistoalueesta lohkaistiin osa työpaikka-alueeksi, ja Peltolaan rakennettiin Nokia Oyj:n Oulun päärakennus.


title: Peltola (Oulu)

text: Peltola on nuorten lapsi-, yrittäjä- ja opiskelijaperheiden suosima asuinalue.


title: Jouppila (Ilmajoki)

text: Jouppila on kylä Koskenkorvan taajamassa Ilmajoella. Kylä sijaitsee Kurikan rajan tuntumassa. Kylämaisemaa hallitsevat Kyrönjoki, valtatie 3 ja Yli-Penttilän tuulimylly.


title: Jouppila (Ilmajoki)

text: Jouppilassa toimi koulu 1929–2009. Koskenkorva-seura on rakentanut kylälle joenrantaan virkistysalueen, jossa ovat matonpesupaikka, uimaranta ja grillikota.


title: Gori

text: Gori () on kaupunki Gorin piirikunnassa Šida Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Se on Šida Kartlin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Gorissa on noin 49 500 asukasta (2002). Vuoden 2014 asukasluvuksi arvioitiin 54 700.


title: Gori

text: Gorin kaupunki sijaitsee 76 kilometriä Georgian pääkaupungista Tbilisistä länteen Mtkvari- ja Liakhvi-jokien yhtymäkohdassa 588 metriä merenpinnan yläpuolella. Alueen ilmasto sijoittuu suhteellisen lämpimän aroilmaston ja suhteellisen kostean ilmaston välimaastoon. Kesä on yleensä kuuma. Vuoden keskilämpötila on 10,9 astetta celsiusta, pienin tammikuussa (-1,2 °C) ja suurin elokuussa (22,5 °C). Sademäärä on suurin toukokuussa (76 millimetriä) ja pienin elo- (34 millimetriä) sekä tammikuussa (30 millimetriä).


title: Gori

text: Gorin alueella on ollut asutusta varhaiselta pronssikaudelta lähtien. Keskiaikaisten georgialaisten kronikoiden mukaan Gorin kaupungin perusti kuningas Davit IV (hallitsi 1089–1125), joka asutti paikalle pakolaisia Armeniasta. Gorin linnoitus näyttää olleen käytössä kuitenkin jo 600-luvulla, ja arkeologiset todisteet kertovat kaupunkimaisen yhteisön olemassaolosta jo antiikin aikaan. Vuosina 1299–1303 Goria miehittivät alanialaiset heimot, jotka pakenivat synnyinmaansa mongolivalloitusta Pohjois-Kaukasuksella. Georgian kuningas Giorgi V valloitti kaupungin takaisin vuonna 1320 työntäen alaanit takaisin Kaukasusvuorten taakse.


title: Gori

text: Georgian keskiaikaisen kuningaskunnan hajaantumisen myötä Gori, joka sijaitsi strategisella paikalla tärkeiden kulkureittien yhtymäkohdassa, joutui usein ulkomaiden hyökkäyksien kohteeksi ja vaihtoikin isäntäänsä useita kertoja. Sen miehitti ja ryösti ensiksi Ak Koyunlun Uzun Hassan vuonna 1477 ja sitten Persian Tahmasp I 1500-luvun puolivälissä. Vuosisadan loppuun mennessä Gori oli siirtynyt Osmanien valtakunnan haltuun, ja siitä tuli osmanien tärkein tukikohta Georgiassa, kunnes georgialaiset valloittivat kaupungin takaisin Simon I:n johdolla raskaiden taistelujen jälkeen vuonna 1599. Persialaiset ottivat kaupungin jälleen sotilastukikohdakseen šaahi Abbas I:n hallinnossa vuonna 1614.


title: Gori

text: Osmanien (1723–1735) ja persialaisten (1735–1740-luku) toisiaan seuranneiden miehitysten jälkeen Gori palasi georgialaisten hallintaan, ja kuninkaat Teimuraz II ja Erekle II onnistuivat kehittämään kaupungin taloutta ja kulttuuria. Sen jälkeen kun Venäjän keisarikunta liitti Georgian itseensä, Gorille annettiin kaupunkioikeudet Tbilisin kuvernementissa vuonna 1801. Kaupungin koko ja väkiluku kasvoivat koko 1800-luvun ajan, mutta se tuhoutui vuoden 1920 maanjäristyksessä. Kaupungista tuli neuvostokaudella merkittävä teollisuuskeskus, joka kärsi talouden romahduksesta ja väestökadosta Neuvostoliiton hajoamisen aiheuttaman kriisin vuosina 1990-luvulla.


title: Gori

text: Gori sijaitsee Etelä-Ossetian konfliktin lähialueella. Rautatie yhdistää sen Georgiasta eronneen Etelä-Ossetian pääkaupunkiin Tskhinvaliin, mutta se on ollut poissa käytöstä 1990-luvun alusta lähtien. 2000-luvulla Georgia on lisännyt armeijansa toimintaa kaupungissa ja sen ympäristössä. Niinpä maan keskussotilassairaala siirrettiin Tbilisistä Goriin lokakuussa 2006. 18. tammikuuta 2008 Georgian toinen Nato-standardien mukainen sotilastukikohta otettiin käyttöön Gorissa. Sinne tullaan asettamaan Georgian maavoimien ensimmäinen jalkaväkiprikaati. Venäjän ilmavoimat pommittivat kaupunkia elokuussa 2008 Venäjän–Georgian sodan yhteydessä ja Venäjän armeija miehitti kaupungin usean päivän ajaksi. Human Rights Watch -järjestön mukaan rypälepommit surmasivat Gorissa ainakin kahdeksan siviiliä ja haavoittivat kymmeniä kaupungin asukkaita.


title: Gori

text:
Gorin väkiluku väheni lähes kahdellakymmenellä tuhannella asukkaalla Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen. Sittemmin väkiluku on noussut hieman.
Gorissa ja sen ympäristössä on useita huomattavia kulttuurillisia ja historiallisia nähtävyyksiä. Monet ulkomaalaiset tuntevat Gorin ensisijaisesti Josif Stalinin synnyinkaupunkina, mutta Georgiassa Gori on pitkään historiallisesti yhdistetty linnoitukseensa Goris tsikheen, joka on rakennettu kallioiselle kukkulalle Gorin keskustan viereen. Toisella kukkulalla on Pyhän Yrjön 1700-luvulla rakennettu Goridžvarin kirkko, joka on suosittu pyhiinvaelluskohde. Muinainen Uplistsikhen kiveen hakattu kaupunki ja 600-luvulla rakennettu Atenis Sionin kirkko sijaitsevat Gorin kaupungin lähistöllä.


title: Gori

text: Stalinin yhteyttä kaupunkiin ovat vahvistaneet Josif Stalinin museo, joka sijaitsee Gorin keskustassa, ja 1950 luvulta Gorin kaupungintalon edustalla seisonut Stalinin patsas. Se oli yksi harvoista säilyneistä Stalin-patsaista Nikita Hruštšovin destalinisaation jälkeen. Monumentti aiheutti kiistoja 1990-luvun alussa juuri itsenäistyneessä Georgiassa, mutta kommunismin jälkeinen hallinto myöntyi Gorin asukkaiden vaatimuksiin ja jätti patsaan pitkäksi aikaa paikalleen. Kesäkuussa 2010 patsas kuitenkin siirrettiin Stalin-museoon.


title: Carrus Delta

text: Carrus Delta Oy (aiemmin Carrus Oy) on suomalainen linja-autojen koreja valmistava yhtiö. Nimi tulee latinan sanasta "carrus" ().


title: Carrus Delta

text: Carrus-yhtymä muodostui, kun suomalaiset korivalmistajat Oy Wiima Ab, Ajokki Oy ja Delta Plan yhdistyivät vuonna 1989. Oy Delta Plan Ab oli aloittanut Turussa tuotannon jo 1935 nimellä Autokori Oy, nimenmuutos Delta Planiksi tapahtui 1973. Aluksi Carrus koritti linja-autoja minkä tahansa merkkisen alustan päälle. Volvo osti Carruksen vuonna 1998, mutta linja-autoja valmistettiin edelleen myös muiden valmistajien alustoille. 2000-luvun alussa Carruksen nimeksi muutettiin Volvo Bus Finland Oy, Wiiman toiminnot siirrettiin Puolaan ja Liedon (entisen Delta Planin) sekä Tampereen (entisen Ajokin) tehtailla alettiin valmistaa ainoastaan Volvon 8700- ja 9700-mallistojen linja-autoja.


title: Carrus Delta

text: Syksyllä 1990 valmistui Carrus Wiiman tehtaalla Vantaalla Pohjoismaiden ensimmäinen matalalattiainen linja-auto, jonka osti Tampereen kaupungin liikennelaitos. Auto oli TKL:n johtajan Juhani Valannon ideasta lähteneen projektin lopputulos ja se oli rakennettu Scanian alustalle. Liikenneministeriö myönsi auton kehittelyyn avustuksen, joka kattoi 90 prosenttia suunnittelukustannuksista. Tämä auto herätti siinä määrin julkisuutta, että se oli syksyn 1990 aikana koekäytössä myös Turussa ja Helsingissä sekä kaksi kertaa mukana Ruotsissa järjestetyssä joukkoliikennenäyttelyssä.


title: Carrus Delta

text: Kesällä 2008 Volvo Bus Finland sulki Tampereen tehtaan ja myöhemmin syksyllä myi Liedon tehtaan suomalaiselle sijoittajaryhmälle. Tällöin tehdas otti jälleen käyttöön vanhan tuotenimensä, Carrus, yrityksen nimeksi tullessa tehtaan vanha Carruksen-aikainen nimi, Carrus Delta Oy.


title: Carrus Delta

text: Carrus Polska oli vuosina 1995-2002 Puolan Wroclawissa toiminut linja-autojen koritehdas. Tehtaalla valmistettiin suomalaisia Carrus-busseja, kuitenkin vähemmän kuin Suomessa. Tammikuussa 2002 tehtaan nimeksi vaihdettiin Volvo Polska, Volvon ostettua Carruksen. Carrus Polskan tehtaalla valmistettiin Carrus City-, Carrus City L- ja Carrus City U -busseja. Carrus Polskan korittamia busseja käyttävät Suomessa muun muassa Helsingin Bussiliikenne, Nobina Finland, Porvoon Liikenne sekä Satakunnan Liikenne.


title: Carrus Delta

text: Luettelo käsittää ainoastaan Carruksen ja Volvon nimillä valmistetut mallit.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Port Arthur on entinen satamakaupunki ja piirikunnan keskus Ontarion provinssissa Kanadassa Yläjärven länsirannalla. Se yhdistyi 1. tammikuuta 1970 Fort Williamin, Neebingin ja McIntyren kaupunkien kanssa, muodostaen nykyisen Thunder Bayn kaupungin.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Kaupunki muodostui suojaisaan Thunder Bayn lahteen Yläjärven länsirannalle 1850-luvun puolessa välissä. Kun Kanadan provinssit yhdistettiin 1867 Simon James Dawson sai Kanadan julkisten töiden osastolta tehtäväkseen suunnitella ja toteuttaa Dawson Route vankkuritien Thunder Bayn lahdelta Red Riverin siirtokuntaan. Tietyömaan satamapaikka Yläjärven rannalla sai virallisen nimensä 1870 kun eversti Garnet Wolseley antoi tuolle pienelle tulipalon tuhoamalle paikkakunnalle nimeksi "Prince Arthur Landing" kuningatar Viktorian pojan mukaan. Vuonna 1871 valmistui "Prince Arthur Landing Town Plot" eli kaupungin kaavasuunnitelma, joka samalla virallisti paikkakunnan nimen ja mahdollisti lainmukaiset maakaupat. Prinssi Arthur itse saapui paikkakunnalle vasta 1890 Kanadan kiertomatkallaan. Vuonna 1883 kaupungin nimeksi oli jo vaihdettu Port Arthur Canadian Pacific Railwayn virkailijoiden toivomuksesta.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Port Arthurista tuli kauppala vuonna 1884 Canadian Pacific Railwayn rakennustöiden (1882–1885) myötä. CPR myös pystytti kaupunkiin läntisen Kanadan ensimmäisen viljasiilon, mutta vuokrasi sen myöhemmin Joseph Goodwin Kingille. Port Arthurin kukoistuskausi jäi kuitenkin lyhyeksi rautatieyhtiön siirtäessä toimintojaan pois kaupungista ja muuttaessa pääratansa linjauksen pohjoisemmaksi. Paikallinen talous oli lamassa aivan 1800-luvun loppuun saakka, kunnes 1897–1899 liikemiehet William Mackenzie ja Donald Mann hankkivat omistukseensa rautatieyhtiöt Ontario & Rainy River Railwayn sekä Port Arthur, Duluth & Western Railwayn. Näistä muodostettiin yhdistämisen myötä uusi rautatieyhtiö, Canadian Northern Railway. Yhtiön Yläjärven päätoimipaikaksi tuli Port Arthur, joka nousi tärkeäksi viljan laivaussatamaksi vuonna 1901 kun CNoR:n rautatie Port Arthurin ja Winnipegin välille valmistui.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Paikallisessa taloudessa metsäteollisuus oli suurimmassa roolissa aivan 1900-luvun alusta alkaen. Muita teollisuuslaitoksia kaupunkiin ei tullut vuosisadan alussa teollistamisyrityksistä huolimatta. Sahalaitosten jatkoksi kaupunkiin perustettiin myös sellu- ja paperitehdas vuonna 1917.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Canadian Northern Railway fuusioitui Canadian National Railwayn kanssa johti myös rautatieliikenteen vähenemiseen, sillä CNR vähensi Port Arthuriin johtavan radan kunnossapitoa ja alensi sen luokitusta. Tämä ei kuitenkaan vaikuttanut viljayhtiöihin, jotka tästä huolimatta päättivät rakentaa viljasiilonsa mieluummin Thunder Bayn alueelle kuin Fort Williamsiin.


title: Port Arthur (Ontario)

text: Port Arthurista tuli kauppala (town) vuonna 1884 ja kaupunki (city) vuonna 1907.


title: Kiitokori

text: Kiitokori on suomalainen erikoisajoneuvojen koreja valmistava yritys. Kiitokori on erikoistunut erityisesti linja-autoihin sekä lentokentillä käytettäviin jäänpoistoautoihin. Kiitokorin tehdas sijaitsee Kausalassa.


title: Kiitokori

text: Kiitokori Group-konserniin kuuluvat korivalmistaja Kiitokori Oy:n lisäksi myös Saurus-merkkisiä palo- ja pelastusajoneuvoja valmistava Sammutin Oy  Jyväskylässä, hydraulisia nostolavoja valmistava Vema Lift Oy Kaarinassa sekä linja-autojen ja erikoisajoneuvojen sähköjärjestelmiä valmistava Minorum Oy Tuusulassa. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2011 noin 35 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 235.


title: Kiitokori

text: Kiitokorin edeltäjä oli vuonna 1943 perustettu Kausalan Rakennuspuutyö Oy, joka valmisti ovia ja ikkunoita. Yrityksen kiinteistö tuhoutui tulipalossa lokakuussa 1947. Tasan vuoden kuluttua tästä, lokakuussa 1948 yrityksen nimi muutettiin Kiitokori Oy:ksi ja uuden yhtiön toimialaksi tuli autonkorien valmistus.


title: Kiitokori

text: Toimintansa alkuaikoina Kiitokori valmisti myös kuorma-autojen ohjaamoja erityisesti Sisu- ja Vanaja-autoihin sekä myymälä- ja kirjastoautoja. Ensimmäinen paloauto valmistui vuonna 1952 ja ensimmäinen myymäläauto vuonna 1956. Kuorma-auton ohjaamojen valmistus hiipui, kun autovalmistajat alkoivat tehdä autojen hytit itse. Kirjasto- ja klinikka-autojen tuotanto alkoi 1960-luvun puolivälin aikoihin ja samaan aikaan autojen korirakenteissa siirryttiin puusta teräkseen. Myymäläautojen kauppa kukoisti 1970-luvulle saakka; tuhannes Kiitokorin rakentama myymäläauto luovutettiin ostajalle vuonna 1970. Sadas Kiitokorin valmistama kirjastoauto luovutettiin yhtiön kotikuntaan Iittiin vuonna 1973.


title: Kiitokori

text: Ajokki Oy osti Kiitokorin koko osakekannan vuonna 1984, ja samana vuonna Kiitokori sai Neuvostoliitosta suurtilauksen, joka käsitti 40 television ulkolähetysautoa. Vuonna 1986 Kiitokori siirtyi Wiima Oy:n omistajalle, diplomi-insinööri Ilmari Mustoselle.


title: Kiitokori

text: Kiitokori on koko toimintansa ajan ollut pienehkö tai keskisuuri valmistaja; vuonna 1956 Kiitokori rakensi kymmenen uutta koria ja täyskorjasi viisi. Kahta vuosikymmentä myöhemmin 1975 tuotantomäärä oli 15 koria, kun alan suurimmat suomalaiset tuottivat noin kymmenkertaisia määriä.


title: Dmanisi

text: Dmanisi (, vuosina 1921–1947 "Baškitšeti", ) on kaupunki Dmanisin piirikunnassa Kvemo Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Kaupungissa on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 3 400 asukasta, ja se on piirikuntansa pääkaupunki.


title: Dmanisi

text: Dmanisi tunnetaan erityisesti arkeologisista kaivauksistaan, jotka sijaitsevat Dmanisin historiallisen keskiaikaisen kylän alueella Mašavera- ja Pinezauri-jokien yhtymäkohdassa nyky-Dmanisin ulkopuolella. Kaivaukset ovat olleet käynnissä vuodesta 1936, ja niiltä on löydetty keskiaikaisen esineistön lisäksi esihistoriallisten eläinten ja ihmisten fossiileja. Vuonna 1991 Dmanisista löytyi esihistoriallisen ihmisen leuka ja vuonna 1999 kaksi kalloa, jotka ajoitettiin 1,7–1,8 miljoonan vuoden ikäisiksi. Paikalta löydetyt työkalut kuuluivat Oldowan-kulttuuriin. Löydöillä oli suuri merkitys paleoantropologialle ja ihmisen evoluution historialle, sillä ne olivat vanhin esimerkki "Homo-suvun" edustajista Euraasian alueella. Ne ovat lähes miljoona vuotta vanhempia kuin seuraavat uudemmat löydöt. Aluksi tutkijat pitivät löytöjä "Homo ergasterin" fossiileina, mutta niiden on esitetty olevan aikaisemman "Homo habiliksen" ja myöhemmän "Homo erectuksen" välimuodon "Homo georgicuksen" edustajia. Paikalta on myöhemmin kaivettu esiin lisää fossiileja.


title: Dmanisi

text: Dmanisi oli keskiajalla merkittävä keskus kauppareittien yhtymäkohdassa. Kaivausten lisäksi Dmanisissa on 500-luvulla rakennettu Dmanisi Sionin katedraali, jossa on säilynyt vanhoja kaiverruksia sekä pyhimyksiä esittäviä freskoja. Giorgi IV:n kaudella 1200-luvulla rakennettu kirkon lisäosa on runsaasti koristeltu.


title: Moo do

text: Moo Do on korealainen vastinen länsimaissa tunnetummalle termille "budo". Korealaisia lajeja olisi korrektia kutsuttu yhteisellä nimellä Moo Do -lajit, mutta käytännössä termi budo on vakiintunut suomen kieleen ja se kattaa kaikki kamppailutaidot huolimatta siitä mistä ne ovat lähtöisin. Tulevaisuudessa kielenkäyttö saattaa muuttua erilaisten kamppailulajiperinteiden muuttaessa Suomeen ja tuodessa muassaan oman kielenkäyttönsä ja ehkä osittain jopa Kaukoidässä vallitsevia ajattelutapoja. Esimerkiksi korealaiset ja japanilaiset ovat vähän kuin suomalaiset ja ruotsalaiset, eli rakkaita vihollisia, joita vastaan ei nykyään enää ole varsinaista kaunaa ja pahaa verta, mutta joihin on silti tapana tehdä pieni pesäero.


title: Radio KLF

text: Radio KLF oli elektroniseen tanssi- ja diskomusiikkiin erikoistunut suomalainen radioasema. Kanava oli aloittaessaan Suomen ensimmäinen elektronisen musiikin radiokanava. Sen slogan oli "Suomen Ainoa Tanssimusiikkikanava" (2005-2007) ja "Number One For Dance In Finland" (2007-2015).


title: Radio KLF

text: Radio KLF:n sanotaan olevan 2010-luvulla kiihtyneen Suomen ysäribuumin aloittaja.


title: Radio KLF

text: KLF aloitti lähetykset 1. kesäkuuta 2005 pääkaupunkiseudulla toimivana paikallisradiona, kuuluen FM-taajuuksilla poikkeusluvin sekä jatkuvana internetradiona. KLF laajeni aloitusvuotenaan pääkaupunkiseudulta Turkuun, ja kasvoi nopeasti Suomen suurimpiin kaupunkeihin.


title: Radio KLF

text: Ohjelmavirta oli pääosin 90-luvun dance- ja diskomusiikkia, painottuen eurodanceen ja uudelleen tehtyihin remixeihin, mutta kanavalla kuutliin myös hip-hop-, reggae-, rock-, soft rock- ja muita vaikutteita. Juonnettua ohjelmaa oli pääosin viikonloppuiltaisin ja öisin kuultiin klubimusiikkia, trancea ja alternative-genreä. Olennainen osa kanavan imagoa oli suurille soittolistaradioille irvaileminen sen kanavatunnuksissa.


title: Radio KLF

text: KLF haki valtakunnallisia, puolivaltakunnallisia sekä paikallisia vakinaisia toimilupia vuonna 2006 sekä lupakierroksella 2011, mutta toimi yksinomaan lyhytaikaisin radioluvin.


title: Radio KLF

text: Ensimmäisenä vuotena FM-kuuntelijamäärät olivat RAB:n (Suomen Kaupallinen Radio) tietojen mukaan pääkaupunkiseudulla noin 70 000 kuulijaa viikossa ja internetkuuntelu huomioiden noin 220 000 viikkokuulijaa.


title: Radio KLF

text: Internetradiona se oli aikanaan Suomen kuunnelluin. Kanavan tiedotteen mukaan internetkuuntelusta noin 20 % tuli ulkomailta, suurimpina maina Saksa, Viro, Ruotsi ja Yhdysvallat. Mediamonitori-portaalin mukaan kuulijaprofiili oli yhtäläinen miesten ja naisten suhteen.


title: Radio KLF

text: Kanavan kuulijat toivat suuren osan toimintaan tarvittavasta tulosta, mm KLF-internetkaupan fanituotteita ostamalla ja tapahtumissa käymällä. Myös tapahtumissa oli myynnissä kanavan tuotteita, kuten KLF-kokoelmalevyjä.


title: Radio KLF

text: Radiokanava oli tunnettu tapahtumajärjestäjä, tuottaen yleisötapahtumia klubi-illoista konsertteihin, sekä järjestäen erilaisia kiertueita, lähinnä tunnettujen 90-luvun eurooppalaisten dance-artistien kanssa (mm Chicane (UK), Scooter (GER), E-Type (SWE), Snap! (UK/GER)). KLF oli näkyvästi esillä Sedu Koskisen ravintoloissa, ja taajuudella kuultiin huomattavasti SK-Ravintoloiden mainontaa.


title: Radio KLF

text: Iltapäivälehdet otsikoivat 13.2.2011, miten lähes 2000 hengen ravintola oli joutunut kaaokseen KLF-bileissä suuren yleisömäärän johdosta.


title: Radio KLF

text: KLF julkaisi toimintansa ohella kokoelmalevyjä vuodesta 2007 alkaen nimellä ""KLF #1 Dance"", painoksina 6 kokoelmaa: KLF #1 Dance '07, Dance '08, Dance 2009 (Valentine's edition yhdessä Onnela-ravintolaketjun kanssa), Super 90's (2009), Italo Disco (2010), sekä Dance 2011 (AXR-Music).


title: Radio KLF

text: Radio KLF lopetti toimintansa 31.8.2011. Radiokanavan taustayhtiöstä kerrotaan, että lopettamispäätös ei ollut hätiköity, sillä aseman toiminnalle etsittiin suuntaviivoja vielä viimekeväisen kielteisen toimilupapäätöksen jälkeen. KLF ei tuolloin saanut pitkäaikaista ohjelmistolupaa suurimpiin kaupunkeihin. Kanavan viimeisenä soittama kappale 31.8.2011 klo 23.59 oli The KLF - Last Train To Trancentral, jonka jälkeen kanava jatkoi lähetystä lupaehtojen ulkopuolella, soittaen yöllä 1.9. viimeisenä kappaleena Scooterin Rhapsody in E.


title: Radio KLF

text: Radio KLF teki paluun lähes 4 vuoden hiljaiselon jälkeen kesän 2015 ajaksi pääkaupunkiseudun radiotaajuuksille. KLF lähetti Helsingistä vuoden 2015 kesä-elokuun ajan poikkeuksellisesti taajuudella 102,0 MHz. KLF aloitti kesän 2015 lähetyksensä Metsälän linkistä maanantaina 1.6.2015 kello 16.00 kappaleella Toto - Africa (Diezeo Remix). Ennen musiikkilähetyksen alkua kanavalla kuultiin mm. "Dallasin" ja "Dynastian" vanhoja jaksoja.


title: Radio KLF

text: Kanavan ohjelmia olivat mm. DJ Tiësto (Club Life), Paul Oakenfold, Milla Lehto (KLF House Sessions), Darude (Salmiakki Sessions), ja K-System (Dance Anthems).


title: Radio KLF

text: Kanava soitti 1.9.2015 yöllä klo 00.10 lupaehtojen ulkopuolella viimeisenä kappaleena - Destination Aschaton (Hardfloor Remix), jonka jälkeen taajuudella kuultiin morsekoodia yön ajan. Koodi muodostui kirjaimista ”BEAT NEVER STOPS”.


title: Radio KLF

text: DJ Jesus - KLF illat


title: Radio KLF

text: Michael N - KLF Yöt


title: Radio KLF

text: KLF Nostot & DJ TAB - pe-yö. DJ TAB on ensimmäinen Radio KLF:n erikoisohjelman tuottaja.