title: Karkaussekunti

text: Karkaussekunnit voivat olla joko "positiivisia", jolloin UTC-aikaa hidastetaan lisäämällä ylimääräinen sekunti (23.59.60 UTC) vuorokauden loppuun, tai "negatiivisia", jolloin yksi sekunti jätetään kokonaan pois (kello siirtyy sekunnista 23.59.58 UTC suoraan sekuntiin 0.00.00 UTC). Negatiivisia karkaussekunteja ei tosin ole koskaan käytetty. Toisin kuin karkauspäivää, karkaussekuntia vietetään kaikkialla maailmassa samaan aikaan, eli esimerkiksi Suomessa kello 1.59.60 talvella tai 2.59.60 kesällä.


title: Karkaussekunti

text: Sekunnin määritelmä oli alun perin, että yhteen aurinkovuorokauteen mahtuu sekuntia. Määritelmä oli kuitenkin epätäsmällinen, sillä aurinkovuorokauden pituus vaihtelee suurimmillaan noin 52 sekuntia.


title: Karkaussekunti

text: Vuonna 1950 sekunti määriteltiin uudestaan tällaisten vaihtelujen välttämiseksi. Uutta määritelmää kutsuttiin keskiaurinkovuorokaudeksi, sillä se kuului niin, että sekunti on :s osa keskiaurinkovuorokaudesta vuonna 1900.


title: Karkaussekunti

text: Määritelmä kuitenkin muutettiin jo kuuden vuoden kuluttua. Uusi efemeridisekunniksi kutsuttu aikamitta oli sata kertaa tarkempi kuin edeltäjänsä. Määritelmä kuului: ”Sekunti on :s osa trooppisesta vuodesta sellaisena kuin se laskennallisesti oli vuonna 1900, tammikuun 0. päivänä kello 12”. (Tammikuun 0. päivä tarkoittaa itse asiassa joulukuun 31. päivää edellisenä vuonna.)


title: Karkaussekunti

text: Efemeridisekuntikaan ei ollut käytössä kuin 11 vuotta. Nykyisin sekunnin määritelmä perustuu cesium-atomin spektriin. Määritelmä on: ”Sekunti on kertaa sellaisen säteilyn jakson aika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatilan välillä”.


title: Karkaussekunti

text: Uusi määritelmä irrottaa sekunnin kokonaan tähtitaivaan tapahtumista, joten atomikelloilla mitattu aika saattaisi joutua epätahtiin maapallon pyörimisen kanssa. Näin tapahtuukin, sillä Auringon ja Kuun aiheuttama vuorovesi-ilmiö hidastaa maapallon pyörimistä, tosin vain 1,6 millisekuntia sadassa vuodessa "(ks. Vuorokauden piteneminen)". Suurempia satunnaisia vaihteluita aiheutuu myös ilmamassojen liikkumisesta ja Maan ytimessä tapahtuvista satunnaisista massasiirtymistä. UTC-aikaan on siis lisättävä karkaussekunti aina silloin tällöin.


title: Karkaussekunti

text:
Ensimmäinen karkaussekunti lisättiin vuonna 1972.
Jos taulukossa ei ole jotain vuotta, silloin ei ole käytetty karkaussekuntia. Yhteensä karkaussekunteja on käytetty 26 kappaletta. Aikajärjestelmien erotus UTC–TAI on 1.7.2012 alkaen −35 sekuntia.


title: Karkaussekunti

text: Karkaussekunti voidaan lisätä joko joulukuun tai kesäkuun loppuun. IERS ilmoittaa karkaussekunnin lisäämisestä, tai siitä ettei karkaussekuntia lisätä, kuusi kuukautta etukäteen BULLETIN C -julkaisussaan. Viimeisin karkaussekunti lisättiin 31.12.2016.


title: Karkaussekunti

text: Muun muassa radio-ohjattuja kelloja Euroopassa ohjaava DCF77 ja useat NTP-palvelimet lähettävät huomautuksia karkaussekunneista. Suomesta UTC-ajan ylläpitoon osallistuu Otaniemessä toimivan Mittatekniikan keskuksen (MIKES) aika- ja taajuussuureiden kansallinen mittanormaalilaboratorio.


title: Karkaussekunti

text: Karkaussekunnit ovat saaneet myös kritiikkiä, ja on mahdollista että niistä luovutaan lähitulevaisuudessa. Karkaussekuntien takia on esimerkiksi mahdotonta tehdä tarkkoja aikalaskelmia pitemmälle kuin 6 kuukautta tulevaisuuteen. Karkaussekuntien korvaajiksi on ehdotettu karkaustunteja. Karkaustunti lisättäisiin, kun luonnollisen vuorokauden ja atomiajan ero kasvaa puolta tuntia suuremmaksi. Karkaustunnin kohdalla keskiyön tunnit laskettaisiin 22, 23, 24, 0, 1, 2, jne. Kustannussäästöjä saataisiin jos yleisön käyttöön tarkoitettua kelloa ei säädeltäisi satunnaisin vaan kiintein ennalta sovituin välein. Muutaman kokonaisen karkausminuutin lisäys 400 vuoden välein keskittäisi ongelmat hallittuun ajankohtaan, seuraavan kerran vuoden 2399 loppuun.


title: Karkaussekunti

text: ITU päätti tammikuussa 2012 pitämässään kokouksessa, että karkaussekunneista luopumista lykätään. Siitä aiotaan nyt päättää World Radio Conferencen kokouksessa marraskuussa vuonna 2015. Alun perin karkaussekunneista oli tarkoitus luopua vuonna 2013.


title: Oikeinkirjoitus

text: Oikeinkirjoitus eli ortografia on kielen kirjoitussäännöstö. Oikeinkirjoitus kattaa sekä sanojen kirjoittamisen että välimerkkien käytön, kuten suomen pilkkusäännöt.


title: Oikeinkirjoitus

text: Suurin osa maailman kielien oikeinkirjoitusjärjestelmistä on äännepohjaisia, eli kirjoitetun kielen yksiköt vastaavat puhutun kielen äänteitä tavalla tai toisella. Ankaran foneemiperiaatteen mukaan kielen olisi noudatettava ihannetta ”luetaan niin kuin kirjoitetaan” eli jokaista kielen merkityksellistä äännettä (eli foneemia) vastaa täsmälleen yksi kirjain tai grafeemi. Tämäkään määritelmä ei ole yksiselitteinen – usein on vaikeaa rajata merkityksellisten foneemien joukkoa (joka usein vielä vaihtelee murteesta toiseen) tai edes kielen grafeemien joukkoa, varsinkin, jos ne koostuvat useammasta merkistä –, ja kaikkien luonnollisten kielten ortografia poikkeaa tästä vaihtelevin määrin. Lisäksi useimpien muinaiskulttuurien kielet, kuten muinaisegypti, sekä kaukoaasialaiset nykykielet, kuten japani ja kiina, käyttävät osittain toisenlaista järjestelmää: monien sanojen kirjoitusmuoto on ennen kaikkea esittävä eli symbolinen pikemmin kuin äänteisiin perustuva.


title: Oikeinkirjoitus

text: Ääntämiseen perustuvassa ortografiassa taistelee vallasta kolme pääperiaatetta:Suomen kielen oikeinkirjoitus on Suomessa yleisimmin opiskeltuihin muihin kieliin (saksaan, ruotsiin ja erityisesti englantiin ja ranskaan) verrattuna sangen uskollinen foneemiperiaatteelle. Tämän ansiosta sen oppiminen on suhteellisen helppoa ja suomenkielisessä kouluopetuksessa voidaan melko nopeasti siirtyä kirjoituksen opettelemisesta korkeamman asteen tehtäviin. Suomen kielen oikeinkirjoitus on syntynyt ennen kaikkea latinalaisen, ruotsalaisen ja saksalaisen oikeinkirjoituksen pohjalta. Periaatteena on, että sama foneemi kirjoitetaan aina samalla kirjaimella, että sama kirjain tarkoittaa aina samaa foneemia ja että pitkä vokaali ja geminaatta eli kaksoiskonsonantti erotetaan lyhyestä vokaalista ja yksittäiskonsonantista kahdentamalla kirjain. Tästä on kuitenkin eräitä poikkeuksia.


title: Oikeinkirjoitus

text: Merkittävin ja tunnetuin poikkeus on ŋ-äänne (”äng”), joka on eri foneemi kuin /n/, mutta jolla ei ole aakkostossa omaa kirjaintaan. Äänne kirjoitetaan eri tapauksissa joko n- tai g-kirjaimella: lyhyt /ŋ/ sanassa "keŋkä" kirjoitetaan ”kenkä”, kun taas pitkä /ŋ/ taivutusmuodossa "keŋŋän" kirjoitetaan ”kengän”. Poikkeuksia ja lisäsääntöjä on erityisesti lainasanoissa: "eŋlanti" kirjoitetaan ”englanti”, "maŋneetti" kirjoitetaan ”magneetti”, "koŋgestio" kirjoitetaan ”kongestio” jne. Jukka Korpela on ehdottanut, että ŋ-äännettä alettaisiin merkitä espanjan kielessä esiintyvällä ñ-kirjaimella; tosin se ei espanjassa tarkoita ŋ-äännettä vaan liudentunutta n:ää.


title: Oikeinkirjoitus

text: Osittainen lista muista (osin kiistanalaisista) poikkeuksista:


title: Merkki

text: Merkki on asia, joka viittaa johonkin toiseen asiaan.


title: Merkki

text: Amerikkalainen filosofi Charles S. Peirce jakoi merkit kolmeen perusluokkaan (ns. merkkien toinen trikotomia):


Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ylin päättävä elin lukuun ottamatta kanonisia asioita. Kirkolliskokous kokoontuu säännöllisesti kerran vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää, mikäli kirkollishallitus, piispainkokous tai kaksi kolmasosaa kirkolliskokouksen edustajista pyytää sitä. Kirkolliskokous säätää myös kirkkojärjstyksen, joka antaa kirkkolakia tarkempia määräyksiä kirkon toiminnasta ja hallinnosta.


title: Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksessa on 36 edustajaa, joista puolet on maallikoita ja puolet papistoa ja kanttoreita. Piispat ovat kirkolliskokouksen itseoikeutettuja jäseniä. Kirkolliskokous tekee esityksiä kirkkokunnan keskeiseksi lainsäädännöksi ja hoitaa kirkon ylintä hallintoa, mm. valitsee piispat virkoihinsa.


text: Uskonoppia ja kanoneita koskevat ratkaisut tarvitsevat Suomen ortodoksisten piispojen piispainkokouksen vahvistuksen.


title: Kirkollishallitus

text: Kirkollishallitus on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ja sen kolmen hiippakunnan yhteinen hallintoelin, jonka toimipaikka on Kuopiossa.


title: Kirkollishallitus

text: Kirkollishallitukseen kuuluu kolmen hiippakuntapiispan lisäksi neljä valittua jäsentä, joista yhden tulee olla pappi ja yhden juristi.


title: Kirkollishallitus

text: Eräät kirkollishallituksen kanslian virkamiehet toimivat kirkollishallituksen istunnoissa asioiden esittelijöinä.


title: Kirkollishallitus

text: Kirkollishallitus toimeenpanee kirkolliskokouksen päätökset.


title: Helmut Kohl

text: Helmut Josef Michael Kohl (3. huhtikuuta 1930 Ludwigshafen – 16. kesäkuuta 2017 Ludwigshafen) oli saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan liittokanslerina 1. lokakuuta 1982 – 27. lokakuuta 1998. Hän johti liittokanslerikaudellaan rauhanomaista operaatiota, joka johti vuonna 1990 Saksan jälleenyhdistymiseen. Hän edusti Saksan kristillisdemokraattista puoluetta CDU:ta, jonka puheenjohtajana hän oli vuosina 1973–1998. Koulutukseltaan Kohl oli filosofian tohtori; hän oli väitellyt historiasta.


title: Helmut Kohl

text: Kohl syntyi kolmantena lapsena konservatiivisen katolilaiseen virkamiesperheeseen, joka oli uskollinen katolilaiselle keskustapuolueelle sekä ennen että jälkeen natsien valtaannousun. Hänen vanhempi veljensä kuoli toisen maailmansodan aikana. Kohl meni sodan loppuvaiheessa Saksan armeijaan asevelvolliseksi sotamieheksi mutta ei ehtinyt osallistua taisteluihin.


title: Helmut Kohl

text: Kohl liittyi vastaperustettuun kristillisdemokraattiseen puolueeseen vuonna 1946. Vuodesta 1950 Kohl opiskeli lakia Frankfurt am Mainissa mutta vaihtoi vuotta myöhemmin historian opintojen pariin Heidelbergin yliopistossa. Filosofian tohtorin arvonsa hän sai vuonna 1958, minkä jälkeen lähti liike-elämään.


title: Helmut Kohl

text: Kohl solmi avioliiton Hannelore Rennerin (1933–2001) kanssa vuonna 1960. Heille syntyi kaksi poikaa. Valoyliherkkyydestä kärsinyt Hannelore Kohl teki itsemurhan vuonna 2001.


title: Helmut Kohl

text: 78-vuotias Kohl meni uudelleen naimisiin pitkäaikaisen naisystävänsä Maike Richterin kanssa vuonna 2008.


title: Helmut Kohl

text: Kohl valittiin Ludwigshafenin kunnanvaltuustoon vuonna 1960 ja Rheinland-Pfalzin Landtagille vuonna 1963. Vuonna 1969 hänestä tuli osavaltion pääministeri. Hän yritti myös CDU:n puheenjohtajaksi vuonna 1971, mutta Rainer Barzel valittiin hänen sijastaan. Barzel yritti kaataa sosiaalidemokraattien (SPD) ja vapaiden demokraattien (FDP) hallituksen, mikä epäonnistui, ja Kohlista tuli hänen jälkeensä puoluejohtaja vuonna 1973.


title: Helmut Kohl

text: Vuoden 1976 vaaleissa Kohl oli CDU:n liittokansleriehdokkaana, mutta sosiaalidemokraattien Helmut Schmidt muodosti koalitiohallituksen liberaalien kanssa. Vuoden 1980 vaaleissa Kohl oli toisella sijalla, kun CSU:n Franz Josef Strauss oli konservatiivien kansleriehdokkaana. Kun Schmidt jatkoi kanslerina, Strauss palasi Baijerin pääministeriksi. Syyskuussa 1982 hallituskumppanien riita talouspolitiikasta sai FDP:n jättämään hallituksen. Oppositiossa CDU/CSU ja FDP neuvottelivat hallitusyhteistyösopimuksen. 1. lokakuuta 1982 CDU jätti epäluottamuslauseen FDP:n tuella, jonka vähemmistöön jäänyt SPD hävisi.


title: Helmut Kohl

text: Kohlin kanslerinasema oli kiistelty, koska CDU/CSU ja FDP eivät olleet lähteneet vuoden 1980 vaaleihin yhdessä. Kuukauden kuluessa Kohl pyysi itselleen epäluottamuslauseen, ja maaliskuussa 1983 järjestettiin uudet vaalit, joissa Kohlin tukijat saivat murskavoiton.


title: Helmut Kohl

text: Toinen Kohlin hallitus teki päätöksen Naton keskimatkan ohjuksien sijoittamisesta Länsi-Saksaan vastoin rauhanliikkeen vaatimuksia. Tammikuussa 1984 Kohl vieraili Israelissa ja piti puheen Knessetissä ensimmäisenä Saksan kanslerina. Syyskuussa 1984 hän vieraili François Mitterrandin kanssa Verdunissa, jossa ensimmäisessä maailmansodassa oli käyty suuri Saksan ja Ranskan välinen taistelu.


title: Helmut Kohl

text: Yhdysvaltain presidentti Reagan vieraili Saksassa osana Bonnin G6-konferenssia. Hän vieraili Kohlin kanssa 5. toukokuuta 1985 Bergen-Belsenin keskitysleirillä sekä laski Kohlin kanssa seppeleen Bitburgin sotilashautausmaalla. Tämä herätti Saksassa ja Yhdysvalloissa suurta kohua, koska hautausmaalle oli haudattu myös natsi-Saksan aikaisia Waffen-SS-joukkojen jäseniä.


title: Helmut Kohl

text: Vuoden 1987 vaalien jälkeen Kohl muodosti kolmannen hallituksensa ja tapasi samana vuonna Erich Honeckerin. Tämä oli ensimmäinen Länsi-Saksan ja Saksan demokraattisen tasavallan johtajien tapaaminen. Sitä pidettiin osoituksena Kohlin "Ostpolitik"-linjan jatkamisesta. Vuonna 1989 Berliinin muurin murtuessa Kohl hyödynsi tilaisuutta ja esitteli kymmenen kohdan ohjelman ”Saksan ja Euroopan jaon voittamisesta”. Hän haki sille Neuvostoliiton Mihail Gorbatšovin tuen, ja 18. toukokuuta 1990 DDR:n kanssa solmittiin talous- ja sosiaalinen unioni. Kohl sai sovittua toisen maailmansodan voittajavaltojen kanssa Saksan yhdistymisestä ja luopui Länsi-Saksan aluevaateista Puolalta. Vuonna 1993 Kohl vahvisti Tšekin kanssa sopimuksen Sudeettimaan aluevaatimuksista luopumisesta.


title: Helmut Kohl

text: Vuoden 1990 koko Saksan laajuisissa vaaleissa Kohlin suosio oli korkealla, ja hän voitti helposti vastaehdokkaansa SPD:n Oskar Lafontainen. Vuonna 1994 vaalivoitto oli jo niukempi.


title: Helmut Kohl

text: 1990-luvun lopulla Kohlin suosiota vähensi yhdistymisestä johtunut talousrasitus ja korkeat työttömyysluvut. Ulkopolitiikassa hän oli menestyksekkäämpi ja sai Euroopan keskuspankin Frankfurt am Mainiin vuonna 1998. Kohl tuki voimakkaasti Suomen ja muiden Pohjoismaiden sekä Itävallan liittymistä Euroopan unionin jäseniksi. Suomen osalta Kohl kävi useita kahdenkeskisiä keskusteluja Suomen pääneuvottelijan, ulkomaankauppaministeri Pertti Salolaisen, kanssa.


title: Helmut Kohl

text: Varsinkin itäisessä Saksassa työttömyys ja köyhyys ruokkivat 1990-luvulla äärioikeistoa, ja uusnatsit polttivat turkkilaisten siirtolaisten koteja ja afrikkalaisten pakolaisten vastaanottokeskuksia. Kohlia arvosteltiin siitä, ettei hän tuominnut kyllin selvästi ja tarmokkaasti uusnatsien iskuja. Häntä moitittiin myös ylimielisestä asenteesta pienempiä Itä-Euroopan maita kohtaan.


title: Helmut Kohl

text: Gerhard Schröderin johtama SPD:n ja vihreiden hallitus nousi valtaan vuonna 1998, minkä jälkeen Kohl erosi CDU:n johdosta ja jäi pääasiassa politiikasta. Hän oli kuitenkin vielä Bundestagin jäsen, kunnes luopui paikastaan vuoden 2002 vaaleissa.


title: Helmut Kohl

text: Kohlia ja CDU:ta ravisteli vuonna 1999 lahjusskandaali, eikä Kohl lain edellyttämällä tavalla suostunut kertomaan, keneltä oli saanut 1,5–2 miljoonan Saksan markan vaalirahoituslahjoituksen parlamenttivaalien alla. "Frankfurter Allgemeine Zeitung" julkaisi joulukuussa CDU:n silloisen pääsihteerin, nousussa olleen naispoliitikon Angela Merkelin, kirjoittaman artikkelin, jossa tämä vaati Kohlin eroa. Odotusten vastaisesti artikkeli johti paitsi Kohlin, myös puolueen puheenjohtajan Wolfgang Schäublen kaatumiseen, ja Merkelin matka kohti Saksan liittokanslerin paikkaa alkoi.


title: Helmut Kohl

text: Vuonna 2008, seitsemän vuotta ensimmäisen vaimonsa Hannelore Kohlin kuoleman jälkeen, Helmut Kohl kaatui kotonaan portaissa ja sai vakavan aivovamman, jonka vuoksi hän menetti puhekykynsä lähes täysin ja joutui pyörätuoliin. Vain muutamaa kuukautta myöhemmin Kohl solmi uuden avioliiton 34 vuotta nuoremman naisystävänsä, liittokanslerinviraston entisen työntekijän Maike Richterin, kanssa. 2010-luvulla Kohlit esiintyivät julkisuudessa harvakseltaan. Vuonna 2015 Kohl oli useita kuukausia sairaalan teho-osastolla suolistoleikkauksen jälkeen.


title: Helmut Kohl

text: Kohlin pojat Peter ja Walter ovat kuvanneet välejään isäänsä hyvin viileiksi ja etäisiksi. Isän uuden avioliiton myötä välit kylmenivät entisestään, eikä Kohl koskaan tavannut lastenlapsiaan.


title: Helmut Kohl

text: Kohl kuoli 87-vuotiaana 16. kesäkuuta 2017. Hänelle järjestettiin 1. heinäkuuta 2017 eurooppalainen muistotilaisuus, jonka yhteydessä hänen ruumisarkkunsa tuotiin Euroopan parlamentin istuntosaliin Strasbourgiin. Sen jälkeen Kohlin ruumis kuljetettiin Saksan Speyeriin, jossa hänet haudattiin Speyerin tuomiokirkon kirkkomaalle. Tutkija Kimmo Elon mukaan hautajaiset olivat lisäepisodi Maike Kohl-Richterin jo ennen Kohlin kuolemaa alkaneessa kamppailussa Kohlin asemasta niin saksalaisten kuin eurooppalaistenkin muistissa.


title: Helmut Kohl

text: Kohlin kotiarkistossa arvioidaan olevan hänen virkaansa liittyvää aineistoa. Kiista arkistosta syntyi jo ennen Kohlin kuolemaa. Maike Kohl-Richter, joka jo Kohlin eläessä asettui Kohlin ja julkisuuden väliin, ei salli tutkijoiden tutustua aineistoon, jossa uskotaan olevan tietoa Kohlin valtakauden päätösten taustoista, kulissikeskusteluista ja Kohlin yhteyksistä vaikuttajien kanssa.


title: Kalkutta

text: Kalkutta (, myös Kolkata) on Intian seitsemänneksi suurin kaupunki ja Länsi-Bengalin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2011 asukasluku on lähes 4,5 miljoonaa, esikaupunkeineen noin 14 miljoonaa.


title: Kalkutta

text: Se toimi brittiläisen siirtomaavallan pääkaupunkina vuosina 1700–1912. Kaupungin nimen uskotaan olevan peräisin bengalin kielen sanasta "kalikshetra", Kali-jumalattaren maa. Paikalliset uskovatkin tämän jumalattaren suojelevan kaupunkilaisia sekä sen vieraita. Äiti Teresa tuli tunnetuksi työstään Kalkutan köyhien parissa.


title: Kalkutta

text: Historiallisesta Kalkutasta on hyvin vähän lähteitä. Arkeologiset löydöt kertovat Kalkutan alueen olleen asuttu jo ainakin 2 200 vuotta sitten. Tutkijat uskovat, että Kalkutta on sama kaupunki, jonka kreikkalaiset lähteet mainitsevat 100-luvulla satamakaupunki Gangena.


title: Kalkutta

text: Englannin Itä-Intian kauppakomppanian ("British East India Company") edustaja valitsi Kalkutan vuonna 1690 brittiläisen ulkomaankaupan tukikohdaksi Intiassa, sillä paikka oli hyvin suojattu Ganges-joen suistoon kuuluvan Hugli-joen reunustaessa kaupunkia lännessä ja suolajärvien idässä.


title: Kalkutta

text: 1900-luvulla Kalkutta oli Intian itsenäisyystaistelun keskus. Tämä onkin yksi syy siihen, että britit siirsivät pääkaupungin Kalkutasta Delhiin vuonna 1912. Kun maa itsenäistyi vuonna 1947 jakaantuen Intiaksi ja Pakistaniksi, Kalkutasta tehtiin Bengalin maakunnan pääkaupunki (myöhemmin Länsi-Bengali).


title: Kalkutta

text: Kalkutta sijatsee Ganges-joen suistossa, mistä se leviää Hugli-joen vartta pitkin pohjoiseen ja etelään. Sen korkeus merenpinnasta on vain 1-9 metriä. Suuri osa nykyistä Kalkutan aluetta on entistä tulvaniittyä, jonka laajeneva kaupunki on ottanut käyttöön paalutuksin ja pengerryksin. Laajenevan kaupungin väestö asettuu tulvaherkille alueille. OECD on arvioinut, että vuoteen 2070 mennessä Kalkutassa asuu 14 miljoonaa ihmistä tulvavaara-alueilla, ja se on silloin eniten ilmastonmuutoksen aiheuttamasta rannikkoutulvien lisääntyneestä uhkasta kärsivä kaupunki maailmassa.


title: Kalkutta

text: Maaperä kaupungin alla muodostuu alluviaalikerroksista, joissa sora ja hiekka vuorottelevat kahden savipatjan kanssa. Alueella on ollut paikallisia maanjäristyksiä, esimerkiksi vuonna 1897 mutta vaikka monissa lähteissä vuoden 1737 maanjäristys lasketaan yhdeksi maailman tuhoisimmista, myöhemmät tutkijat ovat arvelleet sen tuhojen sekaantuneen samaan aikaan riehuneen trooppisen hirmumyrskyn tuhoihin.


title: Kalkutta

text: Kalkutta on Itä-Intian liike-elämän keskus. Siellä toimii Intian toiseksi suurin pörssi, jonka toiminta alkoi jo vuonna 1830. Kalkutta on maailman suuri juutin tuottaja, ja muukin tekstiiliteollisuus samoin kuin elintarvike- ja terästeollisuus ovat siellä merkittäviä. Kaupungin paikka on luultavasti aikoinaan valittu kauppareittien varrelta, ja lähiseutujen hiilikaivokset ja teeviljelmät hyödyntävätkin Kalkuttaa satama- ja markkinapaikkana. Ympäristössä tuotetaan myös mangaania, kiillettä, rautamalmia ja paperia sekä petrokemian teollisuuden tuotteita. Kalkutan pääasiallinen polttoaine on kivihiili, jota käytetään sekä teollisuuden voimanlähteenä että slummien pienissä tulisijoissa.


title: Kalkutta

text: Ulkomaalaisten sijoitusten määrää on hillinnyt epäluuloisuus Länsi-Bengalin kommunistista osavaltiohallintoa kohtaan. Viime vuosina kaupungin ja osavaltion johto ovat vakuuttaneet yritysystävällisyyttään, ja IT-alan yritykset sekä metsä- ja metalliteollisuus ovat kiinnostuneet kaupungista.


title: Kalkutta

text: Kaikkialle levittäytyvien katukauppiaiden toiminnan rajoittamisesta on käyty kiivasta keskustelua. Tärkeimpien virastojen sisäänkäynnit ja suuret risteysalueet on julistettu "katukauppiaista vapaiksi vyöhykkeiksi", mutta rajoituksia rikotaan sielläkin.


title: Kalkutta

text: Kaupungin keskustassa toimii raitiovaunuverkko ja vuonna 1986 avattu metrojärjestelmä, ja esikaupunkeja palvelee paikallisjunaverkko. Kaukojuna-asemia on kolme. Netaji Subhash Chandra Bosen kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin pohjoispuolella. Kalkutta on myös merkittävä jokisatama. Keskustasta pääsee kaupungin läntisiin osiin Huglijoen yli vain muutamia siltoja pitkin. Kahdeksankaistainen Howrahin silta, jota pitkin kulkevat myös junat, on maailman eniten käytetty silta. Vuonna 2006 kaupunkiin oli rekisteröity 1,5 miljoonaa ajoneuvoa. Niiden vaikutus kaupungin ilmanlaatuun on huomattava.


title: Kalkutta

text: Kaupunkiin toimitetaan suodatettua vettä tekoaltaasta, joka on ylempänä Gangesin varrella, sekä 200 suuresta ja tuhansista pienistä kaivoista. Kuivalla kaudella veden riittävyys ja suolaisuus on ongelma, joka on aikoinaan johtanut koleran leviämiseen. Erilaisia viemärijärjestelmiä on satojen kilometrien pituudelta, mutta silti suuri osa kaupungista on ilman viemäröintiä.


title: Kalkutta

text: Kaupungissa on yhdeksän yliopistoa. Kalkutan yliopisto on perustettu vuonna 1857. Yliopistolla on 153 collegea. Toinen merkittävä yliopisto, Jadavpurin yliopisto, keskittyy ennen kaikkea jatko-opiskelijoihin, kun taas Rabindra Bharati -yliopiston pääasiallista toimialaa ovat humanistiset tieteet ja taiteet.


title: Kalkutta

text: Kalkutassa asuu enemmän kaupunkilaisia muin missään muualla Intiassa. Väestö on kasvanut nopeasti, ja asukastiheys on valtava. Vuonna 1981 arvioitiin, että kolmannes asukkaista eli slummeissa. Väkiluku on kasvanut jatkuvasti, mutta suuria muuttoaaltoja tuli vuonna 1947 kun Bengali jaettiin Intian ja Pakistanin kesken, ja 1970-luvun alussa, kun Bangladeshissä oli itsenäisyyssota. Läheisistä osavaltioista on muuttanut paljon väestöä työnhakuun.


title: Kalkutta

text: Kalkuttalaisista 55 % on puhuu äidinkielenään bengalia, 20 % hindiä, 10 % englantia ja 15 % muita kieliä. Yli 80 % asukkaista on hinduja, muslimit ja kristityt muodostavat merkittävimmät uskonnolliset vähemmistöt, mutta kaupungissa elää myös sikhejä, jainalaisia ja buddhalaisia.


title: Kalkutta

text:
Isorokko on saatu hävitettyä, ja malarian ja lavantaudin aiheuttamat kuolemat sekä tuberkuloosi on saatu vähenemään. Kolera tappaa edelleen varsinkin köyhiä lapsia, ja Kalkutassa on maailman toiseksi eniten koleraa Mosambikin Beiran jälkeen.
Ilmansaasteet ovat vakava terveyshaitta, ja noin 70 % kaupunkilaisista kärsii saasteiden aiheuttamista terveysongelmista. Kalkutassa on enemmän keuhkosyöpää (18,4 tapausta 1 000 asukasta kohti) kuin missään muussa Intian kaupungissa.


title: Kalkutta

text: Kalkutan suosituimmat urheilulajit ovat jalkapallo, kriketti ja maahockey. Eden Gardensin krikettikentälle mahtuu 90 tuhatta katsojaa. Se on Intian vanhin (perustettu 1864) ja yksi maailman suurimmista krikettikentistä. Myös jalkapallostadion, Saltlake Stadium, kuuluu maailman suurimpiin 120 000 katsojapaikallaan.


title: Autokefalia

text: Autokefalia (kreik. "auto" 'itse' tai 'oma' ja "kefalos" 'pää') on muun muassa ortodoksisessa kirkossa paikalliskirkon täysin itsenäinen ja muista kirkoista hallinnollisesti riippumaton asema. Tällainen asema on ortodoksisen kirkon patriarkaattien lisäksi esimerkiksi Kreikan ja Kyproksen ortodoksisella kirkolla.


title: Autokefalia

text: Koko ortodoksisen kirkon piirissä autokefaalisiksi tunnustettuja kirkkoja on neljätoista. Lisäksi esimerkiksi Amerikan ortodoksisella kirkolla on sen kantakirkon Moskovan patriarkaatin vuonna 1970 tunnustama autokefalia, mutta tätä asemaa ei Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti ole tunnustanut. Autokefaaliseksi 1990-luvulla julistautuneen ukrainalaisen Kiovan patriarkaatin asemaa ei mikään muu ortodoksikirkko hyväksynyt ennen vuotta 2018. Tälloin Konstantinopolin patriarkka, vastoin Moskovan tahtoa, tunnusti Kiovan ortodoksisen kirkon autokefalisen aseman. Päätös johti vakavaan välirikkoon Moskovan ja Konstantinopolin patriarkaattien välillä.


title: Autokefalia

text: Paikalliskirkon autonomia on autokefaliaa heikompi itsenäinen asema. Suomen ortodoksinen kirkkokunta on autonominen ja kuuluu kanonisesti Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen.


title: Autokefalia

text: 1970-luvulla käynnistettiin Suomen autokefaliahanke. Maa jaettiin uudelleen kolmeen hiippakuntaan ja perustettiin nyt vakituisena apulaispiispan virka sekä uusi Oulun metropoliitan virka. Hanke kohtasi kuitenkin niin suurta vastustusta, että se keskeytettiin.


title: Pyhä synodi

text: Pyhä synodi on jokaisen ortodoksisen patriarkaatin ja autokefaalisen kirkon korkein päättävä hallintoelin, joka käyttää myös kanonista valtaa.


title: Pyhä synodi

text: Sanalla "synodi" tarkoitetaan piispankokousta, joka kokoontuu kirkon päämiehen johdolla säännöllisesti päättämään toimeenpantavista asioista. Laajemmin synodi tarkoittaa myös yleiskirkollista kirkolliskokousta; sellaista on yritetty saada aikaan siitä alkaen, kun molemminpuolinen, väärinkäsityksistä alkanut kirkonkirous purettiin; toistaiseksi ei ole saatu aikaan edes yleisortodoksista kokousta.


title: Kampala

text: Kampala on Ugandan pääkaupunki. Vuonna 2014 kaupungin asukasluku oli 1 507 080, mikä tekee siitä Ugandan suurimman kaupunkiasutuskeskittymän. Lähellä Victoriajärveä sijaitseva kaupunki kuuluu Kampalan piirikuntaan.


title: Kampala

text: Kampala sijaitsee noin 30 km päiväntasaajalta pohjoiseen 1200 metrin korkeudessa.


title: Kampala

text: Keskimääräinen ylin lämpötila on ympäri vuoden 27-29 astetta, alin lämpötila 18 asteen vaiheilla. Vuodessa on kaksi sateisempaa ja yksi kuivempi jakso. Eniten sataa huhti- ja marraskuussa, vähiten heinä-elokuussa.


title: Kampala

text: Kampalan kehitys kaupunkina liittyy vahvasti alueella sijainneen Bugandan kuningaskuntaan, jonka pääkaupunki sijaitsi nykyisen Kampalan paikkeilla. Muslimikauppiaat saapuivat alueelle 1840-luvulla ja alue oli tärkeä kauppareitti jo ennen eurooppalaisten tuloa, mikä teki siitä strategisesti tärkeän siirtomaita havitteleville valtioille. 1870-luvun lopulla paikalle asettuivat anglikaanisen Church Mission Societyn lähetyssaarnaajat ja hieman myöhemmin katolilaiset lähetyssaarnaajat Ranskasta. Vuonna 1881 rakennettiin Bugandan kuninkaallinen palatsi Kasubin kukkulalle. Saman vuosikymmenen lopussa Buganda ajautui sekasortoon uskonnollisen sisällissodan takia, johon eurooppalaiset sekaantuivat. Frederick Lugard julisti maan brittien protektoraatiksi vuonna 1890 ja Kampalasta tuli protektoraatin siirtomaahallinnon pääkaupunki. Siirtomaahallinnon pääkaupunki siirtyi myöhemmin Entebbeen, mutta brittiläinen Itä-Afrikan kauppakomppania perusti tukikohtansa kasvavaan Kampalaan. 1900-luvun alussa kaupunki liitettiin rautatiellä Intian valtamereen, mikä paransi paikallisen puuvillan, kahvin ja sokerin vientiä markkinoille. Kaupunkiin muutti myös aasialaisia siirtolaisia.


title: Kampala

text: Ugandan itsenäistyessä vuonna 1962 Kampalasta tuli Ugandan pääkaupunki. 1964 kaupungissa asui 80 000 asukasta ja toiset 60 000 sen lähiympäristössä. Kampala kärsi huomattavia vahninkoja väkivaltaisuuksissa, jotka seurasivat Ugandan diktaattori Idi Aminin syrjäyttämistä vuonna 1972. Viime vuosikymmeninä kaupungin infrastruktuuria on korjattu, uusia teitä rakennettu ja esimerkiksi katuvalaistusta on lisätty.


title: Kampala

text: Entebben kansainvälinen lentokenttä on 40 kilometrin päässä Kampalasta.


title: Kampala

text: Kampala on Ugandan taloudellinen keskus. Kaupungin teollisuuteen lukeutuvat metalli-, huonekalu-, tekstiili-, sementti- ja koneteollisuus. Alueella tuotettu kahvi, puuvilla, tupakka ja tee viedään maailmanmarkkinoille Port Bellistä, noin kymmenen kilometriä Kampalasta kaakkoon Victorianjärven rannalla.


title: Kampala

text: Kampalassa sijaitsee esimerkiksi Ugandan kansallisteatteri ja -museo, kansalliskirjasto, Makereren yliopisto, sekä useita kristillisiä, islamilaisia ja hindulaisia uskonnollisia rakennuksia.


title: Terence Young

text: Stewart Terence Herbert Young (20. kesäkuuta 1915 Shanghai, Kiina – 7. syyskuuta 1994 Cannes, Ranska) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.


title: Terence Young

text: Youngin ensimmäiset ohjaukset olivat lyhytelokuvia ja dokumentteja, mutta jo 1940-luvulla hän aloitti pitkien brittielokuvien ohjaamisen. Jayne Mansfieldin tähdittämä "Liian kuumaa tavaraa" (1960) oli Youngin ensimmäinen suurta näkyvyyttä saanut ohjaustyö. Youngin kansainväliseksi läpimurtoelokuvaksi muodostui ensimmäinen James Bond -filmatisointi "Salainen agentti 007 ja tohtori No" (1962), joka tehtiin pienellä budjetilla, mutta tuotti suuresti voittoa. Young sai ohjattavakseen myös jatko-osan "Salainen agentti 007 Istanbulissa" (1962), ja vielä "Pallosalaman" vuonna 1965.


title: Terence Young

text: Vuonna 1967 Young ohjasi ensimmäisen suosituksi osoittautuneen ei-Bond-elokuvansa "Yksin pimeässä" (1967), joka toi naispääosassa esiintyneelle Audrey Hepburnille Golden Globe- ja Oscar-ehdokkuuden. Young ja Hepburn olivat tavanneet Hollannissa toisen maailmansodan aikaan, kun Hepburn työskenteli Youngin hoitajana tämän haavoituttua taistelussa. Nykyään elokuva nauttii klassikkosuosiota, mutta kulttisuosioon on pystynyt Youngin seuraava ohjaustyö "Kylmä hiki" (1970), jonka pääosassa nähtiin Charles Bronson. Young jatkoi yhteistyötä Bronsonin kanssa "Verenpunainen aurinko" -westernin parissa vuonna 1971. "Mafian korppikotkat" (1972, videotallenteena "Cosa Nostran salaisuus") jäi heidän viimeiseksi yhteiseksi elokuvakseen.


title: Terence Young

text: Youngin viimeistä kymmentä ohjaustyötä pidetään epäonnistuneina, ja hän lopetti uransa kuusi vuotta ennen kuolemaansa.


title: Terence Young

text: Lähde: Elonet


title: Klobukki

text: Klobukki on päähine, joka muodostuu kamilavkasta eli tasalakkisesta päähineestä ja siihen kiinni ommellusta hunnusta. Klobukkia käyttävät ortodoksiset piispat ja munkit.


title: Klobukki

text: Itsenäisen (autonomisen tai autokefalisen) kirkkokunnan päämies, kuten esimerkiksi Suomen ortodoksisen kirkkokunnan arkkipiispa Leo, käyttää klobukissaan valkoista huntua. Tällöin päähineeseen kuuluu myös etuosassa kannettava briljanttiristi.


title: Klobukki

text: Aivan alun perin, vielä vuonna 1898, valkoinen klobukki briljanttiristein oli piispan ansiomerkki: sellaisen sai Suomen hiippakunnan ensimmäinen arkkipiispa Antoni silloin, kun hänet ylennettiin ja hän lähti Suomesta. Suomen itsenäisyyden aikana ansiomerkistä tuli itsenäisen kirkon päämiehen tunnus, kun isä arkkipiispa Herman sai sellaisen heti arkkipiispakautensa aluksi.


title: Klobukki

text: Venäjällä valkea klobukki briljanttiristein on edelleen ansiomerkki. Moskovan patriarkan valkea klobukki on hieman erimallinen kuin muut: sen päähineosa on kypärän mallinen ja valkoiseen huntuun liittyy otsassa ja molemmin puolin olkapäille ulottuvissa kaistoissa olevat ikonit. Ikonit vaihtelevat kunkin patriarkan mukana, esimerkiksi nykyisellä patriarkalla on ikoneinaan kerubeja.


title: Kontakki

text: Kontakki on varhaiskristillisen bysanttilainen hymnografian perustyyppi, joka on raamatullisiin tapahtumiin perustuva lyhyt johdanto kontakion runoelmaan.


title: Kontakki

text: Nykyään kontakilla tarkoitetaan ortodoksisessa kirkossa lyhyttä veisua, joka sisältää vietettävän juhlan aiheen tai henkilön dogmaattisen ja historiallisen merkityksen.


title: Kontakki

text: Yleensä kontakki seuraa troparia. Akatistos on pitkä kontakki-runoelma. Alun alkaen kontakki oli runomuotoinen laulettava saarna.


title: Tropari

text: Tropari (kreikaksi "tropárion") on historiallisesti ortodoksisen hymnografian peruselementtejä, säkeistön yleisnimi. Suppeasti ymmärrettynä tropari on lyhyt veisu, joka luonnehtii vietettävän juhlan sisältöä tai sinä päivänä muisteltavan pyhän elämää.


title: Tropari

text: Laajasti ymmärrettynä troparilla tarkoitetaan kaikkia ortodoksisen jumalanpalveluksen lauluja.


title: Tropari

text: Esimerkiksi ortodoksisissa pääsiäisliturgiassa toistetaan pääsiäistroparia "Kristus nousi kuolleista, kuolemalla kuoleman voitti ja haudassa oleville elämän antoi." Tätä voidaan käyttää myös ortodoksikodeissa pääsiäisajan ateriaa siunatessa.


title: Tropari

text: Tropari syntyi 400-luvulla. Suomessa vain apolyktionia ja kanonin irmossia seuraavia säkeistöjä kutsutaan tropareiksi.


title: Irmossi

text: Irmossi on kunkin kanoniveisun ensimmäinen säkeistö.


title: Irmossi

text: Kaikkien liturgisessa käytössä olevien kanonien irmossit on perinteisesti koottu irmologion-nimiseen jumalanpalveluskirjaan. Täydellistä irmologionia ei kuitenkaan ole vielä julkaistu suomeksi.


title: Paasto

text: Paasto tarkoittaa tauon pitämistä kiinteän ruoan nauttimisesta eli luopumista ravinnosta. Joskus paastotessa luovutaan myös nesteestä tai joissakin tapauksissa vain joistakin ruokaryhmistä, yleensä etenkin lihan syömisestä. Paaston syyt voivat olla hengellisiä eli uskontoon liittyviä tai pelkästään terveydellisiä.


title: Paasto

text: Uskonnollisista syistä paastoamista on harjoitettu ikiaikoja. Paasto esiintyy useissa uskonnoissa, osin itsenäisenä uskonnonharjoituksena (surun, tuskan, rakkauden ja nöyrtymyksen osoituksena), osin valmistautumisena tärkeisiin uskonnollisiin menoihin. Paasto mainitaan Koraanissa, Upanishadeissa, ja Raamatussa sekä Vanhassa että Uudessa testamentissa.


title: Paasto

text: Hindulaisuudessa uskonnollista paastoa harjoitetaan "ekadasi"na (jokaisen Kuun puolijakson yhdentenätoista päivänä). Jotkut paastoavat myös täydenkuun aikaan. Tiukasti noudatettuna paaston aikana ei nautita ruokaa eikä juomaa ja paasto alkaa edellisen päivän auringonlaskusta seuraavan päivän auringonnousuun.


title: Paasto

text: Buddhalaisuudessa ei ole varsinaista paastoa. Joidenkin koulukuntien luostareissa syödään vain yksi ateria päivässä, ja keskipäivän jälkeen ei syödä mitään. Suurempina juhlapäivinä näitä suuntauksia seuraavat maallikot eivät syö keskipäivän jälkeen. Tarkoituksena on vapauttaa koko iltapäivä uskonnon harjoittamiseen.


title: Paasto

text: Islamilaisuudessa paastotaan Ramadan-kuun päivinä auringonnoususta auringonlaskuun. Ramadan-paasto on yksi islamin viidestä pilarista eli yksi tärkeimmistä tavoista harjoittaa uskontoa. Paastoamalla muslimi tulee lähemmäksi jumalaansa luopumalla asioista, joista hän nauttii, kuten ruoka, juoma ja seksi. Tämä tuo esille hänen vakaan omistautumisensa Jumalalle. Uskovainen tietää, että Jumala rakastaa häntä, koska tämä on valmis luopumaan maallisista nautinnoistaan Jumalan vuoksi. Ramadanin aikana Profeetta Muhammed sai ilmestyksen ensimmäisen kerran Allahilta, joten on tapana lukea normaalia enemmän Koraania ja rukoilla vapaaehtoisrukoilua taraweh rukoilua auringonlaskun jälkeen moskeijassa.


title: Paasto

text: Muslimit uskovat, että paastoaminen on muutakin kuin kieltäytymistä ruoasta ja juomasta. Se tarkoittaa myös pidättäytymistä valheellisista sanoista ja teoista, sopimattomista puheista, riitelystä ja tappelusta. Paasto siis auttaa kehittämään hyvää käytöstä. Paasto opettaa myös veljeyden ja solidaarisuuden tunteen, kun muslimi kokee, miltä hänen nälässä ja puutteessa elävästä veljestään tuntuu.


title: Paasto

text: Juutalaiset paastoavat seitsemänä juutalaisen kalenterin päivänä, joista viittä pidetään pienempinä paaston päivinä. Juutalaisuuden pyhin päivä, jom kippur on yksi juutalaisten tärkeimmistä paastopäivästä.


title: Paasto

text: Paastoa harjoitetaan monissa kristillisissä suuntauksissa. Alun perin kristillisessä kirkossa paastottiin keskiviikkoisin ja perjantaisin ja 300-luvulta lähtien 40 päivää ennen pääsiäistä, mikä on edelleen tapana varsinkin katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa. Tästä paastosta ovat myös luterilaisen kirkon kirkkovuoden viisi paastonaikaista sunnuntaita edelleen muistona. Jotkut kristilliset suuntaukset eivät harjoita paastoa, koska pitävät sitä ulkoisena.


title: Paasto

text: Ortodoksisessa kirkossa paasto merkitsee pidättäytymistä tietyistä ruoista ja myös toisten ihmisten loukkaamisesta sanoin ja teoin. Se merkitsee myös erottautumista sellaisista tottumuksista tai taipumuksista, jotka erottavat ihmisen Jumalasta. Paastoa harjoitetaan henkisen kasvun vuoksi eli pyrkimyksenä on saavuttaa sen avulla Jumalan kaltaisuus. Paastoa käytetään myös valmistauduttaessa suureen kirkolliseen juhlaan.


title: Paasto

text: Ortodoksisessa kirkossa on neljä suurempaa ja pidempää paastoaikaa:


title: Paasto

text: Viikonpäivistä keskiviikko ja perjantai ovat paastopäiviä ortodoksisessa kirkossa. Lisäksi vuoden aikana on joitakin muitakin erillisiä paastopäiviä.


title: Paasto

text: Katolisille paasto tarkoittaa päiviä, jolloin uskovaisen on kirkon mukaan vähennettävä päivittäinen syömisensä yhteen täyteen ateriaan ja kahteen pieneen ateriaan erotuksena abstinenssista, joka tarkoittaa lihasta kieltäytymistä perjantaisin erityisesti pääsiäisen edellä.


title: Paasto

text: Paaston yleiset säännöt ovat seuraavat:


title: Paasto

text: Aikaisemmin tuhkakeskiviikko ja sitä seuraavat perjantait ja lauantait pääsiäiseen asti olivat paaston ja abstinenssin päiviä, ja muitä päiviä koski paasto ilman abstinenssia.


title: Paasto

text: Uskonpuhdistajat arvostelivat paastoa ulkoisena toimintana, jolla ei voinut saavuttaa pelastusta, eivätkä eurooppalaiset protestantit usein vietä paastoa ainakaan uskonnollisista syistä.


title: Paasto

text: Paastoaminen terveyssyistä on kasvava suuntaus, vaikka toisaalta paaston lääketieteelliset hyödyt ja haitat tunnetaan huonosti. Paastoa perustellaan usein sen positiivisilla vaikutuksilla suoliston toimintaan. Joillekin ihmisille paasto on osa painonhallintaa, vaikka pysyvä laihtuminen edellyttää pysyvää muutosta elintavoissa. Alle 15-vuotiaiden tai yli 70-vuotiaiden ei suositella harrastavan paastoa.


title: Paasto

text: Paasto saattaa liittyä valmistautumiseen muihin lääketieteellisiin toimenpiteisiin. Paastoa edellytetään potilailta ennen anestesiaa ja monia lääketieteellisiä kokeita.


title: Paasto

text: Terveydellisistä syistä pidettävät paastot ovat joko vesi-, mehu- tai liemipaastoja. Mehu- ja liemipaastoissa elimistö saa jonkin verran sokereita sekä pieniä määriä muita ravintoaineita. Mehu- tai liemipaasto sisältää korkeintaan 1 000–1 500 kilojoulea (n. 240–360 kilokaloria) energiaa.


title: Paasto

text: Pätkäpaasto eli jaksoittainen paastoaminen tapahtuu varaamalla vuorokaudesta tietty aika paastoamiselle ja tietty aika syömiselle (niin sanottu "syömisikkuna"). Yleisin jaksotus on paastota yö ja aamu, ja syödä iltapäivällä ja illalla. "Vuoropäivin paastoamisessa" syödään kahden vuorokauden aikana vain yhden 12-tuntisen jakson aikana. Pätkäpaaston kannattajien mukaan pätkäpaasto on ihmiselle evoluutiohistoriallisesti luonnollisin syömisen jaksotusmuoto ja sillä voi olla erilaisia hyödyllisiä vaikutuksia terveyteen. Osittainen paastoaminen siten, että ruokaympyrän ravintoaineellinen ja ravitsemuksellinen päivittäinen energiasuositus ei täyty, ei vaikuta ainoastaan rasva-aineenvaihduntaan eli rasvojen käyttöön elimistöstä energiaksi, vaan myös vähentää ja heikentää yleistä vireyttä.


title: Paasto

text: Lainkaan syövä, mutta vettä juova ja vähintään kaikkein tärkeimpiä vitamiineja, hivenaineita ja muita ravinteita saava ihminen voi elää noin 50 päivää, jos hän ei liiku runsaasti ja on ennen paastoa normaalipainoinen: tämä tarkoittaa sitä että hänellä on noin 12 kg kumpaakin, lihas- ja rasvakudosta. Lihavuus kuitenkin pidentää maksimipaastoaikaa huomattavasti, mikäli tärkeimpien ravinteiden saanti on taattu.


title: Paasto

text: Ihmiskeho kuluttaa muutamassa päivässä kehon hiilihydraattivarastona toimivan glykogeenin loppuun vapauttaen siitä glukoosia vereen verensokeriksi tänä aikana. Luurankolihaksiin ja maksaan varastoitunutta glykogeeniä on kehossa noin 450–800 grammaa lihaksikkuudesta riippuen. Näiden loputtua keho alkaa kuluttamaan ensisijaisesti kehon rasvaa. Rasvanpolton aikana keho siirtyy ketoosiksi kutsuttuun aineenvaihdunnan tilaan. Normaalipainoinen ihminen kuluttaa noin 7 viikossa 12 kg painoisen rasvakudoksensa lähes loppuun. Sitten keho alkaa kuluttamaan nopeasti muun muassa luurankolihasten proteiineissa olevia aminohappoja energiaksi, joita normipainoisella on kehossa noin 12 kg edestä. Kun kehon aminohappojen massasta on suunnilleen viikossa kulunut noin puolet, henkilö kuolee energiaravintoaineiden puutokseen. Loppuja aminohapoista nimittäin tarvitaan elintärkeisiin toimintoihin, kuten kehon entsyymien valmistukseen.


title: Võro

text: Võro eli võru on Kaakkois-Viron alueellinen alkuperäiskieli. Sitä on historiallisesti pidetty yhtenä viron etelämurteista, mutta nykyään se luetaan useimmiten omaksi kielekseen. Viron ja võron kielet muistuttavat kuitenkin toisiaan siinä määrin, että niiden puhujat ymmärtävät toisiaan, ja lisäksi lähes kaikki võrolaiset osaavat myös viroa. Võroa puhuu noin 70 000 ihmistä Võrun, Põlvan ja osittain myös Tarton ja Valgan maakunnissa. Võron puhujat (võrolaiset) ovat kansalliselta identiteetiltään virolaisia ja uskonnoltaan enimmäkseen luterilaisia.


title: Võro

text: Vuoden 2011 väestönlaskennassa võroa ilmoitti puhuvansa Virossa 87 048 henkeä.


title: Võro

text: Eteläviron kieltä, johon võro perustuu, kutsuttiin aikaisemmin myös Tarton kieleksi ja pohjoisviroa, johon viron kirjakieli perustuu, Tallinnan kieleksi. Võron kielelle on kehitetty kirjakieli, jota opetetaan sekä Tarton yliopistossa että 26:ssa Kaakkois-Viron koulussa. Joka toinen viikko ilmestyy võronkielinen sanomalehti "Uma Leht". Vuonna 2004 Viroa edusti Eurovision laulukilpailussa Neiokõsõ võronkielisellä kappaleella ”Tii” ().


title: Võro

text: Võron kielestä vain vähän poikkeaa Viron kaakkoisimmassa osassa Setumaan maakunnassa sekä sen Venäjän puolelle rajaa jääneessä osassa puhuttu setukaisten eli seton (setun) kieli. Joskus puhutaankin ”võron-seton kielestä”. Seton puhujat eroavat võron puhujista siten, että he ovat uskonnoltaan ortodokseja ja kansalliselta identiteetiltään setukaisia, eivät virolaisia.


title: Võro

text: Võron ISO 639-3- ja SIL-koodi on vro.


title: Võro

text: Võro on vanhan etelävirolaisen heimokielen jälkeläinen. Eräs varhaisimmista etelävirolaisen kielen kirjallisista muistomerkeistä on Uuden Testamentin käännös vuodelta 1686. Teoksen käänsivät Andreas Virginius (1640–1701) ja poikansa Adrian Virginius (1663–1706), ja sen koko nimi on "Meije lssanda JEsusse Kristusse Wastne Testament".


title: Võro

text: Eteläviron asema alkoi heiketä 1880-luvun jälkeen, mutta kielen elvyttäminen alkoi 1980-luvun lopulla.


title: Võro

text: Vuonna 1995 Viron valtio perusti Võron instituutin, jonka tavoitteena on võron kielen ja kulttuurin kehittäminen ja tutkiminen.


title: Orari

text: Orari ( ) on ortodoksisen diakonin ja ipodiakonin jumalanpalveluspukuun kuuluva arvon tunnus, pitkä kapea olkanauha, joka on koristeltu seitsemällä ristillä. Diakonilla orari kiinnitetään stikarin vasempaan olkapäähän napilla, ja ekteniaa lausuessaan diakoni kohottaa oikealla kädellään oraria sivulle rukouksen merkkinä. Ipodiakonit pukevat orarin ristinmuotoisesti rinnan yli.


title: Orari

text: Kierreorari on arkki- ja ylidiakonin käyttämä pitkä orari. Tavallisesta diakonin orarista kierreorari poikkeaa siinä, että se on leveämpi ja lähes kaksi kertaa pidempi. Nimensä se on saanut siitä, että vasemmalle olkapäälle kiinnitetty orari kiertää oikean kyljen ympäri. Venäläisen tavan mukaan kierreorariin on kirjailtu kolmesti sana "Pyhä", useimmiten slaavinkielellä. Joillakin ylidiakoneilla on myös suomenkielisellä kirjailulla varustettuja kierreorareita.


title: Orari

text: Kierreorarit tehdään yksilöllisinä käsitöinä. Helsingin seurakunnassa erittäin huomattava näiden tekijä oli seurakunnan kirkkoleivän paistajana toiminut Valeria Snow.


title: Orari

text: Kreikassa eroa ei ole, vaan kaikki diakonit käyttävät kierreoraria.


title: Orari

text: Suomessa noudatetaan käytäntöä, jonka mukaan ansioitunut diakoni voi saada oikeuden käyttää kierreoraria vaikkei olekaan nimitetty ylidiakoniksi.


title: SModem

text: SModem on suomalaisen Arisoft Oy:n kehittämä kaksisuuntainen tiedostonsiirtoprokolla, jota käytettiin pääasiassa BBS-järjestelmissä. SModem oli asennettavissa lähes kaikkiin yleisimpiin BBS-ohjelmistoihin.


title: SModem

text: SModemista mullistavan teki se, että sen kautta pystyi käyttämään tiedonsiirron aikana Arisoftin GroupChat-keskusteluohjelmaa, jolla BBS:n käyttäjät pystyivät jutustelemaan keskenään reaaliajassa. Myös muissa suosituissa kaksisuuntaisissa protokollissa, HS/Linkissä ja HydraComissa, oli tuki tiedonsiirron aikaiseen keskusteluun, mutta ohjelmistotuen puutteellisuuden vuoksi keskustelukumppanina saattoi olla vain fyysisesti BBS-koneella istuva henkilö, yleensä järjestelmän ylläpitäjä.


title: SModem

text: Ohjelman toimintaperiaate poikkesi oleellisesti muista yleisistä modeemeilla käytettävistä tiedonsiirtoprotokollista. Toiminta oli jaettu kahteen osaan, joista alempi, Multiplexed Serial Link Protocol (MSLP), loi yleiskäyttöisen pakettivälitteisen tiedonsiirtokerroksen virheenkorjauksineen. Ylempänä kerroksena MSLP:n päällä toimi tiedonsiirto ja keskustelusovellukset. Suurikokoinen lähetysikkuna ja dynaaminen paketin koon optimointi mahdollistivat protokollan toiminnan sellaisissakin vaikeissa yhteystilanteissa, joissa muilla protokollilla tiedonsiirto ei enää ollut mahdollista siirtovirheiden vuoksi.


title: SModem

text: Piraatit levittivät SModemista editoitua versiota, joka muutti käyttäjän lempinimen muotoon eLiTe ja kirjoitetusta tekstistä kaikki konsonantit isoiksi. Vaikka "piraattiversio" oli toiminnallisesti huonompi kuin varsinainen ilmainen ohjelmaversio, monet tavalliset käyttäjät käyttivät tätä versiota SModemista, koska olivat saaneet sen käsiinsä, eivätkä osanneet tai jaksaneet vaihtaa alkuperäiseen versioon. Tämän "piraattiversion" oli koemielessä laittanut levitykseen Arisoft itse.


title: SModem

text: Ohjelmasta oli BBS järjestelmien ylläpitäjille myytävänä ryhmäkeskustelun mahdollistava versio, jonka pystyi integroimaan osaksi yleisimpiä BBS ohjelmistoja. Kopiointisuojauksena ohjelmassa käytettiin erikoista menetelmää, jossa ohjelman tilaaja joutui luomaan itselleen salaisen avaimen, jonka tiivisteen oli oltava yhteensopiva tilatun ohjelman kanssa. Mikäli ohjelman ja käyttöön tarvittavan avaimen kopioi eteenpäin, tuli samalla luovuttaneeksi ohjelman takaportin avaamiseen käytetyn salaisen avaimen. Tiedon tultua näin julkiseksi, muuttui kyseinen ohjelmaversio tilaajalleen käyttökelvottomaksi.


title: Stikari

text: Stikari (; ) on täyspitkä suora hihallinen ortodoksisen kirkon jumalanpalveluspuku, jota käyttävät kaikki vihkimyksen saaneet jumalanpalvelusten toimittajat aina lukijasta diakoneihin. Papin pukua nimitetään feloniksi ja piispan pukua sakkokseksi.


title: Stikari

text: Nykyisin stikaria voivat pitää toimittavan papin luvalla kaikki palveluksessa avustavat miespuoliset henkilöt; useimmilla seurakunnilla on myös pienten poikien (yli 6-vuotiaiden) ylle sopivia stikareita. Erityisesti suurina juhlapyhinä kirkonpalvelijoina näkee runsaasti pieniä poikia; huomattava osa on papiston tai luottamushenkilöiden poikia.


title: Stikari

text: Alusstikariksi nimitetään papin ja piispan käyttämän täydellisen ortodoksisen jumalanpalveluspuvun alimmaiseksi puettavaa yleensä valkoista pitkää vaatetta, joka symboloi kastepukua ja tahrattomuutta.


title: Ektenia

text: Ektenia (kreikaksi "ekténia" eli verkkaisuus) on ortodoksisessa jumalanpalveluksissa vuorolukuna lausuttava rukoussarja, joka koostuu lyhyistä anomuksista. Anomusten välillä lauletaan rukous "Herra armahda" tai "Anna Herra". Ektenian anomukset lausuu yleensä diakoni. Ajatuksena on että seurakunta rukoilee yhdessä esilukijan - papin tai diakonin - lausumin sanoin.


title: Ektenia

text: Ehtoollisjumalanpalveluksen alussa oleva suuri ektenia muistuttaa etäisesti messun "Kyrie"-osaa.


title: Ektenia

text: Suuren eli Rauhan ektenian ohella on olemassa useita muitakin: pieni ektenia, hartauden ektenia, anomusektenia ja litanian ektenia. Suuren ektenian lisänimi tulee siitä, että sen ensimmäisessä osiossa rukoillaan rauhaa korkeudesta ja sieluille pelastusta. Toisessa osiossa rukoillaan rauhaa koko maailmalle.


title: Liturgia

text: Liturgia ( eli "yhteinen työ") on jumalanpalveluksesta, erityisesti ehtoollisjumalanpalveluksesta kristillisissä kirkoissa käytetty käsite. Historiallisista syistä katolisen ja anglikaanisen kirkon piirissä käytetään ehtoollisjumalanpalveluksesta yleisemmin latinankielestä siirtynyttä sanaa messu, ja luterilaisessa kirkossa, messun ohella, yleistermiä jumalanpalvelus. Ortodoksisen kirkon piirissä kreikkalaisperäinen liturgia-termi on kuitenkin siirtynyt käyttöön myös suomen kielessä.


title: Liturgia

text: Liturgia on ortodoksisen kirkon yleinen ja yhteinen jumalanpalvelus, jossa vietetään Pyhää Ehtoollista eli eukaristiaa. Liturgia on kaikkein tärkein jumalanpalvelus. Kaksi yleisintä liturgiaa on nimetty pyhän Basileios Suuren ja pyhän Johannes Krysostomoksen mukaan.


title: Liturgia

text: Ortodoksisessa perinteessä on käytössä kolme liturgian kaavaa, joista useimmin toimitetaan pyhän Johannes Krysostomoksen kirjoittamaa versiota. Lähinnä suurina juhlapyhinä kymmenen kertaa kirkkovuoden aikana toimitetaan pyhän Basileos Suuren liturgia. Palvelukset eroavat toisistaan lähinnä vain eukarisitisten rukousten osalta. Apostoli Jaakobin, Herran veljen muistopäivänä 23. lokakuuta toimitetaan hänen nimeään kantavaa liturgiapalvelusta, joka eroaa monilta osin kahdesta muusta liturgian kaavasta. Merkittävimmät erot ovat rukousten lausuminen kansaan päin kääntyneenä ja ehtoollisen jakaminen erillisenä ilman muissa liturgioissa käytettävää lusikkaa. Lisäksi Jaakobin liturgia oli aluksi nimenomaan piispan toimittama liturgian muoto, mutta arkkipiispa Paavali laati siitä nykyaikaistuksen jossa myös pappi voi toimittaa tämän palveluksen. Eniten tätä palvelusta toimitetaan apostoli Jaakobille pyhitetyssä Helsingin ortodoksisen seurakunnan Kotikirkossa apostolin muistopäivänä 26. lokakuuta.


title: Liturgia

text: Erityispiirteinä Jaakobin liturgian piispallisesta muodosta voinee mainita, että siitä puuttuvat kaikki Bysantin tai keisarillisen Venäjän hoveista peräisin olevat elementit eli mitra, sakkos, kotkamatto ja siunauskynttilät - sen sijaan sauva kuuluu piispan käteen tässäkin palveluksessa. Piispalla on normaalin papinpuvun lisäksi suuri omofori, jota ei oteta välillä pois.


title: Liturgia

text: Koska suuren paaston aikaan ortodoksisessa perinteessä ei toimiteta eukaristiaa kuin sunnuntaisin, toimitetaan paaston aikana ennenpyhitettyjen lahjain liturgioita, joissa jaetaan edellisenä sunnuntaina pyhitettyä ehtoollista. Liturgian nimi on Pyhän Gregorios Dialogoksen liturgia. Sen rukouksissa muistetaan Rooman paavia Gregorios Dialogosta, koska liturgia on peräisin ajalta ennen suurta skismaa.


title: Liturgia

text: Ennen palveluksen alkua papisto toimittaa alttarissa uhripöydän äärellä proskomidin (esiintuominen), liturgian valmistavan osan, jossa viini ja viisi kirkkoleipää eli proskunaa (prosforaa) valmistellaan eukaristiaa varten. Proskomidi vastaa etäisesti katolisen messun offertorium osaa.


title: Liturgia

text: Varsinainen liturgiapalvelus, johon koko kirkkokansa osallistuu, jakautuu kahteen osaan: opetettavien- ja uskovaisten liturgiaan. Opetettavien liturgia sisältää keskeisimpänä osanaan epistola- ja evankeliumitekstien luvun. Uskovaisten liturgia alkaa seurakunnan yhteisen uskon tunnustuksella ja jatkuu eukaristialla ja ehtoollisen jaolla. Varhaiskirkon aikoina vain kastetut seurakunnan jäsenet saivat osallistua uskovaisten liturgiaan ja kastetta odottavat katekumeenit poistuivat kirkosta opetettavien liturgian päätteeksi. Vielä 1970-luvulla kaikissa kirkoissa opetettavien liturgia päättyi kolminkertaiseen kehotukseen: ""Opetettavat, poistukaa!"" mutta nykyisin tämä luetaan vain luostareissa, koska arkkipiispa Paavali poisti kehotuksen yleisestä kaavasta liturgisten uudistustensa yhteydessä.


title: Liturgia

text: Johannes Krysostomoksen ja Basileios Suuren liturgiat ovat melkein identtiset. Seuraava kaava noudattaa Johannes Krysostomoksen liturgian kaavaa.


title: Harhaanjohtava vihje

text: Harhaanjohtava vihje, harhautus, hämäys tai harhautuskeino, myös red herring (englantia, 'punainen silli') tarkoittaa helposti huomion varastavaa, mutta muilta osin täysin tarpeetonta tai hyödytöntä esinettä, asiaa, henkilöä jne. Se on myös yksi Ignoratio elenchi -virhepäätelmätyyppi.


title: Harhaanjohtava vihje

text: Kielikuva tuli englannin kielessä nykyiseen käyttöönsä 1800-luvun lopulla. Tarinan mukaan punaiseksi savustettuja, voimakashajuisia sillejä olisi vedetty perässä harhauttamaan esimerkiksi vankikarkurin kannoilla olevat vainukoirat. Toinen mahdollisuus on, että sillejä olisi käytetty metsästyskoirien koulutuksessa. Termi laajentui muuhun puheeseen tarkoittamaan asian vierestä puhumista huomion vetämiseksi tärkeämmästä asiasta, esimerkiksi "Talking about the new plant is a red herring to keep us from learning about downsizing plans." ("Uudesta tehtaasta puhuminen on hämäystä, jolla yritetään salata suunnitelmat vähentää työntekijöitä.")


title: Harhaanjohtava vihje

text: "Red herring" -juonenkäänteitä on myös elokuvissa, esimerkiksi Alfred Hitchcockin "Psykossa".


title: Harhaanjohtava vihje

text: Esimerkiksi LucasArtsin tietokoneseikkailupeleissä red herring -esineitä ja henkilöitä käytetään luomaan vapaasti tutkittavan ja aidon miljöön tunteen. Red herring -esineet saattavat myös harhauttaa pelaajaa ja runsailla red herring -esineillä varustettujen pelien pelaaminen voi viedäkin paljon aikaa.


title: Vigilia

text: Vigilia on ortodoksisen kirkon ehtoo- ja aamupalveluksesta sekä ensimmäisestä hetkestä koostuva (yleensä iltaisin vietettävä) juhlapalvelus, joka edeltää sunnuntain tai kirkollisen juhlapäivän liturgiaa. Alkuaan jumalanpalvelussääntö edellytti liturgian toimitettavaksi tiettyinä päivinä illalla ehtoopalveluksen jälkeen. Suomessa vigilia toimitetaan yleensä slaavilaisen perinteen mukaisesti lauantai-iltaisin ja juhlapäivien aattoiltana ja se kestää 1-2 tuntia.


title: Vigilia

text: Vigilia voi myös tarkoittaa läntisessä kirkossa, erityisesti benediktiinisessä perinteessä, yöllistä rukoushetkeä, jota seurasi aamurukoushetki eli laudes.


title: Vigilia

text: Tunnetuimpia vigilia-palveluksen tekstien sävellyksiä on Sergei Rahmaninovin vigilia vuodelta 1915. Suomalaisista tunnetuin on Einojuhani Rautavaaran säveltämä "Vigilia".


title: Iltajumalanpalvelus

text: Iltajumalanpalvelus eli vesper, ortodokseilla ehtoopalvelus, katolisella kirkolla vesper ( = "ilta"), on kristillisissä kirkossa liturgisen vuorokauden ensimmäinen palvelus, joka toimitetaan illalla periaatteessa ennen auringonlaskua.


title: Iltajumalanpalvelus

text: Koska kirkollinen vuorokausi alkaa illasta (Raamatun mukaan: ""Tuli ilta ja tuli aamu, näin meni ensimmäinen päivä."" (1. Moos. 1:3)), luetaan ehtoopalvelus jo seuraavaan päivään kuuluvaksi.


title: Iltajumalanpalvelus

text: Katolinen vesper alkaa lausumalla tai laulamalla "Deus, in adiutorium meum intende. Domine, ad adiuvandum me festina. Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto. Sicut erat in principio, et nunc et semper, et in saecula saeculorum. Amen. Alleluia." Vesperiin kuuluu virsi, psalmeja antifoneineen, lukukappale, responsorio, Marian kiitosvirsi antifoneineen, rukous, Isä meidän -rukous, loppuylistys ja loppusiunaus.


title: Iltajumalanpalvelus

text: Ortodoksisilla kirkoilla on kolmenlaisia ehtoopalveluksia .


title: Aamupalvelus

text: Aamupalvelus on ortodoksisessa ja katolisessa kirkossa kirkollisen vuorokauden neljäs palvelus, joka nimensä mukaisesti toimitetaan useimmiten aamulla.


title: Aamupalvelus

text: Slaavilaisessa perinteessä juhlapäivien ja sunnuntaiden aattona aamupalvelus muodostaa yhdessä ehtoopalveluksen ja ensimmäisen hetken kanssa niin sanotun vigiliapalveluksen.


title: Milla Clemensdotter

text: Milla Clemensdotter (1. marraskuuta 1813 Ruotsi – ?) oli lestadiolaisuuden syntyyn vaikuttanut henkilö. Hänellä oli merkittävä vaikutus Lars Levi Laestadiuksen hengellisessä elämässä. Laestadius kutsui häntä Lapin Mariaksi. Laestadiuksen uskotaan yleisesti saaneen synninpäästön Lapin Marialta, mutta varmuutta tästä ei ole. Lapin Marian henkilöllisyydestä ei ole varmaa tietoa, mutta neljän tutkijan mukaan hän on Milla Clemensdotter.


title: Milla Clemensdotter

text: Millan isän nimi oli Clemens Andersson ja äidin nimi Anna Larsdotter. He saivat kolme lasta, Millan, Margaretan ja Lisan. Isä oli melko varakas mutta hävitti omaisuutensa juopottelemalla. Humalaisena hänet pahoinpideltiin kuoliaaksi. Millan äiti avioitui leskimies Torkel Johanssonin kanssa, ja he saivat tyttären Sara Britan.


title: Milla Clemensdotter

text: Milla oli varhaislapsuudessaan kiinnostunut uskonnollisista kysymyksistä. Hän oli usein mukana isäpuolensa ja äitinsä kanssa pitkillä vaelluksilla. Ramselessa hän viipyi kuusivuotiaasta alkaen muutamia vuosia vuohipaimenena. Hänet jätettiin sinne vakavasti evästettynä rehellisyyteen. Millan äiti toi uunista otettuja kekäleitä nuoren tytön käsiin ja sanoi, että samalla tavalla kadotuksen tuli polttaa varkaiden käsiä. Milla ei viihtynyt talossa ja yritti karata sieltä.


title: Milla Clemensdotter

text: Jonkin ajan kuluttua Milla pääsi parempaan taloon Fynin kylässä. Siellä naapurin emäntä yritti opettaa häntä lukemaan, mutta tytön suurin huolenaihe oli, ettei hän vain etääntyisi Jumalasta. Hän etsiytyi Ramseleen pappi Paul Nordbergin puheille saadakseen puhua sisäiseen hätäänsä. Talvella hän kävi taloissa laulamassa lauluja ja virsiä ruokansa eteen. Hän tuli muun muassa Sollefteån pappilaan, missä hän sai rahaa ja silkkihuivin, mikä rohkaisi häntä opettelemaan Jumalan Sanan lukemista.


title: Milla Clemensdotter

text: Nimismies Johan Gröndahl otti hänet kasvatikseen. Gröndahlilla Milla oppi katekismuksen ulkoa. Mutta pian kasvatusvanhemmat kuolivat. Hänen oli lähdettävä taas matkaan. Hän vaelteli seudulla muutamia vuosia. Näiden vuosien jälkeen hän joutui rikkaan, lapsettoman enonsa luokse. Eno ja hänen vaimonsa ryyppäsivät rankasti. He tappelivat ja polttivat vaatteensa ja antoivat pois ruokansa. Milla sai viinan esimakua ja näki juoppouden syntinä. Milla paimensi viisi suruntäyteistä vuotta heidän porojaan ja nukkui hyvin vähän. Ruokana hänellä oli vaatimaton puuro.


title: Milla Clemensdotter

text: Vuonna 1833 Millan vanhemmat yrittivät naittaa hänet jo vähän ikääntyneelle miehelle, joka ei ollut raitis eikä harjoittanut kristillisiä hyveitä. Milla karkasi miehen luota, ja tutustui karkumatkalla kahteen lappalaispoikaan, jotka olivat tavanneet Noran pappi Brandellin. Milla lähti heidän mukaansa. Lars Larsson neuvoi Millaa vaeltamaan Noraan ja Sollefteån seurakuntaan. Näin Milla menetti enonsa perinnön. Seuraavat kaksi vuotta olivat hänen elämänsä raskaimpia koetusvuosia. Vanhan kosijan tilalle tuli uusi juoppolalli. Milla oli kuolla miehen väkivaltaisuuden vuoksi. Tyttöä pidettiin sielun levottomuuden vuoksi hulluna.


title: Milla Clemensdotter

text: Milla kaipasi sisimpäänsä rauhaa ja lähti etsimään sitä vaeltamalla paikkakunnalta toiselle. Eräässä vaiheessa hänen voimansa uupuivat ja hän lyyhistyi maahan. Ihmeellisestä syystä lähistöllä kyläilymatkalla ollut talon renki sai voimakkaan tunteen, että hänen on lähdettävä kotiin. Kotimatkalla mies löysi Millan, joka oli voimattomana maassa ja päälle oli satanut jo lunta. Monien vaiheiden jälkeen Milla päätyi Noran pitäjään Kramforsiin, jossa hän tapasi lukijalaisliikkeeseen kuuluneen pastori Pehr Brandellin ja koki vapautuksen epäilyistään.


title: Milla Clemensdotter

text:
Talvella 1844 Lars Levi Laestadius tapasi Lapin Marian Åselessa. Tapaamisesta Laestadius kirjoitti seuraavaa:
"Talvella 1844 saavuin Åselen Lappiin tarkastajan ominaisuudessa. Täällä tapasin muutamia lukijalaisia, jotka kuuluivat siihen loivempaan suuntaan. Heidän joukossaan oli muuan lappalaistyttö nimeltään Maria, joka avasi minulle koko sydämensä kuultuaan ensin puheeni alttarilta. Tällä yksinkertaisella tyttärellä oli sellaista kokemusta armonjärjestyksestä, mistä en ollut ikinä kuullut. Hän oli vaeltanut pitkiä matkoja etsiessään valoa pimeydessä. Vaelluksillaan hän oli tullut vihdoin pastori Brandellin tykö Noraan, ja kun hän avasi sydämensä papille, tämä vapautti hänet epäilyksistä. Hän pääsi papin avulla elävään uskoon. Ja, minä ajattelin: Tässä on nyt sellainen Maria, joka istuu Jeesuksen jalkain juuressa. Ja vasta nyt, niin ajattelin, nyt minä näen tien, joka vie elämään. Se on ollut kätkössä siihen asti kunnes sain puhella Marian kanssa. Hänen yksinkertainen kertomuksensa vaelluksistaan ja kokemuksistaan teki minun sydämeeni niin syvän vaikutuksen, että se valkeni myös minulle. Minä sain sinä iltana, jonka vietin Marian seurassa, tuntea taivaan riemun esimakua. Mutta Åselen papit eivät tunteneet Marian sydäntä, ja Maria kyllä tunsi, etteivät he olleet tästä lammashuoneesta. Minä pidän muistossani köyhän Marian niin kauan kuin elän ja toivon, että saan kohdata hänet kirkkaammassa maailmassa haudan tuolla puolen."


title: Milla Clemensdotter

text: Milla tapasi tulevan kumppaninsa, lappalaisen Thomas Pålssonin ja he avioituivat. Kohdatessaan Laestadiuksen hän oli ollut naimisissa kolmisen vuotta. 1846 Thomas ja Milla saivat tyttären, Anna Britan. Vuodelta 1868 on Frostvikin rippikirjoissa merkintä heidän ehtoollisella käynnistään. Sen jälkeen on merkintä: "oleskelevat luultavasti Norjassa". Tänne Milla Clemenintyttären eli Lapin Marian jäljet päättyvät.


title: Ilmakiekko

text: Ilmakiekko on kahden pelaajan pelattava peli, jossa on tarkoituksena tehdä maaleja vastapelaajan maaliin.


title: Ilmakiekko

text: Ilmakiekon pelaamiseen tarvitaan ilmakiekkopöytä, kaksi mailaa ja kiekko.


title: Ilmakiekko

text: Tyypillinen ilmakiekkopöytä koostuu suuresta, kitkattomasta pelipinnasta, sitä ympäröivästä pelivälineiden pöydältä putoamisen estävästä suojakaiteesta, sekä kaiteessa olevista maaliraoista pöydän molemmilla puolilla. Pöydän päätyjen takana ja alapuolella on yleensä kiekon palauttaja. Lisäksi pöydissä on usein jonkinlaista koneistoa, joka saa ilman kohoamaan pelipinnassa olevista raoista, tarkoituksena kitkan vähentäminen ja pelinopeuden kasvattaminen. Joissakin pöydissä koneistoa kartetaan valmistus- ja huoltokustannuksien vuoksi. Tällaiset pöydät eivät ole varsinaisesti ilmakiekkopöytiä, mutta nekin yleensä käsitetään sellaisiksi.


title: Ilmakiekko

text: Kiekot ovat yleensä noin senttimetrin paksuisia ja halkaisijaltaan useita senttejä leveitä muovilevyjä.


title: Ilmakiekko

text: Mailat muodostuvat laakeasta kiekkoa muistuttavasta levystä, johon on kiinnitetty yksinkertainen kahva. Yleisimmät mailat muistuttavat pientä muovista sombreroa.


title: Ilmakiekko

text: Molemmat pelaajat seisovat pöydän vastakkaisilla puolilla. Toinen pelaaja aloittaa lyömällä kiekkoa mailallaan kohti vastustajaansa. Pelaajat lyövät kiekkoa niin kauan, kunnes se menee toisen pelaajan maaliin tuoden näin vastakkaiselle pelaajalle yhden pisteen. Maalin päästänyt pelaaja on oikeutettu syöttämään. Peli jatkuu, kunnes toinen pelaaja saavuttaa seitsemän pistettä. Useimmissa pöydissä on myös aikaraja, jonka saavutettaessa peli lopetetaan automaattisesti. Jos aika loppuu, enemmän pisteitä saanut pelaaja voittaa. Jos molemmilla pelaajilla on saman verran pisteitä, tulee tasapeli.


title: Ilmakiekko

text: Ilmakiekko on melko epämuodollinen peli ja säännöt yleensä sovitaan ennen pelin alkua. Seuraavat ovat yleisiä sääntöjä:Myös seuraavia sääntöjä noudatetaan yleisesti epävirallisissa peleissä:Joka vuosi pidetään vähintään yhdet ilmakiekon maalimanmestaruuskisat. Nämä tapahtuvat hyväksyy Yhdysvaltojen ilmakiekkoyhdistys, joka perustettiin vuonna 1978 pelin virallisten sääntöjen valvomiseksi.


title: Psytrance

text: Psytrance eli psykedeelinen trance on goa trancen seuraajaksi 1990-luvun loppupuoliskolla kehittynyt elektronisen musiikin muoto. Tunnetuimpia tyylisuuntauksia ovat full on, dark, progressive, suomisaundi, psybreaks ja psybient.


title: Psytrance

text: Musiikki on yleensä nopeatempoista (135–180 bpm), ja sen äänimaailma on muuta trancea moniulotteisempi, futuristisempi. Toisinaan käytetään myös fyysisiä instrumentteja, kuten huilua tai kitaraa muistuttavia tai niistä samplattuja ääniä.


title: Psytrance

text: Tunnettuja psytrance-artisteja ovat esimerkiksi 1200 Micrograms, Alien Project, Astral Projection, Hallucinogen, Infected Mushroom, Juno Reactor, Sesto Sento, Astrix ja Man With No Name.


title: Psytrance

text:
Israel on yksi merkittävimmistä psytrancen tuottajamaista.
Suomessa on muutamia kansainvälisesti tunnettuja alan edustajia, kuten Texas Faggott ja Squaremeat. Suomalaista psytrancea kutsutaan yleisesti termillä "suomisound" tai Suomessa "suomisaundi". Se on luonteeltaan usein humoristisempaa ja vapaamuotoisempaa kuin ulkomainen psytrance ja samalla myös kauempana perinteisestä trancesta.


title: Benedictus IX

text: Paavi Benedictus IX (s. noin 1012 – k. ehkä 1055, 1065 tai 1085) oli paavina ensimmäisen kerran elo–syyskuulta 1032 syyskuulle 1044, toisen kerran 10. maaliskuuta 1045 – 1. toukokuuta 1045 ja vielä kolmannen kerran lokakuulta 1047 heinäkuulle 1048. Oikealta nimeltään hän oli Theophylactus. Hän oli Tusculumin kreivin Albrekt III:n poika ja paavi Benedictus VIII:n ja paavi Johannes XIX:n veljenpoika. Theopylactuksen isä hankki pojalleen paaviuden, joka myönnettiin tälle lokakuussa 1032 Johannes XIX:n kuoltua.


title: Benedictus IX

text: On väitetty, että Benedictus olisi paaviksi tullessaan ollut vain kahdentoista. Jotkut lähteet väittävät hänen olleen vain yksitoistavuotias. Jos nämä väitteet pitäisivät paikkansa, hän olisi kaikkien aikojen nuorin paavi. Todennäköisesti hän oli kuitenkin 18–20-vuotias. Koska hänen tarkkaa syntymäaikaansa ei tiedetä, voidaan varmuudella sanoa vain, että hän on ollut yksi nuorimmista paaveista.


title: Benedictus IX

text: Benedictus vietti varsin hurvittelevaa elämää, vaikka olikin teologisissa näkemyksissä ja tavanomaisissa kirkon toimissa täysin oikeaoppinen. Vuonna 1036 hänet pakotettiin pois Roomasta ja hän tarvitsi keisari Konrad II:n tukea palatakseen. Tammikuussa 1044 hänet pakotettiin taas lähtemään, ja hänen tilalleen tuli Sylvester III, jota joskus pidetään vastapaavina. Benedictuksen joukot palasivat huhtikuussa ja karkottivat kilpailijan.


title: Benedictus IX

text: Benedictus luopui virasta kesäkuussa, mahdollisesti siksi että halusi mennä naimisiin. Hän myi paikkansa kummisedälleen, arkkipiispa Johannekselle (mahdollisesti yli 650 kilosta kultaa). Tämä nousi paaviksi Gregorius VI toukokuussa 1045. Ilmeisesti Benedictus pian katui kauppaa ja yritti suistaa Gregoriuksen vallasta. Myös Sylvester III palasi vaatimuksineen. Benedictus valloitti Rooman ja pysyi valtaistuimella kesäkuuhun 1046 asti. Kuningas Henrik III puuttui asioihin ja joulukuussa 1046 Sutriumin kirkolliskokouksessa, johon Benedictus ei osallistunut, Benedictukselta ja Sylvesteriltä riistettiin heidän asemansa ja Gregoriusta kehotettiin eroamaan. Saksalaisesta piispa Suidgerista tuli paavi Klemens II. Benedictus ei hyväksynyt tätä, ja kun Klemens II kuoli lokakuussa 1047, Benedictus palasi marraskuussa. Hänet kuitenkin karkotettiin heinäkuussa 1048 ja Poppo Bressanonelaisesta tuli Klemensin seuraaja [[Damasus II]]. Vuonna 1049 Benedictus ei suostunut vastaamaan syytteisiin kirkollisten virkojen myynnistä ja hänet julistettiin [[panna]]an.


title: Benedictus IX

text: Benedictuksen kohtalo on epäselvä. Hän on saattanut luovuttaa valtataistelun ja kuolla vuonna 1065 Grottaferratan luostarissa. Toisten lähteiden mukaan hän kuoli vuonna 1085. Paavi [[Pyhä Leo IX]] saattoi kumota hänen pannansa. Erään tiedon mukaan hän jatkoi tuen etsimistä paluutaan varten, mutta kuoli tammikuussa 1055 tai 1065.


title: Benedictus IX

text:
[[Luokka:Paavit]]
[[Luokka:1010-luvulla syntyneet]]
[[Luokka:1000-luvulla kuolleet]]


title: Nikolaus II

text: Paavi Nikolaus II (k. 27. heinäkuuta 1061) oli paavina joulukuusta 1058 – 27. heinäkuuta 1061. Hänen oikea nimensä oli Gerard Burgundilainen. Kun hänet valittiin paaviksi, hän oli Firenzen piispa.


title: Nikolaus II

text: Hänen valintansa takana olivat Hildebrand (myöhemmin paavi Pyhä Gregorius VII), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Agnes de Poitou ja Lothringenin herttua Godfrey, jotka vastustivat Rooman aatelisten ehdokas Benedictus X:tä. Nikolaus kruunattiin Roomassa 24. tammikuuta 1059, kun Benedit oli karkotettu. Hänen aikanaan paavina kirkkoa uudistavat Clunyn liikkeen muutokset jatkuivat.


title: Nikolaus II

text: Varmistaakseen asemansa hän loi välittömästi yhteydet normanneihin, jotka olivat saaneet vakaan jalansijan Etelä-Italiasta. Uusi liitto vahvistettiin Melfissä, jossa Nikolaus II seuranaan Hildebrand, kardinaali Humbert ja Monte Cassinon apotti Desiderius myönsivät Robert Guiscardille Apulian, Calabarian ja Sisilian kreivikunnat sekä Rikhard Aversalaiselle Capuan ruhtinaskunnan vastineeksi valasta puolustaa kirkon oikeuksia.


title: Nikolaus II

text: Sopimuksen ensimmäinen seuraus oli vastapaavi Benedictus X:n pakopaikan, Galeran kaupungin, valtaaminen normannien avulla ja paavin riippuvuuden lopettaminen roomalaisista aatelisista.


title: Nikolaus II

text: Samaan aikaan paavi oli lähettänyt Peter Damianin ja Luccan piispa Anselmin Milanoon selvittämään selibaattia vaatineiden patariinien erimielisyyksiä arkkipiispan ja papiston kanssa. Tapaaminen oli voitto Nikolaukselle, kun Arkkipiispa Widon oli pakko hyväksyä lähettiläiden ehdot, joihin kuului Milanon alistaminen Roomalle. Tässä kirkolliskokouksessa tiukennettiin kirkonmiesten kuria ja ennen kaikkea siellä julistettiin, ettei maallisilla johtajilla ole oikeutta osallistua paavin valintaan (ks. investituurariita).


title: Apostoli

text: Apostoli (, , ) on Raamatun ja kristillisen perimätiedon mukaan yksi niistä kahdestatoista Jeesuksen opetuslapsesta, jotka hän lähetti ensin Israelin kansan keskuuteen, ja kuolemansa ja ylösnousemuksensa jälkeen kaikkeen maailmaan julistamaan evankeliumia Taivasten valtakunnasta. Näiden lisäksi myös eräitä muita alkuseurakunnan lähetystyöhön lähteneitä henkilöitä kutsutaan apostoleiksi. Apostolin määritelmä on häilyvä, mutta useimmiten kriteerinä pidetään oloa Jeesuksen ylösnousemuksen todistajana.


title: Apostoli

text: Sana "apostoli" tulee kreikan kielen sanasta ἀπόστολος ("apóstólos"), joka muodostuu prefiksistä ἀπό- ("apó-", "pois", "erilleen") ja juuresta στέλλω ("stéllō", "lähettää") ja tarkoitti alun perin "lähetettyä" tai "lähettilästä".


title: Apostoli

text: Luukkaan evankeliumissa (Luuk. 6:13–16) Taddeusta kutsutaan nimellä Juudas, Jaakobin poika.


title: Apostoli

text: Johanneksen evankeliumi, päinvastoin kuin synoptiset evankeliumit, ei tarjoa listaa apostoleista, eikä kirjoittaja edes mainitse heidän lukumääräänsä. Evankeliumissa esiintyvät kuitenkin seuraavat apostolit: Andreas, Juudas Iskariot, Pietari, Tuomas (jota kutsutaan myös Juudaaksi), Natanael, Filippus, Sebedeuksen pojat (Jaakob ja Johannes), ja ”se toinen Juudas”.


title: Apostoli

text:
Juudas Iskariotin petettyä Jeesuksen ja hirtettyä itsensä ennen Jeesuksen ristiinnaulitsemista, apostoleja oli jäljellä yksitoista. Apostolien tekojen mukaan (Apt. 1:23–26),
jäljelle jääneet opetuslapset kokoontuivat Jeesuksen ylösnousemisen ja helluntain välillä valitsemaan kahdennentoista apostolin. Valittavan oli pitänyt olla oppilaiden joukossa Jeesuksen toiminnan alusta loppuun saakka, ja hänen piti olla ylösnousemuksen todistaja. Oppilaat asettivat ehdolle kaksi henkilöä, Joosef Barsabbaan, jota kutsuttiin Justukseksi, sekä Mattiaksen. Näistä kahdesta uusi apostoli valittiin arvalla. Arpa lankesi Mattiaalle, josta näin tuli viimeinen ”kahdestatoista apostolista”.


title: Apostoli

text:
Myös Paavali kertoo olevansa apostoli esimerkiksi Kirjeessä roomalaisille (Room. 1:1).
Hän kutsuu itseään erityisesti ”pakanoiden apostoliksi”
(Room. 11:13).
Hän kutsuu myös evankeliumia julistaneita kumppaneitaan apostoleiksi (Room. 16:7).
Tapana siis oli, että kaikki jotka olivat saaneet Jumalalta tai Jeesukselta tehtävän evankeliumin julistamisesta, olivat apostoleja. Toinen mahdollinen kriteeri oli, että apostoleiksi kutsuttiin nimenomaan ylösnousemuksen todistajia. Tätä kriteeriä käytettiin Mattiaan valinnassa, ja myös Paavali vetosi Herran näkemiseen puolustaessaan omaa apostoliuttaan (1 Kor. 9:1). Koska ylösnousemuksen todistajat vähitellen kuolivat, nimitys apostoli jäi pois käytöstä.


title: Apostoli

text: Paavali kuitenkin mainitsi olevansa apostoleista vähäisin, koska oli aiemmin vainonnut kristittyjä. Hän joutui myös monesti puolustamaan auktoriteettiaan. (1. Kor. 9:1).


title: Apostoli

text:
Barnabasta kutsutaan apostoliksi Apostolien teoissa (Apt. 14:14).
Jaakobia, Jeesuksen veljeä, taas ei koskaan kutsuta apostoliksi, vaikka hänen sanottiin olevan yksi ”seurakunnan pylväistä”
(Gal. 2:9). Paavali kuitenkin mainitsee Jaakobin ylösnousemuksen todistajana (1.Kor.15:7). Siksipä jakeen Gal.1:19 ”ketään muuta apostolia en tavannut, ainoastaan Herran veljen Jaakobin” ei ole yksiselitteinen eikä siitä vallitse tutkijoiden keskuudessa yksimielisyyttä. On siis mahdollista, että Jaakobista ei puhuttu apostolina, koska tämä ei ilmeisestikään tehnyt lähetystyötä. Ylösnousseen kohdanneena Jaakob olisi kuitenkin siltä osin täyttänyt apostolin kriteerit.


title: Apostoli

text: Merkille pantava on jae Room. 16:7, jossa Paavali mainitsee Andronikoksen ja Junian, jotka ovat ”arvossa pidettyjä apostoleissa”. Junia- tai Junias-nimisen apostolin sukupuolesta on käyty paljon keskustelua, mutta mikäli hän oli nainen, Paavali tulee aivan sattumalta maininneeksi ainoan naisapostolin, josta meille on jäänyt todisteita. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, ettei naisia olisi voinut olla enemmänkin apostoleina.


title: Apostoli

text: Tarkkaa apostolien määrää on mahdotonta tietää. Paavalin jakeissa 1. Kor. 15:3–8 antaman tiedon mukaan Kristus ilmestyi yli viidelle sadalle (1. Kor. 15:6). Kaikista ylösnousemuksen todistajista ei kuitenkaan välttämättä tullut apostoleja, sillä Paavali kertoo Kristuksen ilmestyneen vielä erikseen kaikille apostoleille (1.Kor. 15:7), joiden lukumäärää hän ei kuitenkaan mainitse. Viimeiseksi Ylösnoussut ilmestyi vielä Paavalille (1.Kor. 15:8), joka ilmeisesti myös jäi viimeiseksi ylösnousemuksen todistajaksi ja apostoliksi.


title: Apostoli

text: Apostolien muistopäivät ovat katolisessa pyhimyskalenterissa seuraavat:Apostolien päiviä vietettiin pyhäpäivinä ennen vuotta 1774 Suomessakin. Nykyisestä katolisesta pyhimyskalenterista poiketen Mattiaan päivä oli kuitenkin 24. helmikuuta, Filippuksen ja Jaakobin päivä 1. toukokuuta ja Tuomaan 21. joulukuuta. Useimmat vanhoista apostolien muistopäivistä ovat nykyäänkin samannimisten nimipäiviä.


title: Apostoli

text:
Apostoleiden mukaan on nimetty niin sanottu Apostolinen uskontunnustus:
Apostoleita on muistettu nimeltä myös messussa rukoiltavassa kaanonissa:
Apostolit Pietari ja Paavali mainitaan perinteisessä, alun perin 700-luvulta peräisin olevassa "Confiteor"-rukouksessa, jota käytetään myös tridentiinisen messun alussa:


title: Apostoli

text: Juutalaisten Talmudissa sekä Jeesus että opetuslapset mainitaan kohdassa Sanhedrin 43a. Talmudin mukaan Jeesuksella oli vain viisi opetuslasta, Matthai, Nakai, Nezer, Buni ja Todah.


title: Europa (raketti)

text: Europa oli European Launcher Development Organisationin (ELDO) kantorakettiprojekti, joka alkoi 1960-luvun alussa ja päättyi epäonnistumiseen 1970-luvun alkupuolella.


title: Europa (raketti)

text: Iso-Britannia kehitti 1950-luvulla oman keskimatkan ydinohjuksensa "Blue Streakin". Ohjuksen suunnittelussa britit saivat käyttöönsä yhdysvaltalaisen Atlas-ohjuksen tietotaitoa. 1960-luvun alussa Blue Streak oli asejärjestelmänä auttamattoman vanhentunut: se piti tankata ennen laukaisua ja tämä olisi johtanut nk. vastaiskuun ennen vastapuolen ohjusten lähettämistä.


title: Europa (raketti)

text: Iso-Britannia ehdotti oman ohjusteollisuutensa työllisyyden tukemiseksi eurooppalaisen kantoraketin rakentamista. Ranska, Saksa ja Italia hyväksyivät idean. Tämä synnytti European Launcher Development Organisationin eli ELDOn vuonna 1964.


title: Europa (raketti)

text: ELDO alkoi kehittää Europa-nimistä kantorakettia, joka oli kolmivaiheinen. Ensimmäisestä rakettivaiheesta vastasi Iso-Britannia, se oli Blue Streak. Toinen rakettivaihe, joka oli nimeltään Coralie, perustui ranskalaisen Diamant-kantoraketin rakettimoottoriin. Kolmannen vaiheen kehitti Pohjois-Saksassa ERNO-yhtiö. Italia lupautui valmistamaan raketin nokkakartion ja koesatelliitin.


title: Europa (raketti)

text: Europa-raketin koelaukaisuja tehtiin ensin Woomerassa Australiassa. Koelaukaisut epäonnistuivat. Vain Blue Streak -rakettivaihe toimi joka laukaisuyrityksessä moitteettomasti. Ensimmäinen laukaisu oli elokuussa 1967. Viimeinen laukaisu tehtiin Kourousta Etelä-Amerikasta.


title: Europa (raketti)

text: Europan seuraajaksi kaavailtiin ELDOn piirissä L3S-rakettia. ELDO oli kuitenkin tulloin luhistumassa ja toisaalta yhdistymässä ESROn kanssa Euroopan avaruusjärjestöksi. Ranskan CNES kehitti LS3-raketin hyvin pitkälle omin neuvoin ennen kuin toi sen Ariane 1-nimisenä ESA:n ohjelmaksi.


title: Europa (raketti)

text: Europa-ohjelma jakautui kolmeen hankkeeseen:


title: Gregorius VI

text: Paavi Gregorius VI oli paavina 1. toukokuuta 1045 – 20. joulukuuta 1046. Hänen oikea aikaisempi nimensä oli Johannes Gratianus. Hän oli maineeltaan oppinut ja oikeamielinen.


title: Gregorius VI

text: Gregorius seurasi paavina Benedictus IX:ttä, joka myi paaviuden Gregoriukselle suuresta summasta rahaa. Gregorius myös osti pois kilpailijansa Sylvester III:n ja Johannes XX:n. Keisari Henrik III:n joulukuussa 1046 pitämässä Sutrumin kirkolliskokouksessa Gregoriusta syytettiin kirkollisten virkojen kauppaamisesta, minkä hän suoraan myönsi, joten hänen valintansa tuomittiin epäviralliseksi. Tämä johti hänen arvonsa alentamiseen, minkä jälkeen hän vetäytyi Saksaan, missä hän kuoli seuraavana vuonna 1047. Gregoriuksen seuraaja oli Klemens II.


title: Pegasus (raketti)

text: Pegasus on kolmivaiheinen, kiinteää ajoainetta käyttävä kantoraketti. Se on toistaiseksi ainoa lentokoneesta laukaistava siivellinen kantoraketti. Lentokone on laukaisujärjestelmän neljäs vaihe. Pegasus-raketin kehitti ja sitä tuottaa vuonna 1982 perustettu yhdysvaltalainen Orbital Sciences Corporation (OSC). Raketin ensilento tapahtui 5. huhtikuuta 1990. Sen perusversion viimeinen lento tapahtui 9. lokakuuta 2000. Sillä tehtiin kaikkiaan 10 laukaisuyritystä, joista 9 onnistui. Myöhemmin käytössä on ollut kehittyneempi versio Pegasus XL.Kuljetuslentokoneena toimi aluksi Boeing B-52, nyttemmin Lockheed L-1011. Se pudottaa raketin 12 kilometrin korkeudesta.


title: Pegasus (raketti)

text: Raketilla voidaan laukaista 375 kilogrammaa painavia piensatelliitteja 200 kilometriä korkealle kiertoradalle.


title: Ikoni

text: Ikoni ( eli kuva) on etenkin ortodoksisen kirkon uskonnollisissa yhteyksissä käyttämä kuva. Myös katolisen kirkon itäisen Euroopan kirkoissa ikoneita kohtaa usein.


title: Ikoni

text: Ikonografia tarkoittaa taidehistoriallista vertailevaa tutkimusta, jossa pyritään selvittämään taideteoksen aihe, idea, alkuperä ja kehitys. Ikonologia on kuvan yleismerkityksen tulkintaa sen yhteydessä historiaan ja kulttuuriin. Ikonoklasmi tarkoittaa kuvien kieltämistä. Pyhien kuvien esittämisestä oli suuria riitoja esimerkiksi Bysantin keisarikunnassa vuosina 730-842.


title: Ikoni

text: Kirkon varhaiskaudella ikoniksi ymmärrettiin laajassa merkityksessä kaikki kuvat, mutta sittemmin on tehty ero liikuteltavien ikonien, ja enemmän kirkkoarkkitehtuurin osaksi pysyvämmin kytkeytyvien seinämaalausten ja mosaiikkien välillä. Tämä kahtiajako näkyy ortodoksisten ikonien aiheissa, joiden on katsottu kytkeytyvän kirkon jumalanpalveluselämään. Ikoni on näin rajattuna Kristusta, Jumalansynnyttäjää, tai kirkkovuoden aikana vietettävää, Raamatun kuvaamaa tai muuta pyhää tapahtumaa tai pyhää miestä tai naista esittävä maalaus. Ikonit oli alun perin tarkoitettu synnyttämään rukouksen mieltä ja opettamaan lukutaidotonta kansaa.


title: Ikoni

text: Ikonimaalauksen pohjana käytetään puuta tai muuta sopivaa materiaalia. Ikoni voidaan maalata myös esimerkiksi lasipinnalle tai pyhäinkuva voidaan valmistaa mosaiikkitekniikalla ja myös kaivertamista kovaan materiaaliin kuten kiveen, metalliin tai puuhun on käytetty. Väripigmentteinä puupinnalle maalatessa ovat mineraalit tai orgaaniset värit. Ikonimaalauksen tyypillinen sideaine on kananmunan keltuainen. Temperavärejä käytetään paljon. Siveltiminä voi olla esimerkiksi oravan ja näädän karvoja. Kuivuttuaan uusi maalaus suojataan tavallisesti olifalla, pellava- tai oliiviöljystä jonkun kuivattavan aineen kanssa keitetyllä lakalla.


title: Ikoni

text: Ikoni voi olla myös painettu kuva. Kuva voidaan koristella kultauksella. Erityisen tärkeitä ikoneita voidaan myös peittää erillisellä metallilevyllä, riisalla, jolloin näkyviin jäävät ainoastaan ikonin kuvaaman henkilön kasvot, kädet. Riisan tarkoitus on suojella ikonia rukouskynttilöiden eli tuohusten sekä lampukoiden noelta ja savulta.


title: Ikoni

text: Ikoni ei ole perinteinen taide-esine, kuten esimerkiksi taulu, vaan se on uskonnon harjoittamiseen käytettävä esine. Ikonit ovat väreihin puettua teologiaa. Ne välittävät ortodoksista uskonoppia ja sanomaa rukoilijalle tai katsojalleen siinä missä kirjoitettu sanakin. Ortodoksikirkossa ikoneista koostuvaa alttariseinää kutsutaan ikonostaasiksi.


title: Ikoni

text: Pappi siunaa ikonin ennen sen käyttöönottoa. Ikoneita sijoitetaan kirkkojen ja luostareiden ohella myös koteihin. Ikonin päälle saatetaan ripustaa koristeeksi ikoniliina. Pienoisikoneita saatetaan kuljettaa mukana matkalla.


title: Ikoni

text: Ikonia ei perinteisesti ja osin hengellisistä syistä signeerata, sillä ortodoksisessa maailmassa kuvan ajatellaan maalatun Jumalan kunniaksi ja Hänen myötävaikutuksellaan maalarin käden kautta. Kreikkalaisessa ikonimaalausperinteessä uudelle ajalle tultaessa signeeraukset tai tekijän puumerkit kuitenkin yleistyivät ja tapa on Kreikassa käytössä edelleen.


title: Ikoni

text: Ikonin teologia perustuu kuvan ja alkukuvan suhteeseen. Basileios Suuren maksiimi on tiivistelmä ikoniteologiasta: "Kuvalle (kr. eikon) osoitettu kunnioitus palautuu alkukuvalle (kr. prototypon)."


title: Ikoni

text: 700-luvulla elänyt Johannes Damaskolainen kiteyttää, että ikoniteologia on yhteydessä Kristuksen lihaksitulemiseen:


title: Ikoni

text: Damaskolaisen oppilas, Edessan piispa Theodoros Abu Qurra puolustaa ikonien kunnioittamista Kristukselle ohjautuvalla kunnialla:


title: Ikoni

text: Ikoneilla on tärkeä kulttuurimerkitys ja samalla ne ovat venäläisen kuvataiteen alku. Ikonissa ihmisen ruumiillisia tuntomerkkejä ei esitetä tavallisen muotokuvan tapaan, ei siis esitetä ihmisen maallisia kasvoja vaan hänen kirkastuneet, ikuiset kasvonsa, jolloin katoavan ruumiin aistillinen ulkonäkö jää pois.


title: Ikoni

text: Ikoni ei myöskään esitä ongelmia, vaan se vastaa niihin. Ikonitaiteessa kärsimystä ei esitetä raadollisessa muodossa länsimaisen kuvausperinteen kaltaisesti, vaan kuvataan kuinka kärsimykseen on suhtauduttava. Ikonin tarkoituksena on ohjata ihmisen kaikki tunteet ja ymmärrys kirkastumisen tielle. Ikonissa ja pyhän ihmisen elämäkerrassa yksilöllisyys ei ole tärkeää, vaan ihmisen nöyryys hänen saamansa kuorman kantajana.


title: Ikoni

text: Ikonimaalareiden ammattikielessä ikonin tausta on nimeltään valo. Ikonitaiteessa tilan luojana on käytössä käännetty perspektiivi, joka puolestaan saa aikaan tunteen laajasta horisontista. Käännetyssä perspektiivissä katoamispiste ei ole kuvan syvyyssuunnassa, vaan kuvan edessä, oikeastaan katsojassa itsessään. Ihminen on ikään kuin alkamassa tietä, joka ei etäänny kuvan syvyyteen, vaan aukeaa hänen eteensä koko rajattomuudessaan. Käännetty perspektiivi ei vedä katsetta mukaansa, vaan pysäyttää sen, estää sen etenemästä kuvan syvyyssuuntaan ja keskittää tarkkaavaisuuden kuvaan sinänsä.


title: Ikoni

text: Jumalanäidin keskeinen merkitys ikoneissa on johdettavissa kanonisen kuvan dogmaattisesta selityksestä, joka periytyy vuodelta 787 yleisen kirkolliskokouksen ikoneja käsittelevästä opista ja on esitetty tiivistetysti niin sanotussa ´Kontakkiveisussa`, joka kuuluu näin:


title: Ikoni

text: Tässä on tärkeää se, ettei sitä osoiteta Pyhän Kolminaisuuden jollekin persoonalle vaan Jumalanäidille. Se on Jumalan ihmiseksi tulemista koskevan dogmin liturginen, rukouksenomainen ilmaus.


title: Ikoni

text: Ortodoksisessa kirkossa jokaista siunattua ikonia pidetään potentiaalisesti ihmeitätekevänä. Ikonille osoitetaan kunnioitusta, koska siinä kuvatun pyhän uskotaan olevan läsnä kuvissa. Ihmetekojen uskotaan osoittavan pyhän läsnäolon erityisen selvästi näissä kuvissa. Sanatarkasti ihmeitätekevänä Suomen ortodoksinen kirkko pitää kuutta Jumalanäitiä esittävää pyhäinkuvaa, jotka ovat todistetusti toimineet yhden tai useamman ihmeeksi koetun tapahtuman välikappaleena. Nämä pyhäinkuvat luetaan kirkon kallisarvoisimpiin hengellisiin aarteisiin. Yleisemminkin ortodoksisessa perinteessä on paljon juuri Jumaläidin ihmeitätekeviä ikoneita. Kuvien välityksellä toteutuneita ihmeitä pidetään Jumalan rakkauden merkkeinä, vaikka teot olisivat itsessään luonnonlakien mukaisia.


title: Ikoni

text: Ihmeitätekevistä ikoneista neljää säilytetään Heinävedellä, yhtä Helsingissä ja yhtä Kuopiossa. Heinäveden Valamon luostarissa sijaitsevat Konevitsan Jumalanäiti, Valamon Jumalanäiti (1878) ja Suloisesti suuteleva Jumalanäiti -ikonit. Heinäveden Lintulan luostarissa on ihmeitätekevä Jerusalemin Jumalanäiti (1920-luku). Helsingin Uspenskin katedraalissa on Kozelštšinan Jumalanäidin ikoni, joka nousi suureen julkisuuteen sen tultua varastetuksi kesäkuussa 2010. Kuopiossa sijaitsevan Suomen ortodoksisen kirkkomuseon keskeisimpiä ikoneita on puolestaan ajallisesti ensimmäisen akatistoshymnin aiheeseen perustuva ihmeitätekevä, ja kuva-aiheeltaan harvinainen "Jumalanäidin ylistys -ikoni" eli Jumalanäidin Akatistos -ikoni (1700-luvun puoliväli).


title: Duke Nukem 3D

text: Duke Nukem 3D on 3D Realmsin kehittämä ja Apogee Softwaren vuonna 1996 julkaisema, samaisen pelitalon luomaan hahmoon etäisesti pohjautuva ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Duke Nukem on armeijan kommando, joka lähitulevaisuudessa yrittää pelastaa Maan naiset avaruusmutanttien kynsistä yhden miehen tappo-operaatiolla.


title: Duke Nukem 3D

text: Pelin julkaisun vaikutuksesta päähenkilön letkautukset lukeutuvat nykyäänkin yleisiin sitaatteihin. Jotkin Duken sitaateista on lainattu Duken ”oppi-isältä” eli Bruce Campbellin Ash Williams -hahmolta, joka oli pääosassa Sam Raimin "Evil Dead" -elokuvissa. Osa on taas peräisin Duken toiselta esikuvalta Arnold Schwarzeneggerin esittämältä erinäisiltä roolihahmoilta. Itse hahmolle suurin inspiraatio on kuitenkin Clint Eastwood.


title: Duke Nukem 3D

text: Pelin musiikista vastasivat Lee Jackson ja Robert Prince. Duken kommentit puolestaan lausuu näyttelijä Jon St. John.


title: Duke Nukem 3D

text: Peli sai jatkoa kesäkuussa 2011, kun vuodesta 1997 kehitteillä ollut "Duke Nukem Forever" julkaistiin.


title: Duke Nukem 3D

text: Peli aiheutti aikalaisensa tappelupeli "Mortal Kombatin" tavoin paljon paheksuntaa väkivaltaisuutensa, sisältämänsä alastomuuden sekä myös päähenkilön letkeiden sananparsien, joiden takia peliä ehdittiin jopa haukkua sovinistiseksi, johdosta. "Duke Nukem 3D" oli kuitenkin nuoren ensimmäisen persoonan ammuntapeligenren vahvimpia ja teknologisesti kehittyneimpiä saavutuksia, ja siitä on tullut osa tietokonepelikulttuurin yleissivistystä.


title: Duke Nukem 3D

text: Peli sisälsi runsaasti viittauksia maailmankuuluihin henkilöihin ja tapahtumiin, josta tuli lopulta koko pelisarjan tavaramerkki. Pelissä käydään kuuluisilla paikoilla, ja pelaaja voi esimerkiksi todistaa San Andreasin siirroksella tapahtuvan maanjäristyksen. Kohtauksessa Duke Nukem sanoo "”I ain’t afraid of any quake”" viitaten tällä selkeästi tuolloin tekeillä olleeseen id Softwaren "Quake"-peliin. Lisäksi eräässä kohtauksessa päähenkilö löytää avaruuspukuunsa menehtyneen miehen ja toteaa: "”That’s one doomed space marine”", viitaten tällä kertaa kulttimaineen saaneeseen, vuonna 1993 julkaistuun "Doomiin".


title: Duke Nukem 3D

text: Pelille julkaistiin aluksi kaksi lisäosaa, "Atomic Edition" ja "Plutonium Pack". Myöhemmin julkaistiin kuitenkin enemmän lisämateriaalia, kuten lisäosat "Duke Caribbean", "Duke It Out In DC" ja "Nuclear Winter" ja lopulta myös fanien luomat kartat olivat osa lukuisten uusien lisäosien kokonaisuutta. Peliin on ladattavissa harrastelijoiden tekemä ”High Resolution Pack”, joka muuttaa kaikki tekstuurit huomattavasti alkuperäistä tarkemmiksi ja sprite-objektit kolmiulotteisiksi. Myös objektien liikkeet on mallinnettu sulaviksi parannetussa versiossa. Uusia grafiikkapäivityksiä julkaistaan edelleen.


title: Noviisi

text: Noviisi tarkoittaa kirkollisessa kielenkäytössä kilvoituselämää luostarissa harjoittelevaa miestä tai naista, joka ei ole vielä tehnyt pysyvää päätöstä asettua asumaan luostariin.


title: Noviisi

text: Perinteisesti luostarin johtaja (ortodoksisessa kirkossa igumeeni, katolisessa kirkossa apotti) voi ottaa harkintansa mukaan kokelaaksi eli noviisiksi täysi-ikäisiä, sitoumuksista vapaita henkisesti tasapainoisia ihmisiä. Perinteisesti noviisiaika on kolme vuotta.


title: Noviisi

text: Voimassa olevan katolisen kirkko-oikeuden ("Corpus iuris canonici") mukaan novisiaatin tulee kestää vähintään vuoden ajan. Eräissä sääntökunnissa pidempi novisiaatti on yleinen. Novisiaattia edellyttää kausi postulanttina, jolloin sääntökuntaelämästä kiinnostuneet voivat tutustua joidenkin kuukausien ajan elämään sääntökunnan jäsenenä.


title: Operation ESC

text: Operation ESC (suomeksi Operaatio ESC) on suomalaisen Itse valtiaat -televisiosarjan erikoisjakso, joka tehtiin kilpailemaan Montreux'n kansainvälisillä tv-festivaaleilla Kultaisesta Ruususta eli Rose d'Or-palkinnosta Arts & Specials-sarjassa. Toisin kuin muut Itse valtiaat -jaksot, Operation ESC on puhuttu englanniksi. Jakso on kuitenkin tekstitetty suomeksi.


title: Operation ESC

text: Ison-Britannian pääministeri Tony Blair antaa Suomen hallitukselle tehtäväksi löytää loppusijoituspaikka Euroopan unionin jäsenmaiden tuottamille myrkkyjätteille. Suunnitelma tunnetaan nimellä "Operaatio ESC", mutta suomalaiset eivät saa selville, mitä ESC merkitsee. Venäjän presidentti Vladimir Putin saa Blairin suunnitelmat selville ja raivostuu, sillä Blair varasti hänen ideansa. Operaatiota toteuttamaan lähtee neljä suomalaista poliitikkoa: presidentti Tarja Halonen, eduskunnan puhemies Paavo Lipponen, ulkoministeri Erkki Tuomioja ja pääministeri Anneli Jäätteenmäki. He yrittävät etsiä loppusijoituspaikkaa esimerkiksi autiolta saarelta, mutta Vladimir Putinin kätyrit estävät heitä.


title: Operation ESC

text: Halonen keksii, että myrkkyjätteet voitaisiin kuljettaa avaruuteen. Nelikko menee Venäjälle ja ohjelmoi varastamansa venäläisen avaruusraketin lentämään Euroopan unionin päämajaan Brysseliin Operaatio ESC:ä varten. Lipponen kuitenkin painaa, ratkaistuaan ensin laukaisutietokoneen salasanan "vodka", hälytysnappia ja nelikko saa peräänsä raivostuneen Putinin joka hyppää heidän helikopteriinsa. Jäätteenmäki yrittää pudottaa Putinin, mutta Putin kertoo totuuden Operaatio ESCistä. Todellisuudessa avaruuteen kuljetettava lasti ei olekaan myrkkyjätteitä, vaan Blairia vastustavan maan hallitus. Operaatio ESC on kilpailu, hävinneen valtion hallitus lähetetään ulkoavaruuteen. Avaruudesta hallitus ei voi vastustaa Blairia.


title: Operation ESC

text: EU:n päämajassa suomalaisille selviää Operaatio ESC:n nimen alkuperä. ESC merkitsee Eurovision Song Contestia eli Eurovision laulukilpailuja. Esiintymislavalle työnnetyt suomalaiset yrittävät huutaa apua, mutta yleisö uskoo kaiken kuuluvan näiden esitykseen ja sanoo kuinka suomalaiset pärjäävät kilpailussa huonommin vuosi vuodelta. Suomalaiset häviävät kilpailun, mutta juuri kun heidät aiotaan laukaista avaruuteen, kaksintaisteluun joutuneet Tony Blair ja Vladimir Putin ilmestyvät lavalle. Juontajat luulevat kyseessä olevan Ison-Britannian ja Venäjän yhteisesityksen, ja Blair ja Putin pitävät yhteislaulun, joka saa huippupisteet. Viime hetkellä kilpailuun tulee tieto, että Erkki Tuomioja on suostutellut Saksan liittokanslerin Gerhard Schröderin ja Ranskan presidentin Jacques Chiracin säätämään uuden EU-direktiivin, joka kieltää häviäjien palkitsemisen tai rankaisemisen. Niinpä Operaatio ESC:n palkinto menee Isolle-Britannialle ja Venäjälle, jolloin Blair ja Putin laukaistaan ulkoavaruuteen avaruusraketilla. Lopuksi paljastuu, että koko edellä nähty tarina oli Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin pelaama tietokonepeli. Bushia taas pelaa/vakoilee joku toinen henkilö. Tätä henkilöä taas pelaa/vakoilee joku muu. Pelaus/vakoilu loppuu viimeisen henkilön painaessa tietokoneen Esc-nappia."My Heart Bleeds For You"


title: Genrih Altšuller

text: Genrih Saulovitš Altšuller () (15. lokakuuta 1926 Taškent, Uzbekistan, Neuvostoliitto – 24. syyskuuta 1998 Petroskoi, Karjalan tasavalta, Venäjä) oli luovuuden tutkija ja tieteiskirjailija, hän työskenteli entisessä Neuvostoliitossa ja Venäjällä. Altšuller laski perustan luovuusteorialle, jonka kansainvälisesti vakiintunut nimi on TRIZ. Lyhenne tulee tulee venäjän sanoista "teorija rešenija izobretatelskih zadatš", jotka tarkoittavat teknisen ongelmanratkaisun teoriaa. Englanninkielinen käännös on "The Theory of Inventive Problem Solving", mutta tavallisesti puhutaan TRIZistä.


title: Genrih Altšuller

text: Altshuller osoitti, että tekniset järjestelmät kehittyvät tiettyjen sääntöjen mukaan. Löydettyjä säännönmukaisuuksia voi hyödyntää uuden tekniikan kehittämisessä. TRIZ on 1990-luvulta alkaen levinnyt etenkin Yhdysvalloissa, Japanissa, Koreassa ja Keski-Euroopassa. Teoriaa on alettu soveltaa myös erilaisten ei-teknisten ongelmien ratkaisemiseen.


title: Mittabosoni

text: Mittabosonit ovat hiukkasia, jotka välittävät perusvuorovaikutusta, joka liittyy johonkin jatkuvaan sisäiseen symmetriaan. Gravitaatiota lukuun ottamatta kaikki perusvuorovaikutukset osataan nykyään johtaa tällaisista symmetrioista. Hiukkasfysiikan standardimallin mittabosoneihin kuuluvat sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävä fotoni, heikkoa vuorovaikutusta välittävät W- ja Z-bosonit sekä vahvaa vuorovaikutusta välittävä gluoni.


title: Mittabosoni

text: Jos vuorovaikutuksen taustalla oleva symmetria on tarkka, on vastaava mittabosoni massaton. Mikäli symmetria on rikkoutunut, voivat mittabosonit saada massan (ns. Higgsin mekanismi). Fotoni ja gluonit ovat massattomia, kun taas W- ja Z-bosonit ovat massallisia.


title: Mittabosoni

text: Mittabosonien spin on aina kokonaisluku, kuten muillakin bosoneilla. Kaikkien edellä mainittujen bosonien spin on 1. Usein oletetaan, että myös gravitaatiota välittäisi mittabosoni, gravitoni, jonka spin olisi 2. Gravitonit käsittävää kvanttigravitaation teoriaa ei toistaiseksi ole onnistuttu muotoilemaan matemaattisesti mielekkäällä tavalla.


title: Seitsenottelu

text: Seitsenottelu on yleisurheilukentällä tapahtuvaa kilpailua, joka koostuu seitsemästä eri lajista. Seitsenottelu kilpaillaan kahden päivän aikana. Olympialajina seitsenottelu on ollut vuodesta 1984.


title: Seitsenottelu

text: Naiset kilpailevat seitsenottelussa ulkoradoilla.


title: Seitsenottelu

text: 1. päivä:


title: Seitsenottelu

text: 2. päivä:


title: Seitsenottelu

text: Miehet kilpailevat seitsenottelussa sisäradoilla.


title: Seitsenottelu

text:
1. päivä:
2. päivä:


title: Seitsenottelu

text: Pisteytys on samankaltainen kummassakin versiossa. Jokaisesta lajista urheilijoille jaetaan pisteet tuloksensa mukaan. Suurimman pistemäärän viimeisen lajin jälkeen kerännyt urheilija voittaa kilpailun.


title: Seitsenottelu

text: Naiset ovat kilpailleet seitsenottelussa 1980-luvun alun jälkeen, jolloin se korvasi viisiottelun naisten ulkoratojen moniotteluna. Kalevan kisoissa seitsenottelu oli ensimmäisen kerran lajina vuonna 1981. Sisäradoilla naisten nykyinen kilpailumuoto on viisiottelu.


title: Seitsenottelu

text: Seitsenottelun maailmanennätys on tällä hetkellä:


title: Martti Talvela

text: Martti Olavi Talvela (4. helmikuuta 1935 Hiitola – 23. heinäkuuta 1989 Juva) oli yksi kansainvälisesti menestyneimmistä suomalaisista oopperalaulajista.


title: Martti Talvela

text: Talvela aloitti baritonina, mutta hänet tunnettiin myöhemmin erityisesti suurten bassoroolien tulkkina. Hänen rooleihinsa kuuluivat muun muassa "Ryöstö Seraljista" -oopperan Osmin, "Taikahuilun" Sarastro, "Don Carlosin" Filip ja suurinkvisiittori sekä "Boris Godunovin" nimiosa. Eräät kriitikot kutsuivat häntä jopa epiteetillä "vuosisadan Boris".


title: Martti Talvela

text: Paavo Ruotsalaisen roolin "Viimeiset kiusaukset" -oopperaan säveltäjä Joonas Kokkonen kirjoitti juuri Talvelaa varten. Oopperan lisäksi Talvela teki merkittävän uran lied-laulun saralla. Franz Schubertin laulusarja "Winterreise" oli hänelle erityisen tärkeä, ja se oli hänen lukuisien lied-konserttiensa keskeisintä ohjelmistoa.


title: Martti Talvela

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Toivo Johannes Talvela ja emäntä Nelly Ester Pennanen. Talvela oli koulutukseltaan kansakoulunopettaja. Hänen kansainvälinen uransa alkoi Tukholmasta, jossa hän opiskeli. Sieltä hän pääsi Bayreuthin Wagner-juhlille Saksaan 1960-luvulla. Ammattilaulajana hän työskenteli ensimmäiseksi Deutsche Operissa Berliinissä. Myöhemmin hän esiintyi monissa maailman merkittävimmissä oopperataloissa, kuten Wienin valtionoopperassa, Milanon La Scalassa ja New Yorkin Metropolitanissa.


title: Martti Talvela

text: Suomalaisen oopperataiteen puolesta Talvela teki työtä etenkin Savonlinnan oopperajuhlien johdossa 1972–1979. Filosofian tohtori Pentti Savolainen on tutkinut Savonlinnan oopperajuhlia ja korostanut juuri Talvelan merkitystä. Talvelasta kaavailtiin Kansallisoopperan pääjohtajaa uuden oopperatalon alkuvaiheen vauhdittamiseksi, mutta hän kuoli sitä ennen. Hän menehtyi 54-vuotiaana sydänkohtaukseen tyttärensä häissä kotonaan Juvan Inkilänhovissa. Hänet on haudattu Juvan vanhalle hautausmaalle.


title: Martti Talvela

text: Musiikin lisäksi Talvela oli kiinnostunut luonnonmukaisesta maanviljelystä ja lammastaloudesta, joita hän harjoitti kotitilallaan. Nuorena hän nyrkkeili SM-tasolla.


title: Martti Talvela

text: Talvela sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1979.