title: Anton Bruckner

text: Brucknerin elämän viimeinen suuri saavutus oli kesken jäänyt yhdeksäs sinfonia d-molli, jonka kanssa hän alkoi työskennellä vuonna 1887. Teoksen ensimmäiset kolme osaa olivat valmiita vuoden 1894 loppuun mennessä. Pelkän adagion säveltämiseen Brucker oli käyttänyt 18 kuukautta. Säveltäjän heikko kunto viivästytti teoksen valmistumista ja hänen kuollessaan viimeisestä osasta oli paperilla vain laajoja luonnostelmia. Bruckner suunnitteli käyttävänsä teostaan "Te Deum" yhdeksännen sinfonian finaalina. Ongelmana oli, että "Te Deum" oli C-duurissa, kun taas sinfonia d-mollissa. Bruckner aloitti "Te Deumin" transponoinnin toiseen sävellajiin, mutta luopui kohta tästä ideasta. Nykyään yhdeksännestä sinfoniasta esitetään yleensä vain kolme valmistunutta osaa, mutta joskus on käytetty myös Brucknerin luonnostelmien pohjalta rekonstruoituja versioita teoksen finaalista. Rekonstruktioyrityksiä on ollut useampia, joista käytetyimpänä kaiketi John A. Phillipsin versio. Vaikka yhdeksäs sinfonia jäi kesken, monet pitävät sitä Brucknerin edistyksellisimpänä työnä ja se inspiroikin monia myöhempiä säveltäjiä.


title: Anton Bruckner

text: Monista Brucknerin numeroiduista sinfonioista on olemassa useita versioita, mikä on aiheuttanut jossain määrin sekaannusta musiikintutkijoiden piirissä. Joskus on ongelmallista arvailla, mitä versiota Bruckner itse piti parhaana.


title: Anton Bruckner

text: Brucknerin musiikkia suosivat 1900-luvulla monet tunnetuimmista kapellimestareista, kuten Herbert von Karajan, Wilhelm Furtwängler, Sergiu Celibidache, Eugen Jochum ja Günter Wand. Brucknerin sinfonioita otetaan varsin usein konserttiohjelmistoon. Tunnetun Gramophone-lehden perusteosten listaan ("suggested basic library") on valittu Brucknerilta neljäs, viides, kahdeksas ja yhdeksäs sinfonia sekä motetit.


title: Anton Bruckner

text: Natsi-Saksa käytti Brucknerin musiikkia propagandatarkoituksissa. Koska Bruckner ei ollut elävä säveltäjä, voitiin hänen töitään käyttää hyödyksi pelkäämättä säveltäjän vastalauseita. Bruckner ja Adolf Hitler olivat molemmat kotoisin Ylä-Itävallasta. Lisäksi molemmat ihailivat Wagneria. Nämä seikat ilmeisesti lisäsivät Hitlerin kiinnostusta Bruckneria kohtaan. Brucknerin uskonnollisuus oli kuitenkin piirre, joka ei sopinut yhteen natsien tarkoitusten kanssa, ja siksi säveltäjän tätä puolta vähäteltiin. Niinpä Herbert von Karajanin ei sallittu johtaa Brucknerin motetteja konsertissa, jossa esitettiin Brucknerin viides sinfonia. Seitsemännen sinfonian hidasta osaa soitettiin Saksan radiossa, kun Hitlerin kuolemasta kerrottiin. Brucknerin musiikin "natsiyhteydestä" ei ole kuitenkaan nykyään haittaa hänen maineelleen säveltäjänä, koska kukaan ei voi väittää, että Brucknerin ajattelulla – aivan toisin kuin erityisesti Wagnerin – tai musiikilla olisi ollut jotain tekemistä natsismin kanssa.


title: Anton Bruckner

text: 1900-luvun alkupuolella Brucknerin musiikki kärsi myös äänitystekniikan rajoituksista, koska pitkiä teoksia oli hankala saada mahtumaan äänilevyille. LP-levyjen ja myöhemmin CD-levyjen aikana asia on kuitenkin korjaantunut. Brucknerin sinfonioista kaikki mahtuvat yhdelle CD-levylle lukuun ottamatta viidennen ja kahdeksannen sinfonian hitaimpia levytyksiä (joskin näidenkin teosten levytysten keskipituus on alle kahdeksankymmenen minuutin), sekä yhdeksännen sinfonian täydennettyä versiota.


title: Bukefalos

text: Bukefalos ("härkäpäinen") oli Aleksanteri Suuren hevonen. Plutarkhoksen tarinan mukaan Bukefalos pelkäsi omaa varjoaan. Aleksanteri huomasi tämän ja onnistui kesyttämään hevosen itselleen. Hevoskauppias oli yrittänyt myydä hevosen Aleksanterin isälle Filippos II:lle 12 talentilla, mutta tämä oli kieltäytynyt.


title: Bukefalos

text: Aleksanteri ratsasti Bukefaloksella monissa taisteluissa. Bukefalos kuoli pian Hydaspesjoen taistelun jälkeen. Plutarkhos kertoo, ettei se kuollut taisteluissa tai edes niissä saamiinsa vammoihin vaan vanhuuteen. Arrianoksen mukaan kerrottiin, että Aleksanterin ylitettyä joen käytiin kiivas taistelu, jossa Poroksen poika haavoitti Aleksanteria ja Bukefalosta ennen kuin kaatui itse. Arrianos kertoo myös Ptolemaios Lagoksen pojan version tapahtumista, jota pidetään luotettavampana, koska poika oli Aleksanterin henkivartija ja luultavasti itse paikalla. Erään toisen tarinan mukaan Bukefalos kaatui myöhemmin taistelussa Porosta vastaan. Justinuksen versiossa Poros ja Aleksanteri kävivät kaksintaistelun, jossa Bukefalos haavoittui. Aleksanteri putosi maahan ja pelastui vain henkivartijoidensa nopean toiminnan ansiosta. Curtiuksen mukaan Aleksanteri ajoi takaa pakenevaa Porosta, mutta Bukefalos haavoittui vakavasti ja kaatui. Gellius taas kertoo haavoittuneen Bukefaloksen kantaneen Aleksanterin turvaan taistelusta ennen kaatumistaan kuolleena maahan. Kaikki tarinat Bukefaloksen kuolemasta taistelussa saamiinsa haavoihin ovat lähtöisin Kleitarkhoksen Aleksanterin elämäkerrasta.


title: Bukefalos

text: Aleksanteri perusti hevosensa kunniaksi uuden kaupungin "Bukefalian". Kaupungin sijaintia ei tiedetä. Erään tarinan mukaan se perustettiin samalle paikalle, josta Aleksanteri oli ylittänyt joen Bukefaloksen selässä. Arrianos sijoittaa kaupungin joen länsirannalle, mistä Aleksanteri oli lähtenyt ylittämään jokea. Toisten versioiden mukaan kaupunki perustettiin paikalle, jossa Aleksanteri taisteli ylitettyään joen ja jossa Bukefalos haavoittui.


title: Bukefalos

text: Bukefalos on useiden taideteosten aiheena. Yksi Rooman Piazza del Quirinale -aukiolla sijaitsevan patsasjoukon hevosista on nimetty Bukefaloksen mukaan.


title: E.164

text: E.164 on ITU:n standardi kansallisille ja kansainvälisille puhelinnumeroille vuodelta 1997. Se on tarkoitettu ensisijaisesti käytettäväksi ISDN-lankapuhelimissa, mutta on yleisesti käytössä kaikessa puhelinliikenteessä.


title: E.164

text: Standardi määrittelee kuinka puhelimet, palvelut ja verkot voidaan tunnistaa numeroilla.


title: E.164

text: Puhelinnumero voidaan muuntaa tarvittaessa IP-osoitteeksi (esimerkiksi IP-puhe, SIP) käyttämällä erikoisella tavalla Internetin DNS-nimipalvelua. Tällöin verkkotunnus


title: E.164

text: palauttaa puhelinnumeroa +358 40 12345678 vastaavan IP-osoitteen. Tämä järjestelmä ei ole vielä yleisesti käytössä.


title: Maraton

text: Maraton eli maratonjuoksu on 42,195 kilometrin juoksumatka. Maraton on ollut kesäolympialaisten ohjelmassa ensimmäisistä kisoista 1896 alkaen. Juoksumatkan pituus ja nimi perustuvat kreikkalaiseen taruun, jossa sotilas Feidippides juoksi Marathonin kylästä Ateenaan noin 40 kilometrin matkan ilmoittamaan persialaisten lyömisestä Marathonin taistelussa. Maratonjuoksun nykyinen pituus vakiintui vuoden 1908 kesäolympiakisoissa. Maratonin juokseminen on hyvin vaativa urheilusuoritus. Nykyinen miesten maailmanennätys 2.01.39 on kenialaisen Eliud Kipchogen nimissä ja naisten ennätys 2.15.25 brittiläisen Paula Radcliffen nimissä.


title: Maraton

text: Maraton perustuu kreikkalaisen Herodotoksen (n. 484–425 eaa.) "Historiateoksessaan" kuvaamaan kertomukseen, jossa ateenalaiset lähettivät Feidippideen hakemaan Spartasta apua taisteluun persialaisia vastaan. Herodotoksen mukaan Feidippides oli perillä Spartassa (225 kilometrin päässä) seuraavana päivänä. Spartalaiset eivät voineet uskonnollisista syistä heti lähteä ja myöhästyivät taistelusta. Ateenalaisten onnistui kuitenkin pysäyttää persialaisten eteneminen Marathonin taistelussa. Taistelun jälkeen ateenalaiset palasivat juosten kotiin varmistaakseen, ettei Persian laivasto hyökkää Ateenaan. Myöhemmissä versiossa kaksi juoksumatkaa on sekoitettu toisiinsa: Plutarkhos (n. 46–120) siteerasi tutkielmassaan "Ovatko ateenalaiset maineikkaampia sodassa kuin viisaudessa" sittemmin kadonnutta Herakleideen (n. 387–312 eaa.) teosta, jossa Thersippos-nimisen juoksijan kerrottiin juosseen Marathonista Ateenaan kertomaan voitosta ja kuolleen saavuttuaan perille. Lukianos (n. 125–180) kertoi saman version, mutta hän oli vaihtanut nimen taas Feidippideeksi. Herodotoksen kirjoittaessa "Historiateosta" Marathonin taistelusta oli kulunut 30–40 vuotta, joten hänen kertomuksensa saattaa perustua tositapahtumiin. Pierre de Coubertin ja muut nykyaikaisen olympialiikkeen perustajat pohjasivat modernin maratonin Robert Browningin vuonna 1879 kirjoittamaan runoon "Feidippides", jossa matka oli taas Marathonista Ateenaan.


title: Maraton

text: Ensimmäinen maraton oli kuukausi ennen Ateenan olympialaisia 1896 juostu Kreikan mestaruuskilpailu, johon otti osaa 11 juoksijaa. Vanhaa tarua noudattaen reitti kulki tuolloin Marathonista Ateenaan. Sama reitti oli käytössä kuukautta myöhemmin Ateenan olympialaisissa.


title: Maraton

text: Matkan tarkka pituus oli aluksi vakiintumaton, riitti, että matka oli kaikille sama ja karkeasti 40 kilometriä. Nykyinen tarkka pituus, 42 195 metriä, tulee Lontoon kesäolympialaisista 1908, jolloin kuningatar Aleksandra määräsi maratonin lähdön tapahtuvaksi Windsorin linnan pääpuiston kohdalta ja maalin kuninkaallisen aition eteen stadionilla. Alun perin maratonin oli tarkoitus alkaa Windsorin kaupungin keskustasta, jolloin sen pituus olisi ollut tasan 26 mailia (41 843 metriä), mutta Walesin prinsessa Maryn pyynnöstä lähtöpaikka siirrettiin Windsorin linnan edustalle, jolloin matka piteni 385 jaardia eli 352 metriä ja sai täten nykyisen pituutensa. Kaksissa seuraavissa olympialaisissa matka edelleen vaihteli, mutta vuonna 1921 Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF virallisti maratonin pituuden Lontoon maratonin mukaiseksi.


title: Maraton

text: Maratonin juokseminen on hyväkuntoisellekin ihmiselle raskas fyysinen suoritus, johon valmistautuminen hyvissä ajoin on äärimmäisen tärkeää. Puoli vuotta on yleensä suositeltu minimiaika maratonin juoksemisen harjoitteluun. Harjoittelun tavoitteena on parantaa hapenottokykyä, parantaa lihaskuntoa ja ennen kaikkea totuttaa elimistö pitkäaikaisiin liikuntasuorituksiin.


title: Maraton

text: Maratonharjoittelun runko koostuu säännöllisistä juoksuharjoituksista, joiden pituus ja nopeus vaihtelee. Tyypillisesti harjoitusohjelma sisältää rasitustason portaittaista nousua siten, että kolmen-neljän viikon nousujohteisen harjoittelun jälkeen seuraa palauttava jakso.


title: Maraton

text: Pitkien matkojen juokseminen on maratonharjoittelun tärkeä osa, koska se valmentaa elimistöä käyttämään rasvaa tehokkaammin energiaksi ja varastoimaan suuria määriä glykogeenia lihaksiin. Maratonin pituisen matkan juokseminen harjoituksena ei kuitenkaan yleensä ole harrastajalle kannattavaa, koska se vaatii liian pitkän palautumisajan. Tyypillisesti pisimmät harjoitusmatkat harjoittelun loppuvaiheessa ovat noin 20–25 km.


title: Maraton

text: Noin kuukautta ennen juoksusuoritusta harjoitustahtia lasketaan huomattavasti liiallisen rasituksen välttämiseksi. Viimeisellä viikolla ennen maratonia monet juoksevat vain lyhyitä matkoja.


title: Maraton

text: Muutamia päiviä ennen juoksusuoritusta voi elimistön energiavarastoja ladata muuttamalla ruokavalio hyvin hiilihydraattipitoiseksi. Onnistunut hiilihydraattitankkaus voi helpottaa huomattavasti juoksusuoritusta ja siirtää glykogeenin hupenemista. Hiilihydraattitankkaukseen sopivaa ravintoa on esim. pasta, urheilujuoma, puuro, leipä, riisi ja tuoremehu.


title: Maraton

text: Monet maratonin juosseet pitävät yhtenä tärkeimpänä tekijänä tasaista vauhtia ja riittävää nesteytystä. Tätä varten lähes kaikissa maratontapahtumissa on tasaisin välimatkoin väliaikapisteitä ja tasaista vauhtia juoksevia "jäniksiä". Nestevajeen välttämiseksi on suositeltavaa juoda joko vettä tai urheilujuomaa, joka sisältää myös energiaa ja suoloja. Liian vähäinen nesteen nauttiminen juoksusuorituksen aikana saattaa johtaa lihasten kangistumiseen ja pyörtymiseen. Toisaalta liian runsas nesteen nauttiminen saattaa sekoittaa juoksijan vatsan, ja erityisesti hitaammilla juoksijoilla liiallinen juominen saattaa muun muassa ohentaa juoksijan verta liiallisesti.


title: Maraton

text: Maratonin juoksemisen vaikeimpana osuutena pidetään yleisesti noin 30 km kohtaa, jossa elimistön glykogeenivarastot ovat jo hyvin vähissä. Juoksija saattaa kokea tämän lihaksien kangistumisena tai ”seinään törmäämisenä”. Tässä vaiheessa elimistö siirtyy käyttämään rasvaa energian lähteenä.


title: Maraton

text: Kilpamaratoonareilla maratonin juoksemiseen kuluu aikaa alle kaksi ja puoli tuntia. Harrastelijajuoksijalle alle kolmen tunnin tulosta voidaan pitää jo todella kovana suorituksena. Rauhalliseen tahtiin hölkkäämällä maraton taittuu noin viidessä tunnissa.


title: Maraton

text: Juoksijan tasosta riippumatta taloudellisin askelrytmi on noin 180 askelta minuutissa. Maailmanennätysvauhdillakin tämä tarkoittaa yli 22 000 askelta.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviini on viiniä, jonka sisältämä hiilidioksidi tekee siitä poreilevaa ja kuohuvaa. Kuohuviiniä nautitaan yleensä juhlajuomana. Tunnetuimpia kuohuviinejä ovat ranskalainen samppanja, italialaiset Asti Spumante ja prosecco, espanjalainen cava sekä saksalainen sekt.


title: Kuohuviini

text: Ranskan tunnetuin ja arvostetuin kuohuviini on samppanja, joka on Champagnen alueen kuohuviiniä. Muun Ranskan kuohuviinejä kutsutaan nimityksellä "crémant". Ne ovat samppanjaa edullisempia, ja niihin käytetään paikallisia rypälelajikkeita, minkä vuoksi niiden luonne vaihtelee alueittain. Joskus crémanteihin käytetään yli jääneitä tai laadullisesti puutteellisia rypäleitä. Espanjan kuohuviiniä cavaa valmistetaan lähinnä Kataloniassa, ja suurimmat valmistajat ovat Freixenet ja Codorniu. Cavaa valmistetaan samppanjamenetelmällä, nimityksellä "methode classique". Italian kuohuviinit vaihtelevat pirskahtelevasta "frizzantesta" kuohuvaan "spumanteen". Tunnettuja italialaisia kuohuviinejä ovat Prosecco ja Asti. Saksa on maailman suurin kuohuviinin kuluttaja, noin viisi litraa henkeä kohti, ja 90 prosenttia Saksan kuohuviineistä ("sekt") käytetäänkin kotimaassa. Kuohuviinejä valmistetaan myös useimmissa muissa viinimaissa, kuten Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviinin valmistusmenetelmiä on useita. Laadukkain on esimerkiksi samppanjan valmistuksessa käytettävä samppanjamenetelmä, joka perustuu kahteen käymiseen, joista toinen tapahtuu pullossa. Pulloon lisätään sokeria ja hiivaa, ja se suljetaan tiiviisti. Viini alkaa käydä uudestaan ja siihen muodostuu hiilidioksidia, joka liukenee viiniin. Toinen yleinen ja laadukas menetelmä on tankkikäyminen, jossa toinen käyminen tapahtuu suurissa terästankeissa. Siirtomenetelmä on näiden menetelmien välimuoto. Viiniin voidaan myös vain pumpata ilmaa, mutta tämä menetelmä tuottaa vain lyhyesti poreilevaa kuohuviiniä.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviinin kuplat syntyvät, kun hiiva käyttää sokeria alkoholiksi ja sivutuotteena syntyy hiilidioksidia, joka sitoutuu viiniin. Hiilidioksidi ei ole juomassa kuplina vaan sähköisesti varautuneina hiilidioksidimolekyyleinä liuenneena viinin ainesosiin kuten proteiineihin ja lipideihin. Osa siitä on kaasumaisessa muodossa pullon ilmatilassa. Perinteisellä samppanjamenetelmällä valmistetun kuohuviinin kuplat syntyvät toisen käymisen yhteydessä viileässä lämpötilassa pitkän ajan kuluessa. Näin synnytetyt kuplat ovat pienempiä ja kestävämpiä kuin tankkikäymisellä tai injektiomenetelmällä synnytetyt.


title: Kuohuviini

text: Kuplat tarvitsevat lasin sisäpinnassa kohtia, joissa ne voivat muodostua: tällaisia muodostumiskohtia ovat epäpuhtaudet ja epätasaisuudet. Kuplat kasvavat kiinni lasissa, irtoavat ollessaan riittävän suuria ja kasvavat vielä matkalla ylöspäin. Kuplat ovat sitä suurempia, mitä enemmän hiilidioksidia juomassa on. Kuplien nopeuteen ja nousuun vaikuttavat juoman orgaaniset aineet. Aluksi kuplia puhkeaa juoman pinnalla satoja sekunnissa, mutta ajan myötä niiden nousu vähenee. Mitä kylmempää juoma on, sitä pidempään kuplat pysyvät. Jos kuohuviinipulloa ravistaa ennen avaamista, kaasumainen hiilidioksidi sekoittuu pieninä kuplina nesteeseen ja avattaessa kuplat kasvat hetkessä ja juoma syöksyy ulos pullosta.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviinien makeusasteet Euroopan komission asetuksen 607/2009 mukaisesti (sokeria g/l):


title: Kuohuviini

text: Kuohuviini suositellaan nautittavaksi jäähdytettynä noin 5–11 asteeseen. Valkoinen kuohuviini nautitaan viileämpänä kuin rosee ja punainen. Korkki avataan hitaasti kiertämällä. Koska pullossa on painetta, sisältö voi kuohua avattaessa yli. Lasi täytetään kahdessa vaiheessa, jotta vaahto ei kuohu lasista ulos.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviiniä juodaan perinteisesti hoikista ja korkeista tai hivenen tulppaaninmuotoisesta värittömästä kuohuviinilasista, jossa kuohuviinin aromikkaan ominaisuudet tulevat parhaiten esille. Jos lasin syvimmässä kohdassa on karhennus, kuohuviinin poreilu alkaa siitä ja nousee pintaan pieninä kuplina. Kuohuviiniä tarjoiltiin 1950-luvulla usein leveäsuisista laseista. Niissä bukee kuitenkin haihtuu nopeasti, eikä kunnon poreilua synny.


title: Kuohuviini

text: Kuohuviini on suosittu juhlajuoma esimerkiksi uutena vuotena, vappuna tai henkilökohtaisina juhlapäivinä kuten häissä tai valmistujaisissa. Kuohuviiniä juodaan myös esimerkiksi aperitiivina ja ruokajuomana.


title: Booli

text: Booli on alkoholiton tai alkoholia sisältävä juomasekoitus. Sen perinteiset pääraaka-aineet ovat hedelmämehut, kivennäisvesi ja alkoholipitoisessa boolissa myös alkoholijuoma, kuten valkoviini, vermutti, likööri tai votka. Tavallisesti boolia tarjoillaan juhlissa. Booli tarjoillaan usein boolimaljasta tai -kannusta. Boolimaljassa on kauha, jolla boolia annostellaan juomalaseihin.


title: Booli

text: Boolin ainesosat ovat:


title: Booli

text: Käytettyjä aineosia ovat esimerkiksi vodka, liköörit, viinit, siiderit, makusiirapit, virvoitusjuomat, mehut, kivennäisvedet, hedelmät ja marjat. Usein booli valmistetaan yhdistämällä happamia aineosia makeisiin.


title: Booli

text: Valmistamisen perustana käytetään yleensä maustamatonta alkoholia, johon sekoitetaan eri aineosia (katso yllä). Alkoholia sisältävä booli tehdään usein sekoittamalla kirkasta viinaa ja valkoviiniä tai likööriä.


title: Fylogenetiikka

text: Fylogenetiikka on lajien polveutumishistoriaa eli fylogeniaa selvittävä evoluutiobiologian tutkimushaara. Fylogeneettinen systematiikka eli kladistiikka puolestaan tarkoittaa eliöiden luokittelua niiden polveutumishistorian perusteella.


title: Fylogenetiikka

text: Lajien polveutumista eli fylogeniaa kuvaavia sukupuita laadittaessa käytetään fossiilien lisäksi nykyisin elävien eliöiden rakennetuntomerkkien vertailua ja yhä enenevässä määrin niiden geenien sisältämää informaatiota (DNA-sekvensointi). Eri seikkojen perusteella laaditut sukupuut ovat aina hieman erilaisia.


title: Fylogenetiikka

text: Fylogenioiden rekonstruointiin on kehitetty suuri joukko loogisia ja tilastollisia laskentamenetelmiä.


title: Zope

text: Zope on pääosin Pythonilla ja osittain C++:lla toteutettu vapaa ja avoin sovelluspalvelin, joka on saatavilla useimmille käyttöjärjestelmille. Zope sisältää ZODB-oliotietokannan sekä Medusa-http-palvelimen eli toimii itsenäisesti, mutta voidaan kytkeä tavanomaiseen relaatiotietokantaan sekä http-palvelimeen. Zopen toiminnallisuutta voidaan laajentaa kymmenillä valmiilla tuotteilla ja sisältöä voidaan tuottaa useilla markup-tekniikoilla, Python-skriptillä sekä omilla Python-luokilla. Oliopohjaisuutensa vuoksi Zopea voidaan kutsua myös oliojulkaisujärjestelmäksi.


title: Zope

text: Zope-oliojulkaisujärjestelmän alkuperäinen kehittäjä on yhdysvaltalainen Digital Creations -yhtiö, joka sittemmin muutti nimensä ja tunnetaan nykyisin nimellä Zope Corporation. Yhtiö kehitti Principia- ja Bobo-nimisiä WWW-järjestelmäkehitystyökaluja sekä Aqueduct-nimistä relaatiotietokantaan kytkeytymiseen tarkoitettua integrointiohjelmistoa, jotka vuonna 1998 päätettiin koota yhdeksi järjestelmäksi ja tarjota sitä avoimen lähdekoodin lisenssillä vapaasti käytettäväksi. Järjestelmälle annettiin uudeksi nimeksi Zope, ”Z Object Publishing Environment”.


title: Zope

text: Suomessa järjestelmän käyttäjiä on ollut ainakin vuodesta 2000, jolloin Concrete Illusions -niminen uusmediayritys käytti sitä asiakasprojekteissaan.


title: Scheme

text: Scheme on funktionaalinen ohjelmointikieli ja eräs Lisp-murteista. Schemen kehittivät Guy L. Steele ja Gerald Jay Sussman 1970-luvulla. Schemen alkuperäinen nimi oli "Schemer", mutta käytetty ITS-käyttöjärjestelmä rajoitti tiedostojen nimet kuuteen merkkiin, joten lyhyempi nimi jäi käyttöön.


title: Scheme

text: Scheme keskittyy minimaalisuuteen. Kielessä itsessään on mahdollisimman vähän toimintoja ja kaikki muu jätetään kirjastoille. Tätä kuvastaa hyvin se, että Schemen spesifikaatio, "Revised Report on the Algorithmic Language Scheme" (R5RS), on noin 50 sivua verrattuna Common Lisp -spesifikaatioon, joka on noin 1 300 sivua.


title: Scheme

text: Yhteenlasku:


title: Scheme

text: Funktion määrittely ja kutsu:


title: Scheme

text: Funktionaalisille ohjelmointikielille hei maailma -ohjelman vastine on kertomafunktio. Scheme-versio:


title: Atlanta Thrashers

text: Atlanta Thrashers oli vuosina 1999–2011 NHL:ssä pelannut yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka pelasi kotiottelunsa Georgian Atlantassa. Seura pelasi itäisen konferenssin kaakkoisdivisioonassa yhdessä Carolina Hurricanesin, Florida Panthersin, Tampa Bay Lightningin ja Washington Capitalsin kanssa.


title: Atlanta Thrashers

text: Atlanta Thrashersin liittymisestä NHL:ään sovittiin 25. kesäkuuta 1997. Samaan aikaan liigaan hyväksyttiin myös Nashville Predators, Columbus Blue Jackets ja Minnesota Wild. Nimen Thrashers joukkue julkaisi 16. helmikuuta 1998. Samana vuonna kesäkuun 23. päivänä toiminnanjohtajaksi (general manager) palkattiin Don Waddell.


title: Atlanta Thrashers

text: Keväällä 2011 kanadalainen miljonääri David Thomson osti Atlanta Thrashersin ja joukkue vaihtoi paikkaa Atlantasta Manitobaan, Winnipegiin. Seuran uudeksi nimeksi ilmoitettiin yhteydessä Winnipeg Jets. Näin ollen Winnipeg sai jälleen oman NHL-joukkueen sitten edellisen Winnipeg Jetsin, joka muutti vuonna 1996 Phoenixiin. Tämä oli jo toinen kerta kun Atlanta menetti NHL-joukkueensa Kanadan puolelle. Ensimmäisen kerran näin tapahtui vuonna 1980, jolloin Atlanta Flames siirtyi Calgaryyn.


title: Atlanta Thrashers

text: Joukkueen nimi "Thrashers" on viittaus Georgian osavaltionlintuun ruostesirppimatkijaan ().


title: Atlanta Thrashers

text: Atlanta Thrashersin ensimmäinen pelaajahankinta oli maalivahti Damian Rhodes Ottawa Senatorsista. Vuonna 1999 joukkueella oli oikeus tehdä ensimmäinen varaus, joka käytettiin tšekkiläisen Patrik Štefanin varaamiseen. Seuraavana vuonna joukkueella oli ensimmäisellä kierroksella varausnumero kaksi, jolla varattiin kanadalainen Dany Heatley. Vuonna 2001 joukkueella oli jälleen ensimmäinen varausvuoro, joka käytettiin venäläisen Ilja Kovaltšukin varaamiseen. Samana vuonna numerolla 189 valittiin suomalainen maalivahti Pasi Nurminen. Seuraavana vuonna ensimmäisellä kierroksella numerolla kaksi varattiin myös suomalaismaalivahti Kari Lehtonen.


title: Atlanta Thrashers

text: Atlanta Thrashers liittyi NHL:ään kaudella 1999–2000. Se pelasi ensimmäisen ottelunsa 2. lokakuuta 1999 kotihallissaan Philips Arenassa 18 545 katsojan edessä New Jersey Devilsiä vastaan, häviten 4–1. Joukkueen ensimmäisen maalin NHL:ssä teki silloinen kapteeni Kelly Buchberger. Ensimmäisen pisteensä Atlanta sai NHL:ssä 9. lokakuuta 1999 pelatessaan Buffalo Sabresia vastaan tasapelin 5–5. Ensimmäisen kauden aikana joukkue voitti vain 14 ottelua.


title: Atlanta Thrashers

text: Thrashers ylsi pudotuspeleihin ensimmäistä kertaa kaudella 2006–2007, mutta nuori joukkue on vielä rakennusvaiheessa. Toistaiseksi joukkueen peli on nojannut paljon Dany Heatleyn ja Ilja Kovaltšukin varaan. Kaudella 2002–2003 joukkueen ykkösmaalivahtina vakiinnutti paikkansa Pasi Nurminen. Seuraavalla kaudella asema edelleen vankistui. Kauden 2003–2004 aikana tulevaisuuden lupaus Kari Lehtonen pelasi NHL:ssä neljä ottelua voittaen ne kaikki torjuntaprosentin ollessa 95,3.


title: Atlanta Thrashers

text: Ennen kauden 2003–2004 alkua joukkue sai runsaasti kyseenalaista julkisuutta Dany Heatleyn ajaman auto-onnettomuuden johdosta, jonka seurauksena joukkuetoveri Dan Snyder menehtyi myöhemmin saamiinsa vammoihin. Heatley itsekin loukkaantui ja oli poissa suurimman osan kautta Kovaltšukin kantaessa pelillistä vastuuta lähes yksin.


title: Marathónas

text: Marathónas (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μαραθώνος, "Dímos Marathónos" tai Δήμος Μαραθώνα, "Dímos Marathóna"), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 226,6 neliökilometriä ja väkiluku 33 423. Varsinaisen Marathónaksen kaupungin väkiluku on 7 170 (vuonna 2011).


title: Marathónas

text: Marathónaksen kaupunki on perinyt nimensä sen alueella sijainneesta antiikin aikaisesta Marathonin kaupungista sekä Marathonin tasangosta. Ne tunnetaan lähinnä tasangolla käydystä Marathonin taistelusta.


title: Marathónas

text: Antiikin Marathonin kaupunki sijaitsi oletettavasti nykyiseen Marathónaksen kuntaan kuuluvan Vranáksen kylän lähellä. Antiikin Marathon tunnetaan Marathonin tasangolla vuonna 490 eaa. käydystä Marathonin taistelusta, jossa Ateenan armeija kukisti persialaiset. Tarinan mukaan taistelun jälkeen sotilas nimeltä Feidippides juoksi Ateenaan kertomaan voitosta. Perillä hän huudahti ”νενίκαμεν” ("nenikamen", ”olemme voittaneet”) ja kuoli. Matka Marathonista Ateenaan olisi ollut noin 40 kilometriä. Tästä juontuu nykyinen urheilulaji maratonjuoksu.


title: Marathónas

text: Antiikin aikana nykyisen Marathónaksen kunnan alueella sijaitsi myös muun muassa Rhamnuksen kaupunki.


title: Marathónas

text: Vuosina 1925–1930 Marathónaksen yläpuoliseen laaksoon rakennettiin Ateenan vedensaannin turvaamiseksi pato, jonka kautta muodostui Marathónaksen tekojärvi. Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat Marathonin taistelun paikan ja siellä olevien hautojen lisäksi muut antiikin Marathonin löydökset sekä Marathonin arkeologinen museo. Marathónaksen Schiniáksessa sijaitsee Ateenan vuoden 2004 olympialaisten soutustadion. Schiniáksen rannalla järjestettiin olympialaisten purjehdustapahtuma ja Marathónaksesta lähtivät sekä miesten että naisten maratonjuoksut.


title: Marathónas

text: Nykyinen Marathónaksen kunta muodostui, kun Marathónas, Grammatikó, Néa Mákri ja Varnávas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunnan suurin asutus on Néa Mákrin kaupunki.


title: Marathónas

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Marathónaksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Metsästys

text:
Metsästys on vapaana elävien eläinten pyydystämistä. Keskeisimmät motiivit metsästykseen ovat saaliin tarjoama liha, turkis, luut, sekä metsästyksen viihteellinen ja kulttuurinen arvo. Nykyään metsästyksen viihteellinen ja kulttuurinen arvo on korostunut, koska yhä harvempi on taloudellisesti riippuvainen metsästyksestä.
Metsästyksen luonteen muuttuminen on vaikuttanut myös käytettyihin pyyntivälineisiin ja keinoihin. Metsästys on tältä osin muuttunut kivuttomampaan suuntaan.


title: Metsästys

text: Metsästys on ollut useiden kansojen perinteinen elinkeino. Siinä vapaana eläviä eläimiä eli riistaa pyydystetään ja niiden ruhot hyödynnetään. Ruhon hyödyntäminen on vaihdellut suuresti kansoittain ja aikakausittain. Ruho on saatettu hyödyntää luita myöten, tai vain eläimen turkki on otettu hyötykäyttöön.


title: Metsästys

text:
Metsästyksen ollessa elinkeino on keskeistä, että saaliista saatava energia tai muu hyöty ylittää siihen käytetyn energian ja muut panostukset. Tästä syystä metsästys on perinteisesti keskittynyt joko suuremman riistan metsästykseksi tai pienriistan metsästykseksi käyttäen erilaisia ansoja. Ansat ovat varsin energiatehokas pyyntimuoto.
Ansojen lisäksi keskeisiä pyyntivälineitä ovat olleet erilaiset keihäät ja jouset.


title: Metsästys

text: Suomessa vanhoja synonyymejä ja murreilmauksia metsästykselle ovat esimerkiksi jahti, pyynti, erästys ja saalistus. Esimerkiksi kun jokin eläin on saatu saaliiksi, se on jäänyt ”eräksi”.


title: Metsästys

text:
Metsästyksen yhteiskunnallista merkitystä on määritellyt erityisesti se kuinka keskeisessä asemassa se on ollut ravinnonsaannin kannalta.
Metsästäjä-keräilijäkulttuureissa metsästys oli yleisesti ottaen keskeisessä asemassa ravinnonsaannin kannalta, joskin sen asema vaihteli riippuen elinympäristöstä.
Maatalouteen siirryttäessä metsästyksen merkitys väheni ravinnonsaannin kannalta, mutta se toimi erinomaisena lisäravinnon lähteenä.


title: Metsästys

text: Metsästyksellä on koettu olevan yhteiskunnallista merkitystä muunkin kuin vain ravinnonsaannin kannalta. Metsästyksen on koettu karaisevan ja valmistavan miehiä sotaa varten. Tämä näkökulma on ilmaistu jo Homeroksen eepoksissa.


title: Metsästys

text: Vaikka nykypäivänä ei paljon puhutakaan metsästyksen sotaan valmistavasta vaikutuksesta, metsästyksen koetaan edistävän kärsivällisyyttä, kestävyyttä, rohkeutta ja valmiutta nopeaan toimintaan. Näillä ominaisuuksilla voi nähdä olevan rauhanomaisempaakin merkitystä.


title: Metsästys

text: Nykyään metsästyksen yhteiskunnallista merkitystä korostavat metsästyksen tarjoama viihteellinen ja kulttuurillinen arvo sekä riistakantojen säätely.


title: Metsästys

text: Luettelo sukupuuttoon metsästetyistä eläimistä käsittää kaikki varmuudella ihmisen metsästämällä sukupuuttoon hävittämät eläinlajit. Luettelossa on myös lajeja, joiden sukupuuton tarkkaa syytä ei tunneta, mutta joiden häviämiseen metsästys on ratkaisevasti vaikuttanut. Nykyaikaisen metsästyksen aikana lajeja ei ole kuollut enää sukupuuttoon. Suomalainen metsästys on perustunut pitkään riistakantojen kestävään käyttöön.


title: Metsästys

text: Suomessa riistakantojen metsästysrasitus on tarkoin säädeltyä ja kohdistuu enimmäkseen kannan siihen osaan, nuoriin yksilöihin, joka muutenkin osittain menetettäisiin tulevan talven aikana. Metsästäjiä on myös hyvin paljon, ja metsästyksen suosio on kasvussa naisten keskuudessa. Metsästyksen taloudellinen arvo on Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen (RKTL) laskelman mukaan noin 60–70 miljoonaa euroa. Summa riippuu laskutavasta ja riistanlihan hinnan arvostuksesta.


title: Metsästys

text: Eräiden lajien metsästyksen lopettaminen aiheuttaisi moninaisia haittoja: jos hirvikantaa ei pidettäisi kurissa, liikennekuolemat lisääntyisivät sekä metsätuhot (taimikkotuhot) lisääntyisivät huomattavasti.Metsästysrikoksista yleisin lienee salakaato. Myös kiellettyjen ansojen, loukkujen, ammusten tai myrkkyjen käyttö kuuluu tämän rikollisuuden piiriin. Usein tehty rikos on ampuminen liikkuvasta autosta, veneestä tai muusta kulkuneuvosta.


title: Metsästys

text:
Eräillä metsästysmuodoilla, kuten Britannian kettujahdilla, on ollut vahvasti yläluokkainen leima. Metsästysoikeus kuuluu maanomistajille niin Suomessa kuin Keski-Euroopassakin, ja he vuokraavat sitä eri muotoisesti eteenpäin.
Suomessa metsästyskortin voi saada kuka tahansa metsästystutkinnon suorittanut. Metsästäminen edellyttää, muiden vaatimusten täyttymisen ohella, metsästysoikeuden hallitsemista tai vuokraamista. Kuka tahansa voi vuokrata metsästysluvan valtion alueille. Myös esimerkiksi Saksassa kuka tahansa voi saada metsästyslisenssin. Yhdysvalloissakaan metsästysharrastus ei rajoitu yläluokkaan, vaikkakin metsästäjien keskimääräinen tulotaso on siellä jonkin verran muuta väestöä korkeampi.


title: Loppuvastus

text: Loppuvastus, loppupomo tai päävihollinen on videopeleissä tekoälyn ohjaama vihollinen, jonka voitettuaan pelaaja on läpäissyt pelin tai tietyn osion pelistä. Loppuvastus sijaitsee yleensä tason lopussa ja se on tyypillisesti huomattavasti vahvempi kuin muut vastukset, joita pelaaja on siihen mennessä kohdannut. Loppuvastukset ovat usein suurikokoisia vihollisia, jotka voivat vaatia tietyn taktiikan niiden voittamiseen. Esimerkiksi voi olla, että vastusta voi vahingoittaa vain iskemällä sitä tiettyyn heikkoon kohtaan.


title: Loppuvastus

text: Tunnettuja loppuvastuksia ovat muun muassa Bowser eli Kuningas Koopa "Super Mario" -peleistä, Dr. Wily "Mega Man" -sarjan ensimmäisistä peleistä, Ganondorf "The Legend of Zelda" -sarjan peleistä, tohtori Ivo ”Eggman” Robotnik "Sonic the Hedgehog" -sarjan peleistä, Neo Cortex "Crash Bandicoot" -sarjan peleistä, Kuningas K. Rool "Donkey Kong Country" -sarjan peleistä, Ripto "Spyro" -sarjan peleistä ja Gruntilda "Banjo-Kazooie" -sarjan peleistä. Yksi varhaisimmista loppuvastuksen sisältävistä peleistä on Taito-yhtiön vuonna 1980 julkaistu "Phoenix".


title: Loppuvastus

text:
"Välipomo" tai "minipomo" () tarkoittaa yleisesti kesken tason ilmestyvää tavanomaista haastavampaa vastusta, joka on kuitenkin loppuvastusta heikompi. Välipomon voittamisesta saatetaan palkita usein uudella aseella tai esineellä, joka on yleensä tärkeä tason varsinaisen loppuvastuksen voittamisessa.
Joissain peleissä on myös niin sanottuja "superpomoja" tai "bonuspomoja" (). Superpomot ovat erittäin vahvoja, mutta niitä vastaan taisteleminen on valinnaista. Niitä ei tarvitse voittaa pelin tarinan läpäisemistä varten. Ne on yleensä tarkoitettu äärimmäiseksi haasteeksi pelaajille, jotka ovat valmiita käyttämään peliin enemmän aikaa ja vaivaa. Superpomot voivat olla hyvin piilotettuja, ja vaatia että tietyt ehdot on täytetty, ennen kuin pelaaja voi haastaa sen. Tällaisia pomoja esiintyy usein tietokone- ja konsoliroolipeleissä.
Boss rush viittaa peleissä tilanteisiin, joissa pelaajan tulee taistella peräkkäin useita pomoja vastaan. Esimerkiksi voi olla, että pelin loppupuolella pelaajan tulee taistella uudelleen aiemmin voitettuja pomoja vastaan (muodostunut perinteeksi mm. "Mega Man" -pelisarjassa). Boss rush voi olla myös oma erillinen pelitilansa.


title: Lua

text: Lua on kevyt ja kooltaan pieni skriptikieli. Se on tarkoitettu lähinnä ohjelmien helppoon laajentamiseen, mutta sillä voi myös tehdä laajempiakin kokonaisuuksia. Kielen nimi tulee portugalin sanasta "lua", joka tarkoittaa kuuta. Luan logona onkin kuu.


title: Lua

text: Lua on pääasiassa proseduraalinen kieli, mutta Lua tukee funktionaalisesta ohjelmoinnista ja olio-ohjelmoinnista tunnettuja ominaisuuksia. Luassa on muun muassa ensimmäisen kertaluokan funktiot täydellä leksikaalisella näkyvyydellä. Muita kielen ominaisuuksia ovat assosiatiiviset taulukot, vuoroittaisrutiinit sekä metataulut. Kielessä on mahdollista käyttää moniperintää.


title: Lua

text: Lua on julkaistu MIT-lisenssin alla, joka sallii hyvin vapaan käytön jopa kaupallisiin tarkoituksiin. Luaa käytetäänkin paljon erilaisissa sovellusohjelmissa (esim. VLC, Lightroom) ja tietokonepelien sisäisenä skriptikielenä (esim. "World of Warcraft").


title: Lua

text: Lua on suunniteltu helposti yhdistettäväksi muihin ohjelmointikieliin. Alkuperäisessä toteutuksessa on rajapinta, jota voi käyttää C ja C++ -ohjelmointikielillä. Tämän lisäksi rajapintoja löytyy muun muassa Pascalille, .NET:lle sekä Adalle.


title: Lua

text: Lua käännetään omalle virtuaalikoneelle. Ohjelmat voi kääntää virtuaalikoneen binääreiksi, mutta yleisempi käyttötapa on, että Lua-kääntäjä kääntää ohjelman muistiin ja suorittaa sen suoraan virtuaalikoneessa. Luan virtuaalikone on rekisteripohjainen.


title: Lua

text: Esimerkkiohjelma tulostaa rivin "Hei maailma!":


title: Lua

text: Seuraava ohjelma laskee annetun luvun kertoman:


title: Suodatus

text: Suodatusta käytetään kemiassa erottamaan liuoksesta epäpuhtauksia tai erottamaan aineet toisistaan.


title: Suodatus

text: Suodatus voidaan suorittaa käyttämällä Büchnersuppiloa. Büchner-suppiloon laitetaan sopiva suodatinpaperi, liuos suodatetaan sen läpi imussa.


title: Suodatus

text: Myös tavallinen suppilo soveltuu suodatukseen. Siihen voidaan laittaa suodatinpaperi, jonka läpi nesteen annetaan valua. Suodatinpaperin asemasta voidaan käyttää myös pumpulia.


title: Suodatus

text: Mikäli kiinteä aine ei liukene nesteeseen, muodostuu heterogeeninen seos, josta liukenematon aine voidaan erottaa suodattamalla.


title: Suodatus

text: Suodatuksessa hyödynnetään hiukkasten kokoeroja.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Quintus Curtius Rufus (k. 53) oli roomalainen historioitsija, joka kirjoitti ensimmäisellä vuosisadalla. Hänen henkilöllisyytensä ja elinaikansa ovat aiheuttaneet kiistoja. Hän kuitenkin kirjoitti keisariaikana ja todennäköisesti Claudiuksen kaudella. Curtius oli luultavasti tunnettu myös poliitikkona ja sotilaana, ja tärkein lähde hänen elämästään on Tacituksen Annaalit.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen ainoa edes osittain nykypäivään säilynyt teos on kymmenen kirjaa käsittävä Aleksanteri Suuren elämäkerta "Historiae Alexandri Magni Macedonis". Siitäkin kaksi ensimmäistä kirjaa ovat kadonneet eivätkä loput kahdeksan ole täydellisiä. Siitä tunnetaan nykyään 123 käsikirjoitusta, ja se on ainoa latinaksi kirjoitettu Aleksanterin elämäkerta. Curtius käytti teoksensa lähteenä muun muassa Kleitarkhosta ja kirjoitti sensaatiohakuisesti ja tunteisiin vetoavasti. Henkilöistä ja paikoista hän kirjoitti usein lyhyesti ja yleensä yliampuvasti. Teosta onkin kuvailtu jopa ”historialliseksi fiktioksi”, vaikka sitä arvostettiin suuresti keskiajalla ja renessanssin aikaan.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen henkilöllisyydestä ja ajankohdasta, jolloin hän kirjoitti teoksensa, on käyty kiivasta keskustelua. Viimeisen sadan vuoden aikana Curtiuksen elinaika on sijoitettu yli tusinan Rooman keisarin hallituskaudelle, aina Augustuksesta Konstantinus Suureen. Nykyään pidetään kuitenkin todennäköisimpänä, että Curtius eli keisari Claudiuksen aikana. Toinen mahdollisuus on Vespasianuksen hallituskausi. Curtiuksen teoksen ajoittamista pidetään yhtenä klassisen filologian vaikeimmista ongelmista.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Joka tapauksessa on selvää, että Curtius kirjoitti keisariaikaan. Tämä käy ilmi lyhyestä kappaleesta kymmenennessä kirjassa (10.9.1-6), jossa mainitaan "princeps" eli keisari, joka ”loistaa kuin uusi tähti yössä”. Siitä, mihin keisariin tämä teksti viittaa, on kiistelty. Tärkeimpiä ehdokkaita ovat Augustus, Claudius, Vespasianus ja Septimius Severus. Lisäksi myös Caligulaa, Nervaa, Trajanusta ja Severus Alexanderia on esitetty, mutta teksti viittaa myös muihin vallantavoittelijoihin, joita näiden keisarien aikaan ei ollut. Septimius Severuksen hallituskautta ja Parthian valtakunnan loppua vuonna 224 on esitetty Curtiuksen teoksen kirjoitusajankohdan takarajaksi. Curtius mainitsee myös, että Tyros nauttii rauhasta Rooman vallan alla. Tämä ei sovi vuosiin 193–224, koska Pescennius Niger ryösti kaupungin vuonna 193 ja vuonna 198 kaupunki perustettiin uudelleen Rooman koloniana. Curtius pitää myös Eufratia Rooman ja Parthian rajana, joten hän eli luultavasti myös ennen Severusta, jonka aikana Mesopotamia liitettiin Roomaan. Hän eli luultavasti myös ennen Marcus Aureliusta tai Trajanusta, joiden aikana Rooman valta laajeni Eufratin itäpuolelle. Luultavasti Curtius kirjoitti ensimmäisen vuosisadan aikana.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Keisari, johon Curtius viittaa, ei ilmeisesti perustanut keisarikuntaa vaan palautti rauhan valtakuntaan, joten Augustus ei tule kyseeseen. Kyseinen keisari ei myöskään osallistunut sisällissotaan, vaan pikemminkin esti sisällissodan syttymisen. Curtiuksen mukaan valtakunta oli tuolloin ”ilman päätä”. Nämä kuvaukset sopivat parhaiten Claudiukseen. Claudiusta pidettiin epäsopivana hallitsijaksi, ja häntä voi verrata Aleksanteri Suuren velipuoleen Filippos III Arrhidaiokseen, jota miltei kaikki muut historioitsijat paitsi Curtius pitävät vähäjärkisenä. Lisäksi Arrhidaioksella ja Claudiuksella oli kummallakin sankarillinen pikkuveli, ja Claudiuksen veljeä Germanicusta verrattiinkin Aleksanteriin. Curtius on siis ilmeisesti muokannut Arrhidaioksen kuvaa niin, että se sopisi paremmin Claudiukseen. Curtiuksen mukaan Arrhidaios osallistuu vastahakoisesti Aleksanterin kuoleman jälkeiseen valtataisteluun. Häntä on helppo manipuloida, koska hän on nuori ja kokematon, mutta hän ei ole henkisesti jälkeenjäänyt. Curtiuksen historiassa löytyy myös muita viittauksia Rooman keisareihin. Hänen teoksessaan Aleksanteri muuttuu Caligulan tavoin ajan myötä julmaksi hallitsijaksi. Aleksanterin kuoleman jälkeen Perdikkas teeskentelee, ettei halua kruunua, samaan tapaan kuin Tiberius teki Augustuksen kuoltua.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Keisariajan alkuajoilta tunnetaan kaksikin Curtius Rufusta, joista toinen saattaa olla "Historiae Alexandri Magnin" kirjoittaja. Suetonius mainitsee teoksessaan "De Grammaticis et Rhetoribus" Curtius Rufuksen, joka eli Augustuksen, Tiberiuksen, Caligulan ja Claudiuksen aikana. Curtiuksen historia on myös hyvin retorinen, mikä sopisi hyvin Suetoniuksen reettoriin. Toinen tunnettu Curtius Rufus on Tacituksen ja Plinius nuoremman mainitsema sotilas ja poliitikko. Hän eteni urallaan aina senaattoriksi asti, ja hän oli konsuli vuonna 43 ja myöhemmin "African" prokonsuli. Epigrafisten lähteiden mukaan hänen praenomeninsa oli Quintus. On myös mahdollista, että reettori ja sotilas olivat yksi ja sama henkilö.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Oletettavasti "Historiae Alexandri Magni Macedoniksen" kirjoittaja oli poliitikkona ja sotilaana tunnettu Curtius. Tärkein lähde hänen elämästään on Tacituksen Annaalit (11.20). Curtius oli eräiden väitteiden mukaan gladiaattorin poika, ja alhaisen syntyperänsä takia hän loi luultavasti uransa armeijassa ennen siirtymistään politiikkaan. Nuorena miehenä hän liittyi African kvestorin seurueeseen. Hadrumentumin kaupungissa Curtiukselle ilmestyi näyssä ylimaallinen naishahmo, joka ennusti Curtiuksen palaavan Africaan sen prokonsulina. Curtius rohkaistui tästä ja lähti Roomaan, jossa hänet valittiin kvestoriksi. Curtiuksen tiedetään olleen preettorina Tiberiuksen ollessa keisarina. Preettorin virkaa haki myös moni Curtiusta ylhäisempää sukua oleva henkilö. Tiberius ei pitänyt tätä ongelmana, ja hän kommentoi Curtiuksen alhaista syntyperää sanomalla:


title: Quintus Curtius Rufus

text: Roomalainen virkamiesura seurasi yleensä perinteistä cursus honorumia, mutta Curtiuksen preettorinviran ja konsulikauden välillä oli kuitenkin epätavallisen pitkä aika. Tätä on selitetty sillä, että Curtiuksen tukija oli luultavasti Tiberiuksen pretoriaaniprefekti Sejanus. Sejanus menetti kuitenkin asemansa vuonna 31, ja Curtius pääsi etenemään urallaan vasta Claudiuksen noustua keisariksi. Ilmeisesti Curtius kirjoitti "Historiae Alexandri Magni Macedoniksen" vuosina 31–41. Claudiuksen noustua keisariksi Curtius nimitettiin konsuliksi lokakuussa 43. Myöhemmin hän toimi myös maaherrana Germania Superiorissa, ja hänelle myönnettiin "ornamenta triumphalia" germaaneja vastaan saadusta voitosta vuonna 47 tai 48. Lopulta hänet nimitettiin African provinssin prokonsuliksi. Hän kuoli vuonna 53.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius saattoi olla kotoisin Valentiasta Provencesta, sillä vuodelle 88 ajoitetusta piirtokirjoituksesta selviää, että eräs Q. Curtius Rufus toimi silloin paikallisena virkamiehenä ("duovir").


title: Quintus Curtius Rufus

text: "Historiae Alexandri Magni Macedonis" on ainoa nykyaikaan säilynyt latinaksi kirjoitettu Aleksanterin elämäkerta. Teos on säilynyt jopa 123:na eri käsikirjoituksena, joista vanhin on 800-luvulta. Kaikki käsikirjoitukset ovat kuitenkin huonokuntoisia, ja ne perustuvat samaan alkuperäistekstin, joka on sekin ollut epätäydellinen. Säilyneen version tekstissä on useita aukkoja, ja teoksen kaksi ensimmäistä kirjaa puuttuvat kokonaan. Teoksen alun puuttumisen takia teoksen alkuperäinen nimi ja tarkoitus eivät ole selvillä, ja jopa kirjoittajan oikea nimi jää epävarmaksi. Tärkeimmissä säilyneissä käsikirjoituksissa teoksen kirjoittajaksi kerrotaan kuitenkin Curtius Rufus, ja myös praenomen Quintus mainitaan kaikissa paitsi yhdessä versiossa.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Eri käsikirjoituksissa teoksen nimeksi annetaan "Historiae", "Historiae Alexandri Magni Macedonis" tai "Historiae Magni Macedonis Alexandri".


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen teoksesta ovat säilyneet vain kirjat 3-10. Lisäksi teoksessa on suuria aukkoja viidennessä kirjassa, kuudennen kirjan alussa ja kymmenennen kirjan keskiosassa. Curtius jakoi teoksensa kahteen viiden kirjan osaan. Ensimmäiset viisi kirjaa käsittelevät Aleksanterin ja Dareioksen kamppailua ja sitä, kuinka "fortuna" eli onni vaikuttaa heidän kohtaloihinsa. Viisi jälkimmäistä kirjaa keskittyvät Aleksanteriin sotapäällikkönä, kuninkaana ja tyrannina.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Erään arvion mukaan ensimmäinen kirja alkoi Filippos II:n murhasta ja Aleksanterin noususta valtaistuimelle ja loppui Aleksanterin saapumiseen Hellespontokselle. Toinen kirja olisi käsittänyt Granikosjoen taistelun ja loppunut Memnonin kuolemaan. Ensimmäinen kirja ei luultavasti käsitellyt Aleksanterin nuoruutta, koska Kleitarkhos ei sitä käsitellyt. Ensimmäinen kirja saattoi sisältää esipuheen, jossa kirjoittaja on voinut kertoa itsestään ja teoksensa tarkoituksesta.


title: Quintus Curtius Rufus

text:
Curtiuksen "Historiaen" säilyminen nykypäivään on arvoitus. Kukaan keisariajan tai myöhäisantiikin kirjoittaja, kriitikko tai historioitsija ei viittaa Curtiuksen teokseen. Muita nykypäivään säilyneitä Aleksanteri-historioitsijoita, Arrianosta, Diodorosta, Trogusta ja Plutarkhosta siteerataan muissa antiikin aikaisissa lähteissä.
Mielipiteet Curtiuksen teoksesta ovat vaihdelleet jyrkästi vuosisatojen aikana. Keskiajalla ja renessanssin aikana sitä pidettiin suuressa arvossa. 1180-luvulla Gautier de Châtillon kirjoitti Curtiuksen perusteella oman latinankielisen eepoksen "Alexandreis". Vuonna 1230 Rudolf von Ems kirjoitti Aleksanterin elämästä runomuotoisen version, joka perustui Curtiuksen teokseen, ja vuonna 1250 piispa Philip Walter laati oman Curtiukseen perustuneen "Alexandreisin". 1300-luvulla useat italialaiset humanistit käyttivät Curtiusta lähteenään ja ihailivat hänen tyyliään. Kerrotaan myös, että Aragonian kuningas Alfonso V parantui luettuaan Curtiuksen teoksen. Curtius olikin Pohjois-Italian ruhtinaiden suosiossa. Curtiuksen teos käännettiin vuonna 1348 italiaksi. 1400-luvulla etsittiin täydellistä versiota Curtiuksen teoksesta, ja vuonna 1426 kardinaali Nicolaus Cusanus luulikin löytäneensä version, jossa oli Curtiuksen kadonnut ensimmäinen kirja. Kävi kuitenkin ilmi, että kirjaan oli lisätty sivu jostain toisesta kirjasta. Vindelinus Spirensis julkaisi "Historiae Alexandri Magni Macedoniksen" editio princepsin Venetsiassa vuonna 1470 tai 1471.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen teos oli suosittu, ja se julkaistiin uudelleen vuosina 1472, 1475 ja 1481. Teoksesta ilmestyi uusia korjattuja laitoksia 1500-luvulla. Johannes Freinsheimin vuonna 1648 julkaisemalla versiolla oli suuri vaikutus tiedeyhteisöön, ja Freinsheim laati saatavilla olevista lähteistä Curtiuksen kahden ensimmäisen kirjan rekonstruktion. Hän korjaili myös tekstissä olleita aukkoja ja lisäsi teokseen omat kommenttinsa. Freinsheimin korjaukset ja lisäykset otettiin mukaan myös moneen myöhempään julkaisuun. 1800-luvulla teoksesta ilmestyi useita versioita.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Nykypäivään säilyneistä 123 käsikirjoituksesta viittä pidetään nykyään parhaimpina. Edmund Hedicke kokosi vuonna 1867 Curtiuksen tekstistä version, joka koostui viidestä eri käsikirjoituksesta.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius joutui kritiikin kohteeksi 1900-luvulla. Esimerkiksi Tarn piti Curtiusta ”lahjakkaana amatöörinä”. Hänen mukaansa Curtius käytti lähteitään huolimattomasti. Curtiuksen teos on leimattu sensaatiohakuiseksi, jopa ”historialliseksi fiktioksi”. Toisaalta Curtius kertoo viidennessä kirjassaan kirjoittavansa historiaa ja kommentoi vielä historiografian tekniikkaa.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Aleksanteri Suuren elämästä on säilynyt aikalaiskuvauksia ainoastaan katkelmina, ja nykypäivään säilyneet viisi päälähdettä ovat myöhempää perua. Diodoros Sisilialainen kirjoitti ensimmäisellä vuosisadalla eaa. maailmanhistorian, jonka 17. kirja käsitteli Aleksanteria. Pompeius Trogus, joka eli Augustuksen aikana, käsitteli Aleksanteria kahden kirjan verran teoksessaan "Historiae Philippicae". Troguksen teos on säilynyt nykypäivään vain Junianus Justinuksen lyhennelmänä. Lisäksi Plutarkhos kirjoitti Aleksanterin elämäkerran 100-luvun alussa. Nämä kolme yhdessä Curtiuksen teoksen kanssa kuuluvat niin sanottuun "vulgataan" eli yleiseen traditioon. Niiden lisäksi nykypäivään on säilynyt Arrianoksen Aleksanterin elämäkerta. Nykytutkijat ovat yleensä suosineet Arrianosta vulgata-lähteiden kustannuksella.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius ja Diodoros ovat käyttäneet pitkälti samaa lähdettä, joka luultavasti oli Kleitarkhos. Kleitarkhos kirjoitti pian Aleksanterin kuoleman jälkeen, mutta hän ei itse ollut mukana Aleksanterin sotaretkillä. Diodoroksen 17. kirjan uskotaan olevan suurelta osin lyhennelty versio Kleitarkhoksen Aleksanteri-elämäkerrasta. Mutta vaikka Curtius ja Diodoros käyttivätkin samaa lähdettä, heidän teoksensa eroavat toisistaan. Diodoros kirjoitti maailmanhistoriaa, ja hänen oli pakko lyhentää Kleitarkhoksen elämäkertaa. Curtius kirjoitti puolestaan vain Aleksanteria käsittelevän elämäkerran ja käytti hyväkseen myös muita lähteitä. Curtius ei usein kuitenkaan mainitse, mitä lähdettä hän käyttää. Tarn esitti, että Curtius olisi käyttänyt lähteenään Diodoroksen 17. kirjaa, mutta tätä ei pidetä nykyään todennäköisenä.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius mainitsee Kleitarkhoksen teoksessaan kahdesti mutta Ptolemaioksen ja Timageneen vain kerran. Timageneesta ei tiedetä juuri mitään, ja hänen Aleksanterin elämäkertansa mainitaan vain Curtiuksen teoksessa. Curtiuksen ja Arrianoksen teoksissa on joitakin kohtia, jotka ovat hyvin samanlaisia. Luultavasti Curtius käytti näissä kohdissa lähteenään Ptolemaiosta, joka oli Arrianoksen päälähde.


title: Quintus Curtius Rufus

text: On myös väitetty, että Curtius ja Diodoros käyttivät Kleitarkhoksen lisäksi lähteenään Duris Samoslaisen historiaa ja Diyllosta. Hammondin mukaan Curtius käytti Diyllosta muun muassa Kreikkaa käsittelevissä asioissa. Kreikan tapahtumien kuvaukset poikkeavat tyyliltään muusta tekstistä esimerkiksi siten, että ne ovat vähemmän sensaatiomaisia eivätkä suhtaudu Aleksanteriin vihamielisesti. Curtius olisi lisäksi käyttänyt Hegesias Magnesialaista neljännessä kirjassa, jossa kuvataan Gazan tapahtumia. Seitsemännessä kirjassa Curtius käyttää Hammondin mukaan Kleitarkhoksen lisäksi muun muassa Aristobulosta ja Onesikritosta.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius on saattanut käyttää Onesikritoksen lisäksi lähteenään myös Nearkhosta, sillä kumpaankin viitataan Curtiuksen kymmenennessä kirjassa. Tarn arveli, että Curtius olisi käyttänyt useita muitakin lähteitä. Hän esitti kolme mahdollista lähdettä, joista ensimmäinen olisi käsitellyt erilaisia makedonialaisia traditioita ja Makedonian yhteiskuntaa. Tästä lähteestä Curtius olisi saanut muun muassa kuvauksen perinteisestä leivän leikkaamisesta makedonialaisen avioliittoseremonian yhteydessä. Toinen lähde olisi ollut kokoelma kreikkalaisten palkkasotilaiden muistelmia. Kolmas lähde olisi kuulunut peripateettiseen traditioon, ja se olisi ollut myötämielinen Aristotelesta ja Kallisthenesta kohtaan. Myöhemmät tutkijat ovat kuitenkin arvostelleet Tarnin teoriaa.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Lähteiden lisäksi Curtiuksen tekstistä voi päätellä, että hän käytti malleinaan myös esimerkiksi Liviusta ja Vergiliusta. Esimerkiksi eräässä kohdassa Curtiuksen kuvaus Aleksanterista on hyvin samanlainen kuin Liviuksen kuvaus Hannibalista. Hannibalin tavoin Aleksanteri osaa vain valloittaa uusia maita mutta ei osaa hyödyntää voittoa. Curtius lainaa ja muokkaa tällaista materiaalia vapaasti, ja siksi hänen Aleksanterinsa on roomalaisen näkökulman värittämä. Curtius oli myös poliitikko ja tunsi hyvin roomalaisen politiikan kuviot. Tämä näkyy esimerkiksi Amyntas Andromeneen pojan puolustuspuheessa, sillä se muistuttaa hyvin paljon puolustuspuhetta, jonka M. Terentius luki, kun häntä vuonna 32 syytettiin maanpetturuudesta. Tämä puolustuspuhe on säilynyt Tacituksen teoksissa. Curtius lainaa myös Herodotokselta: esimerkiksi Dareios laskee joukkojensa määrän samaan tapaan kuin Kserkses tekee Herodotoksen historiassa. Lisäksi hän näkee samanlaisia enneunia kuin Kserkses. Persian porttien taistelu muistuttaa paljon Thermopylain taistelua ja niin edelleen.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen tyyli on saanut vaikutteita retoriikasta, ja hänen tekstinsä on sensaationhakuista ja tunteisiin vetoavaa. Hän pitää myös eksoottisista ja kaukaisista asioista. Curtiuksen teoksessa on useita joukkokohtauksia ja kohtauksia, joissa väkijoukot tai sotilaat joutuvat paniikkiin, ja hän pitää myös vastakohdista ja ironisista käänteistä.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius kuvaa henkilöitä ja paikkoja usein lyhyesti, ja yleensä kuvaukset ovat yliampuvia tai täysin vääriä. Esimerkiksi Parmenionista Curtius kertoo, että ”hän oli saavuttanut paljon ilman Aleksanteria, mutta Aleksanteri ei ollut saavuttanut mitään ilman Parmenionia”. Curtius kertoo itse yhdeksännessä kirjassaan (9.1.34), että hän on ottanut lähteistään enemmän asioita kuin mitä itse uskoo todeksi. Hän valitsee aina romanttisimman, liioitelluimman tai pateettisimman materiaalin. Maantieteestä hän kirjoittaa surkeasti mutta kuvailee kauniita maisemia ja luonnon erikoisuuksia hyvin. Taistelukuvaukset ovat epäselviä, jopa käsittämättömiä. Curtius kuvaa kuitenkin mielellään itämaista loistoa ja prameutta. Hänen teoksessaan on lisäksi enemmän puheita kuin kaikissa muissa Aleksanteria käsittelevissä teoksissa yhteensä.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen teoksessa on useita rasistisia kuvauksia: esimerkiksi persialaiset kuvataan naismaisiksi, ja jopa heidän naisensa ovat urhoollisempia kuin miehet. Skyyttejä Curtius pitää vähän parempina, sillä heillä kerrotaan olevan jonkin verran älyä ja jotkut jopa kykenevät harjoittamaan filosofiaa. Myös kreikkalaisista annetaan huono kuva.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtiuksen teosta ei pysty ajoittamaan tyylin perusteella varmasti. Curtiuksen käyttämät lauserakenteet ja muut tyylipiirteet viittaavat kuitenkin ensimmäisen vuosisadan alkuun tai puoliväliin.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius antaa Aleksanterista ristiriitaisen kuvan, mutta tämä epäjohdonmukaisuus on peräisin hänen käyttämistään lähteistä. Muiden vulgata-lähteiden tavoin Curtiuksen Aleksanteri on nuori kuningas, jonka toistuva hyvä onni turmelee. Neljännessä kirjassa Ammonin papit tervehtivät Aleksanteria Juppiterin poikana, koska hän määrää heidät tekemään niin. Viidennessä kirjassa Aleksanteri alkaa omaksua itämaisia tapoja, ja kuudennessa hän joutuu eunukki Bagoaan pauloihin, viettää yön amatsonien kuningattaren kanssa ja alkaa käyttää persialaisia vaatteita. Seitsemännessä kirjassa hän murhauttaa Parmenionin, kahdeksannessa hän murhaa Kleitoksen ja teloituttaa Kallistheneen.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius kuvaa myös Aleksanterin hyviä puolia. Hän muun muassa suree aidosti Dareioksen vaimon kuolemaa ja kunnioittaa Dareioksen äitiä Sisigambista. Curtius kuvaa myös Aleksanterin urhoollisuutta, ja viimeisessä kirjassa hän antaa Aleksanterista myönteisen kuvan.


title: Quintus Curtius Rufus

text: Curtius antoi luultavasti Aleksanterin taruelämäkerran lisäksi herätteen 1500-luvulla eläneen Paolo Veronesen maalaukseen, jossa Aleksanteri Suuri ottaa vastaan kukistetun Dareios III:n perheen Issoksen taistelun jälkeen. Charles Le Brun maalasi taulun samasta aiheesta 1600-luvulla, ja toisessa hänen maalauksessaan Aleksanteri saapuu Babyloniin. Curtiuksen teos on ainoa, jossa tämä tapahtuma kuvataan.


title: Wernher von Braun

text: Wernher Magnus Maximilian Freiherr von Braun (23. maaliskuuta 1912 Wirsitz, Saksa – 16. kesäkuuta 1977 Alexandria, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen raketti-insinööri. Hän oli toisessa maailmansodassa käytetyn V2-ohjuksen pääsuunnittelija ja sodan jälkeen Yhdysvaltain avaruusohjelman päähahmoja. Hän oli mukana Yhdysvaltain ensimmäisestä satelliitista Explorer 1:stä lähtien aina avaruussukkulaohjelmaan saakka. Erityisesti hän oli Apollo-ohjelman kuuraketti Saturn V:n pääsuunnittelija.


title: Wernher von Braun

text: Wernher von Braun syntyi Wirsitzissä (nyk. Wyrzysk, Puola) Posenin provinssissa, joka oli tuolloin osa Saksan keisarikuntaa. Hän oli keskimmäinen perheen kolmesta pojasta. Braun kuului vähäiseen vapaaherralliseen aatelissukuun, jonka paronin arvon () hän myös peri. Braunin isä oli konservatiivinen virkamies Magnus Freiherr von Braun (1878–1972), joka toimi maatalousministerinä liittohallituksessa Weimarin tasavallan aikana. Hänen äitinsä Emmy von Quistorp (1886–1959) oli keskiajan Euroopan kuningashuoneiden jälkeläinen. Braunin nuorempi veli oli nimetty isänsä mukaan Magnus Freiherr von Brauniksi. Wernher von Braun sai äidiltään luterilaisen konfirmaationsa jälkeen lahjaksi teleskoopin, jonka myötä hänessä heräsi kiinnostus tähtitieteeseen. Saksan menetettyä Wirsitzin Puolalle ensimmäisen maailmansodan jälkeen von Braunin perhe siirtyi monien muiden perheiden tavoin valtakunnanrajan mukana. He asettautuivat Berliiniin, jossa rakettikäyttöisten autojen nopeusennätysten haltijoiden Max Valierin ja Fritz von Opelin innoittama 12-vuotias von Braun aiheutti suurta häiriötä väkijoukossa räjäytettyään lelurattaat, joihin hän oli kiinnittänyt useita ilotulitusraketteja. Paikallinen poliisi otti hänet huostaansa aina siihen asti, kunnes hänen isänsä tuli vapauttamaan hänet.


title: Wernher von Braun

text: Braun oli myös taitava amatöörimuusikko, joka osasi soittaa ulkomuistista Beethovenia ja Bachia. Hän soitti selloa ja pianoa ja oli säveltäjä Paul Hindemithin opissa.


title: Wernher von Braun

text: Braun oli pitkään rakettitekniikan harrastaja. Toiminta oli rakettitekniikan kehittämistä Weimarin tasavallan maavoimien rahoituksella. Valvojana oli jo tuolloin kapteeni (myöhemmin kenraali) Walter Dornberger. Tällä tavalla Saksa onnistui kehittämään asetta kiertäen rauhansopimuksen ehdot.


title: Wernher von Braun

text: Braun valmistui vuonna 1932 diplomi-insinööriksi Berliinin teknillisestä korkeakoulusta pääaineenaan mekaniikka. Vuonna 1934 hän väitteli fysiikan tohtoriksi Friedrich-Wilhelms-Universitätistä (nykyinen Humboldt-Universität). Braunin salaiseksi julistetun väitöskirjan aihe oli "Konstruktive, theoretische und experimentelle Beiträge zu dem Problem der Flüssigkeitsrakete". Braun tunsi Robert Goddardin työn nestemäisten polttoaineiden käytöstä raketeissa.


title: Wernher von Braun

text: Adolf Hitlerin tultua valtaan rakettiase sai paljon suuremmat kehitysvoimavarat. Braun nousi V2-ohjuksen kehittelyn johtoon. Sen rakettimoottorin pääsuunnittelija oli Walter Thiel. V2-ohjelma oli Saksalle yhtä suuri ponnistus kuin Manhattan-projekti Yhdysvalloille. Lisäksi rakettihanke ei rasittanut tuolloin muuten sotateollisuuden ulkopuolelle sijoittuneita fyysikoita vaan insinöörejä, jotka muutoin olisivat työskennelleet käytännön merkityksen omaavien aseiden suunnittelussa. Hanke kuitenkin antoi von Braunille merkittävän kokemuksen, jota hän saattoi hyödyntää myöhemmin Apollo-ohjelmassa.


title: Wernher von Braun

text:
Tästä vaiheesta kaikki, pääosin hänen ystäviensä kirjoittamat, elämäkerrat antavat hyvin siloitellun kuvan. Von Braun oli
kansallissosialistisen puolueen jäsen vuodesta 1933 alkaen ja SS-majuri. Itse hän väitti liittyneensä puolueeseen voidakseen jatkaa työtään rakettien parissa ja että hän pysyi erossa poliittisesta toiminnasta. Siirryttyään Yhdysvaltojen palvelukseen hänet vapautettiin kaikista syytteistä.


title: Wernher von Braun

text: Von Braun ja useimmat hänen tärkeimmistä alaisistaan siirrettiin noin 200 V-2-ohjuksen mukana operaatio Paperclipin avulla Yhdysvaltoihin. Yhdysvalloissa hän toteutti Yhdysvaltain maavoimien Army Ballistic Missile Agencyn rakettihankkeita Huntsvillen varikolla Alabamassa. ABMA toteutti Yhdysvaltain ensimmäisen satelliitin (Explorer 1) radalleen 31. tammikuuta 1958. Se perustui V-2:n pohjalta kehitettyyn keskimatkan ohjukseen, Redstoneen.


title: Wernher von Braun

text: NASA aloitti toimintansa 1. lokakuuta 1958. ABMA:n Huntsvillen Redstone-keskus liitettiin NASAan Marshall Space Flight Centeriksi 1. heinäkuuta 1960 ja von Braunista tuli keskuksen ensimmäinen johtaja (heinäkuusta 1960 helmikuuhun 1970). Braun johti Saturn-kuuraketin kehittelyä Apollo-avaruusohjelman yhteydessä. Nixon päätti Apollo-lennot muutamaa laukaisua aiemmin kuin ohjelma oli rakentanut raketteja. Hänen aikanaan von Braun siirrettiin NASA:n päämajaan Washingtoniin. Samaan aikaan Huntsvillen saksalaiset raketti-insinöörit siirrettiin eläkkeelle. He olivat tuolloin likimain eläkeikäisiä. Rakettien kehitystyö oli merkittävästi vähentynyt NASA:ssa. Kyseessä on kuitenkin voinut olla ilmailualalle tyypillinen ”puhdistus”. Braun vaikutti vielä ATS-tietoliikennesatelliittien ja avaruussukkulan kehittelyyn.


title: Wernher von Braun

text: Apollo 11:n laskeuduttua Kuuhun von Braun teki listan avaruuden valloituksen aikatauluun liittyvistä visioista. Luettelossa on suluissa suunnitelman toteutumisvuosi tai suunniteltu toteuttamisvuosi.Vuonna 1947 von Braun avioitui serkkunsa Maria Luise von Quistorpin kanssa. He saivat kolme lasta ja liitto jatkui aina Wernher von Braunin kuolemaan asti. Vuonna 1973 von Braunilla todettiin rutiinitutkimuksessa maksasyöpä, jota ei voitu tulevina vuosina kirurgisesti hoitaa. Braun kuoli haimasyöpään vuonna 1977.


title: Suodatin

text: Suodatin eli suodin eli filtteri voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Astma

text: Astma on keuhkoputkien limakalvojen krooninen tulehdus. Sen aiheuttaa virheellinen yliherkkä immuunivaste, joka aiheuttaa keuhkojen toiminnan häiriöitä, kuten tulehduksia ja erityisesti keuhkoputkien ahtautumista, mikä vaikeuttaa sisään- ja uloshengitystä. Keuhkoputkiin muodostuu paksua limaa. Limakalvon reagoinnin taustalla on allergeenien tai mikrobien (virukset, bakteerit) aiheuttamaa tulehdusta, fyysisen rasituksen tai tuntemattomien tekijöiden laukaisemaa pitkäaikaista ärsytystä. Esimerkiksi eläinpölyn, siitepölyn, pölypunkkien, tiettyjen ruoka-aineiden, kylmän ilman, liikunnan ja henkilökohtaisten huolien on todettu laukaisevan astmakohtauksen.


title: Astma

text: Aikuisväestöstä sairastaa astmaa kuusi prosenttia, mutta merkittävällä osalla astma on lievä eikä vaadi päivittäistä hoitoa. Äkillinen kohtaus saattaa kuitenkin vaatia sairaalakäyntiä.


title: Astma

text: Vuonna 2009 julkaistu tutkimus antaa viitteitä siitä, että kodin oleskelutiloissa sijaitseva kosteusvaurio saattaa tuottaa lapsille astmaoireita.


title: Astma

text: Astmalla ei ole varsinaisia tyyppejä, mutta se voidaan jakaa sen mukaan, mikä laukaisee astmareaktion, seuraavasti: atooppiseen astmaan, allergiseen astmaan, infektioastmaan sekä rasitusastmaan. Astman synty ja reaktioiden paheneminen yhdistetään myös kosteusvaurioihin ja muihin sisäilmaongelmiin.


title: Astma

text: Taipumus atooppiseen astmaan eli ulkoisten tekijöiden aiheuttamaan astmaan on voimakkaasti perinnöllinen. Jos toinen vanhemmista sairastaa, sairastumistodennäköisyys on noin 25 prosenttia, jos molemmat sairastavat, sairastumistodennäköisyys on noin 60–80 prosenttia. Atooppisen astman muodostumiseen vaikuttaa paljon ympäristön haittatekijöiden määrä.


title: Astma

text: Astman oireita ovat hengityksen vinkuminen, ajoittainen hengenahdistuksen tunne, yskä tai yöyskä sekä rasituksessa hengityksen vinkuminen tai hengenahdistuksen tunne. Astmaa sairastava yskii tulehtuneiden limakalvojen erittämää limaa. Astman ensioire on usein pitkäaikainen yskä, varsinkin öisin. Allergiatyyppisessä astmassa oireet esiintyvät usein keväällä ja kesällä, kun kasvit levittävät siitepölyään. Jos oireita esiintyy vain rasituksessa, kyseessä on "rasitusastma".


title: Astma

text: Perusterveydenhuollossa stetoskoopilla tapahtuvassa auskultoinnissa astmaan viittaava löydös on vinkuva uloshengitys. Vinkuminen on usein kuultavissa myös ilman apuvälineitä. Varsinaisessa sairaanhoidon piirissä tapahtuvassa diagnosoinnissa käytetään apuna mm. spirometriaa ja rasituskoetta.


title: Astma

text: Astmaa hoidetaan lääkkeillä, jotka otetaan yleisimmin inhaloimalla eli sisäänhengittämällä niitä keuhkoputkien limakalvolle, mutta sitä voidaan hoitaa myös systeemisesti verenkierron välityksellä vaikuttavilla tabletteina tai oraaliliuoksina. Suoraan keuhkoihin annosteltaessa lääkkeiden vaikutus saadaan helposti rajattua, jolloin sivuvaikutukset pysyvät vähäisinä ja annostus pienenä. Hoito jakautuu keuhkoputkia laajentavaan ja tulehdusreaktiota ehkäisevään. Astman hoidossa tavoitteena on saavuttaa hoitotasapaino, jossa keuhkoputkia laajentavaa lääkitystä tarvittaisiin mahdollisimman vähän.


title: Astma

text: Tulehdusta vähentäviä lääkkeitä käytetään astman hoitavina lääkkeinä. Inhaloitavat kortikosteroidit (mm. beklometasoni, budesonidi, flutikasoni, siklesonidi) hoitavat keuhkoputkien limakalvotulehdusta paikallisesti. Kortikosteroidihoito aloitetaan suurella annoksella, jotta tulehdus saataisiin hallintaan ja vähitellen annosta pyritään pienentämään sellaiseksi, jolla oireet pysyvät poissa. Haittavaikutuksena kortikosteroideilla voi olla suun tai nielun hiivainfektio. Myös ääni saattaa käheytyä. Toinen hoitavien lääkkeiden ryhmä on kromonit, joihin luetaan kromoglikaatti ja nedokromiili.


title: Astma

text: Keuhkoputkia laajentavia lääkkeitä käytetään astmaoireiden lievittämiseen ja kohtauslääkityksenä. Näihin kuuluvat inhaloitavat β-agonistit (sympatomimeetit) ja antikolinergit. β-agonistit stimuloivat selektiivisesti keuhkoputkien sileän lihaskudoksen sympaattisen hermoston β-reseptoreita, minkä seurauksena lihakset relaksoituvat ja ahtautuneet keuhkoputket laajenevat. Lyhytvaikutteisia β-agonisteja ovat mm. salbutamoli ja terbutaliini ja pitkävaikutteisia salmeteroli. Antikolinergit (mm. ipratropiumi) salpaavat epäselektiivisesti M-reseptoreita ja niitä käytetään yleensä yhdessä β-agonistien kanssa, jolloin saavutetaan parempi teho kuin yhdellä lääkeaineella.


title: Astma

text: Systeemisesti vaikuttavana keuhkoputkien ahtautumista vähentävänä lääkkeenä käytetään teofylliiniä.


title: Astma

text: Osteopatiahoidolla on tutkimuksen mukaan todettu vaikutusta astman hoidossa. Lääkkeiden käyttöä on voitu vähentää, ja aamun puhallusarvot (PEF) paranivat.


title: Astma

text: Astman periytyvyys on hyvin voimakasta. Jos molemmilla vanhemmilla on atopia, lapsen riski sairastua astmaan on 70 prosenttia. Jos vain toisella on, riski on 50 prosenttia.


title: Astma

text: Varsinaista astmageeniä ei ole löydetty, vaan astma periytyy monen tekijän vaikutuksesta. Astman esiintyvyys on lisääntynyt viime aikoina. Tämä viittaa siihen, että ympäristötekijät ja alttiusgeenit yhdessä vaikuttavat, ilmaantuuko astmaa vai ei.


title: Leikki

text: Leikki on varsinkin lasten harjoittamaa, usein määrämuotoista ja määräsääntöjä noudattavaa, mielihyvänsävyistä toimintaa ilman tietoista hyötytarkoitusta. Sillä on myös tärkeä merkitys lapsen kehitykselle.


title: Leikki

text: Wood ja Attfield (1996) ovat määritelleet leikkiä Hujalan (2002) mukaan seuraavasti:Leikki on lapsen luontainen tapa oppia. Sen avulla lapsi tutustuu ympäristöönsä ja opettelee uusia asioita. Leikki voi olla vapaata leikkiä tai aikuisen ohjaamaa. Aikuisen tehtävä leikin tukemisessa on tarjota lapselle mahdollisimman monipuolinen ympäristö leikin mahdollistajaksi. Leikki voi oikeastaan olla mitä vain, esimerkiksi tarinat, laulut, lorut, hokemat, arvoitukset, vitsit, härnääminen ja kiusoittelu voidaan lukea leikkeihin.


title: Leikki

text: Leikin kautta lapset elävät vuorovaikutussuhteita, tunteita ja toimintatapoja, joita he ovat itse kokeneet ja nähneet. Usein aikuinen saa enemmän tietoa lapsen elämästä ja maailmasta havainnoimalla lasten leikkiä, kuin mitä olisi mahdollisuus saada lapsen elämää kartoittavien kysymysten avulla. Leontjev (1977) nimeää leikin lapsen johtavaksi toiminnaksi varhaislapsuudessa. Leikki on keskeinen asia lapsen elämässä ja oppiminen rakentuu pitkälti sen varaan.


title: Leikki

text: Lapsen leikki kehittyy iän myötä.


title: Leikki

text: Piagetin leikin teoria:


title: Leikki

text: Leikin kehitysvaiheet seuraavat ajattelun kehitysvaiheita. Leikki on egosentristä ja kehittymätöntä ajattelua. Piaget määrittelee leikin puhtaaksi assimilaatioksi: yksilö sulauttaa kokemuksensa todellisuudesta ja olemassa olevan ajattelunsa tuttuun objektiin tai tilanteeseen.


title: Leikki

text: Leikin kehitys:


title: Leikki

text: 1. Harjoitteluleikki (sensomotorinen kausi)


title: Leikki

text: 2. Symbolileikki (esioperationaalinen kausi)


title: Leikki

text: 3. Roolileikki: roolileikki yksin toisen elinvuoden jälkipuoliskolla, rinnakkainleikki kolmevuotiaana, yhteinen roolileikki neljävuotiaana, yleistynyt yhteinen roolileikki neljännen vuoden lopussa, yhteisen roolileikin täydellistyminen 5–6-vuotiaana


title: Leikki

text: 4. Sääntöleikki (konkreettisten operaatioiden kausi)


title: Leikki

text: Leikin muotoja ovat yksinleikki, rinnakkainleikki ja yhteisleikki.


title: Leikki

text: Leikkiä pidetään välttämättömänä lapsen fyysisen, sosiaalisen, emotionaalisen ja kognitiivisen kehityksen kannalta. Leikki on luonnollinen tapa oppia, ja sillä on ratkaiseva merkitys lapsen koko terveelle kehitykselle ja itsetietoisuudelle. Piagetin mukaan leikki osoittaa lapsen älyllisen kehityksen. Vygotsky puolestaan uskoo, että leikki on älylliselle kehitykselle välttämätön edellytys, sillä kuvitteellisten tilanteiden luominen johtaa abstraktin päättelyn kehittymiseen.


title: Leikki

text: Leikin sisältö ja laatu voivat vaihdella lapsen vireystilan, leikkikavereiden, leikkivälineiden, leikkipaikan, aikuisten läsnäolon ja leikinohjauksen mukaan. Leikin avulla voidaan myös arvioida lapsen kehitystä ja sitä voidaan käyttää kasvatuksen ja opetuksen välineenä.


title: Leikki

text: Leikin myönteiset kehitysvaikutukset eivät tapahdu automaattisesti. Lapsen kehittyminen ja oppiminen ovat riippuvaisia siitä, mitä lapsi leikkii ja millaista vuorovaikutusta hänellä on toisten ihmisten kanssa. Lapsi tarvitsee sekä vapaaehtoista, spontaania leikkiä, mutta myös aikuisten organisoimaa ohjattua leikkiä. Päiväkodeissa tulisi keskittyä nykyistä enemmän sensomotoristen toimintojen ja kielen kehittämiseen.


title: Leikki

text: Leikki auttaa lasta käsittelemään paljon erilaisia tunteita. Leikin avulla voi lähestyä arkipäivän asioita ja vaikeitakin asioita positiivisen toiminnan kautta, toisin sanoen, se on kuin arkipäivän terapiaa. Tarkastelemalla lapsen leikkejä voidaan huomata erilaisia teemoja, joita lapsi nostaa tiedostamattaan esille. Onnistumisen kokemukset leikeissä parantavat lapsen itsetuntoa. Onnelliset leikit, joissa on hyvä loppu saavat lapset hyvälle mielelle ja lievittävät stressiä.


title: Leikki

text:
Yhdessä leikkiminen on usein monipuolisesti kehittävämpää kuin yksin leikkiminen. Kaverin kanssa leikkiessä lapsi ottaa huomioon myös toisen osapuolen. Lapsille on todella tärkeää sopia leikin säännöistä. Tämä kehittää lapsen sosiaalisia taitoja. Yhdessä sopiminen ja ongelmien ratkaiseminen ovat tärkeitä taitoja, joita lapsi tulee tarvitsemaan elämässään. Aikuinen on myös tärkeä osa lasten leikkejä. Vanhempi on lapsille tärkeä roolimalli ja tämän tuleekin ohjata ja tukea lasten leikkejä tarvittaessa.
Tutun aikuisen kanssa leikkiessä lapsi leikkii turvallisemmin kuin lapsiryhmässä. Lapsiryhmässä lapsen on kehitettävä paljon tehokkaammin sosiaalisia taitojaan, jotta leikki sujuisi muiden lasten kanssa. Tutun aikuisen kanssa leikkiessä lapsi ei joudu kohtaamaan haasteita, kuten konfliktitilanteita, joita lapsiryhmässä usein esiintyy. Konfliktitilanteessa lapset joutuvat käsittelemään yhteistä haastetta ja hakemaan aktiivisesti ratkaisua yhdessä, jotta leikki voisi jatkua ongelmitta. Leikeissään lapset päätyvät erilaisiin rooleihin, jolloin lasten on pystyttävä jakamaan roolit toisilleen.


title: Leikki

text: Lapsella on synnynnäinen tarve saada liikkua. Heti syntymänsä jälkeen lapsi alkaa liikkua, tosin aivan aluksi liikkuminen on vain raajojen tiedostamatonta liikuttelua, eli varhaisrefleksiivisyyttä. Normaali lapsi oppii ilman erityistä harjoittelua kaikki tarvittavat motoriset taidot, koska liikkumaan oppiminen on lapselle luontainen tapahtuma. Leikkiessä lapsi harjaannuttaa huomaamattaan tärkeitä motorisia taitojaan. Leikeissään lapsi usein juoksee, ryömii, konttaa, hyppii ja käsittelee erilaisia tavaroita käsillään. Vaikka motoristen taitojen oppiminen on suurelta osin lapsen sisältä kumpuava tarve, on vanhemmalla tärkeä rooli lapsen kehityksessä. Vanhemman tulee antaa lapsen kokeilla motorisia taitojaan liikunnan avulla. Ulkona lapselle avautuu enemmän mahdollisuuksia kokeilla ja kehittää motorisia taitojaan, koska tilaa liikkua on enemmän tarjolla kuin sisällä. Lasten liikuntapedagogiikan tutkija Arja Sääkslahti Jyväskylän yliopistosta kertoo (Tiede), että 3-4-vuotiaiden lasten motoriset taidot ovat erityisesti yhteydessä siihen, kuinka paljon he viettävät aikaa ulkona. Enemmän ulkona aikaa viettävä lapsi yleensä juoksee ja hyppää paremmin kuin lapsi joka viettää aikaa enemmän sisällä.


title: Leikki

text: Mead on jaotellut lapsen itsetietoisuuden kehittymisvaiheita. Ensin on leikkivaihe, jossa lapsi saa aikaan roolisiirtymän itsestä toiseen puheen avulla tai valitsemalla leikkiroolin. Lapsi siirtyy rooliin ja käyttäytyy sen mukaisesti. Leikin loputtua hän palaa omaksi itsekseen muuttumattomana. Lapsi alkaa erottaa subjektiminänsä, luonnollisen itsensä objektiminästä, eli kuvasta itsestään sosiaalisena objektina. Samalla itsetietoisuuden alkeet alkavat kehittyä.


title: Leikki

text: Toisena on pelivaihe, jossa subjektiminään alkavat yhdistyä toisten moninaistuvat näkemykset objektiminästä. Lapsi oppii yhdistämään minuutensa representaatiot toisten ominaisuuksiin ottamiensa roolien avulla.


title: Leikki

text: Näiden jälkeen alaa yleistynyt toinen vaihe, jolloin lapsi yhdistää subjektiminänsä lukuisiin objektiminuuksiin. Näin hän muodostaa metakognitiivisia näkemyksiä toimintakonteksteista. Leikin säännöt alkavat kiinnostaa lasta ja hän alkaa sovittaa leikin roolin mukaista käyttäytymistä hahmottamiinsa leikin sääntöihin. Lapsi reflektoi näin kulttuurista omaksumiaan sosiaalisia sääntöjä. Lapsi alkaa omaksua näin myös leikin ulkopuolisia sääntöjä ja yhteiskuntaan sopeutuminen alkaa.


title: Luettelo lemmikkilinnuista

text: Tämä on luettelo lemmikkilinnuista aakkosjärjestyksessä.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Max Payne 2: The Fall of Max Payne on suomalaisen Remedy Entertainmentin kehittämä ja yhdysvaltalaisen Rockstar Gamesin julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli, joka on jatkoa vuoden 2001 "Max Paynelle". Peli julkaistiin Windowsille sekä PlayStation 2:lle ja Xboxille vuonna 2003. Peli on edeltäjänsä tapaan film noir -tyylinen ja käyttää hyväkseen elokuvatyylisiä tehosteita.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Pelissä esitetään suomalaisen Poets of the Fall -yhtyeen kappaletta ”Late Goodbye” erilaisissa muodoissa. Pelissä soi Apocalyptican Perttu Kivilaakson soittama selloversio ensimmäisen "Max Paynen" tunnusmusiikista.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Pelattavuudeltaan "Max Payne 2" on enemmän toimintaan painottuva kuin edeltäjänsä. Pelissä hyödynnetään ensimmäisestä osasta tuttua Bullet Timea, jossa Max voi hidastaa tapahtumien kulkua ja tähdätä nopeammin kuin viholliset. Max voi ladata aseensa nopeammin kuin perinteisesti tekemällä 360 asteen pyörähdyksen. Mitä enemmän Max kukistaa vihollisia, sitä tehokkaammaksi Bullet Time muuttuu ja lopulta Maxin on mahdollista jopa väistää ohi kiitäviä luoteja.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text:
"Max Payne 2" oli eräs ensimmäisistä peleistä,
joissa oli käytössä Havokin fysiikkamallinnuksen versio 2. Tämän ansiosta pelaaja pystyy vaikuttamaan ympäristöönsä enemmän kuin aiemmassa peleissä. Vihollisten vartalot käyttäytyvät kaatuessaan realistisesti.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Max Payne on raunioituneessa kartanossa haavoittuneen naisen äärellä. Hän muistelee asioita, jotka ovat tuoneet hänet sinne.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Aiemmin Max herää huojuvana sairaalassa. Hän tietää olevansa murhayrityksen kohteena. Paetessaan sairaalasta hän kohtaa poliisipäällikkö Jim Bravuran, joka on tyrmistynyt Maxin teosta. Kommandojen ampuessa Bravuraa Max joutuu ruumishuoneelle, missä hän tunnustaa tappaneensa työtoverinsa etsivä Wintersonin.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Alfred Woden oli pitänyt sanansa. Max on vapautettu murhasyytteistään ja hän on palannut takaisin töihin New Yorkin poliisiin NYPD:hin. Eräänä iltana hän saa hälytyksen varastolla ammuskelusta. ”Siivoojiksi” itseään nimittävät rikolliset pakenevat ja Max tapaa Mona Saxin, jonka hän oli luullut kuolleen kaksi vuotta sitten. Mona on epäilty senaattori Gaten murhasta, mutta Max pysyy vaiti. Vodka-ravintolassa Max auttaa ystäväänsä Vladimir Lemiä selviämään Vincent ”Vinnie” Gognittista, joka on julistanut uuden sodan venäläistä vastaan. Vlad epäilee Gognittin usuttaneen Siivoojat Maxin kimppuun. Mona käy tapaamassa Maxia hänen kotonaan, mutta Siivoojien hyökätessä hän pakenee ja Max joutuu puolustuskannalle. Myöhemmin hän käy itse tapaamassa Monaa tämän piilopaikassa. Käy ilmi, että Siivoojat ovat murhanneet Inner Circle -seuran jäsenen, jolta Maxin piti saada selventävää tietoa. Max tappaa Siivoojien johtajan Kaufmanin, mutta hänet ja Mona tavataan rikospaikalta. Poliisit pidättävät Monan.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Poliisiasemalla päällikkö Bravura ei enää usko Maxin selityksiä Siivoojien hyökkäyksistä ja takavarikoi tämän aseet. Max epäilee Wintersonin vuotavan tietoja poliisilta ja menee kuulustelemaan Monaa. Yllättäen Siivoojat hyökkäävät poliisiasemalle kohteenaan Max ja Mona, jolloin Mona pakenee kaaoksen keskellä. Max päättää lähteä ja saa kyydin Vladilta, joka uskoo meneillään olevan sodan päättyvän pian. Max löytää Monan tämän piilopaikasta, jossa he antavat tunteilleen vallan. Siivoojat kuitenkin keskeyttävät heidät ammuskelullaan. Lyhyen taistelun jälkeen Max päättää selvittää hyökkäyksien syyn. Mona seuraa häntä, ja he löytävät Siivoojien päämajan eräältä rakennustyömaalta. Mona pelastaa Maxin hengen rakennuksen lopulta räjähtäessä. Myös poliisi saapuu taistelun myötä. Etsivä Winterson aikoo ampua Monaa tämän estäessä pidätystä, jolloin Max ampuu Wintersonia kuolettavasti. Viimeisillä voimillaan Winterson kuitenkin ampuu Maxia, jonka seurauksena Max loukkaantuu vakavasti.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Toivuttuaan Max lähtee sairaalasta ja päättää hankkia todelliset vastaukset Alfred Wodenin luota. Selviää, että Vladimir Lem on todellinen Siivoojien käskijä ja vallankumouksellinen Wodenin salaseurassa. Gognitti ja Woden tulisivat aivan minä hetkenä hyvänsä kuolemaan Vladimirin käsissä aivan kuten Max Lemin suunnitelmien mukaan. Vodkassa Maxille selviää myös, että Winterson olikin todellisuudessa Lemin liittolainen ja yritti tappaa hänet ja Monan rakennustyömaalla. Max etsii käsiinsä Vinnie Gognittin, jolle Vlad on lähettänyt pommin Captain Baseball-Batboy-asun muodossa. Mutkittaakseen Vladin suunnitelmia Max pelastaa Vinnien kommandoilta ja he suuntaavat Monan piilopaikalle. Vlad on ehättänyt sinne kuitenkin jo ennen heitä. Vlad paljastaa Maxille kuinka Woden on todellisuudessa velkaa Maxille hänen perheensä murhan ja että hän on pyrkinyt korjaamaan sitä kaikin tavoin. Lem väittää myös Monan olevan samanlainen tappaja, joka on murhannut hänen liittolaisiaan. Lopuksi Vlad ampuu Maxia päähän, tuhoaa Vinnien pommillaan ja paikka räjähtää liekkeihin. Mona löytää Maxin makaamassa verisenä lattialla, mutta saa tämän virkoamaan. Mona kehottaa Maxia lähtemään, mutta Max ei tiedä ketä uskoa ja päättää kaivaa totuuden esille.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: He suuntaavat yhdessä Wodenin kartanolle, minne Vlad suunnisti. Taistelun aikana Maxille selviää Monan työskennelleen Wodenille, ja Vladin kertoneen totuuden. Lem tulee paikalle ja ampuu Monaa, koska tämä ei tunteidensa vuoksi kykene tappamaan Maxia. Woden keskeyttää tapahtumat ja käskee Vladia lopettamaan tappamisen, mutta Lem tappaa hänet. Max hyökkää aseettomana Vladin kimppuun, joka räjäyttää lattian heidän altaan ja pakenee. Max saa Vladin pudottaman aseen ja lähtee takaa-ajoon. Maxille selviää myös pian televisiosta, että Bravura on selvinnyt hengissä sairaalan tulituksesta. Max taistelee lopuksi Vladia vastaan yksin ja selviää voittajana.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text:
Max odottaa aamuun asti Monan vierellä. Maxin perheen kuolema lakkaa lopulta vaivaamasta häntä. (Helpoimmilla asteilla Mona kuolee lopussa, mutta vaikeimmalla vaikeusasteella pelatessa hän selviää hengissä.)
"Max Payne 2":ssa modaaja-piireille on annettu jälleen vapaat kädet. "Max Payne 2":een on tehty kymmeniä modeja. Niissä on muokattu tai luotu uusia hahmoja, kenttiä ja aseita. Modeilla on yleensä omat kotisivut joilta voi ladata uusimman version, yleensä ilmaiseksi.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: Fanien iloksi tammikuussa 2009 julkaistiin myös "", joka toimii tarinan lisäosana pelissä seikkailevan Monan näkökulmasta. Modin on tehnyt Remedyn pelisuunnittelija Mikael Kasurinen yhteistyössä modausmestareiden Clement Melendezin ja Diego Jimenezin kanssa.


title: Max Payne 2: The Fall of Max Payne

text: "Max Payne 2":n modityökalut voi ladata Rockstar Gamesin sivuilta. Modifointipakettiin sisältyvät:


title: Geodesia

text: Geodesia eli maanmittausoppi on tiede, joka mittaa ja esittää maapallon kokoa ja muotoa ja kohteiden sijaintia sen pinnalla. Geodesia tutkii myös Maan painovoimakentän rakennetta, alanimeltään fysikaalinen geodesia.


title: Geodesia

text: Geodesiaan voidaan lukea maanmittaus, fotogrammetria, kartografia ja paikkatietojärjestelmät. Nykyisin usein myös GPS-paikanmääritys ja navigointi luetaan siihen.


title: Geodesia

text: Suomessa geodesian tutkimusta harrastettiin jo ennen itsenäisyyttä. 1900-luvun suomalaisia geodeetteja olivat muun muassa Yrjö Väisälä, Veikko A. Heiskanen, Reino A. Hirvonen, V.R. Ölander, Tauno J. Kukkamäki, Erkki Kääriäinen ja Juhani Kakkuri. Tutkimusaiheet olivat tähtikolmiointi, perusviivan tarkka interferometrinen mittaus, Maan painovoimakentän teoria ja geoidimääritys, isostasia, vaaitusrefraktio, postglasiaalinen maannousu ym.


title: Geodesia

text: Vain vuosi itsenäisyyden jälkeen, v. 1918, perustettiin Geodeettinen laitos suorittamaan geodeettiset perusmittauksia ja siihen liittyvää tutkimusta ja kansainvälistä yhteistyötä. Autonomian aikana perusmittaukset olivat Pietarin yksinoikeus. Laitoksen ensimmäinen johtaja matkusti Saksaan hankkimaan Hildebrand- ja Bamberg-laitteita Suomen ensimmäisen luokan kolmiomittauksen ja sen tähtitieteellisten mittausten suorittamiseksi. Kolmiomittaus oli mittava hanke joka kesti melkein 1900-luvun läpi.


title: Geodesia

text: Nykyiset geodesian tutkimuskohteet ovat mm. tarkka satelliittipaikannus (GPS, GLONASS, Galileo), globaaliset vertausjärjestelmät, Maan muodon tarkka seuranta (geodynamiikka) GPS:n, satelliittilaserin ja pitkäkantainterferometrian (VLBI) avulla, Maan painovoimakentän tarkka mallinnus satelliittimittausten (CHAMP, GRACE, GOCE) avulla, ja henkilökohtainen navigointi.


title: Geodesia

text: Geodeettinen metrologia tutkii geodeettisten suureiden yksikön jäljitettävyyttä. Suomessa tehdään tutkimusta lähinnä pituuden ja vapaan putoamisen kiihtyvyyden (painovoiman) metrologiasta.


title: Geodesia

text: Geodeettisissa mittauksissa yleisesti käytettäviä työvälineitä ovat teodoliitti (vanha) ja takymetri eli 'total station', jolla voidaan mitata pisteiden välisten suuntakulmien (vaaka- ja pystykulmien) lisäksi myös etäisyyksiä. Menetelmä on automaattinen: robottitakymetrijärjestelmässä vain maastossa liikkuva yksikkö, heijastimellä varustettu tähys, on miehitetty.


title: Geodesia

text: Vaaitus on geodeettinen mittausmenetelmä, jossa selvitetään kahden pisteen välistä korkeuseroa. Apuna vaaituksessa käytetään, vaaituskojeen lisäksi, vaaituslattoja. Suomessa on tutkittu vaaitusrefraktiota (T.J. Kukkamäki) ja muita systemaattisia virhelähteitä, sekä toistettujen tarkkavaaitusten avulla postglasiaalista maannousua.


title: Geodesia

text: Myös etäisyyden mittaus on geodeettinen mittausmenetelmä. Suomessa pitkään tutkimuksen kohteena ollut ja edelleen oleva on tarkka perusviivan mittaus Väisälä-komparaattorilla, joka perustuu valkoisen valon interferometriaan. Sopivia perusviivoja on Nummelassa ja monessa paikassa maailmalla.


title: Geodesia

text: Geodeettisten mittaustulosten avulla rakennetaan myös erilaisia digitaalisia malleja.


title: Geodesia

text: Nykyisin GPS-laitteet käytetään apuna geodeettisten verkkojen mittauksessa, sekä valtakunnallisessa että maailmanlaajuisessa mittakaavassa. Se on osaltaan korvannut perinteisempiä mittausmenetelmiä ja antaa pisteiden paikat globaalisessa, geosentrisessa WGS 84 -järjestelmässä. Suomeen, kuten moneen muuhun maahan, on rakennettu jatkuvasti toimivien GPS-mittausasemien verkko geodynamiikan tutkimusta varten ja GPS-tosiaikaiskäytön tueksi. Verkko, joka perustettiin jo 1990-luvulla, on uusittu ja koostuu nykyisin 20 asemasta.


title: David Copperfield

text: David Copperfield (oikea nimi David Seth Kotkin, s. 16. syyskuuta 1956 Metuchen, New Jersey) on yhdysvaltalainen taikuri.


title: David Copperfield

text: Copperfield on venäjänjuutalaisen siirtolaisperheen ainoa lapsi. Copperfieldistä tuli 1968 12-vuotiaana nuorin henkilö, joka on koskaan hyväksytty Yhdysvaltojen taikuriseuran jäseneksi.


title: David Copperfield

text: "Forbes Magazinen" mukaan Copperfield ansaitsi vuonna 2003 57 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ollen kymmenenneksi eniten ansainnut julkisuudenhenkilö maailmassa.


title: David Copperfield

text: Copperfieldillä on myös oma tähtensä Hollywoodin Walk of Famella.


title: Messerschmitt Me 262

text: Messerschmitt Me 262 oli toisen maailmansodan aikainen saksalainen suihkumoottoreilla varustettu hävittäjälentokone. Kone lensi ensilentonsa 18. heinäkuuta 1942 ja oli vuodesta 1944 lähtien palvelukäytössä. Se oli ensimmäinen sotatoimiin osallistunut suihkuhävittäjä. Me 262:n päätyypit olivat "Schwalbe"-hävittäjä ja "Sturmvogel"-hävittäjäpommittaja. Kone oli aikansa uudenaikaisin ja nopein hävittäjälentokone.


title: Messerschmitt Me 262

text:
Koneen lento-ominaisuudet olivat hyvät, mutta ensimmäisten suihkumoottoreiden ominaisuudet rajoittivat Me 262:n taistelukelpoisuutta. Suihkumoottoreiden alkeellisuus aiheutti muun muassa koneen hitaan kiihtyvyyden, mikä taas rajoitti koneen ominaisuuksia kaartotaisteluissa. Me 262 hukkasi vauhtinsa, jos se joutui tekemään nopeita suunnanmuutoksia, eikä se sen jälkeen pystynyt kiihdyttämään nopeuttaan yhtä voimakkaasti kuin mäntämoottorilla varustetut vastustajansa. Kone oli kuitenkin suhteellisen liikkumiskykyinen, jos vain nopeutta pystyi pitämään yllä.
Me 262:n nopeusetu – yli 150 km/h liittoutuneiden hävittäjiin ja lähes 400 km/h verrattuna pommittajiin – poisti kuitenkin tarpeen taisteluun saattohävittäjien kanssa ja vaati kokonaan uuden taistelutaktiikan, jota hiottiin kevään 1945 aikana. Viimeisimmissä taisteluissa kone saavutti pudotussuhteen 5:1, jota Luftwaffe oli tavoitellut.


title: Messerschmitt Me 262

text: Suihkumoottorin ominaisuuksiin kuuluu suuri polttoaineen kulutus verrattuna potkurihävittäjiin. Tämä rajasi Me 262:n lentosäteen käytännössä noin tunnin lentoon. Me 262:n aseistuksena oli yleensä neljä 4 × 30 mm MK 108 -tykkiä, ja myöhemmin lisäksi esim. 24 × 55 mm (2.2 in) R4M-rakettia.


title: Messerschmitt Me 262

text: Alun perin Me 262:n moottoreiksi oli suunniteltu BMW 003 -suihkumoottoreita. BMW 003:t kuitenkin hylättiin epäluotettavuuden sekä suunniteltua pienemmän työntövoiman vuoksi, ja Messerschmitt joutui vaihtamaan ne Junkersin suihkumoottoreihin. Junkers Jumo 004 -moottorit osoittautuivat painavammiksi kuin alun perin käyttöön tarkoitetut BMW:n moottorit, joten Me 262:n siivet jouduttiin taivuttamaan uuden painopisteen vuoksi lievästi taaksepäin (noin 18 asteen kulmaan). Siipien taivutus johti sittemmin omalta osaltaan saksalaiset suunnittelijat oikeille jäljille, kun tutkittiin äänennopeuden lähellä toimivaa siipien ja lentokoneen aerodynamiikkaa.


title: Messerschmitt Me 262

text: Maailman ensimmäinen suihkukonelento lennettiin Saksassa 27. elokuuta 1939 Heinkel He 178 -koneella lentäjänä Erich Warsitz. Isossa-Britanniassa tähän pystyttiin 15. toukokuuta 1941 Gloster-Whittle E. 28/39:llä ja Yhdysvalloissa 1. lokakuuta 1941 Bell P-59 Airacometilla, joten suihkuhävittäjän kehitystyössä Saksalla oli tuolloin kahden vuoden etumatka länsiliittoutuneisiin.


title: Messerschmitt Me 262

text: Syksyllä 1940 Saksan sodanjohto antoi määräyksen, joka salli ainoastaan sellaiset tutkimus- ja kehityshankkeet, joiden tulokset olisivat taistelukäytössä vuoden sisällä. Käskyn välitön seuraus oli suihkuhävittäjän kehitystyön pysähtyminen lähes kokonaan ja ainakin puolentoista vuoden viivästys Me 262:n sarjatuotannon osalta. Messerschmittin tehtailla kehitystyötä kuitenkin jatkettiin sodanjohdolta salassa ilmataisteluvälinepäällikkö Ernst Udetin tuella.


title: Messerschmitt Me 262

text: Vuoden 1942 alussa asiaan paneuduttiin uudestaan ja vakavasti pohdittiin pitäisikö tuloksena olla hävittäjä vai pommikone. Professori Willy Messerschmittin johdolla päädyttiin yksimielisesti hävittäjän kehittämiseen. Toukokuussa 1943 oli prototyypin kehitystyö niin pitkällä, että päätettiin sarjatuotannon aloittamisesta ensimmäisen 100 koneen osalta. Varsinaisen lopullisen mallin sarjatuotannon tasoksi kaavailtiin noin tuhatta konetta kuukaudessa. Asialle piti kuitenkin saada Adolf Hitlerin hyväksyntä, mutta hän halusi, että koneesta kehitetään nopea pommittaja.


title: Messerschmitt Me 262

text: Hävittäjäversion kehitystyötä jatkettiin Hitleriltä salassa muutamilla kokeilutyypeillä pommittajaversion rinnalla. Hitlerin päätöksen vaikutus Me 262:n kehityksen hidastumiseen on edelleen kiistanalainen.


title: Messerschmitt Me 262

text: Suurin syy Me 262:n tuotantoon oton viivästymiseen oli Junkers Jumo 004 -moottorin hidas kehityskaari. Alun perin moottorille tarkoitetut raaka-aineet, kuten nikkeli, kromi, koboltti ja molybdeeni, olivat käyneet sodan pitkittyessä harvinaisiksi Natsi-Saksassa. Suurin ongelma oli titaanin puute. Junkers Jumo 004a:n tilalle jouduttiin suunnittelemaan malli Jumo 004b, joka käytti strategisia raaka-aineita vähemmän, ja esimerkiksi terästä niiden tilalla. Teräs on kuitenkin painavaa, eikä kestä kovin hyvin korkeita lämpötiloja, joten se piti suojata alumiinilla. Materiaalien muutos johti moottorin osien jäähdytyksestä sekä värinästä aiheutuneiden ongelmien vuoksi rakenteen uudelleensuunnitteluun ja Jumo 004b saatiin tuotantoon vasta vuoden 1944 alkupuolella. Saksalaisten suunnittelijoiden käyttöön ottama aksiaalisuihkumoottori osoittautui pidemmän päälle kehityskelpoisemmaksi vaihtoehdoksi kuin englantilaisten keskipakoisvoimalle perustuva malli, joten toisen maailmansodan jälkeen suihkumoottoreiden kehitys jatkui Jumon ja BMW:n aloittamalla linjalla.


title: Messerschmitt Me 262

text: Vuoden 1943 lopulla Me 262 alkoi kiinnostaa Hitleriä, joka halusi käyttää tyyppiä nopeana pommikoneena. Tällä Hitler havitteli kykyä iskeä länsiliittoutuneita vastaan koneella, jota ei voitaisi torjua tavanomaisin ilmatorjunta-asein. Me 262:n sarjatuotanto määrättiin aloitettavaksi heti. Muutos pommikoneeksi oli kuitenkin tässä vaiheessa ongelmallista. Syöksypommitus tai jyrkkä liukupommitus ei voinut tulla kysymykseen, sillä nopeus olisi noussut yli 950 kilometriin tunnissa, eikä konetta olisi voinut hallita. Matalalla lennettäessä olisi polttoaineen kulutuksen raju kasvu rajoittanut operatiivisen toimintasäteen hyvin lyhyeksi. Vaihtoehdoksi jäi korkealta suoritettava vaakapommitus, mutta tällöin suuren nopeuden, koneen lento-ominaisuuksien ja huonojen tähystysmahdollisuuksien vuoksi maalin tuli olla suuri. Koneeseen ei oltu suunniteltu lainkaan pommikuilua tai pommiripustimia, laukaisu- ja sytytinlaitteita tai pommitukseen soveltuvia tähtäimiä.


title: Messerschmitt Me 262

text: Liittoutuneiden pommitukset lykkäsivät ensimmäisen sadan kappaleen sarjatuotannon aloittamisen vuoden 1944 maaliskuun alkuun, ja kun koneet olivat luovutuskunnossa 24. huhtikuuta 1944, yhdysvaltalaisten pommitus Leipheimin viimeistelytehtaaseen tuhosi ne. Huhtikuussa lentovarustelun hätäohjelmasta keskusteltaessa Hitler sai yhden ankarimmista raivokohtauksistaan kuullessaan, että Me 262 on rakennettu yksinomaan hävittäjäkoneeksi. Samalla Hitler päätti, että kaikki tuotannon alkamisen jälkeen rakennetut jo noin 120 suihkuhävittäjää oli muutettava pommikoneiksi. Myöhemmin Hitler kielsi puhumasta Me 262:sta muuten kuin "pika-" tai "salamapommittajana".


title: Messerschmitt Me 262

text: Ainoa paikka kahdelle pommille saatiin jättämällä pois ulkopuoliset pudotettavat polttoainesäiliöt, jolloin toimintasäde rajoittui alle 200 kilometriin. Koneessa käytettiin pommien ripustamiseen Schloss 503A-1 -pommiripustimia. Elokuussa 1944 alkoivat päivittäiset ”salamapommitukset” liittoutuneiden maihinnousuarmeijoiden taakse. Lentäjät eivät voineet vahvistaa, osuivatko nämä pommit yleensä mihinkään. Kuvaavaa tuolle ajalle oli se, että yhdysvaltalaisten tehdessä päivähyökkäyksen Messerschmittin Augsburgin tehtaita ja läheistä Lechveldin lentokenttää vastaan pystyttiin torjuntaan lähettämään vain kuusi suihkuhävittäjää. Pommitukset tuhosivat maassa 60 salamapommittajaksi rakennettua Me 262:ta.


title: Messerschmitt Me 262

text: Messerschmittin tehtailla hävittäjäversion kehitystyö jatkui, tosin ilman Hitlerin virallista hyväksyntää. Vasta lokakuussa 1944 Hitler antoi luvan Me 262 -suihkuhävittäjän sarjatuotannon aloittamiseen ja suihkuhävittäjäyksikön perustamiseen. Yksikön johtoon määrättiin majuri Walter Nowotny, jolla oli jo 250 ilmavoittoa.


title: Messerschmitt Me 262

text: Sodan jälkeisessä muistelmateoksessaan natsi-Saksan varusteluministeri Albert Speer ilmaisi mielipiteenään Me 262 -hävittäjäprojektin olleen lukuisten ihmeasehankkeiden joukossa kaikkein lupaavimpia hankkeita. Voimavarojen keskittäminen hävittäjäversion kehittämiseen yhdessä Wasserfall-ohjuksen kanssa olisi tehnyt länsiliittoutuneiden massiiviset ilmapommitukset Saksan sotateollisuutta vastaan äärimmäisen vaikeiksi liittoutuneiden ilmaherruuden muuttuessa kyseenalaiseksi. Syinä toteutuneeseen kehityskulkuun Speer piti muun muassa Hitlerin haluttomuutta ja kyvyttömyyttä ymmärtää puolustustaisteluluonteisten aseiden merkitystä.


title: Messerschmitt Me 262

text: Ensimmäiset Me 262:t tulivat Saksan ilmavoimien Luftwaffen palveluskäyttöön heinäkuussa 1944. 26. heinäkuuta 1944 Me 262 saavutti ensimmäisen ilmavoittonsa, kun sillä ammuttiin alas Münchenin lähellä tiedustelulennolla ollut De Havilland Mosquito PR.I.


title: Messerschmitt Me 262

text: Koneen valmistusmäärä jäi niin pieneksi (1 430 kpl), ettei sillä ollut vaikutusta toisen maailmansodan lopun ilmaherruuteen, joka oli tuolloin liittoutuneiden koneilla.


title: Messerschmitt Me 262

text: Ardennien taistelun jälkeen 1. tammikuuta 1945 operaatio Bodenplattessa "Me 262 Sturmvogel" oli jo mukana. Tässä Luftwaffen viimeisessä suuressa länsirintaman operaatiossa tuhoutuivat kuitenkin käytännössä koko natsi-Saksan jäljellä olevat hävittäjävoimat. Jatkossa vuoden 1945 keväällä Reinin taistelujen aikaan näitä salamapommittajia koetettiin käyttää tärkeiden siltojen tuhoamiseen. Menestys oli kuitenkin huono. Liittoutuneiden lentolaivastojen komentajat kokoontuivat 11. tammikuuta 1945 Versailles’hin pohtimaan pitäisikö pommitusstrategiaa muuttaa yhä lisääntyvien ”kuolemaa tuottavien suihkuhävittäjien” takia.


title: Messerschmitt Me 262

text: Me 262 oli hyökkäykselle altteimmillaan lähestymislennossa laskua varten tai välittömästi kiitotieltä noustuaan, koska sen moottorit reagoivat hitaasti. Tehonvähennyksen tai -lisäyksen oli oltava huolellista moottorin sammumisvaaran vuoksi. Koneessa ei ollut lentojarruja, mikä osaltaan pidensi nopeuden hidastamiseksi vaadittavaa lähestymislentoa. Liittoutuneet käyttivät tätä hyväkseen ”rottajahdiksi” nimetyllä taktiikalla, jossa nopeat mäntämoottorihävittäjät pyrkivät yllätykseen. Tähän vastattiin suojaamalla lähestymis- ja noususuunnat voimakkaalla ilmatorjunnalla ja mäntämoottorisilla suojahävittäjillä.


title: Messerschmitt Me 262

text: Kesäkuussa 1944 perustettiin ensimmäinen Me 262 -koneilla varustettu yksikkö, Erprobungskommando 262, kokeilemaan uusia suihkuhävittäjille sopivia taktiikkoja. Yksiköstä erotettiin syyskuussa "Kommando Nowotny" (Jagdgeschwader 7), joka oli ensimmäinen kokonaan suihkuhävittäjillä operoiva osasto. Se toimi Achmerista ja Hesepenistä käsin. Me 262:n suuri nopeusero mäntämoottorikoneisiin verrattuna vaati kokeneiltakin hävittäjäohjaajilta hyökkäysmenetelmien uudelleenarviointia. MK 108 -tykin ammuksen hidas lähtönopeus aiheutti sen, että Me 262:n piti lähestyä pommittajia niiden torjunta-aseistuksen kantaman piiriin (noin 600 metriä).


title: Messerschmitt Me 262

text: Tästä syystä alettiin kehitellä vaihtoehtoisia aseita, kuten R4M-raketit, jotka pystyttiin laukaisemaan koneen normaalin tähtäimen avulla noin kilometrin päästä, jolloin oltiin pommittajien puolustusaseiden kantaman ulkopuolella. Suihkuhävittäjien nopeus pommituskonelauttoja vastaan johti niin sanottuun vuoristorata-taktiikkaan, jolla päästiin ylhäältä syöksyen saattohävittäjien ohitse ja pystyttiin sen jälkeen alhaalta lähestymään pommikoneita hitaammalla nopeudella. Menetelmää kehitti alun perin Walter Schuck, joka käytti hyväkseen pommikonemuodostelmien suurta kokoa. Hän kehitti ”aalloilla ratsastamiseksi” kutsumansa tavan hyökätä. Schuck lensi takaa muodostelman suuntaisesti tehden hyökkäyssyöksyjä ja nousten takaisin. Menetelmän mahdollisti osaltaan tykinammusten suuri teho.


title: Messerschmitt Me 262

text: Lukuisia muitakin taktiikoita esitettiin ja kokeiltiin taistelutilanteissa, mutta aina suurin ongelma oli kohteena olevien pommikoneiden hitaus. Me 262 ei voinut hidastaa nopeuttaan, koska nopeuden kiihdyttäminen takaisin olisi kestänyt liian kauan. Tuolloin kone ei olisi vihollisen mäntämoottorisia saattohävittäjiä nopeampi ja olisi haavoittuva kuten ”rottajahti”-hyökkäyksessä. Jatkuvaa huippunopeutta lennettäessä tähtäyksen piti tapahtua äärimmäisen nopeasti.


title: Messerschmitt Me 262

text: Jotkin potkurikoneet kuten Yhdysvaltain North American P-51 Mustang, pystyivät syöksymällä hetkellisesti saavuttamaan riittävän suuren nopeuden myös ilmataistelussa. Adolf Galland haavoittui tällaisessa tilanteessa hyökätessään Yhdysvaltain Martin B-26 Marauder -pommittajia vastaan. Me 262:ssa ei ollut heittoistuinta. Eräs keino hypätä oli ottaa moottoreista tehot pois nopeuden vähentämiseksi ja kavuta istuimelta ylös ohjaamon reunalle. Sitten lentäjä potkaisi sauvan eteenpäin. Koneen aloittaessa ulkopuolisen syöksyn negatiivinen kiihtyvyys heitti lentäjän ulos ja peräsimien yli.


title: Messerschmitt Me 262

text: Me 262:n moottorit vaativat paljon huoltoa, ja niiden kestoikä oli keskimäärin vain noin 20 lentotuntia. Osaltaan tähän vaikutti korkealaatuisten raaka-aineiden puute, mikä lyhensi erityisesti kuumuudenkestoa vaativien osien käyttöaikaa, osaltaan myös moottoreiden alkeellinen rakenne.