title: Männistö

text: Männistössä on pääosin vanhoja 1950–1970-luvuilla rakennettuja kerrostaloja. Alueelta löytyy myös muutamia vanhoja pientaloja.


title: Linnanpelto

text: Linnanpelto on kaupunginosa Kuopiossa noin kilometrin päässä torilta pohjoiseen. Linnanpelto on osa suurempaa Itkonniemi–Männistö–Linnanpelto -aluetta, jonka väkiluku on noin 5 800. Linnanpelto alkaa heti rautatien pohjoispuolelta.


title: Linnanpelto

text: Kaupunginosassa sijaitsee kesällä 2016 lakkautettu Kalevalan koulu (entinen Linnanpellon yläaste ja lukio), sekä Pohjantien koulu noin kilometrin päässä. Linnanpellon tunnetuimpia asukkaita on jo edesmennyt Pertti "Spede" Pasanen.


title: Linnanpelto

text: Linnanpelto on Kuopion ruutukaavakeskustan ensimmäinen itäinen kasvusuunta. Alue sisältää klassishenkisiä yhtenäisiä tyyppipientaloaluekatuja 1920-luvulta, ammatillisen aikuiskoulutuskeskuksen yhtenäisen kokonaisuuden sekä esipuutarhakaupunkimaista pientalo- ja kerrostalorakentamista lähinnä 1930-1950-luvuilta. Alueella on omina palveluina mm. koulu, kauppa, kampaamo, kahvila ja päiväkoti. Linnanpellolta on lyhyt matka Männistön ja keskustan palveluihin. Läheisellä Pohjantien koululla järjestetään lentopallo- ja koripallo-otteluita ja näiden lisäksi koululla on eri urheilujärjestöjen harjoituksia ja pelivuoroja.


title: Linnanpelto

text: Linnanpellon alue laajenee uudelle asuntoalueelle Pappilanmäelle, jonne seurakunnan Pappilan maille rakennetaan noin 250 uutta kerrostaloasuntoa vuodesta 2008 alkaen.


title: Linnanpelto

text: Itkonniemi-Männistö-Linnanpelto -alueella väestön ikärakenne on kaupungin keskimääräistä vanhempi. Viidesosa talouksista on lapsiperheitä. Asuntokanta on kerrostalopainotteista, mutta alueelta löytyy myös omakotitaloja ja rivitaloja.


title: Sammakko (kirjankustantamo)

text: Kustannusosakeyhtiö Sammakko on Seppo Lahtisen Turussa vuonna 1996 perustama kustantamo. Sen ensimmäinen julkaisu oli underground-lehti "Napa" syksyllä 1996. Ensimmäinen Sammakon julkaisema kirja, Charles Bukowskin "Päivät karkaavat kuin villit hevoset yli vuorten, runoja 1957–1969", ilmestyi seuraavana vuonna. Vuonna 2001 kustantamo muuttui osakeyhtiöksi. Seppo Lahtinen ja Kustannusosakeyhtiö Sammakko saivat vuonna 2003 Suomen arvostelijain liiton alueellisen tunnustuspalkinnon "”pitkäaikaisesta, valtakunnallisestikin merkittävästä kulttuurityöstä”".


title: Sammakko (kirjankustantamo)

text: Sammakko on kaunokirjallisuuteen keskittynyt yleiskustantamo. Vahvoja alueita ovat kotimainen proosa ja lyriikka, amerikkalainen beat, uusi brittiproosa ja ranskalainen kirjallisuus. Yhtiö on kustantanut runoilijoista Heli Laaksosta, Markku Intoa ja Arto Lappia sekä julkaissut käännöksinä muun muassa Hunter S. Thompsonin, David Mitchellin, William S. Burroughsin ja Jack Kerouacin tuotantoa. Kotimaisista proosakirjailijoista Sammakko julkaisee muun muassa Riku Korhosta, Kreetta Onkelia ja Heikki Kännöä sekä sarjakuvantekijöistä Milla Paloniemeä ja Anni Nykästä.


title: Sammakko (kirjankustantamo)

text: Kustannusosakeyhtiö Sammakolla on oma kirjakauppa Turun Kauppiaskadulla.


title: Olga Danilova

text: Olga Danilova (s. 10. kesäkuuta 1970 Bugulmissa) on venäläinen entinen hiihtäjä, moninkertainen arvokisavoittaja, jonka hiihtouran menestyksekkäimmät vuodet sijoittuivat 1990-luvun lopun ja 2000-luvun alun tietämille.


title: Olga Danilova

text: Danilova oli arvokisoissa mukana jo 1992 Albertvillen olympialaisissa, joissa ei kuitenkaan saavuttanut mainittavampaa menestystä. Ensimmäiset arvokisamitalinsa Danilova saavutti 1995 Thunder Bayn MM-hiihdoista, joissa saaliina oli viestikulta ja pronssi takaa-ajokilpailusta. Danilova jatkoi hyviä otteitaan myös kaksi vuotta myöhemmin Trondheimin MM-hiihdoissa, joissa hän saavutti viestikullan lisäksi pronssia viiden kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa.


title: Olga Danilova

text: 1998 Naganon olympialaisissa Danilova saavutti jo kolmannen arvokisojen viestikultansa lisäksi ensimmäisen henkilökohtaisten matkojen kultamitalinsa 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa. Tämän lisäksi hän hiihto takaa-ajokilpailussa hopealle. Kultamitaleita hän voitti lisää 1999 Ramsaun MM-hiihdoissa viestissä ja viiden kilometrin perinteisellä. Lisäksi hän saavutti hopeasijan 30 kilometrillä. 2001 Lahden MM-kisoissa Danilova voitti jo viidennen arvokisojen viestikultansa. Sen lisäksi tuomisina oli hopea 10 ja 15 kilometriltä ja pronssi takaa-ajosta.


title: Olga Danilova

text: Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Danilova hiihti takaa-ajokilpailussa ensimmäisenä maaliin ja saavutti toiseksi parhaan ajan 10 kilometrin perinteisellä. Hän kuitenkin jäi maannaisensa Larisa Lazutinan ja miesten hiihtoja hallinneen Espanjan Johan Mühleggin tavoin doping-testissä kiinni kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä ja menetti kaikki ko. kisoissa voittamansa mitalit. Doping-kärynsä myötä Danilova lopetti hiihtouransa.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: ITPSV 90 Marksman on Suomen puolustusvoimien käytössä ollut ilmatorjuntapanssarivaunu.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: Marksman on rakennettu puolalaiselle T-55-panssarivaunun alustalle ja varustettu brittiläisellä Marksman-ilmatorjuntajärjestelmän tornilla. Siinä on kaksi sveitsiläisen Oerlikon Contravesin valmistamaa 35 mm KD-ilmatorjuntakanuunaa. Tykit ovat vyösyöttöisiä sarjatuliaseita. Niitä varten vaunussa on sirpalekranaatteja ilmamaalien tuhoamiseen ja alikaliiperiammuksia panssarintorjuntaan. Vaunussa on Marconin (nyk. osa BAE Systemsiä) valmistama yhdistetty valvonta- ja tulenjohtotutka, jonka mittausetäisyys on yli 10 kilometriä. Vaunussa on lisäksi hyrrävakavoitu optinen tähtäin sekä laseretäisyysmittari, jonka mittausetäisyys on noin kahdeksan kilometriä. Tyypillisesti vastaavissa ilmatorjuntapanssarivaunissa, kuten saksalaisessa Gepardissa, on käytetty kahden erillisen tutkan ratkaisua.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: Marksmanin tykin tulinopeus on yhdeksän laukausta sekunnissa per putki. Sen tehokas vaikutusetäisyys on noin 4 kilometriä. 550 grammaa painavan sirpalekranaatin lähtönopeus on 1 175 m/s, ja alikaliiperiammuksen 1 385 m/s. Suurin ampumaetäisyys ilmamaaliin on noin neljä kilometriä. Tornissa on aseiden lisäksi suomalaisvalmisteiset suojasavunheittimet. Tornin kokonaispaino on 11 tonnia ja koko järjestelmän 41 tonnia.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: Vaunuja on käytetty panssaroitujen ja mekanisoitujen joukkojen ilmatorjuntaan. Vaunun liikkuvuuden ja miehistölle antaman suojan vuoksi se soveltuu hyvin tähän käyttötarkoitukseen. Kalustoa käytettiin ampumaharjoituksissa viimeistä kertaa marras-joulukuun vaihteessa 2010, jonka jälkeen vaunut siirrettiin varmuusvarastointiin.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: Marksman-asejärjestelmän tykkitornit on sittemmin asennettu Leopard 2A4 -taistelupanssarivaunualustoille jotka vapautuvat uusien Leopard 2A6 -vaunujen tullessa käyttöön. Tällä saadaan järjestelmälle lisää käyttöikää. Alustamuutos suoritettiin vuoden 2015 aikana ja Panssariprikaatin kantahenkilökuntaa alettiin taas kouluttaa viisi vuotta käytöstä pois olleeseen asejärjestelmään.


title: Ilmatorjuntapanssarivaunu 90 Marksman

text: Ilmatorjuntaupseeri-lehdessä on Marksman-asejärjestelmästä käyty paljon keskustelua. Vuosien varrella Marksmania on luonnehdittu tarkaksi järjestelmäksi jolla pystytään tulittamaan jopa äänennopeudella matalalla liikkuvia maaleja. Tyytymättömyyttä on kuitenkin aiheuttanut järjestelmässä ilmenneet ns. lastentaudit, joiden korjaaminen on vienyt kohtuuttoman kauan. Käytännössä järjestelmän kenttäkelpoiseksi saaminen kesti kymmenen vuotta mikä nykyaikaisilla asejärjestelmillä on puolet niiden elinkaaresta.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Ida Sofia Aalle-Teljo (alk. Ahlstedt, vuosina 1906–1912 Aalle, 6. toukokuuta 1875 Nurmijärvi – 17. kesäkuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja työväenliikkeen vaikuttaja, joka oli yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Hän oli Suomen varhaisen työväenliikkeen merkittävimpiä naisvaikuttajia, joka tunnetaan myös äänioikeustaistelijana sekä myöhempinä vuosinaan yhtenä suomalaisen vanhainkotitoiminnan kehittäjistä. SDP:n kansanedustajana Aalle-Teljo toimi vuosina 1907–1917.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Nurmijärvellä syntyneen Aalle-Teljon vanhemmat olivat itsellinen Juho Ahlstedt ja Maria Magdalena Eerikintytär. Perheessä oli kaikkiaan seitsemän lasta. Aalle-Teljo työskenteli piikana, kunnes hänet lähtettiin yhdeksänvuotiaana sisarustensa kanssa Helsinkiin töihin sukulaisperheen kotileipomoon. Vuonna 1890 sukulaiset hankkivat uuden leipomon, jolloin vanha liike siirtyi Aalle-Teljon ja hänen kahden sisarensa omistukseen. Ida Aalle-Teljo kouluttautui samalla itse sokerileipuriksi.


title: Ida Aalle-Teljo

text: 1890-luvun lopulla Aalle-Teljo lähti mukaan yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Hän osallistui Kansanvalistusseuran kirjekursseille ja kävi Raittiusyhdistys Koiton ja Helsingin Työväenyhdistyksen kokouksissa. Vuonna 1898 Aalle-Teljo oli mukana perustamassa Helsingin Työväenyhdistyksen naisosastoa, toimien myös sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1901 saakka. Vuonna 1899 hän osallistui Turussa järjestettyyn Suomen Työväenpuolueen perustavaan kokoukseen ja heinäkuussa 1900 Aalle-Teljo valittiin Työläisnaisten Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1921 saakka. Hän oli myös ainoa Työväenpuolueen ensimmäiseen puoluetoimikuntaan valittu nainen. Aalle-Teljo oli puoluetoimikunnassa vuodet 1899–1903 ja 1905–1906.


title: Ida Aalle-Teljo

text: 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana Aalle-Teljo toimi Työväenpuolueen seuraajan SDP:n kiertävänä puhujana ja taisteli myös aktiivisesti yleisen äänioikeuden puolesta. Syksyllä 1903 hän lähti mukaan venäläistämistoimenpiteisiin kohdistunutta passiivista vastarintaa harjoittaneen kagaalin toimintaan, johon hänet pyysi työläisaktivisteihin lukeutunut Reino Drockila. Aalle-Teljo muutti Kotkaan ja perusti kansankeittiön, joka oli samalla venäläisvastaisen propagandan välityspaikka. Yritys joutui lopettamaan jo toukokuussa 1904 santarmien tekemän ratsian jälkeen. Aalle-Teljo vältti kuitenkin pidätyksen ja palasi Helsinkiin. Kotkan aikanaan hän ehti toimimaan myös paikallisen työväenyhdistyksen varapuheenjohtajana.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Kesällä 1904 työläisaktivistit perustivat Helsinkiin salaisia proletaarikomiteoita, joiden kantavina voimina toimivat Aalle-Teljon johtamat Helsingin Työväenyhdistyksen naiset. Kutsuntalakkoja organisoidessaan hän joutui useita kertoja pidätetyksi. Vuonna 1905 Aalle-Teljo kiersi edelleen SDP:n agitaattorina eri puolilla maata ja vieraili myös tutustumassa sosialidemokraattien toimintaan Ruotsissa ja Tanskassa. Syksyn 1905 suurlakon aikana hänet valittiin Helsingin suurlakkokomitean jäseneksi ja Aalle-Teljo piti myös puheita pääkaupungissa pidetyissä kansalaiskokouksissa. Maaliskuussa 1907 järjestetyissä ensimmäisissä eduskuntavaaleissa hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Aalle-Teljo toimi kansanedustajana yhtäjaksoisesti lokakuuhun 1917 saakka. Elokuussa 1910 hän osallistui Suomen virallisena edustajana Kööpenhaminassa pidettyyn toisen internationaalin kongressiin, jossa päätettiin kansainvälisen naistenpäivän viettämisestä. Kokouksessa olivat mukana myös Hilda Herrala, Aura Kiiskinen, Hilja Pärssinen ja Miina Sillanpää. Vuonna 1912 Aalle-Teljo avioitui kapellimestari Kyösti Teljon kanssa.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Vuoden 1918 sisällissodan edellä Sosialidemokraattinen Naisliitto suhtautui kielteisesti aseelliseen yhteenottoon ja sodan sytyttyä Aalle-Teljo tunnettiin jyrkkänä naisten aseistautumisen vastustajana. Hänet kuitenkin määrättiin Naisliiton ehdotuksesta punaisten eduskunnan eli Työväen pääneuvoston jäseneksi. Aalle-Teljon varsinaisena tehtävänä sodan aikana oli moraalin ylläpito, jonka vuoksi hän kiersi puhumassa rintamalla ja toreilla.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Toimintansa vuoksi Aalle-Teljo joutui sodan loppuvaiheessa pakenemaan Helsingistä huhtikuun puolivälissä. Hän suuntasi aviomiehensä kanssa aluksi Kotkaan, jossa Aalle-Teljo piti puheen paikallisessa vappujuhlassa. Hän oli myös 40 muun työväenjohtajan kanssa yksi vappuna päivätyn rauhanneuvottelujulistuksen allekirjoittajista. Kun SDP:n kansanedustajia ja muita työväenjohtajia alettiin teloittamaan heti antautumisen jälkeen, päätti pariskunta paeta Neuvosto-Venäjän kautta Viroon 3. toukokuuta. Heidät pidätettiin Viron vapaussotaan osallistuneiden suomalaisten ilmiannon johdosta maaliskuussa 1919 Tallinnassa ja toimitettiin takaisin Suomeen. Aalle-Teljo sai valtiopetoksesta 12 vuoden vankeustuomion ja lisäksi hänet tuomittiin menettämään kansalaisluottamuksensa 15 vuoden ajaksi. Myöhemmin vankeusaikaa kuitenkin lyhennettiin ja Aalle-Teljo vapautui vankilasta tammikuussa 1922.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Vapauduttuaan Aalle-Teljo oli varaton ja työtön, mutta sosialidemokraattinen puolue palkkasi hänet välittömästi kiertäväksi puhujaksi. Pariskunta asui lyhyen aikaa Porissa, kunnes muutti Kyösti Teljon uuden työpaikan myötä Kotkaan vuonna 1923. Aalle-Teljo perusti kaupunkiin leipomon ja kahvikaupan lainavarojen turvin ja vuosikymmenen loppupuolella hän avasi tasokkaan Mokka-nimisen ravintolan. Aalle-Teljo jatkoi myös kunnallispolitiikassa Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1929–1933. Vuoden 1931 presidentinvaalissa hän oli Väinö Tannerin valitsijamiehenä.


title: Ida Aalle-Teljo

text: Kyösti Teljon kuoltua 1933, Aalle-Teljo laajensi yritystään sisartensa kanssa ja samalla he rakennuttivat Kotkan keskustaan seitsenkerroksisen kivitalon. Vuonna 1942 Ida Aalle-Teljo luopui osuudestaan yritykseen ja palasi pääkaupunkiin. Viimeisinä vuosinaan hän vaikutti aktiivisesti vanhustenhuollon parissa ja Aalle-Teljoa pidetään myös yhtenä suomalaisen vanhainkotitoiminnan uranuurtajista. 1940-luvulla hän oli mukana perustamassa Koskenrinteen vanhainkotia Kotkaan sekä Käpyrinteen vanhainkotia Helsinkiin. Vuosina 1953–1955 Aalle-Teljo toimi Vanhus- ja lähimmäispalvelun liiton puheenjohtajana. Omaisuutensa hän testamenttasi perustamilleen vanhainkodeille sekä Sosialidemokraattiselle Naisliitolle.


title: BTR-60

text: BTR-60 on neuvostoliittolainen kahdeksanpyöräinen panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo. Lyhenne BTR tulee sanasta Бронетранспортер; Bronetransporter. BTR-60 tuli käyttöön Neuvostoliitossa 1961, jolloin se korvasi vanhemman BTR-152-vaunun. Kaksihenkisen miehistön lisäksi vaunu voi kuljettaa kahdeksan sotilasta varusteineen. Suomessa miehistö koostui ajajasta, ampujasta ja vaununjohtajasta. Vaunun johtaja tähysti tilanteesta riippuen edessä tai takana olevasta kattoluukusta. Mikäli panssarijääkärit olivat kyydissä, ryhmänjohtaja johti myös vaunua. Varsinainen vaununjohtaja alkoi johtaa kun joukkue jalkautui.


title: BTR-60

text: BTR-60:ssa on pitkä, venemäinen runko ja pieni torni. Vaunu kelluu myös vedessä, sen perässä on potkuri liikkumista varten. Edessä on kuljettajan ja vaununjohtajan istuimet, miehistö istuu keskiosassa ja moottori on takana. Katto on umpinainen, ja miehistötilan katossa on torni, jossa on 14,5 mm KPV-14.5 (BTR-60PB) tai 12,7 mm DShK-konekivääri (BTR-60P) ja 7,62 mm PKT-konekivääri. Matkustajat poistuvat pienistä luukuista vaunun kyljistä tornin kohdilta, tai suuremmasta kattoluukusta tornin takaa (Suomessa kattoluukkua käytetään miehistön pääasiallisena kulkureittinä). Seinissä on lisäksi kolme ampuma-aukkoa molemmilla puolilla. Panssarointia on vain 7–9 mm, mikä antaa suojan kevyitä aseita ja sirpaleita vastaan. Myöhemmissä malleissa on infrapunatähtäimet. Edessä oleva tyrskylevy nostetaan ylös vesiajossa.


title: BTR-60

text: Ajoneuvossa on kaksi bensiinimoottoria rungon takaosassa, joista kumpikin käyttää kahta akselia. Ajoneuvo on amfibinen ja kulkee vedessä yhdellä suihkulla. Neljä etummaista pyörää ohjaa. Moottoreina ensimmäisessä mallissa oli kaksi kuusisylinteristä 90 hevosvoiman bensiinimoottoria.


title: BTR-60

text: Ensimmäisessä BTR-60P-mallissa vuodelta 1961 oli avoin katto, vuoden 1964 malli BTR-60PK lisäsi katon, mutta siitä puuttui vielä torni. BTR-60PB ilmestyi vuonna 1965. Vaunusta on myös lukuisia komento-, tulenjohto- ja muita erikoismalleja. Suomen puolustusvoimilla on käytössä BTR-60PB-versio, jossa on aseistuksena 14,5 ja 7,62 mm:n konekiväärit.


title: BTR-60

text: Ajoneuvoa on käyttänyt ainakin 30 maata. BTR-60:n korvasi vuonna 1978 tuotantoon tullut BTR-70, sekä myöhemmin BTR-80, jonka tuotanto alkoi vuonna 1986.


title: BTR-60

text: Suomessa panssarijääkäreillä on vasemmassa hihassaan BTR-60:ä kuvaava koulutushaaratunnus.


title: BTR-60

text: 14. kesäkuuta vuonna 1991 seitsemän varusmiestä hukkui Taipalsaarella heidän kuljettamansa BTR-60:n upottua. Onnettomuuden syynä oli vaunun väärä lastaustapa. Onnettomuuteen liittyi lastauksen yläpainotteisuus, sillä osa miehistöstä ja varusteista oli kannella. Tämä tosin pelasti heidät. Vaunussa oli moottorien jäähdytyksen venttiilit, joiden kuului olla vesiajossa siirtämässä hukkalämpöä suoraan veteen. Ne olivat kuitenkin "talviasennossa", jolloin jäähdytys toimi vajaasti ja moottorien lämmöt nousivat. Vaununjohtaja oli komentanut avaamaan kansiluukkuja jäähdytyksen parantamiseksi, mikä oli vesiajossa kiellettyä. Jonossa vaunun vauhti hidastui, ja peräaalto tuli sisään avoimista jäähdytysluukuista. Lastauksen vuoksi kiikkerä vaunu upposi heti. Kannella olleet pelastuivat muihin vaunuihin.


title: Viikkosavo

text: Viikkosavo on Kuopion ja Siilinjärven alueella kerran viikossa ilmestyvä kaupunkilehti. Sen perusjakelujakelu on n. 55 000 kappaletta. Kerran kuussa jaettava suurjakelu on n. 60 000 kappaletta ja se jaetaan lisäksi Kuopion liitoskuntiin. Viikkosavon ja Kuopion Kaupunkilehden toimitukset yhdistyivät alkuvuodesta 2015. Molempien lehtien päätoimittajana toimii Aija Pirinen.


title: Viikkosavo

text: Viikkosavo kuuluu Savon Sanomien tavoin pörssissä noteerattuun Keskisuomalainen Oyj -konserniin. Viikkosavo on menestynyt kilpailuissa hyvin, se valittiin muun muassa vuoden kaupunkilehdeksi 2004. Vuoden 2006 kisan sijoitus oli puolestaan kolmas.


title: Viikkosavo

text: Kaupunkilehti Viikkosavo perustettiin vuonna 1972 jatkamaan 1878 perustetun Savo-lehden kunniakasta uraa. Viikkosavo on ollut ilmaisjakelulehti vuodesta 1977.


Viikkosavo


title: Aino Aalto

text: Aino Maria Marsio-Aalto (o.s. Marsio, vuoteen 1906 Mandelin; 25. tammikuuta 1894 Helsinki – 13. tammikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja muotoilija. Hän oli Alvar Aallon ensimmäinen puoliso.


title: Aino Aalto

text: Aino Aalto työskenteli miehensä arkkitehtitoimistossa ja suunnitteli, paitsi hänen kanssaan, myös yksin muun muassa rakennuksia, huonekaluja ja sisustuksia. Hän muotoili muun muassa keramiikkaa, lasia, valaisimia, painokankaita ja uniikkitekstiilejä. Aino Aalto oli toimitusjohtajana miehensä sekä Nils-Gustav Hahlin ja Maire Gullichsenin kanssa perustamassaan Artekissa vuosina 1941–1949. Aino Aalto vaikutti tasapainottavasti miehensä työskentelyyn niin, että vaimo oli miehensä töiden kriittinen ja realistinen punnitsija.


title: Aino Aalto

text: Aino Aallon suunnittelemia sisustustusesineitä ja astioita on edelleen tuotannossa: Iittala valmistaa lasistoa ja Artekin valikoimissa on satulavyötuoli, yhdessä Alvar Aallon kanssa suunniteltu puolipyöreä pöytä, riippuvalaisin, nojatuoli ja jalkarahi sekä sohvia. Aino Aallon erikoisalaksi muodostui lasimuotoilu. Klassikon asemaan on noussut hänen nimellään markkinoitava lasiastiasto, joka on funkkisdesignin edelläkävijä. Tällä astiastolla hän voitti vuonna 1932 oman miehensä taidekilpailussa ja se sai Milanon triennaalin kultamitalin 1936. Pariskunnan yhteistyönä syntyi vuoden 1933 lasiteos Riihimäen kukka, johon kuuluvat viisi osaa voidaan pinota kukan muotoon. Maire Gullichsen on todennut, että hän ei ole tavannut toista ihmistä, jolla olisi niin varma maku kuin Ainolla. Ainon sisko Alma Matilda Mandelin avioitui merimieslähetysjohtajan ja kirjailija Toivo Waltarin kanssa.


title: Aino Aalto

text: Aino ja Alvar Aallolle syntyi kaksi lasta, tytär Johanna (Alanen) ja poika Hamilkar Aalto. Aino Aalto menehtyi syöpään vuonna 1949.


title: Guadalajara (Meksiko)

text: Guadalajara on Meksikon kolmanneksi suurin kaupunki 1,5 miljoonalla asukkaallaan. Metropolialueella on arvioitu olevan noin asukasta (2010). Se on myös Jaliscon osavaltion pääkaupunki. Guadalajara sijaitsee Meksikon länsiosassa noin 500 kilometrin päässä maan pääkaupungista, Méxicosta.


title: Guadalajara (Meksiko)

text: Espanjalaiset perustivat kaupungin vuonna 1532 nimellä "Espíritu Santo". Guadalajara on tuhoutunut kahdesti maanjäristyksessä: vuosina 1818 ja 1875.


title: Guadalajara (Meksiko)

text: Don Miguel Hidalgo y Costillan kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia.


title: Guadalajara (Meksiko)

text: Hospicio Cabañas (Cabañasin sairaala) rakennettiin 1800-luvun alussa orpojen, vanhusten ja invalidien hoivakodiksi. Se on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1997.


title: Esko Aaltonen

text: Esko Aaltonen (9. maaliskuuta 1893 Forssa – 24. maaliskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja sosiologi. Hän toimi muun muassa Turun yliopiston sosiologian professorina, Forssan Lehden päätoimittajana ja K. J. Gummerus Oy:n toimitusjohtajana.


title: Esko Aaltonen

text: Aaltonen syntyi forssalaisen tehtaankirjurin perheeseen vuonna 1893. Vanhemmat huolehtivat poikansa kouluttamisesta ja Esko Aaltonen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1913. Hän jatkoi opintoja Helsingin yliopistossa, josta valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1917. Aaltosen pääaineita olivat Suomen ja Skandinavian historia sekä suomalainen ja vertaileva kansanrunous.


title: Esko Aaltonen

text: Valmistuttuaan yliopistosta Aaltonen palasi opettajaksi synnyinseudulleen. Työnsä ohella hän perusti Forssan Lehden vuonna 1917 ja Forssan Kirjapainon vuonna 1920. Hän toimi sekä "Forssan lehden" päätoimittajana että kirjapainon toimitusjohtajana. Forssassa Aaltonen oli merkittävä vaikuttaja ja osallistui aktiivisesti paikallispolitiikkaan. Lehtensä kautta hän ajoi Forssan muuttamista kauppalaksi, mikä tapahtuikin vuonna 1922. Aaltonen valittiin sekä kauppalan valtuustoon että hallitukseen. Vuonna 1934 Aaltonen siirtyi Helsinkiin K. J. Gummerus Oy:n kirjalliseksi johtajaksi ja vuotta myöhemmin yhtiön toimitusjohtajaksi Jyväskylään, missä hän hoiti tehtävää vuoteen 1940 saakka.


title: Esko Aaltonen

text: Akateemiselle uralle Aaltonen siirtyi väiteltyään tohtoriksi vuonna 1944. Vuosina 1951–1963 hän toimi sosiologian professorina Turun yliopistossa, jossa hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa sosiaalisista suhteista Turun satamassa väitellyt Mauno Koivisto. Vuonna 1942 Aaltonen kutsuttiin "Suomalainen Suomi" -lehden toimitussihteeriksi ja toimi vuosina 1946–1966 myös lehden päätoimittajana. Suomen Kotiseutuliiton julkaiseman "Kotiseutu"-lehden päätoimittajana hän toimi 1947–1949.


title: Esko Aaltonen

text: Aaltonen tutki etenkin kansankulttuuria ja kansanomaisia yhteistoiminnan muotoja. Hän oli myös merkittävä kulttuurivaikuttaja. Hän oli alusta alkaen vuonna 1923 perustetun Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistyksen johtokunnan jäsen ja sihteeri. Aaltonen toimi myös Suomen museoliiton keskushallituksen jäsenenä vuosina 1927–1959 ja varapuheenjohtajana 1949–1959. Liiton kunniajäseneksi hänet valittiin vuonna 1961.


title: Esko Aaltonen

text: Aaltosella oli tärkeä rooli Suomen Kotiseutuliiton perustamisessa vuonna 1949. Hän toimi liiton ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuodesta 1949 ja vuodesta 1960 puheenjohtajana aina kuolemaansa saakka vuoteen 1966.


title: Esko Aaltonen

text: Kotiseudullaan Lounais-Hämeessä Aaltonen oli keskeinen kotiseututyön vaikuttaja 1920-luvulta kuolemaansa saakka. Forssassa Kauppakadun ja nykyisen Yhtiönkadun välinen katuosuus nimettiin hänen kunniakseen "Esko Aaltosen kaduksi" vuonna 1981.


title: Esko Aaltonen

text: Aaltosen poikia ovat Forssan kirjapainon johtajana pitkään toiminut teollisuusneuvos Matti Aaltonen (1926–2007) ja dokumenttielokuvistaan tunnettu elokuvaohjaaja Jouko Aaltonen (s. 1956).


title: Juhani Aaltonen

text: Juhani Antero ”Junnu” Aaltonen (s. 12. joulukuuta 1935 Kouvola) on suomalainen jazzmuusikko. Hän on suomalaisen jazzmusiikin yksi merkittävimmistä tenorisaksofonisteista ja huilisteista.


title: Juhani Aaltonen

text: Aaltonen on UMO Jazz Orchestran ja Tasavallan Presidentti -yhtyeen perustajajäseniä. Aaltonen on 1960-luvulta alkaen soittanut useissa yhtyeissä muun muassa Edward Vesalan ja Heikki Sarmannon kanssa. Hän on työskennellyt myös ulkomaisten muusikoiden, kuten Arild Andersenin, Reggie Workmanin ja Andrew Cyrillen kanssa.


title: Juhani Aaltonen

text: Aaltonen sijoittui Gramexin studiomuusikkojen listalle sijalle 13.Aaltonen on saanut musiikillisista ansioistaan lukuisia palkintoja:


title: Veikko Aaltonen

text: Veikko Onni Juhani Aaltonen (s. 1. joulukuuta 1955 Sääksmäki) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltonen opiskeli vuosina 1975–1980 Taideteollisen korkeakoulun elokuva- ja TV-linjalla, josta hän valmistui elokuvaohjaajaksi. Ennen ensimmäistä omaa pitkän elokuvan ohjaustyötään hän toimi muun muassa äänittäjänä muutamassa Mika Kaurismäen elokuvassa ("Saimaa-ilmiö" 1981, "Jackpot 2" 1982, "Helsinki Napoli All Night Long" 1987) sekä näytteli sivuroolin Kaurismäen-veljesten ensimmäisessä pitkässä elokuvassa "Arvottomat" (1982). Aaltosen alku-uran merkittävä yhteistyökumppani oli kuitenkin elokuvaohjaaja Rauni Mollberg. Hän toimi apulaisohjaajana ja käsikirjoittajana tämän elokuvissa "Milka – elokuva tabuista" (1980) ja "Tuntematon sotilas" (1985). Aaltonen asui pitkään maalla Elimäellä, jolloin hän teki elokuvan "Maa". Nykyisin hän asuu Helsingissä.


title: Veikko Aaltonen

text: "Tilinteko" (1987) oli ensimmäinen Aaltosen ohjaama pitkä elokuva. Elokuvan alussa Juhani Niemelän ja Esko Nikkarin esittämät miehet ryöstävät postiauton. Nikkari ampuu Niemelää ja karkaa yksin saaliiksi saamien rahojen kanssa. Niemelä joutuu sairaalan kautta vankilaan, mutta ei suostu paljastamaan rikostoverinsa nimeä. Sillä välin Nikkari pääsee ryöstörahojensa avulla nousemaan erään pikkukaupungin johtajaksi. Ensimmäisellä lomallaan Niemelä kuitenkin saapuu samaiseen pikkukaupunkiin tavoitteenaan kostaa pettäjälleen.


title: Veikko Aaltonen

text: "Tilinteon" selvät esikuvat löytyvät sekä amerikkalaisesta film noirista että lännenelokuvasta – sillä on yhtymäkohtia muun muassa Sergio Leonen "Huuliharppukostajan" (1968) yksinäisen kostajan teemaan. Esikuviensa tavoin myös Niemelän esittämä hahmo on vähäpuheinen, vähäilmeinen ja vähäeleinen antisankari. Elokuvan minimalismi ja dialogi tuo myös mieleen Aki Kaurismäen elokuvat, mikä ei sinällään ole ihme, sillä Kaurismäki toimi sekä elokuvan tuottajana että toisena käsikirjoittajana Aaltosen ohella.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltosen varsinainen taiteellinen läpimurto tapahtui kuitenkin viisi vuotta myöhemmin elokuvalla "Tuhlaajapoika" (1992). Se oli tiivistunnalmainen elokuva nuoresta vankilasta vapautuvasta pikkurikollisesta, Esasta (Hannu Kivioja). Ansaitakseen elantonsa hän ryhtyy pahoinpitelemään ihmisiä rahasta. Eräänä päivänä hänen ovensa taakse ilmestyy kuitenkin psykiatri Lindström (Esko Salminen), joka tarjoaa Esalle suuren summan rahaa, jos tämä suostuisi pahoinpitelemään häntä säännöllisesti.


title: Veikko Aaltonen

text: "Tuhlaajapojassa" tulivat ensimmäistä kertaa esille ne teemat, joiden pariin Aaltonen palasi myös myöhemmissä elokuvissaan. Seksuaalisuuden eri muodot, perversioita unohtamatta, sekä psykologisesti kuvatut perhe- ja ihmissuhteet. "Tuhlaajapojan" keskiössä on Esan ja Lindströmin sairaalloinen isä-poika-suhde. Se ei niinkään ole mikään SM-piirien kuvaus ja elokuvan sadomasokismikin on pääosin varsin viitteellistä. Eikä elokuva ota kantaa siihen onko tuo kyseinen seksuaalisuuden muoto väärin vai ei. Olennaisinta on se henkinen alistajan/alistetun välinen suhde, joka "Tuhlaajapojassa" välittyy. Fyysisesti Esa saattaa olla alistajan asemassa, mutta henkisesti todellinen alistaja on Lindström, joka omien sairaiden perversioidensa kautta koittaa muokata itsestään isää ja Esasta hänen poikaansa. Esan kieltäytyminen tästä kunniasta on sodanjulistus Lindströmiä vastaan ja se aiheuttaa osien vaihtumisen. Nyt Lindströmistä tulee todellinen fyysinen alistaja ja Esasta alistettu. Mutta Esalle se ei ole enää leikkiä vaan totisinta totta.


title: Veikko Aaltonen

text: "Tuhlaajapoika" perustui Iiro Küttnerin käsikirjoitukseen, joka oli sijoittunut toiseksi 1990-luvun alussa pidetyssä kansallisessa elokuvakäsikirjoituskilpailussa. Näin ollen "Tuhlaajapoika" oli niin Aaltosen kuin Küttnerinkin läpimurto. Küttner palkittiinkin Jussi-palkinnolla. Kaksi muuta Jussia saivat Esko Salminen parhaasta miessivuosasta ja Mauri Sumén musiikista.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltonen käsikirjoitti ja ohjasi seuraavan elokuvansa itse, Küttnerin tosin toimiessa dramaturgina. "Isä meidän" (1993) kertoo synnyinkotiinsa palaavasta Juhanista (Hannu Kivioja), joka hakee vanhainkodista dementoituneen, rullatuoliin joutuneen isänsä (Martti Katajisto) ja ryhtyy elämään tämän kanssa. Fragmentteina esitetyt lapsuuden muistot kuitenkin piinaavat Juhania ja vähitellen selviää, että isä on aikoinaan käyttänyt häntä hyväkseen. Elokuva sai kolme Jussi-palkintoa, Kivioja parhaasta miespääosasta, Aaltonen ohjauksesta ja Olavi Tuomi kuvauksesta.


title: Veikko Aaltonen

text: "Isä meidän" -elokuvan jälkeen Aaltonen alkoi suunnitella kansainvälistä trilleriä. Küttner kirjoitti käsikirjoituksen elokuvaan, joka sai nimekseen "Merisairas" ("Seasick") (1996). Elokuva oli kokonaan englanninkielinen ja pääosia siinä esittivät arvostetut brittinäyttelijät Bob Peck ("Kärpästen herra", "Jurassic Park", "Lumen taju") ja Katrin Cartlidge ("Naked", "Breaking the Waves", "From Hell"). Tapahtumapaikkana oli Välimeri ja siellä purjehtiva rahtialus, joka oli täynnä ydinjätettä. Laiva yritti turhaan päästä mihinkään satamaan, sillä kukaan ei halunnut ottaa heitä vastaan. Ja lopulta yhtiö, jonka lastia laiva on kuljettamassa, kieltää koko laivan olemassaolon ja jättää miehistön oman onnensa nojaan.


title: Veikko Aaltonen

text: "Merisairas" oli aiheeltaan varsin mielenkiintoinen ekologinen trilleri, mutta se sai murskaavan vastaanoton. Elokuva joutui odottamaan pitkään ensi-iltaansa. Ja kun se lopulta tuli elokuva sai vain kourallisen katsojia ja kriitikoiden mielestä Aaltonen oli epäonnistunut täysin.


title: Veikko Aaltonen

text: "Merisairaan" jälkeen Aaltonen tarttui käsikirjoittaja Antti Karumon aiheeseen keski-ikäisestä naisesta, jonka elämän todellisuus on kadonnut iltapäivä- ja juorulehtien skandaaliuutisiin. Tuloksena oli "Rakkaudella, Maire" (1999) kahdella tapaa merkittävä elokuva. Ensinnäkin sitä pidettiin Aaltosen erinomaisena paluuna edellisen epäonnistumisensa jälkeen ja toiseksi elokuva merkitsi myös Eeva Litmaselle ensimmäistä pitkän elokuvan pääosaa. Myös keski-ikäisen naisen näkeminen elokuvan pääosassa oli ylipäätään harvinainen tapaus.


title: Veikko Aaltonen

text: Maire on keski-ikäinen, naimisissa oleva nainen, joka on vieraantunut sekä lapsistaan että aviomiehestään, joka enimmäkseen elää toisella puolella maapalloa, Japanissa, hoitamassa liikeasioitaan. Ainoan sisällön yksinäiseen elämäänsä hän saa alkoholista ja lehtien traagisista uutisista. Erityisesti hänen silmäänsä pistää juttu yksinhuoltajaäidistä, Kirsi-Marista (Minna Haapkylä), jonka poliisiaviomies on saanut surmansa työtehtävissään. Maire eläytyy Kirsi-Marin tarinaan ja ryhtyy Kirsi-Marin tahtomatta suunnittelemaan kostoa tämän miehen murhaajalle.


title: Veikko Aaltonen

text: "Rakkaudella, Maire" oli ehdolla Jussi-patsaan saajaksi muun muassa käsikirjoituksesta, ohjauksesta ja kuvauksesta (Pekka Uotila). Jussi-palkinnon se tuotti parhaasta naispääosasta (Eeva Litmanen) ja parhaasta naissivuosasta (Minna Haapkylä).


title: Veikko Aaltonen

text: Vaikka Aaltonen vannoi aikoinaan, ettei hän aio sotkeutua romaanifilmatisointeihin, niin kuitenkin hänen viimeisin pitkä elokuvansa perustuu Kari Hotakaisen Finlandia-palkittuun romaaniin. "Juoksuhaudantie" (2004) oli tragikoominen tarina suomalaisesta unelmasta: omasta talosta ja pihasta. Tarinan päähenkilö on varastomies Matti Virtanen (Eero Aho ensimmäisessä elokuvapääosassaan), hyvä ja hellä perheenisä, joka kuitenkin vaimonsa tunteenpuuskan jälkeen erehtyy antamaan tälle nyrkkiä. Avioliitto loppuu saman tien, mutta Matti kuitenkin kuvittelee saavansa perheen takaisin hankkimalla heille oman talon Helsingin omakotitaloalueelta Juoksuhaudantieltä.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltonen laati itse käsikirjoituksen elokuvaansa, josta Kari Väänänen sai parhaan miessivuosan Jussi-palkinnon. Lisäksi elokuva oli ehdokkaana kahdessa sarjassa.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltonen on ohjannut myös kolme dokumenttielokuvaa. "Maa" (2001) oli elokuva suomen maaseudusta ja Euroopan unionin siihen vaikuttavista tekijöistä. "Työväenluokka" (2004) oli elokuva Imatran ja Valkeakosken tehdastyöläisten epävarmuudesta työn jatkuvuudesta. "Paimenet" (2005) oli elokuva Helsingin Kallion seurakunnan virallista luterilaista linjaa noudattavista papeista.


title: Veikko Aaltonen

text: Dokumenttien ja fiktioelokuviensa ohella Aaltonen on tehnyt työtä myös televisiosarjojen parissa. Hän on ohjannut ja käsikirjoittanut jaksoja Yle TV1:en kausisarjaan "Kotikatu" sekä ohjannut neljä jaksoa Kari Heiskasen tähdittämään televisiosarjaan "Uudisraivaaja" (2006). Vuonna 2008 Yle TV1 esitti kevään kausisarjanaan Aaltosen 12-osaisen draamasarjan "Harvoin tarjolla" (2008). Aaltosen ohjaustyö "Helppo elämä" on MTV3:lla esitetty draamasarja, josta alkoi kolmas kausi keväällä 2011.


title: Veikko Aaltonen

text: Aaltonen on myös itse leikannut lähes jokaisen elokuvansa. Tämän lisäksi hän on toiminut leikkaajana muun muassa Aki Kaurismäen ensimmäisessä pitkässä elokuvassa "Rikos ja rangaistus" (1983) sekä Mika Kaurismäen elokuvassa "Paperitähti" (1989).


title: Guadalajara

text: Guadalajara voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kaija Aarikka

text: Kaija Helena Aarikka-Ruokonen (3. helmikuuta 1929 Somero – 14. elokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen muotoilija ja yrittäjä. Hän perusti vuonna 1954 miehensä Erkki Ruokosen kanssa Aarikka Oy:n ja toimi sen taiteellisena johtajana. Aarikka yhdisti suunnittelemissaan koruissa, leluissa ja kodin käyttö- ja koriste-esineissä leikkimielen ja vahvan muodontajun puun taitavaan ja monipuoliseen käyttöön.


title: Kaija Aarikka

text: Aarikka vietti lapsuutensa Somerolla yhdeksänlapsisen perheen kuopuksena. Keskikoulun käytyään hän hakeutui Hämeenlinnaan Ester Perheentuvan kutomakouluun, jonka tämä oli perustanut lähdettyään opettajan virasta Wetterhoffilta. Aarikka jatkoi opintoja Ateneumin eli Taideteollisen oppilaitoksen tekstiililinjalla Helsingissä vuodesta 1951 alkaen. Viimeisenä opiskeluvuonna hän tarvitsi napit ompelemaansa luonnonväriseen villapukuun. Kun sopivia ei löytynyt, hän päätti tehdä ne itse, Ruoholahden lautatarhasta löytämästään jakarandan palasesta. Valmistumisvuonnaan Aarikka avioitui kotipitäjästään kotoisin olevan Erkki Ruokosen kanssa, joka opiskeli Ateneumin iltalinjalla metallitöitä. Ruokonen ehdotti Aarikalle yrityksen perustamista suosiota saaneiden nappien valmistamiseksi. Näin sai alkunsa nappien, puukorujen ja muiden pienten puuesineiden ympärille rakentunut Aarikka Oy, jonka valmistusmenetelmien kehittämisessä Ruokosella oli merkittävä rooli. Päävastuu Aarikka Oy:stä on sittemmin siirtynyt heidän tyttärilleen: Pauliina Aarikka toimii suunnittelujohtajana ja Sarianna Partanen toimitusjohtajana.


title: Kaija Aarikka

text: Kaija Aarikka oli oman yrityksensä pääsuunnittelija, mutta hän suunnitteli freelancerina myös muille yrityksille kuten Tampellalle, Humppilan lasitehtaalle ja A. Ahlströmille. Humppilalle Aarikka suunnitteli muun muassa Heiniä kainalossa -sarjan lautasia ja Lappi-lasisarjan.


title: Kaija Aarikka

text: Aarikka sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1994. Kauppaneuvoksen arvon hän sai vuonna 1999.


title: Tulikoe

text: Tulikoe (, ) oli eräs noitavainojen aikaan käytetty menetelmä (ns. jumalantuomio) noidan tunnistamiseksi. Kokeessa epäilty joutui seisomaan kuuman raudan päällä tai tulisilla hiilillä. Jos epäilty ei vahingoittunut, hän oli noita. Vaikka epäilty ei olisikaan ollut noita, hän olisi saanut vakavia ja kivuliaita vammoja.


title: Tulikoe

text: Nykyisin sanaa "tulikoe" käytetään ainoastaan kuvaannollisesti merkityksessä 'vaikea kelpoisuus-, pystyvyyskoe'.


title: Tulikoe

text: "Putous"-ohjelmassa termiä tulikoe käytetään improvisaatiotehtävästä, ja Top Chef -ohjelmassa nopeasta ruoanlaittotehtävästä.


title: Leo Aario

text: Leo Eino Aario (vuoteen 1928 "Engman", 26. marraskuuta 1906 Pori – 8. kesäkuuta 1998 Espoo) oli suomalainen maantieteilijä ja geologi. Hän oli maantieteen professori Turun yliopistossa vuosina 1945–1953 ja Helsingin yliopistossa 1953–1970 eläkkeelle jäämiseensä asti. Aario tutki muun muassa Suomen kasvipeitteen ja vesistöjen historiaa, maatalousmaantiedettä ja kvartäärigeologiaa, sekä loi perustan suomalaiselle kaupunkimaantieteen tutkimukselle.


title: Leo Aario

text: Aario valmistui ylioppilaaksi vuonna 1925 Viipurin suomalaisesta lukiosta. Opinnoissaan hän keskittyi kasvitieteeseen, paleografiaan ja luonnonmaantieteeseen valmistuen filosofian kandidaatiksi vuonna 1931 ja maisteriksi vuonna 1932. Hän valmistui samana vuonna myös lisensiaatiksi ja väitteli tohtoriksi saksankielisellä väitöskirjalla "PfIanzentopographische und paleogeographische Mooruntersuchungen in N-Satakunta". Vuonna 1934 hänestä tuli Helsingin yliopiston dosentti. Hän teki vuonna 1942 Alexander von Humboldt -säätiön ja Suomen opetusministeriön tuella opintomatkan Saksaan, missä hän kiinnostui Alppien itäosan jäätiköiden laajuusvaihteluista ja Rein-joen keskijuoksun talousmaantieteestä.


title: Leo Aario

text: Vuodesta 1954 Aario oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen.


title: Ekonometria

text:
Ekonometria on tilastotieteen menetelmien soveltamista taloudellisten ilmiöiden tutkimiseen. Empiirisessä ekonometrisessa tutkimuksessa voidaan esimerkiksi estimoida taloudellisia riippuvuussuhteita, testata taloustieteen teorioita sekä arvioida julkisen tai yksityisen sektorin tekemien uudistusten vaikutuksia. Teoreettinen ekonometrinen tutkimus on taloudellisten aineistojen analyysiin soveltuvien tilastollisten menetelmien kehittämistä.
Empiirisessä taloustieteellisessä tutkimuksessa on vain harvoin mahdollista tehdä kontrolloituja kokeita. Tämän vuoksi ekonometriassa tutkitaan lähinnä sellaisia tilastollisia malleja, joissa selittävät muuttujat ovat satunnaismuuttujia eivätkä kiinteitä. Kontrolloitujen kokeiden puutetta pyritään kompensoimaan myös hyödyntämällä niin sanottuja luonnollisia koeasetelmia ().


title: Ekonometria

text: Ekonometrisissa malleissa on usein endogeenisiä muuttujia. Endogeenisella selittävällä muuttujalla tarkoitetaan sitä, että selittävä muuttuja on korreloitunut virhetermin kanssa. Teoreettinen ekonometrinen tutkimus liittyy usein muuttujien endogeenisyydestä aiheutuvien ongelmien korjaamiseen. Endogeenisyydestä aiheutuvaa harhaa korjataan usein käyttämällä instrumenttimuuttujia.


title: Ekonometria

text: Ekonometriset menetelmät jaotellaan usein tarkasteltavan aineiston mukaan. Kun havaintoyksikkö on yksilö, kotitalous tai yritys, puhutaan mikroaineistosta. Kun havaintoyksiköistä on tehty peräkkäisinä ajankohtina on kyseessä aikasarja-aineisto. Yleensä havainnot on tehty tasaisin väliajoin esimerkiksi kuukausittain tai vuosittain. Kansantaloutta kuvaavat aggregoidut aineistot ovat tavallisesti aikasarjoja.


title: Ekonometria

text: Aineistoa sanotaan mikroaineistoiksi, kun otoksessa olevien havaintoyksiköiden lukumäärä formula_1 on suuri verrattuna samasta yksiköstä tehtyjen havaintojen lukumäärään formula_2. Tällöin mallinnuksessa voidaan hyödyntää asymptoottisia tuloksia, jotka perustuvat oletukseen, että formula_3, kun taas formula_2 pidetään kiinteänä. Mikroekonometrian menetelmät voidaan jaotella käytettävissä olevan aineiston perusteella:Toisaalta jaottelu voidaan tehdä myös mallin funktiomuodon perusteella:Aikasarja-aineistossa on yleensä vain harvoja havaintoyksiköitä, mutta niistä on tehty toistuvia havaintoja ajan kuluessa. Aikasarja-aineisto voi muodostua esimerkiksi vuosittaisista havainnoista bruttokansantuotteesta tai keskilämpötilasta. Taloustieteessä aikasarja-analyysiä käytetään erityisesti empiirisessä makrotaloustieteen tutkimuksessa ja rahoituksen tutkimuksessa. Tällöin mallinnusmenetelmät hyödyntävät tuloksia, jotka perustuvat oletukseen, että formula_5, kun taas formula_1 pidetään kiinteänä.


title: Aulis Aarnio

text: Aulis Arvi Aarnio (s. 14. toukokuuta 1937 Kymi) on suomalainen oikeustieteilijä ja kirjailija. Hän on toiminut Helsingin yliopiston siviilioikeuden professorina vuosina 1970–1996, Tampereen yliopiston Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksen johtajana vuosina 1991–2002 ja Suomen Akatemian tutkijaprofessorina 1974–1982.


title: Aulis Aarnio

text: Vuosina 1983–1987 Aarnio toimi oikeus- ja yhteiskuntafilosofian maailmanjärjestön presidenttinä ja sen jälkeen vuodet 1988–1995 varapresidenttinä. Hän Lundin ja Lapin yliopiston kunniatohtori. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1975, Venäjän tiedeakatemian täysjäsen, Academia Europæan jäsen vuodesta 1998, Lundin Tiedeseuran ulkomainen kutsujäsen.


title: Aulis Aarnio

text: Aarnio on kansainvälisesti tunnettu oikeusteoreetikko. Hän on ollut vierailevana professorina muun muassa Buenos Airesin (1984), Lundin (1989), Minnesotan (1992), Cornellin (1993) ja Münsterin (1998) yliopistoissa sekä luennoinut kaikkiaan yli 50 yliopistossa eri maanosissa. Hän on osallistunut perustajajäsenenä kansainvälisesti tunnetun oikeusvertailuryhmän (Bielefelder Kreis) toimintaan vuodesta 1983. Aarnio on Lapin korkeakoulun perustajia ja sen väliaikaisen hallituksen varapuheenjohtaja.


title: Aulis Aarnio

text: Hän on perustanut ja päätoimittanut "Oikeustiede-Jurisprudentia"-aikakauskirjaa sekä Oikeus-lehteä ja ollut päätoimittajana Kluwerin sarjassa "Law and Philosophy" ja Duncker & Humblotin julkaisemassa aikakauskirjassa "Associations".


title: Aulis Aarnio

text: Aarnio on julkaissut yli 40 teosta, sekä lainopillisia että kaunokirjallisia teoksia. Vuonna 1987 ilmestynyt "The Rational as Reasonable: A Treatise on Legal Justification" on yksi hänen pääteoksistaan ja muodostunut kansainvälisesti tunnetuimmaksi. Teos julkaistiin myös ranskaksi ja espanjaksi ja se saavutti nopeasti merkittävän aseman juristien koulutuksessa. Klassikon aseman saavuttaneesta teoksesta julkaistaan 2015 uusintapainos. Aarnio ei ole julkaissut siitä suomenkielistä laitosta, mutta hänen vuonna 2006 ilmestynyt teoksensa "Tulkinnan taito" käsittelee samaa tematiikkaa.


title: Aulis Aarnio

text: Vuonna 2000 Aarnio oli perustamassa Tampere Klubia. Se oli kansainvälinen keskustelufoorumi, jossa pohdittiin demokratian tilaa ja tulevaisuutta. Klubi toimi vuosina 2002–2017, ja hän toimi pääsihteerinä koko sen toiminta-ajan.


title: Aulis Aarnio

text: Vuonna 2003 Aarnio kirjoitti kirjailija Jaakko Syrjän elämästä ja kirjailijantyöstä teoksen "Surullinen humoristi - keskusteluja Jaakko Syrjän kanssa". Teos sisältää Syrjän henkilöhistoriaa ja hänen muistelmiaan erityisesti Pirkanmaalla vaikuttaneista kirjailijoista. Aarnio on myös kirjoittanut useita kotiseudun historiaa käsitteleviä näytelmiä, joita kangasalalainen Ramppi-teatteri on esittänyt. Helmikuussa 2009 ilmestyi Aarnion omaelämäkerta "Vastahankaan". Aarnion uusin kaunokirjallinen julkaisu on lokakuussa 2013 ilmestynyt "Herra Himmelsraumin päiväkirja".


title: Aulis Aarnio

text: Aulis Aarnio on myös aktiivinen yhteiskunnallinen osallistuja. Häneltä on julkaistu yli 300 lehtikirjoitusta ja kolumnia Helsingin Sanomissa, Aamulehdessä, Kansan lehdessä, Suomen Kuvalehdessä ja Kanavassa.


title: Aulis Aarnio

text: Suomen Lakimiesliitto on myöntänyt hänelle K. J. Ståhlberg -mitalin.


title: Aulis Aarnio

text: Aarnion vanhemmat olivat räätäli Arvi Valdemar Aarnio ja Aune Helena Lehtinen. Aarnio on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäinen puoliso (1960–1981) oli terveydenhoitaja Marja-Liisa Vähänen (s. 1939) ja toinen (1983–2000) lehtori Aira Marjatta Liimatainen (aiemmin Kilpi, s. 1946). Ensimmäisestä liitosta on kaksi lasta.


title: Eero Aarnio

text: Eero Alvar Aarnio (s. 21. heinäkuuta 1932 Helsinki) on suomalainen sisustusarkkitehti ja muotoilija. Vuonna 2007 presidentti Tarja Halonen myönsi Aarniolle professorin arvonimen. Vuonna 2010 Aarnio palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä.


title: Eero Aarnio

text: Aarnio valmistui ylioppilaaksi vuonna 1953 ja opiskeli vuosina 1954–1957 Helsingin Taideteollisessa oppilaitoksessa. Aarnion puoliso on ollut vuodesta 1956 logonomi Pirkko Aarnio. Vuosina 1960–1962 Aarnio työskenteli Askon suunnittelijana Lahdessa kunnes perusti oman sisustussuunnitteluun ja teolliseen muotoiluun erikoistuneen toimiston Helsinkiin vuonna 1962.


title: Eero Aarnio

text: Aarnio tuli 1960-luvulla tunnetuksi lujitemuovista muotoilemistaan futuristisista tuoleista, joista varsinkin "Pallotuoli" herätti myös kansainvälistä huomiota. Aarnion suunnittelemia muita tunnettuja tuoleja ovat esimerkiksi "Pastilli", "Kupla", "Pony", "Puppy" ja "Tuplakupla".


title: Eero Aarnio

text: Retron tultua muotiin Aarnion muotoilemat tuotteet tulivat taas ajankohtaisiksi. Hänen tuotteitaan on ollut rekvisiittana elokuvissa, muotikuvauksissa ja musiikkivideoissa. Toukokuussa 2006 Aarnio esitteli Copacabana-kitaran yhteistyössä Plectra ry:n kanssa. Aarnion suunnittelemia tuotteita olivat vuoden 2008 aikana EverGreen-kastelukannu sekä The Tree -tilanjakaja, joka on tarkoitettu ravintoloihin ja muihin julkisiin tiloihin. Se esiteltiin Milanon huonekalumessuilla keväällä 2008. Aarnio on kuvaillut puuta paratiisin puuksi. Vuosina 2008–2010 jokaisen myydyn The Treen tuotolla istutettiin neljä hedelmäpuuta Suomen World Visionin Perun Andeilla sijaitsevaan aluekehityshankkeeseen eroosion ehkäisemiseksi. Yhteensä puita istutettiin 30 000 kappaletta.


title: Eero Aarnio

text: 2000- ja 2010-luvuilla Aarnio on suunnitellut monia kirkasvalo- ja muita valaisimia suomalaiselle Innojok-yritykselle. Toukokuussa 2009 Aarnio avasi ensimmäisen showroominsa yhteistyössä Unikulman kanssa. Vuonna 2010 Aarnio loi logon ja suunnitteli astiaston Teehuoneen lanseerattaville kiinalaisille laatuteille. Hän on myös suunnitellut toimistokalusteita EFG Oy:lle ja Martela Oy:lle sekä vetimiä italialaiselle Valli et Valli spa:lle.


title: Eero Aarnio

text: Vuonna 2006 El Mundo -lehden haastattelussa Aarniota kutsuttiin ”vaatimattomaksi neroksi” ja kerrottiin että ”Aarnio oli muovin ja lasikuidun käytön edelläkävijä elegantin muotoilun välineinä. Aarnio teki niistä hienostuneita sisustuselementtejä silloin kun kaikki muut vielä käyttivät puuta tai muita jaloja alkuaineita.”


title: Eero Aarnio

text: Aarnion teoksia on muun muassa seuraavien museoiden kokoelmissa: Museum of Modern Art, MoMA, New York, Victoria and Albert Museum, Lontoo, Designmuseo, Helsinki, Pompidou-keskus, Pariisi ja Bauhaus Museum, Sydney, Australia.


title: Fynin amt

text: Fynin amt () oli hallintoalue, joka sijaitsi Tanskan keskiosassa. Siihen kuuluivat Fynin, Langelandin, Tåsingen ja Ærøn saaret sekä noin 90 muuta saarta, joista 25 on asuttuja. Amtin pinta-ala oli 3 486 km² ja asukasluku 476 880 vuonna 2005. Amtin pääkaupunkina toimi Odense. Tanskan kuntauudistuksessa vuoden 2007 alussa amtit lakkautettiin, ja Fynin amtista tuli osa Etelä-Tanskan aluetta.


title: Fynin amt

text: Lakkauttamishetkellä amtissa oli seuraavat 32 kuntaa:


title: Aku Ahjolinna

text: Aku Antero Ahjolinna (s. 8. elokuuta 1946 Helsinki) on suomalainen balettitanssija ja koreografi.


title: Aku Ahjolinna

text: Ahjolinna pääsi Kansallisoopperan balettikouluun vuonna 1959. 17-vuotiaana vuonna 1963 hän sai kiinnityksen tanssijaksi Suomen Kansallisbalettiin ja eteni solistitanssijaksi vuonna 1969. Ahjolinna on opiskellut myös Leningradissa Vaganovan balettiakatemiassa, Englannissa, Ranskassa, Unkarissa ja Yhdysvalloissa ja tehnyt lukuisia kiertuita Suomessa ja ulkomailla. Koreografina Ahjolinna aloitti vuonna 1984 Paavo Heinisen "Silkkirumpu"-oopperassa. Hän jäi baletista eläkkeelle vuonna 1993.


title: Aku Ahjolinna

text: Ahjolinnan rooleja olivat muun muassa kaani Girei "Bahtsisarain suihkulähteessä", Crassus "Spartacuksessa", Jago "Othellossa" ja äiti baletissa "Bernarda Alban talo".


title: Aku Ahjolinna

text: Ahjolinnan puoliso on balettitanssija ja -pedagogi Saga Eriksson. Ahjolinna on vakaumukseltaan ortodoksi.


title: Timaios (dialogi)

text: Timaios (; ) on Platonin kirjoittama dialogi, joka sisältää Platonin luonnontieteellisen teorian. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on "Luonnosta" (, "Peri fyseōs"). Dialogissa keskustelevat Sokrates, Kritias, Timaios Lokrilainen ja Hermokrates.


title: Timaios (dialogi)

text: Platonin teosten joukossa "Timaios" kuuluu myöhäisvaiheen dialogeihin. Se on kirjoitettu siihen aikaan, jolloin Platon oli palannut Sisiliasta lopullisesti Ateenaan toimiakseen perustamansa Akatemian johdossa kuolemaansa saakka. Tarkemmin dialogi on ajoitettu noin vuoteen 360 eaa. Holger Thesleffin mukaan Akatemian yhteydenpito suur-kreikkalaisten ajattelijoiden kanssa johti tuohon aikaan filosofian ja luonnontieteiden tulosten yhdistelyyn.


title: Timaios (dialogi)

text: Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu III tetralogiaan yhdessä dialogien "Kleitofon", "Valtio" ja "Kritias" kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin ainoaksi luonnonopilliseksi teokseksi. Aristofanes Byzantionlaisen jaottelussa dialogi kuuluu puolestaan I trilogiaan yhdessä "Valtion" ja "Kritiaan" kanssa.


title: Timaios (dialogi)

text: Dialogin tapahtumat sijoittuvat seuraavaan päivään siitä, kun Sokrates oli kuvannut ihannevaltionsa. Platonin teoksista tämä tapahtui "Valtiossa". Sokrates ajatteli, että hänen antamansa ihannevaltion kuvaus ei ollut riittävä ajanvietteeksi ja että hän haluaisi kuulla myös jonkin selonteon siitä, kun valtio olisi tekemisissä toisten valtioiden kanssa.


title: Timaios (dialogi)

text: Hermokrates toivoo tekevänsä palveluksen Sokrateelle ja mainitsee, että Kritias tietää juuri sopivan kertomuksen. Kritias jatkaa kertomalla tarinan Atlantiksesta ja Ateenasta, joka oli ennen ihannevaltio ja lähti sotaan Atlantista vastaan. Kritias uskoo kuitenkin menevänsä asioiden edelle ja mainitsee, että Timaios tulee ensin antamaan selonteon maailmankaikkeuden ja ihmisen alkuperästä. Kritiaan kertomus Atlantiksesta jatkuu dialogissa "Kritias".


title: Timaios (dialogi)

text: Timaios aloittaa selonteolla, jossa tehdään ero fyysisen maailman, joka on muutosten maailma, ja ikuisen maailman välillä. Hän sanoo, että "väitteiden, jotka kuvaavat lujaa ja pysyvää ja järjellä käsitettävää, tulee olla lujia ja muuttumattomia", ja antaa ymmärtää, että muuttuvista ja todennäköisistä asioista annetut kuvatukset ovat yhtä muuttuvia ja todennäköisiä. Tämä tarkoittaa, että vaikka ikuisesta, muuttumattomasta maailmasta voitaisiin antaa yhtä muuttumaton kuva, fyysistä maailmaa koskien "meidän on hyväksyttävä näitä asioita koskeva todennäköinen tarina eikä tavoiteltava sen enempää".


title: Timaios (dialogi)

text: Platon ehdottaa, että koska mikään "ei tule eikä muutu" ilman syytä, siksi maailmankaikkeuden syynä tulee olla Jumala tai demiurgi, jota Platon piti maailmankaikkeuden isänä. Demiurgi käytti "muotojen" tai ideaalien ikuista ja täydellistä maailmaa esimerkkinä ja loi maailman, joka oli aiemmin ollut ainoastaan kaaosmaisessa tilassa. Platon kuvasi kaaoksen tilaksi, josta puuttui yhtenäisyys tai tasapaino, jossa neljä klassista alkuainetta eli maa, vesi, ilma ja tuli olivat muodottomia, sekoittuneita ja jatkuvassa liikkeessä. Luojan olennainen teko oli järjestyksen ja selkeyden tuominen tähän kaaokseen ja sekamelskaan.


title: Timaios (dialogi)

text: Timaios jatkaa kertomalla, miksi maailmankaikkeus luotiin. Koska Jumala tai demiurgi oli hyvä, se halusi maailmaan lisää hyvää. Tämä ajatus on Leibnizin optimismin ydin ja ilmaisee myös riittävän syyn periaatteen, jonka mukaan mikään maailmankaikkeudessa ei tapahdu ilman syytä. Demiurgin luomasta maailmasta tuli hyvä ja täydellinen, koska se oli luotu täydellisen mallin mukaan.


title: Timaios (dialogi)

text: On tärkeää huomata, että Platonin demiurgilta puuttui yliluollinen kyky luoda "ex nihilo" eli tyhjästä. Demiurgi kykeni ainoastaan järjestämään alkukaaoksen. Tämä kaaos oli Platonin kosmogonian ainoa toinen olemassaollut olemus. Tämä eroaa merkittävästi sekä kreikkalaisesta että juutalais-kristillisestä ajatuksesta Jumalasta. Juutalaisuudessa Jahve loi kaiken tyhjästä ja oli ainoa ikuinen olento, kristinuskossa sillä huomautuksella, että hän koostui Pyhästä Kolminaisuudesta.


title: Timaios (dialogi)

text: Myöhemmin gnostilaiset ottivat demiurgin ajatuksen käyttöönsä Platonilta. Gnostilaisuudessa demiurgi oli kuitenkin vahingossa syntynyt, langennut ja tietämätön olento, joka loi epätäydellisen maailman. Tämä ei kuitenkaan vastaa Platonin alkuperäistä ajatusta demiurgista.


title: Timaios (dialogi)

text: "Timaios" esittää arveluita neljän klassisen alkuaineen koostumuksesta. Platon arveli kunkin näistä koostuneen tietystä Platonin kappaleesta. Maa oli kuutio, ilma oktaedri, vesi ikosaedri ja tuli tetraedri. Kukin näistä täydellisistä monikulmioista koostui vuorostaan kolmioista. Vain tietyt kolmiomuodot olivat sallittuja, kuten kulmajakaumat 30–60–90 ja 45–45–90. Kukin elementti oli jaettavissa sen muodostaneisiin kolmioihin, ja ne voitiin puolestaan laittaa takaisin ja muodostaa näin muita alkuaineita. Näin kaikki alkuaineet olivat täysin muutettavissa toisikseen. Tämä ajatus oli alkemian edeltäjä.


title: Timaios (dialogi)

text: "Timaios" oletti, että oli olemassa myös viides alkuaine, joka vastasi jäljelle jäänyttä viidettä Platonin kappaletta nimeltään "kvintessenssi" ("perikuva", "olennainen osa"). Avaruus koostui tästä aineesta.


title: Timaios (dialogi)

text: "Timaios" käsittelee myös musiikin teoriaa, kuten pythagoralaista asteikkoa.


title: Mikko Koivu

text: Mikko Sakari Koivu (s. 12. maaliskuuta 1983 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija sekä olympia- ja MM-mitalisti. Hän edustaa Pohjois-Amerikan NHL-liigassa pelaavaa Minnesota Wildia. Koivu on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Koivu on myös yksi HC TPS Turku Oy:n osaomistaja.


title: Mikko Koivu

text: Koivun ammattilaisura käynnistyi Turun Palloseurassa, jossa hän voitti ensimmäisellä kaudellaan Suomen mestaruuden. Minnesota Wild varasi Koivun NHL:ään numerolla 6, ja Koivu siirtyi Pohjois-Amerikkaan , jolloin hän pelasi AHL-liigassa Minnesotan entisessä farmijoukkueessa Houston Aerosissa. Hän debytoi NHL:ssä Minnesotan joukkueessa kaudella kaudella 2005-2006, ja hänet valittiin ennen kauden 2009–2010 alkua Minnesotan seurahistorian ensimmäiseksi vakituiseksi kapteeniksi.


title: Mikko Koivu

text: Koivu on Minnesotan seurahistorian eniten maalisyöttöjä ja tehopisteitä merkkauttanut pelaaja. Hän on myös Minnesotan kaikkien aikojen tehokkain pelaaja ylivoimatehopisteiden määrässä ja seuran historian toiseksi tehokkain maalintekijä.


title: Mikko Koivu

text: Koivu on saavuttanut maajoukkuetasolla arvokisamitaleja kolmessa eri ikäluokassa. Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueessa hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2000 ja MM-pronssin vuonna 2001 ja alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueessa MM-hopean vuonna 2001 ja MM-pronssin vuonna 2002. Miesten jääkiekkomaajoukkueessa hän on voittanut jääkiekon maailmanmestaruuden vuonna 2011, MM-hopean vuonna 2007, sekä vuonna 2016 ja kaksi MM-pronssia vuosina 2006 ja 2008 sekä olympiahopeaa vuonna 2006 ja olympiapronssia vuonna 2010. Jääkiekon maailmancupissa Koivu on edustanut Suomea vuonna 2004, jolloin Suomen sijoitus oli toinen.


title: Mikko Koivu

text: Koivu pelasi jääkiekkouransa alussa TPS:n juniorijoukkueissa. 17-vuotiaana hän siirtyi TPS:n edustusjoukkueeseen, jossa myös hänen isoveljensä Saku Koivu pelasi 1990-luvun alkupuolella. Tulokaskaudellaan 2000–2001 Koivu pelasi runkosarjassa 21 ottelua, joissa hän teki yhden syöttöpisteen. TPS voitti kauden päätteeksi SM-kultaa kolmatta kertaa peräkkäin, mutta Koivu ei pelannut pudotuspeleissä.


title: Mikko Koivu

text: Viimeinen SM-liigassa vietetty kausi oli Koivulle menestyksekäs. Hän teki runkosarjan 45 ottelussa tehopisteet 6+24=30 ja nousi joukkueen johtaviksi pelaajiksi seuran päävalmentajaksi hankitun isänsä Jukka Koivun luotsatessa TPS:n runkosarjavoiton kautta finaaliin. Finaalisarjassa Oulun Kärpät kuitenkin voitti TPS:n otteluvoitoin 3–1.


title: Mikko Koivu

text: Neljän SM-liigakauden jälkeen Koivu suuntasi Minnesota Wildin organisaatioon. Kaudella NHL:ssä oli kuitenkin , minkä vuoksi Koivu pelasi koko kauden AHL:ssä farmijoukkue Houston Aerosissa opetellen pienen kaukalon peliä. Koivu pelasi 67 runkosarjaottelua pistein 20+28=48. Pudotuspeleissä Koivu pelasi viisi ottelua, joissa hänen ainoat tilastomerkintänsä olivat yksi maali sekä yksi kahden minuutin jäähy.


title: Mikko Koivu

text: Koivu debytoi NHL:ssä kaudella ja pelasi 64 runkosarjaottelua keräten tehopisteet 6+15=21. Wild ei kuitenkaan edennyt pudotuspeleihin. Koivu pelasi NHL:ssä vaativan valmentajan Jacques Lemairen alaisuudessa ja tulokasvuosi oli lupaava.


title: Mikko Koivu

text: Varsinaisen NHL-läpimurtonsa Koivu teki kaudella pelattuaan 82 runkosarjaottelua tehopistein 20+34=54. Minnesota eteni pudotuspeleihin, joissa se pelasi kuitenkin vain viisi ottelua Anaheim Ducksin pudotettua joukkueen jatkosta otteluvoitoin 4–1 ja edettyä lopulta Stanley Cup-mestaruuteen.


title: Mikko Koivu

text: Kaudella Koivu toimi Wildin varakapteenina mutta pelasi ainoastaan 57 runkosarjaottelua. Vähäisen pelimäärän taustalla oli loukkaantuminen syksyllä 2007 Vancouver Canucksin ruotsalaispuolustaja Mattias Öhlund murrettua Koivun sääriluun tahallisella mailaniskulla. Koivun tehopisteet runkosarjassa olivat 11+31=42. Lisäksi hän teki Wildin seurahistorian ennätyksen antamalla neljä maalisyöttöä yhdessä ottelussa 18. lokakuuta 2008 Florida Panthersia vastaan pelatussa ottelussa. Lisäksi 30. lokakuuta pelatussa ottelussa veljekset Mikko ja Saku Koivu kohtasivat ensi kertaa NHL-jäillä Montreal Canadiensin kohdatessa Minnesotan. Kyseessä oli ensimmäinen kerta NHL:ssä, kun vastakkain pelaavien seurojen veljekset kohtasivat toisensa omien seurojensa kapteeneina. Pudotuspeleissä Koivu pelasi kuudessa ottelussa tehoin 4+1=5.


title: Mikko Koivu

text: Koivu pelasi kaudella 79 runkosarjaottelua ja nousi Wildin tärkeimmäksi hyökkääjäksi. Hän pelasi jälleen keskushyökkääjänä nopealle laiturille Marián Gáboríkille. Wildin GM Doug Risebrough kuvasi Koivua joukkueen moottoriksi. Kauden loppupuolella Koivu loukkasi polvensa, mitä ennen oli kuitenkin ehtinyt tehdä tehopisteet 20+47=67.


title: Mikko Koivu

text: Kaudella Koivu valittiin Minnesotan seurahistorian ensimmäiseksi vakituiseksi kapteeniksi. Ennen tätä Wildissa oli käytetty kiertävän kapteenin vastuun järjestelyä, jossa kapteeni valittiin aina kuukaudeksi kerrallaan, joskin toimikausia oli mahdollista olla useampi perätysten. Ennen tätä Minnesotalla oli ollut 22 kapteenina toiminutta pelaajaa. Wildin uusi toimitusjohtaja Chuck Fletcher kertoi Koivun olevan NHL:n kolmen parhaan puolustavan sentterin joukossa. Koivu teki kaudella runkosarjassa uransa ennätyspisteet 22+49=71 ja pelasi ykkösketjussa yhdessä Martin Havlátin ja Andrew Brunetten kanssa. Koivu osoittautui Wildin kasvoiksi ja erinomaiseksi erikoistilannepelaajaksi; hän teki 28 pistettä ylivoimalla ja oli Wildin tärkein alivoimapelaaja. Koivua ei kuitenkaan valittu ehdolle parhaan puolustavan hyökkääjän Frank J. Selke Trophyn saajaksi, mitä monet hämmästelivät. Minnesota Wildin toimitusjohtaja Fletcher sanoi Koivun olevan hänen mielestään liigan aliarvostetuin pelaaja ja samaa mieltä oli myöhemmin myös kanadalainen tv-selostaja Gord Miller. Wild jäi kaudella pudotuspelien ulkopuolelle toisen kerran peräkkäin.


title: Mikko Koivu

text: Heinäkuussa 2010 Koivu solmi Minnesotan kanssa seitsemän vuoden jatkosopimuksen, joka päättyy kauteen 2017–2018. Sopimuksen arvo oli 47,25 miljoonaa dollaria eli noin 36,6 miljoonaa euroa ja kyseessä oli tuolloin kaikkien aikojen suurin NHL-seuran ja suomalaispelaajan välinen sopimus.


title: Mikko Koivu

text: Kaudella Koivu pelasi runkosarjassa 71 ottelua tehoin 17+45=62. Koivun kausi kuitenkin päättyi helmikuussa sormimurtumaan, jonka hän sai yrittäessään blokata laukausta. Koivun loukkaantuminen paljasti joukkueen riippuvuuden kapteenistaan: hänen poissaolonsa heikensi peliä, joka kuitenkin parani Koivun palattua. Minnesota ei kaudella päässyt pudotuspeleihin.


title: Mikko Koivu

text: Koivu jatkoi Wildin kapteenina ja keulakuvana. Hän sai ketjukaverikseen tunnetun maalintekijän Dany Heatleyn kun Martin Havlát myytiin pois. Minnesota Wild aloitti kauden hyvin johtaen joulukuussa jopa koko liigaa. Koivu kutsuttin ensimmäisen kerran tähdistöotteluun vuonna 2012, josta hän kuitenkin jäi pois loukkaantumisen vuoksi. Loukkaantunut Koivu pelasi vain 55 ottelua, eikä Wild edennyt tälläkään kaudella pudotuspeleihin. Koivu teki 44 pistettä ja voitti loukkaantumisistaan huolimatta joukkueen syöttöpörssin. Lisäksi hän keräsi tehotilastoon joukkueensa parhaan lukeman +10.


title: Mikko Koivu

text: Kauden 2012–2013 työsulun takia Koivu pelasi alkukaudella kymmenen ottelua SM-liigassa TPS:ssä. NHL:n tynkäkaudella hän pelasi 48 runkosarjaottelua tehopistein 11+26=37. Minnesota eteni monen vuoden tauon jälkeen pudotuspeleihin, joissa Koivu pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä.


title: Mikko Koivu

text: Kaudella 2013–2014 Koivu loukkasi jalkansa kiekon osumasta. Vamman vuoksi hän joutui jäämään pois Sotshin olympialaisten kokoonpanosta. Hän palasi peleihin hieman olympialaisten jälkeen. Myöhemmin hän ohitti vanhan seurakaverinsa Marian Gaborikin Wild-seurapisteissä. Gaborikin entinen seuraennätys Wildissä oli 437 tehopistettä.


title: Mikko Koivu

text: Kaudella 2015–2016 28. helmikuuta 2016 Koivu ohitti Nick Schultzin (743 peliä) eniten otteluita pelanneena pelaajana Minnesota Wildissa. Hän on tehnyt myös Wildin historiassa eniten maalisyöttöjä ja tehopisteitä.


title: Mikko Koivu

text: Koivu pelasi vuonna 2000 alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa, joissa Suomi voitti kultaa. Vuonna 2001 hän voitti pronssia alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa ja hopeaa nuorten MM-kisoissa.


title: Mikko Koivu

text:
Koivun ura varsinaisessa maajoukkueessa alkoi vuoden 2004 maailmancupissa, johon Koivu hankittiin korvaamaan nilkkavaivasta kärsinyttä Esa Pirnestä. Suomen joukkue saavutti maailmancupissa hopeaa.
Koivu pelasi Suomen joukkueessa Torinon talviolympialaisissa 2006, joissa Suomi ylsi finaaliin saavuttaen hopeaa. Koivua peluutettiin Torinossa suurimmaksi osaksi neljännen kentän keskushyökkääjänä. Keväällä 2006 Koivu pelasi myös Latvian MM-kisoissa voittaen pronssia.
Moskovan MM-kisoista 2007 Koivu oli Suomen kärkihyökkääjiä. Suomi eteni finaaliin Koivun ratkaistua Venäjä-ottelun jatkoajalla. Finaalissa Suomi kuitenkin hävisi Kanadalle. Koivu oli mukana myös Kanadan MM-kisoissa 2008 Suomen voittaessa pronssia. Vuoden 2009 MM-kisoihin Koivu ei osallistunut polvivamman vuoksi.
Vuonna 2010 Koivu pelasi toisen kerran talviolympialaisissa, joissa Suomi voitti pronssia. Vuoden 2011 MM-kisoihin Koivu osallistui Suomen joukkueen kapteenina Tuomo Ruudun ja Lasse Kukkosen toimiessa joukkueen varakapteeneina. Suomi voitti kisoissa historiansa toisen maailmanmestaruuden 16 vuoden tauon jälkeen.
Toistaiseksi ainoa kerta, jolloin Koivu on jäänyt arvoturnauksessa ilman mitalia oli vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailut, joissa Suomi sijoittui neljänneksi.


title: Mikko Koivu

text: Koivu edusti seuraavan kerran Suomen maajoukkuetta arvokisoissa vasta kevään 2016 maailmanmestaruuskisoissa. Häneltä oli jäänyt vuoden 2014 Talviolympialaiset väliin nilkkavamman vuoksi. Koivu toimi jälleen joukkueen kapteenina ja johdatti Leijonat aina finaaliin saakka. Nimekäällä joukkueella mukana ollut Suomi kuitenkin hävisi finaalin Kanadalle.


title: Mikko Koivu

text: Saman vuoden syksyllä pelatussa maailmancupissa Koivu toimi Suomen joukkueen kapteenina. Koivu oli joukkueen ainoa pelaaja, joka oli ollut mukana vuoden 2004 maailmancupissa. Suomi sijottui vuoden 2016 turnauksessa viimeiseksi tehden vain yhden maalin.


title: Mikko Koivu

text: Koivun isoveli Saku Koivu pelasi myös ammatikseen jääkiekkoa. Veljesten isä Jukka Koivu on jääkiekkovalmentaja.


title: Mikko Koivu

text: Mikko Koivu kirjoitti ylioppilaaksi Aurajoen urheilulukiosta.


title: Mikko Koivu

text: Mikko Koivu aloitti varusmiespalveluksensa 19. huhtikuuta 2011 Hämeen Rykmentin Lahden Urheilukoulussa. Koivu suoritti palveluksen loppuosan urheilukomennuksella.


title: Mikko Koivu

text: Saku ja Mikko ostivat vuonna 2010 Turun keskustasta 36-asuntoisen kerrostalon, jonka asunnot laitettiin vuokralle.


title: Mikko Koivu

text: Mikko on naimisissa Helena Kipperin kanssa. Pariskunnan esikoinen Sofie Elizabeth syntyi syksyllä 2013. 18. toukokuuta 2015 pariskunnalle syntyi poika Kasper.


title: Hannu Aho

text: Hannu Ilmari Aho (23. helmikuuta 1948 Nokia − 20. lokakuuta 2012 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Aho kuvaa haltioituneen paisuttelevassa proosassaan usein sopeutumattomia tai epäonnistuneita ihmisiä.


title: Illicium floridanum

text: Illicium floridanum on tähtianisten ("Illicium") suvun kasvi.


title: Illicium floridanum

text: "Illicium floridanum" on ainavihanta pensas tai pieni puu. Se kasvaa tyypillisesti noin metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat nahkeat, pehmeät ja kiiltäväpintaiset. Lehtilapa on 5–15 cm pitkä ja 2–6 cm leveä. Murskatut lehdet tuoksuvat anikselta. Kukka on punainen ja noin 5 cm leveä.


title: Illicium floridanum

text: "Illicium floridanum" kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikan kaakkoisosissa Floridasta Louisianaan. Se suosii kosteita rotkoja ja jyrkänteitä. Floridassa kasvi on uhanalainen ja sen vuoksi rauhoitettu.


title: Illicium floridanum

text: "Illicium floridanumia" voidaan viljellä koristekasvina USDA-vyöhykkeillä 7–10. Se viihtyy niin varjossa kuin täydessä auringossakin ja on vaatimaton kasvualustan suhteen. Kuivina kausina se vaatii kuitenkin lisäkastelua. Kasvi on myrkyllinen eikä sen hedelmiä siten voi käyttää ruoanlaitossa kuten samaan sukuun kuuluvan rusotähtianiksen ("Illicium verum").


title: Pekka Ahmavaara

text: Pekka Ahmavaara (vuoteen 1906 "Aulin", 28. lokakuuta 1862 Ylitornio – 26. joulukuuta 1929 Oulu) oli suomalainen poliitikko, valtiopäivämies ja kunnallisneuvos (1919).


title: Pekka Ahmavaara

text: Pääosan elämästään hän asui Iissä, mutta vuonna 1918 hän siirtyi Ouluun Suomen Maatalous-Osake-Pankin Oulun konttorin johtajaksi.


title: Pekka Ahmavaara

text: Nuorsuomalaisiin ja myöhemmin Kokoomukseen lukeutuva Ahmavaara osallistui talonpoikaissäädyn edustajana kaikkiin vuoden 1894 jälkeisiin säätyvaltiopäiviin, vuosina 1905–1906 säätynsä puhemiehenä.


title: Pekka Ahmavaara

text: Ensimmäisen sortokauden aikaan Bobrikovin hallinto karkotti hänet maasta. Hän oleskeli elokuusta 1903 lähtien Ruotsissa aina syksyyn 1905, jolloin maastakarkotetut saivat tulla takaisin.


title: Pekka Ahmavaara

text: Hän oli myös eduskunnan jäsenenä useimmilla valtiopäivillä vuoteen 1919. Vuosina 1924–1925 Ahmavaara toimi Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän oli myös Oulun läänin Talousseuran (Pro Agria Oulun Maaseutukeskus ry:n edeltäjän) puheenjohtaja.


title: Pekka Ahmavaara

text: Punaisen Ristin postimerkkisarjassa julkaistiin Pekka Ahmavaarasta postimerkki 26. marraskuuta 1956. Sen arvo oli 5 markkaa, jonka lisäksi siitä maksettiin yksi markka lisää (5 markkaa + 1 markka)


title: Pekka Arvi Ahmavaara

text: Pekka Arvi Ahmavaara (s. 1944) on suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja filosofian kandidaatti. Vasemmistoliittoon kuuluva Ahmavaara toimi SAK:n sihteerinä vuosina 1985–1991, hallinto- ja kehittämisosaston päällikkönä 1991–1992 ja hallituksen varapuheenjohtajana 1996–2004. Vuosina 1995–1996 hän toimi ammattiyhdistysliikkeen edustajana Brysselissä.


title: Pekka Arvi Ahmavaara

text: Ahmavaara oli Vasemmistoliiton ykkösmies SAK:ssa. Hän jäi eläkkeelle SAK:n hallituksen varapuheenjohtajan paikalta vappuna 2004.


title: Pekka Arvi Ahmavaara

text: Pekka Arvi Ahmavaaran vanhemmat olivat kauppalanjohtaja ja suomentaja Eero Ahmavaara sekä päätoimittaja Anna-Liisa Rekola. Hänen isovanhempiaan olivat poliitikko Arvi Ahmavaara, metsänhoitaja Jarl Sundqvist ja kirjailija Annikki Setälä.


title: Käsikiria Castesta

text: Käsikiria Castesta ia Muista Christikunnan Menoista oli Mikael Agricolan kirjoittama kirkkokäsikirja, joka julkaistiin vuonna 1549. Siihen oli koottu ohjeita kirkollisia toimituksia, kuten kastetta ja vihkimistä varten. Ohjeiden lisäksi siihen sisältyi erilaisia rukouksia. Käsikirja perustui vastaavantapaisiin ruotsin- ja saksankielisiin kirkkokäsikirjoihin, joita olivat kirjoittaneet muun muassa Olaus Petri ja Martti Luther.


title: Matti Ahola

text: Matti Tapani Ahola (s. 30. syyskuuta 1943 Asikkala) on suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti evp.


title: Matti Ahola

text: Ahola valmistui Kadettikoulun ilmasotalinjalta vuonna 1966. Hän on palvellut muun muassa Satakunnan lennostossa. Sen jälkeen hän työskenteli silloisessa Hämeen lennostossa lentueen päällikkönä.


title: Matti Ahola

text: Ahola toimi 1984–1985 silloisen Ilmavoimien Viestikoulun komentajana, toimialapäällikkönä pääesikunnassa, Karjalan lennoston komentajana 1987–1991, ilmavoimien esikuntapäällikkönä 1991–1995 ja komentajana 1995–1998. Palvelusuransa lopulla hän toimi puolustusministeriön kansliapäällikkönä 2001–2005. Ennen puolustusministeriössä palvelemistaan hän osallistui hankkeeseen helikoptereiden siirtämiseksi maavoimien alaisuuteen.


title: Matti Ahola

text: Tällä hetkellä Ahola on eläkkeellä.


title: Jarkko Ruutu

text: Jarkko Samuli Ruutu (s. 23. elokuuta 1975 Vantaa) on pelaajauransa päättänyt suomalainen jääkiekkoilija sekä olympia- ja MM-mitalisti. Ruutu oli jääkiekossa pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelasi mittavan ammattilaisuran, ja pelasi jääkiekkoammattilaisena sekä Suomen, Pohjois-Amerikan että Sveitsin pääsarjoissa. Ruutu pelasi Pohjois-Amerikan NHL-liigassa 652 runkosarjaottelua tehopistein 58+84=142 ja keräsi yhteensä 1 078 rangaistusminuuttia. Ruutu tunnettiin rajusta, aggressiivisesta pelitavastaan.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruudun ammattilaisura käynnistyi jääkiekon SM-liigaseura Helsingin IFK:ssa kaudella 1996–1997 pelattuaan edellisen kauden Pohjois-Amerikan yliopistosarja WCHA:ssa. Hän voitti IFK:ssa Suomen mestaruuden kaudella 1997–1998, jonka jälkeen Vancouver Canucks varasi Ruudun NHL:ään numerolla 68. Ruutu siirtyi NHL:ään kaudeksi 1999–2000, ja pelasi suurimman osan kaudesta Vancouverin farmijoukkue Syracuse Crunchissa AHL-liigassa. Hän vakiinnutti pelipaikkansa NHL:ssä kaudella 2001–2002. Vancouverin ohella Ruutu edusti NHL:ssä myös Pittsburgh Penguinsia, Ottawa Senatorsia ja Anaheim Ducksia. Uransa kolme viimeistä kautta Ruutu pelasi Jääkiekon SM-liigassa Helsingin Jokereissa. Kaudella 2014–2015 hän pelasi neljä ottelua Sveitsin National League A:n EHC Bielissä, kunnes ilmoitti päättävänsä uransa vuoden 2014 joulukuussa.


title: Jarkko Ruutu

text: Hän edusti Suomea yksitoista kertaa arvokisoissa saavuttaen kaksi olympia- ja viisi MM-mitalia sekä maailmancupin toisen sijan.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu aloitti jääkiekkoharrastuksensa kahdeksan vanhana Etelä-Vantaan Urheilijoissa vuonna 1983. EVU:sta hän hän siirtyi myöhemmin Helsingin IFK:n junioreihin. Kauden 1995–96 Ruutu vietti kauppatieteitä opiskellen Yhdysvalloissa Michigan Technological Universityn yliopistojoukkueessa Michigan Tech Huskiesissa, minkä jälkeen Ruutu palasi Suomeen solmittuaan SM-liigasopimuksen HIFK:n kanssa. Tulokaskaudellaan 1996–97 Ruutu keräsi runkosarjassa pelaamissaan 48 ottelussa tehopisteet 10+11=21, ja kärsi yhteensä 155 rangaistusminuuttia. Tämä kausi oli seuralle kuitenkin pettymys, sillä se jäi pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Jarkko Ruutu

text: Kausi 1997–98 oli sitä vastoin kuitenkin menestyksekäs, sillä HIFK voitti mestaruuden 15 vuoden tauon jälkeen. Pudotuspeleissä seura voitti jokaisen ottelunsa, ja Ruutu teki näissä yhdeksässä pelissä peräti seitsemän maalia. Samana keväänä mies pääsi myös tekemään aikuisten arvokisadebyyttinsä, sillä hänet valittiin kevään 1998 maailmanmestaruuskisoihin. Ruutu teki turnauksessa yhden maalin ja saavutti joukkueen mukana hopeaa.


title: Jarkko Ruutu

text: Kesällä 1998 NHL-seura Vancouver Canucks varasi Ruudun pelaajaoikeudet tilaisuuden 68. pelaajavarauksena kolmannella kierroksella.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu aloitti ammattilaisuransa Pohjois-Amerikassa kaudella 1999–2000. Hän pelasi Vancouverin NHL-joukkueessa kauden aikana yhteensä kahdeksan ottelua, joissa hän merkkautti yhden syöttöpisteen ja keräsi yhteensä kuusi rangaistusminuuttia. Valtaosan kaudesta Ruutu pelasi Canucksin AHL-liigan farmijoukkue Syracuse Crunchissa. Runsaasti jääaikaa farmijoukkueessa saanut Ruutu pelasi AHL:ssä 65 runkosarjan ottelua tehopistein 26+32=58, ja keräsi runkosarjassa yhteensä 164 rangaistusminuuttia. Kausi oli tehopisteiden valossa hänen ammattilaisuransa paras. Runkosarjassa hän oli Syracusen kolmanneksi tehokkain pelaaja ja toiseksi tehokkain maalintekijä, ja hän keräsi runkosarjassa myös joukkueensa pelaajien kesken kolmanneksi eniten syöttöpisteitä. Vuoden 2000 tammikuussa Ruutu teki 13 ottelussa tehopisteet 7+8=15, ja hänet palkittiin AHL:n tammikuun tulokaspelaajana. Runkosarjan jälkeen hän edusti Syracusea neljässä pudotuspeliottelussa, joissa hänen tehopisteensä olivat 3+1=4. Hän oli kolmella maalillaan joukkueensa paras maalintekijä pudotuspeleissä, mutta Syracuse hävisi jo pudotuspelien ensimmäisen kierroksellaan Hamilton Bulldogsille.


title: Jarkko Ruutu

text: Kaudella 2000–2001 Ruutu pelasi valtaosin Vancouverin IHL:n farmijoukkue Kansas City Bladesissa. Hän pelasi joukkueessa 46 runkosarjaottelua tehopistein 11+18=29, ja oli enemmän puolustavasta roolistaan huolimatta joukkueensa seitsemänneksi tehokkain pelaaja. NHL:ssä Ruutu pelasi kauden aikana yhteensä 21 runkosarjaottelua tehopistein 3+3=6. Loppukeväällä 2001 hän teki Vancouverin kanssa yhdensuunnan sopimuksen, joka tarkoittaa sitä, että pelaajan palkkaa ei voida alentaa farmikomennuksien myötä. Sopimus oli kahden kauden pituinen ja kokonaisarvoltaan 825 000 dollaria.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu vakiinnutti pelipaikkansa NHL:ssä kaudella 2001–2002. Hän tuli nopeasti NHL:ssä tunnetuksi ahkerana taklaajana, ja hänen kahden edellisen kautensa pistetahti jäi NHL-paikan vakiintumisen myötä enemmän toissijaiseksi tehtäväksi. Uran käynnistyminen NHL:ssä osoittautui kuitenkin haastavaksi, sillä Vancouverin päävalmentaja Marc Crawford ei suonut Ruudulle kovinkaan mittavaa vastuuta otteluissa ja valitsi hänet pelaavaan kokoonpanoon keskimäärin vain joka toisessa ottelussa. Ruutu pelasi kauden aikana runkosarjassa lopulta yhteensä 49 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 2+7=9. Pudotuspeleissä hän pelasi vain yhden ottelun.


title: Jarkko Ruutu

text: Myös kauden 2002–2003 runkosarjassa Ruudun vastuu jäi vähäiseksi. Hän pelasi vain 36 runkosarjaottelua saavuttaen tehopisteet 2+2=4. Ruudun NHL-uran kannalta ratkaiseva käänne tapahtui kuitenkin vasta pudotuspeleissä, jossa Vancouver oli aloittanut varsin heikosti. Ruutu nostettiin joukkueen pelaavaan kokoonpanoon, ja yhteensä 13 ottelua pudotuspeleissä pelannut Ruutu onnistui vakuuttamaan sekä Marc Crawfordin että muun Vancouverin valmennus- ja seurajohdon pelitavallaan. Hän onnistui vakiinnuttamaan paikkansa Vancouverin luottopelaajien keskuudessa lopullisesti pudotuspelien aikana.


title: Jarkko Ruutu

text: Kaudella 2003–2004 Ruutu pelasi Vancouverissa pelillisesti aiempaa suuremmassa roolissa. Hän pelasi runkosarjassa 71 ottelua tehopistein 6+8=14, ja keräsi 133 rangaistusminuuttia. Pudotuspelien kuudessa ottelussa hän viimeisteli yhden maalin.


title: Jarkko Ruutu

text: Vuoden 2005 syyskuussa Ruudun ilmoitettiin solmineen Vancouverin kanssa vuoden mittaisen ja 600 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Sopimusta seuranneella kaudella 2005–2006 Ruutu pelasi täyden 82 ottelun runkosarjan saavuttaen tehopisteet 10+7=17. Canucks jäi kuitenkin pettymyksellisen kauden jälkeen pudotuspelien ulkopuolelle.


title: Jarkko Ruutu

text: Kesällä 2006 Ruutu solmi kaksivuotisen ja 2,3 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen NHL-seura Pittsburgh Penguinsin kanssa. Hänen vuosipalkkansa miltei tuplaantui aiemmasta, mutta miestä ei hankittu uuteen joukkueeseen maalintekijän rooliin, vaan kolmannen hyökkäysketjun puolustavaksi hyökkääjäksi ja niin sanotuksi poliisiksi. Aluksi päävalmentaja Michel Therrien antoi hänelle kuitenkin aiempiin kausiin verrattuna vähemmän peliaikaa, mutta antamatta periksi Ruutu onnistui saamaan enemmän vastuuta etenkin sopimuksen jälkimmäisellä puoliskolla. Molemmilla Pittsburghissa vietetyillä kausilla Ruutu ylsi runkosarjassa kuuteentoista tehopisteeseen. Vuonna 2008 hän pääsi joukkueensa mukana pelaamaan myös Stanley Cup -loppuotteluita, joissa Detroit Red Wings oli kuitenkin Pittsburghia vahvempi ja vei mestaruuden.


title: Jarkko Ruutu

text: Kesällä 2008 Ruutu suuntasi kelkkansa kohti Ottawa Senatorsin joukkuetta kolmivuotisella sopimuksella, joka takasi hänelle tällä kertaa 1,3 miljoonan dollarin kausitulot. Ottawassa Ruutu sai jo alusta asti enemmän vastuuta kuin muissa edustamissaan NHL-seuroissa, ja pääsi pelaamaan aikaisempaa monipuolisempaa peliä. Kaudella 2008–09 hän keräsi tehopisteet 7+14=21 ja kaudella 2009–10 12+14=26. Myös kolmannen kautensa seurassa Ruutu pelasi pääasiallisesti Ottawassa. 50 runkosarjaottelun jälkeen pudotuspelipaikkansa jo menettänyt Senators kuitenkin kauppasi Ruudun Anaheim Ducksiin. Uudessa seurassa Ruutu teki heti avausottelussaan maalin, mutta ei pystynyt lupaavan alun jälkeen saalistamaan lopuissa 26 ottelussa kuin yhden syöttöpisteen.


title: Jarkko Ruutu

text: Mies olisi ollut halukas vielä jatkamaan uraansa NHL:ssä, mutta hän ei saanut neuvoteltua itselleen mieleistä sopimusta. Useat eurooppalaiset seurat KHL:ää myöten olivat miehestä kiinnostuneita, mutta lopulta hän solmi Helsingin Jokerien kanssa kolmivuotisen sopimuksen NHL-optiolla.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu näki Jokerit parhaana vaihtoehtona esimerkiksi menestysmahdollisuuksien sekä päävalmentaja Erkka Westerlundin ja toimitusjohtaja Jarmo Kekäläisen ammattitaidon vuoksi. Hänen seuravalintansa herätti kuitenkin kesän aikana paljon keskustelua ja tunteita hänen HIFK-taustastaan johtuen.


title: Jarkko Ruutu

text: Silti pelit sujuivat häneltä pisteiden osalta hyvin, sillä Ruutu teki SM-liigassa yhden kauden piste-ennätyksensä keräten runkosarjan 59 ottelussa tehot 14+21=35 ja ollen myös joukkueensa kolmanneksi tehokkain pelaaja. Tällä kaudella Ruutu vei myös sarjan jäähykuninkuuden ylivoimaisesti 192 kärsityllä rangaistusminuutilla. Pudotuspeleissä Jokerit pelasi menestyksekkään puolivälieräsarjan Helsingin IFK:ta vastaan edeten välieriin puhtaasti voitoin 4–0, mutta välierissä vastaan tullut JYP oli helsinkiläisseuraa vahvempi. Jokereiden kausi päättyi kuitenkin pronssihohtoisena joukkueen kukistaessa Espoon Bluesin sarjan pronssiottelussa.


title: Jarkko Ruutu

text: Seuraavalla kaudella 2012–13 Ruutu pelasi runkosarjassa 48 ottelua, ja miehen kausi oli hajanaisempi liigan jakamien pelikieltojen vuoksi. Ruutu sai esimerkiksi neljän ottelun pelikiellon taklattuaan sääntöjen rajamailla KalPan hyökkääjää Artturi Lehkosta, joka sai tilanteesta aivotärähdyksen. Taklaus oli kohuttu ja siitä tuli pelikieltoa. Pelaamissaan runkosarjaotteluissa hän saavutti kuitenkin tehot 12+17=29, minkä lisäksi Jokerit onnistui ensimmäisen kerran sitten vuoden 2001 voittamaan runkosarjan. Kausi oli kuitenkin seuralle lopulta suuri pettymys, sillä sen taival pudotuspeleissä päättyi heti puolivälieriin Rauman Lukkoa vastaan.


title: Jarkko Ruutu

text: Oltuaan alkukauden 2014-2015 kokonaan ilman seuraa, Ruutu siirtyi lokakuussa 2014 try out -sopimuksella Sveitsiin NLA-joukkue EHC Bieliin. Hän pelasi joukkueessa neljä runkosarja- ja yhden cup -ottelun ennen kuin joutui lähtemään joukkueesta. Joulukuun puolivälissä 2014 Ruutu ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.


title: Jarkko Ruutu

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueetta Ruutu on edustanut useaan otteeseen, ja vuodesta 1998 saakka hän onkin lukeutunut yhdeksi maajoukkueen luottohyökkääjistä. Seitsemät maailmanmestaruuskilpailut, kolmet olympiakisat ja yhden Jääkiekon maailmancupin pelannut Ruutu on A-maajoukkueen riveissä saavuttanut seitsemän arvokisamitalia; hopeaa MM-kisoista vuosina 1998, 2001 ja 2007 sekä MM-pronssia vuonna 2006. Olympiakisoista Ruutu on voittanut hopeaa Torinosta 2006 ja pronssia Vancouverista 2010. Jääkiekon maailmancupista hänellä on hopeamitali vuodelta 2004.


title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu on pelannut A-maajoukkueessa yhteensä 78 ottelua arvokisoissa. Näissä pelaamissaan otteluissa hän on tehnyt 6+6=12 tehopistettä.Jarkko Ruudun nuoremmat veljet Mikko ja Tuomo ovat myös pelanneet jääkiekkoa ammatikseen.


title: Jarkko Ruutu

text: Veljesten serkkuja ovat Sunrise Avenuessa bassokitaraa soittava Raul Ruutu, Norjan kansallisbaletissa balettia tanssiva Kristian Ruutu sekä laulavana näyttelijänä työskentelevä Raili Raitala. Diplomi-insinööri ja tehtaanomistaja Jaakko Ruutu on Ruudun veljesten isoisä. Ruudun isosetä taas on historiantutkijana, koulutuspoliitikkona sekä musiikkimiehenä tunnetuksi tullut Martti Ruutu. Ruudun veljesten pikkuserkku Hanno Möttölä on kaikkien aikojen menestynein suomalainen koripalloilija.


title: Jarkko Ruutu

text: Jarkko Ruutu asuu vaimonsa, valokuvamalli Sofia Ruudun (o.s. Morelius) kanssa Töölössä, Helsingissä, ja pari avioitui 21. heinäkuuta 2012 Helsingin Tuomiokirkossa. Heidän esikoislapsensa, tyttö syntyi 2014 ja tammikuussa 2016 he saivat toisen lapsen.


title: Tuntematon sotilas (käsite)

text: Tuntematon sotilas on vertauskuvallinen edustaja sodissa kaatuneille oman maan sotilaille ja erityisesti niille, joiden ruumis on kadonnut taistelukentälle tai jäänyt tunnistamatta. Tuntemattoman sotilaan käsite on oleellisessa yhteydessä tuntemattoman sotilaan hautamuistomerkkeihin, joista ensimmäinen pystytettiin Lontoon Westminster Abbeyyn vuonna 1920. Hautaan laskettiin ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla Arras’n luona kaatunut brittisotilas, jota ei kyetty tunnistamaan.


title: Tuntematon sotilas (käsite)

text: Tunnetuin tuntemattoman sotilaan hauta sijaitsee Pariisissa Riemukaaren alla. Sodassa kadonneiden omaiset voivat käydä muistamassa perheensä vainajaa esimerkiksi viemällä jouluna kynttilöitä tuntemattoman sotilaan haudalle.


title: Tuntematon sotilas (käsite)

text: Toisen maailmansodan aikana Suomen kotirintamalla organisoitiin kampanja "Paketti tuntemattomalle sotilaalle". Siinä erilaiset järjestöt ja yksityiset ihmiset tekivät joulupaketteja toimitettaviksi rintamasotilaille, jotka eivät saaneet postia omilta perheiltään. Monilla sankarihaudoilla, Helsingissä ainakin ortodoksisella hautausmaalla, on erikseen muistomerkki – hautakivi tai risti – tuntemattomalle sotilaalle.


title: Martti Hetemäki

text: Martti Sakari Hetemäki (s. 14. syyskuuta 1956 Helsinki) on suomalainen virkamies, joka nimitettiin valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi seitsemän vuoden määräajalle 1. maaliskuuta 2013 lähtien. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen tohtori.


title: Martti Hetemäki

text: Hetemäki on työskennellyt eri tehtävissä valtiovarainministeriössä, muun muassa finanssineuvoksena 1994–1995, kansantalousosaston osastopäällikkönä (ylijohtaja) 1995–2003 ja vuodesta 2003 alivaltiosihteerinä. Hän oli sosiaaliturvan kokonaisuudistusta vuosina 2007–2009 valmistelleen Sata-komitean varapuheenjohtaja ja valtiovarainministeriön verotuksen kehittämistyöryhmän puheenjohtaja 2008–2010.


title: Martti Hetemäki

text: Hetemäki on Suomen itsenäisyyden juhlarahaston hallituksen puheenjohtaja.


title: Martti Hetemäki

text: Vuonna 2010 Hetemäen johtama verotuksen kehittämistyöryhmä esitti ansiotuloverotuksen rajaveroasteiden alentamista kautta linjan ja 50 prosentin kattoa ylimmälle rajaveroasteelle. Vuonna 2013 yhteisöveroa oltiin laskemassa 4,5-prosenttiyksiköllä 20 prosenttiin. Hetemäki laski veronalennuksen dynaamiset vaikutukset yläkanttiin ja valtiovarainministeriö joutui pienentämään odotuksia dynaamisista vaikutuksista.


title: Martti Hetemäki

text: Vuonna 2016 Hetemäki toimi työllisyysryhmän puheenjohtajana. Hän on ollut vetovastuussa aktiivimallia valmistelleessa työryhmässä ja puolusti kritiikkiä osakseen saanutta aktiivimallia valtiovarainministeriön kolumnissa 10. tammikuuta 2018.


title: Martti Hetemäki

text: Hetemäen mukaan ilman euroa ei olisi eurokriisiä, ja euromaat ovat euron ja Euroopan keskuspankin virheiden armoilla. Hetemäki on kirjoittanut kirjoituksen "Eurokriisin syyt ja euroalueen tulevaisuus".


title: Martti Hetemäki

text: Hetemäen mielestä suomalaisten pitäisi hyväksyä palkkaerojen kasvu, jotta työllisyysaste nousisi. Hetemäen mukaan Suomen työllisyysaste on eteläeurooppalainen.


title: Martti Hetemäki

text: Hetemäki piti loppuvuodesta 2017 sote-uudistusta välttämättömänä palvelujen turvaamiseksi.


title: Martti Hetemäki

text: Toukokuussa 2018 Hetemäki kannatti sote-uudistusta.


title: Martti Hetemäki

text: Martti Hetemäki on Päiviö Hetemäen poika. Hetemäellä on kolme lasta.


title: Risto Hilpinen

text: Ilkka Risto Juhani Hilpinen (s. 9. maaliskuuta 1943, Lahti) on suomalainen filosofi. Hilpinen on toiminut Jyväskylän yliopiston filosofian professorina 1970-1971 ja Turun yliopiston filosofian professorina vuodesta 1972 vuoteen 1999. Nykyään Hilpinen työskentelee professorina University of Miamin filosofian laitoksella. Hän on tutkinut muun muassa induktiivisen tiedon teoriaa, ja hänen tutkimuksensa episteemisten ja deonttisten käsitteiden logiikan alalla ovat kansainvälisestä arvostettuja.


title: Risto Hilpinen

text: Hilpinen valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1973.


title: Olavi Honka

text: Olavi Uno Viktor Honka (vuoteen 1905 Bremer; 7. huhtikuuta 1894 Kuusisto – 29. huhtikuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen juristi. Honka oli oikeuskansleri vuosina 1956–1961.


title: Olavi Honka

text: Honka pääsi ylioppilaaksi vuonna 1911, suoritti oikeustutkinnon 1915 ja sai varatuomarin arvon 1917. Virkaura alkoi Turun hovioikeudessa, minkä ohella hän oli sivutoiminen asianajaja. Pula-aikana 1930–1934 hän toimi pelkästään asianajajana, mutta palasi hovioikeuteen ja yleni lopulta asessoriksi. Vuonna 1937 Hongasta tuli Korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos.


title: Olavi Honka

text: Honka esiintyi syyttäjänä useissa poliittisissa oikeudenkäynneissä 1920- ja 1930-luvuilla. Hänet nimitettiin 1941 Päämajan sotilashallintokomentajan lainopilliseksi avustajaksi, ja vuosina 1942–1945 hän toimi palkkasäännöstelyn toiminnanjohtajana. Presidentti J. K. Paasikivi nimitti Hongan oikeuskansleriksi tammikuussa 1956; kyseessä oli yksi viimeisistä Paasikiven suorittamista virkanimityksistä.


title: Olavi Honka

text: Silloinen oikeusministeriön hallitussihteeri Kai Korte on pitänyt Hongan nimitystä oikeuskansleriksi esimerkkinä J. K. Paasikiven vallankäytöstä virkanimityksissä. Edellisen oikeuskanslerin Carl Gustaf Möllerin jäädessä eläkkeelle virkaan olivat ilmoittautuneet Honka ja apulaisoikeuskansleri, lakitieteen tohtori Antti Hannikainen. Paasikivi katsoi ikävuodet oppiarvoa painavammaksi nimitysperusteeksi ja nimitti uudeksi oikeuskansleriksi 45-vuotiaan Hannikaisen asemesta 61-vuotiaan Hongan.


title: Olavi Honka

text: Kuusi puoluetta (SDP, Kansallinen Kokoomus, Suomen Kansanpuolue, RKP, Suomen Pientalonpoikien Puolue ja Vapaamielisten Liitto) päättivät yhteisessä neuvonpidossaan 16. maaliskuuta 1961 muodostaa ns. Honka-liiton ja asettaa Olavi Hongan presidenttiehdokkaakseen vuoden 1962 presidentinvaaliin istuvaa presidenttiä Urho Kekkosta vastaan.


title: Olavi Honka

text: Suurelle yleisölle melko tuntematon ja poliittisesti kokematon Honka oli nimenomaan Pientalonpoikien Puolueen puheenjohtajan Veikko Vennamon löytö hajanaisen rintaman yhteiseksi ehdokkaaksi. Ensimmäisenä Honkaa olivat pyytäneet ehdokkaakseen SDP:n edustajat 22. helmikuuta 1961 puheenjohtaja Väinö Tannerin johdolla.


title: Olavi Honka

text: Honka luopui kuitenkin ehdokkuudesta ennen valitsijamiesten vaalia noottikriisin yhteydessä. Hongalla ei ollut aikaisempaa poliittista kokemusta, mitä moni piti kuitenkin jopa hyvänä asiana. Hänen veljensä, entinen kansanedustaja Aarne Honka, oli toiminut kokoomuksen puoluesihteerinä vuosina 1942–1946.


title: Olavi Honka

text: Hongan luopuminen ehdokkuudestaan ei ilahduttanut Kekkosta, joka olisi halunnut käydä täysin normaalin vaalikamppailun. Kekkonen kirjoitti Hongalle vaalien jälkeen, ettei hänellä ollut missään vaiheessa ollut epäilyksiä tämän vilpittömyydestä ulkopolitiikan suhteen, mutta sanoi ymmärtävänsä Hongan ratkaisua, koska vaalikampanjan aloittajat olivat vetäneet Hongan ehdokkuuden ylle ”valitettavan varjostuksen”, jota ”ei voinut millään todistelulla torjua”.


title: Olavi Honka

text: Muistelmissaan Olavi Honka on kuvannut myös Honka-liiton eräänlaisen jälkinäytöksen. Honka ilmoittautui vuonna 1962 avoimeksi tulleeseen oikeusministeriön lainvalmistelukunnan vanhemman jäsenen virkaan, mutta häntä ei valittu tähän tehtävään. Hongan käsityksen mukaan silloinen pääministeri Ahti Karjalainen esti hänen valitsemisensa.


title: Uniikki (artisti)

text: Dan Ahti Tolppanen (s. 11. kesäkuuta 1981), taiteilijanimeltään Uniikki, on suomalainen rap-artisti, joka tuli tunnetuksi Kapasiteettiyksikkö-yhtyeen jäsenenä. Hän on yksi Rähinä Recordsin perustajajäsenistä ja omistajista.


title: Uniikki (artisti)

text: Uniikki julkaisi ensimmäisen soololevynsä "Aika ei venaa ketään" loppuvuodesta 2005. Hän on lisäksi julkaissut Kapasiteettiyksikön kanssa albumit "Päivästtoiseen" (2001), "Klassikko" (2002), "Itsenäisyyspäivä" (2003), "Usko parempaan" (2004), "Susijengi" (2006) ja "I ♥ KY" (2008). Uniikki jatkoi soolouraansa julkaisemalla "Nuor Tolppanen vol. 1" -mixtapen loppuvuodesta 2008. Kyseinen mixtape oli esimakua hänen toisesta studioalbumista, "Juokse poika juokse", joka julkaistiin 14. lokakuuta 2009. Uniikin kolmas studioalbumi "Suurempaa" julkaistiin 6. huhtikuuta 2011. Uniikin seuraava julkaisu oli hänen ja MG:n 5. joulukuuta 2011 julkaistu "8190"-mixtape. Levyltä julkaistiin YouTubessa näytekappaleet ”Totta mooses” ja ”Lisää”. Uniikki on kertonut julkaisevansa "Nuor Tolppanen vol. 2" -mixtapen, joka on jatko-osa "Nuor Tolppanen vol. 1" -mixtapelle. Tälle levylle hän aikoo pyytää rap-vierailijoita myös Rähinä Recordsin ulkopuolelta.


title: Uniikki (artisti)

text: Uniikin hittikappaleisiin kuuluu muun muassa ”Paita pois”. Uniikki oli myös osa tunnettua, vuonna 1997 perustettua Illmatic Cru -breakdance-ryhmää, joka vaihtoi myöhemmin nimensä Savage Feetiksi. Ryhmään kuului Uniikin lisäksi myös Elastinen sekä b-boyt Hypnotic, D'Maestre, Lil'P ja Twister.


title: Uniikki (artisti)

text:
Uniikki on uskonnoltaan juutalainen.
Hän on kansanedustaja Ben Zyskowiczin sisarenpoika.


title: Uniikki (artisti)

text: Uniikki oli yksi Nelosella syksyllä 2012 esitetyn "AnkkaRäp"-ohjelman valmentajista. Hänet nähtiin myös keväällä 2013 "Diili"-televisiosarjan 5. tuotantokauden jaksoissa.


title: Uniikki (artisti)

text:
Uniikki oli mukana myös Fitnesspäiväkirjat-ohjelmassa, jossa yksi päähenkilöistä oli hänen silloinen kihlattunsa Eevi Teittinen, josta Uniikki kuitenkin erosi kesäkuussa 2016.
Promosinglet:


title: Toni Lydman

text:
Toni Petteri Lydman (s. 25. syyskuuta 1977 Lahti) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hän on pelannut NHL:ssä Calgary Flamesissa ja Buffalo Sabresissa. Lydman teki 1.7.2010 kolmen vuoden sopimuksen Anaheim Ducksiin. Kolmivuotisen sopimuksen arvo on 9 miljoonaa dollaria.
Lydmanin varasi NHL:ään Calgary vuonna . Hän pelasi aluksi 4 kautta SM-liigaa Suomessa, Tapparassa ja HIFK:ssa, ennen NHL-debyyttiään vuonna 2000.


title: Toni Lydman

text: Lydman soittaa kitaraa suomalaisessa heavy metal -bändissä Mononen.


title: Toni Lydman

text:
Lydman aloitti NHL-uransa hänet varanneessa Calgary Flamesissa kaudella 2000–2001. Lydman lisäsi vastuutaan joukkueessa ja keräsi paljon jää-aikaa, etenkin kaudella 2002–2003.
Calgary oli Stanley Cup -finaaleissa kaudella 2003–2004, mutta Lydman pystyi pelaamaan vain muutamassa pudotuspeliottelussa loukkaantumisensa vuoksi.


title: Toni Lydman

text: NHL:n työsulun aikana kaudella 2004–2005 Lydman pelasi kahdeksan ottelua HIFK:n riveissä.


title: Toni Lydman

text: Lydman kaupattiin Buffalo Sabresiin kaudeksi 2005–2006, jolloin hän selviytyi NHL:n konferenssifinaaliin. Lydman pelasi Sabresissa vielä seuraavat neljä kautta, kuuluen joukkueen luottopuolustajiin.


title: Toni Lydman

text: Kaudeksi 2010–2011 Lydman siirtyi vapaana agenttina Anaheim Ducksiin kolmivuotisella, yhdeksän miljoonan dollarin sopimuksella. Lydman pelasi läpi kauden slovakki Ľubomír Višňovskýn kanssa, joka voitti puolustajien pistepörssin. Lydman teki 25 pistettä ja sai kehuja pelityylistään. Lydman taklasi, blokkasi laukauksia ja kokosi +/– tilastoon komean +32 lukeman. Ducks eteni pudotuspeleihin, joissa se kuitenkin putosi Nashville Predatorsia vastaan. Kausi jäi Lydmanin NHL-uran parhaaksi.


title: Toni Lydman

text: Kaudella 2011–2012 Lydman pelasi Ducksin riveissä 74 ottelua puolustavan puolustajan roolissa. Hän sai kaudella kasaan vain 13 syöttöpistettä ja istui 46 jäähyminuuttia. Hänen keskimääräinen jääaikansa oli hieman alle 19 minuuttia per ottelu.


title: Toni Lydman

text: Kaudesta 2012–2013 tuli NHL:n työsulun vuoksi tynkäkausi joten Lydmankin pelasi vain 35 ottelua, joissa syötti kuusi maalia ja istui 12 minuuttia jäähyllä. Vuoden tauon jälkeen Ducks oli jälleen mukana pudotuspeleissä, mutta Lydmanin kausi päättyi vakavaan aivotärähdykseen kolmannessa ottelussa Detroit Red Wingsia vastaan. Detroitin Justin Abdelkader taklasi olkapäällään Lydmania suoraan leukaan ja sai taklauksestaan viiden minuutin ryntäys-jäähyn ynnä pelirangaistuksen. Myöhemmin NHL:n kurinpidosta vastannut johtaja Brendan Shanahan tuomitsi Abdelkaderille kahden ottelun pelikiellon päähän kohdistuneesta taklauksesta. Kauden jälkeen Lydman ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Toni Lydman

text: Hävittyään finaalin sekä MM-kisoissa, maailmancupissa, Stanley Cup -finaaleissa että olympialaisissa, Lydman on maanmiestensä Jarkko Ruudun ja Sami Salon kanssa ainut "neljän hopean kerhoon" kuuluva pelaaja, hävittyään finaalissa neljä suurinta mestaruutta, mitä lajilla on tarjota. Myös Kimmo Timonen kuului tähän kerhoon ennen kuin voitti Stanley Cupin Chicago Blackhawksissa 2015. Lisäksi Lydman on voittanut SM-liigahopeaa HIFK:n riveissä 1999.


title: Toni Lydman

text: Syksyllä 2013 Lydman korvasi Antero Niittymäen Nelosen SM-liiga lähetysten kommentaattorina. Huhtikuussa 2014 uutisoitiin Lydmanin ja Ville Peltosen liittyvän HIFK:n juniorivalmennustiimiin. Lydmanin roolina tulee olemaan erityisesti puolustajien yksilövalmennus kaikissa ikäryhmissä.


title: Matti Honka

text: Matti Honka (28. joulukuuta 1713 Kokkola – 18. toukokuuta 1777 Kokkola) oli suomalainen kirkonrakentaja.


title: Matti Honka

text: Kokkolan Vitsarin kylästä kotoisin oleva Honka tunnetaan myös ruotsinkielisellä nimellään "Matts Johansson Lillhonga". Hänen vanhempansa olivat talollinen Johan Lillhonga ja Brita Antintytär.


title: Matti Honka

text: Useimmat Hongan Pohjanmaalle rakentamista puukirkoista olivat ruotsalaisiin esikuviin perustuvia kulmistaan viistettyjä ristikirkkoja. Hongan rakentamien kirkkojen tyylipiirteitä ovat lisäksi jyrkkäharjainen katto ja niistokulmaisuus, joko 12- tai jopa 20-nurkkaisuus. Niissä oli myös usein matalahko kaksijakoinen torni. Osan kirkoista Honka suunnitteli ja rakensi veljensä Juhanin kanssa.


title: Matti Honka

text: Hongan puoliso oli Magdalena Riippa (eli vielä 1785).


title: Illicium parviflorum

text: Illicium parviflorum on tähtianisten ("Illicium") sukuun kuuluva kasvi.


title: Illicium parviflorum

text: "Illicium parviflorum" on ainavihanta pensas tai pieni puu. Se kasvaa jopa 6 metriä korkeaksi. Lehdet ovat soikeat, 9–13 cm pitkät ja 2,5–5 cm leveät. Murskattuina ne tuoksuvat voimakkaasti. Kukka on keltainen ja 1–2 cm leveä. Hedelmä on tähden muotoinen ja halkaisijaltaan 1–2 cm.


title: Illicium parviflorum

text: Kasvin lehdet ja versot tuoksuvat mausteiselta lakritsilta.


title: Illicium parviflorum

text: "Illicium parviflorum" kasvaa luontaisena Floridan keskiosissa. Se suosii purojen varsia ja muita kosteita kasvupaikkoja. Kasvi viihtyy parhaiten hiekkapitoisessa ja happamassa maassa. Se on uhanalaisuusluokituksen mukaan vaarantunut.


title: Illicium parviflorum

text: "Illicium parviflorumia" voidaan viljellä koristekasvina USDA-vyöhykkeillä 7–10. Se viihtyy niin varjossa kuin täydessä auringossakin, mutta vaatii kuivilla paikoilla säännöllistä kastelua pysyäkseen rehevänä. Se soveltuu sekä aitakasviksi että yksittäispensaaksi ja -puuksi. Kasvi on myrkyllinen eikä sen hedelmiä siten voi käyttää ruoanlaitossa kuten samaan sukuun kuuluvan rusotähtianiksen ("Illicium verum").


title: Juhani Pallasmaa

text: Juhani Uolevi Pallasmaa (s. 14. syyskuuta 1936 Hämeenlinna) on suomalainen arkkitehti. Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuurin professorina 1992–1997 toiminut Pallasmaa on julkaissut lukuisia arkkitehtuuria ja arkkitehtuurin teoriaa käsitteleviä kirjoituksia ja toiminut näyttelyarkkitehtina. Hänen töistään tunnetuimmat ovat Rovaniemen taidemuseo ja Suomen Ranskan-instituutin muutostyöt (1990, yhdessä Rolan Schweitzerin kanssa). Pallasmaa oli taiteilijaprofessorina vuosina 1983–1988. Pallasmaa on ollut Pritzker-palkinnon juryssa vuodesta 2009.


title: Lauri Sutela

text: Lauri Johannes Sutela (vuoteen 1929 Schroderus; 11. lokakuuta 1918 Äänekoski – 8. marraskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kenraali, joka toimi puolustusvoimain komentajana 1974–1983.


title: Lauri Sutela

text: Komentajana Sutela oli presidentti Urho Kekkosen luottomies. Hänen komentajakaudellaan puolustusvoimien ja Kekkosen viileät suhteet korjaantuivat. Puolustusvoimien asema vahvistui, ja se vaikutti myös hankintoihin: hankittiin sekä neuvostovalmisteisia ohjuksia että brittiläisiä Hawk-harjoituskoneita. Koska Suomi halusi olla puolueeton, aseita oli hankittava sekä idästä että lännestä.


title: Lauri Sutela

text: Sutelaa pidetään yleisesti malliupseerina, jota ”alaiset kunnioittavat mutta vastustajat vihaavat”. Sutela torjui kymmenet Neuvostoliiton painostusyritykset, kuten marsalkka Dmitri Ustinovin esityksen Suomen ja Neuvostoliiton yhteisistä sotaharjoituksista. Hän oli Kekkosen pyynnöstä läsnä kun Ustinov tuli Kultarantaan keskustelemaan sotaharjoituksista Kekkosen kanssa. Sutela nosti puolustusvoiman arvostusta kotimaassa. Monet pitävät häntä sodanjälkeisen ajan parhaana puolustusvoimain komentajana.


title: Lauri Sutela

text: Alaisilleen Sutela näytti mallia liikkumalla ja urheilemalla, ja hän huolehti myös ampumakunnostaan. Esikuvaksi hänet on maininnut esimerkiksi puolustusvoimain komentajaksi 2009 noussut kenraali Ari Puheloinen.