title: Seinäjoki

text: Ilmajoen Munakan kylä on myös ilmaissut kiinnostuksensa liittyä Seinäjoen kaupunkiin. Vuonna 2012 kylän asukkaat laativat adressin kylän liittämisestä Seinäjokeen. Laadittu adressi toimitettiin sekä Ilmajoen kuntaan että valtiovarainministeriöön. Uuden Seinäjoen väkiluku on noin 58 985 asukasta, mikä tekee Seinäjoesta samaa kokoluokkaa olevan kaupungin Rovaniemen, Vaasan ja Kotkan kanssa. Laajinta kannatusta kuntien yhdistäminen sai Seinäjoella ja Ylistarossa, kun taas Nurmossa esiintyi jyrkkää vastustamista kuntaliitokseen, mikä tuli ilmi muun muassa kansanäänestyksessä. Nurmon kunnanvaltuusto keskusteli asiasta neljä ja puoli tuntia ennen päätöksentekoa. Merkittävä osa nurmolaisista asuu toiminnallisesti Seinäjoen esikaupungiksi muodostuneella Hyllykalliolla. Ylistaro puolestaan on etäämmällä Seinäjoen kaupungista sekä oli selvästi harvemmin asuttu maatalousvaltainen kunta.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen vähittäiskaupan volyymi on 703 miljoonaa euroa vuodessa ja moottoriajoneuvojen kaupassa Seinäjoki on Suomen suurimpia. Seinäjoelle on suunnitteilla yksi Suomen suurimmista kauppakeskuksista, Ideapark Seinäjoki. Vuonna 2012 Seinäjoen kaupunki ja Ikea solmivat vuoden 2015 lopussa rauenneen aiesopimuksen Ikea-tavaratalon toteuttamisesta. Ylistaron alueella sijaitsee Suomen suurin navetta, jossa on tilaa 600 lehmälle.


title: Seinäjoki

text: Yritykset:


title: Seinäjoki

text: Julkiset työnantajat:


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen teknologia- ja innovaatiokylä on nimeltään Triano.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoki on asukasluvultaan Suomen 17. suurin kunta, asukasluku oli 60 004, joka vastaa 30,9 % Etelä-Pohjanmaan maakunnan asukasluvusta ja 1,10 % koko Suomen asukasluvusta .


title: Seinäjoki

text: Kantakaupungin alueella asuu n. 34 000 asukasta, vanhan Peräseinäjoen alueella n. 3 500 asukasta, vanhan Ylistaron alueella n. 5 500 asukasta ja vanhan Nurmon alueella n. 12 500 asukasta.


title: Seinäjoki

text: Oheisessa kaaviossa esitettynä Seinäjoen väkiluvun kehitys aikavälillä 1810–2015. Kaaviossa käytetty kulloinkin voimassa olevaa aluejakoa. Väkiluvun voimakas kasvu vuoden 2010 kohdalla selittyy kuntajaon muutoksella.


title: Seinäjoki

text: Vuoden 2017 lopussa Seinäjoella oli 62 676 asukasta, joista 56 688 asui taajamissa, 5 666 haja-asutusalueilla ja 322 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Seinäjoen taajama-aste on 90,9 %. Seinäjoen taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:


title: Seinäjoki

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ylistaron kirkonkylän asukkaista kolme asuu Isonkyrön kunnan puolella.Vuoden 2018 aluejaon mukaan Seinäjoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Seinäjoki

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Seinäjoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.


title: Seinäjoki

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Seinäjoen kaupungin nykyisellä alueella.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen kautta kulkevat yleiset tiet eri ilmansuuntiin:


title: Seinäjoki

text: Peräseinäjoelta:


title: Seinäjoki

text: Ylistarosta:


title: Seinäjoki

text: "Tilanne: 31.12.2009"


title: Seinäjoki

text: Rautatieasema, linja-autoasema ja taksiasema toimivat Seinäjoella yhdistettynä matkakeskuksena.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoelle pääsee junalla lännestä Vaasan suunnasta, etelästä Tampereen suunnasta, idästä Haapamäen ja Jyväskylän suunnasta sekä pohjoisesta Oulun ja Kokkolan suunnasta. Seinäjoen rautatieasemalla Tampere–Oulu-pääradasta erkanevat rataosat Seinäjoki–Haapamäki, Seinäjoki–Kaskinen ja Seinäjoki–Vaasa.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen lentoasema sijaitsee Ilmajoella ja sitä on ylläpitänyt vuodesta 2016 Seinäjoen lentoasema Oy (aikaisemmin Rengonharju-säätiö). Lentoasema rakennettiin 1976 ja reittiliikenne alkoi 1982. Kenttä toimi seinäjokelaisen Finncomm Airlinesin kotikenttänä, joka operoi sieltä Helsinkiin viidesti päivässä. Myöhemmin lentoja siirtyi hoitamaan Ruotsalainen Direktflyg, joka hoiti lentoja jonkin aikaa, kunnes ilmoitti yhdessä Seinäjoen kaupungin kanssa, että lennot eivät ole taloudellisesti kannattavia, jonka vuoksi ne lopetetaan. Säännölliset reittilennot Seinäjoen lentoasemalle loppuivat 28.3.2013.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen ystävyyskaupunkeja ovat:


title: Seinäjoki

text: Seinäjoella on nykyisin monenlaisia kulttuuritapahtumia, ja varsinkin musiikkitarjonta on laajaa ympäri vuoden. Esimerkiksi Rytmikorjaamo on suosittu klubi, jossa vierailee suomalaisia ja kansainvälisiä artisteja melkein joka viikonloppu. Seinäjoella on myös useita muita baareja ja klubeja joissa on hyvin aktiivista musiikkitoimintaa. Seinäjoen kaupunginorkesteri muodostuu jousi- ja puhallinkvinteteistä, joten ohjelmisto painottuu kamarimusiikkiin. Orkesteri konsertoi musiikkikäyttöön rakennetussa Seinäjoki-salissa ja tekee yhteistyötä Vaasan kaupunginorkesterin kanssa.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen kaupunginteatteri tarjoaa esityksiä kolmella näyttämöllä. Vuonna 2015 se valittiin Vuoden teatteriksi Suomessa. Seinäjoki isännöi vuosittaista Harrastajateatterikesää vuodesta 1973 lähtien. Vuonna 2016 tapahtuma siirtyi järjestettäväksi Jyväskylässä.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen keskustassa on kolmisalinen Bio Marilyn, ja Ylistarossa toimiva elokuvateatteri Matin-Tupa järjestää syksyisin Filmiä ja valoa -elokuvafestivaalia. Seinäjoen elokuvakerho Raina ry järjestää näytöksiä yhteistyössä Kansallisen audiovisuaalisen instituutin kanssa.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen suuret yleisötapahtumat keskittyvät keväälle ja kesälle, jolloin järjestetään Provinssirock, Tangomarkkinat ja Vauhtiajot. Vuosina 1993–2013 Seinäjoen kaupunki järjesti toukokuussa Seinäkuun yö -nimistä vuorokauden mittaista maksutonta kulttuuritapahtumaa.


title: Seinäjoki

text:
Seinäjoen alueen kuvataiteen keskuksena toimii ammattikoulun kellarikerroksen Taidehalli. Kaupunkiin on pitkään ollut suunnitteilla taidemuseo esimerkiksi Itikanmäen vanhaan kivinavettaan. Alueen kuvataiteilijoiden yhdyssiteenä toimii Seinäjoen taiteilijaseura. Kuvataiteen perusopetusta lapsille ja nuorille antaa Taidekoulu Oiva.
Seinäjoella on vilkas urheilutarjonta ja varhaisimmat tiedot urheilusta on 1900-luvun alusta perustetuista urheiluseuroista. Seinäjoen vanhimmat urheiluseurat ovat Peräseinäjoen Toive, Seinäjoen Maila-Jussit, Seinäjoen Sisu ja Nurmon Jymy.


title: Seinäjoki

text: Seinäjokiset palloiluseurat ovat pelanneet useissa lajeissa pääsarjassa, mutta varsinkin pesäpallo on kaupungin yksi kautta aikain suosituimmista lajeista. Seinäjoki on myös perinteinen jalkapallokaupunki ja nykyään sitä edustaa pääsarjatasolla Seinäjoen Jalkapallokerho, joka on noussut kansallisen tason menestyksen johdosta Seinäjoen urheilun lippulaivaksi ja kaupungin seuratuimmaksi urheiluseuraksi.


title: Seinäjoki

text: Miesten mestaruuksia palloilulajeissa on voittanut Seinäjoen Maila-Jussit pesäpallossa (4) ja lentopallossa (2), salibandyssa Seinäjoen Peliveljet (3), maahockeyssa Seinäjoki United (2) ja amerikkalaisessa jalkapallossa Crocodiles (1). Naisten pesäpallossa Maila-Jussit on myös voittanut Suomen mestaruuden (1). Muita seinäjokisia pääsarjaseuroja ovat olleet jalkapallossa Sepsi-78 ja TP-Seinäjoki, salibandyssa Nurmon Jymy, pesäpallossa Peräseinäjoen Toive, PeTo-Jussit ja Nurmon Jymy, kaukalopallossa Pallo and the Boys sekä lentopallossa Seinäjoen Kuutoset.


title: Seinäjoki

text: Seinäjoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "sinsalla" eli rosolli.


title: Seinäjoki

text: Perinneruokiin painottuvaa pitopöytää tarjoaa Seinäjoen ravintoloista Uppalan kartano. Fine dining -ravintola on vuonna 2012 avattu Juurella, ja samojen omistajien vuonna 2017 avattu Äärellä astetta rennompi. Muita Seinäjoen ruokaravintoloita ovat hotelli Alman ja hotelli Sorsanpesän ravintolat sekä Sokos Hotel Vaakunan ravintola Talriikki.


title: Naantali

text: Naantali () on kaupunki Suomessa. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km. Kaupungin asukkaista suomenkielisiä on 97,6 % ja ruotsinkielisiä 1,7 %.


title: Naantali

text: Naantalissa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta.


title: Naantali

text: Merimasku, Rymättylä ja Velkua liittyivät osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi ja vaakuna säilyivät ennallaan. Osakuntaliitos 1.1.2011 siirsi Livonsaaren ja Lempisaaren alueet Maskusta Naantaliin. Liitosten jälkeen asukasluvuksi tuli vajaat 20 000. Liitetyt alueet kasvattivat kaupungin pinta-alaa yhteensä noin 50 neliökilometriä, maata alueesta on runsaat 27 km2, loput vesialuetta.


title: Naantali

text: Taloustutkimuksen vuoden 2008 kuntien imagotutkimuksen mukaan Naantalilla on kokoluokkansa (Alle 20 000 as.) kunnista paras imago.


title: Naantali

text: Naantalin keskusta on mantereen puolella. Tämän lisäksi Naantaliin kuuluvat Luonnonmaan ja Otavan saaret sekä suuri määrä pienempiä saaria, kuten Kailo, Livonsaari ja Palva. Saarten alue on enimmäkseen metsää ja maaseutua, kun taas manner on enimmäkseen taajamaa.


title: Naantali

text: Naantalin naapurikunnat ovat Parainen, Masku, Raisio, Taivassalo ja Turku.


title: Naantali

text: Naantalista on Turkuun matkaa 16 kilometriä.


title: Naantali

text: Naantali on yksi Suomen vanhimmista kaupungeista. Se perustettiin keskiajalla birgittalaisluostarin ja sen kaupunkia edelleen hallitsevan kirkon ympärille. Kaupungin perusti kuningas Kristofer Baijerilainen, joka siirsi alun perin Maskun Karinkylään perustetun (1438) luostarin Naantalin kirkon yhteyteen vuonna 1443. Luostarille myönnettiin oikeudet kaupankäyntiin, ja kaupunki alkoi kasvaa sen ympärille. Kaupungista tuli myös merkittävä pyhiinvaellusten kohde. Naantalin vaakunan kirjaimet "vg" tulevat Karinkylässä sijainneen luostarin synnyinpaikan latinankielisestä nimestä "Vallis gratiae" ("Nådendal", ’Armon laakso’).


title: Naantali

text: Luostari suljettiin 1500-luvulla uskonpuhdistuksen jälkeen. Tämä merkitsi kaupungille suurta lama-aikaa, jonka aikana kaupunki tunnettiin luostarin perintönä lähinnä kudotuista sukistaan. Lamaa kesti 1700-luvun puoleen väliin saakka. Tällöin kaupunki sai tullipuomin ja tullikamarin.


title: Naantali

text:
Kylpylätoiminta Naantalissa alkoi jo 1723 kun Viluluodon terveyslähde avattiin. Toiminta vakiintui kuitenkin vasta 1863 kun kylpylä siirrettiin kaupungin rantaan kirkon alapuolelle.
1868 valmistui edelleen toimiva ravintola Kaivohuone. Vanhan kylpylän toiminta päättyi kysynnän vähetessä 1863. Vuonna 1922 Luonnonmaalla sijaitsevasta Kultarannasta tuli tasavallan presidentin kesäasunto.


title: Naantali

text: Kaupungille koitti parempi aika 1950-luvulla, kun kaupungin taloutta hallitsevat raskaan teollisuuden yksiköt perustettiin. Vuonna 1964 kaupungin asukasluku kasvoi huomattavasti, kun Naantali ja väkiluvultaan suurempi Naantalin maalaiskunta yhdistettiin. Vuonna 1984 turkulaisten yrittäjien, Ritva ja Pekka Niemen yhtiö Kuntoutusyhtymä Oy rakennutti Kalevanniemelle uuden ja ajanmukaisen kylpylän. Tämä kohotti kaupungin mainetta matkakohteena.


title: Naantali

text: Naantaliin johtava päätie on Armonlaaksontie eli kantatie 40 eli E18. Saaristoon johtava tie on Rymättyläntie eli seututie 189 ja mantereesta erottava silta on Naantalinsalmen silta. Ukko-Pekan silta sen vieressä on kevyelle liikenteelle.


title: Naantali

text:
Raision keskustan kautta kulkeva vanha Naantalintie on Turun ja Naantalin välisen tiheän bussiliikenteen pääreitti. Kaupunkiin johtaa myös rautatie Raisiosta, mutta sillä ei ole enää henkilöliikennettä. Naantalin satama on Suomen kolmanneksi suurin kunnallinen satama. Naantalista 15 kilometrin säteellä Turussa sijaitsevat Turun lentoasema, kolme rautatieasemaa (satama, päärautatieasema ja Kupittaa) sekä Turun satama.
Kesäisin Turun ja Naantalin väliä liikennöi kahdesti päivässä Suomen rannikon viimeinen reittiliikenteessä oleva matkustajahöyrylaiva, "S/S Ukkopekka".


title: Naantali

text: Turismin lisäksi Naantalin merkittävimmät elinkeinot ovat sähkötuotteiden valmistus, öljynjalostus, muu teollisuus ja palvelut. Naantalin satama on Suomen kolmanneksi suurin tavarasatama. Satamassa on myös Suomen Viljavan Naantalin viljasiilot, Fortumin Naantalin voimalaitos, joka muun muassa tuottaa vesikaukolämpöä Turun alueen asukkaille, Nesteen Naantalin jalostamo ja Exxon Mobilin Naantalin voiteluainetehdas. Luonnonmaalla sijaitsee Turun Korjaustelakka Oy, joka on Pohjois-Euroopan suurin kuivatelakka.


title: Naantali

text:
Suurimmat työnantajat ovat Neste, Fortum, Tata Steel Naantali Steel Service Centre, Finnfeeds Finland, Turun Korjaustelakka, Naantalin Kylpylä, Naantalin kaupunki, Muumimaailma, Boyfood ja Terhi Oy.
Yritystoimipaikkoja kaupungissa on 936.


title: Naantali

text: Naantalin kaupungilla on pitkät kylpyläperinteet. Naantalin kehittyminen kylpyläkaupungiksi sai alkunsa Luolalanjärven rannalla sijainneen Viluluodon lähteen löytymisestä. 1700-luvulla lähdettä käytettiin terveyslähteenä ja lähteelle rakennettiin pieni kaivohuone. Vuonna 1863 Nunnalahdelle rakennetun kylpylän hoitoihin kuului mm. Viluluodon 'ihmeitä tekevän' terveysveden juonti ja savihoidot. Myöhemmin kylpylätoiminta tyrehtyi, kunnes se herätettiin jälleen henkiin 1984, kun Naantalin Kylpylä perustettiin.


title: Naantali

text: Naantalin tunnetuimmat urheiluseurat ovat Naantalin Löyly (lajeina maastohiihto ja yleisurheilu) sekä VG-62 (lajeina jalkapallo, jääkiekko, lentopallo, ringette, yksinluistelu ja muodostelmaluistelu). Näiden seurojen toiminta keskittyy Kuparivuoren mäelle, jossa sijaitsee yleisurheilukenttä ja kaksi jäähallia, vuonna 2002 avattu 500-katsomopaikkainen Aurinkoareena ja 1986 avattu Kuparivuori-halli. Koripallossa Naantalia edustaa Naantalin Koripalloilijat (NaKo).


title: Naantali

text: Naantalissa on kaksi golfkenttää. Vuonna 2006 avattiin Aurinko Golf Venkaan ja 2007 Kultaranta Golf Luonnonmaalle. Molemmilla kentillä on täysimittainen 18-reikäinen golfkenttä; Aurinko Golf:issa on lisäksi tasoituskelpoinen 9 reiän kenttä ja Kultaranta Golf:issa par 3- ja par 2-kentät. Molemmilta kentiltä löytyy myös klubitalo palveluineen.


title: Naantali

text: Jääkiekon ja jalkapallon jälkeen harrastajamäärältään Suomen kolmanneksi suurin laji, salibandy, on myös Naantalissa vahvasti edustettuna. Naantalin salibandyseura on SB Naantali. Joukkueita on naisissa, miehissä ja junioreissa.


title: Naantali

text: Lentopalloa pelataan miehissä ykkössarjassa, kaksi joukkuetta kolmossarjassa sekä viitossarjassa. Naisissa sarjana on nelossarja. Joukkue on VG-62. Lisäksi kaupungissa on aktiivista lentopallopuulaakitoimintaa, joukkueita siinä on talvella yli kaksikymmentä, kesällä beach-puulaakissa hieman enemmän.


title: Naantali

text: Naantalilla on pitkät perinteet ringetessä. Jo Suomen ensimmäisessä ringetteturnauksessa 1980 oli mukana kaksi joukkuetta Naantalista. Nykyään Naantalin VG-62 on SM-sarjan menestynein ringettejoukkue.


title: Naantali

text: Naantalin vanha kaupunki on vanha puutaloalue, joka on nähtävyys jo itsessään. Miljöö on tuttu myös Risto Räppääjä -elokuvista. Meritse kesällä, kahdesti päivässä, yhteyttä Naantalin ja Turun välillä pitää höyrylaiva S/S Ukkopekka.


title: Naantali

text:
Kaupungissa on useita tunnettuja matkailunähtävyyksiä. Näitä ovat luostarikirkon lisäksi Kailon saaressa sijaitseva Muumimaailma sekä presidentin kesäasunto Kultaranta.
Vilkas venesatama, lukuisat ravintolat ja kahvilat sekä pienet putiikit ja galleriat ovat kaupungin matkailullisia vetovoimatekijöitä.


title: Naantali

text: Naantalissa järjestettäviä tapahtumia ovat kesäkuussa järjestettävät Naantalin Musiikkijuhlat (vuosittain lähes 18 000 konserttikävijää) sekä heinäkuussa vietettävä Unikeonpäivä.


title: Naantali

text: Suomen Asuntomessujen hallitus päätti 19.4.2018 kaupungin hakemuksesta, että vuoden 2022 asuntomessut järjestetään Naantalin Luonnonmaalla.


title: Naantali

text:
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Naantalissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Naantalin seurakuntayhtymän.


title: Naantali

text: Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Naantalin helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Naantalin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.


title: Naantali

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Naantalin kaupungin nykyisellä alueella.


title: Naantali

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Naantali

text: Vuoden 2017 lopussa Naantalissa oli 19 167 asukasta, joista 16 284 asui taajamissa, 2 641 haja-asutusalueilla ja 242 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Naantalin taajama-aste on 86,0 %. Naantalin taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:


title: Naantali

text: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Naantalin keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Naantalin lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä.


title: Naantali

text: Naantali on kaupunkisuunnittelua ja tilastointia varten jaettu 21 kaupunginosaan, joista 12 sijaitsee mantereella ja loput Luonnonmaalla. Mannerpuolella asuu 12 207 asukasta. Kaupunginosat ja asukasluvut:Naantalin edustan merialue on tyypillistä Saaristomeren sisäsaaristoa, jossa erikokoiset salmet, selät ja saaret vaihtelevat. Turun-Naantalin edustan merialueen tilaa on systemaattisesti tarkkailtu 1960-luvun lopulta lähtien.


title: Naantali

text: Naantalin merkittävin luontokohde on valtakunnallisesti arvokas luonnonsuojelualue, Tamminiemen luonnonsuojelualue, josta suurin osa on jalopuuvaltaista kuivaa lehtometsää.


title: Naantali

text: Naantalin keskustasta kilometri itään sijaitsee Luolalanjärvi, joka on suosittu lintuvesi.


title: Naantali

text: Naantalin lounaisosissa sijaitsee Pakinaisten saaristo, joka on 571 hehtaarin kokoinen, saaristoinen Natura 2000- ja luonnonsuojelualue. Naantalin keskiosissa Merimaskussa sijaitsee noin 11 hehtaarin kokoinen Villivuoren luonnonsuojelualue joka on maakuntakaavaluonnoksessa merkitty maakunnallisesti arvokkaana suojelukohteena luonnontieteellisin ja maisemallisin perustein. Villivuorella pesii uhanalainen kangaskiuru.


title: Naantali

text: Luonnonmaan saaren länsirannalla sijaitsee Naantalin ainoa luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu luonnonmuistomerkki. Se on vanha ja kookas mänty, joka on maakunnallisesti arvokas luontokohde ja esitetty Turun seudun maakuntakaavassa.


title: Naantali

text: Naantalin kaupungin nimikkokasvi on humala ja nimikkolintu on leppälintu.Naantalin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinlohi, piparkakut sekä omenaviipaleilla täytetty hapanleipä, "omenaleipä".


title: Nauvo

text: Nauvo () on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunta kuului aiemmin Turun ja Porin lääniin ja sen jälkeen Länsi-Suomen lääniin. Nauvo mainitaan historiallisissa asiakirjoissa jo vuonna 1395.


title: Nauvo

text:
Nauvon naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Dragsfjärd, Korppoo, Parainen ja Rymättylä.
Nauvon keskiaikainen harmaakivikirkko on 1430–1450-luvuilta.


title: Nauvo

text: Kunta oli kaksikielinen. Asukkaista 70 prosenttia puhui äidinkielenään ruotsia ja 29 prosenttia suomea vuonna 2008.


title: Nauvo

text: Ominaistenselän ja Gullkronanselän välissä sijaitseva Nauvo koostuu noin 3 000 saaresta, luodosta ja kalliosta. Pääsaaret ovat Iso-Nauvo (Storlandet) ja Pikku-Nauvo (Lillandet). Pikku-Nauvon saarella on Nauvon korkein maastonkohta, noin 60 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Kasberg. Nauvon eteläisimmät luodot sijaitsevat Itämeren ulapan reunalla liki 50 kilometrin päässä pääsaarilta. Seilin saaressa entisen sairaalan tiloissa sijaitsee Turun yliopiston Saaristomeren tutkimuslaitos.


title: Nauvo

text: Nauvon pohjoisilta saarilta on löydetty pronssikauden aikaisia hiidenkiukaita, ja useilla muilla saarilla on myöhemmiltä ajoilta peräisin olevia ns. ryssänuuneja ja jatulintarhoja. Vanhasta suomalaisasutuksesta kertovat muiden muassa kylännimet Kivis, Mielis, Poutuis ja Sydänperä. Tämä viittaa siihen, että seutu oli varsinaissuomalaisten nautinta-aluetta ennen ruotsalaisten uudisasukkaiden saapumista. Asiakirjoissa Nauvon pitäjä mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1395.


title: Nauvo

text: Nauvolaiset talonpojat olivat vanhastaan tottuneita merenkävijöitä, ja talonpoikaispurjehdusta harjoitettiin useisiin Itämeren satamiin jo Ruotsin vallan aikana.


title: Nauvo

text: Seilin saarelle perustettiin kuningas Kustaa II Aadolfin määräyksestä vuonna 1619 sairaala eli hospitaali spitaalitautisia varten, ja vähän myöhemmin sinne alettiin sijoittaa myös mielisairaita ja rampoja. Kun viimeinen spitaalipotilas oli kuollut vuonna 1766, Seilin sairaala toimi mielisairaalana vuoteen 1962 saakka. Vuodesta 1889 lähtien sairaalassa oli vain naispotilaita. Vuodesta 1964 Seilissä on toiminut Turun yliopiston Saaristomeren tutkimuslaitos.


title: Nauvo

text: Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, jonka nimi vuoden 2012 alussa muutettiin Paraisiksi. Nauvossa on vilkas satama, esimerkiksi Airistolta sopivan päivämatkan päässä.


title: Nauvo

text: Antböle, Backas, Berghamn, Biskopsö, Borstö, Böle, Dalkarby, Druckis, Ernholm, Finby, Grännäs, Grötö, Gullkrona, Gyttja, Hangslax, Haverö, Humleholm, Högsar, Innamo, Jälist, Kirjais, Kivis, Klobbnäs, Kopparholm, Korsnäs, Koum, Krok, Kvivlax, Käldinge, Käldö, Laggarnäs, Lökholm, Mattnäs, Mielis, Nötö, Packais, Pensar, Piparby, Poutuis, Prostvik, Pärnäinen (Pärnäs), Risis, Samslax, Sandholm, Sandö, Seili (Själö), Sexnappa, Sellmo, Simonkylä (Simonby), Sommarö, Spink, Stenskär, Strandby, Sydänperä, Såris, Tackork, Toras, Trunsö, Valmoholm, Vandrock, Vansor, Vikom, Vikperä, Väcklax.


title: Nauvo

text: Nauvon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla keitetystä lampaanlihasta, perunasta, sipulista ja lantusta koostuva lammaspata.


title: Nauvo

text: Nauvon satamassa toimii vuonna 1987 avattu ranskalaistyylinen ravintola L’Escale. Nauvon muita ravintoloita ovat Strandkrogen, Köpmans café & restaurant, Najaden Bar & Pizzeria, Ravintola Naffu (ent. Biffi), Restaurant Stallbacken ja Pub Niska.


title: Nilsiä

text: Nilsiä on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnan itäosassa. Kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Nilsiän naapurikunnat olivat Juankoski, Kuopio, Lapinlahti, Rautavaara ja Siilinjärvi.


title: Nilsiä

text: Nilsiän kunta perustettiin vuonna 1869. Kaupunki Nilsiästä tuli vuonna 1998. Nilsiä on perinteisesti maatalouspitäjä, mutta nykyisin enää noin kolmasosa väestöstä saa elantonsa maa- ja metsätaloudesta.


title: Nilsiä

text: Nilsiäläisen maiseman ominaispiirteitä ovat monet järvet ja mäet. Nilsiän merkittävin matkailukohde on Tahkovuori, jolla toimii Pohjois-Suomen ulkopuolisista laskettelukeskuksista suurin, Tahko. Muita merkittäviä kohteita ovat Paavo Ruotsalaisen kotisaari Aholansaari, 270 metriä korkea Pisavuori, 313,7 metriä korkea Kinahmi, joka sijaitsee Halunan ja Tahkon välillä sekä Kinahmin pohjoispään itäpuolella sijaitseva Louhosareena. Louhosareenalla järjestettiin kesäisin muutamia ooppera- ja konserttiesityksiä, joista ainakin yksi oopperaesitys televisioitiin. Vuosia tarpeettomana ja käyttämättömänä ollut Louhosareena myytiin ja on nykyisin yksityisessä omistuksessa. Nilsiän suurimmat järvet ovat Syväri ja Vuotjärvi.


title: Nilsiä

text: Nilsiässä ilmestyy paikallislehti nimeltään Pitäjäläinen.


title: Nilsiä

text: Nilsiä liitettiin Kuopion kaupunkiin 1. tammikuuta 2013. Nilsiän keskustaajamasta muodostettiin Kuopion 50. kaupunginosa.


title: Nilsiä

text: Ahmapuro, Eitikansalo, Hakkarala, Haluna, Hipanlahti, Kaaraslahti, Keyritty, Konttimäki, Lastukoski, Lukkarilansaari, Mikkajärvi, Murtolahti, Nilsiä, Niinimäki , Onkivesi, Pajujärvi, Pajulahti, Palonurmi, Pieksä ,(Pieksänkoski), Raatti, Reittiö, Ruokonen (Ruokoiskylä), Siikajärvi, Sydänmaa, Syvärilä, Sänkimäki, Vuotjärvi.Nilsiän paloasemalla Simolantiellä sijaitsevat yksiköt: PS 063 tarkastusauto, PS 35 johtoauto, PS 621 sammutusauto, PS 6212 sammutusauto, PS 623 säiliöauto, PS 627 ensivaste- ja miehistöauto, PS 6282 (Vene), Öljyntorjuntakärry ja mönkijä. Nilsiän satamassa on myös PS 628 (Vene). Nilsiässä on puolivakinainen palokunta.


title: Nilsiä

text: Nilsiän ensihoito- ja sairaankuljetuspalveluja tuottaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri.1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Nilsiän perinneruoaksi valittiin kokkelipiimästä ja ohrajauhoista keitetty piimävelli.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaari () on Länsi-Helsingissä sijaitseva Lauttasaarensalmen Helsingin mantereesta erottama saari ja merellinen kaupunginosa. Alueella oli 23 226 asukasta (vuoden 2017 alussa) ja 6 863 työpaikkaa (vuoden 2015 lopussa). Lauttasaaren etäisyys Helsingin keskustasta on noin viisi kilometriä.


title: Lauttasaari

text: Kaupunginosa on pääasiallisesti asuintalovaltainen, mutta siellä sijaitsee myös monien yritysten toimitiloja ja julkisia rakennuksia.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren kaupunginosan osa-alueet ovat Kotkavuori, Vattuniemi ja Myllykallio sekä Koivusaari, jonka kapea salmi erottaa varsinaisesta Lauttasaaresta. Länsiväylä-moottoritie kulkee Lauttasaaren halki.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaareen on Länsimetron myötä avattu metroasema, jonka yläpuolelle on rakennettu kauppakeskus Lauttis. Koivusaaren metroaseman tällä hetkellä ainoa sisäänkäynti sijaitsee Lauttasaaren puolella.


title: Lauttasaari

text:
Kaupunginosa on Helsingin halutuin asuinalue.
Vattuniemi on Lauttasaaren osa-alue saaren eteläosassa. Vattuniemi rakennettiin 1940- ja 1950-luvuilla teollisuusalueeksi, jolle sijoittui monipuolista yritystoimintaa, kuten Suomen Tupakan tehdas, joka lopetti toimintansa vuonna 1995. Muita alueella aiemmin toimineita tehtaita olivat muun muassa Hellbergin radiotehdas (Oy Radio E Hellberg Ab), Mahogany Oy:n puuviilutehdas ja Eri Oy:n liimatehdas. Lisäksi aluella ovat sijainneet muun muassa Helkama Oy:n ja Lääketukku Oy:n pääkonttorit.


title: Lauttasaari

text: Vattuniemen pienteollisuusalueella toimii edelleen useita yrityksiä, kuten Solar Films ja NRJ. 1970-luvulta lähtien Vattuniemen alue on muuttunut huomattavasti. Muutos on jatkunut voimakkaana 2000-luvulla. Alueelta on purettu teollisuus- ja toimistorakennuksia ja niiden tilalle on rakennettu asuinkerrostaloja. Tämän myötä Vattuniemen asukasmäärä on kasvanut nopeasti, ja työpaikkojen määrä on vastaavasti vähentynyt. Alueen palvelutarjonta on monipuolistunut, ja siellä on päivittäistavarakauppojen (S-Market, K-Supermarket, Lidl) lisäksi myös esimerkiksi useita ravintoloita, kahviloita ja kuntosaleja sekä veneilytarvikkeiden myyntiin keskittyviä erikoisliikkeitä erityisesti Veneentekijäntiellä.


title: Lauttasaari

text: Katajaharju on niemi Lauttasaaren luoteisosassa, ja se luetaan nykyään kuuluvaksi Myllykallion osa-alueeseen.


title: Lauttasaari

text: Katajaharju sijoittuu kokonaisuudessaan Länsiväylän pohjoispuolelle. Katajaharjun ranta-alueilla talot ovat rivi- tai omakotitaloja laajoilla tonteilla. Sen sijaan niemen keskiosassa rakennukset ovat pääosin 1960-luvulla rakennettuja kerrostaloja.


title: Lauttasaari

text: Katajaharjusta on kävelysiltaa myöten yhteys Kaskisaareen.


title: Lauttasaari

text: Laajin viheralue on saaren eteläisimmän osan entinen sotilasalue Veijarivuoren puisto, joka tunnetaan myös nimellä "Ryssänkärki". Saaren korkein kallio, Myllykallio, on myös viheralue, josta avautuu laajat näköalat eri suuntiin.


title: Lauttasaari

text: Saarella on niin ikään kaksi yleistä uimarantaa, joista niin sanottu Kasinonranta sijaitsee Merikylpylän puistossa ja Veijarivuoren ranta saaren eteläkärjessä.


title: Lauttasaari

text: Saarella on myös useita venesatamia saaren itä-, länsi- ja pohjoisosissa.


title: Lauttasaari

text: 1950-luvulla valmistuneita julkisia rakennuksia ovat muun muassa Lauttasaaren kirkko ja Lauttasaaren ala-aste, joka käsittää kaksi rakennusta (Pajalahden ja Myllykallion koulut).


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren kirkko vihittiin käyttöön 20. syyskuuta 1958. Kirkon on suunnitellut lauttasaarelainen professori Keijo Petäjä. Kirkon kellotorni otettiin käyttöön syksyllä 1957.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren vesitorni valmistui 1958, ja se purettiin loppuvuodesta 2015.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren Yhteiskoulun nykyinen rakennus otettiin käyttöön 1968.


title: Lauttasaari

text: Lisäksi Lauttasaaressa on oma terveyskeskus, uimahalli, urheilukenttä sekä kirjasto , joiden lisäksi saarelle on rakenteilla uusi liikuntahalli


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaressa sijaitsee Koneen Säätiön nykyisin omistama Lauttasaaren kartanon rakennus.


title: Lauttasaari

text: Isokaarella olevista 1950-luvun asuinkerrostaloista monet ovat Else Aropaltion suunnittelemia.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren väestöstä 78,9 % on suomenkielisiä, 13,8 % ruotsinkielisiä ja 7,3 % muunkielisiä. Alueen 25 vuotta täyttäneestä väestöstä 66,8 prosentilla on korkea-asteen tutkinto (31.12.2015).


title: Lauttasaari

text: Lauttasaari on pääasiallisesti kerrostalovaltainen alue. Lauttasaaressa asuntojen keskikoko on 63,6 neliömetriä. Kahden huoneen asunto on tavallisin. Yleisimpiä ovat 1950- ja 1960-luvulla rakennetut asunnot; 1970-luvulta alkaen asuntotuotanto alueella vähentyi, kunnes 2000-luvulla alettiin rakentaa voimakkaasti erityisesti Vattuniemen alueelle. Vuokra-asuntoja Lauttasaaressa on 34,4 %.


title: Lauttasaari

text: Ennen keskiaikaa saari on todennäköisesti ollut suomalaisten nautinta-alueena ja sillä on ollut suomalainen nimi. Se kuitenkin väistyi myöhemmin ruotsalaisen uudisasukkaan perustettua sinne talon. Muutama ruotsalainen paikannimi on kuitenkin mahdollisesti säilyttänyt alkuperäisen suomenkielisen paikannimen itsessään, kuten "Lemisholm" ja "Porovik".


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren nimi mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1540 muodossa "Drommensöö", vuonna 1543 muodossa "Drommensby", vuonna 1556 muodossa "Dromansöö" ja "Dromssöö", josta nykyinen nimi "Drumsö" on kehittynyt. Nimi saattaa johtua paksua ja kömpelöä ihmistä tarkoittavasta ruotsin kielen sanasta "drumber", joskin eräät tutkijat, muun muassa A. O. Freudenthal, ovat arvelleet sen johtuvan suurta alusta tarkoittavasta sanasta "dromundr".


title: Lauttasaari

text: Mahdollinen selitys voi olla myös vanha saksilainen sana "Drum" jolla tarkoitetaan moreeniharjua (vrt. geologinen termi drumliini).


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren suomenkielinen nimi puolestaan on otettu käyttöön vuonna 1919 ja sen lähteenä on Ruoholahdesta Lauttasaareen vuosina 1914–1936 liikennöinyt Julius Tallbergin omistama "Drumsö"-niminen höyrylautta. Sillan valmistuttua lauttaa pidennettiin telakalla, ja se siirtyi vuonna 1941 Korkeasaaren lautaksi. Vuonna 1945 alus luovutettiin sotakorvauksena Neuvostoliitolle.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaressa oli aikoinaan kaksi maatilaa, Heikas ja Bertas. Vuonna 1650 kuningatar Kristiina lahjoitti saaren Helsingin kaupungille, mutta 1600-luvun lopulla ison reduktion yhteydessä lahjoitus peruutettiin ja tilat päätyivät jälleen yksityiseen omistukseen. Myöhemmin ne yhdistettiin Lauttasaaren kartanoksi, jonka nykyisen päärakennuksen rakennutti Claes Wilhelm Gyldén vuonna 1837.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren eteläisin osa otettiin Krimin sodan aikana Venäjän sotavoimien käyttöön. Varsinaista varuskuntaa sinne ei perustettu, mutta sinne rakennettiin vallituksia ja sijoitettiin rannikkotykistön asevarastoja.


title: Lauttasaari

text: Eliel Saarisen vuoden 1918 Suur-Helsinki-suunnitelman mukaan ("Pro Helsingfors") suuri osa Lauttasaaresta olisi varattu satama-alueeksi, jonne olisi johtanut myös raideyhteys Leppävaaran rautatieasemalta nykyisten Kehä I:n ja Länsiväylän kohdalla. Tästä suunnitelmasta ei kuitenkaan ole toteutettu mitään.


title: Lauttasaari

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen alue oli Suomen valtion omistuksessa, mutta kun puolustusvoimilla ei ollut sille käyttöä, se siirtyi vuonna 1927 aluevaihdolla Helsingin kaupungin omistukseen, joka perusti alueelle kansanpuiston. Talvi- ja jatkosodan aikana Lauttasaaren Myllykalliolla toimi Helsingin ilmatorjuntaan osallistunut ilmatorjuntapatteri. Jatkosodassa patterin aseistuksena oli kuusi raskasta ilmatorjuntakanuunaa (76 Itk 31). Yksi näistä kanuunoista paljastettiin muistomerkiksi Myllykalliolle 12. kesäkuuta 1980. Lauttasaaren Veijarivuorenniemessä toimi lounaissektorin patteriston johtopatteri, jonka kanuunoista yksi (88 Itk 37) on säilytetty paikalla muistomerkkinä.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren kehitystä ovat rytmittäneet liikenneyhteydet. 1900-luvun alkuvuosikymmeninä saarella oli maatilan lisäksi vain huvila-asutusta. Vuonna 1911 Julius Tallberg osti 750 000 markalla Lauttasaaren kartanon, jonka maat kattoivat noin puolet saaresta. Hän yritti myydä maita Helsingille, mutta koska kaupungin ei uskottu leviävän saarille, ei kauppoja syntynyt. Tallberg alkoi itse kehittää saarta ja teetti Birger Brunilalla rakennussuunnitelman. Sen mukaisesti saari olisi suurelta osin rakennettu huvilakaupungiksi, mutta kesti vielä yli 20 vuotta, ennen kuin sitä alettiin toteuttaa. Tallberg perusti saarelle merikylpylän ja kahvilan nimeltä "Drumsö Casino". Vuosina 1913–1917 saarella liikennöi myös hevosvetoinen raitiovaunu, joka kulki nykyisen Lauttasaarentien alkupäästä lauttalaiturilta Katajaharjunniemeen.


title: Lauttasaari

text: Vuonna 1919 Lauttasaari erotettiin Helsingin maalaiskunnasta yhdessä Munkkiniemen kanssa muodostamaan Huopalahden kunta. Hallinnollisesti Lauttasaari oli vuonna 1917 muodostettu taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Lauttasaari liitettiin Huopalahden kunnan mukana 1. tammikuuta 1946 Helsingin kaupunkiin Helsingin suuressa alueliitoksessa. Seurakunnallisesti Lauttasaari oli liitetty Helsinkiin jo muutamaa vuotta aiemmin, Helsingin pohjoiseen suomalaiseen ja pohjoiseen ruotsalaiseen seurakuntaan vuonna 1939.


title: Lauttasaari

text: Kun siltayhteys saarelle valmistui vuonna 1935, alkoi suuri muutos. Birger Brunilan jo vuonna 1913 laatimaa suunnitelmaa alettiin toteuttaa, ja ensimmäiset kerrostalot nousivat kartanon pelloille. Samaan aikaan rakennettiin myös saaren läpi kulkevan Lauttasaarentien jatkeeksi uusi länteen johtava päätie, Jorvaksentie. Saaren nykyinenkin asemakaava perustuu pitkälti Birger Brunilan alkuperäiseen suunnitelmaan, joskin muutamat tuolloin suunnitellut rakennuskorttelit on myöhemmin päätetty jättää viheralueiksi; sitä paitsi myös Länsiväylän rakentaminen edellytti huomattavia muutoksia varsinkin saaren länsi- ja pohjoisosan asemakaavoihin.


title: Lauttasaari

text: Helsingin kantakaupungista Lauttasaareen johtaa kaksi siltaa. Lauttasaaren silta johtaa Ruoholahdesta Lauttasaarentielle, ja Lapinlahden silta sen pohjoispuolella on osa Helsingistä länteen johtavaa moottoritietä, Länsiväylää, joka rakennettiin 1960-luvulla Lauttasaaren pohjoisosien kautta. Valmistuessaan Lapinlahden silta oli Suomen pisin silta. Ennen Länsiväylän rakentamista Lauttasaarentie oli osa Helsingistä länteen johtavaa päätietä. Länsiväylän edeltäjä, Jorvaksentie, alkoi sen länsipäästä.


title: Lauttasaari

text: Alkuperäinen vuonna 1935 valmistunut Lauttasaaren silta osoittautui saaren asukasluvun kasvaessa 1950-luvulla aivan liian kapeaksi, ja se purettiin vuonna 1967, kaksi vuotta sen jälkeen, kun moottoritiesilta oli valmistunut sen pohjoispuolelle. Puretun sillan paikalle rakennettiin nykyinen nelikaistainen Lauttasaaren silta.


title: Lauttasaari

text: Vuonna 2017 otettiin käyttöön Lauttasaaren metroasema, jonka sisäänkäynnit ovat kauppakeskuksen Lauttiksen yhteydessä sekä Gyldénintiellä. Lauttasaaren länsirannalla Länsiväylän kupeeseessa toimii Koivusaaren metroasema. Molemmat asemat avattiin liikenteelle 18. marraskuuta 2017.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaareen kulkevat seuraavat bussilinjat:


title: Lauttasaari

text: 20: Ruoholahti-Lauttasaari(M)-Katajaharju


title: Lauttasaari

text: 21: Erottaja-Lauttasaari(M)-Vattuniemi


title: Lauttasaari

text: 21B: Lauttasaari(M)-Katajaharju


title: Lauttasaari

text: 112N: Kamppi-Lauttasaari-Friisilä


title: Lauttasaari

text: 115A: Mankkaa-Tapiola-Lauttasaari(M)


title: Lauttasaari

text: 555: Martinlaakso-Leppävaara-Lauttasaari(M)


title: Lauttasaari

text: Lauttasaari on paikallisesti aktiivinen kaupunginosa. Tästä on osoituksena muun muassa vaikutusvaltainen, poliittisesti sitoutumaton kansalaisjärjestö, Lauttasaari-seura.


title: Lauttasaari

text: Vuonna 1916 perustettiin postiljooni Emil Wathénin aloitteesta ja Julius Tallbergin taloudellisella tuella oma palokunta, "Lauttasaaren vapaaehtoinen palokunta", jolle Tallberg lahjoitti tontin ja rakennustarvikkeet omaa palokunnantaloa varten. Kyseinen puinen talo, malliltaan klassinen letkutornilla varustettu puutalo, palveli aina vuoteen 1965 asti jolloin se purettiin kun samalle tontille mutta entisen viereen valmistui nykyinen kivirakenteinen palokunnantalo.


title: Lauttasaari

text: Erikoisuutena VPK:n historiasta voinee mainita, että eräänä sen päällikkönä toimi useiden vuosien ajan Lauttasaareen kotiutunut taiteilija Ola Fogelberg, ”Fogeli”. Hänen muotokuvansa on edelleen palokunnantalon seinällä muiden entisten päälliköiden ja kunniajäsenten rivistössä. Hänen päällikkökautensa päättyi talvisodan sytyttyä.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaareen on kaavailtu merkittävää lisärakentamista. Helsingin uusi yleiskaavaluonnos antaa mahdollisuuden rakentaa saarelle asuntoja jopa 18 000 uudelle asukkaalle. Kaava mahdollistaa pohjoiseen Lauttasaareen yli 10 hehtaarin merentäytöt ja rakentamisen viheralueille.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaaren naapurisaareen Koivusaareen suunnitellaan 22 hehtaarin merentäytöt ja 5 150 asukkaan ja 3 800–4 500 työpaikan keskittymää uuden metroaseman kupeeseen. Luonnoksen mukaan saarella voisi olla tulevaisuudessa asukkaita 40 000.


title: Lauttasaari

text: Lauttasaari-seuran mukaan ongelmana kuitenkin jo tällä hetkellä ovat alueen riittämättömät julkiset palvelut ja suuri vajaus päiväkoti- ja koulupaikoista. Lauttasaaren ala-aste on yksi Helsingin ahtaimmista kouluista. Sen uusi koulurakennus Vattuniemeen valmistuu vuonna 2020.


title: Lauttasaari

text: Liikenteen määrä tulee Lauttasaaressa kasvamaan, koska Lauttasaaren metroaseman ja Koivusaaren metroaseman käyttäjämäärät tulevat ennusteiden mukaan olemaan yhteensä 30 000 henkilöä vuorokaudessa.


title: Noormarkku

text: Noormarkku () on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Satakunnan maakunnassa. Noormarkusta tuli osa Poria vuonna 2010. Kunnassa asui ihmistä , ja sen pinta-ala oli  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Noormarkun naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Lavia, Pomarkku, Pori ja Ulvila. Aikaisempia naapurikuntia olivat Porin kaupunkiin vuonna 1967 liitetty Porin maalaiskunta ja samoin Poriin vuonna 1972 liitetty Ahlainen sekä Ulvilaan vuonna 2005 liitetty Kullaa.


title: Noormarkku

text:
Noormarkun vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar ja se vahvistettiin vuonna 1956.
Noormarkun entisen kunnan alueen länsi-itä-suuntainen pituus Kokemäenjoen suistosta Kairilan kylän koillispuolelle on lähes 40 kilometriä.


title: Noormarkku

text: Pääosa Noormarkusta kuuluu Karvianjoen vesistöalueeseen.


title: Noormarkku

text: Karvianjoki laskee Pomarkun puolelta Kynäsjokena Lassilan länsipuolella Pomarkun rajalla sijaitsevaan Inhottujärveen, johon laskee myös idästä Lavian puolelta Karhijärvestä tuleva Myöntäjän- eli Lassilanjoki.


title: Noormarkku

text: Inhottujärvi laskee lännen suuntaan kahta reittiä, pohjoisempaa Pomarkunjokea ja eteläisempää Noormarkunjokea myöten.


title: Noormarkku

text: Pomarkunjoki lakee Isojärveen Pomarkussa. Myös se on Inhottujärven tapaan bifurkaatiojärvi, jonka toisena lasku-uomana on Merikarvianjoki Siikaisissa ja Merikarvialla, toisena Noormarkun Poosjärveen laskeva Salmusoja, jonka lasku-uomana on Noormarkusta Ahlaisten suuntaan laskeva Pohjajoki, joka Laskee Keikveden merenlahteen Ahlaisissa Porissa.


title: Noormarkku

text: Noormarkunjoki virtaa Noormarkun kirkonkylän kautta niin Ikään Ahlaisten suuntaan ja laskee mereen Ahlaisten kirkonkylän luona Ahlaisissa Porissa. Noormarkunjoen leventymänä Noormarkun kirkonkylän yläpuolella oli aiemmin Torajärvi, joka kuivatettiin 1900-luvun vesistöjärjestelyissä. Myös se oli bifurkaatiojärvi ja laski Keskisjoen kautta myös Poosjärveen. Vesistöjärjestelyiossä tämä järvibifurkaatio kuitenkin hävisi.


title: Noormarkku

text: Kairilan ja Lassilan itäpuolella olevat pikkujärvet laskevat Lavian puolelle Karhijärveen ja sieltä takaisin Noormarkun puolelle.


title: Noormarkku

text: Noormarkun keskiosissa on myös Harjunpäänjoen latvajärviä.


title: Noormarkku

text: Normarkun eteläosa Söörmarkussa kuuluu Söörmarkunjoen eli Kellahdenjoen valuma-alueeseen.


title: Noormarkku

text: Noormarkun kautta kulkevat valtatie 8 Porista Vaasaan ja valtatie 23 Porista Jyväskylään sekä 1980-luvulla käytöstä poistettu Porin ja Haapamäen välinen rautatie. Muita tärkeitä väyliä ovat seututiet Noormarkun kirkonkylästä Kullaalle (nykyisin Ulvilaa) ja Laviaan (nykyisin Poria). Koilliskulman halki Kairilan kylän kautta kulkee Pomarkun ja Lavian välinen maantie, ja koillisrajaa sivuaa maantie Laviasta Pomarkun Honkakoskelle.Alueella on kuljettu runsaiden riista- ja kalavarojen vuoksi jo kivikaudella. Ensimmäinen maininta Noormarkku-nimellä on vuodelta 1400. Tällöin alue oli tunnettu epätavallisen runsaasta oravakannastaan, minkä vuoksi orava päätyi myös Noormarkun vaakunan kuva-aiheeksi.


title: Noormarkku

text: Noormarkun ensimmäinen kirkko paloi kansalaissodan aikana vuonna 1918, mutta sipulikattoinen kellotapuli vuodelta 1757 on yhä paikallaan. Nykyisen kivikirkon on suunnitellut Armas Lindgren ja sen peruskivi laskettiin vuonna 1931. Kirkko vihittiin käyttöön seurakunnan 200-vuotisjuhlassa vuonna 1933. Lassilassa on oma puinen kyläkirkko vuodelta 1852.


title: Noormarkku

text: 1868 Noormarkusta tuli virallisesti kunta.


title: Noormarkku

text: 1700-luvulla Noormarkussa toimi kaksi sahaa ja 1800-luvun alussa rautaruukki.


title: Noormarkku

text: 1870 Antti Ahlström osti sahan, rautaruukin ja kartanon. Liiketoiminta lähti nopeaan kasvuun ja sitä jatkoi vuonna 1907 perustettu A. Ahlström Osakeyhtiö, joka jakautui vuonna 2001 kolmeksi yhtiöksi: Ahlstrom Oyj:ksi, Ahlström Capital Oy:ksi ja uudeksi A. Ahlström Osakeyhtiöksi. Viimeksimainittu yhtiö omistaa Noormarkun ruukkialueen ja metsäalueita Noormarkussa ja sen ympäristössä.


title: Noormarkku

text: 1900 Noormarkkuun liitettiin siihen saakka Karkun kuntaan kuulunut runsaan 10 neliökilometrin alue Kairilan koillispuolella Lavian ja Pomarkun rajalla. Kyseessä oli erään karkkulaisen talon vanha erämaaomistus, jonka Antti Ahlström oli ostanut jo vuonna 1873.


title: Noormarkku

text: Noormarkussa käytiin kansalaissodan aikana Harjakankaan taistelu, joka oli sodan verisin taistelu Satakunnan rintamalla.


title: Noormarkku

text: Lassilassa toimi vaneritehdas vuoteen 1928 saakka.


title: Noormarkku

text: Junaliikenne Noormarkkuun alkoi vuonna 1933, jolloin valmistui arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus. Rautatieasemalla sijaitsi myös postitoimisto. Kokonaisuudessaan Pori–Haapamäki-rautatie valmistui vuonna 1938. Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1981 ja rata poistettiin kokonaan käytöstä vuonna 1985. Noormarkun rautatieasema on nykyisin yksityisomistuksessa.


title: Noormarkku

text: Noormarkkuun asutettiin toisen maailmansodan jälkeen Hiitolan siirtoväkeä.


title: Noormarkku

text: Noormarkun kunnanvaltuusto päätti 24.11.2008 kuntaliitoksesta Porin kanssa äänin 17–10. Vuoden 2010 alusta Noormarkusta tuli osa Poria.


title: Noormarkku

text: Aiemmin mainitun kellotapulin lisäksi Noormarkussa on monia kulttuurihistoriallisesti arvokkaita nähtävyyksiä, suosituimpana Ahlströmin ruukkialue. Alueen puistoissa sijaitsee monia arkkitehtonisesti arvokkaita rakennuksia, kuten A. Ahlström Osakeyhtiön pääkonttori (Walter Jung ja Emil Fabritius 1916), Havulinna (G. A. Lindberg 1901), Isotalo (Evert Lagerspetz 1882) sekä Villa Mairea, jonka akateemikko Alvar Aalto suunnitteli Harry ja Maire Gullichsenin kodiksi vuonna 1938.


title: Noormarkku

text: Noormarkku tunnetaan paitsi Ahlströmin ruukkialueesta, myös Noormarkkujoen upeissa maisemissa polveilevasta, noin 60 kilometrin pituisesta retkeilyreitistään. Reitti kytkeytyy maakunnalliseen patikointireittiverkostoon sekä Karvianjoen vesistön melontareittiin.


title: Noormarkku

text: Yhdistystoiminta Noormarkun alueella on aktiivista. Siellä toimii myös Suomen suurin etunimiyhdistys, Suomalainen Markku-liitto. Markku-liitto juhlii vuosittain Söörmarkussa, jossa sen jäsenet lyödään oravanhännällä Söör Markuiksi.


title: Noormarkku

text: Noormarkun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla silakasta, lantusta ja perunasta tehty keitto nimeltä "silakkalohkot", sekä kuivista leipäpaloista keitetty "leipäressu".


title: Noormarkku

text: Finpyyn kylässä sijaitsee suurin koulu, Noormarkun yhtenäiskoulu. Koulun hyvän tukioppilastoiminnan johdosta se valittiin Suomen vuoden tukioppilaskouluksi vuonna 2009. Noormarkun alueella toimivat myös Kankaan ja Söörmarkun koulut.


title: Noormarkku

text: Noormarkussa yleisimpiä harrastuksia ovat hiihtäminen, jalkapallo, koripallo ja yleisurheilu. Yleisurheilua ja hiihtämistä järjestää urheiluseura Noormarkun Nopsa, jonka tunnetuimpia jäseniä ovat hiihtäjä Kati Venäläinen sekä pikajuoksija Matti Välimäki. Jalkapallosta, lentopallosta ja koripallosta vastaa Noormarkun Koitto. Suunnistuksen maailmanmestari, Porin Rastikarhuja edustava Heli Jukkola on myös kotoisin Noormarkusta.


title: Noormarkku

text: Noormarkun kyliä ovat (tieto vuodelta 1973):


title: Noormarkku

text: Yllä lueteltujen lisäksi vuonna 1971 Noormarkkuun liitettiin eräitä tiloja Kullaan kunnan Paluksen kylästä. Noormarkussa sijaitsee myös Kahaluodon () kulmakunta.


title: Noormarkku

text: Nykyisessä Porin kaupungin tilastollisessa aluejaossa entisen Noormarkun alueet kylät Finby, Harhala, Harjakangas, Kairila, Karkunkylä, Lassila, Noormarkku, Palus, Rudanmaa ja Söörmarkku kuuluvat Pohjois-Poriin. Vuonna 2013 Finbyssä oli 2 168 asukasta, Harhalassa 39, Harjakankaalla 84, Karilassa 47, Karkunkylässä 8, Lassilassa 200, Noormarkussa 2 510, Paluksessa 32, Rudanmaalla 77 ja Söörmarkussa 1 004. Näiden tietojen perusteella entisen Noormarkun kunnan alueella olisi 6 169 asukasta.


title: Nousiainen

text: Nousiainen () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Nousiaisten naapurikunnat ovat Aura, Masku, Raisio, Mynämäki, Pöytyä, Rusko ja Turku. Kunnan koilliskulmassa on alkujaan kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono.


title: Nousiainen

text: Nousiaisten asukkaasta käytettään sanaa "noustelainen".


title: Nousiainen

text: Nousiainen sijaitsee Turun ja Porin välisen valtatie kahdeksan varrella, 20 km Turusta.


title: Nousiainen

text: Nousiaisissa on kaksi Natura-kohdetta: Kurjenrahkan kansallispuisto ja Rehtisuon keidassuo.


title: Nousiainen

text: Aatoila, Alakylä, Haatila, Hakola, Heininen, Hyrkkö, Kaisela, Kaitarinen, Kallunen, Keskusoja, Killainen, Koljola, Kulola, Kytöinen, Kärmälä, Kärrynen, Köönikkälä, Laaleinen, Laihonen, Leinainen, Mahala, Moijonen, Nummi, Nutturla, Ojankulma, Paijula, Paistanoja, Pakainen, Palo, Papumäki, Puotunen, Rekoinen, Repola, Riitalho, Ristimäki, Riukula, Saksala, Santamala (aik. Sontamala), Sukkinen, Tappuri, Topoinen, Vadanvainio, Vainionpohja, Vainoinen, Valpperi, Vastlahti, Vuorenpää, Kukkola, Mutola


title: Nousiainen

text: Nousiainen oli Suomen ensimmäinen piispanistuimen paikka, joka tiedetään varmuudella. Myyttisen legendan mukaan Uppsalan Piispa Henrik, jota väitetään myös Suomen ensimmäiseksi piispaksi, haudattiin paikkakunnalle vuonna 1156. Paikkana pidetään Hirvijoen rannalla sijaitsevan Nousiaisten kirkon liepeitä. Mahdollista kuitenkin on, että piispanistuin siirrettiin Nousiaisiin vasta vuoden 1229 aikoihin, jolloin Suomen piispalle myönnettiin lupa istuimen siirtoon. Vuodelta 1234 säilynyt piispan Nousiaisissa päivätty kirje osoittaa, että kirkko oli vasta tuolloin ottamassa haltuunsa Nousiaisissa sijaitsevia muinaisuskon palvontapaikkoja. Piispanistuin siirrettiin kuitenkin viimeistään vuoden 1249 jälkeen Koroisiin lähelle Turkua.


title: Nousiainen

text: Nousiainen on saanut nimensä siitä, että maa nousee alueella erityisen nopeasti. Nousiaisissa asuttiin jo, kun alue oli saaristoa. Sittemmin vesi on laskenut maan noustessa, jolloin saaret ovat muuttuneet kivisiksi mäiksi, ja mäkien välistä on paljastanut viljavaa savista maata, joka on otettu viljelykseen. Maannousu on ehkä huomattu siitä, että se on lisännyt viljelypinta-alaa havaittavasti jo yhden sukupolven aikana.


title: Nousiainen

text: Nousiaisissa on useita linnavuoria. Esimerkiksi Nousiaisten Linnamäellä on merkkejä sekä kivikautisesta, pronssikautisesta että rautakautisesta ihmisten toiminnasta. Paikallisen kansanperinteen mukaan mäenrinteessä on metallikoukku, johon laivojen köydet kiinnitettiin mäen ollessa vielä saari.


title: Nousiainen

text:
Nousiaisten kunnanjohtajana toimi vuodesta 2011 vuoteen 2017 Juhani Kylämäkilä. Vuonna 2017 hänen seuraajakseen valittiin Jaana Karrimaa. Tammikuussa 2019 kunnanjohtajana aloittaa Teemu Heinonen, joka on toistaiseksi Suomen nuorin kunnanjohtaja.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kahdeksan on kokoomuksen ja kahdeksan keskustan hallussa kaudella 2017–2021.


title: Nousiainen

text: Maanviljely on Nousiaisten merkittävin elinkeino. Merkittäviin työllistäjiin kuului myös Teleste Oy:n elektroniikkatehdas, joka on kuitenkin jo lopettanut toimintansa kunnassa.


title: Nousiainen

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 1009 työpaikkaa. Niistä 11% oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 72% palveluissa ja 15% jalostuksessa.


title: Nousiainen

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat laivanrakennusalalla toimiva FCR Finland, Mynämäen-Nousiaisten Osuuspankki ja Maalausliike Helin.


title: Nousiainen

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Nousiainen

text: Vuoden 2017 lopussa Nousiaisissa oli 4 813 asukasta, joista 3 273 asui taajamissa, 1 497 haja-asutusalueilla ja 43 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nousiaisten taajama-aste on 68,6 %. Nousiaisten taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:


title: Nousiainen

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lemun kirkonkylä ulottuu pääosin Maskun kunnan alueelle.


title: Nousiainen

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nousiaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Nousiainen

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nousiaisten alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.Nousiaisten läpi kulkee valtatie 8 ja Uudenkaupungin rata. Turun tiepiiri on käynnistänyt tiesuunnitelman valtatien 8 rakentamisesta moottoritieksi osuudelta, joka kulkee Raisiosta Nousiaisten Nummen kylään. Kaavailtu tielinja noudattelee Nousiaisissa valtatie 8:n nykyistä linjaa. Hankkeeseen sisältyy kunnan alueella yksi uusi eritasoliittymä.


title: Nousiainen

text: Nousiaisten pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla imelletty perunalaatikko eli paikallismurteella "imelet perunloora".


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusula oli vuosina 1981–2012 olemassa ollut Suomen kunta Uudenmaan maakunnassa. Kunta muodostui vuonna 1981 Nummen ja Pusulan kuntien yhdistyessä. Kunta lakkasi olemasta 1. tammikuuta 2013 Nummi-Pusulan ja Karjalohjan kuntien liittyessä Lohjaan. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ennen kuntaliitosta ihmistä., ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km².


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulan naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Karkkila, Lohja, Salo, Somero, Tammela ja Vihti.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusula on mäkistä maastoa, pääosin viljelymaisemaa. Moreeni- ja kalliopohjaisten metsäalueiden välissä on viljavia savimaita ja yli 80 järveä. Suomen maisemamaakunnista Nummi-Pusulan eteläosat Nummella ja Pusulassa luetaan Kiskon–Vihdin järviseutuun ja pohjoisosat Pusulassa Tammelan ylänköseutuun. Kunnan eteläosaa hallitsevat suurine harjumuodostumineen toinen salpausselkä ja lännessä Leppäkorvessa kunnan alueelle ulottuva kolmas salpausselkä, joiden väliin jää moreeni- ja kallioselänteitä ja saven tai hiedan täyttämiä viljelylaaksoja. Pohjoisosa on karua, moreenipeitteistä ja runsasjärvistä vedenjakajaseutua, jonka korkein kohta Lövkullanmäki kohoaa 162 metrin korkeuteen.


title: Nummi-Pusula

text: Suomen vesistöaluejaossa pääosa kunnasta kuuluu Karjaanjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä edelleen Lohjanjärveen laskevan Nummenjoen ja sen sivujoen Pusulanjoen valuma-alueisiin. Suurimpia järviä Nummella ovat Nummenjokeen laskeva Nummen Pitkäjärvi, jonka rannalla on Nummen kirkonkylä, sekä Lohjanjärveen laskeva Valkerpyynjärvi. Pusulan eteläosissa suurin järvi on Pusulanjokeen laskeva Pusulanjärvi eli Jäämäjärvi, jonka rannalla on Pusulan kirkonkylä. Pusulan metsäisessä pohjoisosassa järviä on runsaasti. Nummenjoen latvajärviä näistä ovat muiden muassa Arimaa, Särkijärvi, Kivijärvi ja Patamo. Pusulanjoen vesireittiin kuuluvista kunnan pohjoisosan järvistä suurimpia ovat Heinjärvi, Salovesi, Saarijärvi, Antiainen, Saukonpää, Jäljänjärvi, Kolmperse, Vahermajärvi, Tarkeelanjärvi, Tämäkohtu, Rausjärvi, Karisjärvi, Heinästenjärvi ja Löytty. Karjaanjoen vesistön suurista järvistä kunnan aluetta koskettavat kaakossa Nummella sekä Lohjanjärvi että Hiidenvesi. Pohjoisella vedenjakajalla Pusulassa kunnan rajoille osuvat pieniltä osiltaan Kokemäenjoen vesistöön kuuluvan Loimijoen vesireitin latvajärvet Liesjärvi ja Salkolanjärvi.


title: Nummi-Pusula

text: Pusulan Keräkankare ja Kylmälähde kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Viisi lintujärveä muodostaa yhteisen Natura-kohteen Nummi-Pusulan lintuvedet. Muita Natura-kohteita ovat Haukkamäki, Myllymäki ja Lintukiimanvuori sekä Hyyppärän harjualue. Valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin kuluu Nummenjoen–Pusulanjoen viljelylaakso.


title: Nummi-Pusula

text:
Muinaisjäännösrekisterissä on 117 löytöä Nummi-Pusulan alueelta. Niistä valtaosa on ajoitettu kivikaudelle. Tervakorvenmäen hautapaikka on varhaismetallikautinen. Pitkämäellä on mahdollisesti pronssikautisia ja Jättölässä rautakautisia jäänteitä.
Linnanmäki Kaukelan luoteispuolella on ollut muinaislinna.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi oli Lohjan kappeliseurakunta, ja sillä oli oma hautausmaa 1600-luvulta asti. Vuonna 1822 rakennettiin nykyinen harmaakivinen Nummen kirkko. Pusulan kirkko valmistui 1838 ja Kärkölän kyläkirkko Pusulassa 1842. Myös Pusulan vanhin hautausmaa on 1600-luvulta.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi erosi emäpitäjästään Lohjasta vuonna 1843 ja Pusula vuonna 1862. Kunnat yhdistyivät vuonna 1981 Nummi-Pusulaksi.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulasta on löydetty useita vanhoja terva- ja hiilimiiluja. Pusulanjärven ympäristöstä on louhittu kalkkia, ja siellä oli kalkkipolttimo 1600-luvulla. Böhlessä eli Pyölissä on toiminut rautakaivos 1800-luvulla. Jokisaaressa on ollut vielä vanhempi saha. Pusulan Arimaalla toimi vuosina 1864–1918 Ariman lasitehdas.


title: Nummi-Pusula

text: Valtakunnallisesti arvokkaita rakennettuja kulttuuriympäristöjä kunnassa ovat Nummen kirkonkylä ja Pusulan Kärkölässä sijaitseva Myllymäen torppa.


title: Nummi-Pusula

text:
Kunnassa oli kylien lisäksi kolme taajamaa: Nummi, Pusula ja Saukkola.
Maakuntakaavan kyläverkon tarkistuksessa 2011 esitettiin että Ikkala ja Koisjärvi säilyvät edelleen maakuntakaavassa määriteltyinä kylinä, mutta Marttila, Leppäkorpi, Loukku, Järvenpää, Hyrsylä, Tavola ja Hyönöla menettävät kylästatuksensa maakuntakaavassa. Varsinaisia maarekisterikyliä kunnassa oli Nummen alueella 39 ja Pusulan alueella 21.


title: Nummi-Pusula

text: Haarla, Hakula, Heijala, Heimola, Huhti, Hyrsylä, Hyvelä, Immola, Jakova, Järvenpää, Jättölä, Korkianoja, Kovela, Leppäkorpi, Luttula, Maikkala, Maskila, Mettula, Miemola, Millola, Mommola, Mäntsälä, Nummi, Näkkilä, Oinola, Oittila, Pakkala, Pälölä, Raatti, Remala, Retlahti, Röhkölä, Salo, Saukkola, Sierla, Sitarla, Tavola, Varttila, Vivola.


title: Nummi-Pusula

text: Ahonpää, Hattula, Hauhula, Herrala, Hirvijoki, Hyrkkölä, Hyönölä, Ikkala, Karisjärvi, Kaukela, Koisjärvi, Kärkölä, Marttila, Mäkkylä, Pusula, Radus, Seppälä, Suomela, Uusikylä, Viiala, Vörlö.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusula perusti yhdessä Karkkilan ja Vihdin kanssa perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen kuntayhtymän "Perusturvakuntayhtymä Karviainen".


title: Nummi-Pusula

text: Kunnassa oli viisi alakoulua (Hyrsylä, Ikkala, Koisjärvi, Oinola ja Pusula), sekä yksi yläkoulu ja lukio Oinolassa.


title: Nummi-Pusula

text: Entisen kaksoiskunnan alueella on ekopisteitä, jätepisteitä ja Pusulan jäteasema. Metalliromua ja ongelmajätettä keräävät kiertävät keräysautot.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusula oli Uudenmaan maatalousvaltaisin kunta, vuonna 2005 kuntalaisista lähes kymmenesosa työskenteli maa- ja metsätaloudessa. Yrittäjiä oli kuntalaisista kolmasosa. Palvelut työllistivät 56 % ja jalostus noin 30 %. Kunnassa toimineitä yrityksiä olivat teollisuus- ja merihydrauliikkaan erikoistunut Nurmi Hydraulics Oy, painesäiliöitä ja pumppuja valmistanut PumppuLohja, rakennustarvikkeita valmistanut Aulis Lundell Oy ja muovitehdas Emek.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulan läpi kulkivat Helsingistä Turkuun johtava valtatie 1 ja Helsingistä Poriin johtava valtatie 2, joista ensin mainittu on osa Eurooppatietä E18. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa vain 60 km, ja sadan kilometrin säteellä on useita satamia. Nykyinen, moottoritieksi rakennettu valtatie 1 kulkee lähellä kunnan etelärajaa, missä kunnan alueelle osuvat Tervakorven ja Pitkämäen tunnelit. Lähellä kunnan pohjoisrajaa Pusulan Kärkölässä kulkee valtatie 2.


title: Nummi-Pusula

text: Seututeistä Lohjanharjun suunnasta Saukkolan taajamaan ja Nummen kirkonkylän eteläpuolitse Suomusjärven suuntaan johtaa seututie 110, joka ennen nykyisen moottoritien rakentamista oli osa valtatietä 1. Tästä haarautuu Pusulan Koisjärven ja Hyönölän kautta Somerolle johtava seututie 280, joka ennen nykyisen valtatien 2 rakentamista oli osa sen vanhaa linjausta Someron ja Loimaan kautta Huittisiin. Seututieltä 110 Nummen kirkonkylän kautta seututielle 280 johtaa seututie 125, Karkkilasta Pusulan Ikkalaan seututie 126 ja Ikkalasta Pusulan kirkonkylän kautta Hyönölään seututie 127. Kunnan kaakkoisreunalla seututiehen 110 yhtyy Pohjasta alkunsa saava, Karjalohjan ja Sammatin kautta kulkeva seututie 104.


title: Nummi-Pusula

text: Yhdysteitä ovat Nummella seututieltä 110 Nummen Saukkolassa valtatielle 25 Lohjalla johtava yhdystie 1090, seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä yhdystielle 1090 Nummen Vivolassa johtava yhdystie 1091, Saukkolasta Nummen Tavolan kautta yhdystielle 1070 Sammatissa johtava yhdystie 1072, Saukkolasta Nummen Hyvelän kautta seututielle 125 Nummen Jättölässä johtava yhdystie 1253, seututieltä 110 Nummen Oinolassa seututielle 125 Nummen kirkonkylässä johtava yhdystie 1251 ja seututieltä 125 Nummen kirkolle johtava yhdystie 1252.


title: Nummi-Pusula

text: Pusulassa yhdysteitä ovat seututieltä 110 Nummen Hyrsylässä Pusulan Koisjärven ja Vihdin Vanjoen kautta Vihdin Jokikunnalle johtava yhdystie 1223, tältä Koisjärvellä seututielle 127 Pusulan Suomelassa johtava yhdystie 1271, Pusulan kirkonkylästä seututielle 280 Pusulan Kaukelassa johtava yhdystie 1270, Pusulan kirkonkylästä Pusulan Marttilan ja Pusulan Kärkölän kautta valtatielle 2 Pusulan Loukussa johtava yhdystie 1280, Vihdin kirkonkylästä Vihdin Jokikunnan kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1224, Pusulan Marttilasta Karisjärven kautta Pusulan Ikkalaan johtava yhdystie 1282 sekä Langista seututiellä 282 Someron rajalla Pusulan Hauhulan kautta Pusulan Marttilaan johtava yhdystie 1281.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulan väestö lisääntyi ja ikääntyi. Tilastokeskus ennusti väkiluvun kasvavan vuosina 2006–2020 lähes neljälläsadalla hengellä. Kasvun moottorina alueella on pääkaupunkiseudun läheisyys. Nummi-Pusula oli myös suosittu mökkikunta: kunnassa oli lähes yhtä paljon vapaa-ajan asuntoja kuin vakituisia asuntoja.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulassa väestön koulutustaso on alhaisempi kuin muualla Uudellamaalla: korkeakoulutettujen osuus on keskimääräistä pienempi, peruskouluun opintonsa lopettaneiden osuus suurempi kuin muualla.


title: Nummi-Pusula

text: Vuonna 2008 valitussa Nummi-Pusulan viimeisessä valtuustossa suurin puolue oli Keskusta, joka sai seitsemän valtuutettua. Elokuussa siitä erosi kaksi, joista yksi siirtyi kokoomukseen ja toinen perusti oman ryhmän. Kokoomuksesta puolestaan lähti keväällä omille teilleen kaksi edustajaa, joten sille jäi neljä paikkaa. Sosiaalidemokraateilla oli viisi paikkaa, samoin sitoutumattomien yhteislistalla. Vasemmistoliitolla oli kaksi edustajaa, mutta toinen siirtyi omaan ryhmään. Vihreät, kristillisdemokraatit ja perussuomalaiset (sittemmin ryhmä Kriittiset kansalaiset) saivat kukin yhden valtuutetun. Valtuustossa oli yksitoista ryhmää


title: Nummi-Pusula

text: Vuonna 2009 kunnanhallitus päätti perustaa kuntaan mökkiläistoimikunnan hoitamaan yhteyksiä kesäasukkaiden ja kunnan palveluiden välillä.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusula aloitti tammikuussa 2011 kuntaliitosneuvottelut Lohjan kanssa. Neuvotteluihin lähti mukaan myös Siuntio, mutta alustavasti mukana ollut Inkoo luopui hankkeesta.


title: Nummi-Pusula

text: Marraskuussa 2011 Nummi-Pusulan ja Siuntion valtuustot päättivät liittymisestä Lohjaan vuonna 2013. Kolme siuntiolaista teki päätöksestä valituksen Hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi valitukset huhtikuussa 2012 ja myös toimenpanokielto kumottiin. Valitukset kaatuivat äänin 2–1, mutta valittajat vievät asian vielä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Kuntaliitosta päästiin jatkamaan, ja valtioneuvosto teki sittemmin kuntaliitospäätöksen, ja liitos toteutui vuoden 2013 alussa.


title: Nummi-Pusula

text: Vuoden 2013 alussa toteutuneessa liitoksessa Lohjaan liittyivät Nummi-Pusula ja Karjalohja.


title: Nummi-Pusula

text: Luettelo kotiseutukirjailijoista tuntee viisitoista kirjoittajaa, joilla oli yhteyksiä Nummi-Pusulaan. Helvi Hämäläinen oli Somerniemen lisäksi sidoksissa Pusulan Arimaan. Hannu Mäkelä oli aluksi kesäasukas, mutta muutti myöhemmin pysyvästi paikkakunnalle.


title: Nummi-Pusula

text: Nummi-Pusulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mannaryynilaatikko, perunamakkara, perunalimppu, marjasoppa ja Serafiina Puh -sokerikakku.


title: Nummi-Pusula

text: Pusulassa toimii Alhovuoren laskettelukeskus. Urheilukenttiä on neljä: Nummi, Pusula, Ikkala ja Saukkola.


title: Nummi-Pusula

text: Urheiluseura Nummen Kipinä on perustettu vuonna 1912. Se järjestää yleisurheilu-, maastojuoksu- ja hiihtotapahtumia. Pusulan Urheilijoiden tärkein laji on hiihto.


title: Nummi-Pusula

text: Saukkolan Pallossa pelataan jalkapalloa ja kaukalopalloa.


title: Nummi-Pusula

text: Menestynein nummilainen urheilija on ollut Amsterdamin kisojen olympiamitalisti, kestävyysjuoksija Martti Marttelin.


title: Nummi-Pusula

text: Suuri osa entisen Nummi-Pusulan matkailutarjonnasta keskittyy alueen maanviljelyksen historiaan: siellä on meijerimuseo, traktorimuseo ja museoitu mylly. Myös kyläkauppamuseo sekä Nummen ja Pusulan kotiseutumuseot kertovat omalta osaltaan elämästä maaseudulla. Museoiden lisäksi luonto ja maisemat ovat matkailun vahvuuksia ja tarjoavat puitteet sienestykseen, marjastukseen ja kalastukseen.


title: Nurmes

text: Nurmes on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa Pielisen pohjoispäässä. Kaupungin väkiluku on ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Nykyinen Nurmeksen kaupunki käsittää entisen Nurmeksen kauppalan ja siihen liitetyn Nurmeksen maalaiskunnan.


title: Nurmes

text: Nurmeksen naapurikunnat ovat Juuka etelässä, Lieksa kaakossa, Kuhmo koillisessa, Sotkamo ja Valtimo luoteessa ja Rautavaara lännessä.


title: Nurmes

text: Nimen alkuperä on Nurmesjärvessä. Sana nurmes on lähtöisin karjalan kielen sanasta nurmi, joka merkitsee niittyä kuten rantaniittyä.


title: Nurmes

text: Nurmeksessa järjestetään joulun alla paljon musiikillista toimintaa, kuten erilaisia konsertteja ja tapahtumia. Nurmes julistautui Suomen joululaulukaupungiksi vuonna 2005 ja Euroopan joululaulukaupungiksi 2009. Nurmes tunnetaan koivujen kaupunkina, sillä Nurmeksen keskustassa, Vanhassa Kauppalassa, on tuhansia koivuja. Nurmeksessa sijaitsee Bomban karjalaiskylä ja kylpylä sekä Hyvärilä nuoriso- ja matkailukeskus.


title: Nurmes

text: Nurmes sijaitsee itäisessä Suomessa Pielisen rannalla, Pohjois-Karjalan maakunnassa Kainuun ja Pohjois-Savon rajalla. Nurmeksen naapurikunnat ovat Juuka, Kuhmo, Lieksa, Rautavaara, Sotkamo ja Valtimo. Lähimmät suurehkot kaupungit maanteitse ovat Kuopio (128 km), Joensuu (127 km) ja Kajaani (113 km). Rautateitse Nurmeksesta Joensuuhun on 160 km, jolloin rautatie kiertää Lieksan kautta. Suomen pääkaupunkiin Helsinkiin Nurmeksesta on matkaa maanteitse 518 km ja rautateitse sinne pääsee vaihtamalla taajamajunasta kaukojunaan Joensuussa. Nurmeksen lähistöllä sijaitsee Tahkon matkailukeskus (121 km), Vuokatin laskettelukeskus (88 km), Kolin kansallispuisto (78 km), Tiilikkajärven kansallispuisto (56 km) ja Hiidenportin kansallispuisto (44 km).


title: Nurmes

text: Nurmeksen luontoa luonnehtii vaaramaisemat, metsät ja runsas vesistö. Nurmeksessa on kaiken kaikkiaan 409 järveä, joista suurin ja tunnetuin on Pielinen, Muita järviä keskustan lähistöllä ovat muun muassa Lautiainen, Nurmesjärvi ja Kuohattijärvi. Pielisen suurimmat saaret Nurmeksen puolella ovat Kynsisaari, Kuusisaari ja Retusaari.


title: Nurmes

text: Metsähallitus ylläpitää kolmea retkeilyaluetta Nurmeksessa. Raesärkkien alue muodostuu 5,9 km² suuruisesta suojelumetsästä ja 1,2 km² suuruisesta virkistysmetsästä. Metsän lisäksi Raesärkiltä löytyy harjumaastoa, soita, järviä ja jokia. Mujejärven alue muodostuu 20 km² kokoisesta retkeilyalueesta, jossa on kallioita, harjuja, rotkoja ja järviä. Alueella voi valita yösijakseen laavujen lisäksi joko autiotuvan tai vuokrakämpän. Peurajärvi sopii lapsiperheille ja kalastajille hyvin. Alueella on paljon kalaisia järviä, lampia ja jokia, joiden ympäri kulkee helppokulkuisia reittejä.


title: Nurmes

text: Nurmeksella on kaksi keskustaa, Porokylä ja Nurmes eli entinen kauppala. Vanha Kauppala sijaitsee Pielisen ja Nurmesjärven välissä harjun päällä. Taajamat halkoo kantatie 75. Suurimmaksi osaksi Nurmeksen kaupunki on haja-asutusaluetta. Porokylä sai nimensä 20. heinäkuuta 1891 sattuneen suurpalon seurauksena; suuri osa silloista kirkonkylää ”paloi poroksi”.


title: Nurmes

text: Vuoden 2017 lopussa Nurmeksessa oli 7 765 asukasta, joista 5 034 asui taajamissa, 2 664 haja-asutusalueilla ja 67 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nurmeksen taajama-aste on 65,4 %. Nurmeksen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Nurmeksen keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa 5 034 asukasta.


title: Nurmes

text: Muinaislöydöt osoittavat, että ihmisiä on liikkunut Nurmeksessa ainakin neljä vuosituhatta. Ihmiset ovat kalastaneet Pielisen rannoilla, jotka olivat 3–4 metriä nykyistä järvenpintaa ylempänä. Myöhemmin alue jäi lappalaisille, kuten joukko heihin viittaavia paikannimiä osoittaa: Jurtti, Kurtsunpuro ja Kujanki.


title: Nurmes

text: Nurmes mainittiin asutuspaikkana asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1556. Nurmeksessa ilmoitettiin asuvan viitisenkymmentä ”ryssää” eli ortodoksikarjalaista. Alue kuului Käkisalmen läänin mukana Venäjän valtakuntaan. Alueen siirryttyä 1600-luvun alussa Ruotsille, karjalaiset muuttivat Venäjälle ja Nurmekseen muutti Savosta ja Kainuusta tulleita luterilaisia ja asutus alkoi levitä nopeasti.


title: Nurmes

text: Vuonna 1638 perustettiin Pielisjärven luterilainen seurakunta ja sen ensimmäinen kirkko rakennettiin. Emäkirkko siirrettiin kuitenkin Lieksaan ja Nurmeksen kirkko jäi kappeliksi ensimmäisenä pappinaan Lauritsa Laurinpoika Hallitius. Vuosina 1656–1657 hän johti ruptuurisodassa talonpoikia venäläisten ja ortodoksikarjalaisten yrittäessä ryöstellä Nurmesta.


title: Nurmes

text: Vuonna 1652 Nurmes joutui osaksi Kajaania, Pietari Brahen alaiseksi. Tuona aikana pitäjä kehittyi ja liikenneyhteydet Kajaaniin ja Ouluun vahvistuivat. 1680-luvulla alkaneella veronvuokraajien eli arrendaattorien valtakaudella kehitys kääntyi päinvastaiseksi. Arrendaattorit, kuuluisimpana Simon Affleck eli Simo Hurtta, yrittivät alistaa talonpojat maaorjiksi. Väkeä muutti etelään ja asutus harveni. Vuonna 1697 talonpojat kapinoivat ja karkottivat veronvuokraajat.


title: Nurmes

text: Isonvihan jälkeen puolet pitäjästä oli autiona. 1700-luvulla vaikuttivat voimakkaasti Stenius-kirkkoherrat. Heistä Jakob Stenius vanhempi, kansan suussa Korpi-Jaakko, opetti seurakuntalaisiaan viljelemään soita. Kaskiviljely alkoi syrjäytyä ja peltomaan tarve pakotti talot hajautumaan takamaille. Pelto- ja niittyala laajeni jyrkästi vuodesta 1775 alkaen ja Nurmes alkoi kehittyä karjapitäjäksi.


title: Nurmes

text: Vuonna 1808 kenties kuuluisin nurmekselainen, rautavaaralaissyntyinen räätälinoppipoika Olli Tiainen, kohosi Pielisjärven talonpoikien johtajaksi ja sissipäälliköksi heidän ryhtyessään puolustamaan kotipitäjäänsä venäläistä hyökkääjää vastaan. Neuvokkaana ja taitavana soturina hän saavutti sekä alaistensa että Savoa puolustavan eversti Sandelsin luottamuksen. Venäläiset pidettiin poissa siihen asti, kun Suomen armeija vetäytyi Ruotsin puolelle.


title: Nurmes

text: Porvoon valtiopäivillä 1809 Karjalan ylistä kihlakuntaa edusti nurmeslainen Henrik Ullgren (1762–1836), pitäjän luottamusmies ja esikuvallinen maanviljelijä.


title: Nurmes

text: Nurmes oli pitkään Pielisjärven seurakunnan kappeli ja siihen kuuluivat nykyisin itsenäiset kunnat Rautavaara ja Valtimo sekä osia Juuasta ja Kuhmosta.


title: Nurmes

text: Nurmeksen pitäjä itsenäistyi vuonna 1810 ja sai nykyiset rajansa vuonna 1910 Valtimon erotessa itsenäiseksi kunnaksi.


title: Nurmes

text: Nurmeksen kauppala perustettiin vuonna 1876 lähes asumattomalle harjulle parin kilometrin päähän kirkonkylästä. Kauppalan asemakaavan piirsi Ferdinand Öhmanin suunnitelmien pohjalta Julius Basilier. Asemakaavassa erityistä huomiota kiinnitettiin paloturvallisuuteen, johon pyrittiin säännöllisellä ja väljällä rakentamisella sekä leveillä kaduilla ja puuistutuksilla. Nurmes oli Suomen ensimmäinen omana, maalaiskunnasta erillisenä kuntana toiminut kauppala, sillä aiemmin perustetut Ikaalinen ja Iisalmi olivat epäitsenäisiä kauppaloita.


title: Nurmes

text: Johtuen kauppalan pienestä pinta-alasta sen väkiluku ei ollut koskaan suuri. Vuonna 1972 eli ennen maalaiskunnan liittämistä Nurmeksen kauppalaan asukasluku oli 2 652. Kauppalan tärkeimmät elinkeinot olivat teollisuus ja palvelut. Lisäksi kunnan asukaista moni oli opettaja tai muu virkamies, minkä johdosta kauppalasta käytettiin nimitystä "herrojen kauppala".


title: Nurmes

text: Ennen kuntaliitosta kauppalan poliittinen rakenne oli hyvin oikeistolainen. 1930-luvulla kunnallisvaaleissa eniten kannatusta sai isänmaallinen kansanliike. Sodan jälkeen suosituimmat puolueet olivat liberaalinen kansanpuolue ja kokoomus. Sen sijaan SKDL ei saanut koskaan yhtään valtuutettua kauppalan valtuustoon ennen maalaiskunnan liittämistä. Maalaiskunnan liittämisen jälkeen suurimpia puolueita Nurmeksessa ovat olleet keskusta ja SDP.


title: Nurmes

text: Vuoden 1973 alussa Nurmeksen maalaiskunta liitettiin Nurmeksen kauppalaan. Ennen kuntaliitosta kauppalan ja maalaiskunnan rajana oli lännessä Rajakatu ja idässä Mikonsalmen silta. Nurmeksesta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1974. Kaupungin vaakunaksi tuli kauppalan vaakuna.


title: Nurmes

text: Nurmeksen kaupunginjohtajana toimii Asko Saatsi, talousjohtajana Jussi Sallinen ja vs. hallintojohtajana Anne Korhonen.


title: Nurmes

text: Nurmeksen kaupungissa ja kaupungin toimielinorganisaatiossa ylintä päätösvaltaa käyttää 31-jäseninen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana kaudella 2017–2021 toimii Anni Savolainen (SDP), 1. varapuheenjohtajana Anneli Ollilainen (KESK) ja 2. varapuheenjohtajana Henry Määttä (KD). Kaupunginhallituksen] puheenjohtajana kaudella 2017–2021 toimii Matti Kämäräinen (KESK), 1. varapuheenjohtajana Yrjö Räsänen (SDP) ja 2. varapuheenjohtajana Mikko Meriläinen (KOK).


title: Nurmes

text: Vuonna 2015 kunnassa oli 2 731 työpaikkaa. Niistä 15 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64 % palveluissa ja 20 % jalostuksessa. Vuonna 2016 työttömiä oli 18,9 %, noin viisi prosenttiyksikköä enemmän kuin maassa keskimäärin.


title: Nurmes

text: Vuonna 2016 suurimmat yhteisöveron maksajat olivat Pielisen Osuuspankki, Porokylän leipomo ja Koneurakointi S. Kuittinen.


title: Nurmes

text: Nurmeksen väkiluku kasvoi pitkään tasaisesti. 1700-luvun puolivälissä Nurmeksessa oli noin 1 700 asukasta ja 1800-luvun alussa asukkaita oli jo yli 5 000. Eniten asukkaita oli vuonna 1960, jolloin väkiluku oli 14 990. Viime vuosikymmeninä väkiluku on ollut jyrkässä laskussa ollen vuonna 2014 hieman alle 8 200.


title: Nurmes

text:
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nurmeksessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Nurmes

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nurmeksen alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.


title: Nurmes

text: Puolustusvoimat toimii Nurmeksessa Sotinpuron ampuma- ja harjoitusalueella. Myös Itä-Suomen huoltorykmenttiin kuuluva Sotinpuron varastoalue sijaitsee kaupungin alueella Rautavaaran rajan tuntumassa.


title: Nurmes

text: Nurmeksen palveluorganisaatio jakautuu hyvinvointipalvelujen ja elinvoimapalvelujen toimialoihin. Elinvoimapalvelut muodostuvat kaupunginhallituksen ja kaupunkirakennepalvelujen toimialoista. Elinvoimapalvelujen kaupunginhallituksen toimiala vastaa erityisesti elinvoiman ja työllisyyden edistämisestä sekä strategisesta maankäytöstä. Elinvoimapalvelujen kaupunkirakennepalvelujen toimiala vastaa toimivan ja viihtyisän elinympäristön suunnittelusta, rakentamisesta ja ylläpidosta. Hyvinvointipalvelujen toimiala vastaa hyvinvointipalvelujen kokonaisuudesta, vaikuttamistoimielinten (vanhusneuvosto, vammaisneuvosto, nuorisovaltuusto) toiminnasta sekä Siun Soten neuvottelukunnasta.


title: Nurmes

text: Nurmeksessa toimi vuonna 2009 Suomen ensimmäinen karjalan kielinen kielipesä


title: Nurmes

text: Nurmeksessa oli vuonna 2018 toiminnassa 11 liikuntaseuraa; Nurmeksessa voi harrastaa muun muassa golfia, lentopalloa, jääkiekkoa, kamppailulajeja ja tanssia. Nurmeksessa järjestetään myös uimakouluja ja vesiurheilua Break Sokos Hotel Bomban kylpylässä.


title: Nurmes

text: Nurmeksessa on runsaasti ulkoiluun sopivia alueita ja reittejä, uimarantoja, luistelukenttiä ja runsas latuverkosto. Lähellä keskustaa olevia retkeilypaikkoja ovat muun muassa Ellun kalliot, jossa valaistu pururata ja hiihtolatu, Kohtavaaran luonto- ja historiapolku, jossa on Toivontorni-näköalatorni, Joukon polku, joka päättyy lintutornille ja Kotilanvaaran hiihtokeskus, jossa on valaistu pururata, jonka varrella on kuntoilulaitteita.


title: Nurmes

text: Nurmeksessa on 54 Nurmeksen kaupungin ylläpitämää liikuntapaikkaa. Muiden tahojen, seurojen ja yhdistysten, hoitamia liikuntapaikkoja on noin 15, joihin kuuluu muun muassa ratoja, kenttiä ja uimarantoja. Kaikki neljä kuntosalia ovat yksityisten ja yritysten ylläpitämiä. Kuntosaleja ovat Karjalan Kuntopaja, Nurmeksen kuntoilukeskus, Bomban kylpylän kuntosali ja Nurmeskodin seniorikuntosali. Nurmeksen Laamilassa sijaitsee jäähalli, minkä lisäksi talvisin ympäri taajamaa on useita ylläpidettyjä ulkojäitä.


title: Nurmes

text: Hyvärilän matkailu- ja nuorisokeskuksen alueella on beach volley-kenttiä, frisbee-golf rata, pururata, valaistu latu sekä useita vuokravälineitä. Hyvärilän ja Bomban välillä kulkee ensilumenlatu, jossa voi hiihtää alkusyksystä loppu kevääseen saakka. Hyvärilän alueella sijaitsee myös Pielisareena, jossa voi harrastaa seinäkiipeilyä, boulderointia, voi vuokrata tiloja urheilua varten tai muita tapahttumia varten.


title: Nurmes

text: Nurmes-talo on Nurmeksen kulttuurikeskus, jossa toimii Nurmeksen kaupungin kirjasto, elokuvateatteri Kino Hannikainen, Galleria Tyko ja Kötsin museo. Kötsin museon lisäksi Nurmeksessa on toinen Nurmeksen kaupungin ylläpitämä museo Ikolan museo, joka toimii pääasiassa kesäisin.


title: Nurmes

text: Nurmeksen taajaman arkkitehtuuri on pääasiassa 1800-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin. Vanhan Kauppalan puutalot on rakennettu 1800-luvun loppupuolella. Muutoin taajamassa näkyy myös funktionalismin tyylisuuntaus. Valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä eli RKY-kohteita on Nurmeksessa kolme. Nämä ovat Nurmeksen rautatieasema, Nurmeksen Vanhan Kauppalan alue ja Ylikylä. Nurmeksessa toimii aktiivisesti kaksi kesäteatteria, Höljäkän kesäteatteri ja Bomban kesäteatteri.


title: Nurmes

text: Karjalainen ruokakulttuuri vaikuttaa voimakkaasti Nurmeksessa. Luonnonantimia kuten sieniä ja kalaa käytetään paljon ruoanlaitossa ja monet ruoista valmistuu uunissa. Karjalaista ruokaa voi maistaa kesäisin Bomban kesätorilla ja Bomban ravintolassa. Sultsinat, karjalanpiirakat ja karjalanpaisti ovat tunnetuimpia karjalaisruokia. Nurmeslaisia karjalanpiirakoita voi löytää ympäri Suomen niin Pielispakarin, Porokylän Leipomon ja Männikkölän Pirtin valmistamina.


title: Nurmes

text:
Nurmeksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "sekapotakka" eli perunat maitoliemessä sekä "marjatassi" eli mustikkaa tai puolukkaa kaurahiutaleiden ja ruisjauhon kera.
Nurmes ja Lieksa ryhtyvät valmistelemaan teknisten palvelujen yhdistämistä yhdeksi palvelukeskukseksi vuoteen 2009 mennessä.


title: Nurmes

text: Lieksa, Nurmes ja Valtimo ovat päättäneet tehdä kunta- ja palvelurakenneuudistusta varten yhteisen toimeenpanosuunnitelman.


title: Nurmes

text: Nurmes ja Valtimo ovat neuvotelleet yhdistymisestä. Nurmeksen kaupunginvaltuusto olisi hyväksynyt liitoksen 26.4.2012, mutta Valtimon kunnanvaltuusto torjui sen äänin 12–9.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä. Nurmijärven pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Tuloveroprosentti on %. Nurmijärven vaakuna on sinipohjainen, jossa on allekkain 2+3+2 luonnonväristä vaaleatukkaista miestä, eli seitsemän veljestä, viitaten Aleksis Kiven synnyinpaikkaan.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven naapurikuntia ovat Espoo, Vantaa, Tuusula, Hyvinkää ja Vihti. Nurmijärvi on myös osa Helsingin seutua. Se sijaitsee nopeiden henkilöautoyhteyksien päässä Helsingistä, jonne matka Klaukkalasta kestää noin 30 minuuttia, Helsinki-Vantaan lentoasemalle 25 minuuttia, ja Kivistön asemalle noin 10 minuuttia. Linja-autoja Helsinkiin kulkee erityisesti Klaukkalasta melko tiheästi valtatietä 3 pitkin. Nurmijärven henkilöliikenne Hyvinkää–Karjaa-radalla lakkautettiin vuonna 1977.


title: Nurmijärvi

text:
Nurmijärvi on väkiluvultaan Suomen suurin kunta, joka ei käytä itsestään kaupunki-nimitystä. Nimityksestään huolimatta Nurmijärvi on tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa, Klaukkalassa, asuu yli 17 000 asukasta. Muita taajamia ovat Nurmijärven kirkonkylä, Rajamäki ja Röykkä. Nurmijärven kunta markkinoi itseään ns. Nurmijärvi-ilmiöön pohjautuvalla tunnuslauseella "Nurmijärvi on ilmiö".
Toisin kuin esim. Järvenpäällä, tai Keravalla, Nurmijärvellä ei ole yhtä selkeää keskustaa, vaan asutus on hajautunut erikokoisiin asutuskeskuksiin. Kunnan hallinto sijaitsee Nurmijärven kirkonkylässä. Nurmijärvi on toinen kahdesta Helsingin seudun kunnasta, joilla ei ole ruotsinkielistä nimeä, toinen on Mäntsälä.


title: Nurmijärvi

text:
Rajamäellä sijaitsee Työtehoseuran tutkimus- ja opetuskeskus. Röykässä toimii Ilmatieteen laitoksen Geofysikaalinen observatorio, jossa tutkitaan Maan magneettikentän muutoksia.
Nurmijärvi sijaitsee Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Kunnan pohjoisosan halki Röykän, Kiljavan ja Rajamäen kautta kulkee Salpausselkä leveänä selänteenä, ja Vantaanjoki virtaa kunnan itäosassa Nukarin ja Palojoen kautta. Nurmijärven maisema on tyypillistä uusmaalaista maisemaa, jossa laajojen viljelyslakeuksien keskellä kohoaa yksittäisiä kallioselänteitä. Maaston korkeuserot ovat kunnan alueella keskimäärin suhteellisen vähäisiä, mutta suurenevat kunnan eteläosassa, jossa on myös pystysuoria kalliojyrkänteitä. Nurmijärven matalin maastonkohta on Luhtajoen laaksossa Klaukkalassa (30 m mpy.) ja korkeimmat Salpausselällä Nopon ja Herusten lähistöllä (135 m mpy.).


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven alueella on vain vähän vesistöjä. Kunta sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on Nurmijärven alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen. Nurmijärven suurin järvi on luoteessa osittain Hyvinkään puolella sijaitseva laskujoeton Sääksjärvi, ja muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi sekä Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla.


title: Nurmijärvi

text: Tärkein Nurmijärven kautta kulkeva liikenneväylä on valtatie 3. Valtatie rakennettiin moottoritieksi 1990-luvulla, ja sen rinnalla oleva vanha valtatie numeroitiin seututie 130:ksi. Valtatie 3:een yhtyy Hyvinkään puolella Tuusulan Hyrylästä tuleva ja Nurmijärven itäosan kautta kulkeva kantatie 45, ja kunnan pohjoisosan halki kulkee valtatie 25. Muita tärkeitä teitä ovat Klaukkalan, Perttulan ja Röykän kautta Lopelle ja Karkkilaan kulkeva seututie 132 sekä Nurmijärven kirkonkylän kautta Rajamäelle suuntautuva seututie 1311. Rajamäen ja Röykän kautta kulkee myös Hyvinkää–Karjaa-rata, jolla on nykyisin ainoastaan tavarajunaliikennettä.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä erityisesti Klaukkalasta on tiheät linja-autovuorot Helsinkiin. Klaukkalan Viirinlaaksoon rakennettiin matkakeskus vanhan linja-autoaseman tilalle. Nurmijärvellä kulkee myös sisäisiä linja-autovuoroja. Nurmijärven kunnanvaltuusto on äänestänyt liittymisestä HSL-kuntayhtymään vuonna 2017, mutta liityntää ei ole tulossa. Nurmijärveläiset voivat ostaa HSL- lippuja HSL-alueella asuvien hinnalla, sillä Nurmijärvi on solminut kehyskuntasopimuksen HSL:n kanssa. Myös junaradan jatkamista Klaukkalaan on suunniteltu, todennäköisesti Vantaankosken radan jatkoksi. Viirinlaakson matkakeskuksen alle on varattu tilaa mahdollista rautatieasemaa varten. Junarataa ollaan kuitenkin mahdollisesti hylkäämässä superbussin tai raitiotien tieltä. Marraskuussa 2017 Nurmijärven kunta ja Nurmijärven Linja Oy vaativat selvitystä Helsingin kaupungilta, koskien tietöiden takia erittäin ruuhkaista Mannerheimintietä. Kunta ja Nurmijärven Linja haluavat sujuvoittaa linja-autojen kulkemista. He väläyttivät jopa yksityisautojen siirtämistä kiertoteille ruuhka-aikaan. Kesällä 2017 Nurmijärven kunnanvaltuusto päätti olla liittymättä HSL-kuntayhtymään, ja valita ELY-keskuksen mallin. ELY-keskus kilpailutti Nurmijärven joukkoliikenteen, ja voittajaksi päätyi Nurmijärven Linja Oy (Korsisaari). Tarjouksia tuli vain yksi. Nurmijärven kunta ja Vantaan kaupunki suunittelevat yhteistyössä syöttöliikennettä Klaukkalasta Kivistöön johtuen siitä, että tällä hetkellä Kivistöön pääsee vain omalla kulkuvälineellä, tai jäämällä pois Keimolanportin pysäkeillä.


title: Nurmijärvi

text: Kunnan kannalta merkittävän Klaukkalan ohikulkutien rakentaa Kreate Oy. Ohikulkutiellä haetaan ratkaisua Klaukkalan pahoihin ruuhkiin. Klaukkalantietä kulkee päivittäin noin 16 000 ajoneuvoa. Ohikulkutien on tarkoitus valmistua vuoden 2021 syksyllä.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven virastotalo, Rajamäen kirkko, Kiljavan sairaala, Rajamäen uimahalli, Klaukkalan kirkko, Seitsemän veljeksen koulu, Urheilupuiston koulu, Isoniitun koulu, Klaukkalan koulu, Syrjälän koulu, Harjulan koulu, Arkadian yhteislyseo, Nurmijärven yhteiskoulu, koulutuskuntayhtymä Keuda, Klaukkalan terveysasema, Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko, monitoimitalo Monikko, Klaukkalan jäähalli, Nurmijärven kirkko, Rajamäen terveysasema, kauppakeskus Viiri, Taaborinvuoren kesäteatteri, liikekeskus Lähde, Klaukkalan Matkakeskus


title: Nurmijärvi

text: Nykyisen Nurmijärven alueella oli asutusta jo esihistoriallisella ajalla, johon viittaavat arkeologiset löydöt ajoittuvat ajalle 4500–3500 eaa. Keskiajalle tultaessa alueella ei ollut vakituista asutusta, mutta myöhemmin asutus levittäytyi sekä Hämeestä että rannikolta siten, että vuonna 1540 kyliä oli viisitoista ja niissä taloja 115.


title: Nurmijärvi

text: Hallinnollisesti Nurmijärvi on muodostunut yhdistämällä alueita Lopen, Vihdin ja Helsingin pitäjistä. Varhaisin asiakirjamaininta Nurmijärvestä on vuodelta 1488, jolloin mainittiin Uotilan kylä. Vuoden 1539 maakirjan mukaan Nurmijärvellä oli 15 kylää ja niissä yhteensä 113 taloa. Itsenäinen seurakunta oli muodostettu jo 1605 ja Nurmijärven hallintopitäjä syntyi vuonna 1775, jolloin alueen asukasluku oli 1471. Hyvinkää erosi emopitäjästään Nurmijärvestä omaksi kunnakseen 1917 ja Siippoon kylä liitettiin Tuusulaan 1931.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven ensimmäinen kirkko, joka lienee ollut vuonna 1565 mainittu Pyhän Martin kirkko, rakennettiin keskiajan lopulla. Se purettiin vuonna 1692 valmistuneen uuden kirkon tieltä, ja vuonna 1793 valmistunut nykyinen kirkko, jonka suunnitteli rakennusmestari Matti Åkerblom, on järjestyksessä kolmas.


title: Nurmijärvi

text: Nimensä kunta on saanut keskellä pitäjää sijainneesta järvestä, joka kuivatettiin osittain 1920-luvulla ja kokonaan 1950-luvun lopulla. Toinen suurehko kuivatettu järvi on ollut Perttulassa sijainnut Kuhajärvi.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvi on vanhastaan ollut vahva maatalouspitäjä, ja peltojen osuus kunnan kokonaispinta-alasta on liki kolmannes, mikä on enemmän kuin monessa muussa Suomen kunnassa. Myös puutarhakasveja on viljelty voimakkaasti, ja muun muassa liki puolet koko Suomen kaalisadosta on tuotettu Nurmijärvellä. Tästä huolimatta kunnassa ei ole harjoitettu maataloustuotteiden jatkojalostusta; esimerkiksi meijeriä ei ole ollut.


title: Nurmijärvi

text: Ensimmäiset teollisuuslaitokset syntyivät 1800-luvun lopulla, joukossa myös apteekkari Albin Koposen Nurmijärvelle vuonna 1899 perustama Suomen ensimmäinen lääketehdas. Lääketehtaan päätuotteina oli alvejuuren juurakosta uutettu filisiini, jota myytiin Filisiini- ja Filicon-nimisinä lapamatolääkkeinä. Tehtaan tuottamaa filisiiniä myytiin kapseloituna Kiinaan ja Amerikkaan asti. Nykyisin kauppa, liikenne sekä muut palvelut työllistävät kaksi kolmannesta, teollisuus ja rakentaminen vajaan kolmanneksen ja maatalous runsaat 3 % väestöstä. Suurimpia yksittäisiä työnantajia ovat Altia Oyj ja Teknos Oy Rajamäellä, Polimoon Oy Klaukkalassa sekä Korsisaari Oy.


title: Nurmijärvi

text:
Nurmijärven asutus jakautui vielä 1960-luvun alkuvuosina tasaisesti kunnan eri osiin. Muuttoliike Nurmijärvelle alkoi kuitenkin kiihtyä vuosikymmenen puolivälin tienoilla ja asutuksen painopiste siirtyi kunnan eteläosiin. Jo vuonna 1970 suurin osa (65 prosenttia) Nurmijärven asukkaista asui taajamissa. Suurimmat taajamat olivat tuolloin Klaukkala (3 500 asukasta), Rajamäki (3 400 asukasta) ja kirkonkylä (2 800 asukasta). Näistä varsinkin Klaukkalan ja Kirkonkylän kasvu on perustunut miltei yksinomaan pääkaupunkiseudun läheisyyteen.
Nurmijärven huomattavimpia maatiloja ovat olleet Numlahden ja Raalan kartanot.


title: Nurmijärvi

text: Herunen, Järventausta, Kirkonkylä, Klaukkala, Korpi, Korven asema, Leppälampi, Lepsämä, Lintumetsä, Metsäkylä, Myllykukko, Mäntysalo, Nukari, Numlahti, Nummenpää, Nummimäki, Palojoki, Perttula, Raala, Rajamäki, Röykkä, Suomies, Uotila ja Valkjärvi


title: Nurmijärvi

text:
Nurmijärven kunta kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin. Nurmijärven kunnanvaltuustossa on 51 jäsentä. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Virpi Räty ja kunnanvaltuuston Kallepekka Toivonen.
Nurmijärven kunnanjohtaja on Outi Mäkelä. Edellinen kunnanjohtaja Kimmo Behm eläköityi 1.5.2018


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven kolme suurinta taajamaa ovat Klaukkala, Kirkonkylä ja Rajamäki. Näihin taajamiin ja niiden liepeille on kohdistunut 2000-luvulla voimakasta muuttoliikettä erityisesti pääkaupunkiseudulla asuvien lapsiperheiden osalta. Väkiluvun kasvaessa taajamat ovat saaneet yhä enemmän kaupunkimaisia piirteitä. Näissä taajamissa asuu 75 % kunnan asukkaista, haja-asutuskin on Nurmijärvellä yleistä. 2010-luvulla, muuttoliikkeen keskittyessä ympäryskuntien sijaan kasvavissa määrin kaupunkiseutujen ydinalueille ja ns. Nurmijärvi-ilmiön vähentyessä, Nurmijärven väkiluvun kasvu on hidastunut.


title: Nurmijärvi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.


title: Nurmijärvi

text: Vuoden 2017 lopussa Nurmijärvellä oli 42 159 asukasta, joista 36 479 asui taajamissa, 5 155 haja-asutusalueilla ja 525 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Nurmijärven taajama-aste on 87,6 %. Nurmijärven taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:


title: Nurmijärvi

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Klaukkala ei muodosta omaa tilastollista taajamaansa, vaan se sekä Lepsämä ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Nurmijärven lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 249 820 asukasta ja sen pinta-ala on 676,76 neliökilometriä. Herusen ja Rajamäen taajamat ulottuvat pieniltä osin myös Hyvinkään kaupungin alueelle sekä Nukarin ja Palojoen taajamat (kuten myös Jäniksenlinnan taajama pääosin) Tuusulan kunnan alueelle.Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nurmijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:


title: Nurmijärvi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nurmijärven alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä on peruskoulutuksen osalta 17 alakoulua (yksi ruotsinkielinen), 2 yhtenäiskoulua, 1 erityiskoulu ja kolme yläkoulua.


title: Nurmijärvi

text: Toisen asteen koulutuksen osalta Nurmijärvellä on kolme lukiota ja yksi ammattikoulu. Kirkonkylässä Nurmijärven yhteiskoulun lukio, Rajamäellä Rajamäen lukio ja Klaukkalassa Arkadian yhteislyseo. Viimeksi mainittu on yksityinen, kaksi muuta ovat Nurmijärven kunnan ylläpitämiä. Ammattikoulu sijaitsee Perttulassa.


title: Nurmijärvi

text: Sääksjärven rannalla Kiljavalla sijaitsevat myös Sak-Opisto ja Humanistisen ammattikorkeakoulun Nurmijärven yksikkö.


title: Nurmijärvi

text: Rajamäellä toimii Työtehoseuran aikuiskoulutuskeskus.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä toimii kolme kunnallista terveysasemaa: Kirkonkylän, Klaukkalan ja Rajamäen terveysasemat. Lisäksi Nurmijärvellä sijaitsee Kiljavan sairaala, joka toimii nykyään kuntoutussairaalana. Vuoteen 1932 asti Röykässä toimi Nummelan keuhkotautiparantola, ja samassa rakennuksessa toimi vuoteen 1989 asti Röykän psykiatrinen sairaala.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvi tarjoaa runsaasti liikuntamahdollisuuksia erilaisten lenkkipolkujen, urheilualueiden, jäähallin ja kuntosalien myötä. Klaukkalan Tornimäkeen on tulossa kuntoportaat kevät-talven 2019 aikana. Kuntoportaissa tulee olemaan 337 askelmaa, ja korkeusero tulee olemaan 51 metriä. Nurmijärven urheiluseuroja ovat mm. Nurmijärven Jalkapalloseura, Kurra Hockey, Nurmijärven Yleisurheilu, Rajamäen kehitys, Rajamäen Rykmentti, menestynyt salibandyseura SB-Pro sekä Nurmijärven Taitoluistelijat. Urheilualueita/kenttiä löytyy Klaukkalasta, Kirkonkylältä ja Rajamäestä.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä toimii neljä partiolippukuntaa: Jukolan Veljet ja Siskot, Klapaset, Rajamäen Metsänkävijät ja Lepsämän partio.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä sijaitsee myös Nurmijärvi Golf (NGK), joka sijaitsee Hanko-Hyvinkää-tien varrella. Kentällä on yhteensä 27 reikää sekä kaikille avoin par 3 -rata.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärveltä löytyy muun muassa ruokakauppoja, apteekkeja, ravintoloita, pikaruokaravintoloita, erikoisliikkeitä, huoltoasemia ja autohuoltoja. Kuntaan oli/on suunnitteilla kauppakeskuksia Rajamäen Kylänpäähän ja Klaukkalan Viirinlaaksoon. Kylänpään kauppakeskuksen rakennustyöt aloitettiin aitaamalla rakennusalue loppukesästä 2017. Kylänpään kauppakeskukseen tulee kaksi päätoimijaa, S-Market ja K-Supermarket sekä 6-8 pienempää liikettä, muun muassa Hesburger ja Kotipizza. Kylänpään kauppakeskuksen pinta-ala tulee olemaan noin 4800 neliömetriä. Viirinlaaksoon oli alunperin suunnitteilla Prisma, mutta HOK-Elanto vetäytyi hankkeesta, ja avasi uuden S-Marketin Brunniin. Viirinlaaksoon on tällä hetkellä rakenteilla kunnallistekniikkaa ja matkakeskus. Kauppakeskuksesta ei ole vielä tietoa. Kuitenkin kunnan kaupalliset palvelut ovat parantuneet väestönkasvun myötä.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven nimikkolintu on palokärki (Dryocopus martinus), nimikkoeläin on mäyrä (Meles meles), nimikkokasvi on kivikkoalvejuuri (Dryopteris filix-mas). Kiljavalla sijaitsee kirkasvetinen ja laskuojaton Sääksjärvi, jonka vesi vaihtuu maaperän kautta. Se on itse asiassa Suomen suurin lähde, jota koristavat poikkeuksellisen upeat hiekkarannat. Kaikkiaan Nurmijärven alueella on vain vähän järviä: Valkjärvi Klaukkalan luoteispuolella, Vaaksinjärvi Röykässä ja Herustenjärvet kunnan pohjoispäässä. Pieni osa Vihtijärveä on Nurmijärven luoteiskulmassa.


title: Nurmijärvi

text: Palojoen kylässä on vuodesta 1953 lähtien vietetty Taaborinvuoren Kivi-juhlia Aleksis Kiven kunniaksi. Ensimmäinen juhla järjestettiin teatterinjohtaja Vilho Siivolan aloitteesta.


title: Nurmijärvi

text: Muutaman kilometrin päässä kirkonkylästä, Helsinki-Hämeenlinna -moottoritien ja vanhan kolmostien välissä, sijaitsee vuonna 2001 valmistunut tanssihalli "Ruusulinna".


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärvellä on kolme evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvaa kirkkorakennusta. Vanhin niistä on Nurmijärven kirkko, joka on vuonna 1793 valmistunut puukirkko Nurmijärven kirkonkylässä. Muut evankelis-luterilaiset kirkot ovat Rajamäen kirkko ja Klaukkalan kirkko. Klaukkalassa sijaitsee myös ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko.


title: Nurmijärvi

text: Nurmijärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paakelssit rusinasopan kera, palvipaisti, marjakräämi ja sokkeroloora eli imelletty perunalaatikko.


title: Nurmo

text: Nurmo on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Seinäjoen seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli ja pinta-ala  km², josta  km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta yhdistyi kuntaliitoksessa Ylistaron ja Seinäjoen kanssa uudeksi Seinäjoeksi vuonna 2009. Nurmon naapurikuntia olivat Alavus, Ilmajoki, Kuortane, Lapua, Seinäjoki ja Ylistaro.


title: Nurmo

text: Nurmon kirkonkylä on muotoutunut vuonna 1779 valmistuneen Nurmon kirkon läheisyyteen. Vanhoissa ruotsinkielisissä asiakirjoissa Nurmo-nimestä on käytetty myös kirjoitusasua "Nurmå".


title: Nurmo

text: 1590-luvun alusta Nurmo kuului itsenäisen Lapuan hallintopitäjään. Suur-Lapuaan kuuluivat Kauhavan, Härmän, Kuortaneen, Nurmon ja Töysän kappelit.


title: Nurmo

text: Nurmon kotiteollisuusaloista valtakunnallisestikin merkittävä oli metallituotteiden valmistus valamalla. Tuotteiden raaka-aineena käytettiin pronssia ja messinkiä, joiden kansanomainen yhteisnimitys oli vaski. Nurmossa vaskenvalajia kutsuttiin "pelttareiksi". Vaskesta valettiin eniten kulkusia ja soivia kelloja aisakelloista vellikelloihin sekä hevosvaljaiden osia.


title: Nurmo

text: Vanhimpia merkittäviä pelttareita olivat Ilmajoen Könnin mestareilta oppinsa saaneet Jaakko Ojala (Kantolan seppä) ja kelloseppänäkin toiminut Juho Jaskari (Typpälehen seppä) sekä isältään oppinsa saanut metallialan monitaituri Juha Kaunismäki. Hän aloitti valutyöt jo 13-vuotiaana ja lähti 20-vuotiaana täysinoppineena valajana hakemaan lisäoppia Peräseinäjoen monitaitoiselta Salomon Ala-Kortesmaalta, joka valutöiden lisäksi oli hopea- ja kultaseppä ja teki pyssyjäkin. Myöhemmin Juha Kaunismäki tekikin kellosepille kellojen kuoria. Vuosisadan lopulla hän teki myös yksi- ja kaksipiippuisia pistooleja sekä revolvereja. Kaunismäki opetti valajan työn ainakin seitsemälle oppipojalle.


title: Nurmo

text: Vilkkaimmillaan Nurmon vaskenvalanta oli 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä, jolloin työtä riitti parillekymmenelle pelttarille. Välittäjät kuljettivat työn tuloksia myytäväksi aina Itä-Suomeen saakka. Paluukuormana välittäjät toivat valajille romumetallia raaka-aineeksi. Pelttarit toimivat 1890-luvun alkuun saakka myös teollisuuden alihankkijoina toimittamalla Seinäjoella sijaitsevalle Östermyran ruutitehtaalle mustaruutirakeiden hionnassa käytettäviä pieniä metallikuulia.


title: Nurmo

text: 1900-luvulla Nurmon valutuotanto väheni. Pentti Virrankoski arvelee syyksi toisaalta hevoskulttuurin taantumista ja toisaalta messinkituotteiden teollisen valmistuksen tehokkuutta. Nurmon viimeiset merkittävät pelttarit työskentelivät vielä vuonna 1940.


title: Nurmo

text: Johtuen sijainnistaan aivan Seinäjoen kaupungin vieressä Nurmo oli voimakkaasti kasvava muuttovoittoinen kunta 1960-luvulta alkaen ja siksi juuri siellä oli Etelä-Pohjanmaan kuntien nuorin ikärakenne. Yksi Nurmon kasvun mahdollistaneista asutuskeskuksista oli Hyllykallio.


title: Nurmo

text: Nurmon alueen perinneruoka on uunissa paistettu ohrajauhotaikinasta tehty pannukakku, ohorakropsu. Alueella toimii hyvin aktiivinen kotiseutuyhdistys Nurmoo-seura, joka ylläpitää Nurmon museota. Seuralla ja Nurmon Leijonilla on myös jokavuotinen yhteishanke eli Nurmon Joulu -lehti.