title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlannin ilmasto on samantapainen koko maassa. Atlantin vaikutuksesta Pohjois-Irlannin talvet ovat leutoja ja kesät viileitä. Koko vuoden keskilämpötila alavilla alueilla on 8,5–9,5 astetta. Ylänköalueilla on hieman viileämpää. Helmikuu on yleensä rannikolla vuoden kylmin kuukausi ja heinäkuu lämpimin. Heinäkuun päivän ylin lämpötila on keskimäärin 17–20 astetta. Sademäärät vaihtelevat merkittävästi. Vuoristoalueilla sataa noin 1 600 millimetriä vuodessa, Tyronen piirikunnassa maan länsiosissa peräti 1 950 millimetriä. Strangford Loughin rannalla itärannikolla ja Lough Neaghin etelä- ja itärannoilla sataa hieman alle 800 millimetriä vuodessa. Sateisimmat kuukaudet koko maassa ovat loka–tammikuussa. Lumisateita rannikolla tulee noin kymmenenä päivänä vuodessa, mutta sisämaan vuoristoissa sataa lunta yli 35 päivänä vuodessa.


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjoisirlantilaiset ovat perinteisesti jakautuneet unionisteihin, jotka kannattavat unionia Britannian kanssa, ja nationalisteihin, jotka kannattavat itsenäisyyttä tai liittymistä Irlannin tasavaltaan. Niitä unionisteja, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa poliittisten päämääriensä edistämiseen, kutsutaan lojalisteiksi. Niitä nationalisteja, jotka ovat käyttäneet väkivaltaa poliittisten päämääriensä edistämiseen, kutsutaan tasavaltalaisiksi (esim. IRA). Unionistit ja lojalistit ovat olleet uskonnoltaan pääosin protestantteja, nationalistit ja tasavaltalaiset katolilaisia. Vuoden 2005 kyselyssä 40 prosenttia pohjoisirlantilaisista nimesi itsensä unionisteiksi, 22 prosenttia nationalisteiksi ja 35 prosenttia ei kummaksikaan.


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlannin ainoat uskontorajat ylittävät puolueet, Alliance Party, Green Party ja Women's Coalition, ovat tällä hetkellä varsin marginaalisia vaikuttajia. Vaalitaistot käydään pääosin kahden unionistipuolueen ja kahden nationalistipuolueen kesken. Miltei poikkeuksetta nationalistit keräävät tukensa katolisilta ja unionistit protestanteilta. Unionistien äänistä kilpailevat ennen muuta Ulster Unionist Party sekä pastori Ian Paisleyn ja Peter Robinsonin kiivaista kannanotoista tunnettu Democratic Unionist Party. Muitakin unionistipuolueita on, joskaan ne eivät ole onnistuneet keräämään kovinkaan suurta kannatusta. Osalla niistä on likeiset suhteet aseellisiin lojalistiryhmittymiin. Katolisten puolella keskiluokka sekä IRA:n aseellista toimintaa kaihtavat ovat äänestäneet yleensä Social Democratic Labour Partya, joka ei nimestään huolimatta ole erityisen vasemmistolainen tai sosiaalidemokraattinen, nuoret ja työväestö tukevat IRA:ta lähellä olevaa Sinn Féiniä. 2000-luvulla DUP ja Sinn Féin ovat keränneet yhteishallintoprosessin hitauteen kyllästyneiden äänestäjien turhautuneisuuden hedelmät ja ovat nousseet alueen suurimmiksi puolueiksi.


title: Pohjois-Irlanti

text: Britannian armeija saapui vuonna 1969 rauhoittamaan unionistien ja nationalistien ääriainesten välisiä levottomuuksia, jotka olivat pahimmillaan 1970-luvun alussa ja puolivälissä.


title: Pohjois-Irlanti

text: Britannian armeija päätti 38 vuotta kestäneen operaationsa Pohjois-Irlannissa 31. heinäkuuta 2007. Pohjois-Irlantiin jäi 5 000 hengen rauhanajan varuskunta, kun enimmillään järjestystä ylläpiti 27 000 sotilasta.


title: Pohjois-Irlanti

text: Aseellinen toiminta ei ole 2010-luvullakaan kadonnut kokonaan Pohjois-Irlannin katukuvasta. IRA:n sirpaleryhmittymät CIRA, INLA ja New IRA sekä lojalistien UDA, Ulster Volunteer Force, Ulster Freedom Fighters ja Red Hand Commando jatkavat edelleen toimintaansa.


title: Pohjois-Irlanti

text: Väkivalta ei myöskään ole enää poliittisesti motivoitunutta. Useimmat aseelliset ryhmittymät ovat sekaantuneet järjestäytyneeseen rikollisuuteen, ja tämän päivän aseelliset yhteenotot keskittyvät ennen kaikkea toimintareviireistä kamppailemiseen.


title: Pohjois-Irlanti

text: Tasavaltalaisryhmittymät ovat mielellään esiintyneet uskontorajat ylittävinä monikulttuurisen yhdistyneen Irlannin puolestapuhujina, mutta käytännössä muun muassa IRA:n terrori-iskut ovat vaatineet runsaasti sivullisia ihmishenkiä ja kohdistuneet sekä katolisiin että protestanttisiin siviileihin. Protestanttien kuolinlukuja lisää myös se, että IRA kohdisti kampanjansa erityisesti poliiseihin ja brittisotilaisiin. RUC:sta (nyttemmin Police Service of Northern Ireland, PSNI) yli 90 prosenttia oli protestantteja. IRA:lle uhrit olivat oikeutettu viholliskohde, mutta protestanteille iskut näyttäytyivät heidän väestönosansa etnisenä puhdistamisena. IRA (kuten muutkin puolisotilaalliset ryhmittymät) on myös surmannut tai vammauttanut huumekauppiaiksi väittämiään henkilöitä, mutta arvostelijat ovat epäilleet IRA:ta omista huumebisneksistä ja kilpailijoiden raivaamisesta tieltä.


title: Pohjois-Irlanti

text: Poliisivoimien vinoutuneen "etnisen" rakenteen ja huonon maineen vuoksi IRA on onnistunut esittämään itsensä katolisen työväestön asuinalueiden järjestyksenpitäjänä ja suojelijana, jonka arvovalta on pitkälti perustunut uhkailuun ja ns. rankaisupahoinpitelyihin.


title: Pohjois-Irlanti

text: Vuoden 1998 Belfastin sopimuksen (tunnetaan myös nimellä Pitkänperjantain sopimus) jälkeen Pohjois-Irlanti, jota vuodesta 1972 oli hallittu suoraan Lontoosta, sai oman lakiasäätävän edustajakokouksen ("Northern Ireland Assembly") Stormontiin. Edustajakokouksen toiminta on ollut useasti katkolla Pohjois-Irlannin poliittisen tilanteen epävakauden vuoksi. Pisin yhtäjaksoinen katkos alueparlamentin toiminnassa venyi lokakuusta 2002 aina toukokuulle 2007 saakka. Tuona aikana Britannia huolehti aluehallinnosta. Unionistit katsoivat, että Belfastin sopimus ja erityisesti siihen sisältyvä yhteistyö Irlannin tasavallan kanssa on askel kohti yhdistynyttä Irlantia, kun taas Britannian pääministerin Tony Blairin (1997 - 2007) linjanvedot näyttivät heidän mielestään vain sarjalta myönnytyksiä IRA:lle ja Sinn Féinille.


title: Pohjois-Irlanti

text: Unionistien veto-oikeus perustuu heidän enemmistöasemaansa Pohjois-Irlannissa, mutta he ovat ottaneet vakavasti koulutetun protestanttiväestön maastamuuton, Sinn Féinin kasvun sekä tasavaltalaisten vihjaukset katolisten suuren syntyvyyden suosiollisesta vaikutuksesta saaren yhdistymiselle. Unionistien enemmistöasema ei ole täten taattu. Tosin kaikki Pohjois-Irlannin katoliset eivät tue saaren yhdistämistä eivätkä uskonnollisten ryhmien voimasuhteet siten johda väistämättömästi tiettyihin poliittisiin seurauksiin. Tasavaltalaisten strateginen IRA:lla kiristäminen on lisännyt DUP:n kannatusta. Äänestäjien mielestä kilpaileva unionistipuolue UUP ei vaatinut tarpeeksi paljon tarpeeksi ajoissa tasavaltalaisilta sekä Britannian ja Irlannin tasavallan hallituksilta. Samaten Paisleyn (1926 - 2014) räväkkä esiintyminen nosti Sinn Féinin kannatuslukuja. Puolueesta on tullut erilaisten vähemmistöjen oikeuksien innokas puolestapuhuja, mikä on vedonnut erityisesti nuoriin äänestäjiin.


title: Pohjois-Irlanti

text: Sinn Féin on myös onnistunut esittämään itsensä maltillisena myönnytysten tekijänä ja kompromissien hakijana katolisten ja kansainvälisen median keskuudessa. Tämä asetelma on korostunut erityisesti jokakesäisen marssikauden aikana, jolloin protestanttisen Oranialaisveljeskunnan ehdottomuus on näyttäytynyt vihamielisempänä kuin katolisten väkivaltainen mellakointi. Toukokuussa 2005 pidetyt vaalit osoittivat kuitenkin, että Sinn Féin oli tullut tiensä päähän äänisaaliin kasvattamisessa siihenastisella strategiallaan, ja heinäkuussa IRA ilmoitti lopettavansa aseellisen toimintansa. IRA:sta oli ehtinyt tulla Sinn Féinille taakka erityisesti Irlannin tasavallassa, jossa sen kannatus ei ole vieläkään noussut mainittavaksi. Ryhmittymä alkoi etsiä kunniallista tietä pois aseellisesta toiminnastaan jo 1970-luvulla, mutta sisäiset kiistat ja toisaalta muiden osapuolten linjaukset hidastivat prosessia. 1990-luvulla IRA:n pääasiallisena tehtävänä oli toimia neuvotteluaseena, jotta Sinn Féin saisi aikaan mahdollisimman otolliset olosuhteet saaren yhdistämiselle. Lontoo vastasi IRA:n ilmoitukseen vapauttamalla ”Shankillin pommittajaksi” kutsutun IRA:n jäsenen, kiihdyttämällä joukkojen vetäytymistä alueelta sekä lakkauttamalla erikoisosaston RIR:n (aikaisemmin UDR), jonka jäsenistä enemmistö oli protestantteja. Unionistit ovat suhtautuneet itse ilmoitukseen skeptisesti, mutta Blairin toimiin suorastaan vihamielisesti väittäen, ettei heille kerrottu aiotuista toimista etukäteen. Lisäksi unionistit katsovat, että lisämyönnytyksiä ei tulisi tehdä ennen kuin IRA:n lausunto on todettu paikkansapitäväksi myös pidemmällä aikavälillä. On myös syytä huomata, että IRA ei lakkauttanut itseään kuten Paisley vaati.


title: Pohjois-Irlanti

text: Poliittinen sopu saavutettiin marraskuussa 2006 (St. Andrews Agreement), ja kevään 2007 vaalien jälkeen aluehallinto palautui Stormontiin. DUP ja Sinn Féin muodostivat yhteishallituksen, ja Ian Paisley ja Martin McGuinness tulivat tunnetuksi hyvästä yhteistyöstään. Seuraavan kerran poliittinen kriisi kohtasi Stormontin tammikuussa 2017, jolloin hallituskumppaneiden välinen luottamuspula johti ennenaikaisiin vaaleihin. Alueparlamentin uudistus astui samalla voimaan, ja parlamentin edustajanpaikkojen määrää vähennettiin. Vaaleissa tämä koitui Sinn Féinin eduksi, ja DUP:n asema alueen suurimpana puolueena jäi vain yhden paikan varaan. Brexit on vaikeuttanut Pohjis-Irlannin poliittista tilannetta entisestään, eikä aluehallintoon ole löytynyt sopua toukokuuhun 2018 mennessä.


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlanti on jaettu paikallishallinnon tasolla 11 alueeseen ("district") vuodesta 2015 alkaen. Jokaista aluetta johtaa valtuusto, "council", jossa istuu vaaleilla valittuja valtuutettuja.


title: Pohjois-Irlanti

text: Historiallisesti Pohjois-Irlanti on muodostunut kuudesta Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta. Pohjois-Irlantiin kuuluvat Antrim ("Aontroim"), Armagh ("Ard Mhacha"), Derry ("Doire"), Tyrone ("Tír Eoghain"), Fermanagh ("Fear Manach") ja Down ("An Dún").


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlanti jakaantuu kahteen uskonnolliseen pääryhmään, protestantteihin (presbyteerit merkittävin suuntaus, toiseksi merkittävin Irlannin kirkko) ja katolisiin.


title: Pohjois-Irlanti

text: Uskonnollisesti väestö jakautuu seuraavasti:


title: Pohjois-Irlanti

text: Yleisen käsityksen mukaan Pohjois-Irlannin protestantit ovat 1600-luvulla maahantuotujen skottien jälkeläisiä, kun taas katoliset ovat alkuperäisväestöä. Iirin kielen pohjoisissa murteissa sana "Albanach" (skotlantilainen) tarkoittaakin melkein yksiselitteisesti nimenomaan pohjoisirlantilaista protestanttia. Populääri käsitys ei ole aivan yksiselitteisesti totta, koska skottiasutuksen alkuaikoina esiintyi paljonkin kääntymyksiä ja seka-avioliittoja.


title: Pohjois-Irlanti

text: Katolisilla on yleensä tyypillisiä irlantilaisia sukunimiä, jotka ovat iirinkielistä tai normandianranskalaista alkuperää. Tämä ei ole tavatonta protestanttisellakaan puolella, mutta silmiinpistävää on, että monilla protestanteilla on englantilaisen tai skotlantilaisen kaupungin nimi sukunimenä – esimerkiksi Paisley. Tämä johtuu siitä, että taistellessaan gaelilaista kulttuuria vastaan Englannin kruunu suositteli tai suorastaan määräsi gaelilais- tai iirinkielisnimiset protestantit ottamaan paikannimen sukunimekseen.


title: Pohjois-Irlanti

text: Katoliset ovat yleensä nationalisteja eli kannattavat ainakin periaatteessa Irlannin yhdistämistä yhdeksi valtioksi, protestantit taas ovat unionisteja eli haluavat pysyä Ison-Britannian yhteydessä.


title: Pohjois-Irlanti

text: On vaikea sanoa, onko ”katolisuus” ja ”protestanttisuus” Pohjois-Irlannissa uskonnollinen vai etninen identiteetti. Pohjoisirlantilaisen määrittelevät katoliseksi tai protestantiksi monet muutkin tekijät kuin se, missä kirkossa hän käy (tai on käymättä): myös puhetapa (vain katoliset ääntävät h-kirjaimen nimen muodossa [heitš], protestanteille se on [eitš]), asuinpaikka, kotikatu ja ystäväpiiri ovat osa ”protestanttisuutta” tai ”katolisuutta”.


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlannin virallinen kieli on englanti. Vuonna 1998 protestanttien ja katolisten välillä solmitun niin sanotun Pitkänperjantain rauhansopimuksen perusteella sekä iirillä että niin sanotulla Ulsterin skotilla (Ulster Scots) on ainakin jossain määrin virallinen asema. Ulsterin skotti on paikallinen englannin murre, joka eroaa standardienglannista niin paljon, että sitä voidaan pitää miltei erillisenä kielenä. Iiriä on 1900-luvun alkupuolelle asti puhuttu muun muassa Rathlinin saarella ("Oileán Reachrann") ja eräissä muissa nykyisen Pohjois-Irlannin osissa, mutta nyt olemassa olevat iirinkieliset yhteisöt ovat syntyneet ennen kaikkea katolisten keskuudessa harjoitetun tietoisen kulttuurityön tuloksena: itse asiassa Pohjois-Irlannin viimeiset alkuperäiset iirinpuhujat olivat etupäässä protestantteja, eivätkä he kyenneet samastumaan katolisen nationalismin elähdyttämään iirinkielisyysliikkeeseen. Belfast on ainoa paikka maailmassa, jossa on pystytty keinotekoisesti luomaan uusi iirinkielinen ”kyläyhteisö” pelkästään kielen harrastajien voimin. Nykyään tässä niin sanotussa ”Shaw’s Road Gaeltachtissa” on jo syntymässä toinen iiriä äidinkielenään puhuva sukupolvi.


title: Pohjois-Irlanti

text: Pohjois-Irlannin tunnetuimpia kulttuurihahmoja ovat runoilija Seamus Heaney ja laulaja-lauluntekijä Van Morrison.


title: Sauvo Puhtila

text: Niilo Sauvo Pellervo Puhtila (27. huhtikuuta 1928 Helsinki – 2. marraskuuta 2014 Helsinki), tunnettu paremmin nimellä Saukki, oli suomalainen sanoittaja (monella eri nimimerkillä), säveltäjä ja radiotoimittaja.


title: Sauvo Puhtila

text: Saukki oli vahva vaikuttaja suomalaisella musiikkialalla. Ennen siirtymistään viihdealalle hän ehti aloittaa opinnot Teknillisessä korkeakoulussa aikomuksenaan valmistua puunjalostusinsinööriksi. Tuona aikana hän myös lauloi Polyteknikkojen Kuorossa.


title: Sauvo Puhtila

text: Uransa aikana Puhtila työskenteli monien suomalaisen viihteen suurnimien, kuten Laila Kinnusen, Jaakko Salon, Annikki Tähden ja Olavi Virran kanssa. Hän vaikutti myös Yleisradiossa toimittajana, nuorten ajanvieteohjelmien päällikkönä ja lopulta viihdepäällikkönä.


title: Sauvo Puhtila

text: Puhtila oli mukana perustamassa Radio- ja televisiotoimittajien liittoa, jonka ensimmäisenä puheenjohtajana hän toimi. Puhtila juonsi ensimmäisen "Sävel on vapaa" -puhelintoivekonserttilähetyksen vuonna 1970.


title: Sauvo Puhtila

text: Toimittuaan noin 25 vuotta musiikkialalla Sauvo Puhtila jäi eläkkeelle Yleisradion viihdepäällikön tehtävästä vuonna 1979. Reino Helismaa -palkinnon Puhtila sai 1999, Juha Vainio -palkinnon 2002 ja Kullervo Linna -palkinnon 2013. Useiden eri nimimerkkien käytön vuoksi hänen työnsä ei aiemmin saanut sille kuulunutta huomiota. Hän myös karttoi julkisuutta omasta halustaan.


title: Sauvo Puhtila

text: Puhtilan puoliso vuodesta 1956 oli toimittaja, kirjailija ja sanoittaja Kirsti Puhtila (1929–2006) ja pojat toimittaja Matti Puhtila (1958–2005) sekä sanoittaja-sarjakuvapiirtäjä Petri (Putri) Puhtila.


title: Sauvo Puhtila

text: Sauvo Puhtila kuoli Helsingissä Kustaankartanon vanhainkodissa marraskuussa 2014. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon kortteliin 1.


title: Sauvo Puhtila

text: Sauvo Puhtilan ensimmäiset sanoitukset julkaistiin 1951. Aikaa myöten hänestä tulikin Suomen ahkerimpia sanoittajia. Saukki sanoitti ja käänsi etupäässä iskelmiä, 1950-luvulla varsinkin italialaisia. Aikaa myöten mukaan tulivat myös esimerkiksi lastenlaulut ja hengelliset laulut. Saukin hedelmällisin kausi iskelmäsanoittajana sijoittuu aikavälille 1955−1965; tämän jälkeen hän siirtyi suomentamaan pääasiassa ooppera-, operetti- ja musikaalitekstejä. Sanoitustekniikkansa ja rytmitajunsa ansiosta Saukki pystyi synnyttämään tekstejä nopeasti, mikä helpotti Scandian tuotanto-ohjelman suunnittelua. Rahoista tarkka Scandian toimitusjohtaja Harry Orvomaa alkoi jopa maksaa Saukille kuukausipalkkaa, koska hän katsoi saavansa sanoitukset siten halvemmalla. Tästä seurasi, että muilta levy-yhtiöiltä alkoi pian ilmestyä tutulta kuulostavia tekstejä, joiden tekijöiksi oli merkitty milloin Pekka Saarto, milloin Merja tai jokin muu nimimerkki. Orvomaa kysyi Puhtilalta, mitä tämä tiesi niistä. Puhtila tunnusti ne omikseen, asia sovittiin ja yhteistyö jatkui.


title: Sauvo Puhtila

text: Useimmista muista suomalaisista sanoittajista Saukki poikkesi siinä, että hänen tuotantonsa painottui selkeästi ulkomaisten laulujen sanoittamiseen. Hän ei myöskään – toisin kuin Toivo Kärjen kanssa työskennelleet Reino Helismaa, Juha Vainio ja Vexi Salmi – ollut missään vaiheessa tiiviissä yhteistyössä kenenkään suomalaisen säveltäjän kanssa. Sanoittaessaan Saukki uskalsi myös hylätä laulun alkuperäisen aiheen, jos hän keksi itse mielestään paremman; esimerkiksi "Kuningaskobran" alkuperäisessä versiossa laulettiin käärmeenlumoajasta ("Snake Charmer") ja "Suklaasydämen" alkuperäistekstissä äidin helmistä ("Mama's Pearls"). Molemmat ilmestyivät suomeksi vuonna 1956, edellinen Annikki Tähden ja jälkimmäinen Brita Koivusen levytyksenä, joista he saivat kultalevyt. Erikoinen piirre on, ettei kumpikaan kappale saavuttanut mainittavaa menestystä kotimaassaan Yhdysvalloissa. Puhtila sanoitti myös yhden kappaleen, "Vapaus on väkevä voima", Kokoomuksen mainossinglelle.


title: Sauvo Puhtila

text: Sanoitustyön lisäksi Saukki sävelsi muutamia iskelmiä, kuten Annikki Tähden Humppa-Veikkojen kanssa vuonna 1961 levyttämän "Villit ruusut", sekä lastenlauluja. 1950-luvun lopulla Saukki sanoitti monia yhdysvaltalaisia jouluiskelmiä, joista on tullut osa myös suomalaista jouluperinnettä, kuten "Jollei jouluna ole lunta" ("If It Doesn’t Snow on Christmas"), "Kun Joulupukki suukon sai" ("I Saw Mommy Kissing Santa Claus") ja "Joulupukki matkaan jo käy" ("Santa Claus Is Coming to Town"). Toisaalta muun muassa Lasse Mårtensonin säveltämän gospelmessun "Voiko sen sanoa toisinkin" (1967) laulut ovat pääosin Puhtilan sanoittamia.


title: Sauvo Puhtila

text: Saukki piti tärkeänä, että hänen tekstinsä toisaalta täyttivät runousopin vaatimukset ja toisaalta mukautuivat kappaleen rakenteeseen sekä sävelkulkuun. Esikuvikseen runoilijoina hän mainitsi Eino Leinon, Yrjö Jylhän, Aaro Hellaakosken ja Aale Tynnin. Scandian tuotantopäällikkö ja Puhtilan aisapari Jaakko Salo piti Olavi Virran vuonna 1957 levyttämää tangoa "Yön kulkija" yhtenä Puhtilan mestarisuorituksista. Espanjalaisen José Padillan sävellys oli alun perin konserttitango, johon ei ollut sanoja lainkaan. Puhtilan ainoana johtolankana oli kappaleen nimi "Spider of the Night", ja hän kehitti suomennoksestaan todellisen jännitystarinan.


title: Sauvo Puhtila

text: Saukin sanoitukset ovat helposti laulettavia ja mieleen jääviä. Niiden tunnettavuutta heikentää kuitenkin hänen käyttämiensä nimimerkkien runsas määrä: 15. Toisaalta niiden taakse piiloutumisen ymmärtää, sillä toimittajana ja viihdepäällikkönä hän oli työnsä puolesta paljon julkisuudessa.


title: Sauvo Puhtila

text: Sauvo Puhtilan käyttämät nimimerkit:Pääperiaatteena nimimerkkien käytössä oli, että Scandialle sanoituksia tehdessään hän käytti Saukkia ja muille tehdessään muita nimimerkkejä. Suomen suurimpiin levy-yhtiöihin 1950- ja 1960-luvuilla kuuluneen Scandian menestys oli nimenomaan kolmen miehen, Saukin, sovittaja ja levytyskapellimestari Jaakko Salon ja äänittäjä Aarre Elon ansiota. — 1960-luvun lopulla Puhtila teki yhteistyötä Martti Innasen kanssa.


title: Sauvo Puhtila

text: Sauvo Puhtila nautti sanoittajakollegoidensa suurta arvostusta paitsi sanoitustekniikkansa ansiosta, myös siksi, että hän pystyi tuomaan käännösteksteihinsä jotakin persoonallista silloinkin, kun tekstien aihepiiri ja henkilöt ovat pysyneet alkuperäisinä.


title: Sauvo Puhtila

text: Puhtila muistetaan myös Saukista ja Pikkuoravista; Pikkuoravien osat lauloi Eino Virtanen. Nauhoitettaessa hän lauloi hitaasti, ja nauhaa nopeammin toistettaessa saatiin oravaääni. Virtasen äänen tunnistaa laitettaessa 45 kierroksen levyn soimaan 33 nopeudella. Vaikka levytysten kohdalla useimmiten puhutaan Pikkuoravista, etiketeissä esittäjät olivat muodossa Saukki ja Oravat. Saukin ja Pikkuoravien ensimmäinen levytys "Pikkuoravien joululaulu" tehtiin vuonna 1959 ja viimeinen "Pikkuoravien hyppyrilinko" vuonna 1978. Saukin ja Pikkuoravien ensimmäinen EP-levy ("Jöröjukka-rock", "Saukki-sedän lastentunti", "Elmerin humppa", "Pikkuoravien tuutulaulu") nousi Suomen myydyimpien EP-levyjen listalla vuonna 1961 kahdeksanneksi. Kråklund Records julkaisi kaikista esityksistä CD-levyn vuonna 1999.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Euroopan avaruusjärjestö (, "ESA"; , "ASE") on kansainvälinen avaruusjärjestö, joka on perustettu vuonna 1975. Siihen kuuluu 22 eurooppalaista jäsenmaata.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Järjestön pääjohtaja on vuodesta 2015 lähtien saksalainen Johann-Dietrich Wörner.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Järjestön saavutuksiin kuuluu muiden muassa laskeutuminen Saturnuksen kuun Titanin pinnalle (Huygens vuonna 2005) ja laskeutuminen komeetan pinnalle (Rosetta/Philae vuonna 2014) sekä aikansa tarkin kosmisen taustasäteilyn kartoitus (Planck vuosina 2009–2013). Järjestö on myös kehittänyt ja laukaissut Ariane- ja Vega-kantoraketteja ja osallistunut miehitettyjen lentojen ohjelmiin kuten Kansainvälinen avaruusasema.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA perustettiin vuonna 1973 kehittämään eurooppalaista avaruustutkimusta. Se aloitti työnsä kaksi vuotta myöhemmin. ESA muodostettiin kahden 1960-luvun alussa perustetun eurooppalaisen avaruusorganisaation, ESRO:n ja ELDO:n, fuusiona. Nämä erillään toimineet tahot olivat jo tehneet yhteistyötä ja synergiaetujen vuoksi ne päätettiin yhdistää. Perustajavaltioiden ministerit hyväksyivät ESAn peruskirjan 15. huhtikuuta Brysselissä pidetyssä Eurooppalaisessa Avaruuskonferenssissa. ESROn ja ELDOn edustaja hyväksyivät peruskirjan 30. toukokuuta Pariisissa pidetyssä konferenssissa. Peruskirja tuli virallisesti voimaan vasta 30. lokakuuta 1980 vaikka toiminta alkoikin heti 1975. Edeltäjiltään siirrettyjen ohjelmien lisäksi ESA alkoi laajeta operationaaliseen avaruustoimintaan.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESRO:n ("European Space Research Organisation") perustusasiakirjat allekirjoitettiin 1962, ja toiminta aloitettiin 1964. Se rakensi alkujaan vain tieteellisiä satelliitteja, sittemmin myös sää- ja tietoliikennesatelliitteja. Sen jäsenmaat olivat Belgia, Iso-Britannia Espanja, Hollanti, Italia, Ranska, Ruotsi, Länsi-Saksa, Sveitsi ja Tanska. Aloite perustamiseen tuli italialaiselta professori Edoardo Amaldilta ja muilta CERNin keskeisiltä henkilöiltä. ESRO:n toiminnan laajentuessa taloudenhoito vaikeutui, koska isot ohjelmat nielivät enenevästi rahaa, ja jäsenvaltioiden oli vaikea myöntää sille riittävää rahoitusta 1970-luvulla, jolloin inflaatio, työttömyys jne. alkoivat vaivata Länsi-Euroopankin kansantalouksia.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: European Launcher Development Organisation (ELDO) pyrki rakentamaan eurooppalaisen raskaan kantoraketin, Europan, epäonnistuen pyrkimyksessään. Sen 6 jäsenmaata olivat Belgia, Iso-Britannia, Hollanti, Italia, Ranska ja Länsi-Saksa. Aloite tuli Englannilta, joka oli luopumassa Blue Streak -ydinohjukseksensa kehittämisestä. Eisenhowerin hallitus painosti Englantia siirtymään Yhdysvalloissa valmistettavien Polaris-ohjusten käyttäjäksi, kuten tapahtuikin. Englanti halusi kyseisen keskimatkan ohjuksen kehityskustannuksistaan jotain hyötyä itselleen. ELDO:a on pidetty muun muassa projektinhallinnallisena painajaisena eri maiden risteävien tavoitteiden vuoksi. Europa-kantoraketin seuraajaksi tuli pääasiassa CNESin kehittämä LS3-raketti, josta tuli kaupallisesti menestynyt Ariane 4 -kantoraketti.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Irlanti liittyi ESA:an jo perustamisvuonna 1975, Itävalta ja Norja vuonna 1987. Suomi liittyi vuonna 1987 ESA:n liitännäisjäseneksi ja 1. tammikuuta 1995 alkaen jäseneksi (samaan aikaan kuin Suomen EU-jäsenyys alkoi). Suomea ovat seuranneet 2000-luvulla Portugali (2000), Luxemburg (2005), Kreikka (2005), Tšekki (2008), Romania (2011), Puola (2012), Viro (2015) ja Unkari (2015). Kanada on ollut vuodesta 1979 ESA:n yhteistyöjäsen. Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Slovakia ja Slovenia ovat myös yhteistyöjäseniä.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Vuosina 2003–2015 ESA:n pääjohtajan toimi ranskalainen Jean-Jacques Dordain. Tänä aikana järjestön jäsenmäärä kasvoi 15:stä 20:een ja toiminnan laajeneminen jatkui. ESA:n ensimmäinen planeettaluotain Mars Express saapui Marsiin. Näitä seurasi Huygens, Venus Express ja Rosetta. Myös Maata tarkkailevia satelliitteja laukaistiin. ESA:n ja Euroopan unionin yhteistyönä aloitettiin Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmän ja GMES-ohjelman Sentinel-kaukokartoitussatelliittien laukaisut.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Miehitetyssä avaruustoiminnassa Kansainvälisen avaruusaseman (ISS) rakentamisen päävaihe saatiin päätökseen. Automated Transfer Vehicle-ohjelman rahtilennot ISS:lle suoritettiin ja sen tekniikkaa sovittiin käytettäväksi Nasan Orion-aluksen huoltomoduulissa.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2015 ESA:n pääjohtajana aloitti Johann-Dietrich Wörner.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Euroopan avaruusjärjestöllä on 22 jäsentä. Näiden lisäksi Kanadalla on ESA:n kanssa yhteistyösopimus, jonka osana se osallistuu joihinkin ESA:n projekteista ja sillä on paikka ESA:n neuvostossa.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Plan for European Cooperating State eli PECS-sopimuksen puitteissa yhteistyötä tekevät EU-maat voivat toimia ESAn ohjelmissa ennen jäsenyyttä ja jäsenyyttä huokeammin kustannuksin.Vuoden 2004 puolivälissä ESA:lla oli 1 904 työntekijää. Sen budjetti vuodelle 2005 oli 2 977 miljoonaa euroa – vuonna 2011 ESA:n budjetti on edelleen 2 975 miljoonaa euroa, joka merkitsi sitä, että 14 sen jäsenmaista korotti vuosimaksuaan ESA:lle huolimatta julkisen velan ongelmista EU-kansantalouksissa. Budjetin päälle tulee ”kolmansien tahojen ohjelmat”, lähinnä EU:n Galileo-satelliittipaikannusohjelma ja EU:n GMES Sentinel-kaukokartoitussatelliittien rahoitusosuus, jotka yhdessä merkitsevät vuonna 2011 ESA:lle 778 miljoonan euron tuloa vuosittain ja EUMETSAT maksaa ESA:lle noin 200 miljoonaa euroa. ESAn suurimmat rahoittajat ovat Ranska (29 %), Saksa (23 %), Italia (14 %) ja Englanti (9 %). Nämä neljä suurinta jäsenmaata rahoittavat 75 % ESA:n toiminnasta.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Euroopan (pois lukien Venäjän ja Ukrainan) avaruustoiminta työllistää 40 000 ihmistä. Euroopan avaruustoiminnan volyymi on noin viisi miljardia euroa. ESA kattaa tästä noin 60 % ja on sitenkin Euroopan suurin ja maailman toiseksi suurin avaruusjärjestö. ESA:n avaruustoiminta on sen peruskirjan mukaisesti rauhanomaista, ja valtaosa myös muusta EU-alueen avaruustoiminnasta on siviililuonteista.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Suomen rahoitusosuus ESAssa on 0,6 % eli noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. EU:n avaruustoimintaan Suomi maksaa EU-veron kautta BKT-osuutensa mukaisesti noin prosentin. Suomen avaruusteollisuudessa työskentelee noin 150–180 ihmistä.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:a ovat johtaneet:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Koska ESA on monikansallinen valtioiden rahoittama organisaatio, sen päätöksiä tekevät eri maiden edustajat ESA:n neuvostossa ja eri ohjelmien ohjelmakomiteoissa. Neuvosto on ylin päättävä elin.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: 22. kesäkuuta 2005 sen puheenjohtajaksi valittiin 2 vuodeksi saksalainen Sigmar Wittig. Hänen seuraajakseen tuli vuonna 2007 ruotsalainen Per Tegner, jota seurasi CDTIn pääjohtaja Marice Lucena, jota seurasi kesäkuussa 2010 englantilainen David Williams.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Neuvosto kokoontuu noin joka kolmas vuosi ministeritasolla, edellisen kerran vuonna 2012. Tällaisissa kokouksissa ESA:n jäsenmaat tekevät 3–5 vuoden ajaksi sitovat rahoituspäätöksensä ja usein myös paljon pitempiaikaisia linjauksia. Suomea edustaa näissä kokouksissa ministerikokouksissa kauppa- ja teollisuusministeri.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: EU ja ESA ovat pitäneet yhteisiä ministeritasoisia European Space Councileita vuodesta 2003 alkaen likimain vuosittain. Syy tähän on EU:n suurempi rooli Länsi-Euroopan avaruustoiminnassa ja ESA:n rahoittajana.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:n toiminta toteutetaan ohjelmittain, joita hoitavat direktoraatit (osastot). Vuonna 2003 ESA:n organisaatiota uudistettiin. Tällöin osa osastojen nimistä ja johtajista vaihtui.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Direktoraatteihin ja niiden hallintoon liittyvät alla mainitut ESA:n komiteat ja niiden 16. kesäkuuta 2010 valitut puheenjohtajat:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESAn keskeiset toimipisteet ovat:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Nykyisin järjestöllä on käytössään lukuisia satelliitteja, avaruusluotaimia, maa-asemia jne. ESA tekee yhteistyötä Nasan ja Venäjän avaruusjärjestön kanssa muun muassa osallistumalla Kansainvälisen avaruusaseman (ISS) rakentamiseen. ESA:n yhteistyö Venäjän kanssa alkoi 5. lokakuuta 1994 solmitulla yhteistyösopimuksella ja laajenee Sojuz-kantoraketin laukaisuihin Kourousta. Kiinan ja Intian (ISRO) kanssa ESA tekee yhteistyötä muun muassa Galileo-paikannussatelliittien kehittämisessä.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Euroopan avaruusjärjestön toiminnan määrittelee konventio (Convention), jonka hyväksymisallekirjoitukset alkoivat Pariisissa 30. toukokuuta 1975. Se astui voimaan 30. lokakuuta 1980.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Tiedeohjelma toteuttaa ESA:n avaruustieteen avaruusluotainten ja satelliittien valinnan, rahoituksen ja toteutuksen. Tiedeohjelma on pakollinen ohjelma, johon kaikki ESA:n jäsenvaltiot osallistuvat niiden bruttokansantuotteen suuruuden mukaisella panoksella. ESRO:ssa tämä ohjelma edusti kaikkea tiedettä (kaukokartoitus, sääsatelliitit, tietoliikennesatelliitit), josta sen nimi tiedeohjelma johtuu. Ohjelma loi 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa muun muassa ESA:n ensimmäiset sääsatelliitit ja tietoliikennesatelliitit. Tiedeohjelman budjetti on ollut 1990-luvun puolivälistä, jolloin Toulousessa pidetyssä ministerikokouksessa jäsenmaat pysäyttivät sen budjetin kasvun, alkaen noin 400 miljoonaa euroa. Tämä on hieman yli 10 % ESAn kokonaisbudjetista. Direktoraatin nimi on 2000-luvulla muuttunut muotoon Directorate of Science and Robotic Exploration (D/SRE). Pääosa tiedeohjelman henkilöstöstä toimii ESA:n tiede- ja teknologiakeskuksessa ESTEC:issä, Hollannissa, mutta osa toimii ESAC:issa, Espanjassa.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: 17. lokakuuta 1994 Tiedeohjelma esitteli Horizons 2000 Plus -ohjelman, joka pohjautui aiempaan, 1980-luvun puolivälissä hahmoteltuun, Horizon 2000 -ohjelmaan. Nykyinen pitkän aikavälin ohjelma on Cosmic Vision, jonka toteutus alkoi vuonna 2007. Vuonna 2005 valittiin alustavasti vuosina 2015–2025 laukaistavien avaruuslentojen teemat, jotka kuuluvat Tiedeohjelman "Cosmic Vision" -suunnitelmaan. Tutkimusteemat ovat planeetat ja elämä ja Aurinkokunta, perusfysiikka (Fundamental Laws) ja universumi.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Kilpailevat suuret missioehdotukset (900 M€/kpl) ovat pitkin 2000-lukua olleet LISA (gravitaatioaallot), entinen XEUS eli IXO (röntgen) ja LAPLACE/EJSM (Jupiterin Europa-kuu), mutta näistä mikään ei välttämättä toteudu. Keskenään kilpailevia keskikokoisia (300-600 Meuroa) missioita ovat Euclid (pimeä energia; missio päätettiin toteuttaa), Plato (maankaltaiset planeetat) ja Solar Orbiter


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESRO aloitti tieteellisen avaruustutkimuksen luotainraketeilla, joita edelleen laukaistaan Ruotsin Kiirunasta.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Suomi ei osallistu tähän ohjelmaan, mutta suomalaisia tiedelaitteita on lentänyt 2000-luvulla ESAn luotainrakettien kyydissä.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:n kaukokartoitusohjelma (Earth Observation Programme) toteuttaa kaukokartoitussatelliittien toteutuksen. Se rahoittaa myös datan käyttöä, alan tutkimusta ja sen alkavia sovellutuksia. Toisaalta data ei ole ilmaista kuten avaruustieteessä. Pääosa ohjelman henkilöstöstä toimii ESRIN:issä, Italiassa. Ohjelman johtaja on saksalainen Volker Liebig.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:n toteuttamia kaukokartoitussatelliitteja ovat ERS-1, ERS-2, ENVISAT-1 ja laukaisussa menetetty CryoSat. Rakenteilla ovat GOCE, SMOS ja ADM-Aeolus -satelliitit. Tulevista missioista SWARM päätettiin toukokuussa 2004 rakentaa ja se laukaistaan vuonna 2012. EarthCARE on rakenteilla vuonna 2012 ja laukaistaneen vuonna 2014. Sitä seuraavia missioita esisuunnitellaan (CoreH2O, Premier, Biomass, Flex jne. – kilpailevat keskenään).


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESRO ja ESA aloittivat aikoinaan EUMETSAT-organisaation (Euroopan sääsatelliittiorganisaation, joka toimii Darmstadtissa, Saksassa) rahoittamalla ja toteuttamalla sen ensimmäiset sääsatelliitit, jotka olivat ESA:n ensimmäiset kaukokartoitussatelliitit. Vuonna 2012 suunnitteilla on Meteosat Third Generation (MTG) sääsatelliitti ja kaavailuissa MeTOP Second Generation.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Tämä ohjelma on vapaaehtoinen, mutta useimmat ESA:n jäsenvaltiot osallistuvat siihen. Ohjelma koostuu monista vapaavalintaisista aliohjelmista. Sen budjetti on noin 400 miljoonaa euroa.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Pitkään nimellä Tietoliikenneohjelma (ARTES) toiminut ESA:n ohjelmalinja kehittää uusia kokeellisia tietoliikennesatelliitteja ja niiden käytön sovellutuksia. Tietoliikenneohjelman nimi muuttui vuonna 2007 muotoon ”Telecommunications and Applied Initiatives” (TIA). Ohjelman ohjelmaneuvoston (JCB, Joint Communications Board) puheenjohtajana toimi vuosina 2005–2008 ensi kertaa suomalainen dipl.ins. Heikki Hannula ja 2008 syksystä alkaen saksalainen Gerhart Kraft.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Tietoliikenneohjelma on osa ESA:n ”European Union and Industrial Programmes”-osastoa. Sitä johti vuodet 2002–2008 italialainen Giuseppe Viriglio ja vuodesta 2008 alkaen ranskalainen Magali Vaissière. Tietoliikenneohjelmasta erotettiin vuoden 2008 kesällä Galileo-ohjelma, jota oli aiemminkin hallinnut erillinen ohjelmaneuvostonsa (PB NAV). Vuonna 2009 Galileo-ohjelma sai uuden nimen, Navigaatio-ohjelma. Sitä johtaa Didier Faivre.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text:
ESA:n toteuttamia tietoliikennesatelliitteja ovat muun muassa Orbital Test Satellite (OTS), European Communications Satellites (ECS, 4 kpl), MARECS, Olympus sekä Artemis, joka on ESA:n mm. lasertietoliikennettä tutkiva kokeellinen linkkisatelliitti. Alphabus on vuonna 2008 rakenteilla oleva, yhdessä Ranskan avaruusjärjestön CNES:in toteuttava suuri tietoliikennesatelliitti.
Small GEO on vuonna 2008 alkanut, Saksan avaruusjärjestön (DLR) aloitteesta syntynyt, keskikokoisen tietoliikennesatelliitin kehittävä ohjelma. Ensimmäinen tällainen satelliitti laukaistaan 2010-luvun alussa. Se voi olla tietoliikennelinkkisatelliitti GMES-ohjelmaa ja ISS-avaruusasemaa varten.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA avusti Länsi-Euroopan satelliittitietoliikenteen organisaation INMARSAT ja EUTELSAT 1970-luvulta lähtien. Organisaatiot olivat lähinnä kansallisten posti- ja telelaitosten rahoittamia. ESA toteutti niiden ensimmäiset tietoliikennesatelliitit. Molemmat organisaatiot on 2000-luvulla muutettu valtioiden välisistä organisaatioista yksityisiksi yrityksiksi.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Direktoraatin ohjelmat kulkevat edelleen nimellä ”ARTES + numero”:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:n satelliittipaikannusohjelma käynnistyi vuonna 1998. Vuoteen 2008 asti Galileo-ohjelmaa johdettiin ESA:n tietoliikennedirektoraatista. Huhtikuussa 2008 direktoraatti jaettiin kahtia Tietoliikenne ja sovellutukset -ohjelmaksi (D/TIA) sekä Navigaatio-ohjelmaksi (D/NAV; entinen nimi: Galileo-ohjelma eli D/GAL). Jälkimmäistä johti René Oosterlinck talveen 2011 asti, jonka jälkeen johtoon tuli ranskalainen Didier Faivre vuoden 2015 tammikuuhun asti.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Direktoraatti on toistaiseksi väliaikainen. Se kehittää 2010-luvulla Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmän ja EGNOS-tukijärjestelmän kokonaan Euroopan komission rahoituksella. Jatkossa satelliittien teknisen kehityksen voi johtaa Euroopan komission satelliittipaikannusvirasto (GNSS Supervisory Authority). Satelliittien palvelut eli maanpäälliset sovellutukset on 2000-luvun alusta lähtien kehitetty Euroopan komission kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman projekteissa.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA:n Miehitetyt lennot -ohjelma (Human Space Flight Directorate; 2000-luvun alussa ”Human Spaceflight, Microgravity and Exploration Programmes”-niminen) sai alkunsa avaruussukkulaan toimitetusta Spacelab-laboratoriosta, joka lensi parikymmentä kertaa vuoteen 1998 mennessä, jolloin sen käyttö lopetettiin. Ohjelma toimii pääosin ISS-avaruusaseman kehittämisessä ja käytössä. ESAn avaruusasemamoduulit ja ATV-huoltoalus on vuoteen 2010 mennessä laukaistu avaruusasemalle.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Ohjelma on osa direktoraattia, jota johti ranskalainen Daniel Sacotte vuoteen 2008 asti, jolloin italialainen Simona di Pippo valittiin sen johtoon. Häntä seuraa keväästä 2011 alkaen saksalainen astronautti Thomas Reiter. ESA-jäsenmaista Suomi, Englanti ja Irlanti eivät osallistu tähän ohjelmaan. Suomi on kuitenkin osallistunut vuodesta 2004 alkaen Euroopan komission kuudennen puiteohjelman IMPRESS-projektiin, joka on ESA:n mikrogravitaatio-osaston johtama.. Tähän projektiin liittyvä ensimmäinen Texus 42-luotainraketin laukaisu tapahtui Kiirunasta 1. joulukuuta 2005 klo 09:06 (UTC).


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESAn miehitettyjen lentojen direktoraatti järjestää painottomuuslentoja Airbus A300 -lentokoneella, joihin muun muassa suomalaiset teekkarit ovat osallistuneet muutamia kertoja.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Euroopan avaruusjärjestön nykyiset astronautit ovat:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Aurora-ohjelma on osa miehitettyjä lentoja – se keskittyy aurinkokunnan tutkimiseen, tutkimusmatkailuun (exploration) siinä merkityksessä, että jatkossa tutkimusta tekisivät astronautit Kuussa, planeetoilla ja asteroideilla. Tässä on nähtävissä yhteinen tavoite Nasan kaavaileman Moon-to-Mars-tutkimusmatkaohjelman kanssa. EU:n puolella Aurorasta käytetään kuvausta Inspirational Programme, jolla viitataan sen yleiseen kiinnostavuuteen. Auroran tavoite on viedä eurooppalaisia astronautteja Marsiin vuoteen 2030 mennessä.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Ensimmäisten 15 vuoden ajan ohjelmassa laukaistaan avaruuteen vain miehittämättömiä avaruusluotaimia. Ohjelmassa on kahdenlaisia avaruusaluksia, suuria Flagship-missioita ja pieniä Arrow-missioita. Flagship-aluksista esisuunniteltavina on ExoMars, jossa tarkoitus oli alun perin vuonna 2009 ajokki Marsiin (yhteistyössä Nasan kanssa vuosi 2016 on mahdollinen). Toinen Flagship-missio on Mars Sample Return-missio (MSR), jossa haettaisiin näytteitä Marsista – alun perin tavoite aikataulu oli vuodet 2011–2014. Arrow-missioista esisuunniteltavana on paluukapseli MSR:ää varten. Vuonna 2009 ohjelma on tehnyt esitutkimuksen kuulaskeutujasta, joka perustuisi ATV-rahtialukseen. Tämä liittyy Nasan kuuohjelmaan, joka vuoden 2010 alussa näyttää olevan keskeytetty.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Suomi ei ole osallistunut Auroraan sen perustamisesta 2001 lähtien.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESAn kantoraketti-ohjelma on kehittänyt Ariane- ja Vega-kantoraketit. Ariane 5 -rakettien kaupallinen myynti tapahtuu Arianespace-yhtiön kautta. Ohjelma kehittää Ariane 5:stä voimakkaampaa versiota. Ohjelma kehitti pienemmän italialaisen Vega-raketin, jonka esilento tehtiin 13. helmikuuta 2012. Venäläisen Sojuz-kantoraketin käyttö ESAssa kuuluu myös sen tehtäviin. Ensimmäinen Sojuz-laukaisu Kourousta tapahtui syksyllä 2011.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Ohjelmaa johtaa italialainen Antonio Fabrizi. Suomi ja Englanti eivät osallistu tähän ohjelmaan: Kaikki ESAn jäsenmaat osallistuvat Kouroun avaruuskeskuksen kustannuksien kattamiseen.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: SSETI eli Student Space Exploration and Technology Initiative on ESAn koulutusosaston eräs projekti, joka alkoi vuonna 2000. Siinä Euroopan avaruustekniikan opiskelijat voivat suunnitella ja rakentaa pieniä koesatelliitteja. 400 opiskelijaa on osallistunut tähän toimintaan. Ensimmäinen satelliitti SSETI Express ei toiminut 27. lokakuuta 2005 laukaisun jälkeen. Tekeillä on kaksi muuta satelliittia:


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: ESA on johtava toimija Euroopan avaruustekniikan standardointia tekevässä ECSS-organisaatiossa. Vielä 1990-luvun puolivälissä ESA julkaisi PSS-julkaisusarjassaan omia standardejaan. ESAn ulkosuhteiden johtaja oli vuoteen 2008 asti René Oosterlinck. Merkittävin ja pitkäaikaisin ESAn yhteistyökumppani on Nasa. Toinen pitkäaikainen ESAn yhteistyökumppani on Japanin avaruusjärjestö, JAXA. ESAlla on jonkin verran yhteystyötä Intian avaruustutkimusjärjestön (ISRO) kanssa. PROBA-luotain laukaistiin intialaisella kantoraketilla. Vuoden 2005 talvella ESA päätti osallistua (tieteellisiä laitteita toimittamalla) Intian Kuu-luotaimeen, Chandrayaan-1:een. ESAn yhteistyö Venäjän (Venäjän avaruusjärjestö) kanssa on laajentunut koko 2000-luvun ajan.


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Kanada on ollut ESAn liitännäisjäsen 1. tammikuuta 1979 alkaen. Kanada on ollut avaruustoiminnan alalla edistyksellinen maa muun muassa tietoliikennesatelliittien käytössä, ks. Anik. Kanadan avaruusjärjestö on CSA. ESA ja Euroopan unioni ovat koko 2000-luvun etsineet yhteistyönsä muotoja. Vuonna 2005 hyväksyttiin EU:n Euroopan avaruuspolitiikka (ESP, European Space Policy). Vuonna 2009 koottiin eri EU- ja ESA-jäsenmaiden, ESAn ja EUn avaruustoiminnoista väljästi kuvattu Euroopan avaruusohjelma (ESPro, European Space Programme).


title: Euroopan avaruusjärjestö

text: Vuonna 2009 ESA aloitti yhteistyön Euroopan puolustusviraston (EDA) kanssa. Lokakuussa 2010 ESA solmi Yhdysvaltain asevoimien tutkimuskeskuksen DARPAan kanssa sopimuksen linkkisatelliittien tutkimisesta sekä siviili- että sotilaskäyttöön. ESAn omassa ”avaruustilannekuva”-ohjelmassa (SSA, Space Sitiational Awareness) laajentaa toimialaan ”peaceful use” -rajoituksen ulkopuolelle. ESAn SSA-ohjelmalla on linkkejä Saksan ja Ranskan asevoimiin.


title: Kristallilasi

text: Kristallilasi eli kristalli on lasia, joka sisältää normaalin lasin piidioksidin (silikan, SiO) lisäksi lyijymonoksidia (PbO). Kristallilasi on pehmeämpää kuin tavallinen lasi ja siten helpompaa hioa. Hiottavuuden ja suuren taitekertoimen ansiosta se soveltuu koristeellisten lasiesineiden valmistamiseen sekä linssien valmistukseen. Lyijykristalliksi lasia voidaan kutsua, jos lyijyoksidia on vähintään 24 painoprosenttia.


title: Kristallilasi

text: Lyijykristallille ja kristallilasille on määritetty normit:


title: Kristallilasi

text: Kristalli-nimityksestä huolimatta, joka varsinaisesti tarkoittaa kidettä, kristallilasi on muiden lasilaatujen tavoin amorfista, eikä sillä ole kiderakennetta. Kristalli voi kuitenkin tarkoittaa kiteen muotoon hiottua lasia.


title: Esa

text: Esa tai ESA tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Brasilia

text: Brasilian liittotasavalta eli Brasilia on Etelä-Amerikan suurin valtio sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan myös maailman viidenneksi suurin valtio. Brasilian rajanaapurit ovat Uruguay, Argentiina, Paraguay, Bolivia, Peru, Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname ja Ranskan Guayana eli kaikki muut Etelä-Amerikan maat paitsi Chile ja Ecuador. Maassa on sekä laajoja viljelysalueita että sademetsiä. Sen kerrotaan saaneen nimensä brasilianpuun mukaan.


title: Brasilia

text: Brasilian suurimmat kaupungit ovat São Paulo ja Rio de Janeiro.


title: Brasilia

text: Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä on toisinaan käytetty yhteisnimitystä ABC-valtiot.


title: Brasilia

text: Brasilian alue kattaa melkein puolet Etelä-Amerikan pinta-alasta. Euroopan unionin alue vastaa vain puolta Brasilian pinta-alasta. Maa rajoittuu koillisessa ja kaakossa Atlanttiin, jonka rannikon pituus on 7400 km, lännessä maalla on yhteistä rajaa jokaisen Etelä-Amerikan valtion kanssa lukuun ottamatta Chileä ja Ecuadoria.


title: Brasilia

text:
Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guyanan ylängöstä ja etelän ylänköön.
Amazonasin alanko on 3500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3 600 000 neliökilometriä, josta 2 300 000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27 %.


title: Brasilia

text:
Kolmesta Brasilian päävyöhykkeestä pienin on Guayanan ylänkö, jonka Brasilian osuudella on pinta-alaa noin 400 000 neliökilometriä eli vain 5 % maan kokonaispinta-alasta. Guayanan ylängön, joka on hyvin vanha massiivi, peruskallio muodostuu gneissistä, kiilleliuskeesta, graniitista ja kvartsiitista. Alueella on myös nuorempia, vulkaanisia kivilajeja, jotka ovat kerrostuneet vanhojen kivilajien päälle.
Ylängön massiivin ja Amazonasin rajalla on paljon koskia ja putouksia, koska alueella on jyrkkä murros. Kosket vaikeuttavat pääsyä sisämaahan niin paljon, että alueella elää vain karaib-intiaaneja. Alueen länsiosassa on maan korkein huippu Pico da Neblina (2994 m).


title: Brasilia

text: Brasilian ylänkö eli Planalto on pinta-alaltaan noin 6 miljoonaa neliökilometriä. Se sijaitsee Etelä-Amerikan keskiosan itäpuolella, rajoittuen idässä jyrkästi laskien Atlantin valtamereen ja lännessä Pampan ja Gran Chacon alankoihin. Ylängön korkeus on sen keskivaiheilla 500–1000 metriä, etelässä ja idässä se nousee 2000–3000 metrin korkeuteen. Alueen korkein huippu ja koko Brasilian kolmanneksi korkein vuori on Pico da Bandeira (2890 m).


title: Brasilia

text: Amazonjoen ja sen sivujokien lisäksi Brasiliassa on muitakin pitkiä jokia. Maan koillisosassa sijaitsevan São Francisco -joen pituus on 3160 kilometriä, Tocantins-joen pituus on noin 2400 kilometriä, Parnaíba-joen pituus on noin 1700 kilometriä, Paraná-joen pituus on noin 2570 kilometriä ja Paraguay-joen pituus on 2549 kilometriä.


title: Brasilia

text: Brasiliaan kuuluvat myös Atlantin saaret ja saariryhmät:


title: Brasilia

text: Keskimääräinen ylin lämpötila on Manauksessa koko vuoden +31..+33 astetta, Porto Alegressa heinäkuussa +19 astetta ja helmikuussa +31 astetta.


title: Brasilia

text: Amazonin altaassa sataa tyypillisesti 1500–2000 mm vuodessa, sateita saadaan ympäri vuoden. Brasilian ylängöllä on selvä sadekausi lokakuusta huhtikuuhun, jolloin sadetta saadaan 1250–1500 mm.


title: Brasilia

text: Sademetsät Amazonin altaalla muodostavat maailman suurimman yhtenäisen metsäalueen, joka työntyy Amazonjoen suistoalueelta Andien rinteille saakka ja myös Brasilian ylängölle. Amazonasin alangolla on erittäin rehevä kasvillisuus kuuman ja kostean ilmaston takia, vaikka maaperä on pääosin vähäravinteista ja hapanta. Koko maailman trooppisista metsistä 34 % sijaitsee Brasiliassa. Metsää kuitenkin katoaa plantaasiviljelyyn, erityisesti itäisten rannikkovuorten alueella. Maassa sijaitsee Amazonian sademetsän lisäksi myös rannikkosademetsä, joka ulottuu kapeana rannikon suuntaisena vyöhykkeenä Koillis-Brasiliasta etelään saakka. Rannikkosademetsä sijaitsee Brasilian tiheimmin asutulla alueella, jonka vuoksi suuri osa siitä on tuhoutunut. Amazonian sademetsistä on hävinnyt 15 % ja rannikkosademetsästä yli 90 %. Alun perin rannikkosademetsää oli 1,3 miljoonaa neliökilometriä, nykyään jäljellä on enää 92 000 neliökilometriä. Amazonin sademetsää raivataan vuosittain noin 10 000 – 25 000 neliökilometriä laidunmaaksi tai soijapelloksi, mutta metsän hävitys on hieman vähentynyt viime vuosina. Metsä hylätään muutaman vuoden päästä raivauksen jälkeen, koska sen tuotantokyky on laskenut. Alueen trooppiset sateet kuluttavat pintamaan, joka valuu pois liettämään jokia. Pintamaan alla oleva latosoli kuivuu kovaksi lateriitiksi.


title: Brasilia

text: Brasilian pinta-alasta on alle 50 % sademetsää, muita luontotyyppejä ovat cerrado, caatinga, restinga, campos ja pantanal.


title: Brasilia

text: Brasiliassa tavattavien kasvilajien määrää on vaikea arvioida, mutta tiede tuntee niitä tällä hetkellä yli 60 000. Pelkästään rannikkosademetsäalueella kasvaa noin parikymmentätuhatta lajia, joista puolet on kotoperäisiä: rannikkosademetsien suojelu onkin tärkeää eläimien lisäksi myös kasvien takia. Amazonian sademetsässä voi olla yhden hehtaarin alueella 300 puuvartista kasvia.


title: Brasilia

text: Brasilialle tyypillisiä kasveja ovat bromeliat, jotka kasvavat päällyskasveina puiden rungoilla ja oksilla. Nämä kasvit luovat sademetsille niille tyypillisen rehevän ilmeen, eniten näitä kasveja kasvaakin erilaisissa metsissä.


title: Brasilia

text: Brasiliassa tavataan 56 000 kukkakasvi- ja saniaislajia, joista monet ovat hyötykasveja, kuten kumipuu, kaakao, ananas ja guarana. Maailman 20 000 orkidealajista 2500 lajia tavataan Brasiliassa.


title: Brasilia

text: Maailman monimuotoisin luonto löytyy Brasiliasta: nisäkäslajeja on 524, lintulajeja 1800, matelijalajeja 500 ja sammakkoeläinlajeja 500. Kaikkien ryhmien, kuten hyönteisten, lajimäärää ei tunneta. Uhanalaisia lajeja on 202, joista 171:n asuinalue sijaitsee rannikkosademetsässä.


title: Brasilia

text: Brasiliassa elää noin 1800 lintulajia, eli noin 18 % koko maailman lajeista ja yli 1100 niistä Amazonin sademetsissä. Lajeista 250 on sellaisia, ettei niitä esiinny missään muualla. Maassa tavataan 80 kolibrilajia, 70 papukaijalajia ja 21 tukaanilajia.


title: Brasilia

text: Käärmeitä löytyy noin 250 eri lajia, 70 niistä myrkyllisiä. Maassa tavataan miljoonia hyönteislajeja ja siellä on myös eniten sammakkoeläinlajeja maailmassa.


title: Brasilia

text: Sademetsissä eläviä nisäkkäitä ovat esimerkiksi jaguaari, joka on Etelä-Amerikan suurin kissaeläin, kapybarat ja tapiirit. Muita sademetsän eläimiä ovat jättiläiskäärmeet, vampyyrilepakot, jättilierot ja lehdenleikkaajamuurahaiset. Mangrovemetsissä eläviä eläimiä ovat esimerkiksi hyppyravut ja mangroveravut.


title: Brasilia

text: Brasilian savannin eli cerradon asukkeja ovat esimerkiksi seebut, harjasudet, isomuurahaiskarhut ja nandut. Seebut ja muut nautaeläimet ovat ihmisen mukanaan tuomia, sillä alun perin cerradoilta puuttuivat suuret nauta-, antilooppi- ja kengurulaumat ja niiden vastineet.


title: Brasilia

text: Pääosin Brasiliassa sijaitseva Pantanal on maailman suurin tulvatasanko, jonka eläimistö on erittäin runsas: alueella elää 30 miljoonaa alligaattoria, paljon lintuja, kuten haikaroja ja satoja kalalajeja. Pantanal on myös maailman suurimman haikaralajin jabirun esiintymisalue.


title: Brasilia

text: Brasiliassa on 16 Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta, joista seitsemän on luontokohteita: Brasilian Atlantin saaret: Fernando de Noronhan ja Rocasin atollin suojelualueet, Cerradon suojelualueet: Chapada dos Veadeirosin ja Emasin kansallispuisto, Iguaçun kansallispuisto, Jaún kansallispuisto (osana Keski-Amazonin suojelualuetta), Mata Atlântican suojelualueet (erikseen Bahian ja Espírito Santon sekä etelämpänä Paranán São Paulon osavaltioissa) sekä Pantanalin suojelualue.


title: Brasilia

text: Kaikkiaan Brasiliassa on 57 kansallispuistoa, joiden ensisijainen tarkoitus on suojella uhanalaisia elinympäristöjä. Puistosta vain puolet on avattu yleisölle ja monet niistä ovat puitteiltaan vaatimattomia matkailutulojen pienuudesta johtuen.


title: Brasilia

text: Ennen eurooppalaisten tuloa Brasilian alueella on ollut asutusta jopa 30 000 vuoden ajan. Asukkaat muodostivat kymmeniä tai jopa satoja heimoja, jotka puhuivat eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä.


title: Brasilia

text: Portugalilaiset saapuivat Brasiliaan 1500-luvun alussa. Pedro Álvares Cabral valtasi maan Portugalin kuninkaan nimissä vuonna 1500. Ensimmäinen siirtokunta perustettiin kuitenkin vasta vuonna 1532. Vuonna 1549 siitä tuli kenraalikuvernöörikunta, jolloin maahan tuli jesuiittalähetyssaarnaajia. Intiaanien orjuus kiellettiin vuonna 1758, mutta heidän sijaansa käytettiin mustia orjia, joita oli vuonna 1818 puolet asukasluvusta. Kolmen vuosisadan aikana eurooppalaiset hakivat maasta brasilianpuuta. Maassa viljeltiin myös runsaasti sokeriruokoa.


title: Brasilia

text: Kun Ranska valloitti Portugalin vuonna 1807, pakeni sen kuningas Juhana VI Brasiliaan, joka korotettiin Portugalin kanssa


title: Brasilia

text: Brasilia julisti sodan Saksalle 1917 takavarikoiden satamissaan olevia saksalaisia laivoja, sillä saksalaiset sukellusveneet olivat tuhonneet Brasilian kauppalaivastoa. Toisessa maailmansodassa Brasilia oli aluksi sitoutumaton, mutta liittyi liittoutuneiden puolelle vuonna 1943.


title: Brasilia

text: Brasiliaan muutti yli kaksi miljoonaa siirtolaista Euroopasta ja Aasiasta 1800-luvun lopulla sekä 1900-luvun alussa. Tällöin maa alkoi teollistua, ja asutus laajeni maan sisäosiin. Demokratia vaihtui diktatuuriin kolme kertaa; maa oli 1930–1934 ja 1937–1945 Getúlio Vargasin alla sekä 1964–1985 asevoimien nimittämien kenraalien hallitsemana.


title: Brasilia

text: Intiaanien oikeudet ovat olleet varsin heikot pitkälle 1990-luvulle saakka. Vielä 1950-luvulla intiaaneilla ei ollut juuri mitään oikeuksia edes asuinpaikkansa maa-alueeseen. Vuoden 1988 perustuslaki tunnusti intiaanien oikeuden perinteisiin maihinsa, mutta määrätty viiden vuoden siirtymäaika venyi monin paikoin kohtuuttomasti. Vasta 2000-luvulla intiaanien elinoloja on alettu parantaa. Oloissa tapahtuu silti myös huononemista: muun muassa padonrakennus- ja kaivostyöhankkeet ovat turmelleet useita jokia, joista ei voida enää harjoittaa kalataloutta, joten useiden heimojen on ollut pakko muuttaa muualle.


title: Brasilia

text:
Brasilian pääkaupunkina oli alun perin Rio de Janeiro. Vuonna 1956 päätettiin sisämaahan perustaa uusi pääkaupunki, Brasília, jonne maan hallitus siirtyi vuonna 1960.
██ keskusta/vasemmisto
██ riippumaton/liberaali/keskustalainen
██ keskusta/oikeisto
██ (sotilas-)diktatuuri


title: Brasilia

text: Vuonna 2002 Luiz Inácio Lula da Silva valittiin maan ensimmäiseksi vasemmistolaiseksi presidentiksi yli 40 vuoteen. Vuonna 2006 hänet valittiin toiselle kaudelle. Vuonna 2010 saman puolueen Dilma Rousseffista tuli maan ensimmäinen naispresidentti. Toukokuussa 2016 Rousseff pakotettiin virkavapaalle virkarikossyytteiden takia. Senaatti käsittelee syytteita 29. elokuuta alkaen. Siihen asti presidentin tehtäviä hoitaa varapresidentti Michel Temer.


title: Brasilia

text: Vuonna 2007 hallitus myönsi ihmisoikeusrikkomuksia tapahtuneen vuosien 1964–1985 aikana. Vuonna 2009 asetettiin komissio tutkimaan niitä.


title: Brasilia

text: Vuonna 2009 Rio de Janeiro ja São Paulo kärsivät sähkökatkoista suuren vesivoimalan ongelmien takia. Vuonna 2010 Brasilia ilmoitti rakentavansa lisää vesivoimaa Amazonin sademetsäalueelle vastustuksesta huolimatta.


title: Brasilia

text: Lula joutui vankilaan korruptiosyytteistä. Vuoden 2018 vaalit voitti äärioikeistolaisena pidetty Jair Bolsonaro. Tämä lupasi kansalle uskontoa ja taistella maassa levinnyttä rikollisuutta vastaan.


title: Brasilia

text: Brasilian nykyinen perustuslaki on vuodelta 1988. Brasilia on presidentiaalinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa.


title: Brasilia

text: Parlamentti eli kansalliskongressi ("Congresso Nacional") on kaksikamarinen: ylähuoneessa eli senaatissa ("Senado Federal") on 81 paikkaa, eli kolme edustajaa kustakin 26 osavaltiosta ja liittovaltiopiiristä kahdeksan vuoden toimikaudelle kerrallaan. Senaatin paikoista 2/3 ja 1/3 vaihtuu neljän vuoden välein.


title: Brasilia

text: Alahuoneeseen eli edustajien kamariin ("Câmara dos Deputados") valitaan 513 jäsentä suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudeksi. Äänioikeuden ikäraja on 16 vuotta. Äänestäminen on pakollista kaikille lukutaitoisille 18-69-vuotiaille ja vapaaehtoista 16–18- ja yli 70-vuotiaille sekä lukutaidottomille brasilialaisille.


title: Brasilia

text: Viimeksi vaalit pidettiin lokakuussa 2018, tuolloin valittiin presidentti, varapresidentti ja kansalliskongressin jäsenet.


title: Brasilia

text: Brasilian puolustusvoimat ovat Latinalaisen Amerikan suurimmat. Vuonna 2012 maa käytti puolustusvoimien rahoitukseen 1,75 % BKT:sta.


title: Brasilia

text: Brasilia koostuu 26 osavaltiosta ("estado") ja osavaltioiden ulkopuolella olevasta liittopiiristä ("distrito federal"):


title: Brasilia

text: Osavaltiot on jaettu suuralueisiin ("mesorregião"), jotka on jaettu edelleen ala-alueisiin ("microrregião"). Suuralueilla ei ole hallinnollista merkitystä vaan ne on muodostettu väestönlaskua ja tilastointia varten. Ala-alueita pienempi paikallishallinnon yksikkö on kunta ("município"). Kuntien lukumäärä eri osavaltioissa vaihtelee Roraiman viidestätoista Minais Geraisin yli kahdeksaansataan. Kaikkiaan kuntia on yli 5500.


title: Brasilia

text: Brasilian bruttokansantuote on Etelä-Amerikan suurin. Maatalous, kaivostoiminta, teollisuus ja palvelusektori ovat hyvin kehittyneet. Tulo- ja varallisuuserot ovat suuria. Maan valuutta real oli sidoksissa Yhdysvaltain dollariin vuoteen 1999 asti.


title: Brasilia

text: Maataloustuotteet vastaavat noin 36 % Brasilian viennistä. Brasilia on maailman suurin sokeriruo'on, kahvin, trooppisten hedelmien ja pakastetiivistetyn appelsiinimehun tuottaja. Sillä on maailman suurin myyntiin kasvatettu nautakarja, ja se on maailman toiseksi suurin soijapapujen tuottaja. Myös maissin, puuvillan, kaakaon, tupakan ja metsätuotteiden tuotanto on merkittävää.


title: Brasilia

text: Merkittävimmät luonnonvarat ovat rautamalmi, kulta, bauksiitti, mangaani, uraani, öljy, tina, nikkeli, vesivoima ja puutavara. Merkittävimmät vientituotteet ovat kahvi (noin neljännes koko maailman tuotannosta), rauta, kulkuneuvot, soijapavut ja jalkineet.


title: Brasilia

text: Talouden painopistesektoreita ovat muun muassa:


title: Brasilia

text:
Maan sähköenergiasta 84 % tuotetaan vesivoimalla.
Brasilia on maailman ensimmäisiä johtavia biopolttoaineiden tuottajia, mutta kilpailu on noussut uhkaamaan sen asemaa 2000-luvulla.
Etanolia tuotetaan biopolttoaineeksi sokeriruo'osta. Sen sekoittaminen bensiiniin on pakollista, ja sekoitussuhde on kasvanut vuosien mittaan. Fossiilisten polttoaineiden hinnan laskiessa etanolin pitäminen kilpailukykyisenä on ollut vaikeaa, ja etanoliteollisuus on ollut vaikeuksissa vuodesta 2009.


title: Brasilia

text: Brasiliassa on yli neljätuhatta lentokenttää. Useimmat kansainväliset lennot lähtevät Rio de Janeirosta tai São Paulosta.


title: Brasilia

text: Kaikki Brasilian suuret asutuskeskukset on liitetty toisiinsa päällystettyjen teiden avulla, mutta pienemmät tiet ovat usein päällystämättömiä. Rautateitä on lähinnä São Paulossa ja Rio de Janeirossa, muualla ne ovat lähinnä malmeja kuljettavia tavaraliikennerautateitä. Monille pohjoisille alueille pääseekin vain lentäen tai vesitse.


title: Brasilia

text: Konttisatamia ovat Santos ja Itajaí, muita rahtisatamia Belem, Paranagua, Rio Grande, São Sebastião ja Tubarão.


title: Brasilia

text: Brasilian väestössä näkyvät laajan siirtolaisuuden ja sulautumisen seuraukset. Hieman yli puolet väestöstä on eurooppalaisten jälkeläisiä, lisäksi on etnisesti sekoittuneita eurooppalaisia, afrikkalaisia ja intiaaneja.


title: Brasilia

text: Vuoden 2010 väestönlaskennassa 64,6 % asukkaista ilmoitti olevansa katolisia, 22,2 % protestantteja, 5,2 % muita uskontoja ja 8,0 % uskonnottomia.


title: Brasilia

text: Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 0,6 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 730 000 henkeä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 230 000 henkeä, ja sitä sai noin 80 % heistä, noin 181 000 henkeä.


title: Brasilia

text: Brasilian kulttuuri on hyvin monimuotoista johtuen kirjavataustaisesta väestöstä. Maa jakaantuu karkeasti vauraaseen etelään ja köyhään pohjoiseen. Etelässä asuu eurooppalais- ja japanilaistaustaista väestöä. Afrikkalaisperäisistä asukkaista suuri osa elää maan koillisosassa, kun taas intiaanit asuvat suurelta osin maan pohjois- keski- ja länsiosissa. Portugalin kieli yhdistää koko väestöä, ja 1900-luvun puoliväliin asti lähes kaikki kuuluivat ainakin nimellisesti katoliseen kirkkoon. Samba ja capoeira ovat maailmalle levinneitä brasilialaisia lajeja. Rock in Rio -festivaalit ovat kotoisin Brasiliasta. Rio de Janeiron karnevaalit tunnetaan koko maailmassa.


title: Brasilia

text: Brasiliassa on 16 Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta, joista kulttuurikohteita ovat Bom Jesus do Congonhasin pyhäkkö, Brasilian kaupunki, Diamantinan historiallinen keskusta, Goiásin historiallinen keskusta, Olindan historiallinen keskusta, Ouro Preton historiallinen kaupunki, Salvadorin historiallinen keskusta, São Luísin historiallinen keskusta ja Serra da Capivaran kansallispuisto.


title: Brasilia

text: Brasilialaisen kirjallisuuden juuret ulottuvat 1500-luvulle, jolloin ensimmäiset portugalilaiset tutkimusmatkailijat, kuten Pêro Vaz de Caminha, kirjoittivat kuvauksia Brasilian eläimistä, kasvillisuudesta ja alkuperäisasukkaista, jotka ihmetyttivät Brasiliaan saapuneita eurooppalaisia. Brasilia tuotti merkittäviä romantiikan ajan teoksia. Esimerkiksi kirjailijat Joaquim Manuel de Macedo ja José de Alencar kirjoittivat romaaneja rakkaudesta ja tuskasta. Alencar myös kohteli alkuperäiskansoja sankareina romaaneissaan "O Guarany", "Iracema", "Ubirajara". Jorge Amado on nykykirjallisuuden suuri nimi, jonka teoksia on käännetty viidellekymmenelle kielelle.


title: Brasilia

text: Brasilialainen musiikki käsittää useita alueellisia tyylejä sisältäen afrikkalaisia, eurooppalaisia ja amerintialaisia muotoja. Siitä on kehittynyt muun muassa samba, Música Popular Brasileira (MPB), choro, sertanejo, brega, forró, frevo, maracatu, bossa nova, brasilialainen rock ja axé. Brasilian kuuluisin klassisen musiikin säveltäjä on Heitor Villa-Lobos. Kevyen musiikin puolelta tunnettuja brasilialaisia ovat muun muassa Elis Regina ja Antônio Carlos Jobim, jota pidetään yhtenä tärkeimmistä bossa novan kehittäjistä.


title: Brasilia

text: Brasilialainen keittiö vaihtelee suuresti alueittain heijastellen maan monimuotoista ja monitaustaista väestöä. Sen myötä kansallista ruokakulttuuria määrittelee alueellisten erojen säilyttäminen. Riisi, pavut ja maniokki ovat kuitenkin kaikille yhteisiä perusruoka-aineita. Muutamia esimerkkejä ruokalajeista ovat mustista pavuista ja erilaisista lihanpalasista hitaasti kypsytetty pataruoka Feijoada, jota pidetään maan kansallisruokana, ja alueelliset ruokalajit kuten vatapá, kookos-äyriäispata moqueca, polenta ja friteerattu katkarapusämpylä acarajé.


title: Brasilia

text: Brasilialla on oma valikoimansa erilaisia makeisia kuten brigadeiroja ja beijinhoja. Kansallisjuoma on kahvi. Cachaça on brasilialainen tislattu alkoholijuoma, jota tehdään sokeriruo’osta ja käytetään trooppisiin drinkkeihin kuten caipirinhaan.


title: Brasilia

text: Urheilussa Brasilia on tunnettu etenkin jalkapallosta. Sen jalkapallomaajoukkue on voittanut maailmanmestaruuden viisi kertaa vuosina 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002. Brasilia on kaksi kertaa isännöinyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuita vuosina 1950 ja 2014. Vuonna 1950 isäntäkaupunkina toimi São Paulo ja mestaruuden voitti Uruguay, Brasilian jäätyä hopealle. Vuonna 2014 kisojen loppuottelu pelattiin Rio de Janeirossa.


title: Brasilia

text: Merkittävimpiä brasilialaispelaajia ovat olleet muun muassa Arthur Friedenreich, Pelé, Carlos Alberto, Leonardo, Garrincha, Vavá, Zico, Romário, Rivaldo, Ronaldo, Ronaldinho, Neymar, Kaká ja Marta.


title: Brasilia

text: Toinen merkittävä laji Brasiliassa on lentopallo. 2000-luvulla Brasilian maajoukkue on hallinnut miesten puolella kenttiä suvereenisti. Joukkue on voittanut peräti viisi kertaa 2000-luvulla lentopallon maailmanliigan, maailmanmestaruuden kaksi kertaa (2002, 2006) ja vielä olympiakultaa Ateenassa 2004. Merkittävimpiä brasilialaislentopalloilijoita ovat olleet muun muassa Giba, Ricardo Garcia, Sérgio, Gustavo Endres, Murilo, Nalbert, André Nascimento.


title: Brasilia

text: Brasilialla on myös monia menestyneitä formula 1 -kuljettajia, kuten Felipe Massa, Nelson Piquet, Emerson Fittipaldi, Ayrton Senna ja Rubens Barrichello. Maassa ajetaan myös vuosittain F1-osakilpailu São Paulossa Autódromo José Carlos Pacella.


title: Brasilia

text: Brasiliassa on kehitetty oma jujutsusuuntauksensa, brasilialainen jujutsu.


title: Brasilia

text: Capoeira on Brasilian kansallislaji.


title: Brasilia

text: Brasiliassa järjestettiin vuoden 2016 kesäolympialaiset Rio de Janeirossa.


title: Brasilia

text: Brasilia on menestynyt myös hyvin judossa saavuttaen siinä maailmanmestaruuksia ja useita olympiamitaleita. Tunnettuja judokoita ovat Leandro Guilheiro, Tiago Camilo ja Flavio Canto.


title: Kvanttitietokone

text: Kvanttitietokone on kehitteillä oleva tietokone, joka hyödyntää kvanttitilojen superpositiota ja sen tarjoamia erityisiä mahdollisuuksia. Mikäli suurempien kvanttitietokoneiden rakentaminen onnistuu, niillä voidaan ratkaista tiettyjä ongelmia huomattavasti klassisia tietokoneita nopeammin. Esimerkkejä ovat salausavainten tekijöihin jako ja erityisesti kvanttimekaniikan mallintaminen.


title: Kvanttitietokone

text: Jo vuonna 1959 amerikkalainen Nobel-palkittu fyysikko Richard Feynman huomasi, että elektronisten osien pienentyessä mikroskooppiseen mittaluokkaan kvanttimekaniikan ilmiöt tulevat yhä merkittävämmiksi. Hän vihjasi, että niiden avulla voitaisiin kehittää yhä tehokkaampia tietokoneita. Erityisesti kvanttitietokonetutkijat toivovat pystyvänsä valjastamaan superpositioksi kutsutun ilmiön. Kvanttimekaniikan maailmassa objekteilla ei välttämättä ole selkeästi määrittynyttä tilaa. Asiaa demonstroi kuuluisa kaksoisrakokoe, jossa yksi valon fotoni kerrallaan läpäisee varjostimen, jossa on kaksi rakoa. Tällöin fotonit tuottavat interferenssikuvion superpositiona kaikista mahdollisista reiteistä. Jos taas yksi rako on suljettu tai mittalaitteella havainnoidaan, kumpaa reikää pitkin fotoni kulki, interferenssikuvio katoaa. Seurauksena kvanttijärjestelmä ”on olemassa” kaikissa mahdollisissa tiloissa, kunnes mittaus ”romahduttaa” järjestelmän yhteen tilaan. Tämän ilmiön valjastaminen tietokoneessa mahdollistaa tietokoneiden laskentakykyjen suuren laajenemisen. Perinteinen binääritietokone käyttää binäärilukuja tai bittejä, jotka voivat olla kahdessa eri tilassa, jotka esitetään 0:na ja 1:nä. Näin ollen 4-bittinen tietokonerekisteri voi kerrallaan sisältää yhden 16:sta (formula_1) mahdollisesta numerosta. Vastakohtana kvanttibitti eli kubitti on samanaikaisesti aallontapaisessa arvojen 0 ja 1 superpositiossa, jolloin 4-kubittinen tietokonerekisteri voi sisältää kaikki 16 lukua samanaikaisesti. Teoriassa kvanttitietokone voi siksi käyttää monia lukuja rinnakkaisesti: silloin 30-kubittinen tietokone olisi verrattavissa digitaalisen tietokoneeseen, joka voi suorittaa 10 biljoonaa terafloppia sekunnissa (TFLOPS), mikä on verrattavissa nopeampiin supertietokoneisiin.


title: Kvanttitietokone

text: 1980- ja 1990-lukujen aikana kvanttitietokoneiden teoria eteni merkittävästi Feynmanin alkuvaiheen spekuloinnista. Vuonna 1985 Oxfordin yliopiston David Deutsch kuvasi kvanttiporttien rakentamista universaalille kvanttitietokoneelle, ja vuonna 1994 AT&T:n työntekijä Peter Shor kehitti algoritmin kvanttitietokoneelle jakamaan numeroita alkutekijöihinsä, mikä vaatisi niinkin vähän kuin 6 kubittia. Tosin numerojen jakaminen kohtuullisessa ajassa vaatisi paljon suuremman määrän kubitteja. Jos käytännöllinen kvanttitietokone rakennetaan, nykyiset kahden alkuluvun kertomiseen perustuvat kryptografian metodit tulevat hyödyttömiksi. Tämän kompensoimiseksi kvanttimekaaniset ilmiöt tarjoavat uudet, kvanttikryptografiaksi kutsutut tavat viestinnän suojaamiseen. Kuitenkin oikean kvanttitietokoneen rakentaminen on osoittautunut vaikeaksi. Vaikka niiden potentiaali on valtava, niin ovat niiden vaatimuksetkin. Kvanttitietokoneen täytyy ylläpitää koherenssia kubittien välillä (tunnetaan kvanttilomittumisena) tarpeeksi pitkän aikaa, jotta algoritmi saadaan suoritetuksi. Miltei vääjäämättömästi tapahtuvat vuorovaikutukset ympäristön kanssa (dekoherenssi) tuhoavat koherenssin. Tämän takia käytännön menetelmiä havaita ja korjata virheet on laadittava; ja, lopuksi, koska kvanttijärjestelmän mittaaminen häiritsee sen tilaa, luotettavia menetelmiä tiedon keruuseen on kehitettävä.


title: Kvanttitietokone

text: Tavallinen tietokone käyttää laskennassa bittejä. Jokainen bitti sisältää joko ykkösen tai nollan, ja laite suorittaa laskutoimitukset bittien arvoja muuttamalla. Kvanttitietokone käyttää laskutoimituksissa kubittejä. Yksi kubitti voi sisältää joko ykkösen, nollan tai, tyypillisesti, ykkösen ja nollan superposition, jolloin kummankin toteutumiselle on oma todennäköisyytensä. Tilannetta havainnollistetaan tavallisesti Schrödingerin kissana tunnetulla ajatuskokeella.


title: Kvanttitietokone

text: Suuri määrä mahdollisia tiloja sallii kvanttitietokoneiden suorittaa suuren määrän laskutoimituksia paljon nopeammin kuin binääritietokoneet. Kvanttilaskennassa tutkijat tyypillisesti eristävät molekyylin, atomin tai subatomisen hiukkasen ja manipuloivat sen spiniä ja mittaavat tulokset. Valon fotoneita on myös eristetty tähän tarkoitukseen. Tähän mennessä manipulointi on onnistunut vain kokeellisella tasolla. Kvanttilaskennan uranuurtajina olivat Paul Benioff, Yuri Manin (1980) ja Richard Feynman (1982); onnistuneet kokeet kvanttitietokoneiden saralla alkoivat 1990-luvun jälkipuoliskolla. Kyky suorittaa suuria määriä laskutoimituksia ja tehokkuus rinnakkaisprosessoinnissa tarkoittavat, että kvanttitietokoneita luultavasti käytetään tietoturvaa ja kryptografiaa vaativissa tehtävissä. Toinen mahdollinen hyöty kvanttitietokoneista tulee olemaan koon pieneneminen. Kuitenkin tähän mennessä koneisto, jota käytetään näissä projekteissa on vieläkin melko suurta.


title: Kvanttitietokone

text: Superposition ansiosta kvanttitietokoneilla on potentiaalia ratkaista joitakin ongelmia klassisia tietokoneita nopeammin. Kvanttitietokoneessa moni luku on superpositiotilassa, ja kvanttitietokone suorittaa tätä kautta laskutoimituksen kaikille näille luvuille rinnakkain. Kvanttitietokoneessa yhden kubitin tila kaukovaikuttaa toisen tilaan ilman aikaviivettä, vaikka ne olisivat hyvinkin kaukana toisistaan. Tällä tavalla eräät aikaisemmin liikaa laskenta-aikaa vaatineet ongelmat voidaan ratkaista tehokkaasti. Kuuluisa esimerkki tästä on Peter Shorin 1994 kvanttitietokoneelle suunnittelema algoritmi, jolla luku voidaan jakaa tekijöihinsä tehokkaasti. Algoritmia voitaisiin käyttää murtamaan nykyisin yleisesti käytetty RSA-salakirjoitus.


title: Kvanttitietokone

text: Kvanttitietokoneiden rajoituksena on se, että mittaushetkellä superpositiot romahtavat. Siksi kvanttitietokoneella kyetään ratkaisemaan vain sellaisia ongelmia, joiden vastaus löytyy yhdellä kysymyksellä. Useampia kysymyksiä ongelman ratkaisemiseksi ei siis voida kysyä.


title: Kvanttitietokone

text:
Tietoa varastoivia yksikköjä kutsutaan kubiteiksi (”kvanttibitti”). Fyysisesti nämä voivat olla hiukkasia tai suprajohtavia virtasilmukoita, loogisina kubitteina myös näiden ryhmiä.
Toisin kuin klassisessa tietokoneessa, jossa on käytettävissä rajaton määrä virtaavia elektroneja, kvanttitietokoneessa yhdenkin kubitin häiriö tai menetys riittää laskun piloille menemiseen. Kvanttikoherenssi on vaikea säilyttää ja vaatii kubitin suojaamista hyvin ympäristön vaikutukselta.
Energianmenetys |1> -> |0> tapahtuu kubitille vakiotodennäköisyydellä aikayksikössä. Toinen häiriö ovat satunnaiset muutokset kubitin energiassa, jotka muuttavat sen suhteellista tilaa. Usein myös tämän häiriön todennäköisyys kasvaa ajan myötä.
Kubitit pysyvät tilassaan niin lyhyen aikaa, että vaaditaan keinoja, joilla joko voidaan jatkaa niiden pysymistä superpositiossa tai tehdä järjestelmä muuten virheensietokykyisemmäksi. Toivottavaa olisi suorittaa koko lasku mahdollisimman nopeasti ja vähillä operaatioilla, koska jokainen operaatio osaltaan horjuttaa kubitin tilaa.


title: Kvanttitietokone

text: Fyysisinä kubitteina on kokeiltu erilaisia objekteja: elektroneja, ioneja (atomeja) ja suprajohtavassa tilassa olevia virtasilmukoita. Toimiakseen kubittina valitulla kohteella tulee olla erityinen kvanttifysikaalinen ominaisuus, jota hyödyntää. Elektronin kohdalla se on yleensä spin, ionien kohdalla jokin sen elektronitiloista, joka voidaan valita vakaaksi, kuten atomikelloissa.


title: Kvanttitietokone

text: Suprajohtavuutta ja Josephsonin liitosta hyödyntämällä voidaan luoda normaaliin virtapiiriin oskillaattori, joka toimii kubittina. Tätä menetelmää on hyödyntänyt muun muassa yritys D-Wave Systems.


title: Kvanttitietokone

text: Kuten edellä todettiin, kubitit ovat alttiitta ulkoisille häiriöille. Niiden sietokykyä järjestelmässä voidaan kasvattaa muodostamalla loogiset kubitit useista yksittäistä, fyysisistä kubiteistä. Tällöin yksittäisen fyysisen kubitin pilaava häiriö ei riitä estämään laskun etenemistä ja kubittien tilojen seuranta voidaan suorittaa yksi fyysinen osa kerrallaan. Näin vähennetään ryhmän yksittäiseen jäseneen kohdistuvaa rasitusta ja kasvatetaan sen ”eliniänodotetta”.


title: Kvanttitietokone

text: Laskenta perustuu amplitudien interferenssiin. Tavoitteena on saada matemaattinen ongelma sellaiseen muotoon, että kvanttitietokoneessa oikea vastaus vahvistaa itseään, kun taas väärät vastaukset päinvastoin pyrkivät heikentämään itseään. Jos ongelmaa ei voida saattaa tällaiseen muotoon, kvanttitietokoneella ei luultavasti voida saada mitään nopeusetua.


title: Kvanttitietokone

text: Suunnitelmia kvanttitietokoneiden rakentamiseen on ehdotettu. Vaikka moni niistä demonstroi perusperiaatteet, mikään niistä ei ole edistynyt kokeellisen käytön ohitse. Kolme lupaavinta lähestymistapaa ovat ydinmagneettinen resonanssi ("NMR"), "ioniloukut" ja "kvanttipisteet".


title: Kvanttitietokone

text: Vuonna 1998 Isaac Chuang Los Alamos National Laboratorysta, Neil Gershenfeld Massachusetts Institute of Technologystä (MIT) ja Mark Kubinec Kalifornian yliopistosta Berkeleyssä kehittivät ensimmäisen, 2-kubittisen kvanttitietokoneen, johon voisi syöttää dataa ja saada ulostulossa ratkaisun. Vaikka heidän järjestelmänsä oli koherentti vain muutaman nanosekunnin ja triviaali merkittävien ongelmien ratkaisemisen kannalta, se demonstroi kvanttitietokoneiden toimintaperiaatteita. Subatomisen hiukkasen eristämisen sijaan he hajottivat suuren määrän kloroformimolekyylejä (CHCL) huoneenlämpöiseen veteen ja käyttivät magneettikenttää sen hiili- ja vetyatomien spinien orientoimiseen. Koska normaalilla hiilellä ei ole magneettista spiniä, heidän ratkaisunsa käytti isotooppi hiili-13:a. Spin samansuuntaisena ulkoista magneettikenttää vasten voitiin tulkita 1:ksi ja vastasuuntaisena 0:ksi, ja vety-ydintä ja hiili-13-ydintä voitiin kollektiivisesti pitää 2-kubittisena järjestelmänä. Ulkoisen magneettikentän lisäksi radiotaajuista pulssia käytettiin spin-tilojen ”täyskäännökseen” luoden päälle yhdensuuntaisen ja vastasuuntaisen tilan. Lisäpulsseja lähetettiin yksinkertaisen algoritmin suorittamiseen ja järjestelmän lopputilan tutkimiseen. Tämän tapaista kvanttitietokonetta voi laajentaa käyttämällä molekyylejä, joissa on enemmän yksilöllisesti kohdistettavia atomiytimiä. Vielä maaliskuussa 2000 Emanuel Knill, Raymond Laflamme ja Rudy Martinez Los Alamokselta ja Ching-Hua Tseng MIT:stä kertoivat luoneensa 7-kubittisen tietokoneen käyttämällä trans-krotonaldehydihappoa. Monet tutkijat ovat kuitenkin skeptisiä tämän magneettisen menetelmän laajentamisesta yli 10:n ja 15 kubitin, koska koherenssi pienenee nopeasti atomiytimissä.


title: Kvanttitietokone

text: Vain viikkoa ennen 7 kubitin tietokoneen julkaisemista fyysikko David Wineland ja hänen kollegansa (NIST):stä kertoivat tehneensä 4 kubitin kvanttitietokoneen lomittamalla neljä ionisoitunutta berylliumatomia elektromagneettiseen ”loukkuun”. Sen jälkeen kun ionit oli vangittu lineaarisella järjestelyllä, laseri jäähdytti hiukkaset lähelle absoluuttista nollapistettä ja synkronisoi niiden spin-tilat. Lopuksi hiukkaset lomitettiin laserilla, mikä loi superposition spin ylös- ja spin alas -tilojen välillä samanaikaisesti kaikille neljälle ionille. Jälleen tämä demonstroi kvanttitietokoneiden perusperiaatteet, mutta tämänkin tekniikan mittakaavan laajentaminen käytännöllisiin mittasuhteisiin on ongelmallista.


title: Kvanttitietokone

text: Puolijohteisiin perustuvat kvanttitietokoneet ovat toinen vaihtoehto. Yksi lähestymistapa on joukko eristettyjä vapaita elektroneja (kubitteja), jotka sijaitsevat erittäin pienillä alueilla, joita kutsutaan kvanttipisteiksi. Yksi kahdesta spin-tilasta tulkitaan nollaksi ja ykköseksi. Vaikka tämä on altis dekoherenssille, sellaiset kvanttitietokoneet pohjautuisivat hyvin rakennetuille kiinteän aineen tekniikoille ja niihin voitaisiin soveltaa integroitujen piirien ”mittakaavan” teknologiaa. Lisäksi suuri joukko identtisiä kvanttipisteitä voitaisiin mahdollisesti tehdä yhdelle sirulle. Siru toimii ulkoisessa magneettikentässä, joka ohjaa elektronin spin-tiloja, kun taas naapurielektronit ovat heikosti pariutuneita (lomittuneita) kvanttimekaanisten ilmiöiden seurauksena. Kokoelma päällekkäisiä elektrodijohtoja sallii yksittäisten kvanttipisteiden käsittelyn, algoritmien suorittamisen ja lopputuloksen päättelemisen. Sellaista järjestelmää täytyy käyttää lämpötiloissa lähellä absoluuttista nollapistettä, jotta ympäristön dekoherenssi saataisiin minimoitua, mutta sillä on potentiaalina sisältää erittäin suuri määrä kubitteja.


title: Kvanttitietokone

text: Tulevaisuudessa kvanttitietokoneita mahdollisesti käytetään koodinmurtamisessa (katso kryptografia) ja suurien tietokantojen hakemisessa. Teoreetikot kemiassa, tietojenkäsittelytieteessä, matematiikassa ja fysiikassa työstävät kvanttitietokoneiden rajoituksia ja mahdollisuuksia.


title: Kvanttitietokone

text: Pieniä kvanttitietokoneita on rakennettu hiljattain, ja tutkimus jatkuu edelleen. Kanadalainen D-Wave Systems yritti valmistaa kaupallisia laskentapalveluja tarjoavan, tunneloitumistekniikkaan perustuvan kvanttitietokoneen vuoteen 2008 mennessä. Yritys demonstroi omien sanojensa mukaan 16-kubittistä kvanttitietokonetta vuonna 2007, mutta näitä tuloksia on kritisoitu.


title: Kvanttitietokone

text: Vuonna 2013 D-Waven 512 kubitin kvanttitietokoneen ostivat muun muassa Lockheed Martin ja Google.


title: Kvanttitietokone

text: IBM on kehittänyt kvanttitietokoneen, joka on yleiskäyttöinen toisin kuin D-Wave:n kvanttitietokone, mutta IBM:n toteutus on viiden kubitin kapasiteetilla.


title: Kvanttitietokone

text: Vuonna 2017 D-Wave julkisti 2 000 kubitin D-Wave 2000Q -mallin, jota on kritisoitu, koska sen kubitit eivät toimi odotetulla tavalla.


title: Kvanttitietokone

text: Google on ilmoittanut aikomuksena julkaista oman ratkaisunsa vuoden 2017 aikana.


title: Kvanttitietokone

text: IBM:n ratkaisussa epätarkkuudet laskennassa on saatu rajattua kahden ja neljän prosentin virhemarginaaliin beryllium-yhdisteen mallinnuksessa.


title: Kvanttitietokone

text: Techforecast-asiantuntijapaneeli arvioi kvanttitietokoneiden olevan yleisesti käytössä 2020-luvulla.


title: Vernor Vinge

text: Vernor Steffen Vinge (s. 10. helmikuuta 1944) on yhdysvaltalainen matemaatikko, tietotekniikan ammattilainen ja tieteiskirjailija, joka tunnetaan parhaiten Hugo-palkinnon voittaneesta teoksesta "Linnunradan ääret" sekä teknologista singulariteettia käsittelevästä esseestään "The Coming Technological Singularity", jossa hän arvioi tekniikan kehityksen eksponentiaalisen kasvun johtavan pisteeseen, jota edemmäs emme pysty tekemään mielekkäitä arvauksia tulevaisuudesta.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Teknologinen singulariteetti tarkoittaa tulevaisuudentutkimuksessa hypoteesiä, jossa yli-inhimillinen tekoäly kiihdyttää ihmiskunnan teknologisen kehityksen ja sosiaalisen muutoksen niin nopeaksi, että singulariteettiä edeltäneet ihmiset eivät pysty ymmärtämään tai mielekkäästi ennustamaan tulevaisuutta. Ilmiön nimitys on analogia, joka viittaa modernin fysiikan sääntöjen kaatumiseen lähellä mustan aukon singulariteettia.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Useimmat tulevaisuudentutkijat arvioivat singulariteetin tapahtuvan aikaisintaan 2030-luvulla, mutta arviot ovat kiistanalaisia.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Käsitteestä puhuttiin jo 1950-luvulla, ilmeisesti jo John von Neumann käytti sitä, mutta se tuli yleiseen tietoisuuteen vasta 1993 matemaatikko ja tieteiskirjailija Vernor Vingen artikkelissa "Coming Technological Singularity". Vuonna 2005 Raymond Kurzweil julkaisi kirjan "The Singularity is near: When human transcend biology" ja on sen jälkeen ollut näkyvimpiä singulariteetista puhujia.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Teknologisen singulariteetin ajankohdasta on tehty useita erilaisia ennusteita, jotka vaihtelevat vuodesta 2007 (Dan Clemens 1996) vuoteen 2017 (Terence McKenna 1996), ja siitä vuosikymmeniä tai vuosisatoja eteenpäin. Venge ennusti kirjassaan singulariteetin saavuttamista noin vuoteen 2023 ja Kurzweil ennustaa vuotta 2045. Yleisin tarjottu ajanjakso on noin 2030-luvulta eteenpäin.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Yksityiskohtaisemmin määriteltynä teknologisella singulariteetilla voidaan viitata ihmistä korkeamman älyn (tehostetun ihmisälyn tai tekoälyn) syntymiseen, ja siitä seuraavaan pikaiseen kehitykseen, koska tällöin esimerkiksi itseään kehittävä tekoäly voi nostaa omaa älykkyyttään sitä mukaa mitä älykkäämmäksi se tulee.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Singularitarianismi on moraalifilosofia, jonka mukaan turvallisen teknologisen singulariteetin käynnistäminen on mahdollista ja toivottavaa. Alun perin termin ”singularitarianisti” määritteli Mark Plus vuonna 1991 tarkoittamaan ”singulariteettiin uskovaa”, mutta myöhemmin termi on määritelty uudelleen tarkoittamaan ”singulariteettiaktivistia” eli ihmistä, joka näkee singulariteetin rakennusprojektina ja toimii tavoilla, joiden arvelee edistävän turvallisen ja ihmisystävällisen supertekoälyn rakentamista.


title: Teknologinen singulariteetti

text: Psykologi Steven Pinkerin mukaan singulariteetin tapahtumiseen ei ole pienintäkään syytä uskoa. Hänen mukaansa pelkästään se, että voimme kuvitella jonkin tulevaisuuden vision, ei tarkoita, että se olisi todennäköinen tai edes mahdollinen, sillä lukuisat tulevaisuudenvisiot ovat jääneet toteutumatta.


title: Keskiaika

text: Keskiaika on Euroopan historian ajanjakso niin sanottujen ”vanhan ajan” ja ”uuden ajan” välissä, karkeasti 500-luvun alusta 1400-luvulle. Kuvan keskiajasta ”pimeänä” kautena loivat uuden ajan alun oppineet, jotka halusivat siten korostaa renessanssina tunnetun oman aikakautensa merkitystä.


title: Keskiaika

text: Länsi-Rooman tuho vuonna 476 nähtiin pitkään historiallisena taitekohtana, jolloin antiikin ajan nähtiin päättyneen ja keskiajan alkaneen. Tämän käsityksen ongelmana on länsikeskeisyys ja yksinomaan poliittisluonteisten tapahtumien merkityksen korostaminen. Joskus myös islamin syntyminen lasketaan jaottelun kannalta merkittäväksi murrokseksi. Yhteiskuntahistoriallisesti suuntautuneet tutkijat korostavat taloudellis-yhteiskunnallisia murroksia ja kieli- tai kirjallisuushistoriallisesti suuntautuneet tutkijat kansankielten etääntymistä latinasta. Keskiajan päättymistä perustellaan muun muassa kansallisvaltion synnyllä, suurilla löytöretkillä ja keksinnöillä (esimerkiksi kirjapainotaidon kehityksellä) ja varsinkin protestanttisten alueiden historiankirjoituksessa reformaatiolla.


title: Keskiaika

text: Keskiaika on leimallisesti eurooppalainen käsite kuvaamaan antiikin ja uuden ajan välistä ajanjaksoa. Joskus termiä käytetään kuvaamaan osittain päällekkäistä ajanjaksoa myös muussa maailmassa, kuten käsitteessä Kiinan keskiaika, mutta näillä ei ole yhteyttä varsinaiseen Euroopan keskiaikaan. Tälle ajalle tunnusomainen yhteiskuntajärjestelmä oli feodalismi, ja erityisesti Keski- ja Pohjois-Euroopassa keskiajan katsotaan yleensä alkaneen vasta kristinuskon saatua vallan. Niinpä Pohjoismaiden viikinkiaika lasketaan yleensä keskiaikaa Pohjois-Euroopassa edeltävän esihistorian osaksi.


title: Keskiaika

text: Keskiaika jaetaan usein varhaiskeskiaikaan (noin 400–800), sydänkeskiaikaan (noin 800–1200) ja myöhäiskeskiaikaan (noin 1200–1500). Suomeen keskiaika tuli vasta rautakauden jälkeen ristiretkien myötä, ja Suomen keskiaika jaetaan varhaiskeskiaikaan (noin 1150–1323), sydänkeskiaikaan (1323–1397) ja myöhäiskeskiaikaan (1397–1520). Tämä jaottelu perustuu yksinomaan valtiollisen historian käännekohtiin.


title: Keskiaika

text: Keskiajan ja sen eri alajaksojen tarkka ajoittaminen voi kuitenkin olla harhaanjohtavaa, koska keskiaikaa määrittäville yhteiskunnallisille, kulttuurisille ja poliittisille tapahtumasarjoille ei yleensä voi määrittää alkamis- tai päättymisajankohtaa kovinkaan täsmällisesti. Tarkat ajoitukset historiallisille ajanjaksoille ovatkin kiinnostavia lähinnä oppihistorian kannalta; ne kertovat ennen kaikkea esittäjiensä käsityksistä historiallisesti merkittävistä tapahtumista ja rakenteista. Useimmat nykytutkijat käyttävätkin ilmaisua keskiaika vain käytännöllisenä lyhenteenä ajanjaksolle, joka alkoi joskus 400–600-luvuilla ja päättyi joskus 1300–1500-luvuilla.


title: Keskiaika

text: Joitakin esimerkkejä eri maissa ja erilaisissa tieteellisissä perinteissä keskiajalle annetuista ajoituksista:


title: Keskiaika

text: Tämänkaltainen tiukka jako aikakausiin ei kuitenkaan ole nykyään käytössä.


title: Keskiaika

text: Varhaiskeskiaikaa kuvaa osittainen siirtyminen rahataloudesta vaihtokauppaan, talouden ja kaupan taantuminen sekä asutuskeskusten pieneneminen. Germaanit eivät omaksuneet roomalaista valtiorakennetta, vaan käytössä olivat yksinkertaisemmat hallinto- ja valtarakenteet. Maatalouden tuottavuus varsinkin Alppien pohjoispuolella oli heikkoa, sillä viljelytekniikka oli kehittymätöntä ja ilmasto kylmeni aina 700-luvulle asti. Väestön elinikä oli alhainen, kuten esimodernissa maailmassa yleensäkin. Feodaalijärjestelmä syntyi. 700-luvulta lähtien kirjallinen kulttuuri alkoi elpyä.


title: Keskiaika

text: Käytettävissä olevan lähdeaineiston määrä varhaiskeskiajalta on vähäistä verrattaessa antiikkiin. Luku- ja kirjoitustaito lähes katosivat useasta entisestä Rooman provinssista.


title: Keskiaika

text: Rooman valtakunta oli alkanut taantua jo myöhäisantiikissa. Väestömäärä pieneni. Ihmisten liikkuvuus väheni ja maaorjuus yleistyi. Pohjoisesta alueelle saapui germaaneja, jotka saattoivat Rooman puolustuskannalle. Hunnien saapuminen lisäsi väestöpainetta ja Rooman alueille saapui gootteja. Talouden taantuma vaikeutti Rooman valtakunnan alueiden puolustusta.


title: Keskiaika

text: Vuonna 410 visigootit ja vuonna 455 vandaalit hävittivät Rooman kaupunkia. Lopulta Itä-Rooma onnistui pitämään pintansa, mutta Länsi-Rooman tilalle syntyi useita germaanikuningaskuntia. Useimmissa tapauksissa näissä kuningaskunnissa ohut germaaniluokka hallitsi latinaa puhunutta väestöä. Yhteiskunnallinen alusrakenne rappeutui ja talous taantui. Maan tuottavuus ja viljelty ala väheni. Itä-Rooma yritti vielä valloittaa takaisin lännen menetettyjä alueita tässä kuitenkaan pysyvästi onnistumatta. Islam syntyi, vahvistui ja levisi Välimeren ympäristöön. Islamilaiset joukot valtasivat muun muassa Iberian niemimaan, jota he kutsuivat nimellä al-Andalus.


title: Keskiaika

text: 700-luvulta lähtien Länsi-Eurooppa alkoi elpyä. Ilmaston viileneminen pysähtyi ja maataloustuotanto kasvoi. Feodaalinen yhteiskuntajärjestelmä erilaisine muunnelmineen tuli käyttöön. Kaarle Suuri palautti keisariuden länteen, kun paavi kruunasi hänet keisariksi vuonna 800. Kulttuurielämä elpyi Kaarlen kaudella. Kaarlen kuoleman jälkeen epävakaus kuitenkin jälleen lisääntyi Frankkien valtakunnan hajottua pienempiin osiin, ja Kaarlen jälkeläisten hallitsemat alueet ajautuivat yksitellen hallituksettomaan tilaan. Vaikka tätä seurannut vuosisata oli myrskyisä, kehittyi tällöin silti uusia vasallisuhteisiin perustuvia yhteiskunnallisia rakenteita, jotka johtivat feodalismin kehittymiseen.


title: Keskiaika

text: Viikingit, madjaarit ja saraseenit nousivat uhkaksi Kaarle Suuren kauden jälkeen. Viikingit hyökkäsivät pohjoisille rannikkoalueille sekä jokia pitkin sisämaahan, ja muun muassa Köln ja Bordeaux oli vallattu vuoteen 888 mennessä. Tämän johdosta länsifrankkien kuningas Kaarle Yksinkertainen antoi vuonna 911 heille läänityksiä Normandiasta, jonka jälkeen viikinkipäällikkö Rollo kastettiin kristityksi ja hänen jälkeläisensä hallitsivat Normandiaa herttuoina. Muslimit ryöstelivät Lounais-Eurooppaa orjien toivossa ja poistuivat Sisiliasta vasta vuonna 1066 normannien, entisten viikinkien, ajettua heidät pois. Madjaarit etenivät ryöstöretkillään aina Etelä-Ranskaan asti, kunnes heidät pakotettiin vuonna 924 vetäytymään Unkariin.


title: Keskiaika

text: Paavi nousi lännessä yhä selvemmin kirkon johtajaksi. Katolisen kirkon organisaatio selvisi Rooman luhistumisesta. Se toimi tärkeänä antiikin kulttuuriperinnön välittäjänä ja kulttuurillisena yhdistävänä tekijänä Euroopassa. Kirjallinen kulttuuri rajoittui varhaiskeskiajalla pitkään vain kirkon piiriin. Koska kristinusko oli kirjallinen uskonto, sille oli luonnollista ja välttämätöntä kouluttaa lukutaitoista papistoa. Varhaiskeskiajalla luostarilaitos syntyi. Opetus siirtyi vähitellen aiemmista kouluista luostarien yhteyteen ja katedraalikouluihin. Kirkon organisaatio ja sen piispanistuimet olivat aikaan nähden tehokas hallintokoneisto. Lännen kirkko levittäytyi yhä pidemmälle pohjoiseen. Samoin teki idän kirkko.


title: Keskiaika

text: Varhaiskeskiajan lopullakin, tapahtuneesta toipumisesta huolimatta, Eurooppa oli edelleen talouselämältään ja kirjallisen kulttuurin osalta jäljessä verrattuna maailman todellisiin kulttuurikeskuksiin idässä. Kiinassa kehitys oli nopeaa ja islamilainen kulttuuri kukoisti. Länsieurooppalaiset kaupungit olivat pieniä muun maailman kaupunkeihin verrattuna. Kristikunnan suurin kaupunki oli Konstantinopoli, joka oli monilta osin säästynyt läntisen Euroopan melskeiltä.


title: Keskiaika

text: Sydänkeskiajalla väestönkasvu kiihtyi ja Euroopan poliittinen tilanne vakiintui. Talouskasvu kiihtyi, maataloustekniikka edistyi ja kulttuurin kehitys nopeutui. Seurasi lukuisia sosiaalisia ja poliittisia muutoksia. Tuottavampi maanviljely teki ammatillisen erikoistumisen ja siirtymisen pois maatalouden perustuotannosta mahdolliseksi yhä useammalle. Rahan käyttö yleistyi jälleen.


title: Keskiaika

text: Tilanne tarjosi myös pohjan oppineisuuden uudelle nousulle ja skolastiikan kehitykselle. Opetuksen tason nostamista edesauttoivat myös kirkon sisäiset vaatimukset papiston tason nostosta. Tämä johti yliopistojen syntyyn. Kaupungit kasvoivat sekä väestöltään että merkitykseltään. Myös kristilliset harhaopit kuten kataarilaisuus yleistyivät. Näiden muutosten yhteydessä on puhuttu 1100-luvun renessanssista.


title: Keskiaika

text: Luostarilaitos muuttui merkittävästi, kun uusia luostarijärjestöjä perustettiin. Suuri skisma johti 1000-luvulla idän ja lännen kirkon lopulliseen eroon. Ristiretkiaate syntyi paavin aloitteesta 1000-luvun lopulla. Väestönkasvu taittui lopulta muun muassa mustan surman ja ruoantuotannon vähentymisen vuoksi.


title: Keskiaika

text: Varhaiskeskiajan lopulla Pohjolaan levisi kristinusko ja sinne syntyi kolme kristillistä kuningaskuntaa: Tanska, Norja ja Ruotsi. Tanska oli näistä kehittynein. Ruotsi suuntasi katseensa itään. Normannit valloittivat Englannin 1066. 1100-luvulla Englantiin muodostettiin ensimmäinen parlamentti, jonka suhteet hallitsijaan määritettiin Magna Cartassa 1215.


title: Keskiaika

text: Frankkien valtakunnan raunioille muodostuivat nykyisten Saksan ja Ranskan edeltäjät. Saksin herttua Otto I Suuri kruunattiin keisariksi vuonna 962 ja Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta sai alkunsa. Keskiajan maailman kaksi valtakeskusta, maallinen keisarius ja hengellinen paavius, ottivat lopulta yhteen investituurariidassa. Olennaisesti samoista asioista kiisteltiin edelleen Hofenstaufenien dynastian kaudella. Pelissä oli myös Italian poliittinen valta. Italiassa alkoi muodostua yhä itsenäisempiä kaupunkivaltioita. Ranskassa kaptingien johdolla kuninkaan valta vahvistui merkittävästi. Iberian niemimaalla takaisinvalloitus eli reconquista jatkui.


title: Keskiaika

text: Idässä slaavilaisvaltio Kiovan Rus oli pitkään merkittävä vaikuttaja. Mongoli-invaasio aiheutti epävakautta Itä-Euroopassa 1200-luvulla. Bysantin valtakunta jatkoi olemassaoloaan idässä, vaikkakin entisestä heikentyneenä. Muun muassa seldžukit aiheuttivat tappioita Bysantille. Eurooppalaiset onnistuivat ristiretkillään hetkellisesti valloittamaan Pyhän maan arabeilta, esimerkiksi Jerusalemin ympäristöön perustettiin Jerusalemin kuningaskunta. Kristittyyn Konstantinopoliin harhautunut neljäs ristiretki hävitti sen ja alueelle perustettiin Latinalainen keisarikunta.


title: Keskiaika

text: Myöhäiskeskiajan katsotaan alkaneen, kun myöhäiskeskiajan alussa musta surma, jatkuvat sodat, maatalouden kriisi ja lukuisat muut ongelmat johtivat Euroopassa taloudellisen kehityksen ja väestönkasvun pysähtymiseen. Myöhäiskeskiajan lopun ilmiöistä renessanssi muutti etenkin kulttuurielämää. Alkavat löytöretket, painokone, uskonpuhdistus ja tieteellinen vallankumous vaikuttivat maailmankuvaan. Eurooppa alkoi hiljalleen siirtyä uudelle ajalle. Ajan ongelmiin lukeutuivat poliittinen epävakaus, joka kuvastui muun muassa Konstantinopolin osmanivalloituksessa ja Bysantin valtakunnan lopullisessa murskaantumisessa.


title: Keskiaika

text: Vuonna 1437 Habsburgit saivat haltuunsa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kruunun heikolta Luxemburg-suvulta. Keisarikunta oli sydänkeskiajan kuluessa heikentynyt merkittävästi. Itämeren piirissä vaikuttivat Hansaliitto ja voimakkaat kauppiassuvut. Pohjolassa muodostettiin 1397 Kalmarin unioni, joka yhdisti Ruotsin, Norjan ja Tanskan yhteiseen liittoon. Tanska oli liiton hallitseva osapuoli ja tilanteeseen tyytymätön Ruotsi irtautuikin siitä 1523. Norjan ja Tanskan liitto jatkui pitkälle uudelle ajalle.


title: Keskiaika

text: Ranskan ja Englannin välillä käytiin satavuotinen sota. Englantilaiset saivat aluksi merkittäviä voittoja esimerkiksi Agincourtin taistelussa 1415. Heräävä ranskalainen kansallistunne kuvastui esimerkiksi Jeanne d’Arcin toiminnassa. Sota kääntyi lopulta Ranskalle voitolliseksi sen tehokkaan vakinaisen armeijan avulla. Vuodesta 1453 eteenpäin Englannin kruunusta käytiin kiivasta kamppailua kilpailevien sukujen kanssa. Syttyi ruusujen sota, jonka seurauksena Tudorit nousivat valtaan.


title: Keskiaika

text: Espanja syntyi, kun Aragonian Ferdinand II ja Kastilian Isabella menivät naimisiin ja yhdistivät valtakuntansa. Espanjan reconquista saatiin lopulliseen päätökseen 1492, kun kristityt valtasivat Granadan. Samana vuonna Kristoffer Kolumbus etsiessään Intiaa löysi Amerikan. 1498 Portugalin varustama Vasco da Gama löysi meritien Intiaan.


title: Keskiaika

text: Italiassa paavius palasi Roomaan niin sanotusta Avignonin vankeudesta 1397. Paaveja oli Avignoniin siirtymisestä alkaneen katolisen kirkon suuren skisman aikana yhtä aikaa useita. Kiistan loppuminen kuitenkin lujitti Rooman merkitystä. Firenze nousi johtavaksi kaupunkivaltioksi vahvan taloutensa ansiosta. Medicien suku tuki kulttuurin kehitystä ja syntyi renessanssina tunnettu ilmiö.


title: Keskiaika

text: Idässä osmanit valloittivat Konstantinopolin 1453. Bysantin valtakunta tuhoutui. Venäjällä Kultainen orda vetäytyi. Iivana III loi pohjan nyky-Venäjän synnylle. Bysantin kukistumisen myötä Moskova alkoi nähdä itsensä kolmantena Roomana.


title: Keskiaika

text: Keskiajan väestömäärästä ei ole varmoja tilastotietoja. On arvioitu, että koko Euroopan väkiluku vuonna 650 oli noin 18 miljoonaa, vuonna 1000 noin 38,5 miljoonaa ja vuonna 1350 noin 75,5 miljoonaa. Väestö siis kaksinkertaistui 350 vuoden jaksoissa. Vuoden 1000 jälkeen suurin osa kasvusta tapahtui Pohjois-Euroopassa, jonka väestö kasvoi vuoden 1000 noin 12 miljoonasta vuoden 1350 noin 35,5 miljoonaan. Vuoden 1350 tienoilla tapahtui kuitenkin jyrkkä käänne, kun musta surma vei Euroopan väestöstä noin kolmasosan. Tautikuolleisuudessa oli alueellisia ja yhteiskuntaluokkien välisiä eroja, joten paikoin kuolleiden osuus oli vieläkin suurempi. Väestökato jäi myös pysyväksi, sillä saman taudin uudet epidemiat surmasivat useasti nuorten ikäluokkia 1300-luvun loppupuolella.


title: Keskiaika

text: Vaikka renessanssi palauttikin paljon antiikin taiteellisia ja tieteellisiä käsityksiä käyttöön, muutos keskiaikaan ei ollut läheskään niin jyrkkä kuin renessanssin oppineet antoivat ymmärtää. Yksi näistä käsityksistä on ajatus, että keskiajalla ei juuri tapahtunut tieteiden ja tekniikan kehitystä, koska katolinen kirkko usein jarrutti kaikenlaista kehitystä esimerkiksi luonnontieteissä peläten kehityksen ja uusien ajatusten uhkaavan valta-asemaansa. Toisaalta keskiajan kirkon luostarit ja niiden koulut olivat oikeastaan ainoa paikka, missä oli mahdollista saada opetusta yliopistojen lisäksi, jotka olivat myös tiiviissä yhteydessä kirkkoon. Esimerkiksi logiikan tutkimus eteni keskiajan yliopistoissa voimakkaasti.


title: Keskiaika

text: Keskiajan Euroopassa omaksuttiin myös muualta useita keksintöjä, kuten kompassi, silkki ja paperi, mutta kehitettiin myös omia laitteita, kuten katalonialainen ahjo ja edelleen masuuni. Arabialaisista kirjoituksista saatiin tietoa muun muassa linsseistä. Viljelyssä otettiin käyttöön pyöräaura, hevosen valjaat ja kolmivuoroviljely, viljan jauhamisessa ja muussa työssä tuuli- ja vesimyllyt. 1200-luvulla keksittiin myös kellokoneisto. Fibonacci esitteli vuonna 1202 arabialaiset numerot. Lumpuista alettiin valmistaa paperia jo 1100-luvulla. Sodankäynnissä ja kaivostoiminnassa otettiin käyttöön Kiinassa keksitty ruuti, jonka ensimmäinen tunnettu kirjallinen valmistustapa Euroopasta on peräisin Roger Baconilta 1260-luvulla. 1200-luvulta alkaen monet antiikin aikaiset keksinnöt löydettiin uudelleen, ja varsinkin sisterssiläismunkit tulivat tunnetuiksi taitavina arkkitehteina, rakentajina, insinööreinä ja metallurgeina.


title: Keskiaika

text: Kaupankäynnin ja kaupunkien voimakas kasvu tuli mahdolliseksi, kun ylimystön välinen yksityissodankäynti sydänkeskiajalla väheni ja kun monarkiat vahvistuivat. Se mahdollisti porvariston nousuun merkittäväksi yhteiskunnalliseksi tekijäksi. Kirkko pyrki kuitenkin sanelemaan liiketoiminnan rajat ja se suhtautui kielteisesti rahallisen voiton saamiseen. Ajatteluun kuului, että kunkin säädyn oli saatava sellainen elintaso, johon sääty oikeuttaa, mutta ei enempää. Siten esimerkiksi kauppias ei saanut rikastua aatelismiestä rikkaammaksi.