title: Walt Disney

text: Disney päätti palata tekemään pilafilmejä elokuvateattereille. Hän sai newyorkilaisen piirrosfilmien levittäjän kiinnostumaan velkojilleen Kansas Cityyn jääneestä keskeneräisestä "Alice’s Wonderland" -filmistä, ja levittäjä tilasi Disneyltä kuusi uutta filmiä 1 500 dollarilla kappaleelta. Waltin veli Roy oli tuolloin losangelilaisessa veteraanisairaalassa toipumassa tuberkuloosista. Walt haki veljensä sairaalasta, ja he ryhtyivät tekemään Liisa-elokuvasarjaa avustajiensa ja Kansasista kutsutun Virginia Davisin kanssa setänsä rahallisen tuen turvin. He nimesivät studionsa Disney Brothers Studioksi, josta tuli vuonna 1926 Walt Disney Studio. Ensimmäinen Liisa-elokuva valmistui vuonna 1924.


title: Walt Disney

text: Näyttelijöitä ja piirroksia yhdistelevät Liisa-elokuvat menestyivät, ja Walt kutsui ystävänsä Ub Iwerksin piirtäjäksi voidakseen itse keskittyä käsikirjoituksiin. Yhteistyö toimi hyvin, ja elokuvien taso parani filmi filmiltä, mutta levitysyhtiö vähensi rahapulaansa vedoten Disneyn maksut puoleen entisestä. Lopulta Disney Brothers Studio sai paremman sopimuksen, ja yhtiö saattoi palkata lisää työvoimaa.


title: Walt Disney

text: Liisa-elokuvien ideat alkoivat ehtyä. Universal Pictures halusi Disneyn tekevän piirrossarjan, jonka pääosassa olisi jänis, joten Disneyn seuraava piirroshahmo oli Osku Kani (Oswald the Lucky Rabbit). Vuonna 1927 valmistunut jakso ”Isiparka” ei kuitenkaan tyydyttänyt elokuvayhtiötä, jonka mielestä Osku ei ollut hauska eikä persoonallinen eikä elokuvassa ollut kunnon juonta. Disney kuunteli kritiikkiä tapansa mukaan tarkasti ja ryhtyi parantelemaan hahmoa ja tuotantoprosessia. Osku-elokuvat saivatkin suopean vastaanoton niin kriitikoilta, kollegoilta kuin yleisöltäkin, ja Osku-hahmoa alettiin käyttää myös mainonnassa. Elokuvien tuotoilla Disneyn veljekset ostivat itselleen uudet talot. Levitysyhtiön johtaja Charles Mintz kuitenkin juoni Oskun tekijänoikeudet Waltilta itselleen, ja Disneyt joutuivat luopumaan Osku-elokuvien teosta.


title: Walt Disney

text: Viimeisiä Osku-elokuvia tehdessään Disney ja Iwerks kehittivät vuonna 1928 uuden hahmon, Mikki Hiiren. Iwerks antoi hahmolle ulkonäön ja liikkeen, ja Disneylta se sai luonteen ja äänen. Mikille kaavailtiin alun perin nimeksi Mortimer, mutta Disneyn vaimo Lillian ehdotti nimeä Mickey. Mikki ja Minni Hiiri esiintyivät ensi kerran mustavalkoisessa piirretyssä "Lentokonehullu" (1928). Animaatio ei kuitenkaan vakuuttanut elokuvayhtiöitä, kuten ei sen seuraajakaan "Ratsastava karjapaimen" (1928), eikä Disney löytänyt niille levittäjää. Disneyn täytyi keksiä jotain täysin uutta. Koska äänielokuva oli edellisenä vuonna mullistanut koko Hollywoodin, Disney ryhtyi tekemään ensimmäistä piirrettyä äänielokuvaa. Pitkän ja turhauttavan kaupustelun jälkeen marraskuussa 1928 sai vihdoin ensi-iltansa "Höyrylaiva Ville", joka oli ensimmäinen piirroselokuva, jossa on synkronoitu ääniraita. Disney esittää siinä itse muun muassa Mikin ja Minnin äänet. Lyhyt elokuva sai lehdiltä kiitosta teknisestä toteutuksestaan, hauskuudestaan ja kekseliäisyydestään.


title: Walt Disney

text: Newyorkilaiset levitysyhtiöt vakuuttuivat "Höyrylaiva Villen" yleisönsuosiosta ja tarjoutuivat ostamaan Disneyn filmit tai palkkaamaan hänet, mutta Disney oli päättänyt pysyä itsenäisenä. Disney teki lopulta sopimuksen liikemies Pat Powersin kanssa: Powers myi Disneylle Cinephone-äänijärjestelmän ja alkoi levittää Disneyn elokuvia 10 prosentin palkkiota vastaan. Disney lisäsi äänen myös aiemmin tehtyihin Mikki Hiiri -elokuviin ja teki uusia.


title: Walt Disney

text: Mikki Hiiren kasvavasta menestyksestä huolimatta Disney halusi tehdä muunkinlaisia lyhytelokuvia. Hän aloitti sarjan musiikillisia yhden kelan animaatioelokuvia nimeltä "Hassunkuriset sinfoniat", joista ensimmäinen oli "Luurankotanssi" (1929). Ub Iwerks kuitenkin lähti yllättäen Disneyn studiolta vedoten taiteellisiin erimielisyyksiin. Disney osti itsensä ulos sopimuksesta epärehellisen Pat Powersin kanssa ja solmi levityssopimuksen Columbia Picturesin kanssa vuonna 1930. Iwerksin lähdön seurauksena Disney alkoi lähettää nuoria animaattoreitaan opiskelemaan piirtämistä Chouinardin taideinstituuttiin, jonka johtoon hän myöhemmin nousi.


title: Walt Disney

text: Mikki Hiiri alkoi pian seikkailla myös sarjakuvissa, joita piirsi etenkin Floyd Gottfredson. Mikki pohjautui osittain Disneyn omaan luonteeseen, ja Disney myös piti tarkkaa huolta Mikin johdonmukaisesta käyttäytymisestä. Disneyn studio laajeni, ja Disney kehitti uusia tuotantotekniikoita, kuten animaatioiden esikatselu ja tarinataulut. Menestyksestä huolimatta Disney ei jäänyt työstään vieläkään rahallisesti voitolle, joten hän jätti Columbian ja teki levityssopimuksen United Artistsin kanssa.


title: Walt Disney

text: Vuonna 1932 Disney lisäsi "Hassunkurisiin sinfonioihinsa" uuden elementin: värin. Disney sai ensimmäisen Oscar-palkintonsa värijakson sisältäneestä elokuvasta "Kukkia ja puita" ja erikois-Oscarin Mikki Hiiren luomisesta. Vuonna 1933 syntyi "Kolme pientä porsasta", jonka tunnuslaulusta ”Pahaa sutta ken pelkäisi” tuli suuri hitti.


title: Walt Disney

text: Vuonna 1934 Walt Disneyn palveluksessa oli jo 187 työntekijää ja Mikin rinnalle oli tullut muita hahmoja, kuten Aku Ankka, Hessu Hopo ja Pluto-koira. Disney kuvaili suhtautumistaan animaatioon näin:


title: Walt Disney

text: Vuonna 1934 Disney vakuuttui siitä, että hänen olisi tuotettava pitkä piirroselokuva. Hän valitsi elokuvansa aiheeksi Lumikin, jonka mykkäelokuvaversion hän oli nähnyt nuorena poikana. Disney kokosi suuren tekijäjoukon piirtämään Lumikkia lyhytelokuviensa rinnalla ja otti sitä varten käyttöön uusia tuotantotekniikoita, kuten monitasokameran. Vihdoin joulukuussa 1937 tuli ensi-iltaan ”Waltin hulluna unelmana” pidetty "Lumikki ja seitsemän kääpiötä", joka oli ensimmäinen yhdysvaltalainen täyspitkä piirroselokuva. Vaikka elokuvan teko oli vähällä keskeytyä budjetin ylityttyä, "Lumikista" tuli suurmenestys ja tuotti siihen sijoitetut rahat moninkertaisesti takaisin.


title: Walt Disney

text: Lumikin menestyksen myötä Disney päätti suunnata studionsa luovan panoksen pitkiin elokuviin. Vanha studio oli käynyt pieneksi vanhaan kortteliinsa, ja Disneyn veljekset ostivat uudet tilat Burbankin Buena Vista Streetiltä vuonna 1938. Walt suunnitteli Burbankin tontille kolmikerroksisen studion, jossa työskentelyolosuhteet olivat mukavat ja kaikki oli kalusteita myöten suunniteltu varta vasten animaatiotyötä ajatellen.


title: Walt Disney

text: Lumikin jälkeen Disney alkoi tuottaa samanaikaisesti kolmea uutta pitkää piirroselokuvaa. Ensin julkaistiin "Pinokkio" (1940), sitten "Fantasia" (1940) ja viimeisenä sodan viivästyttämä "Bambi" (1942). Kunnianhimoiset ja kalliit elokuvat eivät kuitenkaan saavuttaneet yhtä suurta suosiota kuin rakastettava "Lumikki", ja ne jäivät tappiollisiksi. Ennen "Bambin" valmistumista Disney ehti tehdä myös pienen budjetin elokuvan "Dumbo" (1941), joka kuitenkin menestyi erinomaisesti ja tuotti yhtiölle voittoa. 1940-luvun alku oli Disney-studioille muutenkin vaikeaa aikaa. Vuonna 1941 studion työntekijät menivät lakkoon, ja vaikka lakko oli suhteellisen lyhyt, Walt Disney menetti luottamuksensa järjestäytyneeseen työvoimaan.


title: Walt Disney

text: Disney-yhtiö tuotti toisen maailmansodan aikana hallitukselle opetuselokuvia ja sotapropagandaelokuvia, kuten "Victory Through Air Power" (1943) ja "Führerin kasvot" (1943). Näiden ja Walt Disneyn Etelä-Amerikan-matkan tuloksena syntyneiden elokuvien "Oppitunti" (1942) ja "Kolme caballeroa" (1944) tuottojen avulla studio pysyi pystyssä vaikeiden sotavuosien ajan, vaikka yhtiön pankkivelka olikin kasvanut jo neljään miljoonaan dollariin.


title: Walt Disney

text: Rahapulasta kärsinyt Disney tiesi uuden täyspitkän piirroselokuvan valmistuvan liian hitaasti yhtiön taloustilanteeseen nähden, joten hän yhdisti piirrettyyn elokuvaan näyteltyjä jaksoja elokuvissaan "Vanhoja tarinoita" (1946) ja "Pieni musta lammas" (1948). Disney harkitsi myös mainoselokuvien ja opetuselokuvien tekemistä, mutta luopui ajatuksesta ja päätti pitää yhtiön yksinomaan viihdealalla. Disney oli alkanut myös kerätä Alaskasta filmiaineistoa, josta hän teki 27-minuuttisen luontoelokuvan "Hyljesaari" (1948). Elokuva sai Oscar-palkinnon parhaana lyhytelokuvana, ja rohkaistunut Disney ryhtyi tekemään lisää luontofilmejä.


title: Walt Disney

text: Yhtiön rahatilanne ei kuitenkaan ollut vieläkään parantunut, joten Disney joutui säästämään palkoissa ja tuotantokuluissa. Hän päätti palata pitkiin piirroselokuviin, ja studion parhaat animaattorit alkoivat keskittyä "Tuhkimon" tekemiseen. Samalla Disney toteutti ensimmäisen kokonaan näytellyn kokoillan elokuvansa "Salainen aarresaari" (1950). 1940-luvun lopulla Disney oli myös alkanut hahmotella omaa huvipuistoa Kaliforniaan, vaikka Roy-veli vastustikin ajatusta liian kalliina.


title: Walt Disney

text: "Tuhkimo" (1950) oli menestys, samoin kuin "Aarresaari" ja Disneyn uudet luontofilmit. Yhtiö selviytyi veloistaan, ja Disney sai takaisin vanhan optimisminsa. "Liisa Ihmemaassa" (1951) tuotti kuitenkin taas tappiota ja oli Disneylle turhauttava kokemus, sillä hänen kätensä olivat liian sidotut klassikkotarinan suhteen. Liisaa seurasi "Peter Pan" (1953) ja näyteltyjä seikkailuelokuvia kuten "Sukelluslaivalla maapallon ympäri" (1954), sekä "Tosielämän seikkailut" -sarjan luontoelokuvia, joista menestynein oli täyspitkä "Erämaa elää" (1953).


title: Walt Disney

text: Disney oli tarkka siitä, että hänen nimensä kuvasi yhtiön yksilöllisyyttä ja ainutlaatuisuutta, ja hänelle oli tärkeää myös oman yhtiönsä yhteishenki. Hän kertoi studionsa työntekijöille yhtiön kokouksessa 1950-luvulla:


title: Walt Disney

text: Vuonna 1954 Disney aloitti ABC-kanavalla viikoittaisen televisio-ohjelmansa nimeltä "Disneyland", jonka hän itse juonsi. Vuonna 1955 Disney aloitti televisio-ohjelman nimeltä "Mikki Hiiri -kerho", mikä oli ensimmäinen kerta kun Disney oli suunnitellut viihdettä nimenomaan lapsille. Ohjelmassa näytettiin lapsia ympäri maailmaa, sekä Aku Ankka- ja Mikki Hiiri -piirrettyjä. Ohjelman avulla Disney onnistuikin tuomaan syrjässä olleen Mikki Hiiren takaisin kansakunnan tietoisuuteen.


title: Walt Disney

text: 17. heinäkuuta 1955 Disney avasi Disneyland-teemapuiston Anaheimissa. Puisto oli odotettua suurempi menestys, sillä jo seitsemän ensimmäisen viikon aikana puistossa vieraili miljoona ihmistä. Kun myös studion pitkät elokuvat menestyivät hyvin, Walt Disney oli vihdoin saavuttanut taloudellisen vakauden, vaikka raha olikin taiteilijaluonteiselle Disneylle aina ollut omien sanojensa mukaan vain väline eikä itseisarvo.


title: Walt Disney

text: Disneyland oli Walt Disneylle aina hyvin tärkeä. Hänellä oli tapana kävellä puistossa lauantaisin tavallisten vieraiden joukossa, ja hän mietti jatkuvasti uusia tapoja kehittää puistoa. Aluksi Disneylle riitti yksi huvipuisto Kaliforniassa, mutta vuonna 1958 hän alkoi harkita huvipuistotoimintansa laajentamista myös itärannikolle – selvitysten mukaan paras paikka uudelle huvipuistolle olisi Florida. Disney alkoikin kaavailla Floridaan jättimäistä utopistista projektia, jonka keskus olisi tulevaisuuden kaupunki nimeltä Epcot (Experimental Prototype Community of Tomorrow). Koko alueesta oli tarkoitus tulla 111 neliökilometrin laajuinen lentokenttineen ja teemapuistoineen. Disneyn kuolema 1966 hautasi kaupunkisuunnitelman, mutta sen pohjalta Floridan Walt Disney Worldiin avattiin vuonna 1982 edistyksellistä teknologiaa ja kansainvälistä kulttuuria esittelevä Epcot-teemapuisto.


title: Walt Disney

text: Disneyn suurimmaksi elokuvamenestykseksi nousi vuoden 1964 elokuva "Maija Poppanen", ja Disney oli tuolloin saavuttanut perhe-elokuvillaan niin yleisön kuin kriitikoidenkin suursuosion. Vuonna 1962 Disney perusti ja suunnitteli Kalifornian taideinstituutin (CalArts) yhdistämällä Chouinardin taideinstituutin ja Los Angelesin musiikkiopiston Conservatory of Musicin. Disney osallistui myös joidenkin New Yorkin maailmannäyttelyyn osallistuneiden näyttelyjen suunnitteluun 1964–1965.


title: Walt Disney

text: Vuonna 1925 Disney tapasi Lillian Boundsin, joka oli tullut Disney Brothers Studiolle piirtäjäksi ja värittäjäksi. Waltin Roy-veli oli juuri mennyt naimisiin, ja myös Walt ja Lillian menivät naimisiin 13. heinäkuuta 1925. Walt ja Lillian Disneyllä oli kaksi lasta, Diana (s. 1933) ja Sharon (adoptoitu 1936). Vuonna 1938 veljekset kutsuivat vanhempansa Portlandista asumaan luokseen Etelä-Kaliforniaan. Pian muuton jälkeen Waltin äiti Flora kuoli tapaturmaisesti uuden talonsa uunin vian seurauksena, mistä Walt syytti pitkään itseään. 1940-luvun lopulla Walt ja Lillian lapsineen muuttivat uuteen, tilavaan kotiin Carolwood Driven omakotialueelle. Junista innostunut Disney rakennutti suurelle tontilleen 800-metrisen pienoisrautatien mittakaavassa 1:8.


title: Walt Disney

text: Disney tuki republikaanista puoluetta ja lahjoitti rahaa republikaanisen puolueen presidenttikampanjoihin jo 1940-luvulta lähtien. Hän oli myös aktiivinen antikommunisti.


title: Walt Disney

text: Disney oli ulkoisesti sosiaalinen ihminen, mutta hänen työtoverinsa ovat kuvanneet Disneytä myös vaikeaselkoiseksi ja kärttyisäksi. Hän ei pitänyt julkisista tilaisuuksista ja kieltäytyi niistä lähes aina. Disneyllä oli tapana juoda alkoholia iltaisin työpäivän päätteeksi, minkä vuoksi studion kokoukset sovittiin aamuksi tai alkuiltapäväksi. Disney katsoi mielellään baseballia ja harrasti nurmikeilailua myöhempinä vuosinaan. Disneyt matkustelivat aina paljon eri puolilla maailmaa.


title: Walt Disney

text: Walt Disney oli koko aikuisikänsä ketjupolttaja mutta piti huolta siitä, ettei koskaan polttanut lasten lähettyvillä. Vuoden 1966 marraskuussa Disneyn vasemmasta keuhkosta löytyi syöpäkasvain, ja viisi päivää myöhemmin selvisi, että syöpä oli levinnyt koko vasempaan keuhkoon. Keuhkon poiston jälkeen lääkärit arvioivat Disneyllä olevan puolesta kahteen vuoteen elinaikaa. Marraskuun 30. päivänä Disney menetti kotonaan tajuntansa ja kuoli St. Josephin sairaalassa joulukuun 15. päivänä. Disney tuhkattiin. Hänen muistomerkkinsä on Kaliforniassa Glendalessa Forest Lawn Memorial Parkissa.


title: Walt Disney

text: Disney kirjoitti näyttelijä Kurt Russellin nimen hieman ennen kuolemaansa. Russellkaan ei tiedä mitä Disney viestillään tarkoitti.


title: Walt Disney

text: Disneyn kuoleman jälkeen syntyi huhu, että Disneyn ruumis olisi syväjäädytetty ja laitettu Disneylandin "Pirates of the Caribbean" -veneajelun alle palautettavaksi tulevaisuudessa eloon parantuneen lääketieteen keinoin. Huhun alkuunpanijasta ei ole tietoa, mutta se ilmestyi lehdissä ensi kertaa tiettävästi vuonna 1969. Paikkansapitämättömän kaupunkitarinan synnylle oli tulevaisuuden teknologiasta kiinnostunut Disney itsekin antanut pohjaa.


title: Walt Disney

text: Disneyn muistokirjoituksissa yhdysvaltalaiset lehdet kutsuivat häntä muun muassa ”maailman kuuluisimmaksi viihdyttäjäksi ja mahdollisesti maailman tunnetuimmaksi epäpoliittiseksi julkiseksi hahmoksi”. Disneyn elokuvat olivat tuottaneet jo hänen elinaikanaan noin 400 miljoonaa dollaria, ja Disney-kirjat, levyt ja muut oheistuotteet myivät kymmeniä miljoonia vuosittain. Disney uudisti animaation ja teki siitä taiteenlajin, joka korosti luonnetta, kerrontaa ja tunnetta. Hänellä oli monipuolinen vaikutus kulttuuriin, ja hän vaikutti animaatioillaan suuresti amerikkalaisten käsitykseen omasta historiastaan ja toisaalta toi tekniikan kehityksen kuten avaruustutkimuksen amerikkalaisten suosioon. Hän loi vuoden 1948 elokuvallaan "Hyljesaari" luontodokumentin lajityypin. Disney edisti luonnonsuojelua tehdessään eläinhahmoistaan sympaattisia: esimerkiksi "Bambi" käynnisti Yhdysvalloissa keskustelun metsästyksestä. Disney myös yhdisti korkeakulttuurin ja viihteen "Fantasiassa" ja toi amerikkalaisille uudenlaiseksi huvittelupaikaksi Disneyland-puiston, joka oli ensimmäinen teemapuisto. Myös Disneyn tapa yhdistää kaikki monipuolinen viihdealan toimintansa yhden yrityksen alaisuuteen oli vallankumouksellinen.


title: Walt Disney

text: Kriitikoiden mielestä Disney pyrki huvipuistoillaan korvaamaan todellisen maailman keksityllä ja kutsuivat tätä ”disneystämiseksi”. Toisen maailmansodan jälkeen Disneyn elokuvat eivät enää saaneet kriitikkojen suosiota, vaan häntä pidettiin kaupallisena massataiteilijana, joka oli tehnyt koko kulttuurista lapsellisen ja satuklassikoistakin vaarattomat. 1960-luvun Yhdysvaltain poliittisessa ilmapiirissä intellektuellit näkivät konservatiivisen Disneyn takapajuisuuden symbolina.


title: Walt Disney

text: Disneyn huhuttiin olevan antisemitisti, ja huhut vain vahvistuivat Disneyn kuoltua. 1930-luvulla Disney kutsui saksalaisen ohjaajan Leni Riefenstahlin vieraakseen Hollywoodiin promotoimaan tämän "Olympia"-elokuvaa. Kristalliyöstä huolimatta Disney ei perunut kutsuaan. Elämäkertoja Neal Gablerin mukaan Disney ei ollut antisemitisti, vaikka hänellä oli ollut huonoja kokemuksia uransa alussa yksittäisistä juutalaisista. Disney antoi muun muassa rahaa useisiin juutalaisiin hyväntekeväisyyskohteisiin. Käsityksen Disneyn antisemitismistä aloittivat eräät hänen erottamansa työntekijät sekä se, että Disneyn antikommunistisissa tuttavissa oli antisemitistejä. Disneyn huhuttiin olevan myös rasisti. Gablerin mukaan Disney ei kuitenkaan yksityiselämässään osoittanut mitään vihaa tai halveksuntaa mitään vähemmistöä kohtaan, vaikka käyttikin suvaitsemattomia sanontoja. Disney myös palkkasi uransa aikana ihmisiä kaikista väestöryhmistä.


title: Walt Disney

text: Disneylle myönnettiin yhteensä 26 henkilökohtaista Oscar-palkintoa. Tuottaja-Oscarien lisäksi Disney sai kolme erikois-Oscaria muun muassa Mikki Hiiren luomisesta, sekä Irving G. Thalbergin muistopalkinnon. Disney sai myös 1964 Yhdysvaltain presidentiltä Lyndon B. Johnsonilta Presidentin vapaudenmitalin, joka on korkein amerikkalaiselle siviilihenkilölle myönnettävä kunniamerkki. Disney sai parhaan elokuvasarjan tuottajan Emmy-palkinnon vuonna 1956 sarjasta "Walt Disney's Wonderful World of Color". Hänelle myönnettiin lisäksi kolme Golden Globe -palkintoa sekä Cecil B. DeMille -palkinto vuonna 1953.


title: Walt Disney

text: Disney sai yhteensä 26 henkilökohtaista Oscar-palkintoa, joista 25 elinaikanaan:


title: Uusheräys

text: Uusheräys on lestadiolaisuuden suunta, joka syntyi 1900-luvun alun lestadiolaisuuden hajaannuksessa. Nimensä mukaisesti se vaati liikkeeseen uutta herätystä. Liike on ollut alusta asti yleensä hyvin innokas tukemaan Suomen Lähetysseuran tekemää lähetystyötä. Uusheräys julkaisee omaa lehteä nimeltä "Lähettäjä".


title: Uusheräys

text: Uusheränneitä oli vuonna 2012 lestadiolaisuuden tutkija, kirkkohistorian professori Jouko Talosen arvion mukaan yhteensä noin 3 000 maailmassa, joten se on viidenneksi suurin lestadiolaisuuden haara maailmassa. Talosen arvioiden mukaan liikkeen kannatus oli säilynyt samana vuoden 2001 arviosta. Uusheränneitä oli 2000-luvun vaihteessa lähinnä Suomessa ja Norjassa, mutta pieniä määriä myös Amerikassa rauhansanalaisuuden (ALC) sisällä.


title: Uusheräys

text: Lestadiolainen herätysliike jakaantui 1900-luvun vaihteen suuressa hajaannuksessa viiteen osaan, joiden nimet ovat vanhoillislestadiolaisuus, esikoislestadiolaisuus, uusheräys, narvalaisuus ja samperilaisuus. Uusheräys, narvalaisuus ja samperilaisuus erkaantuivat itsenäisiksi lestadiolaisuuden haaroiksi vuosina 1897-1898. Esikoislestadiolaisuus erkani vanhoillislestadiolaisuudesta Amerikassa jo vuonna 1894, mutta Euroopassa vasta noin vuonna 1900. Vuonna 1908 samperilaisten johtajan Heikki Sandbergin kuoltua samperilaiset liittyivät uusheräykseen. Narvalaisuuteen liittyi paljon uusheränneitä erityisesti Pietarissa. Narvalaisia oli aluksi hyvinkin paljon, mutta narvalaisten määrä ja toiminta laantui kiihkeän alun jälkeen hyvin nopeasti, niin että 1920-luvulla narvalaisuuden molemmat suuntaukset - lindströmiläisyys ja kumpulaisuus - lakkasivat jo käytännössä olemasta. Vanhoillislestadiolaisuuden ja uusheräyksen välillä käytiin rajankäyntiä Norjassa vuonna 1907 ja Vesisaaressa vielä 1913-1914. Amerikassa uusheräys erkaantui vanhoillislestadiolaisuudesta noin 1901-1902.


title: Uusheräys

text: Uusheräys sai alkunsa 1800-luvun lopussa Kittilässä. Uudenheräyksen kirkkoherra K. A. Heikel kirjoittaa liikkeen alusta: "Tämä nk. uusi heräys on saanut alkunsa Jumalan sanan ja rukouksen kautta Kittilän seurakunnassa talvella 1894-1895. Sieltä se on maallikkosaarnaajain kautta levinnyt Ouluun, Helsinkiin ja moniin maaseutuihin". Muita tunnettuja uudenheräyksen saarnamiehiä olivat Fredrik Paksuniemi sekä Pietari Hanhivaara. Myös Väinö Havas toimi uudessaheräyksessä, kunnes siirtyi vanhoillislestadiolaisuuteen.


title: Uusheräys

text: Uusheräyksen oppi erosi muista lestadiolaisuuden suunnista erityisesti käytäntöön otetulla opilla lain kolmannesta käytöstä. Etenkin Kittilän saarnaajat katsoivat tällöin liiallisen evankelisuuden pilanneen kristillisyyden. Uudestiheränneet korostivat lakia herättämään kristillisyyttä ja halusivat rajoittaa synninpäästön käyttöä. Lain kolmas käyttö otettiin käytäntöön. Koko lestadiolaisuutta vaadittiin heräämään uudesti. Vanhoillinen suuntaus ei hyväksynyt uuttaheräystä, koska heidän mukaansa heränneen ei enää tarvitse herätä. Uusheräyksellä oli myös väljempi seurakuntaoppi muihin pääsuuntauksiin verrattuna.


title: Uusheräys

text: Uusheräyksen itsenäistymisajankohtana pidetään vuosia 1896-1898, jolloin sitä kannattavat saarnamiehet aloittivat järjestelmälliset lähetysmatkansa. Kittilästä käsin se saavutti pian kannatusta Itä-Lapissa sekä Rovaniemen, Kemijärven ja Sallan seudulla. Pohjanlahden rannikolla se sai jonkin verran kannatusta Siika-, Pyhä- ja Kalajokivarsilla, runsaammin Etelä-Pohjanmaalla ja Porin seudulla. Karjalassa tästä lestadiolaisuuden oppositioliikkeestä tuli pian enemmistöliike. Venäjällä Pietarissa oli lestadiolaisia ennen suurta hajaannusta eri arvioiden mukaan 700-1500. Pietarin lestadiolaisista melkein kaikki liittyivät ensin uusheräykseen 1897-1898, mutta pian sen jälkeen valtaosa Pietarin uusheränneistä liittyi narvalaisuuteen.


title: Uusheräys

text: Lyhyen aikaa 1901-1914 USA:ssa Hockinsonissa oli uusheränneillä oma kirkko nimeltä "United Peace Church", jonka perustaja ja ainoa pastori oli Pietari (Peter) Kopra (1865-1914) kuolemaansa asti. United Peace Churchin ainoa kirkkorakennus rakennettiin Hockinsoniin Washingtonin osavaltioon lähelle vanhoillislestadiolaisten kirkkorakennusta.


title: Uusheräys

text: Uusheräyksen organisoitu toiminta kiteytyi pakanalähetystyön ympärille, mistä tuli uutta ryhmää integroiva tekijä. Vuonna 1907 syntyi virallinen organisaatio, kun liike perusti Suomen Lähetysseuran yhteyteen oman haaraosastonsa nimellä Laestadiolainen Haaraosasto, jonka nimi oli vuodesta 1956 lähtien Lestadiolaisten Lähetysyhdistysten Keskusliitto. Liitolle syntyi myöhemmin eri puolille maata paikallisosastoja, jotka ottivat hoitaakseen aiempien epävirallisten toimintapiirien tehtävät. Osa uusheränneistä halusi kuitenkin itsenäisempää toimintaa ilman yhteistyötä Suomen Lähetysseuran kanssa.


title: Uusheräys

text: Martti E. Miettisen ja Arvi Merikallion johdolla itsenäisempää toimintaa kannattava oppositio perusti Suomen lestadiolaisen lähetysyhdistyksen ja erkani muusta uusheräyksestä vuonna 1938. Vuonna 1940 ryhmät kuitenkin liittyivät takaisin yhteen. Kiistat itsenäisemmästä toiminnasta kuitenkin jatkuivat sodan jälkeen ja johtivat vuonna 1953 hajaannukseen, jossa Kolkuttaja-lehti meni uusheräyksestä erkaantuneelle ryhmälle, jota kutsutaan lehden mukaan Kolkuttaja-suunnaksi. Myöhemmin vuonna 1960 Kolkuttaja-suunta hajosi kahteen osaan, joita kutsutaan peuralaisuudeksi ja kontiolaisuudeksi. Vielä 2000-luvun vaihteessa joitakin kontiolaisia oli vielä olemassa, mutta peuralaisuus oli lakannut jo olemasta. Peuralaisuus sai nimensä Eskil Peuran mukaan ja kontiolaisuus Heikki Kontion mukaan.


title: Uusheräys

text: Liikettä yhteen kokoaviksi vuotuisiksi tilaisuuksiksi muodostuivat Haaraosaston, myöhemmin Keskusliiton, vuosikokoukset sekä kesäisin vietettävät uusheräyksen kesäseurat. Jatkuvasti järjestettiin myös paikallisia seuroja. 1920-luvulla perustettiin Orpojen Ystäväin Liitto, jonka tukemiseksi perustettiin ompeluseuroja. Vuonna 1919 perustettiin aikakauslehteä nimeltä Vartijan Ääni, ja 1939 aloitti toimintansa Kalajoen Kristillinen Opisto.


title: Uusheräys

text: Amerikan uusheränneet ryhtyivät vuonna 1908 yhteistyöhön Amerikan pikkuesikoisten kanssa, jotka erkaantuivat esikoislestadiolaisuudesta vuonna 1903. Pikkuesikoisten ja uusheränneitten kanssa yhteistyöhön ryhtyi Amerikassa vuonna 1908 myös joitakin vanhoillislestadiolaisia, joiden kanssa he ryhtyivät järjestämään vuosittain yhteisiä suuria seuroja. Suurseuratoimintaan mukaan lähteneitä vanhoillislestadiolaisia ryhdyttiin kutsumaan suurseuralaisiksi ja suurseuralaisuutta vastustaneita vanhoillislestadiolaisia ryhdyttiin kutsumaan heidemanilaisiksi. Vuonna 1928 uusheränneet ja pikkuesikoiset perustivat yhdessä suurseuralaisten kanssa kirkkokunnan nimeltä "Apostolic Lutheran Church of America" (ALCA). ALCA-kirkkokuntaan liittyneet suurseuralaiset vanhoillislestadiolaiset erkaantuivat vanhoillislestadiolaisuudesta 1927-1928 nimikkeellä kirkkokuntalaisuus ("Federation").


title: Uusheräys

text: Edellä mainitusta syystä Amerikassa uusheränneillä on yhteiset seurakunnat (ALC) rauhansanalaisten kanssa ja yhteinen kirkkokunta nimeltä Apostolic Lutheran Church of America (ALCA), joka perustettiin vuonna 1928.


title: Uusheräys

text: Uusheräyksestä erkaantui 1922-1923 pienehkö ryhmä nimeltä heiskaslaisuus saarnaaja Aatu Heiskasen (1886-1941) toiminnan vaikutuksesta. Heiskaslaiset siirtyivät uusheräyksestä skutnabbilaisuuteen ja erosivat luterilaisesta kirkosta.


title: Uusheräys

text: Norjassa uusheräyksellä oli paljon yhteistoimintaa erikiinien kanssa aina vuoteen 1951 asti. Erään näkökulman mukaan erikiinien voidaan siis katsoa erkaantuneen uusheräyksestä vuonna 1951, jolloin yhteistoiminta lopetettiin opillisista syistä. Uusheränneitten ja erikiinien välille syntyi kiistaa muun muassa kasteopista ja perisyntiopista. Vesisaaressa erikiineillä on yhä yhteistyötä uusheräyksen kanssa jossakin määrin. Pykeijassa uusheräyksellä on yhteistyötä esikoislestadiolaisten kanssa. Erikiinit erkaantuivat lundbergilaisista vuonna 1925 ja vanhoillislestadiolaisista jo vuonna 1910.


title: Uusheräys

text: Vuonna 1963 Lestadiolaisten Lähetysyhdistysten Keskusliittoon kuului 31 paikallisosastoa, joissa oli 1594 jäsentä. Tällöin osastojen perustaminen oli vasta aluillaan, eikä toimintaa oltu läheskään kaikilla kannatusalueilla ehditty virallistaa. Samana vuonna Vartijan Ääni -lehden painos oli noin 3500 kappaletta. 1963 olemassa olleet paikallisosastot sijoittuivat alueille, joilla liike sai jo alusta lähtien kannatusta, eli osiin Peräpohjolaa, Oulun eteläpuolelle, Etelä-Pohjanmaalle ja Porin tienoolle sekä Pohjois-Karjalaan. Mitään selkeää kokonaisuutta ei kannatusalueista ollut kuitenkaan muotoutunut.


title: Uusheräys

text: Vuonna 2000 Lestadiolaisten Lähetysyhdistysten Keskusliitto otti itselleen uuden nimen, Lestadiolainen Uusheräys ry. Nykyään (2013) uusheränneiden keskusyhdistyksen nimi on Uusheräyksen Keskusliitto ry tai Uusheräys ry


title: Uusheräys

text: Uusheräys pyrkii vaalimaan Lars Levi Laestadiuksen alulle laittaman herätysliikkeen perintöä. Tarkoituksena on Raamatun ja evankelis-luterilaisen tunnustuksen pohjalta levittää Suomessa elävää kristillisyyttä ja edistää lähetystyötä ulkomailla. Liike julistaa syntien anteeksisaamista Kristuksen kärsimisen ja kuoleman tähden. Erityisesti halutaan kuvata Jeesus Kristus kärsivänä Jumalan karitsana ja ihmistä rakastavana syntisten Vapahtajana. Henkilökohtaista rippiä käytetään, ja sen kautta katuvalle ihmiselle julistetaan kaikki hänen syntinsä anteeksi Jeesuksen nimessä ja veressä.


title: Uusheräys

text: Uusheräyksellä arvioitiin vuonna 2012 olevan kannattajia noin 3 000, jolloin se oli viidenneksi suurin lestadiolaisuuden ryhmä maailmassa. Talosen arvioiden mukaan kannatus oli pysynyt samana vuoden 2001 jälkeen.. Uusheräystä suurempia lestadiolaisuuden ryhmiä ovat vuoden 2012 arvioiden mukaan vanhoillislestadiolaisuus (kannattajia 115 000), esikoislestadiolaisuus (24 000), rauhansanalaisuus (21 000) ja töröläläisyys (4 000).


title: Uusheräys

text: Vuonna 2011 paikallisyhdistyksiä oli 20, ja niihin kuului noin 1100 jäsentä. Liike toimittaa Lähettäjä-lehteä, jonka levikki on 2000. Liikkeen laulukirja on Siionin matkalaulut. Samaa kirjaa käyttää myös rauhan sana, ja se on toteutettu yhteistyössä näiden kahden liikkeen välillä. Uusheräyksen luonteenomaisin toimintamuoto ovat seurat, joita järjestetään sekä kodeissa että uudenheräyksen ja seurakuntien tiloissa. Liike järjestää vuosittain Kesäseurat, joka on liikkeen valtakunnallinen päätapahtuma. Liikkeellä on kansanopisto Kalajoella (Kalajoen Kristillinen Opisto) sekä leirikeskus Heinäkallion leirikoti Kangasalla. Oulussa liikkeellä on omaa opiskelijatoimintaa.


title: Uusheräys

text: Suomessa uusheräyksen vaikutusalueita ovat: Eno, Haapavesi, Hamina, Himanka, Helsinki, Iisalmi, Ilmajoki, Jalasjärvi, Joensuu, Kajaani, Kalajoki, Kangasala, Kemi, Kemijärvi, Kittilä, Kuopio, Kurikka, Kärsämäki, Lahti, Leväsjoki, Merijärvi, Nivala, Nurmes, Oulainen, Oulu, Pyhäjoki, Raahe, Seinäjoki, Sodankylä, Teuva, Tornio, Turku ja Ylivieska. Uusheräyksen keskustoimisto sijaitsee Kurikassa. Uusheräyksellä on ollut toimintaa myös Vaasassa vuodesta 2011 lähtien.


title: Uusheräys

text: Ulkomailla uusheräys toimii yhteistyössä Suomen lähetysseuran kanssa. Sillä on lähettejä Angolassa, Etiopiassa, Senegalissa, Tansaniassa ja Taiwanissa. Se tekee myös lähetystyötä Venäjän Karjalassa, missä se toimii ilman Suomen lähetysseuraa. Työn tuloksena on syntynyt Harlun seurakunta


title: Uusheräys

text: Uusheränneet tukevat "Raamatun sanaan toimintansa pohjaavia" lähetystyöjärjestöjä, kuten esimerkiksi Kansanlähetystä.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuus on yksi lestadiolaisuuden suurissa hajaannuksissa 1900-luvun alkuvuosina syntynyt suuntaus. Se on lestadiolaisuuden suunnista toiseksi suurin maailmassa. Esikoislestadiolaisia oli maailmassa vuoden 2016 arvion mukaan noin 31 000, lähinnä Skandinaviassa ja Yhdysvalloissa. Esikoislestadiolaisia oli Talosen mukaan Suomessa vuonna 2016 noin 12 000.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuuden erottaa muista lestadiolaisuuden suunnista painotus esikoisten seurakuntaan, Lapin vanhimmat, kriittinen suhtautuminen kirkkoon ja papistoon. Suomessa esikoislestadiolaisuuden kannatus painottuu Etelä-Suomen kaupunkeihin.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Yhdysvalloissa tapahtui hajaannus lestadiolaisessa liikkeessä vuonna 1888. Hajaannukseen vaikuttivat opilliset syyt ja saarnaaja Johan Takkisen syrjäyttäminen Calumetin seurakunnan papin vaalissa. Ruotsin Lapin johtava maallikkosaarnaaja Juhani Raattamaa ja muut "Lapin vanhimmat" tukivat Juho Takkista johdonmukaisesti. Syntyneitä erimielisyyksiä pyrittiin korjaamaan Amerikan suuressa sovintokokouksessa. Kokoukseen osallistuivat Takkista kannattaneiden ns. esikoisten lisäksi Finnish Apostolic-Lutheran Congregation ja haalilaiset. Sovintokokouksesta Eurooppaan lähetetyn kirjeen allekirjoittivat 53 seurakunnan edustajat. Sovinto ei kuitenkaan ollut pysyvä. Takkisen kannattajat (esikoiset) järjestäytyivät kirkoksi, jonka nimeksi tuli Raattamaan ehdotuksesta Old Apostolic Lutheran Church.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Euroopassa hajaannus esikoisuuden ja vanhoillisuuden välillä tapahtui 1900-luvun vaihteessa Juhani Raattamaan kuoltua. Esikoiset katsoivat edustavansa alkuperäistä "esikoisten seurakuntaa", jota kaikkien kristittyjen piti kuulla. Esikoislestadiolaisuuteen jäi hajaannuksissa vain muutama prosentti Suomen lestadiolaisista, mutta se on ajan kuluessa kasvanut toiseksi suurimmaksi lestadiolaisuuden suunnaksi. Ruotsin Lapin saarnaajat Samuel Vettasjärvi ja Viktor Appelqvist tekivät vuonna 1902 pitkän lähetysmatkan Etelä-Suomeen. Seuraavana vuonna lähetysmiehinä olivat Isak Niku ja Isak Kuoksu. Näiden saarnamatkojen aikana syntyi raja esikois- ja vanhoillislestadiolaisuuden välille. Vuoden 1911 sovintokokous ei auttanut, ja ero on jäänyt pysyväksi. 1900-luvun alkupuolella esikoislestadiolaiset perustivat Vanha-lestadiolaiskristillisen yhdistyksen (VLKY). Vuonna 1990 nimi vaihdettiin Esikoislestadiolaiset ry:ksi.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuudesta erkani Yhdysvalloissa 1902–1903 suurehko ryhmä nimeltä "pikkuesikoisuus" (nykyään kutsutaan myös "rauhansanalaisuudeksi" (ALC)) saarnaaja John Lumijärven johdolla. Suomen rauhansanalaisuus erkani vanhoillislestadiolaisuudesta vuonna 1934.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuudesta erkani saarnaaja Leevi Älvgrenin johdolla noin vuonna 1965 Suomessa ja Ruotsissa ryhmä nimeltä "leeviläisyys". Yhdysvalloissa ja Norjassa esikoislestadiolaisuudesta erkani 1976 pieni ryhmä nimeltä "niskalaisuus(A)" ja liittyi leeviläisiin. "Niska" oli yleinen sukunimi tuon ryhmän parissa, joten siitä nimitys ryhmälle. Heillä oli saarnaajia Yhdysvalloissa miin muassa Melvin Niska ja Ralph Niska, sekä Norjassa Thoralf Jensen, August Krågh ja Hans Danielsen. Norjan leeviläisyyttä kutsutaan myös nimellä kjöllefjordilaisuus sen paikan nimen mukaan jossa he enimmäkseen asuivat.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Leeviläisyydestä erkaantui 1977 ruotsalaisen saarnaajan Sten Johanssonin johdolla ryhmä nimeltä "steeniläisyys", johon liittyivät osa Ruotsin ja Suomen leeviläisistä, sekä kaikki Norjan ja Yhdysvalloin leeviläiset lukuun ottamatta yhtä naishenkilöä.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Steeniläisyydestä erkaantui 1979 Norjassa ja Yhdysvalloissa ryhmä nimeltä "niskalaisuus(B)" (tai jenseniläisyys) Yhdysvalloilaisen saarnaajan Ralph Niskan ja Norjalaisen saarnaajan Thoralf Jensenin johdolla.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Leeviläisyydestä erkaantui 1994 Suomessa ryhmä nimeltä "sukarilaisuus" saarnaaja Tenho Sukarin johdolla. Sukari syytti leeviläisten enemmistöä mm. hypnoosin hyväksymisestä ja nimitti leeviläisten enemmistöä "hypnoosilaisiksi".


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Sukarilaisuudesta erkaantui 1997 ryhmä nimeltä "viljolaisuus" saarnaaja Viljo Heimanin johdolla.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuudesta erkani vuonna 2016 yhdistyksen sakramenttien omiin käsiin ottamista vastustava ryhmittymä, joka järjestäytyi Esikoiset ry -nimiseksi yhdistykseksi.Kotimaa24 uutisoi 15. elokuuta 2016 esikoislestadiolaisen herätysliikkeen olevan jakautumassa, uusi yhdistys Esikoiset ry perustettiin elokuussa 2016. Kotimaa24:n mukaan uusi järjestö kerää riveihinsä niitä esikoislestadiolaisia, jotka eivät hyväksy vanhan järjestön Esikoislestadiolaiset ry:n vuonna 2015 toteuttamaa sakramenttien ottamista liikkeen maallikkosaarnaajien käsiin. Heinäkuussa 2016 pidettiin kokous, jonka jälkeen ryhdyttiin perustamaan esikoislestadiolaisuuden uutta yhdistystä. Kotimaa24:n mukaan kokous valtuutti vastuunkantajien ryhmän edistämään käytännössä uuden yhdistyksen perustamista.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Hämeenlinnassa pidettiin Kotimaa24:n mukaan 13. elokuuta 2016 niiden esikoislestadiolaisten saarnaajien kokous, jotka eivät voi hyväksyä Esikoislestadiolaiset ry:n sakramenttilinjaa. Kotimaa24:n mukaan osa esikoislestadiolaisuuden Suomen sananpalvelijoista ryhtyy siis palvelemaan uudessa yhdistyksessä. Kokouksesta laaditussa tiedotteessa saarnaajat painottivat, että uudessa yhdistyksessä halutaan edelleen vastaanottaa sakramentit evankelis-luterilaisen kirkon yhteydessä ja toimia muutenkin kirkon sisällä.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Kotimaa24:n mukaan saarnaajien kokouksen viesti oli, että herätysliikkeen jakautuminen ei merkitse uuden yhdistyksen piirissä esikoislestadiolaisuuden teologisen linjan muuttumista. Tiedotteessa saarnaajat kertoivat, että he taistelevat kirkossa esiintyvää liberalismia ja maallistumista vastaan yhdessä kirkon muiden konservatiivien kanssa. Kotimaa24:n mukaan uuden yhdistyksen järjestämiä seuroja tullaan pitämään lähes kaikilla paikkakunnilla, joissa esikoislestadiolaisilla on ollut vakituista toimintaa. Myös lasten pyhäkoulutyötä ja leirejä toteutetaan Suomessa ja Inkerin kirkon seurakunnissa.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Lauantaina 23. heinäkuuta 2016 pidettiin seurakuntakokous Lahdessa Ahtialan koululla. Tiedotteen mukaan paikalla oli noin 750 seurakuntalaista. Kokouksessa käsiteltiin evankelis-luterilaisen kirkon sisäisenä herätysliikkeenä jatkamista, kun vanha liike on ryhtynyt toimittamaan sakramentteja maallikkosaarnaajien voimin. Tiedotteen mukaan kokouksessa päätettiin seuraavat asiat: Syksyllä 2016 rekisteröitiin Esikoiset ry, jonka toiminta alkoi useilla paikkakunnilla.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuuden erottaa muista lestadiolaisuuden suunnista painotus esikoisten seurakuntaan, Lapin vanhimmat, kriittinen suhtautuminen kirkkoon ja pappeuteen sekä yksinkertaisen elämän korostus.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Käsite esikoisten seurakunta löytyy Raamatusta Heprealaiskirjeen 12. luvusta. Juhani Raattamaa puhui kirjeissään paljon esikoisten seurakunnasta. Ensimmäisen kerran esikoisten seurakunta esiintyi Juhani Raattamaan kirjeessä keväällä 1872. Hänen kuoltuaan esikoislestadiolaisuuden saarnaajat puhuivat edelleen esikoisten seurakunnasta ja katsoivat muiden lestadiolaisten jääneen tämän seurakunnan ulkopuolelle. Esikoisten seurakunnan vanhimman tehtävän katsottiin siirtyneen Juhani Raattamaalta Joonas Purnulle.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Ruotsin Lapin seurakunta toimii edelleen äitiseurakuntana, jonka puoleen muiden maiden esikoislestadiolaiset kääntyvät ongelmissaan. Pohjois-Ruotsissa asuvat myös liikkeen johtavat saarnaajat, Lapin vanhimmat, joita seurakunta lähettää matkoille myös muihin maihin.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Lestadiolaisuudessa ilmeni sen alusta saakka voimakasta asketismia. Taustalla on ajatus, jonka mukaan kristityn tulisi jäljitellä Jeesuksen alennuksen muotoa. Myös Laestadius saarnoissaan pitää koreutta syntinä Raamatun mukaisesti (esim. 1 Tim 2:9 ja 1 Piet 3:3.). Vaatimattomuuden ihanne näkyi muun muassa asuntojen sisustuksessa ja ihmisten pukeutumisessa. Kun lestadiolaisuuteen alkoi liittyä parempiosaisia ja sivistyneistöä, aiheutti se herätysliikkeen sisälle luokkaeroja. Muun muassa Lapin vanhinten saarnat aiheuttivat heidän ja "herraskristittyjen" välille ristiriitoja. Erityisesti maaseudulla rikkaimmat lestadiolaiset menivät 1900-luvun hajaannuksessa uuteenheräykseen tai vanhoillislestadiolaisuuteen.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuuden alkuaikoina se arvosteli voimakkaasti kirkkoa ja papistoa, mutta myös kirkon puolelta tuli kritiikkiä ja syytöksiä lahkolaisuudesta. 1930-luvulla piispojen suhtautuminen esikoislestadiolaisiin parani ja myös esikoisten asenne kirkkoa kohtaan avartui. Suurissa hajaannuksissa esikoisuuteen ei liittynyt yhtään lestadiolaista pappia, vaan nämä menivät joko uuteenheräykseen tai vanhoillislestadiolaisuuteen. Tätä kuvastaa hyvin esikoisuuden ensimmäisen ja hyvin pappis- ja kirkkokriittisen vanhimman suhde lestadiolaispappi Aatu Laitiseen. Esikoiset suhtautuivat kielteisesti myös lestadiolaisuuden piirissä toimiviin pappeihin, koska pelkona oli, että papit soluttautuvat herätysliikkeeseen ja muuttavat sen kirkolliseksi. Liike on säilynyt maallikkojohtoisena, mutta kirkkoa pidetään kuitenkin hengellisenä esivaltana, ja se hoitaa sakramenttien jakamista. Esikoislestadiolaiset luonnehtivatkin usein kirkkoa sakramenttien jakajana ja kansan kristillisenä kasvattajana. Usein esikoislestadiolaisilla on paikallisiin seurakuntiin ehtoollisyhteys.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Vuonna 1928 Lahdessa liikkeeseen liittyi ensimmäinen pappi Aulis Zidbäck, mutta vuoden 1932 jälkeen hän erosi liikkeestä, kun häneen myönteisesti suhtautunut lahtelainen saarnaaja Niklas Milén kuoli ja hän koki myös painetta paikallisen papiston taholta lestadiolaisuutensa vuoksi. Zidbäck kyllästyi myös esikoislestadiolaisten kirkkoon ja pappeihin kohdistamaan kritiikkiin. 1940-luvulla esikoislestadiolaisuuteen liittyi jälleen pappi Veikko Kari ja hän kuului liikkeeseen kiinteästi toimien myös saarnaajana.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Nykyisin esikoislestadiolaisuuteen kuuluu "muutamia" pappeja,Blom 2001, s. 122 jotka ovat yleensä lähteneet lukemaan teologiaa liikkeen sisältä vastoin saarnaajien tukea. Esikoislestadiolaiset eivät suhtaudu myönteisesti omasta liikkeestään tulleisiin pappeihin, koska he usein vieroittuvat herätysliikkeestä. Myös kirkon ja "liberaaliteologian" kritiikki on yksi syy pappeuteen ryhtymisen vastustukseen. Toisaalta esikoislestadiolaiset kokevat, että saarnaajana voi toimia elävän uskon omaava henkilö ilman maallista teologista koulutusta; Raamattu lupaa, että kun avaa suun, Pyhä Henki täyttää sen. Maallikkosaarnaajia on Suomessa noin 130.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Ruotsissa ja Norjassa esikoislestadiolaiset maallikkosaarnaajat alkoivat 2000-luvun alussa jakaa ehtoollista ja toimittaa kasteita. Tähän ovat vaikuttaneet kirkon ehtoolliskaavoihin omaksutut katoliset vaikutteet, naispappeuteen liittyvät ongelmat ja kirkon yleinen maallistuminen. Suomessa esikoislestadiolaiset maallikkosaarnaajat ryhtyivät toimittamaan sakramentteja vuonna 2015.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaiset pitävät Martti Lutheria oppi-isänä ja Lars Levi Laestadiusta opetusisänä. Etenkin Laestadiuksen asema on vahvempi kuin muissa suurissa lestadiolaissuunnissa, mikä käy ilmi mm. siinä, että esikoislestadiolaiset lukevat Laestadiuksen saarnan jokaisissa seuroissa. Usein esikoislestadiolaiset puhuvat "Lutherin opista", mutta muuten suhde luterilaisiin Tunnustuskirjoihin on väljempi verrattuna muihin lestadiolaisuuden suuntiin. Laestadiuksen ja Lutherin kirjoituksia arvostetaan paljon, koska niiden koetaan sisältävän arvokkaita opetuksia ja Raamatun selityksiä. Ensisijaisesti opetus pohjautuu kuitenkin aina Raamattuun.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisilla on käytössä synninpäästö. Uskovaiset ovat maan päällä Jeesuksen lähettiläitä, ja voivat todistaa syntien anteeksiantamuksesta. Uskoon ei voi tulla omin avuin, vaan se syttyy Jumalan sanan kuulemisesta.


title: Esikoislestadiolaisuus

text:
Kaste ei esikoislestadiolaisten mukaan pelasta tehtynä tekona ilman henkilökohtaista uskoa.
Lapsella on autuaaksitekevä usko jo ennen kastetta.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaiset kutsuvat pukeutumiskoodiaan ja käytännön elämän ohjeiden noudattamista "kristityn esikuvaksi". Esikoislestadiolaiset naiset eivät käytä koruja eivätkä meikkiä. Miehet taas eivät käytä solmiota. Naiset peittävät seuroissa päänsä huivilla. Kulttuurista esikoislestadiolaisuudessa vieroksutaan erityisesti populaarimusiikkia, teatteria, ja elokuvia. Myös televisioon suhtaudutaan kielteisesti ja sen ohjelmien vaarallisuudesta varoitetaan. Esikoislestadiolaiset "haluavat ottaa vastaan ne lapset, jotka Luoja antaa". Alkoholin ja huumausaineiden suhteen opetetaan täysraittiutta. Sen sijaan tupakointi koetaan uskon elämälle vähemmän vahingolliseksi, ja siitä varoitetaan lähinnä terveydellisin perustein. Edellä mainitut eivät ole dogmeja (opinkappaleita) esikoislestadiolaisille, vaan ohjeita, ns. "kristillisyyden neuvoja", joiden noudattaminen koetaan pikemmin omaksi parhaaksi kuin velvollisuudeksi tai pakoksi. Liike ei erota henkilöitä, jotka ovat "tottelemattomia" näille neuvoille tai muuten jättävät noudattamatta liikkeessä yleisiä ulkonaisia muotoja, mutta heitä saatetaan yksityisesti nuhdella tai kehottaa parannukseen.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Liikkeen piirissä suhtaudutaan myönteisesti yrittäjyyteen ja kannustetaan siihen. Liikkeessä mukana olevien omistamat yritykset muodostavat enemmän tai vähemmän tiiviitä yhteistyöverkostoja. Yrityksillä on erityisen merkittävä rooli rakennusalalla ja kaupan alalla. Myös verkostomarkkinoinnissa on mukana paljon liikkeen jäseniä.


title: Esikoislestadiolaisuus

text:
Esikoislestadiolaisuus on toiseksi suurin lestadiolaisuuden ryhmä maailmassa noin 31 000 henkilöllä. Vanhoillislestadiolaisuus on suurin lestadiolaisuuden ryhmä maailmassa noin 115 000 henkilöllä. Kolmanneksi suurin lestadiolaisuuden ryhmä on esikoisuudesta vuonna 1903 erkaantunut pikkuesikoisuus eli rauhansanalaisuus 21 000 henkilöllä. Neljänneksi suurin on töröläläisyys 4 000 henkilöllä. Viidenneksi suurin on uusheränneet noin 3 000 kannattajalla. Suurimpien lestadiolaisuusryhmien joukkoon kuuluu myös Esikoiset ry noin 1500 kannattajalla.
Suomessa esikoislestadiolaisia on vuonna 2012 professori Jouko Talosen mukaan suunnilleen saman verran kuin Yhdysvalloissa, eli noin 10 000–11 000. Suomessa kannatus painottuu Etelä-Suomen kaupunkeihin. Esikoislestadiolaisten rukoushuoneita on seuraavilla paikkakunnilla: Eno, Heinola, Helsinki, Hämeenlinna, Imatra, Joensuu, Jämsä, Keitele, Kotka, Lahti, Lammi, Lappeenranta, Lieksa, Mikkeli, Oulainen, Oulu, Padasjoki, Pihtipudas, Pori, Pöytyä (Heikinsuo), Sastamala, Tampere, Teuva ja Turku. Lisäksi säännöllistä toimintaa on muun muassa Eurassa, Huittisissa, Kontiolahdella, Kuopiossa, Laitilassa, Multialla, Nousiaisissa, Nurmeksessa, Reisjärvellä, Utsjoella ja Ähtärissä. Seuroja järjestetään näillä ja muilla paikkakunnilla myös kirkon tiloissa ja kodeissa.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisten suhteellisista määristä Suomen eri paikkakunnilla kertoo osittain Rauhan Side -lehden levikki. Eniten lehden tilaajia oli vuonna 1997 Lahden, Helsingin ja Tampereen rukoushuoneiden vaikutusalueella.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Pohjois-Amerikassa esikoislestadiolaisuus on professori Talosen mukaan suurin lestadiolaisryhmä noin 14 000 kannattajalla. Amerikassa esikoislestadiolaisten kirkon nimi on Old Apostolic Lutheran Church. Amerikassa suurin yhteisö on Washingtonin osavaltiossa. Suuria seurakuntia on myös Delawaressa, Etelä-Dakotassa, Michiganissa ja Minnesotassa. Toimintaa on myös Kanadassa.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisuus on merkittävä herätysliike myös Norjassa ja Ruotsissa. Näissä maissa kannatus painottuu pohjoiseen. Ruotsissa liikkeellä on rukoushuoneita ainakin Jällivaarassa, Luleåssa, Knivstassa ja Kirunassa. Liikkeellä on jossain määrin toimintaa Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Latviassa, Saksassa, Tanskassa, Venäjällä ja Virossa.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaiset harjoittavat sekä sisä- että ulkolähetystä. Lähetystä tehdään Baltian maihin, Keski-Eurooppaan ja Venäjälle. Saarnaajissa on erikseen Inkerin lähetysmiehiä, jotka hoitavat lähetystyön julistuksen. Lähetyksen yhteydessä jaetaan usein myös inhimillistä apua. Esikoislestadiolaisten ulkolähetys toteutuu saarnamatkoina, pysyviä lähettejä ei Venäjällä ole.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaisten seurat alkavat virren veisuulla ja rukouksella. Sen jälkeen luetaan yleensä Laestadiuksen saarna. Joskus sen sijasta voidaan lukea Lutherin saarna tai lähetyskirjeitä. Jälleen veisataan virsi, jonka jälkeen kuullaan saarna. Saarnoja ei ole tapana kirjoittaa eikä valmistella vaan saarnaaja puhuu vapaasti senhetkisten ilmoitusten mukaan jonkin Raamatun tekstin johdosta. Saarna päättyy julistukseen syntien anteeksiantamisesta, jolloin kuulijoita nousee saarnaajien ja toistensa luokse pyytämään henkilökohtaista synninpäästöä. Seurat kestävät yleensä puolestatoista kahteen tuntiin.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Seuroissa veisataan virsiä omasta kirjasta, jonka nimi on Virsikirja ja Hengellisiä lauluja. Se on Suomen evankelisluterilaisen kirkon virallinen Virsikirja, jossa on Hengellisiä lauluja-liiteosio, jossa on Virsikirjaan kuulumattomia esikoislestadiolaisille tärkeitä virsiä. Seuroissa ei käytetä säestystä.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Suomessa esikoislestadiolaisilla on vuodessa kolme valtakunnallista seuratapahtumaa. Ne ovat loppiaisena, juhannuksena ja mikkelinpäivänä. Lahdessa järjestettävät juhannusseurat on Suomessa suurin vuotuinen tapahtuma. Loppiais- ja mikkelinpäivän seurojen pitopaikka vaihtelee vuosittain. Ruotsin Jällivaarassa järjestetään vuosittain monipäiväiset joulu- ja Kiirunassa helluntaikokoukset, joihin tulee saarnaajia ja sanankuulijoita eri maista ja joita kuunnellaan puhelimitse myös Suomessa. Jällivaaran joulukokouksissa päätetään ulkomaille tehtävistä lähetysmatkoista.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Lähes kaikki esikoislestadiolaisten saarnaajat ovat maallikoita. Saarnaajia lähetetään "kaksin ja kaksin" eli pareittain pitämään seuroja myös muilla paikkakunnilla kotimaassa ja ulkomailla. Ruotsin Lapin vanhimmat tekevät lähetysmatkoja muutaman vuoden välein Suomeen, Norjaan, Tanskaan ja Pohjois-Amerikkaan.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Seuroihin liittyy yleensä yhteinen kahvitilaisuus, isompiin seuroihin myös yhteinen ruokailu. Kahvista ja ruuasta ei peritä maksua, mutta jokainen saa vapaaehtoisesti lahjoittaa seurojen ylläpitoon Pyhän Hengen ilmoittaman summan.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Seuroissakäynnin lisäksi esikoislestadiolaiset lapset käyvät esikoislestadiolaisten pyhäkouluissa ja lasten kesäleireillä. Nuorille järjestetään nuorteniltoja arki-iltoina ja isojen seurojen yhteydessä, ja toisinaan pidetään myös valtakunnallisia nuorteniltoja.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaiset järjestävät isojen seurojen aikana ja arkisin kanssapuheita, joissa tutkitaan Raamattua ja kristillisyyttä yhdessä keskustellen. Kanssapuheiden juuret ulottuvat lestadiolaisuuden alkuaikoihin. Myös raamattupiirejä järjestetään arki-iltoina.


title: Esikoislestadiolaisuus

text: Esikoislestadiolaiset julkaisevat neljästi vuodessa ilmestyvää Rauhan Side -lehteä. Julkaisutoiminta kattaa myös Laestadiuksen saarnoja ja muuta hartauskirjallisuutta. Julkaisujen mahdolliset kielelliset muutokset ja muu työ tehdään talkootyönä toimikunnittain.


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaisuus on lestadiolaisen herätysliikkeen suuntaus, joka tunnetaan myös nimityksillä pikkuesikoisuus tai Rauhan Sana -lestadiolaisuus. Tämä lestadiolaisuuden haara sai alkunsa Amerikassa erkaantumalla esikoislestadiolaisista vuonna 1903. Suomessa ryhmä erkani lestadiolaisuuden pääsuunnasta vanhoillislestadiolaisuudesta vuonna 1934, liittyen esikoislestadiolaisista Amerikassa vuonna 1903 erkaantuneeseen pikkuesikoisuuteen. Tämän vuoksi liikettä kutsutaan myös pikkuesikoisuudeksi.


title: Rauhansanalaisuus

text: Pikkuesikoisiin liittyivät tätä ennen Amerikassa myös Amerikan uusheränneet ja vanhoillislestadiolaisista 1927–1928 erkaantuneet kirkkokuntalaiset eli entiset suurseuralaiset, joista monet olivat haalilaisia. Liikkeen kattojärjestö on Lähetysyhdistys Rauhan Sana (LYRS) ja sen ruotsinkielinen sisaryhdistys Laestadianernas Fridsföreningars Förbund (LFF). USA:ssa ja Kanadassa rauhansanalaisilla eli pikkuesikoisilla ovat kirkot nimeltä "Apostolic Lutheran Church" (ALC). ALC:t ovat ryhmittyneet liberaaleiksi ja konservatiiveiksi, mutta konservatiivit ja liberaalit pitävät kuitenkin ohutta yhteydenpitoa. Karkeasti arvioiden Euroopassa ruotsinkielinen LFF on konservatiivisempi järjestö ja suomenkielinen LYRS liberaalimpi järjestö.


title: Rauhansanalaisuus

text:
LYRS järjestää vuosittain valtakunnalliset kesäseurat nimeltä "Suvijuhlat".
LFF:n vaikutuspiiriin kuuluu yhdeksän rukoushuone- tai rauhanyhdistystä joista suurin osa sijaitsee Kokkola-Pietarsaaren talousalueella. Ähtävän ja Larsmon rukoushuoneyhdistykset järjestävät vuorovuosin ruotsinkielisellä Pohjanmaalla suuret seurat, joihin osallistuu noin 6 500 henkilöä .


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaisia oli rauhansanalaisen lestadiolaisuuden tutkijan, kirkkohistorian professori Jouko Talosen arvion mukaan vuonna 2016 noin 23 000 henkilöä, joista Suomessa heitä oli noin 10 000. Rauhansanalaisuus on yhä vuonna 2012 kolmanneksi suurin lestadiolaisryhmä maailmassa. Vuonna 2012 suurin lestadiolaisryhmä maailmassa on vanhoillislestadiolaisuus noin 115 000 henkilöllä. Toiseksi suurin lestadiolaisryhmä maailmassa on vuonna 2012 esikoislestadiolaisuus noin 24 000 henkilöllä. Neljänneksi suurin on töröläläisyys noin 4 000 henkilöllä.


title: Rauhansanalaisuus

text: Pikkuesikoisuuden eli rauhansanalaisuuden perustajan voidaan katsoa olevan John Lumijärvi, jonka johdolla pikkuesikoisuus erkani esikoislestadiolaisuudesta 1902–1903 Amerikassa. Esikoislestadiolaisuuden pääsuuntausta Amerikassa johti tuolloin Olli Matoniemi. Tuon hajaannuksen jälkeen Amerikan uusheränneet liittyivät John Lumijärven johtamaan pikkuesikoisuuteen.


title: Rauhansanalaisuus

text: Vuodesta 1908 lähtien osa Amerikan vanhoillislestadiolaisista ryhtyi järjestämään "suuria seuroja" yhdessä pikkuesikoisten ja uusheränneitten kanssa. Suurseuratoimintaan mukaan lähteneitä vanhoillislestadiolaisia ryhdyttiin kutsumaan "suurseuralaisiksi". Suurseuralaisia kutsuttiin joskus myös "haalilaisiksi" koska heistä monet olivat entisiä haalilaisia.


title: Rauhansanalaisuus

text: Suurseuralaiset perustivat vuonna 1927 yhdessä pikkuesikoisten ja uusheränneitten kanssa Amerikassa kirkkokunnan nimeltä Apostolic Lutheran Church (ALC), jonka seurauksena kirkkokuntaan mukaan lähteneet suurseuralaiset erkaantuivat vanhoillislestadiolaisuudesta ulkonaisestikin 1927–1928. Pikkuesikoisten ja uusheränneitten kirkkokuntaan mukaan lähtenyttä vanhoillislestadiolaisuudesta erkaantunutta ryhmää kutsuttiin kirkkokuntalaisuudeksi ("federation"). Kirkkokuntalaiset siis liittyivät pikkuesikoisuuteen.


title: Rauhansanalaisuus

text: Tuolloin myös Norjan ja Ruotsin lundbergilaiset ja Norjan Vesisaaressa kauan erillään ollut Ananias Brunen ryhmä liittyivät yhteen pikkuesikoisten kanssa. Ananias Brunen ryhmää Juhani Raattamaa kutsui aikoinaan harhaoppiseksi eriseuraksi, mutta uusheräyksen perustaja Pietari Hanhivaara katsoi sen edustavan oikeaa uskoa Vesisaaressa.


title: Rauhansanalaisuus

text: Osa Suomen, Ruotsin ja Norjan vanhoillislestadiolaisista erkaantui vanhoillislestadiolaisuudesta Pauli Rantalan johdolla vuonna 1934 nimikkeellä "rauhansanalaisuus", liittyessään hengelliseen yhteyteen Amerikan pikkuesikoisten kanssa. "Rauhansanalaisuus" sai nimensä julkaisemansa lehden nimen mukaan. Rauhansanalaiset siis liittyivät pikkuesikoisiin ja pikkuesikoiset liittyivät rauhansanalaisiin. Niinpä rauhansanalaiset ovat pikkuesikoisia ja pikkuesikoiset ovat rauhansanalaisia.


title: Rauhansanalaisuus

text: Vanhoillislestadiolaisuus järjestäytyi Suomessa 1910-luvulla rauhanyhdistysten keskusyhdistykseksi. Järjestön toimisto tuli Ouluun. Organisoituminen asetteli uudelleen liikkeen sisäiset voimasuhteet ja toimintatavat. Aikaisempi, lestadiolaisten "seurakuntien" luonnollisten yhteydenpidon sijaan tuli yhteydenpito ja asioiden hoitaminen SRK:n johtokunnan kautta. Tämä aiheutti murrosajan, johon liike ei ollut opillisesti ja hallinnollisesti valmistautunut, ja jonka aikana liike hajaantui. Organisointi toi esiin kysymyksiä, joihin toiset vastasivat soveltamalla eksklusiivista seurakuntaoppia ja toiset korostamalla paikallisseurakuntien itsenäistä päätäntävaltaa. Uudelleenorganisointi vaikutti välittömästi tilanteen, jossa Tornionlaakson, ja sitä myötä Pauli Rantalan ja hänen tukijoidensa, vaikutus pieneni.


title: Rauhansanalaisuus

text: Hajaannuksen viimeisen näytöksen taustalla on 1920-luvun Pohjois-Amerikan vanhoillislestadiolaisuuden hajaannus (1928). Kyseisen skisman osapuolet olivat heidemanilaisuus ja kirkkokuntalaisuus (suurseuralaisuus). Tornionlaakson saarnaaja Pauli Rantalalla oli yhteydet Amerikan suurseuratoiminnassa (1908...) mukana olleisiin eri lestadiolaisryhmien edustajiin, joita kutsuttiin yhteisnimellä suurseuralaiset. Pastori Oskari Jussilalla oli yhteydet Amerikan heidemanilaisiin nuoren pastori Paul Heidemanin kautta 1920-luvulla. Oskari Jussila ei kuunnellut ystävänsä Pekka Tapanisen neuvoa (1925) viestittää Suomesta hyväksyntää molempien ryhmien jäsenille, vaan valitsi näistä vain heidemanilaisuuden.


title: Rauhansanalaisuus

text: Vuonna 1928 perustetun Amerikan Suomalaisen Apostolis-Luterilaisen Kirkkokunnan edustajat kutsuivat Suomesta saarnaajia. SRK:n johtokunta 10.1.1932 kokouksessaan kielsi saarnaajia lähtemästä perustellen päätöstä sillä, että kutsu oli tullut heidän näkemyksensä mukaan "henkilöiltä, jotka olivat lähteneet ulos kristittyjen rakkaudesta" tarkoittaen mitä ilmeisimmin kutsujien kuulumista kirkkokuntalaisiin. Suomen vanhoillisuuden vähemmistö asettui vastoin SRK:n päätöstä kirkkokuntalaisten ja Amerikkaan saarnamatkalle lähteneiden saarnaajien puolelle. Suomessa hajaannus tapahtui vuonna 1934. Vähän hajaannuksen jälkeen vähemmistö perusti Rauhan sana -lehden, josta suuntaus on saanut nykyisen nimensä.


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaisuuden toinen nimitys "pikkuesikoisuus" juontaa juurensa Amerikan esikoislestadiolaisuuden hajaannukseen vuonna 1903. "Lannavaaran esikoiset" (pikkuesikoiset) eivät hyväksyneet "Jellivaaran esikoisten" (isoesikoiset) auktoriteettia ja olivat omana ryhmänään, kunnes tekivät sovinnon vanhoillisten kanssa vuonna 1908 suurissa seuroissa (nimitys suurseuralaisuus). Suurseuralaisten joukko uusheränneineen ja pikkuesikoisineen ei täysin sulautunut vanhoillisuuteen, sillä vanhoillislestadiolaisuudessa esiintyi myös paljon vastustusta suurseuralaisuudelle ja kaikelle yhteistyölle uusheränneitten ja pikkuesikoisten kanssa. Pikkuesikoisten ja uusheränneitten kanssa tehtävää yhteistoimintaa Amerikassa vastustavien vanhoillislestadiolaisten yksi keskeisimmistä saarnaajista oli pastori Heideman.


title: Rauhansanalaisuus

text: Suurseuralaisuus, kirkkokuntalaisuus ja rauhansanalaisuus poikkesivat opillisesti vanhoillislestadiolaisuuden valtavirrasta muun muassa siten, että näkyvin vanhoillislestadiolaisuudesta poikkeava oppi oli liberaali muita oppeja hyväksyvä ja tällä tavalla eri lestadiolaissuuntien yhdistymistä ajava opetus, jollainen oppi oli myös esikoislestadiolaisista 1903 erkaantuneilla pikkuesikoisilla eli Lannavaaran esikoisilla, ja suuressa hajaannuksessa erkaantuneella uusheräyksellä.


title: Rauhansanalaisuus

text: Organisaatiotasolla varsinaista virallista erkaantumista SRK:n yhteydestä tapahtui hyvin pienissä määrin, koska suurin osa niistä joita alettiin kutsua "rauhansanalaisiksi", olivat seurakuntia, jotka eivät olleet mukana SRK:n toiminnassa virallisina jäseninä, eivätkä siten myöskään voineet erota virallisessa mielessä. Hajaannus oli siis enimmäkseen alueellinen. Pohjoisen Skandinavian vanhoillislestadiolaisten enemmistö, Tornionlaakso lähes kokonaisuudessaan ja lähes kaikki Suomen ruotsinkieliset vanhoillislestadiolaiset menivät pikkuesikoisuudelle. Paikallista hajaantumista tapahtuikin lähinnä eräissä Keski- ja Etelä-Pohjanmaan suomenkielisissä lestadiolaisyhteisöissä ja rauhanyhdistyksissä sekä Helsingissä. Tämän perusteella rauhansanalaiset eli Lannavaaran esikoiset yleensä katsovat jatkaneensa alkuperäistä lestadiolaisuutta, kuten kaikki muutkin lestadiolaisuuden haarat omasta mielestään, lukuun ottamatta ehkä uuttaheräystä, jonka oli tarkoituskin olla uusi verrattuna "mädäntyneeseen" vanhaan lestadiolaisuuteen.


title: Rauhansanalaisuus

text: Vuosien 1945—1946 vaihteessa Suomessa yritettiin sovintoa vanhoillisuuden ja pikkuesikoisten välillä. Sovinto näytti hetkeksi syntyneen, mutta raukesi uudelleen riitoihin. Vaikka rauhansanalaisuus näyttäytyy liberaalimpana, niin sen alkuvaiheessa tunnusomaista oli vanhoillisia tiukempi opetuksen, neuvon ja nuhteen korostus.


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaisia on Pohjoismaissa ja Pohjois-Amerikassa noin 16 000–19 000. Pohjois-Amerikassa toimii rauhansanalaisten kirkkoja nimellä Apostolic Lutheran Church, joilla on kannattajia yhteensä noin 6 000–7 000. Amerikassa rauhansanalaisuuden kannatus on siis suorastaan romahtanut huippuvuosista, jolloin Amerikassa oli 15 000–16 000 kirkkokuntalaista. Suomessa rauhansanalaisia on noin 7 000. Rauhan sana on nykyisin suurin lestadiolaisuuden suunta Ruotsissa. Siellä kannattajia noin 3 000–5 000. Amerikassa rauhansanalaisuuden piirissä vaikuttaa elämäntavoissa liberaalimpi ja konservatiivisempi suuntaus, jotka kuitenkin pitävät löyhää yhteyttä keskenään.


title: Rauhansanalaisuus

text: Lisäksi Apostolic Lutheran Churchia kohtasi ulkonainenkin hajaannus 2010-luvun alussa, jolloin siitä erkani ryhmä nimeltä "andersonilaisuus" Steven E. Andersonin johdolla. Tämä uusi rauhansanalaisuuden suuntaus perusti kirkon nimeltä "Grace Apostolic Lutheran Church" (GALC). Andersonilaiset uskovat uudestisyntymisen tapahtuvan kasteessa.


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaisuus julkaisee lehteä nimeltä Rauhan sana. Sen levikki on noin 2 800 kappaletta. Amerikassa rauhansanalaiset julkaisevat Christian Monthlya. Liike järjestää vuosittain suvijuhlat, jonka pitopaikka vaihtelee. Laulukirja on Siionin matkalaulut ja se on tehty yhteistyössä uusheräyksen kanssa. Ryhmän kuoro on Toukomettiset ja se on toiminut 1980-luvun alusta saakka. Rauhansanalaisia on ainakin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, USA:ssa ja Kanadassa.


title: Rauhansanalaisuus

text: Vuonna 2012 rauhansanalaisuus oli kolmanneksi suurin lestadiolaisuuden ryhmä maailmassa noin 21 000 henkilöllä, joka on noin kolmetuhatta vähemmän kuin vuonna 2001. Suurin lestadiolaisuuden haara oli vuonna 2012 vanhoillislestadiolaisuus noin 115 000 henkilöllä. Toiseksi suurin lestadiolaisuuden haara vuonna 2012 oli esikoislestadiolaisuus noin 24 000 henkilöllä. Rauhansanalaisuuden jälkeen suuruusjärjestyksessä seuraavana on huomattavasti pienempi töröläläisyys vain noin 4 000 henkilöllä vuonna 2012.


title: Rauhansanalaisuus

text: Suomessa rauhansanalaisuus on levinnyt erityisesti Tornionlaaksoon. Myös ruotsinkielinen Pohjanmaa on suunnan kannatusalueita. Suomenkielisellä rauhansanalaisuudella on kannatusta erityisesti seuraavilla paikkakunnilla: Anetjärvi, Enontekiö, jonka kahdesta yhdistyksestä toinen toimii Palojoensuulla, Espoo, Himanka, jossa toimivat sekä Himangan että Pahkalan paikallisyhdistykset, Kalajoki, Kaulinranta, Kiiminki, Kiviranta, Kokkola, Muonio, jossa toimivat sekä Muonion, että Ylimuonion paikallisyhdistykset, Oulu, Pello, Raahe, Rautio, Rovaniemi, Vaattojärvi ja Ylivieska. Ruotsinkielisen rauhansanalaisuuden kannatus on merkittävintä seuraavilla paikkakunnilla: Luoto, jossa sijaitsee kolme liikkeen rukoushuonetta: Bosund, Näs ja Risöhäll, Pedersören kunta, jossa sijaitsee Kållbyn rukoushuone, Pietarsaari, jossa on Skutnäsin rukoushuone, Kokkola, jossa on Närvilän rukoushuone, Ähtävä, jossa on Punsarin rukoushuone, Vaasa sekä Helsinki.


title: Rauhansanalaisuus

text: Ruotsissa "rauhansanalaisilla" eli itälestadiolaisilla on seuraavat rukoushuoneyhdistykset: Bodens fridsförbund, Gällivare och Malmbergets fridsförbund, Haparanda fridsförbund, Hietaniemi fridsförbund, Juhonpieti/Erkheikki fridsförbund, Juoksengi fridsförbund, Kiruna fridsförbund, Korpilombolo fridsförbund, Kuttainens Fridsförbund, Liviöjärvi fridsförbund, Luleå fridsförbund, Pajala fridsförbund, Sattajärvi fridsförbund, Svansteins fridsförbund sekä Övertorneå fridsförbund.


title: Rauhansanalaisuus

text: Amerikassa ALC toimii seuraavissa osavaltioissa: Arizona (yksi seurakunta), Etelä-Carolina (kaksi seurakuntaa), Etelä-Dakota (kaksi seurakuntaa), Kalifornia (kaksi seurakuntaa), Florida (yksi seurakunta), Massachusetts (kaksi seurakuntaa), Michigan (16 seurakuntaa), Minnesota (12 seurakuntaa), New Hampshire (yksi seurakunta), Pohjois-Carolina (yksi seurakunta), Pohjois-Dakota (kaksi seurakuntaa), Oregon (kolme seurakuntaa) ja Washington (seitsemän seurakuntaa). Kanadassa ALC toimii Albertassa (yksi seurakunta), Brittiläisessä Kolumbiassa (kaksi seurakuntaa) ja Ontariossa (yksi seurakunta).


title: Rauhansanalaisuus

text: Rauhansanalaiseen lestadiolaisuuteen kuuluvat kirkot (ALC) ja yhdistykset tekevät lähetystyötä seuraavissa kohteissa: LYRS tekee lähetystyötä Virossa ja Keski-Ruotsissa, LFF Jaamassa Venäjän Inkerinmaalla ja ALC Afrikan Ghanassa, Keniassa, Liberiassa, Nigeriassa, Etelä-Afrikassa ja Togossa, Aasian Myanmarissa, Intiassa, Filippiineillä, Sri Lankassa ja Vietnamissa, Keski-Amerikan Guatemalassa ja Euroopassa Venäjällä.


title: Snellman (suku)

text: Snellman on suomalainen sivistyssuku. Suvun kuuluisin jäsen on ollut filosofi, kirjailija ja senaattori Johan Vilhelm Snellman (1806–1881), joka aateloitiin vuonna 1866. Hän säilytti aateloitaessa sukunimensä ja muodostaa jälkeläisineen suomalaisen aatelissuvun numero 241, johon siis kuitenkin kuuluu vain osa jo aikaisemmin laajan Snellman-suvun jäsenistä. Perimätiedon mukaan suku polveutuu Virkkunen-nimisestä savolaisesta talonpojasta, mutta tästä ei ole todisteita. Suvun vanhin tunnettu kantaisä on 1600-luvulla mahdollisesti Ruotsista Kristiinankaupunkiin tullut räätälimestari Olof Jönsinpoika Snellman (n. 1630–1700), joka toimi myöhemmin Uudessakaupungissa kauppiaana, raatimiehenä ja valtiopäiväedustajana. Osa Snellman-suvun jäsenistä suomensi sukunimensä Virkkuseksi oletetun esi-isänsä mukaan, etenkin vuoden 1906 suuren nimenmuuton yhteydessä. Teoria Virkkunen-nimisestä talonpojasta suvun kantaisänä osoittautui tosin vääräksi jo 1900-luvulla, sillä sukututkimusten perusteella Snellman-suvun juuret vievät Suomen nykyisten rajojen ulkopuolelle.


title: Snellman (suku)

text: Suomessa on myös jonkin verran muita Snellman-nimisiä henkilöitä, jotka eivät kuulu kyseiseen sukuun. Aateloidun Snellman-suvun tunnuslause kuuluu "Ne ipse maculato, alii non poterunt" (latinaa, suom. ”Älä tahraa vaakunaasi itse – kukaan muukaan ei voi sitä tehdä”).


title: Snellman (suku)

text: Äitinsä puolelta ovat sukuun kuuluneet:


title: Vapaakappalekuva

text: Vapaakappalekuva on fysiikassa kuvio, johon on piirretty jokin kappale ja siihen vaikuttavat voimat.


title: Vapaakappalekuva

text: Vapaakappalekuvaa käytetään joidenkin mekaniikan ongelmien tarkastelussa apuneuvona. Kuvioon piirretään kaikki ne voimat, joiden vaikutus halutaan tarkastelussa ottaa huomioon. Voimat esitetään kuviossa vektoreina. Kappaleen muoto ei aina ole olennainen, joten kappaletta mallinnetaan usein suorakulmiolla.


title: Reggae

text: Reggae on musiikkityyli, joka syntyi Jamaikalla 1960-luvun lopulla. Reggaen juuret ovat perinteisessä afrikkalais-karibialaisessa musiikissa sekä rhythm and bluesissa. Ska ja rocksteady ovat jamaikalaisia reggaen edeltäjiä. Niitä kaikkia yhdistää vahvasti synkopoitu takapotkurytmi, jossa korostetaan tahdin toista ja neljättä osaa. Reggaella on läheisiä yhteyksiä rastafari-uskontoon.


title: Reggae

text: "Reggae"-nimitystä käytti levyllä ensin Toots Hibbert, jonka yhtye Toots & the Maytals julkaisi kappaleen "Do the Reggay". Hibbert tunsi sanan katukielestä mutta ei muista, miksi käytti sitä laulunsa nimessä. Sana on mahdollisesti johdettu rähjäisyyttä tarkoittavasta jamaikanenglannin sanasta (vrt. englannin "rags", "ragged"). Sanan merkitys laajeni sitten Hibbertin mukaan tarkoittamaan jokapäiväisiä, tavallisten köyhien ihmisten asioita. Reggaemuusikko Joe Higgsin mukaan sana "reggae" tuli sanasta "streggae", ja joidenkin mukaan "reggae" tarkoitti karkeaa katukäytöstä.


title: Reggae

text: 1960-luvun alussa jamaikalaiset levytuottajat, kuten Coxsone Dodd ja Duke Reid, alkoivat tuottaa sound systemiensä käyttöön kotikutoista vastinetta amerikkalaiselle rhythm and blues -musiikille. He synnyttivät nopeatempoisen tyylin, joka tunnetaan nimellä ska. Tyylin tunnetuin edustaja maailmalla on Studio Onelle runsaasti levyttänyt The Skatalites. Muita artisteja olivat mm. Justin Hinds ja Prince Buster. Vuoden 1967 tienoilla takapotkuvetoinen tyyli tasaantui ja nopeus laski soul-vaikutteisemmaksi rocksteadyksi. Rocksteadyn tähtiä olivat enimmäkseen rakkauslauluja esittäneet laulajat ja lauluyhtyeet, kuten Paragons, Heptones, Alton Ellis, Ken Boothe ja Slim Smith. Bob Marley, joka myöhemmin vei reggaen maailmanlaajuiseen suosioon, nauhoitti myös rocksteady-lauluja uransa alkuvaiheessa.


title: Reggae

text: Poliittisten olojen muuttuessa epävakaammiksi 1960-luvun lopulla musiikkikin muuttui. Syntyi militantimpi reggae, jonka laulut käsittelivät rakkauden sijasta ympäröivää sosiaalista todellisuutta. Reggae syntyi ilmaisemaan Jamaikan köyhien, rikollisuuden vaivaamien slummien ääniä ja olosuhteita.


title: Reggae

text: Yksi ensimmäisistä reggaeartisteista oli Toots & the Maytals, jonka kappale "54-46 (That’s My Number)" oli hitti vuonna 1968. Suosioon nousi myös The Wailers, jonka muodostivat Bob Marley, Peter Tosh ja Bunny Wailer. Laulaja Jimmy Cliff saavutti kansainvälistä mainetta esiintymällä reggae-aiheisessa menestyselokuvassa "Kingstonin kovanaama" (1972), joka vaikutti paljon reggaen leviämiseen Jamaikan ulkopuolelle.


title: Reggae

text: Sitä reggaen tyylilajia, jonka Bob Marley teki tunnetuksi, kutsutaan roots reggaeksi. Rootsin rinnalla kehittyi instrumentaalinen reggae-tyyli dub, jonka tärkeimpiä kehittäjiä olivat studioissa miksaajina ja tuottajina toimineet King Tubby, Lee "Scratch" Perry, King Jammy ja Scientist.


title: Reggae

text: Reggae alkoi pian yhdistyä jamaikalaiseen rastafariuskontoon, jota tunnustivat reggae-artisteista esimerkiksi Wailers, Big Youth, Black Uhuru, Burning Spear ja Culture. Eroottista rakkautta ylistävän ”Lover’s Rockin” edustajia olivat esimerkiksi Dennis Brown, Gregory Issacs ja Maxi Priest.


title: Reggae

text: 1970-luvulla reggae tuli suosituksi myös Britannissa, Yhdysvalloissa ja Afrikassa. Britanniaan reggae rantautui jamaikalaisten siirtolaisten tuomana. Tunnettuja brittiläisiä reggaeartisteja ovat esimerkiksi Aswad, Steel Pulse ja UB40. Yhdysvalloissa kiinnostuttiin ennen kaikkea Bob Marleysta. Maailmalle leviämisensä myötä reggae myös fuusioitui muiden musiikkityylien kanssa.


title: Reggae

text: Bob Marleyn kuoltua ja uuden poliittisen väkivallan aallon alettua Jamaikalla 1980-luvun alussa jamaikalainen reggae alkoi aiheiltaan keskittyä taas entistä enemmän hauskanpitoon ja muihin maallisiin aiheisiin. Syntyi dancehalliksi kutsuttu uusi tyyli, joka oli aiempaan reggaeen verrattuna rytmisesti riisutumpaa. Dancehallin vuonna 1985 kehittynyt digitaalinen (Euroopassa myös raggana tunnettu) versio on nykyisin soitetuinta musiikkia Jamaikalla. 1990-luvun puolivälissä tiedostava reggae nosti päätään ja useissa jamaikalaisissa studioissa alettiin tuottaa taas perinteisempää reggaeta; tosin nyt äänessä olivat uuden sukupolven artistit, kuten Sizzla, Tony Rebel, Garnett Silk ja Luciano.


title: Reggae

text: Reggae saapui Suomeen 1970-luvulla. Yksi alkuaikojen merkittävimpiä yhtyeitä oli Top Ranking Eric and the Astronauts in Babylon. Suomen reggaen uranuurtajana voidaan pitää Mike Thomasia. Hän on kansainvälinen reggae-muusikko, joka vuonna 1985 muutti Suomeen suomalaisen vaimonsa kanssa. Sitä ennen Thomas työskenteli useiden reggaen huippunimien kanssa.


title: Reggae

text: Suomalaisen reggaekulttuurin popularisoitumisen voidaan katsoa alkaneen 2000-luvun alussa. Suomenkielinen reggae nousi suuren yleisön tietoisuuteen erityisesti Soul Captain Bandin "Jokaiselle tulta" -levyn (2001) myötä. Yhtyeen jäsenet, tunnetuimpina ehkä vokalistit Jukka Poika ja Nopsajalka, ovat sittemmin esiintyneet muissakin kokoonpanoissa. Helsingin reggae-tansseista vastaa nykyään useimmiten samaan kokoonpanoon läheisesti kytkeytyvä Komposti Sound, joka valittiin 2004 ensimmäisessä suomalaisessa soundclashissa suosituimmaksi suomalaiseksi sound systemiksi.


title: Reggae

text:
Soul Captain Bandin lisäksi vuosituhannen alun suosituimpia ja aktiivisimpia orkestereja olivat jyväskyläläinen Laulurastas, oululainen Jatavi sekä Helsingissä vaikuttanut Dashing Waves.
Suomen reggae-skeneen on sittemmin ilmaantunut useampiakin esiintyjiä, kuten Puppa J & Tasottavat sekä sound systemeistä Lion Head, Black Hula Sound, MPV, Healing Of The Nation, Irie Sound, Pouta Sound, Raappana, Nopsajalka ja Black Bear Sound.


title: Buriram (provinssi)

text: Buriramin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Provinssin pinta-ala on 10 322,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 247 200 asukasta (vuonna 2017).


title: Buriram (provinssi)

text: Provinssin pääkaupunki on samanniminen Buriram. Naapuriprovinsseja ovat Srakaeo, Nakhon Ratchasima, Khon Kaen, Maha Sarakham ja Surin. Kaakossa rajanaapurina on Kambodža. Sana Buriram tarkoittaa "onnellisuuden kaupunki". Thaimaan valtionrautateiden koillinen rata (Bangkok–Ubon Ratchathani) kulkee Buriramin kautta.


title: Buriram (provinssi)

text: Buriram sijaitsee Khoratin ylängön eteläpäässä. Provinssissa on useita sammuneita tulivuoria.


title: Buriram (provinssi)

text: Buriram oli Khmer-valtakunnan siirtokunta ja monet rauniot tuolta ajalta näkyvät yhä. Merkittävin muistomerkki on Phanom Rungin temppeli sammuneen tulivuoren kraatterin reunalla Phanom Rungin historiallisessa puistossa.


title: Buriram (provinssi)

text: Provinssin sinetti esittää Phanom Rungin hiekkakivitemppeliä, Shivalle omistettua hindulaista pyhäkköä. Temppeliä käytettiin 800-luvulta 1100-luvulle, kunnes Khmerien valtakunta kukistui Ayutthayan kuningaskunnan valloitettua sen. Nykyään se on historiallinen puisto.


title: Buriram (provinssi)

text: Provinssin kukka on "Cochlospermum regium" ja provinssin puu on "Cassia grandis".


title: Buriram (provinssi)

text: Provinssi on jaettu 21 piiriin ("amphoe") ja 2 pienempään piiriin ("king amphoe"). Piirit jaetaan 189 kunnaksi ("tambon") ja 2212 kyläksi.


title: Invarteräs

text: Invar on nimitys joukolle metalliseoksia, joille on ominaista erittäin pieni ja toisinaan jopa negatiivinen lämpölaajenemiskerroin tietyllä lämpötila-alueella. Nimitys Invar on peräisin sanasta invarianssi ('muuttumaton').


title: Invarteräs

text: Invar-seoksia käytetään suurta mittatarkkuutta vaativiin instrumentteihin, mittalaitteisiin ja kronometreihin, joille on tärkeää mittojen muuttumattomuus lämpötilan vaihdellessa.


title: Invarteräs

text: Invar-ominaisuuden keksi 1896 rautanikkeliseoksessa Fe65Ni35 sveitsiläinen fyysikko Charles Édouard Guillaume, joka sai 1920 keksinnöstään Nobelin fysiikanpalkinnon. Hän työskenteli mittoja ja painoja hallinnoivassa virastossa, jossa hän etsi halvempaa vaihtoehtoa mittanormaaleissa käytetylle platinairidiumseokselle.


title: Invarteräs

text: Fe65Ni35-Invar sisältää 65 prosenttia rautaa (Fe) ja 35 prosenttia nikkeliä (Ni). Mekaanisia ominaisuuksia säädellään seostamalla yksi prosentti magnesiumia (Mn), piitä (Si) ja hiiltä (C). Seostamalla viisi prosenttia kobolttia (Co) saadaan lämpölaajenemiskerrointa pienennetyksi edelleen.


title: Invarteräs

text: Nykyisin tunnetaan useita muitakin seoksia, joilla on Invar-ominaisuus:


title: Lada

text: Lada on venäläisen ajoneuvovalmistaja AvtoVAZ:in automerkki. Ladan päätuotantolaitos sijaitsee Toljatin kaupungissa, Samaran alueella. Nimi "Lada" oli autolle alun perin vientimarkkinoita varten annettu nimi, kotimarkkinoillaan auton merkkinä oli Žiguli. Merkin valmistus aloitettiin kesäkuussa 1970.


title: Lada

text: Lada nousi suosituksi merkiksi etenkin entisen itäblokin maissa, mutta merkkiä vietiin myös lähes kaikkiin läntisiin maihin, USA:ta lukuun ottamatta, sekä useisiin kehitysmaihin.


title: Lada

text: Alkuperäistä Ladaa valmistettiin sekä sedan- että farmariversiona, ja sen valmistuksen päättyessä vuoden 2012 puolivälissä se on yli 20 miljoonalla myydyllä yksilöllään eräs maailman pitkäikäisimpiä malleja, joka ei elinkaarensa aikana kokenut mainittavia muutoksia.


title: Lada

text: Ladan tunnuksessa on tyyliteltynä matalasyväyksinen jokilaiva, joka on venäjänkieliseltä nimitykseltään "lodja tai ladja", kirjoitettuna Ладья (suom. lotja). ' Slaavilaisessa mytologiassa "Lada" on nuoruuden, rakkauden, kauneuden ja harmonian jumalatar.


title: Lada

text: Nimi "Žiguli" (Жигули) tarkoittaa Volgan jokilaivaa. Lisäksi Samaran alueella, Volgan mutkassa, sijaitsee Žiguli-vuoristo.


title: Lada

text: Lisenssillä valmistettavia malleja kootaan Syrganissa ja Iževskissä Venäjällä, H’ersonissa, Krementšukissa, Lutskissa, Zaporižžjassa Ukrainassa, Quitossa Ecuadorissa, Kairossa Egyptissä ja Montevideossa Uruguayssa. Pieniä OKA-nimisiä (VAZ-1111) -malleja kootaan Serpuhovissa ja Naberežnyje Tšelnyssa.


title: Lada

text: AvtoVaz sai alkunsa Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja Aleksei Kosyginin esittämässä 1966–1970 viisivuotissuunnitelmaa koskevassa alustuksessa Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 23. edustajainkokousta varten 5. huhtikuuta 1966. Puheessa todettiin, että Neuvostoliitto tarvitsee uuden autotehtaan. Yhteistyösopimus italialaisen Fiatin kanssa allekirjoitettiin 4. toukokuuta 1966. Asiasta tiedotettiin joukkotiedotusvälineissä Neuvostoliitossa 30. kesäkuuta 1966. 25. elokuuta 1966 aloitettiin uuden tehtaan perustan kaivutyöt.


title: Lada

text: VAZ-2101 -auton nimestä järjestettiin yleis(neuvosto)liittolainen kilpailu, johon tuli noin 30 000 ehdotusta uuden auton nimeksi. Voittaneeksi tulee nimi Žiguli (Жигули). Valtionkomitean toisessa vaiheessa noin sadasta käsittelemästä nimestä valittiin kahdeksan jatkokäsittelyä varten. Tässä vaiheessa suunnittelija A. M. Žjornyi ehdotti Žigulia yhdeksänneksi, mikä hyväksyttiin. Vientimarkkinoita varten auton nimeksi tuli Lada.


title: Lada

text: Teknisesti VAZ-2101 perustui vuoden 1966 Fiat 124:een. Keskikokoisten Žigulien lisäksi Ladalla on myös maastoautomalli Lada Niva ja pienikokoinen auto Oka, jonka uusin malli VAZ-1111 tunnetaan Malyškana (Pienokaisena).


title: Lada

text: Ensimmäinen Ladan malli oli VAZ-2101 eli 1200. Tämä malli on perinteinen pyöreälamppuinen Lada. VAZ-2102 on edellisen farmariversio. VAZ-2103 ja VAZ 2106 ovat "nappiksesta" edelleen kehitettyjä, hieman loistokkaampia ja kalliimpia malleja, joissa on pyöreät tuplalamput. VAZ-2105 on kulmikkailla lampuilla varustettu takavetolada, joka tuli 80-luvulla ja VAZ-2107 on sen hienostuneempi versio. VAZ-2104 on farmarimalli samasta aiheesta. Iskutilavuus vaihteli 1200–1600 cm.


title: Lada

text: Kauan odotettu uusi etuvetomalli sai nimen Samara, tehtaalla auto kuitenkin tunnetaan nimellä VAZ-2108, jos kyseessä on kolmiovinen malli. Viisiovinen on VAZ-2109 ja sedan tuntee tunnuksen VAZ-21099. Puhekielessä Žiguleita kutsutaan niiden numerolyhenteen mukaan "kolmoseksi" (troika), "neloseksi" (tšetvjorka), "viitoseksi" (pjatorka), "kuutoseksi" (šestjorka), "seiskaksi" (semjorka), "kasiksi" (vasmjorka) tai "ysiksi" (devjatka).


title: Lada

text: 110-sarjan auto on korimallin mukaan VAZ-2110 (sedan/Lada 110), VAZ-2111 (farmari/Lada 111) tai VAZ-2112 (viistoperä/Lada 112).


title: Lada

text: Kaikki päämallit ovat tuotannossa edelleen, mutta osan tuotanto on siirretty muille tehtaille, kuten IŽ:lle. Ladan porrasperäisen kulmikkaan klassikkomallin valmistus päättyy vuoden 2011 lopussa. Malli on Venäjän myydyin, ja vuonna 2010 sitä myytiin 136 006 kappaletta.


title: Lada

text:
Uusin Ladan malli on Priora (2007). Ladan maahantuojana toimi Suomessa Delta Motor Group Oy vuosina 1971 - 2012. Viimeisen kerran Delta sopi Ladan maahantuonnin vuosisopimuksen vuonna 2009 ja vuonna 2012 se ilmoitti tuonnin lopettamisesta virallisesti. Lada-autojen huoltotoiminnot jatkuivat Delta-autossa kuitenkin ennallaan. Deltan mukaan Lada oli 1970-80-luvun taitteessa Lada oli suomen myydyin auto yli 10 000 kpl rekisteröinnillä. Suomessa viimeksi myydyt mallit olivat maastoauto Lada Niva ja perhefarmari Lada 117 STW. Ladan maahantuonnin aloitti uudestaan vuonna 2016 Tamperelainen ManseMotors, tuoden maahan Kalina ja Granta-malleja. Heinäkuusta 2016 alkaen maahantuonti siirtyi Super-motor Oylle ja samalla myyntivalikoima laajeni 4X4 ja 4X4-Urban malleilla.
Helmikuussa 2018 Super-Motor Oy, toi Suomen markkinoille ensimmäiset Lada Vesta mallit.Lada-nimi keksittiin alun perin Suomen markkinoita varten. Neuvostoliitossa ja Venäjällä auton nimi oli aikaisemmin Žiguli.


title: Lada

text:
1990-luvulla Neuvostoliiton kaatumisen jälkeen Suomesta vietiin runsaasti vanhoja autoja Venäjälle. Vanhat Ladat olivat Suomessa hyljeksittyjä, mutta käytännössä 1990-luvun puoliväliin asti näiden markkinahinta oli 1000 dollaria, tämä hinta maksettiin välttävän kuntoisistakin autoista. Muun merkkiset autot kelpasivat myös jostain hinnasta, kunnes Venäjä asetti muille kuin Venäjälle valmistetuille autoille suurehkot tullimaksut.
Ladoja oli vuonna 2010 rekisterissä 22 600, mutta esimerkiksi 1970-luvun Ladoja enää 350. Kaikista myydyistä jäljellä on kymmenkunta prosenttia.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Ernst Kaltenbrunner (4. lokakuuta 1903 – 16. lokakuuta 1946) oli natsi-Saksan turvallisuusjohtaja ja RSHA:n päällikkö. Sotilasarvoltaan hän oli SS-Obergruppenführer.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Lakimiehen poika Kaltenbrunner syntyi ja vietti lapsuutensa Itävallassa. Hän opiskeli isänsä ammatin ja valmistui Grazin yliopistosta 1926. Sen jälkeen hän työskenteli lakimiehenä Linzissä ja Salzburgissa. Ernst Kaltenbrunner oli yli kaksi metriä pitkä.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Kaltenbrunner liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja Itävallan SS-joukkoihin vuonna 1932. Hän toimi kahdeksannen SS-divisioonan "Gaurednerinä" (alueen puhemies) ja "Rechtsberaterina" (lakiasianneuvoja).


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Tammikuussa 1934 Engelbert Dollfussin hallitus vangitsi Kaltenbrunnerin ja tämän puoluetovereita lyhyeksi aikaa Kaisersteinbruchin keskitysleirille. Myöhemmin hänet pidätettiin uudelleen epäiltynä Dolfussin salamurhasta. Syytteistä luovuttiin, mutta Kaltenbrunner tuomittiin kuudeksi kuukaudeksi osallistumisesta salaliittoon.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Vuoden 1935 puolesta välistä Kaltenbrunner toimi Itävallan SS:n johtajana. Hän avusti Anschlussissa 1938. Adolf Hitler ylensi hänet "SS Brigadeführeriksi" samana päivänä kun Itävallan Saksaan liittäminen oli saatettu päätökseen. 11. syyskuuta 1938 hänestä tuli "SS Gruppenführer" ja huhtikuussa 1941 poliisivoimien ylipäällikkö.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: 30. tammikuuta 1943 hänet nimitettiin RSHA:n päälliköksi korvaamaan kesäkuussa 1942 salamurhattu Reinhard Heydrich. Tässä tehtävässä hän pysyi toisen maailmansodan päättymiseen asti.


title: Ernst Kaltenbrunner

text: Kaltenbrunnerin asema vahvistui sodan loppua kohden, erityisesti Hitlerin murhayrityksen 20. heinäkuuta 1944 jälkeen. Hänen välinsä tiivistyivät Hitleriin ja kerrotaan esimerkiksi Heinrich Himmlerin pelänneen häntä. 9. joulukuuta 1944 Hitler myönsi hänelle rautaristin ja hän sai SS-Obergruppenführerin arvon.


title: Ernst Kaltenbrunner

text:
Kaltenbrunner ei pystynyt osallistumaan Nürnbergin oikeudenkäyntiin marraskuussa 1945, koska hän oli saanut vakavan sairaskohtauksen muutamia päiviä ennen oikeudenkäynnin alkua. Kaltenbrunner saapui lopulta oikeudenkäyntiin pyörätuolia käyttäen
joulukuussa 1945. Nürnbergin oikeudenkäynnissä hänet todettiin syylliseksi sotarikoksiin ja rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja hänet tuomittiin kuolemaan. Kaltenbrunner hirtettiin 16. lokakuuta 1946 kello 01.40.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Ulrich Friedrich Wilhelm Joachim Ribbentrop, vuodesta 1925 von Ribbentrop (30. huhtikuuta 1893 Wesel, Saksa – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg, Saksa) oli natsi-Saksan ulkoministeri vuosina 1938–1945.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Joachim Ribbentropin isä oli yliluutnantti Richard Ribbentrop ja äiti Johanne Sophie synt. Hertwig. 15. toukokuuta 1925 hänen kaukainen sukulaisensa Gertrud von Ribbentrop (1863–1943), jonka isä Karl Ribbentrop oli saanut aatelisarvon 1884, otti Joachim Ribbentropin ottopojakseen. Tästä lähtien Joachim sai käyttää sukunimensä edessä aatelisarvoa osoittavaa von-etuliitettä.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Ribbentrop meni 5. heinäkuuta 1920 Wiesbadenissa naimisiin Anna Elisabeth (Annelies) Henkellin (12. tammikuuta 1896 Mainz – 5. lokakuuta 1973), kuohuviinitehtailija Otto Henkellin tyttären kanssa. Avioliiton myötä Ribbentrop siirtyi johtamaan yhtiön Berliinin edustustoa. Avioparille syntyi viisi lasta:Vuosien 1908 ja 1914 välisenä aikana Ribbentrop vietti useita vuosia ulkomailla, vuodesta 1910 pääasiassa Kanadassa. Tuona aikana hän pelasi jääkiekkoa. Kanadan vuosinaan hän oppi myös puhumaan erinomaista ranskaa ja englantia. Vuonna 1914 hän palasi kotimaahansa astuakseen Saksan armeijaan ensimmäisessä maailmansodan alettua. Hänelle myönnettiin yliluutnantin arvo sekä 1. luokan rautaristi. Haavoituttuaan sodassa hänestä tuli diplomaatti, asemapaikkanaan istanbul.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Vuonna 1930 Ribbentrop tapasi Adolf Hitlerin, johon teki vaikutuksen ulkoasiain tietämyksellään. Kaksi vuotta myöhemmin von Ribbentrop liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen. Hänestä tuli Hitlerin ulkopolitiikan asiantuntija ja Führerin suuri ihailija. Hänen yhteiskunnalliset suhteensa auttoivat Hitleriä saavuttamaan aseman Berliinin poliittisissa piireissä. Ribbentrop aloitti poliittisen uransa tarjoutumalla salaiseksi välikädeksi entisen sotatoverinsa valtakunnankansleri Franz von Papenin ja Hitlerin välille. Vuonna 1933 von Ribbentropille myönnettiin SS-Standartenführerin arvo.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Hitlerin tultua 30. tammikuuta 1933 valtakunnankansleriksi von Ribbentrop ei saanutkaan hänen valtakunnanhallituksessaan toivomaansa valtakunnanulkoministerin salkkua. Hitler oli kaavaillut tähän virkaan vanhaa puoluetoveriaan Alfred Rosenbergiä, toisaalta myös hallituksen konservatiivit vaativat salkkua itselleen. Valtakunnanulkoministeriksi tulikin konservatiivien Konstantin von Neurath. Vuonna 1934 von Ribbentropista tuli ”ulkopoliittinen neuvonantaja ja valtakunnanhallituksen valtuutettu aseriisuntakysymyksissä”.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Kesäkuussa 1935 hän sai ”Saksan valtakunnan täysivaltaisen erikoislähettilään” arvon. Tässä asemassa hän solmi Ison-Britannian kanssa 18. kesäkuuta 1935 englantilais-saksalaisen laivastosopimuksen, jossa Iso-Britannia antoi Saksalle vastoin Versailles’n rauhan pykäliä oikeuden pitää yllä laivastoa, joka oli kooltaan kolmasosa Britannian laivastosta. 25. marraskuuta 1936 hän solmi Japanin kanssa Neuvostoliiton johtamaa Kominterniä vastaan suunnatun Antikomintern-sopimuksen.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Elokuussa 1936 von Ribbentrop nimettiin Britanniaan suurlähettilääksi, jossa tehtävässä hän toimi kunnes seurasi von Neurathia Saksan ulkoministerinä 1938. Hän oli tärkeässä roolissa Böömin ja Määrin liittämisessä Saksaan seuraavana vuonna.


title: Joachim von Ribbentrop

text: 23. elokuuta 1939 hän allekirjoitti Moskovassa Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen, joka tunnetaan Molotov–Ribbentrop-sopimuksena. Sen salaisessa lisäpöytäkirjassa Suomi oli Puolan itäosan ja Baltian maiden ohella luvattu Neuvostoliiton etupiiriin. Toisen maailmansodan puhjettua ja Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon von Ribbentrop piti Josif Stalinista ja välitti tälle venäläisen diplomaatin kautta viestin: ”"Kertokaa Stalinille, että minä olin tätä sotaa vastaan ja tiedän, että se tuo suuren epäonnen Saksalle".”


title: Joachim von Ribbentrop

text: Toisen maailmansodan lopussa amiraali Karl Dönitz erotti von Ribbentropin. Nürnbergin oikeudenkäynnissä hän oli syytettynä rikoksista rauhaa vastaan, rikoksista ihmisyyttä vastaan, sotarikoksista ja salaliitosta rauhaa vastaan. Oikeuskäsittelyn aikana von Ribbentrop ei osoittanut vähäisintäkään katumusta. Hänet katsottiin syylliseksi kaikkiin neljään syytekohtaan ja tuomittiin kuolemaan. Koska Hermann Göring teki itsemurhan muutamaa tuntia ennen aiottua teloitusta, von Ribbentrop hirtettiin ensimmäisenä 16. lokakuuta 1946 kello 1.12 yöllä.


title: Joachim von Ribbentrop

text: Seitsemän vuotta von Ribbentropin kuoleman jälkeen hänen leskensä Anna Elisabeth von Ribbentrop julkaisi miehensä muistiinpanojen ja muistelmien pohjalta teoksen "Zwischen London und Moskau" (). Myöhemmin hänen jäämistöstään koottiin vielä teos "Die Kriegsschuld des Widerstandes" ("Vastarinnan sotasyyllisyys"). Teoksen julkaisi hänen poikansa Rudolf von Ribbentrop.


title: Kehityspsykologia

text: Kehityspsykologia on psykologian osa-alue, joka tutkii ikään liittyviä henkilökohtaisia muutoksia ihmisessä. Kohdealueeseen kuuluvat muutokset muun muassa motorisissa taidoissa, ongelmanratkaisukyvyssä, käsitteellisessä ymmärtämisessä, kielen omaksumisessa, moraalisessa ymmärryksessä ja identiteetin muotoutumisessa. Katso myös kasvatuspsykologia.


title: Kehityspsykologia

text: Kehityspsykologit tarkastelevat muun muassa seuraavia kysymyksiä:


title: Kihlakunta

text: Kihlakunnat (viro. "kihelkond"; ruots. "gislalagh, giszla lagh, härad"; ) ovat Suomessa ja Pohjoismaissa olleet läänejä alempiasteisia valtion paikallishallintoalueita. Kihlakunnat ovat Suomessa ja Virossa olleet käytössä jo rautakaudella. Virossa ne olivat syntyneet 1000-luvun alussa asutusmuutoksen seurauksena. Historiallisena aikana kihlakunnat olivat muun muassa kruununvoutien ja henkikirjoittajien virkapiirejä. Vuonna 1996 Suomessa muodostettiin uudenlaiset kihlakunnat, joihin koottiin poliisin, syyttäjän ja ulosoton tehtävät. Nämä uudet kihlakunnat lakkautettiin vuoden 2007 lopussa.


title: Kihlakunta

text: Ensimmäinen maininta suomalaisista kihlakunnista on Eerikinkronikassa, jossa uplantilaisten kerrotaan vallanneen Karjalassa neljätoista kihlakuntaa pakanoilta eli karjalaisilta niin sanotun kolmannen ristiretken yhteydessä. Kihlakunta on alkuaan vastannut pitäjää, myöhemmin se on ollut muun muassa tuomarin virka-alue. Kansatieteilijä ja akateemikko Kustaa Vilkuna (1902–1980) on selvittänyt teoksessaan "Kihlakunta ja häävuode" (Otava, Helsinki 1964) suomalaisen yhteiskunnan järjestäytymisen vaiheita. Vilkunan mukaan länsisuomalaisen murteen sana "kihlakunta" jokseenkin vastaa itäsuomalaista sanaa "pitäjä". Vilkunan ehdottama suora käännös kihlakunnalle on "veropitäjä".


title: Kihlakunta

text: Virossa muinaispitäjistä käytettiin nimitystä kihlakunta. Ne olivat rautakauden lopulla itsenäisiä hallintoyksikköjä, joissa ratkaistiin kaikki tärkeimmät kysymykset, kuten esimerkiksi sotilaalliset kysymykset. Virossa kihlakuntien valtakeskuksina toimivat muinaislinnat, joissa tehtiin tärkeimmät poliittiset päätökset. Kihlakuntia suurempi hallintokokonaisuus oli muinaismaakunta, joita Virossa ehti ennen saksalaisvalloitusta 1200-luvulla muodostua seitsemän kappaletta.


title: Kihlakunta

text: Sana "kihla" on laina muinaisgermaanisesta sanasta "geisel" ’pantti(vanki)’. Suomen sanan "kihla" ja muinaisgermaanin sanan "geisel" välinen yhteys perustuu Vilkunan mukaan keskiaikaiseen veronperintäkäytäntöön, jossa valloitetun alueen uskollisuus varmistettiin ottamalla alueen hallitsijan tai muiden korkeasukuisten miesten jälkeläisiä määräajaksi panttivangeiksi.


title: Kihlakunta

text: Kihlakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan aikana talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajien vaalipiiri. Vuonna 1906 määrättiin vuoden 1907 eduskuntavaaleja varten Suomen vaalipiirit, jotka koostuivat joitain poikkeuksia lukuun ottamatta kihlakunnista ja kaupungeista, jotka olivat kihlakuntien ympäröimiä. Ennen vuotta 1910 (Ruotsissa)/1960 (Suomessa) perustetut kaupungit eivät kuuluneet kihlakuntiin. Kihlakunnanoikeuden toimialue ei tästä nimikkeestä huolimatta ollut kihlakunta vaan tuomiokunta, jonka alue ei välttämättä ollut sama kuin kihlakunnan.


title: Kihlakunta

text: Ennen vuotta 1945 kihlakunta oli kruununvoudin ja henkikirjoittajan virkapiiri, joka käsitti yhden tai useamman kunnan. Kun kruununvoudin virka lakkautettiin, kihlakunta jäi ainoastaan henkikirjoittajan virkapiiriksi vuoteen 1996 saakka. Nykyään henkikirjoittaja on kihlakunnan maistraatin rekisteriosaston päällikön virkanimike.


title: Kihlakunta

text: Valtion oikeustoimen paikallishallinto oli 1.12.1996–31.12.2007 järjestetty 90 kihlakuntaan, jotka poikkesivat alueellisesti aiemmista kihlakunnista. Näitä ”uudempia” kihlakuntia oli määrältään paljon enemmän kuin ”vanhoja” kihlakuntia. Valtioneuvosto päätti kihlakuntiin kuuluvista kunnista. Jokaisessa kihlakunnassa oli lääninhallituksen alaisena valtion viranomaisena toimiva kihlakunnanvirasto, joka hoiti poliisi-, syyttäjä- ja ulosottotehtäviä. ”Uusien” kihlakuntien alueet olivat pitkälti samat kuin silloisten seutukuntien. Kihlakunnat lakkautettiin vuoden 2007 lopussa, jolloin kihlakunnanvirastojen toiminnot ja yhteinen henkilöstö siirrettiin poliisilaitoksiin, ulosottovirastoihin, syyttäjänvirastoihin ja maistraatteihin.


title: Kihlakunta

text: Myös ennen vuoden 1996 kihlakuntauudistusta kihlakuntajasossa tapahtui joskus suuriakin muutoksia eri aikoina.


title: Kehitysvaihe

text: Jotkut kehityspsykologit uskovat, että kehitys tapahtuu perättäisenä sarjana kausia niin, että


title: Kehitysvaihe

text: Kriittiset kaudet tai herkkyyskaudet ovat kehityksen ajanjaksoja, jolloin tiettyjä kokemuksia täytyy tulla, jotta psyykkinen kehitys jatkuisi normaalisti.


title: Krypton

text: Krypton () on jalokaasu, jonka kemiallinen merkki on Kr, atomiluku 36 ja CAS-numero 7439-90-9. Se on yksi ilman jalokaasuista, ja ilman massasta sitä on noin miljoonasosa. Tämän alkuaineen löysivät William Ramsay ja Morris Travers vuonna 1898 tekemässään kokeessa, jossa tutkittiin nestemäistä ilmaa.


title: Krypton

text: Vuonna 1960 SI-järjestelmän perusyksikkö metri määriteltiin kryptonin erään spektriviivan aallonpituuden mukaan, mutta nykyisin metri on matka, jonka valo kulkee tyhjiössä 1/299792458 sekunnissa. Sana krypton tulee kreikankielisestä sanasta "kryptos", joka tarkoittaa piilossa olevaa.


title: Krypton

text: Krypton on hajuton, väritön ja mauton kaasu. Kiinteänä se on valkoista. Kryptonin tiheys on 3,75 g/l, ja se on melkein kolme kertaa tiheämpää kuin ilma. Kryptonin sulamispiste on 115,79 Kelviniä ja kiehumispiste 119,93 Kelviniä. Kryptonin lämmönjohtavuus on hyvin huono ja sen höyrystymisen entalpia matala.


title: Krypton

text:
Kryptonilla tunnetaan noin 20 isotooppia, joista kuusi on stabiileja.
Krypton on normaalioloissa, kuten muutkin jalokaasut, inertti. Vuonna 1933 Linus Pauling ennusti, että KrF pitäisi olla syntetisoitavissa. Krypton kuitenkin reagoi fluorikaasun kanssa muodostaen kryptondifluoridia tai kryptontetrafluoridia. Tällöin kryptonilla voi olla hapetusaste +II tai +IV. Tämän lisäksi on havaittu ArKr, KrH, KrXe ja KrXr. Helsingin yliopiston Kemian laitoksella on luotu HKrCN ja HKrCCH, jotka ovat stabiileja 40 Celsius-asteeseen.


title: Krypton

text: Krypton ei ole ihmiselle vaarallista, mutta suurina pitoisuuksina se voi syrjäyttää happea ilmasta.


title: Krypton

text: Krypton löytyi vuonna 1898, kun William Ramsay ja Morris Traves nesteyttivät ilmaa ja tutkivat sitä spektrofotometrisin keinoin. He löysivät kryptonia ilman argonin seasta. Traves ja Ramsay löysivät myös muita jalokaasuja samana vuonna. Ramsay ja Traves nimesivät löytämänsä kaasun kreikankielisen sanan "kryptos" mukaan, joka tarkoittaa suomeksi piilossa olevaa tai kätkettyä.


title: Krypton

text: Vuosien 1960 ja 1982 välillä SI-järjestelmän metri määriteltiin kryptonin isotoopin Kr mukaan. Metri oli määritelty siten, että tietty aallonpituus oli kerrottu luvulla 1 650 763,73.


title: Krypton

text: Kryptonia esiintyy ilmakehässä (1 ppm) sekä hyvin vähän maaperässä. Kryptonia tuotetaan nesteyttämällä ilmaa ja tekemällä jakotislauksia. 100 grammaa puhdasta kryptonia maksaa noin 25 euroa. Kryptonia syntyy myös uraanin hajoamistuotteena.


title: Krypton

text: Kryptonin tärkeimmät sovellukset ovat valaistuksessa. Kryptonia käytetään muun muassa kiitoteiden valoissa. Kryptonin erittäin kirkas valo soveltuu myös valokuvaukseen. Samoin krypton tuottaa valomainoksissa vihreänkeltaista valoa. Kryptonia voidaan käyttää myös lasereissa fluorin kanssa. Koska krypton on inerttiä, sitä käytetään suojakaasuna energiansäästölampuissa sekä hehkulampuissa.


title: Krypton

text: Kryptonin isotooppia Kr käytetään myös muun muassa etsimään vuotokohtia säiliöistä sekä ihmiskehon verenvirtauksen mittauksessa. Kr voidaan käyttää myös luomaan fosforesenssia fosforoivan aineen kanssa.


title: Krypton

text: Kryptonin yhdisteillä ei ole teollista merkitystä.


title: Oscar-palkinto

text: Oscar-palkinnot ( ’akatemian palkinnot’) eli ”Oscarit” (engl. "Oscars") ovat Yhdysvaltain elokuva-akatemian ("Academy of Motion Picture Arts and Sciences") vuosittain jakamia palkintoja, joita jaetaan eri kategorioissa vuoden parhaille elokuville ja näiden tekijöille. Nimitys "Oscar" tulee palkintoina olevasta miestä esittävästä patsaasta, jota nimitetään Oscariksi. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta ensimmäinen viittaus palkintoon Oscarina tehtiin vuonna 1934. Palkintojen saajat äänestetään akatemian jäsenten kesken. Jäseniä on yli 6 000.


title: Oscar-palkinto

text: Elokuva-akatemia perustettiin vuonna 1927 ja ensimmäiset palkinnot jaettiin Hollywood Roosevelt -hotellissa 16. toukokuuta 1929. Jännitystä tapahtumassa ei juuri ollut, koska voittajat oli ilmoitettu jo kolme kuukautta etukäteen.


title: Oscar-palkinto

text: Yksi elokuva on voittanut enimmillään yksitoista palkintoa. Tähän saavutukseen on yltänyt vain kolme elokuvaa: "Ben-Hur (1959), "Titanic (1997) ja "" (2003).


title: Oscar-palkinto

text: Vuoden 2019 Oscar-gaala järjestetään 24. helmikuuta.


title: Oscar-palkinto

text: Oscar-patsas on tehty britanniumista, joka on silattu kullalla. Patsas seisoo mustalla metallijalustalla, ja on 34 senttimetriä korkea ja painaa 3,85 kilogrammaa. Patsas kuvaa ristiretkeilijän miekkaa pitävää ritaria filmikelan päällä. Tarinan mukaan Cedric Gibbons suunnitteli patsaan muistioonsa kokouksen aikana.


title: Oscar-palkinto

text: Patsaan nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta usein sen väitetään saaneen nimensä elokuva-akatemian kirjastonhoitaja Margaret Herrickiltä, joka huomautti patsaiden näyttävän hänen Oscar-sedältään. Toisen tarinan mukaan Bette Davis nimesi sen ensimmäisen miehensä mukaan, koska se näytti niin paljon häneltä.


title: Oscar-palkinto

text: Oscar-voittaja tai hänen perijänsä ei saa myydä patsasta, ellei ensin tarjoa sitä takaisin elokuva-akatemialle. Jos Oscar-voittaja ei suostu tuohon sopimukseen, akatemia pitää patsaan itsellään.


title: Oscar-palkinto

text: Tärkeimmät palkinnot jaetaan televisiossa suorana lähetettävässä seremoniassa. Dolby-teatterissa (entinen Kodak-teatteri) tapahtuva seremonia pidetään yleensä maaliskuussa, kuusi viikkoa ehdokkaiden julkistamisen jälkeen. Kutsuvieraat saapuvat paikalle kuuluisaa punaista mattoa pitkin pukeutuneena kuuluisimpien muotisuunnittelijoiden suunnittelemiin vaatteisiin, mikä on tehnyt tapahtumasta merkittävän myös muotimaailman kannalta.


title: Oscar-palkinto

text: Päästäkseen ehdokkaaksi elokuvan ensimmäinen Los Angelesissa esitettävä näytös täytyy järjestää kyseisen vuoden aikana. Lyhytelokuvakategorioita lukuun ottamatta elokuvan täytyy myös olla kokopitkä (vähintään 40 minuuttia).


title: Oscar-palkinto

text: Elokuva-akatemian eri alojen jäsenet nimittävät oman alansa ehdokkaat. Esimerkiksi näyttelijät siis valitsevat näyttelijäehdokkaat, ja ohjaajat ohjaajaehdokkaat. Parhaan elokuvan ehdokkuuksista äänestävät kuitenkin kaikki akatemian jäsenet. Voittajat valitaan toisella kierroksella, jolla kaikki jäsenet saavat äänestää kaikkien kategorioiden ehdokkaita.


title: Oscar-palkinto

text: Vuoteen 1935 saakka äänestäjät saivat valita oman ehdokkaansa myös valmiin ehdokaslistan ulkopuolelta. Ainoa ehdokasluettelon ulkopuolinen Oscar-palkinnon saanut on Hal Mohr, joka palkittiin "Kesäyön unelman" kuvauksesta vuonna 1935.