title: Komisario Palmu

text: Kahden Palmu-elokuvan menestyksen vuoksi tuotantoyhtiö halusi tehdä aiheesta kolmannenkin elokuvan. Mika Waltarin Palmu-kirjat olivat ilmestyneet vuosina 1939 ja 1940, eikä niitä ollut enempää kuin nuo kaksi. Ohjaaja ja tuottaja pyysivät Waltaria tekemään käsikirjoituksen uutta elokuvaa varten. Waltari myöntyi pyyntöön, ja kolmen viikon kuluttua hän soitti Kassilalle ja ilmoitti tehneensä tarinan romaanin muotoon. Niinpä kertomus ilmestyi sekä kirjana että elokuvana. "Tähdet kertovat, komisario Palmu" tuli markkinoille vuonna 1962. Waltari kertoi, että tämän kirjan ja siitä tehdyn elokuvan ansiosta hänen kauan kestänyt taiteellinen umpikujansa aukesi. Viimeiseksi jääneen suurromaanin "Ihmiskunnan viholliset" kirjoittaminen alkoikin sujua.


title: Komisario Palmu

text: Neljäskin Palmu-elokuva oli lähellä toteutumistaan vuonna 1963. Käsikirjoitus "Lepäisit jo rauhassa, komisario Palmu" valmistui, mutta työn toteutuminen kariutui vuosien 1963–1965 näyttelijälakkoon, eikä käsikirjoitusta toteutettu. Matti Kassila piti käsikirjoitusta myös hankalana sovittaa elokuvaksi, koska se sisälsi hänen mielestään paljon dialogia ja vähän tapahtumia. Se saatetaan joskus julkaista kirjallisessa muodossa tai teatterisovituksena. Suunnitteilla oli myös 'Komisario Palmu -sarja' televisioon, mutta sekin kaatui samaan lakkoon.


title: Komisario Palmu

text: Waltarin henkilöhahmojen pariin palattiin vielä vuonna 1969, tällöin aivan uuden tarinan puitteissa. Elokuvan "Vodkaa, komisario Palmu" käsikirjoitus oli Matti Kassilan ja Georg Korkmanin, Waltarilla ei ollut enää mitään tekemistä tämän viimeisen elokuvan kanssa.


title: Jekaterinburg

text: Jekaterinburg (), aiemmin Sverdlovsk (Свердло́вск; 1924–1991), on suurkaupunki Venäjän Sverdlovskin alueella. Se sijaitsee Uralvuorten keskiosassa, Aasian puoleisella vuoristotasangolla Toboliin laskevan Isetin varrella. Jekaterinburg on Sverdlovskin alueen ja Uralin federaatiopiirin hallintokeskus.


title: Jekaterinburg

text:
Jekaterinburg perustettiin vuonna 1723 ja siitä kehittyi nopeasti merkittävä vuoriteollisuuskaupunki.
Venäjän viimeinen keisari Nikolai II perheineen surmattiin Ipatjevin talossa Jekaterinburgissa 16. ja 17. heinäkuuta välisenä yönä vuonna 1918. Vuodet 1924–1991 kaupungin nimi oli Sverdlovsk bolševikkijohtaja Jakov Sverdlovin mukaan.


title: Jekaterinburg

text:
Vuonna 1933 Sverdlovissa aloitti toimintansa Uralmaš-konetehdas.
Toisen maailmansodan taistelujen alta kaupunkiin siirrettiin Neuvostoliiton Euroopan alueelta useita teollisuuslaitoksia ja monet niistä jäivät sinne pysyvästi. Myös Eremitaašin taidemuseon kokoelmia säilytettiin sodan aikana Sverdlovskissa. Toisen maailmansodan jälkeen Sverdlovskista tuli ulkomaalaisilta suljettu kaupunki, koska siellä sijaitsi merkittävä osa maan puolustusteollisuudesta.


title: Jekaterinburg

text: Toukokuussa 1960 amerikkalainen Gary Powersin ohjaama U-2-vakoilulentokone ammuttiin alas Sverdlovskin yllä. Lentäjä vangittiin ja tuomittiin vankeuteen vakoilusta. Muutama vuosi myöhemmin hänet vaihdettiin Yhdysvalloissa Neuvostoliiton eduksi vakoilusta tuomittuun Rudolf Abeliin. Huhtikuussa 1979 kaupungissa levisi pernaruttoepidemia, jonka uskotaan olleen lähtöisin läheisestä biologisia aseita tuottavasta laitoksesta. Tauti tappoi yli sata asukasta.


title: Jekaterinburg

text: Jekaterinburg oli kohonnut vuoden 2010 väestönlaskennan 1,35 miljoonan asukasluvullaan Venäjän neljänneksi suurimmaksi kaupungiksi Moskovan, Pietarin ja Novosibirskin jälkeen. Se on myös yksi maan tiheimmin asuttuja suurkaupunkeja.


title: Jekaterinburg

text: Seudulla vallitsee mannerilmasto selkeäpiirteisine vuodenaikoineen. Tammikuun keskilämpötila on −14,5 ja heinäkuun 18,5 celsiusastetta. Alueen länsipuolella oleva Uralvuoristo rajaa mataluudestaan huolimatta läntisiä ilmavirtauksia. Sen sijaan lämpimille eteläisille ja idänpuoleisille mantereisimmille ilmavirtauksille ei ole vastaavia esteitä. Tästä syystä Jekaterinburgin ilmastossa esiintyy nopeita lämpötilan ja säätilan muutoksia. Ilma voi talvella lauhtua nopeasti ankarasta pakkasesta suojan puolelle; kesällä kuumat helteet voivat vaihtua kylmäksi sadesääksi. Oheinen taulukko kuvaa Jekaterinburgin keskimääräistä ilmastoa 30 vuoden säähavaintojen (1961-1990) perusteella.


title: Jekaterinburg

text: Jekaterinburg on Uralin merkittävimpiä teollisuuskeskuksia. Kaupungissa on rauta-, kupari-, teräs-, kemian-, paperi-, kivi-, kone-, sähköteknistä-, elintarvike- ja nautintoaineteollisuutta. Lisäksi kaupungissa jalostetaan jalokiviä ja kaupungin läheisyydessä kaivetaan kultaa ja fosforiittia.


title: Jekaterinburg

text: Merkittävin teollisuusyritys lienee Uralmaš, joka on ollut Euroopan suurin konetehdas.


title: Jekaterinburg

text: Kaupunki on Länsi-Siperian merkittävin rautatieristeys. Jekaterinburgin rautatieasemalta johtavat radat Permiin, Nižni Tagiliin, Tavdaan, Tjumeniin, Kurganiin, Tšeljabinskiin ja Kazaniin.


title: Jekaterinburg

text: Kaupungin kaakkoislaidalla on tärkeä Koltsovon kansainvälinen lentoasema, joka oli esimerkiksi vuonna 2012 matkustajamäärältään (3,8 miljoonaa) koko Venäjän 5. suurin lentoasema heti Moskovan ja Pietarin suurkenttien jälkeen. Finnair aloitti 2. syyskuuta 2008 suorat lennot Helsingin ja Jekaterinburgin välillä yhteistyössä Ural Airlinesin kanssa. Reittiä liikennöidään kolmesti viikossa.


title: Jekaterinburg

text: Paikallisliikennettä hoidetaan bussien, johdinautojen, raitiovaunujen ja reittitaksien ohella metrolla, joka suunnitelmien mukaan laajenee kolmilinjaiseksi.


title: Jekaterinburg

text: Jekaterinburg on Uralin alueen tärkeä kulttuuri- ja koulukeskus. Boris Jeltsinin mukaan nimetty Uralin federaatioyliopisto on yksi valtakunnan suurimmista korkeakouluista. Se perustettiin 2009 yhdistämällä aiempi Uralin teknillinen valtionyliopisto ja vuonna 1920 perustettu, Maksim Gorkille nimetty Uralin valtionyliopisto. Lisäksi kaupungissa toimii Venäjän tiedeakatemian Uralin osasto, teattereita, ooppera sekä museoita, muiden muassa Jekaterinburgin geologinen museo, joka esittelee Uralin kivilajeja. Merkittävin 2000-luvulla rakennettu monumentaalirakennus on Venäjän viimeisen tsaariperheen murhapaikalle pystytetty kirkko.


title: Jekaterinburg

text: Jekaterinburg on neuvostoajoista lähtien ollut merkittävä rock-kulttuurin keskus. Sieltä ovat kotoisin mm. yhtyeet Nautilus pompilius ja Agata Kristi. Konserttitarjonnan sanotaan olevan maan vilkkainta Moskovan ja Pietarin jälkeen.


title: Jekaterinburg

text: Vuonna 2007 kaupungin mukaan nimettiin asteroidi numero 27736 (Ekaterinburg)


title: Jekaterinburg

text: Kaupungin jääkiekkoseura Avtomobilist Jekaterinburg pelaa KHL-liigassa. Jääpalloseura SKA-Sverdlovsk on yksi Neuvostoliiton historian menestyneimmistä.


title: Sverdlovsk

text: Sverdlovsk on:


title: Vladimir Majakovski

text: Vladimir Vladimirovitš Majakovski (; 19. heinäkuuta 1893 Baghdati – 14. huhtikuuta 1930 Moskova) oli venäläinen ja neuvostoliittolainen runoilija, futurismin merkkihenkilöitä runoudessa. Majakovski oli tulisieluinen vallankumousrunoilija, taidemaalari, graafikko ja kuvittaja, joka nousi bolševikkien valtaannousun symboliksi. Majakovskin tunnetuimpia teoksia on runoelma "Pilvi housuissa". Hänen teoksiaan on suomentanut Arvo Turtiainen.


title: Vladimir Majakovski

text: Vallankumouksen jälkeen Majakovski muun muassa tekstitti propagandasarjakuvia. Hän toimi myös aktiivisesti kirjallisissa yhdistyksissä. Tohtori Živagon kirjoittaja Boris Pasternak piti Majakovskia ainoana kirjailijaystävänään. Majakovski ei koskaan harkinnut kommunistipuolueeseen liittymistä, vaikka 1920-luvun alussa lukuisat muut taiteilijaälymystön ja vallankumoussukupolven edustajat näin tekivät. Majakovski teki itsemurhan 1930.Suomennoksia myös antologioissa "20 Neuvostoliiton runoilijaa" ja "Neuvostolyriikkaa 2".


title: Troijalainen

text: Troijalainen tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Fiat 1300 ja 1500

text: Fiat 1300 ja 1500 olivat italialaisen Fiatin vuosina 1961–1967 valmistamia automalleja. Ne sijoittuivat 1100- ja 1800/2100-mallien väliin. Fiat 1300 ja 1500 eroavat toisistaan vain moottorin ja takavalojen perusteella. Fiat 1300:n seuraajaksi tuli Fiat 124, ja Fiat 1500:n Fiat 125.


title: Fiat 1300 ja 1500

text: Fiat 1300/1500 oli perinteinen neliovinen sedan, johon asennettiin 1 300-kuutioinen (65 hv) tai 1 500-kuutioinen (72 hv) moottori. Moottoria käytettiin myöhemmin useissa Fiatin lisenssituotteissa, Daewoo-FSO Polonezissa 2000-luvulle asti. Moottoria pidettiin aikanaan urheilullisena ja nykyaikaisena – siinä oli puolipallon muotoiset palotilat, läpihengittävä sylinterikansi ja urheilullisesti muotoiltu pakosarja. Nokka-akselin sijainti sylinteriryhmässä ja kolme runkolaakeria olivat moottorin vanhana pidetyt piirteet.


title: Fiat 1300 ja 1500

text: Vuoden 1961 lopussa esiteltiin myös farmariversio, joka oli teknisesti hyvin yhteneväinen sedan-version kanssa. Mallista valmistettiin myös avoautoversiota.


title: Fiat 1300 ja 1500

text: Vuonna 1962 esiteltiin 1500 Taxi, joka oli Fiat 1500:n moottorilla varustettu Fiat 1800. Tämä tuotti myyntiin myös tavallisille ostajille suunnatun version Fiat 1500L, joka vastasi Taxi-versiota, paitsi että Taxi-versiossa oli matalampi viritysaste (60 hv).


title: Fiat 1300 ja 1500

text: Fiat 1500 sai valikoimiinsa uudistetun 1500C-mallin, jossa oli tehokkaampi moottori (75 hv), pidempi akseliväli, tehokkaammat jarrut ja muita pienempiä muutoksia. Sama moottori tuli myös Fiat 1500L -malliin. 1300-malli säilyi ennallaan.


title: Billy Graham

text: Billy Graham (William Franklin Graham Jr.; 7. marraskuuta 1918 Charlotte, Pohjois-Carolina – 21. helmikuuta 2018 Montreat, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen kristillinen saarnaaja, jonka kirkkokunnallinen tausta oli baptismi. Billy Graham itse kuvasi elämäntehtäväänsä seuraavasti: ”Elämäntehtäväni on auttaa ihmisiä löytämään henkilökohtainen suhde Jumalaan”. Hänen on arvioitu saarnanneen evankeliumia 210 miljoonalle ihmiselle vuodesta 1947 lähtien.


title: Billy Graham

text: Billy Grahamilla oli vaimonsa Ruth Bell Grahamin kanssa viisi lasta. Kolme tytärtä nimeltä Anne, Gigi ja Bunny, sekä kaksi poikaa nimeltä Nelson (Ned) ja Franklin.


title: Billy Graham

text: Tutkimuksen mukaan Graham oli vaikutusvaltaisin saarnaaja Yhdysvalloissa. Grahamin toiminta perustui suuriin, kirkkokuntarajat ylittäviin, herätyskokouksiin, joita kutsutaan nimellä "missio". Suomen vierailuillaan hän yleensä saarnasi Olympiastadionilla. Kokousten tulkkina toiminut Kalevi Lehtinen aloitti missiotyönsä Grahamin esimerkin innoittamana Missio Helsingin jälkeen vuonna 1987. Missio Helsinki on suurin Helsingin Olympiastadionilla koskaan järjestetty ei-urheilullinen tapahtuma, eikä yksikään muu uskonnollinen tapahtuma ole saavuttanut Suomessa niin suurta medianäkyvyyttä kuin Grahamin elokuun lopulla 1987 pitämä kuuden uskonnollisen kokouksen sarja.


title: Billy Graham

text: Keskeinen osa Grahamin julistustyötä oli julkisesti osoitettu henkilökohtainen uskonratkaisu, eikä hän niinkään korostanut karismaattisten uskonkokemusten merkitystä. Tässä suhteessa hän poikkesi muun muassa Suomessa 1970-luvun lopulla huomiota herättäneestä helluntailaisesta saarnaajasta Niilo Yli-Vainiosta. Missio Helsingin aikana Graham kehotti henkilökohtaisen uskonratkaisun tehneitä kuulijoitaan astumaan katsomosta hänen eteensä stadionin nurmelle. Kaikista Grahamin tuolloisten puhetilaisuuksien noin 183 000 kuulijasta on arvioitu noin 9 000:n noudattaneen kehotusta.


title: Billy Graham

text: Yhdysvalloissa Grahamia kutsuttiin "presidenttien pastoriksi", sillä hän ehti aktiiviuransa aikana tavata henkilökohtaisesti kaikki Yhdysvaltain presidentit Harry Trumanista Barack Obamaan. Graham toimi monen presidentin uskonnollisena neuvonantajana, ja erityisen läheinen suhde hänellä oli Ronald Reaganiin. Puoluekannaltaan Graham tunnustautui demokraatiksi, mutta hänen suhteensa Valkoiseen taloon säilyivät hyvinä siitä riippumatta, kumpaa puoluetta edustava presidentti kulloinkin oli vallassa. 2010-luvun alkuvuosiin saakka Graham oli säännöllisesti nähty vieras Yhdysvaltain kongressin vuosittain helmikuussa järjestämällä rukousaamiaisella.


title: Billy Graham

text: Saksassa Graham saarnasi yhtä aikaa sekä länsi- että itäsaksalaisille samalla stadionilla, jolla myös Adolf Hitler oli aikoinaan puhunut. Grahamin suosiota ja vaikutusvaltaa osoitti, että kylmän sodan aikana hän pääsi vierailemaan Neuvostoliitossa ja rautaesiripun takaisissa Itä-Euroopan maissa. Vuonna 1992 Graham kutsuttiin jopa maailman sulkeutuneimmaksi valtioksi arvioituun Pohjois-Koreaan. Maan johto käytti vierailua ja Grahamin mainetta kuitenkin erikoisella tavalla hyväkseen, koska Pohjois-Korean valtiollinen media vääristeli Grahamin puhetta väittäen hänen luonnehtineen maan johtajaa Kim Il Sungia "Jumalaksi".


title: Billy Graham

text: Suomessa Graham vieraili ensimmäisen kerran kesäkuussa 1954, jolloin hänen Helsingin Olympiastadionilla pitämäänsä puhetilaisuuteen osallistui noin 25 000 kuulijaa.


title: Billy Graham

text: Graham sairasti Parkinsonin tautia vuodesta 1992. Huonontuneen terveydentilansa takia hän lopetti kiertuetoimintaansa, ja vuoden 2005 kiertue jäi hänen viimeisekseen.


title: Billy Graham

text: Grahamia on kiitetty uskonnolliset ja poliittiset rajat ylittävästä työstä, ja vuonna 2001 hänelle myönnettiin brittiläisen imperiumin ritarikomentajan arvonimi. Graham sai oman tähden Hollywood Walk of Famelle vuonna 1989.


title: Korruptio

text: Korruptio (latinan sanasta "corrumpere" ’turmelus, pahaan vietteleminen’) on toimivallan väärinkäyttöä yksityisen edun tavoitteluun. Korruptiossa esimerkiksi vastuullisessa asemassa oleva henkilö, kuten virkamies, lahjotaan antamaan lahjojalle etua säännösten vastaisesti.


title: Korruptio

text: Lahjontaa ja korruptiota tarkkaileva Transparency International (TI) jakaa korruption edelleen kahteen ryhmään, jotka ovat ”toimivallan mukainen” ("according to rule") ja ”toimivallan vastainen” ("against the rule") korruptio. Toimivallan mukaisella korruptiolla tarkoitetaan tilannetta, jossa lahjuksen saaja hoitaa hänelle kuuluvaa työtehtävää ja ottaa lahjuksen vastaan esimerkiksi siinä tarkoituksessa, että hän sen saatuaan järjestää asian käsittelyn helpommaksi tai nopeammaksi. Toimivallan vastaisella korruptiolla taas tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilö lahjusta vastaan harjoittaa sellaista toimintaa mihin hänellä ei ole toimivaltuuksia.


title: Korruptio

text: Korruption vakavuus vaihtelee pienistä vastapalveluksista järjestelmälliseen lahjontaan. Korruptiota voi esiintyä yhteiskunnan kaikilla alueilla; esimerkiksi virkamiesten, poliitikkojen, isännöintialalla tai liike-elämän piirissä. Henkilö voi väärinkäyttää saamaansa valtaa myös yhteisöissä ja yrityksissä, esimerkiksi yrityksen työntekijä voi ostaa yritykselle tuotteita ylihintaan hänet lahjoneelta yritykseltä. Korruptio liittyy usein ammattimaiseen rikollisuuteen, mutta se voi olla myös satunnaista ja kertaluontoista.


title: Korruptio

text: Korruptio on maailmanlaajuista, joskin sen rangaistavuus ja lainopillinen määritelmä vaihtelevat maasta ja oikeusjärjestelmästä toiseen.


title: Korruptio

text: Transparency International -järjestön korruptioindeksi lasketaan keskiarvona erilaisten hallinnon luotettavuutta ja yritysilmastoa tutkivien kansainvälisten järjestöjen kyselytuloksista. Se on mittari, joka perustuu ihmisten mielipiteisiin ja käsityksiin. On havaittu, että asiantuntijat arvioivat korruption määrän selvästi korkeammaksi kuin tavalliset kansalaiset.


title: Korruptio

text: Maailmanlaajuisessa vertailussa vähiten korruptiota esiintyy Pohjois- ja Länsi-Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa. Näiden alueiden lisäksi myös esimerkiksi Chilessä, Uruguayssa, Botswanassa, Japanissa, Bhutanissa, Singaporessa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa on vähän tai tulotasoon nähden suhteellisen vähän korruptiota. Rikkaista maista korruptiota esiintyy suhteellisen paljon esimerkiksi Italiassa. Korkea tai erittäin korkea korruptioaste on esimerkiksi Venäjällä ja Ukrainassa, useissa Afrikan maissa, Länsi-Aasiassa Syyriasta Afganistaniin sekä Meksikossa ja Venezuelassa.


title: Korruptio

text: Korruption yleisyys korreloi valtioiden vaurauden mukaan käänteisesti, eli korruptiota esiintyy köyhissä maissa useammin kuin rikkaissa. Tutkijoiden Ray Fismanin ja Miriam A. Goldenin mukaan maiden välisen vertailun perusteella noin 60 prosenttia yksittäisten maiden korruptioasteesta voidaan selittää pelkästään maiden tulotasolla.


title: Korruptio

text: Korruptioaste korreloi myös sen kanssa, onko maa demokraattinen vai epädemokraattinen. Vähiten korruptoituneet maat ovat yleensä demokratioita, ja eniten korruptoituneiden maiden joukossa on paljon yksinvaltaisia maita. Epädemokraattisista maista vain Singaporessa on hyvin vähän korruptiota. Vertailtaessa samalla tulotasolla olevia maita toisiinsa demokraattisuuden yhteys korruption määrään kuitenkin pienenee, eikä köyhien maiden hallintojärjestelmän demokraattisuus suojaa niitä korruptiolta.


title: Korruptio

text: Etenkin etnisesti pirstoutuneille maille on tyypillistä klientelismi eli oman kannattajakunnan (kuten omien äänestäjien tai oman etnisen ryhmän) suosiminen julkisten palvelujen tarjoamisessa ja virkanimityksissä.


title: Korruptio

text: Transparency Internationalin indeksissä vertailussa Suomi on pärjännyt yleensä erittäin hyvin. Vuonna 2008 alkaneen vaalirahoituskohun takia Suomi putosi sijalle viisi. Indeksi on tehty kysymällä muun muassa yritysjohtajilta, esiintyykö kyseisessä maassa korruptiota ja pitääkö yritysjohtajien maksaa rahaa päättäjille. TI:n korruptioindeksi mittaa pääasiassa julkisen vallan lahjottavuutta ja sitä on myös arvosteltu suppeaksi, koska korruptio voidaan nähdä laajempana kuin rahan antamisena. Esimerkiksi poliittiset virkanimitykset voivat olla ongelmallisia, koska niihin liittyy avoimuuden puutetta.


title: Korruptio

text: Yleisradion mukaan korruptio maksaa EU:lle 120 miljardia vuodessa.


title: Korruptio

text: Transparency Internationalin maailmanlaajuinen kyselytutkimus ”Global Corruption Barometer” perustuu vapaaehtoiseen gallup-kyselyyn, ja kertoo minkälaisia mielikuvia vastaajilla on korruption ilmenemisestä yhteiskunnassaan.


title: Korruptio

text: Arvioitaessa oikeusjärjestelmän korruptoituneisuuden tasoa asteikolla 1–5 ("1 = ei lainkaan korruptoitunut, 5 = erittäin korruptoitunut") ”Global Corruption Barometer 2006” -kyselyssä suomalaisten vastausten keskiarvo oli 2,1. EU-maissa arvo oli pienempi ainoastaan Tanskassa, EU-maiden keskiarvo oli 2,9. Yhdysvalloissa vastausten keskiarvo oli 3,6 ja Venäjällä 3,9. Yhteiskunnan kaikkein korruptuneimmiksi sektoreiksi vastaajat katsoivat poliittiset puolueet (keskiarvo 4,0), parlamentaarisen päätöksenteon (3,7), yrityselämän (3,6) ja poliisin (3,5). Kehitysmaissa korrupteituneimpana sektorina pidettiin poliisia.


title: Korruptio

text: Korruption selittämiseen on kehitetty useita erilaisia viitekehyksiä.


title: Korruptio

text: Yksi selitys sanoo korruption olevan seurausta köyhyydestä. Koska köyhä kansa tarvitsee enemmän julkisia palveluita kuin mihin varaton valtio pystyy budjettinsa puitteissa tarjoamaan, äveriäimmät valtaavat nämä niukat palvelut maksamalla lahjuksia. Koska oikeusvaltioperiaate on köyhässä maassa hatara, virkakunta pystyy helposti nyhtämään lahjuksia. Korruption kitkeminen tulee tämän selityksen mukaan mahdolliseksi vasta, kun maahan muodostuu riittävän suuri keskiluokka.


title: Korruptio

text: Toisen selityksen mukaan korruptiossa on kyse julkisvallan edustajien ja heidän yksityisten vastapeluriensa harrastamasta ansiottoman voiton saalistamisesta. Tätä näkökantaa suosivien taloustieteilijöiden mukaan julkinen puuttuminen talouden toimintaan luvin ja sääntelyin tuottaa tilanteen, jossa erivapauskohtelusta on saatavissa rahanarvoista etua. Välistävedosta saatava ansioton hyöty jakaantuu yritysten ja viranomaisten kesken, eikä se ole normaalia arvonlisäyksestä syntynyttä voittoa. Yhdysvaltalaisen konservatiivisen Heritage Foundationin mukaan suurin osa korruptiosta (71 %) on selitettävissä talouden sääntelyllä. Säätiön tutkijoiden mukaan mitä enemmän julkinen sektori sääntelee liike-elämää ja ihmisiä, sitä enemmän on tilanteita, joissa yksilöiden ja yritysten kannattaa ostaa tällaisia etuoikeuksia poliitikoilta tai virkamiehiltä suoraan, välillisesti, verkostoitumalla tai lobbaamalla. Intialaisen talousnobelisti Amartya Senin mukaan jo pelkästään korruption väheneminen on riittävä syy avata kehitysmaiden suljettuja markkinoita.


title: Korruptio

text: Kolmannen mallin mukaan korruption yleisyys riippuu hallintojärjestelmän demokraattisuuden asteesta. Malli esittää, että korruptio on yleistä autoritaarisissa tai diktatorisissa järjestelmissä, mutta demokraattisessa järjestelmässä poliittisten instituutioiden mekanismit tekevät julkisvallan väärinkäytöstä hallittavan.


title: Korruptio

text: Institutionaalisen näkökulman mukaan maan taloudelliset instituutiot aiheuttavat maan vaurastumisen tai taantumisen. Jos maata johtaa turmeltunut eliitti, maan instituutiot on viritetty ohjaamaan resursseja sen omaan käyttöön.


title: Korruptio

text: Korruptiotasapainomallin mukaan korruptio kumpuaa sosiaalisista odotuksista, eli yksilö tekee päätöksensä korruptioon turvautumisesta sen mukaan, miten hän arvioi muiden toimivan. Jos yhteiskunnassa ei esiinny korruptiota, rehellisenä pysytteleminen on yksilölle edullista. Jos hän taas uskoo muidenkin maksavan lahjuksia, hänenkin täytyy toimia samoin oman etunsa vuoksi. Tämä johtaa usein siihen, että yhteiskunta keikahtaa joko täysin korruptoitumattomaksi tai läpeensä korruptoituneeksi. Näiden ääripäiden väliin keskiarvoltaan sijoittuvissa maissa voi olla niin kauttaaltaan korruptoituneita hallinnon osia kuin täysin puhtaitakin. Tällöin maan korruptioaste määräytyy siitä, kumpia on enemmän.


title: Korruptio

text: Korruptiosta katsotaan yleisesti olevan kokonaisuudessaan haittaa yhteiskunnalle. Korruptio hidastaa talouskasvua, lisää taloudellista eriarvoisuutta ja rapauttaa hallintoa kohtaan tunnettua luottamusta. Toisaalta on joskus myös esitetty, että korruptio voisi joissain olosuhteissa edistää talouskasvua sitä kautta, että sen avulla yritykset pääsevät kalliiksi käyvän ja turhan sääntelyn ohi.


title: Korruptio

text: Vaikka korruptio onkin yleisesti ottaen haitallista, sitä on vaikea saada katoamaan, sillä se tarjoaa välittömiä hyötyjä siihen osallistuville. Virkamies saa lahjuksia vastaan ottamalla palkanlisää. Poliitikko saa lahjusten avulla lisätuloja, joita hän voi käyttää esimerkiksi vaalikampanjansa rahoitukseen. Yrityksen kannattaa joissain maissa ja joillain aloilla maksaa ja jopa aktiivisesti tarjota lahjuksia, sillä muutkin yritykset tekevät niin, ja tarjouskilpailun voi voittaa vain lahjomalla. Lahjusten maksamisen tuoma hyöty lisäksi yleensä ylittää kiinnijäämistä seuraavien sakkojen aiheuttaman haitan. Yritykset eivät pysty yksissä tuumin kieltäytymään lahjonnasta, sillä yhteinen sopimus sotisi yksittäisen yrityksen etuja vastaan vaikka se olisikin yhteiseltä kannalta edullinen. Tavalliset kansalaiset vastustavat korruptiota mutta joutuvat maksamaan virkakunnalle lahjuksia saadakseen välttämättömiä julkispalveluja.


title: Korruptio

text: Poliittinen korruptio on poliittisen vallan väärinkäyttöä henkilökohtaiseen hyötyyn. Se voi olla mittakaavaltaan valtavaa: erään maailman korruptoituneimman johtajan Indonesian Suharton väitetään kavaltaneen 35 miljardia dollaria maalta, jonka bruttokansantuote henkeä kohti oli 700 dollaria. Poliittisen korruption muotoja ovat muun muassa äänien ostaminen, julkisten varojen laiton käyttö ja virkanimitysten myyminen. Poliittinen korruptio ei ole aina laitonta. Esimerkiksi rahalahjoitukset poliittisille puolueilla johtavat usein politiikan muutoksiin. Maailman talousfoorumin tutkimuksen mukaan 89 %:ssa tutkituista 102 maasta rahalahjoitusten vaikutus johonkin tiettyyn poliittiseen päätökseen oli korkea tai keskinkertainen.


title: Korruptio

text: Suuri osa poliittisessa korrutiossa liikkuvasta rahasta on lähtöisin yksityiseltä sektorilta. Esimerkiksi kansainvälisen asekaupan salainen luonne ja avoimuuden puute hinnoittelussa on lisännyt korruptiota alalla. 1990-luvulla joukko ranskalaisia ja saksalaisia poliitikkoja joutui eroamaan, kun ilmeni, että salaisten asekauppojen yhteydessä oli maksettu lahjuksia. Myös energiateollisuuden piirissä on paljon korruptiota. Transparency Internationalin mukaan mitä suuremman osuuden öljykauppa jonkin maan kansantaloudesta muodostaa, sitä suurempi potentiaali korruptiolle maassa on.


title: Korruptio

text: Korruptio oikeuslaitoksessa on Transparency Internationalin mukaan ongelma monissa maailman maissa, ja se vaarantaa usein ihmisten perusoikeuden puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Oikeuslaitoksen korruptoituneisuus hankaloittaa kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä rajoittaa kansainvälistä rikollisuutta ja terrorismia ja vähentää kaupankäyntiä, talouskasvua sekä inhimillistä kehitystä. Lahjottavissa olevat oikeuslaitokset vähentävät ihmisten luottamusta hallituksiin ja mahdollistavat korruption muillakin julkisen elämän alueilla.


title: Korruptio

text: Kaksi keskeisintä korruption muotoa oikeuslaitoksessa ovat poliittinen vaikuttaminen oikeusprosesseihin ja lahjonta. Monissa maissa tuomarit kokevat painostusta tuomita oikeustapauksia voimakkaiden poliittisten tai taloudellisten toimijoiden etujen mukaisesti. Viime vuosina poliitikot ovat lisänneet vaikutusvaltaansa oikeuslaitokseen muun muassa Argentiinassa ja Venäjällä. Poliittinen vaikuttaminen voi ilmetä tuomarien uhkailuna, pelotteluna tai lahjomisena, mutta myös virkanimitysten tai palkkojen tai muiden etujen manipuloimisena.


title: Korruptio

text: Lahjontaa ilmenee kaikilla oikeusjärjestelmien tasoilla: oikeuslaitoksen työntekijät voivat vaatia lahjuksia tehdäkseen työnsä, lakimiehet voivat vaatia erityisiä palkkioita nopeuttaakseen tai viivyttääkseen oikeuskäsittelyjä tai tuomarit voivat rahaa vastaan tehdä haluttuja päätöksiä. Esimerkiksi Intiassa ja Bangladeshissa on tavallista, että pitkistä jonoista johtuen ihmiset maksavat lahjuksia nopeuttaakseen omien oikeusjuttujensa käsittelyä.


title: Korruptio

text: Transparency Internationalin julkaisema "Global Corruption Report 2009" katsoo, että korruptio on keskeinen ja kasvava ongelma elinkeinoelämälle ja yhteiskunnalle kehitysmaiden pienyrittäjistä aina suuriin ylikansallisiin yrityksiin asti.


title: Korruptio

text: Liike-elämän rooli virkamiesten, poliitikkojen ja poliittisten puolueiden korruptoinnissa on merkittävä. Lahjonta on hyvin yleistä: kaksi viidestä yritysjohtajasta kertoi tutkimuksessa, että heiltä oli pyydetty lahjuksia liiketoimissa julkisten laitosten kanssa. Puolet yritysjohtajista arvioi, että lahjukset nostivat projektien kustannuksia vähintään 10 %. Kaksikymmentä prosenttia kertoi menettäneensä kauppoja kilpailijoiden lahjusten vuoksi, ja yli kolmannes katsoi, että korruptio on pahenemassa. Kehitysmaissa ja siirtymätalouksissa arvioidaan lahjusten kokonaissumman nousevan vuosittain 20–40 miljardiin dollariin, mikä on 20–40 % virallisesta kehitysavusta. Korruptio mahdollistaa myös yritysten taholta vastuuttomia päätöksiä, joista seuraa esimerkiksi huonoja työoloja, laittomia hakkuita, terveydelle vaarallisia lääkkeitä ja heikosti tehtyjä rakennuksia.


title: Korruptio

text: Korruptiota ilmenee myös liike-elämän ja yritysten sisällä. Johtajat, enemmistöosakkaat ja muut toimijat yrityksissä voivat käyttää valtaansa henkilökohtaisen hyödyn hankkimiseen omistajien, sijoittajien, työntekijöiden ja yhteiskunnan tappioksi.


title: Korruptio

text: Transparency Internationalin mukaan suurin osa ylikansallisista yhtiöistä raportoi lahjonnasta tai korruptiosta systemaattisesti vain hyvin vähäisessä määrin. TI:n tutkimuksessa mukana olleista yrityksistä noin puolella oli korruption vastainen strategia, ohjeistus ja seurantajärjestelmä.


title: Korruptio

text: Infrastruktuurin rakentamiseen liittyy korruptiota tutkimusten mukaan enemmän kuin millään muulla alalla. Transparency Internationalin vuoden 2005 raportin mukaan infrastruktuurin rakentamista altistaa korruptiolle suuri pääomatarve ja valtion valvonnan tarve. Valvontaa vaikeuttaa se, että uutta taloa on vaikeampi hinnoitella kuin tavaroita.


title: Korruptio

text: Terveydenhuoltoon käytetään lahjonnanvastaisen järjestön Transparency Internationalin mukaan maailmassa yli 2 000 miljardia euroa, pääasiassa verovaroja.Terveydenhuoltojärjestelmät vaihtelevat maittain hyvin paljon. Järjestelmien lukuisat osapuolet, heikko kirjanpito ja monet muut tekijät vaikuttavat siihen, että rahavirtojen arviointi on vaikeaa. Korruptio arvioidaan kuitenkin kaikkialla hyvin laajaksi. Yhdysvalloissa kaksi merkittävintä julkista terveydenhoitojärjestelmää menettää arviolta 5–10 prosenttia budjetista lahjonnan vuoksi ylihinnoitteluun.


title: Korruptio

text: Terveydenhuoltojärjestelmissä on useita piirteitä, jotka tekevät siitä alttiin korruptiolle:


title: Korruptio

text: Korruption vuoksi terveydenhoito ei välttämättä ole kaikkien tarvitsevien ulottuvilla, saatetaan käyttää vääriä hoitoja, ja seurauksena voi olla kuolema. Esimerkiksi Nigeriassa lääkkeitä on laimennettu vedellä, minkä vuoksi HI-viruksesta on syntynyt lääkkeille vastustuskykyisiä kantoja. Britanniassa National Health Servicen korruption vastainen yksikkö on estänyt korruptiotapauksia viimeisten kymmenen vuoden aikana noin 250 miljoonan euron arvosta. Toteutuessaan korruptio olisi aiheuttanut kansalliselle terveydenhoitojärjestelmälle nelinkertaiseksi arvioidun haitan, eli miljardi euroa.


title: Korruptio

text: Käänne korruption poistumiseksi maan hallinnosta voi tapahtua usealla tavalla: esimerkiksi äänestäjien muutosvaatimusten kautta, ulkopuolisella väliintulolla politiikkamuutoksen aikaasaamiseksi, tai maan oman poliittisen johdon heräämisellä uudistustarpeeseen. Joskus muutos tapahtuu useammalla kuin yhdellä tavalla samanaikaisesti.


title: Korruptio

text: On yleistä, että äänestäjät jatkavat poliittisen aseman väärinkäyttöön syyllistyneiden kansanedustajien äänestämistä. Tähän on annettu erilaisia syitä. Yksi on, että äänestäjät eivät aseta edustajansa puhtautta muiden seikkojen edelle. Poliitikko voi näyttää tehokkaalta, jos hän ohjaa saamiaan lahjuksia omalle valitsijakunnalleen. Äänestäjät voivat myös olla tietämättömiä korruptiosta, tai korruptoituneille poliitikoille ei ole vaihtoehtoja. Joskus äänestäjien mitta kuitenkin täyttyy, ja äänestäjäkunta yhteisvoimin korvaa korruptoituneen parlamentin uusilla edustajilla. Tällainen tapahtui Italiassa vuoden 1994 parlamenttivaaleissa sen jälkeen, kun niin sanotussa Puhtaat kädet -paljastuksissa oli tullut ilmi lähes koko poliittista eliittiä koskenut korruptioskandaali.


title: Korruptio

text: Erilaiset kansainväliset toimijat ovat ottaneet korruption vastaisen toiminnan ohjelmaansa. YK on koordinoinut yhteistyötä järjestämällä ”Financing for Development” -konferenssin ja edistämällä yleiskokouksissa kansainvälisten, korruption vastaisten julkilausumien sekä sitovan kansainvälisen oikeuden luomista.


title: Korruptio

text: Maailmanpankki yrittää ehkäistä korruptiota sekä pankin sisällä, että sen ohjelmissa perustamalla korruption vastaisen toiminnan yksikön ja seuraamalla korruptiota yhteistyömaissa ja yksittäisissä kehitysohjelmissa. OECD on perustanut yksikön korruption vastaiseen toimintaan, jonka työ kehitysyhteistyön näkökulmasta Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa, Itä-Euroopassa ja IVY-maissa on merkittävää.


title: Korruptio

text: Esimerkki ulkopuolelta käynnistyneestä korruptiovastarinnasta on Guatemalan presidentti Otto Pérez Molinan eroaminen vuonna 2015 sen jälkeen, kun YK:n johtamassa laajassa korruptionvastaisessa tutkinnassa häntä vastaan oli nostettu syytteet. Molinan lisäksi YK:n komissio nosti syytteet parille sadalle muullekin silloiselle ja entiselle päättäjälle. Iso-Britannia puhdisti 1970-luvulla siirtokuntansa Hongkongin korruptiosta perustamalla sinne itsenäisen, pakkovaltuuksin varustetun korruptiokomission ja sen tueksi ilmiantosysteemin.


title: Korruptio

text: Useat poliittiset johtajat ovat toteuttaneet maissaan korruptionvastaisia kampanjoita. Georgian presidentti vuodesta 2004 alkaen Mikheil Saakašvili muun muassa erotti suurimman osan maan korruptoituneesta poliisikunnasta. Saakašvilin toimenpiteiden seurauksena Georgian sijoitus Transparency Internationalin maavertailussa nousi 11 vuodessa sijalta 133 sijalle 50 vuonna 2014. Singaporen nykyinen puhtaus korruptiosta on seurausta pääministeri Lee Kuan Yewin määräämästä nollatoleranssista korruption suhteen. Kiinassa toteutettiin useisiin pidätyksiin johtanut korruptioisku maan johtaja Xi Jinpingin johdolla vuonna 2012. Saudi-Arabiassa toteutettiin kruununprinssi Muhammad bin Salmanin johdolla vuosina 2017–2019 suuri korruption vastainen operaatio, jossa hallituksen mukaan saatiin takaisin 92 miljardia euroa.


title: Korruptio

text: Virkamiehistön palkkojen korottaminen on eräs yleinen hallinnon käyttämä strategia, jolla korruptiota on pyritty vähentämään. Joissain maissa on perustettu erityinen korruptiotoimielin. Korruptiota on pyritty torjumaan myös parantamalla hallinnon läpinäkyvyyttä. Tavallisten kansalaisten käyttämiä keinoja taistelussa korruptiota vastaan ovat esimerkiksi sosiaalisen median käyttö ilmiantokanavana.


title: Korruptio

text: Transparency Internationalin vuosiraportin 2007 mukaan tiedotusvälineet kuten lehdistö ja televisio ovat tärkeitä korruption ehkäisyssä ja paljastamisessa. Vapaa lehdistö valvoo laadittujen sopimusten, lakien ja määräysten toteutumista. Vapaa, reilu ja kattava tiedotus perustuu vahvaan tiedonvapauteen ja alhaiseen julkaisukynnykseen. Tiedotukseksi naamioitunutta lobbausta voidaan ehkäistä tiukalla rahoittajien julkaisuvaatimuksella ja selkeällä mainosten/ilmoitusten ja artikkeleiden erottamisella.


title: Korruptio

text: Goodwin-jutussa (UK 1996) Euroopan tuomioistuin vahvisti, että lehdistöllä on oltava oikeus lähdesuojaan ja tietojen antajien suojeluun, jotta lehdistövapaus toteutuisi. Samaan perustuu poliisin ilmiantajien suojelu ja niemettömät ilmiannot ja epäilyilmoitukset. Lehdistön julkisuus lisää ammattilaisten ja organisaatioiden rohkeutta puuttua väärinkäytöksiin ja korruptioon. Lehdistön julkaisut tukevat poliisin ja korruption vastaisten organisaatioiden selvityksiä. Väärinkäytösten paljastajiin voi kohdistua kunnianloukkaussyytöksiä. Lehdistön riippumattoman raportoinnin oikeustapauksista tulisi perustua oikeusjärjestelmän periaatteiden ymmärtämiseen. Tästä ei ole hyötyä, jos oikeudenkäynnit ja/tai päätösten perustelut ovat erilaisilla perusteilla salaisia. Korruptio paljastuu yleensä ammattilaisten ilmiannosta siten, että riippumattomat lakimiehet tai lakiyhdistykset varoittavat lehdistöä asiattomasta toiminnasta. Muussa tapauksessa yleisö jää tietämättömäksi väärinkäytöksistä.


title: Outi Alanen

text: Outi Alanen (s. 13. helmikuuta 1967 Espoo) on suomalainen näyttelijä.


title: Outi Alanen

text: Alanen kävi Teatterikorkeakoulua vuosina 1987–1989. Hän on näytellyt muun muassa Häräntappoaseen pääroolissa. Hän oli Aurinkoteatterin perustajajäseniä keväällä 1988. Komediateatteri Arenassa hän on esiintynyt vuonna 2000 sekä Seinäjoen kaupunginteatterissa vuonna 2005. Alanen on tehnyt laajalti ääninäyttelijän uraa. Hän on toiminut hahmojen ääninä useissa lasten piirrossarjoissa ja animoiduissa elokuvissa, kuten Teletapeissa Pain, Himpuloissa Pomin ja Muumien maailmassa Pikku Myyn äänenä.


title: Outi Alanen

text: Alanen on valmistunut vuonna 2008 lähihoitajaksi ensihoidon koulutusohjelmasta Helsingistä ja sen jälkeen ruotsinkielisessä Arcada-ammattikorkeakoulussa ambulanssin ensihoitajakoulutuksessa. Tällä hetkellä hän työskentelee Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen ensihoitopalvelussa perustason sairaankuljettajana. Hän toimii myös Helsingin kantakaupungin vasemmiston johtokunnassa ja Narsistien uhrien tuki ry:n hallituksessa.


title: Murtala Mohammed

text: Kenraali Murtala Ramat Mohammed (1938–1976) oli Nigerian sotilasjohtaja ja valtionpäämies 1975–1976.


title: Murtala Mohammed

text: Mohammed nousi valtaan kaappaamalla vallan Yakubu Gowonilta, jota hän oli ollut nostamassa valtaan yhdeksän vuotta aikaisemmin edellisessä vallankaappauksessa. Hän kuoli vuotta myöhemmin kaappausyrityksessä autosaattueensa ajettua väijytykseen Lagosissa.


title: Murtala Mohammed

text: Koska Mohammedin kaudella öljyrahoja alettiin käyttää uudistusohjelmaan ja kansan hyvinvointiin, hän on jälkipolvien silmissä Nigerian lukuisista sotilasjohtajista pidetyin.


title: Peter Nyman

text: Peter Rafael Nyman (s. 27. syyskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja uutisankkuri MTV3-kanavalla. Hän toimi uutisankkurina ensimmäisen kerran 9. elokuuta 2010 "Seitsemän uutisissa".


title: Peter Nyman

text: Nyman siirtyi uutisankkuriksi Yle TV1:n "Uutisvuoto"-ohjelman juontajan paikalta Urpo Martikaisen jäätyä eläkkeelle. "Uutisvuodossa" Nymanin korvasi Nelosen uutisten entinen ankkuri Baba Lybeck. Tammikuussa 2019 Nyman palaa Uutisvuodon juontajaksi.


title: Peter Nyman

text: Nyman on opiskellut valtio-oppia ja journalismia Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti.


title: Peter Nyman

text: Ennen Uutisvuotoa Nyman tuli tunnetuksi MTV3:n 1990-luvun arkipäivisin lähetetyn "Mediapeli"-keskusteluohjelman juontajana. TV1:llä hän juonsi Uutisvuodon lisäksi vuosina 2009–2010 makasiiniohjelmaa "Puoli seitsemän".


title: Peter Nyman

text: Nyman on isännöinyt muun muassa Englannin Valioliigan jalkapallostudiota Canal+-kanavalla. Hän on kertonut kannattavansa englantilaista Arsenal-joukkuetta.


title: Peter Nyman

text: Maaliskuussa 2015 alkoi Nymanin ohjelma "Peter uutisvirrassa", jossa hän haastattelee ajankohtaista vierasta.


title: Peter Nyman

text: Nymanin suomenruotsalaisuudesta kertova kirja "Ankkalammikko" ilmestyi vuonna 2007. Stadin Slangi -yhdistys valitsi neljännen polven helsinkiläisen Nymanin vuonna 2010 Stadin Kundiksi.


title: Peter Nyman

text: Tammikuussa 2017 alkaa MTV3-kanavalla ajankohtainen keskusteluohjelma "Peter Nyman".


title: Peter Nyman

text: Nyman on ollut vuodesta 2003 lähtien naimisissa varatuomari Maija Lukkari-Nymanin kanssa ja heillä on kaksi lasta: tytär ja poika. Nymanin ensimmäinen vaimo, näyttelijä Rebecca Troupp, menehtyi syöpään vuonna 2001.


title: Timo Harjunpää

text: Timo Juhani Harjunpää on Matti Yrjänä Joensuun kirjoittamien "Harjunpää"-poliisiromaanien päähenkilö. Hän työskentelee Helsingin rikospoliisin väkivaltaosastossa vanhempana rikoskonstaapelina, sittemmin rikosylikonstaapelina.


title: Timo Harjunpää

text: Harjunpää asui kirjasarjan alussa Helsingin Katajanokalla, kunnes muutti Kirkkonummelle. Hänellä on vaimo Elisa ja kolme tytärtä, Pauliina, Valpuri ja Pipsa. Muita näkyviä hahmoja kirjoissa on mm. Harjunpään työtoveri Onerva Nykänen. Ensimmäisen kerran Harjunpää esiintyi vuonna 1976 julkaistussa kirjassa "Väkivallan virkamies".


title: Timo Harjunpää

text: Nimensä Harjunpää on saanut virkatehtävässä vuonna 1966 menehtyneen konstaapeli Reino Harjunpään mukaan. Lahdesta Hennalan varuskunnan päävartiosta karannut sotamies Kalevi Rissanen ampui Harjunpään Helsinkiin suuntautuneen pakomatkansa aikana helmikuussa 1966.


title: Timo Harjunpää

text: Useita Harjunpää-kirjoja on dramatisoitu elokuviksi, TV-sarjoiksi, kuunnelmiksi ja näytelmiksi. Samannimisiksi kuunnelmasovituksiksi on tehty "Harjunpää ja rakkauden lait" (1987), "Harjunpää ja kiusantekijät" (1989), "Harjunpää ja poliisin poika" (1990) sekä "Harjunpää ja heimolaiset" (1991). Ne on ohjannut Rauni Ranta ja dramatisoinut Timo Kanerva. Harjunpäätä esittää Petteri Sallinen ja Onervaa Elli Castrén.


title: Timo Harjunpää

text: Kuudesta filmatisoinnista neljä on ohjannut Åke Lindman. 1980-luvulla hän ohjasi ruotsinkielisiksi, neliosaisiksi TV-sarjoiksi teokset "Harjunpää ja kapteeni Karhu" (nimellä "Harjunpää ja kylmä kuolema" / "Harjunpää och kalla döden", 1983) sekä "Harjunpää ja ahdistelija" ("Harjunpää och antastaren", 1985). Kummassakin Harjunpäätä esitti Johan Simberg. Lindmanin suomenkielisessä TV-sarjassa "Harjunpää ja heimolaiset" (1995) Harjunpäänä nähdään Kari Heiskanen. Lindman ohjasi myös yhden elokuvan, vuonna 1993 valmistuneen "Harjunpää ja kiusantekijät", jossa Heiskanen esitti Harjunpäätä.


title: Timo Harjunpää

text: Vuonna 2007 Juha Lehtola ohjasi TV-sarjan "Rakkauden nälkä" romaanin "Harjunpää ja rakkauden nälkä" pohjalta. Sarja voitti vuoden parhaan draamasarjan Venlan, Kultainen TV -palkinnon ja Koura-kunniamaininnan 2007.


title: Timo Harjunpää

text: Romaanista "Harjunpää ja pahan pappi" tehtiin elokuva suomalais-saksalaisena yhteistuotantona. Elokuvassa Harjunpäätä esittää Peter Franzén, ja se saapui elokuvateattereihin lokakuussa 2010. Elokuvan juoni poikkeaa melko paljon kirjasta.


title: Timo Harjunpää

text: Timo Harjunpää on ollut päähenkilönä yhdessätoista romaanissa:


title: Timo Harjunpää

text: Harjunpää-romaaneista on tehty kuunnelmia, näytelmiä, TV-sarjoja ja elokuvia.


title: Marttila (Seinäjoki)

text:
Marttila on kaupunginosa Seinäjoella. Se sijaitsee keskustan länsipuolella.
Alueen asukasluku oli 1 320 joulukuussa 2016.
Marttilan erottaa keskustasta vilkas Vapaudentie. Marttilan eteläinen raja on Kirkkokatu, jonka toisella puolella on Upan kaupunginosa. Lännessä Marttila rajautuu jokeen ja pohjoisessa Suupohjantiehen.


title: Marttila (Seinäjoki)

text: Marttila on puistomainen asuinalue, jossa sijaitsee niin kerros- kuin omakotitalojakin. Suuri osa asukkaista on opiskelijoita, sillä kaupungin opiskelija-asuminen on keskittynyt lähinnä Marttilaan. Kaupunginosassa sijaitsee 1930-luvun alussa valmistunut historiallinen lääninsairaala (myöh. Seinäjoen keskussairaala), jonka tiloissa toimivat nykyisin Seinäjoen ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan yksikkö sekä Etelä-Pohjanmaan musiikkiopisto.


title: Marttila (Seinäjoki)

text: Marttilan alueella sijaitsevat myös ammattikorkeakoulun Kampustalo ja sen Seinäjoki-sali joen rannassa sekä etelässä Kirkkokadun varrella Seinäjoen Uimahalli-Urheilutalo.


title: Marttila (Seinäjoki)

text: Alue on saanut nimensä Marttilan tilasta, yhdestä Seinäjoen kantatilasta Joupin ja Upan ohella. Vanhaa peltomaisemaa alkoi nousta rakennuksia 1900-luvun alkupuolella samaan aikaan viereisen Seinäjoen keskustan kasvun kanssa. Alueen merkittäviä historiallisia rakennuksia on VR:n vesipumppaamon alue jokirannassa, josta vettä pumpattiin rautatieaseman vesitorniin Kauppakadun alla kulkeneita puurakenteisia vesijohtoja pitkin. Seuraava suuri rakennuskohde Marttilassa olivat lääninsairaalan rakennukset. Omakotitaloja alueelle rakennettiin erityisesti 1920- ja 1930-luvulla ja kerrostaloja 1950-luvulta alkaen.


title: Tommy Tabermann

text: Tommy Olavi Tabermann (aik. Taberman, 3. joulukuuta 1947 Tammisaari – 1. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen runoilija, kirjailija, toimittaja ja poliitikko. Tabermann toimi Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana 21. maaliskuuta 2007 lähtien aina kuolemaansa asti.


title: Tommy Tabermann

text: Tabermann kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1966 ja opiskeli Tampereen yliopistossa ja toimi samaan aikaan lehti- ja radiotyössä. Esikoisteos, runokokoelma "Ruusuja Rosa Luxemburgille", ilmestyi vuonna 1970. Siitä asti Tabermannilta ilmestyi runoja ja proosaa tiheään tahtiin. Tabermann tuli tunnetuksi runoilijana, kirjailijana, toimittajana ja 21. helmikuuta 1998 alkaen "Uutisvuoto"-ohjelman kapteenina, jona hän toimi yli 300 jakson ajan vuoden 2006 jouluun saakka. "Me"-lehdessä julkaistiin kuukausittain hänen kolumnejaan vuodesta 2003 lähtien, viimeinen vasta hänen kuolemansa jälkeen elokuussa 2010. Tabermann loi pitkän ja tuotteliaan uran, jonka aikana hän julkaisi 35 vuoden ajan vähintään kirjan vuodessa. Pääteemana Tabermannin tuotannossa on miehen ja naisen välinen eroottinen rakkaus ja kaipaus.


title: Tommy Tabermann

text: Tommy Tabermann oli kaksikielinen. Hänen äitinsä oli suomenruotsalainen ja isänsä Karjalan evakko; kotona puhuttiin sekä suomea että ruotsia. Hän kirjoitti kuitenkin kaikki teoksensa suomeksi, eikä hänen kirjojaan ole käännetty ruotsiksi. Hänen suosituimpiin teoksiinsa kuuluu rakkausromaani "Suudelma" (1977). Yhdessä Hectorin kanssa Tabermann suomensi ruotsin kielestä ruotsalaisen runoilijan Dan Anderssonin runoja Hectorin albumille "Ruusuportti" (1979).


title: Tommy Tabermann

text: Tabermann asettui ehdokkaaksi eduskuntavaaleihin vuonna 2007 ja hänet valittiin eduskuntaan SDP:n vaalilistalta 4 972 äänellä. Ehdokasajastaan hän piti runomuotoista päiväkirjaa, joka julkaistiin nimellä "Yllytyshullun päiväkirja" (2007). Kirjan antamaa kuvaa vaalikamppailun sirkusluonteesta pidettiin alastomana ja koskettavana. Tabermannin lakialoite ”rakkauslomista” sai runsaasti mediajulkisuutta ulkomaita myöten.


title: Tommy Tabermann

text: Tabermannilla todettiin pahanlaatuinen aivokasvain syksyllä 2009. Tabermann kuoli Helsingin Terhokodissa vain vuorokausi sen jälkeen, kun hänet oli tuotu sinne saattohoitoon. Tabermannin kuoltua hänen paikkansa eduskunnassa otti Risto Kuisma syysistuntokauden 2010 alussa.


title: Tommy Tabermann

text: Syksyllä 2010 ilmestyväksi tarkoitettu teos "Amen" jäi kesken, eikä sitä julkaista. Tabermannin elämäkerta ilmestyi syksyllä 2010.


title: Tommy Tabermann

text: Uudenmaan kirjoittajat ry, jonka perustajajäsen ja tukija Tabermann oli, perusti marraskuussa 2011 Tommy Tabermann -kirjallisuuspalkinnon.


title: Tommy Tabermann

text: Tommy Tabermann näytteli pienen sivuroolin elokuvassa "Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies".


title: Lola Odusoga

text: Iyabode Ololade (Lola) Remilekun Odusoga (ent. Wallinkoski o.s. Odusoga, s. 30. kesäkuuta 1977 Turku) on suomalainen malli, juontaja ja Miss Suomi vuodelta 1996. Hän sijoittui vuoden 1996 Miss Universum -kilpailun kolmanneksi.. Vuonna 1997 hänet valittiin myös Miss Skandinaviaksi. Odusoga asuu Turussa.


title: Lola Odusoga

text: Lola Odusogan äiti on suomalainen ja isä nigerialainen. Odusoga on 174 cm pitkä ja painoi missivuotenaan 54 kiloa.


title: Lola Odusoga

text: Missivuoden jälkeen Odusoga tuli tunnetuksi huumorintajuisesta esiintymisestään mainoksissa, joissa hän teki itse pilaa muun muassa ärräviastaan. Hän juonsi Seinäjoen Tangomarkkinat 1996. Wallinkoski valittiin vuonna 2000 Suomen turhimmaksi julkkikseksi Radiomafian äänestyksessä.


title: Lola Odusoga

text: Vuonna 2007 Odusoga esiintyi "Ota tai jätä" -viihdeohjelman mobiilipelin juontajana. Odusoga toimi juontajana "Suomen kaamein kämppä" -ohjelmassa vuosina 2011 ja 2012. Syyskuussa 2012 Odusoga alkoi juontaa Foxilla "Tanssi peppu pieneksi" -ohjelmaa. Odusogalla oli rooli lokakuussa 2012 ensi-iltansa saaneessa "Vares – Pimeyden tango" -elokuvassa, jossa hän esittää Donna-nimistä naista.


title: Lola Odusoga

text: Varsinais-Suomen kokoomus asetti Odusogan ehdokkaakseen vuoden 2015 eduskuntavaaleihin. Odusoga keräsi vaaleissa 1 050 ääntä, eikä tullut valituksi eduskuntaan.


title: Lola Odusoga

text: Odusoga oli naimisissa Jarkko Wallinkosken kanssa vuodesta 2005 alkaen, mutta Lola Odusoga, silloin Wallinkoski, jätti erohakemuksensa toukokuussa 2015. Pariskunnalla on kaksi lasta: vuonna 2004 syntynyt tytär Denise ja vuonna 2006 syntynyt poika Sylvester.


title: Grande Arche

text: Grande Arche de la Fraternité on monumentti Pariisin länsipuolella Puteaux'ssa, La Défensen liikekaupunginosassa. Monumentti tunnetaan yleensä nimellä Arche de la Défense tai vain La Grande Arche. Tämän tunnetun Pariisin maamerkin suunnitteli kansainvälisen suunnittelukilpailun voittaja, tanskalainen arkkitehti Otto von Spreckelsen (1929–1987), joka teki siitä valtavan onton kuution. Von Spreckelsen suunnitteli rakennuksesta 1900-luvun riemukaaren, ei menneisyyden sotilasvoittojen vaan ihmiskunnan ja humanitaaristen ihanteiden monumentin. Rakennus sijaitsee samalla kaupunkiakselilla kuin Napoleonin aikana rakennetut Tuileries’n riemukaari ja Champs-Élyséen kuuluisa Riemukaari. Grande Arche oli osa presidentti François Mitterrandin suurta rakennushanketta, "Grand Travaux"ia.


title: Grande Arche

text: Monumentin rakennustyö alkoi vuonna 1982. Von Spreckelsenin kuoli ennen rakennuksen valmistumista ja rakennustyön saattoi loppuun hänen yhteistyökumppaninsa, ranskalainen arkkitehti Paul Andreu vuosina 1989–1990.


title: Grande Arche

text: Grande Arche tunnettaan muun muassa valtavasta koostaan, sillä sen sisään mahtuisi jopa Notre Damen katedraali. Grande Arche on lähes täydellinen kuutio (leveys 108 m, korkeus 110 m, syvyys 112 m; onkin esitetty että rakennelma näyttää siltä, kuin neliulotteinen hyperkuutio olisi projisoitu kolmiulotteiseen maailmaan). Sen esijännitetty betonirunko on päällystetty lasilla ja italialaisella Carraran marmorilla. Grande Archen sisään on sijoitettu näyttely- ja konferenssikeskus. Monumentin rakensi ranskalainen Bouygues-yhtymä.


title: Grande Arche

text: Lähes valmiin monumentin vihkiäiset olivat heinäkuussa 1989, mitä juhlistettiin suurin sotilasparaatein jotka merkitsivät samalla Ranskan vallankumouksen kaksisataavuotisjuhlia. Monumentti muodostaa päätepisteen Pariisin keskustasta länteen johtavalle leveiden katujen, aukioiden ja historiallisten rakennusten akselille ("Axe historique" eli historiallinen akseli), jonka muodostavat Tuileries-puiston suuri puistokäytävä, Avenue des Champs-Élysées, Avenue de la Grande Armée, Neuilly-sur-Seinen pääkatu Avenue Charles de Gaulle sekä silta Pont de Neuilly. Grande Arche on kääntynyt 6,33° tältä akselilta, mutta Champs-Élysées'ltä tai Tuileries'stä katsottuna se on suoraan Riemukaaren takana. Akselin toisessa päässä sijaitsee Louvre, ja sen varrella on myös Place de la Concorde egyptiläisine obeliskeineen.


title: Princetonin yliopisto

text: Princetonin yliopisto New Jerseyssä Yhdysvalloissa on vuonna 1746 perustettu, Yhdysvaltojen neljänneksi vanhin yliopisto. Sitä arvostetaan etenkin poliitikkojen, arkkitehtien ja teknisen alan oppilaitoksena.


title: Princetonin yliopisto

text: Tutkimusaloista näkyvimpiin nousi fysiikka, nykyisin muun muassa plasmafysiikka, kun Albert Einstein päätyi toisen maailmansodan jälkeen professoriksi Princetoniin. Princeton kuuluu Yhdysvaltojen Ivy Leagueksi kutsuttujen eliittiyliopistojen joukkoon. Princeton on yksi Yhdysvaltojen rikkaimmista yliopistoista ja neljänneksi rikkain yliopisto maailmassa noin 16 miljardin dollarin omaisuudella. Princeton sijoittuu usein kärkitiloille maailman yliopistojen välisissä vertailuissa.


title: Princetonin yliopisto

text: Muista Ivy League -yliopistoista Princeton eroaa maineeltaan siinä, että se panostaa myös perustutkinto-opiskelijoihin. Siellä voi suorittaa alemman tutkinnon sekä luonnontieteissä ja teknologiassa (B.S.E) että humanistisella puolella (B.A).


title: Princetonin yliopisto

text: Princeton eroaa muista yliopistoista myös siten, että sillä ei ole esimerkiksi lääketieteellistä, oikeustieteellistä eikä kauppatieteellistä tiedekuntaa. Princeton painottaa muun muassa teknologiaa, luonnontieteitä ja humanistisia tieteitä.


title: Princetonin yliopisto

text: Princetonin arvostetuin ja kuuluisin yksikkö on "Woodrow Wilson School of Public and International Affairs", joka valmistaa oppilaita julkisiin ja kansainvälisiin tehtäviin.


title: Princetonin yliopisto

text: Princetonin yliopistoa on perinteisesti pidetty hyvin valikoivana ja elitistisenä oppilaitoksena, johon aiemmin hyväksyttiin vain valkoihoisia, ei juuri edes juutalaisia. 2010-luvulla yliopisto on avannut oviaan ja yli kolminkertaistanut liittovaltion "Pell Grant" -apurahan turvin opiskelevien vähävaraisten lahjakkuuksien osuuden opiskelijavalinnoissa. Vuonna 2007 valmistuneiden joukossa heitä oli 6,5 prosenttia, vuonna 2017 valmistuneiden 15 prosenttia ja vuonna 2017 aloittavien joukossa 21 prosenttia.


title: Bundeswehr

text: Bundeswehr (, kirjaimellisesti "Liittopuolustus") on Saksan puolustusvoimat. Se jaetaan viiteen haaraan: maavoimat ("Heer"), merivoimat ("Marine"), ilmavoimat ("Luftwaffe"), lääkintäjoukkoihin ("Zentraler Sanitätsdienst") ja tukijoukkoihin ("Streitkräftebasis"). Rauhan aikana Bundeswehrin ylipäällikkönä on Saksan puolustusministeri (Ursula von der Leyen vuodesta 2013 lähtien). Saksan joutuessa hyökkäyksen kohteeksi Saksan liittokanslerista tulee Bundeswehrin ylipäällikkö.


title: Bundeswehr

text:
Asevelvollisuus lakkautettiin heinäkuussa 2011.
Armeijan muuttuessa ammattilais- ja vapaaehtoispohjaiseksi myös siviilipalvelus poistui. Uudistuksen jälkeen Bundeswehrin miesvahvuus on 185 000 eli vähennystä on 45 000. Suurin osa eli 170 000 on ammattisotilaita. Armeijan huonon maineen vuoksi vapaaehtoisia on kuitenkin toivottua vähemmän.


title: Bundeswehr

text: Vuoteen 2012 asti Bundeswehr ei saanut tehdä sotilasoperaatioita Saksassa. Mielenosoitusten hillintään sitä ei vieläkään ole sallittua käyttää.


title: Bundeswehr

text: Tunnusmerkkinään Bundeswehr käyttää rautaristiä. Rautaristillä on pitkä historia, sitä myönnettiin jo vuonna 1813 säätyyn katsomatta ja sen symboliikka liitetään myös Saksalaiseen ritarikuntaan. Bundeswehr ei pidä itseään Wehrmachtin eikä aikaisemman Reichswehrin seuraajana.


title: Bundeswehr

text: Bundeswehr perustettiin vuonna 1955. Perustamista edelsivät pitkät väittelyt Saksan uudelleenaseistamisesta ("Wiederbewaffnung"). Samassa yhteydessä perustuslakiin tehtiin lisäyksiä ja Saksa liittyi Natoon. Uuden armeijan varustaminen tehtiin pääasiassa Nato-maiden tuella ja miesten yleinen asevelvollisuus astui voimaan seuraavana vuonna.


title: Bundeswehr

text: Kylmän sodan aikana Bundeswehristä muodostui Naton Keski-Euroopan puolustuksen tukijalka. Se koostui 495 000 sotilas- ja 170 000 siviilihenkilöstä. Maavoimien vahvuutena oli kolme armeijakuntaa, joissa oli yhteensä 12 divisioonaa, ja jotka olivat aseistettu raskaasti panssarivaunuilla ja miehistönkuljetusajoneuvoilla. Ilmavoimat olivat hyvin varustettuja ja ottivat osaa Naton ilmapuolustukseen ("NATINAD"). Merivoimien tehtävänä oli puolustaa pääsyä Itämerelle ja torjua Neuvostoliiton Itämeren laivasto.


title: Bundeswehr

text: Saksan jälleenyhdistyminen ja kylmän sodan päättyminen toi mukanaan suuria rakennemuutoksia, kun Bundeswehriin sulautettiin Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) Nationale Volksarmee (NVA). Kylmän sodan jännitteiden päättymisen seurauksena miesvahvuutta laskettiin 500 000:sta puoleen, neuvostokalusto pääasiassa poistettiin käytöstä ja myytiin ulkomaille tai romutettiin. Tämän lisäksi suurin osa entisistä DDR:n upseereista vapautettiin palveluksesta ja jäljelle jääneet alennettiin.


title: Bundeswehr

text: Kosovon sodan aikana vuonna 1999 saksalaiset joukot ottivat osaa taistelutoimiin ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan.


title: Humppila-Museorautatie

text: Humppila-Museorautatie () on valtion rataverkon Humppilan rautatieaseman eteläpuolella sijaitsevan Jokioisten Museorautatien pohjoisen pääteliikennepaikan virallinen nimi. Nimi on muodostettu lisäämällä sanan "Humppila" perään "-Museorautatie" erotukseksi valtion rataverkon asemasta. Samoin lyhenne "Hpm" on saatu aikaan lisäämällä M-kirjain lyhenteen Hp (Humppila) perään.


title: Humppila-Museorautatie

text: Museorautatien Humppilan asema sijaitsee noin 300 metriä itään alkuperäiseltä Jokioisten Rautatien Humppilan henkilöasemalta. Alkuperäinen kahdeksan kilometrin mittainen rataosuus Minkiöltä Humppilaan purettiin 1975, ja Jokioisten Museorautatie rakensi rataosan uudelleen vuosina 1992–1994. Tällöin VR:n Humppilan ratapihalla olivat jo käynnissä ratapihan muutos- sekä alikulkutyöt, joten museorautatien asema jouduttiin perustamaan uudelleen alkuperäistä asemaa idemmäksi.


title: Humppila-Museorautatie

text: Jokioisten Rautatien aikana 1898–1974 kapearaiteisella rautatiellä ei ollut Humppilassa erillistä asemarakennusta, vaan matkustajia palveli Valtionrautateiden asemarakennus. Vuosina 1994-2018 käytössä ollut Humppilan asemarakennus on peräisin Matkun rautatieasemalta, jossa se toimi VR:n rataosaston taukotilana. Nykyinen lippuluukku on Museorautatien asentama ja peräisin Loviisan–Vesijärven rautatieltä, ja asemakello on entinen Karkkilan rautatieaseman kello.


title: Humppila-Museorautatie

text: Jokioisten Museorautatieyhdistyksen kesällä 2018 ostama Riipan asemarakennus siirretiin erikoiskuljetuksena 11.-12. joulukuuta 2018 Humppilaan uudeksi asemarakennukseksi. Rakennus on tarkoitus kunnostaa vuoden 2019 talven aikana ja avata saman vuoden kesäkauden alussa.


title: Humppila-Museorautatie

text: Alkuperäinen halkokatos nykyisen aseman vieressä on muutettu avoimeksi odotustilaksi, jossa paikalliset järjestöt pitävät liikennepäivien aikana kahvilaa.


title: Humppila-Museorautatie

text: Humppilan asemalla on myös vesiviskuri höyryvetureiden vesittämistä varten.


title: Humppila-Museorautatie

text: Alkuperäinen matkustajalaituri vastapäätä VR:n asemaa on vielä jäljellä; sen sijaan lavettivaunujen lastausramppi on purkamisen jälkeen hävinnyt kokonaan.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Jokioisten Museorautatie (lyh. JMR) sijaitsee Jokioisten ja Humppilan kuntien alueella Lounais-Hämeessä. Se on Suomen ainoa nykypäiviin säilynyt yleiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle avoinna ollut kapearaiteinen rautatie. Alun alkaen rautatie yhdisti Humppilan ja Forssan. Radan suurin nopeus on 35 km/h.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Jokioisten Museorautatie käsittää 14 kilometrin mittaisen kapearaiteisen rautatien (raideleveys 750 mm) Jokioisista Humppilaan. Höyryveturivetoiset museojunat liikennöivät tällä rataosuudella sunnuntaisin kesäkuun alusta elokuun loppuun. Muina aikoina ajetaan tilausjunaliikennettä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturinkuljettajina toimivat aluksi VR:n veturinkuljettajat, mutta vuodesta 1994 alkaen on yhdistys kouluttanut kaikki kuljettajansa. Myös lämmittäjäkoulutus sekä muiden liikennetehtävien koulutus toteutetaan itse.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Toimintansa yhdistys aloitti vuonna 1969 Veturien Ystävät ry:n (Suomen rautatiehistoriallinen seura ry vuodesta 1975) kapearaidejaoksena. Vuonna 1971 jaos irtautui itsenäiseksi yhdistykseksi nimellä Museorautatie Forssa - Humppila ry. Nimi uusittiin nykyiseksi vuonna 1979.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Museorautatien Minkiön asemalla on kapearaidemuseo, jonne on koottu kapearaiteista veto- ja vaunukalustoa eri puolilta Suomea.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Museorautatietä pyöritetään vapaaehtoistyöllä, ja kaikki toiminta tapahtuu Museorautatieyhdistys ry:n kautta. Radan, radan maapohjan, asema-alueet ja rakennukset ja pääosan kalustosta sen sijaan omistaa Jokioisten Museorautatie Oy.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Vuonna 2002 Minkiölle valmistui lämmitettävä korjaamorakennus, joka mahdollisti laajamittaisen kaluston kunnostuksen ympäri vuoden.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Jokioisten Museorautatiellä on viisi ajokuntoista höyryveturia.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi on tällä hetkellä peruskorjauksessa. Veturi valmistui vuonna 1947 Belgiassa Tubizen veturitehtaalla numerolla 2365 ja se on alkuperäistä Jokioisten rautatien kalustoa. Veturi ostettiin muun liikkuvan kaluston mukana alkuperäiseltä rautatieyhtiöltä vuonna 1977.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi peruskorjattiin 1980-luvun lopulla VR:n Kuopion konepajalla. Korjaus oli perusteellisesti tehty, joskin jotkut muutokset eivät olleet omistajien mieleen: esimerkiksi vesitankit koottiin toisin kuin ne olivat alun perin olleet eli sivuissa olevat tukilistat siirrettiin remontissa sisäpuolelta ulkopuolelle, savupiippu uusittiin väärän malliseksi ja generaattori siirrettiin hytin edestä savupiipun vasemmalle puolelle. Tässä asussa veturi tosin oli vain kauden 1988 loppuun; seuraavaksi kesäksi siihen vaihdettiin alkuperäisen kaltainen savupiippu ja generaattori palautettiin hytin eteen.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Samoin alkuperäinen 32 voltin sähköjärjestelmä uusittiin 24-volttiseksi.


title: Jokioisten Museorautatie

text: JR 4 ja sen sisarveturi JR 5 hankittiin alun perin Jokioisten Rautatielle korvaamaan sotakorvauksina menetettyä kalustoa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Belgialaisen Tubizen vuonna 1948 valmistusnumerolla 2369 rakentama veturi otettiin käyttöön Jokioisten rautatiellä (JR) vuonna 1949. Veturi sai numeron 5 ja oli käytössä rautatien kakkosveturina vuoteen 1959 saakka kärsien koko käyttöikänsä kuparisen tulipesän rakennevaurioista. Veturi poistettiin rautatien kirjoilta vuonna 1964 ja varastoitiin veturin ympärille kyhättyyn vajaan Jokioisten asemalle. Vuonna 1972 veturi myytiin yksityishenkilölle Englantiin. Walesilainen Welshpool & Llanfair Light Railway osti veturin 1983 ja alkoi kunnostaa sitä 1990-luvun puolivälissä. Veturi valmistui ajokuntoon syksyllä 2000 saaden muun muassa uuden teräksisen tulipesän. Täällä veturi sai kylkeensä myös ”Orion”-nimikyltin. Raskas veturi ei kuitenkaan soveltunut sikäläiselle mutkaiselle ja mäkiselle rataosuudelle. JR 5 palasi Minkiölle 3. lokakuuta 2006 Walesista pitkien neuvottelujen jälkeen. Talven ja kevään 2007 aikana JR 5 palautettiin alkuperäiseen asuunsa. Veturin osia jouduttiin vaihtamaan Suomessa, koska Englannissa käytetty tyhjiöjarrujärjestelmä ei ole täällä hyväksyttyä tyyppiä. Jarrukoneisto poistettiinkin jo Englannissa ennen Suomeen lähtöä ja ensi työnä Minkiön konepajalla olikin alkuperäisen kaltaisen höyryjarrun ja puskinten asennus.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Tyhjiöjarruun liittyneen vedonlisäysjärjestelmän poistumisen vuoksi myös savupiippu ja vetopuhallin jouduttiin uusimaan alkuperäisen kaltaisiksi. Samoin veturin keventämiseksi tehty hiilitilan pienennys oli poistettava, tulipesän luukku uusittava sekä asennettava kuljettajanpuolinen vesilasi sen paikalle Englannissa asennettujen koestushanojen tilalle. Samoin varoventtiilit ja viheltimet siirrettiin alkuperäisille paikoilleen ja edestä alhaalta sekä takaa ylhäältä poistetut valonheittimet suojuksineen rakennettiin uudelleen.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Näissä töissä vierähtikin aikaa seuraavaan kevättalveen asti. Järjestelmä on toiminut moitteettomasti ensi koeajostaan alkaen.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturin kotiinpaluun rahoitti ulkopuolinen yksityishenkilö, joka myös omistaa veturin. Sopimuksen mukaan Museorautatieyhdistys ylläpitää veturia ja saa käyttää sitä normaalissa toiminnassaan.


title: Jokioisten Museorautatie

text: HKR 5 kuului alun perin Hyvinkään–Karkkilan rautatielle, ja se on Tampellan numerolla 289 vuonna 1917 rakentama. Veturi on ensimmäinen itsenäisessä Suomessa valmistunut höyryveturi: se luovutettiin 31. joulukuuta 1917. Veturi palveli moitteetta; se muun muassa ajoi viimeisen tavarajunan vuonna 1967. Siihen asennettiin jo ennen sotia Karkkilan konepajalla valmistunut Tk3-veturin halkoturbiinin näköinen uusi savutorvi entisen hajalle ruostuneen tilalle. Samoin alkuperäiset öljyvalot vaihdettiin tehokkaammiksi kaasuvaloiksi jo varhain; loppuaikoina nämäkin valot olivat jo toimimattomia.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Hyvinkään–Karkkilan rautatien lopettaessa toimintansa 1967 veturin omistaja Kymin Oy lahjoitti sen harrastajille vuonna 1969. Veturi siirrettiin lavettikuljetuksena Forssaan; se sai uuden kodin tyhjästä vajasta, jonne rakennettiin kiskotus. Riihimäkeläinen veturimestari Taisto Honkasalo, muutama kiinnostunut VR:n kuljettaja sekä harrastajat tekivät kaksi vuotta kovaa työtä saaden veturin lopulta ajokuntoiseksi. Lisäksi VR Riihimäen konepaja avusti auliisti luovuttamalla työtiloja ja erikoisvälineitä varustimien kunnostukseen; sieltä löytyi esimerkiksi uusi painemittari entisen hajonneen tilalle.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturilla ja sen lisäksi vuonna 1969 ostetuilla parilla vaunulla alettiin liikennöidä vuonna 1971 harrastajavoimin viikonloppumuseojunia vielä kaupallisessa liikenteessä olevan Jokioisten rautatien radalla Humppilan ja Forssan välillä. Lisäksi junaan saatiin jo varhain vuokrata toiseksi jarruvaunuksi konduktöörivaunu JR11. Kesäksi 1972 saatiin lisäksi vuokrata avoin tavaravaunu, josta tehtiin avoin kesävaunu lisäämällä alun perin väliaikaiseksi tarkoitettu seinä- ja kattorakenne avoimin ikkuna-aukoin. Penkeiksi sijoitettiin aluksi romukaupasta ostettuja raitiovaunujen penkkejä, jotka myöhemmin korvattiin Dm7-moottorivaunun penkeillä. Väliaikaiseksi luullun hankinnan vuoksi vaunun tolppakiinnittimet jäivät paikalleen, eikä niitä poistettu myöhemminkään kun vuokraus muuttui omistukseksi. Lopulta päätettiin jättää ne paikalleen eräänlaisena muistomerkkinä vaikeasta alkukaudesta, osittain siksi että poistaminen olisi äärimmäisen työlästä kiinnittimien vahvan rakenteen vuoksi.


title: Jokioisten Museorautatie

text: HKR 5 on mallia Hb 68 (LT). Näitä vetureita rakennettiin vain kolme kappaletta, kaikki Hyvinkään-Karkkilan rautateille. Näistä HKR 3 palasi 21. lokakuuta 2006 Minkiöltä Karkkilaan 13 vuoden jälkeen, jona aikana veturi kunnostettiin näyttelykuntoon. Kolmas tyypin veturi (HKR 4) on romutettu.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Sohvi-veturi liikennöi koeliikenteen vuosina 1971–73 asianmukaisesti, mutta varsinaisen museoliikenteen alkaessa vuonna 1977 joutui silloinen veturin käytönvalvoja, veturimestari Taisto Honkasalo, asettamaan veturin jo parin ajon jälkeen lämmityskieltoon pahojen putkivuotojen vuoksi.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Tammikuussa 1979 veturi pääsi kaksi vuotta kestäneeseen täyskorjaukseen VR:n Hyvinkään konepajalle. Tässä yhteydessä siihen rakennettiin nykyiset alkuperäisten kaltaiset öljyvalot ennen sotaa asennettujen ja jo toimimattomien kaasuvalojen tilalle. Kaasuvalojen kunnostamista ei edes harkittu, koska ne eivät oikeastaan kuuluneet tähän veturiin. Vielä rajallisten resurssien vuoksi aiemmin Karkkilassa rakennettu väärän mallinen savupiippu jätettiin ennalleen, vain muutamat syöpymät hitsattiin umpeen; myös monia varustimia ja rakenteita uusittiin VR:n tyylisiksi, ja näitä muutoksia on sitten vuosien mittaan palauteltu alkuperäisiksi mahdollisuuksien mukaan. Oikeastaan vain alkuperäistä tuumamittaista Whitworth-kierteitystä, joka muutettiin metriseksi peruskorjauksen yhteydessä, ei käytännön syistä edes suunnitella palautettavan ennalleen. Veturin jo loppuun kuluneet hiekoitusputket poistettiin täyskorjauksessa eikä uusia asennettu, koska vielä tuolloin oli käsityksenä ettei niitä tarvittaisi vähämäkisellä Jokioinen–Minkiö-osuudella; Humppilan radan uudelleen rakentamisesta vasta haaveiltiin eikä sitä pidetty reaalisesti mahdollisena.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Vuonna 1994 veturin tuli- ja lieskaputket uusittiin sekä vanha vääränmallinen savupiippu vaihdettiin uuteen alkuperäisen malliseen. Seuraavina vuosina veturi palautettiin vähin erin täysin alkuperäistä vastaavaan ulkoasuun.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Vuonna 1909 Tampellan numerolla 141 valmistama LWR 6 kuului alun perin Loviisan–Vesijärven rautatielle, ja liikennöi aktiivisesti vuoteen 1960 asti, jolloin rautatie leveäraiteistettiin. Tämän jälkeen veturi seisoi muistomerkkinä Loviisan keskustassa. Museorautatieyhdistys sai neuvottelujen jälkeen jo varsin huonoon kuntoon päässeen veturin hallintaansa ja LWR 6 siirrettiin 23. syyskuuta 1982 Minkiölle sisäsäilytykseen. Veturin kunnostus ajokuntoon aloitettiin syksyllä 1996 ja parin vuoden kunnostuksen jälkeen veturi liikkui ensimmäistä kertaa omin voimin 16. elokuuta 1998. Kunnostuksessa vuonna 1934 Heusinger-tyyppiseksi muutettu luistinliikuntakoneisto muutettiin takaisin alkuperäiseksi Stephenson-tyyppiseksi rakentamalla koko koneisto uudestaan mallikappaleiden ja vanhojen piirustusten pohjalta. Näin siksi, että täten saatiin poistettua veturista sen ulkonäköä pilanneeksi katsottu käyntisiltojen taivutus. Tosin tämä lisäsi lämmittäjän työtä jonkin verran: Stephenson-koneisto vaatii tiheämmin rasvausta kuin uudemmat.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Myös jossain välissä poistettu karja-aura rakennettiin uudelleen ja numerolla varustettu nokikaapin luukku vaihdettiin alkuperäisen kaltaiseksi. Veturissa on ainoana ajokuntoisista myös höyryllä toimiva Latowsky-soittokello.


title: Jokioisten Museorautatie

text: LWR6 on Suomen toiseksi vanhin ajokuntoinen höyryveturi ja vanhin ajokunnossa oleva tulistinhöyryveturi. Siinä on myös Pohjoismaiden ainoa toimiva asetyleenikaasuvalaistus. Veturin eräs harvinaisuus on alkuperäinen kuparista tehty tulipesä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Suomen vanhin ajokuntoinen höyryveturi, ÄSR 1 eli ”Porter”, valmistui vuonna 1901. Veturin valmistusnumero on 2313 ja se on valmistanut H. K. Porter & Co Yhdysvalloissa, ja on kattilatyypiltään märkähöyryveturi, eli siitä puuttuu tulistin. Veturi on tasoluistityyppinen ja varustettu sisäpuolisella Stephenson-luistiliikuntakoneistolla.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi kuului alun perin Äänekosken–Suolahden rautatielle, ja sen aktiivisen käyttöhistorian aikana kattila on vaihdettu uuteen kahdesti. Uudet kattilat valmisti Tampella vuosina 1913 ja 1937. Jälkimmäisen uusinnan myötä myös alkuperäinen kuparinen tulipesä vaihdettiin nykyiseen teräksiseen.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi on ollut vuodesta 1971 lähtien museorautatieyhdistyksen hallussa ja sen kunnostus aloitettiin vuonna 1972 Forssassa purkamalla veturi osiin. Työn keskeytti pitkäksi ajaksi Jokioisten rautatien lakkauttaminen ja pakkomuutto pois Forssasta. Seuraavat vuodet olivat pitkään kamppailua olemassaolosta. Pahimmassa vaiheessa veturivanhus hoiti tärkeätä roolia: se sijoitettiin Jänhijoen sillalle paikalleen kiinnitettynä estämään sillan romuttamisen. Vaaran väistyttyä veturi siirrettiin hiukan jatketulle, varastoraiteena toimineelle entiselle Humppilan raiteen pätkälle odottamaan aikaa parempaa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Olojen vakiinnuttua keväällä 1989 veturin kunnostus aloitettiin pitkän tauon jälkeen. Nyt veturi oli tarkoitus kasata vain museoesineeksi, mutta jo kunnostuksen aluksi havaittiin sen olevan oletettua paremmassa kunnossa: kattila, jonka eräs teekkari oli kymmenisen vuotta aiemmin sanonut olevan vain uuden mallikappaleeksi kelpaavassa kunnossa, olikin täysin kunnostuskelpoinen, vain putkisto oli uusittava. Suunnitelma muuttuikin ja veturista päätettiin tehdä ajokuntoinen. Piirustukset löytyivät suuren etsinnän jälkeen Yhdysvalloista. Veturissa on amerikkalaismallinen käsikäyttöinen ns. heiluva soittokello. Alkuperäinen kello todettiin säröytyneen mutta tilalle löytyi alkuperäisen ykkösveturin aivan samanlainen kello.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi kunnostettiin pikkuhiljaa ja kiireellisempien töiden ohella ajokuntoon. Alkuperäinen lyhty oli hävinnyt jo ammattiliikenteen aikana, mutta tilalle valmistui uusi samannäköinen. Pyörien sorvaus oli vaikein operaatio ja vasta toinen alihankkija onnistui siinä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: ”Porter” otettiin virallisesti käyttöön Minkiön ensimmäisissä höyryfestivaaleissa 31. heinäkuuta 2005.


title: Jokioisten Museorautatie

text: ÄSR 3 hankittiin Äänekosken–Suolahden rautatielle vuonna 1929. Se on saksalaisen Orenstein & Koppelin valmistusnumerolla 11990, vuonna 1929 rakentama höyrysäiliöveturi, eli se ei itse kehitä tarvitsemaansa höyryä, vaan ottaa sen valmiina jostain suuremmasta kattilasta.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi on kautta aikojen voimakkain kyseisellä rautatiellä palvelleista. Se oli saapuessaan myös nykyaikaisin, koska siinä on aiemmista vetureista poiketen mäntäluistit ja Walschart-luistikoneisto. Veturin sylinterit ovat sen kokoon nähden suuret, koska käyttötarkoituksen vuoksi tarvittiin runsaasti vääntövoimaa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturia käytettiin pääasiassa Teräväniemen sahan lautatarhojen ja tehdasalueen liikenteessä, koska siitä ei aiheutunut kipinävaaraa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Se oli myös oivallinen varavoimakone: silloin, kun sateen johdosta kiskot olivat liukkaat eikä raskas tavarajuna päässyt ylös 17 promillea nousevasta Paatelan mäestä, juuri väkivahva "Termospullo" työnsi junaa takaa niin että nousu onnistui.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi oli liikenteessä vuoteen 1957 ja siirtyi vuonna 1971 Jokioisten Museorautatielle.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi on teknisesti ajokunnossa, mutta suuren ulkoisen höyrykattilan puuttuessa sillä ei ole koskaan liikennöity Jokioisten Museorautatiellä. Veturin ulkomaalauksen yhteydessä sillä ajettiin muutamia satoja metrejä varikkoraiteilla paineilman voimalla. Veturin alkuperäiset museoliikenteeseen sopimattomat keskuspuskimet vaihdettiin Museorautatien Jones & Calthorpes -tyyppisiin kesällä 1999.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturin muutamat syöpymisherkät tiivisteet on poistettu ja varastoitu, lisäksi painesäiliö tarvitsee katsastuksen ja koko veturi liikennetarkastuksen, mutta nämä työt vievät vain joitakin työpäiviä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: ÄSR 3 on toisessakin mielessä harvinaisuus: se oli koko työaikansa yhden miehen eli veturinkuljettaja Urho Gabrielssonin ajama ja hoitama. Hän tuli yhtiön palvelukseen veturin myötä ja hänen lähtiessään eläkkeelle vuonna 1957 veturikin poistettiin vakinaisesta käytöstä, koska Teräväniemen sahakin jota palvelemaan se oli hankittu, suljettiin tarpeettomana. Veturia käytettiin vielä joskus erityistoimiin vielä tämän jälkeen aina vuoteen 1963 asti, kunnes sen katsastus umpeutui. Lähinnä kysymykseen tulivat mäkityöntöjen jo loputtua poikkeuksellisen raskaiden kappaleiden, kuten voimalaturbiinien roottorien tai paperikoneen painosylinterien siirrot, koska veturi oli yhtiön voimakkain.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturin mukana tullut kello, alun perin ÄSR 2 Porter -veturista siirretty, on Minkiön asemakellona.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Loviisan–Vesijärven rautatien höyryveturi numero 7 (LWR 7). Veturin on valmistanut saksalainen Orenstein & Koppel numerolla 9454 vuonna 1921. Veturi on hiilipolttoinen tenderiveturi jossa on asetyleenikaasuvalaistus sekä Heusinger-luistinohjaus. Veturissa on myös höyrykäyttöinen Latowsky-soittokello.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi oli käytössä vuoteen 1960 eli radan Loviisa–Vesijärven radan leveäraiteiseksi muuttamiseen saakka. Sen jälkeen se asetettiin muistomerkiksi Lahden asemalle, josta se siirrettiin Minkiölle vuonna 1997 pahoin ränsistyneenä. Veturi ei ole ajokuntoinen ja odottaa kunnostusta. Raideleveys: 750 mm.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturin piti mennä Loviisan radan leventämisen jälkeen Eskolan metsäradalle ja se oli sitä varten vuonna 1960 täyskunnostuksessa VR Hyvinkään konepajalla. Eskolan liikenne ehti kuitenkin loppua juuri kunnostuksen valmistuessa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Suomalaisen Tampellan vuonna 1916 numerolla 256 valmistama veturi, joka toimitettiin alun perin Lohjan sähkörautatielle (LSR). Veturi myytiin Harvialan metsäradalle vuonna 1916 tai 1917. Veturi on märkähöyrytyyppinen, Stephenson-luistiohjauksella varustettu ja siinä on höyrykäyttöinen Latowsky-soittokello. Veturista puuttuu hiekkakupu.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Liikenteen loputtua veturi oli Tampereen Sorsapuiston leikkipuistossa leikkivälineenä vuosina 1955–1988. Tätä tarkoitusta varten siitä poistettiin osa hytin takaseinästä ja ovet. Myös mittarit, varustimet ja pääosa ohjaimista katosivat silloin.


title: Jokioisten Museorautatie

text:
Vuonna 1988 veturi siirrettiin Jokioisten museorautatielle. Veturi kunnostettiin ulkoisesti näyttelykuntoon keväällä ja kesällä 2009. Veturiin palautettiin kunnostuksen yhteydessä välillä poistettuna ollut ohjaushytin takaseinä ja ovet. Kesän 2009 ajan veturi on näytteillä Juukassa.
Sen saapuessa väläyteltiin ajatusta:


title: Jokioisten Museorautatie

text: Raideleveys: 750 mm. Veturiin on olemassa varakattila. Veturissa on toistaiseksi vielä alkuperäiset keskuspuskimet.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Ajatus veturin täyskunnostuksesta, jota samalla hyödynnettäisiin uusien veturimiesten koulutuksessa, on vilahdellut muutaman kerran toimintasuunnitelmissa vuodesta 2010 alkaen. Asia odottaa kuitenkin vielä toistaiseksi aikaansa.


title: Jokioisten Museorautatie

text:
Åminneforsin tehdasradan höyryveturi, jonka on valmistanut saksalainen Orenstein & Koppel numerolla 12782 vuonna 1936. Veturi liikennöi reitillä Åminneforsin tehtaat – Pohjankurun satama. Veturi ei ole ajokuntoinen ja odottaa kunnostusta. Kattila on märkähöyrytyyppinen ja valtaventtiili sisäpuolinen.
Veturissa on Walschaert-luistiohjaus.


title: Jokioisten Museorautatie

text:
Veturi oli pitkään paikallisessa romuttamossa, jonne se oli viety liikenteen loputtua, mutta samalla kertaa kun myös romuttamossa ollut Fiskarsin radan veturi siirrettiin muistomerkiksi kylän keskustaan, myös tämä toinen irtoromuun hautautuneena sattumalta säilynyt veturi kaivettiin esiin; kunnostuksen jälkeen se toimi vuosien ajan muistomerkkinä Ovako Oy:n mäellä. Lopulta, kun todettiin että siellä veturi menisi sään armoilla maatessaan lopullisesti pilalle, se lahjoitettiin vuonna 1988 Museorautatieyhdistykselle ja siirrettiin Minkiölle.
Raideleveys: 750 mm. Tähänkin veturiin on olemassa varakattila; se on peräisin Kausalan–Leininselän rautatien kakkosveturista.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Honkataipaleen tukkiradalle alun perin hankittu saksalaisen Locomotivfabrik Krauss & Co valmistama veturi numero 6206 vuodelta 1909, jonka ympärille Minkiön kalustohalli on rakennettu. Veturi ei sovellu käytettäväksi Jokioisten museorautatiellä leveämmän raideleveyden (1 000 mm) vuoksi. Veturi on märkähöyrytyyppinen, tasoluistein varustettu. Sen kattila yhdistettyine kupuineen on Lokomon 1950 valmistama, savupiippu on Voikan tehtaiden kattilapajan valmistama vuonna 1951 eli veturi on museoitu kahdenkymmenen viimeisen työvuotensa aikaisessa asussa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Tämä veturi on toinen, joka on käytännössä yhden miehen elämäntyö: sitä ajoi ja hoiti vuosina 1928–1971 veturinkuljettaja Armas Pöntinen, joka lähti eläkkeelle yhtaikaa koneensa kanssa. Viimeisen kerran kaksikko ajoi yhdessä kesäkuussa 1974: silloin rakennettiin muutamaan tukkivaunuun väliaikainen lattia johon sijoitettiin joukko puutarhapenkkejä tilapäisiksi matkustajavaunuiksi. Etummaiseksi matkustajavaunuksi sijoitettiin aputenderin virkaa hoitanut lavavaunu, johon sijoitettiin penkit arvovieraille.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Lauantaina 14. kesäkuuta 1974 sitten ajettiin radan ainoa matkustajajuna yhtiön kesäretken muodossa. Kuljettajana oli hetkeksi eläkepäiviltään työhön palannut Armas Pöntinen ja lämmittäjänä Voikan tehtaiden käyttöinsinööri, jonka vastuulla veturi liikkui tämän yhden junaparin verran vaikka sen katsastus oli jo ummessa. Junamiehistönä toimivat MFH:n jäsenet.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Tässä yhteydessä yhtiön hallituksen puheenjohtaja, pankinjohtaja Mika Tiivola lahjoitti veturin Museorautatie Forssa - Humppila ry:lle (MFH, nyk. Museorautatieyhdistys ry). Lahjoituksen ehtona tosin oli se, että veturi jätettäisiin paikalle muistomerkiksi.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi ja liikennettä varten Kuolimolle tuodut kaksi Virkkalan–Ojamon rautatien matkustajavaunua siirrettiin neuvottelujen jälkeen vuonna 1987 Kokkolan veturitalliin sen jälkeen kun veturista oli varastettu toinen valmistajalaatta. Kun noin vuotta myöhemmin valmistui Minkiön uuden kalustohallin laajennus, veturi siirrettiin nykyiselle paikalleen. Veturi kerkisi olla joitakin viikkoja avoimen taivaan alla, koska se sijoitettiin heti lattiavalun ja kiskotuksen valmistuttua, ja hallin laajennusosan seinät rakennettiin sen ympärille. Savupiippu sijoitettiin kattoristikoiden väliin.


title: Jokioisten Museorautatie

text:
Finlayson Oy:n Forssan tehtaiden sähköradalla oli kaksikin sähköveturia, joista vanhempi, Orenstein & Koppel, on sijoitettu ulkoisesti kunnostettuna ja keltaiseksi maalattuna lasikaappiin Forssan kirjaston pihaan. Uudempi, Siemens-Schuckertin (647/1905, 0-4-0sm) valmistama on Kapearaidemuseossa. Tämä veturi on ulkoisesti kunnostettu; veturi vaurioitui salamaniskusta kesällä 1973, jolloin sen toisen pään sähkömoottori paloi. Kunnostusta ei edes yritetty vaan liikenne lopetettiin. Veturi on hinauskuntoinen.
Se maalattiin Minkiöllä nykyiseen veturinvihreään ulkoasuunsa, tullessaan se oli silloisen käytännön mukaan keltainen.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturin moottorivaurio olisi helposti korjattavissa mutta ajojohtojen puute sekä yleisongelmat sähkönsaannissa – veturin käyttöönotto vaatisi mm. oman sähköpääkeskuksen tulojohtoineen ja pääkytkimineen – ovat aiheuttaneet sen, että vaurioituneet osat on toistaiseksi vain suojattu estämään rappeutumista. Veturi käyttää 500 voltin tasajännitettä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Kyröskosken sähkörautatie oli Hämeenkyrön Kyröskoskella sijainnut sähköistetty kapearaiteinen teollisuusrautatie joka valmistui 1914. Radalla kuljetettiin puuta Kyro Oy:n Kyröskosken tehtaille Kyrösjärven rannasta olevalta sahalta.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Kalusto tarkastettiin vuonna 1944 sotakorvauksia silmällä pitäen, mutta venäläiset asiantuntijat hylkäsivät kaiken heidän tarkoituksiinsa sopimattomina.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Kyröskosken rata oli viimeinen Suomessa kaupallisessa käytössä ollut kapearaiteinen teollisuusrata kun sillä liikenne päättyi marraskuussa 1989 ja se korvattiin massapuukuljettimella.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Radalla liikennöi 2 sähköveturia joista numero 1 on säilynyt yksityishenkilön omistuksessa ja sähköveturi numero 2 (ASEA 234/1937) on Minkiön kapearaidemuseossa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Veturi on periaatteessa ajokuntoinen mutta yllä mainitusta syystä se on vain näyttelyesineenä.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Vuonna 1990 neuvoteltiin ABB Strömberg Oy:n ja Siemensin kanssa veturin peruskorjauksesta, mutta hanke raukesi


title: Jokioisten Museorautatie

text: Jokioisten museorautatiellä on käytössä useita dieselvetureita. Osa vetureista ei ole ajokunnossa.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Aitonevan Pedershaab peruskunnostettiin talvella 2011 ja siirrettiin Aitonevalle odottamaan sinne valmistuvan uuden museoradan käyttöön ottoa.


title: Jokioisten Museorautatie

text:
Jokioisten Museorautatiellä on paljon henkilö- ja tavaravaunukalustoa.
Myös muita tavaravaunuja.Tulevaisuudessa on tarkoitus jatkaa rataa nykyiseltä Jokioisten asemalta entisen siirappivaihteen ohi Loimijoen rantaan, radan linjaus noudattaisi pääosin entisen Ferrarian raiteen linjausta entisen Loimijoen ylittävän rautatiesillan maatuille asti.


title: Jokioisten Museorautatie

text: Humppilaan siirrettiin entinen Riipan asemarakennus nykyisen Kokkolan alueelta joulukuussa 2018. Rakennus kunnostetaan ja entisöidään kevään 2019 aikana.


title: Pienoisrautatie

text: Pienoisrautatiellä tarkoitetaan yleisesti rautatien ja rautatiekaluston pienoismalleja, jotka on mallinnettu jossain tietyssä mittakaavassa. Vakiintuneita ja standardoituja pienoisrautatiemittakaavoja on useita.


title: Pienoisrautatie

text: Pienoisrautatie voi olla puhtaasti leikkikalu tai pikkutarkan harrastuksen kohde, jossa pyritään mallin esikuvanmukaisuuteen, tai jotain tältä väliltä. Leikkijunarata voi kehittyä pienoisrautatieksi vähitellen, ja sen painopiste voi vaihtua leikkimisestä radan, rakennusten ja kaluston rakenteluun ja todellisuuden mallintamiseen.


title: Pienoisrautatie

text: Pienoisrautatieharrastus voi painottua eri tavoin. Jotkut esimerkiksi haluavat rakentaa liikkuvan kalustonsa itse, toiset taas ovat enemmän kiinnostuneita maiseman rakentamisesta tai elektroniikasta tai tietotekniikasta harrastuksen osana. Rakennettaessa kalustoa itse voidaan perustana käyttää joko kaupallisia rakennussarjoja tai alkuperäisiä kalustopiirustuksia ja rakentaa niiden pohjalta malleja eri materiaaleista, kuten messingistä tai muovilevystä.


title: Pienoisrautatie

text: Alan teollisuus tuottaa laajaa valikoimaa harrastustarvikkeita ja liikkuvaa kalustoa. Valikoima on painottunut sellaisiin maihin, joissa pienoisrautatiet ovat vakiintuneet harrastuksena ja joissa harrastajien määrä pystyy takaamaan kaupallisille tuotteille riittävän menekin. Laajemmin saatavilla olevien tarvikkeiden ja liikkuvan kaluston valikoimat ovat painottuneet eurooppalaisten maiden osalta Keski-Eurooppaan, Ruotsiin, Espanjaan ja Britteinsaarille. Saksa on ylivoimaisesti suosituin kohde malliston runsauden takia. Myös pohjois-amerikkalaisella kalustolla on paljon ystäviä paitsi Yhdysvalloissa ja Kanadassa, myös muualla maailmassa kaluston suhteellisen helpon saatavuuden vuoksi. Suomalaisten rautatiemallien ystäville ei juuri muita mahdollisuuksia ole ollut kuin kaluston rakentaminen itse, koska käytännöllisesti katsoen mitään suomalaisen esikuvan mukaista kalustoa tai rakennuksia ei aiemmin ole ollut kaupallisesti saatavana. Nykyisin kuitenkin on jo olemassa rakennussarjoja mm. vetureille, vaunuille ja taloille. Myös ulkomaiset (tehdas)valmistajat tarjoavat satunnaisesti suomalaismalleja, esim. Sr2-sähköveturi ja Kemira-säiliövaunut tai IC2-vaunusarja Edm.


title: Pienoisrautatie

text: Perinteisesti on pienoisrautatie pyritty rakentamaan kiinteästi ja yhtenä kokonaisuutena pöydälle, tasolle tai vastaavalle. Monilla alan harrastajilla on tällaisia laajoja maisemoituja pienoisrautateitä (), joissa raiteistoa saattaa olla jopa useita satoja metrejä. Tällaisen pysyvän pienoisrautatien ongelmana saattaa olla tilantarve kotona, joskin valittu mittakaava vaikuttaa suuresti tilantarpeeseen.


title: Pienoisrautatie

text: Moduuli on suuremman radan osa, jossa on päädyissä jonkun moduulistandardin mukainen mekaaninen ja sähköinen liitäntä muihin moduuleihin. Viime vuosina ovat moduulirakenteiset radat kasvattaneet suosiotaan vahvasti niin kerhotoiminnassa kuin myös kotiratoina. Moduulitekniikan etuja ovat muun muassa isonkin radan helppo siirreltävyys, mahdollisuus rakentaa omaa rataa moduulin verran kerrallaan, jolloin sekä kustannukset että ajankäyttö mahdollistavat radan toteuttamisen pidemmälläkin aikavälillä siten, että rata on käyttökuntoinen kuitenkin koko ajan eikä vasta sitten, kun viimeinenkin osuus on valmistunut. Moduulein on myös helppo toteuttaa ratoja, joihin useammat osallistujat tekevät kukin omia, mutta standardiliitännän ansiosta, muiden tekemien moduulien kanssa täysin yhteensopivia moduuleitaan.


title: Pienoisrautatie

text: Moduulistandardeja on olemassa lukuisia. Jotkut voivat olla hyvinkin pienen kerhon tai muun harrastajaryhmän omassa keskuudessa soveltamia ja jotkut laajempien käyttäjäpiirien tukemia kansainvälisiä standardeja. H0-mittakaavassa Suomessa on rakennettu saksalaisen FREMO-moduulistandardin mukaisia moduuleita useissa kerhoissa. N-mittakaavassa on Suomessa laajemmassa käytössä N Club Finland:in tukema kansainvälinen N Club International (NCI) moduuli-standardi.


title: Pienoisrautatie

text: Yleismaailmallisesti kaikkia rautateitä, joiden raideleveys on pienempi kuin 381 mm, kutsutaan pienoisrautateiksi, vaikka niillä voitaisiin kuljettaa matkustajia tai rahtia. Raideleveyksillä 381–1434 mm puhutaan kapearaiteisista rautateistä.


title: Pienoisrautatie

text: Pienoisrautatiet rakennetaan mahdollisimman suuren yhteensopivuuden ja teollisesti valmistettujen osien hyödynnettävyyden vuoksi useimmiten jossain yleisesti tunnetussa mittakaavassa. Rautatieharrastajien järjestöt NMRA Pohjois-Amerikassa ja MOROP Euroopassa ovat standardoineet useita mittakaavoja, joita sekä harrastajat että alan teollisuus noudattavat.


title: Pienoisrautatie

text: Maailmanlaajuisesti yleisin mittakaava on H0-mittakaava (h-nolla), jonka pienennyssuhde on 1:87: pienoismallissa yksi millimetri vastaa siis 87 mm:ä esikuvassaan. H0:n raideleveys on 16,5 mm, joka vastaa mittakaavan pienennyssuhteen mukaisesti 1435 mm standardiraideleveyttä. Suomen rautateillä on raideleveytenä 1524 mm, josta tulisi H0-mittakaavan pienennyssuhteessa pienoisrautatien raideleveydeksi 17,5 mm. Käytännössä suomalaista esikuvaa H0-mittakaavassa harrastavat ovat päätyneet käyttämään mittakaavan standardoitua 16,5 mm:n raideleveyttä, johon on saatavilla tehdasvalmisteista raiteistoa ja tarvikkeita.


title: Pienoisrautatie

text: Toiseksi suosituin pienoisrautatiemittakaava on kompaktin kokoinen N-mittakaava eli 1:160, jonka raideleveys on 9 mm. Se on kasvattanut suosiotaan viime vuosina Suomessa, vaikka sen myyntiluvut vastaavasti tärkeimmällä markkina-alueella Saksassa ovat jonkun verran laskeneet. N-mittakaavan suosioon on vaikuttanut suuresti sen pieni tilantarve. Kotioloissa on usein vaikea löytää riittävästi tilaa kohtuullisen kokoiselle H0-radalle, mutta vain noin neljänneksen H0:n vaatimasta tilasta tarvitseva N-mittakaava ratkaisee usein tämän ongelman. N-mittakaavainen rata mahtuu pienimmillään jopa olohuoneen lasikantisen pöydän sisälle tai kirjahyllyyn.


title: Pienoisrautatie

text: H0-mittakaavan ja N-mittakaavan väliin sijoittuu Itä-Euroopassa ja Venäjällä hyvin suosittu TT-mittakaava, jonka pienennyssuhde on 1:120 raideleveyden ollessa 12mm. Sama raideleveys on myös H0m:ssä (1000mm kapearaideleveys H0 mittakaavassa) ja brittiläisessä 3mm-mittakaavassa (myös nimellä TT3), jossa 3mm vastaa yhtä jalkaa, pienennyssuhteen ollessa noin 1:100. TT-mittakaavan tilantarve on noin puolet H0:n vastaavasta, ja sitä onkin ulkomailla harrastajien keskuudessa pidetty hyvänä kompromissina H0-mittakaavan ja N-mittakaavan välillä.


title: Pienoisrautatie

text: Pienin yleinen mittakaava on Z, 1:220, jonka raideleveys on vain 6,5 mm, ja jonka Märklin kehitti N-mittakaavan kilpailijaksi ja esitteli vuonna 1972. Valmistajia on Märklinin lisäksi muutamia muitakin. Z-mittakaavassa alkavat kuitenkin pienen koon haittapuolet tulla esiin monella tavoin, eikä Z ole sen vuoksi paras valinta aloittelevalle harrastajalle, mutta kokeneemmat harrastajat ovat rakentaneet merkittävän kokoisia Z-pienoisratoja.


title: Pienoisrautatie

text: Kaikkein pienin teollisesti valmistettava pienoisrautatie on Eishindon vuonna 2006 Japanissa esittelemä T-mittakaavan rata, jonka raideleveys on 3 mm ja pienennyssuhde 1:450 tai 1:480.


title: Pienoisrautatie

text: Suurin Suomessa käytössä oleva standardi-mittakaava on 1:8, jonka raideleveys on 184 mm. Tässä mittakaavassa höyryveturit voivat olla höyrykäyttöisiä. Suomen Rautatiemuseolla on tällainen rata museoalueellaan.


title: Pienoisrautatie

text: Pienoisrautatiet toimivat yleensä jänniteohjatusti matalajännitteisellä tasa- tai vaihtovirralla. Jos käyttöjännite syötetään veturiin raiteen molemmista kiskoista, puhutaan kaksikiskovirroituksesta erotuksena myös käytössä olevaan kolmikiskovirroitukseen. Jälkimmäisessä on kiskojen välissä, keskellä, lähes huomaamaton nastarivi, jota pitkin veturin ns. laahain liukuu. Kaksikiskojärjestelmässä on yleensä käytössä tasavirta ja veturin suunta vaihtuu syöttöjännitteen napaisuutta vaihtamalla. Kolmikiskojärjestelmässä on yleensä käytössä vaihtovirta ja suunnanvaihto hoidetaan ylijännitepulssilla, johon veturissa oleva mekaaninen tai elektroninen suunnanvaihtorele reagoi. Junaa ohjataan ajolaitteella, jolla voidaan radan veturin moottorille syötettävää jännitettä säätää, ja junan vauhti riippuu ajojännitteestä. Tällainen sähköjärjestelmä on analoginen.


title: Pienoisrautatie

text: Analogisen ohjauksen vaihtoehtona on tarjolla myös digitaalinen, tietotekniikkaan perustuva ohjausjärjestelmä eli digitaalinen komento-ohjaus. Junia ohjataan keskusyksiköllä, joka lähettää radalla oleville vetureille ohjauskäskyjä, ja vetureissa on vastaanotin, dekooderi, joka säätää veturin nopeutta, ajosuuntaa, valoja ym. saamiensa käskyjen mukaan. Digitaalisessa järjestelmässä on useamman veturin samanaikainen liikkuminen radalla toisistaan riippumatta mahdollista. Digitaalijärjestelmät ovat yleistyneet hintatason laskiessa ja toisaalta yksinkertaisten, jo peruspakkaustasoon sovitettujen järjestelmien myötä.


title: Pienoisrautatie

text: Yksinkertaisimmillaan digitaalinen ohjausjärjestelmä ohjaa vain vetureita. Ohjausjärjestelmää voi myös laajentaa ohjaamaan radan vaihteita ja opastimia sekä tarkkailemaan radan liikennettä. Tällöin voidaan helposti toteuttaa monenlaisia automaattitoimintoja, kuten esimerkiksi linjasuojastus, ja rataa voidaan myös ohjata automaattisesti keskusyksikköön liitetyllä tietokoneella erityisillä, tälle tarkoitetuilla ohjelmistoilla.


title: Pienoisrautatie

text: Vaihtoehtoisia digitaalijärjestelmiä on käytössä useita, joista yleisimpiä nykyisin ovat Märklin-tehtaan Motorola-järjestelmä sekä useampien valmistajien tukemat yleiset standardit NMRA-DCC ja Selectrix.


title: Pienoisrautatie

text:
Suuremman radan makuun voi nuorikin harrastaja päästä helposti jossakin alan kerhoista, joissa voi tavata muita aiheesta kiinnostuneita. Toimivia pienoisrautateitä voi nähdä myös alan tapahtumissa ja messuilla sekä Suomen Rautatiemuseossa.
Näillä kaikilla tuotannossa liikkuvaa kalustoa:


title: Bysantin armeija

text: Bysantin valtakunnan eli Itä-Rooman armeija kehittyi sitä edeltäneestä Rooman valtakunnan armeijasta. Armeija muuttui keisari Diocletianuksen aikana perinteisistä raskaista legioonista käsittämään enemmän ratsuväkeä. Bysantin armeija oli kuuluisa raskaasta katafrakti-ratsuväestään. Myöhemmin armeija järjestettiin uudelleen keisari Herakleioksen aikana uuden teemajärjestelmän mukaan. Ulkomaalaiset palkkasotilaat yleistyivät ajan myötä. Armeija koki Manzikertin taistelussa murskatappion, josta se ei koskaan toipunut.


title: Bysantin armeija

text: Itä-Rooma syntyi, kun keisari Diocletianus järjesti valtakunnan uudelleen. Uusi hallintomuoto tetrarkia ei jäänyt pysyväksi, mutta hänen uudelleenorganisoimansa armeija säilyi. Diocletianus lopetti vanhat raskaaseen jalkaväkeen perustuneet legioonat ja jakoi armeijan kahteen erityyppiseen yksikköön: rajayksikköihin ja kenttäyksikköihin.


title: Bysantin armeija

text:
Rajayksiköt ("limitanei") vartioivat valtakunnan rajalinnoituksia, "limes", ja ne koostuivat huonosti koulutetuista joukoista. Niiden vastakohtana kenttäyksiköt sijaitsivat kauempana rajasta ja pystyivät liikkumaan nopeasti sinne, missä niitä tarvittiin, joko hyökkäämään tai puolustamaan. Näillä joukoilla oli hyvät varusteet ja ne olivat hyvin koulutettuja. Ne olivat suurimmalta osalta jalkaväkeä, mutta ratsuväkijoukkoja oli enemmän kuin vanhoissa, prinsipaatin legioonissa. Kenttäarmeijan yksikköjä olivat:Seuraava uusi mullistus tuli keisari Herakleioksen ja hänen seuraajiensa aikana. Herakleios aloitti valtakunnan järjestämisen uuden aluejärjestelmän mukaiseksi: valtakunta jaettiin uudelleen provinsseihin, joita kutsuttiin teemoiksi ("thema"). Teemaa johti aina sotilaskomentaja ("strategos"), joka johti siviilihallintoa ja armeijan joukkoja. Teemojen alkuperäinen tarkoitus oli auttaa valtakuntaa puolustautumaan muslimien hyökkäyksiltä. Alkuperäiset neljä teemaa sijaitsivat kaikki Vähässä-Aasiassa:
Sotilaille annettiin maata teemojen sisällä, jotta he pystyisivät elättämään itsensä ja perheensä. Neljän ensimmäisen teeman tarkoitus oli pitää yllä armeijan joukkoja. Karabisianon teeman oli tarkoitus pitää yllä laivaston joukkoja. Myöhemmin teemajärjestelmä laajeni myös valtakunnan länsiosiin. Myöhemmin tapahtuneiden kapinoiden takia teemat jaettiin pienempiin osiin. Teeman strategoksen alapuolella olevien komentajien sotilasarvo oli "tourmarchai", ja he hallitsivat aluetta, jonka nimi oli "tourmai". Heidän alapuolellaan oli "droungarioi", joka johti tuhat miestä käsittäviä yksikköjä, joiden nimi oli "droungoi". Nämä pystyttiin jakamaan pienempiin yksikköihin, "banda", joihin kuului 300 miestä. Todellisuudessa miehiä saattoi olla niinkin vähän kun 50.


title: Bysantin armeija

text: Tagmatat (”rykmentit”) olivat valtakunnan vakinaisia joukkoja, jotka yleensä sijaitsivat Konstantinopolissa tai sen lähettyvillä. Diocletianuksen armeijoista syntyivät ensimmäiset tagmatat. Neljä maineikkainta tagmataa olivat:Nämä olivat ratsuväestä koostuvia joukkoja, joissa oli noin 1 000–6 000 miestä. Muut tagmat olivat joko ratsuväkeä tai jalkaväkeä. Esimerkiksi "tagma ton Teikheon" (”muuri”) tehtävä oli pitää Theodosiuksen muuri miehitettynä. Ulkomaalaiset palkkasotilaat, "Hetaireia", jaettiin joskus alkuperänsä mukaan seuraaviin ryhmiin: "fragkoi" (frankit), "skythikoi" (skyytit) ja "latinikoi" ("latinalaiset").


title: Bysantin armeija

text: Konstantinos IX:n jälkeen armeija alkoi rappioitua ja valtakunta luotti entistä enemmän ulkomaalaisiin palkkajoukkoihin. Kenraalikunta koottiin pikemminkin henkilökohtaisten suhteiden kuin sotilaallisten ansioiden mukaan. Tämä kostautui kohtalokkaassa Manzikertin taistelussa.


title: Bysantin armeija

text: Manzikertin taistelun jälkeen armeija oli murskana ja valtakunta pitkään lamaannuksen tilassa. Paras sotilaiden värväysalue, Vähä-Aasia, oli suurelta osin menetetty ja valtakunta köyhtynyt. Normanneille 1081 kärsitty Dyrrhakhionin tappio merkitsi pohjakohtaa.


title: Bysantin armeija

text: Aleksios I alkoi koota armeijaa uudelleen feodaalipohjalta. Kotimaiselle ratsuväelle alettiin nyt maksaa rahapalkan sijaan maaomaisuudella. Tämä synnytti uuden "pronoia"-järjestelmän. Samaan aikaan armeijan iskuvoima koostui enenevässä määrin ulkomaisista palkkasotureista: länsimaisesta raskaasta ratsuväestä ("latinikon", latinalaiset), petsenegien ja kasaarien kevyestä ratsuväestä ("skythikon", skyytialaiset), unkarilaisista ("vardariotes") sekä kristinuskoon kääntyneistä turkmeeneista ja arabeista ("turkopouloi"). Jalkaväen tärkein osasto oli varjagikaarti, "varagginoi", joka oli pohjoismaisten sekä normannipalkkasoturien ryhmä. Armeija oli parhaimmillaan erittäin iskukykyinen ja toimiva, mutta sen suorituskyky riippui ratkaisevasti kenraalin taidoista: kykenikö hän saamaan eri kansallisuuksista ja kulttuureista peräisin olevat joukot yhteistoimintaan. Berrhoian taistelun jälkeen 1121 Bysantti oli jälleen hyökkäystiellä, ja kykeni lännessä valtaamaan menetetyt alueet. Idässä takaisinvalloitus tyrehtyi 1176 Myriokefalonin ratkaisemattomana päättyneeseen taisteluun, joka jätti jälkeensä köyhtyneen ja heikentyneen valtakunnan. Manuel I:n seuraajat pyrkivät nyt lähinnä vakiinnuttamaan tilanteen ja suojaamaan rajat. Tämä ”Bysantin hopeiseksi ajaksi” kutsuttu kausi päättyi neljännen ristiretken katastrofiin ja Konstantinopolin valtaukseen.


title: Port of Spain

text: Port of Spain on Trinidad-Tobagon pääkaupunki. Sen asukasluku vuoden 2012 laskennassa oli 50 405. Suurkaupunkialueella asuu noin 280 000 ihmistä.


title: Port of Spain

text: Port of Spain sijaitsee entisen Cumucarapon intiaanikylän paikalla. Espanjalaiset perustivat sinne sotilastukikohdan 1500-luvun lopulla. Pääkaupunkiasema siirtyi sille vuonna 1757.


title: Port of Spain

text: Port of Spainissa vallitsee trooppinen ilmasto, jossa on kaksi vuodenaikaa: sadekausi kestää kesäkuusta joulukuuhun, kuiva kausi tammikuusta toukokuuhun.


title: James Herriot

text: James Herriot (oik. James Alfred Wight, 3. lokakuuta 1916, Sunderland, Englanti – 23. helmikuuta 1995, Thirlby, Yorkshire, Englanti) oli englantilainen eläinlääkäri ja kirjailija.


title: James Herriot

text: Herriotin omaelämäkerralliset kirjat kertovat hänen toiminnastaan eläinlääkärinä Pohjois-Englannissa Yorkshire Dales -alueella sekä kokemuksistaan ja koulutuksestaan ilmavoimissa toisen maailmansodan aikana. Myös Herriotin kirjoihin perustuva BBC:n televisiosarja "Kaikenkarvaiset ystäväni" oli hyvin suosittu.