title: Susanna Huovinen

text: Huovinen valittiin eduskuntaan myös vuosien 2007 ja 2011 vaaleissa. Hän toimi ympäristövaliokunnan puheenjohtajana kahteen otteeseen vaalikaudella 2007–2011 mukaan lukien vuonna 2010 kun ympäristövaliokunta äänesti ydinvoimalupien myöntämistä vastaan. Vuosina 2011–2013 Huovinen toimi sekä Euroopan neuvoston että Itämeren parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskuntien puheenjohtajana.


title: Susanna Huovinen

text: Toukokuussa 2013 SDP kierrätti jälleen ministereitään ja Huovinen valittiin Kataisen hallituksen peruspalveluministeriksi Maria Guzenina-Richardsonin seuraajaksi. Vasemmistoliiton vetäydyttyä hallituksesta huhtikuussa 2014 myös tasa-arvoasiat siirrettiin Huoviselle. Hänen kaudellaan suurena hankkeena oli myös sote-uudistus. Huovinen on kannattanut alkoholilainsäädännön tiukentamista ja ehdottanut esimerkiksi alkoholiveron korottamista ja keskioluen myynnin siirtämistä kaupoista takaisin Alkoon.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen valittiin 17. huhtikuuta 2018 Keski-Suomen ensi- ja turvakodin toiminnanjohtajaksi. Hän ilmoitti hakevansa vapautusta eduskuntatyöstä. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli Riitta Mäkinen.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen on ollut naimisissa vuodesta 2003 Jyväskylän kaupunginjohtaja Timo Koiviston kanssa ja heillä on kaksi lasta. Perhe asuu Jyväskylän Säynätsalossa.


title: Susanna Huovinen

text: Huovinen harrasti nuorena yleisurheilua.


title: Czesław Miłosz

text: Czesław Miłosz ([ˈt͡ʂɛswaf ˈmiwɔʂ]; 30. kesäkuuta 1911 Šeteniai, Kaunasin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 14. elokuuta 2004 Krakova, Puola) oli puolalainen runoilija ja esseisti. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1980.


title: Czesław Miłosz

text: Czesław Miłosz syntyi Szetejnyssä (), silloisessa Venäjän keisarikunnassa, nykyisen Liettuan alueella, puolalaistuneeseen liettualaiseen aatelissukuun. Czesław oli sukua Adam Mickiewiczille ja Józef Piłsudskille joiden suku oli ollut tekemisissä Miłoszin perheen kanssa Puola-Liettuassa.


title: Czesław Miłosz

text: Miłosz opiskeli lakia Vilnan yliopistossa, joka oli tuohon aikaan puolankielinen, kuten iso osa kaupungin väestöstäkin. Miłosz myös kirjoitti koko tuotantonsa puolaksi, ja hän sanoi olevansa puolalainen, vaikka puolalaiset toisinaan hänen mukaansa pitävä häntä liettualaisena. Milosz puhui sujuvasti puolaa, liettuaa, venäjää, englantia ja ranskaa.


title: Czesław Miłosz

text: Venäjän vallankumouksen aikoihin hän asui perheineen myös Venäjällä. Toisen maailmansodan vuodet Miłosz vietti Varsovassa, jossa hän kävi Władysław Tatarkiewiczin luennoilla. Hän puolansi uudelleen Uuden testamentin.


title: Czesław Miłosz

text:
Toisen maailmansodan jälkeen Miłosz toimi ensin Puolan kansantasavallan diplomaattina Yhdysvalloissa mutta ei viihtynyt siellä vaan palasi Eurooppaan ja siirtyi kulttuuriattašeaksi Pariisiin. Miłosz riitaantui hallituksen kanssa vuonna 1951 ja haki poliittista turvapaikkaa Ranskasta. Myöskään Ranskassa hän ei viihtynyt maan kulttuuriväen keskuudessa vallinneen poliittisen ilmanpiirin vuoksi. Älymystö ihaili kommunismia, ja Miłosz tunsi että älymystön jäsenet käänsivät hänelle selkänsä. Siksi hän muutti uudestaan Yhdysvaltoihin.
Vuonna 1960 Miłosz muutti Kalifornian Berkeleyyn ja sai viran Kalifornian yliopistosta, jossa hän toimi Puolan kirjallisuuden ja slaavilaisten kielten ja kirjallisuuden professorina 1961–1998. Czesław sai Neustadtin kansainvälisen kirjallisuuspalkinnon vuonna 1978. Yhdysvaltojen kansalaisuuden hän sai 1970.


title: Czesław Miłosz

text: Czesław Miłosz sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1980. Kommunistinen Puola sensuroi hänen teoksiaan, mutta niitä julkaistiin maanalaisina painoksina. Rautaesiripun kaaduttua vuonna 1989 Miłosz saattoi palata Puolaan. Hän asettui asumaan osaksi Krakovaan mutta säilytti myös Kalifornian-kotinsa. Miłosz sai Israelin holokaustimuistopaikalle kunnialaatan. Hän kuoli 2004 kotonaan Krakovassa 93-vuotiaana. Hänet on haudattu Krakovan Kazimierzissa sijaitsevan ns. Kalliokirkon (Kościół na Skałce) Ansioituneiden kryptaan.


title: Czesław Miłosz

text: Runojen lisäksi Miłosz tunnetaan kirjasta "Vangittu mieli", joka kertoo älymystön suhteesta kommunistiseen totalitarismiin. "Issan laakso" kertoo nuoruudenajoista Vilnassa ja sen ympäristössä.


title: Odysséas Elýtis

text: Odysséas Elýtis (, oik. "Odysséas Alepoudélis", Οδυσσέας Αλεπουδέλης; 2. marraskuuta 1911 – 18. maaliskuuta 1996) oli kreikkalainen runoilija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1979.


title: Odysséas Elýtis

text: Elýtiksen pääteos on eeppinen runoelma "Ylistetty olkoon" ("Το Άξιον Εστί", "To Áxion Estí"), joka käy läpi Kreikan kolmituhatvuotisen historian yhdistellen muinaisia jumalia ortodoksisen liturgian kuvakieleen. Míkis Theodorákis on säveltänyt osia runoelmasta.


title: Odysséas Elýtis

text: Toisen maailmansodan aikana Elýtis toimi vastarintaliikkeessä ja palveli Albanian rintamalla. Sinne sijoittuu hänen vuonna 1943 ilmestynyt runoelmansa "Ásma iroikó kai pénthimo gia ton chaméno anthypolochagó tis Alvanías" ("Άσμα ηρωικό και πένθιμο για τον χαμένο ανθυπολοχαγό της Αλβανίας"). Vuosina 1948–1953 Elýtis asui Pariisissa ja tutustui Picassoon ja muihin taidemaailman hahmoihin.


title: Vicente Aleixandre

text: Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo (26. huhtikuuta 1898 Sevilla – 14. joulukuuta 1984 Madrid) oli espanjalainen runoilija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1977. Aleixandren varhaistuotanto on lähellä surrealismia. Antifasististen mielipiteittensä takia hänen kirjansa olivat kiellettyjä 1936–1944.


title: Vicente Aleixandre

text: Espanjan sisällissota vaikutti häneen syvästi, ja hän siirtyi yksinkertaisemman kuvakielen käyttöön. Hän kuului Ryhmä 27 -nimiseen runoilijaryhmään yhdessä muun muassa Federico García Lorcan kanssa.


title: Mantova

text: Mantova on kaupunki Mantovan maakunnassa Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se sijaitsee järvikannaksella. Kaupungissa on vajaat 50 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 64 neliökilometriä. Mantova on otettu yhdessä läheisen Sabbionetan kaupungin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon ja se tunnetaan maalari Andrea Mantegnan ja arkkitehti Giulio Romanon mestariteoksista.


title: Mantova

text: Kaupunki perustettiin todennäköisesti noin 2000 eaa. Minciojoen varrelle. 600-luvulla eaa. paikalla oli etruskilainen kylä, ja kaupungin nimi periytyykin etruskien Mantus-jumalasta. Keskiajalla kaupunkia hallitsivat useat Italian kulttuuria edistäneet ja rahoittaneet perheet, kuten Bonacolsit ja Corradi di Gonzagat (myös nimellä Gonzaga; 1328–1707). Mantovan herttuan arvoa kantaneet Gonzagat suojelivat taidetta ja kulttuuria sekä taiteilijoita, joihin kuuluivat Leon Battista Alberti, Andrea Mantegna, Donatello, Luca Fancelli ja Nicolò Sebregondi. Gonzagat teettivät kaupungin ympärille tekojärviä sotilaallisessa tarkoituksessa Minciojokea patoamalla. Kolme näistä järvestä on yhä olemassa, ja niissä on vahva kalakanta. Lisäksi alueella on lintujärviksi jääneitä kosteikkoja (Valli del Mincion, Bosco Fontanan ja Vallazzan suojelualueet).


title: Mantova

text: Gonzagan suku hallitsi Mantovan herttuakuntaa 1328–1707. Sen jälkeen alue kuului Habsburg-suvun Itävaltaan, kunnes se liitettiin yhdistyneeseen Italian kuningaskuntaan 1866.


title: Mantova

text: Mantovassa on yhä paljon taiteen ja arkkitehtuurin aarteita eri aikakausilta: Duomo, Palazzo Ducale, Magna Domus, Palazzo del Capitano, Palazzo Vescovile, Palazzo degli Uberti, Palazzo Castiglioni (tai Palazzo Bonacolsi), Gabbian torni ja Palazzo del Podestà. Varmaankin arvokkain Mantovan rakennus on suurikokoinen renessanssilinna Palazzo del Te, joka on arkkitehti Giulio Romanon luomus vuosilta 1525–1535. Barokkityylinen teatterirakennus Teatro Bibiena eli "Teatro Scientifico" on arkkitehti Antonio Galli da Bibienan luomus.


title: Mantova

text: Mantova oli Italian kulttuuripääkaupunki vuonna 2016.


title: Maitolaituri

text: Maitolaituri, on usein katoksellinen, joskus myös seinällinen lava tai teline, johon meijeriin vietävät, maitoa täynnä olevat maitotonkat eli pystöt tuotiin odottamaan maitoautoa. Maitolaitureilla sijaitsivat usein myös postilaatikot. Ne toimivat myös nuorison kokoontumispaikkoina. Maitolaitureita alettiin rakentaa 1920-luvulta alkaen ja ne yleistyivät etenkin toisen maailmansodan jälkeen maitoautojen eli tonkissa kuljetetun maidon keruuseen käytettyjen avolavaisten kuorma-autojen myötä. Maitolaiturit jäivät pois käytöstä tilasäiliöiden yleistyessä 1970-luvulta alkaen, kun säiliöautoiksi muuttuneet maitoautot alkoivat imeä maidon suoraan navetassa sijaitsevasta tilasäiliöstä.


title: Maitolaituri

text: Maitolaitureiden hävittyä alkuperäisestä käytöstään niitä on paikoin säilytetty ja kunnostettu. Yksi esimerkki tästä on Velaatan maitolaiturimuseo Tampereen Velaatassa. Maitolaiturijäljitelmiä pihoille, tienvarsille tai messukäyttöön valmistetaan nykyään myös kaupallisesti.


title: Onnenhattu

text: Onnenhattu on toisinaan vastasyntyneen lapsen päätä verhoamaan jäänyt sikiökalvo. Onnenhattu on joissain kulttuureissa katsottu hyväksi enteeksi lapsen kannalta; lapsesta on uskottu tulevan viisas, älykäs tai merkittävä. Ainakin suomalaiset, ruotsalaiset ja saamelaiset ovat toisinaan ottaneet lapsen onnenhatun talteen, kuivanneet sen, ja antaneet tälle myöhemmin säilytettäväksi koko elämän ajan. Onnenhattu on myös usein haudattu vainajan kanssa.


title: Onnenhattu

text: Onnenhattu on mahdollisesti tarkoittanut myös, että ihminen saa voimakkaan suojelushaltijan eli luonnon. Hattu on jopa voitu samaistaa voimakkaaseen luontoon. Näin on esimerkiksi joissain luontoa kutsuvissa loitsuissa:


title: Parkkisenkangas

text: Parkkisenkangas on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoisrannalla. Se rajoittuu etelässä Oulujokeen, idässä Myllyojaan, lännessä Hinttaan ja pohjoisessa Vaalantiehen (yhdystie 8300). Parkkisenkangas kuuluu Myllyojan suuralueeseen, joten alueen palvelut on keskitetty Myllyojan keskukseen. Parkkisenkankaalla asuu 300 asukasta.


title: Parkkisenkangas

text: Parkkisenkangas on päävaltaisesti omakotitaloaluetta. Oulujoen rannalle Erkkolan sillan kupeeseen on keskittynyt varakkaampien asuntojen alue, jota ympäröivät keskituloisten omakotitaloasunnot. Alueella on myös vanhempaa rakennuskantaa. Kaupunginosan nimi tulee Parkkisen talosta, joka sijaitsee Erkkolan sillan kupeessa.


title: Parkkisenkangas

text: Parkkisenkangas rajoittuu varsin suppealle alueelle, yhden kokoojakadun (Sangintie) varteen. Alueella on vain muutamia katuja.


title: Sanginjoki (Oulu)

text: Sanginjoki on Oulun kaupunginosa, samannimisen joen alajuoksulla, Sanginsuun suuralueella. Sanginjoen kaupunginosassa asuu noin 30 asukasta. Kaupunginosa rajoittuu Sanginsuun, Lapinkankaan ja Ulkosangin kaupunginosiin sekä Muhoksen kuntaan.


title: Sanginjoki (Oulu)

text: Vuoteen 1965 saakka Sanginjoki kuului kylänä Oulujoen kuntaan. Nykyisin Sanginjoen kaupunginosa kuuluu Sanginsuun suuralueeseen.


title: Indian Wells Masters

text: Indian Wells Masters on vuosittainen maaliskuussa Indian Wellsissä, Yhdysvaltain Kaliforniassa järjestettävä tennisturnaus. Tapahtuma kuuluu miesten Masters-sarjaan ja naisten -sarjaan. Alkujaan naisten turnaus pidettiin viikkoa ennen miehiä. Vuonna 1996 Indian Wellsistä tuli yksi harvoista miesten ja naisten huipputason (ATP ja WTA) yhdistetyistä turnauksista. Viime aikoina siitä on kasvanut yksi molempien kiertueiden suurimmista tapahtumista; mukana on vuosittain 96 pelaajaa niin miehissä kuin naisissakin. Se on myös yksi harvoista turnauksista, joissa pääsarjaa pelataan yli viikon.


title: Indian Wells Masters

text: Virallinen nimi sponsorin mukaan on nykyisin BNP Paribas Open. Aikaisempia nimiä ovat olleet Pacific Life Open, Newsweek Champions Cup, Pilot Pen Classic ja Congoleum Classic. Naisten turnauksen nimenä on myös aiemmin ollut Evert Cup (entisen huippupelaajan Chris Evertin kunniaksi).


title: Andreas

text: Andreas on alun perin kreikankielinen miehen etunimi, joka merkitsee "miehekästä", "miehuullista". Kristityissä maissa nimen on tehnyt suosituksi Raamatun Andreas, Pietarin veli, yksi apostoleista.


title: Andreas

text: Suomessa nimi Andreas on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 6859 miespuoliselle henkilölle. Andreaksen nimipäivä on suomenruotsalaisen ja vuodesta 2020 lähtien myös suomenkielisen kalenterin mukaan 30. marraskuuta, joka on kristikunnassa vanhastaan apostoli Andreaan muistopäivä. Suomenkielisessä kalenterissa samalle päivälle on sijoitettu nimen muunnokset Antti, Antero ja Atte.


title: Amir Khan

text: Amir Khan (s. 8. joulukuuta 1986 Englanti) on brittiläinen nyrkkeilijä, olympiamitalisti ja hallitseva WBA-ammattilaisliiton ylemmän kevytsarjan maailmanmestari. Hän on britannianpakistanilainen ja kotoisin Boltonista.


title: Amir Khan

text: Khan oli liian nuori osallistuakseen Yhdistyneen kuningaskunnan mestaruuskilpailuihin ennen 2004 Ateenan olympialaisia. Britannian olympiakomitea lähetti hänet olympiakarsintaturnaukseen Bulgariaan, jossa hän voitti sarjansa. Monet pelkäsivät Khanin loikkaavan Pakistanin tai Yhdysvaltain joukkueeseen. Vasta 17-vuotias Khan ylitti kaikki ennakko-odotukset Ateenassa, jossa hän saavutti hopeaa häviämällä loppuottelussa Kuuban 33-vuotiaalle Mario César Kindelán Mesalle. Ennen Ateenaa Khan oli ehtinyt otella vain seitsemän miesten amatööriottelua.Vuonna 2005 Khan siirtyi ammattilaiseksi. Viimeisessä amatööriottelussaan hän kohtasi olympiavoittaja Kindelanin uudestaan ja voitti tämän. Ensimmäisessä ammattilaisottelussaan hän tyrmäsi David Baileyn ensimmäisessä erässä. Heinäkuussa 2007 Khan voitti Kansainyhteisön mestaruuden Willie Limondia vastaan ja on sittemmin puolustanut titteliään neljästi. Huhtikuussa 2008 hän voitti Martin Kristjansenin WBO:n intercontintental-titteliottelussa, jonka voittaja pääsisi maailmanmestaruusotteluun. Syyskuun alussa käydyssä intercontinental-ottelussa Khanin ura koki kuitenkin kolauksen, kun Breidis Prescott tyrmäsi hänet ensimmäisessä erässä.


title: Amir Khan

text: Khan jatkoi uraansa ja kohtasi Oisin Faganin voittaen tämän toisessa erässä teknisellä tyrmäyksellä tämän nilkan murruttua. Voiton myötä Khanista tuli WBA liiton väliaikainen mestari.


title: Amir Khan

text: Vuoden 2009 maaliskuussa Khan puolusti menestyksekkäästi WBA-liiton vyötään Marco Antonio Barreraa vastaan. Ottelu päättyi viidennessä erässä Khanin voittoon Barreran silmäkulmassa ja kasvoissa olleiden haavojen vuoksi.


title: Amir Khan

text: Vuoden 2009 heinäkuussa Khan nousi painoluokkaa ylöspäin ylempään kevytsarjaan ja kohtasi Andri Kotelnikin WBO-liiton maailmanmestaruusottelussa. Kamppailu päättyi Khanin voittoon kaikin tuomariäänin. Khan puolusti mestaruuttaan saman vuoden joulukuussa ensimmäisen erän teknisellä tyrmäyksellä Dmitriy Salitasta. 15. toukokuuta 2010 Khan puolusti mestaruuttaan Paul Malignaggia vastaan ja voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä 11. erässä.


title: Maikkula

text: Maikkula on Oulun kaupunginosa ja Maikkulan suuralueen keskus. Se sijaitsee Oulujoen etelärannalla, joen ja valtatien 22 välisellä alueella, noin 6–7 kilometrin päässä keskustan kaakkoispuolella. Kaupunginosassa on noin 3 700 asukasta. Maikkulan osa-alueita ovat Kontionkangas, Talonpojankangas ja Patamäki. Kaupunginosassa sijaitsee Maikkulan kartano.


title: Maikkula

text: Maikkula on kehittynyt mäntykangasharjulle lähelle jokea, ja kasvanut nykyiseen mittaansa 1980- ja 1990-lukujen aikana. Maikkulan keskus sijaitsee alueen länsiosassa, ja aluetta hallitsevat matalat kerrostalot sekä omakotitaloja ja Valion Maikkulan yksikkö.


title: Maikkula

text: Maikkula oli ennen maatalousvaltainen haja-asutusalue, mutta nykyään asutus on tiheää. Vuonna 2004 Maikkulan länsiosasta erotettiin Knuutilankankaan ja Knuutilanrannan alueet uudeksi Knuutilan kaupunginosaksi.


title: Maikkula

text: Peruspalvelut sijaitsevat Maikkulan keskustassa. Maikkulan monitoimitalon vieressä toimii Sale (ennen Spar Maikkula). Maikkulanraitin varrella sijaitsee Maikkulan kappeli sekä Maikkulan koulu. Haarasuontien varressa toimii Neste sekä Oulun Baari.


title: Maikkula

text: Maikkulasta on suora tieyhteys seututietä 815 pitkin Oulun lentoasemalle Oulunsalon. Oulun ja Kajaanin välinen valtatie 22 sijaitsee kaupunginosan etelälaidalla asutuskeskuksen välittömässä läheisyydessä.


title: Maikkula

text: Alueen tärkeimmät kokoojakadut ovat Kangaskontiontie sekä Kajaanintie (vanha valtatie), jotka toimivat myös joukkoliikenneväylinä. Maikkulasta on vaihdoton linja-autoyhteys kaupungin keskustaan ja edelleen pohjoisiin kaupunginosiin.


title: Kauppakeskus Zeppelin

text: Kauppakeskus Zeppelin on kauppakeskus Kempeleen Ylikylän alueella. Se sijaitsee valtatien 4 välittömässä läheisyydessä noin 12 kilometrin päässä Oulun keskustasta etelään ja noin kahden kilometrin päässä Kempeleen keskustaajamasta, Pohjanmaan radan itäpuolella.


title: Kauppakeskus Zeppelin

text: Kauppakeskuksen suunnittelu alkoi vuonna 1986 Antero Immosen ja Kempeleen tuolloisen kunnanjohtajan Veikko Oikarisen ideoimana. Vuonna 1990 kauppakeskuksen rakentaminen aloitettiin, ja sen avajaisia vietettiin 8. huhtikuuta 1992.


title: Kauppakeskus Zeppelin

text: Tammi–helmikuussa 2011 kauppakeskuksessa aloitettiin laajennustyöt, jossa laajennettiin Prisma-tavaratalon tiloja ja rakennettiin uusia liiketiloja. Laajennusosan avajaisia vietettiin 2. marraskuuta 2011.


title: Kauppakeskus Zeppelin

text: Kauppakeskuksessa ja sen alueella toimii kaiken kaikkiaan sata yritystä, joista suurimpia ovat HalpaHalli ja Prisma. Kauppakeskuksen avaamisesta lähtien toimineita yrityksiä ovat muun muassa Pulla-Pirtin kahvila-myymälä, Kotipizza ja Arnolds-leipomokahvila, joka on Suomen ensimmäinen franchise-yrittäjän avaama Arnolds-kahvila.


title: Kauppakeskus Zeppelin

text: Myöhemmin Zeppeliniin avattuja yrityksiä ovat muun muassa Clas Ohlson, Hesburger, Hennes & Mauritz, Subway ja Stadium. Kauppakeskuksen yhteydessä toimii myös Kempeleen kirjasto. Kauppakeskuksessa oli aiemmin Pyhän Matteuksen kappeli, joka purettiin keväällä 2017.


title: Valimon rautatieasema

text: Valimon rautatieasema (, ) on lähijunien asema rantaradalla Helsingissä, Huopalahden ja Pitäjänmäen asemien välissä. Valimon nimi oli aiemmin Strömbergin seisake; nimi muutettiin Valimoksi 30. toukokuuta 1976. Strömbergin seisake avattiin vuonna 1949 viereisen Strömbergin tehtaan työntekijöitä varten. Vielä 1980-luvulla paikallisjunat pysähtyivät Valimossa vain tarvittaessa. Helsingin päärautatieasemalta on Valimon asemalle matkaa noin 7 km.


title: Valimon rautatieasema

text: Valimon rautatieasema sijaitsee Pitäjänmäen teollisuusalueen keskellä. Asemaa käyttää noin 4 000 (ark. 2012) matkustajaa vuorokaudessa. Aseman välittömässä läheisyydessä sijaitsee yli 9 000 työpaikkaa. Asemalla liikennöivät päivisin A junat Helsinkiin ja Leppävaaraan. Yöaikaan asemalla liikennöi Helsingin ja Kirkkonummen välillä L-yöjuna. Junat liikennöivät arkisin noin kello 4–1.30. Viikonloppuisin junaliikenne alkaa myöhemmin ja kestää perjantaisin ja lauantaisin aina aamuyöhön asti. Matka Helsingin keskustaan kestää noin 11 minuuttia. Junien vuoroväli vaihtelee 10–30 minuutin välillä.


title: Valimon rautatieasema

text: Asemalla on neljä raidetta ja kaksi laituriraidetta, jotka on numeroitu numeroin 3 ja 4. Kirkkonummen suuntaan liikennöidään raiteelta 4 ja Helsinkiin raiteelta 3. Tulevan Kehäradan vuoksi liikenne kaupunkiradan raiteilla muutettiin syksyllä 2013 oikeanpuoleisesta vasemmanpuoleiseksi. Kahta muuta raidetta käyttää aseman ohittavat kauko- ja lähijunat.


title: Valimon rautatieasema

text: Rantarataa alettiin rakentaa vuonna 1901 Helsingistä Karjaalle. Rataosa kulki Pitäjänmäen teollisuusalueen lävitse. Pasilan ja Espoon välille rakennettiin 17,8 kilometriä pitkää toista linjaraidetta alettiin rakentaa vuonna 1911 ja se saatiin valmiiksi vuonna 1920. Vajaa kolmekymmentä vuotta tämän jälkeen alettiin rakentaa Pitäjänmäessä sijaitsevalle Strömbergin teollisuusalueelle junaseisaketta.


title: Valimon rautatieasema

text: Asema avattiin 1.12.1949 nimellä Strömbergin seisake. Se palveli yksinomaan Strömbergin tehtaan henkilökuntaa. Asemalla oli yksi puinen matkustajalaituri. Alkuaikoina rautatieseisakkeella pysähtyi ainoastaan muutamia junia työpäivän alkamis- ja päättymisaikoja mukaillen. Asema sijaitsi Strömbergin tehdasalueella tiettömässä paikassa ja ainoa suunta johon seisakkeelta oli mahdollisuus kulkea oli tehtaan sisäänkäyntiportti. Myös Vaasassa sijaitsi aikoinaan Strömberg -niminen seisake, joka muutettiin vuonna 1949 Huutomäeksi.


title: Valimon rautatieasema

text: Rantarata oli alun perin rakennettu kaksiraiteiseksi, mutta toinen raide purettiin vuonna 1945 sotakorvauksine Huopalahden ja Espoon väliltä. Kiskot toimitettiin Neuvostoliittoon. Vuonna 1958 toinen raide rakennettiin takaisin välille Huopalahti-Pitäjänmäki. Samalla Valimon asemalle rakennettiin toinen puinen asemalaituri.


title: Valimon rautatieasema

text: Alun perin Pitäjänmäen alueelle suunniteltiin vain yhtä rautatieasemaa, koska jokainen pysähdys hidastaa junan kokonaismatkaa. 1970-luvulla Strömbergin konepajan yksityinen seisake päätettiin rakentaa julkiseksi rautatieasemaksi. Uuden aseman arkkitehtisuunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto CJN Oy ja rakennussuunnittelusta Finnmap Consulting Oy. Rautatieaseman urakoitsijan toimi Tekra Oy. Uusi rautatieasema rakennettiin noin 300 metriä Strömbergin seisaketta idemmäksi ja sen nimeksi muutettiin Valimon rautatieasema.


title: Valimon rautatieasema

text: Valimon rautatieasema avattiin liikenteelle 30.5.1976. Asema oli tarkoitettu koko Pitäjänmäen teollisuusalueen käyttöön, toisin kuin aikaisempi Strömbergin seisake. Strömbergin seisake suljettiin samana päivänä kun Valimon rautatieasema avattiin ja myöhemmin seisake purettiin.


title: Valimon rautatieasema

text: Kun Leppävaaran kaupunkirataa alettiin rakentaa otettiin seisakkeella käyttöön toukokuussa 1995 väliaikaiset matkustajalaiturit. Täysin uusittu rautatieasema vihittiin käyttöön 16.10.2000.


title: Valimon rautatieasema

text: Leppävaaran kaupunkiradan yhteydessä vuonna 2000 ABB esitti aseman nimen muuttamista takaisin Strömbergiksi. Myös Helsingin nimistötoimikunta puolsi seisakkeen nimenmuuttamista muotoon Strömberg-Strömbergs. Ratahallintokeskus ei kuitenkaan hyväksynyt ehdotettua nimenmuuttamista ja nimi päätettiin säilyttää ennallaan.


title: Valimon rautatieasema

text: Rautatieasemalle kulku tapahtuu radan alittavalta kevyenliikenteen raitilta Valimonpolun kautta. Alikulusta on kulkuyhteys asemalaiturille portaita pitkin sekä hissillä. Laiturin itäpäähän on jätetty mahdollisuus rakentaa asemalle jalankulkuyhteys Vihdintien sillalta. Aseman alikulku on betonirakenteinen ja katossa on asemanlaiturin kohdalla avattu suuri lasikatteinen valoaukko. Tunnelin ja portaiden seinät seinät on päällystetty keraamisilla laatoilla, portaiden askelmat ovat graniittia. Hissikorit ja niiden seinät ovat lähes kauttaaltaan lasia. Porrastila on lasikatteinen ja teräsrunkoinen, seinissä on teräsverkot. Radan alikulku on päällystetty betonikivillä.


title: Valimon rautatieasema

text: Aseman laiturikatokset ovat rakenteeltaan teräksisiä, samoin laiturille sijoitetut läpinäkyvät tuulisuojat, jotka on varustettu puisin istuimin. Laiturin katosalue on päällystetty betonikivillä. Katoksen ulkopuolinen laiturialue on päällystetty asfaltilla. Laituri on valaistu koko pituudelta. Asemalaiturin pituus on 270 metriä ja leveys 6 - 10 metriä. Laiturille rakennetun katoksen pituus on 110 metriä.


title: Valimon rautatieasema

text: Ratahallintokeskus aloitti vuonna 2007 rakentaa uutta, reaaliaikaista matkustajainformaatio- ja kuulutusjärjestelmää. Samana vuonna Valimon asemalle asennettiin kaksi uutta Adtranzin valmistamaa raidemonitoria sekä yksi Mitronin valmistaman 32 tuuman apunäyttö.


title: Valimon rautatieasema

text: Rautatieasemalla energiaa kuluu lähinnä lämmitykseen ja valaistukseen. Nykyisellä asemalla lämmitysenergiaa kuluttavat erityisesti portaiden ja lasitetun hissikuilun lämmitys. Valaistukseen kului vuonna 2009 yhteensä 132 908 kWh.


title: Valimon rautatieasema

text: Asemalle ei ole rakennettu liityntäpysäköintiä. Alikulkutunnelin yhteyteen on rakennettu katettuja polkupyöräpaikkoja yhteensä 40 kappaletta.


title: Valimon rautatieasema

text:
Valimon asemalla pitää päätepysäkkiä yksi bussilinja:
Lisäksi Vihdintietä kulkee bussi 37 sekä 300-sarjan seutulinjat.


title: Valimon rautatieasema

text: Seuraava kuvaaja kuvaa Valimon asemalta lähtevien ja sinne tulevien matkustajien kulkutapaa vuonna 2010.


title: Vainajala

text: Vainajala eli manala tarkoittaa tuonpuoleisessa eli elävien maailman ulkopuolella sijaitsevaa kuolleiden sielujen maata tai asumusta.


title: Vainajala

text: Ihmisen ymmärrettiin kuollessaan katoavan fyysisestä maailmasta, mutta koska hänen uskottiin vielä jatkavan elämäänsä jollain tavoin, täytyi ajatella, että elämä jatkuisi toisessa maailmassa. Joskus vainajat jopa haluttiin asuttaa muualle kuin elävien pariin, sillä ajoittain haamuja pelättiin. Vainajala oli eläville paikka, jossa heidän menehtyneet sukulaisensa asuivat ja josta heidät saattoi tarvittaessa tavoittaa. Moniin taruihin ja šamanistisiin perinteisiin ovat kuuluneet elävien vierailut vainajien maassa, josta on haettu esimerkiksi tietoa.


title: Vainajala

text: Joidenkin käsitysten vainajala on kammottava, pimeä tai vähintäänkin pitkästyttävä paikka, mutta vainajala voi myös olla rauhallinen tai miellyttävä. Vainajala voi myös vastata kovasti elävien maailmaa, ja elämä voi jatkua siellä kuten elävien maailmassa, tai jotakuinkin kuten elävien maailmassa, paitsi onnellisemmin. Joissain vainajaloissa kuolleet taas nukkuvat ikuista unta. Toisaalta joissain vainajaloissa taas juhlitaan tai taistellaan jatkuvasti, kuten Valhallassa.


title: Vainajala

text: Joidenkin uskontojen opetus sisältää ajatuksen, että joko vain kyseisen uskonnon seuraajat tai ihmiset, jotka tekevät pääasiassa hyvää (esimerkiksi yli puolet teoista on hyviä), pääsevät palkinnoksi kuolemansa jälkeen hyvään vainajalaan, jossa ei ole maallisen elämän murheita ja kipuja. Tällainen on esimerkiksi kristinuskon, islamin ja juutalaisuuden taivas. Nämä ja eräät muut uskonnot myös opettavat, että tunnustuksen ulkopuoliset ja väärin tekevät ihmiset joutuvat kuolemansa jälkeen kärsimään rangaistusta pahassa vainajalassa, kuten helvetissä. Ihminen voi siis eläessään vaikuttaa siihen, millaiseen vainajalaan päätyy.


title: CVT

text:
CVT ("Continuously Variable Transmission") tarkoittaa portaatonta automaattivaihteistoa, jossa teho välitetään esimerkiksi kiilahihnavariaattorilla. Kiilahihna voi olla kudosvahvennettua kumia tai metalliketjua. Portaaton tarkoittaa vaihteistossa sitä, että vaihteistossa on loppumaton määrä hyödynnettäviä välityksiä pienimmän ja suurimman välityksen välissä. Sen sijaan tavanomaisessa mekaanisessa vaihteistossa on esimerkiksi henkilöauton tapaan vain kuusi vaihdetta eteen ja peruutusvaihde, eikä muita välityssuhteita voida hyödyntää.
Variaattorissa kiilahihna on kahden kartion välissä, joiden etäisyyttä voidaan säätää. Tämän seurauksena hihnan etäisyys pyörän akselilta vaihtelee, jolloin sama moottorin kierrosluku tuottaa muuttuvan hihnanopeuden, eli muuttuvan välityksen.


title: CVT

text: CVT on usein normaalia automaattivaihteistoa taloudellisempi yksinkertaisemman ja tehokkaamman tekniikan takia. Tarkoitus on, että vaihteiston välitys muuttuu kierrosluvun kanssa siten, että kiihdyttäminen tapahtuu suurilla kierroksilla, mutta tasaisessa ajossa vaihteisto käyttää mahdollisimman taloudellista kierroslukua. Tästä syystä voi vaikuttaa, ettei auto kiihdy lainkaan, kun kierrosluku pysyy tasaisena koko ajan.


title: CVT

text: CVT-tekniikan kehitti DAF, joka käytti sitä kaikissa henkilöautoissaan. Myöhemmin Volvo osti tehtaan ja käytti tekniikkaa laajasti 340-mallissaan. 1990-luvulla tekniikka painui joksikin aikaa unholaan, mutta on viime aikoina taas noussut vaihtoehdoksi kehityttyään. Kun aikaisemmissa malleissa käytettiin vetoon perustuvia lamellihihnoja, nykyisin käytetään työntöön perustuvia ketjuja, jotka eivät kärsi kulumisesta entisten tapaan.


title: CVT

text: Maataloustraktoreissa portaaton vaihteisto on kiilahihnavariaattorin sijaan toteutettu jakamalla voimanvälitys mekaaniseen ja hydrauliseen puoleen. Kuljettajan käskyt vauhdin lisäämiseksi tai vähentämiseksi sekä kuormituksen vaihtelut vaikuttavat vaihteiston hydrauliseen puoleen välitystä säätävästi. Esimerkiksi kaasutettaessa tai ajon vastuksen vaihdellessa välitys säätyy hydraulisesti, mutta ajon tasaannuttua voiman välitys on täysin mekaaninen.


title: Savukaasu

text: Savukaasut ovat polttamisessa savukanavista poistuvia kaasuja. Puhtaan palamisen tuotteita ovat pääasiassa hiilidioksidi ja vesihöyry. Lisäksi savukaasuissa on typpeä ja happea. Pieni osuus palamistuotteista voi olla typen ja rikin oksideja, häkää ja hiukkasia.


title: Savukaasu

text: Savukaasujen koostumukseen ja erityisesti haitallisuuteen vaikuttavat merkittävästi prosessi (voimalaitoskattila, polttomoottori, tulisija, hallitsematon palo esimerkiksi metsäpalo) ja polttoaine. Haitta-aineiltaan vähäpäästöisimpiä ovat kaasumaiset polttoaineet, kun taas toista ääripäätä edustaa kiinteiden ja epähomogeenisten polttoaineiden polttaminen (esimerkiksi jätteen polttaminen pientulisijoissa).


title: Savukaasu

text: Hyvän palamisen merkkinä savukaasut ovat värittömiä ja hajuttomia, ja kylmemmällä ilmalla niistä lauhtuva vesihöyry muodostaa puhtaan valkoisen savuvanan, "revonhännän". Mikäli ilmassa tuntuu savun hajua, on palotapahtuma epätäydellinen. Savukaasun koostumusta voidaan selvittää päästömittauksin.


title: Savukaasu

text: Teollisuudessa ja energiantuotannossa kiinteiden polttoaineiden savukaasut puhdistetaan lähes poikkeuksetta. Tyypillisiä puhdistusmenetelmiä ovat muun muassa sähkösuodattimet (hiukkasille) pesurit (mm. hiukkasille, rikkidioksidille ja muille haitta-aineille), pussisuodattimet, jälkipolttimet (haihtuville hiilivedyille) ja katalyyttiset puhdistimet. Lisäksi muun muassa korkealla palamislämpötilalla ja palotapahtuman kestolla saadaan haitta-aineiden määrä erittäin pieneksi. Tämän vuoksi esimerkiksi jätteenpoltto voimalaitosmittakaavassa on lähentelee ilmaan vapautuvilta päästöiltään maakaasun polttamista. Kotitalouksissa roskienpoltto on kiellettyä, ja muodostuvat savukaasut ovat erittäin haitallisia. Roskien pienpolton savukaasut voivat sisältää muun muassa PCDD-, PCDF- ja PAH-yhdisteitä, vetykloridia ja vetyfluoridia. Näistä kaksi jälkimmäistä ovat voimakkaasti syövyttäviä aiheuttaen tulisijojen muurausten, metallien ja lasiosien syöpymistä.


title: Savukaasu

text:
Lähinnä polttoaineiden kehittymisen ja puhdistintekniikan kehittymisen myötä savukaasujen haitta-aineet ovat vähentyneet (esimerkiksi rikkidioksidi, lyijy). Merkittäväksi haitta-aineeksi on tutkimusten perusteella osoittautumassa pienhiukkaset. Pienhiukkasten haitallisuus riippuu käytetystä polttoaineesta, ja on tuloksia, joiden perusteella fossiilisten öljyjen noen pienhiukkaset olisivat terveydelle haitallisempia kuin esimerkiksi puun pienpoltosta muodostuvat.
Tämän vuoksi painopisteen siirtyminen Suomen liikennepolttoaineissa bensiinistä dieselöljyyn toistaiseksi kehittymättömän hiukkastenpoistotekniikan kanssa, tulee arvioiden mukaan heikentämään ilman laatua varsinkin valtaväylien varrella.


title: Savukaasu

text: Kotitalouksissa ja erityisesti kesämökeillä käytettyjen tulisijojen tuottamat savukaasujen haitta-aineet (erityisesti hiukkaset, hiilivedyt ja häkä) ovat yksikköpäästöltään esimerkiksi voimalaitospolttoon verrattuna kertaluokkia suuremmat. On arvioitu, että esimerkiksi Suomen kesämökkien tulisijojen hiukkaspäästöt vuodessa ovat suuremmat kuin Suomen teollisuuden ja voimantuotannon kokonaispäästöt. Savukaasuista johtuvia ilmanlaatuongelmia tavataankin muun muassa omakotitaloalueilla, joilla puun polttaminen on suosittua. Ongelma on tiedostettu, ja puun polttamiseen käytettävien tulisijojen vaatimukset tulevat kiristymään.


title: Espoon rautatieasema

text: Espoon rautatieasema (, ) on lähiliikenteen asema Espoon keskuksessa, rantaradan varrella. Se sijaitsee Tuomarilan ja Kauklahden asemien välissä, noin 20 kilometriä Helsingin päärautatieasemasta.


title: Espoon rautatieasema

text: Rantarataa rakennettaessa ei rautatieaseman sijoittaminen Espoon kirkonkylään ollut itsestäänselvyys, koska Kauklahtea pidettiin tärkeämpänä liikennepaikkana, mutta lopulta sai myös kirkonkylä oman rautatieasemansa. Jo 1910-luvulla tilanne oli kääntynyt päinvastaiseksi siten, että Espoon asema oli jopa kaksi kertaa niin vilkas kuin Kauklahti; kuitenkin Kauniaisten rautatieasema oli vielä Espootakin vilkkaampi. Asemarakennus rakennettiin vuonna 1903 arkkitehti Bruno Granholmin piirustusten mukaisesti. Asemaa laajennettiin 1909. Ensimmäisen maailmansodan aikana Espoon asemalta rakennettiin metsäradat Röylään ja Nupuriin ja niitä pitkin kuljetettiin puutavaraa muun muassa Helsingin linnoitustyömaille (Krepost Sveaborg). Metsäradat jäivät Suomen itsenäistyttyä tarpeettomiksi ja ne purettiin.


title: Espoon rautatieasema

text: Asemarakennuksessa on koristeellisia yksityiskohtia. Rakennuksessa toimi Espoon asema vuosina 1903–1981 ja myös posti siirtyi asemalle heti sen valmistuttua, kun asemapäällikön ja postiaseman hoitajan virat yhdistettiin. Espoon asemanseutu muuttui voimakkaasti 1970- ja 1980-luvuilla, kun vanhan maalaiskylän paikalle valmistui laaja virastokeskus. Nykyisin Espoon asema toimii raiteiden yllä olevassa "ylikulkusillassa", joka valmistui 1981, ja posti sijaitsee radan eteläpuolella. Vuonna 1995 uusi asemarakennus siirtyi VR-Yhtymälle, vanhat rakennukset puolestaan Ratahallintokeskukselle, jolta edelleen vuonna 2007 Senaatti-kiinteistöille.


title: Espoon rautatieasema

text: Espoon kaupunki osti aseman 2008 VR-Yhtymältä. Aseman parannustyötä tehtiin 2009–2010 ja 31. toukokuuta 2010 vietettiin uusitun Espoon sillan avajaisia. Parannustöiden yhteydessä asemalle muun muassa asennettiin kahdet rullaportaat ja modernisoitiin odotustiloja. Parannustöissä varauduttiin myös tulevan matkakeskuksen tilavaatimuksiin korottamalla Espoontorin ja nelosraiteen välistä siltaa linja-autoterminaalia varten.


title: Espoon rautatieasema

text: Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014. Helsingin ja Turun väliset kaukojunat pysähtyivät Espoossa, kunnes 25. lokakuuta 2015 alkaen pysähdyspaikaksi vaihtui Leppävaara.Vanha asemarakennus on pysynyt paikallaan yli 100 vuotta, mutta sen molemmin puolin ratalinjaus on muuttunut. Kaupunginkallion tunnelia ei alun perin ollut, vaan rata kiersi kallion pohjoispuolelta Läntisen jokitien kohdalta. Samoin aseman itäpuolinen kallioleikkaus on myöhemmin tehty. "Vanha ratavalli" -niminen tie kulkee vanhaa radan linjaa.


title: Espoon rautatieasema

text: Pohjoisimmalta laiturilta, raiteelta 1 liikennöidään Kirkkonummen suuntaan. Laiturin toisella puolella on linja-autopysäkki ja taksiasema.


title: Espoon rautatieasema

text: Keskilaituri jakautuu laitureihin 2 ja 3. Raiteelta 2 liikennöidään Helsinkiin. Raiteet 3 ja 4 poistettiin käytöstä, kun E-junan pääteasema siirrettiin Kauklahteen.


title: Espoon rautatieasema

text: Laiturin 4 toisella puolella on Espoon torialue ja pohjoiseen menevien linja-autojen kääntöpaikka sekä kauppakeskus Espoontori.


title: Espoon rautatieasema

text: Leppävaaran kaupunkirataa on suunniteltu jatkettavan Espoon asemalle ja näin pystyttäisiin tihentämään Rantaradan lähijunaliikennettä välillä Helsinki–Espoo.


title: Espoon rautatieasema

text:
Vuonna 2010 avatussa sillassa toimii kahvila ja VR:n palvelutiskit.
Siellä on myös kolme lippuautomaattia, joista yksi on
käteis- ja matkakorttiautomaatti ja kaksi pankki- ja luottokorttiautomaatteja.
Sillassa on myös 3 hissiä, 2 liukuportaat ja 3 porraskäytävää.
Peruskorjauksen yhteydessä myös lasitus ja katto uusittiin.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Leppävaaran rautatieasema (, ) on lähiliikennejunien sekä seutu- ja Espoon sisäisen bussiliikenteen asema Espoossa Kehä I:n varrella. Se sijaitsee noin 11 kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemasta, Mäkkylän ja Kilon rautatieasemien välissä.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Melko lähellä rantaradan rakennustyömaata sijaitsi Albergan kartanon talouskeskus. Espoon kunta anoi jo vuonna 1901 seisakkeen perustamista kartanon kohdalle, mutta anomus hylättiin. Kartanon tuntumaan alkoi kuitenkin syntyä nopeasti esikaupunkimaista asutusta, joten pysäkin perustaminen oli tarpeen.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Leppävaaran seisake on rakennettu vuonna 1903 ja edellinen asemarakennus 1907. Aseman ympärille Lars Sonckin laatiman asemakaavan mukaan muodostuneesta esikaupunkialueesta muodostettiin vuonna 1920 taajaväkinen yhdyskunta. Esikaupunkiasutus levisi myös aseman pohjoispuolelle, jonne palstoitettiin Harakan alue, nykyinen Lintuvaaran kaupunginosa.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Liikennejärjestelyjä Leppävaaran aseman kohdalla muutettiin vuonna 1965, kun vilkkaasti liikennöity paikallistie johdettiin ylikulkusiltaa pitkin radan yli; paikalla kulkee nykyisin Kehä I. Aseman seudusta alkoi kehittyä aluekeskus, jonne sijoittui uudenaikainen Maxi-Market vuonna 1972. Tavaraliikenne Leppävaaran asemalle lopetettiin vuonna 1975, mutta henkilöliikennettä kehitettiin rakentamalla alikulkutunneli seuraavana vuonna.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Suurin muutos tapahtui, kun asemarakennus purettiin vuoden 1999 syksyllä Leppävaaran kaupunkiradan ja uuden terminaalin alta. Leppävaaran aseman merkitys on korostunut 2000-luvulla, kun monet aiemmin Helsinkiin suuntautuneet linja-autovuorot on ohjattu Leppävaaraan paikallisjunien syöttöliikenteeksi.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Lisää liikennettä asemalle on tuonut Kauppakeskus Sello, jonka jälkimmäinen osa valmistui syksyllä 2005. Kauppakeskus sijaitsee aivan Leppävaaran aseman vieressä.


title: Leppävaaran rautatieasema

text: Leppävaarassa pysähtyvät kaikki Siuntion, Kirkkonummen ja Kauklahden suuntaan menevät lähijunat. Helsingin ja Turun väliset kaukojunat alkoivat 25. lokakuuta 2015 alkaen pysähtyä Leppävaarassa, sitä ennen ne pysähtyivät Espoon asemalla. Kaupunkiradan myötä osa junien aikatauluista ja pysähtymispaikoista järjestettiin uudelleen, ja uutena tuli A-juna, joka pysähtyy kaikilla liikennepaikoilla.


title: Elielinaukio

text: Elielinaukio () on aukio Helsingin ydinkeskustassa Helsingin päärautatieaseman vieressä länsipuolella. Se on nimetty aseman suunnittelijan Eliel Saarisen mukaan. Aukio on suurimmaksi osaksi seutubussien lähtö- ja saapumislaitureita. Terminaali avattiin liikenteelle 30. lokakuuta 2000. Aukion pohjoispäässä on Holiday Inn -hotelli, itäpuolella rautatieasema, eteläpäässä Elielinaukion ja Asema-aukion välissä ravintola Vltava ja länsipuolella Postitalo sekä Sanomatalo.


title: Fiskars

text: Fiskars tarkoittaa seuraavia:


title: Gimel

text: Gimel on monen seemiläisen kielen aakkoston kolmas kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja syyrialaiseen kirjaimistoon. Se on kreikkalaisen gamman, kyrillisen Г:n sekä latinalaisen C:n ja G:n edeltäjä.


title: Gimel

text: Heprean kielessä gimel ääntyy /g/. Kirjaimen nimi tulee kamelia tarkoittavasta sanasta ja sen symbolin on ajateltu yksinkertaistuneen kamelin kuvasta. Vertauskuvallisesti gimelin vasemmalle daletia kohti astuva "jalka" kuvaa hyväntahtoista ihmistä, joka on matkalla auttamaan kurjaa tai sairasta ("dal") henkilöä. Näin Kabbalassa Gimel kuvailee antamista. Heprealaisessa numerojärjestelmässä gimelillä on lukuarvo kolme ja esiintyessä sanan alussa sen lukuarvo on 3000.


title: Gimel

text: Gimel on yksi niistä kuudesta kirjaimesta, joiden sisään voidaan asettaa heikko dageš-piste ("dageš kal"). Piste muuttaa kirjaimen ääntämisen hankausäänteestä umpiäänteeksi, mutta gimelin osalta ääntämys on nykyhepreassa sama riippumatta siitä, onko kirjaimen sisässä piste vai ei.


title: Gimel

text: Esimerkkejä:


title: Juri Jeh’anurov

text: Juri Ivanovytš Jeh’anurov (, s. 23. elokuuta 1948) on ukrainalainen poliitikko, joka toimi Ukrainan pääministerinä 2005–2006. Hän sai parlamentilta epäluottamuslauseen maakaasukiistan vuoksi 10. tammikuuta 2006, mutta jatkoi virkaatekevänä pääministerinä huhtikuun 2006 vaaleihin asti.


title: Juri Jeh’anurov

text: Jeh’anurov on syntynyt Jakutiassa ja hän on kansallisuudeltaan burjaatti. Sittemmin hän muutti Ukrainaan, jossa valmistui rakennusmestariksi 1967 ja taloustieteilijäksi 1973. Ukrainan itsenäistyttyä 1991 Jeh’anurov nousi hallitukseen, jossa hän toimi muun muassa apulaistalousministerinä. Hän kuitenkin erosi hallituksesta ja liittyi oppositioon. Jeh’anurov oli ”Meidän Ukrainamme” -blokin johtaja maaliskuusta 2005. Hänet nimitettiin Dnipropetrovskin alueen kuvernööriksi 1. huhtikuuta 2005. Presidentti Juštšenko nimitti joulukuussa 2007 Jeh’anurovin Tymošenkon hallituksen puolustusministeriksi.


title: Juri Jeh’anurov

text: Parlamentti erotti Jeh’anurovin 5. kesäkuuta 2009 Tymošenkon aloitteesta puolustusministeriön korruptiotapauksista syytettynä.


title: Kampaleukamadot

text: Kampaleukamadot ("Gnathostomulida") on eläinkunnan pääjakso. Kampamadot ovat pieniä, 1–4 mm:n mittaisia matomaisia eläimiä, jotka elävät merten hiekkapohjaisissa rantavesissä.


title: Kampaleukamadot

text: Kampaleukamadot ovat ruumiinontelottomia eläimiä, joilla ei ole erityisiä hengitys- eikä verenkiertoelimiä. Kaikki lajit ovat hermafrodiitteja. Laakamatojen tapaan kampaleukamatojen ihon pintaepiteelin solut ovat siimallisia; kampaleukamadoille erityistä on, että siimoja on vain yksi solua kohti. Kampaleukamadoilla on erikoistunut lihaksikas, kaksipuolisesti symmetrinen leukarakenne, jolla ne raapivat ravinnokseen pienempiä eliöitä hiekkajyvästen pinnalta.


title: Kampaleukamadot

text: Ensimmäiset kampaleukamadot löydettiin 1920-luvulla, ja nykyään niitä tunnetaan satakunta lajia. Fossiileja ei tunneta. Esimerkiksi leuan rakennepiirteiden perusteella kampaleukamatoja pidetään rataseläinten ja sukaspintaisten sukulaisina.


title: Ruumiinontelo

text: Ruumiinontelo on eräillä selkärangattomilla endodermin (sisäkerroksen) ja mesodermin (keskikerroksen) välissä oleva tila, useimmilla kaksikylkisillä mesodermin verhoama ontelo (niin sanottu oikea eli sekundaarinen ruumiinontelo eli coeloma), jossa sisäelimet sijaitsevat. Ruumiinontelottomia pääjaksoja ovat laakamadot, limamadot ja kampaleukamadot.


title: Ruumiinontelo

text: Ruumiinontelollisia ovat muut kaksikylkiset. Valeruumiinontelollisilla (Pseudocoelomata), joita ovat lieriömadot, on niin sanottu valeruumiinontelo suolen ja ruumiinseinämän välissä. Ruuminontelon syntytavalla on suuri merkitys taksonomiassa.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: Bohdan Zynovi Myh’ailovytš H’melnytskyi (, , , n. 1595 – 6. elokuuta 1657 Tšyhyryn) oli ukrainalainen kasakkapäällikkö eli hetmani, jonka johtama vuonna 1648 käynnistynyt suuri kansannousu johti Ukrainan irtautumiseen Puola-Liettuan vallasta ja kasakkahetmanaattina tunnetun autonomisen valtion perustamiseen alueelle. Hän solmi vuonna 1654 pysyväksi muodostuneen liiton Venäjän kanssa.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: H’melnytskyi kuului Ukrainan alempaan aateliin ja hänen isänsä palveli upseerina Puolan armeijassa. Hänen äitinsä saattoi olla kasakkasukua. H’melnytskyi oli sivistynyt mies, joka oli käynyt puolalaista jesuiittakoulua. Puolan ja Turkin sodan aikana hän jäi turkkilaisten vangiksi vuoden 1620 Cecoran taistelussa, jossa hänen isänsä kaatui. H’melnytskyi oli kaksi vuotta sotavankina Konstantinopolissa kunnes hänen äitinsä osti hänet vapaaksi. Jossain vaiheessa sen jälkeen hän liittyi niin sanottuihin rekisteröityihin kasakkajoukkoihin, jotka olivat uskollisia Puolalle. Hän osallistui vuonna 1638 Varsovaan lähetettyyn Zaporožjen kasakoiden eli zaporogien lähetystöön, joka anoi Puolan kuningas Vladislav IV Vaasalta kasakka-alueiden itsehallinnon palauttamuista. Vuonna 1645 H’melnytskyi komensi kasakkaosastoa, joka osallistui palkkasotureina sotaan Ranskassa.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: Puola-Liettuan ja sen rajaseuduille syntyneen puoli-itsenäisen kasakkayhteisön suhteet olivat 1600-luvun alkupuoliskolla kiristymässä. Kasakat eivät halunneet alistua kokonaan Puolan valtaan ja puolalaisten harmiksi ukrainalaisia talonpoikia karkaili kasakoiden luo välttyäkseen maaorjuudelta. H’melnytskyistä tuli kapinajohtaja lähinnä sattumalta. Hän ajautui kotiseudullaan Tšyhyrynissä riitoihin paikallisen varakäskynhaltijan Daniel Czaplińskin ja puolalaisen mahtimiehen Aleksander Koniecpolskin kanssa, jotka yrittivät kaapata hänen läänityksensä väkivalloin. Kun H’melnytskyin kartano oli ryöstetty, hänen perheenjäseniään kohtaan hyökätty ja hänestä oli lopulta annettu vangitsemismääräys, hän pakeni joulukuussa 1647 muutaman sadan uskollisen miehensä kanssa rajaseudulla sijainneeseen kasakkayhteisön keskuslinnakkeeseen Zaporožjen Sitšiin. Zaporogit valitsivat H’melnytskyin hetmanikseen ja hän ryhtyi johtamaan puolalaisvastaista kapinaa.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: Kasakoiden kapinoita oli ollut useasti aiemminkin, mutta H’melnytskyi meni aiempaa pidemmälle liittoutumalla Krimin kaanikunnan kanssa. Hänen armeijansa marssi huhtikuussa 1648 pohjoiseen ja voitti toukokuussa Puolan armeijan kahdessa taistelussa. Nyt ukrainalaiset kaikista yhteiskuntaluokista liittyivät H’melnytskyin kasakoiden tueksi ja kapina laajeni suureksi kansannousuksi, johon liittyi paljon puolalaisiin maanomistajiin ja juutalaisiin kohdistuneita vainoja. H’melnytskyin alkuperäisenä tavoitteena oli ilmeisesti vain kasakoiden ja ortodoksisen kirkon aseman parantaminen, ei Ukrainan irrottaminen kokonaan Puola-Liettuasta. Hän katsoi sotivansa Ukrainan vihattua puolalaista ylimystöä vastaan, mutta olevansa samalla kuninkaan uskollinen alamainen. Sotilaalliset voitot kuitenkin kohottivat ukrainalaisten toiveita ja H’melnytskyin kunnianhimoa. Hän valtasi lokakuussa 1648 Lwówin ja piiritti jonkin aikaa puolalaista Zamośćin kaupunkia, mutta vetäytyi sitten Ukrainaan mahdollistaakseen sovinnon Puolan kanssa. Saapuessaan Kiovaan tammikuussa 1649 hänet otettiin vastaan kansallisena vapauttajana. H’melnytskyi alkoi luoda valtaamalleen alueelle ukrainalaisten omaa hallintoa ja uutta kasakkaeliittiä sekä käyttää itsestään hallitsijaan tai ruhtinaaseen viittaavia nimityksiä.


title: Bohdan H’melnytskyi

text:
Elokuussa 1649 Puolan uusi kuningas Juhana Kasimir taipui solmimaan Zborivin rauhansopimuksen, jossa Puola tunnusti suuren osan Ukrainasta kuuluvaksi hetmanin johtamaan autonomiseen kasakkavaltioon. Sopimuksen mukaan ukrainalaiset talonpojat olisivat joutuneet palaamaan maaorjuuteen puolalaisten tilanherrojen alaisuuteen, joten he mieluummin jatkoivat kansannousua. Kun myös Puolan aatelisto vastusti sopimusta, rauha jäi lyhytaikaiseksi ja H’melnytskyi aloitti sotatoimet uudelleen keväällä 1651. Kärsittyään tappion Beresteczkon taistelussa kesäkuussa 1651 hän joutui solmimaan uuden, epäedullisemman rauhansopimuksen, mutta sota ei päättynyt siihenkään. Sodan pitkittyessä Krimin kaanikunta veti tukensa pois kasakoilta, jolloin H’melnytskyi yritti aluksi liittoutua Osmanien valtakunnan kanssa, mutta sulttaani Mehmed IV:n tarjoamat ehdot olivat kasakoille epäedulliset. Niinpä H’melnytskyi käänsi katseensa Venäjään ja solmi tammikuussa 1654 tsaari Aleksei Mihailovitšin kanssa Perejaslavin sopimuksen, jossa kasakat tunnustivat tsaarin yliherruuden ja tsaari vahvisti heidän itsehallintonsa ja perinteiset lakinsa. Tämä merkitsi kasakkahetmanaatin siirtymistä Venäjän autonomiseksi osaksi.
Venäjän liittyminen sotaan Puolaa vastaan ei tuonut nopeaa voittoa ja kasakkavaltion ja Venäjän välille syntyi nopeasti kiistoja itsehallinnon rajoista ja valloitettujen alueiden hallinnasta. Pohjan sodan sytyttyä vuonna 1655 H’melnytskyi menetti luottamuksensa Venäjän haluun sotia Ukrainan puolesta ja hän alkoi harkita liittoutumista Venäjän ja Puolan yhteisten vihollisten, erityisesti Ruotsin kanssa. Hän kävi salaista kirjeenvaihtoa Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaan kanssa, mutta tämä ei ehtinyt johtaa mihinkään ennen H’melnytskyin kuolemaa elokuussa 1657. Huhujen mukaan turkkilaiset olisivat myrkyttäneet hänet. Hänet haudattiin rakennuttamaansa Pyhän Elian kirkkoon Subotiviin.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: H’melnytskyin kuolema ajoi kasakkahetmanaatin sisäiseen valtataisteluun ja hajaannukseen, joka tunnetaan Ukrainan historiassa raunioitumisen aikana. H’melnytskyin seuraajaksi valittiin aluksi hänen alaikäinen poikansa Juri H’melnytskyi, mutta valta siirtyi pian sijaishallitsijana toimineelle Ivan Vyhovskyille. Sekä Juri että Vyhovskyi liittoutuivat eri yhteyksissä Puolan kanssa ja joutuivat kasakoiden syrjäyttämiksi, mikä takasi Venäjän kanssa solmitun liiton säilymisen. Vuoden 1667 Andrusovon rauhassa Venäjä ja Puola jakoivat lopulta Ukrainan keskenään, jolloin kasakkahetmanaatti supistui käsittämään vain Dneprin itäpuoliset alueet sekä Kiovan seudun.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: H’melnytskyi on nykyään arvostettu hahmo sekä Ukrainassa että Venäjällä. Ukrainalaiset pitävät häntä Ukrainan valtion perustajana, venäläiset taas katsovat hänen palauttaneen Kiovan Venäjän aikaisen Venäjän ja Ukrainan yhteyden.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: H’melnytskyin kuva on ollut viiden Ukrainan hryvnian setelissä vuodesta 1992. H’melnytskyin patsaita ja muistomerkkejä on useissa Ukrainan kaupungeissa. Niistä tunnetuin on Kiovan Sofian aukiolle vuonna 1888 pystytetty Mihail Mikešinin veistämä näyttävä ratsastajapatsas.


title: Bohdan H’melnytskyi

text: Hmelnytskyin kaupunki ja Hmelnytskyin alue Ukrainassa nimettiin H’melnytskyin mukaan vuonna 1954, Perejaslavin sopimuksen 300-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Eugenius

text: Eugenius oli roomalainen usurpaattori 392–394. Länsi-Rooman keisari Valentinianus II:n kuoleman jälkeen Valentinianuksen "magister militum" Arbogast teki Eugeniuksesta uuden keisarin. Eugenius oli ennen purppuraan pukeutumista toiminut virkamiehenä. Hän oli myös pakana, ja hänen ensimmäisiä toimenpiteitään oli palauttaa voitonjumalattaren alttari Rooman senaatin kokoussaliin.


title: Eugenius

text: Lopulta Itä-Rooman keisari Theodosius I hyökkäsi länteen ja kukisti Eugeniuksen armeijan Frigiduksen taistelussa 6. syyskuuta 394. Arbogast teki taistelun jälkeen itsemurhan, mutta Eugenius vangittiin ja hänet teloitettiin.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Kauppakeskus Sello on kauppakeskus Espoon Leppävaarassa. Se on pinta-alaltaan Suomen toiseksi suurin kauppakeskus Helsingin Itiksen jälkeen ja kävijämäärältään Suomen toiseksi vilkkain kauppakeskus Helsingin Kampin jälkeen.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Sellossa on yli 170 liikettä, joista suurimpia ovat Prisma, K-Citymarket, Power, Tokmanni, Halonen, H&M, ja Intersport Megastore. Sellossa on myös julkisia palveluita, kuten Sellon kirjasto (kävijöitä 3 000 päivässä), musiikkiopisto, yhteispalvelupiste ja Sellosali. Lisäksi kauppakeskuksen yhteydessä on "Sello Vapaa-ajankeskus", jossa toimii elokuvateatteri, keilahalli, useita ravintoloita ja Lidl. Huhtikuussa 2018 kauppakeskuksessa ovensa avasi teknologiamyymälä Power. Sellon kokonaisuuteen kuuluu myös Hotel GLO Sello sekä 8-kerroksinen asuintalo Sellonkulma.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Sellon alennuspäivät ovat nimeltään Sellon Sembalot.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Sellon toimitusjohtaja on Matti Karlsson. Kauppakeskuksen omistavat Keva, Etera ja Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Keskeisellä paikalla olevan valtavan rakennushankkeen ensimmäinen vaihe avattiin käyttöön 6. helmikuuta 2003. Aivan ensimmäisen vaiheen vieressä sijainnut Suomen vanhin hypermarket, vuonna 1971 valmistunut Maxi-market purettiin pian Sellon ensimmäisen vaiheen valmistuttua vuonna 2003, kun paikalle alettiin rakentaa Sellon toista vaihetta. Vanha Maxi oli avoinna viimeisen kerran 1. helmikuuta 2003. Ensimmäisessä vaiheessa avattiin K-Citymarket ja sen vastapäätä "uusi Maxi", joka ehti toimia reilun vuoden verran, kunnes Elannon ja Helsingin Osuuskaupan yhdistyttyä se muutettiin HOK-Elannon Prismaksi. Myymälä avattiin Prisman nimellä 28. huhtikuuta 2004.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Sellon toinen vaihe avattiin 14. syyskuuta 2005. Sen myötä kauppakeskukseen tuli yli 160 liikettä ja palveluyritystä.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Lokakuun lopulla 2008 avattiin elokuva- ja vapaa-ajankeskus "Sello Rex" (nyk. "Sello Vapaa-ajankeskus"), jonka myötä liikkeiden määrä ylitti 170.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Sellon itäpuoliselle tontille valmistui Panorama Tower -niminen 17-kerroksinen toimistotornitalo vuonna 2008. Junaradan pohjoispuolella Panorama Toweria vastapäätä valmistui vuoden 2010 lopussa 21-kerroksinen Leppävaaran torni, ja elokuvateatterin viereen rakennettiin 17-kerroksinen kerrostalo, Sellonhuippu, joka valmistui lokakuussa 2011.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Kauppakeskus Sellon vieressä on Leppävaaran liikenneterminaali.


title: Sello (kauppakeskus)

text: Kauppakeskus Sellossa tapahtui 31. joulukuuta 2009 ampumavälikohtaus, jossa mies ampui kauppakeskuksen Prismassa neljä työntekijää ja pakeni paikalta. Poliisin mukaan ampujaksi epäilty oli vuonna 1966 Mitrovicassa syntynyt Kosovon albaani Ibrahim Shkupolli, joka oli tullut Suomeen pakolaisena. Mies surmasi myös entisen naisystävänsä tämän yksityisasunnossa. Myöhemmin samana päivänä Shkupolli surmasi itsensä omassa asunnossaan.


title: Honorius

text: Flavius Augustus Honorius (9. syyskuuta 384 – 15. elokuuta 423) oli Länsi-Rooman keisari 395–423. Hän oli Theodosius I:n ja tämän ensimmäisen vaimon Aelia Flaccillan nuorin poika. Itä-Rooman keisari Arcadius oli hänen vanhempi veljensä. Theodosius teki pojastaan "augustuksen" vuonna 393. Isänsä kuollessa vuonna 395, kymmenvuotiaasta Honoriuksesta tuli Länsi-Rooman keisari. Alkuaikoina Honoriuksen oli tukeuduttava vandaalin Stilichon tukeen. Vakiinnuttaakseen oman asemansa Stilicho sai Honoriuksen menemään naimisiin oman tyttärensä Marian kanssa.


title: Honorius

text: Honoriuksen pääkaupunki oli aluksi Mediolanum, mutta visigoottien tunkeuduttua Italiaan vuonna 402, hän siirsi sen Ravennaan. Pääkaupunki oli hyvin suojattu, mutta sieltä käsin oli vaikea puolustaa valtakuntaa. Tunnetuin tapahtuma Honoriuksen aikana oli tapahtui 24. elokuuta 410 kun visigootit Alarikin johdolla tuhosivat Rooman.


title: Honorius

text: Honoriuksen aikana oli monia kapinoita ja useita usurpaattoreja. Vuonna 397 "magister militum" Gildo kapinoi Pohjois-Afrikassa. Hänet kukistettiin vuonna 398. Britanniassa kapinoitiin useaan otteeseen. Marcus kapinoi vuosina 406–407, Gratianus vuonna 407 ja Konstantinus III vuosina 407–411. Honorius lähetti kenraalinsa Konstantius kukistamaan Konstantinusta joka hyökkäsi Galliaan. Vuonna 409 senaattori Priscus Attalus julisti itsensä keisariksi ja Honoriuksen kenraali Gerontius yritti tehdä eräästä Maximuksesta keisarin. Konstantiuksen kukistettua Maximus ja Konstantinus alkoi Galliassa kapina erään Jovinuksen johdolla.


title: Honorius

text: Vuonna 417 kenraali Konstantius meni naimisiin Honoriuksen siskon Galla Placidian kanssa ja vuonna 421 Honoriuksen oli jaettava keisarinvalta hänen kanssaan. Honoriuksen kuollessa eräs Johannes julistautui keisariksi. Vasta vuonna 425 Konstantiuksen ja Galla Placidian poika Valentinianus III pääsi valtaan.


title: Suojelushenki

text: Suojelushenki tai suojelushaltija on ihmistä suojeleva ja onnea tuova henkiolento ja haltija. Suomalaiset tunsivat suojelushengen luontona, antiikin kreikkalaisille se oli "daimon", jonka voi kääntää muotoon henki, kristinuskossa enkeli eli "suojelusenkeli". Suojelushenkiin uskottiin monissa muissakin kulttuureissa.


title: Suojelushenki

text: Niin suomalainen luonto kuin kreikkalainen daimonkin voivat toisinaan myös esiintyä ihmisen kaksoisolentoina.


title: Suojelushenki

text: Henkiopas on New Agessa suosittu aihe. Kristinuskossa vastaavassa roolissa on suojelusenkeli.


title: Valentinianus III

text: Flavius Placidius Valentinianus tai Valentinianus III (2. heinäkuuta 419 – 16. maaliskuuta 455) oli Länsi-Rooman keisari vuosina 424–455. Hän oli Konstantius III:n ja Theodosius I:n tyttären Galla Placidian poika. Tullessaan keisariksi hän oli vain kuusivuotias. Aluksi hänen äitinsä hoiti valtakunnan hallinnon, mutta vuodesta 433 hänen tilalleen tuli Aëtius. Valentinianuksen aikana valtakunta menetti Rooman Afrikan vandaaleille, Britannia jätettiin lopullisesti ja suuria osia Galliasta ja Hispaniasta menetettiin barbaareille. Aëtius kukisti kuitenkin hunnit Katalaunien kenttien taistelussa vuonna 451.


title: Valentinianus III

text: Vuonna 454 Valentinianus antoi murhata Aëtiuksen, mutta jo seuraavana vuonna Aëtiuksen kannattajat murhasivat Valentinianuksen.


title: Hypotalamus

text:
Hypotalamus () on aivojen osa. Se sijaitsee väliaivojen pohjaosassa talamuksen alapuolella. Hypotalamus muodostaa aivolisäkkeen kanssa hormonaalisen säätelyjärjestelmän, jossa hypotalamus säätelee aivolisäkkeen toimintaa.
Hypotalamus kontrolloi mm. kehon lämpötilaa, nälkää, kiintymistä, janoa, väsymystä, unta ja sisäistä kelloa.


title: Hypotalamus

text: Hypotalamus on keskus, joka rekisteröi elimistön tarpeita ja pyrkii ylläpitämään elimistön homeostaasia eli tasapainoa säätelemällä sekä autonomisen hermoston että umpieritysjärjestelmän toimintaa. Hypotalamuksella on myös keskeinen rooli tunteiden säätelyssä.


title: Hypotalamus

text: Hypotalamus on neuroendokriininen rauhanen eli sen hermopäätteistä erittyy hormoneja, jotka siirtyvät verenkierron välityksellä kohdesoluihin. Hypotalamuksen tuottamat hormonit ovat liberiinejä, jotka vapauttavat aivolisäkkeen etulohkon hormoneja ja estäjähormoneja, jotka estävät aivolisäkkeen etulohkon hormonien vapautumista. Lisäksi hypotalamus tuottaa oksitosiinia ja antidiureettista hormonia, jotka vapautuvat verenkiertoon aivolisäkkeen takalohkon kautta.


title: Hypotalamus

text: Hypotalamus on kooltaan hyvin pieni, painoltaan vain muutamia grammoja, mutta siinä on useita eri toimintoja sääteleviä keskuksia. Eri keskukset ovat yhteydessä myös toisiinsa. Alla esitellään joitakin keskuksia.


title: Hypotalamus

text: Ventromediaalitumake säätelee kylläisyyttä, ja sen tuhoaminen johtaa ylensyöntiin. Ventromediaalitumakkeen vastavaikuttaja on lateraalihypotalamus, joka säätelee nälän tunnetta.


title: Hypotalamus

text: Lateraalihypotalamus säätelee näläntunnetta, janoa ja nesteenottoa. Sen tuhoaminen johtaa vakavaan aliravitsemukseen ja stimulointi puolestaan ylensyöntiin.


title: Hypotalamus

text: Suprakiasmaattinen tumake on elimistön kello, jonka avulla elimistö noudattaa sirkadiaanista 24 tunnin vuorokausirytmiä. Toisin sanoen elimistön toiminnot, kuten uni-valve-rytmi, verenpaine ja aineenvaihdunta säätyvät tämän kellon mukaan. Suprakiasmaattisessa tumakkeessa on runsaasti melatoniinireseptoreita. Melatoniini on yöhormoni, joka ilmeisesti tahdistaa suprakiasmaattista tumaketta. Melatoniinia käytetään unilääkkeenä ja aikaerorasituksen hoidossa. Suprakiasmaattisen keskuksen tuhoaminen johtaa elimistön rytmien sekaantumiseen.


title: Hypotalamus

text: Posteriorinen hypotalamus säätelee sympaattista hermostoa. Posteriorisen hypotalamuksen stimuloinnista (DBS) on saatu lupaavia kokemuksia lääkeresistentin sarjoittaisen päänsäryn (cluster headache) hoidossa.


title: Hypotalamus

text: Supraoptinen tumake säätelee mm. vasopressiinin eli antidiureettisen hormonin (ADH) eritystä, mikä säätelee nestetasapainoa. Myös oksitosiinia tuotetaan supraoptisessa tumakkeessa.


title: Hypotalamus

text: Paraventrikulaaritumake vapauttaa kortikotropiinia vapauttavaa hormonia (CRH). CRH säätelee kortikotropiinin (ACTH) vapautumista aivolisäkkeen etulohkosta, joka puolestaan säätelee glukokortikoidien vapautumista lisämunuaisten kuoriosasta. Tämä järjestelmä siis säätelee stressiä. Paraventrikulaaritumake tuottaa myös oksitosiinia, joka vapautuu verenkiertoon aivolisäkkeen takalohkosta.


title: Hypotalamus

text: Tyreotropiinia vapauttava hormoni eli tyreoliberiini (TRH, Thyrotropin-Releasing Hormone) saa aivolisäkkeen etulohkon erittämään tyreotropiinia (TSH), joka puolestaan stimuloi kilpirauhasta erittämään tyroksiinia ja trijodityroniinia. Tällä järjestelmällä on keskeinen rooli aineenvaihdunnan säätelyssä. Lisäksi tyreoliberiini voi stimuloida prolaktiinin erittymistä aivolisäkkeen etulohkosta.


title: Hypotalamus

text: Gonadotropiinia vapauttava hormoni eli gonadoliberiini (GnRH, Gonadotropin-Releasing Hormone) stimuloi aivolisäkettä tuottamaan luteinisoivaa hormonia (LH) ja follikkelia stimuloivaa hormonia (FSH). Naisella nämä hormonit aiheuttavat ovulaation sekä säätelevät keltarauhasen progesteronin tuotantoa. Miehellä luteinisoiva hormoni säätelee kivesten Leydigin solujen androgeenin tuotantoa. Lisäksi FSH stimuloi naisilla follikkelin eli munarakkulan kasvua ja estrogeenieritystä sekä miehillä vaikuttaa spermatogeneesiin. Nämä hormonit ovat tärkeitä hedelmällisyyden kannalta.


title: Hypotalamus

text: Hiirikokeissa on todettu, että lisäämällä GnRH:n (tai vähentämällä sen vastavaikuttajamolekyylien NF-κB) määrää voidaan hidastaa ikääntymistä ja lisätä uusien aivosolujen kasvua.


title: Hypotalamus

text: Kasvuhormonia vapauttava hormoni eli somatoliberiini (GHRH, Growth Hormone Releasing Hormone) kiihdyttää aivolisäkkeen etulohkon kasvuhormonin eli somatotropiinin eritystä. GHRH:ta syntetisoituu hypotalamuksen lisäksi pieniä määriä myös muualla elimistössä. GHRH on somatostatiinin vastavaikuttaja eli somatostatiini pyrkii estämään kasvuhormonin vapauttamista. Kasvuiässä häiriöt kasvuhormonin erittymisessä aiheuttavat häiriöitä pituuskasvuun (lyhytkasvuisuus tai jättikasvuisuus eli gigantismi), kasvun päättymisen jälkeen liiallinen kasvuhormonin vapautuminen aiheuttaa akromegalian eli jättikärkisyyden, jossa luuston kärkiosat ja pehmytosat jatkavat kasvuaan aiheuttaen sairaudelle tyypilliset piirteet ulkonäköön. Aikuisilla kasvuhormonin puute voi aiheuttaa lihasmassan pienenemistä, rasvakudoksen lisääntymistä ja luuston heikentymistä.


title: Hypotalamus

text: Kortikotropiinia vapauttava hormoni eli kortikoliberiini (CRH, Corticotropine-Releasing Hormone, myös ACTH-RH) vapauttaa adrenokortikotrooppista hormonia eli kortikotropiinia (ACTH) aivolisäkkeen etulohkosta. ACTH vahvistaa lisämunuaisen kuorikerrosta ja lisää glukokortikoidien eritystä. Glukokortikoidit puolestaan vähentävät kortikoliberiinin vapautumista. Stressin aikana järjestelmä toimii aktiivisemmin.


title: Hypotalamus

text:
Somatostatiini (GHIH, Growth Hormone Inhibiting Hormone) on kasvuhormonia (somatotropiini) estävä hormoni. Somatostatiini estää myös tyreotropiinin, glukagonin, insuliinin ja gastriinin eritystä. Somatostatiinijohdosta oktreotidia käytetään mm. akromegalian hoidossa ja lievittämään maha-suolikanavan kasvainten oireita. Oktreotidi on somatostatiinia voimakkaampi ja pitkävaikutteisempi. Jotkin lääkkeet voivat myös pleiotrooppisesti eli toisen vaikutuksen ohella vaikuttaa somatostatiinin, kuten nimodipiini.
Nimodipiini (Nimotop) on korkean lipofiilisyyden (rasvaliukoisuuden) vuoksi keskushermostoselektiivinen kalsiumkanavan estäjä eli antagonisti, joka nostaa somatostatiinipitoisuutta likvorissa eli selkäydinnesteessä. Tällä voi olla hoidollista merkitystä joissakin nopeasyklisissä kaksisuuntaisissa mielialahäiriöissä ja muissakin neuropsykiatrisissa häiriöissä, joihin liitty affektiivista tai kognitiivista problematiikkaa. Nimodipiinillä on myös muita vaikutuksia aivoissa, kuten verenkiertoon liittyvät vaikutukset.


title: Hypotalamus

text: Hypotalamus vapauttaa myös dopamiinia, joka on aminohappo tyrosiinin johdannainen. Dopamiinilla on lukuisia erilaisia tehtäviä elimistössä, mutta hypotalamuksen vapauttamana aivolisäkkeen etulohkon verenkiertoon sen tehtävänä on estää prolaktiinin (PRL) vapautumista. Tässä yhteydessä dopamiinista saatetaan käyttää nimiä PRL-IH (prolaktiinia inhiboiva hormoni) tai PIF (Prolactin Inhibiting Factor). Prolaktiinin tärkein tehtävä on käynnistää laktaatio eli maidon eritys synnytyksen jälkeen ja ylläpitää sitä niin kauan kuin imetystä jatketaan. Tyreotropiinin vapauttajahormoni (TRH) kiihdyttää prolaktiinin eritystä. Hyperprolaktinemiaa eli prolaktiinin liikaeritystä voidaan hoitaa dopamiiniagonisteilla. Toisaalta eräät dopamiinireseptoreita estävät lääkkeet, kuten neuroleptit, voivat aiheuttaa hyperprolaktinemiaa.


title: Hypotalamus

text: Antidiureettisen hormonin (ADH, Antidiuretic Hormone) vaikutuksesta virtsan nestemäärä vähenee ja virtsa väkevöityy eli tämän avulla elimistö säätelee nestetasapainoa. Munuaisten kokoojaputkissa ja distaalisissa kiemuratieyissä ADH lisää permeabiliteettia, jolloin niiden vedenläpäisykyky paranee ja veden talteenotto lisääntyy. ADH:n erityksen häiriöille voivat altistaa jotkin kasvaimet, keskushermoston ja keuhkojen sairaudet, tietyt lääkkeet ja psyykkiset häiriöt.


title: Hypotalamus

text: Antidiureettinen hormoni valmistetaan hypotalamuksessa, mutta se kulkeutuu aksoneita pitkin aivolisäkkeen takalohkoon, johon se varastoidaan ja josta se vapautuu verenkiertoon.


title: Hypotalamus

text: Oksitosiini supistaa kohtua ja aiheuttaa maitorauhastiehyiden supistumisen. Oksitosiini liittyy myös kiintymyksen muodostumiseen. ADH:n tavoin oksitosiini tuotetaan hypotalamuksessa sijaitsevissa neuronien soomaosissa, joista se kuljetetaan aivolisäkkeen takalohkossa sijaitseviin haarakkeisiin varastoitavaksi ja verenkiertoon vapautettavaksi.


title: Hypotalamus

text: Hypotalamus–aivolisäke–lisämunuaiskuori-akseli eli HPA-akseli (Hypothalamus-Pituitary-Adrenal cortex axis) on tärkeä osa neuroendokriinistä järjestelmää, joka kontrolloi stressireaktioita. Järjestelmä toimii siten, että hypotalamus vapauttaa CRH:ta, joka vapauttaa aivolisäkkeestä ACTH:ta, joka stimuloi glukokortikoidituotantoa lisämunuaisen kuorikerroksessa. Nämä glukokortikoidit puolestaan hillitsevät CRH:n vapauttamista. Ihmisen tärkein glukokortikoidi on kortisoli. Stressin ja kortisolin lisäksi CRH:n vapauttamista säätelee uni-valve-rytmi. Myös aivojen monoamiinivälittäjäaineet, kuten serotoniini, noradrenaliini ja dopamiini osallistuvat säätelyyn.


title: Hypotalamus

text: Useilla masennusta sairastavilla henkilöillä HPA-akseli toimii yliaktiivisesti. Tällöin uni-valve-rytmi on usein häiriintynyt ja elimistössä on krooninen stressi. Nämä syövät voimavaroja, ja helposti joudutaan noidankehään, jossa stressi pahenee entisestään. Mielialalääkkeet saattavat tasapainottaa HPA-akselin toimintaa välittäjäaineiden määrää lisäämällä, jolloin noidankehä helpottaa ja elimistö alkaa toipua. Mielialalääkkeillä on monia muitakin vaikutuksia kuin HPA-akseliin liittyvät. Psykoterapian merkitys masennukseen liittyy osin siihen, että opitaan hallitsemaan stressireaktioita ja rentoutumaan, jolloin HPA-akselin toiminta tasapainottuu. Otsalohkoista, joihin tavoitteellisen toiminnan koordinointi on keskittynyt, on hermoratoja hypotalamukseen. Näin ollen tietoisilla ponnistuksilla voimme vaikuttaa HPA-akselin toimintaan.


title: Marauderit

text: Marauderit ovat Marvelin sarjakuvamaailmassa toimivan Herra Pahuuden perustama joukko superrikollisia ja Ryhmä X:n vihollisia. Marauderien tehtävä oli aluksi tappaa niin monta mutanttia kuin mahdollista, ja he aloittivat työnsä teurastamalla Manhattanin viemäreiden asukkaita, morlokkeja "(RX 2+4/88)". He palkkasivat myös Tuomarin ja Daredevilin vihollisen, Niittäjän, tappamaan mutantteja "(SKL 3/92)".


title: Marauderit

text: Vuonna 1988 tapahtuneen massamurhan jälkeen Ryhmä-X oli joukkohengeltään huonossa kunnossa. He menettivät vähäksi aikaa tovereitaan, mutta saivat myös pari uutta mukaan. Havok esimerkiksi liittyi heihin samalla kun hänen rakastettunsa Polaris oli yhdistetty Marauderien Maliceen, joka osoittautui henkiseksi olennoksi.


title: Marauderit

text: Marauderien toinen tehtävä oli tuoda Kykloopin vaimo Madelyne Pryor ja heidän lapsensa Christopher Nathan Summers Pahuudelle. Ryhmä-X kuitenkin pelasti päivän, mutta siinä sivussa San Francisco tuhoutui osittain.


title: Marauderit

text: Tämän jälkeen heidät nähtiin Infernossa, jossa selvitettiin Herra Pahuuden ja Madelynen yhteys. Tämän jälkeen selvitettiin Christopherin alias Cablen ja Stryfen mystistä linkkiä Teloittajan Laulussa.


title: Marauderit

text: Infernossa tuli selväksi että Pahuudella on Marauderien DNA:ta jolla hän voi luoda heistä klooneja, minkä vuoksi Madelynekin paljastui. Tämän jälkeen Maraudereita ei juuri enää nähty Suomessa siksi, että he näyttäytyivät enää vain huonoissa tarinoissa.


title: Marauderit

text: Ryhmä-X:n Gambiitillakin on menneisyyttä Pahuuden kanssa.


title: Marauderit

text: Marauderit ovat:


title: Dalet

text: Dalet on monen seemiläisen kielen aakkoston neljäs kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja syyrialaiseen kirjaimistoon. Se on kreikkalaisen deltan, latinalaisen D:n ja kyrillisen Д:n edeltäjä.


title: Dalet

text: Heprean kielessä dalet ääntyy /d/. Kirjaimen nimi tulee ovea tarkoittavasta sanasta. Heprealaisessa numerojärjestelmässä daletilla on lukuarvo neljä.


title: Dalet

text: Dalet on yksi niistä kuudesta kirjaimesta, joiden sisään voidaan asettaa heikko dageš-piste ("dageš kal"). Piste muuttaa kirjaimen ääntämisen hankausäänteestä umpiäänteeksi, mutta daletin osalta ääntämys on nykyhepreassa sama riippumatta siitä, onko kirjaimen sisässä piste vai ei. Joissain heprean murteissa ero tehdään.


title: Dalet

text: Esimerkkejä:


title: He (kirjain)

text: He on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston viides kirjain. Se on kreikkalaisen epsilonin, latinalaisen E:n ja kyrillisen Е:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee reikää tai ikkunaa tarkoittavasta sanasta.


title: He (kirjain)

text: Heprean kielessä he ääntyy /h/ tai voi olla kuulumaton. Sanan lopussa he toimii pitkän vokaalin merkkinä (ns. "mater lectionis"). Jos kirjaimen keskellä on vokalisoidussa tekstissä piste ("mappiq"), se kuitenkin ääntyy kuuluvana h:na. Kreikkalaiseen ja latinalaiseen kirjaimistoon periytyessään hestä tuli vokaalin merkki. He on yksi niistä viidestä heprean kirjaimesta, jotka eivät voi kahdentua eli niiden sisässä ei voi olla dageš-pistettä.


title: He (kirjain)

text: Kieliopillisesti he toimii substantiivin edessä määräisenä artikkelina. Sanan loppuun liitettynä se taas ilmaisee suuntaa, liikettä kohti kyseistä asiaa. Kysymyslauseen edessä he toimii kysymyspartikkelina -ko, -kö. Heprealaisessa numerojärjestelmässä kirjaimella on lukuarvo viisi. He on myös yleinen tapa kirjoittaa Jumalan nimi hepreassa: kirjain he ja heittomerkki on lyhenne sanasta "hašem", (se) nimi. Kabbalassa "He" symboloi tätä maailmaa houkutuksineen ja koettelumuksineen.


title: He (kirjain)

text: Esimerkkejä:


title: Mike Inez

text: Michael "Mike" Inez (s. 14. toukokuuta 1966, San Francisco) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hän aloitti uransa kitaristina ja saksofoninsoittajana, mutta 1980-luvun lopulta lähtien hänet on tunnettu monien tunnettujen rock-yhtyeiden basistina.


title: Mike Inez

text: Hän soitti 1990-luvun alussa Ozzy Osbournen yhtyeessä ja sen jälkeen muun muassa Alice in Chainsissa (ja yhtyeen jäsenen Jerry Cantrellin sooloalbumilla) ja Slashin sooloprojektissa Slash's Snakepitissä. Vuonna 2001 huhuttiin, että hän saattaisi korvata Jason Newstedin Metallican basistina. Hän on myös soittanut Heartin ("Alice in Seattle", 2003) ja Black Label Societyn ("Hangover Music Vol. VI", 2004) levyillä.


title: Vatsim

text: VATSIM (The Virtual Air Traffic Simulation Network) on maailmanlaajuinen yhteisö, joka mahdollistaa virtuaalisen lennonjohtopalvelun Internetissä lentosimulaattorikäyttäjille. Toiminta perustuu oikeiden ilmailukarttojen ja -menetelmien käyttöön. Pyrkimyksenä on tarjota käyttäjille mahdollisimman realistinen virtuaali-ilmailukokemus.


title: Vatsim

text: Toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen. Kansalliset VATSIM-organisaatiot kouluttavat ja pätevöittävät harrastajalennonjohtajia ja simulaattorilentäjiä toimimaan VATSIM-verkossa. Simulaattorilentäjät hyödyntävät lennonjohtajien tarjoamaa palvelua kytkemällä lentosimulaattorinsa VATSIM-verkkoon. VATSIM-yhteisöllä on (2007) yli 113 000 jäsentä, joista noin 550 Suomessa.


title: Vatsim

text: Suomessa lennonjohdosta vastaa VATSIM Scandinavia -nimellä toimiva vACC (Virtual Area Control Centre), joka vastaa myös Ruotsin, Norjan, Tanskan, Islannin ja Grönlannin lennonjohdosta.


title: Randy Castillo

text: Randy Castillo (18. joulukuuta 1950 – 26. maaliskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen rock-muusikko, joka toimi uransa aikana muun muassa The Motelsin, Lita Fordin, Ozzy Osbournen, Mötley Crüen ja Vince Neilin sooloyhtyeen rumpalina. Castillo kuoli syöpään maaliskuussa 2002.


title: Mike Bordin

text: Mike "Puffy" Bordin (s. 27. marraskuuta 1962 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rockmuusikko ja rumpali. Bordin soitti 1980- ja 1990-luvulla Faith No More -yhtyeessä kunnes se hajosi vuonna 1998. Bordin liittyi Ozzy Osbournen yhtyeen rumpaliksi 2000-luvun alussa. Mike on sanonut eräässä radiohaastattelussaan, että hän taistelee usein rumpujensa kanssa varsinkin lavalla. Tämä johtuu siitä, että hän on kärsinyt suurta masennusta Faith No Moren hajoamisesta.


title: Juuso Myllyrinne

text: Juuso Myllyrinne (s. 25. tammikuuta 1979 Helsinki) on entinen helsinkiläinen toimittaja, joka työskentelee Wargaming.net -peliyhtiön kansainvälisenä markkinointi- ja PR-johtajana.


title: Juuso Myllyrinne

text: Myllyrinne aloitti uransa Radiomafian elokuvatoimittajana. Hän juonsi Radiomafian ja YleX:n aamuohjelmaa vuosina 2000–2004. Hän lopetti aamuohjelman juontajana 31. joulukuuta 2004.


title: Juuso Myllyrinne

text: Aamuohjelman jälkeen hän siirtyi viimeistelemään opintojaan Helsingin kauppakorkeakoulussa sekä aloitti Nelosen Tuomas & Juuso Experiencen juontajana, jota aikaisemmin oli juontanut Henkka Hyppönen. Myllyrinne voitti "Vuoden radiotoimittaja" -palkinnon Musiikki ja Median Industry Awards -tapahtumassa vuonna 2003.


title: Juuso Myllyrinne

text: Myllyrinne toimi Nokialla markkinointitehtävissä vuosina 2006–2009. Marraskuusta 2009 kesäkuuhun 2016 Myllyrinne työskenteli New Yorkissa TBWA\Digital Artsin palveluksessa.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Hurrikaani Jeanne oli vuoden 2004 Atlantin hurrikaanikauden tuhoisimpia hurrikaaneja. Se surmasi yli 3 000 ihmistä Haitissa aiheuttamissaan tulvissa ja maanvyörymissä. Jeanne oli myös kauden neljäs hurrikaani, joka iski Floridaan, missä se aiheutti vajaan seitsemän miljardin dollarin aineelliset tuhot.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Jeanne sai alkunsa trooppisesta matalapaineesta, joka kehittyi Guadeloupen saaren itäpuolella 13. syyskuuta. Siitä tuli "trooppinen myrsky Jeanne" seuraavana päivänä, ja se iski maihin Puerto Ricon saarella 15. syyskuuta. Puerto Ricon ylityksen jälkeen Jeanne saavutti hurrikaanin voiman ja iski maihin Dominikaanisessa tasavallassa Hispaniolan saarella seuraavana päivänä. Jeanne liikkui hitaasti saaren yli ja heikkeni edelleen trooppiseksi matalapaineeksi poistuessaan saarelta. Vaikka Jeanne ei iskenyt Haitiin suoraan, myrsky oli tarpeeksi suuri aiheuttaakseen tulvia ja mutavyöryjä, erityisesti valtion luoteisosissa.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Liikkuessaan Hispaniolan saarelta pohjoiseen Jeanne vahvistui jälleen hurrikaaniksi 20. syyskuuta ja vaelsi useita päiviä (kierrettyään kokonaisen ympyrän) ennen kuin se alkoi liikkua vakaasti länteen kohti Bahamaa ja Floridaa. Jeanne vahvistui entisestään 3. luokan hurrikaaniksi Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla ennen iskemistään Luoteis-Bahamaan ja lopulta Floridan osavaltioon Yhdysvalloissa . Se iski vain n. kolme kilometriä etelään paikasta, jonne hurrikaani Frances oli iskenyt kolmea viikkoa aiemmin.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Sähkötapaturmien ja rakenteellisten vaurioiden estämiseksi koko saaren sähköt katkaistiin, mistä seurasi kuitenkin epäsuorasti kolmen ihmisen kuolema ja 200 miljoonan dollarin aineelliset vahingot. 600 000 ihmistä jäi ilman juoksevaa vettä. Kaikkiaan seitsemän ihmisen on kerrottu kuolleen Jeannen vaikutuksista.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Liikkuessaan hitaasti valtion pohjoisosien yli myrsky vaurioitti monia koteja Samanán provinssissa. Ainakin 18 ihmistä sai surmansa.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Valtion pohjoisosien vuorten rankkasateet (n. 33 cm) aiheuttivat ankaria tulvia ja maanvyörymiä Arboniten alueella, erityisesti Gonaïvesin rantakaupungissa. Viranomaiset raportoivat 3 006 ihmisen kuolleen, joista 2 826 kuoli Gonaïvesissa. Lisäksi 2 601 ihmisen kerrottiin loukkaantuneen. Tulvat syntyivät vasta myrskykeskuksen jo jätettyä Haitin, joten alue oli myrskyvaroitusten ulkopuolella.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Monet kuolleista jäivät hautaamatta päiväkausiksi, ja avustustyöntekijöiden piti haudata ruumiita suuriin joukkohautoihin estääkseen tautien leviämisen. Jotkut ruumiista huuhtoutuivat mereen. Pahimmilla tuhoalueilla esiintyi myös laajalti ryöstelyä.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Miljoonat ihmiset Floridassa jäivät ilman sähköjä - jotkut jo kolmatta kertaa kuukauden sisään johtuen aiemmin alueelle iskeneistä hurrikaani Charleysta ja hurrikaani Francesista. Ainoastaan viisi ihmistä kuoli Yhdysvalloissa myrskyn vaikutuksesta - kolme Floridassa, yksi Etelä-Carolinassa ja yksi Virginiassa. Jeanne aiheutti kuitenkin arviolta 6,9 miljardin dollarin aineelliset vahingot, mikä teki siitä kahdeksanneksi kalleimman Yhdysvaltoihin iskeneen hurrikaanin. Jeannen aiheuttamia vahinkoja oli vaikea erottaa vain kolme viikkoa aiemmin alueelle iskeneen hurrikaani Francesin tuhoista.


title: Hurrikaani Jeanne

text: Nimi "Jeanne" vedettiin myrskyjen nimien listoilta keväällä 2005 sen aiheuttamien tuhojen vuoksi.


title: Ruumislauta

text: Ruumislauta on aikoinaan käytössä ollut leveä lauta, jolle vainaja asetettiin pesun jälkeen odottamaan arkkuun asettamista. Sitä kutsuttiin myös kalmolaudaksi, kalmalaudaksi, hartialaudaksi ja Karjalassa purinlaudaksi. Mikäli arkku oli kuolinhetkellä valmiiksi tehty, ei ruumislautaa tarvinnut käyttää, vaan vainaja laitettiin pesun jälkeen suoraan arkkuun. Ruumislaudan käyttö liittyy kristilliseen aikaan, jolloin kuoltiin kotona ja omaiset huolehtivat vainajan hautaamisesta.


title: Ruumislauta

text: Katolisella ajalla Suomessa ei ruumislautaa tarvittu, sillä ruumis sijoitettiin pesun jälkeen paareille valkoisiin käärinliinoihin kiedottuna. Vainaja haudattiin toisena tai kolmantena päivänä kuoleman jälkeen. Arkun käyttö oli harvinaista. Sitä käytettiin vain arvohenkilöiden hautauksessa.


title: Ruumislauta

text: Kuoleman tapahduttua vainaja riisuttiin ja asetettiin olkien tai vaatteiden päälle, joko kuolinhuoneen lattialle tai sänkyyn. Ruumiin korjaamisen eli pesemisen, oikomisen, pukemisen ja laudalle panon suoritti oman talon naisväki. Muu talonväki saattoi siirtyä siksi ajaksi naapuriin. Talon miesväki toimi laulajina, kantajina, arkuntekijänä ja haudankaivajana. Ilomantsissa naiset pesivät naisvainajan, miehet miesvainajan.


title: Ruumislauta

text: Monessa kylässä oli erityisiä ruumiinpesijöitä eli naisia, joita saattoi kutsua paikalle oman väen sijaan. He pesivät ruumiin vedellä ja saippualla riepu apunaan. Miehiltä ajettiin myös usein parta ennen ruumiin huuhtomista, kuivaamista, pukemista ja kampaamista.


title: Ruumislauta

text: Isommissa taloissa oli usein oma, perintönä kulkeva ruumislauta, jota säilytettiin vajan ylisillä tai muussa sopivassa piilossa. Vähäisempi väki saattoi käyttää kylän yhteistä ruumislautaa. Sitä säilytettiin siinä talossa, jossa viimeksi oli ollut vainaja. Saattoipa joku käyttää ruumislautana leipälautaa tai sängyn päälliskanttakin.


title: Ruumislauta

text: Tämä leveä lauta oli joko yhdestä puusta tehty tai kahdesta laudasta kokoon pantu. Se veistettiin honkapuusta muutaman senttimetrin paksuiseksi. Yksipuinen oli toisesta päästään, tyvipäästään, leveämpi. Tähän pöydän kannen levyiseen lautaan oli useilla paikkakunnilla tapana veistää ristinmerkki.


title: Ruumislauta

text: Vainaja yleensä "laulettiin laudalle" eli veisattiin laudalle asettelun aikana virsiä. Pukuun tai valkoiseen ruumispaitaan puettu vainaja asetettiin laudalle suorana, usein lakanoiden väliin sijoitettuna. Vainajan kädet pantiin suoriksi ruumiin päälle. Peitoksi pantiin huopa ja asetettiin silmähuntu pään yli, usein pantiin Raamattu ja virsikirja rinnan päälle. Jotkut laittoivat vielä kukkia rinnan päälle.


title: Ruumislauta

text: Jos vainaja oli eläessään ollut noituuteen taipuvainen, saattoi ruumis kummitella vielä laudalla ollessaan. Vanha kansa kertoi eräästäkin muorista, joka tarinan mukaan oli kävellyt rikki kolmet sukat. Vainajan arveltiin käyneen noitumassa.


title: Ruumislauta

text: Ortodoksit asettivat laudalla lepäävän vainajan kunniasijalle huoneen arvokkaimpaan paikkaan eli ikonin alle. He samoin kuin katoliset valvoivat kolme yötä vainajan vierellä. Tällä varmistettiin se, ettei pahamies pääse ottamaan sielua, jonka aina ruumiin hautaamisen saakka uskottiin oleskelevan kotona.


title: Ruumislauta

text: Luterilainen väestö saattoi jättää vainajan sisään kylmilleen jätettyyn huoneeseen tai viedä sen pois kuolinhuoneesta aittaan tai riiheen. Yleensä vainajaa kuljetettiin jalat edellä. Jotkut olivat kyllä sitä mieltä, että ruumista oli kuljetettava pää edellä, jottei se osaa palata takaisin.


title: Ruumislauta

text: Sen jälkeen kun vainaja oli asetettu ruumislaudalle laulettiin useimmilla paikkakunnilla aina saattovirsiä, kun vainajaa liikutettiin. Kylällä saattoi olla erityinen ruumiinlaulaja, hyvä laulumies, joka haettiin silloin paikalle.


title: Ruumislauta

text: Aitassa ruumislauta sijoitettiin telineiden päälle niin, että vainajan jalat olivat ovelle päin. Lauta voitiin myös laittaa riippumaan orresta köysien varassa, jotta hiiret ja rotat eivät pääsisi kaluamaan ruumista. Piippolassa pantiin vainajan käteen piiska hiiriä ja syöpäläisiä karkottamaan.


title: Ruumislauta

text: Virren veisuun jälkeen pantiin pönkkä ovelle kuoleman merkiksi. Iitissä ovi lukittiin vielä riippulukolla. Sen jälkeen jäätiin odottamaan, että arkuntekijä, nikkari, kävisi ottamassa ruumiista mitat. Jotkut kyllä teettivät itselleen jo eläissään arkun tai sahauttivat hongasta hyvät kirstulaudat orsille odottamaan. Myöhemmillä ajoilla arkku saatettiin käydä ostamassa kaupunkipuusepältäkin.


title: Ruumislauta

text: Tavallisesti vainaja pantiin arkkuun heti, kun se oli saatu valmiiksi. Kirkolle arkku vietiin surusaatossa vasta sen sunnuntain aamuna, jolloin hautaus tapahtui.


title: Ruumislauta

text: Joillakin paikkakunnilla vietettiin ruumiinvalvojaisia hautajaisia edeltäneenä yönä. Niissä arkku tuotiin tupaan ja sijoitettiin penkille keskelle huonetta. Kansi avattiin ja arkun päälle asetettiin lauta poikittain ja sille kynttilöitä palamaan. Vainajan kotiin kokoontuneet kyläläiset ja erityinen ruumiinveisaaja nauttivat ensin hautajaisaterian. Sen jälkeen aloitettiin läpi yön kestänyt virrenveisuu, joka keskeytyi vain saarnakirjan eli "postillan" luennan ajaksi. Tämä tapa kiellettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1644, sillä kestitykseen liittyi usein juovuttavia juomia. Hirvensalmella muistetaan vieläkin tapaus, että vainaja unohtui kotiin, kun saattoväki aamulla lähti kohti hautausmaata.


title: Pumi

text: Pumi on keskikokoinen, kevyehkö, terrierityyppinen paimenkoira, jonka alkuperämaa on Unkari. Pumia on käytetty paitsi lampaiden, myös sikojen ja karjan paimentamiseen. Pumi on ollut tarpeellinen maatilan yleiskoira, jolta on käynyt myös pienten jyrsijöiden hävittäminen. Rotu on melko harvinainen kotimaansa ulkopuolella, mutta Suomessa ja Ruotsissa pumeja rekisteröidään nykyään noin sata vuosittain.


title: Pumi

text: Pumi on keskikokoinen ja kevyehkö, rakenteeltaan neliömäinen paimenkoira. Pumin pää on ilmeikäs, kuonon pituus on hieman alle puolet pään pituudesta. Silmät ovat hieman vinot ja tummat. Pumilla on kärjistään hieman taittuvat pystyt korvat, jotka liikkuvat eloisasti. Se kantaa hännän kiepillä selän päällä.


title: Pumi

text: Turkki on kiharaa, ja se muodostuu pohjavillasta ja karkeammasta päällyskarvasta. Ihanteellinen turkki on säänkestävää eikä huopaannu. Pumin turkkia hoidetaan kampaamalla tarvittaessa ja nyppimällä tai leikkaamalla. Karva kasvaa jatkuvasti ja vaatii säännöllistä hoitoa.


title: Pumi

text: Pumin turkki on yleisimmin harmaa. Harmaat pumit syntyvät mustina ja alkavat harmaantua yleensä jo ennen luovutusikää. Harmaita pumeja on eri sävyisiä, aina vaaleasta hopeanharmaasta grafiitinharmaaseen. Muita sallittuja värejä ovat musta, valkoinen ja ns. maszkos fakó, eli kellanruskea, mustalla varjostunut koira, jolle toivotaan selkeää maskia. Kaikenvärisillä pumeilla kuuluu olla musta pigmentti huulissa ja kirsussa. Myös muunvärisiä pumeja syntyy – rotumääritelmä luettelee värivirheenä muun muassa monivärisen ja ruskean.


title: Pumi

text: Luonteeltaan pumi on vilkas ja eloisa. Pumi on myös melko äänekäs ja ilmoittaa yleensä haukkumalla vieraista. Pumi kiintyy paimenkoirien tapaan voimakkaasti perheeseensä ja saattaa olla hieman epäluuloinen vieraita kohtaan. Tämän vuoksi pumin riittävään sosiaalistamiseen on kiinnitettävä huomiota jo pennusta saakka. Pumilla on sievästä ulkomuodostaan huolimatta vielä paimenkoiran luonne ja vaistot tallella.


title: Pumi

text: Alkuperältään pumi on paimenkoira, mutta Suomessa se on saanut suosiota agilitykoirana. Pumille sopivat myös muut koiraharrastukset, kuten toko ja palveluskoiralajit. Myös koiratanssi ja flyball sopivat nopealle ja ketterälle pumille. Pumi on nopea, vilkas, älykäs ja helposti motivoitava, ja sopii moniin vauhdikkaisiin lajeihin.


title: Pumi

text: Pumi on saanut alkunsa 1600–1700-luvulla, jolloin Unkariin tuli karja- ja lammaslaumojen mukana saksalaisia ja ranskalaisia terrierityyppisiä koiria. Rotu tunnustettiin virallisesti 1900-luvun alussa. Pumin rotukirja on ollut pitkään avoin. Tämä tarkoittaa sitä, että rotuun on voitu hyväksyä unkarilaisia maatiaistyypin koiria, jotka ovat täyttäneet pumin rotumääritelmän. Vielä 1970-luvulla pumin jalostuksessa on käytetty muita unkarilaisia paimenkoirarotuja, pulia ja mudia.


title: Pumi

text: Suomeen ensimmäiset pumit saapuivat 1970-luvun alussa, ja vuonna 1973 syntyi ensimmäinen pentue. Suomi oli tuolloin karanteenirajojen takana, ja koirien tuominen maahan oli hankalaa. Aluksi kaksi kasvattajaa toivat muutaman jalostusyksilön: uroksen ja kaksi narttua. Myöhemmin tuotettiin joitain uusia koiria. 1970- ja 1980-luvulla koirien tuonti oli karanteenin vuoksi hankalaa ja kallista. Kantakoiria oli vähän, mutta lukumäärällisesti rotu kasvoi nopeasti. 1990-luvulla karanteenirajat aukesivat, ja maahan tuotiin useita uusia jalostusyksilöitä. 1990-luvulla pumi oli suosionsa huipulla. Parhaimmillaan pumeja rekisteröitiin noin 150 vuodessa, mutta nyt rekisteröintimäärät ovat tasoittuneet noin 80–100 yksilön välille.


title: Pumi

text: Pumi on Suomessa suosittu harrastuskoira. Pumilla ei enää ole palveluskoiraoikeuksia, mutta sen kanssa voi harrastaa esimerkiksi tokoa ja agilityä. Suomalaiset pumit ovat saavuttaneet yhteensä yhdeksän agilityvalion ja kuusi tottelevaisuusvalion arvoa. Ulkomuodollisesti pumi on kehittynyt kolmenkymmenen vuoden aikana. Nykyiset pumit ovat neliömäisempiä ja tasalaatuisempia kuin varhaiset suomalaiset pumit. Myös Unkarissa koiranäyttelyt ovat muokanneet pumeista salonkikelpoisempia.


title: Pumi

text: Suurin pumimaa on tietenkin rodun kotimaa Unkari, ja Unkarissa pumin rotujärjestö on Hungária Pumi Club. Unkarissa pumeja syntyy noin 300–400 vuodessa. Suomen lisäksi suuri kanta on myös Ruotsissa, jonne pumi rantautui 1980-luvulla Suomesta tuotujen koirien avulla. Ruotsin pumikanta perustuukin pääosin Suomesta vietyihin koiriin. Ruotsissa pumeja rekisteröidään noin sata vuodessa. Lisäksi pumeja löytyy muun muassa Saksasta, Tanskasta, Norjasta, Hollannista, Italiasta, Australiasta ja Yhdysvalloista, joissa kussakin rekisteröidään muutamia pumeja vuosittain. Vuonna 2004 pumi hyväksyttiin American Kennel Clubin Foundation Stock Service -ohjelmaan, ja sille perustettiin oma rotujärjestö, Hungarian Pumi Club of America.


title: Mudi

text: Mudi on unkarilainen paimenkoira.


title: Mudi

text: Mudi on yksi kolmesta pienestä unkarilaisesta paimenkoirasta, sen lähimpiä sukulaisia ovat unkarilaiset pumi ja puli. Mudin tyyppisiä koiria eli nykyisen Unkarin alueella ennen kuin unkarilaiset paimentolaisheimot asettuivat alueelle. Mudin sukulaisrotu kroatianpaimenkoira on kuvattu piirroksin ja kirjoituksin jo 1300-luvulla, ja koiratyyppi on ikivanha ja kehittynyt ilman suunnitelmallista jalostusta paimenten työkoirana vastaamaan käyttötarkoitustaan.


title: Mudi

text: Mudi tunnistettiin omaksi, erilliseksi roduksi 1800-luvun loppupuolella. Ensimmäinen rotumääritelmä mudille laadittiin 1936, Unkarin kennelliitto (MEOE) avasi rodulle oman rekisterin 1963. Sitä ennen mudit olivat rekisteröity ensin pulin ja myöhemmin pumin pystykorvaisina muunnoksina. vuonna 1966 FCI vahvisti mudin rotumääritelmän ja hyväksyi mudin omaksi rodukseen. Nykyinen rotumääritelmä astui voimaan vuonna 2004, Suurimpia muutoksia olivat säkäkorkeuden tarkentaminen ja uusien värien hyväksyminen, jotta mudi saataisiin erottumaan kroatianpaimenkoirasta.


title: Mudi

text: Rekisteröityjä mudeja syntyy Unkarissa vuosittain muutama sata. Rotu on maailmanlaajuisesti pieni, ja Suomessa mudeja rekisteröidään noin 20–40 vuosittain. Rotua kasvatetaan pienimuotoisesti myös Ranskassa, Belgiassa, Saksassa, Hollannissa, Tšekissä, Ruotsissa, Norjassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Mudi

text: Kotimaassaan mudi toimii paitsi kaikenkarjan paimenena, myös pihakoirana rottakoirana ja metsästyksessä apuna. Mudeja käytetään vieläkin esimerkiksi villisian metsästämisessä sekä noutavana koirana. Mudilla ei kuitenkaan ole varsinaista riistaviettiä, se ei siis tarkoitushakuisesti etsi riistaa metsistä tai pelloilta.


title: Mudi

text:
Paimenkoira-alkuperä on antanut leimansa mudille. Mudi on hyvin yhteistyökykyinen, onhan se toiminut vuosisadat paimenen tärkeänä apulaisena. Mudi on vilkas, mutta se osaa myös rauhoittua ja säästää itseään. Hermostuneet ja ylivilkkaat koirat eivät ole kestäneet työskentelyä päivästa toiseen paimenena. Mudin tulee olla rohkea, sen tulee olla sinnikäs ja määrätietoinen. Mudi on paimenkoiralle tyypillisesti miellyttämisenhaluinen ja kiintyy perheeseensä voimakkaasti.
Huonosti hallinnassa olevan mudin paimennuskäyttäytyminen voi tulla esiin esimerkiksi polkupyörien tai autojen jahtaamisena, ja siihen tulee kiinnittää huomiota jo pentuna. Mudi sopii hyvin lenkkikaveriksi ja monipuoliseksi harrastukoiraksi. Metsäretkillä se pysyy mukavasti omistajansa mukana ja maaseudulla se viihtyy hyvin omalla reviirillään.


title: Mudi

text: Mudi on iloinen ja älykäs seuralainen, joka sopii aktiiviselle ihmiselle. Suomessa mudeja ei juurikaan käytetä paimenkoirina, mutta vilkkaalle, eloisalle ja älykkäälle rodulle sopivat erinomaisesti erilaiset harrastuslajit. Mudit ovat kilpailleet menestyksellä mm. agilityssä, tokossa, mejässä ja palveluskoiralajeissa.


title: Mudi

text:
Mudi on ulkonäöltään pystykorvainen, hieman korkeuttaan pidempi paimenkoira. Sen kiiltävä turkki on koiramaailmassa lähes ainutlaatuinen: päässä ja raajoissa lyhyt ja tiivis, muualla rungossa kihartuva tai laineikas. Kampaaminen silloin tällöin riittää pitämään koiran takuttomana. Karvaa ei leikata tai trimmata. Mudin turkki on likaa hylkivä, lasimainen ja kiiltävä. Turkki on säänkestävä, sillä siinä on pohjavillaa, mutta pohjavillan määrä on vähäisempi kuin peitinkarvan määrä. Karva hylkii luonnostaan siihen tarttuvia varpuja tai risuja, ja vaikka se onkin lyhyttä raajoissa ja päässä, se on tiheää ja tiivistä, ja suojaa koiran ihoa. Mudin turkki pestään tarpeen mukaan, yleensä kerta tai muutama vuodessa riittää.
Mudi on kokoonsa nähden hyvin suorituskykyinen ja voimakas. Säkäkorkeus on 38–47 cm (ihannekorkeus urokset 43–45 cm, nartut 40–42 cm) ja paino 8–25 kg, ylisuuret urokset voivat olla yli 50 cm korkeita. Koska kanta on hyvin heterogeeninen, myös kokovaihtelu on melko suurta niin Suomessa kuin Unkarissakin. Mudi rakenteeltaan melko kevyt ja elastinen, jolloin se on tehokas työkoira. Mudin liikunta on kevyttä ja energiaa säästävää. Mudin ravi on tehokasta, ja laukassa koiran askel venyy pitkäksi. Mudi on normaalisti kulmautunut. Rakenne on liioittelematon ja terve.


title: Mudi

text: Unkarin kennelliitto (MEOE) esitti vuonna 1965 FCI:lle mudin hyväksymistä omaksi roduksi. Sitä ennen se on luettu pulin, ja myöhemmin pumin muunnokseksi. Vuonna 1963 mudille perustettiin oma rekisteri ja siihen siirrettiin pumin ja pulin rekistereistä koiria, sekä otettiin mukaan myös rekisteröimättömiä koiria rotuun otto tarkastuksen kautta. Vuonna 1966 voimaan tullut rotumääritelmä hyväksyi väreiksi vain mustan, valkoisen ja musta-valkokirjavan värin. Vuonna 2001 rotumääritelmää muutettiin ja hyväksyttyjen värien listalle lisättiin tuhkanvärinen/sininen (unk. hamvas), ruskea (barna), kellanruskea (fakó) sekä cifra (l. blue merle). Sallittujen värien lisäksi rodussa esiintyy värivirheitä, kuten maskillista keltaista, erilaisia riistan- ja sudenkirjavia, brindlejä, soopelinvärisiä, valkolaikullisia sekä merkkivärisiä koiria. Rotumääritelmäuudistuksessa myös säkäkorkeutta tarkennettiin.


title: Mudi

text: Mudilla on eloisat, kolmionmuotoiset korvat, joilla se viestii omistajansa kanssa. Mudin silmät ovat aina mahdollisimman tummat, hieman vinot, ja niissä on avoin ja älykäs ilme. Pigmentti on sopusoinnussa koiran värityksen kanssa – ruskealla mudilla on ruskea pigmentti, tuhkanvärisellä grafiitinharmaa, ja muunvärisillä musta. Mudilla on ilmeikäs, hapsullinen häntä, jonka asennosta näkee koiran mielentilan. Häntä on levossa alhaalla, ja liikkeessä tai koiran ollessa tarkkaavainen se nousee kiepille selän päälle. Joskus syntyy harvinaisia synnynnäisiä töpöhäntiä, joiden pituus voi vaihdella aivan muutaman nikaman mittaisesta hännästä puolikas- tai ¾-mittaiseen häntään. Unkarissa mudien häntiä on perinteisesti myös typistetty, mutta Suomessa typistäminen on ollut kiellettyä jo useiden vuosien ajan.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-19

text: Mikojan-Gurevitš MiG-19 () () on toisen sukupolven neuvostoliittolainen yksipaikkainen suihkumoottorinen hävittäjälentokone. Se oli ensimmäinen neuvostoliittolainen sarjatuotantolentokone, joka kykeni yliääninopeuksiin vaakalennossa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-19

text:
Lentokoneen suunnitteli Mikojan-Gurevitš-suunnittelutoimisto. Ensilento lennettiin syyskuussa 1953 ja tuotanto alkoi vuonna 1955. Noin 8 500 konetta valmistettiin pääasiassa Neuvostoliitolle ja Itä-Europpaan, mutta myös Kiinalle (tyyppimerkinnällä Shenyang J-6). Lentokone oli palveluskäytössä useiden eri maiden ilmavoimissa, kuten Kuuban, Pohjois-Vietnamin, Egyptin, Pakistanin ja Pohjois-Korean. Lentokoneella osallistuttiin taisteluihin Vietnamin sodassa ja Bangladeshin itsenäisyyssodassa.
Neuvostoliitossa koneen korvasi MiG-21. Shenyang J-6 pysyi Kiinan kansanarmeijan ilmavoimien pääkoneena ja siitä kehitettiin edelleen Nanchang Q-5 (NATO koodinimi "Fantan") -rynnäkkökone. Huolimatta iästään MiG-19 ja sen seuraajat osoittivat omaavansa hyvää hallittavuutta matalalla ja yllättävän suuren nousunoupeuden samalla kun niiden tehokkaat tykit tekivät niistä pelottavia vastustajia lähitaistelussa. Neuvostoliiton "salvo"na ampumat S-75 ilmatorjuntaohjukset pudottivat yhden oman MiG-19 -koneen, Francis G. Powersin ohjaamaa U-2 vakoilukonetta jahdatessaan 1. toukokuuta 1960. MiG-lentäjä, yliluutnantti Sergei I. Safronov sai surmansa.


title: Mikojan-Gurevitš MiG-19

text:
MiG-19 oli suunniteltu torjuntahävittäjäksi. Alkuperäinen MiG-19F ja MiG-19PF-mallit kärsivät pitkittäissuuntaisia hallittavuusongelmia äänivallin läheisyydessä, mikä johtui MiG-17-koneesta tuodusta pyrstöstä ja johtivat pikaiseen uudelleensuunnitteluun. Kaikki MiG-19-versiot kärsivät ensimmäisten sukupolvien suihkumoottoreiden ongelmista ja usein moottorit eivät käynnistyneet ellei konetta ollut käännetty tuulen suuntaan. Päästyään ilmaan MiG-19 suoriutui paljon paremmin ja kaksimoottorinen, laajasiipinen hävittäjä oli turvallisempi lentää kuin ensimmäiset deltasiipiset lentokoneet. Koneessa oli nopeuden mukaisesti säätyvä hydraulitehosteinen ohjausjärjestelmä.
Ensimmäiset "MiG-19F" (NATO "Farmer-A") ja "MiG-19PF" (NATO "Farmer-B") käyttivät samaa aseistusta kuin MiG-17. Siihen kuului kaksi NR-23 ja yksi NL-37-konetykkiä. "MiG-19S" (NATO "Farmer-C") -malli oli aseistettu kolmella 30 mm NR-30-tykillä ja joko pommeilla tai raketeilla. Tätä muunnosta valmistettiin pääasiassa Tšekkoslovakiassa. Torjuntahävittäjämallissa "MiG-19PM" (NATO "Farmer-D") tykki oli poistettu ja sen tilalla oli RP-5 Izumrud -tutka (NATO 'Scan Odd') sekä neljä tutkaohjautuvaa K-5 (NATO AA-1 'Alkali') -ilmasta-ilmaanohjusta. Mikojan kehitti kaksipaikkaisen koulutusmallin "MiG-19U", mutta sitä ei otettu tuotantoon, koska kaksipaikkaisia MiG-15-koulutuskoneita pidettiin riittävinä (tosin Kiinan kansantasavalta tuotti oman harjoituskoneversion, JJ-6).


title: Mikojan-Gurevitš MiG-19

text:
Folland Gnat Mk.1 -koneiden hankinta kiristi ilmapiiriä Neuvostoliiton ja Suomen välillä YYA-sopimuksen kautta.
Toukokuussa 1960 Suomessa pääesikunta laati salaisen muistion kaluston hankinnasta Neuvostoliitosta. Hävittäjän osalta tehtävään nimettiin tuolloin everstiluutnantti Lauri Pekuri. Hän koelensi tyypin ja totesi sen aliääninopeuksilla ominaisuuksiltaan hyväksi onnistuneen ohjausjärjestelmän ansiosta.
Lähestyttäessä äänennopeutta ja hieman sen yläpuolella ohjattavuus ei ollut yhtä hyvä, ja koneen siipi vajosi voimakkaasti. Koneen liikehtimiskyky
suurissa korkeuksissa ei myöskään vakuuttanut häntä.
Pekuri ei puoltanut koneen hankintaa erityisesti ohjusaseistuksen puutteen vuoksi, sillä hän ei saanut sellaisen olemassaolosta mitään viitteitä. Muutoin koneeseen perehdyttäminen ja esittely olivat perusteellista.
Hän sai myös tietää, että koneen valmistus oli jo lopetettu, ja että uudet suorituskykyisemmät tyypit MiG-21 ja Suhoi Su-7 olivat jo suunnitellut ja tulossa palvelukseen muutaman vuoden kuluessa.


title: Aleksanteri Hyvä

text: Aleksanteri Hyvä () oli Moldavian ruhtinas vuosina 1400–1432. Hän oli Roman I Muşatin poika ja hän nousi valtaistuimelle Iugan jälkeen. Hän oli Vlad II Draculan appi.


title: Aleksanteri Hyvä

text: Aleksanteri Hyvä kehitti Moldavian virkavaltaista järjestelmää mm. luomalla "Voivodien neuvoston". Hänen kaudellaan muutettiin verotuslakeja ja lisättiin Lvivin (1408) ja Krakovan (1409) kauppiaiden etuoikeuksia. Hän muutti kauppareittien kulkua, rakensi useita niitä suojaavia uusia linnoituksia ja laajensi Moldavian satamia.


title: Aleksanteri Hyvä

text: Aleksanteri Hyvän päähuolenaihe oli puolustaa maataan mahtavia vihollisarmeijoja vastaan. Hän solmi liittoja Valakian ja Puolan kanssa pääasiassa Unkaria vastaan. Vuonna 1402 hän antoi vasallivalan Puolan kuninkaalle Vladislaus II:lle.


title: Aleksanteri Hyvä

text: Aleksanteri Hyvä osallistui kahteen taisteluun Saksalaista ritarikuntaa vastaan: Grunwaldissa 1410 ja Marienburgissa 1422. Hänen joukkonsa taistelivat niissä Puolan ja Liettuan puolella.


title: Muumitalo

text: Muumitalo () on Tove Janssonin Muumi-maailman keskeisin rakennus, muumiperheen ja heidän ystäviensä kotitalo. Muumitalo sijaitsee Muumilaaksossa ja on Muumipapan rakentama.