title: S/S Ukkopekka

text: Aluksen voimanlähteenä on öljylämmitteisellä höyrykattilalla varustettu alkuperäinen 294 kW (380 hv) Trippelihöyrykone. Se rakennettiin vuonna 1938 Helsingissä, saksalaisten piirustusten mukaan. Kone suunniteltiin alun perin sotalaivan koneeksi. . Höyrykone antaa alukselle noin 10 solmun nopeuden.


title: Aleksei Vasko

text: Aleksei Vasko (s. 13. helmikuuta 1988) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelaa kasvattajaseurassaan tallinnalaisessa Lasnamäen Ajaxin joukkueessa pääsarjassa Meistriliigassa. Hän on kuulunut myös Viron poikamaajoukkueisiin. Vasko on 182 senttimetriä pitkä ja painaa 74 kilogrammaa.


title: Luettelo 5 000 metrin juoksun Suomen-mestareista

text: Tämä on luettelo 5 000 metrin juoksun Suomen mestareista. 5 000 metrin juoksun Suomen mestaruudesta on kilpailtu Kalevan kisoissa vuodesta 1910 lähtien. Eniten mestaruuksia, kuusi kappaletta, on Annemari Sandell-Hyvärisellä. Miehistä useimmin on voittanut Martti Vainio, viisi kertaa.


text: Miesten Kalevan kisojen kilpailun on kuudesti voittanut ulkomaalainen juoksija. Vuonna 1944 Ruotsin Gunder Hägg voitti kilpailun ajalla 14.24,1. Vuonna 2005 mestaruuden voitti ajalla 14.14,28 kenialainen Francis Kirwa, joka sai Suomen kansalaisuuden samana vuonna. Vuosina 2009, 2012, 2013 ja 2014 mestari oli suomalaista seuraa edustava kenialainen Lewis Korir.


text: Vuonna 1916 Albin Stenroos ja Sameli Tala jakoivat voiton mutta sen ajan sääntöjen mukaan he joutuivat uusimaan voitosta. Kaksi päivää myöhemmin (21.8.1916) järjestetyssä uusinnassa Stenroos (15.55,4) voitti Talan parilla metrillä.


title: Pekka Lyyski

text: Pekka Lyyski (s. 26. heinäkuuta 1953 Kokkola) on suomalainen entinen jalkapallovalmentaja. Hän toimi neljätoista kautta IFK Mariehamnin päävalmentajana 2002–2015, nostaen joukkueen Kakkosesta Veikkausliigaan asti ja vakiinnuttaen sen paikan pääsarjatasolla.


title: Pekka Lyyski

text: Lyyskin poika Jani Lyyski on entinen ammattijalkapalloilija, joka pelasi pitkään IFK Mariehamnissa.


title: Pekka Lyyski

text: Lyyski aloitti IFK Mariehamnin päävalmentajana 2002. Hän nosti joukkueen kahdessa vuodessa Kakkosesta Veikkausliigaan, saavuttaen perättäiset sarjanousut 2003 ja 2004. Hänet valittiin myös Ahvenanmaan vuoden valmentajaksi molempina vuosina. Kaudella 2013 Lyyskistä tuli Euroopan kolmanneksi pisimpään yhtäjaksoisesti samassa joukkueessa toiminut päävalmentaja, kun Thomas Schaaf jätti tehtävänsä Werder Bremenissä.


title: Pekka Lyyski

text: Syyskuussa 2015 Lyyski johdatti IFK Mariehamnin sen seurahistorian ensimmäiseen cup-mestaruuteen, kun joukkue voitti Suomen Cupin loppuottelussa FC Inter Turun 2–1. Lokakuussa 2015 hän ilmoitti lopettavansa valmennusuransa kauden päätteeksi.


title: Kanadan talous

text: Kanada on yksi maailman varakkaimmista valtioista, taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n sekä johtavien teollisuusmaiden ryhmän G8:n jäsen. Kuten myös muiden läntisten teollisuusmaiden, Kanadan taloutta dominoi palvelusektori, joka työllistää noin kolme neljännestä Kanadan asukkaista. Kanada on epätavallinen muiden korkean profiilin valtioiden joukossa, sillä alkutuotanto on tärkeässä osassa sen taloudessa, metsänhakkuun ja öljyteollisuuden ollessa tärkeimpiä sen teollisuudenaloja. Osittain tämän vuoksi Kanada on hyvin riippuvainen kansainvälisestä kaupasta, varsinkin Yhdysvaltain kanssa. Kanadalla on suurehko teollisuussektori, joka on keskittynyt eteläiseen Ontarioon. Erityisesti autoteollisuus on hyvin tärkeätä.


title: Kanadan talous

text: Kanada on vapaiden markkinoiden talous, joskin sen hallitus puuttuu markkinoihin hieman enemmän kuin Yhdysvalloissa, mutta kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin Euroopan valtioissa. Kanadalla on myös perinteisesti ollut matalampi bruttokansantuote per asukas kuin Yhdysvalloilla (jossa varallisuuserot ovat kuitenkin suuremmat), mutta korkeampi kuin läntisen Euroopan talouksilla. Viimeisen vuosikymmenen aikana Kanadan talous on kasvanut vuolaasti työttömyyden vähetessä ja hallituksen budjetin ollessa useasti hyvin ylijäämäinen.


title: Kanadan talous

text: Kanada on yksi maailman tärkeimpiä maataloustuotteiden toimittajia, ja Kanadan preeriat ovat maailman tärkeimpiä vehnän ja muiden viljojen toimittajia. Vain noin kahdeksan prosenttia Kanadan pinta-alasta on viljelykelpoista, ja vain noin kaksi prosenttia työvoimasta työskentelee maataloudessa. Se on silti merkittävä tekijä maan taloudessa, sillä se tuottaa paljon ruokaa sekä kotimaahan että vientiin ja lisäksi raakamateriaalia elintarviketeollisuuteen. Parhaat peltomaat sijaitsevat Suurten järvien ja Saint Lawrence -joen lähistöllä, mutta neljä viidesosa peltomaasta sijaitsee preeriaprovinsseissa.


title: Kanadan talous

text: Kanadan maataloustuotteet vaihtelevat alueittain. Preeria-alueilla kasvatetaan viljaa, erityisesti vehnää, ja öljykasveja, erityisesti rypsiä, ja karjaa. Maan keski- ja itäosissa sen sijaan viljely on monipuolisempaa ja maatilat ovat keskittyneet yleensä johonkin tiettyyn kasviin tai eläimeen. Ontarion lounaisosissa tuotetaan runsaasti maissia, soijapapuja ja tarhapapuja. Ontarion etelä- ja Brittiläisen Kolumbian lounaisosat tuottavat runsaasti kasviksia ja hedelmiä.


title: Kanadan talous

text: Vuonna 2006 maassa oli 229 373 maatilaa, ja niiden keskikoko oli noin 295 hehtaaria. Viljeltyä maa-alaa oli vuonna 2006 noin 676 000 neliökilometriä, Vaikka maatilojen määrä vähenee koko ajan, viljelyala on pysynyt suurin piirtein samana 2000-luvulla.


title: Kanadan talous

text: Kuten muissakin kehittyneissä valtioissa, väkiluvun ja bruttokansantuotteen mittasuhteet johtivat maatalouden romahtamiseen 1900-luvulla. Toisin kuin useiden kehittyneiden maiden maatalousteollisuudet, Kanadan preeriat ovat tarpeeksi hedelmällisiä kilpaillakseen kansainvälisesti ilman tukiaisia. Pienet meijerit ja siipikarjatilat Kanadan keskiosissa eivät ole yhtä tuottavia, ja saavat sen vuoksi valtiolta tukirahoja. Kanada on suuri maataloustuotteiden viejä, varsinkin Yhdysvaltoihin, mutta myös Eurooppaan ja Itä-Aasiaan.


title: Kanadan talous

text: Kanadassa sijaitsee noin kymmenen prosenttia maailman metsistä, yhteensä 417 miljoonaa hehtaaria.


title: Kanadan talous

text: Sekä Kanadan itä- että länsirannikolla on hyvät kalavedet, ja merkittävin kalastusalue on Newfoundlandin matalikko. Kalastus onkin erityisen tärkeä elinkeino Atlantin rannikolla. Kanadan osuus maailman kalansaalista on pieni, mutta sitä riittää hyvin vientiin, sillä Kanadassa syödään melko vähän kalaa henkeä kohden.


title: Kanadan talous

text: Uusiutuvat varat ovat aiheuttaneet päänvaivaa. Vuosikymmenten ryöstöviljelyn jälkeen turskan kalastaminen romahti 1990-luvulla, ja lohiteollisuus myös kärsi suuresti. Ennen niin parjattu metsänhakkuuteollisuus on viime aikoina muuttunut hyväksyttävämpään muotoon.


title: Kanadan talous

text: Kanadan mineraali- ja energiavarat ovat nousseet maan suurimmiksi talouden lähteiksi. Kanadalla onkin massiiviset mineraalivarat, ja maa on maailman suurimpia uraanin, sinkin, nikkelin, potaskan, asbestin, rikin, kadmiumin ja titaanin tuottajia. Muita merkittäviä kaivannaisia ovat rautamalmi, hiili, maaöljy, kulta, kupari, hopea ja lyijy.


title: Kanadan talous

text: Monet, jopa suurin osa, maan pohjoisosan kaupungeista, jossa maatalouden harjoittaminen on vaikeaa ellei mahdotonta ilmaston ja maaperän vuoksi, ovat pystyssä vain läheisen kaivoksen tai sahan vuoksi. Useat Kanadan suurimmista yhtiöistä – kuten esimerkiksi EnCana, Inco ja Barrick Gold – perustavatkin toimintansa luonnonvarateollisuuteen. Suuri osa näistä tuotteista menee vientiin, lähinnä Yhdysvaltoihin. Myös useat sivu- ja palveluelinkeinoa harjoittavat teollisuudenalat ovat suorassa yhteydessä suurimpiin aloihin. Esimerkiksi yksi Kanadan suurimpia teollisuudenaloja on paperiteollisuus, joka on suorassa yhteydessä metsänhakkuuteollisuuteen.


title: Kanadan talous

text: Suhteellisen suurella riippuvaisuudella luonnonvaroista on useita vaikutuksia kanadalaiseen talouteen sekä yhteiskuntaan. Kun tehdas- ja palveluteollisuudet on helppo yhtenäistää, luonnonvarat vaihtelevat suuresti eri alueilla. Tämä takaa sen, että erilaiset taloudelliset rakenteet kehittyvät joka puolella Kanadaa, auttaen maan vahvaa regionalismia. Samaan aikaan pääosa näistä varoista viedään ulkomaille, yhdistäen Kanadan lähelle kansainvälistä taloutta. Joidenkin mielestä sisäinen epävakaisuus kyseisillä teollisuudenaloilla edesauttaa hallituksen väliintuloa talouteen, supistakseen markkinavaihteluiden aiheuttamia yhteiskunnallisia haittavaikutuksia.


title: Kanadan talous

text: Kyseiset teollisuudenalat myös lisäävät painavia ongelmia. Vaikka Kanada on vuosikymmeniä toiminut niiden johtavana tuottajana, on pieni riski, että varat saattavat loppua. (Suuria löytöjä kuitenkin saatetaan vielä löytää, kuten massiivinen nikkelilöytö Voisey's Bayssä.) Lisäksi syrjäinen pohjoisosa junnaa paikallaan ja pysyy kehittymättömänä, kun tuottajat odottelevat korkeampia hintoja tai uutta teknologiaa, kun useat toiminnot ei sillä alueella ole vielä taloudellisesti kannattavaa. Viime vuosikymmenillä kanadalaisista on tullut vähemmän innostuneita hyväksymään luonnonvarojen hyödyntämistä ympäristön turmelemisen kustannuksella. Korkeat palkat ovat myös ehkäisseet tehokkaasti laajentumista. Sen sijaan monet kanadalaiset yhtiöt ovat keskittäneet tutkimuksensa ja laajentumisensa valtamerentakaisille alueille, jossa hinnat ovat alhaisempia ja hallitukset vähemmän tarkkaavaisempia. Kanadalaiset yhtiöt ovat jatkuvasti suurentaneet roolejaan Latinalaisessa Amerikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Afrikassa.


title: Kanadan talous

text: Tuotantoteollisuus muodostaa noin viidesosan Kanadan bruttokansantuotteesta ja työllistää noin seitsemäsosan työvoimasta. Yleinen kehityksen kulku varakkaissa valtioissa oli siirtyminen alkutuotantoon perustuvasta taloudesta tuotantoteollisuuteen perustuvaan, ja siitä palveluihin perustuvaan talouteen. Kanada ei kuitenkaan noudattanut tätä mallia, sillä tehdastuotanto on ollut maassa aina toissijaista, vaikkei merkityksetöntä. Osin tämän takia Kanada ei kärsinyt suurestikaan 1970- ja 1980-lukujen epäteollistumisesta. Jotkut tärkeät teollisuudenalat, kuten tekstiiliteollisuus, kuitenkin suurimmaksi osin katosivat ulkomaille. Kanadan tuotantoteollisuudessakin työpaikat ovat vähentyneet, ja vuodesta 2000 vuoteen 2007 teollisuudesta katosi noin 278000 työpaikkaa. Osuus työvoimasta tippui 16 prosentista 12 prosenttiin ja edelleen 10 prosenttiin vuosien 2008–2009 taantuman aikana. Vuoden 2010 aikana työpaikat vähenivät edelleen, vaikkakin tuotantoteollisuuden myynti kasvoi ensimmäisen kerran sitten vuoden 2006.


title: Kanadan talous

text: Bruttokansantuotteeltaan kuusi suurinta teollisuudenalaa ovat liikennevälineiden valmistus, metallien jalostus ja metallituotteiden valmistus, ruokateollisuus, kemikaaliteollisuus, koneiden valmistus sekä puutavaran ja -tuotteiden valmistus.


title: Kanadan talous

text: Tärkeän Luoteis-Ontarion autoteollisuuden katsotaan usein syntyneen Auto Pactin, Kanadan ja Yhdysvaltain autoteollisuussopimuksen astuttua voimaan 1960-luvulla. Se poisti tullit henkilöautoista, rekoista, linja-autoista, renkaista ja ajoneuvojen osista maiden väliltä. Ontariossa sijaitsee suurimpien yhdysvaltalaisten autovalmistajien haaraosastoja. Ontariossa valmistetaan nykyisin enemmän autoja kuin Yhdysvalloissa sijaitsevassa naapuriosavaltio Michiganissa, joka on Yhdysvaltain tärkein autoteollisuuden keskus. Valmistajat ovat kiinnostuneet Kanadasta sen korkeasti koulutetun työväen ja pienien työvoimakustannusten vuoksi. Kanadan hallituksen ajama terveydenhuoltojärjestelmä on myös kiinnostava tekijä, sillä se vapauttaa yritykset korkeista terveysvakuutusmaksuista, jotka niiden täytyisi maksaa Yhdysvalloissa.


title: Kanadan talous

text: Suurin osa Kanadan tuotantoteollisuudesta koostuu yhdysvaltalaisten yritysten tytärtehtaista, vaikka maassa on myös muutamia paikallisiakin tuotantoteollisuusyrityksiä. Tämä on aiheuttanut päänvaivaa kanadalaisille. Tytärtehtaat tuovat lähinnä tehdastyöläispaikkoja, kun taas tutkimustyö ja johtavat paikat ovat Yhdysvalloissa.


title: Kanadan talous

text: Rakennusteollisuus on merkittävä teollisuudenhaara, ja se työllistää 1,2 miljoonaa ihmistä. Se on kuitenkin ollut myös erittäin herkkä taloudellisille nousu- ja laskukausille. Vuosien 2008–2009 taantuman jälkeen rakentamisen työllisyys parani 4,9 prosenttia, kun keskimääräisesti koko maassa se parani 1,4 prosenttia. Bruttokansantuotteesta rakentaminen muodosti 2010 kuusi prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Kanadan palvelusektori on jättimäinen ja monipuolinen. Se työllistää noin kolme neljäsosaa kanadalaisista ja tuottaa yli kaksi kolmasosaa bruttokansantuotteesta. Palvelualat ovat myös kasvaneet huomattavasti 2000-luvulla. Alan bruttokansantuote kasvoi vuosien 2000–2010 aikana 31,2 prosenttia, ja sen työvoiman määrä kasvoi 2,4 miljoonalla ihmisellä. Erityisen suurta kasvu on ollut Albertan provinssissa, jossa 2000-luvulla palvelujen bruttokansantuote kasvoi 51,2 prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Arvonlisäykseltään suurimmat palvelusektorit olivat 2008 rahoitus, vakuutus-, kiinteistö- ja hallintopalvelut, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, vähittäiskauppa, tukkukauppa ja julkinen hallinto.


title: Kanadan talous

text: Suurin työllistäjä on vähittäiskauppasektori, joka työllistää lähes 12 prosenttia kanadalaisista. Vähittäiskauppateollisuus on pääosin keskittynyt kauppakeskuksissa sijaitseviin ketjuliikkeisiin. Viime vuosina halpakauppaketjujen, kuten yhdysvaltalaisen Wal-Martin ja kanadalaisen Future Shopin, nousu on johtanut työpaikkojen vähenemiseen kyseisellä sektorilla ja siirtymiseen esikaupunkialueille.


title: Kanadan talous

text: Vain hieman pienemmän osuuden väestöstä työllistävät, viime vuosina erittäin nopeasti kasvaneet liiketoimintapalvelut ovat toiseksi suurin osa palvelusektorista. Se sisältää finanssipalvelut, kiinteistötoiminnan ja kommunikaatioteollisuuden. Tämä talouden osa-alue on ollut erittäin nopeasti kasvava viime vuosina. Liiketoimintapalvelut ovat keskittyneet suurimmaksi osaksi suuriin kaupunkikeskuksiin, varsinkin maan suurimpaan kaupunkiin, Torontoon. Royal Bank of Canada, Toronto-Dominion Bank, Scotiabank, Canadian Imperial Bank of Commerce ja Bank of Montreal muodostavat ns. "The Big Five" -ryhmän, jotka ovat keskittyneet Torontoon, ja jotka ovat yksiä Kanadan suurimpia ja tärkeimpiä yrityksiä.


title: Kanadan talous

text: Koulutus- ja terveyssektorit ovat kaksi Kanadan suurinta, mutta molemmat toimivat lähes kokonaan hallituksen valvonnan alaisena. Terveydenhuoltoteollisuus on ollut nopeasti kasvavaa, ja se on Kanadan kolmanneksi suurin sektori. Sen nopea kasvu on tuottanut hallitukselle ongelmia, sillä sen on täytynyt etsiä sille rahoituskeinoja.


title: Kanadan talous

text: Kanadassa on huomattava määrä korkean teknologian teollisuutta, sekä viihdeteollisuutta. Turismin painoarvo on kasvussa. Suurin osa ulkomaisista vierailijoista on yhdysvaltalaisia.


title: Kanadan talous

text: Koska Kanadan kotimaanmarkkinat ovat suhteellisen pienet, ulkomaankaupan osuus taloudesta on korostunut. Vienti muodostaakin yli kolmanneksen bruttokansantuotteesta ja työllistää noin kolmanneksen työvoimasta.


title: Kanadan talous

text: Yhdysvallat on Kanadan selvästi suurin kauppakumppani. Kanadan viennistä 72 prosenttia suuntautuu Yhdysvaltoihin ja tuonnista 61,7 prosenttia tulee Yhdysvalloista. Muita merkittäviä kauppakumppaneita ovat muun muassa Britannia ja Japani. Kiinan rooli on ollut selvässä kasvussa, ja maiden välinen kauppa on triplaantunut 2000-luvun aikana.


title: Kanadan talous

text: Kanadan vienti on monipuolista, eikä se ole keskittynyt yhden tuotteen ympärille. Maa- ja kalataloustuotteiden osuus viennistä on yhdeksän prosenttia, ja siitä vehnän osuus on noin seitsemäsosa. Suurimpia yksittäisiä vientituotteita ovat raakaöljy ja maakaasu (17,8 %), metallit ja metalliseokset (9,7 %), henkilöautot ja niiden korit (8,5 %) ja kemikaalit, muovit ja lannoitteet (7,8 %). Metsätalouden osuus viennistä on 4,9 prosenttia, muiden koneiden 17,6 prosenttia ja muiden kulutushyödykkeiden 3,6 prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Tuonnista maatalous muodostaa 7,2 prosentin osuuden ja raakaöljy 6,1 prosentin osuuden. Suurimpia yksittäisiä tuotteita ovat metallit ja malmi (8,8 %), teollisuus- ja maatalouskoneet (7,8 %), kemikaalit ja muovit (6,9 %) ja moottorit (6,7 %). Autoteollisuuden tuotteet muodostavat kokonaisuudessa 15,6 prosenttia ja muut koneet 27,4 prosenttia tuonnista. Muiden kulutushyödykkeiden osuus on 13,1 prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Kanadan työmarkkinat selvisivät nopeasti vuosien 2008–2009 taantumasta. Tuona aikana työttömyys oli suurimmillaan 8,7 prosenttia, mutta vuoden 2011 alussa se oli 7,8 prosenttia. Vuonna 2008 työvoimasta peräti 76,5 prosenttia työskenteli palvelualoilla. Sektorin suurimmat työnantajat olivat kauppa, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut sekä opetuspalvelut. Valmistusteollisuudessa työskenteli 11,5 prosenttia, rakentamisessa 7,2 prosenttia ja maanviljelyssä 1,9 prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Työelämänsäädöksistä, kuten työkiistojen sovittelusta, työvoiman palkkauksesta ja työturvallisuudesta, on säädetty liittovaltion tasolla Canada Labour Codessa. Sen lisäksi provinsseilla on omia työkiistoja koskevia lainsäädäntöjä. Yhdysvaltoihin verrattuna suurempi osa työvoimasta kuuluu ammattiliittoihin. Canadian Labour Congress on itsenäisten ammattiliittojen kattojärjestö, johon kuuluu peräti kaksi kolmasosaa kaikista ammattiliittoihin kuuluvista työntekijöistä.


title: Kanadan talous

text: Kanada on energian suhteen omavarainen valtio. Maa oli vuonna 2009 maailman kuudenneksi suurin sähköntuottaja, ja sen vuotuinen tuotanto oli 632 miljardia kWh. Sähköä se kulutti samana vuonna 549 miljardia kWh. Suurin osa maan sähköstä tuotetaan vesivoimalla, ja maa onkin Kiinan jälkeen toiseksi suurin vesisähkön tuottaja. Vesivoiman osuus tuotannosta on 63,1 prosenttia. Hiilivoiman osuus oli 17,4 prosenttia ja ydinvoiman 14,8 prosenttia. Öljyn ja maakaasun osuus oli 4,1 prosenttia.


title: Kanadan talous

text: Kanada on yksi harvoista kehittyneistä valtioista, jotka ovat energian nettoviejiä. Kaikista tärkeimmät ovat Albertaan keskittyneet öljy- ja kaasuvarat, mutta nykyään myös sen naapuriprovinssien, Brittiläisen Kolumbian ja Saskatchewanin, varat ovat huomattavia. Valtavat Athabascan öljyhiekan esiintymät takaavat Kanadalle maailman toiseksi suurimmat öljyvarannot. Québecissä ja Brittiläisessä Kolumbiassa, kuten myös Ontariossa ja Manitobassa, vesivoima on halpa ja verrattain luonnonystävällinen energialähde. Osittain tämän vuoksi kanadalaiset ovat myös maailman eniten energiaa käyttäviä ihmisiä. Halpa energia on mahdollistanut useiden tärkeiden elinkeinojen luomisen, kuten suuren alumiiniteollisuuden, joka käyttää Québecin ja Brittiläisen Kolumbian halpaa vesivoimaa hyödykseen.


title: Kanadan talous

text: Historiallisesti tärkeä asia Kanadan politiikassa on, että vaikka läntinen Kanada on yksi maailman suurimpia energian lähteitä, eteläisellä Ontariolla ja Quebecilla on vähemmän luonnonvaroja hyödynnettävänään. Se on kuitenkin halvempaa Albertalle viedä laivayhteyksien kautta öljynsä Yhdysvaltoihin kuin itäisen Kanadan on. Itäinen Kanada täten vie huomattavia summia öljyä merten yli, ja Ontario hyötyy huomattavasti ydinvoimastaan.


title: Kanadan talous

text: Öljyn hintojen ollessa korkeita tämä kuitenkin tarkoittaa, että suurin osa Kanadan asukkaista kärsii sillä aikaa, kun länsi kasvaa erittäin varakkaaksi. Kansallinen energiaohjelma 1980-luvun alussa yritti pakottaa Albertan myymään öljyä alhaisella hinnalla itäiselle Kanadalle. Ohjelma osoittautui erittäin mielipiteitä halkovaksi, ja menetti nopeasti merkityksensä kun öljyn hinnat romahtivat 1980-luvun keskivaiheilla. Yksi ristiriitaisimmista sektioista puolestaan Kanadan ja Yhdysvaltain solmimassa vapaakauppasopimuksessa FTA:ssa vuonna 1988 oli Kanadan lupaus, ettei se koskaan veloita Yhdysvaltoja enempää kuin se veloittaa kanadalaisia.


title: Kanadan talous

text: Kanadalainen talous eroaa huomattavasti eri alueilla. Perinteisesti Ontario on ollut Kanadan talousmoottori, koti kolmannekselle sen väestöstä ja suurimmasta osasta teollisuutta. Viime vuosina lännessä on ollut nopeahkoa kasvua kaupassa Aasian kanssa, josta varsinkin Brittiläinen Kolumbia on hyötynyt rikastumalla, ja myös Albertan ja Saskatchewanin öljyvarannot ovat toimineet kasvun veturina.


title: Kanadan talous

text: Neljä Atlantin valtameren rannikolla sijaitsevat provinssit ovat perinteisesti olleet huomattavasti köyhempiä alueita kuin muu Kanada, varsinkin kalatalouden romahtamisen jälkeen. Viime vuosina on ollut merkkejä monipuolistumisesta, varsinkin kun merellä sijaitsevat öljy- ja kaasuesiintymät ovat alkaneet virrata kohti provinsseja. Quebec on myös perinteisesti ollut köyhempää aluetta kuin keskimäärin muu Kanada, vaikkakaan ei niin suurella erolla kuin Atlantin provinssit.


title: Kanadan talous

text: Merkittävä huolenaihe monelle kanadalaiselle on 2000-luvun ensimmäisinä vuosina ollut Kanadan suhde Yhdysvaltoihin. Vaikka pääomapako on hidastunut USA:n New Yorkin syyskuun 11. päivän terrori-iskujen aiheuttaman pienen ekonomisen laskusuhdanteen vuoksi, Kanadan omat työmarkkinat ovat kärsineet myös. Eripuraisuudet tulleista, monitahoiset sotaväkitoiminnat ja Yhdysvaltain lainsäädännön kanssa ristiriidassa oleva Kanadan lainsäädäntö, kuten saman sukupuolen avioliitot, maahanmuuttolaki ja marijuanan laillinen lääkemyynti, ovat nostattaneet ilmapiirin kireyttä ja viilentäneet suhteita näiden kahden maan välillä. Molemmat maat myös näyttävät ajoittain valuvan hieman eri suuntiin arvoja pohdittaessa, mutta ei kuitenkaan huomattavissa määrin.


title: Kanadan talous

text: Huolimatta maiden eroavaisuuksista, Kanada on ylivoimaisesti suurin Yhdysvaltain kauppakumppani, yli 1,4 miljardin Kanadan dollarin kaupalla päivittäin. Vertauskuvallisesti, vuonna 1999, tämä oli enemmän kuin Yhdysvaltain kauppa kaikkien Latinalaisten Amerikan maiden kanssa yhteensä. Yhdysvaltain tuonnit Kanadaan olivat enemmän kuin tuonti kaikkiin Euroopan unionin maihin yhteensä. Myös Michiganin ja Ontarion välinen kauppa oli enemmän kuin koko Yhdysvaltain vienti Japaniin. Kanadan tärkeys Yhdysvalloille ei ole vain naapurivaltio -ilmiö: Kanada on johtava viejä 35:een Yhdysvaltain 50:stä osavaltiosta, ja Kanadassa on suuri määrä Yhdysvaltain yritysten sivuosastoja.


title: Kanadan talous

text: Kahdenkeskinen kauppa lisääntyi noin 51,78 prosentilla vuosien 1989 (jolloin FTA nousi voimaan) ja 1994 (jolloin NAFTA nousi voimaan) välillä. Kauppa on siitä lähtien noussut 40:llä prosentilla. NAFTA jatkaa FTA:n liikkeitä, vähentämällä kaupan esteitä ja perustamalla sovitut kauppasäännöt. Se myös ratkaisee joitakin pitkään paikallaan seisseitä kahdenkeskisiä ärsytyksiä ja liberalisoi sääntöjä usealla eri alueella, mukaan lukien maataloudessa, palveluissa, energiassa, finanssipalveluissa ja sijoituksissa. NAFTA muodostaa maailman suurimman kauppa-alueen.


title: Kanadan talous

text: Suurin komponentti Yhdysvaltain ja Kanadan välisessä kaupassa on autoteollisuussektori. Vuonna 1965 voimaan tuli maiden välinen autoteollisuussopimus, Auto Pact, joka poisti tullit henkilöautoista, rekoista, linja-autoista, renkaista ja ajoneuvojen osista maiden väliltä. Sen avulla maiden välinen autoteollisuuskauppa nousi vuoden 1964 715 miljoonasta dollarista vuoden 1999 104,1 miljardiin dollariin. Nykyisin Auto Pactin edut on yhdistetty NAFTAan.


title: Kanadan talous

text: 21 miljardin dollarin kaupalla (2000) Yhdysvaltain ja Kanadan välinen energiakauppa on maailman suurin Yhdysvaltain välinen kauppasuhde. Suurimmaksi osaksi tuo energiakauppa koostuu öljystä, maakaasusta ja sähköstä. Kanada on Yhdysvaltain suurin öljyntoimittaja ja viidenneksi suurin energiantuottajamaa koko maailmassa. Kanada toimittaa noin 16 prosenttia Yhdysvaltain öljyn tuonnista ja 14 prosenttia Yhdysvaltain maakaasuun menekistä. Yhdysvaltain ja Kanadan kansalliset sähköverkostot ovat kytketty ja molemmat maat jakavat vesivoimalatuotannon läntisillä rajoillaan.


title: Kanadan talous

text: Kun 95 % Yhdysvaltain ja Kanadan kaupasta liikkuu sulavasti, on maiden välillä kärhämää viiden jäljelle jäävän prosentin kohdalla, varsinkin maataloudessa ja kulttuurisilla aloilla. Yleensä kuitenkin nämä kärhämät ratkaistaan maiden välisillä neuvoa-antavilla foorumeilla tai WTO:n tai NAFTAn ratkaistessa kiistan. Toukokuussa 1999 Yhdysvaltain ja Kanadan hallitukset neuvottelivat sopimuksen aikakausjulkaisuista, joka takaa Yhdysvaltain kustannusteollisuudelle suuremman pääsyn Kanadan markkinoille.


title: Kanadan talous

text: Yhdysvallat ja Kanada ovat myös ratkaisseet useita suurehkoja asioita koskien kalavesiä. Yleisen sopimuksen mukaan molemmat lähettivät Mainen lahden rajakiistan Kansainväliselle tuomioistuimelle vuonna 1981. Molemmat hyväksyivät istuimen päätöksen. Vuonna 1990 maat myös allekirjoittivat kahdenvälisen sopimuksen kalavesiin kohdistettavista toimenpiteistä. Se on toiminut pelotteena laittomalle kalastustoiminnalle.


title: Kanadan talous

text: Yhdysvallat on Kanadan suurin ulkomainen sijoittaja: vuoden 1999 lopulla, Yhdysvaltain suorien sijoitusten arvioitiin olevan 116,7 miljardia dollaria. Yhdysvaltain sijoitukset kohdistuvat pääosin Kanadan kaivos- ja sulatusteollisuuteen, öljyyn, kemikaaleihin, koneteollisuuteen, ajoneuvokalustoon ja finanssialoihin.


title: Kanadan talous

text: Kanada on kolmanneksi suurin ulkomainen investoija Yhdysvalloissa. Vuoden 1999 lopulla Kanadan suorien sijoitusten arvioitiin olevan 90,4 miljardia dollaria. Kanadan sijoitukset kohdistuvat pääosin Yhdysvaltain tehdasteollisuuteen, tukkukauppaan, kiinteistötoimintaan, öljyyn, finanssialoihin, vakuutuksiin ja muihin palveluihin.


title: Liddlen oireyhtymä

text: Liddlen oireyhtymä on harvinainen aineenvaihduntaan vaikuttava perinnöllinen sairaus. Liddle johtuu yhden geenin virheestä ja aiheuttaa jo nuorella iällä vakavia komplikaatioita. Liddle johtuu joko perimästä tai mutaatiosta. Geenivirhe on autosomissa dominantisti periytyvä. Liddlen oireyhtymä siis periytyy 50 % todennäköisyydellä ja sukupuolesta riippumatta. Mutaatio johtaa munuaisten distaalisen kokoojaputken ENaC-kanavien liian voimakkaaseen toimintaan, josta seuraa natriumionien takaisinimeytyminen verenkiertoon. Natriumionien takaisin imeytymisen vastapainoksi tubulukseen erittyy kalium- ja vetyioneja.


title: Liddlen oireyhtymä

text: Helpoimmin havaittavat oireet ovat sekundaarisia: kohonnut verenpaine ja sydänoireet. Verikokeissa Liddle-potilaalla on tyypillisesti havaittavissa huomattava hypokalemia, hypoaldosteronismi ja hyporeninismi. Alhainen kaliumtaso aiheuttaa helposti takykardiaa, joka on pahassa tapauksessa hengenvaarallinen tila. Natriumionien voimakas takaisinimeytyminen ilmenee korkeana verenpaineena. Aldosteronin ja reniinin alentunut määrä on seurausta korkeasta verenpaineesta ja natriumin pitoisuudesta veressä.


title: Liddlen oireyhtymä

text: Suomessa Liddleä hoidetaan amiloridi-lääkityksellä ja lääkehoidon vaste on ollut hyvä. Amiloridi on kaliumia säästävä diureetti, jonka saamiseksi tarvitaan Lääkelaitokselta erityislupa, koska yhdelläkään pelkästään amiloridiin perustuvalla lääkkeellä ei ole tuontilupaa Suomeen. Lääkehoidolla ei kuitenkaan ole kuratiivista vaikutusta, vaan hoito on oireenmukaista.


title: Janne Hyppönen

text: Janne Hyppönen (s. 14. syyskuuta 1970 Vehkalahti) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän on toiminut Suomen korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa FC KooTeePeen ja MyPan valmentajana.


title: Janne Hyppönen

text: Pelaajana Hyppönen pelasi parhaimmillaan Veikkausliigassa Kotkan TP:ssä kausina 1999 ja 2000. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä. Hän teki 2 maalia kaudella 1999.


title: Janne Hyppönen

text: Hyppönen toimi Veikkausliigassa pelanneen FC KooTeePeen päävalmentajana kauden 2003 lopulta kauteen 2006. FC KooTeePee saavutti liigassa hänen valmennuskaudellaan 81 ottelussa 26 voittoa, 19 tasapeliä ja 36 tappiota.


title: Janne Hyppönen

text: Kaudella 2007 Hyppönen toimi Veikkausliigassa MyPan kakkosvalmentajana ja juniorien valmennuspäällikkönä ja siirtyi päävalmentajaksi loppukaudella Ilkka Mäkelän jätettyä tehtävänsä. Hän jatkoi päävalmentajana myös kaudella 2008 tavoitteena mitalikantaan palaaminen, mutta sai potkut tehtävistään 24. syyskuuta 2008. Osasyy oli joukkueen heikko menestys, mutta Hyppösen ja joukkueen johdon välillä oli myös sopimusristiriitoja. Tapausta puitiin helmikuussa 2010 Kymenlaakson käräjäoikeudessa, joka katsoi MyPan päättäneen Hyppösen työsopimuksen perusteettomasti. Seura määrättiin maksamaan Hyppöselle korvauksia ja oikeudenkäyntikuluja yli 50 000 euron edestä. MyPa valitti tuomiosta hovioikeuteen, mutta Kouvolan hovioikeus piti voimassa käräjäoikeuden antaman tuomion.


title: Janne Hyppönen

text: Kaudella 2010 Hyppönen siirtyi takaisin FC KooTeePeen valmentajaksi Ykköseen, jossa hän jatkoi myös kausilla 2011 ja 2012.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Teemu Turunen (s. 19. tammikuuta 1986 Kuopio) on entinen suomalainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Turunen pelasi Veikkausliigassa viisi kautta ja edusti myös Suomen nuorisomaajoukkueita.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Turusen isä Jari Turunen pelasi Mestaruussarjaa Kuopion Palloseurassa ja hänen vuotta nuorempi veljensä Tuomo Turunen on edelleen ammattilaisjalkapalloilija.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Turunen debytoi Veikkausliigassa KooTeePeen edustusmiehistössä kaudella 2004. Ennen siirtymistään KooTeePeehen hän oli pelannut Kotkan Jäntevässä, Haminan Pallo-Kissoissa ja Kotkan Työväen Palloilijoissa.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Turunen kävi useasti testeissä ulkomailla. Hän oli esimerkiksi Norjassa Tromsøssä ja Italiassa Piacenzassa, mutta näistä kumpikaan ei tarjonnut sopimusta. Tromsøn ja Piacenzan lisäksi Turunen kävi harjoittelemassa Udinesen, Rangersin ja Heerenveenin joukkueissa. Udinese olisi tarjonnut sopimustakin, mutta tuolloin Turunen päätti jäädä vielä Suomeen.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Kaudeksi 2007 Turunen siirtyi kahden vuoden sopimuksella Turkuun Interin joukkueeseen. Kaudella 2008 hän jäi kuitenkin suhteellisen vähälle peliajalle ja niinpä hän siirtyi heinäkuussa takaisin KooTeePeehen.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Kaudeksi 2009 Turunen siirtyi norjalaisen Sogndalin joukkueeseen Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Hän jäi Sogndalissakin vähälle peliajalle, joten Turusen sopimus purettiin kesäkuussa. Heinäkuussa hän puolestaan liittyi Ruotsin Superettanin Falkenbergin riveihin Falkenbergissä Turunen kärsi loukkaantumisesta ja hän pelasi vain yhdessä ottelussa.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Loukkaantumisen jälkeen Turunen palasi loppukaudella 2010 Ykkösen FC KooTeePeen joukkueeseen . Seuraavaksi kaudeksi hän puolestaan siirtyi vuoden sopimuksella saman sarjan FC Lahteen, joka nousi kauden päätteeksi Veikkausliigaan. Hän pelasi Lahdessa 19 ottelussa ja teki kuusi maalia.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Turunen joutui lopettamaan pelaajauransa polven rustovamman vuoksi. Tämän jälkeen hän on toiminut pelaaja-agenttina muun muassa veljelleen.


title: Teemu Turunen (jalkapalloilija)

text: Turunen opiskelee oikeustiedettä Helsingin yliopistossa.


title: Metal Machine Music

text: Metal Machine Music on vuonna 1975 julkaistu Lou Reedin albumi. Alun perin sen julkaisi RCA Records kahdella LP-levyllä. Sen on uudelleenjulkaissut yhdellä CD:llä BMG vuonna 1998 ja Buddah Records vuonna 2000.


title: Metal Machine Music

text: "Metal Machine Musicia" on pidetty vaihtoehtoisesti joko vitsinä, pelkästään levytyssopimuksen täyttämiseksi tehtynä roskana tai varhaisena esimerkkinä nykyaikaisesta noise-musiikista. Lou Reedin mukaan albumi käsittää yksinomaan kitaran kiertoääntä toistettuna eri nopeuksilla. Reed nauhoitti teoksen neliraitanauhurilla New Yorkin asunnossaan. Alkuperäisessä julkaisussa jokainen raita käsitti yhden puolen LP-levystä. Raitojen 1–3 kestoksi oli ilmoitettu 16:01 ja neljännen raidan, joka toisti viimeistä uraa loputtomasti "16:01 or ∞".


title: Medo

text: Mohamed Kamara eli Medo (s. 16. marraskuuta 1987 Port Loko, Sierra Leone) on sierraleonelainen jalkapalloilija, jolla on myös Suomen kansalaisuus. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Medo edustaa tällä hetkellä Helsingin Jalkapalloklubia.


title: Medo

text: Kotimaassaan Sierra Leonessa Medon seura oli Kallon. Vuonna 2003 hän osallistui Sierra Leonen juniorimaajoukkueen kanssa Suomessa järjestettyihin alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuihin, jossa hän pelasi kaikki kolme alkulohkon ottelua Espanjaa, Yhdysvaltoja ja Etelä-Koreaa vastaan. Turnauksen jälkeen hän jäi usean joukkuetoverinsa kanssa Suomeen ja anoi turvapaikkaa.


title: Medo

text: Medo sijoitettiin Kontiolahden vastaanottokeskukseen ja jatkoi jalkapalloilua Lehmon Pallossa. Saavutettuaan täysi-ikäisyyden ja saatuaan peliluvan vuoden 2005 lopulla hän teki sopimuksen Veikkausliiga-joukkue Kuopion Palloseuran kanssa. Seuraavana keväänä hän voitti KuPSin kanssa Liigacupin ja debytoi Veikkausliigassa 27. huhtikuuta 2006 ottelussa KooTeePeetä vastaan. Tulokaskaudellaan 2006, joka päättyi KuPSin putoamiseen, hän pelasi 23 liigaottelussa.


title: Medo

text: KuPSin putoamisen jälkeen Medo siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin, jota hän edusti kaudet 2007–2010. HJK:ssa hän voitti Suomen cupin kaudella 2008 ja Suomen-mestaruuden kausilla 2009 ja 2010. Jälkimmäisellä kaudella hänet valittiin Vuoden liigapelaajaksi. Elokuun 2010 lopulla Medo siirtyi serbialaiseen Partizaniin, jonka hän oli kohdannut HJK:n kanssa Mestarien liigan karsinnoissa kuukautta aikaisemmin. Tammikuussa 2013 Medo siirtyi Boltoniin 3,5 vuoden pituisella sopimuksella.


title: Medo

text: Medo sai Suomen kansalaisuuden vuonna 2010. Hän on ilmaissut halunsa pelata Suomen maajoukkueessa, mikä ei kuitenkaan ole automaattisesti mahdollista hänen Sierra Leonen juniorimaajoukkue-edustuksiensa vuoksi. Medo ja Suomen Palloliitto hakivat Kansainväliseltä jalkapalloliitolta poikkeuslupaa, jota FIFA ei kuitenkaan myöntänyt. Maaliskuussa 2011 Medo valittiin Sierra Leonen maajoukkueeseen, jonka aiemmista kutsuista hän oli kieltäynyt.


title: David Fox (multimediatuottaja)

text: David Fox on yhdysvaltalainen multimediatuottaja. Hänen tunnetuin teoksensa lienee seikkailupeli "Zak McKracken and the Alien Mindbenders", jonka hän suunnitteli.


title: David Fox (multimediatuottaja)

text: David Fox työskenteli Lucasfilm Gamesissä sen perustamisesta alkaen. Hän jätti LucasArtsin kymmenen vuotta myöhemmin. Sen jälkeen hän on toiminut konsulttina peli- ja simulaattoriprojekteissa, tuottanut ja johtanut www-sivustoja sekä suunnitellut ja tuottanut opetusohjelmiston.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti, jota on valmisteltu vuodesta 2001 alkaen ja joka on vahvistettu 2005 on Venäjän ilmavoimien komentajan taholta esitetty syyksi mahdollisesti vetäytyä Antonov An-70-hankkeesta.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Koneella on tarkoitus korvata 112 Neuvostoliiton Intialle 1980-luvulla myymää Antonov An-32 -konetta. Venäjälle Iljušin Il-214 korvasi niin ikään vanhentuneita Antonov An-22 -koneita.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Marraskuun 2005 sopimuksen mukaan aluksi Intian tulisi saada 45 konetta ja Venäjän noin 100. Koneen lastitilan pituus on noin 13,5 metriä ja korkeus kolme metriä.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Hanke tunnetaan myös Iljušin Il-214:nä, mihin yhdistyi 2003 Jakovlev Jak-242-hanke. Jakovlev on mukana myös Irkutin yhteistyössä. Matkustajakone- ja kuljetuskonehankkeen nimi Venäjällä on tämän jälkeen MS-21. Kilpailussa oli mukana myös Tupolev Tu-234 eli Tupolev Tu-204-300, mutta se ei menestynyt.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Kesäkuussa 2001 intialainen Hindustan Aeronautics Ltd ja venäläiset Irkut, Rosboronexport ja Iljušin solmivat sopimuksen kaksimoottorisen 18 500 kg kantavan taktisen kuljetuslentokoneen kehittämisestä, valmistuksesta ja myynnistä. Irkutin mukaan myös ukrainalainen lentokonetehdas Jakovlev on liittynyt ohjelmaan.


title: Intian ja Venäjän kuljetuskoneprojekti

text: Intian ja Venäjän valtioiden välillä uskotaan sopimuksen syntyvän lokakuussa 2006, kun Intian pääministeri Manmohan Singhin joulukuussa 2005 tapahtuneen Moskovan vierailun aikana allekirjoitettiin sopimus, mikä poistaa patenttiesteitä aiotulta hankkeelta.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Ravistellun vauvan oireyhtymä tarkoittaa oireita, vammoja ja löydöksiä, joita vauvan voimakas ravistelu (hytkytys) aiheuttaa aivojen, silmien ja mahdollisesti kaularangan alueelle. Oireyhtymän kuvasi ensimmäiseksi 1970-luvulla radiologi, tohtori Caffey. Caffeyn mukaan teoria oli järkevä, mutta ei perustunut tieteelliselle tutkimukselle.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Vauvan ravistelu voi aiheuttaa jopa kuolemaan johtavia hengitysvaikeuksia. Vauvan kanssa leikkiminen tai muu tavallinen puuhailu ei ole vahingollista, mutta melko lievästäkin ravistelusta syntyvä vauvan pään hallitsematon edestakainen liike voi vaurioittaa aivojen ja selkäytimen liitoskohtaa ja pysäyttää hengityksen. Ravistelu voi olla erityisen kohtalokasta 2–3 kuukauden ikäisille vauvoille, koska tässä iässä lapsen niskan lihaksisto on heikko ja pään massa on suuri muuhun vartaloon nähden.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Vauvan ravistelu johtaa usein kuolemaan tai vauvan vaikeaan vammautumiseen. Erään tutkimuksen mukaan joka viides ravisteltu vauva menehtyi. Eloonjääneistä 55 prosenttia sai neurologisen vamman ja 65 prosentilla näköaisti heikkeni. Viidenneksellä henkiin jääneistä ei todettu kotiuttamishetkellä terveydellisiä haittoja.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Ravistellun vauvan oireyhtymäksi kutsuttu vaurio syntyy, kun vauvaa ravistellaan vähintään muutamia kertoja, mutta keskimäärin kymmenen kertaa edestakaisin. Oireyhtymässä tyypillisiä löydöksiä ovat aivokalvon alaiset verenpurkaumat ("subduraalihematoomat") ja verkkokalvovuodot. Todennäköisesti osa tapauksista jää diagnosoimatta. Vammojen aiheuttaminen vaatii aikuisen voimat, eivätkä siis esimerkiksi sisarukset tai vauva itse ole voineet niitä aiheuttaa.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Ravistellun vauvan oireyhtymää pyritään eri maissa, myös Suomessa, torjumaan valistuksella, jonka viesti on, että ravistelu on vaarallista vauvalle. Suomessa on levitetty "Käsiteltävä varoen" -julistetta ja esitettä.


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Pahoinpitelyn olettaminen pelkkien ravistellun vauvan oireyhtymän oireiden perusteella on saanut kritiikkiä tutkijoilta ja juristeilta. Heinäkuussa 2005 vetoomustuomioistuin kumosi Isossa-Britanniassa kolme vauvan ravistelusta annettua tuomiota ja päätti, että tyypilliset oireet eivät ole riittävä näyttö pahoinpitelystä, vaan myös kliininen historia on tärkeä. Arvostetussa British Medical Journalissa maaliskuun 27. päivän numerossa 2004 on kolme artikkelia (tapauskuvaus, pääkirjoitus ja kirje , joissa myös kyseenalaistetaan pelkkien oireiden riittävyys näytöksi ja varoitetaan liian pitkälle menevistä johtopäätöksistä pelkkien oireiden perusteella. Tästä huolimatta esimerkiksi Suomessa on tuomittu vauvan äiti pahoinpitelystä pelkkien oireiden perusteella. (Joensuun käräjäoikeus r04/196, myöhemmin hovioikeudessa jossa tuomio pääosin pysyi, korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa)


title: Ravistellun vauvan oireyhtymä

text: Keripukin (C-vitamiinin puutos) ohella moni lääketieteellinen tila, jopa ennen syntymää esiintyvä, voi muistuttaa ravistellun vauvan oireyhtymää. Lääketieteellisten asiantuntijatodistajien mukaan tapauksia ei ole tutkittu sen selvittämiseksi, mitkä muut tekijät voivat aiheuttaa ravistellun vauvan oireyhtymän piiriin luettuja oireita, ja niin kauan kuin näitä tekijöitä ei ole arvioitu, ei ole asiallista olettaa oireiden syyksi vain yksi mekanismi (ravistelu) ja jättää huomiotta muut mahdolliset aiheuttajat.


title: Irkut (yhtiö)

text: Irkut () on venäläinen lentokoneteollisuuden holdingyhtiö, johon kuuluvat yritykset kattavat monipuolisesti sotilaslentokoneiden koko suunnittelu- ja valmistusprosessin. Sen osayrityksiä ovat Jakovlevin lentokonetehdas, Irkutskin lentokonetehdas, Berijevin lentovenetehdas (TANTK) Taganrogissa, BETA IR, OKB Russkaja Avionika ja noin 20 muuta.


title: Irkut (yhtiö)

text: Yhtiön tärkeimpiä nykytuotteita ovat Suhoi Su-30 hävittäjät, Jak-130 harjoituslentokone ja Be-sarjan amfibiokoneet.


title: Irkut (yhtiö)

text: Eurooppalainen EADS osti 2005 10 % Irkutin osakepääomasta 50 miljoonalla eurolla.


title: Irkut (yhtiö)

text: Vuodesta 2006 Irkut kuuluu osana suurempaan valtiolliseen OAK-ilmailuteollisuuskonserniin, jolla on siitä 81 %:n omistusosuus. Maailmanlaajuisesti Irkut kuuluu sadan suurimman puolustusteollisuusyrityksen joukkoon.


title: CFM International

text: CFM International on yhdysvaltalaisen General Electricin GE Aviationin ja ranskalaisen Snecman yhteisyritys, joka valmistaa CFM56-suihkumoottoreita lentokoneisiin.


title: Turul

text: Turul-lintu on unkarilaisen myytin mukaan madjaarit Pannoniaan johdattanut olento. Se kuvataan usein korppikotkan kaltaiseksi. Nimitys juontunee turkin kielen haukkaa tarkoittavasta sanasta.


title: Leea Klemola

text: Leea Klemola (s. 16. elokuuta 1965 Veteli) on suomalainen näyttelijä, vapaa ohjaaja ja näytelmäkirjailija. Hän opiskeli näyttelijäntyötä Teatterikorkeakoulussa vuosina 1987–1991 ja on myöhemmin myös opettanut näyttelijäntyötä Teatterikorkeakoulussa ja Helsingin taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa. Klemola toimii Aurinkoteatterin taiteellisena johtajana.


title: Leea Klemola

text: Klemola aloitti työnsä teatterinäyttelijänä, mutta hän on näytellyt myös monissa suomalaisissa elokuvissa kuten "Pelon maantiede", "Miehen työ" ja "Kerron sinulle kaiken". Klemola on ohjannut näytelmiä muun muassa Kuopion kaupunginteatteriin ja Tampereen Teatteriin. Hänet on palkittu useilla suomalaisilla teatteri- ja elokuva-alan palkinnoilla sekä Pro Finlandia -mitalilla.


title: Leea Klemola

text: Klemola aloitti 22-vuotiaana näyttelijäopintonsa Teatterikorkeakoulussa. Valmistuttuaan vuonna 1991 hän oli perustajajäsenenä Aurinkoteatterissa. Sen jälkeen Klemola toimi teatterin taiteellisena johtajana lähes kymmenen vuoden ajan, kirjoitti teatterille näytelmiä ja sai toteuttaa taiteellisia näkemyksiään vapaasti. Uran alkuajoista asti Klemolan näytelmät ovat sisältäneet erikoista ja roisia mustaa huumoria, kiroilua, ryyppäämistä ja lavalla ryömimistä. Näytelmissä naiset voivat olla miehiä ja roolihahmojen niminä käytetään usein eläinten tai esineiden nimiä.


title: Leea Klemola

text: Klemola kirjoitti Aurinkoteatterille näytelmiä yhdessä Pentti Halosen kanssa. Heidän kirjoittamansa näytelmät "Kahelianainen" (1995), "Seksuaali" (1998) ja "Anne Krankin päiväkirja" (2001) olivat provosoivia ja korostivat voimakkaasti seksuaalisuutta. Näytelmissä käsiteltiin erilaisia tabuja, muun muassa lähisukulaisten välistä seksuaalista jännitettä ja heidän romanttista rakkauttaan.


title: Leea Klemola

text: "Seksuaalissa" kuvataan Siittään kaupungin nuorison seksuaalista umpisolmua. Näytelmän hahmoista Kati Pöyhtäri (Heli Sutela) ei taivu suhteeseen Wulffin Hellun (Sari Viitasalo) kanssa, koska haluaa veljeään. Nuorison kanssa toimiva kulttuurisihteeri Eerika Haapalainen (Irma Junnilainen) kuvataan lesboseksuaalisesti vapautuneena. Lähes kolmituntiseksi venytetyssä näytelmässä ohjaaja Klemola testasi yleisöään pitkitetyillä, elokuvamaisilla kohtauksia.


title: Leea Klemola

text: Kuopion kaupunginteatterin johtaja Heikki Kujanpää pyysi Klemolan ohjaamaan teatteriin uuden näytelmän. Ehdoiksi Kujanpää asetti ainoastaan sen, että Klemola kirjoittaa ja ohjaa näytelmän itse. Näin kehittyi tragikomedia nimeltä "Jessika – vapaana syntynyt" (2002). Kyseessä on teini-ikäisen ja angstisen Jessikan kasvukertomus.


title: Leea Klemola

text: Näytelmä kuvaa Timmerbackan perhettä kahden viikon ajan. Perheessä eletään myrskyisää aikaa. Äiti, Eija on hermoromahduksen partaalla. Perheen tytär, Jessika yrittää irtaantua nöyryyttävästä suhteesta epävakaaseen poikaystäväänsä. Vaikka näytelmän pääroolissa on teini-ikäinen tyttö, Klemola valitsi roolin esittäjäksi iäkkään naisnäyttelijän (Kuopion kaupunginteatterin kantaesityksessä 62-vuotias Auli Poutiainen).


title: Leea Klemola

text: Näytelmässä käsitellään häpeää ja nöyryytyksen kokemuksia, jotka ovat ulkonaisesti pieniä, mutta nuoren tytön sisällä suuria. Perheen sisäistä dynamiikkaa kuvataan lämpimästi. Elämän pienet tapahtumat saavat absurdeja mittasuhteita. Klemolalle tyypillisesti henkilöt paisuttavat näytelmässä tunteitaan ja kiroilevat jatkuvasti, näin Jessikan äiti: ”Äiti täälä Jessika kulta. Äiti perkele. Äiti äiti. Äiti on joka paikassa. Näin tässä tietysti kävi ku yrittää pysyä poissa tieltä nii tapahtuu tämmöstä jotain aivan hirviää. Ei sun tarvi mulle mitään sanua. Ampua pitäs tämmönen hirviöäiti.”


title: Leea Klemola

text: Näytelmäkirjailijana ja ohjaajana Klemola tuli laajan yleisön tuntemaksi "Kokkola"-näytelmällä, jota luonnehdittiin "arktiseksi tragediaksi". Kriitikot kiittivät näytelmää muun muassa koskettavaksi, rohkeaksi, viisaaksi ja hurjaksi. (kantaesitys 10.12.2004 Tampereen Teatterissa) Klemola palkittiin näytelmän ansiosta Olavi Veistäjä -palkinnolla. Aurinkoteatterin ja Tampereen Teatterin yhteistyönä syntynyt esitys kutsuttiin myös Moskovan New Drama Festivaalille 26. syyskuuta 2005.


title: Leea Klemola

text: Klemola on käyttänyt näytelmissään myös näyttelijöitä, joilla ei ole aikaisemppa kokemusta näyttelijäntyöstä. "Kokkola"-näytelmää tekemään Leea Klemola otti mukaan veljensä Klaus Klemolan ja tämän kaverit Jussi Rantamäen ja Juho Kuosmasen. Miehillä oli myös keskeiset roolit Tampereen Teatterin kantaesityksessä. Näytelmän käsikirjoitusvaiheessa ryhmä kiersi Grönlantia ja pohti yhteisöllisyyttä, miehenä olemista ja väkivaltaa.


title: Leea Klemola

text: "Kokkola"-näytelmässä Klaus Klemolan esittämä Piano Larsson pyörittää henkilöhuolintafirmaa, joka auttaa kaikkia pulaan joutuneita. Larssonin bussin lisäksi keskeinen tapahtumapaikka Zeppelinin perheen baari, jossa emäntänä on pilleristi Maura (Mari Turunen) ja portsarina Marja-Terttu (Heikki Kinnunen). Marja-Terttu rakastaa intohimoisesti kaksoisveljeään Sakua (Raimo Grönberg). Nöyryyttäminen ja nöyryytys on jälleen Klemolan tekstin yhtenä teemana.


title: Leea Klemola

text: Klemola on kirjoittanut näytelmilleen myös jatko-osia. Kokkola sai jatkoa, kun "Kohti kylmempää – Retkikunta jääkauteen" tuli ensi-iltaan 15. helmikuuta 2008 Tampereen Teatterissa. Näytelmässä kuvataan portsarina toimivaa Marja-Terttu Zeppeliniä, joka pyörittää maailman pohjoisinta grilliä. Marja-Terttu haluaa paeta tunteitaan ja seksuaalisuuttaan mahdollisimman kylmään paikkaan. Näin Marja-Tertusta tulee osa suomalais-grönlantilaista retkikuntaa, jonka tavoiteena on pelastaa maailma ilmastotuholta ja perustaa uusi yhteiskunta. Matkan aikana erikoislaatuisen retkikunnan mukaan siunaantuu milloin minkäkinlaista porukkaa.


title: Leea Klemola

text: "New Karleby" -näytelmä on arktisen trilogian kolmas ja viimeinen osa. Näytelmä kuvaa Piano Larssonin paluuta kotiinsa sen jälkeen, kun uuden yhteiskunnan rakentaminen on epäonnistunut ja miehen avioliitto on tuhoutunut. Edellisisistä näytelmistä tuttujen kummajaishahmojen galleriaa täydentävät mm. Afrikasta siirtotyöläisiksi saapuneet täplähyeenat. Näytelmässä yritetään ymmärtää erilaisia tapoja, joiden avulla ihmiset yrittävät kestää elämäänsä.


title: Leea Klemola

text: Klemola kirjoitti myös "Jessika – Vapaa syntynyt" -näytelmälle jatko-osan nimeltä "Jessikan pentu", joka esitettiin Kuopion kaupunginteatterissa vuonna 2012. Näytelmä kääntää tavalliset asetelmat päälaelleen. Näytelmän keskiössä on jälleen Timmerbackan perhe. Nyt Jessikasta on kasvanut äiti, joka kärsii "vanhemmuuden traumoista". Jessika ymmärtää menettäneensä yhteyden mieheensä ja lapsiinsa. Pelastaakseen tilanteensa hän päättää järjestää koulutusleirin, joka palauttaisi perheen takaisin luontoon, menneisyyteen, jolloin ihmiset vielä välittivät toisistaan.


title: Leea Klemola

text: Klemola on hakenut näytelmäteksteihinsä innostusta matkustelemalla eri puolilla maailmaa. Vuoden 2013 alkupuolella Klemola matkusti Mongoliaan hakemaan inspiraatiota Suomen viimeistä maatilaa käsittelevään näytelmäänsä. Klemolan ohjaama ja yhdessä Klaus Klemolan kanssa käsikirjoittama Maaseudun tulevaisuus -näytelmä kantaesitettiin Kansallisteatterissa marraskuussa 2014. Se esitettin joulukuussa myös Yle Teemalla yhdessä näytelmän syntyvaiheita ja Mongolian-matkaa kuvaavan dokumentin kanssa.


title: Leea Klemola

text: Teatterityön lisäksi Klemola on herättänyt huomiota kirjoittamillaan kolumneilla. Klemola aiheutti kohun vuonna 2001 kirjoitettuaan Talouselämä-lehteen kolumnin, jossa luonnehti Miss Suomen Heidi Willmanin ja tämän isän perhe-elämää insestiseksi.


title: Iljušin Il-214

text: Iljušin Il-214 on ollut Venäjälle Antonov An-22-kuljetuslentokoneita korvaavan ja Intialle Antonov An-32-koneita korvaavan Intian kanssa yhteistyössä toimeenpantava lentokoneprojektin venäläinen työnimi.


title: Iljušin Il-214

text: Intian ja Venäjän sopimuksissa lentokoneen projektinimenä on sen tyyppimääritelmä, monikäyttöinen kuljetuskone, multi-role transport aircraft (MTA).


title: Iljušin Il-214

text: Merkittävin ero Iljušin Il-214:n ja MTA:n välillä suunnitteluvaiheessa on ollut se, että Intia on hankkimassa koneisiinsa länsimaiset suihkuturbiinit ja Venäjä venäläiset.


title: Iljušin Il-214

text: Iljušin Il-214/MTA -lentkokoneen valmistus on tarkoitus aloittaa 2008 ja sen pohjalta suunnitellaan valmistettavaksi useita versioita.


title: Iljušin Il-214

text: Keskipitkän matkan kuljetusversiota on kutsuttu työnimellä Il-214T ja sadan matkustajan matkustajakoneversiota työnimellä Il-214-100.


title: Iljušin Il-214

text: Intia pyrkii korvaamaan MTA:lla 112:a Neuvostoliitosta 1980-luvulla ostamaansa Antonov An-32:a. Aluksi Intia sitoutuu hankkimaan kuitenkin vain 45 MTA:a.


title: Iljušin Il-214

text: 11. maaliskuuta 2003 ilmoitti Jakovlev, että sen Jakovlev Jak-242 ja Iljušin Il-214 -projektit yhdistetään projektiksi MS-21 (Ближне-средний магистральный самолет МС-21). Iljušin ryhtyi yhteistyöhön Jakovlevin kanssa, kun Jakovlev Jak-242 oli osoittautumassa Iljušin Il-214:ää paremmaksi projektiksi venäläisessä tarjouskilpailussa.


title: Aviadvigatel

text: Aviadvigatel on venäläinen lentokonemoottorivalmistaja, joka käyttää vientimarkkinoinnissa toiminimeä Perm Motors.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2005–2006

text: Kausi 2005–2006 oli jääkiekon SM-liigan 31. kausi. Runkosarja alkoi 15. syyskuuta 2005 ja päättyi 15. maaliskuuta 2006. Mestaruuden voitti HPK. Mestaruus oli HPK:n ensimmäinen. Runkosarjan pistepörssin voitti Tony Salmelainen ja pudotuspelien pistepörssin voitti Marko Kivenmäki.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2005–2006

text: Kaudella 2005-06 oli ensimmäistä kertaa tv-esitysoikeudet puhtaasti maksullisilla kanavilla. Canal+ televisio ottelut kevääseen 2009 asti. Ilmaiskanavilla oli nähtävissä "kuukauden peli" ja puolet välieristä sekä finaalit, jotka televisioi Nelonen kevääseen 2010 asti, kunnes sekin siirsi ottelut omille maksukanavilleen.


title: Irkut MS-21

text: MS-21 (Ближне-средний магистральный самолёт МС-21) on Irkut-yhtiön hanke lyhyen ja keskipitkän matkan matkustajakoneeksi sekä keskipitkän matkan sotilaskuljetuskoneeksi. Jakovlev Jak-242:n ja Iljušin Il-214:n hankkeiden sekä venäläis-intialaisen sotilaskuljetuskonehankkeen pohjalta pyritään luomaan lentokoneperhe, mikä 132-, 156- ja 174-matkustajapaikkaisissa matkustajakoneversioissaan korvaa lähinnä Tupolev Tu-154:ia, Tupolev Tu-234 sekä (sotilas)kuljetuskoneversiossaan Intian 1980-luvulla Neuvostoliitosta ostamia 112:a Antonov An-32-kuljetuskoneita sekä Venäjän Antonov An-22:ia.


title: Irkut MS-21

text: Venäjän ilmavoimien komentaja on myös maininnut, että kuljetuskonehankkeen vuoksi Venäjä ilmoittaa lähiaikoina luopuvansa Ukrainan kanssa sovitusta Antonov An-70-hankkeesta. Hänen mukaansa kuljetuskoneena voidaan käyttää myös Iljušin Il-76MF:ää.


title: Wired

text: Wired on yhdysvaltalainen tietokonekulttuuria käsittelevä aikakauslehti, joka perustettiin vuonna 1993. Sen kultakausi koitti yhtä aikaa 1990-luvun pörssihuuman kanssa, ja se oli aikakautensa keskeisiä julkaisuja. Perustajansa Louis Rossetton mukaan "Wiredin" oli määrä olla 1990-luvun "Rolling Stone", ja joissakin suhteissa kuvaus pätee. Lehti oli osaltaan nostamassa internetiä yleiseen tietoisuuteen ja oli mukana luomassa nettikuplaa.


title: Wired

text: "Wired" keskittyi poikkeuksellisesti teknologian sijaan kulttuuriin, joka muuttui ja kehittyi tietotekniikan vaikutuksesta tai sen yhteydessä. Mukana olivat vahvasti myös liike-elämän ilmiöt sekä poliittiset näkemykset. Lehden toimittajakunta edusti erään tyyppistä liberalismia, kalifornialaista filosofiaa ja utopistista teknologiaoptimismia. Lehden suojelijaksi nimettiin mediateoreetikko Marshall McLuhan.


title: Wired

text: "Wired" herätti huomiota vallankumouksista pauhaavalla hypellään, silmiinpistävällä grafiikallaan ja harvinaisilla painoteknisillä ratkaisuillaan (kuten lämpöön reagoiva, pimeässä loistava tai metallinhohtoinen muste). Alkuvuosinaan lehti sai useita alan palkintoja.


title: Wired

text: Lehden artikkelit julkaistiin kokonaan myös verkossa. Lisäksi lehdestä tehtiin japanilainen ja brittiläinen painos. Lehden lisäksi julkaistiin kirjoja, oma osakeindeksi "Wired 40" sekä HotWired-verkkosivusto, josta sikisivät www-sivuntekijöiden opas Webmonkey, hakukone Hotbot sekä varhainen blogi Suck.com.


title: Wired

text: Vuosien saatossa lehteen ovat kirjoittaneet muun muassa Stewart Brand, Douglas Coupland, Joshua Davis, J. Bradford DeLong, Cory Doctorow, Esther Dyson, Mark Frauenfelder, William Gibson, George Gilder, Steven Johnson, Bill Joy, Mitch Kapor, Jon Katz, Kevin Kelly, Lawrence Lessig, Jaron Lanier, Steven Levy, Nicholas Negroponte, Rudy Rucker, Peter Schwartz, Bruce Sterling, R. U. Sirius ja Neal Stephenson.


title: Wired

text: "Wiredissä" on julkaistu muun muassa Bill Joyn merkittävä artikkeli "Why the Future Doesn’t Need Us". Lehden kuuluisimmat artikkelit ovat käsitelleet esimerkiksi vetytaloutta, avoimuutta muun muassa lähdekoodissa (kannessa Linus Torvalds), tekijänoikeusasioita (mukana Creative Commons -lisensoitu CD-levy), ulkoistamista sekä top ten -listojen vastaparia, erikoisuuksien markkinoita (ns. long tail).


title: Wired

text: "Wiredin" historia kulkee yhdensuuntaisesti erään alakulttuurin mukauttamisen kanssa: alkujaan muun muassa "Mondo 2000" -lehdessä kehittynyt cyberkulttuuri tuli tunnetuksi Wiredissä, joka yhdisti siihen koreampaa pintaa ja rahan tuoksua. Pörssihuuman haihduttua "Wiredistä" tuli varovaisempi. Lähestyessään valtavirtaa Wired muuttui ulkoasultaan vähemmän haastavaksi.


title: Wired

text: Wired ilmestyy edelleen kuukausittain. Sitä julkaisee kiiltokantisista lehdistään tunnettu Condé Nast. Wired News -verkkosivu ja "Wired"-lehti eivät enää liity toisiinsa. Lehden nykyisen päätoimittajan Chris Andersonin aikana lehti on saanut useita palkintoja. Viime aikoina se on nostanut profiiliaan NextFest-festivaaleilla ja omaa nimeään kantavalla myymälällä.


title: Wired

text: Wired Science on Wired-lehden ja PBS-televisiokanavan yhteinen tiedetelevisio-ohjelma, jota PBS lähettää. Ohjelma on nähtävissä myös ohjelman kotivivuilla.


title: Wired

text: "Wiredin" perimmäinen sanoma David Bennahumin mukaan:


title: Sadetakki

text: Sadetakki eli sadeasu on takki, jota käytetään sateella takkina vedeneristävyyden vuoksi. Sadetakissa voi olla huppu, joka suojaa päätä sateelta. Huppua käytettäessä sateella ei tarvita erillistä sateenvarjoa. Muuten sadetakki on tavallisen takin kaltainen. Sadetakin helmat ovat pitkät, jotta ne suojaisivat mahdollisimman hyvin housuja kastumasta.


title: Sadetakki

text: "Kertakäyttöinen sadetakki" on tehty muovista ja se on halpa. Sitä voi käyttää yleensä vain kerran, sillä se rikkoutuu ohutrakenteisena riisuttaessa helposti. Kertakäyttöinen sadetakki on pakattu pieneen pakettiin ja kulkee helposti mukana taskussa.


title: Sadetakki

text: Suomessa sadetakkeja valmistavat muun muassa Rukka ja April Rain.


title: Sadetakki

text: Sadetakkeja on osattu valmistaa jo tuhansia vuosia. Sadetakit olivat erityisesti kalastajien vaatteita, ja niitä tehtiin eläinten (esimerkiksi hylkeen) suolista. Ensimmäiset modernit sadetakit kehitteli Charles Macintosh 1800-luvun alussa. Macintosh kehitteli kumipäällysteisen kankaan, jota alettiin käyttää sadetakeissa.


title: Sadetakki

text: Sotien jälkeen taipuisa PVC-kalvo teki mahdolliseksi sadeasujen tekemisen muovista. Suomessa muovisia sadetakkeja alkoi ensimmäisenä valmistaa seinäjokinen Arvo Luhtala. Materiaaliksi tuli pian myös muovitettu kernikangas.


title: Lou Reed (albumi)

text: Lou Reed on vuonna 1972 julkaistu Lou Reedin ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin kaksi vuotta sen jälkeen, kun Reed jätti The Velvet Undergroundin. Albumi koostuu suurimmaksi osaksi uudelleennauhoitetuista The Velvet Undergroundin ylijäämämateriaalista, lukuun ottamatta kappaleita "Going Down" ja "Berlin".


title: Lou Reed (albumi)

text: Kaikki kappaleet Lou Reedin, lukuun ottamatta "Ride into the Sun" (Lou Reed, John Cale, Sterling Morrison ja Maureen Tucker). Pienellä tekstillä on ilmoitettu The Velvet Undergroundin albumit, joilla on julkaistu kappaleen edellisiä V. U. versioita.


title: Takki

text: Takki on yläruumista suojaava vaatekappale. Takissa on "kaulus" ja se on yleensä edestä avonainen. Takissa on myös hihat, jotka suojaavat käsivarsia. Takki saadaan kiinni esimerkiksi napeilla, vetoketjulla, tarrakiinnityksellä, hakasilla tai vyöllä, tai näiden yhdistelmällä. Takin vyö voi olla myös koriste. Takin alalaitaa kutsutaan (takin) helmaksi.


title: Takki

text: Takki tunnettiin jo keskiajalla.


title: Vyö

text: Vyö on vyötärön ympäri kiedottava, tyypillisimmin nahasta valmistettu hihna. Vyö kiinnitetään joko solmien tai kiinnittimellä. Kiinnitin voi olla esimerkiksi solki, johon vyön toinen pää kiinnitetään lukituksella. Vyötä käytetään pitämässä housuja ylhäällä tai esim. takkia paikallaan. Vyötä voi pitää koristeena esimerkiksi hameiden ja mekkojen päällä lantiolla tai vyötäröllä. Vyölle voi myös ripustaa tavaroita (esimerkiksi avaimet, puukko tai kännykkäkotelo).


title: Vyö

text: Vyö voi olla muun muassa nahkaa, kangasta tai metalliketju. Vyön pituus määräytyy vyötärön mukaan. Usein vaateliikkeessä vyö katkaistaan halutun mittaiseksi. Vyö on syrjäyttänyt olkaimet housujen pitimenä etenkin nuorison keskuudessa, vaikka olkaimet ovatkin jälleen 2000-luvulla nostanut mainettaan muotiasusteena.


title: Vyö

text: Useimmissa kamppailulajeissa vyön väri ilmaisee henkilön taitotason. Yleisimmin valkoinen vyö ilmaisee aloittelevaa ja musta vyö kokenutta harrastajaa. Japanilaisen kimonon vyötä kutsutaan nimellä obi. Obin on tarkoitus myös olla esteettisesti miellyttävä erityisesti naisilla.


title: Vyö

text: Sanalle ”vyö” on kehittynyt myös kuvaannollinen merkitys ilmaisussa ”kiristää vyötä” (tai nälkävyötä/suolivyötä). Ilmaisulla tarkoitetaan voimavarojen, esimerkiksi ruoan tai rahan säästämistä usein pakottavista syistä. Ilmaisu viittaa konkreettisen tapahtumaan, jossa kiristetään asuun kuuluvaa, lantion ympärille kiedottua vyötä joko siksi, että nälän takia on laihduttu tai siksi, että sillä halutaan lieventää nälän tunnetta ts. painaa suolia sisäänpäin. Nykyisin sitä käytetään useimmiten kuvaannollisessa merkityksessä.


title: Vyö

text: Vyön käytöstä on todisteita pronssikaudelta asti. Tosin arkeologisissa aineistoissa ei ole itse vöitä, koska ne ovat maatuneet, mutta solkia ja metallivöitä on säilynyt. Alkuaan vyötä ei tarvittu housujen kannatteluun vaan työkalujen kuljettamiseen ja koristautumiseen. Vyö sai laajenevaa suosiota ensimmäisessä maailmansodassa, kun khakiunivormuun kuului vyö. Huomattiin, että sotilaskäytössä vyö oli kätevämpi ja nopeampi kuin olkaimet.


title: Mikko Karppi

text: Mikko Jaakko Antero Karppi (s. 2. marraskuuta 1978 Vähäkyrö) on suomalainen kirjailija, kolumnisti, yrittäjä ja entinen maajoukkuetason pikajuoksija. Päivätyössä hän on Pohjanmaan poliisin rikostorjuntasektorilla. Hän on myös viiden lapsen isä ja tuotantoyhtiö Mölömä & Mettäpöyröö Oy:n toimitusjohtaja sekä elämysyhtiö Pimeä Productions Oy Ab:n perustajajäsen.


title: Mikko Karppi

text: Karppi voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Turun Kalevan Kisoissa vuonna 2001 ajalla 47,53 . Seuratasolla hän on edustanut Vähänkyrön Viestiä (–1997) ja Porin Tarmoa (1997–2003).


title: Mikko Karppi

text: Karppi oli Suomessa voittamaton päämatkallaan 400 metrillä lähes kahden vuoden ajan (2000–2002). Hän edusti Suomea Euroopan cupissa kahdesti ja voitti poliisien EM-kisoissa pronssia 2002. Hän lopetti urheilu-uransa kauden 2003 jälkeen.Karpin esikoisteos "Väinämöisen vyö" ilmestyi 2007. Itsenäinen jatko-osa "Unkarilainen taulu" ilmestyi seuraavana vuonna, ja kauhuromaani "Sateen varjo" syksyllä 2009.


title: Mikko Karppi

text: Karppi toimi vuodesta 2010 vuoteen 2012 taiteellisena johtajana Roisto Oy:ssä, jonka hankkeena oli maailman ensimmäisen Twitterin kautta kirjoitetun yhteisöllisen romaanin "Todellisuudesta toiseen" luominen. Kirja on käännetty viidelle kielelle. Toinen Roisto-hankkeen julkaisu on "Pirunmeri", jonka kirjoitustyö päättyi marraskuussa 2011.


title: Mikko Karppi

text: Keväällä 2012 Roisto kokosi kansalaisten festivaalimuistoista teoksen nimeltä Festarikalevala.


title: Abdelghani Nouidra

text: Abdelghani Nouidra (s. 27. toukokuuta 1979 Marrakech) on marokkolainen Suomessa asuva pikajuoksija. Hän on edustanut Suomea muun muassa Ruotsi-maaottelussa.


title: Abdelghani Nouidra

text: Nouidra voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Helsingissä 2003 (aika 47,39). Vuonna 2005 hän oli hopealla ja 2004 pronssilla. 200 metrillä hän oli kolmas vuonna 2003.


title: Abdelghani Nouidra

text: Nouidran ennätys 200 metrillä on 21,47 (2003) ja 400 metrillä 46,81 (2002, Nouidran mukaan hän on juossut Marokossa 46,30 ). Seuratasolla hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä.


title: Toinen pääsiäispäivä

text: Toinen pääsiäispäivä on pääsiäispäivää seuraava maanantai. Päivänä muistetaan sitä, että Raamatun mukaan ylösnoussut Jeesus ilmestyi opetuslapsille ja joillekin naisille. Suomessa toinen pääsiäispäivä on laissa säädetty vapaapäivä.


title: Toinen pääsiäispäivä

text: Näin toinen pääsiäispäivä sijoittuu kalenterissa 2010-luvulla:


title: Tulilintu (mytologia)

text: Tulilintu () on venäläisen kansanperinteen taianomainen lintu. Se kuvataan poikkeuksetta suureksi linnuksi, jonka höyhenpuku loistaa punaisena, oranssina ja keltaisena nuotion tavoin. Yksi sulka voi valaista koko huoneen. Myöhemmässä ikonografiassa Tulilintu on tulenvärisen riikinkukon kaltainen töyhtöineen ja silmiä muistuttavine höyhenkuvioineen.


title: Tulilintu (mytologia)

text: Tulilinnulla on keskeinen osa sadussa "Ivan tsaarinpoika, Tulilintu ja harmaa susi". Tsaari lupasi valtakuntansa sille prinssille, joka onnistuisi pyydystämään Tulilinnun, jonka nähtiin poimivan joka yö tsaarin puutarhasta sinne kasvaneet kultaomenat. Prinssit eivät saaneet lintua kiinni, mutta yksi heistä sai siltä pyrstösulan. Lintu ei enää tullut puutarhaan. Prinssit lähtivät etsimään sitä. Nuorin prinssi kohtasi matkallaan harmaan suden, jonka taikakeinojen avulla Tulilintu saatiin kukistetuksi. Muut prinssit surmasivat tehtävässä onnistuneen veljensä, mutta susi palautti hänet henkiin.


title: Tulilintu (mytologia)

text: Muissakin kansansaduissa Tulilinnun rooli on usein olla sankarin etsinnän kohde. Yleensä etsitään vain yhtä pyrstösulkaa. Igor Stravinski on luonut Tulilinnun legendan pohjalta baletin "Tulilintu".


title: Rising

text: Rising (tunnettu myös nimellä Rainbow Rising) on heavy metal/hard rock -yhtye Rainbow'n toukokuussa 1976 julkaistu toinen albumi. Se on musiikillisesti huomattavan progressiivinen.


title: Rising

text: Yhtyeen johtohahmoa Ritchie Blackmorea ja laulaja Ronnie James Dioa lukuun ottamatta kokoonpano oli muuttunut kokonaan edellisen albumin jälkeen, koska Blackmore halusi kokoonpanoon musiikillisesti lahjakkaampia muusikoita. Rumpaliksi oli liittynyt Jeff Beckin yhtyeessä soittanut Cozy Powell, uusi basisti oli skotlantilainen Jimmy Bain ja kosketinsoittimien taakse asettui amerikkalaismuusikko Tony Carey.


title: Rising

text: Osaa albumin kappaleista oli soitettu ja hiottu vuoden 1975 kiertueilla ja albumi nauhoitettiin vuoden 1976 helmikuussa Münchenissä Musicland-studioilla noin kymmenen päivän aikana Martin Birchin toimiessa tuottajana. Albumin avaavassa ”Tarot Woman” -kappaleessa Tony Careyn soittama syntetisaattori on vahvasti esillä Blackmoren suoraviivaisen riffin päällä. Seuraavat kolme kappaletta ”Run with the Wolf”, ”Starstruck” ja ”Do You Close Your Eyes” edustavat perinteikkäämpää hard rock -suuntausta ja viimeksi mainitusta kappaleesta tuli vakionumero Dion aikaisen kokoonpanon konserteissa.


title: Rising

text: Kakkospuolen avaa albumin ja yhtyeen suurimpiin klassikoihin kuuluva, eeppinen ”Stargazer”, jossa yhtyettä säestää Münchenin filharmoninen orkesteri. Blackmore on kertonut säveltäneensä kappaleen sellolla. Albumin päättää nopeatempoinen ”A Light in the Black”, jonka tuplabasarikomppi sekä kosketin- ja kitarasoolot enteilivät voimakkaasti power metal -tyylilajin syntyä. Albumilla Ronnie James Dion kirjoittamat sanoitukset käsittelevät pääasiassa fantasia- ja mytologia-aiheita. Kokonaiseksi albumiksi "Rising" on yllättävän lyhyt kestäen vain hieman yli puoli tuntia kun normaali albumimitta tuohon aikaan oli n. 40–45 minuuttia.


title: Rising

text: "Rising" julkaistiin toukokuussa 1976 ja se nousi Britannian albumilistalla sijalle 11 ja Yhdysvalloissa Billboardin listalla sijalle 48. Julkaisun aikaan amerikkalaisen Rolling Stone -lehden arvostelija Robert Duncan piti Blackmoren kitaratyöskentelyä kohtuullisen hyvänä, mutta kritisoi Dion sanoituksia joko ”epäselvinä” tai ”liian itsestäänselvinä”. Albumin amerikkalaisessa painoksessa yhtyeen nimi oli muodossa Blackmore’s Rainbow. Britanniassa vuonna 1981 Kerrang!-lehti valitsi albumin kaikkien aikojen parhaaksi levyksi. Saman lehden vuonna 2005 tekemällä listalla albumi pääsi sijalle 74. Allmusic-sivuston arvostelija kehuu albumin soitantaa ”tiukaksi ja värikkääksi”.


title: Rising

text: Nykyään niin monet kriitikot kuin fanitkin pitävät albumia parhaimpana yhtyeen tuotannosta. ja albumin arvioidaan vaikuttaneen runsaasti myöhemmin 1990-luvulla suosioon nousseeseen power metal -genreen. Tästä hyvänä esimerkkinä albumilla ovat Blackmoren neoklassisvaikutteinen kitaratyyli, Dion fantasia-aiheiset sanoitukset sekä Cozy Powellin voimakas rumpujen soitto ja tuplabassorumpujen käyttö kappaleessa ”A Light in the Black”. Ronnie James Dio on myöhemmin todennut "Rising"-kokoonpanon olleen musiikillisesti paras yhdistelmä jossa hän on ollut mukana. ja myös Ritchie Blackmore on kertonut pitävänsä albumista.


title: Rising

text: Vuonna 1976 yhtye teki laajan maailmankiertueen aina Kaukoitää myöten. "Rising"-albumilta keikkasettiin nousivat ”Stargazer”, ”Do You Close Your Eyes”, osana medleyta soitettu ”Starstruck” sekä joksikin aikaa ”A Light in the Black”. Konserttinauhoituksista julkaistiin seuraavana vuonna "On Stage" -niminen livealbumi, jolla tosin on tältä albumilta mukana vain osa kappaletta ”Starstruck”. Liveversiot ”Stargazer”- ja ”Do You Close Your Eyes” -kappaleista löytyvät 1990- ja 2000-luvuilla julkaistuilta arkistolivealbumeilta ("Live in Germany 1976" ja kuuden CD:n "Deutschland Tournee 1976"). Kiertueen jälkeen Blackmore alkoi järjestellä kokoonpanoa uudelleen ja pian Jimmy Bain ja Tony Carey saivat lähteä yhtyeestä.


title: Rising

text:
Ensimmäisessä CD-painoksessa oli alkuperäiseen vinyyliversioon verrattuna hieman erilainen miksaus. Kyseessä oli New Yorkissa tehty miksaus, jonka Blackmore hylkäsi.
Alkuperäisen albumin varsinainen miksaus tehtiin Los Angelesissa ja vuoden 1999 remasteroitu versio sisältää tämän miksauksen. Vuonna 2011 julkaistiin albumista ”Deluxe Edition”, joka sisältää molemmat edellä mainitut miksaukset sekä albumin raakamiksauksen ja ”Stargazer”-kappaleen liveharjoituksen.


title: Rising

text:
A-puoli
B-puoli


title: Rising

text: CD 1


title: Rising

text: CD 2


title: Tulilintu

text: Tulilintu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Euroopan esihistoria

text: Euroopan eshistoria alkaa nykyihmistä edeltävistä ihmislajeista, ja päättyy kirjoitustaidon levittäytymiseen. Noin 48000, viimeistään 36000 vuotta sitten ensimmäinen nykyihminen levitti Eurooppaan kivikautisen metsästäjä-keräilijöiden kulttuurin. Mahdollisesti varhaiskivikautisia muuttoaaltoja oli monia. Jääkauden aikana eurooppalaiset pakenivat refugeihin jäätikön reunoille joista ihmiset jälleen levittäytyivät jäätikön peittämille alueille sen sulettua. Noin 7000-5000 eaa Lähi-idästä maanviljely levisi Euroopassa laajalle, ja tällöin Lähi-idästä tuli uutta väestöä edellisen rinnalle. Noin 4000-2000 eaa Keski-Aasian arojen indoeurooppalaiset levittäytyivät sotaisasti laajalle alueelle Euroopasta.


title: Euroopan esihistoria

text: Nykyihmistä, "Homo sapiensia", aiemmin eläneet varhaispaleoliittiset homo erectus ja Heidelbergin ihminen levittäytyivät Eurooppaan satoja tuhansia vuosia sitten. Eurooppaan tuli myös Neandertalin ihminen, joka oli nykyihmisen rinnakkaislaji ja eli Euroopassa noin 135 000 eaa. – 28 000 eaa. ja joka loi Moustierin kulttuurin.


title: Euroopan esihistoria

text: Euroopan vanhimmat nykyihmiseen ("Homo sapiens sapiens") liittyvät löydöt ovat noin vuodelta 35 000 eaa. Varhaisinta Euroopan nykyihmistä kutsutaan Cro-Magnonin ihmiseksi. Se lienee saapunut Eurooppaan kaakosta tai idästä. Euroopan ensimmäisiin kulttuureihin kuulunut Aurignacin kulttuuri liittyy Euroopassa laajalti noin vuosina 36 000 eaa. - 30 000 eaa liikkuneisiin metsästäjäyhteisöihin.


title: Euroopan esihistoria

text: Neandertalinihminen ja Cro-Magnonin ihminen asuivat Euroopassa yhtäaikaisesti 6 000 - 7 000 vuoden ajan. Tuolloin Euroopassa oli Veiksel-jääkauden lämmin välivaihe Hengelo-interstadiaali, jolloin Suomenkin alueella eli mammutteja fossiililöydöistä päätellen .


title: Euroopan esihistoria

text: Neandertalinihminen kuoli sukupuuttoon jääkauden maksimin alettua. Syytä ei tiedetä. Ehkä nykyihminen vei siltä parhaat riistamaat, tai laji ei kyennyt sopeutumaan ympäristönmuutokseen yhtä joustavasti kuin nykyihminen, ja/tai nykyihminen suoranaisesti hävitti sen sukupuuttoon.


title: Euroopan esihistoria

text: Cro-Magnonin ihmisen migraatio eli muutto Eurooppaan tapahtui kahdessa vaiheessa. Aluksi kehittyi Aurignacin kulttuuri, jota seurasi Gravetten kulttuurin migraatio noin 30 000 - 22 000 eaa. Gravetten kulttuuri levittäytyi Lounais-Ranskasta Uralin länsipuolelle. Noissa kulttuureissa toimeentulosysteeminä oli pääasiassa suurriistan metsästys, kalastus ja keräily. Kulttuurien tunnetuin "muistomerkki" on luolataide esimerkiksi Lascaux'ssa ja Altamirassa Pyreneillä, mutta myös Ural-vuoriston alueelta on löydetty samalta ajalta luola- ja kalliomaalauksia. Gravette-vaihetta edustaa myös Kostjonkin kulttuuri 29 000–22 000 eaa. Volga- ja Okajokien alkulähteillä. (?) Kostjonkin kylästä on löydetty mammutin luusta tehtyjä, Venus-aiheisia pienoisveistoksia.


title: Euroopan esihistoria

text: Jääkausi oli kylmimmillään (jääkauden maksimi) aikoihin noin 22 000–17 000 eaa. (katso myös Jääkausi Alpeilla). Merenpinta oli tuolloin 150 metriä nykyistä alempana. Aurignac- ja Gravette-kulttuurien ihmiset siirtyivät jään reunan edetessä pohjoisesta etelään tundralle ns. refugeihin. Niitä oli Ukrainassa ja Iberian niemimaalla. Arkeologiassa Pyreneitten alueen kulttuuria kutsutaan Solutren kulttuuriksi. Se vallitsi noin 22 000–16 000 eaa. Ukrainan alueella oli Kostjonkin kulttuuri noin 22 000–12 500 eaa.


title: Euroopan esihistoria

text: Suurriistaa oli jääkauden jälkeisillä tundra-aroilla riittävästi. Mammutin tarvitsemaa tundraruohoa kasvoi laajalla alueella Uralilta Biskajanlahdelle. Tätä muinaisen Euroopan alueen laajaa kasvillisuusvyöhykettä on kutsuttu mammuttiaroksi. Mammutti kuoli Euroopassa sukupuuttoon noin 11 000 eaa. Aasiassa se hävisi vasta 7 000 eaa. tienoilla Wrangelin saarella.


title: Euroopan esihistoria

text: Ukrainan alueella Kostjonkin kulttuurin ihmiset elivät suurriistan metsästyksellä. Pohjois-Puolaan ilmaantunut Swidryn kulttuuri oli Gravetten kulttuuria jatkanut suurriistan (?) pyyntikulttuuri. Pyytäjät liikkuivat sekä Länsi- että Itä-Euroopassa. Kostjonkin ja Hampurin kulttuurien väestö siirtyi pohjoisemmaksi. Niiden "perimän" on todettu jatkuneen Swidryn ja Post-Swidryn kulttuureissa. Noiden kulttuurien suoraa jatkumoa on Kundan kulttuuri sekä kampakeramiikka, joka 5000 eaa. alkaen valtasi alueen Veikseliltä Uralille. Kundan ja ehkä myös Swidryn kulttuurin kielen on otaksuttu olleen suomalais-ugrilainen..


title: Euroopan esihistoria

text: Iberian niemimaalla ja Ranskan alueella vallitsi Madeleinen kulttuuri 16 000–10 000 eaa. On varmaa, että Madeleinen kulttuurin koilliset ryhmät olivat peuranmetsästäjiä. Myöhempien Brommen ja Ahrensburgin kulttuurienkin (noin 11 000 – 9 500 eaa.) populaatioiden pääelinkeino oli peuranmetsästys. Pohjois-Norjaan ilmaantui Komsan kulttuuri noin 9 300 eaa.


title: Euroopan esihistoria

text: Jääkauden maksimin jälkeen Pohjanmeren alue oli edelleen kuiva manner ja asuttavaa. Hampurin seuraaja Brommen kulttuuri ulottui Tanskasta Britteinsaarille vielä noin 11 500 eaa. Mahdollisesti Pohjanmeren paikalla oli tundraa aina nuoremman dryas-kauden loppuun saakka.


title: Euroopan esihistoria

text: Jääkauden loppuvaiheessa ihmisen elinkeinot muuttuivat. Ilmaston lämmetessä nopeasti holoseeni-Flanderi-kauden alussa metsät levisivät ja suurriista väheni. Esiintyi hirven, karhun, hylkeen jne. metsästystä sekä kalastusta ja keräilyä. Karjalankannaksen Antreasta on löydetty (maailman vanhin kalaverkko) noin vuodelta 8 300 eaa.


title: Euroopan esihistoria

text: Jään väistyessä ja asuttavien alueiden laajentuessa Euroopassa metsästäjäväestöä siirtyi Ahrensburgin, Swidryn ja Kundan kulttuurien alueilta Fennoskandiaan.


title: Euroopan esihistoria

text: Suomen alueen vanhimmat löydöt noin vuodelta 8 700 eaa. on tehty Lahden Ristolan ja Orimattilan alueilta. Moni arkeologi esittää, että jatkuvuusteorian mukaan Suomen asutuksen juuret ovat Kundan kulttuurissa ja siten Euroopan metsästäjäväestöissä. Osa tutkijoista on sitä mieltä, että huomattavaa väestön siirtymistä ei ollut kivikaudella muualta kuin Kundan kulttuurista, eli tämä populaatio muodostaisi Suomen väestön perustajaelementin.


title: Euroopan esihistoria

text: Mesoliittisen kauden jälkeen Euroopan pohjoisosissa oli kampakeraaminen kulttuuri noin vuosina 5 200–2 000 eaa. Kulttuuri levisi Puolan ja Veikselin alueelta Uralille ja Fennoskandiaan. Jotkut kielitieteilijät ja arkeologit esittävät, että tyypillisen kampakeramiikan (Ka II) esiintymisalue vastasi suurin piirtein aluetta, jolla oli varhaiskantasuomea puhunutta väestöä.


title: Euroopan esihistoria

text: Nuorakeraamisen eli vasarakirveskulttuurin n. 3 200–2 350 eaa. aikana Suomeen ehkä muutti euripidista (?) väestöä lähinnä Baltiasta. Heitä on arveltu olleen muutamia satoja, ehkä tuhatkunta. He olivat ehkä kantasuomen puhujia ja toivat mukanaan balttilaisia, indoeurooppalaisia lainasanoja. Perinteisemmän käsityksen mukaan he olivat jonkun indoeurooppalaisen (balttilaisen) kielen puhujia. Oletetun migraation ja kulttuurivaikutuksen seurauksena kieli oli alkanut lounaisrannikolla muuntua kantasuomeksi, kun taas nuorakeraamiselle vaikutukselle vähemmän altistuneessa sisämaassa kieli kehittyi kantalapiksi. Pronssikaudella läntiset yhteydet ja siirtolaisuus Skandinaviasta eriyttivät "suomalais"- ja "saamelais-" väestöjä toisistaan yhä enemmän. Suomen kieleen tuli germaanisia lainoja.


title: Euroopan esihistoria

text: Nuoremman dryas-kauden jälkeen Etelä-Ruotsiin (Skånen ja Hallandin) alueille muutti metsästäjiä jo noin 11 000 eaa. väliaikaisesti. Muualla Ruotsin alueella jääkausi päättyi n. tuhat vuotta myöhemmin kuin Suomessa. Keski-Ruotsi oli veden alla Itämeren Yoldiameri- ja Ancylusjärvi-vaiheiden aikana. Norlannin alue muuttui asuttavaksi vasta mannerjään sulattua ja Baltian jääjärven jälkeen. Vanhimmat arkeologiset löydöt ovat ajalta 7 000 eaa. Norlannin Byskeälvenistä. Ruotsiin muutti metsästäjä - keräilijöitä etelästä ja Suomen sekä Venäjän alueelta. Kyseessä lienee kokoelma niistä ihmisistä, joita asui Euroopassa jo jääkauden maksimin aikana. Mitä kieltä ensimmäiset tulokkaat puhuivat, jäänee ikuiseksi arvoitukseksi. Ehkä kieli oli esisaamea tai esisuomea. Asiasta on esitetty useita ristiriitaisia teorioita.


title: Euroopan esihistoria

text: Alppien pohjoispuolisen, vaaleaihoisen väestön europidinen perimä on lähtöisin myöhäispaleoliittisilta metsästäjä-keräilijöiltä. Eräiden geneetikkojen (mm. Svante Pääbo, Luigi Luca Cavalli-Sforza) mukaan Aurignac- ja Gravette-kulttuurien väestö edustaa eurooppalaisten perimästä n. 75 %:a. Myöhemmät migraatiot ovat merkitykseltään vähäisempiä.


title: Euroopan esihistoria

text: Maanviljely saapui eteläiseen Eurooppaan noin 6 000–5 500 eaa. Maanviljelykulttuuri ulottui aluksi Mustanmeren ja Alppien väliselle alueelle, josta se levisi Alppien pohjoispuolelle. Metsästäjäväestö vaihtoi elinkeinonsa maanviljelykseksi, koska suurriistaa oli entistä vähemmän.


title: Euroopan esihistoria

text: Eurooppaan muutti geneettisesti uutta väestöä noin vuosina 5 000–3 000 eaa. Muuttajien määrän on todettu olleen n. 20 %:a aiemman eurooppalaisen metsästäjäväestön määrästä.


title: Euroopan esihistoria

text: Metsästäjä-keräilijät siirtyivät pohjoisemmaksi, esimerkkinä Erteböllen kulttuuri noin 5 300–3 950 eaa. Maanviljely aloitettiin kaskiviljelynä. Keski-Euroopassa kehittyi nauhakeraaminen kulttuuri.


title: Euroopan esihistoria

text: Maanviljelijäväestön kieleksi on esitetty indoeurooppalaista kieltä. Metsästäjäväestön toimeentulosysteemin vaihtamiseen on mahdollisesti liittynyt myös kielenvaihtoa noin 5 000–4 000 eaa. alkaen. Dokumentoituja esimerkkejä tällaisista kielenvaihdoista löytyy historiasta runsaasti. Esimerkiksi Pohjois-Venäjän suomalais-ugrilaisista kansoista moni on vaihtanut kielensä slaavilaiseksi viimeisimmän tuhannen vuoden aikana.


title: Euroopan esihistoria

text: Seuraavaksi Euroopan väestötilannetta muokkasi kansainvaellusaika. Sen käynnistäjäksi mainitaan hunnien hyökkäys Aasiasta Eurooppaan n. 375 jaa. Hunnien jälkeen germaanit siirtyivät uusille alueille. Itä-Euroopassa slaavit työntyivät suhteellisen harvaan asutuille alueille.


title: Euroopan esihistoria

text: Väestöjen perimässä ei tapahdu merkittäviä muutoksia. Siksi sellaiset käsitteet, kuten germaani ja slaavi ovat ennen kaikkea kielitieteellisiä abstraktioita, eikä niillä voida määritellä väestön geneettistä perimää.


title: Euroopan esihistoria

text: Myöhäiset migraatiot Eurooppaan ovat geneettiseltä merkitykseltään vähäisiä. Niiden vaikutus eurooppalaisten perimään on noin 5 %:a. Näitä muuttajaryhmiä ovat olleet esimerkiksi kimmerialaiset, skyytit, sarmaatit, hunnit, mongolit, turkkilaiset ja viimeisinä indoeurooppalaiskielisistä muuttajista romanit 1 300 - 1 600 -luvuilla jaa.


title: Euroopan esihistoria

text: Lastenlääkäri, tietokirjailija Stephen Oppenheimerin käyttämän DNA-aineiston perusteella Euroopan asuttaminen (nykyihmiset, modern humans) alkoi kuitenkin jo aiemmin, noin 48 000 vuotta sitten Turkin kautta Balkaniaan ja sieltä muualle Etelä-Eurooppaan ja Keski-Eurooppaan.


title: Euroopan esihistoria

text: Kalevi Wiikin teorian mukaan kieli olisi edustanut varhaista suomalais-ugrilaisen kielen kantamuotoa. Teoria ei kuitenkaan ole saanut yleistä kannatusta kielitieteilijöiden keskuudessa. Aiheen ympärille syntyneen pro gradun loppupäätelmä oli "Wiikin edustama vallankumouksellinen paradigma perustuu piittaamattomuuteen tieteellisestä metodista ja kuuluu näin ollen pseudotieteen piiriin."


title: Euroopan esihistoria

text: On kiistelty, oliko maanviljelyskulttuurilla ja indoeurooppalaisella kielellä yhteys. Colin Renfrew uskoo, että maanviljelykulttuuri ja indoeurooppalainen kieli tulivat Eurooppaan (tarkemmin sanottuna Kreikkaan) Anatoliasta samaan aikaa noin 6 000–6 500 eaa. Toisen, Marija Gimbutasin esittämän, teorian mukaan indoeurooppalaista kantakieltä puhuttiin Mustanmeren koillispuolella 4000 eaa., josta se levisi hevosen kesyttämisen ja myöhemmän sotavaunujen kehittämisen kanssa Keski-Eurooppaan ja Skandinaviaan noin 3600–2300 eaa.. Tähän liittyisi vanhan megaliittikulttuurin häviö. Muitakin teorioita on esitetty, mutta Ukrainan aroille viittaava alkukotiteoria vastaa parhaiten (?) kielitieteen tuloksia. Arkeologisin perustein on päädytty alkukotiin neoliittisessa Anatoliassa kielitieteen tulokset sivuuttaen.


title: Imperiumin vastaisku (albumi)

text: Imperiumin vastaisku on suomalaisen rockyhtye Eppu Normaalin kymmenes studioalbumi. Albumin tuotti yhtyeen kitaristi Mikko ”Pantse” Syrjä, ja se julkaistiin 23. kesäkuuta 1988. Albumin nauhoitukset aloitettiin 1. huhtikuuta ja ne saatiin päätökseen Puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta 1988. Pantse on jälkeen päin vitsaillut ihmetelleensä, miksi albumin nauhoitusten päätöspäivänä liputettiin ja pidettiin paraateja. "Imperiumin vastaisku" jäi Eppu Normaalin viimeiseksi studioalbumiksi, jolla bassokitaraa soitti Mikko Nevalainen.


title: Imperiumin vastaisku (albumi)

text: Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Afrikka, sarvikuonojen maa” sekä ”Näin kulutan aikaa”, joista molemmat ovat edelleen yhtyeen suosituimpia kappaleita. Myös kappale ”Linnunradan laidalla”, sekä kitaristi Pantse Syrjän laulama juomalaulu ”Baarikärpänen” ovat edelleen yhtyeen konserttiohjelmistossa.


title: Imperiumin vastaisku (albumi)

text: Vierailijat:


title: FRAM

text: FRAM on tietokoneen muistityyppi, joka on samankaltainen kuin vanhemmat EEPROM- ja flash-muistit. FRAM saa nimensä ferrosähköisestä kiteestä, joka toimii muistin haihtumattomana osana. Tallennukset kuluttavat kuitenkin kidettä, joten tarpeeksi monesti sinne kirjoitettaessa se ei enää pidä tilaansa. Muistiin voidaan kuitenkin kirjoittaa noin 10 miljardia kertaa ja vaikka kide menettää haihtumattomuutensa, sitä voidaan käyttää sen jälkeen vielä RAM-muistina.


title: FRAM

text: FRAM tarjoaa parhaat puolet molemmista RAM- ja ROM-muisteista. Kuten flash-muistia, FRAM:ia voi käyttää datan tallentamiseen ilman sähköä, sillä se säilyttää tiedon ilman käyttöjännitettä. Kuitenkin datan kirjoitus- ja lukunopeudet ovat lähempänä SRAM-muistia kuin hitaampaa flash-muistia.


title: FRAM

text: FRAM-muistitekniikan pohjana oleva ferrosähköinen ilmiö havaittiin ensimmäisen kerran 1921, ja 1950-luvulla tehtiin ensimmäiset yritykset valmistaa ferrosähköisiä muisteja paksujen keramiikkafilmien avulla, mutta näitä ei saatu koskaan toimimaan. FRAM-muisteilla on yhteisiä piirteitä muinoin tietokoneissa käytetyn ferriittirengasmuistin kanssa. Suurimman osan nykyisestä FRAM-tekniikasta on kehittänyt vuonna 1984 perustettu Ramtron-yhtiö.


title: FRAM

text: Ferrosähköisen kiteen varastointitila perustuu vapaiden atomien tiloihin kiteellä. Vapailla atomeilla kiteessä on vain kaksi stabiilia tilaa, 1 ja 0. Kun tila muuttuu esimerkiksi 1:stä 0:ksi, sen pitämiseen ei tarvita sähköä. Jos siitä katkaistaan virta, niin data on tallessa vielä kymmenenkin vuoden päästä. Nykyisissä FRAM-muisteissa kide on yleensä lyijy-zirkonium-titanaattia. Zirkonium-atomeilla on kiderakenteessa kaksi stabiilia paikkaa, joiden välillä atomia voidaan siirtää sähkökentällä.


title: Rottweiler

text: Rottweiler on FCI:n roturyhmään 2 kuuluva seura-, palvelus- ja käyttökoira, jonka alkuperämaa on Saksa. Rottweileria käytetään nykyisin etupäässä seura- ja harrastuskoirana.


title: Rottweiler

text:
Rottweilerin alkuperämaa on Saksa ja nimensä rotu on saanut Etelä-Saksassa sijaitsevan Rottweilin kaupungin mukaan. Se kuuluu vanhimpiin koirarotuihin. Se on peräisin roomalaisvallan ajoilta, jolloin rodun edustajia, mastiffintyyppisiä koiria pidettiin paimenina ja karjanvartijoina; koirien tehtävänä oli ajaa karjaa sekä suojella isäntäänsä. Nämä koirat ylittivät legioonien mukana alpit ja risteytyivät Rottweilin seudulla eläneiden paimenkoirien kanssa. Rottweilin kaupungin mukaan rottweiler () on myös saanut nimensä; aluksi koira tunnettiin ”teurastajan koirana”.
Rottweilerin päätehtäväksi tuli karjan ajaminen ja vartiointi. Koiran piti myös vartioida isäntänsä omaisuutta ja tarvittaessa puolustaa tätä. Ryöstäjät ja varkaat olivat Rottweilin vilkkaan markkinapaikan lähistöllä yleinen ongelma ja siksi monet teurastajat sitoivatkin kukkaronsa koiriensa kaulaan. Rottweilerit olivat myös hyviä matkaseuralaisia. Rottweileria jalostettaessa tärkeintä olivat koiran käyttöominaisuudet ja rotua jalostettiinkin ainoastaan niiden perusteella. Rautateiden yleistyminen merkitsi rodulle vaikeita aikoja, karjakoiria ei enää tarvittu ja Rottweilereiden määrä kääntyi jyrkkään laskuun.
Ennen 1900-luvun alkua rottweilerin ei uskottu pienen kannan vuoksi säilyvän omana rotunaan ja sen takia rotua ei mainittukaan ”Koirien rodut 1894”-kirjassa. Ensimmäisen tiedossa olevan rotumääritelmän rottweileristä teki Albert Kull syyskuussa 1901. Rottweilerin käyttöominaisuudet huomattiin, kun etsittiin poliisin käyttöön sopivia koirarotuja. Rottweilerista huomattiin nopeasti, että se soveltuu työhön erinomaisesti. Rottweiler hyväksyttiin viralliseksi poliisikoiraksi vuonna 1910.


title: Rottweiler

text: Vuonna 1907 saksalaiset perustivat kaksi rotuyhdistystä rottweilereille: Deutscher Rottweiler-Klub ja Der Internationale Rottweiler-Klub. Der Internationale Rottweiler-Klub laati rotumääritelmän vuonna 1913 ja Deutscher Rottweiler-Klub vuonna 1914. 1930-luvun alussa ensimmäiset rottweilerit vietiin Yhdysvaltoihin ja Englantiin 1936. FCI taas teki oman rotumääritelmänsä vuonna 1965 numerolle 147 a. Suomessa Suomen Rottweileryhdistys muodostettiin vuonna 1946.


title: Rottweiler

text: Rottweiler on keskivahva työkoira, jonka ulkoinen olemus kuvastaa voimaa. Voimakkaasta kokonaisvaikutelmasta huolimatta rottweiler ei kuitenkaan ole kömpelö, vaan sen tulisi olla sopusuhtainen ja tasapainoinen. Se myös liikkuu kevyesti ja on erittäin kestävä.


title: Rottweiler

text:
Rottweilerilla on selvä sukupuolileima; nartut ovat kauttaaltaan kevytrakenteisempia.
Rottweilerin koko vaihteleekin keskisuuresta suureen. Rottweiler on vankkarakenteinen. Se ei saa olla liian kevyt, mutta ei toisaalta liian raskaskaan. Ilmavuus ei myöskään kuvaa sen ulkomuotoa. Sen kuuluu huokua ulkoista voimaa olemalla sopusuhtainen ja vankka koira. Rottweiler on jalo koira. Jalous muodostuu sen jäntevyydestä, ryhdistä ja valppaudesta.


title: Rottweiler

text: Rottweiler on hieman säkäkorkeuttaan pidempi koira, enintään 15 prosenttia. Se on siis hyvin neliön muotoinen. Sillä on vahva pää, jossa otsapenger on korostunut; kuono-osan tulee olla myös voimakas, leveä, ei kiila. Ennen rottweilereidenkin häntiä typistettiin, mutta typistyskiellon astuttua voimaan näin ei enää tehdä kaikissa maissa. Häntä voi olla normaali eli häntä on selkälinjan jatkeena. Toisinaan koira voi myös kantaa häntäänsä selän päällä yksilöstä riippuen enemmän tai vähemmän kiertyneenä.


title: Rottweiler

text: Väriltään rottweiler on musta punaruskein merkein. Karvapeite on kaksinkertainen: peitin- ja aluskarva. Peitinkarvan tulee olla keskipitkää ja karheaa, erittäin tiheää ja pinnanmyötäistä.


title: Rottweiler

text: Pitkäkarvainen rottweiler on harvinainen, eikä niitä näe yleisesti. Muunnos ei ole rotumääritelmän mukainen. DNA-testillä voidaan selvittää, onko rottweilerillä pitkänkarvaisen geenimuunnos. Vaikka molemmat vanhemmat olisivat lyhytkarvaisia, saattaa jostain pennusta tulla pitkäkarvainen.


title: Rottweiler

text: Suomen Rottweileryhdistyksen määritelmän mukaan rottweiler on pohjimmiltaan ystävällinen, rauhallinen ja lapsirakas. Samaten se on kiintyvä, kuuliainen, ohjattava ja työhaluinen. Rotumääritelmän mukaan koirarodun käytöksen tulisi olla itsevarmaa, lujahermoista ja pelotonta; kuitenkin viimeisen kymmenen vuoden aikana rodun luonne on muuttunut yhä enenemässä määrin temperamenttisempaan ja pehmeään suuntaan – muiden palveluskoirarotujen tavoin. Yhdistyksen mukaan rotu vaatii omistajaltaan johdonmukaisuutta, rotutuntemusta ja peruskoulutusta. Aktiivisena rotuna rottweiler vaatii paljon liikuntaa, toimintaa ja aikaa omistajalta. Suomen Kennelliiton mukaan rottweiler soveltuu seura-, palvelus- ja käyttökoiraksi.


title: Rottweiler

text: Rottweiler on alun perin jalostettu suojelukoiraksi, mikä osittain selittänee koiran käyttäytymistä. Rottweiler ei ole joka perheen koira, vaan se vaatii erittäin määrätietoisen, mutta reilun kasvatuksen. Rottweileria ei saa kouluttaa selättämällä ja fyysisiä pakotteita käyttäen. .


title: Rottweiler

text: Kookkaana rotuna rottweilerilla on erityisesti syytä kiinnittää huomiota lonkkanivelen ja kyynärnivelen kasvuhäiriöön, sillä pahalaatuiset luuston kehityshäiriöt voivat invalidisoida koiran. Kehityshäiriöiden syntyyn vaikuttavat paljolti pennun ruokinta ja liikunta, perinnöllisten tekijöiden lisäksi. Erilaiset silmäsairaudet, kuten harmaakaihi eli HC, ovat myös yleistymässä rottweilerilla. Myös monet ihmisillekin tutut taudit, kuten syöpä, sydänvika jne. ovat rottweilerin ennenaikaisen poismenon syynä.


title: Rottweiler

text: Rottweilerin keskimääräinen eliniän odote on kasvanut viime vuosikymmeninä yhdeksästä vuodesta noin 10-11 vuoteen. Tähän ovat vaikuttaneet koirien ruokavalion ja terveydenhuollon parantuminen. Yksittäistapauksina rottweilerit saattavat elää pitkälle toistakymmentä vuotta, eikä nykyään ole tavatonta nähdä terveitä 13-14 -vuotiaita rottweilereita. Iäkkääksi eläviä yksilöitä yhdistävä piirre on niiden hoikkuus. Koiravanhuksilla saattaa esiintyä vaivoja ja kulumia esimerkiksi nivelissä, jonka vuoksi ne saattavat tarvita erityistä huolenpitoa.


title: Keskeisrakennus

text: Keskeisrakennus on symmetrinen rakennus, jonka tilat on ryhmitelty esimerkiksi korotetun keskustan ympärille. Se voi olla pohjamuodoltaan joko pyöreä, neliö tai monikulmainen. Tyypillinen keskeisrakennus on keskeiskirkko, joka voi olla suunniteltu esimerkiksi kreikkalaisen ristin muotoon symmetrisesti kupolin ympärille. Renessanssin aikana tällaista muotoa pidettiin täydellisimpänä. Esikuvana oli Rooman Pantheon. Italialainen arkkitehti Andrea Palladio käytti tätä usein suunnittelemissaan rakennuksissa, samoin Alberti. Michelangelon alkuperäinen suunnitelma Vatikaanin Pietarinkirkoksi on hyvä esimerkki keskeiskirkosta (myöhemmät lisäykset tosin muuttivat sen luonnetta).


title: Keskeisrakennus

text: Varhaiskristillisellä ajalla rakennettiin roomalaisista mausoleumeista vaikutteita saaneita marttyyri- ja kastekappeleita (baptisterioita). Nämä olivat muodoltaan pyöreitä tai kahdeksankulmaisia. Tämä kirkkotyyppi yleistyi kristikunnan itäosissa ja myöhemmin Bysantin aikaan rakennettiin suuria keskeiskirkkoja.


title: Biometrinen passi

text: Biometrinen passi tai biopassi on passi, jossa on RFID-sirulle tallennettuna passin omistajan biologisia tietoja, tavallisesti kasvokuva ja sormenjälki, sekä perinteiset henkilötiedot kuten nimi, syntymäaika ja kansalaisuus. Lisäksi sirulla on passin numero ja salausavaimia kommunikoinnin salaamiseen lukijan kanssa. Passin nimitys tulee siitä, että siinä sovelletaan biometriaa.


title: Biometrinen passi

text: Biopassi saa nimensä sirulle tallennettavasta biotunnisteesta. Ensimmäisiä biotunnisteita, sormenjälkiä, käytettiin jo 1800-luvulla rikostutkinnassa. Nykyiset tunnistusmenetelmät ovat 1960-luvulta peräisin ja ne yleistyivät vuoden 1996 jälkeen. Biometrisiä tunnistusmenetelmiä käytetään kulunvalvonnassa ja tarkimpia tunnistustekniikoita, kuten iiris- ja verkkokalvotunnistusta, käytetään erityisissä tiloissa, joissa tarvitaan vahvaa tunnistusta.


title: Biometrinen passi

text: Suomessa biometriset passit otettiin käyttöön 2006, jolloin passeihin lisättiin kasvokuva digitaalisesti luettavassa muodossa. Ensimmäiset biopassit Suomessa myönnettiin 22. elokuuta. Vuonna 2009 passeihin lisättiin sormenjäljet. Hallitus arvioi sormenjälkirekisterin kattavan noin kymmenessä vuodessa koko Suomen aikuisikäisen väestön.


title: Biometrinen passi

text: Biometristen tietojen levittäminen herätti vääntöä ennen passilain muutosta 2009. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero olisi halunnut passilain muutoksen yhteydessä poliisin käyttöön kaikkien kansalaisten sormenjäljet käsittävän rekisterin. Prümin sopimukseen liittyvät tietojenjakovelvoitteen vuoksi tiedot olisi pitänyt luovuttaa myös kaikkien EU-maiden ja muiden sopimusmaiden turvallisuusviranomaisille.


title: Biometrinen passi

text:
Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio vastusti ehdotusta. Hallituksen esitykseen tietojen luovutus poliisille sisältyi, mutta perustuslakivaliokunta vaati kohdan poistamista laista.
Opposition SDP ja vasemmistoliitto esittivät ettei sormenjälkiä tallennettaisi mihinkään rekisteriin. Myös Vihreiden Jyrki Kasvi arvosteli rekisterin perustamista, mutta äänesti kuitenkin hallituksen esityksen puolesta.


title: Biometrinen passi

text: Suomessa (Passilaki 6 a §) passien yhteydessä kerättävät sormenjäljet talletetaan passin tekniseen osaan sekä passirekisteriin. Passirekisteriin talletetut sormenjäljet on pidettävä erillään rikoksesta epäiltyjen henkilötuntomerkeistä. Tämä on ainutlaatuista Euroopassa. Vain Hollannissa on tällaista suunniteltu. Hollanninkielisen wikipedian mukaan tästä on Hollannissakin lopullisesti luovuttu. Saksassa tällaisen rekisterin muodostaminen on kielletty lailla, "Paßgesetz (PaßG)§ 4 Paßmuster (3)" Asiaa on käsitelty myös Euroopan unionin Tuomioistuimessa, joka on asiassa C‑291/12 yksiselitteisesti todennut (rivit 53 ..61), että sormenjälkien ottaminen ja rekisteröiminen lähtökohtaisesti loukkaa perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa tunnustettuja oikeuksia, mutta tämä ei ole biometrisen passin osalta ongelma koska;


title: Biometrinen passi

text: Suomen valtio kuitenkin kieltäytyy myöntämästä passia, ellei saajan sormenjälkiä luovuteta passin ulkopuoliseen rekisteriin. Asiasta on KHO:n päätös 3872/2017, jossa todetaan että Sormenjälkirekisteri on hyväksyttävä, ja siihen osallistumiseen voidaan pakottaa passin myöntämättömyyden uhalla, koska esimerkiksi;


title: Biometrinen passi

text: Biometrisen passin kansainvälisen standardin määrittelee ICAO-järjestö. ICAO on kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö, joka toimii YK:n alaisuudessa 188 valtion yhteistyöelimenä. ICAO:n tekemät dokumentit määrittelevät toimintaympäristön ja tavan biopassin sekä tarkistusjärjestelmän kommunikoinnille. Passista ja viisumista käytetään ICAO:n dokumenteissa yhteistä nimitystä, koneluettava matkustusasiakirja (MRTD, Machine Readable Travel Document).


title: Biometrinen passi

text: Asiakirjat, joissa ICAO määritellee MRTD:n toimintaa ovat:


title: Biometrinen passi

text: Näiden dokumenttien lisäksi käytetään ISO 7816 -standardia, joka toimii kaikkien sirukorttien perustana ja johon kaikki muut sirukorttistandardit nojaavat. Standardissa määritellään muun muassa käytettävät peruskomennot, käyttöjännitteet, tiedonsiirtoprotokollat ja korttien fyysisiä ominaisuuksia. Lisäksi biopassin toimintaa määrittelee ISO/IEC 14443 -standardi. Standardi määrittelee kontaktittomien lähilukukorttien ("proximity cards") toimintaa.


title: Biometrinen passi

text: EU vaatii kasvokuvan tallentamista kuvatiedostona, joka pakataan sirulle joko JPEG- tai JPEG2000-formaatissa, joita ISO/IECC 14443 -standardi tukee. JPEG-formaattina tallennettu kuva vie noin 12–20 Kt muistia, kun taas JPEG2000 vie puolet siitä. EU-maat saavat itse valita kumpaa pakkausmuotoa käyttävät.


title: Biometrinen passi

text: Hollantilaisen Radbound Universiteit Nijmegen -yliopiston turvallisuuden tutkimusryhmä SoS on tutkimuksissaan todentanut mahdollisuudet:


title: Biometrinen passi

text: Yliopiston asiantuntijat eivät ole myöskään voineet tutkimuksillaan sulkea pois niin sanottujen takaporttien mahdollisuutta.


title: Biometrinen passi

text: Sisäministeriön tiedotteessa todetaan että ”passin tietoliikenteen salaus on samaa luokkaa kuin GSM-matkapuhelinliikenteen salaus”. EFFI ry:n mukaan GSM-puhelimissa käytetty salaus murtuu tavallisella pöytätietokoneella alle sekunnissa.


title: Biometrinen passi

text: EFFI ry on kuitenkin katsonut, ettei suomalaisissa passeissa ole samoja tietoturvaongelmia kuin esim. hollantilaisissa tai yhdysvaltalaisissa ja että niiden tietoturva on ainakin tällä hetkellä kunnossa.


title: Biometrinen passi

text: Biopassiin sisältyvän varsin tiukasti määrämuotoisten koneluettavan valokuvan on katsottu olevan uhka yksityisyydelle, koska koneluettavuus mahdollistaa valokuvien helpon keräämisen ja käytön laajamittaisesti automaattiseen kasvojentunnistukseen.


title: Arthur Demarest

text: Arthur Demarest on arkeologi ja antropologi, joka on tutkinut mm. mayojen sivilisaatiota. Hän on työskennellyt Mesoamerikassa yli 25 vuotta. Demarestia pidetään yhtenä parhaista olmeekki- ja mayakulttuurien tuntijoista.


title: Arthur Demarest

text: Demarestin ensimmäinen opinahjo oli Tulanen yliopisto New Orleansissa, josta hän myös valmistui. Tämän jälkeen seurasi Harvardin yliopisto, josta hän valmistui 1981 tohtoriksi arkeologiassa ja antropologiassa. Hänet myös hyväksyttiin arvostettuun Society of Fellows -seuraan. Vuodesta 1984 lähtien Demarest on opettanut Tennesseessä Vanderbiltin yliopistossa, jossa hän on Mesoamerikan arkeologian laitoksen johtaja. Vuonna 2004 Guatemalan presidentti Óscar Berger myönsi Demarestille "Orden Nacional" -kunniamerkin hänen arkeologisesta työstään Guatemalassa sekä hänen ponnisteluistaan maya-alkuperäisväestön olojen parantamiseksi.


title: Arthur Demarest

text: Demarest on kirjoittanut useita kirjoja sekä lukemattomia artikkeleita. Hänen kiinnostuksensa kohteisiin lukeutuvat myös inkat, atsteekit sekä antropologinen teoria.


title: Demarest

text: Demarest voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Hirvensalon linja-autoturma

text: Hirvensalon linja-autoturma tapahtui 25. toukokuuta 1940 Hirvensalossa Turun lounaispuolella linja-auton suistuessa tieltä mereen jarrujen petettyä. Turmassa menehtyi 17 ihmistä.


title: Hirvensalon linja-autoturma

text: Saariston Auto Oy:n Chevrolet-merkkinen linja-auto lähti lauantaina kello 12.00 Turusta Kakskertaan aikataulunmukaiselle vuorolleen. Kuljettaja oli kokenut ammattilainen, sillä hän oli ajanut linja-autoa 16 vuotta. Auto, jossa oli 12 istumapaikkaa, oli rekisteröity 24 henkilölle. Autoon oli kuljettajan lisäksi ahtautunut 36 matkustajaa. Monet olivat matkalla Turun saaristossa olevalle huvilalleen sunnuntaipäivän viettoon. Kaikki halukkaat eivät autoon mahtuneet, vaan he joutuivat odottamaan seuraavaa autoa.


title: Hirvensalon linja-autoturma

text: Lautta vei auton Turusta Hirvensalon saareen, joka kuului tuolloin Maarian kuntaan. Saaren lävitse vievää viiden kilometrin mittaista tietä myöten siirryttiin kohti Satavan saareen johtavaa lauttaa. Satavan saari kuului Kakskerran kuntaan, joka myöhemmin liitettiin Turun kaupunkiin.