title: Henri Nestlé

text: Nestlé kehitti yhden ensimmäisistä äidinmaidonvastikkeista vuonna 1867. Tavoitteena oli tehdä terveellistä ja edullista ravintoa vauvoille jotka eivät saa äidinmaitoa. Sen nimeksi tuli Farine Lactée Henri Nestlé. Vuonna 1905 se fuusioitui tiivistemaitoa tuottaneen yrityksen kanssa ja alkoi tuottaa myös suklaata.


title: Veräjämäki

text: Veräjämäki () on vajaan 3000 asukkaan rivitalo- ja omakotivaltainen osa-alue Helsingin 28. kaupunginosassa eli Oulunkylässä Pohjois-Helsingissä.


title: Veräjämäki

text: Alue rajoittuu lännessä päärataan, pohjoisessa Oulunkylästä Herttoniemeen johtavaan vanhaan satamarataan, idässä Vantaanjokeen ja etelässä Koskelan kaupunginosaan.


title: Veräjämäki

text: Veräjämäessä on Vantaanjoen rannalla Pikkukosken uimala. Pikkukosken pohjoispuolinen, auringonotto- ja piknik-paikkana suosittu jyrkkäreunainen kallio tunnetaan nimellä Pirunkallio.


title: Veräjämäki

text: Veräjämäen pohjoispuolella on uusi Veräjälaakson asuntoalue. Sen ja Vantaanjoen välissä on Oulunkylän siirtolapuutarha.


title: Veräjämäki

text: Bussilinja 65 ajaa Veräjämäkeen ja sillä on viikonloppuöisin aamuyölähtöjä. Veräjämäkeä palvelee myös runkolinja 550, jolla pääsee esimerkiksi Oulunkylän rautatieasemalle.


title: Harri Larva

text: Harry Edvin ”Harri” Larva (vuoteen 1928 Harry Lagerström, 9. syyskuuta 1906 Turku – 15. marraskuuta 1980 Turku) oli suomalainen keskimatkojen juoksija ja 1 500 metrin juoksun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928. Hän on kaikkien aikojen nuorin suomalainen juoksun olympiakultamitalisti.


title: Harri Larva

text: Larva tuli suuren yleisön tietoisuuteen kesällä 1926 juostuaan 1 500 metrillä 4.07,1. Seuraavan vuoden lokakuussa hän paransi Viipurissa ennätyksekseen 3.59,6. Larva voitti Suomen mestaruuden 800 metrin juoksussa vuosina 1928, 1929 ja 1930 sekä 1934, mutta 1 500 metrillä hän sai vain yhden pronssin (1927).


title: Harri Larva

text: Larvan paras vuosi oli 1928, jolloin hän juoksi ennätyksensä kaikilla matkoilla 800 metristä mailiin. Olympiakarsinnoissa Eläintarhan kentällä hän sivusi Suomen ennätystä tuloksellaan 3.52,6 voittaen sekä Eino Purjeen että Paavo Nurmen. Amsterdamin olympiakisoissa Larva kävi kovan kamppailun Jules Ladoumègueta vastaan ja voitti olympiakultaa ajalla 3.53,2 ohittaen ranskalaisen loppusuoralla. Syksyllä 1928 Helsingin Kalevan kisoissa hän juoksi 800 metrin SE-tulokseksi 1.53,7 ja voitti Viipurissa matkan entisen ME-miehen Saksan Otto Peltzerin. Larva juoksi vielä Turussa mailin maailman toiseksi parhaalla ajalla 4.11,0 ja paransi Berliinissä 1 500 metrin Suomen ennätykseksi 3.52,0.


title: Harri Larva

text: Los Angelesin kisoissa 1932 Larva oli 1 500 metrillä kymmenes.


title: Harri Larva

text: Larva tunnettiin erityisesti kyynärpäät korkealla -juoksutyylistään.. Ammatiltaan Larva oli kaivertaja.


title: Paita

text: Paita on ylävartalon päälle puettava vaate. Paidoissa käytetään joskus kiinnittiminä ja koristeina nappeja sekä vetoketjuja.


title: Lovi

text: Lovi on suomalaisessa mytologiassa yliluonnollinen olotila tai paikka. Lovi oli ilmeisesti veden- tai maanalainen Tuonela tai aukko vainajalan ja todellisuuden välillä. Lovi saattoi sijaita järven alla, esimerkiksi järven pohjassa olevan kuopan takana olevassa toisessa järvessä, kuten saamelaisten Saivo-vainajala. Lovi tunnetaan varsinkin loveenlankeamisesta sekä lovesta nostosta kertovasta perinnetiedosta.


title: Lovi

text: On myös arveltu, että lovi voisi tarkoittaa vaginaa. Vagina on koettu reitiksi todellisuuden ja tuonpuoleisen välillä, sillä sitä kautta synnytään. Vaginaan kuvitelluista väkevistä taikavoimista kertoo myös harakointi.


title: Lovi

text: Ehkä vainajan sielun on ajateltu menevän vaginan kautta takaisin, ja ehkä myös tietäjä on voinut käyttää tätä reittiä käydessään vainajien maassa. Useat muinaiset hautaustavat viittaavat siihen, että vainajat on pyritty palauttamaan kohtuun ainakin vertauskuvallisessa mielessä. Hautakammio on saattanut muistuttaa ihmisen sisäpuolta, hautaan on voitu laittaa punamultaa kuvastamaan verta, ja joissakin perinteissä vainajat on haudattu sikiöasentoon. Vainajan ruumiille on usein tehty vertauskuvallisesti siten, kuin hänen sielulleen toivotaan käyvän.


title: Lovi

text:
Loveen lankeaminen tarkoittaa suomalaisessa kansanperinteessä matkaa vainajalaan, mahdollisesti tietäjän eli šamaanin vaipumista transsitilaan. Joskus loveenlankeaminen voi tarkoittaa muidenkin kansojen harjoittamaa transsia. Kulttuurintutkijat ja antropologit ovat perinteisesti nimittäneet myös saamelaisten transsimatkaa loveenlankeamiseksi, vaikka saamelaisilla on toimituksesta oma terminsä. Myös Raamatun suomennoksessa mainitaan "loveen lankeemus". Lovessa käydään yleensä kysymässä tietoja esivanhemmilta.
Puhekielessä loveenlankeamiselle on muodostunut myös rakastumista tarkoittava merkitys johdannaisena englannin kielen sanasta "Love".


title: Lovi

text: Oman suvun vainajien sieluja on saatettu muun muassa loitsimalla nostaa lovesta ihmisten ilmoille esimerkiksi luonnoiksi eli suojelushaltijoiksi.


title: Toivo Loukola

text: Toivo Aarne Loukola (2. lokakuuta 1902 Kortesjärvi – 10. tammikuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen juoksija ja 3 000 metrin estejuoksun olympiavoittaja.


title: Toivo Loukola

text: Loukola aloitti urheilu-uransa korkeushyppääjänä, mutta vaihtoi lajia muutettuaan Helsinkiin. Pieni, kalpea ja laiha Loukola vapautettiin vuonna 1923 asepalveluksesta. Seuratasolla Loukola edusti Helsingin Poliisi-Voimailijoita.


title: Toivo Loukola

text: Vuonna 1928 Loukola juoksi kuukautta ennen kisoja olympiakarsinnoissa uuden 3 000 metrin esteiden epävirallisen maailmanennätyksen 9.25,2. Amsterdamin olympialaisissa hän selvitti tiensä estekisan finaaliin helposti ja oli 10 000 metrin juoksussa seitsemäs (aika 31.39,0). 4. elokuuta juostussa loppukilpailussa häntä vastassa olivat maanmiehet ja erilaisten vaivojen vaivaamat Paavo Nurmi ja Ville Ritola, jotka olivat edellisenä päivänä juosseet 5 000 metriä. Ritola antautui aikaisessa vaiheessa kärkivauhdista ja 2 000 metrin kohdalla Loukola hyökkäsi Nurmen kompuroidessa esteellä ja kehitti 30 metrin etumatkan, joka kesti loppuun asti. Loukola voitti kilpailun uudella maailmanennätysajalla 9.21,8 lähes kymmenen sekuntia edellä Nurmea. Ritola keskeytti toiseksi viimeisellä kierroksella. Ove Andersen täydensi kuitenkin Suomen kolmoisvoiton Nurmen ja Ritolan uran viimeisessä olympiajuoksussa.


title: Toivo Loukola

text: Vuonna 1929 Loukola juoksi maailman kärkiajan 10 000 metrillä: 31.12,9. Tätä nopeammin olivat juosseet vain Nurmi ja Ritola. Esteissä hän juoksi alikorkuisilla aidoilla Aalborgissa 9.17,5. Vuosina 1936 ja 1948 hän osallistui vielä maratonin olympiakarsintoihin.


title: Toivo Loukola

text: Ammatikseen Loukola toimi Helsingin poliisilaitoksen passiosastolla.


title: Ohio-luokka

text: Ohio-luokka on Yhdysvaltain laivaston kahdeksantoista sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset suunniteltiin alun perin strategisiksi ydinohjusveneiksi. Maailmanpolitiikan muutosten takia osa veneistä on varusteltu taktisiin erikoisoperaatioihin. Muutostöiden jälkeen 14 venettä on aseistettu 24:llä ballistisella Trident II - ohjuksella ja loput neljä ovat Tomahawk-risteilyohjuksin varustettuja hyökkäysveneitä. Luokan alukset ovat Yhdysvaltain laivaston suurimpia sukellusveneitä.


title: Ohio-luokka

text: Kun laivasto ryhtyi suunnittelemaan uutta ohjusveneluokkaa korvaamaan ikääntyviä, 1960-luvulla rakennettuja strategisia ohjusveneitä (George Washington -, Ethan Allen-, Lafayette- ja James Madison -luokkia), määräävänä kriteerinä oli veneiden taloudellisuus. Jotta selvittäisiin mahdollisimman pienellä luokalla, veneiden haluttiin pystyvän kuljettamaan mahdollisimman monta ohjusta ja pystyvän tekemään entistä pidempiä partiomatkoja. Tästä seurasi luonnollisesti, että veneistä tuli huomattavasti suurempia kuin edeltäjistään. "USS Ohio" olikin valmistuessaan maailman suurin sukellusvene, joskin tittelin peri hyvin pian sen venäläinen vastine, Typhoon-luokka.


title: Ohio-luokka

text: Alun perin oli tarkoituksena rakentaa vain 10 venettä. Vuosien mittaan suunniteltu määrä kasvoi aina 24 veneeseen saakka. Vuonna 1991 päätettiin lopulliseksi valmistusmääräksi 18 Trident-ohjuksin varustettua venettä, mutta kesäkuussa 1992 allekirjoitetun START-1-sopimuksen nojalla strategisten ydinsukellusveneiden määrä rajoitettiin vuodesta 2002 alkaen neljääntoista. Ensimmäiset 8 venettä varustettiin aluksi Trident C4 ohjuksin, ja seuraaviin asennettiin kehittyneemmät Trident D5 -ohjukset. Osa alkupään veneistä on peruskorjausten yhteydessä varustettu uudemmilla D5-ohjuksilla.


title: Ohio-luokka

text: Laivasto päätti palveluksesta poistamisen sijasta muuttaa neljä vanhinta venettä 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana SSGN-veneiksi. Muutostyössä strategiset ohjukset poistettiin, ja tilalle asennettiin yli 150 Tomahawk-risteilyohjusta. Lisäksi veneet varustetaan SEAL-erikoisjoukkojen operointiin soveltuviksi mm. lisäämällä majoitustiloja sekä sukeltajien käyttöön tarvittavat sulkukammiot. Ensimmäinen muunnettu vene, "USS Ohio," luovutettiin takaisin laivastolle 7. helmikuuta 2006 sen oltua telakalla vuodesta 2002. Muut muunnellut alukset (Michigan, Florida ja Georgia) luovutettiin vuosien 2006 ja 2007 aikana.


title: Ohio-luokka

text: Yhdysvaltain laivasto on perinteisesti nimennyt tulivoimaisimmat aluksensa osavaltioiden mukaan ja tapaa noudatettiin myös luokan alusten nimeämisessä lukuun ottamatta "USS Henry M. Jacksonia", joka sai nimensä Ohio-luokan syntyyn merkittävästi vaikuttaneen senaattorin mukaan.Ohio-luokan veneiden kotisatamat ovat Bangorin (SSBN730, SSBN731, SSBN732, SSBN733, SSBN735, SSBN737 ja SSBN741) ja King's Bayn (SSBN734, SSBN736, SSBN738, SSBN739, SSBN740, SSBN742, SSBN743) laivastotukikohdissa.


title: Ohio-luokka

text: Ohio-luokan päätehtävä on toimia strategisena ydinasepelotteena. Käytännössä veneet hoitavat tätä tehtävää rauhan aikana siten, että noin 2/3 niistä (tarkka määrä ei ole julkista tietoa) on jatkuvasti partioimassa merellä. Jotta tämä olisi mahdollista, jokaisella veneellä on kaksi nimettyä miehistöä, ns. "blue crew" ja "gold crew".


title: Ohio-luokka

text: Partiomatkat kestävät tyypillisesti noin 77 vuorokautta. Sen jälkeen seuraa 35 vuorokauden huoltojakso, jolloin partiosta saapuva miehistö luovuttaa veneen lähtevälle miehistölle, joka vuorostaan suorittaa veneen huoltotoimet ennen merelle lähtöä.


title: Ohio-luokka

text: Edes summittaisia partiomatkojen reittejä ei ole julkistettu. Voidaan kuitenkin olettaa, että King's Bayn veneet toimivat etupäässä Atlantilla ja Bangorin Tyynellämerellä. Koska veneiden tehtävän luonteeseen kuuluu olla mahdollisimman vaikeasti havaittavissa, ne tavallisesti välttävät kaikkea muuta vesiliikennettä, erityisesti sota-aluksia. Veneet lähettävät radiosanomia harvoin, joskin voivat vastaanottaa niitä useammin, koska pelkkään vastaanottoon ei liity veneen sijainnin paljastumisen riskiä.


title: Paavo Yrjölä

text: Paavo Ilmari Yrjölä (18. kesäkuuta 1902 Hämeenkyrö – 11. helmikuuta 1980 Hämeenkyrö) oli suomalainen yleisurheilun moniottelija ja kymmenottelun olympiavoittaja Amsterdamin kisoista 1928.


title: Paavo Yrjölä

text: Olympialaisissa hän sai juosta kymmenottelussa 110 metrin aitajuoksun kahteen kertaan: neljäs aita oli sijoitettu väärään kohtaan ensimmäisessä startissa. Yrjölän jälkeen hopealle tullut Akilles Järvinen toi Suomelle lajin kaksoisvoiton. Yrjölä teki kilpailussa uuden maailmanennätyksen.


title: Paavo Yrjölä

text: Yrjölä teki kymmenottelussa kolme maailmanennätystä: 6460 pistettä (silloisen pistelaskun mukaan 7 832,030, 1926), 6586 (silloisen pistelaskun mukaan 8 053,290, 1927) ja 6587 (silloisen pistelaskun mukaan 8 053,290, 1928).


title: Paavo Yrjölä

text:
Paavo Yrjölän veli Iivari Yrjölä oli myös moniottelija. Poika Matti Yrjölä menestyi kuulantyöntäjänä. Paavo Yrjölän lempinimi oli ”Hämeenkyrön karhu”. Paavo Yrjölä oli teatterineuvos Tapani Pertun kummisetä.
Paavo Yrjölän muistomerkki sijaitsee Hämenkyrön Timin kylässä Timintien varrella. Muistokiven on valmistanut Hämeenkyrön Kiviveistämö ja refielin Taisto Mäkinen.


title: Valtaneuvos

text: Valtaneuvos () oli "valtaneuvoston" jäsen. Kustaa Vaasan aikoihin asti valtaneuvokset edustivat Ruotsin valtakunnan eri osia. 1600-luvulta lähtien valtaneuvosto kokoontui säännöllisesti ja sen jäseninä olivat valtakunnan ylimmät virkamiehet: kansleri, drotsi, marski, kamarimestari ja valta-amiraali.


title: Korppu

text: Korppu on leipä- tai pullaviipale tai halkaistu sämpylä, joka on paistamisen jälkeen kuivattu uunin miedossa lämmössä rapeaksi. Taikinasta tehdään löysää, ja siinä käytetään melko runsaasti rasvaa. Jauhoina on vehnä-, graham- tai ruisjauhoja, ja taikinasta muotoillaan pyöreitä tai tankomaisia leivonnaisia, joiden annetaan kohota ennen paistamista.


title: Korppu

text:
Kanelilla ja sokerilla maustetut "kanelikorput" on leivottu makeaan pullataikinaan. "Hapankorppu" sisältää tavallisesti vain ruisjauhoja ja suolaa, ja se on nostatettu pienellä määrällä leivinhiivaa. Murskatusta korpusta saadaan korppujauhoa, jota käytetään muun muassa leivonnaisten pohjissa estämään tarttumista paistoalustaan sekä lihapullataikinan jatkeena. Korppujauhoa käytetään myös joulukinkun kuorrutuksena kinkun paistannan loppuvaiheessa.
Korppu kastetaan usein maitoon tai kahviin ennen sellaisenaan syöntiä.


title: Korppu

text: Etelä-Afrikassa korppu on perinteinen pikkuleipä (Afrikaansin kielellä nimeltään "bescuit"), jota syödään sen jälkeen, kun sitä on kastettu kahviin, teehen tai rooibos-teehen.


title: Korppu

text: Historiassa korput ovat kehittyneet (biltong-ruoan kanssa) aikaisilla edelläkäyntipäivillä, tapana tarjota korppua kuivassa ilmapiirissä. Sitä on käytetty myös matkustettaessa pitkiä matkoja tai sodan aikana.


title: Korppu

text: Perinteisesti korput on leivottu kotona, mutta nykyään niitä saa myös ruokakaupoista. Luultavasti kaikista tunnetuimpia korppuja ovat "Ouma Rusks" -nimiset korput. Useat leipomot ja kotitaloudet myyvät niitä, yleensä käyttäen enemmän eksoottisia ainesosia kuin ruokakaupat.


title: Korppu

text: Normaalien korppujen lisäksi on olemassa piimä-, anisruoho-, kokovehnä-, nestemaito, mysli ja sitruuna unikonsiemenmakuja.


title: International Socialist -suuntaus

text: Brittijohtoinen International Socialist -suuntaus (IS) on Lev Trotskin perintöön nojautuva vallankumouksellinen yhteenlittymä, jolla ei ole varsinaista organisaatiota. IS edustaa trotskilaisuuden ns. cliffiläistä suuntausta perustajansa Tony Cliffin mukaan. IS:n piirissä puhutaan "sosialismista alhaalta", joka eroaisi huomattavasti esimerkiksi byrokraattisesta sosialismista, jota muun muassa IS:n "valtiokapitalistisena" pitämässä Neuvostoliitossa sen mielessä harjoitettiin.


title: International Socialist -suuntaus

text: IS-suuntaukseen kuuluu yli parikymmentä järjestöä eri puolilta maailmaa. Suurimmat järjestöt ovat Englannissa (SWP), Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Kanadassa. Suomesta IS:n kuuluu Sosialistiliitto. IS:llä on ollut keskeinen rooli antikapitalistista protesteissa muun muassa Prahassa ja Genovassa ja Euroopan sosiaalifoorumien järjestämisessä sekä sodanvastaisen liikkeen rakentamisessa.


title: Kalashit

text: Kalashit ovat etninen ryhmä Chitralin alueella Pakistanissa. Kalashit puhuvat kalašan kieltä, joka kuuluu dardilaisiin kieliin. Heitä on arviolta noin 4 000 ja he poikkeavat suurimmasta osasta Hindukušin alueen kansoista siinä, että he harjoittavat edelleen omantyylistä suuntaustaan hindulaisuudesta siinä missä useimmat muut alueen väestöryhmät ovat historian aikana kääntyneet islamin uskoon.


title: Kalashit

text: Kalashien oman perimätiedon mukaan heidän esi-isänsä tulivat "Tsyam"-nimiseltä alueelta, joka viittaa ehkä Syyriaan. Vuonna 2004 tehdyn tutkimuksen mukaan heidän mitokondrio-DNA-haploryhmät kuuluvat lähinnä Länsi-Euraasiassa tavattaviin ryhmiin ja tutkimuksessa todetaan heidän olevan todennäköisesti peräisin tältä alueelta. Kalashien on ehdotettu polveutuvan kreikkalaisista tai slaaveista. 1950-luvun aikana monet kalashien kylistä pakkokäänytettiin islamin uskoon. Perusteluna käytettiin naisten "moraalittomuutta". Sittemmin kalashien ja alueen muslimivaltaväestön välille on syntynyt myös muita jännitteitä. Tilanne parani hieman kun alueen laaksoihin alettiin rakentaa kouluja, jotka mahdollistivat myös kalashilapsien koulunkäynnin. 1970-luvun lopulla alueelle rakennettiin myös teitä, jotka ovat lisänneet turismia ja metsäteollisuutta alueella. Näistä saadut hyödyt ovat kuitenkin jääneet kalashien osalta vähäisiksi.


title: Kalashit

text: Kalashien pääasiallinen elinkeino ovat maatalous ja paimentolaisuus. Naiset hoitavat tavallisesti viljelystä, kun taas miehet paimentavat vuohilaumojaan kesäisin ylärinteille ja vastaavasti talvisin alarinteille. Vuohien uskotaan olevan pyhiä. Tavallisimpiin viljelykasveihin kuuluvat maissi, vehnä ja hirssi. Naisilla on suhteessa Pakistanin muslimivaltaväestön naisiin enemmän oikeuksia.


title: Lippuäänestys

text:
Lippuäänestys on vaalitapa,
jossa valitsijat kirjoittavat ehdokkaan nimen tai numeron äänestyslipulle
ja pudottavat lipun vaaliuurnaan. Äänestyksen loputtua ehdokkaiden saamat äänet lasketaan lipuista.


title: Lippuäänestys

text: Suljettu lippuäänestys on salainen: valitsijat eivät näytä kenellekään lipun sisältöä eikä lipusta voida jälkikäteen tunnistaa valitsijaa. Avoimessa äänestyksessä tiedetään, mitä ehdokasta kukin valitsija äänestää tai on äänestänyt.


title: Sierra Nevada (Yhdysvallat)

text: Sierra Nevada on 650 km pitkä vuoristo Kalifornian itäosassa, Yhdysvalloissa. Alue tunnetaan myös nimillä Sierra tai Sierras. Vuoriston korkein kohta on Mount Whitney -vuori (4 421 m), se on samalla myös Yhdysvaltojen korkein vuori Alaskan ulkopuolella. Alueella sijaitsee Yosemiten kansallispuisto.


title: Kuun meri

text: Kuun meri on Kuun pinnalla oleva suuri tumma basalttitasanko. Nimitys "meri", latinaksi "mare", monikko "maria", on peräisin entisaikain tähtitieteilijöiltä, jotka luulivat tummien alueiden koostuvan vedestä. Todellisuudessa meret näyttävät tummilta, koska ne heijastavat ympäröivää aluetta suuremman rautapitoisuutensa vuoksi vähemmän valoa kuin "ylängöt". Kuun ylängöt heijastavat 14% ja tummemmat alueet vain 4 % niihin tulevasta valosta. Meret peittävät noin 16 prosenttia Kuun pinnasta. Suurimmat niistä näkyvät Maahan saakka selvästi paljain silminkin katsottaessa. Kuun merien pinnalla on vähemmän suuria, vanhoja kraattereita kuin vaaleiden ylänköjen pinnalla. Kuun maahan näkyvällä puolella on huomattavasti enemmän meriä kuin Kuun toisella puolella.


title: Kuun meri

text: Kuun paikkojen nimeämisen käytäntö syntyi 1600-luvulla. Vuonna 1645 julkaisi Michael van Langren kartan jossa tummat alueet oli nimetty "meriksi" tai "järviksi". Gdanskin raatimies Johannes Hevelius (1611-1687) esitti että Kuun merille lainattaisiin nimet Maan maantieteestä. Niinpä niille annettiin ilmaston tai mielialojen mukaisia nimiä ja nykyiset nimet ovat pitkälti hänen perujaan. Vuonna 1651 Giovanni Battista Riccioli (1598-1671) julkaisi kirjan nimeltä "Almagestum novum". Kirja sisälsi hänen oppilaansa Francesco Maria Grimaldin (1618-1663) laatiman kartan Kuusta. Hänen laatimansa nimistöjärjestelmä on säilynyt pääpiiteissään nykyaikaan asti. Hän säilytti siinä Heveliksen antamat "mare" nimet.


title: Kuun meri

text: Sen jälkeen avaruusajalla on annettu nimi Luna-3:llä vuonna 1959 löydetylle Mare Moscoviense merelle, joka on Kuun pimeällä puolella. Nimi ei täyttänyt Tähtitieteellisen Unionin IAU:n nimeämistavan mukaisia ohjeita, joiden mukaan Kuun meret olisi nimettävä mielentilojen mukaan. Se hyväksyttiin kuitenkin lopuksi kun vuonna 1961 IAU:n kokouksessa kun ranskalainen tähtitieteilijä Audouin Dollfus totesi että: "Moscoviense käy nimeksi, koska itse asiassa Moskova on "mielen tila"". Lisäksi on nimetty Mare Ingenii, Nerokkuden meri joka sijaitsee myös pimeällä puolella, ja Mare Cognitum, Tunnettu meri, aluen sijainti on noin 11 S 21 W jonka Tähtitieteellinen Unioni IAU nimesi vuonna 1964 sen jälkeen kun Ranger 7 oli kuvannut kuuta läheltä kuukauden ajan.


title: Kuun meri

text: Merissä olevat "lahdet" on myös nimetty "sinus" nimellä. Jotkin pienemmät tummat muodostelmat olivat Ricciolin ennemminkin "järviä" ja ne hän nimesi "lacus" nimellä. Monet "mare" nimellä olevat paikat ovat kuitenkin pienempiä kuin isoimmat "järvet" eli "lactukset". Riccioli nimesi myös joitakin "ylängöt" (vaaleat alueet) ja "mare"-alueiden välimaastoja "rämeiksi" eli "palus".


title: Kuun meri

text: 1800-luvun loppuun asti Kuun paikkojen nimeäminen oli "villiä-länttä". Suurimpien kohteiden nimistä oli yksimielisyys mutta pienempiä paikkoja nimettiin havainnoitisjoiden omien mieltymysten mukaan. Vuosisadan vaihtumisen jälkeen toimeen tarttui "Kansainvälinen tähtitieteen unioni" (International Astronomical Union), IAU. Nykyään ainoastaan se nimeää paikkoja avaruudessa, mutta kuitenkin jäsentensä ehdotusten pohjalta.Kuun meret ovat Kuun tummia basalttisisia tasankoja.


title: Beastie Boys

text: Beastie Boys oli yhdysvaltalainen New Yorkin Brooklynista ja Manhattanilta kotoisin oleva nykyinen hip hop -yhtye. Se oli ensimmäinen tärkeä rap-yhtye, joka ei koostunut mustista jäsenistä ja yksi niistä hiphopin varhaisvuosien ryhmistä, jotka ovat edelleen suosittuja. Beastie Boysin rock- ja punk-vaikutteinen rap on vaikuttanut moniin artisteihin sekä hip hop -musiikissa että sen ulkopuolella. Yhtyettä pidetään New Yorkin ensimmäisenä levyttäneenä hardcore punk-yhtyeenä.


title: Beastie Boys

text: Beastie Boys sai alkunsa, kun vuonna 1979 kaksi amerikanjuutalaista nuorta miestä perusti The Young Aborigines -punk-yhtyeen. Vuonna 1981 Adam ”MCA” Yauch liittyi ryhmään ja nimeksi muutettiin Beastie Boys. Nimi ”Beastie” tuli alun perin lyhenteenä sanoista ”Boys Entering Anarchistic States Towards Internal Excellence” ja etukirjaimet B.B. matkivat Washington (DC):stä kotoisin ollutta Bad Brains hardcore punk-yhtyettä.


title: Beastie Boys

text: Beastie Boysin alkuperäiskokoonpanon muodostivat Adam Yauch (basso), Kate Schellenbach (rummut), John Berry (kitara) ja Michael ”Mike D” Diamond (laulu). Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui Berryn kotona Yauchin 17-vuotissyntymäpäivänä. Yhtye pääsi pian lämmittelemään Bad Brainsia ja Reagan Youthia muun muassa CBGB:llä ja Max's Kansas Cityssä. Jälkimmäisessä Beastie Boys soitti keikkapaikan viimeisenä iltana.


title: Beastie Boys

text:
Vuonna 1982 ilmestyi 171A-studioilla äänitetty New Yorkin ensimmäinen hardcore punk-7" EP "Pollywog Stew" omalla Ratcage -levymerkillä. John Berry jätti yhtyeen (myöhemmin perustaen Thwig-yhtyeen) ja tilalle tuli Adam ”Adrock” Horovitz.
Yhtyeen jäsen Adam Yauch eli MCA kuoli imusolmukesyöpään 4. toukokuuta 2012.


title: Kaunokirjallisuus

text: Kaunokirjallisuus on yleisnimitys kaikelle taiteeksi tai viihteeksi luokiteltavalle kirjallisuudelle (vastakohtana tietokirjallisuudelle). Kaunokirjallisuus jaetaan yleensä kertomakirjallisuuteen (proosa, eepokset), runouteen ja draamaan (näytelmät, kuunnelmat, elokuva- ja tv-käsikirjoitukset). Myös jotkut asiatekstityypit kuten esseet lasketaan joskus kaunokirjallisuudeksi.


title: Kaunokirjallisuus

text: Suomen kielen sana "kaunokirjallisuus" on peräisin D. E. D. Europaeuksen ja A. Vareliuksen sanakirjasta "Svenskt-finskt handlexikon" (1852-53). Siinä se esitetään vastineena ruotsin sanalle "vitterhet". Ruotsin kielessä sana "skönlitteratur" tuli käyttöön vasta 1850-luvulla. Esimerkiksi englannin kielessä suoraa vastinetta ei ole, vaan "literature" merkitsee sekä kauno- että tietokirjallisuutta ja "fiction" kertomakirjallisuutta tai kaikkea fiktiivistä kertovaa taidetta.


title: Kaunokirjallisuus

text: Suomeen ranskasta johdettu termi "belletristiikka" () tarkoitti alkuaan kaunokirjallisuutta, mutta nykyisin sillä viitataan lähinnä esseistiikkaan, kuten Yrjö Hosiaisluoma kirjoittaa "Kirjallisuuden sanakirjassa": "Esimerkiksi Aldous Huxleyn esseekokoelmat ovat tyypillistä belletristiikkaa: nokkelia, elegantteja ja oppineita."


title: Kaunokirjallisuus

text: Kirjallisuuden jako faktaan ja fiktioon ei ole lainkaan yksiselitteinen asia. Varhainen tietokirjallisuus (Platon, Herodotos) oli hyvin mielikuvituksellista ja maalailevaa, eivätkä asiatekstit eriytyneet kaunokirjallisuudesta täysin vielä myöhemminkään. Esimerkiksi monet utopiaromaanit olivat varsin kevyesti verhottua essee- tai mielipidekirjallisuutta. Kerronnan ja vaikuttamisen keinot ovat historiassa siirtyneet asiatekstin ja kaunokirjallisen ilmaisun välillä molempiin suuntiin.


title: Kaunokirjallisuus

text: Lisäksi kulttuuri vaikuttaa tekstien tulkintaan. Nykyajan länsimaiset ihmiset voivat kokea kaunokirjallisuudeksi tekstin, joka kirjoitusajankohtana tai jossain toisessa kulttuurissa on esimerkiksi selvästi uskonnollinen teksti.


title: Kaunokirjallisuus

text: Muiden taiteiden tavoin kaunokirjallisuus muuttaa jatkuvasti muotoaan ja pyrkii kaatamaan teoreetikkojen luomia raja-aitoja, joten minkäänlaiset määrittelyt eivät ole täysin aukottomia. Varsinkin kertomakirjallisuuden ja runouden välisellä raja-alueella sijaitsevia lyyristä proosaa ja proosarunoa on usein hankalaa erottaa toisistaan.


title: Kaunokirjallisuus

text: Kertomakirjallisuutta eli epiikkaa (eepokset, proosa) on kertova teksti, jonka aiheena ovat kuvitteelliset tapahtumat, joskin yhtymäkohtia todellisiin tapahtumiin saattaa olla. Aiheena olevia tapahtumia kutsutaan juoneksi. Myös suullista tarinaperinnettä (niin sanottuja suullisia tekstejä) voidaan pitää kertomakirjallisuutena, mutta vanhinta kirjoitettua kertomakirjallisuutta ovat eepokset, laajat kertomukset myyttisistä sankareista. Eepokset olivat useimmiten runomittaisia, mutta kuitenkin selvästi kertovia. Tärkeitä esikuvia ja edeltäjiä nykyiselle proosamuotoiselle kertomakirjallisuudelle olivat myös filosofinen kirjallisuus (esimerkiksi Platonin dialogit) ja muinainen historiankirjoitus. Nykykertomakirjallisuus jaetaan pituuden mukaan novelleihin ja romaaneihin. Novellit ja romaanit ovat proosaa.


title: Kaunokirjallisuus

text: Runouteen eli lyriikkaan on alun perin liittynyt musiikki ja tanssi. Runoja (kuten eeppisiä runoelmiakin) laulettiin, ja sana lyriikka viittaakin musiikkiesityksissä käytettyyn soittimeen, lyyraan. Vanhinta säilynyttä lyriikkaa on antiikin Kreikan runous, jolla oli tärkeä asema uskonnonharjoituksessa. Vähitellen runous maallistui ja uskonnollisen runouden rinnalle syntyi tunteita ilmaisevia rakkaus-, suru- ja kehtolauluja.


title: Kaunokirjallisuus

text: Runouden perusmuotona pidetään minä-muotoista yksilökohtaisia tuntemuksia ilmaisevaa runoa, jota kutsutaan keskeis- tai keskuslyriikaksi. Runon puhujaa sanotaan lyyriseksi minäksi. Muita runon muotoja ovat balladi ja romanssi, jotka voivat rakentua juonen varaan ja käsittää laajoja kertomuksia. Runous oli pitkään länsimaisessa kirjallisuudessa proosaa arvostetumpi ja luetumpi kirjallisuudenlaji, mutta se menetti asemansa muutamien viime vuosisatojen aikana. Myös laululyriikka kuuluu runouden piiriin.


title: Kaunokirjallisuus

text: Draamakirjallisuus (näytelmät, kuunnelmat, elokuva- ja tv-käsikirjoitukset) on kirjoitettu esitettäväksi, ei ainoastaan luettavaksi. Perinteinen esitysmuoto on ollut teatteri, mutta nykytekniikka on tuonut lisää mahdollisia kanavia, joihin jokaiseen kuuluvat hyvin erilaiset dramaturgiset painotukset. Draaman päälajit ovat antiikin Kreikassa syntyneet tragedia ja komedia, jotka kuitenkin ovat myöhemmässä teatteri-ilmaisussa sekoittuneet. Modernimpia suuntauksia ovat muun muassa absurdi teatteri, jossa leikitellään katsojan odotuksilla.


title: Lukutaito

text: Lukutaito tarkoittaa taitoa tulkita kirjoitettua kieltä. Varsinaisesta lukutaidosta ulkoa opettelun eli ”ulkoa lukemisen” vastakohtana voidaan käyttää myös sanaa sisälukutaito. Suomessa lukutaito opitaan yleensä 5-7 vuoden iässä.


title: Lukutaito

text: OECD:n PISA-hankkeessa käytetään seuraavanlaista lukutaidon määritelmää: ”Lukutaito on kirjoitettujen tekstien ymmärtämistä, käyttöä ja arviointia lukijan omien tavoitteiden saavuttamiseksi, tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi sekä yhteiskuntaelämään osallistumiseksi.”


title: Lukutaito

text: IEA:n arviointitutkimuksessa lukutaito määriteltiin kykynä ymmärtää ja käyttää yhteiskunnan edellyttämiä ja/tai yksilön arvostamia kirjoitetun kielen muotoja. Aikuisten lukutaito määritellään siinä ”painetun ja kirjoitetun informaation käyttämisenä yhteiskunnassa toimimiseksi, omien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tietojen ja valmiuksien kehittämiseksi”.


title: Lukutaito

text: Nykyisin mekaanisen lukutaidon ohella pidetään tärkeänä myös niin kutsuttua funktionaalista lukutaitoa, jossa lukija osaa tulkita ja arvioida lukemaansa riippumatta tekstilajista.


title: Lukutaito

text: Myös kahdessa edellisessä kansainvälisessä lukutaitotutkimuksessa ("IEA Reading Literacy Study" ja "OECD International Adult Literacy Survey") on painotettu lukemisen funktionaalista luonnetta.


title: Meles Zenawi

text: Legesse ”Meles” Zenawi Asres (, 8. toukokuuta 1955 – 20. elokuuta 2012) oli etiopialainen poliitikko, joka toimi Etiopian pääministerinä vuodesta 1995 kuolemaansa asti. Hän osallistui Mengistu Haile Mariamin hallinnon vastaiseen sissiliikkeeseen ja nousi sisällissodan aikana Etiopian kansojen vallankumouksellisen demokraattisen rintaman johtoon. Mengistu syöstiin vallasta 1991 ja Zenawi toimi tämän jälkeen neljän vuoden ajan presidenttinä. Vuoden 1995 vaaleissa hän nousi pääministeriksi, jona toimi 17 vuoden ajan. Zenawi kehitti valtakaudellaan maan taloutta ja koulutusta, mutta hän sai myös runsaasti kritiikkiä opposition sortamisesta.


title: Meles Zenawi

text: Zenawi syntyi 1955 Adowan kaupungissa Etiopian pohjoisosissa. Hänen isänsä Zenawi Asresu oli etiopialainen ja äitinsä Alemash Gebreleul eritrealainen. Hänen isänsä kuului tigrélaiseen aatelistoon ja oli saanut "dejazmachin" arvonimen Italian miehityskaudella.


title: Meles Zenawi

text: Zenawi aloitti 1971 lääketieteen opinnot Addis Abeban yliopistossa. Hän liittyi yliopistossa poliittiseen opiskelijaliikkeeseen, joka pyrki vastustamaan Haile Selassien hiipuvaa hallintoa. Zenawi jätti lopulta yliopiston ja liittyi sissijoukkoihin. Mengistu Haile Mariamin johtama ryhmä kaatoi 1974 Selassien hallinnon. Marxilainen Zenawi kannatti ensin Mengistun uutta hallintoa, mutta kääntyi pian vastustamaan hallinnon väkivaltaista taktiikkaa.


title: Meles Zenawi

text: Muiden Mengistun vastustajien kanssa Zenawi oli perustamassa Tigrén kansan vapautusrintamaa (TPLF). TPLF ja Eritrean kansan vapautusrintama (EPLF) hallitsivat vuoteen 1980 mennessä Tigrén maaseutua. TPLF oli Zenawin johdolla vuoteen 1989 mennessä vallannut käytännössä koko Tigrén ja eteni jo kohti Addis Abebaa. Tämän jälkeen Zenawi oli perustamassa Etiopian kansojen vallankumouksellisesta demokraattista rintamaa (EPRDF), josta tuli kattojärjestö TPLF:n Tigrén ulkopuolisille tukijoille. Zenawista tuli vuoden 1991 alussa EPRDF:n johtoneuvoston puheenjohtaja. Tämän jälkeen hän erotti itsensä marxilaisuudesta ja ilmoitti noudattavansa jatkossa maltillisempaa politiikkaa.


title: Meles Zenawi

text: EPRDF:n joukot valtasivat Addis Abeban toukokuussa 1991 pian, sen jälkeen kun Mengistu oli paennut maasta. Zenawista tuli tämän jälkeen maan tilapäinen presidentti ja antoi pian Eritrealle itsenäisyyden. Sisäpolitiikassa Zenawi keskittyi maan talouteen, jota oli heikentänyt pitkä sodankäynti ja Mengistun hallinnon politiikka. Zenawi leikkasi myös puolustusbudjettia, uudelleenjakoi maaomaisuutta ja taisteli korruptiota vastaan. Hän joutui kuitenkin kohtamaan myös laajaa vastustusta, kun Oromon vapautusrintama erosi EPRDF:stä.


title: Meles Zenawi

text: EPRDF voitti vaalit 1995, ja Zenawi valittiin maan pääministeriksi. Hänet valittiin tehtävään myös kolmien seuraavien vaalien jälkeen. Zenawin ensimmäisellä pääministerikaudella Etiopia ajautui rajasotaan Eritrean kanssa. Zenawi oli ennen sotaa menettänyt luottamuksensa Eritrean uuteen presidenttiin, entiseen Mengistun vastaiseen asetoveriinsa Isaias Afewerkiin. Maat sotivat 1998–2000, ja sodassa menehtyi kymmeniä tuhansia ihmisiä. Sodan jälkeen kansainvälinen komissio määräsi Etiopian palauttamaan Badmen alueen Eritrealle. Zenawi ei kuitenkaan suostunut lopulta palauttamaan aluetta, minkä takia maiden välinen rajakiista on jatkunut sodan jälkeenkin.


title: Meles Zenawi

text: Zenawin aikakaudella Etiopian talous meni voimakkaasti eteenpäin ja lapsikuolleisuus pieneni selvästi. Talous kasvoi 2000-luvulla yhdeksän prosenttia vuodessa. Koulutusuudistusten ansiosta myös lukutaito on kehittynyt. Kun vuonna 1997 noin puolet etiopialaisista osasi lukea, lukutaitoisia oli vuonna 2002 jo 65 prosenttia kansasta.


title: Meles Zenawi

text: Zenawi oli arvostettu poliitikko ulkomailla, ja hän oli muun muassa Britannian ja Yhdysvaltain läheinen liittolainen. Yhdysvaltain tukemana Etiopian asevoimat hyökkäsi Somaliaan tavoitteenaan tuhota maata hallinnut Islamilaisten oikeusistuinten liitto. Sotaa käytiin 2006–2009. Vaikka liitto saatiin kaadettua, etiopilais-yhdysvaltalainen strategia epäonnistui, sillä Somalian valtatyhjiön ansiosta maassa valtaan nousi Islamilaisten oikeusistuinten liittoa radikaalimpi Al-Shabaab.


title: Meles Zenawi

text: Etiopiassa Zenawin vastustus kasvoi hänen pitkän valtajaksonsa lopulla. Opposition yllättävän hyvän vuoden 2005 vaalituloksen jälkeen hallitus kovensi otteitaan poliittisia vastustajiaan kohtaan. Vaalien jälkeisissä levottomuuksissa kuoli lähes 200 ihmistä. Vuoden 2010 vaaleissa ei ollut samanlaisia levottomuuksia, mutta oppositio syytti vaalien jälkeen Zenawin puoluetta yksipuoluejärjestälmän luomisesta. Oppositiopuolueet eivät pystyneet kampanjoimaan vapaasti, ja EPRDF liittolaisineen sai 99 prosenttia äänistä.


title: Meles Zenawi

text: Zenawin terveydentila nousi otsikoihin kesällä 2012, kun hän ei osallistunut Afrikan unionin kokoukseen Addis Abebassa. Hänen epäiltiin olevan vakavasti sairas, mutta viralliset tahot ilmoittivat lievästi sairaan Zenawin palaavan pian tehtäviinsä. Zenawi kuoli elokuussa brysseliläisessä sairaalassa. Tämän jälkeen hallitus ilmoitti Zenawin olleen ulkomailla sairaalahoidossa jo parin kuukauden ajan. Zenawi haudattiin syyskuun alussa Addis Abeban Pyhän kolminaisuuden katedraaliin. Valtiollisiin hautajaisiin osallistui tuhansia ihmisiä. Vieraiden joukossa oli myös useita ulkomaalaisia poliitikkoja, muun muassa noin 20 afrikkalaista presidenttiä.


title: Meles Zenawi

text: Zenawi oli naimisissa toisen Tigrén vapautusrintaman veteraanin Azeb Mesfinin kanssa, ja heillä on kolme lasta. Mesfin oli myös Etiopian parlamentin jäsen. Zenawi jatkoi poliittisen uransa aikana myös opiskeluja. Hän sai 1995 MBA-tutkinnon Open Universitystä ja valmistui 2004 taloustieteen maisteriksi Rotterdamin Eramus-yliopistosta. Kumpikin yliopistosta lähettää ohjaajia Etiopiaan kouluttamaan maan eliittiä.


title: Meles Zenawi

text: Eritrean presidentti Isaias Afewerki oli Zenawin serkku .


title: Elektrolyyttineste

text: Elektrolyyttinestettä käytetään elektrolyyttikondensaattoreissa eristekerroksen muodostamiseen. Kun kondensaattoriin kytketään tasajännite, positiivisen eletrodin eli anodin pintaan muodostuu eristävä oksidikerros. Elektrolyyttineste on edelleen sähköisesti yhteydessä kondensaattorin katodiin, jolloin anodin ja katodin välillä ei ole periaatteessa muuta kuin hyvin ohut ja suurta jännitettä kestävä oksidikerros, jolloin kondensaattorin kapasitanssi on suuri. Tarvittaessa kapasitanssia voidaan valmistusvaiheessa suurentaa karhentamalla anodin pintaa, jolloin myös syntyvän oksidikerroksen pinta-ala kasvaa. Elektrolyyttikondensaattoreista käytetään lyhennettä "elko". Esim. mehu on elektrolyyttinestettä.


title: Terapia (yhtye)

text: Terapia oli tamperelainen kristillinen rock-yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1988 ja se soitti viimeisen konserttinsa 27. elokuuta 2005 Tampereella Ristirock 2005 -tapahtumassa. Terapia oli Suomen uranuurtajia raskaan rockin saralla ja loi lujan pohjan jo 1990-luvun alussa. Tämän lisäksi yhtyeellä oli suuri vaikutus suomalaiseen kristilliseen metallimusiikkiin ja se on tiettävästi ensimmäinen suomalainen gospel-yhtye, jolle alan muusikot ovat tehneet tribuuttilevyn sen toiminnan loppumisen jälkeen. Yhtye on julkaissut 7 studioalbumia sekä ep:n ja kokoelmalevyn.


title: Terapia (yhtye)

text: Terapian melankoliset suomenkieliset tekstit ja energinen, raskas rockmusiikki ovat saaneet ystäviä myös tyypillisen gospelkuulijakunnan ulkopuolelta. Useista pyynnöistä huolimatta Terapia ei aio tehdä paluuta. Mutta Ristirock 2006 tapahtumassa Petri Lassila myönsi suunnittelevansa Antti Honkkilan kanssa uutta yhtyettä, joka paljastui Ristilukissa 2006 Teraksi. Tera soittaa omien kappaleidensa lisäksi Terapian kappaleita. Terapian jäsenistä siinä soittaa Petri Lassila ja Antti Honkkila.


title: Terapia (yhtye)

text: Terapia perustettiin 1988. Yhtyeen perustivat alun perin Petri Lassila ja Antti Honkkila. Terapian ensimmäinen keikka oli 30. huhtikuuta 1988 Tampereen vanhassa kirkossa. Tällöin kokoonpano oli Petri Lassila laulu ja kitara, Antti Honkkila rummut ja laulu, sekä Mikko Heikkilä bassossa. Kahden keikan jälkeen Jani Muhonen liittyi yhtyeeseen toiseksi kitaristiksi. Vuoden 1991 loppuun mennessä Terapia oli heittänyt 39 keikkaa. Tässä vaiheessa Antti Honkkila siirtyi kitaran varteen ja rumpuihin tuli Harri Karhe. Terapiaan musiikillisiksi vaikuttajiksi on mainittu Metallica, Fishbone ja Living Colour. Yhtyeen musiikissa yhdistyivät funk, groove ja hard rock. Terapia oli suomenkielisen raskaan rockin edelläkävijöitä. Terapian ei kuitenkaan katsota olevan tarpeeksi raskas varsinaiseksi metalliyhtyeeksi nykypäivän normeilla.


title: Terapia (yhtye)

text: Ristillinen-lehden mukaan Terapia esitteli kristillisen raskaan rockin Suomelle vuonna 1993 esikoisalbumillaan "Tule & kazo". Albumin raskaimpia kappaleita ovat "Ei kiinnosta elää" ja "On se ihmeellistä". "Hän pitää sinusta huolen" ja "Tämä kaupunki" olivat vuosia suosituimpia kappaleita yhtyeen konserteissa. Albumi on yksi myydyimmistä kristillisistä albumeista Suomessa.


title: Terapia (yhtye)

text: Vuonna 1994 yhtye julkaisi kasetin, joka kantaa nimeä "Single". "Single" oli niin suosittu, että yhtye otti siitä myöhemmin uusintapainoksen cd-formaatissa. Toinen albumi "Täällä taas" julkaistiin myöhemmin vuonna 1994. Sillä yhtye jätti vähemmälle funk- ja groovevaikutteet. Albumin sanoitukset olivat aiempaa henkilökohtaisempia.


title: Terapia (yhtye)

text: "Uusi levy" (1995) jatkoi kokeilevaa suuntaa: esimerkiksi kappaleessa "Yhteiskunta" on punkvaikutteita. Kappale on kannanotto yksilön oikeuksien puolesta. Kahta vuotta myöhemmin seurannut "Kovia ääniä ja vaikeita sanoja" aloitti kauden, jolla yhtye suuntautui enemmän suomirockiin. Albumi esitteli Eppu Normaali -vaikutteita. Yhtyeen suosio kuitenkin kasvoi, ja Terapia esiintyi toistuvasti Maata näkyvissä -festivaaleilla, jotka keräävät keskimäärin 10 000 kävijää vuosittain.


title: Terapia (yhtye)

text: Vuonna 1998 julkaistu albumi "Joona" muistutti CMX-tyylistä rockia.


title: Terapia (yhtye)

text: 2000-luvun vaihteessa yhtyeestä oli tullut Suomen suosituin kristillinen rockyhtye. Albumin "K23" (2001) ja yhtyeen viimeisen albumin "Hoosianna" (2003) myötä linja muuttui raskaammaksi.


title: Terapia (yhtye)

text: Terapia suhtautui skeptisesti mediaan. Yhtyettä pyydettiin muun muassa Jyrkiin 90-luvulla. Kuitenkin myöhemmin Terapia vieraili MTV3:n tekstiviestichatissä.


title: Terapia (yhtye)

text: Terapia soitti viimeisen konserttinsa Tampereella Ristirock 2005 -tapahtumassa Tampere-areenalla. Tapahtuma keräsi 4500 kävijää, ja Terapia oli pääesiintyjä. Tapahtuman yhteydessä julkaistiin myös bändiltä salassa tehty kirja bändistä, "Koneet kulkee läpi yön."


title: Terapia (yhtye)

text: Vuonna 2007 yhtyeen pitkän uran kunniaksi julkaistiin tribuuttilevy "Terapian Tarpeessa" ja vuonna 2008 yhtyeen levyistä Tule & Kazo ja Joona julkaistiin uusintapainokset.


title: Terapia (yhtye)

text: Vappuaattona 2011 Terapia esiintyi kuuden vuoden tauon jälkeen Vappugospelissa Kouvolassa. Vuonna 2012 Terapia ry viettää 20. juhlavuottaan ja sen kunniaksi yhtye nimeltä Tera(pia) esiintyy 5. toukokuuta 2012 Kirkon nuorisopäivien yhteydessä järjestettävässä Ristirock-konsertissa. Tuossa kokoonpanossa esiintyvät Terapiasta sekä Terasta tutut Petri Lassila ja Antti Honkkila, Teran Matti Honkkila ja Jesse Riikonen, sekä Terapian Jani Muhonen. Yhtyeen valomiehenä toimii Terapian rumpali Harri Karhe.


title: Kaarlo Mäkinen

text: Kaarlo Edvin Mäkinen (14. toukokuuta 1892 Maarianhamina – 11. toukokuuta 1980 Turku) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja. Hän on ainoa Ahvenanmaalla syntynyt olympiavoittaja.


title: Kaarlo Mäkinen

text: Hän voitti urallaan kaksi Pohjoismaiden-mestaruutta. Ensimmäinen tuli vuonna 1919 58 kg:n sarjassa ja toinen kaksi vuotta myöhemmin all 62 kg:n painoluokassa.


title: Kaarlo Mäkinen

text: Mäkinen edusti seuratasolla muun muassa Turun Rientoa ja Turun Voimamiehiä. Hän voitti Suomen-mestaruuden kreikkalais-roomalaisessa painissa vuosina 1921 (60 kg) ja 1923 (58 kg) sekä vapaapainissa vuosina 1923 (61 kg) ja 1928 (56 kg).


title: Isabella Eugenie Boyer

text: Isabella Eugenie Boyer (1841–1904) syntyi Pariisissa ranskalais-englantilaiseen perheeseen. Hän meni naimisiin Singer-ompelukoneyhtiön perustajan Isaac Merritt Singerin kanssa New Yorkissa 1863, jolloin Isaac oli 52-vuotias ja Isabella 22. Singer oli aiemmin elänyt avoliitossa Mary Ann Sponslerin kanssa, joka pidätytti Isaacin perheväkivallasta.


title: Isabella Eugenie Boyer

text: Isabella ja Isaac muuttivat Oldwayn kartanoon Paigntoniin, Englantiin, Devonin rannikolle, koska New Yorkin seurapiirit paheksuivat Isaacin "useaa perhettä". He saivat kuusi lasta, kaksi tyttöä ja neljä poikaa. Lasten nimet olivat Winnaretta, Isabelle, Mortimer, Washington, Paris ja Franklin. Muut kumppanit mukaan lukien, Isaacilla sanotaan olleen yhteensä 22 lasta. Singer kuoli 1875 ja jätti noin 14 miljoonan dollarin perinnön, joka oli siihen aikaan vielä nykyistäkin mahtavampi summa. Häneltä jäi kaksi testamenttia, mikä aiheutti jännitteitä perheessä ja oikeusjuttuja. Lopulta Isabella julistettiin lailliseksi perijättäreksi.


title: Isabella Eugenie Boyer

text: Isaacin kuoleman jälkeen Isabella nai belgialaisen muusikon, Victor Reubsaetin, d’Estemburghin varakreivin ja Camposelicen kreivin. He asuivat Pariisissa. Isabella oli yhä vaikuttava nainen, kun hän kohtasi kuvanveistäjä Bartholdin. Bartholdi pyysi Isabellaa toimimaan mallina vapaudenpatsaalle.


title: Isabella Eugenie Boyer

text: Isabella kuoli 62 vuoden iässä 1904.


title: Arvo Haavisto

text: Arvo Jaakko Haavisto (7. tammikuuta 1900 Ilmajoki – 22. huhtikuuta 1977 Ilmajoki) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja.


title: Arvo Haavisto

text: Urheilu-uransa jälkeen Haavisto toimi muun muassa painivalmentajana sekä oli mukana urheilun järjestötoiminnassa. Berliinin olympialaisissa 1936 hän oli mukana painituomarina. Hänen veljensä Yrjö Haavisto voitti vapaapainin Suomen mestaruuden 79-kiloisten sarjassa 1925.


title: Arvo Haavisto

text: Ilmajoella painitaan hänen mukaansa nimetty kansainvälinen Arvo Haavisto -turnaus.


title: Arvo Haavisto

text: Arvo Haavisto oli näyttelijä Helena Haaviston setä.


title: Ryhmätyösovellus

text: Ryhmätyösovellus tai "työryhmäohjelmisto" on ryhmätyöskentelyä helpottava ohjelmistokokonaisuus, jossa on esimerkiksi yhteinen kalenteri ja keskustelualue. Ryhmätyösovelluksista esimerkkeinä toimivat muun muassa Microsoftin ohjelmistotuotteet Microsoft Outlook ja Outlook Express sekä Apache Wave.


title: Joose Keskitalo

text: Joose Frans Esko Keskitalo (s. 12. heinäkuuta 1982 Kiukainen) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Tyypillisiä piirteitä Keskitalolle on omintakeinen lavakarisma, rujot, jopa inhorealistiset sanoitukset, rämisevä kitara, jota tukee huuliharppu.


title: Joose Keskitalo

text: Keskitalon muusikonura alkoi 2000-luvun alussa hänen osallistuessa Herättäjä-Yhdistyksen Uusien kantaa ottavien laulujen kilpailuun, jonka hän voitti. Ensimmäisen levyn julkaisun aikaan huomiota herättivät Keskitalon soittimet, kuten Lari Lätin valmistama Ginge-myrkkyruiskukitara ja harmonikanpuolikkaasta ja Helios-imurista rakennettu Elektrohelios-harmoni. Joose Keskitalo levyttää Helmi Levyt -yhtiölle. Vuoden 2004 aikana Keskitalo kokosi ympärilleen yhtyeen, jonka kanssa hän alkoi soittaa ehkä hieman popahtavampia kappaleita omaperäisillä mutta aiempaa pehmeämmillä sovituksilla. Hän on toiminut myös Paavoharju-yhtyeen jäsenenä. Keskitalon kappaleissa kuuluu savolainen melankolia ja kristillinen vakaumus. Sanoitusten aiheina on muun muassa maailmanloppu, kuolema, vapaus, (lähimmäisen-)rakkaus, pontikka ja riivaajat. Joose Keskitalo luettelee esikuvikseen artisteja kuten Ragnar Rock, Jyri Pitkänen, Vladimir Vysotski sekä Tapio Rautavaara. Keskitalo tunnustaa myös Leonard Cohenin yhdeksi esikuvistaan.


title: Joose Keskitalo

text: Lukioikäisenä asuessaan Savonlinnassa Keskitalo vaikuttui Jyri Pitkänen -nimisen henkilön omista kappaleista, minkä myötä hän kiinnostui kitaransoitosta ja lauluntekemisestä. Keskitalo muutti Helsinkiin 2000-luvun puolessa välissä, mutta muutti takaisin Savonlinnaan vuonna 2016.


title: Väinö Kokkinen

text: Väinö Anselmi Kokkinen (25. marraskuuta 1899 Hollola – 27. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Väinö Kokkinen

text: Kokkinen oli huippuluokan painija jo Pariisin 1924 olympialaisten aikaan, mutta TUL:n miehenä hänellä ei ollut asiaa olympiakisoihin. Työläisolympialaisissa Frankfurt am Mainissa 1925 hän voitti kultaa keskisarjassa. Sen jälkeen hän siirtyi Helsingin Jyrystä edustamaan SVUL-seura Helsingin Atleettiklubia.


title: Väinö Kokkinen

text: Amsterdamin 1928 olympiakisoissa Kokkinen selätti keskisarjassa kaikki vastustajansa. Toisen olympiakultansa hän voitti Los Angelesin 1932 kisoissa, joissa keskisarjaan osallistui vain neljä painijaa. Tällä kertaa Kokkinen selätti vain kaksi vastustajaansa, mutta Saksan Jean Földeak onnistui pakoilemaan selätystä. Kolmannen kerran Kokkinen osallistui olympiakisoihin Berliinissä 1936, jossa hän jäi neljänneksi. Ainoan Euroopan mestaruutensa Kokkinen voitti vuonna 1930.


title: Väinö Kokkinen

text: Suomen sisällissodassa 1918 Kokkinen taisteli punaisten puolella ja sai kolmen vuoden kuritushuonetuomion, joka kuitenkin pian peruttiin.


title: Väinö Kokkinen

text: Väinö Kokkinen toimi viimeisinä vuosinaan Helsingissä liikemiehenä ja omisti muun muassa tanssiravintoloita, kuten Mikadon ja Lepakon.


title: Jakoavain

text: Jakoavain (siirtoleuka-avain) on muttereiden ja pulttien avaamiseen ja kiinnittämiseen tehty työkalu. Jakoavaimien leukoja voidaan säätää ruuvilla, jolloin samalla työkalulla voidaan vääntää eri kokoisia ja muotoisia pultteja. Jakoavain koskettaa mutteriin tai pulttiin vain kahdelta sivulta, mikä aiheuttaa riskin pulttien ja muttereiden kulmien pyöristymiseen, jos jakoavainta ei ole säädetty kohdalleen ja vääntö on liian voimakas. Jakoavaimen koko ilmoitetaan, muista työkaluista poiketen, varren pituuden mukaan.


title: Jakoavain

text: Nykyaikainen jakoavain on ruotsalainen keksintö; patentin sille hankki keksijä Johan Petter Johansson vuonna 1892. Hän perusti Enköpingiin työkalutehtaan, ja yhteistyössä tukholmalaisen konetehtaan B. A. Hjorth & Co. kanssa alettiin jakoavaimia tuottaa tavaramerkin Bahco alla. Vaikka Bahco onkin nykyään vain yksi monista jakoavainten valmistajista, on sen nimi joissakin maissa yleistynyt tarkoittamaan itse työkalua.


title: Ruohonleikkuri

text: Ruohonleikkuri on laite, jolla nurmikkoa leikataan lyhyeksi.


title: Ruohonleikkuri

text: Ruohonleikkurin toiminta perustuu pyöriviin teriin, jotka liikkuessaan katkaisevat ruohon varren. Nykyään lähes kaikki leikkurit ovat joko polttomoottori- tai sähkökäyttöisiä, mutta pienissä puutarhoissa ja kerrostalopihamailla käytetään vielä myös käsikäyttöisiä leikkureita. Ruohonleikkurin leikkausperiaatteen mukaan puhutaan myös työnnettävistä tai vetävistä ja silppuavista eli bioleikkureista sekä keräävistä tai alle katkaisevista leikkureista.


title: Ruohonleikkuri

text: Käsikäyttöinen leikkuri eli kelaleikkuri saa leikkaustehonsa pyöristä otettavasta työntövoimasta. Hammasrattaiden avulla leikkausterän pyörimisnopeus moninkertaistuu. Terän muodostavat rengasmaiseen pitkittäin kierrettyyn asentoon sijoitetut metallilavat. Käsikäyttöinen leikkuri ei sovellu kovin hyvin pitkän nurmikon leikkaamiseen, koska leikkurin pyörille on vaikea saada riittävä nopeus ruohon katkeamiseksi.


title: Ruohonleikkuri

text: Moottorikäyttöisiä ruohonleikkureita on rakennettu 1900-luvun alusta alkaen. Kaupungistuminen ja esikaupunkialueiden talojen nurmikkojen määrän kasvu toisen maailmansodan jälkeen loi kysyntää kevyelle ja helppokäyttöiselle moottoroidulle ruohonleikkurille. Tarjolla olevat leikkurit olivat raskaita, tehottomia ja kalliita. Australialainen Mervyn Richardson (1893–1972) kiinnostui ruohonleikkaamisen tekniikasta. Hänen pojallaan oli opintojensa rahoittamiseksi yritys, joka myi ruohonleikkauspalvelua. Poikansa työn helpottamiseksi Richardson rakensi muutaman leikkurin. Vuonna 1952 hän esitteli perheelleen ensimmäisen Victa-leikkurin. Nelipyöräisessä Victa-leikkurissa nivelöity terä pyörii vaakatasossa suojakuvun alla. Laite oli kevyt ja leikkausjälki hyvä. Richardson mainosti leikkuriaan esittelytilaisuutta paikallisessa lehdessä. Esittely sai valtavan suosion. Paikalliset perheenisät eivät olleet innostuneita kuluttamaan viikonloppuaan ruohonleikkuuseen, vaan halusivat helpottaa työtään. Richardson keskittyi ruohonleikkureiden valmistukseen ja perusti vuonna 1958 tehtaan, joka toimitti 143 000 leikkuria vuodessa 28 maahan.


title: Ruohonleikkuri

text: Moottorikäyttöisten ruohonleikkureiden moottori on tavallisesti bensiinillä toimiva, mutta akkukäyttöiset sähkömoottorit ovat kasvattaneet osuuttaan kuten muissakin puutarhavälineissä, erityisesti kaupunkiympäristössä, jossa polttomoottorin melu on paha häiriölähde ja bensiinin turvallinen säilytys vaatii erityisen varastotilan. On olemassa myös akkukäyttöisiä robottileikkureita, jotka leikkaavat omatoimisesti määritellyn ruohoalueen. Akkukäyttöiset robottiruohonleikkurit osaavat useimmiten etsiytyä takaisin omaan latauspisteeseensä. Osa roboteista on aurinkokennolla latautuvia.


title: Ruohonleikkuri

text: Perinteisempiä motorisoituja ruohonleikkureita on monenmallisia ja -tehoisia, mutta kaikissa on samantyyppinen periaate. Monet bensiinimalleista on jo varustettu 4-tahtimoottorilla, jollaisia tarjoavat useat eri valmistajat. Pääasiassa ne ovat aisasta työnnettäviä ja vetonarun avulla käynnistyviä. Leikkauskorkeutta voi usein säätää ja leikkurissa saattaa olla vetävät pyörät tai erillinen säiliö, johon leikattu ruoho kertyy. Moottorileikkurin perusturvalaitteena on aisan yhteydessä oleva polttoaineen syötön katkaiseva jousisanka, jota on leikattaessa pidettävä koko ajan aisaan painettuna.


title: Ruohonleikkuri

text: Päältäajettavat ruohonleikkurit ovat nopeasti yleistyneet. Niissä leikkaajalle on istuin, leikkuria ohjataan ratin tai ohjaussauvojen avulla ja leikkauslaitteita hallitaan ajon aikana. Suuren kokonsa takia ne soveltuvat parhaiten laajoille ja melko tasaisille nurmikoille. Ajoleikkurin teräosa voi olla koneen alla tai edessä, mikä toisinaan haittaa leikkauskohteeseen pääsyä. Ajoleikkureihin saa samantyyppisiä lisälaitteita kuin puutarhatraktoreihin.


title: Ruohonleikkuri

text: Metsätöissä käytettyihin raivaussahoihin on saatavana myös ruohonleikkuuseen tarkoitettuja siimateriä. Niitä käytetään lähinnä leikkauksen viimeistelyyn ja työskentelyyn paikoissa, joihin tavallinen leikkuri ei yllä, kuten rakennusten tai istutusten vierustat. Myös teiden reunustojen, suojavallien ja vastaavien tapauksessa ne ovat käyttökelpoisia.


title: Herastuomari

text:
Herastuomari on Suomessa arvonimi, joka voidaan myöntää käräjäoikeuden lautamiehelle pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta. Arvonimi voidaan myöntää käytännössä vain, jos menestyksekäs lautamiesura on kestänyt vähintään kymmenen vuotta. Koska lautamiehet valitaan kunnallisvaalien yhteydessä ja työkausi vastaa vaalikautta eli on neljä vuotta, arvonimi voidaan myöntää aikaisintaan kolmannen kauden puolivälissä. Joissain tapauksissa arvonimi on myös myönnetty kahden valtuustokauden jälkeen eli 8 vuoden jälkeen. Suomen ensimmäinen naispuolinen herastuomari oli Elli Lahtinen Jyväskylän maalaiskunnasta.
Nimitys herastuomari juontuu ruotsin kielen sanasta "häradsdomare".


title: Basaliooma

text: Basaliooma eli ihon tyvisolusyöpä ("carcinoma basocellulare") on orvaskeden tyvikerroksesta lähtevä ihosyöpä, joka on hitaasti leviävä ja yleensä etäpesäkkeitä lähettämätön haavauma. Se on ihmisellä yleisin pahanlaatuinen kasvain. Hoitamattomana se aiheuttaa kudostuhoa, joten leikkausta suositellaan mahdollisimman nopeasti. Sädehoitoa käytetään lähinnä laajalle alueelle levittyneeseen basalioomaan.


title: Basaliooma

text: Syöpätyyppiä todetaan etenkin ikääntyneillä ihmisillä, yli 70-vuotiailla. Basalioomaa esiintyy useimmiten kasvoissa ja raajoissa. Se voi ilmentyä muun muassa näppylänä ja ihon värinmuutoksena. Kuten muissakin ihosyöpätyypeissä, auringonvalo on riskitekijä.


title: Basaliooma

text: Hoitotulokset ovat hyvät, sillä noin 90 prosenttia on elossa viiden vuoden kuluttua. Koska basalioomaa esiintyy lähinnä ikäihmisillä, kuolinsyy voi olla muu tauti, joten eloonjäämisprosentti syövän suhteen on suurempi.


title: Kadavu

text: Kadavu on saari Fidžissä, Tyynellä valtamerellä. Saaren asukasluku oli 10 869 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Kadavu sijaitsee Kadavusaarten saariryhmässä, joka koostuu Kadavusta, Onosta, Galoasta ja useista pienemmistä saarista. Kadavu sijaitsee noin 100 kilometriä Viti Levun saaresta etelään. Saaren hallinnollinen keskus on Vunisea.


title: Pauli Räsänen

text: Pauli Räsänen (23. helmikuuta 1928 Tampere – 22. maaliskuuta 2000 Tampere) oli suomalainen laulaja, muusikko, säveltäjä ja sanoittaja. Tunnetuin hänen esittämistään lauluista oli "Kotkan ruusu".


title: Pauli Räsänen

text: Pauli Räsänen opiskeli viulunsoittoa 6-vuotiaasta saakka ja esiintyi iltamissa ja juhlissa jo 8-vuotiaana vuonna 1936. Jatkosodan aikana hän oli mukana viihdytyskiertueilla Karjalassa muiden muassa Eugen Malmsténin, Harry Bergströmin ja Lasse Pihlajamaan kanssa. Räsänen oli ryhmän nuorin, mutta taitojensa perusteella jo täysivaltainen jäsen. Sodan aikana perustetussa tamperelaisessa "Vivo"-orkesterissa hän lauloi sekä soitti kitaraa ja viulua. Vuonna 1950 hän julkaisi ensilevytyksenään laulun "Mimmi eli uintiretki aamutuimaan". 1950-luvun alkuvuosina hän levytti muutamia kymmeniä lauluja, joukossa myös hänen itse kirjoittamiaan kupletteja, kunnes levytyksiin tuli pitkä tauko.


title: Pauli Räsänen

text: Räsänen hankki hienomekaanikon kisällikirjan ja työskenteli Valtion lentokonetehtaalla ja Suomen Trikoossa. Myöhemmin hän kouluttautui työntutkijaksi. Päätoimiseksi muusikoksi hän ryhtyi vasta 1970-luvulla. Kuuluisuuteen hän nousi vuonna 1969 levytettyään laulun "Kotkan ruusu" ja sikermän sota-ajan iskelmiä. Räsäsen laulujen varaan rakentui pitkälti TV2:n sarja "Nää niitä lauluja on". Räsänen perusti 1970-luvulla Tampereelle lasten musiikkileikkikoulun. "Tapsan Tahtien" laulelmakilpailun tuomaristossa hän toimi kymmenen vuotta. Hänen vuonna 1976 julkaisemansa albumi "Tampereelle takaisin" sisältää Toivo Kärjen säveltämiä ja Vexi Salmen sanoittamia Tampere-aiheisia lauluja. 1970-luvun lopulta lähtien Räsänen alkoi rajoittaa esiintymisiään tanssikeikkailusta pienimuotoisempiin tilaisuuksiin ja konsertteihin. Viimeiset levytyksensä hän teki vuonna 1982. Esiintymiset hän jätti vuonna 1994 menetettyään pitkäksi aikaa puhe- ja osin liikuntakykynsäkin.


title: Luettelo Fidžin saarista

text: Tämä on luettelo Fidžin saaristovaltiossa sijaitsevista saarista. Fidži koostuu 322 saaresta, joista noin kolmannes on asuttuja.


title: Eurofighter Typhoon

text: Eurofighter Typhoon on kaksimoottorinen monikäyttöinen hävittäjälentokone, jonka on suunnitellut ja rakentanut vuonna 1983 muodostettu Eurofighter GmbH, joka muodostuu ryhmästä eurooppalaisia lentokonevalmistajia. Tämän yhteistyön tarkoitus oli tuottaa merkittäviä kustannussäästöjä. Todellisuudessa lukuisat päällekkäisyydet kuten neljä testikeskusta ja neljä tuotantolinjaa eivät ole ajaneet tätä asiaa.


title: Eurofighter Typhoon

text: Useiden viivästymisten jälkeen sarjatuotanto on käynnissä. Typhoon-lentokone on otettu palvelukäyttöön Italian, Saksan, Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimissa ja koneen viimeisimpänä asiakkaana on Itävallan ilmavoimat, jolle ensimmäinen kone toimitettiin 12. heinäkuuta 2007.


title: Eurofighter Typhoon

text: Helmikuussa 2017 Itävallan puolustusministeriö kuitenkin haastoi Typhoonin valmistajan Airbusin oikeuteen, väittäen sen korottaneen hävittäjiensä hintaa perusteettomasti, valehdelleen koneiden toimittamiseen ja varustukseen liittyvistä seikoista sekä lahjoneen itävaltalaisia virkamiehiä ja poliitikkoja. Itävalta laski kärsineensä tapauksen vuoksi 1,1 mrd euron tappiot ja vaati oikeudessa satojen miljoonien vahingonkorvauksia. Tutkijoiden mukaan ilman lahjuksia Itävalta olisi ostanut ilmavoimilleen Saabin Gripen -hävittäjiä. Itävallan hallitus ilmoitti luopuvansa Eurofightereistä. Airbus maksoi Itävallan Eurofighter -jutussa Münchenin syyttäjäviranomaisille 81 M euron sakot ja välttyi näin myöntämästä syyllistyneensä laittomuuksiin, mutta myönsi syyllistyneensä laiminlyöntiin omien rahojensa valvonnassa. Airbusin toimien tutkinta jatkuu Itävallassa, Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Ranskassa.


title: Eurofighter Typhoon

text: Typhoonin suunnittelussa on keskitytty erityisesti ketteryyteen yliäänennopeuksilla lennettäessä; aiemmat hävittäjälentokoneet ovat kyllä pystyneet suuriin yliäänennopeuksiin, mutta vain hetkellisesti etenkin matalalennossa. Lisäksi koneiden liikehtimiskyky on ollut rajoitettua yliääninopeuksissa.


title: Eurofighter Typhoon

text: Suomessa Typhoon oli ensimmäisen kerran esillä Rissalan lentonäytöksessä kesällä 2007.


title: Eurofighter Typhoon

text: Typhoon on yksi HX-hävittäjähankkeen ehdokkaista F/A-18 Hornetin seuraajaksi Suomen Ilmavoimille.


title: Eurofighter Typhoon

text: Hävittäjään on kehitteillä AESA-tutka, jonka ensitoimitusta odotetaan vuoden 2018 loppuun mennessä.


title: Abua

text: Abua on Nigeriassa puhuttava nigeriläiskongolainen kieli. Kielellä on noin 25 000 äidinkielistä puhujaa (1989). Kielellä on ainakin neljä murretta. Abuan lähimpiä sukulaiskieliä on muun muassa odual.


title: Aimo Aaltonen

text: Aimo Anshelm Aaltonen (10. joulukuuta 1906 Parainen – 21. syyskuuta 1987 Helsinki) oli Suomen kommunistisen puolueen (SKP) pitkäaikainen puheenjohtaja (1944–1945, 1948–1966) ja Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kansanedustaja (1945–1962).


title: Aimo Aaltonen

text: Aimo Aaltonen oli ammatiltaan kirvesmies, kuten isänsäkin. 1920-luvulla hän elätti itsensä Paraisten seudulla työskentelemällä lisäksi muurarina, tehtaissa ja maatiloilla. 1930 nuori kommunisti siirtyi kansakoulupohjalta Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistoon Leningradiin, jossa hän opiskeli kaksi ja puoli vuotta. Jo ensimmäisenä opiskeluvuotenaan Aaltonen sai Neuvostoliiton kommunistisen puolueen jäsenkirjan. Tammikuussa 1933 hän tuli Suomeen organisoimaan maanalaista toimintaa mutta palasi syksyllä Neuvostoliittoon, jossa jatkoi vielä vuoden Moskovan Lenin-koulussa. Samalle kurssille osallistuivat muun muassa Ville Pessi, Martti Malmberg, Antti A. Timonen ja Hemming Lindholm. Aaltonen palasi Suomeen organisoimaan SKP:n sotilaslinjan työtä.


title: Aimo Aaltonen

text: Suomeen paluu ei sujunut hyvin, sillä Aaltonen pidätettiin pian, ja hän sai viettää seuraavat kymmenen vuotta Suomen valtion turvasäilössä ja vankiloissa poliittisista syistä vangittuna. Poika Tuominen sanoi viimeiseksi jääneessä haastattelussaan, että Aaltonen vapautettiin viimeisenä. Otto Wille Kuusinen olisi mieluusti jättänyt miehen vankilaan.


title: Aimo Aaltonen

text: Jatkosodan päätyttyä Aaltonen vapautui, ja hänet valittiin laillistetun SKP:n puheenjohtajaksi ja sen äänenkannattaja päätoimittajaksi. Hän siirtyi kuitenkin jo seuraavana vuonna Valtiollisen poliisin (Valpo) apulaispäälliköksi. ”Punaisen Valpon” päällikkönä toimi lakitieteen tohtori Otto Brusiin, mutta Aaltonen oli sen todellinen "vahva mies". Aaltosen johdolla Valpo kohdisti tarkkailunsa porvareihin ja oikeistososialidemokraatteihin, joiden piirissä Valposta tuli yhtä vihattu kuin ”valkoinen Valpo” ja sen edeltäjä Etsivä keskuspoliisi olivat olleet kommunistien keskuudessa. Esimiehensä, sisäministeri Yrjö Leinon kanssa Aaltonen tuli kuitenkin toimeen melko huonosti. Hänet valittiin myös eduskuntaan Turun eteläisestä vaalipiiristä 1945. Sisäasiainministeriön valvontaosaston päällikkönä Aaltonen toimi vuoden (1947–1948) ennen paluutaan SKP:n puheenjohtajaksi. Aaltonen avioitui vuonna 1946 Vieno Ristellin kanssa.


title: Aimo Aaltonen

text: Aaltonen joutui lähtemään Valpon apulaispäällikön paikalta vuonna 1947. Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Arvo Salminen oli jo syksyllä 1945 tehnyt eduskuntakyselyn Valpon pidättämien henkilöiden saamasta kohtelusta. Toisaalta valvontakomissio oli ilmaissut tyytymättömyytensä Valpon kömpelöihin menettelytapoihin ja toiminnan tehottomuuteen. Joukko oikeistolaisia ylioppilaita oli vappuna 1946 muun muassa häirinnyt työväen vappujuhlia ja heittänyt suuren kiven valvontakomission päämajan Hotelli Tornin seinään, minkä vuoksi valvontakomissio arvosteli Valpoa sille kuuluvien tehtävien laiminlyönnistä ja vaati siltä kovempia otteita neuvostovastaisen propagandan tukahduttamiseksi.


title: Aimo Aaltonen

text: Arvo "Poika" Tuominen kirjoittaa teoksessaan "Kremlin kellot", että Aaltonen sopi paitsi luonteensa myös koulutuksensa puolesta paremmin Valpon päälliköksi kuin puolueen puheenjohtajaksi. Samoin hän sanoo Yrjö Sirolan antaneen myös Aaltoselle, kuten suurelle osalle muutakin myöhempää suomalaista kommunistijohtoa, äärimmäisen huonon lopputodistuksen Lenin-koulusta, jonka suomalaisen sektorin pääopettaja Sirola oli.


title: Aimo Aaltonen

text: Aaltonen valittiin presidentin valitsijamieheksi vaaleissa 1956, jolloin Urho Kekkonen valittiin presidentiksi kahden äänen enemmistöllä. Kansandemokraattien hylättyä toisella kierroksella oman ehdokkaansa Aaltonen joutui valitsemaan kahden vihamiehensä välillä ja totesi Kekkosen kannaltaan paremmaksi vaihtoehdoksi.


title: Aimo Aaltonen

text: Tunnettua on, että hän kantoi kaunaa SDP:n Karl-August Fagerholmia kohtaan, mikä käy selkeästi ilmi hänen säilyneistä puheistaan ja lehtikirjoituksistaan.


title: Aimo Aaltonen

text: SKP:n 14. edustajakokouksessa Turussa kesällä 1966 Aaltonen työnnettiin syrjään puheenjohtajan paikalta, minkä tämä koki kovana henkilökohtaisena loukkauksena; hän poistui SKP:n puoluetoimistosta hyvästiä sanomatta ja ovet paukkuen. Keskuskomiteaan edelleen jääneestä Aaltosesta tuli SKP:n opposition alkuajan kärkihahmo, joka kuuluisassa puheessaan näki puolueen lippuun ”pesiytyneen luteita”. Hän jatkoi opposition nuoremman johdon taustavaikuttajana vielä pitkään 1970-luvulla. Seuraajaansa Aarne Saarista Aaltonen luonnehti ”kompromissimaakariksi”.


title: Aimo Aaltonen

text: Aaltonen kuoli vuonna 1987. Hänet siunattiin Helsingissä vain lähimpien läsnä ollessa ja uurna laskettiin Malmin hautausmaalla olevaan SKP-johdon yhteishautaan kaikessa hiljaisuudessa.


title: Aimo Aaltonen

text: Aimo Aaltosen nuorempi veli Antti Aaltonen toimi SKP:n ylimpänä taloudenhoitajana 1944–1966 eli Aimon koko puheenjohtajakauden ajan. Aimo Aaltosen vaimo Vieno Aaltonen puolestaan kuului SKP:n Helsingin piirijärjestön piirikomiteaan vuoteen 1965 saakka.


title: Aimo Aaltonen

text: Aaltosen ideologia oli tiukan dogmaattisesti tulkittu marxismi-leninismi, jonka asemaa ei tullut horjuttaa millään tavalla. Tältä pohjalta vannoutunut internationalisti uskaltautui kuitenkin joskus jopa arvostelemaan neuvostoliittolaisten tovereiden ”suorastaan järjettömiä vaatimuksia”. Vuoteen 1953 asti Aaltosen työhuoneen sisustukseen kuului Lavrenti Berijan muotokuva. Hruštšovin vuoden 1956 Stalin-puheen merkitystä Aaltonen väheksyi.


title: Aimo Aaltonen

text: Aaltosen luonnetta on kuvailtu epäluuloiseksi ja konspiratiiviseksi. Hänen tapansa tehdä politiikkaa oli usein runnova eivätkä hänen ihmissuhdetaitonsa olleet huippuluokkaa. Tästä huolimatta Aaltonen oli suosittu SKP:n Turun peruskaaderiston keskuudessa ja osasi hän olla myös seurallinen pienemmässä porukassa.


title: Uuno Takki

text: Uuno Kristian Takki (12. huhtikuuta 1901 Kotka – 15. syyskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, osuustoimintamies ja vuorineuvos. Hän toimi useissa ministerintehtävissä vuosina 1942–1950.


title: Uuno Takki

text: Takki suoritti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulun vuonna 1920 ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1925. Hän suoritti kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon 1927. Myöhemmin Takki opiskeli lakia suorittaen ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1934, lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1936 ja lakitieteen lisensiaatin tutkinnon 1949.


title: Uuno Takki

text: Hän toimi Lahden kaupunginjohtajana 1938–1942, OTK:n hallinnollisena johtajana 1942–1952 ja pääjohtajana 1952–1966 sekä SDP:n kansanedustajana 1945–1952 ja 1966–1968. Hän kannatti 1940-luvulla voimakkaasti valtionyhtiöpolitiikkaa ja teollistamista, muun muassa Neste Oy:tä.


title: Uuno Takki

text: Takki nimitettiin 24. helmikuuta 1950 jatkamaan Moskovan kauppaneuvotteluja Johan Nykoppin tilalle. Takki palasi neuvotteluista 13. maaliskuuta.


title: Uuno Takki

text: Fagerholmin ensimmäisen hallituksen erotessa maaliskuussa 1950 Takki oli toiminut ministerinä yhtäjaksoisesti lähes kahdeksan vuotta ja noussut Suomen siihen saakka pitkäaikaisimmaksi valtioneuvoston jäseneksi. Ennätys säilyi hänen nimissään 1970-luvulle saakka.


title: Uuno Takki

text: Takin puoliso oli runoilija ja toimittaja Lyyli Eronen. Uuno Takin veli oli valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Toivo Takki.


title: Uuno Takki

text: Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä edustanut Uuno Takki kuoli kesken kansanedustajan kautensa syyskuussa 1968 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli ammattientarkastaja Eero Salo.


title: Game Boy Advance SP

text:
Game Boy Advance SP (GBASP) on Nintendon suunnittelema ja valmistama käsikonsoli. GBASP oli Game Boy Advancen seuraaja.
Lyhenne SP tulee sanasta Special. Laite julkaistiin Japanissa 14. helmikuuta 2003 ja Suomeen se ilmestyi vuoden 2003 maaliskuun lopulla.


title: Game Boy Advance SP

text: Kaikki GB-, GBC- ja GBA-pelit toimivat uudessa käsikonsolissa ongelmitta. Eli toisin kuin Game Boy Micro ja DS Lite, Game Boy Advance SP on viimeinen Nintendon käsikonsoli, jolla voi pelata vanhempiakin GB-pelejä.


title: Game Boy Advance SP

text: SP-käsikonsoli on ollut erittäin suosittu ja on myynyt vuoden 2009 kesäkuun loppuun mennessä jo alkuperäistä GBA:ta enemmän - noin 43,5 miljoonaa kappaletta.Kuulokkeita varten tarvitaan erillinen adapteri.


title: Game Boy Advance SP

text: Kokoontaitettavan näytön ansiosta laite on edeltäjäänsä noin puolet pienempi, joten se mahtuu nyt melko hyvin taskuun. Kokoontaitettava ratkaisu estää myös näytön naarmuuntumisen kuljetuksen aikana. Värivaihtoehtoja ovat hopea, musta ja sininen.


title: Game Boy Advance SP

text: Vuoden 2005 loppupuolella julkaistun Game Boy Micron yhteydessä Nintendo päivitti myös kaikessa hiljaisuudessa SP:n sivuvalaistun näytön uudella taustavalaistulla näytöllä. Koska kaikki markkinointi ja mainonta kohdistettiin uuteen Microon, SP:n merkittävä parannus on saattanut mennä moneltakin kuluttajalta täysin ohi. SP:hen laitettiin alun perin sivuvalaistu näyttö taustavalaistun sijaan, koska se kuluttaa vähemmän virtaa. Nyt kun Micro ja DS Lite on kuitenkin varustettu tarkalla taustavalaistulla näytöllä, oli vain ajan kysymys, milloin sellainen tuli myös Game Boy Advance SP:hen.


title: Anafylaksia

text: Anafylaksia on äkillinen ja hengenvaarallinen allerginen reaktio. Sen voivat aiheuttaa esim. hyönteisten pistot, jotkin ruoka-aineet, lääkkeet ja allergisoivat aineet. Oireita ovat mm. kutina, punoitus/laaja-alainen nokkosihottuma, hengenahdistus ja vatsakivut/oksentelu. Sitä hoidetaan välittömästi adrenaliiniruiskeella ja sairaalahoidolla.


title: Anafylaksia

text: Anafylaksia on immunoglobuliini –E:n tai G:n välittämä äkillinen allerginen reaktio, jossa syöttösoluista ja basofiilisista granulosyyteistä vapautuu kemotaktisia tekijöitä, histamiinia ja leukotrieenejä, jotka johtavat pienten valtimoiden ja laskimoiden laajentumiseen, kapillaarisuonten läpäisevyyden lisääntymiseen sekä keuhkoputkien ja ruuansulatuskanavan sileän lihaksiston supistustilaan. "Anafylaktinen šokki", vakavin anafylaksian muoto, voi johtaa potilaan kuolemaan, jos hengitystiet supistuvat niin ettei potilas saa riittävästi happea. Äkkikuolema voi johtua myös verenpaineen äkillisestä romahtamisesta ja sydänpysähdyksestä.


title: Anafylaksia

text: Anafylaksia alkaa yleensä voimakkailla iho-oireilla, kihelmöinnillä, kutinalla ja nokkosihottumalla kämmenistä ja huulilta leviten nopeasti jopa kautta kehon. Huulilla, silmäluomissa ja hengityselimissä voi olla turvotusta, jolloin sekä sisään- että uloshengitys vaikeutuu. Nopeassa anafylaktisessa reaktiossa ei nokkosihottuma välttämättä ehdi puhjeta.


title: Anafylaksia

text: Oireina voi iho-oireiden ja turvotusten lisäksi olla myös voimakkaita vatsakipuja, oksentelua tai ripulointia. Potilas saattaa olla kylmänhikinen ja tuskainen. Sydämen syketaajuus on tihentynyt ja potilaalla voi olla huimausta ja tajunnan häiriöitä. Tällöin on kyse jo todellisesta hengenvaarasta ja potilas on saatettava hoitoon välittömästi. Hengityksen avustamiseen puhalluselvytyksellä on syytä varautua.


title: Anafylaksia

text: Tunnistettavia oireita ovat mm.:


title: Anafylaksia

text: Anafylaktisen oireen saanut henkilö ei saa välttämättä kaikkia edellä mainittuja oireita, ja niiden järjestys voi vaihdella henkilöstä riippuen.


title: Anafylaksia

text: Adrenaliinia käytetään vakavan yliherkkyysreaktion hoidossa. Adrenaliini nostaa verenpainetta supistamalla verisuonia, helpottaa hengitystä rentouttamalla keuhkojen lihaksia sekä ehkäisee turvotusta ja kiihdyttää sydämen lyöntitiheyttä.


title: Muuratjärvi

text: Muuratjärvi on järvi Keski-Suomessa Muuramen kunnassa ja Jyväskylän kaupungissa entisen Korpilahden kunnan alueella. Järven pinta-ala on 31,54 neliökilometriä. Se laskee Muuramenjokea pitkin Muuramen kirkonkylän läpi Päijänteeseen. Järvestä käytetään myös nimiä "Muuramejärvi" ja "Muurajärvi". Muuratjärven saaria ovat mm. Iso-Selkäsaari, Vähä-Selkäsaari, Kaita, Myhkyrä, Jahko ja Palosaari. Ainoa saari, johon pääsee siltaa pitkin, on Vuohensalo.


title: Muuratjärvi

text:
Järven kalakantaan kuuluvat ahven, hauki, härkäsimppu, järvilohi, kuore, muikku, nieriä ja säyne. Lisäksi järvessä on jokirapua. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvilohta, järvitaimenta, harjusta, siikaa, planktonsiikaa, järvisiikaa, haukea sekä muikkua.
Järvelle myydään viehekalastuslupia.


title: Intravenoosi

text: Intravenoosinen anto (myös "intravenöösinen", lyhenne "i.v.") on lääkkeen antotapa, jossa lääkevalmiste joko injektoidaan (ruiskutetaan) tai infusoidaan ("tiputetaan") suoraan laskimoon, yleensä kyynärtaipeen tai kämmenselän suoneen. Lääkeaineen vaikutus alkaa tällöin nopeasti. Intravenoosin muita etuja ovat annoksen tarkka säädeltävyys sekä mahdollisuus käyttää suuriakin lääketilavuuksia.


title: Intravenoosi

text: Lääkkeen laskimonsisäisestä injektoinnista voi seurata lääkeainepitoisuuden nopea nousu veressä. Alkupitoisuus saattaa olla tasaantuneeseen vaiheeseen nähden monikymmenkertainen, mikä voi olla haitallista etenkin sydämelle ja aivoille.


title: Intravenoosi

text: Intravenoosisesti käytettävälle lääkevalmisteelle on erityisiä vaatimuksia: lääkkeen tulee olla steriiliä ja liueta hyvin, se ei saa saostua infuusionesteeseen eikä sisältää kuumetta aiheuttavia aineita. Valmisteen happamuuden ja osmoottisuuden tulee olla sopivissa rajoissa, jotta suonen seinämä ei ärsyynny. Jotkut lääkeaineet voivat aiheuttaa kudosnekroosin joutuessaan laskimon sijasta viereiseen kudokseen (eli jos ne vahingossa injektoidaan paravenoosisesti eikä intravenoosisesti).


title: Intravenoosi

text: Veri ja plasma on aina annettava suoraan verenkiertoon; myös hyvin suuret lääkemäärät annetaan yleisimmin laskimoinfuusiona. Niin ikään kun lääkeaineen puoliintumisaika on lyhyt, tai kun terapeuttinen ja toksinen pitoisuus ovat hyvin lähellä toisiaan käytetään intravenoosi-infuusiota, jolla saavutetaan mahdollisimman vakaa lääkeainepitoisuus.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Oulun–Tornion rata on Suomen rataverkon osuus, joka johtaa Oulusta pohjoiseen Kemiin ja Tornioon Perämeren rannikkoa seuraillen. Rataosuus valmistui vuonna 1903, ja siitä tuli pohjoinen jatke vuonna 1886 valmistuneelle Pohjanmaan radalle.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Rataosa on yksiraiteinen, ja osuus Oulu–Laurila on sähköistetty, sähköistys valmistui 1. joulukuuta 2004. Liikenteenohjaus on keskitetty Ouluun. Rataosa muodostaa ainoan rautatieyhteyden Pohjois-Suomeen, ja sen kautta kulkevat kaikki Oulun pohjoispuolisen tavara- ja henkilöliikenteen junat.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Oulu-Kemi-välillä Iissä oleva Kuivajoentien alikulkusilta ei vuonna 2018 julkistun selvityksen mukaan täytä lujuusvaatimuksia. Silta on valettu 2016.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Pohjanmaan radan tavoin rataosan eteläpäässä Haukiputaalla ja Iissä rautatieasemat ovat kaukana kuntakeskuksista. Tämän vuoksi Haukiputaan henkilöliikenne oli lopetettu 1990-luvun alkuun mennessä, ja matkustajajunien pysähdyksiä Iissä vähennettiin merkittävästi. VR lakkautti 2. syyskuuta 2006 Iin ja Kuivaniemen matkustajapysähdykset vähäisten matkustajamäärien vuoksi.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Vuonna 2004 sähköistyksen käyttöönoton yhteydessä poistettiin käytöstä Olhavan liikennepaikka kilometrillä 805,5. Olhavan ratapihan geometria oli hieman epäonnistunut, sillä ratapiha oli S-kaarteessa, eikä sen sivuraiteiden hyötypituuksien kasvattaminen ollut järkevää. Ratapihan poikki kulki myös paikallistie. Näistä syistä johtuen rakennettiin Myllykankaan liikennepaikka Olhavan pohjoispuolelle, ja Olhavan ratapiha purettiin. Paikalle tehtiin rataoikaisu, jolla saatiin nostettua nopeuksia entisestä 60 km/h nykyiseen 90 km/h asti. Vuonna 2012 Olhavan kaksi vanhan ratapihan molemmissa päissä ollutta tasoristeystä korvattiin ratasuoran keskelle tehdyllä tasoristeyksellä, jossa on puomit.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Lautiosaaren ja Laurilan välillä sijaitsevan Isohaaran voimalaitoksen ratalinja ylittää voimalaitospadon harjalla kulkien.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Rataosalla oli sähköistyksen ja kauko-ohjauksen käyttöönottoon saakka käytössä Pohjois-Suomen viimeiset linja-asemien kampiasetinlaitteet. Näitä mekaanisia turvalaitteita oli alun perin rataosan kaikilla asemilla. Kuitenkin 1970-luvun lopulla Haukiputaan ja Iin mekaaniset asetinlaitteet korvattiin sähköisillä releasetinlaitteilla. Rataosan muilla asemilla oli siipiopastimet eli "semaforit" vielä 1990-luvun alussa, jolloin ne korvattiin paremmin näkyvillä valo-opastimilla.


title: Oulu–Tornio-rata

text: Nykyisin liikenteenohjauskeskus Oulussa ohjaa rataosan liikennettä sähköisten turvalaitteiden avulla.


title: Sikorsky S-76

text: Sikorsky S-76 on yhdysvaltalainen matkustajahelikopteri, johon mahtuu 12 matkustajaa. Sen lentonopeus on 287 kilometriä tunnissa ja lentomatka yli 730 kilometriä. Suomessa Sikorsky S-76:a käytti aiemmin Copterline, joka lensi sillä Helsingin ja Tallinnan välistä reittiä.


title: Sikorsky S-76

text: Kone on alun perin kehitetty öljykenttien huoltotoimintaan, mutta siitä on tullut suosittu myös muussa käytössä, kuten matkustajahelikopterina.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Mars Reconnaissance Orbiter (MRO) on NASAn kiertolaistyyppinen Mars-luotain. Se laukaistiin Maasta 12. elokuuta 2005, saapui Marsin kiertoradalle 10. maaliskuuta 2006 ja aloitti tieteelliset tehtävänsä marraskuussa 2006, kun ilmajarrutus ja tekniset tarkistukset oli tehty. Luotaimen suunniteltiin aluksi tekevän mittauksia 25 kuukauden ajan, mutta se oli edelleen toiminnassa vuonna 2015.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Luotain on osa NASA:n JPL-keskuksen Marsin tutkimusohjelmaa. MRO on ensimmäinen aerodynaamista jarrutusta hyödyntävä Marsin kiertoradalle asettuva luotain. Tämä vähentää ajoaineen kulutusta ja pidentää luotaimen toiminta-aikaa Marsin kiertoradalla.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n päätavoite on mitata Marsin vesivaroja. Se myös kartoittaa laskeutumispaikkoja tuleville pinta-asemille ja jopa miehitettyjä lentoja varten. Sen kamera pystyy erottamaan pinnalta jopa muutaman kymmenen sentin kokoisia kappaleita. Näin ollen se saattaa jopa löytää ESAn Mars Express -mission kuljettaman englantilaisen Beagle 2 -laskeutujan, jonka laskeutuminen epäonnistui vuoden 2003 lopulla.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Luotaimen kehitystyö maksoi 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Sen sanotaan olevan suurin Marsiin lähetetty luotain, ja sen antennin avulla luotaimen on tarkoitus saavuttaa jopa 6 Mbit/s tiedonsiirtonopeus Maahan.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Luotain laukaistiin Atlas V -kantoraketilla laukaistiin 12. elokuuta 2005 kello 14.43 Suomen aikaa (7.43 paikallista aikaa). Alkuperäinen laukaisupäivä oli 9. elokuuta, mutta sitä jouduttiin lykkäämään raketissa ilmenneiden vikojen takia.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n tarkoitus on tehdä alustavaa perustyötä, jota hyödynnetään NASAn myöhemmissä Mars-ohjelmissa. Vuonna 2008 Phoenix-laskeutuja laskeutui Marsin pinnalle, ja NASA kehittelee parhaillaan erittäin kehittynyttä Mars Science Laboratory -mönkijää, jonka ensimmäinen laukaisutilaisuus on vuonna 2011. MRO:n huipputarkkojen instrumenttien avulla suunnittelijat voivat valita kummallekin tehtävälle parhaan mahdollisen laskeutumispaikan. MRO tulee toimimaan linkkiasemana, jonka kautta nämä myöhemmät tehtävät välittävät tietonsa Maahan. Lisäksi MRO pystyy avustamaan tulevia aluksia laskeutumisvaiheessa välittämällä kriittistä navigaatiodataa.Kiertoradalle siirtyminen alkoi luotaimen ylitettyä ensimmäistä kertaa Marsin eteläisen pallonpuoliskon 10. maaliskuuta vajaan 400 km:n korkeudella. Luotaimen kaikki kuusi päämoottoria paloivat 27 minuutin ajan, mikä vähensi MRO:n nopeutta 2,9 km/s 1,9km/s.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Heliumia sisältävä painesäiliö oli odotettua kylmempi, minkä vuoksi polttoainesäiliön paine jäi 21 kPa (3 psi) odotettua alhaisemmaksi. Tämä vähensi moottorin tehoa 2%. MRO kompensoi menetetyn tehon pidentämällä polttoaikaa 33 sekuntia. Luotaimen lopullinen nopeus Marsiin nähden oli vain 0,17 m/s aiottua nopeampi.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n päämääränä on etsiä todisteita vedestä sekä tutkia Marsin ilmakehän ominaispiirteitä ja geologiaa.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Luotaimen mukana on kuusi tieteellistä laitetta, sekä kaksi apulaitteistoa, jotka keräävät dataa luotaimen alijärjestelmistä. Lisäksi on tarkoitus suorittaa kolme teknologiakoetta, joiden avulla esitellään tulevien tehtävien mukaan asennettavaa tekniikkaa.High Resolution Imaging Science Experiment (HiRISE, "korkearesoluutioinen kuvauskoe") on kamera, joka muodostuu 0,5 metrin kokoisesta peilikaukoputkesta. Sen resoluutio on 1 mikroradiaani, eli se pystyy havaitsemaan metrin kokoisen kohteen 300 km:n etäisyydeltä. Se tuottaa kuvia kolmella värialueella; sinivihreällä, punaisella ja infrapunan lähellä.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: HiRISEn avulla saadaan stereokuvia, joiden avulla alueen topografia voidaan mitata 0,25 metrin tarkkuudella. Näitä käytetään mahdollisten laskeutumisalueiden kartoittamiseen. Myös yleisö voi esittää kuvattavia kohteita.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text:
Context Imager eli CTX (”yleiskuvaaja”) tuottaa mustavalkokuvia, joiden pikseliresoluutio on kahdeksan metriä. CTX on suunniteltu toimimaan yhdessä toisten kuvauslaitteiden kanssa, jotta tutkittavista alueista saadaan käyttökelpoiset yleiskuvat.
Mars Color Imager (MARCI, "Marsin värikuvaaja") ottaa kuvia Marsista viisi näkyvällä ja kaksi ultravioletin valontaajuudella. MARCIn tiedoista luodaan kartta koko planeetasta, jonka avulla voidaan seurata muutoksia Marsin ilmastossa päivittäisellä ja vuosien aikavälillä. Lisäksi laitteen avulla saadaan Marsista päivittäiset sääraportit.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Compact Reconnaissance Imaging Spectrometers for Mars (CRISM, "Pieni tiedustelukuvausspektrometri") on spektrometri, joka toimii infrapunan ja näkyvän valon taajuuksilla. Sen tarkoituksena on tehdä yksityiskohtaiset kartat Marsin pinnan mineraaleista. CRISMin resoluutio on 18 metriä 300 kilometrin korkeudelta. Se toimii 400–4 050 nanometrin välisellä alueella, josta se mittaa 560 kanavaa joista jokainen on 6,55 nanometrin levyinen.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Mars Climate Sounder (MCS, "Mars-ilmastosondi") on yhdeksänkanavainen spektrometri. Näistä yksi toimii näkyvällä/lähes infrapunataajuudella (0,3–3,0 µm) ja kahdeksan toimii infrapunataajuuksilla (12–50 µm). Nämä kaistat on valittu lämpötilan, paineen, vesihöyryn ja pölymäärien mittaamista varten.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Laite tarkkailee Marsin horisonttia ja jakaa sen pystysuoriin kaistaleisiin, joista tehdään erilaisia mittauksia. Mittauksien perusteella saadaan päivittäiset sääkartat, joista nähdään lämpötila, paine, kosteus ja pölymäärät.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: SHARAD (Shallow Subsurface Radar, "Huokoisen pinnan tutka") on koe, jonka tarkoitus on selvittää Marsin jäätiköiden sisäistä rakennetta. Lisäksi tutkan avulla pyritään saamaan planeetanlaajuista tietoa pinnanalaisista jää-, kivi- sekä vesikerroksista.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: SHARAD toimii 15 ja 25 MHz:n radiotaajuusalueilla. Sen erotustarkkuus on pystysuunnassa jopa 7 metriä, ja signaali voi tunkeutua jopa kilometrin syvyyteen. Horisontaalinen erotustarkkuus on 0,3–3 km. SHARAD on suunniteltu toimimaan Mars Expressin MARSIS-tutkan kanssa, jolla on pienempi resoluutio mutta suurempi tunkeutumiskyky. Italian avaruusjärjesto ASI on valmistanut molemmat instrumentit.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n nopudessa tapahtuvista muutoksista voidaan päätellä Marsin painovoimakentässä olevia pieniä muutoksia. Luotaimen nopeus havaitaan radiosignaalin dopplersiirtymän avulla.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: "Orbiter"iin asennettujen herkkien kiihdytysmittarien avulla voidaan tehdä havaintoja ilmakehän tiheydestä. NASAn tiedotteissa ei kerrota, kestääkö koe koko tehtävän ajan vai ainoastaan ilmajarrutuksen ajan.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Electra on ohjelmistopohjainen UHF-radio, jolla on tarkoitus pitää yhteyttä muihin luotaimiin niiden lähestynis- ja laskeutumisvaiheessa sekä Marsissa toimiessa. Radion avulla voidaan muodostaa luotaimien välisiä yhteyksiä 1 kbps:n nopeuksista aina 2 Mbps asti. Lisäksi Electra tarjoaa doppler-tietojen keräämisen, tallennusmahdollisuuden sekä huipputarkat ajastuspalvelut. Doppler-dataa voidaan käyttää loppuvaiheen laskeutumispaikan määrittämisessä sekä laskeutumisradan laskemisessa. Näiden tietojen avulla luotaimien ja mönkijöiden sijainti voidaan määrittää Marsin pinnalla erityisen tarkasti. Koska Electra on modeemitasolle asti määritelty ohjelmisto, siihen voidaan päivittää uusia modulaatio-, koodaus- ja protokollatoimintoja luotaimen kiertäessä Marsia.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Optical Navigation Camera ("Optinen navigointikamera") ottaa kuvia Marsin kuista Phoboksesta ja Deimoksesta, ja määrittelee luotaimen kiertoradan tähtien asennon perusteella. Tämä ei ole tehtävän onnistumisen kannalta merkittävää, mutta se otettiin mukaan, jotta sitä voitaisiin hyödyntää tulevissa tehtävissä. Optista navigointikameraa kokeiltiin onnistuneesti vuoden 2006 helmi- ja maaliskuussa.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Lockheed Martin Space Systems suunnitteli ja rakensi avaruusaluksen ja asensi siihen sen tieteelliset instrumentit Denverissä. Instrumentit rakennettiin tehtävää varten, ja niiden valmistamisen osallistuivat Arizonan yliopisto, Johns Hopkinsin yliopiston sovelletun fysiikan laboratorio, Italian avaruusjärjestö (ASI) Roomassa, Malin-yhtiön avaruustiedelaitteita valmistava yksikkö Kaliforniassa sekä JPL.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Aluksen primaarirakenne on tehty pääosin kerroslevystä, jonka pintalevyt ovat hiilikuitukomposiittia ja ydin alumiinihunajakennoa. Titaanista valmistettu polttoainesäiliö on aluksen suurin osa.Mars Reconnaissance Orbiter saa kaiken sähkövirtansa kahdesta aurinkopaneelista. Kumpikin paneeli suunnataan kohti Aurinkoa itsenäisesti. Molempien paneelien mitat ovat 5,35 m × 2,53 m. Paneelin etupuolella on 3 744 aurinkokennoa yhteensä 9,5 m² verran. Erittäin hyvän hyötysuhteen omaavat GaAs-aurinkokennot pystyvät muuttamaan yli 26 % valosta sähköksi. Kennot on yhdistetty toisiinsa siten, että ne tuottavat 32 voltin jännitteen. Marsin etäisyydellä paneelit pystyvät tuottamaan yhteensä 2 kilowatin tehon (6 kW Maan kiertoradalla).


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO käyttää kahta uudelleenladattavaa NiMH-akkua silloin, kun aurinkokennot eivät osoita Aurinkoa kohti. Tällaisia tilanteita ovat mm. laukaisu, kiertoradalle asettuminen sekä ilmajarrutus. Lisäksi Mars peittää säännöllisesti auringonvalon aluksen ollessa kiertoradalla. Kummassakin akussa on 50 Ah:n varastot. Luotain ei voi käyttää koko kapasiteettia, sillä jännite putoaa kun akkuja ladataan. Mikäli jännite putoaa 20 voltin alle, tietokone lakkaa toimimasta. Siksi suunnitelman mukaan kapasiteetista voidaan hyödyntää vain 40 %.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Mars Reconnaissance Orbiterin päätietokoneena on 32-bittinen RAD750-prosessori, jossa on 10,4 miljoonaa transistoria ja joka toimii 133 MHz:n nopeudella. Tämä prosessori on säteilynkestävä versio PowerPC750:stä (eli G3-prosessorista), ja se käyttää tarkoitukseen suunniteltua emolevyä. RAD750 on RAD6000:n seuraaja.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Nykyaikaisiin prosessoreihin verrattuna nämä lukemat voivat vaikuttaa alitehoisilta, mutta suoritin on poikkeuksellisen kestävä ja vakaa, ja se pystyy toimimaan jopa keskellä aurinkomyrskyä.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Käyttöjärjestelmänä on VxWorks, johon on lisätty huomattavat määrät vikasietoprotokollia sekä monitorointiominaisuuksia.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Tiedot tallennetaan 160 Gb:n (20 gigatavun) flashmuistiin, joka koostuu yli 700 256 Mb:n muistisirusta. Kapasiteetti ei ole suinkaan ylimitoitettu käsiteltävään tietomäärään nähden; yksi HiRISEn kuva voi viedä jopa 28 Gb.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Navigaatiojärjestelmät kertovat luotaimen sijainnin, kurssin ja asennon.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Luotaimessa on 1 175 litran polttoainesäiliö. Painetta säädellään lisäämällä toisesta tankista paineistettua heliumkaasua. 70 % polttoaineesta käytettiin kiertoradalle siirtymiseen.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n mukana on 20 rakettimoottoria. Kuusi suurta moottoria voivat kukin tuottaa 170 Newtonin työntövoiman; yhteensä niistä saadaan 1 020 N, joka käytetään lähinnä kiertoradalle siirtymiseen. Kuusi keskikokoista moottoria tuottavat kukin 22 N, mikä käytetään korjausliikkeisiin kiertoradalle siirtymisessä. Lisäksi kahdeksan pientä moottoria tuottavat 0,9 N, jota käytetään asennon korjaamiseen luotaimen kiertäessä planeettaa.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: Coloradon yliopiston tutkijaryhmä löysi kesäkuussa 2009 MRO:n HiRES-kameran kuvista muinaisen järven jäänteet Marsin päiväntasaajan läheltä. Järvi oli arviolta 450 metriä syvä, 200 neliökilometrin laajuinen ja kuivui arviolta 3,4 miljardia vuotta sitten.


title: Mars Reconnaissance Orbiter

text: MRO:n pitkä mittausaika on mahdollistanut Marsin vuodenaikojen havainnoinntia ja näihin liittyvän aktiivisuuden kuten pölymyrskyjen, maanvyöryjen ja vaeltavien dyynien kuvaamisen. Lisäksi MRO on havainnut tuoreita meteoriittikraattereita.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Lauri Aleksanteri Lehtinen (10. elokuuta 1908 Kerkkoo – 4. joulukuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja 5 000 metrin juoksussa.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Vuonna 1931 Lehtinen herätti huomiota juoksemalla Eläintarhan radalla heinäkuun alussa 5 000 metriä aikaan 14.31,7, joka jäi vain kolme sekuntia Paavo Nurmen maailmanennätyksestä. 24. heinäkuuta Eläintarhassa kahden mailin kilpailussa hän sijoittui toiseksi ajalla 9.00,1, kun Paavo Nurmi teki uransa viimeisen maailmanennätyksen (8.59,5).


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: 19. kesäkuuta 1932 olympiakarsintakilpailussa Eläintarhan kentällä Lehtinen juoksi 5 000 metrin uuden maailmanennätyksen 14.16,9, joka nosti hänet olympiakisojen ennakkosuosikiksi. Tämä ennätys kesti kolmea päivää vajaa seitsemän vuotta. Tällöin sen rikkoi Taisto Mäki.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Los Angelesin olympialaisten 5 000 metrin loppukilpailussa 7. elokuuta 1932 suomalaiset Lehtinen ja Lauri Virtanen nousivat johtoon jo aikaisessa vaiheessa. He onnistuivat karistamaan kannoiltaan kaikki muut kilpailijat paitsi Yhdysvaltojen Ralph Hillin. Pian juoksusta muodostui Lehtisen ja Hillin kaksinkamppailu. Viimeisellä kierroksella Hill yritti ohittaa Lehtisen. Tämän huomattuaan Lehtinen alkoi juosta siksakkia radalta toiselle estäen Hillin ohitusyritykset ja voitti lopulta puolella metrillä. Vaikka taktiikkaa siihen aikaan käytettiin yleisesti Euroopassa, amerikkalaisyleisö ei ollut tottunut siihen ja buuasi voittajalle. Molempien ajaksi tuli 14.30,0.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Vuonna 1933 Lehtinen juoksi 19. kesäkuuta 3 000 metrillä ennätyksensä 8.19,5 jääden Janusz Kusocinskin ME-ajasta vajaan sekunnin. Vuonna 1935 Lehtinen oli maailmantilaston ykkönen 5000 metrillä, perässään kuusi muuta suomalaista.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Berliinin olympialaisissa 1936 Lehtinen sijoittui toiseksi häviten Gunnar Höckertille 3,6 sekuntia ja tehden uransa toiseksi parhaan ajan (14.25,8).


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Vuonna 1937 Ilmari Salmisen rikkoessa 13 vuotta vanhan Paavo Nurmen ME-tuloksen 10 000 metrillä, Lehtinen juoksi hänen perässään uransa parhaan ajan 30.15,0.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Vuonna 1940 Lehtinen lahjoitti kultamitalinsa Matti Mäkiselle, joka oli palvellut ansiokkaasti ja haavoittunut talvisodassa Karjalankannaksella. Tällä hän halusi kunnioittaa sodassa kaatuneen Höckertin muistoa.


title: Lauri Lehtinen (yleisurheilija)

text: Lehtisellä oli kolme lasta, joista yksi oli evankelista Kalevi Lehtinen (1936–2011). Lauri Lehtinen kuoli 65-vuotiaana syöpään.


title: Xiph.org

text: Xiph.org-säätiö on voittoa tavoittelematon organisaatio, jonka tavoitteena on tarjota yleiseen jakeluun vapaita multimediatiedostoformaatteja ja -työkaluja. Säätiön pääpaino on Ogg-perheen tiedostoformaateissa ja koodekeissa, joista menestynein on ollut Ogg Vorbis, avoin ja patenttivapaa audioformaatti ja koodekki, joka on suunniteltu kilpailemaan patentoitujen MP3- ja AAC-formaattien kanssa. Tämänhetkisen kehitystyön painopisteenä on Ogg Theora, avoin ja patenttivapaa videoformaatti patentoitujen MPEG-4, Real Video ja Windows Media Video-formaattien kilpailijaksi.


title: Xiph.org

text: Oman kehitystyön lisäksi Xiph.org-säätiö on ottanut hoiviinsa aiemmin olemassa olleita vapaita ohjelmistoprojekteja, joista useimmilla on erillinen, aktiivinen kehittäjäryhmänsä. Näitä ovat esimerkiksi Speex, puheäänen tallettamiseen tarkoitettu vapaa audiokoodekki ja FLAC, häviötön audiokoodekki.


title: Xiph.org

text: Xiph.org-säätiön perustaja on Oggin keksijä Chris Montgomery.


title: Copterline

text: Copterline Oy oli suomalainen vuonna 1990 rekisteröity, helikopterilentotoimintaa harjoittanut yritys. Kesäkuuhun 2000 saakka yhtiö toimi nimellä "Copter Action Oy". 1990-luvun lopulla yhtiö osti alan vanhimman suomalaisyrityksen, vuonna 1960 perustetun Helikopteripalvelu Oy:n. Copterline asetettiin konkurssiin omasta hakemuksestaan 15. helmikuuta 2010. Copterline-nimellä reittilentoja jatkoi vuodesta 2011 lähtien Line-Support Oy ja operoijana sen virolainen tytäryhtiö Copterline OÜ.


title: Copterline

text: Yhtiö lensi reittiliikennettä Helsingistä Hernesaaren helikopterikentältä Tallinnaan kahdella Sikorsky S-76 -matkustajahelikopterilla, kunnes liikennöinti reitillä keskeytettiin vuonna 2005 yhtiön helikopterin tuhouduttua onnettomuudessa.


title: Copterline

text: Elokuussa 2006 Copterline myi jäljelle jääneen Sikorsky S-76 -helikopterinsa. Copterlinen Tallinnan-lennot olivat keskeytyksissä kesäkuusta 2006 lähtien. Tämän ajan yhtiö hoiti ainoastaan charter-lentoja. Viralliseksi syyksi ilmoitettiin huoltokatko.


title: Copterline

text: Tauko jatkui aina 9. huhtikuuta 2008 asti, jolloin yhtiö aloitti lennot uudelleen AgustaWestland AW139 -helikopterilla. Toinen AW139-kopteri saapui syksyllä 2008. Joulukuussa 2008 Copterline ilmoitti lopettavansa reittiliikenteen Tallinnaan toistaiseksi. Uudestaan aloitettu reittiliikenne lopetettiin vuonna 2008 kannattamattomana. Matka Tallinnaan kestää 18 minuuttia 12-paikkaisella helikopterilla. Reittiä lennettiin päivittäin. Vuonna 2004 yhtiö kuljetti yli 75 000 matkustajaa Helsingin ja Tallinnan välillä.


title: Copterline

text: Yhtiöllä oli myös Eurocopter EC 135 -helikoptereita, joita se käytti lääkäri- ja pelastushelikopteritoiminnassa Varkaudessa ja Oulussa.


title: Copterline

text: 10. elokuuta 2005 Copterlinen Sikorsky S-76C+ -helikopteri (OH-HCI) putosi mereen Suomenlahdella Viron edustalla. Onnettomuudessa kuoli 14 ihmistä. Heistä suomalaisia oli kahdeksan (mukaan lukien kaksi pilottia), virolaisia neljä ja yhdysvaltalaisia kaksi. Onnettomuuden seurauksena Copterline myi toisen Sikorsky-helikopterinsa.


title: Copterline

text: Yrityksen viimeinen toimitusjohtaja oli Kari Hokka. Hallituksen puheenjohtajana toimi Pekka Jaatinen.Virolainen yhtiö Copterline OÜ aloitti helikopterilennot Helsingin ja Tallinnan välillä vuonna 2011 joksikin aikaa. Vuonna 2016 Copterline OÜ hakeutui konkurssiin.


title: Hermanni Pihlajamäki

text: Herman Matinpoika ”Hermanni” Pihlajamäki (11. marraskuuta 1903 Nurmo – 4. kesäkuuta 1982 Ähtäri) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja.


title: Hermanni Pihlajamäki

text: Hermanni Pihlajamäen serkku oli olympiavoittaja Kustaa Pihlajamäki. Ammatiltaan molemmat olivat poliiseja. Myöhemmistä painijoista Juha Ahokas on sukua Hermanni Pihlajamäelle, joka oli Ahokkaan isoäidin veli.


title: Hermanni Pihlajamäki

text: Pihlajamäki edusti pitkään Nurmon Jymyä, mutta menestysvuosina hänen seuransa oli Vaasan Voima-Veikot.


title: Starttiraha

text: Starttiraha on aloittavalle yrittäjälle tarjottava etu. Sen on tarkoitus varmistaa aloittavan yrittäjän toimeentulo ja parantaa työllisyyttä. Starttirahan myöntämisestä päättää Työ- ja elinkeinotoimisto.


title: Starttiraha

text: Starttiraha on harkinnanvarainen, joten tulos riippuu paikkakunnasta, vuodenajasta, suhdanteista ja useasta muusta seikasta. Työ- ja elinkeinotoimisto käyttää yleensä aina ulkopuolista asiantuntijaa arvioimaan liikeidean kannattavuuden ja sen, onko yrittäjäksi aikovalla riittävät tiedot ja muut valmiudet. Asiantuntijoita ovat yleensä esimerkiksi kuntien elinkeinojohtajat, uusyrityskeskusten tai TE-keskusten henkilökunta. Lisäksi starttirahan hakijoilta edellytetään kokemuksen tai koulutuksen kautta hankittuja riittäviä valmiuksia aloitettavaan toimintaan.


title: Starttiraha

text: Ennen starttirahapäätöstä työvoimatoimisto ja asiantuntijat selvittävät, ettei mahdollinen tuki vääristä yritysten välistä kilpailua. Kilpailun vääristymisen takia starttirahaa on usein vaikea saada suosituille toimialoille, kuten ravintola- ja kahvilatoimintaan tai parturi-kampaamopalveluihin . Yritystoimintaa tai laajempaa markkinointitutkimusta ei myöskään saa aloittaa ennen tukipäätöstä.


title: Starttiraha

text: Starttirahan maksimiaika vuonna 2019 on yksi vuosi, ja tuki myönnetään kahdessa kuuden kuukauden jaksossa. Näin ollen starttiraha muodostuu kahdesta osasta: perustuesta ja lisäosasta. Vuonna 2019 perustuki on 32,40 euroa päivässä, ja tukea maksetaan maksimissaan viideltä päivältä viikossa. Myös erikseen haettavan starttirahan jatko-osan suuruus on sama kuin perusosankin. Aiemmin lisäosan määrä vaihteli tilanteen mukaan.


title: Starttiraha

text: Muutamia vuosia sitten starttirahan edellytyksenä oli kolmen kuukauden mittainen työttömyys. Nykyisin tätä vaatimusta ei enää ole, vaan starttirahan voi saada lähes kuka tahansa. Starttirahapäätöksen ja yritystoiminnan alkamisen jälkeen yrittäjä ei kuitenkaan enää voi saada palkkaa muusta työstä tai esimerkiksi opintotukea. Esimerkiksi eläkettä saavalle henkilölle starttirahaa ei myönnetä. Yksi starttirahan olennainen ehto on myös se, että sen turvin harjoitettava yritystoiminta on päätoimista. Sivutoimisille yrittäjille starttirahaa ei myönnetä, mutta tuen voi kuitenkin saada siinä vaiheessa, kun sivutoimisena aloitettu yritystoiminta muuttuu päätoimiseksi.


title: Starttiraha

text: Yritysidean kannattavuus tulee osoittaa kirjallisesti. Starttirahahakemukseen tarvitaan liitteeksi liiketoimintasuunnitelma talouslaskelmineen. Samoja suunnitelmia käytetään myös esimerkiksi Uusyrityskeskusten toimesta lausuntoja myönnettäessä.


title: Aamutähti

text: Aamutähti eli piikkinuija () on keskiaikainen ase, jota käyttivät sekä jalka- että ratsuväki. Aamutähti on kehittynyt nuijasta; sitä alettiin käyttää laajalti 1300-luvun alussa. Flaamilaisilla alueilla aseesta käytetään nimitystä "Goedendag" ().


title: Aamutähti

text: Piikkinuijan eräs muunnelma on ketjukuulanuija, jossa piikkipallo on kiinnitetty ketjulla aseen varteen.


title: Iltatähti (albumi)

text: Iltatähti on suomalaisen Eero Avenin studioalbumi vuodelta 1995.


title: Brest (Valko-Venäjä)

text: Brest ( tai Бе́расьце, "Berastse", , ), aiemmin Brest-Litovsk ("Liettuan Brest"; , ), on noin 300 000 asukkaan kaupunki Valko-Venäjän länsiosassa lähellä Puolan rajaa Bug- ja Muhavetš-jokien yhtymäkohdassa. Brest on Brestin alueen pääkaupunki.


title: Brest (Valko-Venäjä)

text: Brest on tärkeä rautatiekaupunki Berliinin–Moskovan radan varrella. Kaupungin rautatieaseman luona eurooppalainen kapeampi raideleveys kohtaa leveämmän venäläisen.


title: Brest (Valko-Venäjä)

text: Kaupunki on mainittu ensimmäisen kerran nimellä "Berestje" vuonna 1017 Novgorodin ensimmäisessä kronikassa, jolloin se oli osa Kiovan Rusjia. Keskiajalla kaupungin valloittivat vuorotellen Puola, Liettua ja mongolit (1241). Kaupunki liitettiin Puola-Liettuaan vuonna 1569. Vuosina 1595–1596 siellä syntyi Brestin unioni, jonka kautta enemmistö Puola-Liettuan alaisuuteen kuuluneista ortodokseista siirtyi paavin alaisuuteen. Tämä synnytti myös Ukrainan kreikkalaiskatolisen kirkon.