title: Viljo Laakso

text: Laakso haki ensin, Vaasan päämajan ohjeen mukaisesti, neuvotteluratkaisua vaatien rakuunoita antautumaan. Neuvottelun vastapuolena oli suomea auttavasti puhunut venäläinen vääpeli, jota ylempiä ei paikalla ollutkaan. Jo hyvältä vaikuttanut neuvottelu kuitenkin epäonnistui, kun jokitörmään asetetussa laihialaisten ampumaketjussa jonkun hermo petti. Yksittäisen laukauksen jälkeen koko ketju alkoi tulittaa kasarmia. Rakuunoiden vastahyökkäys hajotti heikosti aseistetun ja vajavaisesti koulutetun joukon. Mukana oli paljon myös aivan aseettomia, sillä juuri Hulmilta aseita piti saada lisää. Samanaikaisesti neuvottelun kanssa suojeluskuntalaisten iskuosasto ehti murtautua venäläisten asevarastoon ja kantaa sieltä ulos jonkin verran kiväärejä. Tämä toimi ei kuitenkaan ehtinyt vaikuttaa käsistä karanneen tilanteen kehitykseen.


title: Viljo Laakso

text: Laakso pyrki muodostamaan puolustuslinjan joen ylittävän tien ja sillan kohtaan, mutta rakuunat kiersivät sen vasemmalta. Tällöin sillan alle jäälle jäi muutamia miehiä saarroksiin ja heidät surmattiin pistimillä.


title: Viljo Laakso

text: Noin kolme tuntia myöhemmin Hulmille hyökättiin uudestaan. Nyt asialla oli vain suojeluskuntalaisten aseistettu ja koulutettu ydinjoukko vahvistettuna Isonkyrön suojeluskuntalaisten apujoukolla. Mitään varsinaista taistelua ei kuitenkaan enää syntynyt, sillä muutaman laukauksen jälkeen rakuunat nousivat ratsaille ja lähtivät kohti Vaasaa. Laihialaisten osallistuminen Vaasan valtaukseen peruttiin.


title: Viljo Laakso

text: Kun jääkärit 11. helmikuuta 1918 kirjattiin Suomen armeijan sotilasarvoihin, Viljo Laaksosta tuli vänrikki ja hänet määrättiin 14. helmikuuta opettajaksi Vöyrin sotakouluun. Vöyrillä oli jo tammikuun lopulla alkanut vakituisen väen alipäällystön muodostamiseen tähtäävä koulutus.


title: Viljo Laakso

text: Laakso perusti Vöyrin koulun 5. komppanian ja johti sitä taistelussa, kunnes koulupataljoona Tampereen valtauksen jälkeen hajotettiin. Laakso ylennettiin luutnantiksi ja erikoisesti Uudenkylän valloittajana kunnostautuneena hän sai vapaudenristin. Laakso toimi sodan loppuun saakka 1. komppanian päällikkönä N:o 6. Vaasan jalkaväkirykmenttiin Pohjanmaan pataljoonassa.


title: Viljo Laakso

text: Viljo Laakso jäi sotilasuralle ja siirtyi syksyllä 1919 suojeluskuntajärjestön puolelle. Hän toimi paikallispäällikkönä Humppilassa, Hattulassa ja Leppävirralla ja 1. helmikuuta 1922 alkaen aluepäällikkönä Turun suojeluskuntapiirissä. Laakson viimeinen tämän vaiheen tehtävä vapaaehtoisen maanpuolustuksen parissa oli kaksi ja puoli vuotta kestänyt päällikkyys Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin yhdeksännellä alueella, johon kuuluivat Lahti ja Nastola. Tänä aikana Laakso suoritti Viipurissa keskikoulun oppimäärän, jonka jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi v. 1928. Laakso palasi vakinaisen armeijan virkaan ensin komppanianpäälliköksi Tampereen rykmenttiin.


title: Viljo Laakso

text: Laakson toinen kausi suojeluskuntajärjestön palveluksessa osuu välirauhan aikaan, jolloin hän toimi Loimaan-Mellilän-Metsämaan aluepäällikkönä.


title: Viljo Laakso

text: Jos talvisotaa ei olisi syttynyt, Laakso olisi melko varmasti siirtynyt reserviin kapteenina Porin rykmentin konekiväärikomppanian päällikön paikalta. Tämän tehtävän hän otti vastaan kesällä 1933 ja tuli pian tunnetuksi erinomaisena kouluttajana.


title: Viljo Laakso

text:
Loimaan seudun reserviläisistä muodostettiin vuonna 1939 pataljoona, joka koulutettiin Laakson komentamana kertausharjoituksissa Niinisalossa kesällä 1939. Siitä tuli 5. divisioonaan kuuluvan Jalkaväkirykmentti 13:n III pataljoona (III/JR 13), jonka päällikkönä Laakso lähti sotaan.
Talvisodassa Laakso toimi ensin Summan rintamalla Lumpeistenojan eli ns. Merkin lohkon komentajana. Lohko oli alistettu suoraan divisioonalle. Komentajan peitenimi "Kissa" kääntyi muotoon "Isäkissa" ja sai nopeasti legendan piirteitä, sillä komentaja liikkui alituiseen etulinjassa ja osallistui jopa partioihin vihollisen alueelle. Loimaan pataljoona torjui lohkollaan joulukuun suurhyökkäyksen ja Laakso palkittiin toisen luokan Vapaudenristillä. Tammikuun alussa Vaalan rykmentti vaihdettiin rintamavastuusta Näykkijärvelle rakentamaan väliasemaa. Pääaseman puhkeamisen jälkeen JR 13 taisteli ankarasti Lähteen lohkon takamaastossa yrittäen rajoittaa murtoaluetta ja voittaa aikaa väliaseman miehitystä varten.


title: Viljo Laakso

text: Vaikka muitakin ansioita on aivan riittämiin, Laakson palkitseminen viimeisenä Mannerheim-ristin ritarina pohjautuu viime kädessä hänen toimintaansa väliaseman taisteluissa 20. - 27. helmikuuta 1940. Hänen pataljoonansa määrättiin ensin vastahyökkäykseen, jolla yritettiin palauttaa väliasemaan edellisenä päivänä tullut painauma Selänmäessä lähellä Honkaniemen huvilataajamaa. Se onnistui vain osittain ja vihollisen todettiin asettaneen panssarihyökkäyksensä painopisteen juuri Näykkijärven itäpuolelle. Tilanne vaikeutui nopeasti ja väliasema oli vaarassa kokonaan murtua. Tässä tilanteessa Laaksolle alistettiin pataljoona toisensa jälkeen niin, että hän 26. helmikuuta johti kuusi pataljoonaa käsittävää erikoisosastoa.


title: Viljo Laakso

text: Viljo Laakson talvisota päättyi 3. maaliskuuta 1940 tapahtuneeseen haavoittumiseen taka-asemassa Viipurin pohjoispuolella Kärstilässä. Pikakiväärin luoti lävisti lantion.


title: Viljo Laakso

text: Jatkosotaan Laakso lähti Laatokan pohjoispuolella edelleen Loimaan pataljoonan komentajana. Se oli nyt Jalkaväkirykmentti 35:n III Pataljoona. Laakson toiminta pataljoonatasolla päättyi 22. heinäkuuta 1941, jolloin hän sai oman rykmentin. Tehtävä Jalkaväkirykmentti 60:n komentajana jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä jo 3. elokuuta 1941 hän astui polkumiinaan Lustjärvellä. Räjähdys vei hänen oikean jalkansa puolisääreen saakka.


title: Viljo Laakso

text: Laakso kuului niihin, joille oli jo talvisodan ansioiden perusteella esitetty Mannerheim-ristiä. Hänen haavoittuessaan oli jälleen vetämässä esimiehen ritariesitys hyökkäysvaiheen toiminnan johdosta. Päätös ristin myöntämisestä tehtiin ja tieto siitä ehti Karjalan armeijan esikuntaan. Vajaan tunnin kuluttua päätös kuitenkin peruttiin, sillä Laakson ei uskottu selviävän hengissä. Sen sijaan hänet ylennettiin everstiluutnantiksi ja myönnettiin ensimmäisen luokan Vapaudenristi.


title: Viljo Laakso

text: Jalan menetyksestä huolimatta Laakso halusi jatkaa aktiivipalveluksessa. Hän toimi syksyyn 1942 saakka Järjestelykeskus 2:n päällikkönä Keuruulla ja oli sen jälkeen Turun sotilaspiirin komentajan käytössä. Sota kuitenkin jatkui ja kesäkuun 1944 kriittisessä vaiheessa korkeat esimiehet muistivat talvisodan väliaseman lujan kenttäjohtajan. Laakso kutsuttiin rintamalle ja hän otti 22. heinäkuuta 1944 Loimolassa komentoonsa Ukko-rykmentin, Jalkaväkirykmentti 8:n (JR 8).


title: Viljo Laakso

text: Kaarlo "Kylmä-Kalle" Heiskasen divisioona ja siihen kuuluva "Tuntemattoman sotilaan rykmentti" joutui jatkamaan sotaansa vielä Lapissa. JR 8 asetettiin kärkeen Yli-Torniolla, josta se eteni taistellen ylös jokivartta Lätäsenoon saakka. Laaksolle esitettiin taas Mannerheim-ristiä; kolmannen kerran ja kolmannen esimiehen aloitteesta.


title: Viljo Laakso

text: Ritarinimitysten putki ehdittiin kuitenkin katkaista kahteenkin kertaan, joten Laakso oli monen muun tavoin jäämässä lopullisesti jonoon. Nyt asiaan puuttui kenraaliluutnantti Paavo Talvela kirjeellä 30. tammikuuta 1945 päämajan komentoesikunnan päällikölle. Hän puolsi voimakkaasti Laaksoa ja vaati kantansa esittämistä ylipäällikölle. Vetoomus vaikutti ja 7. toukokuuta 1945 Viljo Laaksosta tuli ritari numero 191.


title: Viljo Laakso

text: Palkitsemista alleviivasi vielä huomattavan hyvä rauhanaikaisen armeijan virka, sillä Laakso nimitettiin Seinäjoen sotilaspiirin komentajaksi. Hän erosi armeijasta helmikuussa 1948. Siviilissä hän toimi ensin sahanjohtajana Rengossa ja siirtyi sitten vakuutusalalle. Hän kuoli verenmyrkytykseen 30. syyskuuta 1950 55-vuotiaana.


title: Viljo Laakso

text: Viljo Laakson Mannerheim-risti on esillä Suomen Tykistömuseossa.Hulmi


title: Pietarin hallinnollinen jako

text: Pietarin liittokaupungin sisäinen paikallinen itsehallinto on järjestetty kaksitasoisena, samoin kuin muissakin Venäjän federaatiosubjekteissa. Ylemmällä tasolla Pietari on jaettu 18 piiriin (), jotka alemmalla tasolla edelleen jakautuvat yhteensä 111 kunnallishallintoalueeseen (муниципальное образование, "munitsipalnoje obrazovanije"). Kunnallishallintoalueita on kolmea eri tyyppiä: 9 kaupunkia (город, "gorod"), 21 keskustan ulkopuolella sijaitsevaa taajamaa tai kylää (посёлок, "posjolok") sekä 81 kuntaa (муниципальный округ, "munitsipalnyi okrug"), jotka lähinnä vastaavat perinteisiä kaupunginosia.


title: Pietarin hallinnollinen jako

text: Pietariin kuuluvat, sen alueen reunaosissa sijaitsevat kaupungit ovat Kolpino, Krasnoje Selo, Kronštadt, Lomonosov, Pavlovsk, Pietarhovi, Puškin, Siestarjoki ja Terijoki.


title: Pietarin hallinnollinen jako

text: Pietari jakautuu piireihin ja kunnallishallintoalueisiin seuraavasti:Vuonna 1995 perustettiin Lomonosovin piiri, joka käsitti Lomonosovin kaupungin, sekä Pauluskoin piiri, johon kuuluivat Pauluskoin kaupunki ja Tärölän kylä. Vuonna 2005 Lomonosovin piiri yhdistettiin Pietarhovin piiriin ja Pauluskoin piiri Puškinin piiriin.


title: Suomi on sun

text: Suomi on sun on vaasalaisen Klamydia-yhtyeen vuonna 2002 julkaisema viiden kappaleen mini-cd. Itsenäisyyspäivänä julkaistun levyn tuotto lahjoitettiin Sotainvalidien veljesliitolle.


title: Sarah Brightman

text: Sarah Brightman (s. 14. elokuuta 1960 Berkhamstead, Hertfordshire) on englantilainen klassisen crossover -musiikin sopraano, näyttelijä, lauluntekijä ja tanssija. Hän on laulanut monella kielellä, joita ovat muun muassa englanti, espanja, ranska, latina, saksa, turkki, italia, venäjä, mandariinikiina, japani ja katalaani.


title: Sarah Brightman

text: Brightman aloitti uransa Hot Gossip -tanssiryhmän jäsenenä, ja julkaisi useita diskomusiikin singlejä sooloartistina. Vuonna 1981 hän teki West End -debyyttinsä musikaalissa "Cats" ja tapasi säveltäjä Andrew Lloyd Webberin, jonka kanssa meni naimisiin. Hän tähditti monia West End- ja Broadway-musikaaleja, mukaan lukien The Phantom of the Opera, jossa hän oli ensimmäinen Christine Daaén roolissa. Musikaali julkaistiin CD:nä vuonna 1987, ja se myi maailmanlaajuisesti 40 miljoonaa kappaletta.


title: Sarah Brightman

text: Lopetettuaan esiintymisen musikaaleissa ja erottuaan Lloyd Webberistä Brightman jatkoi musiikkiuraansa tuottaja Frank Petersonin kanssa, nyt klassisen crossover -musiikin artistina. Häntä kutsutaan usein kyseisen genren luojaksi, ja hän on yhä yksi sen merkittävimmistä esiintyjistä myytyään yli 30 miljoonaa levyä ja kaksi miljoonaa DVD:tä. Hän on kaikkien aikojen eniten myynyt sopraano.


title: Sarah Brightman

text: Brightmanin vuoden 1996 duetto ”Time to Say Goodbye” italialaisen tenorin Andrea Bocellin kanssa ylsi listojen kärkeen eri puolilla Eurooppaa. Siitä tuli kansainvälinen menestys, ja se myi 12 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä yhden kaikkien aikojen myydyimmistä singleistä. Brightman on saanut yli 180 kulta- ja platinalevypalkintoa 38 maassa.


title: Sarah Brightman

text: Brightman on ensimmäinen artisti, joka on pyydetty kaksi kertaa esiintymään Olympialaisissa; ensimmäisen kerran hän esiintyi vuonna 1992 Barcelonan kesäolympialaisissa espanjalaistenori José Carreraksen kanssa ja vuonna 2008 Pekingissä kiinalaislaulaja Liu Huanin kanssa.


title: Sarah Brightman

text: Brightman on maailman rikkain klassisen musiikin naisesiintyjä yli 36 miljoonan punnan (noin 50 miljoonaa euroa) omaisuudellaan.


title: Sarah Brightman

text: Vuoden 2015 syyskuussa Brightmanin oli tarkoitus viettää kymmenen päivää turistina Kansainvälisellä avaruusasemalla (ISS). Matkan kerrottiin maksavan 52 miljoonaa dollaria (noin 47 miljoonaa euroa), ja Brightman sanoi maksaneensa matkansa itse. Hän aloitti harjoittelun sitä varten Venäjän Tähtikaupungissa tammikuussa 2015. Toukokuussa 2015 Brightman ilmoitti lykkäävänsä harjoittelua ja matkaa perhesyihin vedoten.


title: Francesco Algarotti

text: Kreivi Francesco Algarotti (11. joulukuuta 1712 Venetsia - 3. maaliskuuta 1764 Pisa) oli italialainen filosofi ja taidekriitikko. Yksi hänen keskeisimpiä teoksiaan on "Saggi sopra le belle arti" ("Esseitä kaunotaiteista"). Vuonna 1755 Algarotti julkaisi kirjoituksen "Soggia sopra l'opera in musica" ("Essee oopperasta"), jossa hän totesi että "musiikki on rapistunut entisestä arvokkuudestaan.. johtuen pahanlaatuisesta intohimosta kaikkea uutta kohtaan". Algarotti oli merkittävä vaikuttaja Christoph Willibald Gluckin johtamalle oopperan uudistusliikkeelle. Hän kirjoitti myös runoja, matkapäiväkirjan Venäjältä ja laajan kirjeenvaihdon.


title: Carl Orff

text: Carl Orff (10. heinäkuuta 1895 München – 29. maaliskuuta 1982 München) oli saksalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi. Hän oli vuodesta 1950 Münchenin musiikkikorkeakoulun professori.


title: Carl Orff

text: Orffin varhaisista vaiheista on vain vähän tietoa, sillä säveltäjä ei juuri puhunut julkisesti menneisyydestään, mutta hänen natsiyhteyksistään on keskusteltu paljon vuosikymmenien kuluessa. Säveltäjän esitetyin teos "Carmina Burana" valmistui vuonna 1937. Se on kantaatti, jonka pohjana toimivat useat keskiajalla kirjoitetut laulut ja runot. "Carmina Buranan" lisäksi Orff sävelsi muun muassa oopperoita, joista mainittakoon "Der Mond" ("Kuu", 1939), "Die Kluge" ("Kuningas ja viisas neitsyt", 1943), "Antigonae" (1949) ja "Astutuli" (1953), sekä "Carmina Buranan" tapaiset näyttämöteokset "Catulli carmina" (1943) ja "Trionfo di Afrodite" (1953). Orff yhdisti teoksensa "Carmina Burana", "Catulli carmina" ja "Trionfo di afrodite" trilogiaksi "Trionfi". Orffin teoksissa on keskeistä musiikin ja liikunnallisten elementtien yhdistäminen jatkuvien toistojen aikaansaaman maagisen tehon ohella. Rytmin korostamisessa Orff jatkoi Igor Stravinskyn tyyliä.


title: Carl Orff

text: Orff kehitti suuren määrän lyömäsoittimia. Hänen huomattavin musiikkipedagoginen teoksensa on "Orff-Schulwerk: Musik für Kinder" (1930–1935, tekijän uusima 1950–1954).


title: Johann Peter Salomon

text: Johann Peter Salomon ("kastettu" Bonnissa 20. helmikuuta 1745 - Lontoo 2. marraskuuta 1815) oli saksalaissyntyinen viulisti, säveltäjä, kapellimestari ja impressaari.


title: Johann Peter Salomon

text: Salomon toimi Bonnissa hoviorkesterin viulistina kunnes sai "Kappelmeisterin" viran Preussin ruhtinas Heinrichin hovista. 1780-luvun alussa hän muutti Lontooseen, jossa hän toimi säveltäjänä ja jousikvartetossa viulistina. Salomon tunnetaan nykyisin parhaiten konserttien järjestäjänä ja impressaarina. Hän kutsui Joseph Haydnin Lontooseen kahdesti (1791–1792 ja 1794–1795). Salomonin uskotaan myös antaneen lisänimen "Jupiter" Wolfgang Amadeus Mozartin sinfonialle no. 41.


title: Aaro Honka

text: Aaro Honka (7. elokuuta 1913 Helsinki – 22. toukokuuta 2001; oikealta nimeltään Eino Johannes Arohonka, vuoteen 1932 asti Alén) oli suomalainen kirjailija ja Tampereen klassillisen lyseon rehtori. Hän kirjoitti vauhdikkaita poikakirjoja, joissa kannatetaan partioaatetta. Arohonka oli mukana perustamassa hämeenlinnalaista poikalippukuntaa nimeltä Jaarlin Pojat vuonna 1930.


title: Aaro Honka

text: Arohongan vanhemmat olivat johtaja Juho Emil Alén ja Alma Annikki Häti. Arohongan vaimo oli lastentarhanopettaja Marketta Päivätär Teirilä. Eino Arohonka pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1933 ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1937. Hänet muistetaan kuria pitävänä rehtorina Tampereen klassillisesta lyseosta vuosilta 1956–1976. Arohonka toimi myös Pirkkalaiskirjailijoiden sekä Tampereen filatelistiseuran puheenjohtajana.


title: Aiman al-Zawahri

text: Aiman al-Zawahri (usein myös muodossa Ayman al-Zawahiri, arabiaksi ايمن الظواهري, s. 19. kesäkuuta 1951 Kairo) on egyptiläinen radikaali islamisti, jota pidetään terroristijärjestö al-Qaidan pääideologina ja yhtenä vaarallisimmista terroristeista 25 viime vuoden aikana.


title: Aiman al-Zawahri

text: Aiman al-Zawahri on käyttänyt useita peitenimiä, kuten Abu Muhammad, Abu Fatima, Muhammad Ibrahim, Abu Abdallah, Abu al-Mu'iz, The Doctor, The Teacher, Nur, Ustaz, Abu Mohammed, Abu Mohammed Nur al-Deen, Abdel Muaz ja Dr. Ayman al Zawahiri. FBI on etsintäkuuluttanut hänet epäiltynä Itä-Afrikassa 1998 tehdyistä pommi-iskuista Yhdysvaltojen lähetystöjä vastaan. Pidätykseen johtavista vihjeistä on luvattu 25 miljoonaa dollaria.


title: Aiman al-Zawahri

text: Kesäkuussa 2011 tiedotusvälineissä kerrottiin, että al-Zawahri nousi al-Qaidan johtajaksi, emiiriksi, Osama bin Ladenin kuoltua Yhdysvaltain sotilaallisessa iskussa Pakistanissa edelliskuussa. Vaikka häntä pidetään hyvin vaarallisena, hänellä ei ole samaa karismaa, eikä Al-Qaidakaan ole enää entisenlainen vahva järjestö vaan lähinnä löyhä verkosto.


title: Aiman al-Zawahri

text: Al-Zawahri valmistui lääkäriksi 1974 Kairon yliopistosta ja on silmäkirurgi. Hän oli yksi avainhenkilöistä Egyptin presidentin Anwar Sadatin murhassa vuonna 1981. Al-Zawahiri oli myös yksi al-Qaidan perustajista yhdessä Osama bin Ladenin ja Abdallah Azzamin kanssa ja toimi bin Ladenin kakkosmiehenä vuosina 1988–2011.


title: Aiman al-Zawahri

text: Hänen perheenjäseniään kuoli Yhdysvaltojen Kandahariin tekemässä ilmaiskussa 2001. Hänen isoisänsä oli kairolaisen uskonnollisen yliopiston al-Azharin imaami, hänen isänsä lääketieteen professori. Hän on ollut Osama bin Ladenin henkilääkäri ja neuvonantaja. Helmikuussa 2012 hän antoi tukensa Syyrian kansannousulle.


title: Adam de la Halle

text: Adam de la Halle (1237 Arras, Ranska – 1288 Napoli) oli ranskalainen truveeri. Hänen elämänvaiheensa tunnetaan huonosti, mutta hänen tiedetään siirtyneen Italiaan Kaarle I Anjoulaisen palvelukseen, sillä hän kertoo siitä teoksessaan "Roi de Sicile". Adam toimi Napolissa hovirunoilijana.


title: Adam de la Halle

text: Adam de la Halle tunnettiin myös lempinimellä Bossu ("kyttyräselkä"). Adam de la Hallen on arveltu olleen kotoisin Arrasista. Hänen teoksiaan "Le jeu de Robin et Marion" (n. 1288) ja "Le jeu de la feuillée" pidetään koomisen oopperan edelläkävijöinä. Jälkimmäistä, sävyltään hyvin modernia teosta pidetään hänen pääteoksenaan..


title: Truveeri

text: Truveerit olivat pohjoisranskalaisia kierteleviä runoilijoita ja muusikoita keskiajalla. Heidän taiteensa oli melko samanlaista eteläranskalaisten trubaduurien kanssa. Truveerien runot ovat kuitenkin eri murteilla kuin trubaduurien.


title: Truveeri

text: Ensimmäinen nimeltään tunnettu truveeri oli Chrétien de Troyes, joka vaikutti 1100-luvun loppupuolella. Muita tunnettuja truveereja on muun muassa Adam de la Halle.


title: Truveeri

text: Sana trouvère tai trouveur on pohjois-ranskalaisen murteen (langue d’oil) muoto oksitanin kielen (langue d’oc) sanasta trobador. Se tarkoittaa runoilija-säveltäjiä, jotka olivat trubaduurien aikalaisia ja saivat heiltä vaikutteita, mutta tekivät runoutensa Pohjois-Ranskan murteilla. Trubaduurit olivat vanhan oksitaanisen lyyrisen runouden säveltäjiä ja esiintyjiä keskiajalla n.1000–1300 jaa. ja truveerien kukoistusaikaa kesti noin 1300-luvun loppuun. Noin 2400 truveerirunon käsikirjoitusta on löytynyt ja noin 2100 runoon on säilynyt myös melodia.


title: Truveeri

text: Yleinen mielikuva trubaduurista tai truveerista on kylästä kylään kiertelevä hahmo, joka kantaa luuttua selässään. Tällaisia henkilöitä kyllä oli, mutta heitä kutsuttiin sanoilla "minstrel" (minstreli) tai "jongleur" (jonglööri) – köyhiä muusikoita, miehiä ja naisia yhteiskunnan laitamilta. Trubaduurit tai truveerit edustivat aristokratiaa musiikin tekemisessä. He olivat runoilijoita ja säveltäjiä, jotka olivat aateliston ylläpitämiä tai he olivat yhtä lailla ylhäisöä itsekin, joille musiikin tekeminen kuului hovin perinteisiin. Trubaduureissa oli kuninkaita, kuningattaria ja kreivittäriä. Laulujen sanat ovat luonnollista heijastumaa aikansa yhteiskunnasta. Usein ne käsittelivät idealisoituja aiheita kohteliaasta rakkaudesta (fine amors katso :grand chant) ja uskonnollisesta omistautumisesta, vaikkakin useat laulut edustivatkin maallisempaa ja suorasukaisempaa käsitystä rakkaudesta.


title: Truveeri

text: Tämän musiikkityylin esitystavat ovat arvailujen varassa. Jotkut oppineet ehdottavat, että sitä pitäisi soittaa vapaassa rytmisessä muodossa ja käyttää vain vähän soittimia säestykseen (varsinkin harrastunnelmaisissa teksteissä). Toisten oppineiden ja myös esiintyjien mielestä säestävien instrumenttien ja rytminen esittäminen on yhtä lailla arvokasta. Ainakin yksi moderni kokoonpano esiintyy Trouvere nimellä tänäkin päivänä soittaen kyseiseen aikaan liittyvää musiikkia.


title: Truveeri

text: Johannes de Grocheio, pariisilainen musiikin tutkija 1300-luvun alusta, uskoi että truveerien laulut inspiroivat kuninkaita ja aatelismiehiä suurtekoihin ja suuruuteen. ”Tämänkaltaisia lauluja ovat yleensä säveltäneet kuninkaat ja aateliset ja niitä esitettiin kuninkaitten ja prinssien läsnäollessa, jotta heidän mielensä karaistuisi rohkeuteen ja mielenlujuuteen, jalomielisyyteen ja ennakkoluulottomuuteen.” (Page 1997) 1980-luvulta lähtien on naistruveerien olemassaolo tunnustettu tosiasia.


title: Fidelio

text: Fidelio op. 72c on Ludwig van Beethovenin ooppera. Oopperan libreton on ranskalaisen Jean-Nicolas Bouillyn libreton pohjalta sovittanut Josef Sonnleithner.


title: Fidelio

text: Beethoven sävelsi "Fidelion" alun perin kolminäytöksiseksi vuonna 1805, mutta se ei saavuttanut suosiota. Seuraavana vuonna hän kirjoitti oopperasta kaksinäytöksisen version, mutta sekään ei saavuttanut suosiota. Vuonna 1814 hän muokkasi oopperaa vielä kerran, samana vuonna toinen versio saavutti menestystä. Suomessa teos on esitetty ensimmäisen kerran jo 1841.


title: Fidelio

text: "Fidelion" kolmas versio on jäänyt oopperatalojen pysyvään ohjelmistoon. Oopperan tunnetuin numero on "Vankien kuoro".Poliittinen vankila Madridin liepeillä 1500-luvulla.


title: Fidelio

text: Pizarro vangituttaa viattoman Florestanin. Tämän vaimo Leonore pukee päälleen miehen vaatteet, ottaa peitenimekseen Fidelio ja soluttautuu vankilan vanginvartijoiden joukkoon. (Vankien kuoro.) Pizarron tytär Marzellina rakastuu Fidelioon, mutta tämä hylkää hänet. Pizarron korviin kantautuu tieto, että tarkastaja Fernando on tulossa tarkastamaan vankilaa. Hän päättää surmata Florestanin.


title: Fidelio

text: Fidelio vaatii saada päästä auttamaan vanginvartija Roccoa sellin haudan kaivamisessa. Pizarro suostuu ja Fidelio löytää puolikuolleen Florestanin vankilan nurkasta. Rocco kieltäytyy surmaamasta häntä ja Pizarro on jo iskemäisillään tikarin Florestanin sydämeen, kun Leonore riisuu naamionsa ja tähtää Pizarroa pistoolilla. Silloin ulkoa kuuluvat trumpettifanfaarit ilmoittavat Fernandon saapuneeksi. Pizarro juoksee vastaanottamaan häntä. Samalla Leonore ja Florestan saavat selville, että kaikki muutkin vangit on vangittu ilman syytä. He kertovat tiedon Fernandolle, joka määrää Roccon surmaamaan Pizarron ja vapauttamaan kaikki vangit.


title: The Sims 2: Yöelämää

text: The Sims 2: Yöelämää () on Electronic Artsin vuonna 2005 julkaisema The Sims 2 -sarjan toinen lisäosa, joka julkaistiin Suomessa 12. lokakuuta 2005.


title: The Sims 2: Yöelämää

text: Lisäosa tuo mukanaan paljon uudistuksia ja yli 125 uutta esinettä. Simeille voi valita uusia vaatteita ja ostaa auton. Yhteisötonteille voi perustaa ravintoloita tai vaikka keilahalleja. Pelaaja voi nyt ensimmäistä kertaa valita siminsä mieltymykset ja inhokit, ja uutuutena pelissä on ”treffimittari”, mikä kertoo simin treffiseuralaisen tyytyväisyyden. Jos mittari pysyy alamaissa, treffien päätyttyä simiä saattaa odottaa pussillinen ulostetta tai vihakirje. Mittarin positiivinen tulos taas tuottaa simille kukkia ja rakkauskirjeitä kiitokseksi ihanista treffeistä. Mieltymyksien valitseminen on tärkeää, sillä se helpottaa oikean treffiseuralaisen etsintää. Pelaaja voi siis itse päättää, pitääkö hänen siminsä blondeista, hyväkuntoisista vai vihaako hän punapäitä. Muita uutuuksia pelissä on muun muassa ennustajaeukko, joka myy lemmenjuomaa ja antivampiriinia sekä ravintolat ja yökerhot. Lisäosassa esiintyy myös hahmo nimeltä Rouva Kurjenkaula, jolla pelaaminen ei ole mahdollista. Simit voivat kuljettaa tavaroita mukanaan tavaraluettelo-nimisen toiminnon avulla.


title: The Sims 2: Yöelämää

text: "The Sims 2: Yöelämää" –lisäosan avulla pystyy myös tekemään simeistä vampyyreja, jos kanssakäyminen "Kreivin" tai "Kreivittären" kanssa käy liian tuttavalliseksi.


title: The Sims 2: Yöelämää

text: "The Sims 2: Yöelämää" sisältyi myös kokoelmapakettiin The Sims 2 Deluxe, joka julkaistiin 9. toukokuuta 2007. Paketti sisälsi kaksi levyä, joista toisella oli pelit The Sims 2 ja lisäosa "The Sims 2: Yöelämää". Toisella levyllä oli bonusmateriaalia.


title: Paholaisen tytär

text: Paholaisen tytär on suomalaisen kirjailijan Ilkka Remeksen tarinaan perustuva neliosainen trilleri. Sarja esitettiin MTV3:lla vuonna 2002. Sen on ohjannut Minna Virtanen ja tuottanut Jarowskij Draama Suomi Oy. Ikäraja on Suomessa K-11.


title: Paholaisen tytär

text: Juhani Saloluoto (Mats Långbacka) on johtanut firman kansainväliseen menestykseen, suoraan pörssimaailman huipulle sekä suomalaisen teknologian keulakuvaksi. Hannele Koski (Outi Mäenpää) on älykäs miehinen nainen, joka ei älykkyydestään huolimatta ole sosiaalisesti kovin kehittynyt.


title: Paholaisen tytär

text: Johtaja Juhani Saloluoto kidnapataan ja kidnappaus on ammattimaisesti suunniteltu. Tapausta lähtee selvittämään Raimo Erkkilä (Kari Sorvali) ja pian koko pörssimaailma on mukana jännittämässä.


title: Paholaisen tytär

text: Paholaisen tytär on moderni trilleri, jossa viimeisin tietotekniikka näyttelee tärkeää osaa juonen kulussa. Myös henkilösuhteissa on nähdään erilaisia käänteitä, kuten esimerkiksi rakkautta.


title: Lapinvuokko

text: Lapinvuokko eli tunturilapinvuokko ("Dryas octopetala") on tyypillinen arktisella tai vuoristotundralla kasvava lapinvuokkojen sukuun ja Rosaceae-heimoon kuuluva kasvi. Lapinvuokko on kahdeksanterälehtinen, mikä käy ilmi myös sen tieteellisestä lajinimestä. Kasvi on 3–10 senttimetriä korkea. Lapinvuokko on kalkinsuosija.


title: Lapinvuokko

text: Lapinvuokko on Islannin kansalliskukka. Suomessa lapinvuokkoa esiintyy Lapissa ja se on yleinen Käsivarren ja Inarin Lapissa. Lisäksi sitä tavataan Ruotsin, Norjan ja Venäjän pohjoisosissa ja Alpeilla.


title: Hukkaliivi

text: Hukkaliivi on koiran päälle puettava sähköistetty turvaliivi, joka suojaa koiraa susien ja muiden petojen puremilta. Kun peto yrittää puraista koiraa, se saa liivistä voimakkaan sähköiskun. Liivin tarkoituksena on myös ehkäistä petojen uusia hyökkäyksiä koirien kimppuun.


title: Jeesus ja Josefine

text: Jeesus ja Josefine on vuonna 2004 valmistunut tanskalainen lasten jouluaiheinen tv-sarja. Sarja oli suosittu ohjelma Tanskassa. Suomessa sarjan esitti TV2 suomenkieliseksi dubattuna.


title: Jeesus ja Josefine

text: Sarja kertoo 12-vuotiaasta tytöstä nimeltä Josefine (Pernille Kaae Høier), jonka syntymäpäivä on 24. joulukuuta. Josefinen äiti Louise (Andrea Vagn Jensen) puhuu tyttärelleen Jeesuksesta paljon, koska hän on ammatiltaan pappi.


title: Jeesus ja Josefine

text:
Josefinesta ei ole mukavaa, että hänen syntymäpäivänsä on samaan aikaan kuin Jeesuksellakin, koska hän ei voi jouluaattona pitää syntymäpäiväjuhlia.
Josefinella on myös pikkuveli Lukas (Jonathan Werner Juel) ja isä Jesper (Nikolaj Steen). Hänellä on myös hyvä ystävä nimeltä Oskar (Rasmus Ott).


title: Jeesus ja Josefine

text: Eräänä päivänä Josefine löytää aikakoneen, jolla hän matkaa 2 000 vuotta ajassa taaksepäin Nasaretin kaupunkiin Israeliin, missä keisari Augustus suorittaa paraikaa verollepanoa ja Joosef (Martin Brygmann) on vaimonsa Marian (Camilla Bendix) kanssa etsimässä yösijaa. Pian Josefine palaa takaisin Nasaretiin ja tutustuu Jeesukseen (Sebastian Aagaard-Williams).


title: Jeesus ja Josefine

text: Josefinestä ja Jeesuksesta tulee hyvät ystävät, ja he ihastuvat toisiinsa. Josefine kuitenkin tajuaa, ettei heidän tuntemansa ihastus ole järkevää, koska he ovat hyvin erilaisia ihmisiä. Pian Jeesus matkustaa Tanskaan, missä Josefine asuu. Josefine esittelee Jeesukselle nykyaikaa. Kateellinen Oskar halveksii Jeesusta, ja Josefine alkaa pitää Oskaria ilkeänä. Jeesus ja Josefine menevät yhdessä kirkkoon, jonka alttarin yläpuolella roikkuu ristiinnaulittu Jeesus. Josefine kertoo, että Jeesus ristiinnaulitaan, kun tästä kasvaa vanha ja viisas mies. Jeesus ei usko Josefinea ja sanoo, ettei hän tahdo olla enää Jumalan poika.


title: Jeesus ja Josefine

text: Kun Josefine palaa hieman myöhemmin takaisin Tanskaan, kaikki on muuttunut. Ihmiset hoipertelevat punaisissa univormuissa, haukkuvat toisiaan eivätkä edes tunne toisiaan. Josefine palaa Israeliin ja yrittää selittää Jeesukselle, ettei ole hänen syynsä, että tämä ristiinnaulitaan. Melkein kaikki näyttää olevan hyvin, mutta pulmia riittää vielä.


title: Jeesus ja Josefine

text: Jeesus on lähtenyt omin päin Kesareaan ja ryhtynyt gladiaattorioppilaaksi. Josefine saa Simonin ja Juudaksen mukaansa suostuttelemaan Jeesusta takaisin, ja he onnistuvatkin siinä. Paluumatkalla he pysähtyvät vuorelle nukkumaan. Muiden nukkuessa valveilla oleva Juudas kohtaa Thorsenin (Kjeld Nørgaard), joka väittää tälle olevansa Jumala ja kertoo, ettei Jeesus ei ole hänen poikansa. Juudas uskoo Thorseniq ja välittää viestin Jeesukselle. Seuraavana päivänä he kohtaavat jälleen Thorsenin, joka yrittää ottaa Josefinen vangiksi. Josefine kuitenkin muuttaa Thorsenin saamallaan taikasulalla käärmeeksi.


title: Jeesus ja Josefine

text: Jeesus ja Josefine palaavat Tanskaan, missä pyövelit ovat viemässä Oskaria teloitettavaksi. Jeesus alkaa taas ajatella, ettei hän tahdo olla Jumalan poika. Hän kuitenkin kohtaa vankisellissä aikuisen itsensä, joka puhuu hänet ympäri. Hiiltä kuormaava Oskar lyö lapiolla yhden pyöveleistä tajuttomaksi ja pakenee sitten Jeesuksen ja Josefinen kanssa kotiin. Siellä he kohtaavat jälleen Thorsenin, joka esittää olevansa hyvällä asialla. Josefine väittää Thorsenille, että hänellä on käytössään taikaseimi, ja Thorsen lähtee hänen mukaansa katsomaan seimeä. Josefine työntää Thorsenin sormen väkisin seimeen, ja Thorsen joutuu Nasaretiin, missä roomalaiset vangitsevat hänet. Jeesus palaa myös Nasaretiin mukanaan Josefine ja Oskar.


title: Preboreaali

text:
Preboreaalikausi oli välittömästi viimeisen eli Veiksel-jääkauden päättymistä seurannut ajanjakso noin 11 500–10 500 kalenterivuotta sitten, jolloin lämpötila kohosi melko nopeasti. Preboreaalikausi alkoi Salpausselät synnyttäneen kylmän nuoremman dryaskauden jälkeisellä äkillisellä lämpenemisellä. Suomi oli kaudelta laajalti jään ja veden peitossa. Ennen preboreaalikautta oli Suomessa jäästä paljastuneilla alueilla arktista tundraa sekä kylmä ja kuiva ilmasto. Preboreaalikin oli aluksi kylmä, sitten kuiva ja viileä kausi, jolloin Skandinaviassa kasvoi laajalti koivumetsiä. Kaudella alkoi laaja soistuminen.
Ilmaston kylmyyden takia ei Suomessa tällöin liene ollut suuressa määrin pysyvää asutusta. Noin 11 000 vuotta sitten oli asutusta Virossa ja Äänisen itäpuolella, ja Suomeen saattoi saapua asukkaita jo kauden lopulla 10 800–10 500 vuotta sitten, mutta aivan varmaa tämä ei ole.
Jää vetäytyi Suomessa tuhannessa vuodessa Etelä-Suomen pohjoisosista Länsi-Lappiin. Lämpötila oli preboreaalikauden lopussa melko lähellä nykyistä. Preboreaalikausi aloitti holoseenin. Kautta seurasi viileä boreaalikausi.


title: Preboreaali

text: Ennen preboreaalikautta oli kylmä nuorempi dryaskausi, jolloin kylmä ja kuiva arotundra ulottui laajoille alueilla. Sitten noin 11 600-11 500 kalenterivuotta eli noin 10 300 radiohiilivuotta sitten ilmasto lämpeni nopeasti. tätä kutsutaan tieteellisessä kirjallisuudessa esim. YD/PB-rajaksi. Pleistoseeniin ajoittuva kylmä nuorempi dryas päättyi noin 70 vuodessa.


title: Preboreaali

text:
Aivan pleistoseenin lopussa ennen suurta holoseenin alun lämpenemistä oli Puolassa Gościa̧ż-järven pohjakerrostumista tehtyjen tutkimusten mukaan noin 30 vuoden jakso, jolloin talvet olivat aiempaa kosteampia ja kesät lämpimämpiä. Noin 11 520 kalenterivuotta sitten lämpeni nopeasti ja oli lyhyen aikaa kosteaa. Mutta suurin osa suuresta lämpenemisestä noin 11 520–11 500 kalenterivuotta sitten oli melko kuivaa, ja lämpeneminen koski lähinnä talvea. Toisessa vaiheessa
11 500–11 460 kalenterivuotta sitten myös kesä lämpeni. Seuraavat 70 vuotta vuoteen 11 390 kalenterivuotta sitten asti oli yhä melko kuivaa.


title: Preboreaali

text: Pian alun lämpenemisen jälkeen tsä alkoi vallata alaa arotundralta, kun ilmasto kostui ja kuivui. Monin paikoin lähti soistuminen käyntiin.


title: Preboreaali

text:
Preboreaalin ajoituksissa jonkun verran ristiriitaisuuksia johtuen eri alueiden erilaisesta kehityksestä jääkauden lopussa, ja eri ajoitusmenetelmistäkin. Monesti kausi ajoitetaan alkavaksi noin 11 500 kalenterivuotta sitten, jolloin Grönlanti lämpeni alle 50 vuodessa noin 7 °C. Radiohiilivuosissa preboreaali alkaa noin 9 800 BP (kalibroimaton). Grönlannin jääkairausnäytteistä nuoremman dryaskauden loppu on 11 640 kalenterivuotta sitten. Preboreaalin päättymisessä on eri paikoista tehdyissä ajoituksissa parinsadan vuoden epätarkkuus. Grönlannin jääkairausnäytteistä tehty analyysi antaa 10 180 ± 60 kalenterivuotta ja eri alueilta Euroopasta tehdyt yleensä 10 000 ± 100 vuotta.
Koillis-Venäjän suotutkimusten mukaan preboreaali jakautuu kausiin PB-1 10 000–9 800 BP ja PB-2, 9 800–9 300 BP (kalibroimaton). Kalibroituna näistä saadaan preboreaalille 10 500–9 500 kalenterivuotta sitten.


title: Preboreaali

text: Preboreaalikauden alussa tapahtui noin 11 500–11 200 vuotta sitten lyhyehkö, noin 200 vuoden mittainen kylmä heilahdus ilmaston jo lämmettyä kylmästä dryaskaudesta. Tämä synnytti Suomeen Sisä-Suomen reunamuodostumat jäätikön vetäytymisen seisahtuessa erään jäävirran sektorilla. Tätä heilahdusta kutsutaan englannin kielessä muun muassa lyhenteellä PBO, Preboreal Cold Oscillation. Noin 11 400 vuotta sitten koivumetsien eteneminen kohti pohjoista pysähtyi laajoilla alueilla kuivaan, kylmään avoimen ruohomaaston vaiheeseen. 11 250 kalenterivuotta sitten ilmasto vaihtui äkkiä kosteaan.


title: Preboreaali

text:
Etelä-Suomen lämpötila nousi preboreaalin aikana 5–10,5 °C tuhannessa vuodessa. Kauden alussa etelä-Suomen keskilämpötila oli ainakin 10 astetta nykyistä alempi eli −6 °C. Tällöin mannerjäätikön edustalla oli ikiroutaa.
Preboreaalin kasvillisuus oli jäästä juuri paljastuneilla alueilla tyypillisesti matalia ruohoja, varpuja, pensaita ja puita eli tundraa. Ilmasto oli arktinen, kylmänkuiva. Alkoi ns primaarinen soistuminen. Oli vähäistä ja maaperä kalkkipitoinen, runsaasti ravinteita sisältävä, mutta typestä oli siinä pulaa.


title: Preboreaali

text:
Ennen preboreaalia asutusta oli Tanskassa, ei Suomessa. Aivan vetäytyvän jäätikön lähellä kasvoi lapinvuokkoa ("Dryas octopetala"), joka viihtyy kylmässä ilmanalassa. Aromaisen tundran kasvillisuus oli alussa ennen preboreaalia marunoita ("Artemisia"). Sitten tuli heiniä, saroja, ruohomaisia savikoita, kohokkeja, ruusukasveja ja matalaa pajua.
Koivu alkoi levitä tässä vaiheessa. Sitten juuri ennen preboreaalia oli suolaheinä ("Rumex")-maksimi.
Sitten aivan preboreaalikauden alussa oli kanervamaksimi, jolloin koivu yleistyi valtavasti.
Liekokasvit olivat yleisiä preboreaalisen kauden loppupuolen alkaen harvinaistua kuitenkin ennen kauden loppua, jolloin mänty alkoi vallata jalansijaa ja koivu harvinaistua.


title: Preboreaali

text: Marunan siitepölyä on löydetty vain kylmältä kaudelta Kaakkois-Suomesta, ei Salpausselistä pohjoiseen tai länteen. Metsittymisvaiheessa saapuivat Karjalankannakselle ja pian myös eteläiseen Itä-Suomeen ensin tyrni, sitten haapa, kataja ja pihlaja sitten hieskoivu ja rauduskoivu. Preboreaalikaudella liikkui Suomessa metsästäjiä jäästä vapautuneilla alueilla.


title: Preboreaali

text: Kauden alussa jäätikön patoama Baltian jääjärvi tyhjeni Atlanttiin muuttuen Yoldiamereksi, jolloin veden pinta laski Itämeren alueella jopa 30 m. Kauden loppupuolella Yoldiameri muuttui Ancylusjärveksi, kun jäätikön painama maa kohosi sulkien Yoldiameren salmen länteen. Ancylusjärven pinta alkoi nousta jäätikön sulamisvesien virratessa siihen.


title: Preboreaali

text: Preboreaalikautta leimasi Suomessa jään vetäytyminen, vaikka maa oli jo joiltain osin (Idässä ja Lounais-Suomessa) jäätön. Kasvillisuus levittäytyi hiljalleen jään vetäytyessä. Kauden alussa pajua kasvoi Kaakkois-Suomessa ja sen jälkeen myös vaivaiskoivua. 200–300 vuodessa kauden alusta ensin vaivaiskoivu ja sitten isompi koivu valtasi suuren osan Suomea ja 600 vuoden kuluttua, 10 900 koivumetsät vahvistuivat. Jonkin aikaa kesti niin sanottu valkea taiga, jossa koivun, haapojen ja muiden kylmää kestävien puiden muodostama metsä luonnehti maisemaa.


title: Preboreaali

text: Kauden alussa, 11 500 vuotta sitten, Itämeri oli yhteydessä jään reunan kohdalla olevan jään alas painaman Keski-Ruotsin suurten järvien kohdalla olevan salmen kautta. Tätä Itämeren vaihetta sanotaan Yoldiamereksi. Etelä-Suomi oli meren peitossa, ja jään reuna Jyväskylän tienoilla, Pohjanmaa ja Länsi-Lappi olivat jään peitossa. Itä-Suomessa ja Pohjois-Lapissa kasvoi tundraa. Ihmisiä tiedetään asuneen ainoastaan Suomen eteläpuolella.


title: Preboreaali

text: Suunnilleen 11 400 vuotta sitten jään reuna oli Uusikaupunki–Jyväskylä–Oulujärvi-linjalla, ja Länsi-Lapissakin oli jo jonkin verran jäättömiä alueita. Keski-Suomi ja Etelä-Suomi olivat suurilta osin Yoldiameren peitossa, ja Karjalankannaksella kasvoi koivuja, ja Mikkelin seuduilla tundrakasvillisuutta.


title: Preboreaali

text: Sisä-Suomen reunamuodostumat syntyivät Jyväskylän seuduille noin 11 000–10 900 vuotta sitten.


title: Preboreaali

text:
Noin 11 000 vuotta sitten jään reuna oli Länsi- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Tundra oli vetäytynyt 60 leveysasteelle, sen eteläpuolella metsänraja oli 57. leveysasteella. Ihmisiä asui näillä alueilla, jotka olivat tundraa ystävällisempiä. Valko-Venäjältä levittäytyi pohjoiseen jälki-swidrylainen asutus.
Itämeri oli yhä Yoldia-vaiheessa, ja suuri osa Suomea veden pinnan yläpuolella. Tanskassa vallitsi mesoliittinen Maglemosen keräilijä-metsästyskulttuuri, metsä oli ehtinyt jo levitä sinne. Noin 8 500 jää oli hieman Tornionjoen laakson länsipuolella. Suomi oli yhä suureksi osaksi tundraa.


title: Preboreaali

text: Preboreaalilla Keski-Euroopan sademäärä oli noin 300 mm ja kausi ajoittuu siellä aikaan 10 500–9 800 radiohiilivuotta sitten.. Vuoden keskilämpötila oli Keski-Euroopassa hieman yli 0 °C eli suunnilleen sama kuin suomessa nyt. Keski-Euroopassa kasvoi lämpöä suosivia puita ja arokasvillisuutta nimenomaan vuorten etelärinteillä.


title: Preboreaali

text: Preboreaalisen kauden lopussa ilmestyi mesoliittinen kulttuuri Suomeen. Kauden päättymisen ajoituksissa on suuria ongelmia, mutta tiedetään tulivuoren tuhkan ajoituksesta, että kautta seuraava lämpimämpi boreaalikausi alkoi viimeistään 10 000 vuotta sitten. Preboreaalikausi alkoi 7 asteen lämpötilan nousulla 50 vuodessa tai muutamassa vuodessa. Tällä kaudella päättyi Euroopan myöhäispaleoliittinen metsästyskulttuuri, ja siirryttiin mesoliittiseen metsästys-, kalastus- ja pyyntikulttuuriin, jota edustaa Tanskan Maglemosen kulttuuri 9000–6400 eaa. (11 000–8 400 vuotta sitten). Mesoliittiselle kulttuurille oli ominaista suurriistan pyynnin suhteellinen vähäisyys, koska suurriista oli loppunut ilmastonmuutoksen ja ihmisen harjoittaman ahkeran metsästyksen takia. Preboreaalin alussa Pohjois-Saksassa oli Ahrensburgin kulttuuri ja Itä-Euroopassa Swidryn kulttuuri Valko-Venäjällä sekä Pohjois-Norjassa Komsan kulttuurin metsästäjiä.


title: Preboreaali

text: Ajan kulttuureja olivat Azilin kulttuuri Ranskassa, Kundan kulttuuri Virossa, Epiravetten kulttuuri Keski-Euroopassa. Tänä aikana tunnettiin sukset ja reet sekä korit ja veneet sekä keihäät, jouset ja nuolet. Käärme ja hirven pää olivat suosittuja aiheita luolamaalauksissa.


title: Preboreaali

text: Suomesta etelään oli Kundan kulttuuri Virossa, Butovon kulttuuri Valko-Venäjällä ja Veretje-kulttuuri Äänisen rannoilla. Norjan rannikolla kukoistivat Fosnan-, Komsan- ja (kenties saamelaiset) kulttuurit.


title: Pastis

text: Pastis on ranskalainen anisviina ja aperitiivi. Suosituimpia merkkejä ovat pariisilaistyyppinen Pernod sekä Ricard ja Pastis 51, jotka edustavat marseillelaista tyyppiä. Tarjoiltaessa pastikseen perinteisesti sekoitetaan vettä, jolloin se muuttuu valkoiseksi ja läpikuultamattomaksi. Syynä on anisöljyn veteen liukenemattoman ainesosan anetolin sakeneminen. Keskimääräinen alkoholipitoisuus on 40–45 tilavuusprosenttia. Juoman sakeneminen kertoo anisviinoissa aina paremmasta laadusta. Heikompitasoisissa juomissa sakenemista ei tapahdu.


title: Pastis

text: Etenkin Etelä-Ranskassa ja Korsikalla pastis on kesäinen, kuumina iltapäivinä viilentävä juoma. Yhteen lasilliseen voi lisätä lasin tyhjetessä aina lisää vettä, jolloin juoma ei juuri humalluta, mutta viilentää ja piristää. Vaihtoehtoisesti lasin tyhjentyessä lasiin voi lisätä pastista, jolloin juoma ei niinkään viilennä tai piristä, mutta humalluttaa.


title: Pastis

text: Perinteinen pastis valmistetaan liottamalla, joten sen maku on suoraviivaisempi kuin hienostuneemman Pernod'n, joka valmistetaan tislaamalla. Pastiksessa käytetään makuaineina anetolin lisäksi fenkolia (vihreä anis), lakritsia ja useita yrttejä.


title: Pastis

text: Pastis kehitettiin korvaavaksi juomaksi absintille, joka kiellettiin terveydellisin perustein Ranskassa vuonna 1915. Ensimmäisen kaupallisen pastiksen toi markkinoille Ricard-yhtiö vuonna 1932. Juoman nimi tulee ranskan jäljitelmää tai mukaelmaa tarkoittavasta sanasta "pastiche" (ks. pastissi). Ricardin Pastis on maailman myydyin anisviina ja kolmanneksi myydyin viina.


title: Pastis

text: Pastis tarjotaan useimmiten veden kanssa joko valmiiksi laimennettuna tai vesilasin kanssa, jolloin juoja voi itse määrittää laimennussuhteen. Juomasta on kehitetty myös juomasekoituksia.


title: Pastis

text:
Mauresque: pastista ja manteliruususiirappia (orgeat).
Perroquet: pastista ja vihreää minttusiirappia.
Tomate: pastista ja Grenadiinia.
Chornichon: pastista banaanisiirapilla.
Kuolema iltapäivällä: pastista ja samppanjaa.


title: Uno

text: Uno voi tarkoittaa


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivä ( tai "Thanksgiving Day", ) on Yhdysvalloissa ja Kanadassa vuosittain vietettävä kansallinen juhlapäivä. Sitä vietetään Yhdysvalloissa marraskuun neljäntenä torstaina ja Kanadassa lokakuun toisena maanantaina. Näistä täysin erillisiä kiitospäiviä vietetään ainakin Grenadassa 25. lokakuuta ja Japanissa loppuvuodesta.


title: Kiitospäivä

text: Ihmiskunnan historiassa on osoitettu kiitollisuutta, kun on pelastuttu vaikeasta tilanteesta tai kun oli saatu erityisen runsas sato. Roomalaiset viettivät sadonkorjuujuhlia elokuun alussa. Kiitospäivän varhaisia muotoja voivat olla myös kiitosjumalanpalvelukset, joita löytöretkeilijät järjestivät noustuaan turvallisesti maihin valtamerien ylityksen jälkeen. Ensimmäistä kiitospäivän juhlaa on vaikea nimetä. Käytettävissä on vain vähän lähteitä, mutta Yhdysvalloissa ja Kanadassa juhlan juuret ovat erilaiset. Molempien taustalla voidaan kuitenkin nähdä halu kiittää satokauden päättyessä Jumalaa.


title: Kiitospäivä

text:
Vuonna 1620 satakunta uskonsa vuoksi vainottua puritaania pakeni Isosta-Britanniasta Hollantiin. Heinäkuussa he siirtyivät Englantiin, ensin Southamptoniin ja sitten Plymouthiin, jossa he nousivat "Mayfloweriin" 6. syyskuuta tavoitteenaan Virginia-yhtiön omistamat alueet, jotka käsittivät suurimman osan USA:n itärannikkoa. Uudisasukkaiden oli tarkoitus nousta maihin Hudson-joen alueelle nykyisen New Yorkin osavaltion alueella. Seutua olisi silloin kutsuttu "Pohjois-Virginiaksi". Hankala merenkäynti esti maihinnousun, ja niin jatkettiin Cape Codiin, jonne rantauduttiin marraskuussa 1620. Tutkittuaan seutua 102 henkeä asettui hiukan pohjoisemmaksi, jonne he perustivat Plymouthin kaupungin joulukuussa 1620.
Siirtolaisten saapuessa syksy oli liian pitkällä useimpien istutusten tekemiseen ja he kärsivät tuoreen ruuan puutteesta. Kun vielä ensimmäinen talvi uudella mantereella oli epätavallisen ankara, puolet siirtokunnan jäsenistä kuoli. Kevään tultua Wampanoag-heimon päällikkö Massasoit teki sopimuksen rauhaomaisesta rinnakkainelosta uudisasukkaiden kanssa. Heimo lahjoitti tulijoille ruokaa ja opetti tulijoita kalastamaan, metsästämään ja viljelemään maissia. Syksyllä tulijoiden kuvernööri William Bradford määräsi lokakuussa kolme päivää rukousta ja juhlaa varten ensimmäistä omaa sadon juhlistamiseksi. Wampanoag-heimon intiaanit olivat viettäneet, maan antimista kiittäen, kiitospäivää jo aikojen alusta lähtien. Uudisasukkaat kutsuivat päällikkö Massasoitin ja 90 heimon jäsentä jakamaan juhlan kanssaan. Siihen kuului urheilua, sotilasparaati sekä runsaasti ruokaa.


title: Kiitospäivä

text: Suuri osa amerikkalaisista pitää tätä tapahtumaa Kiitospäivän perinteiden alkuna. Tuo ateria ei kuitenkaan toistunut.


title: Kiitospäivä

text: Nälänhädät jatkuivat kunnes siirtokunta keväällä 1623 luopui yhteisöllisestä viljelyjärjestelmästä, jossa johto oli säännöstellyt ruoan viljelijöiden työpanoksista riippumatta. Käyttöön otettiin palstojen yksityisomistus, jossa jokainen perhe sai oman maapalstan ja luvan pitää itse kaiken viljelemänsä. Tämä kannusti paremmin työn tekemiseen, eikä nälänhätiä enää tullut. Tuona vuonna siirtokunta vietti uudelleen sadonkorjuun päätösjuhlaa, mutta esitti kiitoksensa vain Jumalalle. Juhlasta tuli pian pelkästään uskonnollinen.


title: Kiitospäivä

text: Plymouthista Kiitospäivän viettäminen levisi muihin Uuden Englannin siirtokuntiin. Yhdysvaltain vapaussodan aikana pyhitettiin kahdeksan päivää Jumalaa kiittämiselle voitoista ja onnistuneista paoista. Vuonna 1789 presidentti George Washington määräsi marraskuun 26. päivän kansalliseksi juhlapäiväksi. Samana vuonna protestanttinen episkopaalikirkko määritti juhlapäiväksi marraskuun viimeisen torstain.


title: Kiitospäivä

text: Pitkään aikaan ei ollut olemassa mitään kansallista Kiitospäivää. Vain jotkut osavaltiot omaksuivat erityistä perinnettä. Vuonna 1830 New Yorkin osavaltio asetti Kiitospäivän ja toiset pohjoisen osavaltiot seurasivat pian perässä. Etelän valtioista juhlan omaksui ensimmäisenä Virginia.


title: Kiitospäivä

text: Kansallisen luonteen Kiitospäivä sai suurimmaksi osaksi yhden naisen toimien johdosta. Ladies Magazine and Godey's Lady's Book -julkaisujen toimittaja Sarah Josepha Hale alkoi kampanjoinnin vuonna 1827 julkaisemalla aiheesta artikkeleita. Hän julkaisi myös tarinoita ja reseptejä sekä lähetti lukemattomia kirjeitä merkkihenkilöille. Tavoite saavutettiin noin neljänkymmenen vuoden päästä 1863, kun presidentti Lincoln julisti marraskuun viimeisen torstain päiväksi, jolloin kiitetään ja ylistetään Jumalaa.


title: Kiitospäivä

text: 75 vuoden ajan Yhdysvaltain presidentit säätivät vuosittain Kiitospäivän vietettäväksi marraskuun viimeisenä torstaina. Poikkeuksena olivat vuodet 1939 ja 1940, jolloin presidentti Roosevelt siirsi sitä viikon aikaisemmaksi. Hän halusi auttaa liike-elämää ja pidensi joulua edeltävää ostosaikaa. Vuonna 1941 kongressi asetti juhlan marraskuun neljäntenä torstaina vietettäväksi lakimääräiseksi lomapäiväksi. Täten se on aikaisintaan 22. ja viimeistään 28. marraskuuta.


title: Kiitospäivä

text: Kanadassa Kiitospäivä voidaan johtaa englantilaiseen löytöretkeilijään Martin Frobisheriin, joka etsi pohjoista reittiä länteen. Hän järjesti vuonna 1578 seremonian kiittääkseen henkiinjäämisestään pitkän matkan jälkeen. Tilaisuus järjestettiin alueella, joka kuuluu nykyisin Newfoundlandin ja Labradorin provinssiin. Tätä seremoniaa pidetään Kanadan ensimmäisenä Kiitospäivänä ja ensimmäisenä Pohjois-Amerikan mantereella järjestettynä kiitosseremoniana. Frobisherista tuli ritari ja suuri lahti Labradorinmerellä nimettiin hänen mukaansa.


title: Kiitospäivä

text: Samoihin aikoihin järjestivät myös löytöretkeilijä Samuel de Champlainin kanssa Atlantin ylittäneet ja Kanadaan asettuneet ranskalaiset siirtolaiset suuria juhlia kiittääkseen Jumalaa. He muodostivat « l'Ordre de Bon Temps » -nimisen ritarikunnan ja jakoivat vapaaehtoisesti ruokansa alkuasukasnaapureidensa kanssa.


title: Kiitospäivä

text: Vuonna 1763 Halifaxin asukkaat viettivät erityisen kiitospäivän, kun seitsenvuotinen sota oli päättynyt Uuden Ranskan irtautumiseen Isosta-Britanniasta.


title: Kiitospäivä

text: Yhdysvaltain vallankumouksen jälkeen Yhdistyneelle kuningaskunnalle uskolliset amerikkalaiset pakenivat maasta ja asettuivat Kanadaan. He toivat mukanaan amerikkalaisia Kiitospäivän tapoja ja perinteitä. Kanadalainen kiitospäivä vastasi liturgisena juhlana myös eurooppalaisia sadonkorjuujuhlia, joissa kirkot on koristeltu runsaudensarvilla, kurpitsoilla, maissilla, vehnällä ja muilla sadon tuotteilla. Kiitospäivää edeltävänä sunnuntaina lauletaan sadonkorjuuhymnejä ja saarnat käsittelevät juutalaista sadonkorjuuta Sukkotia.


title: Kiitospäivä

text: Ensimmäinen kiitospäivä Kanadan liittovaltion muodostamisen jälkeen oli maallinen vapaapäivä, jota vietettiin 5. maaliskuuta  1872 juhlistamaan Walesin prinssin (myöhemmin kuningas Edvard VII) toipumista vakavan sairauden jälkeen.


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivää oli Kanadassa vietetty vuodesta 1799, vaikkakaan ei joka vuosi. Vuodesta 1879 sitä on vietetty vuosittain, mutta juhla on julistettu erikseen ja päivä on vaihdellut vuodesta toiseen. Myös sen teema on voinut vaihtua ja se on heijastellut jotain tärkeää tapahtumaa. Alkuvuosina teemana oli yltäkylläinen sato, sitten se saattoi olla jonkin tärkeän tapahtuman vuosijuhla.


title: Kiitospäivä

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen sekä Aselevon päivää että Kiitospäivää vietettiin maanantaina, joka osui viikolle, jossa oli 11. marraskuuta. Vuonna 1931 juhlat erotettiin toisistaan ja aselevon päivästä tuli ensimmäisen maailmansodan muistopäivä ( Remembrance Day ja Jour du Souvenir).


title: Kiitospäivä

text: 31. tammikuuta 1957, Kanadan parlamentti sääti Kiitospäivän pysyväksi paikaksi lokakuun toisen maanantain ja määräsi sen sisällön: « Päivä, jolloin kaikkivaltiasta Luojaa kiitetään kaikesta hyvästä, josta Kanadan kansa… »


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivästä on tullut vuosi vuodelta yhä merkittävämpi tapahtuma ja aihe. Sen moninaiset perinteet juontuvat juhlan moninaisesta taustasta, joskin suuri osa niistä heijastaa Uuden Englannin puritaanien kiitosjuhlia. Nykyisin perheet ja suvut kokoontuvat Yhdysvalloissa pitkienkin matkojen päästä kiitospäivän lounaalle jonkin vanhemman sukulaisen kotiin. Keskiviikko ennen Kiitospäivä ja sen jälkeinen sunnuntai ovat yleensä kaksi ruuhkaisinta matkustuspäivää niin lentoyhtiöllä, junaraiteilla, busseissa ja moottoriteillä. Amerikkalaisille kiitospäivä on suurempi perhejuhla kuin joulu.


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivän valmisteluun onkin hyvä tilaisuus, sillä Yhdysvalloissa juhlapäivä on osa neljän päivän pituista lomaa kouluista ja yliopistoista. Useimmilla työntekijöillä (78% vuonna 2007) sekä kiitospäivä että sen jälkeinen perjantai ovat palkallisia vapaapäiviä. Kiitospäivän jälkeinen perjantai aloittaa joulusesongin kaupoissa ja sitä pidetään usein sesongin kiireisimpänä yksittäisenä kauppapäivänä, vaikka sen myynti jääkin usein alle kahden juuri joulua edeltävän viikonlopun päivien arvon. Päivää nimitetään "mustaksi perjantaiksi ()".


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivän ydinsisällöksi koetaan perinne ja jakaminen. Perhe kokoontuu pöydän ääreen ja ennen ateriaa luetaan kiitosteksti. Aterian jakaminen koetaan niin tärkeänä, että erilaiset kansalaisryhmät ja hyväntekeväisyysjärjestöt järjestävät juhlan aattona perinteisiä aterioita köyhille, erityisesti suurten kaupunkien kodittomille. Sanomalehdet raportoivat mielellään tällaisia aterioita.


title: Kiitospäivä

text: Vuonna 1621 intiaanit toivat aterialle tullessaan peuranlihaa paahdettavaksi yhdessä siirtolaisten saaliin kanssa. Sen lisäksi tarjolla oli muun muassa erilaisia lintuja, kuten villikalkkunoita ja hanhia, riistaelämiä, meren antimia, vihanneksia ja kuivattuja hedelmiä.


title: Kiitospäivä

text: Kiitospäivän ateria kootaan useimmissa amerikkalaiskodeissa samaan tapaan kuin ensimmäisten siirtolaisten ja intiaanien yhteinen ateria: Toisia vaihtoehtoja voivat olla:


title: Kiitospäivä

text: Varsinkin kalkkunaa, maissia, kurpitsaa ja karpaloita sekä karpalokastiketta käytetään usein kiitospäivän symboleina vaikkapa koristelussa. Erityisesti maissia pidetään ratkaisevana siirtokunnan henkiinjäämisen suhteen. Sen tähkät ovatkin suosittuja pöytien tai ovien koristeita koko sadonkorjuu- ja syyskauden. Oma erityismerkityksensä saattoi olla myös karpalolla, jota intiaanit käyttivät monipuolisesti niin ruuaksi kuin väriaineena ja parantamaan tulehduksia.


title: Kiitospäivä

text: Vaikka Thanksgiving-juhla edustaa nykyamerikkalaisille tapaa kiittää Jumalaa Uuden Maailman yltäkylläisyydestä ja hyvistä suhteista alkuperäiskansoihin, kiitoksen aihe on voinut olla myös toisenlainen. Vuonna 1676 julistettiin kiitospäivä intiaaneista saadun voiton kunniaksi. Joillekin Amerikan intiaanien ryhmille Kiitospäivä edustaakin mantereen tuhoa ja intiaanisotien alkua – heimojen edustajia ja heidän kannattajiansa on kokoontunut juhlan sijasta mielenosoituksiin. Ensimmäinen Kansallinen surupäivä järjestettiin 1970 Plymouthin Coles Hill-kukkulalla, lähellä Kiitospäivälegendan syntysijaa.


title: Kiitospäivä

text: Vuonna 1988 järjestettiin erityinen Kiitospäivän seremonia, johon osallistui edustajia kaikista Yhdysvaltain intiaaniheimoista ja ensimmäisten maahanmuuttajien jälkeläisiä. Se oli julkinen tunnustus sille, että ilman intiaanien apua ensimmäiset tulijat eivät olisi selviytyneet.


title: Curt Sachs

text: Curt Sachs (Berliini 29. kesäkuuta 1881 – New York 5. helmikuuta 1959) oli saksalainen musiikkitieteilijä, joka oli yksi modernin organologian (soitinten tutkimuksen) perustajista. Hänen tunnetuin teoksensa oli Erich von Hornbostelin kanssa julkaistu Sachsin–Hornbostelin soitinten luokittelujärjestelmä.


title: Curt Sachs

text: Sachs syntyi ja varttui Berliinissä. Hän opiskeli pianoa, musiikinteoriaa ja sävellystä. Hän väitteli Berliinin yliopistossa vuonna 1904 taidehistoriasta aiheenaan Andrea del Verrocchion veistokset. Sachsin mielenkiinto kohdistui kuitenkin vähitellen enemmän musiikkiin, ja hänet nimitettiin valtion instrumenttikokoelman, "Staatliche Instrumentensammlungin", johtajaksi. Hän järjesteli uudelleen ja restauroi ison osan kokoelmasta ja aloitti uransa organologian parissa.


title: Curt Sachs

text: Vuonna 1913 julkaistiin Sachsin ensimmäinen teos "Real-Lexicon der Musikinstrumente", joka oli luultavasti seikkaperäisin soittimien tutkimus 200 vuoteen. Vuonna 1914 Sachsin ja von Hornbostelin tunnetuin artikkeli julkaistiin "Zeitschrift für Ethnologiessa". Vaikka Sachsin–Hornbostelin luokittelua on kritisoitu paljon, se on edelleen käytetyin soittimien luokittelujärjestelmä etnomusikologiassa ja organologiassa.


title: Curt Sachs

text: Vuonna 1933 Sachs erotettiin juutalaisuutensa vuoksi musiikkitieteen professuuristaan Berliinin yliopistosta, ja hän joutui pakenemaan Yhdysvaltoihin New Yorkiin. Hän opetti New York Universityssä vuodesta 1937 vuoteen 1953.Myöhemmin hän lisäsi luokitteluunsa vielä viidennen ryhmän, elektrofonit, joissa ääni saadaan aikaan elektronisin keinoin..


title: Illi

text: Illi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Organologia

text: Organologia (latinan sanasta "organum" ’soitin’ ja kreikan sanasta λογος ("logos") ’oppi’) eli soitintutkimus on soittimia tutkiva tiede, joka sisältää soittimien historian, eri kulttuurien soittimien ja soittimien teknisen rakenteen tutkimuksen. Organologian, etnomusikologian ja musikologian tutkimuskohteet ovat osittain päällekkäisiä.


title: Fredrik IX

text: Fredrik IX (Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg) (11. maaliskuuta 1899 – 14. tammikuuta 1972) oli Tanskan kuningas 20. huhtikuuta 1947 alkaen aina kuolemaansa asti. Hän oli Tanskan kuninkaan Kristian X:n ja kuningatar Alexandrinen poika.


title: Fredrik IX

text: Hän opiskeli Tanskan laivastoakatemiassa ja Kööpenhaminan yliopistossa, ja rikkoi näin sukunsa perinteitä, jotka olisivat edellyttäneet uraa maavoimissa. Ennen kuin hänestä tuli kuningas, hän oli hankkinut kontra-amiraalin arvon. Sen lisäksi kuningas rakasti musiikkia ja oli hyvä pianonsoittaja ja kapellimestari.


title: Fredrik IX

text: Frederikin valtakaudella tapahtui suuria muutoksia. Tanska kehittyi moderniksi hyvinvointivaltioksi. 1960-luvun talouskasvun seurauksena naisten osuus työvoimasta kasvoi.


title: Fredrik IX

text: Fredrik IX teki valtiovierailun Suomeen kesäkuussa 1958.


title: Fredrik IX

text: Vuonna 1922 Frederik oli kihloissa Kreikan prinsessa Olgan kanssa, mutta he eivät koskaan menneet naimisiin. Hän meni naimisiin Ruotsin prinsessa Ingridin (1910-2000, kruunuprinssi ja myöhemmin Ruotsin kuningas Kustaa VI Aadolfin tytär) kanssa 24. toukokuuta 1935. Tästä avioliitosta syntyi kolme tytärtä:Koska kuninkaalla ei ollut poikia, oletettiin, että hänen nuorempi veljensä Knud perisi kruunun Tanskan sen aikaisten lakien mukaan. Kuitenkin vuonna 1953 lakia muutettiin ja kruununperijän tuli olla verisukulainen. Koska kuninkaalla ei ollut poikia, hänen vanhin tyttärensä, prinsessa Margareeta peri kruunun ja hänestä tuli kuningatar Margareeta II.


title: Fredrik IX

text: Piakkoin vuoden 1972 uudenvuodenpuheensa jälkeen kuningas sairastui. Kuoltuaan kuningas Frederik IX haudattiin Roskilden tuomiokirkon ulkopuolelle, lähelle Kööpenhaminaa. Aikaisemmat hallitsijat oli haudattu tuomiokirkon sisälle, mutta kuningas itse oli toivonut tulla haudatuksi kirkon ulkopuolelle.


title: Rakennusteollisuus

text: Rakennusteollisuus tarkoittaa rakennuksia rakentavia ja rakennusalan tuotteita ja materiaaleja tuottavia tuotannollisen teollisuuden sektoreita, joihin lukeutuvat muun muassa betoni- ja kiviteollisuus, ikkunatehtaat, kalustevalmistajat ja talo- ja hirsitalovalmistajat. Rakennusteollisuuden toimialoja ovat talonrakennus, tuoteteollisuus, infratoimiala, pintatoimiala ja tekninen urakointi.


title: Rakennusteollisuus

text:
Rakennusteollisuus on suhteellisen nuori raskaan teollisuuden ala. Rakennustoimintaa ihminen on harjoittanut jo esihistoriasta alkaen, mutta teollisin menetelmin toteutettuna liiketoimintana rakentaminen on kehittynyt vasta runsaan sadan vuoden ajan. Toimialan syntyminen eli rakennustuotannon teollistuminen vaati yhtäältä suhteellisen runsaasti pääomaa, toisaalta markkinoita. Yleisen teollistumisen voimistuessa 1800-luvulla väestöä keskittyi aiempaa enemmän taajamiin, mikä osaltaan johti sekä teollisten että liike- ja asuinrakennusten tuotannon syntymiseen. Myöhemmin sekä rakennusmateriaalinen että tuotantomenetelmien kehittyminen ja toimialan kansainvälistyminen ovat vaikuttaneet alan kasvuun ja vakiintumiseen.
Perustaa rakennusteollisuudelle olivat luoneet jo tiiliruukit, kiviveistämöt ja sahat. Kuitenkin vasta toisen maailmansodan jälkeen Suomen rakennusteollisuus alkoi kehittyä nykyiseen muotoonsa. Tuhoutuneiden ja menetettyjen asuinrakennusten korvaaminen vaati yhteiskunnalta massiivista panostusta, sotien jälkeen koko maan väestöstä yli 11 % oli ilman asuntoa. Teollisuuden ja pääomien niukkuuden vuoksi "omatoiminen tyyppitalorakentaminen" oli välttämätön kehitysvaihe suurten väestöryhmien asuttamiseksi. Samalla päästiin kuitenkin myös harjoittelemaan teollisen tuotannon vaatimia menetelmiä. Toinen tärkeä piirre oli "vaatimusten ja menetelmien standardisointi". Näiden avulla päästiin aloittamaan rakennusosien ja pientalojen teollinen esivalmistaminen sotien jälkeisinä vuosikymmeninä.


title: Rakennusteollisuus

text: Alkuvaiheessa Suomessa rakennusteollisuus käsitti lähinnä rakennusmateriaalien kuten tiilen, sementin ja betonin teollisen valmistuksen. 1960-luvulta lähtien teollistumisesta johtuva kaupungistuminen suurine muuttoliikkeineen ja kasvavine lähiöineen lisäsi nopeasti asuntorakennustoimintaa. Se vaati teollista toimintatapaa myös varsinaiselta rakentamiselta eli urakoinnilta.


title: Rakennusteollisuus

text: Vastaukseksi asuntotarpeeseen kehitettiin nopeasti rakennettava, "teollisesti esivalmistettu betonikerrostalo". Kysymyksessä oli jo pitkälle viety teollinen toiminta ja pääomia vaativa tuotanto. 1960-luvun ja 1970-luvun alun kiivastahtisen aluerakentamisen aikana rakennusteollisuus sai nykyiset muotonsa ja toimintatapansa. Uudempi rakennusteollisuuden muoto on valmistalopakettien teollinen tuotanto, viimeisimpiä kehitysaskeleita kotimaisessa rakennusteollisuudessa taas suurten tilaelementtien kuten hissikuilujen valmistus.


title: Rakennusteollisuus

text: Merkittävimmät työnantajat ovat järjestäytyneet Rakennusteollisuusliittoon, joka on sopijaosapuoli käsiteltäessä työehtosopimuksia. Toisena osapuolena ovat työntekijöiden ammattijärjestö, SAK:lainen Rakennusliitto. Nämä tekevät keskenään kattavia yleissitovia työehtosopimuksia. Viime aikoina sopimukset on neuvoteltu kolmikantaisesti valtion osallistuessa lopputuloksen syntyyn esimerkiksi veropolitiikan ja työsuojelun kehittämisen avulla.


title: Rakennusteollisuus

text: Rakennusteollisuuden työnantajia on epäilty toisinaan kartellien muodostamisesta hintojen pitämiseksi sopivina. Lisäksi ongelmana on pidetty harmaata taloutta, joka tarkoittaa sitä, että työntekijöille maksetuista palkosta ei tilitetä veroja. Tämä on ollut mahdollista etenkin pitkien aliurakointiketjujen kohdalla: pääurakoitsija tilaa työn aliurakoitsijalta, joka tilaa työn halvemmalta aliurakoitsijalta, joka puolestaan voi vielä tilata työn uudelta aliurakoitsijalta. Ketjun viimeisenä, varsinaisena suorittavana tekijänä voi olla yritys, joka ei suorita verovelvoitteitaan asianmukaisesti, ja sen vuoksi voi tarjota työn muita halvemmalla. Harmaata taloutta on pyritty rajoittamaan muun muassa valvomalla paremmin aliurakoitsijoiden ja muiden työmaalla liikkuvien työntekijöiden henkilöllisyyttä ja asettamalla työn tilaajalle aliurakoitsijoiden veronmaksusuoritusten tarkastusvelvoitteita. Rakennusala kärsii myös toimialana muita suomalaisia toimialoja merkittävästi heikommasta tuottavuuden kehityksestä.


title: Rakennusteollisuus

text: Tunnettuja rakennusmateriaaleja valmistavia yrityksiä Suomessa ovat olleet muun muassa Finnsementti, Finnforest, Isover, Kymmene, Lemminkäinen, Lohja, Lohja Rudus, Lujabetoni, Partek, Maxit, Paloheimo Oy ja Tikkurila


title: Rakennusteollisuus

text: Tunnettuja rakennusurakoitsijoita ovat olleet muun muassa Haka, Hartela, Lemminkäinen, Luja-yhtiöt, NCC, Peab Seicon, Puolimatka, Rakennusteho, Skanska, SRV ja YIT. Rakennusliike R.lempinen Oy


title: Rakennusteollisuus

text: Teollisesti valmistettujen talopakettien toimittajia ovat muun muassa Kastelli-talot, Suomen taloteollisuus, Honkarakenne, Design-talo ja Pyhännän rakennustuote.


title: Dangerous and Moving

text: Dangerous And Moving on venäläisen popduo t.A.T.u.:n eli Lena Katinan ja Julija Volkovan kolmas (edeltäjät "200 km/h in the Wrong Lane" ja "Remixes") kansainvälisesti julkaistu, pääosin englanninkielinen albumi. Se julkaistiin Interscopen tuottamana 11. syyskuuta 2005. Sen ensimmäinen singlejulkaisu oli ""All About Us"" ja toinen ""Friend Or Foe"". Kolmantena singlenä albumilta julkaistiin ""Gomenasai (I'm Sorry)"" maaliskuussa 2006. Kappaletta on ollut mukana työstämässä Eurythmicsin Dave Stewart. Loppukesällä julkaistiin neljäs single ""Loves Me Not"".


title: Dangerous and Moving

text: Albumi tehtiin t.A.T.u.:n uuden managerin, Boris Renskin, johdolla. Albumin teossa olivat mukana edellisien albumien lauluntekijät Trevor Horn ja Martin Kierszenbaum, ja kappaleella ""Friend Or Foe"" vierailee basistina Sting.


title: Dangerous and Moving

text: Albumi sai yleisesti kiitettävää kritiikkiä, joskaan se ei menestynyt yhtä paljon kuin duon kansainvälinen esikoisalbumi "200 km/h in the Wrong Lane". Singleistä parhaiten menestyi ""All About Us"". Levyn singleistä ""Gomenasai (I'm Sorry)"" jäi monissa maissa huomiotta, mutta saavutti myöhemmin menestystä, kun rap-artisti Flipsyde käytti sitä pohjana kappaleeseensa ""Happy Birthday"". Flipsyde ja t.A.T.u järjestivät kappaleen menestyksen myötä muutamia yhteisiä keikkoja.


Pikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin miehillä ensimmäisen kerran vuonna 1891, naisilla 1970. Yleisluistelun Euroopan mestaruus ratkaistaan neljän matkan yhteispisteiden perusteella. Miesten matkoina ovat 500, 1 500, 5 000 ja 10 000 metriä, naisilla puolestaan 500, 1 500, 3 000 ja 5 000 metriä. Vuosina 1894 ja 1903 mestaruus jäi virallisesti ratkaisematta, koska kukaan kilpailijoista ei saavuttanut kolmea matkavoittoa, joka tuohon aikaan mestaruuteen vaadittiin.


title: Pikaluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Sprinttimatkoilla kilpailtiin Euroopan-mestaruudesta ensimmäisen kerran vuonna 2017. Sprinttimestaruus ratkaistaan kahden 500 metrin ja kahden 1 000 metrin luistelun yhteispisteillä. Vuonna 2018 järjestettiin ensimmäisen kerran matkakohtaiset EM-kilpailut. Yleisluistelun sekä sprinttiluistelun EM-kilpailut ja matkakohtaiset EM-kilpailut järjestetään vuorovuosin.


title: Fairbanks

text: Fairbanks on kaupunki Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on Keski-Alaskan keskus ja vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sillä oli 31 535 asukasta. Fairbanks perustettiin vuonna 1901 ja se kasvoi kultaryntäyksen johdosta. Myöhemmin lähistöltä on löydetty myös öljyä.


title: Fairbanks

text: Fairbanks sijaitsee Tananajoen sivujoki Chenan varrella noin 580 kilometriä Anchoragen kaupungista pohjoiseen. Napapiiri sijaitsee noin 160 kilometriä Fairbanksistä pohjoiseen. Fairbanks on Alaskan keskiosien suurin asutuskeskus ja Alaskan toiseksi suurin kaupunki Anchoragen jälkeen.


title: Fairbanks

text: Nykyisen Fairbanksin alueen alkuperäisasukkaita olivat athabasca-kieliä puhuneet intiaanit. Varsinainen kaupunki perustettiin vuonna 1901, kun kapteeni E. T. Barnette perusti kauppa-aseman Chenajoen varrelle. 22. heinäkuuta 1902 italialainen kullanetsijä Felix Pedro löysi kultaa noin 20 kilometriä Fairbanksistä. Löytöä seurasi kultaryntäys, jonka aikana Barnetten kauppa-asemasta muodostui kullankaivajien keskus. Syntynyt asutuskeskus nimettiin indianalaisen senaattori Charles Fairbanksin mukaan. Kaupungin aseman Fairbanks sai vuonna 1903 Barnettesta tuli kaupungin ensimmäinen pormestari.


title: Fairbanks

text: Kultaryntäyksen ollessa huipussaan vuonna 1910 Fairbanksissä oli 3 541 asukasta, minkä lisäksi kaupungin pohjoispuolella eli noin 6 000 kullankaivajaa. Kullan merkitys alkoi kuitenkin vähetä ensimmäisen maailmansodan aikana. Kaupungin asukasluku laski, mutta se nousi ennalleen Alaska Railroad-rautatien rakentamisen myötä. Vuonna 1922 Fairbanksissä perustettiin college, josta kasvoi myöhemmin Alaskan yliopisto Fairbanksissä ja toisen maailmansodan aikana kaupunkiin rakennettiin maantie. Neuvostoliittoon Lend-Lease -ohjelman aikana kuljetetut lentokoneet kulkivat Fairbanksin kautta. Sodan aikana perustettiin myös Eielsonin lentotukikohta ja nykyinen Fort Wainwrightin sotilastukikohta. Vuonna 1959 Alaskasta tuli oma osavaltionsa.


title: Fairbanks

text: Elokuussa 1967 Fairbanksiä hävitti äkillinen tulva. 95 % kaupungin rakennuksista jäi veden valtaan. Kaupunki toipui kuitenkin hävityksestä ja kun lähistöltä löydettiin öljyä vuonna 1968 se alkoi kasvaa uudelleen. Öljyn löytymisen myötä alettiin rakentaa Trans-Alaskan öljyputkea, joka toi mukanaan suuren kasvuvaiheen. Vuonna 1977 kaupungin asukasluku oli arviolta 70 000, mutta putken rakennusvaiheen valmistumisen jälkeen asukasluku pieneni nopeasti. Tilanne parani hieman valtion sijoitusten myötä, mutta öljyn hinnan romahtaminen 1980-luvun keskivaiheilla aiheutti jälleen kierteen alaspäin. Talous on sittemmin toipunut jonkin verran, mutta esimerkiksi työttömyysaste oli vielä 2000-luvulla suhteellisen korkea.


title: Fairbanks

text: Fairbanks on yksi Alaskan öljyteollisuuden logistisista keskuksista. Muita merkittäviä talouden aloja ovat puuteollisuus, kaivosteollisuus ja turkiskauppa. Talouteen vaikuttavat myös turismi ja läheiset sotilastukikohdat.


title: Fairbanks

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Fairbanksissä aikavälillä 2012–2016 olivat 56 306 USD ja henkilöä kohden 27 742 USD. 11,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Fairbanks

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Fairbanksin asukasluku oli 31 535 ja vuoden 2016 arvion mukaan 32 751. Kaupungin asukkaista 66,3 % oli taustaltaan valkoisia, 10 % kuului kahteen tai useampaan rotuun, 8,5 % oli afroamerikkalaisia, 7,3 % intiaaneja ja 4,8 % aasialaisia. Latinoja mistä tahansa rodusta oli 11,8 %. 16,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia.


title: Suomen romanit

text: Suomen romanit ovat suomalainen kielellinen ja kulttuurinen vähemmistö, joka on asunut Suomessa yli viisisataa vuotta. Suomessa romaneita arvioidaan olevan noin 10 000. Lisäksi Ruotsissa asuu noin 3 000 suomalaista romania.


title: Suomen romanit

text: Romanit ovat tulleet Suomeen noin 500 vuotta sitten pääasiassa lännestä Ruotsin kautta. Romaneja vieroksuttiin heti alusta pitäen. Suomi oli tällöin osa Ruotsia, ja romaneja suunniteltiin vuoroin karkotettavaksi Ruotsista Suomeen ja vuoroin Suomesta Ruotsiin.


title: Suomen romanit

text: Ruotsin valtakunnassa annettiin 24. marraskuuta 1637 "Placat om Tartarens fördrifwande af landet" eli niin sanottu hirttolaki, jossa kaikki romanit määrättiin poistumaan maasta vuoden ja yhden päivän kuluessa. Määräajan umpeutumisen jälkeen maassa tavatut romanimiehet sai hirttää ilman oikeudenkäyntiä ja naiset ja lapset ajaa valtakunnan rajan yli. Lain mahdollistama teloitus ilman oikeudenkäyntiä oli ristiriidassa Ruotsissa jo tuolloin vallinneiden oikeusvaltion periaatteiden kanssa, eikä sitä tai ilmeisesti kyseistä lakia muutenkaan sovellettu koskaan käytäntöön. Laki oli voimassa vuoteen 1748 saakka.


title: Suomen romanit

text: 1660-luvulla romaneille tarjottiin Suomen itärajan tuntumasta autiotiloja viljeltäväksi, mutta romanit viihtyivät paremmin kiertolaiselämää viettäen ja käsityöläisammateissa. Kiertäessään maata romanit toimivat myös maatalouden satunnaisena kausityövoimana. Naiset leipoivat, korjasivat viljaa, ja miehet hoitivat hevosia ja tekivät muita maatilan töitä.


title: Suomen romanit

text: Kirkon kanta romaneihin oli menneinä vuosisatoina jyrkän kielteinen: romaneilta kiellettiin kaikki kirkolliset toimitukset sekä sairaanhoito, joka oli pitkään yksin kirkon tehtävänä.


title: Suomen romanit

text:
Suomessa vuoden 1852 irtolaislaki vahvisti jo aiemmin vallinneen käytännön ja määritteli romanit irtolaisiksi: ilman suojelusta olleet romanit oli heti otettava kiinni, toimitettava kuvernöörin kuulusteltaviksi ja passitettava työlaitokseen määrittämättömäksi ajaksi. Yleiseen työhön kelpaamattomat miehet tuli lähettää kruunun linnoituksiin ja naiset kehruuhuoneisiin. Työlaitospaikkojen vähäisyyden vuoksi lakia ei voitu kovin laajasti soveltaa käytäntöön. Vuosina 1842–1861 oli lisäksi voimassa keisarillinen julistus, jonka mukaan kehruuhuoneisiin sijoitettujen romaninaisten poikalapset tuli pakkoviedä kantonistipataljooniin Tallinnaan ja Pihkovaan. Irtolaislakiin sisältyi vuoteen 1883 asti niin sanottu "mustalaispykälä", joka käytännössä määräsi romaneja kohdeltavaksi ankarammin kuin muita irtolaisia. 1800-luvulla romanien heikkoon asemaan alettiin kiinnittää huomiota. Romanikysymystä käsiteltiin säätyvaltiopäivillä, ja romaneja päätettiin yrittää sulauttaa valtaväestöön. Suomen itsenäistyttyä romanit saivat kaikki samat oikeudet kuin muutkin Suomen kansalaiset.
Romanien työllisyystilanne kuitenkin heikkeni käsityöläisammattien menettäessä merkitystään ja yhteiskunnan teollistuessa. Työnsaanti edellytti yhä useammin ensin koulunkäyntiä, jota monet romanit vierastivat, koska yhteiskunnan virallinen tavoite oli yhä sulauttaa romanit valtaväestöön.


title: Suomen romanit

text: Vuosien 1939–1945 aikana rintamalla palveli arviolta noin tuhat Suomen romania, joista 500–600 taistelujoukoissa. Tarkkaa määrää on vaikea tietää, koska suomalaisia ei ole koskaan tilastoitu etnisen taustan perusteella. Romanisotilaista kaatui varmuudella ainakin 50, ja haavoittuneita oli satoja. Vahvistamattomien väitteiden mukaan romanien luovuttamista natsi-Saksaan olisi suunniteltu, mutta Gustaf Mannerheim olisi estänyt romanien luovutukset keskitysleireihin. Helsingissä Hietaniemen hautausmaalla on sodassa kaatuneiden romanien muistomerkki.


title: Suomen romanit

text: 1960-luvulla romanien asuinolot ja toimeentulo kohenivathyvinvointivaltion yleisen kehityksen myötä.


title: Suomen romanit

text: Romaneista on aiemmin käytetty Suomessa yleisesti nimitystä mustalainen, mutta nykyään sitä pidetään usein halventavana. Vastaava halventavana pidetty nimitys on "manne".


title: Suomen romanit

text: Viime vuosina Suomeen muista maista, etenkin Romaniasta, saapuneet romanit kuuluvat lähinnä muihin kulttuuriryhmiin, ja heidän puhumiaan romanikieliä eivät Suomen romanit kunnolla tai juuri lainkaan ymmärrä. Uudemmat tulokkaat eivät yleensä ole tekemisissä Suomen romanien kanssa, eivätkä ryhmät yleensä tunne erityistä yhteenkuuluvuutta.


title: Suomen romanit

text: Vuoden 1970 väestölaskennassa kerättiin tietoja romanien elinkeinoista, ammateista, ruokakuntien koosta ja asumisoloista, mutta sittemmin ei Suomessa ole kerätty tilastoista etnisyystietoja. THL:n vuosina 2017 ja 2018 tekemän romanien hyvinvointitutkimuksen Roosan mukaan alle 30-vuotiaista romaneista 75 prosenttia on työttömänä. Syynä he pitävät syrjintää.


title: Suomen romanit

text: Romaneilla on vanhojen perinneammattien kadottua ollut suuria vaikeuksia työnsaannissa. Yhtenä syynä tähän on ollut romanien tapakulttuuri. Perinnepuvun valinneen romaninaisen on vaikea käyttää muuta asua, ellei varmisteta, ettei kukaan toinen romani voi nähdä häntä. Esimerkiksi sairaalan työvaatteisiin pukeunut romanisairaanhoitaja saattaa vaatia siirtoa toiselle osastolle, jos hänen osastolleen tulee romaneja potilaiksi.


title: Suomen romanit

text: Suomen 10 000 romanista jopa puolen arvellaan olevan työttöminä. Työ- ja elinkeinoministeriön 2008 tekemän tutkimuksen mukaan romanien työllistymistä jarruttaa pahiten koulutuksen ja työkokemuksen puute. Suurella osalla työttömänä olevista romaneista on koulutuksena pelkästään peruskoulu. Hakeutuminen ammatilliseen koulutukseen on ollut vähäistä ja opintojen keskeyttäminen tavallista. Vuonna 2012 julkaistun opetushallituksen selvityksen mukaan ammatilliset opinnot aloittavien määrä on kuitenkin yli kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Työllistymistä vaikeuttavat myös työnantajien asenteet, sillä vain hieman yli puolet työnantajista olisi valmiita palkkaamaan romanin. Työharjoitteluun suhtaudutaan myönteisemmin, mutta siihenkään romania ei ottaisi 15 prosenttia työnantajista.


title: Suomen romanit

text: Romanilasten osallistuminen esiopetukseen on lisääntynyt merkittävästi viimeisten vuosien aikana. Peruskoulussa romanilapsille vuosiluokan kertaaminen on kuitenkin selvästi yleisempää kuin muilla oppilailla. Se ajoittuu erityisesti alakoulun ensimmäisille luokille ja vuosiluokalle 7. Osalla oppilaista poissaolojen suuri määrä aiheuttaa koulunkäyntiin vakavia ongelmia, eivätkä kaikki huoltajat suhtaudu asiaan riittävän vakavasti. Peruskoulun keskeyttää romanioppilaista noin viisi prosenttia.


title: Suomen romanit

text: Opetushallituksen maaliskuussa 2012 julkaisemasta selvityksestä käy kuitenkin ilmi, että romaninuorten koulumenestys on parantunut viime vuosina huomattavasti. Selvitykseen haastatellut 1 300 rehtoria arvioivat, että 70 prosentilla oppilaista vähintään tyydyttävästi. Lisäksi yhteistyö koulun ja vanhempien välillä on muodostunut niin sujuvaksi, että opetushallitus pitää sitä jopa läpimurtona romanien koulunkäynnin historiassa.


title: Suomen romanit

text: Ammatilliseen koulutukseen hakeutuvien määrä on yli kaksinkertaistunut edelliseen, kymmenen vuotta sitten tehtyyn selvitykseen verrattuna. Lukion aloittavien romaninuorten määrä on kuitenkin silti erittäin vähäinen.


title: Suomen romanit

text: Suomalaisten tai Suomesta Ruotsiin muuttaneiden romanien keskeinen ominaisuus on varsin yhtenäisen miesten tai naisten pukeutuminen. Missään muualla maailmassa romanit eivät käytä samanlaista silmin nähtävää omalaatuista vaatetusta.


title: Suomen romanit

text: Romanimiesten vaateparsi oli Suomessa 1800-luvulla lähestulkoon samanlainen, kuin maan sen aikaisella talonpoikaisväestöllä eli lierihattu, takki, suorat housut ja pitkävartiset nahkasaappaat. 1900-luvun alkupuoliskolla monet romanimiehet alkoivat pukeutua samaan tapaan kuin ne valtaväestön miehet, jotka työskentelivät arvostetussa ajurin ammatissa. Ajurin pukuun kuuluivat koppalakki, valkoinen kauluspaita, kangas- tai nahkatakki, tummat pussihousut ja mustat pitkävartiset nahkasaappaat (usein haitarivarsimallia eli ns. jatsarit).


title: Suomen romanit

text: 1960- ja 1970-luvun aikana koppahattu jäi pukeutumisesta pois, tummat pussihousut muuttuivat suoriksi ja saappaiden sijaat jalkoihin laitettiin kävelykengät. Valkoisen kauluspaidan päällä romanimiehet pitävät usein kuitenkin edelleen puseroa tai pikkutakkia, sillä paitahihasillaan oleminen ei sovi perinteen pukeutumiseen. Vaaleita housuja tai farkkuja ei romanimies tavallisesti pue ylleen. Vanhaa ajurinpukua näkee nykyään vain joillakin vanhoilla miehillä tai nuorilla juhlissa.


title: Suomen romanit

text: Romaninaisen puku on saanut mallinsa valtaväestön naisen kansanpuvusta. Romaninaiset pukeutuivat puseroineen, hameineen ja esiliinoineen suunnilleen samalla lailla valtaväestön naisten kanssa 1800-luvun lopulle saakka. Romaninaisten pukeutuminen on aikojen saatossa ja vaurastumisen myötä muuttunut yhä koreammaksi. Nykyisin useimmat romaninaiset pukeutuvat paljetein ja kultanauhoin koristeltuun röyhelöiseen puseroon ja erityiseen romanihameeseen. Paksusta mustasta sametista valmistettava hame on varsin pitkä ja leveä, sekä nousee vyötäröllä varsin korkealle. Nuorilla romanitytöillä, jotka eivät ole saaneet itselleen vielä varsinaista romanipukua, näkee usein ohuehkosta mustasta kankaasta ommeltuja hameita, jotka ovat pitkiä ja erittäin kapeita.


title: Suomen romanit

text: Alakouluikäiset romanilapset pukeutuvat Suomessa usein valtaväestöön kuuluvien ikätovereidensa tavoin.


title: Suomen romanit

text: 2000-luvulla pukeutumisen merkitys on etnisen erottumisen kannalta korostunut, kun elämäntapa muuten on lähentynyt muun yhteiskunnan tapoja.


title: Suomen romanit

text: Suomen romanit muodostavat yhden niistä hyvin harvinaisista yhteisöistä, joissa avioliittoa yhteisöllisenä laitoksena ei varsinaisesti ole olemassa. Suomen romaneilla ei ole vakiintunutta ja hyväksyttyä seurustelutapaa, joka johtaisi avioliittoon. Suomessa ei ole myöskään järjestettyjä avioliittoja. Perinteisesti ainoa tapa, jolla suomalainen perinteistä kiinni pitävä romani saattoi muodostaa avioliiton, oli karkaaminen, ”neidonryöstö”.


title: Suomen romanit

text: Eräs syy tähän avioliiton rituaaliseen väheksyntään on suvun jäseniltä odotettu ehdoton uskollisuus. Romanisuvut ovat perinteisesti eksogaamisia eli parinmuodostus tapahtuu eri suvun jäsenen kanssa. Parisuhteessa mies ja nainen pysyvät omien sukujensa jäseninä.


title: Suomen romanit

text: Yhteen meneminen on romanikulttuurissa häveliäisyyden piiriin kuuluva alue, ja siksi romaneilla avioliitto ei ole keskeinen perhejuhla perinteineen. Nykyisin uskovaiset romanit haluavat yleensä kirkollisen vihkimisen. Häveliäisyyssyistä kutsuvieraina ovat yleensä nuoret ihmiset.


title: Suomen romanit

text: Suomen romanit ovat varsin uskonnollisia. Suurin osa heistä kuuluu luterilaiseen kirkkoon, mutta paljon myös helluntaiherätykseen, vapaakirkkoon ja baptisteihin. Romanien keskuudessa on paljon evankelistoja ja pastoreita.


title: Suomen romanit

text: Romanikulttuurin piirteitä on osin arvosteltu sekä valtaväestön että romanien taholta. Arvostelu on kohdistunut muun muassa romanien piirissä harjoitettavaan verikostoon, naisiin ja lapsiin kohdistuvaan väkivaltaan, rikollisuuteen sekä romaninuorten koulu- ja päihdeongelmiin. Valtaväestö on kautta aikojen pitänyt romaneja monesti ryhmänä, joka syyllistyy rikollisuuteen muita herkemmin. Romanien rikollisuudesta ei ole tarkkoja tilastoja, mutta Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tekemän selvityksen mukaan vuonna 2005 oli 18 prosentissa ryöstörikoksista epäilty romani.


title: Suomen romanit

text: Osaltaan romanikulttuurin arvostelua on vaikeuttanut romaniyhteisössä elävä vahva perinne, joka kieltää yhteisön sisäisistä ongelmista kertomisen ulkopuolisille. Kun Rainer Friman puhui TV1:n A-studiossa romaninuorten päihde- ja kouluongelmista, hän sai parikymmentä tappouhkausta. Kun romanitaiteilija ja kirjailija Kiba Lumberg arvosteli Ajankohtaisessa kakkosessa romanikulttuuria ja erityisesti naisten asemaa siinä, Yleisradioon lähetettiin kirje, jossa herjaavin ilmauksin kyseenalaistettiin Lumbergin mielenterveys ja kerrottiin hänen perheensä olevan ”sisäisesti mädäntynyt”. Kirje lähetettiin Suomen Romanifoorumin puheenjohtajan ja ulkoministeriön erityisasiantuntijan Miranda Vuolasrannan sähköpostiosoitteesta. Yleisradio vaikeni kirjeestä. Myös Lumberg sai tappouhkauksia. Myös näytelmäkirjailija Veijo Baltzar on vaatinut ”yhteisön sisäistä tilintekoa päihdeongelmista ja rikollisuudesta”.


title: Suomen romanit

text: Omiaan arvostelleet romanitaiteilijat ovat perustamassa omaa yhdistystä tultuaan tyytymättömäksi Suomen Romanifoorumin toimintaan. Yhdistyksen tavoitteena on katsoa asioita puolueettomasti eikä vain syyttää valtaväestöä kaikesta, kuten romaniyhdistykset ovat uuden yhdistyksen perustajien mielestä tähän mennessä tehneet.


title: Suomen romanit

text: Kiba Lumberg on sanonut:


title: Suomen romanit

text: Romanikulttuuria tutkineen professori Martti Grönforsin mukaan romanit puhuvat verikostosta avoimesti vain yhteisön sisällä. Suomen romanien joukossa on isoja 200-jäsenisiä romanisukuja, jotka välttelevät toisiaan. Välttelyä kutsutaan "väistämiseksi". Poliisille suunnatussa oppimateriaalissa saatetaan jättää sana "verikosto" kokonaan mainitsematta ja puhua vain "väistämisestä" tai jopa todetaan, että mitään verikostoa ei romanikulttuurissa olekaan.


title: Suomen romanit

text: Suomessa toimii useita valtakunnallisia romaniyhdistyksiä:Romanien etujärjestö on Suomen Romaniyhdistys (perustettu 1967; vuoteen 1989 Suomen mustalaisyhdistys). Valtakunnallisesti toimivia järjestöjä ovat lisäksi Romaniyhdyshenkilöiden yhdistys (perustettu 1993), Gypsies Future-Nuorten Romanien Tukiyhdistys (perustettu 1996) ja romanien monikulttuuriyhdistys Névo Roma (1999). Romaniasiain neuvottelukunta toimii sosiaali- ja terveysministeriön alaisuudessa. Opetushallituksen alla toimii taas romaniväestön koulutusyksikkö. Kristilliset lastensuojelu- ja sosiaalijärjestöt Romano Missio (Mustalaislähetys, perustettu 1906) ja Elämä ja Valo (perustettu 1964; vuoteen 2004 Suomen Vapaa Romanilähetys) tekevät vapaaehtoistyötä romanien hyväksi.


title: Fort Minor

text: Fort Minor on Linkin Park -yhtyeestä tutun Mike Shinodan hip hop -painotteinen sooloprojekti. Ensimmäinen albumi, "The Rising Tied" julkaistiin marraskuussa 2005. Vierailijoina levyllä ovat muun muassa Styles of Beyond, Holly Brook, Kenna ja John Legend. Fort Minorilta on ilmestynyt yhteensä viisi musiikkivideota.


title: Fort Minor

text: Vuoden 2004 lopulla Shinoda aloitti työskentelemisen sooloprojektinsa parissa. Lokakuussa 2005 julkaistiin Fort Minorin 19 kappaletta sisältävä mixtape nimeltään "". Shinoda teki sen yhteistyössä DJ Green Lanternin kanssa. Mixtapen tarkoituksena oli promota marraskuussa julkaistavaa The Rising Tied -albumia. Monet mixtapen kappaleista eivät sisälly kaupoissa myytyyn "The Rising Tied" -albumiin ja se sisältää myös muutamia remixejä. Fort Minorin debyyttialbumi "The Rising Tied" julkaistiin marraskuussa 2005. Robert Hales ohjasi yhtyeen ensimmäisen videon ”Petrified”, joka julkaistiin lokakuussa 2005. "The Rising Tied" -albumi on Mike Shinodan itse miksaama ja tuottama, levyn vastaava tuottaja on Jay-Z, jonka kanssa Linkin Park oli tehnyt juuri "Collision Course" -mash-up-albumin. Albumilla vierailevat muun muassa Common, John Legend sekä uudempia artisteja Shinodan Machine Shop Recordings -levy-yhtiöstä.


title: Fort Minor

text: Kaikki albumin kappaleet ovat Shinodan kirjoittamia, hän myös soitti kaikkia albumilla kuultavia soittimia, lukuun ottamatta jousia ja lyömäsoittimia. ”Where'd You Go”, albumin ensimmäinen single, oli korkeimmillaan sijalla 12 Billboard Hot 100 -listalla, seuraava single ”Remember the Name” oli sijalla 66. Kappale ”Kenji” kuvaa Shinodan perheen kokemuksia amerikanjapanilaisten internoinnista Yhdysvalloissa toisessa maailmansodassa. Shinoda haastatteli kappaleelle isäänsä ja tätiään.


title: Fort Minor

text: ”Where'd You Go” -kappaleen julkaisemisen jälkeen "The Rising Tied" -albumin myynti kasvoi 45 prosenttia, ja Billboard 200 -albumilistalla sen sijoitus nousi 89 sijaa listan sijalle 104. Parhaimmillaan albumi oli Billboard 200 -listan sijalla 51. ”Where'd You Go” valittiin ”Ringtone of the Year” (Vuoden soittoääni) -palkinnon saajaksi vuoden 2006 MTV Video Music Awardseissa. Elokuun puolessavälissä 2006 Fort Minor esiintyi Summer Sonic 2006 -kiertueella yhdessä Linkin Parkin kanssa.


title: Fort Minor

text: Albumin kolmas kappale ”Right Now” soi Tyler Perryn ohjaamassa The Family That Preys -elokuvan trailerissa. ”Petrifiedin” lisäksi Fort Minorin kappaleisiin ”Remember the Name”, Believe Me” ja ”Where'd You Go” on julkaistu musiikkivideot.


title: Fort Minor

text: Marraskuussa 2006 Shinoda totesi, että Fort Minor on tauolla, koska hän keskittyy nyt Linkin Parkiin.


title: Fort Minor

text: Vuonna 2006 Holly Brook julkaisi yksinoikeudella oman versionsa ”Where'd You Go” -kappaleesta radioasemille. Mikea ei kuulla tässä versiossa.


title: Fort Minor

text: Billboard julkaisi joulukuussa 2009 vuosituhannen yhden hitin ihmeet -listan, jossa Fort Minor on yhdessä Holly Brookin kanssa sijalla 19. Syyskuussa 2014 antamassaan haastattelussa Shinoda kertoi, että on hyvin mahdollista, että Fort Minor julkaisee uutta musiikkia.


title: Fort Minor

text: Toukokuussa 2015 Altwirelle antamassaan haastattelussa Shinoda kertoi, että mikäli Fort Minor tekisi paluun, hän kertoisi siitä ensimmäisenä sosiaalisessa mediassa. 21. kesäkuuta 2015 Fort Minor julkaisi lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen uuden singlen, nimeltään ”Welcome”. Samalla julkaistiin singleen tehty 360-panoramavideotekniikalla toteutettu virtuaalitodellinen musiikkivideo. Videolla Shinoda soittaa pianoa, kitaraa ja rumpuja. Venice Beachillä kuvatun videon on ohjannut Jeff Nicholas. Single tuli ilmaiseksi ladattavaksi Fort Minorin kotisivuille. Kesäkuussa 2015 antamassaan haastattelussa Shinoda kertoi, että hänellä ei ole aikomusta tehdä uutta Fort Minor -albumia. Shinoda esitti kappaleen ensimmäisen kerran livenä Conanissa 22. kesäkuuta 2015. Fort Minor esiintyi Los Angelesissa 29. kesäkuuta 2015.


title: Pikaluistelun aateliskalenteri

text: Aateliskalenteri () on vuonna 1928 Norjassa kehitetty arvostettu pikaluistelun ranking-lista.


title: Pikaluistelun aateliskalenteri

text: Luistelijan pisteet listalla määräytyvät hänen virallisissa mestaruuskilpailuissa tekemiensä henkilökohtaisten ennätysten 500 metrin keskiaikojen mukaisesti neljältä perinteiseltä luistelumatkalta, jotka miehillä ovat 500, 1 500, 5 000 ja 10 000 metriä sekä naisilla 500, 1 500, 3 000 ja 5 000 metriä. Näin saadut yksittäisten matkojen tulokset pyöristetään alaspäin kolmeen desimaaliin ja lasketaan sen jälkeen yhteen.


title: Pikaluistelun aateliskalenteri

text: Esimerkiksi Johan Olav Kossin pistemäärä lasketaan seuraavasti:


title: Pikaluistelun aateliskalenteri

text: "Tilanne 9. huhtikuuta 2014. Lähde: evertstenlund.se"


title: Hugh Thompson

text: Hugh Thompson, Jr. (15. huhtikuuta 1943 Atlanta – 6. tammikuuta 2006) oli Vietnamin sodan aikainen yhdysvaltalainen helikopterilentäjä. Hänet tunnetaan parhaiten toimistaan My Lain verilöylyn pysäyttäjänä. Tapahtuman aikana hän oli tiedustelulennolla.


title: Hugh Thompson

text: 16. maaliskuuta 1968 joukko amerikkalaisia sotilaita oli tappanut satoja siviilejä My Lain kylässä: pääosin vanhoja miehiä, naisia ja lapsia. Sotilasmestari Thompsonin johtama helikopterimiehistö sattui paikalle ja hän määräsi miehistönsä avaamaan tulen, jos amerikkalaisjoukko jatkaisi siviilien teurastusta. Kahden muun helikopterimiehistön jäsenen, Lawrence Colburnin ja Glenn Andreottan, avulla Thompson hoiti 11 haavoittunutta vietnamilaista Quảng Ngãin sairaalaan.


title: Hugh Thompson

text: 30 vuotta myöhemmin Thompsonille, Colburnille ja Andreottalle (viimeksi mainituille postuumisti) myönnettiin Soldier's Medal -kunniamerkki: Yhdysvaltojen armeijan korkein kunniamerkki, joka myönnetään rohkeudesta joka ei liity suoraan kontaktiin vihollisen kanssa.


title: Hugh Thompson

text: Thompson kuoli syöpään vuonna 2006 62-vuotiaana.


title: Elämän arvo

text: Elämän arvo on monitahoinen käsite. Sitä voidaan ajatella filosofisena, taloudellisena tai moraalisena arvona elämälle ilmiönä tai erityiselle elävälle eliölle. Ihmisen elämän arvona voidaan ajatella myös hänen tekoja elämänsä aikana. Tekoja voivat olla uudet maailmaa muuttavat ajatukset, keksinnöt, teokset. Myös ihmissuhteet kuten perhesuhteet voidaan mitata arvoina. Elämän arvo voidaan mitata myös ihmisen itsensä kannalta. Monille elämä on mittaamaton arvokas, jota ei voi mitata rahassa. Yksilö voi suhteuttaa arvon esimerkiksi kuolemanuhan jälkeen.


title: Elämän arvo

text: Elämän arvona voidaan tarkoittaa yhden ihmisen taloudellista arvoa, jolloin se on tärkeä asia monissa asioissa, kuten talous, terveydenhoito, poliittinen talous, vakuutus, työturvallisuus, ympäristöturvallisuus ja globalisaatio.


title: Elämän arvo

text: Vuonna 2010 ihmiselämän hinta Suomessa oli 1 918 809 euroa Liikenneviraston laskelmien mukaan. Lukema huomioi sekä tuotannolliset menetykset (kuten ihmisen tulot) että inhimillisen hyvinvoinnin menetykset.


title: Elämän arvo

text: Tämä tarkoittaa, että kannattaa tehdä ne ihmishenkiä säästävät toimet, joiden kustannus on alle tuon summan säästettyä ihmishenkeä kohden, mutta ei kalliimpia, jottei toisaalla jäisi halvempia keinoja käyttämättä. Esimerkiksi laskelmien mukaan rattijuoppousvalistamisella yhden liikennekuoleman voi välttää Suomessa 200 000 euron panostuksella, joten siihen kannattaa panostaa. Keskikaiteita rakentamalla sama vaatii 2,3 miljoonaa euroa.


title: Elämän arvo

text: Yhdysvalloissa vuonna 2010 ihmishengen hinta oli 6,1 miljoonaa dollaria. Esimerkiksi 2000-luvulla hylättiin suunnitelma pakottaa autonvalmistajat käyttämään vahvempia kattorakenteita, koska sen hyöty olisi ollut liian pieni kustannuksiin nähden, mutta kun ihmishengen hinta nousi, hanke muuttui taas kannattavaksi. Näin elintason noustessa ihmisten kannattaa ottaa käyttöön tehottomammatkin turvallisuusparannukset.


title: Elämän arvo

text: Ensimmäinen laskelma oli vuonna 1967 julkaistussa amerikkalaistutkimuksessa, jossa valkoisen 35-vuotiaan miehen hinta oli 118 787 dollaria mutta luku huomioi vain loppuelämän tulot.


title: Elämän arvo

text: Yhdysvaltain ympäristö-, ruoka- ja lääke- sekä liikennevirastojen luvut ovat 6 - 8 miljoonaa dollaria/elämä.


title: Elämän arvo

text: Vielä tarkempi mittari tällaisille päätöksille olisi DALY-arvo eli terveen elinvuoden arvo, koska ihminen arvostaa yleensä elämänsä pidentymistä kymmenellä terveellä elinvuodella enemmän kuin viidellä sairaalla elinvuodella, ja jonkin toimen pelastamien ihmishenkien lukumäärä ei erottele näitä toisistaan toisin kuin kyseisen toimen DALY-arvo.


title: Elämän arvo

text: Yleensä yksityiset ja hallitusten terveysvakuutukset pitävät rajanaan 50 000 dollaria / toimintakykyinen elinvuosi (DALY) arvioidessaan, mitkä hoidot terveysvakuutuksen tulisi kattaa, mutta Stefanos Zenios ym. totesivat munuaisdialyysihoidon valintojen arvottavan hinnaksi 129 000 dollaria/DALY.


title: Elämän arvo

text: Osmo Soininvaaran mukaan tällaisia mittareita tarvitaan siihen, että määrärahat saataisiin kohdennettua kaikkein hyödyllisimpiin hoitoihin. Ennalta ehkäisevässä toiminnassa kuten syöpäseulonnoissa kattona on Suomessa 60 000 euroa tervettä elinvuotta kohden.


title: Elämän arvo

text: Kehitysmaiden terveydenhoitoon resurssit ovat niin rajallisia, että monissa maissa voidaan pienelläkin lisäpanostuksella pelastaa asukkaille lisää toimintakykyisiä elinvuosia, esimerkiksi A-vitamiinilisillä 9 dollaria/DALY, akuuttien alahengityselinten tulehdusten hoito 20 dollaria/DALY tai tuhkarokkorokotus 30 dollaria/DALY.


title: Elämän arvo

text: Ihmiset saattavat arvostaa elämän laatua enemmän kuin elämän jatkumista: ainakin joitain vuosia sitten sydämensiirtoleikkauksen riskit vastasivat eliniän lyhenemistä viidellä vuodella mutta silti moni valitsi itselleen leikkauksen.


title: Elämän arvo

text: Onnistunut hoito tuottaa yleensä nuorelle enemmän elinvuosia kuin vanhalle. Tällöin terveillä elinvuosilla mitattuna nuorille annettu hoito on arvokkaampaa. Osmo Soininvaaran mukaan jokainen tätä arvostuseroa voi pohtia siitä näkökulmasta, osallistuisiko venäläiseen rulettiin mieluummin 20- vai 70-vuotiaana tai pitävätkö ihmiset koko elämäänsä arvokkaampana kuin sen viimeisiä vuosia.


title: Elämän arvo

text: Elämän tilastollisen hinnan tulojousto on arviolta 0,5 - 0,6, mikä tarkoittaa, että jos ihmisen tulot lisääntyvät 10 %, hän on valmis maksamaan 5 - 6 % enemmän tietystä turvallisuuslisästä. Elämän tilastollinen hinta laskee iän myötä ja on alhaisempi kehitysmaissa, kuten mainittu tulojousto ennustaakin.


title: Elämän arvo

text: Tutkimalla sitä, millaista korvausta tai hyötyä vastaan ihmiset ovat valmiit ottamaan riskejä elämässään, tutkijat ovat määrittäneet tilastollisen elämän hinnan. Jos elämän hinta on 2 miljoonaa euroa, se tarkoittaa, että esimerkiksi vasta 2000 euron hinnasta ihminen on valmis ottamaan promillen kuolinriskin. Elämän hinta on marginaalinen suure. Se siis ei tarkoita, että 2 miljoonasta eurosta ihminen suostuisi varmaan kuolemaan, sillä seuraavien 2000 euron hyöty ihmiselle on yleensä pienempi kuin edellisten. Se siis tarkoittaa, että jos tällöin alle 2 miljoonalla eurolla voi vähentää tuhannen ihmisen paikkakunnan kuolleisuutta yhdellä vuodessa, investointi on kannattava.


title: Elämän arvo

text: Taloustieteilijät usein arvioivat elämän tilastollisen hinnan katsomalla, millaista hintaa vastaan ihmiset ottavat vapaaehtoisesti riskejä. Työmarkkinoilla tätä voidaan mitata sillä, miten paljon ylimääräistä palkkaa vastaaviin turvallisempiin töihin verrattuna työnantajat joutuvat maksamaan saadakseen työntekijöitä. Kontrolloimalla mahdollisimman monta muuttujaa tutkijat pyrkivät löytämään regressioanalyysillä vaarallisuuden (esim. työtapaturmakuolleisuus) osuuden palkkaeroihin. Viscusi ja Aldy (2003) ovat tehneet yhteenvedon tällaisista tutkimuksista.


title: Elämän arvo

text: Tällainen ihmisen todellisen käyttäytymisen tutkiminen on yleensä luotettavampaa kuin kyselytutkimus siitä, mitä ihmiset luulisivat tekevänsä. Kyselytutkimuksia vaivaavat vääristymät, niissä ihmisten on todettu arvottavan tavaroita ja palveluita rahassa korkeammalle kuin he tekevät todellisissa valintatilanteissa.


title: Sari Kaasinen

text: Sari Johanna Kaasinen (s. 15. syyskuuta 1967 Rääkkylä) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, kanteleensoittaja ja kansanmusiikkialan vaikuttaja. Hän on yksi Värttinä-yhtyeen perustajajäsenistä ja on toiminut muun muassa Keski-Karjalan musiikkiopiston kansanmusiikin lehtorina vuosina 1995-2007 ja Kihaus Folk Music Festival -tapahtuman taiteellisena johtajana 1990–2005.


title: Sari Kaasinen

text: Kaasinen on harrastanut kansanmusiikkia jo nuoresta lähtien. Tunnetuksi hän tuli toimiessaan Värttinä-yhtyeen johtohahmona vuosina 1983–1996. Sittemmin hän on esiintynyt sooloartistina ja vuodesta 2001 lähtien myös Otawa-yhtyeen kanssa. Vuonna 2008 aloitti toimintansa Set'akat - lauluyhtye, jossa Sari Kaasisen lisäksi laulavat Mari Kaasinen ja Karoliina Kantelinen.


title: Sari Kaasinen

text: Kaasinen kirjoitti vuonna 1986 ylioppilaaksi Kuopion musiikkilukiosta ja suoritti vuonna 1994 Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osastossa musiikin maisterin tutkinnon sekä vuonna 2009 musiikin taiteellisen tohtorintutkinnon.


title: Sari Kaasinen

text: Lokakuussa 2006 Sari Kaasiselta ja Otawa-yhtyeeltä ilmestyi levy "Mie kun" ja ensi-iltansa sai Tampereen Teatterin musiikkinäytelmä "Kun isoisä Suomeen hiihti", jonka Sari Kaasinen on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut. Lokakuussa 2008 julkaistiin Sari Kaasisen kirjoittamana "Nuku, nuku lapseni - kehtolauluja ja hyräilyhetkiä" - kirja ja toukokuussa 2011 "Sylissä ja sydämessä - äidin kirja".


title: Sari Kaasinen

text: Kaasinen on saanut valtion taiteilija-apurahan, Kansanvalistusseuran palkinnon, ja Emma-patsaan vuonna 1993, jolloin Värttinä valittiin Vuoden yllättäjäksi. Vuonna 1997 hänelle myönnettiin Kareliaani-palkinto. Puu Kulttuurissa ry:n Luonnotar-palkinnon Sari Kaasinen sai vuonna 2001. Suomen säveltäjät ry:n ja Elvis ry:n myöntämä Vuoden teatterimusiikkiteko -palkinnon Kaasinen sai vuonna 2011 musiikista näytelmään Kilpakosijat. Sari Kaasinen toimi valtion säveltaidetoimikunnan jäsenenä 2007–2009. Vuonna 2012 hänet valittiin Kalevalaisten Naisten Liiton puheenjohtajaksi.


title: Sari Kaasinen

text: Sari-yhdistys ry:n jäsenistö valitsi Kaasisen Vuoden Sariksi 2006.


title: Maapallon arvo

text: Maapallon arvo tarkoittaa maapallon taloudellista arvoa.


title: Maapallon arvo

text: Vihreässä taloustieteessä se on arvio ekosysteemin arvosta ja tärkeä laskelmille elämän arvosta. On useita tapoja arvioida maapallon arvoa.


title: Pekka Koskela

text: Pekka Koskela (s. 29. marraskuuta 1982 Mänttä) on uransa kauteen 2018 päättänyt suomalainen pikaluistelija. Hän keskittyi sprinttimatkoille (500 ja 1 000 metriä).


title: Pekka Koskela

text: Vuonna 2005 Koskela saavutti 1 000 metrillä pronssia matkakohtaisista MM-kisoista ajalla 1.10,63. Vuonna 2012 hän sai matkakohtaisissa MM-kilpailuissa pronssia 500 metrillä kahden luistelun yhteisajalla 69,82. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa Lee Kyou-hyukin voittamassa kilpailussa 2007 ja Michel Mulderin jälkeen 2013.


title: Pekka Koskela

text: Koskela luisteli 10. marraskuuta 2007 Salt Lake Cityssä 1 000 metrin maailmanennätyksen 1.07,00. Ennätys rikottiin 7. maaliskuuta 2009, kun Salt Lake Cityssä maailmancupin finaalissa ensin yhdysvaltalainen Trevor Marsicano luisteli 1.06,88, ja hieman myöhemmin yhdysvaltalainen Shani Davis luisteli 1.06,42.


title: Pekka Koskela

text: 11. joulukuuta 2004 Koskela voitti ensimmäisenä suomalaisena pikaluistelijana maailmancupin osakilpailun Kiinan Harbinissa. Kaikkiaan hän on saavuttanut urallaan neljätoista maailmancupin osakilpailuvoittoa.


title: Pekka Koskela

text: Tammikuussa 2012 Koskela luisteli Salt Lake Cityn maailmancup-kilpailuissa sprinttimatkojen yhteispisteissä Suomen ennätyksen 137,270. Yhteispisteet jäivät Jeremy Wotherspoonin vuonna 2003 luistellusta maailmanennätyksestä 0,04 pistettä. Hieman tämän jälkeen käydyistä sprinttereiden MM-kilpailuista Koskela jäi pois sairastumisen vuoksi. Helmikuussa sprintteriluistelijoiden SM-kilpailuissa Seinäjoella Koskela paransi nimissään ollutta kotimaan ratojen 500 metrin Suomen ennätystä 0,32 sekuntia aikaan 35,79 ja samoin nimissään ollutta kotimaan ratojen 500 metrin yhteispisteiden SE:tä pisteisiin 72,120.