title: Tahkovuori

text: Tahkovuoren matkailukeskuksen perustivat 1960-luvun lopulla matkatoimistoyrittäjä Kalevi Keihänen ja lehtikustantaja Urpo Lahtinen. Kolmantena osakkaana hankkeessa oli mukana kirjailija ja elokuvaohjaaja Jörn Donner. Aluksi Tahkovuoren rinteille raivattiin laskettelu- ja pujottelurinteet sekä rakennettiin hiihtohissi ja retkeilymaja. Syvärinjärven rannalle parin kilometrin päähän rinteistä valmistui vuoden 1971 alussa Hotelli Tahkovuori. Vuonna 1972 alueelle valmistui toinen hotellikompleksi, Hotelli Ukkotahko. Myöhemmin Kalevi Keihänen joutui luopumaan Tahkovuori Oy:n osakkuudesta hänen omien yritystensä ajauduttua konkurssiin. Vuonna 1982 Tahkovuori Oy siirtyi kokonaan Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy:n omistukseen.


title: Tahkovuori

text: Vuonna 1989 hotelli Tahko myytiin Vesa ja Veli Palokarille, jotka uudistivat ja laajensivat hotellia. Rinnetoiminnan omistajaksi tuli SVULin omistama yhtiö. Palokari-yhtiöt teki konkurssin Suomen 1990-luvun alun lamassa lokakuussa 1992, ja myös rinneyhtiö ajautui rahoittajiensa käsiin. Sen jälkeen hotellia pyöritti vuokralaisena kuopiolainen Reminet Oy, kunnes Kansallis-Osake-Pankki vuokrasi hotellin Lemminkäisen omistajiin kuuluneelle Erkki ”Ekku” Pentille ja tämän Tahko Chalet -yhtiölle, joka toteutti Tahkolla isot investoinnit: ratsastuskeskus Tahko-Areenan, golfkeskuksen, yökerho Piazzan ja Ski-Macin kiinteistön. Pentistä tuli myös hotelli Tahkon ja Ukkotahkon omistajaksi. Vuonna 2005 valmistui Nilsiän kaupungin rakennuttama liikuntakeskus Tahko Spa, jonka rakennutti Nilsiän kaupunki. Vuonna 2006 Ekku Pentti myi hotelli Tahkon alueosuuskauppa PeeÄssälle ja kuoli pian sen jälkeen. Hotelli toimii nykyisin nimellä Sokos Hotel Tahko.


title: Tahkovuori

text: Kesällä järjestetään muun muassa Tahko Juhannus -festivaali, MTB-pyöräilytapahtuma sekä alkusyksyllä Oktoberfest-juhla. Talvisin tapahtumia on erityisen runsaasti. Yksi suosituimmista on Snowboarding Finnish Open kansainvälisine kärkilautailijoineen. Myös Extreme Run ja Tahko triathlon kokoavat runsaasti osallistujia ja yleisöä.


title: Mars Express

text: Mars Express laukaistiin 2. kesäkuuta 2003 venäläisellä Sojuz-kantoraketilla. Se on Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen Marsiin lähettämä avaruusluotain.


title: Mars Express

text: Mars Express tutkii Marsia vuoden 2003 lopusta alkaen vähintään yhden Marsin vuoden (687 Maan päivää) eli noin kahden Maan vuoden ajan. Luotain oli toiminnassa edelleen lokakuussa 2014, jolloin Marsin ohitti Siding Spring -komeetta. Luotain selvisi ohituksesta ilman vaurioita.


title: Mars Express

text: Luotain nimettiin Mars Expressiksi, koska Ranskan Toulousessa sijaitseva EADSin Astrium SAS-yhtiö rakensi sen nopeammin kuin yksikään planeettaluotain oli sitä ennen rakennettu.Mars Express lähettää tietonsa ja saa komentonsa ESA:n maa-asemalta New Norciasta, joka sijaitsee lähellä Perthiä Australiassa.


title: Mars Express

text: Sen tieteelliset laitteet ovat pääosin epäonnistuneessa laukaisussa tuhoutuneen venäläisen Mars-96-luotaimen mittalaitteiden varakappaleita.


title: Mars Express

text: Pintaa tutkivat laitteet:


title: Mars Express

text: Kaasukehää ja ionosfääriä tutkivat laitteet:


title: Mars Express

text: Radiolinkkilaite


title: Mars Express

text: Luotaimen mukana oli myös englantilainen laskeutuja Beagle 2, joka tuhoutui kokonaan sen laskeutuessa Marsiin jouluna 2003. Beagle 2 -laskeutuja sai nimensä Beagle-laivasta, jolla Charles Darwin teki 1831 lajien evoluutiota koskevia tutkimuksia. Beagle 2:n tarkoitus oli etsiä elämän jälkiä Marsin pinnalta. Laskeutujan tuhosta käytiin pitkä keskustelu sekä Englannissa että ESA:ssa.


title: Mars Express

text: Mars Expressin suunnittelun alettua venäläis-ranskalais-suomalainen Metegg-laskeutuja oli yksi ehdokas Mars-laskeutujaksi. Sitä ei kuitenkaan valittu.


title: Mars Express

text: Mars Expessin sisaralus Venus Express laukaistiin keväällä 2005 kohti Venus-planeettaa.


title: Mars Express

text: ESA:n Aurora-ohjelma on suunnitellut Euroopan osallistumista Marsiin jne. suuntautuviin tutkimusmatkoihin, jotka tehtäisiin 2030-luvulla miehitettyinä avaruuslentoina. Yhdysvaltain NASAn alkaessa 2004 alusta lähtien muuntua tutkimusmatkoja (exploration) tekeväksi avaruusjärjestöksi, ESA on joutunut pohtimaan oman ohjelmansa suhdetta laajempaan amerikkalaiseen ohjelmaan.


title: Graalin malja

text: Graalin malja on kristinuskon mytologiassa astia, johon Joosef Arimatialainen otti talteen verta ristiinnaulitun Jeesuksen haavoista.


title: Graalin malja

text: Graalin malja liitettiin varhaisissa kertomuksissa kuningas Arthurin ja pyöreän pöydän ritarien tarinoihin. Arthurin ritarit lähtivät etsimään Graalin maljaa Camelotissa sijainneen Pyöreän pöydän äärestä. Heistä kolme löysi tiensä Graalin linnaan, missä Graalin malja oli.


title: Graalin malja

text: Graalin maljalla on kerrottu olevan parantavia vaikutuksia. Tarinat eroavat siinä, onko Graalin malja se ehtoollismalja, jolla Jeesuksen kerrottiin tarjonneen viiniä viimeisellä ehtoollisella. Useissa tarinoissa legendan eri versiot on yhdistetty. Toisinaan kerrotaan myös, että Graal olisi muotoiltu ehtoolliskalkiksi smaragdista, jonka Saatana pudotti, kun hänet karkotettiin taivaasta.


title: Graalin malja

text: Muinaisranskan sana "graal" tarkoitti alun perin leveää ja matalaa vatia. Muinaisranskaan sana tuli keskiaikaisen latinan sanasta "gradalis" ’laakea vati’, ’matala astia’. Sen alkuperä on mahdollisesti latinan sanassa "crater" ’kulho’, joka tulee kreikan sanasta "kratér" (krateeri, viinin ja veden sekoitusmalja).


title: Graalin malja

text: Varakas juutalaismies Joosef Arimatialainen on saanut Kristuksen ruumiin hautaamista varten. Joidenkin tarinoiden mukaan hän on saanut haltuunsa myös Kristuksen viimeisellä ehtoollisella käyttämän maljan, johon hän ottaa talteen Kristuksen haavoista vuotavan veren ruumista pestessään. Kun ruumis katoaa, Joosefia syytetään sen varastamisesta ja hänet heitetään tyrmään. Kristus ilmestyy Joosefille ja uskoo maljan hänen huostaansa. Hän kertoo Joosefille myös eräitä salaisuuksia, kuten messun mysteerin.


title: Graalin malja

text: Joosef pysyy vankilassa hengissä kyyhkysen ansiosta, joka lentää päivittäin hänen selliinsä ja pudottaa maljaan ehtoollisleivän. Vuonna 70 Joosef vapautetaan, ja hän pakenee ulkomaille sisarensa, tämän miehen Bronin sekä pienen uskollisten ryhmän kanssa. He rakentavat ”Graalin ensimmäisen pöydän”, jossa on istumapaikka kahdelletoista; Juudas Iskariotin istumapaikka jätetään tyhjäksi, sillä se osoittautui vaaralliseksi. Joosef purjehtii joidenkin tarinoiden mukaan Britanniaan. Sinne hän perustaa Glastonburyyn maan ensimmäisen kristillisen kirkon, jonka hän omistaa Jeesuksen äidille. Graalin maljaa säilytetään kirkossa ja sitä käytetään ehtoolliskalkkina ”Graalin messussa”. Toisten versioiden mukaan Joosef jää manner-Eurooppaan, ja Bron, ”Rikas kalastaja”, saa maljan vartioitavakseen. Seurue asettuu Avaroniin (ehkä sama kuin kelttien Avalon), missä he odottavat kolmannen Graalin vartijan Alainin saapumista.


title: Graalin malja

text:
Pelastuksen vuorelle, Muntsalvachille, rakennetaan temppeli maljaa varten, ja Graalin ritarikunta perustetaan. Graalin ritarit istuvat Graalin toisessa pöydässä pyhällä aterialla, joka tarjoillaan maljasta. Paikalla pidetään messu, jossa pappina toimii Graalin vartija, nyt kuninkaaksi kutsuttu. Kuningas saa pian keihäästä salaperäisen haavan reiteensä tai sukuelimiinsä, minkä jälkeen hänet tunnetaan Haavoitettuna tai Runneltuna kuninkaana. Keihäs samastetaan myöhemmin siihen peitseen, jolla roomalainen sotilas Longinus lävisti ristiinnaulitun Kristuksen kyljen. Maa Graalin linnan ympärillä muuttuu karuksi autiomaaksi. Keihästä, Graalin maljaa, miekkaa ja matalaa vatia (joka myöhemmin on sekoitettu itse Graalin maljaan) säilytetään Graalin linnassa.
Velho Merlin kokoaa Graalin kolmannen pöydän eli ”Pyöreän pöydän”, josta Graalin malja kuitenkin puuttuu. Joukko ritareita kokoontuu kuningas Arthurin johdolla pöydän ympärille. Graalin malja näyttäytyy heille helluntaina, ja ritarit vannovat lähtevänsä etsimään sitä. Etsintäretkillä seikkailevista ritareista tarinan tärkeimpiä ovat Lancelot, Gawain, Bors, Percival ja Galahad. Ritarit joutuvat monenlaisiin koettelemuksiin ja pääsevät lähelle Graalin maljaa, useimmat sitä kuitenkaan saavuttamatta. Puhtoinen Galahad, nöyrä Bors ja ”pyhä typerys” Percival onnistuvat löytämään maljan ja pääsemään osallisiksi sen salaisuuksista. Vain Galahad näkee Graalin linnan sisällön.


title: Graalin malja

text: Bors palaa Camelotiin kertomaan etsinnän tuloksista. Percival vaeltaa viisi vuotta erämaassa ennen kuin löytää tiensä kuninkaan luokse. Haavoittunut kuningas paranee Percivalin ansiosta, jolloin hänen sallitaan vihdoin kuolla ja autiomaa alkaa jälleen kukoistaa. Kolmikko jatkaa matkaansa ja saapuu idän taivaalliseen kaupunkiin Sarrasiin, missä juhlitaan Graalin maljan viimeisiä mysteerejä ja järjestetään messu, jonka ehtoolliskalkkina malja jälleen on. Myös Kristus ilmestyy paikalle. Galahad kuolee autuaana, Graalin malja nostetaan taivaaseen, Percival ryhtyy hallitsijaksi Kalastajakuninkaan linnaan ja Bors palaa Camelotiin.


title: Graalin malja

text: Graalin tarinan juuret ovat kelttiläisessä mytologiassa, jossa esiintyy ihmeitätekeviä ja nuorentavia astioita. Symbolin taustalla on myös klassisia myyttejä, arabialaista runoutta, suufilaisia opetuksia, kristillistä ikonografiaa ja alkemistisia oppeja.


title: Graalin malja

text: Raamatussa Graalin maljaa ei mainita, vaan vanhimmat siihen liittyvät tekstit ovat peräisin keskiajalta. Vanhin Graalia käsittelevä teos on ranskalaisen Chrétien de Troyesin "Conte del Graal", joka on kirjoitettu 1100-luvun lopulla. Graalista kerrotaan tarinassa vain vähän: seikkailussa päädytään Haavoittuneen kuninkaan linnaan, jossa nuorukaisten ja neitojen kulkue kantaa "graaliksi" kutsuttua ruoka-astiaa päärakennuksen läpi. Tässä tarinassa Graal ei ole vielä pyhäinjäännös, eikä Kristuksen verta tai messua mainita. Chrétienin tarina jäi kesken, ja hänen seuraajansa kirjoittivat siihen useita erilaisia lopetuksia.


title: Graalin malja

text: Vuoden 1190 tienoilla ranskalainen Robert de Boron julkaisi trilogiansa ensimmäisen osan "Joosef Arimatialainen". Hän oli ilmeisesti käyttänyt aineistonaan apokryfisiä Nikodeemuksen evankeliumia ja Pilatuksen tekoja, jotka käsittelivät Joosefin vaiheita. Tällöin Graal yhdistettiin jo viimeisellä ehtoollisella käytettyyn maljaan ja astiaan, johon Kristuksesta vuotanut veri oli otettu talteen.


title: Graalin malja

text: Vuonna 1210 valmistui suuri kokoelma "Vulgatan tarupiiri" ("Queste del Saint Graal"), joka viimeisteli Graalin maljan kehityksen täysivoimaiseksi kristilliseksi symboliksi. Teos oli luultavasti jonkin suuren ranskalaisen sistersiläisluostarin munkkien kokoama. He toivat tarinaan uuden hahmon, Galahadin, tahrattoman ritarin, jonka elämän tarkoitus oli Graalin etsintäretken onnistuminen.


title: Graalin malja

text: Mystikko Wolfram von Eschenbachin "Parsifal" (1207) laajensi kertomusta käyttämällä itämaisia lähteitä. Parsifalissa Graal ei ollut malja vaan "kivi, joka on täydellisen puhdas". Graaliin katsominenkin estää ihmisen vanhenemisen ja pitää hänet hengissä vaikka kahdensadan vuoden ajan. Tarinassa kiven kerrotaan olevan smaragdi, joka putosi Luciferin kruunusta hänen sotiessaan Jumalaa vastaan.


title: Graalin malja

text: Eschenbachin jälkeen Graalin tarinaa laajensivat vielä tuntemattoman kirjailijan "Perlesvaus" (n. 1225) ja Thomas Maloryn "Morte d'Arthur" (1485). Renessanssin aikana kiinnostus Graalin maljaan väheni, vaikka alkemistit pitivätkin astian käsitteen yhä hengissä.


title: Graalin malja

text: Vaikka Graal oli laajalti tunnustettu esine ja monille tärkeä, kirkko ei missään vaiheessa viitannut siihen eikä myöntänyt tai kieltänyt sen olemassaoloa. Kirkkoisien vaikenemisen syyksi on esitetty sitä, että jotkut yhdistivät Graalin harhaoppisuuteen, tai että jotkut olivat ehkä harkinneet uuden kirkon perustamista Graal symbolinaan, tai että joidenkin tarinan lainauksien nähtiin tulleen muista kuin kristillisistä lähteistä.


title: Graalin malja

text: Nykytieteen valossa on todennäköistä, ettei Graalin myytillä ole todellisuuspohjaa.


title: Graalin malja

text: Graalin maljan kerrotaan olleen temppelissä tai Graalin linnassa. Graalin kuninkaan ja hänen linnansa nimet vaihtelevat tekstistä toiseen. Linnan kerrotaan sijainneen usein veden ympäröimän "pelastuksen" vuoren huipulla. Etelä-Ranskan kataarien Montségurin vuorilinnoitus yhdistettiin keskiajalla usein Graalin maljaan. Britanniassa Graalin tarinoiden keskukseksi on tullut Glastonbury, jonka kukkulalle Joosef Arimatialaisen kerrotaan pystyttäneen Graalin pyhäkön.


title: Graalin malja

text: Erään tarinan mukaan Temppeliherrojen veljeskunta löysi ristiretkien aikaan Graalin maljan Jerusalemista. Ritarit kuljettivat pyhäinjäännöksen Skotlantiin ja rakensivat sille kätköpaikaksi Rosslynin kappelin, joka on täynnä salaperäisiä symboleita.


title: Graalin malja

text: Graalin legenda esiintyy Richard Wagnerin oopperoissa "Parsifal" ja "Lohengrin".


title: Graalin malja

text: Graalin maljaa etsitään Dan Brownin menestysromaanissa "Da Vinci -koodi" (2003). Browin romaani perustuu 1982 julkaistuun Michael Baigentin, Richard Leighin ja Henry Lincolnin "Pyhä veri, pyhä Graal" -teokseen. Sen mukaan Graalilla tarkoitettaisiin salattua tietoa tai Jeesuksen ja Magdalan Marian tytärtä ja tämän jälkeläisiä. "Graalin malja" olisi Jeesuksen ja Marian viimeinen verisukulainen.


title: Graalin malja

text: Michael P. Spradlin on tehnyt Graalin maljasta kirjatrilogian "Nuori Temppeliherra", joka sisältää osat "Graalin Vartija", "Kohtalon polku" ja "Viimeinen mittelö".


title: Graalin malja

text: Aihetta on käsitelty useissa elokuvissa kuten "Indiana Jones ja viimeinen ristiretki" sekä Monty Python -ryhmän elokuvassa "Monty Pythonin hullu maailma".


title: Graalin malja

text: Graalin malja on esillä tietokonepeleissä "", "Blood of the Damned" ja "Broken Sword: The Shadow of the Templars" (julkaistu Yhdysvalloissa nimellä "Circle of Blood").


title: Graalin malja

text: Graalin malja on myös voimakas ase japanilaisessa piirretyssä "Sailor Moon".


title: Matkapuhelinvirus

text: Matkapuhelinvirukset ovat matkapuhelimissa tai langattomissa kämmentietokoneissa (PDA-laitteet) tuhoa aiheuttavia viruksia. Langattomat verkot kehittyvät yhä monimutkaisemmiksi, joten on yhä vaikeampaa suojautua elektronisilta hyökkäyksiltä virusten tai muiden haittaohjelmien muodossa.


title: Matkapuhelinvirus

text: Asennuttuaan tietokonevirus alkaa etsiä uusia kohteita käyttäen Bluetoothia, ja lähettää itsestään kopion toiseen matkapuhelimeen tai kaikkiin puhelinnumeroihin, joita puhelimen yhteystiedoissa on. Uuden sukupolven virukset saattavat tulevaisuudessa hyödyntää 3G-yhteyksiä. Uudet virukset voivat tulevaisuudessa hyödyntää nykyisten kehittämiä tekniikoita.


title: Matkapuhelinvirus

text: Kesäkuussa vuonna 2004 löydettiin ensimmäinen matkapuhelinvirus. Ojam-yhtiö valmisti antipiratismiviruksen heidän Mosquito-pelinsä vanhaan versioon. Tämä virus lähetti tekstiviestejä yhtiölle matkapuhelimen käyttäjän tietämättä. Virus poistettiin pelin uudemmista versioista, mutta se voi olla vielä ladattavissa jostain tiedostojenjakolähteestä tai ilmaisista ohjelmistolähteistä.


title: Matkapuhelinvirus

text: Heinäkuussa vuonna 2004 tietokoneharrastajat julkaisivat langattoman Bluetooth-yhteyden kautta leviävän Cabir-nimisen tietokoneviruksen.


title: Matkapuhelinvirus

text: Maaliskuussa vuonna 2005 raportoitiin, että tietokonemato Commwarrior-A on saastuttanut Symbian sarjan 60 matkapuhelimia. Tämä mato monistaa itseään multimediaviestien (MMS) kautta. Se lähettää itseään puhelimen osoitekirjassa oleviin matkapuhelimiin. Tätä tietokonematoa ei pidetä vaarallisena. Asiantuntijat pitävät sitä uuden sukupolven matkapuhelinhaittaohjelmana.


title: Matkapuhelinvirus

text: Matkapuhelinviruksen lähettämien tekstiviestien kustannus tulee luonnollisesti liittymän omistajalle. Virukset kuluttavat laitteen akun virrat loppuun nopeasti etsiessään uusia laitteita. Suurin haitta puhelimen omistajalle tulee, jos virus latailee dataa Internetistä siinä tapauksessa, että operaattoriyhteys ei ole pakettihintainen vaan veloitetaan käytön mukaan.


title: Matkapuhelinvirus

text: Viruksilta voidaan välttyä käyttämällä Bluetooth-yhteyttä vain silloin kun sitä tarvitaan. Puhelimeen kannattaa ladata vain puhdasta aineistoa. Puhelimeen voi hankkia virustentorjuntaohjelmiston.


title: Departementti

text: Departementti (, ) on hallinnollinen alue useissa ranskan- ja espanjankielisissä maissa.


title: Cayleyn lause

text: Cayleyn lause on ryhmäteorian perustulos. Se sanoo, että jokainen ryhmä "G" on isomorfinen erään symmetrisen ryhmän "S" aliryhmän kanssa. Erityisesti jos "G" on kertalukua "n" oleva äärellinen ryhmä, niin se on isomorfinen erään symmetrisen ryhmän "S" aliryhmän kanssa. Cayleyn lause on eräs sovellus ryhmän G toiminnasta itselleen. Lause on nimetty matemaatikko Arthur Cayleyn mukaan.


title: Cayleyn lause

text: Cayleyn lause on merkittävä, koska sen perusteella konstruktioiltaan hyvinkin erilaiset ryhmät ovat pohjimmiltaan vain permutaatioiden muodostamia ryhmiä. Ennen Cayleytä matemaatikot eivät käyttäneet ryhmän modernia määritelmää, vaan varhainen ryhmäteoria oli yksinomaa permutaatioiden ominaisuuksien tutkimista. Cayley määritteli ryhmän ensimmäisenä modernilla tavalla binäärisen operaation avulla ja osoitti, että tämä määritelmä johtaa pohjimmiltaan saman rakenteen tutkimiseen kuin permutaatioryhmien tapauksessa. Tämän lähestymistavan etu on, että se abstraktimpana soveltuu useampiin tilanteisiin.


title: Cayleyn lause

text: Lisäksi Cayleyn lause osoittaa, että isomorfian suhteen on olemassa vain äärellinen määrä tiettyä kertalukua olevia ryhmiä. Täten on olemassa vain äärellinen määrä kertalukua "n" olevia rakenteeltaan "merkittävästi" eroavia ryhmiä.


title: Cayleyn lause

text:
Todistuksen ideana on muodostaa jokaista ryhmän alkiota kohti sellainen yksikäsitteinen joukon "G" permutaatio, että ryhmän rakenne säilyy siirryttäessä tarkastelemaan näiden permutaatioiden muodostamaa ryhmää. Olkoon "g" ryhmän formula_1 mielivaltainen alkio. Asetetaan funktio
Koska
kaikilla formula_5, niin kuvaus formula_6 on bijektio ja siten joukon formula_7 permutaatio. Siis formula_8 ja lisäksi nämä kuvaukset muodostavat ryhmän formula_1 toiminnan itselleen. Mikäli ryhmä formula_1 on äärellinen ja sen alkiot ovat formula_11, niin syklimuodossa permutaation esitys on


title: Cayleyn lause

text:
Asetetaan funktio
Kyseessä on homomorfismi, sillä
kaikilla formula_15. Lisäksi formula_16, joten homomorfismien peruslauseen nojalla
mikä todistaakin lauseen väitteen.


title: Cayleyn lause

text:
Vaihtoehtoisesti voidaan todeta, että joukko
on ryhmän formula_19 aliryhmä ja formula_20. Koska formula_21 jos ja vain jos formula_22 kaikilla formula_23, niin kuvaus formula_24 on injektio. Tällöin sen rajoittuma joukkoon formula_25 on bijektio, ja lause on täten todistettu.


title: Ikonostaasi

text: Ikonostaasi on ortodoksisessa kirkossa alttarin ja kirkkosalin erottava seinä, jolla sijaitsee ikoneja. Sitä nimitetään myös alttariseinäksi, kuvaseinäksi, joka alkuaan tehtiin kivestä tai marmorista muistuttamaan vanhojen roomalaisten basilikojen vastaavaa rakennelmaa.


title: Ikonostaasi

text: Myöhemmin seinälle ripustettiin kirkollisten juhlien aikana kuvia ja lopulta ikonostaasi kuvitettiin pysyvästi.


title: Ikonostaasi

text: Muun muassa Andrei Rubljovin ja Theofanes Kreikkalaisen myötävaikutuksella ikonostaasit alettiin rakentaa korkeiksi, lattiasta kattoon ulottuviksi seiniksi, jotka erottavat alttarin kirkkosalista ja estävät näkyvyyden. Ikonostaasin rakentaminen puusta on alkuaan venäläistä perinnettä.


title: Ikonostaasi

text: Ikonostaasissa ikonit sijoitetaan Suomessa vallitsevan käytännön mukaan siten, että keskellä olevan Pyhän portin oikealla puolella on Kristuksen ja vasemmalla puolella Jumalansynnyttäjän ikonit. Pyhän portin yläpuolella on ns. "deesis"-ryhmä, ikoni, johon on kuvattu Kristus, Neitsyt Maria ja Johannes Kastaja tai vaihtoehtoisesti siellä voi olla ehtoollisen asettamista kuvaava ikoni.


title: Ikonostaasi

text: Ikonostaasissa on yleensä kolme sisäänkäyntiä, keskellä olevan pyhän portin lisäksi pohjoinen ja eteläinen ovi. Ortodoksinen kirkkohan on yleensä aina itä-länsi-suunnassa siten, että alttari on idässä.


title: Ikonostaasi

text: Ortodoksisessa kirkossa ei välttämättä ole aina ikonostaasia tai ikonostaasi voi nykyään olla myös matala, aitamainen seinämä. Joissain idän ortodoksisissa kirkoissa ikonostaasin paikalla voi olla myös vedettävä verho tai harso.


title: Kirkkoslaavi

text: Kirkkoslaavi (vanh. "kirkkoslavonia") on muinaisen bulgarian kielen ilmeisesti makedonialaisesta murteesta kehittynyt kieli. Kieli on otettu slaavilaisissa maissa ortodoksisen kirkon kirkkokieleksi (vrt. katolisuus ~ latina). Kirkkoslaavin edeltäjä on muinaiskirkkoslaavi.


title: Kirkkoslaavi

text: Kirkkoslaavista on paikallisesti sekoitettuja muunnoksia muun muassa Venäjällä ja Serbiassa. Taustavaikuttajana kielen syntymiselle lienee ollut Suur-Määriä hallinnut Rotislav, joka pyysi Bysanttia lähettämään maahansa slaavinkielisiä kristinuskon opettajia. Matkaan lähetettiin kaksi veljestä, Kyrillos ja Methodios.


title: Kirkkoslaavi

text: He suunnittelivat oman aakkoston, ns. glagolitsan ja näin syntyi kirkkoslaavi, joka luojiensa oppilaiden kautta levisi Bulgariaan ja sieltä muun muassa Venäjälle ja muualle slaavilaiseen maailmaan. Ortodoksiset maat omaksuivat kuitenkin melko pian glagoliittisen kirjaimiston tilalle kyrillisen kirjaimiston ja alkuperäinen kirjaimisto säilyi vain katolisessa Kroatiassa.


title: Kirkkoslaavi

text: Kirkkoslaavi vakiinnutti asemansa oppineiden kielenä, jota käytettiin kirkoissa ja asiakirjoissa, aivan kuten latinaa.


title: Kirkkoslaavi

text: Nykyisin käytettävän kirkkoslaavin eri muotojen kielioppia on ymmärtämisen helpottamiseksi jonkin verran nykyaikaistettu. Erityisesti joitain muinaisia pronomineja on poistettu (esimerkiksi еръ /jeter/, "tietty henkilö tai asia" on venäjällä käytössä olevassa kirkkoslaavissa nykyisin нѣкій). Nykyinen kielimuoto on säilynyt muuttumattomana 1600-luvun jälkipuolelta eteenpäin.


title: Kirkkoslaavi

text: Kirkkoslaavista tuli ja se on osittain yhä merkittävä osa slaavilaisten kansojen identiteettiä. Se elää edelleen ortodoksisen kirkon jumalanpalveluksissa muun muassa Venäjällä ja muissa slaavilaisissa maissa.


title: Kirkkoslaavi

text: Suomen ortodoksisessa kirkossa keskeiset jumalanpalvelustekstit käännettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suomeksi, jolloin suomi vakiintui jumalanpalveluskielenä. Joissakin seurakunnissa jumalanpalveluksia on tähän päivään saakka toimitettu myös kirkkoslaaviksi tai slaavia on voitu käyttää suomen ja muiden kielten rinnalla. Helsingin seurakunnassa slaavinkieli oli hyvin kauan, aina 1980-luvulle asti, hallitseva kieli: Uspenskin katedraalin palvelukset toimitettiin miltei yksinomaan kirkkoslaaviksi. Viime aikoina kirkkoslaavin käyttö on slaavilaisen maahanmuuton seurauksena jälleen ollut yleistymässä.


title: Kirkkoslaavi

text: Maailmalla kirkkoslaavi ja kirkkoslaavinkielisten kirjojen julkaisutoiminta elää vahvaa nousukautta. Vaikka Unicode-tuki slaavin ortografialle on toistaiseksi riittämätön, parannuksia on lähivuosina tulossa. Sitä odotettaessa julkaisutoiminnassa on käytettävä epästandardeja ratkaisuja. Historiallisten jumalanpalvelustekstien ohella slaaviksi julkaistaan jatkuvasti myös uudempina aikoina laadittuja tekstejä ja rukouksia (esimerkiksi rukous lentokonetta siunattaessa).


title: Aleksanteri II (paavi)

text: Paavi Aleksanteri II (k. 21. huhtikuuta 1073 Rooma) toimi paavina 30. syyskuuta 1061 – 21. huhtikuuta 1073. Hän syntyi Milanon lähellä sijaitsevassa Baggiossa.


title: Aleksanteri II (paavi)

text: Luccan piispana hän oli yhdessä Hildebrandin (myöhemmin paavi Pyhä Gregorius VII) kanssa toimelias simonian vastustaja ja papiston selibaatin kannattaja. Vuoden 1059 kirkolliskokouksen (katso paavi Nikolaus II) päätöksen mukaisesti Hildebrand järjesti Aleksanterin paaviuden ilman Saksan keisarin hovin hyväksyntää. Hovi valitsi tavan mukaan oman paavinsa Baselin kirkolliskokouksessa. Paaviksi valittiin Parman piispa Cadalus, joka otti nimen Honorius II. Honorius marssi Roomaan ja uhkasi pitkään Aleksanterin asemaa, mutta jonkin ajan kuluttua Saksan hovi hylkäsi hänet, eikä Aleksanterin asema enää ollut uhattuna. Aleksanterin seuraaja oli hänen toverinsa Hildebrand eli Gregorius VII.


title: Kiekonheitto

text: Kiekonheitto on yleisurheilulaji. Miesten kilpailussa kiekon halkaisija on 220 mm ja paino 2 kg. Naiset heittävät kiekkoa, jonka halkaisija on 182 mm ja paino 1 kg. Kiekko on valmistettu enimmäkseen puusta, mutta siinä on metallisydän oikean painon saavuttamiseksi.


title: Kiekonheitto

text: Kiekonheitto on erittäin vanha urheilulaji. 500-luvulla eaa. kuvanveistäjä Myron valmisti patsaan kiekonheittäjästä (Diskobolos), joka on nykyaikana maailmankuulu. Myös kreikkalaiset jumalat pelasivat kiekkoa. Kreikkalaisen tarun mukaan Apollon-jumala kilpaili rakastajansa, Spartan prinssi Hyakinthoksen kanssa kiekonheitossa. Tehdäkseen vaikutuksen Hyakinthokseen Apollon heitti kiekon kaikella voimallaan. Hyakinthos halusi puolestaan tehdä vaikutuksen Apolloniin ja yritti ottaa kiekon kiinni. Kiekko osui kuitenkin häneen ja Hyakinthos sai surmansa. Toisen tarun mukaan kateellinen länsituulen jumala Zephyrus puhalsi kiekon Hyakinthosta päin surmatakseen hänet. Apollon teki Hyakinthoksen verestä hyasintti-kukan.


title: Kiekonheitto

text: Heitto suoritetaan betoniringistä, joka on halkaisijaltaan 2,5 metriä. Kiekon on laskeuduttava kentälle piirretyn sektorin (40°-60°) sisäpuolelle. Heittoringistä ei saa poistua ennen kuin kiekko on laskeutunut maahan. Heiton pituus saadaan kun mitataan matka ringin etureunasta paikkaan johon kiekko on laskeutunut. Kilpailijoiden suoritettua tietyn määrän heittoja (yleensä 6), pisimmän laillisen heiton suorittanut urheilija julistetaan voittajaksi.


title: Kiekonheitto

text: Heiton pituuteen vaikuttaa heittäjän voimakkuus, nopeus ja ketteryys, mutta myös kiekon lentorata ja se miten aerodynaamisesti kiekko lentää. Huippuheittäjät ovat hyvin pitkiä, ja heidän sylivälinsä on suuri. Tämän ansiosta vipuvarsi, jonka avulla kiekko lähtee, on hyvin suuri, ja kiekolle on mahdollista saada paljon suurempi lähtönopeus. Kiekonheiton tekniikkaa on kuitenkin erittäin vaikea hallita hyvin ja pitkien heittojen suorittamiseen vaaditaan paljon kokemusta, siksi useimmat huippuheittäjät ovatkin yli 30-vuotiaita.


title: Kiekonheitto

text: Kiekonheitto on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan ensimmäisistä nykyaikaisista olympialaisista lähtien. Naisten kiekonheitto tuli olympialaisten ohjelmaan vuonna 1928. Menestyneimpiä kiekonheittomaita ovat Yhdysvallat ja Saksa.


title: Kiekonheitto

text: Miesten ennätys:


title: Kiekonheitto

text: Naisten ennätys:


title: Kiekonheitto

text: Kiekonheitto on ainoa yleisurheilulaji, jossa naisten maailmanennätys on miesten ennätystä parempi.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Paavi Pyhä Gregorius VII (pappisnimeltään "Hildebrand"; noin 1020/1025 Sovana, Toscana, Italia – 25. toukokuuta 1085 Salerno)The Book of Saints: 253 oli paavina 24. huhtikuuta 1073 – 25. toukokuuta 1085. Hänet kanonisoitiin pyhimykseksi vuonna 1606.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregorius teki aikanaan suuria uudistuksia, ja hänet tunnetaan parhaiten osuudestaan investituurariidassa, jossa hän joutui vastakkain keisari Henrik IV:n kanssa. Gregorius VII olikin yksi keskiajan merkittävimmistä paaveista, ja hän katsoi paavin nauttivan täydellistä käskyvaltaa niin kirkon sisällä kuin myös sen ulkopuolellakin.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Hildebrand syntyi pienessä Sovanan kaupungissa Toscanassa, missä hänen kotitalonsa on yhä näytteillä. Hänen setänsä oli Roomassa Pyhän Marian luostarin apotti, joten hänet lähetettiin kaupunkiin opiskelemaan. Hänen ohjaajinaan näyttää olleen mm. paavi Gregorius VI, mutta kun keisari Henrik III syrjäytti Gregorius VI:n ja ajoi tämän pakoon Saksaan, Hildebrand seurasi tätä. Hildebrand itse myönsi myöhemmin, että hän ei ollut halunnut mennä Alppien toiselle puolelle, mutta hänen viettämänsä aika Saksassa oli erittäin opettavainen ja sillä oli suuri merkitys hänen myöhemmille toimilleen. Kölnissä hän pystyi jatkamaan opintojaan. Hän palasi Roomaan paavi Leo IX:n (1049–1054) mukana. Tämän alaisuudessa Hildebrand palveluksensa kirkossa. Hän toimi paavin lähettiläänä Ranskassa, missä hänen piti selvittää ongelmat Berengar Toursilaisen kanssa, jonka poikkeavat näkemykset ehtoollisesta aiheuttivat erimielisyyksiä.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Leon kuoleman jälkeen roomalaiset lähettivät hänet edustajakseen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hoviin neuvottelemaan Leon seuraajasta. Keisari päätti Victor II:n hyväksi, joka vuorostaan palkkasi Hildebrandin lähettilääkseen Ranskaan. Kun Stefanus X:stä tuli paavi – ilman Saksan hovin hyväksyntää – Hildebrand ja Luccan piispa Anselmo lähetettiin Saksaan varmistamaan paavin nimitys jälkikäteen, ja he onnistuivatkin saamaan keisarinna Agnes de Poitoun hyväksynnän. Stefanus X kuitenkin kuoli vuonna 1058 ennen Hildebrandin paluuta, ja Rooman aatelisto yritti vielä kerran ottaa itselleen vallan paavin nimittämisessä, mikä oli vaarallista kirkolle. Aatelisto nosti Velletrin piispa Johanneksen paavi Benedictus X:ksi. Kriisin laukeaminen oli pitkälti Hildebrandin työn ansiota, kun tämä tuki paavi Nikolaus II:ta, jonka aikakausi vaikutti kuurian politiikkaan vahvasti seuraavana kahtena vuosikymmenenä: suhteet luotiin Etelä-Italiaa hallinneisiin normanneihin ja Pohjois-Italian demokraattisiin ja saksalaisvastaisiin patariineihin.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Nikolauksen aikana myös säädettiin laki, joka siirsi paavin valinnan kardinaalien kollegiolle pois Rooman aatelisten ulottuvilta ja Saksan vaikutusvaltaa vähentäen. Nikolauksen seuraajan paavi Aleksanteri II:n aikana Hildebrandin vaikutusvalta kuurian politiikkaan kasvoi. Yleinen poliittinen ilmapiiri etenkin Saksassa oli hyvin suopea kuurialle, mutta olosuhteiden erittäin viisas käyttäminen oli suuri ansio, ja Aleksanterin asema hänen virkakautensa loppupuolella oli loistava osoitus Hildebrandin valtiomiestaidosta.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Aleksanteri II:n kuoltua 21. huhtikuuta 1073, Hildebrandista tuli paavi ja hän otti nimen Gregorius VII. Hänen vastustajansa arvostelivat valintatapaa kitkerästi. Monet syytökset saattoivat johtua henkilöön kohdistuvasta vastustuksesta, koska ne esitettiin vasta vuosia Gregoriuksen valinnan jälkeen. Gregoriuksen omien kertomustenkin mukaan on kuitenkin selvää, että hänen valintansa tapahtui epätavallisesti ja vuoden 1059 julistuksen muotoja ei noudatettu. 22. toukokuuta hänet vihittiin papiksi ja 30. kesäkuuta piispaksi.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregoriuksen toimet liittyivät kiinteästi Saksaan. Henrik III:n kuoleman jälkeen Saksan monarkia oli huomattavasti heikentynyt ja Henrik IV taisteli sisäisten ongelmien kanssa. Asiantila oli edullinen Gregoriukselle, joka hyötyi siitäkin, että Henrik IV oli vasta 23-vuotias ja kokematon.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Kapinat Saksassa pakottivat Henrik IV:n löytämään sopu paavin kanssa mihin hintaan hyvänsä. Nürnbergissä Toukokuussa 1074 hän osoitti katumuksensa paavin lähettiläiden edessä, vannoi uskollisuudenvalan ja lupasi tukensa kirkon uudistamisessa. Aluksi uusi suhtautuminen toi hänelle paavin luottamuksen, mutta kun hän löi kapinalliset Hohenburgin taistelussa 9. kesäkuuta 1075, hänen suhtautumisensa paaviin muuttui entiselleen. Hän päätti yrittää palauttaa asemansa Pohjois-Italian hallitsijana viipymättä.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Hän lähetti kreivi Eberhardin Lombardiaan taistelemaan, nimitti Tedaldon Milanon arkkipiispaksi ja yritti luoda suhteita normannien Robert Guiscardiin. 8. joulukuuta Gregorius vastasi tylyllä kirjeellä, jossa hän syytti Saksan kuningasta lupaustensa pettämisestä, tuesta pannaan julistetuille henkilöille. Samaan aikaan hän lähetti suullisen viestin, että Henrikin IV:n rikokset ansaitsevat hänelle kirkonkirouksen ja kruunun menettämisen.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Paavin ennenkuulumattomalla tavalla ilmaistut nuhteet saivat Henrikin ja tämän hovin raivostumaan, ja he kutsuivat pikaisesti kansallisen kirkolliskokouksen koolle Wormsiin, jossa se kokoontui 24. tammikuuta 1076. Gregoriuksella oli Saksan papiston korkea-arvoisimmissa piireissä monia vihamiehiä. Roomalainen kardinaali Hugo Candidus, joka aikaisemmin oli ollut läheisissä väleissä Gregoriuksen kanssa, oli Gregoriuksen vastustaja ja hän kiirehti kokoukseen Wormsiin. Kaikki Candiduksen kokoukselle esittämät syytökset paavista otettiin hyvin vastaan ja kokous tuli siihen tulokseen, että Gregorius ei enää ollut paavi. Syytedokumentissa piispat peruivat uskollisuutensa paaville. Henrik IV julisti Gregoriuksen erotetuksi ja roomalaisten tuli valita uusi paavi. Kokous lähetti kaksi piispaa Italiaan ja Piacenzan kirkolliskokouksessa he saivat Lombardian piispoilta samanlaisen paaville osoitetun erovaatimuksen. Parmalainen Roland sai tehtäväksi ilmoittaa päätöksestä ja hän pääsi Rooman Lateraanikirkossa koolla olevan kirkolliskokouksen puheille. Hetken aikaa kokoukseen osallistujat olivat peloissaan, mutta pian heidän raivonsa kohosi niin paljon, että vain Gregoriuksen pidättely esti sanansaattajan tappamisen.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Seuraavana päivänä paavi julisti Saksan kuninkaan pannaan, erotti kuninkaan ja vapautti kuninkaan alamaiset tälle vannotuista valoista. Tuomion käytännön vaikutus riippui erityisesti sen vaikutuksesta Saksan prinsseihin. Ajalta jääneet todisteet kertovat, että tuomiolla teki suuren vaikutuksen sekä Saksassa että Italiassa. Kolmekymmentä vuotta aikaisemmin Henrik III oli erottanut kolme paavia, jotka olivat palveluksia kirkolle. Kun Henrik IV yritti tehdä saman, hän ei ollut yhtä menestyksekäs, koska hänellä ei ollut kansan tukea. Saksassa tuntemukset kääntyivät nopeasti Gregoriuksen puolelle ja prinssit käyttivät mahdollisuutta hyväkseen kuninkaan vastaiselle politiikalleen. Kun kuningas halusi helluntaina keskustella toimenpiteistä Gregoriusta vastaan, vain muutama henkilö hänen lähipiiristään ilmestyi paikalle. Kapinat kuningasta vastaa alkoivat uudestaan ja kuninkaan vastaiset voimat kasvoivat päivä päivältä.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Tilanne kehittyi Henrik IV:n suhteen uhkaavaksi. Passaun piispa Altmannin edistämän liikehdinnän seurauksena ruhtinaat tapasivat lokakuussa Triburissa valitakseen uuden kuninkaan. Henrikin aseman pelasti vain se, että ruhtinaat eivät päässeet yksimielisyteen tämän seuraajasta. Heidän erimielisyytensä vain siirsivät tuomiota, ja he julistivat, että Henrikin on saatava paavilta anteeksi vuodessa tai valtaistuin julistettaisiin avoimeksi. Samalla he päättivät kutsua Gregoriuksen Augsburgiin ratkomaan kiista. Näistä toimenpiteistä Henrik tiesi, mitä hänen täytyy tehdä. Hänen olisi hinnalla millä hyvänsä saatava anteeksianto paavilta estääkseen oman syrjäyttämisensä. Aluksi hän pyrki anteeksiantoon lähettiläiden välityksellä, mutta kun Gregorius hylkäsi tämän tunnustelut, Henrik pääti itse lähteä Italiaan.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Paavi oli jo lähtenyt Roomasta ja oli ilmoittanut Saksan ruhtinaille, että hän odottaisi näiden saattuetta Mantuassa 8. tammikuuta. Saattue ei ollut vielä saapunut, kun hän sai tiedon kuninkaan saapumisesta. Henrik oli päättänyt pakottaa paavin päästämään hänet pannasta pyytämällä anteeksi Canossassa, johon paavi oli lähtenyt suojaan. Tilanteesta tuli pian legendaarinen. Sovinto saavutettiin vasta pitkien neuvottelujen ja kuninkaan vakaiden vakuutteluiden jälkeen. Gregorius myöntyi anteeksiantoon vastentahtoisesti, koska sen jälkeen ruhtinaiden tapaaminen Augsburgissa menettäisi merkityksensä. Katuvalta ei kuitenkaan voinut evätä paluuta kirkon yhteyteen, ja Gregoriuksen uskonnolliset velvollisuudet voittivat hänen poliittiset tahtonsa.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Pannasta luopiminen ei kuitenkaan merkinnyt aitoa sovintoa, eikä investituurariitaan saatu ratkaisua. Uusi yhteenotto oli väistämätön, koska Henrik IV ajatteli pannasta pääsemisen tarkoittavan myös sitä, että paavi myönsi Henrikin olevan keisari. Gregorius ei kuitenkaan vihjannutkaan siihen suuntaan Canossassa.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Kirkonkirous oli saksalaisille ruhtinaille vain tekosyy kapinoida Henrik IV:tä vastaan. He jatkoivat kapinaa armahduksenkin jälkeen ja asettivat kuninkaaksi Schwabenin herttua Rudofin maaliskuussa 1077. Gregorius suhtautui kahteen kuninkaaseen puolueettomasti, missä häntä auttoi se, että taistelevat osapuolet olivat tasaväkisiä. Puolueettomuus politiikkansa takia hän menetti molempien osapuolten luottamuksen, mutta hän päätyi lopulta Rudolfin puolelle tämän voitettua Henrikin Flarchheimin taistelussa 28. tammikuuta 1080. Saksilaisten painostuksen takia ja kuvitellen voitettua taistelua liian merkittäväksi Gregorius julisti Henrikin uudestaan pannaan 7. marraskuuta 1080.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Tällä kertaa paavin moitteella ei ollut samaa vaikutusta kuin neljä vuotta aikaisemmin. Sitä pidettiin epäoikeutettuna ja kevyin perustein julistetun kirkonkirous kyseenalaistettiin. Asiat muuttuivat Gregoriuksen kannalta huonommiksi, kun Rudolf kuoli 16. lokakuuta samana vuonna. Hänen seuraajakseen valittiin elokuussa 1081 Hermann Luxemburgilainen, joka ei ollut sovelias johtamaan Gregoriuksen kannattajia Saksassa, ja Henrikin valta oli huipussaan. Kokeneempana Henrik päätti tällä kertaa olla tunnustamatta pannaan julistamista ja sanoi sen olevan lainvoimaton. Bressanoneen kokoontunut kirkolliskokous julisti 16. kesäkuuta 1081 Gregoriuksen viralta pannuksi. Hänen seuraajakseen kirkko nimesi Ravennan arkkipiispa Guibertin. Vuonna 1081 Henrik siirsi taistelun Italiaan. Gregorius oli tullut heikommaksi ja 13 kardinaalia hylkäsi hänet. Rooma antautui Saksan kuninkaalle ja Guibertistä tuli vastapaavi Klemens III. Gregoriuksen piti paeta Roomasta ja hänen kilpailijansa kruunasi Henrikin keisariksi.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregoriuksen Saksan-politiikka vaikutti suuresti hänen politiikkaansa muuta Eurooppaa kohtaan. Koska Saksa vei suurimman osan hänen voimistaan, hänen piti osoittaa muita hallitsijoita kohtaan pidättyväisyyttä. Normannien asenne oli kova kolaus Gregoriukselle. Suuret alueluovutukset, jotka paavi Nikolaus II oli heille myöntänyt, eivät estäneet heitä etenemästä kohti Keski-Italiaa eivätkä normannit suojelleet paavin etuja odotetulla tavalla. Robert Guiscard jätti Gregoriuksen Henrikin armoille ja puuttui sotaan vasta, kun Saksa uhkasi häntä itseään. Kun Giscard valloitti Rooman, hän jätti sen sotilaidensa armoille ja tästä seurannut kansan suuttumus pakotti Gregoriuksen lähtemään maanpakoon.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregorius yritti turvata paavin omistusoikeuden moniin maihin. Korsika, Sardinia, Espanja ja Unkari julistettiin kuuluvaksi kirkolle. Ranskan kuningas Filip I aiheutti kirkolle välittömän vaaran simonialla ja kirkkoon kohdistuvalla väkivallalla. Kirkonkirous ja viralta julistaminen vaikuttivat väistämättömiltä, mutta vaikka Filip ei muuttanut käytöstään, Gregorius ei toteuttanut uhkauksiaan, koska hän ei halunnut jakaa voimiaan, jotka hän tarvitsi taistelussa Saksaa vastaan. Englannissa Vilhelm Valloittaja myös hyötyi tilanteesta. Hän tunsi olonsa niin turvatuksi, että puuttui autoritäärisesti kirkon hallintoon, kielsi piispoja vierailemasta Roomassa, nimitti piispoja ja apotteja eikä välittänyt, vaikka paavi nuhteli Vilhelmiä ja kielsi tältä ulkomaankaupan. Gregoriuksella ei ollut voimaa pakottaa Englannin kuningasta, joten hän päätti olla välittämättä asioista, joita hän ei hyväksynyt ja jopa vakuutti Vilhelmille hyvistä väleistä.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregorius solmi jonkinlaisen suhteen jokaiseen kristikunnan maahan, vaikka sillä ei ollut aina toivottua vaikutusta. Hänen kirjeenvaihtonsa ylsi Puolaan, Venäjälle ja Böömiin. Hän kirjoitti ystävällisen kirjeen Mauritanian saraseenikuninkaalle Pohjois-Afrikassa ja epäonnistuneesti yritti saattaa Armeniaa lähemmäs Rooman kirkkoa. Hän oli erityisen huolestunut idästä. Rooman ja Bysantin välinen suuri skisma oli hänelle kova isku, ja hän pyrki palauttamaan ystävälliset välit kahden kirkon välille, mm. pitämällä yhteyttä Bysantin keisari Mikael VII Dukasiin. Kun idästä kantautui uutisia arabien hyökkäyksistä kristittyjen kimppuun, hän suunnitteli mittavan sotaretken ja kehotti uskovaisia osallistumaan Jerusalemin Ylösnousemuksen kirkon palauttamiseen. Kirkon uudistamista koskevassa politiikassaan Gregorius ei ollut yksin, vaan hän sai voimakasta tukea Englannista Canterburyn arkkipiispalta Lanfrancilta ja Ranskasta Dién piispalta Hugolta, josta myöhemmin tuli Lyonin arkkipiispa.


title: Pyhä Gregorius VII

text: 900-luvulla syntyi Keski-Ranskassa Clunyn liikkeenä tunnettu reformiliike, jonka tarkoituksena oli nostaa paavin asemaa ja tehdä tästä maallisista hallitsijoista riippumaton, sekä saada simonia eli hengellisten virkojen ostaminen ja myyminen loppumaan. Clunyn kaupungissa sijaitsevassa luostarissa syntynyt reformiliike alkoi nopeasti levitä muuallekin Eurooppaan. Liikkeeseen kuuluvat uudistajat arvostelivat kiivaasti simoniana tunnettua kirkollisilla viroilla käytyä kaupankäyntiä.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Ensimmäinen Clunyn uudistusliikettä edustanut mies paavinistuimella oli Gregorius VII. Gregorius VII uskoi paavinistuimelle kuuluvan täydellinen hallintovalta niin kirkossa kuin koko maailmassakin. Gregorius VII laatikin omaan käyttöönsä 27 teesiä, joiden mukaan esimerkiksi:Gregoriuksen elämäntyö perustui vakaaseen uskoon, että kirkko oli Jumalan perustama ja sille oli annettu tehtäväksi yhdistää koko ihmiskunta yhden yhteisön piiriin, jossa jumalallinen tahto on ainoa laki. Gregoriuksen mielestä kirkko on kaikkien ihmisen luomien järjestelmien yläpuolella ja että paavi kirkon päänä on Jumalan sijaishallitsija maan päällä. Tottelemattomuus paavia kohtaan merkitsee siis tottelemattomuutta Jumalaa kohtaan eli poikkeamista kristinuskosta. Tämän näkemyksen toteuttaminen käytännössä olisi tarkoittanut kaikkien valtioiden hävittämistä. Poliitikkona Gregorius halusi saada tuloksia, joten käytännössä hänen oli noudatettava eri politiikkaa. Hän kuvaili kirkon ja valtion olemassaolon jumalallisena tahtona ja korosti "sacerdotium"in ja "imperium"in liiton tärkeyttä. Hän ei kuitenkaan ajatellut, että nämä kaksi voimaa olisivat tasa-arvoisia, vaan kirkko oli valtion yläpuolella, mikä oli hänelle itsestään selvä tosiasia.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Hän halusi nähdä kaikkien tärkeiden kiistojen ratkaistavan Roomassa ja vetoomukset piti osoittaa hänelle. Kirkollisen hallinnon keskittäminen luonnollisesti vähensi paikallisten piispojen valtaa. Koska piispat eivät suostuneet luovuttamaan valtaa vapaaehtoisesti ja yrittivät pitää kiinni perinteisestä itsenäisyydestään, Gregoriuksen kausi on täynnä taisteluita papiston korkea-arvoisimpien jäsenten kanssa.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Hänen taistelunsa paavin ylivallan puolesta liittyy hänen pyrkimyksiinsä edistää selibaattia kirkossa ja hänen hyökkäyksiinsä simoniaa vastaan. Gregorius VII ei tuonut selibaattia kirkkoon, mutta hän taisteli sen puolesta voimakkaammin kuin kukaan hänen edeltäjistään. Vuonna 1074 hän kirjoitti kiertokirjeen, joka vapautti ihmiset tottelemasta piispoja, jotka antoivat pappien mennä naimisiin. Seuraavana vuonna hän kehotti ihmisiä toimimaan tällaisia pappeja vastaa ja näiltä heidän tulonsa. Sekä taistelu kirkonmiesten avioliittoa että simoniaa vastaan herättivät laajaa vastustusta.


title: Pyhä Gregorius VII

text: Gregorius kuoli maanpaossa Salernossa. Roomalaiset ja moni hänen luotetuista auttajistaan olivat hylänneet hänet ja hänen tukijoukkonsa Saksassa oli kutistunut vähiin.


title: Marja (kasvitiede)

text: Marja on kasvitieteessä mehevien hedelmien tyyppi, joka on kehittynyt emin sikiäimestä ja on yleensä monisiemeninen. Marja on kokonaan mehevä lukuun ottamatta pintakerrosta. Uloin kerros on usein vahapeitteinen kuori. Marjan pääosana on malto, joka pehmenee kypsetessään. Sisin kerros on marjoissa ohut ja pehmeä eikä erotu paljon maltokerroksesta, toisin kuin luumarjoilla, joilla se on paksuseinäinen ja puutunut ”kivi” siemenen ympärillä.


title: Marja (kasvitiede)

text: Tunnettuja ruokana käytettäviä marjoja ovat esimerkiksi banaani, sitrushedelmät, passiohedelmä, papaija, munakoiso, kurkku, tomaatti, paprika ja kurpitsa.


title: Marja (kasvitiede)

text: Yleiskielessä marjalla on eri merkitys kuin kasvitieteessä. Yleiskielessä marja tarkoittaa pientä, mehevää ja pyöreähköä hedelmää. Näistä kasvitieteellisesti eivät ole marjoja esimerkiksi mansikka ja vadelma.


title: Kirkonkylä

text: Kirkonkylä on Suomessa maaseutumaisen kunnan kylä, jossa kunnan kirkko sijaitsee tai tästä kylästä muodostunut taajama. Tavallisesti kirkonkylä on myös kunnan hallinnollinen keskus ja usein myös kunnan suurin taajama tai asutuskeskittymä, mutta on myös paikkakuntia, joissa keskustaajama ja kirkonkylä ovat erilliset, koska kunnan suurin taajama tai hallinnollinen keskus on muodostunut muualle kuin kirkonkylään, esimerkiksi päätien varrelle tai asemanseudulle. Tällaisia paikkakuntia ovat muun muassa Askola (hallinnollinen keskus on kyllä kirkonkylässä, mutta suurin taajama on Monninkylä), Hausjärvi, Hollola, Iitti, Inari, Kauhava, Nousiainen, Pudasjärvi ja Suomussalmi. Nykyisin kuntaliitosten seurauksena samassa kunnassa voi olla myös useampi kirkonkylä, esim. Siikalatvassa on sekä Kestilän, Piippolan, Pulkkilan että Rantsilan (niiden neljän kunnan, jotka yhdistyivät Siikalatvaksi vuoden 2009 alussa) kirkonkylät ja näistä Pulkkilan kirkonkylä on hallinnollinen keskus.


title: Kirkonkylä

text: Paikannimissä kirkonkylä on useissa tapauksissa ymmärretty yleisnimeksi. Tällöin kirkonkylänä olevan taajaman nimi voi kartoilla olla sama kuin kunnan. Näin on esimerkiksi Kiikalassa. Toisinaan taas kirkonkylällä ja kunnalla voi olla kokonaan eri nimi. Esimerkkejä tästä ovat muun muassa Enontekiö (Hetta) ja Pyhäselkä (Hammaslahti). Vain osassa kuntia, kuten esimerkiksi Eurajoella ja Hailuodossa, on myös virallisena kylännimenä ”Kirkonkylä”..


title: Kirkonkylä

text: On myös kuntia, joissa nimitys kirkonkylä ei ole käytössä, vaan asutusnimenä on esimerkiksi Kirkonkulma (Aura, Jokioinen, Somerniemi, Vanaja) tai Kirkonmäki (Kokkola, Siilinjärvi, Somero, Tornio). Joissakin kunnissa, kuten Kempeleessä ja Oulussa, on myös käytössä nimitys Kirkonseutu. Luovutetulla alueella sijainneen Muolaan kirkonkylä oli Kirkkoranta.


title: Kirkonkylä

text: Tilastokeskuksen määrittelemissä Suomen tilastollisten taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa ”kirkonkylä” kaikkien niiden kuntien keskustaajamista, jotka eivät ole kaupunkeja, ja nimen jälkiosaa ”keskustaajama” kaupunkien keskustaajamista.


title: Kirkonkylä

text: Paitsi Suomessa, käsite kirkonkylä on käytössä ainakin Virossa (), Ruotsissa () ja Saksassa (). Ruotsin kielessä sanan "kirkonkylä" vastineena voi entisen kappeliseurakunnan tapauksessa olla myös "Kapellby" (näin on Suomessa esimerkiksi Lapinjärvellä).


title: Kirkonkylä

text: Nimityksenä samankaltainen mutta kokonaan eri asiaa tarkoittava on osissa Ruotsia ja joissain muodossa paikoin myös Suomessa aiemmin esiintynyt kirkkokylä (), jolla on tarkoitettu pitkämatkaisten kirkossakävijöiden tilapäiseen yöpymiseen käyttämistä kirkkotuvista muodostuneita rakennusryhmiä kirkon ympärillä. Kirkkotupien ohella näihin on voinut kuulua myös kirkkotalleja. Suomessa kirkkotupia on ainakin Utsjoella ja kirkkotalleja ainakin Närpiössä. Ruotsissa Gammelstadin kirkkokylä Luulajassa on Unescon maailmanperintökohde.


title: Hopeapensas

text: Hopeapensas ("Elaeagnus commutata") on hopeapensaiden ("Elaeagnus") sukuun kuuluva laji. Lajista käytetään myös nimityksiä lännenhopeapensas ja aitokilsepensas.


title: Hopeapensas

text: Hopeapensas esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikan länsiosissa Alaskan eteläosista Brittiläiseen Kolumbiaan ja idässä Manitobaan ja etelässä Utahiin ja Yhdysvaltain Keskilännen pohjoisosien kautta Etelä-Dakotaan ja Minnesotan länsiosiin.


title: Hopeapensas

text: Hopeapensas on kesävihanta yksikotinen pensas, joka on leveäkasvuinen ja kasvaa 1–2,5 metriä korkeaksi. Laji tekee runsaasti juurivesoja. Oksat ovat punertavanruskeita. Lehtilapa on 2–8 cm:n pituinen, soikea, ehytlaitainen ja molemmilta puolilta hopeanhohtoinen. Kukat puhkeavat kuluvan kesän kasvaimen lehtihankoihin. Ne ovat pieniä, keltaisia ja voimakastuoksuisia. Hedelmä on marjamainen ja noin 1 cm läpimitaltaan.


title: Hopeapensas

text: Hopeapensasta käytetään koristekasvina sen hopeanväristen lehtien takia. Lajin talvenkestävyys on hyvä ja kasvupaikkavaatimukset vähäisiä. Se menestyy hyvinkin kuivilla ja aurinkoisilla paikoilla. Laji sopii yksittäiskasviksi ja pensasryhmiin. Pensas ei tarvitse muuta hoitoa kuin liiallisten juurivesojen poistoa.


title: Hopeapensas

text: Suomessa hopeapensas menestyy vyöhykkeillä I–VI. Lajilla ei ole Suomessa merkittäviä kasvitauteja tai -tuholaisia.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Hyvitysmaksu (aiemmin kasettimaksu) oli tallennusvälineistä suoritettava veronluonteinen maksu. Vuodesta 2015 alkaen yksityisestä kopioinnista on hyvitetty tekijöitä suoraan valtion budjetista. Samalla tallennuslaitteiden ja -alustojen myyntihintoihin sisältynyt hyvitysmaksu on poistunut.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Suomen tekijänoikeuslaki sallii muutaman kopion valmistamisen yksityiseen käyttöön julkistetuista teoksista, kunhan kopion valmistamiseksi ei tarvitse murtaa "tehokasta teknistä suojausta". Tämän oikeuden vastineeksi kerättiin aiemmin tyhjistä tallennusvälineistä kuten tyhjät CD- ja DVD-levyt, C- ja VHS-kasetit sekä digitaaliset musiikkisoittimet (kuten iPod) tallennuskapasiteettiin perustuva maksu, jonka jakamisesta opetusministeriö päätti vuosittain. Yritykset ja yhdistykset jotka käyttävät tallennusvälineitä ammatillisiin tarkoituksiin, oli vapautettu maksusta. Hyvitysmaksut keräsi ja hallinnoi Teosto.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text:
Hyvitysmaksu Suomessa vuonna 2014 (hintoihin lisätään alv 10 %):
Hyvitysmaksut keräsi opetusministeriön kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Teosto. Suomessa kerättiin hyvitysmaksua vuonna 2005 yhteensä 11,79 miljoonaa euroa, josta 6,7 miljoonaa jaettiin Teoston edustamille suomalaisille oikeuksienomistajille ja loput rahat käytettiin "tekijöiden yhteisiin tarkoituksiin". Yhteisiin tarkoituksiin osansa saivat Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus ("AVEK"), Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskus ("ESEK"), Luovan säveltaiteen edistämiskeskus ("LUSES"), Suomen Tekijänoikeudellinen Yhdistys, Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus ry ("TTVK"), Kirjallisuuden edistämiskeskus, Visuaalisen taiteen edistämiskeskus ("VISEK") sekä Kuurojen Liitto.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Hyvitysmaksu oli maksettava tyhjistä medioista vaikka niihin tallennettaisiin materiaalia joihin tallentajalla on tekijänoikeudet (esimerkiksi lomakuvat). Hyvitysmaksukorvaukset tilitetään tekijöille tekijäinoikeusjärjestöjen kautta. Teosto maksoi korvaukset musiikin tekijöille. Korvaukset esittäville taiteilijoille ja äänitteiden tuottajille tilitettiin Gramexin kautta. Korvaukset esimerkiksi näyttelijöille, ohjaajille, näytelmäkirjailijoille, käsikirjoittajille jne. kulkivat Kopioston kautta. Tuotos tilitti korvaukset elokuvatuottajille. Kuvasto puolestaan tuntee kuvataiteilijoiden ja valokuvaajien teosten käytön ja tilitti korvaukset oikeudenomistajille.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Maksu muodosti ison osan esimerkiksi tyhjän DVD-levyn myyntihinnasta. Tyypilliselle DVD:lle (alle 10GB) hyvitysmaksu oli arvonlisäveroineen 73 senttiä. Halvimmillaan sadan kappaleen erissä ulkomailta toimitetut levyt maksoivat toukokuussa 2007 25 senttiä kappale. Hyvitysmaksun maksamisen jälkeen hinnaksi tuli 98 senttiä, jolloin hyvitysmaksu oli 74 % levyn hinnasta. Levyt voi tilata ulkomailta yksityiskäyttöön ilman hyvitysmaksua. Opetusministeriön ohjeen mukaan yksityiseksi tuonniksi voidaan katsoa enintään sadan levyaihion tuontia kerralla tai muutaman päivän aikana. Tämä rajoitus ei perustunut suoraan lakiin tai asetukseen. MP3-soittimissa ja muissa laitteissa rajoitus oli viisi kappaletta.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Esimerkiksi 20,90 euroa maksavasta 25 tyhjän DVD-levyn pakkauksesta hyvitysmaksua kertyy noin 15 euroa.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Muun muassa IT-yhtiöistä ja kuluttajaelektroniikkavalmistajista kuten Nokia ja Philips koostuva "Copyright Levies Reform Alliance" (CLRA) on vaatinut hyvitysmaksujärjestelmän uudistamista ja rajaamista, peläten maksun leviävän esimerkiksi matkapuhelimiin jotka kykenevät toistamaan musiikkia.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Kopiosuojattuja teoskappaleita ei saa lex Karpelan voimaantulon jälkeen kopioida vaikka kopioinnista maksetaankin maksua. Tosin maksua käsittelevässä EU-direktiivissä on Suomen johdolla lisätty artikla, joka suosittaa alentamaan hyvitysmaksua kopiosuojausten määrän kasvaessa ja näin vähentäessä kotikopiointia.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Vuonna 2009 Tuotos ry, Gramex ry, Teosto r.y ja Kopiosto Ry antoivat opetusministeriölle esityksen jossa väläytetään mahdollisuutta kerätä kansalta enemmän rahaa liittämällä tekijänoikeusmaksun piiriin muun muassa USB-muistit. Esityksessä todetaan myös että maksu määräytyy osittain tallennuslaitteen fyysisen koon mukaan.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Lokakuussa 2010 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi, että virolainen Arctecho OÜ joutuu maksamaan vahingonkorvauksia ilman hyvitysmaksua Suomeen maahantuomistaan tallennusmedioista. Päätöksessä ei oteta suoranaisesti kantaa siihen, onko Arctecho velvollinen maksamaan hyvitysmaksua. Käräjäoikeus katsoi, että Verkkokauppa.comin nykyisin täydellisesti omistaman tytäryhtiön täytyy maksaa vahingonkorvauksia Teostolle. Summa vastaa kahta viidesosaa yrityksen laiminlyömistä hyvitysmaksuista 1.1.2006–31.12.2008 väliseltä ajalta. Teoston kanteen kohta, jossa Verkkokauppa.comia vaadittiin yhteisvastuuseen Arctechon kanssa, hylättiin. Sekä Verkkokauppa että Teosto valittivat päätöksestä hovioikeuteen.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Joulukuussa 2011 kulttuuriministeri Paavo Arhinmäen esitys laajentaa hyvitysmaksut tietokoneisiin ja matkapuhelimiin kaatui hallituksessa.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Toukokuussa 2012 Markus Leikolan laatimassa raportissa ehdotettiin uudelleen maksujen laajentamista matkapuhelimiin ja tietokoneisiin ja niiden lisäksi internetin tallennuspalveluille sekä musiikki- ja televisiopalveluille.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Ensimmäinen hyvitysmaksujärjestelmä otettiin käyttöön Saksassa 1960-luvulla kun Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte ("GEMA", saksalainen vastine Teostolle) voitti oikeudenkäynnin laitevalmistaja Grundigia vastaan. Yhdysvalloissa maksu otettiin käyttöön 1992 ja Kanadassa 1997. Australiassa maksu taas todettiin perustuslain vastaiseksi 1992.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Suomessa kasettimaksu otettiin käyttöön kesäkuussa 1984, 1. syyskuuta 1998 maksu ulotettiin CDR-levyihin, vuonna 2000 MP3-soittimiin ja 1. maaliskuuta 2005 lähtien hyvitysmaksua alettiin kerätä myös digitaalisista videotallentimista, kuten tallentavista digisovittimista. Vuoden 2011 alusta hyvitysmaksun piiriin tulivat ulkoiset kiintolevyt, joiden koko on 250 Gt–3 teratavua.


title: Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu

text: Marraskuussa 2014 hallitus esitti hyvitysmaksun korvaamista budjettirahoituksella. Uusi tekijänoikeuslaki, jolla muutos toteutettiin, tuli voimaan 1.1.2015.


title: Quake

text: Quake on id Softwaren vuonna 1996 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. "Quake" oli "Descentin" ohella ensimmäisiä ensimmäisen persoonan ammuntapelejä, joissa maailma koostui lähes täysin kolmiulotteisista objekteista, toisin kuin sen edeltäjissä, jotka käyttivät 2D-spriteja hahmojen ja muiden objektien luomiseen. "Quake" on Doomin henkinen jälkeläinen. Vaikka pelisarjat ovatkin erilliset, niillä on paljon yhtäläisyyksiä, kuten mielikuvitukselliset vastustajat, scifi-teema sekä neogoottinen ympäristö. Quake ja sen jatko-osat "Quake II", "Quake III Arena" ja "Quake 4" ovat myyneet yhteensä yli neljä miljoonaa kappaletta.


title: Quake

text: Ensimmäistä Quakea odotettiin lehdistössä ja pelaajien keskuudessa todella hartaasti, koska id Softwaren edellinen peli oli ollut niin suuri ilmiö. Julkaisun jälkeen monet ilmaisivat hienoisen pettymyksensä siitä, ettei peli ollut niin vallankumouksellinen kuin mitä odotettiin. Quaken aidosta kolmiulotteisuudesta huolimatta samana vuonna ilmestynyt "Duke Nukem 3D" näytti suunnilleen yhtä yksityiskohtaiselta, joten Quake ei onnistunut erityisemmin säväyttämään pelaajia grafiikallaan. Etenkin moninpelinä Quake kuitenkin saavutti erittäin suuren suosion ja muodostui Doomin todelliseksi perilliseksi syrjäyttäen muut pelit.


title: Quake

text: Quake-sarja oli myös ensimmäisiä pelejä, jotka hyödynsivät 3D-kiihdytinkortteja, kuten 3dfx:n Voodoo Graphics -korttia. Vaikka Doom olikin jo tehnyt moninpelin tunnetuksi, Quaken muunnos QuakeWorld tarjosi ensimmäisenä mahdollisuuden moninpeliin Internetin kautta. QuakeWorld oli myös muunneltavissa käännettävällä komentosarjakielellä, "QuakeC:llä", joka mahdollisti omien muunnosten tekemisen pelistä, "modauksen".


title: Quake

text: Ensimmäinen merkittävä muunnos oli Threewaven Capture the Flag (CTF). Lipunryöstö on muodostunut myöhempienkin moninpelien vakioviihteeksi jo Doomissa esitellyn "deathmatchin" lisäksi. Ehkä suosituin Quaken moninpelimuoto oli Team Fortress, lipunryöstö yhdistettynä eri pelaajaluokkiin, joilla oli omanlaisensa aseistus ja siitä seuraavat rajoitukset ja edut.


title: Quake

text: Quaken (muunneltua) pelimoottoria käyttäviä pelejä ovat muun muassa "HeXen II" ja "Half-Life" (GoldSrc-pelimoottori).


title: Quake

text: Quaken karttoja yms. voi editoida esimerkiksi QuArK-ohjelmalla. Aikoinaan myös "WorldCraft" ja "Qoole" olivat suosittuja karttaeditoreja.


title: Quake

text: Quakesta on tehty versiot useille eri alustoille:


title: Quake

text: Pelin mukaan nimetty QuakeCon-tapahtuma on järjestetty vuosittain vuodesta 1996 lähtien.


title: Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous

text: Kahdeksas ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 869 Konstantinopolissa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous".


title: Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous

text: Paavi Hadrianus II:n ja keisari Basileuksen aikana pidettyyn kokoukseen osallistui 102 piispaa, kolme paavin legaattia ja neljä patriarkkaa. Kokous katsoi aiemmin pidetyn, patriarkka Fotios Suuren paavi Nikolaus I:ä ja Konstantinopolin patriarkka Ignatiosta vastaan kutsuman kokouksen laittomaksi ja tuomitsi sen päätökset poltettaviksi. Kokous tuomitsi Fotioksen ja katsoi hänen ottaneen laittomasti patriarkan arvon itselleen.


title: Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous

text: Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: 1. Lateraanikonsiili

text:
Ensimmäinen lateraanikonsiili oli yhdeksäs ekumeeninen, eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous.
Kirkolliskokous pidettiin 16.–27. maaliskuuta vuonna 1123 Rooman lateraanikirkossa. Tähän paavi Calixtus II:n aikana pidettyyn konsiiliin osallistui noin 900 piispaa ja apottia. Ensimmäinen lateraanikonsiili päätti kirkon ja keisarin riidan ylimmästä hallintovallasta eli nk. investituurariidan. Se myös tuomitsi simonian eli kaupankäynnin kirkollisilla viroilla.


title: 1. Lateraanikonsiili


title: 2. Lateraanikonsiili

text: Kymmenes ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 1139 Rooman Lateraanikirkossa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Toinen lateraanikonsiili".


title: 2. Lateraanikonsiili

text: Paavi Innocentius II:n aikana pidettyyn konsiiliin osallistui noin tuhat prelaattia sekä keisari Konrad III. Konsiili pyrki ratkaisemaan kirkkoa tuolloin repineen kiistan vastapaavi Analektus II:n asemasta. Kokous myös määräsi selibaatin pakolliseksi läntisen kristikunnan papeille. Kirkolliskokous myös erotti Sisilian kuninkaan Roger II:n kirkon sakramenttiyhteydestä eli julisti tämän pannaan. Se myös kielsi varsijousen käyttämisen kristittyjen välisissä sodissa. Viimeksi mainittu kielto jäi tosin käytännössä ilman merkitystä.


title: 2. Lateraanikonsiili


title: 3. Lateraanikonsiili

text: Yhdestoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 1179 Rooman lateraanikirkossa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Kolmas lateraanikonsiili".


title: 3. Lateraanikonsiili

text: Paavi Aleksanteri III:n ja keisari Fredrik I:n aikana pidettyyn kokoukseen osallistui 302 piispaa. Konsiili piti kolme istuntoa 5., 14. ja 19. maaliskuuta ja hyväksyi yhteensä 27 kaanonia.


title: 3. Lateraanikonsiili

text: 3. Lateraanikonsiili lujitti kirkollista yhtenäisyyttä erottamalla vastapaavien viimeiset kannattajat kirkon yhteydestä. Se pyrki myös lujittamaan kirkkokuria. Konsiili kävi myös taisteluun harhaoppeja vastaan julistamalla kataarit harhaoppisiksi ja asettamalla valdolaiset tarkkailun alaisiksi. Se myös kehotti maallisia vallanpitäjiä aseelliseen taisteluun harhaoppisia vastaan.


title: 3. Lateraanikonsiili


title: 4. Lateraanikonsiili

text: Kahdestoista ekumeeninen eli yleinen, koko ”yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi” itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 1215 Rooman Lateraanikirkossa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Neljäs lateraanikonsiili".


title: 4. Lateraanikonsiili

text: Paavi Innocentius III:n aikana pidetyssä kirkolliskokouksessa läsnä olivat paavin lisäksi Konstantinopolin ja Jerusalemin latinalaiset patriarkat, 71 arkkipiispaa, 412 piispaa, 800 apottia, maroniittikatolilaisten priimas sekä pyhä Dominicus. Aleksandrian ja Antiokian latinalaiset patriarkat eivät olleet saapuvilla, mutta lähettivät edustajansa.


title: 4. Lateraanikonsiili

text: 4. Lateraanikonsiili on monessa suhteessa merkittävin keskiajan kirkolliskokouksista. Konsiilin tavoitteina oli investituurariidan heikentämän kirkon opillisen yhtenäisyyden tukeminen, taistelu harhaoppeja vastaan sekä Palestiinaan syntyneiden kristillisten kuningaskuntien tukeminen.


title: 4. Lateraanikonsiili

text: Kirkolliskokous hyväksyi ensimmäisen koko katolista kirkkoa sitovan uskontunnustuksen ja julisti siitä poikkeavat uskonkäsitykset harhaoppisiksi. Harhaoppiset tuli kirkon mielestä erottaa kirkon sakramenttiyhteydestä eli heidät tuli julistaa pannaan. Se myös kehotti maallisia vallanpitäjiä taisteluun harhaoppeja vastaan ja vaati heitä tuomitsemaan katumattomat harhaoppiset kuolemaan sekä takavarikoimaan näiden omaisuuden. Kirkolliskokous päätti myös, että juutalaisten ja muslimien tuli käyttää erityistä hattua ja ommella vaatteisiinsa keltainen merkki, jotta heidät olisi helpompi tunnistaa.


title: 4. Lateraanikonsiili

text: Kirkolliskokouksesa annettiin sinunaus Liivinmaalle suuntautuneeseen ristiretkeen ja Riikaan rakennetulle tuomiokirkolle.


title: 4. Lateraanikonsiili

text: Opillisesti 4. Lateraanikonsiili vahvisti transsubstantiaation eli opin siitä, että ehtoollisen leipä ja viini muuttuvat todellisesti Jeesuksen ruumiiksi ja vereksi. Se myös vaati kirkon jäseniä ripittäytymään vähintään kerran vuodessa sekä ottamaan samoin ehtoollisen vastaan vähintään kerran vuodessa. Tämä lujitti kirkkoa ja antoi samalla kirkon viranhaltijoille tilaisuuden kontrolloida uskovia. Konsiili myös vahvisti paavin valtaa. Samoin se antoi lukuisia papistoa koskevia määräyksiä, esim. papiston oikeudesta harjoittaa papinviran ohella muita ammatteja. 4. Lateraanikonsiilissa määriteltiin myös ensimmäistä kertaa virallisesti paholaisen rooli kristinuskossa.


title: 4. Lateraanikonsiili


title: Lyonin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Lyonin ensimmäinen kirkolliskokous oli kolmastoista ekumeeninen eli yleinen, koko ”yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi” itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous. Se pidettiin vuonna 1245 Lyonissa.


title: Lyonin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Paavi Innocentius IV:n johtamaan konsiiliin osallistuivat Konstantinopolin, Antiokian ja Aquileian eli Venetsian patriarkat, 140 piispaa, latinalainen keisari Balduin II ja Ranskan kuningas Ludvig IX. Konsiili kutsuttiin koolle ensisijaisesti pohtimaan mongolien uhkaa. Kirkolliskokous mm. erotti kirkosta ja suisti vallasta keisari Fredrik II:n.


title: Lyonin ensimmäinen kirkolliskokous


title: Lyonin toinen kirkolliskokous

text: Neljästoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuonna 1274 Lyonissa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Lyonin toinen kirkolliskokous".


title: Lyonin toinen kirkolliskokous

text: Paavi Gregorius X:n aikana pidettyyn kirkolliskokoukseen osallistuivat paavin lisäksi Antiokian patriarkka, Konstantinopolin patriarkka, 15 kardinaalia, 500 piispaa ja yli tuhat muuta edustajaa.


title: Lyonin toinen kirkolliskokous

text: Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: Viennen kirkolliskokous

text: Viidestoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous pidettiin vuosina 1311–1312 Viennen kaupungissa Ranskassa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Viennen kirkolliskokous".


title: Viennen kirkolliskokous

text: Paavi Klemens V:n kutsumaan kokoukseen osallistuivat paavin lisäksi Antiokian patriarkka, Aleksandrian patriarkka, 300 piispaa sekä Ranskan kuningas Filip IV, Englannin kuningas Edward II ja Aragonian kuningas Jaakko II.


title: Viennen kirkolliskokous

text: Kokous kutsuttiin koolle vahvistamaan Ranskan kuninkaan toimeenpanema ja paavin hyväksymä Temppeliherrain ritarikunnan hajottaminen. Päätös tästä saavuttikin lopulta hyväksynnän ja Temppeliherrain ritarikunta lakkautettiin.


title: Viennen kirkolliskokous


title: Kehonrakennus

text: Kehonrakennuksessa harjoitetaan kehon lihaksia painoin ja vastuksin. Päämääränä on saada mahdollisimman lihaksikas, mutta vähärasvainen vartalo. Kehonrakennus on suosittu harrastus, ja sitä harrastetaan myös harrastaja- ja ammattilaiskilpaurheiluna. Kilpailuissa vertailukohtina käytetään lihasmassan määrää, lihasmassan tasapainoista jakautumista, kehon rasvaprosentin alhaisuutta ja lihasten erottuvuutta. Kilpaurheilumuotona kehonrakennus on kurinalaista ja askeettista elämää vaativa laji.


title: Kehonrakennus

text: Painoilla tapahtuvaa voimaharjoittelua harjoitettiin muinaisessa Egyptissä ja antiikin Kreikassa. Nykyaikainen kehonrakennus syntyi kuitenkin vasta 1800-luvun lopulla, kun uudenlainen painonnostoharrastus syntyi. Nykyaikaisen kehorakentajan esimuoto oli ”voimamies”, joka esitteli voimiaan maksavalle yleisölle muun muassa vetämällä raskaita vaunuja tai nostamalla eläimiä.


title: Kehonrakennus

text: Kehon tasasuhtaisuuteen ja kauneuteen alettiin kiinnittää enemmän huomiota 1900-luvun alussa. Ensimmäisenä kehorakentajana on usein pidetty Eugen Sandowia, josta tuli kuuluisa ennennäkemättömän lihaksistonsa ansiosta. Sandow aloitti ensimmäisen kehonrakennuslehden "Physical Culturen" julkaisemisen, ja hänen kuviaan levisi laajalle kirjoissa ja postikortteina. Hän myös järjesti maailman ensimmäiset kehonrakennusesityksen "The Great Show'n" vuonna 1891 ja ensimmäisen kilpailun 1901 Royal Albert Hallissa..


title: Kehonrakennus

text: Kehonrakennus yleistyi 1930-luvulla samalla, kun harjoitusmenetelmät ja -laitteet kehittyivät. 1930-lukua on usein sanottu kehonrakennuksen kultakaudeksi, jolloin kuntosalit ja niihin liittyvä peilien edessä poseeraaminen yleistyivät. Kehonrakennuksesta tuli erityisen suosittua Kalifornian rannikolla, ja Santa Monican ranta tunnetaan edelleenkin lempinimellä "Muscle Beach". 1940-luvulla syntyi ensimmäinen nykyaikainen kehonrakennuskilpailu "Mr. America".


title: Kehonrakennus

text: Arnold Schwarzenegger nousi kuuluisuuteen vuonna 1965 perustetun "Mr. Olympia" ja 1950 perustetun "Mr. Universe" -kilpailujen kautta 1970-luvun alussa. Schwarzenegger nousi pian elokuvien kautta myös suuren yleisön tietoisuuteen ja vaikutti osaltaan kehonrakennuksen suosion kasvuun ja koko kuntosalialan syntymiseen.


title: Kehonrakennus

text: Kehonrakentaja seuraa yleensä etukäteen laatimaansa harjoitusohjelmaa. Suurimpaan lihasmassan kasvuun päästään käyttämällä vastusta, joka on 60–80 prosenttia lihaksen enimmäisvoimasta. Tällä vastuksella harjoittelija tekee 6–12 toistoa peräkkäin. Lyhyen, korkeintaan muutaman minuutin mittaisen, tauon jälkeen aloitetaan uusi 6–12 toiston sarja. Näitä sarjoja tehdään yleensä kolme tai neljä kertaa yhtä lihasryhmää, esimerkiksi reisien ojentajia, kohden. Tämän jälkeen siirrytään seuraavaan lihasryhmään, esimerkiksi reisien koukistajiin, ja tehdään jälleen kolme tai neljä sarjaa 6–12 toistolla. Kaikkia vartalolihaksia ei yleensä käydä läpi samalla harjoituskerralla, vaan lihakset voidaan jakaa esimerkiksi kolmeen ryhmään ja yhdellä harjoituskerralla käydään läpi vain siihen kuuluvat lihakset.


title: Kehonrakennus

text: Perusharjoittelun lisäksi kehonrakentajat käyttävät erilaisia erikoisohjelmia. Merkittäviin tuloksiin pääseminen vaatii useita harjoituskertoja viikossa. Jos esimerkiksi lihakset on jaettu kolmeen ryhmään, ja harjoituskertoja viikossa on kolme, käydään koko keho läpi kerran viikossa. Jos harjoituskertoja on kuusi ja käytössä on kolmejakoinen ohjelma, käydään viikon aikana kaikki lihasryhmät läpi kahdesti. Kahdesta neljään harjoituskertaa viikossa on tavallinen määrä harrastuskehonrakentajalle. Tärkeä osa harjoittelua ovat myös ravinto ja riittävä lepo.


title: Kehonrakennus

text: Kehonrakennukseen vakavissaan panostavat harrastajat ja kilpaurheilijat harjoittelevat yleensä jopa viitenä tai useampana päivänä viikossa. Samana päivänä saatetaan harjoitella kaksi kertaa, aamulla ja illalla.


title: Kehonrakennus

text: Ruokavaliolla pyritään saamaan lihaksille riittävästi ravintoa harjoitteluun ja rakennusaineita kasvuun. Usein kehonrakentajat kuitenkin turvaavat riittävän energiansaannin syömällä enemmän kuin kuluttavat. Ylimäärä kertyy rasvana kehoon, ja siksi ennen kisoja suoritettavan, tavallisesti 3–4 kuukauden mittaisen erikoisruokavalion aikana kiinnitetään huomiota siihen, että kehon rasvan määrä saadaan mahdollisimman pieneksi. Hiilihydraattien määrä ruokavaliossa pyritään pitämään vähäisenä ja proteiinien määrää lisäämään. Kehonrakentajat seuraavat tarkkaa ennalta laadittua ruokavaliota ja syövät 6–8 kertaa päivässä.


title: Kehonrakennus

text: Tärkeä osa kehonrakentajien ruokavaliossa on lisäravinteilla, joilla täydennetään ruokavaliota, jotta saataisiin tarpeeksi rakennusaineita lihaksille ja nopeutetaan harjoituksesta palautumista. Tärkeimpiä ravinnelisiä ovat muun muassa proteiinit (hera-, soija-, ja maito-), hiilihydraatit (maltodekstriini, dekstroosi), kreatiini ja erilaiset aminohapot, kuten glutamiini.


title: Kehonrakennus

text:
Parantaakseen tuloksiaan osa kehonrakennukseen vakavasti suhtautuvista harrastajista väärinkäyttää lääkeaineita. Usein käytetään muun muassa anabolisia steroideja, kasvuhormoneja ja piristeitä, jotka edistävät lihaskasvua ja nopeuttavat palautumista. Juuri ennen kilpailuja voidaan käyttää nesteenpoistolääkkeitä parantamaan lihasten näkyvyyttä.
Sydneyn yliopiston tutkijoiden julkaiseman tutkimuksen mukaan 75% kilpakehonrakentajasta, pois lukien klassisen kehonrakennuksen kilpailijat, myönsi käyttävänsä anabolisia steroideja.


title: Kehonrakennus

text: Lääkeaineiden käytöllä kehonrakennustarkoituksessa on terveydelle haitallisia vaikutuksia. Nykyisin pahimpina käytön ongelmina pidetään sydän- ja verisuonisairauksien lisääntynyttä riskiä, aggressiokäyttäytymistä sekä mielialahäiriöitä. Anaboliset steroidit lisäävät sydäninfarktin riskiä ja heikentävät kivesten toimintaa. Liiallinen testosteronin määrä saa aivolisäkkeen lopettamaan kiveksiä ylläpitävien hormonien tuotannon, sillä hypotalamus luulee kiveksien tuottavan itse liiallisen testosteronin ja yrittää näin vähentää sen tuotantoa, mikä johtaa kivesten surkastumiseen. Tämän lisäksi steroidit voivat aiheuttaa maksasyöpää, eturauhassyöpää, munuaissairauksia ja miehen rintojen suurenemista (osa testosteronista muuntuu estrogeeniksi). Nesteenpoistolääkkeet puolestaan aiheuttavat elimistössä elektrolyyttihäiriöitä ja altistavat kammiovärinälle.


title: Kehonrakennus

text: Kaikki kilpakehonrakentajat eivät väärinkäytä lääkeaineita. Esimerkiksi Suomessa järjestettävässä Classic Body Buildingissa kilpailijoille tehdään yllätystestejä ympäri vuoden. Lisäksi Classic Body Buildingin painorajat ovat saavutettavissa myös ilman lääkeaineiden väärinkäyttöä.


title: Kehonrakennus

text: Vuoden 2018 alusta kilpakehonrakennus Suomessa kuuluu Fitnessurheilu ry:n alaisuuteen, joka tarkoittaa, että kehonrakennus on jatkossa Suomen urheilun eettisen keskuksen (SUEK ry) dopingvalvonnan piirissä.


title: Kehonrakennus

text:
Anabolisia steroideja voidaan ottaa suunkautta tai lihakseen injektoituna, joista on paljon hyötyjä lihasmassan kasvatukseen. Näistä tunnetuin steroidi on testosteroni hormoni, jota erittyy luonnostaan kiveksistä ja lisämunuaisista.
Anaboliset steroidit lyhentävät palautumisaikaa jopa puolella, joka antaa urheilijalle mahdollisuuden treenata enemmän. Steroidit mahdollistaa lihasmassan kasvatuksen ja rasvanpolton yhtäaikaisesti.
Injektoitavilla steroideilla vaikutusta voi kohdistaa suoraan haluttuihin lihaksiin. Tämä mahdollistaa perässä laahaavien lihasten kasvun muuta kehoa vastaavaksi.


title: Kehonrakennus

text: Maailman tunnetuin kehonrakentaja on Arnold Schwarzenegger, seitsenkertainen Mr. Olympia (1970–1975, 1980). Kehonrakennuksen myötä hänestä tuli Hollywoodin toimintaelokuvien tähti, myöhemmin poliitikko ja Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion kuvernööri. Viime vuosikymmeninä Mr. Olympia -tittelin haltija on harvoin vaihtunut. Yleensä vaihdos on tapahtunut vasta edellisen tittelinhaltijan lopetettua. Schwarzeneggerin lisäksi vähintään kuusi peräkkäistä mestaruutta ovat saavuttaneet Lee Haney (1984–1991), Dorian Yates (1992–1997) ja Ronnie Coleman (1998–2005).


title: Kehonrakennus

text: Naisten Ms. Olympia -kisoissa eniten voittoja ovat saaneet Cory Everson (1984–1989), Lenda Murray (1990–1995, 2002–2003) ja Kim Chizevsky (1996–1999).


title: Kehonrakennus

text: Tunnettuja suomalaisia mieskehonrakentajia ovat muun muassa Jerry Ossi, Mika Nyyssölä, Jari Mustonen, Jari "Bull" Mentula, Jyri Rusendal, Marko "Supermassa" Savolainen, Ari "Godzilla" Kokkonen, Keijo Reiman, Jorma Räty ja Utti "Hulkki" Hietala.


title: Kehonrakennus

text: Kaikkien aikojen menestynein kehonrakentaja on Ronnie Coleman. Coleman on voittanut Mr. Olympia tittelin yhteensä kahdeksan kertaa.


title: Kehonrakennus

text: Tunnettuja suomalaisia naiskehonrakentajia ovat Kike Elomaa, Marjo Krishi, Marja Kälvälä, Marja Lehtonen, Pauliina Talus.


title: Konstanzin kirkolliskokous

text:
Konstanzin kirkolliskokous oli Kuudestoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, yleiseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous. Se pidettiin vuosina 1414–1418
Konstanzissa. Kokouksen sai aikaan keisari Sigismund Luxemburgilainen painostamalla paavi Johannes XXIII:n tekemään aloitteen siitä.


title: Konstanzin kirkolliskokous

text: Paavi Gregorius XII:n muodollisesti koolle kutsuma kokous sai läntisen kirkon suuren skisman (vatikaanin paavin ja Avignonin vastapaavin välisen hajaannuksen) loppumaan valitsemalla uudeksi paaviksi Martinus V:n.


title: Konstanzin kirkolliskokous

text: Katolinen kirkko katsoo kirkolliskokouksen olleen ekumeeninen viimeisten neljän istuntonsa (nrot 42–45) sekä eräiden aiempien paavin hyväksymien dekreettien osalta. Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: Konstanzin kirkolliskokous

text: Prahan yliopiston rehtori Jan Hus poltettiin kerettiläisyydestä syytettynä roviolla Konstanzin kirkolliskokouksen kuluessa 6. heinäkuuta 1415. Kirkolliskokoukseen saapunut Hus oli vangittu keisari Sigismundin antamasta turvakirjasta piittaamatta. Husin kuoleman aiheuttama kuohunta käynnisti hussilaissodat.


title: Idaho

text: Idaho [ˈaɪdəhoʊ] on Yhdysvaltain luoteisosassa Kalliovuorilla sijaitseva harvaan asuttu osavaltio, joka oli hallinnollisesti territorio vuoteen 1890. Osavaltion pääkaupunki on Boise.


title: Idaho

text: Idaho rajoittuu pohjoisessa Kanadan puoleiseen Brittiläisen Kolumbian provinssiin. Lännessä naapureina ovat Washingtonin ja Oregonin osavaltiot, idässä Montana ja Wyoming sekä etelässä Utah ja Nevada. Länsirajana on osittain alueellisesti merkittävä Snake River -joki.


title: Idaho

text: Idaho kuuluu Yhdysvaltojen vuoristoisimpiin alueisiin. Kalliovuoret hallitsee sen maisemia. Snake Riverissä sijaitseva Shoshonen vesiputous on korkeampi kuin Niagaran putoukset.


title: Idaho

text: Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Boisessa on melkein 33 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta helmikuuhun, kylmimmillään joulukuussa -4,4 astetta.


title: Idaho

text: Ennen eurooppalaisten tuloa Idahon alueella asui noin 8000 intiaania, jotka kuuluivat kahteen ryhmään, shoshoneihin ja bannockeihin. Espanjalaiset tekivät tutkimusretkiä alueelle 1500-luvulta alkaen, ja tutustuttivat maan luoteisosan intiaanit hevosiin ja muihin kotieläimiin sekä uusiin viljelyskasveihin. Myöhemmin Idaho oli rajaseutua, johon muutti eri syistä vainojen kohteeksi joutuneita sekä Euroopasta että Amerikan itäosista.


title: Idaho

text: 1900-luvun puolivälissä Idahon syrjäisyys houkutteli maallemuuttajia ja vaihtoehtoväkeä. 1980-luvulla heitä seurasivat äärioikeistolaiset ryhmät, jotka hakeutuivat suvaitsevaisena ja etäisenä tunnetusta paikasta. 1900-luvun viimeisinä vuosikymmeninä osavaltioon muutti 100 000 uutta asukasta, monet heistä Kaliforniasta ja Tyynenmeren rannikolta.


title: Idaho

text:
Idahon lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 35 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 70 jäsentä.
Vuonna 2013 senaatissa on 28 republikaania, 7 demokraattia, edustajainhuoneessa 57 republikaania ja 13 demokraattia.


title: Idaho

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2006 kuvernöörinä on ollut C.L. “Butch” Otter.


title: Idaho

text: Osavaltio on jaettu 44 piirikuntaan.


title: Idaho

text: Idaho on vankkaa republikaanisen puolueen tukialuetta. Yhdysvaltojen presidentinvaaleissa se on asettunut republikaanien ehdokkaan taakse vuodesta 1952 (Dwight Eisenhowerin valinnasta alkaen) paitsi vuonna 1964 jolloin Idaho tuki Lyndon Johnsonia. 2000-luvun vaaleissa demokraattien ääniosuus on ollut noin kolmanneksen.


title: Idaho

text: Idahon bruttokansantuote vuonna 2010 oli 55 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 43. tilalla.


title: Idaho

text: Alueella viljellään muun muassa perunaa ja siellä on myös kaivosteollisuutta.


title: Idaho

text: Vuonna 2011 suurimmat työnantajat olivat St. Lukesin terveyskonserni, Wal-Mart, Micron Technology, Idahon yliopisto ja Meridianin koulupiiri.


title: Idaho

text: Idahon lentoasemista 21:llä oli kaupallista liikennettä vuonna 2015. Niistä kahdeksalta lähti matkaan yli sata matkustajaa. Vilkkaimmat lentoasemat olivat Boisen (1 488 000 lähtevää matkustajaa) ja Idaho Fallsin (148 000) lentoasemat.


title: Idaho

text: Idahon suurimmat rautatieyhtiöt ovat rahtia kuljettavat BNSF Railway ja Union Pacific Railroad. Muita pienempiä rautatieyhtiöitä on kuusi. Amtrakin matkustajajunista Idahon halki kulkee "Empire Builder".


title: Idaho

text: Idahon ainoa satama on Lewistonin satama. Päästäkseen sinne Tyyneltämereltä laivojen on kuljettava yli 450 kilometriä jokia pitkin ylävirtaan. Se sijaitseekin kauempana sisämaassa kuin yksikään toinen Yhdysvaltain länsirannikon satama.


title: Idaho

text: Vuonna 2014 Idahossa oli noin 1,6 miljoonaa asukasta.


title: Idaho

text: Pääkaupunki Boise on ainoa yli sadantuhannen asukkaan kaupunki. Yli 50 000 asukasta on neljässä muussa kaupungissa: Nampa, Meridian, Idaho Falls ja Pocatello.


title: Idaho

text: Idahossa toimii kolme julkista yliopistoa ja joukko yksityisiä korkeakouluja ja muita oppilaitoksia.


title: Idaho

text: Idahon varhaisinta kulttuuria edustivat toisaalta kaivoskylien "oopperatalot" joissa esitettiin musikaaleja ja vakavia näytelmiä, toisaalta kirkon toiminta. Myöhemmin Idahon yliopisto otti johtavan roolin musiikin, kuvataiteen, arkkitehtuurin, luovan kirjoittamisen ja teatterin saralla.


title: Idaho

text: Ernest Hemingwayn vanhin poika Jack Hemingway asui Idahon Ketchumissa ja vaikutti osavaltion kalastussäädösten kehittämiseen. Hän hoiti isänsä kulttuuriperintöä ja julkaisi joitakin omaelämäkerrallisia teoksia.


title: Idaho

text: Idahossa on yksi Yhdysvaltojen vanhimmista hiihtokeskuskista, Sun Valley. Se on perustettu vuonna 1936.


title: Firenzen kirkolliskokous

text: Seitsemästoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, yleiseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous avattiin vuonna 1431 Baselissa, mutta siirrettiin 1438 Ferraraan ja 1439 Firenzeen. Siksi sitä kutsutaan myös nimillä Baselin kirkolliskokous ja Firenzen kirkolliskokous.


title: Firenzen kirkolliskokous

text: Paavi Eugenius IV:n ja keisari Sigismundin aikana pidetyn kirkolliskokouksen päätavoite oli Böömin alueen rauhoittaminen. Kirkolliskokouksessa pyrittiin myös katolisen ja ortodoksisen kirkon yhdistämiseen.


title: Firenzen kirkolliskokous

text: Katolinen kirkko katsoo kirkolliskokouksen olleen ekumeeninen ensimmäisten 25 istuntonsa osalta. Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: Firenzen kirkolliskokous

text: Mika Waltarin historiallinen romaani Nuori Johannes sijoittuu osittain Firenzen kirkolliskokoukseen.


title: 5. Lateraanikonsiili

text: Kahdeksastoista ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous avattiin vuonna 1512 Rooman Lateraanikirkossa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Viides lateraanikonsiili".


title: 5. Lateraanikonsiili

text: Paavien Julius II ja Leo X ja keisari Maksimilian I:n aikana pidettyyn kokoukseen osallistui 15 kardinaalia ja noin 80 arkkipiispaa ja piispaa. Kokous käsitteli lähinnä kirkkojärjestystä.


title: 5. Lateraanikonsiili

text: Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: Detroit

text: Detroit on Yhdysvaltain Michiganin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Detroitin asukasluku vuonna 2013 oli 688 701 ja metropolialueen noin 4,3 miljoonaa. Detroit on asukasluvultaan Yhdysvaltain 18. suurin kaupunki, mutta kaupungin asukasluku on vähentynyt jo vuosikymmenien ajan. Detroit tuli tunnetuksi autoteollisuuden keskuksena, mutta 2000-luvun taantuma on koetellut kaupunkia pahoin, ja monet ovat muuttaneet kaupungista. Kaupunki onkin ajautunut pahoihin velkoihin. Nimi "detroit" on ranskaa ja tarkoittaa "salmea".


title: Detroit

text: Detroit on ollut vuosikymmenten ajan demokraattien kannatusaluetta, ja kaupunki on Kanadan rajan läheisyydessä olevan sijaintinsa ja teollisuustuotantonsa ansiosta moottori- ja rautatieliikenteen solmukohta. Detroit on tunnettu lisäksi musiikkikaupunkina, sillä Motown Recordsin sanotaan nostaneen siellä soulin maailmanmaineeseen 1960-luvulla.


title: Detroit

text: Detroit sijaitsee Detroitjoen pohjoisrannalla, Eriejärven ja St. Clairjärven välissä, Michiganin kaakkoisosassa. Detroitin koordinaatit ovat 42° 23' pohjoista leveyttä ja 83° 05' läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 370,2 neliökilometriä, josta maa-alueen osuus on 359,4 km² ja vesialueen 10,8 km². Hamtramckin ja Highland Parkin kaupungit ovat Detroitin enklaaveja.


title: Detroit

text: Ranskalainen Antoine de la Mothe Cadillac perusti Detroitin 1701, ja sitä kutsuttiin aluksi nimellä Fort Pontchartrain du Détroit aina vuoteen 1760 asti, jolloin britit saivat alueen hallintaansa. Yhdysvalloille alue siirtyi vuonna 1796, mutta britit valloittivat sen jälleen itselleen vuoden 1812 sodassa. Yhdysvallat taisteli kuitenkin alueen takaisin seuraavana vuonna kenraali William Henry Harrisonin johdolla.


title: Detroit

text: Detroitin tunnettu autoteollisuus sai alkunsa, kun Henry Ford perusti autotehtaan Highland Parkiin vuonna 1899. Detroitissa on Yhdysvaltojen ”kolmen suuren” autovalmistajan eli Fordin, General Motorsin ja Chryslerin tehtaat.


title: Detroit

text: Detroit on demokraattien kannatusaluetta, eikä pormestariksi ole valittu republikaania viimeiseen 40 vuoteen.


title: Detroit

text: Useiden skandaalien ja oikeuspäätösten jälkeen oikeus määräsi vuonna 2004 Detroitin poliisin organisoitavaksi uudelleen FBI:n valvonnassa. Pormestari Kwame Kilpatrick, joka oli valittu virkaansa vuonna 2002 31-vuotiaana, sai maaliskuussa 2008 syytteen petoksista ja virkarikoksista ja joutui eroamaan. Kaupungin nykyinen pormestari on Mike Duggan.


title: Detroit

text: Detroitilla on maineikas historia maailman autoteollisuuden pääkaupunkina. General Motorsin pääkonttori Renaissance Center sijaitsee kaupungissa. Myös rauta- ja kemianteollisuus on huomattavaa. Detroitin suuren sataman kautta viedään ja tuodaan muun muassa viljaa. Kaupungissa on kaksi yliopistoa.


title: Detroit

text: 2000-vuosikymmenen jälkipuoliskon taantuma on koetellut autoteollisuutta ankaralla kädellä. Detroitin kaupunki hakeutui konkurssiin 18. heinäkuuta 2013. Kaupunki oli yrittänyt neuvotella velkojiensa kanssa rahoituksen uudelleenjärjestelystä ja eläkerahastojen kanssa eläkkeiden alentamisesta, mutta neuvottelut kariutuivat. Mikäli oikeus hyväksyy konkurssihakemuksen, kaupungin hätätilajohtaja David Orr saisi oikeudet leikata eläkkeitä, sosiaaliavustuksia ja muita menoja. Kaupungilla velat olivat tässä vaiheessa yhteensä 18,5 miljardia dollaria.


title: Detroit

text: Vuonna 2000 Detroitissa oli 951 270 asukasta, 336 428 taloutta ja 218 341 perhettä.


title: Detroit

text: Etninen jakauma oli vuonna 2000 seuraava:


title: Detroit

text: Detroitin väkiluku on ollut laskussa useitten vuosikymmenien ajan: kun kaupungissa oli vuonna 1950 ennätykselliset 1 849 568 asukasta, oli heitä vuonna 2007 jäljellä enää 916 952. Väestön määrän on arvioitu laskevan vielä noin parillasadalla tuhannella vuoteen 2035 mennessä. Väestön väheneminen johtuu osittain valkoisen väestön poismuutosta, mikä näkyy etnisessä jakaumassakin. Lisäksi eläköityvällä väestöllä on Yhdysvalloissa tapana muuttaa maan lämpimiin eteläosiin, josta Detroit on varsinkin kärsinyt.


title: Detroit

text: FBI nimesi Detroitin vuonna 2007 Yhdysvaltain vaarallisimmaksi kaupungiksi. Detroitissa nimittäin tapahtuu väkivaltaisia rikoksia eniten Yhdysvaltojen 25 suurimmasta kaupungista. 65–70 prosentissa tapauksista on tekijänä huumeiden käyttäjä. Vuodessa tapahtuu 47 murhaa, 2051 murtoa ja 97 tuhopolttoa (100 000 asukasta kohden). Muita ongelmia ovat huumeiden ja ihmisten salakuljetus.


title: Detroit

text: Yhdysvaltain Ruostevyöhykkeeseen kuuluvan Detroitin slummiutuminen etenee: kaupungissa ja etenkin sen lähiöissä suuri osa taloista on hylättyjä ja tuhottuja. "Men's Fitness Magazine" nimesi Detroitin Yhdysvaltain lihavimmaksi kaupungiksi vuonna 2004.


title: Detroit

text: Detroit on niin moottoritie- kuin rautatieliikenteenkin solmukohta, mikä johtuu kaupungin sijainnista rajanylityspaikkana Yhdysvaltain ja Kanadan välillä sekä suuresta teollisuuslaitosten määrästä. Kanadan puolella sijaitsee 333 kilometrin päässä suurkaupunki Toronto, joka on Kanadan suurin kaupunki ja talouselämän keskus.


title: Detroit

text: Detroitissa sijaitsee myös kansainvälinen lentokenttä Detroit Metropolitan Wayne County International Airport.


title: Detroit

text: Detroit on erittäin tunnettu musiikkikaupunki. Vuonna 1959 perustettu Motown Records on yksi tunnetuimpia ja menestyksekkäimpiä pienempiä levy-yhtiöitä, ja sen nähdään nostaneen soul-musiikki 1960-luvulla silloiseen maailmanmaineeseensa. Muun muassa Marvin Gaye, The Supremes ja Diana Ross, The Temptations sekä Jackson 5 nousivat kaikki suuren yleisön tietoisuuteen levyttäessään Motown Recordsin kanssa.


title: Detroit

text: Detroitista on tullut useita muitakin artisteja, kuten Sufjan Stevens, Aretha Franklin, Madonna, Eminem, Proof, Insane Clown Posse, Twiztid, Obie Trice, Kid Rock, D12, The White Stripes, Bob Seger, Ted Nugent, Iggy Pop, Alice Cooper, George Clinton, Mitch Ryder, MC5 ja The Stooges. Kissin kappale "Detroit Rock City" kertoo miehestä, joka kuolee kolarissa matkalla Kissin konserttiin Detroitissa.


title: Detroit

text: Tekno syntyi Detroitissa 1980-luvun puolessa välissä.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Katolisen kirkon yhdeksästoista ekumeeninen kirkolliskokous pidettiin vuosina 1545–1563 Trentossa, joka sijaitsee Pohjois-Italiassa. Sitä kutsutaan myös nimellä Trenton kirkolliskokous (latinaksi Concilium Tridentinum).


title: Trenton kirkolliskokous

text: Paavi Paavali III:n kutsuma kokous kesti paavien Julius III, Marcellus II ja Paavali IV hallintojen ajan ja päättyi Pius IV:n paaviuden aikana. Keisarina kokouksen alkaessa oli Kaarle V ja sen päättyessä Ferdinand. Läsnä oli viisi paavin kardinaalilegaattia, kolme patriarkkaa, 33 arkkipiispaa, 235 piispaa, seitsemän apottia, seitsemän luostarijärjestön johtajaa ja 160 muuta teologia.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Kirkolliskokous kutsuttiin koolle protestanttisen reformaation vastareaktiona, ja tarkoitus oli vahvistaa katolisen kirkon oppia ja rakenteita. Protestanteille myönnettiin läsnäolo-oikeus, mutta heitä ei osallistunut kirkolliskokoukseen.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Kokous dogmatisoi eli julisti osaksi ilmoitettua, muuttumatonta totuutta ja katolilaisille pakollisiksi uskonkappaleiksi katolisen kirkon virallisen opin asioista, joissa protestantit olivat eri mieltä, muun muassa sakramenteista, vanhurskauttamisesta, Raamatun kaanonista ja kiirastulesta. Kokouksessa myös kanonisoitiin latinankielisen messun virallinen muoto ja määrättiin sillä korvattavan paikalliset muunnelmat. Kirkon oppia ei ollut aiemmin dogmatisoitu näin tarkasti.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Lisäksi kokous uudisti kirkon rakenteita ja kirkkojärjestystä sekä määräsi useita uusia käytäntöjä, jotta monien mielestä byrokratisoitunutta kirkkoa voitaisiin hallita paremmin. Nyt lakkautettiin lopullisesti muun muassa anekauppa, joka oli muuttunut pelkäksi harmin aiheeksi; sen tuotto hupeni liian moniin ahnaisiin välikäsiin: oli itse asiassa varsin tavallista, että rosvot tai jopa anekauppiaan itsensä palkkaamat vartijat ryöstivät hyvin menestyneen kauppiaan ja ohittivat moisen rikoksen varastamalla tämän aneet - jotka teoriassa antoivat kaikki pahimmatkin rikokset anteeksi. Tämän vuoksi koko anekäytäntö todettiin toivottomaksi jatkaa ja lakkautettiin. Pietarinkirkkoa rahoitettiin nyt suorilla lahjoituksilla ja vain lähialueilla - tosin tällaisia lahjoituksia vastaan sai myös synninpäästön, mutta tämä jäänne aneista hiipui nopeasti.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Myös kirkkokuria tiukennettiin ja jesuiitat saivat tehtäväkseen laatia kysymyksiin ja vastauksiin perustuvan katekismuksen kansaa varten.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Sen sijaan Lutherin ja eräiden muiden protestanttien vaatimaa kansankielistä Raamattua ei haluttu levittää.


title: Trenton kirkolliskokous

text: Ortodoksinen kirkko ei tunnusta tätä kirkolliskokousta todelliseksi ekumeeniseksi kirkolliskokoukseksi.


title: Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Kahdeskymmenes ekumeeninen eli yleinen, koko "yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi" itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous avattiin vuonna 1869 Vatikaanissa. Konsiili kesti vuoteen 1870, jolloin se käytännön syistä keskeytyi, vaikkei sitä muodollisesti suljettukaan. Sitä kutsutaan myös nimellä "Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous".


title: Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Paavi Pius IX:n kutsumaan kokoukseen osallistui paavin lisäksi 11 patriarkkaa, kuusi arkkipiisparuhtinasta, 49 kardinaalia, 680 arkkipiispaa ja piispaa, 28 apottia ja 29 luostarijärjestöjen johtajaa. Kirkolliskokous mm. dogmatisoi paavin erehtymättömyyden.


title: Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous


title: Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Kirkolliskokouksen lopuksi määriteltiin dogmi, jonka mukaan paavi on erehtymätön niissä asioissa, mitkä on hän lausunut piispanistuimeltaan "ex cathedra" (lat. istuimelta). Tämä perustuu kolmeen ensimmäisen paavin, Pietarin, aseman määrittävään raamatun kohtaan (Matteus 16:18–19, Luukas 22:31–32 ja Johannes 21:15–17).


title: Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous

text: Käytännössä monet paavit ovat oikeudestaan huolimatta välttäneet antamasta lausuntoja "ex cathedra", koska tämä sitoisi myös heidän seuraajiaan teologisesti tai seuraajien olisi joko uudelleen tulkittava edeltäjiensä päätöksiä tai mahdollisesti jopa tehtävä vastakkaisia päätöksiä, mikä heikentäisi katolisen kirkon perinteen uskottavuutta raamatuntulkinnan rinnalla.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Kahdeskymmenesensimmäinen ekumeeninen eli yleinen, koko ”yhdeksi, pyhäksi, katoliseksi ja apostoliseksi” itsensä tunnustaman kirkon piispojen kirkolliskokous kutsuttiin koolle vuonna 1961 ja pidettiin vuosina 1962–1965 Vatikaanissa. Sitä kutsutaan myös nimellä "Vatikaanin toinen kirkolliskokous".


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Paavi Johannes XXIII:n oli tarkoitus olla lyhyen pontifikaatin omaava väliaikaispaavi Pius XII:n pitkän pontifikaatin jälkeen. Johannes XXIII yllätti kardinaalinsa ilmoittamalla haluavansa järjestää kirkolliskokouksen. Kuuria vastusti ajatusta, sillä edellisestä kokouksesta ei ollut sen mielestä kulunut pitkää aikaa.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Lopulta kuitenkin lyhyellä valmistelulla Johannes XXIII kutsui koolle kokouksen, johon osallistui 2 685 piispaa, arkkipiispaa, suurarkkipiispaa, metropoliittaa, patriarkkaa ja prelaattia sekä yli 3 000 muuta osallistujaa, kuten teologeja ja muiden kirkkojen ja yhteisöjen edustajia. Ortodoksinen kirkko ei osallistunut kokoukseen.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Kokous avattiin 11. lokakuuta 1962. Jo syyskuussa 1962 Johannes XXIII:llä oli todettu mahasyöpä, eikä hän enää voinut jatkaa kokousta. Hän kuoli seuraavana kesänä, mutta kokousta jatkettiin vielä kaksi vuotta, ja uusi paavi Paavali VI sulki kokouksen 8. joulukuuta 1965.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous julkaisi kuusitoista tekstiä, joista tärkeimpinä pidetään julistuksia jumalallisesta ilmestymisestä, kirkosta, ekumeniasta ja pastoraalisäädöksestä.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Kirkon uudistuksia kutsutaan nimellä "aggiornamento" (). Kirkko kehitti hierarkista järjestelmäänsä siten, että muun muassa piispoille annettiin enemmän valtaa. Samalla tosin korostettiin paavin ylivaltaa ja erehtymättömyyttä. Pastoraalisäädöksen mukaan kirkon tulee ottaa osaa nyky-yhteiskunnan sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin ongelmiin ja osoittaa niissä hyvää tahtoa ja moraalia.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Ekumenian julistuksen mukaan katolisesta kirkosta erkaantuneet seurakunnat ja yhteisöt ovat ”päteviä joiltain osin”. Tämä mahdollisti tunnustusten lähenemisen katolilaisten ja protestanttien kesken. Katolilaiseen perinteeseen on kuulunut vahvasti näkemys siitä, ettei oikean, so. katolisen, seurakunnan ulkopuolella voi olla pelastusta. Näin ollen ekumenian edellytyksenä on ollut se, että katolisen kirkon ulkopuolella olevat seurakunnat tai niitä edustavat tunnustettiin jossain määrin oikeiksi tunnustukseltaan.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Konsiili antoi myös suosituksia liturgiakaavaan. Kansankielisiä jumalanpalveluksia suositeltiin, vaikka ehtoollisen tärkeimmissä osissa tuli edelleen pysyä latinassa. Saarnan merkitystä painotettiin ja se tuli pakolliseksi seurakuntien pääjumalanpalveluksiin. Myös Raamatun kääntämistä ja lukemista kansankielelle pidettiin hyväksyttävänä.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Katolisen kirkon katsotaan nykyaikaistuneen kirkolliskokouksen päätösten seuraksesta ja siten muuttuneen jälleen avoimemmaksi.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Käytännössä kirkolliskokous johti siihen, että erittäin pieni joukko perinteisen näkemyksen kannattajia katsoi Johannes XXIII:n omaksuneen toisenlaisen tunnustuksen ja näin luopuneen katolisesta uskostaan jo ennen paaviksi tuloaan, ja että siten hänestä oli tullut paavi kanonisen lain mukaan väärin perustein. Näin ollen edellytettävä piispan viran jatkumo, suksessio, olisi katkennut Johannes XXIII:teen eivätkä hänen seuraajansakaan olisi laillisia paaveja, vaan vastapaaveja.


title: Vatikaanin toinen kirkolliskokous

text: Konsiilin seurauksena katolisen kirkon latinalainen riitus otti käyttöön myös uuden messukaavan vuonna 1970.


title: Rubens Barrichello

text: Rubens Gonçalves Barrichello (s. 23. toukokuuta 1972 São Paulo, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän on saavuttanut urallaan 11 voittoa ja hänen paras sijoituksensa MM-sarjan lopputuloksissa on toinen (, ). Hänellä on enemmän ajettuja GP-kilpailuja kuin kellään muulla F1-kuljettajalla lajin historiassa.


title: Rubens Barrichello

text: Barrichello on hyvin harras ja uskonnollinen katolilainen. Hän on naimisissa italialais-brasilialaisen Silvana Barrichellon (o.s. Giafonne) kanssa, ja heillä on kaksi lasta: Eduardo (s. 23. syyskuuta 2001) ja Fernando (s. 12. syyskuuta 2005).


title: Rubens Barrichello

text: Ennen F1-uraansa Barrichello voitti Formula Vauxhall Lotus -mestaruuden vuonna 1990 ja Britannian Formula 3 -mestaruuden vuonna 1991.