title: Afrikan kansalliskongressi

text: ANC:n uusi strategia oli ”aseellisten hyökkäysten eskaloiminen yhdistettynä joukkoliikkeiden luomiseen maan sisällä” päämääränään kansannousu. 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa ANC:n ja PAC:n sabotaasi- ja terrorikampanja kiihtyi ja pommeja räjähti lukuisissa hallintorakennuksissa ja muun muassa Etelä-Afrikan hiili-, öljy- ja kaasuyhtiön pääkonttorissa, Koeburgin ydinvoimalassa, Etelä-Afrikan ilmavoimien päämajan edessä Pretoriassa ja ostoskeskuksessa Amanzimtotissa. Vuosien 1976 ja 1986 välisenä aikana MK:n sotilasoperaatioissa kuoli 130 ihmistä, joista 100 oli siviilejä. ANC: mukaan siviiliuhrien syynä olivat muun muassa virheelliset tiedustelutiedot ja laitteistot, puolueen politiikan väärintulkinnat, yksittäisten MK:n jäsenien viha sekä siviili- ja sotilaskohteiden rajan hämärtyminen 1980-luvulla. Vertailun vuoksi, Etelä-Afrikan hallituksen salaisesti tukeman Inkatha-vapauspuolueen ja ANC:n kannattajien välisissä yhteenotoissa kuoli vuosien 1984−1990 välisenä aikana yhteensä 8 577 ihmistä.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Totuuskomission loppuraportin mukaan Etelä-Afrikan konfliktin osapuolista kuitenkin ainoastaan ANC oli sitoutunut noudattamaan Geneven sopimusta, pääsääntöisesti toteutti aseellista vastarintaa kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti ja toimi pidättyvästi sotilaallisten iskujen kohteiden valinnassa.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Etelä-Afrikka ajautui vuosien 1984 ja 1985 aikana kohti poliittista kaaosta, jota entisestään pahensi maan heikentynyt taloustilanne, kun maan tärkeimmän vientituotteen, kullan, maailmanmarkkinahinta kääntyi laskuun ja samalla tuontiöljyn hinta kallistui. ANC pyrki edistämään tätä sekasortoa kehottaen: ""Tehkää apartheidista toimimaton! Tehkää maasta mahdoton hallita!"". Vuoden 1985 aikana maan mustien alueiden apartheid-järjestelmän mukainen paikallishallinto käytännössä katosi kokonaan ja sen sijaan syntyi erilaisia yhteisöllisiä päätöksenteko- ja toimeenpanoelimiä, kuten katukomiteoita, asukasyhdistyksiä ja kansanoikeuksia.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Sosialistiset maat tukivat voimakkaasti ANC:tä. Neuvostoliitto ja Kuuba kouluttivat ANC:n jäseniä muun muassa räjähteiden käytössä. ANC:n jäsenet hyödynsivät saamaansa koulutusta hallituksen vastaisissa iskuissa. Neuvostoliitto rahoitti ANC:n toimintaa ja koulutti sen johtoa kuten Thabo Mbekiä. Länsimaista erityisesti vasemmistopuoluiden hallitsemista maista kuten Pohjoismaista tuli merkittäviä rahallisia ja moraalisia ANC:n tukijoita. Ruotsin pääministeri Olof Palme piti helmikuussa 1986 puheen sadoille ruotsalaisille apartheidin vastustajille ja merkittäville ANC:n johtajille, jossa hän totesi, ettei ”apartheidia voida uudistaa, se täytyy hävittää”.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Jotkut länsivallat suhtautuivat aluksi varauksellisemmin ANC:hen ja apartheid-järjestelmän tuomitsemiseen. ANC:n jäsenten tekemät pommi-iskut saivat Yhdysvallat ja jotkin muut länsimaat pitämään ANC:tä terroristijärjestönä. Esimerkiksi Margaret Thatcher nimitti ANC:n terroristijärjestöksi ja myös Yhdysvallat kohteli ANC:tä terroristijärjestönä. Thatcher ja Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan vastustivat Etelä-Afrikan vastaisia talouspakotteita ja kannattivat ”rakentavan yhteistyön” politiikkaa. Reagan ja Thatcher perustelivat näkemystään Etelä-Afrikan keskeisellä roolilla kommunismin leviämisen estämisessä eteläisessä Afrikassa.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Hallituksen otteiden koveneminen maan uuden perustuslain hyväksymisen jälkeisten mellakoiden aikana vuosina 1984–85 johti laajaan kansainväliseen vastalausemyrskyyn. Tuona aikana lähes 100 yhdysvaltalaista yritystä lähti Etelä-Afrikasta ja monet ylikansalliset pankit kieltäytyivät lainoittamasta maata. Vuonna 1986 Kansainyhteisön nimittämä ”Huomattavien henkilöiden ryhmä” () vieraili maassa ja hallitus salli ryhmän tavata myös vankilassa olleen Mandelan. Ryhmän vielä ollessa maassa Botha kuitenkin toteutti sotilasiskut ANC:n ja PAC:n sotilastukikohtiin Botswanassa, Zimbabwessa ja Sambiassa ja laajensi aikaisemman alueellisen hätätilan koko maahan. Ryhmä katsoi tämän tahalliseksi provokaatioksi ja poistui samana iltana maasta. Raportissaan se suositteli Kansainyhteisöä asettamaan laajat ja velvoittavat talouspakotteet Etelä-Afrikalle.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Kansalaismielipide kääntyi apartheid-järjestelmää vastaan 1980-luvun puolenvälin jälkeen ja lopulta Yhdysvaltain senaatti lokakuussa 1986 asetti Etelä-Afrikan kauppasaartoon ohittaen presidentti Ronald Reaganin veto-oikeuden. Ison-Britannian konservatiivien puheenjohtaja David Cameron totesi vuonna 2006 Thatcherin olleen väärässä nimittäessään Nelson Mandelaa ja ANC:tä terroristeiksi.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Maan ajauduttua pattitilanteeseen, jossa musta oppositio ei kyennyt voimatoimin kaatamaan valkoista hallitusta, mutta hallitus ei myöskään onnistunut hävittämään oppositiota, Botha päätti pyrkiä Kansallispuolueen kannalta haluttuun ratkaisuun neuvotteluteitse. Tämän uuden strategian mukaisesti toukokuusta 1988 alkaen järjestettiin joukko salaisia neuvotteluita hallituksen edustajien ja Nelson Mandelan välillä, jotka huipentuivat Bothan ja Mandelan kahdenkeskiseen tapaamiseen heinäkuussa 1989. Hallituksen tavoite luoda ANC:n maanpaossa olleen johdon ja Mandelan välille jännitteitä epäonnistui. Kuukauden kuluttua Botha, joka oli tammikuussa saamastaan aivohalvauksesta huolimatta jatkanut presidenttinä ja joutunut kasvavan kritiikin kohteeksi omassa puolueessaan, joutui eroamaan Frederik de Klerkin ja muiden ministerien noustua häntä vastaan. De Klerkistä tuli uusi presidentti ja parlamentin avajaisistunnossa helmikuussa 1990 hän ilmoitti laillistavansa PAC:n, ANC:n ja Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen. Nelson Mandela ja muut ANC:n johtajat vapautettiin pian tämän jälkeen. Mandelan ja de Klerkin johdolla Kansallispuolueen ja ANC:n välillä aloitettiin pitkä ja vaikea neuvotteluprosessi, joka johti vuonna 1994 pidettyihin maan ensimmäisiin vapaisiin, demokraattisiin vaaleihin, Mandelan nousuun maan presidentiksi ja apartheid-järjestelmän lopulliseen hävittämiseen.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Etelä-Afrikan ensimmäiset vapaat vaalit pidettiin 26.–29. huhtikuuta 1994. Noin 91 %:a äänioikeutetuista eli yli 19 miljoonaa ihmistä käytti äänioikeuttaan. Mustat äänestivät pääsääntöisesti ANC:tä, ja vain KwaZulu-Natalissa Inkathan onnistui kerätä ANC:tä laajempi kannatus. ANC nousi ylivoimaisesti suurimmaksi puolueeksi 62,6 % kannatuksella, mutta varsinkin Inkathan menestyksen vuoksi (10,5 % äänistä) se ei saavuttanut tarvittavaa määräenemmistöä perustuslain muuttamiseksi. Maan toiseksi suurimmaksi puolueeksi nousi Kansallispuolue 20,4 % kannatuksella, ja de Klerk nousi siten toiseksi varapresidentiksi Thabo Mbekin kanssa. 9. toukokuuta Etelä-Afrikan uusi parlamentti valitsi yksimielisesti Nelson Mandelan maan uudeksi presidentiksi. Maan kansalliskokouksen puhemieheksi valittiin Frene Ginwala.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Mandelan presidenttikauden keskeisin tavoite oli maan edelleen kireän sisäpoliittisen tilanteen rauhoittaminen ja maan talouden kehittäminen. Hän pyrki saamaan maahan ulkomaisia investointeja ja aloitti toimet mustilta vuoden 1913 jälkeen takavarikoitujen maiden takaisinhankkimiseksi. Mandelan presidettikautta pidetään yleisesti erittäin onnistuneena. Hänen onnistui luomaan konsensusta maan vastakkaisten poliitisten ryhmien välille osittain merkittävän henkilökohtaisen auktoriteettinsa ansiosta. Hän vaikutti merkittävältä osalta myös Totuuskomission perustamiseen.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Thabo Mbeki seurasi Mandelaa ANC:n puheenjohtajana joulukuussa 1997 ja presidenttinä kesäkuussa 1999. Presidenttikautenaan Mbeki ajoi talouden liberalisointia, joka sai talouden kasvamaan noin viiden prosentin vuosivauhtia. Mbeki nautti keskiluokan ja liike-elämän suosiota, mutta köyhyys ei vähentynyt odotetulla tavalla ja maa kärsi sekä rikosaallosta että korruptiosta. Mbekin merkittävin kilpailijansa ANC:ssa on ollut vasemmistolaisempi ja populistinen Jacob Zuma. Zuma oli varapresidenttinä vuoteen 2005, jolloin Mbeki erotti hänet lahjusten otosta epäiltynä. Joulukuun 2007 ANC:n puoluekokouksessa Mbeki asettui vielä ehdolle puolueen johtoon Zumaa vastaan estääkseen tämän nousun puolueen johtajaksi ja seuraavaksi presidentiksi, vaikka ei itse voinutkaan perustuslain mukaan jatkaa enää kolmatta kautta presidenttinä. Mbeki hävisi puheenjohtajaäänestyksen 18. joulukuuta 2007 äänin 1 505 vastaan 2 329.


title: Afrikan kansalliskongressi

text:
Syyskuussa 2008 puolue vaati Mbekin eroa kolme kuukautta ennen hänen presidenttikautensa päättymistä. Väliaikaiseksi presidentiksi nousi Kgalema Motlanthe. Zuma nousi maan presidentiksi vuoden 2009 vaalien jälkeen.
Myös Nelson Mandela antoi hänelle tukensa.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Puolueen sisäiset jännitteet Mbekin ja Zuman kannattajien välillä johtivat syksyllä 2008 uuden puolueen, Kansankongressin () perustamiseen, kun joukko Mbekin kannattajia erosi ANC:stä. Puolueen johtoon nousi maan entinen puolustusministeri Mosiuoa Lekota, jonka mukaan puolue tulee haastamaan ANC:n ohjelmalla, joka nojaa vahvaan talouskasvuun ja liike-elämän tukemiseen.


title: Afrikan kansalliskongressi

text: Julius Malema valittiin ANC:n nuorisoliiton ANCYL:n (African National Congress Youth League) johtoon 2008. Maleman radikalismi johti vihapuhesyytteisiin ja tuomioihin 2010 ja 2011. Vuonna 2011 Malema erotettiin syytettynä puolueen jakamisesta. Hän perusti 2013 Economic Freedom Fighters -puolueen kannattajineen.


title: Feodosija

text: Feodosija (, , , ) on kylpyläkaupunki ja kaupunkipiiri Krimin niemimaan kakkoisosassa Mustanmeren rannalla Krimin autonomisessa tasavallassa Ukrainassa.


title: Feodosija

text: Feodosijan kaupunkipiirissä asui Ukrainan tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2013 yhteensä 105 065 henkeä. Kaupunkipiiri jakautuu Feodosijan kaupunkiin (Феодосія, 69 461 as.), ja useisiin kaupunkityyppisiin taajamiin: Primorskij (Ukraina) (Приморський, 14 938 as.), Štšebetovka (Щебетовка, 3 504 as.), Koktebel (Коктебель, 2 863 as.), Ordžonikidze (Орджонікідзе, 2 643 as.) ja Kurortne (Курортне 340 as.). Maaseutuasukkaiksi Ukrainan tilastokeskus arvioi 11 316 henkeä (vuonna 2013).


title: Feodosija

text: Kaupunki perustettiin nimellä "Theodosia" 500-luvulla eaa. Hunnit tuhosivat kaupungin 300-luvulla jaa. Ottomaanit valtasivat kaupungin vuonna 1475. Eri vaiheissaan kaupunki on tunnettu myös nimillä "Ardabda", "Kafas", "Caffa" ja "Kefe".


title: Feodosija

text: Kaupunki on tunnettu Mustanmeren kylpylä- ja lomanviettopaikka Krimin Kertšiniemen tyvessä. Kertšiin kulkeva valtatie M17 (eurooppatie E97) kulkee kaupungin pohjoislaidan ohi. Tätä tietä pitkin tasavallan pääkaupunki Simferopolista on 116 kilometrin matka. Feodosijaan johtaa myös Ukrainan rautateiden Kertšiin kulkevasta pääradasta lähtevä pistorata.


title: Feodosija

text: Nykyään suurin osa Feodosijan asukkaista on etnisesti venäläisiä. Ukrainan kieltä käytetään alueella verrattain vähän.


title: Hjallis Harkimo

text: Harry Juhani ”Hjallis” Harkimo (s. 2. marraskuuta 1953 Helsinki) on suomalainen liikemies, yrittäjä, urheilujohtaja, purjehtija, kansanedustaja ja tubettaja. Hänet tunnetaan parhaiten KHL-jääkiekkoseura Jokerien hallituksen puheenjohtajana, Hartwall Arenan rakennuttajana ja urheilumanagerina.


title: Hjallis Harkimo

text:
Harkimo omistaa Jokereista 51 % osuuden ja liikemiehet Gennadi Timtshenko ja Roman Rotenberg 49 %.
Harkimo on ilmoittanut luopuvansa Jokerien omistuksesta syksyn 2018 aikana.
Harkimo pitää YouTube-kanavaa jolla on yli 58 000 tilaajaa (marraskuussa 2018).


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo valmistui vuonna 1979 diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista.


title: Hjallis Harkimo

text: Purjehdusurallaan Harkimo on ollut olympiavalmennettava 470-jollassa ja osallistunut Whitbread-purjehdukseen kahdesti, ensin miehistön jäsenenä "Skopbank of Finland" -veneessä vuosina 1981–1982 ja sitten "Belmont Finland II" -veneen kapteenina vuosina 1989–1990.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo purjehti vuosina 1986–1987 BOC Challenge -yksinpurjehduskilpailussa Nautorin Suomessa valmistamalla, "Belmont of Finland" -nimisellä Swan 51 -veneellä ja sijoittui kolmanneksi. Harkimo oli ensimmäinen suomalainen, joka on purjehtinut yksin kilpaa maapallon ympäri. Aikaa kilpailuun kului 168 d 9 h 21 min 13 s. Samassa kilpailussa maapallon kiersi myös toinen suomalainen, Pentti Salmi, "Colt by Rettig" -veneellään sijoittuen samassa luokassa kuudenneksi yhteisajalla 175 d 18 h 2 min 39 s.


title: Hjallis Harkimo

text: Kaupparekisterin mukaan Harkimo on mukana 17 yhtiössä.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo perusti Suomen Urheiluradio Oy -nimisen radiokanavan yhdessä Swelcom:n kanssa vuonna 2001. Kanavan toiminimeksi tuli Sport FM. Kanava ei saavuttanut menestystä ja yhdistyi Radio City:n kanssa vuonna 2003.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo on ollut perustamassa Anna-käteisautomaattiketjua kilpailemaan Ottopiste-automaattien kanssa yhdessä Henrik de la Chapellen ja Timo Uusi-Kerttulan kanssa, mutta hanke on ajautunut Harkimon mukaan vaikeuksiin. Anna-käteisautomaatit toimivat yhteistyössä kansainvälisen First Data -yhtiön kanssa. Käteisnostot kuitenkin vähenivät vuosi vuodelta, ja vuonna 2009 lanseerattu Anna oli auttamatta myöhässä kansallisen ison toimijan haastamiseen. Harkimo arvioi pääsevänsä noin puoleen Otto-automaattien määrästä vuonna 2009, mutta tavoitteesta on jääty kauas, eivätkä Anna automaatit ole suuren yleisön saatavilla tänäkään päivänä.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo on ollut rakentamassa sata miljoonaa euroa maksavaa kaupunginosaa Sipoon Storöreniin. Hän myi enemmistön rakentajayhtiön osakkeista Skanska-rakennusyhtiölle kesäkuussa 2010.


title: Hjallis Harkimo

text: Harry Harkimo toimii markkinointi- ja myynninedistämisyritys Infront Finland Oy:n, urheiluseura Jokeri-Hockey Oy:n, liikkeenjohdon konsultointiyritys Marketing Clinic Oy:n, yhteisällisen viestinnän strategiatoimisto Okimo Clinic Oy:n, Hartwall Areenan, Sipoonranta Oy:n ja Vierumäen Lomarinne Oy:n hallitusten puheenjohtajana. Harkimo omistaa liikkeenjohdon konsultointipalveluja tuottavan Hjallis Promotion Oy Ab:n ja toimii hallituksen jäsenenä Suomen Käteisnosto Oy:ssä.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo on ollut suunnittelemassa yhdessä Rikard Bjurströmin kanssa Tampereen Keskusareena -monitoimihallia Tampereelle.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo ilmoitti marraskuussa 2018 ”ajavansa bisneksensä alas” ja keskittyvänsä politiikkaan Liike Nyt:issä.


title: Hjallis Harkimo

text:
Harkimo perusti Sauli Niinistön kanssa vuonna 2007 Tukikummit-säätiön. Niinistö on toiminut säätiön hallituksen puheenjohtajana ja Harkimo hallituksen varapuheenjohtajana.
Harkimo toimii Tukikummit-säätiön hallituksessa.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimon manageroimia urheilijoita ovat muun muassa Kiira Korpi, Minea Blomqvist, Marcus Grönholm, Kalle Palander, Jarkko Nieminen ja Iivo Niskanen


title: Hjallis Harkimo

text: Toimittaja Anna Soraisella ja Harry Harkimolla oli yhteinen urheiluaiheinen keskusteluohjelma MTV3-kanavalla keväällä ja syksyllä 2006. "Sorainen (Harkimo)" sijoittui pääosin huippu-urheilun maailmaan. Ruudun ulkopuolella taustoja selvitti urheilutoimittaja Ville Klinga. Sarjassa nähtiin vieraina kotimaisia ja ulkomaisia urheilijoita ja urheilufaneja.


title: Hjallis Harkimo

text: Vuonna 2009 Harkimo toimi MTV3-kanavan Diili-ohjelman toisen tuotantokauden keulakuvana. Hän etsi kilpailun kautta myyntijohtajaa Sipoossa sijaitsevaan Sipoonranta-rakennushankkeeseen. Ohjeman neuvonantajina toimivat Keijo Säilynoja ja Helena Karihtala. Vuonna 2010 Harkimo jatkoi ohjelman kolmannen tuotantokauden keulahahmona. Silloin johtoryhmässä toimivat edellisen kauden voittaja Antti Seppinen ja Leena Harkimo. Tällä kertaa ohjelmalla haettiin toimitusjohtajaa Hanko-projektille, jossa rakennetaan asuntoja ja hotelli Hangon kaupunkiin. Diilin neljännellä tuotantokaudella Hjallis etsi vetäjää Vierumäen urheiluopistolle. Suomen Diilin viides tuotantokausi alkoi keväällä 2013.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo on isännöinyt omaa keskusteluohjelmaa "Hjalliksen kanssa" MTV3-kanavalla vuodesta 2011 lähtien.


title: Hjallis Harkimo

text: TV5-kanavalla alkoi vuonna 2017 tositelevisio-ohjelma "Atlantin yli", jossa Harkimo kipparoi Swan57-purjevenettä, jonka mukana on suomalaisia julkkiksia. Mukaan lähtevät näyttelijä Mikko Leppilampi, laulaja Arja Koriseva, juontaja Viivi Pumpanen, kokki Jyrki Sukula ja ex-jääkiekkoilija Kimmo Timonen. Harkimon lisäksi miehistöön kuuluu hänen poikansa Joel Harkimo ja kaksi ammattipurjehtijaa.


title: Hjallis Harkimo

text: Harry Harkimo oli naimisissa Leena Harkimon kanssa 1989–2002. Liitosta on kaksi poikaa, Joel ja Leo. Harkimon toinen liitto 2004–2005 oli Merikukka Forsius-Harkimon kanssa. Liitosta on poika Dan. Harkimo oli kihloissa Helena Säkkisen (s. 1968, myöh. Karihtala) kanssa. Suhde kesti vain 18 kuukautta, ja pari vahvisti eroavansa tammikuussa 2011 Karihtala työskenteli Harkimon hallinnoimassa Sipoonranta Oy:ssä toimitusjohtajana, mutta jätti tehtävänsä syyskuun alussa 2012. Hjallis Harkimon veljentytär on malli Amanda Harkimo.


title: Hjallis Harkimo

text: Harry Harkimo on elokuvaaja Osmo Harkimon poika ja Sean Bergenheimin kummisetä. Hänen äitinsä Doriksen isoisän isoisän isoisä oli Hackmanin perustaja Johan Friedrich Hackman. Harkimon kutsumanimi ”Hjallis” tulee 1950-luvun norjalaiselta pikaluistelijalta Hjalmar ”Hjallis” Andersenilta, jonka pipo oli samalla lailla vinossa kuin Harkimolla pikkupoikana.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo ryhtyi vuoden 2018 alkupuolella kasvissyöjäksi.


title: Hjallis Harkimo

text: Vuoden 1988 presidentinvaalissa Harkimo oli Harri Holkerin valitsijamiehenä.


title: Hjallis Harkimo

text: Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Harkimo tuki Kokoomuksen Sauli Niinistön kampanjaa 10 000 eurolla Hjallis Promotion Oy -yhtiön kautta. Vuonna 2015 hänet valittiin eduskuntaan Kokoomuksen edustajana. Harkimon äänimäärä, 11 416 ääntä, oli koko maan 13. suurin äänimäärä.


title: Hjallis Harkimo

text: Hjallis Harkimo otti helmikuussa 2016 kantaa liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerin raporttiin Yleisradiota koskevista muutoksista. Harkimon mukaan Bernerin raporttia on täydennettävä Yleisradiota koskevilla leikkauksilla: Se [Bernerin raportti] on aivan "hyvä", "mutta jos siihen ei liity mitään säästötavoitetta", niin raportti on "torso".


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo vastasi vuoden 2018 presidentinvaalissa Niinistön vaalikampanjan varainhankinnasta ja tuki itsekin Niinistöä rahallisesti.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo ilmoitti 19. huhtikuuta 2018 eroavansa Kokoomuksesta. Edellisissä eduskuntavaaleissa Harkimo oli Alexander Stubbin jälkeen kokoomuksen toiseksi suurin ääniharava. Muutama päivä myöhemmin Harkimo kertoi perustaneen Liike Nyt -nimisen poliittisen kansanliikkeen. Ilta-Sanomien Marko Lempisen mukaan hän joutui ennen ilmoitustaan kuitenkin odottamaan, että saisi ensin myytyä Jokerit. Lempisen mukaan ostaja saattoi olla kiinalainen. Isoissa veloissa venäläisille oligarkeille oleva seuraa oli vaikea myydä, sanoo Lempinen.


title: Hjallis Harkimo

text: Lokakuussa 2018 Harkimo järjesti eduskunnassa seminaarin, johon pääpuhujaksi kutsuttiin italialaisen viiden tähden liikkeen taustavaikuttaja Davide Casaleggio.


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimo ilmoitti marraskuussa asettuvansa Liike Nyt!:in kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 2019 vaaleissa ja keskittyvänsä jatkossa politiikkaan "ajamalla bisneksensä alas".


title: Hjallis Harkimo

text: Harkimon erottua kokoomuksesta häntä on alettu mustamaalata vihjailemalla Venäjä-yhteyksistä.


title: Ignatios

text: Ignatios Antiokialainen (kuoli noin 98–117) oli Antiokian kolmas patriarkka Pietarin ja Euodioksen (kuoli noin 68) jälkeen. Eusebios ("Kirkkohistoria" II.iii.22) sanoo, että Ignatios seurasi Euodiosta. Theodoretos ("Dial. Immutab.", I, iv, 33a) sanoo, että Pietari itse nimesi hänet Antiokian piispaksi, tehden hänet suoraan apostolien seuraajaksi. Ignatios lasketaankin apostolisten isien joukkoon.


title: Ignatios

text: Ignatios kutsui itseään myös nimellä "Theoforos" (”Jumalan kantaja” tai ”Jumalan kantama”: sanasta "foros", kantaa, Gyllenberg, joista ensin mainittu todennäköisin. Viimeksi mainittu perustuu varhaiskristilliseen legendaan, jossa hän olisi yksi niistä lapsista, jotka Jeesus otti syliinsä ja siunasi, Mk 10:16). Hänen oli todennäköisesti sekä apostoli Pietarin että apostoli Johanneksen opetuslapsi. Hänet lasketaan pyhimykseksi sekä katolisessa kirkossa, joka viettää hänen muistopäiväänsä 1. helmikuuta, että ortodoksisessa kirkossa, joka viettää sitä 20. joulukuuta.


title: Ignatios

text: Roomalaiset pidättivät Ignatioksen Antiokiassa, ja hänet kuljetettiin Roomaan. Häntä vartioi koko matkan ajan kymmenen sotilasta, joita hän kutsui leopardeiksi. Matkan aikana Ignatioksen annettiin tavata paikallisia kristittyjä ja kirjoittaa kirjeitä. Hän kirjoitti muun muassa Efesoksen, Magnesian, Trallesin, Filadelfeian, Smyrnan ja Rooman seurakunnille sekä Polykarpokselle. Perimätiedon mukaan hän oli ensimmäinen kristitty joka kuoli marttyyrinä Colosseumilla.


title: Ignatios

text: Ignatioksen pidättämisestä, kärsimyksestä ja marttyyrikuolemasta on olemassa kirjoitus "Martyrium Ignatii". Se on yksityiskohtainen, mutta todennäköisesti väärennetty. Se esittää olevansa silminnäkijäkertomus, jonka ovat kirjoittaneet Ignatioksen toverit Filon Kilikialainen, Tarsoksen diakoni, ja Rheus Agathopus, syyrialainen.


title: Ignatios

text: "Martyrium Ignatii" -kirjoituksen luotettavin versio on 900-luvulta peräisin oleva "Codex Colbertinus" (Pariisi), joka päättyy kyseiseen kirjoitukseen. Se kuvaa Ignatioksen ja Trajanuksen välistä vastakkainasettelua, joka on tyypillinen marttyyrien elämäkerroille, sekä pitkää pääosin maareittiä kuljettua matkaa Roomaan.


title: Ignatios

text: Marttyyrikuoleman jälkeen hänen toverinsa kuljettivat hänen maalliset jäännöksensä takaisin Antiokiaan ja ne haudattiin ensin kaupungin muurien ulkopuolelle, mutta keisari Theodosius II:n käskystä ne siirrettiin Tykhen temppeliin, josta tehtiin Ignatiokselle omistettu kristitty kirkko. Vuonna 637 pyhäinjäännökset siirrettiin Pyhän Klemensin kirkkoon Roomaan.


title: Ignatios

text: Ignatiokselta on säilynyt seitsemän kirjettä, jotka myös Eusebios mainitsee:


title: Ignatios

text: Ignatioksen kirjeet ovat olleet tärkeää todistusaineistoa kristitylle teologialle, sillä kirkon historian ensimmäisiltä kahdelta vuosisadalta on säilynyt hyvin vähän kirjoituksia. Kirjeet on selvästi kirjoitettu kiireellä ja ilman erityistä suunnitelmaa, ja ajatukset seuraavat niissä toisiaan epäjärjestelmällisesti.


title: Ignatios

text: Ignatioksen pääteemana on, että kussakin seurakunnassa tulee olla piispa, jolle kaikkien tulee olla uskollisia. Hänen apunaan ovat seurakunnan vanhimmat eli presbyteerit, toisin sanoen papit ja diakonit. Kristillisyyttä tulee katsoa hänen mukaansa vahvan hierarkian kannalta, jossa näillä työtehtävillä on tarkat erilliset toimensa. Ignatioksen kirjeiden aitous kyseenalaistettiin pitkään, sillä seurakunnan vallan kolmijaon ajateltiin olevan vanhempaa perua. Vaikka Ignatios antaa selkeän kuvan seurakunnan johtajuudelle, ovat piispa ja presbyteeri vanhempia käsitteitä. Ignatios myös painottaa ehtoollisen merkitystä, kutsuen sitä ”kuolemattomuuden lääkkeeksi”.


title: Ignatios

text: Ignatios osoittaa kirjeissään suurta halua kuolla marttyyrinä, ja kertoo asiasta hyvin kuvaannollisesti, mikä saattaa nykyajan lukijasta tuntua oudolta. Hänen pelastusoppinsa mukaan pelastus on kuitenkin pelastusta nimenomaan kuoleman voimasta ja pelosta. Hänestä marttyyrikuolemasta pakeneminen olisi siis kuolemanpelkoa ja asettumista takaisin kuoleman voiman alle.


title: Ignatios

text: 400-luvulle tultaessa kirjeiden kokoelmaan oli lisätty väärennettyjä kirjeitä, ja alkuperäisiin kirjeisiin oli lisätty tekstiä. Näin Ignatioksesta yritettiin tehdä ratkaisijaa väärennösten tekoaikana esiintyneisiin teologisiin kiistoihin. Väitetty silminnäkijäkuvaus hänen marttyyrikuolemastaan on todennäköisesti syntynyt samana aikana.


title: Ignatius

text: Ignatius voi tarkoittaa seuraavia:


title: Polykarpos

text: Polykarpos Smyrnalainen (69?–155?, 80?–166?, 81?–167?, 79?–165? tai 70?–156?) oli Smyrnan eli nykyisen İzmirin piispa toisella vuosisadalla. Hänet poltettiin marttyyrinä, ja häntä pidetään pyhimyksenä sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa. Perimätiedon mukaan hän oli evankelista Johanneksen opetuslapsi. Tämän vuoksi hänet lasketaan apostolisten isien joukkoon.


title: Polykarpos

text: Polykarpos oli kirjeenvaihdossa Ignatios Antiokialaisen kanssa. Ignatios kirjoitti hänelle kirjeen, ja mainitsee hänet "Kirjeessä efesolaisille" ja "Kirjeessä magnesialaisille". Polykarpos vieraili Roomassa paavi Anicetuksen aikana, ja havaitsi, että heidän tapansa viettää pääsiäistä on hyvin erilainen. He päättivät olla asiasta eri mieltä rauhanomaisesti. Polykarpos nautti paavin seurakunnassa ehtoollisen.


title: Polykarpos

text: Hänen ainoa säilynyt kirjoituksensa on "Kirje filippiläisille". Sen lisäksi "Kirje Polykarpoksen marttyyrikuolemasta" on laskettu apostolisten isien kirjoitusten joukkoon. Se on varhaisin aidoksi todettu Raamatun ulkopuolinen kuvaus kristillisestä marttyyrikuolemasta, ja yksi harvoista aidoista vastaavanlaisista kirjoituksista todellisten vainojen ajalta.


title: Polykarpos

text: Irenaeus kertoo, kuinka Polykarpos tuli kristityksi, ja kirjeessään Florinukselle hän kertoo myös tavanneensa ja kuulleensa häntä henkilökohtaisesti Vähässä-Aasiassa. Hän myös kertoo kuulleensa, että Polykarpos oli tavannut evankelista Johanneksen ja muita, jotka olivat nähneet Jeesuksen. Irenaeus kertoo myös, että Polykarpos kääntyi kristityksi apostolien vaikutuksesta, nimitettiin piispaksi, ja oli yhteydessä useisiin Jeesuksen tavanneisiin henkilöihin. Hän mainitsee usein Polykarpoksen hyvin korkea iän. "Kirje Polykarpoksen marttyyrikuolemasta" mainitsee, että Polykarpos sanoi itse kuollessaan olevansa 86-vuotias.


title: Polykarpos

text: Polykarpoksen kuolinvuodesta ei ole täyttä varmuutta. Eusebius ajoittaa sen Marcus Aureliuksen valtakaudelle noin vuosiin 166–167. Eusebiuksen jälkeen tehdyt lisäykset "Kirjeeseen Polykarpoksen marttyyrikuolemasta" antavat kuitenkin kuolinpäiväksi lauantain 23. helmikuuta Statius Quadratuksen prokonsulikaudella eli joko vuonna 155 tai 156. Aiemmat vuodet täsmäävät paremmin hänen yhteyksiinsä Ignatiokseen ja evankelista Johannekseen.


title: Fidžin musiikki

text: Vaikka Fidžin saaristovaltio sijaitsee Melanesiassa, Fidžin musiikki muistuttaa tyyliltään paljon polynesialaista musiikkia.


title: Fidžin musiikki

text: Fidžiläinen perinnemusiikki on pääosin laulu- ja tanssimusiikkia. Paikallisia musiikin tyylilajeja edustaa muun muassa "meke"-niminen tanssi.


title: Fidžin musiikki

text: Fidžiläisessä perinnemusiikissa tärkeitä soittimia ovat muun muassa erilaiset "lali"-rummut.


title: Fidžin musiikki

text: 1980-luvulla muutamat fidžiläiset muusikot, kuten Laisa Vulakoro ja Lagani Rabukawaqa, saivat suosiota myös kotimaansa ulkopuolella.


title: Eskapismi

text:
Eskapismi tarkoittaa todellisuuspakoisuutta. Käsite on esitelty brittiläisessä kirjallisuudentutkimuksessa 1930-luvulla kuvaamaan yhteiskunnallisen tietoisuuden ja realismin puutetta.
Eskapistit usein tuntevat olevansa pettyneitä todellisen maailman arkipäivän stressiin ja pyrkivät "pakenemaan" sieltä mm. unien, päihteiden, taiteen, mietiskelyn, matkustelun ja/tai fantasioinnin kautta. Termiä voidaan käyttää kuvaamaan ihmisten toimenpiteitä masennuksen ja surullisuuden tunteiden lievittämiseksi.


title: Eskapismi

text:
Liittyen televisionkatseluun eskapismin muotona käsite voidaan jakaa (1) "sosiaalipsykologiseen eskapismiin", jossa todellisuuspako liittyy kanssakäymisen vaikeuksiin lähiyhteisössä, (2) "sosiologiseen eskapismiin", jolloin ajatellaan todellisuuspaon syyksi esim. työyhteisöstä vieraantumista ja (3) "yksilöpsykologiseen eskapismiin", jossa henkilö "pakenee omia ajatuksiaan", eskapismin aiheuttajia ei tällöin nähdä erityisesti yhteisöllisinä.
Useat ajattelevat, että eskapismi on ominaista nykyajan urbaanille teknologian olemassaololle, sillä se eristää "de facto" -ihmiset heidän luonnollisesta ympäristöstään. Nyky-yhteiskunnan suorituskeskeisyys sekä lisääntyvät paineet työtä ja opiskelua kohtaan voidaan nähdä myös syynä eskapismin lisääntymiseen. Downshifting-termi on lanseerattu ilmiön estämiseksi.


title: Thomas Neill Cream

text: Tohtori Thomas Neill Cream (27. toukokuuta 1850 – 16. marraskuuta 1892) oli sarjamurhaaja, joka murhasi ihmisiä myrkyttämällä Yhdysvalloissa ja Englannissa. Hänet teloitettiin sen jälkeen, kun hänen yrityksensä lavastaa toisia syyllisiksi olivat kiinnittäneet Lontoon poliisin huomion.


title: Thomas Neill Cream

text: Creamin kerrotaan viimeisinä sanoinaan väittäneen olleensa Viiltäjä-Jack, mikä on ilmeisen epätotta, sillä Cream oli vankilassa Viiltäjä-Jackin murhien aikana. Tästä tosiseikasta huolimatta väite on saanut paljon julkisuutta.


title: Thomas Neill Cream

text: Thomas Cream syntyi vuonna 1850 Skotlannin Glasgow’ssa. Hän varttui Quebecissä vanhempiensa muutettua 1854 Kanadaan. Cream oli erinomainen oppilas, ja jatkoi opintojaan Lontoossa lääketieteen parissa 1876. Atlantin ylityksen syynä oli opintojen lisäksi nainen, jonka Cream oli joutunut naimaan tämän tultua raskaaksi. Morsiamen perhe oli pakottanut Creamin kirkkoon aseella uhaten.


title: Thomas Neill Cream

text: Kuherruskuukausi oli hädin tuskin ehtinyt päättyä, kun Cream lähti yöllä kohti Englantia. Jälkeensä hän jätti lappusen, jossa hän kertoi uudelle vaimolleen määränpäänsä. Hän palasi sittemmin takaisin Kanadaan, mutta hänen vaimonsa menehtyi varsin pian salaperäiseen sairauteen. Cream siirtyi harjoittamaan lääkärin tointa Edinburghiin, mutta joutui elokuussa 1879 siirtymään Yhdysvaltoihin, kun hänen rakastajansa löytyi eräältä kujalta raskaana ja kloroformimyrkytykseen kuolleena.


title: Thomas Neill Cream

text: Cream muutti Chicagoon ja perusti paikallisen punaisten lyhtyjen alueen lähelle vastaanoton, jossa hän tarjosi laittomia abortteja prostituoiduille. Häntä tutkittiin erään potilaan kuoltua, mutta todisteiden puuttuessa hän välttyi tuomiolta.


title: Thomas Neill Cream

text: 14. heinäkuuta 1881 Stott-niminen mies kuoli strykniinimyrkytykseen. Cream ja rouva Stott pidätettiin. Vaimo oli saanut strykniinin Creamilta, kun oli kertonut epäilevänsä miestään uskottomuudesta ja haluavansa päästä hänestä eroon. Rouva Stott todisti Creamia vastaan välttyäkseen vankilalta. Cream sai elinkautisen ja päätyi Joiletin vankilaan.


title: Thomas Neill Cream

text: Cream vapautettiin kymmenen vuoden kuluttua, kun hänen veljensä oli anonut armahdusta ja mahdollisesti myös lahjonut viranomaisia. Cream oli epäilemättä jo ennen vangitsemistaan naisia inhoava psykopaatti, eikä rouva Stottin petollisuus auttanut asiaa.


title: Thomas Neill Cream

text: Seuraavaksi 41-vuotias Cream muutti Englantiin isänsä perinnön avulla, ja saapui 1. lokakuuta 1891 Liverpooliin. Hän muutti Lambeth-nimiseen pikkukaupunkiin.


title: Thomas Neill Cream

text: 13. lokakuuta 1891 19-vuotias prostituoitu Ellen "Nellie" Donworth kävi juomassa Creamin kanssa. Seuraavana päivänä hän oli erittäin sairas, ja menehtyi 16. lokakuuta strykniinimyrkytykseen.


title: Thomas Neill Cream

text: 20. lokakuuta Cream kävi ulkona 27-vuotiaan Matilda Clover -nimisen prostituoidun kanssa. Hän sairastui jo samana iltana ja menehtyi seuraavana aamuna; kuolinsyy merkittiin alkoholismista johtuvaksi.


title: Thomas Neill Cream

text: 2. huhtikuuta 1892 Cream oli palannut lomamatkalta Kanadasta takaisin Lontooseen, jossa hän yritti myrkyttää erään naisen. Uhri piti Creamin käytöstä epäilyttävänä eikä suostunut juomaan tarjottuja drinkkejä.


title: Thomas Neill Cream

text: 11. huhtikuuta Cream tapasi kaksi prostituoitua, 21-vuotiaan Alice Marshin sekä 18-vuotiaan Emma Shrivellin. Hän meni tyttöjen asunnolle, jossa hän tarjosi heille Guinnessia. Kun strykniini alkoi vaikuttaa, Cream oli jo kaukana. Molemmat tytöt kuolivat tuskallisesti.


title: Vanuatun musiikki

text: Vanuatun musiikki on Tyynellä valtamerellä sijaitsevan Vanuatun saaristovaltion asukkaiden tekemää musiikkia, niin perinteistä kuin nykyaikaistakin.


title: Vanuatun musiikki

text: Vanuatulaisessa perinnemusiikissa käytettäviä soittimia ovat muun muassa "tantam"-rumpu sekä eräänlaiset säkkipillit.


title: Vanuatun musiikki

text: Vanuatun musiikkiteollisuus alkoi kasvaa nopeasti 1990-luvulla. Vuosikymmenen alussa suosioon nousivat muun muassa yhtyeet Huarere ja Tropic Tempo.


title: Avarua

text: Avarua on Cookinsaarten pääkaupunki. Se sijaitsee Rarotongan saaren pohjoisrannikolla lähellä kansainvälistä lentokenttää. Avaruan pinta-ala on 67,2 neliökilometriä ja vuonna 2010 arvioitu asukasluku noin 13 300. Tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu muun muassa matkailu ja kalastus. Rannikko on kivikkoinen, mutta koska Avaruaan pääsee riuttojen välistä, sen satama on suosittu huvialusten kohde toukokuusta syyskuuhun.


title: Avarua

text: Avarua on jaettu 18 "tapere"en, eli kaupunginosaan:


title: Rarotonga

text: Rarotonga on eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevien Cookinsaarten runsasväkisin saari ja saariryhmän keskus. Siellä sijaitsee myös saarten pääkaupunki Avarua. Rarotonga on myös alueen taloudellinen keskus.


title: Rarotonga

text: Pinta-alaltaan saari on 67,1km². Rarotonga on ainoa aktiivisesti tuliperäinen saari Cooksaarilla ja se on myös eteläisen saariryhmän nuorin saari. Saari muodostui tuliperäisen toiminnan seurauksena noin 2 miljoona vuotta sitten. Tuliperäisyyden takia saaren sisäosissa on jyrkkiä laaksoja, kapeita harjanteita ja epätasaisia mäkiä joita peittää sankka metsä. Saarella on myös samasta syystä monista muista alueen saarista poiketen kartiomaisia vuoria, jotka ovat jo hävinneet muilta alueen saarilta. Saaren korkein kohta sijaitsee 658 metrin korkeudella merenpinnasta. Rannikolla on tasaista ja hedelmällistä tasankoa, jonne rakentaminen on viime aikoina keskittynyt. Saarta ympäröi laguuni. Rarotongalla tavataan muutamia endeemisiä lintulajeja, kuten "kakerori" -nimellä tunnettu "Pomarea dimidiata" ja rarotongankottarainen ("Aplonis cinerascens"). Suurin osa saaren sinänsä runsaasta linnustosta on istutettu muilta saarilta. Saarella ei tavata yhtään myrkyllistä eläintä.


title: Rarotonga

text: Rarotongan ilmasto on melko tasainen. Lämpötila vaihtelee talvisin yleensä 18–28 °C välillä. Talvi kestää Rarotongalla toukokuusta lokakuuhun. Marraskuusta huhtikuuhun kestävän kesäin aikana lämpötila vaihtelee 21–29 °C asteen välillä. Sadekausi kestää yleensä tammikuusta toukokuun alkuun. Rajuja sääilmiöitä ei yleensä ole, mutta esimerkiksi El Niño -kaudella helmikuussa 2005 alueella oli kohonneen pintaveden lämpötilan takia viisi syklonia kolmen viikon aikana.


title: Rarotonga

text: Paikallisen perinteen mukaan ensimmäinen rarotongalainen oli Nuku Hivasta tullut Io Tangaroa, joka saapui saarelle kanootilla noin 1 400 vuotta sitten. Hän lähti kuitenkin takaisin Nuku Hivaan, eikä tullut enää takaisin. Hän kuitenkin kertoi saaresta kotonaan ja myöhemmin saarella kävivät hänen lapsensa ja lapsenlapsensa. Ensimmäiset asukkaat tulivat todennäköisesti todellisuudessakin Marquesassaarilta ja niitä lähellä olevilta Seurasaarilta. Rarotongan varhaisesta historiasta ei kuitenkaan tiedetä paljoa. Yksi harvoista historiallisista merkeistä varhaisesta asutuksesta on "Ara Metua" tai "Te Ara Nui o To'i" -nimellä tunnettu tie saaren sisäosassa. Se rakennettiin luultavasti 1000-luvun aikana. "Te Ara Nui o To'i" viittaa To'i nimiseen mieheen, mutta historiallista To'ita ei tunneta. Perinteen mukaan jossain vaiheessa saaren historiaa Tahitilta saapui Tangi'ia ja Samoalta Karika -nimiset sotapäälliköt, jotka valloittivat saaren ja perustivat sen kuusi heimoa. Saaren heimot kävivät sotia keskenään, minkä takia rannikon alavilla mailla ei ollut nykyisen kaltaista asutusta, vaan asukkaat asuivat helposti puolustettavilla korkeammilla paikoilla sisämaassa. Saarelaiset elivät kalastuksella, karjanhoidolla ja viljelyllä. 1000-luvun ja 1400-luvun välillä saarelta lähti maastamuuttajia kohti Uutta-Seelantia, joista monet paikalliset maoriheimot tiedostavat yhä polveutuvansa.


title: Rarotonga

text: Rarotongan saari löydettiin eurooppalaisten taholta verrattain myöhään. Ensimmäiset saaren nähneet olivat luultavasti HMS Bountyn kapinoitsijat vuonna 1789. Ensimmäinen saarella vieraillut eurooppalainen oli todennäköisesti Philip Goodenough vuonna 1814. Hän etsi saarelta santelipuuta ja otti useaan otteeseen yhteen paikallisten kanssa. Kun useat hänen miehistöstään olivat saaneet surmansa hän joutui lähtemään saarelta. Vuonna 1821 Cooksaarille saapui London Missionary Society lähetyssaarnaaja John Williams, joka käännytti saarelaisia menestyksekkäästi yhdessä Seurasaarilta peräisin olleen apulaisensa Papeihan kanssa. Rarotongaan hän saapui kuitenkin vasta vuonna 1823 vietettyään aikaa useilla muilla saarilla. Käännytys Rarotongallakin oli menestyksekästä, vaikkakin Williams sai surmansa Vanuatulla vuonna 1839. Hänet korvattiin muiden lähetyssaarnaajien taholta nopeasti. Lähetyssaarnaajat käänsivät raamatun maorin kielelle ja perustivat Arorangin kylän eräänlaiseksi mallikyläksi. Lähetyssaarnaajat kannustivat käännynnäisiä muuttamaan pois kotiseuduiltaan rikkoakseen näiden siteet pakanoihin. Lähetyssaarnaajat toivat saarelle muillakin Tyynenmeren saarilla tuhoa aiheuttaneet taudit ja noin kaksi vuosikymmentä lähetyssaarnaajien tulon jälkeen asukasmäärä oli puolittunut. Lähetyssaarnaajat yrittivät pitää muut eurooppalaiset poissa saarelta, mutta silloin tällöin siellä vieraili valaanpyytäjiä ja kauppiaita. Lähetyssaarnaajia alkoi myös huolestuttamaan Ranska, joka oli valloittanut Tahitin vuonna 1843. Tästä syystä he painostivat paikallisen päällikkö Makea Takaun pyytämään brittien suojelusta vuonna 1865. Ensimmäiseen pyyntöön ei suostuttu mutta useiden pyyntöjen jälkeen Cooksaarista tuli brittien protektoraatti ja Rarotongasta alueen keskus.


title: Rarotonga

text: Rarotongan asukasluku on 13 890. Saarta asuttavat cookinsaarten maorit ovat läheistä sukua maoreille, maoheille ja rapanuille. Miltei kaikilla on myös jonkin verran muuta kuin polynesialaista perimää, lähinnä Euroopasta ja Aasiasta, mutta myös vähäisessä määrin Afrikasta.Saarella puhutaan maoria ja englantia. Paikallista maorin murretta kutsutaan nimellä rarotonga.


title: Rarotonga

text: Rarotongan kulttuuri on samankaltainen muiden eteläisten saarien kanssa. Historiallisesti saaren asukkaat jakautuivat kuuteen heimoon, joita johti "ariki" ja "mataiapo" ja "rangatira" -nimellä tunnetut alipäälliköt. Saari jaettiin kolmeen "vakaan" eli alueeseen, joista Te Au O Tonga sijaitsi saaren pohjoisosassa, Takitumu idässä ja Puaikura lännessä. Jokaisella heimolla oli "koutu" eli ylin neuvosto, sekä "marae" -niminen pyhä paikka. Maraeilla suoritettiin uskonnollisia menoja kuten esimerkiksi ruuan uhraamista jumalille. Heimojen maa-alueita kutsuttiin nimellä "tapere". Maa kulki suvussa ja sitä saatettiin voittaa tai menettää sodissa. Tämä kuitenkin loppui lähetyssaarnaajien tullessa 1820-luvulla. Nykyisin saaren asukkaat ovat varsin voimakkaasti kiristinuskoisia, vaikkakin kiinnostus vanhoihin tapoihin on viime aikoina kasvanut.


title: Barad-dûr

text: Barad-dûr tai Mordorin Musta Torni on fiktiivinen linnoitus J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa Keski-Maassa.


title: Barad-dûr

text: Musta Ruhtinas Sauron aloitti Barad-dûrin rakentamisen vuonna 1000 Toista Aikaa, kun hän oli valinnut Mordorin valtakunnakseen. Vuonna 1600 Sauron takoi Tuomiovuoren tulessa Valtasormuksen ja sitoi Barad-dûrin perustusten voiman siihen. Tornin perustuksia ei voinut tuhota, ellei itse Sormusta tuhottaisi. Sauron sai Valtasormuksen voimalla Mustan Tornin valmiiksi ja hallitsi siellä Mordoria.


title: Barad-dûr

text: Barad-dûr oli suunnattoman korkea ja mahtava linnoitus. Se oli Keski-Maan historian suurin linnake Angbandin tuhon jälkeen. Se sijaitsi Tuhkavuorten eteläpäässä, Gorgorothin tasangon reunalla. Torni oli tehty erittäin kestävästä raudasta ja kivestä. Se oli musta ja sitä ympäröi Sauronin luoma varjo. Barad-dûrissa oli lukemattomia torneja, asepajoja ja vankityrmiä.


title: Barad-dûr

text: Vuonna 3434 Toista Aikaa Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto marssi Mordoriin ja löi Sauronin armeijat Dagorladin taistelussa. Haltiat ja ihmiset aloittivat Barad-dûrin piirityksen, joka kesti seitsemän vuotta. Piirityksen aikana paljon haltioita ja ihmisiä kaatui örkkien nuoliin ja Sauron lähetti monta pataljoonaa portista piirittäjien kimppuun. Kaatuneiden joukkoon kuului Arnorin ja Gondorin kuninkaan Elendilin nuorempi poika Anárion, jonka päähän osui tornista lentänyt kivi.


title: Barad-dûr

text: Vuonna 3441 Sauron joutui astumaan taisteluun ja surmasi Elendilin ja Gil-galadin taistelussa. Isildur leikkasi pirstoutuneen Narsilin jäänteillä Valtasormuksen Sauronin sormesta, muttei tuhonnut sitä. Sauronin henki jätti Mordorin ja Barad-dûr kaadettiin maan tasalle. Sen perustuksia ei kuitenkaan onnistuttu tuhoamaan, koska Isildur ei tuhonnut Sormusta.


title: Barad-dûr

text: Barad-dûr lepäsi raunioina yli 2940 vuotta. Sauron palasi vuonna 1000 Kolmatta Aikaa ja perusti Dol Guldurin linnakkeen Synkmetsään. Aikanaan Valkoinen Neuvosto karkotti Sauronin, ja se palasi Mordoriin ja aloitti Mustan Tornin jälleenrakentamisen. Torni valmistui uudelleen vuonna 3001. Nazgûlien valtaamasta Minas Ithilistä tuotiin Barad-dûriin "palantír", jota Sauron käytti vakoiluun.


title: Barad-dûr

text: Sormuksen Sodan lopussa Barad-dûr ja Sauron kuitenkin tuhottiin. Sormus suli Tuomiovuoren uumenissa ja Barad-dûrin perustukset pettivät. Musta Torni sortui ja Sauron ja Mordor kukistettiin lopullisesti. Barad-dûr mureni raunioiksi, eikä sitä enää koskaan rakennettu uudelleen.


title: Barad-dûr

text: Uusiseelantilaisen elokuvaohjaaja Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Richard Taylor ja hänen suunnitteluryhmänsä loi 2,70 metriä korkean pienoismallin Barad-dûrista. Mustan Tornin luomisessa käytettiin myös tietokoneanimaatiota. Elokuvissa Barad-dûr on noin 1 500 metriä korkea ja Sauronin Silmä tarkkaili Keski-Maata sen huipulta.


title: Barad-dûr

text: Elokuvassa "" Barad-dûr näkyy selvästi Mustalta Portilta. Huolimatta valtaisasta koostaan, Barad-dûrin ei olisi pitänyt näkyä, koska niiden välillä oli satojen kilometrien välimatka, ja lisäksi Keski-Maan kartan mukaan välissä olisi ollut vuoria. Elokuvassa Barad-dûr ja Tuomiovuori näyttävät olevan miltei vierekkäin.


title: Barad-dûr

text: Jackson halusi Barad-dûrin tuhoutumisesta mahdollisimman vaikuttavan näköisen. Niinpä yksi erikoistehostemiehistä, tietokoneanimaatiosta vastaava Gray Horsfield käytti vapaa-aikansa Barad-dûrin romahtamisen toteuttamiseen. Aluksi Jacksonilla oli ongelmia romahtamisen esittämisessä, koska hän ei halunnut muistuttaa ketään syyskuun 11. päivän terrori-iskuista. Niinpä hän keksi, että torni voisi pirstoutua kuin lasi. Elokuvassa Barad-dûr romahtaa, kunnes Sauronin Silmä räjähtää ja hajottaa tornin kappaleiksi.


title: Barad-dûr

text:
Barad-dûr on harmaahaltiakieltä ja merkitsee "Mustaa Tornia". "Barad" merkitsee "tornia" ja "dûr" "mustaa". Mustalla Kielellä Barad-dûrin nimi on Lugburz, joka myös merkitsee "Mustaa Tornia". Örkit käyttivät tätä nimeä Barad-dûrista. Kirjassa Legolas näkee Rohanista Barad-dûriin
(Silmarillionin lopusta saa tietoa viimeisestä liitosta). Barad-durissa oli kirjan mukaan 40000 ikkunaa.


title: Joey

text: Joey on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jossa seurataan "Frendien" hahmon Joey Tribbianin (Matt LeBlanc) elämää hänen muutettuaan Los Angelesiin. Sarjan pilottijakso nähtiin Suomessa 24. huhtikuuta 2005.


title: Joey

text: "Frendeissä" Joey oli vähä-älyinen ja lapsellinen mutta silti mukava naistenmies, joka oli aina tukemassa ystäviään. "Joey"-sarjassa hahmo muuttui epäsosiaaliseksi mieheksi, jonka oli hankalaa saada ystäviä, samalla kun hänellä oli vaikeuksia rakkauselämässään.


title: Joey

text: Sarjan menestyneen pilotin jälkeen sen katsojaluvut romahtivat nopeasti, jonka vuoksi se lopetettiin jo toisen tuotantokauden jälkeen. Complex-sivusto on kutsunut sarjaa yhdeksi huonoimmista tilannekomediasarjoista sekä yhdeksi huonoimmista spin-off sarjoista.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto () on Yhdysvalloissa sijaitseva, maailman ensimmäinen ja täten myös vanhin kansallispuisto. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Wyomingin, mutta myös osittain Idahon ja Montanan alueella. Pinta-alaltaan se on 8 983 neliökilometriä. Yellowstone on pääasiassa vuoristoseutua, ja sen alueella on esimerkiksi puistolle nimen antaneen Yellowstonejoen ja Snake Riverin lähdevedet.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstone sijaitsee geologisesti aktiivisella alueella, ja se sijaitsee Yellowstonen kalderana tunnetun supertulivuoren päällä. Alueella on lisäksi monia geysireitä ja kuumia lähteitä, muun muassa maailman ehkä kuuluisin geysir, "Old Faithful" eli "Vanha Uskollinen". Alue on tunnettu monipuolisesta luonnostaan kuten kanjoneistaan ja vesiputouksistaan. Sen kasvillisuus on tyypillistä Kalliovuorten kasvillisuutta, ja 80 prosenttia puiston pinta-alasta peittää metsä. Yellowstonessa on lisäksi rikas eläimistö, johon kuuluu muun muassa karhuja, biisoneita ja puumia.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Ensimmäinen valkoihoinen, joka kävi Yellowstonessa, oli todennäköisesti John Colter, joka vieraili siellä 1800-luvun alussa. Alueen tutkimus käynnistyi kunnolla vasta 1860-luvulla, ja pian alettiin miettiä sen julistamista suojelukohteeksi. Presidentti Ulysses S. Grant perusti kansallispuiston 1872, mutta sen suojelulle ei alkuun ollut varoja ja vasta kun armeija saapui sinne 1886 puiston suojelua pystyttiin valvomaan. National Park Service otti puiston omistukseensa 1918. Suojelutoimissa päästiin nykyiselle tasolle vasta 1960-luvulla, jolloin lopetettiin ekosysteemiin puuttuminen ja tiettyjen lajien suosiminen.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonesta on tullut myös erittäin suosittu turistikohde. Se on Yhdysvaltain suosituimpia kansallispuistoja, ja siellä vierailee vuosittain yli 3,5 miljoonaa ihmistä. Puistossa on yli 1 500 kilometriä vaellusreittejä, siellä voi patikoinnin lisäksi harrastaa polkupyöräilyä, telttailua, kalastamista ja vuorikiipeilyä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto on 8 987 neliökilometrin laajuinen. Sen etelärajalta pohjoisrajalle on 102 kilometriä ja itärajalta länsirajalle 87 kilometriä. Pääosa (96 %) sijaitsee Wyomingin osavaltiossa. Montanassa on kolme prosenttia ja Idahossa prosentti pinta-alasta. Yellowstone on muodostunut pääasiassa vulkaanisesta ylätasangosta, jonka keskikorkeus on noin 2 400 metriä. Puiston korkein kohta on 3 462 metriä korkea Eagle Peak, joka sijaitsee lähellä puiston kaakkoista kulmaa. Matalin kohta sen sijaan on lähellä pohjoista sisäänkäyntiä ja se on 1 610 metriä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonessa on monien jokien latvavesiä. Puistosta saa alkuunsa muun muassa kaksi kolmesta Missourin haarasta, Columbiajoen sivujoki Snake River ja Yellowstonejoki, joka on Yhdysvaltain pisin patoamaton joki. Pohjois-Amerikan suuri vedenjakaja kiemurtelee halki Yellowstonen kaakkoisosien ja jakaa vedet Tyynenmeren ja Atlantin valuma-alueisiin. Puiston tärkeimmät joet esimerkiksi valuvat eri suuntiin, sillä Snake Riverin vedet päätyvät Columbiajoen kautta Tyynenmereen ja Yellowstonen Missourin kautta Meksikonlahteen. Yellowstone on kahdesta joesta lyhyempi; se on noin 1 114 kilometriä pitkä. Snakejoki () puolestaan on 1 670 kilometriä pitkä, ja se on Columbiajoen suurin sivujoki. Snakejoen varren vesivoimalat ovat alueen tärkeitä sähköntuottajia. Molemmat joet ovat perhokalastajien suosiossa.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonejärvi on kansallispuiston suurin vesialue ja se on yksi Pohjois-Amerikan korkeimmalla sijaitsevista järvistä; se on 2 376 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on 136 neliökilometrin laajuinen, ja sen syvin kohta on noin 130 metriä. Koska järvi sijaitsee tuliperäisellä alueella ja osittain Yellowstonen kalderan päällä, sen rannoilla on geysireitä ja kuumia lähteitä. Niitä on myös löydetty itse järvestäkin. Viime aikoina järven pohja on alkanut nousta huomattavasti ja täten kohottanut myös vedenpintaa korkeammalle. Joitakin puiston osia on tästä syystä jouduttu sulkemaan yleisöltä. Nouseminen ilmeisesti johtuu lisääntyneestä vulkaanisesta toiminnasta.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Vulkaaninen toiminta on myös synnyttänyt Yellowstonen Grand Canyonin, suuren kanjonin, jonka pohjalla Yellowstonejoki osittain virtaa. Kanjonin syvyys vaihtelee 275 metristä 800 metriin. Se syntyi luultavasti Yellowstonen kalderan räjähtäessä noin 600 000 vuotta sitten, kun purkautunut laava peitti maan. Eroosio on osaltaan ollut mukana kanjonin synnyssä. Myös lohkoliikunnoilla on saattanut olla osuutta asiaan. Grand Canyonissa on Yellowstonejärven tavoin vulkaanista toimintaa. Sen pohjalla on muun muassa geysireitä ja kuumia lähteitä. Osa niistä on jo lakannut toimimasta, mutta osa on yhä aktiivisia. Puiston nimen uskotaan usein olevan peräisin kanjonin keltaisista seinistä, mutta todellisuudessa nimi tulee Yellowstonejoen keltaisista rantatörmistä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstone sijaitsee Snake River Plain -nimellä kutsutun muodostuman koillisena jatkeena. Yellowstonen runsas tulivuoritoiminta aiheutuu siitä, että se on kuuman kohdan päällä. Yhdysvaltojen suurin vulkaaninen alue onkin kansallispuiston alueella sijaitseva Yellowstonen kaldera, romahtanut kraatteri eli supertulivuori, joka on läpimitaltaan noin 55×72 kilometriä. Ensimmäisen kerran se purkautui yli kaksi miljoonaa vuotta sitten ja synnytti läpimitaltaan 50×80 kilometrin mittaisen kraatterin, joka oli satoja metrejä syvä. Kraatteri on sittemmin täyttynyt, ja syntynyttä muodostumaa kutsutaan nimellä Huckleberry Ridge Tuff. Yellowstonen kalderan useat purkaukset vapauttivat kaasuja ja tuhkaa maan ilmakehään ja aiheuttivat luultavasti säähäiriöitä. Siten purkaukset ehkä edistivät joidenkin lajien sukupuuttoa Pohjois-Amerikan mantereella. Viimeksi Yellowstonen kaldera purkautui noin 13 000 vuotta sitten, jolloin se synnytti viiden kilometrin mittaisen kraatterin.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Yellowstonen kalderan suuri purkaus olisi todennäköisesti katastrofaalinen elämälle Pohjois-Amerikassa. Purkausta edeltäisivät voimakkaat maanjäristykset ja laavaa nousisi maan pinnalle. Lopulta supertulivuori purkautuisi ja nostattaisi maan ilmakehään suuren määrän kaasuja ja tuhkaa, jotka yhdessä muodostaisivat ilmakehään peiton. Auringosta tuleva säteily ei kykenisi läpäisemään tätä peittoa, jolloin maapallon lämpötilat laskisivat äkillisesti. Seurauksena olisi ydintalvi, joka johtaisi uuteen jääkauteen. Jo itse purkaus luultavasti tuhoaisi paljon maata ja eliöitä, mutta ydintalven kylmyydellä ja siitä seurauksena olevalla nälänhädällä olisi katastrofaalisemmat seuraukset. Ensin purkaus vaikuttaisi vain Pohjois-Amerikkaan, mutta leviäisi nopeasti koskemaan muutakin maailmaa.
Yellowstonen alueella on noin 10 000 vulkaanista kohdetta, joista vain kolme prosenttia on geysireitä. Siitä huolimatta suurin osa maailman geysireistä sijaitsee Yellowstonessa. Useimmat alueen geysirit ovat pieniä ja purkautuvat vain muutaman metrin korkuisina, mutta tunnetaan kuusi geysiriä, jotka purkautuvat säännöllisesti yli 30 metrin korkeuteen. Yellowstonen kuuluisin geysir lienee "Old Faithful" eli "Vanha Uskollinen", josta purkautuu jopa 14 000–32 000 litraa kiehuvaa vettä noin 30–55 metrin korkeuteen. "Old Faithful" houkuttelee paikalle paljon turisteja, vaikka se ei ole edes puiston suurin geysir. Geysirin suosio ei perustukaan sen kokoon vaan purkauksien säännöllisyyteen: "Old Faithful" purkautuu 65–92 minuutin välein noin viiden minuutin ajan. Maailman suurin toimiva geysir on samaten puistossa sijaitseva "Steamboat" (). Yellowstonessa on myös fumaroleja, travertiiniterasseja, kuplivia muta-altaita ja kuumia lähteitä, jotka ovat puiston yleisimpiä vulkaanisia kohteita.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Koska Pohjois-Amerikan laatta liikkuu vuodessa noin 25 millimetriä lounaaseen, Yellowstone siirtyy ajan kuluessa pois kuuman pisteen ja sen aiheuttaman vulkaanisen alueen päältä. Kuuma piste olikin 16 miljoonaa vuotta sitten Nevadan ja Oregonin rajalla, mutta se on sieltä siirtynyt koilliseen Snake River Plainin halki Yellowstoneen. Sen jäljiltä on jäänyt matkan varrelle useita laavakenttiä ja kalderoita.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Kaikki Yellowstonen kiviaines eivät ole tuoretta vulkaanista syntyperää. Vanhimmat ja hyvin kovat kivet puiston koillisosissa ovat 2,7 miljardia vuotta vanhoja prekambrikaudelta. Merissä kasautuneet sedimenttiset hiekkakivet ja savikivet ovat syntyneet paleotsooisella ja mesotsooisella maailmankaudella 570–66 miljoonaa vuotta sitten. Näitä kiviä on erityisesti Gallatinvuoristossa ja Evertsvuorella.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuistossa voi erottaa neljä vuodenaikaa. Kesäisin päivälämpötila on usein 25 asteessa, mutta öisin ilma on viileää ja lämpötila voi laskea nollan alapuolelle alueen korkeimmilla kohdilla. Ukonilmat ovat yleisiä iltapäivisin. Talvisin lämpötila on yleensä reilusti pakkasen puolella, ja lämpötila vaihtelee nollasta 20 pakkasasteeseen. Puiston kylmyysennätys on –54 °C. Keväisin ja syksyisin päivälämpötila on nollan ja 20 lämpöasteen välillä, mutta öisin on usein pakkasta, jopa 20 astetta.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Kalliovuoret estävät suurinta osaa Tyynenmeren kosteudesta pääsemästä Yellowstoneen saakka, ja siksi puistossa on kuiva ilmasto. Vuotuinen sademäärä on noin 380–510 millimetriä. Eniten sataa touko–kesäkuussa, vaikkakin sadannan vaihtelu kuukausittain on melko pientä. Lumisateet alkavat yleensä lokakuun lopulla, ja lumipeite kestää huhtikuulle. Lunta tulee vuodessa keskimäärin 3,8 metriä, mutta korkeimmilla seuduilla sitä voi hyvinkin tulla tuplaten.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kasvillisuus on tyypillistä Kalliovuorten kasvillisuutta. Paikoin siihen on sekoittunut Suurten tasankojen ja Great Basinin kasvillisuutta. Kaikkiaan puiston alueella kasvaa noin 1 150 koppisiemenistä kasvilajia. Puiston alueella kasvaa myös kaksi kotoperäistä lajia, ihmekukkakasveihin kuuluva "Abronia ammophila" ja rölleihin kuuluva "Agrostis rossiae". Lisäksi yksi tatarkasveihin kuuluvan "Eriogonum umbellatumin" muunnoksista kasvaa vain Yellowstonessa.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Metsät peittävät noin 80 prosenttia Yellowstonen pinta-alasta, ja päälaji kontortamänty muodostaa 80 prosenttia metsistä. Lännenpihta ja engelmanninkuusi ovat myös yleisiä, varsinkin Absarokavuoristossa, jonka maaperässä on andesiittia. Paikoin lännenpihtaa ja engelmanninkuusia kasvaa aluskerroksissa, kun kontortamänty on valloittanut lehväkatoksen. Ylempänä vuoristoissa mäntypuihin kuuluva valkorunkosembra on myös merkittävä laji. Aivan puurajan alapuolella kasvaa alppiniittyjen keskellä lännenpihtoja, engelmanninkuusia ja valkorunkosembroja. Alavimmilla alueilla, erityisesti puiston pohjoisosissa on myös douglaskuusia. Metsien aluskasvillisyys on kontortamäntymetsissä usein varsin niukkaa, ja sen päälajeja ovat sarakasvi "Carex geyeri" ja puolukansukuinen "Vaccinium scoparium". Kastikkoihin kuuluva "Calamagrostis rubescens" on puolestaan yleinen douglaskuusimetsissä, mutta sitä kasvaa myös muissa metsissä, joissa maaperä on kehittynyttä ja kosteaa.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Männyt, kuuset ja pihdat ovat puiston maaperällisesti köyhiin oloihin hyvin sopeutuvia havupuita, jotka sietävät kylmyyttä eivätkä vaadi paljon kosteutta. Nämä puulajit ovat sopeutuneet hyvin myös alueella sattuneisiin tulipaloihin. Joillakin lajeilla, kuten pihdoilla, on suojanaan paksu puunkuori, mutta esimerkiksi kontortamännyn kuori on ohut. Kuoren sijaan kontortamänty on rakentanut toisenlaisen puolustusmekanismin: osa sen kävyistä on serotiinisia, ja ne aukeavat vasta korkeassa lämpötilassa. Metsäpalo saa kävyt aukeamaan, jolloin siemenet vapautuvat ja leviävät niitä ravitsevaan tuhkaan.
Puiston pohjoisosissa on pensasaroa, jonka vallitsevia lajeja ovat monet marunat. Lisäksi siellä kasvaa useita ruoholajeja. Kosteikkokasvit käsittävät 38 prosenttia Yellowstonen lajistosta, ja niihin kuuluu puolet harvinaisista kasvilajeista. Jotkut kasvilajit ovat sopeutuneet lisäksi puiston kuumiin lähteisiin. Puiden tapaan muutkin kasvit ovat joutuneet sopeutumaan Yellowstonen suuresti vaihteleviin ja erikoisiin olosuhteisiin, kuten kuiviin ja kylmiin mutta tuliperäisiin kasvualustoihin. Puistossa kasvaa erilaisia kukkia sekä metsän aluskasvistossa että niityillä. Puiston alin keskilämpötila on –1 °C, ja talvisin sataa useita metrejä lunta. Kasvien kasvukausi onkin vain 60 päivää, mikä on jopa alle puolet Suomen kasvien kasvukaudesta. Lyhyellä kasvukaudella on ollut seurauksensa myös alueen puiden osalta. Lehtipuut, kuten vaahterat ja amerikanplataani, ovat hävinneet alueelta, ja niiden tilalle ovat tulleet aiemmin mainitut paremmin sopeutuvat havupuut kuten kuuset, männyt ja pihdat.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Puiston lajistoon kuuluu nykyään myös noin 210 vieraslajia, ja niistä esimerkiksi voikukka on levittäytynyt koko puiston alueelle. Kaikkien vieraslajien kontrollointi ei ole realistista, ja puistossa pyritäänkin hallitsemaan erityisesti kaikista haitallisimpien lajien leviämistä. Vieraslajeihin lukeutuvat pelto-ohdake, koirankieli ja kenttätyräkki, jotka voivat paikoin syrjäyttää täysin puiston alkuperäisen lajiston. Lisäksi esimerkiksi päivänkakkara, jota eläimet eivät pysty käyttämään ravinnokseen, voi syrjäyttää alkuperäiset lajit niityillä. Päivänkakkaran leviämistä on pystytty onnistuneesti hillitsemään.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Kasvifossiileja tutkimalla on saatu selville, että Yellowstonen alueella kasvoi metsiä jo eoseenikaudella noin 58 miljoonaa vuotta sitten. Ilmasto pysyi 25 miljoonan vuoden ajan kosteana ja lämpimänä; vuotuinen sademäärä oli 130–150 senttimetriä. Kivettyneiden puiden perusteella puiston Lamar Valley -laaksosta on tunnistettu 27 päällekkäistä kerrosta metsää. Myöhemmin jääkauden aikana Lamar Valleyn vuoret saattoivat olla yksittäisiä alueita, joilla kasvillisuus pysyi hengissä jään peitettyä alavammat maat.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Yellowstonen alueella elää kaikkiaan 67 erilaista nisäkäslajia, ja siellä onkin manner-Yhdysvaltojen tihein nisäkäskeskittymä. Lajistoon kuuluu muun muassa mustakarhu, harmaakarhu, susi ja seitsemän alkuperäistä sorkkaeläintä.
Pohjois-Amerikassa saattoi olla 1800-luvun alussa jopa 30–60 miljoonaa biisonia. Länteen levittäytyvät uudisasukkaat tappoivat lajin vuosisadassa lähes sukupuuttoon. Yellowstone oli biisoneiden ainoita turvapaikkoja, ja 1800-luvun lopulla armeija turvasi lajin säilymisen vartioimalla Yellowstonea. Puistossakin laji kuitenkin hiipui, ja 1902 niitä oli enää jäljellä parikymmentä. Armeija toi 1906–1907 Buffalo Ranchille 21 eläintä hoidettavaksi ja kasvattavaksi. Tästä ryhmästä kasvoi yli tuhannen yksilön lauma. Biisoneiden määrä on vuosien varrella melko tasaisesti lisääntynyt muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, ja nykyään puistossa on noin 4 000 yksilöä.
Karhuja Yellowstonen alueella elää tuhatkunta, josta noin puolet on mustakarhuja ja puolet harmaakarhuja. Joskus karhut ovat hyökänneet ihmisten kimppuun ja haavoittaneet näitä, mutta tätä tapahtuu hyvin harvoin. Vuosina 1980–2002 yli 62 miljoonaa vierailijaa kävi puistossa. Saman ajan kuluessa vain 32 ihmistä joutui karhun hyökkäyksen kohteeksi. Vaikka karhuja ei puiston sääntöjen mukaan saa syöttää, monet vierailijat eivät noudata sääntöä, jolloin he houkuttelevat karhuja lähemmäksi ihmisten käyttämiä alueita ja lisäävät riskiä joutua karhun hyökkäyksen kohteeksi.
Alueella elää myös hirviä ja vapiteja eli kanadanhirviä. Hirviä ei ole alueella paljon, eikä se ole alueen alkuperäislaji, sillä sen arvioidaan levinneen sinne 1870-luvulla. 1980-luvulla arvioitiin olevan alle tuhat hirveä. Vapiteja on puistossa kesäisin 10 000–20 000 kappaletta ja talvisin alle 5 000. Se onkin puiston yleisin iso nisäkäs. Puiston muita sorkkaeläimiä ovat muulipeura, valkohäntäpeura, paksusarvilammas, lumivuohi ja hanka-antilooppi. Lumivuohi ei ole puiston alkuperäislaji, vaan se on levinnyt puiston pohjoisosiin lähialueille metsästystä varten istutetuista yksilöistä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Ilveksiä puistossa on vain muutamia, ja näköhavainnot niistä ovat harvinaisia. Myös puumia vain muutamia. Niiden kokonaislukumäärän arvioidaan olevan 18-24, mutta niiden määrän on arvioitu olevan kasvussa. Vuonna 1995 puistoon tuotiin susia Kanadasta. Puiston alkuperäiset sudet oli pitkälti tapettu 1900-luvun alkuvaiheissa. Vuosien 1914–1926 puistossa tapettiin ainakin 136 sutta, sillä lajia pidettiin mielivaltaisena tappajana ja sen saaliita turhina kuolemina. Susihavaintoja oli 1940-luvulla enää harvassa. Susia on nykyään Yellowstonessa noin 120 kappaletta. Lisäksi puistossa elää kojootteja ja kettuja.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Yellowstonen yleisiin pienempiin nisäkkäisiin kuuluu muun muassa viisi näätäeläinlajia, neljä lepakkolajia, neljä jänislajia, amerikanpiiskujänis, kolme päästäislajia, seitsemän oravalajia ja kanadanpuupiikkisika.
Yellowstonessa on havaittu 330 lintulajia, joista noin 148 pesii alueella. Lintulajeista muuttohaukka, valkopäämerikotka ja trumpettikurki ovat luokiteltu vaarantuneiksi. Muuttohaukka asuu Yellowstonessa huhtikuusta lokakuuhun ja talvehtii Meksikossa. Vuotta 1970 edeltänyt torjunta-aineiden liikakäyttö vahingoitti merkittävästi muuttohaukkakantaa, mutta viime vuosien suojelutoimet ovat johtaneet kannan kasvuun. Myös myrkytyksistä kärsinyt Yhdysvaltain kansallislintu valkopäämerikotka elää puistossa koko vuoden eikä muuta ulkomaille talvehtimaan. Yellowstonessa on parhaillaan käynnissä suojeluohjelma, jonka tavoitteena on saada puistoon 62 kotkaparia, jotka tuottaisivat yhteensä 53 poikasta vuosittain. Trumpettikurki on yksi Pohjois-Amerikan uhanalaisimmista lajeista. Laji kärsi ihmisen levittäytyessä yhä laajemmalle Yhdysvaltoihin 1700- ja 1800-luvuilla. Yellowstonessa ne viipyvät kesät. Vuonna 1999 Yellowstonessa oli vain kaksi aikuista trumpettikurkea, joista toinen kuoli vuotta myöhemmin. Tavallisimpia lintulajeja Yellowstonessa sen sijaan ovat muun muassa vuoritiainen, kanadanhanhi, preerialokki ja korppi.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Yellowstonen sammakkoeläin- ja matelijakannat ovat pienenlaiset. Tämä johtuu ilmeisesti kansallispuiston kylmistä ja kuivista olosuhteista, jotka eivät ole sopivaa elinympäristöä useimmille sammakkoeläimille ja matelijoille. Puistossa elää kuusi matelija- ja neljä sammakkoeläinlajia, esimerkiksi preeriakalkkarokäärme. Vuonna 1991 Yellowstonen henkilökunta asetti yhteistyössä Idahon osavaltionyliopiston kanssa puistoon tarkkailuasemia, joiden tarkoituksena oli tutkia syitä sammakkoeläinten ja matelijoiden kannan etenevään pienenemiseen Pohjois-Amerikassa. Syiksi on arveltu jo mainittuja kuivuutta ja kylmyyttä, mutta myös muun muassa saasteita, sairauksia ja saalistusta.
Puistossa elää 11 alkuperäistä kalalajia, ja niistä kolme on urheilukalastuksessa pyydettäviä (punakurkkulohi, pohjanharjus ja vuoripyörösiika). Lisäksi puistossa elää viisi istutettua lajia. Puiston suurimmassa järvessä, Yellowstonessa, elää maailman suurin punakurkkulohikanta, joka kuuluu alueen mukaan nimettyyn alalajiin, yellowstonenpunakurkkuloheen ("Oncorhynchus clarkii bouvieri"). Sen kanta vähentyi huomattavasti 1900-luvulla kalastajien saavuttua Yellowstoneen ja puiston henkilökunnan laskiessa vesistöihin uusia, Yellowstonen lajistoon kuulumattomia vierasperäisiä kaloja, jolloin Yellowstonen punakurkkulohi joutui entistä tiukempaan kilpailuun elintilastaan. Alkuperäislajien kanta saatiin kasvamaan 1970-luvulla kalastusta koskevan ”pyydä ja päästä” -säännön avulla, mutta lajien välistä kilpailua ei ole pystytty rajoittamaan. Erityisesti aggressiivinen petokala harmaanieriä uhkaa punakurkkulohta. Myöskään sairauksilta ei ole vältytty: vuonna 1998 Yellowstonejärvestä löydettiin lohikalojen kierretautia aiheuttavaa "Myxobolus cerebralis" -itiöeläintä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen vulkaanisten kohteiden kuumissa vesissä elää erilaisia bakteereja ja leviä, jotka saavat aikaan vesialtaiden kirkkaat värit. Monet kuumissa vesissä viihtyvistä bakteerikannoista saavat ravintonsa vulkaanisten lähteiden sisältämästä rikistä ja vedystä. Yellowstonen vesissä on monia yhteyttäviä bakteereja, kuten syanobakteereja, vihreitä rikkibakteereja ("Chlorobi") ja vihreitä ei-rikkibakteereja ("Chloroflexi"). Vesistöjen lähellä elää "Ephydridae"-heimon kärpäsiä, jotka saavat ravintonsa bakteereista ja levistä. Kärpäset munivat munansa mikrobimattojen päälle, ja niiden toukat kestävät jopa 47 celsiusasteen lämpötiloja.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen alueen asuttaminen alkoi todennäköisesti jo melko pian jäätikön vetäydyttyä sieltä, 14 000–12 000 vuotta sitten. Ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä. Puistosta ei ole löytynyt aineistoa, jonka avulla alueen varhaiset asukkaat voitaisiin yhdistää tiettyyn intiaaniheimoon. Intiaanien suullisesta perinteestä on löytynyt kuitenkin yhteyksiä puistoon. Flatheadit väittävät esi-isiensä asuneen siellä, ja shoshonit ovat omien sanojensa mukaan peräisin alueelta. Yellowstonen alueen käyttö lisääntyi 3 000 vuotta sitten.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Lewisin ja Clarkin retkikunta kulki Yhdysvaltain poikki vuonna 1805, mutta he ohittivat Yellowstonen pohjoisesta nykyisen Montanan puolelta eivätkä pysähtyneet tutkimaan sitä. Todennäköisesti ensimmäinen valkoihoinen, joka kävi puiston alueella olu John Colter, joka oli kuulunut Lewisin ja Clarkin retkikuntaan. Hän kävi alueella joko syksyllä 1807 tai talvella 1808. Hänen reitistään ei kuitenkaan ole varmuutta, ja mahdollisesti hänen näkemänsä kuumat lähteet olivatkin Codyn alueella eikä nykyisen puiston rajojen sisäpuolella. Kun hän kertoi löydöksestään, hänen puheitaan pidettiin hourailuna ja aluetta pelkkänä mielikuvituksen tuotteena. Aluetta alettiinkin pilkkaavasti kutsua nimellä Colter's Hell, Colterin helvetti.
Seuraavan 40 vuoden ajan alueella metsästäneet ihmiset kertoivat lukuisia tarinoita alueen kiehuvasta mudasta, höyryävistä joista ja kivettyneistä puista ja eläimistä, mutta puheita pidettiin pelkkinä tarinoina. Yhdysvaltain voitettua Meksikon–Yhdysvaltain sodan maassa heräsi kiinnostus sen syrjäseutuja kohtaan. Sisällissota kuitenkin viivytti monia suunnitelmia.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: David E. Folsomin kolmimiehinen retkikunta tutki Yellowstonen aluetta 1869. He olivat siviilejä, vaikkakin Folsomilla oli jonkun verran työkokemusta maanmittaajana. Retkikunta muun muassa mittasi ensimmäisenä Yellowstonen putousten korkeuden. He parantivat myös alueen karttoja, julkaisivat artikkelin retkestä Western Monthly Magazinessa 1870 ja näin innostivat seuraavia tutkimusmatkailijoita alueelle. Samana vuonna Henry D. Washburnin johtama 19-henkinen retkikunta lähti alueelle. Retkikuntaan kuului myös asianajaja ja kirjailija Cornelius Hedges, joka ensimmäisten joukossa ehdotti alueen julistamista kansallispuistoksi.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Washburnin retkikuntaan kuulunut Nathaniel P. Langford luennoi heidän löydöksistään, ja yhtä luentoa oli ollut kuulemassa geologi Ferdinand Vandeveer Hayden, joka oli yksi hiljan perustetun Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen johtajista. Hayden onnistui saamaan Yhdysvaltain kongressilta 40 000 dollarin tuen retkikunnalle, joka lähti tutkimaan aluetta 1871. Mukana retkellä oli muun muassa kasvi- ja eläintieteilijöitä sekä geologeja ja myös taiteilijat William Henry Jackson ja Thomas Moran, jotka ottivat valokuvia ja maalasivat Yellowstonen maisemia. Ne liitettiin mukaan raporttiin, joka annettiin kongressille. Kongressi päätti raportin perusteella vetää maa-alueen pois julkisesta huutokaupasta, ja presidentti Ulysses S. Grant julisti alueen valtion omaisuudeksi.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstone on maailman ensimmäinen ja vanhin kansallispuisto. Yhdysvaltain 18. presidentti Ulysses S. Grant perusti sen 1. maaliskuuta vuonna 1872. Hän määräsi puiston intendentin virkaan Yellowstonen tutkimusretkikuntiin kuuluneen Nathaniel P. Langfordin. Langford oli virassaan viiden vuoden ajan. Hän ei saanut työstään palkkaa, eikä puisto saanut juurikaan tukea. Langford vieraili Yellowstonessa vain kahdesti viiden vuoden aikana. Hänellä ei ollut myöskään minkäänlaista oikeudellista mahdollisuutta suojella puiston luontoa ja geologisia muodostelmia. Hän joutui eroamaan poliittisen painostuksen takia 1877, kun häntä syytettiin puiston laiminlyönnistä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Langfordin eron jälkeen Philetus Norris, joka oli omin silmin nähnyt puiston kärsimän vandalismin, tarjoutui intendentin paikalle. Hän sai paikan, ja kongressi alkoi jopa myöntää hänelle sekä palkkaa että pieniä varoja puiston hoitamiseen. Norris käytti rahoja muun muassa teiden rakentamiseen, jotta puistoa pystyttäisiin tutkimaan entistä paremmin ja tehokkaammin. Teiden oli myös tarkoitus helpottaa pääsyä puistoon. Varojen avulla Norris palkkasi lisäksi metsänvartijoita estämään metsästystä ja pitämään silmällä vandaaleja. Varoja ja henkilökuntaa oli kuitenkin yhä liian vähän puiston täydelliseen, tai edes toimivaan, suojelemiseen.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: 1880-luvulla Yhdysvaltojen poikki rakennettu rautatie valmistui, ja Northern Pacific -rautatieyhtiö rakensi aseman aivan puiston pohjoisen sisäänkäynnin luokse. Rautatie lisäsi ihmisten liikkumista, ja puiston kävijämäärä nousikin yli 5 000 kävijällä vuoteen 1883. Salametsästys ja puiston tuhoaminen kuitenkin jatkuivat kenenkään estämättä, ja kongressi päätti 1886 olla tukematta puiston vartijoita. Sisäministeriö pyysi armeijaa auttamaan puiston vartioimisessa, armeija otti tilanteen haltuunsa, kun se saapui Yellowstoneen vielä samana vuonna. He rakensivat itselleen majapaikaksi Camp Sheridanin, jonka lähelle aloitettiin 1891 nykyisen Fort Yellowstonen rakentaminen. Nyt rahoitus ja työvoima olivat kunnossa, ja puiston tarkka valvonta kyettiin aloittamaan. Armeija määräsi tarkat säännöt, joita oli noudatettava, jos puistossa halusi vierailla. Armeija johti puistoa aina vuoteen 1918, jolloin kaksi vuotta aiemmin perustettu Yhdysvaltain National Park Service (NPS) otti puiston hoitoonsa. Samana vuonna Yellowstoneen saapuivat ensimmäiset metsänvartijat, joista osa oli entisiä armeijan sotilaita. Ensimmäinen uuden hallinnon intendentti oli Horace M. Albright.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Puiston rajoja siirrettiin ensimmäisen kerran 1929, kun siihen liitettiin kivettyneen metsän alueen luoteisnurkasta ja Lamarjoen latvan idästä. Kolme vuotta myöhemmin pohjoisrajaa laajennettiin vapitien tärkeälle talvialueelle.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: 1900-luvulla autoliikenne lisääntyi, mikä lisäsi jälleen kävijöiden määrää. Vuosina 1933–1941 Yellowstoneen rakennettiin majataloja, retkeilyalueita ja ennen kaikkea pysäköintialueita niille tuhansille autoille, joita matkailijat mukanaan toivat. Toisen maailmansodan aikana kävijämäärät laskivat. Samalla valtion rahavarat ohjattiin sotatoimiin, joten Yellowstonen kunnossapitoon ei riittänyt rahoja ja jotkut aloitetut työt jouduttiin keskeyttämään sodan ajaksi. Sodan jälkeen Yhdysvaltain kansallispuistojen kävijämäärät lähtivät kasvuun, ja Yellowstonessa saavutettiin miljoonan vuosittaisen kävijän raja 1948. Laman ja sodan takia puiston infrastruktuuri oli rappeutunut, ja NPS aloitti 1956 Mission 66 -projektin, jonka päämääränä oli kunnostaa kansallispuistoja.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Vuonna 1988 puiston historian suurimmat metsäpalot piinasivat Yellowstonea. Huhti-toukokuussa puisto sai vielä normaalisti sateita, mutta kesäkuussa alkoi kova kuivuus. Heinäkuussa puistossa oli useita paloja, ja kuun lopulla kuivuus ja kova tuuli olivat tehneet osista paloista ja hallitsemattomia. Elokuun 20. päivänä voimakkaat tuulenpuuskat levittivät tulen hetkessä 607 neliökilometrin kokoiselle alueelle. Palot kestivät monta kuukautta, ja vasta talven lumisateet sammuttivat liekit. Lähes 36 prosenttia puistosta kärsi tulipalojen seurauksena vahinkoja.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Monet Yhdysvaltain presidentit ovat vierailleet hallintokaudellaan Yellowstonessa. Muun muassa presidentit Chester A. Arthur ja Bill Clinton kävivät aikanaan puistossa. Puiston kannalta merkittävin arvovaltaisista vierailijoista oli kuitenkin presidentti Theodore Roosevelt, joka vieraili puistossa huhtikuussa vuonna 1903. Vierailullaan hän asetti kulmakiven silloin vielä rakenteilla olleeseen puiston pohjoiseen sisäänkäyntiin, jolle valmistuessaan annettiin nimeksi Roosevelt-kaari (). Kaaren suunnitteli Robert C. Reamer, ja sitä rakennettiin helmikuusta elokuuhun vuonna 1903. Kaaren yläosaan on kaiverrettu sanat ”For the Benefit and Enjoyment of the People”, mikä vapaasti suomennettuna tarkoittaa suunnilleen "kansan hyödyksi ja nautinnoksi".


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto on kuulunut vuodesta 1978 lähtien Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonessa syttyy joka vuosi metsäpaloja, ja esimerkiksi salamat aiheuttavat keskimäärin noin 22 paloa vuodessa. Joitakin paloja sytyttävät esimerkiksi puistossa vierailevat retkeilijät. Noin 80 prosenttia paloista annetaan sammua itsekseen. Vain 20 prosenttia niistä sammutetaan, ja yleensä vasta silloin, kun palo uhkaa ihmisiä tai rakennuksia. Suuria tuhoja Yellowstonen metsissä aiheuttavia metsäpaloja arvellaan tapahtuvan noin 250–400 vuoden välein, kun taas kansallispuiston ruohomaita tuhoavia noin 25–60 vuoden välein.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Vuoden 1988 kesällä sarja suuria metsäpaloja tuhosi kansallispuistoa. Heinäkuun lopun kuumuus ja kuivuus muodostivat täydelliset olosuhteet tulipaloille. Elokuun lopulla ensimmäinen metsäpalo jo syttyikin, ja se valtasi hetkessä 607 neliökilometrin laajuisen alueen. Palokunta kutsuttiin hätiin sammuttamaan syttyneitä rakennuksia. Itse palavaa luontoa ei kuitenkaan ryhdytty sammuttamaan. Vasta syksyn vesisateet ja viimeistään talven lumentulo sammuttivat monta kuukautta palaneet metsät. Monet pitivät tapahtumaa katastrofina. Biologit ja metsänhoitajat kuitenkin vakuuttivat tulipalojen olevan osa normaalia ekosysteemiä ja auttavan kasveja ja puita uusiutumaan. Karkeasti arvioiden noin 36 prosenttia puiston maa-alueesta kärsi vahinkoja kesän 1988 tulipalojen seurauksena. Nykyään, lähes 20 vuotta palon jälkeen, palaneet alueet ovat alkaneet jälleen viheriöidä, ja monet uusista kasveista ovatkin todella terveempiä, kasvavat tiheämmin ja vastustavat paremmin sairauksia. Tästä rohkaistuneena puistoa hallinnoiva National Park Service käyttääkin nykyään kulotusta yhtenä metsänuudistuskeinona.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto perustettiin alun perin suojelemaan sen vulkaanisia alueita ja piirteitä kuten geysireitä ja kuumia lähteitä. Alkujaan puiston villieläimiä ei osattu arvostaa, ja ihmiset metsästivät niitä laajasti jopa kansallispuiston alueilla Yellowstonen henkilökunnan toistuvista kielloista huolimatta. Puiston pienestä henkilökunnasta ja varoista ei kuitenkaan ollut vastusta salametsästäjille, jotka saattoivat vapaasti vandalisoida aluetta. Vasta vuonna 1886 armeija sai salametsästäjät kuriin ja aloitti puiston tehokkaan valvonnan ja suojelun. Vuonna 1918 Yhdysvaltain National Park Service astui armeijan tilalle ja otti puiston suojelun harteilleen.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Ennen 1960-lukua puiston suojelu kuitenkin tarkoitti lähinnä sitä, että metsää ”vahingoittavat” tulipalot sammutettiin ja tiettyjä eläinlajeja suosittiin ylitse muiden. Esimerkiksi alueen sudet hävitettiin 1910- ja 1920-luvuilla, jotta ne eivät vahingoittaisi puiston vapitikantaa. Puiston luontoa alistettiin ihmisten tarkoitusperiä varten. Eläimiä tuotiin näytteille, jotta vierailijat saisivat ihailla niitä. Vaarallisimmat eläimet, esimerkiksi karhut, kahlehdittiin näytöksen ajaksi puihin, jotta ne eivät vahingoittaisi katselijoita. Turisteilla oli myös lupa ruokkia eläimiä ja siten opettaa ne riippuvaisiksi ihmisistä. Osia luonnosta tuhottiin, jotta kyettiin rakentamaan palveluja ja teitä puistoon saapuville matkailijoille. Myös salametsästystä esiintyi edelleen, vaikka vain murto-osan entisestä.
Kokemus kuitenkin osoitti, että ”suojelutoimet” ennemminkin vahingoittivat luontoa kuin suojasivat sitä, ja 1960-luvulta alkaen Yellowstonea alettiinkin hitaasti muuttaa kohti nykyistä toimintamallia. Nykyään ihminen puuttuu mahdollisimman vähän puiston luonnon elämään. Esimerkiksi normaaliin ekosysteemiin kuuluvia tulipaloja ei enää sammuteta. Yksittäisen lajin tilaan ei puututa eikä yhtäkään lajia suosita, vaan sen sijaan seurataan, että Yellowstonen koko ekosysteemi pysyy tasapainossa. Jo 1970-luvulla kiellettiin eläinten ruokkiminen ja niiden vangitseminen ja esitteleminen yleisölle lopetettiin. Puistoon rakennettiin myös valmiita kulkureittejä, jotta mahdollisimman suuri ala luontoa ei kärsisi vierailevista ihmismassoista. Kansallispuiston luonto ja sen säilyminen palautettiin jälleen etusijalle.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Vaikka nykyään pidetään parhaana olla puuttumatta puiston luonnon toimintaan, silti on olemassa joitakin poikkeustilanteita, joissa sääntöä kierretään. Tällaisia tilanteita ovat muun muassa puiston lukuiset suojeluohjelmat, kuten susien palautus alueelle vuonna 1995. Ihmiset myös asetetaan luonnon edelle tilanteissa, joissa ihmishenki on vaarassa. On myös tilanteita, joissa tulipaloja saatetaan sammuttaa. Lisäksi joitakin vierasperäisiä kasvi- ja eläinlajeja pyritään kontrolloimaan, jotta ne eivät olisi haitaksi puiston alkuperäisille eliöille. Puiston linjan mukaan nämä sekaantumiset sen elämään yritetään pitää mahdollisimman vähäisinä.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstone on yksi Yhdysvaltain suosituimmista kansallispuistoista. Vuonna 2010 puistossa vieraili ennätykselliset 3 640 184 ihmistä. Puisto houkuttaa ihmisiä, sillä siellä on mahdollisuus nähdä samalla kertaa useita luonnonihmeitä kuten geysireitä, vesiputouksia, kuumia lähteitä, kanjoneita, järviä ja villieläimiä. Puistossa on myös mahdollista harrastaa muun muassa vaeltamista, kalastamista, pyöräilyä, melomista ja vuorikiipeilyä. Yellowstone työllistää vuoden aikana lähes 3 500 henkilöä palvelemaan matkailijoita. Nähtävyyksistä suosituin on ollut geysir "Old Faithful". Myös Mammoth Hot Springsin kuumat lähteet ja Morning Glory Pool -allas ovat vetäneet yleisöä. Muita suosittuja nähtävyyksiä puistossa ovat Grand Prismatic Spring, Yellowstonen suurin kuuma lähde, ja puiston Grand Canyon -kanjoni.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Puistoon on viisi sisäänkäyntiä. Pohjoinen sisäänkäynti, joka sijaitsee Montanan Gardinerin lähellä, on ainoa sisäänkäynneistä, joka on ympäri vuoden auki pyörillä kulkeville ajoneuvoille. Muut sisäänkäynnit ovat läntinen, eteläinen, itäinen ja koillinen sisäänkäynti. Läntisen sisäänkäynnin lähellä on West Yellowstonen ja koillisen sisäänkäynnin lähellä Cooke City-Silver Gaten asutuskeskus.
Yellowstonessa on noin 1770 kilometriä vaellusreittejä. Vierailijoita kehotetaan pysymään valmiilla reiteillä tutustuessaan puistoon. Näin he pysyvät turvallisen välimatkan päässä villieläimistä. Matkailijoilla ei myöskään ole lupaa ruokkia eläimiä, vaikka ennen vuotta 1970 se oli vielä sallittua. Kiellosta huolimatta jotkut ovat kuitenkin ruokkineet eläimiä. Merkityillä reiteillä ei ole myöskään vaaraa hengittää vulkaanisia kaasuja, jotka tappoivat muun muassa vuonna 2004 viisi biisonia. Kalastuksessa huomionarvoista on, että joidenkin kalalajien, esimerkiksi Yellowstonen punakurkkulohen, kohdalla on sovellettu ”pyydystä ja päästä vapaaksi” -sääntöä. Sen mukaan kalastaminen on sallittua, mutta pyydystetyt kalat tulee heti päästää vapaaksi. Metsästys on puiston alueella luonnollisesti kielletty.


title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Alueelle on 1930-luvulta lähtien rakennettu majoitustiloja hotelleista retkimökkeihin ja leiriytymisalueisiin. Puistoon on myös pystytetty retkeilyalueita, kauppoja, matkamuistomyymälöitä ja ravintoloita. Toisen maailmansodan aikaan puiston rakennukset rappeutuivat pahasti, mutta 1950-luvulla ne jälleen korjattiin suuria vierailijamääriä varten. Samalla ne uudenaikaistettiin, mutta jo 1980-luvulla uudistukset purettiin ja palattiin vanhaan sotaa edeltäneeseen tyyliin. Fort Yellowstonesta käsin puistoa on hallinnoitu vuodesta 1918, ja sitä ennen se toimi puistoa valvoneen armeijan päämajana.


title: Siirtolohkare

text: Siirtolohkare eli hiidenkivi on iso kivi, jonka jääkauden aikainen mannerjää on kuljettanut mukanaan usein kauaksi emokalliosta. Alavilla alueilla siirtolohkareet ovat usein peittyneet muun maa-aineksen alle, mutta maastossa korkealla paikalla kivet ovat monesti säilyneet näkyvillä. Heikomman kiviaineksen alueilla siirtolohkareet voivat olla paljon hioutuneempia ja sileämpiä.


title: Siirtolohkare

text: Entisajan ihmisistä näytti siltä, ettei kiveä ole voinut tuoda paikoilleen mikään luonnollinen voima. Siksi niiden selitettiin olevan hiisien, pirujen tai jättiläisten työtä. Eräässä vaiheessa geologian oppihistoriaa uskottiin myös, että hiidenkiviä on liikutellut raamatullinen vedenpaisumus.


title: Siirtolohkare

text: Suomen suurin selvästi näkyvissä oleva siirtolohkare, Kukkarokivi, sijaitsee Turun Ruissalon pohjoispuolella. Suomen suurin tunnettu maan sisällä oleva siirtolohkare puolestaan on Kontiolahdelta Pohjois-Karjalasta Kuurnan voimalaitoksen rakennustöiden yhteydessä löytynyt lohkare.


title: Siirtolohkare

text: Kulttuurista merkitystä siirtolohkareilla on niihin liittyvien tarinoiden kautta. Näissä esiintyy usein varsinkin jättiläisiä, joiden saatetaan arvella esimerkiksi viskoneen lohkareita kohti eri pitäjien kirkkoja. Siirtolohkareita, jotka maastokohteina tyypillisesti ovat riidattomia ja selvästi havaittavia, on myös usein valittu kylien, pitäjien, läänien sekä maakuntien rajapaikoiksi, ja monista tällaisista rajakivistä löytyy tietoja Suomessa jo keskiajalta (500-luvun alusta 1400-luvulle).


title: Papias

text: Papias (, toimi ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla) oli varhaisia kristillisen kirkon johtajia, ja hänet on julistettu pyhimykseksi. Eusebius kutsuu häntä "Hierapoliin piispaksi", mutta ei ole varmuutta siitä, oliko hänellä tämä virka. Hierapolis sijaitsi nykyisessä Turkissa 22 km Laodikeasta, lähellä Kolossaa, ja on eri kaupunki kuin Syyrian Hierapolis. Hänet luetaan usein apostolisiin isiin.


title: Papias

text: Papiaan viisiosainen teos "Herran puheiden selitykset" (, "Logiōn kyriakōn eksēgēseōs syngrammata pente") on yksi varhaisia Jeesuksen sanoja käsitteleviä eksegeettisiä teoksia. Osa näistä Jeesuksen sanoista on kirjoitettu ylös myös Matteuksen ja Markuksen evankeliumiin. Papiaan omana lähteenä oli "seurakunnanvanhin (presbyteeri) Johannes" sekä apostolien opetuksia kuunnelleet henkilöt, joita hän myös kutsuu "vanhimmiksi" (, "presbyteroi"). Hänen teoksensa on kuitenkin kadonnut, ja siitä tunnetaan ainoastaan katkelmia, jotka ovat säilyneet muiden tekemissä lainauksissa. Irenaeus antaa teokselle neutraalin hyväksynnän kirjassaan "Harhaoppeja vastaan" ("Adversus haereses", n. 180 jaa.), ja Eusebius mainitsee sen "Kirkkohistoriassaan" (3.39.1).


title: Papias

text: Eusebius suhtautui kuitenkin Papiaaseen itseensä kielteisesti, sillä hän ei pitänyt tätä arvossa. Eusebiuksen motivaatioista on esitetty useita arvioita. Yhdeksi syyksi on arveltu se, että Papiaan työt säilyttivät Irenaeuksen kautta uskoa tuhatvuotiseen valtakuntaan. Toisekseen pietarilaiset kristityt eivät halunneet täysin hyväksyä johanneslaista evankeliumia. Eusebius kutsuu Papiasta "mieheksi, jolla on vähäiset henkiset kyvyt" ("Kirkkohistoria" 3.39.13), ja joka otti apostolisen perinteen kuvaannolliset ilmaukset kirjaimellisina tosiasioina. Tämän väitteen todenperäisyyttä on vaikea arvioida, koska Papiaan kirjoitukset eivät ole saatavilla. Hän oli kuitenkin lähempänä apostolisen ajan kristillistä henkeä kuin Eusebius ymmärsi.


title: Papias

text: Papias kuitenkin myöntää yhdessä tutkielmansa katkelmassa, että hän ei ole millään tavalla ollut kuulemassa tai silminnäkijänä apostoleille itselleen. Hän sanoo keränneensä materiaalia heidän seuraajiltaan, jotka tiesivät, mitä Andreas, Pietari, Filippus, Tuomas, Jaakob, Johannes ja Matteus olivat sanoneet. Hän sanoi kuunnelleensa ja painaneensa mieleen sen, mitä vanhimmat olivat opettaneet. Hän sanoi, ettei halua olla sellainen joka puhuu paljon tai opettaa vieraita oppeja, vaan sellainen joka opettaa totuuden ja sen, mitä Herra oli opettanut.


title: Papias

text: Näin Papias sanoo kirjoittaneensa ylös asioita, jotka tulivat suullisesta perinteestä, ja joita ei ollut vielä kirjoitettu ylös. Tämä suullinen perinne oli kulkenut Jeesukselta apostoleille ja muille opetuslapsille.


title: Papias

text: Papias kirjoitti myös joistakin perinteistä, joita Eusebius luonnehti "joiksikin Vapahtajan oudoiksi vertauksiksi ja opetuksiksi, ja joiksikin muiksi vielä myyttisemmiksi asioiksi". Eusebius mainitsee Papiaan kuulleen esimerkiksi tarinoita Justus Barsabbaasta, joka joi myrkkyä mutta ei kärsinyt mitään pahaa, ja toisen tarinan Filippuksen tyttäreltä, joka liittyi ruumiiden ylösnousemiseen ("Kirkkohistoria" 3.34.377–392).


title: Papias

text: Papias myös kertoo oudon tarinan Juudas Iskariotin kuolemasta. Sen mukaan hän turposi niin, ettei mahtunut kulkemaan aukosta, josta mahtui kulkemaan vaunuilla. Hän murskautui vaunujen alle, niin että hänen suolensa pursuivat ulos (Papias "Katkelma 3", 1742–1744).


title: Papias

text: Papiaan elämän ajoitus on merkittävä hänen uskottavuutensa kannalta. Irenaeus sanoo myöhemmin toisella vuosisadalla ("Harhaoppeja vastaan" 5.33.4), että Papias oli kuullut Johanneksen opetusta, ja oli Polykarpoksen kumppani, vanhan ajan mies (, "arkhaios anēr"). Jos Polykarpos syntyi vuonna 69, ei ole tarvetta tukeutua myöhäisempään mutta todennäköisesti väärään perimätietoon, että Papias olisi jakanut Polykarpoksen kokeman marttyyrikuoleman n. vuonna 155.


title: Papias

text: Yhteenvetona, koska Irenaeus ajatteli hänen olevan Polykarpoksen aikalainen ja "mies vanhalta ajalta", ja koska häneltä säilyneissä katkelmissa annettu kuva ajan uskonnollisista jännitteistä vastaa Polykarpokselta ja Ignatiokselta säilyneissä kirjeissä annettua kuvaa, voidaan päätellä, että hän on vaikuttanut joskus toisen vuosisadan ensimmäisen neljänneksen aikana.


title: Papias

text: Myös Eusebius lukee Papiaan aikalaisiksi Klemens Aleksandrialaisen ja Ignatioksen (Polykarpoksen sijasta), ja sanoo heidän vaikuttaneen keisari Trajanuksen aikana, ja kertoo heistä ennen kuin mainitsee keisari Hadrianuksen aikaa. Näin voidaan päätellä, että Papias kirjoitti noin vuonna 115. Yleensä hänen työnsä on kuitenkin ajoitettu noin vuosille 130-140, tai jopa myöhemmäksi. Jos hänen ajatellaan eläneen vuosina 60-135, mikään tosiasia ei puhu sitä vastaan.


title: Anárion

text: Anárion on fiktiivinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Anárion

text: Anárion (T.A.3119-3440) oli Elendilin toinen poika ja Isildurin veli. Hänen poikansa Meneldil oli viimeinen mies, joka syntyi Númenorissa. Yhdessä isänsä ja veljensä kanssa hän oli "elendili"n johtaja, eli niiden Númenorlaisten jotka vastustivat kuningas Ar-Pharazônin päätöstä hyökätä Valinoriin.


title: Anárion

text: Númenorin uppoamisen jälkeen Elendil nousi maihin pohjoisessa, Lindonin lähellä, ja perusti sinne Arnorin valtakunnan, mutta Isildur ja Anárion laskivat maihin etelämpänä Keski-Maassa, perustaen Gondorin valtakunnan. Kumpikin valtakunta lähti kasvamaan jo tunnetuista Númenorlaisista kaupungeista, Pelarginista ja Belfalastista (myöhemmin tunnettu nimellä Dol Amroth).


title: Anárion

text: Anárion oli aluksi vastuussa Gondorin johtamisesta: hän perusti Minas Anorin ja Minas Ithilin kaupungit, kuten myös Osgiliathin sillan ja kaupungin. Minas Anor nimettiin auringon mukaan, mutta myös Anárionin oman nimen mukaan. Minas Ithil ja Ithilienin maakunta nimettiin kuun ja Isildurin mukaan.


title: Anárion

text: Sauron hyökkäsi jo aikaisin Gondoriin. Viimeisen Liiton Sodan aikana Anárion puolusti Gondoria, sillä aikaa kun hänen veljensä pakeni pohjoiseen isänsä ja haltioiden luo. Anárion puolusti Gondoria hyvin, siihen asti että Isildur, Elendil ja Gil-galad saapuivat joukkoineen. Anárion taisteli kunniakkaasti Dagorladin Taistelussa ja Barad-dûrin piirityksessä, mutta kaatui 3440 Toista Aikaa, kun suuri kivi putosi hänen päälleen Mustasta Tornista. Anárionilla oli neljä lasta: kolme ensimmäistä olivat tyttäriä, mutta neljäs oli poika, Meneldil.


title: Anárion

text:
Lopulta Isildur antoi Meneldillin hallita Gondoria sillä välin kun hän oli pohjoisessa.
Kun Isildur ja hänen vanhimmat poikansa olivat kuolleet, nuorin poika ei halunnut Gondorin kruunua, joten Meneldilistä tuli Gondorin hallitsija.


title: Anárion

text: Anárionin linja hitaasti haipui ja katosi ajan saatossa, kunnes hallitsevat Käskynhaltiat tulivat valtaan, jolloin yksikin Anárionin jälkeläinen saattoi vaatia kruunua itselleen. Tämä tapahtuma päästi Aragorn II:n sekä Arnorin että Gondorin kuninkaaksi.


title: Gravitation

text: Gravitation on shōnen-ai -manga- ja -animesarja. Gravitationin on kirjoittanut ja piirtänyt Maki Murakami, joka piirtää myös samoihin hahmoihin perustuvaa Remix Gravitation -dōjinshisarjaa. Siinä missä pääsarjan ikäraja on K-16, Remixien raja on K-18. Remix-albumeja on kolmetoista, ja sekä niiden tarina että henkilökuvaus poikkeaa rajusti alkuperäisen mangan vastaavasta. Lisäksi Gravitationiin liittyen on julkaistu niin kutsuttu OVA-sarja, kaksiosainen anime, jolla on samoista henkilöistä huolimatta hyvin vähän tekemistä varsinaisen sarjan kanssa.


title: Gravitation

text: Mangaa on julkaistu 12 osaa, jonka jälkeen on ilmestynyt tarinaa jatkava extra. Niitä on julkaistu vasta yksi, mutta lisää saattaa tulla. Anime koostuu kolmestatoista episodista. Suomenkielistä versiota (kääntäjä Satu Hämäläinen) sarjakuvasta julkaisee Pauna Media Group. Suomennosta on ilmestynyt tähän mennessä kuusi osaa. Suomenkielisen version ikäsuositus on 16 vuotta.


title: Gravitation

text: Sarjan päähenkilö on Shūichi Shindō -niminen poika, joka yrittää ystävänsä Hiroshi Nakanon kanssa nostaa yhtyeensä Bad Luckin listojen kärkeen. Tie tähtiin on kuitenkin mutkainen. Shūichi rakastuu kirjailija Eiri Yukiin, joka ei heti vastaa hänen tunteisiinsa, mutta tarinan aikana alkaa lämmetä hänen tunteisiinsa. Eirin menneisyyteen liittyy kuitenkin synkkiä piirteitä, jotka uhkaavat ajaa heidät erilleen. Samaan tulokseen toivovat päätyvänsä myös eräät Eirin ystävistä ja sukulaisista, jotka eivät lainkaan hyväksy hänen ja Shūichin suhdetta.


title: Gravitation

text: Myös media on kiinnostunut homoseksuaalisista rakastavaisista Eirin julkistettua heidän suhteensa lukuisten TV-kameroiden edessä. Syy ei kuitenkaan ollut täysin Eirin – hänellä on nimittäin jakautunut persoonallisuus, ja paljastuksesta vastasi hänen ei-julkinen osansa. Edes tämä julkisuus ei auta Shūichia paljoa kun hän joutuu kamppailemaan valokeilasta idolinsa Ryuichi Sakuman kanssa.


title: Gravitation

text: Tarinan kulku vie Shūichin aina Amerikkaan asti. Kaiken aikaa hän joutuu väistelemään ihmisiä, jotka eivät tahdo hänelle hyvää – tai tahtovat sitä liian lujasti. Samalla hän yrittää pitää kiinni suhteestaan Eirin kanssa. Vaikka monet voimat yrittävät työntää heitä erilleen, jokin vastustamaton voima tuntuu kuitenkin vetävän heitä yhä uudelleen puoleensa – melkein kuin painovoima... [gravitation].


title: Gravitation

text: Animessa tarinaa on yksinkertaistettu ja henkilöhahmoja on vähemmän.


title: Gravitation

text: Juoni pyörii suurimmalta osin Shūichin yhtyetouhujen ja Eirin ja Shūichin suhteen ympärillä. Olennaista on, pystyykö Shūichi rakastamaan Eiriä, kun miehen menneisyys on paljastunut, ja onko kirjailija itsekään sinut menneisyytensä kanssa. Animea tästä sarjasta on tehty 13 osaa.


title: Gravitation

text: Shūichi Shindō ()– sarjan päähenkilö, Bad Luck -yhtyeen laulaja ja Eiri Yukin rakastaja. 18-vuotias, animessa räikeän pinkkihiuksinen poika, mangassa hiukset hillitymmin tummansävyiset, jonka mielialat vaihtelevat usein. Toisinaan hän on yksinkertaisesti idioottimainen. Shūichi on hyvin herkkä niin suuttumaan, itkemään kuin nauramaankin, mutta ei anna minkään horjuttaa päätöstään pysyä Yukin kanssa. Kuten Shūichi itse asian esittää: "Syy siihen, miksi voin tavoitella jotakin pelkäämättä, on se, että pelkään olla ilman sitä." Rakkaudesta Yukiin Shūichi on valmis kärsimään kaikki tämän hänelle syytämät loukkaukset sekä muiden häneen Yukin tai heidän suhteensa takia kohdistamat vihamieliset teot.


title: Gravitation

text: Eiri Yuki / Eiri Uesugi () — Kuuluisa ja suosittu rakkausromaanien kirjoittaja, joka on tunnettu myös naisseikkailuistaan. Eiri vihaa isäänsä ja käyttää taiteilijanimeä Eiri Yuki. Hän muutti 16-vuotiaana Yhdysvaltoihin, koska hänen omat vanhempansakin hyljeksivät häntä hänen "epäjapanilaisen", vaalean ulkonäkönsä takia. Yhdysvalloissa Eiri joutui kotiopettajansa Yuki Kitazawan pettämäksi ja päätyi tappamaan tämän. Syvästi pettynyt ja järkyttynyt Eiri sulkeutui kuoreensa. Vuosia myöhemminkin hänen on yhä hyvin vaikeaa uskoa tunteitaan kenellekään. Eirillä on mielenterveydellisiä ongelmia ja jopa ajoittaisia itsetuhoisia ajatuksia. Hän on myös joutunut sairaalaan useita kertoja ilmeisesti psykosomaattisten oireittensa takia.


title: Gravitation

text: Hiroshi Nakano () – Bad Luckin kitaristi ja Shūichin paras ja pitkäaikainen ystävä. Hiroshi eli Hiro on äärimmäisen uskollinen Shūichille, ja hänen suhteestaan ystäväänsä voidaan nähdä esimerkillinen ystävyydenrakkaus. (Hiro on silti hetero, ja mangassa Shūichikin yrittää selittää Tatsuhalle, että Yukista pitäminen on eri asia kuin Tatsuhan biseksuaalisuus.) Hiro on rakastunut Ayaka Usamiin, Eiri Yukin kihlattuun (tosin kihlauksen olivat solmineet heidän puolestaan heidän isänsä), jota hän tapailee. Toisin kuin Shūichi, Hiro oli koulussa huippuoppilas, ja hän on hyvin älykäs sekä ystäväänsä huomattavasti harkitsevaisempi.


title: Gravitation

text: Tōma Seguchi () – Yukin sisaren Mikan aviomies sekä Shūichin työnantajan, NG Recordsin johtaja. Tōma soittaa myös Nittle Grasper -yhtyeessä yhdessä Ryūichi Sakuman sekä Noriko Ukain kanssa. Tōma on äärimmäisen suojeleva Yukin suhteen eikä epäröisi tappaa tämän takia. Hän juuri vei aikanaan Yukin USA:han, missä tämä tapasi Yuki Kitazawan ja joutui tämän pettämäksi. Tōma syyttää tästä itseään ja on valmis mitä tahansa minkä uskoo olevan Yukin parhaaksi. Taki Aizawan satutettua Yukia välillisesti Tōma työntää hänet kohtiajavan auton eteen, julistaen samalla rakastavansa Yukia enemmän kuin ketään muuta koko maailmassa.


title: Gravitation

text: Mika Seguchi () – Yukin isosisko ja Tōman vaimo. Vaikka Mika on joissakin osissa tarinaa näkyvästi esillä, hänestä tiedetään hyvin vähän. Hänen suhteensa aviomieheensä vaikuttaa enemmänkin liikesopimukselta kuin rakkausavioliitolta, ja voidaankin olettaa Tōman naineen hänet lähinnä päästäkseen lähemmäksi Yukia.


title: Gravitation

text: Tatsuha Uesugi () – Mikan ja Yukin 16-vuotias pikkuveli. Tatsuha toimii munkkina heidän isänsä johtamassa temppelissä ja on todennäköisin jatkaja temppelin johtajana, vaikka isä ei olekaan luopunut toivosta saada Yuki palaamaan kotiin ja hyväksymään velvollisuutensa vanhimpana poikana. Munkin asemastaan huolimatta Tatsuha ei kuitenkaan suostu ajelemaan hiuksiaan tai lopettamaan tupakointia, saati sitten muuttamaan elämäntyyliään -- hän on täsmälleen samanlainen naistenmies kuin isoveljensäkin. Enemmän kuin kenestäkään naisesta, Tatsuha kuitenkin pitää Ryūichi Sakumasta. Hänen kiinnostuksensa tähän laulajaan lähenteleekin jo pakkomiellettä. Tatsuha piti jo alussa Shūichin samannäköisyydestä heidän yhteisen idolinsa kanssa.


title: Gravitation

text: Ryūichi Sakuma () – Nittle Grasperin laulaja, Shūichin idoli, Tōman ystävä ja Tatsuhan pakkomielle. Vaikka onkin sarjan päähenkilöistä vanhin, 31-vuotias, Ryūichi käyttäytyy kaikkein lapsellisimmin. Hän kantaa mukanaan vaaleanpunaista Kumagoro-kania, jolle hän puhuu, joka "puhuu" hänelle ja muille, ja jota hän kohtelee kaikissa tilanteissa kuin ihmistä ainakin. Lavalle astuessaan Ryūichissa tapahtuu kuitenkin valtava muutos, ja hän hurmaa kaikki lahjakkuudellaan ja karismallaan.


title: Gravitation

text: Claude 'K' Winchester / Mr. K / K-san () – Aiemmin ollut Ryūichin kanssa tekemisissä. Sarjan edetessä Bad Luckin osatoiminen manageri. Kutsumanimi tällä on joko Claude 'K' Winchester / Mr. K / K-san. Tällä on pakkomielle aseisiin, erityisesti kivääreihin sekä hiukan vinksahtanut huumorintaju, mutta silti rauhallisen oloinen. K on 36-vuotias. Hänellä on vaimo Judy ja poika Michael. Vaimon ammatti näyttäisi olevan puistotyöntekijä.


title: Gravitation

text: Maiko Shindō – Shūichin pikkusisko, joka on Eiri Yukin ja tämän tosten suuri, vilpitön ihailija. Maikon suhtautuminen Shūichin ja Yukin suhteeseen on positiivinen. Maiko esiintyy ainoastaan mangassa ja Gravitation OVA:ssa.


title: Alfons Mucha

text: Alfons Maria Mucha [muha] (24. heinäkuuta 1860, Ivančice, Itävallan keisarikunta – 14. heinäkuuta 1939, Praha, Tšekkoslovakia) oli tšekkiläinen taidemaalari, julistetaiteilija, graafikko ja muotoilija. Häntä pidetään yhtenä art nouveau -taidesuunnan huomattavimmista edustajista. Muchan maalaukset, julisteet ja mainokset esittävät usein kauniita nuoria naisia kukkien ympäröiminä.


title: Alfons Mucha

text: Mucha syntyi nykyisen Tšekin alueella Ivančicen kaupungissa. Piirustus oli lapsesta asti hänen rakkain harrastuksensa. Hän hankki koulutuksensa osittain omatoimisesti, osittain Wienissä, ja työskenteli opintojensa ohessa maalaten muun muassa lavasteita, muotokuvia ja mainoksia. Hän pääsi kuitenkin lopulta opiskelemaan Müncheniin (1885–1887), kun eräs toimeksiantaja oli niin vaikuttunut hänen työstään että oli valmis tukemaan opintoja taloudellisesti.


title: Alfons Mucha

text: Mucha muutti Pariisiin vuonna 1887 ja jatkoi siellä opintojaan. Hän elätti itsensä kuvittamalla mainoksia ja aikakauslehtiä. Sattumalta hän sai vuonna 1894 tehtäväkseen piirtää mainoksen tunnetulle ranskalaiselle näyttelijälle Sarah Bernhardtille; tämä juliste teki Muchasta kuuluisan, ja hän sai paljon uusia tilauksia. Vuonna 1906 hän meni naimisiin Marie Chytilován kanssa.