title: Maaoravat

text: Maaoravat ("Tamias") on oravien heimoon kuuluva suku, jossa on noin 25 lajia. Useimmat maaoravat elävät Pohjois-Amerikassa, mutta yksi laji, siperianmaaorava, myös Aasiassa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että suvun suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin "tikutakut". Suomen kielen lautakunta kuitenkin piti nimiehdotusta muun muassa tältä osin "tyylilajiltaan häiritsevän poikkeavana".


title: Maaoravat

text: Kaikki maassa elävät oravalajit, kuten murmelit ja siiselit, eivät kuulu maaoravien sukuun.


title: Maaoravat

text: Maaoravat ovat kaikkiruokaisia. Ne syövät muun muassa jyviä, pähkinöitä, munia ja hyönteisiä. Maaoravat elävät yleensä löyhissä yhdyskunnissa. Kukin yksilö asuttaa omaa koloaan. Ainoastaan lisääntymisaikana urokset vierailevat naaraiden koloissa.


title: Maaoravat

text: Luokittelu perustuu Wilsonin & Reederin "Mammal species of the world" -teokseen vuodelta 2005:


title: Yoshi

text: Yoshi on useissa Nintendon Mario-peleissä esiintyvä fiktiivinen dinosaurus. Nimeä käytetään peleissä myös kuvaamaan muita samaan lajiin kuuluvia hahmoja. Yoshin ensiesiintyminen tapahtui "Super Mario World" -pelissä 1990-luvulla.


title: Yoshi

text: Yoshi tunnetaan vihreästä väristään, mutta muut yoshi-lajin edustajat voivat olla melkein minkä värisiä tahansa. Yosheilla on pitkä, tahmea kieli, ja ne kykenevät nielemään lähes mitä tahansa – myös itseään suurempia asioita. Yoshit käyttävät ravinnokseen hedelmiä, mutta ne pystyvät myös nielemään vihollisia. Kun yoshit nielaisevat koopan kilpiä, ne saavat erikoiskykyjä; "Super Mario Worldissa" esimerkiksi sininen Yoshi osaa kasvattaa itselleen siivet, kun taas punainen Yoshi osaa sylkeä tulta.


title: Castro

text: Castro tarkoittaa useissa romaanisissa kielissä mäkilinnaa (« latinan "castrum") ja on muun muassa seuraavien henkilöiden ja paikkojen nimi:


title: Gottlieb Daimler

text: Gottlieb Wilhelm Daimler (17. maaliskuuta 1834 Schorndorf − 6. maaliskuuta 1900 Stuttgart) oli saksalainen insinööri ja autotehtailija.


title: Gottlieb Daimler

text: Vuosina 1872–1881 hän työskenteli Nikolaus Otton moottoritehtaassa. Vuonna 1882 Daimler ja Wilhelm Maybach perustivat moottoritehtaan. Vuotta myöhemmin Daimler rakensi ja patentoi Maybachin avulla bensiinimoottorinsa. Vuonna 1886 Daimler asensi moottorinsa nelipyöräiseen vaunuun. Tämä oli modernin auton alkumuoto. Ensimmäinen todellinen auto rakennettiin 1889. Gottlieb Daimler katsotaan modernin henkilöauton ensikehittäjäksi ja auton isäksi yhdessä Karl Benzin kanssa. Daimler ja Benz kehittivät autonsa kuitenkin toisistaan tietämättä suunnilleen samoihin aikoihin.


title: Gottlieb Daimler

text: Vuonna 1890 Gottlieb Daimler perusti Daimler-Motoren-Gesellschaft-yhtiön, joka valmisti Mercedes-merkkisiä autoja. Mercedes tuli myös yhtiön nimeksi vuonna 1900. Karl Benz kehitti oman autonsa Daimlerin kanssa samaan aikaan. Benzin Benz & Cie. ja Daimlerin Daimler-Motoren-Gesellschaft -yhtiöt yhdistyivät Daimler-Benz AG:ksi vuonna 1926. Vuonna 1998 Daimler-Benz AG ja Chrysler Corporation fuusioituivat ja muodostivat DaimlerChrysler AG:n.


title: Juhani Kaskeala

text: Pauli Juhani Kaskeala (s. 26. heinäkuuta 1946 Kuopio) on eläkkeellä oleva suomalainen amiraali. Hän toimi Suomen puolustusvoimain komentajana 4. kesäkuuta 2001 – 31. heinäkuuta 2009.


title: Juhani Kaskeala

text: Kaskealan komentaja-aikana Suomen puolustusvoimat kansainvälistyi ja tiivisti yhteistyötä Naton kanssa. Suomi osallistui rauhanturvaoperaatioihin muun muassa Afganistanissa ja Tšadissa. Venäjä alkoi varustautua uudelleen, ja Baltian maat liittyivät Natoon 2004.


title: Juhani Kaskeala

text: Kaskeala on naimisissa fysioterapeutti Reija Maarit Kaskealan kanssa ja heillä on kaksi lasta.


title: Juhani Kaskeala

text: Kaskeala valmistui Merisotakoulusta vuonna 1969 ja yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulusta (nyk. Maanpuolustuskorkeakoulu) 1981.


title: Juhani Kaskeala

text: Ennen puolutusvoimain komentajan tehtävää Kaskeala toimi muun muassa kadettikurssin johtajana Merisotakoulussa 1972–1975, YK:n sotilastarkkailijana Lähi-idässä 1975–1976, tykkivene Karjalan päällikkönä 1981–1982, tasavallan presidentin adjutanttina (sekä III, II että I adjutanttina) 1982–1989, ohjuslaivueen komentajana 1989–1991, Suomen sotilasasiamiehenä Lontoossa 1991–1993 ja Brysselissä 1993–1994, puolustusneuvoston yleissihteerinä 1994–1997, Turun ja Porin sotilasläänin komentajana 1997–1998 ja Puolustusministeriön puolustuspoliittisen osaston päällikkönä 1998–2001. Kommodoriksi Kaskeala ylennettiin 1992, lippueamiraaliksi 1996, kontra-amiraaliksi 1998, vara-amiraaliksi 2000 ja amiraaliksi 2001.


title: Juhani Kaskeala

text: 1999 Kaskeala avusti presidentti Martti Ahtisaarta Kosovon rauhansopimuksen tekemisessä.


title: Juhani Kaskeala

text: Kaskeala jäi eläkkeelle Puolustusvoimien komentajan virasta 1. elokuuta 2009 alkaen. Hänen seuraajakseen tuli Ari Puheloinen.


title: Juhani Kaskeala

text: Eläkkeelle jäätyään Kaskeala on muun muassa perustanut konsulttitoimiston ja toiminut vuodesta 2009 Koneen hallituksen jäsenenä ja vuodesta 2012 Nixu Oyj:n hallituksen jäsenenä.


title: Juhani Kaskeala

text: Amiraali Kaskeala toimi myös Suomen Purjehdus ja Veneily ry:n ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 2011 - 2012. Hän on viimeinen pitkäaikaista valkopohjaista ja kolmetähtistä liiton puheenjohtajan komentoviiriä käyttänyt tämän luottamustehtävän hoitaja. Hänen seuraajansa käyttää uusittua mallia eli venekerhon kommodorin viiriä jossa on SPV:n uusi erikoismerkki.


title: Kaskeala

text: Kaskeala-nimisiä henkilöitä:


title: Hägglund

text: Hägglund on sukunimi.Yritys:


title: Markus (evankelista)

text: Evankelista Markus oli perimätiedon mukaan apostoli Pietarin opetuslapsi. Pietari kutsuu häntä "pojakseen" Ensimmäisessä Pietarin kirjeessä. Markuksen kirjoittamana on perinteisesti pidetty Markuksen evankeliumia. Markus asui Jerusalemissa ja oli Marian poika. Markus oli hänen roomalainen lisänimensä. Hänen heprealainen nimensä oli Johannes. (Ap 12:12, 25.) Markus oli Barnabaan serkku.


title: Markus (evankelista)

text: Markus mainitaan nimellä "Johannes Markus" myös Apostolien teoissa. Apostolien tekojen mukaan Pietari saapui Markuksen luokse vapauduttuaan yllättäen vankeudesta, ja aluksi vain palvelustyttö uskoi, että kyseessä tosiaan oli Pietari. Myöhemmin Markus mainitaan erinäisiä kertoja Paavalin (Sauluksen) ja Barnabaan matkatoverina.


title: Markus (evankelista)

text: Hän oli ilmeisesti ensimmäisten Kristukseen uskovien joukossa. Hänen äitinsä koti toimi varhaiskristillisen seurakunnan palvontapaikkana, mikä merkitsee ehkä sitä, että sekä Markuksesta että hänen äidistään tuli Jeesuksen seuraajia ennen Kristuksen kuolemaa (Ap 12:12). Vain Markus mainitsee niukoissa pukimissa olleen nuoren miehen, joka pakeni Jeesuksen kavaltamisiltana, joten on syytä uskoa, että Markus itse oli tuo nuori mies (Mr 14:51, 52). On siis todennäköistä, että Markus oli läsnä, kun Pyhää Henkeä vuodatettiin noin 120 opetuslapsen päälle vuoden 33 helluntaina (Ap 1:13–15; 2:1–4).


title: Markus (evankelista)

text: Toimitettuaan avustuspalveluksensa Jerusalemissa Barnabas ja Saulus (Paavali) ”palasivat ja ottivat mukaansa Johanneksen, jolle oli annettu lisänimi Markus”. Nähtävästi Markus toimi heidän apulaisenaan ja huolehti kenties heidän fyysisistä tarpeistaan heidän matkustellessaan. (Ap 12:25; 13:5.) Heidän saavuttuaan Pamfylian Pergeen ”Johannes [Markus] poistui heidän luotaan ja palasi Jerusalemiin”, mutta syytä siihen ei kerrota (Ap 13:13). Kun Paavali lähti myöhemmin toiselle lähetysmatkalleen, Barnabas oli päättänyt ottaa Markuksen mukaan, kun taas Paavali ”ei katsonut oikeaksi ottaa tätä mukaan, koskapa hän oli poistunut heidän luotaan Pamfyliasta eikä ollut lähtenyt heidän kanssaan työhön”. Seurasi ”kiivas suuttumuksen purkaus”, ja he erkanivat helluntaina toisistaan; Barnabas otti Markuksen mukaansa Kyprokseen ja Paavali lähti Silaksen kanssa kulkemaan Syyrian ja Kilikian halki. (Ap 15:36–41.)


title: Markus (evankelista)

text:
Jonkin ajan kuluttua Paavalin, Barnabaan ja Markuksen välinen välirikko korjaantui, sillä Markus oli Paavalin mukana Roomassa ja lähetti hänen kanssaan terveisiä kolossalaiskristityille (n. v. 60–61). Paavali puhui hänestä myönteisesti: ”Aristarkos, vankitoverini, lähettää teille terveisiä ja samoin Markus, Barnabaan serkku (joka teidän käskettiin ottaa tervetulleena vastaan, jos hän joskus tulee luoksenne).” (Kol 4:10.) Kun Paavali oli myöhemmin (n. v. 65) jälleen vankina Roomassa, hän pyysi Timoteusta nimenomaan: ” Vain Luukas on täällä kanssani. Ota Markus mukaasi, sillä hänestä olisi minulle paljon apua.” (2Ti 4:11.)
Johannes Markus oli myös Pietarin mukana Babylonissa, sillä hänen kerrotaan lähettäneen terveisiä apostolin ensimmäisessä kirjeessä.


title: Markus (evankelista)

text: Markuksen kerrotaan kerran haaksirikkoutuneen Venetsiaan ja nähneen näyn, jossa sanottiin, että ""täällä jonain päivänä on sinun sielusi lepäävä"". Vuonna 828 venetsialaiset varastivat Markuksen ruumiin (pyhäinjäännöksen) Aleksandriasta ja toivat Venetsiaan. Venetsialaiset rakensivat kaupunkiinsa Pyhän Markuksen kirkon ("Basilica di San Marco"), torin ja kellotornin ja ottivat Markuksen suojeluspyhimyksekseen. Venetsialaiset hyväksyivät pyhän Markuksen tunnuksen (siivekkään leijonan) kaupungin suojelijaksi. Myös Venetsian lippuun liitettiin siivekäs leijona.


title: Markus (evankelista)

text: Kirjassaan "The Lost Tomb of Alexander" historioitsija Andrew Chugg väittää, että Aleksandriasta Venetsiaan kuljetetut pyhäinjäännökset todellisuudessa olisivatkin Aleksanteri Suuren maalliset jäännökset. Vain harvat tutkijat pitävät hänen teoriaansa todennäköisenä.


title: ECC

text: ECC voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lahtivalas

text: Lahtivalas ("Balaenoptera acutorostrata") on hetulavalaisiin kuuluva laji, joka elää sekä pohjoisen että eteläisen pallonpuoliskon merialueilla. Lahtivalaita on maailmassa noin 500 000–700 000 yksilöä.


title: Lahtivalas

text: Lahtivalas on pienimpiä hetulavalaita. Se kasvaa 11 metrin pituiseksi ja noin 10 000 kilon painoiseksi.


title: Lahtivalas

text: Erityisesti pohjoisen pallonpuoliskon lahtivalaat erottaa muista valaista kummassakin rintaevässä olevasta valkoisesta tai vaaleasta poikkiraidasta. Monilla yksilöillä on vaaleita juovia myös pään takana. Lahtivalaan ruumis on selkäpuolelta musta tai tummanharmaa ja vatsapuolelta valkoinen. Lahtivalaan suussa on 230–350 hetulaa, joista enemmistö on väriltään kellertäviä ja osa mustia. Kurkussa on 50–70 uurretta.


title: Lahtivalas

text: Lahtivalaan elinalue kattaa maailman meret arktisilta seuduilta tropiikkiin ja Antarktiksen lähiympäristöön asti. Pohjoinen populaatio asustaa pohjoisella ja eteläinen populaatio eteläisellä pallonpuoliskolla.


title: Lahtivalas

text: Lahtivalaita ei yleensä elä sisämerissä tai muissa matalissa vesissä, mutta harhailijoita voidaan tavata epätyypillisissäkin ympäristöissä. Esimerkiksi Tanskan salmissa liikkuu lahtivalasyksilöitä miltei vuosittain. Lisäksi Amazonin sademetsästä, 1 600 kilometrin päästä merestä, löytyi marraskuussa 2007 lahtivalas. Tutkijoiden mukaan valas oli luultavasti uinut niin kauas sisämaahan eksyttyään Amazonjoen jokiverkostossa.


title: Lahtivalas

text: Lahtivalas on havaittu kerran myös Suomen aluevesillä. Kyseessä oli nuori, hieman yli viisi metriä pitkä yksilö, joka saatiin kiinni puolikuolleena Perämereltä, Siikajoen suulta 2. heinäkuuta 1881. Valaan hetulat otettiin tuolloin talteen, mutta niiden nykyisestä olinpaikasta ei ole tietoa.


title: Lahtivalas

text: Lahtivalaat pariutuvat eteläisen pallonpuoliskon lämpimillä merillä, minkä jälkeen uivat takaisin napaseutujen kylmille mutta ruokaisille vesille. Pariutuminen tapahtuu vuodenvaihteen jälkeen. Kymmenen kuukauden kuluttua parittelusta naaras palaa ennen urosta lauhkean vyöhykkeen vesille synnyttämään. Poikanen on lähes kolmen metrin pituinen ja painaa noin 400 kg. Emo ruokkii poikasta ruiskuttamalla sen suuhun maitoa piilossa olevasta nisästään. Poikanen juo maitoa neljäkuukautiseksi asti, jolloin se on saavuttanut 4,5 metrin pituuden. Poikanen vieroitetaan noin puolivuotiaana, mutta se pysyttelee emonsa seurassa vähintään vuoden ajan ja joskus jopa pari vuotta. Atlantin ja Tyynenmeren populaatioiden kesken esiintyy pientä vaihtelua. Tyynellämerellä poikaset saattavat syntyä mihin aikaan vuodesta tahansa. Atlantilla synnytykset ajoittuvat sen sijaan tavallisesti joulukuuhun. Saavuttaessaan sukukypsyyden lahtivalaat ovat vähintään 6,5 metrin pituisia. Ne voivat elää ainakin 45-vuotiaiksi.


title: Lahtivalas

text: Kurkkunahan pitkittäisuurteet, eräänlaiset laskokset, helpottavat lahtivalasta pyydystämään riittävästi ravintoa. Nämä jopa 5 cm syvät sopeutumat ulottuvat kurkusta vatsaan asti. Laskosten avulla valas pystyy laajentamaan suunsa tilavuutta ja nauttimaan valtavan määrän vettä ja siinä olevaa planktonia sekä kaloja ja krillejä. Valas siivilöi veden hetuloidensa lomitse, puhdistaa hetulat kielensä avulla ja nielee saaliin. Etelämantereen vesillä elävät lahtivalaat pyydystävät ravinnokseen miltei yksinomaan planktonia. Pohjoiset lahtivalaat syövät myös pieniä parvissa uivia kaloja, kuten sardelleja, sillejä ja makrilleja. Tärkeintä ravintoa ovat kuitenkin krillit, joita valaat ahmivat ruokailuvesillään valtavia määriä.


title: Lahtivalas

text: Norja on tällä hetkellä ainoa kansainvälisen valaanpyyntikomission (IWC) jäsenmaa, joka harjoittaa kaupallista valaanpyyntiä. Sen pyyntikiintiönä vuonna 2006 oli 1 052 valasta. Suomen ja Ruotsin ympäristöministerit ovat vedonneet Norjan hallitukseen luopua lahtivalaiden pyynnistä.


title: Kallio

text: Kallio voi tarkoittaa seuraavia:


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksom (oik. Anni Ylävaara, s. 7. tammikuuta 1958 Ylitornio) on suomalainen kirjailija ja kuvataiteilija. Hän voitti Finlandia-palkinnon teoksestaan "Hytti nro 6" vuonna 2011. Teos oli syksyllä 2013 ehdokkaana ranskalaisen Prix Médicis étranger -kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Vuonna 2013 Rosa Liksomille myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksom on opiskellut antropologiaa ja yhteiskuntatieteitä Helsingissä, Kööpenhaminassa ja Moskovassa. Hänen teoksiaan on käännetty kymmenille kielille. Novellikokoelmien ja romaanien Lisäksi Rosa Liksom on tehnyt sarjakuvia, maalauksia, elokuvia, näytelmiä ja lastenkirjoja.


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksom sai jonkin verran julkisuutta esikoisteoksensa, novellikokoelma "Yhden yön pysäkki" (1985), yhteydessä. Tuolloin hänestä ei vielä tiedetty juuri mitään. Rosa Liksomin toinen novellikokoelma "Unohdettu vartti" (1986) julkaistiin hänen näyttelynsä avajaisissa Galerie Pelinillä. Rosa Liksom pukeutui tapahtumassa useiden näköishahmojen tapaan sotilasunivormuun, minkä vuoksi häntä ei tunnistettu tai pystytty haastattelemaan. Rosa Liksomin kaksi ensimmäistä novellikokoelmaa ovat luettavissa kuvauksina vähäosaisista ja syrjäytyneistä. Hänen alkutuotantonsa vastaanotettiin suomalaista todellisuutta kuvaavina dokumentteina. Teoksissa "Tyhjän tien paratiisit" (1989), "BamaLama" (1993) ja "Kreisland" (1996) Rosa Liksomin tyyli muuttui aiemman tuotannon teemoja ja ajan puhetapoja parodioivaksi.


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksomin kirjalliset teokset loivat lyhytproosan käsitteen, ja hän jatkoi tyylilajissa usean teoksen verran saaden myös seuraajia. Viidennen lyhytproosateoksen "BamaLama" jälkeen Rosa Liksom irtautui lajista ja kirjoitti romaanin "Kreisland", joka Helsingin Sanomien kriitikko Antti Majanderin mielestä olisi ansainnut Finlandia-ehdokkuuden. Rosa Liksomin imago on nähty jonkinlaisena kokonaistaideteoksena, jonka osia hänen tuotoksensa ovat. Erityisesti "Kreisland" on kirvoittanut tällaisia tulkintoja. Rosa Liksomin taiteilijakuvaa voidaan pitää analogiana hänen tuotantonsa sarjalliselle, itseään parodioivalle esitystavalle.


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksomin tuotanto on nähty niin pohjoissuomalaisena kansankuvauksena kuin sen parodiana. Rosa Liksom hyödyntää kirjoituksessaan stereotyyppisiä pohjoisuutta luonnehtivia kielikuvia, jotka hän kuitenkin kääntää parodisesti päälaelleen. Erityisesti parodian kohteena on pohjoisen maisema modernin melankolian kuvana. On esitetty, ettei tätä muutosta huomattu heti, sillä Rosa Liksomia moitittiin muun muassa kaunokirjallisuuden ja vakavuuden hylkäämisestä. Liksomin on todettu päässeen tuotannossaan irti pohjoissuomalaisesta ja kansallisesta kontekstista ja saaneen eräänlaisen maailmankansalaisen leiman. Lappilaisesta taiteilijasta, Reidar Särestöniemestä, kertovan "Reitari"-romaanin (2002) jälkeen Rosa Liksom on jälleen palannut ”strobomaisen lyhytproosan” pariin novellikokoelmallaan "Maa" (2006).


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksomin kirjallista tyyliä kuvataan usein postmodernismiksi. Rosa Liksomin tuotannon keskeisiä teemoja ovat nainen, vallankäyttö ja seksuaalisuus. Rosa Liksom mainitaan usein toisen tornionjokilaaksolaisen kirjailijan, Timo K. Mukan, temaattisena perijättärenä: muun muassa väkivalta ja ahdistus ovat molempien teoksissa toistuvia aiheita.


title: Rosa Liksom

text: Rosa Liksom on paremman ja motivoivamman ruotsinopetuksen puolesta toimivan svenska.nu-verkoston valtuuskunnan jäsen.


title: Kandahar

text: Kandahar eli Qandahar ( ja ) on kaupunki eteläisessä Afganistanissa. Se on Kandaharin maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on noin 468 200 asukasta vuoden 2006 arvion mukaan. Se on Afganistanin toiseksi suurin kaupunki ja tärkeä kauppakeskus.


title: Kandahar

text: Kandaharin perusti 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri. Kandaharin alkuperäinen nimi oli mahdollisesti Aleksandria. Toisen selityksen mukaan nimi periytyy lähellä sijainneesta Gandharan kuningaskunnasta. Aikoinaan sitä hallitsivat iranilaiset heimot. Kandaharin näkyvin heimo valtaosan sen historiasta ovat kuitenkin olleet paštut.


title: Kandahar

text: Ahmad Shah Durrani siirsi vuonna 1748 Afganistanin pääkaupungin Kandahariin. 1780-luvulla pääkaupungiksi kuitenkin tuli Kabul mutta talibanit muuttivat vuonna 1996 Kandaharin jälleen maan pääkaupungiksi. Talibanien vallan päätyttyä pääkaupunki on jälleen ollut Kabul.


title: Kandahar

text: Kandaharin pormestari Ghulam Haida Hamidi kuoli 27. heinäkuuta 2011 itsemurhaiskussa, josta vastuulliseksi ilmoittautui Taliban-liike. Yhdysvalloissa asunut Hamidi palasi maahan 2006 Hamid Karzain pyynnöstä 2006. Hamidi kuului levottoman alueen luotetuimpiin poliitikkoihin. Kaksi varpormestaria murhattiin 2011. Kaupungin poliisipäällikkö kuoli itsemurhapommi-iskussa huhtikuussa 2011.


title: Kandaharin maakunta

text: Kandaharin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee valtion eteläisissä osissa. Myös maakunnan pääkaupunki on nimeltään Kandahar. Kandaharin maakunta on Talebanin vahvaa tukialuetta.


title: Heidi

text: Heidi on saksalaisperäinen naisen etunimi, joka on yleistynyt myös Suomessa. Saksaksi nimi lausutaan "Haidi". Nimi on lyhentymä vanhasta nimestä Adelheid, joka tarkoittaa jalosäätyistä, jalomuotoista (naista). Nimen yleistymiseen eri puolella maailmaa ovat suuresti vaikuttaneet Johanna Spyrin "Heidi"-kirjat.


title: Heidi

text: Suomessa Heidi-nimisiä naisia on ollut vuoden 2015 loppuun mennessä 25 521. Vuodesta 1973 lähtien Heidin nimipäivä on ollut unikeonpäivänä 27. heinäkuuta.


title: Qunduz

text: Qunduz ("Kunduz", "Kondoz") on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee Qunduzin maakunnassa valtion pohjoisosissa. Kaupunki tunnettiin aiemmin nimellä "Drapsaka". Vuoden 1979 väestönlaskennassa Qunduzin asukasluvuksi laskettiin 53 251. Vuonna 2012 tehdyn väestönlaskennan mukaan se on 124 567.


title: Qunduz

text: Kaupungin historia ulottuu Aleksanteri Suuren aikoihin asti. Kaupunki sai huomiota Sher Khan Nasherin ollessa vallassa. Nasher perusti sinne Spinzarin puuvillayhtiön, joka nosti kaupungin ja maakunnan vaurauteen. Kaupunki oli viimeinen talibanien hallussa ollut kaupunki ennen kuin Yhdysvallat 2001 karkotti näiden joukot. Kaupungin asukkaat edustavat useita etnisiä ryhmiä.


title: Qunduz

text: 28. syyskuuta 2015 Taliban valloitti kaupungin Afganistanin hallituksen joukoilta kuukausien piirityksen jälkeen. Tämä oli ensimmäinen suuri kaupunki, joka Talibanilla oli hallussaan sitten vuoden 2001. Hallituksen ja Yhdysvaltain ilmavoimien hyökkäys sai taas haltuunsa pääosan kaupungista kolmessa päivässä ja Taliban ilmoitti vetäytyneensä 13. lokakuuta. 3. lokakuuta yöllä Yhdysvaltain ilmavoimat pommitti Lääkärit ilman rajoja -järjestön ylläpitämää sairaalaa kaupungissa ja tappoi 22 henkilökuntaa ja potilaita.Kaupungissa on kiinnostavia matkailunähtävyyksiä ja hyviä majoitusmahdollisuuksia, jotka ovat saaneet jotkut matkailijat uhmaamaan kohtaloa.


title: Kasvun rajat

text: Kasvun rajat (, 1972) on Rooman Klubin tilaama ja julkaisema raportti, jonka kirjoitti joukko Massachusettsin teknillisen korkeakoulun, MIT:n, professoreja: Donella H. Meadows, Dennis L. Meadows, Jørgen Randers ja William W. Behrens III.


title: Kasvun rajat

text: Kirja lienee yksi tunnetuimpia ympäristönsuojeluun liittyviä kirjoja ja 1900-luvun myydyimpiä tietokirjoja. Kirjan päätoteamuksia on, että väestö ja talous eivät kasva samaa vauhtia ja selvitäkseen tulevaisuudessa ihmiskunnan on muutettava kehityksen suuntaa. Vuonna 1992 ilmestyi 20-vuotistarkistus "Ylittyvät kasvun rajat". Vuonna 2004 ilmestyneen 30-vuotistarkistuksen nimi on "Kasvun rajat – 30 vuotta myöhemmin" (). Uusissa julkaisuissa vanhan tutkimuksen perusteesi on toistettu, mutta asioita on käsitelty uuden tiedon ja osittain myös uusien metodien pohjalta.


title: Kasvun rajat

text: Rooman Klubi tilasi tutkimuksen, joka arvioisi maapallon kestokykyä ja luonnonvarojen riittävyyttä. Raportin tehtävä oli hahmottaa ilmiöiden välisiä riippuvuussuhteita, mutta siitä on myös yritetty lukea, kuinka kauan kasvu voi jatkua. Tutkijat keräsivät paljon taustatietoa ja kehittivät niistä laskennallisen mallin, joka vertasi kulutus- ja kasvuvauhtia ja mahdollisia muutoksia. Keskeinen ajatus oli, että jonkin resurssin, kuten öljyn tai kromin, riittävyyttä ei voida laskea vain niin, että jaetaan tiedossa olevat varat nykyisellä kulutuksella, vaan on arvioitava kulutuksen kasvua. Tutkijat laskivat riittävyysarvioita olettaen joko kulutuksen olevan vakio tai kasvunopeuden olevan vakio. Toisella tavalla he arvioivat kehitystä joko resurssien sillä hetkellä tiedossa olevan määrän perusteella tai olettaen, että resursseista on öydetty viidennes. Eri arviointitavoilla esimerkiksi maaöljyvarojen arveltiin riittävän 20–50 vuotta.


title: Kasvun rajat

text: Vuonna 1972 MIT:ssä laadittu Maailma3-malli ennusti oikein väkiluvun kasvun 6 miljardiin ja myös ruoantuotannon kehityksen vakioajolla. Laatijoiden mielestä tämä ei todista että malli ennustaisi tulevan kehityksen riittävän oikein, mutta se todistaa ainakin sen ettei malli ole täysin järjenvastainen.


title: Kasvun rajat

text: Maailma3 (englanniksi "World3") on teoksessa Kasvun rajat käytetty tietokonemalli, joka jäljittelee maapallon väestön ja luonnonvarojen suhteita. Mallin ajatus on se, että maailman väestönkasvu johtaa luonnonvarojen loppumiseen, koska nopeasti kasvava väestö kuluttaa ne pois 2000-luvulla. Tämä johtaa pulaan ja nälkään. Toinen mallin ajatus on, että ajoissa tehdyt voimakkaat säätelytoimet pystyvät estämään tämän.


title: Kasvun rajat

text: Mallissa on tietokonekielelle kaavoiksi, lausekkeiksi ja numeroarvoiksi käännetty muun muassa koko maailman ruoantuotannon, teollisuustuotannon, väestön, uusiutumattomien luonnonvarojen ja saastumisen määrät. Tällöin Maailma3 on ekologis-ekonominen simulaatio. Malli käsittelee koko maailmaa keskiarvoisena kokonaisuutena eikä erottele esimerkiksi teollisuusmaita ja kehitysmaita.


title: Kasvun rajat

text: DYNAMO-ohjelmointikielellä tehty tietokonesimulaatio on pääosin Donella Meadowsin, Dennis Meadowsin ja Jørgen Randersin luoma. Malli pohjautuu vahvasti Jay W. Forresterin Maailma2 eli World2-malliin. Maailma3-mallista edelleen kehiteyt muunnelmat ovat World3/91 ja World3/2000.


title: Kasvun rajat

text: Uusiin malleihin on lisätty muun muassa HWI, ihmisen hyvinvointia kuvaava luku sekä ihmisen ekologinen jalanjälki.


title: Kasvun rajat

text:
Vuonna 1972 MIT:ssä laadittu Maailma3-malli ennusti oikein väkiluvun kasvun 6 miljardiin ohjelman vakioajolla, joka mallintaa maailmaa, jossa ei haluta kestävää kehitystä.
Malli ennusti myös ruoantuotannon kehityksen.
Laatijoiden mielestä tämä ei todista että malli ennustaisi tulevan kehityksen oikein, mutta ainakin sen ettei malli ole täysin järjenvastainen


title: Kasvun rajat

text: Mallia on kritisoitu mm. siitä ettei se erottele maapallon eri tavoin kehittyneitä ja kehittyviä alueita, ja monista muistakin mallin perusoletuksista. Mallin laatijoiden mielestä se on liian optimistinen, koska siinä ei ole luonnononnettomuuksia, poliittisen päätöksenteon kustannuksia ja hitautta, sotia jne. Mallin vastustajien mielestä se on liian pessimistinen, eikä ota huomioon mahdollista tekniikan nopeaakin tulevaa kehitystä.


title: Kasvun rajat

text: Elokuussa 2014 Graham Turner päätteli, että romahduksen seurauksiin varautuminen voi olla jo tärkeämpää kuin pyrkimys romahduksen välttämiseen.


title: Kasvun rajat

text: Vuonna 2016 brittiläinen parlamentaarinen työryhmä julkaisi seurantaraportin, jossa pääteltiin, että todisteiden valossa yhteiskunta seuraa yhä alkuperäisessä tutkimuksessa julkaistua kehityskulkua, jossa ylitys lopulta johtaa tuotannon ja elintason romahdukseen.


title: Torajyvä

text: Torajyvä, arkikielessä myös häränjyvä sekä härkäjyvä on kotelosienitauti, jonka aiheuttaa torajyväsieni ("Claviceps purpurea"). Torajyvää tavataan rukiilla, hybridirukiilla, ruisvehnässä, vehnässä sekä ohrassa. Torajyvä on myrkyllinen ja se aiheuttaa suurina määrinä hallusinaatioita.


title: Torajyvä

text: Torajyväepidemioita on esiintynyt usein historiassa. Varma torajyvän aikaansaama epidemia havaittiin Ranskassa vuonna 591. Ranskalainen Gaston Guérin perusti vuonna 1089 St. Didier de la Mothe'ssa järjestön, "Antoniitat", torajyvien aiheuttaman taudin parantamiseksi. Kuuluisissa 1600-luvulla Yhdysvaltojen Massachusettsissa tapahtuneissa Salemin noitaoikeudenkäynneissä ”noidutuksi tulleet” olivat erään teorian mukaan syöneet ruokaviljaan levinnyttä torajyvää. Vastaavia tapahtumia – tahallisia ja tahattomia – epäillään historiassa olleen enemmänkin. Epäillään myös että torajyvä auttoi ruton leviämisessä heikentämällä vastustuskykyä. Tätä tukee taudin tehostunut leviäminen alueilla, joissa pääasiallinen ruokavilja oli ruis. Ruotsissa torajyvä aiheutti ongelmia 1740-luvulta ja Suomessa 1840-luvulta lähtien. Pahimmat torajyväepidemiat Suomessa olivat vuodet 1840–1842 sekä 1862–1864. Tällöin kuolinluvut vuosittain olivat noin tuhat ihmistä.


title: Torajyvä

text: Suomen ensimmäisen lääkeainetehtaan Leiraksen lääkeainetehtaan tuotantoon kuului myös torajyväalkaloidien eristäminen sopimusviljelyksillä tuotetuista torajyvistä.


title: Torajyvä

text: Kun torajyvä on saavuttanut pölyttävän kukinnon, se lisää kasvin mesikasteen eritystä. Mesikaste puolestaan houkuttaa hyönteisiä ja tehostaa torajyvän leviämistä. Myöhemmässä vaiheessa sienirihma kehittyy jyvän paikalle mustaksi pahkaksi, joka on olennaisesti viljan muita siemeniä pidempi. Tätä pahkaa kutsutaan torajyväksi, ja se on kyseisen sienen tapa talvehtia.


title: Torajyvä

text: Torajyvä leviää joko kylvösiemenen mukana, tai rihmastopahkojen tuottamat itiöt leviävät hyönteisten ja tuulen mukana pölyttäviin kukintoihin. Sienipahkat voivat säilyä maassa jopa viisi vuotta.


title: Torajyvä

text: Torajyvä sisältää ergotamiinia, ergotoksiinia sekä ergonoviinia, jotka supistavat verisuonia. Tämän vuoksi sitä on käytetty hoitona päänsärkyyn. Samalla seuraa pahoinvointia sekä palelemista. Pistely ja suonenvedot, sekä mielenhäiriöt ja tajuttomuus ovat myös mahdollisia. Ergotamiinista voidaan valmistaa LSD:tä.


title: Torajyvä

text: Liika-annoksena torajyvistä seuraa myrkytystila. Lievemmissä tapauksissa yliannostuksesta seuraa kouristuksia, pakkoliikkeitä, hallusinaatioita ja tuskia. Vakavammassa myrkytyksessä torajyvä voi aiheuttaa kuoliota, jolloin yliannoksen uhri saattaa menettää ruumiin ääriosia kuten varpaita tai korvanlehtiä tai pahimmillaan jäseniä; jollei kuoleentuneita osia poisteta, myrkytys saattaa levitä. Vakavan myrkytystilan taudista käytettiin ennen nimeä "Pyhän Antoniuksen tuli".


title: Torajyvä

text: Pidempiaikainen lievempi altistus aikaansai lapsilla henkistä jälkeenjääneisyyttä, ja kaikilla heikentynyttä vastustuskykyä. Tätä tautia kutsuttiin ergotismiksi.


title: Torajyvä

text: Torajyvää vastaan ei ole kemiallista torjuntakeinoa. Paras tapa ehkäistä torajyvää on kasvinvuorotus ja puhtaan kylvösiemenen käyttö. Pellon pientareen niitto vähentää tautiriskiä. Sertifioidussa siemenessä torajyvän palasia on maksimissaan kuusi kappaletta kilossa. Rehukäytössä vaatimukset ovat tiukemmat, siinä sallitaan maksimissaan 3 torajyvän kappaletta kilossa.


title: Qunduzin maakunta

text: Qunduzin maakunta (myös: "Kunduzin maakunta") on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Qunduzin kaupungin ympärillä. Qunduzin maakunnan pinta-ala on 8 039 neliökilometriä ja asukasluku noin 863 474.


title: Boforiasteikko

text: Boforiasteikolla (eli Beaufortin asteikolla) kuvataan tuulen vaikutuksia. Asteikko soveltuu tuulen nopeuden silmämääräiseen arviointiin.


title: Boforiasteikko

text: Boforiasteikon kehitti irlantilainen Francis Beaufort vuonna 1805 toimiessaan Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien palveluksessa. Hänen työnsä perustui samantapaisiin mutta paljon epätarkemmin määriteltyihin varhaisempiin arviointiasteikkoihin, ja hänen versiotaan kehiteltiin myöhemmin edelleen.


title: Boforiasteikko

text:
Boforiasteikolla tuulen voimakkuutta ilmaistiin alun perin kokonaisluvuilla 0–12, missä jokaista lukua vastaa myös tuulen voimakkuutta sanallisesti kuvaileva nimitys. Toisen maailmansodan jälkeen asteikkoa jatkettiin kansainvälisellä sopimuksella lukuun 17 saakka, mutta näille erittäin voimakkaille tuulille, joita esiintyy etupäässä ylemmässä troposfäärissä, ei otettu käyttöön eri nimityksiä.
Yhteispohjoismaisen päätöksen mukaisesti Ilmatieteen laitos luopui boforiasteikon käytöstä ja alkoi 1. toukokuuta 1976 lähtien merisäätiedotuksissa ilmoittaa tuulen nopeuden metreinä sekunnissa. Boforiasteikkoon vanhastaan liittyneistä erivahvuisten tuulien nimityksistäkin on nykyisin enää vain osa käytössä, kuten jäljempänä oleva taulukko osoittaa.


title: Boforiasteikko

text: Suomessa hyvin harvoin tavattavia hirmumyrskytuulia kuvataan usein Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikkoa käyttäen, vaikka virallisesti sitä käytetään vain hurrikaanien yhteydessä.


title: Boforiasteikko

text: Boforiasteikkoa on myöhemmin laajennettu vieläkin voimakkaampiin tuuliin: tässä asteikossa voimakkaimmat hurrikaanien tuulet ovat olleet luokkaa 23 ja voimakkaimmat tornadot ovat olleet luokkaa 29. Jatkuva boforiasteikko saadaan kaavasta formula_1, jossa n on boforilukema ja V = 0,8365 m/s (tuulen nopeus). Tämä ei kaikilta osin pidä yhtä julkaistujen taulukoiden kanssa. Käytännössä kaikki yli 12 boforin tuulet haittaavat ihmistoimintaa niin paljon, että laajennuksen tarkoituksenmukaisuus on kyseenalainen.


title: Bofori (televisiosarja)

text: Bofori on lapsille ja nuorille suunnattu salapoliisisarja. Boforin ovat käsikirjoittaneet Mikko Koivusalo, Janne Heinonen ja Jari Mäkipää. Bofori on jatkoa Operaatio Hurrikaanille. Sitä on esitetty Yle TV2:lla kaksi 13 jakson tuotantokautta syksyllä 2011 ja 2012. Keväällä 2013 esitettiin kolmannen kauden 10 uutta jaksoa. Syksyllä 2013 esitettiin neljännen kauden 10 uutta jaksoa. Keväällä 2014 alkoi viidennen kauden 10 uutta jaksoa. Sarjalla on myös agentti-aiheinen nettipeli. Studiolähetyksiin haetaan välillä agentteja nettipelistä. Boforin kohtaukset kuvataan virtuaalistudiossa Tampereen Ristimäessä. Ohjelma päättyi 26.12.2014.


title: Sarah Jessica Parker

text:
Sarah Jessica Parker (s. 25. maaliskuuta 1965 Nelsonville, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten "Sinkkuelämää"-sarjan Carrie Bradshaw’na.
Parkerin isä on juutalainen, ja hänellä on seitsemän sisarusta. Hän kasvoi Cincinnatissa, missä hän alkoi harrastaa balettia kahdeksanvuotiaana ja esiintyi myös televisiossa paikallisessa "The Little Match Girl" -lähetyksessä.


title: Sarah Jessica Parker

text: Vuonna 1977 Parkerin perhe muutti Englewoodiin, New Jerseyyn. Hän jatkoi baletin opiskelua American Ballet Theatressa, missä hän esiintyi muun muassa "Pähkinänsärkijä"-baletissa.


title: Sarah Jessica Parker

text: Parker valittiin Broadway-tuotantoon "The Innocents", jonka ohjasi Harold Pinter ja jonka pääosaa esitti Claire Bloom. Vuonna 1978 hän pääsi esiintymään myös "Annie"-musikaaliin.


title: Sarah Jessica Parker

text: Hän tuli ensimmäisen kerran kansan tietoisuuteen vuonna 1982 sitcomissa "Square Pegs", joka kesti vain yhden tuotantokauden. Se poiki kuitenkin roolit elokuvissa "Footloose" ja "Tytöt tahtoo bailata". Komediennenlahjojaan Parker pääsi esittelemään elokuvassa "Kuherruskuukausi Vegasissa", jossa hänen vastanäyttelijänään oli Nicolas Cage. Hän näytteli myös elokuvissa "Ed Wood" (Johnny Deppin kanssa) ja Woody Allenin "The Sunshine Boys" -televisioelokuvassa vuonna 1995.


title: Sarah Jessica Parker

text: Parker jatkoi myös esiintymistään teatterissa. Kriitikot kehuivat hänen rooliaan koirana näytelmässä "Sylvia" (1995). Näytelmässä "How to Succeed in Business Without Really Trying" (1996) hän esiintyi yhdessä silloisen poikaystävänsä Matthew Broderickin kanssa.


title: Sarah Jessica Parker

text: "Sinkkuelämää"-sarjaa, joka päättyi vuonna 2004, tehtiin kuusi tuotantokautta. Sarja keskittyi neljän manhattanilaisen uranaisen elämään. Roolistaan Carrie Bradshaw’na Parker sai sekä Emmy- että Golden Globe -palkinnot. Sarjan toisella tuotantokaudella hän alkoi myös itse tuottaa ohjelmaa. Sarjan lopetuksen tiimoilla huhuttiin, että Parkerin ja muiden näyttelijöiden välille olisi tullut kiistaa esimerkiksi erilaisesta palkkauksesta.


title: Sarah Jessica Parker

text: Sarah Jessica Parker on ollut naimisissa näyttelijä Matthew Broderickin kanssa toukokuusta 1997 asti. Heillä on kolme lasta, vuonna 2002 syntynyt poika sekä vuonna 2009 syntyneet kaksostytöt.


title: Sarah Jessica Parker

text: Ennen avioliittoa Parker seurusteli muun muassa Robert Downey Jr.:n ja John F. Kennedy, Jr.:n kanssa.


title: Hausdorffin mitta

text: Hausdorffin mitta on separoituvassa metrisessä avaruudessa määritelty mitta. Sen avulla voidaan määritellä mielivaltaisen metrisen avaruuden osajoukon ulottuvuus, eli ns. joukon Hausdorffin dimensio. Hausdorffin mitta on kehitetty Carathéodoryn konstruktion avulla.


title: Hausdorffin mitta

text:
Olkoon formula_1 separoituva metrinen avaruus ja formula_2. Määritellään jokaisella formula_3 funktio formula_4,
formula_5
Luku formula_6 on joukon halkaisija. Voidaan osoittaa, että kaikilla formula_3 funktio formula_8 on ulkomitta X:ssä. Huomataan, että jos formula_9, niin formula_10 kaikilla formula_11. Näin ollen rajafunktio formula_12,
formula_13
on olemassa. Tätä funktiota kutsutaan (s-ulotteiseksi) Hausdorffin ulkomitaksi. Se on myös ulkomitta, mikä voidaan osoittaa käyttämällä sitä tietoa, että formula_8 on ulkomitta kaikilla formula_3. Hausdorffin ulkomitan rajoittumaa formula_16-mitallisiin joukkoihin kutsutaan Hausdorffin mitaksi, joka on Carathéodoryn lauseen nojalla mitta.


title: Hausdorffin mitta

text: Helposti nähdään, että formula_17 on lukumäärämitta.


title: Hausdorffin mitta

text: Jos formula_18 ja formula_19, niin formula_20, missä joukko formula_21.


title: Hausdorffin mitta

text: Jos formula_18 ja formula_23 on affiini isometria, niin formula_24.


title: Hausdorffin mitta

text: Voidaan osoittaa, että suoristuvan kaaren formula_25 1-ulotteinen Hausdorffin ulkomitta on sama kuin sen pituus. Tämä esimerkiksi erottuu Hausdorffin ulkomitan eduksi Lebesguen ulkomittaan nähden, sillä suoristuvan kaaren 1-ulotteinen Lebesguen ulkomitta on usein ääretön ja 2-ulotteinen Lebesguen ulkomitta 0.


title: Hausdorffin mitta

text: Voidaan osoittaa, että formula_16 on rajoitettuna formula_16-mitallisiin joukkoihin säännöllinen Borelin mitta.


title: Hausdorffin mitta

text: Koska Euklidinen avaruus formula_28 on separoituva (formula_29 on numeroituva ja sen sulkeuma on formula_28), niin voimme määritellä myös siellä s-ulotteisen Hausdorffin ulkomitan. Kuitenkin jos valitsemme ulottovuudeksi s = n, niin n-ulotteinen Hausdorffin ulkomitta formula_31 ei ole sama funktio kuin n-ulotteinen Lebesguen ulkomitta formula_32. Kuitenkin voimme osoittaa, että on olemassa vain dimensiosta n riippuva positiivinen vakio formula_33, jolla formula_34. Joskus itse asiassa Hausdorffin ulkomitta määritellään normeeramalla heti se tällä vakiolla. Voidaan osoittaa, että dimensiolla n kyseinen vakio formula_35 missä formula_36 on ns. (reaalinen) Gamma-funktio: formula_37, formula_38. Tästä laskemalla saadaan esimerkiksi, että formula_39:ssä vakio c(1) = 1, joten formula_40.


title: Hausdorffin mitta

text: Lebesguen mitta avaruudessa formula_41 on kehitetty mittamaan kappaleita, joilla on intuitiivisesti nähtynä "n-ulotteista" massaa. Lebesguen mitta näkee joukkojen kokoa dimensioonsa suhteutettuna ja ilmoittaa sen arvossaan. Esimerkiksi n-ulotteinen Lebesguen mitta antaa n-ulotteiselle kuulalle positiivisen ja äärellisen mitan. Tämä on odotettavissa intuitiivisestikin. Toisaalta jos valitsemme esimerkiksi m-ulotteisen levyn, missä m < n, niin n-ulotteinen Lebesguen mitta antaa heti tälle joukolle mitakseen nollan. Voisi siis ajatella, että tutkittu pinta ei sisällä n-ulotteista massaa lainkaan. Kuitenkin jos mittaamme tätä pintaa m-ulotteisella Lebesguen mitalla, voimme saada positiivista ja äärellistä mittaa jos annettu levy on suorassa. Vastaavasti kääntäen voimme yrittää taas mitata m-ulotteisella Lebesguen mitalla n-ulotteista kuulaa, missä edelleen m < n, ja nyt saamme kuulan mitaksi äärettömän. Nyt voisi siis ajatella, että n-ulotteinen kuulan sisältää äärettömän paljon m-ulotteista massaa. Intuitiivisesti tätä voisi ajatella sillä, että m-ulotteisia "levyjä" pitäisi pinota jopa ylinumeroituvan monta kappaletta, jotta ne täyttäisivät koko n-ulotteisen kuulan. Tällöin siis myös m-ulotteista mittaa kertyisi levyjen myötä äärettömän paljon.


title: Hausdorffin mitta

text: Hausdorffin mitalla esiintyy tällainen vastaava piirre. Voimme aina löytää jonkin optimin "dimension", jolla annettua joukkoa kannattaa mitata mahdollisen äärellisen ja positiivisen mitan toivossa. Jokaiselle joukolle tämä dimensio on yksikäsitteinen ja se intuitiivisesti kuvaa joukon geometrista kokoa. Erona nyt vain Lebesguen mitan tapaukseen on se, että tämä dimensio voi olla muukin kuin kokonaisluku.


title: Hausdorffin mitta

text: Täsmällisemmin tämän dimension määrittely alkaa seuraavasta ominaisuudesta:


title: Hausdorffin mitta

text:
Voidaan osoittaa, että jokaisella formula_11 on olemassa yksikäsitteinen luku formula_43, jolla
formula_44
Tätä yksikäsitteistä lukua d kutsutaan joukon A Hausdorffin dimensioksi. Formaalimmin määriteltynä joukon A Hausdorffin dimensio on luku
formula_45
Tämän luvun olisi voinut myös määritellä lukuina formula_46, formula_47 ja formula_48.


title: Hausdorffin mitta

text: Erityisesti siis tiedämme, että jos formula_49, niin formula_50.


title: Hausdorffin mitta

text: Tästä seuraa, että tyypillisten n-ulotteista Lebesguen mitan massaa sisältävien joukkojen Hausdorffin dimensio on yhtä kuin n, sillä aikaisemmin totesimme, että on olemassa positiivinen vakio formula_33, jolla formula_34.


title: Hausdorffin mitta

text: Joukon Hausdorffin dimensio voi olla myös muukin kuin luonnollinen luku. Esimerkiksi on olemassa joukkoja, kuten esimerkiksi fraktaalit, joilla usein Hausdorffin dimensio on yli niiden topologisen dimension. Esimerkiksi Cantorin joukon topologinen dimensio on 0, mutta voidaan osoittaa, että sen Hausdorffin dimensio on luku formula_53


title: Hermanni (Helsinki)

text: Hermanni () on Helsingin 21. kaupunginosa koillisessa kantakaupungissa Hämeentien itäpuolella ja Vanhankaupunginlahden rannalla. Piirijaossa Hermanni kuuluu Vallilan peruspiiriin. Hermannista länteen jää Vallila, pohjoiseen Toukola ja etelään Sörnäinen.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Hermanni on jakautunut vuoden 2013 alusta lähtien virallisesti kolmeen osa-alueeseen, jotka ovat Hermanninmäki, Hermanninranta ja Kyläsaari.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Asukkaita Hermannissa on noin 6 418 (1. tammikuuta 2017) ja työpaikkoja samaa luokkaa (3 041 kpl 31. joulukuuta 2010). Alueelle joukkoliikenneyhteyksiä tarjoavat kaikki Hämeentien bussit ja raitiovaunut. Hermannin rantatetä pitkin kulkevat bussilinjat 55 ja 56. Myös Kalasataman metroasema palvelee alueen eteläisintä osaa.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Hermanni on saanut nimensä vapaaherra Herman Standertskjöld-Nordenstamin mukaan, joka 1880-luvulla omisti Kumpulan kartanon. Vuonna 1883 hän erotti kartanon maista kolme aluetta, joilta hän alkoi vuokrata asuntotontteja. Kaksi näistä alueista sai hänen mukaansa nimet "Hermanstad I" ja "Hermanstad II", kolmas sen sijaan nimen "Majstad". Näistä Hermanstad II käsitti pääosan nykyist Hermanninmäkeä, kun taas Hermanstad I on nykyään osa Vallilaa, ja Majstad on nykyinen Toukola (). Hermanni rakennettiin tuolloin tiiviiksi puutaloalueeksi. Puutaloissa perheet asuivat ahtaasti ja tekivät ruokansa puu-uuneissa. Vuonna 1893 kaupunki osti nämä Kumpulan kartanon alueet, ja ne liitettiin Helsinkiin vuonna 1906.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Vanhoista puutaloista ei ole monta jäljellä. Hermanni sai nykyisen paljolti betonisen ja tiilisen ulkomuotonsa 1950- ja 1960-luvun rakentamisen yhteydessä. Varsinkin eteläisen Hermannin kaupunkikuva muuttuu tulevina vuosina uudisrakentamisen myötä. Etelä-Hermanniin on rakennettu 2010-luvulla runsaasti uusia asuntoja, joille syntyi tilaa, kun Eläinlääketieteellinen korkeakoulu ja Valtion eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos siirtyivät Viikkiin 2006. Hermannista kaavaillaan yhtä Helsingin suurimmista uudisalueista.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Uusia asuinrakennuksia on viime vuosina rakennettu myös Hermannin itäosaan, Hermanninrannan ja Kyläsaaren alueille, jotka aikaisemmin olivat teollisuusaluetta. Uudet asuntoalueet liittyvät läheisesti läheiseen Sörnäisten puolella sijaitsevaan Kalasataman alueeseen.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Aivan Vanhankaupunginlahden rannalla sijaitsi vuosina 1962–1982 Kyläsaaren jätteenpolttolaitos, joka asukkaiden vaatimuksesta lakkautettiin ympäristöhaittojen vuoksi. Rakennuksessa on nykyään Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Helsingin vankila (puhekielessä Sörkan vankila) sijaitsee Hermannissa. Hermannissa on neljä päiväkotia (Kotikallio, Pääskylä, Viola ja Louhi) ja ala-asteen koulu. Kaupunginosassa, Tukkutorin alueella, sijaitsevat myös ravintola- ja huvialue Teurastamo sekä tapahtuma-areena Agroksenmäen holvikellari.


title: Hermanni (Helsinki)

text: Hermannin osa-alueen itäosa tukkukauppoineen kuuluu Kalasataman ja Sörnäisten vaikutuspiiriin.


title: Sillivalas

text: Sillivalas ("Balaenoptera physalus") on uurteisvalaiden heimoon kuuluva uhanalainen valaslaji, jota tavataan kaikilla valtamerialueilla. Euroopassa sitä tavataan erityisesti Biskajanlahdella.


title: Sillivalas

text: Sillivalaiden keskipituus on 18–22 metriä, pisimmät sillivalaat ovat olleet 27-metrisiä. Sillivalaan paino vaihtelee 30–75 tonnin välillä, mutta täysikasvuisilla yksilöillä se on keskimäärin noin 60 tonnia. Sillivalas on sinivalaan jälkeen toiseksi pisin nykyään elävä eläinlaji. Painossa se jää jälkeen myös grönlanninvalaasta. Pintavesissä liikkuvan sillivalaan tuntee jo kaukaa, sillä useimmista muista valaista poiketen se ei sukeltaessaan nosta pyrstöään vedenpinnan yläpuolelle. Lajin hengityssuihku on noin 7 metrin korkuinen, suhteellisen ohut ja levenee ylöspäin noustessaan. Läheltä erottuva sillivalaan tuntomerkki on sen alaleuan puoliskojen epäsymmetrinen väritys.


title: Sillivalas

text: Sillivalas on levinnyt kaikkiin maailman valtameriin, mutta Pohjoisella ja Eteläisellä jäämerellä sitä tavataan harvoin. Sillivalasta ei ole havaittu Suomen aluevesillä, ja koko Itämerellekin se on harhautunut tiettävästi vain kerran. Tämä yksilö ajautui vuonna 1923 maihin Ruotsin Pohjois-Uplannissa, jonne se oli uinut todennäköisesti Ahvenanmeren kautta. Joidenkin lähteiden mukaan Itämeren rannikolta läheltä Saksan Warnemündea löydettiin tammikuussa 2006 17-metrisen sillivalaan raato. Ruotsin länsirannikolle ja Tanskan salmiin asti sillivalaita vaeltaa silloin tällöin silliparvien perässä.


title: Sillivalas

text: Sillivalaasta erotetaan yleensä kaksi alalajia. Pohjoisen pallonpuoliskon "B. p. physalus" -alalajin yksilöt ovat hieman pienikokoisempia kuin eteläisen "B. p. quoyi" -alalajin. Jotkut tutkijat ovat luokitelleet kaikkein pienikokoisimmat sillivalaat kolmanneksi alalajiksi ""B. p. patachonica"", jota ei kuitenkaan ole yleisesti hyväksytty.


title: Sillivalas

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on vuodesta 2018 määritellyt sillivalaan vaarantuneeksi lajiksi. Se luokiteltiin aiemmin erittäin uhanalaiseksi. Lajin yksilömäärä ovat kasvaneet yli 30 prosenttia vuoden 1940 jälkeen, joten sen katsotaan jo osittain toipuneen valaanpyynnin aiheuttamasta kadosta.


title: Sillivalas

text: Sillivalaat siirtyvät loppusyksystä tai talvella lisääntymisalueelleen parittelemaan. Vuoden kuluttua naaras synnyttää yhden noin 1 800 kilogramman painoisen poikasen, ja emo imettää sitä puolisen vuotta. Se ruiskuttaa maitoa poikasen suuhun maitorauhasta ympäröivän vahvan lihaksen avulla. Vieroituksen jälkeen naaraan lisääntymistoiminnot pysähtyvät ja jäävät lepovaiheeseen ½–1½ vuodeksi. Sillivalas tulee sukukypsäksi 6–11 vuoden ikäisenä. Sillivalaan elinkierrolle on tyypillistä, että se hankkii ravintonsa viileistä meristä, mutta vaeltaa lisääntymään lämpimiin vesiin.


title: Sillivalas

text: Tanskalaiset löysivät tähän asti vanhimman tunnetun sillivalaan heinäkuussa 2010, jolloin arviolta 140-vuotias yksilö ajautui ja kuoli Tanskan rannikolle. Eläimen ikä arvioitiin Kööpenhaminan luonnonhistoriallisessa museossa.


title: Sillivalas

text: Sillivalas syö muun muassa sillejä, planktonia, krillejä ja kalmareita.


title: Pamela Anderson

text: Pamela Denise Anderson (s. 1. heinäkuuta 1967 Ladysmith, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan televisiosarja "Baywatchissa" sekä urastaan Playboy-mallina.


title: Pamela Anderson

text: Pamela Andersonin ura mallina lähti äkkijyrkkään nousuun kesällä 1989. Anderson oli ystäviensä kanssa katsomassa Vancouverissa kanadalaisen jalkapallon ottelua, jonka aikana stadionin näytölle poimittiin kuva yleisön joukosta: Pamela Anderson yllään kanadalaisen Labatt's-oluen mainospaita. Anderson saateltiin kentälle yleisön osoittaessa suosiota. Kun Labatt'sin edustaja kuuli yleisön reaktiosta, olutpanimo tarjosi Andersonille mannekiinisopimusta. Hän suostui ja pian Labatt'sin Pamela-aiheiset mainosjulisteet koristivat miltei kaikkia kanadalaisia baareja. Vuoden 1989 lokakuussa Anderson poseerasi ensimmäisen kerran miestenlehti Playboyssa. Helmikuussa 1990 Playboy valitsi Pamelan kuukauden "Playmateksi". Pian tämän jälkeen Pamela päätti ottaa silikonirinnat. 1990-luvulla hän oli Playboyn suosituimpia malleja.


title: Pamela Anderson

text: Pamela Anderson teki tammikuussa 2007 jälleen kerran historiaa olemalla Playboy-lehden kannessa jo kahdettatoista kertaa.


title: Pamela Anderson

text: Pamela Anderson sai pian televisiotyötä tullessaan ensin tunnetuksi suuren olutmerkin mainostajana ja Playboy-tyttönä. Anderson teki läpimurtonsa vuosina 1991–1993 työkalutyttö Lisan roolissa komediasarjassa "Koti kuntoon" ("Home Improvement"). Andersonin saama huomio poiki hänelle hengenpelastaja C. J. Parkerin roolin viihdesarjassa "Baywatch". Hän näytteli sarjassa vuodet 1992–1997 ja nousi sen myötä maailmanlaajuiseksi kuuluisuudeksi. Vuonna 2003 Pamela oli myös mukana sarjasta tehdyssä elokuvassa "".


title: Pamela Anderson

text: Andersonia, jonka tavaramerkki Baywatchissa oli hidastettu juoksu hiekkarannalla kirkkaanpunaisessa uimapuvussa, kutsuttiin 1990-luvun suurimmaksi seksisymboliksi. Hän oli myös ensimmäisiä naistähtiä, joka sai kuuluisuutta silikonirintojensa ansiosta. Baywatchin menestyksen jälkeen Anderson näytteli pääosaa elokuvassa "Barb Wire" (1996), jonka tarkoitus oli avata hänelle tie elokuvatähdeksi, mutta joka menestyi huonosti. Kaksi vuotta sen jälkeen hän sai pääosan Vallery Ironsin roolissa sarjassa "V.I.P.", jota jatkettiin vuoteen 2002.


title: Pamela Anderson

text: Vuonna 2004 Anderson sai taas näkyvyyttä poseeraamalla Playboylle, ensi kertaa kokonaan alastomana. Myöhemmin samana vuonna hän poseerasi alastomana myös Stuff- ja GQ-lehdille.


title: Pamela Anderson

text: Pamela Anderson palasi televisioon keväällä 2005 sarjassa nimeltä "Rivien välistä" ("Stacked"). Kyseisessä sarjassa Anderson näytteli Skyler Daytonia, kaunotarta, joka menee töihin kirjakauppaan. Vuonna 2006 sarja lopetettiin sen vähäisen katsojamäärän vuoksi. Kesäkuussa 2006 Pamela Anderson sai oman tähden Kanadan Walk of Fame -kävelykadulle. Samana vuonna hän esiintyi elokuvassa "Borat", jossa elokuvan päähenkilö haluaa kidnapata ja naida Andersonin.


title: Pamela Anderson

text: Pamela vieraili kolme päivää Australian "Big Brother" -sarjassa heinäkuussa 2008. Kuukautta myöhemmin alkoi hänen oma tositv-ohjelmansa, jota näytettiin myös Suomessa Subtv:llä alkuvuodesta 2009.


title: Pamela Anderson

text: Vuonna 2010 Anderson oli mukana Amerikan Tanssii tähtien kanssa-ohjelmassa.


title: Pamela Anderson

text: Anderson on esiintynyt myös pienissä sivuosarooleissa. Hän on esiintynyt muun muassa kahdesti vierailevana tähtenä "Futurama"-piirretyssä ja kahdesti "Nanny"-komediasarjassa vierailevana tähtenä vuonna 1997. Hän vieraili myös sarjassa "Pulmuset" jaksossa "Al...with Kelly" vuonna 1990 ja jaksossa "Route 666: Part 2" vuonna 1991. Lisäksi Anderson esiintyi vuonna 2006 Kanye Westin musiikkivideolla "Touch the sky". Andersonilla oli myös pieni rooli elokuvan "Scary Movie 3" alussa.


title: Pamela Anderson

text: Vuonna 2017 Anderson palasi Casey Jean Parkerin rooliin "Baywatch" elokuvassa.


title: Pamela Anderson

text:
Anderson meni naimisiin rocktähti Tommy Leen kanssa vuonna 1995. Avioliiton ajan Pamela tunnettiin nimellä Pamela Anderson Lee tai Pamela Lee. Avioliitto nousi skandaalinkäryisiin otsikoihin, kun pariskunnan kuvaama kotiseksivideo varastettiin ja se päätyi internetiin.
Parilla on kaksi yhteistä lasta; Brandon Thomas Lee ja Dylan Jagger Lee, joka on saanut nimensä Pamelan isoisoisän mukaan. Pari erosi vuonna 1998.


title: Pamela Anderson

text: Anderson avioitui 29. heinäkuuta 2006 muusikko Kid Rockin kanssa. Avioliitto kesti vain muutaman kuukauden päättyen Andersonin avioerohakemukseen marraskuussa 2006. Pari kihlautui Las Vegasissa vuonna 2002, mutta kihlaus purettiin jo seuraavana vuonna. Sittemmin he palasivat takaisin yhteen.


title: Pamela Anderson

text: Pamela on ollut myös naimisissa Paris Hiltonin entisen poikaystävän Rick Salomonin kanssa. He avioituivat 6. lokakuuta 2007, mutta avioliitto rikkoutui vain 10 viikkoa myöhemmin Andersonin haettua avioeroa. Julkisuudessa ilmoitettiin kuitenkin tämän jälkeen hänen peruuttaneen erohakemuksensa, mutta Anderson kuitenkin haki avioliiton mitätöimistä uudestaan helmikuussa 2008 uskottomuuden takia. Liiton purku vahvistettiin oikeudessa maaliskuussa 2008.


title: Pamela Anderson

text: Vuonna 2004 Anderson julkaisi kirjan nimeltä "Star". Kirja on kertomus tytöstä, jonka elämä muuttuu täysin hänen tullessaan kuuluisaksi julkkikseksi. Pamela Anderson kirjoitti omien sanojensa mukaan kirjan omasta elämästään (ainoastaan fiktiivisillä henkilönimillä ja muutamalla fiktiivisellä tapahtumalla). Kirjan jatko-osa "Star Struck" julkaistiin vuonna 2005.


title: Pamela Anderson

text: Anderson on ollut kasvissyöjä varhaisteini-iästä lähtien. Hän on eläinaktivisti ja eläinoikeusjärjestö PETAn jäsen. Yksi Andersonin suurimmista kampanjoista on ollut kampanja turkiksia vastaan. Hän on myös ollut mukana muun muassa kampanjoissa valaanpyyntiä ja pikaruokalaketju Kentucky Fried Chickeniä vastaan. Hänet on palkittu Linda McCartneyn muistopalkinnolla eläinten oikeuksien edistämiseksi tehdystä työstä. Pamela on kirjoittanut presidentti Barack Obamalle avoimen kirjeen, jossa on kehottanut tätä mm. laillistamaan marihuanan.


title: Pamela Anderson

text: Kesäkuussa 2007 Pamela Anderson oli Raumanmeren juhannusjuhlien vetonaula, mutta esiintyminen lavalla jäi lyhyeksi.


title: Pamela Anderson

text: Andersonilla on kanadansuomalaiset sukujuuret. Hänen isoisänsä isä oli alkujaan Juho Hyytiäinen, mutta vaihtoi sukunimensä Andersoniksi muuttaessaan 19-vuotiaana Saarijärveltä Amerikkaan vuonna 1908. Juhon puolison isä oli lähtöisin Lehtimäeltä.


title: Pamela Anderson

text: Anderson oli ensimmäinen Kanadan 100-vuotisjuhlapäivänä syntynyt kanadalainen. Anderson sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden asuttuaan Etelä-Kaliforniassa vuodesta 1989 asti, joten hänellä on sekä Yhdysvaltain että Kanadan kansalaisuus.


title: Pyhä Leo III

text: Leo III (k. 816)"The Book of Saints", s. 340. oli paavina 26. joulukuuta 795 – 12. kesäkuuta 816. Hän oli syntyjään roomalainen. Virkakautensa alussa Leo herätti vastustusta. Rooman ylhäisö syytti häntä muun muassa väärästä valasta ja aviorikoksesta. Leo pantiin muodollisesti viralta vuonna 799 ja lähetettiin luostariin. Leon onnistui kuitenkin paeta. Hän pääsi Kaarle Suuren puheille, joka ei tunnustanut Leon viraltapanoa. Leon vastustajat lähettivät Roomasta omat lähettiläänsä Kaarle Suuren luo. Kaarle Suuren neuvonantaja Alkuin huomautti isännälleen, ettei mikään maallinen oikeus voisi tuomita paavia. Silloin Kaarle Suuri päätti antaa Leolle sotilassaattueen paluumatkan turvaksi.


title: Pyhä Leo III

text: Marraskuussa vuonna 800 Kaarle Suuri matkusti Roomaan. Leon ja hänen vastustajiensa riita ratkaistiin joulukuussa pidetyssä neuvonpidossa. Leo vannoi, että häntä vastaan esitetyt syytteet olivat vääriä, ja seurauksena Leon vastustajat karkotettiin.


title: Pyhä Leo III

text: Leo III kruunasi Kaarle Suuren keisariksi Rooman Pietarinkirkossa joulupäivänä 800.


title: Antoniitat

text: Antoniitat olivat ranskalaisen aatelismies Gaston Guérin perustama kristillinen maallikkojärjestö. Se perustettiin St. Didier de la Mothessa vuonna 1089 torajyvien aiheuttamaan tautiin sairastuneiden hoitamista varten. Koska Guérin pojan uskottiin parantuneen taudista Pyhän Antonioksen pyhäinjäännösten ansiosta, Pyhästä Antonioksesta tuli järjestön suojeluspyhimys ja järjestö sai nimensä. Järjestö yhdistettiin myöhemmin Maltan ritarikuntaan.


title: Antoniitat

text: Myöhemmin Pyhästä Antonioksesta tuli torajyvien sairastuttamien suojeluspyhimys ja tautia alettiin kutsua nimellä "Pyhän Antonioksen tuli".


title: Yhdistetty

text: Yhdistetty tai pohjoismainen yhdistetty tai yhdistetty hiihto (lyh. YH) on mäkihypystä ja maastohiihdosta koostuva hiihtourheilun kilpailulaji.


title: Yhdistetty

text:
Yhdistetyssä on useita erilaisia kilpailumuotoja. Nykyisin niin kutsutussa normaalikilpailussa hypätään yksi kierros mäkeä ja loppusijoitukset ratkaistaan hiihtoladulla siten, että parhaat hyppypisteet saanut lähtee ensimmäisenä ladulle ja loput hyppypisteidensä mukaisessa järjestyksessä. Piste-erojen suuruudet vaikuttavat siihen, kuinka pian ensiksi lähteneen perään muut lähtevät. Tätä kilpailumuotoa käytetään toistaiseksi kaikissa arvokisoissa sekä useimmissa yhdistetyn maailmancup -kilpailuissa, ja sitä kutsutaan keksijänsä Gunder Gundersenin mukaan "Gundersen-menetelmäksi".
Yhdistetyn kattojärjestö on kansainvälinen hiihtoliitto FIS.


title: Yhdistetty

text:
Naisten mäkihypyn tultua talviolympialaisten ohjelmaan 2014 tuli yhdistetystä ainoa olympialaji, jossa on kilpailuja vain miehille. Naisharrastajia lajilla ei juurikaan ole.
Yhdistetyn kotimaa on Norja. Sitä pidetään siellä yhä kansallisurheiluna.


title: Yhdistetty

text: Norjalaisten sotilaiden on tiedetty kilpailleen maastohiihdossa jo 1700-luvulta lähtien. Ensimmäinen merkittävä yhdistetyn kilpailu käytiin 1892 Oslossa Holmenkollenin kisoissa. Norjassa Holmenkollenilla ei kilpailtu erikseen mäkihypyssä ennen vuotta 1933.


title: Yhdistetty

text: Yhdistetty on ollut olympiakisojen ohjelmassa jo ensimmäisistä 1924 Chamonix’n kisoista lähtien, kuten myös jo ensimmäisissä MM-kisoissa 1925 Johannisbadissa. Ensimmäinen yhdistetyn kesä-GP järjestettiin kesällä 2008.


title: Yhdistetty

text: Vuosina 1924–1948 olympialaisten yhdistetyssä kilpailtiin hiihto-osuus ensin ja mäkihyppy sen jälkeen. Vuoden 1952 olympialaisissa mäkiosuus siirrettiin alkuun. Talviolympialaisissa 1956 järjestettiin ensimmäisen kerran oma tapahtumansa yhdistetyn hiihdolle. Vuosien 1956–1992 olympialaisissa mäkihyppyosuuteen kuului kolme hyppykierrosta, joista heikoin pudotettiin pois laskuista. Vuoden 1988 olympialaisissa otettiin käyttöön Gundersen-menetelmä hiihto-osuudella. Samoissa olympialaisissa otettiin käyttöön joukkuekilpailu aluksi kolmimiehisin joukkuein matkan ollessa 3×10 km ja vuoden 1998 olympialaisista alkaen nelimiehisin joukkuein matkana 4×5 km. Sprinttikilpailu tuli mukaan vuoden 2002 olympialaisissa. Viimeisin muutos tehtiin vuoden 2010 olympialaisissa, jolloin henkilökohtaisissa kilpailuissa hypättiin erikseen sekä normaali- että suurmäen kilpailut, joissa kummassakin hypättiin yksi hyppykierros.


title: Yhdistetty

text: Ensimmäinen yhdistetyn kilpailu Suomessa käytiin tiettävästi vuonna 1913, jollin Helsingin Hiihtoklubi järjesti kansainvälisen kilpailun. Ensimmäisen kerran Suomen mestaruudesta kilpailtiin Lahdessa vuonne 1932. Samana vuonna laji tuli myös Salpausselän kisojen ohjelmaan. Ensimmäinen suomalainen arvokisamitali saatiin vuonna 1928, jolloin Esko Järvinen voitti pronssia maailmanmestuurskilpailuissa. Ensimmäinen olympiamitali tuli 20 vuotta miehemmin Heikki Hasun tuomana vuonna 1948.


title: Yhdistetty

text: Yhdistetyssä on olemassa kaikkiaan kahdeksan erilaista kilpailumuotoa, joista viisi henkilökohtaisia ja kolme joukkuekilpailuita. Toistaiseksi arvokisojen ohjelmassa on ollut viisi kilpailumuotoa.


title: Yhdistetty

text: Nykyisin on kaksi henkilökohtaista ja kaksi joukkuekilpailumuotoa, mutta yleisimmin kilpaillaan normaalikilpailua.


title: Yhdistetty

text: Henkilökohtainen normaalikilpailu on yhdistetyn alkuperäinen kilpailumuoto. Tosin alun perin kilpailu käytiin nykyistä päinvastaisessa järjestyksessä. Hiihto-osuus käytiin arvokisoissa ensiksi alun perin 18 kilometrin hiihtokilpailun yhteydessä, ja sitä seurasi mäkiosuus. Mäkiosuudella hypättiin kolme kierrosta, joista kaksi parasta laskettiin. 1988 Calgaryn olympialaisissa oli käytössä ensi kertaa nykyisenkaltainen Gundersenin menetelmään perustuva systeemi, jossa lähdetään hiihto-osuudelle kahden normaalimäen kierroksen piste-erojen perusteella määritetyin aikaeroin.


title: Yhdistetty

text: Kaudesta 2008–2009 lähtien normaalikilpailussa on hypätty enää yksi mäkikierros entisen kahden sijaan sekä hiihdetty 10 km:n matka entisen 15 km sijaan. Nykyään hypätään sekä normaali- että suurmäestä yksi kierros, mutta hiihtomatka on aina 10 km.


title: Yhdistetty

text: Sakkokierroskilpailu eli "penalty race" on uusi kilpailumuoto, jossa kierretään 150 metrin sakkokierroksia ampumahiihdon tapaan.


title: Yhdistetty

text: Ensin hypätään mäkiosuus. Hypyn pituus ratkaisee sakkokierrosten määrän hiihto-osuudella. Alastulorinne on jaettu 3–5 metrin sektoreihin mäen koosta riippuen. Viimeiseen sektoriin eli pisimmälle hypänneet eivät saa sakkokierroksia. Lyhyemmälle hypänneet kiertävät sakkokierrokset sektorien mukaan. Näin hyppääjä tietää heti hypättyään, montako sakkokierrosta joutuu kiertämään. Mitä lyhemmäksi hyppy jää, sitä ennemmän kierroksia joutuu kiertämään. Jos sakkokierroksia kertyy yli kuusi, kilpailija jää ulos hiihto-osuudelta. Tyylipisteitä ja tuulihyvityksiä ei ole. Hiihto-osuudelle lähdetään massalähtönä, paitsi mäkiosuuden voittaja lähtee kymmenen metriä ja kymmenen sekuntia ennen muita. Kilpailija voi valita 2,5 km:n pituisilla kierroksilla, missä kohtaa kilpailua kiertää sakkokierrokset. Tämä lisää taktikoinnin mahdollisuutta.


title: Yhdistetty

text:
Sakkokierroskilpailun huono puoli on se, että kilpailua on vaikea seurata. Tilanne on usein sekava ja selkiytyy vasta viimeisellä kierroksella, jota ennen sakkokierrokset on kierrettävä. Lisäksi tuulihyvitysten puuttuminen venyttää mäkiosuuden kestoa.
Kilpailumuoto tuli kilpailuohjelmaan kaudeksi 2011–2012, jolloin kilpailtiin kaksi sakkokierroskilpailua.


title: Yhdistetty

text: Parisprinttikilpailu käydään kaksimiehisin joukkuein. Mäkiosuuden jälkeen käydään maastohiihdon parisprinttiä muistuttava yhteensä 15 kilometrin mittainen hiihto-osuus. Se koostuu kymmenestä 1 500 metrin mittaisista lenkistä, jonka joukkueen jäsenet hiihtävät vuoron perään; yksi urheilija kiertää lenkin siis viisi kertaa ja hiihtää itse yhteensä 7,5 kilometriä. Parisprintti on vahvasti hiihto-osuuspainotteinen.


title: Yhdistetty

text: Joukkuekilpailu koostuu mäkikilpailusta ja 4×5 kilometrin viestihiihdosta, jonka lähdön aikaerot määräytyvät normaalin Gundersen-menetelmän mukaisesti mäkiosuuden piste-erojen perusteella. Nykyisin kilpaillaan arvokisa- ja maailmancup-tasolla nelimiehisin joukkuein. Joukkuekilpailu oli ensi kertaa arvokisojen ohjelmassa, kun sille järjestettiin 1984 omat MM-kilpailut. Olympialaisissa se oli ensi kertaa 1988 Calgaryssa.


title: Yhdistetty

text:
Sprinttikilpailu on periaatteeltaan normaalikilpailun kaltainen, mutta lyhempi. Siinä hypätään suurmäessä vain yksi kierros, minkä jälkeen hiihdetään 7,5 kilometrin hiihto-osuus. Sprintti oli ensi kertaa arvokisojen ohjelmassa 1999 Ramsaun MM-kisoissa. Sprinttikilpailu poistui maailmancupista kauden 2007–2008 jälkeen.
Kaudella 2004–2005 tuli maailmancupin ohjelmaan niin sanottu hurrikaanisprintti, jossa hypätään ensin mäkeä ja kilpailijat lähtevät ladulle samanaikaisesti eräänlaisesta suuresta spiraalista, jolloin parhaiten hypänneelle hiihtomatkaa tulee tarkalleen kisamatkan verran, 7,5 km, ja seuraavat kilpailijat joutuvat hiihtämään ylimääräistä sen mukaisesti, kuinka paljon ovat mäkiosuuden voittaneelle hävinneet.
Kilpailumuoto on poistunut maailmancupista.


title: Yhdistetty

text: Henkilökohtainen yhteislähtökilpailu alkaa yhteislähtönä käytävällä hiihto-osuudella, jota seuraa kaksi hyppykierrosta ilman tyylipistetuomareita. Hiihto-osuuden voittaja saa 120 pistettä ja loput vähemmän aikaerosta voittajaan riippuen vasemmalla olevan taulukon mukaisesti. Mäkiosuuden ensimmäinen kierros käydään hiihtotuloksiin nähden käänteisessä järjestyksessä. Toiselle hyppykierrokselle pääsee senhetkisen kilpailutilanteen 30 parasta. Kaatumisesta mäkikilpailussa vähennetään normaalimäessä 10 pistettä ja suurmeässä 10,8 pistettä. Tasajalka-alastulosta vähennetään normaalimäessä 4 pistettä ja suurmäessä 4,8 pistettä. Yhteislähtö oli ensimmäistä ja toistaiseksi viimeistä kertaa mukana arvokisoissa 2009 Liberecin MM-kisoissa.


title: Yhdistetty

text: Yhteislähdön joukkuekilpailu koostuu 4×5 kilometrin viestihiihdosta ja tämän jälkeen käytävästä kahden kierroksen mäkihyppyosuudesta. Nelimiehisten joukkueiden kilpailussa hiihto-osuuden voittaja saa 400 pistettä (kolmimiehisillä 300), ja muut joukkueet taulukon mukaan vähemmän. Mäkikilpailu hypätään käänteisessä järjestyksessä. Mäkiosuudella ei ole tyylipistetuomareita. Kaatumisista ja tasajalka-alastuloista vähennetään pisteitä samaan tapaan kuin henkilökohtaisessa yhteislähtökilpailussa.


title: Yhdistetty

text: Ylivoimaisesti menestynein maa yhdistetyssä on Norja. Lajin alkuvuosikymmeninä norjalaiset olivat melko ylivoimaisia, mistä kertoo muun muassa se, että kaikissa talviolympialaisissa 1936 Garmisch-Partenkirchenin kisoihin saakka norjalaiset ottivat lajissa kolmoisvoiton. 1948 St. Moritzin olympialaisissa suomalaiset nousivat maailman huipulle, kun Heikki Hasu ja Martti Huhtala ottivat kaksoisvoiton. Myös MM-kisoissa norjalaiset rohmusivat 1920- ja 1930-luvulla valtaosan mitaleista.


title: Yhdistetty

text: Sittemmin menestyjiä on tullut myös Saksasta, Itävallasta ja Japanista.


title: Yhdistetty

text: Lähde: FIS


title: Yhdistetty

text: Entien maailmancupin osakilpailuvoittoja: Hannu Manninen (48)


title: Yhdistetty

text: Eniten maailmancupin palkintokorokesijoituksia: Hannu Manninen (90)


title: Yhdistetty

text: Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja yhden kauden aikana: Hannu Manninen (12) (kausi 2005–2006)


title: Yhdistetty

text: Eniten peräkkäisiä maailmancupin osakilpailuvoittoja: Hannu Manninen (7)


title: Yhdistetty

text: Eniten maailmancupin kokonaiskilpailuvoittoja: Eric Frenzel (5)


title: Yhdistetty

text: Eniten arvokisavoittoja: Bjarte Engen Vik, Ulrich Wehling, Ronny Ackermann, Eric Frenzel, Johannes Rydzek (4)


title: Yhdistetty

text: Eniten arvokisamitaleita: Felix Gottwald (9)


title: Yhdistetty

text: Eniten olympiavoittoja: Ulrich Wehling (3)


title: Yhdistetty

text: Eniten olympiamitaleita: Felix Gottwald (4)


title: Yhdistetty

text: Eniten maailmanmestaruuksia: Ronny Ackermann (4)


title: Yhdistetty

text: Eniten maailmanmestaruus mitaleita: Ronny Ackermann, Jason Lamy-Chappuis (6)


title: Ilmaisjakelulehti

text: Ilmaisjakelulehti on ilmoitusmyyntituloin kustannettava lehti, jota jaetaan lukijoille ilmaiseksi joko suoraan kotiin kannettuna tai saatavissa jakajilta niin sanottuna käsijakeluna.


title: Ilmaisjakelulehti

text: "Kaupunkilehti" on kaupungin tai sitä vähän laajemman alueen asioihin keskittyvä ilmaisjakelulehti. Se ei ole tilattava vaan se joko jaetaan suoraan postiluukkuun tai on saatavissa jakelupisteistä. Sen tulot muodostuvat ilmoitustuloista. Kaupunkilehdellä ei ole virallista levikkiä vaan ilmoittaa usein jakelumäärän. Kaupunkilehtien kustantajat ovat tavallisesti pelkästään ilmaisjakelulehtiin keskittyviä yrityksiä, mutta toisinaan niiden omistajiin kuuluvat myös varsinaiset lehtikustannusyhtiöt. Joissakin Suomen kaupungeissa ilmestyy useampia kaupunkilehtiä kuin yksi.


title: Ilmaisjakelulehti

text: Ensimmäiset lukijoille maksuttomat lehdet syntyivät 1800-luvun lopun Britanniassa, kun Manchesterissä alettiin painaa "Cheadle and Teen Times" -nimistä lehteä. 1800-luvulla tiedetään ilmaisjakelulehtiä painetun myös Australiassa ja Sveitsissä. Maailmansotien välinen aika oli kaupunkilehtien syntymisen aikaa muun muassa Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Belgiassa ja Saksassa. Tanskassa ilmaisjaeltuja niin sanottuja aluelehtiä oli 1970-luvun puolivälissä 325, Ruotsissa 109 ja Suomessa viitisentoista. Suomen kaupunkilehtien määrä kasvoi seuraavien viiden vuoden kuluessa yhdeksällä, joten 1970-luvun loppupuolta voidaan pitää Suomen kaupunkilehdistön nopeimpana kasvukautena. Britanniassakin 1970-luvun talouslama oli ilmaisjakelulehtien kasvun aikaa, kun mainostajat halusivat löytää tilattuja sanomalehtiä edullisempia ja paremmin yleisönsä tavoittavia mainosvälineitä.


title: Ilmaisjakelulehti

text: 1930- ja 1940-luvuilla ainakin Turussa ja Torniossa kokeiltiin julkaista niin sanottuja ilmoituslehtiä, jotka koostuivat pelkistä mainoksista. Niiden välissä saattoi olla taittopalana jokin lyhyt teksti, kuten vitsi. Vuonna 1952 perustetussa "Oulun Ilmoitus-Sanomissa" oli ilmoitusten joukossa pakinoita, sarjakuvia, sananlaskuja ja luettelo radio-ohjelmista. "Kuopion Ilmoitus-Sanomat" alkoi ilmestyä 1955 ja Espoon "Tapiola tänään" vuotta aiemmin, mutta varsinaisesti ensimmäisenä kaupunkilehtenä Suomessa pidetään Urpo Lahtisen 1957 perustamaa ja yhä ilmestyvää "Tamperelainen"-lehteä.


title: Ilmaisjakelulehti

text: Jo puolen vuoden kuluttua "Tamperelaisen" aloittamisesta syntyi Kuopioon "Uutis-Kukko", jota seurasivat "Turkulainen", "Oulu"-lehti ja "Porilainen". Jyväskylään perustettiin "Jyväs-Jussi", Lappeenrannassa alkoi ilmestyä "Uutismies" ja Vaasassa ruotsinkielistä rannikkoaluetta laajemminkin peittävä "Österbotniska Kuriren".


title: Ilmaisjakelulehti

text: Vuonna 1959 suomalaiset kaupunkilehdet perustivat Paikallislehtien liiton, mutta nimen rekisteröinti jäi hoitamatta loppuun. Niinpä silloinen Pitäjänlehtien Liitto nappasi nimen itselleen, ja ilmaislehtien yhteisjärjestöstä tuli Kaupunkilehtien Liitto.


title: Ilmaisjakelulehti

text: Ilmaisjakelulehdet jaettiin 1950-luvulla Postin välityksellä edullisella sanomalehtitaksalla, kunnes vuoden 1960 alussa Posti ilmoitti, ettei pidä kaupunkilehtiä sanomalehtinä. Se tarjosi vaihtoehtona ryhmäristiside-nimistä jakelutapaa, jossa lehdet olisi jaettu neljän päivän kuluessa alueen talouksiin. Ajankohtaisuus olisi kaupunkilehtien mielestä kuitenkin kärsinyt niin pahasti, että ne päättivät rakentaa kullekin paikkakunnalle oman jakelujärjestelmänsä.(t) = tabloidi, (b) = broadsheet


title: Adenosiinitrifosfaatti

text: Adenosiinitrifosfaatti eli ATP on runsasenergiainen yhdiste, jota tuottavat mitokondriot soluhengityksellä, solulimassa glykolyysi ja viherhiukkaset fotosynteesin valoreaktioissa. ATP:llä on tärkeä osa solun energiataloudessa. ATP:tä käytetään energian siirtoon ja lyhytaikaiseen varastointiin. Elimistön solujen tarvitessa ATP-molekyyleihin sitoutunutta energiaa ATPaasi-niminen entsyymi pilkkoo runsasenergiaisia sidoksia fosfaattiryhmien väliltä.


title: Adenosiinitrifosfaatti

text: ATP:ssä on emäsosa (adeniini), sokeriosa (riboosi) ja 3 fosfaattiosaa. Kun ATP:stä irtoaa yksi fosfaattiosa, siitä tulee adenosiinidifosfaattia eli ADP ja kun ADP:stä irtoaa vielä yksi fosfaattiosa, syntyy adenosiinimonofosfaattia eli AMP.


title: Adenosiinitrifosfaatti

text: Ihmisen arvioidaan käyttävän painonsa verran ATP-molekyylejä vuorokaudessa. Tämä tarkoittaa sitä, että yksi ATP-molekyyli kierrätetään 1000–1500 kertaa vuorokauden aikana. Lihassoluissa ATP on ainoa lihassupistuksen energialähde. Sitä on varastoituneena lihaksissa vain vähän, ja nämä varastot hyödynnetään nopeasti.


title: Rooman Klubi

text: Rooman Klubi on aiemmin Saksan Hampurissa ja nykyisin Sveitsin Winterthurissa, Zürichin kantonissa päämajaansa pitävä kansainvälinen tulevaisuudentutkimuksellinen keskustelufoorumi, joka pohtii monenlaisia kansainvälisiä kysymyksiä, kuten ympäristöongelmia, luonnonvarojen riittävyyttä ja energiakysymyksiä. Klubin perustivat vuonna 1968 Aurelio Peccei ja Alexander King.


title: Rooman Klubi

text: Rooman Klubi herätti kansainvälistä huomiota julkaisemallaan "Kasvun rajat" -teoksella 1972, ja varsinkin vuoden 1973 öljykriisi sai maailman katseet kääntymään Rooman Klubiin. Kotisivujen mukaan Rooman Klubiin kuuluu ”luonnontieteilijöitä, taloustieteilijöitä, liikemiehiä, korkeita virkamiehiä sekä nykyisiä ja entisiä valtionpäämiehiä kaikilta viideltä mantereelta, jotka ovat sitä mieltä, että ihmiskunnan tulevaisuus ei ole ennalta määrätty, vaan jokainen meistä voi osallistua yhteiskuntiemme parantamiseen”. Rooman Klubi esitti myös ajatuksen maailman väestöräjähdyksestä.


title: Rooman Klubi

text: Rooman Klubi on yksi perustajajäsenistä Trans-Mediterranean Renewable Energy Cooperationissa, jonka tavoitteena on Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän kasvavan energiatarpeen tyydyttäminen aavikoille rakennettavilla aurinkolämpövoimaloilla.


title: Rooman Klubi

text: Klubin puheenjohtajina toimivat Eberhard von Koerber ja Ashok Khosla. Klubi määrittelee itse itsensä ”ei-organisaatioksi” (). Tavoitteena on pitää hallinto mahdollisimman kevyenä ja pienenä.


title: Rooman Klubi

text: Rooman Klubin kunniajäseniä ovat muun muassa Alankomaiden kuningatar Beatrix, Espanjan kuningas Juan Carlos I ja Mihail Gorbatšov.


title: Rooman Klubi

text: Rooman Klubin Suomen yhdistys on toiminut epävirallisesti jo vuodesta 1972. Aktiivisia jäseniä olivat muun muassa Pekka Herlin, Olavi Niitamo, Pekka Kuusi, Sakari Lehto, Pertti Seiskari, Päiviö Hetemäki ja Ville Repo. Suomen komitea perustettiin 1984 ja Rooman Klubin Suomen yhdistys ry. vuonna 2000. Vuonna 1984 Rooman Klubin maailmankonferenssi järjestettiin Helsingissä.


title: Rooman Klubi

text: Kansainvälisen Rooman Klubin ensimmäinen suomalaisjäsen oli professori Pentti Malaska (jäsen vuodesta 1972 alkaen, kunniajäsen vuodesta 2004). Tunnettuja suomalaisia jäseniä ovat presidentti Mauno Koivisto (kunniajäsen vuodesta 1984), suurlähettiläs Benjamin Bassin (jäsen vuodesta 1994 alkaen), professori Esko Kalimo (vuodesta 1999 alkaen, Rooman Klubin Euroopan osaston johtokunnan puheenjohtaja), professori Markku Wilenius (jäsen vuodesta 2002 alkaen) sekä Tapio Kanninen (jäsen vuodesta 2004 alkaen). Dosentti Sirkka Heinonen valittiin Rooman Klubin ensimmäiseksi suomalaiseksi naisjäseneksi vuonna 2005.


title: Rooman Klubi

text: Lista saattaa olla epätäydellinen.


title: HS Metro

text: HS Metro (ent. "Metro") on suomalaisen Sanoma Media Finlandin arkipäivisin Helsingissä julkaisema ilmainen kaupunkilehti. "HS Metrolla" on 319 000 päivittäistä lukijaa. Lehden painaminen tapahtuu aamuyöllä, joten viime hetken uutiset pääsevät mukaan aamun lehteen. "HS Metro" on pääkaupunkiseudulla toiseksi luetuin vähintään viisi kertaa viikossa ilmestyvä lehti ja kaikkein luetuin viisipäiväinen kaupunkilehti.


title: HS Metro

text: Lehden aihealueet kattavat Suomen ja muun maailman keskeiset tapahtumat. Myös tuoreimmat urheilu-, kulttuuri- ja viihdeuutiset löytyvät "HS Metrosta". Lehdestä löytää asumiseen, sisustamiseen, autoihin, muotiin, harrastuksiin, matkustamiseen, tietotekniikkaan ja kodinelektroniikkaan, vapaa-aikaan, viihteeseen sekä työpaikkoihin ja koulutukseen liittyvää sisältöä.


title: HS Metro

text: Noin puolet lehdistä jaetaan joukkoliikennevälineiden kautta. Lehden saa myös käsijakelijoilta ja telineistä muun muassa kauppakeskuksissa, yritysten toimistorakennuksissa, businessparkeissa, oppilaitoksissa, kahviloissa ja lounasravintoloissa.


title: HS Metro

text: Vuonna 2006 Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Osakeyhtiö (nykyinen Sanoma Media Finland) osti Suomen "Metro"-lehden liiketoiminnot Metro International S.A:lta.


title: HS Metro

text: Metron viikkoliitteen, "Metro Liven", ensimmäinen numero ilmestyi perjantaina 7. syyskuuta 2007. Siinä missä kantalehti kertoo uutiset, "Metro Live" keskittyi viikonloppuun. Se ilmoitti olevansa manuaali viikonlopun viettoon sekä katsaus ihmisiin ja ilmiöihin. Sittemmin "Metro Live" muuttui kiinteäksi osaksi "Metroa," ja sen nimeksi vaihdettiin "Metro wkd".


title: HS Metro

text: "Metro Liven" yhteydessä toimi jäsenklubi Club Metro, jonka tehtävänä oli tarjota "Metron" lukijoille viikoittain vaihtuvia jäsenetuja- ja tarjouksia.


title: HS Metro

text: 16. marraskuuta 2016 "Metron" nimeksi tuli "HS Metro", joka korvasi samalla myös "HS Mestan".


title: Tuija Halonen

text: Tuija Kaarina Halonen (oik. Halonen-Lohikoski, o.s. Vartiainen; 24. elokuuta 1926 Helsinki – 4. tammikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli sotien jälkeen muun muassa Helsingin Ympäristöteatterissa ja Lappeenrannan Työväenteatterissa, kunnes sai sivuosan elokuvasta "Kaunis Veera eli ballaadi Saimaalta" (1950). Tämä johti kiinnitykseen Suomen Filmiteollisuuden elokuvanäyttelijäksi 1951.


title: Tuija Halonen

text: Valkokankaalla Halosen tyypitettyjä elokuvarooleja olivat vaaleat ja amerikkalaistyyliset hurmaajattaret. Tällaisia olivat muun muassa Sannin rooli elokuvassa "On lautalla pienoinen kahvila" (1952) ja nimiosa "Muhoksen Mimmissä" (1952). Hän esiintyi myös muun muassa "Pekka Puupää" -elokuvissa. Halosen viimeinen päärooli oli parodisessa elokuvassa "Taape tähtenä" vuonna 1962.


title: Tuija Halonen

text: Näyttelijänuransa jälkeen Halonen avasi lahjatavaraliike Finn-Shopin Helsingin Eerikinkadulle.


title: Tuija Halonen

text: Tuija Halonen oli naimisissa kapellimestari Hannu Olavi Halosen kanssa 1945–1947. Vuonna 1964 hän avioitui elokuvaohjaaja Armand Lohikosken (1912–2003) kanssa.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Kymmenen tikkua laudalla, tai Kili-Kali, on lasten ulkoleikki. Nimet ja säännöt vaihtelevat alueittain, eikä leikin alkuperästä ole tietoa. Yhteistä kaikille versioille tässä leikissä on maahan, jonkin kannakkeen päälle keinuasentoon asetettu, vajaan metrin pituinen lauta toinen pää maata vasten ja laudalle asetetut kymmenen tikkua tai lastua, jotka voidaan polkaisemalla laudan toista päätä lingota ympäristöön. Samalla leikkijät juoksevat piiloon ja yksi etsijä etsii heidät.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Käyttäen jotain arpomistapaa, usein lastenlorua, eli leikkilukua, arvotaan kuka on etsijä. Joku vapaaehtoinen polkaisee tikut lentoon laudalta. Tässä kohdassa säännöt vaihtelevat siten, että polkaisija voi olla myös etsijä, mutta jos se on vapaaehtoinen piiloutuja, ja etsijä saa yhdenkin tikun tai lastun lennosta napattua, vapaaehtoisesta tuleekin etsijä. Tikkujen ollessa pihalla levällään piiloutujat juoksevat piiloihinsa.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Etsijä kerää tikut nopeasti takaisin laudalle. Kun se on tehty hän huutaa "Kymmenen tikkua laudalla!", tai "Kili-Kali!". Leikin nimi tulee tästä. Vasta sitten hänellä on lupa etsiä piiloutujia.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Kun etsijä löytää, tai edes näkee jonkun, hänen pitää juosta laudalle, koskettaa sitä ja huutaa samalla vaikka "Maija nähty!", tai jokin muu sovittu avainsana. Tällöin Maija on jäänyt kiinni ja joutuu tulemaan pois piilostaan laudan luokse odottamaan pelastamista.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Jos jokin piiloutuja pystyy juoksemaan piilostaan etsijää nopeammin laudalle ennen kuin hänet on lautaa koskemalla otettu kiinni, hän saattaa pelastaa itsensä koskettamalla lautaa ja huutamalla esimerkiksi "Matti pelastettu!" tai "Matti kotona!", tai "omat nimet kirjoissa!". "Kotona", tai "kirjoissa" olevat ovat tavallaan pois pelistä, ja heille voi tulla aika pitkäksi jos leikki vielä pitkään jatkuu.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Jos laudan ympärillä on kiinnijääneitä, juoksija pystyy pelastamaan heidät kaikki polkaisemalla lautaa lennättäen tikut ilmaan ja huutamalla "Kaikki pelastettu!". Aiemmin kiinni jääneet piiloutujat ovat tällöin vapaita piiloutumaan uudelleen ja leikki jatkuu. Etsijä joutuu palaamaan laudalle keräämään taas tikut paikoilleen ja tämän suoritettuaan huutamaan piiloutujille merkiksi etsintänsä alkamisesta "Kymmenen tikkua laudalla!". Kaikkien pelastamisen, sen sijaan, että pelastaisi vain itsensä, voi tehdä joku piiloutujista vaikka häntä ei olisi edes nähty, jos hän voi hiipiä ja juosta laudalle ja polkaista sen tikut lentoon. Tällä tavalla itsensä "vaarantaen" voi osoittaa urhoollisuutta ja sosiaalisuutta.


title: Kymmenen tikkua laudalla

text: Leikki jatkuu niin kauan, kunnes kaikki piiloutujat on löydetty tai he ovat pelastaneet itsensä "kotiin", tai jos ei enää jakseta juoksuttaa samaa etsijää, joka ei onnistu löytämään kaikkia piiloutujia ja on joutunut jo monen monta kertaa keräämään tikkuja uudelleen. Se piiloutuja, jonka etsijä on ensiksi saanut kiinni, jää seuraavalla kierroksella etsijäksi. Jos peli pitkittyy liiaksi, seuraavalla etsijällä on mahdollisuus aloittaa uusi peli huutamalla "kaikki pois piiloista!".


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Metro-Goldwyn-Mayer (MGM) on yhdysvaltalainen media-alan yritys, joka tuottaa ja jakaa elokuvia ja televisio-ohjelmia. Yhtiön elokuvastudio on yksi Hollywoodin kuuluisimpia.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: MGM:n on omistanut 8. huhtikuuta 2005 lähtien yhtiöryhmä, johon kuuluvat Sony Corporation (20 %), Comcast Corporation (20 %) sekä pääomasijoitusyhtiöt TPG Capital (21 %), Province Equity Partners (22 %), DLJ Merchant Banking Partners (7 %) ja Quadrangle Group (3 %). MGM:n palveluksessa oli 1 440 henkilöä vuonna 2004. Kasinoita ja hotelleja Las Vegasissa omistava MGM Mirage -yhtiö ei kuulu Metro-Goldwyn-Mayer-konserniin, vaikka sen tunnus onkin New Yorkin pörssissä MGM.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Yhtiön tunnuslause on latinankielinen ilmaisu "Ars gratia artis" (). Se on myös kirjoitettu yhtiön logoon leijonan päätä kiertävään nauhaan.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Marcus Loew perusti MGM:n vuonna 1924. Samana vuonna sai ensi-iltansa yhtiön ensimmäinen elokuva, "Hän joka saa korvapuustit", jonka ohjasi ruotsalaissyntyinen Victor Sjöström. Louis B. Mayer tuli yhtiön varajohtajaksi ja tuotantopäälliköksi yhdessä Irving Thalbergin kanssa Kalifornian studioille.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: MGM palkkasi tuon ajan suurimpia näyttelijöitä, joita olivat muun muassa Greta Garbo, John Gilbert, William Haines, Norma Shearer ja Joan Crawford. Alun perin uuden studion elokuvat esiteltiin lauseella ”Louis B. Mayer esittää Metron-Goldwyn-elokuvia”, mutta pian Mayer lisäsi oman nimensä yhtiön nimeen. MGM-yhtiön ”tavaramerkiksi” muodostuneen tunnuksen Leo-leijonan karjaisu kuultiin valkokankaalla ensimmäisen kerran vuonna 1928.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Vuonna 1930 Clark Gable ryhtyi yhteistyöhön MGM:n kanssa. Viisi vuotta myöhemmin vuonna 1935 yhtiön nimi alkoi tulla tunnetuksi, kun "Kapina laivalla" -elokuva voitti parhaan elokuvan Oscarin.. Vuonna 1939 saivat ensi-iltansa klassikkoelokuvat "Ihmemaa Oz" ja "Tuulen viemää". David O. Selznick toimi ohjaajana useimmissa MGM:n elokuvissa.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: MGM palkkasi aiemmin Warnerille Looney Tunes -piirrettyjä tehneet animaatiotuottajat-ohjaajat Hugh Harmanin ja Rudolf Isingin valmistamaan uuden sarjan värillisiä piirrettyjä elokuvia nimeltä "Happy Harmonies". Happy Harmonies -piirretyt ylittivät kuitenkin säännöllisesti budjettinsa, jonka vuoksi MGM irtisanoi vuonna 1937 Harmanin ja Isingin aikomuksenaan perustaa oma animaatiostudio. Kuitenkin kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1939 MGM palkkasi uudelleen Harmanin ja Isingin, jotka loivat studion ensimmäisen menestyksekkään eläinhahmon "Barney Bearin". MGM:n kuuluisimmiksi piirroshahmoiksi muodostuivat kuitenkin kissa ja hiiri -duo Tom & Jerry, jonka olivat luoneet William Hanna ja Joseph Barbera vuonna 1940. Tom & Jerry -elokuvat voittivat seitsemän Academy Awards -palkintoa vuosina 1949–1953. Vuonna 1941 Tex Avery liittyi yhtiön animaatiotuotantoon ja loi yksikölle sen imagon teoksilla "Red Hot Riding Hood", "Swing Shift Cinderella" ja "Lurppa".


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Vuoden 1940 jälkeen tuotanto oli kasvanut 15 leikatusta elokuvasta per vuosi 25 elokuvaan vuotta kohti. Tänä aikana MGM esitti hyvin menestyneitä musikaaleja, joissa esiintyivät muun muassa Judy Garland, Fred Astaire, Gene Kelly ja Frank Sinatra. Vuonna 1943 MGM irtisanoi sopimuksensa neljän sen suurimman tähden kanssa: Joan Crawford, Norma Shearer, Greta Garbo ja Jeanette MacDonald jättivät studion. Joan Crawford siirtyi Warner Brothers -yhtiöön, jossa hänen uransa lähti uuteen nousuun, mutta Shearer ja Garbo eivät tehneet enää yhtään elokuvaa. 1950-luvun alkupuolella MGM tuotti Dore Scharyn johtamana joitain hyvin tunnettuja musikaaleja, mukaan lukien "Pariisin lumoissa", "Laulavat sadepisarat" ja "Iskelmäkaruselli".


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Yhtiö menetti asemiaan elokuvamarkkinoilla 1950-luvun loppupuolella ja 1960-luvulla television yleistyessä. Vuonna 1957 maailman suurimman levymyynnin omaava, tuolloin nouseva yhdysvaltalainen musiikki- ja elokuvatähti Elvis Presley, näytteli MGM-studion "Jailhouse Rock" -elokuvassa. Samaan aikaan MGM:n animaatio-osaston tuotanto loppui. Presleyn ja MGM:n yhteistyö jatkui aina 1970-luvulle saakka.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Vuonna 1959 elokuva "Ben-Hur" keräsi yhteensä 11 Oscar-palkintoa, ja se on yhä maailman tunnetuimpiin ja arvostetuimpiin elokuviin lukeutuva suurteos. Vuonna 1961 valmistui John Hustonin ohjaama elokuva "Sopeutumattomat", jossa pääosia näyttelivät Clark Gable ja Marilyn Monroe.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Vuonna 1967 MGM oli myyty kanadalaiselle Edgar Bronfmanille. Kaksi vuotta myöhemmin MGM myytiin miljonääri Kirk Kerkorianille. "That's Entertainment" -elokuva valmistui yhtiön 50. juhlavuonna vuonna 1974. Seuraavana vuonna yhtiö myi levy-yhtiönsä.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: Vuonna 1981 MGM osti kilpailevan United Artists -yhtiön ja vahvisti näin ollen jo ennestään vahvaa markkina-asemaansa.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: CBS yritti ottaa vallan yhtiössä 1985, kun Ted Turner osti MGM/UA-yhtiön. Vuonna 1987 MGM muutti nimensä The MGM/UA Communications Co.:ksi.


title: Metro-Goldwyn-Mayer

text: MGM on jatkanut elokuvien valmistusta ja oman tuotannon lisäämistä tähän päivään saakka. MGM omistaa jakeluoikeudet muun muassa menestyneeseen "Hobitti"-elokuvatrilogiaan, jota se tuottaa yhdessä New Line Cinema -yhtiön kanssa. MGM on myös julkaissut esimerkiksi James Bond -elokuvia sekä elokuvat "Vaaleanpunainen pantteri" ja "Seikkailija Thomas Crown".


title: Suomen Filmiteollisuus

text: Suomen Filmiteollisuus Oy (SF) oli vuosina 1933–1965 toiminut suomalainen elokuvatuotantoyhtiö. Sen perusti Erkki Karu riitauduttuaan aiemman yhtiönsä Suomi-Filmin uuden johdon kanssa. Elokuvaohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja T. J. Särkkä oli Suomen Filmiteollisuuden keskeinen hahmo ja Karun kuoltua yhtiön toimitusjohtaja vuodesta 1935 aina sen toiminnan päättymiseen saakka. Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa toimivat muiden muassa elokuvaohjaajat Armand Lohikoski, Edvin Laine, Matti Kassila ja Ville Salminen. Yhtiön tunnettuihin elokuviin kuuluu muun muassa "Tuntematon sotilas". Suomen Filmiteollisuus julistettiin konkurssiin vuonna 1965.


title: Suomen Filmiteollisuus

text: Kahdenkymmenen katsotuimman kotimaisen elokuvan joukkoon mahtuu neljä SF-tuotantoa: "Tuntematon sotilas" (1955, sijalla yksi), "Kulkurin valssi" (1941, sijalla kaksi), "Kaivopuiston kaunis Regina" (1941, sijalla kuusi) ja "Kaunis Veera" (1950, sijalla kahdeksan).


title: Suomen Filmiteollisuus

text: Yhtiölle valmistui Helsingin Liisankadulle Suomen Pankin omistamiin entisiin tennishalleihin Pohjoismaiden suurimmat elokuvastudiot, joiden suunnittelusta vastasi Hannu Leminen. Ensimmäinen studioilla valmistunut elokuva oli Lemisen "En ole kreivitär", jonka hän ohjasi ja lavasti.


title: Suomen Filmiteollisuus

text: Joulukuun 13. päivänä vuonna 1965 Suomen Filmiteollisuuden henkilökunnalle kerrottiin, että yhtiön toiminta oli päätetty lopettaa vuoden viimeisenä päivänä ja työt yhtiössä lopetetaan jo 15. päivänä joulukuuta. SF jätti konkurssihakemuksensa, joka hyväksyttiin, vaikka yhtiön varat olivat pesäluettelon mukaan velkoja suuremmat; SF:llä erotus oli ja laboratoriosta vastanneella yhtiöllä . Yhtäkään velkojaa ei ilmestynyt paikalle, kun SF:n konkurssipäätös julistettiin raastuvanoikeudessa.


title: Suomen Filmiteollisuus

text: Yhtiön kuvaus- ja valmistuskalustosta valtaosa myytiin Suomi-Filmille ja elokuvien teatterilevitysoikeudet Kinostolle. Elokuvien televisio-oikeudet oli Yleisradio hankkinut jo aikaisemmin ostamalla Elosalama Oy:n, joka sai SF:ltä televisiolevitysoikeudet kaikkiin vuoden 1961 loppuun mennessä tuotettuihin SF-elokuviin Elosalaman omistamia elokuvateattereita vastaan. Molemmat yhtiöt olivat T. J. Särkän johtamia.


title: Ardan aikajana

text: Arda on J. R. R. Tolkienin keksimä fantasiamaailma. Sen kuuluisin maanosa on Keski-Maa, jonne sijoittuvat kirjojen Silmarillion, Taru sormusten herrasta, Keskeneräisten tarujen kirja ja Hobitti eli sinne ja takaisin tapahtumat.— 1900 vuotta


title: Ardan aikajana

text: — 1600 vuotta


title: Ardan aikajana

text: — 1050 vuotta


title: Ardan aikajana

text: — 450 vuotta


title: Ardan aikajana

text: Valarin vuosien ajanlasku päättyy tähän.


title: Ardan aikajana

text: — 583 vuotta


title: Ardan aikajana

text: — 3441 vuotta— 3021 vuotta— Pituus epävarma


title: Ardan aikajana

text: Gondorin laskun mukaan, Neljäs Aika alkoi maaliskuun 25. päivä Kolmatta Aikaa.


title: Permakulttuuri

text:
Permakulttuuri tarkoittaa rakennetun ympäristön suunnittelua luontoa kunnioittaen.
Käsite "permaculture" tuli alun perin sanoista "permanent agriculture", pysyvä maanviljely, mutta se on levinnyt siitä muillekin suunnittelun osa-alueille, ja nykyisin lyhenne tulkitaan perma = kestävä + kulttuuri. Permakulttuuri on kokonaisvaltainen suunnittelufilosofia, joka kattaa puutarhan, arkkitehtuurin, ekologian, jopa rahanhallinnan ja yhteisösuunnittelun.


title: Permakulttuuri

text: Maanviljelyssä tavoitteena oli kehittää sellaisia viljelymenetelmiä, jotka eivät vuosikymmenienkään mittaan kuluta maaperää viljelykelvottomaksi esimerkiksi ravinteiden riiston, tiivistymisen tai eroosion kautta. Ajatusta kehittelivät nykymuotoon alkuperäiskansojen opeista australialaiset Bill Mollison ja David Holmgren 1970-luvun puolivälissä. Sepp Holzer Itävallan vuoristossa on myös ollut permakulttuurin edelläkävijä jo vuosikymmeniä.


title: Permakulttuuri

text: Permakulttuurissa on kolme pääperiaatetta:


title: Permakulttuuri

text: 1980-luvulla permakulttuurin periaatteet vakiintuivat muuhunkin kuin vain maatalouden suunnitteluun. Nykyisin on useita projekteja, jotka on toteutettu permakulttuurin periaatteita noudattaen. Muun muassa siirtymäliikkeen toimintamallit pohjautuvat permakulttuuriin ja liikkeen perustaja Rob Hopkins on toiminut permakulttuurin opettajana.


title: Robert Hooke

text: Robert Hooke (18. heinäkuuta 1635 – 3. maaliskuuta 1703) oli englantilainen fyysikko ja monilahjainen tutkija. Hän oli yksi suurimmista 1600-luvun kokeellisista tieteilijöistä. Hänellä oli tärkeä osa tieteellisessä vallankumouksessa.


title: Robert Hooke

text: Hooken työelämäaika jakautuu kolmeen jaksoon: tiedemieselämän taloudellisesti vaikeat varhaisvuodet, vuoden 1666 Lontoon palon jälkeiset työteliäät ja vakavaraiset vuodet sekä sairauksien ja ammatilliset kilpailun leimaamat myöhäiset vuodet.


title: Robert Hooke

text: Hooke työskenteli tai oli kirjeenvaihdossa aikansa tunnetumpien tutkijoiden kanssa, jotka edustivat monia tieteenaloja. Näihin kuuluivat Christian Huygens, Antoni van Leeuwenhoek, Christopher Wren, Robert Boyle ja Isaac Newton.


title: Robert Hooke

text: Hooke tunnetaan parhaiten kiinteiden aineiden kimmoisuutta koskevan Hooken lain keksijänä. Hän paransi myös kaukoputkea ja mikroskooppia sekä havaitsi mikroskoopillaan ensimmäisenä kasvien koostuvan soluista Hän esitti myös valon etenevän poikittaisena aaltoliikkeenä, joskin tämä voitiin todistaa vasta 1800-luvulla.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyisen yhteiskunnan tarpeet tekemättä myönnytyksiä tulevien sukupolvien kustannuksella. Tärkeitä huomioon otettavia tekijöitä ovat luonnonvarojen riittävyys ja köyhyys. Kestävä kehitys on erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien (YK) hanke Kestävän kehityksen tavoitteiden muodossa. Nykyiset YK:n tavoitteet ulottuvat vuoteen 2030 ja niistä käytetään myös nimitystä Agenda2030.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävä kehitys on paikallista ja globaalia yhteiskunnallista muutosta, jonka päämääränä on turvata tuleville sukupolville yhtä hyvät tai paremmat toimintamahdollisuudet kuin nykyisillä sukupolvilla on. Tähän päästään niin, että ympäristö, ihminen ja talous otetaan huomioon päätöksenteossa ja toiminnassa. Kestävän kehityksen lähtökohtana on huoli ihmisten välisestä eriarvoisuudesta ja elämän perustan muodostavien ekosysteemien elinvoimaisuuden ehtymisestä.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävää kehitystä käsiteltiin ensimmäisen kerran Yhdistyneiden kansakuntien Brundtlandin komissiossa 1987. Gro Harlem Brundtland totesi vuonna 1987: ”Kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa.”


title: Kestävä kehitys

text: Rio de Janeirossa järjestettiin vuonna 1992 YK:n ympäristö ja kehityskonferenssi (UNCED), jonka tavoitteena oli sopia kestävästä kehityksestä siten, että taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sovitetaan luonnonvarojen määräämiin puitteisiin niin, että luonto ja inhimillisen elämän edellytykset säilyvät myös tuleville sukupolville.


title: Kestävä kehitys

text: Yhdistyneiden kansakuntien aloitteena Rion huippukokouksessa vuonna 1992 syntyi monia hyödyllisiä dokumentteja. Huippukokouksesta sai alkunsa myös Kestävän kehityksen peruskirja (engl. Earth Charter). Kestävän kehityksen peruskirja on syntynyt vuosikymmenen kestäneen maailmanlaajuisen ja kulttuurienvälisen, yhteisiä päämääriä ja jaettuja arvoja koskevan vuoropuhelun tuloksena. Projekti alkoi Riossa, mutta sen kehittämistä jatkettiin ja se saatettiin lopulliseen muotoonsa maailmanlaajuisen kansalaisliikkeen voimin vuonna 2000. Kestävän kehityksen peruskirja on julistus, johon on koottu oikeudenmukaisen, kestävän ja rauhanomaisen nyky-yhteiskunnan rakentamiseen tähtäävät eettiset perusperiaatteet. Tuhannet järjestöt ovat allekirjoittaneet sen. Allekirjoittaneiden joukossa on monia hallituksia ja kansainvälisiä organisaatioita.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävä kehitys määrittyy poikkitieteelliseksi kulttuuriseksi muutosprosessiksi, johon sisältyvät ekologinen-, sosiaalinen- ja taloudellinen kestävyys. Kestävää kehitystä edistettäessä pyritään kokonaisvaltaiseen kulttuuriseen muutokseen, jossa pidetään kiinni periksiantamattomasti ihmisarvosta, vaalitaan elämän perustan muodostavien ekosysteemeiden elinvoimaisuutta ja huolehditaan vakaasta taloudesta.


title: Kestävä kehitys

text: Vuonna 1992 ilmestyneessä tutkimuksessa käytiin läpi 60 erilaista määritelmää kestävyydelle. Määritelmät erosivat toisistaan pääasiassa talouskytköksen osalta, tai tarkemmin ottaen, ihmisen tuottaman pääoman ja luonnonpääoman substituutiomahdollisuuden suhteen. Määritelmien erot koskivat siis taloudellisen pääoman, ekologisen pääoman ja sosiaalisen pääoman keskinäisiä suhteita, ja näin ollen myös suhtautumista teknologiaan. Niin kutsutun heikon kestävyyden mukaan ajatellaan, että eri pääomien lajit ovat substituutteja keskenään: luontopääomaa voidaan korvata ihmisen tuottamalla pääomalla. Vahvan kestävyyden mukaan taas ajatellaan, että pääomien lajit ovat keskenään ainoastaan komplementaarisia.


title: Kestävä kehitys

text: Ekososiaalisen sivistyskäsityksen lähtökohtana on hierarkia, joka ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen ulottuvuuden välillä vallitsee. Ihmistä ei voi olla olemassa ilman elinvoimaisia luonnon ekosysteemeitä. Esimerkiksi ravinnontuotanto edellyttää maaperän uusiutumista ja suotuisaa ilmastoa. Luonnon ilmaiseksi tarjoamia ekosysteemipalveluja – kuten kasvien pölytyksiä, ilman puhdistusta ja kalaston uusiutumista – on jokseenkin mahdoton korvata ihmisvoimin. Talous perustuu luonnonvarojen hyödyntämiseen ja ihmisen panoksiin. Talouden selkäranka murtuu, jos elämän edellytyksiä turvaavat ekosysteemit turmeltuvat.


title: Kestävä kehitys

text: Ekologinen kestävyys edellyttää, että ihmisen toiminta asettuu luonnon kantokyvyn rajoihin siten, etteivät luonnon monimuotoisuus tai ekosysteemien toimivuus vaarannu. Energia muodostaa keskeisimmän haasteen ekologiselle kehitykselle, sillä planeettamme energiantuotanto on 80% fossiilisten energianlähteiden varassa. Ekotehokas tuotanto perustuu uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen säästöön ja päästöjen vähentymiseen. Keskeistä ekologisessa kestävyydessä on ympäristöä vähemmän kuormittaviin tuotanto- ja kulutustottumuksiin siirtyminen.


title: Kestävä kehitys

text: Sosiaalisen kestävyyden ydintä on ihmisarvosta kiinnipitäminen. Se voi ilmetä esimerkiksi tasa-arvona, oikeudenmukaisuutena ja myötätuntona. Sitä on myös esimerkiksi pyrkimys meluttomaan työympäristöön tai yhteisöllisyyden vaaliminen yksilökeskeisyyden sijasta. Sosiaalisesti kestävässä yhteiskunnassa kansalaiset kokevat pystyvänsä vaikuttamaan heitä koskevaan päätöksentekoon. Se auttaa integroitumaan yhteiskuntaan ja ehkäisee syrjäytymistä. Sosiaalinen kestävyys edellyttää vastuuseen kasvamista siten, että oikeudenmukaisuusyhteisöön kuuluvat vähitellen kaikki ne ihmiset, joiden elämään oma toiminta välillisesti tai välittömästi on yhteydessä.


title: Kestävä kehitys

text: Taloudellinen kestävyys ei perustu velkaantumiseen eikä henkisten tai materiaalisten voimavarojen tuhlaamiseen. Esimerkiksi ilmastonmuutos voidaan tulkita kestämättömän taloudellisen kehityksen seuraukseksi. Taloudellinen kestävyys perustuu elinkeinoelämän sopusointuun luonnon kanssa. Se voi ilmetä luonnosta otettujen raaka-aineiden tehokkaana hyväksikäyttönä, tuotantoprosessin energiatehokkuutena ja tuotteen kierrätettävyytenä. Sitä on myös vaikkapa pitkäkestoiseen käyttöön suunniteltu kännykkä ja valmistajan laitteelle myöntämä pitkä takuuaika.


title: Kestävä kehitys

text: Suomen Laatukeskuksen "Green Lean" -hankkeessa lähtökohtana on toiminnan laadun ja kestävän kehityksen kehittämisen myötä parantaa ennen kaikkea taloudellista kestävyyttä. Lisäarvona tulee useimmiten myös ekologinen kestävyys. 2010 jälkeen tehdyissä pilottihankkeissa on saavutettu merkittäviä parannuksia kestävän kehityksen kannalta ottamalla ajattelu mukaan tuotesuunnittelusta lähtien. Vaihtamalla lyhyellä tähtäimellä näennäisesti hieman kalliimpiin ratkaisuihin on saavutettu tuotteiden ja palveluiden elinkaaren aikana huomattavia kustannusparannuksia. Samalla on parannettu ekologista kestävyyttä.


title: Kestävä kehitys

text: Työtä voidaan tarkastella kolmen edellisen lisäksi inhimillisen kestävyyden kautta. Tutkija Antti Kasvio esittää kirjassaan "Kestävä työ ja hyvä elämä", että työ ei saisi vaarantaa kenenkään terveyttä. Hän pitää kuitenkin ekologista kestävyyttä kantavana periaatteena myös työnteolle.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävän kehityksen käsitteestä vallitsee suuria erimielisyyksiä, ja jotkut ovat ehdottaneet jopa koko käsitteestä luopumista, koska sen sisällöstä on tullut niin epäselvä. Kyynisimmän määritelmän mukaan kestävä kehitys ”synnyttää keskustelua”. Toisaalta tätä piirrettä voidaan pitää myös käsitteen vahvuutena, koska sen kautta voidaan saada samaan tulevaisuudennäkymiä koskevaan keskusteluun mukaan ihmisiä mielipiteiden äärilaidoilta. Useissa kansainvälisissä yhteyksissä "kestävä kehitys" (sustainable development) on korvattu käsitteellä "kestävyys" (sustainability).


title: Kestävä kehitys

text: Kestävän kehityksen tunnusmerkkien määrittely on osoittautunut vaikeaksi. Kiistaa on esimerkiksi siitä, mikä on erilaisten sosiaalisten indikaattoreiden suhteellinen painoarvo. Pitkän tähtäimen mittareiden painotuserot voivat johtaa täysin erilaiseen käsitykseen kehityksen kestävyydestä. Esimerkiksi metsä, joka tarjoaa kestävän jatkuvuuden puutavaran tuotolle, ei välttämättä tue alkuperäisiä lintukantoja. Mineraaliesiintymä, joka lopulta ehtyy, ei myöskään välttämättä tue enemmän tai vähemmän vakaita ja kestäviä yhteisöjä.


title: Kestävä kehitys

text: Suomen ympäristöministeriö kannattaa kestävälle kehitykselle OECD-maiden piirissä hyväksyttyjä arviointiperusteita, joiden mukaan Suomi on maailman paras maa kestävässä kehityksessä. Kansainvälisesti tunnettu ympäristönsuojeluun keskittyvä "The Ecologist" -lehti julkaisi puolestaan oman kestävän kehityksen indeksinsä, jossa Suomi oli sijalla 52 ja parhaiten oli sijoittunut Keski-Afrikan tasavalta. Suomen asemaa kestävän kehityksen mallimaana voidaan kyseenalaistaa kysymällä olisiko luonnolle ja ihmiskunnalle hyväksi, jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat yhtä paljon kuin suomalaiset.


title: Kestävä kehitys

text: Kestävän kehityksen ajatusta arvostellaan usein siksi, että se ei poissulje talouskasvun ihannetta. Huomionarvoista on se, että taloudellista kehitystä on huomattavasti helpompi mitata kuin sosiaalista tai ekologista kestävyyttä. Arvostelun kohteena voidaan pitää myös kestävän kehityksen ihmiskeskeistä lähestymistapaa. Se hyväksyy ihmisen puolustautumisen esimerkiksi villieläimiä ja bakteereita vastaan pitäen näitä vähempiarvoisina kuin ihmistä.