title: Lapin yliopisto

text:
Lapin yliopiston hallituksessa on 11 jäsentä, joista kuusi edustaa yliopistoyhteisöä ja viisi tulee sen ulkopuolelta. Hallituksen puheenjohtaja on Ulkopoliittisen instituutin johtaja Raimo Väyrynen. Muut yliopiston ulkopuoliset jäsenet ovat:
Yliopiston henkilöstöjäsenet ovat:
Opiskelijajäsenet ovat:Matkailun ja liiketoiminnan tiedekunta liittyi 1. tammikuuta 2010 yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan.


title: PlayStation

text: PlayStation (, virallisesti lyhennettynä PS, joskus myös PSX, PS1 tai PSone) on Sonyn kehittämä 32-bittinen viidennen sukupolven pelikonsoli. PlayStationin nimi sen kehitysvaiheessa oli PSX. PlayStation julkaistiin Japanissa 3. joulukuuta 1994, Yhdysvalloissa 9. syyskuuta 1995 ja Euroopassa 29. syyskuuta 1995. PlayStationia on myyty yli 100 miljoonaa ja sen pelejä lähes miljardi kappaletta. Konsolin valmistus lopetettiin 23. maaliskuuta 2006 eli 11 vuotta julkaisunsa jälkeen.


title: PlayStation

text: PlayStationia seurasivat PlayStation 2 (2000), PlayStation 3 (2006) ja PlayStation 4 (2013).


title: PlayStation

text: PlayStationin alkujuuret ulottuvat vuoteen 1988 asti. Nintendo oli yrittänyt käyttää levyketeknologiaa Famicomin kanssa, mutta sen kanssa oli ongelmia. Magneettiset levykkeet osoittautuivat huonosti kestäviksi, ja niitä saattoi kopioida helposti. Niinpä Nintendo oli heti kiinnostunut, kun Sonyn ja Philipsin kehittelemän CDROM/XA:n määrittelyt julkaistiin. Tämä CD-ROMin laajennettu formaatti yhdisti äänen, kuvan ja tietokonedatan sekä mahdollisti niiden käytön samanaikaisesti. Nintendo lähestyi Sonya kehittääkseen Super Nintendo Entertainment Systemiin CD-ROM-laajennuksen, jota silloin kutsuttiin nimellä ”SNES-CD”. Sopimus syntyi, ja työt alkoivat.


title: PlayStation

text: Sony suunnitteli myös toisen Sony-merkkisen konsolin kehittämistä, joka olisi Nintendon kanssa yhteensopiva mutta myös paremmin kodin viihdekeskukseksi sopiva. Uusi konsoli käyttäisi sekä SNESin moduuleita että uutta CD-formaattia, jonka Sony suunnittelisi. Tätä formaattia käytettäisiin myös SNES-CD-levyissä, mikä vahvistaisi Sonyn hallitsevaa asemaa Nintendon johtavasta asemasta huolimatta videopelimarkkinoilla.


title: PlayStation

text: SNES-CD oli tarkoitus esitellä kesäkuussa 1991 Computer Electronics Show’ssa. Nintendon Hiroshi Yamauchi huomasi, että Nintendon ja Sonyn alkuperäinen sopimus vuodelta 1988 takasi Sonylle täydellisen kontrollin SNES-CD-formaatilla julkaistuihin peleihin. Hän raivostui ja totesi sopimuksen olevan täysin mahdoton; samalla hän peruutti salassa kaikki Nintendon ja Sonyn SNES-CD-suunnitelmat. Niinpä CES:ssä ei juhlittu yhteistyösopimusta, vaan Nintendon puheenjohtaja Howard Lincoln astui lavalle ja paljasti, että he tekivät nyt yhteistyötä Philipsin kanssa. Kaikki Nintendon ja Sonyn kanssa aikaansaatu työ oli tarkoitus hylätä. Lincoln ja Minoru Arakawa olivat Sonyn tietämättä lentäneet Eurooppaan Philipsin päämajaan ja muodostaneet toisenlaisen allianssin, jossa Nintendolla olisi parempi lisenssi Philipsin valmistamiin laitteisiin.


title: PlayStation

text: Nintendon ilmoitus oli järisyttävä. Se oli yllätys messuvieraille (Sony oli juuri edellisenä yönä esitellyt yhteistyöprojektia nimellä ”Play Station”), ja japanilainen yleisö piti sitä petoksena: japanilaisessa bisneskulttuurissa oli ennenkuulumatonta, että japanilainen yhtiö hylkäisi maanmiehensä ja lähtisi eurooppalaisten kelkkaan.


title: PlayStation

text: Yhteistyöprojektin kaaduttua Sony harkitsi ensin tutkimusprojektin keskeyttämistä mutta päätti lopulta hyödyntää jo tehtyä työtä ja viimeistellä tuotteen valmiiksi konsoliksi. Tällöin Nintendo jätti haasteen, jonka mukaan Nintendolla oli oikeudet nimeen ja julkaisu tulisi estää. Tuomari ratkaisi lopulta asian Sonyn hyväksi. Lokakuussa 1991 viimein valmistettiin ”Sony Play Stationin” ensimmäiset versiot. Arvioiden mukaan näitä laitteita tehtiin ainoastaan noin 200 kappaletta. Vuoden 1992 lopussa Nintendo ja Sony pääsivät sopimukseen, jonka mukaan Sony Play Station tukisi SNESin pelejä.


title: PlayStation

text: Tässä vaiheessa Sony kuitenkin huomasi, että SNESin teknologia alkoi vanhentua ja uuden sukupolven pelikoneet olivat pian tulossa. Niinpä se suunnitteli Play Stationin kokonaan uudestaan vuoden 1993 alusta alkaen, minkä yhteydessä SNES-tuki pudotettiin ja nimestä poistettiin välilyönti. Sony ennusti aivan oikein, että peligrafiikan tulevaisuus olisi spritejen sijaan polygoneissa, ja PlayStationista tuli ensimmäinen pelikonsoli, joka oli suunniteltu aitoa 3D-grafiikkaa varten.


title: PlayStation

text: PlayStation on eräs peliteollisuuden historian pitkäikäisimmistä tuotteista; laitetta valmistettiin yli 11 vuoden ajan. Sony ilmoitti 23. maaliskuuta 2006 lopettavansa PlayStation One -yksiköiden valmistamisen.


title: PlayStation

text: 18. toukokuuta 2004 mennessä Sony oli myynyt maailmanlaajuisesti 100 miljoonaa PlayStation- ja PSone-konsolia. Maaliskuussa 2005 tarjolla oli 7 743 eri ohjelmistoa, joita oli myyty yhteensä 959 miljoonaa kappaletta. PlayStationin logon suunnitteli Manabu Sakamoto, joka suunnitteli logot myös Sonyn VAIO-tuotteisiin.


title: PlayStation

text: Konsoli oli erittäin suosittu ja synnytti niin sanotun ”pleikkarisukupolven”. PlayStationin tunnetuimpia pelejä olivat "Tomb Raider", "Final Fantasy VII", "Resident Evil", "Tekken", "Ridge Racer", "WipEout", "Gran Turismo", "Crash Bandicoot", "Spyro" sekä "Metal Gear Solid".


title: PlayStation

text: Ensimmäinen uusi versio oli varhain 1996 tehty päivitys, jossa pyrittiin vähentämään ylikuumenemisesta aiheutuvia ongelmia. Useat pelaajat olivat valittaneet videopätkien nykivän sekä konsolista kuuluvan tikittävää ääntä. Ongelmaan näytti tepsivän konsolin kääntäminen ylösalaisin tai sivuttain, vaikka eräät pelaajat tyytyivät iskemään konsolin kantta. Tämä ongelma periytyi sittemmin ensimmäisen sukupolven PlayStation 2:een.


title: PlayStation

text: Sony ei muuttanut konsolin teknisiä ominaisuuksia tai ulkonäköä mutta poisti japanilaisesta versiosta jääneet RCA-portit. Samalla poistettiin myös rinnakkaisportti kustannussyistä, ja yhtiö paransi hieman laseryksikön kokoamismenetelmää.


title: PlayStation

text: Sony valmisti alkuperäisestä konsolista uudelleen suunnitellun version, joka mahtui pienempään ja ergonomisempaan koteloon (eli käytännössä slim-versio). Uuden laitteen nimeksi tuli PSone, ja se esiteltiin syyskuussa 2000.


title: PlayStation

text: PlayStationin ominaisuuksia voi laajentaa asentamalla siihen mod-piirin. Tällöin on mahdollista pelata muista maista tuotuja pelejä sekä pelejä, jotka eivät ole saaneet Sonyn virallista hyväksyntää. Myös piraattipelien pelaaminen onnistuu tällaisella piirillä.


title: PlayStation

text: MIPS R3000A -yhteensopiva (R3051) 32-bittinen RISC-piiri, joka toimii 33,8688 MHz:n nopeudella


title: PlayStation

text: LSI Logic Corp. valmistaa piiriä SGI:ltä lisensoidulla teknologialla.


title: PlayStation

text: Ominaisuuksia:


title: PlayStation

text: Tämä osa sijaitsee pääprosessorin sisällä ja tarjoaa koneelle 3D-grafiikassa tarvittavat vektorilaskentakäskyt.


title: PlayStation

text: Tämä keskusyksikön sisällä oleva piiri hoitaa kuvien ja videoiden purkamisen.


title: PlayStation

text: Tämä keskusyksiköstä erillinen piiri hoitaa 2D-grafiikan (mukaan lukien 2D-muotoon muunnettujen 3D-polygonien) piirtämisen.


title: Viherlaakso

text: Viherlaakso () on kaupunginosa Espoossa, joka sijaitsee Kauniaisten, Lippajärven, Lähderannan ja Karakallion naapurissa, Leppävaaran länsipuolella, Turuntien varressa. Viherlaakson postinumero on 02710.


title: Viherlaakso

text: Viherlaaksosta on hyvät julkiset yhteydet bussilla mm. Leppävaaran suuntaan ja Jorviin.


title: Viherlaakso

text: Viherlaaksossa on muun muassa pieni ostoskeskus, kirjasto,kappeli, uimaranta sekä Viherlaakson yhtenäiskoulu, sosiaali- ja terveysasema, pelastusarmeijan palvelukoti, Espoon kaupungin vanhainkoti Viherkoti ja taksiasema. Viherlaaksossa toimii myös vuonna 1986 perustettu partiolippukunta Viherlaakson Peurat. Viherlaaksossa on ennen ollut posti. Nykyään postipaketit Viherlaaksossa postitetaan R-kioskissa. Viherlaakson vuonna 2013 uusitussa Alepassa on Postin SmartPOST-pakettien vastaanottamis- ja lähettämispalvelu.


title: Viherlaakso

text: Suurin osa Viherlaakson rakennuskannasta on rakennettu 1960- ja 1980-lukujen välillä. Yleisin rakennustyyppi oli vuonna 2013 asuinkerrostalot.


title: Viherlaakso

text: Viherlaakson uimaranta sijaitsee kirkasvetisen Lippajärven rannalla. Alueella on myös pururata, asukaspuisto ja koirapuisto, jossa on omat puolet isoille ja pienille koirille.


title: Luettelo taruolennoista

text: Tämä on luettelo kansanperinteiden taruissa esiintyvistä erilaisista olennoista. Näitä tarutyyppejä ovat esimerkiksi kansansatu, legenda, myytti ja saaga. Katso myös .


title: Luettelo taruolennoista

text: Kääpiö (Arja)


title: Jäätikkö

text: Jäätikkö on maan päällä oleva lumesta tai muusta kiinteässä muodossa tulleesta sateesta syntynyt pitkään säilyvä jään kattama laaja alue, joka liikkuu hitaasti virtaamalla. Raja-arvoja määritelmän sanoille "pitkään", "laaja" ja "liikkuu" ei voi asettaa; hydrologisesti ylivuotinen lumiläikkä eroaa jäätiköstä vain kokonsa perusteella. Joskus on esitetty, että kaikki yli 0,1 neliökilometrin laajuiset ylivuotiset jäämassat luokiteltaisiin jäätiköiksi.


title: Jäätikkö

text: Lumirajan yläpuolella kasautuu lumi paksuksi kerrokseksi, joka yläpuolella olevien kerrosten painon takia hyvin tiiviiksi ns. firn-lumeksi ja lopulta jääksi.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköt voidaan jakaa suuriin mannerjäätiköihin, vuoristojäätiköihin ja Piedmont-jäätiköihin. Mannerjäätikössä jää virtaa keskustasta ulospäin kaikkiin suuntiin. Ne peittävät suuria alueita mantereesta (Antarktis ja liki kokonaan Grönlannista). Vuoristojäätiköt valuvat yhteen suuntaan, ja niitä sanotaankin jäävirroiksi. Piedmont-jäätiköt leviävät tasaisella maanpinnalla, ja niitä syöttää joko mannerjäätikön reunasta tai vuoristojäätikön alapäästä valuva jäälähde.


title: Jäätikkö

text: Jäätikön keskellä tai yläpäässä on kasautumisalue eli "akkumulaatiovyöhyke", jolle satava lumi pakkautuu tiiviiksi ja muuttuu lopulta lumen omasta paineesta jääksi, ja alempana tai reunempana kulumisalue eli "ablaatiovyöhyke", jossa jää haihtuu ja sulaa.


title: Jäätikkö

text: Euroopan suurin jäätikkö on Islannissa sijaitseva Vatnajökull, noin 8 100 neliökilometriä. Myös Huippuvuorten Austfonna on mainittu Euroopan suurimmaksi. Norjan lumisateisilla vuorilla on lukuisia jäätiköitä, joista suurimpia ovat Jostedalsbreen ja Svartisen.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköt ovat sulaneet nopeasti ilmaston lämpenemisen takia, ja sulamisen odotetaan jatkuvan. Jää- ja lumipeite vähentävät maapallon lämpenemistä, sillä ne heijastavat auringonsäteitä takaisin avaruuteen. Tämä on yksi syy, miksi tutkijat ovat huolestuneita ilmaston lämpenemisen seurauksena häviävistä jääpeitteistä.


title: Jäätikkö

text:
Jäätikkö muodostuu, kun lumi ei ehdi kesällä sulaa, vaan kerrostuu ja pakkautuu ensin tiiviiksi lumeksi ja lopulta jääksi yllä olevan lumikerroksen paineen vuoksi.
Vastasatanut lumi on hyvin kevyttä. Ennen jääksi muuttumistaan satanut ja kerrostunut lumi muuttuu ensin hyvin tiheäksi firn-lumeksi. Kun jää on paksua, paine jäätikön pohjalla saa jään käyttäytymään hieman hyytelön tavoin ja jäätikkö alkaa virrata alamäkeen tai tasaisella alueella sivullepäin.


title: Jäätikkö

text: Jäätikköjää koostuu epäsäännöllisen muotoisista kiteistä, joiden halkaisija on muutamista millimetreistä kymmeniin senttimetreihin.


title: Jäätikkö

text: Kaikkien jäätiköiden tiedetään virtaavan hitaasti. Liikettä on havainnoitu muun muassa tutkalla ja GPS-laitteilla. Varsinkin vuoristojäätiköissä virtaus näkyy jäätikön muodoista. Jää muuttuu suurissa paineissa ensin elastiseksi ja sitten plastiseksi, virtaavaksi, ennen murtumistaan. Jään virtausnopeus riippuu alustan aiheuttamasta kitkasta. Jään virtauksen aiheuttaa lähinnä sen liukuminen veden liukastaman alustan yllä. Monesti suuri paine sulattaa alustan veden joistain kohdista epätasaista alustaa. Osin jään virtaus liittyy sen muuttumiseen muovautuvaksi tietyissä paineissa noin 50 metrin syvyydessä. Jään täsmällinen virtausmekanismi on silti kiistojen kohde, koska paksun jään alustan oloja on vaikea tutkia.


title: Jäätikkö

text: Mannerjäätikköjen virtaus laajoilla jäätikön keskusalueilla on erittäin hidasta ja saattaa selittyä osin alempana olevien jäävirtojen imulla. Nopeus on alimmillaan siellä korkeintaan muutamia kymmeniä senttejä vuodessa, korkeintaan muutama metri vuodessa. Mutta virtaus nopeutuu huomattavasti mentäessä alempana sijaitseville reuna-alueille, missä jäätä kasautuu vuodessa enemmän.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköiden koon muutokset liittyvät ilmastonvaihteluihin. Jäätikkö laajenee kylminä kausina ja kutistuu lämpiminä kausina.


title: Jäätikkö

text: Vuodesta 1980 alkaen jäätiköt ovat vetäytyneet kiihtyvällä vauhdilla, kun maapallon ilmasto on lämmennyt. Afrikan korkeimman vuoren, päiväntasaajalla sijaitsevan Kilimanjaron lumien arvellaan myös sulavan. Jään sulamisnopeus on hyvin herkkä lämpötilan muutokselle. Jään paksuussulamisvauhti on 4 000 metrin korkeudessa olevalla Himalajan Doktrianin jäätiköllä puhtaalle jäälle nollan ylittäville lämpötiloille 7,4 ja 8,0 mm/°C/päivä. Lumi sulaa siellä hieman hitaammin, 5,8–6,4 mm °C/päivä. Joidenkin tietojen mukaan pohjoisempana Grönlannissa puhtaalle jäälle luokkaa 3–8 mm/°C/päivä. Jää voi sulaa niinkin hitaasti kuin mm/°C/päivä. Korkealla jäätiköllä sulaminen saattaa olla jopa 15–40 mm/°C/päivä. Lumen ja jään sulamiseen vaikuttavat lämpötilan ja epäpuhtauksien lisäksi myös sade ja tuuli.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköt on luokiteltu muotonsa ja alustansa perusteella kymmeneen luokkaan. Alla olevassa listassa on enemmänkin luokkia.Jäätiköt voidaan luokitella dynamiikkansa perusteella aktiivisiin, passiivisiin tai kuolleisiin. Aktiivisiin syntyy koko ajan lisää jäämassaa, passiivisiin kertyy vain vähän uutta jäätä ja kuolleet jäätiköt eivät saa uutta lunta lainkaan, vaan niiden liike perustuu yksinomaan alla olevan rinteen kaltevuuteen.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköt on luokiteltu 1930-luvulla lämpötilan mukaan viileisiin ja kylmiin jäätiköihin. Kylmien jäätiköiden alaosan lämpötila on sulamispisteen alapuolella, ja ne ovat jäätyneet kiinni alla olevaan peruskallioon. Viileiden jäätiköiden lämpötila on lähellä (paineesta riippuvaa) sulamispistettä, joten alaosan jäämassassa on jään seassa myös nestemäistä vettä. Monia jäätiköitä ei kuitenkaan voida luokitella näin, sillä vuoristojäätikön yläosa voi olla umpijäässä ja alaosa sisältää nestemäistä vettä. Tämä jako vaikuttaa jäätikön aiheuttamaan eroosioon, kuljetukseen ja depositioon.


title: Jäätikkö

text: Jäätiköt peittävät maapallon maapinta-alasta noin 10 %. Etelämantereen ja Grönlannin jäätiköt peittävät tästä alasta noin 97 %. Tilavuudesta ne vievät 99 %. Alpeilla on noin 1 300 pientä jäätikkövirtaa, joista pisin, Aletschjäätikkö (), on noin 23 kilometriä pitkä.


title: Jäätikkö

text: Etelämantereen jäätikön paksuus on keskimäärin 1,6 km. Grönlannin jäätikkö on keskiosiltaan 2–3 km paksu. Jos Grönlannin jäätikkö sulaisi kokonaan, merenpinta nousisi 7 metriä, Jos Etelämantereen länsiosan jäätikkö, joka nyt jo lohkeilee, romahtaisi kokonaan mereen, merenpinta nousisi 5 metriä. Itse Etelämantereen pääjäätikkö paksunee tällä vuosisadalla, kun ilmastonmuutos lisää lumisateita sen alueella.Suurimmat jäätiköt sijaitsevat pohjoisilla leveysasteilla, mutta jäätiköitä on päiväntasaajan lähettyvillä Afrikassa Kilimanjarolla, Mount Kenyalla sekä Ruwenzorilla. Myös Puncak Jayalla Indonesiassa on pieniä jäätiköitä.


title: Lotta Svärd

text: Lotta Svärd oli vuosina 1920–1944 toiminut suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustustyön tukijärjestö. Järjestö perustettiin tukemaan suojeluskuntia. Sotavuosien 1939–1944 aikana lotat toimivat lukuisissa erityyppisissä maanpuolustusta tukevissa toimissa ja vapauttivat noin 25 000 miestä sotilaallisiin tehtäviin. Järjestö lakkautettiin Moskovan välirauhan ehtojen perusteella Liittoutuneiden valvontakomission vaatimuksesta vuonna 1944.


title: Lotta Svärd

text: Lotta Svärd -järjestön toiminta pohjautui sisällissodan valkoisten joukkojen suojeluskuntien piiriin muodostuneeseen naisten vapaaehtoiseen toimintaan. Aluksi toiminta oli pienimuotoista, ensimmäiset suojeluskuntia avustaneet naisryhmät keskittyivät lähinnä kokoontumisten kahvittamiseen ja muonittamiseen, mutta sodan päätyttyä toiminta sai järjestelmällisempiä muotoja. Suojeluskuntien ylipäällikkö määräsi 29. elokuuta 1919 perustettavaksi suojeluskuntien yhteyteen Lotta-Svärd -naisyhdistyksiä. Yhdistykset olivat paikallisia, ja ne kuuluivat paikallisen suojeluskunnan esikuntaan. Tehtävänä oli auttaa suojeluskuntien varusteiden ja esimerkiksi lääkintätarpeiden valmistuksessa, kerätä varoja avustustoimintaan, ja toimia liikekannallepanon aikana lääkintä- ja huoltoapuna.


title: Lotta Svärd

text: Suojeluskuntien yliesikunta pyrki määrätietoisesti eriyttämään naistoiminnan omaksi organisaatiokseen. Tammikuussa 1921 ylipäällikkö määräsi Lotta-Svärd -yhdistysten keskusjohtokunnalle väliaikaisen puheenjohtajan, ja annetussa päiväkäskyssä todettiin Lotta-Svärd -paikallisyhdistysten toimivan oman keskusjohtonsa alaisena, eivätkä paikallisten suojeluskuntien osana. Lotta Svärd toimi itsenäisenä järjestönä, hallinnon puolesta suojeluskunnista erillään. Toisin kuin suojeluskuntajärjestö, se ei ollut erityiseen lakiin perustunut julkisoikeudellinen järjestö, vaan juridisesti se oli tavallinen rekisteröity yhdistys. Järjestö pysyi kuitenkin Suojeluskuntain ylipäällikön valvonnan alaisena, ja niin sanotut toimivat jäsenet tekivät kirjallisen sopimuksen seurata suojeluskuntaa liikekannallepanotilanteessa. Hallinnon eriyttämisestä huolimatta uudistus tiivisti entisestään Lotta Svärdin ja suojeluskuntain yhteistyötä.


title: Lotta Svärd

text: Järjestöön kuului vain naisia, ja lottatyö oli vapaaehtoista. Vuonna 1920 alkoi näyttää siltä, että Lotta Svärd -yhdistykset tarvitsivat oman ja itsenäisen keskusjohdon. Rekisteriin valtakunnallinen Lotta Svärd -yhdistys merkittiin 9. syyskuuta 1920. Nimen järjestö sai Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoiden runosta Lotta Svärd. Riihimäen Lotta Svärd käytti nimeä ensimmäisenä 19. marraskuuta 1918.


title: Lotta Svärd

text: Lotta Svärdin keskusjohtokunnan ensimmäinen puheenjohtaja oli v. 1920 Mathilda Blomqvist. Suojeluskunnan ylipäällikkö von Essen määräsi Väliaikaisen Keskusjohtokunnan puheenjohtajaksi Greta Krohnin 20. tammikuuta 1921. Hänen tehtävänään oli keskusjohtokunnan perustaminen sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti. Väliaikaisen keskusjohtokunnan jäseniksi valittiin Hellin von Essen, Ruth Serlachius, Maja Ahlberg.


title: Lotta Svärd

text: Vastanimetyn väliaikaisen keskusjohtokunnan ja suojeluskuntain ylipäälliköiden 22-23.3.1921 hyväksymät säännöt vaativat Greta Krohnin havaintojen mukaan korjauksia, jonka vuoksi sääntöjä lähetettiin vasta heinäkuussa 1921 suojeluskuntien kanslioille ja sieltä edelleen paikallisille Lotta Svärd -yhdistyksille.


title: Lotta Svärd

text: Greta Krohn jäi pois tehtävästään 7.7.1921, puheenjohtajuutta toimitti väliajan varapuheenjohtajaksi nimetty Greta Silvenius, kunnes uudeksi puheenjohtajaksi nimitettiin 10.10.1921 maisteri Helmi Arneberg-Pentti.


title: Lotta Svärd

text: Ensimmäiseen varsinaiseen keskusjohtokunnan jäseniksi valittiin Dagmar von Essen, Ruth Serlachius ja Siiri Bäckström, Maja Ahlberg, Suoma af Hällström ja Lolan Vasström, varajäseniksi Greta Silvanius ja Karlin Herlitz.


title: Lotta Svärd

text: Helmi Arneberg-Pentti toimi Lotta Svärdin puheenjohtajana v. 1922 lokakuusta joulukuuhun sekä 1925–1929. Dagmar von Essen oli puheenjohtajana maaliskuusta 1923 maaliskuuhun 1924. Tyyne Södersröm toimi muutaman kuukauden puheenjohtajana v. 1923–1925. Viimeiseksi johtajaksi tuli Fanni Luukkonen 1929. Koska lottajärjestön keskusjohtokunnan puheenjohtajat olivat vaihtuneet varsin tiuhaan, päätettiin virka vuonna 1931 vakinaistaa. Tällöin puheenjohtajaksi nimitettiin Sortavalan seminaarin yliopettaja Fanni Luukkonen, joka oli hoitanut yhdistyksen puheenjohtajuutta jo vuodesta 1929. Hän toimi tehtävässään järjestön lakkauttamiseen asti eli vuoteen 1944.


title: Lotta Svärd

text: Sääntöuudistus yhdistyksessä toteutettiin vuoden 1941 vuosikokouksessa. Tällöin poistettiin yhdysmerkki yhdistyksen nimestä, ja järjestön nimeksi tuli Lotta Svärd ry.


title: Lotta Svärd

text: Lotta Svärdin tehtävät oli ryhmitelty jaostoittain: lääkintäjaosto, muonitusjaosto, varusjaosto, toimisto- ja viestijaosto, keräys- ja kansliajaosto sekä kenttälotat. Jokainen lotta kuului vähintään yhteen jaostoon. Vuoden 1941 vuosikokouksessa eri jaostojen tehtävät määriteltiin yksityiskohtaisesti.


title: Lotta Svärd

text: Lääkintäjaoston lotat kuuluivat niin sota- kuin kenttäsairaaloidenkin henkilöstöön. Lääkintälotat saivat kuuden kuukauden peruskoulutuksen ja tähän liittyvän jatkokoulutuksen. Tähän jaostoon kuuluivat myös valmiit lääkärit ja sairaanhoitajat. Sairaaloissa lotat toimivat sairaanhoitajien apuna.


title: Lotta Svärd

text: Lääkintälotat auttoivat myös haavoittuneiden kuljetuksissa. Kaatuneiden Evakuoimiskeskuksissa (KEK) työskennelleet lotat hoitivat sankarivainajat arkkuihin ja lähettivät heidät kotikyliin omaisten haudattavaksi. Lotat ompelivat myös arkkuvaatteet.


title: Lotta Svärd

text: Ihmisten lisäksi rintamalla oli eläimiä sotilaiden apuna. Hevoset tekivät rintamalla tärkeää työtä, jotka tietysti tarvitsivat myös auttajaansa. Eläinlääkintälottia koulutettiinkin huolehtimaan hevosten hoidosta.


title: Lotta Svärd

text: Muonitusjaoston työ oli alusta alkaen laajinta ja näkyvintä lottatyössä. Lisäksi se oli suurin lottajaosto. Lotat laittoivat ruokaa esimerkiksi kertausharjoituksissa, Karjalankannaksen linnoitustöissä, esikunnissa ja sairaaloissa sekä pitivät kanttiineja rintaman läheisyydessä.


title: Lotta Svärd

text: Kotirintaman lotat osallistuivat ruoan valmistukseen talvisodan aikana leipomalla yli 100 000 kg leipää päivässä. Lotat huolehtivat sotavuosina kenttäsairaaloiden, sairasjunien ja sotatoimialueelle sijoitettujen sotasairaaloiden muonituksesta. Lotta Svärd -järjestölle kuului myös linnoitustyömaiden muonitukset.


title: Lotta Svärd

text: Muonitustoiminnasta saadun kokemuksen pohjalta lottajärjestön työn jatkaja Suomen Naisten Huoltosäätiö perusti 1945 valtakunnalliseksi työpaikkaruokailuyritykseksi kasvaneen Työmaahuolto Oy:n, joka myytiin Fazerille 1978.


title: Lotta Svärd

text: Varusjaosto oli jaostoista pienin ja sen jäsenet vanhimpia. Varuslottien tehtävänä oli perinteinen varusteiden valmistus ja huolto. Järjestötoiminnan alkuvaiheessa hankittiin varusteet oman kylän suojeluskunnalle, ja talvisodan alkaessa lotat vaatettivat armeijaa, jonka varustetaso oli heikko. He hankkivat myös komennuksella oleville lotille puvut ja varusteet, joita lottatarpeen kasvaessa tarvittiin yhä enemmän. Materiaalipula vaikeutti työtä.


title: Lotta Svärd

text: Varuslotat muuttivat keräyksin saatuja vaatteita sotilaskäyttöön sopiviksi sekä kunnostivat kuluneita ja vahingoittuneita vaatteita kodeissa, keskusvarastoissa ja sotasairaaloissa. Kotiseudullaan varuslotat olivat asiantuntijoita vaatehuollossa, johon muut lotat ja järjestöön kuulumattomatkin naiset osallistuivat. Tuhansia suomalaisia miehiä rintamalla ilahdutti lottien lähettämät paketit ”tuntemattomalle sotilaalle”. Asemien läheisyydessä he myös ylläpitivät vastaanottokoteja, joissa lomille matkaavat sotilaat voivat levätä.


title: Lotta Svärd

text: Nimensä mukaisesti jaoston päähuomio kohdistui varojen keräykseen sekä omaa toimintaa varten että suojeluskuntajärjestön työn tukemiseen.


title: Lotta Svärd

text: Lisäksi keräys- ja kansliajaosto piti huolta siitä, että lottajärjestöllä ja armeijalla oli ammattitaitoisia toimistotyöntekijöitä. Konekirjoitustaitoinen lotta oli kullankallis, sillä sodan alkaessa kanslialottien kysyntä kasvoi nopeasti esikuntien ja huoltolaitosten tarvitessa toimistotöihin tottuneita henkilöitä.


title: Lotta Svärd

text: Jaostoissa toimivat lotat jaettiin kahteen ryhmään: toimenlotat ja huoltolotat. Toimenlotan oli oltava terve, käytännöllinen ja elämäntavoiltaan moitteeton sekä vapaa noudattamaan käskyjä hälytyksen sattuessa. Lottalupaus velvoitti häntä seuraamaan suojeluskuntaa suojeluskuntapäällikön alaisena. Muut toimivat jäsenet olivat huoltolottia.


title: Lotta Svärd

text: Toimenlotan oli oltava valmis lähtemään heti kotiseutunsa ulkopuolellekin, varusteiden oli oltava aina kunnossa. Paikallisosasto huolehti siitä, että lotat saivat varusteensa: selkäreppu, lottapuku, alusvaatteet, korppuja, teetä ja sokeria sekä kenttäpullo ja -kattila, jotka riippuivat repun ulkopuolella.


title: Lotta Svärd

text: Keräys- ja kansliajaosto jaettiin vuoden 1941 jaostouudistuksessa kahdeksi jaostoksi: keräys- ja huoltojaostoksi sekä toimisto- ja viestijaostoksi.


title: Lotta Svärd

text: Toimisto- ja viestijaosto oli sodan lopulla lukumäärältään toiseksi suurin jaosto. Toimistoissa työskentelevät kanslialotat hoitivat paperitöitä, joista saatiin vapautettua miehiä muihin töihin. Viestijaoston lotat olivat lukuisissa erilaisissa tehtävissä, joista osa vaati pikkutarkkaa teknistä osaamista. Viestijaostoon kuului mm. radisti- ja säähavaintolotat sekä puhelinkeskuksissa työskentelevät lotat.


title: Lotta Svärd

text: Viestilottia koulutettiin Syvärannan ja Sorjan lottaopistoissa. Jatkosodan alussa koulutusta annettiin kahden viikon puhelinvälittäjä- ja kolmen kuukauden radiosähköttäjäkursseilla, myöhemmin myös kaukokirjoitin- ja puheradiokursseilla. Koulutusta tehostettiin vuoden 1944 aikana lisäämällä viestijoukkojen kursseja, ja sodan lopussa koulutusvastuu siirtyi kokonaan sille yksikölle jonka palvelukseen lotta astui. Vuosien 1941–1943 välillä Lotta Svärd järjestön viestikursseilla oli oppilaina noin 2 100 lottaa, ja vuoden 1943 syyskuussa puolustusvoimissa palvelleiden viestilottien määrä vastasi noin 16 % varsinaisten viestijoukkojen määrävahvuudesta. Viestilottia oli tuolloin noin viiden viestipataljoonan verran eli 2 170, joista puhelinvälittäjiä 1 421, lennätinhenkilöstöä 355 ja radiohenkilöstöä 414. Heinäkuussa 1944 puolustusvoimissa palvelevien viestilottien määrä oli kasvanut 2 617:sta.


title: Lotta Svärd

text: Ilmavalvontaa suorittavat lotat tähystivät viholliskoneita korkeissa paikoissa: kolmiomittaustorneissa, kirkontorneissa, hyppyrimäissä ja varta vasten rakennetuilla lavoilla sekä talojen katoilla. Paikallaan oli yleensä seistävä kaksi tuntia kerrallaan ja tarkkailtava, tapahtuuko jotakin tavallisesta poikkeavaa. Yksittäisiltä ilmavartiopaikoilta ilmoitettiin havainnoista ilmasuojelukeskukseen, josta tarpeen tullen annettiin hälytys.


title: Lotta Svärd

text: Jos ilmavartiolotan koti ei ollut lähellä, asuinolot saattoivat olla ankeat ja epäterveelliset. Peseytymiseen ja vaatteiden vaihtoon saattoi olla mahdollisuus vain kerran viikossa. Vaatepulan vuoksi kaikilla ei ollut edes omia lämpimiä varusteita. Eräs ilmavalvontalotta kertoo työnsä eduista: ”Pieni päiväraha saatiin, mantteli, karvalakki, huopasaappaat yhteisessä käytössä.” Monet sairastuivat kylmissä ja vetoisissa tähystyspaikoissa.


title: Lotta Svärd

text: Ilmavalvonta oli lottien vaarallisimpia tehtäviä ja epäilemättä kylmimpiä. Matkat tehtiin jalan, hiihtäen ja pyöräillen. Yöllä oli kuljettava pimeässä, sillä valoa ei saanut näkyä mahdollisten pommitusten ja desanttien vuoksi. Matkat ja suojaamattomat tornit lisäsivät ilmavalvojan riskiä haavoittua tai kuolla.


title: Lotta Svärd

text: Ilmavalvontalotat toimi pitkään esimerkiksi Itä-Helsingin Kivikossa. Nykyisen Pohjois-Kivikon perällä on pitkä tykkitie, jonka vasemmalle puolelle aukeaa Helsingin korkein luonnonmukainen kallio. Kallion huipulla sijaitsi huhtikuusta 1943 lähtien Suomen ensimmäinen ilmavalvontatutka Freya, suomalaisittain ”Raija”. Tutka oli saksalaisvalmisteinen kevyt ilmavalvontatutka. Välittömästi tutkan sijaintipaikan (n. 15 m) viereen kallion seinään on hakattu muistokirjoitus ilmavalvontaa suorittaneiden miesten ja lottien muistoksi.


title: Lotta Svärd

text: Ilmavalvontalottien muistoksi pystytettyjä muistomerkkejä tai laattoja ovat mm.


title: Lotta Svärd

text: Valonheitinlotat koulutettiin osaksi Helsingin puolustusta vuonna 1944. Pääsyvaatimuksena oli ylioppilastutkinto. Asekoulutus oli Lotta-johdolle vaikea asia hyväksyttäväksi, sillä lottien toiminta oli aseetonta. Desanttivaaran ja kalliiden laitteiden takia tätä kuitenkin pidettiin tarpeellisena. Valonheittimillä lottien oli tarkoitus etsiä yötaivaalta viholliskoneet ilmatorjunnan tai hävittäjien maaleiksi. Ilmavalvonta oli lottien vaarallisimpia tehtäviä. Valonheitinlotista muodostettiin 14. Valonheitinpatteri.


title: Lotta Svärd

text: Kenttälotat toimivat sotatoimialueella muun muassa puhelinkeskusten hoitajina, puhelinpäivystäjinä, toimistolottina, kanttiinin hoitajina sekä lääkärien avustajina rintaman välittömässä läheisyydessä ja kenttäsairaaloissa.


title: Lotta Svärd

text: Lottalupaus annettiin tavallisesti kirkossa juhlallisessa ja arvokkaassa tilaisuudessa:


title: Lotta Svärd

text: Vuonna 1937 painettujen sääntöjen mukaan lotta-lupauksen sanamuoto oli:


title: Lotta Svärd

text: Akseli Gallen-Kallelaa pyydettiin suunnittelemaan Lotta Svärdille oma merkki vuonna 1921. Lottien keskusjohtokunta ei kuitenkaan pitänyt hänen ehdotuksestaan, jossa oli pienehkön hakaristin ja kymmenkunnan heraldisen ruusun lisäksi S-kirjain, kuusenhavu ja kuvio, joka muistutti pientä tynnyriä.


title: Lotta Svärd

text: Seuraava ehdotus tilattiin taidemaalari Eric Vasströmiltä. Hänen ehdotuksensa perustui Gallen-Kallelan ehdotukseen, sisältäen suojeluskuntien lipuissa käytössä olleeseen hakaristiin pohjautuvan sinisen hakaristin ja neljä heraldista ruusua, sekä tekstin LOTTA-SVÄRD. Merkin hyväksyminen Lotta Svärd-järjestön tunnukseksi julkistettiin 30. syyskuuta 1921 Lotta Svärdin keskusjohtokunnan kokouksessa.


title: Lotta Svärd

text: Lotat opittiin tuntemaan myös puvuistaan, sillä kaikessa lottatyössä käytettiin lottapukua. Lottapuku on puuvillakankainen. Puku edellytti tiettyä arvokasta käytöstä. Lottapuku päällä ei saanut tupakoida. He eivät työssä ollessaan käyttäneet eivätkä tarjoilleet alkoholia. Vain yhdistyksen omia merkkejä sai käyttää puvun kanssa. Koruja ei saanut käyttää vihkisormuksia lukuun ottamatta.


title: Lotta Svärd

text: Juhlapuku on villakankainen. Lottalupausta annettaessa, tervehdyskäynneillä, lottapäivillä ja muissa isänmaallisissa juhlissa eli juhlatilanteissa puvun kanssa käytetään käsivarsinauhaa ja valkoisia käsineitä sekä lottalakkia. Mantteli on sadetakkimallinen päällystakki. Irrotettava villavuori on talvikäyttöä varten.


title: Lotta Svärd

text: Pukuja on säilynyt runsaasti ja niistä on tehty myös uusiokappaleita. Niitä käytetään etupäässä teattereissa sekä erilaatuisissa historiatapahtumissa.


title: Lotta Svärd

text: Syvärannan Lottamuseon henkilökunnalla on nykyaikaiset samasta kankaasta tehdyt harmaat liivihameet työasuinaan.


title: Lotta Svärd

text: Pikkulotat olivat 8–16-vuotiaita tyttöjä. Vuonna 1931 nuorisotyötä varten perustettiin tyttöosasto, ja siihen saivat vanhempiensa suostumuksella liittyä kahdeksan vuotta täyttäneet. Varsinkin maaseudulla tyttötyö lähti reippaasti käyntiin. Tyttöosastoja oli vuonna 1935 jo 512 kappaletta ja niissä 13 066 pikkulottaa. Lottatyttöjen oma merkki oli heraldinen ruusu.


title: Lotta Svärd

text: Pikkulotille järjestettiin erilaisia kursseja ja opetettiin isänmaallisuutta. He osallistuivat erilaisiin töihin aikuisten lottien kanssa. Pikkulotat joutuivat sotavuosina nuoresta iästään huolimatta varsin vaativiin tehtäviin ja työskentelivät esim. sairaaloissa ja kanttiineissa sekä auttoivat varusjaoston lottia. Pikkulottia alettiin nimittää "lottatytöiksi" jatkosodan aikana vuonna 1943, koska pikkulotta-nimi ei enää kuvannut sitä vastuullista työtä, jota nämä nuoret tekivät. Lottatyttöjä oli vuoden 1943 lopulla 48 858.


title: Lotta Svärd

text: Lottatyttöjen toiminta päättyi yhtä aikaa Lotta Svärd ry:n kanssa; järjestössä oli tuolloin 52 000 lottatyttöä eli alle 17-vuotiaista jäsentä.


title: Lotta Svärd

text: Lottajärjestöllä oli jäseniään varten monenlaisia etuja, muun muassa "Lottakruunu", kullattu hopeinen morsiuskruunu jota lainattiin jäsenille näiden häitä varten. Kruunua säilytetään Tuusulassa Lottamuseossa.


title: Lotta Svärd

text: Kruunun lahjoitti Pohjanmaalla syntynyt tukholmalainen konsuli Jakob Hedgren vapaussodan 15-vuotispäivänä 16.5.1933; kruunussa on seitsemän sakaraa joiden kärjessä on heraldinen ruusu; sakarat ja kruunun tyviosaa kiertävät seitsemän korukiveä symboloivat Suomen seitsemää maakuntaa.


title: Lotta Svärd

text: Sitä ei ole käytetty juhannuksen 1945 jälkeen.


title: Lotta Svärd

text: Lisäksi Lottajärjeställe lahjoitettiin kaksikin muuta vihkikruunua; F M Kangasniemi lahjoitti vuonna 1936 vihkikruunun Turun suomalaiselle lottaosastolle; Laura Koivula lahjoitti oman vihkikruununsa vuonna 1938 Viipurin lottaosastolle; Turun kruunu on näytteillä Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -museossa Seinäjoella ja Viipurin kruunu Lappeenrannan maakuntamuseossa.


title: Lotta Svärd

text: Syvärannan museossa on myös lottajärjestön puolustusvoimilta Lotan päivänä vuonna 1940 saama hopeinen leipäkori tunnustuksena mittavan leipämäärän eli yli 100 000 kilon päivässä leipomisesta talvisodan aikana.


title: Lotta Svärd

text: Lottien tarkoituksena oli sotien aikana 1939–1944 avustaa sotilaita tai vapauttaa miehiä sotilaiksi muista tehtävistä. Varhaisessa vaiheessa havaittiin, että asevelvollisia ei olisi riittävästi Suomen puolustamiseen. Vaikka Lotta Svärd -yhdistys oli valmistautunut sodanajan toimintaa varten kahden vuosikymmenen ajan, jouduttiin talvisotaan kuitenkin osittain valmistautumattomana. Ennen kaikkea tehtävien runsaus ja koulutuksen saaneiden lottien suuri tarve yllätti. Talvi- ja jatkosodan aikana oli koko ajan keskimäärin 13 000 lottaa armeijan apuna sotatoimialueella. Kotirintamatehtävissä työskenteli päätoimisesti noin 50 000 lottaa. Lisäksi 100 000 lottaa toimi apulaisina oman työnsä ohessa.


title: Lotta Svärd

text: Talvisodan kokemusten jälkeen järjestön mukauttaminen jatkosodan ajan toimintaan sujui helpommin kuin syksyllä 1939. Osaltaan tätä auttoi myös uusien sääntöjen suomat mahdollisuudet käyttää tehokkaammin hyväksi piirien paikallisosastojen johtokuntia sekä selvät määräykset komennuksella olevien lottien kuulumisesta lottajohdon alaisuuteen.


title: Lotta Svärd

text: Jatkosodan alussa heinäkuussa 1941 Lotta Svärd -järjestö liitettiin ylipäällikön päätöksellä Suomen puolustusvoimien osaksi järjestön lukuisten maanpuolustustehtävien vuoksi. Lotta Svärd oli jatkosodan aikaan maailman suurin vapaaehtoinen naisten maanpuolustusjärjestö, siihen kuului enimmillään 232 000 jäsentä. Lotta Svärd -järjestö kykeni vapauttamaan talvi- ja jatkosodan aikana 1939–1944 noin 25 000 suomalaista miestä muihin tehtäviin.


title: Lotta Svärd

text: Lottien toiminta oli Lotta Svärd -järjestön periaatteiden mukaisesti aseetonta. Joillakin lotilla saattoi olla mukanaan oma käsiase, mutta lottia jopa kotiutettiin mikäli selvisi että he olivat harjoitelleet aseenkäyttöä. Kerran Adolf Ehnrooth määräsi esikuntansa lotat aseistautumaan pistoolein, kun esikunta oli hyvin lähellä etulinjaa. Poikkeuksen muodostivat myös esimerkiksi keväällä 1944 ilmatorjuntaan koulutetut valonheitinlotat, jotka saivat muun kurssituksen ohessa myös asekoulutusta ja kiväärit. Ilmatorjuntarykmentti 1:ssä 14. valonheitinpatterissa 149 lottaa hoiti 11 valonheitintä. Aseiden käyttöön ei missään vaiheessa tullut tarvetta.


title: Lotta Svärd

text: Ennen talvisotaa lotaksi hyväksymiseen vaadittiin kahden luotettavana pidetyn henkilön suositukset. Talvisodan aikana vaatimuksesta tingittiin ja lähes kaikki hakijat hyväksyttiin jäseniksi. Lotta Svärd -järjestö ja maltillinen vasemmisto antoivat yhteisen julistuksen vastakkainasettelujen päättymisestä, jolloin myös työväenliikkestä liittyi naisia lotiksi. Jatkosodan aikana uusia lottia otettiin sisään paljon ja heidät koulutettiin nopeasti konkreettisiin tehtäviin. Lottia ei ehditty kouluttamaan järjestön aatteellisen ja uskonnollisen hengen mukaisesti. Kun uudet lotat olivat vielä usein iältään nuoria, arvostelivat kokeneemmat lotat näitä aatteellisuuden ja uskonnollisuuden puutteesta. Tilanne kärjistyi sitä mukaa kun jatkosodan jatkuessa puute työvoimasta kasvoi. Kun lotiksi hakeutui myös työvelvollisuuskutsuntoja vältteleviä naisia, saattoivat kokeneemmat nimitellä uusia lottia "leipälotiksi" erotukseksi korkeamoraalisista oikeista lotista. Nimitystä käytettiin halventavassa mielessä myös sotien jälkeen.


title: Lotta Svärd

text: Sotien aikana vuosina 1939-1944 menehtyi Lotta Svärd –toiminnassa 291 lottaa. Suurin kuolinsyy olivat komennuksella saadut sairaudet, 140 lottaa eli lähes puolet kuolleista menehtyi sairauksiin. Joka neljäs menehtyneistä kaatui rintaman läheisyydessä (66 lottaa), 47 kuoli kotirintamalla ilmapommituksissa. Tapaturmaisesti kuoli 34 lottaa. Kolme lottaa katosi sotavuosien aikana ja yksi teki itsemurhan. Kokonaisuus huomioiden henkensä menettäneiden määrä oli vähäinen. Jatkosodan kuluessa lottien tautikuolemien määrä kasvoi, ja varsinaisten sotavammojen osuus kuolinsyynä väheni. Tappiot jatkosodan aikana (228 lottaa) olivat talvisodan tappioihin (63 lottaa) verrattuina suhteellisesti pienemmät kun huomioidaan sotatoimialueella olleiden lottien määrä ja sodan kesto. Komennuksella kuolleet lotat haudattiin kotipitäjiensä sankarihautoihin.


title: Lotta Svärd

text: Lotta-Svärdin yhdistyksen jäsenyyden ehtona pidettiin Suomen kansalaisuutta. Kesällä 1921 keskusjohtokunta ilmoitti, että ulkomaalaiset voivat tulla Lotta-Svärd Yhdistyksen jäseniksi vain paikallisosaston tarkan tutkimuksen ja perusteellisen harkinnan jälkeen. Vuodesta 1924 alkaen vierasta kansalaisuutta edustavan henkilön jäsenyys oli keskusjohtokunnan päätettävissä. Vuodesta 1937 alkaen vierasta kansalaisuutta edustavan jäsenyys evättiin, kahta hakijaa lukuun ottamatta.


title: Lotta Svärd

text: Jäsenyyttä rajattiin myös uskontokunnan perusteella: 1920- ja 1930-luvuilla islaminuskoiset ja juutalaiset Suomen kansalaiset eivät päässeet jäseneksi yhdistykseen. Vuoden 1923 vuosikokous ohjeisti keskusjohtokuntaa epäämään juutalaisten ja venäläisten jäsenanomukset. Tämä linja kirjattiin myös lottasääntöjen sovellutusohjeisiin 1925. Asia nousi seuraavan kerran esille vasta talvisodan jälkeisten jäsenhakemusten myötä. Vuoden 1940 vuosikokous piti aikaisemman tiukan linjan voimassa, mutta näkemykset olivat jo lientyneet ja vain muutama viikko vuosikokouksen jälkeen hyväksyttiin kaksi muslimi- ja kaksi juutalaistaustaista hakijaa jäseniksi. Ensimmäiset siviilirekisteriin kuuluvat jäsenet hyväksyttiin seuraavana vuonna.


title: Lotta Svärd

text: Suomalainen Lotta Svärd -järjestö on ollut esikuvana vastaaville pohjoismaisille järjestöille. Vastaavia järjestöjä on Ruotsissa (Lottorna) ja Norjassa (Norges Lotteforbund). Virolainen sisarjärjestö Naiskodukaitse kiellettiin kun Neuvostoliitto 1940 miehitti Viron.


title: Lotta Svärd

text: Ruotsin Sveriges Lottakåren edustajat vierailivat Suomessa vuoden 1940 lokakuussa puheenjohtaja Maja Schmidtin johdolla, tutustuen lottatyöhön eri puolilla maata. Kaksitoista suomalaista lottaa kävi syksyllä Tanskassa kuukauden pituisella virkistyslomalla Det Frie Nord yhdistyksen kutsumana. Viron Naiskodukaitsen nuorten liiton puheenjohtaja Alma Jeets kutsui Suomen pikkulottia elokuussa 1940 kesäleirille, mutta pikkulotat joutuivat pakenemaan maasta Neuvostoliiton aloittaessa Baltian kysymyksen lopullisen ratkaisun.


title: Lotta Svärd

text: Fanni Luukkonen kävi loka-marraskuussa 1940 Tanskassa, lähes kahden viikon esitelmämatkalla, Suomi–Tanska-yhdistyksen kutsumana. Ruotsin lottajärjestö vietti 14.–15.5.1941 10-vuotisjuhlaa, johon Fanni Luukkonen ja Maja Genetz osallistuivat. Ruotsin lottajärjestön keskusjohtokunnan jäsenet vierailivat Suomessa toukokuussa 1940, Maja Schmidtin johdolla, osallistuen Ruotsin lottien lahjoittaman virkistysmajan avajaisiin.


title: Lotta Svärd

text: Fanni Luukkonen vieraili Saksassa syksyllä 1941 osallistuen kansainväliseen naisten kokoukseen Berliinissä lokakuun 7–12 päivinä, kokouksessa olivat edustettuina 12 maata, Saksa, Espanja, Suomi, Italia, Bulgaria, Unkari, Kroatia, Japani, Norja, Tanska, Hollanti ja Romania. Fanni Luukkonen ojensi kokouksien loputtua, Saksan Deutsches Frauenwerkin johtaja Gertrud Scholtz-Klinkille Lotta-Svärd järjestön ansioristin. Kokouksen ohella tutustuttiin Saksan johtohenkilöihin. Tulonmatkalla Luukkonen vieraili Tanskan lottajärjestön vieraana. Tammikuussa 1942 Fanni Luukkonen vierali Unkarin Yhdistyneiden Naisten Leirin vieraana, kertoen Lotta Svärd -yhdistyksen toiminnasta, paluumatkallaan hän kävi tapaamassa Tanskan ja Ruotsin lottia.


title: Lotta Svärd

text: Unkarin Yhdistyneiden Naisten Leirin puheenjohtaja Anna Keresztes-Ficher ja hänen seurueensa vierailivat syyskuussa 1942 Suomessa, käyden Karjalankannaksella. Elokuussa 1942 Saksan naisten valtakunnanjohtaja Gertrud Scholtz-Klink saapui Suomeen ja piti esitelmän Deutsches Frauenwerkin toiminnasta ja myös vieraili Karjalankannaksella.


title: Lotta Svärd

text: Scholtz-Klinck kutsui Luukkosen vuonna 1943 vierailulle Berliiniin suomalaisten naistaiteilijoiden näyttelyn avajaisiin. Luukkosen seurueeseen kuuluvat muonitusjohtaja Maja Genetz ja piiripäällikkö Beatrice Gripenberg. Luukkonen kutsuttiin matkan aikana myös Adolf Hitlerin päämajaan, jolloin Hitler antoi hänelle Saksan Kotka-ritarikunnan ristin rintatähdellä tunnustukseksi Suomen naisten ja erityisesti Lotta-Svärd-järjestön maanpuolustuksellisesta toiminnasta sodan aikana.


title: Lotta Svärd

text: Ruotsin Helsingin-suurlähettiläs luovutti 4. marraskuuta 1941 Luukkoselle Ruotsin kuninkaan kultaisen mitalin serafiininauhassa. Vastaavan kunnianosoituksen oli saanut aikaisemmin neljä ruotsalaista ja kaksi ulkomaalaista 34 vuoden aikana.


title: Lotta Svärd

text: Aselepo ei näyttänyt välittömästi vaikuttavan lottajärjestön toimintaan. Moskovan neuvottelujen tuloksia odoteltaessa työ jatkui kuten ennenkin. Kenttälotat pysyivät palveluspaikoissaan ja kotialueen lotat keskittyivät siirtoväen ja sotainvalidien auttamiseen. Kun välirauha solmittiin ja sotatoimet Suomen ja Neuvostoliiton välillä olivat loppuneet niin keskusjohtokunta totesi, että järjestön olisi ryhdyttävä kiireellisiin toimenpiteisiin komennukselta vapautuvien työttömien lottien sijoittamiseksi työhön muille aloille.


title: Lotta Svärd

text: Välirauhan sopimuksen ehtojen tultua julkisiksi alettiin aavistella, että suojeluskuntajärjestön kohtalo saattaisi sopimuksen 21. artiklan nojalla olla vaakalaudalla. Tämän artiklan mukaan Suomi sitoutui ”"heti hajoittamaan kaikki sen alueella toimivat hitleriläismieliset (fascisminluontoiset) poliittiset, sotilaalliset ja sotilaallisluontoiset samoinkuin muutkin järjestöt, jotka harjoittavat Yhdistyneille kansakunnille ja erityisesti Neuvostoliitolle vihamielistä propagandaa”". Koska Lotta Svärd -järjestö oli toiminnassaan kiinteästi sidoksissa suojeluskuntajärjestöön ja juridisesti Puolustusvoimien osa, arveltiin järjestön joutuvan lakkautettavaksi.


title: Lotta Svärd

text: Kun Suojeluskunta lakkautettiin eduskunnan säätämällä lailla 3. marraskuuta, arveli Lotta Svärdin johto järjestönsä saavan saman kohtalon. Valvontakomissio luokittelikin Lotta Svärdin rauhanehtojen tarkoittamaksi fasistiseksi järjestöksi ja vaati sen lakkauttamista. Suomen hallitus joutui määräämään 23. marraskuuta 1944 Lotta Svärdin lakkautettavaksi ”liian läheisten suojeluskuntasuhteiden” vuoksi. Ennen lakkauttamista järjestö ehti siirtää suurimman osan varoistaan kaksi viikkoa aikaisemmin perustamalleen Suomen Naisten Huoltosäätiölle. Säätiö hoiti ruokapalvelua koko maassa ja palkkasi työntekijöikseen entisiä lottia tukeakseen näiden toimeentuloa.


title: Lotta Svärd

text: Tasavallan presidentti Mannerheim myönsi järjestön lakkauttamispäätöksen julkistamisen jälkeen lottajohtaja Fanni Luukkoselle Vapaudenristin 1. luokan rintatähden miekoilla eli ritarikuntasääntöjen mukaan kaksinkertaisena. Kunniamerkki on ainoa lajissaan.


title: Lotta Svärd

text: Suomen Naisten Huoltosäätiö vaihtoi 29. kesäkuuta 2004 nimensä Lotta Svärd Säätiöksi.


title: Lotta Svärd

text: 12. joulukuuta 2005 sai ensi-iltansa lotista kertova elokuva "Lupaus", jonka oli tilannut Lotta Svärd Säätiö. Säätiön edustajat olivat mukana tarkastamassa kohtauksia koko elokuvan kuvausten ajan.


title: Lotta Svärd

text: Sodan jälkeen vapaaehtoisen puolustustyön historia politisoitui. Vasemmisto arvosteli lakkautettuja suojeluskuntajärjestöä ja Lotta Svärdiä, leimaten ne fasistisiksi ja epäisänmaallisiksi. Vuosina 1945–1948 Punainen Valpo vainosi opettajina toimivia lottia, vaatien heitä erotettaviksi taantumuksellisuuden vuoksi. Monet lotat polttivat lottapukunsa ja lottatoimintaan liittyvät paperinsa.


title: Lotta Svärd

text: Suomessa suhtauduttiin Lotta Svärd -järjestöön kielteisesti vuosikymmeniä, mikä näkyi esimerkiksi kirjallisuudessa, kuten Väinö Linnan vuonna 1954 julkaistussa "Tuntematon sotilas" -romaanissa ja Paavo Rintalan 1963 julkaistussa "Sissiluutnantti"-kirjassa, jotka esittivät lotat kielteisessä valossa. Lotta Svärdin jäsenet olivat sitoutuneet puolustamaan kristillis-siveellisiä arvoja, ja lottien esittäminen lottaihanteensa pettäneinä seksuaalisina naisina loukkasi heitä syvästi.


title: Lotta Svärd

text: 1960–1970-luvuilla vasemmistolaisessa kulttuurielämässä arvosteltiin sotaveteraaneja ja lottia kovin sanoin. Sotaveteraanit nähtiin hyökkääjinä ja lotat fasisteina. Vuonna 1969 Eino S. Revon johtaman Yleisradion ohjelmaneuvosto hylkäsi Kirsti Penttisen tekemän Lotta Svärdiä myönteisessä hengessä käsittelevän radio-ohjelman.


title: Lotta Svärd

text: Ohjelmaneuvoston puheenjohtaja, SKDL:n edustaja Toivo Pohjonen sanoi Lotta-Svärdiä erittäin taantumukselliseksi ja neuvostovastaiseksi järjestöksi ja hän piti ohjelman esittämistä tarpeettomana. Sdp:n edustaja tutkimussihteeri Paavo Lipponen piti Lotta-Svärd järjestöä puolifasistisena järjestönä, mutta oli valmis hyväksymään ohjelman, mikäli se esitettäisiin tarpeeksi kriittisellä tavalla.


title: Lotta Svärd

text: Kuvanveistäjä Nina Sailon valmistama Lotta-patsas paljastettiin Lappeenrannassa 7.9.1985, patsaaseen oli kaiverrettu teksti ”Suomen lotille 1939–1944. Aseveljet” ja teksti ”Muista menneitten sukupolvien työ”. Äärivasemmisto hyökkäsi voimakkaasti patsasta vastaan, perustellen patsaan symboloivan 1920–1930-lukujen ”vastenmielisen tunkkaista ilmapiiriä” ja fasistista perintöä, joka nähtiin uhkana Suomen ja Neuvostoliiton välisille rauhanomaisille suhteille, sekä loukkaavan maiden välisen välirauhansopimuksen henkeä. Vastustuksen perusteluna käytettiin myös Lotta Svärdin vastuuta ”valkoisesta terrorista” ja Lotta Svärdin taistelua Venäjää vastaan, Saksan rinnalla. Patsashankkeesta tiedotettiin neuvostoliittolaisille ja asiaan ottivat kantaa Leningradin puoluejohdon edustaja sekä suurlähetystö.


title: Lotta Svärd

text: Lottien virallinen maineenpalautus tapahtui syyskuussa 1991, jolloin Finlandia-talossa järjestettiin Lotta-Svärd-järjestön 70-vuotismuistojuhla. Pääministeri Esko Aho puhui tilaisuudessa, tuoden mukanaan valtiovallan tervehdyksen ja kiitoksen lottien tekemästä työstä, todeten Lotta Svärd -järjestön lakkautetun pakon edessä.


title: Lotta Svärd

text: Lottien lisäksi rintamalla työskenteli myös Punaisen ristin hoitajia, sotilaskotisisaria ja työvelvollisia naisia. Tutkija Kaija Heikkinen on huomannut, että jopa noin puolet rintamanaisista oli muita kuin lottia. Heikkisen mukaan erityisesti työvelvollisista on usein puhuttu vähättelevään sävyyn ja hän ihmettelee, että lottien ja työvelvollisten naisten välillä oli niin suuri juopa. Työvelvolliset naiset joutuivat jopa törkeän syrjinnän kohteeksi. Hänen mukaansa tämä johtui työvelvollisten vasemmistolaisesta taustasta, kun taas Lotta Svärd oli oikeistolainen järjestö.


title: Lotta Svärd

text: Lottiin keskittyviä museoita ovat Lottamuseo Tuusulassa, Etelä-Karjalan lottamuseo Lappeenrannassa, Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -museo Seinäjoella sekä Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo Tampereella.


title: Labradorinnoutaja

text: Labradorinnoutaja on alun perin kanadalainen koirarotu. FCI pitää kuitenkin sen alkuperämaana Yhdistynyttä kuningaskuntaa, koska se jalostettiin siellä nykyiseen muotoonsa. Labradorinnoutaja on yksi maailman suosituimmista koiraroduista. Rekisteritietojen mukaan se on suosituin koirarotu sekä Iso-Britanniassa, Yhdysvalloissa että Suomessa. Se ohitti Suomessa ensikertaa sekä saksanpaimenkoiran että suomenajokoiran vuonna 2010, ja on siitä lähtien saanut pitää ykkössijansa. Suomessa oli vuoden 2013 heinäkuun alkuun mennessä 48 937 rekisteröityä labradorinnoutajaa.


title: Labradorinnoutaja

text: Labradorinnoutaja on keskimäärin ystävällinen, miellyttämishaluinen, innokas, kärsivällinen, hyväntuulinen ja eloisa koira, joka sopeutuu yhtä hyvin maalle kuin kaupunkiasuntoonkin. Liikuntaa toiminnanhaluiselle ja tarmokkaalle koiralle tulee kuitenkin olla tarjolla runsaasti molemmissa asumismuodoissa. Menneisyytensä vuoksi se pitää yleensä paljon uimisesta.


title: Labradorinnoutaja

text: Hannes Lohen käyttäytymistutkimuksen alustavien tulosten mukaan 56 prosenttia suomalaisista labradorinnoutajista on pakko-oireisia, 37 prosenttia ääniarkoja, 27 prosenttia alusta- ja paikka-arkoja, 14 prosenttia yliaktiivisia-impulsiivisia, 13 prosenttia arkoja, 4 prosenttia eroahdistuneita ja 1 prosenttia aggressiivisia. Tutkimukseen osallistui 263 labradorinnoutajaa ja vuonna 2015 julkaistut alustavat tulokset saattavat muuttua vastausmäärien kasvaessa.


title: Labradorinnoutaja

text: Rodun tulee aina olla ystävällinen ja lapsirakas, eikä se saa osoittaa merkkejä aggressiivisuudesta tai arkuudesta. Nopean oppimiskykynsä ja yhteistyöhalunsa vuoksi se on useimmiten helppo kouluttaa. Kouluttaminen vaatii kuitenkin omistajalta määrätietoisuutta, sillä rotu osaa ottaa roolin perheen johtajana, jos se sille suodaan.


title: Labradorinnoutaja

text: Onnellisimmillaan labradorinnoutaja on saadessaan tehdä sille ominaista työtä eli noutaa metsästäjän ampumaa pienriistaa sekä maalta että vedestä. Sen tyypillinen työskentelytapa on kantaa riista pehmeässä otteessa siten, etteivät sen hampaat jätä jälkiä lintuun. Sitä käytetään oppimiskykynsä vuoksi laajasti muissakin tehtävissä, esimerkiksi palveluskoirana, ruumiillisesti toimintarajoitteisten henkilöiden avustajakoirana, opaskoirana, huumekoirana ja pelastuskoirana. Sille tyypillisestä hyvästä hajuaistista on hyötyä monessa sille ominaisessa harrastuksessa ja työtehtävässä. Tasapainoisen luonteensa ansiosta siitä saa kuitenkin myös pelkästään hyvän seura- ja perhekoiran. Se tarvitseekin paljon ihmisen seuraa ja pitkästyy helposti yksin ollessaan.


title: Labradorinnoutaja

text: 1700-luvulla tuotiin koiria kalastuslaivojen mukana Englantiin, jolloin koirat risteytettiin englantilaisten lintukoirien ja muidenkin koirarotujen kanssa. Labradorinnoutajia kutsuttiin aluksi St. Johnin koiriksi tai labradorinkoiriksi. Nimen labradorinnoutajalle antoi vuonna 1887 Malmesburyn kreivi, ja siitä tuli heti suosittu metsästyskoira. Lopulta syntyi yhtenäinen koirarotu, jonka Englannin Kennelklubi hyväksyi vuonna 1903. Rodun käyttötarkoitus on auttaa metsästyksessä ammutun pienriistan talteenotossa. Labradorinnoutajan vahtiominaisuudet ovat piilotettu rotuominaisuus. Labradorinnoutaja suojaa ja jopa vahtii, vaikka nämä ominaisuudet eivät täytä labradorinnoutajan rotumääritelmää suvaitsevasta koirasta.


title: Labradorinnoutaja

text: Labradorinnoutaja on keskikokoinen, vankkarakenteinen ja tiivisrunkoinen lintukoira. Uroksen ihannekorkeus on 56–57 senttimetriä ja nartun 54–56 senttimetriä. Labradorinnoutajan kallo on leveä, otsapenger selvä, kirsu iso ja leuat keskipitkät ja voimakkaat. Keskikokoiset silmät ovat väriltään pähkinänruskeat. Korvat ovat melko pienet ja riippuvat päänmyötäisinä. Häntä on niin kutsuttu ”saukonhäntä”: keskipitkä, tyvestä paksu ja hännänpäätä kohti suippeneva. Se on kauttaaltaan lyhyen, tiheän ja tiiviin karvan peittämä. Hännän ei tule kiertyä selän ylle.


title: Labradorinnoutaja

text: Labradorinnoutaja on väriltään joko musta, keltainen tai harvinaisempana ruskea. Keltaisen värityksen sävy vaihtelee miltei valkoisesta kermankeltaiseen, vaikkakin näyttelylinjassa keltaisia näkee lähes yksinomaan kermanvärisiä. Aivan kuten kultaisennoutajan tapauksessa, punaisia koiria löytyy lähinnä käyttölinjasta. Pieni valkoinen täplä rinnassa hyväksytään. Keltaisen koiran kirsun ja ihon toivotaan olevan mahdollisimman tummat. Ruskea tunnetaan englanninkielisissä maissa ”suklaanruskeana” ("Chocolate").


title: Labradorinnoutaja

text: Harvoin syntyvät brindle- ja tan-merkkiset yksilöt osoittavat, että rodulla esiintyy K-lokuksessa K-alleelin (dominoiva musta) lisäksi myös br-alleelia (brindlekuvio A-lokuksen määräämillä punaisilla alueilla) ja +-alleelia (punaiset alueet normaalit).


title: Labradorinnoutaja

text: Labradorinnoutajien voidaan joiltakin osin todeta jakaantuneen kahteen linjaan; näyttely- ja käyttölinjaan. Niin sanotut käyttölinjaiset ovat huomattavasti kevytrakenteisempia ja kapeapäisempiä kuin niin sanotut näyttelylinjaiset, ja niiden jalostuksessa painotetaan käyttöominaisuuksia selvästi enemmän kuin ulkonäöllisiä ominaisuuksia.


title: Peikonlehdet

text: Peikonlehdet ("Monstera") ovat köynnöstäviä, suurilehtisiä kasveja, joita yleisesti kasvatetaan huonekasveina. Ne on helppo tunnistaa suurista, liuskoittuineista ja reikäisistä lehdistään. Peikonlehdet ovat kotoisin Keski- ja Etelä-Amerikasta. Luonnonvaraisena ne voivat kasvaa kymmenien metrien mittaiseksi, huonekasvina parin–kolmen metrin pituiseksi.


title: Peikonlehdet

text: Ylivoimaisesti yleisin huonekasvi on laji jättipeikonlehti ("Monstera deliciosa"), joka tunnettiin aiemmin tieteellisellä nimellä "Philodendron pertusum". Huonekasviksi soveltuu myös "Monstera adansonii", jolla on soikeammat lehdet kuin jättipeikonlehdellä ja menninkäisenlehti ("Monstera obliqua").


title: Negative

text: Negative on vuonna 1997 perustettu tamperelainen hard rock -yhtye, jonka perustivat laulaja Jonne Aaron Liimatainen ja rumpali Janne "Jay Slammer" Heimonen Tesoman yläasteella. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoksi vakiintui Aaron, Heimonen, kitaristit Lauri "Larry Love" Markkula ja Jukka "Sir Christus" Mikkonen, sekä basisti Antti "Anatomy" Aatamila, ja vuonna 2003 Negative julkaisi debyyttialbuminsa "War of Love". Albumi sekä sen ensimmäinen single ”The Moment of Our Love” myivät Suomessa kultaa. Levyn julkaisun jälkeen kosketinsoittaja Janne "Mr. Snack" Kokkonen liittyi yhtyeeseen ja Negative julkaisi toisen albuminsa "Sweet & Deceitful" vuonna 2004. Levy jälleen Suomessa kultaa ja oli myös yhtyeen ensimmäinen albumi joka nousi listoille Saksassa.


title: Negative

text: Vuonna 2006 Negative julkaisi kolmannen albuminsa "Anorectic" ja vuotta myöhemmin heidät valittiin parhaaksi suomalaiseksi yhtyeeksi MTV Europe Music Awards -palkintogaalassa. Vuonna 2008 kitaristi Sir Christus jätti yhtyeen ja Negative julkaisi neljännen albuminsa "Karma Killer", jonka ensimmäinen single ”Won’t Let Go” myi kultaa Suomessa. Vuonna 2010 yhtye julkaisi viidennen albuminsa "Neon", mutta vuotta myöhemmin kitaristi Larry Love ilmoitti jättävänsä Negativen. Hänet korvasi Hata Salmi. Jonne Aaronin siirryttyä soolouralle Negative on ollut tauolla vuodesta 2012 lähtien. Kaikkiaan yhtyeen levyjä on myyty Suomessa yli 100 000 kappaletta.


title: Negative

text: Negativen perustivat laulaja Jonne Aaron Liimatainen ja rumpali Janne "Jay Slammer" Heimonen Tesoman yläasteella Tampereella vuonna 1997. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoksi vakiintui Aaron, Heimonen, kitaristit Lauri "Larry Love" Markkula ja Jukka "Sir Christus" Mikkonen, sekä basisti Antti "Anatomy" Aatamila. Negativen managerina toimi Aaronin vanhempi veli Tommi Liimatainen. Vuonna 2002 yhtye solmi levytyssopimuksen tamperelaisen GBFam Recordsin kanssa ja julkaisi debyyttialbuminsa "War of Love" maaliskuussa 2003. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan viidenneksi ja myi kultaa. Myös albumin ensimmäinen single "The Moment of Our Love" myi kultaa ja nousi Suomen singlelistan ensimmäiselle sijalle. Albumilta julkaistiin vielä kaksi singleä, joista molemmat nousivat singlelistan neljänneksi.


title: Negative

text: "War of Love" -albumin julkaisun jälkeen yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Janne ”Mr. Snack” Kokkonen ja syyskuussa 2004 Negative julkaisi toisen albuminsa "Sweet & Deceitful". Levy nousi Suomen albumilistan ensimmäiseksi ja myi jälleen kultaa. Myös albumin ensimmäinen single "Frozen to Lose It All" ylitti kultarajan. Albumilta julkaistiin vielä neljä singleä, joista kaksi nousivat Suomen singlelistan kärkeen. Elokuussa 2004 yhtye esiintyi ensimmäistä kertaa Japanissa, jota seurasi Japanin kiertue tammikuussa 2005. Tammikuussa 2005 Negative esiintyi myös Hartwall Arenalla Yhteinen ASIA -hyväntekeväisyyskonsertissa yhdessä HIMin, The Rasmuksen, The 69 Eyesin ja Apocalyptican kanssa. Toukokuussa 2005 "Sweet and Deceitful" julkaistiin Euroopassa Roadrunner Recordsin kautta ja nousi Saksan albumilistan sijalle 55. Levyn kansainvälinenpainos sisälsi myös yhtyeen ensimmäisen singlen "The Moment of Our Love", joka nousi Saksan singlelistan sijalle 28. Myös "Frozen to Lose It All" ja "In My Heaven" nousivat Saksan listoille. Kesällä 2005 Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Saksassa ja Sveitsissä, jonka jälkeen yhtye aloitti Saksan kiertueen syksyllä 2005.


title: Negative

text: Helmikuussa 2006 Negative kiersi Eurooppaa yhdessä HIMin ja The Rasmuksen kanssa. Yhtyeen kolmas albumi "Anorectic" julkaistiin syyskuussa 2006, ja nousi jälleen Suomen albumilistan kärkeen. Euroopassa levy julkaistiin jälleen Roadrunner Recordsin kautta ja nousi Saksan albumilistan sijalle 36. Albumilta julkaistiin kolme singleä, joista "Planet of the Sun" nousi Suomessa listan kärkeen ja Saksassa sijalle 84. Myös "Fading Yourself" nousi Suomessa singlelistan ensimmäiselle sijalle. Vuonna 2007 Negative julkaisi oman version Queenin kappaleesta "Too Much Love Will Kill You" yhdessä Jann Wilden ja Dead By Gunin kanssa. Lokakuussa 2007 Negative kiersi ensimmäistä kertaa Kiinassa. Marraskuussa 2007 Negative valittiin parhaaksi suomalaiseksi yhtyeeksi MTV Europe Music Awards -palkintogaalassa. Tammikuussa 2008 yhtye julkaisi DVD:n "In the Eye of the Hurricane", joka myi Suomessa kultaa. Tammikuussa tiedotettiin myös yhtyeen kotisivuilla, että kitaristi Sir Christus olisi erotettu Negativesta. Kesän 2008 keikoilla yhtyeessä toimi keikkakitaristina Tuomas "Gary" Keskinen.


title: Negative

text: Toukokuussa 2008 Negative julkaisi neljännen albuminsa "Karma Killer", joka nousi Suomen albumilistan kolmanneksi. Myös levyn ensimmäinen single "Won't Let Go" myi kultaa. Kansainväliset levy julkaistiin syyskuussa 2008 Edel Musicin kautta. Vuoden 2008 aikana yhtye kiersi muun muassa Italiassa, Ranskassa ja Venäjällä ensimmäistä kertaa. Kesäkuussa 2009 Negative julkaisi kokoelmalevyn "God Likes Your Style", joka nousi Suomen albumilistan kolmanneksi. Syksyllä 2009 yhtye solmi kansainvälisen levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa ja aloitti seuraavan albuminsa äänitykset Los Angelesissa. Kesäkuussa 2010 Negative julkaisi viidennen albuminsa "Neon", joka nousi Suomen albumilistan toiselle sijalle. Toukokuussa 2011 Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Meksikossa, jonka jälkeen kitaristi Larry Love ilmoitti jättävänsä yhtyeen. Hänet korvasi Hannu "Hata" Salmi.


title: Negative

text: Vuonna 2012 Jonne Aaron osallistui "Vain elämää" -musiikkiohjelmaan ja siirtyi soolouralle, jonka jälkeen Negative on ollut tauolla. Joulukuussa 2017 Sir Christus kuoli 39-vuotiaana.


title: Jonne Aaron

text: Jonne Aaron (oik. Jonne Aaron Liimatainen; s. 30. elokuuta 1983 Tampere) on suomalainen laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Hän aloitti uransa vuonna 1997 Negative-yhtyeessä. Yhtyeen debyyttialbumi "War of Love" julkaistiin vuonna 2003, ja se myi Suomessa kultaa. Myös yhtyeen toinen albumi "Sweet & Deceitful" ylitti Suomessa kultarajan. Negative julkaisi kolme studioalbumia vuosina 2006–2010, joista jokainen nousi Suomen albumilistalle. Yhtye esiintyi myös Suomen ohella muualla Euroopassa, Japanissa, Kiinassa ja Meksikossa. Negativen levyjä on myyty Suomessa yhteensä yli 100 000 kappaletta.


title: Jonne Aaron

text: Aaron nähtiin vuonna 2012 Nelosen "Vain elämää" -musiikkiohjelman ensimmäisellä tuotantokaudella, jonka jälkeen hän siirtyi soolouralle. Jonne Aaronin ensimmäinen sooloalbumi "Onnen vuodet" julkaistiin vuonna 2013, ja se nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi platinaa. Aaronin toinen sooloalbumi "Risteyksessä" julkaistiin vuonna 2014. Levy myi kultaa, ja sen ensimmäinen single ”Yksin” nousi Suomen kaupallisten radioiden soitetuimmaksi kappaleeksi. Uransa aikana Jonne Aaron on myös säveltänyt ja sanoittanut kappaleita muille artisteille, kuten Popedalle ja Topi Sorsakoskelle.


title: Jonne Aaron

text: Vuonna 2005 japanilainen "Burrn!"-lehti valitsi Aaronin vuoden 2004 rocktähdeksi, ja vuonna 2013 hänelle myönnettiin JussinHessu-palkinto merkittävästä kulttuuriteosta. Soolourallaan Aaron on myös palkittu vuoden 2013 tulokkaana ja vuoden 2014 miesartistina Iskelmä Gaalassa.


title: Jonne Aaron

text: Jonne Aaron Liimatainen syntyi 30. elokuuta 1983 ja hän on koitoisin Tampereelta. Hänellä on kaksi veljeä; kuusi vuotta vanhempi Tommi ja kaksi vuotta nuorempi Ville. Liimataiset asuivat ensin Lielahdessa ja myöhemmin Tesomalla. Aaron sai ensimmäisen kitaransa 12-vuotiaana, jolloin hän päätti haluavansa rocktähdeksi. Samoihin aikoihin hänen vanhempansa erosivat, ja lopulta Aaron sijoitettiin Raholan perhetukikeskukseen varkauksien, lintsauksen ja vanhempien alkoholinkäytön vuoksi.


title: Jonne Aaron

text: Peruskoulun jälkeen Aaron jatkoi kymppiluokalle, jossa hän kävi korottamassa keskiarvoaan. Myöhemmin Aaron opiskeli putkimieheksi ja lähihoitajaksi, mutta jätti molemmat tutkinnot kesken. Hän työskenteli myös työharjoittelijana lastentarhassa. Aaron muutti pois Raholan perhetukikeskuksesta 18-vuotiaana.


title: Jonne Aaron

text: Jonne Aaron perusti Negative-yhtyeen vuonna 1997 Tesoman yläasteella rumpali Janne ”Jay Slammer” Heimosen kanssa. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoksi vakiintui Aaron, Heimonen, kitaristit Lauri ”Larry Love” Markkula ja Jukka ”Sir Christus” Mikkonen, sekä basisti Antti ”Anatomy” Aatamila. Negativen managerina toimi Aaronin vanhempi veli Tommi Liimatainen. Yhtye solmi levytyssopimuksen tamperelaisen GBFam Recordsin kanssa vuonna 2002, ja Negativen debyyttialbumi "War of Love" julkaistiin maaliskuussa 2003. Levy ja sen ensimmäinen single ”The Moment of Our Love” myivät molemmat Suomessa kultaa. Albumin julkaisun jälkeen yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Janne ”Mr. Snack” Kokkonen.


title: Jonne Aaron

text: Negativen toinen albumi "Sweet & Deceitful" julkaistiin syyskuussa 2004. Levy myi jälleen Suomessa kultaa, ja oli yhtyeen ensimmäinen Saksan myyntilistoille noussut albumi. Myös ”Frozen to Lose It All” -single nousi Saksan listoille ja myi Suomessa kultaa. Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Japanissa elokuussa 2004, ja yhtye aloitti täysimittaisen Japanin-kiertueen tammikuussa 2005. Paikallinen "Burrn!"-lehti valitsi Aaronin vuoden 2004 rocktähdeksi. Kesällä 2005 Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Saksassa ja Sveitsissä, ja syksyllä yhtye aloitti Saksan-kiertueen. Helmikuussa 2006 Negative kiersi Eurooppaa yhdessä HIMin ja The Rasmuksen kanssa.


title: Jonne Aaron

text: Negativen seuraava albumi "Anorectic" julkaistiin syyskuussa 2006, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle. Lokakuussa Negative kiersi ensimmäistä kertaa Kiinassa, ja marraskuussa heidät valittiin parhaaksi suomalaiseksi yhtyeeksi MTV Europe Music Awards -palkintogaalassa. Tammikuussa 2008 kitaristi Jukka Mikkonen erotettiin Negativesta. Yhtyeen neljäs albumi "Karma Killer" julkaistiin toukokuussa 2008. Levyn ensimmäinen single ”Won’t Let Go” myi Suomessa kultaa. Vuonna 2008 Negative esiintyi ensimmäistä kertaa muun muassa Italiassa, Ranskassa ja Venäjällä.


title: Jonne Aaron

text: Negative solmi kansainvälisen levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa syksyllä 2009 ja aloitti seuraavan albuminsa äänitykset Los Angelesissa. Yhtye julkaisi viidennen albuminsa "Neon" kesäkuussa 2010, ja se nousi Suomen albumilistan toiselle sijalle. Toukokuussa 2011 Negative esiintyi ensimmäistä kertaa Meksikossa, jonka jälkeen kitaristi Lauri Markkula erosi yhtyeestä. Hänet korvasi Hannu ”Hata” Salmi. Marraskuussa Negative joutui perumaan konserttejaan Aaronin jouduttua hätäleikkaukseen tulehtuneen umpilisäkkeen vuoksi. Aaron toipui lopulta leikkauksesta komplikaatioista huolimatta.


title: Jonne Aaron

text:
Huhtikuussa 2012 Jonne Aaron vieraili Cheekin singlellä ”Anna mä meen”. Kappale nousi Suomen single- ja latauslistan ensimmäiselle sijalle. Syksyllä Aaron nähtiin Nelosen "Vain elämää" -musiikkiohjelman ensimmäisellä tuotantokaudella. Ohjelman pohjalta julkaistiin kaksi kokoelmalevyä, joista ensimmäinen nousi 2000-luvun myydyimmäksi albumiksi Suomessa. Aaronin esittämistä kappaleista parhaiten menestyi alun perin Kaija Koon levyttämä ”Kylmä ilman sinua”, joka nousi latauslistan kolmannelle ja singlelistan kahdeksannelle sijalle. Kauden artistit esiintyivät myös yhdessä kahdessa loppuunmyydyssä "Vain elämää" -konsertissa Espoon Barona Areenalla joulukuussa 2012.
"Vain elämää" -ohjelman jälkeen Aaron siirtyi soolouralle. Hänet palkittiin JussinHessu-palkinnolla merkittävästä kulttuuriteosta tammikuussa 2013. Aaronin ensimmäinen soolosingle ”Taivas itkee hiljaa” julkaistiin maaliskuussa, ja hänen debyyttialbumi "Onnen vuodet" julkaistiin huhtikuussa 2013. Levy nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi platinaa. Levyn julkaisua seurasi mittava kiertue, joka piti sisällään yli sata keikkaa. Turun Down By The Laituri -festivaalilla Aaron teki esiintymiskorkeuden maailmanennätyksen, kun hänet nostettiin 104 metrin korkeuteen nostolava-autolla. Aaron myös lämmitteli Bon Jovia Tampereen Ratina stadionilla toukokuussa 2013. Tammikuussa 2014 Aaron palkittiin vuoden 2013 tulokkaana Iskelmä Gaalassa. "Onnen vuodet" oli myös ehdolla Emma-gaalassa Vuoden iskelmäalbumi -kategoriassa. Elokuussa 2014 Aaron vieraili Cheekin Olympiastadion-konserteissa.


title: Jonne Aaron

text: Aaronin toisen sooloalbumin ensimmäinen single ”Yksin” julkaistiin syyskuussa 2014, ja se nousi Suomen kaupallisten radioiden soitetuimmaksi kappaleeksi ja striimasi kultaa. Aaronin toinen sooloalbumi "Risteyksessä" julkaistiin lokakuussa, ja se nousi albumilistan neljännelle sijalle ja myi kultaa. Levyltä julkaistiin vielä kolme singleä, joista kaikki nousivat radiosoittolistalle. Aaron palkittiin jälleen Iskelmä Gaalassa Vuoden miesartisti -palkinnolla helmikuussa 2015.


title: Jonne Aaron

text: Nelonen esitti huhtikuussa 2015 käsikirjoitetun "Risteyksessä"-tositelevisiosarjan, jonka ensimmäinen jakso perustui Aaronin elämään. Lokakuussa julkaistiin Aaronin ja Jeremy Folderolin yhteissingle ”Mitä sä ajattelet (anna sun äänesi kuulua)” osana Nenäpäivä-kampanjaa. "Risteyksessä"-kiertue jatkui vuoden 2015 loppuun asti, jonka aikana Aaron muun muassa lämmitteli Scorpions-yhtyettä Hamina Bastionissa ja Pietarsaaressa.


title: Jonne Aaron

text: Aaron julkaisi singlet ”Rooma” ja ”Vihan sokaisema” kesällä 2016 ja 2017. Molemmat kappaleet nousivat radiolistalle. Toukokuussa 2018 julkaistiin single "Kun jätät minua", joka nousi myös radiolistalle. Elokuussa Aaron lämmitteli Popedaa Tampereen Ratina stadionilla ja Sunrise Avenueta Seinäjoen OmaSp Stadionilla.


title: Jonne Aaron

text: Jonne Aaron sairastaa astmaa. Hän asui kerrostalossa Tampereen Tammelantorin laidalla vuoteen 2015 asti, jolloin hän muutti Länsi-Tampereelle omakotitaloon. Vuonna 2010 Aaron palkittiin positiivisimpana tamperelaisena.


title: Jonne Aaron

text: Aaron seurusteli yhdeksän vuotta entisen näyttelijän, nykyisin pankkialalla työskentelevän Tiina Routamaan kanssa. He erosivat vuonna 2011. Aaron seurusteli vuosina 2015–2016 vuoden 2013 Miss Suomi -kisojen perintöprinsessan Maija Kerisalmen kanssa.


title: Jonne Aaron

text: Aaronin mukaan musiikki on keino, jolla hän purkaa sisäistä herkkyyttään ja energiaa. Hän on kuvaillut itseään myös suureksi musiikin kuluttajaksi. Aaron kuuntelee paljon eri tyyppistä musiikkia ja ammentaa niistä vaikutteita. Hän on kuvaillut omaa musiikkityyliään ”Ikea-rockiksi”, jossa ”jokaiselle on jotakin”. Sanoituksia Aaron pyrkii aina ammentamaan ”omista sielun sopukoistaan”, mutta sekoittaa teksteihinsä myös fiktiota ja yksityiskohtia muiden ihmisten elämästä. Aaron on säveltänyt ja sanoittanut kappaleita myös muille artisteille, muun muassa Suvi Teräsniskalle, Popedalle, Costello Hautamäelle ja Topi Sorsakoskelle.


title: Jonne Aaron

text: "Onnen vuodet" -albumilla Aaronin musiikki nojasi vahvasti suomalaiseen iskelmään, ja vaikutteita hän otti muun muassa Tapio Rautavaaralta, Irwin Goodmanilta ja Rauli Badding Somerjoelta. Levyn sanoitukset Aaron teki yhdessä Vexi Salmen kanssa, joka otti Aaronin ”kisällikseen”. "Risteyksessä"-albumilla Aaronin musiikkityyli vaihtui suomirockiin, koska hän ei halunnut levyttää kahta iskelmäalbumia peräkkäin. Levyn sanoitukset käsittelevät muutosta ja eroa, ja aluksi Aaron koki kappaleiden olevan liian henkilökohtaisia tämän levytettäväksi. Osaa tarjottiinkin Tiina Puskalle, mutta lopulta Aaron muutti mielensä ja päätti levyttää ne itse. Vielä julkaisematonta kolmatta sooloalbumiaan Aaron on kuvaillut monipuoliseksi, jolla on ”joitakin sellaisia kappaleita, jotka herättävät niitä puolesta ja vastaan reaktioita”.


title: Uniklubi

text: Uniklubi on vuonna 1999 perustettu suomalainen yhtye, joka soittaa suomenkielistä rockia.


title: Uniklubi

text: Uniklubi tuli yleisön tietoisuuteen musiikkisivusto Mikseri.netin avulla ja hitillään ”Rakkautta ja piikkilankaa”. Uniklubia edelsi Pincenez-niminen yhtye, jossa vaikutti kaksi nykyistä Uniklubin jäsentä, Jussi Selo ja Pasi Viitala.


title: Uniklubi

text: Esikoisalbumi "Rakkautta ja piikkilankaa" julkaistiin vuonna 2004. Samana vuonna yhtye palkittiin myös vuoden rock-tulokas -Emmalla. Vuonna 2005 yhtye julkaisi toisen pitkäsoittonsa "Kehä" ja kolmas albumi "Luotisade" ilmestyi vuonna 2007. Seuraavana vuonna ilmestyi kokoelmalevy "Kaikki mitä mä annoin 2003-2008" ja saman vuoden lopussa julkaistiin myös yhtyeen kiertue-elämästä noin vuoden ajalta kertova, Jarkko Tiitisen tekemä valokuvakirja "Rakkaudesta hulluuteen". Vuonna 2009 yhtyeeltä ilmestyi neljäs studioalbumi "Syvään valoon".


title: Uniklubi

text: Kesällä 2010 Uniklubi kiersi erikoiskokoonpanon kanssa keikoilla. Romantiikan rippeet -niminen kokoonpano käsitti pianistin, kaksi viulua, alttoviulun ja sellon.


title: Uniklubi

text: Uniklubi nauhoitti viidennen, "Kultakalat"-nimisen albumin huhtikuussa 2010 Hollolan Petrax-studiolla. Levyn on tuottanut mm. Apulantaa ja Lordia tuottanut Jyrki Tuovinen. Albumi julkaistiin 22.9.2010. Albumin ensimmäinen single "Aikasi on nyt" oli viisi viikkoa peräkkäin YleX:n Himotuimmat -listan ykkössijalla. Tämän jälkeen "Aikasi on Nyt" ja "Maailma puhaltaa" -kappaleet hallitsivat listaa ollen vuorotellen ykköspaikalla lähes koko loppuvuoden. Uniklubi valittiinkin vuoden himotuimmaksi yhtyeeksi vuonna 2010.


title: Uniklubi

text: 30.9.2010 Helsingin Tavastialla oli Kultakalat-albumin julkaisukeikka, josta samalla käynnistyi lähes yksitoista kuukautta (päättyen 20.8.2011) jatkunut Kultakalat-kiertue. Kiertueen loputtua yhtye ilmoitti pitävänsä ainakin loppuvuoden lomaa. Vain pari viikkoa kiertueen päättymisen jälkeen alkoi kuitenkin julkisuuteen levitä tietoja Uniklubin jäsenten erilaisista yhtyeprojekteista tauon aikana. Teemu ja Antti soittavat Jupiter-nimisessä yhtyeessä ja Jussilla on yhtye, joka kantaa nimeä Jussi Selo & Nefernefernefer. 19.3.2012 Teemu ilmoitti yhtyeen kotisivuilla jättävänsä Uniklubin ja jatkavansa Jupiter-yhtyeen matkassa. Myös rumpali Antti jäi pois Uniklubista.


title: Uniklubi

text: Rumpali Jani Auvinen ja Teemu Mäntykorpi liittyivät yhtyeeseen vuonna 2013.


title: Uniklubi

text: Uniklubi julkaisi 31.1.2014 singlen nimeltä "Sydän janoaa". Yhtye teki singlen tiimoilta "Elossa - kiertue" -nimisen kiertueen, joka sisälsi noin 20 esiintymistä ympäri Suomea.


title: Uniklubi

text: Tällä hetkellä Uniklubi on tekemässä uutta levyä.


title: Outsider

text: Outsider, oikealta nimeltään Aarne Viktor Haapakoski (vuoteen 1935 "Laitinen") (18. maaliskuuta 1904 Pieksämäen maalaiskunta – 24. tammikuuta 1961 Málaga, Espanja), oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Uransa aikana hän ehti omien sanojensa mukaan kirjoittaa yli 2 500 tarinaa, joista osa käännettiin myös muille kielille.


title: Outsider

text: Outsiderin seikkailusarjat Kalle-Kustaa Korkin seikkailuja ja Pekka Lipposen seikkailuja olivat erityisen suosittuja sekä painettuina että radiokuunnelmina 1950- ja 1960-luvuilla. Seikkailuista on tehty myös radiokuunnelmasarja ja elokuvia. Outsiderilla oli muitakin sankarihahmoja, muun muassa arkkitehti-salapoliisi Klaus Karma (Karma-sarja) 1940-luvulla. Tätä sarjaa julkaisi Otava, useiden muiden kirjasarjojen tullessa pienemmiltä kustantajilta ja myyntiin kioskien kautta.


title: Outsider

text: Haapakoski sairastui Lontoossa vaimonsa Fridan kanssa tekemällään lomamatkalla ja kuoli pari päivää Málagaan saapumisen jälkeen vuonna 1961. Hänet haudattiin Málagaan St. Georgen kirkon anglikaaniselle hautausmaalle.


title: Outsider

text: Outsiderin nimimerkin alla jatkoi nuori Karijoelta lähtöisin ollut Seppo Tuisku, joka kirjoitti vuosina 1959–1965 yli sata Lipposen ja Korkin seikkailua.


title: Outsider

text: Vaikka Haapakoski tuli tunnetuksi Outsiderina hän käytti sen ohella kymmeniä eri salanimiä kuten Henrik Horna, Antti Rokka, Rigor Morton, Halt Denis, Victor Mario, William B. Harrow, Charles Snyder ja Rautamies. Nimimerkkien vieraskielisyys oli kaupallinen ratkaisu ja perustui siihen, ettei suomalaisia kirjoittajia pidetty ulkomaisten veroisina.


title: Outsider

text: Haapakoski syntyi maaliskuussa 1904 Pieksämäen maalaiskunnan Haapakoskella. Hänen isänsä oli torppari. Pojan kirjalliset lahjat tulivat esiin jo kouluiässä ja 13-vuotiaana tehty runo päätyi lastenlehti ”pääskysen” sivuille. Kansalaissota katkaisi hetkellisesti koulunkäynnin. Palveltuaan vapaaehtoisena tykistössä Haapakoski siirtyi Helsinkiin, josta hän matkusti kaksi vuotta myöhemmin Pariisiin taiteilija-elämän houkuttelemana. Piirtämisen opiskelu loppui muutamaan kuukauteen ja Haapakoski hankki sanomalehtimiehen tutkinnon Sorbonnen yliopistossa 1927. Tämän jälkeen hän matkusteli Euroopassa ja kävi jopa Afrikassa lehtitoimittajan ominaisuudessa. Suomeen Haapakoski palasi 1930.


title: Outsider

text: Suomessa Haapakoski elätti itsensä lehtiavustajana ja kirjoitti kahteen eri päivälehteen niin reportaaseja kuin jännityskertomuksiakin. Vuonna 1931 ilmestyi Haapakosken esikoisteos "Mustalais-suon arvoitus", jonka hän julkaisi omakustanteena. Kirja sisälsi viittauksia niin sanottuun Tattarisuon tapaukseen, jolloin Helsingin maalaiskunnan Malmilla sijaitsevasta lähteestä löydettiin ruumiinosia. Kirjassaan Haapakoski antoi näytteen mielikuvituksensa lennokkuudesta ja taidostaan kuvata vauhdikkaita kohtauksia. Tarinan päähenkilönä esiintynyt sanomalehtimies ja yksityisetsivä Martti Kyttä jatkoi seikkailujaan myös kolmessa seuraavassa Haapakosken romaanissa.


title: Outsider

text: Vuonna 1934 Haapakoskesta tuli Outsider. Nimimerkin keksi Ilmarinen Oy:n päätoimittaja Yrjö Halme ja nimeä käytettiin ensimmäisen kerran "Lukemista kaikille" -lehden jatkokertomuksessa "Kuoleman varjostamana". Vuotta myöhemmin Haapakoski solmi avioliiton Frida Kunnaksen kanssa. Vuonna 1936 Haapakoskesta tuli suomalaisten erikoistoimittajien edelläkävijä. Hän matkusti ympäri Eurooppaa Seura-lehden toimittajana ja kirjoitti työnsä ohella jännityskertomuksia eri nimillä.


title: Outsider

text: Vuosi 1941 oli Haapakoskelle merkittävä, sillä tuona vuonna häneltä julkaistiin seitsemän kirjaa Outsiderin nimellä. Kirjojen päähenkilönä seikkaili rikostutkija Klaus Karma. Saman vuoden aikana Haapakoski jätti työnsä Seura-lehdessä ja ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Sota-aikana hän työskenteli vähän aikaa myös rintamakirjeenvaihtajana. Nimimerkki Outsider vakiinnutti asemansa Suomessa. Ensimmäiset Karma-kirjat olivat kaupallisia menestyksiä ja vuonna 1942 julkaistua "Nunnat nukkuvat" -kirjaa painettiin yli 20 000 kappaletta. Myös arvostelijat ylistivät Outsideria. Osa Karma-sarjankirjoista käännettiin ruotsiksi ja tanskaksi. Myös saksan kielen käännöksistä neuvoteltiin, mutta hanke kaatui sodan aiheuttamiin ongelmiin.


title: Outsider

text: Ranskalaiset aiheet ja historia muodostivat erään osa-alueen Haapakosken kiinnostuksen kohteista. Vuosina 1945–1946 ilmestyivät hänen pääosin Ranskaan sijoittuvat romaaninsa "Punaisen Härän Hotelli", "Temple-tornin vanki", "Aavekuningas" ja "Kruununtavoittelijat". Ensin mainittu keskittyi Pariisiin ja siellä harjoitettavaan valkoiseen orjakauppaan. Kolme seuraavaa romaania muodostivat historiallisen trilogian Ranskan vallankumouksen ajoista. Haapakoski ei kirjoittanut romaaneja Outsiderin nimellä, vaan tekijäksi oli merkitty Victor Mario. Kirjat olivat tekijänsä rakkaudenosoitus ranskalaista aihepiiriä kohtaan ja tarjosivat pitkän ajanjakson Ranskan historiaa, joka yksityiskohdiltaan oli kuvitteellinen.


title: Outsider

text: Haapakosken kiinnostus Science fictioniin sai hänet kirjoittamaan vuosina 1947–1949 kuusi Atorox-tarinaa, joiden päähenkilö oli robotti. Kirjojen tapahtumat sijoittuivat avaruuteen ja ne julkaisi Kustannus Oy Mantere. Tekniikkaa ymmärtämätön Haapakoski käytti apunaan insinöörikoulutuksen saanutta Olavi Kuuvaa, joka oli viihdetaiteilija Kari Kuuvan isä.


title: Outsider

text: Seuraavan vuosikymmenen alussa Outsider palasi uudelleen historiaan, ja kirjoitti vuonna 1951 ilmestyneen "Purppurantekijän", joka on arvioitu kirjailijan pääteokseksi. Kirjan tapahtumat sijoittuivat muinaiseen Foinikiaan, Kreikkaan ja Persiaan. Idea romaanista oli syntynyt jo vuonna 1927 Haapakosken vieraillessa Karthagon raunioilla. Myöhemmin Haapakoski oli näyttänyt valmista "Purppurantekijän" käsikirjoitusta kirjailija Joel Lehtoselle, jonka hyllystä kirjoitusliuskat katosivat. 1940-luvun lopulla Haapakoski päätti kirjoitti tarinan uudelleen. Historiallisten kirjojen kirjoittajana Haapakoski ei kuitenkaan olisi pystynyt elättämään kuusihenkistä perhettään, sillä kevyemmällä viihdekirjallisuudellaan hän ansaitsi rahaa nopeammin.


title: Outsider

text: "Purppurantekijän" saaman hyvän vastaanoton innoittamana Outsider kirjoitti vielä yhden historiallisen kertomuksen, jonka työnimenä oli "Tähdistälukija". Käsikirjoituksen sisältämät yhtymäkohdat ajankohtaiseen politiikkaan estivät kirjailijaa kuitenkin tarjoamasta tekstiään kustantajalle, ja käsikirjoitus jäi pöytälaatikkoon. Se julkaistiin vasta 50 vuotta myöhemmin nimellä "Abiel tähdistälukija".


title: Outsider

text: Vuosi 1945 toi Outsiderin nimen koko Suomen kansan tietoisuuteen radion välityksellä. Taustalta löytyi lama-ajan aiheuttama paperipula, joka vähensi kirjojen painamista ja lisäsi radiossa esitettäviä kuunnelmia. Yleisradion ajanvieteosaston päällikkö Ensio Rislakki kääntyi Haapakosken puoleen ja pyysi tätä kehittämään kuunnelmasarjan, joka pitää kuuntelijat tyytyväisinä.


title: Outsider

text: Kun Outsiderin tekemä tilaustyö "Kalle-kustaa Korkin seikkailut" vuoden 1945 helmikuussa esitettiin jatkokuunnelmana radiossa, tuli siitä suosittu kaikenikäisten kuulijoiden keskuudessa. Sodanjälkeinen Suomi oli saanut uudet sankarinsa gentlemanniseikkailija Kalle-Kustaa Korkista ja hänen kanssaan maailmalla liikkuvasta prinssieversti Pekka Lipposesta. Nämä kaksi sankarimatkaajaa seikkailivat radiossa 15 vuoden ajan ja heidät nähtiin myös valkokankaalla. Korkin seikkailuista ilmestyi vuosina 1945–1955 yhteensä 15 nidettä, ja niitä seurasivat kummankin miehen nimeä kantavat sarjajulkaisut, joita ilmestyi vuosien 1956–1965 aikana 192 kappaletta.


title: Outsider

text: Kahden pienoisromaanin kirjoittaminen kuukausittain kaiken muun työn lisäksi sai Haapakosken etsimään itselleen apulaista. Tehtävä ei ollut helppo, sillä ”haamukirjoittajan” tuli omaksua Outsiderin tyyli niin, ettei lukija huomaisi eroa kirjoittajien välillä. Marton Taiga kokeili sopivuuttaan tehtävään ja kirjoitti Outsiderina tarinan "Kaksihuippuisen vuoren salaisuus" ("Kalle-Kustaa Korkin seikkailuja", 4/1958). Hänen kirjoitustyylinsä erosi kuitenkin liiaksi Haapakosken luomasta tyylistä.


title: Outsider

text: Loppuvuodesta 1958 nuori aloitteleva kirjailija Seppo Tuisku lähetti Haapakoskelle arvioitavakseen ensimmäisen näytteensä Korkin seikkailuista nimeltään "Murhatehdas". Vaikka Haapakoski hyllytti tarinan lähti yhteistyö miesten välillä sujumaan. Tuisku omaksui Outsideriksi vaadittavan tyylin ja osoittautui kehityskykyiseksi. Ensimmäiset Tuiskun kirjoittamat sarjakirjat, jotka ilmestyivät keväällä 1959, olivat Pekka Lipposen seikkailuja numero 29 "Et elä huomiseen Pekka" ja Korkin seikkailuja numero 7 "Öljygangsterin rippi".


title: Outsider

text: Vuonna 1960 Tuisku kirjoitti jo yli puolet Lipposen ja Korkin seikkailuista. Haapakosken kuollessa Málagassa sydänhalvaukseen tammikuussa 1961 jatkoi Tuisku monen vuoden ajan yksinään Outsiderina ja kirjoitti kaikkiaan 123 kertomusta.


Outsider


title: Eino Kaila

text: Eino Sakari Kaila (vuoteen 1906 Johansson; 9. elokuuta 1890 Alajärvi – 31. heinäkuuta 1958 Kirkkonummi) oli suomalainen filosofi ja psykologi. Hän oli aikansa merkittävimpiä kulttuurivaikuttajia Suomessa. Kailaa on pidetty suomalaisen filosofian merkittävimpänä suunnannäyttäjänä sitten J. V. Snellmanin.


title: Eino Kaila

text: Kaila toimi sielutieteen eli psykologian dosenttina Helsingin yliopistossa vuosina 1919–1929 ja Turun yliopiston ensimmäisenä filosofian professorina vuosina 1921–1930. Sittemmin hän toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professorina vuosina 1930–1948 ja Suomen Akatemian ensimmäisenä filosofijäsenenä 1948–1958.


title: Eino Kaila

text: Kaila toimi useilla aloilla, filosofian ja psykologian lisäksi myös muun muassa fysiikan ja teatterin parissa. Kaila oli ajattelussaan johdonmukaisen tieteellinen ja pyrki kokonaisvaltaiseen todellisuuskäsitykseen sekä korosti filosofian edistyvää ratkaisukeskeisyyttä. Hän pyrki löytämään yhdistäviä periaatteita eri humanististen ja luonnontieteellisten alojen välillä. Kailan tunnetuin oppilas Georg Henrik von Wright on kuvannut häntä loistavaksi luennoijaksi, eteväksi tieteenharjoittajaksi ja monisärmäiseksi persoonallisuudeksi.


title: Eino Kaila

text: Eino Kaila syntyi Alajärvellä pappissukuun. Hänen isänsä Erkki Kaila oli teologi, myöhemmin teologian esikäsitteiden apulainen (apulaisprofessori), kirkkoherra ja lopulta Turun arkkipiispa. Hänen isänsä setä Gustaf Johansson oli puolestaan toiminut arkkipiispana aiemmin. Itse Kaila päätyi lopulta vastustamaan suvun kirkollista perinnettä. Eino Kailan äiti oli liikemiehen tytär Anna Maria Drake. Eino Kailan nuorempi veli Martti Kaila oli myöhemmin Helsingin yliopiston psykiatrian professori ja Lapinlahden sairaalan ylilääkäri.


title: Eino Kaila

text: Kaila kertoo itse kokeneensa filosofisen heräämisensä heinäkuussa 1907, 16-vuotiaana, loikoillessaan soutuveneessä tyynellä järvenselällä. Tällöin hän koki, luonnon ”kaikkiyhteisyyden” äärellä, että maailma on ”hahmottuneiden laatujen silmänkantamaton moninaisuus”. Samalla hänelle selvisi, ”että olen tässä maailmassa tullakseni niin sanotuksi filosofiksi”.


title: Eino Kaila

text: Kaila tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1908 ja aloitti syksyllä teoreettisen filosofian opinnot Helsingin yliopistossa. Teoreettisen ja käytännöllisen filosofian lisäksi hän opiskeli estetiikkaa, kirjallisuutta, historiaa ja kansantaloustiedettä. Kaila harrasti filosofiaa vakavasti jo nuorena opiskelijana. Hän oli kiinnostunut saksalaisesta ja ranskalaisesta filosofiasta, silloin etenkin aikansa ”muotifilosofista” Henri Bergsonista. Myöhemmin hän kuitenkin arvosteli tämän oppeja intuitiosta ja vitalismista.


title: Eino Kaila

text: Kaila valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi toukokuussa 1910. Kaila teki matkat Ranskaan (1911) ja Saksaan (1914). Pariisissa hän osallistui Bergsonin luennoille Collège de Francessa. Kaila esitti kokeellista psykologiaa käsitelleen väitöskirjansa "Über die Motivation und die Entscheidung" ja valmistui filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi vuonna 1916. Samana vuonna Kaila meni naimisiin taidemaalari Anna Lovisa Snellmanin kanssa. Tämä oli J. V. Snellmanin pojan Anders Henrik Snellmanin tytär.


title: Eino Kaila

text: 1910- ja 1920-luvuilla Kaila toimi ahkerana filosofisena kirjoittajana ja osallistui Suomen filosofisen yhdistyksen toimintaan. Tohtorinpromootion Kaila sai vuonna 1919. Samalla hänet nimitettiin yliopiston psykologian dosentiksi.


title: Eino Kaila

text: Vuonna 1921 Kaila nimitettiin vastaperustetun Turun yliopiston filosofian professoriksi. Turkuun hän muutti perheineen yliopiston toiminnan alkaessa vuonna 1922. Hän osallistui aktiivisesti yliopiston kehittämiseen. Kailan ansiosta Turkuun perustettiin muun muassa Suomen yliopistojen ensimmäinen kokeellisen psykologian laboratorio jo samana vuonna. Kaila toimi yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina vuosina 1923-1927.


title: Eino Kaila

text: Wien nousi positivismin keskukseksi 1900-luvun alusta lähtien. Moritz Schlickin ympärille kerääntyneet filosofit muodostivat niin kutsutun Wienin piirin vuonna 1929. Kaila oli päätynyt omalla verifikaatioperiaatteellaan lähelle Schlickin verifikaatioperiaatetta, ja erotti piirin tavoin tieteen ja metafysiikan tiukasti toisistaan. Kaila kutsui omaa käsitystään ”loogiseksi empirismiksi” jo vuonna 1926, ja kutsui Wienin piirin ohjelmaa ”loogiseksi uuspositivismiksi”.


title: Eino Kaila

text: Kaila otti yhteyttä Wienin piirin filosofeihin kirjeitse vuonna 1927, ja lähetti heille omia teoksiaan. Schlick kutsui Kailan vierailemaan Wieniin. Matka toteutui vuonna 1929 opetusministeriön myöntämän apurahan avulla. Wienissä Kaila osallistui piirin kokouksiin. Hänen osallistumistaan niihin arvostettiin, ja piiri luki julkaisuissaan Kailan yhdeksi piiriä lähellä olevista kirjailijoista. Kailan teos "Der logistische Neupositivismus: Eine kritische Studie" (1930) on kriittinen kommentaari Rudolf Carnapin teoksesta "Der logische Aufbau der Welt" (1928).


title: Eino Kaila

text: Kaila säilytti läheiset yhteydet Wienin piiriin 1930-luvun alkupuolella ja kirjoitti arvosteluja piirin "Erkenntnis"-julkaisuun, mutta toisaalta arvosteli monia piirin jäsenten ajatuksia.


title: Eino Kaila

text: Vuonna 1930 Kaila nimitettiin Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professoriksi. Viran toisena hakijana oli J. E. Salomaa. Kaila voitti Salomaan osin siksi, että monet arvostelijat pitivät häntä omaperäisempänä ajattelijana. Kaila palasi Wieniin kevätkausina 1932 ja 1934 suorittamaan kokeellisen psykologian tutkimuksia. Toisen maailmansodan aikana Kaila luennoi Saksassa.


title: Eino Kaila

text: Kailasta tuli pian Suomen johtava filosofi ja yksi yliopiston näkyvimmistä hahmoista. Kailaa on luonnehdittu loistavaksi luennoijaksi ja hänen 1930- ja 1940-luvun luentojaan ”legendaarisiksi”. Kailan luennoille kokoontuivat tuon ajan parhaimmat ylioppilaat ja ne kokosivat yleisöä myös filosofian opiskelijoiden piirin ulkopuolelta. Kailan persoonallisuus houkutteli muun muassa Oiva Ketosen ja Erik Steniuksen matematiikasta filosofiaan. Kailan luennoinnissa näkyi hänen teatteriharrastuksensa, luennot saattoivat olla hyvin draamallisia. Esimerkiksi kerran Kaila aloitti luennon kävelemällä luentosalin ikkunan luo, katsomalla kaukaisuuteen, ja huudahtamalla: ”Kerro minulle maailma, mikä sinä oikein olet!”


title: Eino Kaila

text: Helsingin yliopiston professorina Kailan ensimmäisiä tehtäviä oli psykologian opetuksen uudelleenjärjestely. Kailan psykologinen pääteos oli "Persoonallisuus" (1934), jonka jälkeen hänen ensisijainen mielenkiintonsa suuntautui filosofiaan. Kaila toimi Suomen filosofisen yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1936-1952. Hän oli taustalla valtiotieteellisen tiedekunnan perustamisessa, ja puhui voimakkaasti myös Suomen Akatemian perustamisen puolesta.


title: Eino Kaila

text: Kailan omat tutkimukset 1930-luvulla suuntautuivat tietoteoriaan. Samalla hän piti silmällä logiikan kehitystä. Kailan filosofiset pääteokset 1930-luvulta ovat "Über das System der Wirklichkeitsbegriffe: Ein Beitrag zum logischen Empirismus" (1936) ja "Über den physikalischen Realitätsbegriff: Zweiter Beitrag zum logischen Empirismus" (1941). "Inhimillinen tieto" (1939) oli Kailan yleisesitys loogisesta empirismistä. "Persoonallisuus" ja "Inhimillinen tieto" käännettiin pian ilmestymisensä jälkeen pohjoismaisille kielille. Kailan saksankielinen filosofinen pääteos sen sijaan jäi sodan jalkoihin. Kansallissosialistien nousu ja maailmansota katkaisivat yhteyden Keski-Euroopan loogisiin empiristeihin, ja filosofian keskus siirtyi Yhdysvaltoihin. Vuonna 1948 Kaila vieraili Yhdysvalloissa ja tapasi Carl G. Hempelin ja Kurt Gödelin.


title: Eino Kaila

text: Vuonna 1948 Kailasta tuli Suomen Akatemian jäsen, jolloin hän luopui professorin virasta. Tällöin Kaila uppoutui yhä suuremmassa määrin tieteelliseen työhönsä ja esiintyi entistä vähemmän julkisuudessa. Kaila säilytti oikeuden opetukseen, mutta lopetti julkiset luentonsa vuonna 1951.


title: Eino Kaila

text: Elämänsä viimeisinä vuosina Kaila ponnisteli saadakseen valmiiksi teoksensa "Hahmottuva maailma", jonka oli tarkoitus olla yleistajuinen kokonaisesitys hänen todellisuuskäsityksestään. Teos ei kuitenkaan valmistunut. Kaila kuoli Kirkkonummen huvilallaan heinäkuussa 1958.


title: Eino Kaila

text: Kaila oli alusta asti kiinnostunut ennen kaikkea todellisuuden ja tiedon ongelmasta. Toisaalta Kaila oli kiinnostunut estetiikasta, mikä näkyi myös runouden harrastuksena.


title: Eino Kaila

text: Kailan peruskäsitys todellisuudesta oli, että se muodosti ykseyden (monismi), mutta hän sanoutui irti Ernst Haeckelin ja Wilhelm Ostwaldin ahdaskatseisena pitämästään materialistisesta monismista. Kailaan teki pysyvän vaikutuksen Ernst Machin, jonkin aikaa Bertrand Russellin ja Harald Höffdingin kannattama neutraali monismi. Kaila etsi kestävää muotoilua vastaavalle käsitykselle koko uransa. Tieteenfilosofisesti Kaila oli realisti.


title: Eino Kaila

text: Kaila kävi tuotannossaan arvostelevasti läpi erilaisia todellisuuskäsityksiä, ja saattoi muuttaa nopeastikin mieltään erilaisten oppien suhteen. 1910-luvulla Kaila käsitteli lyhyesti pragmatismia, mutta piti sitä pian erehdyksenä. Hän otti samoin kantaa Ernst Machin ja Richard Avenariuksen fenomenalistiseen ja positivistiseen empiriokritisismiin, aluksi myönteisesti, mutta lopulta arvosteli myös sitä. Myös suhteellisuusteoriaa Kaila vastusti aluksi, mutta kääntyi pian kannattamaan.


title: Eino Kaila

text: Kailan ”kypsä kausi” alkoi Turun vuosina. Tuolloin hän kirjoitti teokset "Der Satz vom Ausgleich des Zufalls und das Kausalprinzip: Erkenntnislogische Studien" (1925) ja "Die Prinzipien der Wahrscheinlichkeitslogik" (1926), jotka käsittelivät todennäköisyyttä, kausaliteettia, luonnonlakeja ja induktiota; "Probleme der Deduktion" (1928), joka käsitteli logiikan ja matematiikan filosofiaa; sekä "Beiträge zu einer synthetischen Philosophie" (1928), joka jatkoi kokonaisvaltaisen todellisuuskäsityksen kehittelyä. Viimeksi mainitun keskeinen sisältö ilmestyi suomeksi nimellä "Nykyinen maailmankäsitys" (1929).


title: Eino Kaila

text: Myöhemmin Kaila sai suuresti vaikutteita Wienin piirin loogisesta empirismistä ja oli hyvin arvosteleva kokemukseen perustumatonta järkeilyä kohtaan. Yksi hänen ajattelunsa ominaispiirteitä oli kuitenkin pyrkimys kokonaisvaltaiseen ymmärrykseen asioista. Kaila muun muassa ihaili Rudolf Carnapin eksaktia menetelmää, mutta toisaalta arvosteli tämän ajattelua hahmopsykologisen tietämyksensä perusteella. Nimitys ”looginen empirismi” on Eino Kailan (saksan kielellä) keksimä.


title: Eino Kaila

text: Vuodesta 1943 Kaila tutki modernin fysiikan tieteellisiä perusteita. Viimeisinä vuosinaan Kaila yritti muodostaa fysiikan kokonaisselityksen teoksessaan "Terminalkausalität Als Die Grundlage Eines Unitarischen Naturbegriffs" (1956). Tämä teos, jonka oli tarkoitus olla esiaskel laajempia tutkimuksia kohti, ei kuitenkaan saavuttanut suurtakaan kiinnostusta Suomen ulkopuolella.


title: Eino Kaila

text: Kailan aikoihin psykologia luettiin vielä filosofian osaksi. Kaila käsitteli teoreettista ja kokeellista psykologiaa ennen kaikkea tutkijanuransa varhaisvaiheessa, mutta jatkoi siitä kirjoittamista koko elämänsä. Psykologiassa Kaila kannatti naturalistista lähestymistapaa.


title: Eino Kaila

text: Varhaisessa etsintävaiheen psykologiassaan Kaila kannatti Hjalmar Neiglickin ja Edward Westermarckin omaksumaa psykofyysistä parallelismia, ja vastusti Rolf Lagerborgin näkemystä ihmisestä pelkkänä fysikaalis-kemiallisena koneena. Myöhemmin Kaila käsitteli assosiaatiopsykologiaa, jossa henkiset tapahtumat selitettiin hermoston tapahtumiin kytkeytyvillä kausaalisilla assosiaatiolaeilla. Tätä edusti jo Kailan väitöskirja "Über die Motivation und die Entscheidung" (1916), joka käsitteli motivaation ja päätöksenteon syysuhteellista selittämistä.


title: Eino Kaila

text: Teoksessa "Sielunelämä biologisena ilmiönä" (1920) Kaila hylkäsi vitalistiset käsitykset. Tietoisuuden ilmiöitä koskevat ilmaukset voitaisiin periaatteessa korvata keskushermoston tiloja koskevalla biologisella kuvauksella, vaikka käytännössä tämä voisi olla mahdotonta. Mielen toiminta perustuu tietoisuuden sisältöjen yhdistymiseen säännönmukaisesti yhdessä esiintyviksi sarjoiksi.


title: Eino Kaila

text: 1920-luvulla Kaila tutustui Max Wertheimerin assistentteineen kehittämään hahmopsykologiaan (Gestalt-psykologia), ja käsitteli sitä teoksessaan "Sielunelämän rakenne" (1923). Psykologista hahmoteoriaa Kaila sovelsi myös monistisen hankkeensa ongelmaan siitä, miksi mielen ilmiöitä ei voi palauttaa aineelliseen: hahmoteoriassa esiintyviä kokonaisuuksia ei voi palauttaa niiden osiin. Tämän Kaila pyrki yleistämään koko todellisuuskäsityksensä perusajatukseksi. Teoksessaan "Der Logistische Neupositivismus: Eine kritische Studie" (1930) Kaila yhdisteli hahmopsykologiaa kokeelliseen psykologiaan.


title: Eino Kaila

text: Kailan teos "Persoonallisuus" vuodelta 1934 on filosofisia ulottuvuuksia sisältävä psykologinen tutkielma ja Kailan psykologinen pääteos. Teoksessa painotetaan psykologisten ilmiöiden biologista ja fysiologista luonnetta: Kailalle mielen toiminta oli hermostoon kytkeytyvää biologista elämää. Tätä hän oli käsitellyt jo aiemmin teoksessaan "Sielunelämä biologisena ilmiönä" (1920). Samalla persoonallisuus oli kuitenkin kokonaisuus, jonka toimintaa ei voi selittää mekaanisesti.


title: Eino Kaila

text: Kailan omaksui esteettiset käsityksensä Suomen kansallisromanttisen taiteen klassikoilta Juhani Aholta, Pekka Haloselta, Eero Järnefeltiltä, F. E. Sillanpäältä, Eino Leinolta ja Jean Sibeliukselta, joiden kanssa hän ystävystyi.


title: Eino Kaila

text: Nuoruudessaan Kaila osallistui useiden lehtien toimittamiseen. Hän toimi aikakauslehti "Ajan" toimituskunnassa 1912–1922 sekä "Uuden Suomettaren" avustajana vuodesta 1911. Kiinnostus teatteriin ja näytelmäkirjallisuuteen näkyi hänen kirjoituksissaan: hän kirjoitti lehtiin erityisesti kirja- ja näytelmäarvosteluja. Kaila toimi myös Valtion näyttämötaidetoimikunnassa sekä Kansallisteatterin dramaturgina vuosina 1919–21.


title: Eino Kaila

text: 1930- ja 1940-luvuilla Kaila oli eräs tunnetuimmista kulttuurihenkilöistä Suomessa. Hänen teoksensa "Syvähenkinen elämä" (1943) oli aikansa luetuimpia elämänkatsomuksellisia kirjoja.


title: Eino Kaila

text: Kailalla oli varsin oikeistokonservatiivinen sukutausta ja hän oli koko elämänsä vahvasti saksalaismielinen. Sotienvälisen ajan aitosuomalaisuus ja AKS eivät kuitenkaan miellyttäneet häntä. Kailan poliittisen ajattelun ydinteema oli kommunismin vastaisuus. Kaila katsoi, että kommunismi on länsimaisen kulttuurin perusarvoja uhkaava aate, jonka leviäminen on estettävä.


title: Eino Kaila

text: Kaila näki filosofisilla kannanotoilla olevan käytännön seuraamuksia. Hän katsoi vuonna 1931 G. W. F. Hegelin muistolle omistetussa Suomalaisen tiedeakatemian esitelmässään, että hegeliläisyyden edustamat idealistit olivat usein välinpitämättömiä vaikenijoita, kun taas realistien, naturalistien ja materialistien joukosta löytyi maailmanparantajia.


title: Eino Kaila

text: Suomi näyttäytyi Kailalle eurooppalaisena ja pohjoismaisena kansakuntana. 1920-luvulla Kaila kirjoitti ”läntisen” ja ”itäisen” ajattelun eroista. 1930-luvun alussa Kaila kannatti Paneurooppa-liikettä, joka ajoi Länsi-Euroopan maiden liittoutumista taloudellista kurjistumista, maailmansotaa ja Neuvostoliiton uhkaa vastaan. Filosofisessa yhdistyksessä Kaila esiintyi idealismin sanelemiksi katsomiaan natsien rotukäsityksiä vastaan. Tšekkoslovakian miehitys 1939 järkytti Kailaa niin, että hän uhkasi lakata kirjoittamasta saksaksi.


title: Eino Kaila

text: Kun paneurooppalaisen liikkeen mahdollisuudet ehtyivät, Kaila kuitenkin tukeutui kansallissosialistiseen Saksaan, joka esittäytyi propagandassaan eurooppalaisen kulttuurin suojelijana.


title: Eino Kaila

text: Tehdessään tutkimustyötä Wienissä 1934 Kaila kirjoitti kirjeessään ruotsalaiselle tutkijatoverille: ”Maanosaammehan uhkaa selkeä, ei pelkästään poliittinen vaan ennen muuta henkinen ’balkanisoituminen’, vajoaminen primitiiviselle tasolle kaikkine sellaiselle ominaisine pelottavine oireineen. Minusta näyttää, että jokaisen pitää tehdä vähäinen voitavansa vastustaakseen tätä todellista länsimaiden perikatoa. Luen täällä kahvilassani päivittäin "Svenska Dagbladetia" ollakseni jotenkin perillä maailman menosta; wieniläislehdet on alistettu ankaraansensuuriin; tuntee iloa ja ylpeyttä siitä, että vielä on olemassa vapaa Pohjola, mihin Suomikin kuuluu.” Kaila kutsui Helsinkiin luennoimaan psykologi Adhemar Gelbin, jolta oli rotulakien mukaisesti riistetty professuuri.


title: Eino Kaila

text: Jatkosodan alkuvaiheessa 1941–1942 hän julkaisi artikkeleita, joissa hän esitteli suomalaisuutta sekä Suomen ja Saksan vanhoja filosofisia yhteyksiä. Kailalta toivottiin propagandistista työtä osana sotaponnistuksia, mutta hän halusi keskittyä tutkimustyöhönsä. Yksityiskirjeessään vuodelta 1940 Kaila totesi: ”Kysymys on perinteisen sivilisoidun ihmisen kamppailusta eräänlaista meitä kaikkia uhkaavaa ja kolmannen valtakunnan uskomattomalla tavalla harjoittamaa ali-ihmisyyttä vastaan.” Hän reagoi kielteisesti Tanskan juutalaisten kohteluun vuonna 1943 "Uuden Suomen" julkaisemassa pienessä kirjoituksessa. Itse Adolf Hitlerin on väitetty suuttuneen kirjoituksesta.


title: Eino Kaila

text: Sodan loputtua Kaila merkitsi päiväkirjaansa vuoden 1944 lopulla: ”Onkohan Suomi jo vuoden kuluttua bolshevisoitu? Aikanaan tulee, jos (tai kun) niin käy, päiväjärjestykseen myös ’neuvostovastaisten ainesten likvidointi’ tunnetuin metodein. Ainakin minä olen jo henkisen kestävyyden rajoilla.” Sotasyyllisyysoikeudenkäyntien jälkeen suhteet V. A. Koskenniemeen ja Edwin Linkomieheen loivat epäilyttävää poliittista varjoa myös Kailan ylle.