title: Paleoklimatologia

text: Jää on veden kiinteä olomuoto, ja vesimolekyylissä on kaksi vety- ja yksi happiatomi (kaava: HO). Veden hapessa esiintyy yleisempinä kahta isotooppia, joita merkitään esimerkiksi O (painoltaan kevyempi) ja O (raskaampi). Isotooppia O esiintyy keskimmäärin 0,20 % hapen määrästä, kun taas isotooppia O on 99,76 %. Kairausnäytteissä hapen isotooppien osuudet kuitenkin vaihtelevat. Isotooppien määrän vaihteluita ilmoitetaan suhdelukuna δ (luetaan: delta-O18), joka lasketaan lausekkeella:


title: Paleoklimatologia

text: Koska vesimolekyyli, jossa on happena O ja joka siksi painaa enemmän, haihtuu merestä hieman hitaammin, kuin O sisältävä vesimolekyyli. Pilviin kertyy siten vettä, jonka O pitoisuus on alempi kuin veden O- pitoisuus. Pitoisuuteen vaikutta lisäksi ilman ja veden lämpötilat. Lämpöisissä oloissa O- pitoisuus kohoaa, koska raskaamman veden haihtuminen paranee silloin huomattavasti.


title: Paleoklimatologia

text: Navoille, ja jääkauden aikana muillekin jäätiköille, meren haihtunut kosteus kulkeutui tuulten mukana ja satoi siellä lumena alas jäätikölle. Kylmistä meristä syntyneet pilvet sisältävät pieniä O- pitoisuuksia. Jos lämpimien merien synnyttämät pilvet pääsisivät satamaan jäätiköille, nousisi O- pitoisuus. Ilmastomallien mukaan päiväntasaajan seutujen kosteutta satoi jäätiköille runsaammin juuri silloin, kun maapallolla oli keskimmääräistä kylmempää. Suuret lämpötilaerot jäätikköalueiden ja päiväntasaajan välillä kääntävät tuulet useimmin jäätiköille päin. Sateet jäätiköillä lisääntyivät ja sateet sisälsivät runsaasti lämpimän meren korkeita O- pitoisuuksia.


title: Paleoklimatologia

text: Tämän mallin mukaan suuret O-määrät kairausnäytteissä kertovat ilmaston kylmenemisestä, koska jääkausi viilentää ilmastoa eniten napojen lähettyvillä.


title: Paleoklimatologia

text: Happi-isotooppien vaihteluita voidaan mitata myös merenpohjan kerrostumissa olevien kotiloeläinten kuorista. Happi-isotooppitutkimuksen keksi tanskalainen tutkija Willi Dansgaard, joka oli porauttamassa ensimmäistä jäänäytettä 1966. Suoraan esimerkiksi Grönlannin jään happi-isotoopin muutos ajan mukana ei lämpötilanmuutoksia kerro, koska jääkaudella kulkeutui eri määriä raskasta happea kuin nyt ja happi-isotoopin määrän ja lämpötilan suhde oli silloin erilainen.


title: Paleoklimatologia

text: Lämpötila voi myös vaihdella eri alueilla eri tavalla. Ajoitukset, jotka on tehty muun muassa jäästä otetuista hiilidioksidikuplista, ovat hyvin epätarkkoja ja vaihtelevat tuhansia vuosia eri jäänäytteiden välillä. Näin ollen jäänäyte kertoo tarkimmin lämpötilan muutosjärjestyksen, joka sekin on arvokas tieto tutkijoille. Muita lämpötilailmaisimia ovat raskas vety sekä hiilidioksidin ja metaanin määrät. Raskasta vetyä on vedessä ja se toimii lämpötilailmaisimena samaan tapaan kuin O. Metaanin ja hiilidioksidin määrät mitataan jäässä olevista pienistä ilmakuplista. Metaania ja hiilidioksidia on lämpimämpinä aikoina enemmän, koska kasvit tuottavat niitä ja ne ovat itse kasvihuonekaasuja, jotka lämmittävät ilmaa.


title: Paleoklimatologia

text: Jääkausien aikana on ilmassa runsaasti pölyä jäätikön lössiaroilta, jotka ovat jääkausiaikoina laajoja. Pölyn määrän vaihtelu kertoo myös lämpötilan muutoksista.


title: Paleoklimatologia

text: Strontiumin eri painoisten alalajien Sr/Sr pitoisuudet kertovat meren suolaisuudesta. Aragoniitissa CaCO strontium korvaa kalsiumia riippuen lämpötilasta. Täten, jos meriveden lämpötila on korkea, on paljon strontiumkarbonaattia (SrCO) kalsiumkarbonaatin (CaCO) seassa. Muita mahdollisia korkealämpötilassa kalsiumin korvaajia ovat kadmium, barium ja mangaani.


title: Paleoklimatologia

text: Siitepölyjen suhteelliset osuudet kertovat paljon alueen lämpötiloista. Siitepölyä voi kulkeutua kauaskin. Jääkaudesta voi kertoa esimerkiksi marunan ("Artemisia") ja ruohojen "Poacaeae" siitepölyjen määrän kasvu, ja puiden, esimerkiksi männyn "Pinus" siitepölyn määrän väheneminen Keski-Euroopassa.


title: Paleoklimatologia

text: Fossiilisten piilevien sekä hyönteisten lajistojakauma kertoo lämpötilan muutoksista. Lämpötilasta kertovat myös lajien pohjoisrajat pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Paleoklimatologia

text: Eläin- ja kasvilöydöt kertovat alueen muinaisesta lämpötilasta ja muistakin olosuhteista, esimerkiksi aroeläinten löydöt ja kovakuoriaislöydöt. Tietyt simpukkalajit viihtyvät kylmässä ja toiset lämpimässä.


title: Paleoklimatologia

text: Koralliriuttojen alueella tapahtuu joskus maan kohoamista. Maan kohoamisnopeus voidaan todeta nykyisin. Eräällä riutalla kohoamisnopeus on ollut vakio kauan aikaa. Kohoaminen ja merenpinnan vaihtelut jättävät merenrantoja eri korkeuksille. Merenpinnan ikä voidaan mitata esimerkiksi hiili-14 menetelmällä.


title: Paleoklimatologia

text: Merenpohjan kerrostumista on tehty monenlaiska muinaista ilmastoa koskevia mittauksia. Plioseenin ja pleistoseenin ajalta ovat tutkijat koettaneet rakentaa Milankovicin jaksoihin perustuvan ajoitusjärjestelmän SPECMAP:in. Tätä rakennettaessa on käytetty monia kairausnäytteitä mistä on mitattu lämpötilan kanssa vaihteleva raskaan hapen määrä. Raskaan hapen käyrä on sovitettu laskettuihin milankovicin jaksoihin eli Maan akselin ja radan vaihteluihin, jotka vaikuttavat lämpötilaan. SPECMAP:ia laadittaessa esiintyi kuitenkin "ylisovittamista" (engl. "overtuning") eli käytetyt menetelmät toivat merenpohjan kerrostumista mitattuihin käyriin joitain piirteitä joita niissä ei alun perin ollut.


title: Paleoklimatologia

text: Jääkauden aikaisia ilmastonmuutoksia ja jäätikön koon vaihtelua on simuloitu jonkin verran tietokoneilla, mutta ilmastomallit eivät liene vielä kovinkaan tarkkoja. Tunnettu malli on esimerkiksi CLIMBER-2. Uusia supertietokoneita ja malleja kehitetään jatkuvasti.


title: OpenGL

text: OpenGL (Open Graphics Library) on laitteistoriippumaton ohjelmointirajapinta interaktiivisen tietokonegrafiikan tuottamiseen. Se koostuu muutamasta sadasta funktiosta, joita voidaan käyttää monimutkaisten kolmiulotteisten mallien tai yksinkertaisten muotojen piirtämiseen. OpenGL on yleinen tietokoneavusteisessa suunnittelussa (CAD) ja muissa visualisoinneissa. OpenGL on myös käytössä videopeliteollisuudessa, jossa se kilpailee Microsoftin Direct3D:n kanssa.


title: OpenGL

text: OpenGL on tilakone joka koostuu asiakkaasta (client) ja palvelimesta (server). Asiakas on rakennettu CPU:lla ajettavaan OpenGL-rajapintaan ja palvelin tarkoittaa näytönohjaimen ajurin ohjaamia GPU:n varsinaisia suoritusyksiköitä. Käyttöjärjestelmän OpenGL-pino voi olla näytönohjaimen valmistajan tarjoama (kuten Windowsissa), erillinen komponentti (esimerkiksi Mesa 3D Linuxissa) tai osa käyttöjärjestelmää (OS X).


title: OpenGL

text: OpenGL on pelkkä grafiikkakirjasto, eli siltä puuttuu kokonaan esimerkiksi kyky lukea käyttäjän syötettä, hallita ikkunoita, ladata kuvaformaatteja, jne. Näiden asioiden hoitamiseen on tehty useita erillisiä rajapintoja. Näitä ovat mm. GLUT, GLFW, SDL, GLM ja SFML.


title: OpenGL

text: Silicon Graphics kehitti ja julkaisi OpenGL:n version 1.0 tammikuussa vuonna 1992 IRIS GL:n korvaajaksi. Tehokkaimmat laitteistotason OpenGL-toteutukset löytyivätkin pitkään SGI:n omista grafiikkatyöasemista. Myöhemmin 3Dlabs vaikutti merkittävästi OpenGL 2.0:aan (2004), joka toi kirjastoon mahdollisuuden käyttää varjostimia (shader), joihin moderni grafiikkaohjelmointi laajalti perustuu (alkeellinen shader-tuki oli olemassa jo OpenGL 1.4:ssä laajennusten kautta). Syyskuussa 2006 OpenGL:n päävastuu siirtyi SGI:ltä Khronos Groupin alaisuuteen.


title: OpenGL

text:
OpenGL:ää on pidetty hyvin suunniteltuna ja se on pysynyt pitkiä aikoja samanlaisena. Suurimmat muutokset ovat olleet 2.0:n tuoma uusi lähestymistapa ja 3.x-versioissa vanhojen toiminnallisuuksien karsiminen (deprekointi). OpenGL:n tuorein versio, 4.5, julkaistiin 11. elokuuta 2014.
Uusien grafiikkakorttien ominaisuuksiin, joita ei vielä ole sisällytetty OpenGL:ään, pääsee käsiksi OpenGL:n laitteistokohtaisilla laajennuksilla (extensions). Niitä käyttämällä laitteistoriippumattomuus kuitenkin menetetään.


title: OpenGL

text: Varjostimet ovat näytönohjaimessa ajettavia ohjelmia jotka mahdollistavat grafiikan manipuloinnin erittäin korkealla suorituskyvyllä. Varjostimia ajetaan useita rinnakkain ja niille voidaan kuljettaa erilaisia parametreja pääohjelmasta. Kulmapistevarjostin muokkaa kulmapisteitä halutuilla laskutoimituksilla ja pikselivarjostin muokkaa rasteroidun pikselin arvoa. OpenGL sisältää GLSL-nimisen (OpenGL Shading Language) varjostinohjelmakielen, joka syntaksiltaan muistuttaa C-ohjelmointikieltä, joskin yksinkertaisempana. Varjostimet kääntyvät "lennossa" OpenGL-ajurilla silloin, kun ne halutaan ottaa käyttöön.


title: OpenGL

text: OpenGL ES (Embedded Systems) on sulautetuille järjestelmille räätälöity pelkistetty toteutus OpenGL:stä. Se mahdollistaa yksinkertaisemman näytönohjainpiirin suunnittelun, joka auttaa pienentämään virrankulutusta ja vähentämään laitteen hintaa. OpenGL ES:ää käytetään esimerkiksi älypuhelimissa, tableteissa, kannettavissa pelikoneissa ja monissa muissa kohteissa jossa täysveristä OpenGL-toteutusta ei tarvita. OpenGL ES:lle kirjoitettu koodi on yhteensopivaa tavallisen OpenGL:n kanssa.


title: OpenGL

text: OpenGL SC (Safety Critical) on turvakriittisiin järjestelmiin suunnattu versio, joka pohjautuu OpenGL ES:ään. SC-versio sertifioi osan OpenGL ES:stä käytettäväksi DO178-B (ilmailu), ISO-26262 (autoteollisuus) ja ISO 61508 (teollisuusautomaatio) -standardoiduissa kohteissa. SC-versiosta on poistettu ES-version toimintoja, jotka eivät ole yhteensopivia deterministisien turvakriittisten järjestelmien tarpeiden kanssa.


title: Aforismi

text: Aforismi eli ajatelma, mietelmä tai mietelause on tiiviissä ja lyhyessä muodossa lausuttu ajatus. Täsmällisemmin määriteltynä aforismi on ajatuksellisesti painokas sekä tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu virke tai useamman virkkeen kokonaisuus. Määritelmällisesti aforismi on proosaa, eli aforismissa rivit kirjoitetaan loppuun ilman säejakoa.


title: Aforismi

text: Aforismien kirjoittajaa kutsutaan nimellä "aforistikko" ja "aforisti". Sana "aforistinen" tarkoittaa aforismin luonteista, ytimekkäästi sanottua. Aforismi-termi tulee kreikan kielen sanasta "aphorismós", joka tarkoittaa rajoitettua, määriteltyä. Suomessa sana aforismi tuli käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Aforistiikan laajempaa muotoa kutsutaan "fragmentiksi", joka on eräänlainen pienoisessee.


title: Aforismi

text: Aforistiikalle on luonteenomaista poleeminen, väittelynhaluinen suhtautuminen totunnaisiin ajatusrakennelmiin. Aforismeissa voidaan esimerkiksi metaforan, sanaleikin, käsitteen uudelleentulkinnan tai paradoksin keinoin kuvata jotakin tärkeäksi koettua ajatusta tai havaintoa. Aforismin tunnusmerkkejä on usein myös yksittäisen aforismin moniteemaisuus ja -tulkintaisuus. Aforismia voidaan pitää kansanperinteen sananlaskun taidekirjallisena muotona. Sananlaskuista onkin käytetty nimitystä kansanaforismi ja nykyaforismista voidaan puhua taideaforismina.


title: Aforismi

text: Sarjallisessa aforistiikassa (sarja-aforistiikassa) on perusyksikkönä yksittäisen aforismin sijasta ns. aforistinen sarja. Aforistisen sarjan varhaisin edustaja suomalaisessa aforistiikassa on Kersti Bergroth. Varsinaisesti sarjamuoto murtautui suomalaiseen aforistiikkaan Paavo Haavikon julkaistessa 1972 teoksensa "Puhua, vastata, opettaa". Sarjamuotoa ovat kirjoittaneet myös muun muassa Mirkka Rekola, Markku Envall ja Olli Hyvärinen.


title: Aforismi

text: Maailmankirjallisuuden tiettävästi ensimmäinen aforismikokoelma on Hippokrateen terveydenhoidollinen ohjeisto. Aforismeja on viljelty varsinkin saksankielisessä kirjallisuudessa Georg Christoph Lichtenbergistä alkaen.


title: Aforismi

text: Varhaisimmat suomenkieliset aforismit puolestaan julkaisi tiettävästi J. H. Erkko vuonna 1899. Ensimmäinen suomenkielinen aforismikokoelma on V. A. Koskenniemen "Matkasauva" vuodelta 1926. Merkittäviä suomalaisia aforistikkoja ovat muun muassa Samuli Paronen ("Maailma on sana", 1974), Helena Anhava, Paavo Haavikko, Mirkka Rekola, Erno Paasilinna ja Markku Envall. Envall on myös tutkinut aforistiikkaa; hänen väitöskirjansa on "Suomalainen aforismi" (1987).


title: Aforismi

text: Vuonna 2005 perustettiin Suomen aforismiyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää aforismin asemaa ja koota yhteen aforismeja kirjoittavat ja niistä kiinnostuneet henkilöt. Yhdistys myöntää vuosittain ansioista aforistiikan alalla Samuli Paronen -palkinnon sekä valitsee Vuoden aforismikirjan. Suomen aforismipäivää vietetään joka vuosi huhtikuun 18. päivänä. Maaliskuussa 2008 perustettiin Lontoossa Maailman aforismijärjestö, World Aphorism Organization (WAO). Varsinais-Suomen Kansanopistolla on vuodesta 2004 vietetty kesäisin Aforismipäiviä.


title: Carl Th. Dreyer

text: Carl Theodor Dreyer (3. helmikuuta 1889 Kööpenhamina – 20. maaliskuuta 1968 Kööpenhamina) oli tanskalainen elokuvaohjaaja. Hän aloitti uransa Tanskassa, mutta hän teki elokuvia myös Norjassa, Ruotsissa, Saksassa ja Ranskassa. Hänet tunnetaan pelkistetystä tyylistään, ja hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat "Jeanne d’Arcin kärsimys" ja "Sana".


title: Carl Th. Dreyer

text: Carl Theodor Dreyerin äiti oli ruotsalainen piika Josefin Bernhardin Nilsson ja isä eteläruotsalainen maatalon isäntä Jens Torp. Josefin Nilsson synnytti poikansa Kööpenhaminassa helmikuussa 1889. Jens Torp oli järjestänyt Nielsenin Kööpenhaminaan. Lapsi sai ensin nimekseen Karl Nielsen, mutta hänet lopulta nimettiin kasvatti-isänsä, tanskalaisen kirjatyöntekijän Carl Theodor Dreyerin mukaan. Dreyer sai ottoperheessään ankaran luterilaisen kasvatuksen.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer lähti kotoaan vuonna 1906. Hän työskenteli monissa epäkiinnostavissa tehtävissä, kunnes löysi paikkansa toimittajana. Dreyer oli toimittajana useassa sanomalehdessä, muun muassa Berlingske Tindendessä ja Politikenissä, kunnes hän oli mukana nuoressa ja idealistisessa toimittajaryhmässä, joka perusti 1910 lyhytaikaisen Riget-nimisen lehden.


title: Carl Th. Dreyer

text: Rigetin kaaduttua Dreyer sai paikan Politikenin iltapäivälehdessä Ekstra Bladetissa. Hän oli jo aiemmin ollut yhteistyössä Nordisk Film -yrityksen kanssa, mutta Ekstra Bladetin yhteyksiensä ansiosta hän sai joitakin käsikirjoitustehtäviä. Dreyer teki 1913 sopimuksen Nordisk Filmin kanssa, ja päätoimisesti hän siirtyi elokuva-alalle 1915.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer aloitti käsikirjoittajana ja leikkaajana, mutta Nordisk Filmin teknisen johtajan Wilhelm Stæhrin innoittama hän siirtyi myös ohjaajaksi. Dreyer valitsi ensimmäiseksi ohjaustyökseen "Presidentin". Hän käytti sen tekemiseen taiteellista vapautta ja valitsi näyttelijät ammattilaisista ja amatööreistä elokuvan hahmojen psykologisten profiilien perusteella.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer matki toisessa elokuvassaan, "Lehtiä paholaisen kirjasta" (1919) D. W. Griffithin "Suvaitsemattomuuden" episodimaista rakennetta. Sen jälkeen Dreyer jätti Tanskan maan elokuva-alan epävakaan taloustilanteen takia ja teki elokuvia Norjassa, Ruotsissa, Ranskassa ja Saksassa. Hän ei kuitenkaan päässyt missään vaiheessa uraansa pakoon taloudellisia vaikeuksia, sillä monet tuottajat ja rahoittajat pitivät häntä erittäin itsepäisenä taiteilijana.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyerin ensimmäisenä merkittävänä elokuvana pidetään vuonna 1920 valmistunutta "Papinleskeä". Se kuvattiin Norjassa ruotsalaisen Svensk filmindustrin rahoittamana. Sen jälkeen Dreyer teki juutalaisia pogromeita kuvanneen elokuvan "Rakastakaa toisianne" ja parodiseen satuun perustuvan elokuvan "Olipa kerran".


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyerin vuoden 1924 elokuva "Naisen orja" oli elokuva-alan varhainen homoseksuaalisen rakkauden kuvaus. Siinä Dreyerin elokuvaan tuli saksalaisesta Ufasta kamarielokuvavaikutteita. Nämä vaikutteet näkyivät myös näytelmään perustuneessa elokuvassa "Kunnioita vaimoasi" (1925). Ranskassa Dreyerin elokuvaa kehuttiin, ja sitä verrattiin Molièren ja Honoré de Balzacin teoksiin. "Kunnioita vaimoasi" -elokuvaa seurasi "Glomdalin morsian" (1925).


title: Carl Th. Dreyer

text: Ranskassa syntyi "Jeanne d’Arcin kärsimys" ("La Passion de Jeanne d'Arc") vuonna 1927. Se oli ensimmäinen osoitus Dreyerin mestarillisuudesta, taidokas sekoitus Eisensteinin montaasitekniikkaa ja saksalaista ekspressionismia. Elokuva oli myös aikanaan äärimmäisen innovatiivinen näyttelijänohjauksen ja kuvasommittelun saralla, minkä takia "Jeanne d'Arcin kärsimyksen" vaikutuksen voidaan sanoa näkyvän muun muassa Ingmar Bergmanin ja Stanley Kubrickin elokuvissa. Elokuva kertoo Jeanne d'Arcin viimeisistä hetkistä – hänen oikeudenkäynnistään ja kuolemastaan polttoroviolla – käyttämällä lähes ainoastaan lähikuvia Jeannesta ja hänen kuulustelijoistaan.


title: Carl Th. Dreyer

text: "Jeanne d'Arcin kärsimys" kohtasi kuitenkin vaikeuksia, jotka saavuttivat lähes legendaariset mittasuhteet: Dreyerin saatua oman leikkauksensa valmiiksi alkuperäinen negatiivi ja lähes kaikki esityskopiot tuhoutuivat tulipalossa. Saman kohtalon sai toinen leikkausversio, joka koottiin hylätyistä otoksista. Elokuvaa nähtiin tämän jälkeen vain taiteellisesti ja teknisesti huonotasoisina piraattikopioina, jotka nekin oli leikattu ylijäämämateriaaleista. Vuonna 1981 elokuvan alkuperäisestä leikkauksesta löydettiin kuitenkin erinomaisessa kunnossa oleva esityskopio.


title: Carl Th. Dreyer

text: Myös Dreyerin seuraava elokuva ja hänen ensimmäinen äänielokuvansa "Vampyr" (1931) oli taiteellisesti onnistunut elokuva. Se on paikoin surrealistinen kuvaus vampyyrin valtaan joutuvista ihmisistä, jossa ei ole käytetty käytännössä ollenkaan trikkikuvia tai maskeerausta. "Vampyr" oli myös elokuva, joka vahvisti Dreyerin mainetta tinkimättömänä perfektionistina, minkä takia hänellä oli jatkuvasti vaikeuksia löytää rahoitusta elokuvilleen.


title: Carl Th. Dreyer

text: Vaikka "Jeanne d’Arcin kärsimystä" ja "Vampyriä" pidetään nykyään klasikkoelokuvina, ne eivät menestyneet taloudellisesti. "Jeanne d’Arcin kärsimys" oli jo aikaan kriitikoiden kehuma, mutta "Vampyr" sai myös kriitikoilta nuivan vastaanoton. Dreyer jätti pettymysten jälkeen pitkät elokuvat noin kymmeneksi vuodeksi.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer palasi toimittajaksi ja teki lyhytelokuvia. Dreyerin seuraava kokopitkä elokuva oli Natsi-Saksan Tanskan-miehityksen aikana valmistunut "Vihan päivä". Vaikka se käsittelikin uskonnollisia noitavainoja, siinä oli seloviä viittauksia natsien toimintaan. Dreyer pakenikin tämän jälkeen Ruotsiin, missä asui toisen maailmansodan loppuun asti. Ruotsissa hän teki elokuvan "Kaksi ihmistä" (1944). Tanskaan palattuaan Dreyer ei löytänyt rahoittajaa ja alkoi siksi tehdä hallituksen sponsoirimia valistuselokuvia.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer sai 1952 paikan kööpenhaminalaisen Dagmar-elokuvateatterin johtajana. Hän sai näin taloudellisen vapauden elokuvan tuotannossa ja hahmotteli useita elokuvia. Elokuvasovituksen Euripideen "Medeiasta" kuvasi televisioon Lars von Trier vuonna 1987. Useista ideoistaan huolimatta Dreyer teki 1950- ja 1960-luvuilla yhteensä vain kaksi elokuvaa.


title: Carl Th. Dreyer

text: Kaj Munkin näytelmään perustunut "Sana" (1955) kuvasi Jyllannin maaseudun uskovaisia, ja "Gertrudissa" (1964) Dreyer palasi nuoruutensa teemoihin. "Sana" on erityisen kuuluisa loppukohtauksestaan, jossa Jeesuksena itseään pitänyt, mieleltään järkkynyt Johannes herättää henkiin synnytyksessä kuolleen veljensä vaimon. Toisin kuin Munk, Dreyer ei pyri antamaan tapahtumalle tieteellistä selitystä. Katsojan täytyy uskoa Johanneksen lailla – vähintään elokuvan voimaan.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyer kuoli keuhkokuumeeseen maaliskuussa 1968, ja hänet haudattiin Frederiksbergin hautausmaalle.


title: Carl Th. Dreyer

text: Dreyerin kuollessa vuonna 1968 häntä arvostettiin yhtenä elokuvahistorian suurista mestareista. Hänen arvostuksensa ei vähentynyt sen jälkeenkään. Dreyerin tunteikas formalismi on saanut aina uusia ihailijoita. Hänen tuotantonsa on tällä hetkellä poikkeuksellisen hyvin saatavilla DVD-muodossa. Tanskan filmi-instituutti on jopa julkaissut Dreyerin varhaiset tanskalaisfilmit.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjunta on aselaji, jonka tehtävänä on suojata kohteita vihollisen ilmahyökkäyksiltä estämällä tai häiritsemällä vihollisten ilma-alusten toimintaa. Laajemmin käsitettynä ilmatorjunta on toimintaa, jolla pyritään ylläpitämään jonkun tietyn alueen ilmaherruutta, tai toimintaa jolla pyritään vaikeuttamaan vastustajan ilma-aseen tehokasta käyttöä ja minimoimaan ilma-aseen käytön vaikutuksia.


title: Ilmatorjunta

text: Toiminnallisesti ilmatorjunta voidaan jakaa lyhyen kantaman lähi-ilmatorjuntaan, keskikantaman ilmatorjuntaan, pitkän kantaman alueilmatorjuntaan sekä ilmasuojeluun.


title: Ilmatorjunta

text: Suomessa lyhyen kantaman ilmatorjunta jaetaan vielä lyhyen ja erittäin lyhyen kantaman ilmatorjuntaan.


title: Ilmatorjunta

text: Erittäin lyhyen kantaman ilmatorjunnassa torjuntaetäisyys on alle viisi kilometriä ja torjuntakorkeus alle kolme kilometriä.


title: Ilmatorjunta

text: Ilma-ammunta


title: Ilmatorjunta

text: Lähi-ilmatorjuntaa voidaan suorittaa rynnäkkökiväärin ilma-ammunnalla, mikä Suomessa opetetaan asepalveluksessa peruskoulutuskaudella, kevytkonekiväärin ilma-ammunnalla tai ilmatorjuntakonekiväärin ammunnalla. Ilma-ammuntaa voidaan kuitenkin harjoittaa periaatteessa millä tahansa suorasuuntausaseella.


title: Ilmatorjunta

text: Suomessa 12,7 mm:n ilmatorjuntakonekiväärejä on jalkaväen panssaroiduissa miehistönkuljetusvaunuissa, panssarijoukkojen taistelupanssarivaunuissa, laivoissa ja veneissä sekä muissa ajoneuvoissa ja niitä voidaan käyttää myös maataisteluun jalkaväen rynnäkkökiväärien ja kevyiden 7,62 mm:n konekiväärien tukena.


title: Ilmatorjunta

text: IT-konekiväärit ovat jalkaväen tukiaseita. Varsinainen ilmatorjunta-aselaji käyttää järeämpiä ilmatorjuntakanuunoita, tai -ohjuksia.


title: Ilmatorjunta

text: Ohjukset


title: Ilmatorjunta

text: Erittäin lyhyen kantomatkan ilmatorjunnan piiriin kuuluvat olkapäältä laukaistavat ohjukset, jollaisia ovat Suomessa venäläiset ItO 86 Igla- ohjukset. Merivoimilla on aluksillaan vastaavia ranskalaisia Matra Mistral-ohjuksia. Laivoilla ohjuslaukaisin on kiinteässä telineessä.


title: Ilmatorjunta

text: Kevyt ilmatorjuntakanuuna


title: Ilmatorjunta

text: Prikaatien ilmatorjuntapattereissa käytetään esim. 23 mm putkilla varustettuja kanuunoita. Suomessa on käytössä venäläisvalmisteisia kaksiputkisia ZU-23-2-ilmatorjuntatykkejä kalustona (23 Itk 61, puhekielessä ”"Sergei"”) Kanuunan tulinopeus on 2x17 laukausta sekunnissa, ja ammuksen lähtönopeus on yli 970 m/s. 23 ItK 61:iä on modernisoitu Suomessa muun muassa tähtäyslaitteiden osalta, minkä vuoksi uudistetuista kevyistä ilmatorjuntakanuunoista käytetään merkintää 23 ItK 95 uudistamisvuoden 1995 mukaan. 23 ItK 61 on todella tehokas osaavissa käsissä.


title: Ilmatorjunta

text: Varsinaisessa lyhyen kantaman ilmatorjunnassa torjuntaetäisyys on 5–10 kilometriä ja korkeus 3–5 kilometriä.


title: Ilmatorjunta

text:
Kanuunat
Suomessa käytetään sveitsiläisiä 35 mm:n kevyitä ilmatorjuntakanuunoita (35 Itk 88) sekä ilmatorjuntapanssarivaunuja Itpsv 90 Marksman ja ItPsv SU-57.


title: Ilmatorjunta

text:
Ohjukset
Lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjuskalustona on Suomessa Crotale NG -ohjuslavetteja, jotka on rakennettu muunnellulle Pasi Sisu XA-180 -alustalle, sekä saksalais-ruotsalainen ASRAD-R, eli Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä 2005, (ItO 2005)


title: Ilmatorjunta

text: Keskipitkän kantaman ilmatorjunta Suomessa perustuu venäläisille alueilmatorjuntaohjuksille ItO 96 BUK M1, joiden torjunta-alue ulottuu vähintään kymmenen kilometrin etäisyydeltä viidenkymmenen kilometrin torjuntaetäisyydelle ja torjuntakorkeus vähintään viidestä kilometristä kahteenkymmeneen kilometriin. Kalusto korvataan 2010–2020 aikana norjalais-yhdysvaltalaisella NASAMS-kalustolla. NASAMSin ohjus perustuu hävittäjissä käytettyyn AMRAAM-ohjukseen.


title: Ilmatorjunta

text: Pitkän kantaman ilmatorjunnan torjuntaetäisyys on vähintään viisikymmentä kilometriä yli kahdenkymmenen kilometrin korkeuteen. Tälle etäisyydelle ei Suomessa ole ilmatorjuntaohjuksia. Pitkän kantaman ilmatorjunta onkin torjuntahävittäjien vastuulla.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjunta on käyttänyt aseistuksenaan useita erilaisia tykkejä aina siitä lähtien, kun ensimmäiset lentokoneet ottivat osaa sotilastoimiin ensimmäisessä maailmansodassa. Ensimmäisten ilmatorjunta-aseiden tarkkuus ei ollut kehuttava, mutta toisaalta ilma-asekaan ei ollut vielä sotaa ratkaisevassa asemassa.


title: Ilmatorjunta

text: Toisen maailmansodan jälkeen kehitettiin lisäksi maasta ammuttavia ilmatorjuntaohjuksia, jotka liitettiin osaksi ilmatorjuntaa.


title: Ilmatorjunta

text: Nykyään sekä tykkejä että ohjuksia käytetään rinnakkain. Ilmamaalien osoittamiseen käytetään tarkkoja tutkia sekä laskimia.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjuntajoukot toimivat yhteistyössä hävittäjien kanssa muodostaen yhdessä ilmavalvonnan kanssa ilmapuolustuksen.


title: Ilmatorjunta

text: Pitkän kantaman ilmatorjuntatykkeinä käytettiin yleisesti tavallisten tykistöjärjestelmien mukaelmia. Aluksi standardiosille tehtiin vain uudet jalustat, mutta ennen toista maailmansotaa ilmatorjuntatykit kehittyivät omaksi tyypikseen, jolla oli paljon parempi suorituskyky.


title: Ilmatorjunta

text: Tykkien ammuksissa käytetään yleensä ilmanpaineeseen, aikasytytykseen tai kosketukseen perustuvia sytyttimiä. Ajatuksena on luoda räjähtelevä sulku tietylle alueelle. Klassinen esimerkki suuresta pitkän kantaman ilmatorjuntatykistä on saksalainen 88 millimetrin tykki. Sen kaltaiset järjestelmät korvautuivat ohjuksilla 1950-luvulla.


title: Ilmatorjunta

text: Suomessa ilmatorjunta-aselajin katsotaan syntyneen 1. heinäkuuta 1925 aselajin koulutusyksikön aloittaessa Suomenlinnassa. Ilma-ammuntoja alettiin suorittaa 16. syyskuuta 1927.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjuntatoiminnan aloittivat Suomen suuriruhtinaskunnan alueella venäläiset jo 1915, kun ensimmäiset ilmatorjuntatykit tuotiin Suomenlinnaan. Saksalaisten puolella ensimmäistä maailmansotaa ensimmäiset ilmatorjuntatykkien käyttäjät olivat jääkärit. Myös Saksan Itämeren divisioona loppukeväästä 1918 käytti kenttätykkejä ilmatorjuntavalmiudessa.


title: Ilmatorjunta

text: Suomessa ilmatorjuntatykistön kehitykseen vaikuttivat rannikkotykistön upseerit kapteeni Åke Törnroos ja jääkärieverstiluutnantti Väinö Valve. Ilmatorjunta oli erityisen tärkeää kiinteisiin asemiin sijoitetuille kenttätykistölle, jolla oli järeitä tykkejä ja jonka sijainti oli tunnettu. Ilmatorjuntavastuu kuului aluksi rannikkotykistölle, mutta myös kenttätykistössä aloitettiin ilmatorjuntakoulutus 1926.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjunta erkani aselajina kenttätykistöstä 1. tammikuuta 1939, jolloin se siirtyi samalla maavoimien puolustushaarasta ilmavoimille. Eversti Frans Helmisestä tuli Suomen ensimmäinen ilmatorjuntatarkastaja.


title: Ilmatorjunta

text: Talvisodassa ilmavoimien osalta Neuvostoliitolla oli aluksi 7-kertainen ilmaylivoima, mikä kasvoi kolmen kuukauden aikana sodan loppuun mennessä 20-kertaiseksi. 700 paikkakuntaa pommitettiin. Ilmavoimien puolustushaaraan aselajina kuuluvat Suomen ilmatorjuntajoukot ampuivat alas vähintään 404 neuvostoliittolaista lentokonetta, vaurioittivat 376 konetta. 404:stä pudotuksesta 280 tapahtui sotatoimialueella kenttäarmeijan toimialueella. Ilmavoimien lentojoukot pudottivat 190 neuvostoliittolaiskonetta.


title: Ilmatorjunta

text: Tilastollisesti jokaista ilmatorjuntajoukkojen asetta kohden pudotettiin yksi neuvostoliittolaiskone ja vaurioitettiin toista konetta. Ammuksia kului raskailla tykeillä keskimäärin 163, 40 mm:n tykeillä 391 ja 20 mm:n tykeillä 474, mitä on pidettävä vähäisenä.


title: Ilmatorjunta

text: Jatkosotaan mennessä ilmatorjuntaa vahvistettiin moninkertaiseksi hankkimalla saatavissa olevia aseita. Ilmatorjunta-asetyyppien määrä kasvoi yli 50:een, mikä vaikeutti huoltoa ja koulutusta.


title: Ilmatorjunta

text: Kova paine Suomen ilmatilaan kohdistui helmikuussa 1944, kun Neuvostoliitto yritti suostutella Suomea rauhaan lisäämällä painetta ilmatilassa. Neuvostoliiton kaukotoimintailmavoimat (ADD) hyökkäsivät raskain voimin Helsinkiin, Kotkaan, Turkuun, Ouluun ja Rovaniemellä yöllä.


title: Ilmatorjunta

text: Koska Suomella – toisin kuin esimerkiksi Saksalla – ei ollut yötorjuntahävittäjiä, oli puolustus ilmatorjunnan varassa. Kaupunkien tappioista ei tullut niin suuria kuin mitä Neuvostoliitto oli asettanut tavoitteekseen Suomen irrottamiseksi sodasta.


title: Ilmatorjunta

text: Helmikuun 1944 strategisten pommitusten jälkeen seuraava merkittävä koitos oli Kannaksen suurhyökkäys 1944, missä kohteena oli kaupunkien sijasta kenttäarmeija. Koko ilmatorjunta-aseistuksesta kenttäarmeijan käytössä oli vain 1/3, joten sitä olisi voinut siirtää osaksi asutuskeskuksista ja sisämaan kohteista (2/3) osaksi kenttäarmeijan tueksi. Taistelujen kiivaudesta kertoo se, että 95 % (1 031) ilmatorjunnan pudotuksista tapahtui kenttäarmeijan sotatoimialueella. Ilmatorjunnan osuus jatkosodan aikana pudotetuista koneista oli 36,9 %, mutta vuonna 1944 50 %.


title: Ilmatorjunta

text: Kenttäarmeijalle kohdistettujen ilmatorjuntatykkien pudotusmäärä oli keskimäärin kaksi konetta tykkiä kohden ja ammuskulutus 468 ammusta pudotusta kohden. 169 ilmatorjuntasotilasta kaatui ja 397 haavoittui.


title: Ilmatorjunta

text: Toisen maailmansodan loppua leimasi Yhdysvaltain Japania vastaan käyttämät atomipommit. Korkealla lentäviin strategisten pommikoneiden lauttoihin eivät ilmatorjuntatykit ylettyneet. Siksi etu alkoi olla hyökkääjällä. Neuvostoliitto saavutti Yhdysvaltoja 1949 tuottamalla oman ydinaseen ja kopioimalla pommin kuljettamiseen kykenevän Tupolev Tu-4:n yhdysvaltalaisesta Boeing B-29 Superfortressista.


title: Ilmatorjunta

text: Toinen ilmatorjuntatykkien ongelma oli se, että keveiden hävittäjäkoneiden lentonopeudet olivat suihkumoottorien käyttöön oton jälkeen kasvaneet niin paljon, etteivät ilmatorjuntatykit pysyneet rynnäköivien lentokoneiden perässä.


title: Ilmatorjunta

text: Ratkaisuksi alettiin kehitellä ilmatorjuntaohjuksia ilmatorjuntatykkien korvaajiksi. Strategisiin pommikoneisiin ylettyvät ilmatorjuntaohjukset tulivat ensimmäisinä käyttöön Yhdysvalloissa 1954 ja Neuvostoliitossa 1956, josta levisivät 1950-luvun loppuun mennessä myös muihin maihin.


title: Ilmatorjunta

text: Suomi yritti hankkia 1960-luvun alussa ilmatorjuntaohjuksia, mutta sen edellytyksenä olisi ollut Pariisin rauhansopimukseen liittyvän ohjuskiellon kumoaminen. Yhdysvallat tai Iso-Britannia eivät myyneet Suomelle uudempaa kalustoaan. Ilmavoimiensa ylivoimalla Varsovan liiton maavoimien ylivoimaa tasoittavien maiden intressissä ei ollut vahvistaa puolueettoman Suomen ilmatorjuntaa, koska strategisten pommikoneiden ja myöhemmin risteilyohjusten lentoreitit kulkivat Etelä-Suomen kautta Leningradin sotilaspiirin sotilaallisiin kohteisiin. Länsisaksalaista Roland-järjestelmää puolestaan ei pidetty soveltuvana.


title: Ilmatorjunta

text:
Suomen ilmatorjuntaohjushankinnat alkoivat vasta 1978–1979, kun Neuvostoliitosta hankittiin ajanmukaisia keveitä olkapäältä laukaistavia ohjuksia ItO 78 (Strela 2M) sekä pääkaupunkiseudun suojaamiseen sopiva alueilmatorjuntaohjus ItO 79 (S-125 M1 Petshora).
ItO 78:n korvasi ItO 86M (Igla), joka oli Streloja seuraava neuvostoliittolainen olkapäältä laukaistava kevyt lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjus. "Maavoimille" hankittiin 1980- ja 1990-lukujen taitteessa Ranskasta ItO 90 (Crotale NG) ja merivoimille ItO 91 (Matra Mistral) ilmatorjuntaohjusjärjestelmät. Crotalen torjuntaulottuvuus on vaakasuunnassa kymmenen kilometriä ja pystysuunnassa kuusi kilometriä.


title: Ilmatorjunta

text: Alueilmatorjuntaohjukset BUK M1 hankittiin 1990-luvun alussa Venäjältä lyhentämällä Neuvostoliitolta periytynyttä bilateraalikaupan valtionvelkaa. BUK M1 on tarkoitettu pääkaupunkiseudun suojaksi torjumaan lentokoneiden ja helikoptereiden lisäksi muun muassa risteilyohjuksia. Se soveltuu rajoitetusti myös ballististen maalien, kuten tykistöohjusten torjuntaan. Järjestelmän torjuntaulottuvuus on vaakasuunnassa 35 kilometriä ja pystysuunnassa 22 kilometriä. Järjestelmä korvataan 2010-luvulla norjalais-yhdysvaltalaisella NASAMS-järjestelmässä, joka käyttää AMRAAM-ohjuksen muunnosta.


title: Ilmatorjunta

text:
Uuden lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmän hankinta alkoi 1990 luvun loppupuolella. Hankinnan tavoitteena oli parantaa valmiusyhtymien ilmatorjuntasuojaa rynnäkköhävittäjiä ja taisteluhelikoptereita vastaan. Hankinnassa päädyttiin saksalaisen RDE:n toimittamaan ASRAD-R- ilmatorjuntaohjusjärjestelmään. Suomessa järjestelmä sai nimen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä 2005, ItO 2005. Järjestelmän torjuntaulottuvuus on vaakasuunnassa kahdeksan kilometriä ja pystysuunnassa viisi kilometriä.
"Suomen merivoimat" on valinnut eteläafrikkalaisen UMKHONTO-ilmatorjuntaohjuksen uusiin Hamina-luokan ohjusveneisiin. Suomessa järjestelmä sai nimen ilmatorjuntaohjus ITO2004 UMKHONTO.


title: Ilmatorjunta

text: Suomen puolustusvoimat on päättänyt korvata vanhenevat ITO 86M (Igla) -ohjukset ruotsalaisen Saab Bofors Dynamic AB:n RBS 70 -kalustoon perustuvilla ilmatorjuntaohjuksilla.


title: Ilmatorjunta

text: Oma ilmatorjuntapatteristo on Suomessa toiminut Turussa Turun Ilmatorjuntapatteristo (TurItPsto), Oulussa Oulun Ilmatorjuntapatteristo (OulItPsto) sekä Lahdessa Salpausselän Ilmatorjuntapatteristo (SalpItPsto) Näistä viimeksi mainittu toimi myöhemmin Kouvolassa. TurItPsto:n patterien sijoituspaikat olivat Pääskyvuori ja Uittamo.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjuntatykit tekevät voimakasta paluuta, vaikka ohjuskaluston kantama ja osumatarkkuus onkin niihin verrattuna moninkertainen. Ohjusten hinta on korkea ja niillä on tietyissä olosuhteissa käyttörajoituksia.


title: Ilmatorjunta

text: Nykyään puolustusvoimissa käytetään joukkojen lähitorjuntaan kevyitä maastokelpoisia tykkejä kuten 23 ItK 61-2 (ZU-23-2) sekä tärkeiden kohteiden suojaamiseen raskaampia tutkaohjattuja tykkejä kuten 35 ItK 88 (35 mm:n sveitsiläinen Oerlikon).


title: Ilmatorjunta

text: Laivoilla jo pidempään käytössä olleet ohjustentorjuntajärjestelmät kuten yhdysvaltalainen Phalanx ovat tulossa maakäyttöön matalalla ohjuskatveessa lentävien risteilyohjusten sekä jopa raketinheittimien rakettien torjuntaan. Tällaisten ammusasejärjestelmien teho perustuu tutkaohjaukseen, suureen tulinopeuteen ja herätesytyttimelliseen ammukseen.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmatorjuntajoukkojen ja ilmavoimien yhteistoimintaa varten on jokaisessa kolmessa lennostossa nimettynä ilmatorjuntaupseeri.


title: Ilmatorjunta

text: Ilmapuolustukseen yleensä ja ilmatorjuntaan erityisesti voivat tutustua Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen ilmapuolustuspiirin kursseilla 18 vuotta täyttäneet sekä muut reserviläiset.


title: Intranet

text: Intranet on lähiverkko, joka on eristetty tietyn ryhmän käyttöön. Tavallisesti intranetillä tarkoitetaan organisaation lähiverkkoa, jota käytetään yrityksen tai yhteisön sisäiseen viestintään ja tietojenkäsittelytoimiin. Intranetiksi nimitetään usein myös pelkästään organisaation henkilöstön käyttöön rajattua sisäistä verkkopalvelua. Intranetiä, jonka käyttöoikeus on laajennettu tietyn ulkopuolisen asiakkaan tai asiakasryhmän käyttöön, kutsutaan ekstranetiksi.


title: Intranet

text: Suurin piirtein 1990-luvun puolivälissä liiketoimintajohtajat ja ohjelmistoyritykset alkoivat innostua ajatuksesta rakentaa organisaatioiden sisälle omia sisäisiä tietoverkkoja käyttäen samoja teknologioita kuin internet. Näitä sisäisiä tietoverkkoja alettiin nimittää yhteisnimellä "intranetit". Ensimmäisiä organisaatioiden sisäisiä sovelluksia olivat yleensä sähköposti, ilmoitusluontoiset www-sivustot, dokumenttivarastot, työryhmien tukiympäristöt ja erilaiset tietokantasovellukset. Usein intranetit ovat syntyneet organisaatioissa innokkaiden harrastajien aloittamina ja ovat saattaneet toimia useita vuosia ennen kuin organisaatiossa lähdetään kehittämään intranetiä "oikeana" kehitysprojektina.


title: Intranet

text: Organisaation intranetiä tehokkaimmin hyödyntävä osasto on perinteisesti ollut henkilöstöosasto, koska henkilöstöosastolla on yleensä ollut paljon dokumentteja ylläpidettävänään ja intranet on tarjonnut tehokkaan kanavan tiedon jakeluun. Myös muut intranetin hyödyntämiseen lähteneet osastot ovat perinteisesti saattaneet nähdä intranetin vain kustannustehokkaana jakelukanavana – eivät niinkään esimerkiksi yhteistyöympäristönä tai päätöksenteon tukijärjestelmänä.


title: Intranet

text: Perinteisesti pääasiallinen intranetien käyttö on ollut luoda tietovarastoja joita voidaan päivittää nopeasti aina tilanteen niin vaatiessa. Tyypillisiä intranet-sisältöjä ovat mm. tuotekatalogit, työntekijöiden käsikirjat, puhelinluettelot ja henkilöstöinformaatio. 1990-luvulla siirryttäessä paperidokumenteista digitaaliseen ympäristöön nähtiin intranet lähinnä jakelukustannusten alentajana, mutta myöhemmin intranetien ryhmätyöominaisuudet ovat olleet keskeinen käytön yleistymiseen vaikuttanut tekijä. 2000-luvulla organisaatiot jakavat intranetien avulla tietoa, vaihtavat ideoita ja työskentelevät yhteisissä projekteissa riippumatta työntekijöiden fyysisestä sijainnista. Esimerkiksi Laudon & Laudon (2004) ovat määritelleet intranetistä saatavat hyödyt organisaatiolle seuraavasti:


title: Intranet

text: Portaaleita pidetään jossain määrin intranetien seuraavana sukupolvena, mutta käytännön erot "yksinkertaisen" intranetin ja "hienostuneemman" portaalin välillä saattavat olla vaatimattomia. Portaali-käsitteen onkin väitetty olevan varsin sekava. Toisaalta esimerkiksi ns. "business-to-employee" (B2E) portaalit ovat ainakin jossain määrin saaneet huomiota osakseen myös järjestelmätoimittajien markkinointimateriaalien ulkopuolella. Esimerkiksi Sugianto ja Tojib (2006) ovat määritelleet B2E-portaalien tärkeimmät hyödyt:


title: Intranet

text: Organisaation sisäisen portaalin perustarkoituksena pidetään yleisesti yhden kanavan tarjoamista työntekijöille kaikkeen organisaation informaatioon. Lisäksi tämän yhden kanavan personointia työntekijäkohtaisesti pidetään keskeisenä. Portaalien yhtenä menestyksen avaintekijöistä on myös sanottu olevan yhtenäisen, turvallisen kanavan tarjoaminen kaikkiin organisaation palveluihin ja työkaluihin. Erityisesti useiden eri kirjautumisten poistuminen portaalin myötä on todettu ratkaisevaksi käyttäjien hyväksynnän saamisessa.


title: Rush (yhtye)

text: Rush oli vuonna 1968 perustettu kanadalainen rockyhtye, joka usein yhdistetään progressiiviseen rockiin. Syynä tähän ovat muun muassa yhtyeen 1970-luvulla julkaisemien albumien käsittelemät teemat ja pitkät, usein tarinalliset kappaleet. 1980-luvulle tultaessa nämä nimenomaiset progressiivisen rockin tunnusmerkit kuitenkin katosivat hiljalleen Rushin albumeilta. Rushin musiikkia ja progressiivista rockia yhdistäviksi tekijöiksi ovat tämän jälkeen jääneet sävellysten monimutkaisuus ja soiton virtuoosimaisuus.


title: Rush (yhtye)

text: 3. lokakuuta 2012 Rush valittiin Rock and Roll Hall of Fameen. Jäsenet ovat tunnettuja soittotaidostaan ja ovatkin hyvin arvostettuja nimenomaan muusikoiden keskuudessa. Monien eri yhtyeiden jäsenet Suomessa ja ulkomailla mainitsevat Rushin esikuvikseen. Kotimaassaan Kanadassa yhtyeen jäsenet ovat kansallissankareiden asemassa, mistä osoituksena 1994 heille myönnettiin korkein mahdollinen kunniamerkki Order of Canada.


title: Rush (yhtye)

text:
Rushin albumeja on myyty lähes 50 miljoonaa kappaletta. Rush on täten eniten albumeja myynyt kanadalainen yhtye. Yhdysvaltain markkinoilla Rush on saavuttanut kolmanneksi eniten peräkkäisiä kultalevyjä. Enemmän kultalevyjä ovat myyneet vain The Beatles ja The Rolling Stones. Yhtyeen menestyksekkäimpiä levyjä ovat olleet multiplatinaa myyneet "Moving Pictures" (1981) ja "2112" (1976).
Rush on ollut myös vuosikymmeniä Yhdysvaltain suurimpia konserttiakteja. Vuonna 2010 Rush oli USA:n 5. tuottoisin artisti/yhtye lipputuloissa per konsertti mitattuna.


title: Rush (yhtye)

text: Yhtyeen ensimmäisessä kokoonpanossa soittivat Alex Lifeson (kitara), Jeff Jones (basso ja laulu) ja John Rutsey (rummut). Muutaman viikon päästä yhtyeen perustamisesta Jones lähti yhtyeestä ja hänet korvasi Geddy Lee, Alex Lifesonin pitkäaikainen koulukaveri. Yhtyettä manageroi Torontosta kotoisin oleva Ray Danniels, joka oli käynyt katsomassa useita yhtyeen esiintymisiä.


title: Rush (yhtye)

text: Hiottuaan soittotaitojaan baareissa ja kouluissa pidetyillä esiintymisillä Rush julkaisi ensimmäisen singlensä "Not Fade Away" vuonna 1973. Kappale oli cover-versio Buddy Hollyn kappaleesta, mutta singlen b-puolella oli Leen ja Rutseyn säveltämä ja sanoittama "You Can't Fight It". Single menestyi vaatimattomasti. Levy-yhtiön välinpitämättömyyden vuoksi yhtye perusti oman, itsenäisen levy-yhtiönsä, Moon Recordsin. Yhtye julkaisi debyyttialbuminsa vuonna 1974. Albumi ei ollut menestys ennen kuin ohiolainen radioasema WMMS valitsi soittolistalleen albumin kappaleen "Working Man". Kappale sai suosiota hard rock -piirien keskuudessa ja sitä luultiin jopa uudeksi Led Zeppelinin kappaleeksi. Levy-yhtiö Mercury Records tarjoutui julkaisemaan albumin Yhdysvalloissa.


title: Rush (yhtye)

text:
Albumin Yhdysvaltojen julkaisun jälkeen, 1974, Rushin ja rumpali Rutseyn tiet erkanivat terveydellisten vaikeuksien takia.
Hänellä oli diabetes ja hän ei hoitanut sitä hyvin. (John Rutsey kuoli 11.05.2008.) Lifeson ja Lee päättivät järjestää koesoittotilaisuuden, jonka perusteella he valitsivat uudeksi rumpalikseen Neil Peartin. Tästä lähtien yhtyeen kokoonpano on pysynyt täysin muuttumattomana. Peartistä tuli samalla myös yhtyeen uusi sanoittaja, koska alkuperäislyyrikko Leellä ei ollut kiinnostusta sanoitusten kirjoittamiseen. Lee ja Lifeson päättivät keskittyä musiikillisten näkökantojen luomiseen.


title: Rush (yhtye)

text: Rush julkaisi toisen albuminsa, "Fly By Nightin", vuonna 1975. Yhtye alkoi rakentaa musiikillisesti monimutkaisempia ja moniosaisempia kappaleita, kuten "By-Tor and the Snow Dog". Yhtye julkaisi vielä samana vuonna kolmannen albuminsa "Caress of Steel", jolla yhtye alkoi tehdä entistä monimutkaisempia ja pidempiä sävellyksiä. Albumi sai kriitikoilta ja yleisöltä heikon vastaanoton. Tämä johti levy-yhtiön painostamaan Rushia julkaisemaan radioystävällisemmän albumin. Yhtye ei huomioinut levy-yhtiönsä toiveita, vaan sävelsi seuraavalle albumilleen, "2112":lle yli 20 minuuttia kestävän seitsemään osaan jaetun albumin nimikkokappaleen. Askel entistä kauemmas radioystävällisyydestä osoittautui yllättäen Rushin ensimmäiseksi suurmenestykseksi. "2112" oli ensimmäinen albumi, joka myi yhtyeen kotimaassa Kanadassa platinalevyyn oikeuttavan määrän.


title: Rush (yhtye)

text: "2112"-albumin julkaisun jälkeen Rush vetäytyi Isoon-Britanniaan levyttämään "A Farewell to Kings" -albumia vuonna 1977 ja "Hemispheres"-albumia Walesiin vuonna 1978. Näillä kahdella albumilla yhtye laajensi progressiivisten elementtien käyttöä musiikissaan. Entistä suuremman roolin saaneet kosketinsoittimet, useita minuutteja kestävät konseptien ympärille rakennetut kappaleet ja tekniset, monimutkaiset sävellykset muodostuivat Rushin tavaramerkiksi 1970-luvun lopulla. Alex Lifeson alkoi käyttää klassisia ja 12-kielisiä kitaroita, Geddy Lee käytti soitossaan bassojalkioita ja Neil Peart lisäsi rumpusettiinsä esimerkiksi lehmänkelloja, gongeja ja triangeleja. Neil Peartin sanoitukset ottivat aiempaa enemmän vaikutteita tieteiskirjallisuudesta.


title: Rush (yhtye)

text: "Permanent Waves" -albumin myötä Rushin musiikki koki muutoksia. Kappaleet olivat entistä lyhyempiä, niissä oli aiempaa enemmän syntetisaattoreita ja kappaleet saivat vaikutteita esimerkiksi reggaesta. Peartin sanoitukset saivat aikaisempaa enemmän vaikutteita humanistisista, sosiaalisista ja tunteellisista elementeistä. Albumin kappaleet "The Spirit of Radio" ja "Freewill" auttoivat nostamaan "Permanent Wavesin" Yhdysvaltojen viiden myydyimmän albumin joukkoon. Molempia kappaleita soitetaan edelleen runsaasti kanadalaisilla radiokanavilla ja erityisesti "The Spirit of Radio" on soitettu monesti yhtyeen konserteissa.


title: Rush (yhtye)

text: Rushin saavutti suosionsa huipun albumilla "Moving Pictures", jonka muun muassa Allmusic.com luokittelee "yhdeksi kaikkien aikojen parhaaksi hard rock -albumiksi". Albumi jatkoi musiikillisesti pohjimmiltaan samalla linjalla kuin "Permanent Waves", mutta kappaleissa oli enemmän helposti omaksuttavia, radioystävällisiä pop-elementtejä ja jälleen lisää syntetisaattoreita. Albumin aloituskappale "Tom Sawyer" luetaan yhtyeen tunnetuimpiin. Muita tunnettuja albumin kappaleita ovat muun muassa "Limelight", "Red Barchetta" ja instrumentaali "YYZ". YYZ on Toronto Pearson International Airportin IATA-morsekooditunnus, ja kappale alkaa kyseisellä koodilla "-.-- / -.-- / --..". "Moving Picturesin" kappale "The Camera Eye" on yhtyeen viimeisin yli 10 minuutin kestoinen kappale. "Moving Pictures" nousi Billboardin kolmanneksi myydyimmäksi albumiksi ja se on myynyt tähän mennessä nelinkertaista platinaa.


title: Rush (yhtye)

text: Yhtyeen musiikkityyli muuttui jälleen "Signals"-albumin myötä. Syntetisaattoreita oli aiemmin käytetty Rushin musiikissa lähinnä taustalla, mutta "Signalsin" myötä niiden rooli korostui merkittävästi. Esimerkiksi "Subdivisions"-kappaleessa päämelodiat rakentuvat syntetisaattoreiden ympärille kitaran väistyessä aiempaa syrjemmäs soittamaan yksinkertaisia sointuja ja sooloja. Kappaleessa "Losing It" käytetään syntetisaattoreiden lisäksi myös sähköviulua. Kappaleet kuten "Digital Man" ja "The Weapon" toivat esille yhä enemmän yhtyeen saamia vaikutteita reggaesta, skasta ja funkista. "Grace Under Pressure" jatkoi musiikillisesti "Signalsin" aloittamalla syntetisaattoripohjaisella linjalla. Merkittävin muutos tapahtui Peartin perkussioissa, kun hän alkoi käyttää tavallisten rumpujen ohella sähkörumpuja. Seuraavat albumit "Power Windows" ja "Hold Your Fire" ovat Rushin syntetisaattoripainotteisimmat albumit.


title: Rush (yhtye)

text: Rushin viimeistä edellinen studioalbumi "Snakes & Arrows" julkaistiin 1. toukokuuta 2007. Albumin tuotti aikaisemmin muun muassa Foo Fightersin kanssa työskennellyt Nick Raskulinecz. Albumin julkaisun jälkeisellä kiertueella Rush saapui myös ensimmäistä kertaa Suomeen. Konsertti järjestettiin Hartwall-areenalla 29. lokakuuta 2007.


title: Rush (yhtye)

text: Alkukesästä 2010 yhtye julkaisi kaksi uutta singleä, "Caravan," sekä "BU2B". Julkaisun jälkeen yhtye lähti Pohjois- ja Etelä-Amerikan kattavalle "Time Machine" -kiertueelle, jolla yhtye soitti mm. nämä kaksi uutta kappaletta, sekä ensimmäistä kertaa klassikkoalbuminsa "Moving Pictures" kokonaisuudessaan. Time Machine -kiertue siirtyi Eurooppaan keväällä 2011, ja myös tällä kiertueella Rush nähtiin Suomessa Helsingin Hartwall-areenalla 4. toukokuuta järjestetyssä konsertissa.


title: Rush (yhtye)

text: Vuonna 2010 yhtyeestä tehtiin elokuva "". Elokuva esitettiin 12.5. ja 8.6.2013 YLE Teemalla.


title: Rush (yhtye)

text: Rushin uran viimeiseksi jäänyt ja samalla 20. studioalbumi "Clockwork Angels" julkaistiin 12.6.2012. Albumi nousi Suomen virallisella albumilistalla sijalle 4. Levyn tuotti yhdessä Rushin kanssa jo Snakes & Arrows -albumilla aloittanut Nick Raskulinecz. Yhtye nimettiin ehdokkaaksi Rock and Roll Hall of Fameen 3. marraskuuta 2012.


title: Rush (yhtye)

text:
Maaliskuussa 2016 kitaristi Alex Lifeson ilmoitti Neil Peartin vetäytyvän kiertueilta niveltulehduksen oireiden pahenemisen vuoksi, joka
vaikeutti soittamista R40 - juhlakiertueen aikana. Samalla hän totesi yhtyeen kiertueiden todennäköisesti päättyvän. Pian lähti leviämään huhu, että entinen White Stripes- rumpali Meg White tulisi kiertuerumpaliksi Peartin jatkaessa studiotyössä. Väitetty uutinen oli satiiri ja ankka.
Tammikuussa 2018 Lifeson totesi kanadalaisessa Globe and Mail - lehdessä yhtyeen uran olevan ohi ja näin yhtyeellä ei ole enää aikomusta konsertoida tai levyttää.


title: York

text: York on kaupunki North Yorkshiressä Pohjois-Englannissa. Vuonna 2004 kaupungissa arvioitiin olevan noin 184 900 asukasta. Yorkin talouselämä on riippuvainen matkailusta, jota kaupunkiin vetää sen lähes 2 000-vuotinen historia. Tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Yorkin tuomiokirkko ("York Minster"), vanhakaupunki ja sen keskiaikaiset linnanmuurit sekä lukuisat museot (esimerkiksi National Railway Museum, York Castle Museum, Yorkshire Museum ja Jorvik Viking Centre). Yorkin yliopisto on yksi Ison-Britannian arvostetuimmista.


title: York

text: Kaupunki perustettiin vuonna 71 ja se oli Rooman vallan aikana Pohjois-Englannin hallinnollinen keskus. Latinaksi kaupungin nimi oli "Eboracum". Keisari Septimius Severus kuoli kaupungissa vuonna 211. Kun keisari Constantius I Chlorus kuoli kaupungissa vuonna 306, armeija huusi Constantiuksen pojan Konstantinus Suuren keisariksi Yorkissa. Myöhäisantiikissa kaupungin merkitystä tuki sinne perustettu piispanistuin.


title: York

text: Viikingit valtasivat kaupungin vuonna 866 ja kutsuivat kaupunkia "Jorvikiksi". Sekä heidän aikanaan että sydänkeskiajalla York pysyi alueen taloudellisena ja kirkollisena keskuksena. Englannin kuninkaan hovi sijaitsi aika ajoin Yorkissa. York oli ja on yhä Englannin toisen arkkihiippakunnan keskuspaikka ja sen arkkipiispalla on nykyisin kunnia-asema anglikaanisessa maailmassa heti Canterburyn arkkipiispan jälkeen. Vuonna 1472 valmistunut Yorkin tuomiokirkko on pohjoisen gotiikan mahtavimpia taidonnäytteitä.


title: York

text:
Myöhäiskeskiajalla ja uuden ajan alussa Yorkin merkitys väheni ja asukasluku pieneni; 1600-luvun loppupuolelle tultaessa se oli kuitenkin saavuttanut vanhan asemansa ja oli Lontoon ja Norwichin jälkeen Englannin kolmanneksi suurin kaupunki. 1800-luvulla teollistuminen kuitenkin syrjäytti Yorkin Pohjois-Englannin taloudellisena keskuksena: Manchester, Liverpool, Leeds sekä Newcastle ympäristöineen ohittivat sen merkitykseltään, vaikka York pysyikin tärkeänä rautateiden risteysasemana.
York sijaitsee tasangolla, jota reunustavat Penniinit, Pohjois-Yorkshiren nummialue ja Yorkshire Woldsin kukkulat. Ouse- ja Fossjoet kohtaavat kaupungissa.


title: York

text: Ousejoen tulvat ovat kaupungissa uhkana. Vuonna 2000 kaupunkia kohtasivat pahimmat tulvat 123 vuoteen.


title: York

text: Lämpimimpiä kuukausia ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 19 astetta. Kylmimpiä ovat tammi- ja helmikuu, jolloin alin lämpötila käy nollan vaiheilla. Eniten sadetta saadaan joulukuussa, vähiten helmikuussa.Yorkin talous perustuu nykyisin palvelusektoriin. Suurimmat työllistäjät ovat kaupunki itse, Norwich Union -vakuutusyhtiö sekä valtiollinen terveydenhuolto NHS.


title: York

text: 1980-luvulle asti teollisuus oli paljon merkittävämpi työnantaja. Kaupungissa tehtiin suklaata ja tieteellisiä mittalaitteita. Myös rautateihin liittyi yritystoimintaa. Terry’s-suklaatehdas suljettiin 2005, Nestle ja British Sugar vähensivät väkeä pian sen jälkeen ja rautatievaunutehdas oli suljettu jo aikaisemmin.


title: York

text: Vuoden 2011 väestönlaskennassa Yorkin väkiluku oli 198 051. Väestöstä 94 % oli valkoisia, mikä on yli Englannin ja Walesin keskiarvon (86 %).


title: York

text: Kaupunginvaltuustossa on vuoden 2015 vaalien jälkeen 15 työväenpuolueen edustajaa, 12 liberaalidemokraattia ja 12 konservatiivia ja neljä vihreää, kaksi Yorkin (valtakunnallisiin puolueisiin) sitoutumattomien valtuustoryhmän jäsentä ja kaksi kokonaan sitoutumatonta.


title: York

text: Yorkin yliopistolla on kaksi kampusta kaupungin laidalla Heslingtonissa. Kaupungissa on noin 50 alakoulua (5–11-vuotiaille) ja 9 yläasteen koulua.


title: York

text: Muiden roomalaisten perustamien kaupunkien tapaan York on hyvien maantieyhteyksien päässä. Kaupungin keskusta on ahdas, autoilua on rajoitettu ja kehätiellä on "park and ride" -pysäköintialueet, joista tulee viisi bussilinjaa keskustaan.


title: York

text: York sijaitsee Lontoosta pohjoiseen kulkevan pääradan varrella. Junamatka Lontooseen, Manchesteriin tai Edinburghiin kestää noin kaksi tuntia.


title: York

text: Manchesterin lentoasemalle pääsee suoralla junayhteydellä joka tunti. Yorkilla on myös jokisatama.


title: York

text: Kaupungin jalkapallojoukkue York City FC pääsi FA Cupin semifinaaleihin vuonna 1955. Nykyisin se pelaa alemmilla sarjatasoilla.


title: York

text: Rugbyssa Yorkin joukkue York City Knights pelaa kolmannen sarjatason huipulla.


title: York

text: Kaupungin laukkarata perustettiin 1731. Royal Ascot kilpailtiin sillä vuonna 2005.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Huolto on aselaji, jonka tehtävänä on ylläpitää sotivien joukkojen taistelukykyä. Huoltoon liittyviä tehtäviä ovat esimerkiksi lääkintähuolto, kuljetukset, taloushuolto ja ampumatarvikehuolto.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Huollon toiminta ja sen mahdolliset puutteet vaikuttavat sotatilanteessa voimakkaasti joukkojen toimintakykyyn ja mielialaan.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Maavoimien huoltojärjestelmä on rauhan ja sodan ajan joukkojen tarpeet huomioon ottava tukeutumisjärjestelmä, jossa tukeudutaan sekä puolustusvoimien omiin huoltolaitoksiin että muuhun yhteiskuntaan ja elinkeinoelämään.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Kenttähuolto koostuu operatiivisten, alueellisten ja paikallisjoukkojen organisaatioihin kuuluvien huoltojoukkojen perustamista huolto- ja täydennyspaikoista ja huoltokeskuksista sekä maanpuolustusalueiden, sotilasläänien tai armeijakuntien erillisten huoltojoukkojen perustamista huoltokeskuksista ja -laitoksista sekä huollon vaatimiin kuljetustehtäviin tarkoitetuista kuljetusyksiköistä.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Huolto jakautuu toimialoihin, joita ovat täydennykset, kunnossapito, lääkintähuolto. kuljetukset ja huoltopalvelu.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Täydennysten tavoitteena on pitää joukot materiaalin osalta käsketyssä vahvuudessa ja taistelukelpoisina. Täydennyksiin kuuluvat ase- ja ampumatarvikemateriaalin, poltto- ja voiteluaineiden, elintarvikkeiden ja kenttämuonituskaluston, vaatetus-, elektroniikka-, pioneeri- ja suojelumateriaalin, toimistovälineiden ja atk-tarvikkeiden sekä kartoitus- ja kuvausalan materiaalin täydennykset.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Kunnossapito on materiaalin, yksittäisen laitteen, laitteiston tai järjestelmän tekniseen kuntoon kohdistuvaa, koko elinjakson kestävää suunnitelmallista huolto- ja korjaustoimintaa. Kunnossapidon tavoitteena on pitää joukkojen käytössä oleva ja varastoitu materiaali toimintakuntoisena. Varaosien, työkalujen, kunnossapidossa tarvittavan kulutusmateriaalin ja kuljetusalan materiaalin täydennys kuuluu kunnossapitoon.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Lääkintähuollon tehtävänä on antaa hoitoa haavoittuneille ja sairaille, evakuoida heidät hoitopaikkaan, ylläpitää terveyttä ja ehkäistä sairauksia sekä jakaa ja täydentää lääkintämateriaalia. Lääkintähuoltoon kuuluu myös ympäristönvalvonta joukkojen toimintakykyä ylläpitävänä tekijänä. Toimivalla lääkintähuollolla on taistelumoraalia ylläpitävä vaikutus, monesti ajoissa suoritetuilla yksinkertaisillakin toimenpiteillä säästetään ihmishenkiä ja vähennetään inhimillisiä kärsimyksiä.


title: Huolto (sodankäynti)

text:
Kuljetusten tavoitteena on pitää joukot toimintakykyisinä kuljettamalla niille täydennysjärjestelyjen mukaisesti materiaalia ja henkilöstöä sekä kuljettamalla evakuoitavaa materiaalia joukoilta huoltopaikoille ja teollisuuteen. Kuljetuksissa käytetään hyväksi elinkeinoelämän logistiikkaa, kontteja ja vaihtokuormakoreja sekä muita ratkaisuja välikuormausten välttämiseksi ja vähentämiseksi.
Huollon alalajina käytetään termiä kuljetusvälinehuolto (kvälh).


title: Huolto (sodankäynti)

text: Huoltopalvelut ovat pääosin yksittäiseen henkilöön kohdistuvia toimintoja, joiden tavoitteena on ylläpitää osaltaan yksilön ja joukon taistelun kesto ja suorituskyky. Huoltopalveluihin kuuluvat muonitus, veden hankinta, kenttähygienia, vaatetusmateriaalin jako ja vaihto, sotilaskoti- ja kanttiinitoiminta, kaatuneiden huolto, kenttäposti, maksuliikenne, kirjanpito sekä tilahallinta.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Suomessa reserviläiset ovat perustaneet Huoltoupseeriyhdistys ry:n 1951 aktiivisten toimijoiden toimittua 1926–1946 huoltoupseerikuntana. Yritystä rekisteröidä yhteisö yhdistykseksi 1946 ei hyväksytty vielä Moskovan välirauhan jälkeisissä olosuhteissa. Mutta 1963 perustettiin Huoltoaliupseerit ry.


title: Huolto (sodankäynti)

text: Huoltoaselajiin liittyviä kursseja järjestää mm. Maanpuolustuskoulutusyhdistys.


title: Pakettikytkentä

text: Pakettikytkentä on tiedonsiirtomenetelmä, jossa data jaetaan paketeiksi tiedonsiirtoa varten. Pakettikytkentäinen tiedonsiirto on luonteeltaan yhteydetöntä, eikä verkosta varata päästä-päähän yhteyttä (reittiä) tai siirtokapasiteettia tiedon siirtoa varten. Erona piirikytkentään on, että kiinteää lähettäjän ja vastaanottajan välistä yhteyttä ei varata, vaan verkon laitteet välittävät paketit otsikkokentässä olevan osoitteen perusteella käytettävän verkon yli. Näin peräkkäiset paketit saattavat siirtyä eri reittejä pitkin ja jopa järjestystä vaihtaen. Pakettikytkentäisille verkoille on luonteenomaista pakettien monistuminen ja katoaminen eri tyyppisissä verkon vika- ja ruuhkatilanteissa.


title: Pakettikytkentä

text: Tunnetuin pakettikytkennän sovellus on Internetin perustana toimiva IP-protokolla. Mobiiliverkoissa käytettävistä pakettikytkentäsovelluksista yleisin lienee GPRS. Pakettidatan käyttäminen mobiiliyhteyksissä tekee erilaisista reaaliaikaisista datapalveluista käyttäjille edullisempia, sillä pakettidatan käytöstä veloitetaan yleensä siirretyn tiedon määrän mukaan eikä yhteysajan mukaan, kuten piirikytkentäisissä datayhteyksistä.


title: Pakettikytkentä

text: Varhaisia pakettikytkentäisiä verkkoja olivat ARPANET, Cyclades ja NPL-verkko. Termin "paketti" alkujaan esitti Donald Davies, joka työskenteli NPL-verkon parissa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomari (, esiintynyt Suomessa myös nimellä Rankaisija) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä antisankari, oikealta nimeltään Frank Castle. Hän esiintyi ensimmäisen kerran "The Amazing Spider-Man" -lehden numerossa 129 vuonna 1974. Hahmon loivat Gerry Conway, Ross Andru ja John Romita Sr.. Suomessa Tuomari esiintyi ensimmäisen kerran "Hämähäkkimies"-lehden numerossa 7 vuonna 1980.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: 1980-luvulla Frank Miller keksi muuttaa hahmoa väkivaltaisemmaksi ja kirjoitti hänet mukaan "Daredevil"-sarjakuviinsa. Vasta tuolloin Tuomarista tuli tappaja, sillä Miller muutti hahmon aseistusta ratkaisevasti. Aiemmin "Hämähäkkimies"-sarjassa esiintyessään Tuomari oli aseistautunut kaasukranaateilla ja kumiluodeilla ladatuilla aseilla. Vasta hahmon saavutettua suosiota sille luotiin taustatarina, joka esiteltiin "Peter Parker the Spectacular Spider-Man"-lehden numerossa 83. Suomessa tarina nähtiin vuonna 1986 "Hämähäkkimies"-lehden kuudennessa numerossa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomarista on tehty kolme itsenäistä elokuvaa. Vuonna 1989 ilmestyi ensimmäinen elokuva, "The Punisher – Rankaisija", jonka pääosassa esiintyi Dolph Lundgren. Vuonna 2004 ilmestyi "Tuomari", jonka pääosassa oli Thomas Jane. Viimeisin elokuvasovitus on "Punisher – War Zone" vuodelta 2008. Sen pääosaa esittää Ray Stevenson.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomari on oman käden oikeutta toteuttava entinen merijalkaväen erikoisjoukkojen jäsen. Frank palveli viisi vuotta Vietnamissa ja tämän jälkeen erikoisjoukkojen kouluttajana New Yorkissa. Castle on hyvin kokenut veteraani, joka on käynyt läpi muun muassa SEAL (Sea Air Land) -, UDT (Underwater Demolition Training)- sekä LRRP (Long Range Recon Patrol) - koulutukset.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Näiden sekä sodan tuoman kokemuksen myötä Castle on erinomainen tappaja. Castlen sanotaan selvinneen naarmuitta taistelusta kahtatoista hyvin aseistautunutta ja kokenutta rikollista vastaan.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Frank Castle aloitti sotansa rikollisuutta vastaan menetettyään vaimonsa ja lapsensa Costa Ricassa perhejuhlassa, jossa oli koko Frankin suku.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Castle on erinomainen tarkka-ampuja, ja hallitsee sekä aseettoman että aseellisen taistelun. Hän kantaa luodinkestävän pukunsa rinnassa suurikokoista pääkallon kuvaa. Elokuvaversiossa Frank saa pääkallopaidan lahjaksi pojaltaan, joka menettää henkensä rikollisten kostaessa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Rikolliset pelkäävät Tuomaria, ja useimmat supersankarit vastustavat hänen väkivaltaisia menetelmiään. Tavalliset kansalaiset suhtautuvat Tuomariin hyvin ristiriitaisesti, monet tuomitsevat hänen tekonsa ja pitävät miestä mielipuolena, toisaalta he hyväksyvät hänen sotansa alamaailmaa vastaan.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Castle pyrkii olemaan vahingoittamatta sivullisia. Castle on luonnollisesti saanut julkisuutta myös viranomaisten keskuudessa, useimmiten paikalliset poliisit kuitenkin ummistavat silmänsä Castlen puuhilta; hän tekee sen mitä poliisit haluaisivat tehdä, mutta eivät voi.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Hänellä on kuitenkin erittäin pitkä rikosrekisteri, jonka takia hänen tekemisistään on kiinnostunut moni viranomaistaho. Näihin kuuluvat muun muassa FBI, CIA sekä YPKVV.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text:
Tuomarilla ei oikeastaan ole päämajaa, hän on hyvin liikkuva henkilö, jolla on asekätköjä eri puolilla New Yorkia ja New Jerseyä. Tuomari ei rajoita kostoretkeään ainoastaan kyseisiin kaupunkeihin, hän on käynyt puhdistamassa alamaailman saasteita muun muassa seuraavissa paikoissa:
Venäjä, Afrikka, Lontoo, Pohjois-Irlanti, Skotlanti, Latinalainen Amerikka


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Hahmoa on moitittu ylenpalttisesta väkivallasta ja oman käden oikeudesta.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomari vieraili Hämähäkkimies-animaatiosarjassa 1990-luvulla. Hänet äänenään oli John Beck. Jaksot, jossa hän oli sarjassa olivat:


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomarin teki vuonna 2016 ensiesiintymisensä Marvel Cinematic Universeen Netflix-sarjan "Daredevil" toisella tuotantokaudella. Häntä näyttelee Jon Bernthal. Hahmo nähtiin seuraavan kerran vuonna 2017 omassa Netflix-sarjassaan "The Punisher".


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Ensimmäisessä, vuonna 1989 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa Tuomaria esitti Dolph Lundgren. Koko elokuvan aikana Tuomari ei koskaan käyttänyt kuuluisaa kallologoaan.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Vuoden 2004 elokuvassa Tuomari (The Punisher) Frank Castlen (Thomas Jane) perheen murhaa rikollispomo Howard Saint (John Travolta) joka menetti poikansa eräässä ratsiaan johtaneessa kaupassa. Frank toimi peitetehtävissä samassa operaatiossa esittäen kaupanteon toista osapuolta ja kostotoimena Saint määräsi Castlen ja hänen sukunsa murhattavaksi. Itse asiassa: perheen tappamista vaati Saintin palvottu vaimo Livia - jonka luonnetta kuvaa hyvin se, että hän oman poikansa hautajaisissa esiintyi säädyttömän avokaulaisessa ja lyhyessä kylläkin mustassa hameessa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Gangsterit hyökkäsivät Castlen sukutapaamiseen: kaikki poliisin omaiset, pikkulapsista vanhuksiin, tapettiin, joskin Castlen isä ja hän itse tekivät kovaa vastarintaa niin kauan kuin ammuksia riitti. Myös Castlen pieni poika ja hänen toista lastaan odottanut vaimonsa kuolivat.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Castle jäi henkiin, tosin pahasti vammoja saaneena; kun hän toipui niistä, hän muuttui Tuomariksi. Tunnuksekseen hän valitsi mustan T-paidan, jonka oli ehtinyt saada viimeisenä lahjana pojaltaan ja jonka hän tuhon jälkeen löysi maasta tallattuna; paidan rinnassa oli valkea pääkallologo, josta tulikin sitten hänen tunnuksensa. Tuomari maalasi tunnuksen myös luotiliiviinsä.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomari kosti rikollispomolle perusteellisesti: ensin hän ryösti tai hävitti kaksikin Saintin usean sadan miljoonan dollarin laitonta rahalastia; kun Saintin asema näin horjui, hän järjesti todisteet siitä että Saintin vaimo makasi hänen parhaan ystävänsä ja juristinsa kanssa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tämä oli lopulta yksinkertaista: Tuomari taivutteli erään halveksitun ja tönityn pikkuapurin nimeltä Mickey Duka puolelleen hankkimalla tästä henkisen yliotteen; tämän kautta sai tietää päähenkilöiden tavoista; Saintin vaimon ollessa vakituiseen tapaansa elokuvissa Castle lainasi hänen autoaan ja järjesti sille pysäköintisakon hotellissa - johon oli houkutellut juristin. Apuri otti sakkolapun haltuunsa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Viikkoa myöhemmin Tuomari lainasi autoa uudelleen ja vei sen taas hotellille jonne petkutti juristin jälleen. Nyt hän soitti apurille ja käski tämän antaa sakkolapun Saintille, jonka epäluulot olivat jo heränneet hänen huomattuaan vaimon ja juristin nauraneen yhdessä jollekin.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Muuta todistetta siitä että vaimo ja juristi makasivat keskenään ei vainoharhainen gangsteri enää olisi tarvinnutkaan - mutta sellainenkin löytyi: vaimo oli jättänyt autoonsa käsilaukun jossa oli kalliit yksilölliset Harry Winstonin tekemät timanttikorvakorut; niistä toisen Tuomari kävi jättämässä juristin tyynylle - mistä Saint sen löysi! Hänen potkimansa ja Tuomarin alistama pikkuapuri Duka nauroi sisäänpäin nähdessään Saintin rynnistävän kostoretkelleen...


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Kaiken jälkeen Saint uskoi järjestetyt todisteet ja tappoi molemmat: juristin hän puukotti ja vaimon heitti ylikulkusillalta tavarajunan eteen.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Kun Saint jakoi päämajassaan ohjeita ja palkkioennakkoja Castlen tappamisesta, tämä hyökkäsikin paikalle, tappoi hänen kaikki apurinsa ja jätti ainoan pojan rimpuilemaan ansaan käsi koholla - kädessä nelikiloinen räjähde joka toimisi heti kun käsi hervahtaisi.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Lopuksi Castle haavoitti Saintia itseään. Kun Saint korisi Castlen tappaneen hänen poikansa, tämä oikaisi: "MOLEMMAT poikasi!" ja samaan aikaan takaa kuuluva räjähdys kertoo ansaan jääneen pojan käden hervahtaneen ja pommin toimineen.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Nyt Tuomari kertoi mitä oli tehnyt: hän oli saanut gangsterin tappamaan kaksi läheisintään ihan itse, lopullinen todiste oli toinen korvakoru jonka hän heitti Saintin kasvojen eteen; tämä parkui surkeuttaan todetessaan mitä oli tehnyt.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Saintin lopullinen kuolema oli karmiva: Castle sitoi hänet nilkastaan automaattivaihteisen auton takapuskuriin; auton hän miinoitti ja lähetti yksinään ajamaan niin ikään miinoitettujen ja kaukolaukaisimella varustettujen autojen keskellä; Saint oli jo parkuva soihtu, kun hän katosi tulimereen.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Tuomarin poistuessa paikalta räjähdykset loivat gangsterien päämajan pysäköintialueelle palavien autojen muodostaman pääkallon kuvan.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Castle palasi asuntoonsa ja otti pari voimakasta ryyppyä aikoen ampua itsensä; kuitenkin vaimon kasvot valveunen omaisesti ilmestyivät hänelle ja hän laski aseensa.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Aamulla hän poistui pysyvästi ja jätti Saintilta takavarikoimansa noin miljoona dollaria häntä suojelleille rehellisille joskin hiukan omaleimaisille sisaruksille, joista yhden olivat gangsterit pahoinpidelleet sairaalakuntoon yrittäessään saada hänet kertomaan missä Castle on - ja samaan aikaan yksi sisaruksista, tyttö, piilotteli etsittyä lattian alla olevan autotallihissin katolla, josta he näkivät kaikki kauheudet mitä pojat joutuivat kokemaan - antamatta silti periksi.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text:
Elokuvan lopussa Castle seisoo sillalla autonsa vieressä mustassa taisteluasussaan; hän sanoo itsekseen:
Tammikuun 18 (2005) Volition Inc. julkaisi "The Punisher" -pelin Xboxille, PlayStation 2:lle ja PC:lle. Tuomarin äänenä toimi elokuvastakin tuttu Thomas Jane. Peli käyttää hyväkseen osia elokuvan juonesta. Peli sai aikaan kohua erittäin kovasta väkivallasta, liittyen pääosin pelin kidutus-kuulusteluihin. Peli onkin Manhunt-pelien ohella ainoa videopeli, joka on saanut yhdysvalloissa korkeimman mahdollisen ikäluokituksen pelkästään väkivallasta. Huolimatta valtavan väkivaltaisesta sisällöstään peli myi miljoonia kappaleita.Nykyisellä Marvelin MAX-linjalla ei esiinny lainkaan supersankareita. Tuomari on viranomaisten mukaan taistellut rikollisuutta vastaan yli 30 vuotta.


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: MAX-Albumit (kirj. Garth Ennis)


title: Tuomari (sarjakuvahahmo)

text: Punisher: Born (sijoittuu aikaan ennen kaikkia muita)


title: Tuomari (täsmennyssivu)

text: Tuomari voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Hulk

text: Hulk on Marvel-kustantamon luoma uskomattoman väkivahva supersankari. Hulkin ensiesiintyminen oli amerikkalaisen "Incredible Hulk" -lehden ensimmäinen numero toukokuussa 1962 ja hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby.


title: Hulk

text: Hulk on todellisuudessa nerokas tiedemies tohtori Bruce Banner ("Fantastic Four" -lehden numeroissa 25–26 Hulkin nimi vaihtui erehdyksessä Bob Banneriksi ja tästä syystä Bruce Bannerin nimi muuttui myöhemmin Robert Bruce Banneriksi), joka sai voimansa radioaktiivisen gamma-pommin räjähtäessä. Valtavan voimakas hahmo joutui usein lainvalvojien tai armeijan jahtaamaksi kaiken sen hävityksen vuoksi, jonka tämä aiheuttaa. Vaikka hahmon ihonväri on muuttunut sarjan kuluessa, Hulk on yleisesti ottaen ollut vihreä. Stan Leen ensimmäinen versio Hulkista oli kuitenkin harmaa. Värittäjä Stan Goldberg kuitenkin väitti, ettei harmaus näkyisi kunnolla silloisten painoteknologisten rajoitusten vuoksi. Lee piti kuitenkin päänsä, jolloin Hulk ensimmäisessä numerossaan oli milloin minkäkin värinen – jopa vihreä. Niinpä seuraavassa lehdessä Hulk väritettiin vihreäksi (värittäjä ehdotti oranssia, mutta väri oli jo varattu Möykylle).


title: Hulk

text: Hulk on yksi tunnetuimmista sarjakuvahahmoista populaarikulttuurin eri ilmentymissä. Hulk on esittänyt pääosaa useissa animaatioissa, yhdessä TV-sarjassa ja kolmessa kokoillan elokuvassa.


title: Hulk

text: Suomessa Hulk esiintyi ensimmäisen kerran Ihmesarjan numerossa 5 (1967) tarinassa "Hulk tapaa Bumerangin (osa 1/2)".


title: Hulk

text: Tohtori Bruce Banner oli tiedemies, joka kehitteli Yhdysvaltain armeijalle gammasäteistä koostuvaa pommia. Pommia testattaessa Banner kuitenkin näki nuorukaisen nimeltään Rick Jones ajavan koealueelle autollaan. Banner juoksi hänen luokseen ja ehti juuri ja juuri heittää hänet suojaan, mutta jäi itse pommin vaikutukselle alttiiksi. Jostain syystä hän ei kuitenkaan kuollut vaan gammasäteily muuttaa hänet Hulkiksi, yksinkertaiseksi mutta äärettömän voimakkaaksi olennoksi.


title: Hulk

text: Nimi Hulk tulee eräältä sotilaalta, joka huutaa: ""Fan out men! We got to find that – that Hulk!"" Stan Lee on myöntänyt että otti mallia paljolti Ihmenelosten Möykystä, mutta siinä missä Möykky on osa Ihmenelosten perhettä, on Hulk täydellinen hylkiö, yhteiskunnan vieroksuma väkivaltainen olento joka kaipaa vain rauhaa ja hiljaisuutta. Yhteenvedot Robert Louis Stevensonin romaaniin Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde ovat ilmeisiä. Aluksi Banner muuttui Hulkiksi öisin, mutta pian muutos alkoi tapahtua aina Bannerin suuttuessa tai muuten hermostuessa. Alussa myös vain Bannerin persoonallisuus muuttui, ei hänen älykkyytensä. Nämä aspektit ovat kuitenkin muuttuneet useasti sarjan edetessä.


title: Hulk

text: Aikaisissa Hulk-tarinoissa kenraali Thunderbolt Ross yritti useaan otteeseen kaapata ja tuhota Hulkin nk. "Hulkbusterien" kanssa. Kenraalin tytär Betty ihastui kuitenkin Banneriin ja kritisoi isäänsä Hulkin jahtaamisesta. Kenraalin oikea käsi majuri Glenn Talbot sekoittaa draamaa entisestään rakastumalla Bettyyn. Alusta asti mukana on myös Bannerin pelastama nuorukainen Rick Jones joka toimii vuosia Hulkin apurina ja auttajana. Myöhemmin toinen nuorukainen nimeltään Jim Wilson ystävystyy myös Hulkin kanssa (Jim Wilsonin setä Sam Wilson on supersankari nimeltä Haukka. Jim kuoli myöhemmin AIDS:iin Hulkin auttamisyrityksistä huolimatta).


title: Hulk

text: Marvel julkaisi Hulkia vain kuusi numeroa ja lopetti sen sitten antaakseen tilaa Nick Furyn omalle lehdelle, "Sgt. Fury and His Howling Commandos". Lehden lakkauttamisen jälkeen Jack Kirby vastaanotti kirjeen jossa selvisi, että eräs opiskelija-asuntola oli ottanut Hulkin maskotikseen.


title: Hulk

text: Lee ja Kirby huomasivat saavuttaneensa lukijakuntansa ja sijoittivat useasti Hulkin muiden sankarien lehtiin. Hulk oli jopa Kostajien perustajajäsen. Lopulta Hulk sai pysyvän sarjan "Tales to Astonish" -lehdessä ja viimein lehden nimi muuttui kuvaamaan pelkästään vihreän jätin seikkailuja. "The Incredible Hulk" -lehti syntyi ja jatkoi aina vuoteen 1999 asti, jolloin Marvel aloitti sarjan uudelleen ensimmäisestä numerosta.


title: Hulk

text: Vuonna 1986 Peter David aloitti sarjan käsikirjoittamisen – pesti jatkui liki 12 vuotta. Davidin käsittelyssä sarja sai aivan uusia aspekteja ja hurjia juonenkäänteitä. Myös psykologisia piirteitä alkoi esiintyä entistä enemmän. Alussa Banner oli hiljainen, ujo mies jonka pelätyt ja peitellyt tunteet tulivat esille Hulkin hahmossa. Peter David kuitenkin asetti Banneriin lukuisia sivupersoonia, joista vuosien varrella syntyi uusia ilmenemismuotoja Hulkille.


title: Hulk

text: David kirjoitti tarinan, jossa esitettiin Bannerin isän murhanneen vaimonsa ja käyttäneen sitten julmasti nuorta Banneria hyväkseen. Näistä padotuista emootioista syntyi myöhemmin kaikki Hulkin eri ilmenemismuodot, kuten Harmaa Hulk (kts. alempaa), joka oli älykäs ja sekaantui rikollistoimiin Las Vegasissa nimellä Joe Fixit.


title: Hulk

text: Kuitenkin myös onnellisia hetkiä mahtui Bannerin elämään. Peter Davidin tarinassa Betty ja Bruce menivät viimeinkin naimisiin. Myöhemmin Hulkilta voimansa saanut psykiatri Leonard Samson onnistui yhdistämään Bannerin persoonallisuudet ja näin parantamaan hänet. Tuloksena oli nk. Professori, jossa yhdistyi tasapainoisen Bannerin älykkyys ja uusi, entistä voimakkaampi Hulk. Tällöin hän johti Pantheon-nimistä organisaatiota johon kuului useita yli-inhimillisiä henkilöitä kuten Paris, Achilles, Ajax ja Hector.


title: Hulk

text: Älykäs Hulk jatkoi pitkään seikkailujaan, kunnes vuonna 1998 Marvel ehdotti Betty Bannerin tappamista. David vastasi idean olleen hyvä, koska hän oli juuri eronnut vaimostaan. Marvel kuitenkin halusi tarinan kautta tuoda takaisin alkuaikojen Tyhmän Hulkin. David kieltäytyi. Sarjaa jatkamaan palkattiin Joe Casey joka teki kuten Marvel oli käskenyt. Banner menetti Bettyn ja taantui mykäksi ja typeräksi Hulkiksi. Sarja sai kuitenkin vain vähän suosiota, joten se keskeytettiin.


title: Hulk

text: Myöhemmin sarjaa ovat jatkaneet eräitä alan huippunimiä, kuten John Byrne, Erik Larsen ja Bruce Jones, mutta kukaan heistä ei ole saanut samanlaista koherenttia jatkuvuuden tunnetta sarjaan kuin mitä Peter David sai. David palasikin vuodeksi, mutta lähti jälleen - omien sanojensa mukaan "uransa vuoksi" pois Marvelilta.


title: Hulk

text: Näihin aikoihin amerikkalaisissa lehdissä Illuminati ja YPKVV petkuttavat Hulkin satelliitille, josta hänet laukaistaan ulkoavaruuteen. Raivostunut Hulk huomaa miten Reed Richards ja Tony Stark selittävät videomonitorilla tämä teon olevan kaikkien parhaaksi. Hulk oli tarkoitus saattaa rauhaisalle planeetalle, jossa hän ei voisi vahingoittaa muita tai itseään. Satelliitti kuitenkin imeytyy madonreikään ja rauhallisen planeetan sijaan Hulk päätyykin Sakaarin taisteluplaneetalle (juonikuvio on miltei sama kuin mitä Roy Thomaksen ja Herb Trimpen tarinassa, jossa Hulk päätyy K’ai-nimiselle planeetalle ja ihastuu prinsessa Jarellaan). Siellä matkustamisesta oudosti heikentynyt Hulk päätyy gladiaattoriksi ja voittaa vastustajansa murskaamalla Sakaarin kansalaisten ihailun. Lopulta Hulk perustaa kapinaliiton ja nousee planeetan kuninkaaksi.


title: Hulk

text: Monarkkina Hulk solmii useita rauhansopimuksia ja avioituu Caeira-nimisen gladiaattorin kanssa. Caieran kantaessa Hulkille lasta, Sakaarin tektonisen laatat vaurioituvat ja planeetta tuhoutuu tappaen miltei kaikki planeetalla olijat - mukaan lukien Caeiran ja tämän lapsen.


title: Hulk

text: Mielettömän raivostunut Hulk muistaa mitä Illuminati teki hänelle ja lähtee pienen armeijan kanssa takaisin maapallolle avaruusaluksellaan. Hulkin tavoitteena on murskata kaikki, jotka juonittelivat häntä vastaan. Marvelin toimittaja Joe Quesada ilmoitti, että vuonna 2007 Marvel-kustannuksen julkaisut keskittyvät "World War Hulk"-tarinajatkumoon, jossa Hulk iskee Marvelin muita sankareita vastaan. Ensimmäisenä tekonaan Hulk matkustaa Kuuhun jossa hän kohtaa epäinhimillisten kuninkaan Mustan Salaman. Yrittäessään hyökätä Mustan Salaman kimppuun varoituksista huolimatta, Hulk saa maistaa Salaman tuhoisaa kuiskausta mutta uusien voimiensa takia hän vain hidastuu hetkeksi ja voittaa Salaman. Seuraavaksi Hulk palaa Maahan ja vaatii Illuminatia saapumaan paikalle ja New Yorkin evakuointia. Hän jatkaa matkaa läheiselle X-Kartanolle hakemaan Charles Xavieria ja saa vastaansa Ryhmä-X:än. Uusien voimiensa takia hän voittaa Ryhmän helposti ja pieksee Juggernautin tämän saatua voimansa takaisin suurempina kuin koskaan. Hulk kumminkin säästää Xavierin ja Ryhmän hengen koska hänen mielestään M-päivän koetus oli mutanteille tarpeeksi. Palattuaan Manhattanille hän huomaa Rautamiehen alkaneen hyökkäyskannalle armeijan ja uuden Hulkbuster Armor MK II kanssa. Taistelu oli alussa tasaväkistä Rautamiehen puvun suunnattomien voimien takia mutta jäädessään alakynteen hän yritti tainnuttaa Hulkin nanoboteilla, mutta turhaan. Hulk kykeni raivoissaan hakkaamaan puvun käyttökelvottomaksi tuhoten samalla Stark-tornin.


title: Hulk

text:
Hulkia pidetään eri olentona kuin mitä Banner on. Hahmossa on kuitenkin suuri osa Bannerin vihaa, josta syntyneellä olennolla on kuitenkin eri persoonallisuus ja muistot. Hulkilla onkin ollut lukuisia eri ilmenemismuotoja – kaikki sidoksissa Bannerin psyykeeseen.
Hulk on kenties Marvel-universumin voimakkain olento (jota ei lueta kosmisiin olentoihin koska voimakkain olento on Tuonpuoleinen). Hulk myös voimistuu periaatteessa jatkuvasti, koska hän imee maailmassa pysyvää gammasäteilyä itseensä. Tämän vuoksi esimerkiksi Maestro oli paljon nyky-Hulkia voimakkaampi. Myös muilla gammasäteilystä syntyneiltä olennoilta löytyy tämä kyky, mutta vain Hulkilla se esiintyy voimatason nousuna.


title: Hulk

text: Näin ollen Hulk on elävä gammasäteilypatteri. Koska Hulkin solut ovat radioaktiivisen säteilyn kyllästämät, tapahtuu Hulkissa ajan myötä muutoksia, joista eräs on hänelle kehittynyt vedenalaisen hengityksen mahdollistava rauhanen. Tällainen hirviömäinen evoluutio mahdollistaa Hulkin sopeutumisen melkein millaiseen ympäristöön ja olosuhteisiin tahansa. Nick Fury onkin väittänyt, että Hulkin geneettinen muokkautuvaisuus mahdollistaa Hulkin adaptoitumisen jopa avaruuden oloihin. Mahdolliset muutokset tapahtuvat vaihtelevalla nopeudella.


title: Hulk

text: Hulkin suurin voima on hänen mittaamattoman fyysinen voimakkuutensa, joka tekee hänestä Marvel-universumin ylivoimaisesti fyysisesti voimakkaimman hahmon. Nk. "Tyhmä Hulk" omasi perusvoimanaan n.100 tonnin nostokapasiteetin. Harmaa Hulk taas nosti normaalisti "vain" 75 tonnia. Hulkin voimataso kuitenkin nousee adrenaliinin myötä – esimerkiksi stressi ja viha aiheuttavat usein voimistumista. Kuuluisa sanonta meneekin: "Mitä enemmän Hulk suuttuu, sitä enemmän hän vahvistuu!" Tällaisessa tilassa Hulk kykenee nostamaan valtavia määriä ja tuhoamaan mitä tahansa materiaa. Salatut Sodat -tapahtumien aikana Hulk kannatteli helposti harteillaan 150 miljardia tonnia painavaa vuorta. Hulk on myös pysäyttänyt ja voittanut Juggernautin – teko, jonka pitäisi olla fysikaalisesti mahdotonta. Tämän lisäksi Hulk on taistellut myös monien Marvel-universumin voimanpesien, kuten Namorin, Möykyn ja Gladiaattorin kanssa ja voittanut jokaisen.


title: Hulk

text: Samaten Hulkin valtavien voimien ansiosta maapallon sankarit kykenivät pysäyttämään Onslaught-nimisen olennon – muiden sankarien pystyessä vain naarmuttamaan sen olemusta. Erään kerran Hulk tuhosi yhdellä iskulla kaksi kertaa maapallon kokoisen asteroidin. Hulk ei ole koskaan ajautunut äärirajoilleen kykyjensä kanssa – siksi hänen ylin voimatasonsa on mysteeri (vaikka Tuonpuoleinen ja Johtaja ovatkin maininneet sen olevan laskemattomissa).


title: Hulk

text: Lihastensa ansiosta Hulk kykenee myös lyömään kätensä nopeasti yhteen valtavalla voimalla, joka synnyttää murskaavan ääniaallon. Ääni ja siitä syntyvä paineaalto on tarpeeksi voimakas heittämään vihollisia pois Hulkin luota, sammuttamaan tulipaloja ja jopa kuurouttamaan ihmisiä.


title: Hulk

text: Lihastensa ansiosta Hulk kykenee myös liikkumaan hämmästyttävän nopeasti, hyppimällä voimakkailla jalkalihaksillaan liki 5 kilometrin matkoja yhdellä loikalla. Koska hänen voimansa voivat kuitenkin lisääntyä adrenaliinin myötä, Hulkin on todettu hyppäävän yli 1600 kilometriä yhdellä hypyllä.


title: Hulk

text:
Valtavan fyysisen voiman lisäksi Hulkilla on suunnaton kestävyys. Hulkin kestävyys kasvaa voimien lailla adrenaliinitason nousun myötä. Näin Hulk parantuu nopeammin ja hänen ihonsa muuttuu kovemmaksi. Hulkin kipukynnys on uskomattoman korkea, lisäksi hänen lihaksensa eivät eritä lainkaan maitohappoa; näin ollen hän ei väsy koskaan. Hän kestää äärimmäistä kuumuutta ja kylmyyttä; yli 1600 C° lämpötiloja ja tuhotessaan Las Vegasia Hulk kesti Liekin novatulen kuumuuden. Hulk on immuuni kaikille sairauksille (kuten AIDS:ille) ja myrkyille. Hän on sietänyt vaivattomasti osumia kenttätykistöstä, kranaateista ja ydinaseista, pudotuksia korkeuksista (kuten avaruudesta maapallon pinnalle) ja korkeataajuuksisia energiaiskuja ilman mitään vaurioita.
Hulk kykenee regeneroimaan kudostaan uskomattomalla vauhdilla ja teholla. Hänen parannusvoimansa ylittävät kirkkaasti jopa Wolverinen. Taistellessaan Vektoria vastaan Hulkilta repeytyi irti suurin osa hänen kehonsa massasta niin, että osa lihaksista ja luita oli näkyvillä. Hulk kasvatti itsensä kuntoon muutamassa minuutissa. Myös Peter Davidin kirjoittamassa ""The End"" -tarinassa Hulkin söi elävältä torakkaparvi niin, että miltei koko hänen ruumiillinen massansa oli tuhottu. Hulk paransi kudoksensa ja kasvatti syödyt sisäelimensä takaisin vain 17 minuutissa.


title: Hulk

text: Näiden voimiensa lisäksi Hulkilla on myös yliluonnollisempia voimia, kuten kyky nähdä astraalihahmoja (kuten Tohtori Oudon) ja kummallinen taito paikantaa synnyinpaikkansa New Mexicossa. Vision on myös maininnut Hulkin suuntavaiston olevan erinomainen tämän kaivaessa tunnelia maan alla. Hulkilla on myös valtavat psyykkiset voimat, jotka suojelevat häntä mentaalisilta iskuilta. Hän on useasti vastustanut mieleen kohdistuvia hyökkäyksiä joiltain Marvel-universumin voimakkaimmilta psyykikoilta. Äskettäin on myös selvinnyt, että Hulk omaa rauhasen, joka mahdollistaa hengittämisen veden alla. Hulk myös näkee pimeässä ja pystyy elämään avaruuden tyhjiössä.


title: Hulk

text: Sarjan aikana Hulkilla on ollut useita vihollisia, joista pääasiallisesti hahmoon yhdistettävät (kuten Johtaja ja Kuvotus) ovat myös saaneet voimansa gammasäteilyn kautta. Pääsääntöisesti Hulk on mitellyt voimiaan miltei kaikkien Marvel-maailman voimanpesien kanssa. Ohessa kuitenkin useimmiten Hulkiin yhdistettäviä vihollisia. Ultimate Marvel-sarjojen Hulkin loi Brian Michael Bendis ja piirtäjä Phil Hester. Tämä Hulk imee vaikuttimia teoilleen Bannerin alitajunnasta ja pyrkii esimerkiksi tuhoamaan ne, jotka ovat kohdelleet Banneria vääryydellä. Ultimate Hulk voimistaa myös muita tunteita, kuten himoa äärimmilleen. Taistelun tuoksinnassa Hulk latelee hävyttömyyksiä ja riettauksia. Useissa tarinoissa hänen mainitaan syöneen ihmisiä.


title: Hulk

text: Banner toimii tiedemiehenä YPKVV:lle ja Ylivertaisille. Hänen tehtävänään on kopioida ja luoda supersotilasseerumi, joka synnytti Kapteeni Amerikan. Banner edistyy kuitenkin hitaasti ja tyytymättömänä valtaviin budjettimenetyksiin aistii menettävänsä projektinsa.


title: Hulk

text: Muut Ylivertaiset pilkkaavat tiedemiestä ja entinen tyttöystävä Betty Ross pitää Banneria nahjuksena. Kyllästyneenä Banner sekoittaa Kapteeni Amerikan verta Hulk-seerumiin ja ruiskuttaa seoksen itseensä. Niin hän muuttuu harmaaksi Hulkiksi, joka lähtee Betty Rossin perään tuhoten esteet tieltään ja surmaten satoja ihmisiä.


title: Hulk

text: Hulk pieksee myös Ylivertaiset, kunnes Ampiainen ampuu pistonsa suoraan Hulkin aivoihin ja onnistuu näin kääntämään muutoksen. Lopulta Banner vangitaan Ylivertaisten päämajaan Triskelioniin ja pidetään rauhoittavissa.


title: Hulk

text: Taistellessaan myöhemmin avaruusrotu chitaureja vastaan Kapteeni Amerikka käskee Bannerin heitettävän alas helikopterista, jotta stressi saisi aikaan muutoksen Hulkiksi. Kapteeni Amerikka provosoi Hulkin chitaurien komentajan kimppuun, jonka raivopäinen hirviö murskaakin ja syö suihinsa.


title: Hulk

text: Kapteeni Amerikka usuttaa tämän jälkeen Hulkin avaruuslaivaston kimppuun, josta Hulk tuhoaa tusinoittain aluksia.


title: Hulk

text: Huolimatta merkittävästä panoksestaan chitaurien uhan torjumisessa, Bannerin salaisuus vuotaa lehdistölle ja Banner tuomitaan yli 800 ihmisen murhaamisesta kuolemaan. Hank Pymin suunnitteleman rauhoittavan avulla tajuton Banner jätetään ajelehtimaan valtamerelle ydinlatauksen kanssa. Juuri ennen räjähdystä Banner kuitenkin herää ja pakenee. On luultavaa, että Pym teki rauhoittavastaan tarkoituksellisesti heikomman, jotta Banner säästyisi.


title: Hulk

text: Hulkin kenties kaikkein kuuluisin TV-versio oli amerikkalainen "The Incredible Hulk"-sarja, jossa näyttelijä Bill Bixby esiintyi David Bannerina ja kehonrakentaja Lou Ferrigno Hulkina.


title: Hulk

text: Sarjan päättyessä vuonna 1982 Hulk palasi samana vuonna lyhyeksi aikaa animaatiosarjan muodossa televisioon. Tuon ajan animaatiosarjoille tyypilliseen tapaan sarja hyödynsi paljon kuvamateriaalia jaksoissaan uudelleen – jokainen animaatio Bruce Bannerin muuntautumisesta Hulkiksi oli sama jaksosta toiseen.


title: Hulk

text: Vuonna 1996 Marvel Studios ja Saban Entertainment toivat Hulkin takaisin animaationa "The Incredible Hulk"-sarjassa. Sarjan ensimmäiset jaksot olivat huomiota herättävän synkkiä, mutta aiheet lievenivät ajan kuluessa.


title: Hulk

text: Vuoden 2003 elokuvassa "Hulk" hahmolla on erilainen alkuperä. Hänen voimansa tulevat osittain kokeista, joita hänen isänsä teki hänelle. Elokuvan ohjasi Ang Lee ja Hulkia näyttelee elokuvassa Eric Bana.


title: Hulk

text: Edward Norton näytteli alun perin Bruce Banneria elokuvassa "The Incredible Hulk" (2008), Lou Ferrignon tehdessä Hulkin äänen. Mark Ruffalo kuitenkin korvasi hänet elokuvassa "The Avengers" (2012). Ruffalo esiintyi seuraavan Bannerin roolissa elokuvan "Iron Man 3" (2013) lopputekstien jälkeisessä kohtauksessa sekä elokuvissa "" (2015), "" (2017) ja "" (2018). Ruffalo palaa rooliinsa elokuvassa "" (2019).


title: Hume

text: Hume voi tarkoittaa:


title: Wolverine

text: Wolverine, oikealta nimeltään James Howlett, tunnettu usein nimellä Logan, on Marvel-kustantamon luoma supersankari, joka kuuluu Ryhmä-X:ään. Wolverinen ensiesiintyminen tapahtui "Incredible Hulk" -lehden numerossa 181 vuonna 1974. Wolverinen loivat alun perin Len Wein, Herb Trimpe ja John Romita, mutta Chris Claremont ja John Byrne kehittivät hahmoa huomattavasti enemmän Ryhmä-X:n sivuilla.


title: Wolverine

text: Suomessa Wolverinen ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1984 "Ryhmä-X"-lehden numerossa 1.


title: Wolverine

text: Sarjakuvakirjoittaja Roy Thomas mainitsi kollegalleen Len Weinille, että halusi luoda nimenomaan Wolverine-nimisen supersankarihahmon, jolla olisi tulinen temperamentti. Wein innostui ehdotuksesta ja alkoi kehittää hahmoa eteenpäin Thomasin ideoiman konseptin pohjalta. Piirtäjä Herb Trimpen taiteilemassa ja Weinin käsikirjoittamassa seikkailussa Wolverine teki virallisesti ensiesiintymisensä "The Incredible Hulkin" numerossa 181 marraskuussa 1974, vaikka oli ehtinyt jo vilahtaa muissa Marvel Comicsin julkaisuissa aiemmin vuoden 1974 syksyllä. Ensiesiintymisessään Wolverinen menneisyydestä ei juurikaan paljastettu yksityiskohtia, eikä hahmo alkuaikoinaan kyennyt vielä vetämään rystystensä adamantium-valmisteisia kynsiä takaisin käsiensä sisälle.


title: Wolverine

text: Seuraavan kerran Wolverine nähtiin sarjakuvissa vasta vuoden 1975 puolella "Hämähäkkimiehen" erikoisnumerossa, jossa hahmo oli kokenut pienoisia muutoksia verrattaessa edelliseen esiintymiseen; lehden kannen piirtänyt Gil Kane taiteili Wolverinen maskiin vahingossa pidemmät ”korvat”, mutta itse tarinan piirtänyt Dave Cockrum piti erheessä syntyneestä uudistuksesta niin paljon että päätti käyttää samaa muotoseikkaa myös itse. Cockrum oli myös ensimmäinen piirtäjä, joka esitti Wolverinen ilman naamiota minkä johdosta hänen sekaisesta, tummanmustasta hiuspehkostaan jäi hahmolle eräänlainen tavaramerkki.


title: Wolverine

text: Ensimmäisen kerran Wolverine esiintyi Ryhmä-X:n kanssa elokuussa 1975 lehden numerossa 94 Cockrumin piirtämässä ja Chris Claremontin käsikirjoittamassa tarinassa. Ensimmäisten esiintymistensä aikana Wolverine jäi kuitenkin paljolti muiden hahmojen, kuten Kykloopin varjoon mikä sai Cockrumia ja Claremontia jopa harkitsemaan hahmon surmaamista ja poistamista sarjakuvista. Cockrumia piirtäjänä seurannut John Byrne ei halunnut kanadalaisena poistaa sarjakuvista kanadalaista syntyperää olevaa hahmoa, ja tarinoissaan hän toi esille enemmän Wolverinen taustaa ja onnistui nostamaan hahmon suosiota aiempaa suuremmaksi. Byrnen johdolla muun muassa Frank Miller päätyi Wolverinen piirtäjäksi 1980-luvulla, ja hahmon menestyksen kasvaessa Wolverine sai jopa oman sarjakuvalehtensä.


title: Wolverine

text: Myöhään 1880-luvulla Kanadan syrjäseuduilla syntyi lapsi nimeltä James Howlett. Lapsena James oli heikko ja sairas poika. Hänen allergiansa eivät sallineet hänen mennä ulos leikkimään, ja hänen isänsä oli pyytänyt, että 12-vuotias tyttö tuotaisiin heidän tilalleen. Tyttö oli nimeltään Rose ja hänestä tuli ystävä ja leikkitoveri Jamesille. Tyttö luki hänelle ja katsoi hänen peräänsä. Palvelijan poika Dogin kanssa James ja Rose olivat ainoita lapsia mäellä, jossa tila sijaitsi. Heistä oli tullut läheisiä ystäviä ja he leikkivät yhdessä niin paljon kuin mahdollista, mutta Dog kasvoi hiljalleen erilleen heistä. Dogin isä, palvelija Thomas Logan oli alkoholisti, joka pahoinpiteli poikaansa.


title: Wolverine

text: Seuraavien vuosien aikana Dogista kasvoi isänsä kaltainen julma ja sydämetön mies. Jamesin isä ja isoisä antoivat hänelle tehtäviä. Suuren tappelun jälkeen Dog tappoi Jamesin koiran, minkä jälkeen Loganit häädettiin Howlettin tilalta.


title: Wolverine

text: Raivoissaan Thomas Logan ja hänen poikansa menivät tilalle aseistautuneina. He ottivat Rosen panttivangiksi ja vaativat päästä herra Howlettin makuuhuoneeseen. Logan yritti suostutella Jamesin äitiä Elizabethia tulemaan mukaansa. Raivon ja inhon vallassa Thomas kuitenkin ampui Johnin samalla kun James saapui huoneeseen. Nähdessään isänsä kuolevan James järkyttyi niin, että hänen piilevät mutanttikykynsä tulivat pinnalle. Hänen kyntensä ponnahtivat esiin, ja hän tappoi Thomasin.


title: Wolverine

text: Jamesin äiti alkoi vältellä Jamesia tämän epätavallisten kykyjen vuoksi, ja James pakeni kotoa. Rose seurasi nähdäkseen voisiko tehdä mitään. Hän löysi Jamesin talon ulkopuolelta makaamasta kylmissään. Rose toi pojan sisään navettaan yrittääkseen lämmittää tätä. Hän ei tiennyt mitä tehdä Jamesille, joten Rose vei hänet isoisänsä taloon. Hän antoi näille rahaa ja sanoi, ettei heidän tarvinnut tulla takaisin.


title: Wolverine

text: Rose lähti Jamesin kanssa Brittiläiseen Kolumbiaan etsimään paikkaa, jossa he voisivat elää rauhassa. Rose muisti isänsä puhuneen louhoksista pohjoisessa ja ajatteli sen olevan hyvä paikka aloittaa. He tapasivat Smitty-nimisen miehen, paikan johtajan. Rose nimesi Jamesin Loganiksi kätkeäkseen tämän oikean henkilöllisyyden.


title: Wolverine

text: Toisena kesänä siellä Logan elätti sekä Rosen että itsensä. Hänestä oli tullut hyvä metsästäjä, ja hän työskenteli ankarasti louhoksessa. Smitty antoi hänelle jopa uuden työn räjähteiden parissa. Pian sen jälkeen Smitty pyysi Rosea menemään naimisiin kanssaan. Kosiminen vihastutti aluksi Logania, kunnes hän tajusi, että Smitty todella oli rakastunut Roseen. Logan auttoi Smittyä saamaan rahat matkalippuihin pois louhokselta.


title: Wolverine

text: Ennen kuin Smitty ja Rose ehtivät lähteä, Dog ilmaantui paikalle. Hän oli tullut tappamaan Loganin Rosen isoisän pyynnöstä. Seuranneessa taistelussa Rose yritti mennä väliin, mutta sai iskun Loganin kynsistä ja kuoli. Logan lähti leiristä elämään erämaassa yksinään kuvitellen, ettei hän voisi elää muiden ihmisten parissa. Kukaan ei kuullut Loganista, ennen kuin hän kohtasi Hulkin Kanadan Osasto H:n agenttina.


title: Wolverine

text: Loganilla on muistoja Samurai-ajasta Japanissa, palkkasoturina olosta CIA:lle ja ”villistä ajasta” Kanadan metsissä. Ase-X-projektin aikana Loganiin asennettujen muisti-implanttien takia Logan joutuu epäilemään kaikkia muistojaan. Hänellä on ainakin yksi todeksi varmistettu muisto tapaamisesta Kapteeni Amerikan kanssa toisen maailmansodan aikana. On mahdollista, että Loganin paranemisvoima antaa hänelle pidemmän elämänkaaren ja on antanut hänelle fyysisen kunnon, joka on kuin miehellä parhaassa iässä.


title: Wolverine

text: Jonkin aikaa toisen maailmansodan jälkeen Ase-X-projektin tiedemiehet sieppasivat Loganin. Heitä johti tohtori Cornelius. Hänet oli palkattu kehittämään loppuun ja käyttämään tekniikkaa, jolla tuhoutumaton metalli adamantium voitaisiin sitoa ihmisen luusoluihin. Loganin luuranko vahvistettiin adamantiumilla, ja hänet pakotettiin Ase-X-salamurhaajaprojektiin.


title: Wolverine

text: Hulkin kohtaamisen jälkeen Osasto H kehotti Wolverinea liittymään ja johtamaan Alfa-Lentuetta, Kanadan hallituksen ajamaa superryhmää. Johtajuutensa aikana Wolverinea lähestyi professori Charles Xavier, joka etsi mutantteja auttamaan hänen oppilaitaan Ryhmä-X:ä pakenemaan saari-oliolta, joka tunnettiin Krakoana ja joka oli siepannut heidät. Wolverine jätti Alfa-Lentueen auttaakseen Xavieria ja pelastamaan Ryhmä-X:n. Kun Krakoa oli voitettu, Wolverine päätti jäädä Ryhmä-X:n seuraan muun muassa siksi, että hän oli rakastunut ryhmään kuuluneeseen Ihmetyttöön (Jean Grey).


title: Wolverine

text: Logan pysyi Ryhmä-X:n seurassa kauan, ollen välillä heidän kenttäjohtajansa, ja kohdaten vihollisia kuten Magneton, Pahojen Mutanttien Veljeskunnan, Raatelijat, demonit Limbo-ulottuvuudesta,niljahirviöt, Marauderit, Morlokit ja jopa itse kreivi Draculan yhdessä tapauksessa. Tavattuaan mutanttisalamurhaaja Punaomegan Logan alkoi epäillä muistojaan, mutta hänen oikean henkilöllisyytensä ja muistojensa etsintä ei tuottanut tulosta.


title: Wolverine

text: Magneton kohtaamisen aikana avaruusasema Avalonilla Wolverine yritti kukistaa Magneton kynsillään, jotka hän luuli Ase-X-projektin antaneen hänelle. Magneto teki vastaiskun ja käytti voimiaan repiäkseen adamantiumin pois Wolverinen luurangosta, aiheuttaen vakavia vammoja. Vahingon polttivat Wolverinen paranemisvoiman loppuun joksikin aikaa, ja hän sai myös selville, että kynnet olivat itse asiassa luonnollisen mutaation seurausta. Ne olivat siis alun perinkin osa hänen luurankoaan.


title: Wolverine

text: Vammojensa vuoksi Logan jätti Ryhmä-X:n joksikin aikaa ja palasi, kun Xavier pyysi häntä ja mutantti Cablea pelastamaan Ryhmä-X:n Tiibetistä, jonne Falanksiliitto oli heidät vanginnut.


title: Wolverine

text: Myöhemmin Loganin sieppasi Tyler Dayspring, Cablen poika, joka kutsui itseään Genesikseksi. Hän halusi tehdä Wolverinesta yhden uusista Ratsumiehistään. Genesis oli hankkinut adamantiumia tappamalla palkkasoturi Cyberin, ja hän oli suunnitellut uusia sitomisoperaation. Tällä kertaa Loganin ruumis kuitenkin hylki adamantiumia, ja hän taantui eläimen tasolle vähäksi aikaa.


title: Wolverine

text: Logan sai ihmisyytensä palautettua ja liittyi uudelleen Ryhmä-X:än ja valvoo sen toimintaa kun Kyklooppi ja Jean Grey ovat poissa. Loganin kuitenkin sieppasi maailman valtiaaksi haluava Tuho, maailman ensimmäinen mutantti, ja pakotti Loganin taistelemaan Sapelihammasta vastaan Ratsumies Kuoleman tittelistä. Logan näki itsensä armollisempana vaihtoehtona kuin mutanttitoverinsa ja taisteli voittaakseen. Tuloksena hän sai takaisin adamantium-luurankonsa. Tuhon vaikutuksen alaisena Wolverine taisteli Ryhmä-X:ää vastaan Kuolemana, mutta toveriensa avustuksella hän murtautui vapaaksi Tuhon otteesta.


title: Wolverine

text: Wolverinen mutanttivoimiin kuuluvat yliluonnollisen tehokas paranemiskyky, jonka voimakkuus vaihtelee lähteistä riippuen. Joskus hän on muun muassa kyennyt regeneroimaan itsensä vain muutamista soluista sekä selvinnyt atomipommin räjähdyksestä. Lisäksi hänellä on erittäin herkät aistit, pysyvästi täydellinen fysiikka, yli-inhimillinen voima (2000 kg nostovoima), nopeus sekä niin sanottu berserkkitila, jossa hän ei tunne kipua ja hänen voimansa moninkertaistuvat. Muita ominaisuuksia ovat miltei tuhoutumattomalla adamantium-metallilla päällystetty luusto ja noin 30 senttimetriä pitkät kynnet, jotka hän voi työntää esiin rystystensä välistä. Wolverine on myös kaikkien maailman ase- ja taistelulajien mestari. Tiedettävästi ainoa tapa tuhota Wolverine on leikata hänen päänsä irti ja viedä se kauas muusta ruumiista.


title: Wolverine

text: Hän on kokenut elämänsä aikana monia traumaattisia tapahtumia mitkä ovat luoneet hänelle puolustuksen psyykkisiä hyökkäyksiä vastaan. Hänen mielensä lukeminen psyykkisillä kyvyillä altistaa lukijan näille traumoille. Wolverine viittaa tähän puolustukseen nimellä mentaalinen arpikudos (eng. mental scar tissue).


title: Wolverine

text: Wolverine on oletettavasti jo lähes 200 vuotta vanha, mutta hänen paranemiskykynsä hidastaa ikääntymisen vaikutuksia suunnattomasti ja hän on oletettavasti noin 30–40-vuotiaan miehen tasolla.


title: Wolverine

text: Pitkän elämänsä aikana Wolverine on kerännyt lukuisia murhanhimoisia vihamiehiä. Wolverine on pitkään ollut Suomessa Marvelin suosituin hahmo ja suosio on lähes yhtä suuri Yhdysvalloissa, minkä takia hahmolle kaavailtiin omaa elokuvaa. Hän esiintyi kaikissa kolmessa Ryhmä-X-elokuvasta. Wolverinea esitti Bryan Singerin ohjaamissa Ryhmä-X-elokuvissa Hugh Jackman, joka on myös lupautui esittämään Wolverinea tämän nimikkoelokuvassa "". Huhun mukaan tehtävään olisi pyydetty Robert de Niroa, jonka palkkiovaatimus kuitenkin oli ylimittainen. Alun perin Wolverinen rooliin kaavailtiin laulaja Glenn Danzigia, joka kuitenkin joutui kieltäytymään roolista, johtuen hänen viimeisimmän albuminsa kiertueaikatauluista.


title: Wolverine

text: Wolverine esiintyy useissa peleissä pelattavana hahmona.


title: Wolverine

text: Luettelo peleistä, joissa Wolverine on esiintynyt


title: Dilbert

text: Dilbert on Scott Adamsin luoma koominen sarjakuva kyynisestä insinööristä, joka työskentelee tietotekniikkayrityksessä idiootin esimiehen alaisena mahdottomissa olosuhteissa. Sarjakuvaa on julkaistu sanomalehdissä 16. huhtikuuta 1989 lähtien, ja Dilbertiä on julkaistu myös kirjoina, animoituna televisiosarjana, tietokonepelinä ja satoina Dilbert-teemaa hyödyntävinä tuotteina. Uusi strippi ilmestyy päivittäin Dilbertin kotisivuilla nettisarjakuvana.