title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
Sarajevosta pohjoiseen sijaitsevassa Keski- ja Pohjois-Bosniassa kroaatit asuivat hajallaan bosniakkien ja serbien seassa. Tämän takia heillä oli taipumus tukea yhtenäistä Bosniaa niin kuin bosniakeillakin. Eteläisessä Hertsegovinassa asui 20 000 kroaattia, joiden politiikka erosi Bosnian 700 000 kroaatin politiikasta. Neretvasta länteen oli yhtenäisiä kroaattiyhteisöjä kuten Grude, Posusje, Ljubushki, Neum, Citluk, Siroki Brijek, Tomislavgrad ja Livno. Näiden paikkakuntien kroaatit olivat vanhakantaisia, sukuihin ja katoliseen kirkkoon orientoituneita, ja heidän kulttuurinsa muistutti enemmän maaseudun serbien kuin kaupungistuneiden Pohjois-Bosnian bosniakkien ja kroaattien kulttuuria.
Monet Hertsegovinan kroaatit olivat taistelleet Kroatian itsenäisyyssodassa ja perustivat 8. huhtikuuta 1992 oman armeijansa HVO:n, joka oli aluksi pikemminkin puolisotilaallinen joukko ja alueen kroaattipuolueen HDZ:n sotilaallinen siipi. HVO oli ainoa merkittävä vastavoima serbeille Bosnian hallituksen joukkojen lisäksi, kun taistelut Bosnia ja Hertsegovinassa alkoivat.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Talvella Franjo Tuđman korvasi maltillisen HDZ:n johtajan radikaalilla kansallismielisellä Mate Bobanilla. Näin eteläisen Hertsegovinan kroaatit olivat mukana Bosnia ja Hertsegovinaa hajottavassa Suur-Kroatia -hankkeessa. Vaikka HVO näytti olevan Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen alaisuudessa, se toimi siitä riippumattomasti.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
12. marraskuuta 1991 Bosnian kroaattijohtajat Kordic ja Boban sopivat
kroaattivaltion perustamisesta Bosniaan. Helmikuussa 1991 serbien ja kroaattien johto sopivat Bosnian jakamisesta muslimien kustannuksella.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
Bosniakeilla ja kroaateilla oli lähes Bosnian sodan alusta asti kitkaa ja väkikohtauksia sattui näiden välillä. Alussa näitä aiheuttivat lähinnä kroaatit.
Kroaatit ja bosniakit kamppailivat ensin liittoarmeijan parakkien aseista. Mutta kroaatit myös ajoivat puhdistuspolitiikkaansa. Huhtikuussa kroaatit julistivat Kiseljakin kroaattikaupungiksi asettaen monia rajoituksia muslimeille.
Toukokuussa 1992 sattui pieni välikohtaus Busovačassa HVO:n ja Bosnian aluepuolustuksen välillä. Busovacassa kroaatit hyökkäilivät muslimien kauppoihin. Vaikka kesäkuussa 1992 solmittiin virallinen yhteistyösopimus bosniakkien ja kroaattien välillä näiden välillä käytiin monesti kahakoita..
Kesäkuussa oli monia välikohtauksia mm Varesissa, Vitezissä ja Novi Travnikissa. Novi Travnikissa kroaatit mm tappoivat ja raiskasivat muslimeja.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
Kesällä 1992 HVO alkoi erottaa bosniakkeja riveistään, ja Armija erottaa kroaatteja. Puolin ja toisin sotilaat myös karkailivat ehkä liittyäkseen vastapuolen armeijaan. Yllättäen bosniakkien Armijaa
tukenut äärikroaattien HOS otti yhteen HVO:n kanssa.
ERÄÄ muslimijengin toiminta Sarajevossa kiristi myös Bosnian muslimien ja kroaattien välejä.
Kesällä 1992 HVO valtasi useita kaupunkeja, joissa kroaattien osuus väestöstä oli ollut 40-50%. Jugoslavia-tuomioistuin tuomitsi myöhemmin kroaattijohtajia muslimien vainoista näissä kaupungeissa..


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Elokuussa 1992 joku murhasi yllättäen bosniakkeja auttaneen kroaattien taistelujärjestö HOS:n johdon. Järjestö hajotettiin. Niinpä HVO ainoaksi suureksi kroaattien asejoukoksi Bosniassa.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
Heinäkuun alussa 1992 kroaatit julistivat Hertseg-Bosnian itsehallintoalueeksi. Vuoden 1992 loppupuolella alkoi saapua ulkomaisia mujahideen taistelijoita auttamaan ahdinkoon joutuvia bosniakkeja. Loka marraskuussa kroaattien ja muslimien välit viilenivät entisestään.
Lokakuussa muslimit ja kroaatit kahakoivat Novi Travnikissa ja Vitezissä. Samoihin aikohin oli pieniä taisteluja Ahmicissa. Marraskuussa kroaatit ajoivat tuhansia bosniakkeja pois Pozorista, mutta suurin osa väestä palasi takaisin ja vain muutama bosniakki surmattiin. Näihin aikoihin kroaatit pyrkivät ensi kertaa saamaan Mostarin valvontaansa.
Jajcen tappio selittyy osin Armijan ja HVO:n yhteistyön puutteella.
Marraskuussa kroaatit valvoivat 20% Bosniasta ja joulukuussa suurinta osaa Keski-Bosniasta. Tämä oli onnistunut kohdaten vain vähäistä vastarintaa bosniakkien taholta.
Yhä kroaattien ja bosniakkien välillä vallitsi muodollinen rauha,


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Serbijohtaja Radovan Karadžić allekirjoitti Vance-Owenin rauhansopimuksen jo 2. toukokuuta 1992, mutta sotilasjohtaja Ratko Mladić ja Bosnian serbiparlamentti eivät hyväksyneet sitä. Muslimijohtaja Alija Izetbegović saatiin allekirjoittamaan sopimus maaliskuussa 1993. Tätä ennen Bosnian kroaattijohtaja Mate Boban oli pyytänyt muslimeja antautumaan ja luovuttamaan alueita, mihin muslimit eivät suostuneet. Vance-Owenin sopimus julkistettiin, vaikka se oli vain Bosnian rauhanneuvottelujen pohja. Vaibän kroaatit suostuivat siihen, koska se suosi heitä. Serbeille se ei käynyt, koska näiden olisi pitänyt vetäytyä lajalta alueelta. Bosniakeille se ei käynyt koska se sinetöi etnisen puhdistuksen. Kroateille sopimus.lupasi laajan alueen. Kroaatit katkaisivat liikenteen muslimialueille heti rauhansuunnitelman julkistuksen jälkeen.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaattien ja muslimien välisiä taisteluja käytiin 24. tammikuuta 1993 Busovacassa ja helmikuun alussa Gornji Vakufissa, josta taistelut laajenivat Lashvajoen laaksossa. 25. tammikuuta 1993 Muslimit tappoivat Zenican-Buskovacan-Kakanjin seuduilla Dusinessa 14 aseista riisuttua Bosnian kroaattiarmeijan HVO:n sotilasta. Tämä oli ensimmäinen muslimien kroaatteihin kohdistama joukkomurha. Muslimien epäpoliittinen imaami korvattiin huhtikuussa SDA-kytkentäisellä imaamilla. Tilapäisesti sovittiin tulitauko 15. helmikuuta kroaattien ja bosniakkien kesken.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Huhtikuun puolenvälin tienoilla Bosnian armeijaan liittymättömät islamilaistaistelijat hyökkäilivät muutaman kerran kroaattien kimppuun, ja Izetbegovic sanoutui tästä irti luvaten tutkintaa.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaattien ja muslimien välisen sodan virallinen syy tuli 15. huhtikuuta 1993, jolloin muslimit kaappasivat ja melko varmasti surmasivat Zenican HVO:n kroaattijoukkojen komentajan.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Pian tämän jälkeen kroaatit räjäyttivät valtavan pakettiautopommin Vitezin muslimikaupunginosassa tappaen kymmenittäin ja jättäen monia muita lojumaan haavoittuneina. Tarkoitus oli pelotella alueen muslimit pois. Siitä huolimatta muutama sata muslimitaistelijaa piti tämän jälkeen yhä hallussaan Vitezin keskustaa.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text:
15 huhtikuuta kroaatit esittivät uhkavaatimuksen jossa vaativat bosniakkiarmeijaa vetäytymään heille Vancen Owenin suunnitelmassa luvatuilta alueilta.
15 huhtikuuta muslimit valtasivat Zenican ja alkoivat puhdistaa sitä kroaateista ajaen näitä pakoon.
Täysi sota kahden Bosnian heikomman kansan välillä käynnistyi laajasti vasta 16. huhtikuuta, jolloin kroaatit hyökkäsivät laajalti Lashvajoen laaksossa mm. Ahmiciin ja Viteziin sekä lukuisiin muihin paikkoihin.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Taistelut keskittyivät noin 30 km pitkään ja alle 5 km leveään Lašva-joen laaksoon, jonka suurimmat kaupungit ovat Travnik, Novi Travnik ja Vitez. Kroaatit pyrkivät saamaan laakson valvontaansa. Ahmićin kylä sijaitsee laakson kapeimmassa kohdassa. Bosnia-Herzegovinan sotateollisuus keskittyi Lašvan laaksoon ja sen ympäristöön. Huhtikuun lopuun mennesä sot alevisi myös hertsegovinaan.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Posavinassa kroaatit ja muslimit taistelivat yhdessä serbejä vastaan. Tämä sota tietysti oli serbeille eduksi, heillähän oli hallussaan 70% Bosnia ja Hertsegovinasta. Kansainvälinen poliittinen asetelma suosi serbejä. Mm. Yhdysvaltain ulkoministeri Lawrence Eagleburger oli serbimielinen, ja YK-joukkojen komentaja Lewis Mackenzie tuki serbejä. Kroaatit hyökkäsivät, koska uskoivat bosniakkien olevan puolustuskyvyttömiä, mikä arvio osoittautui aikaa myöten vääräksi. Aluksi kroaattien taistelut bosniakkeja vastaan levisivät kulovalkean tavoin Lashvajoen laaksoa pitkin Keski-Bosniassa. Taistelut eivät menneet niin kuin kroaatit halusivat, muslimipakolaisten vahvistamat bosniakkijoukot saartoivat Keski-Bosnian kroaattikaupungit yksi toisensa jälkeen. Kreshevo, Kiseljak, Vitez, Bushovaca ja Novi Travnik olivat saarroksissa. Bosniakit kykenivät parissa kuukaudessa valtaamaan kolmea lukuun ottamatta keski bosnian kaupungit.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaatit panivat toimeen muslimien surmaamisen Ahmići-Santicissa huhtikuun puolenvälin tienoilla. Operaatio liittyi laajaan hyökkäykseen Lašva-joen laaksossa. Tämän 16. huhtikuuta suoritetun suuren hyökkäyksen kohteena oli mm. Vitez. Paikka sijaitsi kymmenisen kilometriä Vitezin kaupungista etelään. Siellä asui 466 ihmistä, joista 356 oli muslimeja ja 87 kroaatteja. Kroaattien hyökkäyksen jälkeen kylässä ei ollut enää muslimeja. Alueen kroaatit evakuoitiin yöllä ennen hyökkäystä.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: 70 HVO:n kroaattitaistelijaa hyökkäsi Ahmićin kylään 22. huhtikuuta aamulla noin kello 5:30. Hyökkäys alkoi kylän tulittamisella kranaatein matkan päästä. Kroaatit tappoivat ja haavoittivat monta löytämäänsä ihmistä haravoidessaan kylää järjestelmällisesti sytytysvälineiden ja räjähteiden kanssa. Operaatio jatkui useita päiviä ja sen suoritti lopulta satojen miesten johdettu kroaattien sotilasosasto. Surmatöitä tekemässä oli mukana paikallisia kroaattikyläläisiä. Ruumiit ja haavoittuneet elävät heitettiin taloihin, jotka sytytettiin palamaan. 104 ruumista löydettiin jälkeenpäin. Surmattujen joukossa oli 33 naista ja 11 lasta. 1 76 muslimitaloa tuhottiin, samoin kuin kaksi moskeijaa.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaatit hyökkäsivät myös 10 kilometrin säteellä Ahmićista oleviin kyliin, joita olivat Donja Veceriska, Sivrino Selo, Santici, Nadioci, Stara Bila, Gacice, Pirici ja Preocica. Hyökkäyksen kohteena olivat samana päivänä myös muut Lašvajoen laakson kylät. Satoja muita Ahmićin siviilejä pakeni Viteziin brittien YK-joukkojen suojiin, vihaisina ja peloissaan. Ahmićin puhdistuksesta on syytetty mm. Zoran Kupreskićia, Mirjan Kupreskićia, Vlatko Kupreskićia, Drago Josipovićia, Dragan Papićia ja Vladimir "Vlado" Santićia.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Samana päivänä kuin kroaatit surmasivat muslimeja Ahmićissa, muslimit tappoivat 20 kroaattisiviiliä Vitezin seuduilla Poculicassa, Zenican seuduilla Cajdrasissa ja Zenican kaupungissa. Samoihin aikoihin satoja kroaatteja Zenicassa ja Poculicassa pidätettiin ja vangittiin Zenican kokoushalliin, musiikkikeskukseen ja vankilaan. Huomattavan määrän muslimien sotarikoksista tekivät paikalle arabimaista saapuneet muslimitaistelijat, mujahedinit. Toukokuussa 1993 nämä sotilaat jättivät lukuisia dokumentteja viiden siviilin surmasta Mileticissä Travnikin lähellä.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Muslimit päättelivät, etteivät he voisi valloittaa uusia alueita voimakkaammilta serbeiltä ja suosivat siksi sotaa kroaatteja vastaan. Näin sota muslimien ja kroaattien välillä raivosi voimakkaana huhtikuusta lokakuuhun 1993.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaattisiviilit hyökkäsivät 10. kesäkuuta muslimien johtaman avustussaattueen kimppuun Travnikissa. tappaen 8 kuljettajaa. Tapaus herätti huomattavaa julkisuutta tuoden kroaattiarmeijalle maailmalla huonoa mainetta ja kostomieliala muslimien keskuudessa kasvoi. Toukokuun puolen välin jälkeen muslimit ajoivat kroaattiarmeijan pois Kakanjista, Travnikista ja Kraljevska Sutjeskasta ajaen noin 60 000 kroaattia jo liikakansoitettuihin Adrianmeren rannikon kroaattikaupunkeihin. Heinäkuun lopussa HVO menetti Bogonjon, jolloin 15 000 kroaattia pakeni muslimeja.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kaikkein pahin muslimien ja kroaattien välinen konflikti tapahtui Mostarin kaupungissa, jossa kroaatit raunioittivat muslimikaupunginosan, ja muslimitkin tulittivat kroaattikaupunginosaa vaurioittaen sen rakennuksia. Sala-ampujia oli puolin ja toisin. Kroaatit ajoivat muslimit pois alueeltaan Mostarissa. Tuhansia Mostarin muslimimiehiä joutui vankileireille, mm. entiselle helikopterikentälle Dreteljin kylän lähelle. Syksyllä 1993 kroaateilla oli Keski-Bosniassa enää vain muutamia saarrettuja taskuja, ja noin puolet alueen kroaateista oli lähtenyt pois. Muslimit vandalisoivat tyhjiä keskiaikaisia luostareita. Kansainvälinen mielipide arvosteli kroaatteja Ahmićin joukkomurhan, Mostarin raunioittamisen ja Dreteljin vankileirien takia, mutta muslimitkin syyllistyivät jonkinasteisiin rikoksiin.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kesäkuussa 1993 alkoi kroaattien pako Travnikista, ja 36 vangittua kroaattisotilasta surmattiin läheisessä Maljinen kylässä. Joukossa oli myös haavoittuneita sekä naisia ja vanhuksia. Lisäksi 24 kroaattia katosi. Travnikin alueella oli mujahedinien tukikohta Orosacin kylässä. Siellä Bosniasta lähtöisin olevat mujahedinit murhasivat rituaalisesti Travnikin kroaattien merkkihenkilön Dragan Popovicin.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: 10. kesäkuuta 1993 muslimien kranaattitulessa Vitezin esikaupungissa Kamenjacessa kuoli 8 lasta kranaatin iskusta. Pahimpia muslimien suorittamia murhia olivat Krizanicevo Selon tapaus "Verinen jouluaatto" -operaation aikana 22. joulukuuta 1993, jossa muslimijoukot surmasivat 64 vangittua kroaattisotilasta ja siviiliä.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Bosniakkien armeija aloitti syyskuussa yli 200 km pitkällä rintamalla suurhyökkäyksen. Tämä Pperaatio Neretva' 93 eteni jonkun matkaa, mutta HVO pysäytti sen. Suuri muslimien järjestämä joukkomurha oli 9. tammikuuta 1994, jolloin muslimit surmasivat Buhina Kucassa 36 vangittua kroaattia, sotilaita ja siviilejä. Myös Uzdolissa tapahtui bosniakkijoukkojen tekemiä murhia.


title: Bosniakkien ja kroaattien sota

text: Kroaattien ja muslimien välinen sota päättyi vuonna 1994 ensin tulitaukoon, lopullisesti Washingtonin rauhansopimukseen. Yhdysvallat painosti voimakkaasti molempia osapuolia rauhaan. Mate boban joutui sivuun kroaattien hallinnosta. Kovan linjan bosniakkikomentajia erotettiin.


title: James Ussher

text: James Ussher (myös Usher) (4. tammikuuta 1581 – 21. maaliskuuta 1656) oli Armaghin ja koko Irlannin arkkipiispa vuosina 1625–1656. Hän oli merkittävä uskonoppinut, ja hänet tunnetaan ennen kaikkea hänen julkaisemastaan Raamatun tapahtumien kronologiasta, joka ajoitti luomisen vuoteen 4004 eaa.


title: James Ussher

text: Ussher syntyi Dublinissa suhteellisen varakkaaseen englantilais-irlantilaiseen perheeseen. Hän oli lahjakas lingvisti ja aloitti opiskelut vastikään perustetussa Dublinin Trinity Collegessa 9. tammikuuta 1594 kolmentoista vuoden ikäisenä. Hän valmistui vuonna 1600 ja sai maisterin arvon vuonna 1601. Vuonna 1602 hän sai diakonin ja papin viran koulun kappelista sedältään, joka oli Armaghin ja koko Irlannin arkkipiispa.


title: James Ussher

text: Hän jatkoi opintoja ja valmistui teologian tohtoriksi ja professoriksi vuonna 1607. Hän toimi koulun varakanslerina vuosina 1614 ja 1617. Vuonna 1621 hän sai Meathin piispan viran, ja vuonna 1625 Armaghin arkkipiispan viran nykyisessä Pohjois-Irlannissa. Näin hänestä tuli Irlannin protestanttisen eli anglikaanisen kirkon pää. Tehtävä ei ollut helppo Irlannissa, joka oli ja on edelleen enimmäkseen katolinen maa. Monien aikalaistensa tavoin hän oli jyrkästi katolista oppia vastaan. Vuonna 1626 hän esimerkiksi kirjoitti seuraavasti:


title: James Ussher

text: Ussher osallistui mittaviin väittelyihin katolisten teologien kanssa, ja ajoi toimenpiteitä Irlannin katolisia vastaan. Perinteisen kuvan mukaan Ussher oli maallisista asioista piittaamaton oppinut, joka oli parhaimmillaan keskinkertainen poliitikko ja hallintomies. Todellisuudessa hän oli hyvinkin tehokas piispa ja arkkipiispa, ja tällä tavalla hän ansaitsi suuren kunnioituksen myös poliittisissa piireissä.


title: James Ussher

text: Ussher vietti viimeiset kuusitoista vuotta elämästään Englannissa. Hän matkusti sinne vuonna 1640, mutta ei kyennyt palaamaan takaisin Irlannin kansannousun (1641), Englannin sisällissodan (1642) ja Oliver Cromwellin hallituksen vuoksi. Sisällissodassa hän oli kuninkaan puolella. Hän kuoli 75 vuoden ikäisenä vuonna 1656. Hänet haudattiin valtiollisilla hautajaisilla Westminster Abbeyhin, huolimatta rojalistisista sympatioistaan.


title: James Ussher

text: Ussher tuotti suuren määrän uskonnollisia kirjoituksia. Niistä kuuluisin on "Annales veteris testamenti, a prima mundi origine deducti" (”Vanhan testamentin aikakirjat, johdettuna maailman alkuhetkistä”), joka julkaistiin vuonna 1650. Tässä teoksessa hän esitti kuuluisan väitteensä, jonka mukaan maailma luotiin sinä iltana, joka edelsi päivämäärää 23. lokakuuta vuonna 4004 eaa. Yleensä kellonajan siteerataan virheellisesti olleen joko 9.00 aamulla, keskipäivä tai kello 21.00 illalla 23. lokakuuta.


title: James Ussher

text: Teos oli peruskivi Ussherin–Lightfootin kalenterille. Nuoren maan kreationistit, jotka uskovat maailman olevan noin 6 000 vuotta vanha, viittaavat teokseen edelleen. Teoksessa käsitellään Genesiksen lisäksi kattavasti myös muuta muinaishistoriaa, kuten Persian, Kreikan ja Rooman valtakuntien nousua.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Nuoren Maan kreationismi on Raamattuun pohjautuva kristillinen ajatussuuntaus, jonka mukaan Maa on noin 6 000–10 000 vuoden ikäinen. Nuoren Maan kreationismin mukaan Raamatun luomiskertomus on kirjaimellisesti tosi. Keskeinen näitä käsityksiä on levittävä järjestö Answers in Genesis. Nuoren maan kreationistit pyrkivät etsimään tieteellisistä julkaisuista väitettään tukevia faktoja ja teorioissa ilmeneviä ristiriitaisuuksia.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Nuoren Maan kreationistit kieltävät kaikki muut evoluutioteorian alueet paitsi mikroevoluution ja esittävät vaihtoehtoisena näkemyksenä eliöiden geneettistä rappeutumista.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Kreationistinen luomiskäsitys lähtee siitä, että kaikella on oltava alkunsa ja alullepanijansa ja että tämä alullepanija on Jumala. Kreationistisen käsityksen mukaan Jumala on ajasta sekä materiasta riippumaton persoona.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Nuoren Maan kreationistien mukaan Jumala loi alkuaineet Genesiksessä kerrottuna ensimmäisenä luomispäivänä. He eivät usko niiden olevan peräisin alkuräjähdyksestä ja kehittyneen itsestään miljardien vuosien aikana, kuten evolutionistit esittävät. Kreationistit eivät usko, että olemattomuudesta voisi syntyä alkuräjähdystä. Sen sijaan he uskovat, että Jumala voi luoda olemattomasta olevan sanansa voimalla. Tähtitieteessä kaukaista tähtivaloa pidetään miljardeja vuosia vanhana. Kreationistien mukaan Aurinko, Kuu ja tähdet luotiin neljäntenä päivänä noin 6 000 vuotta sitten, joten tähtivalo ei heidän mukaansa ole tuon vanhempaa vaikka näyttäisikin vanhalta. Institute for Creation Research- ja Creation Research Society -yhdistysten perustajajäsenen, modernin kreationismin isänä pidetyn Henry M. Morrisin mukaan Kuun kraatterit ovat syntyneet arkkienkeli Mikaelin ja Saatanan välisen taistelun tuloksena.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Nuoren Maan kreationistit eivät hyväksy mantereisten kivilajien vähittäistä syntyä metamorfoosin myötä eivätkä käsityksiä hitaista mannerliikunnoista. Maa luotiin ensimmäisenä luomispäivänä, ja alkeellisten eliöiden sekä dinosaurusten fossiilit, fossiiliset polttoaineet mukaan lukien, syntyivät maailmanlaajuisessa vedenpaisumuksessa.


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa (1. Moos. 1:1-2:3) kuvattu luomisjärjestys kuutena luomispäivinä on seuraava:


title: Nuoren Maan kreationismi

text: Ensimmäisen Mooseksen kirjan toisessa luvussa (1. Moos. 2:4-25) luomista kuvataan hieman toisella tavalla. Luomispäiviä ei mainita eikä erotella, ja ihmisen luominen mainitaan ennen eläinten luomista. "Ja Herra Jumala sanoi: Ei ole ihmisen hyvä olla yksinänsä, minä teen hänelle avun, joka on hänelle sopiva. Ja Herra Jumala teki maasta kaikki metsän eläimet ja kaikki taivaan linnut - -" .


title: Vanhan Maan kreationismi

text: Vanhan Maan kreationismi on oppi, jonka mukaan elämä on luotu, eikä kehittynyt esimerkiksi evoluutioteorian mukaisesti. Vanhan Maan kreationismi on ylemmän tason termi useille luomisoppityypeille, jotka eri tavoin pyrkivät selittämään Raamatun tai muiden luomiskertomusten kohtia niin, että ne sopivat nykyisiin tieteellisiin havaintoihin, erityisesti arvioihin Maapallon iästä.


title: Vanhan Maan kreationismi

text: Vanhan Maan kreationismi hyväksyy yleisesti tieteellisesti määritellyn iän Maapallolle, toisin kuin Nuoren Maan kreationismi. Yhtenä määritelmänä on pidetty sitä, että Vanhan Maan kreationismin mukaan Jumala tai jumalainen olento on suunnitellut koko nykyisen biologisen monimuotoisuuden ollen aktiivinen toimija sekä alun luomisprosessissa että myös sen jälkeisinä aikoina.


title: Vanhan Maan kreationismi

text: Vanhan Maan kreationismi jakaantuu useisiin alalajeihin, jotka selittävät Maapallon tieteellisesti havaittua ikää eri tavoilla. Esimerkiksi Aukkojen kreationismin mukaan Raamatun tarinassa on pitkiä ajallisia aukkoja, erityisesti kahden ensimmäisen jakeen välissä, jolloin Jumala ensin loi Maan ja vasta paljon myöhemmin aloitti seitsemän päivän luomistyönsä. Raamatun luomistarinan seitsemän päivän voidaan myös selittää olevan vertauskuvallisia ja tarkoittavan todellisuudessa huomattavasti pidempiä ajanjaksoja. Progressiivisen kreationismin mukaan Jumala on luonut elämänmuodot vaiheittain, niin että ensin on luotu yksinkertaiset eliöt ja myöhemmin miljardien vuosien kuluessa jaksoittain aina monimutkaisempia elämänmuotoja. Näin voidaan selittää fossiililöydöissä havaittu elämän monimuotoisuuden hidas kehitys miljoonien vuosien kuluessa ja ristiriita Raamatun kanssa. Progressiivisen kreationismin mukaan luomisjaksojen välissä on pitkiä ajanjaksoja, jolloin elämänmuodot voivat lisäksi kehittyä mikroevoluution mukaisesti. Makroevoluutiota, eli lajien kehittymistä toisiksi lajeiksi ei kuitenkaan progressiivisessa kreationismissakaan hyväksytä.


title: Vanhan Maan kreationismi

text: Jehovan todistajat uskovat eräänlaiseen vanhan Maan kreationismin muotoon, jossa maailma on luotu, mutta Raamatun luomiskertomuksessa mainitut päivät voivat viitata hyvinkin pitkään ajanjaksoon, ja siksi Maapallon tieteellisesti määriteltyä ikää ei pidetä vääränä. Jehovan todistajat eivät kuitenkaan oman määritelmänsä mukaan ole kreationisteja.


title: Helvetialaiset

text: Helvetialaiset () olivat kelttiläinen heimo, joka asui nykyisen Sveitsin alueella, jota roomalaiset kutsuivat nimellä Helvetia. Julius Caesar kertoo heistä kirjassaan "Gallian sota" ("Commentarii de bello Gallico").


title: Helvetialaiset

text: Helvetialaiset asuivat alun perin Germanian eteläisissä osissa, mutta kun germaanit työntyivät etelämmäs, he siirtyivät vuonna 61 eaa. nykyisen Sveitsin alueelle. Koska germaaniheimot työntyivät pian myös helvetialaisten uusille asuinseuduille, he päättivät muuttaa Galliaan päällikkönsä Orgetorixin johdolla.


title: Helvetialaiset

text: Gallia Narbonensisin gallialaiset pyysivät Caesaria suojelemaan heitä maahan tunkeutuvilta helvetialaisilta. Caesar komensi tuolloin kuutta legioonaa, ja hän värväsi nopeasti avukseen vielä kaksi legioonaa lisää. Kokeneet ja hyvin organisoituneet roomalaiset joukot löivät helvetialaiset, vaikka näitä olikin huomattavasti enemmän kuin roomalaisia. Tosin suurin osa helvetialaisista oli naisia, lapsia ja vanhuksia, eikä suinkaan sotilaita. Roomalaiset tappoivat suurimman osan helvetialaisista, ja osan he ottivat orjiksi. Loput helvetialaiset ajettiin takaisin Helvetiaan.


title: Helvetialaiset

text: Vuonna 52 eaa. 10 000 helvetialaista liittyi Vercingetorixin johtamaan kapinaan.


title: Helvetialaiset

text: Tiberius ja Drusus liittivät helvetialaisten alueet Rooman valtakuntaan 15 eaa. Alamannit hyökkäsivät helvetialaisten asuinalueille 200-luvulla jaa., ja helvetialaiset sekoittuivat vähitellen germaaneihin.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussherin–Lightfootin kalenteri on 1600-luvulta peräisin oleva maailman historian ajanlasku, jonka muotoili Raamattua tulkitsemalla James Ussher, Irlannin anglikaanisen kirkon arkkipiispa nykyisessä Pohjois-Irlannissa. Ajanlasku julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1650. Se tunnetaan siitä, että monet nykyajan kreationistit lainaavat sen laskelmia, joiden mukaan maailma luotiin vuonna 4004 eaa.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ajanlasku on nimetty paitsi Ussherin myös John Lightfootin mukaan, joka julkaisi samanlaisen ajanlaskun vuosina 1642–1644. Nimi on kuitenkin sikäli väärä, että se perustuu puhtaasti Ussherin laskelmiin. Ussherin teos, oikealta nimeltään "Annales veteris testamenti, a prima mundi origine deducti" (Vanhan testamentin aikakirjat, johdettuna maailman alkuhetkistä), oli hänen panoksensa ajankohdalle ominaiseen pitkään jatkuneeseen väittelyyn Maan iästä. Tämä oli ollut monien kristittyjen oppineiden päänvaivana vuosisatojen ajan. Ussher päätteli, että luomisen ensimmäinen päivä alkoi sinä yönä, joka edelsi lokakuun 23. päivää vuonna 4004 eaa. juliaanisen kalenterin mukaan. Päivämäärä oli lähellä syyspäiväntasausta. Lightfoot puolestaan laski samoin, että luominen olisi alkanut lähellä syyspäiväntasausta, mutta vuonna 3929 eaa.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussherin ehdotus ei ollut kovin kaukana Beda Venerabiliksen (3952 eaa.) eikä Joseph Justus Scaligerin (3949 eaa.) saamia tuloksia. Yleisesti oli arveltu, että Maa saattaisi olla noin 6 000 vuotta vanha – noin 4 000 vuotta ennen Kristusta ja vajaa 2 000 hänen jälkeensä. Tämä vastaisi luomisen kuutta päivää ja apostoli Pietarin opetusta ”Herralle yksi päivä on kuin tuhat vuotta ja tuhat vuotta kuin yksi päivä” ().


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussher ja muut raamattuoppineet saivat laskelmissaan melko samanlaisia tuloksia, sillä he käyttivät samantyyppistä menetelmää laskiessaan Raamatun merkittävimpien tapahtumien ajoituksia. Heidän tehtäväänsä vaikeutti se, että Raamattu on koottu vuosisatojen aikana erilaisista lähteistä. Raamatun sukuluetteloiden ajanlaskuissa on myös pitkiä aukkoja. Näin Raamatusta ei voida suoraan laskea yhteen ikiä ja päiväyksiä.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussherin tuli ratkaista kolmenlaisia ongelmia, liittyen kolmeen ajanjaksoon:


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Tällä menetelmällä Ussher ajoitti luomisen tapahtuneen noin vuonna 4000 eaa. Hän siirsi sitä neljä vuotta taaksepäin vuoteen 4004 eaa. ottaakseen huomioon Dionysius Exiguuksen, Anno Domini -vuosilukujärjestelmän kehittäjän, tekemät virheet. Juutalainen historioitsija Josephus kertoo, että Herodes Suuren kuolema tapahtui vuonna 4 eaa., joten Jeesus ei ollut voinut syntyä sen jälkeen. Näin Jeesus oli syntynyt joskus vuosien 37 eaa., jolloin Herodes tuli valtaan, ja vuoden 4 eaa. välillä. Ussher päätteli Jeesuksen syntyneen vuonna 4 eaa.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Luomisen vuodenaika oli suuren teologisen väittelyn kohteena Ussherin aikoina. Monet oppineet esittivät, että se oli tapahtunut keväällä, jolloin alkoivat myös babylonialaisten, kaldealaisten ja monien muiden kulttuurien ajanlaskut. Muut, kuten Ussher, uskoivat sen todennäköisemmin tapahtuneen syksyllä, syyspäiväntasauksen aikaan, koska juutalainen vuosi alkoi silloin.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussher täsmensi luomisen päivämäärää syyspäiväntasausta lähellä olevaan sunnuntaihin käyttämällä apuna juutalaista kalenteria. Viikonpäivä saatiin yksinkertaisesti laskemalla kuusi päivää taaksepäin luomisen jälkeisestä lepopäivästä, sapatista, joka juutalaisessa perinteessä oli lauantai. Näin luominen alkoi sunnuntaina. Ussher käytti todennäköisesti Keplerin tähtitieteellistä taulukkoa "Tabulae Rudolphinae" vuodelta 1627. Näin sai syyspäiväntasauksen päivämääräksi vuonna 4004 eaa. tiistain 25. lokakuuta, kello 9.00, joka oli yksi päivä ennen syyspäiväntasauksen "luomista" luomisen neljäntenä päivänä, keskiviikkona, yhdessä auringon, kuun ja tähtien kanssa (). Nykyaikaiset laskelmat ajoittavat vuoden 4004 eaa. syyspäiväntasauksen tapahtuneen sunnuntaina 23. lokakuuta. "Sattumalta" saatu päivämäärä 4004 eaa. 23. lokakuuta kello 9.00 täsmäsi myös Cambridgen yliopistolukukauden aloituksen kanssa samalle päivälle samaan kellonaikaan.


title: Ussherin–Lightfootin kalenteri

text: Ussherin ajanlasku esittää seuraavat ajoitukset Raamatun merkittävimmille tapahtumille:


title: Amanuenssi

text: Amanuenssi on henkilö, joka hoitaa yliopiston tai tutkimuslaitoksen hallintovirkaa.


title: Amanuenssi

text: Yliopistojen laitoksilla amanuenssit toimivat opintojen ohjaajina ja järjestelijöinä. Tehtävät kuitenkin vaihtelevat, sillä jotkut amanuenssit toimivat myös opetus- ja tutkimustehtävissä. Amanuenssien hallinnollisiin tehtäviin kuuluvat laitoksilla esimerkiksi opetussuunnitelmien ja opetusohjelmien laatiminen, opinto-ohjaus, henkilöstöhallinto, tiedotus ja raportointi. Amanuenssi on eräänlainen """akateeminen sekatyömies""".


title: Amanuenssi

text: Museoiden amanuenssit vastaavat tyypillisesti museon kokoelmista, niiden luetteloimisesta sekä näyttelyiden järjestelemisestä. Samantapaiset tehtävät on myös kirjastoamanuenssilla ja tietopalveluamanuenssilla.


title: Amanuenssi

text: Lääketieteen opintoihin kuuluu sairaalaharjoittelu amanuenssin nimikkeellä. Vastaavasti joissakin paikoissa, kuten Hesperiassa, psykologian harjoittelijoista käytetään nimikettä psykologian amanuenssi. Ennen koulutuksen täyttä uudistusta eli noin vuoteen 1970 lääketieteen amanuenssit olivat yleensä valmiita lääkäreitä, jotka työskentelivät 3–5 vuotta sairaalalääkäreinä nimellisellä palkalla kerätäkseen kokemusta; erikoislääkäriksi pätevöityminen alkoi juuri amanuenssin toimen hoitamisesta. Sotien jälkeen amanuensseja käytettiin lähes ilmaisena ammattityövoimana, koska lääkäreistä oli tuolloin kova pula. Yksi amanuenssin velvollisuuksista tuolloin oli sairaanhoitajien ja kätilöiden opettaminen ja ohjaaminen.


title: Gallialaiset

text: Gallialaiset () oli roomalaisten antama nimitys niille kelttiläisille heimoille, jotka asuivat nykyisten Ranskan, Belgian, Sveitsin ja Pohjois-Italian alueilla. Gallialaiset eivät muodostaneet yhtenäistä valtakuntaa, vaan he olivat jakautuneet keskenään taisteleviin heimoihin ja yksinkertaisiin valtioihin. Tämä helpotti roomalaisten Gallian valloitusta.


title: Gallialaiset

text: Gallialaispäällikkö Brennus uhkasi valloittaa Rooman 390 eaa.


title: Gallialaiset

text: Vercingetorix pyrki yhdistämään gallialaiset roomalaisia vastaan vuosien 53 eaa.–52 eaa. kansannousussa. Julius Caesar kuitenkin löi hänet Alesian piirityksessä.


title: Gallialaiset

text: Laajemmassa merkityksessä galleiksi on sanottu muitakin kelttiläisiä kansoja. Heidän asuma-alueensa käsitti aikoinaan hyvin laajan osan Keski-ja Länsi-Eurooppaa ja ulottui nykyisen Espanjan Galiciasta Puolan Galitsiaan saakka. Nämä molemmat maakunnat ovatkin saaneet heistä nimensä. Myös Walesin () nimi on samaa alkuperää.


title: Wall Street

text: Wall Street on katu Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee lähellä Manhattanin saaren eteläpäätä ja johtaa Broadwayltä Manhattanin itärantaa pitkin kulkevalle South Streetille. Wall Street on Manhattanin finanssialan keskittymän "Financial Districtin" keskus, jossa pitää majaansa muun muassa New Yorkin pörssi. Wall Street on ollut maailman johtava finanssikeskus, mutta vuonna 2007 Lontoon City kasvoi kansainvälisenä finanssikeskuksena ohi Wall Streetin.


title: Wall Street

text: Kadun nimi "Wall Street" (suom. ""Muurikatu"") on peräisin vuodelta 1652, kun sen kohdalla kulki Manhattanin saaren eteläpäähän perustetun, hollantilaisten asuttaman Uuden Amsterdamin pohjoisraja, ja paikalle rakennettiin muuri suojaksi lenape-intiaaneja, brittejä ja Uuden Englannin uudisasukkaita vastaan. Britit, joiden siirtomaahan alue kuului vuodesta 1664, hävittivät muurin vuonna 1699, ja rakensivat sen tilalle kadun ja sen varrelle asuin- ja toimistotaloja, Näiden joukossa oli uusi kaupungintalo Broad Streetin ja Wall Streetin kulmassa.


title: Wall Street

text: Kadun mukaan on nimetty myös sanomalehti "The Wall Street Journal".


title: Wall Street

text: Wall Street on esiintynyt useissa elokuvissa sekä tapahtumapaikkana että kuvauspaikkana. Wall Streetille perustuvia elokuvia ovat muun muassa Wall Street – rahan ja vallan katu (1987) sekä sen jatko-osa (2010) ja The Wolf of Wall Street (2013).


title: Atik Ismail

text: Atik Ismail (s. 5. tammikuuta 1957 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija, jalkapallovalmentaja ja käsipalloilija. Etniseltä taustaltaan Ismail on Suomen tataari. Hänen sukunsa tuli Suomeen 1800-luvun loppupuolella Moskovan eteläpuolelta.


title: Atik Ismail

text: Aktiiviurallaan (1975–1987) hän pelasi Suomessa Helsingin Jalkapalloklubissa, Kiffenissä ja Kuopion Pallotovereissa. Yhteensä hän pelasi SM-sarjassa 201 ottelua, joissa teki 112 maalia. Tämän lisäksi hän pelasi Turkissa, Belgiassa ja Ruotsissa. Tärkeimmän maalinsa hän teki vuonna 1982, kun HJK voitti Liverpoolin Euroopan Cupin toisella kierroksella maalein 1–0.


title: Atik Ismail

text: Ismail oli mukana voittamassa alle 18-vuotiaiden EM-hopeaa vuonna 1975, Suomen hävitessä loppuottelussa Englannille jatkoajalla.


title: Atik Ismail

text: Hän pelasi Suomen jalkapallomaajoukkueessa 26 ottelua, joissa teki seitsemän maalia. Uransa ensimmäisessä maaottelussa Ismail teki Kreikkaa vastaan kaksi maalia.


title: Atik Ismail

text: Hänen kaksosveljensä Adil pelasi myös HJK:ssa, vasempana laitapuolustajana. Atik on veljeään tunnin verran vanhempi. Luonteeltaan heidän kerrotaan olevan täysin päinvastaisia - Atik on impulsiivinen ja Adil rauhallinen. Veljekset juhlistivat yhteistä 50-vuotistaan 5. tammikuuta 2007 jalkapallon merkeissä.


title: Atik Ismail

text: Vuosina 1995–1997 Ismail valmensi jalkapallossa Kuopion Palloseuraa, vuonna 1999 Zulimaneja, vuonna 2000 Kingsiä ja vuosina 2001–2002 Kiffeniä. Tämän jälkeen Ismail valmensi ensin SC KuFu-98:n B-junioreita ja sen jälkeen Kingsin B-junioreita.


title: Atik Ismail

text: Vuosina 2008–2009 Ismail toimi iisalmelaisen PK-37:n edustusjoukkueen päävalmentajana Kakkosessa. Hän on ollut myöhemminkin mukana seuran toiminnassa valmentaen eri ikäkausijoukkueiden pelaajia. Kaudella 2010 hän toimi Jämsänkosken Ilveksen päävalmentajana Kolmosessa.


title: Atik Ismail

text: Aktiiviuransa aikana ja sen jälkeen Ismail kärsi vakavista päihdeongelmista, mutta on sittemmin raitistunut täydellisesti ja muun muassa kirjoittanut runoja. Syksyllä 2005 Ismail teki Vilimit-tapahtumaan kollaasinäyttelyn "Kuivia kavereita, kosteita kuvia" ja jatkoi toisella, "AK!" (tataarin kieltä) -taidenäyttelyllä, joka oli esillä keväällä 2006 Kuopion kaupungin kirjastokahvilassa. Jämsänkoskella 17.–22.7.2006 järjestetyssä "Virtaa Koskella" -tapahtumassa nähtiin Atik Ismailin pienoismonologi "Body and Soul" sekä kollaasinäyttely "Virtaa Pukukopissa".


title: Atik Ismail

text: Ismail oli vuonna 1999 Euroopan parlamentin vaaleissa vihreiden ehdokkaana. Hän pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa vasemmistoliiton listoilta. Ismail sai 5 910 ääntä. Vuonna 2014 hän nousi varaedustajan paikalta Kuopion kaupunginvaltuustoon vasemmistoliiton Heidi Komulaisen jätettyä poliittiset luottamustoimensa.


title: Atik Ismail

text: Hän on myös kommentoinut jalkapallolähetyksiä televisiossa ja on toiminut vuodesta 1990 sosiaali- ja terveysalalla, valmistuen lähihoitajaksi 1995.


title: Atik Ismail

text: Ismail palaa vielä satunnaisesti pelikentille pääosin kirjailijoista kootun FC Kynän riveissä. Keväällä 2006 hän esiintyi myös nörteistä kootun jalkapallojoukkueen valmentajana Subtv:n televisiosarjassa FC Nörtit.


title: Atik Ismail

text: Ismailin kaksospojat Ali ja Pele Koljonen ovat molemmat Veikkausliigassa pelanneita jalkapalloilijoita.


title: Atik Ismail

text: Ismailin kirja "Klubin Kundit – 20 vuotta koukussa" (kustantaja Lamplite), julkistettiin 3. elokuuta 2006 Olympiastadionilla. Tammi julkaisi syksyllä 2007 Marko Leinon ja Atik Ismailin kirjoittaman romaanin Isältä pojille. Lisäksi Ismail on kirjoittanut Pekka Peekoon, joka kertoo iisalmelaisen jalkapalloseuran nuoresta kasvatista ja hänen unelmistaan. Ismail on kirjoittanut yhdessä Henna Kauppisen kanssa Työterapinen Ry historiikin.


title: Atik Ismail

text: Ismaililla oli myös tekeillä rap-henkinen single-cd (Hat trick Show), mutta levy jäi julkaisematta.


title: Atik Ismail

text: Ismail kirjoittaa kolumneja Iisalmen Sanomiin sekä kuopiolaiseen paikallislehteen Viikkosavoon.


title: Atik Ismail

text: Atik Ismail avioitui Elina Itkosen kanssa 2003.


title: Atik Ismail

text: Marraskuussa 2013 Ismail julkaisi kirjan "Mestaruussarjan maestrot 1960–1989", jossa esitellään yli sata suomalaispelaajaa. Julkaisun kustannukset katettiin pääasiassa yhteisörahoituksella.


title: Uusi-Englanti

text: Uusi-Englanti () on alue Yhdysvaltojen koilliskolkassa. Alueen suurin kaupunki ja kulttuurin sekä liike-elämän keskus on Boston. Uusi-Englanti muodostuu kuudesta osavaltiosta, jotka ovat:Joskus myös New Yorkin osavaltion Hudson-joen itäpuoliset alueet on laskettu alueeseen kuuluviksi.


title: Väinölänniemi

text:
Väinölänniemi, lempinimeltään "Vänäri", on Kallaveden ympäröimä niemi ja perinteikäs kaupunkipuisto uimarantoineen ja urheilukenttineen Kuopion keskustan Väinölänniemen kaupunginosassa.
Niemi kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin Suomessa. Siellä sijaitsee Väinölänniemen stadion, jossa Kuopion Palloseura pelasi kotiottelunsa 1930-luvulta vuoteen 2005, ja jossa on järjestetty lukuisia merkittäviä yleisurheilutapahtumia kuten Kalevan kisat 1987 ja 2014. Myös kaikki Kuopiossa pelatut neljä jalkapallomaaottelua on järjestetty Väinölänniemellä.


title: Väinölänniemi

text: Alueella on myös laajoja puistoja, lentopallo-, koripallo- ja tenniskenttiä, kaksi uimarantaa sekä perinteikäs Peräniemen kasino.


title: Väinölänniemi

text: Väinölänniemen keskeinen puistoalue noudattaa silloisen Kuopion läänin maaviljelysseuran ryytimaa-mestarin, saksalaisen W. A. Drewniokin 1860-luvun suunnitelmaa, jota paikallinen Mårten Gabriel Stenius täydensi vuonna 1886.


title: Väinölänniemi

text: Väinölänniemi on saanut nimensä niemessä sijäinneesta vuonna 1861 avatusta Väinölä-nimisestä ravintolasta. Tämä aiemmin Pappilan- ja Kinnulanniemenä tunnettu alue tuli kaupungin haltuun seurakunnan kanssa 1858 tehtyjen maanvaihtojen kautta. Niemeä alettiin kunnostaa heti puistoksi, ja sen tuloksen niemestä syntyi yksi maamme vanhimmista kaupunkipuistoista. Pian niemestä tulikin suosittu virkistys- ja huvialue.


title: Väinölänniemi

text: Väinölänniemelle rakennettiin suuri teatteritalo 1882 joka paloi vuonna 1967. Rakennus tunnettiin nimellä Lottahovi ja Väinölänniemen Hovi. Teatteri- ja ravintolatoiminnan lisäksi rakennuksessa harrastettiin urheilua, muun muassa painia. Alueella on sijainnut myös kesäteatteri, pieni eläintarha sekä uimalaitos, jossa miehet ja naiset saattoivat uida lauta-aidan suojassa. Vuonna 1886 rakennettu uimala purettiin 1928 toiminnan loputtua.


title: Väinölänniemi

text: Kansanvalistusseura järjesti Suomessa 1884–1926 laulu- ja soittojuhlia Virosta saadun mallin pohjalta. Kesäkuussa 1891 juhlat järjestettiin Kuopiossa, ja Minna Canth kirjoitti Elli-tyttärelleen, että juhlissa Väinölänniemellä ja sen laululavoilla kävi 16 000 vierasta. Myös novellissaan "Agnes" Canth kuvailee juhlia.


title: Väinölänniemi

text: Ensimmäinen yritys perustaa ulkomuseo Suomessa tehtiin, kun Kuopiossa siirrettiin Väinölänniemelle vanha savutupa vuonna 1892.


title: Väinölänniemi

text: Paavo Nurmi on juossut Väinölänniemen yleisurheilukentällä kaksi maailmanennätystä, 2 000 m ME:n vuonna 1927 ja 10 000 m ME:n syksyllä 1924. Kaupungin oman juoksijalahjakkuuden, Hannes Kolehmaisen patsas sijaitsee Väinölänniemellä tenniskenttien länsipuolella.


title: Väinölänniemi

text: Väinölänniemellä vuonna 1955 järjestettyjä naisten pikaluistelun MM-kisoja seurasi 12 000 katsojaa.


title: Väinölänniemi

text: 1960- ja 1970 -luvuilla Väinölänniemen rantatiellä järjestettiin TT-ajoja, jossa kilpailivat muun muassa Jarno Saarinen ja Teuvo Länsivuori.


title: Väinölänniemi

text: Nykyisin Väinölänniemen urheilukenttää käytetään pääasiassa yleisurheilun harjoitus- ja kilpailukenttänä. Kentällä järjestetään vuosittain heinäkuussa yksi Suomen suurimmista nuorisoyhleisurheilun kilpailutapahtumista, Hannes Junior Games. Kuopiolaisen suurjuoksija Hannes Kolehmaisen nimeä kantava tapahtuma kuuluu myös Suomen Urheiluliiton Nuorten Eliittikisasarjaan.


title: Väinölänniemi

text: Vuonna 2007 kentällä järjestettiin nuorten yleisurheilun Suomen mestaruuskilpailut ja vuonna 2014 Väinölänniemellä järjestettiin yleisurheilun Suomen mestaruuskilpailut, Kalevan kisat. Harjoituskäytössä kenttää käyttävät paikalliset yleisurheiluseurat Sisu-Veikot ja Kuopion NMKY:n urheilijat, joiden riveissä harjoittelee ja kilpailee useita nuorten ja aikuisten yleisurheilumaajoukkueeseen kuuluvia urheilijoita.


title: Väinölänniemi

text: Kesästä 2004 alkaen on Väinölänniemellä järjestetty myös heinä-elokuun vaihteessa rock-tapahtuma, Kuopio Rockcock. Koko niemi aidataan tapahtuman ajaksi.


title: Väinölänniemi

text: Keväällä 2006 Väinölänniemellä jäädytettiin kokeeksi puolet urheilukentästä talviluistelua varten, mutta kokeilun tulokset eivät olleet rohkaisevia. Finland Ice Marathonin tapahtumia on suunniteltu sijoitettavan osin Väinölänniemen stadionille.


title: Tenjan taistelu

text: Tenjan taistelu oli kiivas aseellinen välikohtaus Tenjan kylässä Kroatian sodassa 7. heinäkuuta 1991. Se oli yksi sodan ensimmäisistä taisteluista. Taistelu kesti noin kahdeksan tuntia ja vaati ehkä 8-12 kuollutta sekä lukuisia haavoittuneita.


title: Tenjan taistelu

text:
Tenja (Tenje) on esikaupunkimainen kylä jonkin matkaa Osijekista etelään.
Serbien pyssymiehet, četnikit olivat linnoittautuneet kaupunkiin hiekkasäkein, puhdistaneet ilmatorjuntatykkejä ja asentaneet niitä kuorma-autojen lavoille. Serbit väittivät ettei Tenjassa ollut četnikkejä, ja että kroaatit halusivat vallata Tenjan puhdistaakseen sen etnisesti.
Nationalistiset serbit pelkäsivät kroaattien serbeihin kohdistamaa kansanmurhaa. Serbisiviilit kertoivatkin, että kroaatit ryöstelivät heitä.


title: Tenjan taistelu

text:
Serbijohtaja Nemaja Sumbotinovicin mukaan noin 300 kroaattia hyökkäsi n 10000
asukkaan Tenjaan, jonka asukkaista oli 70% serbejä. Kroaattien mukaan serbien četnikit hyökkäsivät ensin kello 2 aamulla kroaattien tukikohdan kimppuun.


title: Tenjan taistelu

text:
Joka tapauksessa kroaatit yrittivät vallata Tenjan tunkeutumalla kaupunkiin. Ensin Tenjaan hyökkäsi joukko kroaattipoliiseja ja aseisteutuneita siviilejä,
jotka taistelivat serbien kanssa tuntikausia.


title: Tenjan taistelu

text: Kroaattien puolella taisteluissa oli mukana kansalliskaartin komentaja Igor Vrandecic.


title: Tenjan taistelu

text:
Paikalle saapuneen kroaattien kansalliskaartin sotilaat käyttivät kiväärien lisäksi tykistöä
ensi kertaa serbejä vastaan. Kroaateilla oli 120 mm tykkejä ja yksi panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo.


title: Tenjan taistelu

text: Tiedot taistelun uhreista ovat epätäydellisiä. Erään tiedon mukaan 2 serbiä kaatui, samoin 2 puolisotilaallista kroaattia, ja 24 kroaattia haavoittui. Kroaattisotilaiden mukaan 4 sotilasta kuoli, 15 loukkaantui. AP:n mukaan 12 kuoli, joista Tanjugin mukaan kaksi serbiä, 10 kroaattia. Vammautuneiden serbien määrää ei ilmoitettu.


title: Tenjan taistelu

text: Taistelu alkoi varhain sunnuntaiaamulla ja kesti iltapäivään asti.


title: Tenjan taistelu

text:
Serbihohtoinen Jugoslavian liittoarmeija lähetti paikalle tankkeja, kun kroaattien ammukset osuivat sen tukikohtien lähelle, armeijan antaman tiedon mukaan taistelua rauhoittamaan ja rauhaa turvaamaan.
Mutta kroaatit sanoivat armeijan asettuneen serbien puolelle ja näin kääntäneen taistelun serbeille voitolliseksi.


title: Tenjan taistelu

text: Paikalle tulleen iittoarmeijan panssariyksikön komentaja kuoli, kun liittoarmeijaa alussa tulitettiin kovasti. Kroaatit ja serbit syyttivät toisiaan armeijan upseerin kuolemasta.


title: Tenjan taistelu

text:
Taistelun jäljiltä Tenjan talot olivat täynnä luodinreikiä, ja joidenkin talojen kattoihin oli osunut raketteja. Ajoneuvoista oli särkynyt tuulilaseja ja renkaita oli puhki. Luodinreikäinen, veriroiskeinen jäätelökone joka toimi vielä
näytti makaaberilta.


title: Tenjan taistelu

text: Siviilit olivat viimeistään taistelun jälkeen kadonneet, ja kroaateilla oli Tenjaan johtavila teillä tiesulkuja. Serbit pysyivät Tenjassa.


title: Tenjan taistelu

text: Tenjan taistelu oli ensimmäisiä Itä-Slavonian taisteluja ja verisimpiä kuukausiin. Näihin aikoihin taisteluja oli Itä-Kroatiassa lähinnä öisin Backa Palackan lautan lähellä. Samana päivänä kuin Tanjassa taisteltiin, Brionissa sovittiin rauha Sloveniaan.


title: Pakracin välikohtaus

text: Pakracin välikohtaus oli veretön yhteenotto Pakracin kaupungissa Kroatiassa maaliskuussa 1991. Se oli yksi ensimmäisistä vakavista väkivallan purkauksista, joista kehittyi Kroatian sota. Yhteenotto alkoi, kun serbikapinalliset valtasivat kaupungin poliisiaseman ja hallintorakennuksen sekä häiritsivät Kroatian hallituksen virkamiehiä. Kroatian hallitus teki vastahyökkäyksen ja lähetti sisäministeriön erikoispoliisin palauttamaan järjestyksen. Jugoslavian kansanarmeijan väliintulosta huolimatta Kroatian hallitus onnistui saamaan kaupungin kontrolliinsa.


title: Plitvicen välikohtaus

text:
Plitvicen välikohtaus eli Plitvicen veripääsiäinen oli ensimmäinen kuolemaan johtanut aseellinen välienselvittely Jugoslavian hajoamissodissa. Se sattui pääsiäisenä 1991 Kroatiassa.
Plitvicen kansallispuisto on kuuluisa matkailukohde.


title: Plitvicen välikohtaus

text:
Ääriserbit valtasivat myöhäiskeväällä 1991 Plitvicen kansallispuiston rakennuksen ja ajoivat puiston valvojat pois. Kroaattivalvojien tilalle tuli Krajinan serbipoliisi. Kroatian sisäministeriön erikoispoliisi teki hyökkäyksen
serbien miehittämään puistoon 31. maaliskuuta 1991. Jotkut serbipoliiseista tekivät vastarintaa, mutta muuten puiston takaisinvaltaus sujui kroaateilta hyvin. Monet aluetta miehittävät Krajinan serbit olivat hämmästyneitä yllätyshyökkäyksestä ja pakenivat paniikissa. He olivat aliarvioineet kroaattien kyvyn mobilisoida joukkojaan. Kuukausia aikaisemmin oli serbilehdistössä turhaan huhuttu tulevasta Franjo Tuđmanin miesten hyökkäyksestä. Kun uhka ei ollut toteutunut, serbit eivät uskoneet kroaattien kykenevän vastustamaan heitä.


title: Plitvicen välikohtaus

text:
Kroaattipoliisi onnistui pidättämään monia serbiaktivisteja, mm. Goran Hadžićin, mutta vapautti serbit piakkoin eri vankienvaihto-ohjelmissa. Josip Jović -niminen kroaattipoliisi kuoli serbien väijytykseen Plitvicen järvien läheisellä tiellä. Hänet saattoi ehkä tappaa omien tulitus. Jovićia on usein pidetty Kroatian sodan ensimmäisenä uhrina. Pian kroaattien vallattua Plitvicen paikalle saapui serbijohtoinen Jugoslavian liittoarmeija muka puolueettomana taistelevien osapuolten väliin. Tosiasiassa liittoarmeija varmisti, että Plitvicen alue pysyy serbeillä ja kroaattien ilo operaation onnistumisesta jäi ennenaikaiseksi.
Plitvicen välikohtaus kertoi serbien pyrkimyksestä vallata stategisesti tärkeitä kohteita Kroatiassa
keväällä 1991. Tieto tästä kroaattien ja serbien taistelusta levisi kulovalkean tavoin entiseen Jugoslaviaan ja sähköisti ilmapiiriä entisestään. Plitvicen välikohtaus johti maltillisen serbijohtaja Jovan Raskovićin eroon. Rasković sanoi erotessaan, ettei "ole sotilasjohtaja".
Liittoarmeijan väliintulo serbien puolella radikalisoi kroaatteja. Plitvicen välikohtauksen aikoihin serbit pystyttivät yhä enemmän katusulkuja Kroatiassa. Kroaattipoliisi oli Plitvicen alueella muodollisesti vallassa vielä muutaman kuukauden välikohtauksen jälkeen.


title: Haapaniemi

text: Haapaniemi voi tarkoittaa ainakin seuraavia


title: Martti Kuusinen

text: Martti Kuusinen (; 13. lokakuuta 1928 Leningrad – 30. heinäkuuta 2001 Petroskoi) oli venäjänsuomalainen leksikografi ja yliopisto-opettaja


title: Martti Kuusinen

text: Martti Kuusinen syntyi kommunistipoliitikko Otto Ville Kuusisen pojan Esan perheeseen. Vuonna 1931 perhe siirtyi Leningradista Petroskoihin, jossa Esa työskenteli kustannusliike Kirjan toimittajana. Äiti Taina Mustonen toimi aluksi opettajana ja myöhemmin Karjalan radion toimittajana. Vanhemmat pidätettiin Stalinin vainoissa syyskuussa 1937. Äiti ammuttiin seuraavan vuoden helmikuussa, mutta isä pääsi palaamaan kotiin vuonna 1939. Hän kuoli keuhkotautiin vuonna 1949.


title: Martti Kuusinen

text: Toisen maailmansodan aikana vuosina 1941–1943 Martti oli mummonsa kanssa evakuoituna Baškiriassa. Petroskoihin hän palasi vuonna 1944. Vuonna 1946 Kuusinen valmistui keskikoulusta ja alkoi opiskella venäjän kieltä ja kirjallisuutta Petroskoin yliopistossa. Vuonna 1948 hän siirtyi yliopiston suomalais-ugrilaiselle osastolle, josta hän valmistui vuonna 1951. Samana vuonna Kuusinen pääsi Neuvostoliiton tiedeakatemian Karjalan filiaalin jatko-opiskelijaksi. Hän suoritti opintonsa Tarton yliopistossa Paul Aristen johdolla. Vuonna 1954 Kuusinen alkoi työskennellä tiedeakatemian Karjalan filiaalin kielen, kirjallisuuden ja historian instituutissa ja samana vuonna hän väitteli Moskovassa kandidaatiksi aiheenaan suomen kielen partisiipit.


title: Martti Kuusinen

text: Tiedeakatemian instituutissa Kuusinen jatkoi työtään partisiippien parissa sekä osallistui vuonna 1958 julkaistun suomen kieliopin laatimiseen. Hänen tärkein tehtävänsä oli kuitenkin uuden venäläis-suomalaisen suursanakirjan valmistelu yhdessä Helmi Lehmuksen, Anni Flinkmanin ja Veera Ollikaisen kanssa. Sanakirja ilmestyi Moskovassa vuonna 1963 ja Suomessa WSOY:n julkaisemana vuonna 1972. Se oli Pekka Kijasen vuonna 1912 toimittaman teoksen jälkeen järjestyksessä toinen laaja venäläis-suomalainen sanakirja, joka pysyi käytössä aina 1990-luvun lopulle saakka.


title: Martti Kuusinen

text: Vuonna 1963 Kuusinen hyväksyttiin dosentiksi Petroskoin yliopiston suomen kielen ja kirjallisuuden laitokselle, jossa hän työskenteli vuoteen 1977 saakka. Tänä aikana hän toimi yhden lukuvuoden aikana venäjän kielen opettajana Tampereen yliopistossa. Petroskoissa Kuusinen opetti suomen kielioppia ja kielihistoriaa, piti käytännön harjoituksia sekä ohjasi kurssi- ja diplomitöitä. Kielihistorian luennot julkaistiin kahdessa osassa vuosina 1977 ja 1978.


title: Martti Kuusinen

text: Vuonna 1978 Kuusinen palasi Neuvostoliiton tiedeakatemian Karjalan filiaalin kielen, kirjallisuuden ja historian instituuttiin valmistelemaan uutta venäläis-suomalaista suursanakirjaa. 1980-luvun alussa työhön liittyivät Veera Ollikainen ja Julia Syrjäläinen (Koppaleva) sekä Suomesta Joensuun yliopisto. Varsin korkealaatuisena pidetty sanakirjan julkaisi WSOY Suomessa vuonna 1997 ja seuraavana vuonna Russki jazyk -kustantamo Moskovassa.


title: Martti Kuusinen

text: Uuden sanakirjan laatimisen ohella Kuusinen jatkoi työtään luennoitsijana ja ohjaajana Petroskoin yliopistossa. Vuonna 1981 Petroskoissa julkaistiin hänen laatimansa suomalais-venäläinen koulusanakirja. Vuonna 1988 Moskovassa julkaistu venäläis-suomalainen verbisanakirja on ollut ahkerassa käytössä myös suomalaisten venäjän kielen opiskelijoiden keskuudessa.


title: Martti Kuusinen

text: Kuusinen palasi Petroskoin yliopiston päätoimiseksi opettajaksi vuonna 1992. Vuonna 1998 hänelle myönnettiin Karjalan tasavallan ansioituneen tieteellisen työntekijän arvonimi.


title: Kirkonkirja

text: Kirkonkirjat ovat seurakuntien ylläpitämä luettelo seurakunnan jäsenistä ja sen alueen kirkollisista toimituksista. Ne ovat monissa maissa väestörekisterijärjestelmän ydin. Suomessa tällaisessa asemassa ovat evankelisluterilaisen ja ortodoksinen kirkon kirkonkirjat, sillä nämä kirkkokunnat ovat vanhastaan hoitaneet väestörekisterin ylläpidon omien jäsentensä osalta. Kirkonkirjoja ovat muun muassa luettelot seurakunnan jäsenistä, kastetuista, rippikoulun käyneistä, vihityistä ja kuolleista.


title: Kirkonkirja

text: Katolinen kirkko määräsi 1200-luvulla, että jokaisen tuli käydä ripillä kerran vuodessa. Ruotsissa säilyi uskonpuhdistuksen jälkeenkin tapa kerran vuodessa kokoontua toistamaan Isä meidän -rukous ja osallistua ehtoolliselle. Ripittäytymisestä pidettiin kirjaa. Vuoden 1686 kirkkolaki määräsi, että rippikirjat, historiakirjat (eli syntyneet, kuolleet ja vihityt) ja muuttaneiden luettelot on pidettävä ajan tasalla jokaisessa Ruotsin (mukaan lukien siihen silloin kuuluneen Suomen) seurakunnassa. Kirkonkirjoja oli alettu pitää useilla paikkakunnilla jo aiemmin. 1800-luvulla rippikirjoihin lisättiin huomautussarake, johon pappi saattoi kirjoittaa henkilökohtaisia muistiinpanoja kustakin seurakuntalaisesta. 1900-luvulla rippikirjoihin kirjattiin myös asukkaiden kirjoitustaito ja koulusivistys sekä muun muassa rokotukset.


title: Kirkonkirja

text: Kirkonkirjoja voidaan käyttää hyväksi muun muassa sukututkimuksissa. Niissä mainitut kylännimet eivät enää ole läheskään sellaisinaan voimassa, sillä kyliä on saattanut kadota kartalta, nimet ovat voineet muuttua toisiksi tai kirjoitusasu vaihtua huomattavastikin. Niiden merkitys on siis pääasiassa historiallinen kunkin alueen nykyisen nimistön kannalta. Vuodesta 2011 alkaen kirkkohallitus on suositellut, että yksityisyyden suojan vuoksi alle satavuotiaisiin kirkonkirjoihin ei enää suoraan pääsisi käsiksi. Tietoja saa kuitenkin tilaamalla.


title: Post-rock

text: Post-rock on eräs rockin suuntauksista. Termin ”post-rock” määritteli ensimmäisenä Simon Reynolds "The Wire" -lehden numerossa 123 (toukokuu 1994) – tosin hän on myöhemmin todennut termiä käytetyn jo 1970-luvulla. Hän kuvaili sitä musiikiksi, ”jossa käytetään rockin soittimia epä-rockmaisiin tarkoituksiin, kitaraa luomaan äänenvärejä ja rakennetta ennemmin kuin riffejä ja voimasointuja”. Post-rockille ominaista on dynamiikan (erityisesti crescendon) ja rytmin kirjava käyttö, pelkistetyt ja toistuvat harmoniset kulut sekä hidas tempo. Joidenkin post-rock-yhtyeiden äänimaailma lähestyy jopa orkestraalisuutta; etenkin Constellation-yhtyeet ovat enimmäkseen kollektiiveja, joissa vaski- ja jousisoittimet ovat tavanomainen näky.


title: Post-rock

text: Alun perin termiä post-rock käytettiin kuvaamaan sellaisten yhtyeiden kuin Stereolab, Disco Inferno, Bark Psychosis ja Pram musiikkia. Vuoden 1994 jälkeen nimitykseen on yhdistetty kaikenlainen jazz- ja krautrock-vaikutteinen instrumentaalinen ja elektroninen musiikki.


title: Post-rock

text: Ensimmäisiä tunnettuja post-rock-yhtyeitä olivat muun muassa Tortoise, Mogwai, Sigur Rós ja Godspeed You! Black Emperor, muita suosittuja yhtyeitä ovat esimerkiksi Explosions in the Sky, Mono, Do Make Say Think ja Trans Am. Suomalaisista post-rock-yhtyeistä menestynein lienee Magyar Posse.


title: Post-rock

text: Post-rockilla on usein yhteyksiä taiderockiin.


title: Post-rock

text: Talk Talkin voidaan nähdä edustavan post-rockia kahdella viimeisellä albumillaan "Spirit of Eden" ja "Laughing Stock". Post-rock-käsitettä ei ollut vielä tosin keksitty siihen aikaan.


title: Post-rock

text: Kanadalainen Constellation Records on merkittävimpiä post-rock-levy-yhtiöitä.


title: Vinland

text: Vinland oli Grönlannista saapuneiden viikinkien antama nimi jollekin Pohjois-Amerikan alueelle, joka todennäköisimmin on sijainnut Kanadan itärannikolla. "Grönlantilaisten saagan" mukaan yksi Leif Eerikinpojan mies, Tyrkir, löysi paikasta viinirypäleitä, minkä johdosta Leif antoi maalle nimen Vinland, Viinimaa. Kertomus viinirypäleistä nykyisen Kanadan alueella on kuitenkin mahdoton, ja usein onkin arveltu, että Vinland-nimen todellinen etymologia olisi "niittymaa" ("Vinnland").


title: Vinland

text: Vinland on mainittu ensimmäisen kerran Adam Bremeniläisen kirjassa "Descriptio insularum Aquilonis" noin vuodelta 1075. Pääasialliset Viinimaasta kertovat lähteet ovat kuitenkin kaksi islantilaista saagaa, "Grönlantilaisten saaga" ja "Erik Punaisen saaga". Ne on kirjoitettu noin 250 vuotta kuvaamiensa tapahtumien jälkeen, eikä niitä voi pitää yksityiskohdissaan luotettavina.


title: Vinland

text: Joka tapauksessa on varmaa, että viikingit kävivät Pohjois-Amerikassa. Vuonna 1960 arkeologit löysivät Newfoundlandin pohjoisesta kärjestä L'Anse aux Meadows'ta todisteita viikinkien vierailusta. Paikka nimettiin UNESCOn maailmanperintölistalle vuonna 1978. Paikan kumpuilevaan maastoon on rekonstruoitu asumuspaikat oletettuun viikinkiaikaiseen asuun. Tätä siirtokuntaa on usein pidetty saagojen Vinlandina, mutta asiasta ei ole täyttä varmuutta.


title: Anni-Kristiina Juuso

text: Anni-Kristiina Juuso (, s. 4. toukokuuta 1979 Ivalo, Inari) on saamelainen näyttelijä, joka on esittänyt naispääosaa elokuvissa "Käki" (2002) ja "Kautokeinon kapina" (2008).


title: Anni-Kristiina Juuso

text: Sekä Venäjän elokuva-akatemia että lehdistö valitsi Juuson Venäjän parhaaksi naisnäyttelijäksi vuonna 2002. Juuso on saanut myös elokuvataiteen valtionpalkinnon, jonka luovutti presidentti Vladimir Putin. Elokuussa 2008 Anni-Kristiina Juuso palkittiin norjalaisella Amanda-palkinnolla roolistaan "Kautokeinon kapinassa".


title: Anni-Kristiina Juuso

text: Juuso on opiskellut Kallion ilmaisutaidon lukiossa Helsingissä. Vuosina 1998–1999 hän opiskeli Lahden kansanopistossa teatterilinjalla.


title: Anni-Kristiina Juuso

text: Juuso on työskennellyt yhteispohjoismaisen saamenkielisen uutislähetyksen Ođđasatin uutisankkurina 2010–2012.


title: Anni-Kristiina Juuso

text: Juuso valmistui oikeustieteen maisteriksi Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnasta vuonna 2014. Hän teki maisteritutkielmansa aiheesta: Gii jáhkát don leat? Gii lea sápmelaš? : oikeudellisen saamelaismääritelmän vaikeudesta alkuperäiskansan olemassaoloon.


title: Runkolinja 550

text: Runkolinja 550 on pääkaupunkiseudun poikittaisliikenteessä kulkeva bussilinja, joka on edelleen kehitysprojektin kohteena. Vuosina 2006–2013 siitä käytettiin nimeä "Jokeri-linja" (). Linjan numero on vuodesta 2003 alkaen ollut 550 ja reittinä Westendinasema – Tapiola – Leppävaara – Pitäjänmäki – Huopalahti – Oulunkylä – Itäkeskus.


title: Runkolinja 550

text: Jokeri-nimen käytöstä luovuttiin 12. elokuuta 2013, jolloin linjasta 550 tuli ensimmäinen HSL:n runkolinja ja linjaa alettiin ajaa uusilla oranssin tilaajavärityksen mukaisilla busseilla. Linjaa kutsutaan osittain kuitenkin edelleen Jokeriksi.


title: Runkolinja 550

text: Arkisin linjaa käyttää noin 40 000 matkustajaa päivässä. Linjan matkustajamäärät ovat nousseet odotuksia korkeammaksi ja matkustajapalaute on ollut myönteistä.


title: Runkolinja 550

text: Nykyinen bussilinja on jo paikoin ylikuormittunut ja sen kuljetuskapasiteetti ei pysty vastaamaan kasvaviin matkustajamääriin tulevaisuudessa, joten linja ollaan korvaamassa 2020-luvun alussa Raide-Jokeriksi kutsutulla pikaraitiotiellä.


title: Runkolinja 550

text: Linjan 550 liikennöinti käynnistettiin 18. elokuuta 2003 parantamaan pääkaupunkiseudun poikittaisyhteyksiä. Se korvasi Herttoniemen ja Pitäjänmäen välisen linjan 79V. Tämä Jokerin esiaste toteutettiin säästösyistä tavallisena bussilinjana ilman liikennevaloetuuksia, omia pysäkkejä tai erottuvuutta muista linjoista. Linjaa liikennöitiin vain arkisin. Vuoroväli oli ruuhka-aikaan 7 minuuttia, ruuhka-ajan reunoilla 10 minuuttia, päivällä 15 ja liikennöintiajan ääripäissä 30 minuuttia. Linjaa liikennöi ensin HKL-Bussiliikenne ja sitten Helsingin Bussiliikenne.


title: Runkolinja 550

text: Linjan nimeksi ja brändiksi tuli Jokeri 13. elokuuta 2006, ja linja sai oman ilmeensä mukaiset bussit ja pysäkkikatokset. 550 jäi yhä käyttöön linjatunnuksena. Liikennöintiä tihennettiin ruuhka-aikoina 5 minuuttiin ja päivisin 10 minuuttiin. Viikonloppuisin linjaa liikennöitiin 20-30 minuutin välein. Myöhemmin linjalle matkustajamäärien kasvaessa lisättiin useita erillisiä ruuhkalähtöjä, liikennöintiaikaa pidennettiin ja hiljaisen ajan vuoroväli lyhennettiin 20 minuuttiin.


title: Runkolinja 550

text: Nimi Jokeri on lyhenne sanoista JOukkoliikenteen KEhämäinen RunkolInja.


title: Runkolinja 550

text: Bussit alkoivat pysähtyä vain Jokeri-tunnuksella merkityille pysäkeille. Helsingin Itäkeskuksesta Espoon Westendinasemalle kulkevalla reitillä on vain 38 Jokeri-pysäkkiä, joiksi on valittu pysäkeistä keskeisimmät. Pysäkkien vähyydellä pyrittiin nopeuttamaan linjan reitti noin tuntiin. Pysäkit saivat myös oman värityksensä. Jokeri-linjan pysäkkikatokset olivat sinisiä tavanomaisen vihreän sijasta. Jokeri-pysäkkikatoksia ei ollut Itäkeskuksen metroaseman, Huopalahden aseman, Leppävaaran, Tapiolan keskuksen eikä Westendinaseman pysäkeillä, vaan niille jätettiin esiasteen aikaiset J550-tunnukset. Myöhemmin Tapiolan keskukseen kuitenkin tuli Jokeri-pysäkkikatokset. Marraskuussa 2016 runkolinjalle 550 uutena käyttöönotetulle Holkkitien pysäkille ei tullut enää Jokeri-katoksia, vaan yksinkertaiset pysäkkitolpat. Maunulan Jokeri-katoksessa on nykyisin Westendinaseman suuntaan mentäessä tavalliset linjaliuskat. Kalkkipellonmäen pysäkki (entinen Mäkkylä) ei kuulunut alkuperäisiin Jokeri-pysäkkeihin, mutta linja alkoi kuitenkin pysähtyä siinä elokuusta 2008 alkaen. Tapiolan keskuksen rakennustöiden alkaessa Merituulentie suljettiin tammikuussa 2013, ja sen myötä linja sai kolme uutta pysäkkiparia Tapiolantien varrella: Kontiontie, Revontulentie (nyk. Sateentie) ja Tapiolansilta.


title: Runkolinja 550

text: Linja sai käyttöön myös liikennevaloetuudet, joiden rakentaminen jatkui myös linjan avaamisen jälkeen. Linjan reitillä on myös useita sen kulkua nopeuttavia liikenneratkaisuja. Haagassa linjan reitti kulkee Eliel Saarisen tien joukkoliikennekatua pitkin, joka alittaa Huopalahden aseman. Linjan alkuvaiheessa busseja ohjattiin myös raitiovaunuvalojen kaltaisilla Jokeri-valoilla joissakin kiertoliittymissä. Viikissä bussit käyttävät metron entisen yhdysraiteen reitille rakennettua joukkoliikennekatua. Linja ylittää Lahden moottoritien ja Vantaanjoen yksikaistaisia, valo-ohjattuja siltoja pitkin.


title: Runkolinja 550

text: Linjan käyttöön tuli Otaniemessä Konemiehen pysäkkipari ja sen reitti oikaistiin kulkemaan suoraan Otaniemestä Tapiolaan, jolloin Keilaniemen reittiosuus jäi pois. Samalla linjalta poistui yhteinen pysäkki Länsiväylän länteen kulkevien linjojen kanssa, mikä pidensi vaihtomatkaa näille linjoille joitakin satoja metrejä. Konemiehen pysäkkipari poistettiin käytöstä joulukuussa 2015 Aalto-yliopiston rakennustöiden vuoksi.


title: Runkolinja 550

text: Jokeri-linjan tarjouskilpailussa vaadittiin vähäpäästöisiä suurkapasiteettibusseja erityisellä YTV:n laatimalla graafisella ilmeellä. Kilpailun voitti Concordia Bus Finland (vuodesta 2009 alkaen Nobina Finland), joka hankki linjaa varten 29 uutta Volvo 8700LE -telibussia. Nämä bussit alittivat tiukat Euro 5 -päästövaatimukset. Busseissa käytettiin myös nauhoittavaa kameravalvontaa. Linjan liikennöintikustannukset olivat noin 4,3 miljoonaa euroa vuodessa.


title: Runkolinja 550

text: Jokerin matkustajamäärien kasvaessa myös rinnakkaislinjojen tarjontaa kasvatettiin Jokerin ruuhkautumisen hillitsemiseksi. Syysliikenteen alussa 2007 aloitti Helsingin sisäinen linja 52V reitillä Viikki–Oulunkylä–Munkkiniemi, joka on osuudella Viikistä Vihdintielle päällekkäinen Jokerin ruuhkaisimman osuuden kanssa. Linja pysähtyy muillakin kuin Jokeri-pysäkeillä. Linja ei kuitenkaan merkittävästi auttanut Jokerin ruuhkatuntien matkustajamäärissä. Linjan 52V liikennöinti loppui vuoden 2008 lopussa. Myös Jokeri-linjan vuorovälejä viikonloppuliikenteessä lyhennettiin syksyllä 2007. Lauantaisin vuoroväli lyheni 15 minuutista 10 minuuttiin; sunnuntaisin muutos oli 20 minuutista 15 minuuttiin.


title: Runkolinja 550

text: Osittain Jokerin menestyksen ansiosta HSL päätti alkaa ottaa runkolinjoja käyttöön myös muualla seudulla, ja Jokeri-brändin käytöstä päätettiin luopua ja siirtyä oranssin värityksen mukaisiin runkolinjoihin. HSL päätti siirtyä linjalla 550 liikennöintisopimuskauden vaihtuessa 12. elokuuta 2013 runkolinjaväritykseen, ja näin Jokerista tuli HSL-alueen ensimmäinen runkolinja. Liikennöinti siirtyi Helsingin Bussiliikenteelle, joka oli jo aiemmin liikennöinyt Jokerin esiastetta. Linjan katoksellisille pysäkeille lisättiin sinisen värin rinnalle kattoon runkolinjasta kertova oranssi raita. Linjakilvessä numero 550 oli alun perin valkoisin numeroin oranssilla pohjalla. Tämä aiheutti runsaasti kritiikkiä, koska linjanumero ei näkynyt tarpeeksi kauas. Valitusten myötä linjakilpeä muutettiin pian, ja nykyisin siinä on valkoiset numerot mustalla pohjalla.


title: Runkolinja 550

text: Kalustona linjalla käytetään Lahden Autokorin valmistamia Lahti Scala-busseja, jotka on maalattu oranssiin HSL-väritykseen. Oranssi väri rinnastuu metron oranssiin, kuvaten korkeaa palvelutasoa ja raideliikenteen kaltaista matkustamisen helppoutta. Linjalla on käytetty syksystä 2015 alkaen Scalojen lisäksi toisinaan Scania OmniExpress 320LE- ja Volvo 8900LE-busseja, jotka hankittiin pääkaupunkiseudun toiselle runkolinjalle 560. Syksyllä 2013 linjalla otettiin käyttöön avorahastuskokeilu, jossa bussiin voi raidekulkuneuvojen tapaan nousta sisään ilman lipun näyttämistä kuljettajalle ja myös keskiovesta. Tällä pyritään ensisijaisesti nopeuttamaan bussin pysäkkiaikoja ja tasaamaan niiden vaihtelua.


title: Runkolinja 550

text: Lisäksi linjalla on käytössä aktiivinen liikenteenohjaus kello 7–9 ja 15–18, jossa Helsingin Bussiliikenteen työnjohtaja pyrkii tasaamaan bussien ketjuuntumista.


title: Runkolinja 550

text: Joukkoliikennekatujen lisäksi linjan 550 bussien kulkua pyritään nopeuttamaan liikennevaloetuuksin ja erityisin Jokeri-valoin.


title: Runkolinja 550

text: Reitin varrella on 35 liikennevalo-ohjattua risteystä ja kahdeksat suojatievalot. Yhdessä liikennevaloristeyksessä on ikivihreä linjan 550 busseille ja yksissä suojatievaloissa bussiohitus. Helsingissä kaikissa reitin liikennevaloissa Vihdintien liikenneympyrää lukuun ottamatta on etuudet Jokeri-busseille. Espoon puolella liikennevaloetuus on käytössä seitsemässä risteyksessä ja etuudettomia risteyksiä on yhdeksän.


title: Runkolinja 550

text: Linjan varrelta löytyy myös erityisiä tätä linjaa varten ohjemoituja liikennevaloja neljästä eri paikasta. Näillä pysäytetään risteävien teiden liikenne linjan 550 bussin lähestyessä. Tällaiset valot vastaavat ulkonäöltään tasoristeysten valo-opasteita, mutta valon vaihtumisesta varoitetaan vilkkuvalla keltaisella ja seis-opasteena on kaksi vilkkumatonta punaista valoa.


title: Runkolinja 550

text: Linjalla 550 on kaikkiaan 38 pysäkkiparia, joista 13 on varustettu reaaliaikaisin aikataulunäytöin. Näillä näytöillä esitetään seuraavien bussien saapumisajat pysäkille sekä mahdolliset häiriötiedotteet. Oulunkylän aseman näytöt saatiin toimimaan vasta 19. elokuuta 2006. Itäkeskuksen ja Pitäjänmäen infotaulut otettiin käyttöön vasta marraskuussa 2006. Espooseen näyttötauluja saatiin odottaa vuoteen 2007 asti laitetoimittajan toimitusvirheen vuoksi.


title: Runkolinja 550

text: Bussien sisällä on näyttöpaneeli, jossa lukee seuraavan pysäkin nimi ja linjan määränpää. Osassa busseista on käytössä automaattiset pysäkkikuulutulset. Bussien sisältä löytyy myös linjan reittiä kuvaava kartta.


title: Runkolinja 550

text: Tiheästi liikennöivien, pitkien bussireittien ketjuuntuminen pareittain kulkeviksi autoiksi tai jopa monen auton letkoiksi on maailmalla yleinen ja hyvin tunnettu ongelma, josta myös runkolinja 550 kärsii. Ruuhkan bussimäärän vähentämiseksi bussien kapasiteettia nostamalla linjalla on myös kokeiltu göteborgilaista kaksinivelkalustoa. Syksyllä 2013 ketjuuntumisen ongelmaa alettiin korjata myös aktiivisella liikenteenohjauksella kello 7–9 ja 15–18.


title: Runkolinja 550

text: Tutkimuksien mukaan edes satunnaiset epävakiot, kuten matkustajamäärien vaihtelut tai liikenteen sujuvuuden vaihtelut eivät selitä ongelmaa (tai ole asian ratkaisun avain). Ratkaisumalleja ja teorioita on monia, mutta on silti enemmän sääntö kuin poikkeus, että hallitsemattomana tällaisen reitin liikenne pyrkii puuroutumaan mainituiksi letkoiksi.


title: Runkolinja 550

text: Myöhemmin HSL on ottanut käyttöön toisenkin pitkän poikittaislinjan. Runkolinja 560 aloitti 10. elokuuta 2015, ja se kulkee pohjoisemana kun 550, välillä Myyrmäki – Kuninkaantammi – Paloheinä – Malmi – Kontula – Mellunmäki – Vuosaari – Rastila. Sen pohjana Helsingin puolella on osittain aikaisempi linja 78. Linja on osa HSL:n uutta runkolinjaverkostoa 550-linjan tavoin, ilman Jokeri-brändiä. Toisessa vaiheessa on ehdotettu linjan jatkamista Myyrmäestä Matinkylään.


title: Runkolinja 550

text: Linjan toteuttaminen edellytti 1,2 kilometrin mittaisen tunnelin rakentamista Paloheinän ja Kuninkaantammen välille. Tunnelin rakennustyöt alkoivat elokuussa 2013; urakan kustannusarvio oli 23,8 miljoonaa euroa.


title: Runkolinja 550

text: Linjaa liikennöidään arkisin ruuhka-aikaan 8 minuutin, muina aikoina 10 minuutin vuorovälein. Lauantaisin vuoroväli on 10, sunnuntaisin 15 minuuttia.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Turun kaupungin joukkoliikennetoimisto on Turun ympäristötoimialan palvelualue, jonka tehtävänä on kaupunkiseudun joukkoliikenteen (Fölin) järjestäminen. Turun joukkoliikennetoimisto ostaa pääosan liikenteestä kilpailuttamalla yksityisiltä bussiliikennöitsijöiltä (noin 80 % toiminnasta) ja osan (noin 20 % toiminnasta) ilman kilpailutusta kaupungin omistamalta Turun Kaupunkiliikenne Oy:ltä. Lisäksi erillisten sopimusten nojalla kelpuutetaan tietyillä seutuliikennealueen ulkopuolelle ulottuvilla linjoilla Fölin liput seutuliikennealueen sisällä.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Liikenne rahoitetaan lipputuloilla ja kaupungin tuella. Vuonna 2007 Turun joukkoliikenteessä tehtiin 19,7 miljoonaa matkaa. Joukkoliikennetoimiston tulot olivat 18,3 miljoonaa euroa ja menot 28,6 miljoonaa euroa, eli kaupungin tuki oli noin 10,3 miljoonaa euroa.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Joukkoliikenteen reittejä ja aikatauluja, lippujen hintoja sekä hankintoja koskevat päätökset tekee Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Turun joukkoliikennetoimisto erotettiin 1990-luvulla Turun kaupungin liikennelaitoksesta yhteistariffisopimuksen muutettua TLO:n liikenteen kaupungin ostoliikenteeksi. Tällöin oli välttämätöntä siirtyä tilaaja-tuottaja-malliin. Liikenteen kilpailutus alkoi vuonna 1995 linjalla 99 ja muilla linjoilla vaiheittain vuodesta 1999 alkaen. Seudullinen liikenne siirtyi joukkoliikennetoimiston alaisuuteen kesällä 2014.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Turun joukkoliikennetoimiston johtajana toimi perustamisesta vuoteen 2005 asti joukkoliikennejohtaja, DI Erkki Airaksinen. Hänen seuraajansa on joukkoliikennejohtaja, DI Sirpa Korte.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 1: Satama - Kauppatori - Lentoasema


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 2: Kohmo - Kauppatori - Länsinummi


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 2A: Kohmo - Kauppatori - Liljalaakso


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 3: Majakkaranta - Itäinen Rantakatu - Kauppatori - Itäinen Pitkäkatu - Majakkaranta


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 8: Kauppatori - Ruissalo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 9: Katariina - Kauppatori - Vaala


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 12: Härkämäki - Kauppatori - Varissuo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 13: Uittamo - Kauppatori - Takakirves/Impivaaran uimahalli


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 14: Saramäki - Oriketo - Kauppatori - Erikvalla


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 15: Saramäki - Oriketo - Kauppatori - Kakskerta (Harjattula)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 18: Runosmäki - Kauppatori - Harittu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 20: Muhkuri - Kauppatori


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 21: Kauppatori - Lentoasemantie - Moisio - Paattinen - Tortinmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 21A: Kauppatori - Lentoasemantie - Moisio - Paattinen (Paavolan koulu)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 21B: Kauppatori - Lentoasemantie - Moisio - Yli-Maaria


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 22: Kauppatori - Jäkärlä


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 22A: Kauppatori - Jäkärlä - Auvaismäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 22B: Kauppatori - Jäkärlä - Moisio - Paattinen - Tortinmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 22M: Kauppatori - Moisio - moottoritie - Jäkärlä (- Rauhakylä)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 22X: Kauppatori - moottoritie - Jäkärlä (- Rauhakylä)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 23: Kauppatori - moottoritie - Moisio - Paattinen - Tortinmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 23A: Kauppatori - moottoritie - Moisio - Paattinen (Paavolan koulu)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 23B: Yli-Maaria - Moisio - moottoritie - Kauppatori


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 30: Majakkaranta - Itäinen Pitkäkatu - Kauppatori - Itäinen Rantakatu - Majakkaranta


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 32: Pansio - Kauppatori - Varissuo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 42: Perno - Kauppatori - Varissuo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 50: Ylioppilaskylä - Kauppatori - Moikoinen - Kukola - Oriniemi, paluu Häppilän kautta


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 51: Ylioppilaskylä - Kauppatori - Moikoinen - Häppilä - Oriniemi, paluu Kukolan kautta


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 53: Ylioppilaskylä - Kauppatori - Maanpää


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 54: Ylioppilaskylä - Kauppatori - Papinsaari


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 55: Räntämäki - Halinen - Kauppatori - Haarla


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 55A: Halinen - Kauppatori


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 56: Räntämäki - Halinen - Kauppatori - Haarla


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 60: Suikkila - Kauppatori - Vaala


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 61: Vienola - Kauppatori - Ilpoinen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 88: Runosmäki - Länsikeskus - Länsinummi - Hepokulta - Länsikeskus - Runosmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 99: Uittamo/Ilpoinen - Skanssi - Lauste - Halinen - Länsikeskus - Perno/Pansio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 28: Kohmo - Kauppatori - Länsinummi


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 31: Varissuo - Kauppatori - Perno


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 33: Vaala - Kauppatori - Vienola


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 34: Ilpoinen - Uittamo - Kauppatori - Runosmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 36: Haarla - Kauppatori - Halinen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 82: Kauppatori - Jäkärlä - Moisio - Paattinen - Tortinmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Yövuoroja ajetaan myös linjoilla 6 ja 7.


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 32A: Kauppatori - Varissuo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 58: Haarla (Halvarinkatu) - Moikoinen - Kupittaa (Vaapukkatie)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 80: (Jäkärlä -) Runosmäki - Härkämäki - Pansio - Pernon telakka


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 90: Varissuo - Lauste - Uittamo - Pernon telakka


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 91: Varissuo - Lauste - Uittamo - Pansio - Pernon telakka


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 92: Varissuo - Kauppatori - Pernon telakka


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 93: Varissuo - Kauppatori - Pansio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 52: Papinsaari - Moikoinen - Kauppatori - Maariankatu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 67: Katariina - Harittu - Ilpoisten koulu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 72: Haarlan koulu - Kakskerta (Harjattula)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 73: Saramäki - Haaga - Paavinkatu - koulut: Kärsämäki, Pallivaha, Runosmäki ja Turun Lyseo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 74: Varissuo - Vanha Littoistentie - Jaanintie - Hannunniittu - Nummenpakan koulu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 77: Paattinen - Turun Lyseo - Rieskalähteen koulu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 78: Jäkärlä - Turun Lyseo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 83: Perno - Vienola - Rieskalähteen koulu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja P1: Kasarmikatu - Lehmusvalkama


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja P2: Skanssi - Kauppatori


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja P3: Ilpoinen - Mälikkälä


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 100: Kauppatori - Messukeskus/Turkuhalli (liikennöidään tapahtumien aikana)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 101: Kauppatori - Logomo (liikennöidään tapahtumien aikana)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 2B: Länsinummi - Kauppatori - Kohmo - Littoinen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 2C: Liljalaakso - Kauppatori - Kohmo - Littoinen - (Avanti)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 6: Naantali - Raisio - Kauppatori - Lieto


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 7: Naantali - Raisio - Kauppatori - Kaarina


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 201: Kauppatori - Pikatie - Naantali


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 203: Kauppatori - Pikatie - Naantali - Merimasku - Velkua


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 206: Kauppatori - Raisio - Kaanaa


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 220: Ylioppilaskylä - Kauppatori - Ihala - Mylly - Länsinummi


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 221: Kaarina - Skanssi - Kauppatori - Ihala - Mylly - Länsinummi


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 300: Kauppatori - Mylly - Petäsmäki


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 301: Kauppatori - Rusko, Paasniittu


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 302: Kauppatori - Rusko - Vahto, Silvola


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 303: Kauppatori - Rusko, Paasniittu - Vahto, Silvola


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 401: Kauppatori - Ilmarinen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 402: Kauppatori - Ilmarinen - Liedon asema


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 403: Kauppatori - Liedon asema - Aura


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 601: Varissuo - Littoinen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 610: Kauppatori - Loukinainen - Avanti


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 612: Kauppatori - Lieto - Tarvasjoki - Marttila


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 614: Kauppatori - Lieto - Tarvasjoki - Marttila - Koski TL


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 615: Kauppatori - Lieto - Tarvasjoki - Marttila - Somero


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 700: Kauppatori - Piikkiö


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 701: Kauppatori - Piikkiö - Toivonlinna


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 702: Turku linja-autoasema - Piikkiö - (Salo/Kemiö/Taalintehdas)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 703: Kauppatori - Piikkiö - Keskuslaitos - Paimio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 704: Kauppatori - Piikkiö - Paimio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 705: Kauppatori - Piikkiö - Keskuslaitos - Paimio - (Paimio Sairaala/Metsäkoulu)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 706: Kauppatori - Piikkiö - Paimio - (Paimio sairaala/Metsäkoulu)


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 707: Kauppatori - Piikkiö - Hepojoki - Paimio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 709: Kauppatori - Biolaakso - moottoritie - Paimio


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 801: Kauppatori - Kaarina - Parainen


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 901: Turku linja-autoasema - Kaarina - Parainen - Nauvo - Korppoo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Linja 902: Turku linja-autoasema - Kaarina - Parainen - Nauvo - Korppoo


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Kilpailutettuja linjoja ajavat liikennöitsijät:Kilpailutettua liikennettä ovat aiemmin ajaneet myös Sopimus Seitsikko, Mikko Rindell ja Tarjousyhteenliittymä SAL & TI (Turun Linja-auto, Lehtisen Linja ja Linjaliikenne J. Salonen).


title: Turun joukkoliikennetoimisto

text: Fölin lippuja kelpuuttavat tietyillä linjoillaan:


title: Löytöretket

text: Löytöretket ovat matkoja ennalta tuntemattomiin paikkoihin: maapallon tultua kartoitetuksi löytöretket tai tutkimusmatkat ovat jatkuneet avaruudessa ja merten syvyyksissä. Sana kuitenkin viittaa yleensä eurooppalaisten ensimmäisiin matkoihin muille mantereille ja maapallon ympäri. Varsinaisten löytöretkien aika alkoi 1400-luvun loppupuolella. Varhaisiksi löytöretkeilijöiksi voidaan kutsua esimerkiksi Marco Poloa ja Leif Erikssonia ja Kristoffer Kolumbusta.


title: Löytöretket

text: Suurten löytöretkien aika alkoi 1400-luvulla ja päättyi 1700-luvulla. Tuona aikana eurooppalaiset löytöretkeilijät purjehtivat ympäri maapalloa kartoittaen Euroopalle aiemmin tuntemattomia alueita. Renessanssin aikainen kartografian sekä navigointi- ja laivanrakennustaidon kehitys mahdollisti valtameripurjehduksen, mikä oli edellytyksenä näille retkille. Portugalilainen Prinssi Henrik Purjehtija panosti tieteiden edistämiseen, minkä johdosta Portugali kasvoi merenkulkuun tukeutuvaksi maailmanvallaksi.


title: Löytöretket

text: Mongolien valtakunnan hajoaminen ja ottomaanien voimistuminen sai eurooppalaiset kääntymän pois idän kauppateiltä ja Välimeren reiteiltä.


title: Löytöretket

text: Löytöretkille oli neljä perussyytä: taloudellinen, poliittinen, uskonnollinen ja tieteellinen. Kaukomailta etsittiin etenkin mausteita ja jalometalleita. Valloittamalla lisää alueita Euroopan valtiot hankkivat itselleen poliittista valtaa. Uskonnollinen aspekti, pakanoiden käännyttäminen, oli jatkoa 1200- ja 1300-lukujen ristiretkille. Tieteellinen uteliaisuus liittyi renessanssin arvoihin ja ihmiskunnan tietämyksen kasvattamiseen.


title: Löytöretket

text: Portugalilaiset olivat ensimmäisiä, jotka toivat mausteita kaukoidästä Hyväntoivonniemen ympäri. Heitä seurasivat Espanjan lipun alla purjehtinut Kristoffer Kolumbus ja 1400-luvun lopussa britti John Cabot.


title: Löytöretket

text: Löytöretkien seurauksena eurooppalaista kulttuuria levitettiin ympäri maailmaa, välillä jopa tuhoten muiden mantereiden alkuperäistä kulttuuria. Myös erilaiset kasvit, eläimet ja jopa taudit välittyivät mantereilta toisille.


title: Paikallinen hallinnollinen yksikkö

text: Paikallinen hallinnollinen yksikkö (eli LAU, joka on lyhenne englannin kielen sanoista "Local administrative unit") on osa Euroopan unionin käyttämää NUTS-alueluokitusjärjestelmää. NUTS-alueluokitusjärjestelmässä oli aikaisemmin viisi NUTS-tasoa, mutta sittemmin NUTS-tasot neljä ja viisi muutettiin LAU-tasoiksi yksi ja kaksi. Suomessa LAU-1-tason muodostavat seutukunnat ja LAU-2-tason kunnat. LAU-1-taso ei ole käytössä jokaisessa Euroopan unionin maassa, mutta periaatteessa se voitaisiin muodostaa jokaiseen maahan.


title: Vennaskond

text: Vennaskond on virolainen folkpunk- ja folkrock-yhtye. Yhtye aloitti toimintansa vuonna 1984. Nimi "Vennaskond" (suomeksi "Veljeskunta) on peräisin George Orwellin romaanista 1984, jossa esiintyy samanniminen vallankumouksellinen järjestö. Neuvostoliiton aikana anarkistisen punk-yhtyeen toiminta oli vaikeaa, ja KGB:n uhkailujen jälkeen yhtye pakeni Suomeen. Nykyisistä jäsenistä mukana tuolloin oli Tõnu Trubetsky, Allan Vainola ja Anti Pathique. Yhtye palasi Viroon sen itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1991.


title: Vennaskond

text: Kitaranräimeen ohella musiikkiin tuo omanlaisensa vivahteen viulu, puhaltimet ja myös harvinaisemmat kielisoittimet, kuten mandoliini.


title: Vennaskond

text: Vennaskond on esiintynyt myös nimillä "The Flowers of Romance" ja "Vennaskond D".


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Artikkeli on Itävallan historian toinen osa vuodesta 1815 vuoteen 1918.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Napoleonin sotien jälkeen Euroopan edustajat tapasivat Wienissä syyskuusta 1814 kesäkuuhun 1815. Itävallan ulkoministeri Klemens von Metternichin johtamana kongressi jakoi Euroopan uudelleen ja loi perustan pitkälle rauhan ajalle. Habsburgin valtakunta laajeni, mutta rajoittui keskiseen Eurooppaan. Habsburgit menettivät Belgian ja maansa Lounais-Saksassa, mutta saivat muut ennen vuotta 1792 hallitsemansa maat ja lähes kaikki ne, jotka olivat saaneet haltuunsa sodan aikana, mukaan lukien Salzburgin. Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ei luotu uudelleen, mutta sen tilalle luotiin Saksan liitto, johon kuului 35 itsenäistä ruhtinaskuntaa ja neljä vapaakaupunkia. Itävallalla oli pysyvä puheenjohtajuus liitossa ja luultavasti enemmän todellista vaikutusvaltaa Saksassa kuin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan aikana. Sillä oli myös hallitseva asema Italiassa, missä sille kuuluivat Lombardia ja Venetsia.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Sodanaikaiset liittolaiset, Itävalta, Britannia, Venäjä ja Preussi päättivät kongressin solmimalla neliliiton, joka velvoitti ne pitämään yllä rauhansopimuksen järjestelyä. Toisessa sopimuksessa, Venäjän keisari Aleksanteri I:n ehdottamassa Pyhässä Allianssissa, Euroopan monarkit sopivat toimivansa kristillisten periaatteiden, hyväntekeväisyyden, rauhan ja rakkauden mukaan. Allianssilla oli vähän merkitystä, mutta se antoi tuen Itävallan, Venäjän ja Preussin pyrkimyksille pitää yllä Euroopan monarkioita jumalattomien tasavaltalaispyrkimysten edessä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävallasta tuli Wienin kongressin jälkeen yksi Euroopan suurvalloista. Tosin sen valta-asema ja koskemattomuus vaativat läpi 1800-luvun vähintään yhden toisen suurvallan tukea. Itävallan edut olivat turvattuina niin kauan kuin liittolaiset olivat valmiit pitämään yllä kongressinjärjestelmää rauhan, järjestyksen ja vakauden saavuttamiseksi Euroopassa. Tosin muut suurvallat, jotka olivat kykenevämpiä puolustamaan etujaan voimakeinoin, eivät aina jakaneet Itävallan omistautumista Metternichin luomukselle.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Metternich sai aluksi pidettyä Euroopan johtajien mielipiteen Itävallan etujen mukaisena. Hän piti Espanjan ja Napolin vallankumouksia ja vallankumouksellista toimintaa Saksassa esimerkkinä liberalismin vaaroista ja sai Venäjän ja Preussin puolelleen. Britannia tuki myös Itävaltaa, koska maille oli yhteisenä etuna Itävallan johtajuus Saksassa, Ranskan pitäminen erossa Italian asioista ja Osmanien valtakunnan tukeminen Venäjän vaikutusvallan kasvun estämiseksi Balkanilla. Muiden suurvaltojen tuki heikkeni Itävallalle 1820-luvun puolen välin jälkeen. Venäjä sekaantui yhä enemmän Balkanin asioihin ja Britannian politiikkaan vaikutti sen sitoutuminen liberaaliin politiikkaan.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Metternich sai Venäjän ja Preussin puolelleen jälleen 1830-luvun alussa, kun toinen sarja vallankumouksia ravisteli Eurooppaa. Jopa Britannia palasi yhteistyöhön muiden suurvaltojen kanssa estääkseen Ranskaa saamasta jalansijaa Egyptissä. Metternich ei kuitenkaan pystynyt vastaaman Preussin perustaessa Saksan tulliliiton 1834. Itävalta jäi tulliliiton ulkopuolelle muiden Saksan valtioiden yhdentyessä taloudellisesti, mikä johti lopulta Saksan yhdistymiseen Preussin johdolla vuosisadan loppupuolella.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Huolimatta Metternichin korkeasta profiilista, keisarin konservatiivinen näkemys ja vihamielisyys Ranskan vallankumouksen ideoita ja arvoja kohtaan hallitsivat sisäpolitiikkaa. Frans I piti sisäpolitiikan hoidon omalla vastuullaan kuolemaansa 1835 saakka. Vajaamielisen poikansa Ferdinand I:n puolesta hallitsevan valtiokonsiilin jäsenten valinta takasi Fransin politiikan jatkumisen vuoden 1848 vallankumouksiin asti.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Frans I:n tavoite oli antaa alamaisilleen hyvät lait ja materiaalinen hyvinvointi. Tämän hän uskoi pitävän mielialat rauhallisina. Uusi rikoslaki säädettiin 1803 ja siviililaki 1811. Poliittinen ja kulttuurielämä pidettiin kuitenkin tiukassa valvonnassa nationalismin ja liberalismin leviämisen estämiseksi. Nämä kaksi ideologiaa olivat uhka Fransin vallalle, koska radikaalit pyrkivät muodostamaan yhtenäisen saksalaisen kansallisvaltion Itävalta mukaan lukien. Habsburgien valtakunnan puitteissa liberaalit uudistukset olivat mahdottomia.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Poliittinen pysähtyneisyys ei kuitenkaan estänyt laajempaa sosioekonomista kehitystä. Vuonna 1843 Itävallan väkiluku oli jo 37,5 miljoonaa, joka oli 40 prosentin lisäys vuodesta 1792. Kaupunkiväestön koko kasvoi nopeasti ja Wienissä oli jo lähes 400 000 asukasta. Taloudellinen kehitys oli vakaata ja sota-ajan budjettivajeet korvautuivat lähes tasapainoisella budjetilla. Tämä saavutettiin leikkaamalla valtion menoja, eikä lisäämällä verotuloja. Itävallan kyky suojata etujaan ulkomailla tai lisätä sijoituksia kotimaassa jäivät siten tulojen puuttuessa pieniksi.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Vuonna 1848 vallankumouksia puhkesi kautta Euroopan. Helmikuun lopulla Ranskan toisen tasavallan julistaminen ravisteli konservatiivista Itävaltaa. Odotus sotaan lähdöstä johti Itävallassa taloudelliseen paniikkiin, joka toimi vallankumouksellisten eduksi. Maaliskuussa tapahtumat etenivät nopeammin kuin hallitus kykeni reagoimaan. Taantumuksen symboli Metternich oli ensimmäinen lähtijä. Hän erosi ja pakeni maaliskuun puolessa välissä, mikä johti vain suurempiin uudistusvaatimuksiin. Huhtikuussa hovi vahvisti Unkarin valtiopäivien vaatimat uudistukset. Toukokuussa hallitus oli pakotettu julistamaan edustuksellisesti valitun kokouksen perustamisesta. Ensimmäinen parlamentti Itävallan historiassa avattiin heinäkuussa 1848.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Osana Saksan liittoa saksankieliset Habsburgien maat joutuivat osalliseksi Saksan vallankumouksellisista mullistuksista. Saksan nationalistit ja liberaalit kutsuivat kokoon kokouksen Frankfurtissa toukokuussa 1848. Tämä kokous päätti Saksan liiton valtiopäivät ja oli esiaskel Saksan yhdistymiselle. Nationalismin ja liberalismin läheinen yhteys Saksassa joutui tällöin koitokselle. Böömin saksalaiset osallistuivat kokoukseen, mutta tšekit ja liberaalit hylkäsivät Böömin osallistumisen luotavaan Saksan valtioon. Heidän haaveenaan oli uudelleen luotu Habsburgien valtakunta, jossa Keski- ja Etelä-Euroopan slaavilaiset kansat saisivat tasa-arvoisen aseman saksalaisten ja unkarilaisten kanssa ja välttäisivät liittämisen Saksaan tai Venäjään. Hallitus antoi tukea suunnitelmalle ja tšekit kokoontuivat kesäkuussa Austro-slaavilaisessa kokouksessa Prahassa vastapainona Frankfurtin kokoukselle.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Kun konservatiivinen hallinto antoi myöten vallankumouksellisille voimille, kaksi sotilaskomentajaa alkoi palauttaa järjestystä, usein jättäen huomiotta hovin ohjeet. Kenraali Alfred Windischgrätz karkotti vallankumoukselliset Prahasta ja Wienistä ja palautti järjestyksen sotavoimin. Alppien eteläpuolelle kenraali Joseph Radetzky palautti Itävallan hallinnon Lombardia-Venetsiaan elokuussa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Enää Unkari oli vallankumouksellisten käsissä kun Itävallan hallitus alkoi järjestäytyä syksyllä 1848. Perustuslailliselle kokoukselle esiteltiin marraskuussa joukko perustuslakiin sitoutuneita ministerejä. Ministerinpresidentti sitoi hallituksen toteuttamaan kansalaisvapaudet ja perustuslailliset instituutiot, mutta myös pitämään yllä valtakunnan yhtenäisyyden. Vajaamielinen keisari Ferdinand luopui virallisesti vallasta 2. joulukuuta 1848 ja hänen 18-vuotias veljenpoikansa Frans Joosef I kruunattiin keisariksi (hallitsi 1848–1916). Nuorta keisaria odotti kolme haastetta: palauttaa hallinnon auktoriteetti, murskata Unkarin kapina ja palauttaa Itävalta johtoasemaan Saksassa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Ensimmäisen saavuttamiseksi hallitus julisti salaa laaditun perustuslain maaliskuussa 1849. Näin se nollasi perustuslaillisen kokouksen keskeneräisen työn. Perustuslaki takasi kansalaisvapaudet ja yhdenmukaisuuden lain edessä. Sen huomattavin saavutus oli koko valtakunnan kattavan keskitetyn hallinnon luominen.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Uusi perustuslaki pahensi tilannetta Unkarissa. Unkarin valtiopäivät syrjäytti keisarin ja julisti Unkarin itsenäiseksi. Vaikka Itävalta olisi saanut valtansa palautettua ominkin toimin, samanaikainen tilanne Saksassa vaati keisari Frans Joosefia pyytämään Venäjän keisarin apua. Kapina murskattiin tehokkaasti, joskin brutaalisti syyskuuhun 1849 mennessä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävallan päätös luoda keskitetty valtio asetti myös ehdot Frankfurtissa työskenteleville Saksan yhdistäjille: Itävalta liittyisi yhtenäiseen Saksaan kaikkine alueineen, ei ainoastaan itävaltalaisin ja böömiläisin osin. Tämä oli ristiriidassa kokouksen aikaisemman päätöksen kanssa, joten kokous kääntyi yhtenäisen Saksan "Grossdeutsch"-mallista "Kleindeutsch"-malliin, joka merkitsi Saksaa ilman Itävaltaa. Kokous tarjosi Saksan kruunua Preussin kuninkaalle. Tarjottujen ehtojen vuoksi kuningas kuitenkin kieltäytyi huhtikuussa 1849. Kun Itävallan edustajat olivat vetäytyneet, tämä kieltäytyminen päätti Frankfurtin kokouksen työn. Saksan liitto palautettiin voimaan ja Itävalta oli siinä jälleen johtavassa asemassa. Preussi ja Itävalta jatkoivat kuitenkin kilpailuaan vaikutusvallasta ja johtoasemasta.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Aluksi uusi hallitus aikoi ilmeisesti toteuttaa maaliskuun 1849 uuden perustuslain mukaisesti luvatut instituutiot. 31. joulukuuta 1851 Frans Joosef kuitenkin kumosi perustuslain ja jätti voimaan vain kansalaisten yhdenvertaisuuden lain edessä ja maaorjuuden lakkauttamisen. Kansan edustus kumottiin kaikissa hallituselimissä. Vahvistaakseen uutta itsevaltiuden kautta hallitus kumosi myös joosefilaiset uskonnolliset määräykset, jotka olivat olleet jatkuvan konfliktin aihe kirkon kanssa. Vuonna 1855 hallitus solmi konkordaatin Pyhän istuimen kanssa, jossa kirkko tunnustettiin itsenäiseksi ja aktiiviseksi mielipidevaikuttajaksi. Sopimus aloitti uuden kauden hovin ja kirkon suhteissa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itsevaltiuden kausi, jonka tavoitteena oli luoda yhtenäinen, ylikansallinen valtio, oli kuitenkin vastakkainen yleisemmälle kehitykselle Euroopassa. Valtakunnan kansat eivät välttyneet Euroopassa vallalla olleilta saksalaisten, slaavien ja italialaisten nationalistisilta tunnoilta. Unkarissa aktiivinen vastustus Itävallan hallintoa kohtaan väheni, mutta passiivinen vastarinta kasvoi. Krimin sodan aikana Unkarin tilanne sai Itävallan alttiiksi Britannian ja Ranskan poliittisille ja taloudelliselle painostukselle. Kun Venäjä pyysi Itävallan tukea, Itävalta teeskenteli välittävänsä konfliktissa, mutta liittyikin liittolaisten puolelle. Kun Itävalta näin jätti korvaamatta Venäjän vuoden 1849 avun, se menetti Venäjän tuen asemalleen Saksassa ja Italiassa.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Ranska hyödynsi Itävallan ja Venäjän välirikkoa luomalla yhteentörmäyksen Itävallan ja Italian kansallismielisten kanssa. Tämä avasi Ranskalle tilaisuuden sotilaalliseen väliintuloon italialaisten tueksi 1859. Frans Joosef ei ollut halukas tekemään myönnytyksiä Preussille korvaukseksi Saksan liiton tuesta ja koska hän pelkäsi Ranskan ryhtyvän agitoimaan vaikeuksia Unkarissa, hän luopui Lombardiasta heinäkuussa 1859.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Epäonnistumiset eivät luvanneet hyvää kilpailussa Preussin kanssa Saksan yhdistymisestä, joten keisari alkoi hylätä yksivaltiutta ja hakea uskottavampaa poliittista perustaa. Hän kokeili erilaisia järjestelyjä houkutellakseen armeijan, katolisen kirkon, Saksan liberaalien, unkarilaisten, slaavien ja juutalaisten tukea. Näillä kaikilla oli vahva taloudellinen ja poliittinen asema valtakunnassa. Unkarilaisten tuen saavuttaminen oli kiireisintä, joten hallitus avasi salaiset neuvottelut 1862. Järjestely kaksoismonarkiasta oli muotoutumassa jo 1865, mutta neuvottelut ajautuivat umpikujaan ennen Preussin sodan syttymistä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Koko 1860-luvun alun Itävalta elätti toiveita johtoaseman säilyttämisestä Saksassa, koska pienemmät ruhtinaskunnat suosivat ennemmin heikompaa Itävallan hallintoa kuin Preussin ylivaltaa. Kesällä 1864 oli kuitenkin selvää, että sota oli väistämätön, jotta Itävallan johtoasema saataisiin säilytettyä.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Itävallan ja Preussin seitsenviikkoisen sodan välitön syy oli Preussin halu vuonna 1866 liittää Holsteinin ruhtinaskunta itsensä. Itävalta ja Preussi olivat sotineet lyhyen sodan Tanskaa vastaan 1864 saadakseen enimmäkseen saksalaiset Schleswigin ja Holstein ruhtinaskunnat hallintaansa. Ennen lopullista päätöstä maiden kohtalosta, Preussi otti Schleswigin hallintaansa ja Itävalta Holsteinin. Huhtikuussa 1866 Preussi kuitenkin juonitteli Italian kanssa kahden rintaman sodan Itävaltaa vastaan saadakseen Holsteinin ja Italia Venetsian. Itävalta yritti pitää Italian pois sodasta myöntymällä viime hetkellä luovuttamaan Venetsian sille, mutta Italia liittyi silti sotaan Preussin rinnalla. Itävalta voitti taisteluja Italiaa vastaan, mutta hävisi ratkaisevan Königgrätzin taistelun (nykyisessä Hradec Královéssa Tšekissä) Preussia vastaan heinäkuussa 1866.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Lyöty Itävalta myöntyi Saksan liiton purkamiseen ja hyväksyi Preussin hallitseman Pohjois-Saksan liiton luomisen. Siitä tuli 1871 perustetun Saksan valtakunnan perusta. Etelä-Saksan valtiot Baijeri, Baden, Württemberg ja Hessen-Darmstadt jäivät riippumattomiksi ja itsenäisiksi ja olisivat teoriassa saattaneet liittyä Itävaltaan. Kuitenkin niiden sotilaalliset ja taloudelliset siteet Preussiin sanelivat tuollaista mahdollisuutta vastaan. Viimeinen Itävallan alue Italiassa, Venetsia, liitettiin Italiaan.


title: Itävallan historia 1815–1918

text: Häviö sodassa Preussia vastaan osoitti, että Itävalta ei ollut enää suurvalta. Frans Joosef asetti kolme tavoitetta palauttaakseen Itävallan johtoaseman Saksassa; suurvalta-aseman palautus, vastaaminen Preussin siirtoihin Etelä-Saksassa ja sodan välttäminen lähitulevaisuudessa. Suhteiden palauttaminen Unkariin oli esiehtona suurvalta-aseman palauttamiseksi, joten uusi ulkoministeri Friedrich Ferdinand von Beust ryhtyi toimiin neuvottelujen viemiseksi päätökseen unkarilaisten kanssa. Keväällä 1867 saavutettiin kompromissiratkaisu, jonka Unkarin parlamentti hyväksyi laiksi.