title: H.264

text: Encoding.comin tietojen mukaan H.264:ää oli käytetty vuoden 2010 ensimmäisellä vuosineljänneksellä kahdessa kolmasosassa kaikista internetin videoista. H.264:n osuus oli yli kaksinkertaistunut vuodessa. Flash VP6:n ja FLV:n (H.263) osuudet laskivat vuodessa puolestaan 69 prosentista 26 prosenttiin. H.264:n suosiota selittää muun muassa se, että nykyään kaikki YouTuben videot on saatavissa sillä pakattuina ja YouTube muodostaa yksin noin 40 prosenttia kaikista internetin videoista.


title: H.264

text: H.264-standardi on tehty ITU:n, ISO:n ja IEC:n yhteistyönä (siitä lyhenne JVT, "Joint Video Team"). H.264 on ITU:n nimi standardille, ISO/IEC tuntee sen nimellä 14496-10/MPEG-4 AVC. Standardi on saatavissa vain ostamalla se standardisointiorganisaatioilta. Standardin käyttö edellyttää lisenssimaksua, mutta patentteja hallinnoiva MPEG LA on myöntänyt oikeudet käyttää H.264-pakattuja videoita internetissä ilman lisenssiä vuoden 2015 loppuun asti, mikäli videot ovat ilmaisia käyttäjille.


title: H.264

text:
Tutkimuspäällikkönä Nokia Research Centerissä Tampereella työskentelevä tekniikan tohtori Miska M. Hannuksela on osallistunut aktiivisesti Joint Video Teamin toimintaan ja H.264/AVC-standardin kehittämiseen. Hannukselan johtama projektiryhmä teki viidenneksen H.264/AVC-standardiin hyväksytyistä teknisistä ehdotuksista. Lisäksi Hannuksela oli merkittävässä roolissa standardointityössä, jossa määriteltiin H.264/AVC:n siirtoprotokolla Internetissä. Hänen väitöskirjansa vuonna 2009 koski virhesietoista tiedonsiirtoa käyttäen H.264/AVC-videokoodausstandardia.
H.264/SVC laajentaa H.264-videoalgoritmia tuomalla siihen hybridityyppisen koodauksen, joka mukautuu kulloiseenkin kaistanleveyteen saumattomasti siten, että kuvaa ei tarvitse lähettää kuin yhdellä nopeudella, mutta se voidaan vastaanottaa usealla eri kaistanleveydellä. H.264/AVC-pakkausta käytetään laajennuksessa videon peruskerroksena. H.264/SVC-koodaus laajentaa entistä H.264/AVC-koodausta uusilla lähetyskerroksilla. Pakkauksen skaalautuvuus varmistetaan siis lähettämällä kolmea eritasoista videovirtaa, joiden pohjalta lopullinen kuva prosessoidaan takaisin liikkuvaksi kuvaksi. H.264/SVC on suunniteltu suoraan julkisen tietoverkon tiedonsiirtoa varten, joten jo pakkausvaiheessa videokuvan monikerrospakkaus mahdollistaa saumattoman siirtymisen alemman laadun käyttämiseen, mikäli tietoverkon kuormitus muuttuu kesken yhteyden. Koska kuvavirtaa siirretään useammalla eri tasolla, voidaan yksittäisiä ruutuja koostaa usemman virran avulla, jolloin hetkellinen pakettihäviö yhden videovirran kohdalla ei aiheuta kuvanlaadun olennaista heikkenemistä. H.264/SVC-koodaus parantaa huomattavasti julkisesta verkkoa käyttävien videoneuvotteluohjelmistojen laatua ja toimintavarmuutta.


title: H.264

text: Marraskuussa 2009 standardiin lisätty Multiview Video Coding -laajennus mahdollistaa useamman kuvakulman tallentamisen samaan bittivirtaan. MVC on taaksepäin yhteensopiva standardin kanssa ja sitä tukemattomalla laitteistolla saadaan näkyviin yksi kuvakulma videosta. Laajennuksessa on tuki kahdelle eri profiilille: yksi mielivaltaista määrää kuvakulmia tukevalle ja toinen stereokuvalle. Eri kuvakulmia ei pakata bittivirtaan erillisinä, vaan ne voivat ennustaa toisista kuvakulmista kuvadataa vähentäen redundanssia. Blu-ray käyttää tätä laajennusta hyväkseen tallentaessaan stereokuvaa ns. 3D Blu-ray -levyille.


title: H.264

text: Vuoden 2013 lokakuussa Cisco Systemsillä työskentelevä Rowan Trollope ilmoitti että Cisco julkaisee kirjaston ja lähdekoodin H.264- videokoodekille BSD-lisenssin alaisuudessa nimellä OpenH264. Cisco maksaa kaikki lisenssimaksut suoraan MPEG LA:lle kaikkien OpenH264:ää käyttävien ohjelmien puolesta.


title: H.264

text: Tällä hetkellä käyttö on rajattu x86 ja ARM arkkitehtuureihin ja Linux- ja Windows-käyttöjärjestelmiin. Mac OS X - ja Android-tukea ei ole tiedossa alustojen tiukkojen sääntöjen takia. Brendan Eich ilmoitti Mozilla Firefoxin uusien versioiden ottavan käyttöön Ciscon OpenH264-kirjaston. Näin tulevat selaimet saavat tuen H.264 tuen.


title: H.264

text: Cisco julkaisi OpenH264-lähdekoodin 9. joulukuuta 2013.


title: Aarre Elo

text: Aarre Elo (s. 21. syyskuuta 1934 Helsinki) on ollut suomalaisen viihteen keskushahmoja 1950-luvulta lähtien.


title: Aarre Elo

text: Elo aloitti uransa Fennada-Filmin valomiehenä vuonna 1951. Myöhemmin hän siirtyi äänittäjäksi. Vuonna 1954 Elo erosi Fennadan palveluksesta ja siirtyi äänittäjäksi Filmi-Ääni-yritykseen, joka teki elokuvien lisäksi äänityksiä levy-yhtiö Scandialle.


title: Aarre Elo

text: Elo työskenteli useiden kuuluisien laulajien kuten Olavi Virran (muun muassa ”Hopeinen kuu”), Annikki Tähden, Laila Kinnusen ja Pirkko Mannolan kanssa. Vuonna 1962 Elo aloitti työskentelyn Yleisradiossa televisio-ohjelmien parissa. Elon työtovereina olivat Jukka Virtanen ja Matti Kuusla. Näiden kanssa hän muodosti VEK-ryhmän, jolla oli merkittävä vaikutus suomalaisen televisioviihteen kehitykseen sen alkuaikoina. Tunnetuin VEK-ryhmän ohjelmista lienee "Lumilinna"-komedia, joka palkittiin vuonna 1965 Montreux’n kansainvälisillä televisiofestivaaleilla parhaana viihdeohjelmana.


title: Aarre Elo

text: VEK-ryhmä hajosi vuonna 1966 Virtasen ja Kuuslan siirryttyä vapaiksi toimittajiksi. Elo jatkoi Yleisradion palveluksessa TV1:n Ajanvietetoimituksen, sittemmin , päällikkönä vuoteen 1970 asti. Elo oli mukana tekemässä useita suosittuja viihdeohjelmia, joista menestynein oli vuosina 1967–1969 esitetty "Jatkoaika". 1970-luvulta lähtien Elo oli viihdeohjelmien lisäksi toteuttamassa suurten urheilutapahtumien kuten olympialaisten ja eri urheilulajien maailmanmestaruuskilpailujen televisiointia Yleisradiolle. Samalla vuosikymmenellä Elo perusti musiikkiviihderyhmä Songilon, jossa hänen lisäkseen olivat mukana Jukka Virtanen, Heikki Kahila, Jani Uhlenius ja Apeli Halinen. Vuodesta 1981 lähtien Elo oli mukana myös Uuden iloisen teatterin toiminnassa. Elo jäi eläkkeelle TV1:n ohjelmajohtajan virasta 1990-luvun alussa.


title: Aarre Elo

text: Elon tytär Maria Jungner toimii Yle TV1:ssä televisiokuuluttajana.


title: Aarre Elo

text: Aarre Elon hyvä ystävä Juha Vainio teki hänen 40-vuotissyntymäpäivänsä kunniaksi kappaleen ”Aarre Elo 40 v”.


title: Vasara

text: Vasara on työkalu, jolla on tarkoitus keskittää iskuvoimaa kapeaan pisteeseen. Yleisimmin vasaralla lyödään nauloja, sovitellaan kappaleita paikoilleen, muotoillaan tai rikotaan jotain. Vasara on etenkin geologien, kirvesmiesten, seppien ja monien muiden käsityöläisten ja ammattiryhmien tärkeä työkalu. Vasaran käyttöön viitataan sanoilla "vasaroida" ja "vasarointi".


title: Vasara

text: Vasaroita on useita erilaisia eri käyttötarkoituksia varten, jolloin niiden muotokin vaihtelee. Vasarassa on varsi ja varren toisessa päässä yleensä metallinen pää. Päässä on tasainen iskupinta toisella puolella ja toisella puolella voi olla haara naulojen irrotusta varten tai se voi olla esimerkiksi pallo- tai kiilamainen. Erikoistarkoituksia varten on myös kumi-, muovi- yms. vasaroita.


title: Vasara

text: Vasaroiden kokoluokka on tapana ilmoittaa unsseissa (oz). Kirvesmiehen vasaroiden tavallinen paino on 16-20 unssia. Painavasta ja lyhytvartisesta pajavasarasta käytetään nimitystä moska. Pitkävartinen painava vasara on leka.


title: Vasara

text: Rekyylitön vasara ei kimpoa niin helposti takaisin iskettäessä kuin perinteinen.


title: Vasara

text: Sanalla vasara on vastineita kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Vasara tiedetään vanhaksi arjalaiseksi, eli indoeurooppalaiseksi lainaksi. "...siihen on verrattu mm. tärkeän muinaiskielen avestan sanaa "vazra-", 'nuija' ja muijaisintian sanaa "vájrah", joka on tarkoittanut ukkosen vajaa, taivaanjumalan asetta." Sana on selvästi vanha sana, joka voi hyvinkin liittyä vasarakirveskulttuuriin, jota muinaiset indoeurooppalaiset edustivat ja levittivät. Suomen kirjakielessä sana on tunnettu Agricolan ajoista alkaen.


title: Vasara

text: Iskettäessä vasaralla naulankantaan kosketusaika on tyypillisesti 4 ms. Vasara osuu tuolloin naulaan nopeudella 6–8 m/s ja voima on luokkaa 1 kN.


title: Pora

text: Pora on kone tai käsityökalu, jossa pyörivä terä tekee lastuamalla reiän kohteeseen. Sanalla "pora" voidaan tarkoittaa itse terää ("poranterä") tai laitetta, johon se kiinnitetään ("porakone"). Työkaluna pora on tuhansia vuosia vanha. Porakonetta voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin kuin reiän tekemiseen. Sopivasti varustettua porakonetta voidaan käyttää, vaikkapa kierteitykseen, senkkaukseen tai ruuvien vääntämiseen. Porakoneiden koot ja tehot vaihtelevat kämmenen sisään mahtuvista pienoisporakoneista suuriin kokonaisen kuorma-auton täyttäviin kiviporiin. Poria käytetään muun muassa koneiden osien valmistuksessa, rakentamisessa ja puuntyöstössä. Porilla voidaan myös tehdä porakaivoja, tai tutkia menneisyyttä poraamalla näytteitä vanhoista maakerrostumista.


title: Pora

text: Poraukseen vaikuttavia tekijöitä ovat halutun reiän syvyys ja halkaisija, porattava materiaali ja näistä riippuen poranterän rakenne ja materiaali, porauksen kierrosnopeus, syöttönopeus ja lastun poisto.


title: Pora

text: Ensimmäiset porat olivat lihasvoimalla toimivia eli käsikäyttöisiä - nykyään niitä käytetään lähinnä perinnerakentamisessa. Näitä poria on käytetty lähes yksinomaan puun poraamiseen. Käsikäyttöiset porat ovat joko "vintilöitä" eli veivareita tai kairoja. Vintilässä on yläkahva tai tukilevy ja kampi, jossa on toinen, pyörivä, putkimainen kahva. Vintilän terät ovat yleensä vaihdettavia.


title: Pora

text: "Kairan" kiinteä terä, varsi ja kahva muodostavat yhden kokonaisuuden kahvan ollessa varteen nähden kohtisuorassa. Pelkistetyimmillään kahva on varren yläpäässä olevaan lenkkiin pujotettu puupalikka. Jääkaira voi muistuttaa rakenteeltaan kairaa tai nykyään useimmiten vintilää.


title: Pora

text: Yleinen porakone on sähkömoottorin pyörittämä käsiporakone eli sähköporakone. Käsiporakone voi saada käyttövoimansa esimerkiksi verkkovirrasta, akusta tai paineilmasta. Jos porakone saa käyttövoimansa akusta puhutaan yleensä akkuporakoneesta ja vastaavasti paineilmaporakoneesta, jos käyttövoiman lähde on paineilma. Betonia tai kiveä porattaessa käytetään yleensä poravasaraa tai iskuporakonetta, joiden terät tekevät pyörimisliikkeen aikana myös lyhyttä iskevää liikettä. Iskuporakoneen iskutoiminto voidaan yleensä ottaa käyttöön tai poistaa käytöstä erillisellä kytkimellä. Tehokkaammissa sähköporakoneissa on mekaaninen vaihteisto, joka tyypillisesti sallii poran käytön kahdella eri nopeusalueella, mikä auttaa poraustilanteen kannalta oikean pyörimisnopeuden - 800 kierrosta minuutissa - saavuttamisessa. Käsiporakonetta voidaan käyttää ruuvien vääntämisessä. Erityisesti akkuporakoneita sovelletaan tähän käyttötarkoitukseen, vaikka tehtävään on olemassa myös oma erikoislaitteensa ruuvinväännin.


title: Pora

text: Betonin ja kiven poraamista varten on olemassa myös poravasaroita. Poravasara iskee terää voimakkaasti, minkä vuoksi poravasara on iskuporaa tehokkaampi muun muassa kiven ja betonin porauksessa. Joissain poravasaroissa on myös piikkaustoiminto, jolloin sillä voidaan tehdä myös kevyttä piikkaustyötä.


title: Pora

text: Pylväsporakoneessa pora on asennettu kiinteästi pylvääseen ja porattava kappale asetetaan suoraan poran alapuolelle. Poran alaspäin suuntautuva syöttöliike saadaan aikaan kammesta vääntämällä. Pylväsporakoneita käytetään usein konepajoissa, koska niiden avulla saavutetaan parempi tarkkuus ja suurempi nopeus, kuin käsiporakoneita käytettäessä. Lisäksi työ on mukavampaa paremman työasennon ja kevyemmän käsiteltävyyden ansiosta. Pylväsporakoneet ovat tarkkuutensa takia sovellettavissa myös kierteytykseen. Yleensä pylväsporakoneissa ei ole suunnanvaihtoa, mutta hitsausvaihtoehto löytyy.


title: Pora

text: Säteisporakone on konepajojemme yleisin ja eniten käytetty porakone. Säteisporakone kykenee monipuolisiin koneistuksiin. Kappaleet voivat olla erikokoisia ja muotoisia ja ne voidaan kiinnittää lattialle, koneen pöydälle tai kiinnitysarkkuun, joka nostetaan koneen alustalle. Säteispora on pylväsporakoneen sukulainen.


title: Pora

text: Kiviporia käytetään nimensä mukaisesti kiven poraamiseen. Kallion louhinnassa kiviporilla tehdään reikiä räjähdyspanosten asentamista varten. Louhinnassa käytetään usein hydraulisia tai pneumaattisia porakoneita. Porakaivot porataan kiviporilla. Näihin tarkoituksiin käytetyt kiviporat ovat suuria, jopa useiden tonnien painoisia koneita.


title: Pora

text: Numeerinen ohjaus nopeuttaa reikien työstöä ja poratut reiät ovat sijainniltaan ja geometrialtaan manuaalisissa koneissa porattuja reikiä tarkempia. Nc-porakoneissa on usein vakiovarusteena työkalurevolveri. Numeerisen ohjauksen avulla on mahdollista yhdistää esimerkiksi kierrereiän valmistus työkierroksi, jolloin erilaiset työvaiheet voidaan toteuttaa yhdellä ohjelman käskyllä.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Yhdysvaltain Neitsytsaaret on saariryhmä ja Yhdysvaltain territorio Karibialla. Saaret olivat Tanskan siirtomaa maaliskuun 1917 loppuun, jolloin ne myytiin Yhdysvalloille Water Islandia lukuun ottamatta. Water Island myytiin Yhdysvalloille vuonna 1944. Tanskan motiivi kaupalle oli orjakaupan kiellon myötä kannattamattomaksi käynyt sokerituotanto. Yhdysvaltain tarkoituksena taas oli suojella Panaman kanavaa, sillä saaret sijaitsevat tärkeän laivareitin varrella. Maantieteellisesti nämä saaret kuuluvat Neitsytsaarten saariryhmään, joka on osa on Pieniä Antilleja. Pääkielet ovat englanti, espanja ja ranska.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Yhdysvaltain Neitsytsaaret sijaitsevat noin 110 km Puerto Ricosta itään. Ne koostuvat 68 tuliperäisestä saaresta, joista suurimmat ovat Saint Croix, Saint Thomas ja Saint John ("ent. Saint Jan"). Saarien kokonaispinta-ala on 346 km ja rantaviivaa on yhteensä 188 km.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saint Croix on pääsaarista eteläisin. Siellä voidaan harjoittaa maanviljelystä. Saint Thomas sijaitsee noin 65 km siitä pohjoiseen. Siellä on hyvä satama, mutta viljelykelpoinen maa on vähissä. Pääkaupunki Charlotte Amalie sijaitsee Saint Thomas -saarella.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saarilla vallitsee subtrooppinen ilmasto ja sadekausi on syyskuusta marraskuuhun. Korkein kohta on 475 metriä korkea vuori Crown Mountain.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saarten ensimmäisiä asukkaita olivat ciboneyt, arawakit ja karibit. Kristoffer Kolumbus kävi saarilla vuonna 1493. Hän kutsui asukkaitia ”intiaaneiksi” ja saaria ”neitsytsaariksi” pyhän Ursulan 11 000 neitsyestä kertovan legendan mukaan.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Eurooppalaisten saapumista seuranneina vuosikymmeninä saarta asuttaneiden karibien määrä laski jyrkästi. 1587 kävijät kertoivat intaaniasukkaista, 1625 heitä ei enää löytynyt. Luultavasti Puerto Ricosta kävi espanjalaisia säännöllisesti ryöstöretkillä. Tartuntataudit ja pakkotyö koituivat intiaanien tuhoksi.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Vuonna 1666 tanskalaisia kööpenhaminalaisten liikemiesten varustamia merenkulkijoita valtasi asumattoman Saint Thomasin saaren, jonne Tanskan Länsi-Intian kauppakomppania perusti vuonna 1672 siirtomaan. Saint Jan ("nyk. Saint John") miehitettiin 1684 ja alistettiin siirtomaaksi 1718. Tanska osti Saint Croixin Ranskalta 1733. Saarten plantaaseille tuotettiin runsaasti länsiafrikkalaisia orjia.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: 1700-luvun puolivälistä lähtien Charlotte Amalien vapaasatamasta St. Thomasilla tuli Karibianmeren kaupan keskus ja Tanskan Länsi-Intia koki taloudellisen kukoistuskauden. 1800-luvulla sokerin hinta putosi, orjuus lakkautettiin 1848 ja höyrylaivat muuttivat laivareittejä. Saarten väkiluku väheni voimakkaasti. Vuonna 1917 Yhdysvallat osti saaret 25 miljoonalla dollarilla. Tanskalle jäi tuolloin pieni Water Island, joka siirtyi Yhdysvalloille vuonna 1944 sotilaskäyttöön 10 000 dollarin korvausta vastaan.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Vuonna 1956 Laurance Rockefeller lahjoitti suuren maa-alueen St Johnilta kansallispuistoksi. Matkailu saarille alkoi lisääntyä 1900-luvun puolivälistä alkaen.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Matkailu on saarten tärkein elinkeino. Matkailu tuottaa 70 prosenttia bruttokansantuotteesta ja työllistää 70 % työvoimasta. Teollisuus valmistaa öljytuotteita, tekstiilejä, lääkkeitä, elektroniikkaa ja kelloja. Maatalous on melko vähäistä, ja suurin osa elintarvikkeista tuodaan muualta.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saarten energiantuotanto perustuu suurelta osin muualta tuotuun raakaöljyyn. Hovensan jalostamo, joka kuului maailman suurimpiin öljynjalostamoihin, lopetti toimintansa vuonna 2012 ja sitä käytetään nykyisin vain varastointiin. Ensimmäinen suuri aurinkovoimala valmistui Charlotte Amalien lentoasemalle 2011. St. Croixiin rakennetaan neljän megawatin aurinkovoimalaa.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saarilla on kaksi lentokenttää ja 1260 km maantietä. Suuria satamia ovat Charlotte Amalie, Christiansted, Cruz Bay, Frederiksted ja Limetree Bay.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Eniten asukkaita on St. Thomasin saarella, 51 634 vuonna 2010. St. Croix on melkein yhtä iso, 50 601. St.Johnin saarella on vain 4170 asukasta. Väkiluku vähenee vuosittain noin puoli prosenttia.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Vuoden 2000 väestönlaskennassa 76 % oli mustaihoisia ja 13 % valkoihoisia. Noin 75 % puhuu englantia, 17 % espanjaa ja 6,6 % ranskaa.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Saarten arkkitehtuurissa näkyy vaikutteita monilta suunnilta ja historian kausilta. Afrikkalainen perinne näkyy talojen suunnittelussa, katuverkko ja punaiset katot muistuttavat Tanskasta ja monissa kaupungeissa on edelleen suuri tori, joka on aikanaan ollut orjien markkinapaikka. Rakennusmateriaalina on käytetty paikallisten kivien lisäksi Euroopasta laivojen painolastina tuotuja keltaisia tiiliä.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Kassava, kurpitsat ja bataatti kasvavat saarilla luonnonvaraisina, ja yhdessä kalojen ja merenelävien kanssa ne muodostavat perinteisen ruokavalion perustan. Monet ruokalait perustuvat afrikkalaiseen keittiöön.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Taidemaalari Camille Pissarro syntyi Charlotte Amaliessa mutta teki taiteilijanuransa Ranskassa.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret

text: Uheilussa Yhdysvaltain Neitsytsaaret on muun muassa Kansainvälisen olympiakomitean ja kansainvälisen jalkapalloliiton FIFAn jäsen. Saarilla on ollut edustajia kesäolympialaisissa säännöllisesti vuodesta 1968 ja ajoittain myös talviolympialaisissa. Vuonna 1988 Peter Holmberg sai hopeamitalin purjehduksessa.


title: Käsisaha

text: Käsisaha on käsikäyttöinen käsivoimainen saha, jolla lastuamalla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja. Siinä on hammastettu (sahalaitainen) terä, joka liikkuessa kohdetta vasten leikkaa sitä. Käsisahoissa liike on edestakainen, ja eurooppalaiset sahat tyypillisesti leikkaavat sahaa työnnettäessä. Saha voi myös leikata vetäessä tai jopa molempiin suuntiin.


title: Käsisaha

text: Käsisahalla voidaan viitata myös konevoimaisiin sahoihin, kuten käsisirkkeli, joissa työstön tekee konevoimainen osa mutta syöttöliike tehdään käsivoimaisesti.


title: Käsisaha

text: Leikkaustapahtuman kannalta sahan tärkein ominaisuus on terän hampaiden geometria. Hampaan leikkaava sivu voi olla positiivisessa, nolla- tai negatiivisessa kulmassa suhteessa leikattavaan aineeseen. Toinen hyvin tärkeä tekijä on hampaan koko. Hampaan kokoa mitataan yleensä laskemalla kuinka monta hammasta on yhden tuuman matkalla (tpi - teeth per inch). Pienihampaiset sahat, toisin sanottuna ne, joilla on suuri tpi-arvo, leikkaavat hienoa pintaa ja repivät vain vähän materiaalia. Isohampaiset sahat taas leikkaavat nopeammin. Kolmas tekijä sahan geometriassa on ns. hampaiden haritus. Sahan hampaita on käännetty sivuille, jolloin saha leikkaa leveämmän uran kuin sahan materiaalipaksuus. Harituksen hyötynä on sahan vähäisempi jumittuminen sahausuraan.


title: Käsisaha

text: Vetosaha on saha, jolla sahataan vetämällä eikä työntämällä. Siksi terä ja sahausura voi olla hyvin ohut, joten vetosaha säästää voimia ja on hyödyllinen tarkkuutta vaativissa töissä.


title: Käsisaha

text:
Metallisahoissa hammastus on tiheämpi kuin puuta sahaavissa sahoissa.
Retkeilysahat voivat olla sellasia, että mukana kuljetetaan vain pelkkää terää esimerkiksi kaksinkertaisen vyön sisällä. Kun sahaa tarvitaan otetaan kaari tai kahvapuut luonnosta.


title: Käsisaha

text: Sahansoittajille tehdään usein erikoissahoja erikseen.


title: Irwin Goodman

text: Irwin Goodman (oikealta nimeltään Antti Yrjö Hammarberg, 14. syyskuuta 1943 Hämeenlinna – 14. tammikuuta 1991 Hamina) oli suomalainen laulaja ja säveltäjä. Irwin oli kansanlaulaja, jolla oli paheellisen, reteän juopporentun imago. Hänen tyylinsä vaihteli puoliakustisesta folkista sähköiseen rock-henkiseen musiikkiin. Jotkin hänen menestyneimmistä kappaleistaan yhdistelivät saksalaista "schlageria" ja suomalaista iskelmää.


title: Irwin Goodman

text: Irwin Goodman oli yksi ensimmäisistä suomalaisista artisteista, joka ei tyytynyt käännöskappaleisiin vaan sävelsi kappaleensa itse. Kaikkiaan Irwin levytti yli 200 omaa sävellystään. Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta sanat Irwinin kappaleisiin laati Vexi Salmi. 1980-luvun puolivälistä alkaen sävellystyöstä vastasi pääosin Kassu Halonen, sillä Irwin ei pystynyt toisen korvan kuuroutumisen takia enää säveltämään.


title: Irwin Goodman

text: Goodmanin kiinnostus musiikin tekoon lähti liikkeelle ajan lättähattujen rock-innostuksesta. Goodman opetteli kitaransoittoa ja säveltämistä ja esiintyi laulukilpailuissa sekä kapakkalaulajana. 60-luvun puolivälissä Vexi Salmi kuitenkin painosti Goodmanin levy-yhtiöön ja keikoille. Irwin lauloi ensimmäisillä levytyksillään Bob Dylanin tyyliä jäljittelevällä honotusäänellä, mutta viimeistään vuoden 1971 'Poing poing poing" -albumilla hän oli siirtynyt karheampaan äänenkäyttöön.


title: Irwin Goodman

text: Irwin aloitti uransa protestilauluilla, mutta hänen musiikillinen tuotantonsa muuttui pian ensimmäisten levytysten jälkeen asteittain kohti tavallisempaa iskelmämusiikkia. Goodmanin kappaleiden yleisiä aiheita ja teemoja olivat muun muassa poliitikkojen ja verotuksen arvostelu, kansan olojen ja tuntojen kuvaaminen, perinteisten ja vanhoillisten suomalaisten asenteiden arvostelu sekä muun muassa alkoholi, rahatalous ja yleinen hauskanpito.


title: Irwin Goodman

text: Irwinin ura ulottui neljälle vuosikymmenelle, joiden kuluessa hän koki monta nousu- ja laskukautta. Alkoholiongelmat ja rahahuolet varjostivat monesti Irwinin elämää. Kuollessaan 1991 hän oli jälleen suosionsa huipulla menestyskappaleen ”Rentun ruusu” ansiosta. Irwin Goodman oli suosittu ja ahkera esiintyjä ja hän kiersi Suomea 25 vuotta tanssilavoilla, ravintoloissa, ostoskeskuksissa ja harjannostajaisissa välillä jopa kuuden keikan viikkotahtia.


title: Irwin Goodman

text: Irwinin uran voi musiikillisesti jakaa erityyppisiin jaksoihin. Tällaisia kausia ovat tutustuminen musiikkiin kapakkalaulajana, nousu maineeseen protestilauluilla, suosion hiipuminen ja uusi menestyshuippu, uran aallonpohja ja katkaisuhoito, vaihtelevan suosion aika, uusi tuleminen ja viimeisten vuosien jättimenestys.


title: Irwin Goodman

text:
Antti Hammerberg tutustui Vexi Salmeen jo lapsena, sillä pojat asuivat lähellä toisiaan. Antti lauloi yleisölle ensi kertaa koulukodissa 5-vuotiaana laulun "Ystävä sä lapsien".
Vexi ja Antti lauloivat yhdessä vuonna 1957 pilkkalaulun, "Kännimäen mambon", erään naapurin ikkunan alla. Irwin osallistui koulun laulukilpailuihin, joissa hän saavutti ainakin yhden voiton.


title: Irwin Goodman

text:
Irwin ja Vexi innostuivat rockista ja alkoivat harjoitella musiikin esittämistä ja soittamista. He olivat lättähattuja monien muiden aikalaistensa tavoin. Alussa Hammarberg tunnettiin kuuntelijoiden parissa joko nimellä "Ana" tai "Hamppari".
Vexi keksi Irwinille nimen Benny Goodmanin Irving-veljestä. Tämä oli Goodmanin veljeksistä huonotaitoisin soittaja – myös Hammarberg oli Vexi Salmen mielestä huono kitaristi. Irwin osallistui 1960 iskelmäkilpailuun esittämällä Elviksen "Partyn" ja sijoittui neljänneksi.


title: Irwin Goodman

text: Irwin ja Vexi viettivät vapaa-aikanaan melkoisen railakasta elämää. He tekivät kesätöitä, joivat ja matkustelivat pyöräillen ympäri Suomea. Kaverukset lähtivät myös muutamaksi vuodeksi töihin Saksaan. Vapaa-aikanaan he juhlimisen lisäksi esittivät kapakoissa musiikkia. Saksassa syntyivät ensimmäiset Irwinin myöhemmin esittämien kappaleiden edeltäjät nimillä "Kalteri-rock" ja "Rahtimiehen lauantai".


title: Irwin Goodman

text: Kaksikon palattua Suomeen vuonna 1963 Vexi alkoi tehdä Irwinille sanoituksia. Vuonna 1964 Irwin esitti Vexin perustamalla Spede-klubilla kappaleita. Tämän keikan jälkeen jälkeen yleisö tunsi "Hampparin" Irwin Goodmanina. Ensimmäinen Irwin Goodmanin esittämä kappale oli "My Bonnie".


title: Irwin Goodman

text:
Syksyllä 1964 Irwin vapautui armeijasta. Tämän jälkeen hän esiintyi jonkin verran keikoilla laulajana ja kitaristina. Vexin mielestä Suomesta puuttui Dylania ja Donovania vastaava honottavaääninen artisti. Juha "Watt" Vainio suosittelikin Irwiniä Finndiscin Erik Lindströmille. Niinpä Irwin pääsi studioon levyttämään Depraveds-yhtyeen kanssa.
Irwin soi pian myös TV:n Levyraati-ohjelmassa. Tauno "Tappi" Suojanen alkoi markkinoida Irwiniä myös keikkapaikoille.


title: Irwin Goodman

text: Syksyn 1965 ensilevytyksen (”En kerro kuinka jouduin naimisiin”) jälkeiset alkuajat olivat protestilaulujen kautta. Irwinin yksi suurimmista musiikillisista esikuvista oli amerikkalainen laulaja-lauluntekijä, folk-muusikko Bob Dylan, joka myös oli tunnettu protestilauluistaan. Irwinin kappale "Työmiehen lauantai" meni heti radion esityskieltoon. Kieltoa ei suostuttu purkamaan, vaikka kappaleen nimi vaihdettiin muotoon "Yömiehen lauantai". Irwinin keikat myivät kuitenkin hyvin, ja esimerkiksi vuonna 1966 Goodman oli kesän kysytyin artisti. Irwinin suosiosta kertoo jotakin se, että juhannuksena 1966 hän teki seitsemän keikkaa ja liikkui välimatkat helikopterilla.


title: Irwin Goodman

text: Vuosi 1967 ennakoi jo lippalakkipäisen protestilaulajan tyylinmuutosta. Vuonna 1968 ilmestynyttä "Reteesti vaan" -albumia voidaan pitää Irwinin 1960-luvun kauden eräänlaisena huipentumana ja ”Ryysyrantaa” Irwinin alku-uran menestyksistä suurimpana. Samana vuonna hän hermostui suomalaiseen verotukseen siinä määrin, että lopetti veroilmoitusten tekemisen ja loppuikäinen verovelkaantuminen alkoi. Uskotaan myös, että huonot kokemukset verottajan kanssa saivat Irwinin myöhemmin julkaisemaan kappaleen "Haistakaa paska koko valtiovalta".


title: Irwin Goodman

text: Irwin rakennutti velkarahalla Hattulaan Parolan Merventielle helmikuussa 1969 ison ja erittäin uudenaikaisen talon, Ryysyrannan. Ennen Ryysyrantaan muuttoa ilmestyi albumi "Irwin Goodman", jonka kappaleita on muun muassa "Meni rahahommat pieleen". Talo oli liian kallis Irwinille, ja se pakkohuutokaupattiin alkusyksystä 1970. Irwin levytti talon pakkohuutokauppaan liittyen laulun "Ryysyranta meni", jonka yhteydessä kuultiin myös ote huutokauppatilaisuudesta. Pakkohuutokaupan jälkeen taiteilija asui talossa vielä pari kuukautta. Ryysyranta on nykyään yksityisomistuksessa.


title: Irwin Goodman

text: Ryysyrannasta Irwin muutti Tampereelle ja lopulta vaimonsa Riitan kanssa Hämeenkyröön Lavajärven rannalle. Vexi Salmen levy-yhtiö oli vuokrannut pankin omistaman talon Irwinin työsuhdeasunnoksi. Irwinin kuoleman jälkeen Riitta Hammarbergille ja lapsille rakennettiin Lavajärvelle oma talo suurelta osin talkootyönä. Se nimettiin Horsmaksi.


title: Irwin Goodman

text: Irwin oli toisinaan ongelmissa virkavallan kanssa, vuonna 1966 hänet tuomittiin rattijuopumuksesta ja hänet passitettiin suorittamaan rangaistustaan Seutulan työsiirtolaan. Vuonna 1971 Irwin joutui jälleen poliisikuulusteluihin. Hän oli hyväillyt sängyssä eroottisesti alaikäistä 14-vuotiasta tyttöä ilman aktia. Irwin sai tapauksesta ehdollista vankeutta viisi kuukautta ja hänet määrättiin maksamaan pieni summa (300 markkaa) korvausta tytön vanhemmille.


title: Irwin Goodman

text: Syksyllä 1970 Irwinin ura lähti huimaan nousuun, kun hän voitti Syksyn sävelen kappaleella "St. Pauli ja Reeperbahn". Samanniminen albumi oli suuri myyntimenestys. Irwin ja Vexi tekivät levyn kappaleet muutamassa päivässä, jotta levy ehti joulumarkkinoille.


title: Irwin Goodman

text: Irwin toisti Syksyn sävel -voittonsa vielä seuraavana vuonna kappaleella "Poing poing poing". Tuona vuonna ilmestyi samannimisen albumin ohella toinenkin albumi "Lonkalta" duettona Esa Pakarisen kanssa. Vuoden 1972 Syksyn sävel jäi Irwiniltä väliin ulkomaanmatkan takia, mutta sekä laulamatta jääneestä kilpailukappaleesta "Vielä yhdet" että albumista "Las Palmas" tuli menestyksiä. Samana vuonna Irwin julkaisi myös joululevyn "Kohta taas on joulu".


title: Irwin Goodman

text: Vuoden 1973 Syksyn säveleen Irwin osallistui peräti kahdella laululla, joista molemmat nousivat hiteiksi ("Vain elämää" ja "Si Si Si"). Tuon vuoden kisoissa Irwinin sijoitukset olivat toinen ja kolmas. Molemmat kilpailukappaleet saivat lähes saman verran ääniä, ja voiton korjasi Jukka Kuoppamäki laulullaan "Kultaa tai kunniaa". Aiemmin samana vuonna, tammikuisella Kanarian-matkallaan, Irwin myös löysi elämänkumppaninsa Riitan o.s. Feirikki.


title: Irwin Goodman

text: Alkuvuonna 1974 Irwin osallistui Suomen euroviisukarsintoihin ilman suurempaa menestystä kappaleella "Se on minimaalista". Kyseessä on Irwinin ainoa kappale, jota ei koskaan ole levytetty. Ainoa tallenne kyseisestä esityksestä lienee heikkolaatuinen televisioäänitys. Irwinin itsensä mukaan hän ei pystynyt kyseisessä finaalissa laulamaan normaalisti, sillä hänen äänensä oli painuksissa vasta päättyneen Hampurin matkan seurauksena.


title: Irwin Goodman

text: Sen sijaan Irwinin molemmat edellisvuoden Syksyn sävel -kappaleet päätyivät keväällä 1974 ilmestyneelle "Si Si Si" -albumille, jolta nousi mainittujen ohella tunnetuimmaksi kappaleeksi "Punaportin blues". Albumi myi hyvin, mutta myyntiluvut eivät yltäneet kahden edellisen albumin lukemiin. Levyn äänitys kesti noin puoli vuotta, mikä johtui muun muassa Irwinin kovasta keikkatahdista ja osittain myös hänen ääniongelmistaan.


title: Irwin Goodman

text: Ahkera keikkailu jatkui saman vuoden 1974 syksyyn asti, jolloin ilmestyi "Viuhahdus". Irwin ja Vexi tavoittelivat tällä kappaleella jälleen Syksyn sävel -voittoa. Kappale ei kuitenkaan päässyt kilpailuun sääntömuutoksen vuoksi: jokainen laulujen sanoittaja sai osallistua Syksyn säveleen enää vain yhdellä kappaleella kerrallaan, ja Vexin laulukiintiö oli jo täyttynyt Fredille sanoitetulla "Avaa sydämesi mulle" -kappaleella. "Viuhahduksestakin" tuli menestys. Irwin oli tosin lainannut laulun melodian amerikkalaisduo Dean & Jeanin 1960-luvun kappaleesta "Hey Jean, Hey Dean". "Viuhahdus" ei päätynyt seuraavalle albumille.


title: Irwin Goodman

text: Irwinin pitkällä uralla oli myös hiljaisempia ajanjaksoja. Näistä ehkä tunnetuin on keikkailun ja alkoholin uuvuttaman laulajan lähes kahden vuoden lymyily Tampereen Lielahdessa olevan kodin kellarissa loppuvuodesta 1974 loppukesään 1976 yksin viinaa juoden ja julkisuutta vältellen. 1975 olikin hänen siihenastisen uransa ainoa vuosi, jolloin hän ei levyttänyt yhtään kappaletta. Verottaja painosti Irwiniä jälleen, ja lopulta hänet häädettiin Lielahden talostaan maksamattomien vuokrien takia.


title: Irwin Goodman

text: Katkaisuhoidon kautta Irwin teki kuitenkin näyttävän paluun syksyllä 1976 levyttämällä uuden albumin yli kaksi vuotta edellisen albuminsa jälkeen. Alkon Nestori Kaasalainen antoi toimeksiannon kamarineuvos Matti Viherjuurelle, jonka tarkoitus oli vaikuttaa suomalaisten juomatottumuksiin ja ravintolakäyttäytymiseen. Viherjuuri keksi uusiosanan häirikkö ja pyysi Vexiä ja Irwiniä tekemään aiheesta laulun. Rankasta alkoholinkäytöstään tunnettu Irwin oli lopettanut juomisen, ja Alko antoi salaa julkisuudelta palkkioksi sponsorirahaa tulevan levyn markkinointiin.


title: Irwin Goodman

text: "Häirikkö" ja "Haistakaa paska koko valtiovalta" olivat menestyksiä, ja "Häirikkö"-kappale olikin tuon vuoden soitetuin iskelmä radiossa. 1970-luvun loppupuolen tuotannon Irwin sävelsi yhdessä tuottaja Paul Fagerlundin kanssa salanimellä Rudolf Holtz. Pahoin verovelkaantuneen Irwinin tekijänpalkkiot kertyivät Holtz-nimen viralliselle omistajalle Fagerlundille, joka maksoi sitten Irwinille tämän osuuden palkkiosta. Näin hän kykeni estämään ulosottomiestä viemästä tekijänpalkkioita. Antti Hammarbergistä tuli isä vuonna 1978, kun pariskunnalle syntyi Heidi-tyttö, jonka syntymän kunniaksi hän teki laulun "Tyttö tuli".


title: Irwin Goodman

text: 1970-luvun loppupuolen albumit – yhteensä seitsemän albumia neljässä vuodessa, joista yksi yhdessä laulaja Hannen kanssa – eivät "Häirikköä" lukuun ottamatta olleet yhtä suuria myyntimenestyksiä kuin vuosikymmenen alkupuolen levyt, mutta suosittuja kappaleita tuoltakin aikakaudelta tuli useita. Sanoituksellisesti monet tuon ajan laulut kertovat hieman vakavammista asioista kuin vuosikymmenen alkupuolen reteämmät kappaleet. Aikakauden vakavampia teemoja käsitteleviä kappaleita ovat esimerkiksi "Maskin takana", "Itken yksin", "Uusi tie", "Ainoa ystävä", "Tää elämä on lyhyt", "Tyttö tuli", "Suruton nuoruusaika". Protestiakin on vielä havaittavissa: "Manu vippaa muutama markka", "Oy Suomi", "Ruotsi suomettuu", "Suomessa olen minä syntynyt", "Herrojen heila" ja niin edelleen. Maininnan ansaitsee myös lastenlevy "Inkkareita ja länkkäreitä" vuodelta 1977. Irwin kiersi Suomea ahkerasti koko vuosikymmenen loppupuoliskon. Hän harkitsi jossakin vaiheessa muuttoa Tallinnaan suomalaiseen verotukseen kyllästyneenä, mutta pysyi kuitenkin Suomessa.


title: Irwin Goodman

text: Irwin ja Riitta saivat toisen lapsensa, kun Henrik-poika syntyi 1982. Samana vuonna pari meni naimisiin. Perhe-elämä oli 1980-luvun ensimmäisinä vuosina tiivimpää, kun taas levytysten osalta vuosikymmen alkoi hiljaisemmissa merkeissä.


title: Irwin Goodman

text: Vuonna 1982 Irwin kuuroutui oikeasta korvastaan, mutta ei saanut anomuksistaan huolimatta taiteilijaeläkettä. Vexi Salmen ehdotuksesta hänen myöhempien laulujensa sävellyksen hoiti usein Kassu Halonen.


title: Irwin Goodman

text: Irwinin 1980-luvun tuleminen liittyy vahvasti Irwinin Lapset -yhtyeen näkyvään esiinmarssiin. Kun Irwin itse vietti uransa hiljaisimpia vuosia, Valkeakoskella 1981 perustettu Irwinin Lapset alkoi pitää irwinismin lippua korkealla. Pian yhtyeen jäsenet löysivät tiensä itsensä Irwinin luo ja yhteistyö saattoi alkaa. Irwinin Lasten sanotaan innostaneen Irwinin ”rokkaamaan” taas. Yhtye ottikin Irwinin mukaan ratkaisevaan Helsingin konserttiin Vanhalle Ylioppilastalolle 12. kesäkuuta 1984, jonka jälkeen tiedotusvälineet alkoivat puhua Irwinin paluusta.


title: Irwin Goodman

text: Loppukesän keikkakalenteri myytiin kerralla täyteen, ja vasta syksyksi Irwiniltä ilmestyi uusi laulu "Härmäläinen perusjuntti". Kappale syntyi Salmen ryhdyttyä jälleen yhteistyöhön Irwinin kanssa uran pisimmän tauon jälkeen. Melodian alkuperäisidean ja perustan sävelsi Irwinin taustamuusikko Ari Lahti (Ari G) ja sen viimeisteli ja sovitti ensimmäisenä Irwin-työnään Kassu Halonen. Irwin osallistui kappaleella Syksyn säveleen, mutta tällä kertaa hän ei päässyt loppukilpailuun. Laulusta tuli kuitenkin hitti ja sen yhteydessä julkaistu albumi myi kultalevyn verran. Halosen sovitusten myötä Goodmanin musiikki alkoi yhdistellä iskelmää ja rockia.


title: Irwin Goodman

text: Vuodet 1986 ja 1987 olivat jälleen hiljaisempaa aikaa levytysten osalta. Vuonna 1988 ilmestyi Irwinin uran suurin menestyslevy "Rentun ruusu". Levyä on myyty vuoteen 2006 mennessä noin 125 000 kappaletta. Seuraavana vuonna ilmestynyt "Vuosikerta -89" myi sekin melko hyvin.


title: Irwin Goodman

text: Viimeiset levytyksensä Irwin lauloi 1990, jolloin ilmestyi peräti kaksi albumia: "Hurraa! Me teemme laivoja" sekä "Ai ai ai kun nuori ois". Jälkimmäisen nimikappaleella Irwin osallistui saman vuoden Syksyn säveleen ja sijoittuikin toiseksi Rainer Frimanin jälkeen.


title: Irwin Goodman

text: Irwin sävelsi ja sanoitti englantilaiselle Eddie Edwardsille kaksi laulua, jotka Audiovox julkaisi singlenä. Irwinin oli alun perin määrä laulaa kyseiset kappaleet Edwardsin kanssa, mutta Goodman menehtyi vähän ennen suunniteltua nauhoitusta. Nämä kappaleet ovat ainoat Irwinin sanoittamat laulut. "Mun nimeni on Eetu / Eddien siivellä" -single nousi listoille 1991.


title: Irwin Goodman

text: Irwin menehtyi sydänkohtaukseen 14. tammikuuta 1991 matkalla Viipurista Haminaan. Hänellä olisi ollut esiintyminen Viipurissa suomalaisen rakennusporukan harjannostajaisissa. Esiintymistä edeltävänä yönä Irwin heräsi koviin rintakipuihin ja hengenahdistukseen, jonka seurauksena ystävät lähtivät kuljettamaan häntä Suomen puolelle sairaalaan. Suomen puolelle pyrittäessä Irwin joutui saattajineen rajalla Venäjän tullin tehotarkastukseen, eikä seurue päässyt tullista ajoissa jatkamaan matkaa kohti päämääränä ollutta Haminan sairaalaa. Sairaalassa Irwinille annettiin viipymättä hoitoa, mutta hänet jouduttiin tuloksettomaksi jääneen elvytyksen jälkeen toteamaan kuolleeksi.


title: Irwin Goodman

text:
Ruumiinavauksessa Irwinin kuolinsyyksi todettiin sydämen sepelvaltimoiden alkava kovettumistauti. Hänellä ei ollut alkoholia veressään. Irwin on haudattu äitinsä kanssa samaan hautaan Hämeenkyrön Turkkilaan, Mäntyrinteen hautausmaalle. Hänen kuolinilmoituksessaan oli katkelma kappaleesta "Viimeinen laulu": ”Laulaen laulaja silmänsä sulkee, sointujen siltaa uneensa kulkee”.Tunnettuja ja menestyneitä kappaleita:
Kaikki Irwin Goodmanin aikaisemmin vinyylinä julkaistut albumit julkaistiin uudelleenmasteroituina ja Vexi Salmen muistelutekstein varustettuina CD-versioina tammikuussa 2001 lukuun ottamatta jo vuonna 1997 uudelleenjulkaistua joululevyä sekä "Kulkurin kulta" -albumia, joka sai CD-julkaisun ensimmäisen kerran vasta vuonna 2012.


title: Irwin Goodman

text: Warner Music Finland julkaisi syksyllä 2010 lähes kaikki Irwinin levyttämät laulut yhtenä 14 CD:n kokoelmana. Kokoelmalta puuttuvat ainoastaan vain kasetteina julkaistut "Lauluja lapsille" ja "Uudet protestilaulut". Ossi Riipi sanoitti ja sävelsi "Lauluja lapsille" -kasetin ja "Uudet protestilaulut" -kasetin sanoitti ja sävelsi Tapani Koivisto.


title: Irwin Goodman

text:
Kultasinglet
Tuplaplatina-LP:


title: Irwin Goodman

text:
Platina-LP:
Kulta-LP:t:Irwin Goodmanin kappaleita ovat levyttäneet uudelleen esimerkiksi Irwinin lapset, Ari G, Raggars, Maho Neitsyt, Goodmans ja Matti Johannes Koivu. Myös punk rock -yhtye Larharyhmä on julkaissut EP:n ("Bad Boys Plays Goodman"), jolla on viisi Goodmanin kappaletta. Markku Laamanen teki "Tribuutti Irwin Goodmanille" -levyn vuonna 2005. Levyllä hän laulaa 12 Irwinin kappaletta. Albumi sisältää Vexi Salmen kirjoittaman uuden tekstin ”Lievestuoreen Liisa” -kappaleesta, joka kertoo Liisasta tänä päivänä.Pekka Parikan ohjaama neliosainen tv-sarja "Kivisydän" pohjautui Irwin Goodmanin ja Vexi Salmen vaiheisiin.


title: Irwin Goodman

text: Timo Koivusalo ohjasi vuonna 2001 Irwinin elämästä kertovan elokuvan "Rentun ruusu", joka oli vuoden katsotuin kotimainen elokuva. Irwiniä esittää elokuvassa Martti Suosalo ja Vexi Salmea Ilkka Koivula. Vexi itse esiintyy elokuvassa kertojan roolissa. Hän vilahtaa myös eräässä kohtauksessa: hän esittää saksalaista kadunmiestä, joka kävelee nuoren Goodmanin ja Salmen ohi Saksan yöelämässä.


title: Irwin Goodman

text: Vuonna 2014 Hämeenlinnassa avatulle kauppakeskukselle annettiin vuonna 2013 Irwin Goodmanin mukaan nimeksi Kauppakeskus Goodman.


title: Commodore VIC-20

text: Commodore VIC-20 on Chuck Peddlen kehittämä Commodoren 8-bittinen kotitietokone. Se julkaistiin Japanissa vuonna 1980 ja Yhdysvalloissa ja Euroopassa 1981. Se julkaistiin noin kolme vuotta Commodoren ensimmäisen kotitietokoneen, PET:in jälkeen, ja se edelsi Commodore 64:ää. Koneen ulkoista muotoilua käytettiin myöhemmin Commodore 64:ssä ja Commodore 16:ssa.


title: Commodore VIC-20

text: Nimensä kone on saanut videopiiristään VIC (Video Interface Chip), joka huolehtii sekä kuvasta että äänestä. Numero 20 on luultavasti peräisin 20 kilotavun ROM-muistista, joka koostuu C-64:n tavoin 8 kilotavun BASICista, 8 kilotavun KERNAL:stä ja 4 kilotavun merkki-ROM-muistista. Peruskoneessa on ohjelmoitavissa olevaa keskusmuistia 5,5 kilotavua, josta BASIC-tulkin käytettävissä on 3,5 kilotavun muisti. VIC-20-koneeseen on myös saatavilla erilaisia muistinlaajennuksia ja huomattava määrä pelejä. Erityisesti "Super Expander" joka kasvattaa VICin muistin 8 kilotavuun ja lisää BASICiin ominaisuuksia on ollut suosittu. Lisäksi on ollut olemassa muita muistinlaajennuksia.


title: Commodore VIC-20

text: Käyttöjärjestelmä oli Commodoren itse kehittämä KERNAL (ei siis kernel).


title: Commodore VIC-20

text: Basic-tulkkina VIC-20:ssä toimi Commodore Basic v.2.0. Commodore Basic perustuu Microsoftilta 10 000 dollarin kertamaksulla lisensioituun Microsoft BASICiin.


title: Commodore VIC-20

text: Vic-piirin antaman kuvan tekstiresoluutio on käynnistettäessä 22×23. Varsinaista grafiikkatilaa Vicissä ei ole vaan grafiikkakuva tehdään muunnelluilla merkeillä. Vic-piirissä on tätä tarkoitusta varten olemassa myös 16×8 merkin tila.


title: Commodore VIC-20

text: VIC-20:n suoritin on 8-bittinen MOS 6502, jota ajetaan noin 1 MHz:n kellotaajuudella. Nopeudeltaan VIC-20 on muutaman prosentin nopeampi kuin C-64 johtuen videopiirin badlinejen puuttumisesta sekä hivenen korkeammasta kellotaajuudesta.


title: Commodore VIC-20

text: VIC-20:n ääniominaisuudet ovat kolme melodiakanavaa ja yksi kohinakanava. Kaikissa kanavissa on ulostulona siirtorekisteri, jota taitavat ohjelmoijat käyttävät hyödykseen 6522 -piirin siirtorekisterin kaltaisella tavalla saadakseen erilaisia aaltomuotoja ulos.


title: Commodore VIC-20

text: Yleisenä ulkoisena tallennusvälineenä VIC-20:ssä oli kasettiasema. Myös Commodoren omia levyasemia voi käyttää. Suuri osa Commodore 64:n lisälaitteista toimii myös VIC-20:ssä.


title: Commodore VIC-20

text: VIC-20 oli ensimmäinen tietokone, joka myi yli miljoona kappaletta. Kokonaisuudessaan 2,5 miljoonaa valmistettiin ennen valmistuksen lopettamista tammikuussa 1985.


title: Commodore VIC-20

text: Suomessa VIC-20 oli ensimmäinen markkinoille tullut todella edullinen ja helposti hankittava kotimikro, ja se tarjosikin ensikosketuksen tietokoneisiin monille nykyisille tietotekniikkavaikuttajille (mm. Linus Torvalds ja Jyrki Kasvi). Koneen asemasta kertoo myös se, että Suomessa on vieläkin suhteellisen vahva VIC-20-harrastajakunta ja esimerkiksi useimmat merkittävistä VIC-20-demoryhmistä ovat suomalaisia.


title: Unkarilaiset riimut

text: Unkarilaiset riimut eli székely rovásírás -merkit ovat alkuaan Transilvanian unkarinkielisen székely-heimon parissa käytetty kirjaimisto. Nimityksellä voidaan viitata sekä tähän perinteiseen kirjaimistoon, jonka varhaisimmat todetut esiintymät ovat keskiajalta ja jota käytettiin Transilvaniassa 1800-luvulle saakka, että tästä kirjaimistosta 1900-2000-luvuilla Unkarissa kehitettyihin modernisoituihin versioihin. Unkarilainen riimukirjoitus on aakkoskirjoitusta, ja sen kirjoitus- ja lukusuunta on normaalisti oikealta vasemmalle.


title: Unkarilaiset riimut

text: On oletettu, että unkarilaisten esi-isät jo ennen maahantuloa 800-luvun lopulla omaksuivat riimukirjoituksen tai sen esimuodon turkkilaiskansoilta, joiden tiedetään käyttäneen vastaavantapaisia kirjaimistoja. Tähän viittaa myös se, että unkarin kielen sanat "ír "‘kirjoittaa’ ja "betű "‘kirjain’ ovat vanhoja turkkilaisia lainoja. Mitään kiistatonta arkeologista todistusaineistoa tästä ei ole, eikä myöskään varmuudella tiedetä, että historiallista székely rovásírás -kirjaimistoa olisi koskaan käytetty kaikkialla Unkarissa tai ylipäätään muualla kuin Transilvanian székely-heimon parissa. Mahdollisesti vanhin, kiistelty muistomerkki on vuoden 900 tienoilta ja käsittää vain neljä riimumerkkiä, joiden tulkinta on epävarma.


title: Unkarilaiset riimut

text: 1200–1500-luvuilta on säilynyt lyhyitä tekstejä, ja 1400-luvun lopulla tai 1500-luvun alussa tšekkiläinen oppinut Philip de Pencicz merkitsi muistiin ns. Nikolsburgin aakkoston (tämä pergamenttisivu löytyi kirjan takasivuksi sidottuna Dietrichsteinin herttuoiden kirjastosta Nikolsburgista eli nykyisen Tšekinmaan Mikulovista): yhteensä 46 kirjain- ja ligatuurimerkkiä.


title: Unkarilaiset riimut

text: Koska vanhin todistusaineisto on niin vähäistä, on jopa väitetty, että koko székelyläinen kirjaimisto olisi ollut renessanssioppineiden 1500-luvulla keksimä väärennös. Tämä väite on kuitenkin kumottavissa vanhimpien kirjoituslöytöjen perusteella.


title: Unkarilaiset riimut

text: Historiallisessa székelyläisessä riimukirjoituksessa on muinaisturkkilaisiin kirjoitusjärjestelmiin palautuvien merkkien lisäksi merkkejä, jotka luultavasti ovat peräisin kreikkalaisesta kirjaimistosta tai slaavilaisista (glagoliittinen tai kyrillinen) kirjaimistoista. Kirjaimilla merkittiin vokaaleja ja konsonantteja (ei, toisin kuin joskus näkee väitettävän, tavuja); vokaalit saatettiin tietyissä tapauksissa jättää merkitsemättä. Vanhimmat kirjoitukset raaputettiin tai kaiverrettiin puuhun tai kiveen, sana "rovás "viittaa juuri tähän veistämiseen. Tämän takia alkuperäisten unkarilaisten riimukirjainten muodot ovat kulmikkaita ja muistuttavat germaanista riimukirjoitusta. Myöhemmin székely rovásírás -kirjoituksia on myös maalattu tai piirretty; tämän takia kirjoitusta tutkinut Klára Sándor käyttää mieluiten termiä "székely írás "‘székelyläinen kirjoitus’. Kovin laajoja tekstejä riimukirjoituksella ei koskaan tiedetä syntyneen, säilyneet tekstit ovat useimmiten vain muutaman sanan mittaisia seinäkirjoituksia.


title: Unkarilaiset riimut

text: 1900-luvulla kiinnostus riimukirjoitukseen elpyi myös Transilvanian ulkopuolella. Kirjoitus alettiin nähdä kaikkien unkarilaisten yhteisenä kansallisena kulttuurisymbolina, ja siitä kehitettiin modernisoituja versioita, joissa kutakin unkarin kielen nykyisen kirjoitustavan mukaista kirjainta (joskus jopa sellaisia kirjaimia, joita ei unkarinkielisissä sanoissa esiinny, kuten W tai Q) vastaa oma riimumerkkinsä. Näin esimerkiksi lyhyille ja pitkille vokaaleille on kehitetty erilliset merkit, jollaisia historiallisessa székelyläisessä riimukirjoituksessa ei tunnettu. Modernisoitu riimukirjoitus noudattaa täysin unkarin kirjakielen kirjoitustapaa. Tällä kirjoituksella on viime vuosina julkaistu esimerkiksi transkriptioita monista Unkarin kirjallisuuden klassikoista.


title: Unkarilaiset riimut

text: Viime vuosikymmeninä modernisoitua unkarilaista riimukirjoitusta on Unkarissa ryhdytty näkyvästi harrastamaan äärikansallismielisissä ja äärioikeistolaisissa piireissä, ja Jobbik-puolue on monin paikoin järjestänyt tai vaatinut esimerkiksi taajamien nimikilvistä pantavaksi näkyville myös riimukirjoitusversioita. Tähän nykyaikaiseen riimukirjoituksen harrastukseen liittyy usein uskomuksia, jotka perustuvat romanttisiin kuvitelmiin unkarilaisten alkuperästä: riimukirjoituksen uskotaan olevan peräisin esimerkiksi Lähi-Idän muinaisten korkeakulttuurien nuolenpääkirjoituksista tai aikoinaan unkarilaisten esi-isinä pidetyiltä hunneilta tai skyyteiltä.


title: Unkarilaiset riimut

text:
Samaan tapaan kuin germaanisiin riimukirjoituksiin myös unkarilaiseen riimukirjoitukseen yhdistetään nykyäänkin toisinaan rajatietoa ja magiaa, ja kirjaimilla selitetään olevan symbolisia merkityksiä. (Esimerkiksi "c"-äännettä merkitsevä, ylöspäin osoittavan nuolen näköinen merkki symboloisi sanaa "cél "‘päämäärä’. Tämä ei voi olla ikivanhaa pakanuudenaikaista symboliikkaa, koska sekä saksan kielestä lainattu "cél"-sana että ylipäätään koko "c"-äänne ovat tulleet unkarin kieleen vasta unkarilaisten maahantulon ja kristinuskoon kääntymisen jälkeen.)
"Unkarin kielen aakkoset ja niitä vastaavat (modernit) riimumerkit."
Unkarilaisten riimujen mahdollisesta Unicode-standardista kiisteltiin pitkään harrastajien ja tutkijoiden kesken. Mielipide-erot koskivat sekä nimityksiä "(Hungarian Runic, Old Hungarian, Szekler-Hungarian Rovash") että esimerkiksi uusien, alkuperäisessä székelyläisessä kirjoituksessa esiintymättömien merkkien mukaan ottamista. Lopulta vuonna 2015 unkarilainen riimusto sisällytettiin Unicode-standardiin nimikkeellä "Old Hungarian".


title: 1406 Komppa

text: 1406 Komppa on Yrjö Väisälän 13. syyskuuta 1936 Turussa löytämä asteroidi, joka kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1936 RF. Kompan kiertoaika on 4,43 vuotta ja inklinaatio 12,42412°. Sen likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä ja keskimääräinen etäisyys Auringosta 2,70 tähtitieteellistä yksikköä.


title: Rova

text: Rova tarkoittaa seuraavia:


title: Suomen Kansan Järjestö

text:
Suomen Kansan Järjestö (SKJ) (, FFO) oli jääkärikapteeni Arvi Kalstan perustama kansallissosialistinen puolue. Liikkeen kannattajia kutsuttiin myös perustajansa mukaan "kalstalaisiksi".
Järjestön perustava kokous pidettiin maaliskuussa 1933 ja siihen osallistui noin 500 jäsentä. SKJ julkaisi lehtiä "Herää Suomi" (1933–1934), "Hakkorset" (1933–1934, ruotsinkielinen, toimittaja Thorvald Oljemark) ja "Hakaristi" (1934–1937, toimittaja Yrjö Raikas).


title: Suomen Kansan Järjestö

text: Järjestön toiminta hiipui vuonna 1936, kun Kalsta siirtyi Rovaniemelle Hotelli Pohjanhovin johtajaksi. SKJ:n johtoon nousi Yrjö Raikas, joka ei kuitenkaan onnistunut pitämään puoluetta kasassa ja liike hajosi kilpaileviin ryhmiin. Raikas kannattajineen perusti loppuvuonna 1936 Suomen Työrintama -puolueen, jota tutkija Henrik Ekberg on pitänyt SKJ:n legitiimeimpänä perillisenä. Vuonna 1940 Kalsta palasi politiikkaan ja hän, yhdessä muun muassa Raikkaan kanssa, perusti uuden Kansallissosialistien Järjestön. KSJ omaksui SKJ:n vanhan ohjelman.


title: Suomen Kansan Järjestö

text: Järjestö ei missään vaiheessa noussut kovin merkittävään asemaan, vaikka sen jäsenmäärä oli suurimmillaan jopa 20 000. Vuoden 1933 eduskuntavaaleissa SKJ:n listat saivat 2 733 ääntä, joista 2 103 annettiin Uudellamaalla ja 630 Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä (lista Jaakko Seise).


title: Babe Ruth

text: George Herman ”Babe” Ruth (6. helmikuuta 1895 Baltimore, Maryland – 16. elokuuta 1948 New York) oli yhdysvaltalainen baseballtähti. Häntä pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista baseball-pelaajista.


title: Babe Ruth

text: Babe Ruth – joka tunnettiin myös lempinimillä "The Bambino" ja "The Sultan of Swat" – oli yksi ensimmäisestä viidestä baseballin Hall of Fameen valituista. Hän oli ensimmäinen pelaaja, joka löi yli 50 kunnaria yhdessä kaudessa. Hänen 60 kunnarin ennätyksensä kaudelta 1927 kesti 34 vuotta, kunnes Roger Maris rikkoi sen vuonna 1961 lyömällä 61 kunnaria. Ruthilla oli pitkään hallussaan myös koko uran kunnariennätys 714, jonka ylitti ensimmäisenä Hank Aaron vuonna 1974 ja toisena Barry Bonds vuonna 2006. Babe Ruth pelasi aluksi Boston Red Soxissa (1914–1919), sittemmin New York Yankeesissa 1920–1934. Viimeisen MLB-kautensa 1935 hän pelasi Boston Bravesissa.


title: Babe Ruth

text: Vuonna 2007 ESPN sijoitti Babe Ruthin listallaan 1900-luvun parhaista pohjoisamerikkalaisista urheilijoista sijalle kaksi. Ainoastaan koripalloilija Michael Jordan sijoittui häntä paremmin.


title: Babe Ruth

text: Kun Babe Ruth tienasi 80 000 dollaria vuonna 1930, joku huomautti hänen tienaavan enemmän kuin Yhdysvaltain presidentti. Ruth vastasi: "Mitä sitten? Minulla oli parempi vuosi kuin hänellä."


title: Frans Ferdinand

text: Franz Ferdinand von Habsburg (suomalaisissa yhteyksissä yleensä Frans Ferdinand; 18. joulukuuta 1863 Graz – 28. kesäkuuta 1914 Sarajevo, Itävalta-Unkari) oli Itävalta-Unkarin arkkiherttua ja kruununperillinen. Hänen murhansa Sarajevossa 28. kesäkuuta 1914 oli lähtölaukaus ensimmäiselle maailmansodalle.


title: Frans Ferdinand

text: Frans Ferdinandin isä oli arkkiherttua Karl Ludwig, keisari Frans Joosefin nuorempi veli. Frans Ferdinandista tuli kruununperillinen, kun hänen serkkunsa, keisarin ainoa poika Rudolf, teki itsemurhan vuonna 1889 ja Karl Ludwig luopui kruununperimysoikeudestaan poikansa hyväksi lähes välittömästi sen jälkeen. Karl Ludwig kuoli vuonna 1896.


title: Frans Ferdinand

text: Frans Ferdinand meni vuonna 1900 naimisiin kreivitär Sophie Chotekin kanssa. Keisari Frans Joosef vastusti epäsäätyistä avioliittoa. Pari joutuikin myöntymään siihen, että morsian ei saisi kuninkaallista statusta ja heidän lapsillaan ei olisi oikeutta kruunuun (nk. morganaattinen avioliitto). Keisari Frans Joosef ei osallistunut häihin. Frans Ferdinand ja Sophie saivat myöhemmin kolme lasta.


title: Frans Ferdinand

text: Frans Ferdinandin mielestä unkarilaisia suosiva kaksoismonarkia oli kestämätön järjestelmä monikansaisessa Itävalta-Unkarissa. Hän suunnitteli erilaisia uudelleenjärjestelyjä, joilla valtion rakennetta olisi muutettu eri kansallisuuksien tyydyttämiseksi. Nämä suunnitelmat tekivät kuitenkin hänestä epäsuositun varsinkin poliittisen eliitin parissa, eikä keisari Frans Joosefkaan pitänyt niistä. Frans Ferdinand kannatti yleistä äänioikeutta miehille, mikä olisi vähentänyt unkarilaisten valtaa kaksoismonarkiassa. Hän kannatti myös kolmatta kroaattien kuningaskuntaa, mikä ärsytti sekä kaksoismonarkian kannattajia että vastustajia. Sekä ei-katolilaiset että papiston vastustajat epäilivät hänen suhdettaan katoliseen kirkkoon.


title: Frans Ferdinand

text: Frans Ferdinand nimitettiin vuonna 1913 armeijan ylitarkastajaksi. Seuraavana vuonna hän päätti kenraali Oskar Potiorekin kutsusta vierailla Sarajevossa tarkastamassa sotaharjoituksia. Bosnian liittämistä Itävalta-Unkariin vastustanut Musta käsi -salaseura päätti salamurhata arkkiherttuan tämän vierailun aikana. Ensimmäinen 28. kesäkuuta suoritettu attentaatti Frans Ferdinandia vastaan epäonnistui, mutta myöhemmin samana päivänä salaseuraan kuulunut Gavrilo Princip ampui hänet ja hänen vaimonsa näitä kuljettaneeseen autoon.


title: Frans Ferdinand

text: Frans Ferdinandia ei haudattu Habsburgien tavanomaiseen hautapaikkaan eli Wienin kapusiinikirkkoon vaan hänen omistamansa Artstettenin linnan kappelin alla sijainneeseen kryptaan. Keisari Frans Joosef ei osallistunut hautajaisiin. Gavrilo Principin ampuma surmanluoti on nykyään esillä Konopištěn linnan museossa Benešovissa, Tšekissä.


title: Sloveeni

text: Sloveeni on slaavilaisiin kieliin kuuluva indoeurooppalainen kieli. Sitä puhuu noin 2,2 miljoonaa ihmistä Sloveniassa sekä naapurimaissa Italiassa, Unkarissa ja Itävallassa.


title: Sloveeni

text: Sloveenissa on kuusi sijamuotoa ja kolme kieliopillista sukua.


title: Sloveeni

text: Muista slaavilaisista kielistä sloveeni eroaa siten, että siinä on yksikön ja monikon lisäksi edelleen duaali, tasan kahta asiaa tarkoittava kieliopillinen luku, joka on muista kielistä hävinnyt.


title: Sloveeni

text: Sloveeni jakaantuu kymmeniin murteisiin, jotka eroavat toisistaan niin paljon, että ymmärtäminen saattaa olla vaikeaa. Esimerkiksi itäisimmällä prekmurščinan tai prekmursko narečje -murteella, jota puhutaan Prekmurjessa ja Unkarissa, on noin 80 000 puhujaa. Sillä oli myös 200 vuoden ajan 1900-luvun alkuun asti oma kirjallinen traditionsa ja sanomalehdistö. Toinen standardi-sloveniasta merkittävästi eroava murre oli rozajanski langač (), jota puhuttiin Resian laaksossa Italian Udinessa.


title: Sloveeni

text: Standardi-slovenia eli ns. uusi slovenia luotiin 1800-luvun puolivälissä. Se perustuu alun perin 1500-luvulla Ljubljanassa puhuttuun kieleen, jolla Primož Trubar julkaisi ensimmäisen kirjan vuonna 1550 ja jolle Jurij Dalmatin käänsi Raamatun 1584. Kieltä vakiinnutti Jernej Kopitar vuoden 1809 kieliopillaan, mutta sen jälkeen monien sanojen oikeinkirjoitusta muutettiin vielä muinaiskirkkoslaavia vastaavaksi ja kieleen otettiin muiden slaavilaisten kielten ja kirkkoslaavin mukaiset monikkomuodot.


title: Hektor

text: Hektor () oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan prinssi ja Akhilleuksen jälkeen Troijan sodan toiseksi mahtavin soturi.


title: Hektor

text: Hän oli Troijan kuninkaan Priamoksen ja Hekaben vanhin lapsi. Homeros kutsui häntä "Hevosten murtajaksi", pitkälti kuvatakseen hänen kokoaan ja osittain siitä syystä, että Troija oli yleisesti tunnettu hevosten kasvatuksesta. Hektorilla oli vaimonsa Andromakhen kanssa poika Astyanaks. "Iliaassa" mainittujen ystävien nimet olivat Misenos ja Polydamas ja hänen vaunujensa ajaja Troijan sodassa oli hänen velipuolensa Kebriones.


title: Hektor

text: Hektor on hyvin erilainen hahmo kuin Akhilleus, joka ennen kaikkea eli sodasta. Hektor ei taistellut henkilökohtaisen kunnian takia, vaan puolustaakseen kotimaataan. Hänen lauseestaan "Taistele maasi puolesta — tämä on ensimmäinen ja ainoa enne" tuli lentävä lause isänmaallisessa Kreikassa. Hänen kauttaan voidaan nähdä aavistus siitä, millaista elämä olisi voinut olla Troijassa rauhanomaisempina aikoina. Kohtaus, jossa hän hyvästelee vaimonsa Andromakhen ja lapsensa Astyanaksin on yksi "Iliaan" liikuttavimpia kohtauksia.


title: Hektor

text: Troijan sodassa Hektor surmaa Protesilaoksen ja Aias haavoittaa häntä. "Iliaan" sodasta kertovissa kohtauksissa hän taistelee monien kreikkalaisten sotureiden kanssa ja onnistuu usein (mutta ei aina) surmaamaan vastustajansa tai haavoittamaan tätä.


title: Hektor

text:
Siitä huolimatta Hektorin kohtalo on selvä. Akhilleus surmaa hänet Patrokloksen kuoleman synnyttämässä vihassa ja vetää hänen ruumistaan ympäri Troijan muureja. Lopulta Priamos saa Hermes-jumalan avulla Akhilleuksen antamaan Hektorin ruumiin haudattavaksi. Hektorin hautajaiset ovat "Iliaan" lopussa (suom. Otto Manninen 1919):
Hektorin hautajaisten jälkeen Troijan tuho on vain ajan kysymys.


title: Hektor

text: Vergiliuksen "Aeneiksen" toisessa kirjassa Troijan kaupungin tuhosta kerrotaan, että Hektorin isä ja moni hänen veljistään surmataan ja hänen poikansa heitetään muurilta alas, jottei tämä voisi kostaa Hektorin kuolemaa. Vergiliuksen mukaan Akhilleuksen poika Neoptolemos otti Hektorin vaimon Andromakhen orjaksi.


title: Koptin kieli

text:
Kopti (kielen nimen taustalla , , joka on typistymä kreikan sanasta 'egyptiläinen') on muinaisen egyptin kielen viimeinen kehitysaste, joka syntyi, kun myöhäisegyptiä alettiin kolmannella vuosisadalla kirjoittaa kreikkalaisilla kirjaimilla kristillistyneessä muodossa.
Koptin aakkosiin otettiin kirjaimia egyptin demoottisesta aakkostosta, koska kreikkalaiset aakkoset eivät sisältäneet kaikkia egyptin äänteitä. Demoottinen aakkosto oli arabian ja heprean kaltaista konsonanttikirjoitusta. Koptin kirjakieli perustui täysin puhuttuun kieleen, koska kristillisten lähetyssaarnaajien tietoinen tarkoitus oli vieraannuttaa egyptiläiset kristityt egyptin kirjakielen vanhemmista, pakanallisemmista muodoista. Luonnollisesti koko kristillinen sanasto ja käsitteistö omaksuttiin kreikasta, ja raamatunkäännöksien välityksellä kielen koko fraseologia muovautui kreikan mukaiseksi.


title: Koptin kieli

text: Kopti on säilynyt kirjoitetussa muodossa useina murteina, joista tärkeimmät ovat bohairin ja sahidin murteet. Sahidin murre on omaperäisen koptinkielisen kirjallisuuden murre, kun taas bohairin murretta on käytetty ennen kaikkea kirkkokielenä ja kreikasta käännetyn uskonnollisen kirjallisuuden kielenä: yliopistoissa opiskellaan sahidin, pappisseminaareissa bohairin murretta. Muita murteita ovat akhmimin, subakhmimin (assiutin ja lykopoliksen), faijumin (bašmuurin) ja oksyrhynkhoksen (mesokeemin, väliegyptin) murteet. Kaikki murteet ovat kuitenkin suhteellisen lähellä toisiaan ja eroavat eniten kirjaimistoltaan ja oikeinkirjoitukseltaan. Koptinkielistä kirjallisuutta tunnetaan paljonkin, mutta suurimmaksi osaksi kyse on niin sanottujen erämaaisien eli erakkomunkkien laatimasta kristillisestä kirjallisuudesta. Yksi tunnetuimmista ja merkittävimmistä koptinkielisistä kirjakokoelmista on Nag Hammadin kirjasto, joka löydettiin Egyptistä 1945.


title: Koptin kieli

text: Koptin aakkosia tai niiden muunnelmia on käytetty koptin lisäksi meroen ja muinaisnuubian kielen kirjoittamiseen. Nämä kielet esiintyvät Sudanin arkeologisissa löydöissä. Muinaisnuubiasta kehittyneitä kieliä, kuten nobiinia ja dongolaa, puhutaan alueella vieläkin.


title: Koptin kieli

text: Kopti kuoli puhekielenä 1400-1500-luvulla. Sillä on kuitenkin vielä merkitystä Egyptin alkuperäisten kristittyjen eli koptilaisten liturgisena kielenä. Egyptin koptikristityt ovat myös koettaneet elvyttää bohairin murretta puhekielenään, mutta nämä pyrkimykset eivät ole johtaneet merkittäviin käytännön tuloksiin. Faaraoiden Egyptin tavoin myös kopti kuuluu afroaasialaisiin kieliin. Egypti ja kopti muodostavat niiden joukossa oman alaryhmänsä. Niille läheisintä sukua on luultavasti Sudanissa puhuttu bejan (bedawien) kieli, joka kuitenkin lasketaan (yhdessä muun muassa somalin ja oromon kielten kanssa) afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään.


title: Somalin kieli

text: Somalin kieli on afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan valtakielenä Somaliassa ja Djiboutissa sekä vähemmistökielenä Etiopiassa ja Keniassa. Toisin kuin monet muut Afrikan maat, Somalia on kielellisesti ja etnisesti varsin yhtenäinen. Paimentolaisuuden mukana kieli on levinnyt koko Afrikan sarven alueelle, jossa puhutaan yleisesti somalin kieltä tai sille läheisiä murteita ja sukukieliä. Klaanirajat eivät ainakaan yleensä kulje kieli- ja murrerajojen mukaan. Somalin sukukieliä puhutaan myös naapurimaissa: esimerkiksi oromo (galla) on yksi Etiopian tärkeimmistä vähemmistökielistä.


title: Somalin kieli

text: Kieltä on kirjoitettu aiemmin monilla erilaisilla somalian aakkostoilla. Arabialaiset aakkoset sopivat sille melko hyvin, mutta 1970-luvulta alkaen on kehitetty latinalaisiin aakkosiin perustuva kirjakieli. Monille, osittain arabiasta lainatuille tai ainakin arabialaisissa lainasanoissa tavallisille kurkkuäänteille tarvitaan omia kirjaimia: niinpä q-kirjaimella merkitään arabian qaf-äännettä (hyvin takaista k:ta), c-kirjaimella kurkunpää-äännettä, joka arabiassa kirjoitetaan 'ain-kirjaimella (sen takia Abd-alkuiset arabialaisperäiset musliminimet, kuten Abdullah ja Abdulkadir, kirjoitetaan somaliksi Cabd-alkuisina), ja x-kirjaimella hyvin takaista kurkku-h:ta, joka esiintyy esimerkiksi profeetta Muhammedin nimessä. Muuten somalin oikeinkirjoitus noudattelee englantilaisia malleja, esim, j- ja y-kirjaimet lausutaan kuten englannissa.


title: Somalin kieli

text: Lainasanoja somaliin on otettu arabian lisäksi siirtomaaisäntien kielistä, eli englannista ("laybreeri" kirjasto, "buug" kirja) ja italiasta. Alkuperäiset sanat elävät kuitenkin monen lainasanan rinnalla: niinpä esimerkiksi Jumala on somaliksi sekä arabialaisittain "Allaah" että somalien omalla sanalla "Eebe".


title: Somalin kieli

text: Suomessa somalin kielen puhujia oli 14 769 vuonna 2012, eniten Uudellamaalla.


title: Gulag

text: GULAG (lyh. eli leirihallitus, leiriasioiden keskusvirasto, erotuksena gulag, joka tarkoittaa yksittäistä leiriä) oli Neuvostoliiton turvallisuuspoliisin NKVD:n osa, joka hallinnoi ojennustyöleirejä. Leirejä oli noin 30 000.


title: Gulag

text: Leireille lähetettiin kielletystä poliittisista toiminnasta tuomittuja, mutta niille päätyi myös muita vankeja. Yleisesti leireille tuomittujen tehtävänä oli rakentaa taloja ja yleisiä liikenneyhteyksiä, kuten kaupungeissa metroja, maaseudulla isoja rautatieyhteyksiä, patoja ja kanavia. Jotkin lähteet pitävät Gulagin yhtenä alkuperäisenä kehittäjänä Naftali Frenkeliä.


title: Gulag

text: Ojennustyöleireille lähetettiin eri arvioiden mukaan ainakin 4,0–6,0 miljoona ihmistä, mahdollisesti enemmän, jopa 17,0–18,0 miljoonaa. Näistä poliittisia vankeja oli noin 14,0 miljoonaa. Ennen toista maailmansotaa gulageilla oli ollut joidenkin tietojen mukaan jo 10,0–12,0 miljoonaa ihmistä. Enimmilään, eli vuonna 1950, leireillä oli yhtäaikaisesti yli 2,5 miljoonaa henkeä.


title: Gulag

text: Kuolonuhrien määrää on vaikea arvioida, mutta tavallisesti sen oletetaan olevan vähintään noin 1,5 miljoonaa ihmistä. Eräiden arvioiden mukaan leireillä tai niiden olosuhteiden seurauksena kuoli 7,0 miljoonaa ihmistä.


title: Gulag

text: Gulagissa olleista 10–15 prosenttia oli naisia.


title: Gulag

text: Ensimmäiset vankileirit perustettiin heti vallankumouksen alussa vuonna 1918, ensimmäisten joukossa perustettiin Nižni Novgorodiin tyhjillään olevaan nunnaluostariin. Yksi ensimmäisistä varsinaisista ojennusleireistä perustettiin Solovetskin luostarin saarelle vanhaan munkkiluostariin 13. lokakuuta 1923. Solovetskin saarelta käsin perustettiin aluksi Vienan Karjalan alueelle eri tarpeisiin kymmeniä eri kokoisia leirejä.


title: Gulag

text: Yksi tunnetuimmista ja suurimmista Karjalassa olevista ojennustyöleireistä oli Vienanmeren kanavatyömaa, joka tunnettiin aikaisemmin Stalinin kanavana. Tällä BelBaltlag-leirillä kirjattiin olleen esimerkiksi joulukuussa 1932 yhteensä 107 900 vankia. Vaihtuvuus oli suurta ja leirillä kuoli eri lähteiden mukaan noin 200 000–250 000 ihmistä kahdenkymmenen kuukauden aikana.


title: Gulag

text: Ojennustyöleirejä syntyi kaikkialle entisen Neuvostoliiton alueelle. Leirit nimettiin yleensä paikkakunnan mukaisesti, kuten SvirLag (Syvärin leiri), UhtLag (Uhta), SevŽelDorLag (Pohjoisen rautatien leiri), SKMITL (Solovetskin ja Karjalan–Murmanskin ojentava leiri, Solovetskije i Karelo–Murmanskije lagerja, SKMITL, missä ITL=ojennustyöleiri). tai BelBaltlag (Vienanmeren–Itämeren ojentava työleiri, sanoista Belomoro–Baltiski ITL), Kokonainen kaupunki saatettiin tyhjentää alkuperäisistä asukkaista ja perustaa tilalle ojennustyöleiri (Bamlag).


title: Gulag

text: Gulagin ojennustyöleireille tuomittiin yleensä poliittisesta kumouksellista toiminnasta tuomittuja henkilöitä, jotka olivat saaneet tuomion Neuvostoliiton rikoslain 58. pykälän mukaan. Pykälän mukaisen tuomion saattoi saada kuka tahansa, milloin tahansa ja mistä vain. Tuomion saattoi saada kielletyn kirjallisuuden levittämisestä tai toimimisesta ihmisoikeusjärjestössä. Tavallista oli myös, että tuomion saanut ihminen sai rangaistuksen lisäksi vielä tietyn pidennyksen, mikä tarkoitti, ettei rangaistuksen päätyttyä saanut mennä tiettyihin kaupunkeihin ennen määräajan kulumista umpeen.


title: Gulag

text: Toisen maailmansodan jälkeen monet entiset sotavangit saivat tuomion ”synnyinmaan pettämisestä” ja joutuivat siten ojennustyöleireille useiksi vuosiksi. Tavallista oli myös, että kun oli tuomittu kerran 58. pykälän mukaan, saattoi tuomion kärsittyään saada lisätuomion, joka saattoi olla huomattavasti pitempi kuin ensimmäinen. Saattoi käydä myös niin, että vangit eivät päässeet lisätuomion vuoksi ollenkaan leiriltä ulos vapauteen.


title: Gulag

text: Gulag alkoi pienentyä Stalinin kuoleman jälkeen. Kurin pettäminen johti muun muassa Ekibastuzin ja Kengirin leireissä kapinoihin, joiden kantavina voimina olivat balttilaiset ja ukrainalaiset vangit.


title: Gulag

text: Stalinin aikaisille ojennustyöleireille oli ominaista, että ”oikeista” rikoksista tuomitut kriminaalivangit, jotka kutsuivat itseään nimellä "blatnyje" (sanasta "blat", ”sisäpiirin vaikutusvalta”), olivat niin sanotusti sosiaalisesti läheisinä etuoikeutetummassa asemassa kuin poliittiset vangit, joita nimiteltiin usein vihollisiksi tai fasisteiksi. Kriminaalivankien suussa heidän nimensä oli "fraijer", joka oli alkujaan jiddišistä tai saksan rikollisslangista "Rotwelschistä" itäeurooppalaisiin kieliin levinnyt sana. Se tarkoittaa rikollisen uhria tai prostituoidun asiakasta, ”pokaa”. Nimitys viittaa siihen, että ”fraijerin” ryövääminen tai raiskaaminen oli venäläiselle ammattirikolliselle rutiinia, eivätkä vanginvartijatkaan tohtineet sitä estää. Rikollisten ja alamaailman alakulttuuri sulautui osaksi vankiloiden kulttuuria ja säännöstöä, ja esiintyi myös sellaista, että kriminaalivanki yleni vanginvartijaksi.


title: Gulag

text: Gulag on vaikuttanut Venäjän kirjallisuuden historiaan. Esimerkiksi runoilija Osip Mandelštam kuoli Gulagissa. Gulagin vankien elämää ovat kuvailleet teoksissaan monet venäläiset kirjailijat, Solženitsynin lisäksi muun muassa Varlam Šalamov, Jevgenija Ginzburg, Lev Kopelev ja Andrei Sinjavski.


title: Gulag

text: Puolalaisista Gulag-kuvauksista merkittävin on puolalaisen Gustaw Herling-Grudzińskin monille kielille käännetty "Inny świat" (”Toinen maailma”).


title: Seksitauti

text: Seksitauti eli sukupuolitauti on seksikontaktissa tarttuva virus- tai bakteeriperäinen tartuntatauti.


title: Seksitauti

text: Seksitaudit tarttuvat limakalvon tai veren välityksellä. Taudista riippuen vaikutukset ovat moninaiset: ne voivat aiheuttaa lapsettomuutta, tulehduksia, kasvattaa syövän riskiä ja pahimmillaan aiheuttaa kuoleman. Bakteerien aiheuttamat seksitaudit ovat hoidettavissa antibiooteilla. Virusperäisiin tauteihin ei vielä ole olemassa parannuskeinoja (ks. AIDS) vaikkakin oireita voidaan lievittää.


title: Seksitauti

text: Seksissä tarttuva papilloomavirus (HPV) voi aiheuttaa sukupuolielimeen syövän mutta myös lisäksi papilloomavirusta sisältänyttä sukupuolielintä nuolleelle kieli- tai suusyövän. Tunnettuja pappiloomaviruksesta syövän suun alueelle saaneita ovat esim. näyttelijä Michael Douglas ja laulaja Bruce Dickinson.


title: Antibiootti

text: Antibiootti tarkoittaa täsmällisesti määriteltynä sellaista mikrobilääkettä, joka on peräisin jonkin mikrobin tuottamasta aineesta. Esimerkiksi jotkin homeet tuottavat bakteereille haitallisia aineita (kuten penisilliiniä), joita käytetään nyt lääkkeinä bakteeri-infektioiden hoitoon. Antibiootit ovat pieniä molekyylejä (massa alle 2 000 daltonia) eivätkä ne ole entsyymejä.


title: Antibiootti

text: Antibiooteiksi kutsutaan perinteisesti luonnon sienten tai bakteerien tuottamia kemiallisia yhdisteitä, jotka kajoavat johonkin jonkin bakteerin rakenteeseen tai toimintaan mutta eivät vaikuta siihen aitotumalliseen eliöön, jonka kyseiset bakteerit ovat infektoineet. Nimen antibiootti antoi Selman Waksman 1942 mikrobien tuottamalle aineelle, joka tuhoaa toisia mikrobeja. Lisäksi sellaisten luonnollisten aineiden synteettisesti valmistettuja johdoksia kutsutaan antibiooteiksi. Nykyisin myös monia luonnon antibiootteja valmistetaan synteettisesti.


title: Antibiootti

text: Tämä määritelmä erottaa antibiootit synteettisistä bakteerilääkkeistä. Käytännössä antibiootti-nimitystä käytetään usein myös niistä, etenkin kansantajuisessa kielenkäytössä. Nykyään suositaankin termiä mikrobilääke kaikista antimikrobisista aineita.


title: Antibiootti

text: Alun perin antibiooteilla tarkoitettiin mikro-organismien tuottamia yhdisteitä, jotka vahingoittivat toisia mikro-organismeja. Louis Pasteur havaitsi sellaisten olemassaolon jo vuonna 1887, mutta pitkään aikaan niitä ei voitu käyttää lääkeaineina, koska kaikki tunnetut antibiootit olivat vaarallisia myös ihmisille.


title: Antibiootti

text: Ensimmäinen lääkinnällistä käyttöä saanut antibiootti oli penisilliini. Vuonna 1928 Alexander Fleming havaitsi, että "Penicillium notatum" -niminen homesieni tuotti ainetta, joka erityisen tehokkaasti tappoi stafylokokkeja. Kuitenkin vasta vuonna 1939 Howard Florey ja Ernst Boris Chain onnistuivat eristämään tämän aineen eli penisilliinin puhtaana, ja vuoteen 1941 mennessä sitä oli saatu valmistetuksi riittävästi, jotta sen ominaisuuksia voitiin tarkemmin tutkia. Tämän jälkeen sitä ryhdyttiin valmistamaan yhdysvaltalaisissa lääketehtaissa, ja toisen maailmansodan loppuvaiheessa sitä jo käytettiin liittoutuneiden haavoittuneiden sotilaiden hoitoon. Selman Waksman löysi "Streptomyces griseus" -aktinomykeetistä streptomysiinin vuonna 1943.


title: Antibiootti

text: Antibiootteja käytetään infektioiden hoidossa tuhoamaan haitallisia bakteereita. Haittavaikutuksena ne tuhoavat myös ruoansulatuskanavan kolibakteereita, mistä saattaa seurata vatsavaivoja. Niistä kärsiville suositellaan maitohappobakteerivalmisteita. Lääkärin määräämä kuuri on yleensä aina syötävä loppuun asti, koska muuten voi muodostua resistenttejä eli vastustuskykyisiä bakteerikantoja, joihin antibiootit eivät enää tehoa. Kaikki antibiootit ovat Suomessa reseptilääkkeitä, jotta voitaisiin ehkäistä bakteereiden vastustuskyvyn kehittymistä antibiooteille.


title: Antibiootti

text: Antibiootteja ei pitäisi määrätä, jollei ole syytä epäillä infektiota eli bakteeriperäistä tulehdusta. Eräissä maissa antibiootteja myydään katukaupassa sekä apteekeissa ilman reseptiä, jolloin ei ole varmuutta, että lääkkeitä käytetään oikein. Tarpeettomasta käytöstä voi seurata turhia kustannuksia ja sivuvaikutuksia. Lisäksi seurauksena voi olla vastustuskykyisten bakteerikantojen kehittyminen. Moniin laajalle levinneisiin antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit eivät enää kuole, vaan tarvitaan yhä suurempia annoksia ja eri antibioottikantoja.


title: Antibiootti

text:
Esimerkiksi Suomessa antibioottien käyttö on saatu pudotettua kolmeen miljoonaan kuuriin vuodessa, ja siinäkin lienee puolet liikaa.
Antibioottien käyttö eläinten rehussa on myös aiheuttanut kriittistä keskustelua.


title: Antibiootti

text: Suurin osa antibiooteista ei tehoa virusten aiheuttamiin tulehduksiin, kuten flunssaan. Useimpiin keuhkoputkentulehduksiin tai kurkkukipuihin ei pitäisi lainkaan määrätä antibiootteja, sillä valtaosa niistä johtuu viruksista. Antibiootteja on aiemmin määrätty ennalta ehkäisevästi flunssan jälkitauteihin. Ennalta ehkäisevä antibioottikuuri on kuitenkin useimmiten haitaksi, koska se hävittää normaalia bakteerikantaa ja tekee tilaa mahdolliselle taudinaiheuttajalle. Ehkäisevälle käytölle pitäisi olla erityinen peruste, kuten korkea ikä yhdistyneenä tiettyihin perussairauksiin. Antibioottien väärä käyttö aiheuttaa huolta kaikkialla maailmassa. Seurauksena uudet resistentit sairaalabakteerikannat voivat aiheuttaa oireita paiseista verenmyrkytyksiin.


title: Antibiootti

text: Suuryhtiöt kehittävät mieluummin lääkkeitä kroonisiin sairauksiin kuin uusia antibiootteja. Bakteeriopin professori Pentti Huovisen mukaan tämä johtuu siitä, että jos ne kehittäisivät antibiootteja, hän ja muut mikrobitutkijat kieltäisivät niiden käytön säästääkseen ne pahan päivän varalle.


title: Antibiootti

text: Uusia antibiootteja odotetaankin tulevan todennäköisemmin pieniltä kehitysyrityksiltä, jotka voivat sitten myydä keksintönsä eteenpäin varhaisen kehitystyön onnistuttua. Esimerkiksi suomalaisyritys kehittää kolistiinista myrkytöntä versiota ja tietokoneella kehitetään täysin uudenlaisia antibiootteja. Myös syvänmeren haudoista etsitään mikrobeja, joista saisi uusia antibiootteja tai muita lääkkeitä.


title: Antibiootti

text: Uusia antibioottien korvikkeitakin kehitetään, esimerkiksi bakteereille tauteja aiheuttavia faageja, joskin ne tulevat kalliimmiksi: eri bakteereja vastaan tarvitaan eri faageja.


title: Antibiootti

text: Northeastern Universityn tutkijat ovat kehittäneet antibiootin, jonka he uskovat vaikuttavan tehokkaasti antibioottiresistentteihin mikrobeihin. Uusi antibiootti teiksobaktiini tehosi esimerkiksi MRSA:han mutta ei ollut haitallista nisäkkäiden kudoksille, eikä se näytä kehittävän resistenssiä. Ihmiskokeet ovat vuorossa seuraavaksi.


title: Ovulaatio

text: Ovulaatio tarkoittaa munasolun irtoamista munasarjasta. Irtoaminen tapahtuu yleensä 12–14 päivää ennen kuukautisten alkamista riippumatta kierron pituudesta. Munasolu irtoaa vuorotellen oikeasta tai vasemmasta munasarjasta. Munasolut kypsyvät yksi kerrallaan irtautumista varten, munasarjoissa on siis eri kypsymisvaiheissa olevia munasoluja.


title: Ovulaatio

text: Ovulaatio on tärkeä osa raskaaksi tulemista. Ovulaation jälkeen hedelmöittyminen on mahdollista. Puuttuvan ovulaation hoitoon voidaan käyttää erilaisia anti-estrogeenejä (anti-estrogeeni → vähentää estrogeenin tuotantoa, jolloin lyhyen lääkejakson seurauksena kehon oma estrogeenituotanto tehostuu), useimmiten klomifeenisitraattia, mutta joskus myös esimerkiksi letrotsolia tai anastrotsolia sisältäviä hormoneja.


title: Ovulaatio

text: Terveellä, hedelmällisessä iässä olevalla naisella ovulaatio tapahtuu n. 10–12 kertaa vuodessa. Ensimmäinen ovulaatio voi tapahtua ennen ensimmäisten kuukautisten alkamista.


title: Estrogeenit

text: Estrogeeni eli naishormoni on yleisnimitys estradiolille (E) eli 17β-estradiolille, estronille (E), estriolille (E) ja sellaisille synteettisille tai puolisynteettisille yhdisteille, joiden rakenne on lähellä luonnollisten estrogeenien rakennetta.


title: Estrogeenit

text: Estrogeenit ovat sukupuolihormoneja, jotka säätelevät naiselle ominaisia sukupuoliominaisuuksia ja muun muassa kohdun ja limakalvojen toimintaa. Estrogeeneihin kuuluva estradioli aiheuttaa myös poikien aivojen maskulinisaation.


title: Estrogeenit

text: Testosteronista muodostuva estradioli on hedelmällisessä iässä olevan naisen tärkein estrogeeni. Vaihdevuosien jälkeen estradiolin pitoisuus on pieni ja silloin tärkein estrogeeni on rasvakudoksessa muodostuva estroni. Istukan tuottamaa estriolia esiintyy elimistössä etenkin raskauden aikana.


title: Estrogeenit

text:
Hormonikorvaukseen käytetyissä lääkkeissä käytetään luonnollisia estrogeeneja, jotka saattavat olla eläinperäisiä.. Ehkäisypillereissä käytetään sen sijaan yleensä puolisynteettistä etinyyliestradiolia (EE), jonka biologinen aktiivisuus on luonnon estradiolia voimakkaampi. Puolisynteettiset estrogeenit on valmistettu luonnollisesta
estrogeenista tekemällä vähäinen muutos molekyylin kemialliseen rakenteeseen.. Ehkäisypillereiden käyttäminen saa aikaan elimistön oman estradiolintuotannon lakkaamisen. Toisin kuin estradioli, etinyyliestradioli ei hajoa jätevedenpuhdistamoilla, minkä johdosta sitä kulkeutuu luonnonvesiin.


title: Estrogeenit

text: Luonnolliset ja puolisynteettiset estrogeenit ovat steroideja. Täysin synteettiset estrogeenit ovat fenoleja tai konjugoituja fenoleja, joilla ei ole steroidirakennetta. Synteettinen dietyylistilbestroli (DES) kehitettiin 1930-luvulla ehkäisemään naisten keskenmenoja. Ainetta käytettiin runsaasti neljän vuosikymmenen ajan, kunnes sen vakavat haittavaikutukset huomattiin. Raskauden aikana tapahtuva dietyylistilbestrolin käyttö saattaa aiheuttaa jälkeläisissä sukuelinten epämuodostumia, syöpää ja lisääntymishäiriöitä .Estrogeenit ovat sukupuolisteroideja. Elimistö muodostaa estradiolia testosteronista ja estriolia androstenedionista. Testosteronia ja androstenedionia muodostuu monivaiheisen reaktioketjun kautta kolesterolista. Estriolia muodostuu maksassa estronista ja estradiolista.


title: Estrogeenit

text: Estrogeenejä muodostuu munasarjoissa sekä jonkin verran lisämunuaisissa ja rasvakudoksessa. Nämä elimet tuottavat estrogeenejä eniten noin 13–50 vuoden iän välissä, mutta vähäistä estrogeenien tuotantoa on muinakin ikäkausina. Kuukautisten pysyvän loppumisen jälkeen suurin osa naisen verenkierrossa olevasta estrogeenista on estronia, joka syntyy lihas- ja rasvakudoksessa, maksassa, munuaisessa ja hypotalamuksessa..


title: Estrogeenit

text: Hedelmällisessä iässä olevan naisen elimistön estradiolipitoisuus vaihtelee luontaisesti kuukautiskierron mukaan. Kierron alussa pitoisuus on matala, huippupitoisuus on follikulaarivaiheen lopussa ja pitoisuus laskee ovulaation jälkeen. Estrogeenin määrä vähenee heti synnytyksen jälkeen ja vaihdevuosien aikana. Estradiolitason laskun on päätelty olevan kytköksissä mielialanheilahteluihin: moni nainen on ärtyisä, itkuinen tai muuten apea ennen kuukautisia. Samanlaisia oireita saattaa esiintyä vaihdevuosien alkaessa ja synnytyksen jälkeen (synnytyksen jälkeinen masennus tai "baby blues").


title: Estrogeenit

text: Estrogeenituotannon alkaminen murrosiässä aiheuttaa tytöille valkovuodon, kuukautiskierron ja naisellisten muotojen kehittymisen. Estrogeeni on tärkein maitorauhasen tiehyitä kasvattava hormoni, eli se aiheuttaa rintojen kasvua yhdessä muiden hormonien kanssa. Estrogeeni aiheuttaa murrosiässä myös kohdun kasvua ja emättimen limakalvon muutoksia.


title: Estrogeenit

text: Häpykarvoituksen kasvamisen ja seksuaalisen mielenkiinnon heräämisen aiheuttavat tytölle naishormonien lisäksi mieshormonit eli androgeenit, joita naisen elimistö tuottaa kymmenen kertaa miehen elimistöä vähemmän. Estrogeeneillä on myös arveltu olevan osansa luulevyjen luutumisessa ja pituuskasvun päättymisessä. Esimerkiksi jos kasvuikäinen lapsi saisi jostakin ulkopuolista estrogeenia suuren annoksen ja usein, aiheuttaisi se luulevyjen nopean luutumisen ja kasvun ennenaikaisen päättymisen. Jos lapsi joutuu käyttämään estrogeenihormonivalmisteita esimerkiksi viivästyneen puberteetin hoitoon, tulisikin olla tarkkana estrogeenien annostelussa. Aikainen puberteetti yleensä hieman laskee tyttöjen kasvuennustetta aikaisen estrogeenituotannon lisääntymisen takia.


title: Estrogeenit

text: Estrogeeniä matkivaa bisfenoli A:ta voi erittyä muovisista juomapulloista.


title: Estrogeenit

text: Esimerkiksi soijan kasviestrogeenit eivät vaikuta miehiin naishormonien tavoin.


title: Estrogeenit

text: Alkoholin käyttäminen lisää naisen elimistön etrogeenipitoisuutta riippumatta siitä, onko kyse elimistön itse tuottamista estrogeeneistä vai ehkäisypillereissä käytetystä puolisynteettisestä etinyyliestradiolista.


title: Perhe

text: Perheen muodostavat yhdessä asuvat avioliitossa tai avoliitossa olevat tai parisuhteensa rekisteröineet henkilöt ja heidän lapsensa, jompikumpi vanhemmista lapsineen sekä avio- ja avopuolisot sekä parisuhteensa rekisteröineet henkilöt, joilla ei ole lapsia.


title: Perhe

text: Usein perheeseen kuuluu kaksi eri sukupuolta edustavaa henkilöä sekä heidän mahdolliset jälkeläisensä eli lapset. Mikäli perheeseen kuuluu vähintään yksi alaikäinen eli alle 18-vuotias lapsi, perhettä kutsutaan lapsiperheeksi. Jos henkilöllä on lapsia, häntä kutsutaan äidiksi tai isäksi. Äiti ja isä elävät yhdessä joko avioliitossa tai avoliitossa. Nykyisin myös kaksi samaa sukupuolta olevaa henkilöä tai yksinhuoltaja ja lapsi (tai lapset) voivat muodostaa perheen.


title: Perhe

text: Perheen yksiselitteinen määrittely on osoittautunut ongelmalliseksi kaikilla yhteiskunnan toiminnan tasoilla ja perhe onkin jatkuvan määrittelykamppailun kohde. Käsitteenä perhe on normisidonnainen ja liittyy vallankäyttöön. Esimerkiksi perheen psykoterapeuttisessa hoidossa (perheterapiassa) perheen määrittely liittyy läheisesti siihen, keitä ovat ne perheenä elävät henkilöt, joita yhdistää samasta ongelmasta puhuminen. Lastensuojelu korvaa biologisten vanhempien muodostaman perheen sosiaalisella perheellä. Laitoksissa kirjoilla olevista henkilöistä ei muodosteta perheitä. Sitä vastoin yksityisesti sijoitetut lapset muodostavat perheen.


title: Perhe

text: Perhe on tärkeä osa niitä tapoja, joilla ihmiset ymmärtävät elämää ja luovat siihen rakenteita.


title: Perhe

text: Monissa ei-moderneissa kulttuureissa, kuten monilla metsästäjä-keräilijäheimoilla, on yleistä kiinteiden parisuhteiden puute ja perhettä kollektiivisempi tapa hoitaa lapsia. Käsitys perheestä vaihtelee yleensäkin eri kulttuureissa ja eri aikoina.


title: Perhe

text: Ydinperhe on lapsiperhe, jossa vanhempina ovat lapsien biologiset vanhemmat. Länsimaissa ydinperheestä tuli eräänlainen ihanne 1900-luvun puolivälissä. Ensimmäiset jäljet ydinperheestä ovat nuorakeraamisen kulttuurin hautauksista neoliittiselta kivikaudelta noin 4600 vuoden takaa.


title: Perhe

text: Uusperheiksi kutsutaan sellaisia perheitä, jossa isällä ja/tai äidillä on lapsia aiemmasta perhesuhteesta.


title: Perhe

text: Sosiologiassa suurperheellä usein tarkoitetaan perhettä, jossa asuu kolme tai useampia sukupolvia (vertikaalinen) ja/tai useita sisaruksia (ydinperheitä) samassa taloudessa.


title: Perhe

text: Suomessa suurperheeksi lasketaan perhe, johon kuuluu isän ja äidin lisäksi vähintään kolme lasta. Suurperheitä hankitaan usein myös uskonnollisen vakaumuksen vuoksi: Suomessa suurperheet ovat yleisiä vanhoillislestadiolaisilla ja Herran kansalaisilla.


title: Perhe

text: Perheillä oli ennen myös palvelusväkeä piikoja ja renkejä, jotka saattoivat tulla perheen kanssa niin läheisiksi, että heidät miellettiin osaksi perhettä.


title: Perhe

text: Sateenkaariperheellä tarkoitetaan sellaista lapsiperhettä, joka ei muodostu heteroseksuaalisen parisuhteen ympärille. Näitä ovat esimerkiksi nais- tai miesparin perheet tai ei-heteroseksuaalisen yksinhuoltajan perheet tai perheet, joissa on enemmän kuin kaksi vanhempaa.


title: Perhe

text: Ydinperhettä laajempia kokonaisuuksia eli perhemuodostelmia syntyy, kun sukulaiset ja ystävätkin ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa perheenjäsenten kanssa.


title: Perhe

text: Abstraktit perhemuodostelmat


title: Perhe

text: Abstrakteja perhemuodostelmia ovat biologisen perheen ulkopuolella sosiaalisessa vuorovaikutuksessa syntyneet ryhmät, joista saadaan henkistä vahvistusta ja joissa myös usein edistetään yhteiskunnallista kasvua. Abstrakteja perhemuotoja ovat esimerkiksi erilaiset kulttuurilliset perheet, poliittiset perheet sekä työ- ja harrastusperheet.


title: Ansa Ikonen

text: Aili Ansa Inkeri Ikonen (vuodesta 1939 Ikonen-Rinne; ) oli suomalainen elokuva- ja teatterinäyttelijä sekä yksi suomalaisen elokuvan kulta-ajan valovoimaisimpia tähtiä. Ikosen päätyö oli teatterissa, mutta hänet tunnetaan ennen kaikkea elokuvarooleistaan. Hänellä oli pääosa tai merkittävä sivuosa 40 elokuvassa vuosina 1935–1961. Suomen Kansallisteatteriin hän oli kiinnitetty 1935–1978.


title: Ansa Ikonen

text: Elokuvissa Ikonen näytteli niin komedioissa, draamoissa kuin musikaaleissakin. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat komediat "Vaimoke" ja "Rakas lurjus", eskapistinen elokuvaromanssi "Kulkurin valssi", epookkidraama "Runon kuningas ja muuttolintu", musiikkihupailu "SF-paraati" ja psykologinen draama "Tyttö kuunsillalta". Lähes kaikki Ikosen elokuvaroolit olivat hänen tähtikuvansa mukaisesti hyveellisiä hahmoja.


title: Ansa Ikonen

text: Tähtiparista Ansa Ikonen ja Tauno Palo tuli käsite. He tekivät kaksitoista yhteistä elokuvaa ja runsaasti yhteistyötä myös teatterissa ja näytelmäkiertueilla. Niin ikään Eino Kaipainen oli useasti Ikosen vastanäyttelijänä.


title: Ansa Ikonen

text: Ikosen teatteriura alkoi tyttörooleista 1930-luvulla. Seuraavina vuosikymmeninä hän sai näytelläkseen useiden menestysnäytelmien naispääosia, kunnes 1960-luvulla hänen roolitehtävänsä alkoivat vähetä ja pienentyä. Näyttelijänlaadultaan Ikonen oli ennen kaikkea komedioiden pirteä kaunotar ja klassikkonäytelmien tyylikäs sankaritar. Hänellä oli muun muassa seitsemäntoista Shakespeare-tehtävää ja kuusi Molière-roolia. Lisäksi hän näytteli lukuisissa Serpin, Mika Waltarin ja muiden suomalaiskirjailijoiden huvinäytelmissä. Erityisen menestyksekäs oli Lady Teazlen rooli Richard Brinsley Sheridanin komediassa "Juorukoulu".


title: Ansa Ikonen

text: Ikonen sai vuonna 1944 ensimmäisen naispääosan Jussi-palkinnon elokuvasta "Vaivaisukon morsian". Vuonna 1964 hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla. Ikoselta julkaistiin omaelämäkerta "Tähtiaika" vuonna 1980.


title: Ansa Ikonen

text: Ansa Ikonen oli aviossa kollegansa Jalmari Rinteen kanssa vuodesta 1939 tämän kuolinvuoteen 1985. Heillä on kaksi tytärtä, Katriina (s. 1939) ja Marjatta Rinne (s. 1945).


title: Ansa Ikonen

text: Ansa Ikosen vanhemmat olivat Aleksanteri Ikonen (1892–1925) ja Adele Katriina Honkanen (1892–1945). Aleksanteri Ikonen oli rautatieläinen, ja hänen sukunsa oli kolme sukupolvea pietarinsuomalaisia. Honkasen suku oli lähtöisin Parikkalasta. Pariskunta oli avioitunut Pietarissa heinäkuussa 1913. Ansa – jota lapsena ja nuorena kutsuttiin nimellä Aili – oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen sisarensa Hilkka Terttu Tellervo (s. 1914) ja Aino Katriina (s. 1921) menehtyivät vauvaiässä keuhkokuumeeseen. Perhe asui Pietarissa rautatieläisten talossa lähellä Suomen asemaa. Samassa paikassa asui myös useita Ikosten sukulaisia. Aleksanteri Ikonen harrasti näyttelemistä ja oli kauniin lauluäänensä ansiosta laulunäytelmien sankari. Adele Honkanen puolestaan harrasti tanhuja. He olivat tutustuneet toisiinsa harrastustensa kautta. Ansa peri isänsä lauluäänen, ja isä oli päättänyt, että tyttärestä koulutetaan laulaja. Ikosen lapsuudenperheen ja lähipiirin kieli oli suomi. Ympäristön vaikutuksesta tuleva näyttelijätär oppi myös venäjän erinomaisesti.


title: Ansa Ikonen

text: Ansa Ikosella oli köyhä ja kurja lapsuus, johon sisältyivät Pietarin nälänhätä ja vallankumouksen levottomuudet. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Ikosen perhe muutti Suomeen. He olivat Suomen kansalaisia, mutta silti heitä pidettiin Suomessa ”ryssinä”. Aluksi perhe asui Riihimäellä Adele Ikosen isän luona. Sieltä he muuttivat Tikkurilan kautta Helsingin Käpylään Joukolantie 14:ään. Aleksanteri Ikonen kuoli keuhkotautiin tammikuussa 1925, ja Adele Ikonen joutui taloudelliseen ahdinkoon. Hän päätyi työskentelemään maalariksi konepajalle Pasilaan, sillä siitä maksettiin paremmin kuin postityöstä, jota hän oli tehnyt Pietarissa. Vaihtelua aineellisesti köyhään elämään sai elokuvista, joita Adele Ikonen kävi katsomassa Ansa-tyttärensä kanssa.


title: Ansa Ikonen

text: Lapsena Ansa Ikonen harrasti innokkaasti näyttelemistä, mutta elokuvat kiehtoivat häntä vielä enemmän. Hän oli aloittanut kansakoulun (alakoulun) Riihimäellä ja suoritti sen loppuun Käpylässä. Sen jälkeen hän siirtyi Tyttönormaalilyseoon. Haaveissa siinsi lääkärin ammatti, mutta rahapulan vuoksi Ikonen joutui lopettamaan keskikoulun. Sen sijaan hän opiskeli laulunopettajaksi Konservatoriossa, josta hän valmistui keväällä 1933. Opettajana hän ei kuitenkaan ehtinyt toimia, sillä hän pyrki määrätietoisesti elokuva-alalle.


title: Ansa Ikonen

text: Oppimishaluinen Ansa otti myös laulutunteja, kuten hänen isänsä oli toivonut. Hän aloitti opinnot 14-vuotiaana Adele Ikosen vanhan koulutoverin Elbe Nissisen opetuksessa. Juuri Nissinen neuvoi Ikosta pyrkimään Konservatorioon. Nissisen yksityiskoulussa Ikonen opiskeli myös näyttämöilmaisua, puhetekniikkaa ja liikuntaa.


title: Ansa Ikonen

text: Teatteriuransa alussa Ansa Ikonen oli alkanut seurustella kollegansa Jalmari Rinteen (1893–1985) kanssa. Tuolloin hän oli vielä suurelle yleisölle tuntematon. Ikonen ja Rinne tapasivat toisensa Helsingin Kansanteatterissa Koiton talossa. Suhde syveni "Kaikki rakastavat" -elokuvan kuvauksissa kesällä 1935. ”Älä niin vanhaa miestä ota”, oli Ikosen serkku opastanut. Jalmari Ivar Rinne oli syntynyt Asikkalassa marraskuussa 1893, joten hän oli Ikosta 20 vuotta vanhempi. Kansallisteatterissa Rinne aloitti samoihin aikoihin kuin Ikonenkin. Hän oli tuolloin naimisissa kollegansa Anni Aiton (1892–1976) kanssa, ja pariskunnalla oli kolme lasta: Tommi Rinne (1925–1999), Tiina Rinne (s. 1929) ja Taneli Rinne (s. 1934). Rinne-Aiton perhe oli muuttanut Helsinkiin Turusta vuonna 1932. Neljä vuotta myöhemmin Aitto palasi Turkuun kolmen lapsensa kanssa; Jalmari Rinne jäi Helsinkiin.


title: Ansa Ikonen

text: Ikosen ja Rinteen seurustelusta tuli julkinen salaisuus. Kun Ikonen alkoi odottaa lasta vuonna 1939, Rinne päätti ottaa avioeron Aitosta. Ansa Ikonen ja Jalmari Rinne vihittiin avioliittoon Suomen tasavallan presidentin luvalla 29. heinäkuuta 1939. Lupa oli välttämätön, sillä tuolloin Suomen laki määräsi, että eronnut mies joutui tietyksi aikaa karenssiin, jonka aikana ei saanut solmia uutta liittoa.


title: Ansa Ikonen

text: Ikosen esikoistytär Ansa-Marja Katriina Rinne syntyi Porissa 6. joulukuuta 1939 ja toinen lapsi Hilkka-Marjatta Rinne Helsingissä 6. huhtikuuta 1945. Rinteen ”uuden” ja ”vanhan” perheen välit pysyivät asiallisina. Sekä Katriinasta että Marjatasta tuli aikanaan näyttelijöitä, kuten myös Rinteen ensimmäisen avioliiton lapsista.


title: Ansa Ikonen

text: Koska Ikonen keskittyi ensisijaisesti uraansa, hän ei näin ehtinyt olla kotiäitinä. Elokuvatyö oli sodan aikana hektistä ja perhe-elämä hajanaista. Talvisodan aikana Ikonen siirtyi vastasyntyneen esikoisensa kanssa Ruotsiin. Ikosen ja Rinteen tyttäret kasvoivat lähinnä luotettujen kotiapulaisten huomassa, vanhemmat olivat harvoin kotona. Epävarmat ajat tekivät olosuhteet Suomessa näyttelijäntyölle vaikeiksi, kuten Ikonenkin sai kokea.


title: Ansa Ikonen

text: Ikosen ja Rinteen perhe asui Helsingin Töölössä, josta he muuttivat Meilahteen 1954. Vuonna 1946 he ostivat kesäasunnon Ikoinniemestä Säämingistä läheltä Savonlinnaa. Kymmenisen vuotta myöhemmin Ikoinniemen naapurihuvilaan perustettiin Rinteen aloitteesta näyttelijöiden kesäkoti Suviranta.


title: Ansa Ikonen

text: Rinne jäi Kansallisteatterista eläkkeelle 1963, ja sen jälkeen hän näytteli teatterissa vierailijana. Ikonen vetäytyi julkisuudesta jäähyväiskiertueensa jälkeen vuonna 1982. Hän jäi leskeksi lokakuussa 1985 ja muutti kaksi vuotta myöhemmin Munkkiniemeen Thalian torppaan, näyttelijöiden ”vanhainkotiin”. Ansa Ikonen menehtyi 75-vuotiaana Thalian torpassa pitkälliseen sairauteen 23. toukokuuta 1989.


title: Ansa Ikonen

text: Elbe Nissinen hankki Ansa Ikoselle avustajan paikan Kansan Näyttämön kuoroon. Samaan aikaan, vuonna 1933, kyseinen teatteri yhdistyi Koiton Näyttämön kanssa Helsingin Kansanteatteriksi. Ikonen sai esitettäväkseen naispääosan Kansanteatterin operetissa "Havaijin kukka", sillä varsinainen pääosan esittäjä oli sairastunut. Näyttelijä Hilja Jorma, joka antoi Ikoselle yksityisopetusta, mainitsi Ikosen Suomen Kansallisteatterin pääjohtaja Eino Kalimalle. Ikonen aloitti näyttelijäharjoittelijana Kansallisessa hieman ennen elokuvadebyyttiään.


title: Ansa Ikonen

text: Vuonna 1935 alkoi Ikosen 44 vuotta kestänyt ura Suomen Kansallisteatterissa. Teatteriuransa alussa Aili Ikosesta tuli Ansa Ikonen. Hän esittäytyi Koiton näyttelijä-järjestäjä Aatu Talanteelle, joka kiusoitteli Ikosta, eikä ollut kuulevinaan tämän nimeä oikein. Suivaantunut Ikonen pamautti Talanteelle toisen nimensä, ja näin Aili merkittiin avustajaluetteloon nimellä Ansa Ikonen.


title: Ansa Ikonen

text: Valentin Vaala oli koulinut Ikosesta elokuvanäyttelijän: kaikki teatraalisuus piti karsia ja oppia käyttämään ”pientä ilmaisua”. Ikonen sovelsi samaa tekniikkaa myös teatterityössään, ja se ei käynyt laatuun. Teatterilavalla ei voinut näytellä pätkissä, kuten elokuvassa, vaan piti olla koko ajan läsnä. Paljolti kollegansa Aku Korhosen avulla Ikonen sisäisti teatterinäyttelemisen vaatiman jatkuvuuden, jota ei voinut katkaista. Teatterivaikuttaja Mia Backmanin avittamana Ikonen pääsi vihdoin teatteriuransa kipupisteiden yli.


title: Ansa Ikonen

text: 1930-luvun jälkipuoliskolla Ikonen kuului Kansallisteatterin nuoreen sukupolveen, kuten muun muassa Tauno Palo, Unto Salminen (1910–1972), Kyllikki Väre (1912–1951) ja Rauli Tuomi (1919–1949). Ikosen varhaisia roolitehtäviä oli neidon osa Aleksis Kiven draamassa "Yö ja päivä". Se sai ensi-iltansa 12. lokakuuta 1934 eli Kiven satavuotisjuhlan yhteydessä. Hänen ensimmäinen merkittävä tehtävänsä ja taiteellinen voittonsa Suomen ”päänäyttämöllä” oli Kate Sangerin rooli Kennedy Margaretin kirjoittamassa ja Kaliman ohjaamassa perhenäytelmässä "Tessa". Näytelmän ensi-ilta oli lokakuussa 1935. Kaudella 1936–1937 Ikonen näytteli Sonjaa Fjodor Dostojevskin romaaniin perustuvassa näytelmässä "Rikos ja rangaistus". Raskolnikovia tulkitsi Unto Salminen.


title: Ansa Ikonen

text: Arvi Pohjanpään palkintonäytelmässä "Jumalan käskynhaltija" syyskaudella 1937 Ikonen näytteli Eino Kaipaisen tulkitseman Aarnen mielitiettyä Helenaa; kriitikot pitivät Helenan roolia psykologian näkökulmasta heikosti perusteltuna. Sen sijaan näytelmän elokuvaversiossa vuonna 1939 Ikosen suoritus arvioitiin voitokkaaksi. Simo Penttilän huvinäytelmässä "Vaarallinen ikä" keväällä 1938 Ikonen näytteli ansiokkaasti insinööripariskunnan tytärtä. Ikosen muita 1930-luvun lopun näytöskappaleita olivat muun muassa "Ihmeellinen Joosef" ja "Nauru rakkaudelle", jossa hän tulkitsi roolinsa ”hyvin täyteläisesti”.


title: Ansa Ikonen

text: Vaikka Ikosen teatterityöt olivat alkuun lähinnä sivuosia palvelijattarina, tyttärinä ja koulutyttöinä, hän kuului Kaisu Leppäsen ja Henny Waljuksen ohella niihin Kansallisteatterin nuoriin naisnäyttelijöihin, jotka 1930-luvulla pääsivät parhaiten esiin.


title: Ansa Ikonen

text: Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen 30. marraskuuta 1939, jolloin talvisota alkoi. Ikonen oli sotaa paossa Forssassa, jossa hänen lankonsa Joel Rinteen puolisolla oli sukua. Hän synnytti esikoistyttärensä Katriinan Porissa itsenäisyyspäivänä 1939. Myös Forssassa oli alinomaa ilmahälytyksiä, joten Ikonen siirtyi vauvansa kanssa Tukholmaan. Talvisodan jälkeen hän palasi Katriina mukanaan Helsinkiin.


title: Ansa Ikonen

text: Suomen Kansallisteatteri suljettiin talvisodan ajaksi, kuten muutkin Suomen teatterit. Viisitoistakuukautisen välirauhan jälkeen, kesäkuussa 1941, Neuvostoliitto aloitti Suomea vastaan jatkosodan. Tällä kertaa teattereiden ovia ei pantu säppiin, vaikka miehiä otettiin entistä tarkemmin armeijaan. Jatkosodan vuosina Ikonen kuului lukuisten kollegoidensa tavoin viihdytysjoukkoihin. Hän oli mukana viihdytyskiertueilla rintamalla ja sotasairaaloissa, usein Tauno Palon kanssa.


title: Ansa Ikonen

text: Kansallisteatterissa Ikonen näytteli välirauhan aikana muun muassa William Shakespearen komediassa "Paljon melua tyhjästä": hän vuorotteli Henny Waljuksen kanssa Beatricen roolissa ja rakensi sen perusluonteensa pohjalle, kuten Waljuskin. Ikosen Beatrice muotoutui naisellisen pehmeäksi.


title: Ansa Ikonen

text: Jatkosodan aikana Ikonen näytteli Kansallisteatterissa muun muassa Klaus Suomelan teoksessa "Hopeakihlajaiset", Heinrich von Kleistin Molière-mukaelmassa "Amphitryon" ja Carlo Goldonin suositussa komediassa "Majatalon emäntä". Vuonna 1943 Ikonen näytteli neiti Hardcastlen osan Oliver Goldsmithin komediassa "Erehdysten yö" ja onnistui tuomaan ”täyteen loistoonsa vilkkaan, henkevän ja aitonaisellisen esitystaitonsa”. Henrik Ibsenin näytelmässä "Rakentaja Solness" Ikonen tulkitsi Hildeä ja sai hyvät arvostelut. Taiteellisten voittojen sarja jatkui näytelmässä "Mitta mitasta", jossa Ikonen näytteli ”antaumuksellisesti” viatonta Isabella-neitoa. Vuonna 1945 hän loisti Sergio Pugliesen komediassa "Merihevonen".


title: Ansa Ikonen

text: Kesällä 1945 Ikonen oli mukana kiertuenäytelmässä "Ettei rakkauteni unohtuisi" Edvin Laineen ja Leif Wagerin kanssa. Kiertueesta tuli yleisömenestys. Vielä suuremman suosion sai Mika Waltarilta tilattu komedia "Rakas lurjus", jota esitettiin seitsemänä kesänä. Ikonen kiersi Suomea yhdessä Edvin Laineen ja Joel Rinteen kanssa. Henkilöitä oli kolme sen tähden, että kuljettiin Rinteen autolla, johon mahtui vain kolme ihmistä. Näytelmä käsittelee toisen maailmansodan jälkeistä ankaraa asuntopulaa ja sen suosio oli valtava. Ensi-ilta oli Somerolla heinäkuussa 1947.


title: Ansa Ikonen

text: Klassikkonäytelmässä "Romeo ja Julia" keväällä 1946 Ikonen tulkitsi Juliaa vuoroin Eeva-Kaarina Volasen kanssa, jolle kyse oli ensimmäisestä merkittävästä klassisesta näyttämötehtävästä. Rauli Tuomi nähtiin Romeona. Pekka Alpon ohjaamaa näytelmää pidettiin ennen kaikkea nuorten näyttelijöiden Volasen ja Tuomen voittona. Ikosen Julia arvioitiin kiteytyneemmäksi ja varmempimuotoiseksi kuin Volasen välitön ja hehkeänsuloinen tulkinta.


title: Ansa Ikonen

text: Syyskaudella 1946 Ikonen näytteli ”älykkään harkitusti” Leonardon vaimoa Federico Garcia Lorcan draamassa "Veren häät". Seuraavana keväänä hänellä oli keskeinen rooli Waltarin komediassa "Omena putoaa", ja hän onnistui tehtävässään hyvin.