title: Bionicle

text: Suuri henki Mata Nui on pelastettu kiitos, Matoron, joka uhrasi henkensä laittaessaan Elämän Naamion päähänsä. Toa Nuvat ovat liian pitkään Arthaktalla ja saavat yhteensopivat haarniskat ja heidät teleportattiin Karda Nuille, jossa he löytävät itsensä keskeltä mystistä luolaa. He jakautuvat kahteen tiimiin, Tahu, Onua ja Gali menevät Salaisuuksien Suolle, josta heidän pitäisi löytää Elämän Naamio, vaikka se on ilmassa. Lewa, Kopaka ja Pohatu yrittävät pysäyttää Makutat jotka ovat vallanneet juuri Karda Nuin. He huomaavat että Elämän Naamio on ilmassa ja aikovat hankkia sen. Vaikka Suuren Hengen Mata Nuin elämä on pelastettu, Henki on jäänyt vangiksi ikuiseen uneen.


title: Bionicle

text: Toa-soturit ovat varustautuneet muuntuvilla panssarisuojuksilla, aseilla ja naamioilla, jotka mukautuvat sankareiden kulloiseenkin ympäristöön. Soturit tarvitsevat kaikki keinot käyttöönsä, sillä Makuta-veljeskunnan voimakkaat ja lepakoita muistuttavat jäsenet ovat aloittaneet hyökkäyksen Karda Nuin Matoraneja vastaan. Vihollisen varjoimukkeet ovat jo muuttaneet monen Matoranin pahaksi.


title: Bionicle

text: Sekä Toa-soturien että heidän vihollistensa on liittouduttava Matoranien kanssa, jos he haluavat voittaa taistelun. Toa-soturit oppivat väärentämään kyläläisten välisen henkisen yhteyden ja hankkivat itselleen kyläläisten tiedot Karda Nuista ja uusien voimien vapauttamisesta Matoraneille. Makutat sokeutuivat energiasta, joka vapautui, kun Matoro asetti Elämän Naamion kasvoilleen ja Mata Nuin elämä palautui. Makutojen on luotettava pahoihin Matoraneihin "silminään". Siten myös Matoranit saavat uudet voimat käyttöönsä. Karda nuin viimeinen taistelu käydään "Salaisuuksien Suolla". Sen hetkisiä Toia ja Makutoita kutsutaan nimellä "Mistika".


title: Bionicle

text: Mata Nui herää unesta, mutta paha Makuta Teridax kaappaa Matoran-universumin vallan. Makuta karkottaa Mata Nuin Elämän Naamion sisällä avaruuteen, mutta naamio päättyy kuivalle aavikkoplaneetalle, jossa asuvat Agori-kyläläiset ja Glatorian-taistelijat.


title: Bionicle

text: Lopulta Makuta päätyy Bara Magnalle. Mata Nui ja Teridax käyvät taistelun Bara Magnan herruudesta. Mata Nui voittaa, ja Matoran-universumin asukkaat pakenevat Bara Magnaan, jonka Mata Nui jälleenyhdisti viidakkoplaneetta Bota Magnan ja meriplaneetta Aqua Magnan kanssa Spherus Magnaksi. Mata Nuin henki jää Elämän Naamion sisään ja kertoo Toille, Matoraneille, Glatorianeille ja Agoreille, että näiden piti rakentaa tulevaisuutensa nyt omin käsin.


title: Bionicle

text: Kauan sitten tarunomaisella Okoton saarella kaksi veljestä (Luomisen naamiota kantava Ekimu ja Hallinnan naamiota kantava Makuta) takoivat pyhät elementtinaamiot saaren kyläläisille. Ekimun naamiot saivat kuitenkin enemmän arvostusta, joten vastoin muinaista valaa Makuta takoi Päävoimanaamion. Naamio korruptoi Makutan ja hän alkoi tuhota saarta. Ekimu irrotti naamion hänen kasvoiltaan, mutta molemmat naamiontakojat vaipuivat loputtomaan uneen ja naamiot levisivät ympäri Okotoa, asettaen saaren suureen vaaraan. Juuri kun toivo oli katoamaisillaan, kuusi legendaarista sankaria ja pyhien elementtien mestaria, Toat, saapuvat saarelle, missä heidän täytyy Suojelijoiden (kylien vanhimpien) opastamina kohdata kyläläisiä uhkaavat pahat kallohämähäkit. Toat Tahu, Kopaka, Gali, Pohatu, Onua ja Lewa lähtevät etsimään kultaisia naamioita ja saatuaan ne haastavat Okoton muinaisessa naamiotekijöiden kaupungissa kallohämähäkkien herran. Sitten he kuulevat päässään Ekimun äänen, joka pyytää näitä etsimään kaupungista hänen leposijansa.


title: Bionicle

text: Toat ovat suuria sankareita Bionicle-tarinassa. He taistelevat pimeyttä vastaan ja pelastavat matoraneja. Jokaisella Toalla on oma elementti, luonnonvoima, jota hallita. Heillä on myös paljon aseita, jotka ovat käteviä taisteluissa. Heidän Kanohi-voimanaamionsa puolestaan antavat heille erityisiä kykyjä, jotka ovat osoittautuneet hyödyllisiksi.


title: Bionicle

text: Bionicle-sarjan tarinassa on Toien lisäksi muita järjestöjä. Makutan Veljeskunta on ilkeä suku, joka haluaa valtaa. Siihen kuuluu satoja Makutoja, joista tunnetuin, Teridax, halusi Valon Naamion.


title: Bionicle

text: Pimeyden Metsästäjät on järjestö, jossa Bionicle-maailman rikolliset ja palkkionmetsästäjät toimivat. He ovat olleet jo tuhansia vuosia sodassa Makuta-veljeskunnan kanssa. Metsästäjien johtajana on tuntematon olento, jota kutsutaan nimellä "The Shadowed One". Hahmon voi rakentaa Keetongun (8755) ja Roodakan (8761) osista.


title: Bionicle

text: Jokaisella puolella on tärkeitä hahmoja, kuten myös tavallisen kansan, Matoranien, joukossa.


title: Bionicle

text: Glatorianit ovat Bara Magnalla asuvia sotureita. Ennen he toimivat areenataistelijoina, mutta nykyisin he muodostavat Yhdistyneiden kylien puolustusryhmän.


title: Bionicle

text: Bara Manga on planeetta, jossa elää kuusi heimoa: Tuli, Vesi, Viidakko, Kivi, Jää ja Kivi. Siellä myös sijaitsi suurkaupunki Atero, jossa pidettiin turnauksia. Planeetta tunnettiin Spherus Magnana, kunnes se hajosi kolmeen osaan. Suurin osa vedestä jäi Aqua Magnaan ja suurin osa kasveista Bota Magnaan. Bara Magna, palasista suurin, koostuu lähinnä aavikosta.


title: Bionicle

text: Mata Nuin saari on nimetty Mata Nuin, Suuren Hengen, mukaan. Se oli paratiisi ennen kuin sinne saapui Makuta, joka petti veljensä ja saaren nimikkojumalan Mata Nuin. Mata Nuin saari oli Suuren Hengen Naamio. Saari syntyi Suuressa Mullistuksessa.


title: Bionicle

text: Saari tuhoutui, kun Suuri henki heräsi ja nousi ylös. Myöhemmin Toa Metrut, jotka muuttuivat myöhemmin Turagoiksi, pelastivat Matoranit ja toivat heidät Mata Nuille.


title: Bionicle

text: Voya Nui oli osa Bionicle-manteretta, mutta irtosi noin tuhat vuotta sitten. Nyt Voya Nui ajelehtii irtonaisena. Saaren alla sijaitsee Mahri Nui.


title: Bionicle

text: Mahri Nui sijaitsee Voya Nuin alapuolella. Ignikan eli Elämän naamion pudotessa Voya Nuilta se päätyi vedenalaiseen Mahri Nuihin. Mahri Nuin lähellä sijaitsee Tyrmä. Mahri Nui oli ennen osa Voya Nuita, kunnes irtosi ja vajosi veden pohjaan.


title: Bionicle

text: Tyrmä on vankila, jonne Botar tuomitsi rikollisia ikiajoiksi. Entiset Matoran-sisällissodan sotalordit, Barrakit, oli tuomittu sinne. Tyrmällä on kerran ollut vanginvartija nimeltä Hydraxon, mutta Takadox tappoi hänet ja Barrakit karkasivat. Hydraxon on kuitenkin saanut uuden elämän. Elämän Naamio muutti Dekarin uudeksi Hydraxoniksi. Myös Brutaka oli tuomittu Tyrmään. Hänet vapautettiin myöhemmin.


title: Bionicle

text: Karda Nui on mystinen luola, jossa sijaitsee salaisuuksien suo. Luolaa ympyröi kilpi, joten mikään ei voi korjata sen vahinkoja. Salaisuuksien suolla ilma on sakeaa eikä siellä näe eteensä. Ylhäällä ilmassa näkee oikein hyvin. Täällä käydään taistelu universumin kohtalosta. Siellä Makutat ovat muuttaneet monta Av-Matorania Varjo-Matoraniksi.Elokuvia oli ensin kolme, sillä Lego-yhtiön ja Miramaxin sopimus koski vain kolmea elokuvaa, mutta Lego teki sopimuksen Universal Studios Home Entertainmentin kanssa, jolloin neljäs elokuva Bionicle: Legendan Paluu tehtiin.


title: Hälsingland

text: Hälsingland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Hälsinglandin pinta-ala on 14 239,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 129 221 asukasta, joten väestötiheys oli 9,1 asukasta neliökilometriä kohti. Prinsessa Madeleine on Hälsinglandin herttuatar.


title: Hälsingland

text: Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna maakunta sijaitsee Pohjanlahden länsirannalla. Naapurimaakuntia ovat Gästrikland, Taalainmaa, Härjedalen ja Medelpad.


title: Hälsingland

text: Maakunnan korkein kohta on Garpkölen, joka kohoaa 671 metrin korkeuteen. Suurin järvi on puolestaan Dellensjöarna, ja kaupungeista suurin on Hudiksvall.


title: Hälsingland

text:
Suomen pääkaupunki Helsinki on saanut nimensä Hälsinglandin maakunnasta muuttaneiden keskiaikaisten uudisasukkaiden mukaan.Hälsinglandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 129 221 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Rescue on Fractalus!

text: Rescue on Fractalus! on Lucasfilm Gamesin kehittämä vuonna julkaistu toimintapeli. Peli julkaistiin ensiksi Atari 8-bit -sarjan koneille.


title: Rescue on Fractalus!

text: Pelaaja on pelastusaluksen ohjaaja, jonka tehtävänä on poimia vihamieliseltä planeetalta alasammuttuja lentäjiä vuoristoisesta maastosta. Viholliset, jaggit, yrittävät lentävien lautastensa ja ilmatorjuntapatteriensa lisäksi väijyttää pelaajaa tekeytymällä alasammutuksi ihmislentäjäksi.


title: Rescue on Fractalus!

text: David Fox, Loren Carpenter ja Peter Langston suunnittelivat "Rescue on Fractalusin!". Carpenter loi pelin fraktaaligeneraattorin. Langston ja Charlie Kellner tekivät pelin musiikit. Fox ja Kellner tekivät pelin animaatiot.


title: Rescue on Fractalus!

text: Pelistä oli alun perin tarkoitus olla pasifistinen sikäli, että vihollisaluksia oli vain väisteltävä. George Lucasin suosituksesta pelastusalukseen lisättiin ase.


title: Rescue on Fractalus!

text: Peli julkaistiin samaan aikaan kuin "Ballblazer". Ne olivat Lucasfilm Gamesin ensimmäisenä julkaistut pelit.


title: Estranged

text: Estranged on rock-yhtye Guns N' Rosesin tunnetuimpia kappaleita. Se julkaistiin vuoden 1991 albumilla "Use Your Illusion II".


title: Estranged

text:
Teos on noin 9 minuutin pituinen ja sitä pidetään yhtenä yhtyeen merkittävimmistä hiteistä. Yllättäen sitä ei ole sisällytetty yhtyeen "Greatest Hits"-kokoelma-albumille. Sen musiikkivideolla on kohtauksia Axl Rosen kodista. Kappale on suurimmalta osalta Axl Rosen käsialaa. Biisi on mahtipontinen pitkä balladi ja se usein lyhennetään radiosoitossa. Kappale kertoo Axl Rosesta.
Kappaleen video kuuluu Don't Cryn videon ja November Rainin videon epäviralliseen trilogiaan ollen sen päätösosa, näissä videoissa on ollut suurin budjetti.


title: Bohuslän

text: Bohuslän on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Bohuslänin pinta-ala on 4 447,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 290 756 asukasta, joten väestötiheys oli 65,4 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Bohuslän

text: Bohusläniä rajoittavat Skagerrak ja Norja sekä maakunnista Dalsland ja Länsi-Götanmaa. Se kuului Norjaan vuoteen 1658 asti, jolloin Roskilden rauha astui voimaan. Bohuslän tunnetaan kalastuksesta, merisuolakylvyistä sekä kallioista.


title: Bohuslän

text: Maakunnan keskuskaupunkina toimii vuonna 1498 perustettu Uddevalla. Alueen korkein kohta on Björnerödspiggen, joka kohoaa 222 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Bullaresjöarna, 19 km².


title: Bohuslän

text: Bohuslänissä on varsin aurinkoinen ilmanala ja leudonlämmin, miellyttävä ilmasto. Nämä tekevät seudusta puoleensavetävän rannikon. Maakunnan talouselämää hallitsee läheinen suurkaupunki Göteborg etelässä. Göteborgin ja Norjan pääkaupungin Oslon väliset pääliikenneväylät kulkevat Bohusläänin lävitse. Alueen luonto ja erityisesti vaellusreitti "Bohusleden" tuo matkailijoita.


title: Bohuslän

text: Isolehtilehmus on ruotsinkieliseltä nimeltään "bohuslind". Tämä puulaji kasvaa harvinaisena rannikon läheisyydessä Kaakkois-Norjassa ja Lounais-Ruotsin Bohuslänissä.


title: Bohuslän

text: Maakunnan rannikolla sijaitsevat Bohusläänin kalliomaalaukset.


title: Bohuslän

text: Norjan kuningas Harald Kaunotukka liitti seudut maahansa yhdistäessään Norjan vuoden 870 tienoilla. 1200-luvulta eteenpäin on seutu eri muodoissaan tunnettu Bohuslänin nimellä. Kalmarin unionin hajotessa siitä tuli osa Tanska-Norjan valtakuntaa ja Ruotsiin se liitettiin Roskilden rauhan tuloksena 1658.


title: Bohuslän

text: Bohuslän oli 1349 yksi mustan surman pahiten koettelemia alueita. Noin puolet väestöstä menehtyi lyhyessä ajassa ja suuri osa maatiloista jäi tyhjilleen. Lisäksi Pohjois-Euroopan ilmasto oli 1300- ja 1400-luvuilla varsin kylmä, mikä hidasti väestönkasvua. Maatalous palasikin alueella kokonaan ennalleen vasta 1600-luvulle tultaessa.


title: Bohuslän

text: Meren rannalla sijaitsevan Bohuslänin talous koki nousukausia aina sillikantojen runsastuessa. Erityisen hyvä kausi oli 1500-luvun loppupuolella, jolloin silliä nostettiin vuosittain satojatuhansia tonneja ja Tanska keräsi sievoiset voitot kalastuksen veroista ja tulleista. Myös vielä Ruotsin vallan aikaan 1700-luvun loppupuolella suuret silliparvet lisäsivät maakunnan vaurautta. Syntyi paljon uusia kalastajakyliä, ja samaan aikaan maisema muuttui kun paljon metsiä hakattiin asuintalojen, veneiden ja kalanjalostuslaitosten rakentamista varten. Jäljelle jäi paljaaksi hakattuja kallioita, jotka vieläkin antavat leimansa maisemille, vaikkakin toisaalta sisämaa on uudelleenmetsittynyt voimakkaasti 1900-luvun alusta lähtien.


title: Bohuslän

text: Pohjoisesta etelään lueteltuina maakuntaan kuuluvat seuraavat kunnat:


title: Bohuslän

text: Bohuslänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 290 756 asukasta, jotka kaikki asuivat Länsi-Götanmaan läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.


title: Blekinge

text: Blekinge on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Blekingen pinta-ala on 2 918,9 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 152 979 asukasta, joten väestötiheys oli 52,4 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Blekinge

text: Alueeltaan Blekinge vastaa samannimistä Blekingen lääniä. Etelässä ja idässä maakunta rajoittuu Itämereen. Blekingen naapurimaakunnat ovat lännessä Skåne ja pohjoisessa Småland. Blekinge kuului Tanskalle vuoteen 1658 asti, jolloin se liitettiin Ruotsiin Roskilden rauhassa.


title: Blekinge

text:
Blekingessä on viisi kuntaa, jotka ovat:
Näiden kuntien keskustaajamista Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg ovat entisiä kaupunkeja, ja Olofström on entinen kauppala.


title: Blekinge

text: Blekingessä on 950 järveä, 12 jokea ja 800 saarta. Suurin järvi on nimeltään Halen. Maakunnan korkein kohta on Boafallsbacke, joka kohoaa 180 metrin korkeuteen. Maakuntalintu on pähkinänakkeli.


title: Blekinge

text: Blekingessä on monipuolista teräs-, tekstiili- ja koneteollisuutta. Maataloudessa viljellään perunaa, sokerijuurikasta ja viljaa. Alue on tunnettua urheilukalastusseutua, jonka keskuksena toimii Mörruminjoki.


title: Blekinge

text: Blekingessä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 152 979 asukasta, jotka kaikki asuivat Blekingen läänissä. Blekingen lääni kuuluu kokonaan Blekingen maakuntaan.


title: Blekinge

text: Blekingestä Vångin kylän läheltä Västra Vångista on löytynyt maahan kaivettuja vanhoja roomalaisaikaisia kultaesineitä. Ensimmäiset löydöt tehtiin 1865, jolloin lapioon osui harvinaisen suuri viikinkiajan koru- ja raha-aarre. Vuonna 2004 löytyi ojitustöissä kelttiläistyylinen pronssinaamio. Blekingen museo kiinnostui löydöistä, ja vuonna 2012 alettiin selvittää, löytyisikö metalliesineitä lisää, ja maatutkilla löytyi muun muassa litteitä kultaesineitä, joiden on tulkittu osoittavan että asukkaita on ollut Rooman armeijan palveluksessa, ja palkaksi saamiaan kultarahoja he ovat takoneet uuteen muotoon. Löytöihin kuuluu myös viisi pronssipatsasta ja pronssiesineiden katkelmia.


title: Blekinge

text: Alueen löydöt on ajoitettu ajanlaskun alun tienoilta varhaiskeskiajalle. Löytöpaikka Västra Vång on edullinen sijaintinsa vuoksi. Löydöt on kaivettu esiin kukkulalta, jonka arvioidaan olleen palvontapaikka. Esineet tulevan näytteille Blekingen museoon.


title: Blekinge

text: Suomesta siirrettiin vuosina 1681–1682 Blekingen seudulle ja Smoolantiin tuhat suomalaista merisotilasta. Syynä oli Ruotsin laivaston väentarve ja toisaalta halu ruotsalaistaa Tanskalta vallattu alue.


title: Blekinge

text: Seudun verkkopaikallislehti on BLT/Sydöstran, joka muodostui kun Blekinge läns tidning osti Sydöstran-lehden 2003 ja lehdet perustivat yhteisen verkkosivun 2011.


title: Maitohappo

text: Maitohappo (CHO eli "2-hydroksipropaanihappo", rakennekaava CHCHOHCOOH) on karboksyylihappo. Sitä vastaava anioni on "laktaatti" ja sen suolat "laktaatteja" kuten esimerkiksi natriumlaktaatti (CHNaO). Maitohappomolekyylillä on kaksi enantiomeeria: D-maitohappo eli (-)-maitohappo ja L-maitohappo eli L(+) -maitohappo. Nämä molekyylit ovat toistensa peilikuvia. D-maitohappo kiertää tasopolarisoidun valon värähdystasoa myötäpäivään ja L-maitohappo vastapäivään. Maitohappo on muiden karboksyylihappojen tavoin heikko happo ja sen happovakion arvo on 1,32·10 mol/l.


title: Maitohappo

text: D-maitohappoa on esimerkiksi hapankaalissa sekä hapanmaitotuotteissa kuten piimässä ja jogurtissa. Sitä muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi maidon laktoosia maitohapoksi.


title: Maitohappo

text: L-maitohappo on toinen maitohappomolekyylin kahdesta optisen isomerian rakenteesta. L-maitohappoa muodostuu muun muassa lihaksissa.


title: Dalsland

text: Dalsland (, latinalaiselta nimeltään "Dalia") on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Dalslandin pinta-ala on 3 708,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 49 709 asukasta, joten väestötiheys oli 13,4 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Dalsland

text: Dalsland rajoittuu Bohuslänin sekä Värmlannin maakuntiin, Länsi-Götanmaahan, Norjan valtioon ja Vänern-järveen.


title: Dalsland

text:
Dalslandin suurin ja samalla ainoa kaupunki on Åmål. Maakunnan korkein kohta on Baljåsen, joka kohoaa 302 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Vänern. Maakuntalintuna toimii korppi.Dalslandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 49 709 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: C.S.I. New York

text: C.S.I. New York ("CSI: NY") on yhdysvaltalainen poliisisarja, jota esitettiin ensi kerran televisiossa 24. syyskuuta 2004. "C.S.I. New York" ja "C.S.I. Miami" ovat suositun "C.S.I."-poliisisarjan spin-off-sarjoja. Sarjan sadas jakso esitettiin Yhdysvalloissa marraskuussa 2008. Suomessa sarjaa esittää MTV3.


title: C.S.I. New York

text: Sarjassa seurataan New Yorkin poliisilaitoksen rikosteknisen tutkijaryhmän työtä. Alkuperäisen "C.S.I."-formaatin tavoin sarjassa keskitytään rikospaikkatutkintaan, kuulusteluihin, sekä jonkin verran myös päähenkilöiden yksityiselämään.


title: C.S.I. New York

text: Kuudennella tuotantokaudella esitetään kolmiosainen jakso, jossa on ensi kertaa mukana "C.S.I. New Yorkin" ryhmän lisäksi alkuperäisen "C.S.I:n" ja "C.S.I. Miamin" tutkijat.


title: C.S.I. New York

text: "C.S.I. New Yorkin" tunnusmusiikkina on The Whon ”Baba O’Riley”.


title: C.S.I. New York

text: Sarja päättyi 22. helmikuuta 2013 yhdeksänteen kauteen.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Kielitieteessä aspekti on verbin ominaisuus, joka liittää siihen ajallista etenemistä kuvaavan merkityseron. Aspektilla voidaan ilmaista esimerkiksi sitä, onko tapahtuma suoritettu loppuun vai onko se jatkuva (englanti), onko tapahtuma juuri alkamassa (esperanto), tai liittyykö siihen liikettä vai ei (arabia). Varsinkin monissa indoeurooppalaisissa kielissä aspektin ja aikamuodon raja on häilyvä. Aspektimuotoihin liittyy usein myös merkitys- tai vivahde-eroja.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Aikamuodot ilmaisevat tyypillisesti tapahtuma-aikaa ("juoksin"), aspekti tapahtuman kulkutapaa ("juoksahtelen"). Aspektimuotoihin liittyy monissa kielissä kuitenkin aikaa ilmaisevia sivumerkityksiä, jolloin niitä voidaan käyttää samaan tapaan kuin suomen aikamuotoja (esimerkiksi englannin "I have ran"). Vastaavasti suomen aikamuotoihin sisältyy myös aspektuaalisia sivumerkityksiä (esimerkiksi ilmaus "juoksen ympäri taloa" kuvaa nykyhetken toimintaa, joka on kesken). Raja aspektien ja aikamuotojen välillä on siis tulkinnanvarainen. Se vedetään kielikohtaisesti; usein sillä perusteella, onko kyseisten muotojen päätarkoitus ilmaista tapahtuman ajankohtaa vai sen etenemistä.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Varsinaiset aspektimuodot ovat suomessa melko harvinaisia. Tapahtuman kesto ilmaistaan yleensä muilla keinoin, kuten aikamuodoin. Objektin sijamuotoihin liittyy kuitenkin aspektuaalinen merkitys. Esimerkiksi "ammuin karhun" akkusatiivissa korostaa, että karhu tapettiin, kun taas "ammuin karhua" partitiivissa on paljon epämääräisempi, eikä kerro tapahtuman kestosta tai lopputuloksesta mitään.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Myös tietyt suffiksit vaikuttavat aspektiin. Esimerkiksi "-ele-,"päätteellinen "ammuskella" nähdään pitkäkestoisemmaksi kuin pelkkä "ampua".


title: Aspekti (kielitiede)

text: Englannin yleiskielessä on kaksi aspektia: progressiivi (kestomuoto) ja perfekti. Aspektimuotoja on neljä: aspektiton muoto ("I eat"), progressiivi ("I am eating"), perfekti ("I have eaten") ja perfektiprogressiivi ("I have been eating").


title: Aspekti (kielitiede)

text: Perfekti ilmaisee yleisesti sellaista menneisyydessä tapahtunutta toimintaa, jolla on merkitystä nykyhetkeen. Esimerkiksi "I have eaten lunch" eroaa aspektittomasta "I ate lunch" -muodosta niin, että lounaan syömisestä voidaan katsoa kuluneen niin vähän aikaa, että puhuja ei ole vielä nälkäinen. Perfektille on myös monia muita käyttötarkoituksia.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Progressiivi eli kestomuoto ilmaisee yleensä, että toiminta on käynnissä tapahtumahetkellä, esimerkiksi "I am eating lunch", syön lounasta tällä hetkellä, olen syömässä lounasta. Progressiivia voidaan käyttää myös erilaisten merkityserojen luomiseen. Sillä voidaan muun muassa ilmaista, että suunniteltu toiminta ei ole vielä alkanut, esimerkiksi "I'm taking three classes next semester", tai että toiminta keskeytyi jonkin toisen tapahtuman johdosta "John had been playing tennis when Jane called him".


title: Aspekti (kielitiede)

text: Vallitsevan kielitieteellisen käsityksen mukaan esimerkiksi perfekti ei siis ole englannissa aikamuoto vaan aspekti. Englannissa on tämän käsityksen mukaan vain kaksi aikamuotoa, mennyt ja nykyinen - muut verbien muodot rakennetaan aspektien, modusten ja passiivin avulla.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Joissain puhekielissä on kuitenkin enemmän aspektimuotoja, esimerkiksi Yhdysvaltain perinteisessä mustassa puhekielessä (AAVEssa) niitä on jopa kahdeksan. "He be workin"' ilmaisee, että työskentely on jatkuvaa ja rutiininomaista; sitä tapahtuu esimerkiksi joka tiistaina. "He done worked" korostaa, että työntekeminen on loppu.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Slaavilaisissa kielissä on kaksi aspektia, perfektiivi (rajattu) ja imperfektiivi (rajaamaton). Perfektiivissä toiminta on tehty loppuun, imperfektiivissä se on jatkuvaa tai toistuvaa. Useimmilla imperfektiivisillä verbeillä, mutta ei kaikilla, on perfektiivinen parinsa, joka voi olla epäsäännöllinen, eikä sen käänteistä muotoa voi aina muodostaa minkään säännöllisen kaavan mukaan. Venäjässä perfektiivinen aspekti muodostetaan usein prefiksillä tai vartaloa tai sen jälkeistä päätettä muokkaamalla (делать, сделать; продолжать, продолжить; записать, записывать; оттащить, оттаскивать). Aikamuodot ja aspektit on selvästi eroteltu toisistaan toisin kuin monissa muissa indoeurooppalaisissa kielissä.


title: Aspekti (kielitiede)

text: Kiinassa ei ole ollenkaan aikamuotoja, vaan tekemisen ajankohta jätetään usein ilmaisematta. Vain epäselvissä tilanteissa käytetään aspektia ilmaisevia adverbejä.


title: Siperian nero

text: Siperian nero on suomalainen 24-osainen tilannekomediasarja vuodelta 2000. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Mika Ripatti ja Seppo Vesiluoma. Pääosaa esittää Jan Uuspõld. Sarjan ovat ohjanneet Jarmo Lampela, Jussi Niilekselä ja Johanna Vuoksenmaa. Tuotantoyhtiö on Yle TV2.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Nummenkylä on Järvenpään 11. kaupunginosa ja sijaitsee kaupungin pohjoisosassa. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosaan kirjattiin 1 947 asukasta.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Se rajoittuu etelässä Vähänummentiehen, lännessä Puurtajankadun alueeseen ja pohjoisessa sekä idässä Tuusulan kunnanrajaan. Keskustaan on matkaa noin neljä kilometriä, ja sinne pääsee esimerkiksi Nummenkylän läpi kulkevaa Pohjoisväylää pitkin.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Nummenkylässä on huoltoasema St1. Nummenkylässä on päiväkoti, ja lähimmät ala-asteen koulut ovat Anttilan koulu ja Saunakallion koulu, lähin yläaste on Koivusaaren koulu. Lukio löytyy noin kolmen kilometrin päästä Pajalasta. Liikuntapaikkoja Nummenkylässä ovat muun muassa Paavonpolun pururata sekä kaupunginosan keskellä oleva kenttä, joka jäädytetään luistelijoita varten.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Nummenkylää lähin rautatieseisake on Purolan rautatieseisake, ja kohtalaisen lähellä on myös Lahden moottoritien liittymä ja sen yhteydessä oleva Haarajoen asema Lahden oikoradan varrella.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Nummenkylän pohjoisosaan on rakennettu Länsinummen alueen taloja, mikä luo osaltaan uutta asuinaluetta.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Alue rakennettiin vuonna 1883 reservikomppanian koulutus- ja harjoituspaikaksi. Harjoituskentät sijaitsivat Vanhan valtatien länsipuolella nummimaastossa, jossa nyt on osittain omakotiasutusta. Reservikomppanian aikoina vankila-alueella oli kaikkiaan 11 rakennusta. Muun muassa presidentti Svinhufvud oli ollut oppilaana Nummenkylässä. Reservikomppaniat lakkautettiin Suomessa 1902.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Rakennukset siirtyivät suojeluskuntien käyttöön päällystön koulutuspaikaksi, ja sota-aikana ne olivat Puolustusvoimien käytössä. Sodan jälkeen vuonna 1948 Keravan vankilan naisosasto siirtyi joksikin aikaa Nummenkylään, josta se muutti aikanaan Hämeenlinnaan.


title: Nummenkylä (Järvenpää)

text: Nykyisin yksityiskäytössä oleva alue on suojelukohde. Se on saneerattu vuosina 2003–2007 ja tunnetaan Nummenkylän naisvankilana. Vuonna 2008 Nummenkylän naisvankilan alueella ollut tulipalo tuhosi entisen myymälä- ja varastorakennuksen. Alueella toimii nykyään aktiivinen asukasyhteisö.


title: Endorfiinit

text: Endorfiinit tai endomorfiinit (engl. "endogenous morphines", ’sisäsyntyiset morfiinit’) ovat keskushermostossa esiintyviä hormoneja eli elimistön itse tuottamia välittäjäaineita, jotka sitoutuvat opioidireseptoreihin saaden aikaan mielihyvän tunnetta ja vähentäen kipuja. Endorfiinit ovat rakenteeltaan polypeptidejä eli 16–30 aminohapon pituisia ketjuja. Kaikki tunnetut endorfiinit ovat kolmen esimuodon eli pro-opiomelanokortiinin, proenkefaliinin ja prodynorfiinin pilkkoutumistuotteita. Aivolisäke valmistaa noin tusinan verran endorfiineja. Endorfiineja ovat esimerkiksi alfa-endorfiini, beeta-endorfiini ja gamma-endorfiini.


title: Endorfiinit

text: Elimistö tuottaa endorfiineja etenkin unen aikana ja suurin osa elimistön endorfiinituotannosta tapahtuukin kello kahden ja neljän välisenä aikana. Endorfiineja vapautuu myös esimerkiksi pitkäkestoisen liikunnan, mielimusiikin kuuntelun, nauramisen, itkemisen ja seksin yhteydessä. Myös auringonpaiste ja voimakkaat mausteet sekä kaakao lisäävät endorfiinien eritystä.


title: Endorfiinit

text: Etenkin pitkäkestoiseen liikuntaan liitetään käsite ”endorfiinihumala”, joka tarkoittaa liikunnan yhteydessä kohoavien endorfiinitasojen aiheuttamaa hyvänolontunnetta. Käsite liitetään etenkin juoksuun ja se tunnetaan englannin kielessä nimellä ”runner’s high”. Endorfiinihumalan termi kehitettiin 1970-luvulla, kun havaittiin, että liikunta lisää veren endorfiinitasoja. Vuonna 2008 kyettiin osoittamaan mittausten avulla, että liikunta nostaa myös aivojen endorfiinipitoisuutta.


title: Endorfiinit

text: Beta-endorfiini on 18–33 kertaa voimakkaampaa kuin morfiini.


title: In Bloom

text: In Bloom on kuuluisan grungeyhtye Nirvanan kappale, joka julkaistiin vuonna 1992.


title: In Bloom

text: Kappale on tunnettu varsinkin punk-tyyppisestä kitarariffistään. Yhtye on julkaissut kappaleen kahdesti. Siitä on myös tehty kaksi videota. Ensimmäisen kerran "In Bloom" -musiikkivideo julkaistiin vuonna 1990, Sub Popilla, se tuli kuitenkin tutuksi vasta vuoden 1991 menestysalbumilla "Nevermind". Sub Pop -versio kuullaan Nirvanan "With The Lights Out" -box-setin DVD-puolelta vuodelta 2004. Kappale kertoo Kurt Cobainin parhaasta ystävästä Dylan Carlsonista.


title: In Bloom

text: Kappaleen musiikkivideossa Nirvana esittää Beatles-yhtyettä esiintymässä "The Ed Sulliwan Show'ssa" vuonna 1964. Kappaleen video voitti palkinnon vuonna 1993 MTV Video Music Awardseissa "Parhaasta vaihtoehtovideosta". Singlen B-puolina kuultiin kappaleet "Sliver (live)", ja "Polly (live)".


title: Kyō

text:
Kyō (, aiemmalta nimeltään Tōru Niimura, s. 16. helmikuuta 1976 Kioto, Japani) on ollut japanilaisen rockyhtye Dir en greyn vokalisti, sanoittaja ja keulakuva yhtyeen aloittaessa toimintansa 1997. Aiemmin hän oli La:Sadie:in keulakuva, jonka aikana hän jo kirjoitti muutamia Dir en greyn kappaleita. Hän on sanoittanut suurimman osan Dir en greyn kappaleista ja säveltänyt muutaman. Useat hänen kappaleistaan käsittelevät japanin yhteiskunnallisia ongelmia, seksiä, väkivaltaa ja muita tabuja aiheita. Joissakin kappaleissa Kyō on leikitellyt kanjien kanssa. Kyō on myös tiettävästi toiminut mallina, ja hän julkaissut muutamia sooloalbumeita ja runokokoelmia.
Kyōn sävelskaalat ovat monipuoliset, 160-senttisen miehen ääni ylettyy pehmeistä sävelistä matalaan karjumiseen. Hänen lavaesiintymisensä ei aina ole kovin energistä, mutta se sisältää paljon šokkielementtejä kuten tekoverta ja teko-oksennusta. Kyō on tunnettu myös itsensä vahingoittamisesta lavalla. Usein hän joko raapii ja puree tai hakkaa itseään mikrofonilla tai nyrkein. Keikat ovat välillä loppuneet Kyōn kohdalla sairaalaan kuulo- ja äänihuuliongelmien takia.


title: Firaxis Games

text: Firaxis Games on tietokonepelitalo, jonka perustivat vuonna 1996 Microproselta lähteneet Sid Meier, Jeff Briggs ja Brian Reynolds. Firaxis on jatkanut Sid Meierin Microproselle kehittämiä pelisarjoja. Take-Two Interactive osti Firaxis Gamesin vuonna 2005, joten Firaxis on nyt Take-Twon tytäryhtiö.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Suuriruhtinatar Elisabet Mavrikijevna Saksi-Altenburg-Romanova (, "Jelizaveta Mavrikijevna"; alun perin ) (25. tammikuuta 1865 Meiningen, Saksa – 24. maaliskuuta 1927 Leipzig) oli suuriruhtinas Konstantin Konstantinovitš Romanovin saksalaissyntyinen puoliso. Suuriruhtinas oli Venäjän keisari Nikolai I:n pojanpoika.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Elisabetin vanhemmat olivat Saksi-Altenburgin prinssi Moritz (1829–1907) ja hänen puolisonsa Saksi-Meiningenin prinsessa Auguste Luise Adelheid Karoline Ida (1843–1919). Elisabet matkusteli nuoruudessaan sukulaisissaan Euroopan hoveissa ja näin 16-vuotiaana vuonna 1882 tapasi Altenburgissa pikkuserkkunsa suuriruhtinas Konstantin Konstantinovitšin. Molemmissa perheissä alettiin puhua häistä. Elisabet oli heti valmis, mutta Konstantin empi, vaikka olikin jo 24-vuotias. Elisabetin lähtiessä Konstantin lupasi kirjoitella, mutta ei kirjoittanut. Sen sijaan Konstantin, kaunosielu, kirjoitti runoja Elisabetista. Avioliitto kuitenkin toteutui 1884. Vastoin Romanovin suvun käytäntöä Elisabet ei tällöin suostunut kääntymään luterilaisuudesta ortodoksiseen uskoon.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Avioliitto oli menestys ja suuriruhtinasparille syntyi 9 lasta:


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914, Elisabet ja Konstantin olivat Saksassa Wildungenin kylpylässä. He olivat nyt vihollisvaltiossa ja päättivät paeta, mutta Saksan viranomaiset pidättivät heidät. Elisabet kirjoitti Saksan keisarilliselle perheelle ja pyysi apua. Saksan viranomaiset vapauttivat Konstantinin ja Elisabetin ja kuljettivat heidät Venäjälle.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Sodassa palvelivat kaikki perheen pojat, ja heistä Oleg kaatui Liettuassa 1914. Elisabetin puolison suuriruhtinas Konstantin puolestaan kuoli sairauteen kesäkuussa 1915.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Venäjän vallankumouksen yhteydessä Elisabetin pojista Ioann, Gavriil, Konstantin ja Igor joutuivat bolševikkien vangiksi lokakuussa 1917. Ioann, Konstantin ja Igor kuljetettiin Uralille, missä heidät myöhemmin teloitettiin Alapajevskin kaupungissa yhdessä Elisabet Fjodorovna Romanovan (keisarinna Aleksandra Fjodorovnan sisaren), Sergei Mihailovitš Romanovin ja Vladimir Paleyn kanssa heinäkuussa 1918, päivää keisari Nikolai II:n murhan jälkeen.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Toiseksi vanhin poika, ruhtinas Gavriil Konstantinovitš, sen sijaan oli vangittuna Pietarissa, ja kirjailija Maksim Gorkin ansiosta hänet vapautettiin ja hän pääsi pakenemaan Suomen kautta Pariisiin, jossa kuoli vuonna 1955. Tytär Tatjana Konstantinovna puolestaan pakeni lastensa kanssa Romanian kautta Sveitsiin. Hänestä tuli myöhemmin nunna ja hän kuoli Jerusalemissa vuonna 1970.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Elisabet itse nuorimpien lastensa Georgin ja Veran kanssa oli Pietarin lähellä Pavlovskissa koko sodan ja vallankumouksen ajan. Syksyllä 1918 bolševikit vapauttivat heidät ja he matkustivat ruotsalaisella Ångermanland-laivalla Tallinnan, Helsingin ja Maarianhaminan kautta Tukholmaan Ruotsin kuningattaren kutsusta. He viettivät Ruotsissa kaksi vuotta, ensin Tukholmassa, sitten Saltsjöbadenissa. Elämä kävi kuitenkin kalliiksi ja he muuttivat edelleen Belgiaan kuningas Albert I:n kutsusta ja asettuivat sitten myöhemmin lopullisesti 30 vuodeksi Saksaan Altenburgiin, joskin viettivät kaksi vuotta myös Englannissa.


title: Elisabet Saksi-Altenburg

text: Elisabet kuoli vuonna 1927 Leipzigissa. Hänen poikansa Georgi kuoli New York Cityssä 1938. Tytär Vera asui Saksassa aina neuvostomiehitykseen saakka, jolloin hän pakeni Hampuriin ja muutti sieltä Yhdysvaltoihin vuonna 1951, jossa kuoli vuonna 2001.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Ginga Densetsu Weed (, ) on Yoshihiro Takahashin tekemä koira-aiheinen manga, josta on tehty myös anime. Ginga Densetsu Weed on jatko-osa Ginga Nagareboshi Ginille, eli Hopeanuolelle. Mangaa ilmestyi kaikkiaan 60 osaa, joista vain kolme ensimmäistä on käännetty englanniksi. Mangaa kääntänyt Comics One meni konkurssiin, joten mangan kääntäminen lopetettiin kesken. Punainen jättiläinen aloitti mangan julkaisemisen suomeksi joulukuussa 2011.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Kuten Hopeanuolestakin, Weedistä on ilmestynyt myös ekstramangoja ja oheistuotteita. Animen kaikki 26 jaksoa on julkaistu Suomessa sekä suomeksi että ruotsiksi tekstitettynä kahdeksan levyn mittaisena DVD-julkaisuna.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Ginga Densetsu Weedin jatko-osa on Weedin pennuista kertova .


title: Ginga Densetsu Weed

text: Tarinan tapahtumat sijoittuvat Ōuun, Japaniin. Tarinan päähenkilö on Ginin (Hopeanuolen) poika, Weed. Nimensä Weed saa englanninsetteri GB:ltä, josta tulee Weedin ensimmäinen ystävä. Nimi Weed tarkoittaa rikkaruohoa, ja GB katsoi tämän sopivaksi nimeksi sitkeälle pennulle. Weedin äiti, Sakura, on vakavasti sairas ja ennen kuolemaansa Sakura pyytää GB:tä saattamaan Weedin isänsä luokse. Sakuran kuoltua Weed lähtee matkaan GB:n kanssa. Näin alkaa pitkä ja vaivalloinen matka, jonka aikana Weed pääsee isänsä asuinpaikkaan, mutta saa tietää Ginin, Akamen ja Johnin lähteneen etsimään häntä, joten he ovat menneet ristiin.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Matkan aikana Weed tapaa monenlaisia koiria, joista osa ystävystyy Weedin kanssa ja liittyy hänen laumaansa, kun taas osa haluaa hänet hengiltä. Tarinan ensimmäinen suuri vihollinen on geenimanipuloitu koira, Hirviö (japaniksi ”Kaibutsu”), jota saksanpaimenkoira Jerome kutsuu myös nimellä P4.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Hirviö terrorisoi Ōua tappamalla koiria ja ihmisiä. Hirviö saadaan kuitenkin nopeasti lyötyä. Tarinan varsinainen päävihollinen on kuitenkin Hōgen-niminen, harlekiinivärinen tanskandoggi, joka haluaa koko Japanin koirien johtajaksi. Hōgenin lopullinen päämäärä oli sota ihmisiä vastaan, koska ihmiset kohtelevat koiria julmasti. Hōgenin lauma onnistuu ottamaan Ginin panttivangiksi, jolloin Weedin on pelastettava isänsä ja voitettava Ōu takaisin. Gin saadaan pelastettua ja Weed käy lopulliseen taisteluun Hōgenia vastaan. Gin pyytää Weediä tappamaan Hōgenin, mutta Weed ei halua tehdä sitä. Pian tämän jälkeen salama tappaa Hōgenin.Ginga Densetsu Weed -anime eroaa mangasta monella tapaa. Monien koirien kohtaloita on muutettu animeen ja joitakin merkittäviä kohtauksia on jätetty pois, kuten Hōgenin oikea kuolema, ihmisten merkittävämpi rooli tarinassa, sekä monien koirien tapaaminen.


title: Ginga Densetsu Weed

text: Vuonna 2009 Sankyo-niminen yritys valmisti Ginga Densetsu Weedistä pachinko-pelin. Suomeen on tuotu ainakin kaksi laitetta, joista toinen oli pelattavissa kuopiolaisen animeoheistuoteliike Urumin tiloissa.


title: Lähderanta

text: Lähderanta () on osa-alue Espoon Laaksolahden kaupunginosassa ja se sijaitsee Pitkäjärven rannalla. Lähderannassa toimii asukasyhdistys Lähderannan Kilta.


title: Lähderanta

text: Yhdestä asunto-osakeyhtiöstä koostuva Lähderanta on merkittävä kokonaisuus yhtenäisen arkkitehtuurinsa ja kokoluokkansa vuoksi. Arkkitehtien Erik Kråkströmin ja Ahti Korhosen suunnittelema Lähderanta on alun perin valmistunut vaiheittain vuosina 1962-1965. Liikerakennuksen sekä 576 asuinhuoneistoa käsittävä Asunto Oy Lähderanta - Källstrand Bostads Ab on yhä yksi Suomen suurimmista asunto-osakeyhtiöistä. Asuinrakennukset ovat kerros-, pienkerros- ja rivitaloja. Yhtiössä on tehty mittava talotekniikan saneerausprojekti, jonka viimeinen vaihe valmistui kesäkuussa 2014.


title: Lähderanta

text: Vanhan ostoskeskuksen paikalle on valmistunut As Oy Lähdeaukio, 4-kerroksinen asuin- ja palvelutalo (ns. senioritalo).


title: Lähderanta

text: Lähderannassa on toiminut vuodensa 2011 ostoskeskus, joka on rakennettu vanhan liikerakennuksen vierestä purettujen lämpökeskuksen ja Shell-huoltoaseman tilalle. Nykyinen ostoskeskusrakennus on vuokrattu pitkäaikaisella sopimuksella HOK-Elannolle ja sen tiloissa toimii S-market, Alko sekä kampaamo.


title: Lähderanta

text: Lähderannan palvelut paranivat entuudestaan, kun alueen uusi kauppakeskus, Lähdekeskus aukesi tammikuun lopussa vuonna 2013. Lähdekeskuksen veturina toimii K-supermarket. Lähdekeskuksessa on myös useita ravintoloita, kahvila, kioski sekä parturi ja kampaamo.


title: Lähderanta

text: Ostoskeskuksen läheisyydessä Pitkäjärventien eteläpuolella on St1-huoltoasema. Lähderannassa on myös päiväkoti, peruskoulun alaluokat kattava Lähderannan koulu, hammashoitola ja neuvola. Aivan koulun naapurissa sijaitsee Laaksolahden monitoimitalo.


title: Lähderanta

text: Lähderannan naapurissa on Laaksolahden urheilukeskus, jossa on uimaranta, jalkapallohalli, kaksi jäähallia, yleisurheilukenttä, jossa on 400 metrin päällystetty juoksurata, lämmitetty tekonurmi, kuntolaitteet jäähallin päässä, kuntosali, 1 kilometrin ja 1,4 kilometrin mittaiset kuntoradat, ulkokuntolaite niemessä kuntoradan varrella sekä tennis- ja sulkapallohallit.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Matka maan keskipisteeseen () on Jules Vernen vuonna 1864 kirjoittama kirja, joka kertoo Maan keskipisteeseen tähtäävästä tutkimusmatkasta.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Hampurilainen mineralogian professori Otto Lidenbrock on löytänyt Islannin kansalliseepokseen kuuluvan, Snorri Sturlusonin kirjoittaman Heimskringla-saagan alkuperäisen riimukäsikirjoituksen. Käsikirjoituksen välissä on alkemisti Arne Saknussemmin kolme vuosisataa aikaisemmin riimuilla ja yksinkertaisella salakirjoituksella laatima kertomus laskeutumisesta Maan keskipisteeseen; teksti on helppo tulkita, koska Lidenbrock arvaa oikein sen olevan kirjoitettu latinaksi.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Professori haluaa kulkea Saknussemmin jalanjäljillä, joten hän matkustaa Islantiin kirjan kokijahahmona toimivan veljenpoikansa Axelin kanssa. Islannissa he laskeutuvat yhdessä islantilaisen oppaansa Hansin (vuoden 1917 suomennoksessa Hannu) kanssa Snæfellsjökull-tulivuoren kraatteriin Saknussemin ohjeita noudattaen. Matkan varrelta löytyy todisteita edellisestä matkasta, mm. erääseen kallioseinään riimukirjaimin kaiverrettu Arne Saknussemmin nimi.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Pitkän ja vaivalloisen laskeutumisen päätteeksi seurue saapuu syvällä maan alla sijaitsevalle merelle, joka saa nimen Lidenbrockin meri. He ylittävät meren kivettyneestä puusta rakennetulla lautalla, jonka purjeet tehtiin varustukseen kuuluvista huovista. Merimatkan aikana he näkevät muinaisia eläimiä, esimerkiksi keskenään taistelevan plesiosauruksen ja ichtyosauruksen.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Merellä puhjenneen ukkosmyrskyn aikana retkikunta rantautuu; rantahietikolta löytyy pahasti ruostunut keskiaikainen aatelistikari ja läheisestä kallioseinämästä löytyy kyseisellä tikarilla kaiverrettu Saknussemmin monogrammi. Sen viitoittama reitti johtaa syvälle luolaan, mutta tien tukkeena on kallionlohkare. Lohkare räjäytetään, ja räjähdyksen seurauksena merestä syöksyy hyökyaalto luolan sisään vieden lautalle paenneet matkalaiset mukanaan.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Luolan sisällä matka jatkuu hallitsemattomasti ylöspäin jatkuvasti lämpenevän veden ja sen hävittyä laavan mukana, kunnes lopulta seurue kohoaa takaisin maanpinnalle Strombolin kraatterista Italiassa.


title: Matka maan keskipisteeseen

text: Professorista tulee seikkailun jälkeen Saksan kuuluisin tiedemies ja Axelista omien sanojensa mukaan "maailman onnellisin mies" sen jälkeen, kun hän on nainut Lidenbrockin kasvattityttären, Graubenin.


title: Arto Lappi

text: Arto Lappi (s. 4. marraskuuta 1966 Tampere) on suomalainen runoilija, joka asuu Tampereella. Arto Lappi on monipuolinen runoilija, jonka tunnetuimmat runot ovat itämaishenkisiä tankoja ja haikuja. Hän on myös suomentanut runoutta.


title: Arto Lappi

text: Lapin tekemiä tamperelaisia sanaselityksiä on julkaistu "Aamulehden" "Moro"-liitteessä vuodesta 2015, ja niistä koottu kirja "Pökhölmistä päivää" julkaistiin 2016.


title: Arto Lappi

text: Kirjat


title: Newtonin suora

text: Newtonin suora on suora, joka kulkee nelikulmion lävistäjien keskipisteiden kautta.


title: Newtonin suora

text: Olkoon "ABCD" nelikulmio, "E" ja "F" ovat lävistäjien "AC" ja "BD" keskipisteet, "AB":n ja "CD":n keskipisteet "G" ja "H", "AD":n ja "BC":n keskipisteet "I" ja "J" sekä "GH":n ja "IJ":n keskipiste "K". Tällöin "E", "K" ja "F" ovat samalla suoralla, Newtonin suoralla.


title: Gavriil Konstantinovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Gavriil Konstantinovitš Romanov (15. heinäkuuta 1887 – 28. helmikuuta  1955) oli venäläinen aatelismies ja suuriruhtinas Konstantin Konstantinovitš Romanovin (Venäjän keisari Nikolai I:n pojanpoika) toiseksi vanhin poika. Nikolai I oli siis Gavriilin isoisoisä.


title: Gavriil Konstantinovitš Romanov

text: Kun helmikuun vallankumous 1917 alkoi ja tsaari syrjäytettiin, Gavriil nai rakastajattarensa, entisen ballerinan Antonina Nesterovskajan.


title: Gavriil Konstantinovitš Romanov

text: Bolševikit pidättivät sekä Gavriilin että hänen veljensä Ioannin, Konstantinin ja Igorin lokakuussa 1917. Gavriil oli vangittuna Petrogradissa, mutta muut veljekset siirrettiin pieneen Alapajevskin kaupunkiin Uralille, jossa heidät myöhemmin murhattiin heinäkuussa 1918.


title: Gavriil Konstantinovitš Romanov

text: Gavriilin puolisolla oli vaikutusvaltaisia tuttavia, muun muassa kirjailija Maksim Gorki, joka järjesti heidät Suomen kautta Pariisiin. Maanpaossa Gavriil tuki Kirill Vladimirovitš Romanovia tämän kruununtavoittelussa. Kirill taas antoi Antoninan käyttää arvonimeä ruhtinatar Romanovskaja-Strelninskaja. Kirillin poika Vladimir antoi Gavriilille oikeuden käyttää suuriruhtinaan arvonimeä.


title: Gavriil Konstantinovitš Romanov

text: Gavriilin vaimo kuoli 1950. Vuonna 1951 hän nai venäläisen aatelisemigrantin Irina Ivanovna Kurakinan. Gavriil kuoli Pariisissa vuonna 1955. Hänen molemmat avioliittonsa olivat lapsettomia.


title: Aurinkolasit

text: Aurinkolasit ovat silmälasien kaltaiset lasit, joissa on tummennetut linssit. Aurinkolaseja käytetään estämään auringon häikäisyä. Tummennuksen vuoksi aurinkolasit vähentävät silmään tulevan valon määrää, jonka vuoksi pupillit laajenevat. Laajentuneena pupilleihin kohdistuu vaarallista ultraviolettisäteilyä tavallista enemmän. Sen vuoksi myynnissä saa olla vain aurinkolaseja, joihin on lisätty UV-säteilyltä suojaava kerros.


title: Aurinkolasit

text: Silmälasien tavoin myös aurinkolaseihin on mahdollisuus saada vahvuudet, jolloin ne korjaavat taittovian kuten silmälasitkin. Monet aurinkolasit ovat tyyliteltyjä ja toimivat silmien suojaamisen lisäksi myös koristeena. Osa laseista on valmistettu niin kestäviksi, että ne suojaavat silmää myös iskuilta. Naisille ja miehille on omia aurinkolasejaan, mutta useat mallit sopivat tyyliltään molemmille. Aurinkolasien linsseissä on eroja. Niitä on eri värisiä ja jotkut ovat niin sanotut peililinssit, eli ne toimivat ulkopuolelta katsottaessa peileinä, eikä läpi pysty näkemään. Sisäpuolelta katsottaessa peili-ominaisuutta ei huomaa.


title: Aurinkolasit

text: Aurinkolasit voivat olla myös polaroidut, jolloin heijastumat esimerkiksi veden pinnasta poistuvat. Polaroidut eli polarisoidut linssit päästävät vain osan säteistä lävitseen, joko pystysuuntaiset tai vaakasuuntaiset. Polarisoinnin voi todeta asettamalla kaksi polarisoitua linssiä päällekkäin, toisen pohjois-etelä-suuntaan ja toisen itä-länsi-suuntaan. Nyt kaksi päällekkäistä linssiä eliminoi kaikki säteet, jolloin läpi ei pysty näkemään. Polarisoituja linssejä käyttävät etenkin kalastajat, sillä niiden avulla veden alle näkeminen on paljon helpompaa. Niitä suositellaan myös muille vesillä liikkuville ja keväthangilla ulkoileville.


title: Aurinkolasit

text: Halpojen aurinkolasien linssi on puristettua muovia. Optikkoliikkeissä myydään aurinkolaseja, joissa on hiottu optinen linssi. Nämä lasit ovat kalliimpia, mutta niiden linsseissä ei ole mahdollisia näkemistä vaikeuttavia vääristymiä ja ne voidaan muokata asiakkaan mittojen mukaan.


title: Aurinkolasit

text: Aurinkoisella säällä silmiin kohdistuu paljon ultraviolettisäteilyä lumesta, jäästä, vedestä ja vaaleasta hiekasta, jopa ilmassa leijuvista hiukkasista. UV-säteily on merkittävin ulkoinen tekijä harmaakaihin synnyssä. Säteily heijastuu hyvin vaaleista pinnoista. Siksi esimerkiksi auringossa ulkoillessa, vesillä liikuttaessa ja hiekkarannalla oleskellessa on hyödyllistä suojata silmät aurinkolaseilla. On kuitenkin todettu, että laadukkaatkin aurinkolasit voivat päästää silmiin muodosta riippuen jopa puolet ympäröivästä säteilystä, elleivät leveät lasien sangat suojaa silmiä. Piilolinsseissä suojaa UV-säteilyltä on harvoin.


title: Aurinkolasit

text: Eskimot käyttivät jo muinoin mursunluusta tehtyjä eräänlaisia aurinkolaseja, joissa valo kulki kapean raon läpi.


title: Aleksandar Ranković

text: Aleksandar Ranković (1909–1983) oli jugoslavialainen kommunistipoliitikko ja kansallisuudeltaan serbi. Hän oli Jugoslavian sisäministeri vuosina 1946–1953 sekä sotilaallisen järjestön (OZNA) ja poliittisen turvallisuuspoliisin (UDBA) päällikkö.


title: Aleksandar Ranković

text: Ranković oli vankeudessa toimittuaan laittomassa kommunistipuolueessa 1930-luvulla. Ranković oli Politbyroon jäsen vuodesta 1940. Hän oli Gestapon kidutettavana ja vangittuna vuonna 1941. Rankovic kuului partisaanisodan aikana Titon lähipiiriin. Hän oli Titon hallituksen sisäministerinä vuosina 1946–1953. Tito nimitti Rankovićin Jugoslavian varapresidentiksi vuonna 1963. Hän pyrki kommunistipuolueen pääsihteerin virkaan vuonna 1964. Tämä koitui kuitenkin hänen kohtalokseen. Hän oli epäsuosittu turvallisuuspoliisin taustansa vuoksi. Puoluetoveri sloveeni Kardelj uhkasi, että Slovenia eroaisi koko Jugoslavian liittovaltiosta, jos Ranković hyväksyttäisiin puolueen johtoon. Tito päätti suostua Kardeljin uhkauksiin vuonna 1964. Rankovićia syytettiin vallankaappausyrityksestä Titon ulkomaan matkan aikana vuonna 1966. Kävi ilmi, että hänen johtamansa järjestö UDBA oli asentanut Titon asuntoon mikrofoneja ja järjestön jäseniä oli ylen määrin puolue- ja valtiokoneistossa. Ranković erotettiin Jugoslavian kommunistipuolueesta kesällä 1966.


title: Cătălina Ponor

text: Cătălina Ponor (s. 20. elokuuta 1987 Constanța) on romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Cătălina Ponor

text: Ponorin ensimmäiset arvokisat olivat vuoden 2003 MM-kisat Anaheimissa. Hän voitti siellä kolme hopeamitalia (joukkuekisa, puomi ja permanto). Vuoden 2004 EM-kisoissa Amsterdamissa hän voitti Euroopan mestaruuden joukkuekilpailussa, puomilla ja permannolla. Samoissa lajeissa hän voitti kolme olympiakultaa Ateenassa kesällä 2004. Hän oli sitten vuoden 1988 Daniela Silivașin ensimmäinen naisvoimistelija, joka voitti samoissa kisoissa kolme kultaa.


title: Cătălina Ponor

text: Vuonna 2005 Ponor oli monien skandaalien kohteena. Alkuvuonna Romanian media paljasti, että Ponorilla oli veli, jonka tämän äiti Carmen oli hylännyt hyvin nuorena. Elokuussa Ponor ja joukkuetoverit Florica Leonida ja Alexandra Eremia poistuivat harjoitteluleiriltä Bukarestiin yökerhoon juhlimaan. Romanian voimisteluliitto lähetti Ponorin kavereineen takaisin kotiin harjoittelemaan.


title: Cătălina Ponor

text: Ponor voitti puomin Euroopan-mestaruuden Debrecenissä. Marraskuussa 2005 MM-kisoissa Melbournessa hän oli Florica Leonidan lisäksi ainoa kisoihin valittu romanialainen naisvoimistelija. Hallitseva Euroopan mestari, maailmancup- ja olympiavoittaja Ponor jäi puomilla pronssille eikä permannolla selviytynyt finaaliin.


title: Cătălina Ponor

text: Ponor sai Volosin EM-kilpailuissa 2006 kultaa puomilla, hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia permannolla. Stuttgartin MM-kilpailuissa 2007 hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa. Hän lopetti uransa loukkaantumisten vuoksi joulukuussa 2007, mutta aloitti harjoittelun uudelleen keväällä 2011. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän oli puomilla seitsemäs.


title: Cătălina Ponor

text: Ponor saavutti Brysselin EM-kilpailuissa 2012 kultaa puomilla ja joukkuekilpailussa sekä hopeaa permannolla. Lontoon olympialaisissa hän sai permannolla hopeaa ja joukkuekilpailussa pronssia sekä oli puomilla neljäs. Hän saavutti Bernin EM-kilpailuissa 2016 pronssia puomilla ja permannolla. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui puomilla seitsemänneksi. Hän voitti puomin Euroopan-mestaruuden Cluj'ssa 2017.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Kaunotar ja Kulkuri () on vuonna 1955 valmistunut piirroselokuva. Elokuvan tuotti Walt Disney, ja sen ohjasivat Clyde Geronimi, Wilfred Jackson ja Hamilton Luske. Elokuva perustuu Joe Grantin aiheeseen ja Ward Greenen tarinaan "Happy Dan, the Whistling Dog". Musiikin sävelsi Oliver Wallace, ja äänirooleissa esiintyivät muun muassa laulaja Peggy Lee ja näyttelijä Verna Felton.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: "Kaunotar ja Kulkuri" oli The Walt Disney Companyn ja elokuvahistorian ensimmäinen täyspitkä piirretty laajakangaselokuva. Elokuvassa käytettiin varhaista CinemaScope-järjestelmää, jonka kuvasuhde on 2,55 : 1. Koska kaikki elokuvateatterit eivät pystyneet tuohon aikaan vielä esittämään laajakangaselokuvia, "Kaunotar ja Kulkuri" julkaistiin samanaikaisesti myös niin sanottuna Academy-versiona (kuvasuhde 1,37 :1).


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Elokuva sai jatkoa vuonna 2001, jolloin Disney julkaisi piirroselokuvan "Kaunotar ja Kulkuri II – Pepin seikkailut".


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: On jouluaamu vuonna 1909. Jukka-kulta antaa vaimolleen Rakkaalle lahjaksi cockerspanielin pennun, jonka he nimeävät yhdessä Kaunottareksi. Kaunotar viettää onnellista elämää pariskunnan ja naapurissa asuvien ystäviensä, skotlanninterrieri Tupsun sekä vihikoira Jalon, kanssa. Samaan aikaan kaupungin toisella puolella sijaitsevalla rautatiellä hopeaturkkinen ja snautseria muistuttava kulkukoira nimeltä Kulkuri elää tyytyväisenä omaa elämäänsä hetken kerrallaan kerjäten tähteitä italialaisesta ravintolasta ja suojellen kulkuriystäviään Ritua (lhasa apso) sekä Bullia (englanninbulldoggi) paikalliselta rankkurilta.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Kun Kaunotar täyttää vuoden, Jukka-kulta ja Rakas alkavat menettää kärsivällisyyttään lemmikkinsä kanssa, mikä loukkaa nuoren koiraneidin tunteita. Tupsu ja Jalo käyvät tapaamassa Kaunotarta ja kertovat tälle, että Jukka-kullan ja Rakkaan muuttunut käytös johtuu siitä, että he odottavat vauvaa. Tupsun ja Jalon yrittäessä selittää Kaunottarelle, mikä vauva oikein on, ohikulkeva Kulkuri sattuu kuulemaan heidät ja liittyy mukaan keskusteluun tarjoten omia mielipiteitään ihmisvauvoista. Tupsu ja Jalo alkavat inhota Kulkuria välittömästi ja käskevät tätä poistumaan pihasta. Kulkuri toteaa lähtiessään Kaunottarelle, että ”kun vauva tulee sisään, lentää koira ulos”.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Ennen pitkää vauva syntyy, ja Jukka-kulta ja Rakas esittelevät pienokaisen Kaunottarelle. Pian sen jälkeen pariskunta päättää lähteä yhteiselle matkalle ja jättää talon ja vauvan Saara-tädin hoitoon. Saara-täti kuitenkin inhoaa koiria ja kieltäytyy päästämästä Kaunotarta vauvan lähettyville. Kun Kaunotar kohtaa ikävissä merkeissä Saara-tädin kaksi hankalaa siamilaiskissaa, Sin ja Amin, Saara-täti vie Kaunottaren lemmikkikauppaan ja ostaa sieltä kuonokopan. Kauhistunut Kaunotar karkaa ja saa peräänsä joukon kulkukoiria. Kulkuri huomaa Kaunottaren hädän ja pelastaa tämän. Tilanteen rauhoituttua kaksikko vierailee eläintarhassa, missä Kulkuri huiputtaa erästä majavaa puremaan kuonokopan irti. Samana iltana Kulkuri näyttää Kaunottarelle, millaista on elää ”vapaana ja ilman kaulapantaa”. Lopulta hän vie Kaunottaren kynttiläillalliselle italialaiseen ravintolaan.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Kulkurin saattaessa Kaunotarta seuraavana päivänä takaisin kotiin rankkuri sieppaa Kaunottaren ja vie tämän koiratarhaan. Tarhassa muut koirat ihailevat Kaunottaren veromerkkiä, sillä se on ainoa keino päästä tarhasta pois. Koirat kertovat Kaunottarelle myös Kulkurin monista tyttöystävistä ja siitä, että Kulkuri tuskin koskaan asettuu aloilleen. Ennen pitkää Saara-täti hakee Kaunottaren pois ja kahlitsee tämän takapihan koirankoppiin. Tupsu ja Jalo käyvät lohduttamassa Kaunotarta, kun Kulkuri saapuu yllättäen paikalle ja yrittää pyytää anteeksi. Kaunotar alkaa kuitenkin käydä raivoissaan läpi koiratarhassa kuulemiaan tyttökoiria, joiden kanssa Kulkuri kuulemma aikoinaan seurusteli (Trixie, Lulu, Rosetta, Ritu jne.). Kaunotar on myös vihainen siitä, ettei Kulkuri tullut pelastamaan häntä. Kulkuri lähtee suruissaan pois.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Hieman myöhemmin alkaa sataa, ja Kaunotar näkee rotan yrittävän hiipiä pihalle (kyseessä on se sama rotta, jonka Kaunotar kohtasi ja ajoi pihalta pois elokuvan alkupuolella). Rotta onnistuu kiertämään Kaunottaren ja pääsemään sisään taloon. Kaunotar haukkuu kiihdyksissään, mutta Saara-täti käskee häntä olemaan hiljaa. Kulkuri kuulee Kaunottaren ja juoksee apuun. Kulkuri astuu sisään taloon, löytää rotan lastenhuoneesta ja ryhtyy tappelemaan jyrsijän kanssa. Sillä välin Kaunotar pääsee vapaaksi kahleistaan ja juoksee lastenhuoneeseen vain löytääkseen rotan seisomasta vauvan kehdon yllä. Kulkuri lyö rottaa tassullaan, mutta kaataa siinä samassa myös kehdon ja herättää vauvan. Kulkuri tappaa rotan, mutta kun Saara-täti saapuu vauvan huudon havahduttamana paikalle, hän näkee vain kaksi koiraa ja luulee niitä syyllisiksi vauvan itkuun. Saara-täti työntää Kulkurin komeroon ja vie Kaunottaren kellariin. Sitten hän soittaa koiratarhaan ja pyytää rankkuria hakemaan Kulkurin pois.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: Jukka-kulta ja Rakas saapuvat kotiin juuri, kun rankkuri on tekemässä lähtöä heidän talonsa edustalta. He vapauttavat Kaunottaren kellarista, ja tämä johtaa heidät ja Saara-tädin kuolleen rotan luo todistaen, että Kulkuri on syytön. Tupsu ja Jalo kuulevat kaiken ja lähtevät jahtaamaan rankkurin vaunuja. Tupsu on vakuuttunut siitä, että Jalo on menettänyt tehokkaan hajuaistinsa jo vuosia sitten, mutta vanha vihikoira onnistuu siitä huolimatta löytämään vaunut. Tupsu ja Jalo haukkuvat vaunuja vetäville hevosille ja kaatavat vaunut, niin että ne jäävät nojaamaan sähkötolppaa vasten. Jukka-kulta saapuu paikalle autolla mukanaan Kaunotar, joka juoksee Kulkurin luokse. Valitettavasti Jalo on kuitenkin ehtinyt jäädä kahakan yhteydessä rankkurin vaunujen pyörän alle. Tupsu kauhistuu nähdessään ystävänsä elottoman ruumiin ja ulvoo surullisesti.


title: Kaunotar ja Kulkuri

text:
Kuluu puoli vuotta. Joulu on saapunut, ja Kulkuri, josta on nyt tullut osa Kaunottaren perhettä, on saanut oman kaulapannan ja veromerkin. Paljastuu myös, että Saara-täti on tehnyt sovinnon Kaunottaren kanssa lähettämällä tälle anteeksipyyntönä paketin koirankeksejä. Kaunottarella ja Kulkurilla on nyt myös oma perhe, sillä heille on syntynyt neljä pientä koiranpentua. Pennuista kolme muistuttaa Kaunotarta, kun taas pentueen ainoa uros (Pepi) muistuttaa Kulkuria. Tupsu saapuu katsomaan Kaunottaren ja Kulkurin perhettä mukanaan Jalo, jonka toinen etutassu on murtunut ja kipsattu.
Elokuvan nykyinen suomenkielinen dubbaus tehtiin vuonna 1984. Sen ohjasi ja tuotti Matti Ranin. Jo vuoden 1966 teatterikierroksen aikana elokuvasta ilmoitettiin olevan suomeksi puhuttu versio, jonka tekijöistä ei ole tietoa.Äänirooleissa


title: Kaunotar ja Kulkuri

text: sekä Elli Castrén, Pirkko Aarnio, Kaarlo Juurela, Kalevi Kahra, Pekka Autiovuori, Aaro Jaronen, Jukka Puotila, Timo Toikka, Olli Ikonen ja Matti Ranin.


title: Tommi Rinne

text: Tommi Jalmari Rinne (21. tammikuuta 1925 Oulu – 10. kesäkuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja.


title: Tommi Rinne

text: Tommi Rinne oli kuuluisan Rinteen näyttelijäsuvun vesa. Isä, Jalmari Rinne, oli Kansallisteatterin pitkäaikaisia vakionäyttelijöitä ja näyttelijä Joel Rinteen veli. Äiti, Anni Aitto, oli myös pitkän uran teatterissa tehnyt näyttelijä. Tommi Rinteen näyttelijänura alkoi teatterikoulun jälkeen 1947 näyttelijäkiinnityksellä Porin Teatteriin, josta 1949 tie jatkui Hämeenlinnan Työväenteatteriin ja edelleen 1950 Lahden kaupunginteatteriin. Vuonna 1951 Rinne sai paikan apulaisjohtajana Joensuun kaupunginteatterissa, tosin pesti jäi vain yhden näytäntökauden mittaiseksi, sillä hän siirtyi Helsinkiin Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin.


title: Tommi Rinne

text: 1950-luvun alkuun osuivat myös ensimmäiset elokuvaroolit (tosin joitakin avustajan rooleja oli jo takana muutaman vuoden ajalta) – aluksi pieniä sivuosia muun muassa elokuvissa "Me tulemme taas" ja "Sillankorvan emäntä". Ensimmäinen iso rooli 1955 "Pekka ja Pätkä" -elokuvassa "Kiinni on ja pysyy eli Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja", jota Rinne itse muisteli Peter von Baghin haastattelussa: "Minulle soitettiin, että tulenko, olisi yksi pieni rooli Pekassa ja Pätkässä? Sanoin, että totta kai tulen. No, mene tuonne ja hae poliisin vehkeet sieltä. Sitä sitten kuvattiin päivä Pekan ja Pätkän kanssa porsliinikaupassa ja porsliinia meni rikki. (Kuvausten jälkeen) sitten sanoin, että mihinkäs nämä vaatteet panen? Ei pidä vaan ne vaatteet. Pistä tonne naulaan. Onkos tässä vielä jokin toinen kohtaus? On, on. Käsikirjoitus valmistuu huomenna. Se oli se sankari. Olin päivän tai kaksi tehnyt elokuvaa tietämättä, että minä olin (elokuvan) sankari." Kaikkiaan Rinne esiintyi kuudessa Puupää-filmissä.


title: Tommi Rinne

text: Elokuvarooleja seurasi tiuhaan tahtiin seuraavien parin vuoden aikana, mutta seuraava iso elokuvarooli oli vasta 1958 Aarne Tarkaksen sotilasfarssissa "Sotapojan heilat". Rooli oli Rinteen ensimmäinen todellinen komediarooli. Tarkas mieltyi Rinteen näyttelijäntyöhön niin, että tästä tuli seuraaviksi vuosiksi Tarkaksen vakituinen "hauska mies". Vuonna 1959 Tarkaksen ohjauksessa syntyivät muun muassa komediat "Ei ruumiita makuuhuoneeseen" ja "Vatsa sisään, rinta ulos" sekä vuonna 1960 "Opettajatar seikkailee". Myös mainitsemisen arvoinen on Rinteen iskelmälaulajaparodia Tarkaksen elokuvassa "Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut". Seuraavana vuonna Tarkaksen kanssa syntyivät elokuvat "Minkkiturkki" ja "Oksat pois...". Ainoa Tarkas-komedia vuodelta 1962 oli "Älä nuolase...", jossa Rinne ja Leo Jokela esittävät amerikkalaisiksi miljonääreiksi tekeytyneitä bensa-asemamiehiä, jotka yrittävät rikkaisiin naimisiin.


title: Tommi Rinne

text: Vuonna 1963 aloitetun näyttelijälakon takia elokuvien teko lopetettiin Suomessa pariksi vuodeksi lähes tyystin. Rinne päätti ryhtyä elokuvatuottajaksi ja teki kesällä 1963 näyttelijäliittoon kuulumattomien näyttelijöiden kanssa elokuvan "Villin Pohjolan salattu laakso", jossa Tarkas vielä kerran toimi ohjaajana. Elokuva ei kuitenkaan vetänyt yleisöä, vaan tuotti melkoisen tappion, ja siihen päättyi samalla Rinteen elokuvatuottajan ura. Tämän jälkeen Rinnettä ei juuri elokuvissa nähtykään.


title: Tommi Rinne

text: Vuonna 1964 Rinne sai kiinnityksen Intimiteatteriin ja toimi teatterin johtajana vuosina 1969–1975. Rinteen ohjaustöitä olivat muun muassa "Viisi vekkulia", "Viktorian husaarit", "Lily Piper yllättää", "Tasapeli" ja "Tyttö sopassa". Intimiteatterin jälkeen seurasi televisio- ja radiotyötä ja vuodesta 1983 näyttelijäkiinnitys Kansallisteatteriin. Vuonna 1983 Rinne näytteli sivuosassa Spede Pasasen elokuvassa "Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin" ja kymmenen vuotta myöhemmin elokuvassa "Uuno Turhapuron poika". Vuonna 1993 Rinne jäi eläkkeelle Kansallisteatterista. 1990-luvulla hän näytteli vielä televisiosarjoissa "Tapulikylä", "Ihmeidentekijät" ja "Isänmaan toivot".


title: Tommi Rinne

text: Rinne oli aviossa kolmasti. Ensimmäinen puoliso oli näyttelijä Aili Montonen-Rinne. Vuonna 1948 alkanut liitto päättyi eroon 1964 ja siitä syntyi neljä lasta: ilmaisutaidon opettaja Eeva Rinne (1949), kaksoset musiikinopettaja Mervi Rinne (1952) ja tanssija, koreografi Tarja Rinne (1952) sekä poliisitarkastaja Matti Rinne (1956). Esikoinen Eeva Rinne kuoli 2004.


title: Tommi Rinne

text: Rinteen toinen puoliso oli Arja Rinne (o.s. Laine); liitosta syntyi kaksi lasta: Tuomas (1965) ja laulaja Annimaria Rinne (1973). Liitto alkoi 1964 ja päättyi eroon 1978. Rinteen kolmas puoliso oli Leena Rinne (o.s. Kaittovuori); vuonna 1981 alkanut liitto kesti Tommi Rinteen kuolemaan asti. Siitä syntyivät Mari-Johanna (1989) ja Laura-Elina (1991).


title: Tommi Rinne

text: Tommi Rinne kuoli vakavaan sairauteen 74-vuotiaana kesäkuussa 1999. Rinne on haudattu Espoon kirkon hautausmaalle.


title: Halland

text: Halland () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Hallandin pinta-ala on 4 785,7 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 308 981 asukasta, joten väentiheys oli 64,6 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Halland

text: Halland rajaa Länsi-Götanmaan, Smålandin ja Skånen maakuntia sekä Kattegatia. Sen suurin kaupunki on 1200-luvulla perustettu Halmstad. Muita kaupunkeja ovat Falkenberg, Kungsbacka, Laholm ja Varberg.


title: Halland

text:
Maakunnan korkein kohta on Högalteknall, joka kohoaa 226 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Lygnern.
Viimeksi Prinssi Bertil toimi Hallandin herttuana.


title: Halland

text: Hallandin maakunta kuuluu pääosin samannimiseen Hallandin lääniin, mutta osa maakunnasta kuuluu naapurilääneihin ja toisaalta osa Hallandin läänistä ei ole osa Hallandin maakuntaa. Seuraavassa on lueteltu maakuntaan kokonaan tai osittain kuuluvat kunnat lääneittäin.


title: Halland

text: Hallandin läänissä:


title: Halland

text: Länsi-Götanmaan läänissä:


title: Halland

text: Skånen läänissä:


title: Halland

text:
Hallandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 308 981 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä

text: Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet ovat poliitikkoja, jotka on valittu vaaleilla Euroopan parlamenttiin Suomesta. Suomalaisia on ollut Euroopan parlamentissa viidellä vaalikaudella: 1994–1999; 1999–2004; 2004–2009; 2009–2014 sekä 2014–2019. Ensimmäiset suomalaisedustajat parlamenttiin valitsi Suomen eduskunta vuoden 1995 alusta, sillä maa ei ehtinyt osallistua Europarlamenttivaaleihin 1994. Seuraavana vuonna uudet jäsenmaat järjestivät välikauden Europarlamenttivaalit 1996, jotka olivat Suomelle ensimmäiset vaalit. Suomi osallistui normaalisti muiden EU-maiden tavoin Europarlamenttivaaleihin 1999, 2004, 2009 ja 2014. Seuraavat vaalit ovat Europarlamenttivaalit 2019 normaalin viiden vuoden toimikauden jälkeen.


text: Vaikka edustajat parlamenttiin valitaankin kansallisten puolueiden listoilta, jakautuvat he parlamentissa europuolueiden alaisiin europarlamenttiryhmiin. Vuosina 1995–2004 Suomella oli EU-parlamentissa 16 edustajaa, vuosina 2004–2009 14 edustajaa, ja vuodesta 2009 alkaen 13 edustajaa.


text: Eduskunnan kesken vaalikauden marraskuussa 1994 nimittämät edustajat:


text: Suomesta kesken vaalikauden vuoden 1996 vaaleissa valitut edustajat:


text: Vuoden 1999 keväällä kolme edustajaa, Outi Ojala, Kirsi Piha ja Sirkka-Liisa Anttila, valittiin Suomen eduskuntaan, ja he jättivät heti paikkansa Euroopan parlamentissa. Heidän tilalleen europarlamenttiin kolmeksi kuukaudeksi kevätkesällä 1999 nousivat varaedustajat.


text: Suomesta vuoden 1999 vaaleissa valitut edustajat:


text: Vuonna 2003 Heidi Hautala valittiin Suomen eduskuntaan, ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi vuosiksi 2003–2004 Uma Aaltonen (vihr.).


text: Lisäksi vuoden 2003 elokuussa Eija-Riitta Korhola vaihtoi puoluetta kristillisdemokraateista kokoomukseen. Hänen europarlamenttiryhmänsä säilyi kuitenkin samana.


text: Suomesta vuoden 2004 vaaleissa valitut edustajat:


text: Lisäksi Ari Vatanen valittiin Ranskasta UMP-puolueen listalta.


text: Vuonna 2007 Paavo Väyrynen valittiin Suomen eduskuntaan, ja saatuaan ministerinsalkun hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi 23. huhtikuuta 2007 alkaen Samuli Pohjamo.


text: Alexander Stubb siirtyi Suomen ulkoministeriksi 4. huhtikuuta 2008. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Sirpa Pietikäinen.


text: Piia-Noora Kaupin siirryttyä Finanssialan keskusliiton toimitusjohtajaksi hänen tilalleen parlamenttiin nousi 1.1.2009 alkaen Eva-Riitta Siitonen.


text: Suomesta vuoden 2009 vaaleissa valitut edustajat:


text: Vuonna 2011 Timo Soini valittiin Suomen eduskuntaan, ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Sampo Terho.


text: Vuonna 2011 Heidi Hautala valittiin Kataisen hallitukseen kehitysministeriksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Tarja Cronberg.


text: Vuonna 2012 Carl Haglund valittiin Kataisen hallituksen puolustusministeriksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Nils Torvalds.


text: Vuonna 2012 Ville Itälä nimitettiin Euroopan Tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Petri Sarvamaa, kun Risto E.J. Penttilä ei halunnut ottaa paikkaa vastaan.


text: Suomesta vuoden 2014 vaaleissa valitut edustajat. Kausi alkoi heinäkuussa 2014.


text: Lisäksi vuonna 2014 Alexander Stubbista tultua Suomen pääministeri siirtyi Suomen entinen pääministeri Jyrki Katainen Euroopan komission jäseneksi.


text: Vuonna 2014 Alexander Stubb valittiin Kokoomuksen puheenjohtajaksi ja pääministeriksi, joten hän ei ottanut paikkaansa vastaan. Tilalle tuli Petri Sarvamaa.


text: Vuonna 2015 Olli Rehn valittiin Suomen eduskuntaan, tilalle tuli Hannu Takkula.


text: Vuonna 2015 Sampo Terho valittiin Suomen eduskuntaan, tilalle tuli Pirkko Ruohonen-Lerner.


text: Vuonna 2018 varapaikalta noussut Hannu Takkula siirtyi Eu:n tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi. Hänet korvasi Elsi Katainen.


text: Paavo Väyrynen perusti vuonna 2016 oman Kansalaispuolueen, mutta on halunnut vielä jatkaa mukana myös Keskustan toiminnassa. Väyrynen siirtyi eduskuntaan vuonna 2018, ja hänet korvasi Mirja Vehkaperä.


title: Härjedalen

text: Härjedalen () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Härjedalenin pinta-ala on 12 228,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 9 822 asukasta, joten väentiheys oli 0,8 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Härjedalen

text: Maakunta rajautuu lännessä Norjaan, etelässä Taalainmaan, idässä Hälsinglandin ja Medelpadin sekä pohjoisessa Jämtlandin maakuntiin. Härjedalen kuuluu lähes kokonaan Jämtlandin lääniin lukuun ottamatta joitakin pieniä alueita, jotka kuuluvat Taalainmaan lääniin.


title: Härjedalen

text: Nimi "Härjedalen" juontaa alkunsa muinaisnorjan sanaan "Herjárdalr", joka kirjaimellisesti tarkoittaa "Härje-joen laaksoa".


title: Härjedalen

text: Härjedalen alun perin oli osa Norjaa, mutta se liitettiin osaksi Ruotsia vuonna 1645 Brömsebron rauhan astuttua voimaan. Ennen Ruotsiin liittämistä Härjedalen kuului norjalaiseen Trøndelagin maakuntaan.


title: Härjedalen

text: Maakunnan suurin taajama on Sveg, jossa on 2 633 asukasta. Maakunnan korkein kohta on Helagsfjället, joka kohoaa 1796 metrin korkeuteen. Suurin järvi on puolestaan Rogen.Pieni osa maakunnasta kuuluu myös Taalainmaan lääniin.


title: Härjedalen

text: Härjedalenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 9 822 asukasta, jotka kaikki asuivat Jämtlandin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.


title: Tervuren

text: Tervuren on kunta Belgiassa Flanderin Brabantin provinssissa Brysselistä itään. Siellä on 1904–1908 nimellä Musée du Congo Belge perustettu Kongo-museo, joka on nykyisin nimeltään Musée royal de l'Afrique central. Kunnassa oli vuonna 2011 asukkaita 21 214.


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Götanmaa (, ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Itä-Götanmaan pinta-ala on 9 987,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 428 379 asukasta, joten väentiheys oli 42,9 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Götanmaa rajoittuu Smålandin, Länsi-Götanmaan, Närken ja Södermanlandin maakuntiin sekä Itämereen. Itä-Götanmaa muodostaa pääosan Itä-Götanmaan läänistä.


title: Itä-Götanmaa

text: Maakunnan suurin järvi on Vättern, joka on myös koko Ruotsin toiseksi suurin. Korkein kohta on Stenabo, joka kohoaa 328 metrin korkeuteen.


title: Itä-Götanmaa

text: Suurimmat kaupungit Norrköping, Motala, Linköping, Finspång, Mjölby ja Åtvidaberg. Maakunnassa harjoitetaan maa- ja metsätalouden ohella kaivostoimintaa (sinkin, volframin ja molybdeenin louhintaa). Alueen tärkein satamakaupunki on Itämeren rannan Norrköping.


title: Itä-Götanmaa

text: Prinsessa Estelle Silvia Ewa Marylla on muodollinen nimitys "Itä-Götanmaan herttuatar".


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Götanmaa jakautuu historiallisesti itäiseen Östanstångiin ja läntiseen Västanstångiin.


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Gotanmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 428 379 asukasta, jotka kaikki asuivat Itä-Götanmaan läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.Maakunnan suurin kaupunki on Linköping, Norrköpingin ollessa toiseksi suurin.


title: Itä-Götanmaa

text: Itä-Götanmaan maakunta vastaa pääasiassa Itä-Götanmaan lääniä, johon kuuluvat seuraavat luettelon mukaiset kunnat. Osa kunnista kuuluu pieniltä osin naapurimaakuntiin. Itä-Götanmaan lääniin kuuluu luettelossa mainittujen poikkeusten lisäksi myös hyvin pieniä alueita Närken maakunnasta.


title: Tetovo

text: Tetovo (, , ) on kaupunki Makedonian tasavallan luoteisosassa Šarvuorten juurella. Kaupungissa on 75 651 asukasta (vuonna 2010), ja se on Tetovon kunnan keskuspaikka.


title: Tetovo

text: Tetovo tarkoittaa kirjaimellisesti ”Teton paikkaa”, ja legendan mukaan kaupunki nimettiin Tetovon käärmeistä puhdistaneen Teton mukaan. Tetovo perustettiin 1300-luvulla pieneksi asutuskeskukseksi Sveta Bogorodican kirkon ympärille. Makedonian jouduttua Osmanien valtakunnan osaksi Tetovosta tuli kauppa- ja sotilaskeskus ja kaupunkiin rakennettiin moskeijoita, kylpylöitä ja muita julkisia rakennuksia. Osmanien aikana kaupungin nimi oli "Kalkandelen". 1800-luvulla ranskalainen matkailija Ami Bue arvioi kaupungin väkiluvuksi noin 4 500 henkeä. Makedonian kommunistinen puolue on perustettu 19. maaliskuuta 1943 Tetovossa.


title: Tetovo

text: Tetovossa on useita merkittäviä luostareita, kirkkoja ja moskeijoita. Viimeisistä kuuluisin on todennäköisesti Maalattu eli Aladzhan moskeija, joka on rakennettu vuonna 1459. Suurin osa Tetovon asukkaista kuuluu Makedonian albaanivähemmistöön. Kaupungissa on kaksi yliopistoa.


title: Riku

text: Riku on suomalainen miehen etunimi. Nimi on muunnelma nimistä Rikhard, Rickard, Grigori, Gregori tai joissain tapauksissa Risto.


title: Riku

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on ollut 8 423 Riku-nimistä miestä ja muutama nainen. Rikun nimipäivä on 7. helmikuuta samoin kuin Rikhardin.


title: Riku

text: Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Jämtland

text: Jämtland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Jämtlandin pinta-ala on 34 219,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 112 702 asukasta, joten väestötiheys oli 3,3 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Jämtland

text: Maakunta rajautuu Härjedalenin, Medelpadin, Ångermanlandin ja Lapin maakuntiin sekä Norjan valtioon.


title: Jämtland

text:
Jämtlandin ainoa kaupunki on Östersund. Maakunnan korkein kohta on Storsylen, joka kohoaa 1 734 metriin. Suurin järvi on Storsjön.Jämtlandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 112 702 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Jämtland

text: Jämtlanninpystykorva on jalostettu Jämtlannissa.


title: Kuitulevyteollisuus

text: Kuitulevyteollisuus on 1900-luvun alkupuolella käynnistynyt teollisuudenala. Ensimmäiset kuitulevytehtaat perustettiin tuohon aikaan Englantiin ja Yhdysvaltoihin. Suomeen perustettiin ensimmäinen kuitulevytehdas vuonna 1931. Kuitulevyteollisuus kasvoi sotavuosien jälkeen voimakkaasti, kun uudisrakentaminen vilkastui ja sahateollisuuden jätteille haettiin jatkojalostusmahdollisuutta. Kuitulevyteollisuuden tuotannollinen huippu saavutettiin 1970-luvun alussa, kun tuotanto oli 250 000 tonnia. Nykyisin Suomessa on kaksi toimivaa kuitulevytehdasta.


title: Kuitulevyteollisuus

text: Kuitulevyteollisuutta voi pitää ensimmäisenä kierrätystä hyödyntävänä teollisuuden alana, koska se hyödyntää raaka-aineena mekaanisessa metsäteollisuudessa syntynyttä jätettä, eli lähinnä sahauksessa syntynyttä purua ja haketta, joita molempia hyödynnetään kuitulevyn valmistuksessa.


title: Kuitulevyteollisuus

text: Kuitulevyteollisuuden tuotteita käytetään rakentamisessa ja niitä jatkojalostetaan edelleen kaluste- ja huonekaluteollisuudessa erilaisiksi tuotteiksi.


title: Sipulimaito

text: Sipulimaito on flunssantorjuntaan käytetty juoma. Vanha kansa käytti sipulimaitoa flunssan torjuntaan ja lievitykseen. Sipulimaito on kiehutettua vettä, johon on lisätty maitoa ja sipulinpalasia. Sipulina on tavallinen sipuli, mutta myös valkosipulia käytetään, sillä sen uskotaan sisältävän elimistön käyttämiä luonnollisia tautien torjunta-aineita. Juomaan lisätään myös hiukan sokeria.


title: Sipulimaito

text: Kuumasta sipulimaitojuomasta nousee nenän kautta hengityselimiin eteerisiä öljyjä. Ne avaavat tukkoista nenää nuhan aikana.


title: Airest

text: Airest on virolainen rahtilentoyhtiö, joka operoi rahti- ja tilauslentoliikennettä Tallinnasta käsin. Se aloitti toimintansa marraskuussa 2001.


title: Airest

text: Yhtiö lentää säännöllistä rahtiliikennettä Tallinnan ja Helsingin välillä.


title: Airest

text: Heinäkuussa 2015:


title: Eclipse (hevonen)

text: Eclipse (1. huhtikuuta 1764 – 27. helmikuuta 1789) oli yksi kaikkien aikojen kuuluisimmista englannintäysiverisistä.


title: Eclipse (hevonen)

text: Eclipse syntyi Wilhelm Cumberlandin omistamassa Windsor Great Parkin siittolassa Englannissa huhtikuussa 1764. Sen on kerrottu syntyneen auringonpimennyksen aikana ja tästä juontaa juurensa myös orin nimi.


title: Eclipse (hevonen)

text: Eclipse juoksi ensimmäisen kilpailunsa vasta 5-vuotiaana, maaliskuun 3. päivänä 1769 Epsomissa. Se voitti kilpailun ylivoimaisesti. Eclipsen kilpaura kesti kokonaisuudessaan vain 4 kuukautta. Se osallistui kahdeksaantoista tärkeimpään laukkakilpailuun ja voitti ne kaikki. Seitsemässä kilpailussa sillä ei ollut yhtään vastustajaa, sillä ymmärrettävistä syistä kukaan ei halunnut panna omaa hevostaan juoksemaan niin täysin ylivoimaista hevosta vastaan.


title: Eclipse (hevonen)

text: Eclipsen sanottiin näykkäisseen kaikkia vastustajiaan, jotka pyrkivät sen ohi.


title: Eclipse (hevonen)

text: Eclipsellä oli myös todella hyvä periyttämiskyky. Sen jälkeläiset juoksivat yhteensä 862 lähtöä, joista 344 päätyi voittoon.


title: Pink Fairies

text: Pink Fairies on 1970-luvun alkupuolella toiminut brittiläinen rockyhtye. Yhtye julkaisi kolme albumia vuosina 1971–1973 ja nautti suurta suosiota underground-piireissä. Pink Fairies esiintyi usein yhdessä Hawkwindin kanssa ja soitti monissa hyväntekeväisyys- ja ilmaiskonserteissa (tämä yhdistelmä tunnettiin nimellä Pinkwind). Yhteiskunnallisten asenteidensa ja suoraviivaisen soittonsa perusteella Pink Fairiesia on pidetty myös punkrockin edelläkävijänä.


title: Pink Fairies

text: Pink Fairies perustettiin vuonna 1970, jolloin Mick Farrenin Deviants-yhtyeessä soittaneet Paul Rudolph (kitara), Duncan Sanderson (basso, laulu) ja Russell Hunter (rummut) liittyivät yhteen rumpali-vokalisti John ”Twink” Alderin kanssa. Ensimmäinen single ”The Snake” / ”Do It” julkaistiin vuonna 1971 ja debyyttialbumi "Never Never Land" samana vuonna. Albumi menestyi vaihtoehtolistoilla hyvin ja sillä on edelleen kulttimaine. Albumin julkaisun jälkeen yhtye lähti kiertueelle esiintyen muun muassa Glastonburyn festivaaleilla kesäkuussa 1971. Twink erosi pian tämän esiintymisen jälkeen vedoten henkilökohtaisiin syihin. Yhtye jatkoi kolmimiehisenä. Vuoden 1971 elokuussa Pink Fairies esiintyi Suomessa Ruisrock-festivaaleilla. Kyseinen esiintyminen on julkaistu CD:nä vuonna 2008 nimellä "Finland Freakout 1971".


title: Pink Fairies

text: Seuraava albumi "What a Bunch of Sweeties" julkaistiin heinäkuussa 1972. Albumi oli hivenen monipuolisempi ja kokeilevampi kuin edeltäjänsä, sisältäen toki myös yhtyeen keikoilta tuttua jammailu-henkisyyttä. Albumi nousi Britannian listalle top-50:een. Yhtyettä kuitenkin kohtasi takaisku, kun kitaristi Paul Rudolph päätti erota (hän liittyi myöhemmin Hawkwindin basistiksi). Tilalle otettiin David Bowien kanssa työskennellyt Mick Wayne. Uusi kokoonpano nauhoitti ja julkaisi singlen ”Well, Well, Well” / ”Hold On”. Sanderson ja Hunter eivät olleet tyytyväisiä Waynen panokseen ja ideoihin ja niinpä kokoonpanoa täydennettiin ottamalla mukaan UFO:ssa jonkin aikaa soittanut kitaristi Larry Wallis. Nelimiehinen kokoonpano jäi lyhytikäiseksi kun Wayne erotettiin lopullisesti yhtyeestä.


title: Pink Fairies

text: Kolmimiehinen (Wallis, Sanderson, Hunter) Pink Fairies julkaisi vuonna 1973 "Kings of Oblivion" -albumin. Albumi sisälsi enemmän suoraviivaisempia kitararock-kappaleita verrattuna aiempiin albumeihin. Pääasiallisena säveltäjänä toimi Wallis. Yhtye lähti kiertueelle, mutta hajosi melko pian musiikillisiin erimielisyyksiin ja henkilökohtaisiin ongelmiin. Larry Wallis oli halunnut soittaa suorempaa rockia, kun taas Sanderson ja Hunter halusivat soittaa pitkiä jammailuun perustuvia kappaleita. Vuonna 1975 pidettiin vielä jäähyväiskonsertti kaikkien yhtyeessä olleiden jäsenien osallistuessa. Osa konsertista julkaistiin myöhemmin lp-levynä "Live at the Roundhouse 1975".


title: Pink Fairies

text: Hajoamisen jälkeen Pink Fairies on aktivoitunut pariin otteeseen. Vuonna 1976 samaan studioon sattuneet Wallis, Hunter, Sanderson ja kitaristi Martin Stone levyttivät punkrockiin erikoistuneelle levy-yhtiö Stiffille singlen ”Between the Lines” / ”Spoiling for a Fight”. 1982 Wallis, Sanderson ja rumpali George Butler julkaisivat kuusi kappaletta sisältävän albumin "Previously Unreleased" levy-yhtiön päätöksellä nimellä Pink Fairies, vaikka alun perin kyseessä oli Larry Wallisin sooloprojekti. Vuonna 1987 Acid Daze -festivaaleilla lavalle nousi Pink Fairies kokoonpanonaan Wallis, Sanderson, Hunter ja Twink sekä kitaristi Andy Colqhoun. Kokoonpano teki samana vuonna albumin "Kill ’Em and Eat ’Em" (Demon Records). Sittemmin Twink on julkaissut 1990-luvulla kaksi albumia Pink Fairies -nimen alla.


title: Pink Fairies

text: 2000-luvun alkupuolella Pink Fairiesin kolme ensimmäistä albumia julkaistiin digitaalisesti remasteroituna ja bonuskappalein varustettuina. Japanilainen levy-yhtiö Captain Trip julkaisi vuonna 2005 livetaltioinnin "Chinese Cowboys" vuonna 1987 tehdyistä reunion-konserteista. Helmikuussa 2007 Pink Fairiesin oli tarkoitus nousta lavalle Lontoon Roundhousessa, mutta keikka peruuntui Larry Wallisin sairastuttua. Albumit


title: Pink Fairies

text: Muut kokoelma- ja livealbumit


title: Pink Fairies

text: Singlet


title: Tikkurilan lukio

text: Tikkurilan lukio (TILU) on Vantaan Tikkurilan suuralueen Jokiniemen kaupunginosassa toimiva suomenkielinen suurlukio. Suomenkielisen opetuksen lisäksi lukion oppimäärän voi suorittaa englanninkielisellä IB-linjalla. Tikkurilan lukiossa opiskelee noin 1190 opiskelijaa (2015) ja opettajia on hieman alle 70 Vuoden 2016 alussa Tikkurilan lukioon liitettiin hallinnollisesti myös Vantaan aikuislukio, jota käy noin 240 aikuisopiskelijaa. Jo ennen liitosta Tikkurilan lukio oli oppilasmäärältään Suomen suurimpia lukioita. Esimerkiksi vuosina 2012 ja 2013 Opetushallitus listasi Tikkurilan lukion opiskelijamäärältään Suomen toiseksi suurimmaksi lukioksi Eiran aikuislukion jälkeen. Liitoksen jälkeen Tikkurilan lukiosta on tullut Pohjoismaiden suurin lukio. Vuonna 2015 Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan yhteensä 18 vähintään tuhannen oppilaan lukiota.


title: Tikkurilan lukio

text: Nykymuotoinen Tikkurilan lukio syntyi vuonna 2001, kun Tikkurilan alueen kaksi lukiota, Tikkurilan lukio (perustettu 1952) ja Simonkylän lukio (perustettu 1965), yhdistyivät. Uusi moderni lukiorakennus otettiin käyttöön lokakuussa 2002. Tikkurilan lukio sijaitsee samalla tontilla Jokiniemen koulun kanssa ja kuuluu ns. Jokiniemen koulukampukseen.


title: Tikkurilan lukio

text: Koulurakennuksessa on avoin langaton verkko, kirjasto, pieni kuntosali, tilavat luokat sekä lähes ammattiteatteritasoinen auditorio, jossa järjestetään myös useita koulun ulkopuolisia tilaisuuksia.


title: Tikkurilan lukio

text: Tikkurilan lukio tarjoaa hyvin laajan kurssivalikoiman lisäksi viestinnän, elokuvan, musiikin, liikunnan ja matematiikan painotukset. Tikkurilan lukiossa toimii myös kansainvälinen IB-linja, jolla opetus tapahtuu englanniksi.


title: Tikkurilan lukio

text: Vuoden 2016 yhteishaussa alin hyväksytty keskiarvo Tikkurilan lukion yleislinjalle oli 8,08 ja alin hyväksytty pistemäärä kansainväliselle IB-linjalle 13,75. Tikkurilan lukion 388 aloituspaikkaa tavoitteli hieman alle 460 ensisijaista hakijaa.


title: Tikkurilan lukio

text: Tikkurilan lukiosta kirjoitti Yleisradion lukiovertailun mukaan esimerkiksi keväällä 2013 yhteensä 302 ylioppilaskokelasta ja keväällä 2015 yhteensä 292 kokelasta. Pakollisten lukuaineiden aineiden tulosten perusteella Tikkurilan lukio sijoittutui maan lukioiden parhaimpaan kolmannekseen. Vuoden 2015 syksyllä lukiosta valmistui 24 ylioppilasta ja kansainväliseltä IB-linjalta valmistui 28 IB-ylioppilasta. Keväällä 2016 ylioppilaaksi kirjoitti 298 keskiarvolla 4,47 (asteikolla I-L, eli keskiarvo 2016 oli C:n ja M:n välillä).


title: Tikkurilan lukio

text: Tikkurilan lukion rakennusta käyttää myös noin 240 opiskelijan Vantaan aikuislukion Tikkurilan toimipiste.


title: Tikkurilan lukio

text: Vuoden 2016 alusta Vantaan aikuislukio yhdistyi hallinnollisesti Tikkurilan lukioon. Vantaan aikuislukio on iltalukio, jolla on toimipiste Tikkurilan lisäksi Myyrmäen suuralueella Martinlaakson lukion yhteydessä. Opetus on jaettu viiteen 7–8 viikon mittaiseen jaksoon. Oppitunnit ovat näiden jaksojen aikana maanantaista torstaihin iltaisin kello 17–20.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaa on yksi (, ) Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Länsi-Götanmaan pinta-ala on 16 672,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 257 284 asukasta, joten väestötiheys oli 75,4 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaa sijaitsee Vänern- ja Vättern-järvien sekä Kattegatin välisellä alueella. Sen naapurimaakuntia ovat Bohuslän, Dalsland, Värmlanti, Närke, Itä-Götanmaa, Småland ja Halland.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi.


title: Länsi-Götanmaa

text: Kruununprinsessa Victorialla on symbolinen arvonimi "Länsi-Götanmaan herttuatar" ja hänen puolisollaan prinssi Danielilla "Länsi-Götanmaan herttua".


title: Länsi-Götanmaa

text: Seudulla puhutaan Länsi-Götanmaan murretta "västgötskaa". Murteen pelastajana pidetään Sixten Bengtssonia.


title: Länsi-Götanmaa

text:
Länsi-Götanmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 257 284 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaan maakunnassa on yksitoista kaupunkia. Ruotsissa ei enää virallisesti ole kaupunkeja, mutta seuraavat paikkakunnat olivat kaupunkeja vuoden 1971 kuntauudistukseen asti. Göteborgin kaupunkitaajama kuuluu pohjoisosistaan myös Bohuslänin maakuntaan.Länsi-Götanmaan maakunta kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta pieniltä osin myös muihin lääneihin. Toisaalta Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kokonaan myös Bohuslänin ja Dalslandin maakunnat. Seuraavassa on ilmoitettu lääneittäin, mihin kuntiin maakunta nykyään jakautuu.


title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kunnat on seuraavassa ryhmitelty vielä vanhan läänijaon mukaisesti.


title: Medelpad

text: Medelpad on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Medelpadin pinta-ala on 7 085,8 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 123 800 asukasta, joten väentiheys oli 17,5 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Medelpad

text: Medelpad sijaitsee luonnonmaantieteellisesti Selkämeren länsirannalla, rajaten Hälsinglandin, Härjedalenin, Jämtlandin ja Ångermanlandin maakuntia.


title: Medelpad

text: Maakunnan suurin ja ainoa kaupunki on Sundsvall. Korkein kohta on Myckelmyrberget, joka kohoaa 578 metrin korkeuteen. Suurin järvi puolestaan on Holmsjön. Medelpadissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 123 800 asukasta, jotka kaikki asuivat Västernorrlandin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.


title: Radioaktiivinen laskeuma

text: Radioaktiivinen laskeuma eli ydinlaskeuma on ydinaseen räjähdyksen tai reaktorionnettomuuden aiheuttama, onnettomuus- tai räjähdyspaikan välittömän ympäristön ulkopuolella tapahtuva radioaktiivinen saastuminen. Ydinräjähdykseen tai reaktorionnettomuuteen liittyvässä päästössä vapautuu ilmakehään suuri määrä radioaktiivisia isotooppeja sisältäviä pienhiukkasia. Nämä kulkeutuvat ilmakehän virtausten mukana pois räjähdys- tai onnettomuuspaikalta ja laskeutuvat painovoiman tai sateen vaikutuksesta maahan. Kuuluisin ja Suomeen eniten vaikuttanut ydinlaskeuma aiheutui Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta vuonna 1986, mutta erityisesti Suomen Lappi kärsi 1960-luvulla merkittävästi Neuvostoliiton tekemien ydinkokeiden kaukolaskeumista.


title: Radioaktiivinen laskeuma

text: Laskeuman leviäminen riippuu päästön syntytavasta. Mikäli radioaktiiviset hiukkaset vapautuvat troposfäärin alimpaan kerrokseen, ne laskeutuvat hyvinkin nopeasti, jolloin maasto voi saastua paikallisesti erittäin pahasti. Tällöin puhutaan lähilaskeumasta. Toisaalta mikäli räjähdys tai tulipalo nostaa hiukkasia stratosfääriin, laskeuma kulkeutuu kauas ja leviää hyvin laajalle alueelle, mutta paikallinen saastuminen jää pienemmäksi.


title: Radioaktiivinen laskeuma

text: Radioaktiivisen laskeuman päästö koostuu radioaktiivisista pienhiukkasista, joiden koko on mikrometrin luokkaa. Hiukkasissa olevat radioaktiiviset isotoopit vähenevät ajan mittaan eksponentiaalisesti, joten laskeuma on vaarallisin heti räjähdyksen tai onnettomuuden jälkeen. Olennaista laskeumalta suojautumisessa onkin estää voimakkaasti säteileviä hiukkasia pääsemästä iholle tai kehon sisäpuolelle. Sisätiloissa tämä toteutetaan tiivistämällä ovet ja ikkunat sekä sammuttamalla ilmastointi. Ulkona liikuttaessa käytetään suojapukua tai sen puuttuessa sadevaatteita sekä hengityssuojainta, jotka huuhdellaan ennen sisätiloihin tuloa saastehiukkasten poistamiseksi. Väestönsuoja antaa erinomaisen suojan laskeumalta.


title: Radioaktiivinen laskeuma

text: Radioaktiivisen laskeuman sisältämistä radioaktiivisista isotoopeista biologisesti merkittävimpiä ovat jodin ja cesiumin radioaktiiviset isotoopit. Näistä jodi varastoituu kilpirauhaseen ja cesium korvaa luuston kalsiumia. Radioaktiivisen jodin varastoituminen kilpirauhaseen voidaan estää nauttimalla ennen laskeuman vaikutuksen alaiseksi joutumista joditabletti, joka täyttää kilpirauhasen jodivarastot. Tällöin mahdollinen radioaktiivinen jodi poistuu elimistöstä normaaliin tapaan. Cesiumin saantia puolestaan vähennetään välttämällä saastuneiden elintarvikkeiden, kuten esimerkiksi saastunutta rehua syöneiden lehmien maidon, nauttimista.


title: Radioaktiivinen laskeuma

text: Suomessa radioaktiivinen laskeuma kyetään havaitsemaan jo sen alkuvaiheessa viranomaisten jatkuvasti toiminnassa olevien säteilyvalvonta-asemien avulla. Tarvittaessa väestöä varoitetaan ja suojautumisohjeet annetaan yleisellä hälytysmerkillä, minkä jälkeen jatko-ohjeet annetaan radiossa, televisiossa ja internetissä.


title: Pektiini

text: Pektiinit ovat suurimolekyylisiä hiilihydraatteja. Niitä on kaikissa kasvikunnan tuotteissa. Pektiiniä tehdään omena- ja sitrushedelmien puristusjätteestä.


title: Pektiini

text: Pektiiniä on paljon raaoissa kuorimarjoissa sekä omenoissa ja sitrushedelmissä. Marjojen kypsyessä niiden pektiinipitoisuus laskee. Mansikat, vadelmat, kirsikat ja mustikat eivät ole kovin pektiinipitoisia.


title: Pektiini

text: Pektiiniä käytetään hillojen, hyytelöiden, marmeladien ja muiden tuotteiden rakenteen muodostamiseen. Pektiiniä pidetään yleisesti haitattomana, ja sitä käytetään elintarvikelisäaineena, jonka E-koodi on E 440. Pektiinin CAS-numero on 9000-69-5. Turun yliopistossa tehdyn vuonna 2014 julkaistun tutkimuksen mukaan pektiini lisää koe-eläimillä diabetesriskiä. Vaikutuksesta ihmisiin ei ole varmuutta.


title: Norrbotten

text: Norrbotten (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Norrbottenin pinta-ala on 26 666,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 192 525 asukasta, joten väentiheys oli 7,2 asukasta neliökilometriä kohti.


title: Norrbotten

text: Norrbotten rajautuu etelässä Västerbottenin maakuntaan, lännessä Ruotsin Lapin maakuntaan ja idässä Suomeen. Maakunta oli alun perin pohjoisin osa Västerbottenia (Länsipohjaa) ja siksi suomen kielessä Länsipohjaksi nimitetään myös Norrbottenin maakuntaa.


title: Norrbotten

text: Ruotsin lääneistä Norrbottenin maakunta on osa Norrbottenin lääniä, johon lisäksi kuuluu osa Ruotsin Lapin maakuntaa.


title: Norrbotten

text: Norrbottenin itäosassa Suomen rajan lähistöllä osa väestöstä on länsipohjan murretta puhuvia meänkielisiä. Maakunnan suurin kaupunki on Luulaja. Korkein kohta on Vitberget, joka kohoaa 594 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Miekojärvi.


title: Norrbotten

text: Norrbottenin vaakuna symboloi neljää suurehkoa Norrbottenin jokea, jotka laskevat Pohjanlahteen: Piitimenjoki, Luulajanjoki, Kainuunjoki ja Tornionjoki.


title: Norrbotten

text: Maakunnan alueella sijaitsevat etelästä pohjoiseen lueteltuina seuraavat kunnat:


title: Norrbotten

text: Norrbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 192 525 asukasta, jotka kaikki asuivat Norrbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.


title: Jokamiehenluokka

text: Jokamiehenluokka on suomalainen AKK:n alainen autourheilulaji. Autot ovat pääasiassa takamoottorisia Fiateja ja VW Kuplia, mutta etu- ja kardaanivetoiset autot (esimerkiksi Saab, Ford, Opel ja Volvo) ovat myös näkyvästi esillä lajissa.


title: Jokamiehenluokka

text: Jokamiesluokka pyritään pitämään edullisena. Yksi jokamiesluokan erikoistekijä on autonmyynti. Kilpailun jälkeen auto pitää myydä, jos siitä tehdään ostotarjouksia. Autojen kilpailumyyntihinta on 1400 euroa joka pitää autojen rakentelua ja virittelyä kurissa hinnan kustannuksella. Jokainen kuljettaja ilmoittautuessaan kilpailuun sitoutuu samalla myymään autonsa tuohon hintaan kilpailuun kuuluvan ostotarjousmenettelyn puitteissa. Ostotarjouksen saavat tehdä kilpailuun osallistuvat kilpailijat ja muutkin henkilöt, joilla on jokamiesluokkaan oikeuttava kilpailulisenssi ja JM-tutkinto. Mikäli samasta autosta on tehty useampi tarjous, ratkaistaan auton ostaja eli uusi omistaja arvalla.


title: Jokamiehenluokka

text: Mukaan pääsee nuorten luokkaan jo sinä vuonna kun täyttää 15 vuotta, suoritettuaan JM-tutkinnon, jolloin nuorelle annetaan debytanttikortti. Nuorten luokassa sekä pojat että tytöt ajavat yhdessä. Tutkinto täytyy uusia viiden vuoden välein.


title: Jokamiehenluokka

text: Radat ovat joko sora-asfaltti- tai kokoasfalttiratoja ja talvisin ajetaan järvien jäällä tai maalle jäädytetyillä radoilla. Osallistujamäärät vaihtelevat 100-900 osallistujan välillä. Vuodessa on kilpailuja noin 100 ympäri Suomea. Suomenmestaruudesta taistellaan yleisessä, naisissa, nuorissa sekä joukkueittain.


title: Jokamiehenluokka

text: 2014 ajetaan ensimmäinen EVK-autoilla ajettava suomenmestaruus. EVK-auto = etu- tai kardaanivetoinen.


title: Jokamiehenluokka

text: Vuoden 2013 suomenmestarit ovat yleisessäluokassa Juha Peralä,KauhUA ,naisissa Jonna Leppämäki Mäntän UA ja nuorissa Joona Lammi,AL-HÄRMÄ. Joukkuemestaruuden voitti Kauhajoen UA:n joukkue.


title: Jiri

text: Jirí () on tšekkiläinen miehen etunimi, muunnelma nimestä Georgios ja sen saksalaisesta vastineesta "Jürgen". Saman nimen vastineita ovat myös esimerkiksi suomalainen Yrjö ja englantilainen George.


title: Jiri

text: Suomessa Jiri-nimisiä on vuoden 2012 loppuun mennessä merkitty Väestörekisteriin hieman alle 1100


title: Jiri

text: Tšekissä Jiři on kaikista yleisin miehen nimi, sitä kantaa noin 330 000 henkilöä. Tšekissä Jiřín nimipäivää juhlitaan 24. huhtikuuta. Nimen femiininen muoto on Jiřina.Jiřít ovat tšekkiläisiä, ellei toisin mainita


title: Moni Maker

text: Moni Maker oli menestyksekäs ravihevostamma. Se juoksi urallaan 105 lähtöä, joista voittoja oli 67, kakkossijoja 18 ja kolmossijoja 10. Tamman ennätys on 09,7a ja voittosumma 5 595 586 dollaria. Tamma lopetti uransa 6. lokakuuta 2000 Red Milen radalla juosten montén ME:n 11,0a/1609m


title: Moni Maker

text: Moni Maker, alkuperäiseltä nimeltään Nursery Rhyme, syntyi vuonna 1993. Tamman emä isä oli Speedy Crown ja emä Nan´s Catch.


title: Moni Maker

text: Moni Maker voitti uransa aikana Euroopassa mm. Prix d'Amériquen, Elitloppetin ja Lotterian. Pohjois-Amerikassa se voitti mm. Hambletonian Oaksin, Matron Stakesin, Nat Ray Trotin kolmesti, vanhempien hevosten Breeders' Crownin, Classic Oaksin, Trotting Classicin, Maple Leaf Trotin ja Trot Mondialin.


title: Aku Käyhkö

text: August (Aku) Käyhkö (3. toukokuuta 1887 Kesälahti – 4. joulukuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.


title: Aku Käyhkö

text: Käyhkö aloitti uransa 18-vuotiaana Meri Roinin teatterikiertueilla 1905, minkä jälkeen hän näytteli Viipurin Maaseututeatterissa, Tampereen Teatterissa ja Kansan Näyttämöllä. Vuosina 1919–1931 hän toimi teatterinjohtajana Vapaalla Näyttämöllä, Viipurin Näyttämöllä ja Koiton Näyttämöllä.


title: Aku Käyhkö

text: Elokuvarooleja Käyhkölle kertyi kolmisenkymmentä, muun muassa "Nummisuutarit" (1923, Mikko Vilkastus) ja "Koskenlaskijan morsian" (1923, saarnamies Kero-Pieti). Kipparikvartetin keulahahmo Kauko Käyhkö oli Aku Käyhkön veljenpoika.


title: Rosa Mota

text: Rosa Mota (s. 29. kesäkuuta 1958 Porto) on entinen portugalilainen kestävyysjuoksija.


title: Rosa Mota

text: Mota aloitti maastojuoksukilpailuihin osallistumisen teini-ikäisenä. Vuonna 1980 hän tapasi Pedro Pedrosan, josta tuli hänen valmentajansa. Ensimmäinen naisten arvokisoissa järjestetty maratonkilpailu käytiin 1982 yleisurheilun EM-kisoissa. Mota voitti juoksun ennen Ingrid Kristiansenia. Seuraavan vuoden MM-kisoissa hän sijoittui maratonilla neljänneksi. 1984 kesäolympialaisissa hän voitti pronssimitalin.


title: Rosa Mota

text: Mota juoksi maratonennätyksensä (2.23.29) 1985 Chicagon maratonilla, jolla hän sijoittui huippuajastaan huolimatta vasta kolmanneksi. 1986 EM-kisoissa ja 1987 MM-kisoissa Mota otti ensimmäiset arvokisavoittonsa. Hän voitti myös 1988 kesäolympialaisten maratonjuoksun aloittamalla loppukirin kaksi kilometriä ennen maalia, jonka ansiosta hän voitti toiseksi sijoittuneen Lisa Martinin 13 sekunnilla.


title: Rosa Mota

text: Vuoden 1990 EM-kisoissa Mota saavutti viimeisen arvokisamitalinsa voittamalla maratonin. Hän lähti heti juoksun alussa irtiottoon ja johti puolivälissä puolellatoista minuutilla. Valentina Jegorova saavutti hänet kuitenkin 35 kilometrin kohdalla, mutta Mota onnistui voittamaan juoksun loppukirissä viiden sekunnin erolla. Mota kärsi urheilu-uransa aikana iskiaksesta, jonka takia hän joutui lopettamaan uransa vuonna 1992. Arvokisavoittojen lisäksi hän voitti Bostonin maratonin kolmesti (1987, 1988, 1990), Chicagon maratonin kahdesti (1983, 1984), Rotterdamin maratonin (1983), Tokion maratonin (1986) ja Lontoon maratonin (1991). Hän voitti myös São Paulon uudenvuodenjuoksun viidesti vuosina 1982–1986.


title: Rosa Mota

text: Mota toimi olympiatulen kantajana Ateenan olympialaisissa 2004.


title: Raymond Poincaré

text: Raymond Poincaré (20. elokuuta 1860 Bar-le-Duc, Meuse – 15. lokakuuta 1934 Pariisi) oli ranskalainen konservatiivinen valtiomies, Ranskan presidentti ensimmäisen maailmansodan aikana vuosina 1913–1920 sekä pääministeri kolmeen kertaan (1912–1913, 1922–1924 ja 1926–1929).


title: Raymond Poincaré

text: Poincaré oli kotoisin Bar-le-Ducista, Meusen departementista. Hän oli virkamies ja meteorologi Nicolas Antoinin Hélène Poincarén poika. Hän opiskeli Pariisissa lakia. Lapsena hän todisti Ranskan–Preussin sodan aikaisen kotiseutunsa saksalaismiehityksen.


title: Raymond Poincaré

text: Hänet valittiin edustajainhuoneeseen vuonna 1887 Lorrainesta. Hän saavutti mainetta talouden asiantuntijana ja istui budjettineuvotteluissa 1890–1891 ja 1892. Hän oli Charles Dupuyn ensimmäisessä hallituksessa huhti–marraskuun 1893 koulutus-, taide- ja uskontoministerinä ja toisessa ja kolmannessa hallituksessa toukokuun 1894–tammikuun 1895 ajan talousministerinä. Alexandre Ribotin hallituksessa Poincaré oli jälleen koulutusministeri.


title: Raymond Poincaré

text: Syksyllä 1895 hänet nimitettiin parlamentin varapuhemieheksi. Radikaalipuolueen kovasta vastustuksesta huolimatta hän toimi tässä tehtävässä 1897 saakka. Vuonna 1906 hän palasi talousministeriksi lyhytaikaiseen Sarrienin ministeriöön. Hän oli perustamassa keskustaoikeistolaista ARD-puoluetta (Alliance républicaine démocratique) vuonna 1901. Puolue muutti nimensä PRD:ksi vuonna 1911. Poincaré kirjoitti ja julkaisi tänä aikana seitsemän nidettä esseitä kirjallisuudesta ja politiikasta.