title: Jesajan kirja

text: Näkemystä vain yhdestä kirjoittajasta on vastustettu lähinnä seuraavista syistä:Tämä keskustelu on saanut useimmat tutkijat ajattelemaan, että Jesajan kirja on nykymuodossaan laajan muokkauksen tulos, ja että siinä annetut lupaukset Jumalan suorittamasta pelastuksesta on uudelleentulkittu juutalaisen kansan tarpeisiin pakkosiirtolaisuuden aikana ja heidän palattuaan Juudan maahan. Koska kirjaa on vaikea tulkita selkeänä historiallisena selontekona, tutkijat ovat pyrkineet tutkimaan sitä kirjallisena kokonaisuutena. Nykyinen tutkimus pyrkii tutkimaan kirjan intertekstuaalisuutta, eli sitä, millä tavoin myöhemmät muokkaajat ovat yhdistelleet kirjan eri tasoja toisiinsa.


title: Jesajan kirja

text: Jesajan viesti olettaa, että lukija tuntee muuta Raamattua, erityisesti Vanhan testamentin alkuosia. Hän vakuuttaa, että Jumala on päättänyt ottaa ja pitää kansan itsellään. Jesajalle tämä on itsestään selvää, koska Jumala vaivautui vapauttamaan epämääräisen joukon orjia Egyptistä ja sieti heitä, vaikka he olivat hankalia koko Luvattuun maahan suuntautuneen erämaavaelluksen ajan. Seuraavat sukupolvet eivät olleet sen parempia — he olivat Jesajan oman ajan kiittämättömiä ja uskottomia miehiä ja naisia. Jumalan uskollisuus voidaan selittää ainoastaan hänen rakkaudellaan.


title: Jesajan kirja

text: Jumala on siis päättänyt pelastaa kansan, eikä kukaan voi estää häntä tekemästä sitä. Hän on valinnut kansan ylistämään ja palvelemaan häntä, kansan, jonka hän kutsui vankeudesta rakastavaan yhteyteen kanssaan. Jumala on sitoutunut kansaansa ja siksi niillä, jotka pysyvät uskollisina, on toivoa.


title: Jesajan kirja

text: Jesaja käsittelee palvonnan ja eettisen käyttäytymisen välistä suhdetta. Yksi hänen pääteemojaan on Jumalan kieltäytyminen ottamasta vastaan rituaaliuhreja niiltä, jotka kohtelevat muita julmasti ja epäoikeudenmukaisesti.


title: Jesajan kirja

text: Jesaja puhuu myös epäjumalien palvonnasta, joka oli tuohon aikaan yleistä. Kanaanilaisten palvontamenoihin kuului hedelmällisyysriittejä, joihin kuului myös juutalaisen lain kieltämiä seksuaaliriittejä. Nämä olivat tulleet suosituiksi myös juutalaisten keskuudessa. Jesaja tarttui tähän myös useiden muiden profeettojen käsittelemään teemaan ja kertoi juutalaisille, että he ovat kuin haureutta harjoittava vaimo, joka on paennut todelliselta mieheltään, Jumalalta.


title: Jesajan kirja

text: Yksi merkittävä teema on se, että Jumala on koko maailman jumala. Tuohon aikaan useiden jumalien uskottiin olevan paikallisia tai heimojumalia, jotka saattoivat osallistua sotiin ja jopa hävitä niitä. Näiden jumalien huolena oli ainoastaan tiettyjen valtakuntien suojelu. Jesajan Jumala oli ainoa oikea jumala ja koko ihmiskunnan jumala, ei ainoastaan juutalaisten jumala. Jumalaa ei kukaan voinut myöskään voittaa. Jos Jumalan kansa kärsi tappion taistelussa, se johtui ainoastaan siitä, että Jumala salli sen tapahtua. Jumala huolehtii myös muista kuin juutalaisten asioista. Hän on kutsunut Juudan ja Israelin kansat liittoon kanssaan ja antanut näille tehtävän opettaa hänestä maailmalle.


title: Jesajan kirja

text: Jesajan kirja käyttää Jumalasta usein nimitystä "Israelin Pyhä". Nimitys esiintyy 12 kertaa luvuissa 1–39 ja 14 kertaa luvuissa 40–66. Tutkijoiden mukaan tämä on merkki siitä, että vaikka kirja on kirjoitettu useissa osissa ja sitä ovat kirjoittaneet eri kirjoittajat, se on kuitenkin tarkoitettu hyvin yhtenäiseksi kirjalliseksi teokseksi. Muualla Raamatussa nimitys esiintyy vain muutaman kerran Psalmeissa, Toisessa kuninkaiden kirjassa ja Jeremian kirjassa.


title: Jesajan kirja

text: Lopullinen toistuva teema Jesajalla on Jumalan valtakunnan perustaminen maan päälle ja valtakunnan hallitsijoiden ja kansan pyrkimys elää Jumalan tahdon mukaan.


title: Jesajan kirja

text: Uuden testamentin kirjoittajat lainaavat Jesajan kirjaa usein. Tunnetuin lainauksista on Jesajan jakeen 7:14 lainaus Matteuksen evankeliumin jakeessa 1:23. Kohta ennustaa, että neitsyt tulee synnyttämään lapsen. Matteus selittää, että tämä kohta ennusti Jeesuksen syntymän. Kriittiset tutkijat ovat esittäneet, että kohta olisi viitannut johonkin Jesajan omana aikana eläneeseen nuoreen naiseen, joka ei välttämättä ole ollut neitsyt nykyaikaisen mittapuun mukaan. Kontekstista eräät tutkijat ovat päätelleet, että tämän lapsen oli tarkoitus syntyä vielä samana vuonna.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin suurista profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 24. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kahdeksas kirja.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian kirjan merkittävimmät tekstilähteet ovat hepreankieliset masoreettisen tekstin käsikirjoitukset ja muutamat Qumranista löydetyt käsikirjoitusfragmentit sekä kreikankieliset Septuagintan käsikirjoitukset. Käsikirjoitusten välillä on merkittäviä eroja. Septuagintan tekstin on laskettu olevan yli 3000 sanaa lyhempi kuin masoreettinen teksti, joka kattaa noin 13% koko kirjasta. Qumranista löydetyt käsikirjoitusfragmentit pitävät osittain yhtä masoreettisen tekstin kanssa ja osittain Septuagintan tekstin kanssa. Lähteiden väliset erot käsittävät lähinnä lyhyitä, muutaman sanan pituisia tekstiosioita, jotka esiintyvät kauttaaltaan Jeremian kirjassa. Merkittävin ero on muita kansoja vastaan suunnattujen oraakkeleiden sijainti ja järjestys. Masoreettisen tekstin mukaan nämä oraakkelit sijoittuvat kirjan loppuun, lukujen 45 ja 52 väliin, kun taas Septuagintassa ne sijaitsevat jakeen 25:13 jälkeen.


title: Jeremian kirja

text: Juutalaisen perinteen mukaan kirjan on kirjoittanut profeetta Jeremia, mutta kirja itsessään ei nimeä tekijäänsä. Kirjan luvussa 36 mainittua kertomusta on pidetty hyvänä vertauskuvana kirjan kehityksestä. Siinä kuvataan kuinka Jeremia käskee kirjuriaan Barukia kirjoittamaan kirjakääröön profeetan lausumia oraakkeleita. Kun kirjakäärö myöhemmin tuhoutuu, Jeremia käskee Barukia kirjoittamaan uuden kirjakäärön, johon lisätään muitakin oraakkeleita (36:32). Sekä tämä kertomus että lähteiden väliset erot kuvastavat kirjan kehitystä, jota on luonnehdittu vaiheittaisena, toisistaan riippumattomina lisäysten ja muutosten sarjana.


title: Jeremian kirja

text: Kirjan varhaisimmat osat ovat todennäköisesti syntyneet toisen temppelin aikakauden (530 eaa. – 70 jaa.) alussa, mutta lähteiden väliset erot osoittavat, että kirjaa muokattiin vielä toisella vuosisadalla eaa., jota pidetään Septuagintan Jeremian kirjan käännösajankohtana. Qumranin käsikirjoitukset puolestaan ajoitetaan toisen vuosisadan eaa. ja ensimmäisen vuosisadan jaa. väliselle ajalle.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian kirja kertoo juutalaisen profeetta Jeremian profetioista ja hänen elämänsä ympärille sijoittuneista tapahtumista. Jeremia eli siihen aikaan, kun Juudan kuningaskunta kukistui babylonialaisten vallan alle ja Salomon temppeli tuhottiin.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian profetiat käsittävät noin kolmenkymmenen vuoden ajanjakson. Profetiat eivät ole aikajärjestyksessä. Ne on kirjoitettu monimutkaisella ja runollisella heprealla. Niille on ominaista samojen sanojen, fraasien ja kuvauksien toistuminen useasti.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian kirja koostuu kolmestakymmenestäkolmesta erillisestä ja itsenäisestä osasta, jotka voidaan jakaa viiteen ryhmään:Egyptiin saavuttuaan Jeremia lisäsi oletettavasti kolme osaa, luvut 37-39; 40-43; ja 44.


title: Jeremian kirja

text: Jeremian merkittävimmät messiaaniset profetiat löytyvät kohdista 23:1-8; 31:31-40; ja 33:14-26.


title: Jeremian kirja

text: Joitakin profetioita:


title: Valitusvirret

text: Valitusvirret (, ”Kuinka?”) on yksi Raamatun Vanhan testamentin suurista profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 25. ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin kuudes kirja. Kirjassa profeetta valittaa kaldealaisten Jerusalemissa ja muualla Pyhässä maassa aiheuttamaa hävitystä.


title: Valitusvirret

text: Valitusvirsiä käytetään juutalaisuudessa nykyään joidenkin psalmien ohella Jerusalemin Itkumuurilla valitettaessa. Kristinuskossa valitusvirsiä käytetään katolisen ja anglikaanisen kirkon tenebrae-palvelussa.


title: Valitusvirret

text: Perinteisesti kirja on laitettu profeetta Jeremian nimiin. Hän oli hovivirkailija Nebukadressar II:n suorittaman Jerusalemin valtauksen aikana, kun Jerusalemin temppeli tuhottiin ja kuningas Jojakim otettiin vangiksi. Kerrotaan, että Jeremia vetäytyi Damaskon portin ulkopuolella sijainneeseen luolaan, jossa hän kirjoitti kirjan. Valitusvirret onkin yleensä sijoitettu Jeremian kirjan jälkeen.


title: Valitusvirret

text: Jotkut tutkijat ovat kuitenkin kyseenalaistaneet sen, että Jeremia olisi kirjan kirjoittaja. Neljä sen viidestä kirjasta on kirjoitettu tyyliin, joka poikkeaa Jeremian kirjan tyylistä. Näiden tutkijoiden mukaan kirja kuuluu vanhempaan mesopotamialaiseen kaupunkivalitusten genreen, johon kuuluvista teoksista Urin valitus on vanhimpia ja tunnetuimpia.


title: Valitusvirret

text: Heprealaisessa kaanonissa kirjaa kutsutaan nimellä " 'Ekhah", "voi!" tai "kuinka", joka kuvaa valitusvirren yleistä muotoa. Se on kirjan ensimmäinen sana, ja myös monet muut valituksista alkavat tällä sanalla, esimerkiksi "Voi! Kadonnut on kullan loisto, himmennyt sen hohto!", vanhassa kirkkoraamatussa "Kuinka onkaan kulta tummunut, muuttunut hyvä kulta" Muoto esiintyy myös esimerkiksi Daavidin itkuvirressä.


title: Valitusvirret

text: Kirja koostuu viidestä erillisestä runosta. Luvussa 1 profeetta valittaa lukuisia onnettomuuksia, joiden johdosta entinen suuri kaupunki istuu yksinään kuin murehtiva leski. Luvussa 2 näitä onnettomuuksia kuvataan suhteessa kansan tekemiin synteihin, jotka olivat aiheuttaneet onnettomuudet. Onnettomuudet olivat siis Herran rangaistus. Luvussa 3 puhutaan toivosta, joka Jumalan kansalla on jäljellä, sillä Herra ei hylkää iankaikkisesti. Kärsimykset olisivat vain kaikkien parhaaksi, ja parempi päivä tulisi ennen pitkää. Luvussa 4 valitetaan kaupungin ja temppelin tuhoa, mutta sekin palautetaan kansan synteihin. Luku 5 on rukous armahduksesta.


title: Valitusvirret

text: Neljä ensimmäistä runoa (lukua) ovat akrostisia (alfabeettisia), niin kuin jotkut psalmeista (25, 34, 37, 119), eli jokainen jae alkaa eri kirjaimella järjestyksessä heprealaisen aakkoston mukaan. Ensimmäisessä, toisessa ja neljännessä luvussa on 22 jaetta, mikä on heprealaisen aakkoston kirjainten määrä. Kolmannessa luvussa on 66 jaetta, ja siinä jokaiset kolme peräkkäistä jaetta alkavat samalla kirjaimella. Viides luku ei ole akrostinen, mutta siinä on myös 22 jaetta.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekielin kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin suurista profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 26. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen yhdeksäs kirja.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekiel (יְחֶזְקֵאל "Jumala vahvistaa", hepreaksi "Yəḥezqel") oli yksi Israelin profeetoista. Hän oli papin poika ja toimi itsekin pappina Jerusalemin temppelissä. Hänellä oli vaimo, kunnes hänet vietiin 26-vuotiaana pois pakkosiirtolaisuuteen vuonna 597 eaa.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekielin kirja kirjoitettiin israelilaisille, jotka elivät pakkosiirtolaisuudessa Babylonissa. Siihen saakka heidän tapansa oli palvoa Jumalaa Jerusalemin temppelissä. Pakkosiirtolaisuus synnytti tärkeitä teologisia kysymyksiä. Kuinka israelilaiset saattoivat palvoa Jumalaa, kun he olivat kaukana kotimaastaan? Oliko Jumala vielä heidän saatavillaan? Hesekiel käsittelee tätä ongelmaa. Hän selittää ensin, että heidän pakkosiirtolaisuutensa on rangaistus heidän uskottomuudestaan, ja tarjoaa toivoa maanpakolaisille, kunhan he palaavat takaisin Jumalan luo. Hesekielin kirja on siis viesti toivosta sitä epätoivoisesti tarvitseville.


title: Hesekielin kirja

text: Kirjoittaja kertoo päivästä, jolloin Juuda ja Israel palautettaisiin valtioina takaisin. Hän lainaa paljon edeltäneiltä profeetoilta ja muista kirjoista, ja etsi tapaa lohduttaa kansaa tiedolla ikuisesta liitosta Jumalan kanssa. Hän saarnasi heille uutta ymmärrystä heidän pakkosiirtolaisuutensa aikana. Hän näytti heille, että Jumala oli edelleen tapahtumien johdossa. Hesekiel käytti omaa elämäänsä ja suhdettaan Jumalaan esimerkkinä.


title: Hesekielin kirja

text: Kirjan asemasta on käyty vuosisatojen aikana paljon keskusteluja. Keskustelut eivät ole koskeneet kirjan kirjoittajaa, sillä Hesekielin roolista ollaan melko yksimielisiä. Sen sijaan on keskusteltu siitä, tulisiko kirjan kuulua Raamatun kirjojen kaanoniin. Tämä ei ole johtunut siitä, että kirjan profeetallista sanomaa ja jumalallista inspiraatiota olisi epäilty, vaan siitä, että se on melko vaikeaselkoinen, ja oppimattomat saattaisivat tulkita sitä väärin. Kirjan ensimmäistä lukua ei ole yleensä luettu synagoogissa, ja kirjan lukeminen yksityisyydessä oli kielletty alle 30-vuotiailta.


title: Hesekielin kirja

text: Ennen vuotta 1924 kukaan ei ollut kyseenalaistanut Hesekielin kirjan kirjoittajan henkilöllisyyttä. Suurimmalle osalle tutkijoista on ollut selvää, että kirjan on kirjoittanut yksi henkilö, sillä se osoittaa yhtä ajattelutapaa ja kirjoitustyyliä. Vuonna 1924 kehitettiin kuitenkin teoria, että 1103 kirjan jakeista olisi lisätty vasta myöhempinä aikoina.


title: Hesekielin kirja

text: Siitä lähtien tutkijat ovat jakaantuneet asian suhteen. W. Zimmerli on ehdottanut, että kirjan alkuperäinen sanoma vaikutti myöhempään koulukuntaan, joka lisäsi siihen syvempää ymmärrystä profetioista. Muut tutkijaryhmät, kuten M. Greenbergin johtama ryhmä, pitävät kirjaa edelleen enimmäkseen Hesekielin itsensä kirjoittamana.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekielin kirja voidaan ajoittaa perustuen Hesekielin kuningas Jojakinin hallintokauden tapahtumiin tekemiin viittauksiin. Monien kirjan lukujen alussa on jopa sanottu suoraan, milloin se on tapahtunut. Esimerkiksi kirjan alussa sanotaan, että näky tapahtui kun "oli kolmaskymmenes vuosi, neljännen kuun viides päivä [..], kuningas Jojakinin pakkosiirtolaisuuden viides vuosi". Näiden avulla voidaan ajoittaa sekä Hesekielin elämä että hänen profettana toimimansa aika melko tarkasti.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekielin kirja kirjoitettiin alun perin 25 vuoden aikana vuosien 593 ja 571 eaa. välillä. Kirjat vaikuttavat kirjoitetun kahdessa jaksossa tämän Hesekielin 25 vuotta kestäneen profetoimisen aikana. Ensimmäinen jakso, joka on tarkoitettu Juudan ylemmille luokille, kirjoitettiin vuosien 593 ja 586 eaa. välillä. Toinen jakso, joka on kirjoitettu vuosien 586 ja 571 eaa. välillä, käsittelee hänen ennustuksiaan kansan pelastumisesta.


title: Hesekielin kirja

text: Hesekielin kirjassa on kolme osaa:Hesekiel suoritti suuren osan profetioinnista omilla teoillaan. Sen sijaan että hän olisi vain saarnannut ihmisille suullisesti, Jumala antoi hänelle ohjeen elää hänen samomansa todeksi eri tavoin. Hänen tekonsa tulkittiin merkeiksi.


title: Hesekielin kirja

text: Kirjan viitatuimpia osia ovat ennustus kuolleista luista, jotka heräävät henkiin, sekä lopussa oleva kuvaus sopusuhtaisesta temppelistä, jossa Jumala asuu.


title: Hesekielin kirja

text: Seuraava taulukko luettelee Hesekielin kirjan tapahtumat ajoitettuna:


title: Hoosean kirja

text: Hoosean kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 28. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kymmenes kirja. Kirja on pisin niistä profeetallisista kirjoista, jotka kirjoitettiin ennen Babylonin vankeutta.


title: Hoosean kirja

text: Hoosea profetoi Israelin kuningaskunnassa kuningaskunnan historian synkimmän ja melankolisimman vaiheen aikana, kun se kukistui 700-luvulla eaa. Kirjan alussa luetellaan sen tapahtumien sijoittuvan Juudan kuninkaiden Ussian, Jotamin, Ahasin ja Hiskian sekä Israelin kuninkaan Jerobeamin aikaan. Hoosea oli siis Jesajan aikalainen.


title: Hoosean kirja

text: Hoosean elinaikana Israelin kuningaskunnan kuninkaat, heitä tukeneet ylimykset ja papit olivat jättäneet kansan tilaan, jossa he luopuivat Jumalan Mooseksen kirjoissa antamasta laista. Ihmisten synnit, mukaan lukien pappien ja hallitsijoiden synnit, saivat aikaan suuren kansallisen katastrofin. Kirjassa mainittuja ja kritisoituja syntejä olivat muun muassa epäjumalien palvominen, epäpyhyys, murhat, haureus, väärät valat ja varkaudet. Epäjumalista palvottiin erityisesti Baalia, kanaanilaista hedelmällisyyden jumalaa. Muut synnit seurasivat tästä. Muiden 700-luvun eaa. profeettojen tapaan Hoosea julisti, että jos kansa ei luovu synneistään, Jumala sallii valtakunnan tuhoutua, ja kansa viedään vankeuteen Assyriaan, seudun tuon ajan suurimpaan valtioon.


title: Hoosean kirja

text: Assyria valtasikin Samarian, Israelin kuningaskunnan pääkaupungin, vuonna 722 eaa. Kaikki ylimmän luokan jäsenet ja monet tavallisestakin kansasta otettiin sotavangeiksi ja vietiin pakkosiirtolaisuuteen.


title: Hoosean kirja

text: Kirjan keskeisin teema on, että Jumala rakastaa Israelia aivan kuten mies rakastaa vaimoaan. Tätä kuvataan Hoosean oman avioliiton vertauskuvalla.


title: Hoosean kirja

text: Tämän teeman lisäksi kirjassa ovat kaksoisteemana Israelin kansan synnit ja tulossa oleva rangaistus synneistä. Vaikka Jumala rakastaakin Israelia, Israel ei ole palannut tähän rakkauteen. Tämän osoittivat koko ajan jatkunut epäjumalien palvonta sekä muut rikokset kuten väkivalta ja seksuaaliset rikokset. Koska Israel ei ollut palannut Jumalan rakkauteen, Jumala karkottaisi heidät luotaan pakkosiirtolaisuuteen, aivan kuten Hoosea karkotti oman vaimonsa.


title: Hoosean kirja

text: Tästä seuraa neljäs teema, Israelin palauttaminen maanpaosta. Maa tullaan valloittamaan, ja kansa tullaan lähettämään pakkosiirtolaisuuteen – mutta jotkut tulevat palaamaan ja rakentamaan maan jälleen kerran. Jumala tulee ottamaan kansan omakseen ja kansa tulee olemaan uskollinen hänelle heidän Jumalanaan.


title: Hoosean kirja

text: Sisällöltään kirja voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäinen osa sisältää luvut 1–3, ja se kuvaa symbolisesti Israelin kansan harjoittamaa epäjumalanpalvontaa. Hoosea nai Jumalan käskystä prostituoidun: "Mene ja ota portto vaimoksesi ja ota lapsiksesi ne lapset, jotka hän saa. Tämä maa on uskoton Herraa kohtaan, se on kuin portto, se palvelee vieraita jumalia". Avioliiton ja haureuden vertauskuvat ovat Vanhassa testamentissa yleisiä kuvattaessa Jumalan ja Israelin kansan välisiä suhteita.


title: Hoosean kirja

text: Toinen osa sisältää luvut 4–14. Se on yhteenveto Hoosean saarnoista, jotka ovat täynnä tuomitsemista, uhkailuja, kehotuksia ja lupauksia.


title: Joelin kirja

text: Joelin kirja (, vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa "Jooelin kirja") on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 29. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen yhdestoista kirja.


title: Joelin kirja

text: Joel oli todennäköisesti Juudan kuningaskunnan asukas, sillä hänet oli määrätty tämän kansan profeetaksi. Hän viittaa usein Juudaan ja Jerusalemiin. Nimi Joel oli Israelissa yleinen, ja tarkoittaa "Herra on Jumala".


title: Joelin kirja

text: Tutkijat ovat jakautuneet kirjan ajoituksen suhteen kolmeen pääkoulukuntaan:Kirjan osat ja teemat ovat:Kirjan tunnetuin kohta on 2. luvun lopussa oleva profetia, jonka mukaan Herra tulee vuodattamaan Henkensä kaikkien ihmisten päälle. Apostolien tekojen mukaan Pietari lausui tämän profetian helluntaina selittäen, että siinä tarkoitettu ennustus oli toteutunut.


title: Aamoksen kirja

text: Aamoksen kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 30. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kahdestoista kirja.


title: Aamoksen kirja

text: Profeetta Aamos toimi kuningas Jerobeam II:n, Israelin kuningaskunnan kuninkaan, hallintokauden (vuodesta 793 eaa. vuoteen 753 eaa.) sekä Ussian, Juudan kuningaskunnan kuninkaan, aikana. Tuohon aikaan sekä pohjoisen Israel että etelän Juuda olivat vaurautensa huipulla. Aamos oli profeetta Hoosean aikalainen, mutta todennäköisesti vaikutti jonkin verran häntä ennen.


title: Aamoksen kirja

text: Aamos ei todennäköisesti ollut "ammattimainen profeetta", joka olisi koulutettu toimimaan kuninkaan hovissa. Sen sijaan hän antaa ymmärtää olleensa paimen ja maanviljelijä, jonka Jumala kutsui työhön. Hänen viljelemiensä viikunoiden on ajateltu olleen rahvaan ruokaa. Siksi tutkijat ovat arvelleet, ettei hän kuulunut siihen eliittiin, jonka hän tuomitsi profetioissaan. Sen sijaan hän vaikuttaa työläiseltä.


title: Aamoksen kirja

text: Suurin osa tutkijoista uskoo, että Aamos profetioi syksyllä 750 eaa. tai 749 eaa. Yleisesti uskotaan, että hänen saarnaajantoimensa Betelissä kesti vähintään yhden päivän ja enintään muutaman päivän ajan. Tuohon aikaan Assyrian sotajoukot taistelivat Damaskosta vastaan useita vuosia, ja se vähensi huomattavasti Syyrian uhkaa Israelia vastaan. Naapurien sotiessa Israel kykeni laajentamaan alueitaan lähes samoiksi, kun ne olivat olleet Daavidin ja Salomon aikoina.


title: Aamoksen kirja

text: On huomioitava, että Aamos saarnasi noin kaksi vuotta ennen suurta maanjäristystä, ja viittasi järistykseen kirjassaan kaksi kertaa. Sakarja muisti maanjäristyksen vielä 200 vuotta myöhemmin (Sak. 14:5).


title: Aamoksen kirja

text:
Monet tutkijat jakavat Aamoksen kirjan kolmeen osaan. Luvut 1 ja 2 tarkastelevat Israelia ympäröiviä kansoja (Damaskos, Filistea, Tyyro, Edom ja Ammon) sekä Israelia itseään moraalisten silmälasien läpi, sekä sisältävät ennustuksia näitä vastaan. Luvut 3-6 tarkastelevat Israelin syntejä tarkemmin. Luvut 7-9 sisältävät näkyjä, jotka Jumala antoi Aamokselle, sekä Betelin papin Amasjan nuhdesaarnan Aamokselle. Kirjan jakeita 7:1-9:8 kutsutaan yleisesti Näkyjen Kirjaksi. Se sisältää ainoan kertovan osuuden.
Ensimmäisessä kahdessa näyssä Aamos kykenee taivuttelemaan Jumalan siihen, ettei tämä kurita kansaa, niin kuin on Aamokselle näyttänyt. Kurin ja oikeudenmukaisuuden teemat ovat keskeisiä osassa, jota joskus kutsutaan valitusten kirjaksi (5:1 - 6:14). Tämä viesti voidaan nähdä parhaiten jakeessa 5:24. Luvussa 4 kuvattujen vitsausten voidaan katsoa olleen kurinpalautuksia, jotka saivat Israelin kääntymään takaisin Jumalan puoleen. Kansa ei kuitenkaan tulkinnut niitä tällä tavalla, ja ne kääntyivät rangaistukseksi kansa tottelemattomuudesta.


title: Aamoksen kirja

text: Näkyjen toisessa osassa (7:7-9) ei enää esirukoile kansansa puolesta, ja Jumala sanoo, ettei hän "enää kulje armahtaen [Israelin] ohitse". Israelin ahdinko on muuttunut toivottomaksi. Jumala ei enää pidättele tuomiotaan, koska Israel kieltäytyy kuuntelemasta profeettoja ja jopa pyrkii vaientamaan heidät (2:12, 3:8, 7:10-17).


title: Aamoksen kirja

text: Useimpien tutkijoiden mukaan Aamoksen kirjan keskeinen idea on siinä, että Jumala laittaa kansansa samalle tasolle kuin sitä ympäröivät kansat — hän vaatii kaikilta samaa moraalia. Samoin kuin kaikki muut kansat, jotka nousevat Jumalaa vastaan, myös Israel ja Juuda eivät pääse pakoon tuomiota epäjumalanpalvonnasta ja epäoikeudenmukaisista tavoista, eikä Jumalan kanssa solmittu liitto vapauta niitä moraalisista standardeista. Jumalaa edustava kansa täytyy puhdistaa kaikesta ja kaikista, jotka häpäisevät Jumalan nimen. Jumalan nimen on oltava korkea.


title: Aamoksen kirja

text: Muita merkittäviä teemoja kirjassa ovat: sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja huoli vähäosaisista; Jahve on kaikkien kansojen jumala ja tuomari; Jahve on oikeudenmukaisuuden jumala; Jahve teki kaikki kansat; Jahve valitsi Israelin kansan, ja lunasti heidät, jotta hänet tunnettaisiin kaikessa maailmassa; Jahven valittuna oleminen tarkoittaa sitä, että on velvollinen elämään annetun lain mukaan; Jahve tuhoaa ainoastaan epäoikeudenmukaiset, muut säilyvät; ja että Jahve on vapaa tuomitsemaan, lunastamaan ja toimimaan Israelin pelastajana.


title: Obadjan kirja

text: Obadjan kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 31. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kolmastoista kirja. Obadjan kirja on Tanakin ja Raamatun lyhin kirja.


title: Obadjan kirja

text:
Kirjan kirjoittajana pidetään yleisesti profeettaa nimeltä Obadja, joka tarkoittaa "Herran palvelija (tai palvoja)". Kirjan kirjoitusajankohdasta ei ole tutkijoiden keskuudessa yksimielisyyttä. Se on vaikea päätellä, koska Obadjan henkilöllisyydestä, perheestä tai kirjan ulkopuolisesta historiallisesta kontekstista ei ole tietoja. Ajoitus täytyy siksi päätellä profetiasta itsestään.
Kirjan sisältö käsittelee Edomin valtakunnan tuhoa, koska se ei avustanut Israelia sodassa. Tämä voi sijoittua kahteen historialliseen tilanteeseen. Ensimmäinen ajoittuu vuosiin 853–841 eaa., jolloin filistealaiset ja arabit valtasivat Jerusalemin kuningas Joramin aikana. Tästä tapahtumasta kertovat 2 Kun. 8:20-22 ja 2 Aikak. 21:8-20. Toinen ajoittuu vuosiin 605–586 eaa., jolloin Babylonin kuningas Nebukadressar II hyökkäsi Jerusalemiin. Tämä johti israelilaisten pakkosiirtolaisuuteen eli Babylonin vankeuteen.


title: Obadjan kirja

text:
Ensin mainitussa tapauksessa Obadja olisi profeetta Elisan aikalainen, toisessa tapauksessa puolestaan profeetta Jeremian aikalainen. Suurin osa tutkijoista kannattaa jälkimmäistä ajoitusta, koska Obadjan kirjan jakeet 1-9 vastaavat Jeremian kirjan jakeita 49:7-22. Jeremian kirjan kohtaus sijoittuu kuningas
Jojakimin neljännelle hallitusvuodelle (604 eaa.), ja näin Obadja näyttää viittaavan Nebukadressar II:n toimeenpanemaan Jerusalemin tuhoon vuonna 586 eaa. Kuitenkin myös toisella vaihtoehdolla on kannattajansa. Osa tutkijoista kannattaa jopa kokonaan muita ajoituksia.


title: Obadjan kirja

text: On todennäköisempää, että sekä Jeremia että Obadja hyödynsivät yhteistä, tuntematonta lähdettä, kuin että Jeremia olisi hyödyntänyt aikaisempaa Obadjan kirjaa lähteenään. Obadjan kirjan jakeissa 10-21 on myös paljon materiaalia, joita Jeremia ei käytä, mutta jotka olisivat sopineet hänen tarkoitusperiinsä hyvin, jos ne vain olisivat olleet hänen saatavillaan.


title: Obadjan kirja

text: Obadjan kirja luetaan pieniin profeetoihin lyhyytensä vuoksi. Kirja käsittä ainoastaan yhden luvun, jota ei ole numeroitu, ja jossa on vain 21 jaetta.


title: Obadjan kirja

text: Kirjan yhdeksän ensimmäistä jaetta kertovat ennustuksen Herran Edomin maassa toimeenpanemasta täydellisestä tuhosta. Obadja kirjoittaa, että tuho tulee olemaan niin täydellinen, että se on jopa pahempi kuin yöllä tuleva varas, sillä varaskaan ei tuhoa kaikkea. Herra tulee sallimaan kaikkien Edomin liittolaisten kääntyä tätä vastaan ja ajaa Edom pois omasta maastaan.


title: Obadjan kirja

text: Jakeet kymmenestä neljääntoista kertovat syyn näin ankaraan rangaistukseen. Kun Israelin, Jumalan valitun kansan, kimppuun hyökättiin, Edom kieltäytyi auttamasta ja käyttäytyi täten kuin vihollinen. Vielä pahempaa oli se, että Israel ja Edom jakoivat yhteisen verilinjan, koska niiden perustajat Jaakob ja Eesau olivat veljeksiä. Sukulaisen hylkäämisen vuoksi Edom peitettäsiin häpeään ja tuhottaisiin ikuisiksi ajoiksi. Viimeiset jakeet, jakeet 15-21, kuvaavat Israelin paluuta ja Edomilaisten poispyyhkimistä. Jae 18 sanoo, ettei Eesaun heimosta ole yhtään selvinnyttä, kun tuho on lopussa. Israelista tulee pyhä paikka, ja sen kansa palaa maanpakolaisuudesta ja asuttaa edomilaisten kerran asuttaman maan. Viimeinen jae, jae 21, sijoittaa Herran kuninkaaksi, joka hallitsee yli kaikkien Edomin vuorten.


title: Joonan kirja

text: Joonan kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 32. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen neljästoista kirja. Kirja kertoo kertomuksen vastentahtoisesta profeetasta, josta tulee yksi koko Raamatun tehokkaimmista profeetoista. Kirjan kertomusta Joonasta on kautta historian tulkittu hyvin monella eri tavalla, ja se on inspiroinut myös useita lastensatuja.


title: Joonan kirja

text: Juutalaisen kalenterin pyhimpänä päivänä, jom kippurina eli sovituspäivänä Joonan kirja luetaan synagogassa.


title: Joonan kirja

text:
Kertomuksen päähenkilö Joona, Amittain poika, eli kuningas Jerobeam II:n aikana (786–746 eaa.). Joona mainitaan muualla vain kaksi kertaa: Toisessa kuninkaiden kirjassa (2 Kun. 14:25) ja Matteuksen evankeliumissa (Matt. 12:39-41).
Historialliselta taustaltaan kirja sijoittuu Joonan aikaan 700–600-luvuille eaa. ja uskonnolliselta ja yhteiskunnalliselta taustaltaan 500–300-luvuille eaa. Näin se rinnastuu Jesajan kirjan viimeisten osien (niin sanotun Deuterojesajan) aikaan, jolloin Israelille annettiin huomattava osa Jahven valtakunnan levittämisessä pakanoiden pariin. Nämä seikat ovat saaneet jotkut tutkijat ajattelemaan, että itse kirja kirjoitettiin todennäköisesti pakkosiirtolaisuuden jälkeisenä aikana, vuoden 530 eaa. jälkeen, ja että se perustuu suulliseen perimätietoon, joka on peräisin 700-luvulta eaa.


title: Joonan kirja

text: Joona oli kotoisin Gath-hepherin kaupungista, nykyisestä el-Meshedistä, joka sijaitsee muutaman kilometrin päässä Nasaretista. Kaupunki sijaitsee siis pakkosiirtolaisuutta edeltäneessä Israelin kuningaskunnassa ja Jeesuksen ajan Galileassa.


title: Joonan kirja

text: Kirjassa esiintyvä Ninive oli muinaisen Assyrian pääkaupunki, jonka Meedia kukisti vuonna 612 eaa. Kirja itse kutsuu Niniveä "suureksi kaupungiksi", mikä viittaa todennäköisesti sen vaurauteen, mutta mahdollisesti myös kokoon. Koska kirja olettaa kaupungin olevan olemassa ja säästyneen tuholta, se saattaa perustua vanhempaan 700–600-luvuilta olevaan traditioon. Assyria oli usein sodassa Israelin kanssa, ja otti israelilaiset vangeiksi 722–721 eaa. Assyrian painostus Israelia vastaan voidaan nähdä hyvin Nahumin kirjan katkerissa profetioissa.


title: Joonan kirja

text: Joonan kirja luetaan pieniin profeetoihin siksi, että se oli alun perin sijoitettu muiden pienten profeetoiden joukkoon samalla kirjakäärölle. Päinvastoin kuin muut profeetalliset kirjat, Joonan kirja ei kuitenkaan ole selonteko profeetan Israelin kansalle julistamista sanoista.


title: Joonan kirja

text: Joonan kirja on ennen kaikkea kertomus Jumalan luonteesta. Se voidaan jakaa neljään osaan sen neljän luvun mukaan: 1) Jumalan kaikkivaltius, 2) Jumalan suorittama pelastus, 3) Jumalan armo, ja 4) Jumalan oikeudenmukaisuus. Se voidaan jaotella myös seuraavalla tavalla:Kirjan juoni on melko suoraviivainen, vaikkakin ironian käyttö muuttaa tapahtumien suuntaa odottamattomasti. Kertomus keskittyy Joonan ja Jumalan väliseen konfliktiin. Jumala kutsuu Joonan julistamaan tuomiota Niniven kaupungille kaupungin pahojen tekojen vuoksi. Joona vastustelee, ja yrittää paeta Tarsikseen laivalla. Jumala nostattaa suuren myrskyn. Merimiehet pelästyvät ja huutavat avuksi jumaliaan. He heittävät arpaa saadakseen selville, kenen syytä myrsky on. Arpa lankeaa Joonalle, ja hänet heitetään mereen hänen omasta kehotuksestaan.


title: Joonan kirja

text: Seurauksena myrsky tyyntyy, mutta suuri kala nielaisee Joonan Jumalan lähettämänä. Joona on kalan sisässä kolme päivää ja kolme yötä. Joona rukoilee ja kiittää Jumalaa. Kala oksentaa Joonan maihin. Hän saa uuden käskyn saarnata Ninivessä, että kaupunki hävitetään neljänkymmenen päivän päästä. Niniveläiset uskovat Joonaa, ja aloittavat paaston ja pukeutuvat säkkeihin. Jumala armahtaa kaupungin.


title: Joonan kirja

text: Lopussa Joona syyttää Jumalaa ja selittää paenneensa siksi, että tiesi Jumalan kuitenkin olevan armahtavainen. Lopussa Jumala opettaa Joonaa armahtavaisuudesta esittämällä vertauksen.


title: Joonan kirja

text: Kirjoittajan ironia näkyy muun muassa siinä, että Joonasta tulee kaikkein menestyksekkäin profeetta. Yleensä kukaan profeetoista, edes suurista ja kuuluisista, ei saanut kansaa kääntymään. Joona, joka yritti ensin paeta, saa melko helposti 120 000 ihmistä katumaan ja kääntymään Jumalan puoleen.


title: Joonan kirja

text: Raamattu ei kerro mikä eläin nielaisi Joonan. Kaskelotti, jonka valtavan suuri, kulmikas pää muodostaa noin kolmanneksen sen ruumiin pituudesta, pystyy aivan hyvin nielaisemaan ihmisen kokonaisena. Joppesta (nyk. Jaffa), 55 km Jerusalemista länsiluoteeseen, on löydetty valaanpyytäjien keskuspaikka, mikä osoittaa että Välimeressä on ollut valaita. On myös mahdollista, että Joonan nielaissut kala oli valkohai. Vuonna 1939 pyydystettiin yksilö, jolla oli kaksi kokonaista, parimetristä haita mahassaan – kumpikin niistä oli suurin piirtein ihmisen kokoinen. Valkohait ovat uiskennelleet kaikissa merissä, myös Välimeressä.


title: Joonan kirja

text: "National Geographic" -lehdessä esitettiin vielä yksi mahdollisuus – valashai. Se on suurin tunnettu hai ja voi kasvaa 13 metrin pituiseksi ja painaa yli 20 tonnia. Valashain poikkeuksellinen ruoansulatuselimistö sopii kertomukseen Joonasta. Hain kita on suunnaton ja pienemmänkin valashain luolamaiseen kitaan mahtuisi vaivattomasti kaksi ihmistä. Valashai käyttää ravintonaan pääasiassa planktonia ja pieniä krilliäyriäisiä. Ne huuhtoutuvat ruokatorven läpi joustavaan mahansuuhun. Jos valashai nielee jotain suurta, jota sen on vaikea sulattaa, se tyhjentää mahansuunsa hitaasti kääntämällä sen sisuksen nurin ja työntämällä sen kitansa kautta ulos. Hain mahasta voi liukua ulos liman peittämällä matolla.


title: Joonan kirja

text: On tietysti kuitenkin selvää, ettei ihminen selviä kolmea vuorokautta minkään merieläimen ruoansulatuselimistössä.


title: Joonan kirja

text: Raamatussa profeetta Nahum kuvaili Assyrian pääkaupunkia Niniveä verentahrimaksi murhakaupungiksi. Arkeologia on osoittanut tämän Nahumin toteamuksen oikeaksi. Assyrialaiset olivat tunnettuja sotavankiensa säälimättömästä kohtelusta. He myös tallensivat nämä asiat huolellisesti muistiin. Reliefeissä kuvataan, miten vankeja kuljetetaan köysillä, jotka on kiinnitetty nenän tai huulien läpi työnnettyyn koukkuun, ja vankien silmien puhkaisua keihäänkärjellä. Monia vankeja nyljettiin tai muurattiin rakennusten sisään. Heitä myös poltettiin tulella tai annettiin menehtyä janoon aavikolla. Joiltakuilta leikattiin raajoja pois. Joonan tehtävänä oli kertoa näille ihmisille että Ninive tuhottaisiin neljänkymmenen päivän kuluttua. Tehtävä oli vaativa ja tämä voi osaltaan selittää sitä, miksi Joona ei ollut kovin innokas varoittamaan niniveläisiä tulevasta tuhosta.


title: Miikan kirja

text: Miikan kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 33. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen viidestoista kirja.


title: Miikan kirja

text: Perinteisesti profeetta Miikan ajatellaan kirjoittaneen kirjan Jotamin (742-735 eaa.), Ahaan (735-715 eaa.) ja Hiskian hallintokausilla (715-687 eaa.), noin vuosina 735–700 eaa. Miika oli yksi ensimmäisiä pienistä profeetoista.


title: Miikan kirja

text: Nykyisin suurin osa tutkijoista on vakuuttunut siitä, että Miika kirjoitti koko kirjan. Jotkut tutkijat laittavat kuitenkin enemmän materiaalista Miikan nimiin kuin toiset. Tutkijat ovat yleisesti yhtä mieltä siitä, että Miika kirjoitti luvut 1-3. Jotkut tutkijat katsovat, että luku 6 ja jotkut osat luvusta 7 ovat myös historiallisen Miikan kirjoittamia.


title: Miikan kirja

text: Luetellut hallintokaudet mahdollistavat Miikan toimineen profeettana enimmillään viidenkymmenen viiden vuoden aikana. Ei ole kuitenkaan todennäköistä, että hän olisi toiminut profeettana koko tämän ajan. Kirjan jakeissa 1:2-9 annettu viesti annettiin ennen Samarian tuhoa vuonna 721 eaa. Jeremian kirjassa oleva maininta vahvistaa hänen kytköksensä kuningas Hiskiaan: "Juudan kuninkaan Hiskian aikana esiintyi moresetilainen profeetta Miika". Samassa yhteydessä annetaan ymmärtää Miikan saavuttaneen menestystä puheillaan, sillä siinä kerrotaan kuningas Hiskian uskoneen häntä ja rukoilleen Jumalalta armoa.


title: Miikan kirja

text: Kirja voidaan jakaa kolmeen osaan:


title: Miikan kirja

text: Luvuissa 1-3 Miika saarnaa pelkästään tuomiota. Tuomio nähdään Samarian tuhossa, Jerusalemin tulossa olevassa piirityksessä ja valtauksessa, ahneiden maanvaltaajien menettäessä maansa ja joutuessa Jumalan hylkäämäksi, väärien profeettojen häpeässä ja maan puhdistamisessa epäjumalien palvonnasta ja militarismista.


title: Miikan kirja

text: Luvuissa 4-5 Miika saarnaa toivosta ja rauhan valtakunnasta aikojen lopussa. Profeetta sanoo, että mainitut olot eivät kestäisi ikuisesti. Tuomio tulisi, mutta pelastettu, puhdistettu ja uskollinen jäännös tulisi selviämään. Daavidin sukua oleva uusi kuningas syntyisi Betlehemissä ja korvaisi nykyisen heikon kuninkaan valtaistuimella. Hän hallitsisi Jahven nimissä. Hänen kansansa eläisi rauhassa ja hän olisi suuri maailman loppuun saakka.


title: Miikan kirja

text: Luvuissa 6-7 Miika aloittaa tuomiolla ja siirtyy sitten käsittelemään toivoa. Alussa Jumalan kuvataan käyvän oikeutta Israelia vastaan. Miika kertoo, mitä Jumala vaatii kansaltaan: "Vain tätä Herra sinulta odottaa: tee sitä mikä on oikein, osoita rakkautta ja hyvyyttä ja vaella valvoen, Jumalaasi kuunnellen". Jumalan syytös tarkentuu seuraavissa jakeissa. Väkivalta, valhe, petokset ja kierot liiketoimet ovat valtoimenaan. Ne toisivat tuhon maahan. Viittaukset Omriin ja Ahabiin osoittavat, että samanlainen korruptio oli tuhonnut Israelin kuningaskunnan ja oli nyt leviämässä Juudan kuningaskuntaan.


title: Miikan kirja

text: Näin kirjan tarkoituksena on antaa ihmille toivoa ja uusi sydän, jolla he voivat elää Jumalan kansana pimenevässä maailmassa.


title: Nahumin kirja

text: Nahumin kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 34. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kuudestoista kirja.


title: Nahumin kirja

text: Nahum profetoi joidenkin mukaan kuningas Ahaan hallintokaudella 740-luvulla eaa. Toisten mukaan hänen profetiansa viittaavat kuningas Hiskian hallintokauden loppupuolelle 700-kymmenluvulla eaa.


title: Nahumin kirja

text: Kirja kirjoitettiin todennäköisesti Jerusalemissa, jossa Nahum todisti Assyrian kuninkaan Sanheribin suorittamaa valtausta ja hänen joukoissaan tapahtunutta hävitystä.


title: Nahumin kirja

text: Kirjan profetian sisältönä on Assyrian kuningaskunnan pääkaupungin Niniven lähestyvä täydellinen ja lopullinen tuho. Assyrian kuningas Assurbanipal oli tuolloin valtansa huipulla, ja Ninive samoin kukoistava maailman kaupan ja kulttuurin keskus. Nahum kuvaa sitä sanoilla "Voi kaupunkia, veritekojen tahraamaa, täynnä pelkkää petosta, ryöstösaalista, sammumatonta raatelun kiihkoa!", koska se oli ryövännyt kaikki ympäröivät naapurikansat. Kaupunki oli vahvasti linnoitettu uhmaamaan kaikkia vihollisia.


title: Nahumin kirja

text: Joona oli jo saarnannut varoitusviestinsä Nahumia ennen, ja Nahumia seurasi puolestaan Sefanja, joka ennusti myös Niniven tuhoa. Ennustukset toteutuivat vuonna 625 eaa. kun tulipalo tuhosi kaupungin ja Assyrian valtakunnan aika alkoi päättyä. Tapahtuma vaikutti koko alueen poliittiseen tilanteeseen. Meedialaiset ja babylonialaiset valtasivat Niniven ja tuhosivat kaupungin lopullisesti vuonna 612 eaa.


title: Habakukin kirja

text: Habakukin kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 35. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen seitsemästoista kirja.


title: Habakukin kirja

text: Profeetta Habakukista ei ole juurikaan elämäkerrallisia tietoja. Hänestä tiedetään itse asiassa vähemmän kuin kenestäkään muusta Vanhan testamentin profeetasta. Kirjan luonne on hyvin liturginen, ja siitä jotkut tutkijat ovat päätelleet, että Habakuk olisi ollut temppeliprofeetta. Temppeliprofeettoja kuvataan Ensimmäisessä aikakirjassa henkilöinä, jotka ylistivät Jumalaa pyhässä hurmoksessa lyyrilla, harpuilla ja symbaaleilla. Jotkut ovat ajatelleet, että Habakukin jakeen 3:19 loppuosa viittaisi tähän.


title: Habakukin kirja

text: Nykyään ei tiedetä, mihin aikaan Habakuk eli ja saarnasi. Yksi vihje Habakukin mahdolliseen ajoitukseen on viittaus kaldealaisten nousuun ja menestykseen jakeissa 1:6-11. Tämä ajoittaisi kirjan 600-luvun eaa. viimeiselle neljännekselle. Yksi mahdollisuus olisi kuningas Jojakimin hallintokaudella vuosina 609-598 eaa. Syynä tähän ajoitukseen on se, että tuolloin babylonialaiset kasvattivat valtaansa. He marssivat Jerusalemia vastaan vuonna 598 eaa., jolloin Jojakim surmattiin. Jakeet 1:12-17 vihjaavat läheiseen tietoon babylonialaisten julmuuksista.


title: Habakukin kirja

text: Habakukin kirja koostuu kolmesta luvusta, ja se voidaan jakaa seuraaviin osaan:Kirjan keskeisenä teemana on kasvaminen eksyneestä ja epäilevästä uskosta täydelliseen luottamukseen Jumalaa kohtaan. Habakuk valittaa Juudan kansan rappiota ja syntejä ja sitä, että kuritus oli tuleva kaldealaisilta, kansalta, joka oli Jumalan silmissä syntinen kansa.


title: Sefanjan kirja

text: Sefanjan kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 36. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen kahdeksastoista kirja.


title: Sefanjan kirja

text: Sefanjan kirjan ensimmäisen jae sanoo, että kirjan kirjoittaja "Sefanja oli Kusin poika; hänen isoisänsä oli Gedalja, tämän isä oli Amarja ja tämän Hiskia". Kaikki, mitä kirjoittajasta tiedetään, on peräisin tekstistä itsestään.


title: Sefanjan kirja

text: Jos kirjan ensimmäinen jae on luotettava osoitus kirjan kirjoittamisajankohdasta, kirja on kirjoitettu "Juudan kuninkaan Josian, Amonin pojan, päivinä". Näin Sefanja olisi ollut profeetta Jeremian aikalainen. Kuningas Josia hallitsi Juudan kuningaskuntaa suunnilleen vuosina 640-609 eaa.


title: Sefanjan kirja

text: Jotkut tutkijat uskovat, että Sefanjan Jerusalemista antama kuva osoittaa, että hän toimi ennen Josian suorittamia uskonnollisia uudistuksia, joita kuvataan Toisessa kuninkaiden kirjassa. Nämä uudistukset suoritettiin vuonna 622 eaa. Sekä Sefanja että Jeremia kannustivat Josiaa uskonnollisiin uudistuksiin, jotka hän lopulta panikin toimeen.


title: Sefanjan kirja

text: Tutkijat katsovat myös, että jakeessa 1:8 oleva "hallitusmiehiä ja kuninkaallisia" osoittaa, että kuningaskuntaa hallitsi edelleen sijaishallitsija Josian puolesta. Luvun 2 antama kuva naapurimaista vastaa myös 600-luvun loppua eaa. Sefanja oli todennäköisesti ensimmäinen profeetta, joka seurasi Jesajan kirjan profetioita ja Manassen väkivaltaista hallintokautta.


title: Sefanjan kirja

text: Jotkut tutkijat ovat esitelleet todistusaineistoa, jotka viittaisivat kuningasajan jälkeiseen aikaan, jopa niinkin myöhään kuin vuoteen 200 eaa. Nämä perustuvat käytettyyn kieleen ja teemoihin. Nämä tutkijat myöntävät kuitenkin, että kirja voisi silti perustua varhaisempiin lähteisiin.


title: Sefanjan kirja

text: Kirjan kirjoittaja kuvaa Jerusalemia hyvin yksityiskohtaisesti. Hän kirjoittaa muun muassa: "kuuluu huuto Kalaportilta, vaikerrus uudesta kaupunginosasta ja valtava ryske kukkuloilta. Valittakaa, te Maktesin kauppiaat, sillä teidät tuhotaan ja kaikki, jotka hopeaa punnitsevat, hävitetään". Hänen kuvauksensa kaupungin maantieteestä ja kaupankäynnistä osoittavat ensi käden tietämystä. Koska kirja koskee suoraan Jerusalemin asukkaita, kirja kirjoitettiin todennäköisesti siellä.


title: Sefanjan kirja

text: Sefanjan kirja sisältää kolme lukua, joiden sisältö on seuraavanlainen:


title: Sefanjan kirja

text: Eri tutkijat jakavat kirjan sisällön eri tavalla. Huolimatta melko lyhyestä pituudestaan, kirja sisältää useita yleisiä profeetallisia teemoja. Kirjan kuvaukset ovat profeetallisen kirjallisuuden eloisampia. Silti se on myös täysin yksiselitteinen julistaessaan kaiken entiselleen palauttamista niille, jotka selviävät "Herran suuresta päivästä".


title: Sefanjan kirja

text: Sefanjan kirja sisältää paljon fraaseja ja termonilogiaa, jota tavataan myös muissa Vanhan testamentin kirjoissa. Tämä osoittaa, että kirjan kirjoittaja tunsi hyvin Israelin uskonnollisen perinteen. Tästä seurasi myös, että myöhemmät sukupolvet saattoivat helposti lukea kirjan osaksi profeetallisten kirjojen kaanonia.


title: Sefanjan kirja

text: Sefanjan kirja viittaa useisiin Ensimmäisen Mooseksen kirjan tapahtumiin ja kääntää ne toisin päin. Avausjakeet muistuttavat sekä luomisesta että vedenpaisumuksesta. Alussa sanotaan: "Minä tuhoan ihmiset ja eläimet, teen lopun taivaan linnuista ja meren kaloista". Järjestys, jossa kaikki luotu tuhotaan, on päinvastainen sille järjestykselle, jossa ne luotiin. Sekä vedenpaisumuksesta että Sefanjan kuvaamasta viimeisestä tuomiosta selviää tietty jäännösosa ihmisiä.


title: Haggain kirja

text: Haggain kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 37. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen yhdeksästoista kirja.


title: Haggain kirja

text: Haggain kirjan on kirjoittanut profeetta Haggai. Kirjan mukaan sen ensimmäinen luku on kirjoitettu "Kuningas Dareioksen toisena hallitusvuotena, kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä", ja toinen luku puolestaan seitsemännessä ja yhdeksännessä kuussa. Tämä vastaa vuotta 520 eaa.


title: Haggain kirja

text: Profeetan päämääränä oli yleisesti kannustaa kansaa Jerusalemin toisen temppelin uudelleenrakennuksessa vuonna 520 eaa. pakkosiirtolaisten palattua Babylonin vankeudesta. Haggai sanoo, että viimeaikainen kuivuus on johtunut kansan vastahakoisuudesta uudelleenrakentaa temppeli, jota Haggai pitää Jerusalemin loiston avaimena. Kansa uudelleenrakensi mieluummin omia kotejaan. Kirja päättyy ennustukseen kuningaskuntien kukistumisesta. Serubbabel, Juudan kuningaskunnan käskynhaltija, tulisi toimimaan Jumalan valitsemana johtajana.


title: Haggain kirja

text: Kirja koostuu kahdesta luvusta. Kirjan kieli ei ole yhtä hienosti punottua kuin muissa pienissä profeetoissa, mutta sen sanoma tulee hyvin selkeäksi.


title: Haggain kirja

text: Kirjan ensimmäinen luku sisältää:Toinen luku sisältää:Kirjan tapahtumiin viitataan Esran kirjan jakeissa 5:1 ja 6:14.


title: Sakarjan kirja

text: Sakarjan kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 38. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen 20. kirja.


title: Sakarjan kirja

text: Sakarjan kirjan kirjoitti profeetta Sakarja. Hänen nimensä tarkoittaa "Jahve on muistanut". Hänen todellinen henkilöllisyytensä on ainoastaan yksi kirjaan liittyvistä kysymyksistä. Kirjan tarkoituksena ei ole olla niinkään historiallinen vaan teologinen ja pastoraalinen (paimentava). Nykyäänkin historialliset tosiasiat saattavat joskus sulautua yhteen antamaan tilaa varsinaiselle viestille ja kokonaiskuvalle. Tämä pätee myös uskonnollisiin perinteisiin.


title: Sakarjan kirja

text: Kirjan ensimmäisen jakeen mukaan se on kirjoitettu kuningas "Dareioksen toisena hallitusvuotena, sen kahdeksantena kuukautena". Näin se olisi kirjoitettu täsmälleen samoihin aikoihin kuin Haggain kirja.


title: Sakarjan kirja

text: Sakarjan kirjassa on neljätoista lukua. Kirja voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäiset kuusi lukua sisältävät kahdeksan näkyä, joiden välissä on saarnoja. Ensimmäinen niistä on silmäys taaksepäin ja kutsuu parannukseen. Kansan haluttomuus vastata Jumalan kutsuun lisää Jumalan tuomiota. Saarnoissa ja näyissä onnen poistaminen ja palauttaminen on kokonaan Jumalan käsissä. Kirja on rinnastettu Haggain kirjaan paitsi kirjoitusajankohdaltaan myös sisällöltään, sillä Haggain kirjassa Jumalan tuomio seuraa kansan vastahakoisuudesta uudelleenrakentaa Jerusalemin toista temppeliä.


title: Sakarjan kirja

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan kirjan toinen ja kolmas osa sisältävät ennustuksia, jotka tulisi tulkita messiaanisina profetioina joko suoraan tai epäsuorasti. Muun muassa Johanneksen ilmestys lainaa Sakarjan kirjaa ja sen kuvastoa kuvatessaan viimeisiä päiviä.


title: Sakarjan kirja

text: Kirjan pääpaino on siinä, että Jumala on työssä ja suunnittelee elävänsä uudelleen kansansa kanssa Jerusalemissa. Hän tulee pelastamaan heidät heidän vihollisiltaan ja puhdistamaan heidät pahasta. Luvut 7-8 käsittelevät sitä elämän laatua, jonka Jumala haluaisi antaa omalle kansalleen, ja nämä sanat sisältävät monia rohkaisevia lupauksia kansalle. Kirjan jakeet auttoivat evankeliumeiden kirjoittajia ymmärtämään Jeesuksen kärsimyksiä, kuolemaa ja ylösnousemusta. Siksi he lainasivat kirjaa kirjoittaessaan Jeesuksen viimeisistä päivistä.


title: Sakarjan kirja

text: Jotkut tutkijat katsovat, että kirjalla olisi yhden sijasta useampi kirjoittaja. Heidän mukaansa kirjan luvut 1-8 ovat ensimmäisen, "alkuperäisen" Sakarjan, joka oli Haggain aikalainen, kirjoittamia. Hänen oppilaansa keräsivät hänen profetiansa ja kirjoituksensa, ja ne välittyivät edelleen myöhemmille oppilaille. Nämä olisivat sitten kirjoittaneet kirjan luvut 9-14. Näin kirjalla olisi pitkä alkuperäisen Sakariaan "inspiroima" perintö.


title: Malakian kirja

text: Malakian kirja (, "Malʾaḫi", "Mál'akhî") on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 39:s, Vanhan testamentin viimeinen ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen 21. ja viimeinen kirja.


title: Malakian kirja

text: Malakian kirjan kirjoitti profeetta Malakia. Tämä ei kuitenkaan välttämättä ole hänen oma nimensä, sillä hepreankielinen nimi on lyhennys nimestä "Mál'akhîyah", joka tarkoittaa "minun (eli Jumalan) sanansaattajani". Nimitys esiintyy kirjassa kahdesti, jakeissa 1:1 ja 3:1, vaikka onkin epätodennäköistä, että se viittaisi kummassakin kohdassa samaan henkilöön. Näistä syistä kirjan kirjoittajan todellisesta henkilöllisyydestä on väitelty paljon. Hänestä ei tiedetä mitään, mutta on ehdotettu, että hän olisi saattanut olla leeviläinen.


title: Malakian kirja

text: Juutalainen Targum pitää Malakian kirjan kirjoittajana Esraa. Hieronymuksen mukaan tämä saattaa johtua siitä, että Esra on nähty välittäjänä profeettojen ja "suuren synagogan" välillä. Tätä näkemystä ei kuitenkaan tue mikään historiallinen todistusaineisto. Jotkut tutkijat ovat huomauttaneet yhtäläisyyksistä Malakian kirjan ja Sakarjan kirjan lukujen 9–14 välillä. Sekä Malakian kirjan ensimmäinen luku että Sakarjan kirjan 9 ja 12 luvun alku puhuvat ennustuksesta tai ennussanasta, "Herran sanasta". Joidenkin tutkijoiden mukaan ennustuksia on alun perin ollut kolme. Kaksi niistä olisi liitetty Sakarjan kirjan loppuun (Deuterosakarja) ja kolmannesta olisi tullut Malakian kirja. Tämän vuoksi suurin osa tutkijoista katsoo, että kirjan on kirjoittanut yksi henkilö, johon nimellä Malakia saatetaan viitata.


title: Malakian kirja

text: Tästä kirjojen jaottelusta seuraa, että pieniä profeettoja on kaksitoista — sama määrä kuin Jaakobilla oli poikia, joista tulivat Israelin eri heimot.


title: Malakian kirja

text: Malakian kirjassa on hyvin vähän historiallisia yksityiskohtia. Suurin vihje sen ajoittamiseksi on jakeessa 1:8, jossa käskynhaltijasta käytetään persialaiskauden sanaa "pehâ". Tämä viittaa pakkosiirtolaisuuden jälkeiseen aikaan sekä sanan alkuperän kautta että siksi, koska ennen pakkosiirtolaisuutta Juudan johdossa oli kuningas eikä käskynhaltija. Samassa jakeessa käy myös ilmi, että temppeli on uudelleenrakennettu, koska uhritoimituksia suoritetaan jälleen. Näin kirjan täytyy olla syntynyt vuoden 515 eaa. jälkeen.


title: Malakian kirja

text: Saarnaajan kirjan kirjoittaja tunsi selvästi Malakian kirjan toisella vuosisadalla eaa. Kirjan käsittelemistä teemoista on päätelty, että se ajoittuu Haggain ja Sakarjan kirjan väliseen aikaan, hieman ennen kuin Nehemia tuli Jerusalemiin vuonna 445 eaa.


title: Malakian kirja

text: Kirja käsittelee väärinkäytöksiä temppelipalveluksen palauttamisessa selkeästi ensi käden tiedoilla. Siksi kirja on mitä todennäköisimmin kirjoitettu Jerusalemissa.


title: Malakian kirja

text: Malakian kirjassa on neljä lukua. Kirjan sisältö on seuraavanlainen:


title: Malakian kirja

text: Messiaanisten lupaustensa vuoksi Malakian kirjaa lainataan usein Uudessa testamentissa. Kirjassa sanotaan, että ennen Messiaan tuloa Jumala lähettää profeetta Elian takaisin maan päälle, minkä Uudessa testamentissa tulkitaan viittaavan Johannes Kastajaan.


title: Francisco Pizarro

text: Francisco Pizarro (n. 1475 Trujillo, Extremadura Espanja – 26. kesäkuuta 1541 Peru) oli espanjalainen konkistadori, inkavaltakunnan valloittaja ja Liman kaupungin perustaja.


title: Francisco Pizarro

text: Vuosina 1532–1541 Pizarro valloitti nykyistä Perun aluetta inkoilta ja perusti Liman 15. tammikuuta 1535, koska inkojen pääkaupunki Cuzco oli hänen mielestään liian kaukana merestä. Diego de Almagron kannattajat murhasivat Pizarron kesäkuussa 1541.


title: Francisco Pizarro

text:
Francisco Pizarro syntyi vuonna 1475 Trujillossa, pienessä kaupungissa joka sijaitsee parisataa kilometriä Madridista lounaaseen. Hän syntyi Gonzalo Pizarron ja Francisca Gonzalesin aviottomaksi pojaksi, joka eli lapsuutensa isovanhempiensa luona. Pizarro oli kouluja käymätön ja melkein lukutaidoton.
Vuonna 1502 hän esiintyy Hispaniolassa eli nykyisellä Haitilla. Francisco Pizarro osallistui Ojedan Kolumbian retkeen vuonna 1510. 1513 Pizarro liittyi kapteenin virassa Vasco Núñez de Balboan Tyynenmeren rannikon löytymiseen johtaneeseen löytöretkeen Väli-Amerikan kannaksen sisäosiin. Balboan retkellä Pizarro ilmeisesti sai kuulla paikallisilta Tyynenmeren rannikon intiaaneilta tietoja Inkavaltakunnasta etelässä. Tämän jälkeen Pizarro kohosi vastaperustetun Panaman kaupungin pormestariksi vuosiksi 1519–1523. Pormestarin virka soi Pizarrolle varoja laivojen varustamiseen ja ensimmäisen retkensä rahoittamiseen.


title: Francisco Pizarro

text: Pizarron ensimmäinen matka Panamasta etelään tapahtui vuosina 1524–1525. Tämä ensimmäinen matka epäonnistui täysin. Pizarro purjehti Tyyntä merta etelään ja joutui lopulta nousemaan maihin etsimään ruokaa. Maasto oli Pizarroa ja hänen miehiään vastaan, suot ja tiheät sademetsät hankaloittivat suuresti espanjalaisten liikkumista. Kaiken lisäksi moskiitot, myrkylliset eläimet ja vihamieliset intiaanit koettelivat kovin Pizarron joukkoa. Lopulta kuljettuaan tiettömässä erämaassa Francisco Pizarro kohtasi vihollisia, jotka pakottivat hänet taistelemaan hengestään. Hädin tuskin hän selvisi takaisin laivoille ja taisteluissa Pizarro haavoittui niin pahasti, että kykeni hädin tuskin liikkumaan ja Diego de Almagro menetti samalla toisen silmänsä.


title: Francisco Pizarro

text:
Seuraava Pizarron yritys tavoittaa Inkojen valtakunta tapahtui vuosina 1526–1528.
Alussa näytti siltä, että retki oli tuhoon tuomittu. Pizarron rahat olivat huvenneet ensimmäiseen retkeen ja uusien varojen saaminen näytti mahdottomalta.
Pizarro kuitenkin sai kokoon kaksi laivaa ja arviolta puolisentoistasataa miestä.
Kolumbian rannikolla syttyi Pizarron ja Almagron välille kova riita joka olisi muuttunut verenvuodatukseksi kun miehet hyökkäsivät miekoillaan toistensa kimppuun. Mutta muu laivan väki puuttui asiaan ja erotti riitelijät. Riita koski rannikolla nähdyn kukoistavan kaupungin valtausta. Tilanne saatiin rauhoittumaan ja lopulta päätettiin että Almagro palaisi takaisin Panamaan hakemaan vahvistuksia ja että Pizarro jäisi vastalöydetylle rannikolle odottamaan. Toisen laivan Pizarro lähetti myöhemmin kuuluisaksi löytöretkeilijäksi tulleen kapteeni Bartolomé Ruizin komennossa etelään rannikkoa myöten. Ruiz purjehti Ecuadorin rannikkoa aina päiväntasaajan ylitse Inkavaltakunnan pohjoisille rajoille. Almagron paluu ei tuonutkaan odotettua apua, vaikka hänellä olikin jonkin verran miehiä ja varusteita mukanaan. Sillä Panaman uusi kuvernööri vaati koko retkikuntaa palaamaan takaisin Panamaan sillä tekosyyllä ettei enempää ihmishenkiä vaarantuisi. (Luultavammin kuvernööri halusi itse johtaa hyökkäystä Inkavaltakuntaan.) Pizarro vähät välitti kuvernööristä ja jatkoi matkaansa aina Gallonsaarelle asti joka sijaitsee hieman päiväntasaajan pohjoispuolella Ecuadorin rannikon läheisyydessä. Saarella vastoinkäymiset kävivät lopulta niin suuriksi että retkikunnassa puhkesi kapina joka päättyi Pizarron lähtemiseen kolmentoista "uskollisen" kanssa läheiseen Gorgonansaareen. Almagro puolestaan kääntyi takaisin Panamaan yrittämään jälleen kerran saada apua kuvernööriltä. Gorgonansaarella Pizarro seuraajineen kärvisteli. Gorgonan tapahtumat olivat hyvä esimerkki Pizarron vakaumuksesta mutta myös hänen luonteensa itsekkyydestä, julmuudesta ja petollisuudesta. Lopulta Almagro kuitenkin palasi laivallaan mukanaan kourallinen miehiä. Nyt purjehdittiin Ruizin ohjaamana suoraan Guayaquillin lahteen. Pizarro rantautui lahden rannalla sijaitsevaan Tumbesin inkakaupunkiin. Kaupunkilaiset ottivat retkikuntalaiset ystävällisesti vastaan. Heille esiteltiin kaupunkia ja varsinkin temppelin kulta- ja hopea-aarteet kiinnittivät Pizarron joukkojen huomion. Myös inkojen vaatetus herätti heissä ihailua. Saatuaan tarpeeksi Tumbesin ihailusta Pizarro jatkoi matkaa aina 9. leveysasteelle asti. Pizarron retkikunta nimesi uuden maan Peruksi. Ilmeisesti nimi saatiin erään rannikon joen Virú-nimestä. Tämän jälkeen Pizarro palasi takaisin Panamaan vuonna 1528.


title: Francisco Pizarro

text: Panamassa Pizarro liittoutui kahden muun miehen kanssa hankkeeseen Perun valtaamiseksi ja näitä kolmea miestä nimitettiin pilkaten ”triumvireiksi”. Nämä kolme triumviriä olivat Francsico Pizarro, Diego de Almagro ja Fernando de Luque.


title: Francisco Pizarro

text: Kolmikko asettui hankkeen johtoon. Hankaluuksia aiheutti Panaman kuvernööri, joka yritti kaikin mahdollisin keinoin estää Pizarron kolmatta löytöretkeä Peruun. Myös siirtokunnan asukkaat olivat kyllästyneet löytöretkiin. Tämän takia Pizarro lähti Espanjaan esittelemään suunnitelmansa keisari Kaarle V:lle. Pizarroa kohtasi onni, sillä samoihin kun hän kesällä 1528 saapui keisarin palatsiin Toledoon, siellä oli myös Cortés kertomassa menestyksestään Meksikossa, missä hän oli tuhonnut asteekkien valtakunnan. Niinpä keisari oli innokas ja antoi tukensa hankkeelle, joka lupasi suuria rahavirtoja kruunun rahakirstuun. Kesällä 1529 keisari Kaarle V teki Pizarrosta Perun eli Uuden Kastilian, kuten aluetta tuolloin nimitettiin, kuvernöörin. Lisäksi Pizarro sai varakuninkaan oikeudet, vallan ja palkan. Pizarro oli vannonut valvovansa hovissa kahden kumppaninsa oikeuksia ja niin Almgaro sai Tumbesin kapteenin arvon ja de Luquesta tuli puolestaan Tumbesin piispa. Kun sopimus oli tehty, Francisco Pizarro kävi Trujillossa noutamassa mukaansa neljä veljeään. Näistä veljistä parhaiten tunnetaan Hernando Pizarro.


title: Francisco Pizarro

text: Tammikuussa 1530 Francisco Pizarro saapui Panamaan aloittaen valmistelut retkikuntaa varten. Vuoden 1531 tammikuussa retkikunta lähti kohti Perua ja rantautui sen rannikolle Tumbesissa. Pizarro kulutti kuitenkin niin paljon aikaa San Miguelin kaupungin perustamiseen, että hän saattoi jatkaa matkaansa vasta vuoden 1532 varhaissyksyllä. Pizarroa Andien yli seurasi vain 62 hevosta ja 106 miestä jalkaväkeä. Tämä joukko oli todella pieni verrattuna inkojen valtavaan armeijaan. Vuorten ylitys oli vaivalloinen ja rasittava korkeisiin vuoristoihin tottumattomille espanjalaisille. Oli kylmää, ohut vuoristoilma uuvutti.


title: Francisco Pizarro

text: 15. marraskuuta 1532 retkikunta kuitenkin saapui perille Cajamarcan kaupunkiin. Cajamarcassa piti tuolloin päämajaansa inkojen kuningas Atahualpa. Pizarron joukot olivat minimaaliset verrattuina inkojen 30 000 soturia käsittävään armeijaan, mutta Cortésin taktiikkaan luottaen Pizarro uskoi voivansa voittaa inkat. Muutenkin Inkavaltakunnassa vallitsivat tuolloin otolliset olot Pizarron hyökkäykselle. Edellinen kuningas oli kuollut ja hänen poikansa olivat suistaneet maan sisällissotaan taistellessaan valtaistuimesta. Pizarron saapuessa jäljellä olivat enää veljekset Atahualpa ja Huascar. Atahualpa oli joutunut pakenemaan Cuzcosta, joka oli inkojen pääkaupunki.


title: Francisco Pizarro

text:
Cajamarcassa Pizarro ja Atahualpa tapasivat ja keskustelivat erään papin, Vicente de Valverden toimiessa tulkkina heidän välillään. Atahualpa ei ollut lainkaan halukas kääntymään kristinuskoon tai tunnustamaan keisari Kaarle V:tä herrakseen. Kaiken kukkuraksi kuningas – inkakulttuuri ei tuntenut lukutaitoa – paiskasi maahan Raamatun, johon espanjalaiset perustivat vaatimuksensa. Tämän seurauksena Valverde pakeni Pizarron luokse, joka antoi hyökkäysmerkin. Tykit ampuivat väkijoukkoon ja kuului taisteluhuuto "Santiago" .
Puhkesi verilöyly, joka päättyi kuninkaan viimeistenkin suojelijoiden kaatuessa. Atahualpa vietiin sidottuna vankina espanjalaisten leiriin. Pizarro oli osoittanut, että oli ottanut hyvin oppia Cortésin kokemuksista.


title: Francisco Pizarro

text:
Pizarro lupasi päästää vangitun kuninkaan vapaaksi tarpeeksi suurta kulta- ja hopeamäärää vastaan. Kuninkaasta maksettiinkin mahtavat lunnaat, jotka kertoman mukaan täyttivät kokonaisen huoneen. Lunnaiden maksun jälkeen Atahualpa pyysi Pizarroa vapauttamaan itsensä, mutta tämä kieltäytyi. Pizarro väitti kuninkaan juonittelevan espanjalaisia vastaan sillä tekosyyllä, että Atahualpa oli vankeudesta käsin teloituttanut veljensä Huascarin tämän yritettyä liittoutua valloittajien kanssa. Kun kruununperillisistä oli hengissä enää vain Atahualpa ja hänkin vankina, tie Cuzcoon ja Perun herruuteen oli auki. Atahualpaa ei kuitenkaan voitu kuljettaa turvallisesti Cuzcoon ja hän oli valloitussuunnitelmien kannalta jo tarpeeton, joten espanjalaiset tuomitsivat hänet kuolemaan muun muassa pakanuudesta. Tuomio pantiin käytäntöön 29. elokuuta 1533. Teloituksen jälkeen Pizarro marssi eteenpäin. Hän löi Cozcon ulkopuolella odottavan kenraali Quizquizin armeijan.
Marraskuussa Cuzco antautui espanjalaisille ilman vastarintaa. Cuzcon antautumisen jälkeen Francisco Pizarron täytyi vakauttaa valtakuntansa ja valtansa varakuninkaana. Inkat oli kukistettu jo ennen espanjalaisten saapumista, sillä raivonnut vallanperimyssota oli kuluttanut inkojen voimat.


title: Francisco Pizarro

text:
Kun Pizarro luuli saaneensa Perun valtansa alle, alkoivat sisällissodat. Ja sisällissodissa espanjalaiset taistelivat keskenään, siitä kuka sai hallita uutta maata ja sen rikkaita kaivoksia. Ensimmäinen uhka Pizarrolle oli hänen entinen alaisensa luutnantti Pedro de Alvarado. Alvarado pyrki saamaan osansa saaliista yrittämällä valloittaa Quiton ja Ecuadorin. Pizarro lähetti Almagron Alvaradoa vastaan ja vuonna 1534 Alvarado kukistui ja kuoli Quiton edustalla.
Almagron ja Pizarron välit alkoivat huonontua ja vuonna 1535 Almagro lähti etelään Perusta Chileen etsimään omaa varakuningaskuntaa Pizarron innostamana. Sillä Pizarro oli luvannut Chilen yksinoikeudella Almagrolle. Almagro vaelsi Titicaca-järveltä Bolivian ylätasangon halki ja lopulta Andien ylitse etelään. Atacaman autiomaa vaati suuria menetyksiä Almagrolta joka eteni Atacaman eteläreunalta aina kauas Santiagon toiselle puolelle asti kunnes kääntyi takaisin pettyneenä. Sillä kaikki maa oli kuivaa ja köyhää mitä Almagro näki. Retki tuhosi lopullisesti Pizarron ja Almagron välit ja vuonna 1538 riita puhkesi ilmisodaksi ja päättyi lopulta siihen kun Almagro hävisi taistelun Cuzcon ulkopuolella. Pian taistelun jälkeen Almagro kuristettiin vankisellissä Hernando Pizarron silmien edessä kuoliaaksi aivan kuten kuningas Atahualpa aikaisemmin. Vuodesta 1535 voittonsa jälkeen Pizarro asui perustamassaan Liman kaupungissa rannikolla. Tosin usein hän poistui sieltä hoitamaan varakuninkaan velvollisuuksiaan ja tukahduttamaan kapinoita. Almagron ystävät ja kannattajat kokoontuivat Limassa Pizarron vankina olevan Almagron pojan ympärille hautomaan kostoa Pizarrolle. Vuonna 1541 heräsi epäilys siitä, että Pizarro aikoi murhauttaa Almagron pojan. Almagron kannattajat päättivät iskeä ensin. Niinpä 26 kesäkuuta vuonna 1541 salaliittolaiset hyökkäsivät Pizarron Liman palatsiin ja tappoivat hänet leikkaamalla hänen kurkkunsa auki. Pizarro kuoli veren valuessa hänen kaulastaan. Kerrotaan Pizarron kastaneen sormensa omaan vereensä ja piirtäneen sillä ristin lattiaan. Sen jälkeen hän suuteli ristiä ja huusi Jeesusta avukseen kunnes kaatui kuolleena ristin päälle. Pizarron kuoltua taistelu Perusta jatkui Almagron pojan ja tämän liittolaisten ja Francisco Pizarron veljien kesken kunnes Pizarrot tuhosivat almagrolaiset vuonna 1542. Pizarristit puolestaan tuhosi toimelias kuvernööri Pedro de la Gasca vuonna 1548.


title: George Roy Hill

text: Hillin ohjaustyöt olivat aiheeltaan usein nostalgisia, villiä länttä, 1920-lukua, sitä seurannutta lamaa, Titanicin uppoaminen.


title: George Roy Hill

text: George Roy Hill kuoli vuonna 2002 Parkinsonin taudin aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: John Carpenter

text: John Howard Carpenter (s. 16. tammikuuta 1948 Carthage, New York, USA) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Carpenter on usein säveltänyt musiikin elokuviinsa itse.


title: John Carpenter

text: Carpenterin ensimmäinen pitkä elokuva oli Dan O’Bannonin kanssa kirjoitettu scifikomedia "Pimeä tähti" (1974). Seuraava elokuva "Hyökkäys poliisiasemalle" (1976) on pienellä budjetilla tehty jännityselokuva, josta tuli suuri menestys. Myös pienellä budjetilla tehty "Halloween – naamioiden yö" (1978) oli jättimenestys; se loi slasher-genren ja poiki lukuisia jäljittelijöitä. Kummitustarina "Usva" (1980) ja scifiseikkailu "Pako New Yorkista" (1981) saivat suuren kulttisuosion ja hyvän vastaanoton kriitikoilta.


title: John Carpenter

text: Carpenterin seuraava elokuva "The Thing – ”se” jostakin" (1982) julkaistiin samaan aikaan kuin "E.T. – The Extra Terrestrial", eikä Carpenterin synkkä ja väkivaltainen tarina pahasta avaruusoliosta saanut kovasti suosiota. Se on kuitenkin saanut ajan myötä enemmän tunnustusta.


title: John Carpenter

text: Carpenterin elokuva "Säpinää Chinatownissa" (1986) on ison budjetin toimintaseikkailu, joka kuitenkin menestyi surkeasti. Tämä elokuva niin kuin monet muutkin Carpenterin elokuvat on saanut ajan myötä kulttisuosion. Tämän jälkeen Carpenter palasi pienen budjetin elokuvien pariin ohjattuaan muun muassa elokuvat "Pimeyden valtias" (1987) ja "Pahan kehä" (1988). Carpenter ei enää saanut takaisin uransa alkuaikojen menestystä. Hänen viimeisimmät elokuvansa "" (1996), "John Carpenterin vampyyrit" (1998) ja "Ghosts of Mars" (2001) ovat saaneet huonon vastaanoton ja menestyneet kehnosti.


title: John Carpenter

text: Carpenter on 2000-luvulla tuottanut uudelleenfilmatisoinnin "Usva"-elokuvastaan ja ohjannut ”Cigarette Burns” -nimisen jakson "Masters of Horror" -televisiosarjaan.


title: John Carpenter

text: John Carpenter on julkaissut myös musiikkialbumi Lost Themesin vuonna 2015.


title: Dallas

text: Dallas on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Se on väkiluvultaan Yhdysvaltojen yhdeksänneksi suurin ja Texasin kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungissa asui vuoden 2013 väestönlaskennassa 1 257 676 ihmistä. Dallasin ja Fort Worthin noin 6,8 miljoonan asukaan suurkaupunkialue on Yhdysvaltain neljänneksi väkirikkain.


title: Dallas

text: Dallas on tunnettu ennen kaikkea öljyntuotannostaan, joka koki huippunsa 1980-luvun alussa. Sittemmin öljyntuotanto on kuitenkin hiipunut ja nykyään Dallas on monipuolisen teollisuustuotannon ja elinkeinoelämän keskus. Yhdysvaltojen 35. presidentti John F. Kennedy salamurhattiin Dallasissa vuonna 1963. Kaupunkiin sijoittuu myös suosittu 1980-luvun televisiosarja "Dallas".


title: Dallas

text: Dallasin ensimmäinen asukas oli tennesseeläinen lakimies ja kauppias John Neely Bryan, joka rakennutti 1841 alueelle pienen mökin. Alueelle muutti Bryanin perässä uusia asukkaita, ja kaupungin asemakaava laadittiin 1844. Ensimmäiseen kaavaan kuului oikeustalo, sen aukio ja 20 katua. Dallas-nimen alkuperästä ei ole varmuutta. Se juontaa juurensa joko varhaiseen Joseph Dallas -nimiseen uudisasukkaaseen tai Yhdysvaltain varapresidentti George M. Dallasiin. Kaupunki alkoi kasvaa, ja sinne muutti muun muassa sveitsiläisiä ja saksalaisia uudisasukkaita. Charles Fourier’n epäonnistuneesta ihannekaupungista La Réunionista sinne tuli väkeä 1850-luvun lopulla.


title: Dallas

text: Dallasin merkitys talouskeskuksena kasvoi, kun rautatie saapui sinne 1870-luvulla. Kaupunkiin kehittyi monia Yhdysvaltain lounaisosia palvelleita kauppaketjuja, joista suurimmaksi kasvoi Neiman Marcus. Dallasiin liitettiin 1889 East Dallas ja 1903 Oak Cliff. Dallasin talouden merkittävin tuote oli 1900-luvun vaihteessa puuvilla.


title: Dallas

text: 1930-luvun lama iski myös Dallasiin, ja vuonna 1931 kaupungissa oli yli 18 000 työtöntä. Dallas selvisi lamasta kuitenkin monia muita kaupunkeja paremmin, sillä Columbus Marion Joiner löysi öljyä noin 160 kilometrin päästä kaupungista. Itä-Texasin öljykenttä oli tuolloin maailman suurin. Sen ansiosta Dallasista tuli öljyteollisuuden keskus.


title: Dallas

text: Dallas sai kansainvälistä huomiota, kun presidentti John F. Kennedy salamurhattiin 22. marraskuuta 1963. Lee Harvey Oswald pidätettiin murhaajana, ja kaksi päivää myöhemmin dallasilainen yökerhon omistaja Jack Ruby ampui Oswaldin.


title: Dallas

text: Dallasin ja Fort Worthin kaupungit päättivät 1965 rakentaa aluetta palvelevan lentoaseman. Dallas-Fort Worthin kansainvälinen lentoasema avattiin 1973. Se houkutteli monia yrityksiä siirtämään pääkonttorinsa Dallasiin. Öljyteollisuus koki huippukautensa 1980-luvun alussa, mutta sen merkitys on sen jälkeen romahtanut.


title: Dallas

text: Kaupungissa on kaksi lentokenttää, Dallasin kansainvälinen lentoasema Irvingissä ja Dallas Love Field.


title: Dallas

text: Dallasissa on useita yliopistoja, collegeja ja ammattikouluja. Useat merkittävät yliopistot sijaitsevat erillisalueilla ja esikaupungissa.


title: Dallas

text: Dallas on Houstonin ohella Texasin urheiluelämän keskus. Dallas on edustettuna kaikissa Yhdysvaltojen suosituimpien lajien pääsarjoissa. Amerikkalaisen jalkapallon NFL-sarjassa kaupunkia edustaa Dallas Cowboys, koripallon NBA:ssa Dallas Mavericks, baseballin MLB:ssä Texas Rangers sekä jääkiekon NHL:ssä Dallas Stars.


title: Dallas

text: Vuonna 1984 Dallasin Fair Parkissa järjestettiin F1-sarjan Yhdysvaltain Grand Prix. Kyseinen kilpailu jäi radan historian ainoaksi. Kilpailun voitti Keke Rosberg Williams-Hondalla.


title: Dallas

text: Dealey Plaza on aukio, jossa presidentti John F. Kennedyn salamurha tapahtui 22. marraskuuta 1963. Sen laidalla entisessä koulukirjavarastossa sijaitsee Kennedylle omistettu Kuudennen kerroksen museo, Sixth Floor Museum.


title: Sirkus

text: Sirkus on viihde-esitys, joka perinteisessä muodossaan koostuu akrobaattinumeroista, jongleerausesityksistä, eläinnumeroista ja klovneriaosuuksista. Sirkuksen perinteinen esiintymispaikka on sirkusteltta, jonka keskellä sijaitsee areena eli maneesi. Sirkusta voidaan esittää myös teattereissa, kasinoissa, kaduilla ja festivaaleilla.


title: Sirkus

text: Tärkeässä roolissa perinteisessä sirkusesityksessä artistien lisäksi ovat juontaja eli sirkustirehtööri sekä orkesteri, joka myötäilee kaikkia ohjelmanumeroita. Toisaalta nykyään monissa sirkuksissa ei käytetä enää live-orkestereita.


title: Sirkus

text: Perinteisen sirkuksen rinnalle on 1970-luvulta alkaen noussut nykysirkus, joka yhdistelee näyttämötaiteita melko vapaasti.


title: Sirkus

text: Sanan alkujuuret ovat kreikan kielessä, jossa "kirkos" merkitsee pyöreää. Sana sirkus nykyisessä merkityksessään on peräisin latinan kielestä, jossa termiä "circus" käytettiin kuvaamaan pyöreää esiintymisaluetta, "sirkusareenaa", erityisesti kilpa-ajorataa. Sirkuksissa esitettiin yleisölle valjakkokilpailuja, gladiaattoritaisteluita, eläinten kesytystä ja vankien teloituksia järjestettiin lähinnä amfiteatterissa. Tuolta ajalta on peräisin myös Juvenaliksen lentävä lause "leipää ja sirkushuveja", sillä valjakkoajot olivat usein varsinkin Roomassa Rooman valtakunnan keisarin tai poliitikkojen järjestämiä tapahtumia, jolla pyrittiin pitämään kansa tyytyväisenä, vaikka maassa olikin inflaatiota ja muita ongelmia. Keisarit jakoivat myös leipää ihmisten hengenpitimiksi ("annona"). Rooman valtakunnan hajotessa silloinen sirkusperinne katosi Länsi-Euroopasta lähes kokonaan, ja vain rippeet ja muistikuvat jäivät elämään. Idässä Bysantissa kilpa-ajot jatkuivat. Roomalainen sirkus on kenties jättänyt jälkensä muun muassa espanjalaiseen härkätaisteluun.


title: Sirkus

text: Keskiajalla kiertävät viihdyttäjät, trubaduurit, tarinankertojat, nuorallatanssijat ja akrobaatit kiertelivät kaupungista ja kylästä toiseen, tuoden mukanaan uutisia. Heidät miellettiin myös harmia tuottavina kiertolaisina. Vuosituhannen vaihtuessa jonglööri tuli mukaan kiertelevään joukkoon.


title: Sirkus

text: Varsinaista sirkusta saatiin kuitenkin odottaa 1700-luvun loppupuoliskolle, jolloin Philip Astley aloitti toimintansa. Vuonna 1769 hän osti kiinteistön Lontoosta läheltä Westminsterin siltaa ja rakensi sille ensimmäisen sirkusrakennuksen, jonka nimeksi tuli "The New British School or Amphitheater Riding Ring". Ensimmäinen esitys tapahtui vuonna 1770, ja siitä tuli pian niin suosittu, että amfiteatteri katettiin vuoteen 1779 mennessä. Näin oli syntynyt nykyaikainen sirkus, vaikkei Astleyn esitystä siksi kutsuttukaan ennen kuin vasta 1782.


title: Sirkus

text: Perinteisessä sirkuksessa esitys koostuu erillisistä numeroista, jotka edustavat sirkustaiteen eri lajeja. Esiintyjäjoukko on usein monikansallinen. Esityksiin kuuluu myös eläinnumeroita, joissa voi esiintyä esimerkiksi sirkusnorsuja.


title: Sirkus

text: Perinteinen sirkusesitys tapahtuu pyöreässä, halkaisijaltaan noin 13-metrisessä maneesissa, jota ympäröi nouseva katsomo. Sirkustelttaan voi mahtua noin 1200–2000 katsojaa.


title: Sirkus

text: Perinteiseen sirkukseen kuuluvat Pohjoismaissa hevos-, merileijona-, kissa,- ja koiranumerot. Keski-Euroopassa ja Amerikassa saa vielä esittää villieläinnumeroita kuten leijonan kesytystä sekä elefanttinumeroita.


title: Sirkus

text: Tyypilliseen perinteiseen sirkusesitykseen kuuluu ilma-akrobatiaa (trapetsi-, köysi- tai kangastaiteilijoita jne.), akrobatiaa (kuten permanto- tai notkeusakrobaatteja). Myös hyppyjä ponnahduslaudalta tai trampoliinilta nähdään yksin ja ryhmässä sekä erilaisia ihmispyramideja. On myös jongleerausta eri välineillä (pallot, pomppupallot, keilat, renkaat, "devil's stickit", "diabolo"), tikarinheittoesityksiä, taikureita sekä tasapainoilijoita (yksipyöräisellä ajajia, käsilläseisojia, nuorallatanssijoita jne.). Klovnien tehtävänä on yleisön hauskuuttamisen lisäksi nivoa eri numerot toisiinsa yhdessä sirkustirehtöörin ja orkesterin kanssa.


title: Sirkus

text: Perinteisistä sirkuksista tunnettuja ovat mm. Circus Krone, Circus Knie, Cirque Medrano, Cirque Arlette Gruss, Gran Circo Mundial sekä kotimainen Sirkus Finlandia.


title: Sirkus

text: Uusi sirkus alkoi kehittyä 1970-luvulla Yhdysvalloissa ja Ranskassa, ja siitä syntyi 1990-luvulla nykysirkukseksi kutsuttu tyyli. Nykysirkus yhdistelee perinteiseen sirkukseen eri näyttämötaiteita kuten tanssia, teatteria ja nukketeatteria, ja joskus sen esityksillä voi olla vain vähän tekemistä perinteisen sirkuksen kanssa. Eläinnumerot ovat nykysirkuksessa harvinaisia.


title: Sirkus

text: Uuden sirkuksen tunnetuin edustaja on kanadalainen Cirque du Soleil, jolla on useita kiertäviä sekä pysyviä esityksiä maailmanlaajuisesti. Myös muut kanadalaiset ryhmät kuten Seven Fingers ja Cirque Eloize ovat viitoittaneet tietä. Ruotsalainen Cirkus Cirkör edustaa pohjoismaista tyylisuuntaa ja Ranskassa monet pienet ryhmät kiertävät kulttuuritalojen ohjelmistoissa. Saksassa sekä perinteinen sirkus- ja varieteekulttuuri ovat voimissaan. Suomalaisia tunnettuja nykysirkusryhmiä ovat mm. WHS, Race Horse Company ja Kallo Collective.


title: Sirkus

text: Suomen asema sirkusmaana on vaihdellut maan valtapoliittisen tilanteen mukaan. Suuressa määrin se oli aikoinaan riippuvainen Pietarin vetovoimasta, sillä Venäjä oli erityisen hyvä esiintymispaikka pääsiäisjuhlallisuuksiin liittyvän paaston aikaan. Taiteilijat tulivat Suomeen sankoin joukoin yleensä Suomen kautta. Teatteriseurueet saapuivat Suomeen vasta Pietarin perustamisen jälkeen, vuonna 1737.


title: Sirkus

text: Kieltolain ja huviveron kourissa sirkus koki kovia itsenäistymisen jälkeen. Sirkus näiyvettyi, eikä korkeasuhdanne koskaan palautunut samanlaiseksi.


title: Sirkus

text: Oleellinen osa suomalaista sirkushistoriaa ovat 1900-luvun alussa toimineet kiertävät tivolit ja niiden ohjelmatarjonta. Ne olivat ympäristöltä suljettuja alueita, missä viihdetarjonta painottui ajolaitteisiin ja pelitelttoihin, mutta ennen kaikkea esitettävään ohjelmaan.


title: Sirkus

text:
1970-luvulla käynnistyi sirkuksen uusi tuleminen, jolloin perustettiin muun muassa nuorisosirkuksia.
Ammattisirkuksen kehittäminen on perinteisesti ollut perhedynastioiden asialla. Suomalaisesta sirkusta edusti ja kehitti myös tivolisuku Sariola. Jernströmin perheen Sirkus Finlandia kiertää joka vuosi täysimittaisen sirkuskiertueen Suomessa.


title: Sirkus

text: Suomessa sirkustaide tunnustettiin taidemuodoksi 2000-luvun käänteessä. Suomen kansallissirkus on vuonna 1976 Jernströmin perheen ympärille keskittynyt, paljon kansainvälisiä esiintyjiä käyttävä Sirkus Finlandia.


title: Villu Jaanisoo

text: Villu Jaanisoo (s. 1963, Tallinna) on virolainen kuvanveistäjä ja Kuvataideakatemian kuvanveiston professori. Hänet tunnetaan kuvanveistäjänä monipuolisena materiaalienkäyttäjänä ja veistostaiteen perinteiden tulkitsijana. Hän asuu ja työskentelee Pirkkalassa ja Helsingissä.


title: Villu Jaanisoo

text: Villu Jaanisoo valmistui Viron taideakatemiasta vuonna 1989.


title: Villu Jaanisoo

text: Jaanisoo on tehnyt useita julkisia veistoksia Suomeen ja Viroon. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat muun muassa "Juice Leskisen muotokuva" (1992), "Homo Birkkalensis/Pirkkalan ihminen" (1998) ja yhdessä arkkitehti Jorma Mukalan kanssa suunnittelema M/S Estonian uhrien muistomerkki "Katkennut linja" (1996). Viikin yliopistokampukselle sijoitettu "Kaikki on mahdollista" (2009) oli käytetyistä autonrenkaista rakennettu lähes viisi metriä korkea gorilla. Teos poltettiin 10. tammikuuta 2018. Teräsrungon varaan kootuista, värillisistä uusiomuovituotteen palasista koostuva "Kuukkeli" paljastettiin vuonna 2016 Kalasatamassa.


title: Villu Jaanisoo

text: Jaanisoo toimii Pirkkalan veistospuiston taiteellisena johtajana.


title: Prater

text: Prater () on Wienin Leopoldstadtin kaupunginosassa sijaitseva suuri puistoalue. Prateriksi kutsutaan myös sen tunnettua huvipuistoa, josta löytyvät muun muassa planetaario, vahakabinetti sekä vuosina 1896-1897 rakennettu maailmanpyörä Riesenrad. Maailmanpyörässä on kuvattu Orson Wellesin elokuvan Kolmas mies avainkohtaus.


title: Prater

text: Keisarien metsästysmaasta vähitellen wieniläisten vapaa-ajanviettopaikaksi ja huvipuistoksi kehittyneen Praterin historiaan kuuluu myös metsästystä, makkaranmyyntiä ja prostituutiota. Alueella sijaitsevat myös muun muassa Ernst-Happel-Stadion sekä Krieaun ravirata.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP () on digitaalisessa tiedonsiirrossa käytetty protokolla jota yleisesti käytetään muodostamaan suora yhteys verkkolaitteiden ("node") välillä. PPP ei ole enää laajalti käytössä. Sen ensisijainen käyttökohde on ollut puhelinverkko- ja modeemiyhteydet, mutta sitä käytetään myös laajakaistayhteyksissä (esimerkiksi PPP over Ethernet). Monet verkkoyhteyden tarjoajat ovat käyttäneet PPP-protokollaa modeemiyhteyksissä (esimerkiksi Internet-yhteyksiin, joissa alkuaikoina käytettiin myös SLIP-protokollaa).


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP toimii yleensä 2. kerroksen (OSI-mallin "Data link layer" eli siirtoyhteys) protokollana synkronisten ja asynkronisten verkkojen yli. PPP rakennettiin toimimaan usean verkkokerroksen protokollan kanssa, kuten IP, IPX, AppleTalk ja korvaamaan epästandardi 2. kerroksen SLIP-protokolla.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP suunniteltiin paljon HDLC-määritelmän jälkeen. Sen johdosta PPP:n suunnittelijat sisällyttivät useita ominaisuuksia, joita ei ollut nähty WAN-datalinkkiprotokollissa siihen mennessä.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP käyttää FCS-menetelmää tunnistaakseen, onko jossakin kehyksessä virhe. PPP tarkkailee virheiden määrää, ja voi tarvittaessa poistaa verkkolaitteen käytöstä, mikäli virheiden määrä on liian suuri.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: LCP, (Link Control Protocol, PPP:n sisäinen menetelmä, määritelty samassa RFC:ssä) tunnistaa "silmukat" eli yhteydet, jotka kiertävät loputtomiin (virheellisen verkon suunnittelun johdosta tms.) käyttämällä numerointia (magic numbering). Käytettäessä PPP:tä, vastapää lähettää PPP LCP viestin, joka sisältää kyseisen numeron, joka on eri jokaisella päätepisteellä. Silmukassa päätepiste vastaanottaa oman numeronsa, ja pudottaa pois kyseisen paketin.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP mahdollistaa myös verkkolaitteen automaattisen konfiguroinnin (vertaa DHCP).


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: PPP on määritelty IETF rfc:ssä 1661


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: Monta dokumenttia PPP:stä on julkaistu heinäkuun 1990 RFC-prosessin jälkeen, kuten todennukseen, salaukseen ja pakkaukseen liittyviä menetelmiä, sekä PPP:n käyttämistä muiden verkkoprotokollien yhteydessä.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text: RFC 1994 kuvailee CHAP-protokollan (Challenge Handshake Authentication Protocol) jota käytetään yleisesti muodostamaan soittosarjayhteys Internet-yhteydentarjoajaan.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text:
RFC 2516 kuvailee PPPoE-protokollan. Se on menetelmä, jota käytetään
PPP:n välittämisessä ethernet-verkossa, ja monesti DSL:n kanssa.


title: PPP (tiedonsiirtoprotokolla)

text:
RFC 2364 kuvailee PPPoA-protokollan, menetelmän jolla
PPP välitetään ATM-adaption layer 5:n (AAL5) yli. PPPoATM (PPP over ATM)


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Konstantinos XI Palaiologos (8. helmikuuta 1405 – 29. toukokuuta 1453) oli Bysantin valtakunnan viimeinen keisari. Hän hallitsi vuosina 1449–1453.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Konstantinos oli Manuel II:n ja serbialaisen prinsessan Helena Dragasin kahdeksas lapsi. Konstantinos vietti lapsuutensa Konstantinopolissa. Konstantinos meni naimisiin Maddelena Toccon kanssa 1. heinäkuuta 1428. Magdalenan isä oli italialainen ja Epeiroksen hallitsija.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Vaimon kuoltua vuonna 1429 Konstantinos meni uusiin naimisiin Caterina Gattilusion kanssa. Hän oli Lesbos-saarta hallitsevan genovalaisen ruhtinaan tytär. Caterina kuoli vuonna 1442, eikä Konstantinos saanut lapsia kummassakaan avioliitossa. Vuonna 1443 hänestä tuli Morean (keskiaikainen nimi Peloponnessoksen niemimaalle) despootti.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Kun Konstantinoksen veli keisari Johannes VIII kuoli, syttyi riita Konstantinin ja hänen veljensä Demetrioksen välillä. Koska Bysantin valtakunta oli tähän aikaan osmaanien vasalli, pyysivät veljekset, että sulttaani Murad II ratkaisisi riidan. Murad valitsi Konstantinoksen, ja hänet kruunattiin Mistrassa 6. tammikuuta 1449. Tämän jälkeen hän yritti saada aikaan avioliiton kaukaisen sukulaisensa, Murad II:n lesken kanssa, mutta ilman tulosta.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Pian tämän jälkeen uusi sulttaani Mehmed II alkoi vaatia Konstantinopolia itselleen. Konstantinos kääntyi Länsi-Euroopan kristittyjen valtioiden puoleen saadakseen apua, mutta häneltä vaadittiin ortodoksisen ja katolisen kirkkojen yhdistämistä (jotka olivat suuren skisman seurauksena vuonna 1054 eriytyneet). Konstantinos julisti kirkot yhdistetyiksi vuonna 1452, mutta valtakunnan asukkaat vastustivat tätä. Lopuksi tuli selväksi, ettei mitään apua saapuisi.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Mehmed tarjosi Konstantinokselle Mistraa, mikäli tämä antaisi Konstantinopolin hänelle. Konstantinos päätti kuitenkin puolustaa pääkaupunkiaan viimeiseen asti. Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Konstantinos johti itse joukkoja, jotka yrittivät lyödä takaisin kaupunkiin tunkeutuneet osmannit. Hänen sanotaan kuolleen taistelussa.


title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Joidenkin lähteiden mukaan hänen ruumistaan ei löydetty, toisten lähteiden mukaan hänen päänsä pistettiin seipään nokkaan ja se oli nähtävillä monen päivän ajan. Legendan mukaan enkeli pelasti keisarin kesken taistelun ja vei hänet nukkumaan maan alle. Aikojen lopussa keisari herää eloon ja valloittaa kaupungin jälleen kristityille.


title: Mannerheim-linja

text: Mannerheim-linja oli kantalinnoitettu puolustuslinja, joka kulki Karjalankannaksella Laatokalta Suomenlahdelle. 132 kilometriä pitkä linja oli talvisodan merkittävimpien taistelujen paikka ja saavutti kansainvälisessä lehdistössä suuren maineen.


title: Mannerheim-linja

text: Viipurin ja Neuvostoliiton rajan välille suunniteltiin kolme puolustuslinjaa. Rajaa lähinnä oleva kutsuttiin aluksi pääasemaksi, keskimmäistä väliasemaksi ja Viipuria lähinnä olevaa taka-asemaksi. Pääaseman vahvin kohta sijaitsi Summan alueella, jonka kautta uhkaavin hyökkäysura kulki. Talvisodan ajan lehdistössä pääasema nimettiin kuitenkin Mannerheim-linjaksi puolustusvoimien ylipäällikkö Mannerheimin mukaan. Nimen keksi Jorma Gallen-Kallela.


title: Mannerheim-linja

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Suomessa koettiin Neuvosto-Venäjä ainoaksi mahdolliseksi sotilaalliseksi uhaksi ja Karjalankannas puolustuksen uhanalaisimmaksi paikaksi. Siksi Karjalankannaksen puolustuksellista linnoittamista pidettiin kiireellisenä. Tärkeimpänä Karjalankannaksella linnoitettavaksi pidettiin sen länsiosaa, koska itäosassa oli Vuoksen, Suvannon ja Taipaleenjoen muodostama vesistölinja, joka tuki puolustusta.


title: Mannerheim-linja

text: Ensimmäisen suunnitelman Karjalankannaksen puolustuslinjoista esittivät kesällä 1918 kaksi ruotsalaista upseeria Puolustusvoimain ylipäällikkö Mannerheimin tilauksesta. Suunnitelma päälinja oli lähellä rajaa eikä mukaillut vesistöjä. Seuraavan suunnitelman teki saksalainen eversti. Tämä oli hyvin lähellä lopulta rakennettua linjaa. Kun Oscar Enckellistä tuli Yleisesikunnan päällikkö vuonna 1919, hän keskittyi tutkimaan ja suunnittelemaan Karjalankannaksen linnoittamista. Entisen Venäjän keisarikunnan armeijan linnoitusupseeri Johan Fabritius esitti hänelle omia suunnitelmiaan. Syksyllä 1919 kaksi ranskalaista upseeria saapui laatimaan linjauksen yksityiskohtia.


title: Mannerheim-linja

text: Kantalinnoitteiden rakentaminen alkoi vuonna 1920 Enckellin linjauksen mukaan. Hän päätti suosia linnoitteina leveällä ampumasektorilla edustatulta ampuvia kasematteja. Niiden tärkein etu oli halpuus, mutta Enckellin suunnitelmaa vastustettiin siksi, että useiden toisensa leikkaavien sivustatulta ampuvien konekiväärien linnoitusjärjestelmä olisi vahvempi. Enckell joutui taloudellisesta ratkaisustaan huolimatta vastakkain sen näkemyksen kanssa, että puolustusmäärärahoja olisi suunnattava pikemminkin Suomen puolustusvoimien operaatiokelpoisuuden kehittämiseen. Kun hän erosi vuonna 1924, linnoitustyöt lakkasivat. Tähän mennessä Karjalankannakselle oli rakennettu aseistettuja kantalinnoitteita siten, että Länsi-kannaksella oli 62 konekivääri- ja 2 tykkikasemattia, ja Itä-kannaksella 20 konekiväärikasemattia ja 6 tykkiasemaa.


title: Mannerheim-linja

text: Kantalinnoitustyöt käynnistyivät jälleen vuonna 1931 ja jatkuivat talvisotaan asti. Tällöin pääpuolustusaseman suunnitelmia siirrettiin Länsi-kannaksella osittain kaakommaksi. 1930-luvulla rakennettiin kasematteja suurempia bunkkereita, joita valmistui vuosittain kahdesta kolmeen. 1930-luvun lopulla myös modernisoitiin 1920-luvulla rakennettuja kasematteja joko muuttamalla niitä sivustatulta ampuviksi bunkkereiksi tai erilaisiksi suojiksi valamalla ampuma-aukot umpeen. Johan Fabritius toimi Linnoitustoimiston päällikkönä vuosina 1935–1938. Konekivääribunkkereita oli pääasemassa sodan alkaessa 42 kappaletta, joista 25 modernimpaa Länsi-kannaksella ja 17 vanhempaa Itä-kannaksella. Itä-kannaksella oli lisäksi vanhat 6 tykkiasemaa. Mannerheim-linjaan käytettiin 14 520 kuutiometriä betonia, siinä missä sitä lyhyempään VT-linjaan käytettiin noin 400 000 kuutiometriä.


title: Mannerheim-linja

text: Kenttävarustustyöt alkoivat 1930-luvun lopulla. Suuri osa kenttävarustuksista rakennettiin kesällä 1939 vapaaehtoistyönä ja YH:n aikana. Pääasemaan rakennettiin konekivääripesäkkeitä ja -korsuja yhteensä 606 (Länsi-kannakselle 438 ja Itä-kannakselle 168). Piikkilankaesteitä vedettiin 331 kilometriä (Länsi-kannakselle 214 km ja Itä-kannakselle 117 km) ja panssariesteinä käytettyjä 2–3 tonnin kivenlohkareiden rivistöjä laskettiin 136 kilometriä (Länsi-kannakselle 85 km ja Itä-kannakselle 51 km). Koska pääasemalla oli pituutta noin 140 kilometriä, tuli siihen kilometriä kohden keskimäärin 4 kenttälinnoitettua konekivääripesäkettä, 2,5 kilometriä piikkilankaestettä ja 1 kilometri panssariestettä.


title: Mannerheim-linja

text: Pääaseman pituudesta 80 kilometriä nojasi vesistöön ja maarintamaa oli noin 60 kilometriä. Linjan maasto oli kauttaaltaan suhteellisen alavaa. Maarintaman edessä olevasta maaperästä oli 30 prosenttia suota ja 70 prosenttia kovaa maata. Kovasta maasta noin 75 prosenttia oli metsämaata ja viljeltyä noin 20 prosenttia. Pääasemalinjan taakse pyrittiin sijoittamaan tukilinja 0,5–1 kilometrin päähän.


title: Mannerheim-linja

text: Vain pääasemalla oli rakenteellista lujuutta. Väliasema ja taka-asema olivat pääosin kenttälinnoitettuja ja osin suunnitteluasteella.


title: Mannerheim-linja

text: Mannerheim-linjan pääaseman lohkot lännestä itään talvisodan aikana:


title: Mannerheim-linja

text: Suomenlahden rannikolla oli kaksi rannikkotykistön linnaketta, jotka tukivat pääasemaa. "Saarenpään linnake" sijaitsi Koivistonsaaren etelä–lounaispäässä. Sen pääaseina olivat kuusi 254- ja kaksi 152-millimetristä kanuunaa. "Humaljoen rannikkolinnake" sijaitsi Karjalankannaksen rannalla Koivistonsaaren vieressä. Sen pääaseina olivat kuusi 152-millimetristä kanuunaa. Linnakkeiden tehtävänä oli estää Neuvostoliiton laivaston pääsy Viipurinlahdelle.


title: Mannerheim-linja

text: "Inkilän lohko" oli 9 kilometriä pitkä linja Suomenlahden Kyrönniemenlahdelta Kuolemanjärven eteläkärkeen. Puna-armeija käytti kolmea nimeä Inkilän lohkolle: Suurpentikkälän solmu, Inkilän solmu ja Muurilan solmu. Inkilässä oli seitsemän bunkkeria. Inkilä sai merkittävää tulitukea Suomenlahden rannikkotykeiltä.


title: Mannerheim-linja

text: "Summankylän lohko" oli 4 kilometriä pitkä linja Summajoen pohjoisimmasta mutkasta Summajärveen. Summankylässä oli neljä kasemattia ja 13 bunkkeria.


title: Mannerheim-linja

text: "Summajärven lohko" oli 2 kilometriä pitkä linja Summajärven ja Munasuon välillä. Suomalaiset ovat nimittäneet sitä myös Lähteen lohkoksi ja Munasuon lohkoksi sekä neuvostoliittolaiset Soidenväliseksi vastarinta-alueeksi. Summajärvellä oli kolme bunkkeria ja kuusi kasemattia.


title: Mannerheim-linja

text: "Leipäsuon lohko" oli 800 metriä leveä kaistale Pietari–Viipuri-radan ja Tassiolampien välillä. Puna-armeija kutsui Leipäsuon lohkoa Rautatiesolmuksi. Leipäsuolla oli kaksi bunkkeria, joiden takana viisi kasemattia.


title: Mannerheim-linja

text: "Suurniemen lohko" oli noin 2 kilometrin pituinen linja Muolaanjärven lounaisrannan Suurniemestä lounaaseen. Puna-armeija kutsui lohkoa Väisäsen vastarintasolmuksi. Lohkolla oli viisi aseistettua bunkkeria.


title: Mannerheim-linja

text: "Järvikannaslinja" oli yli 30 kilometrin pituinen linja Muolaanjärveltä Vuoksen Pasurinlahteen, joka kulki Yskjärven, Kirkkojärven ja Punnusjärven poikki. Linja oli ainoastaan kenttälinnoitettu. Siellä oli esimerkiksi 167 konekiväärikorsua.


title: Mannerheim-linja

text: Vuoksen ja Suvannon pohjoisranta muodosti puolustuslinjan. Järvien tärkeimmissä ylimenopaikoissa oli yhteensä kuusi sulkulinnaketta, jotka koostuivat tykkiasemista ja konekiväärikasemateista.


title: Mannerheim-linja

text: "Taipaleen lohko" oli linja Suvannolta Mustaojalle ja Taipaleenjoen ja Kaarnajoen mutkaan. Lohkolla oli kahdeksan konekiväärikasemattia.


title: Mannerheim-linja

text: Laatokan rannikkotykistö muodostui "Järisevän rannikkolinnakkeesta" ja "Kaarnajoen patterista". Järisevä sijaitsi Järisevänniemessä Taipaleenjoen pohjoispuolella. Siellä oli yksi 120- ja kaksi 87-millimetristä tykkiä. Kaarnajoen patteri sijaitsi sisämaassa kilometrien päässä Kaarnajoelta Koverojan koillispuolella. Siellä oli neljä 152-millimetristä tykkiä. Laatokan rannikkotykistö antoi merkittävää tulitukea Taipaleen lohkolle.


title: Mannerheim-linja

text: Marraskuun 1939 lopulla pääasemaa siirrettiin etelämmäksi siten, että Muolaanjärven ja Äyräpäänjärven väliset ennen pääasemaan kuuluneet kantalinnoitteet merkittiin osaksi väliasemaa ja järvikannaslinja perustettiin osaksi pääasemaa.


title: Mannerheim-linja

text: "Muolaan kannaksen kaista" oli noin kolmen kilometrin levyinen Muolaanjärven ja Äyräpäänjärven välinen linja. Siellä oli 12 vanhaa kasemattia ja 12 helmikuuhun 1940 mennessä valmistunutta bunkkeria.


title: Mannerheim-linja

text: "Salmenkaidan kaista" oli noin 9 kilometriä pitkä Salmenkaitajoen pohjoisranta Äyräpäänjärven ja Vuoksen välillä. Puna-armeija nimitti sitä Ritasaaren vastarintasolmuksi. Siellä oli kahdeksan vanhaa kasemattia ja 24 helmikuuhun 1940 mennessä valmistunutta bunkkeria.


title: Mannerheim-linja

text: Karjalankannaksen puolustuksesta vastasi Kannaksen armeija. Painopiste oli Länsi-kannaksella, jota puolusti II armeijakunta neljällä divisioonalla. Itä-kannaksella oli III armeijakunta kahdella divisioonalla. Talvisodan alussa Karjalankannakselle oli keskitetty suojajoukot, joiden tehtävänä oli viivyttää hyökkääjää, kunnes kenttäarmeija olisi saatu sijoitettua pääasemaan. Pääaseman tehtävänä oli sitten torjua kaikki hyökkäykset.


title: Mannerheim-linja

text: Neuvostoliiton 7. armeijan tehtävänä oli murtaa suomalaisten asemat, vallata Viipuri ja edetä Helsingin ja Päijänteen tasalle. Puna-armeijan käsityksen mukaan paras hyökkäysreitti Karjalankannaksella kulki kapeaa kaistaa Valkeasaarelta Viipuriin Pietari–Viipuri-radan mukaan.


title: Mannerheim-linja

text: Talvisota alkoi 30. marraskuuta 1939 ja suomalaiset suojajoukot vetäytyivät pääasemaan 10. joulukuuta mennessä. Länsi-kannaksella Neuvostoliiton 7. armeijan joukot saavuttivat pääaseman 12. joulukuuta Muolaanjärven eteläpuolella ja aloittivat ensimmäisen murtoyrityksensä 17. joulukuuta. Itä-kannaksella alkoi yritys Taipaleenjoen ylittämiseksi 6. joulukuuta. Puna-armeijan jalkaväki hyökkäsi linnoitteiden kimppuun tykistön ja ilmavoimien tukemana. Bunkkerit kestivät tykkitulta hyvin ja pommitukset olivat epätarkkoja. Eräs patteri ampui yhtä bunkkeria kohti 1 800 kranaattia onnistuen vain irrottamaan siitä pieniä palasia. Hyökkääjän eteneminen jäi vaatimattomaksi ja tappiot suuriksi. 7. armeija keskeytti hyökkäystoimet 26. joulukuuta.


title: Mannerheim-linja

text: Puna-armeija muodosti 7. tammikuuta 1940 Luoteisen rintaman vastaamaan tehtävästä edetä Viipurin suuntaan. Rintama koostui 13. armeijasta, jonka tehtävä oli murtaa Mannerheim-linja Itä-kannaksella, ja 7. armeijasta, joka keskittyi nyt vain Länsi-kannakseen.


title: Mannerheim-linja

text: 1. helmikuuta Luoteinen rintama aloitti suurhyökkäyksen, joka keskittyi Länsi-kannakselle Summankylän ja Summajärven lohkoille. Pääasema alkoi murtua Summassa 11. helmikuuta, kun Puna-armeijan onnistui saartaa ja räjäyttää useita kantalinnoitteita.


title: Mannerheim-linja

text: Suomalaisten ylipäällikkö antoi luvan pääasemasta irtautumiseen 15. helmikuuta. Seuraavana yönä aloitettiin vetäytyminen läpimurtopaikan itäpuolelta Muolaanjärven ja Vuoksen välisestä pääasemasta Äyräpäänjärven tasalla olevaan siirrettyyn väliasemaan. Inkilän lohkolta alettiin vetäytyä 16. helmikuuta taistelukosketuksetta saarrostuksen välttämiseksi. Humaljoen linnakkeelta vetäydyttiin 19. helmikuuta ja Saarenpään linnakkeelta 23. helmikuuta.


title: Mannerheim-linja

text: Itä-kannaksella kaikki Taipaleen lohkon kasematit tuhoutuivat tai menetettiin Puna-armeijalle viimeistään tammikuussa 1940. Yksi Suvannon sulkulinnakkeista hylättiin hieman ennen sodan päättymistä. Suomalaiset alkoivat 11. maaliskuuta irrottaa tykistöä ja miehistöä pääasemasta taemmille puolustuslinjoille. Itä-kannaksella pääasema kuitenkin kesti sodan loppuun.


title: Mannerheim-linja

text: Länsi-kannaksella väliasema osoittautui pääasemaa heikommaksi, koska sen kantalinnoitteet olivat harvemmassa ja vanhentuneita sekä maasto oli puolustajalle epäedullisempaa. Väliaseman puolustus kesti yhdeksän päivää.


title: Mannerheim-linja

text: Suomalaiset alkoivat vetäytyä Länsi-kannaksen väliasemasta taka-asemaan 27. helmikuuta Kannaksen armeijan käskystä. Tällöin useimmat Muolaan kannaksen kaistan ja Salmenkaidan kaistan kantalinnoitteet olivat tuhotut.


title: Mannerheim-linja

text: Puolustajien siirryttyä Länsi-kannaksella taka-asemaan, oli se heikosti varusteltu ja sen kenttälinnoitukset keskeneräiset. Viipurinlahdella taka-asema oli konkreettisesti turvaton.


title: Mannerheim-linja

text: Viipurinlahden taistelussa Puna-armeija saavutti taka-aseman 1. maaliskuuta, kun sen partiot yrittivät tunkeutua Teikarsaareen. Puna-armeija läpäisi Viipurinlahden taka-aseman 3. maaliskuuta, kun suomalaiset vetäytyivät Teikarsaaresta vajaan vuorokauden taistelun jälkeen. Heikko taka-asema viivytti hyökkääjän etenemistä Viipurinlahden yli mantereelle vain viikon verran, kun suomalaiset luopuivat Viipurinlahdella taka-asemasta viimeistään 10. maaliskuuta. Sisämaahan Puna-armeija nousi ensimmäisen kerran Häränpäänniemessä 2. maaliskuuta ja sai ensimmäisen pysyvän sillanpääaseman Vilaniemessä 5. maaliskuuta.


title: Mannerheim-linja

text: Viipurin edustalla Puna-armeija saavutti taka-aseman 1. maaliskuuta. Täällä taka-asema alkoi murtua 3. maaliskuuta, kun puolustaja menetti lopullisesti taka-asemaan kuuluneet läheiset saaret ja maalla suoritettu vastahyökkäys menetettyjen asemien takaisin valtaamiseksi epäonnistui.


title: Mannerheim-linja

text: Keski-kannaksella etulinja saavutti taka-aseman 11. maaliskuuta.


title: Mannerheim-linja

text: Neuvostoliitto tuhosi betoniset puolustuslaitteet, kun se sodan päätyttyä sai Karjalankannaksen haltuunsa. Jatkosodassa linjalla ei ollut merkitystä, ainoastaan linjan pohjoisosia, jotka kuuluivat VT- ja VKT-linjaan kunnostettiin vuosina 1943–1944.


title: Mannerheim-linja

text: Neuvostoliitossa sai ensi-iltansa 10. huhtikuuta 1940 Vasili Beljajevin ohjaama 79-minuuttinen Mannerheim-linjan murrosta kertova dokumenttielokuva "Linija Mannergeima". Elokuvan tekijät saivat Stalinin 2. luokan palkinnon.


title: Paineaalto

text: Paineaalto on useimmiten nesteessä, kaasussa tai kaasuseoksessa esiintyvä voimakas paine-ero, joka etenee pitkittäisen aallon tavoin. Paineaaltoja syntyy yleensä muun muassa räjähdyksissä, nopeassa kaasuuntumisessa tai vastaavassa, jossa tietyn alueen paine voimistuu nopeasti.


title: Paineaalto

text: Useimmiten (voimakas) paineaalto pyyhkii kaikki irtonaiset objektit mukaansa, ja kohdistaa kiinteisiin kohteisiin valtavia paineita aallon kasaantuessa yhä pienemmälle alueelle.


title: Paineaalto

text: Paineaallot kuljettavat muiden aaltoliikkeiden tavoin suuria määriä energiaa.


title: Avaruustutkimusasema

text: Avaruustutkimusasema eli avaruusobservatorio tai avaruusteleskooppi on ulkoavaruudessa sijaitseva laite, jota käytetään kaukaisten planeettojen, galaksien, tähtien ja muiden avaruuden kohteiden tutkimiseen.