title: Metal Gear Solid 3: Snake Eater

text: Pelin tunnuskappale voitti parhaan alkuperäisen kappaleen palkinnon pop-osiossa "Game Audio Network Guildilta" Game Developers Conferencessä elokuussa 2005. Peli itsessään palkittiin parhaana PS2-pelinä saman vuoden pelitapahtumassa Saksassa. Academy of Interactive Arts and Sciences asetti Snaken ääninäyttelijän David Hayterin ehdokkaaksi "ylivoimaisesta suorituksesta hahmon ääninäyttelijänä" jaettavaan palkintoon.


title: Mars Pathfinder

text: Mars Pathfinder on 1990-luvulla ainoana avaruusluotaimena onnistunut laskeutumaan Marsiin. Se vei Marsiin mukanaan ensimmäisen planeettakulkijan, Sojournerin. Pathfinder laukaistiin kohti Marsia 4. joulukuuta 1996. Vaikka Mars Global Surveyor -luotain laukaistiin ennen Pathfinderia, Pathfinder oli Marsissa ennen Global Surveyoria. Pathfinder laskeutui Marsiin Yhdysvaltojen kansallispäivänä 4. heinäkuuta 1997. Ennen Pathfinderia Marsiin olivat laskeutuneet onnistuneesti vain Viking 1 ja Viking 2 -luotainten laskeutujat.


title: Mars Pathfinder

text: Pathfinder kokeili uutta laskeutumistekniikkaa. Se iskeytyi Marsin ilmakehään suoraan planeettojenvälisestä avaruudesta, eikä kiertoradalta. Pathfinder käytti laskeutuessaan myös ilmatyynyjä, joiden avulla se pomppi pinnalla ennen pysähtymistään.


title: Mars Pathfinder

text: Pathfinder pysähtyi pinnalla sattumalta oikeaan asentoon, joten sen tarvitsi vain avata "terälehtensä", eikä se joutunut pinnistelemään kyljeltään pystyyn. Pathfinder oli laskeutunut Marsiin vähän ennen paikallista aamunkoittoa. Auringon noustessa Sojourner laskeutui ramppia pitkin pinnalle. Sen tarkoitus oli tutkia laskeutumisalueen kiviä.


title: Mars Pathfinder

text: Sojournerin toiminta-ajaksi arvioitiin viikko ja Pathfinderin kuukausi. Luotaimet kuitenkin toimivat kokonaista kolme kuukautta, ennen kuin Pathfinderin akut loppuivat. Sojourneriin ei voitu pitää suoraa yhteyttä, joten kun Pathfinder hiljeni, ei Sojourneriinkaan voitu pitää yhteyttä.


title: Mars Pathfinder

text: Pathfinderin laskeutumisalueella lämpötila oli alimmillaan –70 °C ja ylimmillään –10 °C.


title: Mars Pathfinder

text: Pathfinder lähetti maahan kaiken kaikkiaan 16 000 kuvaa ja Sojourner 550. Lisäksi Sojourner analysoi ainakin 16 kiveä. Pathfinder lähetti kaikkiaan yli kahdeksan miljoonaa säämittausta paineesta, lämpötilasta tai tuulen nopeuksista. Ehkä merkittävimmät havainnot koskevat veden esiintymistä. Näyttää siltä, että Pathfinderin laskeutumispaikassa on joskus tulvinut vettä. Viimeisen kahden miljardin vuoden ajan laskupaikkaa ovat muokanneet tuuli ja pöly. Ne ovat kuluttaneet pinnasta 3–5 cm ainesta.


title: Ramses V

text: Ramses V (tai Ramesses V) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1147–1143 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses V

text: Ramses V hallitsi vain 2–3 vuotta, joten hänen hallitusajastaan ei tiedetä juuri mitään. Ainoat tältä ajalta säilyneet dokumentit kuvaavat hallinnossa tapahtunutta korruptiota. Ramseksen nimellä varustettuja esineitä on löydetty Siinailta ja muualta Länsi-Aasiasta, mikä viittaisi siihen, että Egypti kävi yhä ulkomaankauppaa.


title: Ramses V

text: Ramses V:n hautapaikasta ei ole täyttä varmuutta. KV9 oli mahdollisesti Ramsekselle rakennutettu hauta, mutta hänen seuraajansa Ramses VI valtasi sen itselleen. Ramses V saatettiin haudata myös johonkin muista tunnistamattomista haudoista. Hänen muumionsa löytyi, monien muiden tapaan, KV35:ssä sijainneesta muumiokätköstä. Ramseksen muumio on nykyisin Kairon egyptiläisessä museossa. Muumiossa on merkkejä isorokosta, johon Ramses on saattanut kuolla, sekä päähän kohdistuneesta iskusta.


title: Gladsax

text: Gladsax on pientaajama () Ruotsissa nykyisessä Simrishamnin kunnassa, aikaisemmin Gladsaxin pitäjässä. Kylä on suojeltu kulttuurillisin perustein. Siellä on kirkko ja linnanrauniot. Pientaajamassa oli 143 asukasta vuoden 2010 lopussa.


title: Kellopikarikulttuuri

text:
Kellopikarikulttuuri vallitsi Länsi-Euroopassa noin 2900/2400 – 1800/1700 eaa. riippuen alueesta. Se oli kivikautinen kulttuuri, johon liittyi liikkuva, kansainvälinen, meriyhteyksiin perustuva elämäntyyli. Kulttuurille tyypillistä olivat pikarin muotoiset saviastiat sekä hautaukset pyöreisiin kumpuihin. Se toi mukanaan alkoholin ja hevosen. Väärin päin käännettyä kirkonkelloa hieman muistuttavista pikareista juotiin simaa muistuttavaa ainetta. Astioiden piirtokoristelu oli vaakariveissä. Kumpuhaudoissa oli aseita vainajan mukana. Aiemmin kellopikarikulttuurin katsottiin levinneen Iberian niemimaalta. Tällöin levittäjät saattoivat olla minolaisten sukuisia "pelasgeja" tai muita Iberian niemimaalle saapuneita tai siellä alkujaan asuneita ihmisiä. Tämä pohjautuu muutamaan kiistanalaiseen ajoitukseen. Nykyään ajatellaan pikemminkin, että kellopikarikulttuuri levisi jostakin päin Itä-Eurooppaa ja oli indoeurooppalainen eli sen ydinjoukko on ollut kielellisesti sukua nykyisille indoeurooppalaisille. Monet pitävätkin kellopikarikulttuuria esikelttiläisenä.
Kellopikarikulttuuri alkoi myöhemmällä neoliittisella kivikaudella ja jatkui varhaiselle pronssikaudelle. Aiemmin kulttuurin ajateltiin kehittyneen nuorakeraamisesta kulttuurista Keski- ja Pohjois-Euroopassa, mutta se lienee ollut tämän kulttuurin aikalainen. Kulttuuria pidetään monesti esikelttiläisenä, mahdollisesti italo-kelttiläisenä tai esi-itaalisena. Kellopikareita oli monenlaisia, muun muassa kokonaan ornamentoitua AOO-tyyppiä ja mereistä tyyppiä, joka kytkeytyy megaliitteihin. Molemmat olivat nuorapainanteisia.


title: Kellopikarikulttuuri

text: Aiemmin ajateltiin, että kellopilarikulttuuri olisi levinnyt Espanjasta muualle Eurooppaan. Aluksi saviastiat olivat nuorapainanteisia, nykyään arvellaankin kulttuurin olevan lähtöisin Reinin alueen nuorakeramiikasta. Haudoista on löydetty tikareita ja kolmiomaisia piinuolenkärkiä sekä rannesuojia ja muita jouseen liittyvää välineistöä. Kulttuurin vanhimmat tikarit olivat piitä, myöhemmät kuparisia ja pronssisia aseita.


title: Kellopikarikulttuuri

text: Kulttuuri oli alussa yhtenäinen eriytyen myöhemmin paikallisiin muunnoksiin. Kellopikarikulttuuria seurasivat pronssikaudella monet siitä eriytyneet kulttuurit, mm. Keski-Euroopan Únětice-kulttuuri.


title: Ramses VI

text: Ramses VI (tai Ramesses VI) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1143–1136 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses VI

text: Ramses VI:n noustessa valtaan, Egypti oli niin taloudellisesti kuin poliittisestikin erittäin heikossa asemassa. Se oli menettänyt hallinnoimiaan alueita Nubiassa ja Siinailla toimivat kaivokset oli lakkautettu. Koko valtakunta oli sortumisen partaalla ja Ramses VI:n arvovalta kyseenalainen. Ramses VI yritti kohentaa asemaansa kirjoituttamalla nimensä Ramses III:n poikien luetteloon Medinet Habussa, mutta se ei tuottanut haluttua tulosta.


title: Ramses VI

text: Ramses rakennutti lyhyen hallituskautensa aikana patsaan Heliopolikseen, steelan Karnakiin ja pylvään Memfikseen. Kuningasta esittäviä patsaita pystytettiin ainakin Bubastikseen, Koptokseen ja Tanikseen.


title: Ramses VI

text: Ramses VI haudattiin Kuninkaiden laakson hautaan KV9, jonka hän mahdollisesti otti itselleen edeltäjältään. Hautaan murtautui kuitenkin varkaita, jotka hautakaluston varastamisen lisäksi tuhosivat Ramseksen muumion. Papit yrittivät korjata muumiota kasaamalla luita muumion kääreisiin. He eivät kuitenkaan olleet kovin huolellisia, sillä joukkoon joutui myös muiden henkilöiden luita.


title: Ramses VII

text: Ramses VII (tai Ramesses VII) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1136–1129 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses VII

text: Ramses VII:stä ei tiedetä nimeä ja hallitusaikaa lukuun ottamatta mitään. Ramseksen seitsemän hallitusvuoden voidaan kuitenkin olettaa olleen yhtä sekasortoisia kuin hänen edeltäjällään ja seuraajallaan.


title: Ramses VII

text: Ramses VII haudattiin Kuninkaiden laaksoon hautaan KV1. Haudasta tai muualtakaan ei kuitenkaan ole löytynyt yhtään muumiota, joka voitaisiin tunnistaa häneksi.


title: Belfast News Letter

text: Belfast News Letter (virallinen nimi; lehden etusivulla lukee vain The News Letter) on Pohjois-Irlannin tunnetuin ja merkittävin sanomalehti. Se edustaa lähinnä maltillisten unionistien (protestanttien valtavirran) näkemyksiä, ja sen tärkeimmät kilpailijat ovat konservatiivinen unionistinen Belfast Telegraph sekä katolisten mielipiteitä heijasteleva Irish News.


title: Belfast News Letter

text: Belfast News Letter on perustettu jo vuonna 1737, ja lehti pitää itseään Yhdistyneen kuningaskunnan vanhimpana yhä ilmestyvänä sanomalehtenä. Lehti julkaisi myös ensimmäisenä Euroopassa Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen vuonna 1776: kyseessä oli yksi historian ensimmäisiä tutkivan journalismin keinoin hankittuja sensaatiojuttuja, sillä lehden toimittaja onnistui hankkimaan kopion julistuksesta hiipimällä Amerikasta saapuneeseen laivaan, joka oli matkalla Englantiin, mutta joutui merihädän vuoksi keskeyttämään matkan Londonderryn satamaan.


title: Kercado

text: Kercadossa Ranskassa Morbihanissa Bretagnessa on hyvin vanha käytävähauta ja dolmen (). Se on yksi Ranskan vanhimmista megaliittihaudoista. Paikka sijaitsee noin kilometrin Carnacista etelään hyvin lähellä rannikkoa. Kumpuhaudan läpimitta on noin 30–40 metriä, kivet ovat noin puoli metriä korkeita ja harvoin välein.


title: Kercado

text: Kercadon dolmen on joko kumpuhaudan sisäänkäynti tai kammio. Kercadossa on myös kivikehä ja iso menhir eli pystykivi.


title: Kercado

text:
Samanlaisia rakenteita ovat seuraavat:
Mané-Kerioned, Mont d’Arzon ja Locmariaquer.


title: Shelta

text: Shelta eli "sheldru", joka tunnetaan myös nimellä "gammon" tai "cant", on Britteinsaarten niin sanotun irlantilaisen kulkuriväestön (engl. "travellers, itinerants, tinkers", iir. "tincéirí, tincleoirí, lucht siúil") puhuma slangi. Nykyisessä muodossaan shelta on pelkästään sanavarasto, jota käytetään englannin kieliopin kehyksessä, vaikka se usein mainitaan erilliseksi kieleksi.


title: Shelta

text: Suurin osa sheltan sanoista on alkujaan iiriä, mutta ne on ranskalaisen verlan-slangin tapaisesti muunnettu tunnistamattomiksi esimerkiksi vaihtamalla tavujen tai äänteiden järjestys päinvastaiseksi, esimerkiksi "roddas" "ovi", iir. "doras"; "lakeen" "tyttö", iir. "cailín"; "tobar" "tie", iir. "bóthar"; "malya" "käsi", iir. "lámh". Shelta on ilmeisesti hyvin vanha salakieli, koska muun muassa sellaisia sanoja kuin "tobar" ja "malya" ei olisi voitu muodostaa vastaavien iirinkielisten sanojen nykyisen ääntämisen perusteella: esimerkiksi bóthar äännetään nykyään [bo:hər] tai [bo:r], eikä siinä ole ollut selvää ja kuuluvaa [t]-äännettä vuosisatoihin. Shelta sisältää myös nykyiiristä kokonaan kadonneita muinaisiirin sanoja, mutta niiden merkitys on muuttunut.Sanat on kirjoitettu englannin oikeinkirjoituksen mukaan. Ääntäminen on pääteltävä tästä.Ó hAODHA, Mícheál: "Caint nó" Cant: "Teanga an Lucht Siúil", teoksessa "Bliainiris 2001", toim. Ruairí Ó hUiginn ja Liam Mac Cóil, Carbad, Ráth Cairn 2001.


title: Lambourn

text:
Lambournissa Englannissa on vanhoja hautakumpuja, joista vanhimmat ovat kivikautisia noin vuodelta 3800 eaa. Suurin osa matalista kummuista on pronssikautisia ajalta 2400-1200 eaa.
Kumpuja on yli 36, joista 7 kulhoa tai kelloa muistuttavia, 2 kiekkomaista.
Kaksi on kaksoiskumpuja. Pronssikautiset kummut ovat riveissä, jotka ovat viistossa kulmassa toisiinsa nähden.
Vanhin kumpu on pitkänomainen "Long Barrow".


title: Scarlett Johansson

text: Scarlett Johansson (s. 22. marraskuuta 1984 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Johansson aloitti näyttelijänuransa 10-vuotiaana esiintyessään elokuvassa "Vanhemmat vaihtoon" (1994). Esiinnyttyään elokuvissa "Oikeuden puolustaja" (1995), "Manny ja Lo" (1996) ja "Yksin kotona 3" (1997), hän sai pääroolin menestyselokuvasta "Hevoskuiskaaja" (1998). Vuonna 2003 Johansson teki läpimurtonsa näytellessään elokuvissa "Lost in Translation" ja "Tyttö ja helmikorvakoru", joista hän sai Golden Globe -ehdokkuudet. Hän näytteli Woody Allenin ohjaamassa elokuvassa "Match Point" (2005), minkä jälkeen hän on esiintynyt kahdessa muussa Allenin ohjaamassa elokuvassa "Scoop" (2006) ja "Vicky Cristina Barcelona" (2008). Tuona aikana hän näytteli myös muun muassa elokuvissa "The Prestige" (2006), "Kuningattaren sisar" (2008) ja "Jätä se!" (2009).


title: Scarlett Johansson

text: Johansson näytteli sarjakuvahahmo Natasha Romanoffia / Mustaa Leskeä Marvel Cinematic Universen elokuvissa. Vuonna 2013 Johansson näytteli elokuvissa "Don Jon", "Under the Skin" ja "Her", jossa hänellä oli äänirooli. Seuraavana vuonna hän näytteli pääosaa tieteiselokuvassa "Lucy".


title: Scarlett Johansson

text: Johanssonia pidetään yhtenä nykyajan seksisymboleista. Hänet on monesti mainittu maailman seksikkäimpien naisten listoilla, huomattavimmin "Esquire"-lehdessä vuosina 2006 ja 2013, jolloin hänet valittiin seksikkäimmäksi naiseksi, ja "Playboy"-lehdessä vuonna 2007, kun hänet valittiin seksikkäimmäksi julkisuuden henkilöksi.


title: Scarlett Johansson

text: Scarlett Johansson on syntynyt New Yorkissa. Johanssonin sukutausta on hänen isänsä, kööpenhaminalaisen arkkitehti Karsten Johanssonin puolelta tanskalainen ja newyorkilaisen, Bronxissa syntyneen äitinsä, tuottaja Melanie Sloanin puolelta aškenasijuutalainen. Sloanin sukujuuret ovat Minskissä, Valko-Venäjällä. Hänen isoisänsä (isän puolelta) oli tanskalainen käsikirjoittaja ja dokumentaristi Ejner Johansson.


title: Scarlett Johansson

text: Ensimmäisen näyttelijäntyönsä Johansson teki Playwrights Horizons Theater Schoolin produktiossa "Sophistry", jossa esiintyi hänen lisäkseen muun muassa näyttelijä Ethan Hawke.


title: Scarlett Johansson

text: Valkokankaalla Johansson näytteli ensimmäisen kerran vuonna 1994, Rob Reinerin ohjaamassa elokuvassa "Vanhemmat vaihtoon". Muita lapsirooleja hän teki muun muassa elokuvissa "Oikeuden puolustaja" (1995), "Manny ja Lo" (1996), "Yksin kotona 3" (1997) ja "Hevoskuiskaaja" (1998). "Manny ja Lo" -elokuvassa esiintyivät pienissä rooleissa myös hänen isänsä Karsten, äitinsä Melanie, kaksoisveljensä Hunter sekä isosiskonsa Vanessa. Perheeseen kuuluu lisäksi isoveli Adrian ja vanhempi velipuoli Christian.


title: Scarlett Johansson

text: Vuonna 2002 Johansson valmistui Manhattanin Professional Children's Schoolista. Pian sen jälkeen hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen esitettyään Charlottea Sofia Coppolan ohjaamassa elokuvassa "Lost in Translation" (2003), joka sai hyvän vastaanoton niin kriitikoiden kuin katsojienkin keskuudessa. Hän sai Golden Globe -ehdokkuuden sarjassa paras naispääosa komediassa.


title: Scarlett Johansson

text: Myöhemmin vuonna 2003 sai ensi-iltansa elokuva "Tyttö ja helmikorvakoru", jossa Johansson esitti Grietiä. Myös se menestyi hyvin ja Johansson sai Golden Globe -ehdokkuuden sarjassa paras naispääosa draamassa. Hän sai kummastakin elokuvasta myös BAFTA-ehdokkuuden sarjassa paras naispääosa ja voitti palkinnon suorituksellaan elokuvassa "Lost in Translation".


title: Scarlett Johansson

text: Vuonna 2004 Johansson esitti Pursy Williä pienen budjetin draamassa "A Love Song for Bobby Long" ja sai jälleen Golden Globe -ehdokkuuden sarjassa paras naispääosa draamassa. Vuonna 2005 Johanssonilla oli Nola Ricen rooli Woody Allenin ohjaamassa elokuvassa "Match Point". Hän oli kolmatta vuotta peräkkäin Golden Globe -ehdokkaana, sarjassa paras naissivuosa. "Match Pointin" jälkeen Johansson on ollut Allenin luottonäyttelijöitä. Hän esitti Sondra Pranskyn roolia Allenin elokuvassa "Scoop" vuodelta 2006 ja yhtä pääosaa, Cristinaa, syksyllä 2008 ilmestyneessä elokuvassa "Vicky Cristina Barcelona".


title: Scarlett Johansson

text: Muita tunnetuimpia elokuvia, joissa Johansson esiintyy, ovat muun muassa vuonna 2006 ilmestyneet James Ellroyn romaaniin perustuva, Brian De Palman ohjaama "Musta Dahlia" ja Christopher Nolanin ohjaama "The Prestige", vuonna 2005 ilmestynyt Michael Bayn ohjaama toimintaelokuva "The Island" ja vuonna 2010 ilmestynyt supersankarielokuva "Iron Man 2", jossa hänellä Natasha Romanoffin eli Mustan Lesken rooli, jossa hän jatkoi vielä myöhemmissäkin Marvel Cinematic Universen elokuvissa.


title: Scarlett Johansson

text: Vuonna 2009 Johansson debytoi teatterissa Broadwaylla Arthur Millerin näytelmässä "Näköala sillalta". Hän sai siitä Tony-palkinnon parhaasta naissivuosasta.


title: Scarlett Johansson

text: Vuonna 2016 hän teki ääniroolin elokuvassa "Sing" (2016).


title: Scarlett Johansson

text: Johansson on kunnostautunut myös vaatesuunnittelijana. Hänen urheilujätti Reebokille suunnittelemansa mallisto kulkee nimellä "Scarlett 'Hearts' Rbk". Se tuli myyntiin keväällä 2007. Johanssonin kasvot nähdään myös Reebokin mainoksissa. Mallina toimiminen on Johanssonille ennestään tuttua, sillä hänet on nähty useissa Louis Vuittonin ja L'Oréalin mainoksissa.


title: Scarlett Johansson

text: Johansson on myös laulaja. Hän on levyttänyt laulaja-lauluntekijä Tom Waitsin kappaleita levylleen "Anywhere I Lay My Head" vuodelta 2008 ja vuonna 2009 hän teki yhteisalbumin "Break Up" Pete Yornin kanssa.


title: Scarlett Johansson

text: Johansson seurusteli näyttelijä Josh Hartnettin kanssa, mutta he erosivat 2006.


title: Scarlett Johansson

text: Johansson meni naimisiin näyttelijä Ryan Reynoldsin kanssa vuoden 2008 loppupuolella. Pari erosi vuonna 2011.


title: Scarlett Johansson

text: Erottuaan Reynoldsista Johanssonilla oli näyttelijä Sean Pennin kanssa lyhyeksi jäänyt mutta paljon julkisuutta saanut suhde, joka päättyi kesäkuussa 2011.


title: Scarlett Johansson

text: Marraskuussa 2012 Johansson alkoi seurustella ranskalaisen Romain Dauriacin kanssa. Seuraavana vuonna pari kihlautui. Syyskuussa 2014 tiedottaja vahvisti Johanssonin synnyttäneen heidän esikoisensa, tyttären nimeltä Rose Dorothy. Johansson ja Dauriac vihittiin avioliittoon 1. lokakuuta 2014 Montanassa. Pari erosi vuoden 2017 alkupuolella.


title: Donald Sutherland

text: Donald McNichol Sutherland (s. 17. heinäkuuta 1935 Saint John, New Brunswick) on kanadalainen näyttelijä.


title: Donald Sutherland

text: Sutherland esiintyi nuorena muun muassa "Likaisessa tusinassa" (1967), Robert Altmanin elokuvassa "M.A.S.H. – armeijan liikkuva kenttäsairaala" (1970) ja John Sturgesin sotaseikkailussa "Kotka on laskeutunut" (1976). Huomiota herätti myös päärooli Federico Fellinin historiallisessa, psykologisessa spektaakkelissa "Fellinin Casanova" (1976). Viime vuosina Sutherland on näytellyt yleensä hieman mielenvikaisia, pahoja hahmoja tai sankarittaren isää.


title: Donald Sutherland

text: Sutherland esitti pahaa vankilanjohtajaa Sylvester Stallonen toimintaelokuvassa "Kahleissa" (1989). Muita tunnetuimpia rooleja on myös Wolfgang Petersenin elokuvassa "Tuntematon uhka" (1995) ja Anthony Minghellan sotaeepoksessa "Cold Mountain" (2003). Yksi Sutherlandin rooleista nähtiin Robert Redfordin ohjaamassa draamassa "Tavallisia ihmisiä", joka voitti useita palkintoja. Sutherland näyttelee presidentti Snowta "Nälkäpeli"-elokuvasarjassa (2012–2015).


title: Donald Sutherland

text: Sutherlandin lapsuus 1930–1940-luvun Kanadassa oli monien sairauksien vaivaamaa. Hyvän ulosantinsa ansiosta hän pääsi jo 14-vuotiaana juontajaksi ja tiskijukaksi radioasemalle. Hän oli kouluvuosinaan 1950-luvun alkupuolella nelisen kuukautta vaihto-oppilaana Suomessa ja muistaa tuolloin asuneensa Otanmäessä, Helsingissä ja Turussa.


title: Donald Sutherland

text: Donald Sutherlandin poika on näyttelijä Kiefer Sutherland. Donald Sutherland on esiintynyt yhdessä poikansa kanssa muun muassa John Grishamin kirjaan perustuvassa elokuvassa "On aika tappaa" (1996).


title: Île Bono

text: Île Bono () on Sept-Îlesin saariryhmään kuuluva saari Ranskan Bretagnen alueen pohjoisrannikolla. Se sijaitsee saariryhmän keskiosassa ja kuuluu Sept-Îlesin luonnonpuistoon.


title: Île Bono

text: Saari tunnetaan dolmenistaan, joka on rakennettu neoliittisella kaudella.


title: Aamuposti

text: Aamuposti on Hyvinkään, Riihimäen, Lopen, Nurmijärven ja Hausjärven alueen paikallislehti. Se perustettiin 3. marraskuuta 2003, jolloin Hyvinkään Sanomat ja Riihimäen Sanomat yhdistyivät. Aamupostia julkaisee Etelä-Suomen Media Oy, joka kuuluu Keskisuomalainen-konserniin.


title: Aamuposti

text: Lehden päätoimittaja on tammikuusta 2015 alkaen Laura Liski.


title: Aamuposti

text: "Aamupostin" koko muuttui broadsheetistä tabloidiksi 24. helmikuuta 2015.


title: Deep Space 1

text: Deep Space 1 on NASAn avaruusluotain, joka laukaistiin 28. lokakuuta 1998 Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 17A:sta, Floridasta.


title: Deep Space 1

text: Luotaimen kolme päätehtävää olivat testata:Lisäksi luotain ohitti lähietäisyydeltä asteroidi Braillen ja komeetta Bolleryn. Luotain onnistui lähes täydellisesti, ja se hylättiin lopulta 18. joulukuuta 2001.


title: Deep Space 1

text: Deep Space 1:ssä käytettiin monia vielä kokeiluasteella olevia ratkaisuja, joista merkittävin oli aluksen moottorina ollut ionimoottori.


title: Deep Space 1

text: Luotaimen pääasennonmäärittelyjärjestelmä rikkoutui. Varajärjestelmän käyttö johti ylimääräiseen polttoaineen kulutukseen, joten tutkijat kehittivät menetelmän, jolla pääjärjestelmä voitiin korvata aluksen tiedekameralla. Kaikki aluksen uudet ja vielä prototyyppiasteella olevat laitteet toimivat tyydyttävästi ja suoriutuivat tehtävistään. Itse alus oli kooltaan 1,1 m × 1,1 m × 1,5 m, ja sen aurinkopaneelit ulottuvat 11,75 metrin etäisyydelle aluksesta. Lähtiessä Deep Space 1:n massa oli 373,7 kilogrammaa.


title: Deep Space 1

text: Toinen merkittävä uutuus Deep Space 1:ssä on uusi aurinkokennotekniikka, jonka avulla hyötysuhdetta saatiin parannettua 15-20 %. Paneelit tuottivat 2,4 kw:n sähkötehon.


title: Deep Space 1

text: Luotaimen ionimoottori oli uutta teknologiaa, ja moottori toimi odotetusti. Yhden ionimoottorin tuottama työntövoima on varsin pieni, mutta toisaalta erittäin pieni polttoaineen kulutus mahdollisti tuhansien tuntien käytön.


title: Deep Space 1

text: Yksi uutuuksista oli luotaimen ohjausjärjestelmä, joka kykenee tunnistamaan kohteen itsenäisesti ja ohjaamaan luotaimen sen läheisyyteen. Luotaimen ohjelmistot pystyivät suorittamaan annetut tehtävät, vaikka Maasta annetut ohjeet olivat vain viitteellisiä. Deep Space 1:n tietokoneissa oli jonkin verran keinoälyä. Luotain muuttui lennon edistyessä aina vain älykkäämmäksi, sillä sen ohjelmistoja päivitettiin muutaman kuukauden välein.


title: Deep Space 1

text: Deep Space 1 valvoi omaa tilaansa jatkuvasti. Tässäkin suhteessa se oli erilainen kuin muut luotaimet, sillä normaalisti luotaimet lähettävät valtavan määrän numeerista informaatiota, josta tutkijoiden on pääteltävä aluksen kunto. Tämä tapa on erittäin kallis, sillä kuntoraportit on vastaanotettava samoilla Deep Space Networkin antenneilla kuin varsinainen mittausdatakin. DS 1 lähetti jatkuvaa signaalia, joka oli moduloitu erikorkuisilla taajuuksilla. Vastaanotto onnistui pienellä 10 metrin antennilla. Tutkijat tiesivät, että alus toimi normaalisti, ellei hälytysääntä kuulu.


title: Deep Space 1

text: Havaintolaitteina luotaimessa oli kamera ja PEPE ("Plasma Experiment for Planetary Exploration"). Kamera toimi mustavalkoisena näkyvän valon alueella ja kykeni ottamaan kuvia myös infrapuna- ja ultraviolettialueella sekä tuottamaan spekrejä infrapuna-ultraviolettisäteilyalueilla. PEPEllä voidaan mitata luotaimen ympäristön hiukkasten ominaisuuksia. Lisäksi sillä valvottiin luotaimen moottorin ja aurinkotuulen hiukkasten vuorovaikutusta toisiinsa.


title: Deep Space 1

text: DS 1:n hiukkasilmaisimilla saatiin tietoa ionimoottorin toiminnasta ja sen vaikutuksesta ympäröivän avaruuden hiukkasiin. Deep Space 1 suoritti joitakin komeettojen ohilentoja, vaikka sitä olekaan suunniteltu siihen.


title: Deep Space 1

text: Luotaimen ionimoottori ei ollut käytössä ohilennon aikana. Tällöin luotaimen laitteet pystyivät rekisteröimään ilman häiriötekijöitä komeetasta peräisin olevia hiukkasia, mikäli ne olivat sähköisesti varautuneita.


title: Deep Space 1

text: Luotain käytti hydratsiinia asennon säätelyyn. Hydratsiinin loputtua luotain ei enää voinut kääntää aurinkopaneelejaan kohti Aurinkoa, jolloin mittalaitteet eivät enää voineet toimia.


title: Maali

text: Maali on yleisnimi monenlaisille pintakäsittelyaineille, joita käytetään muuttamaan esineiden pinnan väriä ja suojaamaan sitä. Maalia käytetään myös maalaustaiteessa. Maali on usein levitettäessä nestemäistä, ja kovettuessaan se muodostaa suojaavan, kiinteän kerroksen. Jauhemaalauksessa maali on jauhemaista.


title: Maali

text: Nestemäinen maali voidaan levittää siveltimellä, telalla, ruiskulla tai upottamalla. Maalin levittämistä kutsutaan maalaukseksi tai maalaamiseksi. Jauhemaali kiinnittyy pintaan sähkövarauksen avulla. Pintaan kiinnittynyt jauhe sulatetaan uunissa yhtenäiseksi maalikalvoksi.


title: Maali

text: Maalin osat voidaan jaotella neljään ryhmään:


title: Maali

text: Edellä mainittujen maalityyppien lisäksi maaliteollisuus on kehittänyt paljon erilaisia synteettisiä maaleja, joissa sideaineina on erilaisia hartseja (epoksihartsi) ja muoveja (uretaani, polyuretaani).


title: Maali

text: Maalien värisävyissä on kuusi kiiltoastetta: täyskiiltävä, kiiltävä, puolikiiltävä, puolihimmeä, himmeä ja täyshimmeä. Kiitoaste voidaan määrittää siten, että kiillotetun lasilevyn heijastamaa valomäärää kuvataan 60 asteen kulmassa 100:lla. Näin ollen täyskiiltävä maali heijastaa siitä runsaat 80%, kiiltävä 61%-80%, puolikiiltävä 36%-60%, puolihimmeä 11%-35%, himmeä 6%-10% sekä täyshimmeä 0%-5%.


title: Maali

text: Maalaamisen jälkeen maali kovettuu. Kovettuminen voi johtua siitä, että liuotin haihtuu ja side- sekä väriaine takertuvat toisiinsa, tai se voi olla kemiallisen reaktion tulos. Esimerkiksi perinteiset pellavaöljymaalit kovettuvat, kun niiden öljy hapettuu kiinteäksi yhdisteeksi. Kovettumisen tavan mukaan maalit jaetaan "fysikaalisesti kuivuviin" tai "kemiallisesti kovettuviin" maaleihin. Kemiallinen kovettuminen voi tapahtua ilman vaikutuksesta, tai maaliin voidaan lisätä kovetetta, jonka aiheuttaman reaktion seuraksena maali kovettuu. Maaleja, joihin ei tarvitse lisätä kovetetta, kutsutaan yksikomponenttimaaleiksi ja kovetetta tarvitsevia kaksikomponenttimaaleiksi.


title: Maali

text: Vaatteiden värjäystä on harjoitettu tuhansia vuosia ja näissä on käytetty erilaisia väriaineita. Väriaineiden levittäminen seinälle on vaatinut liotinta ja jotakin sideainetta maalin pysymiseksi seinällä. Vanha menetelmä on esimerkiksi kalkkimaalaus. Puuta on voitu värjätä pelkällä värillä, joka on tunkeutunut puuhun, kuten petsi. Sellakka tuli Eurooppaan siirtomaakaupan myötä. Sillä saatiin aikaan kiiltäviä puupintoja ja sitä voitiin sävyttää. Sideaineena on käytetty useita erilaisia liimoja ja myös munan valkuaista, kuten temperamaalauksessa. Temperalla maalattiin myös huoneita. Keskiajalla tuli käyttöön erilaisia hartseja, esimerkiksi vernissa. 1700-luvulla talojen ja huoneiden maalaus yleistyi. Useat väriaineet, esimerkiksi lyijyvalkoinen, elohopea pitoinen sinoperi ja vihreä kupariarsenaatti olivat varsin myrkyllisiä. Maalarit, jotka sekoittivat värit, sairastuivat usein lyijymyrkytykseen. Myös sideaineena perinteisesti käytetty pellavaöljy on vaarallista, koska se voi syttyä itsestään. Vuonna 1790 Englannissa aloitti ensimmäinen maalitehdas. Kirkkaat värit ovat olleet aina arvostettuja ja kalliimpia. Värien haalistumista ei ole voitu estää, joten usein vallitsee mielikuva vanhoista rauhallisistä sävyistä, vaikka alkujaan maalatut pinnat ovat olleet voimakkaan värisiä. Titaanivalkoinen tuli käyttöön maaleissa vasta 1940-luvulla. Sitä ennen ei ollut käytössä puhtaan valkoista maalia.


title: Maali

text: Nykyaikaiselle maalituotannolle alku oli Roy Kienlen keksimät alkydihartsit, joilla voitiin korvata kuivuvat öljyt sideaineena. Alkydimaalien tuotanto alkoi vuonna 1933.


title: Heinäveden lehti

text: Heinäveden lehti on Heinävedellä keskiviikkoisin ilmestyvä tilattava paikallislehti, jonka päätoimittaja on Päivi Konttinen


title: Heinäveden lehti

text: Heinäveden lehden mukaan se tulee noin 90 prosentille Heinäveden kotitalouksista, ja sitä tilataan myös Heinäveden naapurikuntiin. Lehdellä on noin 7000 lukijaa.


title: Aila Meriluoto

text: Aila Marjatta Meriluoto-Paakkanen (s. 10. tammikuuta 1924 Pieksämäki) on suomalainen runoilija, kirjailija ja suomentaja.


title: Aila Meriluoto

text: Aila Meriluodon lapsuuden perheeseen kuuluivat vanhemmat, Pieksämäen yhteiskoulun rehtori, filosofian maisteri Kaarlo Meriluoto (ent. Willman) ja lehtori, filosofian maisteri Hilja o.s. Kerppola sekä vanhempi sisar Sirkka. Kaarlo Meriluodon serkku oli kirjailija Elvira Willman-Eloranta.


title: Aila Meriluoto

text: Aila Meriluoto valmistui ylioppilaaksi Pieksämäen yhteiskoulusta vuonna 1943. Hän julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa "Lasimaalaus" (1946) 22-vuotiaana. Teos sai kriitikkojen kiitokset ja oli myös kaupallinen menestys. Se osui suoraan sodasta selvinneen sukupolven sydämeen ja oli yhtä aikaa illuusioton ja optimistinen, uhmakas ja suora. Siitä tuli kaikkien aikojen suosituimpia suomalaisia runokokoelmia, ja teoksesta on otettu tähän mennessä 14 painosta.


title: Aila Meriluoto

text: "Lasimaalaus" ja seuraava kokoelma "Sairas tyttö tanssii" (1952) ovat perinteistä runoutta, mitallista ja loppusoinnullista. Perinteinen on myös runojen naiskuva, ja Meriluoto joutuikin kantamaan unelmoivan runotytön imagoa vuosikausia vaikka vastusti sitä itse aktiivisesti.


title: Aila Meriluoto

text: Äänekkäimmin kokoelmaa ylisti aikansa merkittävin kirjallinen vaikuttaja, akateemikko V. A. Koskenniemi, joka myös rakastui itseään 40 vuotta nuorempaan Meriluotoon. Koskenniemen vaikutus haittasi Meriluodon uraa pitkään, sillä hänet leimattiin Koskenniemen suosikiksi. Lisäksi uusia kokoelmia verrattiin "Lasimaalaukseen". Hän koki kritiikissä olleen kaunaista suhtautumista hänen teoksiinsa ja persoonaansa. Modernismin läpilyönnin jälkeen syrjään joutuneen Koskenniemen palvonnasta oli haittaa.


title: Aila Meriluoto

text: Meriluoto solmi 1948 kirjailija Lauri Viidan kanssa avioliiton, joka kesti kahdeksan vuotta. Viidalle avioliitto oli toinen. Meriluoto ja Viita saivat neljä lasta, Ursulan, Petrin, Samulin ja Aijan. Avioliitto oli myrskyisä, sillä Viita oli luonteeltaan hallitseva. Samassa perheessä ei tuntunut olevan tilaa kahdelle kirjailijalle. Meriluodolta ilmestyi avioliiton aikana "Sairas tyttö tanssii" -runokokoelman (1952) lisäksi lastenkirja "Pommorommo" (1956). Viita sairastui 1950-luvun alussa skitsofreniaan, mikä häiritsi sekä perhe-elämää että molempien luomistyötä.


title: Aila Meriluoto

text: Meriluodon ja Viidan taiteilija-avioliitosta on tehty myös dramatisointi, Heikki Kujanpään ohjaama näytelmä "Putoavia enkeleitä". Kujanpää ohjasi myös samannimisen elokuvan, jonka ensi-ilta oli 5.12.2008. Elokuvassa Meriluotoa näyttelevät Elina Knihtilä ja Elena Leeve.


title: Aila Meriluoto

text: Meriluoto siirtyi 1970-luvulla tunnustukselliseen proosaan, mutta se ei saanut kriitikkojen hyväksyntää ennen kuin 1990-luvulla, jolloin vastaanotto oli suorastaan ylistävää.


title: Aila Meriluoto

text: Avioeron jälkeen vuonna 1962 Meriluoto muutti neljän lapsensa kanssa Ruotsiin. Hän asui ensin Ruotsin Lapissa Nilivaarassa 1962–1964. Ruotsissa syntyi proosan ja käännösten lisäksi neljä runokokoelmaa. Kahdessa ensimmäisessä, kokoelmassa "Asumattomiin" (1963) ja "Tuoddaris" (1965) siirtyminen toiseen kieli- ja kulttuuripiiriin ei vielä näy selvästi, ja niissä voimakkaimpia ovat Lapin luonnosta ammentavat runot. Ne ovat runokieleltään jo modernimpia kuin kaksi ensimmäistä kokoelmaa.


title: Aila Meriluoto

text: Jonkin ajan kuluttua Meriluoto tunsi näivettyvänsä pohjoisen yksinäisyydessä ja muutti etelämmäksi Enköpingiin, josta saattoi matkustaa Göteborgiin ja muihin suurempiin kaupunkeihin kirjallisiin tapahtumiin. Meriluoto teki Ruotsissa asuessaan paljon käännöstöitä. Hän halusi kirjoittaa suomeksi, ettei menettäisi suomalaista identiteettiään. Todellinen syväsukellus ruotsin kieleen oli Nobel-kirjailija Harry Martinsonin "Aniaran" suomentaminen (1963).


title: Aila Meriluoto

text: Ruotsissa ollessaan Meriluoto kirjoitti ensimmäisen proosateoksensa "Peter – Peter: Erään rakkauden asiapaperit", julkaisu myöhemmin nimellä "Peter-Peter" (1971). Se kuvaa kahden emigrantin, Ruotsissa asuvan suomalaisen Sannan ja balttilaisen Peterin kirjeenvaihdosta eroottiseksi suhteeksi muotoutuvaa yhteyttä ja sen päättymistä. Romaani pohdiskelee yksin jäävän naisen epävarmuutta ja maahanmuuttajan asemaa Ruotsissa. Meriluodon myöhemmin ilmestynyt päiväkirjateos paljastaa, että romaanin päähenkilöiden esikuvina ovat hän itse ja kirjailija-lääkäri Mart Sarneti. Meriluodon mukaan romaani oli pakon synnyttämää kamppailua eroon Mart-suhteesta. Teoksen pohjalta Matti Kassila on ohjannut elokuvan "Haluan rakastaa Peter" (1972).


title: Aila Meriluoto

text: Meriluoto palasi Suomeen vuonna 1974 ja hän kirjoitti WSOY:n pyynnöstä Viidan elämäkerran "Lauri Viita, legenda jo eläessään". Meriluoto määrittelee entisen miehensä: ”Lauri Viita ei ollut kirjailija, hän oli luonnonmullistus.” Vuonna 1977 ilmestyi romaani " Kotimaa kuin mies".


title: Aila Meriluoto

text: Suomeen paluun jälkeen 1970–1980-luvuilla Meriluodon runokieli vapautui, ja hän alkoi käyttää runoissaan puhekieltä. Runokokoelmat "Varokaa putoavia enkeleitä" (1977), "Talvikaupunki" (1980) ja "Ruusujen sota" (1988) sisältävät runsaasti taaksepäin katsovia runoja, joita on suuri kiusaus lukea omaelämäkerrallisina. Meriluodon päiväkirjat ja runoteokset limittyvät toisiinsa ja tulkitsevat toinen toisiaan.


title: Aila Meriluoto

text: Vuonna 1986 ilmestyi "Lasimaalauksen läpi. Päiväkirja vuosilta 1944–47", jossa Meriluoto kuvaa runoilijaminänsä kehitystä ja elämänkokemusten heijastumista runoissa. Myöhemmin 1996 julkaistiin toinen päiväkirjakokoelma "Vaarallista kokea. Päiväkirja vuosilta 1953—1975", jossa Meriluoto tietoisesti tekee yksityiselämänsä julkiseksi. Vuonna 2010 julkaistiin "Tältä kohtaa. Päiväkirja vuosilta 1975–2004". Päiväkirjat ovat dokumentteja naiseudesta ja kirjoittamisesta, ja ne ovat tekstiltään kaunista ja suorasukaista proosaa.


title: Aila Meriluoto

text: Vuonna 2001 ilmestyi muistelmateos "Mekko meni taululle", joka kertoo Meriluodon lapsuudesta Pieksämäellä, perheestä, varhaisista eroottisista unelmista ja kirjallisista vaikutteista. Kirja kuvaa myös hänen sodanaikaisia kokemuksiaan opiskelijatyttönä Helsingin pommituksissa.


title: Aila Meriluoto

text: Aila Meriluoto asuu nykyään Helsingissä. Hän avioitui vuonna 1979 kansantaloustieteilijä, professori Jouko Paakkasen (1928−2004) kanssa. Meriluodon viimeisimmät runokokoelmat ovat "Kimeä metsä" (2002) ja "Miehen muotoinen aukko" (2005) sekä "Tämä täyteys, tämä paino" (2011).


title: Aila Meriluoto

text: Meriluoto seuraa runouden kentän muutoksia valppaasti eikä tyydy toistamaan joskus taannoin menestyksen tuonutta kaavaa. Yli puolen vuosisadan läpäisevän runotuotannon lisäksi Aila Meriluoto on kirjoittanut proosaa, romaaneja ja lastenkirjoja, kaikki runoilijan otteella. Hän on myös tehnyt merkittävän palveluksen suomalaiselle kirjallisuudelle suomentaessaan mm. Martinsonia, Rilkea ja Goetheä.


title: J. D. Salinger

text: Jerome (Jerry) David Salinger (1. tammikuuta 1919 Manhattan, New York, New York, Yhdysvallat – 27. tammikuuta 2010 Cornish, New Hampshire, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on "Sieppari ruispellossa", joka ilmestyi vuonna 1951.


title: J. D. Salinger

text: Salingerin tuotannon hallitseva teema on häiriintyneen nuoren miehen mieli ja lasten tervehdyttävä vaikutus sellaisen nuoren miehen henkiseen elämään. "Siepparin" lisäksi hän on kirjoittanut novelleja, joissa monissa on samat päähenkilöt kuin "Siepparissa", Holden Caulfield ja Glassin perhe.


title: J. D. Salinger

text: Salingerin omaa elämää järkyttivät vuodet toisen maailmansodan taisteluissa. Joissakin hänen sodan jälkeen kirjoittamissaan novelleissa kertojana on traumaattisia kohtaloita kokenut sotilas. Myöhempinä vuosinaan Salinger eristäytyi täysin, eikä hän julkaissut uusia teoksia vuoden 1965 jälkeen. Hän oli kiinnostunut hindulaisuudesta ja skientologiasta.


title: J. D. Salinger

text: Salingerin isä Sol Salinger oli Puolasta lähtöisin ollutta juutalaista sukua. Hän oli lihan ja juuston maahantuontiyrityksen New Yorkin -toimiston johtaja. Äiti Marie Jillich oli isänsä puolelta osin saksalaista sukujuurta, tosin aiemmin julkisuudessa on kerrottu tarinaa irlantilais-skotlantilaisesta taustasta, mikä on osoittautunutkin vain tarinaksi. Kun Salingerin vanhemmat menivät naimisiin, hänen äitinsä muutti nimensä Miriamiksi, jotta häntä luultaisiin juutalaiseksi. Salinger sai tietää tästä vasta bar mitsvansa jälkeen eli 13-vuotiaana. Hänellä oli sisar Doris, joka oli syntynyt vuonna 1912.


title: J. D. Salinger

text: Salinger aloitti koulunkäynnin julkisissa kouluissa, mutta siirtyi käymään yhdeksännen ja kymmenennen luokan yksityisessä McBurneyn koulussa. Sittemmin hän opiskeli Valley Forgen sotilaskoulussa. Hän kirjoitti jo McBurneyn koulussa koululehteen, mutta tarinoiden kirjoittamisen hän aloitti vasta Valley Forgessa. Hän aloitti opinnot New Yorkin yliopistossa, mutta keskeytti ne jo seuraavana keväänä ja meni töihin risteilyalukselle. Seuraavana syksynä hänet lähetettiin Wieniin oppimaan lihan maahantuonnin ammattia ja kohentamaan ranskan ja saksan kielen taitojaan.


title: J. D. Salinger

text: Salinger poistui Itävallasta 12. maaliskuuta 1938, kuukautta ennen kuin Saksa valtasi sen. Samana syksynä hän meni Ursinus Collegeen Pennsylvaniaan, mutta keskeytti ensimmäisen lukukauden jälkeen. Vuonna 1939 Salinger opiskeli kirjoittamista Columbian yliopiston iltakurssilla, jossa hänen opettajanaan oli Story Magazinen pitkäaikainen päätoimittaja Whit Burnett. Toisen lukukauden aikana Burnett huomasi nuoressa Salingerissa jonkinasteista lahjakkuutta ja kannusti tätä kirjoitustyössä. Burnett julkaisi Story-lehden maalis-huhtikuun numerossa Salingerin ensimmäisen novellin "The Young Folks", josta lehti maksoi hänelle 25 dollaria. Burnett ja Salinger olivat pitkään yhteydessä toisiinsa, vaikka heillä oli myös erimielisyyksiä, joista ensimmäinen syntyi, kun Salinger liittyi armeijaan ja alkoi kirjailijanuran sijasta keskittyä sotilasuran luomiseen.


title: J. D. Salinger

text: Vuonna 1941 Salinger alkoi seurustella Eugene O’Neillin tyttären Oona O’Neillin kanssa, jolle hän lähetti päivittäin pitkiä kirjeitä. Seurustelu päättyi, kun Oona aloitti seurustelun Charles Chaplinin kanssa.


title: J. D. Salinger

text: Maineikas kirjallisuusagentti Harold Ober Associates hyväksyi Salingergin vuonna 1940 asiakkaakseen, ja hänen markkinoijakseen tuli Dorothy Olding. Syksyllä 1941 Salinger oli vakiinnuttanut asemansa ammattikirjoittajana. Hän sai New Yorkeriin julkaistavaksi katkelman romaanista, jota hän oli aiemmin työstänyt. Tekstin nimeksi tuli "Slight Rebellion Off Madison", jonka päähenkilö oli Holden Morrisey Caulfield, josta myöhemmin kehittyi "Siepparin" päähenkilö. Kesällä 1943 Salinger kirjoitti Caulfieldistä Burnettille: "Tunnen tämän pojan niin hyvin. Hän ansaitsee olla romaani." Salinger kirjoitti Caulfiedin perheestä kaikkiaan yhdeksän tarinaa.


title: J. D. Salinger

text: Salinger liittyi armeijaan 1942, vaikka edellinen yritys 1941 oli tuottanut pettymyksen, kun hän oli saanut 1-B-luokituksen. Hän oli US. 12. Infantry Regimentin mukana toisen maailmansodan rajuimmissa taisteluissa. Normandiasta Saksaan ulottuneiden taistelujen aikana hän tutustui Ernest Hemingwayhin, ja he olivat kirjeenvaihdossa.


title: J. D. Salinger

text: Noihin aikoihin hän pyrki saamaan tekstejään Hollywoodiin. Muutaman yrityksen jälkeen into hiipui. Slawenski esittää Salinger-elämäkerrassaan, että taustalla saattoi olla halu tehdä vaikutus Oona O’Neilliin. Kun O’Neillin ja Chaplinin suhdetta reposteltiin lehdissä, myös Salinger sai siitä nöyryyttävän osansa..


title: J. D. Salinger

text: Salinger työskenteli vastavakoilussa, jossa hänen tehtävänään oli kielitaitoisena kuulustella sotavankeja. Hän oli ensimmäisiä sotilaita, jotka menivät vapautettuun keskitysleiriin. Hän kertoi myöhemmin tyttärelleen Margaret Salingerille: ”Sitä voi elää koko loppuelämänsä, eikä palavan lihan haju lähde nenästä millään.” Salingerin sotakokemukset vaikuttivat häneen henkisesti. Hän oli Saksan kukistamisen jälkeen taistelustressin vuoksi jonkin aikaa sairaalassa. Hän hyödynsi sodanaikaisia kokemuksiaan useassa tarinassaan, kuten esimerkiksi kertomuksessa ”For Esmé with love and squalor”, jonka kertoja on traumoja kärsinyt sotilas. Hän jatkoi tarinoiden julkaisua sodan aikana ja sen jälkeen esimerkiksi Collier’s- ja The Saturday Evening Post -aikakauslehdissä.


title: J. D. Salinger

text: Saksan kukistumisen jälkeen Salinger ilmoittautui puolen vuoden mittaiseen natsismin vastaiseen toimintaan Saksassa. Hänen pidättämiensä ihmisten joukossa oli Sylvia-niminen natsipuolueen alemman tason virkailija, jolle hän hankki väärennetyn Ranskan passin, minkä jälkeen he avioituivat vuonna 1945. Seuraavana vuonna he muuttivat Yhdysvaltoihin, mutta avioliitto hajosi kestettyään kahdeksan kuukautta. Sylvia palasi Eurooppaan. Sylvia oli ammatiltaan silmälääkäri. Hän muutti myöhemmin uudestaan Yhdysvaltoihin, avioitui siellä ja kuoli 2007.


title: J. D. Salinger

text: Vuonna 1955 Salinger meni naimisiin brittiläisen taidekriitikon tyttären Claire Douglasin kanssa. Tämäkin liitto päättyi eroon vuonna 1967. Avioliitosta on kaksi lasta, Margaret Salinger ja näyttelijä Matt Salinger. Kolmannen avioliiton hän solmi 1980-luvun loppupuolella Colleen O’Neillin kanssa.


title: J. D. Salinger

text: Julkaistujen teosten lisäksi Salinger kirjoitti novelleja, joita julkaistiin lehdissä. Hänen jäämistöstään on löytynyt muutamia julkaisemattomia kertomuksia.


title: J. D. Salinger

text: Salingerin suppea julkaistu tuotanto käsittää neljä ohutta teosta, romaanin "Sieppari ruispellossa" ja novellikokoelmia, joiden kertomuksista useimmat olivat ilmestyneet aiemmin New Yorkerissa.


title: J. D. Salinger

text: Laila Escartín-Sorjonen pohtii artikkelissaan "Salingerin mysteeri" syitä kirjailijan vaikenemiseen. Yhtenä syynä hän esittää, että Salinger toteutti uskonnollisuuttaan ja henkisiä haaveitaan lopettamalla julkaisemisen ja luopumalla näin maineesta ja kunniasta. Salingerhan oli etsijä, hän oli kiinnostunut itämaisista uskonnoista ja Escartín-Sorjosen sanoin "hurahti" elämänsä aikana niistä moneen. Escartín-Sorjonen toteaa "Siepparista", että se on syvällisempi ja filosofisempi kuin ensilukemalla näyttää. Sen hahmot eivät voi sietää pinnallisuutta ja teennäisyyttä eivätkä liian suurta egoa. Toisaalta hän itse muuttui ylimieliseksi ja vihamieliseksi mediaa kohtaan. Tätä ristiriitaa Salinger pohtii Frannyn ja Zooeyn hahmoissa. Kun Franny haluaa lopettaa näyttelemisen, Zooey vihastuu ja toteaa, että on ylimielistä riistää yleisöltä se, mitä Frannylla olisi heille annettavaa.


title: Michael Biehn

text: Michael Connell Biehn (s. 31. heinäkuuta 1956 Anniston, Alabama) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Michael Biehn

text: Biehn eli lapsuutensa Lincolnissa, Nebraskassa, ja 14-vuotiaana hän muutti perheensä kanssa Lake Havasuun, Arizonaan. Siellä hän sai stipendin näyttelypuolelle Arizonan yliopistoon, mutta lopetti opiskelut kaksi vuotta ennen valmistumista tähtäimenään ura Hollywoodissa.


title: Michael Biehn

text: 1970-luvulla Biehn esiintyi lähinnä televisioelokuvissa ja hänen todellinen debyyttinsä tapahtuikin vuonna 1981 elokuvassa "Rakas neiti Ross", jossa hän esitti laulajatähteä jahtaavaa Douglas Breeniä. Pääosaa esitti Lauren Bacall, mutta elokuva ei menestynyt tarpeeksi hyvin tehdäkseen Biehnistä tunnettua.


title: Michael Biehn

text: James Cameronin vuonna 1984 ohjaama "Terminator – tuhoaja" oli Biehnin suuri läpimurto. Elokuvassa hän esitti tulevaisuudesta Sarah Connoria suojelemaan saapuvaa sotilasta, Kyle Reeseä. Yhteistyö Cameronin kanssa jatkui vuonna 1986 elokuvassa "Aliens – paluu", jossa Biehn esitti korpraali Hicksiä.


title: Michael Biehn

text: Vuonna 1989 Biehn pääsi jälleen työskentelemään Cameronin kanssa merenalaisessa tieteiselokuvassa "Abyss – syvyys". Hänen roolisuorituksensa elokuvassa oli lähellä tuoda hänelle Oscar-ehdokkuuden, mutta sen sijaan hänet palkittiin Saturn Awardin erikoispalkinnolla. Biehn oli ollut parhaan näyttelijän ehdokkaana Saturn Awardeissa myös vuonna 1986 elokuvasta "Aliens – paluu".


title: Michael Biehn

text: 1990-luvulla Biehnin ura jatkui vahvoilla suorituksilla eritoten elokuvissa "Tombstone" (1993) ja "The Rock – paluu helvettiin" (1996). Suositussa televisiosarjassa "Seitsemän rohkeaa miestä" hän näytteli Chris Larabeen roolissa (1998–2000). 2000-luvulla hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Tuntematon vihollinen" (2000) ja "" (2001). Vuonna 2005 Biehn teki debyyttinsä Aasian markinoilla näytellessään hongkonglaisessa elokuvassa "Dragon Squad".


title: Michael Biehn

text: Biehn on saanut Yhdysvaltain laivaston SEAL-erikoisjoukoilta erikoispalkinnon hienoista suorituksistaan erikoisjoukkojen sotilaana kolmessa elokuvassa, "Abyss – syvyys", "Navy Seals – erikoisjoukot" ja "The Rock – paluu helvettiin".


title: Michael Biehn

text: Vuonna 2006 Biehn näytteli elokuvissa "The Insatiable" ja "You Are Here". Vuoden 2006 lopulla Biehn esiintyi vierailevana tähtenä "Kova laki" -rikossarjan jaksossa ”The War At Home”.


title: Michael Biehn

text: Biehn on esikuvana "Metal Gear" -pelisarjasta tutulle Solid Snakelle.


title: Kalevan kisat

text: Kalevan kisat ovat vuosittain järjestettävät yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut, joiden pitopaikkakunta vaihtelee.


title: Kalevan kisat

text: Ensimmäiset yleisurheilun suomenmestaruuskilpailut pidettiin Tampereella vuonna 1907. Sitä ennen vuosina 1902–1906 oli yleisurheilun saralla käyty niin sanottuja urheilukuninkuuskilpailuja. Naiset saivat omat viralliset SM-kilpailunsa vuonna 1945, vaikka olivat jo vuosina 1913–1923 kilpailleet 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä. Aluksi naiset kilpailivat eri aikaan kuin miehet. Vuodesta 1959 lähtien naiset ja miehet ovat kilpailleet samoissa Kalevan kisoissa.


title: Kalevan kisat

text: Yleisurheilun SM-kilpailujen järjestävä organisaatio oli aluksi Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto (SVUL). Sen vuoksi sääntöihin kirjattiin, että Kalevan maljasta kilpailevat SVUL:n jäsenseurat, mikä johti siihen, että ainakaan vuosina 1950–1954 Työväen Urheiluliiton (TUL) seuroja ei laskettu mukaan Kalevan malja -pisteisiin. Yksilötasolla TUL:n urheilijat saivat osallistua SM-kisoihin. TUL on osallistunut Kalevan Kisoihin 1940-luvulta lähtien.


title: Kalevan kisat

text: Vuonna 1909 Henkivakuutusyhtiö Kalevan henkilökunta lahjoitti kisoihin kiertopalkinnon, Kalevan maljan. Maljasta kilpailevat yleisurheiluseurat ja Kalevan kisoissa parhaiten menestynyt yleisurheiluseura saa sen vuodeksi omakseen. Malja oli ensimmäisen kerran palkintona vuoden 1910 SM-kisoissa. Vuosina 1920–1926 Kalevan maljan pisteitä sai yleisurheilun lisäksi myös kilpapyöräilystä, voimistelusta ja hiihdosta. Vuonna 1920 mukana oli myös paini ja vuosina 1921–1926 mäenlasku.


title: Kalevan kisat

text: Maljasta johtuen yleisurheilun SM-kilpailuja kutsuttiin vuodesta 1910 lähtien epävirallisesti "Kalevan-otteluksi". Vuonna 1915 Porissa järjestettyjen kisojen yhteydessä Suomen Urheilulehti uutisoi kisoista otsikolla "Kalevan kisat", jota alettiin käyttää epävirallisesti kisojen nimenä. Vuonna 1937 Viipurissa järjestettyjen kisojen yhteydessä Suomen Urheiluliitto (SUL) lopulta virallisti yleisurheilun suomenmestaruuskilpailujen nimeksi Kalevan kisat. SUL:n puheenjohtajana toimi tuolloin Urho Kaleva Kekkonen. Kisanimikkeen takana sanotaan olleen silloinen SUL:n yleisurheilun ylivalmentaja Armas Valste.


title: Kalevan kisat

text: Nykyisin Kalevan maljan pisteisiin lasketaan Kalevan kisojen lisäksi myös muita SM-kilpailuja.


title: Kalevan kisat

text: Vuonna 1990 Kalevan Kisoissa alettiin jakaa Uusi Sampo -maljaa. Se oli vahinkovakuutusyhtiö Sammon lahjoittama kiertopalkinto, joka annettiin kisojen parhaalle urheilijalle. Maljan ovat saaneet muun muassa Seppo Räty, Sari Essayah, Mika Halvari, Arsi Harju ja Tero Pitkämäki.


title: Kalevan kisat

text: Vuonna 2009 Uusi Sampo -palkinnon korvasi vakuutusyhtiö If:n kiertopalkinto If Urheilijapalkinto. Palkinnon ovat saaneet Tommi Evilä (2009), Tero Pitkämäki (2010 ja 2013), Ari Mannio (2011), Antti Ruuskanen (2012) ja ensimmäisenä naisena Minna Nikkanen (2014).


title: Kalevan kisat

text: Lähde


title: Kalevan kisat

text: Naisten mestaruuksista oli kisattu jo vuosina 1913–1923, yleensä SM-viestien yhteydessä. Tuolloin lajeina olivat 100 metriä ja 4×100 metrin viestijuoksu. Vuodesta 1959 lähtien Kalevan kisat ovat olleet yhteiset sekä naisille että miehille.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Intiaanien pakkomuutot on yleisnimitys toimille, joilla Yhdysvallat siirsi intiaaniheimoja Mississippijoen itäpuolelta länsipuolelle. Toimenpiteisiin sisältyi sopimuksia, maakauppaa ja pakkosiirtoja, jopa aseellista sodankäyntiä. Muodollisesti toiminta perustui ”Asetukseen intiaanien siirtämisestä” ("Indian Removal Act") vuodelta 1830, vaikka vastahakoisten intiaanien työntäminen yhä lännemmäs oli alkanut jo aikaisemmin. Kuuluisin ”toimenpiteistä” on Kyynelten polku -nimellä tunnettu cherokee-intiaanien pakkomuutto, joka johti tuhansiin kuolonuhreihin.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Thomas Jeffersonin presidenttikaudesta alkaen Yhdysvaltojen politiikkana oli antaa intiaanien asua Mississipin itäpuolella, jos he sopeutuivat yhteiskuntaan. Tämä tarkoitti asumista yhdessä paikassa, maan viljelemistä, yksityistä maanomistusta ja demokratian hyväksymistä.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Vuonna 1830 viisi niin sanottua sivistynyttä heimoa asui edelleen Mississipin itäpuolella: chickasawit, choctawit, creekit, seminolit ja cherokeet. Monet heistä olivat omaksuneet useita euro-amerikkalaisen kulttuurin piirteitä, muun muassa kristinuskon. Cherokeilla oli oma kirjoitusjärjestelmänsä, ja he julkaisivat sanomalehteä sekä cherokeen että englannin kielillä.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Kulttuurin mukautumisesta huolimatta heimojen asema ei ollut turvattu: jotkut eurooppalaissyntyiset kokivat heimojen läsnäolon uhkana rauhalle ja turvallisuudelle, koska monet intiaanit olivat taistelleet aiemmissa sodissa Yhdysvaltoja vastaan, usein Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan aseistamina. Toiset uudisasukkaat taas himoitsivat heimojen asuttamaa maata.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Vuoden 1830 asetuksen jälkeen valtio teki eri heimojen kanssa ”sopimuksia”, joiden mukaan nämä suostuivat muuttamaan länteen, muun muassa Oklahomaan ja Kansasiin. Cherokeet ilmoittivat, että heidän kanssaan tehty sopimus ei ole pätevä, sillä se ei ollut yhdenkään päätösvaltaisen cherokeen allekirjoittama. Georgialaisten himo päästä eroon cherokeista kiihtyi, sillä heidän maaltaan löytyi kultaa. Cherokeet julistivat maansa itsenäiseksi cherokee-valtioksi. Asiasta käytiin oikeutta Korkeimmassa oikeudessa asti. Cherokeiden muutolle asetettiin määräaika. Sen umpeuduttua 7 000 sotilasta pakotti 17 000 cherokeeta kulkemaan, enimmäkseen kävellen, pieni joukko jokilaivoilla, 1 200 mailia (1 800 kilometriä). Arviot kuumuuteen, vatsatauteihin ja nälkään kuolleiden määrästä vaihtelevat 424:stä (hallituksen silloinen virallinen luku) jopa 8 000 henkeen. 4 000 on yleisimmin kuultu arvio.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Vuonna 1835 seminolit kieltäytyivät lähtemästä Floridasta. Tästä syttyi toinen seminolisota, joka jatkui vuoteen 1842 ja päättyi Yhdysvaltojen voittoon.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Samoin vuonna 1835 noin 15 000 creek-intiaania pakotettiin muuttamaan Alabamasta ja Georgiasta Canadian River -intiaanireservaattiin.


title: Intiaanien pakkomuutot

text: Muita muuttoa vastustaneita heimoja olivat shawneet, ottawat, potawatomit, saukit ja foxit.


title: Premissi (elokuvataide)

text: Premissi on elokuvan tai käsikirjoituksen ydinajatus, johtolause, kuningasajatus tai pääväittämä. Hyvänä premissinä pidetään yhtä lausetta tai virkettä, johon koko elokuvan sisältö voidaan tiivistää. Päälauseen käyttö on lähtöisin teatterin piiristä.


title: Premissi (elokuvataide)

text: Esimerkkejä lyhyistä premisseistä:Elokuvaa, jolla on helppo ja vetoava premissi, kutsutaan termillä "high-concept". Vastakohta "low-concept" puolestaan tarkoittaa elokuvaa, jonka vetoavuus riippuu enemmän toteutuksen tasosta kuin perusidean mielenkiintoisuudesta.


title: Puomittaja

text: Puomittaja eli puomimies () on elokuva-alalla äänittäjän apulainen, joka yleensä pitelee mikrofonipuomia tai laittaa langattomat mikrofonilähettimet näyttelijöille.


title: Puomittaja

text: Tunnettu stereotyyppi puomittajan työnkuvasta on esimerkiksi "Pulkkinen"-komediasarjassa esiintynyt hahmo.


title: Grip

text: Grip on elokuva-alalla toimiva työntekijä, joka huolehtii muun muassa lamppujen jalustoista, varjostimista, lavasteiden siirtämisestä tai kameravaunun (dolly) liikuttamisesta. Erityisesti Hollywoodin tuotannoissa on tarkkaan määritelty, että gripit eivät saa koskea lamppuihin, ainoastaan niiden jalustoihin ja kiinnityksiin.


title: Grip

text: Suomessa gripit vastaavat kameran asentamisesta erikoisiin paikkoihin, eli dollyyn, kraanaan (engl. crane, erityinen kameranosturi) tai muualle tapahtuvaan rigaukseen, esimerkiksi auton ulkopuolelle. Grip myös rakentaa ja tasapainottaa radan dollya varten. Myös erityisen vaativat rigaukset valoille ovat gripin toimenkuvaa. Suomessa gripit voivat osallistua myös muutenkin valaisuun valomiehen ominaisuudessa.


title: Grip

text: Grip-nimityksen arvellaan tulevan sirkusajoilta, slangitermistä työkalulaukulle, joita teknikot kantoivat mukanaan.


title: Craig MacTavish

text: Craig MacTavish (s. 15. elokuuta 1958 London, Ontario) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi NHL:ssä vuodesta 1979 vuoteen 1997 viidessä eri joukkueessa (Boston Bruins, Edmonton Oilers, New York Rangers, Philadelphia Flyers ja St. Louis Blues) yli 1 000 ottelua ja voitti neljästi Stanley Cupin. Pelaajauransa jälkeen hän toimi vuosina 1997–2000 New York Rangersin ja Edmonton Oilersin apuvalmentajana ja vuodesta 2000 vuoteen 2009 Edmontonin päävalmentajana. Kaudella 2011–2012 hän toimi AHL-joukkue Chicago Wolvesin päävalmentajana, jota ennen ehti työskennellä kaksi vuotta TSN-kanavan analyytikkona.


title: Craig MacTavish

text: Kaudeksi 2012–2013 MacTavish palasi NHL:ään, kun Edmonton Oilers palkkasi hänet jääkiekkotoiminnasta vastaavaksi varapresidentiksi (). Huhtikuussa 2013 hänet ylennettiin seuran toimitusjohtajaksi () Steve Tambellinin irtisanomisen jälkeen.


title: Craig MacTavish

text: Ennen ammattilaisuraansa MacTavish pelasi vuodesta 1977 vuoteen 1979 yliopistojääkiekkoa Lowellin yliopiston joukkueessa Chiefsissä. Boston Bruins varasi hänet NHL:ään vuorolla 153 yhdeksännellä kierroksella. MacTavish aloitti NHL-uransa kaudella 1979–1980, josta pelasi osan myös AHL:n Binghamton Dustersissa. Seuraavat kaudet hän pelasi suurimmaksi osaksi AHL:ssä, Springfield Indiansissa ja Erie Bladesissä, kunnes vakiinnutti paikkansa Bostonin NHL-kokoonpanossa kaudella 1982–1983.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish ajoi tammikuussa 1984 autollaan alkoholin vaikutuksen alaisena ja aiheutti 26-vuotiaan naisen kuoleman törmäämällä tämän ohjaamaan autoon. Hänelle langetettiin toukokuussa 1984 vuoden vankeusrangaistus, josta hän vapautui toukokuussa 1985. Tämän vuoksi hän ei pelannut otteluakaan NHL-kaudella 1984–1985. Hän pelasi viimeiset ottelunsa Bostonissa kauden 1983–1984 lopulla. MacTavish teki vapaana pelaajana pelaajasopimuksen Edmonton Oilersin kanssa helmikuussa 1985 ja siirtyi kaudeksi 1985–1986 Edmontoniin.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish pelasi Edmontonissa yhdeksän kautta ja voitti joukkueessa kolme Stanley Cupin mestaruutta vuosina 1987, 1988 ja 1990. Hän oli tärkeä pelaaja mestaruusjoukkueille. Hän toimi joukkueen kapteenina kaudesta 1992–1993 alkaen, kunnes siirtyi maaliskuussa 1994, kesken kauden 1993–1994, New York Rangersiin. Edmonton sai pelaajakaupassa Todd Marchantin. Kesäkuussa 1994 MacTavish oli voittamassa yhdessä kuuden muun entisen Oilers-pelaajan (Glenn Anderson, Jeff Beukeboom, Adam Graves, Kevin Lowe, Mark Messier ja Esa Tikkanen) kanssa Stanley Cupia Rangersille. Mestaruus oli Rangersin ensimmäinen sitten vuoden 1940.


title: Craig MacTavish

text: Heinäkuussa 1994 MacTavish teki vapaana pelaajana pelaajasopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa, jossa pelasi työsulun lyhentämän kauden 1994–1995 ja suurimman osan kaudesta 1995–1996. Hän pelasi jälkimmäisellä kaudella ensimmäisen ja ainoan kerran urallaan ssa. Maaliskuussa 1996 Philadelphia myi MacTavishin St. Louis Bluesiin, josta se sai vaihdossa Dale Hawerchukin. MacTavish lopetti pelaajauransa kauden 1996–1997 jälkeen.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish pelasi 17 kautta kestäneellä NHL-urallaan yhteensä 1 093 runkosarjaottelua, joissa teki 480 tehopistettä, 213 maalia ja 267 syöttöpistettä. Hän pelasi myös 193 pudotuspeliottelua tehden 58 tehopistettä, 20 maalia ja 38 syöttöpistettä. Hän voitti neljä Stanley Cupia. Hänet muistetaan myös viimeisenä NHL-pelaajana, joka ei käyttänyt pelatessaan kypärää.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish liittyi New York Rangersin valmennusryhmään apuvalmentajana kaudella 1997–1998 ja jatkoi seurassa myös seuraavan kauden. Kaudeksi 1999–2000 hän siirtyi Edmontoniin entisen joukkuetoverinsa Kevin Lowen johtamaan valmennusryhmään ja vuonna 2000, Lowen siirryttyä general manageriksi, MacTavishista tuli Edmontonin päävalmentaja. Vuonna 2006 hän valmensi Edmontonin Stanley Cupin loppuotteluihin, joissa Carolina Hurricanes oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 4–3.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish toimi Edmontonin päävalmentajana kauden 2008–2009 loppuun saakka, jonka jälkeen hänet vapautettiin tehtävästään. Hän toimi vuosina 2009–2011 televisiokanava The Sports Networkin (TSN) jääkiekkoasiantuntijana, kunnes aloitti AHL-seura Chicago Wolvesin päävalmentajana.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish on toiminut Kanadan jääkiekkomaajoukkueen valmentajana. Hän oli joukkueen apuvalmentaja maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2005 ja 2008 sekä päävalmentaja 2010.


title: Craig MacTavish

text: MacTavish oli pelaajarooliltaan puolustava hyökkääjä ja oli myös hyvä aloittaja. Hän oli hyvä karvaaja, mutta osasi tehdä myös maaleja. MacTavish johti joukkueen pelaajistoa ja lisäksi hän osasi pelata kovaotteisesti.


title: Mykene

text: Mykene ( tai , ) oli pronssikautinen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Argoksen tasangolla Argoliin maakunnassa Kreikassa. Se oli yksi pronssikautisen Kreikan merkittävimmistä kaupungeista ja on antanut nimensä koko mykeneläiselle kulttuurille. Kaupunki tunnetaan ennen kaikkea linnavuorestaan ja palatsistaan.


title: Mykene

text: Mykenen arkeologinen kohde, joka on yksi koko Kreikan merkittävimmistä, sijaitsee nykyisessä Árgos-Mykíneen kunnassa. Se on yhdessä Tirynsin kanssa Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1999. Vaikuttavimpia löydöksiä Mykenestä ovat Heinrich Schliemannin löytämät kulta- ja hopea-aarteet – näistä tunnetuimpana niin kutsuttu Agamemnonin kuolinnaamio, joka on nykyään näytteillä Ateenan kansallisessa arkeologisessa museossa. Arkkitehtuurissa Mykene tunnetaan erityisesti Leijonaportistaan. Arkeologisen alueen yhteydessä toimii Mykenen arkeologinen museo.


title: Mykene

text: Mykene oli myöhäisen pronssikauden merkittävin ja vaurain palatsikeskus Kreikassa. Mykenen paikalla on asuttu viimeistään neoliittisella kaudella 6000-luvulla eaa. Kaupunki sijaitsi paikassa, jossa se pystyi hallitsemaan sekä Argoksen tasankoa että alueen kauppareittejä. Sen ympärillä on kaksi kukkulaa, jotka tunnetaan nykyisin nimillä Profítis Ilías (korkeus 805 m) ja Sára (myös Zára, 660 m).


title: Mykene

text:
Hallitsijasuvut ja selkeä yläluokka ilmaantuivat Mykeneen noin 1700-luvulla eaa., mikä käy ilmi tuolloin rakennetun hautakehä B:n löydöistä. 1600-luvulla eaa. rakennettin suuri keskusrakennus, hautakehä A sekä ensimmäiset tholos-haudat. Paikka oli asuttu yhtämittaisesti pronssikauden lopulle 1100-luvulle eaa. Tämän vuoksi suurin osa rakennuksista ja löydöksistä ajoittuu kaupungin huippukauteen noin vuosille 1350–1200 eaa. Myös nykyisin raunioina näkyvän palatsin sekä linnoitusmuurien rakentaminen alkoi noin vuonna 1350 eaa. Leijonaportti rakennettiin samaan aikaan uudempien muurinosien kanssa noin vuonna 1250 eaa.
Mykene kävi laajaa kauppaa koko Välimeren alueella. Kaupunki antoi nimensä koko mykeneläiselle kulttuurille, joka oli Kreikan mannermaan ensimmäinen pronssikautinen kulttuuri ja viimeinen niin kutsutuista helladisista kulttuureista. Se vaikutti noin vuosina 1600–1100 eaa. ja syntyi samaan aikaan kuin minolainen kulttuuri hallitsi Kreetaa ja tiettyjä Egeanmeren saaria. Kulttuurin kukoistuskautta olivat vuodet 1400–1200 eaa. Laajimmillaan mykeneläiset hallitsivat koko Egeanmeren aluetta, Kreeta mukaan lukien. Kulttuuri tunnetaan muun muassa juuri Mykenen kaltaisista palatsikeskuksista, kuningasvaltaisesta yhteiskuntajärjestelmästä sekä suurista tholos-haudoista. Mykeneläiset käyttivät lineaari-B-kirjoitusta, jota käytettiin mykeneläisen kreikan, kreikan kielen varhaisen vaiheen merkitsemiseen. Kirjoitusjärjestelmä on todennäköisesti saanut alkunsa minolaisten käyttämästä lineaari-A:sta.


title: Mykene

text:
Mykene vaikuttaa olleen kulttuurin keskus ainakin itäisellä Peloponnesoksella, jossa muun muassa Argos, Asine, Mideia, Prosymna ja Tiryns olivat sen alaisuudessa. Mykeneläisen kulttuurin vaikutus on nähtävissä Kreetalla, jossa minolaisten palatsien, kuten Knossoksen, hävitystä noin 1450 eaa. on selitetty muun muassa mykeneläisten valloituksilla. On kuitenkin mahdollista, että Kreetan siirtyminen minolaisesta kulttuurista mykeneläiseen olisi seurausta luonnonkatastrofista ja rauhanomaisesta kulttuurivaihdosta. Mykeneläinen kulttuuri saikin selvästi paljon vaikutteita minolaisesta kulttuurista jo paljon ennen kulttuurien lopullista yhteensulautumista. Jälkiä mykeneläisestä kulttuurista, erityisesti keramiikassa, on löydetty myös Troijasta, josta hallittiin Mustanmeren kauppareittejä, sekä Egyptistä, Mesopotamiasta ja Italiasta.
Kaikki mykeneläisen Kreikan keskukset Ateenaa lukuun ottamatta tulivat tuhotuiksi noin vuoden 1200 eaa. paikkeilla. Aiemmin kuviteltiin, että syynä tähän oli joko doorilaisten ja muiden luoteiskreikkalaisten heimojen maahantunkeutuminen tai niin kutsuttujen merikansojen hävitysretket rannikkoalueella. Nykyään syitä uskotaan olleen enemmän: kaupan katkeaminen itään merirosvouksen vuoksi ja siitä aiheutunut taloudellinen kriisi, mykeneläisten keskusten välille puhjenneet sodat, luonnonkatastrofit – kuten Argoliin alueella ollut maanjäristys – sekä levottomuudet ja niistä aiheutuneet kapinat. Mykenen hävitti luultavasti maanjäristys noin vuonna 1200 eaa., ja lopullisesti linnavuoren rakennukset tuhottiin ja ilmeisesti poltettiin noin vuonna 1100 eaa., minkä seurauksena paikka hylättiin.


title: Mykene

text: Mykenen palatsikeskuksen tuhouduttua paikka säilyi asuttuna pienemmässä mittakaavassa. Paikan mahtava menneisyys eli muistoissa ja se säilyi myös merkittävänä kulttipaikkana. Muistumat mykeneläisestä kulttuurista vaikuttivat merkittävästi myöhempään kreikkalaiseen mytologiaan ja kirjallisuuteen alkaen Homeroksen "Ilias"-eepoksesta. Arkaaisella kaudella 600-luvulla eaa. linnavuorelle rakennettiin joko Athenelle tai Heralle omistettu temppeli.


title: Mykene

text: Persialaissodissa Mykene otti osaa ainakin Thermopylain ja Plataian taisteluihin 480–479 eaa. Vuonna 468 eaa. Argos valloitti ja tuhosi kaupungin ja se autioitui pääosin. Hellenistisenä aikana 200-luvulla eaa. Argos kuitenkin perusti kaupungin uudelleen. Sinne rakennettiin teatteri, ja arkaainen temppeli ja osa linnoitusmuureista kunnostettiin. Seuraavina vuosisatoina paikka kuitenkin hylättiin lopullisesti ja se oli autiona 100-luvulla jaa, jolloin Pausanias vieraili paikalla.


title: Mykene

text: 1700-luvulta lähtien paikka houkutteli muinaisjäänteistä kiinnostuneita länsimaisia matkailijoita, sillä sen muurit olivat edelleen osittain näkyvissä. Vuonna 1841 Leijonaportti kaivettiin kokonaan esiin. Heinrich Schliemann aloitti kaivaukset hautakehä A:n alueella vuonna 1876 ja löysi viisi hautaa. Schliemannin jälkeen alueen tutkimuksia on jatkanut Ateenan arkeologinen seura. Vuosina 1876–1877 kaivauksia johti Panagiótis Stamatákis, joka löysi kuudennen haudan. Tämän jälkeen kaivauksia ovat tehneet mm. Chrístos Tsoúntas (1884–1902), Dimítrios Evangelídis (1909), G. Rosenwaldt (1911), A. Keramópoulos (1917) sekä A. J. B. Wace (1920-1923, 1939, 1950–1957), jolloin kaivettiin palatsi ja hauta-alueet. Vuosina 1952–1955 kaivettiin hautakehä B sekä osa asutuksesta I. Papadimitríoun, G. Mylonáksen ja N. Verdelíksen johdolla. Kaivauksia on suoritettu myös myöhemmin. Osia alueesta on kunnostettu 1950-luvulta lähtien ja suurempi kunnostusprojekti on ollut käynnissä 1990-luvulta lähtien.


title: Mykene

text:
Nykyään paikalla ovat nähtävissä lähinnä mykeneläisen linnavuoren eli yläkaupungin rauniot. Mainitsemisen arvoisia ovat kyklooppimuurin jäänteet, Leijonaportti sekä palatsi, joka tunnetaan ennen kaikkea megaron-huoneestaan. Mykenen kaupunki levittäytyi linnavuoren ympärille. Asutus ja hauta-alueet sijaitsevat pääosin linnavuoren länsi- ja lounaispuolella.
Muurit ja portit


title: Mykene

text: Mykenen linnavuorta ympäröi korkea ja jopa 6 metriä paksu kyklooppimuuri. Muuri on rakennettu kolmessa vaiheessa: ensimmäinen ajoittuu noin vuoteen 1350 eaa., keskimmäinen noin vuoteen 1250 eaa. vahvistaen sitä etelään ja länteen, ja nuorin vuoden 1200 eaa. paikkeille vahvistaen ja laajentaen muuria entisestään lisäämällä siihen vesisäiliöitä ja varastohuoneita. Muurin kokonaispituus oli laajimmillaan noin 900 metriä.


title: Mykene

text:
Muurien pääportti, niin kutsuttu Leijonaportti, sijaitsee linnavuoren lounaislaidalla. Se on nimetty kahden leijonan mukaan, joiden reliefit on veistetty portin sisäänkäynnin päällä olevaan koristekolmioon. Leijonat symboloivat oletettavasti Mykenen kuninkaiden valtaa. Leijonaportti on rakennettu muurien ensimmäisessä laajennusvaiheessa vuoden 1250 eaa. paikkeilla. Muurin itäpäässä on kolme pienempää porttia, niin kutsutut pohjoisportti, kaakkoisportti ja koillisportti.
Palatsi


title: Mykene

text: Mykenen palatsi sijaitsi linnavuoren korkeimmalla kohdalla. Se oli tyypillinen mykeneläistyylinen palatsi, jonka keskuksena oli megaron. Megaron oli kolmiosainen ja koostui pylväshallista, prodromoksesta eli eteishallista sekä dromoksesta eli valtaistuinsalista. Lisäksi palatsissa oli muun muassa palatsipiha, kulttitiloja, merkittävien henkilöiden huoneistoja, vierashuoneeksi oletettu tila sekä työpaja- ja varastotiloja.


title: Mykene

text:
Palatsista on jäljellä vain vähäisiä jäänteitä sen tuhouduttua suurelta osin tulipalossa; tuhotuneen palatsin päälle on myös rakennettu uusia rakennuksia useaan otteeseen. Osa megaronin seinämaalauksista on säilynyt. Palatsiin Leijonaportilta johtanut jyrkkä nousutie, jota sen jyrkkyyden takia voidaan kulkea ainoastaan jalkaisin, on sen sijaan säilynyt suurimmaksi osaksi.
Hautakehät


title: Mykene

text: Mykenestä on löydetty kaksi hautakehää, jotka oli merkitty steeloilla ja sisältävät useita kuiluhautoja. Kehiä kutsutaan nimillä hautakehä A ja hautakehä B. Hautakehä B sijaitsee Leijonaportin länsipuolella. Se on kehistä vanhempi ja rakennettiin noin 1700 eaa. Se kaivettiin esiin vuonna 1952 ja siitä on löydetty 14 hautaa. Hautakehä A, jonka jo Schliemann aikanaan löysi, sijaitsee muurien sisäpuolella pian Leijonaportin jälkeen. Se rakennettiin noin 1600–1500 eaa. ja jäi myöhempien muurin laajennusten yhteydessä muurien sisäpuolelle. Siitä on löydetty kuusi hautaa.


title: Mykene

text: Haudoissa oli runsaasti hautajaisiin liittyviä tavaroita kuten kultaisia kuolinnaamioita, kultalevyistä tehtyjä koruja, terrakottaesineitä ja saviastioita. Kultaesineiden uskotaan kuuluneen Mykenen hallitsijoille. Tunnetuimpia hautalöytöjä on niin kutsuttu Agamemnonin kuolinnaamio, joka on nykyään näytteillä Ateenan kansallisessa arkeologisessa museossa. Viidestä haudasta löytyi 17 luuta, jotka olivat enimmäkseen miesten luita.


title: Mykene

text: Tholos-haudat


title: Mykene

text:
Mykenen alueelta on löydetty yhdeksän mehiläispesän muotoista kupolihautaa, tholosta, jotka toimivat aikanaan hautaholveina. Niissä on ahdas holvikattoinen sisäänkäytävä, ja ne oli rakennettu kerrostamalla suuria neliönmuotoisia kiviä, jotka olivat jopa 12 tonnin painoisia. Kupolihaudat on nimetty satunnaisesti kreikkalaisen mytologian Mykenessä vaikuttaneiden hahmojen mukaan. Leijonaportin länsipuolella hautakehä B:n lähellä olevia hautoja kutsutaan nimellä Leijonien hauta, Aigisthoksen hauta, Klytaimnestran hauta sekä Atreuksen aarrekammio. Muut haudat ovat nimiltään Kyklooppien hauta, Henkien hauta, Páno Foúrnoksen hauta, Káto Foúrnoksen hauta sekä Panagítsan hauta.
Atreuksen aarrekammio


title: Mykene

text: Niin kutsuttu Atreuksen aarrekammio on tholos-haudoista tunnetuin ja vaikuttavin. Se on rakennettu noin vuonna 1250 eaa. ja ollut käytössä pitkään. Hautakammioon johtaa 36 metriä pitkä ja 6 metriä leveä käytävä. Oviaukon korkeus on 5,4 metriä ja leveys 2,45–2,7 metriä. Oviaukon yläpuolella on kolmionmuotoinen aukko, jossa on ollut koristelaatta. Pyöreän hautakammion korkeus on 13,2 metriä ja halkaisija 14,2 metriä. Sen sivussa on erillinen kammio, jonka koko on 6 x 6 x 5 metriä. Hautakammio on ollut rikkaasti koristeltu.


title: Mykene

text:
Hautakammio oli näkyvissä vielä 100-luvulla jaa., jolloin Pausanias mainitsi sen ”aarrekammiona”. Tuolloin hauta oli jo ryöstetty. Kammiota käytettiin pitkään paimenten suojana, minkä johdosta sen sisäseinät ovat mustuneet. Se siivottiin ja tutkittiin vuonna 1878.
Muut rakennukset


title: Mykene

text: Muihin rakennuksiin kuuluu muun muassa asuntoja, kulttitiloja, käsityöläisten pajoja sekä varastoja. Hautakehä A:n ja palatsin välisellä alueella on joukko rakennuksia, joiden uskotaan olleen merkittävien henkilöiden asuntoja. Etelämuurin laidalla on joukko kulttirakennuksia, kuten niin kutsutut Seinämaalausten talo, Idolien temppeli, Papin talo sekä Tsoúntaksen talo. Ne on yhdistetty palatsiin portaikon ja kulkuekäytävän välityksellä. Hautakehä B:n eteläpuolella on joukko rakennuksia, jotka tunnetaan nimillä Kilpien talo, Öljykauppiaan talo, Sfinksien talo ja Länsitalo. Öljykauppiaan talosta löydetyt lineaari-B-taulut osoittavat, että kaupunki on vienyt muun muassa parfymoituja öljyjä.


title: Mykene

text: Leijonaportin vieressä sijaitsee viljavarastoksi arveltu rakennus. Linnoituksen koillisosassa lähellä pohjoisporttia on suuri maanalainen vesisäiliö, joka takasi linnoituksen vesihuollon. Siihen johdettiin vesi luonnonlähteestä.


title: Mykene

text: Hellenistisenä aikana rakennettu teatteri oli sijoitettu Klytaimnestran haudan sisäänkäyntikäytävän päälle.


title: Mykene

text: Tiet


title: Mykene

text: Mykene oli yhdistetty lähialueen muihin keskuksiin, kuten Tirynsiin, Argokseen ja Asineen, kehittyneellä tieverkostolla. Osia teistä ja yhdestä sillasta on säilynyt linnavuoren ympärillä. Teissä on kärrynpyörien kuluttamia uria.


title: Mykene

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Mykenen perustajaksi esitettiin Perseus. Kerrotaan, että eräällä matkallaan väsynyt ja janoinen sankari virkistäytyi tilkalla vettä, jonka hän oli kerännyt sienen ("mykes") hattuun, ja perusti Mykenen kyseiselle paikalle. Toisen version mukaan Perseus perusti kaupungin paikalle, jossa hänen miekkansa nuppi ("mykes") putosi. Perseuksen jälkeläisten kerrotaan hallinneen kaupunkia kolmen sukupolven ajan, kunnes Eurystheus kuoli lapsettomana. Tämän jälkeen kuninkaaksi valittiin Pelopsin poika Atreus. Paksujen muurien rakentaminen selitettiin sillä, että voimakkaat kykloopit olivat rakentaneet ne. Tästä syystä niitä alettiin kutsua kyklooppimuureiksi.


title: Mykene

text: Troijan sodassa koko kreikkalaisen sotajoukon ylipäällikkönä toimi Mykenen kuningas, Atreuksen poika Agamemnon. Sotaa edeltäneet ja seuranneet tapahtumat Mykenessä, mukaan lukien Agamemnonin surma sekä Oresteen ja Elektran vaiheet, olivat suosittu kreikkalaisten tragedioiden aihe. Tunnetuimpiin kaupunkiin sijoittuviin näytelmiin kuuluu Aiskhyloksen "Oresteia"-trilogia.


title: Mykene

text: Mykenen mytologiset kuninkaat olivat:


title: Intiaanisodat

text: Intiaanisodat olivat sarja yhteenottoja eurooppalaisperäisen väestön ja Pohjois-Amerikan intiaanien välillä. Sodat, jotka ulottuivat uudisasukkaiden maahantulosta Wounded Kneen joukkomurhaan 1890, johtivat Pohjois-Amerikan alkuperäisten asukkaiden alistamiseen ja pakkomuuttoon.


title: Intiaanisodat

text: Intiaanisodat on huono termi, koska se antaa ymmärtää, että intiaanit olisivat taistelleet yhtenä joukkona. Intiaanit ovat kuitenkin iso joukko kansoja, joilla on erilliset historiat. Nämä kansat tai heimot olivat eri lailla organisoituneita ja yleensä tekivät päätökset sodasta tai rauhasta paikallistasolla, vaikka toisinaan perustivat kansainliittoja, kuten Irokeesiliitto.


title: Intiaanisodat

text: On myös vaikeaa rajata, mitkä sodat olivat intiaanisotia. Intiaanit osallistuvat aktiivisesti Yhdysvaltain vapaussotaan ja vuoden 1812 sotaan, ja näillä sodilla oli suuri vaikutus intiaanien elämään, mutta niitä ei silti yleensä lasketa intiaanisodiksi. Myös kuvitelma siitä, että ”kalpeanaamat” ja ”punanahat” olivat aina vastakkain, on yksinkertaistus: useat eurooppalaissyntyiset taistelivat intiaanien puolella, ja intiaanit taistelivat toisiaan vastaan.


title: Intiaanisodat

text: On arvioitu, että intiaanisodat vaativat vuosien 1775 ja 1890 välillä 45 000 intiaanin ja 19 000 eurooppalaisen hengen. Laskelmissa ovat mukana naiset ja lapset, sillä siviileitä tapettiin usein rintamalla.


title: Intiaanisodat

text: Vielä vuoden 1890 jälkeen sattui useita yksittäisiä konflikteja intiaanien ja valkoihoisten kanssa. Viimeinen intiaanisotiin kuuluvaksi katsottu yhteenotto tapahtui 1924 Arizonassa.


title: Intiaanisodat

text: Suurina intiaanisotina pidetään yleensä vuosien 1862–1890 sotia Suurilla tasangoilla, missä intiaanit viettivät liikkuvaa elämää asuen yleensä tiipiissä ja metsästäen biisoneita. Toisen laskutavan mukaan suurten intiaanisotien aika olisi alkanut vuoden 1854 Grattanin verilöylystä. Lopullisen sysäyksen suurille intianisodille antoivat Coloradon kultaryntäys ja se, että valkoiset metsästivät tasankojen biisoneita pois. Suurille intiaanisodille oli ominaista intiaanien tahallinen tuhoaminen tappamalla tarkoituksella myös naisia ja lapsia. Kenraali Philip Sheridanin väitetään sanoneen kuuluisan lauseen ”ainoa hyvä intiaani on kuollut intiaani”.


title: Intiaanisodat

text:
Sodat voidaan jakaa kolmeen osaan:
Intiaanien pakkomuuttojen jälkeen Mississippin itäpuolella ei ollut merkittäviä määriä intiaaniasutusta, joten sotiakin käytiin vain lännessä.


title: Ramses VIII

text: Ramses VIII (tai Ramesses VIII) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1129–1126 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses VIII

text: Ainoa merkintä Ramses VIII:stä löytyy Medinet Habusta, jossa hänet on kuvattu Ramses III:n poikana. Kuvaan on jälkikäteen lisätty kuninkaan symbolit. Ramses VIII saattoi mahdollisesti olla Ramses III:n poika, jonka nimi oli Sethherkhepeshef-meryamun. Toisaalta hän saattoi esiintyä Ramses III:n poikana (kuten edeltäjänsä) arvovaltaansa kohentaakseen.


title: Ramses VIII

text: Ramses VIII:n hautapaikka ei ole tiedossa, mutta KV19 Kuninkaiden laaksossa on mahdollisesti alun perin tarkoitettu hänelle. Mentuherkhepeshef kuitenkin valtasi haudan itselleen. Jos Ramses VIII oli sama henkilö kuin Ramses III:n poika, prinssi Sethherkhepeshef-meryamun, on hänet haudattu Kuningattarien laaksoon hautaan QV43.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Sijaisnäyttelijä eli stuntti on elokuva-alan ammattilainen, joka korvaa oikean näyttelijän erityistaitoja vaativassa kohtauksessa tai suorittaa vaaralliset kohtaukset näyttelijän puolesta. Yleensä stunttikohtaukset ovat varsin turvallisia, vaikka ne tehdäänkin näyttämään mahdollisimman vaarallisilta.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Stuntin ammattitaitoon kuuluu osata näytellä aito reaktio, esimerkiksi ottaa luontevan näköisesti isku kasvoihin tai vatsaan tai luoti sydämeensä.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Stuntkohtauksia voivat olla esimerkiksi putoamiset, ihmisen syttyminen palamaan, rajut tappelut, lasin läpi syöksyminen, kaahaukset autolla, kaatuminen pyörällä eli kaikki sellainen, missä näyttelijän turvallisuus olisi vaarassa tai tämä ei muuten pystyisi kohtausta tekemään joko yhtä turvallisesti tai yhtä näyttävästi. Nykytekniikalla on mahdollista vaihtaa stuntmiehen kasvojen tilalle näyttelijän kasvot. Sijaisnäyttelijä saattaa esiintyä omilla kasvoillaan sivurooleissa, kuten esimerkiksi sotakohtauksessa sotilaana, johon osuu luoti, ts. ekstrana. Jotkut näyttelijät, kuten Jackie Chan, ovat kuuluisia siitä, että suorittavat itse kaikki stunttinsa.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Eräs maailman tunnetuimmista naispuolisista sijaisnäyttelijöistä on Kitty O'Neill, jonka taidot hämmästyttävät erityisesti siksi, että hän on synnynnäisesti kuuro.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Stuntin apuvälineitä ovat muun muassa ilmapatjat, vaijerit, trampoliinit, palopuvut, suojageelit, köydet, valjaat ja autohyppyramppi. Esimerkiksi kohtauksessa, jossa sijaisnäyttelijää ammutaan vatsaan, saatetaan käyttää kiskaisulaitetta, jolla stuntmies nykäistään nopeasti taaksepäin samaan aikaan kuin paidan alla räjähtänyt tekoveripussi hajoaa.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Sijaisnäyttelijän käyttö ei aina vaadi vaarallista kohtausta. Esimerkiksi taitava pianisti voi korvata soittotaidottoman näyttelijän kädet, jolloin pianistin kasvoja ei näytetä. Samoin elokuvien laulukohtauksissa näyttelijän oman laulun päälle leikataan (dubataan) usein ammattilaulajan ääni. Näissä tapauksissa ei yleensä puhuta stunteista. Elokuvien alastonkohtauksissa – varsinkin Hollywoodissa – käytetään toisinaan sijaisnäyttelijöiden vartaloita. Näissä tapauksissa käytetään toiminnan suorittavan henkilön nimikkeenä usein termiä ”body double”.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Stuntryhmä toimii usein tiiviissä yhteistyössä erikoistehosteryhmän kanssa.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Suomalaisessa elokuvateollisuudessa näyttelijät tekivät ennen vaarallisemmatkin kohtaukset itse. 1990-luvun taitteessa stuntit tilattiin ulkomailta, muun muassa Venäjältä, Virosta ja Ruotsista. Syksyllä 1993 alkoi Turun taiteen ja viestinnän oppilaitoksen stuntkurssi, jonka tarkoituksena oli kouluttaa Suomeen oma sijaisnäyttelijöiden ammattikunta.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Kurssilla laadittiin aluksi oppilaille peruskunto-ohjelmat, sillä peruskunto on sijaisnäyttelijän ammatin pohja. Liikunnan, kestävyys- ja voimaharjoitusten lisäksi oppilaiden oli opittava hallitsemaan pelkoaan. Eri asiantuntijat antoivat oppitunteja ja vetivät käytännön harjoituksia stuntoppilaille.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Sijaisnäyttelijöiksi koulutettavat pääsivät harjoittelemaan perustaitoja, kuten putoamisia, kaatumisia, tappeluja, räjähdyksiä, palamisia ja sotakohtauksia. Erityisesti kurssilla painotettiin turvallisuuskysymyksiä, sillä sijaisnäyttelijän temppujen pitää näyttää vaarallisilta mutta olla todellisuudessa turvallisia.


title: Sijaisnäyttelijä

text: Reka Kontio, Vesa Laakso, Jouni Kivimäki ja Harri-Pekka Virkki sekä itseoppinut stuntmies Juha Pursiainen ovat toimineet yhteisessä yrityksessä, joka on suurelta osin vastannut kotimaisten elokuvien stunteista. Alalla toimii myös freelancereita, kuten Mika Huisman, Esa Muittari, Janne Turkki, Tung Bui ja Juha Karppinen, joka teki 1990-luvun puolenvälin aikoihin auton pudotuksen epävirallisen maailmanennätyksen 31 metristä.


title: Apulaisohjaaja

text: Apulaisohjaaja on ohjaajan apulainen (”oikea käsi”) elokuvan tekovaiheessa. Hän varmistaa, että ihmiset ja välineistö ovat saatavilla silloin kun tarvitaan.


title: Apulaisohjaaja

text: Apulaisohjaaja vastaa muun muassa elokuvan kuvausten päivittäisestä aikatauluttamisesta ja kuvausryhmän käytännön johtamisesta kuvauspaikalla. Apulaisohjaaja antaa valmistautumis-, käynnistys- ja toimintakäskyt kuvausten aikana.


title: Apulaisohjaaja

text: Elokuvan ennakkosuunnittelun aikana apulaisohjaaja tekee, yhdessä muun muassa tuotantopäällikön kanssa, käsikirjoituksen tuotannollisen purun, jonka perusteella kuvauspäiviä, järjestelyitä, näyttelijöiden kiinnityksiä ynnä muuta sellaista voidaan ryhtyä suunnittelemaan ja toteuttamaan. Ennen kuvauksia apulaisohjaaja pitää tuotannon osastovastaavien (kuvaaja, valaisija, järjestäjä, äänittäjä, lavastaja, rekvisiitta, erikoisefektit sekä tarvittaessa myös puku ja maski) yhteispalaverin, jossa elokuva käydään kohtauksittain läpi ja katsotaan mitkä asiat millekin osastolle kuuluvat ja että kaikki tulee hoidettua kuvauksiin mennessä. Tämä palaveri on mahdollisesti reccen jälkeen, jolloin apulaisohjaajalla on käytetävissään reccemuistio, johon hän on merkinnyt muistiin erilaisia asioita, joita kuvauspaikkakäynnillä on tullut ilmi, sekä ohjaajan ja muiden taiteellisesti vastaavien toiveita ja vaatimuksia.


title: Apulaisohjaaja

text: Toinen apulaisohjaaja työskentelee ensimmäisen apulaisohjaajan apuna erityisesti suurissa avustajakohtauksissa. Toinen apulaisohjaaja vastaa esimerkiksi siitä, että kuvauspaikalla on tarvittava määrä avustajia silloin kun heitä tarvitaan ja hän ohjaa esimerkiksi kuvan taustalla tapahtuvaa toimintaa.


title: Apulaisohjaaja

text: Apulaisohjaaja on useimmiten henkilö, joka huutaa ennen ottoa ”hiljaisuus!” ja käskee kameraoperaattoria käynnistämään kameran.


title: Ramses IX

text: Ramses IX (tai Ramesses IX) oli muinaista Egyptiä 20. dynastian aikaan vuosina 1126–1108 eaa. hallinnut faarao.


title: Ramses IX

text: Ramses IX:n katsotaan usein olleen menestynein Ramses III:n kuoleman jälkeen hallinneista faaraoista. Hän pyrki palauttamaan Egyptin taloudellista ja poliittista asemaa matkustamalla Länsi-Aasiaan solmiakseen kauppasuhteita sekä laajennuttamalla Heliopoliksen ja Karnakin temppeleitä.


title: Ramses IX

text: Ramses IX:n hallituskaudella hautojen ryöstely oli hyvin yleistä ja hän määräsikin Kuninkaiden laakson haudat tarkistettaviksi yhdeksäntenä ja kuudentenatoista hallitusvuonnaan. Tarkastuksen ja sitä seuranneiden tutkimusten seurauksena useita haudanryöstäjiä saatiin kiinni ja tuomittiin. Useita kuninkaallisia muumioita siirrettiin tuhotuista haudoista pieneen hautaan (TT 320) Deir el-Bahrin lähistölle.


title: Ramses IX

text: Ramses IX haudattiin Kuninkaiden laaksoon hautaan KV6. Hänen muumionsa vietiin sieltä 21. dynastian aikaan Pinedjem II:n hallituskaudella Deir el-Bahrin muumiokätköön. Hänen poikansa Mentuherkhepeshef haudattiin Kuninkaiden laaksoon hautaan KV19.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: USS Enterprise CVN-65 (alun perin CVAN-65) luovutettiin Yhdysvaltain laivastolle vuonna 1961, jolloin se oli maailman ensimmäinen ydinkäyttöinen lentotukialus ja toinen ydinkäyttöinen pinta-alus Yhdysvaltain laivastossa risteilijä "USS Long Beachin" valmistuttua muutamaa kuukautta aiemmin. (Ydinkäyttöinen sukellusvene USS Nautilus otettiin käyttöön 1954 ja Neuvostoliiton siviilikäytössä oleva jäänmurtaja "Lenin" 1957.) Alus on ainoa Enterprise-luokan alus.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Alus perustuu edeltävään Forrestal-luokkaan. Siinä käytettiin melko konservatiivista tekniikkaa. A2W-ydinreaktoreita oli peräti kahdeksan ja ne pyörittävät neljää potkuriakselia. Reaktorit on sijoitettu aiempien lentotukialusten kattilahuoneiden paikalle. Koska ydinkäyttöinen alus ei tarvitse polttoainetankkeja omaa koneistoaan varten, säästynyt tila mahdollisti kaksinkertaiset lentopolttoainevarastot, mahdollistaen yhtäjaksoisen lentotoimintaan 12 vuorokauden ajan. Aluksen huippunopeus oli 35 solmua ja reaktorien polttoainesauvojen vaihtoväli viisi vuotta.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Alun perin suunniteltiin kuuden Enterprise-luokan aluksen rakentamista. Alustyypin korkean hinnan johdosta viittä muuta ei lopulta edes tilattu.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text:
Ydinkäyttöistä lentotukialusta suunniteltiin jo 1952, jolloin laivasto nimitti Newport News Shipbuilding and Drydock Companyn suunnittelemaan aluksen ja Westinghousen suunnittelemaan reaktorit. Alun perin presidentti Harry Truman hyväksyi 1950 suunnitelman, mutta se leikattiin budjetista 1953, kun ydinkäyttöisten alusten karkaava hinta sai kongressin ja puolustusministeriön kyseenalaistamaan niiden käyttökelpoisuuden. Korean sota antoi amiraali Rickoverille mahdollisuuden puolustaa hanketta ja sitä jatkettiin 1954.
Alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1960 ja sen ensimmäinen reaktori käynnistettiin 2. joulukuuta 1960. Ensimmäiseen tehtäväänsä se lähetettiin Välimerelle 1962. Loppuvuodesta "USS Enterprise" ja toinen laivasto määrättiin saartamaan Kuubaa Kuuban kriisin yhteydessä. Kriisin jälkeen "Enterprise" palasi 6. laivastoon Välimerelle.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Ensimmäinen huolto ja polttoaineen vaihto suoritettiin lokakuussa 1964. Vuonna 1973 Vietnamin aselevon jälkeen alus huollettiin Bremertonissa Washingtonissa tukemaan laivaston uusinta F-14 Tomcat -lentokonetta.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: 14. tammikuuta 1969 laivalla tapahtui onnettomuus. Mk.32 -tyypin "Zuni" -raketti laukesi aiheuttaen 27 merisotilaan kuoleman. Sen lisäksi 314 henkilöä haavoittui ja 15 lentokonetta tuhoutui. Sitä ennen oli suunnilleen vastaavanlainen, mutta vielä tätäkin tuhoisampi turma tapahtunut USS Forrestal:illa, vuonna 1967 Tonkininlahdella.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text:
"Enterprisen" vierailut Japanissa 1964 ja 1968 aiheuttivat maiden välien kiristymistä ja opiskelijamielenosoituksia sitä vastaan.
Alkuvuodesta 2012 "Enterprise" lähetettiin viimeiselle partiomatkalle Persianlahdelle.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Alus poistettiin aktiivisesta palveluksesta 1. joulukuuta 2012 Norfolkin laivastotukikohdassa. Aluksen varastojen tyhjentäminen alkoi 3. joulukuuta ja sen valmistaminen ydinpolttoaineen poistoon aloitettiin. Alus hinattiin 20. kesäkuuta 2013 Huntington Ingalls Industriesille käytöstä poistamista varten, jolloin sen kahdeksasta reaktoriytimestä poistetaan ydinpolttoaine. Alus poistettiin 3. helmikuuta 2017 virallisesti palveluksesta Newport Newsissä ja samalla se poistettiin alusluettelosta.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Enterprisen museointia suunniteltiin mutta mm. ydinreaktorien aiheuttaman turvallisuusriskin johdosta alus päätettiin romuttaa.


title: USS Enterprise (CVN-65)

text: Aluksella on lempinimet "The Big E", "Mobile Chernobyl" ja "Three-Quarter Mile Island".


title: Mörkö (muumit)

text: "Muumilaakson tarinoiden" Mörkö on yleisen käsityksen ja tutkimustenkin mukaan yksi suomalaisia lapsia eniten pelottaneista televisiohahmoista.


title: Mörkö (muumit)

text: Mörkö esiintyy ensimmäisen kerran kirjassa "Taikurin hattu" ("Trollkarlens hatt", 1948), jossa hän puhuu jopa pari lausetta. Hän saapuu Muumilaaksoon hakemaan takaisin Kuningasrubiinia, jonka Tiuhti ja Viuhti ovat häneltä varastaneet. Sitä, miten Mörkö on saanut Kuningasrubiinin haltuunsa, ei kerrota sarjassa eikä kirjoissa. Mörön ulkomuoto kuvataan samanlaisena kuin myöhemmissä kirjoissa: hän on möhkälemäinen, jonkinlaisen kaavun tai kaapumaisen nahan peittämä hahmo, jolla on leveä nenä, kiiluvat silmät ja rivi irvistäviä hampaita.


title: Mörkö (muumit)

text: Mörkö on jääkylmä ja jäädyttää kaiken mihin koskee. "Taikurin hattu" -kirjassa sanoo sanat "Paljon!" ja "Todista!", mutta myöhemmissä kirjoissa hän ei enää puhu vaan ääntelee mörisemällä. Muumit onnistuvat lepyttämään Mörön antamalla hänelle kirjassa Taikurin hatun ("Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjassa sydämenmuotoisen näkinkengän), ja Mörkö lähtee laaksosta.


title: Mörkö (muumit)

text: Seuraavassa muumikirjassa "Muumipapan urotyöt" ("Muminpappas bravader", 1950) kuvataan, kuinka Muumipappa nuoruudessaan kohtasi Mörön ja pelasti Hemulin tädin tämän kynsistä. Mörkö kuvataan päällekäyvänä ja petomaisena hahmona, joka yrittää syödä Hemulin tädin. Samanlaisessa roolissa Mörkö esiintyy myös kuvakirjassa "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" ("Vem ska trösta Knyttet?", 1960), jossa Nyyti pelastaa Tuitun Möröltä.


title: Mörkö (muumit)

text: "Taikatalvessa" ("Trollvinter", 1957) Mörkö on kuitenkin riisuttu petomaisista piirteistä: kaikki edelleenkin pelkäävät häntä, mutta vain siksi, että hän on jääkylmä ja jäädyttää kaiken mihin koskee. Valo ja tuli houkuttavat Mörköä puoleensa, sillä hän etsii lämmikettä ikuiseen kylmyyteensä, mutta kun hän istuu Muumilaakson asukkaiden talvikokon päälle, hän onnistuu vain sammuttamaan sen.


title: Mörkö (muumit)

text: Kirjassa "Muumipappa ja meri" ("Pappan och havet", 1965) Mörkö saa merkittävimmän roolinsa. Hän ei ole enää peto vaan traaginen hahmo, joka on kylmyytensä vuoksi tuomittu ikuiseen yksinäisyyteen. Mörön viimeisessä esiintymisessä kirjoissa, "Muumipapassa ja meressä", Mörkö ei enää lopussa ole kylmä, koska Muumipeikko saa hänet lämpimäksi. Mörkö on hyväntahtoinen ja yksinäinen kulkija, joka kaipaa ystävää.


title: Mörkö (muumit)

text: Muumeissa puhutaan möröstä yleensä varoen, ja mörköä käytetään kirosanaan verrattavana sanana:


title: Mörkö (muumit)

text: "Muumipapan urotöissä" ja "Muumipapassa ja meressä" puhutaan muutamissa kohdissa ”möröistä” monikossa, mikä antaisi ymmärtää, että möröt ovat muumimaailmassa samanlainen oliolaji kuin esimerkiksi hemulit tai mymmelit. Muumikirjoissa esiintyvä Mörkö on ilmeisesti joka kerralla sama hahmo; tosin esimerkiksi "Muumipapan urotöiden" Mörkö saattaa hyvin olla jokin toinen mörköjen heimon edustaja, sillä kirjan tapahtumat sijoittuvat Muumipapan nuoruuteen ja kauas Muumilaaksosta.


title: Mörkö (muumit)

text: Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuvissa Mörkö esiintyy ensimmäisessä kirjassa, jonka mukaan Nipsu luo Mörön vahingossa kaataessaan taikajuomaa erään pienen olennon päälle.


title: Mörkö (muumit)

text: Televisiosarjassa "Muumilaakson tarinoita" Mörkö saapuu ensimmäistä kertaa Muumilaaksoon "Taikurin hattuun" perustuvassa jaksossa, jossa hän seuraa Tiuhtia ja Viuhtia. Muumit lepyttävät Mörön antamalla hänelle sydämenmuotoisen näkinkengän, minkä jälkeen Mörkö lakkaa vainoamasta Tiuhtia ja Viuhtia. Televisiosarjassakaan Mörkö ei puhu, paitsi ensiesiintymisensä yhteydessä hän sanoo kahdesti mörisevällä äänellä "Minä palaan!". Pääsääntöisesti Mörkö pitää sarjassa matalaa ärisevää ääntä ilman sanoja.


title: Mörkö (muumit)

text:
Mörkö esiintyy "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksoissa ”Pikkuruiset vieraat” (osa 6), ”Matkalaukku” (osa 7), ”Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu” (osa 21), ”Keskitalven kokko” (osa 36), ”Loitsu” (osa 37), ”Muumipapan muistelmat I” (osa 60) ja ”Hiekkaveistoksia” (osa 82). Lisäksi ”Muumipapan muistelmat I” -jaksossa orpokodista karannut Muumipappa joutuu öisessä metsässä Mörön kaltaisten pelottavien hirviöiden jahtaamaksi. Ne kuitenkin paljastuvat vain hänen mielikuvituksensa tuotteeksi, kun hän herää aamulla turvasta puunkelon sisältä.
Myöhemmin Muumipappa pelastaa lastenkodin johtajattaren Möröltä, joka vaikuttaisi olevan eri kuin myöhemmin Muumilaaksossa tavattava Mörkö. Toisin kuin kirjassa, Fredrikson kertoo, ettei Mörkö ole vaarallinen vaan yksinäinen.


title: Mörkö (muumit)

text: Mörkö esiintyy myös kahdessa eri 1960–1970-luvun Muumi-animessa ja Shin Mūmin-animessa. Ensimmäisessä, vuoden 1969 sarjassa Mörkö kuvattiin varjomaisena mustana oliona (joka muistuttaa "Muumilaakson tarinoiden" pelottavaa Mörköä). Sitä kutsuttiin nimellä "Pero Pero" (jap. ペロペロ - suom. "nuolla, lipoa"), joka viittasi sen suureen vihreään kieleen, jolla se mm. nuoli Muumipeikon kasvoja. Vuoden 1972 versiossa Mörön kaapu oli tuolloin valkoinen ja hän puhui enemmän. Tässä jälkimmäisessä sarjassa Mörkö kuvattiin voimakkaasti ahdistuneen ja yksinäisen oloiseksi, eikä pelottavaksi. Eräässä jaksossa hän jopa jakoi Nuuskamuikkusen kirjoittamat kirjeet postilaukku olallaan.


title: Leonard Cohen

text: Leonard Norman Cohen (21. syyskuuta 1934 Montreal, Kanada – 7. marraskuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kanadalainen laulaja-lauluntekijä, runoilija ja kirjailija.


title: Leonard Cohen

text: Cohen aloitti uransa 1950-luvulla lupaavana runoilijana ja kirjailijana mutta siirtyi etupäässä laulaja-lauluntekijäksi vuonna 1966. Cohenin runot ja laulut käsittelevät etenkin rakkautta, uskontoa (erityisesti juutalaisuutta), seksiä, menetystä, masennusta, valtaa ja viimeisinä aikoinaan myös kuolemaa. Hänen tunnusmerkkinsä oli hänen hyvin matala ja viime vuosina entisestäänkin karhentunut äänensä.


title: Leonard Cohen

text: Laulajanurallaan Cohen saavutti suosiota erityisesti Euroopassa. Yhdysvalloissa hänet tunnettiin ensisijaisesti lauluntekijänä, jonka lauluja ovat levyttäneet lukemattomat merkittävät artistit. Vuonna 2008 Cohen nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen ja vuonna 2010 Songwriters Hall of Fameen.


title: Leonard Cohen

text: Leonard Cohen syntyi vuonna 1934 montrealilaisen vaatetusliikkeen omistajan Nathan Cohenin poikana. Leonardin äiti Masha oli liettualaista rabbisukua, kuten miehensäkin. Leonardilla oli sisar Esther (k. 2014). Cohenit olivat Montrealissa ulkopuolisia: he olivat englanninkielisiä juutalaisia kaupungissa, jossa kaksi kolmasosaa asukkaista oli ranskankielisiä ja osa juutalaistakin jiddišinkielisiä. Liike-elämässä menestyneet keskiluokkaiset Cohenit asuivat myös etäällä kaupungin muista juutalaisista. Perheen irlantilaisen lastenhoitajan kautta Leonard sai tilaisuuden tutustua myös katolisuuteen, ja siitä sai alkunsa Leonardin pitkäaikainen hengellisen etsintä myös oman uskonnon ulkopuolelta. Perheen isä kuoli, kun Leonard oli 9-vuotias.


title: Leonard Cohen

text: Leonard oppi lapsena soittamaan pianoa ja klarinettia ja teini-ikäisenä omasta aloitteestaan myös kitaraa. Samoihin aikoihin hän löysi kirjalliseksi esikuvakseen espanjalaisen vasemmistolaisrunoilija Federico García Lorcan. Hän kirjoitti runoja ensimmäistä kertaa vakavissaan vuonna 1950 nuorten kesäleirillä, jossa hän oli ohjaajana, joskaan hänen innoittajansa eivät tuolloin olleet yhteiskunnan epäkohdat, vaan tyttöjen valloittaminen.


title: Leonard Cohen

text: Cohen opiskeli neljä vuotta McGill-yliopistossa kirjallisuutta, kirjanpitoa ja yritysoikeutta. Hän oli yliopiston väittelykerhon puheenjohtaja, kuului kaupungin pieneen englanninkieliseen runoilijapiiriin ja sai julkaistuksi runojaan paikallisessa runolehdessä "CIV/n". Hän perusti covereita soittavan countrymusiikkitrion The Buckskin Boys juutalaisten järjestötoveriensa kanssa. Hän myös lausui omia runojaan yleisön edessä säestyksen kanssa, mutta ei vielä kirjoittanut lauluja.


title: Leonard Cohen

text: Valmistuttuaan McGillistä Cohen julkaisi vuonna 1956 ensimmäisen runokokoelmansa "Vertailkaamme mytologioita" ("Let Us Compare Mythologies"), jonka runoista monet hän oli kirjoittanut teini-ikäisenä. Cohenin tärkeimpiä teemoja olivat jo tuolloin uskonto ja seksi. Kirja sai hyvät arvostelut, vaikka konservatiiviset kriitikot vierastivatkin runojen aiheiden modernia rankkuutta. Kirjan ensimmäinen painos myytiin nopeasti loppuun, ja Cohenin maine lupaavana kanadalaisena runoilijana vahvistui maan pienissä runoilijapiireissä.


title: Leonard Cohen

text: Cohen jatkoi opintojaan New Yorkin Columbian yliopistossa, missä hänen esikuvansa García Lorca oli myös opiskellut. Cohen ei kuitenkaan nauttinut opiskelusta eikä liian keskiluokkaisena tehnyt läpimurtoa myöskään kaupungin beat-runoilijoiden piireihin. Palattuaan Montrealiin hän yritti löytää töitä, sillä runoilijan tulot eivät riittäneet elämiseen. Hän ei päässyt etsiväksi eikä poliisivoimiin, sillä hänellä oli joukko ehdollisia tuomioita järjestyshäiriön tuottamisesta ja virkavallan vastustamisesta, eikä hän löytänyt töitä opettajanakaan. Cohen onnistui kuitenkin vuonna 1959 saamaan 3 000 dollarin suuruisen kirjailija-apurahan ja julkaisusopimuksen seuraavalle kirjalleen.


title: Leonard Cohen

text: Apurahan turvin Cohen muutti joulukuussa 1959 englanninkielisen kirjallisuuden sydänmaille Lontooseen. Hampsteadissa hän kirjoitti ensimmäistä romaaniaan ja kävi iltaisin ahkerasti karibialaisten siirtolaisten yökerhoissa. Puolen vuoden kuluttua hän pakeni Lontoon kurjaa säätä kreikkalaiselle Hydran saarelle. Hän osti perintörahoillaan saarelta talon, johon hän asettui naisystävänsä ja tämän pojan kanssa. Saarella hän viimeisteli romaaniaan ja kävi aika ajoin Kanadassa ansaitsemassa rahaa Kreikassa elämiseen.


title: Leonard Cohen

text: Vuonna 1961 Cohen teki matkan vallankumouksen jälkeiseen Kuubaan, minne hänet houkutteli seikkailunhalu ja poliittinen uteliaisuus. Kuuban todellisuuden näkeminen hälvensi Cohenin romanttista ihanteellisuutta, ja se erotti hänet 1960-luvun taiteilijapiireistä; vasta 1990-luvulla hän ryhtyi kirjoittamaan poliittisesti.


title: Leonard Cohen

text: Cohenin toinen runoteos "Lauluja" ("The Spice-Box Of Earth") ilmestyi 1961. Kokoelma oli edeltäjäänsä kypsempi ja monipuolisempi ja sai hyvät arvostelut. Sitä myytiinkin hyvin.


title: Leonard Cohen

text: Cohen palasi Hydralle, jossa jatkoi perhe-elämää ja romaaninsa viimeistelyä. Hän laajensi uskontoihin perehtymistään tutustumalla itämaisiin ajatussuuntiin, etenkin "Tiibetiläiseen kuolleiden kirjaan" ja "Yijingiin". Hän käytti tuona aikana myös paljon eri huumeita, etenkin oopiumia. Cohenin pitkään valmisteilla ollut omaelämäkerrallinen kehitysromaani "Lempileikki" ("The Favourite Game") ilmestyi vihdoin 1963. Romaani käsittelee samoja aikanaan rohkeita aiheita kuin Cohenin runotkin, kuten seksiä, itsetyydytystä ja väkivaltaa. Kirja sai suopean vastaanoton ja nosti Cohenin Kanadan kirjailijoiden eturiviin. Myynti jäi kuitenkin vähäiseksi, osittain siksi, että se ilmestyi Kanadassa vasta 1970.


title: Leonard Cohen

text: Cohenin seuraava runokokoelma "Flowers for Hitler" ilmestyi 1964 ja käsitteli nimensä mukaisesti paljolti toisen maailmansodan aikaisia tapahtumia. Sitä seurasi 1966 Cohenin toinen romaani, "Kauniit häviäjät" ("Beautiful Losers"), kiihkeästi kemiallisin avuin kirjoitettu, rivoudessaan ja sekavuudessaan postmoderni ja hämmentävä teos. Arvostelut olivat osin hyvät, mutta myynti jäi vähäiseksi, vaikka se kasvattikin edelleen Cohenin kirjailijanmainetta.


title: Leonard Cohen

text: Toisen romaanin heikko myynti sai Cohenin tajuamaan, ettei hän pystyisi elättämään itseään kirjailijana. Hän oli siihen asti odottanut asioiden järjestyvän itsestään eikä ollut suunnitellut tulevaisuuttaan. Seuraava runokokoelma "Parasites of Heaven" tuotti myös heikosti, ja Cohen siirtyikin vuonna 1966 taloudellisista syistä runoilijasta laulajaksi ja jatkoi runokokoelmien julkaisemista harvakseltaan. Vanhaa tuotantoa ja muutamia uusia runoja sisältävä kokoelma "Selected Poems" (1968) oli kuitenkin menestys, ja Yhdysvalloissa sitä myytiin peräti 200 000 kappaletta.


title: Leonard Cohen

text: Cohenin seuraava, uusia runoja sisältävä, sisäänpäin katkerasti katsova kokoelma "Rakkauden orjat" ("The Energy Of Slaves") ilmestyi 1972 ja sitä seuraava, samansävyinen "Death Of A Lady’s Man" vuonna 1978. Kumpikaan kokoelma ei saavuttanut yleisön tai kriitikkojen suosiota.


title: Leonard Cohen

text: Vuonna 1984 ilmestyi Cohenin runokokoelma "Armokirja" ("Book of Mercy"). Se oli 50 uuden psalmin hengellinen kokoelma ja sävyltään 1970-luvun kokoelmia toiveikkaampi. Cohen suunnitteli aluksi levyttävänsä runot jousikvartetin kanssa, mutta luopui kuitenkin ajatuksesta.