title: Mustajalat

text: Mustajalat palvoivat aurinkoa tai yksityiskohtaisemmin "auringontakaista voimaa", jota kutsuttiin nimellä "Napi". Se oli kaiken elollisen ylläpitäjä ja voimanlähde. Mustajalkojen tärkein riitti oli aurinkotanssi. Tämän juhlan kunniaksi sadat samanmuotoiset valkoiset tiipiit pystytettiin suureksi ympyränmuotoiseksi leiriksi taustanaan lumipeitteiset kalliovuoret. Ennen tapahtuman alkua puhdistauduttiin höyrymajassa, jossa käyneillä oli lupa käsitellä pyhiä esineitä. Mustajalkain aurinkotanssi alkoi neljä päivää kestävällä vaelluksella ja päättyi monien seremonioiden kautta kymmenentenä päivänä. Sitä ennen käytiin läpi itsekidutuksen monet eri vaiheet ja tavoiteltiin näkyjä, jotka saattoivat kertoa tulevaisuudesta. Näyn avulla soturi teki itselleen mm. rohtopussin, joka oli eräänlainen amulettikäärö. Se sisälsi omistajansa henkilökohtaisen mieltymyksen mukaan kerättyjä tavaroita, joilla oli suuri henkinen merkitys. Pussin uskottiin suojaavan kantajaansa sodissa, ja sen sai avata vain tietyissä tilanteissa kuten seremonioissa.


title: Klaus Pentti

text: Klaus Arvo Aksel Pentti (s. 17. maaliskuuta 1943 Hämeenlinna) on suomalainen poliitikko ja maanviljelysneuvos. Hän oli keskustan kansanedustaja 2003–2011.


title: Klaus Pentti

text: Pentti suoritti keskikoulun Hämeenkyrön yhteiskoulussa 1960 ja valmistui Ahlmanin maanviljelijäopistosta vuonna 1964. Hän oli Hämeenkyrön kunnanvaltuuston jäsen 1981–2008 ja valtuuston puheenjohtaja 1989–2004. Kunnanhallituksessa hän istui 1975–1984.


title: Klaus Pentti

text: Eduskunnassa Pentti oli ensimmäisellä kaudella (2003–2007) jäsen perustuslakivaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Toisella kaudella (2007–2011) hän toimi tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtajana sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä. Hän ei asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.


title: Klaus Pentti

text: Pentti avioitui vuonna 1965 ja hänellä on kaksi aikuista lasta. Myös Pentin isä Arvo Pentti oli keskustan kansanedustaja (1958–1970).


title: Jaana Ylä-Mononen

text: Jaana Maria Ylä-Mononen (s. 5. helmikuuta 1961 Pohjaslahti) on virtolainen terveyskeskuslääkäri ja Suomen Keskustan entinen kansanedustaja eduskuntavaaleista 1999 lähtien vuoteen 2007. Hän on ollut Virtain kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1997 lähtien. Ylä-Mononen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Tampereen yliopistosta 1985. Hänen puolisonsa on Kari Koivulahti.


title: Jaana Ylä-Mononen

text: Huhtikuussa 2006 Ylä-Mononen ilmoitti, että ylläpitääkseen ammattitaitoaan lääkärinä hän ei enää asettuisi ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.


title: Sergei Hatšatrjan

text: Sergei Hatšatrjan (, engl. translitterointi Sergey Khachatryan; s. Jerevan 5. toukokuuta 1985) on armenialaissyntyinen viulisti. Hän aloitti viuluopintonsa Josef Rissinin johdolla kolmen vuoden ikäisenä. Vuodesta 1993 lähtien hän on asunut Saksassa.


title: Sergei Hatšatrjan

text: Vuonna 2000 hän voitti kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun historian nuorimpana voittajana. Lisäksi hän sai erikoispalkinnon parhaasta Sibeliuksen viulukonserton esityksestä. Vuonna 2005 hän voitti Brysselissä Kuningatar Elisabet -viulukilpailun.


title: Päiväys

text: Päiväys eli päivämäärä (lyhenne pvm.) on vakiintunut tapa ilmaista tietty päivä jonkin ajanlaskukäytännön mukaisesti. Päiväyksellä viitataan käytetyn kielen tai kulttuuripiirin valta-ajanlaskuun, länsimaissa gregoriaaniseen kalenteriin.


title: Päiväys

text: Gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa päiväyksessä ilmoitetaan yleensä päivä, kuukausi ja vuosi. Seuraavassa on lueteltu erilaisia päiväyksen merkitsemistapoja (p = kuukauden päivän järjestysnumero, k = vuoden kuukauden järjestysnumero, v = kuluva vuosi):


title: Päiväys

text: Suomessa päiväyksen muotoja ovat:Numeroin ilmaistu päivämäärä kirjoitetaan koodinluonteisuutensa takia kokonaan ilman välilyöntejä (ei: ”23.5. 2004”). Päiväyksissä ei käytetä etunollia: ”04.08.2013” (pitää olla: 4.8.2013).


title: Päiväys

text: Päivämäärän numeerisessa muodossa piste on tulkittava järjestysluvun osoittavaksi merkiksi, ei lukuerottimeksi. Nykyään näkee varsin usein käytettävän väärää merkintätapaa, esimerkiksi 23.5 ilman kuukauden jäljessä olevaa pistettä. Tämä lienee omaksuttu amerikkalaisten tietokoneohjelmien tavasta merkitä päivämääriä ottamatta huomioon kansallisia standardeja.


title: Päiväys

text: Amerikkalainen päiväys on muotoa:


title: Päiväys

text: Kansainvälinen ISO 8601 -standardi määrittelee päiväyksen muotoon


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Sirkka-Liisa Anttila (o.s. "Ojala", s. 20. joulukuuta 1943 Marttila) on suomalainen hallintonotaari ja poliitikko. Hän on ollut keskustan kansanedustaja vuosina 1983–1996 ja uudelleen vuodesta 1999. Anttila toimi vuosina 2007–2011 maa- ja metsätalousministerinä Matti Vanhasen II hallituksessa ja Mari Kiviniemen hallituksessa.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuodet 1996–1999 Anttila oli Euroopan parlamentin jäsen. Hän on ollut myös eduskunnan ensimmäinen varapuhemies 1995–1996, 1999–2003 ja 2006–2007. Forssan kaupunginvaltuustossa Anttila on ollut vuodesta 1977. Vuosina 1994–2000 hän oli keskustan varapuheenjohtaja.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila valmistui ylioppilaaksi vuonna 1963. Hän suoritti hallintonotaarin tutkinnon Tampereen yliopistossa vuonna 1967 ja terveydenhuoltohallinnon kurssin vuonna 1969.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuosina 1963–1964 Anttila työskenteli opettajan sijaisena Marttilan kirkonkylän kansakoulussa ja vuonna 1965 Loimaan verotoimistossa toimistoapulaisena. Vuosina 1969–1972 hän oli Lounais-Hämeen B-mielisairaalan ylilääkärin sihteeri ja varastonhoitaja. Ennen politiikkaan siirtymistä hän työskenteli myös Kankaanpään ammatillisen kurssikeskuksen talouspäällikkönä (1972–1973), Urjalan kunnan toimistosihteerinä (1973–1974) ja Forssan terveyskeskuksen apulaisosastopäällikkönä (1974–1982).


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1983 vaaleissa. Hän oli kansanedustaja yhtäjaksoisesti vuoteen 1996 saakka, jolloin hänet valittiin Euroopan parlamenttiin. Hänen paikkansa kansanedustajana sai Juha Rehula.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuodet 1996–1999. Hän kuului Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmään (ELDR). Hän oli jäsenenä maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevässä valiokunnassa sekä varajäsenenä muun muassa talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevässä valiokunnassa ja naisten oikeuksien valiokunnassa.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila valittiin eduskuntaan jälleen vuoden 1999 vaaleissa. Hän on ollut eduskunnan ensimmäinen varapuhemies vuosina 1995–1996, 1999–2003 ja 2006–2007.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Eduskunnassa Anttila on kuulunut muun muassa maa- ja metsätalousvaliokuntaan (puheenjohtaja 1991–1995 ja 2003–2006), perustuslakivaliokuntaaan ja suureen valiokuntaan ja ulkoasiainvaliokuntaaan. Vuodesta 2017 hän on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila ei asetu enää ehdokkaaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila toimi Vanhasen II hallituksen maa- ja metsätalousministerinä vuosina 2007–2010. Hän jatkoi tehtävässä Kiviniemen hallituksessa 2010–2011.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Maa- ja metsätalousministerinä Anttila teetätti vuonna 2008 selvityksen siitä, miten maanviljelijöiden tukihakemusten monimutkaisuutta voitaisiin yksinkertaistaa.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuonna 2006 Anttila perusti työryhmän selvittämään, kuka hyötyy ruoan hinnan muita EU-maita nopeammasta noususta Suomessa, eli onko ruoan hinnannousu siirtynyt tuottajille, teollisuudelle, kaupalle vai kuluttajille. Selvitys valmistui vuonna 2009, mutta sen tuloksia ei Anttilan vaatimuksesta julkaistu.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuonna 2009 Anttila otti kantaa saimaannorpan suojeluun ja vastusti lajin uhanalaisuudesta huolimatta verkkokalastuksen kieltämistä Saimaalla. Anttilan mukaan kieltojen noudattamista on vaikeaa valvoa ja suojelun tulisi perustua vapaaehtoisiin sopimuspohjaisiin rajoituksiin.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttila on toiminut vuosina 2007-2015 Naisjärjestöjen Keskusliiton puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Naisjärjestöt Yhteistyössä – Nytkis -järjestön puheenjohtajana vuosina 1999–2009 sekä Keskustanaisten puheenjohtajana vuosina 1994–2003. Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan puheenjohtajana Anttila toimi vuodet 2003–2007.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuonna 1986 Anttila oli yksi allekirjoittajista kirkolliskokouksen käsittelyyn tulleessa aloitteessa, joka käsitteli naispappeutta, jonka kirkolliskokous kyseisenä vuonna hyväksyi.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Anttilan puoliso on vuodesta 1967 maanviljelijä Risto Anttila. Heillä on kaksi tytärtä. Anttilan tyttären Hanna-Maija Anttilan sikatila oli yksi niistä, joilla Oikeutta eläimille -järjestö kuvasi vuonna 2007 salaa videoita tuotantoeläinten kohtelusta.


title: Sirkka-Liisa Anttila

text: Vuonna 1965 Anttila tuomittiin perättömästä lausumasta veljensä oikeudenkäynnin yhteydessä. Hän sai puolen vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Medal of Honor: Rising Sun on EA Los Angelesin kehittämä ja EA Gamesin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna PlayStation 2:lle, Xboxille ja Nintendo GameCubelle.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Pelin tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltain ja Japanin välisiin taisteluihin Tyynenmeren sodassa, ollen pelisarjansa ensimmäinen osa, joka sijoittuu ko. tapahtumiin. Pelissä nähdään muun muassa Hyökkäys Pearl Harboriin, Yhdysvaltain hyökkäys Japanin valloittamille Filippiineille sekä Kwai-sillan tuhoutuminen. Historiallisten tapahtumien joukossa on myös SOE-agenttien tekemä Reinhard Heydrichin salamurha.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Tehtäviä voi pelata yksin- tai kaksinpelinä. Lisäksi pelistä löytyy neljän pelaajan moninpeli. Yksinpelissä pelataan Yhdysvaltain korpraali Joseph Griffinillä. GameCuben versiossa Game Boy Advancea voi käyttää muun muassa karttana. Pelin ikäraja on Suomessa 12+ (PEGI).


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: "USS California" -aluksen miehistö herää valtavaan jymähdykseen. Matkalla kannelle pelihahmo Joseph Griffinin tehtävä on sammuttaa tulipaloja ja auttaa tovereitaan. Kannella Griffin ampuu Browning Automatic Riflellä ja konekiväärillä japanilaisia lentokoneita. Tehtävän lopussa laiva räjähtää ja Griffin lentää mereen.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Tehtävä alkaa siitä mihin edellinen loppui. Griffin nostetaan merestä veneeseen, jossa hän ampuu konekiväärillä japanilaisia lentokoneita. Hetken kuluttua Griffin näkee "USS Arizonan" tuhoutumisen.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Tehtävän alussa Yhdysvaltain joukot joutuvat japanilaisten lentokoneiden hyökkäyksen kohteeksi filippiiniläisellä sillalla. Veljensä rinnalla Joseph Griffin taistelee japanilaisia vastaan muun muassa panssarivaunulla.


title: Medal of Honor: Rising Sun

text: Griffin on kumiveneessä Guadalcanalilla kolmen muun sotilaan kanssa. Kun joukko saavuttaa maihinnousualueen, toisen kumiveneen miehistön jäsen kävelee valoammukseen, jolloin japanilaiset alkavat tulittaa. Griffin kulkee kersantin kanssa läpi viidakon, kunnes he lopulta onnistuvat valtaamaan lentokentän.


title: Pandora (kuu)

text: Pandora (kreikaksi Πανδώρα) on Saturnuksen kuu. Se löydettiin vuonna 1980 Voyager-luotaimen kuvista ja sille annettiin alun perin nimeksi S 26. Vuonna 1985 viralliseksi nimeksi valittiin Kreikan mytologiasta otettu nimi Pandora. Kuusta käytetään myös nimeä Saturn XVII.


title: Pandora (kuu)

text: Pandora on Saturnuksen F-renkaan ulkoreunan kiertolainen. Sen pinnalla on myös huomattavasti enemmän kraattereita kuin läheisellä kuulla Prometheusella. Kuussa on ainakin kaksi yli 30 km:n levyistä kraatteria, mutta ei yhtään harjua tai syvännettä.


title: Pandora (kuu)

text: Kuun harvasta koostumuksesta ja suuresta heijastavuudesta on päätelty, että Pandora koostuu huokoisesta jäästä. Asiasta ei kuitenkaan olla aivan varmoja.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruokamyrkytys () on talousvedestä tai elintarvikkeesta aiheutunut sairastuminen, joka voi olla tarttuva tauti (esimerkiksi salmonelloosi) tai äkillinen myrkytys (esimerkiksi sienimyrkytys). Yleensä ruokamyrkytykseksi kutsutaan ruuasta saatua suolitulehdusta. Tyypillisiä oireita ovat ripuli, pahoinvointi, oksentelu ja vatsakipu.


title: Ruokamyrkytys

text: Vuosittain lähes miljoona suomalaista saa ruokamyrkytyksen.


title: Ruokamyrkytys

text: Sekä virus- että bakteeriperäinen ruokamyrkytys aiheuttavat ripulia, usein myös pahoinvointia ja oksentelua. Tauti menee yleensä ohi muutamassa päivässä.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruokamyrkytyksen yleisiä oireita ovat myös vatsakipu ja kuumeilu.


title: Ruokamyrkytys

text: Aika ruokamyrkytyksen aiheuttavan tuotteen nauttimisesta oireiden ilmenemiseen riippuu ruokamyrkytyksen aiheuttajasta; äkilliset myrkytysoireet voivat ilmetä jo noin tunnin kuluttua, kun taas virus- ja bakteeritautien itämisaika voi olla useita päiviä, "Listeria monocytogenes" -bakteerin aiheuttamassa listerioosissa jopa useita viikkoja.


title: Ruokamyrkytys

text: Ripuli ja oksennus aiheuttavat nestehukkaa, jolloin kannattaa juoda paljon, mutta suolaakin tulisi saada. Suolaa voi sekoittaa tuoremehuun puoli teelusikallista.


title: Ruokamyrkytys

text: Jos nousee korkea kuume, uloste on veristä tai tulee rajuja oireita, tulee ottaa yhteyttä terveyskeskukseen.


title: Ruokamyrkytys

text: Vastustuskyvyn heikentyessä, sairauden tai oireiden kestäessä useita päiviä lääkärillä käynti on tarpeen.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruokamyrkytyksen analysointia varten epäilyttävä tuote pakastetaan ja viedään lähimmälle terveystarkastajalle. Terveystarkastaja tarkastaa tuotteen ja ottaa tarvittavat elintarvike- ja puhtausnäytteet. Ravintoloissa toiminnanharjoittaja on velvollinen ilmoittamaan terveystarkastajalle heti, jos epäilee käsittelemässään elintarvikkeessa ruokamyrkytysriskiä.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruokamyrkytysten aiheuttajia ovat kampylobakteeri, salmonella, norovirus ja stafylokokki.


title: Ruokamyrkytys

text: Myrkytyksen syynä on usein ruoan riittämätön kypsentäminen, jolloin bakteerit, loiset tai alkueläimet jäävät henkiin. Muita aiheuttajia ovat ruokien hidas jäähtyminen sekä ruoan huonoista säilytysolosuhteista (kuten vääristä säilytyslämpötiloista) johtuva ruoan pilaantuminen, joka aiheuttaa bakteerien tai homeiden liiallista kasvua ruoassa. Myös ruoankäsittelijän riittämätön käsienpesu saattaa edistää itiöllisten bakteerien (kuten "Clostridium botulinumin" tai "Bacillus cereusin") kasvua.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruokamyrkytysten ennalta ehkäisemiseksi tulee pestä kädet hyvin ennen ruoan käsittelyä, pestä vihannekset ja salaatit huolellisesti juoksevalla vedellä, kypsentää ruoka yli 75° C:seen, säilyttää ruokia jääkaapissa alle viiden asteen lämpötilassa, noudattaa elintarvikkeiden tuoteselosteiden viimeisiä käyttöpäiviä ja pitää työvälineet ja työpiste puhtaina.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruuan pilaantuminen tarkoittaa häiritseviä haju-, maku- tai ulkonäkömuutoksia ja kertoo usein ravintoarvon heikkenemisestä. Pilaantuminen on usein yhteydessä liian pitkäaikaiseen tai liian lämpimään säilytykseen, joten pilaantunut ruoka sisältää taudinaiheuttajia useammin kuin pilaantumaton. Pilaantumattomassakin ruuassa voi olla taudinaiheuttajia huonon hygienian, esimerkiksi pesemättömien käsien tai kasvisten, vuoksi. Myös ruuan käsittely samoilla välineillä voi siirtää taudinaiheuttajia ruuasta toiseen.


title: Ruokamyrkytys

text: Pienen mädäntyneen kohdan voi leikata pois kasviksesta tai hedelmästä.


title: Ruokamyrkytys

text: Pienikin home on syy heittää koko kasvis pois, koska homemyrkyt ovat voineet levitä laajalle eikä kuumennus tuhoa niitä. Viereiset hedelmät voi silti syödä. Homeen väristä riippumatta homemyrkyt voivat aiheuttaa syöpää, jos niitä syö usein.


title: Ruokamyrkytys

text: Vihreä tai itänyt peruna kannattaa hävittää, koska se sisältää glykoalkaloideja, joista saa vatsavaivoja.


title: Ruokamyrkytys

text: Jos liha, pehmeä juusto, kuten mozzarella, vihannekset, pähkinät tai siemenet sisältävät pienenkin määrän hometta, on ne syytä jättää syömättä.


title: Ruokamyrkytys

text: Tuore kala ja liha tulisi säilyttää enintään kolmen asteen lämmössä. Jääkaapin kylmin kohta on yleensä alhaalla takana. Avattu savukalapakkaus tulisi käyttää 1-2 vuorokaudessa.


title: Ruokamyrkytys

text: Moni kasvisruoka on itiöllisille bakteereille yhtä altis kuin liha ja kala. Esimerkiksi keitetyssä riisissä voi olla ruokamyrkytyksiä aiheuttavaa "bacillus cereus" -bakteeria suuria määriä. Siksi yöksi huoneenlämpöön unohtuneen kattilan sisältö kannattaa heittää pois. Uusi kuumentaminenkaan ei tuhoa bakteerien mahdollisesti tuottamia myrkkyjä.


title: Ruokamyrkytys

text: Kananmunat säilyvät jääkaapissa pari viikkoa "parasta ennen" -päiväystä pidempään, avatut jogurtti- tai viilipurkitkin jopa viikon luvatun 3-4 päivän sijaan.


title: Ruokamyrkytys

text: Peltipurkkisäilykkeet tulee avaamisen jälkeen siirtää toiseen astiaan ja käyttää muutamassa päivässä. Lasi- ja muovipurkkien puolisäilykkeet, kuten kasvikset etikkaliemessä, säilyvät myyntiastiassa yleensä 1-2 kuukautta.


title: Ruokamyrkytys

text: Pullistunut säilykepurkki tulee heittää pois. Se voi sisältää jopa "Clostridium botulinum" -bakteerin tuottamaa hermomyrkkyä, botuliinia, joka aiheuttaa vakavan halvauksen.


title: Ruokamyrkytys

text: Sulatettua ruokaa ei saa pakastaa uudelleen, koska sulamisvaiheessa mikrobit lisääntyvät nopeasti. Toisaalta 18 pakkasasteessa niiden kasvu pysähtyy, joten vuosienkin säilyttäminen pakkasessa aiheuttaa lähinnä vain kuivumista ja rasvojen härskiintymistä.


title: Ruokamyrkytys

text: Ulkomaiset pakastemarjat tulisi pitää läpikotaisin 90 asteessa viisi minuuttia tai keittää kaksi minuuttia. Mikrossa ne kuumenevat epätasaisesti. Esimerkiksi kahviloiden marjasmoothiessa on usein kuumentamattomia ulkomaisia marjoja.


title: Ruokamyrkytys

text: Ruohonjuuri-kauppaketju joutui asiakkaitensa salmonelloosi-epidemian vuoksi vetämään pois siemenvanukas- ja smoothie-tuotteitaan vuonna 2015. Raakaruokatuotteita ei kuumenneta yli 40 asteen, ja etenkään niitä ei ollut pastöroitu, kuten kauppojen vanukkaita.


title: Ruokamyrkytys

text: Suojakaasuun tai tyhjiöön pakatusta savu- tai suolakalasta voi saada listeriaa, joka on vaarallinen raskaana oleville ja vanhuksille. Kuumentaminen tappaa sen.


title: Ruokamyrkytys

text: 60-asteinen ruoka tulisi jäähdyttää mahdollisimman nopeasti alle 6 asteen, koska 6-60 asteessa itiömuotoiset bakteerit lisääntyvät nopeasti. Niitä kuumennus ei tuhoa.


title: Ruokamyrkytys

text: Kuumaa ruokaa ei tulisi laittaa jääkaappiin, jotteivät siellä olevat ruuat pilaantuisi lisälämmöstä. Sen voi jäähdyttää parvekkeella tai kylmävesihauteessa, etenkin pienissä astioissa.


title: Ruokamyrkytys

text: Kuumennettu ruoka, kuten spagetti bolognese, ei pilaannut yhtä herkästi kuin vaikka katkarapusalaatti. Epätasainen mikrokuumennus suojaa heikommin.


title: Juha Rehula

text: Juha Tapani Rehula (s. 3. kesäkuuta 1963 Hollola) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut keskustan kansanedustajana vuodesta 1996 ja oli Sipilän hallituksen perhe- ja peruspalveluministerinä vuosina 2015–2017. Hän oli Vanhasen II hallituksen ja Kiviniemen hallituksen sosiaali- ja terveysministeri vuosina 2010–2011.


title: Juha Rehula

text: Rehula valmistui ylioppilasmerkonomiksi Lahden kauppaoppilaitoksesta vuonna 1986 ja sosionomiksi Tampereen yliopistosta vuonna 1990.


title: Juha Rehula

text: Ennen eduskuntauraa hän työskenteli Valkealan vs. kunnankamreerina (1990–1991), omalla toiminimellään (1992–1994), Pukkilan vs. kunnansihteerinä (1995–1996) ja Padasjoen hallintojohtajana (1996–1999).


title: Juha Rehula

text: Rehula on ollut Hollolan kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1985 ja puheenjohtaja vuosina 1997–1998 sekä 2001–2010. Eduskuntaan hän nousi ensimmäisen kerran varasijalta Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä marraskuussa 1996 kun Sirkka-Liisa Anttila valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi.


title: Juha Rehula

text: Vuosina 2006–2010 Rehula oli keskustan eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin tehtävään arvalla hänen ja Kyösti Karjulan saamien äänien mentyä varsinaisessa äänestyksessä tasan. Rehula toimi vuosina 2007–2010 eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana. Hän palasi valiokunnan johtoon ministerikautensa jälkeen kesäkuussa 2011.


title: Juha Rehula

text: Puolueensa sisällä Rehula oli vuosina 1991–1994 ja 2010–2012 puoluevaltuuskunnan ja vuosina 1995–2000 puoluehallituksen jäsen. Vuosina 1994–2000 hän oli Päijät-Hämeen piirin puheenjohtaja.


title: Juha Rehula

text: Toukokuussa 2010 Rehula aloitti Vanhasen II hallituksen sosiaali- ja terveysministerinä edeltäjänsä Liisa Hyssälän tultua nimitetyksi Kelan pääjohtajaksi. Hän jatkoi tehtävässä Kiviniemen hallituksessa kesäkuuhun 2011.


title: Juha Rehula

text: Vuodesta 2012 Rehula on ollut yksi puolueen kolmesta varapuheenjohtajasta.


title: Juha Rehula

text: Rehula on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän on raviurheilun ja curlingin ystävä.


title: Juha Rehula

text: Vuosina 1998–2007 Rehula oli Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu ry:n puheenjohtaja ja vaikutti vuosina 1998–2006 Lahden hevosystäväin seuran johtokunnassa. Vuodesta 2018 alkaen hän on toiminut Suomen Hippoksen hallituksen puheenjohtajana.


title: Juha Rehula

text: Sotilasarvoltaan Rehula on kapteeni (2011).


title: Seppo Lahtela

text: Seppo Tapio Lahtela (s. 16. kesäkuuta 1947 Vehkalahti) on maanviljelijä, yrittäjä, entinen kansanedustaja ja kunnallispoliitikko. Kansanedustajana hän toimi vuosina 1999–2007 keskustan ja kokoomuksen eduskuntaryhmissä. Kunnallispolitiikassa Lahtela oli Vehkalahden kunnanvaltuustossa vuosina 1996–2002 ja Vehkalahden ja Haminan kuntaliitoksen jälkeen Haminan kaupunginvaltuustossa 2003–2004.


title: Seppo Lahtela

text: Eduskuntaan Lahtela valittiin vuoden 1999 vaaleissa keskustan listalta. Hän ilmoitti 16. kesäkuuta 2006, ettei lähde ehdolle keskustan listalta vuoden 2007 vaaleihin, koska häntä mustamaalataan Kymen vaalipiirissä, ja muiden puolueiden tunnustelujen vuoksi. Lahtela ilmoitti 25. kesäkuuta 2006, että jättää eduskunnan kokonaan ainakin seuraavaksi vaalikaudeksi ja että hän pysyy keskustan jäsenenä. Kokoomuksen eduskuntaryhmään Lahtela ilmoitti siirtyvänsä 26. lokakuuta 2006. Lahtela oli ehdokkaana kevään 2007 vaaleissa kokoomuksen listoilta Kymen vaalipiirissä, muttei tullut valituksi.


title: Seppo Lahtela

text: Lahtela avioitui 1977 Tuula Takin kanssa. Heillä on kaksi lasta: Juho, 1981 ja Ville, 1984. Lahtela on sotilasarvoltaan majuri (ylennetty 1996). Koulutukseltaan hän on maanviljelysteknikko.


title: Riki Sorsa

text: Esko Richard ”Riki” Sorsa (26. joulukuuta 1952 Helsinki – 10. toukokuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen laulaja. Hänet tunnettiin hiteistään ”Reggae OK” (Suomen Euroviisu-edustuskappale vuodelta 1981), ”Muuttohaukka”, ”Haaveissa vainko oot mun”, ”Joki” ja ”Myrskyn silmä”.


title: Riki Sorsa

text: Muusikon töiden lisäksi Sorsa esiintyi elämänsä aikana useissa televisio-ohjelmissa ja musikaaleissa.


title: Riki Sorsa

text: Riki Sorsan musiikki-innostus alkoi 14-vuotiaana, kun hän näki The Who -yhtyeen konsertin Helsingin jäähallissa. Varhaisia esikuvia olivat myös The Beach Boys, Small Faces, The Kinks, The Jeff Beck Group ja Free. Suomalaisista suosikkeihin lukeutuivat Pepe Willberg, Wigwam ja Dave Lindholm.


title: Riki Sorsa

text: Sorsa aloitti uransa laulusolistina muun muassa yhtyeissä The Zoo ja Jig-Saw. Soolouralle hän siirtyi 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Vuonna 1981 Sorsa edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Reggae OK”, joka sijoittui 16:nneksi. Kappaleesta tuli hitti Suomessa ja muualla Euroopassa. Sorsan mukaan levyä myytiin yli 100 000 kappaletta. Ensimmäinen sooloalbumi oli "Changing Tunes" (1981), jota seurasi "Desert of Love" (1982). Kassu Halonen toimi molempien albumien tuottajana.


title: Riki Sorsa

text: Sorsa levytti alun perin englanniksi. Vuonna 1983 ilmestyi ensimmäinen suomenkielinen albumi "Riki Sorsa", jonka ensimmäinen single oli ”Muuttohaukka”. Albumin tuotti arvostettu ruotsalainen Jan Askelind, ja levyllä soittaa Ruotsin ykkösrivin studiomuusikoita, muun muassa Abba-yhteistyöstä tuttu Anders Eljas. Sorsa äänitti albumista myös englanninkielisen version, "This Is the Night", joka julkaistiin Pohjoismaissa. Esa Kaartamon ja Edu Kettusen tuottama albumi "Kellot ja peilit" (1984) oli ensimmäinen suomalainen CD-julkaisu. Sorsan viimeinen albumi, "Kun tunnet rakkauden", ilmestyi vuonna 2013.


title: Riki Sorsa

text: Maaliskuun 2006 lopulla Riki Sorsalla todettiin nielu- ja nenäsyöpä. Sairauden takia Sorsa lopetti musiikkiuransa lähes kokonaan. Sorsa toimi Syöpäsäätiön PR-miehenä kertomassa sairaudestaan.


title: Riki Sorsa

text:
Sorsa sai valtion taiteilijaeläkkeen keväällä 2008. 15. marraskuuta 2008 hän nousi lavalle ensimmäistä kertaa kolmeen vuoteen esiintyessään Zoom Ry:n 45-vuotisjuhlissa.
Sorsa toimi myös animaatioelokuvan "Spirit – villi ja vapaa" suomenkielisen version laulajana.


title: Riki Sorsa

text: Lokakuussa 2015 hän sai tietää sairastavansa jälleen syöpää, sillä kertaa keuhkoissa. Riki Sorsa kuoli kotonaan Helsingissä 63-vuotiaana 10. toukokuuta 2016. Vain paria kuukautta aiemmin Sorsa toimi keulakuvana syöpäjärjestöjen mainosvideolla, jolla hän puhui tupakoinnin vaaroista ja josta jäi elämään Sorsan lausahdus; "Lopetinko liian myöhään". Sorsa haudattiin 9. kesäkuuta 2016.


title: Riki Sorsa

text: Sorsalle järjestettiin "Ilta Rikille" -niminen muistokonsertti Helsingin Kulttuuritalolla 7. lokakuuta 2016.


title: Riki Sorsa

text: Sorsa tapasi tulevan vaimonsa Barbara Weckmanin vuonna 1987. He saivat kaksi poikaa: Rasmus syntyi vuonna 1989 ja Rufus vuonna 1990. Lisäksi perheeseen odotettiin kolmosia suhteen alkuvaiheessa, mutta tuolloin raskaus päättyi keskenmenoon. Sorsan äiti oli balettitanssija ja koreografi Margaretha von Bahr. Hänen velipuolensa on Robert von Bahr.


title: Riki Sorsa

text: Koulutukseltaan Sorsa oli merkonomi. Sorsa oli Kummit ry:n perustajajäsen.


title: Hukkaputki

text: Hukkaputki on suomalainen Yleisradion tuottama vuosina 1981–1983 valmistunut 31-osainen satiirisarja. Ensimmäinen jakso esitettiin 12. syyskuuta 1981. Ohjelmalla oli parhaimmillaan yli kolme miljoonaa katsojaa keväällä 1983.


title: Hukkaputki

text: Hukkaputkessa riepoteltiin sen ajan poliitikkoja, julkisuuden henkilöitä, byrokratiaa ja suurvaltapolitiikkaa. Osansa saivat muun muassa tuoreen presidentin Mauno Koiviston jahkailut, formulakuljettaja Keke Rosbergin ajo-ongelmat kuin Ronald Reaganin euro-ohjushankekin. Sarjan sketsit kuvattiin usein likimain lähetyspäivänä, jolloin ohjelma kykeni reagoimaan uutisaiheisiin nopeammin kuin mikään aiempi suomalainen sketsisarja.


title: Hukkaputki

text: Ohjelmaa kritisoitiin vasemmistolaisuudesta, ja moni sarjan näyttelijöistä tunnettiinkin vasemmstolaisena, näkyvimmin heistä Kristiina Halkola.


title: Hukkaputki

text: Kekseliään journalismiparodian ja uutiskuvamanipulaation myötä sarja viitoitti tietä muun muassa "Frank Pappa Show'lle" ja "Iltalypsylle" 1990-luvulla.


title: Hukkaputki

text: Hukkaputkea esitettiin uusintana vuosina 2004–2005, jolloin sarjan alkuperäiset jaksojen sketsit ja musiikkiesitykset oli koostettu 16 jaksoon. Sarjan sen aikainen ajankohtaissatiiri sitoi komedian vahvasti aikaansa jo määritelmänsä perusteella. 1980-luvun ajankohtaisiin aiheisiin liittyvät sketsit eivät olisi enää puhutelleet katsojia nykypäivänä. Sarjan muutamia jaksoja alkuperäisessä muodossa on esitetty viime vuosina Yle Teemalla.


title: Hukkaputki

text: Lähde:


title: Hukkaputki

text: Sarjan ohjaaja Pentti Järvinen ei halunnut sarjan näyttelijöiksi sen ajan tähtikoomikoita. Kristiina Halkolan hän valitsi sarjaan nimenomaan ärsyttämään, herättämään tunteita. Kari Sorvali otettiin mukaan, koska hän oli järeän näköinen ja siten uskottava ajankohtaistoimittaja. Jukka Sipilästä tuli sarjan tavaramerkeistä, rehevän kansanmiehen arkkityyppi.


title: Hukkaputki

text: Hukkaputken alkuaikoina sarjassa näytellyttä Tuija Ahvosta Järvinen kuvailee ”lempikoomikokseen”. Ahvonen oli näyttelijänä kuriton, hän unohteli vuorosanoja tai sanoi jotain väärin, jolloin muut joutuivat peesaamaan. Ahvonen kärsi sarjan teon aikaan mielenterveysongelmista, jonka takia hän joutui jäämään pois sarjasta kesken toisen tuotantokauden. Näyttelijä Ahvonen kuoli lokakuussa 1983 tehtyään itsemurhan.


title: Hukkaputki

text: Sarjan muut näyttelijät olivat Kari Franck, Erkki Saarela, Kari Sorvali ja Leena Uotila.


title: Hukkaputki

text: Jokaisessa ohjelmassa oli myös musiikkia. Laulut sävelsi Olli Ahvenlahti ja sanoitti Pentti Järvinen. Yhtä jaksoa kohden tehtiin yleensä kaksi laulua. Suurin osa kappaleista oli parodioita iskelmistä, iskelmälaulajista ja sanoittajista. Komiikkaa lauluista haettiin siitä, että vääristä asioista laulettiin väärällä tavalla. Usein liikuttiin niin lähellä iskelmätodellisuutta, että jotkut luulivat tekijöiden olleen tosissaan. Järvinen kertoo kappaleiden teossa menneen aikaa, koska hän ei ollut ikinä kiinnostunut loppusoinnusta. Järkevän kappaleen keksimiseen meni ainakin yhtä paljon aikaa kuin viiden sketsin kirjoittamiseen.


title: Hukkaputki

text: Johanna Kustannus julkaisi vuonna 1983 kokoelmalevyn "Hukkaputki - Hukkaa päälle!", joka sisälsi sarjassa esitettyjä lauluja. Kokoelma julkaistiin julkaisuvuonnaan LP-levynä ja C-kasettina. 2000-luvulla albumista julkaistiin CD-levypainos. Se oli samalla ensimmäinen suomalainen pitkäsoittolevy, joka perustuu viihdeohjelmaan. Mikään muu suomalainen viihdesarja ei ennen "Hukkaputkea" ollut tehnyt itse laulujaan alusta lähtien.


title: Kimmo Tiilikainen

text: Kimmo Kalevi Tiilikainen (s. 17. elokuuta 1966 Ruokolahti) on suomalainen keskustalainen poliitikko ja kansanedustaja. Kansanedustajana hän on ollut vuodesta 2003 ja toiminut keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana 2011-2015. Tiilikainen toimi aiemmin myös Ruokolahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän on valmistunut maatalous- ja metsätieteiden maisteriksi Joensuun yliopistosta vuonna 1991. Hän aloitti Sipilän hallituksen maatalous- ja ympäristöministerinä toukokuussa 2015.


title: Kimmo Tiilikainen

text: Ensimmäisen kerran Tiilikainen oli ehdokkaana vuoden 1995 eduskuntavaaleissa sitoutumattomana vihreiden listoilla. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 2003 vaaleissa kolmannella yrittämällä.


title: Kimmo Tiilikainen

text: Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen Tiilikaiselle kaavailtiin joko ympäristö- tai maa- ja metsätalousministerin salkkua. Pääministeri Matti Vanhanen päätti lopulta nostaa Paula Lehtomäen ympäristöministeriksi. Vanhanen kuitenkin soitti Tiilikaiselle, ja kysyi tämän halukkuutta Lehtomäen sijaiseksi tämän jäädessä äitiyslomalle. Tähän ehdotukseen Tiilikainen vastasi omien sanojensa mukaan "heti kyllä".


title: Kimmo Tiilikainen

text: Tiilikainen toimi ympäristöministeri Paula Lehtomäen äitiysloman ajan sijaisena syyskuusta 2007 huhtikuuhun 2008 Vanhasen toisessa hallituksessa. Tasavallan presidentti nimitti Tiilikaisen ministeriksi 28. syyskuuta 2007.


title: Kimmo Tiilikainen

text: Tiilikainen oli ehdolla keskustan puoluesihteeriksi Joensuun puoluekokouksessa 2008. Vaalirahoituskohu kuumensi puoluesihteerikisaa, ja esimerkiksi Tiilikainen ilmoitti keskeyttävänsä kampanjansa kesäkuun alussa vaatiessaan keskustan johdolta selvitystä puolueen osuudesta vaalirahoituskohuun liittyneestä Kehittyvien Maakuntien Suomen rahanjaosta. Äänestyksessä puoluesihteerinä jatkoi Jarmo Korhonen, joka päihitti Tiilikaisen lopulta äänin 1200–488.


title: Kimmo Tiilikainen

text: Tiilikainen valittiin toukokuussa 2011 keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Hän seurasi tehtävässä Timo Kallia. Tiilikainen kieltäytyi asettumasta keskustan puheenjohtajaehdokkaaksi kesäkuun 2012 puoluekokoukseen väistyvän Mari Kiviniemen tilalle. Tiilikaisen mukaan hänen oli toivottu jatkavan eduskuntaryhmän puheenjohtajana.


title: Eero Lämsä

text: Eero Hannu Lämsä (s. 23. joulukuuta 1951 Kiuruvesi) on maanviljelijä ja Suomen Keskustan entinen kansanedustaja vuosilta 1995–2007.


title: Eero Lämsä

text: Lämsän puoliso on lastenhoitaja Liisa Anneli Jauhiainen (1976). Heillä on kolme lasta: Sampo 1978, Samuli 1980 ja Anna-Saara 1985.


title: Eero Lämsä

text: Sotilasarvoltaan Lämsä on alikersantti. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Kiuruveden kaupunginvaltuustoon. Hän oli Keskustapuolueen ääniharava.


title: Rage for Order

text: Rage for Order on yhdysvaltalaisen Queensrÿche-yhtyeen vuonna 1986 julkaisema toinen kokopitkä albumi. "Rage for Order" -albumia pidetään Queensrÿchen ensimmäisenä progressiivisena studioalbumina debyytti-EP:n ja ensimmäisen "The Warning" -levyn oltua suurimmaksi osaksi perinteisempää heavy metal -musiikkia. Albumi sisältää cover-version Lisa Dalbellon kappaleesta ”Gonna Get Close to You”.


title: Tatja Karvonen

text: Tatja Marushka Karvonen (s. 18. toukokuuta 1974 Kuusamo) on rovaniemeläinen Suomen Keskustan entinen kansanedustaja. Hän nousi eduskuntaan, kun Hannu Takkula valittiin europarlamenttin 2004. Vuonna 2007 häntä ei enää valittu.


title: Tatja Karvonen

text: Karvonen on kouluttautunut kasvatustieteen maisteriksi Lapin yliopistosta 2001. Hän oli Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOLin puheenjohtaja vuosina 1999–2001. Karvonen toimii nykyään Peräpohjolan Opiston rehtorina.


title: Tatja Karvonen

text: Karvosen aviopuoliso on toimittaja Risto Pyykkö.


title: Niittaus

text: Niittaus on menetelmä liittää yhteen kaksi tai useampia kappaleita. Niitti lävistää kappaleet ja niitin muotoa muutetaan niin, että kappaleet eivät pääse irtoamaan toisistaan. Jotkut niittityypit koostuvat kahdesta eri osasta, jotka lyödään, eli niitataan yhteen.


title: Niittaus

text: Nykyisin tunnetuin niittaus lienee papereiden nitominen yhteen U-muotoisella niitillä, mutta niittauksella on merkittävä rooli myös teknisissä rakenteissa.


title: Niittaus

text: Ennen hitsauksen yleistymistä niittaaminen oli tärkein ja usein ainoa tapa liittää teräsrakenteita toisiinsa. Kiinteät teräsrakenteet, laivat ja paineastiat (höyrykattilat) niitattiin yhteen punahehkuisiksi kuumennetuilla T-kirjainta muistuttavilla niiteillä. Niittiä lyötiin rakenteen ulkopuolelta ja "vastimen" avulla se painettiin rakennetta vasten takomisen aikana. Ennen kuin hitsaustekniikka kehittyi riittävästi oli niitattu teräslaiva huomattavasti hitsattua parempi, sillä rakenne oli joustavampi.


title: Niittaus

text: Nahkatöissä käytetään usein kaksiosaisia messinkiniittejä, jotka lyödään kylmänä yhteen.


title: Niittaus

text: Huonekalujen verhoilussa ja rakennuskalvojen ja -papereiden kiinnityksessä on U-muotoinen niitti käytännöllinen. Niitti voidaan ampua rakenteeseen joko käsikäyttöisellä, sähköisellä tai pneumaattisella sinkilänaulaimella eli niittipistoolilla. Niittejä on monta eri korkeutta ja leveyttä valmistajan ja käyttökohteen mukaan. Usein lyhyet niitit (tai "hakaset", joiksi kyseistä kiinnitintä myös kutsutaan), eli tyypillisesti 6–16 mm korkeat, ovat selkäleveydeltään noin 12 mm, ja ne soveltuvat erityisesti verhoiluun tai höyrysulkujen kiinnittämiseen rakenteisiin. Pitemmät niitit, noin 20–40 mm ja enemmänkin, ovat selkäleveydeltään kapeampia, alle kuusi millimetriä. Nämä sopivat paremmin muun muassa erilaisten tuulensuojalevyjen kiinnitykseen ja puutöihin. Joissain hakasissa on liimapinnoite, joka kiinnityksessä kuumenee ja jäähtyessään liimautuu (katso tarkemmin niin kutsuttu kuumaliima).


title: Niittaus

text: "Vetoniitti" eli niin sanottu popniitti sallii rakenteiden liittämisen ilman, että niitin vastapuolelle täytyisi päästä. Vetoniittejä käytetään ilmastointi-, pellitys- ja rakennetöissä. Niittejä on saatavilla useaa eri halkaisijaa ja pituutta sekä alumiinisina että ruostumattomasta teräksestä. Erikokoisilla niiteillä on myös yleensä erikokoiset vetotangot, joita varten niittipihdeissä toimitetaan useita, vaihdettavia suulakkeita. Vetoniitti voidaan irrottaa suhteellisen siististi poraamalla sen kantaan samankokoisella terällä, jolla niitti alun perin kiinnitettiin.


title: Niittaus

text: Alumiinisten rakenteiden hitsaus on vaikeaa, ja niittaus alumiininiitillä on edelleen varteenotettava vaihtoehto jopa kantaville rakenteille. Ilmalaivojen (zeppeliinien) duralumiininen rakenne koottiin jo 1930-luvulla vetoniittiä muistuttavalla ratkaisulla. Teollisuushallien pysyvät kulkutasot ja -portaat sekä muun muassa linja-autokatokset voidaan koota paikalla valmiista elementeistä vetoniiteillä.


title: Niittaus

text: Nykyään niittejä käytetään myös vaatteissa ja asusteissa. On olemassa muun muassa erilaisia niittipantoja, -vöitä, -käsikoruja sekä erikseen myytäviä irtoniittejä. Yleisin asusteissa käytettävä niitti lienee ”pyramidi”. Muita ovat esimerkiksi ”rotta”, ”kartio”, ”piikki”, ”tora- ja hainhammas”. Tällaiset korut ovat yleisiä gootti-, hevari- ja punkkarityyleissä.


title: Simo Rundgren

text: Simo Arttur Rundgren (s. 28. kesäkuuta 1953 Kolari) on keskustalainen poliitikko. Hän oli kaudella 2011–2015 kansanedustaja Lapin vaalipiiristä.


title: Simo Rundgren

text: Rundgren on koulutukseltaan teologian maisteri Helsingin yliopistosta (1982). Vuosina 1985–1994 Rundgren työskenteli Kolarin kirkkoherrana ja vuosina 1993–1996 Ylitornion kristillisen kansanopiston rehtorina. Vuosina 2001–2003 ja 2007–2008 hän toimi Tarvasjoen kirkkoherrana.


title: Simo Rundgren

text: Vuosina 1997–2000 ja uudelleen vuoden 2012 vaalien jälkeen Rundgren on ollut Kolarin kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän on Lapin liiton valtuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Simo Rundgren

text: Rundgren valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa hän jäi varasijalle. Rundgren nousi uudestaan eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa, joissa hän sai 3 825 ääntä. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi.


title: Simo Rundgren

text: Eduskunnassa Rundgren oli sivistysvaliokunnan jäsen sekä Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja. Hän on ollut hallintoneuvoston jäsen Alkossa vuodesta 2012 ja vuosina 2007–2011 Kemijoki Oy:ssä.


title: Simo Rundgren

text: Rundgren avioitui vuonna 1975 kielten lehtori Marja Elisabet Rundgrenin kanssa. Heillä on kuusi lasta, joista Paulus Rundgren on jääkiekkoilija.


title: Cyberpunk 2020

text: Cyberpunk 2020 on R.Talsorian Gamesin kustantama kyberpunk-roolipeli synkästä lähitulevaisuudesta. Roolipelin suomensi Joona Vainio.


title: Cyberpunk 2020

text: Cyberpunk 2020 -pelimaailma sijoittuu vuoden 2020 Pohjois-Amerikkaan. Peli sijoittuu usein "Night Cityn" kaupunkiin, joka on kuvitteellinen rannikkokaupunki San Franciscon ja Los Angelesin välissä. Pelimaailman aikajana pohjautuu 90-luvun alun käsitykseen tulevaisuudesta, ja eräät todellisuuden kehityssuunnat eivät siksi heijastu pelin tulevaisuusnäkymään. Näitä ovat esimerkiksi Neuvostoliiton hajoaminen, Internetin kasvu sekä GSM-matkapuhelinstandardi. Pelimaailma on voimakkaasti teknologiapainotteinen (kuten kyberneettiset jäsenet ja informaatiosodankäynti), ja vaikutteita pelimaailman tyyleihin on haettu muun muassa glam rockista. Mottona pelissä onkin: Tyyli ennen tarkoitusta, asenne ennen kaikkea.


title: Cyberpunk 2020

text: Cyberpunk 2020 poikkeaa tavanomaisesta tasopohjaisesta roolipelistä painottamalla taitoja. Tietyt hahmotyypit käyttävät määrätyn määrän taitopisteitä sekä vaadittuihin että vapaavalintaisiin taitoihin, ja taidot kehittyvät pelin edetessä taitopisteiden avulla.


title: Cyberpunk 2020

text: Roolipelissä on kymmenen perusluokkaa hahmoille:Pelissä ominaisuuksia on yhteensä yhdeksän ja jokainen ominaisuus saa arvon väliltä 2 - 10:Näiden lisäksi pelissä luetellaan ominaisuuksiksi "juoksu, hyppy" ja "nosto" ja nämä ominaisuudet määritellään yllä lueteltujen ominaisuuksien pohjalta.


title: Cyberpunk 2020

text: Kun peli pääpiirteisesti painottuu taitoihin, on taitoja luotu peliin monia. Jokainen taito sijoittuu yhteen yhdeksästä ominaisuudesta, ja taito voi sisältää arvon väliltä ei mitään tai 1-10. Taito saattaa olla hyvin rajattu (kuten uimataito) tai hieman laajempi (kuten tykistöaseet).


title: Cyberpunk 2020

text: Night City on stereotyyppinen tulevaisuuden kaupunki korostettuine luokkaeroineen ja ongelmineen. Night Cityn periaatteellinen valta on kaupungin hallituksella ja poliisivoimilla, mutta todellisuudessa valta on enemmän suuryrityksillä sekä rikollisliigoilla.


title: Cyberpunk 2020

text: Night Cityn kaupungissa asuinalueet ryhmittyvät neljään eri tasoon, tasot ovat:Night Cityn kaupunki ei tarjoa terveydenhuoltopalveluita, ja TraumaTeam toimiikin kaupungissa ainoana merkittävänä yrityksenä tämän perustarpeen tyydyttämiseksi. TraumaTeam tarjoaa palveluitaan vain jäsenille, ja palvelutarjontaan kuuluu muun muassa automaattisesti asiakkaan tilaa tarkkailevat ja tarvittaessa noutopalvelun hälyttävät älykortit, noutopalvelu raskaasti aseistetulla, jopa 600 km/h kulkevalla AV-4 lentokalustolla (myös sotatoimialueelta), paikan päällä tapahtuvat, äkillistä hoitoa vaativat toimenpiteet sekä huippukirurgit laidasta laitaan käytettävissä 24 tuntia vuorokaudessa.


title: Cyberpunk 2020

text: Tämän lisäksi TraumaTeam toteuttaa kyberneettisten laajennusten lisäämistä ja poistamista sekä hoitaa kyberpsykoosin (psykoosi, joka aiheutuu kun liian monta kyberneettistä laajennusta asennetaan ihmiseen) saaneita asiakkaita.


title: Sonia O’Sullivan

text: Sonia O’Sullivan (s. 28. marraskuuta 1969 Cork, Irlanti) on irlantilainen juoksija, joka on keskittynyt kestävyysmatkoille.


title: Sonia O’Sullivan

text: O’Sullivanin vahvin matka on 5 000 metriä. Vuoden 1995 MM-kisoissa Göteborgissa hän voitti matkan maailmanmestaruuden. 1998 maastojuoksun MM-kisoissa Marrakechissa hän voitti sekä pitkän että lyhyen matkan maailmanmestaruudet. Euroopan-mestaruuden hän voitti 3 000 metrillä vuonna 1994 sekä 5 000:lla ja 10 000 metrillä vuonna 1998.


title: Sonia O’Sullivan

text: O’Sullivan on saavuttanut arvokisoista viisi hopeamitalia: 1993 Stuttgartin MM-kisoissa 1 500 metrillä, 1997 sisäratojen MM-kisoissa 3 000 metrillä, 2000 Sydneyn olympialaisissa 5 000 metrillä sekä 2002 Münchenin EM-kisoissa 5 000 sekä 10 000 metrillä.


title: Sonia O’Sullivan

text: Vuodesta 2006 lähtien O’Sullivanilla on ollut Irlannin ja Australian kaksoiskansalaisuus. Hänellä on mahdollisuus edustaa Australiaa Kansainyhteisön kisoissa, mutta muuten hän edustaa Irlantia. O’Sullivan valittiin Australian joukkueeseen Kansainyhteisön kisoihin 2006.


title: Wounded Knee

text: Wounded Knee (lakotaksi "Čaŋkpé Opí") on kylä Pine Ridgen intiaanireservaatissa Etelä-Dakotassa. Kylän väkiluku on 382 (2010). Vuonna 1890 siellä tapahtui Wounded Kneen verilöyly.


title: Mika Lintilä

text: Mika Tapani Lintilä (s. 15. huhtikuuta 1966 Toholampi) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana vuodesta 1999. Lintilä aloitti Suomen elinkeinoministerinä joulukuun 2016 lopulla.


title: Mika Lintilä

text: Lintilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1986 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi 1992. Myöhemmin hän suoritti myös hallintotieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 2000. Työurallaan Lintilä on toiminut Pouttu Oy:n talouspäällikkönä. Sotilasarvoltaan Lintilä on reservin vääpeli ja hän on ollut rauhanturvaajana 1988–1990 Golanin UNDOF-operaatiossa.


title: Mika Lintilä

text: Lintilän Aaro-isä toimi silloisen maalaisliiton ja myöhemmin keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1962–1972. Naimisiin Mika Lintilä meni vuonna 1993 farmaseutti Pirjo Lintilän (o. s. Pikkukangas) kanssa. Mika Lintilällä on kaksi lasta, vuonna 1981 syntynyt tytär Jutta ja vuonna 1993 syntynyt nuorempi tytär Netta.


title: Mika Lintilä

text: Keskustan sisällä Lintilä on toiminut puolueen talouspoliittisen työryhmän vetäjänä ja häntä pidetään porvarihallituksen kannattajana. Eduskuntaan Lintilä nousi ensimmäisen kerran vuoden 1999 vaaleissa Vaasan vaalipiiristä. Lintilä uusi paikkansa vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ollen Vaasan vaalipiirin ääniharava keräten yli 10 000 ääntä.


title: Mika Lintilä

text: Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Lintilän äänimäärä heikkeni jonkin verran. Kuitenkin Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri toivoi hänestä ministeriä Vanhasen II hallitukseen, mutta tämä toive ei toteutunut.


title: Mika Lintilä

text: Lintilä vaati huhtikuussa 2007 että Yleisradion hallintoneuvoston tulisi tutkia ovatko Yleisradion pääjohtaja Mikael Jungner ja Yleisradion hallituksen puheenjohtaja Hannu Olkinuora ylittäneet valtuutensa suhteessa hallintoneuvostoon, kun he sallivat digitaalisen televisio-ohjelman välittämisen analogisena kaapelissa analogisten lähetysten loppuessa. Kansanedustaja Jyri Häkämies kritisoi asiaa seuraavana päivänä.


title: Mika Lintilä

text: Lintilän johtama työryhmä esitti huhtikuussa 2009, että televisiovastaanottimen omistamiseen perustuvasta 224 euron televisiomaksusta luovuttaisiin, ja tilalle säädettäisiin kaikille pakollinen 175 euron mediamaksu.


title: Mika Lintilä

text: Mika Lintilä valittiin äänestyksen jälkeen Sipilän hallituksen uudeksi elinkeinoministeriksi 27. lokakuuta 2016. Keskustan puoluehallituksen ja eduskuntaryhmän yleiskokouksen äänestyksessä Lintilän vastaehdokkaana oli Mauri Pekkarinen, jonka Lintilä voitti äänin 37–33. Lintilän ministerikausi alkoi 29. joulukuuta 2016 edeltäjänsä Olli Rehnin siirryttyä Suomen Pankkiin. Lintilä kertoi myös luopuvansa Suomen Hippos ry:n hallituksen puheejohtajan tehtävästä ministerinpestinsä vuoksi. Hänet oli aiemmin keväällä valittu viidennelle kaksivuotiskaudelle Hippoksen puheenjohtajaksi.


title: Mika Lintilä

text: Elinkeinoministeriksi noustuaan Lintilä arvioi, että hallitus saattaa keväällä 2017 joutua tekemään lisäleikkauksia, jotka eivät kuitenkaan hänen mukaansa olisi merkittävän suuria. Suomen talouskasvun Lintilä arvioi nousevan vuonna 2018 valtiovarainministeriön ennustetta korkeammalle.


title: Hannu Hoskonen

text: Hannu Tapio Hoskonen (s. 23. elokuuta 1957 Ilomantsi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana kausilla 2003–2011 Pohjois-Karjalan vaalipiiristä ja vuodesta 2015 Savo-Karjalan vaalipiiristä.


title: Hannu Hoskonen

text: Eduskunnassa Hoskonen on perustuslakivaliokunnan ja talousvaliokunnan jäsen. Hän on myös Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2000 ja Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan valtuutettu.


title: Hannu Hoskonen

text: Hoskonen valmistui ylioppilaaksi Ilomantsin lukiosta vuonna 1976, metsäteknikoksi Nikkarilan metsäopistosta vuonna 1980 ja metsätalousinsinööriksi Joensuun metsä- ja puutalousopistosta. Vuosina 1981–2003 hän työskenteli Ilomantsin metsänhoitoyhdistyksen metsänhoidonneuvojana.


title: Hannu Hoskonen

text: Hoskonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Hoskonen on alikersantti (ylennetty 2004).


title: Antikoagulantit

text: Verenohentajat eli antikoagulantit ovat lääkeaineita, jotka hidastavat veren hyytymiseen johtavia kemiallisia reaktioita. Verenohennuslääkehoito voidaan aloittaa, jos potilaalla on lisääntynyt taipumus veren hyytymien muodostumiseen, valtimonkovettumatauti tai juuri läpikäyty leikkaus. Nämä lääkkeet eivät liuota jo muodostuneita hyytymiä, mutta ehkäisevät niiden kasvua ja uusien muodostumista.


title: Antikoagulantit

text: Tavallisin syy pysyvään verenohennuslääkehoitoon on pitkäaikainen eteisvärinä. Myös sydämen mekaaninen keinoläppä vaatii pysyvää verenohennushoitoa.


title: Antikoagulantit

text: Verenohentajia voidaan käyttää myös rotanmyrkyissä, ja muissa vastaavissa käyttötarkoituksissa, joissa myrkytys perustuu eläimen sisäiseen verenvuotoon.


title: Antikoagulantit

text: Verenohentajat voidaan jakaa välittömästi vaikuttaviin verenohentajiin, jotka estävät aktivoituneita hyytymistekijöitä, ja välillisesti vaikuttaviin verenohentajiin, jotka vaikuttavat hyytymistekijöiden muodostukseen maksassa. Välittömästi vaikuttavia verenohentajia ovat hepariini ja siitä valmistetut pienimolekyyliset hepariinit (LMWH, low molecular weight heparins) kuten enoksapariini ja daltepariini, hyytymistekijä X:ään vaikuttavat fondaparinuuksi ja rivaroksabaani sekä hyytymistekijä II:een (trombiiniin) vaikuttava dabigatraani. Hyytymistekijöiden muodostumista maksassa estävistä lääkkeistä tärkein on varfariini.


title: Antikoagulantit

text: Verenohentajat kuuluvat verisuonitukkeumia estäviin eli antitromboottisiin lääkeaineisiin, joissa on kaksi muutakin alaluokkaa: verihiutaleisiin vaikuttavat valtimotukoksia ennalta ehkäisevät lääkkeet, esimerkiksi asetyylisalisyylihappo, dipyridamoli, klopidogreeli, prasugreeli ja tikagrelori sekä liuotushoidossa käytettävät plasminogeenin aktivaattorit, joita ovat esimerkiksi streptokinaasi, alteplaasi, reteplaasi ja tenekteplaasi. Hyytymisjärjestelmään vaikuttaviin lääkkeisiin kuuluvat tukkeumanestäjien lisäksi verenvuotoa hillitsevät eli antifibrinolyyttiset lääkkeet, kuten traneksaamihappo, jota käytetään esimerkiksi leikkauksissa. Se estää plasminogeenia aktivoitumasta plasmiiniksi.


title: Kurkkumätä

text: Kurkkumätä eli difteria on "Corynebacterium diphtheria" bakteerin aiheuttama infektio, joka on pääasiallisesti nieluun paikallistunut tarttuva tulehdus. Sille on ominaista bakteerimyrkkyjen aiheuttamat vauriot elintärkeissä elimissä. Se tarttuu ihmisestä toiseen fyysisen kontaktin ja pisaroiden, yleisimmin syljen välityksellä . Ensimmäisten oireiden syntyyn saattaa kulua päivästä viikkoon . Kurkkumädän yleinen ensioire on nopeasti paheneva kurkkukipu. Siihen kuuluu usein myös kuumeilua, nielemisvaikeuksia ja turvotusta kaulassa ja kurkussa. Kun kurkkumätä etenee verenkierron ja hermoston kautta, bakteerin erittämä myrkky, difteriatoksiini, saattaa vahingoittaa munuaisia ja sydänlihasta. Sairaus varmistetaan nieluviljelynäytteellä.


title: Kurkkumätä

text: Taudin aiheuttaa "Corynebacterium diphtheriae" -bakteeri (kreik. dipthera 'parkittu nahka'). Bakteeri muodostaa eksotoksiinia, joka saa aikaan sitkeiden peitteiden muodostumisen ja vahingoittaa infektion edetessä sydänlihasta, hermokudosta ja munuaisia. Kurkkumädän tyypillinen itämisaika on yhdestä viiteen päivää, ja sitä seuraa paikallinen tulehdus limakalvossa tai ihossa. Taudilla on eri muotoja, tavallisin on nieludifteria. Se voi muistuttaa tavallista nielutulehdusta. Yleisoireisiin kuuluu väsymys, päänsärky ja kuume. Nielurisoihin muodostuu kellanvalkeita peitteitä, jotka ovat lujasti kiinni alustassaan. Jos niitä yritetään irrottaa, on seurauksena verenvuoto alla olevassa limakalvossa.


title: Kurkkumätä

text: Pahanlaatuisessa tapauksessa peitteet leviävät kitapurjeeseen ja pehmeään kitalakeen. Kurkunpään difteriassa tulehdus kohdistuu äänihuuliin. Turvotus voi olla vaikea, jolloin hengitys vaikeutuu ja voi seurata jopa tukehtumiskuolema. Tukehtuminen voidaan estää yksinkertaisesti puhkaisemalla kurkun tukkiva mätä intubaatiolla tai trakeostomialla. Tämä ei luonnollisestikaan paranna sairautta mutta estää välittömän kuoleman. Peitteiden alla voi tapahtua verenvuotoja, ja potilaan hengitys muodostuu erittäin pahanhajuiseksi. Kaulan imusolmukkeet turpoavat, jolloin kaula silminnähden paksunee. Potilaan yleistila on huono.


title: Kurkkumätä

text: Potilaan parantuessa peitteet alkavat irtoilla limakalvosta. Tällöin on jälleen vaarana tukehtuminen.


title: Kurkkumätä

text: Kurkkumätä on vakava mutta nykyään harvinainen sairaus. 80–95 prosenttia kurkkumätään sairastuneista potilaista paranee. Potilas tarvitsee sairaalahoitoa, ja hänet on myös eristettävä lisätartuntojen välttämiseksi.


title: Kurkkumätä

text: Diphtheriaan on olemassa rokote, jonka kehitti von Behring. Hän sai tästä fysiologian ja lääketieteen Nobelin rauhanpalkinnon 1901. Rokote koostuu modifioidusta eli muokatusta bakteriaalisesta toksiinista, joka indusoi suojaavaa igG-tyypin antitoksiinin vasta-aineita. Kurkkumätää vastaan oleva rokote on yhdistelmärokotteessa sekä jäykkäkouristusta että hinkuyskää vastaan ja se on ollut osana maailman terveysjärjestön WHO:n laajennettua immunisaatio ohjelmaa vuodesta 1974 . Tulehduksen hoitona käytetään suoraan antitoksiinia sisältävää injektiota sekä penisilliini tai makrolidi antibiootteja. Antibioottien käytön tarkoitus on kuitenkin lähinnä estää Streptokokki A:n leviämistä potilaaseen sekä ympäristöön .


title: Kurkkumätä

text: "Corynebacterium diphtheria" on ei-itiöivä, liikkumaton pleoporfinen sauva , jonka ainoana isäntänä toimii ihminen . Sen genomi koostuu 2 488 635 bp sirkulaarisesta kromosomista, eikä se sisällä plasmideja. G+C sisältö on korkea vaihdellen 51-70 %, joka kertoo "C. diphtherian" korkeasta geneettisestä diversiteetistä. "C. diphtherialla" on genomissaan erilaisia virulenssitekijöitä sekä patogeenisyys saarekkeita (engl. pathogenicity islands (PAIs)) joissa esiintyy useita patogeenisyyteen vaikuttavia geenejä. "C. diphtherialla" näitä ovat mm. fimbria ja fimbriaan liittyviä geenejä, raudan sisäänottosysteemiin liittyviä geenejä, siderofori biosynteesi systeemejä, sekä lantibioottisia biosynteesi systeemejä .


title: Kurkkumätä

text: "C. diphtherian" kurkkumätää aiheuttava toksiini on peräisin bakteereja infektoivasta bakteriofaagista nimeltään corynefaagi. Temperaatti bakteriofaagi infektoi bakteerisolun, ruiskuttaa genominsa bakteerisolun sisään, jolloin viruksen genomi integroituu bakteerin genomiin. Viruksen genomissa on kurkkumätää aiheuttava "tox"-geeni, jonka saadessaan "C. diphtheria" muuttuu patogeeniseksi .


title: Kurkkumätä

text: "C. diphtheria"n toksiinin (AB-toksiinin) toiminta perustuu proteiinisynteesin estoon. Toksiini koostuu kahdesta alayksiköstä A ja B. B alayksikkö sitoutuu eukaryoottisolun soluseinään. Tämän jälkeen alayksikkö A siirtyy soluseinän läpi solulimaan ribosomin pinnalle, jossa proteiinisynteesin polypeptidiketjua muodostetaan. Alayksikkö A kuitenkin estää aminohapon siirtämisen lähetti-RNA:lta inaktivoimalla elongaatiofaktori 2 (EF-2) proteiinia, joka kasvattaa polypeptidiketjua. Tämä johtaa proteiinisynteesin loppumiseen .


title: Kurkkumätä

text: 1800-luvun lopussa myös kuristustautina tunnettu kurkkumätä oli Suomessa varsin tavallinen tauti. Kuolleisuus oli esimerkiksi Helsingissä 1880-luvulla 25 %. Myös sotien aikana on esiintynyt epidemioita. Sen jälkeen rokotus on harvinaistanut tautia. Kurkkumätää esiintyy edelleen endemmisenä monissa paikoissa. Vuonna 2010 95 % tapauksista löydettiin Intiasta. Lisäksi tautia on yleisesti Indonesiassa, Madagasgarilla ja Nepalissa sekä muissa kehitysmaissa .


title: Kurkkumätä

text: Kesäkuussa 2015 kuoli Espanjassa kurkkumätään rokottamaton poika.


title: Kylmätutkimus

text: Kylmätutkimus on tieteenala, joka tutkii ihmisten selviytymistä, aineen ominaisuuksia ja tekniikan toimivuutta kylmissä olosuhteissa. Kylmätutkimusta voidaan suorittaa luonnollisessa ympäristössä arktisissa olosuhteissa tai keinotekoisesti aikaansaaduissa alhaisissa lämpötiloissa laboratorioissa. Suomessa on saavutettu kylmyysennätyksiä pyrittäessä lähestymään absoluuttista nollapistettä (−273,15 °C) ja saavutettu jopa 100pK lämpötila.


title: Nummitatti

text: Nummitatti ("Suillus bovinus") on syötäväksi kelpaava sieni.


title: Nummitatti

text: Nummitatin lakki on 3–12 cm leveä ja muodoltaan kupera. Väriltään se on ruskeankellertävä, usein punertava. Lakin pinta on märkänä limainen, muuten aivan kiiltävän sileä. Sienen kellanvalkoinen malto on pehmeää, joustavaa ja sitkeää. Hyvänä lajituntomerkkinä on, etteivät pillikerroksen kaikki pillit ole yhtä pitkiä. Siten osittain johteinen pillikerros antaa epätasaisen vaikutelman. Väriltään pillistö on harmahtavan keltainen ja kulmikkaat pillit ovat väljäaukkoisia.


title: Nummitatti

text: Nummitatin jalka on myös sileäpintainen ja pitkä, väriltään se on lakin kaltainen. Muodoltaan jalka on usein käyrä. Nummitatin maku on hyvin mieto, eikä siinä ole juurikaan havaittavaa tuoksua.


title: Nummitatti

text: Nummitatin voi usein helposti sekoittaa kangastattiin ("Suillus variegatus"), josta sen kuitenkin erottaa pillien muodon avulla. Myös Ruskotatti ("Boletus badius") ja samettitatti ("Boletus subtomentosus") voivat myös joskus muistuttaa nummitattia.


title: Nummitatti

text: Nummitatin kasvuaika on elokuusta lokakuun loppuun. Sientä tavataan männyn seuralaisena kuivissa, hiekkapitoisissa kangasmetsissä sekä kalliojäkäliköissä ja sammaleisissa kallion painanteissa. Se muodostaa usein tiheitä, jalan tyveltä yhteenkasvaneita ryhmiä, usein yhdessä punanuljaskan ("Gomphidius roseus") kanssa. Ryhmässä kasvaessaan nummitattien lakit usein peittävät toisensa. Sieni on hyvin yleinen koko maassa. Sen pillit ovat kulmikkaat, kerrotut.


title: Nummitatti

text: Nummitatti on satoisa ja hyvä ruokasieni. Keitettäessä se muuttuu punertavaksi. Kenties makunsa vuoksi nummitattia ei aina pidetäkään kangas- ja voitatin veroisena. Nummitatti sopii kuitenkin hyvin erilaisten muhennosten ja kastikkeiden raaka-aineeksi.


title: Eero Reijonen

text: Eero Juhani Reijonen (s. 10. syyskuuta 1947 Polvijärvi) on liperiläinen Suomen Keskustan kansanedustaja.


title: Eero Reijonen

text: Reijonen toimi kansanedustajana vuosina 2003–2015 sekä uudelleen 1.3.2018 alkaen kun Elsi Katainen siirtyi Euroopan parlamenttiin. Eduskunnassa hän oli useiden valiokuntien ja jaostojen jäsen. Liperin kunnanvaltuustossa hän on ollut jäsenenä vuodesta 1985. Kunnanhallituksen jäsen hän on ollut vuosina 1992–1996, valtuuston puheenjohtajana vuodesta 2001. Lisäksi hänellä on muitakin yhteiskunnallisia luottamustoimia.


title: Eero Reijonen

text: Koulutukseltaan Reijonen on rakennusmestari ja työskennellyt aikaisemmin parissa eri rakennusyrityksessä. Reijonen on sotilasarvoltaan majuri. Hän on naimisissa ja perheessä on neljä lasta.


title: Hepola

text: Hepola on yksi Kemin kaupunginosista. Hepolan alue syntyi valtionyhtiö Veitsiluoto Oy:n (nykyisin Stora Enso) rakentaessa asuntoja työntekijöilleen Hepolaan. Hepolassa on () asukasta ja vain noin 80 työpaikkaa. Hepolassa sijaitsee yksi Kemin kolmesta yläasteesta, yksi kuudesta ala-asteesta. Hepola on suurimmaksi osaksi omakotitalovaltaista aluetta ja alueella sijaitsee myös rivitaloja.


title: Hepola

text: Hepola on myös yksi Tilastokeskuksen määrittelemistä tilastollisista taajamista. Vuoden 2011 lopussa Hepolan taajamassa oli 1 942 asukasta ja sen maapinta-ala oli 3,31 neliökilometriä.


title: Hinkuyskä

text: Hinkuyskä on "Bordetella pertussis" -bakteerin aiheuttama sairaus, jonka tyypillinen oire on puuskittainen yskä. Yskät saattavat kestää jopa kuukausia. Yli kahden viikon yskässä on syytä epäillä hinkuyskätartuntaa. Hinkuyskän itämisaika on 1–2 viikkoa. Sairaus tarttuu ihmisestä toiseen pisaratartuntana. Hinkuyskä on tartuntakykyinen kuitenkin vain sen alkuvaiheissa. Hinkuyskää voidaan lievittää ja sen tarttuvuutta vähentää antibiooteilla.


title: Hinkuyskä

text: Hinkuyskää vastaan rokotetaan laajamittaisesti. Hinkuyskäinfektioita voi kuitenkin esiintyä pienillä lapsilla, joilla ei ole tautia vastaan täyttä rokotussuojaa. Rokottamattomalle lapselle hinkuyskä voi olla hengenvaarallinen.


title: Hinkuyskä

text: Maailman terveysjärjestö (WHO) on arvioinut hinkuyskän aiheuttavan vuosittain 50 miljoonaa sairastapausta ja 300 000 kuolemaa. Suomessa aloitettiin yleiset hinkuyskärokotukset 1952, mikä merkittävästi vähensi sairastuvuutta ja kuolleisuutta. 2000-luvulle tultaessa tautitapaukset lisääntyivät, mikä saattaa liittyä bakteerin virulenssitekijöiden muutoksiin. 2000-luvun alussa hinkuyskä oli Suomessa ainoa lasten yleiseen rokotusohjelmaan kuuluva tauti, jonka esiintyvyys lisääntyi. Sairastamisen tai rokotuksen jälkeinen immuniteetti kestää vain muutamia vuosia, joten etenkin nuorilla ja aikuisilla hinkuyskää esiintyy enenevästi.


title: Hinkuyskä

text: Jules Bordet ja Octave Gengou onnistuivat 1906 ensimmäisinä kasvattamaan ja eristämään "Bordetella pertussis" -bakteerin. Pian tämän jälkeen Gengou valmisti ensimmäisen hinkuyskärokotteen.


title: Matti Väistö

text: Matti Kalervo Väistö (s. 14. marraskuuta 1949 Kitee) Joensuun Kiihtelysvaarassa asuva Suomen Keskustan entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa 1987–2007. Vuoden 2007 vaaleissa hän ei enää ollut ehdokkaana. Väistö oli valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1988.


title: Matti Väistö

text: Koulutukseltaan Väistö on vuonna 1976 Helsingin yliopistosta valmistunut agronomi. Hän on työskennellyt toimittajana "Karjalan Maassa". Väistön sotilasarvo on yliluutnantti (2004). Väistö sai valtiopäiväneuvoksen arvonimen vuonna 2007.


title: Matti Väistö

text: Väistön aviopuoliso on kasvatustieteen maisteri ja lastentarhanopettaja Reija Eevi Aulikki Hämäläinen. Heillä on kolme lasta.


title: Deadwood

text: Deadwood on yhdysvaltalainen HBO-yhtiön tuottama televisiosarja. Sen tapahtumapaikkana on todellinen etelädakotalainen Deadwoodin kaupunki Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Suurella osalla sarjan päähenkilöistä, kuten Calamity Jane ja Wild Bill Hickok, on todellinen historiallinen vastineensa ja useat sarjan tapahtumista liittyvät todellisiin tapahtumiin. Sarjan varsinainen sisältö on kuitenkin käsikirjoittajien luomaa fiktiota.


title: Deadwood

text:
Pääosaa Seth Bullockia esitti Timothy Olyphant. Al Swearengeniä esitti Ian McShane.
Sarjaa ohjasi David Milch. Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen ja ensiesitys oli tammikuussa 2006. Sarjaa tehtiin kolme tuotantokautta.


title: Koivunpunikkitatti

text: Koivunpunikkitatti ("Leccinum versipelle") on tattien heimoon kuuluva hyvä ruokasieni.


title: Koivunpunikkitatti

text: Koivunpunikkitatin lakki on 5–20 cm leveä. Nuoren sienen lakki on muodoltaan puolipallomainen, mutta myöhemmin se muuttuu laakeaksi ja kuperaksi. Lakin himmeä pintakelmu ei muutu märkänäkään tahmeaksi toisin kuin monilla muilla tateilla ja se ulottuu erityisesti nuoremmissa itiöemissä selvästi lakin reunan yli. Väriltään lakki on oranssi tai punaruskea, tiilenpunainen, mutta vanhemmiten lakin väri haalistuu hieman. Pillit ovat vaaleanharmaita.


title: Koivunpunikkitatti

text:
Pitkä ja tanakka jalka on pohjaväriltään valkoinen, ja siinä kasvaa tummia nukkatupsuja. Tyvestään se on usein huomattavan paksu, jopa tynnyrimäinen. Malto on valkoista, mutta leikkauspinnoissa väri muuttuu nopeasti harmaan lilaksi ja myöhemmin mustaksi.
Koivunpunikkitatin voi helposti sekoittaa haavanpunikkitattiin ("Leccinum aurantiacum") ja männynpunikkitattiin ("L. vulpinum"), joista sen kuitenkin erottaa muun muassa kasvupaikan avulla. Haavanpunikitatti on nimensä mukaisesti haavan, ja männynpunikkitatti männyn seuralainen. Haavanpunikkitatin jalka on myös kuvioinniltaan erilainen. Männynpunikkitatilla puolestaan pintakelmu on tummempi, eikä sen malto tummu yhtä voimakkaasti.


title: Koivunpunikkitatti

text: Koivunpunikkitatti vaikuttaa olevan itsessäänkin eräänlainen lajiryhmä, johon kuuluisivat nimilajin lisäksi pohjanpunikkitatti ("L. atrostipitatum"), nukkapunikkitatti ("L. callitrichum"), keltapunikkitatti ("L.cerinum") ja kalvaspunikkitatti ("L. roseotinctum"). Vuonna 2008 ilmestyneen Funga Nordica luvussa Leccinum esittävät tutkijat Henning Knudsen ja Andy Taylor DNA-tutkimuksiin perustuen, että nämä ovat yhden ja saman lajin synonyymeja. Suomalainen kokenut tattien tutkija Mauri Korhonen pitää näitä morfologisesti sekä mikroskooppisiin että makroskooppisiin tuntomerkkeihin perustuen kyseisten taksonien olevan varsin selkeästi niin eriytyneitä, että niitä olisi pidettävä eri lajeinaan.. Nordic Macromycetes vuodelta 1992, luvun kirjoittajana Olle Persson, tunnistaa näistä koivunpunikkitatin lisäksi kalvaspunikkitatin nimillä Leccinum roseotinctum ja Leccinum percandidum. Ilmeisesti tähän sienilajiin, mahdollisesti muihinkin punikkitatteihin viittaa vanha kansanomainen nimitys oravikko..


title: Koivunpunikkitatti

text: Sientä tavataan koivun seuralaisena rehevähköissä koivikoissa ja koivusekametsissä kesästä syksyyn. Suomessa sitä tavataan koko maassa yleisenä.


title: Koivunpunikkitatti

text: Punikkitatit on satoisia ja hyviä ruokasieniä. Keittämistä tai liottamista ei suositella, sillä näin käsitelty koivunpunikkitatti muuttuu pehmeäksi. Sienestä valmistettu ruoka muuttuu myös mustaksi, mutta se ei vaikuta makuun.


title: Välitodistus

text: Välitodistus on koulusta 1. luokasta alkaen saatava todistus syyslukukaudelta. Ennen sana tarkoitti talvilomalla saatavaa entisajan välitodistusta. Välitodistuksessa lasketaan syyslukukauden aikana aineista ollut kokeiden keskiarvo, tuntityöskentely, läksyjen teko, suhtautuminen sekä keskittyvyys.


title: Välitodistus

text: Suomen oppikouluissa annettiin aikoinaan lukukausitodistukset syys- ja kevätlukukauden päättyessä sekä lisäksi välitodistus kummankin lukukauden puolivälissä. Lukukausitodistusten tavoin nekin sisälsivät arvosanat käytöksestä, huolellisuudesta ja kaikista oppiaineista. Myöhemmin, 1960-luvulta lähtien tällainen välitodistus annettiin vain kevätlukukauden puolivälissä, maaliskuun lopulla. Syyslukukauden puolivälissä voitiin sen sijaan antaa kirjallinen kehotus oppilaalle, jonka olisi syytä tehostaa opiskeluaan.


title: Haavanpunikkitatti

text: Haavanpunikkitatti ("Leccinum aurantiacum", syn. "Leccinum rufum") on hyvä ruokasieni, ja se kuuluu kauppasieniin. Sen lakki on 5–25 cm leveä ja kupera. Väriltään haavanpunikkitatti on oranssin punaruskea. Sen malto on valkoista, leikkauspinnoissa väri vaihtelee harmaan liilan ja mustan välillä. Suomessa haavanpunikkitatti kasvaa haavan seuralaisena yleisenä koko maassa Lappia myöten. Haavanpunikkitatin kanssa samannäköisiä lajeja ovat esimerkiksi koivunpunikkitatti, lehmäntatti, lehtopunikkitatti ja männynpunikkitatti.


title: VTOL

text: VTOL on lyhenne sanoista ”"Vertical Take-Off and Landing"”. VTOL-lentokone on kiinteäsiipinen ilma-alus, joka kykenee nousemaan ja laskeutumaan pystysuoraan.


title: VTOL

text: Maailman ensimmäinen VTOL-lentokone oli Saksan Luftwaffen Bachem Natter, jolla suoritettiin koelentoja vuonna 1945. Tämän rakettilentokoneen toimintaperiaate oli lentää nopeasti Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimien niin kutsuttujen raskaiden pommikoneiden lentokorkeudella ja ampua lentokoneita kohti kymmeniä ohjaamattomia raketteja. Ohjaaja ja uudelleenkäytettävä osa lentokoneesta palaisivat maahan laskuvarjoilla. Tässä vaiheessa sotaa Yhdysvaltain hävittäjälentokoneet partioivat Saksan lentokenttien päällä ja laskeutuminen niille oli epävarmaa. Saksalaiset tekivät esisuunnittelua myös muista VTOL-koneista (esimerkiksi Focke-Achgeris Fa-269) aikana, jolloin lentokonesuunnitteluryhmien motivaatio lienee ollut se, ettei lentokonesuunnittelijoita viedä rintamalle jalkaväkisotilaina.


title: VTOL

text: Sodan voittajat tutkivat saksalaisten suunnitelmia. Etenkin Yhdysvaltain laivasto kiinnostui VTOL-konetyypistä. Yhdysvaltain laivasto pohti sekä työntö- että vetopotkurista VTOL-konetta, ja suunnittelijoina olivat Lockheed sekä Convair ja Lockheed yhdessä. Koneista tehtiin vain yksi prototyyppi, ja kehittely päättyi pitkäksi aikaa.


title: VTOL

text: Ranska kehitti hyvin omaperäisiä prototyyppejä. Dassault kehitti yhden VTOL-hävittäjän.


title: VTOL

text: Läpimurto tehtiin Britanniassa. VTOL-ominaisuudesta on hyötyä pienillä lentotukialuksilla ja sillanpääasemien väliaikaisilla lentokentillä, joissa ei ole tilaa pitkiä kiitoteitä varten. Tukialuskäytössä VTOL-kone voi toimia ilman lentokoneen vauhtiin kiihdyttävää katapulttia ja pitkähköä kiitotietän. Täten laiva voi olla merkittävästi pienempi ja halvempi. Tämä on ollut Yhdistyneen kuningaskunnan motivaatio Sea Harrier -koneisiin.


title: VTOL

text: Tunnetuin VTOL-kone on brittiläinen alun perin Hawker-yhtiön 1960-luvun puolivälissä kehittämä ja sittemmin British Aerospacen rakentama Harrier-hävittäjä. Uuden polven Harrier II -koneet ovat McDonnell-Douglasin ja sittemmin Boeingin valmistamia. Tätä konetyyppiä ja sen eri muunnoksia käyttävät muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat, Ison-Britannian merivoimat ja Yhdysvaltain merijalkaväki.


title: VTOL

text: Neuvostoliitto kehitti pystysuoraan nousevia lentokoneita 1960-luvun alusta alkaen. Vasta Neuvostoliiton laivaston saadessa 1970-luvun lopussa poliittisen tuen kahden lentotukialuksen rakentamisella, tuli Jakovlev-hävittäjä tuotantoon 1980-luvulla.


title: VTOL

text: Dornier kehitti 1960-luvun alussa pystysuoraan nousevaa Dornier 31 -liikennelentokonetta. Bölkow ja EFW tekivät useita tutkielmia, ja EFW kehitti ylisoonista VTOL-hävittäjää prototyyppiasteelle 1960-luvulla, jolloin Länsi-Saksan lentokoneteollisuus oli vaikeassa tilanteessa: se oli kasvanut melko suureksi, mutta sillä ei ollut mitään tuotetta, joka pärjäisi vientimarkkinoilla. VTOL-lentokoneen kehitys antoi mahdollisuuden valtion subventioille perusteena niche-markkinan synnyttäminen.


title: VTOL

text: Tällaisen lentokoneen polttoaineenkulutus on kuitenkin huomattavasti suurempi kuin tavanomaisesti lentoonlähtevien koneiden. Siksikin niiden toimintasäde on lyhyt ja asekuorma pienempi kuin vastaavankokoisella perinteisellä hävittäjäpommittajalla. Koneen kääntyvä propulsiojärjestelmä on itsessään lisämassa vaakalennossa. Ylisoonisia tai hyvän liikehtimiskyvyn VTOL-koneita ei ole pystytty toteuttamaan, vaan ne ovat joko rynnäkkökoneita tai kuljetuskoneita. Siviililennossa VTOL-lentokone on likimain mahdottomuus, ja Fairey Rotodyne onkin hybridilentokone: oleellisesti enemmän helikopteri kuin kiinteäsiipinen ilma-alus.


title: VTOL

text: Suurella kääntyvällä roottorilla ("tilt rotor") varustettuja ilma-aluksia kuten Boeing Osprey ei aina lasketa VTOL-lentokoneisiin, vaan ne luokitellaan toisinaan helikoptereiksi. Osprey on kuitenkin toistaiseksi ainoa VTOL-sotilaskuljetuskone. Sen kehitys oli hyvin vaivalloista, ja kuolemaan johtaneita onnettomuuksia on sattunut myös sarjatuotannon ja operatiivisen käytön aikana.


title: VTOL

text: Ainoa VTOL-siviilikone on Fairey Rotodyne, joka kehitettiin Britanniassa. Ensilento tapahtui vuonna 1957. Kone oli kaupallisessa liikenteessä, mutta operaattorina toimi Fairey-tehdas itse, ei siis mikään lentoyhtiö. Lennot suuntautuivat Lontoosta kanaalin yli tai Lontoon suurilta kentiltä eri puolille Englantia. Koneen kantama oli noin 600 kilometriä ja lentonopeus yli 300 km/h. Koneen käyttö päättyi ensimmäiseen onnettomuuteen, jossa tosin vain miehistö loukkaantui.


title: Nokitatti

text: Nokitatti ("Leccinum variicolor") on hyvä ruokasieni. Sen lakki on 5–15 cm leveä, kupera ja kyhmypintainen. Väriltään se on harmaa tai harmaanmusta. Malto on valkoista, leikkauspinnoissa heikosti punertuvaa. Sieni kasvaa koivun seuralaisena kosteissa metsissä, kuten suon reunoilla, kesästä syksyyn. Suomessa sitä tavataan yleisenä koko maassa.


title: Diatsepaami

text: Diatsepaami on bentsodiatsepiineihin kuuluva lääkeaine, jota käytetään ahdistuneisuuden, tuska- ja levottomuustilojen, paniikkihäiriön, unettomuuden, epileptisen kohtauksen ja alkoholin vieroitusoireiden hoitamiseen sekä esilääkityksenä ennen kirurgisia ja diagnostisia toimenpiteitä.


title: Diatsepaami

text: Hoffmann-La Roche toi diatsepaamin ensimmäisenä myyntiin tuotenimellä "Valium" vuonna 1963. Lääkkeen kehittäjä toimi Leo Sternbach. Diatsepaami oli paranneltu versio klooridiatsepoksidista, jonka Hoffmann-La Roche oli tuonut "Librium"-nimisenä markkinoille kolme vuotta aikaisemmin. Diatsepaamia alettiin käyttää laajasti varsinkin Yhdysvalloissa, ja se korvasi vaarallisia barbituraatteja.


title: Diatsepaami

text: "Valium" oli eniten myyty yksittäinen lääke Yhdysvalloissa vuodesta 1969 vuoteen 1982. Suurin piikki myynnissä oli vuonna 1978, jolloin Valiumia myytiin yli 2,3 miljardia tablettia. Tästä seurasi myös se, että useat potilaat jäivät riippuvaiseksi lääkkeestä, sillä diatsepaami saattaa aiheuttaa säännöllisessä käytössä voimakastakin riippuvuutta. Tämän vuoksi diatsepaamia ja muita bentsodiatsepiineja käytetään nykyään pääsääntöisesti lyhytaikaiseen ahdistuksen, unettomuuden tai lihasjäykkyyden hoitoon.


title: Diatsepaami

text: Suomessa diatsepaami sai myyntiluvan 27. huhtikuuta 1966, ja sitä myydään nykyään Suomessa nimillä Diapam, Diazepam, Medipam ja Stesolid. Valmistemuotoja ovat tabletti, peräpuikko, peräruiske, oraaliliuos ja suonensisäiseen annosteluun tarkoitettu liuos.


title: Diatsepaami

text:
Diatsepaamin rauhoittava vaikutus perustuu siihen, että se jarruttaa keskushermoston toimintaa. Diatsepaami lisää Gamma-aminovoihapon (GABA) affiniteettia postsynaptiseen reseptoriin, minkä seurauksena keskushermoston toiminta vaimenee.
Diatsepaami on myös fosfodiesteraasi-4 inhibiittori, millä saattaa olla antidepressiivinen vaikutus.


title: Diatsepaami

text: Gamma-aminovoihapon vaikutukset ihmiseen ovat sedaatio, ahdistuneisuuden lieveneminen, yleinen rentoutuminen ja lihasjännityksen laukeaminen. Bentsodiatsepiinien ns. hypnoottisille, eli nukahtamista helpottaville vaikutuksille kehittyy kuitenkin nopeasti toleranssi.


title: Diatsepaami

text: Kuten kaikki bentsodiatsepiinit, myös diatsepaami aiheuttaa säännöllisessä käytössä fyysistä riippuvuutta. Tämän vuoksi lääkettä pyritään käyttämään mahdollisimman lyhyen aikaa, yleensä muutaman viikon ajan. Diatsepaamin riippuvuus- ja väärinkäyttöriski on erittäin suuri.


title: Diatsepaami

text: Diatsepaamin yleisin haittavaikutus on uneliaisuus, johon voi myös liittyä haparointia, sekavuutta, heikotusta, huimausta, päänsärkyä, kaksoiskuvia sekä lihasheikkoutta.


title: Diatsepaami

text: Liian suuri annos diatsepaamia aiheuttaa yllä lueteltujen haittavaikutusten kaltaisia oireita, mutta oireet ovat voimakkaampia. Erittäin suuri annos voi aiheuttaa kehon lämpötilan ja verenpaineen laskun ja hengityksen lamaantumisen. Alkoholi ja muut keskushermostoa lamaavat aineet lisäävät diatsepaamin vakavia haittavaikutuksia.


title: Diatsepaami

text: Diatsepaami on rasvaliukoinen ja metaboloituu maksassa. Diatsepaamin aineenvaihduntatuotteita ovat nordiatsepaami ja tematsepaami sekä niistä edelleen muodostuva oksatsepaami, jotka kaikki ovat farmakologisesti aktiivisia. Sedatiivinen eli rauhoittava vaikutus kestää enimmillään noin kahdeksan tuntia.


title: Isohapero

text: Isohapero ("Russula paludosa") on haperoihin kuuluva hyvä ruokasieni.


title: Isohapero

text: Isohaperon lakki on 8–20 senttimetriä leveä ja kupera, joskus puolipallomainen. Väriltään se on heleän- tai verenpunainen ja vanhemmiten haalistuva. Haalistuessaan sienestä voi tulla jopa aivan valkoinen. Jalka on valkoinen, 10–15 senttimetriä pitkä ja 1,5–3 senttimetriä paksu. Malto on valkeaa ja nuorena kiinteää, mutta vanhemmiten hauraampaa. Heltat ovat hieman kellertäviä.


title: Isohapero

text: Isohaperoa muistuttavia sieniä ovat kangashapero ("Russula decolorans"), viinihapero ("Russula vinosa"), tulipunahapero ("Russula emetica"), punajalkahapero ("Russula rhodopoda") ja koivunlehtohapero ("Russula intermedia"). Isohaperon erottaa näistä suuren koon, miedon maun ja valkosen mallon avulla.


title: Isohapero

text: Isohapero kasvaa hyvin yleisenä koko Suomessa. Sieni kasvaa kangasmetsissä, rämeillä, korpimetsissä ja tunturikoivikoissa havupuiden ja kouvun seuralaisena. Kasvuaika on heinäkuusta syyskyyhun.


title: Isohapero

text: Isohapero on hyvä ruokasieni ja se kuuluukin Eviran suosittelemiin ruokasieniin. Sen haju ja maku on mieto. Haperoa ei tarvitse ryöpätä. Sen voi joko kuivata, pakastaa tai syodä sellaisenaan.


title: Kontratenori

text: Kontratenori on tenoria korkeampi miesääni ja samalla korkein miesääni. Termi on kaksiselitteinen sillä osa kontratenoreista ei ole korkeaäänisiä miehiä, vaan käyttävät voimakkaaksi harjoitettua falsettiääntä. Kontratenorin määritelmä on sen vuoksi kiistanalainen. Luonnollisesti korkeaäänisiä miehiä on noin 1-2 prosenttia väestöstä ja heidän äänensä muistuttaa pojan ääntä ja vastaa kontra-alttoa tai mezzosopraanoa. Kontratenori on harvinaisin miesääni ja samalla harvinaisin äänityyppi. Samankaltaiseen asiaan viitata sanoilla "haute-contre" ja "tenor altino", "tenor contraltino" tai "tenorino".


title: Kontratenori

text: Yleensä kontratenorin ääniala tyypitetään suurin piirtein alttoa vastaavaksi väliksi E3-E5, mutta se voi olla korkeampikin. Kontratenorin ääniala liikkuu alueella F3-C5, mutta saattaa yltää F5:een saakka ja siitä ylöspäinkin. Kontratenorin ääniala on useimmiten aavistuksen matalampi kuin kontra-altto (F3-F5), mutta myös mezzosopraanon (A3-A5) vastaavuus sekä jopa sopraanon (C4-C6) vastaavuus ovat mahdollisia vaikkakin harvinaisia. Miessopraanoa kutsutaan sopranistaksi.


title: Kontratenori

text: Kontratenorin korkea ääni johtuu vähäisestä äänenmurroksesta. Kontratenori on vain harvoin varsinainen miessopraano. Kontratenori on tyypillisesti ollut lapsena poikasopraano. Yleisin kontratenori on miesaltto. Kontratenorilla on tyypillisesti tummat ja ylemmille sävelille hyvin vastakkaiset matalimmat sävelet joillaisia ei vastaavasti ole naisella. Kontratenorin äänestä on yleensä kuultavissa, että laulaja on sukupuoleltaan mies, sillä tyttöjen ja poikien äänet ovat hieman erilaisia jo ennen äänenmurrosta ja miehen ääntöväylä on tyypillisesti kookkaampi kuin naisella mikä luo erilaisen resonoinnin. Kontratenorin puheääni voi olla poikkeuksellisen korkea mieheksi.


title: Kontratenori

text: Kontratenorin ääni on luonnollisesti androgyyninen, sillä se on sointiväriltään miehille ja naisille tyypillisten äänten rajalla. Kontratenorin tessitura eli äänen mukavuus- ja vahvuusalue muistuttaa naissukupuolen ääntä ja matalammille miesäänille tyypillinen sointiväri on rajallinen. Kontratenori kykenee laulamaan mieheksi poikkeuksellisen kevyellä, kirkkaalla ja puhtaalla äänellä. Kontratenorille ovat tyypillisiä viehtymys korkeisiin säveliin ja miesääneksi erityinen ketteryys ja lahja koloratuuriin. Kontratenori pystyy laulamaan myös tenorin osuuksia, mutta ääni on kevyempi ja kirkkaampi.


title: Kontratenori

text: Keskiajalla kontratenori korvasi usein naisäänen kuoroissa, koska naiset eivät saaneet laulaa kirkoissa. Kontratenoreita luokiteltiin contratenor bassukseen (matalampi) ja contratenor altoon (korkeampi). Barokkiaikana tälle äänialalle sävellettiin teoksia ehkä eniten eri aikakausista. Kontratenori laulaa nykyään oopperassa usein kastraattilaulajien osuudet vanhoissa teoksissa. Samoin kontratenorit voivat laulaa oopperassa esimerkiksi altto-äänialan osuuksia, etenkin jos alkuperäisteoksen tarkoittama esittäjän sukupuoli on avoin tai epäselvä.


title: Kontratenori

text: Tunnetuimpia klassisen musiikin kontratenoreita ovat ranskalainen Philippe Jaroussky, saksalainen Andreas Scholl ja australialainen David Hansen.


title: Kontratenori

text: Kontratenoreita on erityisesti rock-musiikissa jossa miehet laulavat korkealta. Tunnetuimpia kontratenoreita rock-musiikissa ovat Journey-yhtyeen Steve Perry ja Boston-yhtyeen Brad Delp. Esimerkkejä kontratenoreista populäärimusiikissa ovat muiden muassa Wayne Newton, Alex Newell, Chris Colfer, Jordan Smith ja Billy Gilman. Suomalaisessa populäärimusiikissa kontratenoria edustaa Fredi.


title: Keltahapero

text: Keltahapero ("Russula claroflava") on haperoihin kuuluva ruokasieni.


title: Keltahapero

text: Keltahaperon lakki on 4–10 cm leveä ja laakeneva. Väriltään se on kirkkaankeltainen, lakin keskeltä joskus hieman oranssinsävyinen. Sienen vanhetessa väri haalistuu. Malto ja jalka ovat valkeat, mutta ne harmaantuvat murtumakohdista ja sienen iän mukana. Heltat ovat vaaleankeltaiset, vanhemmiten nekin muuttuvat harmahtaviksi.


title: Keltahapero

text: Keltahaperoa muistuttavia lajeja on muutamia. Munahapero ("Russula lutea") on pieni ja kellertävä laji, jonka heltat ovat tumman keltaiset ja jonka jalka ei harmaannu. Sinappihapero ("R. ochroleuca") on puolestaan helppo erottaa keltahaperosta polttavan kirpeän makunsa ja ruskean keltaisen värinsä avulla. Myös kangashapero ("R. decolorans") voi toisinaan olla kellertävä, mutta sen kasvupaikat ovat huomattavasti karumpia.


title: Keltahapero

text: Sieni kasvaa koivun seuralaisena ranta- ja korpimetsissä kosteilla paikoilla heinä-syyskuussa. Suomessa sitä tavataan yleisenä koko maassa.


title: Keltahapero

text: Sienen maku on mieto. Sen voi syödä raakana tai paistaa, mutta laji soveltuu myös kuivattavaksi.


title: Pikkusormi

text: Pikkusormi (tai pikkurilli, latinaksi "digitus minimus", "digitus quintus" tai "digitus V") on ihmisen sormista tavallisesti ohuin ja peukalon kanssa lyhin ihmisestä riippuen. Pikkusormi sijaitsee kauimpana peukalosta. Joillakin ihmisillä pikkusormi on vinossa asennossa.


title: Hevosenkenkärata

text: Hevosenkenkärata () on erikoinen taivaankappaleen rata, joka on saanut nimensä siitä, että sopivasti valitussa koordinaatistossa sen muoto muistuttaa hevosenkenkää. Radan olemassaolon ennusti teoreettisesti Ernest William Brown vuonna 1911.


title: Hevosenkenkärata

text: Hevosenkenkärata on periaatteessa normaali aurinkokeskinen ellipsirata, mutta jos sitä tarkastellaan koordinaatistossa, jota pyöritetään Aurinkoa kiertävän planeetan tahtiin, sen erikoinen hevosenkenkää muistuttava muoto tulee esiin. Hevosenkenkärata on erikoistapaus troijalaisradasta ja esiintyäkseen se vaatii radalla liikkuvan asteroidin lisäksi kahta suurempaa massakappaletta, joista toinen on keskustähti ja toinen sitä kiertävä planeetta. Tällainen systeemi muodostuu esimerkiksi Auringosta ja Maasta. Maasta katsoen hevosenkenkä ympäröi Maan rataa siten, että Maa jää aina kengän kärkien väliin.


title: Hevosenkenkärata

text: Sitä milloin hevosenkenkärata tarkalleen ottaen voi esiintyä ei tunneta, mutta ainakaan tavallisten L4 ja L5 pisteitä kiertävien troijalaisasteroidien ratojen stabiilisuusehto ei näytä pätevän siihen. Hevosenkenkärata sijaitsee periaatteessa samassa kolmen kappaleen gravitaatiopotentiaalikuopassa kuin Lagrangen pisteet L4 ja L5, mutta esiintyy vain silloin, kun kuopan "syvyys" sallii asteroidin ohittaa Maasta katsottuna Auringon takana sijaitseva piste L3.


title: Hevosenkenkärata

text: Hevosenkenkäradalla tapahtuvaan liikkeeseen liittyy kaksi toisistaan poikkeavaa aikaskaalaa. Koska hevosenkenkäradalla liikkuva asteroidi on lukittunut planeetan kanssa 1:1-resonanssiin sen kiertoaika keskustähden ympäri on käytännössä sama kuin planeetan kiertoaika. Toinen aikaskaala vastaa aikaa, joka kuluu yhden hevosenkengän kiertämiseen. Tämä vastaa Maan etäisyydellä tyypillisesti runsasta sataa vuotta.


title: Hevosenkenkärata

text: Vuonna 1981, 70 vuotta radan teoreettisen ennustamisen jälkeen, Dermott ja Murray osoittivat, että Saturnuksen kuut Epimetheus ja Janus kiertävät toisiaan hevosenkenkäradoilla siten, että nämä kuut vaihtavat noin 50 v välein paikkoja (Tässä systeemissä "keskustähtenä" toimii siis planeetta Saturnus). Vuonna 1997 Wiegert, Innanen ja Mikkola osoittivat, että Aurinkoa kiertävä asteroidi 3753 Cruithne liikkuu Maan suhteen hevosenkenkäradalla. Vuonna 2002 sama osoitettiin asteroidille 2002 AA. Armaghin observatorion tähtitieteilijät A. A. Christou ja D. J. Asher raportoivat 2010 uudesta löydöstä 2010 SO, joka on Maa-Aurinko hevosenkenkärataa stabiilisti kiertävä asteroidi. Sen läpimitta on 200-400 metriä.


title: Kuru (tauti)

text: Kuru eli naurutauti on vain Papua-Uudessa-Guineassa tavattu aivosairaus, joka on nykytiedon mukaan parantumaton. Se on prionisairaus, joka löydettiin 1900-luvun puolivälissä. Tauti levisi fore-heimon keskuudessa, jolla oli tapana syödä osa kuolleiden jäsentensä ruumiista. Myöhemmin sairauden todettiin johtuvan juuri tästä perinteestä. Sairauden tavallisia oireita ovat vapina, kaatuilu ja tahattomat naurunpyrskähdykset. Taudin nimi tulee foren kielen vapinaa tarkoittavasta sanasta 'kuru'.


title: Kuru (tauti)

text: Kuru oli yleisimmillään 1950- ja 1960-luvuilla. Siihen kuoli vuosittain yli 200 ihmistä. Suurin osa kuolleista oli naisia ja lapsia. Miehet söivät pääsääntöisesti kuolleen lihan, naiset ja lapset söivät aivot. Vainajan syöminen oli osa hautajaisseremoniaa.


title: Kuru (tauti)

text: Taudin mekanismi liittyy läheisesti eläimillä esiintyvään hullun lehmän tautiin ja sen ihmisillä esiintyvään muotoon Creutzfeldt–Jakobin tautiin.


title: Kuru (tauti)

text: Kurua alettiin tutkia 1950-luvulla, kun huomattiin, että sitä esiintyy syrjäisellä alueella vain yhden heimon alueella. Tutkijat havaitsivat, että kyseessä on aikaisemmin tieteelle kuvaamaton sairaus. Vuosien mittaan tutkimukset eivät edenneet, kunnes vuonna 1962 tutkijat Michael Alpers ja Daniel Carleton Gajdusek alkoivat tutkia sitä yhdessä. He kiinnittävät huomiota lampailla esiintyvään skrapiin. Eläimen aivotaudin ei kuitenkaan tiedetty siirtyneen ihmisten aivoihin.


title: Kuru (tauti)

text: Tutkijat yrittivät osoittaa, että myös kuru on tarttuva aivosairaus. Kuruun kuolleen tytön aivoista otettiin näyte, joka vietiin Yhdysvaltoihin tartuntakokeilua varten. Siellä aivokudosta ruiskutettiin kahden simpanssin aivoihin, ja kahden vuoden kuluttua simpanssit saivat oireita tartunnasta. Ihmisen rappeuttava aivosairaus oli ensimmäisen kerran osoitettu tarttuvaksi. Havainto julkaistiin helmikuussa 1966.


title: Kuru (tauti)

text: Tutkijat eivät kuitenkaan tienneet taudin leviämistapaa, eivätkä sitä, miksi sitä esiintyi vain fore-heimolla. Väestölaskennasta kävi ilmi, että vuoden 1960 jälkeen syntyneet lapset olivat lakanneet sairastumasta tautiin. Kun tutkittiin muutoksia heimon elintavoissa, havaittiin, että ihmissyönti oli lakannut Australian siirtomaavallan käyttöön ottamien ihmissyönnin kieltävien lakien ja kristittyjen lähetyssaarnaajien työn tuloksena, ja tartuntatapa oli näin hävinnyt.


title: Kuru (tauti)

text: Vainajien syöminen liittyi heimon hautajaisseremoniaan. Vainajan ruumis poltettiin, ja se syötiin vainajan hengen vapauttamiseksi. Kun vain lähisukulaiset söivät vainajan lihaa, kuru ei levinnyt heimon ulkopuolelle.


title: Kuru (tauti)

text: Tutkijat halusivat vielä selvittää, mistä kuru oli saanut alkunsa. Antropologi Shirley Lindenbaumin avulla selvitettiin, että tauti on ilmeisesti peräisin 1900-luvun alusta. Simpanssikokeella havaittiin, että Creutzfeldt–Jakobin taudilla ja kurulla on yhtäläisyyksiä. Ilmeisesti yhden ihmisen aivoissa oli tapahtunut spontaani muutos, josta epidemia oli alkanut.


title: Kuru (tauti)

text: Daniel Carleton Gajdusek palkittiin tautia koskevista tutkimuksistaan lääketieteen Nobel-palkinnolla vuonna 1976.


title: Kuru (täsmennyssivu)

text: Kuru on:


title: Troijalainen asteroidi

text: Troijalainen asteroidi on Lagrangen pisteissä L4 ja L5 Jupiterin radalla 60 astetta sen edellä tai jäljessä kiertävä asteroidi. Nimitys johtuu siitä, että ensimmäiset löydetyt troijalaisasteroidit (ensimmäinen havainto vuodelta 1906) nimettiin Troijan sodan henkilöiden mukaan.


title: Troijalainen asteroidi

text:
Tyypillinen troijalainen liikkuu suppealla, lähes ellipsinmuotoisella radalla Lagrangen 4 tai 5 pisteen ympäri, samalla kun nämä pisteet planeetan kiertäessä Aurinkoa säilyvät vakioetäisyydellä planeetasta. Troijalaisrata on esimerkki stabiilista 1:1 keskiliikeresonanssista, tilanteesta jossa kahden keskustähteä kiertävän kappaleen sideeriset kiertoajat ovat yhtä pitkät.
Pääsääntöisesti tällainen tilanne ei ole mahdollinen vaan yleensä toinen (pienempi) kappaleista sinkoutuu pois.


title: Troijalainen asteroidi

text: Troijalaisia tunnetaan (huhtikuussa 2012) L4-pisteen luona 3403 ja L5-pisteen luona 1758.


title: Troijalainen asteroidi

text:
Nykyään (huhtikuussa 2012) troijalaisasteroideja tunnetaan Jupiterin lisäksi myös muilta planeetoilta: Neptunukselta 8 kpl ja Marsilta 3 kpl.
Jupiterin troijalaisten ratojen keskietäisyydet ovat välillä 5,05–5,40 AU, kun Jupiterin keskietäisyys on 5,203 AU. Troijalaisvyöhyke ulottuu käytännössä noin 30–90 astetta Jupiterin eteen ja taakse.


title: Troijalainen asteroidi

text: Suurin troijalainen on 370×195 km:n mittainen 624 Hektor.


title: Troijalainen asteroidi

text: Saturnukselta ei tunneta planeetan kanssa samalla aurinkokeskisellä radalla liikkuvia troijalaisia, mutta kahdella sen kuulla on sen sijaan samalla Saturnusta kiertävällä radalla liikkuvia seuralaisia: Tethyksellä on troijalaiset Telesto ja Calypso sekä Dionella Helene ja Polydeuces.


title: Troijalainen asteroidi

text: Edellä mainitun tavallisten troijalaisten (small oscillations) lisäksi taivaanmekaniikassa tunnetaan myös kaksi muuta troijalaisrataa. Tadpole (ei kunnollista suomenkielistä nimeä), joka on huomattavan paljon L4 (tai L5) pisteestä planeetan edelle (tai jälkeen), ei koskaan kuitenkaan Lagrangen pisteeseen L1 saakka loittoneva muodoltaan hieman sammakontoukkaa muistuttava rata sekä hevosenkenkärata, jota pitkin liikkuva kappale pääsee edellisistä poiketen ohittamaan Lagrangen pisteen L1.


title: Troijalainen asteroidi

text: Voidaan osoittaa, että teoriassa maankaltainen eksoplaneetta voisi liikkua keskustähtensä ympäri riittävän massiivisen jättiläisplaneetan troijalaisena.


title: Paul Desmond

text: Paul Desmond (25. marraskuuta 1924 – 30. toukokuuta 1977) oli yhdysvaltalainen jazz-saksofonisti ja -säveltäjä. Hän soitti vuosina 1951–1967 pianisti Dave Brubeckin kvartetissa. Desmond sävelsi yhden yhtyeen tunnetuimmista kappaleista, ”Take Fiven”. Hänen ristimänimensä oli Paul Emil Breitenfeld.


title: Paul Desmond

text: Dave Brubeckin kvartetin hajottua vuonna 1967 Desmond piti lyhyen tauon. Myöhemmällä urallaan hän soitti yhdessä muun muassa Gerry Mulliganin, Jim Hallin, Chet Bakerin ja Ed Bickertin kanssa. Desmond kuoli keuhkosyöpään vuonna 1977.


title: Tura

text: Tura on kaupunkityyppinen taajama ja laajan, Krasnojarskin aluepiiriin itäosissa ylänköalueella sijaitsevan Evenkian piirin hallinnollinen keskus Keski-Siperiassa Venäjällä. Turan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 535, edellisessä laskennassa se oli ollut 5 836 (2002). Tura on 16 253 asukkaan Evenkian suurin asutuskeskus; sen lisäksi piirissä ei ole muita kaupunkimaisia taajamia.


title: Tura

text: Turan koordinaatit ovat ().


title: Sash!

text: Sash! on saksalainen kolmen DJ:n ja tuottajan muodostama yhtye, joka on julkaissut vuodesta 1995 alkaen elektronista musiikkia. Sashin johtohahmona toimii Sascha Lappessen, joka työskentelee yhdessä Ralf Kappmeierin ja Thomas "Alisson" Lüdken kanssa. Ennen Sashia yhtye oli toiminut jonkin aikaa nimellä Careca. Sashin levyjä on myyty maailmanlaajuisesti yli 22 miljoonaa kappaletta ja yli 65 Sashin levyä ovat myyneet kultaa tai platinaa. Heidän tunnetuimpia kappaleitaan ovat muun muassa "Encore Une Fois", "Ecuador", "Mysterious Times" ja "Stay".


title: Sash!

text: Sashin levyillä vierailleista naisvokalisteista mainittavimpia ovat Tina Cousins, Sarah Brightman, La Trec sekä suomalainen Inka. Sashilta ilmestyi kokoelma-albumi helmikuussa 2007 ja vuoden 2008 lopuksi uusi comeback kokoelma-albumi "The Best Of" parhaista kappaleista varustettuna remix-versioilla eri kappaleista ja myös varustettuna uudella comeback-kappaleella "Raindrops (Encore Une Fois)".


title: Empiirinen kaava

text: Kemiassa empiirinen kaava ilmaisee eri alkuaineiden atomien suhteellisen määrän molekyylissä. Empiirinen kaava voidaan esittää esimerkiksi muodossa (HO), joka kertoo, että kyseisessä molekyylissä on kaksi atomia vetyä jokaista happiatomia kohden. Empiirinen kaava ei kerro molekyylin rakenteesta eikä atomien lukumääristä molekyylissä (vertaa molekyylikaava). Empiirisestä kaavasta voidaan laskea alkuaineiden massaprosenttiset osuudet. Jos lisäksi tiedetään molekyylimassa, voidaan selvittää molekyylikaava.


title: Empiirinen kaava

text: Fysiikassa empiirinen kaava tarkoittaa matemaattista yhtälöä, joka ennustaa havaitun ilmiön oikein ja jonka fysikaalista alkuperää ei osata selittää. Esimerkiksi 1888 Johannes Rydbergin keksimä Rydbergin kaava ennusti oikein vedyn spektriviivojen aallonpituudet Lymanin sarjassa kahden kokonaisluvun avulla. Koska vetyatomin rakennetta ei tunnettu ei osattu selittää "miksi" kaava toimi ennen kuin Niels Bohr esitti atomimallinsa vuonna 1913.


title: Rakennekaava

text: Rakennekaava ilmaisee molekyylin atomien määrän, sekä sen, kuinka atomit ovat sitoutuneet toisiinsa.


title: Rakennekaava

text: Monilla yhdisteillä on sama molekyylikaava, mutta erilainen rakenne. Toisin kuin kemiallinen kaava tai aineen kemiallinen nimi, rakennekaava esittää tarkasti aineen molekyylirakenteen. Rakennekaavan visuaalisuuden takia kemiallista reaktiota tai synteesiä kuvataan useasti sen avulla. Rakennekaavaan merkitään usein vain hiiliatomit ja heteroatomit yksinkertaisuuden vuoksi. Tällöin sitä kutsutaan viivakaavaksi.


title: Rakennekaava

text: Joitakin rakennekaavojen esitystapoja ovat


title: Liukoisuustulo

text: Liukoisuustulo kuvaa niukkaliukoisen ioniyhdisteen pitoisuutta sen kylläisessä liuoksessa. Se on riippuvainen aineen lämpötilasta, liuottimesta ja liuotettavasta aineesta.


title: Liukoisuustulo

text: Kun liukoinen kiinteä suola on kosketuksessa kylläisen liuoksensa kanssa, vallitsee liuoksessa olevien ionien ja liukenemattoman suolan välillä dynaaminen tasapaino. Tämä tarkoittaa, että samanaikaisesti liuoksessa olevat ionit sitoutuvat yhteen muodostaen kiinteää suolaa, mutta samalla suolaa liukenee hajoten ioneiksi. Dynaamisessa tasapainotilassa eri suuntiin, lähtöaineista tuotteisiin ja tuotteista lähtöaineisiin, kulkevat reaktiot tapahtuvat samalla nopeudella, jolloin reaktiossa olevien lähtöaineiden ja tuotteiden konsentraatiot eivät muutu pitkänkään ajan kuluessa.


title: Liukoisuustulo

text: Jos ioniyhdisteen eli suolan kemiallinen kaava voidaan esittää muodossa MX, missä "p" ja "q" ovat kokonaislukuja, se hajoaa liuetessaan M- ja X -ioneiksi. Sen liukoisuustulo on tällöin missä [M] ja [X] ovat ionien M ja X konsentraatiot kylläisessä liuoksessa. Toisin sanoen liukoisuustulo on liukenemisreaktion tasapainovakio.


title: Liukoisuustulo

text: Liukoisuustulo riippuu vahvasti myös liuoksessa ennestään olevien ionien konsentraatiosta. Tämän vuoksi liukoisuustulo on käyttökelpoinen mitta vain niukkaliukoisille yhdisteille ja niillekin vain, jos liuoksessa ei ole muiden aineiden ioneja.


title: Million Dollar Baby

text: Million Dollar Baby on Clint Eastwoodin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2004. Elokuvan käsikirjoituksen on laatinut Paul Haggis F.X. Toolen (nyrkkeilymanageri Jerry Boydin nimimerkki) novellien pohjalta. Toolen alkuperäisnovelli oli nimeltään "Rope Burns". Se on sittemmin julkaistu uudelleen elokuvan nimellä ja suomennettu nimellä "Miljoonan taalan tyttö: tarinoita kehästä".


title: Million Dollar Baby

text: "Million Dollar Babyn" pääosissa nähdään Clint Eastwood, Hilary Swank ja Morgan Freeman. Elokuva kertoo aliarvostetun nyrkkeilyvalmentajan tarinan, joka yrittää sovittaa tekemänsä virheet johdattamalla naisnyrkkeilijän ammattilaiskehiin.


title: Million Dollar Baby

text: "Million Dollar Baby" oli vuoden 2005 Oscar-gaalan suurin voittaja, vaikka "Lentäjä" saikin viisi palkintoa "Million Dollar Babyn" neljää vastaan. "Million Dollar Babyn" Oscarit tulivat kuitenkin kaikista tärkeimmistä kategorioista. Elokuva palkittiin vuoden parhaana, Hilary Swank voitti parhaan naisnäyttelijän, Morgan Freeman parhaan miessivuosan ja Clint Eastwood parhaan ohjaajan tittelin.


title: Million Dollar Baby

text: Vuonna 2006 elokuva sai César-palkinnon parhaana ulkomaalaisena elokuvana Ranskassa. Vuonna 2017 "The New York Timesin" elokuvakriitikot arvioivat sen kuluvan vuosisadan kolmanneksi parhaaksi elokuvaksi.


title: Million Dollar Baby

text: Ehdokkuudet:


title: Idel

text: Idel tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hilary Swank

text: Hilary Ann Swank (s. 30. heinäkuuta 1974 Lincoln, Nebraska) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on kaksinkertainen parhaan naispääosan Oscar-voittaja elokuvista "Boys Don't Cry" ja "Million Dollar Baby".


title: Hilary Swank

text: Swankin ura Hollywoodissa alkoi pienellä roolilla elokuvassa "Buffy, vampyyrintappaja" vuonna 1992. Ensimmäisen isomman roolinsa hän sai Karate Kid -sarjan neljännessä osassa "Karate Kid saa seuraajan".


title: Hilary Swank

text: Swank meni naimisiin näyttelijä Chad Lowen kanssa vuonna 1997. Tammikuussa 2006 pariskunta ilmoitti asumuserostaan ja saman vuoden toukokuussa he kertoivat eroavansa lopullisesti. Hilarylla on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Israelin kuningaskunta

text: Israelin kuningaskunta oli valtio Lähi-idässä suunnilleen vuosina 1020–722 eaa.


title: Israelin kuningaskunta

text: Ennen kuin israelilaiset saapuivat Kanaanin maahan, maassa oli asunut jo pitkään esihistoriallisena aikana muuta väestöä. Alussa israelilaisia hallitsivat patriarkat, myöhemmin tuomarit ja lopulta kuninkaat. Kuningasvallalla oli vastustajansa, sillä pelättiin kuninkaan osalle tulevan valtaa ja kunnioitusta, joka oli uskonnon mukaan varattu yksinomaan israelilaisten jumalalle. Israeliin syntyi laaja kuningaskunta vuoden 1000 eaa. tienoilla mm. siksi, että aluetta aiemmin hallinneet egyptiläiset, heettiläiset ja assyrialaiset olivat heikkoja. Välitön syy Israelin yhdistymiseen olivat filistealaiset ja muut Israelia ahdistelevat viholliset.


title: Israelin kuningaskunta

text: Raamatun mukaan Israelista tuli kuningaskunta, kun kansa Samuelin ollessa tuomarina alkoi pyytää itselleen kuningasta. Ensimmäiseksi kuninkaaksi valittiin Saul, joka taisteli muun muassa ammonilaisia vastaan.


title: Israelin kuningaskunta

text:
Sotapäällikkö, myöhemmin kuningas Daavid teki Israelista suuren valloittamalla laajahkon alueen ja teki Jerusalemista maan pääkaupungin. Israelin vallan alla olivat
sen viholliset filistealaiset, aramealaiset, ammonilaiset, moabilaiset ja edomilaiset.
Kuningas Salomo rakennutti kansalle mm. suuren temppelin, ja
teki Israelista kaupan keskuksen. Salomo uudisti armeijaa ottaen sotavaunut pääaseiksi. Hänen aikanaan Israelin valtaamat naapurikansat kapinoivat. Salomon aikana alkanut raskas työverotus kiristyi kuningas Rehabeamin aikana, joka uhosi verotuksen vain kiristyvän. Tämä johti heimot kapinaan, joka uhkasi ajaa maan sisällissotaan. Israelin kuningaskunta jakautui kahteen osaan, Jerobeam I:n hallitsemaan Israeliin ja Rehabeamin johtamaan Juudaan noin 930 eaa. jotka aluksi kahakoivat keskenään.


title: Israelin kuningaskunta

text:
Israel joutui laajenevan sotilasmahti Assyrian vallan alle 720 eaa.,
mikä romahti 612 eaa.
Juutalaisen perimätiedon mukaan nämä pohjoisen Israelin heimot pakenivat
tämän jälkeen 1,5 vuoden vaellusmatkan päähän asumattomaan erämaahan.
Roomanjuutalainen historioitsija Josefus Flavius kertoo ensimmäisellä
vuosisadalla heidän jo kasvaneen siellä väkirikkaiksi.
Egypti miehitti Juudan 609 eaa., mutta antoi sen elää omaa elämäänsä.
Melko pian, 587 eaa. Babylonian suuri valloittajakuningas Nebukadressar II valtasi Juudan ja vei merkittävän osan kansaa pakkosiirtolaisuuteen.
Babylonia kukistui 538 eaa. ja
Juuda joutui Kyyroksen johtaman Persian vallan alle.
Juutalaiset palasivat noin 70 vuoden pakkosiirtolaisuutensa jälkeen takaisin Israeliin.


title: Israelin kuningaskunta

text: Israelin kansan historiassa ilmeni jo varhain yksijumalaisuus. Yhtä jumalaa palvottiin vain pienessä piirissä. Jumala, jota palvottiin, oli nimeltään El, myöhemmin Jhwh, joka monesti käännetään Jahveksi.


title: Israelin kuningaskunta

text: Jumala oli ankara, mutta katuvaislle armollinen, viisas ja kaikkivaltias. Jahvesta ei saanut tehdä kuvaa eikä hänelle saanut uhrata. Jahven palvojan tuli elää siveellisesti.