title: Sydänsähkökäyrä

text: Kun sydänlihassolu supistuu tai rentoutuu, sen solukalvon yli vallitseva jännite muuttuu. Sydämessä eri alueiden sydänlihassoluryhmät aktivoituvat normaalisti johtoratajärjestelmän määräämässä järjestyksessä (oikean eteisen sinussolmuke-oikea eteinen-vasen eteinen-kammioiden väliseinä-kammioiden seinämät), ja näiden aktivaatiojännitteiden kulkusuunnista voidaan muodostaa sydämen aktivaation sähköinen vektori (se suunta, jossa suurin solumäärä aktivoituu tietyllä ajan hetkellä). Kytkennät piirtävät ylös- tai alaspäin suuntautuvaa viivaa riippuen siitä, tuleeko sydämen sähköinen vektori tietyllä hetkellä niitä kohti vai suuntautuuko se niistä poispäin. Jos missään sydämen kohdassa ei tapahdu supistusta tai relaksaatiota, EKG-käyrä piirtää tasaista viivaa.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Raajakytkentöjä (molemmista käsistä ja vasemmasta jalasta jännitettä mittaavia kytkentöjä) on kuusi: I, II, III, aVL, aVR ja aVF. Näiden avulla tarkkaillaan sydämen sähköistä toimintaa frontaalitasossa (edestäpäin). I-kytkennässä positiivisena napana on vasen käsi ja negatiivisena oikea käsi, eli vasenta kättä lähestyvät impulssit piirtyvät positiivisina (ylöspäin paperilla) ja oikeaa kättä lähestyvät impulssit negatiivisina (alaspäin paperilla). II-kytkennässä positiivisena napana on vasen jalka, negatiivisena oikea käsi, ja III-kytkennässä positiivisena napana on vasen jalka, negatiivisena vasen käsi. aVR-kytkennässä oikea käsi on positiivinen, vasen käsi ja jalka yhdessä toimivat negatiivisena napana. aVL-kytkennässä positiivisen navan muodostaa vasemman käden kytkentä, negatiivisena napana toimivat oikean käden ja vasemman jalan kytkennät, ja aVF-kytkennässä vasen jalka on positiivinen, molemmat kädet yhdessä negatiiviset. Näin saadaan kuusi kytkentää, jotka katsovat sydäntä eri suunnista: aVR katselee sydäntä oikealta olkapäältä, aVL vasemmalta olkapäältä, I suoraan vasemmalta, II viistosti alavasemmalta, aVF suoraan alhaalta ja III viistosti alaoikealta.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Rintakytkentöjä on myös kuusi: V1, V2, V3, V4, V5 ja V6, yksi kutakin rintaelektrodia kohden. Niiden avulla tarkkaillaan sydämen sähköistä toimintaa horisontaalitasossa (vaakatasossa). V1-kytkentä katsoo sydäntä oikealta päin aivan rintalastan vierestä neljännestä kylkivälistä. V2-kytkentä tarkastelee sydäntä rintalastan vasemmalta puolelta neljännestä kylkivälistä. V3 on tarkalleen V2:n ja V4:n välissä. V4-kytkentä laitetaan keskisolisviivaan viidenteen kylkiväliin, eli suunnilleen samaan linjaan nännin kanssa. V5 tulee V4:n ja V6:n väliin, ja V6 tulee keskiaksillaarilinjaan eli kainalon keskiosan linjaan ja samalle linjalle horisontaalitasossa kuin V4. Ne siis katsovat sydäntä eri kulmista rintakehältä. Kaikki rintakytkennät ovat unipolaarisia kytkentöjä, eli ne vertaavat mittaamaansa jännitettä nollaan, eivät toiseen kytkentään.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Rintakytkentöjä voidaan tarvittaessa laittaa koko rintakehän ympäri. Tällöin selkärangan viereen tuleva kytkentä on vasemmalla puolella V9, ja oikealle puolelle tulevat vasemman puolen peilikuvana kytkennät V3R-V9R. (V1:sta ja V2:sta ei ole oikean puolen R- eli peilikuvakytkentöjä, koska V1 on V2:n peilikuva). Näistä yleisimmin käytössä ovat V4R, joka kertoo sydämen oikean kammion tilasta, sekä V8, joka tulee selän puolelle ja kertoo sydämen takaseinämän tilasta. Kun nämä kytkennät otetaan tavallisten 12 kytkennän lisäksi saadaan 14-kanavainen EKG, josta on hyötyä erityisesti akuutin sydäninfarktin diagnostiikassa. Lisäksi voidaan käyttää ruokatorvielektrodia, jos halutaan tutkia sydämen takaseinämän tapahtumia mahdollisimman tarkasti. Rasitus-EKG antaa tietoa sydämen suorituskyvystä, ja siinä tutkitaan kaikkien 16:n rintakytkennän käyrät. Lapsilta EKG:ta otettaessa tutkitaan usein V4R-kytkentä.


title: Sydänsähkökäyrä

text: EKG-käyrästä voidaan nimetä aaltoja ja komplekseja, jotka kuvaavat sydämen eteisten ja kammioiden toiminnan eri vaiheita. Normaalissa EKG:ssä ensimmäinen heilahdus on P-aalto, joka kuvaa eteisten aktivoitumista. P-aallon ensimmäinen puolikas kuvaa oikean eteisen aktivaatiota, jälkimmäinen puolikas vasemman eteisen aktivaatiota. Tämän aallon jälkeen seuraa pieni tasainen väli, PQ-väli, jonka aikana supistumisimpulssi kulkee eteis-kammiokimppua kammioihin. PQ-välin aikana mikään sydämen osa ei supistu tai relaksoidu, joten EKG-käyrä näyttää suoraa viivaa. Kammioiden supistusta kuvaa QRS-kompleksi, joka koostuu kolmesta eri jännitepiikistä (piikit Q, R ja S). QRS-kompleksin jälkeen seuraa taas hetken tasainen väli, ST-väli, jolloin kammiot pysyvät supistuneina. Viimeinen heilahdus EKG:ssä on T-aalto, joka kuvaa kammioiden palautumista lepotilaan. Eteisten palautumista lepotilaan ei yleensä näe EKG:sta, sillä se tapahtuu kammioiden aktivaation aikaan, ja jää sen "alle".


title: Sydänsähkökäyrä

text: EKG on erittäin tavallinen tutkimus, joka voidaan ottaa sairaalassa, terveyskeskuksessa tai jo ambulanssissa. Sen etuja ovat tutkimuksen nopeus ja kivuttomuus. EKG:n tavallisimpia käyttötarkoituksia ovat rytmihäiriöiden selvittely sekä sydäninfarktin diagnosointi ja paikantaminen. Joskus tutkimuksessa saattaa myös näkyä merkkejä vanhojen infarktien jättämistä sydänlihaksen arvista. EKG antaa myös muuta tietoa sydämen tilasta, kuten sen sähköisestä johtumisesta, sekä jossain määrin nestetasapainon häiriöistä ja myrkytystiloista. Myös erilaiset sydämen tulehdustilat kuten sydänlihastulehdus (myokardiitti) ja sydänpussintulehdus (perikardiitti) näkyvät EKG:n muutoksina.


title: Sydänsähkökäyrä

text: EKG:n avulla rytmihäiriön laatu voidaan selvittää. Tämä on tärkeää, koska eri rytmihäiriöitä hoidetaan eri tavoin. EKG:stä selviää onko kyseessä esim. tiheälyöntisyys (takykardia) ja samalla käyrästä usein myös selviää tiheälyöntisyyden syy. EKG näyttää myös eteisvärinän (flimmerin). Tällöin sydämen eteisten sähkötoiminta on kaoottista sähköimpulssien risteilyä ja EKG:ssä eteisaktivaatiota kuvaava P-aalto puuttuu kokonaan. EKG:stä voidaan nähdä myös lisälyönnit. Samalla EKG:stä voidaan nähdä lisälyönnin lähtökohta, onko se peräisin eteisen puolelta vai kammiolihaksesta. EKG-käyrällä lisälyöntiä seuraa tavallista pitempi tauko.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Sydäninfarktissa EKG:hen tulee muutoksia, joista voidaan päätellä, mitä sydämen osaa lihaskuolio on uhkaamassa. Samalla selviää kuinka laaja sydänlihasvaurio on. Kun potilas on rintakipuinen, lääkäri voi päättää EKG:n perusteella, onko liuotushoito aiheellista.


title: Sydänsähkökäyrä

text: EKG:stä näkyy myös sydämen harvalyöntisyys (bradykardia). Harvalyöntisyyden syyt selviävät EKG-käyrästä.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Jokaisella ihmisellä on aivan omanlaisensa EKG-käyrä, ja EKG-käyrän ulkonäkö voi vaihdella eri mittauskertojen välillä huomattavasti. Tuoretta EKG:ta pyritään usein vertaamaan tutkittavan henkilön aiempiin EKG:hin.


title: Sydänsähkökäyrä

text: Sydämen tilasta saadaan tietoa myös ultraäänitutkimuksilla, magneettikuvauksella, varjoaine- ja isotooppikuvauksin sekä monenlaisten verikokeiden sekä sydänlihasbiopsian (koepaloja sydänlihaksesta) avulla.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Katri Hanna-Leena Hemming (o.s. "Hietanen", s. 2. kesäkuuta 1961 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja kaksi kautta vuosina 2003–2011. Hemming oli Espoon kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2001–2012.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Hemming valmistui ylioppilaaksi vuonna 1981 Lahden yhteiskoulusta ja filosofian maisteriksi vuonna 1990 Tampereen yliopistosta. Opettajankoulutuksen hän suoritti vuonna 1992 Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa. Vuonna 2000 Hemming suoritti englantilaisen filologian syventävät opinnot Helsingin yliopistossa ja vuonna 2009 MBA-tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Ennen eduskuntaa Hemming työskenteli muun muassa lukion englannin ja saksan kielen opettajana Espoossa (1991–1994), hallintoassistenttina Hemming Marine Oy:ssä (1994–2003), koulutusalan yrittäjänä (1996–2000) ja englannin ja saksan lehtorina Heliassa.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Politiikasta Hemming kiinnostui varsin myöhään. Hän liittyi kokoomuksen jäseneksi vuonna 1999 ja hänet valittiin vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Espoon valtuustoon. Hemming toimi Uudenmaan liiton maakuntavaltuuston ja -hallituksen jäsenenä vuosina 2001–2009.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Kansanedustajaksi Hemming valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa ja jatkokaudelle vuoden 2007 vaaleissa. Toukokuussa 2010 Hemming ilmoitti jättävänsä eduskunnan toisen kautensa jälkeen ja keskittyvänsä elinkeinoelämään. Hän on sittemmin toiminut yhteiskuntasuhdekonsulttina. Marraskuussa 2014 Hemming aloitti Suomen Ekonomien toiminnanjohtajana, mitä ennen hän työskenteli lääkeyhtiö AbbVie Oy:n yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana. Hemming on kertonut avoimesti polittisen uran vaikeuttaneen hänen työnhakuaan.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Hemming oli Tapiolan lukion johtokunnan puheenjohtajana vuosina 2005–2008. Hän on toiminut Espoon taidemuseosäätiön hallituksen puheenjohtajana ja vuosina 2010–2013 Suomen Kansallisoopperan säätiön hallituksessa. Hän on istunut Suomi-yhtiön edustajistossa vuodesta 2003.


title: Hanna-Leena Hemming

text: Vuonna 2007 Hanna-Leena Hemming erosi miehestään Laurista. Heillä on viisi tytärtä. Hemmingin isä oli taidemaalari Reino Hietanen.


title: Ben Sherman

text: Ben Sherman ent. Arthur Benjamin Sugarman (3. lokakuuta 1925 Brighton, Englanti – 1987) oli muotisuunnittelija ja merkittävän brittiläisen vaatetusalayhtiö Ben Sherman Companyn perustaja. Brandiin liitetään yleisesti Mod-henkisyys, huomaamaton tyylikkyys, linjakkuus ja räätälöity olemus. Myös Target / RAF The Roundel ja Union Jackia pidetään Ben Shermanin tunnusmerkkeinä.


title: Ben Sherman

text: Brightonissa syntynyt Sugarman muutti Yhdysvaltoihin heti toisen maailmansaodan jälkeen. Hän muutti nimensä Shermaniksi ja oppi tekstiiliteollisuutta vaimonsa isältä. Myöhemmin hän palasi Brightoniin. Ben Sherman aloitti paitojen valmistuksen 1950-luvulla pienessä tehtaassa Brightonissa, Englannissa. Merkki tuli tunnetuksi 1960-luvulla erityisesti Mod-nuorison suosimana. Näiden nuorten kautta se siirtyi myös skinheadeille.


title: Ben Sherman

text: Kysynnän kasvaessa menestyksenjanoinen Sherman laajensi toimintaansa ja perusti Ben Sherman Companyn 1963. Yhtiön tuotteiden suosio jatkoi kasvamistaan 1960-luvulla ja myyntiä kasvatettiin Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. 1968 Ben Sherman Company muutti Brightonista Carnaby Streetille Lontooseen. Samoihin aikoihin yhtiön kuuluisasta "Oxford"-kauluspaidasta tuli statussymboli. Vuonna 1969 ylikuormitetun Brightonin tehtaan ohelle perustettiin Pohjois-Irlantiin uusia tehtaita. Samana vuonna kehiteltiin myös tuotantoyksiköitä modernimmiksi. 1970-luku sujui yhtiöltä vaihtelevasti. Neljästi naimisissa ollut ja kovana juhlijana tunnettu yhtiön perustaja Ben Sherman kuoli vuonna 1987. Nykyään Ben Sherman on tunnettu tuotemerkki ja yksi Ison-Britannian suurimmista vaatetusalan yhtiöistä.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Niilo Einar ”Tarva” Tarvajärvi (6. joulukuuta 1914 Espoo – 25. elokuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen radio- ja televisiotoimittaja, majuri evp ja kamarineuvos.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärvi valmistui ylioppilaaksi vuonna 1937 ja suoritti Kadettikoulun vuonna 1939. Talvi- ja jatkosodan aikana hän toimi patterin päällikkönä ja patteristoupseerina sekä sotien jälkeen mm. toimistoupseerina Pääesikunnan koulutusosastolla ja puolustusvoimien komentajan adjutanttina. Hän erosi puolustusvoimien palveluksesta kapteenin arvossa vuonna 1950. Tarvajärvi kertoi myöhemmin lupaavasti alkaneen sotilasuransa katkenneen Pekka Tiilikaisen pyydettyä häntä selostajaksi Lontoon olympialaisiin.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärvi muistetaan muun muassa radion "Tervetuloa aamukahville" -lähetyksistä ja television "Palapelistä". Sunnuntaiaamuisin lähetetty suosikkiohjelma "Aamukahvi" päättyi aina Tarvan sanoihin ”ylös, ulos ja lenkille”. Merkittävä rooli aamukahviohjelmissa oli myös pianisti Harry Bergströmillä, joka sävelsi ohjelmaan oman tunnussävelmän, sekä kahvia kaataneella ”Frida-rouvalla” (Frida Öström). Idean aamukahviohjelmaansa Tarvajärvi sai Ruotsin radiossa esitetystä Sigge Fürstin juontamasta "Frukostklubben"-ohjelmasta ja hän taisteli ideansa hyväksytyksi Yleisradion ohjelmaneuvostossa ohjelmajohtaja Jussi Koskiluoman penseästä asenteesta huolimatta. Ensimmäinen aamukahviohjelma, silloin vielä nimeltään "Tahdikasta tapania", esitettiin radiossa 26. joulukuuta 1950; "Tervetuloa aamukahville" -nimi tuli käyttöön kolmannessa lähetyksessä kaksi viikkoa myöhemmin. Tarvajärvi oli radion selostusosaston ja teatteriosaston toimittaja vuosina 1950–1957. Tervetuloa aamukahville -ohjelman lisäksi hän juonsi Lauantaisauna-ohjelmaa. Radion jälkeen Tarvajärvi jatkoi Yleisradiossa Suomen Television toimittajana 1958–1960. Televisiotyöhön liittyen Tarvajärvi teki opintomatkan Yhdysvaltoihin vuonna 1959. Mainos-television vapaana toimittajana hän työskenteli vuodet 1960–1970 ja Ylen viihdetoimittajana 1974-1976.


title: Niilo Tarvajärvi

text: "Palapeli"-viihdeohjelma 1950–1960-lukujen vaihteessa sisälsi Laatikkoleikki-nimisen osion, jossa kilpailija valitsi yhden laatikon kahdeksasta. Tarvajärvi yritti sitten ostaa kilpailijan valitseman laatikon takaisin. Ideana oli, että vain yhden laatikon sisällä oli arvopalkinto. Tarvajärvi vakuutti, ettei hän itse tiennyt eri laatikoiden sisältöä.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Mainos-Televisiossa Tarvajärven ohjelmissa kerättiin rahaa erilaisiin hyviksi koettuihin tarkoituksiin. Tarvajärvi ideoi Suomessa ainutlaatuisen keräyksen, jossa myytiin Hamsteri-tarroja muun muassa huoltoasemilla. Sen tuotolla hankittiin huutavaa resurssi- ja kalustopulaa poteneelle liikkuvalle poliisille 51 poliisiautoa liikenteenvalvontaan. Samassa yhteydessä öljy-yhtiö Shell lahjoitti viisi uutta poliisiautoa sekä Volvo-Auto ja Helsingin Urheiluautoilijat ry kumpikin yhden. Uusien autojen joukossa oli 11 Volkswagen Kuplaa, kymmenen Opel Rekordia ja Volvo Amazonia, kahdeksan Moskvitš Eliteä ja Dodge Dartia, viisi Plymouth Valiantia ja Volvo 144:ää sekä yksi Volvo P1800 -urheiluauto. Vahvasti oikealle kallellaan olleen Tarvajärven mukaan Moskvitšit järjesti hankintalistalle länsimaisten autojen joukkoon silloinen kansandemokraattinen valtiovarainministeri Ele Alenius. Kaikki 58 autoa luovutettiin poliisille Senaatintorilla 14. toukokuuta 1967 ja ne vastaanotti silloinen ylipoliisipäällikkö Fjalar Jarva. Ilmasilta-ohjelmassa kerätyillä varoilla hankittiin pelastushelikopteri. Tarvajärven ohjelmissa myös Meksikon ja Münchenin olympiajoukkueille koottiin rahaa ja sotainvalideille hankittiin taloja.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärvi ja Teija Sopanen saivat vuonna 1962 ensimmäiset suosituimman televisioesiintyjän Telvis-patsaat. Presidentti Mauno Koivisto myönsi Tarvajärvelle kamarineuvoksen arvonimen vuonna 1989.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärvi toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1970–1972.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Niilo Tarvajärvi edusti pesäpallon SM-sarjassa Keravan KooPeetä, ja oli voittamassa SM-hopeaa kaudella 1937. Tarva valittiin Itä-Länsi-otteluun 1938 vaihtopelaajaksi ja 1939, jolloin pelasi kakkosvaravahtina. Tarvajärvi pelasi myös yhden maaottelun, ollen vuonna 1934 Tallinnassa voittamassa Viroa 18–0.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Niilo Tarvajärvi toi ensimmäisenä esille ajatuksen Korvatunturin kaupallisesta hyödyntämisestä Joulupukin maana. Väitetään että Korvatunturia esitti Joulupukin asuinpaikaksi ensimmäisenä Markus-setä 1920-luvun lopulla, hän ei kuitenkaan koskaan vahvistanut väitettä. Tarvajärvi alkoi kehittää ideaa Joulumaasta käytyään Disneylandissa Yhdysvaltain-matkallaan vuonna 1959. Joulumaa-ajatuksen takia Tarvajärvi siirtyi 1960-luvun alussa Yleisradiosta MTV:lle. Hanketta varten perustettiin vuonna 1967 Joulumaa Oy. Lapin ja koko Suomen matkailun uudeksi vetonaulaksi kaavaillusta Joulumaasta tuli Tarvajärvelle lähes pakkomielle, joka maksoi hänelle vuosien aikana paljon niin taloudellisesti kuin henkisestikin. Joulumaa-hanketta jouduttiin rahoittamaan sieltä täältä haalituin lahjoitusvaroin ja suurelta osin myös lainarahalla, koska monet merkittävät tahot, muun muassa kauppa- ja teollisuusministeriö eivät tulleet sen tueksi. Rahoitusvaikeuksiin ajautunut Joulumaa Oy jätti konkurssihakemuksen Rovaniemen kihlakunnanoikeudelle joulukuussa 1970.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Toukokuussa 1981 kerrottiin Joulumaan siirtyvän Ruotsiin, jossa se oli tarkoitus rakentaa Övertorneån kunnan alueelle Tonttumaan nimellä. Ruotsin valtio myönsi hankkeen toteuttamiseen kuusi miljoonaa kruunua. Tarvajärvi itse oli uskonut ideaansa niin vakaasti, että hän oli ottanut kaikki siitä koituneet velat omille niskoilleen, minkä vuoksi "”eräänä päivänä oven takana ei ollut Joulupukki, vaan ulosottomies”" ja hän menetti miltei kaiken omaisuutensa. Rovaniemelle vuonna 1998 avattu Santapark oli vain kalpea aavistus Tarvajärven alkuperäisestä suunnitelmasta ja sen avajaisiin hänet kelpuutettiin pelkäksi mainosnukeksi.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Niilo Tarvajärven puoliso vuodesta 1942 oli sairaanhoitaja Maija-Liisa Savimaa, ja heillä oli yksi tytär ja kolme poikaa.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärven pojanpoika on jalkapalloilija Niklas Tarvajärvi.


title: Niilo Tarvajärvi

text: Tarvajärvi kuoli 87-vuotiaana.


title: Likud

text: Likud (, yhtenäisyys, liitto tai kokoomus) on vuonna 1973 perustettu keskusta-oikeistolainen puolue Israelissa. Sen muodostivat Vapaa keskusta, Laam ja Gahal saman vuoden vaaleja varten. Sen puheenjohtaja on Benjamin Netanjahu. Likud tunnetaan tiukasta linjastaan Palestiinan- ja Lähi-idän kysymyksissä.


title: Likud

text: Vuonna 1984 Likud muodosti kansallisen yhtenäisyyden hallituksen työväenpuolueen kanssa. Herut ja liberaalipuolue liittyivät Likudiin 1988. Viime vuosina puolueen tunnetuin henkilö oli puolueen johdossa ja vuoden 2006 alkuun saakka pääministerinä toiminut sittemmin koomaan vaipunut Ariel Sharon.


title: Likud

text: 21. marraskuuta 2005 Ariel Sharon jätti Likudin ja perusti uuden Kadima-puolueen. Lähdön motivaationa olivat suuret erimielisyydet puolueen sisällä Ariel Sharonin hallituksen harjoittamasta politiikasta, joka sisälsi muun muassa vetäytymisen Gazan kaistalta ja eräistä Länsirannan siirtokunnista. Suuri osa Likudin jäsenistä knessetissä ja Israelin hallituksessa siirtyi heti tai seuraavien viikkojen aikana Kadimaan. Jäljelle jääneet valitsivat puolueen johtajaksi sen oikean siiven johtohahmon Benjamin Netanjahun.


title: Likud

text: Vuoden 2009 vaaleissa Likud sai 27 paikkaa knessetiin tullen toiseksi Kadiman jälkeen.


title: Likud

text:
2013 vaaleissa Likud piti yhteislistaa Jisrael Beiteinun kanssa. Lista sai 31 paikkaa, joista 20 on likudilaisia. Neuvottelujen jälkeen muodostettiin Netanjahun III hallitus. Hallituskoalitioon kuuluivat Likudin ja Jisrael Beiteinun lisäksi Yesh Atid, Juutalainen koti ja Hatnua.
Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa Likud säilytti paikkansa suurimpana puolueena 30 paikalla.


title: Chicago Overcoat

text: Chicago Overcoat oli 1975 Lahdessa perustettu bluesyhtye. Sen johtohahmo oli laulaja-huuliharpisti Pertti "Pepe" Ahlqvist. Yhtye hajosi 1980-luvun alussa.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Eurovision laulukilpailu 1966 järjestettiin 5. maaliskuuta 1966 Luxemburgissa, maan yleisradioyhtiön RTL:n suuressa auditoriossa. Tapahtuman juontajana toimi Josiane Shen. Laulukilpailu oli järjestyksessään 11. Kilpailuun osallistuivat samat 18 maata kuin edellisenäkin vuonna.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Eurovisio-sääntöihin oli lisätty vaatimus, että laulut on esitettävä jollakin maan virallisista kielistä. Aiemmin tämä oli ollut yleisradioyhtiöiden välinen "kirjoittamaton sääntö", jota Itävalta ja Ruotsi olivat aikaisempina vuosina rikkoneet.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Poikkeuksellisen suurta kuohuntaa laulukilpailussa herättivät Pohjoismaiden antamat pisteet: Pohjoismaat äänestivät toisiaan häpeilemättä ja niinpä Ruotsi saavuttikin toisen sijan.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Luxemburgin toinen isännöintikerta vedettiin läpi hurjalla vaudilla, kuten edelliselläkin kerralla vuonna 1962. Vaikka mukana oli kaksi laulua enemmän, koko ohjelman kesto oli lyhyempi kuin neljää vuotta aiemmin. Lava oli erittäin yksinkertainen, mutta sitä koristi moderni riippuva pop-taideteos. Laulukilpailua katsellessa tuntuu kuin laulukilpailu olisi järjestettu kiireessä "hutiloiden".


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Kilpailun orkesterin tasoa on haukuttu monissa lähteissä ja toisinaan sen "pauhu" peitti solistit alleen. Italian edustaja Domenico Modugno oli lopulta kieltäytynyt harjoittelemasta "kamalan" orkesterin kanssa, ja esitti lopulta kappaleensa Italian kapellimestarin pianosäestyksellä. Italian edustaja oli hermostuneena lähtenyt harjoituksista. Tähän mahdollisesti kaatui myös Italian menestys, sillä raadit eivät kuulleet kappaletta lainkaan harjoituksissa ja jättivät sen ilman pisteitä. Suomen kapellimestari Ossi Runne muistelee hänen lähteneen ovet paukkuen jäätyään jaetulle viimeiselle sijalle.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Laulukilpailuun kaivattiin pikaisesti joitakin uudistuksia. Jotkut maat olivat vaatineet alueellisia semifinaaleja, ja kieliblokki- ja kulttuuriasetelmat olivat valmiit vuosiksi eteenpäin. Luxemburg jopa ehdotti live-esiintymisien korvaamista etukäteen nauhoitetuilla filmeillä. Pohjoismaat vaativat yhteisessä kirjelmässään että "jotain olisi tehtävä laulujen tason parantamiseksi". Kuitenkaan kilpailua ei muutettu sen kummemmim kielisäännön lisäksi: raadeissa tuli olla musiikin ammattilaisia.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Tanska uudisti laulukilpailua omalla tavallaan: viisuestradilla nähtiin ensi kertaa tanssijoita.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Norjan edustaja osasi järkyttää Eurovision laulukilpailua katsovat täydellisesti: hän esiintyi housuissa ensimmäisenä naisena tässä yhteydessä.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: France Gallin voitto edellisvuoden laulukilpailussa vaikutti paljon tämänvuotiseen euroviisukavalkadiin, sillä suurin osa esityksistä (muun muassa 8 ensimmäistä) oli nuorten naissolistien esittämiä pirteitä, duurissa kulkevia iskelmiä.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Kilpailun voitti ylivoimaisesti Itävalta, ensimmäisen kerran viisuhistoriansa aikana. Maata edusti Udo Jürgens kappaleella "Merci, chérie". Laulusta ei noussut suurta menestystä, mutta monet ovat arvelleet ylivoimaisen voiton johtuneen siitä, että miehen esittämä rauhallinen balladi erosi suuresti viisuvuoden tyypillisestä tarjonnasta. Jürgens osallistui viisuihin jo kolmatta kertaa putkeen. Toisin kävi Italian Domenico Modugnolle, jonka esitys "Dio come ti amo" jäi kokonaan pisteittä, vaikka laulusta oli muodostunut kotimaassaan suurmenestys. Itävallan kappale oli ranskankielisestä nimestään huolimatta saksankielinen. Toisen euroviisuvoittonsa Itävalta otti 48 vuotta myöhemmin vuonna 2014.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Alankomaista saatiin Eurovision laulukilpailun ensimmäinen tummaihoinen edustaja. Hänen nimensä oli Milly Scott. Millyn laulu kertoi kahdesta meksikolaisesta nimeltään Fernando ja Filippo, ja lavalla olikin kaksi herraa kitaroineen ja ponchoineen. Alankomaat yritti tehdä kunnollista lavashow'ta: Milly aloitti laulun lavasteiden takaa, ja tuli esiin porras-lavastetta pitkin tanssien. Milly teki show’staan erikoisen liikkuessaan mikrofoni kädessään. Tuolloin mikit olivat langallisia. Kuitenkaan hän ei kompuroinut mikkinsä kanssa, vaan loikkasi aina mikin johdon yli.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Ruotsia edustivat tänä vuonna Lill Lindfors ja Svante Thuresson, jotka lauloivat sanoitukseltaan hyvin erikoisen sävelmän, "Nygammal vals" (suom. Uusvanha valssi). Laulussa laulettiin mm. prinsessoista ja sikalaumoista. Edustajaparin naispuolinen henkilö on muistellut vuonna 1985 (jolloin juonsi kisat), kuinka Pohjoismaat lähtivät laulukilpailuun mukaan protestimielin, sillä kilpailua pidettiin täysin etelä- ja keskieurooppalaisten maiden hallitsemana. Niinpä Pohjoismaat päättivät äänestää toisiaan, eikä yksikään Pohjoismaa antanut pistettäkään voittajalle, Itävallalle. Kun Euroopassa saatiin ns. "maistaa omaa lääkettään" alkoi yleisö protestoida tätä korottamalla ääntään poikkeuksellisen paljon. Näin Ruotsi sekä Norja sijoittuivat hyvin, kun taas Suomen "Playboy" sijoittui vasta kymmenenneksi ja Tanska neljänneksitoista.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Suomea edusti Ann-Christine Nyström kappaleella "Playboy". Esityksen oli säveltänyt ja sanoittanut Ossi Runne, joka myös samoihin aikoihin aloitti työnsä Yleisradion orkesterin johtajana. Runne aloitti näissä kilpailussa pitkän kapellimestarin uransa Euroviisuissa, sillä hän on johtanut yhteensä 22 Suomen Euroviisua. Tämän saavutuksen ovat rikkoneet vain Irlannin Noel Kelehan, joka hänkin toimi tänä vuonna ensimmäistä kertaa kapellimestarina sekä Ranskan Franck Pourcel.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Ann-Christine on muistellut, kuinka hän panikoi ennen esitystään. Astellessaan portaita alas, hän kysyi kapellimestari Ossi Runnelta, mitä jos unohdan sanat. Runne kehotti: "Laula mitä vain, eivät he kuitenkaan ymmärrä sanaakaan, lauloit sitten suomeksi tai siansaksaksi".


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale, paitsi Belgia, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Jean Roderès.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Jokaisen maan tuomariston suositeltiin antavan pisteet 5, 3 ja 1 kolmelle parhaaksi katsomalleen laululle. Tarvittaessa pisteet sai jakaa myös vain kahden laulun kesken, jolloin jaettiin pisteet 6 ja 3. Sallittua oli myös antaa kaikki 9 pistettä yhdelle ainoalle laululle.


title: Eurovision laulukilpailu 1966

text: Vuonna 1966 eniten kohua herätti Pohjoismaiden äänestyskäyttäytyminen. Pohjoismaat olivat kyllästyneitä jakamaan jäännössijoja kilpailussa, jota pidettiin kokonaan Keski- ja Etelä-Euroopan maiden hallitsemana. Kun sekä Suomi, Norja että Tanska antoivat kaikki Ruotsin esitykselle "Nygammal vals" täydet pisteet, Euroviisujen saliyleisö protestoi tätä poikkeuksellisen äänekkäästi. Lisäksi yksikään Pohjoismaa ei antanut voittajalle Itävallalle ainuttakaan pistettä. Pohjoismaiden lisäksi myös Britteinsaaret sekä Espanja ja Portugali antoivat toisilleen poikkeuksellisen suuria pisteitä.


title: Yhteiskuntapolitiikka

text: Yhteiskuntapolitiikka () tarkoittaa toimia, joilla pyritään järjestämään yhteiskunnallisia oloja sekä tieteenalaa. Yhteiskuntapolitiikka voidaan ymmärtää yhteiskuntaa tuottavaksi, sääteleväksi ja kuvailevaksi politiikaksi . Suomalaiseen sanastoon termi tuli 1900-luvun alussa alan saksalaisesta kirjallisuudesta .


title: Yhteiskuntapolitiikka

text: Yhteiskuntapolitiikalla tarkoitetaan toimia, joiden tarkoituksena on järjestää yhteiskunnan olot tarkoituksenmukaisella ja oikealla tavalla ottaen huomioon tehokkuuden sekä oikeudenmukaisuuden asettamat vaatimukset. Julkinen valta vaikuttaa keskeisesti kunkin maan yhteiskuntapolitiikkaan, mutta myös kansalaisjärjestöt, yritykset, tiedotusvälineet sekä tavalliset kuluttajat ja kansalaiset harjoittavat yhteiskuntapolitiikkaa.


title: Yhteiskuntapolitiikka

text: Yhteiskuntapolitiikka kuuluu tieteenalana yhteiskuntatieteisiin. Yhteiskuntapolitiikan tutkimuksen kohteena ovat yhteiskunnan tila, kehitys ja muutos sekä keinot edistää hyvinvointia ja lievittää sosiaalisia ongelmia. Yhteiskuntapolitiikan tieteenalan tehtävänä on tuottaa teoreettisesti perusteltua tietoa yhteiskunnasta. Yhteiskuntapolitiikka pitää luonteensa vuoksi sisällään yhteiskuntafilosofisia kysymyksiä ja on näin lähellä yhteiskuntatieteiden filosofiaa.


title: Yhteiskuntapolitiikka

text: Yhteiskuntapolitiikan oppiaineen suuntautumisvaihtoehtoja ovat muun muassa talouspolitiikka, ympäristöpolitiikka, innovaatiopolitiikkaa, työpolitiikka, kulttuuripolitiikka ja sosiaalipolitiikka. Suomessa yhteiskuntapolitiikkaa voi opiskella pääaineena Itä-Suomen, Jyväskylän ja Helsingin yliopistoissa. Yhteiskuntapolitiikan pääaineopiskelijat valmistuvat yhteiskuntatieteiden tai valtiotieteiden maisteriksi tai kandidaatiksi.


title: Yhteiskuntapolitiikka

text: Yhteiskuntapolitiikkaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi sosiaalityöntekijänä, projektipäällikkönä, suunnittelijana, opettajana ja toimittajana. Valmistuneet ovat usein töissä kunnissa tai järjestöissä.


title: Jeremia

text: Jeremia (, "Yirməyāhū", "Jahve kohottaa") oli Hilkian poika, Vanhan testamentin profeetta. Hänen kirjoittaminaan pidetään Jeremian kirjaa sekä Valitusvirsiä; lisäksi hänen katsotaan kirjoittaneen myös 1. Kuninkaiden ja 2. Kuninkaiden kirjan, joissa käsitellään molempien valtakuntien (Juudan ja Israelin) historiaa siitä lähtien, mihin Samuelin kirjat päättyvät (ts. Daavidin koko Israelia koskeneen hallituskauden jälkipuoliskolta), molempien valtakuntien loppuun saakka.


title: Jeremia

text: Jeremia oli pappissukua, kotoisin Anatotista, Benjaminin heimon alueelta. Hänen isänsä oli pappi Hilkia. Jeremian isä oli hyvin todennäköisesti Itamarin sukuhaaraa ja mahdollisesti Abjatarin jälkeläinen, papin jonka kuningas Salomo poisti pappispalveluksesta. Herran sana tuli hänelle Juudan kuninkaan Josian, Amonin pojan, kolmenatoista hallitusvuotena.


title: Jeremia

text: Herra puhui hänelle vielä kuningas Jojakimin, Josian pojan, aikana ja sen jälkeen aina kuningas Sidkian, Josian pojan yhdenteentoista hallitus vuoteen saakka, jonka viidentenä kuukautena Jerusalemin asukkaat ja Juudan kansa vietiin pakkosiirtolaisuuteen Babyloniaan.


title: Jeremia

text: Jeremia korosti kansansa kanaanilaistuneen kultin merkitsevän luopumista Jahvesta, ja Karkemiin taistelun jälkeen vuonna 605 eaa. hän ja Hesekiel pitivät Nebukadressar II:ta Jahven lähettämänä luopiokansan rankaisijana. Osoituksena tästä Jeremia piti myös Jerusalemin valloitusta vuonna 598 eaa. ja kansan viemistä pakkosiirtolaisuuteen.


title: Jeremia

text: Jeremia esitti useita pienoisnäytelmiä, jotka kuvasivat Jerusalemin tilaa ja sitä kohtaavaa onnettomuutta. Niitä olivat hänen käyntinsä savenvalajan talossa ja se, että hänen hankkimansa vyö turmeltui. Jeremiaa kiellettiin menemästä naimisiin, mikä toimi varoituksena siitä, että lapset, jotka noina Jerusalemin viimeisinä päivinä syntyisivät, "kuolisivat sairauksiin". Hän murskasi pullon Jerusalemin vanhinten edessä vertauskuvaksi kaupunkia uhkaavasta hävityksestä. Hän lunasti setänsä pojalta Hanamelilta pellon kuvatakseen 70 vuoden pakkosiirtolaisuuden jälkeen tapahtuvaa paluuta, jolloin Juudassa jälleen ostettaisiin peltoja. Tahpanhesissa Egyptissä hän kätki suuria kiviä tiilipenkereeseen faraon talon luona ja profetoi, että Nebukadnessar asettaisi valtaistuimensa juuri siihen paikkaan.


title: Jeremia

text: Kun Nebukadressarin asettama uusi kuningas Sidkia alkoi kapinoida, Jeremia korosti alistumisen velvoitusta Baabelin ikeen alaiseksi ja taisteli vääriä profeettoja vastaan, jotka lupasivat menestyksen seuraavan kapinointia. Jeremia varoitti useita kertoja Sidkiaa kapinoinnista, mutta tämä vangitutti hänet. Nebukadressarin määräyksestä Jeremia vapautettiin Jerusalemin toisen valloituksen yhteydessä vuonna 586 eaa. Perimätiedon mukaan Jeremia seurasi juutalaisia Egyptiin, missä nämä kivittivät hänet.


title: Jeremia

text: Julistuksessaan Jeremia käyttää usein kuvakieltä. Hän ylistää Jahvea ainoana Luojana ja korostaa kuinka kiittämättömyyden täytyy saada rangaistuksensa valitun kansan keskuudessa, mikä kuitenkin lopulta johtaa kansan parannukseen. Jerusalemin hän ennusti muuttuvan käryävän polttouunin kaltaiseksi.


title: Lohengrin

text: Lohengrin on Richard Wagnerin säveltämä ooppera. Se perustuu Wolfram von Eschenbachin eepokseen "Parsifal" sekä kahden tuntemattoman ranskalaisen runoilijan 1200-luvun lopulla kirjoittamaan "Lohengrin"-runoelmaan. Sen ensiesitys oli Weimarissa 28. elokuuta 1850.


title: Lohengrin

text: Oopperasta on peräisin Yhdysvalloissa eniten käytetty ja muuallakin hyvin suosittu häämarssi ”Treulich geführt”. Se tunnetaan myös englanninkielisillä nimillä ”Bridal Chorus” (Morsiuskuoro) ja ”Here Comes the Bride”.


title: Lohengrin

text: Richard Wagner perusti "Lohengrinin" tarinaan Saksan kuninkaasta Henrik I Linnustajasta (876–936), joka soti unkarilaisia vastaan. Kuitenkin Brabantin herttuakunta, jonne tarina sijoittuu, perustettiin vasta 1183.


title: Lohengrin

text: Wagner aloitti teoksen kirjoittamisen 1846 kolmannesta näytöksestä. Sen jälkeen hän teki I näytöksen, ja II näytös valmistui viimeisenä, vuonna 1847. Dresdenin ooppera ei ollut hyväksynyt teosta ohjelmistoon, kun Wagner vuonna 1849 osallistui toukokuun vallankumoukseen ja joutui lähtemään maanpakoon. "Lohengrinin" ensiesityksen johti Franz Liszt 28. elokuuta 1850 Weimarissa ilman väliaikoja. "Lohengrin" teki heti alusta alkaen kuulijoihin syvän vaikutuksen ja jäi pysyvästi oopperatalojen ohjelmistoon. Wienissä 15. toukokuuta 1861 Wagner kuuli ensimmäisen kerran teoksensa soitettuna.


title: Lohengrin

text: Baijerin kuningas ja Wagnerin mesenaatti Ludvig II kuvasi mielellään itseään Joutsenprinssinä.


title: Lohengrin

text: Kreivejä ja aatelisia, aatelisnaisia, vasalleja, palvelijoita (kuoro)


title: Lohengrin

text: "Lohengrinin" nimirooli ollut kautta aikain yksi sankaritenorien tähtirooleista. Äänellisesti rooli vaatii niin voimakkaita kuin herkkiä sävyjä. Kuuluisia Lohengrinin esittäjiä ovat olleet muiden muassa Lauritz Melchior, Sandor Konya, Jess Thomas, Rene Kollo, Peter Hoffman, Placido Domingo, Ben Heppner ja Jonas Kaufmann.


title: Lohengrin

text: Aika: 900-luvun ensimmäinen puolisko


title: Lohengrin

text: Paikka: Antwerpen


title: Lohengrin

text: Kesto: I Näytös 67 minuuttia, II Näytös 64 minuuttia, III Näytös 65 minuuttia. Yhteensä noin 3 tuntia 45 minuuttia.


title: Lohengrin

text: Scheldtin joen rannalla. Saksan kuningas Henrik Linnustaja on lähdössä sotaan unkarilaisia vastaan ja on tullut Brabantiin kokoamaan sotajoukkoja. Brabantin herttua on kuollut jonkin aikaa sitten ja jättänyt jälkeensä pojan nimeltään Gottfried ja tyttären nimeltään Elsa. Lasten holhoojaksi oli määrätty kreivi Friedrich von Telramund. Eräänä päivänä Elsa oli lähtenyt Gottfriedin kanssa metsään kävelylle, mutta palannut ilman veljeään. Friedrich väittää Elsan murhanneen veljensä päästäkseen tämän sijasta Brabantin hallitsijaksi. Friedrich oli aiemmin aikonut naida Elsan, mutta on nyt ottanut vaimokseen Ortrudin, Friisinmaan ruhtinaan Radbodin jälkeläisen. Koska Friedrich on kuolleen herttuan läheinen sukulainen ja koska Ortrudin suku hallitsi ennen maata, Friedrich vaatii Brabantia itselleen. Kuningas käskee tuoda Elsan paikalle ja kysyy onko tämä syyllistynyt veljensä murhaan. Elsa kieltää tämän ja Friedrich ilmoittaa olevansa valmis taistelemaan kenen tahansa Elsaa puolustavan kanssa. Elsa kertoo nähneensä unessa ritarin, jonka hän uskoo tulevan puolustamaan häntä. Kuningas käskee airuttaan kutsumaan ritarin paikalle. Kahden kutsun jälkeen Lohengrin saapuu joutsenen vetämässä veneessä. Elsa lupautuu naimaan Lohengrinin, jos tämä puolustaa häntä. Lohengrin suostuu sillä ehdolla, että Elsa ei koskaan kysy, kuka hän on tai mistä hän tulee. Lohengrin voittaa Friedrichin kaksintaistelussa, mutta säästää tämän hengen. Kuningas karkottaa Friedrichin.


title: Lohengrin

text: Karkotetut Friedrich ja Ortrud ovat Antwerpenin linnakkeen portailla. Friedrich on vihainen Ortrudille, koska tämä valehteli nähneensä Elsan murhaavan Gottfriedin. Ortrud saa kuitenkin Friedrichin uskomaan, että Lohengrin voitti hänet noituudella. Hän kertoo, että jos Lohengrin saisi pienenkin haavan tai jos hänen nimensä paljastuisi, hän menettäisi voimansa, mutta ainoa, joka nimeä voi kysyä, on Elsa. Tällä aikaa Elsa tulee linnan ikkunaan. Ortrud lähettää Friedrichin pois ja yrittää saada Elsan epäilemään Lohengrinia. Elsa ei voi uskoa Lohengrinista pahaa, mutta hänen käy sääliksi Ortrudia ja hän lupaa pyytää Lohengrinia armahtamaan Friedrichin. Aamun tultua linnan asukkaat kokoontuvat paikalle. Kuninkaan airut kertoo, että Friedrich on julistettu lainsuojattomaksi ja, että Lohengrin on kieltäytynyt herttuan arvonimestä ja haluaa itseään kutsuttavan Brabantin suojelijaksi. Elsan mennessä kirkkoon Ortrud astuu hänen eteensä ja väittää Lohengrinin voittaneen Friedrichin taikavoimillaan. Samaan aikaan kuningas ja Lohengrin tulevat. Myös Friedrich tulee paikalle ja vaatii Lohengrinia kertomaan nimensä. Lohengrin sanoo, että ainoastaan Elsa voi kysyä sitä. Hän käskee Friedrichiä ja Ortrudia lähtemään ja menee kirkkoon Elsan kanssa.


title: Lohengrin

text: Elsa on alkanut pelätä, että jollei hän tiedä, kuka hänen miehensä on, tämä saattaa joskus hylätä hänet. Hän vaatii Lohengrinin estelyistä huolimatta tätä paljastamaan nimensä. Yhtäkkiä Friedrich tulee huoneeseen aikomuksenaan haavoittaa Lohengrinia, mutta Lohengrin surmaa hänet miekallaan. Hän käskee Friedrichin mukana tulleita viemään ruumiin Scheldtin joelle, jossa kuningas joukkoineen odottaa ja lähtee sinne Elsan kanssa paljastaakseen nimensä. Saavuttuaan paikalle hän kertoo olevansa Lohengrin, Parzivalin poika. Hän kuuluu Montsalvatin linnan ritarikuntaan, jonka tehtävänä on vartioida Graalin maljaa. Hänen isänsä on Graalin kuningas. Jos joku ritareista lähtee linnasta, Graalin voima auttaa häntä edelleen, mutta jos hänen nimensä paljastuu, hänen täytyy palata. Joutsenen vetämä vene saapuu. Lohengrin antaa Elsalle torvensa, miekkansa ja sormuksensa ja pyytää tätä antamaan ne veljelleen, jonka hän kertoo olevan yhä elossa. Samassa Ortrud saapuu paikalle ja kertoo muuttaneensa Gottfriedin joutseneksi, joka nyt vetää venettä. Tämän kuullessaan Lohengrin polvistuu rukoilemaan. Hänen yläpuolelleen ilmestyy valkea kyyhkynen ja Ortrudin kauhuksi Gottfried palaa oikeaan muotoonsa. Lohengrin nousee veneeseen ja kyyhkynen vetää sen pois näkyvistä. Elsa kuolee Gottfriedin käsiin.


title: Snapsilasi

text: Snapsilasi on vetoisuudeltaan pienin, vain noin neljän senttilitran lasi. Erona shottilasiiin on hieman ohuempi pohja sekä tasaleveys. Snapsilaseja näkee yleensä pohjamalliltaan pyöreinä tai neliskanttisina, mutta periaatteessa kaikki pohjamuodot, kuten tähti tai kolmio, ovat mahdollisia.


title: Honey B and the T-Bones

text: Honey B & T-Bones on 1980-alussa syntynyt suomalainen rock-trio. Yhtye aloitti uransa blues- ja rhythm & blues -yhtyeenä, mutta bluesvaikutteet vähenivät yhtyeen musiikissa 1990-luvun puolivälin jälkeen. Yhtyeen keulakuva on basisti-laulaja Aija Puurtinen. Kitaristina toimii hänen aviomiehensä, myös toimittajana tunnettu Esa Kuloniemi. Vuosina 2007–2010 Puurtinen ja Kuloniemi soittivat Tuomari Nurmion kanssa nimellä Tuomari Nurmio ja Hunajaluut. Kokoonpanossa soitti rumpuja ensin Jaska Lukkarinen ja sitten Make Hillilä. Yhtye on ollut vuodesta 2012 saakka kvartettimuotoinen.


title: Shottilasi

text: Shottilasi on vetoisuudeltaan hyvin pieni, vain 5–6 senttilitran lasi. Shottilasin erottaa snapsilasista sen ylhäältäpäin levenevä kaula, joka mahdollistaa etenkin pienten, kerrostettujen juomien helpon rakentamisen.


title: Projekti 971

text: Projekti 971 "Štšuka-B" -luokan sukellusveneet ( , ) ovat Venäjän laivaston ydinkäyttöisiä hyökkäyssukellusveneitä.


title: Projekti 971

text: Projekti 971-luokan aluksia on Venäjän laivastolla 14. Luokka kehitettiin ja otettiin käyttöön vuosina 1986–1992. Veneiden pituus on tyypillisesti 110 m, suurin nopeus 35 solmua ja suurin sukellussyvyys 600 m. Aseistuksena on neljä 533 millimetrin torpedoputkea, RPK-2 Vjuga (SS-N-15 Starfish) -ohjukset ja neljä 650 mm:n torpedoputkea, joista voi laukaista myös RPK-7 Vorobei (SS-N-16 Stallion) -ohjukset.


title: Projekti 971

text: Štšuka-B-luokan veneet sekoitetaan usein Neuvostoliiton (ja Venäjän) laivaston strategisiin Akula-luokan sukellusveneisiin, joiden NATO-kutsumanimi on Typhoon. Projekti 971:n edeltäjä on Projekti 671RTM(K) "Štšuka".


title: Projekti 971

text:
Akula I -sarjan veneitä rakennettiin seitsemän. Niistä kolmen uskotaan olevan vielä käytössä. Parannettua Akula I -mallia rakennettiin viisi.
Ensimmäinen Akula II -vene "Vepr" otettiin käyttöön 1995. "Gepard" otettiin käyttöön 2000.


title: Projekti 971

text: Syyskuussa 1998 yhdellä Venäjän pohjoisen laivaston Akulalla tapahtui välikohtaus, jossa 19-vuotias varusmies Aleksandr Kuzminyh ampui lopulta yhteensä kahdeksan palvelustoveriaan ja linnoittautui alukseen, uhaten räjäyttää sen torpedovaraston. Paikalle tilannetta selvittämään saapuivat muun muassa turvallisuuspalvelu FSB:n erikoisyksikkö ja nuoren merisotilaan äiti. Miestä suostuteltiin antautumaan, mutta hän ampui lopulta itsensä.


title: Projekti 971

text: Intian laivasto on vuokrannut kymmeneksi vuodeksi vuonna 2008 valmistuneen Akula II -veneen "Nerpa" (nimellä "INS Chakra") 650 000 000 dollarilla. Sen rakennustyöt aloitettiin alun perin 1994. Veneen kokeet aloitettiin Tyynellämerellä lokakuussa 2008 ja 8. marraskuuta 2008 sillä sattui Japaninmerellä sammutusjärjestelmän lauetessa onnettomuus, jossa kuoli 17 sukellusveneen rakentaneen telakan asiantuntijaa ja kolme merisotilasta. Lisäksi loukkaantui kaksikymmentäyksi 208-henkisen miehistön jäsentä. Onnettomuuden arvellaan johtuneen tukehtumisesta, siitä, että sammuttava freoni olisi vienyt hapen ilmasta.


title: Projekti 971

text: Venäjän federaation presidentti Dmitri Medvedev oli kehottanut Moskovan sotilassyyttäjää tutkimaan asiaa onnettomuuden tapahduttua.


title: Anita Hirvonen

text: Anita Hirvonen (oikealta nimeltään Anita Riitta Helena Lindgren, s. 7. helmikuuta 1946 Äänekoski) on suomalainen iskelmälaulaja. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Ei itketä lauantaina”, ”Maitolavan prinsessa”, ”Ranta-reggae”, ”Et usko kuinka koskeekaan”, ”Ans kattoo ny” ja ”Ovi sydämeen auki on”.


title: Anita Hirvonen

text: Anita Hirvosen ensimmäinen single '”Kaks kanaa / Älä! Älä!” ilmestyi vuonna 1966. Laulaja tuli tunnetuksi uran alkuaikoina rohkealla julkikuvallaan ja railakkaalla ohjelmistollaan Jorma Weneskosken orkesterin solistina. Ensimmäiset hitit olivat ”Itke vaan, jos helpottaa” (1967) ja ”Anitan parempi polkka” (1968).


title: Anita Hirvonen

text: Hiljaisen 1970-luvun alkupuolen jälkeen Anita Hirvonen levytti seuraavan hittinsä ”Sydän rakastaa” vuonna 1977.


title: Anita Hirvonen

text: 1980-luvulla syntyi useita menestyskappaleita, kuten muun muassa ”Rantareggae”, '”Et usko kuinka koskeekaan”, ”Ans kattoo ny”, ”De va kukku de” ja ”Ovi sydämeen auki”. Vuosina 1981–1983 ilmestyneistä albumeista kolme saavutti myynnissä kultalevyrajan.


title: Anita Hirvonen

text: 1990-luvulla Anita juonsi MTV3-kanavan viihdeohjelmia: "Ei itketä lauantaina" (yhdessä Petri Kaivannon kanssa) 1993–1995, "Maitolaituri soi" ja "Hecumania" (yhdessä Pertti Salovaaran kanssa). Vuonna 1994 ilmestyi pitkäsoitto "Maitolavan prinsessa", jonka singlenä julkaistu nimikappale oli Anita Hirvosen oma sanoitus. 1990-luvulla Hirvonen juonsi televisiossa muutamia viihdeohjelmia ja laulajasta tehtiin vuonna 1996 televisioon 50-vuotisdokumentti, joka palkittiin Venlalla.


title: Anita Hirvonen

text: Vuonna 2004 julkaistun "Älä tule myöhään" -albumin nimikappale soi runsaasti radiossa, samoin kuin ”XL-nainen”. Anita Hirvosen elämästä kertovan "Anita-musikaalin" ensi-ilta oli vuonna 2007 laulajan nykyisessä kotikaupungissa Riihimäellä Riihimäen Teatterissa.


title: Anita Hirvonen

text: Hirvonen joutui asumaan jokusen vuoden lastenkodissa sen jälkeen, kun hänen äitinsä kuoli hänen ollessaan vähän yli vuoden ikäinen. Hirvosen isä oli silloin vankilassa. Nelivuotiaasta lähtien Hirvonen asui isoäitinsä luona Äänekoskella. Hirvonen aloitti julkiset esiintymisensä jo viisivuotiaana. Hän lauloi kirkoissa, maatalousnäyttelyissä ja erilaisissa juhlissa. Kuusivuotiaana Hirvonen lauloi Äänekosken kirkossa tilaisuudessa, joka taltioitiin. Nuoruusvuosina hän asui Sveitsissä ja teki laulukeikkoja. 1970-luvun alussa Anita Hirvonen oli naimisissa nyrkkeilijä Harri Piitulaisen kanssa.


title: Boussinesq-approksimaatio

text: Boussinesq-approksimaatio on virtausdynamiikan approksimaatio, jonka mukaan kokoonpuristumattoman fluidivirtauksen tiheysmuutokset ovat niin pieniä, että ne voidaan jättää huomiotta.


title: Boussinesq-approksimaatio

text: Todellisuudessa pieniä tiheysvaihteluita saattaa advektion seurauksena esiintyä. Tiheyden muutokset huomioidaan vain painekentän konstruoinnissa eli termeissä, joissa tiheys on kerrottu painovoimakiihtyvyydellä "g". Muissa termeissä tiheys esiintyy vain nimittäjässä, ja asetetaan


title: Boussinesq-approksimaatio

text: missä formula_2 on jokin sopiva referenssitiheys. Keskeinen ajatus on, että kahden tiheydeltään erilaisen fluidin hitauserot ovat pieniä, mutta painovoima on tarpeeksi suuri tehdäkseen painoeron merkittäväksi.


title: Boussinesq-approksimaatio

text: Boussinesq-virtaukset ovat yleisiä luonnossa (ilmakehän ja valtamerten virtauksissa), teollisuudessa ja kaupunkiympäristössä (ilmastointi, keskuslämmitys). Monille virtauksille approksimaatio on erittäin tarkka ja yksinkertaistaa huomattavasti ilmiön kuvauksen matematiikkaa ja fysiikkaa.


title: Boussinesq-approksimaatio

text: Boussinesq-virtausten eräs piirre on, että ne näyttävät samoilta ylösalaisin tarkasteltuina, edellyttäen että fluidien ominaisuudet vaihdetaan päinvastaisiksi. Tarkastellaan esimerkkinä avointa ikkunaa tilanteessa, jossa huoneen sisällä on lämpimämpää kuin ulkopuolella. Sisäilma on ulkoilmaa kevyempää, joten ulkoa sisälle huoneeseen virtaava ilma painuu kohti lattiaa. Päinvastaisessa tilanteessa (kylmä huone ja lämmin ulkoilma) sisään virtaava ilma kohoaa kohti kattoa. Jos virtaus on Boussinesq-virtaus (ja huone symmetrinen), voidaan huone kääntää ylösalaisin ja tilanne säilyy samana kuin lämpimän huoneen tapauksessa.


title: Boussinesq-approksimaatio

text: Esimerkki virtauksesta, joka ei ole Boussinesq-virtaus on vedessä nousevien kuplien virta. Tämä virtaus ei ole lainkaan symmetrinen ilmassa putoavan veden kanssa: nousevat kuplat pyrkivät yhdistymään suuremmiksi, kun taas putoava vesi hajoaa pisaroiksi. Pienessä mittakaavassa pintajännitys tulee kuvaan mukaan ja sotkee approksimaation.


title: Jean Alesi

text:
Jean Alesi (s. Giovanni Alesi, s. 11. kesäkuuta 1964 Montfavet, Ranska) on ranskalainen moottoriurheilija ja Formula 1 -ajaja. Perhetaustaltaan Alesi ei ole täysin ranskalainen: hänen isänsä, joka muutti Ranskaan töihin, on italialainen ja äiti ranskalainen. Omasta identiteetistään Alesi onkin todennut "minulla on Ranskan passi, mutta vereni on italialaista". Kipinän moottoriurheiluun Alesi sai isältään, joka harrasti ralliautoilua. Isä lupasi ostaa karting-auton Alesille, kunhan tämä suorittaisi koulun kunnialla loppuun. 16-vuotiaana Alesi osallistui ensimmäiseen karting-kilpailuunsa, mutta siirtyi nopeasti isompiin autoihin.
Parhaiten Alesi muistetaan urastaan Formula 1 -sarjassa. Alesi oli erittäin lupaava ja nopea kuljettaja, mutta väärät tiimivalinnat ja epäonni estivät suurimpien odotusten toteutumisen. Lupaavan alun jälkeen Alesi siirtyi Tyrrell-tallista kauden 1990 jälkeen Ferrarille, joka oli ajautumassa historiansa pahimpaan lamaan. Moottoririkot, muut tekniikkamurheet ja sisäiset ristiriidat repivät tallia. Myös Williams halusi Alesin talliinsa, mutta Alesi valitsi Ferrarin. Seuraavat vuodet Williams hallitsi ykkösiä, kun taas Ferrari vaipui yhä syvemmälle. Alesi ei kuitenkaan sano katuvansa Ferrari-pestiään, sillä hän oli aina halunnut ajaa Ferrarilla. Jean Alesi muistetaan erityisesti Italiassa vuosistaan Ferrarilla, joiden aikana hän voitti italialaisten sympatiat puolelleen Ferrarin heikosta menestyksestä huolimatta. Alesi kuului aggressiivisen ajotapansa ansiosta yleisön suosikkeihin koko uransa ajan.


title: Jean Alesi

text: Vuoden 2006 alussa Alesi palkittiin ranskalaisella "L'Ordre national de la Légion d'Honneur" -mitalilla työstään moottoriurheilun saralla. Kunniamerkki on korkein siviilille myönnettävä kunniamerkki Ranskassa.


title: Jean Alesi

text: Alesi aloitti F1-uransa kaudella 1989 Tyrrellillä kesken kauden Ranskan GP:ssä, jossa sijoittui heti neljänneksi. Suoritus vakuutti tallin ja Alesi ajoi kaudella 1989 sekä Formula 1 kisoissa Tyrellillä, että Formula 3000 sarjassa Eddie Jordanin tallissa, jossa hän voitti myös sarjan mestaruuden samana vuonna. Hän jatkoi Tyrrellillä myös seuraavana vuonna. Tuolta vuodelta muistetaan etenkin Alesin taistelu Ayrton Sennaa vastaan Phoenixin GP:ssä USA:ssa ja kaksikon toinen tiukka kisa Monacon GP:ssä. Molemmilla kerroilla Alesi sijoittui Sennan McLarenin jälkeen toiseksi, mitä voidaan pitää Tyrrelin autolla hyvänä suorituksena. Vuodeksi 1991 Alesi siirtyi suuren muutoksen keskellä olleeseen Ferrari-talliin. Haastattelussa Alesi on todennut, ettei mielestään tehnyt virhettä siirtyessään 1991 Ferrarille, vaikka tuolloin tarjolla olisi ollut paikka Williamsilta, jolla voitettiin mestaruudet 1992 ja 1993. – "Sanotte, että minusta olisi tullut maailmanmestari? Yhtä hyvin olisin voinut kuolla, kuten Ayrton Senna. Koskaan ei tiedä, mikä olisi voinut olla kohtaloni", Alesi kertoo.


title: Jean Alesi

text: Ferrarin ratissa Alesi otti uransa ainoan voiton 31-vuotissyntymäpäivänään 1995 Kanadan GP:ssä. Alesi itse muistuttaa epäonnen vieneen ainakin kuusi voittoa auton hajottua johtopaikalta. Kerran esimerkiksi Alesin johtaessa kisaa ylivoimaisesti Ferrarilla päätettiin vaihtaa varmuuden vuoksi uudet renkaat ylimääräisessä varikkostopissa vain muutamia kierroksia ennen maalia. Alesin palattua varikolta edelleen ilman uhkaajia kisan johtoasemaan hetkeä myöhemmin huonosti kiinnitetty rengas irtosi ja Alesi ajautui radalta saamatta pistettäkään. Eräs tunnetuimpia kisoja on Japanin GP 1995, jossa sateen kostuttamalla radalla Alesi oli ylivoimaisesti nopein kuljettaja ja oli haastamassa Schumacherin, kunnes Ferrarin tekniikka petti jälleen.


title: Jean Alesi

text: Epäonni tuntui seuraavan myös pelkkiä Alesin ajovarusteita. Ajettuaan melkein 36-vuotiaana "F1-eläkeläisenä" uskomattomaan viidenteen lähtöruutuun suorituskyvyttömällä Prostin autolla Monacon aika-ajossa F1-kaudella 2000 Alesi päätti ilahduttaa yleisöä heittämällä kypäränsä hurraaville ranskalaisille. Kypärän saajasta tuli niin suuri tappelu että eräs pukareista mursi ranteensa tappelussa. Alesi kertoi myöhemmin haastattelussa pahoittelunsa tästä käsittämättömästä tapahtumaketjusta ja ettei uskalla enää palkita fanejaan yhtä avokätisesti.


title: Jean Alesi

text: Ferrarilta tie vei Benettonille vuosiksi 1996 ja 1997. 1997 Alesi sijoittui jaetulle kolmannelle tilalle MM-sarjassa tasapistein David Coulthardin kanssa. Coulthard vei pronssia voitettuaan kaksi kisaa kauden aikana. Benettonilta Alesi siirtyi Sauber-talliin ja sieltä kaudeksi 2000 Prost-talliin kahden vuoden sopimuksella. Prostin ja Alesin tiet erosivat riitaisasti vuoden 2001 loppupuolella. Alesi siirtyi heti lähdettyään entisestä tiimistään Jordanille ja ajoi uransa 200. kisan Yhdysvaltojen GP:ssä. Kauden 2001 päätteeksi Alesi lopetti 201 GP:tä kestäneen F1-uransa. Jean Alesia on kutsuttu myös "toiseksi Olivier Panisiksi", sillä Alesin tavoin myös Olivier Panis on ranskalainen ja hänkin saavutti vain yhden GP-voiton F1-sarjassa. Molemmille kuljettajille on yhteistä kansallisuuden lisäksi se, että kummatkin ajoivat F1-urallaan nelinkertaisen F1-maailmanmestarin ranskalaisen Alain Prostin perustamassa Prost Grand Prix-tallissa, Panis vuosina 1997-1999 ja Alesi vuosina 2000-2001.


title: Jean Alesi

text:
Vuosina 2005–2006 Alesi puuhasi omaa Formula 1 -tallia, joka olisi osallistunut kauden 2008 F1-sarjaan. Talli olisi toiminut McLaren-tallin kakkostallina, mutta japanilaisen tukijan, Direxivin, vetäytyminen romutti projektin.Alesi ajoi DTM-sarjassa kaudet 2002–2006. Alesi saavutti Mercedeksen ohjaimissa neljä voittoa. Kauden 2002 Alesi avasi hienosti ollen kolmas ensimmäisessä DTM-kisassaan ja voittaen kolmannen kisan Doningtonissa. Yhden voiton Alesi menetti tallimääräyksellä Itävallan kisassa A1 Ringillä 2002. Kausi 2003 oli Alesin menestyksekkäin, tuolloin Alesi otti kaksi voittoa (jälleen Doningtonissa ja kauden päätöksessä Hockenheimissa), mutta eri ongelmat haittasivat pitkin kautta ja loppusijoitus sarjassa oli viides. Samana vuonna Alesista tuli Ranskan nuorten kuljettajien kehitysohjelman FFSA:n kapteeni.
2004 kaudella Alesi oli jälleen nopea, mutta ei onnistunut voittamaan yhtään kisaa. 2005 kausi alkoi lupaavasti voitolla Hockenheimissa, mutta ongelmat auton kanssa ja tiimin sisällä haittasivat suorituksia. Kausilla 2004 ja 2005 Alesi oli sarjassa seitsemäs. Kaudeksi 2006 Alesi siirtyi Persson Motorsport yksityistalliin ajamaan vuoden 2005 autolla. Ilmapiirin parantuminen näkyi tuloksissa ja Alesi ajoi pisteille kauden seitsemässä ensimmäisessä kisassa kuusi kertaa. Erityisen maininnan ansaitsee Alesin nousu Nürburgringin sadekisassa sijalta 14 peräti neljänneksi. Alesi ilmoitti elokuussa, ennen Zandvoortin osakilpailua, lopettavansa DTM-uransa, mutta jatkavansa kilpailua jossain toisessa luokassa kaudella 2007. Syyksi lopettamiseen Alesi sanoi vähäisien testimahdollisuuksien Mercedes tallissa. Alesi päätti DTM-uransa ajamalla pisteille kauden päätöskilpailussa Hockenheimissa. Hän oli loppupisteissä yhdeksäs ja paras 2005 vuoden autolla kilpailleista.
Alesi osallistui Race of the Championsiin kaksi kertaa, vuosina 2004 ja 2005. Vuonna 2004 Alesi voitti Sebastien Loebin kanssa maiden cupin.


title: Jean Alesi

text: 26. helmikuuta 2007 ilmoitettiin, että Alesi siirtyy kilpailemaan uuteen rata-autosarjaan, joka pohjautuu Australiassa ja Yhdysvalloissa suosittuihin stock-car-autohin. Sarjan kantaa nimeä Speedcar Series. Alesi kertoi ajaneensa monilla autoilla urallaan, mutta on aina halunnut kokeilla stock-car-autoja. Kausi alkoi vuoden 2008 alussa.


title: Jean Alesi

text:
25.–27. tammikuuta 2008 kilpailtiin Speedcar Seriesin ensimmäinen kilpailu Dubaissa. Alesi oli ensimmäisen lähdön kuudes ja keskeytti toisen lähdön mekaaniseen vikaan. Lauantaina 16 helmikuuta Alesi voitti Sentulin radalla ajetun kisan, joka avasi virallisesti Speedcar kauden. Sunnuntain kisassa Alesi sijoittui toiseksi.
Kauden toinen kilpailu ajettiin Malesian F1-kisan yhteydessä, ja Alesi oli ensimmäisen lähdön ykkönen, ennen Johnny Herbertiä. Viikonlopun toisessa lähdössä Alesi sijoittui kolmanneksi. Sarjan päätösviikonlopun ensimmäisen lähdön Dubaissa Alesi keskeytti moottoririkkoon. Tämä keskeytys pudotti Alesin sarjan kärjestä ja kauden viimeisessä lähdössä Alesi pyrki nousemaan takaisin pistejohtoon. Alesi oli nuossut sijalta 14 yhdeksänneksi, mutta jouti keskeyttämään viimeisen lähdön kolarin seurauksena. Loppupisteissä Alesi oli neljäs, jääden viiden pisteen päähän voittajasta, Johnny Herbertistä.


title: Jean Alesi

text:
Speedcar kausi 2009 aloitettiin edellisen vuoden puolella ja ensimmäinen kisa ajettiin 5.–6. marraskuuta 2008 Dubaissa. Ensimmäisessä lähdössä Alesi oli kolarin seurauksena vasta kymmenes ja toinen lähtö peruttiin poikkeuksellisen rankan sateen vuoksi. Kauden toinen kisa ajettiin Bahrainissa ja Alesi ajoi ensimmäisen lähdön voittoon. Toisessa lähdössä Alesi ajoi kuudenneksi.. Kolmannessa kisassa Quatarissa Alesi ajoi ensimmäisessä lähdössä neljänneksi ja keskeytti toisen ohjaustehostimen hajottua. Kauden neljäs kisa ajettiin Dubaissa. Alesi voitti ensimmäisen lähdön. Alesi varmisti tuplavoiton voittamalla myös toisen lähdön, vaikka autosta vuosi öljyä ja auto savutti. Kauden Bahrainin päätösviikonlopun ensimmäisen lähdön Alesi keskeytti moottorin hajoamisen vuoksi. Kauden viimeisessä lähdössä Alesi oli kymmenes ja sijoittui sarjassa viidenneksi. Alesin ura sarjassa päättyi, kun talouskriisin myötä koko Speedcarseries kaatui kesällä 2009.
Vuodeksi 2010 Alesi palasi Ferrarille ajamaan Le Mans sarjaa GT2-luokkaan toisen ex-F1 kuljettajan, Giancarlo Fisichellan tallikaveriksi.


title: Jean Alesi

text: Ensimmäisessä kisassaan Paul Ricardin radalla Alesi ajoi tallikaveriensa Fisichellan ja Toni Vilanderin kanssa kolmanneksi ja samalle sijalle kolmikko ajoi myös seuraavassa kisassa Span radalla. Kolmikko osallistui myös kuuluisaan Le Mansin 24 tunnin kisaan ja sijoittui lopulta luokassaan neljänneksi. Algarvessa ajatussa kisassa Alesi sijoittui autokuntansa kanssa toiseksi ja Hungaroringillä neljänneksi.


title: Jean Alesi

text: Vuonna 2012 Alesi ilmoitti osallistuvansa Indy 500 kilpailuun Lotuksen väreissä. Alesin ja tämän tallikaverin kilpailu päättyi liputtamiseen radalta vain muutaman kierroksen jälkeen, kun Lotus-autojen vauhti oli auttamattomasti liian hidasta verrattuna kilpakumppaneihin. Alesi kuitenkin ilmoitti halustaan ajaa Indy 500 uudelleen vuonna 2013.


title: Jean Alesi

text: Alesi toimii myös Lotuksen lähettiläänä eri tilaisuuksissa.


title: Jean Alesi

text: Alesi on naimisissa japanilaisen näyttelijättären Kumiko Goton kanssa ja heillä on neljä lasta. Heidän poikansa Giuliano Alesi on myös moottoriurheilija.


title: Jean Alesi

text:
Alesi omistaa viinitilan, joka on voittanut lukuisia palkintoja. Alesi on myös ralli-harrastaja ja hän sijoittui mm. Italian kansallisessa rallissa kymmenen nopeimman joukkoon WRC Subarullaan.
Alesi on Sylvester Stallonen ystävä ja hän vilahtaa Renny Harlinin ohjaamassa Driven elokuvassa, jonka pääroolissa on Stallone.


title: Masada

text: Masada ( eli "linnoitus") on vuori Juudean erämaassa Israelissa, Kuolleenmeren läheisyydessä. Masada on tunnettu erikoisesta muodostaan. Sillä on myös vahva historiallinen tausta: kuningas Herodeksella oli temppeli vuoren huipulla ja myöhemmin viimeiset kapinalliset juutalaiset asettuivat vahvasti linnoitetulle vuorelle vuonna 72 jaa. Pitkän piirityksen jälkeen roomalaiset lopulta valtasivat linnoituksen, mutta ylhäällä ei ollut enää ketään elossa. Sotilaat perheineen olivat tehneet itsemurhan. Nykyään vuori on kunnostettu vastaamaan historiallista tilaansa ja on suosittu matkailukohde. Masada on kuulunut myös UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuodesta 2001 lähtien.


title: Pepe Ahlqvist

text: Pertti ”Pepe” Kalevi Ahlqvist (s. 4. heinäkuuta 1956 Nastola) on suomalainen muusikko ja blueslaulaja-lauluntekijä. Hän on 1960-luvun lopulla alkaneella urallaan soittanut useissa suomalaisissa blueskokoonpanoissa sekä monissa omissa yhtyeissään.


title: Pepe Ahlqvist

text: 1970-luvulla Ahlqvist soitti Chicago Overcoatissa. Hänen omista yhtyeistään tunnetuin on ollut Pepe Ahlqvist H.A.R.P. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Vuonna 2002 perustettiin SF-Blues (Suomi-Finland Blues), jossa soittaa Ahlqvistin lisäksi Heikki Silvennoinen.


title: Pepe Ahlqvist

text: Vuonna 2010 Ahlqvistille myönnettiin Pirkanmaan bluesyhdistys – Blues Lovers ry:n vuosittain jakama blues & roots -musiikin erityispalkinto Jemma laaja-alaisista muusikontaidoistaan, blues & roots -työpajojen järjestämisistä ja monesta muusta aiheeseen liittyvästä toiminnasta.


title: Pepe Ahlqvist

text: Ahlqvist on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Pepe Ahlqvist H.A.R.P.

text: Pepe Ahlqvist H.A.R.P. oli vuosina 1988–1995 toiminut blues- ja rhythm and blues-yhtye. Sen laulajana ja keulahahmona oli tunnettu bluesmuusikko Pepe Ahlqvist. Yhtyeen suurin hitti oli "Back to the River" -single, jonka musiikkivideota kuvattiin New Orleansissa asti. Pitkäsoittoalbumeista kaupallisesti menestynein oli yhtyeen toinen albumi "On the Ground" (1990). H.A.R.P.:n levyjä julkaistiin Suomen lisäksi myös muissa Pohjoismaissa sekä Itävallassa, Saksassa ja Sveitsissä. Saksassa, Itävallassa, Hollannissa ja Belgiassa yhtye teki myös keikkoja.


title: Pepe Ahlqvist H.A.R.P.

text: Yhtye ei virallisesti hajonnut, vaikka se piti keikkataukoa 13 vuotta. Ahlqvist kertoi Selvis-numerossa 4/2004, että H.A.R.P. "saattaisi tehdä tulevaisuudessa keikkoja tai jopa rundin". Tammikuussa 2009 nyt pelkästään nimellä H.A.R.P. esiintyvä yhtye palasi konserttilavoille. Mukana olivat perustajajäsenet Timo Pratskin ja Jarmo Nikku.


title: Pepe Ahlqvist H.A.R.P.

text: Alkuperäinen Pepe Ahlqvist H.A.R.P. teki paluun kesällä 2016. Kesällä/syksyllä oli keikkoja festivaaleilla mm. Puistoblues ja Savonsolmu Beach & Blues Party.


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Krypto () on DC Comicsin sarjakuvahahmo ja supersankari Teräsmiehen ja Teräspojan luotettava apulainen. Krypto on koira. Hahmo luotiin niinkutsutulla Hopeakaudella [Silver Age], jolloin sarjakuville oli tyypillistä selvästi ilomielisempi ja camp-tyylisempi ilmapiiri. Krypton jälkeen Teräsmies-sarjakuviin (silloin muun muassa Lois Lanella ja Jimmy Olsenilla oli omat mielikuvitukselliset lehtensä) ilmaantui myös muita superlemmikkejä kuten "Teräsapina Bebbo", "Teräskissa Streaky (Terästytön kissa)" ja "Teräshevonen Comet". Olipa Batmanilläkin näinä aikoina oma Ässä-niminen "Lepakkokoiransa" (Ace the Bathound).


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: DC Comicsin vuonna 1986 tekemä sarjakuvauudistus kuitenkin poisti valtaosan näistä "teräslemmikeistä" uudesta jatkumostaan ("Post-Crisis"). Krypto onkin yksi viimeisistä supersankarilemmikeistä, joka edelleenkin kelpuutetaan sarjakuvalehtien sivuille. Erityisesti Batmanillä on tapana vitsailla Teräsmiehelle tämän supervoimakkaasta lemmikistä.


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Krypto seikkailee muun muassa Teräsmies-lehdissä ja Teinititaanien omassa julkaisussa. Hahmolla on myös oma Warner Brosin tuottama animaatiosarjansa Yhdysvalloissa. Hahmon loivat sarjakuva-artisti "Curt Swan " ja tuntematon sarjakuvakirjoittaja. Se esiintyi ensi kertaa maaliskuussa 1955 "Adventures Comics"-lehden numerossa 210.


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Krypto on kryptonilainen ja näin ollen sillä on samankaltaisia supervoimia kuin Teräsmiehellä. Koska Krypto on koira, se on Teräsmiestä heikompi ja huonompi lentäjä, mutta toisaalta sen superaistit (erityisesti kuulo- ja hajuaisti) sekä nopeus ovat huomattavasti paremmat.


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Kryptolla ei enää nykyään ole kovinkaan älykäs (Hopeakaudella sekin oli "superälykäs"), mutta se on täysin uskollinen isännilleen ja emännälleen (Teräsmies, Teräspoika ja Lois Lane) sekä on valmiina puolustamaan apua tarvitsevia viimeiseen asti.


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Teräskoira voi olla myös ongelmallinen; jos tavallinen koira saattaa aiheuttaa vaikeuksia, Krypto tuottaa niitä moninkertaisesti enemmän. Turvallisuussyistä johtuen Krypto viettääkin valtaosan ajastaan Yksinäisyyden linnakkeessa (Teräsmiehen tukikohta).


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Krypton tärkeimmät heikkoudet ovat:


title: Krypto (sarjakuvahahmo)

text: Krypton rotua ei ole koskaan virallisesti mainittu sarjakuvissa. Ulkonäöltään se muistuttaa suuresti parsonrussellinterrieriä tai kokovalkeaa amerikanbulldoggia.


title: Seili

text: Seili () on saari Nauvossa, Paraisten kaupungissa. Se sijaitsee Saaristomerellä, Airiston eteläosassa, noin 30 kilometriä Turusta etelään. Saaren suurin pituus on noin 2,5 kilometriä ja suurin leveys noin 1,5 kilometriä. Seili pinta-ala on noin 1,6 km². Saaren suomenkielinen nimi on muunnelma ruotsinkielisestä Själö-nimestä, joka taas tarkoittaa hyljesaarta. Själ on hyljettä tarkoittavan sanan, säl, vanha muoto ruotsin kielessä. Tämä kertoo Seilin olleen hylkeiden asuinpaikka ja siten hylkeenpyytäjien tiedossa jo kauan.


title: Seili

text: Seili kuuluu Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Nykyään Seilissä toimii Metsähallituksen luontopalvelut, Turun yliopiston alaisuudessa oleva Saaristomeren tutkimuslaitos sekä kesäaikaan yleisölle avoimena oleva Seilin museokirkko. Saaressa on vierasvenelaituri. Seiliin liikennöi kesäisin yhteysalus M/S Östern Nauvon kirkonkylästä ja Rymättylän Hangasta sekä M/S Fanny Turusta ja Nauvon kirkonkylästä.


title: Seili

text: Nykyinen Seilin saari on muodostunut useammasta saaresta, jotka ovat maankohoamisen myötä kasvaneet yhteen. Viimeisimmän jääkauden jälkeen saaret kohosivat vähitellen merestä ja nykyään korkeimmat kohdat, jotka nousivat merestä noin 5000 vuotta sitten, ovat noin 40 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Seili

text: Seili oli ainakin jo 1500-luvulta lähtien Ruotsin kruunun hallinnassa oleva saari. Siellä tiedetään olleen maatila, "Fogdeby", jota viljeli kaksi kruunun talonpoikaa. Myöhemmin maatilan velvollisuuksiin lisättiin Seilin hospitaalin omavaraisuudesta huolehtiminen ruoan ja eläinten rehun suhteen.


title: Seili

text: Seilin historia sairaalasaarena alkoi vuonna 1619, jolloin kuningas Kustaa II Adolf julkaisi 15. heinäkuuta avoimen käskykirjeen uuden leprasairaalan perustamiseksi. Sen mukaan spitaalitauti oli Jumalan rangaistus syntisestä elämästä, ja Turun ulkopuolelta oli siten etsittävä saari, jonne voitaisiin rakentaa leprasairaala. Sinne tultaisiin sijoittamaan kaikki Turun silloisten hospitaalien leprapotilaat sekä mielisairaita ja muita kroonikoita. Kuninkaan käskyn toteuttamiseen ryhtyi toimikunta, johon kuuluivat valtakunnanneuvos Johan Skytte, Turun linnan herra Carl Oxenstierna sekä Jochim Berends ja Johan Ottesson. Valinnan kohdistuminen Seilin saareen on ymmärrettävää: saarihan sijaitsi vilkkaan Turku–Tukholma-laivareitin lähellä, sen suojassa oli vanhastaan käytetty ankkuripaikka ja lisäksi hautausmaaksi soveltuva hiekkaharju.


title: Seili

text: Ensimmäiset potilaat tuotiin saarelle jo 1300-luvulla toiminnassa olleesta Turun Pyhän Yrjön hospitaalista, joka toimi kaupungin leprahoitolana. Ensimmäisessä vaiheessa leprapotilaita tuli saarelle noin 20. Vuonna 1624 Pyhän Yrjön hospitaalin kirkkorakennus siirrettiin Turusta Seiliin. Jo aiemmin, vuonna 1622, Turun hospitaalirakennukset oli poltettu maan tasalle tartuntavaaran pelossa. Turussa sairaita ja raihnaisia hoidettiin myös Pyhän Hengen huoneessa, joka toimi läheisessä yhteydessä Pyhän Yrjön hospitaalin kanssa. Sieltä tuotiin ”pyhänhengenvaivaisia” Seiliin vuodesta 1624 lähtien.


title: Seili

text: Tarinan mukaan yksi suomen kielen monista humalatilaa tarkoittavista sanoista on peräisin ajalta, jolloin leprasairaalan potilaat valmistivat saarella alkoholia. Kerrotaan, että alkoholia olisi myyty ohimeneville laivoille saaren laiturilta ja kun Turkuun matkalla olleet merimiehet olivat nauttineet liikaa Seilistä ostamaansa pontikkaa, sanottiin heidän olevan täydessä seilissä.


title: Seili

text: Spitaalisille tarkoitetut rakennukset sijoitettiin pääsaaren itäpuolelle, kapean salmen siitä erottamalle saarelle. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin neljä asuinrakennusta, leivintupa ja sauna. Näistä puurakennuksista on enää näkyvissä kivijalkoja. Maankohoamisen ja hiekan kerrostumisen takia saari on nykyään maayhteydessä Seilin pääsaareen.


title: Seili

text: Isonvihan aikana 1713–1721 rakennukset rappeutuivat ja potilasmäärä hupeni. Vain pääsaaren rakennukset kunnostettiin. Uusi, yhä olemassa oleva puinen Seilin kirkko rakennettiin entisen paikalle vuonna 1733. Isonvihan jälkeen leprasairaiden lukumäärä laski voimakkaasti.


title: Seili

text: Spitaalipotilaille ei järjestetty varsinaista lääkärinhoitoa. Ensimmäisen kerran saarella vieraili lääketieteen oppinut vuonna 1686. Myöhemminkään lääkärin läsnäolo saarella ei ollut yleistä. Muita hoitokeinoja olivat paloviina, parantavien lähteiden vesi ja Jumalan sana. Hospitaalin johdossa olivat läänin maaherra ja Turun piispa. Paikallisesta valvonnasta vastasi Nauvon kirkkoherra. Isonvihan jälkeen Seiliin siirrettiin lähinnä mielisairaita; viimeinen spitaalipotilas kuoli vuonna 1785.


title: Seili

text: Ensimmäinen maininta "houruinhuoneesta" eli mielisairaalasta on vuodelta 1689. Sairaala sijaitsi pääsaarella ja käsitti neljä selliä. Houruinhuoneet sijaitsivat Kirkkoniemeä vastapäätä olevalla kalliolla, jolla sijaitsi vielä 1800-luvun alussa neljä ”ikivanhaa ja käytöstä poistunutta sairashuonetta”.


title: Seili

text: Seilin potilasmäärä vaihteli 30:n ja 50:n välillä. Paikkaluvultaan laitos oli aikanaan Suomen suurin mielisairaala. 1700-luvun hirsisistä rakennuksista on säilynyt kirkon lisäksi vain pappila. Ensimmäinen nykyäänkin jäljellä olevista kivirakennuksista valmistui neliömäisen pihan itä- ja eteläpuolelle vuonna 1801–1803. Pihan länsi- ja pohjoispuolella olleiden vanhojen puurakennusten tilalle rakennettiin 1851 Turun kaupunginarkkitehdin, P. J. Gylichin, piirtämät kivirakennukset. Näin valmistui saaristomiljöössä varsin harvinainen uusklassinen rakennuskokonaisuus.


title: Seili

text: Sairaalan sisällä rakennus jaettiin pitkällä käytävällä, jonka varrella oli yhden hengen huoneita, kooltaan 1,87 × 2,07 metriä. Henkilökunta piti potilaat visusti eristyksissä, eikä sellien kunnosta juuri huolehdittu. Läänin viranomaisten eri tarkastuskäynneillä 1800-luvulla sairaalan toiminnan ja rakennusten todettiin olevan kehnosti hoidettuja. 1820-luvulla sairaalaa suunniteltiin jo siirrettäväksi Turkuun, mutta suunnitelmat raukesivat Turun palon myötä 1827.


title: Seili

text: Vuonna 1841 Seilin hospitaalin nimi muuttui parantumattomasti mielisairaille tarkoitetuksi turvalaitokseksi. Vuoden 1851 laajennus lisäsi potilaspaikkoja 67:ään, ja Seiliin voitiin näin siirtää entistä enemmän potilaita erityisesti uudesta Lapinlahden mielisairaalasta, jonne nyt sijoitettiin Etelä-Suomen potilaita.


title: Seili

text: Seilin hospitaalin toiminta-aate muuttui jälleen vuonna 1889. Silloin kaikki hospitaalin miespotilaat siirrettiin Käkisalmen vastavalmistuneeseen turvalaitokseen. Tästä eteenpäin Seilissä oli vain naispotilaita, ja naisten sairaalana se toimi aina vuoteen 1962 saakka. Vuodesta 1960 lähtien sairaalaan ei enää otettu uusia potilaita ja lopulta sairaala lakkautettiin vuonna 1962. Eristyksen aika oli Seilissä ja yleisemminkin suomalaisessa mielisairaanhoidossa päättynyt.


title: Seili

text: Vielä vuonna 1985 professori Pekka Halonen ehdotti, että HIV-potilaat voitaisiin siirtää Seiliin samaan tapaan kuin lepra- ja mielisairaalapotilaat aikaisemmin.


title: Seili

text: Seilin saaren nykyinen puukirkko rakennettiin vuonna 1733 vanhan, Turusta siirretyn, kirkon paikalle. Sen rakennusmestariksi mainitaan kirkossa olevassa perustamistaulussa merimaskulainen Kaarle Jaakonpoika. Kirkon rakentamistyöt aloitettiin 1. kesäkuuta 1733 ja ne valmistuivat 23. elokuuta 1733. Kirkko vihittiin käyttöön kolme päivää myöhemmin. Kirkon sisustus on pelkistetty; kaikki pinnat saarnastuolia lukuun ottamatta ovat käsittelemätöntä hirttä.


title: Seili

text: Kirkon ainoana alkuperäisenä koristuksena pidetään mustavalkoista saarnastuolia. Nykyään kirkosta löytyy saarnastuolin lisäksi Helge Stenin maalaus "Myrsky Genesaretinjärvellä" sekä saaristokirkoille ominainen votiivilaiva. Erikoista kirkossa on myös kellotapuli, joka ei ole kirkossa sisällä vaan kirkon pihalla aivan meren rannassa. Kirkon pihalla on suuri puinen risti, joka on pystytetty vuonna 1982 kaikkien 663:n saarella kuolleen spitaalipotilaan muistoksi


title: Seili

text: Nykyään Seilin museokirkko on kesäisin avoinna matkailijoille pientä pääsymaksua vastaan. Nauvon seurakunta järjestää kirkossa jumalanpalveluksen kolme kertaa kesässä. Lisäksi kirkossa on järjestetty myös häitä ja konsertteja, joista kuuluisin lienee Nauvon kamarimusiikkipäivät.


title: Seili

text: Museovirasto on määritellyt Seilin sairaalan ja sairaalan maatilan rakennuksista sekä sairaalan kirkosta, hautausmaasta ja pappilasta muodostuvan hospitaalisaaren kokonaisuuden valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Seili

text: Suomen valtio luovutti vuonna 1964 Seilin hospitaalin rakennukset ja lähialueet Turun yliopistolle, joka perusti sinne Saaristomeren tutkimuslaitoksen. Tutkimuslaitoksen toiminta-ajatuksena oli monitieteinen tutkimus liittyen saariston muotoutumiseen, eliömaailman sopeutumiseen saaristoympäristöön ja ihmisen sijoittumiseen alueelle. Tätä ennen saariston tutkimusta oli tehty Lohmin biologisella asemalla Korppoossa. Laitoksen asema erillislaitoksena säilyi, kun yksityinen Turun yliopisto siirtyi valtion hallintaan vuonna 1974. Entisen sairaalan muut maa- ja vesialueet tulivat Metsäntutkimuslaitoksen ja kirkko Museoviraston hallintaan. Lohmin biologisen aseman kiinteistö myytiin yksityiselle ostajalle 2008 kiinteistön vapauduttua Saaristomeren biologisen aseman käytöstä.


title: Seili

text: Saaristomeren tutkimuslaitos on Turun yliopiston Biodiversiteettiyksikön alainen laitos, jonka tehtävänä on edistää, koordinoida ja toteuttaa monien tieteenalojen tutkimusta Saaristomerellä ja Itämerellä. Laitoksella on toimisto ja tutkimustilat Turussa yliopistonmäellä sekä Nauvon Seilissä sijaitseva varsinainen tutkimuslaitos.


title: Seili

text: Seilissä tehtävän tutkimuksen keskiössä ovat meri, saarten luonnon monimuotoisuus sekä puutiaiset. Itämeri-tutkimuksella yliopisto pyrkii muun muassa edesauttamaan Saaristomeren tilan parantamista.Laitoksen toimintaan kuuluu myös tutkimuksen ja tutkimus- ja kurssitoiminnan tukemisen lisäksi meriympäristön tilan pitkäaikaisseuranta, jota tehdään havainnoimalla säännöllisesti keskeisiä meren ja sään tilasta kertovia muuttujia. Osa seurannoista on toteutettu yhteistoiminnassa muiden tutkimustahojen kanssa. Jatkuvassa seurannassa ovat mm. ilman lämpötila, ilmankosteus ja ilmanpaine, sademäärä, meriveden lämpötila ja suolapitoisuus sekä planktonyhteisön koostumus. Tutkimuslaitos osallistuu myös Turun yliopistossa annettavaan bio- ja ympäristötieteiden opetukseen ja tarjoaa eri oppiaineiden ja oppilaitosten kursseille ja seminaareille opetustiloja ja -välineitä. Kurssit ja seminaarit ovatkin merkittävä osa Seilin tutkimusaseman kesäistä toimintaa.


title: Seili

text: Vuonna 2015 Turun yliopisto osti valtaosan Saaristomeren tutkimuslaitoksen Seilin kiinteistöistä sekä niitä ympäröivät maa-alueet Suomen Yliopistokiinteistö Oy:ltä. Vuodesta 2017 lähtien tutkimuslaitos on ollut osa Turun yliopiston Biodiversiteettiyksikköä, johon kuuluvat myös Lapin tutkimuslaitos (Kevo), Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan, Aerobiologian yksikkö, kasvimuseo ja eläinmuseo . Muutoksen myötä Seilin matkailua alettiin kehittämään osana Turun yliopiston monimuotoisuuteen liittyviä toimintoja, alueen luontoa ja kulttuuriarvoja kunnioittaen. Skärgårdskompaniet Oy Ab:n kanssa alkaneen matkailuyhteistyön tavoitteena on tarjota yleisölle mahdollisuus tutustua Seiliin monipuolisena kulttuuri-, luonto- ja tiedekohteena. Skärgårdskompaniet ottaa hoitaakseen tutkimuslaitoksen kaikki palvelutoiminnot, jonka seurauksena muun muassa osa päärakennuksen tiloista aukeaa ensi kertaa saarella matkailevalle yleisölle. Saaristomeren tutkimuslaitos puolestaan keskittää jatkossa tutkimus- ja opetustoimintansa muihin tiloihin, joita kehitetään vastaamaan opetus- ja tutkimustyön tarpeita. Skärgårdskompanietin kanssa tehtävän yhteistyön myötä tutkimuslaitos voi myös jatkossa järjestää myös suurelle yleisölle lyhyitä kursseja esimerkiksi merentutkimuksesta. Tutkimuslaitos myös vastaa Seilissä toteutettavien opastusten sisällöllisestä annista, millä pyritään varmistamaan se, että Seilissä matkaileva yleisö pääsee kuulemaan tuoreinta tietoa esimerkiksi Itämerestä sekä saaren luonnosta ja kulttuurihistoriasta.


title: Seili

text: Laulaja Jenni Vartiainen on tehnyt Seili-nimisen albumin, jonka nimikappale kertoo saaresta.


title: Seili

text: Myös Huojuva Lato -niminen yhtye on tehnyt kappaleen Seilin saaresta.


title: Seili

text: Romaaneja, joissa on tapahtumapaikkana Seilin saari:


title: Onni Gideon

text: Onni Gideon Tervonen (7. huhtikuuta 1921 Balašov, Neuvosto-Venäjä – 25. heinäkuuta 1994, Helsinki) oli suomalainen muusikko, säveltäjä ja viihdyttäjä, joka tunnetaan erityisesti steel- eli havaijinkitaran soittajana. Onni Gideonin muita soittimia olivat kontrabasso ja viulu. Hänen ensimmäinen havaijimusiikkia soittanut yhtyeensä oli vuonna 1941 perustettu Oahu Trio. Myöhemmin yhtye levytti ja esiintyi nimellä Aloha Hawaiji. Onni Gideonin alkuvuonna 1957 julkaistu ”Hawaiian rock” oli luultavasti ensimmäinen täysin kotimainen rock-levytys. Hänen tunnetuin kappaleensa on ”Tiikerihai” (alun perin Peter Hodkinsonin ”Tiger Shark”).


title: Onni Gideon

text: 1950-luvulla Onni Gideonin yhtye säesti levyillä muun muassa Olavi Virtaa ja Annikki Tähteä. ”Kuningaskobra”, alun perin Teddy Powellin sävellys ”Snake Charmer”, levytettiin Onni Gideonin yhtyeen kanssa.


title: Onni Gideon

text: Onni Gideonin kvintetti kokoonpano vaikutti 1950-luvun puolivälissä ja siihen kuuluivat1960-luvulla Onni Gideon tuli television myötä kaiken kansan tutuksi Sirkus Papukaijan isohousuisena Onni-klovnina.


title: Onni Gideon

text: Onni Gideon Productions ohjelmatoimisto käynnisti 1960-luvulla musiikkiviihteen Silja Linen aluksilla. Silloinen Effoa kasvoi ja sitä mukaa tarve viihdyttäjistä. Muun muassa uudenvuoden- ja jouluristeilyllä Onni Gideon itse juonsi, soitti viulua ja havaijikitaraa sekä esiintyi Onni-klovnina.


title: Onni Gideon

text: Onni oli myös Yleisradion palveluksessa vuoteen 1976.


title: Onni Gideon

text: Hän esitti musiikkikaupan pitäjää Juha Tapanisen ohjaamassa elokuvassa "Iskelmäprinssi" (1991). Hän myös soittaa elokuvassa kahdeksankielistä havaijikitaraa, ja elokuvan lopussa rata-ajojen taustamusiikkina on ”Hawaiian Rock”.


title: Columbus (kauppakeskus)

text: Columbus on kauppakeskus Helsingin Vuosaaressa, aivan Vuosaaren metroaseman vieressä. Sen omistaa Citycon Oyj. Columbus valmistui syksyllä 1996, vajaat pari vuotta ennen kuin Vuosaaren metrohaara ja sen kolme asemaa (Puotila, Rastila ja Vuosaari) otettiin käyttöön. Koska se jäi pienen kokonsa vuoksi hieman suurten kauppakeskusten jalkoihin, sitä päätettiin laajentaa itään päin noin 7 000 m². Laajennus aloitettiin kesäkuussa 2005 ja se valmistui jouluna 2006. Laajennuksen jälkeen kauppakeskuksen pinta-ala on yli 20 000 m² ja pysäköintipaikkojen lukumäärä nousi 700:sta 1000:een. Laajennusosassa sijaitsevat K-Supermarket, Posti, Tokmanni sekä Jysk ja pienvarastoja vuokraava yritys Cityvarasto.


title: Columbus (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen vieressä pohjoispäässä sijaitsevat Mosaiikkitori ja monitoimitalo Vuotalo sekä Vuosaaren urheilutalo ja eteläpäädyssä palvelukeskus Albatrossi sekä vuonna 2006 valmistunut Suomen korkein asuintalo, Cirrus.Kauppakeskus Columbuksessa sijaitsee runsaasti päivittäistavaroihin, pukeutumiseen, kauneuteen, kotiin ja vapaa-aikaan suuntautuvia liikkeitä, ravintoloita sekä palveluita. Columbuksessa toimivat muun muassa Alko, R-kioski, S-market, K-Supermarket, Lindex, Suomalainen kirjakauppa, Hesburger, Subway, Chico’s, apteekki ja Tokmanni.


title: Columbus (kauppakeskus)

text: Columbuksessa sattui keskiviikkona 4. heinäkuuta 2012 onnettomuus, kun kauppakeskuksen noin viiden neliömetrin kokoinen lasi putosi murusina alas kymmenen metrin korkeudesta. Alue eristettiin, ja loukkaantuneilta vältyttiin. Raivaustyöt kestivät reilun tunnin.


title: Vanha Isäntä

text: Vanha Isäntä oli 1973 perustettu suomalainen kantrirock-yhtye. Se aloitti suomenkielisenä, mutta siirtyi pian pääsääntöisesti englannin kieleen. Myös ohjelmisto muuttui alkuaikojen irlantilaisesta kansanmusiikista countryyn ja bluegrassiin. Yhtye voitti pop-yhtyeiden SM-kisat vuonna 1973 (ks. Rockin Suomen mestaruus). Yhtye lopetti 1980-luvulle tultaessa. Vanha Isäntä julkaisi albumit "Vanha Isäntä, Fire on the Mountain, III" ja "Red Necks, Blue Fall".


title: Vanha Isäntä

text: Yhtyeen perustajajäseniä olivat Timo "Tiibo" Vakkilainen (s. 1954) ja Olli Haavisto (s. 1954). Muita jäseniä eri aikoina olivat mm. Markku Luukkanen, Seppo Kling, Ari Vakkilainen, Ahti Marja-aho, Seppo Sillanpää, Teuvo Lampinen ja Juha Tikka.


title: Siipyy

text: Siipyy () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Siipyyn kunta liitettiin 1973 Kristiinankaupunkiin. Juuri sitä edeltävänä vuonna 1972 rakennetun Siipyyn kirkon on suunnitellut Erik Kråkström.


title: Siipyy

text: Siipyyn pääelinkeinot olivat maa- ja metsätalous, turkistarhaus sekä kalastus, purjealusten kaudella myös laivanrakennus ja kauppamerenkulku. Kunnan syrjäisestä sijainnista, yksipuolisesta elinkeinorakenteesta ja heikoista yhteyksistä johtuen suuri osa asukkaista joutui jo 1900-luvun alkupuolelta lähtien muuttamaan muualle. 1960- ja 1970-luvulla muuttoliike suuntautui ennen kaikkea Ruotsiin. Monet siipyyläiset maanviljelijät ovat erikoistuneet perunan ja porkkanan tuotantoon.


title: Siipyy

text: Siipyyn naapurikunnat olivat Isojoki, Lapväärtti ja Merikarvia. Siipyyn itäosan halki kulkee valtatie 8.


title: Siipyy

text: Suuri osa Siipyyn entisen kunnan alueesta oli kivikaudella vielä meren alla, mutta muun muassa kirkon liepeiltä on löydetty pronssi- ja rautakauden aikaisia hautaraunioita. Pysyvä asutus syntyi vasta 1300-luvulla Ruotsista käsin. Siipyyn kylä kuului alkujaan Ulvilan pitäjään, josta se siirrettiin Närpiöön hallinnollisesti vuonna 1553 ja kirkollisesti vuonna 1606; Skaftung oli alun perinkin ollut osa Närpiötä. Pian tämän jälkeen kylät tulivat osaksi Närpiöstä itsenäistynyttä Lapväärtin seurakuntaa. Siipyy muodostettiin Lapväärtin kappeliseurakunnaksi vuonna 1785 ja se itsenäistyi vuonna 1860. Siipyyn puukirkko valmistui vuonna 1786, mutta se tuhoutui vuonna 1969 sattuneessa tulipalossa. Lapväärtin vanhin kirkko, joka oli perimätiedon mukaan rakennettu jo 1400-luvulla, sijaitsi Skaftungin kylässä. Metsälän kylässä on Vänrikki Stoolin tarinoista tutun, Suomen sodassa ansioituneen Wilhelm von Schwerinin vuonna 1936 paljastettu muistopatsas.


title: Siipyy

text: Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 62,5 prosenttia Siipyyn asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.


title: Siipyy

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Siipyyn ainoa taajama oli Skaftung, jossa oli 349 asukasta. Sitä ei enää nykyään luokitella taajamaksi. Vuonna 1960 Skaftungissa oli 383 asukasta. Vuoden 1960 rajauksessa taajamia olivat myös kirkonkylä (213 asukasta) ja Metsälä (226 asukasta), joita ei luokiteltu enää taajamiksi vuonna 1970.


title: Siipyy

text: Siipyyn vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.Siipyyssä on 3 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1978):


title: Siipyy

text: Kulmakuntia Siipyyssä ovat lisäksi:


title: Siipyy

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Siipyyn väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Snappertuna

text: Snappertuna oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Snappertunan kunnan pääosa liitettiin vuonna 1977 Tammisaareen ja loput Karjaaseen. Vuodesta 2009 lähtien sen alue on osa Raaseporin kaupunkia. Snappertunan puukirkko on peräisin vuodelta 1688. Snappertunajoen–Fagervikin alue on yksi Suomen kansallismaisemista. Raaseporin linna sijaitsi Snappertunan kunnan alueella.


title: Snappertuna

text: Snappertunan vaakunan suunnitteli A. W. Rancken ja se vahvistettiin vuonna 1951. Snappertunan naapurikunnat olivat Inkoo, Karjaa (aiemmin Karjaan mlk), Pohja ja Tammisaaren maalaiskunta.


title: Snappertuna

text: Snappertunan kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 92 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Snappertuna oli Uudenmaan läänin ruotsinkielisin kunta.


title: Snappertuna

text: Snappertunasta oli kotoisin mm. erityisesti 1920-luvulla valtakunnallista kuuluisuutta saanut saarnaaja Maria Åkerblom.


title: Snappertuna

text: Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Snappertunassa ovat pronssikauden aikaiset hautakummut Rullarsbölen ja Totalin kylissä. Ensimmäiset pysyvät asukkaat tulivat 1200-luvulla Ruotsin Roslagenista ja Mälarenin seudulta. Rösundin kylä mainittiin asiakirjoissa jo vuonna 1392. Vuonna 1634 Snappertunan väkiluvuksi arvioitiin 834 henkeä.


title: Snappertuna

text: Snappertuna muodostettiin Karjaan kappeliksi vuoden 1688 tienoilla ja se itsenäistyi vuonna 1915. Nykyisin seurakunta kuuluu Raaseporin seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.


title: Snappertuna

text: Snappertunan tärkeimmät elinkeinot ovat olleet maa- ja metsätalous sekä kalastus. Snappertunan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1878, säästöpankki perustettiin vuonna 1895 ja osuuskassa vuonna 1926. Kunnallishallinto alkoi vuonna 1865, jolloin valittiin kunnallislautakunta.


title: Snappertuna

text: Alhov, Antby, Baggård, Berg, Björnböle, Boxby, Bredslätt, Bredäng, Broby, Båsa, Båsaböle, Dalkarö, Dragsvik, Fagernäs, Gammelboda, Gebbelby, Glamabacka, Grop, Gästans, Gästersjö, Halvskifte (Halstö), Harparbacka, Horsbäck, Höstnäs, Hurskusnäs, Lagmans, Langansböle, Lillbarsgård, Magnäs, Nissbacka, Norrby, Nothamn, Nyboda, Näseby, Persö, Prästholm, Raasepori (Raseborg), Repubacka, Rullarsböle, Rådsböle, Rösund, Skogby, Skräddarböle, Slipars, Snappertuna (Finnäs), Strömsö, Stubböle, Svartbäck, Söderby, Torsö, Total, Trångsund, Tvisäck, Västanby, Väster-Rösund, Västervik, Växär, Åsenby


title: Snappertuna

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Snappertunassa ei ollut lainkaan taajamia.


title: Snappertuna

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Snappertunan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Noppapeli

text: Noppapelit ovat pelejä, joissa noppa eli arpakuutio on olennaisessa osassa pelin kulkua. Monissa peleissä heitetään noppaa ja liikutaan pelilaudalla nopan silmäluvun osoittama määrä, ja pelitapahtumat riippuvat siitä mihin kohti pelilautaa pelaaja pysähtyy (esimerkiksi "Monopoly"). Toisissa pelitapahtumat liittyvät itse nopan tai noppien silmälukuihin (esimerkiksi Yatzy).


title: Noppapeli

text: Yksinkertaisimmat noppapelit muodostuvat pelilaudasta, jolla edetään kotipesästä maaliin siirtyen kullakin vuorolla nopan silmäluvun osoittaman määrän. Käärmeet ja tikapuut -versioissa on oikopolkuja, joita pitkin voi päästä eteenpäin tai joutua taaksepäin.


title: Noppapeli

text: Astetta kehittyneemmissä peleissä, esimerkiksi "Afrikan tähdessä", pelaaja valitsee eri reittien ja toimintojen välillä.


title: Noppapeli

text: Backgammon ja Yatzy ovat esimerkkejä peleistä, joissa tarvitaan sekä noppaa että taitoa.


title: Krypto

text: Krypto voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Volvo Ocean Race

text: Volvo Ocean Race (tunnettiin aiemmin nimellä Whitbread Round the World Race) on joka kolmas vuosi järjestettävä purjehduskilpailu. Kilpailun reitti kiertää maapallon ympäri ja sille tulee pituutta yli 45 000 kilometriä. Reitti on vuosien saatossa vaihdellut, mutta tyypillisesti lähtö on Euroopassa syys-lokakuussa ja maailma kierretään idän suuntaan. Kilpailu käytiin aluksi tasoituskilpailuna erikokoisten purjeveneiden kesken. Sittemmin kilpailu on muutettu pistekilpailuksi samantyyppisten ja kokoisten veneiden kesken.


title: Volvo Ocean Race

text: Viimeisin kilpailu päättyi vuonna 2015. Seuraavan kilpailun on määrä alkaa syksyllä 2017. Sen lähtösatama on Espanjan Alicante ja maali Haag Alankomaissa.


title: Volvo Ocean Race

text: "Royal Naval Sailing Association"in ideoima ja järjestämä ja englantilaisen Whitbread-panimon sponsoroima ensimmäinen 1973 Whitbread Round the World Yacht Race oli myös kaikkien aikojen ensimmäinen joukkuepurjehduskilpailu maailman ympäri. Kisaan lähti Englannin Portsmouthista 17 venekuntaa, joissa oli yhteensä 167 miehistöjäsentä. 1973 kilpailussa oli vain neljä etappia: ensimmäinen Kapkaupunkiin, sieltä Sydneyhin, seuraava Rio de Janeiroon ja viimein Riosta takaisin Portsmouthiin.


title: Volvo Ocean Race

text:
Pelätyn Kap Hornin edustalla, jonka kierrossa vain harva urheiluvene oli siihen mennessä onnistunut, kilpailijoiden matkaa turvasi brittiläinen tutkimusalus "HMS Endurance". Osa venekunnista piti moista kuuleman mukaan liiallisena holhouksena, osa oli hyvillään.
Ensimmäisenä 27 500 mpk matkalta takaisin Englantiin palasi "Great Britain II", kulutettuaan matkalla 144 päivää. joka oli uusi maailmanympäripurjehduksen nopeusennätys. Tasoitussääntöjen vuoksi kilpailun voitti kuitenkin neljäntenä maaliin saapunut meksikolainen, Ramon Carlinin kipparoima "Sayla II". Vene oli sattumoisin Suomessa valmistettu Swan 65.
Vuoden 1997-98 kilpailu oli ensimmäinen, jossa osallistuvat veneet oli rajattu yhteen luokkaan (W 60).


title: Volvo Ocean Race

text: Vuodesta 2001 lähtien kilpailua alettiin järjestämään Volvon nimen alla, ja samalla siirryttiin uuteen pisteidenlaskutapaan, jossa jokainen etappi, pituudesta riippumatta, oli samanarvoinen. 2005-06 siirryttiin uuten veneluokkaan VO70 ja 2014-15 yksityyppiluokkaan VO65.


title: Volvo Ocean Race

text: Naisia miehistöissä on ollut heti alusta lähtien, eli vuodesta 1973. Kokonaan naisten miehittämiä veneitä kilpailuun on osallistunut ainakin neljä: "Maiden" 1989, "Heineken" 1993, "EF Education" 1997 ja "Amer Sports Too" 2001. Ennen 2008-09 kilpailua, johon naisia ei osallistunut, heitä oli ollut mukana joka kerralla ja yhteensä 109. "EF Educationin" ja "Amer Sports Too:n" entiset kapteenit Christine Salen (tuolloin Guillou) ja Lisa McDonald sanoivat VO70 -veneiden olleen naisten fysiikalle liian haastavia.2008-09 "Ericsson 3" : mieh. Thomas Johanson (sij. 4.)


title: Volvo Ocean Race

text: (*) miehistössä mm. Harkimo ja Wiikeri


title: Volvo Ocean Race

text: Kymmenes kilpailu järjestettiin 4. lokakuuta 2008 alkaen Alicantesta ja päättyen 27. kesäkuuta 2009 Pietariin 37 000 meripeninkulman eli noin 68 500 km purjehduksen jälkeen. Kilpailu käytiin erityisesti tätä kilpailua varten suunnitelluilla VO70-tyyppisillä veneillä.


title: Volvo Ocean Race

text: Suomessa kilpailua seurattiin mediassa, koska mm. suomalainen olympiavoittaja Thomas Johanson purjehti ruotsalaisen "Ericsson 3" -veneen miehistössä. Seitsemän kahdeksasta venekunnasta saapui Pietariin, rahoitusvaikeuksiin ajautuneen "Team Russian"in keskeytettyä Singaporessa.


title: Volvo Ocean Race

text: Etapit


title: Volvo Ocean Race

text: 2008-2009 kilpailun lopputulokset


title: Beaujolais Nouveau

text: Beaujolais Nouveau on ranskalainen Beaujolais-alueen viini. Gamay-rypäleestä valmistettu Beaujoulais Nouveau -viini on valmistettu kuluvan vuoden sadosta, ja se tuodaan markkinoille marraskuun kolmantena torstaina, joka on viinivuoden tärkeimpiä päiviä. Pullot leviävät vuorokaudessa lentorahtina ympäri maailman.


title: Beaujolais Nouveau

text: Beaujolais Nouveau on tunnetuin nouveau- eli uuden sadon viini, "vin de primeur".


title: Beaujolais Nouveau

text: Viini valmistetaan erityisella hiilidioksidimenetelmällä (macération carbonique), joka mahdollistaa viinin nopean kypsymisen.


title: Beaujolais Nouveau

text:
Beaujolais-alueella on kolme "appellation d'origine contrôlee -"merkintää:
Beaujolais Noveau ei tyypiltään varsinaisesti kuulu mihinkään näistä.


title: Beaujolais Nouveau

text: Nouveau on kevyt ja raikas viini, joka sopii parhaiten kevyiden ruokien, kuten patongin tai juustojen, kanssa. Se on myös sopiva seurusteluviiniksi. Viini tarjotaan 8–10-asteisena eli lähes jääkaappikylmänä, ja se tulee juoda 6 kuukauden kuluessa, sillä se ei ole säilyvää haihtuvien happojensa vuoksi. Dekantointi ennen tarjoilua saattaa parantaa Beaujolais Nouveaun aromia.


title: Emätinpieru

text: Emätinpieru (lat. "flatus vaginalis") on äänekäs emättimen ilmapäästö, joka usein tapahtuu yhdynnän tai muun seksuaalisen kanssakäymisen tai venyttelyn ja harjoittelun, kuten joogan, aikana. Nimensä mukaisesti emätinpieru muistuttaa ääneltään pierua, mutta päästö ei sisällä poistokaasuja, eikä siihen liity vastaavaa hajua.


title: Emätinpieru

text: Emätinpierut ovat luonnollisia, mutta saattavat ensimmäisillä kerroilla koettuina aiheuttaa noloja tilanteita. Jotkut pitävät emätinpieruja eroottisina: Niille on oma pornografian alalajinsa.


title: Emätinpieru

text: Emätinpierut syntyvät, kun ilmaa joutuu rentoutuneeseen emättimeen. Tyypillisimmin tämä tapahtuu yhdynnän aikana, kun siitin käy emättimen ulkopuolella, mutta työntyy nopeasti takaisin vieden ilmaa mukanaan emättimeen. Pakkaantunut ilma purkaantuu emätinpieruna. Purkaantuminen voi tapahtua yhdynnän aikana sivuteitse tai yhdynnän jälkeen. Yhdynnän aikainen kosteus voimistaa purkauksen ääntä tehden siitä helpommin havaittavan.


title: Emätinpieru

text: Ulospäin työntävät Kegel-harjoitukset saattavat vähentää emätinpierujen määrää emätinyhdynnän osalta. Määrää voidaan vähentää myös välttämällä asentoja, joissa nainen kohottaa lantiotaan ja reisiään esimerkiksi nostamalla jalkansa päänsä yläpuolelle. Tällaiset asennot tekevät yhdynnän työntöjen sisäänpäin kohdistuvasta liikkeestä tiiviitä, jolloin niistä aiheutuu emätinpieruja. Myös liukastevoiteiden käyttö saattaa vähentää emätinpierujen määrää.


title: Nellie Bly

text: Elizabeth Jane Cochran (5. toukokuuta 1864 Cochran's Mills, Pennsylvania – 27. tammikuuta 1922) oli yhdysvaltalainen toimittaja. Cochran tunnetaan parhaiten kirjailijanimellään Nellie Bly. Häntä pidetään yhtenä tutkivan journalismin pioneereista. Hän lienee muuttanut myöhemmin sukunimensä Cochraneksi. Cochranin jo lapsena saama lempinimi ”Pink” johtui ilmeisesti hänen kirkkaan vaaleanpunaisesta ristimämekostaan.


title: Nellie Bly

text: Cochranin ura lehtialalla alkoi, kun hän kirjoitti vastineen "Pittsburgh Dispatchissä" julkaistun seksistisen kolumnin toimittajalle. Kirjeen laatu sai toimittajan pyytämään Cochrania liittymään lehden toimittajakuntaan. Toimittaja antoi myös Cochranille kirjailijanimen "Nellie Bly" Stephen Fosterin tuolloin suositun laulun päähenkilön mukaan.


title: Nellie Bly

text: Nellie Bly kirjoitti useita tutkivia artikkeleita ennen karkotustaan naistensivuille. Bly lähti "Dispatchistä" New Yorkiin, missä hän haki työtä Joseph Pulitzerin sensaatiohakuisesta "New York World" -lehdestä. Pulitzer palkkasi Blyn ja antoi tämän kirjoittaa ensimmäisenä työtehtävänään artikkelin naisten hullujenhuoneesta Blackwell's Islandilla. Bly kirjautui sisään potilaana ja paljasti hirvittävät olot, joissa potilaita hoidettiin. Tämäntyyppisestä journalismista tuli hänen tavaramerkkinsä. Blyn reportaasi on julkaistu suomeksi nimellä "Kymmenen päivää mielisairaalassa" (Oppian 2018).


title: Nellie Bly

text: Vuonna 1888 ehdotettiin, että "World" lähettäisi reportterin maailmanympärimatkalle Jules Vernen "Maailman ympäri 80 päivässä" -kirjaa jäljitellen. Valinta osui Nellie Blyhyn, ja 14. marraskuuta 1889 hän lähti New Yorkista 40 071 kilometrin matkalleen.


title: Nellie Bly

text: 25. tammikuuta 1890 eli ”seitsemänkymmentäkaksi päivää, kuusi tuntia, yksitoista minuuttia ja neljätoista sekuntia lähdöstä Hobokenista” Nellie saapui takaisin New Yorkiin. Se oli silloinen maailmanennätys lajissaan, vaikkakin jo muutamaa kuukautta myöhemmin George Francis Train paransi ennätyksen 62 päivään.


title: Nellie Bly

text: Matkoillaan maailman ympäri Bly vieraili paitsi Englannissa, Japanissa, Kiinassa, Hongkongissa ja muissa paikoissa, myös Jules Vernen kodissa, Brindisissä, Colombossa ja San Franciscossa. Hän oli myös ensimmäinen nainen, joka matkusti maailman ympäri ilman jatkuvaa miesseuraa, ja tästä syystä hän oli esikuvana naisille kaikkialla.


title: Nellie Bly

text: Nellie Bly nai miljonääri Robert Seamanin vuonna 1895 ja vetäytyi journalismista hetkeksi. Hän otti miehensä yritysten johdon tämän kuoleman jälkeen 1904. Myöhemmin hän palasi takaisin lehtialalle, ja teki muun muassa katsauksen "Women's suffrage" -liikkeen kokouksesta 1913 ja raportin ensimmäisen maailmansodan itärintamalta.


title: Nellie Bly

text: Elizabeth Cochrane kuoli 57-vuotiaana keuhkokuumeeseen.


title: Nellie Bly

text: New Yorkin Brooklynissä on pieni huvipuisto, joka on nimetty Nellie Blyn mukaan. Huvipuiston teema on "Maailman ympäri 80 päivässä".


title: Liennytys

text: Liennytys tarkoittaa Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välisen jännitteen yleistä lievenemistä ja kylmän sodan heikkenemistä.


title: Liennytys

text: Liennytyksen aikaan kuuluivat muun muassa:Liennytys päättyi, kun Neuvostoliitto miehitti Afganistanin vuonna 1979 ja Yhdysvaltain presidentiksi valittiin antikommunistinen Ronald Reagan vuonna 1981. Nämä seikat johtivat Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain välien kiristymiseen.


title: Casablanca

text: Casablanca (espanjaa: "Valkoinen talo", ) on Marokon suurin kaupunki. Se sijaitsee maan pohjoisrannikolla. Suurkaupunkialueen väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2007 noin 3,9 miljoonaa asukasta, josta varsinaisen kaupungin osuus oli noin 3,1 miljoonaa. Alue kuuluu Afrikan 10 suurimman kaupunkikeskittymän joukkoon. Itse kaupungin pinta-ala on 324 km, joten asukastiheys on yli 9 000 asukasta neliökilometrillä.


title: Casablanca

text: Casablanca on Marokon merkittävin talouselämän keskus ja tärkein satama. Kaupunki on tunnettu maailman toiseksi suurimmasta moskeijastaan, sekä Hollywoodin klassikkoelokuvasta "Casablanca" (1942). Casablanca on turistien suosima taloudellinen pääkaupunki, kun taas Rabat on maan poliittinen pääkaupunki.


title: Casablanca

text: Nykyinen Casablancan esikaupunki "Anfa" on berberien 600-luvulla perustama. Sen jälkeen sitä ovat hallinneet almoravidit ja almohadit sekä Merinidien dynastia. Portugalilaiset tuhosivat sen vuonna 1468 ja rakensivat uudelleen 1575 nimellä "Casa Branca". Maanjäristys 1755 tuhosi sen jälleen. Sen jälkeen kaupunki on ollut arabienemmistöinen. Siellä on ollut myös juutalaisvähemmistö ja on edelleenkin.


title: Casablanca

text:
sijaitsee Casablancassa.
Casablancassa on yksi raitioliikennelinja, joka avattiin liikenteelle vuonna 2012. Se on 31 kilometriä pitkä Y-kirjaimen muotoinen linja, joka yhdistää yliopistot, rautatieaseman ja historiallisen keskustan. Linjalla on 48 väliasemaa, ja sitä liikennöidään Alstomin valmistamilla Citadis 302 -matalalattiavaunuilla. Casablancaan on suunnitteilla neljä uutta raitioliikennelinjaa.


title: Casablanca

text: Casablancasta ovat myös kotoisin urheiluseurat Wydad Casablanca ja Raja Casablanca.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Punainen viiva on Aulis Sallisen ooppera, johon säveltäjä musiikin lisäksi teki myös libreton, joka pohjautuu Ilmari Kiannon samannimiseen romaaniin. Ooppera kantaesitettiin vuonna 1978 Suomen Kansallisoopperassa.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Kiannon ominta lajia olivat kriittiset ja hyvin realistiset kuvaukset suomalaisesta talonpoikaiselämästä ja köyhyydestä. 1909 julkaistun romaanin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1907, jolloin Suomessa pidettiin ensimmäiset yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvat vaalit. Tämä taas tapahtui Venäjän-Japanin sodan jälkimainingeissa kun Venäjän ote Suomesta oli heikentynyt. Vaikka tarinan perusteemat ovat hyvinkin synkkiä, ei romaani, eikä oopperakaan ole tunnelmaltaan erityisen masentava – pikemminkin hahmoista paistaa läpi lähes sankarillinen, sympaattinen jääräpäisyys. Kertomuksen roistot ovat auktoriteetteja – tunteeton pappi sekä riitaa kylvävä poliitikko, joka lupaa muutoksia muttei ole enää läsnä kun niitä ei kuulukaan.


title: Punainen viiva (ooppera)

text: Musiikin dramatisoijana Sallista on kiitetty hänen kyvystään välittää päähenkilöidensä elämän kovuutta, haavoittuvuutta ja heidän toiveitaan tavalla, joka ei kuitenkaan ole alentava. Köyhyyden elämänlaatua heikentävä vaikutus on läsnä koko teoksen ajan, kuten muun muassa oopperan alussa, jossa ruuan puuttuminen pöydästä johtaa katkeraan ajatustenvaihtoon Topin ja Riikan välillä. Topi on jähmeä eikä kovin kaunopuheinen mies, joka tuntee häpeää ja turhautuneisuutta kyvyttömyydestään elättää perheensä. Ihmisiä terrorisoiva karhu symboloi Topia kohtaavia ongelmia, joita poliitikkojen puheet ja teot eivät tunnu voivan poistaa. Ulkomaisissa oopperan tulkinnoissa karhu on nähty myös Venäjän symbolina.