title: Far

text: Far on yhdysvaltalainen rock-yhtye. Se perustettiin Kalifornian osavaltiossa vuonna 1991. Vuonna 1996 yhtye solmi levytyssopimuksen Immortal Recordsin kanssa ja julkaisi esikoisalbuminsa, "Tin Cans with Strings to You". Alkuvuodesta 1998 julkaistiin yhtyeen toinen albumi, "Water and Solutions". Seuraavana vuonna Far hajosi.


title: Guaco

text: Guaco on venezuelalainen salsaa soittava yhtye. Se perustettiin 1960-luvulla. Guacon keulahahmo on laulaja Gustavo Aguado. Guaco ei ole Venezuelan ulkopuolella kovin tunnettu, vaikka sen musiikkia onkin julkaistu myös muualla.


title: Mikko Alatalo

text: Mikko Tapio Alatalo (s. 1. toukokuuta 1951 Kuivaniemi) on suomalainen muusikko, keskustan kansanedustaja (2003–) ja Tampereen kaupunginvaltuutettu (2008–). Hän on kirjoittanut yli 600 musiikkikappaletta, joista monet kuuluvat suomalaisen popin ja iskelmän tunnettuihin teoksiin.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo kirjoitti ylioppilaaksi Tuiran yhteiskoulusta vuonna 1970. Hänen poliittinen tietoisuutensa heräsi lukioaikana Teiniliiton toiminnassa. Tärkeiksi asioiksi hänelle tulivat kolmas maailma, luonnonsuojelu ja eriarvoisuutta vastaan kamppaileminen niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Yhteiskunnallisia ongelmia ruotivat Ajankohtaisen kakkosen toimittajat herättivät Alatalossa ajatuksen pyrkiä opiskelemaan tiedotusoppia Tampereen yliopistoon. Hän lähtikin opiskelemaan yhteiskuntatieteitä Tampereelle vuonna 1970 ja tapasi siellä Juice Leskisen ja Harri Rinteen, josta tuli myöhemmin hänen pitkäaikainen lauluntekijäparinsa. Alatalo valmistui yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi vuonna 2011.


title: Mikko Alatalo

text: Opiskelun ohessa Alatalo teki televisiotyötä. Ensin hän teki lastenohjelmia Yle TV2:lle, minkä jälkeen hän oli televisiouutisten kesätoimittaja ja työskenteli Ajankohtaisen kakkosen parissa vuodet 1975–1976. Samoihin aikoihin "Maalaispoika oon" -levy kuitenkin nousi menestykseksi, ja televisiotyö sai jäädä. Myöhemmin televisioura jatkui "Iltatähti"- ja "Hittimittari"-ohjelmissa. Näistä varsinkin Iltatähti oli merkittävä. Iltatähdessä Alatalo muun muassa näytti suomalaisille ensimmäisenä Sex Pistolsin kappaleen ”Anarchy in the U.K.”. "Tammerkosken sillalla" -ohjelmassa Alatalo laulatti vuosina 1995–2002 ihmisiä noin 70 suomalaisen artistin vieraillessa ohjelmassa.


title: Mikko Alatalo

text: Rinteen ja Leskisen kanssa Alatalo muodosti Coitus Int -yhtyeen, jonka hän jätti vuonna 1973. Seuraavan vuoden soolodebyyttilevyn, "Maalaispoika oon", nimikappale oli iso hitti. Vaikka Alatalo jätti vuonna 1975 hajonneen Coitus Intin, myöhemmin tehtiin Alatalo-levyjä myös nimellä Mikko Alatalo & Coitus Inc. Tähän kokoonpanoon kuului myös Heikki Silvennoinen, jonka yhtye Tabula Rasa keikkaili Alatalon kanssa vuosina 1975–1977. Vuonna 1977 Alatalo kuului myös yhdessä Rinteen, Leskisen ja Veltto Virtasen kanssa Välikausitakki-yhtyeeseen, joka julkaisi yhden singlen ja albumin.


title: Mikko Alatalo

text: Vuonna 1977 Alatalo perusti Rinteen kanssa kustannusyhtiö ALR-musiikin ja jätettyään Love Recordsin hän siirtyi Tommi Liuhalan Hi-Hat -levymerkille ja julkaisi kunnianhimoisen trilogian "Lauluja Siirtomaa-Suomesta". Siihen kuuluivat "Yhdentoista virran maa" (1978), "Iso joki tulvii" (1981) ja "III tasavallan vieraana" (1982). Näitä levytyksiään Alatalo pitää uransa parhaina.


title: Mikko Alatalo

text: 1970-luvun lopussa Alatalo siirtyi rokimmasta ilmaisusta iskelmään. Hän menetti rockpuritaanien arvostusta muun muassa neljällä Syksyn Sävel -voittokappaleellaan, jotka olivat "Vicky Lee" (1978), "Rikoo on riskillä ruma" (1980), "Mummoni ja moukarinheitto" (1981) sekä "Minna" (1986). Alatalon tyylikirjo on vuosien varrella ollut laaja. Siihen kuuluu muun muassa mainosmusiikkia ("Puuhamaa"), ihmissuhdeballadeita ("Ihmisen ikävä toisen luo", 1980) ja lastenlauluja ("Känkkäränkkä", 1981). Muita Alatalon hittejä ovat muun muassa "Taitaa tulla kesä", "Rokkilaulaja" ja "Vesilasi, vessanavain, heiniä paali". Kultalevyn Alatalo on saanut albumeistaan "Maalaispojan rallit" (1980), "Eläimiä suomalaismetsissä" (1981) ja "Senaattori ja boheemi" (2004), jälkimmäinen yhdessä Juice Leskisen kanssa.


title: Mikko Alatalo

text: 2000-luvulla Alatalo on levyttänyt myös Sulo Aittoniemen kanssa albumit "Hevosmiesten resepti" (2003) ja "Harmaa Ferguson" (2006) nimellä Suti & Alatalo.


title: Mikko Alatalo

text: Vuonna 2005 Alatalo ja Harri Rinne palkittiin ensimmäisenä työparina Juha Vainio -palkinnolla.


title: Mikko Alatalo

text: Vuonna 2016 Alatalo osallistui Tähdet, tähdet -ohjelman kolmannella tuotantokaudelle. Alatalo putosi kilpailusta neljäntenä.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo lähti politiikkaan 2000-luvulla. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa keskustan edustajana sekä uudestaan vuosina 2007, 2011 ja 2015. Hän ei asetu enää ehdokkaaksi vuoden 2019 vaaleissa.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo on ollut vuodesta 2003 jäsen liikenne- ja viestintävaliokunnassa, tulevaisuusvaliokunnassa ja Yleisradion hallintoneuvostossa. Vuodesta 2009 hän on istunut Tampereen kaupunginvaltuustossa. Kausi 2017–2021 jää hänen viimeisekseen myös kunnallispolitiikassa.


title: Mikko Alatalo

text: Vuonna 2004 Alatalo herätti huomiota laulamalla eduskunnassa pitämässään puheenvuorossaan pätkän Maamme-laulua sekä Jean Sibeliuksen Finlandiaa.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo on ollut vuodesta 1995 naimisissa Seija Alatalon (o.s. Marttila) kanssa. Heillä on kaksi poikaa. Lisäksi Alatalolla on kaksi poikaa aiemmasta avoliitostaan, josta hän jäi leskeksi vuonna 1992. Kaikki neljä poikaa ovat myös enemmän tai vähemmän mukana musiikkibisneksessä. Kalle Alatalo soittaa yhtyeessä Hauli Bros ja Eero Alatalo yhtyeessä Lataus. Alatalon esikoisen Jaskan tytär Ronja on näyttelijä, joka on esiintynyt esimerkiksi Tampereen Työväen Teatterissa ja televisiossa Yleisradion "Uusi Päivä" -sarjassa.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo harrastaa laskettelua ja toimi vuosina 1982–1989 Tahkovuorella vakinaisena hiihdonopettajana. Kalle Palander oli pikkupoikana Alatalon hiihtokoulussa.


title: Mikko Alatalo

text: Alatalo sai julkisuudessa olleiden tietojen mukaan tuomion huumeiden käytöstä jäätyään kiinni Tampereen ylioppilastalolla vuonna 1979.


title: Mikko Alatalo

text: Numero albumin nimen ja julkaisuvuoden jälkeen ilmoittaa listasijoituksen Suomen virallisella albumilistalla.


title: Mick Box

text: Michael Frederick ”Mick” Box (s. 9. kesäkuuta 1947 Lontoo) on brittiläinen rockmuusikko. Hän on ollut vuodesta 1969 asti rockyhtye Uriah Heepin kitaristi sekä taustalaulaja. Box on yhtyeen alkuperäisistä jäsenistä ainoa, joka vaikuttaa siinä edelleen. Nykyisin hän on yhtyeen pääasiallinen säveltäjä Phil Lanzonin ohella.


title: Mick Box

text: Mick Box on ollut Uriah Heepissä koko sen olemassaolon ajan, kuten myös sitä edeltäneissä yhtyeissä The Stalkers ja Spice. Box toimi yhtyeen alkuaikoina yhtyeen johtavana säveltäjänä laulaja David Byronin kanssa.


title: Mick Box

text: Box on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Mick Box

text: Nuoruudessaan Box harrasti musiikin lisäksi nyrkkeilyä ja jalkapalloa. Jälkimmäistä hän pelasi London Schoolboysissa ollen ehdolla myös Tottenham Hotspuriin.


title: Eläkeläiset (yhtye)

text: Eläkeläiset on Joensuusta kotoisin oleva yhtye, joka soittaa pääasiassa humppa- ja jenkkaversioita tunnetuista rock- ja popkappaleista. Yhtye on säveltänyt myös omaa materiaalia, sillä levy-yhtiöiltä on ajoittain ollut vaikea saada lupia huumoriversioihin. Eläkeläiset perustettiin huhtikuussa 1993 Kumikamelin sivuprojektina. Ensiesiintyminen tapahtui saman vuoden Provinssirockissa. Ensimmäinen levy ilmestyi vuonna 1994. Suomen ulkopuolella yhtye on melko suosittu erityisesti saksankielisessä Euroopassa, jossa se myös keikkailee usein. Myös Puola ja Alankomaat ovat yhtyeelle tuttuja. Eläkeläiset konsertoivatkin Saksassa enemmän kuin Suomessa.


title: Eläkeläiset (yhtye)

text: Eläkeläiset oli yksi vuoden 2010 Eurovision laulukilpailun Suomen edustajaehdokkaista kappaleellaan "Hulluna humpasta". Yhtye oli yksi Suomen karsintojen suurimpia ennakkosuosikkeja ja sijoittui lopulta kolmanneksi.


title: Eläkeläiset (yhtye)

text: Vuonna 2017 Eläkeläisten "Humppa of Finland"-levyllä vieraili 149 suomalaista musiikkimaailmasta tunnettua henkilöä, kunkin soittaessa triangelia yhden kilauksen verran.


title: Eläkeläiset (yhtye)

text: Esimerkkejä Eläkeläisten cover-versioimista kappaleista:


title: Eläkeläiset (yhtye)

text: Eläkeläisten taiteilijanimet on muodostettu ottamalla soittajan ristimänimestä toinen nimi ja yhdistämällä se äidin tyttönimeen. Nykykokoonpanon Onni Waris, Martti Waris, Petteri Halonen, Lassi Kinnunen ja Tapio Santaharju ovat oikeilta nimiltään Jarmo Koponen, Jouni Vento, Jarkko Romppanen, Petteri Kukkonen ja Hannu Lajunen.Vuonna 2000 ilmestyi Ilkka Mattilan toimittama Suuri suomalainen juopottelukirja. Kirjan takakannen mukaan "[t]ämä kirja ei ole Eläkeläisten historiikki, vaan kokoelma tarinoita tapahtumista yhtyeen uran varrelta. Jotkut niistä ovat tarkasti totuudenmukaisia, jotkut eivät. Kuten maailman parhaassa viihteessä yleensäkin, myös tässä kirjassa on noudatettu klassista periaatetta: jos legenda ja totuus ovat ristiriidassa, painetaan legenda."


title: Synergia

text:
Synergialla tarkoitetaan kahden tai useamman vaikuttavan tekijän kumuloivaa yhteisvaikutusta.
Sana pohjautuu kreikan sanoihin "sunergiā", yhteistyö ja "sunergos", yhdessä työskentely.


title: Synergia

text: Synergiaetu tai synergiahyöty on joko kuvitteellinen tai todellinen etu, jota odotetaan saatavan esimerkiksi kustannussäästöjen muodossa kun yhdistetään kaksi yksikköä yhdeksi.


title: Synergia

text: Positiivisella synergialla tarkoitetaan tilannetta, jossa kokonaisuus on suurempi kuin sen osien summa. Negatiivista synergiaa voi käyttää terminä kuvaamaan esimerkiksi tilannetta, jossa tiimin henkilöt eivät sovi yhteen ja aiheuttavat kokonaisuuden toiminnalle haittaa.


title: Synergia

text: Symbioosi merkitsee biologiassa kahden tai eliölajin edustajien läheistä yhteiseloa


title: Synergia

text: Kahden tai useamman aineen tai myrkyn yhteisvaikutus kehossa. Elimien yhteistoiminta.


title: Synergia

text: Tiedon ja omien mieltymysten yhteisvaikutus päätöksenteossa.


title: Synergia

text: Taloudellisessa toiminnassa toimintojen yhdistäminen, esimerkiksi fuusiossa niin kutsuttu synergiahyöty tai tehostaminen.


title: Synergia

text: Juutalais-kristillisessä teologiassa synergia tarkoittaa ihmisen ja Jumalan yhteistyötä ihmisen pelastumiseksi. Sen vastakohta on monergismi, jossa Jumala yksin pelastaa ihmisen.


title: Synergia

text: Synergia voi tarkoittaa myös uskontojen välistä yhteistyötä. Sitä ei pidä sekoittaa synkretismiin, joka tarkoittaa uskontojen sekoittumista.


title: Synergia

text: Systeemi on suurempi kuin osiensa summa. Osien "päälle" syntyvät "ylimääräiset" tasot (ominaisuudet) ovat systeemin kokonaisuuden emergenttejä ominaisuuksia. Emergenttejä ominaisuuksia syntyy lähinnä kompleksisissa systeemeissä. Määritelmänä (kompleksinen) systeemi on hyvin lähellä synergiaa. Tämän mukaan, jos joillakin asioilla on synergiaa, ne ovat ainakin lähellä (kompleksista) systeemiä.


title: Kantatie 45

text: Kantatie 45 on Helsingistä Tuusulan kautta Hyvinkäälle kulkeva kantatie. Tien pituus on noin 51 kilometriä.


title: Kantatie 45

text: Tie alkaa Helsingistä Erottajalta ja kulkee valtateiden 4 ja 7 kanssa Sörnäisiin. Sörnäisissä tie erkanee kohti Käpylää. Sörnäisten ja Käpylän välinen osuus tunnetaan Mäkelänkatuna. Tie muuttuu Käpylässä moottoritieksi, jonka nimi on Tuusulanväylä. Moottoritie kulkee Vantaan kautta ja päättyy noin viisi kilometriä Tuusulan kuntakeskuksen Hyrylän eteläpuolella. Siitä eteenpäin, Hyrylässä olevaan kiertoliittymään saakka Tuusulanväylä jatkuu kaksiajorataisena sekaliikennetienä. Hyrylässä olevasta kiertoliittymästä kantatie jatkuu edelleen Hämeentie-nimisenä yksiajorataisena tienä Nurmijärven Nukarin kylän kautta Hyvinkäälle, jossa se liittyy valtatiehen 3 noin viisi kilometriä keskustan eteläpuolella.


title: Kantatie 45

text: Väylän pikavuoropysäkit sijaitsevat Helsingissä ja ovat nimeltään Hattulantie, Koskelantien risteys ja Kehä I:n risteys. Pysäkkejä käyttävät aamuöisin lentoaseman kautta eri puolille Suomea menevät pikavuorot.Helsingistä Vantaan lentoaseman seudun kautta Tuusulan kunnan hallinnolliseen keskukseen Hyrylään saakka Kantatie 45 tunnetaan Tuusulanväylänä, joka on moottoritie. Tuusulanväylä on merkittävin yhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä ajoneuvomääriltään (vilkkaimmillaan n. 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa) toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.


title: Kantatie 45

text: Tuusulanväylä alkaa Helsingissä Käpylän kaupunginosasta Pohjolankadun ja Mäkelänkadun risteyksestä. Moottoritien ensimmäinen osuus Käpylästä Kehä III:n pohjoispuolelle Vantaan (silloisen Helsingin maalaiskunnan) Ruskeasantaan valmistui vuonna 1967. Se rakennettiin suurelta osin vanhan tien kohdalle leventämällä sitä ja muuttamalla risteykset eritasoliittymiksi. Vuonna 1992 valmistui moottoritie Ruskeasannan ja Riihikallion väliselle osuudelle, jossa se kulkee vanhan kaksikaistaisen tien, sivutieksi jääneen Vanhan Tuusulantien vierellä sen länsipuolella. Tuusulanväylän ja Kehä I:n liittymä rakennettiin uudelleen vuonna 1999, Kehä III:n liittymä vuonna 2006.


title: Kantatie 45

text: Moottoritie päättyy vähän ennen Vanhan Tuusulantien liikennevalo-ohjattua tasoristeystä Tuusulan Riihikalliossa, josta Tuusulanväylä jatkuu katumaisena liikennevalo-ohjattuna 60 km/h tienä Hyrylän keskukseen. Moottoritiellä on Käpylästä Tuomarinkylään 80 km/h:n rajoitus ja Tuomarinkylästä Riihikallioon 100 km/h:n rajoitus. Moottoritieosuuden pituus on 16,8 km.


title: Kantatie 45

text: Tuusulanväylää on aiemmin suunniteltu käännettäväksi kulkemaan Pasilan kautta Veturitietä Pasilanväylän rakentamisen yhteydessä. Samassa yhteydessä tie levennettäisiin kuusikaistaiseksi Kulomäentien liittymään saakka. Toisaalta Helsingin vuoden 2016 yleiskaavan vision valmistelussa on selvitetty mahdollisuutta muuttaa Tuusulanväylä kaduksi Kehä I:n sisäpuolella 3,5 kilometrin matkalla vuoteen 2050 mennessä.


title: Kantatie 45

text: Vanhin Helsingistä Hämeenlinnaan 1600-luvulla rakennettu tie kulki Helsingin pitäjän kirkonkylästä Hyvinkään seudulle saakka nykyisen kantatien 45 kohdalla tai lähellä sitä. Helsingin-puoleisessa päässä tie kuitenkin kulki Viikin ja Malmin kautta, ja sen osia ovat muun muassa nykyiset Hämeentie, Viikintien alkuosa, Pihlajamäentie (osittain) ja Kirkonkyläntie. 1930-luvulla rakennettiin uusi tie, Tuusulantie, Mäkelänkadun jatkeeksi Käpylästä Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa se yhtyi vanhaan maantiehen. Tieosuus Helsingistä Hyrylään oli yksi ensimmäisistä, jotka Suomessa asfaltoitiin Tuusulan rajalle ja päällystettiin betonilaatoilla Tuusulan rajalta Hyrylään jo 1930-luvulla.


title: Kantatie 45

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Tuusulantie tuli osaksi valtateitä 4 ja 5, jotka kulkivat Tuusulantietä pitkin Helsingistä Hyrylään. Hyrylästä nelostie jatkui nykyistä kantatietä 45 pitkin Hyvinkäälle saakka. 1950-luvun lopulla rakennettiin valtatien 5 uusi linjaus, Lahdentie, useita kilometrejä idemmäksi, ja myöhemmin myös nelostie linjattiin kulkemaan Lahden kautta. Silloin Helsingin ja Hyrylän välinen tie jäi maantieksi ja se sai numeron 137. Tien ensimmäinen moottoritieosuus Käpylästä Kehä III:n pohjoispuolelle rakennettiin vuosina 1964–1967, suurimmaksi osaksi vanhan tien kohdalle leventämällä sitä. Moottoritietä jatkettiin osin sekaliikennetienä Tuusulan suuntaan vuonna 1992. Vanha Tuusulantie jäi viereen sivutieksi. Kehä I:n eritasoliittymän parannustyöt valmistuivat vuonna 1999 ja Kehä III:n 2005.


title: Kantatie 45

text: Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa entinen maantie 137 muutettiin kantatieksi, ja se sai numeron 45. Kyseinen numero oli aiemmin käytössä Tampereen kehätien numerona, mutta tienumerouudistuksessa se numeroitiin uudelleen kantatie 60:ksi. Samalla moottoritieosuuden nimeksi tuli koko matkaltaan "Tuusulanväylä", kun se ennen vuotta 1996 oli Helsingin alueella ollut "Tuusulantie".


title: Kantatie 45

text: Tulevaisuudessa Tuusulanväylän alkupiste on suunniteltu siirrettäväksi Pasilanväylän liittymään Hartwall Areenan kohdalle. Hankkeessa rakennetaan sillat Pasilan ratapihan yli ja parannetaan nykyisiä Veturitien ja Metsälän eritasoliittymiä.


title: Kantatie 45

text: Hyrylän länsipuolelle on suunniteltu rakennettavaksi nelikaistainen ohikulkutie, jolle myös kantatien 45 linjaus tullaan siirtämään tien valmistuttua. Uusi tieosuus alkaa Ruotsinkylän kohdalta, johon rakennetaan eritasoliittymä ja päättyy Rusutjärven liittymään. Tien alkuosa tulee olemaan moottoritietä ja loppuosa nelikaistaista eritasoliittymin varustettua sekaliikennetietä. Tie kulkee kaupunkirakenteessa, joten nopeusrajoitus tulee olemaan moottoritiellä 100 km/h ja sekaliikennetiellä 80 km/h. Nykyinen kantatien 45 linjaus muutetaan alkuosalta seututieksi 145 ja loppuosalta yhdystieksi 1370. Hankkeella ei ole vielä tiesuunnitelmaa, ja hanke tullaan näillä näkymin toteuttamaan vasta vuoden 2025 jälkeen.


title: Kantatie 45

text: Tuusulanväylälle tullaan rakentamaan tulevaisuudessa kolmannet kaistat Ruskeasannan ja Kulomäentien eritasoliittymien välille. Osana uuden poikittaisyhteyden rakentamista Vihdistä Nurmijärven kautta Järvenpäähän tullaan uuden tieyhteyden liittymään Nukarin kohdalla rakentamaan eritasoliittymä.


title: Alleeli

text: Geenimuodot eli vastingeenit eli alleelit ovat saman geenin vaihtoehtoisia muotoja, joilla on kromosomissa sama paikka. Perinteisen perinnöllisyystieteen keksijä Gregor Mendel otti käyttöön käsitteen geenimuoto tarkoittamaan perinnöllisyyden perusyksikköä.


title: Alleeli

text: Diploidin solun vastinkromosomeissa samassa geenipaikassa sijaitsevat geenimuodot muodostavat "alleeliparin". Diploidisolu on samaperintäinen, jos sen molemmissa vastinkromosomeissa on geenistä sama geenimuoto, tai eriperintäinen, jos geenimuodot ovat erilaiset. Monessa tapauksessa eriperintäisen parin toinen geenimuoto on vallitseva, toinen väistyvä. Väistyvän ominaisuuden esilletulo on näin ollen mahdollista vain samaperintäisenä. Myös tappava geenimuoto saattaa olla olemassa eriperintäisenä, samaperintäisenä se johtaa yksilön kuolemaan.


title: Alleeli

text: Geenimuodot voivat olla myös epätäydellisesti vallitsevia tai yhteisvallitsevia, jolloin molempien geenimuotojen ominaisuudet ilmenevät yksilön ilmiasussa. Yhteisvallitsevat geenimuodot ovat muun muassa ihmisen ABO-veriryhmän takana. Jos samassa kannassa geenimuotoja on kolme tai useampi, kyseessä on useasta geenimuodosta ("multippeli alleeli -" moni). Esimerkiksi ihmisen veriryhmän määrittävät useat geenimuodot. Samalla yksilöllä voi kuitenkin olla enintään kaksi geenimuotoa.


title: Alleeli

text: Perinnöllisyystieteessä eliöllä luonnossa tavanomaisesti esiintyvää geenimuotoa kutsutaan usein villialleeliksi ja muita geenimuotoja mutanttialleeleiksi.


title: Proteus (satelliittirunko)

text: Proteus on Ranskassa kehitetty pienikokoinen satelliittirunko, jota on käytetty Jason- ja Corot-satelliittien pohjana. Nimi "Proteus" tulee sanoista "Plate-forme Reconfigurable pour l'Observation, les Télécommunications Et les Usages Scientifiques".


title: Proteus (satelliittirunko)

text: Koko 1990-luvun ajan uskottiin Länsi-Euroopassa ja Yhdysvalloissa, että piensatelliitit korvaavat isot satelliitit. Tätä puolsi 1990-luvun alussa tehty NASAn päätös toteuttaa halvempia avaruuslentoja nopeassa tahdissa ("Faster, Better, Cheaper") pyrkien samanlaiseen tehokkuuteen, mitä esimerkiksi auto- ja elektroniikkateollisuus oli saavuttanut. Venäjän avaruustoiminta oli vuodesta 1957 alkaen perustunut pieniin satelliitteihin ja satelliittien sarjatuotantoon, esimerkiksi pieniä vakoilusatelliitteja valmistettiin tuhansia. Piensatelliiteilla uskottiin - etenkin Yhdysvalloissa - olevan myös kaupallisia sovellutuksia, kun suunniteltiin matkapuhelinverkkoja, joiden tukiasemat olisivat satelliitteja ja satelliitti-Internetiä. Valtaosa kaavailluista hankkeista ei toteutunut ja toteutetut hankkeet olivat raskaasti tappiollisia.


title: Proteus (satelliittirunko)

text: Euroopassa Englannissa Surreyn yliopisto lähti 1980-luvulla kehittämään mikrosatelliitteja, jotka painavat alle 100 kg. Ranskassa ei näin pieniin satelliitteihin uskottu, mutta CNES alkoi vuonna 1996 kehittämään 500–700 kg painavaa Proteus-satelliittia. Sen teollinen valmistaja on Alcatel Space.


title: Proteus (satelliittirunko)

text: Proteus-rungolle perustuvista satelliiteista ensimmäinen oli Jason 1, joka laukaistiin joulukuussa 2001. ESAn kanssa yhteistyössä toteutettava CoRoT laukaistiin vuonna 2006, kuten EUMETSATin kanssa toteutettava Jason 2. Jasonit tutkivat merta ja CoRoT tähtiä.


title: Proteus (satelliittirunko)

text: Seuraavat satelliitit ovat käyttäneet Proteus-runkoa:


title: Hassisen kone

text: Hassisen kone oli suomalainen, Joensuusta lähtöisin ollut rockyhtye, joka perustettiin vuoden 1979 lopulla. Yhtye aloitti uuden aallon punkilla, mutta alkoi kehittyä loppua kohden progressiiviseen suuntaan.


title: Hassisen kone

text: Hassisen koneen kaikkia kolmea varsinaista albumia pidetään suomalaisen rockin klassikoina, kuten monia Hassisen koneen laulujakin ("Levottomat jalat", "Rappiolla", "Harsoinen teräs", "Jurot nuorisojulkkikset", "Tällä tiellä", "Rajat" jne.). Hassisen koneen musiikillinen muutos oli nopeaa; "Täältä tullaan Venäjä" -albumin punkhenkistä ilmaisua seurasi nopeasti "Rumien sävelien" jälkeen suorastaan progressiivinen rock albumilla "Harsoinen teräs".


title: Hassisen kone

text: Yhtye nimesi itsensä kotikaupungissaan olleen ompelukoneliikkeen mukaan. Liikkeen uskovainen johtaja suuttui yhtyeen nimestä, ja yhtye vaihtoikin nimensä joksikin aikaa muotoon 'Kassisen kone' . Yhtyeen saavutettua mainetta yritys muutti nimekseen Joensuun Konepalvelu.


title: Hassisen kone

text: Hassisen kone perustettiin joulukuussa 1979, ja se tähtäsi rockin SM-kisoihin. Yhtye voitti Oulussa järjestetyn kisan uuden aallon sarjan maaliskuussa 1980. Saman vuoden keväällä alkoi yhtyeen levytysura, jolloin se julkaisi ensisinglen "Hassisen kone / Kolumpia orkesteri". Tämä single julkaistiin Hilse-levyt-levymerkillä. Muut yhtyeen julkaisut julkaisi Poko Rekords. Alkuperäisessä kokoonpanossa soittivat Ismo Alanko (kitara ja laulu), Reijo Heiskanen (soolokitara), Jussi Kinnunen (bassokitara) ja Harri Kinnunen (rummut).


title: Hassisen kone

text: Ensimmäinen albumi, "Täältä tullaan Venäjä", ilmestyi vuonna 1980, ja se sisälsi myyntilistoille nousseen kappaleen "Rappiolla" ja myös aikaisemmin julkaistun "Hassisen kone" -kappaleen.


title: Hassisen kone

text: Toinen albumi "Rumat sävelet" (1981) merkitsi siirtymistä musiikillisesti monimutkaisempaan suuntaan, joka kuului esimerkiksi hittikappaleissa "Jurot nuorisojulkkikset" ja "Tällä tiellä". Toinen albumi oli sävyltään varsin synkkä monien kappaleiden käsitellessä olemassaolon tuskaa ja jopa apokalyptisiä visioita. Levy sai paremmat arvostelut kuin yhtyeen esikoislevy ja Yleisradion musiikkitoimittajat valitsivat LP:n vuoden kotimaiseksi kevyen musiikin levyksi ja Soundi-lehti vuonna 2005 neljänneksi parhaaksi suomalaiseksi populaarimusiikin levyksi.


title: Hassisen kone

text: Kesinä 1981 ja 1982 yhtye oli mukana Tuuliajolla-risteilyllä Saimaalla ja esiintyi ensimmäisestä kiertueesta tehdyssä dokumenttielokuvassa Saimaa-ilmiö. Loppuvuodesta 1981 yhtyeessä tapahtui miehistönvaihdoksia. Hassisen koneeseen tuli peräti neljä uutta jäsentä: Eero "Safka" Pekkonen (kosketinsoittimet), Antti Seppo (saksofonit), Hannu Porkka (lyömäsoittimet) sekä kitaristi Reijo Heiskasen korvannut Jukka Orma.


title: Hassisen kone

text: 1982 julkaistiin yhtyeen kolmas ja viimeinen studioalbumi "Harsoinen teräs", jonka tunnetuin kappale on "Levottomat jalat". Albumilla oli paljon progressiivisia elementtejä, jotka muun muassa edellä mainitussa kappaleessa ovat selvästi esillä.


title: Hassisen kone

text: Hassisen kone hajosi elokuussa 1982 kyllästyttyään soittamaan keikoilla vain ensimmäisten levyjen hittibiisejä, mutta soitti kuitenkin kiertueensa loppuun.


title: Hassisen kone

text: Hassisen koneen hajoamisen jälkeen sen keulahahmo Ismo Alanko perusti Jukka Orman ja muun muassa Rock'n'Roll Bandista tutun Affe Forsmanin kanssa ensin iskelmämusiikkia uudelleen sovittaneen, kaksi keikkaa soittaneen Iskelmätaivas-projektin ja myöhemmin Sielun Veljet -yhtyeen. Myöhemmin Alanko jatkoi soolouralle. Soolokitaristi Reijo Heiskanen on sittemmin soittanut muun muassa Värttinässä ja basisti Jussi Kinnunen Freud Marx Engels & Jungissa ja Wigwamissa. Rumpali Harri Kinnusen myöhempiin yhtyeisiin on kuulunut muun muassa Sleepy Sleepers. Eero Pekkonen on soittanut Hassisen koneen jälkeen muun muassa Popedassa ja tehnyt teatterimusiikkia, ja Jukka Orma on Sielun Veljissä soittamisen lisäksi muun muassa julkaissut sooloalbumin ja toiminut studiomuusikkona sekä soitinrakentajana. Hannu Porkka soittaa lyömäsoittimia Joensuun kaupunginorkesterissa. Antti Seppo toimii biokemian tutkijana New Yorkissa.


title: Hassisen kone

text: Hassisen koneen alkuperäinen kokoonpano Jukka Ormalla vahvistettuna teki kesällä 1983 tai 1984 muutaman juhannuskeikan. Yhtye esiintyi myös vuonna 1993. Se esiintyi vuonna 2000 alkuperäisessä kokoonpanossaan Joensuussa. Keikalla vieraili myös suuren kokoonpanon muusikot Ormaa lukuun ottamatta. Tapahtuma julkaistiin DVD:nä seuraavana vuonna. Yhtyeen levyt julkaistiin uudelleen digitaalisesti remasteroituna vuonna 2004.


title: Kulttuurihistoriallinen psykologia

text: Kulttuurihistoriallinen psykologia on Lev Vygotskin 1920-luvulla alulle saattama psykologian suuntaus. Kulttuurihistoriallinen psykologia tarkastelee ihmistä ja hänen kehitystään kulttuurisesti ja historiallisesti muotoutuvana ilmiönä. Erityisenä huomion kohteena kulttuurihistoriallisessa psykologiassa ovat ihmisen älyllisessä toiminnassa käyttämät kulttuuriset työkalut tai välineet (erityisesti kieli, symbolit ja merkit) sekä henkisen toiminnan välittynyt luonne.


title: Kulttuurihistoriallinen psykologia

text: Kulttuurihistoriallinen koulukunta muodostui neuvostoliittolaisista psykologeista: Vygotskin lisäksi siihen kuuluivat muun muassa Aleksandr Lurija ja Aleksei Leontjev.


title: Eläinrata

text: Eläinrata on astrologiassa ja tähtitieteessä maapallon ratatasoa eli ekliptikaa tähtitaivaalla ympäröivä vyöhyke, jonka alueella Aurinko, Kuu ja aurinkokunnan planeetat näennäisesti liikkuvat Maasta katsottuna.


title: Eläinrata

text: Eläinradan keskiviiva eli ekliptika on taivaan päivantasaajaa eli ekvaattoria vastaan noin 23,5 asteen kulmassa, joka vastaa maan akselin kaltevuutta. Näin eläinrata ulottuu sekä eteläiselle että pohjoiselle taivaan pallonpuoliskolle.


title: Eläinrata

text: Eläinrata jaetaan vanhastaan kahteentoista yhtä suureen osaan, niin sanottuihin "eläinradan merkkeihin", jotka vastaavat 30 asteen kaaria ekliptikalla. Merkkijakoa ei nykyisin enää juuri käytetä tähtitieteellisissä yhteyksissä, mutta astrologisissa käsityksissä sillä on keskeinen merkitys. Eläinradan merkeillä on seuraavat vanhat nimet ja symbolit, jotka tunnetaan myös horoskoopeista:Nämä merkit ovat saaneet nimensä samannimisten tähdistöjen mukaan, jotka noin 2200 vuotta sitten sattuivat likipitäen yhteen vastaavien merkkien kanssa. Merkit on kuitenkin pysyvästi määritelty niin, että Oinaan merkki alkaa kevättasauspisteestä. Tähtien asema suhteessa maapalloon on kuitenkin jatkuvassa muutoksessa prekession ja muiden astronomisten ilmiöiden vuoksi, eikä ajanhetki 2200 vuotta sitten ole erityisasemassa nykyhetkeen tai muihin hetkiin verrattuna. Pikemminkin kyse on mielivaltaisesta valinnasta. Nykyaikaan mennessä tähdistöt ovat prekession vuoksi ehtineet siirtyä noin 30 astetta suhteessa Eläinradan merkkeihin, siten että nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä, Härän merkki Oinaan tähdistöä jne. Lisäksi tähdistöt, toisin kuin Eläinradan merkit, ovat eri kokoisia, ja ekliptika kulkee myös Käärmeenkantajan tähdistön kautta, mutta sen mukaan ei ole nimetty Eläinradan merkkiä.


title: Eläinrata

text: Kuten muutkin tähdistöt, myös eläinradan tähdistöt ovat saaneet nimensä kirkkaimpien niiden alueella olevien tähtien muodostamista kuvioista, joiden on ajateltu muistuttavan jotain esinettä, ihmistä tai eläintä. Eläinrata tunnettiin jo yli 2000 vuotta ennen ajanlaskun alkua Mesopotamiassa, missä se toimi symbolisena kalenterina, kun huomattiin, että tietyt vuosittaiset tapahtumat liittyivät auringon sijaintiin taivaalla.


title: Eläinrata

text: Mesopotamiasta eläinradan tuntemus siirtyi Kreikkaan ja sitten Egyptiin, missä 100-luvulla jaa. tähtitieteilijä Ptolemaios määritteli nykyisin tuntemamme horoskooppimerkit.


title: Eläinrata

text: Eläinrata on yksi astrologian peruskäsitteistä. Länsimaisessa astrologiassa se jaetaan kahteentoista tasan 30 asteen levyiseen vyöhykkeeseen eli "merkkiin". Vyöhykkeet eivät ole kovin kiinteästi yhteydessä niitä vastaavien tähdistöjen todelliseen sijaintiin, sillä vyöhykkeiden paikat ovat peräisin ajalta noin 600 eaa., ja koska eläinradalla olevien tähdistöjen leveys vaihtelee. Maan prekession (akselin hitaan huojumisliikkeen) takia tähdistöt ovat siirtyneet lähes 30 astetta silloisilta paikoiltaan. Sideerisessä astrologiassa merkit on pyritty siirtämään lähelle samannimisten tähdistöjen nykyisiä paikkoja.


title: Eläinrata

text: Henkilön horoskooppimerkki määräytyy sen mukaan, missä Eläinradan merkissä aurinko astrologisten rajojen mukaan sijaitsi henkilön syntyessä. Merkkien nimiä käytetäänkin myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa kussakin merkissä. Myös planeettojen sijainnin katsotaan astrologiassa vaikuttavan esimerkiksi henkilön persoonallisuuteen ja tulevaisuuteen.


title: Eläinrata

text: Tähtitieteessä yleisin määritelmä eläinradalle on noin 8 asteen päähän ekliptikan molemmin puolin ulottuva vyöhyke, jonka leveys perustuu siihen, että planeetat, kaltevista ratatasoistaan johtuen, eivät kulje täsmälleen ekliptikaa pitkin. Eläinradan tuntemisesta on etenkin harrastelijatähtitieteilijöille se hyöty, että sen ulkopuolella oleva kirkas kohde ei voi olla planeetta.


title: Eläinrata

text: Vuonna 1929 Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU määritteli tähdistöjen viralliset rajat. Samalla osa Käärmeenkantajan tähdistöä tuli eläinradan alueelle. Aurinko on tämän tähdistön alueella 30. marraskuuta – 17. joulukuuta. Nykyisten tähdistörajojen mukaan Skorpioni on eläinradalla vain 7 asteen, mutta Neitsyt peräti 44 asteen levyinen.


title: Nikolai Adlerberg

text: Kreivi Nikolai Vladimirovitš Adlerberg (; 19. toukokuuta 1819 Pietari – 25. joulukuuta 1892 München) oli venäläinen kenraali, joka toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1866–1881. Adlerberg oli syntyisin ruotsalaisperäisestä, Baltiaan asettuneesta aatelissuvusta.


title: Nikolai Adlerberg

text: Adlerberg taisteli Venäjän keisarillisen armeijan upseerina Kaukasiassa 1841 ja 1844, Unkarissa 1849 sekä Krimin sodassa.Hän palveli myös diplomaattitehtävissä Venäjän Berliinin suurlähetystössä vuodesta 1856 siihen asti kunnes nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi. Virkavaltaisen asenteensa vuoksi hän ei juurikaan nauttinut kansansuosiota. Adlerberg oli mukana useiden uudistusten toimeenpanossa, muun muassa Suomen sotalaitoksen perustamisessa 1878. Aleksanteri II:n kuoltua Adelberg sai pyynnöstään eron virastaan ja nimitettiin Venäjän valtakunnanneuvoston jäseneksi. Elämänsä loppuvuodet hän asui Münchenissä.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibson Guitar Corporation on yhdysvaltalainen akustisten, sähkö- ja bassokitaroiden valmistaja.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Orville Gibson aloitti mandoliinien valmistamisen 1894 Yhdysvalloissa Michiganin Kalamazoossa. Orville Gibsonin soittimia markkinoimaan perustettiin vuonna 1902 Gibson Mandolin-Guitar Mfg. Co, Ltd, mutta Gibson itse lopetti toimintansa yrityksessä vuoden kuluttua.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibson kehitti 1920- ja 1930-luvuilla kitarasuunnittelua useilla tavoilla. Mallistossa oli esimerkiksi Gibson L5. Vuonna 1936 yritys esitteli ensimmäisen "Electric Spanish" -mallin ES-150, jota pidetään ensimmäisenä kaupallisesti menestyneenä sähkökitarana.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibson teki ensimmäisen umpirunkoisen kitaransa (Les Paul Model) Vuonna 1952 yhteistyössä kitaristi Les Paulin kanssa. Vuonna 1958 mallistoon tulivat muun muassa Gibson Explorer, Flying V ja puoliakustinen ES-335. Kaksikelainen "humbucker"-mikrofoni esiteltiin vuonna 1957. Les Paul -mallin valmistus päättyi 1961 SG-mallin vuoksi, mutta valmistusta jatkettiin 1960-luvun lopulla, kun kitaran ottivat käyttöön esimerkiksi Eric Clapton ja Peter Green. Sekä Les Paul että SG tulivat myöhemmin hyvin suosituiksi heavy metal -kitaristien käytössä. Gibson Firebird esiteltiin vuonna 1963.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibsonin ja Fenderin kitaroiden välille syntyi lopulta perinteinen kilpailuasetelma: Fenderin Stratocaster- ja Telecaster-malleissa on yksikelaiset mikrofonit, joiden tuottama ääni on terävämpi ja kireämpi kuin Gibsonin humbuckerien tuottama, joka puolestaan on täyteläisempi ja pehmeämpi.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibson-kitaroiden tuotanto siirrettiin 1970-luvulla Kalamazoosta Nashvilleen Tennesseehin.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibsonin tytäryhtiö Epiphone valmistaa Gibsonin myydyimmistä malleista edullisempia versioita. Epiphonen tuotteiden Gibsonia alhaisemmat myyntihinnat ja valmistuskustannukset johtuvat huokeampien raaka-aineiden käytöstä, suuremmista sarjavalmistuseristä ja osin kiinalaisten ja korealaisten soitintehtaiden käytöstä.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Muita Gibsonin omistamia soitinvalmistajia ovat kitaravalmistajat Kramer ja Steinberger, bassokitaroihin erikoistunut Tobias, pianovalmistaja Baldwin Piano Company, tehoste- ja MIDI-laitevalmistaja "Oberheim" ja rumpuja valmistava Slingerland. Gibson valmistaa myös Gibson-merkkisiä vahvistimia. Gibsonilla on tehdas myös Memphisissä, missä valmistetaan ja myydään Custom Shop -kitaroita.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Gibsonilla webbisivusto MusicYo!, josta voi ostaa kaikkia Gibsonin alabrändien tuotteita. Sivuston osoite johtaa nykyisin sivulle The Guitar Magazine.


title: Gibson Guitar Corporation

text: Heritage Guitars Company on itsenäinen kitaravalmistaja, jonka perustivat Gibsonin entiset työntekijät Gibsonin siirryttyä Nashvilleen.


title: Adonis

text: Adonis () oli kreikkalaisessa mytologiassa luonnon vuosittaista elpymistä ja lakastumista kuvaava haltia, joka tavallisesti ajateltiin ihanaksi, Afroditen hehkuvasti rakastamaksi, aikaisin kuolleeksi nuorukaiseksi.


title: Adonis

text: Adonis oli intohimoinen metsästäjä, mikä koitui hänen kohtalokseen, sillä hän haavoitti villisikaa, joka myöhemmin puri hänet kuoliaaksi. Villisika oli Ares-jumala eläimeksi muuttuneena. Kuvaannollisesti "adonis" tarkoittaa kaunista nuorukaista, naisten hurmaajaa.


title: Adonis

text: Adonis-hahmo on kotoisin Syyrian-Foinikian alueelta, jossa oli uskomuksia kuolevista ja ylösnousevista jumalista ja vuosittain uudistuvan kasvun demonista. Nimi Adon tarkoitti herraa.


title: Adonis

text: Jumaltaruston mukaan Adonis syntyi Kinyraan (Adoniksen isä) ja Myrrhan (Kinyraan tytär) insestisestä liitosta. Kinyraan äiti oli Pygmalion ja norsunluupatsaasta eläväksi puolisoksi muuntuneen patsaspuolison tytär Pafos.


title: Adonis

text: Adonis on alkujaan itämainen jumala, joka symboloi auringon hehkun vaikutusta kasvillisuuteen ja nopeaa lakastumista (sumerilaisten Dumuz, arameassa Tammuz). Adoniksen kunniaksi kreikkalaiset viettivät keskikesällä surujuhlaa.


title: Vidkun Quisling

text: Vidkun Abraham Lauritz Jonssøn Quisling (18. heinäkuuta 1887 – 24. lokakuuta 1945) oli norjalainen upseeri ja äärioikeistolainen poliitikko, joka toimi vuosina 1942–1945 kansallissosialistisen Saksan miehittämän Norjan nukkehallituksen johtajana miehityshallinnon alaisuudessa. Miehityksen jälkeen hänet teloitettiin maanpetturuudesta, murhasta ja varkaudesta tuomittuna.


title: Vidkun Quisling

text: "Quisling"-sanalla tarkoitetaan norjan kielessä yhä maanpetturia, ja sana on vakiintunut monissa muissakin kielissä miehittäjän kanssa yhteistyötä tekevän luopion synonyymiksi.


title: Vidkun Quisling

text: Quisling suoritti Norjan historian parhaimmilla arvosanoilla upseerintutkinnon vuonna 1911, toimi 1912 Norjan apulaissotilasasiamiehenä Pietarissa sekä toimi humanitaarisessa avussa Kansainliiton pakolaisasiain päävaltuutetun, Fridtjof Nansenin, avustusjoukoissa Neuvostoliitossa 1925–1929.


title: Vidkun Quisling

text: Quisling meni vuonna 1923 naimisiin Ukrainasta kotoisin olevan Marija Pasetšnikovan kanssa ja muutti hänen kanssaan Norjaan. Quislingin johtoajatukseksi tuli kommunismin ja Neuvostoliiton pelko, mitkä tuli torjua.


title: Vidkun Quisling

text: Quisling loi aluksi uraa Norjan asevoimissa ja kohosi majuriksi, kunnes hänet nimitettiin 1931 puolustusministeriksi Norjan talonpoikaispuolueen johtamaan hallitukseen. 1931 hän komensi Peder Kolstadin talonpoikaishallituksen puolustusministerinä sotilaita valvomaan Norsk Hydron lakkoa ja mielenosoituksia, kun poliisi oli joutunut vetäytymään alueelta. Tätä paheksuttiin Norjassa yleisesti. Pääministeri Kolstadin tultua sairauden vuoksi työkyvyttömäksi 1. tammikuuta 1932 jatkoi pääministerinä Birger Braadland. Kolstadin kuoltua 5. maaliskuuta 1932 muodostettiin 14. maaliskuuta 1932 uusi Jens Hundseidin hallitus, jossa Quisling oli puolustusministerinä niin kuin edellisessäkin hallituksessa. Hundseidin hallituksen kaaduttua 3. maaliskuuta 1933 Quisling ei ollut enää ministeri sitä seuranneessa liberaalien Johan Mowinckelin hallituksessa.


title: Vidkun Quisling

text: Toukokuussa 1933 Quisling perusti Johan Bernhard Hjortin kanssa Nasjonal Samling -puolueen. Aluksi puolue oli kristilliskonservatiivisen politiikan puolestapuhuja, mutta siirtyi vuoden 1935 jälkeen yhä lähemmäksi kansallissosialismia. Norjan puolustuspolitiikka oli 1930-luvulla eurooppalaisittain heikkoa. 1930-luvun alun porvarihallitusten jälkeen Norjan Johan Nygaardsvoldin sosialidemokraattinen hallitus hallitsi 30. maaliskuuta 1935 sosialidemokraattisena hallituksena ja 22. huhtikuuta 1940 – 25. kesäkuuta 1945 sota-ajan yhteishallituksena ja pakolaishallituksena Lontoossa, johon kuuluivat työväenpuolueen lisäksi kokoomuslainen Höyre, keskustalainen talonpoikaispuolue, liberaalipuolue ja kotirintamaliike, käytännössä Norjan vastarintaliike.


title: Vidkun Quisling

text: Nasjonal Samlingilla oli syyskuun 1933 suurkäräjävaaleihin kolmenkymmenen kohdan ohjelma, joka poikkesi Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen tavoitteista siten, että se ei ollut juutalaisvastainen, se ei ollut kansallissosialistinen eikä se ollut kristinuskon tai Norjan evankelis-luterilaisen kirkon vastainen. Ensimmäisissä suurkäräjävaaleissaan Nasjonal Samling sai vain 2,21% äänistä eli hieman enemmän kuin Norjan kommunistinen puolue, minkä vuoksi sekään ei saanut ainuttakaan suurkäräjäpaikkaa. Suurkäräjävaalien 1936 tulos oli Nasjonal Samlingille vielä heikompi.


title: Vidkun Quisling

text: Toisen maailmansodan alettua Quisling tapasi Alfred Rosenbergin Nordische Gesellschaftin, Pohjoisen liiton, kokouksessa 1939. Hän korosti Rosenbergille Norjan geostrategista arvoa ja tapasi Berliinissä suuramiraali Erich Raederin. Suuramiraali myöhemmin suunnitteli Norjan ja Tanskan valtaukset, operaatio Weserübungin. Joulukuussa 1939 Quisling matkusti uudestaan Saksaan ja esitti saksalaisille ajatuksen, että hän kaappaisi vallan Norjassa ja että hänen hallituksensa kutsuisi saksalaiset Norjaan. 18. joulukuuta 1939 Hitler hyväksyi suunnitelman. 3. huhtikuuta 1940 Quisling matkusti Kööpenhaminaan neuvottelemaan Saksan pääesikunnan sotilaallisen tiedustelupalvelun, Abwehrin apulaisjohtajan kanssa Norjan valtaamisesta.


title: Vidkun Quisling

text: Quisling ei tiennyt, että Saksa suunnitteli Norjan ja Tanskan valtaamista norjalaisista riippumatta. Saksalaisten hyökättyä Norjaan Quisling julistautui pääministeriksi, minkä Saksa tunnusti, mutta jota Norjan kuningas Haakon ei hyväksynyt. Sosialidemokraattisen Johan Nygaardsvoldin hallitus sai Narvikin taisteluun tuekseen Norjan puolustusvoimien lisäksi Britanniasta brittiläisiä ja puolalaisia sotajoukkoja sekä Ranskasta ranskalaisia. Saksa huomasi, ettei Quisling kyennyt saamaan norjalaisia lopettamaan saksalaisten vastaista taistelua ja syrjäytti Quislingin nimittämällä Norjan johtajaksi Josef Terbovenin. Saksalaiset saivat norjalaisten vastarinnan loppumaan vasta kesäkuussa 1940.


title: Vidkun Quisling

text: Elokuussa 1940 Norjan suurkäräjät hajotettiin valtiopäivälaitoksena ja 1941 nimitettiin muodolliseksi kansalliseksi hallinnoksi ministerineuvosto. Quisling yritti tehdä puolueestaan Nasjonal Samlingista edustavan ja saada sille hankituksi 100 000 jäsentä. Jäseniksi tuli 20 000 norjalaista. 1941 Heinrich Himmler tuli Norjaan Nordland-rykmentin valatilaisuuteen, josta tuli osa Wiking-divisioonaa. Quisling ryhtyi suunnittelemaan norjalaista sotajoukkoa, joka taistelisi saksalaisten puolella. Josef Terboven ehti ensiksi kesäkuussa 1941, kun Saksa oli hyökännyt Neuvostoliittoon. Norjalaisille luvattiin, että he saavat taistella neuvostoliittolaisia vastaan Suomen rintamalla, mutta se ei toteutunut, sillä sekä Suomi että Saksa pelkäsivät tämän kasvattavan Quislingin Norjan vaatimuksia Petsamoon, Inariin ja Kuolan niemimaahan. Heidät vietiin etelämmäs pohjoiseen armeijaryhmään saartamaan Leningradia. Norjalaisia vapaaehtoisia ilmoittautui Waffen-SS:n norjalaiseen legioonaan 1 200, joiden taistelutahdon puutteesta valitettiin.


title: Vidkun Quisling

text: Norjassa oli 300 000 saksalaissotilasta. Vähitellen Norjan hemmefront ja brittien SOE alkoivat järjestää sotilasoperaatioita Norjaan. Norjalaisia palveli 118 aluksella Britanniassa, 1 500 maavoimissa, lisäksi myös kuninkaallisissa ilmavoimissa. Yksi vuoden 1941 merkittävistä hyökkäyksistä tehtiin Lofooteille, jossa räjähdetuotantoon kelvollista kalanmaksaöljyä tuhottiin tynnyreittäin. Lofooteilta 300 vapaaehtoista norjalaista siirtyi hyökkääjien mukana Britanniaan Saksan vastaiseen taisteluun.


title: Vidkun Quisling

text: 12. helmikuuta 1942 Quisling nimitettiin ministeripresidentiksi. Lokakuussa 1942 Quisling järjestytti 750 norjanjuutalaisen pidätyksen ja kuljetuksen Auschwitzin keskitysleirille surmattavaksi. Norjalainen Henry Rinnan työskenteli Sicherheitsdienstille apunaan 40 muuta.


title: Vidkun Quisling

text: Kostotoimia järjestettiin brittejä vastaan. F. Bonner, J. N. Blackburn, R. P. Evans, W. Jackson, J. Walsh ja T. W. White vangittiin univormuissa tuhotöistä ja saksalaiset teloittivat heidät Geneven maasotasopimuksen vastaisesti.


title: Vidkun Quisling

text: Maaliskuussa 1943 britit järjestivät norjalaisten hyökkäyksen Norsk Hydron raskasvesituotantolaitoksia vastaan Telemarkiin. Quisling tarjosi saksalaisille yleistä norjalaisten asevelvollisuutta, 75 000 norjalaista sotilaaksi Saksan puolelle alppijääkäreiksi Suomen Lappiin saksalaisjoukkoihin. Suuri osa meni työpalveluun Saksaan.


title: Vidkun Quisling

text: Oslolainen poliisipäällikkö Gunnar Eilifsen kieltäytyi teloittamasta kahta norjalaista tyttöä kieltäytymisestä työpalvelusta, minkä vuoksi Quisling antoi teloittaa poliisipäällikön.


title: Vidkun Quisling

text:
Tammikuussa 1945 Quisling tapasi Adolf Hitlerin kolme kertaa, Goebbelsin ja von Ribbentropin haluten saksalaisten palauttavan Norjan itsenäisyyden. Vastineeksi hän lupasi, että Norjasta voisi tulla kansallissosialismin puolustuslinnake, Festung Norge. Hitler kieltäytyi keskustelemasta asiasta. Quisling aikoi tarjota Saksan miehittäjäsotilaille Norjan kansalaisuutta.
Toisen maailmansodan jälkeen Quisling tuomittiin maanpetturuudesta ja teloitettiin ampumalla Akershusin linnoituksessa. Oikeudenkäynnin aikana Quislingia kidutettiin suorittamalla hänelle erittäin tuskallinen aivotutkimus. Teloituksen toimeenpanijana oli vastarintaliike Milorgin oman sotilaspoliisin keskuudestaan arvalla valitsema osasto.


title: Vidkun Quisling

text: Tuomio herätti osin ristiriitaisia tunteita, koska Norja oli poistanut kuolemanrangaistuksen jo 1901. Quislingin saama tuomio perustui maanpakolaishallituksen antamaan asetukseen, jonka lainmukaisuus oli monien mielestä kyseenalainen.


title: Akhilleus

text: Akhilleus (joskus myös Akilles, ) oli Homeroksen mukaan urhoollisin Troijan sodan kreikkalaisista sankareista, fthialaisten myrmidonien kuninkaan Peleuksen ja merenjumalatar Thetiksen poika, jota kentauri Kheiron ja sitten Foiniks kasvattivat. Akhilleus surmasi troijalaisen Hektorin kostoksi siitä, että tämä oli ottanut hengiltä Akhilleuksen serkun Patrokloksen. Hän itse sai surmansa Hektorin veljen Pariksen nuolesta.


title: Akhilleus

text: Thetiksen saatua tietää jumalilta, että Troija voitaisiin voittaa vain Akhilleuksen avulla, Thetis vei Akhilleuksen Skyros-saarelle ja puetutti hänet tytöksi. Odysseus löysi kuitenkin hänet, ja Akhilleus lähti myrmidonien johtajana Troijan sotaan.


title: Akhilleus

text: Troijan piirityksen kymmenentenä vuonna kreikkalaisten johtaja Agamemnon otti Akhilleukselta tämän mieliorjattaren Briseiksen, minkä seurauksena vihastunut Akhilleus kieltäytyi joukkoineen jatkamasta taistelua. Tappion uhatessa kreikkalaisia Akhilleus heltyi nähdessään ystävänsä Patrokloksen murheissaan ja salli tämän pukeutua omiin varusteisiinsa ja johtaa myrmidonit taisteluun. Troijalaiset pakenivatkin tätä luullen häntä Akhilleukseksi, mutta lopulta Hektor surmasi Patrokloksen keihäällään. Akhilleus sopi riitansa Agamemnonin kanssa ja kiirehti kostamaan ystävänsä kuoleman. Hän tappoi Hektorin kaksintaistelussa ja laahasi hänen ruumiinsa vaunujen perässä leiriin, mutta luovutti sen Priamokselle lunnaita vastaan.


title: Akhilleus

text: ”Akilleen kantapää” on metafora, jolla tarkoitetaan jonkin asian heikkoa kohtaa, joka voi koitua jopa kohtalokkaaksi. Akhilleuksen syntyessä annettu ennustus povasi tälle väkivaltaista kuolemaa ja siksi Thetis kastoi pojan haavoittumiselta suojelevaan Styks-jokeen. Hän kuitenkin piti kiinni poikaa tämän kantapäästä, mikä näin jäi suojaamatta. Troijan sodan aikaan Paris sai tietoonsa Akhilleuksen haavoittuvuuden ja surmasi Akhilleuksen ampumalla nuolen tämän kantapäähän. Joissakin versioissa Apollon ohjasi nuolen Akhilleuksen kantapäähän, koska Akhilleus oli sodan alkuvaiheissa surmannut Troiloksen hänen temppelissään.


title: Edirne

text: Edirne (alkujaan "Hadrianopolis") on kaupunki Turkin Traakiassa Maritzajoen varrella, Kreikan ja Bulgarian rajojen tuntumassa. Kaupungissa asuu arviolta 138 793 asukasta ja se on Edirnen maakunnan pääkaupunki.


title: Edirne

text: Kaupunki sijaitsee Évros-joen varrella noin 5 kilometrin päässä Kreikan- ja 20 kilometriä Bulgarian rajasta. E80-valtatie kulkee kaupungin tuntumassa. Alava maasto sopii hyvin maanviljelykseen.


title: Edirne

text: Kreikka on rakentamassa Edirnen kohdalle 12,5 kilometriä pitkälle maarajalle raja-aitaa, estääkseen laittomia rajanylityksiä.


title: Edirne

text: Köppenin ilmastoluokituksen mukaan alue kuuluu subtrooppiseen kosteaan ilmasto-alueeseen.


title: Edirne

text: Adrianopolin kaupungin perusti Rooman keisari Hadrianus 100-luvulla. Osmanit valloittivat kaupungin vuonna 1362, ja pitivät sitä valtakuntansa pääkaupunkina 1365–1453, kunnes valtakunnan pääkaupungiksi nimettiin Konstantinopoli (Istanbul).


title: Edirne

text: Edirnen historia on ollut myrskyisä. Historian saatossa se on ollut 15 eri taistelun tai piirityksen tapahtumapaikkana, useampia kertoja kuin mikään muu kaupunki maailmassa. Ensimmäinen taistelu siellä käytiin Konstantinus Suuren ja Liciniuksen välillä vuonna 324; viimeksi siellä taisteltiin toisessa Balkanin sodassa vuonna 1913.


title: Edirne

text: Kaupunki siirtyi Sèvres'n rauhassa vuonna 1920 Osmaneilta Kreikalle, mutta palautui vasta syntyneelle uudelle Turkin valtiolle Lausannen sopimuksella 1923.


title: Edirne

text: Vuonna 1575 rakennettu Selimin moskeija on kaupungin merkkittävimpiä rakennuksia. Moskeijan neljä minareettia ovat maan korkeimmat (83 m) ja sen kupoli on 1,2 metriä korkeampi kuin Hagia Sofian moskeija. Moskeija ja sen ympärillä sijaitsevat rakennukset lisättiin 2011 Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Edirne

text: Toinen merkittävä rakennus on Trakian tliopiston Bayezid IIn lääketieteellinen museo. Se on rakennettu moskeijan ympärille 1488. Se tuli kuuluisaksi mielenterveyspotilaiden hoitamiseen käytetyistä menetelmistä.


title: Edirne

text: Edirne on käynyt kulttuurivaihtoa Saksalaisen Lörrachn kaupungin kanssa vuodesta 2006 alkaen.


title: Edirne

text: Edirnessä järjestetään vuosittain "Kırkpınar", turkkilaisen öljypainin suurkisat.


title: Edirne

text: Koripallossa Olin Edirne Basketball team, pelaa Turkin TBL -sarjaa.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeri eli "Aigeianmeri" (, ) on Balkanin niemimaan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva saarekas Välimeren osa. Se liittyy Mustaanmereen Dardanellien, Marmaranmeren ja Bosporinsalmen kautta. Egeanmeren saaret kuuluvat Kreikalle muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Meri on Kreikan merkittävin merialue Joonianmeren ohella.


title: Egeanmeri

text: Antiikin aikana Aigeian nimelle oli useita selityksiä. Sanottiin, että se oli nimetty Poseidonin kulttipaikkana tunnetun Aigain kaupungin, amatsonien kuningatar Aigean tai Theseuksen isän Aigeuksen mukaan, joka hukutti itsensä mereen luullessaan poikansa kuolleen. Nimen etymologia voi perustua myös sanaan "aiges" (αἶγες, 'aallot'), jolloin se voisi tarkoittaa ”Aaltoista merta”.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Merialueen eteläisenä rajana toimivat seuraavat saaret (lännestä itään): Kythera, Antikythera, Kreeta, Kásos, Kárpathos ja Ródos. Meren keskisyvyys on noin 1 500 metriä ja suurin syvyys Kreetan itäpuolella 3 543 metriä.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeren pohja muodostuu mereen vajonneesta ylätasangosta, jonka vuorenhuiput muodostavat Egeanmeren saariston. Koko Egeanmeren alue on maanjäristysherkkää aluetta. Merialueen alla on oma pieni mannerlaatta, Egeanmeren laatta. Se puristuu yhdessä sen itäpuolella sijaitsevan Anatolian laatan kanssa toisiaan lähestyvien Afrikan ja Euraasian laattojen väliin. Afrikan laatta työntyy Egean laatan alle Kreetan eteläpuolella, kun taas Egean laatan ja Euraasian laatan kontaktialue on merialueen pohjoisosissa.


title: Egeanmeri

text: Alue on myös vulkaanista aluetta. Tulivuoritoiminta on keskittynyt niin kutsutun helleenisen kaaren alueelle, joka ulottuu Kreikasta Turkkiin kulkien eteläisten Kykladien kautta. Suuri osa tulivuoritoiminnasta on nykyisin sammunutta tai uinuvaa. Aktiivisinta toiminta on Santorínilla, jonka suuri purkaus noin 1650–1600 eaa. on voimakkain 10 000 vuoteen.


title: Egeanmeri

text: Merenpohja on pääosin kalkkikiveä. Tulivuoritoiminnan seurauksena se on paikoin muuttunutta. Joidenkin saarten, kuten Skýros, Páros, Íos, Anáfi ja Tínos kallioperässä on esimerkiksi marmoria, kun taas Mýkonos on graniittia ja Thíra laava- ja hohkakiveä.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeren ja muun Välimeren sekä Atlantin vedet sekoittuvat toisiinsa suhteellisen vähän, ja Egeanmeren vesi on Atlanttia suolaisempaa. Vuorovesi on suhteellisen heikko, mutta voimakas paikoin, kuten Évripossalmessa. Merellä vallitsee pohjoistuuli.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeren joillakin osilla on omat nimensä. Meren pohjoisinta osaa kutsutaan Traakianmereksi, läntisintä osaa Kykladien ja Peloponnesoksen niemimaan välissä Myrtóonmereksi, itäistä osaa Ikarían ja Sámoksen saarten ympärillä Ikaríanmereksi, ja eteläisintä osaa, joka sijaitsee Kykladien ja Kreetan välissä, Kreetanmereksi.


title: Egeanmeri

text: Kreetan Egeanmeren puoleiset lahdet ovat lännestä itään Kíssamoksenlahti, Chaniánlahti, Soúdanlahti, Almyróksenlahti, Iraklioninlahti, Málianlahti ja Mirampéllonlahti. Peloponnesoksen itärannikolla ovat Epídavros Limirán lahti ja Argoliinlahti. Saroninlahti sijaitsee Peloponnesoksen ja Attikan välissä. Euboian erottavat mantereesta Pohjoinen ja Eteläinen Euboianlahti. Pelionin niemimaan kainalossa sijaitsee Pagasitikóslahti ja Chalkidikín niemimaan kainalossa Egenmeren pohjoisosassa Thermaïkóslahti. Chalkidikín niemet erottavat toisistaan Kassándranlahti eli Toronaíoslahti sekä Singitikóslahti eli Pyhänvuorenlahti. Idempänä meren pohjoisrannikolla ovat Strymonikóslahti ja Kaválanlahti. Saroksenlahti, Edremitinlahti, Dikilinlahti, Çandarlinlahti, Izmirinlahti, Kuşadasinlahti, Gökovanlahti ja Güllükinlahti sijaitsevat Turkin puolella.


title: Egeanmeri

text: Egeanmeren saaria on yli 1 000 kappaletta. Saaret voidaan jakaa seitsemään ryhmään: Pohjoisen Egean saaret (jotka voidaan jakaa edelleen Traakianmeren ryhmään ja Itä-Egean ryhmään), Pohjoiset Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret. Saarista suurimmat ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei aina lasketa varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Näiden jälkeen suurimmat saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos ja Sámos. Egeanmerellä on vain kaksi suurempaa Turkille kuuluvaa saarta, Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos).


title: Egeanmeri

text: Monet Egeanmeren saarista tai saariketjuista ovat oikeastaan mantereen vuorien jatkeita. Yksi ketju ulottuu meren poikki Chíokseen ja toinen on Euboian ja Sámoksen välillä. Kolmas ketju kulkee Peloponnesoksen läpi Kreetan kautta Ródokselle ja se erottaa Egeanmeren varsinaisesta Välimerestä. Monilla saarista on turvallisia satamia ja lahtia, mutta merellä navigointi on yleisesti vaikeaa. Useimmat saarista ovat tuliperäisiä. Muilta saarilta louhitaan marmoria sekä rautaa. Suurimmilla saarilla on hedelmällisiä laaksoja ja alankoja. Saarten yhteispinta-ala on 9 122 km².


title: Egeanmeri

text: Egeanmeri on muodostunut viimeisen 120 miljoonan vuoden aikana, kun mannerlaattojen liikkeet ovat kaventaneet yhteyden muihin merialueisiin. Nykyiselleen alue muotoutui merenpinnan noustessa viimeisen jääkauden jälkeen.


title: Egeanmeri

text: Neoliittisella ja pronssikaudella alueella vallinneita kulttuureja kutsutaan Egeanmeren kulttuureiksi tai Aigeian sivilisaatioiksi. Niihin kuuluvat kykladinen kulttuuri Kykladien saaristossa, minolainen kulttuuri Kreetalla sekä helladinen kulttuuri (mukaan lukien mykeneläinen kulttuuri) Manner-Kreikassa. Minolainen kulttuuri oli Euroopan ensimmäinen korkeakulttuuri.


title: Egeanmeri

text: Antiikin aikana syntyivät kaupunkivaltiot, kuten Ateena ja Sparta, jotka rakensivat antiikin kreikkalaisen sivilisaation. Täällä myös syntyi alkuperäinen demokratia. Kreikkalainen kulttuuri levittäytyi rannikolle ja saarille perustettuihin siirtokuntiin, ja meri oli tärkein kulkuväylä ja enemmän yhdisti kuin erotti alueita. Egeanmeren rantoja ovat eri aikoina hallinneet myös persialaiset, roomalaiset, Bysantti, venetsialaiset ja osmanit.


title: Egeanmeri

text: Egeanmerellä on hyvät laivayhteydet. Merialueen tärkeimmät satamat ovat Pireus, Iraklion, Thessaloniki ja Alexandroúpoli Kreikassa sekä Izmir Turkissa. Saarten pääelinkeinot ovat matkailu, merenkulku sekä viinin, oliivien ja hedelmien viljely.


title: Alaanit

text: Alaanit olivat Kaukasuksen ja Donin välillä elänyt paimentolaiskansa, joka oli luultavasti sukua sarmaateille. Alaanit olivat taitavia ratsumiehiä, ja monet heistä palvelivat Rooman auxilia-joukoissa osana ratsuväkeä. Alaanien ratsuväki oli raskaasti panssaroitu.


title: Alaanit

text: Alaanit hyökkäsivät Roomaan vuonna 134, mutta Arrianos löi heidät järjestämällä kaksi legioonaansa tiheään kahdeksaan rivistöön. Takana olevat rivistöt ja jousimiehet hukuttivat alaanit keihäs- ja nuolisateeseen, etummaisten rivistöjen pitäessä tiukasti linjansa.


title: Alaanit

text: Hunnit voittivat alaanit 375. Osa alaaneista liittyi hunneihin, mutta suurin osa pakeni länteen ja sulautui vandaaleihin tai sveeveihin.


title: Alaanit

text: Pieni osa alaaneista jäi Kaukasukselle, ja heitä pidetään nykyisten osseettien esi-isinä.


title: Aleksanteri Nevski

text: Aleksanteri Nevski eli Pyhä Aleksanteri Nevalainen () (1219 Pereslavl-Zalesski – 1263 Gorodets) oli pyhäksi korotettu Novgorodin ruhtinas sekä myöhemmin Vladimirin suuriruhtinas. Venäjällä häntä pidetään kansallissankarina, sillä hän torjui kahdesti Novgorodia lännestä uhanneet vieraat sotajoukot.


title: Aleksanteri Nevski

text: Aleksanteri Nevski syntyi vuonna 1219 Vladimirin suuriruhtinaan Jaroslavin toiseksi vanhimpana poikana. Hänestä tuli vuonna 1236 Novgorodin ruhtinas. Ryhdyttyään yhteistyöhön mongolien kanssa Aleksanteri sai Vladimirin suuriruhtinaan arvon, joka oli aiemmin kuulunut hänen veljelleen, mongoleja vastaan kapinoineelle Andrei II:lle.


title: Aleksanteri Nevski

text: Lisänimen "Nevski" eli "Nevalainen" Aleksanteri on myöhemmin saanut hänen Nevajoen rannoilla ruotsalaista, murmanneista, varsinais-suomalaisista ja hämäläisistä vuonna 1240 saavuttamastaan Nevan taistelun voitosta. Nimeä ei käytetty vielä Aleksanterin elinaikana. Kahta vuotta myöhemmin 1242 Aleksanteri löi saksalaisen kalparitarien hyökkäysarmeijan Peipsijärven jäällä.


title: Aleksanteri Nevski

text: Sergei Eisensteinin elokuva "Aleksanteri Nevski", jonka huippukohdassa jää pettää raskaisiin rengaspanssareihin pukeutuneiden saksalaisritarien alla, ja Sergei Prokofjevin siihen säveltämä musiikki ovat edistäneet sankarimyytin syntymistä. Eisensteinin elokuva kuvattiin vuonna 1938, jolloin Neuvostoliitossa vallitsivat erittäin saksalaisvastaiset mielialat. Elokuva kuitenkin vedettiin pois levityksestä elokuussa 1939 natsien ja Neuvostoliiton hallituksen allekirjoitettua hyökkäämättömyyssopimuksen.


title: Aleksanteri Nevski

text: Saksalaisten ritarien tappio tulkittiin pian oikeauskoisten voitoksi paavin johtamista hyökkäyshaluisista katolilaisista, ja Aleksanteri Nevski julistettiin jo Iivana Julman kauden alussa pyhäksi. Pietari Suuri kunnioitti pyhää soturia rakennuttamalla Aleksanteri Nevskin lavran paikalle, jolla ruhtinaan oli oletettu voittaneen ruotsalaiset vuonna 1240. Pietari suunnitteli myös Aleksanteri Nevskin kunniamerkin, jonka ensi kerran myönsi Katariina I vuonna 1725. Keisarinna Elisabet teetti hänen jäännöksilleen valtavan hopeisen pyhäinjäännösarkun, joka valmistettiin Pietarin rahapajassa vuosina 1750–1753. Josif Stalin otti Pietari Suuren suunnitteleman kunniamerkin uudelleen käyttöön heinäkuussa 1942 sen kunniaksi, että Peipsijärven taistelusta oli kulunut 700 vuotta.


title: Aleksanteri Nevski

text: Aleksanteri Nevski äänestettiin merkittävimmäksi Venäjään liittyväksi henkilöksi televisiokanava Rossijan Imja Rossija -äänestyksessä vuonna 2008. Äänestyksessä toiseksi sijoittui tsaari Nikolai II:n aikainen poliitikko Pjotr Stolypin, kolmanneksi äänestettiin neuvostodiktaattori Josif Stalin.


title: Aleksanteri Nevski

text: Suomenlinnaan, silloiseen Viaporiin, rakennettiin oma kirkko vuosina 1850–1854. Kirkko oli alun perin ortodoksinen Viaporin venäläisen varuskunnan kirkko, Pyhän Aleksanteri Nevalaisen muistolle pyhitetty.


title: Alemannit

text: Alemannit tai alamannit olivat germaaniheimo, joka asui 200-luvulla keskisen Reinin varrella Lounais-Germaniassa.


title: Alemannit

text:
Alun perin alemannit muodostuivat useista germaaniheimoista, jotka olivat liitossa keskenään ja kuuluivat sveebien ryhmään.
Heidät mainitaan kirjallisissa lähteissä ensi kerran, kun Rooma hyökkäsi heidän kimppuunsa vuonna 213. Seuraavina vuosikymmeninä alemannit alkoivat puolestaan hyökkäillä Rooman provinsseihin ja valloittivat Mainin eteläpuolella sijainneen Agri Decumatesin noin vuonna 260. Keisari Julianus voitti heidät Strasbourgin taistelussa 357, mutta alemannit jatkoivat kuitenkin ryöstöretkiään eteläiseen Galliaan.


title: Alemannit

text: Alemannit levittäytyivät nykyiseen Alsaceen ja Sveitsin pohjoisosiin 400-luvulla, ja juurruttivat saksan kielen näille alueille. Vuonna 496 frankkien kuningas Klodvig voitti alemannit Tolbiacin taistelussa ja liitti heidän alueensa frankkien valtakuntaan.


title: Alemannit

text: Alemannien alue Alemannia vastasi osittain myöhempää Schwabenin herttuakuntaa. Saksan ranskankielinen nimi "Allemagne" ja espanjankielinen nimi "Alemania" ovat peräisin alemanneilta.


title: Operaatio Uranus

text: Operaatio Uranus oli Neuvostoliiton 19. marraskuuta 1942 aloittama hyökkäys, jonka tavoitteena oli saksalaisten 6. armeijan saartaminen Stalingradiin sekä Saksan ja sen satelliittivaltojen ajaminen pois Kaukasukselta.


title: Operaatio Uranus

text: Stalingradin pohjoispuolella hyökkäsivät Neuvostoliiton 24. armeija ja 66. armeija tehtävänään sitoa vastassa olevat saksalaisyhtymät, jotta ne eivät voisi vetäytyä Donin yli. Kaupungin luoteispuolella hyökkäsivät Neuvostoliiton 5. panssariarmeija ja Neuvostoliiton 21. armeija Romanian 3. armeijaa vastaan romahduttaen sen rintaman 19. päivän iltaan mennessä ja suuntasivat sen jälkeen kohti Kalatšia.


title: Operaatio Uranus

text: Seuraavana päivänä 57. ja 51. armeijat jyräsivät Romanian 4. armeijan Stalingradin eteläpuolella.


title: Operaatio Uranus

text: Saksan 6. armeijan komentaja, kenraali Friedrich Paulus ymmärsi heti tilanteen vakavuuden ja pyysi Adolf Hitleriltä toimintavapautta, jotta saksalaisjoukot pystyisivät välttämään saarretuksi tulemisen.


title: Operaatio Uranus

text: Pohjoisesta ja idästä tulevat puna-armeijan joukot kohtasivat Kalatšissa 23. marraskuuta, jolloin saksalaiset jäivät mottiin. Hitler käski 6. armeijaa asettumaan siilipuolustukseen Stalingradiin. Luftwaffen komentaja Hermann Göring vakuutti, että Stalingradissa olevaa noin 225 000 miehen vahvuista armeijaa voitaisiin huoltaa pelkästään ilmasta käsin.


title: Operaatio Uranus

text: Hitlerin ratkaisuun on arveltu vaikuttaneen edellisen talven kokemukset, jolloin Moskovan rintamalla saksalaiset olivat onnistuneesti huoltaneet ilmasta useita mottejaan ja myöhemmin onnistuneet vapauttamaan saarretut joukkonsa (eräät historioitsijat ovat myös huomauttaneet, että ilman Hitlerin siilipuolustuskäskyä joulukuussa 1941 Neuvostoliiton vastahyökkäys olisi saattanut romahduttaa koko Keskustan armeijaryhmän ja näin aiheuttaa paljon vakavamman tilanteen Saksalle).


title: Operaatio Uranus

text: 27. marraskuuta armeijaryhmä Donin komentajaksi nimitettiin von Manstein. Se koostui neljästä panssaridivisioonasta, kuudesta jalkaväkidivisioonasta, yhdestä Luftwaffen divisioonasta ja romanialaisjoukkojen rippeistä. Armeijaryhmän tehtävänä oli vastahyökkäyksellä vapauttaa saarroksista Pauluksen 6. armeija. Vaikka nämä joukot eivät olleet vielä kunnolla asemissa, von Manstein aloitti hyökkäyksen heti yllättääkseen edessään olevat neuvostojoukot. Hän myös halusi hyökätä rintaman lounaispuolelta pikemmin kuin edetä suoraa tietä Stalingradiin, sillä hän arveli näin pystyvänsä iskemään heikompien venäläisosastojen kimppuun.


title: Operaatio Uranus

text: Operaatio Talvimyrskyksi nimetty hyökkäys käynnistyi 12. joulukuuta ja onnistui yllättämään puna-armeijan joukot. Kenraali Hothin panssarit pääsivät noin 50 kilometrin päähän Stalingradista. Hoth vetosi Paulukseen, jotta tämä vetäytyisi Stalingradista ja hyökkäisi kaikilla voimillaan länteen päästäkseen pois saarroksista. Paulus ei kuitenkaan halunnut rikkoa Hitleriltä saamaansa käskyä pitää Stalingrad hallussaan, joten 6. armeija ei päässyt pois motista. On kuitenkin kyseenalaista, olisiko Paulus edes voinut järjestää koordinoitua hyökkäystä länteen päin, sillä 6. armeija oli jatkuvassa taistelukosketuksessa venäläisiin.


title: Operaatio Uranus

text: Sotamarsalkaksi ylennetyn Pauluksen 6. armeija antautui 31. tammikuuta 1943. Mottiin jääneistä noin 225 000 miehestä vankeuteen joutui 91 000 miestä, joitakin haavoittuneita oli evakuoitu lentoteitse, mutta useimmat olivat kaatuneet. Vangiksi jääneistä palasi aikanaan Saksaan noin 6 000 miestä.


title: Altai (vuoristo)

text: Altai ("kultavuoristo") on vuoristo Keski-Aasiassa. Altailla tarkoitetaan toisinaan vain Irtyšin ja Obin latvojen välistä aluetta ja taas toisinaan Irtyšin ja Jenisein latvojen välistä aluetta. Alueella on paljon malmiesiintymiä. Vuoriston korkein huippu on Beluha, 4 506 m. Altain rata, 900 km pitkä, johtaa Siperian pääradalta (Nikolajevskista) Semipalatinskiin.


title: Altai (vuoristo)

text: Beluhavuoren ympäristössä oleva Katunin luonnonsuojelualue, Altyn-Köl-järven sisältämä Altain luonnonsuojelualue ja Ukokin tasangon suojelualue on liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon nimellä "Altain kultavuoret". Siperiassa sijaitseva alue on kooltaan 16 114 neliökilometriä. Alueella asuu uhanalaisia eläinlajeja, kuten lumileopardi.


title: Altai (vuoristo)

text: Altain maantiedettä ja geologiaa tutki 1900-luvun alussa suomalainen maantieteilijä J. G. Granö, joka kirjoitti matkoistaan Altailla myös yleistajuisia matkakirjoja ja otti alueelta runsaasti valokuvia.


title: Alkibiades

text: Alkibiades (noin 450– noin 404 eaa.) oli ateenalainen poliitikko ja sotilasjohtaja peloponnesolaissodan aikaan. Hän sai 415 aikaan sotaretken Sisiliaan, pakeni sitten uskontorikoksesta syytettynä Spartaan, josta hän pakeni 412 persialaisen satraapin Tissaferneen luo. Hän sai myöhemmin takaisin Ateenan sotavoiman ylipäällikkyyden ja voitti spartalaiset Kyzikoksen taistelussa 410. Hänet karkotettiin 407 Ateenasta ja lopulta murhattiin Fryygiassa.


title: Alkibiades

text:
Alkibiadeen vanhemmat olivat Kleinias ja Dinomakhe. Isänsä puolelta Alkibiades kuului merkittävään Salaminioi-sukuun. Alkibiadeen isä kuoli vuonna 447 eaa. käydyssä Koroneian taistelussa, Alkibiadeen ollessa noin viisivuotias. Äitinsä puolelta Alkibiades kuului alkmaionidien sukuun. Isän kuoleman jälkeen Alkibiades ja hänen veljensä Arifron viettivät nuoruutensa sukulaisensa Perikleen kotona. Perikles oli tuolloin Ateenan johtavia poliitikkoja ja hän meni naimisiin Alkibiadeen äidin kanssa.
Alkibiades oli hyvä puhuja ja hän sai koulutuksensa aikansa parhaimmilta opettajilta. Alkibiades oli tunnetusti villiluonteinen, mutta hänen arvaamattomat tempauksensa saavuttivat yhtä paljon ihailua kuin kateutta. Luonteensa ansiosta Alkibiades oli tunnettu, mikä auttoi häntä saavuttamaan julkisia virkoja. Alkibiades oli niin varakas että hän saattoi osallistua Olympian kisoihin hevosvaljakolla. Hänen kauneudestaan Ksenofon kertoo että häntä havittelivat niin naiset kuin jotkut miehetkin.


title: Alkibiades

text: Alkibiadeen ystäviin kuului kuuluisa filosofi Sokrates, joka piti Alkibiadesta lahjakkaana ja hän yritti vaikuttaa Alkibiadeehen filosofiallaan. Alkibiades pelasti Sokrateen hengen vuonna 432 eaa. käydyssä Poteidaian taistelussa. Sokrates pelasti puolestaan Alkibiadeen hengen vuonna 424 eaa. käydyssä Delionin taistelussa. Alkibiades osallistui kumpaankin taisteluun ratsuväessä ja hänet palkittiin taistelujen jälkeen rohkeudesta. Alkibiades meni naimisiin Delionissa kaatuneen Hipponikoksen tyttären Hippareteen kanssa.


title: Alkibiades

text: Alkibiadeelle ei kuitenkaan riittänyt pelkkä kuuluisuus. Sfakterian taistelun jälkeen ateenalaiset saivat vangiksi spartalaisia sotilaita. Alkibiades ajoi heidän asioitaan Ateenan ja Spartan aselevon aikana. Hän uskoi pystyvänsä tämän ansiosta neuvottelemaan spartalaisten kanssa ja saamaan sodan päätökseen. Spartalaiset halusivat kuitenkin neuvotella luotettavamman ja kokeneemman Nikiaan kanssa. Alkibiades käänsi heti kelkkansa ja alkoi kritisoida rauhaa Spartan kanssa. Alkibiades väitti, että Sparta oli ainoastaan solminut rauhan Ateenan kanssa, jotta se saattaisi rauhassa sotia Argosta vastaan.


title: Alkibiades

text: Kleonin kuoleman jälkeen vuonna 420 eaa. Alkibiadeesta tuli ääridemokraattisen puolueen johtohahmo. Hänet valittiin strategokseksi keväällä 420 eaa., jolloin hän oli noin 30–33-vuotias. Alkibiadeen tärkein poliittinen vastustaja oli Nikias, joka oli neuvotellut rauhan Spartan kanssa. Alkibiades vastusti tätä ja esitti syytöksiä Nikiasta vastaan, joiden mukaan Nikias oli liian ystävällinen Spartaa kohtaan. Alkibiades otti yhteyttä Argoksen demokraattisiin johtajiin ja pyysi heitä liittoutumaan Ateenan kanssa. Argoslaiset olivat olleet vähällä solmia liiton Spartan kanssa, koska uskoivat Spartan ja Ateenan olevan liitossa. Kun spartalaiset saivat kuulla, että argoslaiset aikoivat liittoutua ateenalaisten kanssa, he lähettivät Ateenaan kolme lähettilästä, joilla oli valtuudet solmia uusi sopimus. Lähettiläiden tuli estää Ateenan ja Argoksen liitto ja saada Pylos palautettua Spartalle. Alkibiades lupasi kuitenkin lähettiläille, että hän käyttäisi vaikutusvaltaansa, jos he vain eivät kertoisi kansankokoukselle, että heillä oli valtuudet allekirjoittaa uusi sopimus. Kansankokouksen edessä Alkibiades kysyi spartalaisilta, oliko heillä valtuuksia tehdä uutta sopimusta, johon spartalaiset vastasivat kieltävästi. Alkibiades syytti tämän jälkeen spartalaisia valehtelusta ja sai kansan kannattamaan liittoa Argoksen kanssa. Nikias sai kuitenkin kansankokouksen lähettämään neuvottelijoita Spartaan ottamaan selvää spartalaisten aikeista. Ateenalaiset vaativat kuitenkin että spartalaiset irtisanoisivat liittonsa Boiotian kanssa, mihin spartalaiset eivät voineet suostua. Lopulta Ateena solmi liiton Argoksen, Eliksen ja Mantineian kanssa.


title: Alkibiades

text:
Vuoden 419 eaa. keväällä ateenalaiset aikoivat liittolaistensa kanssa käydä Spartan liittolaisten kimppuun. Alkibiades valittiin uudelleen strategokseksi. Hän johti joukkoa hopliitteja Peloponnesokselle Ateenan liittolaisten kanssa. Alkibiadeen tavoitteena oli Korintti, jonka saaminen luopumaan Spartasta olisi ollut suuri voitto Ateenalle. Alkibiades marssi Argoksesta Mantineian ja Eliksen kautta Patrain kaupungin luokse. Alkibiades sai kaupungin liittoutumaan Ateenan kanssa. Alkibiades aikoi myös rakennuttaa linnoituksen Rhiumin kohdalle, mutta korinttilaiset, sikyonilaiset ja megaralaiset ehtivät paikalle ennen kuin tämä työ oli saatu päätökseen. Ateena olisi saattanut Rhiumin ja Patrain kautta sulkemaan koko Korintinlahden. Samalla argoslaiset hyökkäsivät Epidaurosta vastaan. Alkibiadeen tavoite sotaretkellään ei niinkään ollut vallata alueita, vaan painostaa Spartan liittolaisia. Tämä johti kuitenkin sotaan Spartan ja Argoksen välillä. Argos hävisi Mantineian taistelun vuonna 418 eaa. ja heidän oli hyväksyttävä rauha Spartan kanssa. Alkibiades yritti taivutella argoslaisia jatkamaan liittoaan Ateenan kanssa, mutta turhaan. Myös Mantineia luopui Ateenasta ja liittoutui Spartan kanssa.
Vuonna 417 eaa. Alkibiades valittiin taas strategokseksi, samoin kun Nikias. Alkibiades kannatti aktiivista ja aggressiivista politiikkaa Spartaa vastaan. Vuonna 417 eaa. argoslaiset nousivat kapinaan Spartan valtaan asettamia oligarkkeja vastaan ja seuraavana vuonna Alkibiades, joka oli taas valittu strategokseksi, saapui laivaston kanssa Argokseen ja vei 300 argoslaista, joiden uskottiin olevan spartalaismielisiä, maanpakoon. Nikias halusi että ateenalaiset lähettäisivät joukkoja Khalkidikeen ja Traakkiaan. Alkibiades puolestaan halusi jatkaa sotaa Peloponnesoksella. Ateenalaiset eivät kuitenkaan päässeet yheisymmärrykseen siitä kumpi toimintatapa oli parempi. Lopulta Hyperbolos ehdotti ostrakismosta, toivoen että hän pystyisi itse nousemaan valtaan, jos joko Nikias tai Alkibiades karkotettaisiin. Alkibiadeella ja Nikiaalla oli osapuilleen yhtä paljon kannattajia, ja kumpikaan ei voinut olla varma voitosta. Lopulta Alkibiades ehdotti Nikialle, että kumpikin tekisi yhteistyötä Hyperbolosta vastaan. Ateenalaiset äänestivätkin Hyperboloksen karkotettavaksi.


title: Alkibiades

text: Ateenalaiset valtasivat Meloksen saaren vuonna 416 eaa. Melos oli ainut Kykladien saarista, joka ei ollut liitossa Ateenan kanssa. Alkibiades kannatti ehdotusta, jonka mukaan kaikki Meloksen miespuoliset asukkaat tapettiin. Samana vuonna Alkibiades osallistui Olympian kisoihin seitsemällä hevosvaljakolla, enemmän kuin kukaan yksityishenkilö ennen häntä. Alkibiadeen valjakot tulivat kilpailussa ensimmäiseksi, toiseksi ja neljänneksi sijan. Alkibiades sanoi myös suoraan että hän osallistui kilpailuihin vain osoittaakseen Ateenan valtaa.


title: Alkibiades

text: Vuonna 416 eaa. kaksi sisilialaista kaupunkia Segesta ja Leontinoi lähettivät avunpyynnön Ateenalle. Kaupungit olivat sodassa Selinuksen kaupungin kanssa, jota puolestaan Syrakusa tuki. Alkibiades kannatti retkikunnan lähettämistä ja sai puheillaan ateenalaiset myös innostumaan ajatuksesta. Maaliskuussa 415 eaa. ateenalaiset päättivät lähettää 60 laivaa Sisiliaan. Alkibiades, Nikias ja eräs Lamakhos valittiin sotaretken johtajaksi. Nikias vastusti itse sotaretkeä, mutta hän ei kuitenkaan voinut kieltäytyä ja hänet valittiinkin ilmeisesti vastapainoksi Alkibiadeelle. Lamakhos puolestaan oli kokenut sotilas.


title: Alkibiades

text:
Sisilian sotaretken suunnittelun yhteydessä Thukydides antaa värikkään kuvauksen Alkibiadeesta:
Muutama päivä päätöksen jälkeen kansankokous kokoontui keskustelemaan siitä kuinka retkikunta tuli varustaa. Nikias aikoi yrittää vielä kerran saada kansan puolelleen. Alkibiades puolestaan muistutti ateenalaisia heidän liittolaisistaan Sisiliassa ja lupasi että saatuaan Sisilian valtaansa koko Kreikka olisi pian Ateenan vallassa. Kun Nikias näki että ateenalaiset kannattivat sotaretkeä, piti hän puheen, jossa hän maalasi kuvan Sisiliasta voimakkaana ja Ateenalle vihamielisenä vastustajana. Nikiaan juoni epäonnistui koska ateenalaiset pitivät hänen neuvojaan hyvinä ja pyysivät häntä sanomaan kuinka ison laivaston hän haluaisi lähettää jotta sotaretki onnistuisi. Nikias tunsi itsensä pakotetuksi ehdottaa laivaston suuruudeksi 100 sotalaivaa.


title: Alkibiades

text: 7. kesäkuuta 415 eaa. ateenalaiset näkivät kauhukseen että monet niin sanotut hermit, Hermes-jumalaa esittävät patsaat, joita oli ympäri kaupunkia, oli häpäisty ja turmeltu. Hermien kasvot ja fallokset oli silvottu. Ilkivallalla oli selvät poliittiset tavoitteet. Hermes oli muun muassa matkustajien jumala, ja patsaiden häpäistystä pidettiin huonona enteenä. Kansankokous julisti heti palkinnon niille jotka paljastaisivat tekijät. Pian eräs Pythonikos syytti Alkibiadesta ja hänen ystäviänsä siitä että he olivat osallistuneet menoihin jotka parodioivat Eleusiin mysteerejä. Eräs orja kertoi nähneensä nämä menot ja nimesi Alkibiadeen ja yhdeksän muuta henkilöä. Tällä tapahtumalla ei ollut mitään tekemistä hermien vandalismin kanssa, mutta Alkibiadeen osallistuminen nosti sen kaikkien tietoisuuteen. Kaikki olivat valmiita uskomaan Alkibiadeen osallistuneen tällaisiin menoihin. Pian hänen vastustajansa syyttivät häntä myös osallistumisesta hermien rikkomiseen ja demokratian vastaisesta toiminnasta. Alkibiades halusi että oikeudenkäynti pidettäisiin heti, koska hän pelkäsi että hänen vastustajansa syyttäisivät häntä poissa ollessaan. Lisäksi suuri osa sotilaista tuki häntä ja hän uskoi vapautuvansa syytteistä helposti. Kansankokous päätti kuitenkin että oikeudenkäynti saisi odottaa Alkibiadeen paluuta Sisiliasta.


title: Alkibiades

text: Laivasto lähti Sisiliaa kohti kesäkuun loppupuolella. Sen tavoitteena oli ensimmäisenä Korkyra, jossa sen tuli kohdata Ateenan liittolaisten lähettämät laivat. Korkyrassa retkikunnan kolme päällikköä jakoivat laivaston kolmeen osaan ja jatkoivat täältä Italian eteläkärkeä kohti. Ateenalaiset olivat odottaneen saavansa apua Taraan ja Lokriin kaupungeilta, mutta nämä sulkivat porttinsa ja eivät päästäneet ateenalaisten laivastoa satamiinsa. Alueen tärkein kaupunki Rhegium julistautui puolueettomaksi. Ateenalaiset olivat aikoneet käyttää Rhegiumia tukikohtanaan ja kaupunki oli aikaisemmin ollut ateenalaisten liittolainen. Ilmeisesti ateenalaisten laivaston suuruus pelästytti paikalliset. Nikias ehdotti nyt että yritettäisiin saada aikaan rauha Selinuksen ja Egestan välillä. Tämän jälkeen laivasto purjehtisi takaisin Ateenaan. Alkibiadeelle tällaisen suunnitelman toteutus olisi ollut suuri tappio. Hän ehdotti puolestaan että ateenalaiset yrittäisivät saada Sisilian kreikkalaiset kaupungit puolelleen. Lamakhos esitti puolestaan että laivaston tuli purjehtia heti Syrakusaa vastaan. Lopulta Lamakhos päätti kannattaa Alkibiadeen suunnitelmaa, koska hän ei pitänyt Nikiaan passiivisesta suunnitelmasta. Alkibiades yritti tämän jälkeen saada Messinan kaupungin puolelleen, mutta tämä epäonnistui. Ateenalaiset löysivät kuitenkin liittolaisen Naksoksen kaupungista, joka oli Syrakusan vanha vihollinen. Ateenalaiset saivat myös vallattua Katanan kaupungin ja siirsivät leirinsä sinne.


title: Alkibiades

text: Retkikunnan lähdettyä Ateenassa jatkettiin aiemman skandaalin tutkimuksia. Esiin astui useita ilmiantajia, jotka esittivät syytöksiä muun muassa eräitä aristokraatteja vastaan. Ateenalaiset pelkäsivät oligarkkien suunnittelemaa vallankaappausta. Lopulta eräs Antokides kertoi että hän oli eräiden ystäviensä kanssa tuhonnut hermit. Pian tämän jälkeen eräs Agariste esitti syytöksiä Alkibiadesta kohtaan. Syytökset koskivat jälleen mysteerien häpäisyä, mutta Alkibiadeen viholliset käyttivät tätä hyväkseen ja syyttivät häntä demokratian vastaisesta salaliitosta. Alkibiadesta syyttäjiin lukeutui Thessalos, suuren Kimonin poika. Ateenalaiset päättivät lähettää valtion omistaman laivan Salaminian hakemaan Alkibiadeen Sisiliasta.


title: Alkibiades

text: Salaminia tavoitti laivaston Katanassa. Alkibiades lupasi seurata Salaminiaa omalla laivallaan, mutta laivojen päästyä Thurioihin asti Alkibiades pakeni sisämaahan ja matkusti sieltä Peloponnesokselle. Ateenalaisten sotaretki Sisiliaan jäi Alkibiadeen paon jälkeen kokonaan Nikiaan harteille. Alkibiades tuomittiin muiden syytettyjen tavoin Ateenassa kuolemaan ja hänen omaisuutensa takavarikoitiin. Luvattiin myös yhden talentin palkinto sille, joka tappaisi hänet. Eleusiin papit kirosivat myös Alkibiadeen nimen. Plutarkhos kertoo Alkibiadeen kuultuaan kansan tuominneen hänet kuolemaan sanoneen: "Mutta minäpä näytän heille, että elän".


title: Alkibiades

text:
Alkibiades matkusti Spartaan, jossa hän ryhtyi spartalaisten neuvonantajaksi ja omaksui spartalaisten askeettiset elämäntavat. Hän osallistui muun muassa spartalaisten ruumiillisiin harjoituksiin ja antoi hiustensa kasvaa pitkiksi spartalaiseen tapaan. Aluksi spartalaiset eivät luottaneet Alkibiadekseen, olihan hän kuitenkin heidän pitkäaikainen vihollisensa. Alkibiades piti kuitenkin Apellassa, Spartan kansankokouksessa, puheen jonka avulla hän sai spartalaisten luottamuksen. Puheessaan Alkibiades kertoi hylänneen demokratian ja siitä että Ateena aikoi Sisilian sotaretkellään vallata koko saaren sekä Karthagon, Italian ja jopa Iberian niemimaan. Vallattuaan nämä alueet Ateena tulisi hyökkäämään Peloponnesokselle. Alkibiades kehotti spartalaisia toimimaan ennen kuin Syrakusa antautuisi. Lisäksi Alkibiades kertoi että ateenalaiset pelkäsivät eniten sitä että spartalaiset linnoittaisivat Dekeleian, koska sieltä käsin spartalaiset saattaisivat estää ateenalaisia pääsemästä maatiloilleen ja Laurionin hopeakaivoksille.
Kaiksesta huolimatta Alkibiades toivoi pääsevänsä palaamaan Ateenaan:


title: Alkibiades

text:
Spartalaisilla ei ollut syytä luottaa Alkibiadeehen, jonka tähänastinen ura oli koostunut pääasiassa tappioista. Kaikki Alkibiadeen tähänastiset suunnitelmat olivat perustuneet hänen neuvottelutaitoihin ja Ateenan liittolaisten käyttäminen itse sotatoimissa. Spartalaisille Alkibiades oli lyöty ja takaa-ajettu mies, joka yritti kaikin keinoin saada heidät puolelleen. Alkibiadeen yliampui Ateenan tavoitteet Sisiliassa saadakseen spartalaiset uskomaan että Ateena olisi heille uhka. Lopulta spartalaiset lähettivätkin erään Gylippoksen johdolla laivoja Sisiliaan. Gylippos ei kuitenkaan ollut edes spartalainen. Spartalaisia joukkoja Sisiliaan ei lähetetty ja laivastokin koostui vain kahdesta korinttilaisesta laivasta ja kahdesta lakonialaisesta laivasta.
Spartalaiset rakensivat vuonna 413 eaa. linnoituksen Dekeleiaan, kuten Alkibiades oli ehdottanut. Jopa 20 000 orjaa pakeni Laurionin hopeakaivoksilta spartalaisten luokse. Spartalaiset eivät kuitenkaan pystyneet kukistamaan Ateenaa sen voimakkaan laivaston ansiosta.


title: Alkibiades

text: Tämän jälkeen Spartaan saapui lähettiläitä Persiasta, jotka halusivat Spartan tukevan kapinoita Ateenaa vastaan Vähän-Aasian rannikon alueella. Spartalaiset päättivät suostua tähän ja lähettää laivaston Khiokseen, mutta ateenalaiset kukistivat laivaston ennen kuin se pääsi perille. Tässä tilanteessa Alkibiades ylipuhui eforit lähettämään viisi laivaa Khiokseen ja hänet sen mukana. Alkibiades uskoi pystyvänsä saamaan joonialaiset nousemaan kapinaan Ateenaa vastaan. Alibiadeella oli myös muita syitä lähteä Spartasta. Heinäkuussa 412 tapahtuneen maanjäristyksen yhteydessä Alkibiadeen oli nähty poistuvan Spartan kuninkaan Agis II:n vaimon asunnosta. Agis oli tuolloin poissa Spartasta, mutta oli varmaan jo saanut kuulla tapahtuneesta. Alkibiadeen ainut toivo oli saavuttaa niin suuri voitto että Agiksen olisi mahdotonta kostaa tapahtunut. Toinen vaihtoehto Alkibiadeelle oli loikata persialaisten luokse. Sotaretki Jooniaan mahdollisti kummankin ratkaisun.


title: Alkibiades

text: Khiokselle päästyään Alkibiades valehteli että suurempi laivasto seurasi aivan viisi laivaa käsittäneen laivaston perässä. Tämä kannusti Khioksen oligarkkeja panemaan kapinasuunnitelmansa käytäntöön. Alkibiadeen juoni onnistui täydellisesti. Khioksen laivastoon kuului 60 laivaa ja samalla spartalaiset olivat saaneet turvallisen laivastotukikohdan. Khios oli myös ensimmäinen Ateenan liittolaisista, joka oli noussut kapinaan. Pian useat muut kaupungit, muun muassa Efesos ja Miletos, luopuivat Ateenasta.


title: Alkibiades

text: Vuonna 412 eaa. Alkibiades lähetettiin Jooniaan yrittämään saamaan joonialaiset liittoutumaan Ateenaa vastaan. Alkibiades menetti kuitenkin spartalaisten luottamuksen poissaolonsa aikana. Hän oli muun muassa saanut pojan kuningas Agis II:n vaimon kanssa. Alkibiades loikkasi nyt persialaisen satraapin Tissaferneen luokse. Tissafernes oli nimellisesti Spartan liittolainen sodassa Ateenaa vastaan. Alkibiades yritti nyt saada Tissaferneen luopumaan spartalaisista ja liittoutumaan Ateenan kanssa. Kun tämä epäonnistui Alkibiades loikkasi jälleen ateenalaisten puolelle. Samoksella ollut ateenalainen laivasto valitsi Alkibiadeen päällikökseen. Alkibiades johti laivastoa seuraavan neljän vuoden ajan ja saavutti spartalaisista voiton Mindaroksen, Abydoksen ja Kyzikoksen taisteluissa. Alkibiades valtasi myös Byzantionin ja Khalkedonin Ateenalle.


title: Alkibiades

text: Vuonna 407 eaa. Alkibiades palasi Ateenaan, jossa hänet otettiin vastaan sankarina. Ateenalaiset valitsivat hänet strategokseksi, mutta Ateenan onni oli kääntynyt koska Sparta oli alkanut saada apua Persian Kyyros Nuoremmalta. Alkibiades sai syyt niskoilleen Ateenan kärsittyä tappion Notionin taistelussa. Tappio oli kuitenkin Alkibiadeen alaisen Antiokhoksen syy.


title: Alkibiades

text: Alkibiades pakeni Ateenasta erääseen linnaan Traakian Khersonnesoksella. Ateenan lopullisen tappion jälkeen vuonna 404 eaa. hän pakeni persialaisen satraapin Farnabassoksen luokse.


title: Andromeda (mytologia)

text: Andromeda () on kreikkalaisessa mytologiassa Etiopian kuninkaan Kefeuksen ja Kassiopeian tytär. Kassiopeia kehui olevansa nereidejä kauniimpi. Tämän vuoksi meren jumala Poseidon suuttui ja lähetti meripeto Keton tekemään tuhojaan. Ainoa keino saada Keto lopettamaan oli uhrata meripedolle kuningas Kefeuksen oma tytär. Kuningas kahlitsi oman tyttärensä alastomana kiveen meripedolle uhriksi, mutta hänet pelasti Perseus.


title: Antero Vipunen

text: Antero Vipunen on itämerensuomalaisessa kansanrunoudessa maan alla makaava vainaja tai jättiläinen; tietäjä, jolla on hallussaan arvokkaita ikiaikaisia loitsuja tai tietoja.


title: Antero Vipunen

text: Kun Väinämöisen loitsusta puuttui kolme sanaa eli luotetta, hän meni ne saadakseen herättämään nukkuvan Vipusen joko hakkaamalla puut tämän haudalta tai menemällä suusta vatsaan. Vipunen saattoi myös nielaista tahallaan Väinämöisen. Vatsassa Väinämöinen takoi niin kovasti, että Vipunen luovutti ja antoi sanat vatsasärystä päästäkseen.


title: Antero Vipunen

text: Viron kielessä "vibu" on jousipyssy, joten Virossa Vipunen on käsitetty taitavaksi jousimieheksi.


title: Antero Vipunen

text:
Useissa kertomuksen versioissa Vipusen mainitaan olevan ansastaja, kuten nimestä Vipunen voi päätellä. "Vipu" on eräänlainen ansalaite.
Antero Vipusen alkuhahmon arvellaan lainatun saamelaisista tarinoista, joissa käytiin noita Antereeuksen haudalla hakemassa tietoja. Jotkut ovat arvelleet, että Antero Vipunen perustuisi apostoli Andreakseen, jota kuvastavaa vinoristiä olisi pidetty vipuansana.


title: Antero Vipunen

text: Antero Vipusesta kertovan tarinan on myös arveltu olevan lainaa muinaisesta Egyptistä, sillä egyptiläinen tarina Rasmus II:n pojasta, Satni-Khamuasetista, sisältää vastaavuuksia Antero Vipuseen. "Satni-Khamuaset" etsii kaiken synnyn salaisuutta joutuen kysymään neuvoa "Nineferkaptah"-nimiseltä vainajalta.


title: Antero Vipunen

text: Antero Vipunen antoi nimensä myös Yrjö Karilaan toimittamalle teokselle, jossa esitellään erilaisia pelejä, leikkejä sekä yleis- ja knoppitietoa ("Antero Vipunen: arvoitusten ja ongelmien, leikkien ja pelien sekä eri harrastelualojen pikkujättiläinen". WSOY, Porvoo 1950. 1. painos).


title: Anglosaksit

text: Anglosaksit ovat Englantia varhaiskeskiajalta lähtien asuttaneita germaanisia kansoja, jotka puhuivat alun perin muinaisenglannin kieltä. Englannin historiassa käsite anglosaksinen aika tarkoittaa aikaa kansainvaelluksista vuoteen 1066, jolloin normanni Vilhelm Valloittajasta tuli Englannin kuningas. Nykyajan briteistä monet ovat anglosaksien jälkeläisiä, ja nimityksellä viitataan nykyisiinkin englantia puhuviin kansoihin.


title: Anglosaksit

text: Anglosaksilainen väestö pohjautuu 400- ja 500-luvuilla alkaneeseen kehitykseen, jolloin angleja, sakseja ja muutamia muita germaaniheimoja tunkeutui Ison-Britannian saaren itä- ja sittemmin myös etelärannikolle kansainvaellusten pyörteissä. He olivat lähtöisin Pohjois-Saksan, Hollannin ja Tanskan alueelta.


title: Anglosaksit

text: Beda Venerabilisin mukaan kaikki anglosaksit polveutuivat kolmesta germaaniheimosta: angleista, sakseista ja juuteista. Beda kirjoitti, että nämä kansat muuttivat 400-luvulla Pohjois-Saksasta Britteinsaarille brittien hallitsijan Vortigernin kutsumina. Vortigern pyysi heidät apuun taistelussa piktejä ja skotteja vastaan, jotka tekivät ryöstöretkiä etelään nykyisen Skotlannin alueelta.


title: Anglosaksit

text: Ison-Britannian itäisiin ja eteläisiin osiin syntyi saksilaisten (sittemmin angleihin sulautuneina anglosaksien) asutuksia ja kuningaskuntia. 600-luvun alussa olivat muodostuneet anglosaksien seitsemän kuningaskuntaa Wessex, Mercia, Itä-Anglia, Northumbria, Sussex, Kent ja Essex. Vuonna 829 Wessex nousi hallitsevaan asemaan.


title: Anglosaksit

text: Germaaniheimot sulauttivat itseensä tai tunkivat länteen britit, jotka olivat saaren aikaisempaa kelttiläistä väestöä. Kelttiläistä kieltä puhuvien väestöjen haltuun jäivät Ison-Britannian saaresta lopulta lähinnä Wales, Cornwallin niemimaa, Cumbria ja suurin osa Skotlantia. Tulokkaat tekivät muinaisenglannista Britannian valtakielen. Anglosaksit alkoivat kääntyä kristinuskoon 600-luvulla.


title: Anglosaksit

text: Uudemmalla ajalla anglosaksiin, normanniranskaan ja latinaan pohjautuva englannin kieli syrjäytti Walesissa, Cornwallissa, Skotlannissa ja Irlannissa kelttikieliä niin, että niistä on enää vain vähäisiä jäänteitä jäljellä.


title: Commodore CDTV

text: CDTV oli ensimmäinen tietokone, joka oli varustettu CD-ROM-asemalla vakiona. CDTV oli lyhenne sanoista "Commodore Dynamic Total Vision".


title: Commodore CDTV

text: Commodore julkaisi laitteen maaliskuussa 1991. Se suunniteltiin kodin viihdekeskukseksi ja se kilpaili Philipsin CD-i-laitteen kanssa markkinoista, joita kumpikaan ei onnistunut tavoittamaan.


title: Commodore CDTV

text: CDTV oli periaatteessa musta Amiga-tietokone, joka oli varustettu CD-ROM-asemalla, mutta vakiona sen mukana ei tullut näppäimistöä, hiirtä tai levykeasemaa. Commodore markkinoi pääasiassa laitetta Amigan käyttäjäkunnalle suunnatuissa lehdissä, mutta yhteisö vältti laitetta, koska he odottivat CD-ROM-asemaa Amigan muille koneille, joka lopulta ilmestyikin Amiga 570:n muodossa.


title: Commodore CDTV

text: CDTV epäonnistui kaupallisesti ja se korvattiin Amiga CD32 -pelikonsolilla.


title: Marcus Antonius

text: Marcus Antonius (83 tai 82 eaa. Rooma – 30 eaa. Aleksandria) oli roomalainen sotilas ja poliitikko. Hän oli Julius Caesarin ratsuväen päällikkö ja tämän kanssa konsulina 44 eaa. Kun Caesar murhattiin, hän muodosti Octavianuksen ja Lepiduksen kanssa toisen triumviraatin 43 eaa. Tämä oli, toisin kuin ensimmäinen triumviraatti, luonteeltaan virallinen kolmen virkamiehen kollegio. Filippoin taistelun 42 eaa. jälkeen toimitetussa vallanjaossa Marcus Antonius sai valtakunnan itäiset osat. Seuranneissa proskriptioissa otettiin hengiltä suuri joukko henkilöitä, huomattavimpana Cicero. Jouduttuaan tappiolle taistelussa Octavianusta vastaan vuonna 30 eaa. Marcus Antonius teki itsemurhan. Myöhemmin samana vuonna myös hänen rakastajattarensa Kleopatra VII riisti hengen itseltään.


title: Marcus Antonius

text: Marcus Antonius syntyi Roomassa noin vuonna 83 eaa. Hänen isänsä oli Marcus Antonius Creticus, joka oli kuuluisan konsulin ja puhujan Marcus Antonius Oratorin poika. Antonouksen isoisä oli tunnettu oraattori ja muun muassa Ciceron opettaja. Hänet teloitettiin vuonna 86 eaa. Mariuksen tukijana. Antoniuksen isän puolinen suku oli alkujaan plebeijejä, mutta sen jäsenet olivat onnistuneet saavuttamaan Rooman valtakunnan korkeimpia virkoja ja senaatin jäsenyyden. Antoniuksen äiti Julia Antonia puolestaan oli sukua Julius Caesarille; Julian isä oli Caesarin isän setä Lucius Julius Caesar.


title: Marcus Antonius

text: Antoniuksen isän kuollessa Marcus oli vasta 11-vuotias. Marcus ja tämän veljet Luciuksen ja Gaiuksen jäivät äitinsä hoiviin. Marcus oli nyt perheensä vanhin miespuolinen jäsen ja teoriassa sen päämies eli "pater familias". Isä oli kuitenkin ollut kovin velkaantunut ja velkataakka päätyi nyt perheen niskoille. Cicero ilkkuikin myöhemmin että Marcus Antonius, jolla oli elämäntyylinsä takia paljon velkoja, oli ollut vararikossa jo lapsena. Marcuksen äiti Julia meni uudelleen naimisiin, tällä kertaa Publius Cornelius Lentulus Sura -nimisen poliitikon kanssa, joka oli muun muassa konsulina vuonna 71 eaa. Marcus Antonius vietti lopun nuoruutensa isäpuolensa kotona. Isäpuolella ei kuitenkaan ollut mitään velvoitusta maksaa Marcuksen velkoja. Marcukselta odotettiin kuitenkin suuria isän ja isoisän tekojen takia.


title: Marcus Antonius

text: Jo lapsena Marcus sai koulutuksen, joka valmisti hänet poliittiselle uralle. Häneltä odotettiin paljon, koska hänen isänsä ja isoisänsä olivat olleet senaattoreja. Myös hänen setänsä Caius Antonius Hybrida, enonsa Lucius Julius Caesar ja isäpuolensa Lentulus olivat senaattoreja. Senaattorien pojat seurasivat jo nuorena isiensä mukana julkisissa tehtävissä, kuten senaatin istunnoissa, vaikka heitä ei päästettykään sisälle itse senaatin saliin, vaan heidän oli seistävä ovien ulkopuolella kuuntelemassa senaatissa pidettyjä puheita. Marcuksen koulutukseen kuului muun muassa retoriikkaa ja kreikkalaista ja latinalaista kirjallisuutta. Vaikka Marcus Antonius ei ollut yhtä hyvä puhuja kuin kuuluisa isoisänsä oli hänellä kuitenkin jonkinlaiset puhujan lahjat.


title: Marcus Antonius

text: Vuonna 70 eaa. Antoniuksen isäpuoli Lentulus ja hänen enonsa Caius Antonius erotettiin senaatista. Kensorit poistivat tuolloin osan senaattoreista heidän moraalittomuutensa ja luonteensa takia. Heidän oli aloitettava senaattorien ura "cursus honorum" miltei alusta uudelleen.


title: Marcus Antonius

text: Antonius oli ylpeä ulkonäöstään ja varttuessaan hän kasvatti parran. Hän piti yleensä tunikansa hyvin korkealla, jotta hänen lihaksikkaat reitensä näkyisivät. Nuorison muotiin kuului tuohon aikaan pitää löysiä vaatteita. Lisäksi Antonius piti joskus päällään nahasta tehtyä viittaa, koska Antoniukset olivat legendan mukaan Herakleen jälkeläisiä. Antonius kantoi myös mielellään miekkaa. Antonius ystävystyi pian erään Caius Scribonius Curion kanssa. Plutarkhoksen mukaan juuri Curio tutustutti Antoniuksen juopottelulle ja ylelliselle elämäntyylille. Antoniuksesta ja Curiosta tuli pian hyvin läheiset ystävät ja he viettivät paljon aikaa yhdessä juhlien villisti. Antonius oli perinyt isältään suuret velat ja nyt hän keräsi uusia velkoja vanhojen rinnalle. Antonius sai kuitenkin helposti lainaa, koska hänen oletettiin menestyvät hyvin Rooman poliittisessa elämässä. Kerrotaan että Curio takasi erään 6 miljoonan sestertiuksen lainan Antoniukselle.


title: Marcus Antonius

text: Antoniuksen isäpuoli Lentulus oli Catilinan kannattaja ja hänet teloitettiin Catilinan salaliiton epäonnistuttua vuonna 63 eaa. Marcus Antoniuksella ei luultavasti ollut suurempaa roolia salaliitossa ja koska hän oli vasta 20-vuotias häntä ei otettu vielä kovin vakavasti. Antoniuksen äiti Julia ei mennyt enää uudelleen naimisiin. Antoniuksen setä Caius Antonius osallistui Catilinan salaliiton kukistamiseen, mutta vuonna 59 eaa. hänet tuomittiin maanpakoon korruptiosyytteiden jälkeen. Antoniuksen läheisimmät miespuoliset sukulaiset, jotka olisivat auttaneet häntä etenemään poliittisella uralla, olivat joko kuolleita tai maanpaossa.


title: Marcus Antonius

text: Antoniuksen tiedetään menneen naimisiin erään Fadian kanssa, joka oli erään vapautetun Quintus Fadius Galluksen tytär. Tästä avioliitosta ei varmastikaan ollut poliittista hyötyä Antoniukselle. On oletettavaa, että Fadius oli rikas ja avioliitto Antoniuksen ja Fadian välillä auttoi Fadiusta saamaan kunnioitusta samalla kun hän auttoi Antoniusta rahallisesti.


title: Marcus Antonius

text: Vuonna 60 eaa. Julius Caesar, Gnaeus Pompeius Magnus ja Marcus Licinius Crassus muodostivat epävirallisen liiton joka tunnettaan ensimmäisenä triumviraattina. Antoniuksen ystävä Curio kritisoi julkisesti triumvirejä ja oli suosittu kansan keskuudessa. Publius Clodius Pulcher oli aluksi triumvirien kannattaja, mutta hän alkoi pian uhkaamaan heidän valtaansa. Antonius oli aluksi Clodiuksen kannattaja, mutta jostain syystä hän lopetti tämän kannattamisen. Erään huhun mukaan Antoniuksella oli suhde Clodiuksen vaimon Fulvian kanssa. Huhu ei välttämättä ole totta, mutta Antonius meni myöhemmin naimisiin Fulvian kanssa. Jossain vaiheessa Antonius matkusti Kreikkaan opiskelemaan retoriikkaa, mikä oli yleistä roomalaisten aristokraattien keskuudessa, Caesar ja Cicero olivat tehneet samoin. Voi olla että Antonius lähti pakoon velkojiaan.


title: Marcus Antonius

text: Vuonna 57 eaa. Aulus Gabiniuksesta tuli Syyrian maakunnan prokonsuli. Matkallaan provinssiinsa Gabinius matkusti Kreikkaan, jossa hän värväsi 26-vuotiaan Antoniuksen mukaansa. Tämä oli ilmeisesti ensimmäinen julkinen tehtävä, jonka Antonius sai. Antonius kieltäytyi aluksi Gabiniuksen ehdottamasta alemmasta virasta. Hän vaati ja saikin johdettavakseen ratsuväkeä, ehkä kaiken ratsuväen mitä Gabiniuksella oli. Vaikka Antoniuksella ei ollut minkäänlaista sotilaallista kokemusta, odotettiin hänen kykenevän tällaiseen tehtävään. Antoniuksen titteli oli luultavasti "praefectus equitum" eli ratsuväen prefekti. Hän komensi luultavasti yhtä tai useampaa "alaa" (noin 400–500 ratsumiestä). Juudean entisen kuninkaan Aristobulos II:n poika Aleksanteri nousi kapinaan Roomalaisia vastaan vuoden 57 eaa. lopulla. Gabinius lähetti Antoniuksen ja muita upseereja Juudeaan etujoukkona. Lähteiden mukaan Antonius komensi tätä osastoa, mutta tämä saattaa olla Antoniuksen myöhemmän maineen värittämä keksintö. Aleksanterin joukot kukistettiin ensin Jerusalemin edustalla, mistä ne pakenivat Aleksandrionin linnakkeeseen kaupungin pohjoispuolella. Gabinius saavuttua paikalle kapinalliset kärsivät toisen tappion. Antoniuksen kerrotaan tappaneen useita vihollisia ja käyttäytyneen erittäin urhollisesi koko sotaretken aikana.


title: Marcus Antonius

text: Aleksanteri antautui pian tämän jälkeen, mutta hänen isänsä Aristobulos pääsi pakenemaan Roomasta vuonna 56 eaa. ja aloitti kapinan uudelleen. Gabinius lähetti oman poikansa, Antoniuksen ja erään toisen upseerin kukistamaan kapinan. Aristobulos linnoittautui aluksi Aleksandrioniin, mutta pakeni sieltä erääseen linnoitukseen, jonka nimi oli Machaerus. Roomalaiset löivät kuitenkin Aristobuloksen joukot taistelussa matkalla linnoitukseen ja vain osa pääsi lopulta perille. Roomalaiset rynnäköivät lopulta Machaeruksen ja Aristobulos joutui taas roomalaisten vangiksi. Tämän jälkeen Gabinius haaveili sotaretkestä Parthiaa vastaan, mutta sai pian avunpyynnön Egyptistä. Ptolemaios Auletes lupasi Gabienukselle 10 000 talenttia hopeaa jos tämä auttaisi syrjäytetyn Ptolemaioksen takaisin valtaistuimelleen. Antoniuksen kerrotaan kannattaneen innokkaasti sotaretkeä Egyptiin. Upseerina hän saisi osan Ptolemaioksen hopeasta. Vuonna 55 eaa. Gabienus johti joukkonsa Egyptiin; vastoin lakia, joka kielsi provinssien maaherroja käyttämään joukkojaan provinssinsa ulkopuolella. Kerrotaan että Antonius valtasi Niilin deltalla sijainneen Pelusionin, mutta mitään suurempaa taisteluja ei ilmeisesti käyty ja Auletes saatiin takaisin valtaistuimelleen helposti. Aleksandrialaiset kunnioittivat Antoniusta, koska tämä vaati että vihollisia johtanut Archelaus, joka oli kuollut taisteluissa, saisi kunnolliset hautajaiset. Archelaus ja Antonius olivat tavanneet aikaisemmin Syyriassa. Appianos väittää että Antonius näki sotaretken aikana vain 14-vuotiaan Kleopatra VII:n ja rakastui tähän heti. Tämä voisi periaatteessa olla totta, mutta luultavasti vain romanttista fiktiota. Egyptin sotaretki lisäsi Antoniuksen mainetta urhollisena sotilaana ja hänen tiedetään osoittaneen myös taktisia taitoja eräässä taistelussa, jossa hänen ratsuväkensä hyökkäsi vihollisen selustaan.


title: Marcus Antonius

text: Gabiniusta odotti kuitenkin Roomassa syytteitä maanpetturuudesta, koska hän oli ylittänyt prokonsulin valtuutensa. Antonius välttyi Gabiniuksen kohtalolta, vaikka olikin ollut osallinen Gabiniuksen rikkomuksiin. Antonius päätti olla palaamatta Roomaan, ja matkusti suoraan Syyriasta Galliaan, jossa Julius Caesar oli valmis palkkaamaan hänet legaatikseen. Tämä tapahtui vuoden 55 eaa. lopulla tai vuoden 54 eaa. alkupuolella.