title: Ydinpolttoainekierto

text: Ydinpolttoaineelle on tyypillistä, että hyvin pienet polttoainemäärät luovuttavat suuria määriä energiaa. Siksi ydinpolttoaineen tuotannon mittakaava ja sen vaikutukset samoin kuin loppusijoitettavien aineiden määrät ovat pieniä suhteessa tuotettuun energiaan. Ydinpolttoaineen käyttö ei synnytä useimmille muille polttoaineille tyypillisiä päästöjä, kuten rikki-, typpi- ja hiilidioksidipäästöjä. Käytetty polttoaine voidaan joko jälleenkäsittelyllä palauttaa polttoainekiertoon 95 %:sesti (vaikkakin suurin osa jälleenkäsitellystä polttoaineesta on U:aa, joka ei siis osallistu fissioenergiantuottoon kevytvesirektorissa) tai loppusijoittaa. Suomessa käytettyä ydinpolttoainetta ei jälleenkäsitellä, vaan se on tarkoitus loppusijoitettaa kokonaan kallioon.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Käyttämätön ydinpolttoaine uraanidioksidi UO on vain lievästi radioaktiivista. Sen U-isotooppirikastusastejakaumua on yleensä noin 3–5 % eli noin 95–97 % UO ja noin 3–5 % UO. Käytetty ydinpolttoaine sen sijaan säteilee hyvin voimakkaasti, joten säteilysuojelutoimet ovat sen varastoinnissa ja kuljetuksessa tarpeen. Käytetystä ydinpolttoaineesta radioaktiivisen tekee U hajoamisen (fission) seurauksena syntyvät voimakkaasti radioaktiiviset fissiotuotteet ja reaktorissa neutronikaappauksella aktivoituneet aineet.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Uraani on uusiutumaton luonnonvara, jota kuitenkin on maankuoressa suhteessa sen kulutukseen niin huomattava määrä, ettei sen ehtyminen ennakoitavissa olevalla aikajänteellä ole realistinen vaihtoehto. Uraania on maapallolla kaikkiaan noin 63 biljoonaa tonnia, ja maankuoressa sen pitoisuus on noin 4 miljoonasosaa. Tämän lisäksi käytössä ovat olemassa olevat uraanivarastot, ydinpolttoaineen jälleenkäsittely sekä ydinaseriisunnasta saatava polttoaine. Noin 40 % maailman ydinsähköstä tuotetaan tällä hetkellä näistä kaivostoimintaa kaipaamattomista polttoaineenlähteistä.


title: Ydinpolttoainekierto

text: OECD:n ydinenergiajärjestön NEA:n ja YK:n alaisen IAEA:n yhteisen raportin mukaan alle 130 dollarin kilohinnalla taloudellisesti käytettävissä olevat tunnetu malmivarannot ovat runsaat 4,7 miljoonaa tonnia, mikä riittäisi nykyisten reaktorien tarpeisiin seuraavaksi 85 vuodeksi. Tunnettujen varantojen lisäksi maankuoressa on kuitenkin toistaiseksi löytämättömiä uraanivaroja. Nykyisin kaivostoiminta edellyttää vähintään 1 000 ppm pitoisuutta uraania malmissa, jotta sen hyödyntäminen olisi kannattavaa. Näissä esiintymissä on Yhdysvaltojen energiaministeriössä tehdyn geologisen kartoituksen perusteella noin 90 miljoonaa tonnia uraania. NEA:n ja IAEA:n uraanivarantojen inventoinnista vastaavat tutkijat ovat arvioineet, että nykykaivostoiminnalle hyödyntämiskelpoiset tavanomaiset varannot uraania riittävät ainakin vuosisadoiksi kun huomioidaan tunnettujen varantojen lisäksi toistaiseksi löytämättömät esiintymät, joita geologian nojalla maankuoressa arvioidaan olevan.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Käytettävissä olevan uraanin määrä riippuu voimakkaasti uraanin hinnasta koska mitä korkeampi hinta on, sitä köyhempiä esiintymiä voidaan hyödyntää panostamalla enemmän kaivostoimintaan. Uraanin hinnan kaksinkertaistuminen kasvattaa uraanivarat kymmenkertaisiksi, hinnan kymmenkertaistuminen jo noin 300-kertaisiksi. Jos viime vuosina nähdystä uraanin hinnan yli kymmenkertaistumisesta edes osa on pysyvää, on seurauksena taloudellisesti kiinnostavien uraanivarojen erittäin huomattava kasvu aivan uuteen suuruusluokkaan. Raakauraanin osuus ydinsähkön hintarakenteessa on vain joitakin prosentteja, joten uraanin huomattavakaan kallistuminen ei nostaisi sähkön hintaa kovinkaan merkittävästi.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Uraanin riittävyyteen vaikuttavat merkittävästi myös käytetty tekniikka. Ydinvoimaloiden polttoainetaloudellisuus kehittyy koko ajan, mikä hidastaa uraanivarantojen kulumista. Toisaalta kierrättämällä ydinpolttoaine jälleenkäsittelyn kautta, yli 90 % polttoaineesta on mahdollista palauttaa ydinpolttoainekiertoon. Merkittävimmin polttoainevaroja kasvattaisi kuitenkin hyötöreaktorien laajempi käyttäminen, sillä ne kykenevät käydessään tuottamaan enemmän polttoainetta kuin kuluttavat. Toistaiseksi hyötöreaktoritekniikka on tuotantokäytössä kuitenkin vain Venäjällä, vaikka kokeita on tehty muun muassa Yhdysvalloissa, Ranskassa, Japanissa ja Britanniassa. Toinen mahdollisuus liittyy fuusioenergiaan, joka hyödyntää polttoaineenaan deuteriumia. Deuteriumia on mahdollista erottaa vedestä, joten maailman meret tarjoaisivat fuusiovoimaloille miltei ehtymättömän polttoainevarannon.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Maailman suurimpia uraanintuottajia ovat Australia ja Kanada, jotka yhdessä tuottavat yhtä paljon uraania kuin kaikki muut maat yhteensä. Merkittäviä uraanivarantoja on myös muun muassa Venäjällä, Kazakstanissa, Uzbekistanissa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa ja eräillä alueilla Etelä-Amerikassa.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Uraanimalmin louhinta muistuttaa hyvin paljon muiden metallien tai kivihiilen louhimista. Uraanitaloudelle on tyypillistä, että suhteessa saatuun energiaan tarvitun uraanipolttoaineen määrä on hyvin pieni – suuruusluokkaa yksi sadastuhannesosa verrattuna hiileen. Pitää kuitenkin ottaa huomioon, että fissioenergian tuottamiseen soveltuvan U-235-isotoopin osuus luonnon uraanista on vain 0,7 % ja loput energiantuotannon kannalta käyttökelvotonta U-238-isotooppia. Sekä avolouhoksia että tunnelikaivoksia käytetään. Uusissa kaivoksissa saatetaan käyttää myös malmin kemiallista liuottamista, jolloin esiintymään johdetaan liuotinvirta, jonka mukana uraani otetaan talteen, eikä perinteistä louhintaa tarvita. Seuraavaksi malmin sisältämä uraani erotetaan kemiallisesti noin 85-prosenttiseksi uraanirikasteeksi tai Ammoniumdiuranaatiksi (NH)UO, jota kutsutaan myös nimellä ”yellowcake” sen keltaisen värin takia. Täten vältytään kuljettamasta kaivospaikalta ylimääräistä massaa uraanin mukana. Prosessia sanotaan uraanin rikastamiseksi.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Luonnonuraani on vain lievästi radioaktiivista, eikä sen käsittelyssä vaadita säteilysuojelutoimia. Kaivostoimintaan tai polttoaineen valmistukseen ei liity ydinreaktioita, joten ne eivät voi "synnyttää" radioaktiivisuutta, mutta sen sijaan ne voivat "siirtää" luonnossa jo olevaa radioaktiivisuutta paikasta toiseen. Uraani esiintyy yleensä kivilajeissa, jotka sisältävät keskimääräistä enemmän luonnollisia radioaktiivisia aineita. Nämä jäävät malmin erotuksesta yli jäävään sivukiveen, jonka varastointi täytyy järjestää turvallisesti.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Kaivoksissa käytetään myös kemiallisia aineita, joista osa on myrkyllisiä ja toisaalta kallion mineraalit saattaavat sisältää raskasmetalleja tai muuten suurina annoksina myrkyllisiä aineita, joten sivukivestä, kaivosjätteestä ja muusta jättestä tulee uraanikaivoksillakin huolehtia asiaankuuluvin järjestelyin. Historiallisesti jätehuollon tasossa on esiintynyt kaivosten välillä vaihtelua, parhaiden esimerkkien ollen yleensä nykyaikaisen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn sekä ympäristölupakäytännön piirissä olevissa kaivoksissa, sekä toisaalta heikoimpien esimerkkien ollessa ilman valvontaa olevista tai korkean korruption maista, joissa ympäristövaikutusten arviointia ei joko tunneta tai harjoiteta.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Merkittävien energiamäärien varastoiminen uraanina on suhteellisen helppoa, sillä yksi kilo ydinpolttoainetta vastaa yli 100 tonnia hiiltä. Uraania on huomattavia määriä varastoissa ympäri maailman. Tällä hetkellä kulutettavasta ydinpolttoaineesta suuri osa tuleekin vanhojen varastojen purkamisesta ja ydinaseriisunnasta.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Luonnonuraanista noin 0,7 % on fissiiliä, helposti halkeavaa U-235-isotooppia, loppu on pääasiassa isotooppia U-238. Useimmat reaktorit käyttävät korkeammin väkevöityä polttoainetta, jota varten U-235:n suhteellista osuutta uraanissa täytyy kasvattaa noin 3–5 %:iin. Koska eri isotoopit käyttäytyvät kemiallisesti identtisesti, väkevöinnissä hyödynnetään uraanin eri isotooppien atomien pienenpientä massaeroa U-238:n ollessa hieman raskaampi. Väkevöintiä varten uraanirikaste tai Ammoniumdiuranaatiksi (NH)UOmuunnetaan uraaniheksafluoridiksi (UF), joka on kaasu yli 50 °C:ssa. Tätä kutsutaan konversioksi. Väkevöinti tapahtuu joko kaasudiffuusiolla tai sentrifugien avulla. Tyypillisesti voimalaitoskäyttöön kevytvesireaktoreiden polttoaineeksi tarkoitettu uraani väkevöidään noin 3–5 %:iin. Ydinaseita valmistettaessa samalla jalostusprosessilla tuotetaan ydinpommiin soveltuvaa yli 90 %:sti väkevöityä uraania, mutta väkevöintiasteeltaan alhaisempi tavallinen ydinpolttoaine ja luonnonuraani ovat sellaisenaan kelvottomia asekäyttöön. Väkevöinti tuottaa runsaasti köyhdytettyä uraania. Köyhdytettyä uraaniheksafluoridia, jossa U-pitoisuus on alle 0,2 %, syntyy noin 88 % koko käytettävästä uraaniheksafluoridista, kun rikastusaste on reaktorikäyttöön vaadittava 3–5 %.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Väkevöity uraaniheksafluoridi muunnetaan uraanidioksidiksi (UO), joka on olomuodoltaan keraaminen, kiinteä jauhe. Uraanioksidi puristetaan ja sintrataan keraamisiksi tavallisesti sylinterinmuotoisiksi napeiksi, jotka ovat tilavuudeltaan yleensä alle kuutiosenttimetrin kokoisia. Kustakin napista voidaan tuottaa sähköä noin 10 000 kilowattituntia. Uraaninapit pinotaan zirkoniumsauvoihin, jotka hitsataan umpinaisiksi ja kootaan nipuiksi. Tämän jälkeen polttoainenippu toimitetaan voimalaitokseen käytettäväksi.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Uraanioksidiin saatetaan sekoittaa plutoniumdioksidia, jolloin tuloksena on sekaoksidipolttoaine eli MOX-polttoaine. Plutoniumia saadaan pääasiassa joko käytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelystä tai ydinasemateriaaleista. Polttoainekäyttöä varten plutoniumpitoisuus laimennetaan noin 3 %:iin. Ydinreaktorissa plutonium muuttuu kelvottomaksi asekäyttöön, joten plutoniumin käyttäminen ydinpolttoaineena on muodostunut yleiseksi tavaksi varmentaa, että ydinaseriisunnasta vapautuva plutonium ei palaa aseisiin. MOX-polttoaineen käyttämiseen tavallisessa reaktorissa vaatii reaktorin muokkaamisen MOX-polttoainkäyttöön soveltuvaksi ja uudelleenlisensoinnin. Tavallisessa U-235-ydinreaktioon perustuvassa ydinreaktorissa Plutonium-239 poistuu käytetyn polttoaineen mukana reaktorista n. 1 %, eikä sitä enää hyödynnetä energiantuottoon. Suomessa ei ole MOX-polttoaineen käyttöön lisensoituja reaktoreita.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Ydinpolttoaine, eli uraanioksidisauvat, jotka sisältävät noin 4 % U-isotooppia, lopun uraanin ollessa U-isotooppia, ladataan ydinreaktoriin, jossa se osallistuu ydinreaktioihin tyypillisesti useiden vuosien ajan. Ydinreaktiossa ydinpolttoaineen U-isotooppipitoisuus laskee 4 %:sta noin 0,8 % kun U-nuklidit hajoavat pienemmiksi ytimiksi vapauttaen energiaa. U-nuklidit eivät hajoa ja eivät siis tuota energiaa, mutta noin 1 % U-isotoopista voi absorboida neutronin ja muuttua beta-hajoamisen seurauksena Pu isotoopiksi. Kun ydinpolttoaineen U-pitoisuus on alle 0,8 %, pidetään polttoainetta käytettynä ja se poistetaan reaktorista.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Tavallisesti polttoainetta siirretään reaktorissa optimaalisen ”palamisen” aikaansaamiseksi kerran vuodessa polttoaineenvaihdon yhteydessä, jotta Fissiilien aineiden väheneminen otettaisiin huomioon reaktion säätelyssä.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Ydinvoimaloiden teho ja hyötysuhde ovat parantuneet vuosikymmenien kuluessa. Nykyisin ydinreaktorin lämpötehosta voidaan muuttaa uusimman käytössä olevan tekniikan avulla noin 37 % sähkötehoksi, lopun energian siirtyessä lämpönä mereen. Parannukset johtuvat käytettävän höyryturbiinitekniikan ja höyry/vesikierron kehityksestä sekä itse reaktorin kehityksestä. Uusi rakenteilla oleva Olkiluodon kolmas ydinvoimala tulee tuottamaan 1 600 MW tehon 32 tonnin vuotuisella polttoainekulutuksella, kun vanhempaa tekniikkaa edustavat Olkiluoto 1 ja 2 ovat tuottavat 880 MW sähkötehon noin 20 tonnin polttoainekulutuksella. Uudessa ydinvoimalassa varsinaisen polttoaineen, eli fissiokelpoisen U235:n, käyttö on siis tehokkaampaa, mutta vastaavasti myös muodostuva ydinjäte on radioaktiivisempaa.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Ydinpolttoaine poistetaan reaktorista kun U-isotoopin osuus polttoaineesta on alle 0,8 %. Tällöin polttoaine on voimakkaasti radioaktiivista ja tuottaa suuria määriä lämpöä, joten sitä säilytetään vesialtaassa reaktorin lähellä. Vesi jäähdyttää polttoaineen ja toimii säteilysuojana. Jo muutama metri vettä riittää pysäyttämään lähes kaiken säteilyn, jota polttoaineesta lähtee. Lyhytikäiset ja siksi voimakkaasti radioaktiiviset fissiotuotteet polttoaineessa hajoavat nopeasti, jolloin säteily ja lämmöntuotanto heikkenevät. Ensimmäisenä vuonna reaktorista poiston jälkeen polttoaineen aktiivisuus laskee nopeasti alle sadasosaan alkuperäisestä, mutta säteilyn voimakkuus on kuitenkin lähietäisyydellä edelleen vaarallisen korkea. Käytetyn ydinpolttoaineen lämpöenergiaa ei hyödynnetä sähköenergian tuottoon.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Kun käytetyn polttoaineen lämmöntuotanto ja säteily ovat vähentyneet tarpeeksi, se siirretään välivarastoon säilytettäväksi vesialtaissa. Koska ydinpolttoainetta kuluu hyvin pieniä määriä (alle 0,03 %) suhteessa tuotettuun energiaan, sen säilyttäminen ei ole teknisesti tai taloudellisesti ongelmallista. Esimerkiksi Eurajoen Olkiluodossa TVO:n ydinvoimaloiden käytetyn ydinpolttoaineen välivarasto sijaitsee meren rannassa ja se sisältää noin 1 200 tonnia korkea-aktiivista ydinjätettä varastoituna maanpäällisiin vesialtaisiin. Vesialtaiden tehtävä on kuljettaa pois jälkilämpöä ja vaimentaa polttoaineen säteily.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Käyttämätön ydinpolttoaine säteilee vain hyvin vähän eikä sen käsittelyssä vaadita säteilysuojelutoimia. Ydinpolttoainetta voidaan vähällä vaivalla kuljettaa suuriinkin energiantarpeisiin polttoaineen korkean energiapitoisuuden vuoksi. Rekkalastillinen ydinpolttoainetta vastaa energialtaan noin kymmentä miljoonaa hiilitonnia eli yli 100 000 hiilirekkaa. Meri-, maantie- ja laivakuljetukset ovat yleisiä.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Käytetty ydinpolttoaine on voimakkaasti säteilevää ja kehittää lämpöä vielä reaktorista poistonkin jälkeen. Tämän vuoksi säteilysuojelusta ja jäähdytyksestä on huolehdittava kuljetuksissa. Polttoaineen lämmöntuotanto ja säteily vähenevät itsestään ajanoloon. Kun ne ovat noin 20 vuoden kuluessa vähentyneet tarpeeksi, polttoainetta voidaan siirrellä ja kuljettaa pitkiäkin matkoja. Vaikka säteily on heikentynyt huomattavasti, säteilysuojelutoimet ovat edelleen tarpeen polttoainetta käsiteltäessä. Kuljetuksessa käytetään tukevia terässäiliöitä, joiden seinämät ovat tarpeeksi paksut vaimentaakseen säteilyn turvalliselle tasolle. Polttoaine on edelleen olomuodoltaan kiinteää, keraamista ainetta, joten sen karkaaminen tai vuotaminen nesteiden tai kaasujen tapaan ei ole riski.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Polttoaineen ominaisuudet – kiinteä, palamaton ja liukenematon olomuoto – sekä kuljetussäiliöiden hyvä onnettomuudensietokyky tekevät paikallisen säteilyvaaran syntymisen onnettomuustilanteessa hyvin epätodennäköiseksi. Tiettävästi tällaista ei ole sattunut kertaakaan. Sen sijaan tavanomaisia liikenneonnettomuuksia käytetyn polttoaineiden kuljetusten historia tuntee. Kuljetuksiin liittyvä tavanomaisen liikenneonnettomuuden riski onkin itse asiassa huomattavasti korkeampi verrattuna ydinaineisiin liittyvään riskiin.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Polttoaineen kehittämä lämpö absorboituu kuljetussäiliön rakenteisiin ja siirtyy siitä ympäristöön. Usein kuljetussäiliöissä on lämpöenergian poistoon tarkoitettuja jäähdytysripoja.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Kuljetettavat polttoainemäärät mahtuvat pieneen tilaan ydinpolttoaineen pienen kulutuksen takia. Kokonaisen maan energiahuolto onnistuu suhteellisen vähin kuljetuksin. Esimerkiksi Japani toimittaa jälleenkäsittelyyn käytettyä ydinpolttoainetta Ranskaan – tämä onnistuu yhdellä laivalla aika-ajoin tehtävin kuljetuksin. Maailmalla tehdään silloin tällöin käytetyn polttoaineen rautatie-, maantie- ja laivakuljetuksia. Myös Suomessa on kuljetettu käytettyä polttoainetta lyhyitä matkoja maantiellä ja pidempiä matkoja junalla. Ruotsissa kuljetuksia tehdään laivalla.


title: Ydinpolttoainekierto

text:
Käytetyn ydinpolttoaineen jätehuollolle on olemassa tai ehdotettu lukuisia erilaisia ratkaisuja. Noin 95 prosenttia käytetystä polttoaineesta voidaan kierrättää jälleenkäsittelyllä, jota tehdään muun muassa Ranskassa ja Japanissa. Muista jätehuollon vaihtoehdoista geologinen loppusijoitus on merkittävin ja kustannuksiltaan edullisin. YK:n alaisen Kansainvälisen atomienergiajärjestön, OECD:n ydinenergiajärjestö NEA:n, ja Euroopan yhteisöjen yhteinen kanta on, että
Vuodesta 1978 NEA on koonnut yhteen jäsenmaitaan edustavista asiantuntijoista ydinjätehuoltokomitean (Radioactive Waste Management Committee, RWMC) kehittämään ydinjätehuollon suuntaviivoja. RWMC:n mukaan alan asiantuntijoiden parissa vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että loppusijoituksen suunnittelulla voidaan saavuttaa riittävä turvallisuustaso pitkälle tulevaisuuteen ja että ydinsähköstä hyötyneiden sukupolvien velvollisuus on toteuttaa ydinjätehuolto kestävällä tavalla. Asiantuntijoiden luottamus geologisen loppusijoitukseen on jäsenmaissa vahvistettu lukuisissa kansallisissa turvallisuusselvityksissä ja ympäristölupaprosesseissa. RWMC myös tunnistaa yhtä suopean suhtautumisen olevan harvinaisempaa vähemmän asiaa tuntevien parissa.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Myös YK:n Agenda 21 -ohjelmajulistuksessa kannustetaan jäsenmaita keskittymään geologisen loppusijoituksen tutkimiseen sen ympäristö- ja turvallisuusetujen vuoksi. Toistaiseksi käytetyn polttoaineen loppusijoitusta ei ole toteutettu missään, mutta loppusijoitushankkeita on käynnissä useissa maissa, muun muassa Ranskassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ruotsissa ja Suomessa.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Greenpeace vastustaa ydinjätteen geologista loppusijoitusta koska järjestö esittää että ydinjätettä voisi päätyä pohjaveteen. Greenpeace vaatii jätteen säilömistä maanpäällisiin varastoihin ydinvoimaloiden yhteyteen, kunnes turvallisempi loppusijoitusratkaisu on löydetty.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Ydinpolttoaineessa ”palavat” käytön aikana lähinnä tuoreen polttoaineen sisältämät fissiilit aineet. Koska polttoaine on pääasiassa ketjureaktioon osallistumatonta isotooppia U-238 ja koska osa fissiileistä aineista jää palamatta ja edelleen koska osa U-238:sta muuttuu neutronikaappauksen ja beeta-hajoamisen kautta fissiiliksi plutonium-239:ksi, on itse asiassa suurin osa käytetystä ydinpolttoaineesta mahdollista kierrättää ja käyttää uudestaan polttoaineena. Kaikkiaan yli 95 % käytetystä polttoaineesta on mahdollista palauttaa polttoainekiertoon jälleenkäsittelyllä, mikä tekee ydinpolttoainekierrosta suurimmaksi osaksi suljetun ja kutistaa entisestään käytetyn polttoaineen loppusijoitustarvetta.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Jälleenkäsittelyssä uraani ja plutonium eristetään käytetystä polttoaineesta ja jäljelle jäävä osa, noin 5 %, jää jätteeksi. Tästä pääosa on uraanin fissiotuotteita. Jälleenkäsittely alkaa polttoainesauvojen mekaanisella aukileikkaamisella. Seuraavaksi yleisimmässä Purex-prosessissa polttoaine liuotetaan nesteeseen voimakkaan typpihapon avulla. Uraani, plutonium ja fissiotuotteet erotellaan toisistaan kemiallisesti tributyylifosfaatin ja kerosiinin seoksella. Saatu uraani ja plutonium käytetään uuden ydinpolttoaineen valmistuksessa. Fissiotuotteet eristetään korkea-aktiivisena jätteenä.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Jälleenkäsittely mahdollistaa käytetyn ydinpolttoaineen 95-prosenttisen kierrätyksen. Siksi polttoainetta kierrätetään Britanniassa, Ranskassa, Venäjällä ja Japanissa, jotka jälleenkäsittelevät myös ulkomailta, muun muassa Saksasta, tuotua polttoainetta. Jälleenkäsittely tuottaa sekaoksidipolttoainetta (MOX), jossa osa polttoaineen uraanioksidista on korvattu plutoniumilla. Sekaoksidipolttoaineen käyttö on myös tärkeä osa aseistariisuntaa. MOX-polttoaineessa voidaan käyttää myös ydinaseista peräisin olevaa plutoniumia, jolloin siitä voidaan ydinpolttoaineena hävittää noin 30 % ja muuttaa loput ydinaseisiin sellaisenaan kelpaamattomaan muotoon.. Ilman asemateriaalien tuhoamista on ydinaseriisuntaa on hankala varmentaa, joten aseistariisunnan osapuolet yleensä hävittävät ydinaseita nimenomaan muuttamalla niitä polttoaineeksi. Sekaoksidipolttoaineen raaka-aineet tulevat siis joko kierrätyksestä tai aseistariisunnasta.


title: Ydinpolttoainekierto

text: Eräät ydinvoimaa vastustavat järjestöt esittivät vuonna 1999 vastalauseen ydinaseriisunnan toteutukselle MOX-polttoaineen käytön kautta. Heidän mukaansa ratkaisu on tehoton ja he epäilevät sen lisäävän riskiä ydinaseiden leviämiseen. Aseplutoniumin varastointi turvallisiin kohteisiin on esitetty vaihtoehtona MOX-polttoaineen käytölle. Vastalause ei kuitenkaan johtanut käytännön muuttamiseen, vaan ydinaseriisuntasopimusten mukaisesti ydinräjähteitä hävitetään aktiivisesti Yhdysvalloissa ja Venäjällä nimenomaan MOX-polttoaineena. Yhdysvaltojen sähköntuotannosta noin 10 % on peräisin hävitettävistä ydinaseista saatavasta ydinpolttoaineesta, mikä vastaa noin puolta maan kaikesta ydinsähköstä.


title: Filip VI

text: Filip VI (rans. Philippe VI de Valois ja Bien Fortuné tai Roi Trouvé (1293 – 22. elokuuta 1350) oli Ranskan kuningas vuodesta 1328 kuolemaansa asti sekä Anjoun, Mainen ja Valois'n kreivi (1325–1328). Hän oli Valois-dynastian ensimmäinen kuningas ja edeltäjiensä Ludvig X Itsepäisen, Filip V Pitkän ja Kaarle VII Kauniin serkku.


title: Filip VI

text:
Filipin isä oli kuningas Filip IV Kauniin veli Kaarle ja hänen äitinsä oli Anjoun ja Mainen kreivitär Marguerite (1273–1299). Filipin isovanhempia olivat hänen isänsä puolelta kuningas Filip III Rohkea ja Aragonian Isabelle sekä äitinsä puolelta Napolin kuningas Kaarle II ja Unkarin Marie.
Ranskaa hallinneen suorien kapetingien suvun tulevaisuus näytti vielä 1300-luvun alussa vahvalta, joten nuorta Filipiä ei kasvatettu kuninkaaksi vaan sotilaaksi, joka palveli uskollisesti läänitysherrojaan. Hän peri isänsä kuoleman jälkeen tämän tittelit Anjoun, Mainen ja Valois'n kreivinä, joita hän ehti kantaa vain kolme vuotta (1325–1328) ennen valtaistuimelle nousua.


title: Filip VI

text: Kaarle IV Kauniin kuoltua päärit kokoontuivat helmikuussa 1328 ja valitsivat Valois’n Filipin sijaishallitsijaksi vielä syntymättömän lapsen nimissä. Kun syntynyt lapsi oli tytär (Blanche), oli perimyskysymys jälleen avoinna. Froissart kertoo kronikassaan Kaarle IV Kauniin määränneen kuolinvuoteellaan, että jos syntyvä lapsi on tytär, tuli valtakunnan paronien kokoontua ja valita henkilö, jolla olisi oikeus kruunuun. Näin he kokoontuivat uudelleen ja valitsivat Reimsissä 29. huhtikuuta 1328 Filipin kuninkaakseen, ja hän otti hallitsijanimekseen Filip VI. Taustalla oli pelko, jonka englantilainen ruhtinas herätti ranskalaisissa, ja he pitivät kotimaista ruhtinasta parempana. Toisaalta sijaishallitsijana toimiminen oli vaikuttanut Filipin eduksi. Päärien päätös oli yksimielinen eikä se järkyttänyt millään tavoin Ranskan kansaa vaan oli jopa odotettu.


title: Filip VI

text: Filip VI voideltiin Reimsin katedraalissa 29. toukokuuta 1328 kaikkien päärien ja paronien läsnä ollessa. Juhlallisuudet olivat mahtavat vaikka Flanderi epäröikin osallistumistaan, sillä sen tiedettiin tukeutuvan enemmän Englantiin kuin Ranskaan.


title: Filip VI

text: Valtaan noustessaan Filip VI oli 35-vuotias ja siten melkoisen iäkäs Kapetingin perimystradition mukaan. Ensimmäisenä virkatehtävänään hän pidätytti Pierre-Rémin, Montignyn herran, jonka oli käyttänyt valtion varoja omiin tarkoituksiinsa.


title: Filip VI

text: Filip VI kuoli yöllä 22.–23. elokuuta 1350 Coulombes'ssa Nogent-le Roissa todennäköisesti ruttoon. Häntä seurasi hallitsijana hänen poikansa Juhana II.


title: Filip VI

text:
Kun Kaarle IV Kaunis vuonna 1328 kuoli, hänellä ei ollut miespuolista perillistä. Filip VI oli Filip III:n pojanpoikana vahva ehdokas kuninkaaksi mutta kruunua tavoitteli myös Kaarlen sisar Ranskan Isabella, joka halusi kruunun pojalleen, silloin alaikäiselle Englannin Edvard III:lle.
Ranskalaiset eivät hyväksyneet Edvard III:n nousua tyhjälle valtaistuimelle. Hän olisi saanut perimyksen äitinsä Isabellen kautta ja ranskalaiset tulkitsivat mahdottomaksi, että joku voisi siirtää oikeuden, jota hänellä itsellään ei ole. Englantilaiset tukivat Edvard III:ta ja heistä oli luonnollista, että läheisyys ratkaisisi perimyksen. Tosin he unohtivat Ludvig X Itsepäisen tyttären Johannan, joka oli läheisempi sukulainen kuin Edvard III.


title: Filip VI

text: Aikuistuttuaan Edvard III vannoi Filipille vasallinvalan Gascognen läänityksestä mutta riitaantui tämän kanssa ja alkoi pian vaatia koko Ranskan kruunua. Edvard toimitti Lincolnin piispan mukana Filip VI:lle kirjeen, jossa hän julistautui Ranskan kuninkaaksi. Jatkuvat ranskalais-englantilaiset yhteenotot kärjistyivät vuonna 1337 Edwardin tunkeutuessa Ranskaan, jolloin satavuotinen sota alkoi. Ranska oli teoriassa Englantiin nähden ylivoimainen Englannin vastatessa väkiluvultaan siihen aikaan vain ranskalaista herttuakuntaa mutta ranskalaisten vanhanaikainen ritariarmeija kärsi murskaavan tappion englantilaisille jousimiehille Crécyssä ja Ranskan laivasto puolestaan Sluys'ssä. Vuonna 1348 iski musta surma, joka tappoi muutamassa vuodessa kolmanneksen maan väestöstä, mukaan lukien kuninkaan vaimon.


title: Filip VI

text: Filip VI:n aikana Ranskaan liitettiin piskuinen Dauphinén saari Provencen rannikolta. Se tuli kulkemaan perintönä kruununprinssille, jota alettiin sen vuoksi kutsua "dauphiniksi" (vrt. Englannin Walesin prinssi). Ensimmäinen Dauphin ja tuleva kuningas oli Filip VI:n poika Juhana II Hyvä.


title: Filip VI

text: Suuri ongelma oli musta surma, joka vuonna 1348 levittäytyi Ranskaan. Tämä rottien levittämä paiserutto tappoi miljoonia ranskalaisia, eräiden lähteiden mukaan jopa puolet valtakunnan väestöstä. Valtakunta ei ollut enää entisellään, sillä sen veronmaksukyky oli alentunut, kaupungit, kylät ja maaseutukin olivat autioituneet. Henkiin jääneille, toimeliaille ja aktiivisille yksilöille tämä tosin tarjosi suuria mahdollisuuksia.


title: Filip VI

text: Vaimonsa kuolemasta huolimatta Filip jatkoi loistokkaan ja ylellisen elämänsä viettämistä, jota hän oli harrastanut valtakautensa alusta lähtien, vaikka valtakunnan rahakirstu oli tyhjä. Myöskään rutto ja sen myötä tulleet entistä suuremmat taloudelliset ongelmat eivät hillinneet hänen ja hovin ylenpalttista huvittelunhalua. Vuoden 1337 jälkeen varakkaasta ja loistavasta Ranskasta tuli viidessätoista vuodessa kurjuuden reunamilla kulkeva kansakunta.


title: Filip VI

text:
Filip VI:n hallituskauden aikana kuninkaallinen alue laajeni Champagnen kreivikunnalla, joka Navarran Johanna II:lle korvattiin alueluovutuksina muualta. Tämän lisäksi Brien, Dauphinén ja Montpellier’n alueet liitettiin kuninkaan hallituksen alaisuuteen. Kuitenkin verot olivat suurin ongelma ja pohjoisen sekä etelän säätypäivät, näin ne kasvattivat myös valtaansa, vain hyvin vastustellen suostuivat uusiin veroihin, jolla rahoitettiin sotamenoja.
Filip VI oli hallitsija, jonka valtakausi oli täynnä onnettomuuksia. Kansakuntaa vainosivat pahimmillaan sekä paiserutto eli musta surma että englantilaiset liittolaisineen. Ruton torjumiseksi ihmisten keinot olivat vähäisiä mutta englantilaisten kanssa pyrittiin taistelemaan.


title: Filip VI

text: Englantilaisten toimia määräsi heidän kuninkaansa Edvard III:n halu päästä Ranskan kuninkaaksi. Edwardin äiti, ranskalainen prinsessa ja Filip IV Kauniin tytär Isabelle vaikutti poikansa mielipiteisiin ja korosti tämän oikeutta Ranskan valtaistuimeen. Toinen Edwardin mielipiteisiin voimakkaasti vaikuttanut henkilö oli Artois’n kreivi Robert.


title: Filip VI

text: Artois’n Robertia estettiin saamasta Artois’n kreivikuntaa perintönä itselleen. Hänen isänsä oli kuollut ennen pojan syntymää. Perintö oli mennyt isän siskolle, Burgundin herttuattarelle. Tämä tuomio tapahtui jo Filip IV Kauniin aikana. Hallitsija ajoi tässä omaa etuaan, sillä kuninkaan pojat olivat sidoksissa Burgundin herttuakuntaan ja kreivikunta oli mahdollisesti tulossa takaisin kuninkaallisen perheen piiriin. Uuden kuninkaan Filip VI:n aikana Robert aloitti uuden prosessin oikeuksiensa puolesta. Tämän hän kuitenkin hävisi käytettyään väärennettyjä asiapapereita. Filip VI julisti Robertin valtakunnan viholliseksi, ja näin hän joutui pakenemaan Englannin kuninkaan suojiin ja tuli tämän henkilökohtaiseksi ystäväksi. Robert käytti itseään esimerkkinä, kuinka perimyksessä voidaan noudattaa myös naislinjaa, vaikka edesmenneellä on postuumina syntynyt poikalapsi. Tämä lisäsi Edvard III:n intoa vaatia itselleen Ranskan kruunua.


title: Filip VI

text: Edvard III ei ollut unohtanut eikä antanut anteeksi sitä, että hänet pakotettiin vuonna 1331 vannomaan vasallinvala Ranskan Filip VI:lle. Näin kahden kansakunnan väliset yhteenotot alkoivat keväällä 1337. Bretagnessa käydyssä kahakassa Robert d’Artois haavoittui kuolettavasti ja hänet haudattiin St Paulin katedraaliin Lontoossa.


title: Filip VI

text: Sotilaallisesta menestyksestään huolestunut Filip VI valmisteli laivastoaan maihinnousua varten. Hänen laivastonsa kuitenkin tuhottiin täydellisesti Sluysin meritaistelussa Flanderin rannikolla. Ilman laivastoa Filip VI:n täytyi tyytyä maalla tapahtuviin taisteluihin. Edvard III nousi maihin Normandiassa ja eteni vastarinnatta Pariisin porteille, sillä hän oli harhautushyökkäyksellä houkutellut Filip VI:n armeijoineen etelään. Filip saavutti Edvardin joukot ja seuranneessa Crécyn taistelussa 26. elokuuta 1346 englantilaiset jousimiehet ja jalkautuneet ritarit löivät raskaasti aseistetun ranskalaisaateliston ratsuväen.


title: Filip VI

text:
29.05.1328 Filip VI:n voitelu Reimsissä
24.08.1328 Voitto flaameista Casselissa
06.06.1329 Edvard III vannoo uskollisuudenvalan Filip VI Guyennen herttuakunnasta
24.05.1337 Filip VI takavarikoi Guyennen herttuakunnan Edvard III:lta
07.10.1337 Edvard III vaatii itselleen Ranskan kruunua
01.11.1337 Edvard III julista vaatimuksesta ja Satavuotinen sota alkaa
20.09.1339 Edvard tulee Flanderin Cambraisis’hin armeijansa kanssa
09.10.1339 Edvard III tulee Ranskan maaperälle armeijansa kanssa
24.10.1339 Edvard III peräytyy armeijoineen Ranskasta
24.06.1340 Ranskan laivaston totaallinen tuhoaminen Sluysin taistelussa
23.09.1340 Esplechin-sur-Escaut’n välirauha
31.08.1342 Englantilaisten vahvistusten saapuminen Brestiin, Charles de Blois lopettaa piirityksen
30.09.1342 Charles de Blois’n armeijan tappio englantilaisille Morlaix’n edustalla
19.01.1343 Malestroit’n välirauha
26.09.1345 Jean de Montfort kuolee ja hänen poikansa Jean perii Bretagnen herttuakunnan
07.06.1346 Edvard III noudee maihin Normandiassa
26.08.1346 Crécyn taistelu, jossa ranskalaiset kärsivät totaalisen tappion englantilaisille joukoille
04.08.1347 Edvard III valloittaa Calais’n
28.09.1347 Välirauha


title: Filip VI

text: Filip VI avioitui kesäkuussa 1313 Burgundin Johannan (1293–1348) kanssa. Tämän ensimmäinen puoliso kuoli todennäköisesti ruttoon, joka tuolloin raivosi Ranskassa. Johanna oli Burgundin herttuan Robert II:n ja Ranskan prinsessan Agnesin tytär, Agnes puolestaan kuningas Ludvig IX Pyhän nuorin tytär.


title: Filip VI

text: Filipillä ja Johannalla oli lapset:Läheistä riippuen mainitaan, että Filip VI avioitui toisen kerran 19. tammikuuta tai 29. tammikuuta 1348, siis jopa vain kuukauden leskeyden jälkeen. Nyt puolisona oli nuori Navarran Blanche (1333–1398). Tämä oli Evreux’n kreivin Filippen (1319–1343) ja Navarran kuningattaren Johanna II:n (1311–1349) tytär. Tästä avioliitosta syntyi yksi tytär Filip VI:n kuoleman jälkeen:


title: Balkhin maakunta

text: Balkh on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja rajautuu Turkmenistaniin, Uzbekistaniin ja Tadžikistaniin. Maakunnassa on arviolta 1 353 600 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16 186 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunki on Mazar-e Sharif. Muihin merkittäviin kaupunkeihin kuuluu muun muassa Balkh.


title: Juhana II (Ranska)

text: Juhana II Hyvä () (16. huhtikuuta 1319 Le Mans – 8. huhtikuuta 1364 Lontoo, Englanti) oli Ranskan kuningas vuosina 1350 – 1364.


title: Juhana II (Ranska)

text:
Juhana oli Filip VI:n ja Burgundin Jeannen poika. Lisänimi "Hyvä" viittaa Juhanan lempeyteen, ei hallitsijantaitoihin. Hän ympäröi itsensä kehnoilla neuvonantajilla ja vetäytyi itse viettämään mukavaa elämää samalla, kun satavuotinen sota jatkui. Luonteeltaan Juhana II:n oli kuin isänsä Filip VI: enemmän soturi ja taistelija kuin hallintomies.
Juhana II Hyvä voideltiin Ranskan kuninkaaksi Reimsin katedraalissa perinteisin menoin Pyhän ampullin sisältämällä öljyllä 26. syyskuuta 1350. Voitelunsa yhteydessä Juhana II löi ritareiksi ensinnäkin kaksi poikaansa, tulevan hallitsija Kaarle V:nen ja tämän veljen. Lisäksi runsaasti kuninkaallisen perheen nuorukaisia ja lukuisa joukko muitakin ylhäisiä aatelisnuorukaisia sai ritarin arvon.
Juhana II:n hallituskauden alkaessa Calais oli menetetty englantilaisille ja maassa oli riehunut Musta surma tuhoten väestöä. Tästä huolimatta kuningas ja hänen hovinsa jatkoivat juhlimista ja ylellistä elämäänsä.


title: Juhana II (Ranska)

text: Kuningas, joka halusi lähentää aatelistoa henkilöönsä, matki Sukkanauharitarikunnan perustaneen Englannin Edvard III:n esimerkkiä. Juhana II perusti Neitsyt Marian kunnian ritarikunnan (Chevaleria à l’honneur de Notre-Dame), jota yleisesti kutsutaan Tähden ritarikunnaksi.


title: Juhana II (Ranska)

text: Juhana II:n armeija oli huonosti organisoitu, kuriton ja tehoton. Jo toisena hallitusvuonaan Juhana ryhtyikin uudistamaan armeijaansa 30. huhtikuuta 1351 annetulla määräyksellä. Kuninkaalla oli suuret ja kunnianhimoiset tavoitteet, mutta todelliset tulokset eivät vastanneet tavoitteita. Tämä oli suurelta osaltaan keskeisten vasalliruhtinaiden ansiota.


title: Juhana II (Ranska)

text: Kuningas halusi saada ennen kaikkea hivenen järjestystä armeijansa sekasotkuun. Määräyksessään ”réglement des gens de guerre” hän määräsi keskeiseksi tavoitteekseen palkkasotilaiden palkan maksun määrätyllä ja sovitulle tavalla. Näin hän halusi estää sen, että sotilaat eivät eläisi asukkaiden kustannuksella ja ryöstelisi maaseutua. Lisäksi kuningas pidätti itsellään oikeuden tarkastaa joukkojen moitteettoman kunnon.


title: Juhana II (Ranska)

text: Toinen merkittävä muutos oli kuninkaallisen armeijan luominen, jolla korvattiin huonosti järjestäytyneet vasalliarmeijat. Paronit, vasallit ja alivasallit majoitettiin samoihin tiloihin ja liitettiin palkkasoturiyksilöihin. Yksikköjen komentajat määrättiin vastuullisiksi niiden käyttäytymisestä ja toimintavalmiudesta. Heidän tuli ilmoittautua marsalkoille tai connetablelle, joka oli armeijan komentaja.


title: Juhana II (Ranska)

text: Suurin taktinen muutos tapahtui Crecyn taistelun jälkeen. Englantilaiset jousimiehet olivat pysäyttäneet ranskalaisten ritarien rynnäkön ammunnallaan. Vaikka vain ani harva ritari oli kuollut itse nuoliin, hevosten tappiot olivat valtavat. Ritarit alkoivat nyt taistella pääsääntöisesti jalan, rakuunojen tapaan: he ratsastivat taistelukentälle, mutta jalkautuivat itse taistelua varten. Näin englantilaisten jousimiesten taktinen yliote murtui, sillä ritarihaarniska oli käytännössä immuuni pitkäjousen ja varsijousen nuolia vastaan. Peitsen sijaan ritarien pääaseeksi tuli nyt kahdenkädenmiekka.


title: Juhana II (Ranska)

text: Vaikka organisatoriset ja taktiset muutokset tehtiinkin, englantilaisilla oli yhä parempi kuri joukoissaan ja tästä syystä yhä taktinen yliote. Poitiers’n taistelussa 1356 kurinalaisempi ja joustavampi Mustan Prinssin johtama englantilainen armeija löi Juhanan armeijan, ja kuningas itse jäi englantilaisten vangiksi. Taistelu oli pääosin jalkautuneiden ritarien välinen taistelu, ja jousimiehet näyttelivät sivuosaa.


title: Juhana II (Ranska)

text: Satavuotisen sodan tapahtumia Juhana II hallitusaikana:Juhanan ollessa kolmetoistavuotias Filip VI päätti naittaa hänet Böömin kuninkaan Juhana I Luxemburgilaisen tyttären kanssa. Juhana I oli saavuttanut mainetta soturina idässä ja hän oli kasvanut Kapetingien hovissa. Perinteen mukaisesti avioliiton piti vahvistaa myös sopijapuolten sotilaallista yhteistyötä käsittelevää asiakirjaa. Myös Juhana I:llä oli kiire sopimuksen tekemiseen, sillä hän havitteli parhaillaan Lombardian kruunun valloittamista. Fontainebleaun sopimuksen mukaisesti Böömin kuningas liittyi sotatilanteessa, joka uhkaisi Champagnen ja Auxerren alueita täysin aseistettujen 400 miehen kanssa Ranskan joukkoihin ja 300 miehen joukolla jos sotanäyttämö on kauempana. Poliittiseen sopimukseen liittyi, että Ranska ei vastustaisi Lombardian kuninkuutta, jos Juhana I sen saavuttaisi, ja jos hän luopuisi Arlesin hallitsemisesta, niin se palautuisi Ranskalle.


title: Juhana II (Ranska)

text: Myös myötäjäisistä sovittiin ja ne määrättiin 120 000 floriinin suuruisiksi. Morsianta ei sopimuksessa nimetty. Anna oli Filip VI mielestä liian nuori, mutta hän mielistyi Gutaan, joka oli jo lisääntymisikäinen 16-vuotias nuori nainen. Hänet nimettiin uudelleen Bonneksi.


title: Juhana II (Ranska)

text:
Filip VI ja Burgundin Johannan vanhin poika, Juhana, naitettiin siis 13-vuotiaana Luxemburgin Bonnelle, vihkiminen tapahtui 28. heinäkuuta 1332 Melun’issa. Vuonna 1349 11. syyskuuta Bonne kuolee ruttoon Maubuisson’issa.
Avioliitosta syntyi 11 lasta:Juhana II menetteli täysin eri lailla kuin isänsä Filip VII, joka solmi toisen avioliittonsa hyvin nuoren tytön kanssa. Juhanan valinta oli jo leskeksi jäänyt Boulognen Johanna, jonka vanhin ja ainoa poika ensimmäisestä avioliitosta peri Burgundin herttuakunnan ja tämän kuoltua ilman avioliittoa, niin tuli Burgundi liittymään kuninkaan maihin. Vaikka aviopuolisoilla ei ollut kovin paljon yhteisiä hetkiä, niin kuitenkin Philippe de Rouveren kuoltua 21. marraskuuta 1361, tosin äitinsä jälkeen, niin herttuakunta liitettiin kuninkaallisiin maihin.


title: Juhana II (Ranska)

text: Avioliittoa solmittiin Nanterressa vuonna 1350. Juhana II Hyvän ja Auvernen Johannan välillä. Hän oli Auvergnen kreivin Guillaumen ja Evreux’n Margueriten tytär. Hän oli aiemmin avioitunut Kapetingin-sukuun kuuluneen viimeisen Burgundin herttuan Philippen kanssa. Hänellä oli tästä aiemmasta avioliitosta poika Philippe de Rouveres (1346-1361). Avioliitostaan Juhana II:n kanssa Johannalla oli lapset:


title: Erotomania

text: Erotomania eli de Clerambault'n syndrooma on harvinainen persoonallisuushäiriö, josta kärsivä henkilö kuvittelee harhaisesti toisen henkilön olevan rakastunut itseensä. Erotomanian kohde on usein korkeammassa asemassa oleva tai julkisuudessa esiintyvä ihminen. Erotomanisia harhoja esiintyy usein skitsofrenian yhteydessä. Sairauden kuvasi ensimmäisenä ranskalainen psykiatri Gaëtan Gatian de Clérambault (1872–1934).


title: Erotomania

text: Toisessa merkityksessä nimitystä "erotomania" on käytetty myös hyperseksuaalisuuden synonyymina.


title: Erotomania

text: Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin surmaamista yrittäneen John Hinckleyn raportoidaan tehneen yrityksensä Jodie Fosteriin kohdistuneen erotomanisen fiksaationsa vuoksi.


title: Erotomania

text: Erotomania-aiheisia elokuvia ovat muun muassa portugalilainen "O Fantasma" (2001) ja ranskalaiset elokuvat "Anna M." (2007) ja "Rakastaa... ei rakasta" (2002).


title: Erotomania

text: Populaarimusiikissa "erotomania"-sana mainitaan Popeda-nimisen tamperelaisen rock-yhtyeen samannimisessä kappaleessa. Myös progressiivista rockia/metallia soittava yhtye Dream Theater on tehnyt samannimisen kappaleen.


title: Erotomania

text: Kirjallisuudessa erotomania merkityksessä "hyperseksuaalisuus" esiintyy Veikko Huovisen tarinassa "Heimojensa karkoittamat" kokoelmassa "Rasvamaksa" (1973).


title: Geologinen loppusijoitus

text: Geologinen loppusijoitus on tärkein ydinjätehuollon ratkaisuista, jonka tarkoituksena on eristää ydinjätteet ympäristöstä syvälle maanpinnan alle siten, että niiden vaikutukset ympäristöön ovat yhtäläiset tai vähäisemmät kuin luonnossa esiintyvän radioaktiivisuuden. Korkea-aktiiviset ydinjätteet ovat lähes kokonaan peräisin käytetystä ydinpolttoaineesta.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Korkea-aktiivisten jätteiden geologiselle loppusijoitukselle on olemassa monia vaihtoehtoisia ratkaisuja. Käytetty ydinpolttoaine voidaan kierrättää jälleenkäsittelyllä, mitä tehdään esimerkiksi Ranskassa. Tavallisesti ydinpolttoaineesta yli 95% on käytön jälkeen edelleen uraania, joka voidaan käyttää uudestaan. Kierrätys on kuitenkin teknisesti vaativaa, kallista ja se jättää edelleen noin 5% polttoaineesta jätteeksi, joka tarvitsee loppusijoituksen. Toisaalta käytetty ydinpolttoaine voidaan säilyttää vartioiduissa varastoissa. Säilytys on teknisesti yksinkertaista ja edullista, mutta vaadittu pitkä varastointiaika tekee varastoinnista hankalan suunnitella ja varmentaa. Ydintekniikan asiantuntijoiden yleisesti parhaana pitämä ja muun muassa OECD:n alaisen kansainvälisen energiajärjestön IEA:n suosittelema keino korkea-aktiivisten ydinjätteiden jätehuoltoon on geologinen eli kallioloppusijoitus. Muita ehdotettuja keinoja ovat muun muassa loppusijoitus merien syvänteisiin, napajäätiköiden alle tai avaruuteen, mutta nykyisin niiden tutkimuksesta on luovuttu lähes kokonaan geologisen loppusijoituksen hyväksi.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Yhdistyneiden kansakuntien alaisen Kansainvälisen atomienergiajärjestön, OECD:n ydinenergiajärjestö NEA:n, ja Euroopan yhteisöjen yhteinen kanta (ilmaistu julkaisussa "Disposal of Radioactive Waste: Can Long-Term Safety Be Evaluated - An International Collective Opinion", OECD, Pariisi, 1991) on, että


title: Geologinen loppusijoitus

text: Lisäksi YK:n Agenda 21 -ohjelmajulistuksessa kannustetaan jäsenmaita keskittymään geologisen loppusijoituksen tutkimiseen sen ympäristö- ja turvallisuusetujen vuoksi. Merkittävä osa ydinvoimaa käyttävistä maista onkin aloittanut loppusijoitukseen valmistautumisen ja valittujen loppusijoituspaikkojen tutkimisen. Geologisen loppusijoituksen ohjelmat ovat käynnissä muun muassa Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Sveitsissä, Ruotsissa ja Suomessa.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Yhdysvalloissa loppusijoituspaikka WIPP (Waste Isolation Pilot Plant) sijaitsee New Mexicossa, Eddyn piirikunnassa. Laitos on toiminut vuodesta 1999 lähtien.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Loppusijoituksen alkuvaiheeseen kuuluu jätteen välivarastointi vesialtaissa, jotka toisaalta johtavat polttoaineen jälkilämmön pois ja toisaalta vaimentavat polttoaineen säteilyn. Käytetyn ydinpolttoaineen radioaktiivisuus heikkenee itsestään hyvin nopeasti. Jo ensimmäisenä vuonna reaktorista poiston jälkeen 99% aktiivisuudesta häviää. Neljänkymmenen vuoden jälkeen enää tuhannesosa alkuperäisestä aktiivisuudesta on jäljellä. Tällöin polttoaineen käsittely on luonnollisesti huomattavasti helpompaa. Myös polttoaineen lämmöntuotanto laskee odotusaikana niin paljon, ettei erillinen jäähdytys ole enää tarpeen.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Varsinaisen loppusijoittamisen aluksi polttoaineniput pakataan teräksisiin tai valurautaisiin säiliöihin. Säiliöiden seinämät ovat useita senttimetrejä paksut ja vaimentaisivat säteilyn niin, että säiliöiden käsittely onnistuu tavanomaisin kuljetuslaittein ja nosturein. Säiliöt ovat pinnaltaan ruostumatonta metallia, esimerkiksi ruostumatonta terästä tai kuparia.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Jälleenkäsittelystä jäävät jätteet ovat yleensä nestemäisessä muodossa. Loppusijoitusta varten niistä tehdään lasia. Syntyvä lasi pakataan ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin säiliöihin.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Sekä käytetty ydinpolttoaine, että jälleenkäsittelyjätteistä tehty lasi ovat ominaisuuksiltaan kovia, pääosin veteen liukenemattomia, palamattomia, kiinteitä aineita, eivätkä ne voi kaasujen tai nesteiden tapaan vuotaa säiliöstään. Jätteet ja niiden ominaisuudet itsessään muodostavat Posivan mukaan ensimmäisen esteen monikerroksiseksi suunnitellussa esteiden joukossa, joka eristää jätteet elollisesta luonnosta.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Toisen esteen muodostaa polttoainesauvan oma tiivis ja ohut zirkoniumkuori. Kuori on suunniteltu kestämään ydinreaktorin kovaa kuumuutta ja painetta sekä suojaamaan polttoainetta reaktorissa olevan veden syövyttävää vaikutusta vastaan.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Kolmannen esteen muodostaa loppusijoituskapseli, jonka ulkokerros on kuparia ja sisäkerros valurautaa. Säiliö on tiivis ja sen oletetaan olevan korroosionkestävä 100000 vuoden ajan. Pitkä-aikaisesta korroosionkestävyydestä on kuitenkin olemassa epäilyksiä.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Neljännen esteen muodostaa loppusijoitusluolan täyteaine. Kun polttoainekapselit on sijoitettu kallioon kaivettuun luolaan, on luola tarkoitus täyttää. Tähän tarkoitukseen valitaan veden virtauksia estävä, pehmeä aine. Pehmeän aineen oletetaan suojaavan loppusijoituskapseleita myös puristusvoimilta kallioperän mahdollisesti halkeillessa ja sen katsotaan absorboivan rikkoutuneesta kapselista liuenneet radioaktiiviset aineet. Kyseeseen tulevat lähinnä erilaiset savilajit, erityisesti bentoniitti, joka paisuu kastuessaan ja siis tiivistää vuotokohtia. Bentoniitti kuitenkin liukenee suolaveteen, joten mikäli merenpinta nousee ja myös muuttaa merenpohjan alla olevan pohjaveden suolaiseksi, bentoniitti voi liueta vuosituhansien aikana pois sillä täytetyistä tunneleista ja jopa loppusijoituskapselien ympäriltä. Loppusijoitusluolan suuaukko sijaitsee tällä hetkellä noin 3 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Viidennen esteen muodostaa kallio. Loppusijoitus on tarkoitus toteuttaa noin neljän sadan metrin syvyydessä. Käytännössä ydinjätteestä lähtevä säteily vaimenee taustasäteilyn tasolle kahden metrin matkalla kapselia ympäröivässä kalliossa. Syvällä kalliossa myös pohjaveden virtaukset ovat erittäin hitaita, mikä hidastaa mahdollisesti muut esteet ohittaneen radioaktiivisen aineen kulkeutumista pinnalle. Säteilyn vuoksi kallioloppusijoitus ei ole tarpeen ja syvyydellä haetaan suojaa aikaa vastaan. Posivan näkemyksen mukaan vain ihmisen toiminta tai jo itsessään katastrofaaliset ilmiöt, kuten meteoriittitörmäys voisivat tuoda ydinjätteitä Maan pinnalle. Jääkausi otetaan huomioon suunnittelussa. Kriitikkojen, kuten Geologisen tutkimuslaitoksen eläkkeellä olevan professori Matti Saarniston mukaan myös jääkausi saattaisi rikkoa loppusijoituslaitoksen. Tarvittava loppusijoitusaika on noin satatuhatta vuotta, koska tuolloin käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus on laskenut luonnonuraanin tasolle. Silloin voidaan sanoa, ettei ydinjäte enää aiheuta luonnonaineista poikkeavaa riskiä.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Loppusijoituksen päätyttyä loppusijoituspaikan huoltaminen tai vartioiminen ei ole tarpeen. Maanpinnalla alue voidaan palauttaa alkuperäiseen käyttöönsä. Säteily vaimenee kalliossa jo parin metrin matkalla, joten satojen metrien kalliokerroksen alle loppusijoitetun polttoaineen säteily ei vaikuta maan pinnalle asti. Vertailun vuoksi välivarastoissa vesialtaissa olevan käytetyn polttoaineen säteilyä ei pysty mittarilla erottamaan luonnon taustasäteilystä varaston seinän vieressä.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Tarkoituksella käytetty polttoaine voidaan kuitenkin palauttaa käyttöön. Tulevaisuudessa voidaan haluta hyödyntää polttoaine uudestaan joko jälleenkäsittelyn kautta, hyötöreaktoreissa tai muussa tarkoituksessa. Siksi useimmissa suunnitelmissa on varauduttu käytetyn polttoaineen palauttamiseen maanpinnalle. Loppusijoituksen peruminen onnistuu suhteellisen helposti loppusijoitukseen itseensä käytetyillä laitteilla ja menetelmillä.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Loppusijoituksen kustannukset katetaan useimmissa maissa ydinsähkön hinnassa kerättävillä maksuilla. Koska tavanomainen 1000 megawatin tehoinen ydinvoimalaitos kuluttaa vuodessa noin kolme kuutiometriä ydinpolttoainetta, jäävät välivarastoinnin ja loppusijoituksen kustannukset vaatimattomiksi verrattuna tuotettuun energiaan.


title: Geologinen loppusijoitus

text: Suomessa ydinjätehuoltokustannukset kerätään ydinjätehuoltovelvollisilta eli voimalaitoksia käyttäviltä yrityksiltä Valtion ydinjätehuoltorahastoon, jota hoitaa Työ- ja elinkeinoministeriö. Rahastoon on kerätty vuoteen 2007 mennessä n. 1,7 miljardia euroa, jotka on sijoitettu Valtiontalouden tarkastusviraston kertomuksen mukaan lähes riskittömästi. Kuvan ydinjätehuoltomaksujen osuudesta antaa Teollisuuden voiman vuoden 2008 tilinpäätös, jonka mukaan yhtiö oli maksanut 57,8 miljoonaa euroa ydinjätehuoltomaksua. Samana vuonna yhtiö tuotti 14,4 TWh sähköenergiaa ydinvoimalla, minkä perusteella ydinjätehuollosta kyseiselle yhtiölle aiheutui noin 0,4 sentin kustannus kilowattituntia kohti. Samana vuonna sähkön kuluttajakeskihinta oli n. 12 snt/kWh Sähkön hinnasta tämän esimerkkitapauksen mukainen ydinjätehuoltokustannus muodosti siis noin 3 %


title: Kaarle V (Ranska)

text: Kaarle V Viisas () oli Ranskan kuningas vuosina 1364–1380. Hän oli Juhana II Hyvän poika, kolmas Valois-sukuinen hallitsija ja ensimmäinen dauphin.


title: Kaarle V (Ranska)

text: Kaarle joutui 19-vuotiaana kruununprinssinä Poitiers’n taisteluun vuonna 1356, vaikka hänellä ei ollut lainkaan sotilaskokemusta. Kun kuningas Juhana II joutui tällöin englantilaisten vangiksi, piti Kaarlen toimia sijaishallitsijana vuosina 1356–1360. Kaarle kietäytyi maksamasta englantilaisten vaatimia lunnaita. Edelleen Kaarlen oli taisteltava Kaarle Navarralaista vastaan Ranskan sisällä ja pakenemaan Pariisista jacqueriekapinan mellakoita. Hän otti opikseen edellisten taistelujen virheistä ja varoi avoimia kenttätaisteluja englantilaisia vastaan.


title: Kaarle V (Ranska)

text: Hallituskaudellaan Kaarle V:llä oli hyviä neuvonantajia, joita kutsuttiin "marmoseteiksi", ja hän onnistui kääntämään Ranskalle siihen asti katastrofaalisen satavuotisen sodan kulun. Entisten yltiöpäisten ritarirynnäköiden sijaan Kaarle V suostui vain pieniin taisteluihin. Hänen konnetaabelikseen nimittämänsä Bertrand du Guesclin oli alhaisaatelia ja saavuttanut asemansa yksinomaan ansioillaan. Tämä ärsytti sekä omaa ritariylimystöä että Edvard III:a, joka haukkui Kaarle V:tä ”mokomaksikin asianajajaksi”. Kaarle V sanoi, että jos hän kerran on asianajaja, niin siinä tapauksessa hän haastaa Englannin oikeuteen. Vuoteen 1374 mennessä Ranska oli vallannut takaisin suurimman osan Englannin voittamista alueista. Kaarle kuoli 1380 ja häntä seurasi alaikäinen poika Kaarle VI.


title: Piamatsina

text: Piamatsina on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Espiritu Santon saarella, Vanuatussa. Piamatsinaa puhuu äidinkielenään noin 150 ihmistä (1981). Kieli kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Kieli on läheistä sukua vunapulle.


title: FSO Syrena

text: Syrena oli puolalaisten FSO:n ja FSM:n valmistama kaksitahtimoottorilla kulkeva auto. Syrena tarkoittaa merenneitoa, mutta puolalaiset antoivat autolle lempinimen ”Syrenka”, joka tarkoittaa pientä merenneitoa. Puolalaiseen mytologiaan liittyy käsitys merenneidosta, joka elää Veiksel-joessa ja suojelee Varsovaa.


title: FSO Syrena

text: Auton suunnittelu sai alkunsa jo 1940-luvulla, kun FSO:n johdossa kaavailtiin pikkuauton valmistusta. Toisen maailmansodan päätyttyä Polski-Fiat sekä Fiat allekirjoittivat kymmenen vuoden sopimuksen Fiat 1100B:n ja 1400:n lisenssivalmistuksesta Puolassa heinäkuusta 1948 lähtien. Neuvostoliiton painostuksen vuoksi sopimus kuitenkin peruttiin, ja tarkoitusta varten varatussa Zeranin tehtaassa alettiin valmistaa Warszawaa.


title: FSO Syrena

text: FSO joutui pulmallisen tilanteen eteen, sillä Warszawa oli isomman kokoluokan auto, joka oli suunnattu keskijohdon käyttöön, ja oli tavallisen työläisen ulottumattomissa. Suunnitelmatalouden keskuskomissio määräsi vuonna 1953 FSO:n kehittämään iskutilavuudeltaan 750-kuutiosenttimetrisellä moottorilla varustetun henkilöauton, jonka osista 50 prosenttia tulisi Warszawasta. Määräys oli absurdi, sillä autojen kokoero oli huomattava.


title: FSO Syrena

text: Ensimmäinen prototyyppi valmistui jo samana vuonna. Korissa oli käytetty puista kehikkoa, jonka ympärille oli pingotettu keinonahkaa. Korin suunnittelusta vastasi Stanislaw Panczakiewicz ja alustan oli laatinut Karol Pioneer. Voimanlähteenä oli itäsaksalaisen IFA F8:n 690-kuutiosenttimetrinen, 22-hevosvoimainen moottori. Toisessa prototyypissä käytettiin Warszawasta muuteltuja osia; lopputulos ei loistanut ulkonäöllään.


title: FSO Syrena

text: Vuonna 1954 valmistui uusi versio, malli 100. Autoon oli valittu voimanlähteeksi 746-senttikuutiosenttimetrinen, kaksitahtinen palopumpun moottori, jonka teho oli 27 hevosvoimaa. Autoa testattiin Panhard Dynan, DKW:n ja Goliathin kanssa, ja se suoriutui hyvin vertailussa. Seuraavana vuonna Poznańin messuilla esiteltiin malli 107, jossa oli nelitahtinen, 744-kuutiosenttimetrinen ja 35-hevosvoimainen Junak-moottoripyörän moottori.


title: FSO Syrena

text: Tuotanto pääsi täyteen vauhtiin 101-mallin myötä vuonna 1957. Autossa oli puukehikko ja DKW:n mallin mukainen, kävelykepin kahvaa muistuttanut vaihteenvalitsin. Jousituksena oli edessä ja takana poikittaiset lehtijouset. Vuonna 1962 esiteltiin 102-malli, jossa oli jo kokoteräskori. Moottorin puristussuhdetta nostamalla teho oli saatu nostettua 30 hevosvoimaan ja vaihteenvalitsin oli siirretty ohjauspylvääseen. Ulkonäkö pysyi samana lukuun ottamatta etusäleikköä. 102-mallista tehtiin tehokkaampi muunnelma 102S, jossa oli 991-kuutiosenttimetrinen, 40-hevosvoimainen Wartburgin moottori. Pian esiteltiin 103-malli, johon oli tehty vähäisiä muutoksia. Myös tätä mallia sai Wartburgin moottorilla varustettuna. Seuraavaan 104-malliin tuli 842-kuutiosenttimetrinen, kolmisylinterinen moottori, jonka teho oli 40 hevosvoimaa. Puristussuhde oli edelleen alhainen 7,2:1, jotta se kulkisi matalaoktaanisella bensiinillä. Tämä voimanlähde säilyi valmistuksessa mallin elinkaaren loppuun asti.


title: FSO Syrena

text: Syrenan valmistus siirrettiin vuonna 1971 FSM:lle Bielsko-Białaan. Syy oli mahdollisesti se, että FSO:n tehtaalle haluttiin saada uudempaa tuotantoa. Bielsko-Białassa valmistettiin myös tavarankuljetukseen tarkoitettuja avolava- ja pakettiautomallia. Pakettiauton sai myös farmarimuunnelmana, johon oli lisätty ikkunat sivuihin.


title: FSO Syrena

text: Vuonna 1972 esiteltiin uudistettu Syrena 105, jonka ovet oli muutettu edestä saranoiduiksi, ikkunoita oli kasvatettu ja vaihteisto synkronoitu.


title: FSO Syrena

text: Yhteensä Syrenoita tehtiin FSO-tehtaalla 117 234 kappaletta. Lisää autoja (344 077 kappaletta) tehtiin FSM-tehtaalla, jonne auton valmistus siirtyi Polski Fiatin tieltä. Syrenia tehtiin siis 521 311 kpl, joka on suhteellisen paljon. Syrena onnistui olemaan koko kansan auto.


title: FSO Syrena

text: Vuonna 1960 Brysselin autonäyttelyssä esiteltiin Syrena Sport -malli, jossa oli linjakas, lasikuidusta valmistettu kori ja ilmajäähdytetty bokserimoottori. Samana vuonna rakennettiin myös pienen, 7-paikkaisen pikkubussin prototyyppi.


title: FSO Syrena

text: Mallin vanhennuttua esiteltiin useita tutkielmia, joissa sen ulkonäköä pyrittiin parantamaan. Näistä eräs oli Syrena 110, joka muistutti ulkoisesti Renault 5:ä. Autosta valmistettiin kaksi- ja nelitahtiset prototyypit. Viistoperäinen, isolla takaluukulla varustettu malli 607 vastasi ulkonäöltään tuotantomallia, mutta akseliväliä oli pidennetty ja korin osia oli korvattu muovisilla.


title: FSO Syrena

text: Tuotantoon asti pääsi vain Bosto – pieni pakettiauto ja sen avolavaversio.


title: Penama

text: Penama on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän pohjoisosassa Port Vilan pohjoispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Longana. Maakunnassa on arviolta 32 575 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 1 198 neliökilometriä.


title: Penama

text: Maakunta koostuu Pentecostin, Ambaen ja Maewon saarista, mistä se on saanut nimensä. Sen naapurimaakunnat ovat Malampa, Sanma ja Torba.


title: Sanma

text: Sanma on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän pohjoisosassa Port Vilan luoteispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Luganville. Maakunnassa on arviolta 50 238 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 4 248 neliökilometriä.


title: Sanma

text: Sanman maakuntaan kuuluu muun muassa Espiritu Santo, joka on pinta-alaltaan Vanuatun suurin saari. Sanman naapurimaakunnat ovat Torba, Penama ja Malampa.


title: Tafea

text: Tafea on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän eteläosassa Port Vilan kaakkoispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Isangel. Maakunnassa on arviolta 33 979 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 1 628 neliökilometriä.


title: Tafea

text: Tafea on Vanuatun maakunnista eteläisin. Se rajoittuu pohjoisessa Shefan maakuntaan. Tafeaan kuuluvat Erromango, Tanna, Anatom ja kaksi muuta asutettua saarta.


title: Disney

text: Disney tarkoittaa yleensä The Walt Disney Company -yhtiötä ja siihen sisältyviä medioita ja toimintoja.


title: Disney

text: Disney voi tarkoittaa myös seuraavia asioita:Disney (henkilö) tarkoittaa yleensä The Walt Disney Companyn perustajaa Walter Elias Disneytä (Walt Disney).


title: Disney

text:
Disney voi tarkoittaa myös seuraavia henkilöitä:
Disney liittyy myös seuraaviin:


title: Shefa

text: Shefa on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän keskiosassa ja siellä sijaitsee Vanuatun pääkaupunki Port Vila, joka toimii myös maakunnan hallinnollisena keskuksena. Maakunnassa on arviolta 90 600 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 1 455 neliökilometriä.


title: Shefa

text: Shefa rajoittuu pohjoisessa Malampaan ja etelässä Tafeaan. Siihen kuuluvat muun muassa Epin ja Efaten saaret. Efate on Vanuatun saarista väkirikkain.


title: Torba

text: Torba on Vanuatun maakunta. Se sijaitsee saariryhmän pohjoisosassa Port Vilan pohjoispuolella. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Sola. Maakunnassa on arviolta 10 053 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 882 neliökilometriä.


title: Torba

text: Torba on Vanuatun maakunnista pohjoisin ja rajoittuu etelässä Sanman ja Penaman maakuntiin. Torbaan kuuluvat Bankssaaret ja Torresinsaaret.


title: Koiviston I hallitus

text: Koiviston I hallitus oli Suomen tasavallan 51. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta, RKP, SKDL ja TPSL. Hallitukselle kertyi 784 hallituspäivää 22. maaliskuuta 1968 – 14. toukokuuta 1970.


title: Koiviston I hallitus

text: Suomessa vakiintuneen käytännön mukaan hallitus erosi aina presidentinvaalin yhteydessä, vaikka lainsäädäntö ei tällaista menettelyä edellyttänytkään. Niinpä edellinen pääministeri Rafael Paasio jätti hallituksensa eronpyynnön vuoden 1968 presidentinvaalin jälkeen ja valtiovarainministerinä vuoden 1967 loppuun saakka toiminut, hiljattain Suomen Pankin pääjohtajaksi tullut Mauno Koivisto kokosi uuden hallituksen entiselle kansanrintamapohjalle. Jatkuvuutta osoitti keskeisten ministerien – ulkoministeri Ahti Karjalainen, oikeusministeri Aarre Simonen, sisäasiainministeri Antero Väyrysen sekä valtiovarainministerien Eino Raunio ja Ele Alenius – jatkaminen tehtävissään. Ulkopoliittisen ripittäytymisen tehnyt SDP:n vahva mies Väinö Leskinen nousi hallitukseen yhdeksän vuoden tauon jälkeen.


title: Koiviston I hallitus

text: Koiviston ensimmäisen hallituksen merkittäviin saavutuksiin kuului tulopoliittinen kokonaisratkaisu. Ratkaisu oli suunniteltu valtakunnansovittelija Keijo Liinamaan vuonna 1967, ja se hyväksyttiin vain vähän aikaa hallituksen muodostamisen jälkeen. Siirtyminen kokonaisratkaisun mukaiseen indeksittömään järjestelmään vaati hintojen ja palkkojen säännöstelyvaltuuksien palauttamista hallitukselle: eduskunta hyväksyi tämän ilman viivytyksiä. Hallituksen toimikaudella toteutettiin tai pantiin alulle myös joukko tärkeitä sosiaalipoliittisia uudistuksia, kuten kansaneläkkeen perhe-eläkkeet, yrittäjien ja maatalousyrittäjien eläkejärjestelmät (YEL ja MYEL) sekä uusi alkoholilaki, johon liittyi keskioluen myynnin vapauttaminen vuoden 1969 alussa. Lääkkeeksi maatalouden kasaantuneeseen ylituotanto-ongelmaan otettiin lehmien teurastuspalkkiot ja peltojen "paketointi", mikä merkitsi sitä, että valtio maksoi korvausta viljelijälle, joka jätti peltonsa viljelemättä. Tämä oli johdonmukaista maatalouspolitiikkaa, mutta se osoittautui poliittiseksi pommiksi, joka räjähti Keskustan käsiin vuoden 1970 eduskuntavaaleissa.


title: Koiviston I hallitus

text: Työministeri Viljo Virtanen siirtyi vuoden 1970 alussa Mikkelin läänin maaherraksi ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Veikko Helle. Kansliaministeri Jussi Linnamo siirtyi helmikuun alussa 1970 pankkitarkastusviraston ylijohtajaksi ja hänen tilalleen tuli kansanedustaja Margit Eskman.


title: Koiviston hallitus

text: Koiviston hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Mauno Koivisto oli pääministerinä:


title: Pisteittäinen suppeneminen

text: Pisteittäinen suppeneminen on funktiojonon suppenemisen heikko muoto.


title: Pisteittäinen suppeneminen

text:
Olkoon formula_1 väli ja formula_2 jono funktioita formula_3. Jono suppenee pisteittäin kohti funktiota formula_4, jos jokaisessa pisteessä formula_5 jonon raja-arvolle pätee
formula_6.


title: Pisteittäinen suppeneminen

text: Pisteittäisen suppenemisen määritelmä voidaan yleistää reaalifunktioilta topologisille avaruuksille määritellyille kuvauksille.


title: Nui

text: Nui on atolli Tuvalun saarivaltiossa ja yksi sen kahdeksasta hallintoalueesta. Atollin maapinta-ala on 2,8 neliökilometriä, ja laguuni mukaan lukien sen pinta-ala on 17 neliökilometriä. Atollin asukasluku oli vuoden 2012 väestönlaskennassa 541.


title: Nui

text: Atolli koostuu ainakin 21 saaresta, joista suurin on Fenua Tapu. Muita suurempia atolliin kuuluvia saaria ovat esimerkiksi Meang, Motupuakaka, Pakantou, Piliaieve, Pongalei, Talalolae, Tokinivae sekä Unimai. Nuita johtaa saarineuvosto, ja atollilla on kaksi paikkaa Tuvalun 15-paikkaisessa parlamentissa. Atollilla on oma peruskoulu.


title: Nui

text: Nuin 21 saaresta koostuva atolli sijaitsee Tyynellämerellä, 130 kilometriä etelään Niutaosta ja 167 kilometriä pohjoiseen Nukufetausta. Atollin riutan pituus on 7 kilometriä pohjois-eteläsuunnassa ja 3 kilometriä itä-länsisuunnassa. Atollin keskellä on matala laguuni. Suurin osa atollin saarista sijatsee sen itäosissa. Saarien yhteenlaskettu maapinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä, ja laguuni mukaan lukien pinta-ala on 17 neliökilometriä. Saarista suurin on Fenua Tapu, jonka pinta-ala on noin 1,4 km². Pienin saari on Unimai 2, jonka pinta-ala on alle 0,02 hehtaaria. Atollin saaret ovat pääasiassa hiekkarantaisia.


title: Nui

text: Nuilla on trooppinen ilmasto, vuorokauden kuukausikeskilämpötila on 27–28 °C. Kuukausien mediaanisademäärä oli 223,4 millimetriä vuosina 1983–2012. Vuosittainen sademäärä on keskimäärin 3 000 mm, ja vuodessa sadepäiviä on noin 200. Vallitseva tuulen suunta atollilla oli vuosina 2012–2018 lännestä.


title: Nui

text: Merenpinta on noussut Nuilla ja muualla Tuvalussa noin 5 millimetriä vuodessa, ja vuosina 1993–2011 se nousi yhteensä 9 senttimetriä. Tämä on suuri uhka atollille, sillä sen korkein kohta on vain pari metriä merenpinnan yläpuolella. Uhkana on atollin jääminen kohoavan merenpinnan alle. On myös arvioitu, että trooppiset hirmumyrskyt olisivat 2000-luvun loppupuolella harvinaisempia mutta toisaalta voimakkaampia kuin nykyään.


title: Nui

text: Vuoden 2015 maaliskuussa trooppinen hirmumyrsky Pam aiheutti Nuilla tulvia ja lähes kaikkien viljelyskasvien tuhoa. 40 prosenttia saarien asukkaista joutui pakenemaan Pamia ja jättämään kotinsa. Lisäksi myrsky esti kalastuksen. Tilanne alkoi normalisoitua noin viikon kuluttua myrskystä.


title: Nui

text: Nuilla on arvioitu olevan ainakin 80 kasvilajia, joista suurinta osaa tavataan Fenua Tapulla. Nuilla kasvaa esimerkiksi laajasti kookospalmuja, leipäpuita ja kairapalmuja. Tämän lisäksi saarilla kasvaa lasta- ja punamangrovepuita. Ruohovartisista kasveista Nuilla esiintyy esimerkiksi pesäraunioinen. Atollin laguunissa, riutalla sekä ympäröivällä merialueella on runsaasti kaloja, ja kalastus onkin tärkeä elinkeino.


title: Nui

text: Nuin saarilla on tavattu "Microtechnites"-suvun luteita, jotka vaikuttavat alueen kasveihin. 2000-luvun alkupuolella atollille on levinnyt myös "Anoplolepis gracilipes" -muurahainen, ja siitä on tullut uhka esimerkiksi kookosravuille.


title: Nui

text: Nuin asuttaminen alkoi nykytiedon mukaan aikaisintaan 4 000 vuotta sitten, kun atollille muutti muiden alueen saarien kautta kaakkoisaasialaisia. Nuin asuttamisen ajankohta ei kuitenkaan ole varma. Esimerkiksi kielitieteilijöiden mukaan atolli on asutettu 2 000 vuotta sitten, kun nykyisen Kiribatin alueelta tulleet mikronesialaiset muuttivat sinne.


title: Nui

text: Espanjalainen tutkimusmatkailija Álvaro de Mendaña de Neira löysi atollin ensimmäisenä eurooppalaisena 16. tammikuuta 1568. Hän nimesi sen alun perin ”Jeesuksen saareksi” ja kuvaili saaren olleen täynnä palmupuita. Hänen lippulaivansa kapteeni Pedro Sarmiento de Gamboa havaitsi atollilla runsaasti kaloja. He eivät nousseet atollille maihin. Saaren asukkaiden ja eurooppalaisten väliset kontaktit olivat harvinaisia 1800-luvulle asti. Seuraava todistettu havainto atollista on vuodelta 1825, kun alankomaalainen kapteeni Eeg löysi atollin uudelleen. 1800-luvun lopulla saksalainen Martin Kleis toimi Nuilla kauppiaana, kun Saksan vaikutusvalta Tuvalulla oli suurimmillaan.


title: Nui

text: Vuonna 1892 Nui liitettiin muiden nykyään Tuvalulle kuuluvien atollien ja saarien lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan Gilbert- ja Ellicesaarten protektoraattiin, josta tuli vuonna 1916 siirtomaa. Nuista tuli osa Tuvalua maan itsenäistyttyä vuonna 1978.


title: Nui

text: Nuin atollilla avattiin postitoimisto vuonna 1919 ja sääasema vuonna 1941.


title: Nui

text: Vuosina 1973–2012 Nuin väkiluku on ollut suurimmillaan vuonna 1983, jolloin atollin asukasluku oli 650. Pienimmillään Nuin asukasluku oli vuonna 2002, kun siellä asui 523 ihmistä. Vuoden 2012 väestönlaskennassa atollin asukasluku oli 542 eli suurempi kuin kymmenen vuotta aiemmin. Väestontiheys oli arviolta 190 as./km². Suurin osa asutuksesta on Fenua Tapulla, mutta myös Meangin saari on asutettu. Fenua Tapulla sijaitsevat myös atollin kaksi suurinta asutuskeskusta, Alamoni - Maiaki, jonka asukasluku oli vuonna 2012 yli 300, sekä Manutalake - Meang, jonka asukasluku oli samana vuonna yli 200.


title: Nui

text: Nui poikkeaa muista Tuvalun alueista siinä, että suurin osa sen asukkaista on kulttuurisesti ja kieleltään Kiribatilta esihistoriallisen ajan aikana tulleita mikronesialaisia. Muualla Tuvalulla asukkaat ovat polynesialaisia. Nuilla puhutaankin kiribatia, mutta suurin osa asukkaista on kaksikielisiä, sillä atollilla puhutaan laajasti myös tuvalun kieltä mutta myös englantia.


title: Nui

text: Suurin osa Nuin asukkaista kuuluu protestanttiseen Tuvalun kirkkoon. Atollilla on myös pieni roomalaiskatolinen yhteisö.


title: Nui

text: Kalastus on atollin asukkaiden tärkeä elinkeino. Vuosina 2000–2001 Nuille rakennettiin kalastuskeskus, jonka toiminta on kuitenkin ollut kannattamatonta monenlaisten epävarmuuksien vuoksi.


title: Nui

text: Euroopan unioni on avustanut Nuilla ja kahdella muulla Tuvalun atollilla aurinkoenergian käyttöönottoa. Niinpä niillä voidaan nykyään käyttää sähköä vuorokauden ympäri. Aikaisemmin sähköä tuotettiin saarilla dieselillä, ja sitä riitti vain 18 tunniksi vuorokaudessa.


title: Madang

text: Madang () on Papua-Uuden-Guinean neljänneksi suurin kaupunki ja Madangin maakunnan pääkaupunki, joka sijaitsee maan pohjoisrannikolla Astrolabinlahden pohjukassa. Kaupungin asukasluku on noin 36 000.


title: Madang

text: Kaupunki oli saksalaisen siirtomaan pääkaupunki nimellä Friedrich-Wilhelmshafen. Saksalaiset hylkäsivät sen vuonna 1899 malarian takia.


title: Madang

text: Merkittävässä satamakaupungissa on kone-, saha- ja tupakkateollisuutta sekä kullan, kahvin, kaakaon, kopran ja kookospähkinöiden vientiä. Lisäksi kaupungissa on lentoasema. Madang on moderni pikkukaupunki, jota vehreine puistoineen ja golfkenttineen pidetään yhtenä eteläisen Tyynenmeren kauneimmista.


title: Riemannin kuvauslause

text: Riemannin kuvauslause on Bernhard Riemannin keksimä laajennetun kompleksitason konformikuvauksia koskeva lause, joka kuuluu seuraavasti:


title: Riemannin kuvauslause

text: Että alue on "yhdesti yhtenäinen", merkitsee geometrisesti sitä, että siinä ei ole "reikiä". Kahden alueen konforminen ekvivalenttisuus taas merkitsee, että ne voidaan kuvata toisilleen sillä tavoin, että lokaali suurennussuhde on suunnasta riippumaton (joskin suurennussuhde saattaa vaihdella kuvattavan alueen eri osissa).


title: Riemannin kuvauslause

text: Riemannin kuvauslauseesta seuraa, että jokainen laajennetun tason yhdesti yhtenäinen alue on konformisti ekvivalentti joko yksikkökiekon, tason tai laajennetun tason kanssa. Jokainen tällainen alue, jolla on ainakin kaksi reunapistettä, on konformisti ekvivalentti yksikkökiekon kanssa. Toisaalta jokainen tällainen alue, joka käsittää koko laajennetun tason yhtä pistettä lukuun ottamatta, on konformisti ekvivalentti tason kanssa. Laajennettu taso itsessään taas on kompakti eikä näin ollen ole edes topologisesti ekvivalentti eli homeomorfinen minkään aidon osajoukkonsa kanssa.


title: Madang (maakunta)

text: Madang on maakunta Papua-Uudessa-Guineassa. Maakunnan pinta-ala on 28 886 neliökilometriä ja asukasluku yli 493 000 (2011). Sen tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluu muun muassa kopra. Alueen edustalla sijaitsee useita saaria. Madangissa puhutaan jopa 175 eri kieltä, joista monilla on alle 1 000 puhujaa. Maakunnan pääkaupunki on Madang.


title: Patriarkaatti

text: Patriarkaatti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ragnar Nordström

text: Gustav Ragnar Enos Nordström (16. tammikuuta 1894 Loviisa – 25. joulukuuta 1982 Loviisa) oli suomalainen laivanvarustaja, jääkärieverstiluutnantti, heimoaktivisti ja poliittinen taustavaikuttaja, harmaa eminenssi. Tullivartijan poikana syntynyt Nordström kävi Helsingin kauppakoulun 1912 ja työskenteli sen jälkeen muutamia vuosia liike-elämässä konttoristina ja prokuristina Loviisassa, Hampurissa ja Raumalla.


title: Ragnar Nordström

text: Nordström liittyi Jääkäripataljoona 27:ään joulukuussa 1915 ja taisteli sen riveissä maailmansodan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella (Gauja) 1916–1917. Nordström oli Saksassa saksalaisia kouluttajia vastaan suuntautuneen jääkärikapinan johdossa.


title: Ragnar Nordström

text: Palattuaan Suomeen jääkäriluutnanttina jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918 hänet komennettiin komppanianpäälliköksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan. Sisällissodassa Nordström taisteli Lempäälän, "Vuohiniemen" ja "Kukon" taisteluissa ja haavoittui vakavasti Lempäälässä Kelhon taistelussa 7. huhtikuuta 1918. Koko päivän jatkuneen ankaran taistelun jälkeen hän pelastui vain vaivoin yön pimeyden turvin Mäyhäjärven jään yli takaisin valkoisten puolelle Sotavaltaan. Hän valitsi oikean käsivartensa amputoinnin muiden hoitomuotojen ollessa liian hitaita hänen ehtiäkseen Viipurin taisteluihin. Vamma ei kuitenkaan estänyt hänen myöhempiä sotilaallisia seikkailujaan ja sotilaallista kehitystään.


title: Ragnar Nordström

text: Sodan jälkeen Nordström oli armeijan palveluksessa komppanianpäällikkönä "Laatokan jalkaväkirykmentissä" 1918–1919 ja ylennettiin kapteeniksi 1919. Hän suunnitteli yhdessä jääkärimajuri Gunnar von Hertzenin kanssa vuoden 1919 Aunuksen retkeä ja osallistui siihen myös itse.


title: Ragnar Nordström

text: Aunuksesta vetäytyessään Nordström tapasi Salmissa tulevan vaimonsa Ninan, jonka isä oli myös retkellä mukana ollut myöhempi kansallissosialisti Jaakko Seise. Vuonna 1924 Nordström perusti Loviisaan laivavarustamon "Ab R. Nordström & Co Oy". Hänen konsernissaan työskenteli 1 700 työntekijää ja Nordströmillä oli yhteensä 60 alusta. Laivasto koostui valtaosin yli-ikäisistä, halvalla ostetuista huonokuntoisiksi tiedetyistä höyryaluksista, tästä johtuu nimitys Nordströmin second hand -laivasto.


title: Ragnar Nordström

text: Nordström harjoitti 1930-luvulla Petsamossa kalastus- ja kalanjalostustoimintaa perustamiensa "Petsamon kala Oy":n ja "Petsamon öljy- ja kalajauhotehdas Oy":n nimissä. Liiketoimintansa tuotoilla hän rahoitti muun muassa Lapuan liikettä ja kuului tämän kansanliikkeen taustavaikuttajiin ja -johtajiin. Nordström kuitenkin vastusti laillisen hallituksen kaatamista ja Mäntsälän kapinaa.


title: Ragnar Nordström

text: Talvisodan sytyttyä Ragnar Nordström hankki kenttäarmeijalle aseistusta. Ehdoksi aseistuksen luovutukselle puolustusvoimille hän pani sen, että aseistus on käytettävä Lapin rintaman vahvistamiseen.Hänen ostamillaan aseilla, muun muassa tykistöllä, oli suuri merkitys vihollisen hyökkäyksen pysäyttämiseen pohjoisella rintamaosuudella. Sen jälkeen hän takasi Suomen ja Saksan asekauppoja sekä osallistui itärintamalle lähetetyn suomalaisen SS-pataljoonan kustannuksiin, vaikka oli alun perin koko joukko-osaston luomista vastustanut. Suomen otettua jatkosodassa haltuunsa Itä-Karjalan Ragnar Nordström sijoitti varoja miehitetyn alueen karjalaislasten koulunkäyntiin. Hänet nimitettiin Väinö Kotilaisen avustajaksi Itä-Karjalan sotilashallintoon. Nordström myös vastusti Mannerheimin päätöstä olla hyökkäämättä Leningradiin.


title: Ragnar Nordström

text: Sodan jälkeen Nordström tuki siirtokarjalaisten asuttamista ja rakennutti asevelitaloista kaupunginosan Loviisaan. Hän vastusti sodasta irtautumista ja Paasikiven politiikkaa sekä osallistui Stella Polaris -operaatioon. Nordström kirjoitti muistelmansa vuosina 1945–1948 ollessaan vapaaehtoisessa maanpaossa Tukholmassa. Ruotsiin hän oli siirtynyt syyskuussa 1945 Ylitornion Ainolan kodistaan, paeten metsien läpi yönselkään punaisen Valpon jahtaamana. Muistelmat julkistettiin ja painettiin vasta viitisenkymmentä vuotta myöhemmin hänen poikansa toimittamana kirjana.


title: Ragnar Nordström

text:
Valpo jahtasi häntä kolme vuotta asekätkennän, kommunismin vastaisen toiminnan ja saksalaissuhteiden takia. Hänen jahtaamisensa kuitenkin päättyi Valtiollisen poliisin lakkauttamiseen vuonna 1948.
Sodan jälkeen hän oli merkittävä sijoittaja Suomen yrityselämässä. Hän omisti osakkeita muun muassa Fenniasta, Enso-Gutzeitista ja Kansallis-Osake-Pankista. 1950-luvulla hänen laivanvarustustoimintansa joutui suuriin vaikeuksiin ja lopulta vararikkoon. Nordström kuoli jouluyönä 1982.


title: Ragnar Nordström

text: Mäntsälän kapinan jälkeen Ragnar Nordström lähetti yhtiönsä kalastamaan silliä liikehdinnän vankilassa istuville johtajille ja sai tästä näiltä henkilökohtaisen kiitoskortin.


title: Ragnar Nordström

text: Syvästi uskovainen jääkärieverstiluutnantti Ragnar Nordström ennusti niin Saksojen yhdistymisen kuin Neuvostoliiton perimmäisen mahdottomuudenkin. Hän myös vakuutti omaisuutensa kaksinkertaisesti ennen talvisotaa arvaten tämän alkamisen. Ennen talvisodan alkua hän oli siirtänyt omaisuutensa Raja-Karjalan Salmista Loviisaan. Kekkosen Suomessa hän kävi toisinajattelijasta, mutta huolehti toisaalta kulissien takana tasavallan presidentin sotasokeasta veljestä majuri Jussi Kekkosesta ottamalla tämän yritykseensä töihin. Kekkonen oli myös Nordströmin läheinen ystävä. Kekkonen muun muassa lähti vuoden 1961 noottikriisin selvittelyneuvotteluihin Novosibirskiin Nordströmin Loviisan talon kautta ja kysyi neuvoja ja mielipiteitä Nordströmiltä.


title: Patriarkaatti (kirkko)

text: Patriarkaatti on hiippakunta, jonka piispaa nimitetään patriarkaksi. Patriarkaatiksi voidaan nimittää myös sitä hallinnollista aluetta, jonka johtava piispa patriarkka on (esimerkiksi "Ekumeeninen patriarkaatti"). Patriarkkoja ovat:


title: Tannerin hallitus

text: Tannerin hallitus oli Suomen tasavallan 14. hallitus. Se oli SDP:n vähemmistöhallitus, jolle kertyi 370 hallituspäivää. Hallitus toimi 13. joulukuuta 1926 - 17. joulukuuta 1927. Hallituksen apulaissosiaaliministeri Miina Sillanpäästä tuli Suomen historian ensimmäinen naisministeri.


title: Tannerin hallitus

text: Kallion hallituksen saatua eduskunnalta epäluottamuslauseen presidentti Lauri Kr. Relander päätti antaa SDP:lle tilaisuuden kasvaa "isänmaallisena puolueena" ja antoi hallituksen muodostamisen Elannon toimitusjohtajan Väinö Tannerin tehtäväksi. Tanner kääntyi kaikkien puolueiden – paitsi Kokoomuksen – puoleen, mutta kun yhteistyöhalukkuutta ei löytynyt, päädyttiin SDP:n vähemmistöhallitukseen, josta tuli myös Suomen ensimmäinen yhden puolueen hallitus. SDP:n nousu hallituspuolueeksi oli pitkälti juuri Tannerin ansiota, koska puolue oli hänen johdollaan hylännyt opin työväestön väkivaltaisesta vallankumouksesta ja hyväksynyt länsimaisen parlamentarismin ja demokratian pelisäännöt. Tannerille itselleen valinta pääministeriksi oli hyvitys hänen SDP:n puoluekokouksessa kokemastaan tappiosta häntä vastustaneiden huplilaisten saatua enemmistön puoluetoimikuntaan. Tämän vuoksi Tanner oli kieltäytynyt SDP:n puheenjohtajuudesta ja uudeksi puheenjohtajaksi oli valittu Matti Paasivuori.


title: Tannerin hallitus

text: Presidentti Relander oli kehottanut Tanneria laatimaan hallitusohjelman niin maltilliseksi, että sille löytyisi tukea myös poliittisesta keskustasta. Hallitus mittautti kannatuksensa eduskunnassa esittämällä sille ohjelmansa heti nimityksensä jälkeen ja sai luottamuslauseen selkein luvuin. Hallitusta tukivat RKP kokonaisuudessaan ja Kansallinen Edistyspuolue lähes kokonaisuudessaan. RKP:n tuella hallitus sai toteutetuksi sille tärkeän vuoden 1918 punavankien armahduslain. SDP:n suhtautuminen hallitusvastuuseen joutui uuteen valoon puolueen koettua lievän takaiskun vuoden 1927 eduskuntavaaleissa. SDP:n vasemmiston vaatimuksesta hallitus laati budjettiesityksen, johon ei sisältynyt lainkaan puolustuslaitoksen perushankintamäärärahoja eikä suojeluskuntien määrärahoja, mikä oli käytännössä poliittinen itsemurha. Hallitus kaatui lopulta sen tehtyä elintarviketullien alentamisesta luottamuskysymyksen. Kun eduskunta päätti äänin 105–91 pitää tullit ennallaan, Väinö Tanner jätti hallituksensa eronpyynnön.


title: Tannerin hallitus

text: SDP:n puolustusmäärärahojen korottamista vastustavasta kannasta huolimatta Tannerin hallitus teki eduskunnan enemmistön tahdon mukaiset laivatilaukset rannikkopuolustusta varten, vaikka asiaa koskeva laki oli äänestetty yli vaalien. Näin pantiin alulle panssarilaivojen Ilmarisen ja Väinämöisen sekä viiden sukellusveneen rakentaminen. ”Suomen imperialististen sotavarustelujen” vuoksi kommunistit aloittivat metallilakon, jolle he saivat tukea Neuvostoliitosta. Tapaus paljasti suomalaisen vasemmiston jyrkän kahtiajaon.


title: Tannerin hallitus

text: Presidentti Relander sairastui vakavasti keväällä 1927 ja joutui jäämään sairauslomalle lähes neljäksi kuukaudeksi. Relanderin sairastuminen sattui Tannerille hankalaan aikaan, koska tämä joutui vt. presidenttinä ja siten myös puolustusvoimien ylipäällikkönä ottamaan 16. toukokuuta vastaan vapaussodan muistoparaatin, johon myös suojeluskunnat osallistuivat. SDP:n keskuudessa asiasta nousi kohu ja Tanneria vaadittiin joko jäämään pois tilaisuudesta, siirtämään sitä tai peruuttamaan sen. Asia oli Tannerille itselleenkin vastenmielinen, mutta lopulta hän taipui virkavelvollisuuden edessä. Paraatin jälkeen tunteet kävivät kuumina poliittisilla äärilaidoilla: oikeiston oli vaikea ymmärtää sitä, että suojeluskunnat tekivät kunniaa punaiselle presidentille vain vajaan kymmenen vuoden kuluttua sodan päättymisestä, vasemmisto taas katsoi Tannerin häpäisseen työväenluokan. Kansan eheyttämiseen pyrkineissä piireissä Tannerin arvostus sen sijaan kohosi ja paraatia pidettiin merkkinä yhteiskuntasovun paranemisesta.


title: Tyhmyys

text: Tyhmyys on käsityskyvyn tai älyn puutetta tai epäviisautta.


title: Tyhmyys

text: Suomen kielessä sana ”tyhmä” oli alun perin vain toinen tapa lausua sana ”tuhma”. Näin oli vielä esimerkiksi kalevalaisessa kansanrunoudessa. Merkitykseltään sanat ”tuhma” ja ”tyhmä” olivat siis sama sana, ennen kuin ne eriytettiin toisistaan. Sanalla oli sekä nykyisen tuhma-sanan että nykyisen tyhmä-sanan merkitykset: tuhmuuden katsottiin olevan tyhmyyttä. Ilkeät ja kurittomat (tuhmat) ajateltiin siis jollain tavoin hölmöiksi, ajattelemattomiksi tai vajavaisiksi (tyhmiksi).


title: Tyhmyys

text: Pahuus oli eri asia kuin tuhmuus ja tyhmyys, se ei ollut vain vajavaisuutta, vaan tietoista hyvän vastaista toimintaa, ja siten paljon vakavampi asia. Nykykäsittein vanhan käsityksen mukaista tuhmaa tai tyhmää voitaisiin pitää ainakin osittain syyntakeettomana haitallisiin tekoihinsa, kun taas paha on syyntakeellinen.


title: Tyhmyys

text: Matthijs van Boxselin mukaan tyhmyyden voi määritellä vain jonkin muun ominaisuuden puutteeksi tai vastakohdaksi. Tyhmyyttä ei voi tavoitella, koska tietoisena se ei ole enää tyhmyyttä vaan lisätietoa. Omasta tyhmyydestään ei siten voi olla tietoinen. Tyhmyyteen liittyy toimiminen tietämättään vastoin omaa etuaan.


title: Tyhmyys

text: Toiminnallinen tyhmyys on kriittisen pohdinnan poissaoloa, jota esiintyy esimerkiksi työpaikoilla. Tyhmyys luo organisaatioon yhtenäisen ja yksimielisen tilan, jossa työntekijä alkaa välttää päätösten, rakenteiden ja visioiden kyseenalaistamista. Samanaikaisesti tyhmyys kuitenkin nostaa organisaation tuottavuutta ja tehokkuutta. Jos liian moni terävä yksilö ehdottaisi vaihtoehtoisia toimintatapoja tai kysyisi kriittisiä kysymyksiä, työ hidastuisi. Tyhmyyttä ei vain saa olla liikaa.


title: Petankki

text: Petankki (ranskaksi "pétanque", ) on Ranskasta lähtöisin oleva kuulapeli. Pelin päämääränä on heittää metallikuulia mahdollisimman lähelle maahan heitettyä maalipalloa.


title: Petankki

text: Pelivälineenä petankissa käytetään kansainvälisen Petanque-liiton (FIPJP), hyväksymiä metallikuulia, joiden halkaisija on 70,5–80 mm ja paino 650–800 g. Kuulia ei saa mitenkään muuttaa siitä, millaisia ne kaupasta lähtiessään olivat, mutta kuulissa voi olla kaiverrettuna pelaajan nimi tai nimikirjaimet tai logoja ja kirjaimia. Erityisesti kuulassa on oltava kaiverrettuna valmistajan logo ja kuulan paino sekä rekisterinumero.


title: Petankki

text: Ellei kuula täytä yllä mainittuja ehtoja, sitä kutsutaan Suomessa vapaa-ajan kuulaksi, ehdot täyttävää viralliseksi kuulaksi. Virallisissa kilpailuissa saa pelata vain virallisilla eli kilpakuulilla.


title: Petankki

text: Kansainvälisen liiton hyväksymät kuulat on tehty tasalaatuisesta metallista. Niiden valmistuksella ja materiaalilla on tietyt laatumääritykset ja niille on annettu tietyt standardit, jotka kuulien tulee täyttää.


title: Petankki

text: Viralliset kuulat ovat tasapainotettuja, onttoja ja tehty metallista, jolla on erilaisia ominaisuuksia kuten esim. ruostumattomuus, ruostuva, pehmeämpi tai kovempi metalliseos, liukkaampi tai karheampi heittotuntuma jne. Virallisia kuulia saa erilaisilla raidoituksilla sekä täysin raidattomina. Virallisia kuulia valmistetaan kolmen kuulan sarjoissa, joissa läpimitta ja paino on kaikilla kolmella kuulalla vakioidusti sama - heittäjän käden koon ja heittotavan mukaan valittu.


title: Petankki

text: Vapaa-ajan kuulat ovat hieman edullisempia, johtuen merkittävästä laatuerosta niin valmistuksen kuin myös materiaalin suhteen. Vapaa-ajan kuulat tehdään halvemmista materiaaleista, ne ovat usein ohutrakenteisia, ja niihin on lisätty painoa muun muassa täyttämällä ne hiekalla tai nesteellä tai sisäreunoihin hitsatuilla metallikappaleilla. Niiden valmistuksessa tasapainolla ei ole merkitystä. Vapaa-ajan kuulia ei saa hankittua tietyn kokoisina, ja saman kuuden kuulan sarjan sisällä kuulien paino ja koko saattaa vaihdella satunnaisesti ja runsaastikin.


title: Petankki

text: Virallisten ja vapaa-ajan kuulien välillä on suuria eroja kuulan käyttäytymisessä ja kestävyydessä.


title: Petankki

text: Maalipallo eli snadi on halkaisijaltaan 30 mm (± 1 mm). Se oli aiemmin aina puinen, joko puunvärinen tai maalattu. Nykyään säännöt sallivat myös synteettisen VMS-tehtaan maalipallon.


title: Petankki

text: Nykyään säännöt vaativat, että (kilpailussa) kullakin joukkueella on myös jokin mittalaite; tavallinen rullamitta käy hyvin, mutta tuomarin varustukseen kuuluu aina tarkkuusmitta.


title: Petankki

text: Nykyisin on saatavilla myös keinonahkaisia petankkikuulan kokoisia pehmopalloja maalipalloineen sisäpeliä varten. (Vrt. Invalidiliiton sisällä pelattava boccia-peli.)


title: Petankki

text: Peliä voidaan pelata millä alustalla tahansa, mutta käytännössä aina jonkinlaisella sorapinnalla. Pääsääntöisesti mitä korkeamman tason kisasta tai mitä kokeneemmasta pelaajasta on kysymys, sitä vaikeampi kenttä. MM-kentät rakennetaan varta vasten erittäin vaikeiksi. Perusajatus on, että mitä kovempi kenttä on, sitä paremmin tulee esiin kentän lukukyky ja kuulan hallitsemisominaisuudet.


title: Petankki

text: Mikäli tilaa on riittävästi, voidaan pelata rajoittamattomalla alueella, mutta kilpailuissa lähes aina joudutaan pelialue rajaamaan. Pelialueen tulee olla kilpailussa vähintään 4 m leveä ja 15 m pitkä, ainakin mestaruusluokan tai kansainvälisissä peleissä. Muissa voidaan joustaa, ei kuitenkaan alle 3 m x 12 m.


title: Petankki

text: Aloitusarvonnan voittanut joukkue piirtää alussa "heittoympyrä"n. Sen halkaisija on 35–50 cm ja se on piirrettävä vähintään metrin päähän lähimmästä esteestä tai pelialueen rajasta. Tästä heittoympyrästä joukkue heittää ensin "maalipallon" ja sitten ensimmäisen kuulansa. Siitä eteenpäin heittovuorossa on se joukkue, jonka kuula "ei ole" lähimpänä maalipalloa. Kun toiselta joukkueelta loppuvat kuulat, saa vastapuoli vapaasti joko heittää tai olla heittämättä loppuja kuuliaan.


title: Petankki

text: Pelin alussa tai aikana ei saa heittää harjoitusheittoja (kuten esimerkiksi bocciassa säännönmukaisesti tehdään).


title: Petankki

text: Heittäjän jalkojen tulee olla ympyrän sisäpuolella, eivätkä ne saa koskettaa ympyrän viivaa. Jalat eivät saa tulla ulos ympyrästä eivätkä nousta kokonaan irti maasta, ennen kuin pelaajan heittämä kuula on koskettanut maata. Heiton aikana ei saa koskettaa maata ympyrän ulkopuolella millään ruumiinosalla.


title: Petankki

text: Jalkainvalidit voivat seistä pitämällä vain toista jalkaa ympyrässä, pyörätuolista heitettäessä heittokäden puoleisen pyörän on oltava heittoympyrässä.


title: Petankki

text: Maalipallo tulee heittää siten, että se on vähintään metrin etäisyydellä lähimmästä esteestä tai pelialueen rajasta. Maalipallon on oltava näkyvissä heittoympyrästä seisaallaan katsottuna (saa tosin olla pelissä olevan kuulan takana).


title: Petankki

text: Kuulat saavat osua toisiin kuuliin ja maalipalloon ja ne voivat siirtyä, kunhan pysyvät määräalueella (rajoittamattomalla alueella pelattaessa korkeintaan 20 m:n säteellä).


title: Petankki

text: Kierroksen loputtua pisteitä saa se joukkue, jolla on eniten kuulia lähinnä maalipalloa – 1 piste per kuula. Seuraava kierros aloitetaan heittoympyrästä, joka piirretään maalipallon viimeisimmän paikan ympärille. Maalipallon heittää edellisen kierroksen voittanut joukkue. Pelikierroksia jatketaan kunnes toinen joukkue saavuttaa määritellyn pisterajan.


title: Petankki

text: Pelit pelataan pääsääntöisesti 13 pisteeseen. Sarjoissa ja muissa vastaavissa sekä karsintapeleissä on mahdollista pelata myös 11 pisteeseen. MM-kisojen ja joskus muidenkin isojen kansainvälisten kisojen finaalit pelataan 15 pisteeseen.


title: Petankki

text:
Edulliseen lopputilanteeseen pyritään erilaisilla heitoilla:
Myös maalipalloa voidaan ampua. Jos se – vahingossa tai tarkoituksella – siirtyy kielletylle alueelle tai yli 20 m:n etäisyyteen, kierros keskeytyy. Tällöin pisteitä saa se joukkue, jolla on kuulia jäljellä, yhden kustakin. Mikäli pelaamattomia kuulia oli molemmilla tai ei kummallakaan, kierros on mitätön.


title: Petankki

text: Pelimuotoina petankissa ovat:


title: Petankki

text: Näistä trippelillä on hieman muita pelimuotoja keskeisempi asema. Kaikki MM-kisat käydään nykyään trippeleinä – vielä 90-luvun alussa naisten MM-kisoissa pelattiin duppelia. Kansallisissa mestaruuskisoissa taas pelataan useampia pelimuotoja ja luokkia (yleinen, naiset, juniorit, veteraanit jne.). Suomessa SM-kisojen eri osat on 90-luvulta alkaen koottu yhdeksi monipäiväiseksi tapahtumaksi, jossa samalla paikkakunnalla pelataan kaikki luokat ja pelimuodot.


title: Petankki

text: Koska singelissä kummallakin osapuolella on vain kolme kuulaa, sen taktiikka on hieman erilaista. Ampuminen on harvinaisempaa, koska siihen on harvemmin varaa.


title: Petankki

text: Petankki on nuorin perinteellisistä kuulapeleistä. Se on syntynyt sääntömuutoksen kautta toisesta lajista, jeu provencalista 1900-luvun alussa eteläranskalaisessa La Ciotat'n pikkukaupungissa.


title: Petankki

text: Vanha kuulapeliveteraani Jules ”LeNoir” Hugues ei reumansa takia enää pystynyt pelaamaan vauhtiaskeleita ja puoliakrobaattisia kukonaskelia vaativaa peliä. Niinpä hän toisten senioripelaajien kanssa ryhtyi kokeeksi pelaamaan peliä lyhyemmällä matkalla (aluksi 5-6 m) siten, että kaikki heitot heitetään heittoympyrässä seisten.


title: Petankki

text: Vielä samana kesänä lajissa jo kilpailtiin. Vuonna 1910 - jota pidetään lajin varsinaisena syntymävuotena – uudella lajilla oli jo Julesin tuolloisen pelikaverin Ernst Pitiot'n laatimat säännöt, ja tuolloin pidettiin ensimmäiset viralliset kisat.


title: Petankki

text: Nimensä peli sai heittotavasta. Ensimmäisten harrastajiensa äidinkielessä oksitaanissa ilmaisu "pè tanca" tai "ped tanca" tarkoittaa samaa kuin ranskan "pieds tanquées", siis "jalat yhdessä". Sana "Pétanque" on väännös näistä. Vielä 1910 lajin nimi oli juhlallisesti "Jeu de PIED-TANQUÈ".


title: Petankki

text: Rauhanomainen rinnakkaiselo äiti- ja tytärlajien välillä on jatkunut tähän päivään asti. Itsenäistyessään vuonna 1945 boule lyonnaisen dominoimasta FBB:stä lajit muodostivat yhteisen liiton "Fédération Française de Pétanque et Jeu Provençalin" (FFPJP). Petankin levittyä Ranskan ulkopuolelle perustettiin vuonna 1958 Spassa Belgiassa yhteinen kansainvälinen lajiliitto "Fédération Internationale de Pétanque et Jeu Provençal" (FIPJP).


title: Tikanheitto

text: Tikanheitto on ajanvietepeli, jossa tikkaa eli heitettävää nuolta yritetään saada osumaan keskelle pyöreää maalitaulua. Keskellä taulua on kymppi, josta saa kymmenen pistettä, ja pisteet laskevat taulun reunaa kohti päättyen yhteen. Eniten pisteitä usealla tikalla saanut voittaa.


title: Tikanheitto

text: Tikanheiton tikat ovat jykevämpiä kuin darts-tikkapelin tikat.


title: Tikanheitto

text: Tikkataulu kiinnitetään 150 cm:n korkeudelle mitattuna heittotasosta taulun keskiöön. Heittomatka on miehillä ja yli 15-vuotiailla pojilla 5 metriä, naisilla, tytöillä ja alle 15-vuotiailla pojilla 4 metriä.


title: Tikanheitto

text: Suomessa järjestetään myös kymmenittäin tikanheittokilpailuja vuodessa. Yleisimmät pelimuodot ovat:


title: Tikanheitto

text: Joukkuekilpailussa miesten joukkueeseen kuuluu 4 heittäjää heittäjää ja naisten ja nuorten joukkueeseen kumpaankin kolme heittäjää. Kukin joukkueen jäsen heittää viisi kertaa viisi tikkaa.


title: Tikanheitto

text: Tikanheiton viralliset kilpailut käydään sisätiloissa.


title: Tikanheitto

text: Englantilaisesta tikanheitosta eli dartsista on oma artikkelinsa.


title: Mafeteng

text: Mafeteng on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Se sijaitsee Lesothon länsirajalla. Sen pinta-ala on 2 119 neliökilometriä ja arvioitu asukasluku noin 290 000 (2011)


title: Mafeteng

text: Myös alueen pääkaupunki on nimeltään Mafeteng. Alue rajoittuu lännessä Etelä-Afrikan tasavaltaan, pohjoisessa Maserun alueeseen ja etelässä Mohale's Hoekin alueeseen.


title: Polski Fiat 125p

text: FSO 125P eli Polski-Fiat, johon FSO Polonez pohjautuu. Polski Fiateja on valmistettu myös muilla tehtailla ja muista Fiatin malleista (mm. 126p), mutta Suomeen on tuotu ainoastaan 125P-pohjaista Polski-Fiatia.


title: Polski Fiat 125p

text: Puolalainen FSO valmisti Polski-Fiat 125p:ä vuodesta 1967–1991. Polski Fiat 125p oli FSO:n ensimmäinen Fiat-pohjainen ajokki, joka tuli entisten GAZ-pohjaisten tilalle. Se perustui teknisesti 1960-luvun alussa valmistettuihin Fiat 1300 ja Fiat 1500 -malleihin. Korinsa Polski Fiat sai Fiat 125:stä. Polskista valmistettiin kolmea korimallia: Sedania, farmaria ja avolavaa. Tehdas teki autosta erikoismallit "Akropolis" ja "Monte Carlo" Polskin rallimenestyksen innoittamana.


title: Polski Fiat 125p

text: Polski-Fiatin ensimmäinen malliuudistus (MR-75) tapahtui vuonna 1975, jolloin auto sai muun muassa uuden etusäleikön ja moottorin viritysastetta laskettiin. Alkuaikojen Polskissa oli muoviverhoillut istuimet, mutta hieman MR-75 muutoksen jälkeen tilalle tuli huomattavasti paremmat kangasverhoillut istuimet. 1980-luvulla Polski sai Polonezin moottorit, mutta vanhat moottorit pysyivät yhä mallistossa. Polonez-moottoriset kantoivat mallinimessään kirjainta M.


title: Polski Fiat 125p

text: Polski Fiatin kulta-aikana FSO-tehtaan nimi oli POLMO, jolla haluttiin erottua Warszawasta ja Syrenasta, jotka säilyivät tuotannossa vielä Polskinkin aikana FSO-merkillä. Vuonna 1983 Polski Fiatin merkki jouduttiin muuttamaan muotoon FSO 1.3 ja FSO 1.5 Fiatin lisenssiajan päätyttyä.


title: Polski Fiat 125p

text: Polski Fiat sai Suomessakin kohtalaisesti suosiota, ja Polskin aikana maahantuoja Maanteho Oy oli vahvimmillaan. Polski Fiatista tehtiin muutamia erikoismalleja, kuten Lapponia ja Finn Special, jotka vastasivat aika lailla Polonezin Special-mallia. Lapponia sisälsi muun muassa kattoluukun. Polski Fiat oli laadultaan yleisesti Ladaa huonompi, ja se tuotti myös Polonezille kovin heikon maineen. Suomessa Polski Fiatin myynti päättyi 1983, jolloin jäljelle jäi FSO Polle Pick-up, joka rinnastettiin Poloneziin, vaikka Polle olikin lähempänä Polski Fiatia. Polski Fiat oli alkuaikoinaan suhteellisen kallis auto, samanhintainen kuin vastaava Fiatin 124 S. Sen mainonnassa painotettiin auton edullista hintaa, hyvää varustelua sekä hyvää takuuta. 1980-luvulla Polski sai kahden vuoden takuun, ja sen hinta laski samalla kun varustelu kuitenkin parani.


title: Polski Fiat 125p

text: Polski-Fiatin hintakehitys Suomessa oli omalaatuinen. Vuonna 1970 auto maksoi 14 900 markkaa eli saman verran kuin Suomessa koottu Saab 96 ja hieman enemmän kuin brittiläinen 1600 cm³:n moottorilla varustettu Ford Cortina. Tuulilasi-lehden selvityksen mukaan henkilöautojen nimellishinnat kohosivat Suomessa vuosina 1970–1980 keskimäärin yli kolminkertaisiksi, mutta Polski-Fiatin hinta ei edes kaksinkertaistunut samassa ajassa (14 900 mk ja 25 950 mk). Käytännössä tämä merkitsi sitä, että auto siirtyi vähitellen hintaluokasta toiseen. Vuonna 1980 Polski-Fiat 125p:n hinta oli enää 60 prosenttia Saab 96:n hinnasta. Viimeisen kerran FSO 125p esiintyi maahantuojan hinnastossa vuonna 1985, jolloin 1300 cm³:n moottorilla varustettu malli maksoi 28 290 markkaa ja 1500 cm³:n moottorilla varustettu malli tuhat markkaa enemmän. Lähimmät kilpailijat olivat muita ns. itäautoja: Moskvitš Elite 1500 (25 450 mk), Lada 1200 L (27 950 mk), Škoda 120 L (26 980 mk) ja Wartburg (24 500 mk). Samaan aikaan esimerkiksi neliovisen Toyota Corollan perusmalli maksoi 62 580 markkaa.


title: Lippajärvi

text: Lippajärvi () on kaupunginosa Keski-Espoossa, Kauniaisten pohjoispuolella, samannimisen järven länsirannalla. Lännessä kaupunginosa rajoittuu Myllykylänjokeen. Lippajärven naapurikaupunginosat ovat Järvenperä lännessä ja pohjoisessa, Viherlaakso idässä, Laaksolahti koillisessa ja Karvasmäki lounaassa. Etelässä Lippajärvi rajoittuu Kauniaisiin.


title: Lippajärvi

text: Lippajärvi on pientalovaltaista asuntoaluetta, jossa ei ole mainittavia teollisuuslaitoksia tai yritystoimintaa. Alueen kadunnimistössä on paljon metsästykseen liittyvää termistöä muistoksi metsästysretkestä, jonka Aurora Karamzin järjesti ystävälleen keisari Aleksanteri II:lle Träskändan kartanossa vuonna 1863.


title: Lippajärvi

text: 10 000 vuotta sitten Lippajärven alueella lainehti Baltian jääjärvi. 7 000 vuotta sitten vesisyvyys oli 34 metriä ja Pitkäjärvi oli meren lahti. Lippajärvi muotoutui makeavetiseksi vasta noin 400 vuotta sitten.


title: Lippajärvi

text: Pieni muutaman talon Kärrans'n kylä sijaitsi nykyisen Heiniityn päiväkodin tienoilla jo 1500-luvun puolivälissä. Lippajärven alueella on ollut postilaitos jo 1600-luvulla. Ingaksen pappila Myllykylässä perustettiin vuonna 1699.


title: Lippajärvi

text: Ajanjaksoa noin 1780-1790 kuvaavan kartan (af Klerckerin Kuninkaan kartasto 1776-1805) mukaan asutus keskittyi Ingaksen pappilan tienoille, jossa 12 talon ryhmä muodosti Kvarnby nimisen kylän. Taloista 4 sijaitsi joen itäpuolella eli nykyisen Lippajärven alueella. Näiden lisäksi asutusta on merkitty ainoastaan Kärransin kylään. Tuolloin Lippajärven alavat rantaniityt olivat viljelyskäytössä tai laidunmaina. Kuninkaantie eli Suuri Rantatie kulki Träskändan puiston läpi ja jatkuen nykyisen Kolkekannaksen tien linjaa. Myös nykyinen Turuntie eli seututie 110 oli jo tuolloin olemassa.


title: Lippajärvi

text: Petaksen kartano asutettiin ennen 1800-luvun puoliväliä. Vuoden 1870 kartassa näkyy polku Petaksesta Ingakseen. Myös nykyisen Lippajärventien linjausta noudatteleva polku tai kärrytie Petaksesta aina Kuninkaantielle asti on kartassa esitetty. Tämän tien itäpuoli Lippajärven rantaan asti on Tamminiemeä lukuun ottamatta peltoa, tien länsipuoli Petaksen aluetta lukuun ottamatta pääosin metsää.


title: Lippajärvi

text: 1920-1930-luvuilla Lippajärvi oli edelleen pääosin peltoa ja metsää. Vuoden 1932 kartassa näkyvät edelleen Ingaksen pappilan, Petaksen kartanon ja Kärransin rakennukset. Uusina rakennuksina Lippajärvelle ovat ilmestyneet Tamminiemen kaksi huvilaa ja Villnäsin maatila (Vilniemi). Myös Aurora Karamzinin ajalta peräisin oleva Träskändan kartanon puistonvartijan talo Träskändan puistotien varrella, lähellä Auroran kappelia, löytyy kartasta. Petaksen ja Kuninkaantien välinen tie on muodostunut ja noudattaa nykyisen Lippajärventien linjausta.


title: Lippajärvi

text: Seuraavien vuosikymmenten aikana rakennuskanta kasvoi voimakkaasti. Heiniemeen muutti väkeä jo 1930-luvulla. Vuoden 1950 kartassa Heiniemi on rakennettu täyteen taloja, Lippajärventien molemmat reunat Auroran puistoa lukuun ottamatta ovat täynnä omakotitaloja, Lippajärven rannoilla ja Tamminiemessä on kesähuviloita, Petaksen kartanon maat on kaavoitettu ja palstoitettu. Turuntie on päällystetty, Lippajärvellä on kauppa, kansakoulu toimii Petaksen kartanon yhteydessä, joukkoliikenne toimii hyvin. Maanviljelystä harjoitettiin Riislan maatilalla Vilniemessä (Villnäsin tila) ja Petaksen kartanossa.


title: Lippajärvi

text: 1950-luvun jälkeen rakentaminen on jatkunut. 1950-luvun tontit (joista tuolloin käytettiin nimitystä tila) olivat isoja ja niiden rakennusoikeutta lisäämällä on lisärakentaminen mahdollistunut. Pientalojen lisäksi on rakennettu rivi- ja kerrostaloja, ensimmäiset 1970-luvulla. Viljelysmaat ja omenapuutarhat ovat hävinneet. Pusikot ja ryteiköt ovat, ainakin kartalla, muuttuneet puistoiksi.


title: Lippajärvi

text: Lippajärven kaupallisiin palveluihin kuuluvat pizzeria, pikapaino ja K-Market, jossa on myös asiamiesposti.