title: Eskilstuna

text: Eskilstuna ([˘ɛskilstʉːna]) Ruotsissa sijaitseva Eskilstunan kunnan keskustaajama. Eskilstuna kuuluu historialliseen Södermanlandin maakuntaan ja nykyisessä Södermanlandin läänissä. Vuoden 1971 kuntauudistukseen asti Eskilstuna oli itsenäinen kaupunki. Väkiluvultaan Eskilstuna on lääninsä suurin taajama ja myös kunta on koko läänin suurin. Eskilstunassa asuu paljon ruotsinsuomalaisia.


title: Eskilstuna

text: Eskilstunan historia ulottuu keskiaikaan saakka, jolloin kylä nimeltä Tunafors luostareineen sijaitsi nykyisen Eskilstunaån-joen rannalla. Kylä ei kuitenkaan saanut kaupunkioikeuksia, sillä lähellä sijaitsi Torshällan kaupunki. Luostari tuhottiin kokonaan protestanttisen reformaation yhteydessä. Paikalle rakennettiin kuninkaallinen Eskilstunahusin linna.


title: Eskilstuna

text: Kaupunkioikeudet annettiin 1659, jolloin kaupunkiin kuuluivat myös Tunafors sekä Karl Gustavs Stad joen länsirannalla. Jälkimmäinen kaupungeista oli rakennettu Kaarle X Kustaan tukeman mestariseppä Reinhold Rademacherin rautatakomoiden ympärille. Takomot tuottivat käsiaseita ja tykkejä.


title: Eskilstuna

text: Karl Gustavs Stad oli vuodesta 1771 vapaakaupunki, jonne valmistajat ja käsityöläiset saivat pystyttää verovapaita työpajoja ja tehtaita. Vapaakaupungissa lisäksi vallitsi uskonnonvapaus, päinvastoin kuin muualla maassa, jossa luterilaisuus määrättiin laissa. Karl Gustavs Stad yhdistettiin Eskilstunaan 1879.


title: Eskilstuna

text: Eskilstuna kasvoi voimakkaasti teollisen vallankumouksen aikana, ja siitä tuli yksi Ruotsin tärkeimmistä teollisuuskaupungeista ja se sai lempinimen "Smestan" (). Aseiden lisäksi kaupungin teollisuus tuotti koneita sekä tarkkuusinstrumenttejä. Terästeollisuuden kunniaksi kaupungin vaakunassa on alasin ja moukari.


title: Eskilstuna

text: Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupungista tuli osa Eskilstunan kuntaa. Nykyisinkin Eskilstunassa on tärkeä teollisuuskaupunki, jossa päämajaansa pitävät kansainvälisesti tunnetut yhtiöt kuten Volvo ja ASSA. Kaupungissa on myös yhdistetty eläintarha-huvipuisto "Parken Zoo", joka on tunnettu valkoisista tiikereistään.


title: Eskilstuna

text: Eskilstuna sijaitsee Svealandsbanan-rautatien (Tukholma–Hallsberg) varrella. Eurooppatie E20 kulkee kaupungin ohitse. Eskilstuna sijaitsee noin 120 kilometrin päässä Tukholmasta länteen. Viime aikoina liikenneyhteydet pääkaupungin suuntaan ovat parantuneet huomattavasti, mm. junamatka kaupunkien välillä vie vain tunnin. Eskilstunaan on muuttanut runsaasti ihmisiä, jotka käyvät töissä Tukholmassa.


title: Eskilstuna

text: Eskilstunassa on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan neljä lähiötä, jotka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi. Alueet ovat Skiftinge, Årby, Fröslunda ja Lagersberg.Lisäksi Eskilstunasta on kotoisin Kent-niminen yhtye.


title: Työeläke

text: Työeläke on eläkettä, jota maksetaan ansiotyössä olleille ihmisille. Sen määrä perustuu palkka- ja yrittäjätuloihin. Työeläke antaa turvaa vanhuuden, työkyvyttömyyden ja perheenhuoltajan kuoleman varalta.


title: Työeläke

text: Suomessa, kuten useissa muissakin maissa, työeläketurva on lakisääteinen ja pakollinen. Suomalaisten työeläkkeistä suurin osa rahoitetaan saman vuoden eläkevakuutusmaksuilla ja osa aiemmin rahastoiduilla maksuilla ja niiden sijoitustuotoilla.


title: Työeläke

text: Suomessa vanhuuseläkkeelle voi jäädä valintansa mukaan oman ikäluokan alimman vanhuuseläkeiän ja 68 ikävuoden välillä. Eläkettä maksetaan koko lopun elinajan. Vuonna 2017 suomalaiset jäivät työeläkkeelle keskimäärin 61,2-vuotiaana. Keskimääräistä eläkkeellesiirtymisikää laskevat työkyvyttömyyseläkkeiden suuri määrä ja aikainen alkavuus.


title: Työeläke

text: 1.1.2017 voimaan tulleen eläkeuudistuksen myötä eläkeikä nousee vuodesta 2018 alkaen 3 kk vuosittain, kunnes se vuonna 2025 on 65 vuotta. Vuodesta 2027 eläkeikä kytketään elinajanodotteeseen siten, että työssä ja eläkkeellä oloajan suhde säilyy vuoden 2025 tasolla.


title: Työeläke

text: Suomen työeläkejärjestelmä on hajautettu. Työeläkkeitä hoitavat työeläkelaitokset, joita ovat työeläkevakuutusyhtiöt, eläkesäätiöt, eläkekassat ja alakohtaiset eläkelaitokset. Työeläkejärjestelmän keskuselimenä toimii Eläketurvakeskus.


title: Työeläke

text: Suomen perustuslakia tulkittaessa maksussa olevat työeläkkeet määritellään omaisuudeksi, jonka tasoon ei voida puuttua poliittisilla, taloudellisilla tai hallinnollisisilla päätöksillä. Muutokset voivat kohdistua vain tulevaisuudessa maksettaviin työeläkkeisiin. Suomen työeläke malli poikkeaa Ruotsin mallista sikäli että siellä maksussa olevat eläkkeet alenevat yleisen taloustilanteen heikentyessä tai vastaavasti nousevat taloustilanteen kohentuessa.


title: Työeläke

text: Suomessa on viisi eri työeläkelakia. Lait takaavat yhtäläisen eläketurvan, mutta niissä on joitakin eroja.Eläkettä karttuu työssä oleville 17 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta 1,5 % työansioista. 53-62-vuotialle työntekijöille karttuu vuosina 2017-2025 eläkettä poikkeuksellisesti 1,7 % vuotuisista työansioista eläkeuudistuksen siirtymäajasta johtuen.


title: Työeläke

text: Pääsääntöisesti työeläkettä ei kartu sellaisesta työstä, josta maksetaan palkkaa vähemmän kuin 58,27 euroa kalenterikuukaudessa (v. 2018). Koska alaraja on matala, käytännössä eläketurva kattaa kaiken ansiotyöskentelyn.


title: Työeläke

text: Vuodesta 2005 alkaen koko työuran ansiot vaikuttavat eläkkeen määrään.


title: Työeläke

text: Eläkettä karttuu myös sellaisilta palkattomilta kausilta, joilta maksetaan työansioon perustuvaa etuutta (mm. ansiopäiväraha, sairauspäiväraha).


title: Työeläke

text: Eläkekarttumat muuttuivat vuoden 2017 eläkeuudistuksen yhteydessä.


title: Työeläke

text: Jos henkilö on eläkkeellä, mutta jatkaa työssä, hänelle karttuu uutta eläkettä 1,5 % vuosiansioista oman ikäluokkansa vakuuttamisvelvollisuuden yläikärajaan asti.


title: Työeläke

text: Vakuuttamisen yläikäraja määräytyy syntymävuoden mukaan seuraavasti:


title: Työeläke

text: Tämän kartuneen eläkkeen voi hakea maksuun vakuuttamisvelvollisuuden yläikärajalla.


title: Työeläke

text: Työeläkettä kertyy myös omien alle 3-vuotiaiden lasten hoitamisesta ja tutkintoon johtavasta opiskelusta laskennallisen kuukausiansion mukaan. Laskennallinen tulo vuonna 2018 on 728,34 euroa kuukaudessa. Luku tarkistetaan vuosittain. Lastenhoito- ja opiskeluajan eläkekarttumat saa aikanaan eläkkeeseensä, jos saa työuran aikana myös riittävästi palkka- tai yrittäjätuloja.


title: Työeläke

text: Eläkettä voi karttua myös ns. tulevalta ajalta. Esimerkiksi jos nuori tulee työkyvyttömäksi, hänen työkyvyttömyyseläkkeensä määrä lasketaan ikään kuin hän jatkaisi työssä vanhuuseläkkeeseen eli oman ikäluokkansa alimpaan vanhuuseläkeikään. Jos henkilön ikäluokalle ei ole vielä säädetty alinta vanhuuseläkeikää, tulevan ajan pääteikä on lähimmälle ikäluokalle säädetty alin vanhuuseläkeikä. Tulevan ajan eläke lasketaan pääsääntöisesti eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden kalenterivuoden ansioiden perusteella. Näistä ansioista tulevan ajan eläke lasketaan 1,5 % karttumalla siihen saakka, kunnes työntekijän oma alin eläkeikä täyttyy. Jos "tulevaa aikaa" ei huomioitaisi, nuoren kuukausittainen työeläke voisi jäädä hyvin pieneksi.


title: Työeläke

text: Vuorotteluvapaan ajalta kertyy eläkettä. Vuorotteluvapaan ajalta eläkkeen laskennan perusteena käytetään 55 prosenttia siitä ansiosta, josta vuorottelukorvaus on laskettu. Tästä ansion osuudesta eläkettä karttuu 1,5 prosenttia vuodessa.


title: Työeläke

text: Työeläke pienentää saadun kansaneläkkeen määrää. Kun työeläkkeen määrä ylittää tietyn rajan, kansaneläkettä ei makseta ollenkaan. Vuonna 2018 tämä raja on yksinasuvalla 1 299,88 euroa kuukaudessa ja avo- tai avioliitossa asuvalla 1 157,71 euroa kuukaudessa. Jos työeläke on 55,54 euroa kuukaudessa tai alle, kansaneläke maksetaan täysimääräisenä.


title: Työeläke

text: Työeläkkeessä ei ole euro- eikä prosenttimääräistä eläkekattoa.


title: Työeläke

text: Elinaikakerroin on kerroin, jolla alkava eläke pyritään sopeuttamaan vanhuuseläkkeen määrä pidentyvään elinaikaan.


title: Työeläke

text: Kerroin määritellään erikseen kullekin ikäluokalle 62 vuoden iässä käyttäen viiden edellisen vuoden kuolevuustilastoja. Elinaikakertoimen eläkettä pienentävän vaikutuksen voi korvata jatkamalla työssä pitempään.


title: Työeläke

text: Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistama elinaikakertoimen vuodelle 2018 on 0,96102. Nyt vahvistettu elinaikakerroin pienentää vuonna 1956 syntyneiden vuonna 2018 tai sen jälkeen alkavia työeläkelain mukaisia vanhuuseläkkeitä noin 3,9 prosenttia. Elinaikakerroin pienentää myös vuonna 2018 myönnettäviä työeläkelakien mukaisia työkyvyttömyyseläkkeitä lukuun ottamatta niihin sisältyvää tulevan ajan eläkkeen osuutta, johon elinaikakerrointa ei sovelleta.


title: Työeläke

text: Keskimääräinen työeläke oli 1 511 euroa kuukaudessa vuoden 2017 lopussa. Kokonaiseläke oli samana ajankohtana keskimäärin 1 656 euroa. Lakisääteinen kokonaiseläke muodostuu joko pelkästä työeläkkeestä, kansaneläkkeestä tai näistä molemmista sekä mahdollisesta takuueläkkeestä.


title: Työeläke

text: Työeläkejärjestelmästä maksettavat etuudet ovat:


title: Työeläke

text: Vuoden 2017 eläkeuudistuksen yhteydessä etuuksiin tuli muutoksia. Osa-aikaeläke poistui ja sen korvasi osittainen vanhuuseläke. Vuodesta 2017 alkaen raskaan ja pitkän työuran tehneet voivat hakea ns. työuraeläkettä 63-vuotiaana. Eläke voidaan myöntää vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneille, joten ensimmäiset työuraeläkkeet voivat alkaa 1.2.2018. Työuraeläkkeen ehtona ovat vähintään 38 vuoden työura sekä joko fyysisesti tai henkisesti kuluttava työ. Työuraeläkkeen myöntämisen edellytykset ovat lievemmät kuin työkyvyttömyyseläkkeen, joka pysyy uudistuksessa ennallaan.


title: Työeläke

text: Vanhuuseläkkeelle jäämiseen vaikuttaa henkilön syntymävuosi.


title: Työeläke

text: Vanhuuseläkettä on haettava ja työsuhteen pitää olla päättynyt ennen kuin eläke voi alkaa.


title: Työeläke

text: Julkisen sektorin työntekijöillä voi olla niin sanottu ammatillinen tai henkilökohtainen eläkeikä. Ammatillinen eläkeikä on yleensä alempi kuin 63 vuotta. Alemmat ammatilliset eläkeiät nousevat vaiheittain niin, että vuonna 2018 ammatillisen eläkeikänsä täyttäville tulee 3 kk korotusta eläkeikään, vuonna 2019 eläkeikänsä täyttäville puolestaan 6 kk korotusta jne. Henkilökohtainen eläkeikä on puolestaan 63 ja 65 vuoden välillä, eikä se muuttunut vuoden 2017 eläkeuudistuksen yhteydessä. Vanhuuseläkkeelle voi jäädä joka tapauksessa oman ikäluokan yleisessä (alimmassa) eläkeiässä ennen henkilökohtaista eläkeikää, mutta silloin vuoteen 1995 mennessä karttunutta eläkettä vähennetään.


title: Työeläke

text: Kertyneestä vanhuuseläkkeestä voi ottaa maksuun neljänneksen (25 %) tai puolet (50 %) aikaisintaan 61-vuotiaana. Jos eläkkeestä ottaa maksuun 25 prosenttia, osuuden voi halutessaan myöhemmin nostaa 50 prosenttiin. Toisinpäin muutosta ei voi tehdä.


title: Työeläke

text: Eläkkeen ottaminen varhennettuna (ennen omaa vanhuuseläkeikää) pienentää nostettua eläkeosaa pysyvästi 0,4 prosenttia kuukaudessa eli 4,8 prosenttia vuodessa. Jos osittainen vanhuuseläke alkaa vasta alimman vanhuuseläkeikäsi jälkeen, maksettavaa eläkkeenosaa korotetaan 0,4 prosentin lykkäyskorotuksella jokaiselta kuukaudelta, jolta eläkkeen alkamista on myöhennetty.


title: Työeläke

text: Eläkkeeseen ei liity palkka- tai työaikaseurantaa. Töissä voi halutessaan jatkaa kokopäiväisesti eikä työnantajan kanssa tarvitse sopia asiasta. Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen alaikäraja nostetaan 62 vuoteen vuonna 2025.


title: Työeläke

text: Työkyvyttömyyseläkkeen saamisen edellytyksenä on pitkäaikainen sairaus, vika tai vamma vähintään vuoden ajan. Työkyvyttömyyseläke voidaan myöntää 18–62-vuotiaille. Työkyvyttömyyden määrittelyn pohjana on lääkärintodistus terveydentilasta (B-lääkärinlausunto).


title: Työeläke

text: Työkyvyttömyyden vuoksi myönnettäviä eläkkeitä ovat toistaiseksi myönnettävät täysi työkyvyttömyyseläke ja osatyökyvyttömyyseläke sekä määräajaksi myönnettävät kuntoutustuki ja osakuntoutustuki.


title: Työeläke

text: Toistaiseksi myönnettävä työkyvyttömyyseläke jatkuu vanhuuseläkeikään saakka. Jos työkyvyn palautumisesta on toiveita, myönnetään eläke määräaikaisena työkyvyttömyyseläkkeenä eli kuntoutustukena.


title: Työeläke

text: Työkyvyttömyyseläkettä kutsutaan puhekielessä myös käsitteillä sairauseläke ja sairaseläke.


title: Työeläke

text: Työkyvyttömyyseläkettä haetaan omasta työeläkelaitoksesta tai Kelasta. Hakemus voidaan tehdä, kun sairaus tai vamma heikentää työkykyä vähintään vuoden yhtäjaksoisesti. Hakemuksen käsittelyyn kuluu noin 70 päivää. Eläkehakemusta käsittelevät eläkeratkaisija ja -lääkäri. Vakuutuslääkärit ovat vakuutuslääketieteen erityispätevyyden suorittaneita erikoislääkäreitä. Vakuutuslääkäri ei tapaa eikä tutki työeläkkeen hakijaa. 2010-luvulla yleisimpiä työkyvyttömyyseläkkeelle jäämisen syitä ovat mielenterveyden häiriöt ja tuki- ja liikuntaelinten vammat.


title: Työeläke

text: Vuonna 2014 Työeläkeyhtiö Varman ylilääkäri Jukka Kivekäs kertoi, että työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyjien määrä on laskenut. Syynä hyvään kehitykseen hän piti sitä, että ihmiset elävät terveellisemmin ja heidän terveyttään voidaan hoitaa aiempaa paremmin. ”Esimerkiksi vaikeita tapaturmien jälkitiloja ja syöpiä hoidetaan pitkään, mutta usein toimintakyky saadaan palautumaan. Sydäninfarktistakin pystytään kuntouttamaan työkykyiseksi."


title: Työeläke

text: Raskaan ja pitkän työuran tehneet voivat hakea työuraeläkettä jo 63-vuotiaana. Työuraeläke mahdollistaa eläkkeelle siirtymisen niille, joiden mahdollisuudet jatkaa työssä ovat heikentyneet, mutta joilla ei ole oikeutta täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen. Työuraeläkkeen ehtona ovat vähintään 38 vuoden työura sekä joko fyysisesti tai henkisesti kuluttava työ. Rasittavan työn tunnusmerkkeinä pidetään esimerkiksi lihasrasitusta, hengitys- ja verenkiertoelimistön voimakasta kuormittumista, hankalia työasentoja, poikkeuksellista henkistä kuormitusta, tapaturmariskejä, väkivallan uhkaa, yö- ja vuorotöitä ja pitkiä työvuoroja. Tällaiseen työuraan voidaan katsoa kuuluvan äitiys-, isyys- ja vanhempainpäiväraha-aikaa enintään 3 vuoden ajalta. Uusi eläkemuoto tunnetaan myös epävirallisella nimellä työn sankari -eläke.


title: Työeläke

text: Työuraeläkkeen voi saada vuonna 1955 tai sen jälkeen syntynyt henkilö. He ovat ensimmäinen ikäluokka, jolla ikäluokan alin vanhuuseläke nousee 63 vuodesta. Työuraeläkkeen ikärajaa tarkistetaan vuonna 1965 syntyneistä alkaen elinajanodotteen muutoksen mukaisesti. Ensimmäiset työuraeläkkeet voivat alkaa aikaisintaan vuonna 2018.


title: Työeläke

text: Työuraeläkkeen määrä on työuraeläkkeen alkamista edeltävän kuukauden loppuun mennessä ansaittu eläke. * Työuraeläke on työkyvyttömyyseläkettä hieman pienempi, koska työuraeläkkeeseen ei lasketa aikaa eläkkeen alkamisesta eläkeikään.


title: Työeläke

text: Päätös Suomen ensimmäisestä työuraeläkkeen saajasta tehtiin marraskuussa 2017, jolloin Työeläkeyhtiö Varma teki myönteisen päätöksen ennakkopäätöstä hakeneelle eläkkeen hakijalle, joka jää eläkkeelle keväällä 2018. Joulukuussa 2017 Varmassa arvioitiin, että vanhuuseläkeiän noustessa lähivuosina työuraeläkkeen merkitys kasvaa. Esimerkiksi vuonna 1962 syntyneen henkilön alin eläkeikä on 65 vuotta, mutta työuraeläkkeelle hän voi jäädä kaksi vuotta ennen sitä.


title: Työeläke

text: Vuonna 2017 julkisten alojen eläketurvasta huolehtiva Keva arvioi, että työuraeläkkeen saamisen edellytyksiä voi olla hankala selvittää käytännössä, etenkin, jos hakijat ovat vaihtaneet usein työpaikkaa. Hakijan työterveyshuollon pitää muun muassa selvittää se, onko hakijan työ ollut "riittävän kuluttavaa" lain vaatimalla tavalla 38 vuoden työuran aikana. Viimeisen työn sisällöstä saadaan hyvin tietoa, mutta sitä edeltävien töiden sisällöstä kertoo lähinnä hakijan oma hakemus ja työterveyslääkärin lausunto. Varman ylilääkäri Jukka Kivekäs piti työuraeläkkeen lainmukaista soveltamista työterveyshuollon ja työeläkevakuuttajien yhteisenä haasteena.


title: Työeläke

text: Perhe-eläkkeitä ovat leskeneläke ja lapseneläke. Ne turvaavat toimeentuloa aviopuolison tai vanhemman kuoltua.


title: Työeläke

text: Leskeneläkkeen saamisen ehdoista tärkein on avioliitto. Sen sijaan alle 18-vuotias lapsi on oikeutettu lapseneläkkeeseen aina huoltajansa kuoleman jälkeen.


title: Työeläke

text: Leskeneläke määräytyy edunjättäjän eli kuolleen puolison ansaitseman eläkkeen mukaan. Enimmillään leski voi saada puolet edunjättäjän eläkkeestä.


title: Työeläke

text: Työeläkelaitosten järjestämä ammatillinen kuntoutus on tarkoitettu vakiintuneesti työelämässä oleville. Sen tarkoitus on auttaa pysymään työelämässä tai palaamaan sinne sairaudesta huolimatta.


title: Työeläke

text: Kela järjestää ammatillista kuntoutusta erityisesti työelämän ulkopuolella oleville, nuorille ja vajaakuntoisille. Lisäksi Kela vastaa lääkinnällisestä kuntoutuksesta.


title: Työeläke

text: Oikeus vanhuuseläkkeeseen on jo 62-vuotiaalla pitkäaikaistyöttömällä, jos henkilö onVuonna 1958 ja sen jälkeen syntyneillä ei ole oikeutta vähentämättömään vanhuuseläkkeeseen 62 vuoden iässä.


title: Työeläke

text: Vaihtoehtoisesti tällaiselle henkilölle voidaan maksaa työttömyyspäivärahaa sen kalenterikuukauden loppuun, jona hän täyttää 65 vuotta.


title: Työeläke

text: Vuosina 1960-1980 työeläkemaksut olivat yhteensä vain 5-10 % palkasta, vuonna 2015 jo 24 %. Siksi 1940-lukulaiset saavat eläkemaksunsa takaisin viisinkertaisina, 70-lukulaiset ja nuoremmat vain kaksinkertaisina.


title: Työeläke

text: Työnantajilla on Suomessa lakisääteinen velvollisuus järjestää työntekijöidensä eläketurva, jos työntekijä on 17–67 -vuotias ja ansaitsee vähintään 58,27 euroa kuukaudessa (2018).


title: Työeläke

text: Eläkkeen kustantavat työnantajat ja työntekijät yhdessä. TyEL-vakuutusmaksu perustuu palkkaan. Maksu jakautuu siten, että työnantaja maksaa siitä suurimman osan ja työntekijä loput. Työnantaja pidättää työntekijän osuuden suoraan palkasta ja tilittää sen oman osuutensa kanssa eläkeyhtiölle. Työntekijältä peritty osuus näkyy palkkalaskelmassa. Työntekijä saa vähentää maksun tuloverotuksessaan.


title: Työeläke

text: Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa TyEL-maksun suuruuden vuosittain. 53 vuotta täyttäneiden maksuprosentti on korkeampi kuin nuoremmilla. Korkeampi maksu johtuu eläkkeen korkeammasta karttumaprosentista. Maksu on sama kaikissa eläkeyhtiöissä. Eläkeyhtiöt kuitenkin antavat työnantajille maksuista alennuksia, joiden suuruus vaihtelee sen mukaan, kuinka paljon eläkeyhtiö on tuottanut voittoa.


title: Työeläke

text: (*) Vuosina 2007-2011 sekä vuonna 2013 TyEL-maksuun vaikutti tilapäinen alennus. Jälkimmäisessä luvussa on mukana alennus.


title: Työeläke

text: Yrittäjillä ja maatalousyrittäjillä on omat YEL- ja MYEL-maksunsa. Vuonna 2018 YEL-vakuutusmaksu ja MYEL-perusprosentti on 24,1 % työtulosta alle 53-vuotiaalla ja yli 62-vuotiaalla yrittäjällä. 53-62-vuotiailla yrittäjillä maksu on 25,6 % työtulosta. Alkava yrittäjä saa YEL-maksusta 22 % alennuksen neljän vuoden ajaksi.


title: Työeläke

text: YEL-vakuutus on lakisääteinen kaikille yritystoimintaa harjoittaville 18–67-vuotiaille, joiden työpanos yrityksessä vastaa vähintään 7 656,26 euroa (2018). Yrittäjän tulevan eläkkeen määrä perustuu suoraan YEL-työtuloon. Siksi onkin tärkeää, että yrittäjä vahvistaa työtulonsa oikealle tasolle heti yritystoiminnan alusta lähtien. Työtulolla ei tarkoiteta yritystoiminnan tuottoa tai nostetun palkan määrää, vaan yrittäjän työpanoksen arvoa yrityksessä. Työtulon vähimmäismäärä on 7 656,26 euroa, ja se voi olla enintään 173 875 euroa (2018). YEL-työtulon määrä vaikuttaa eläkkeen lisäksi yrittäjän muuhunkin sosiaaliturvaan, mm. työttömyysturvaan. Vuoden 2018 alusta työtulon on oltava vähintään 12 576 euroa, jotta yrittäjä pääsisi työttömyysturvan piiriin.


title: Työeläke

text:
Maksussa olevia työeläkkeitä korotetaan vuosittain 20 % ansiotason noususta ja 80 % kuluttajahintaindeksin mukaan.
Tästä käytetään toisinaan nimitystä "taitettu indeksi". Taitettu indeksi syrjäytti vuonna 1996 käytetyn puoliväli-indeksin vanhuuseläkeläisten eläkkeiden tarkistuksessa. Taitettu indeksi ulotettiin vuonna 2005 koskemaan myös työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeitä.


title: Työeläke

text: Työeläkeindeksin eli taitetun indeksin mukainen tarkistus korvaa hintatason muutoksen, mutta myös parantaa eläkkeen ostovoimaa määrällä, joka on 20 prosenttia palkansaajien reaaliansiotason muutoksesta.


title: Työeläke

text: Aiemmin sekä ansiotason että kuluttajahintaindeksin osuus oli 50 % alle 66-vuotiaiden työeläkkeissä, mikä tuotti yleensä korkeamman korotusvauhdin. Kuitenkin esim. vuonna 2011 kuluttajahintaindeksi nousi enemmän kuin ansiotasoindeksi, joten vuonna 2012 ns. taitettu indeksi tuotti suuremman korotuksen eläkkeisiin kuin mitä puoliväli-indeksi olisi tehnyt.


title: Työeläke

text: Työeläkeindeksi nousi vuoden 2018 alussa noin 0,55 prosenttia. Vuonna 2017 se nousi 0,6 prosenttia.


title: Työeläke

text:
Työeläkeindeksi ei muuttunut vuoden 2016 alussa vuoteen 2015 verrattuna.
Hallituksen keväällä 2015 tekemän kehyspäätöksen mukaisesti kansaneläke- ja työeläkeindeksejä korotettiin vuonna 2015 pysyvästä lainsäädännöstä poiketen vain 0,4 prosenttia.


title: Työeläke

text: Palkkakerroin on aktiiviajan indeksi, jolla työansiot ja kertyneet eläkkeet tarkistetaan eläkettä laskettaessa. Palkkakertoimen tarkoituksena on varmistaa, että ne ansiot, jotka on hankittu työuran aikana, säilyttävät arvonsa. Palkkakertoimessa hintatason muutoksen osuus on 20 prosenttia ja palkansaajien ansiotason muutoksen osuus 80 prosenttia eli toisin päin kuin työeläkeindeksissä.


title: Työeläke

text: Palkkakertoimella korotetaan työuran aikaiset palkat eläköitymisvuoden tasoon, mutta siitä eteenpäin käytetään palkkakertoimen sijaan työeläkeindeksiä.


title: Työeläke

text: Vuoden 2018 palkkakerroin on 1,391 – korotusta edellisvuodesta noin 0,14 prosenttia.


title: Työeläke

text: Suomen työeläkejärjestelmä on jakojärjestelmä, jonka luoneet ikäpolvet hyötyvät myöhempien kustannuksella. 1940-luvulla syntyneet saavat noin viiden prosentin reaalituoton työeläkemaksuilleen. 1970-luvulla ja myöhemmin syntyneiden tuotto on arvion mukaan runsas kaksi prosenttia. Ensimmäiset sukupolvet saavat jopa suuremman tuoton kuin olisivat saaneet rahoitusmarkkinoilta.


title: Työeläke

text: Entinen taloustieteen professori, eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen johtaja Jaakko Kiander kirjoitti, että jos kansalaisaloitteen mukaisesti "taitettu indeksi" korvattaisiin palkkaindeksillä, eläkevarat loppuisivat kokonaan 2060-luvulla. Hänen mielestään olisi kohtuutonta kuluttaa näin kaikki eläkevarat yhdelle sukupolvelle, joka vieläpä maksoi töissä ollessaan paljon alhaisempia eläkemaksuja kuin nyt peritään ja joka jäi eläkkeelle keskimäärin alle 60-vuotiaana. Nuoret joutuvat maksamaan paljon korkeampia eläkemaksuja ja heidän eläkeikänsä on lähes 70 vuotta. Silti jo nyt eläkemeno on pysyvästi suurempi kuin eläkemaksuista kertyy.


title: Työttömyyseläke

text: Työttömyyseläke on suomalainen eläkelaji, jonka voivat saada ennen vuotta 1950 syntyneet työttömät, jos kaikki ehdot täyttyvät. Ehtoina on, että henkilö on täyttänyt 60 vuotta, hänelle on maksettu työttömyyspäivärahaa 500 päivän enimmäismäärä, on työnhakijana työvoimatoimistossa ja on kerryttänyt työeläkettään vähintään viiden vuoden ajan edeltävän 15 vuoden aikana. Työskentelyn on pitänyt tapahtua Suomessa tai muissa EU- tai ETA-maissa, Sveitsissä tai sosiaaliturvasopimuksen Suomen kanssa tehneissä maissa.


title: Lato

text: Lato on rakennus, jossa säilytetään esimerkiksi heiniä, viljaa, olkia tai rehua.


title: Lato

text: Suomalainen lato rakennetaan perinteisesti pyöreistä kuusi- tai mäntypuista salvamalla harvaksi eli päällekkäisten puiden väliin jätetään rako ilmanvaihdon edistämiseksi. Latoja rakennetaan myös laudasta. Erillisenä rakennuksena lato tehdään lähes aina nurkkakivien varaan. Aiemmin ladoissa oli tyypillisesti pärekatto, myöhemmin huopa- tai vielä useammin peltikatto, joka voitiin asentaa suoraan pärekaton päälle. Ladon yhteyteen voidaan tehdä katos heinäseipäille ja muille tarvikkeille. Ladossa ei ole ikkunoita eikä lämmitystä, lattia on joko pelkkää maata tai pyöreistä puista tai lankuista harvaan ladottu.


title: Lato

text: Pihalato sijaitsee joko lähellä navettaa tai jopa navetassa kiinni, heinälato yleensä pellolla tai pellon reunassa. Pelloilta korjatut ja kuivatetut heinät ajettiin ennen aikaan kesällä niittylatoon ja sitten vähitellen talven mittaan hevosreellä pihalatoon, josta ne syötettiin kotieläimille. Heinän ajon helpottamiseksi ladossa on iso oviaukko, joskus myös erillinen luukku oven yläpuolelle. Suuremmissa ladoissa saattoi olla kaksi ovea, ts. lato oli läpiajettava.


title: Lato

text: Etelä-Pohjanmaan laajojen viljelytasankojen maisemasta käytetään nimitystä latomeri, koska korkeuserot ovat erittäin vähäiset ja ”latojen meri” näyttää jatkuvan pitkälle horisonttiin. Viime vuosina latojen tarve on vähentynyt, koska heinät pakataan muovilla päällystettyihin isoihin pyöröpaaleihin, jotka voidaan säilyttää ulkona. Tämän takia ladot ovatkin häviämässä, tai niissä säilytetään muuta tavaraa kuten esimerkiksi koneita.


title: ACCESS.bus

text: ACCESS.bus on Philipsin ja DECin vuonna 1985 kehittämä sarjaliitäntäprotokolla, jolla voidaan liittää tietokoneeseen oheislaitteita. ACCESS.bus on samankaltainen kuin USB-liitäntä; sen avulla voidaan tietokoneeseen liittää oheislaitteita sammuttamatta konetta välillä.


title: ACCESS.bus

text: Vaikka ACCESS.bus ilmestyi aikaisemmin kuin USB, ei siitä koskaan tullut suosittua lähinnä yritysten tuen puutteen takia.


title: LKAB

text: LKAB eli "Luossavaara-Kiirunavaara Aktiebolag" on Ruotsin valtion kokonaan omistama kaivosyhtiö, jonka päätoimiala on rautamalmin louhinta Kiirunan ja Malmbergetin rautaesiintymistä.


title: LKAB

text: Osa malmista käsitellään valmiiksi tuotteeksi kaivospaikkakunnalla ja kuljetetaan Malmbanan-rautatietä pitkin raskailla tavarajunilla joko Luulajan tai Narvikin satamiin laivausta varten. Liikenteenharjoittajana toimii LKAB:n tytäryhtiö Malmtrafik i Kiruna AB (MTAB). Osa Luulajassa laivattavasta malmista kuljetetaan Rautaruukin Raahen terästehtaalle.


title: LKAB

text: LKAB:n pääkonttori sijaitsee Luulajassa.


title: Jumalten tuho

text: Jumalten tuho ("Götterdämmerung") on Richard Wagnerin säveltämä ooppera. Oopperan saksankielinen nimi ”Götterdämmerung” tarkoittaa sanatarkasti käännettynä ”Jumalten hämärää”.


title: Jumalten tuho

text: Jumalten tuho on Nibelungin sormus -tetralogian viimeinen osa.


title: Jumalten tuho

text:
Wagner sävelsi oopperan vuosina 1865–1874. Librettoa hän alkoi hahmotella jo 1840-luvun lopulla. Alun perin oopperan nimeksi piti tulla ”Siegfrieds Tod”, mutta säveltäjä muutti nimen vuonna 1865 ”Götterdämmerungiksi”.
Nornat ovat maaäiti Erdan tyttäriä, ja he näkevät kehräämästään kultaisesta kohtalonlangasta menneisyyden ja tulevaisuuden.


title: Jumalten tuho

text: Oopperan alussa kolme nornaa lukee kohtalonlangasta Ring-tetralogian kolmen aiemman osan ("Reininkulta", "Valkyyria" ja "Siegfried") tapahtumia. Sitten he alkavat lankoineen hahmotella tulevaisuutta. Lanka kuitenkin sotkeentuu yhä pahemmin ja pahemmin, sillä nornat eivät osaa tulkita niitä uusia tuhoisia voimia, jotka ovat lähteneet liikkeelle Nibelungin sormuksen kirouksen seurauksena. Lopulta lanka katkeaa ja nornat menettävät kykynsä nähdä tulevaisuuteen.


title: Jumalten tuho

text: Tetralogian edellinen osa "Siegfried" päättyessä Siegfried ja Brünnhilde ovat löytäneet toisensa ja riemuitsevat siitä. Siegfried ei kuitenkaan viihdy pitkään yhdessä paikassa vaan on jo lähdössä kohti uusia sankaritekoja. Hän antaa Brünnhildelle Nibelungin sormuksen, ja pariskunta vannoo toisilleen ikuista uskollisuutta. Siegfried ratsastaa kohti horisonttia, ja Brünnhilde jää odottamaan miehensä paluuta.


title: Jumalten tuho

text: Kääpiö Alberichin poika Hagen vihjailee velipuolelleen Guntherille, että tämän olisi aika avioitua. Hagenin mielestä Brünnhilde olisi sopivan ylhäissyntyinen vaimo Guntherille. Gunther kiinnostuu Brünnhildestä mutta pettyy suuresti, kun Hagen kertoo Guntherin olevan liian heikko, jotta hän voisi lähestyä Brünnhildeä. Brünnhilden turvana kun on edelleenkin se liekkikehä, jonka Wotan ja Loge nostattivat hänen ympärilleen "Valkyyrian" 3. näytöksessä. Vain Siegfriedillä on tarvittava voima ja rohkeus liekkien läpi kulkemiseen. Hagen on kuitenkin laatinut suunnitelman, jonka avulla Brünnhilde saadaan Guntherin vaimoksi käyttämällä Siegfriediä hyväksi. Suunnitelman mukaan Siegfriedille on juotettava lemmenjuomaa, joka saa hänet unohtamaan Brünnhilden ja rakastumaan Guntherin siskoon Gutruneen. Näin Siegfriedistä saadaan Guntherin liittolainen, ja hänet on helppo suostutella tekemään Guntherille se palvelus, että hän pakottaa Brünnhilden Guntherille puolisoksi.


title: Jumalten tuho

text: Hagenin suunnitelma toteutuu. Siegfried juo lemmenjuoman, unohtaa Brünnhilden ja rakastuu Gutruneen. Hän liittoutuu Guntherin kanssa ja vannoo ansaitsevansa kuoleman, jos hän joskus pettää Guntherin luottamuksen. Seuraavaksi aletaan valmistella Brünnhilden pakottamista Guntherin puolisoksi. Siegfried päättää käyttää hyväkseen hallussaan olevaa taikakypärä Tarnhelmia, jonka avulla hän voi muuttaa itsensä Guntherin näköiseksi. Jos Siegfried tunkeutuu Brünnhildeä suojaavien liekkien läpi näyttäen Guntherilta, Brünnhildejoutuu sellaisen harhan valtaan, että myös Guntherissa on riittävästi sankariainesta liekkien läpäisemiseen. Näin Brünnhilde saadaan alistumaan Guntherin puolisoksi.


title: Jumalten tuho

text: Samalla kun Siegfried joutuu Hagenin ja Guntherin juonittelujen uhriksi, saa Brünnhilde yllätysvieraan. Hänen siskonsa valkyyri Waltraute käy kertomassa hänelle, että ylijumala Wotan ei enää hallitse tapahtumien kulkua ja että kaikki jumalat ovat tuhoutumassa Nibelungin sormuksen kirouksen vuoksi. Waltraute yrittää saada siskonsa palauttamaan sormuksen Reinintyttärille, jotta kirous haihtuisi ja jumalat voisivat jatkaa hallitsemistaan. Brünnhilde ei kuitenkaan välitä siitä, mitä jumalille tapahtuu, sillä hän on siirtynyt ihmisten puolelle ja saanut kokea Siegfriedin rakkauden, jonka symboli sormus on. Hän ei siis luovu sormuksesta. Waltraute poistuu pettyneenä.


title: Jumalten tuho

text: Näytös päättyy dramaattisesti: Guntherin näköinen Siegfried murtautuu läpi liekkikehän ja riistää sormuksen Brünnhildeltä, joka tekee turhaan raivoisaa vastarintaa. Lopulta hän päättelee, että tämäkin on osa Wotanin hänelle määräämää rangaistusta, eikä hän voi muuta kuin alistua kohtaloonsa. Guntherin näköinen Siegfried majoittuu Brünnhilden luokse yhdeksi yöksi, mutta hän ei koske Brünnhildeen, jotta hän ei pettäisi Guntherin luottamusta.


title: Jumalten tuho

text: Alberich näyttäytyy pojalleen Hagenille valveunessa ja neuvoo tätä keskittymään sormuksen haltuun saamiseen. Hagen ei kuitenkaan ole isänsä neuvojen tarpeessa, sillä sormus on ollut hänelle aina itsestään selvä tavoite, suoranainen olemassaolon syy. Myös Guntherin ja Siegfriedin liittoutuminen on ollut osa Hagenin suunnitelmaa sormuksen haltuun saamiseksi. Alberich poistuu tyytyväisenä, nautiskellen siitä ajatuksesta, että hänen vihaamansa ylevät jumalat tulevat tuhoutumaan, kun hänen poikansa pääsee käsiksi sormukseen ja alkaa käyttää siihen liittyvää rajatonta valtaa.


title: Jumalten tuho

text: Siegfried palaa Brünnhilden ryöstöretkeltään ja ilmoittaa, että pian pidetään kaksoishäät. Siegfried saisi Gutrunen ja Gunther Brünnhilden. Hagen huomaa kaiken sujuvan suunnitelmiensa mukaan, ja hänen tavanomainen synkkämielisyytensä väistyy hetkeksi, kun hän antaa palvelijoilleen ohjeet riehakkaiden hääjuhlien järjestämisestä. Brünnhilde joutuu suunniltaan, kun näkee Siegfriedin ja kuulee tämän olevan avioitumassa Gutrunen kanssa. Kun hän näkee sormuksen Siegfriedin sormessa, hän oivaltaa, että hänet on ryöstänyt Guntherin näköinen Siegfried eikä itse Gunther. Brünnhilde syyttää kaikkien kuullen Siegfriediä petoksesta ja kaksinnaimisesta. Siegfried on yhä lemmenjuoman vaikutuksen alainen, joten hän ei voi ymmärtää Brünnhilden syytöstä. Niinpä hän vannoo henkensä kautta, ettei hän ole Brünnhilden mies. Siegfried ja Gutrune poistuvat valmistuakseen häihinsä.


title: Jumalten tuho

text: Toisin kuin Hagen, Gunther ei ole tiennyt siitä, että Siegfried on jo aiemmin lupautunut Brünnhildelle. Gunther on siis yhtä ihmeissään kuin Siegfried Brünnhilden väitteistä. Hagen onnistuu vähitellen manipuloimaan Guntherin sille kannalle, että Siegfried on jotenkin pettänyt häntä. Hagenin mukaan ainoa tapa palauttaa Guntherin kunnia on Siegfriedin tappaminen. Brünnhilde on samaa mieltä kuin Hagen. Lopulta Gunther taipuu myös sille kannalle, että Siegfried on tapettava. Syntyy kolmen henkilön salaliitto Siegfriediä vastaan, ja Hagen lupaa järjestää Siegfriedin tappamisen niin, että se vaikuttaa metsästysonnettomuudelta.


title: Jumalten tuho

text: Reinintyttäret (sormuksen alkuperäiset omistajat) yrittävät saada Siegfriedin luopumaan sormuksesta. Siegfried on jo antamaisillaan sormuksen Reinintyttärille, mutta kun nämä mainitsevat Siegfriedille sormukseen liittyvän kirouksen, tulkitsee hän tämän uhkailuksi ja päättää uhmakkaasti pitää sormuksen itsellään.


title: Jumalten tuho

text: Hagen on järjestänyt metsästysretken, johon myös Siegfried osallistuu. Hagen johdattelee puheenaiheen Siegfriedin aiempiin urotekoihin. Siegfried innostuu kertomaan siitä, miten hän tappoi Fafner-hirviön ja sai siten haltuunsa Nibelungin sormuksen. Kun hän ehtii kertomuksessaan siihen vaiheeseen, jossa hän valmistautui kohtaamaan Brünnhilden, hänen muistinsa alkaa pätkiä, sillä hänelle juotettu lemmenjuoma estää häntä yhä muistamasta Brünnhildeä. Hagen juottaa Siegfriedille taikajuomaa, joka kumoaa lemmenjuoman vaikutuksen. Yhtäkkiä Siegfried muistaa palavan rakkautensa Brünnhildeen ja kertoo tästä muille. Hagen iskee Siegfriedin selkään keihään väittäen, että Siegfried ansaitsee kuolla, koska hän on pettänyt Guntherin kanssa tekemänsä liiton rakastumalla tämän vaimoon Brünnhildeen. Hagen ei saa juurikaan kannatusta teolleen. Siegfried kuolee. Kun Gunther alkaa syyttää Hagenia murhasta, tekee tämä selvää myös Guntherista.


title: Jumalten tuho

text: Brünnhilde kuulee Reinintyttäriltä, että Siegfriedille juotettiin lemmenjuomaa, ja oivaltaa asioiden oikean laidan. Brünnhilde päättää raivoisan päättäväisesti tehdä lopun kaikesta. Siegfried poltetaan roviolla, Brünnhilde heittää kirotun sormuksen liekkeihin ja hyppää lopulta itsekin rovioon. Hagen haluaa saada sormuksen niin kiihkeästi itselleen, että hänkin ryntää rovioon. Mutta myös Hagen katoaa liekkeihin.


title: Jumalten tuho

text: Itsetuhollaan Brünnhilde osoittaa, että hänen rakkautensa Siegfriediin on jopa sormuksen kirousta voimakkaampi, joten kirous häviää. Reinintyttäret saavat sormukseen käytetyn kullan takaisin. Brünnhilden uhrautuminen kumoaa myös vanhojen jumalten vallan, sillä tuollainen täysin pyyteetön teko ei ole sovitettavissa ylijumala Wotanin hallitsemaan sopimusjärjestelmään. Valhalla palaa ja jumalat tuhoutuvat.


title: Karjalan armeija

text: Karjalan armeija (Kar. A) oli suomalainen sotatoimiyhtymä jatkosodassa.


title: Karjalan armeija

text: Armeijaan kuului kaksi armeijakuntaa ja yksi erillinen taisteluryhmä.Armeijakuntiin kuului yhteensä viisi jalkaväkidivisioonaa. Ryhmä Oinoseen kuului Ratsuväkiprikaati sekä 1. ja 2. jääkäriprikaatit. Myöhemmin myös Saksan 163. jalkaväkidivisioona liitettiin armeijaan.


title: Karjalan armeija

text: Sodanjulistus annettiin 26. kesäkuuta 1941 ja Karjalan armeija perustettiin 29. kesäkuuta 1941 komentajanaan kenraaliluutnantti Erik Heinrichs ja esikuntapäällikkönä eversti K. A. Tapola. Armeijan joukot oli ryhmitetty puolustukseen rajalle.


title: Karjalan armeija

text: Karjalan armeija aloitti hyökkäyksen Laatokan Karjalaan 10. heinäkuuta 1941. Tarkoituksena oli vallata talvisodassa menetetyt alueet takaisin, mutta hyökkäystä jatkettiin yli vanhan rajan Neuvostoliiton puoleiseen Itä-Karjalaan, kun raja oli elokuussa saavutettu. Armeijan pohjoista sivustaa tuki 14. divisioona, ja etelässä Laatokka erotti sen Kannaksella toimivista joukoista. Syyskuussa armeijalle perustettiin oma radioasemansa, Aunuksen Radio. Armeija eteni ripeästi käyttäen hyökkäyksen kärkenä kevyitä jääkärijoukkoja. Lokakuussa vallattiin Petroskoi, jonka nimi muutettiin Äänislinnaksi.


title: Karjalan armeija

text: Karjalan armeija lopetti hyökkäyksensä 7. joulukuuta 1941 ja siirtyi puolustusryhmitykseen linjalle Laatokka-Syväri-Ääninen-Maaselkä. Kenraaliluutnantti Heinrichs siirrettiin 29. tammikuuta 1942 yleisesikunnan päälliköksi ja väliaikaisena komentajana toimi kenraaliluutnantti Lennart Oesch 1. maaliskuuta 1942 saakka, jolloin Karjalan armeija lakkautettiin ja Päämajan alaisuuteen muodostettiin kolmen kannaksen ryhmät; Aunuksen ryhmä, Kannaksen ryhmä ja Maaselän ryhmä.


title: Karjalan armeija

text: Päämaja antoi käskyn Karjalan armeijan lakkauttamisesta ja nimen muuttamisesta Aunuksen ryhmäksi (Aun. R) 25. helmikuuta 1942. II armeijakunta sille alistettuine taistelu- ja huoltojoukkoineen erotettiin Karjalan armeijasta ja siitä muodostettiin suoraan Päämajan alainen Maaselän ryhmä (Maa. R). Aunuksen ryhmään käskettiin V, VI ja VII armeijakunta sekä 163. divisioona. Ryhmien väliseksi rajaksi määrättiin silloinen II ja VII armeijakunnan välinen raja. Käskyssä toimeenpanohetkeksi oli määrätty 1. maaliskuuta 1942 kello 12.00.


title: GeneRally

text: GeneRally on suomalaisten Hannu ja Jukka Räbinän kehittämä ilmainen ajopeli, joka julkaistiin vuonna 2002. Peli on ollut vuodesta 2003 asti kuukaudesta toiseen Suomipelit.comin lataustilastojen kärkipaikoilla.


title: GeneRally

text: Kilpailuun ottaa osaa maksimissaan kuusi autoa, joita ohjaa ihmispelaaja tai tekoäly. Peliä kuvataan useimmissa radoissa hieman yläviistosta. Mukana tulevalla rataeditorilla voi luoda omia ratoja vapaasti, ja editoriin saa itsekin tehtyä omia rataelementtejä. Peli on kolmiulotteinen, mutta muistuttaa grafiikaltaan ja pelituntumaltaan vanhoja klassikkopelejä, kuten suomalaista "Slicks ’n Slideä" ja Atarin vuonna 1986 julkaistua "Super Sprintiä". Netissä on paljon ilmaisia apuohjelmia "GeneRallyyn", kuten autoeditori, radan esikatseluohjelma ja yörataohjelma.


title: GeneRally

text: General on pelin maskotti. Se on kuin Formula 1 -auto, mutta ilman aerodynaamisia siipiä. Sitä voidaan käyttää aktiivisesti lähes kaikilla ratapinnoilla. General takaa ajajalleen vauhdikasta menoa ja taitavammalle kuskille hyvät kierrosajat.


title: GeneRally

text: Auto, joka muistuttaa Generalia, mutta on voimakkaampi, painavampi, ja siinä on etu- ja takasiivet. Johtuen sen uniikista ajettavuudesta asfaltilla tämä auto on monien pelaajien valinta. Kiitos Formulan tasaisennopean vauhdin ja hyvien kääntymisominaisuuksien, se on ehkä pelaajien eniten suosima auto. Se ei kuitenkaan ole kovin kilpailukykyinen maastossa.


title: GeneRally

text: Onewheeler on varsin erikoinen, sillä siinä on vain yksi pyörä keskellä auton alla. Se ei ole kovinkaan nopea asfaltilla, mutta maastossa Onewheeler pärjää nopeimmillekin autoille. Varsinkin lumella Onewheeler on vahvimmillaan, millä se pääsee eteenpäin vaivatta muiden autojen liukastellessa. Haittapuolena se on yksi keveimmistä autoista, minkä vuoksi raskaamman auton on helppo kiilata se radalta.


title: GeneRally

text: McTurbo muistuttaa paljolti kiihdytysautoa: se on pitkä ja siinä on siivekkeet, avo-ohjaamo ja isot takarenkaat. McTurbo onkin pelin nopein auto, jollei pelaajien omatekoisia autoja lasketa. Nopeuden hintana on hankala käännettävyys ja pitkä jarrutusmatka, minkä vuoksi se ei sovi tiukkamutkaisiin ratoihin. McTurbo on vaikea vastus varsinkin suoremmilla asfalttiradoilla, mutta taitava kuljettaja pärjää sillä myös vähän hankalemmillakin rataosuuksilla. Auto ei ole parhaimmillaan maastossa eikä varsinkaan lumella, koska se alkaa liukkaalla pinnalla helposti liukua.


title: Haikon kartano

text: Haikon kartano on kartanohotelli ja entinen allodisäteri Porvoossa. Se sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä Porvoon keskustasta. Kartano kuuluu Porvoon kansallisen kaupunkipuiston kohteisiin. Päärakennuksessa on kartanohotelli, jonka yhteydessä toimii ravintola. Päärakennuksen välittömässä läheisyydessä on kylpylähotelli ja konferenssikeskus. Kartanon hotelli avattiin vuonna 1966, ja sitä on laajennettu vuosina 1974 ja 1983. Nykyään hotellissa on yli 200 huonetta, joista 24 sijaitsee kartanohotellissa ja 184 kylpylähotellissa. Kokoustiloja on yli 20. Alueeseen kuuluu myös erillinen juhlatila Villa Haikko ja 14 hehtaarin merenrantapuisto.


title: Haikon kartano

text: Ensimmäinen merkintä Haikon kartanosta on vuodelta 1382, jolloin mainitaan "Grels j Hajckå" käräjien lautamiehenä. 1400-luvulla kartano oli Viipurin dominikaaniluostarin omaisuutta. Vuonna 1451 luostari myi tilan Viipurin käskynhaltija Jöns Olavinpojalle 70 markalla. Seuraavat 400 vuotta se kuului Stenbockin suvulle.


title: Haikon kartano

text: Päärakennus on palanut useaan otteeseen. Vanhin tieto palamisesta on vuodelta 1508, jolloin tanskalaiset merirosvot hävittivät Uudenmaan rannikkoa. Venäläiset joukot polttivat kartanon kolmesti, muun muassa isovihan aikaan.


title: Haikon kartano

text:
Haiko siirtyi valtaneuvos Edward Walleenille (Wallenius-suvun haara)1852 ja hänen kuoltuaan perintönä kuvernööri Alfons Walleenille, joka rakennutti 1860-luvulla uuden päärakennuksen, joka paloi uudevuodenyönä 1911.
Vuonna 1871 kartano myytiin Turkin sodassa kunnostautuneelle kenraali Sebastian von Etterille. Hänen sukunsa omisti Haikon lähes sata vuotta, ja sinä aikana siellä kävi muun muassa Venäjän keisarisuvun jäseniä.


title: Haikon kartano

text: Suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanov perheineen pakeni vuonna 1917 puhjennutta Venäjän vallankumousta Haikon kartanoon. Perheeseen syntyi samana vuonna poika, jonka kastetilaisuus järjestettiin kartanossa. Vladimir Kirilovitš Romanovsta tuli myöhemmin ympäri maailmaa hajaantuneen Romanov-suvun päämies.


title: Haikon kartano

text: Taidemaalari Albert Edelfelt vietti Haikon maisemissa 24 kesää ja maalasi saaristomaisemia ihmisineen. Alueella on Albert Edelfeltin säätiön omistama Edelfeltin ateljeemuseo.


title: Haikon kartano

text: Muita tunnettuja vieraita olivat muun muassa vuonna 1935 Espanjan prinssi Alfonso de Orleans ja Carl Gustaf Emil Mannerheim, joka vietti siellä 1930-luvulla monta viikkoa kesäisin.


title: Haikon kartano

text: Kartanon edellinen päärakennus paloi uudenvuodenyönä 1911, kun juopottelun takia erotettu renki sytytti rakennuksen tuleen. Professori Armas Lindgren piirsi palaneen päärakennuksen tilalle vuonna 1913 nykyisen. Rakennustyöt aloitettiin suunnitelman mukaan, ja seinät ja katto valmistuivat. Vasta vuonna 1930 rakennuksen lattia ja keskuslämmitys saatiin kuntoon, ja vuonna 1932 omistajat, von Etterit, muuttivat siihen asumaan.


title: Haikon kartano

text: Satu ja Leo Vuoristo ostivat Haikon kartanon vuonna 1965, ja he halusivat saattaa Lindgrenin suunnitelman loppuun. Päärakennuksen julkisivuun rakennettiin pylväitä, ja rannalle vie portaikko. Vuonna 1966 rakennus sai nykyisen asunsa, samalla kun siellä avattiin Suomen ensimmäinen kartanohotelli.


title: Haikon kartano

text: Kylpylähotelli valmistui vuonna 1974, ja vuonna 1983 avattiin kongressikeskus, jota laajennettiin vuonna 1989. Vuonna 1999 valmistui japanilaishenkinen Yorokobi-allasosasto. Vuonna 2008 puistoon rakennettiin juhla- ja kokouskäyttöön merenrantahuvila Villa Haikko sekä ulkopelialue Haikko-Areena, jossa on ministadion.


title: Haikon kartano

text: Hotellitoimintaa johtaa perheyritys Vuoristo-Yhtiöt, jonka toimitusjohtaja on Juha Mähönen. Leo ja Satu Vuoriston poika Veikko Vuoristo oli yhtiön toimitusjohtaja 29 vuotta, kunnes hän siirtyi vuonna 2012 hallituksen puheenjohtajaksi. Hän omistaa yhtiöstä 71 prosenttia, hänen tyttärensä omistavat kumpikin 10 prosenttia ja loput 9 prosenttia kuuluu hänen äidilleen Sadulle.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholman julkinen liikenne muodostuu liikennöinnistä linja-autoilla, metrolla, paikallisjunalla, pikaraitiotiellä, kaupunkiraitiotiellä sekä saaristoveneillä. Linja-auto- ja raideliikenteestä vastaa Storstockholms Lokaltrafik eli SL, jonka omistaa Tukholman läänin maakäräjät. SL:n liikenteen käytännön toimintaa hoitaa useita yrityksiä. Saariston lauttaliikenteestä vastaa Waxholmsbolaget.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Pikaliikenne lentoasemille hoidetaan pääsääntöisesti SL:n tilaaman liikenteen ulkopuolella. Flygbussarna vastaa linja-autoista ja Arlanda Express suurnopeusjunasta Arlandan lentoasemalle.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholman läänissä on käytössä pääasiassa neljää erilaista linja-autolinjatyyppiä:


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Siniset linja-autoreitit muodostavat runkolinjoja. Keskustassa ne yhdistävät Tukholman keskustan osia toisiinsa siellä, mihin metro ei kulje, ja esikaupungeissa ne toimivat pääasiallisena julkisen liikenteen yhteytenä keskustaan. Sinisten linja-autoreittien käyttämät bussit ovat sinisiä, kun taas tavalliset linja-autoreitit käyttävät punaisia busseja. Palvelulinja-autoreitit on mukautettu vanhusten tarpeiden mukaan, ja niitä on joillakin asuinalueilla. Niiden reittien varrella on tavallisten linja-autopysäkkien sijasta niin sanottuja "heilutusalueita", joissa voi pysäyttää linja-auton antamalla kädellä merkin.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholman metro eli "tunnelbanan" koostuu kolmesta ryhmästä linjoja, joista kuitenkin käytetään yleiskielessä yksikköä – siis "vihreä linja" ("Gröna linjen"), ei "vihreät linjat" ("Gröna linjerna"). Kaiken kaikkiaan asemia on tasan sata.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholman läänissä on kolme eri paikallis- ja esikaupunkijunajärjestelmää. Roslagsbanan käyttää ainoana järjestelmänä kapeaa 891 millimetrin raideleveyttä muiden käyttäessä eurooppalaisen standardin mukaista 1 435 millimetrin raideleveyttä.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholmassa on kolme pikaraitiotiejärjestelmää. Ne kaikki käyttävät pääosin omia raiteitaan erillään muusta liikenteestä. Nockebybanan käyttää osaa vanhasta kaupunkiraitiotiestä, Lidingöbanan on vanha rautatie, jossa henkilöliikenne on aina hoidettu raitiovaunuilla ja Poikittaisrata on nykyaikainen pikaraitiotie.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Yksi katuraitiotielinja, Djurgårdslinjen, on käytössä museoraitiotienä. Raidejärjestelmän omistaa SL, mutta vaunut omistaa ja niitä käyttää Svenska Spårvägssällskapet. SL:n matkakortit kelpaavat linjalla, mutta SL:n kupongit eivät.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Tukholman saaristossa laivaliikennettä hoitaa Waxholmsbolaget, jonka linjoista osa on käytössä vuoden ympäri. SL:n pidemmillä kausilipuilla voi matkustaa ilman lisämaksua turistisesongin ulkopuolella. Kantakaupungin alueella Djurgårdsfärjan-lautoilla Slussenin ja Djurgårdenin välillä sekä 80-linjasarjan lautoilla voi käyttää kaikkia SL:n lipputuotteita.


title: Tukholman julkinen liikenne

text:
Pikaliikenne lentoasemille ja lentoasemilta hoidetaan erilleen muusta SL:n vastaamasta paikallisliikenteestä, joten niissä käytetään omia lippujärjestelmiä ja hinnoittelua. Lentoasemille on mahdollista päästä myös tavallisella paikallisliikenteellä, mutta se vaatii yleensä linja-auton tai junan vaihtoa ja kestää tavallista kauemmin.
SL:n suunnittelemassa liikenteessä matkan voi maksaa joko matkakortille ladatuilla kausilipuilla tai matkakassalla, turisteille suunnatuilla pahvisilla matkailijakorteilla, älypuhelinsovelluksella ostettavilla lipuilla tai automaateista tulostettavilla paperilipuilla.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Waxholmsbolagetilla on pääasiassa kahdenlaisia lippuja:


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Sekä Arlanda Express -liikenteessä että Flygbussarna-lentokenttäbusseissa on omat, erilliset lippujärjestelmänsä.


title: Tukholman julkinen liikenne

text: Vuonna 2017 SL-liikenteessä oli seuraavia liikennöitsijöitä:


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Suuriruhtinas Kirill Vladimirovitš Romanov (Кири́лл Влади́мирович Рома́нов, 12. lokakuuta 1876 Tsarskoje Selo, Venäjä — 12. lokakuuta 1938 Neuilly, Ranska) oli venäläinen aatelismies, Romanov-suvun päämies vuodesta 1918 kuolemaansa asti ja Venäjän kruununtavoittelija.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Kirill Vladimirovitšin vanhemmat olivat suuriruhtinas Vladimir Aleksandrovitš Romanov, joka oli tsaari Aleksanteri II:n poika, sekä suuriruhtinatar Maria Pavlovna. Kirill Vladimirovitš sai merisotakoulutuksen ja palveli myöhemmin Venäjän–Japanin sodassa Port Arthurissa komentaja Stepan Makarovin lippulaivalla "Petropavlovskilla". Suuriruhtinas selvisi aluksen uppoamisesta täpärästi ja haavoittuneena.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Nikolai II:n kruunajaisjuhlissa vuonna 1896 Kirill rakastui serkkuunsa Victoria Melita Saksi-Coburg-Gothaan, joka oli muun muassa Ison-Britannian kuningatar Viktorian pojantytär. Sukulaisuussuhde ja se, että Victoria oli jo naimisissa Hessenin suurherttuan Ernst Ludvigin kanssa, tekivät suhteesta kuitenkin hovin piirissä mahdottoman. Erityisesti sitä vastusti keisarinna Aleksandra Fjodorovna, joka oli Ernst Ludvigin sisar. Vaikka Victorian ja Ernst Ludvigin liitto päättyi eroon 1901, Kirillin pyytämä avioliittolupa evättiin säännöllisesti. Kirill Vladimirovitš karkotettiin Venäjän kaukoitään. Venäjän–Japanin sodan jälkeen hänen sallittiin muuttaa Saksaan, missä pariskunta avioitui syksyllä 1905. Tsaari riisti häneltä hänen arvonimensä ja määrärahansa eikä sallinut perheen asettua Venäjälle.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Kirill ja Victoria Melita asettuivat Saksassa Coburgiin Viktorian äidin palatsin vieressä sijaitsevaan taloon, jossa heidän ensimmäinen lapsensa Maria Kirillovna Romanova syntyi helmikuussa 1907. Toinen tytär, suuriruhtinatar Kira Kirillovna Romanova syntyi vuonna 1910.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Nikolai II leppyi vähitellen Kirillin vanhempien painostuksen vuoksi; hän tunnusti avioliiton pian ensimmäisen tyttären syntymän jälkeen ja myönsi äidille ja lapselle asianmukaiset arvonimet. Vuonna 1908 hän salli Kirillin palata Venäjälle ja palautti hänellä laivastossa olleen sotilasarvon. Kirillin asemaa vahvisti hänen nousunsa kolmanneksi kruununperimysjärjestyksessä. Vuonna 1910 Kirill asettui vaimonsa ja kahden tyttärensä kanssa Pietariin.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Kirill Vladimirovitš Romanov ja Victoria pakenivat Suomeen Haikon kartanoon. Heille syntyi Porvoossa 30. elokuuta 1917 poika, joka kastettiin Haikossa Vladimir Kirillovitš Romanoviksi. Tsaariperheen tuhouduttua vuonna 1918 suuriruhtinas Kirillistä tuli maanpakoon siirtyneen Romanov-suvun päämies. Suomesta Kirill Vladimirovitš ja Victoria muuttivat pois vuonna 1919 ja asettuivat ensin Saksaan Coburgiin. Vuonna 1925 he asettuivat Ranskaan loppuelämäkseen.


title: Kirill Vladimirovitš Romanov

text: Kirill Vladimirovitš Romanov julistautui vuonna 1924 Pariisissa Venäjän maanpaossa olevaksi keisariksi ja ryhtyi tavoittelemaan kruunua. Hän kuoli vuonna 1938 Ranskassa, kaksi vuotta puolisonsa jälkeen.


title: Przemyślin linnoitus

text: Przemyślin linnoitus on Itävallan, sittemmin Itävalta-Unkarin 1800-luvun puolesta välistä 1900-luvun alkuun rakennuttama ja kehittämä Venäjän vastainen rajalinnoitus Przemyślin kaupungissa. Aikanaan Eurooppaan rakennetuista noin 200 linnoituksesta se oli kolmanneksi suurin. Przemyśl joutui Itävallan haltuun Puolan ensimmäisessä jaossa 1772. Linnoituksen tarkoituksena oli estää Venäjän pääsy Sleesiaan Krakovan suuntaan.


title: Przemyślin linnoitus

text: Kaupunkia ympäröi 15 kilometrin puolustuskehä, vallihauta, noin 30 bastionia, linnakkeita ja portteja. Linnoitukseen oli suunniteltu tilat 85 000 sotilaalle ja 656 tykille. Itävalta-Unkarin Venäjän kanssa 6. elokuuta 1914 alkaneessa ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän 1914 tekemän hyökkäyksen aikana onnistuttiin pysäyttämään Venäjän 300 000 sotilaan hyökkäys Sleesiaan Krakovan ja Karpaattien suuntaan.


title: Przemyślin linnoitus

text: Przemyślin linnoitus joutui kaksi kertaa venäläisten joukkojen saartamaksi. Ensimmäisellä kerralla 24. syyskuuta 1914 Venäjän kolmannen armeijan komentajan Radko Dmitrievin aloittamana. Riittämättömän tykistötuen vuoksi suorat hyökkäykset aiheuttivat vain 40 000 sotilaan tappiot venäläisille. Kenraali Svetozar Boroević von Bojnan joukot riensivät avuksi keventääkseen puolustajiin kohdistuvaa venäläisten painetta.


title: Przemyślin linnoitus

text: Piiritystä kesti 11. lokakuuta saakka, kunnes venäläiset joutuivat vetäytymään. Toisen kerran venäläiset piirittivät Przemyślin linnoitus Venäjän kahdeksannen armeijan kenraali Andrei Nikolaevitš Selivanovin komentamina 9. marraskuuta 1914. Radko Dmitrievin joukot olivat vetäytyneet pohjoiseen. Päinvastoin kuin Dmitriev Selivanov ei pyrkinytkään hyökkäämään, vaan saartamalla näännyttämään puolustajat. Helmikuussa 1915 Svetozar Boroevic von Bojna teki toisen hyökkäyksen venäläisiä vastaan auttaakseen puolustajia, mutta se epäonnistui. Helmikuun 1915 loppuun mennessä kaikki yritykset tukea linnoituksen puolustajia epäonnistuivat ja Itävalta-Unkarin armeijan komentaja Conrad ilmoitti linnoitusta komentavalle kenraali Hermann Kusmanekille, ettei apua enää ole tulossa. 13. maaliskuuta murtui puolustus pohjoisessa, mutta muodostettu väliaikainen linja kuitenkin piti vielä. 19. maaliskuuta yrittivät puolustajat murtautua venäläisen saartoketjun läpi, mutta epäonnistuivat. Kusmanek käski tuhota sotilaallisen materiaalin ja antautui 22. maaliskuuta 120 000 muun Itävalta-Unkarin sotilaan kanssa venäläisille.


title: Qazbegin piirikunta

text: Qazbegin piirikunta () on piirikunta Mtskheta-Mtianetin hallintoalueella Georgiassa. Sen keskuspaikkakunta on Stepantsmindan kaupunkityyppinen taajama, entiseltä nimeltään Qazbegi. Piirikunnassa on 4 900 asukasta (2007) ja sen pinta-ala on 1 082 neliökilometriä, joten se on asukasluvultaan maan pienin piirikunta.


title: Qazbegin piirikunta

text: Qazbegin alue vastaa historiallista Khevin aluetta. Se rajautuu pohjoisessa Venäjään, idässä Dušetin piirikuntaan, etelässä Akhalgorin piirikuntaan ja lännessä itsenäiseksi julistautuneeseen Etelä-Ossetiaan (Džavan piirikuntaan). Alue on erittäin vuoristoinen ja yksi Kaukasuksen korkeimmista huipuista, 5 033 metriä korkea Kazbek (), kohoaa sen pohjoisrajalla. Tergin, Truson ja Snon jokilaaksot halkovat aluetta. Historiallinen Georgian sotilastie kulkee piirikunnan läpi.


title: Qazbegin piirikunta

text: Alueella on useita nähtävyyksiä. Gergetin Pyhän kolminaisuuden kirkko rakennettiin 1400-luvulla ja sen luota avautuu vaikuttava maisema alas Stepantsmindan kaupunkiin. Taajamassa on paikkakunnalla syntyneen Aleksandre Qazbegin museo ja pieni vuorikiipeilymuseo. Kuuluisa Darialin sola sijaitsee muutama kilometri taajaman pohjoispuolella.


title: Veyron

text: Veyron voi tarkoittaa jotakin seuraavista:


title: Rekisterimerkintärikos

text: Rekisterimerkintärikoksella tarkoitetaan viralliseen rekisteriin tarkoituksellisesti tehtävää virheellistä merkintää. Tällaisia virallisia rekistereitä ovat mm. kauppa- ja kiinteistörekisteri.


title: Turun palo

text: Turun palo oli Turun kaupungin lähes kokonaan tiistaina 4.– keskiviikkona 5. syyskuuta 1827 tuhonnut kaupunkipalo. Suomen ja Pohjoismaiden historian suurin kaupunkipalo tuhosi kolme neljäsosaa kaupungista ja jätti kodittomiksi 11 000 turkulaista. Palo tuhosi yhden pohjoismaiden suurimmista keskiaikaisperäisistä kivikaupungeista.


title: Turun palo

text: Turku oli palon sattuessa Suomen suurin kaupunki, ja tulipalo oli Suomessa suuri kansallinen katastrofi. Palo sai alkunsa porvari Hellmanin talosta Aninkaistenmäellä vähän ennen yhdeksää illalla. Palo eteni nopeasti Pohjoisessa korttelissa, levisi Eteläkortteliin ja ylitti Aurajoen sytyttäen Kirkkokorttelin ennen puoltayötä. Vain yksi neljäsosa kaupungista, lähinnä kaupungin länsi- ja etelälaidoilla säilyi tulipalolta. Palo tuhosi kaupungin historiallisen keskustan mukaan lukien Turun tuomiokirkon ja Turun akatemiatalon, jotka säilyivät vain osittain. Verrattuna suuriin aineellisiin menetyksiin henkilövahingot olivat pienemmät, mutta palossa kuoli ja loukkaantui kuitenkin useita ihmisiä.


title: Turun palo

text: Turku on palanut historiansa aikana ainakin 31 kertaa, mutta vuoden 1827 palo on näistä tapahtumista tuhoisin ja vaikutuksiltaan pitkäaikaisin. Kolme pääsyytä Turun palon poikkeukselliselle tuhoisuudelle olivat syksyä edeltänyt kuiva kesä, joka kuivatti kaupungin puutalojen pärekatot, iltaan sattunut myrsky sekä se, että suuri osa kaupungin porvareista oli Tampereella markkinoilla, joten sammuttajia ei ollut tarpeeksi.


title: Turun palo

text: Palon jälkeisiä uudelleenrakentamistöitä johti kenraalikuvernööri Arseni Zakrevski. Hänen esityksestään senaatti nimitti arkkitehti Carl Ludvig Engelin laatimaan Turun uuden asemakaavan. Turun keskusta-alueen kaupunkirakenne perustuu edelleen Engelin laatimaan, 15. helmikuuta 1828 vahvistettuun asemakaavaan, joka on säännöllinen ruutukaava. Kaupungin keskustan suurimmat rakennukset Tuomiokirkko ja Akatemiatalo kunnostettiin, ja joitakin muitakin rakennuksia kuten Vanha Raatihuone sekä entinen sokeritehdas kunnostettiin vanhoille muureille. Pääosin kaupunki kuitenkin rakennettiin kokonaan uudestaan. Turun uusi ruutukaava vaikutti merkittävästi muiden Suomen kaupunkien asemakaavoitukseen.


title: Turun palo

text: Palo sai alkunsa ruokatavarakauppias Carl Gustav Hellmanin talosta Aninkaistenmäellä vähän ennen kello yhdeksää tiistai-iltana 4. syyskuuta 1827. Hellmanin talo käsitti Turun kaupungin tontit numero 125, 126 ja 127 kaupungin pohjoisessa korttelissa Aninkaistenmäellä. Talon pohjoispuolella sijaitsi Vähä-Brahenkadun pää ja itäpuolella Brahenkatu. Sen länsipuolella oli kapea kuja. Eteläpuolella oli pieni rakentamaton kallio, jota käytettiin tavaroiden varastopaikkana. Kutakuinkin Hellmanin talo sijaitsi siis nykyisen Puutorin eteläpuolella. Aninkaistenmäen rakennukset kuuluivat kaupungin huonoimmin rakennettuihin. Ne olivat lähinnä tiheissä rykelmissä olleita puutaloja, joissa oli tuohi-, malka- tai turvekatot. Asuinalueella ei myöskään ollut juurikaan vesilähteitä, ja vaikka Hellmanin talon pihassa olikin kaivo, sen vesi ei riittänyt sammuttamaan suurempaa tulipaloa.


title: Turun palo

text: Hellmanin talo oli suuri ja siinä asui yli 30 henkeä. Carl Gustav Hellman ja osa talonväestä oli matkalla Tukholmassa palon puhjetessa. Hellmanin vaimo Christina Elisabeth Hellman oli kuitenkin juuri palannut kotiin Paattisilta, jossa perheellä oli maatila. Elokuun 30. päivän vastaisena yönä oli Turussa satanut vettä, mutta pitkän ja kuivan kesän päätteeksi puurakennelmat olivat hyvin kuivia ja katot helposti syttyviä. Kesän heinät oli jo korjattu aiemmin ja ajettu tallin- ja navetanylisille myös Hellmanien talossa. Kämnerinoikeudessa Christina Hellman kertoi heti palon jälkeen, että hän oli ensimmäisenä havainnut jonkin olleen vinossa hieman ennen iltayhdeksää. Hän tunsi savun hajua ja kiiruhti ulos pihalle ja näki, että tuuli lennätti kipinöitä läheisestä talosta Hellmanien navetan heinäparvelle, josta nousi savua. Hän huusi talonväkeä apuun, ja eräs rengeistä juoksi navettaan päästämään karjan irti. Renki myös yritti sammuttaa palon heti alkuunsa mutta ei onnistunut. Myös naapurit hälytettiin paikalle, mutta hekään eivät pystyneet rajoittamaan tulta, joka alusta asti oli päässyt leviämään kovaa vauhtia. Pian palon syttymisen jälkeen Turun tuomiokirkon kellot soittivat hälytyksen kaupunkilaisille, ja kaupungin hyväkuntoista palokalustoa ryhdyttiin siirtämään Turun pohjoisiin osiin. Palokalustolla oli kuitenkin vaikeata päästä lähelle palopesän lähdettä. Ponnisteluja vaikeutti myös nopeasti kiihtyvä tuuli.


title: Turun palo

text: Palomiehistön tehtävä osoittautui hyvin nopeasti toivottomaksi. Parin tunnin sammutustyön jälkeen kävi selväksi, ettei pohjoista korttelia voitu enää pelastaa. Voimakas tuuli lennätti kipinöitä ja kekäleitä palomiesten yli, ja ne laskeutuivat sammutuslinjojen taakse sytyttäen uusia rakennuksia tuleen. Palomiehistön voimat alkoivat ehtyä. Kun sammutustyö kävi yhä epätoivoisemmaksi, monet palon sammuttajistakin huolestuivat omaisuudestaan. Ensin muutamat lähtivät paikalta ja lopulta lähes kaikki jättivät sammutusrivistöt mennäkseen huolehtimaan omasta talostaan. Osaksi tämä sammutustöiden laiminlyönti johtui palontorjunnan huonosta johtamisesta. Myöhemmin horjuvuudesta ja heikosta panoksesta syytettiin maaherra Erik Walleniusta, jonka olisi pitänyt johtaa sammutustöitä. Turkuun sijoitettu venäläinen varuskunta puuttui tulipaloon myöhäisessä vaiheessa ja ilmeisesti myös melko innottomasti. Myöhemmin venäläisiä sotilaita syytettiin siitä, että heidän ensimmäisenä ajatuksena olisi ollut hylättyjen talojen ryöstäminen. Tätä on kuitenkin myöhemmin ollut mahdotonta näyttää toteen.


title: Turun palo

text: Kaupungissa puhkesi samana iltana myrsky, minkä vuoksi palo eteni räjähdysmäisesti kaupungin pohjoisesta korttelista kohti etelää. Kello 23:n ja 24:n välillä tuli levisi lopulta myös Aurajoen vastarannalle ja Turun tuomiokirkkoa ympäröiviin kaupungin keskuskortteleihin. Ensimmäinen joen eteläpuolella syttynyt rakennus oli professori Gustaf Hällströmin suuri, korkea mansardikattoinen kotitalo. Hällström, joka toimi samana vuonna Turun akatemian professorina, oli juuri palannut kaupunkiin, kun hänen talonsa joen varrella syttyi tuleen. Tilanne oli täysin epätoivoinen joen eteläpuolella. Kaupungin palokalusto oli juuri kuljetettu Turun tuomiokirkon läheltä joen pohjoispuolen palopesäkkeisiin ja vain yksi ruisku oli jätetty suojelemaan Turun tuomiokirkkoa. Silläkään ei pystytty pelastamaan juuri mitään.


title: Turun palo

text: Hällströmin talosta tuli levisi nopeasti eteenpäin muun muassa vaivaistaloon, koulurakennukseen ja sitten lopulta tuomiokirkkoon. Turun tuomiokirkon tornin kellot löivät viimeisen kerran kello kolme aamuyöllä, jonka jälkeen koko torni romahti alas. Tällöin kaupungin pohjoiskorttelit olivat jo ilmiliekeissä, ja eteläisissä kortteleissa tuli oli leviämässä kohti Uuttatoria ja jokirantaa. Joen eteläpuolella koko kirkkokortteli paloi romahtaneen kirkon ympärillä ja tuli levisi kohti Uudenmaankatua. Ilmanpaine rikkoi tulen levitessä Turun akatemian suuret ikkunat ja tuli pääsi leviämään sisään akatemian suuriin kirjavarastoihin. Suurin osa yliopiston kirjoista saatiin kuitenkin pelastetuksi, ja sekä akatemian juhlasali että konsistorisali säilyivät vahingoittumattomina. Aamun sarastaessa myös joen yli vienyt Pennisilta syttyi tuleen ja tuhoutui. Tulenhohde näkyi hyvin vielä Perniön Kirjakkalassa ja paperinpalasia lenteli Sauvoon asti. Lapualla asti eteläisellä taivaalla nähtiin omituisen värinen pilvi, joka herätti epäilyksiä tulipalosta.


title: Turun palo

text: Palo sammui lopulta keskiviikkona 5. syyskuuta noin klo 15 tehtyään tuhoa kaupungissa noin 18 tuntia. Kaupunkiin paloa sammuttamaan jääneet saattoivat vihdoin alkaa muodostamaan käsitystä tuhojen laajuudesta. Vaara ei kuitenkaan ollut vielä täysin ohi, sillä kaupungin katukiveys oli yhä polttavan kuuma ja ympäri kaupunkia tuli kyti yhä. Yhtäkkiä saattoi jossakin syttyä vielä uusia tulipaloja ja vielä monta viikkoa myöhemmin 29. syyskuuta kaupunkilaiset säikähtivät kun Trappin talosta leimahti korkeita liekkejä. Koko syyskuun ja vielä lokakuussakin kaupunkiin oli sijoitettuna myös naapuripitäjien sammutusmiehistöjä.


title: Turun palo

text:
Turun Akatemian tähtitieteen observaattori (vuodesta 1828 professori) Argelander oli 4. syyskuuta havaitsemassa observatoriossa Vartiovuorenmäellä. Hänen täytyi tulipalon takia keskeyttää havainnot. Hän kirjoitti havaintopäiväkirjaansa saksaksi:
Korkealla mäellä sijainnut observatorio kuitenkin säästyi. Havainnot jatkuivat 9. syyskuuta. Turun Akatemian välttämätön toiminta, kuten konsistorin kokoukset ja rehtorin kanslia, siirtyivät observatorioon.


title: Turun palo

text: Näin kuvaili Turun palon etenemistä Adolf Moberg, joka myöhemmin toimi muun muassa yliopiston rehtorina:


title: Turun palo

text: Heti palon jälkeen suoritetuissa laskelmissa todettiin, että yhteensä 2 543 rakennusta ja rakennelmaa oli tuhoutunut palossa. Näistä 215 oli useamman huoneen kivitaloja, 38 yhden huoneen kivitaloja, 1 892 useamman huoneen puutaloja ja 398 yhden huoneen puutaloja. Jokaisella tontilla saattoi olla useita erillisiä rakennuksia. Toisen laskelman mukaan kaupungin 1 126 talosta 346 eli runsas neljäsosa oli säästynyt palolta. Säästyneet alueet sijaitsivat lähinnä kaupungin länsi- ja etelälaidoilla: Turun linnan ympäristö, Vartiovuorenmäki, Luostarinmäki ja Puolalanmäki. Kodittomaksi oli jäänyt noin 11 000 turkulaista, loukkaantuneita oli parisataa ja kuolleita 27. Tuhoutuneen omaisuuden arvoksi arvioitiin 1 149 857 hopearuplaa ja kiinteistöjen arvoksi 1 421 123 hopearuplaa. Yhteensä tuhoutuneen omaisuuden arvo oli siis 2 570 980 hopearuplaa, eli 8 998 430 pankinruplaa. Historiantutkija Svante Dahlström arvioi menetykset myöhemmin vähintään 10 tai 12 miljoonaan pankinruplaan, mutta mitään tarkkoja lukuja ei enää jälkikäteen ole saatavilla.


title: Turun palo

text: Sanomia Turusta -lehdessä vuodelta 1852 mainittiin palolta säästyneen seuraavat talot:


title: Turun palo

text: Irtaimiston pelastaminen oli kaupungissa vaikeaa, koska tuli levisi niin valtavalla nopeudella. Lisäksi palon sammuttajia oli kaupungissa vähän, koska suuri osa porvareista oli onnettomuuden sattuessa Tampereella markkinamatkalla ja ylioppilaistakin vain murto-osa oli palannut kaupunkiin näin varhaissyksynä. Muut kaupungissa olleet henkilöt – venäläiset sotilaat sekä kaupungin ja sen laitamien köyhempi väestö – ryhtyivät tarjoamaan apuaan, mutta usein ainoastaan maksua vastaan. Useimmat saivatkin yrittää pelastaa omaisuutensa täysin omin voimin ja siksi monia tärkeitä kohteita laiminlyötiin. Esimerkiksi kaupungin kauppiaat keräsivät merkittävät tappiot siksi, ettei kukaan ollut ryhtynyt ajoissa puolustamaan tai tyhjentämään kaupungin pakkahuonetta. Suuri tavaravarasto paloi kokonaan pakkahuoneen mukana. Myös kuljetuksia oli vaikea järjestää irtaimiston siirtoa varten, koska suurin osa hevosista oli vetämässä vesikärryjä palopaikoille.


title: Turun palo

text: Esimerkiksi kirjanpainaja Johan Frenckell, jonka talo sijaitsi Kirkkokorttelissa, kertoi myöhemmin, että hän siirsi osan irtaimistostaan kärryihin ja rekiin sijoitettuaan suurimman osan tavaroistaan talon tilaviin kellaritiloihin. Täytetyt kärryt vedettiin sitten käsivoimin Hämeentullia kohti, kunnes Frenckell onnistui lopulta löytämään yhden hevosistaan. Oman talonsa pelastustyöt viivästyivät pahasti, sillä Frenckellin talonväki suojeli palon aikana myös kolmea täysin voimatonta kunnanvaivaista, jotka oli jätetty sänkyihin Akatemiantorille. Frenckellin talo tuhoutuikin lähes kokonaan ja mukana meni hänen omaisuutensa lähes kokonaan sekä kirjapainon varastot ja koneet. Hänen menetyksensä arvioitiin 200 000 ruplan suuruisiksi ja Frenckell sanoikin myöhemmin tunteneensa aivan kuin hän olisi joutunut hyvinvoinnista kerjäläiseksi. Myöhemmin hän onnistui saamaan tukholmalaisilta ystäviltään kuitenkin lainarahaa jonka turvin hän aloitti kirjapainonsa uudelleen.


title: Turun palo

text: Kaksi päivää palon jälkeen eli 6. syyskuuta 1827 asetettiin kaupunkilaisten esityksestä palovahinkokomitea, jonka tehtävänä oli auttaa erilaisin toimin hädänalaisia. Komitea laati itsenäisesti ohjesääntönsä, jonka Keisari Nikolai I vahvisti 24. syyskuuta 1827 pienin muutoksin. Ohjesäännön mukaisesti komiteaan kuului 14 jäsentä sekä puheenjohtaja. Puheenjohtajaksi määriteltiin pormestari Claes Sacklén, kaupunginnotaari toimi sihteerinä ja kaupungin kassanhoitaja huolehti komitean kirjanpidosta ja tarpeellisista maksuista. Komitean jäsenet olivat:Porvariston kokouksessa 6. syyskuuta 1827 kun komitea alun perin asetettiin, oli maaherra Erik Wallenius (myöh. Wallensköld) valittu puheenjohtajaksi ja pormestari Sacklén varapuheenjohtajaksi. Wallenius kuitenkin laiminlöi kokousvelvollisuutensa ja oli usein poissa komitean tapaamisista. Komitean kokoonpano muuttuikin useita kertoja, ennen kuin sen toiminta lopulta päättyi vuonna 1836.


title: Turun palo

text: Komitea sai alusta asti paljon tukea viranomaisilta, erityisesti kenraalikuvernööri Arseni Zakrevskilta. Jo 5. syyskuuta 1827 heti palon jälkeisenä päivänä kenraalikuvernöörille oli lähetetty tieto palosta ja hän ryhtyi nopeasti toimenpiteisiin. Hän informoi onnettomuudesta Keisaria ja hänen käskystään senaatin valtiovaraintoimituskunnan esimies Anders Henrik Falck matkusti 6. syyskuuta 1827 Turkuun. Hänellä oli oikeudet luovuttaa jauhoja ja ryynejä venäläisen varuskunnan varastosta palovahinkokomitealle eteenpäin jaettavaksi. Sunnuntaina 9. syyskuuta kenraalikuvernööri Zakrevski saapui itse Turkuun ja oli siellä ollessaan ylin toimeenpaneva taho, antaen ohjeistuksia jatkuvasti maaherralle, poliisille, maistraatille ja venäläisille komentajille. Myös keisari Nikolai I toimi nopeasti. 9. syyskuuta hän kirjoitti Zakrevskille kirjeen, jossa hän ilmoitti hyväksyvänsä kaikki ne toimenpiteet joihin kenraalikuvernööri päättää ryhtyä. Hän tiedotti myös antaneensa 100 000 pankinruplaa hätää kärsivien auttamiseksi.


title: Turun palo

text: 14. syyskuuta Turkuun saapui keisarin käskystä myös Pietarista matkustanut ministerivaltiosihteeri Robert Henrik Rehbinder. Näin ollen Zakrevski, Falck ja Rehbinder suunnittelivat yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa ensimmäiset avustustoimenpiteet. Zakrevskin ja maaherra Walleniuksen välille syntyi yhteistyön aikana kitkaa, minkä vuoksi Walleniusta käskettiin siirtymään huhtikuussa 1828 Kymen lääniin. Wallenius kieltäytyi ja erosi tehtävistään kokonaan. Hänen seuraajakseen valittiin Johan Adolf Broberg.


title: Turun palo

text: Kun palovahinkokomitea aloitti toimenpiteensä heti palon jälkeen, päällimmäisenä ongelmana oli elintarvikekysymys. Ensimmäisinä palon jälkeisinä päivinä tarjosi kaupungin parhaan ravintolan, Seurahuoneen, ravintoloitsija Otto Olof Aspelund kaupunkilaisille silliä, perunaa ja reikäleipää. Viiniä ei voitu tarjota, mutta kaljaa kylläkin. Komitea painatti Finlands Allmänna Tidning-lehteen vetoomuksen Suomen kansalle, jossa pyydettiin pikaista apua erilaisissa muodoissa. Vetoomuksen seurauksena kaupungin ympäristön talonpojat toimittivat avustuskuormia kaupunkiin ja kauempaa Suomesta tuotiin elintarvikkeita Turkuun laivoilla. Yksityisten lahjoittamat ruokatavaralahjoitukset koottiin avustusmakasiiniin ja jaettiin sieltä käsin edelleen. Ensimmäisinä viikkoina ruokaa jaettiin päivittäin Surutoin-nimisessä talossa ja Kehruutalossa.


title: Turun palo

text: Kun kaikki yksityisten ja muiden tahojen lahjoittamat varat oli siirretty komitean kassaan, oli koossa yhteensä yli 400 000 pankinruplaa. Kassasta maksettiin korvauksia vahinkoja kärsineille vahvistettujen menetysluetteloiden perusteella, jotka komitea tarkasti ja hyväksyi. Kassasta avustusta hakeneet tahot jaettiin kiireellisyysjärjestyksen mukaisesti kolmeen eri luokkaan, joille jaettiin varoja suhteessa 2:1 ja 5:1. Ensimmäiseen avustusluokkaan kuuluneille voitiin maksaa 6 % menetysluettelossa ilmoitetusta hyväksytystä määrästä. Muihin luokkiin kuuluvat saivat siten 4,5 % ja 3 %.


title: Turun palo

text: Köyhäinhoito, kuten kaikki muukin toiminta, oli lakannut toimimasta Turussa, joten komitean tuli huolehtia siitäkin. Maaseudulta haettiin rakennus, joka pystytettiin sitten kaupungin tontille lähelle raatihuonetta ja siitä tuli tilapäinen köyhäintalo. Kesällä 1829 organisoitiin uudelleen köyhäinhoitojohtokunta, ja siten kaupungin vähävarainen väestö sai uudelleen oman viranomaisen, jonka puoleen kääntyä. Johtokunta sai käytettäväkseen avustusmakasiinin ylijäämäruoan sekä keisarin lahjoituksesta jäljelle jääneet varat.


title: Turun palo

text: Palovahinkokomitean jäseniä


title: Turun palo

text: Majoituksen saaminen palon jälkeisinä päivinä oli kaupunkilaisille vähintään yhtä vaikeaa kuin ruoan hankinta. Monet hakeutuivat jo ensimmäisen tulipaloyön aikana sukulaisten ja tuttavien luo lähipitäjiin, mutta kodittomiksi joutuneet kaupunkiin jääneet asukkaat turvautuivat Luostarinmäen, Etelä-korttelin ja Uuden kaupungin alueiden säästyneisiin taloihin. Jotkut matkasivat kauemmaksi Turusta joko jalan tai hevosella hakemaan turvaa. Esimerkiksi valtioneuvos Adolf Moberg, joka tuolloin oli opiskelijana Turun katedraalikoulussa, kertoi myöhemmin omaelämäkerrassaan miten hän ja hänen vuokraisäntänsä, kirvesmies Abraham Wennström, lähtivät 7. syyskuuta jalan kohti Kemiötä. Moberg kantoi käsissään itse häkkiä, jossa oli vihervarpunen ja Wennströmillä oli mukanaan vain pieni ruokapaketti. Senaatin valtiovaraintoimituskunnan esimies Anders Henrik Falck neuvoikin myöhemmin kaupungin viranomaisia määräämään kaikki kodittomat, jotka eivät tulleet itse toimeen, siirtymään maaseudulle. Asiassa meneteltiin helläkätisesti, mutta kaukaisempiin pitäjiin lähetettiin noin 400–500 henkilöä. Palovahinkokomitea toivoi, että pitäjien kirkkoherrat ja nimismiehet auttavat kodittomia majoittumaan ja myöhemmin ruokaa ja vaatteita lähetettiin Turusta pitäjiin.


title: Turun palo

text: Suuri joukko majoitustiloja vapautui, kun keisari lakkautti kaupunkilaiset velvollisuudesta järjestää sotilaille majoitusta. Venäläiset ottivat joitakin kodittomia taloihinsa, muun muassa Willebrandin taloon osoitteessa Läntinen rantakatu 15. Palovahinkokomitea järjesti yli 450 henkilölle 19. syyskuuta mennessä tilapäisen asunnon Surutoin-nimisestä talosta, Kupittaan kaivotalorakennuksista, Willebrandin talosta, jne. Muutamat kodittomat rakensivat itselleen Ryssänmäelle (myöhemmin Yliopistonmäki) tilapäisiä majoja ovista, pöydänlevyistä ja laudoista, jotka pystytettiin kallionseinämiä vasten. Muutamat yöpyivät omissa kellareissaan ja esimerkiksi Moriabergin ja Kupittaan tupakkaladot olivat täynnä hädänalaisia kodittomia.


title: Turun palo

text: Maaherra ja hänen virastonsa virkamiehet pystyivät jatkamaan työtä entisissä maaherran kanslian tiloissa, sillä rakennus oli selvinnyt kohtuullisen pienillä vahingoilla. Hovioikeus asettui aluksi hovioikeudenpresidentti von Willebrandin yksityisasuntoon, Eteläkorttelin taloon numero 57, mutta 24. syyskuuta lähtien oikeus työskenteli Seurahuoneella. Postikonttori sai tilapäiset toimitilat kirjakauppias F. A. Meyerin talosta, Eteläkorttelin talosta numero 74. Tullinhoitaja C. M. Rotkirch onnistui löytämään toimitilat kaupungin tullikamarille tullitarkastaja C. F. Engholmin talosta, Eteläkorttelin talosta numero 60. Kaupunginsairaalan rakennukset olivat säästyneet palolta, mutta apteekit olivat palaneet joten niillekin etsittiin väistötilat muualta.


title: Turun palo

text: Tuomiokapituli kokoontui Piispankadun varrella olevassa Arkkipiispan talossa arkkipiispan jäädessä toistaiseksi Paraisille kesäasuntoonsa. Tuomiokirkon ollessa käyttökelvoton, jumalanpalveluksia järjestettiin Turun linnan-, Kehruutalon-, Pyhän Katariinan ja Maarian kirkoissa. Lisäksi Kupittaalla järjestettiin ulkojumalanpalveluksia ja kun sää oli huonompi, järjestettiin palveluksia myös Akatemiatalon juhlasalissa. Katedraalikoulun toiminta siirtyi Raumalle muutamaksi paloa seuranneeksi vuodeksi. Alkeiskoulu sen sijaan aloitti toimintansa vuonna 1828 uusissa tiloissa Eteläkorttelin talossa numero 154. Samasta talosta sai tilat Bell-Lancasterin koulu, joka oli John Jacob von Julinin vuonna 1820 perustama kansakoulun edeltäjä. Ennen vuoden 1828 loppua oli molempien koulujen kuitenkin pakko muuttaa rakennuksesta pois, ja pysyvämmät tilat ne saivat vasta siirryttyään korjattuun Brinkkalan taloon.


title: Turun palo

text: Seurahuoneesta, eli nykyisestä Turun kaupungintalon rakennuksesta, saivat sekä maistraatti että kämnerinoikeus toimitilat. Kun maistraatti kokoontui ensimmäistä kertaa 11. syyskuuta seurahuoneen suureen saliin, sen jäsenet totesivat tyytyväisinä, että suurin osa kaupungin arkistosta sekä kaikki kaupungin kassakirstussa säilytetyt varat olivat pelastuneet palolta. Tässä tilaisuudessa maistraatti päätti, että kaikki raatimiehet osallistuisivat Turun palovakuutettujen talojen tarkastukseen.


title: Turun palo

text: Ensimmäinen tehtävä kaupungissa oli raivata kaupungin kadut ja torit jälleen kulkukelpoisiksi. Lisäksi sortumavaarassa olleet rakennusten jäänteet, muurit ja savupiiput tuli purkaa. Tämän jälkeen voitiin viemärit, rummut ja ojasillat panna kuntoon ja kaivot kattaa. Töitä valvoi parhaansa mukaan palovahinkokomitea sekä maistraatti. Osa raivaustöistä tehtiin maksua vastaan hätäaputyönä. Tästä huolimatta kesti pitkään, ennen kuin kaikki kaupungin kadut olivat jälleen käyttökelpoisia. Pennisilta joka oli johtanut Vanhalta Suurtorilta Vähätorille oli tuhoutunut palossa, ja sen vuoksi Aurajoki piti alkuun ylittää veneellä. Myöhemmin laivanrakennusmestari A. Malm rakensi tilapäisen ponttonisillan joen ylitse Pennisillan kohdalle. Myöhemmin tämän sillan korvasi toinen ponttonisilta, joka rakennettiin Seurahuoneen alapuolelle, nykyisen Auransillan tienoille.


title: Turun palo

text: Turussa toimenpiteitä johtamassa ollut kenraalikuvernööri Zakrevski palasi Helsinkiin syyskuun lopussa 1827. Helsingissä hän tiedusteli valtiovaraintoimituskunnalta saatavissa olevien varojen määrää jälleenrakennustöitä varten. Lisäksi hän pyysi palovakuutuskonttoria ilmoittamaan millaiset mahdollisuudet sillä oli lunastaa sitoumuksensa. Näiden tietojen pohjalta Zakrevski laati ensimmäisen Turun jälleenrakentamista ja sen asukkaiden avustamista koskevan suunnitelman. 29. syyskuuta hän matkusti edelleen Pietariin ja siellä 9. lokakuuta Keisari antoi kolme erillistä manifestia, jotka koskivat Turun kaupungille, tuomiokirkolle, yliopistolle ja papistolle annettavaa valtionapua.


title: Turun palo

text: Ensimmäisessä manifestissä säädettiin, että 300 000 pankinruplaa varataan avustuksena omaisuutensa menettäneille. Lisäksi tuli muodostaa rakennusrahasto, jonka perussummaksi annettaisiin 1 400 000 pankinruplaa. Rahastosta myönnettäisiin korottomia lainoja niille kaupunkilaisille, jotka halusivat rakentaa uutta palossa tuhoutuneen tilalle. Vuosittain velkaa tulisi rahastoon lyhentää kahdella prosentilla. Suomen Vakuutuskonttori saisi 300 000 pankinruplaa, joilla se voisi maksaa joitain vakuutussummia. Konttori vapautettiin velvollisuudesta korvata julkisia rakennuksia koskevat vahingot niiden mittavuuden vuoksi. Sen sijaan keisari määräsi, että seuraavien kuuden vuoden ajan suolatullin tuloista tuli 15 % käyttää tuomiokirkon entistämiseen. Kaupungin asukkaat vapautettiin keisarille kannettavista maksuista seuraavien kymmenen vuoden ajaksi. Saman ajan kaupungin kauppiaat saivat oikeudekseen viedä tavaroita ulkomaille tullitta. Ne kaupunkilaiset, jotka pystyttivät palaneiden talojensa tilalle uusia tai korjasivat vaurioituneita, saivat nauttia vapautusta majoitusvelvollisuudesta, kivitalojen omistajat seuraavat 50 ja puutalojen omistajat seuraavat 20 vuotta.


title: Turun palo

text: Toisessa manifestissä määrättiin, että yliopiston rakennusrahasto saisi vuosien 1838 ja 1868 välisen ajan kantaa halkojen, lautojen, pien ja tervan viestitullimaksuja omaan käyttöönsä. Lisäksi keisari määräsi, että seuraavien 30 vuoden ajan alkaen 1. toukokuuta 1827, saisi yliopisto tulot kaikista Suomen vapaista pastoraateista. Kolmannen manifestin mukaan Turun tuomiorovasti Gadolin sai Isonkyrön pastoraatin lisäseurakunnakseen ja rovasti Edman sai Loimaan pastoraatin. Molempien rovastien tuli kuitenkin myös maksaa palkkaa niille papeille, jotka huolehtivat kyseisien seurakuntien toiminnasta. Lisäksi manifestissä määrättiin, että kaupungin viisi kappalaista saisivat vuosittain 35 tynnyriä kruunun viljaa.


title: Turun palo

text: Kaupungin jälleenrakentamista koskeneiden ohjeiden mukaan minkäänlaista hallinnon tai yliopiston opetuksen paikalleenpysähtymistä ei sallittaisi. Keisari vaati, että vastuullisten viranomaisten tuli viipymättä huolehtia siitä, että virastot mahdollisimman pian saisivat työnsä ja yleisönpalvelunsa käyntiin. Kouluille ja yliopistolle tuli myös järjestää edellytykset jatkaa opetustyötä. Papiston tuli ryhtyä pitämään uudelleen jumalanpalveluksia ja poliisi ja sotilaat olivat velvollisia valvomaan järjestystä ja estämään mahdolliset tuhotyöt. Kaupunkilaiset ottivat ilolla vastaan keisarin ja kenraalikuvernööri Zakrevskin toimenpiteet ja heitä kiiteltiin avokätisyydestä. Kun myöhemmin kävi ilmi, että yliopisto siirrettäisiinkin Turusta Helsinkiin, niin kaupunkilaisten tyytyväisyys laimeni, eikä keskushallintoa kohtaan enää tunnettu kaupungissa ihailua.


title: Turun palo

text: Kysymys palovakuutuksista oli luonnollisesti ajankohtainen heti palon jälkeen. Kaikki ne kaupungin asukkaat, joiden talot olivat vakuutettuina joko Tukholman yleisessä palovakuutusrahastossa tai Suomen vakuutuskonttorissa, halusivat mahdollisimman pian rahansa pois. Oli kuitenkin epäselvää pystyivätkö vakuutusyhtiöt vastaamaan sitoumuksistaan ja tämä herätti talonsa vakuuttaneissa levottomuutta. Tukholman yleinen palovakuutusrahasto oli vakuuttanut Turusta noin 150 taloa ja näiden talojen osalta menetykseksi arvioitiin 200 000–250 000 riikintaalaria. Aiemmin samana vuonna 14. kesäkuuta oli Ruotsissa palanut Boråsin kaupunki ja 5. syyskuuta Uddevallassa oli palanut kuusi taloa. Ruotsalaisella vakuutusyhtiöllä oli siis jo ennestäänkin vaikeuksia. Turkulaiset vakuutuksenottajat olivat tyytymättömiä maksujen viivästymisestä johtuen ja ehtivät jo epäillä, etteivät he kenties saisi korvausrahojaan lainkaan. Monet kääntyivät kenraalikuvernööri Zakrevskin puoleen, joka tiedotti keisarille kansalaisten huolista. Tämän seurauksena Venäjän Tukholman-lähettiläs, kreivi Jan Peter van Suchtelen, sai tehtäväkseen valvoa suomalaisten vakuutuksenottajien etuja Tukholmassa. Tämä oli lopulta merkitsevä seikka, kun korvausrahat lopulta maksettiin. 17. toukokuuta 1828 vahvistettiin, että Turun palo oli vahingoittanut tai tuhonnut 146 vakuutettua turkulaistaloa joiden korvaussumma oli yhteensä 230 000 pankintaalaria. Tästä summasta maksettiin vuoden 1829 alusta lähtien useissa erissä 87,5 %. Tukholman palovakuutuskonttori meni vuoden 1827 palojen jälkiseurauksena selvitystilaan ja lakkasi lopulta toimimasta.


title: Turun palo

text: Suomen vakuutuskonttorilla ei ollut minkäänlaisia mahdollisuuksia vastata sitoumuksistaan omien varojensa turvin. Palaneista turkulaistaloista 46 oli vakuutettuna yhtiössä yhteensä 518 000 ruplan summasta. Keisari ratkaisi ongelman asettamalla 300 000 pankinruplaa palovakuutuskonttorin käyttöön yksityisten vakuutuksenottajien saamisten maksuja varten.


title: Turun palo

text: Vakuutusasiakirjoja myöhemmin tutkimalla on selvinnyt, että naapurit seurasivat usein toistensa esimerkkiä vakuutuksen ottamisessa. Tämän vuoksi Turussa oli palon sattuessa naapurustoja, jotka oli vakuutettu kokonaan ja naapurustoja joita ei oltu vakuutettu lainkaan. Vakuutusasiakirjoissa on kerrottu tarkasti vakuutettujen kiinteistöjen tiedot, joten niitä tutkimalla on saatu selville millaisia kiinteistöjä Turussa on palon sattuessa sijainnut. Vakuutuskirjoista selviää, että Turkulaiset kaupunkiasunnot ovat vuoden 1827 palon sattuessa olleet lähestulkoon maalaispihoja. Melkein kaikilla tonteilla oli esimerkiksi oma navetta ja talli ja joissakin oli myös oma kanala. Kaupunkiasuminen kuitenkin myös erosi selvästi maaseutuasumisesta. Turussa palon aikana sijainneissa taloissa oli muun muassa vessoja sijoitettuna toiseen kerroksessa. Asukkailla oli myös kansainvälisten tyylivirtausten mukaisia huonekaluja, kirjahylly ja muitakin kuin kirkollisia kirjoja. Varakkailla oli kodeissaan myös hienot astiastot ja esimerkiksi ulkomailta tuotuja juomalaseja. Vakuutuskirjoista on nähtävissä myös, että köyhemmän väestön talot sijaitsivat kaupungin laitamilla, kun rikkaampi väestö asui Turun keskustassa. Laitakaupungin talot olivat vakuutusarvoltaan vain noin kahdeskymmenesosa varakkaamman väen taloista.


title: Turun palo

text: Palon seurauksena Turun akatemia siirrettiin Helsinkiin ja palo vaikutti Turun merkityksen pienentymiseen Helsingin kasvaessa. Palon jälkeisiä nopeasti alkaneita jälleenrakentamistöitä johti kenraalikuvernööri Arseni Zakrevski. Hänen esityksestään senaatti nimitti arkkitehti Carl Ludvig Engelin laatimaan Turun uuden asemakaavan. Turun keskusta-alueen kaupunkirakenne perustuu edelleen Engelin laatimaan, 15. helmikuuta 1828 vahvistettuun asemakaavaan, joka on säännöllinen ruutukaava.


title: Turun palo

text: Kenraalikuvernööri Zakrevski määräsi, että asemakaavan pääkadut on tehtävä 45 kyynärää ja sivukadut 30 kyynärää leveiksi. Asemakaavan mukaan pää- ja jokikatujen samoin kuin torien ja aukioiden reunoille tuli rakentaa vain kivitaloja. Venäjän kaupunkitaiteessa korostettiin 1800-luvun alussa kaupungin leveitä pääkatuja usein määräyksellä, että niiden varrelle sai rakentaa vain kivitaloja. Lisää venäläisen kaupunkikuvan vaikutteita palon jälkeiseen kaupunkikuvaan toi se, että Turun harrastaja-arkkitehdit, muun muassa poliisimestari C. Jonsson, kauppias P. J. Gylich, kasööri C. F. Bäck ja muurari E. J. Wennerqvist käyttivät rakennusten suunnitteluun venäläisiä mallikirjoja.


title: Turun palo

text: Turun akatemian kirjasto tuhoutui kirjoineen lukuun ottamatta niitä teoksia, jotka sattuivat olemaan lainassa kaupungin ulkopuolella. Näin pelastui noin 800 nidettä. Samalla tuhoutuivat lähes kaikki Suomen keskiaikaisista kirjallisista lähteistä. Säilyneitä keskiaikaisia suomalaisia lähteitä tunnetaan vain noin 300.


title: Turun palo

text: Turun kaupunkikuva muuttui huomattavasti Turun palon seurauksena. Kaupunkiin rakennettiin suuria puistoalueita ja kaduista rakennettiin aiempaa leveämpiä mahdollisten uusien kaupunkipalojen estämiseksi. Kaupunkiin rakennettiin myös uudet palotornit Vartiovuoren ja Puolalanmäen korkeimmille kohdille. Uudessa asemakaavassa kaupungin keskustan suurimmat rakennukset, tuomiokirkko ja Akatemiatalo kunnostettiin, ja joitakin muitakin rakennuksia kuten Vanha Raatihuone sekä entinen sokeritehdas kunnostettiin vanhoille muureille. Pääosin kaupunki kuitenkin rakennettiin kokonaan uudelleen. Turun ruutukaava vaikutti merkittävästi muiden Suomen kaupunkien asemakaavoitukseen.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteles määritteli psykologian tieteeksi, joka tutkii sielua (kreik. "psykhe", lat. "anima") ja sen ominaisuuksia. Sen keskeisimpiin piirteisiin kuuluu näkemys sielusta kaikki elävät olennot elävöittävänä tekijänä. Aristoteleen psykologia on todennäköisesti muotoutunut hänen kypsemmän kautensa aikana, kun hän johti omaa Lykeionin peripateettista kouluaan (334-323 eaa.).


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteleen psykologian alan pääteos on teos "Sielusta" ("De anima"). Sen lisäksi hän kirjoitti psykologiasta myös siihen löyhästi liittyvässä lyhyempien kirjoitusten kokoelmassa nimeltä "Pieniä tutkielmia", merkittävimpinä tutkielmissa "Aisteista ja aistimisesta" ja "Muistista ja mieleen palauttamisesta". Psykologisiin asioihin viitataan myös muun muassa "Metafysiikassa", "Nikomakhoksen etiikassa", "Politiikassa", "Retoriikassa", sekä joissakin luonnontieteellisissä teoksissa, erityisesti teoksessa "Eläinten liikkeestä".


title: Aristoteleen psykologia

text: "Sielusta"-teoksen lähestymistapa oli melko epäempiirinen, ja se tutki aistimista, ajattelua sekä sielun ja ruumiin välisiä suhteita korkeammalla ja teoreettisemmalla abstraktiotasolla. Se määritteli tutkimusongelman kysymällä "ovatko kaikki mielenliikutukset yhteisiä sille, joka omistaa sielun, vai onko olemassa mielenliikutuksia, jotka ovat ominaisia sielulle itselleen?". Aristoteles halusi siis tietää, ovatko kaikki psyykkiset ilmiöt samalla myös ruumiin materiaalisia ilmiöitä. "Pieniä tutkielmia" puolestaan sovelsivat empiirisempää lähestymistapaa, tutkien Aristoteleen omin sanoin "sielulle ja ruumiille yhteisiä ilmiöitä".


title: Aristoteleen psykologia

text: Koska Aristoteles käsitti sielun yleiseksi kaikkeen elämään liittyväksi tekijäksi, psykologia tarkoitti hänelle kaiken elävän tutkimista, eikä pelkästään järjellisen mielen omaavien eläimien eli ihmisten tutkimista. Niinpä "Sielusta" käsitteli myös kasvi- ja eläinsielujen toimintaa ihmissielujen lisäksi. Aristoteles käsitteli psykologiassa myös elämän luonnetta yleensä; näin sen ala oli huomattavasti laajempi kuin psykologian ala nykyisin.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteleen teosta "Sielusta" on tutkittu pitkään ja siksi jopa sen keskeisimmistä kohdista on hyvin erilaisia tulkintoja. Teoksessa esitetyt ajatukset ovat kuitenkin sukua monille nykyisen mielenfilosofian lähestymistavoille, joten Aristoteleen psykologian tutkiminen on herännyt uudestaan eloon.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteleen mukaan kaikilla elävillä olennoilla on sielu. Hän määritteli, yleisen hylemorfistisen periaatteensa mukaisesti, että sielu on elävän olion muoto ja ruumis sen aine, toisin sanoen sielu on luonnollisen, elimellisen ja potentiaalisesti elävän ruumiin (eli aineellisen muodon) ensimmäinen aktuaalisuus (eli aineeton muoto). Näin ruumista ja sielua ei voi erottaa toisistaan. Hän opetti, että sieluja on kolmen tasoisia, kasvi-, eläin- ja ihmissieluja.Aristoteles opetti, että juuri sielu on se, mikä tekee ruumiista elävän olennon; se on vastuussa siinä tapahtuvasta muutoksesta ja liikkestä. Hän vastusti jossain määrin Platonin näkemystä siitä, että sielu olisi kuolematon ja ruumiista täysin erillinen.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteles määritteli mielen ("nous", usein myös "järki" tai "äly") siksi sielun osaksi, jolla se tietää ja ymmärtää asioita. Näin sen määrittely oli lähinnä toiminnallinen. Aristoteles erotti käytännöllisen ja teoreettisen järjen toisistaan.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteleelle kyky tietää ja ymmärtää asioita oli nimenomaan ihmiselle ominainen piirre. Näin järjen omaaminen oli olennaista ihmisenä olemiselle, samoin kuin aistiminen oli oleellista eläimelle ja ravitseminen kasville. Ymmärtämisen lisäksi ihmiselle olivat yhtä oleellisia kaikenlainen suunnittelu ja harkitseminen ennen toimintaa. Näin tutkiessaan mieltä Aristoteles tutki nimenomaan sitä, mikä tekee ihmisestä ihmisen.


title: Aristoteleen psykologia

text: Ajattelun toiminnan Aristoteles kuvasi vertaamalla sitä aistimiseen. Aistittaessa ihminen ottaa ruumiinsa aisteilla vastaan havaintoja, ja muodostaa niistä sielunsa kyvyillä jonkinlaisen järkeävän aistitun muodon. Ajattelussa ihminen vastaavasti ottaa vastaan älyllisen muodon, ja muodostaa niistä älyllisillä kyvyillään järkevän ajatuksen. Ihmisen mieli vastaanottaa siis jonkin ajatellun kohteen vaikutuksen, ja mieli mukautuu tähän kohteeseen tulemalla sen "kaltaiseksi" tai "muotoiseksi".


title: Aristoteleen psykologia

text: Jos siis otetaan mikä tahansa ajattelija S ja mikä tahansa ajattelun kohde O, S ajattelee O:ta jos ja vain jos:


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteleen mukaan kaikki eläimet ovat jossain määrin aktiivisia ja jossain määrin passiivisia sekä aistimisen että ajattelun suhteen. Aistiminen vaatii valintojen tekemistä ja ajattelu valintojen lisäksi abstrahointia. Tämän lisäksi Aristoteles kuvasi eläinten keskeiseksi ominaisuudeksi sen, että ne suuntautuvat ja liikkuvat haluamiensa asioiden mukaan tai niitä kohti. Aristoteles päätyi siihen, että sielu oli keskeisenä tekijänä kaikessa tässä liikkeessä. Samalla Aristoteleen psykologia lähestyi hänen fysiikkaansa, jolle oli keskeistä liikkeen syiden selvittäminen.


title: Aristoteleen psykologia

text: Aristoteles katsoi, että kaikki teot, sekä inhimilliset että eläimelliset, seuraavat halusta, joko tiedostetusta tai tiedostamattomasta sellaisesta. Vaikka aikaisemmin erityyppisten sielujen keskeisimmäksi kyvyksi oli mainittu ravitseminen, aistiminen ja mieli, Aristoteles joutui toteamaan, ettei yksikään niistä selittänyt liikettä täysin. Kasveilla oli tarve pyrkiä ravintoa kohti, mutta ne eivät liikkuneet. Myös jotkut eläimet, vaikka aistivatkin, pysyivät hänen mukaansa paikallaan — esimerkkeinä hän käytti ostereita, joita oli tutkinut eläinopillisissa teoksissaan. Myöskään mieli ei suuntautunut ensisijaisesti sellaisia asioita kohti, jotka antaisivat käskyjä liikkumaan, vaan tämä seurasi haluista. Lopulta Aristoteles päätyi siihen, etteivät halutkaan voineet liikuttaa ihmistä vastustamattomasti, sillä vahvaluonteiset ihmiset pystyivät hallitsemaan niitä järjellä.


title: Aristoteleen psykologia

text: Näin Aristoteles päätyi siihen, että eläimessä tulee olla erillinen haluava sielun kyky ("orektikon"), jonka tehtävänä oli laittaa eläimet liikkelle. Hän ymmärsi, että tämä oli osittain ristiriidassa sen kanssa, että mieli ei voisi saada aikaan liikettä. Näin hän päätteli liikkeen olevan seurausta sekä halusta että käytännöllisestä järjestä, jotka toimivat tiiviisti yhdessä. Käytännöllinen järki saa liikkeen aikaan silloin, kun se suuntautuu johonkin haluttavaan jonakin haluttavana. Teot suuntautuvat sellaisia asioita kohti, jotka ovat tai näyttävät olevan jotain hyvää. Tässä Aristoteles alkoi lähestyä "Nikomakhoksen etiikassa" kuvattuja ihmisen eettisiä päämääriä, kuten onnellisuuden tavoittelua.


title: Arlanda Express

text: Arlanda Express on nopea lentokentän raideyhteys Tukholman keskusrautatieaseman ja Arlandan lentoaseman välillä Ruotsissa. Juna on nopeampi, mutta myös kalliimpi kun Flygbussarna-linja-autot.


title: Arlanda Express

text: Junia lähtee neljästä kuuteen kappaletta tunnissa, junan nopeus on 200 km/h ja 40 kilometrin matka kestää kaksikymmentä minuuttia. Junat kulkevat osan matkasta Ruotsin itäistä päärataa (Ostkustbanan) ja 20 kilometriä lentokenttäyhteyttä varten rakennettua Arlandabanan-radalla. Tämä rataosuus valmistui vuonna 1999, jolloin Arlanda Express aloitti toimintansa. Vuonna 2015 aikuisten normaali matkalippu junaan maksaa 280 kruunua (noin 29 euroa).


title: Arlanda Express

text: Radalla on kolme asemaa: yksi terminaalin 5 ja toinen terminaalien 2, 3 ja 4 yhteydessä sekä Tukholman keskusrautatieasemalla, josta junat lähtevät raiteilta 1 ja 2. Terminaalien välillä junalla saa matkustaa maksutta.


title: Arlanda Express

text: Arlanda Express -junia liikennöi A-Train AB -niminen yhtiö, joka oli vuosina 2004−2014 australialaisen investointipankin Macquarie Groupin omistuksessa. Vuonna 2014 se myi yhtiön kiinalaisille ja australialaisille sijoittajille.


title: Arlanda Express

text: A-Train AB rakennutti lentokentälle menevän rataosuuden ja sai vastineeksi yksinoikeuden liikennöidä rataosuudella vuoteen 2040 asti.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Julkisen sanan neuvosto (lyhenne JSN) on Suomessa toimiva joukkoviestinnän julkaisijoiden ja toimittajien vapaaehtoisuuteen perustuva itsesääntelyelin, joka on perustettu vuonna 1968. Neuvosto ilmoittaa tehtäväkseen "tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta". Neuvoston taloudenhoitoa ja aatteellista tukea varten on perustettu Julkisen sanan neuvoston kannatusyhdistys ry. Neuvosto saa myös valtionapua.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Julkisen sanan neuvostossa on vuoden 2013 alusta 13 jäsentä ja puheenjohtaja. Heidän toimikautensa on kolme vuotta. Puheenjohtaja valitaan JSN:n kannatusyhdistyksen yksimielisellä päätöksellä. Myös viestimien edustajat valitsee JSN:n kannatusyhdistys. Neuvosto valitsee yleisön edustajat.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Suomalaiset joukkoviestinnän harjoittajat ja journalistit, käytännössä suuret kustantajat ja heidän palveluksessaan olevat toimittajat, ovat sitoutuneet siihen, että neuvosto valvoo heidän toimintaansa alan eettisten periaatteiden ja neuvoston perussopimuksen mukaisesti, jotka on kirjattu journalistin ohjeisiin. Tarkoituksena on ollut välttää sananvapauteen kohdistuvan julkishallinnollisen valvonnan lisääntyminen ja kunnianloukkausjutuista mahdollisesti oikeusistuinten avulla tuomitsemat suuret vahingonkorvaukset.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Neuvosto ei ole tuomioistuin eikä se käytä julkista valtaa. JSN ei ota käsiteltäväkseen asioita, joiden oikeudellinen prosessi on kesken. Julkisen sanan neuvoston lausuntoja on käytetty kunnianloukkauksia koskevissa riitajutuissa vapaan todistelun keinona. Näin ollen Julkisen sanan neuvoston päätöksiä voidaan käyttää nykysäännösten mukaan myöhemmin oikeusjutun perusteluna.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Samantapaisia itsesäätelyelimiä toimii monissa muissakin maissa ja muillakin toimialoilla, esimerkiksi Mainonnan eettinen neuvosto.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Neuvoston mukaan paperilehdissä olevat virheet on oikaistava myös lehden verkkoversioissa.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: JSN:n puheenjohtajuus on vuoden 2015 loppuun Risto Uimosen kauden päättymiseen sivutoiminen mutta muuttuu sen jälkeen päätoimiseksi. Kauden pituus on neljä vuotta, ja tehtävää voi hoitaa kaksi kautta. Aiemmin kausi on ollut kolmivuotinen.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Jotkut JSN:n puheenjohtajat ovat eronneet myrskyisästi. Jacob Söderman erosi vuonna 2005 kesken kauden, kun ei saanut vastakaikua esitykselleen puheenjohtajan aseman vahvistamisesta. Södermanin jälkeen puheenjohtajaksi valittiin Kalevi Kivistö vuonna 2005. Hän erosi syyskuussa 2007. Ylen A-Studiossa 12. syyskuuta 2007 käsiteltiin Kivistön yhteyksiä entisiin sosialistimaihin 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin hän oli SKDL:n puheenjohtaja ja ohjelman mukaan rähmällään entiseen Itä-Saksaan päin. Kivistön mukaan ohjelmalla haluttiin maksaa kalavelkoja langettavasta päätöksestä, jonka JSN antoi Ylen A-Piste-ohjelmalle. Puheenjohtajina Kivistön eron jälkeen toimivat varapuheenjohtajat, toimittaja Matti Rönkä ja Jari Lindholm.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Tammikuussa 2008 neuvoston puheenjohtajaksi valittiin toimittaja Pekka Hyvärinen. Joulukuussa 2009 JSN antoi vapauttavan päätöksen Ylen TV2:n Silminnäkijä-ohjelman väitteistä Nuorisosäätiön puheenjohtajana toimineen pääministerin Vanhasen saamista ilmaisista rakennustarvikkeista. Niin sanotun lautakasagaten jälkeen puheenjohtaja Hyvärinen erosi. Myös neuvoston jäsen Pekka Iivanainen ilmoitti eroavansa. JSN:n puheenjohtajaksi valittiin vajaat kaksi viikkoa myöhemmin sanomalehti Kalevan entinen päätoimittaja Risto Uimonen. Vuonna 2011 1. varapuheenjohtajana toimi Keskisuomalaisen varapäätoimittaja Inkeri Pasanen ja 2. varapuheenjohtajana Suomen Kuvalehden toimittaja Tuomo Lappalainen.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Vuoden 2016 alusta puheenjohtaja on Elina Grundström, joka on työskennellyt freelance-toimittajana ja tietokirjailijana ja Vihreän Langan päätoimittajana.


title: Julkisen sanan neuvosto

text: Informaatio- ja teknologiaoikeuden professori Jukka Kemppisen mukaan JSN:n toimena on "varjella sanoma- ja aikakauslehtiä oikeudenkäynneiltä", ja "jottei tätä huomattaisi, JSN sanoo liikuskelevansa sananvapauden asialla".