title: Rudolf Nurejev

text: 16. kesäkuuta vuonna 1961 Nurejevin onni kääntyi. Kirovin baletin ollessa lähdössä Pariisin kiertueelle yksi baletin johtavista miestanssijoista, Konstantin Sergejev, sairastui eikä päässyt kiertueelle, joten Nurejev pääsi hänen tilalleen. Pariisissa hän sai paljon kiitosta esiintymisestään. Nurejev rikkoi kuitenkin sääntöjä tehdessään tuttavuutta ulkomaalaisten vieraiden kanssa. Hänelle kerrottiin, että hänet lähetetään takaisin Neuvostoliittoon. Nurejev uskoi, että hänet pantaisiin Neuvostoliitossa esiintymiskieltoon, joten 17. kesäkuuta Le Bourgetin lentoasemalla Pariisissa hän ei mennyt muiden tanssijoiden kanssa lentokoneeseen, vaan lentokentän ulkomaalaisvirastoon, jossa hän anoi poliittista turvapaikkaa. Nurejev ei päässyt loikkauksensa takia enää takaisin Neuvostoliittoon. Vuonna 1989 hän vieraili kuitenkin siellä Neuvostoliiton päämiehen Mihail Gorbatšovin kutsusta. Nurejev jatkoi tanssijanuraansa lännessä muun muassa Pariisissa ja Yhdysvalloissa.


title: Rudolf Nurejev

text: Kun AIDSia havaittiin Ranskassa vuonna 1982 Nurejev ei kiinnittänyt siihen paljonkaan huomiota vaikka hän oli homoseksuaali. Vuonna 1990 hän sairastui vakavasti ja hänet todettiin HIV-positiiviseksi. Nurejev kuoli vuonna 1993 Pariisissa 54-vuotiaana.


title: Vatslav Nižinski

text: Vatslav Fomitš Nižinski (, ; 12. maaliskuuta 1890 Kiova – 8. huhtikuuta 1950 Lontoo) oli puolalaissukuinen venäläinen balettitanssija ja koreografi, joka tunnettiin huimista hypyistään ja tunteikkaista tulkinnoistaan. Nižinski oli Anna Pavlovan tavoin aikansa kuuluisimpia balettitanssijoita, ja hänen nimensä muistetaan yhä edelleen.


title: Vatslav Nižinski

text: Nižinski syntyi Kiovassa, Ukrainassa (silloisessa Venäjän keisarikunnassa) puolalaiseen tanssijaperheeseen, joka oli kuitenkin venäläistynyt. Ei ole selvää, pitikö Nižinski itse itseään venäläisenä vai puolalaisena . Vuonna 1900 hän meni Keisarilliseen balettikouluun, jossa hän opiskeli muun muassa Enrico Cecchettin, Nicholas Legat’n ja Pavel Gerdtin johdolla. Hän toimi tanssijana Mariinski-teatterin baletissa ja esitti siellä päärooleja jo 18-vuotiaana, muun muassa baletissa "La Fleurette Rouge" (säv. Thomas de Hartmann). Nižinskin urasta tärkeän osan muodostaa hänen työskentelynsä Sergei Djagilevin perustamassa Ballets russes -ryhmässä 1909 alkaen. Aikakautensa tunnetuimpiin kuulunut balettiseurue esiintyi pääasiassa Euroopassa, mutta teki kiertueita myös Amerikkaan.


title: Vatslav Nižinski

text: Nižinski aloitti ryhmässä tanssijana ja tuli tunnetuksi ilmaisuvoimaisesta eläytymiskyvystään ja lennokkaista hypyistään. Hänen kuuluisia roolejaan olivat muun muassa baletit "Ruusu-unelma" ja "Petruška" (1911, koreografia Mihail Fokin). Koreografina hän uudisti liikeilmaisua radikaalisti, ja monet teokset aiheuttivatkin suurta kohua. Hänen koreografioitaan ovat: "Faunin iltapäivä" vuodelta 1912 ja "Jeux" vuodelta 1913 (säv. Claude Debussy) sekä "Kevätuhri" nuoren Igor Stravinskin musiikkiin (1913).


title: Vatslav Nižinski

text: Viimeisen koreografiansa "Till Eulenspiegelin" (1916) aikaan Nižinski alkoi kärsiä jo ensimmäisistä sairastumisen oireista. Avioituminen oli johtanut välirikkoon Djagilevin kanssa ja Nižinski jätti Ballets russes’n. Hän muutti pysyvästi Sveitsiin, jossa hän hakeutui hoitoon skitsofrenian vuoksi. Häntä hoiti kuuluisa psykiatri Eugen Bleuler. Sodan loputtua Nižinski matkusteli Euroopassa, kävi eri parantoloissa ja kirjoitteli muistelmiaan. Hän kuoli lontoolaisessa sairaalassa vuonna 1950. Vuonna 1953 hänen ruumiinsa siirrettiin Lontoosta Pariisin Cimetière de Montmartren hautausmaalle.


title: Vatslav Nižinski

text: Nižinskin koreografioista ei ole säilynyt niin riittävästi tietoa, että niitä voitaisiin esittää. Tosin "Kevätuhri"-baletista on myöhemmin tehty rekonstruktio, joka on ollut myös Suomen kansallisbaletin ohjelmistossa. Myös "Faunin iltapäivästä" on tehty rekonstruktio valokuvien ja Nižinskin muistiinpanojen pohjalta.


title: Uusikirkko

text: Uusikirkko (vuoteen 1936 "Uusikirkko Vl," ) on entinen Suomen kunta Karjalankannaksen Suomenlahden puoleisella rannikolla Etelä-Karjalassa Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Pinta-ala oli 604,6 km² ja asukkaita 11 110 (1939). Uudenkirkon naapurikuntia olivat Kuolemajärvi, Muolaa, Kanneljärvi, Kivennapa ja Terijoki.


title: Uusikirkko

text: Alueelta oli hyvät kulkuyhteydet mm. Viipuriin, Terijoelle ja Pietariin. Alueella oli 1930-luvun lopussa jo merkittävää turismia merenrannikolla.


title: Uusikirkko

text: Nykyisin Uudenkirkon kirkonkylän paikalla on Poljanyn maaseututaajama (), joka on Leningradin alueen Viipurin piirin Poljanyn eli Uudenkirkon maalaiskunnan keskustaajama.


title: Uusikirkko

text: Löytöjen perusteella Uudellakirkolla on ollut pysyvää asutusta jo kivikaudella. Itsenäisenä seurakuntana nimi mainitaan ensimmäisen kerran v. 1445, jolloin se oli eronnut Muolaan eli Pyhän Ristin seurakunnasta.


title: Uusikirkko

text:
Elokuussa 1911 keisari Nikolai I antoi lakiehdotuksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien liittämisestä Pietarin kuvernementtiin. Yhtenä perusteluna asialle oli (silloin vielä Kivennavan kuntaan kuuluneen) Terijoen huvilayhdyskunnan runsas venäläisväestö. Ehdotus annettiin myös Suomen eduskunnan hyväksyttäväksi, mutta sai Suomessa osakseen ankaraa vastustusta ja jäi toteuttamatta. Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1920 Tarton rauhassa vahvistettiin vanha suuriruhtinaskunnan raja Suomen ja Neuvosto-Venäjän väliseksi rajaksi.
Uudenkirkon alueesta erotettiin itsenäiseksi pitäjiksi myöhemmin Kuolemajärvi (1871) ja Kanneljärvi (1925). Tyrisevän kylä siirrettiin osaksi Terijoen kuntaa 1927. Näin ollen myös Uusikirkko jäi vielä silloin Suomelle.


title: Uusikirkko

text: Talvisodassa Uusikirkko joutui Neuvostoliiton haltuun 4. joulukuuta 1939.


title: Uusikirkko

text: Uudenkirkon väestö sijoitettiin jatkosodan jälkeen Salon seudulle seuraaviin kuntiin: Angelniemi, Halikko, Karuna, Koski Tl, Marttila, Perniö, Sauvo ja Somero.


title: Uusikirkko

text: Airikkala, Anterola, Anttonala, Elinälä, Haapala, Halila, Halola, Harju, Himottula, Hyttilä, Hälkölä, Häme, Hänniloja, Hännilä, Hötsölä, Iivattala, Inonkylä, Jaakkovala, Jokela (Lohela), Jorola, Jäppilä, Järmilä, Kaipiala (Lampaala), Kalliola, Kanneljärvi, Kauppola, Kelola, Keppola, Kirjavala, Kirkkojärvi (kirkonkylä), Kirstinälä, Kiskola, Kitula, Kokkola, Kunttila, Kuujärvi, Kuuterselkä, Lahdenperä, Leistilä, Leistola, Lempiälä, Liikola, Makula, Mesterjärvi, Metsäkylä, Myttyniemi, Mäkienmäki, Neuvola, Peippola, Putrola, Päätilä, Ritarila, Rumpula (Piispala), Sinkkola, Sortavala, Sykiälä, Taamala, Talpola, Tarkkala, Tirttula, Toivola, Tommila, Tyrisevä, Uimola, Uiskola, Uskila, Vohnala, Vihmala, Villikkala, Vitikkala


title: Uusikirkko

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 20 koulupiiriin.


title: Potkulauta

text: Potkulauta on jaloilla potkimalla liikutettava kulkuväline.


title: Potkulauta

text: Perinteinen pienipyöräinen potkulauta koostuu noin 450-600 mm korkeasta ohjaustangosta ja astinlaudasta (dekki) sekä sen päihin asennetuista renkaista, joita on yleensä kaksi - harvemmin kolme tai neljä. Runko on useimmiten valmistettu teräksestä tai alumiinista ja ammattilaismalleja lukuun ottamatta ne ovat yleensä kokoon taitettava kuljetuksen helpottamiseksi. Peruspotkulaudat painavat yleensä noin 2,5-3,5 kg.


title: Potkulauta

text: Potkulaudan nopeus sijoittuu kävely- ja pyöräilyvauhdin välimaastoon. Lähinnä pienistä (halkaisija yleensä noin 100 mm) pyöristä johtuen potkulaudan nopeus tasaisella maalla on 5–15 km/h. Alamäissä vauhti yltää korkeintaan 30 km/h. Jarrutus tapahtuu joko suoraan jaloilla maasta tai painamalla jalalla takapyörän päälle asennettua jarrulevyä rengasta vasten. Polkupyörän tapaista käsijarrua potkulaudoissa ei ole. Vaikka potkulaudan käyttäjä Suomessa rinnastetaan jalankulkijaksi on suojavarusteiden, kuten suojakypärän käyttö suositeltavaa.


title: Potkulauta

text: Potkulautoja on monenhintaisia ja -laisia. Hintavimmat laudat saattavat maksaa useita satoja euroja, mutta peruslaudan saa jo noin 20 eurolla. Peruslaudat eivät rakenteestaan johtuen sovellu skoottaukseen. Vain muutaman senttimetrin maavarasta johtuen peruslaudat vaativat asfalttialustan tai vastaavan kovan, tasaisen ja roskattoman alustan.


title: Potkulauta

text: Potkulautoja käytetään myös isoissa laitoksissa, tehtaissa ja varastoissa liikkumiseen. Näissä potkulaudoissa on usein tukevat renkaat ja käsijarrukin.


title: Potkulauta

text: Potkulautailu on myös freestyle-laji, jota kutsutaan nimellä "skoottaus" tai "scoottaus". Lajissa tehdään erityisiä temppuja ja lajia harrastetaan erityisesti siihen tarkoitetulla kaksipyöräisellä temppupotkulaudalla.


title: Potkulauta

text: Urheilukäytössä olevat potkulaudat ovat polkupyörää ja potkulautaa muistuttavia ajoneuvoja ja liikuntavälineitä. Tällaisen potkulaudan päällä seisotaan potkulaudan tapaan ja sitä liikutetaan potkimalla, mutta siinä on isot pyörät, reilun kokoinen ohjaustanko ja jarrut. Tällaista potkulautaa kutsutaan myös nimillä "kickbike" ja "footbike" (nämä ovat kuitenkin myös tuotenimiä).


title: Potkulauta

text: Isopyöräistä potkulautaa kutsutaan toisinaan potkupyöräksi. Potkupyörä tarkoittaa usein kuitenkin päällä istuttavaa ja potkimalla liikutettavaa ajoneuvoa.


title: Potkulauta

text: Pakilalainen Hannu Vierikko on kehittänyt kickbikeja sekä potkupyöräilyä ja potkukelkkailua.


title: Potkulauta

text: Potkulautaurheilua edistävät Suomessa Suomen Potkukelkkailu- ja Potkulautailuliitto ry (SPPL)] ja kansainvälisesti International Kicksled and Scooter Assocation (IKSA).


title: Neurulaatio

text: Neurulaatiolla tarkoitetaan alkionkehityksen tapahtumaa, jossa gastrulaatiossa syntyneestä ektodermistä muodostuu hermostoputki. Hermostoputkesta erilaistuu myöhemmin yksilönkehityksen aikana keskushermosto. Neurulaatio alkaa heti kun gastrulaatio on valmis alkion kraniaalisessa osassa ja selkäjänne on kehittynyt. Gastrulaatiossa syntynyt selkäjänne indusoi päällä olevaa ektodermiä erikoistumaan soluiksi, joista myöhemmin muodostuu keskushermosto. Neurulaatio jaetaan primääriseen ja sekundääriseen neurulaatioon.


title: Neurulaatio

text: Hermostolevy syntyy selkäjänteen päällä olevasta ektodermistä. Selkäjänne indusoi ektodermin erilaistumaan neuroektodermiksi, ja neuroektodermistä muodostuu myöhemmin hermostolevy. Primäärisellä neurulaatiolla tarkoitetaan hermostolevyn taipumista hermostoputkeksi. Levyyn muodostuu uurre, joka painuu syvemmäksi kunnes uurteen reunat yhtyvät muodostaen hermostoputken. Reunojen yhtymäkohtaan syntyy hermostopiena, jonka solut melko nopeasti irtoavat ja vaeltavat muodostamaan kudoksia ympäri alkiota. Hermostopienan muodostuessa hermostoputki sulkeutuu ja hermostopienan hajotessa kuroutuu irti ektodermistä. Homeobox-geenit ohjaavat kehitystä. A-vitamiinilla on tärkeä osa hermostoputken kehityksessä.


title: Neurulaatio

text: Sekudäärisen neurulaation mekanismi on erilainen kuin primäärisen neurulaation: solumassan keskelle muodostuu putkimainen ontelo. Sekundäärisessä neurulaatiossa kehittyvät keskushermoston kaudaaliset osat.


title: Neurulaatio

text: Useimmiten keskushermoston epämuodostumat liityvät hermostoputken sulkeutumisessa tapahtuviin virheisiin. Sulkeutumishäiriöiden otaksutaan aiheutuvan puutteista induktoivissa signaaleissa tai niissä geeneissä, jotka ohjaavat sulkeutumisprosessia. Häiriöitä on hyvin eriasteisia ja ne voivat pahimmillaan johtaa kuolemaan. Kehityshäiriön vakavuus riippuu siitä, missä kohtaa hermostoputkea sulkeutuminen on puutteellista. Aivo-osan jäädessä sulkeutumatta tuloksena on anenkefalia, joka johtaa aina kuolemaan. Hermostoputken kaudaaliosan sulkeutumishäiriö aiheuttaa spina bifidaksi kutsutun tilan.


title: Neurulaatio

text: Morfogeneettiset liikkeet muokkaavat ja taivuttavat hermostoputkea. Kraniaaliosaan muodostuvat aivokammiot ja kaudaaliosaan selkäydinkammio. Homeobox-geenien avulla hermostoputken kudos alkaa erilaistua keskushermoston erilaisiksi toiminnallisiksi kudoksiksi. Soluista erilaistuu neuroneita ja gliasoluja.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Helios Airwaysin lento 522 oli kyproslaisen Helios Airwaysin matkustajakone Boeing 737-31S:n lento, joka törmäsi 14. elokuuta 2005 kello 12.04 vuoreen Ateenan pohjoispuolelle matkallaan Kyprokselta Kreikkaan.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Kaikki 121 matkustajaa ja miehistön jäsentä kuolivat. Kreikan TV-uutisten julkistamien, Kreikan ilmavoimien tekemään tarkastuslentoon perustuvien tietojen mukaan matkustajakoneen ollessa vielä ilmassa sen lentäjät ja matkustajat olivat tajuttomia. Koneen stuertti, jolla oli kannettava happilaite ja joka oli vasta aloittanut lentotunnit, yritti ilmeisesti ohjata konetta osaamatta kuitenkaan kytkeä autopilottia pois päältä. Autopilotin poiskytkeminen saattoi epäonnistua myös siksi, että happivajeessa aivot toimivat ikään kuin henkilö olisi alkoholin vaikutuksen alaisena. Stuertti ei myöskään osannut käyttää koneen radiota saadakseen apua. Kone oli kiertänyt kehää kolme tuntia, minkä jälkeen polttoaine loppui ja moottorit sammuivat. Tämä tapahtui juuri, kun näytti siltä, että stuertti onnistuisi saamaan koneen ohjaukseensa.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Turman syyksi varmistui se, että koneen automaattinen paineistusjärjestelmä oli jätetty manuaalitilaan edellisen huollon yhteydessä. Myös pienet yksittäiset tekijät vaikuttivat turmaan: mm. lentäjien virhearviointi varoitusäänestä voidaan lukea osasyyksi onnettomuuteen. Lentäjät näet tulkitsivat varoitusäänen johtuvan ylikuumenemisesta, vaikka todellisuudessa se varoitti paineen alenemisesta. Jos lentäjät olisivat ymmärtäneet paineen alenevan, he olisivat voineet laskea koneen noin 3 000 metrin lentokorkeuteen, jossa paineistusjärjestelmää ei tarvita, tai he olisivat voineet yksinkertaisesti panna automaattisen paineistusjärjestelmän päälle. Paineistuksen menettäneenäkin koneella voi lentää, mutta happinaamarit pitää ottaa heti käyttöön, koska ilmanpaineen pudotessa tajuttomuus uhkaa nopeasti. Helioksen turmakoneen tajuttomilla lentäjillä oli happinaamarit myös päällä, mutta varahappijärjestelmä toimii vain rajallisen ajan. Matkustajilla varahappijärjestelmä toimii vain noin 15 minuuttia. Koneen stuertti, jonka ei alun perin pitänyt olla lennolla (vaan joka oli mukana tyttöystänsä vuoksi), oli entinen erikoisjoukkojen sotilas. Hän käytti matkustajien happivaroja edetessään koneen peräosasta etuosaan, ja tämän jälkeen hän käytti kannettavaa happilaitetta. Stuertilla ei ollut kokemusta kyseisestä konetyypistä.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Kone oli lentänyt vielä noin 1,5 tuntia happinaamarien putoamisen jälkeen. Matkustajat eivät olleet aivokuolleita turman hetkellä, vaan he olisivat selvinneet tutkimusten mukaan hengissä, mikäli kone olisi saatu turvallisesti alas. Myös koneen lämmitysjärjestelmä oli romahtanut, koska ikkunoissa oli kuuraa. Matkalentokorkeudessa vallitsi -55 °C:n pakkanen.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Onnettomuuden jälkeen Helios Airways lopetti vapaaehtoisesti toimintansa. Turmakone oli valmistunut vuonna 1997. Uhrien omaiset vaativat Boeing-yhtiöltä 76 miljoonan euron korvauksia, asia on käsittelyssä edelleen.


title: Helios Airwaysin lento 522

text: Kanadalainen televisiosarja "Lentoturmatutkinta" teki kyseisestä onnettomuudesta jakson nimeltä "Ghost Plane".


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Valkjärvi on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulla alueella. Valkjärvi sijaitsi Kannaksen keskiosassa Vuoksen varrella. Valkjärven pinta-ala oli 399,6 km² ja asukasluku vuonna 1939 oli 7 694. Kunta rajoittui pohjoisessa Vuokselaan ja Sakkolaan, lännessä Muolaaseen, idässä Rautuun ja etelässä Kivennapaan.


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Valkjärvi oli Muolaan kappeliseurakuntana vuodesta 1648 ja itsenäisenä seurakuntana vuodesta 1738 lähtien.


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Suomen talvisodassa Valkjärvi joutui puna-armeijan haltuun 4. joulukuuta 1939.


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Valkjärven väestöä asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Juupajoki, Jämsä, Jämsänkoski, Keuruu, Korpilahti, Koskenpää, Kuhmoinen, Kuorevesi, Mänttä, Orivesi ja Vilppula.


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Valkjärven kirkonkylän venäläinen nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Mitšurinskoje. Kirkonkylän ympäristö muodostaa nykyään Venäjän Valkjärven maalaiskunnan, muita osia entisestä kunnasta kuuluu nykyisiin Venäjän Mäkrälän, Petäjärven ja Kyyrölän kuntiin.


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Airikkala, Aliskala, Hampaala, Harmaala, Huuhti, Ilmola, Jauhola, Jutikkala, Kahkaala, Kamajauhola, Karkeala, Koivula, Kosteala, Kuuppola, Kyllästilä, Laavola, Lahdenpohja, Lankila, Lemmettylä, Liikola, Mannisniemi, Marjoniemi, Naumala, Nirkkola, Nouseala, Nurmijärvi, Oravaniemi, Pentsilä, Piikkilä, Puikkola, Puustinlahti, Päivilä, Pöppölä, Rampala, Rossila, Saavola, Salokylä, Sarkola, Siparila, Suontaka, Tarpila, Teppola, Torikka, Turulila, Uosukkala, Utula, Vaalimo, Valkeamatka, Veikkola, Vilppula, Vunukkala


title: Valkjärvi (Viipurin lääni)

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 16 koulupiiriin.


title: Vuoksela

text: Vuoksela on entinen Suomen kunta Vuoksen varrella Karjalankannaksella Etelä-Karjalassa Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Vuokselan naapurikuntia olivat pohjoisessa Räisälä, idässä Sakkola, etelässä Valkjärvi, lounaassa Muolaa, lännessä Äyräpää ja luoteessa Vuoksenranta. Vuokselan pinta-ala oli 135,9 km² ja asukasluku 2 940 (1939).


title: Vuoksela

text: Alhola, Hirvisaari, Kontula, Kottila, Kuninkaanristi, Noisniemi, Päiväkivi, Räihäranta, Uusikylä ja Virkkilä (kirkonkylä).


title: Vuoksela

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin.Vuokselan alueen muodostamista rukoushuonekunnaksi oli suunniteltu jo 1860-luvulla. Vuonna 1905 valmistui Uuteenkylään rukoushuone, joka tehtiin entisestä Antrean kirkosta, joka oli myyty huutokaupalla edellisenä vuonna. Valkjärven seurakunnan alainen Vuokselan rukoushuonekunta muodostettiin vuonna 1908.


title: Vuoksela

text: Vuokselan seurakunnan perustamispäätös annettiin vuonna 1912 ja se aloitti toimintansa vuonna 1914, jolloin siihen liitettiin Uudenkylän ja Päiväkiven kylät Valkjärveltä, Kuninkaanristin, Noisniemen ja Räihärannan kylät Sakkolasta ja Vuosalmen kylä Muolaasta. Näistä kylistä Uudellakylällä, Päiväkivellä, Vuosalmella ja osalla Noisniemeä ei ollut maayhteyttä aiempiin seurakuntiinsa.


title: Vuoksela

text: Vuokselan kunnan perustamispäätös annettiin vuonna 1914, mutta kunnallinen toiminta alkoi vasta vuoden 1917 alusta. Vuonna 1925 aikoinaan Muolaan kunnasta liitetty Vuosalmen kylä liitettiin uuteen Äyräpään kuntaan.


title: Vuoksela

text: Vuokselan kirkon paikasta syntyi riitaa eri kylien välillä. Vuokselan kirkko valmistui vuonna 1929 Virkkilän Lammasniemeen, Vuoksen pohjoisen laskuhaaran varrelle. Kirkon suunnitteli Ilmari Launis.


title: Vuoksela

text: Talvisodassa maataistelut eivät ulottuneet Vuokselan alueelle, mutta Moskovan rauhassa oli koko Vuoksela luovutettava Neuvostoliitolle. Sodan aikana oli Vuokselan väestö evakuoitu Vilppulaan. Pika-asutussuunnitelmien mukaiset sijoituskunnat olivat Perniö, Kisko, Muurla ja Suomusjärvi. Asuntotilanteen helpottamiseksi vuokselalaiset siirtyivät kuitenkin lähinnä Vilppulan ympäristökuntiin, Ruovedelle, Mänttään, Juupajoelle ja Kuorevedelle.


title: Vuoksela

text: Jatkosodan alussa vuonna 1941 Vuoksela vallattiin takaisin ja vuokselalaiset pääsivät palaamaan takaisin kotiseudulleen. Kotiin palaamista seurasi suuri jälleenrakennuskausi. Vuoksela evakuoitiin kuitenkin uudelleen 15. kesäkuuta 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen tieltä ja tällä kertaa sijoituskuntina olivat Pihlajavesi, Juupajoki ja Kuorevesi. Kunnantoimisto sijoitettiin Haapamäelle.


title: Vuoksela

text: Vuoden 1945 maanhankintalain mukaiset vuokselalaisten sijoituskunnat olivat etelähämäläiset Hattulan, Kalvolan, Rengon, Tammelan ja Tyrvännön kunnat. Luovutettujen alueiden kunnat määrättiin lakkautettaviksi vuoden 1948 ja seurakunnat vuoden 1949 loppuun mennessä. Vuokselan kunnan toiminta päättyi 30. syyskuuta 1948, jolloin pidetyn kokouksen viimeinen pykälä kuuluu ""Tämän jälkeen todettiin kunnan toiminta kuntana loppuneeksi ja sen nimikin ainakin toistaiseksi siirtyneen muistojen joukkoon""


title: Vuoksela

text: Vuokselan luterilainen seurakunta perustettiin vuonna 1912 ja se aloitti toimintansa vuonna 1914. Vuokselan seurakunta kuului Viipurin hiippakunnan Käkisalmen rovastikuntaan. Riita seurakunnan kirkon paikasta johti siihen että riidassa häviölle jääneet uusikyläläiset perustivat vuonna 1926 Vuokselan vapaan evankelis-luterilaisen seurakunnan, joka kuului Suomen Vapaaseen Evankelis-Luterilaiseen Kirkkoon. Tämä seurakunta käytti kirkkonaan Uudenkylän rukoushuonetta, mutta ei kuitenkaan omistanut rakennusta. Lisäksi Vuokselaan perustettiin helluntailaisuuteen kuulunut "Elim"-seurakunta vuonna 1931. Vuokselan helluntaiseurakunnalle valmistui oma rukoushuone Kuninkaanristin kylään vuonna 1939. Vuokselan ortodoksiväestö kuului Palkealan seurakuntaan.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenranta oli Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Vuoksen rannalla Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Kunnan pinta-ala oli 270,6 km² ja siellä oli asukkaita 3 602 (1939). Sen peltopinta-ala oli 3 394 ha eli 15,2 % ja tiloja joiden viljelypinta-ala oli vähintään 25 ha oli 9 kpl vuonna 1932.


title: Vuoksenranta

text: Kunnan sijainti oli hyvin syrjäinen ja sen maantieverkosto harva. Vuoksessa harjoitettu laivaliikenne kuitenkin helpotti maantieverkon vähäisyydestä johtuvia haittoja.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenrannan alueella on ollut niin kivikautista kuin keskiaikaistakin asutusta. Korpilahden kylän alueelta löydettiin 1900-luvun alussa maailman vanhimpiin kuuluva kalaverkko. Keskiajalla Pähkinäsaaren rauhan raja kulki tuolloin Jääsken suurpitäjään kuuluneen Vuoksenrannan sivuitse, mikä vaikutti kylien elämään tuoden lähinnä sotia ja ryöstäjiä. Vuonna 1857 tapahtunut Vuoksen lasku synnytti Vuoksenrantaan tuhansia hehtaareja lisää hedelmällistä viljelysmaata, mikä oli eduksi erittäin maatalousvaltaiselle pitäjälle.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenrannan kunta erotettiin Antrean pitäjästä 1924; senaatin päätös eroamisesta oli tehty jo 5. marraskuuta 1913 ja toimintansa kunta aloitti 1.tammikuuta 1919. Vuoksenrannan seurakunta perustettiin samassa yhteydessä kymmenestä Antrean itäosan kylästä.


title: Vuoksenranta

text: Erimielisyydet Vuoksenrannan tulevan kirkon sijoituspaikasta johtivat vuonna 1921 Vuoksenlaakson metodistiseurakunnan perustamiseen. Metodistien puinen kirkko nousi 1922 Kaskiselän Noinmäelle, kunnan eteläosaan, palvelemaan noin kahdeksaasataa uskovaista Vuoksenrannasta ja lähiseudulta. Keskelle kuntaa Kankaalaan sijoitettu Vuoksenrannan luterilainen kirkko, jonka piirustukset oli laatinut arkkitehti Väinö Keinänen 1921, vihittiin käyttöön vuonna 1935. Valkoiseksi rapattu tiilirakennus palveli neuvostoaikana mm. kulttuuritalona, elokuvateatterina, läheisen kolhoosin traktorikorjaamona sekä navettana. Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen suomalaiset ovat kunnostaneet huonoon kuntoon päässyttä kirkkoa, ja siellä on pidetty jälleen myös jumalanpalveluksia.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenrannan väestö asutettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin Itä-Hämeen kuntiin: Asikkala, Hartola, Joutsa, Luhanka, Pertunmaa ja Sysmä. Pienempi vuoksenrantalainen kyläyhteisö muodostui Someron Kauraketoon vapaaehtoisen maakaupan tuloksena.


title: Vuoksenranta

text: Karkiala (Karkeala), Kaskiselkä, Korpilahti, Kuivaniemi, Oravankytö, Parsikanmaa, Pöyryniemi, Sintola, Taljala, Virkinniemi, joista Korpilahti oli suurin.


title: Vuoksenranta

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenrannan maasto on melko yksitoikkoista ja alavaa. Alueen selänteet ovat varsin loivarinteisiä. Ainoastaan Muolaan seudulta alkava Pölläkkälän-Paakkolan harjanne päättyen Virkinselälle muodostaa poikkeuksen seudun yleisilmeestä. Sen rinteet ovat paikoin hyvinkin jyrkkiä ja kauniita Vuoksen varrella.


title: Vuoksenranta

text: Harjanteen korkein kohta Paalilammen itärannalla on 55 metriä merenpinnasta. Muita korkeita paikkoja ovat Taljalan kylän kaakkoispuolella Leposiinmäki, Korpilahden kylässä Paapanlammin rannalla oleva Niemenmäki ja Kaskiselän lounaispuolella Novanmäki. Niiden korkeus on 40–50 metriä merenpinnasta.


title: Vuoksenranta

text: Vuoksenranta on todellinen turvesoiden maa, jonka alavat suot levittäytyvät laajalti paikkakunnan itäosassa. Tasaisuutta rikkovat harvat moreenimäet. Soista mainittakoon Hirvisuo, Suurisuo ja Hämeensuo, jotka alanteiden välityksellä liittyvät toisiinsa. Kunnan länsiosassa on vain Poronsuo.


title: Vuoksenranta

text: Järviä ja jokia on vain Torhon- ja kunnan alueelle ulottuva Juoksemajärvi sekä Otamoinjoki.


title: Vuoksenranta

text:
Vuoksen laskun seurauksena sen rannoille syntyi laajoja vesijättömaita.
Vuoksenrannan vaakunan pohjana ovat monen muun karjalaisen perinnevaakunan tapaan maakunnan perinteiset värit, punainen ja musta. Yläkentän tähdet viittaavat kunnan kymmeneen kylään, alakentän verkko Korpilahden verkkolöytöön ja hopeinen hirsi pitäjän sijaintiin Vuoksen varrella sekä muinaisella Pähkinäsaaren rauhan rajalla. Tunnuksen on suunnitellut Antti Miikkulainen vuonna 1985, ja se on hyväksytty Suomen Heraldisen Seuran rekisteriin numerolla 308.


title: Vuoksenranta

text: Vaakunan heraldinen selitys:


title: Vuoksenranta

text: "Punaiseen ja mustaan katkoisella kilvellä yläreunaltaan sakarakoroinen ja alareunaltaan aaltokoroinen hirsi yläpuolellaan kymmenen hopeista kreikkalaisristin ja Andreaksen ristin yhdistelmäristiä 5+5 ja alapuolellaan hirrestä lähtevä reunoihin ulottuva hopeinen verkko."Nykyisin entisen Vuoksenrannan kunnan alue kuuluu pääasiassa Sokkalan () kylähallintoalueeseen, joka käsittää myös entisen Antrean kunnan itäosan. Kirkonkylä on vuodesta 1948 tunnettu venäjäksi nimellä Ozjorskoje (Озёрское).


title: Vuoksenranta

text: Vuoksen Säätiö myöntää apurahoja opiskelijoille, joiden vanhemmat tai isovanhemmat ovat kotoisin Antrea tai Vuoksenrannan kunnista.


title: Äyräpää

text: Äyräpää on entinen Suomen kunta Etelä-Karjalassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Pinta-ala oli 186,6 km² ja asukkaita 6 113 (1939). Äyräpäässä oli neljä tehdasta, joista merkittävimmät olivat Hackmann & Co:n Pölläkkälän saha ja A. Ahlström Oy:n Suursaaren saha.


title: Äyräpää

text: Äyräpäässä sijaitsi Pölläkkälän taajaväkinen yhdyskunta, jossa oli muun muassa kunnantoimisto. Taajaväkisestä yhdyskunnasta pohjoiseen sijaitsi Pölläkkälän kylä, joka oli Äyräpään kirkonkylä, sillä siellä sijaitsi Äyräpään kirkko. Pölläkkälän kylään kuului myös Äyräpään asemanseutu, jossa oli Äyräpään rautatieasema. Taajaväkisessä yhdyskunnassa taas oli Pölläkkälän rautatieasema.


title: Äyräpää

text: Äyräpää on ikivanha asutuskeskus. Se mainitaan Äyräpään (Ägräpään) pogostana eli kihlakuntana jo Pähkinäsaaren rauhansopimuksessa vuonna 1323. Äyräpään kanta-asukkaita sanotaan äyrämöisiksi (äkrämöisiksi). Äyrämöiset pysyttelivät Länsi-Kannaksella ja myöhemmin myös Inkerinmaalla pitkään omana heimonaan, jolla oli oma murteensa, pukunsa ja tapansa eikä esimerkiksi avioliittoja muunheimoisten kanssa juuri solmittu.


title: Äyräpää

text: Äyräpäässä käytiin kiivaita taisteluita sekä talvisodassa vuonna 1940 että jatkosodassa kesällä 1944 (ns. Äyräpään-Vuosalmen taistelut). Arkkitehti Oiva Kallion suunnittelema, vuonna 1934 valmistunut kirkko tuhoutui talvisodan aikana maaliskuussa 1940. Neuvostojoukot räjäyttivät sen rauniot jatkosodan jälkeen.


title: Äyräpää

text: Äyräpään väestöä sijoitettiin jatkosodan jälkeen Kanta- ja Päijät-Hämeen alueelle Hollolan, Koski Hl:n, Lahden, Lammin ja Nastolan kuntiin.


title: Äyräpää

text: Kaukila, Mälkölä, Paakkola, Pölläkkälä, Rahkola, Vuosalmi


title: Äyräpää

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 9 koulupiiriin.


title: Äyräpää

text: Äyräpään halki lännestä kaakkoon kulki Viipuri–Valkjärvi-rata, jonka varrella olivat Kaukilan, Kyläpaakkolan, Äyräpään ja Pölläkkälän rautatieasemat.


title: Matterhorn

text: Matterhorn (; ; ) on vuorenhuippu Etelä-Sveitsissä, Italian rajalla, Valais’n Alpeilla, Monte Rosasta länteen. Sen korkeus on 4 478 metriä. Vuorta lähimmät kylät ovat Sveitsin puolella Zermatt ja Italian puolella Breuil-Cervinia.


title: Matterhorn

text: Matterhorn on Euroopan tunnetuimpia vuoria ja suosittu matkailukohde lähinnä jylhän kartiomaisen, pyramidia muistuttavan muotonsa takia. Toblerone-suklaan kolmionmuotoiset palaset viittaavat Matterhornin muotoon.


title: Matterhorn

text: Matterhornia on pidetty jo kauan Alppien ja kiipeilyn tunnuskuvana. Kun Zermattiin valmistui rautatie 1800-luvun lopulla, Matterhorn alkoi viehättää yhä enemmän turisteja. Heinä-elokuussa, jolloin olosuhteet ovat edullisia kiipeämiselle, moni kiipeilijä pyrkii vuoren huipulle. Matterhorn on myös Alppien vaarallisimpia vuoria, sillä sen rinteillä on kuollut yli 500 kiipeilijää vuosina 1865–1995. Kiipeilymaailmassa Matterhorn luokitellaan arviolta maailman kuudenneksi vaarallisimmaksi vuoreksi; Annapurnalle kiipeämistä pidetään vaarallisimpana.


title: Matterhorn

text: Vuoren saksankielinen nimi on lähtöisin sanoista "Matte" (suomeksi niitty) ja "Horn" (huippu). Italian- ja ranskankieliset nimet "Cervin" ja "Cervino" ovat lähtöisin latinankielisestä sanasta "Silva" (suomeksi metsä).


title: Matterhorn

text: Matterhornilla on pyramidinen muoto. Sen neljä seinämää ovat eri kompassisuuntiin. Itäseinämä erottuu Zermattin kaupungista, mutta pohjoisseinämä on helpompi nähdä Zmuttin kylästä, Zermattin länsipuolella. Myös länsiseinämä on Sveitsin puolella kohti Dent d’Herens -vuorta. Eteläseinämä on Italian puolella. Sen alapuolella on Breuil-Cervinian laskettelukeskus.


title: Matterhorn

text: Matterhornilla on kaksi huippua, joista toinen on nimetty Sveitsin huipuksi ja toinen Italian huipuksi. Huippuja yhdistää 100 m pitkä harjanne. Huipuista korkeampi on Sveitsin huippu, joka on 4 477,5 m korkea. Italian huipulla on korkeutta 4 476,4 m. Huiput sijaitsevat rajalla. Huiput on nimetty niiden ensikiipeämisen perusteella, ei maantieteellisistä syistä. Italian huipulla on metallista rakennettu risti, mikä on hyvin yleistä roomalaiskatolisten maiden vuorten huipuilla. Sveitsin huipulle on pystytetty metallista tehty kiipeilijää esittävä patsas kohtaan, jossa kiipeilijät saavuttavat Hörnli-harjanteen.


title: Matterhorn

text:
Ensimmäisen nousun teki Matterhornille teki Edward Whymper seurueineen 14. heinäkuuta 1865. Matterhornin pohjoisseinämä kiivettiin ensi kerran vasta vuonna 1931, ja se kuuluu myös Alppien kuuteen mainittavimpaan pohjoisseinämään.
Matterhornille kiivetään useimmiten jonkun kolmen harjanteen kautta. Suosituin on Hörnli-harjanne Sveitsin puolella. Muut kaksi ovat Zmutt-harjanne vuoren länsipuolella sekä Lion-harjanne, joka alkaa Italian puolelta. Neljättä harjannetta Furggenia pitkin kiivetään hyvin harvoin. Matterhornille voi kiivetä myös sen neljää eri seinämää pitkin. Niillä on erittäin vaativia kiipeilyosuuksia, ja seinämiä pitkin kiivetään erittäin harvoin.


title: Matterhorn

text: Kiipeilyretken suosituin aloituspaikka on Zermatt, kylä vuoren itäpuolella. Zermattista matka jatkuu kohti Zmuttin kylää, joka on Zermattin länsipuolella. Sieltä reitti jatkuu polkuja pitkin Hörnli-vuoristomajalle, jossa on myös ryhmämajoitusta sekä mahdollisuus ostaa ruokaa sekä vettä. Majan kunnossapidosta huolehtii sveitsiläinen kiipeilijäjärjestö Schweizer Alpen-Club/ Swiss Alpine Club SAC. Majan läheisyydessä voi myös telttailla.


title: Matterhorn

text: Kiipeäminen Hörnli-harjanteelle aloitetaan yleensä jo aamukahdelta otsalamppujen kera, sillä varsinaiseen kiipeämiseen menee koko päivä. 4000 metrin korkeudessa Hörnli-harjanteella on Solvay-vuoristomaja, jota käytetään hätätapauksissa, esimerkiksi sään huonotessa. Matterhornin korkea pilarimainen muoto kerää myrskypilviä huipun läheisyyteen. Matterhorn on kuuluisa iltapäivämyrskyistä, joita ennen kiipeilijöiden on lähdettävä kiipeämään alaspäin.


title: Matterhorn

text:
Hörnli-harjanne
Zmutt-harjanne
Furggen-harjanne
Lion-harjanne


title: Alkioinduktio

text: Induktiolla tarkoitetaan kehitysbiologiassa tapahtumaa, jossa kudos määrää toisen kudoksen kehityssuunnan. Joskus induktorina tai induktion kohteena ovat yksittäiset solut.


title: Alkioinduktio

text: Esimerkki induktiosta on ihmisen silmän linssin muodostuminen. Väliaivot pullistuvat ektodermia eli alkion päällyskerrosta kohti. Väliaivon pullistuma indusoi ektodermin kuroutumaan sisälle päin ja muodostamaan linssin. Linssi indusoi edelleen ektodermista sarveiskalvon.


title: Alkioinduktio

text: Induktiot jaetaan primaari- ja sekundaari-induktioihin. Primaari-induktio on neurulaatio, eli neuraaliputken muodostuminen. Sekundaari-induktioita ovat kaikki primaari-induktion jälkeiset tapahtumat. Esimerkiksi silmän induktio on sekundaari-induktio.


title: Alkioinduktio

text: Induktion saa aikaan kudoksen erittämät aineet, jotka vaihtelevat tapauskohtaisesti. Esimerkiksi neurulaatiossa tärkeässä osassa on mesodermin erittämä noggin-proteiniini.


title: Alkioinduktio

text: Induktiossa välittyvät kemikaalit aiheuttavat soluille kudosspesifisen geenitoiminnan. Induktion alettua on kudoksen kohtalo yleensä peruuttamattomasti päätetty. Joissain tapauksissa, kuten raajan regeneraatiossa solut pystyvät muuttamaan kohtaloaan.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäki on entinen Suomen kunta nykyisessä Pirkanmaan maakunnassa ja vanha hämäläinen kirkkopitäjä. Sääksmäki sijaitsee Valkeakoskesta kymmenisen kilometriä etelään. Ennen kuin Sääksmäen kunta liitettiin 1973 Valkeakoskeen, sen naapurikunnat olivat Kalvola, Lempäälä, Pälkäne, Toijala, Tyrväntö (sittemmin Hattula), Valkeakoski ja Viiala.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäen vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1954.


title: Sääksmäki

text: Kiinteä asutus on saapunut viimeistään 400-luvulla Kokemäenjokilaaksosta. Vanajaveden rannalla sijaitseva Sääksmäki on Hämeen vanhimpia kirkkopitäjiä. Alueen kaikki peltoviljelyyn sopiva maa on otettu käyttöön jo merovingi- ja viikinkiajan kuluessa.


title: Sääksmäki

text: Kristillisen ajan alussa Sääksmäestä tuli yksi Hämeen emäseurakunnista, ja se mainitaan paavin bullassa vuodelta 1340. Paavi vahvisti tuolloin kirkonkirouksen kymmenystensä maksamisen laiminlyöneille sääksmäkeläisille. Sääksmäkeen ovat aikoinaan kuuluneet Pälkäne ja Akaa, jotka mainitaan jo 1405.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäen kihlakunta kattoi keskiajalta aina 1800-luvun lopulle asti koko läntisen Hämeen; se ulottui etelän Somerolta kauas Päijänteen pohjoispuolelle saakka, muun muassa Keuruulle.


title: Sääksmäki

text: Pitäjän nykyiset kylät on perustettu jo keskiajalla. 1400-luvulta on peräisin kolme aateliskartanoa. Ensimmäisten vuonna 1539 laadittujen maakirjojen mukaan talonpoikaistaloja oli 209. Vanhimmat kirkolliset väestötaulut ovat vuodelta 1749, jolloin asukkaita kirjattiin olevan 2 286.


title: Sääksmäki

text: Vanhimmat maininnat Sääksmäestä ovat latinankielisessä muodossa "Saxamaeke", koska latinassa ei tunneta ä-kirjainta. Sittemmin nimi kirjoitettiin muodossa Sääksenmäki ja vuodesta 1550 alkaen Sääksmäki. Tarinoiden mukaan kirkon paikalla kasvoi aikanaan suuri kuusi, jossa oli sääksen pesä. Kuusi oli tarinoiden mukaan satalatvainen ja niin iso, että sen juurella olevassa kolossa mahtui yöpymään paimen laumoineen. Tarinan mukaan puussa asuva lintu samaistettiin pahoiksi leimattuihin pakanajumaliin, ja siksi kuusi kaadettiin. Paikalle rakennettiin kirkko.


title: Sääksmäki

text: Valkeakoski oli entinen Sääksmäen myllykylä, joka kehittyi 1900-luvulla nykyisiin mittoihinsa paperiteollisuuden avulla. Vuonna 1923 se erotettiin Sääksmäestä eri kuntana olevaksi kauppalaksi, mutta puoli vuosisataa myöhemmin Sääksmäki yhdistettiin sillä välin kaupungiksi muuttuneeseen Valkeakoskeen.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäelle asutettiin jatkosodan jälkeen Muolaan siirtoväkeä.


title: Sääksmäki

text: Viikkosanomien "Avain omaan maahan"-liitteessä vuodelta 1964 on mainittu seuraavia tietoja Sääksmäestä.Sääksmäki on poikkeuksellisen kulttuurihistoriallinen paikkakunta, jossa on myös paljon luonnonnähtävyyksiä.


title: Sääksmäki

text: 1200-luvulla Hämeen hallinnasta taistelivat Ruotsi ja Novgorod. Ensimmäiset puiset katoliset kirkot on Hämeeseen rakennettu samoihin aikoihin Tuomas-piispan lähetystyön tuloksena. Ennen sitä alueelle oli ortodoksisuus levinnyt jo 900-luvulle tultaessa. Ainoa kivikirkko oli Hattulan Pyhän ristin kirkko. Kuuluisin kivirakennus tuolta ajalta on hyvin säilynyt Hämeen linna.


title: Sääksmäki

text: Kivikirkkojen varsinainen rakennuskausi alkoi vasta 1480-luvulla. Sääksmäen kirkon rakennusajaksi on määritelty 1495–1505. Kellotapuli oli peräisin vuodelta 1507, mutta se jouduttiin ukkosen jäljiltä rakentamaan uudelleen 1766.


title: Sääksmäki

text: Kirkossa on jäljellä vain vähän keskiaikaisia osia, sillä kirkkoa on milloin laajennettu, milloin supistettu ja tulipalotkin ovat vieneet osansa. 1600-luvun vaihteesta peräisin olevista Yrjänänpojan seinämaalauksistakin on saatu pelastettua vain muutama vihkiristi. Kirkko korjattiin perusteellisesti vuosina 1924–25 ja silloin tehtiin aukko lattian alla oleviin vanhoihin hautaholveihin, joiden joukossa oli mm. Svinhufvudin suvun holvi. Kolme vuotta myöhemmin aprillipäivänä kirkko kuitenkin paloi perusteellisesti. Nykyinen kirkko onkin rakennettu uudelleen vanhoja kiviosia käyttäen alkuperäiseen muotoon. Kirkon seiniin maalattiin tarkasti vanhojen aiheiden mukaiset vihkiristit. Kellotapulikin on rakennettu uudelleen vuonna 1932 lähes entisen näköiseksi.


title: Sääksmäki

text: Rapolan harju on Suomen suurimpia muinaismuistoalueita. Siellä on mm. maamme suurin muinaislinna, useita rautakautisia asuinpaikkoja sekä muinaispelto, kolme uhrikiveä ja kolme kalmistoa. Lisäksi Rapolan luonnonsuojelualueet sisältävät jääkauden aikana syntyneen harjun ja kaksi suppaa eli harjuhautaa.


title: Sääksmäki

text: Vihollinen saapui milloin mistäkin ilmansuunnasta. Turvapaikkaa haettiin vesistöjen varrelta vaikeapääsyisiltä korkeilta harjuilta, joilta oli hyvä näkyvyys. Kaikkiaan tällaisia linnoitettuja mäkiä on Hämeestä löydetty 20. Rapolan muinaislinnassa oli kaksi suurta hirsivallein suojattua harjuhautaa, joihin vihollisen uhatessa otettiin mukaan karja ja muu tärkeä omaisuus. Nykyisin muinaislinnasta on jäljellä hirsivarustusten tukikiveys, 13 uunimaista tulisijaa, noin 80 asuinkuoppaa ja heittokivikasoja. Varhaisimmat merkit ihmisen toiminnasta ovat 600-luvulta ja tulisijoja on käytetty vielä keskiajalla.


title: Sääksmäki

text: Rapolan linnavuoren Vanajan puoleisella rinteellä on useita eri-ikäisiä asutusjäänteitä. Vanhimmat niistä ovat 2000 vuotta vanhoja. Alueella on kaksi polttohautoja sisältävää kalmistoa sekä uhrikivi, ns. kuppikivi. Kiveen koverrettuihin kuoppiin tuotiin viljaa ja maitoa hyvän sadon ja karjaonnen takaamiseksi. Kalmiston hautapaikoista on löydetty useita merkittäviä esineitä, jotka ajoittavat kalmiston 400–500-luvuille.


title: Sääksmäki

text: "Helan huutamisessa" yhdistyy pakanallinen perinne ja katoliset uskomukset. "Ritvalan vainiot ja pellot lakkaapi kasvamasta ja hetelmiä antamasta silloin kun kansa näihin kyllästyypi tahi tämän vanhan tavansa heittääpi", kertoivat kyläläiset C. A. Gottlundille, joka ensimmäisenä tallensi helkavirsiä vuonna 1824. Sittemmin Elias Lönnrot, joka vuonna 1832 saapui Sääksmäelle koleralääkäriksi, julkaisi helkavirret Kantelettaressa.


title: Sääksmäki

text: Annila, Huittula, Ikkala, Itko, Jutikkala, Kalalahti, Kantala, Kasuri, Kyä, Kärjenniemi, Kärsä, Lahinen, Lantoinen, Leipiälä (Naakkala), Linnainen, Liuttula, Maatiala, Mulkue, Muntee, Mustilahti, Muti (Mutinen), Nuutala, Pappila, Partala, Pietola (Koivuporras), Poukkala, Rapola, Ritvala, Roukko, Rytiälä, Saari, Salo, Sillantaka, Sulamäki, Talola, Tarttila, Terinen, Tyrisevä, Uittamo, Vainonniemi, Valkeakoski, Valto, Vedentaka, Voipaala, Vuorentaka, Ylenjoki


title: Sääksmäki

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sääksmäen taajamat olivat Kärjenniemi (466 asukasta), Valkeakosken keskustaajama (13 asukasta) ja Vanhakylä (37 asukasta). Näistä Valkeakosken keskustaajama ja Vanhakylä sijaitsivat pääosin Valkeakosken puolella, ja niiden kohdalla on mainittu pelkästään Sääksmäen puolella asunut asukasmäärä. Vuoden 1960 taajamista Huittulaa ei määritelty taajamaksi vuonna 1970, mutta nykyisin se on jälleen taajama.


title: Sääksmäki

text: Sääksmäen osa-alueita eri puolilla Vanajaveden vesistöä ovat "Kirkonpuoli" Vanajaveden ja Kärjenniemenselän koillispuolella, "Saarioispuoli" Vanajaveden eteläpuolella ja "Pohjois-Sääksmäki" Vanajaveden ja Kärjenniemenselän luoteispuolella.


title: Sääksmäki

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sääksmäen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Sääksmäki

text: Valkeakosken asukkaat sisältyvät yllä Sääksmäen lukuihin vielä vuonna 1930, vaikka Valkeakoski erotettiin Sääksmäestä jo vuonna 1922.Sääksmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "hernetuuvinki" ja makea hapanleipä "setsuuri".


title: Muuruvesi

text: Muuruvesi oli Pohjois-Savossa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin 1971 Juankoskeen, ja sen mukana vuonna 2017 Kuopioon.


title: Muuruvesi

text: Muuruveden naapurikunnat olivat Juankoski, Kaavi, Nilsiä, Riistavesi, Siilinjärvi, Säyneinen ja Tuusniemi.


title: Muuruvesi

text: Akonvesi, Hakkarala, Lohilahti, Murtolahti, Muuruvesi, Niinimäki, Pelonniemi, Pieksä, Rissala, Ryönä, Sydänmaa, Vehkasaari, Vuotjärvi, Västinniemi


title: Muuruvesi

text: Vuoden 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Muuruvedellä oli yksi taajama: kirkonkylä, jossa oli vuonna 1960 452 asukasta ja vuonna 1970 325 asukasta.


title: Muuruvesi

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Muuruveden väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1960.


title: Muuruvesi

text: Vuosina 1922 ja 1923 Juankoskeen liitettiin Muuruvedestä alueita, joilla oli 1 186 asukasta.


title: Ian Gillan

text: Ian Gillan (s. 19. elokuuta 1945 Hounslow, Lontoo, Englanti) on brittiläinen laulaja, joka tunnetaan parhaiten yhtyeestä Deep Purple. Hän on laaja-alainen baritoni, joka tunnetaan taitavana falsettilaulajana ja yhtenä maineikkaimmista heavy metal/hard rock -äänistä.


title: Ian Gillan

text: Gillanin mukaan Elvis Presley oli hänen ehdoton inspiraationsa. Gillanin ura alkoi jo vuonna 1965, jolloin hän liittyi Episode Six -yhtyeeseen. Hän saavutti yhtyeessä hieman suosiota. Gillanin ura lähti toden teolla nousuun, kun hän liittyi Deep Purpleen 1969. Hän lauloi yhtyeen menestyslevyillä sen kohotessa yhdeksi maailman menestyneimmistä hard rock -yhtyeistä 1970-luvun alussa.


title: Ian Gillan

text: Gillan lauloi pääosan Andrew Lloyd Webberin rockoopperassa "Jesus Christ Superstar" vuonna 1970. Gillan erosi Deep Purplesta vuonna 1973 riitaannuttuaan kitaristi Ritchie Blackmoren kanssa. Muutaman vuoden hiljaiselon jälkeen Gillan kokosi Ian Gillan Bandin ja palasi muusikon uralle.


title: Ian Gillan

text: Myöhemmin 1970-luvun loppupuolella Gillan kokosi musiikillisista syistä uuden yhtyeen ympärilleen. Yhtye käytti yksinkertaisesti nimeä Gillan. Laulaja hajotti yhtyeensä, kun hän vastasi myöntävästi Tony Iommin kutsuun ja liittyi Black Sabbathiin vuonna 1983. Gillan teki yhtyeen kanssa "Born Again" -albumin, joka menestyi listoilla hyvin ympäri maailmaa. Yhteistyö jäi kuitenkin lyhyeksi. Vuonna 1984 Gillan palasi laulajaksi Deep Purpleen sen 1970-luvun alkupuolen kokoonpanon reunionin merkeissä. Hänet kuitenkin erotettiin yhtyeestä vuonna 1989. Erottamiselle syyksi Gillanille ilmoitettiin hänen liiallinen päihteiden käyttönsä ja lauluäänen menettäminen. Omaelämäkertakirjassaan "Child in Time" Gillan kertoo pitävänsä todellisena syynä hänen huonoja välejään Ritchie Blackmoren kanssa. Joe Lynn Turnerista tuli Purplen laulaja. Vuonna 1993 Gillan palasi jälleen yhtyeeseen Lordin, Gloverin ja Paicen vaatimuksesta. Pian tämän jälkeen ristiriidat Blackmoren kanssa saivat Blackmoren jättämään yhtyeen. Gillan laulaa Deep Purplessa vielä nykyäänkin.


title: Ian Gillan

text: Gillan on Deep Purple -jäsenyyden ohessa julkaissut myös sooloalbumeita. Gillanin tuorein soolotyö on vuonna 2009 julkaistu CD "One Eye To Morocco".


title: Nate Mendel

text: Nathan Gregor Mendel (s. 2. joulukuuta 1968) on yhdysvaltalainen muusikko, joka on toiminut Foo Fighters -yhtyeen basistina vuodesta 1995 lähtien. Sitä ennen Mendel toimi Sunny Day Real Estate -yhtyeen basistina.


title: Lakshman Kadirgamar

text: Lakshman Kadirgamar (1932–2005) oli srilankalainen poliitikko. Hän toimi maansa ulkoministerinä 1994–2001 ja uudelleen huhtikuusta 2004 elokuuhun 2005 jolloin kuoli salamurhaajan luodista.


title: Lakshman Kadirgamar

text: Kristitty Kadirgamar valittiin kansan vapautuspuolueen (United People's Freedom Alliance) kansanedustajaksi 1994. Vaikka hän oli etniseltä taustaltaan tamili, hän tuki hallituksen linjaa olla neuvottelematta Tamilitiikerit-sissijärjestön kanssa.


title: Sippola

text: Sippola oli Kymenlaaksossa Kymijoen itäpuolella sijainnut Suomen kunta, jonka alue kuuluu nykyiseen Kouvolaan. Sippolan ja myöhemmin myös Anjalankosken suurimmat taajamat olivat Myllykoski ja Inkeroinen. Kunnan kirkonkylä oli Sippola. Kunnan hallinto muutti sieltä Myllykosken kaakkoisosassa sijaitsevalle Keltakankaalle vuonna 1966.


title: Sippola

text: Sippolan naapurikunnat olivat Anjala, Kymi, Luumäki, Valkeala ja Vehkalahti.


title: Sippola

text: Sippola mainitaan Vehkalahden saarnahuoneena jo vuonna 1693. Kappeliseurakunnaksi se muodostettiin vuonna 1823 ja seurakunta itsenäistyi 1861. Nykyinen Sippolan kirkko valmistui Sippolan kirkonkylään vuonna 1879.


title: Sippola

text: Teollistumisen myötä Mämmälän kylän asutustaajama sai nimen Inkeroinen, Inkeroisten maakirjatalon ja Mämmälän kosken alueelle 1872 perustetun Inkeroisten puuhiomon ja paperitehtaan sekä myöhemmän Kouvolan–Kotkan-radan Inkeroisten rautatieaseman mukaan. Viialan kylän asutustaajama tunnetaan nimellä Myllykoski.


title: Sippola

text: Sippolan kunta yhdistettiin vuonna 1975 Anjalan kunnan kanssa Anjalankosken kauppalaksi, josta tuli kaupunki 1977. Vuonna 2009 Anjalankoski liittyi uuteen Kouvolaan.


title: Sippola

text: Vehkalahden pitäjän Sippolan kappeliin ja myöhempään itsenäiseen Sippolan pitäjään kuuluivat alkujaan seuraavat maakirjakylät: Enäjärvi, Hirvelä, Kaipiainen (Rautjärvi), Liikkala, Mämmälä, Ruotila, Sippola (kirkonkylä) ja Viiala. Myöhemmin siirrettiin Vehkalahdesta Sippolaan vielä Haapala ja Saaramaa.


title: Sippola

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sippolan taajamat olivat Enäjärvi (282 asukasta), Inkeroinen (4 696 asukasta, josta 4 675 Sippolan puolella), Kaipiaisten asemanseutu (414 asukasta), kirkonkylä (429 asukasta) ja Myllykoski (5 297 asukasta, josta 5 284 Sippolan puolella). Inkeroinen ja Myllykoski ulottuivat pieniltä osin myös Anjalan puolelle.


title: Sippola

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sippolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Jukolan viesti

text: Jukolan viesti on vuosittain Suomessa järjestettävä miesten viestisuunnistuskilpailu, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1949. Viestijoukkueet ovat seitsenjäsenisiä ja reitti on ollut pituudeltaan 70–90 km. Yksittäiset osuudet ovat 6–17 kilometrin mittaisia. Jukolan viesti on maailman suurin viestisuunnistuskilpailu.


title: Jukolan viesti

text: Jukolan viestiin osallistuu niin maailman huippusuunnistajia kuin aivan tavallisia kuntoilijoita; kaikilla joukkueilla ovat tasavertaiset radat ja rastit.


title: Jukolan viesti

text: Vuosina 1951–1977 naisten viestisuunnistuskilpailu käytiin "Venlojen juoksu" -nimisenä yksilökilpailuna. Vuodesta 1978 alkaen naisten kilpailu muutettiin Venlojen viestiksi.


title: Jukolan viesti

text: Nuorille suunnistajille on vuodesta 1986 lähtien järjestetty elokuussa erillisenä kilpailuna Nuorten Jukola -viesti. Se on seitsenosuuksinen kilpailu 11–18-vuotiaille. Joukkueessa on oltava sekä poikia että tyttöjä.


title: Jukolan viesti

text: Vuonna 1945 Ruotsissa aloitetun Tiomilan esimerkin mukaan heräsi pääkaupunkiseudun suunnistajien keskuudessa ajatus omasta suuresta suunnistusviestistä. Syksyllä 1947 ryhdyttiin pienessä piirissä puuhaamaan tällaista viestiä ja sen järjestämiseksi erillistä ryhmää. Sodan jälkeisissä oloissa taloudelliset edellytykset ison viestin järjestämiseksi eivät olleet kovinkaan hyvät. Ratkaisevana tekijänä oli Helsingin Sanomien saaminen mukaan jo suunnitteluvaiheessa. Järjestämisestä vastaava ryhmä perustettiin 30. kesäkuuta 1948, ryhmä sai nimekseen Kaukametsäläiset ry. Yhdistyksen tehtävänä on huolehtia Jukolan viestin järjestämisestä Aleksis Kiven Seitsemän veljeksen hengessä.


title: Jukolan viesti

text: Ensimmäinen Jukolan viesti järjestettiin 12.–13. kesäkuuta 1949 pääkaupunkiseudulla. Sen lähtö oli Helsingin maalaiskunnassa ja maali Helsingissä. Siihen osallistui 41 joukkuetta. Toisesta kilpailusta lähtien Jukolan viestissä on viety kaukametsäläisten laatimaa viestisanomaa. Kilpailun voittaneen joukkueen jäsenen tulee maaliin tultuaan lukea ääneen sanoma, joka käsittelee jotain ajankohtaista teemaa ja on suunnattu jollekin taholle. Neljäkymmentä kertaa sanoman laati Matti Salmenkylä. Vuosina 2005–2009 sanoman laati Antero Viherkenttä. Vuodesta 2010 alkaen sanoman on tehnyt Seppo Väli-Klemelä.


title: Jukolan viesti

text: Jukolan viestin menestyksekkäin joukkue voittojen määrässä on Helsingin Suunnistajat kahdeksalla voitollaan ja maratontilaston kärjessä on norjalainen Halden SK 400 pisteellä. Menestyksekkäimmät urheilijat ovat Erkki Aro ja Juhani Salmenkylä seitsemällä viestivoitollaan. Eniten osallistumiskertoja on Pekka Nurmella ja Seppo Tammelalla, molemmilla vuoteen 2018 mennessä 59 osallistumiskertaa.


title: Jukolan viesti

text: Jukolan viestissä vain 11 kertaa on kolmenkymmenen parhaan joukkoon sijoittunut muu kuin suomalainen, ruotsalainen tai norjalainen seura:


title: Jukolan viesti

text: Ruotsalainen IFK Södertälje on ainoa seura, joka on samana vuonna (1991) voittanut sekä Jukolan viestin että Venlojen viestin.


title: Jukolan viesti

text: Lippu on niiden suunnistajien kohdalla, joiden kotimaa on eri kuin seuran.


title: Conquer Online

text: Conquer Online on asiakasohjelmalla pelattava MMORPG-peli, jonka on tuottanut TQ Digital Entertainment. Se on täysin ilmainen, sillä valmistaja hankkii tuottonsa myymällä T-paitoja, ConquerPoints:eja ja muista omistamistaan peleistä.


title: Conquer Online

text: TQ Digital Entertainment on julkaissut peliin ilmaisen lisäosan, Conquer Online 2, joka on ladattavissa samalta sivulta. Nykyään Conquer Online 1:tä ei voi enää ladata eikä pelata. Nykyisin peliä on päivitetty siten, että on uusia hahmoluokkia, esineitä, reittihaku, automaattinen vihollisten tappaminen, voi ratsastaa ja ulkoisestikin sitä on paikoin muutettu.


Conquer Online


title: Conquer Online

text:
http://co.99.com/guide/classes/monk.shtml
Ninjojen ase, armori ja muiden tavaroiden myyntipuoli on vähäisempi kuin muilla luokilla. Ninjat on tehty PK hahmoiksi joten ne ovat PK:ssa Trojanien luokaa. Ninjojen aseissa on paras fyysinen iskuvoima ja ninjat voivat käyttää kahta asetta, kuten trojanitkin.
Heidän kestävyytensä pelissä on erittäin heikko, joten rahat kuluvat pääsääntöisesti parantaviin esineisiin.
Ninja saa alkutasoina Fatal Strike -kyvyn, jolla ninja iskee oma dmg 5x monstereihin, mutta ei vaikuta pelaajiin. Ninjat saavat myös Toxic Fog hyökkäyksen joka vähentää vastustajan elinvoimaa 3 sekunnin välein.


title: Conquer Online

text: Warrior saa alussa XP skill supermanin, joka kymmenkertaistaa monstereihin ja tuplaa pelaajiin kohdistuvan iskuvoiman. Warrior voi käyttää tason 40 jälkeen toisessa kädessä kilpeä. Warriorin iskunkestävyys on hyvä, se tuottaa keskiverrosti vahinkoa, ja rahaa kuluu vain vähän, joten hahmoa on sikäli nopea kehittää.


title: Conquer Online

text: Trojan pystyy käyttämään kahta asetta yhtä aikaa, samoin kuin ninja. Puolustuskyky on keskiverto, hahmo tuottaa aina suurta vahinkoa ja sillä on kaikista korkein määrä HP:ta eli elämänvoimaa. Trojanit pystyvat tekemään kaikkein suurinta vahinkoa, jos pelaaja osaa pelata.


title: Conquer Online

text: Archerilla on kaikista vähiten elinvoimaa ja huono iskunkestävyys, mutta kestää taoistien hyökkäykset suhteellisen hyvin, koska archerilla on toiseksi paras magic defense. Sen lisäksi varusteiden puolustustaso on hieman parempi kuin taoistien varusteiden. Archereiden vahinko on matalahko, mutta ne ovat nopeita iskemään ja pystyvät tekemään pitkänmatkan hyökkäyksiä.


title: Conquer Online

text:
Archer pystyy tason 23 jälkeen käyttämään Scatter-kykyä, jossa nuolet lähtevät moneen kohteeseen samaan aikaan.
Alussa Archer pystyy lentämään hieman, mikä kehittyy tason noustessa.
Kallis mutta nopea kehittää 100-levelille asti. Jokaisella hyvällä pelaajalla on yleensä oma archer, koska sillä voi helposti hankkia rahaa tappamalla alempien tasojen vihollisia meteoreja, +1 tavaroita, korkeatasoisia esineitä sekä dragon balleja.


title: Conquer Online

text:
http://co.99.com/guide/classes/assassin.shtml
Fire Taoist pystyy käyttämään monia erilaisia taikoja. Maagiset iskut toimivat hyvin Trojaneita vastaan, mutta fyysisten iskujen sietokyky on todella matala. Fire Taoist omaa eniten manaa.
He tekevät enemmän vahinkoa, koska muilla pelaajilla on yleensä heikko maaginen kestävyys. Esimerkiksi trojaneilla; maagista kestävyyttä antaa vain armori, sekä korvakorut (nykyään myös talismanit vähentävät lopullista tehoa).


title: Conquer Online

text: Water Taoist pystyy herättämään toisen pelaajan henkiin tason 40 jälkeen XP-skillinä. Levelin 70 jälkeen pystyy siihen manan avulla. Pystyy myös asettamaan hyviä aputaikoja muille pelaajille, esimerkiksi stigma joka nostaa täydellä tasolla kohteen vahinkoa 30%, star of accuracy joka lisää osumatarkkuutta ja magic shield, joka nostaa puolustusta. Water taoist eivät suoraan ylennyksessään saa Fire-taikaa toisin kuin Fire taoist, mutta voivat ostaa sen Marketista. Water taoist pystyy myös muuttumaan Water Elfiksi tasolla 50, jolloin se muistuttaa kalaa. Tämä lisää Water taoist fyysistä iskuvoimaa. Tasolla 54 Water taoist pystyy muuttumaan Divine Hareksi joka mahdollistaa nopean liikkumisen.


title: Conquer Online

text: Conquer Onlinessa on viisi eri quality- eli laatutasoa, jotka vaikuttavat esineestä riippuen esimerkiksi iskuvoimaan, suojaukseen, maagiseen suojaukseen tai maagiseen iskuun. Nämä ovat huonoimmasta parhaimpaan: Normal (3 eri tasoa), Refined, Unique, Elite ja Super. Fixed-esineitä ei voi kehittää eikä tehdä Dragon Balleilla tai Meteoreilla, ainut keino saada on tappaa joko Aide tai Messenger.


title: Conquer Online

text:
Meteoreilla pystyy värjäämään pukua/armoria sekä nostamaan esineiden käyttötasoa, esimerkiksi tason 35 aseesta tulee meteorin avulla taso 40. Jos kokeilee nostaa esineen käyttötasoa se voi myös epäonnistua.
Dragon Ballit, joita voi myös ostaa luottokortilla, voivat parantaa aseen laatua (quality). Esimerkiksi Refined muuttuu Uniqueksi. Dragon Balleja voi myös muuttaa Conquer pointseiksi, joita voi käyttää lotteryssä (lotto) tai ostaa marketilla (kaupassa) tavaraa.


title: Conquer Online

text:
Socket-esineet ovat hyvin arvokkaita ja vaikeita saada, lukuun ottamatta aseita. Socketit ovat esineissä olevia ns. reikiä, joihin voi lisätä Gemin. Socketteja voi olla yhdestä kahteen kappaletta.
Socketteja voi tulla kun nostaa esineen tasoa meteorilla, mutta tämä on erittäin harvinaista.


title: Conquer Online

text: Gemit ovat jalokiviä, joita voi saada joko mainaamalla kaivoksissa, satunnaiselta monsterilta ja tehtävistä. Gemit parantavat ominaisuuksia.


title: Conquer Online

text: Gemeillä on myös luokat: Normal (=normaali), Refined (=jalostettu) ja Super (=paras). Gemejä on kaiken kaikkiaan kymmenen: Dragon-, Phoenix-, Rainbow-, Moon-, Violet-, Fury-, Kylin-, Tortoise-, Thunder-, ja Glorygem.


title: Conquer Online

text: Gemien laatua voi parantaa yhdistämällä 15 alemman luokan Gemiä.Esineiden ominaisuuksia voi parantaa enemmänkin kuin qualityä. +1-esineillä voi saada aikaan lisää iskuvoimaa tai suojausta, esineestä riippuen. +1-esineet liitetään aseeseen tietyn NPC:n avulla. Maksimi plusmäärä on +12.


title: Conquer Online

text: Esineiden + ominaisuutta voidaan nostaa + kivillä.


title: Conquer Online

text: Mitä plus-ominaisuudet antavat hahmollesi:Blessit eli siunaukset parantavat iskunkestävyyttä, samalla lailla kuin Tortoisegem. Blessed-esineitä voi löytää, tai tehdä Super Tortoisegemien avulla tavalla. Blessed-ominaisuuden voi saada pelin valitsemaan varusteeseen uudelleensyntymisessä, jolloin menettää mahdollisuuden saada super gem. Blessed tasot ovat -1%, -3%, -5% ja -7%.


title: Conquer Online

text: Conquer Pointsit eli CP:t ovat rahayksikkö Conquer Onlinessa. CP:eillä saa esim:Muuta löytää marketista Great Merchantilta (213,179)


title: Conquer Online

text: Kun pelaaja saavuttaa tietyn tason, hän voi syntyä uudelleen (reborn). Tämä on mahdollista jo tasolla 110—120 hahmosta riippuen. Pelin maksimitaso on tällä hetkellä 140. Jokainen hahmo voi uudelleensyntyä myös silloin. Mitä myöhemmällä tasolla pelaaja uudelleensyntyy, sitä enemmän hän saa käyttöönsä attribute-pisteitä, joilla pitää kehittää hahmoaan. Pelaaja voi itse valita tekeekö tavallisen vai blessed rebornin. Normaalin rebornin yhteydessä saa super gemin sekä myrkytetyn aseen tai manaa/hp antavia taoisteille tarkoitettuja aseita. Blessed rebornissa saa kamaan sattumanvaraisesti -damage sekä aseen. Uudelleensyntyminen ei ole rajattu yhteen kertaan. Toisella kerralla siihen on vaatimuksena tehtävän suorittaminen.


title: Homeoboksi

text: Homeoboksi on DNA-jakso, joka esiintyy selektorigeeneissä ja joka on osallisena anatomisen kehityksen mallien säännöllisyyteen. Se koodaa homeoproteiineja, jotka tämän säätämisen perusteella säätelevät useiden muiden geenien toimintaa. Homeoboksi on 180 emäsparin pituinen sekvenssi DNA:ssa. Sen löysi tutkimuksissaan 1983 Walter Gehring kollegoineen.


title: Homeoboksi

text: Niin sanottu homeoboksigeeni on geeni, joka sisältää homeoboksin. Se määrittää kasvien, sienten ja eläinten elinten päärakenteen, muun muassa jaokkeet ja raajat. Esimerkiksi banaanikärpäsellä on eri ruumiin pääosat määrittävät kahdeksan homeoboksigeenien rypästä. Yleensä mutkikkaammilla eliöillä on enemmän homeoboksigeenejä kuin vähemmän mutkikkailla.


title: FC Kuusysi

text: FC Kuusysi on lahtelainen jalkapalloseura, jonka miesten joukkue pelaa Kolmosessa ja naisten joukkue Ykkösessä.


title: FC Kuusysi

text: Seura perustettiin vuonna 1934 nimellä Lahden Pallo-Miehet. Se pelasi tällä nimellä vuoteen 1963 asti, jolloin nimi muutettiin Upon Palloksi. Kuuden vuoden jälkeen tapahtui jälleen nimenmuutos ja seuran nimeksi tuli Lahti-69, josta muotoutui pian lempinimeksi Kuusysi. Kun tämä myöhemmin otettiin seuran viralliseksi nimeksi, oli luonnollista, että sen tilalle pian kehittyi uusi lempinimi, joksi tuli Kyykkä. Seura on voittanut miesten tasolla viisi Suomen-mestaruutta ja kaksi kertaa Suomen cupin. Kuusysin paras saavutus kansainvälisissä sarjoissa on kaudella 1985–1986 saavutettu paikka kahdeksan parhaan joukossa Euroopan cupissa. Kauden 1996 jälkeen seuran edustusjoukkue ja Lahden Reipas yhdistyivät. Fuusion pohjalta syntyi FC Lahti.


title: FC Kuusysi

text: Lahdessa jalkapallotoiminnan aloitti ensimmäisenä Lahden Ahkera, joka perusti vuonna 1908 oman jalkapallojoukkueen. Toiminta oli kuitenkin hiljaista, ja jalkapallotoiminta lähti kunnolla käyntiin vasta Suomen itsenäistyttyä. Vuonna 1922 Ahkera pelasi ensimmäisen virallisen ottelun, jonka se hävisi 1–3 Kouvolan Urheilijoiden Palloilijoille. Oman jaoston jalkapallolle Ahkera päätti perustaa 1931, minkä jälkeen alueen jalkapallotoiminta käynnistyi, kun Ahkera pelasi kaupungin muita seuroja vastaan. Kolme vuotta myöhemmin paine oman jalkapalloseuran perustamiselle oli käynyt sen verran suureksi, että keväällä 1934 Lahden Häme-kahvilassa päätettiin perustaa oma jalkapallon erikoisseura. Parituntisen kokouksen päätteeksi kaupunkiin tehtiin päätös uuden Lahden Pallo-Miehet -nimisen seuran perustamisesta. Uuden seuran toiminnassa pyrittiin kiinnittämään huomiota erityisesti poikiin kohdistuvaan jalkapallopropagandaan.


title: FC Kuusysi

text: Lahden Pallo-Miesten ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin heinäkuussa 1934 Heinolan Iskua vastaan. Maalittomaan tasapeliin päättynyttä ottelua seurasi 500–600 katsojaa. Elokuussa Pallo-Miehet kohtasi Helsingin Palloseuran kolmosjoukkueen, jolle lahtelaiset hävisivät 10–1. Suurta tappiota seurasi kuitenkin Pallo-Miesten ensimmäinen voitto-ottelu. Vuoden toiminnan jälkeen seuran jäsenmäärä oli noussut jo kolmeensataan. Määrään lasketaan kuitenkin myös jääpalloilijat, sillä lajia harrastettiin Pallo-Miehissä talvella.


title: FC Kuusysi

text: Kaudeksi 1936 Pallo-Miesten joukkuetta nuorennettiin, ja tilalle nostettiin nuoria pelaajia. Pian joukkue hävisi otteluita pienemmällä maalierolla ja saavutti myös voittoja. Kaudeksi 1939 Suomensarjaa laajennettiin, ja myös Pallo-Miehet pääsivät sarjaan. Joukkue osallistui Länsisarjan ensimmäiseen lohkoon, jossa se pelasi kaksitoista ottelua. Pallo-Miehet onnistui voittamaan kauden aikana kaksi ottelua Heinolan Iskua vastaan. Talvisodan jälkeen Suomensarjan joukkuemäärää vähennettiin, ja Pallo-Miehet jäi sarjan ulkopuolelle.


title: FC Kuusysi

text: Vaikka seuran edustusjoukkue ei pelannut korkeimmilla sarjatasoilla, Pallo-Miesten A-juniorit pärjäsivät. Kaudella 1948 ikäluokan Suomen-mestaruus ratkaistiin cup-muotoisella sarjalla. Pallo-Miehet voitti cupin alkukierroksilla Käpylän ja Myllykosken Pallon. Välierissä LPM kohtasi Helsingin Jalkapalloklubin, jonka Pallo-Miehet voitti rangaistuspotkuilla maalein 1–0. Sarjan loppuottelu pelattiin Porissa, ja siinä LPM kohtasi Porin Kärpät. Pallo-Miehet johti ottelua jo maalein 2–0, mutta hävisi lopulta 4–2. Seuran edustusjoukkue oli joutunut maakuntasarjan karsintaan, ja ratkaiseva ottelu päätettiin antaa A-junioreiden pelattavaksi. Ottelu päättyi yhden maalin tappioon, jonka johdosta LPM putosi piirisarjaan.


title: FC Kuusysi

text: Lahdessa A-junioreiden ikäluokasta odotettiin apua menestykseen, mutta näin ei kuitenkaan käynyt. Juniorijoukkue hajosi pian, kun avainpelaajat siirtyivät Suomensarjaan kaudeksi 1950 nousseeseen Viipurin Reippaaseen. Reipas putosi sarjasta jo yhden kauden jälkeen, eikä Pallo-Miesten onnistunut nousta maakuntasarjaan. Vuonna 1955 paluu maakuntasarjaan lopulta onnistui.


title: FC Kuusysi

text: Maajoukkueen päävalmentaja Kurt Weinreich liittyi LPM:n valmentajaryhmään ennen kauden 1957 alkua. Weinrichin vaikutuksesta joukkueen taktiikassa käytettiin vähemmän hyökkääjiä. Kausi alkoi selvillä voitoilla. Kauden päätöskierroksen ottelussa LPM kohtasi Hämeenlinnan Pallokerhon. HPK:lle riitti sarjanousuun tasapelikin, kun taas LPM tarvitsi voiton noustakseen Suomensarjaan. Pallo-Miehet nousi Suomensarjaan, sillä se voitti ottelun 2–1.


title: FC Kuusysi

text: Sarjanousun jälkeen Pallo-Miesten puheenjohtaja sanoi, että seuran tavoite oli nousu mestaruussarjaan. Seuraavalla kaudella joukkue pelasi kuitenkin lähinnä omilla junioreillaan eikä hankkinut uusia pelaajia muualta. Kauden päätteeksi seura sijoittui lohkonsa seitsemänneksi ja oli viimeinen karsinnan välttänyt joukkue. Seuraavien kausien aikana seura nousi sarjan kärkijoukkueisiin. Kauden 1959 jälkeen Pallo-Miehet siirrettiin pelaamaan Suomensarjan länsilohkon sijaan itälohkoon, jossa pelasi myös paikallisvastustaja Reipas. Molemmat joukkueet olivat koko kauden ajan sarjan kärkijoukkueita, ja Reipas onnistui kauden päätteeksi nousemaan pääsarjaan. Pallo-Miehet sijoittui kausina 1962 ja 1963 itälohkon toiseksi, mutta nousu mestaruussarjaan ei onnistunut.


title: FC Kuusysi

text: Vaikka seura menestyi urheilullisesti kohtalaisesti, sillä oli suuria talousvaikeuksia. Syksyllä 1963 seuran velka oli kasvanut 11 000 markkaan. Vaikeaa taloudellista tilannetta pahensi entisestään vuosikymmenen alussa aloitettu jääkiekkotoiminta, ja siksi seurassa ehdotettiin lajin jättämistä pois seuran valikoimasta. Pallo-Miehet kääntyi Upon puoleen, ja neuvottelujen jälkeen Upo päätti ottaa lokakuussa 1963 seuran hallintaansa. Samalla se päätti jatkaa toimintaa jääkiekossa. Saman vuoden marraskuussa seuran nimeksi vaihdettiin Upon Pallo.


title: FC Kuusysi

text: Upon tuki avasi myös tunnettujen pelaajien tulon seuraan. Maajoukkuepelaajista muun muassa Markku Kumpulampi ja Rauno Kestilä siirtyivät seuraan uusina pelaajina. Heidän lisäkseen joukkueeseen liittyi useita kokeneita Suomensarjan pelaajia. Uusi seura aloitti Suomensarjan 3–0-voitolla Pallo-Pojista ja jatkoi tappiotonta sarjaa aina kolmannelletoista pelikierrokselle asti. Tämän jälkeen Upo ei enää hävinnyt yhtään Suomensarja-ottelua. Nousu mestaruussarjaan varmistui syyskuussa, kun Upo pelasi tasan Herttoniemen Urheilijoiden kanssa. Upo voitti lohkonsa kolmentoista pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Kouvolan Susiin.


title: FC Kuusysi

text: Upon alaisuudessa seuran juniorijoukkueet vetivät pelaajia, jonka lisäksi pelaajia nousi myös nuorten maajoukkueisiin. Edustusjoukkue hankki pääsarjaan nousseeseen joukkueeseensa maajoukkuemaalivahti Lars Näsmanin. Ensimmäinen pääsarjakausi päättyi kuitenkin putoamiseen, vaikka Upo kiri loppukauden eroa kiinni. Seura oli lopulta sarjassa kymmenes, eli se jäi viimeiselle putoajanpaikalle. Seuraavalle kaudelle seuraan hankittiin lukuisia maajoukkuepelaajia, ja muun muassa Simo Syrjävaara, Reijo Kanerva, Matti Mäkelä ja Pertti Mäkipää siirtyivät Upon pelaajistoon. Uusien pelaajahankintojen ansiosta joukkue voitti kahdeksantoista ottelua eikä hävinnyt yhtään, jolloin se nousi takaisin pääsarjaan.


title: FC Kuusysi

text: Seuraa arvosteltiin sen pelaajapolitiikasta. Vaikka seuralta olisi löytynyt omasta takaa sopivia pelaajia, päätettiin Upoon tuoda uusia pelaajia, jotka saattoivat tulla jopa sellaiselle pelipaikalle, jolla ei joukkueessa ollut tarvetta. Jotkut pelaajista eivät pelanneetkaan joukkueelleen, mikä näkyi myös otteluissa. Kaikesta huolimatta Upo sijoittui kauden 1967 päätteeksi neljänneksi. Mestaruuden voitti Reipas, ja historian suurin lahtelaisyleisö nähtiin Upon kotiottelussa Reipasta vastaan. Upon tappioon päättynyttä ottelua seurasi 8 144 katsojaa. Seuraavalla kaudella Upo nuorensi joukkuettaan ja lähetti maajoukkuepelaajia muualle. Kausi 1968 oli joukkueen osalta vaihtelevaa, mutta sijoitus oli lopulta kuudes. Lokakuussa pelattu ottelu Kotkan Työväen Palloilijoita vastaan oli viimeinen, jossa seura käytti nimeä Upon Pallo.


title: FC Kuusysi

text: Upon Pallon kustannukset nousivat jatkuvasti, minkä takia sponsorina toiminut Upo halusi lopettaa seuran. Samaan aikaan myös Reipas kärsi taloudellisista ongelmista, ja siksi mietittiin seurojen fuusiota. Uusi seura tunnettiin työnimellä Lahti-68. Lopulta tämä nimi ei käynyt Reippaan taustajoukoille, jotka taivuttelivat Asko-Upon vuorineuvos Arvi Tammivuoren jättämään uuden seuran nimeksi Reippaan. Reippaalaisten tahto meni läpi, ja moni upolainen jättäytyi fuusiosta, sillä heidän mielestään Reipas käytti tilaisuutta hyväkseen päästäkseen kilpailijastaan eroon. Uuden fuusioseuran päävalmentajana aloitti Raimo Valtonen. Viisi Upon Pallon pelaajaa siirtyi seuraan, mutta monet pelaajista eivät suostuneet siirtymään fuusioseuraan. Siirrosta kieltäytyneet pelaajat jatkoivat uraansa Upon Pallon tilalle perustetussa seurassa, joka perustettiin vasta kuukausi ennen kauden 1969 alkua. Uusi Upon tilalle perustettu seura nimettiin Lahti-69:ksi. Nimi taipui pian tuttavallisempaan Kuusysiin. Lempinimestä tuli seuran virallinen nimi vuonna 1974.


title: FC Kuusysi

text: Lahti-69 sai Upon pääsarjapaikan, eikä sillä ollut Upon taloudellisia rasitteita. Päävalmentajaksi nostettiin Eero Nopsanen. Lajitoiminta keskitettiin ainoastaan jalkapalloon, ja jääkiekko jätettiin kokonaan pois. Pelillisesti kausi 1969 ei ollut odotusten mukainen. Lahti-69 sijoittui kymmenenneksi ja oli viimeinen sarjapaikan säilyttänyt joukkue. Kauden jälkeen seurafuusio purettiin virallisesti, ja Lahti-69 ja Reipas olivat jälleen kaksi erillistä seuraa.


title: FC Kuusysi

text: Kausi 1971 oli ensimmäinen, jolloin Kuusysi sijoittui sarjassa Reipasta korkeammalle. Kauden aikana Kuusysi joutui penkittämään Hannu Hämäläisen ja Urho Partasen, koska Reipas vaati heistä 20 000 markan karanteenia, jota Kuusysillä ei ollut varaa maksaa. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin Kuusysi oli sarjajohdossa. Kultamitalihaaveet kaatuivat lopullisesti kuitenkin syyskuussa, jolloin joukkue pelasi tasan Kokkolan Pallo-Veikkojen kanssa. Loppukaudesta Kuusysin mielenkiinto lopahti tavoitteiden karattua, ja se putosi sarjan kuudennelle sijalle.


title: FC Kuusysi

text: Kausien 1972 ja 1973 aikana Kuusysin runkopelaajat lopettivat tai siirtyivät muihin seuroihin, eikä kunnollisia korvaavia pelaajia onnistuttu saamaan seuraan. Syksyllä 1973 seurajohto päätti jättää joukkueeseen ainoastaan Kuusysin suurimman tähtipelaajan, Raimo Saviomaan, mutta muut vanhat pelaajat saivat lähteä. Sen sijaan seuran lupaavia mutta kokemattomia pelaajia nostettiin edustusjoukkueeseen.


title: FC Kuusysi

text: Koko kauden 1974 ajan Kuusysi oli sarjan häntäpäässä. Ennen viimeistä kierrosta Kuusysi oli tilanteessa, jossa se saisi uusintaottelun sarjapaikastaan ainoastaan voitolla. Joukkue hävisi viimeisen ottelunsa vieraissa Mikkelin Palloilijoita vastaan 1–0 ja putosi 1. divisioonaan. Seuraava kausi toisella sarjatasolla ei alkanut hyvin, sillä tärkeimmät pelaajat olivat lähteneet ja jäljellä olivat Saviomaa sekä nuoret pelaajat. Joukkue ei pystynyt hankkimaan uusia hyviä pelaajia, kun yleisömäärät pienenivät. Sen sijaan seuran juniorijoukkueilla meni hyvin, sillä ne voittivat kaksi nuorten Suomen-mestaruutta vuonna 1975. Kun Reipas oli ainoa lahtelainen mestaruussarjassa pelannut joukkue, Kuusysissä mietittiin edustusjoukkueen lakkauttamista syksyllä 1976. Näin ei kuitenkaan tapahtunut, ja Kuusysin nuorten joukkueet voittivat 1970-luvun lopussa SM-mitaleja. C-nuoret voittivat jopa SM-kultaa vuonna 1979.


title: FC Kuusysi

text: Syksyllä 1979 Kuusysin päävalmentajaksi hankittiin Keijo Voutilainen, joka oli sitä ennen nostanut Kuopion Pallotoverit pääsarjaan. Voutilaisen alaisuudessa Kuusysistä syntyi taitava kaunista syöttöpeliä pelannut nuori joukkue. Se ei kuitenkaan pärjännyt kauden 1980 alussa, sillä kuuden ottelun jälkeen joukkue oli edelleen sarjan viimeisenä. Voutilainen oli jo valmis lopettamaan joukkueessa, mutta päätti jäädä taivuttelun jälkeen. Kuudennen ottelun jälkeen Kuusysi aloitti nousun kärjen tuntumaan. Voutilainen antoi otteluissa peliaikaa nuorille pelaajille, joiden lisäksi joukkueessa pelasivat jääkiekkotaustaiset Kari Eloranta ja Harri Toivanen. Kuusysi nousi lopulta neljänneksi ja osallistui viimeisenä joukkueena SM-karsintaan. Karsinnoissa joukkue oli ensimmäinen sarjanousun ulkopuolelle jäänyt joukkue. Kaudella 1981 Kuusysi voitti 1. divisioonan runkosarjan ja pääsi jälleen karsintasarjaan, jonka joukkue voitti. Joukkue selviytyi myös kauden Suomen Cupin loppuotteluun, jossa se kohtasi Helsingin Jalkapalloklubin. Ottelu päättyi lopulta HJK:n 4–0-voittoon.


title: FC Kuusysi

text: Kuusysi lähti kauteen 1982 suurin odotuksin, sillä se oli onnistunut hankkimaan hyviä pelaajia. Joukkue pysyi runkosarjan ajan kärjen tuntumassa ja sijoittui lopulta kuudenneksi. Loppusarjassa kärkijoukkueet hyytyivät, kun taas Kuusysin otteet paranivat. Toiseksi viimeisellä kierroksella Kuusysi nousi jo sarjakärkeen, kun se voitti Kokkolan Pallo-Veikot. Viimeisessä ottelussa Kuusysi kohtasi Tampereen Ilveksen ja voitti ottelun maalein 5–0. Samalla se varmisti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa. Vuosikymmenen aikana seuran toimintaa rahoitti erityisesti liikennöitsijä Martti Rinta, joka maksoi vuonna 1982 Kuusysin 600 000 markan suuruiset pankkivelat kerralla pois. Edelliskauden cup-menestyksensä ansiosta Kuusysi osallistui ensimmäistä kertaa cup-voittajien cupiin kaudella 1982–1983. Joukkue sai ensimmäisellä kierroksella vastaansa Galatasarayn. Ensimmäinen osaottelu päättyi Galatasarayn voittoon ja toinen tasapeliin. Kuusysi putosi jatkosta huonomman maalieron takia. Kotimaan sarjassa Kuusysi oli kaudella 1983 runkosarjan neljäs, mutta jäi loppusarjassa viidenneksi.


title: FC Kuusysi

text: Vuosikymmenen aikana Kuusysi pelasi useita pelejä eurocupeissa. Kaudella 1983–1984 se osallistui ensimmäistä kertaa Euroopan Cupiin, jonka alkukierroksilla se kohtasi FC Dinamo Bukarestin. Kuusysi hävisi kotonaan 1–0 ja vieraissa 3–0. Mestaruussarjassa joukkueella meni paremmin, ja se oli runkosarjan kolmas. Loppukauden ottelut pelattiin pudotuspelimuotoisina ja joukkue kohtasi välierissä Valkeakosken Hakan. Kuusysi voitti Hakan yhteismaalein 3–2 ja kohtasi loppuotteluissa Turun Palloseuran. Ensimmäinen ottelu päättyi Kuusysin 4–0-voittoon, ja kun toinen osaottelu päättyi tasan, Kuusysi juhli toista Suomen-mestaruuttaan.


title: FC Kuusysi

text: Seuraavan kauden cup-voittajien cupissa Kuusysi kohtasi ensimmäisellä kierroksella FK Inter Bratislavan. Kun ensimmäinen osaottelu päättyi Bratislavan 2–1-voittoon ja toinen tasan, putosi Kuusysi turnauksesta. Kausi 1985 ei sujunut joukkueelta yhtä hyvin kuin viime kausi, sillä se oli mestaruussarjan runkosarjan viides ja samalla ensimmäinen pudotuspelien ulkopuolelle jäänyt joukkue.


title: FC Kuusysi

text: Kuusysin suurin menestys eurokentillä sijoittuu kauteen 1985–1986. Joukkue oli selviytynyt mukaan Euroopan cupiin eli korkeatasoisimpaan kansainväliseen sarjaan. Ensimmäisellä kierroksella Kuusysi kohtasi FK Sarajevon, jonka se voitti ensin kotona 2–1 ja myöhemmin vieraskentällä samoilla luvuilla. Seuraavalla kierroksella joukkue sai vastaansa Zenit Leningradin. Kuusysi johti ensimmäistä ottelua pitkään, mutta hävisi lopulta maalein 2–1. Kotiottelussa lahtelaiset voittivat Zenitin kuitenkin maalein 3–1 ja etenivät kahdeksan parhaan joukkoon. Arvonnoissa Kuusysin vastustajaksi tuli Steaua Bukarest. Arvontatulos koettiin pettymyksenä, sillä Bukarest oli ainoa tuntematon joukkue jäljellä olleista seuroista. Ensimmäinen osaottelu päättyi Bukarestissa maalittomaan tasapeliin. Steaua hallitsi ottelua, mutta maalivahti Ismo Korhonen pelasti Kuusysin tappiolta. Toinen osaottelu päätettiin pelata Suomessa Helsingin olympiastadionilla, vaikka oli jo satanut lunta. Otteluun saapui lopulta 32 552 katsojaa, joka oli seurajalkapallon ennätys Suomessa. Ottelua pelattiin pitkään ilman maaleja, kunnes Bukarestin Victor Pițurcă teki ottelun loppuhetkillä maalin. Kuusysi joutui pelaamaan ottelun ilman loukkaantunutta Keijo Kousaa. Myös Ismo Lius sekä Markus Törnvall olivat poissa, sillä heidät oli jouduttu myymään muualle. Euromenestyksen ansiosta seura pystyi vähentämään 2,3 miljoonaan markkaan paisunutta velkaansa kahdella miljoonalla, jotka se sai eurocupeista. Suomessa mestaruussarja-kausi 1986 päättyi Kuusysin mestaruuteen.


title: FC Kuusysi

text: Kauden 1987 päätteeksi seura voitti SM-hopeaa. Se jäi kolme pistettä mestaruuden voittaneesta HJK:sta. Loppuvuonna 1987 Voutilainen erotettiin Kuusysistä ja tilalle hankittiin Antti Muurinen, vaikka seura oli ensin kysynyt Martti Kuuselalta kiinnostusta päävalmentajan paikkaan. Ennen erottamista Voutilainen oli ilmoittanut tyytymättömyytensä seuran pelaajistoon, jonka jälkeen seura katsoi, että Voutilaisen parhaat vuodet valmentajana olivat jo ohitse. Painetta menestykseen loi entisestään Reippaan nousu uuden lupauksensa, Jari Litmasen, johdolla. Jälleen kaudella 1987–1988 seura osallistui kansainvälisiin otteluihin. Joukkue sai vastaansa Euroopan cupin ensimmäisellä kierroksella Neuchâtel Xamaxin, jolle se hävisi yhteismaalein 6–2. Kotimaassa Kuusysi oli HJK:n jälkeen runkosarjan toinen. Loppusarjassa seuran sijoitus ei muuttunut, ja tuloksena oli edellisen kauden tapaan SM-hopea. Kauden 1988–1989 cup-voittajien cupissa Kuusysi putosi jo ensimmäisellä kierroksella FC Dinamo Bukarestia vastaan. mestaruussarja-kaudelle 1989 Muurinen sai koota haluamansa joukkueen. Kuusysi voitti kauden aikana kuusitoista ottelua perättäin ja varmisti Suomen-mestaruuden 7 000 katsojan edessä päätöspelissä Turun Palloseuraa vastaan.


title: FC Kuusysi

text: 1990-luvulla mestaruussarjan nimi vaihdettiin Veikkausliigaksi. Ensimmäisellä Veikkausliiga-kaudella Kuusysi voitti runkosarjan ja eteni pudotuspelien kautta loppuotteluihin. Loppuotteluissa joukkue kohtasi HJK:n, mutta hävisi molemmat osaottelut. Seuraavalla kaudella Kuusysi voitti Veikkausliigan mestaruuden pisteen erolla Mikkelin Palloilijoihin. Kauden viimeisessä ottelussa Kuusysi voitti HJK:n ja varmisti voitolla sarjan voiton. Kaudella 1991–1992 seura osallistui UEFA cupiin, jossa se kohtasi ensimmäisen kierroksen ottelussa Liverpoolin, joka oli juuri vapautunut kansainvälisestä kilpailukiellosta. Ensimmäinen osaottelu päättyi Kuusysin 6–1-tappioon Anfieldillä, mutta toisen ottelun joukkue voitti maalein 1–0. Kaudeksi 1992 Kuusysi hankki edelliskauden maalikuninkaan Kimmo Tarkkion. Hänestä tehtiin joukkueen kärkiparin yhdessä Michael Belfieldin kanssa. HJK voitti kauden päätteeksi kuitenkin kultaa ja Kuusysi sijoittui hopealle. Mitali oli myös seurahistorian viimeinen. Joulukuussa 1992 seuraa suuresti taloudellisesti rahoittanut Martti Rinta kuoli. Arvioiden mukaan Rinta oli sponsoroinut seuraa miljoonilla markoilla. Ennen kuolemaansa Rinta oli muun muassa maksanut seuran 600 000 markan velat pois. Rinnan kuoleman jälkeen seuran talousarvio jouduttiin uusimaan. Kausi 1993 oli seuralta ailahteleva vaikka pystyi nousemaan loppukauden kirillä neljänneksi. Kausi oli kuitenkin Kuusysin ensimmäinen mitaliton kausi seitsemään vuoteen. Kuusysi oli viimeisen kerran mukana eurocupeissa kaudella 1993–1994. UEFA Cupin ensimmäisellä kierroksella Kuusysi voitti KSV Waregemin yhteismaalein 6–1. Toisella kierroksella joukkue kohtasi Bröndby IF:n ja putosi jatkosta yhteismaalein 2–7.


title: FC Kuusysi

text: Kauden jälkeen päävalmentaja Muurinen lähti seurasta, vaikka hänellä oli vielä sopimuksesta yksi kausi jäljellä. Uudeksi valmentajaksi nostettiin Jorma Kallio. Syyt siirtoon olivat taloudelliset, sillä samalla joukkueen runkopelaajat lopettivat tai siirtyivät toisiin seuroihin. Lähteneiden pelaajien tilalle nostettiin omia nuoria. Tärkeimmät tulevaisuudentoivot olivat Marko Tuomela ja Antti Pohja, joista Tuomela oli jo pelannut miesten joukkueessa. Kaudella 1994 Kuusysi hankki ensimmäiset brasilialaispelaajansa. Kausi oli joukkueelta sekava, ja maalivahdin paikalla Kuusysi kokeili kolmea pelaajaa, joista lopulta Mikko Kavén vakiinnutti asemansa. Joukkue sijoittui lopulta yhdeksänneksi. Kausi 1995 oli seuran viimeinen pääsarjatasolla. Joukkueen ulkomaalaispelaajat kärsivät loukkaantumisista, ja kun seura putosi sarjataulukossa alemmaksi, ryhtyi seurajohto hankkimaan uusia pelaajia. Pelaajasiirrot toteutettiin vaikeasta taloustilanteesta huolimatta, ja Kuusysiä edusti kauden aikana 33 pelaajaa. Putoaminen varmistui lokakuussa 1–0-tappioon päättyneessä ottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Kauden 1996 ajan Kuusysi pelasi Ykkösen pohjoislohkossa. Seuran tähtäin oli sarjanousu, mutta lopulta Kuusysin sijoitus oli lohkon kolmas sija. Seuran velka oli noussut miljoonaan markkaan, ja samanaikaisesti myös Lahden Reipas kärsi veloista, joiden vuoksi Reippaan sarjanousu oli mahdoton. Jo aikaisemmin vuosikymmenen aikana oli ehdoteltu seurojen yhdistämistä. Nyt tilannetta mietittiin uudelleen. Uuden seuran nimeksi ehdotettiin FC Lahtea. Kuusysistä ja Reippaasta kaavailtiin kasvattajaseuroja, joiden velkoja FC Lahti maksaisi tietyllä aikataululla. Kuusysi hyväksyi ehdotukset aikaisemmin, mutta Reippaan suostuttelu kesti kauemmin. Lopulta marraskuussa 1996 FC Lahti oli virallisesti perustettu. FC Lahti sai Kuusysin sarjapaikan Ykkösessä ja FC Pallo-Lahti Reippaan paikan Kakkosessa.


title: FC Kuusysi

text: Lahtelaisseura FC City Stars siirtyi Kuusysin organisaatioon syksyllä 2006 (ks. Muut joukkueet) ja pelasi Kakkosessa kausilla 2007–2008 ja 2010. Kaudeksi 2011 Kuusysi teki paluun miesten sarjoihin omalla nimellään ja omissa väreissään City Starsin Kakkosen sarjapaikalla. Kaudella 2011 Kuusysi sijoittui Kakkosen lohkossaan kuudenneksi ja kaudella 2012 neljänneksi.


title: FC Kuusysi

text: Kaudeksi 2013 joukkueen nimeksi vaihdettiin FC Lahti Akatemia osana laajempaa muutosta, jossa myös FC Reippaan A- ja B-juniorit siirtyivät FC Lahden nimen alle. Joukkue jatkaa kuitenkin hallinnollisesti osana FC Kuusysiä. FC Lahti Akatemian pudottua kauden 2017 päätteeksi Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmanteen divisioonaan, sen toiminta lakkautettiin ja joukkueen nimi palautettiin FC Kuusysiksi. Näin valkopaidat nähdään kaudella 2018 jälleen kentillä Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla.


title: FC Kuusysi

text: Lahden Pallo-Miesten perustamisen yhteydessä seuran virallisiksi väreiksi valittiin mustat pelihousut ja oranssi paita, jossa oli musta poikkijuova. Seuran muutettua nimekseen Upon Pallo vaihtuivat myös tunnusvärit. Peliasun punamusta väritys vaihdettiin sinivalkoiseksi. 1990-luvulla seura käytti peliasuna myös keltaista pelipaitaa ja sinisiä housuja. Viimeisellä pääsarjakaudella 1995 Kuusysi käytti mustia housuja.


title: FC Kuusysi

text: Seuran nykyinen logo kehitettiin kaudelle 1971. Sen suunnitteli Tuulo Lehtinen.


title: FC Kuusysi

text: Seura aloitti vuonna 1934 pelaamisen Lahden Radiomäellä sijainneella Radiomäen urheilukentältä, josta se siirtyi Lahden kisapuistoon. Vähän aikaa Kuusysi pelasi otteluitaan myös Lahden stadionilla, mutta palasi pian Kisapuistoon. Kauden 1985–1986 Euroopan cup -ottelussa Steaua Bukarestia vastaan Kuusysi käytti Helsingin olympiastadionia. Seuran toistaiseksi viimeisellä 1. divisioonakaudella vuonna 1996 Kuusysi käytti Kisapuiston stadionia. Kisapuiston katsomokapasiteetti on nykyisin 3 500.


title: FC Kuusysi

text: Vuonna 1981 kaupunkiin valmistui maan ensimmäinen täysmittainen jalkapallohalli, Lahden suurhalli, joka mahdollisti talviharjoittelun.


title: FC Kuusysi

text: Kuusysi tuli tunnetuksi hyvästä juniorityöstään. Muun muassa vuosina 1975–1982 seuran juniorit voittivat omissa sarjoissaan kuusitoista SM-mitalia. Tämän lisäksi useat Kuusysin kasvatit pelasivat juniorimaajoukkueissa. Kun seuran edustusjoukkue lakkautettiin, voimavarat keskitettiin junioritoimintaan. Vuonna 2001 Kuusysi valittiin Nuoren Suomen sinettiseuraksi.


title: FC Kuusysi

text: Vuonna 1977 perustettiin seuran sisarseura Palloseiskat, jossa pääsivät pelaamaan seuran juniorit, jotka eivät vielä pelanneet edustusjoukkueessa. Samaan aikaan Kuusysin junioritoiminta eriytettiin omaksi jaostokseen, mikä helpotti seuran taloudenpitoa ja toimintaa.


title: FC Kuusysi

text: Seuran naisten joukkue aloitti toimintansa syksyllä 1971. Kolme vuoden jälkeen seuran talous heikkeni, ja siksi naisjoukkue siirtyi Lahden Sammon alaisuuteen. 1980- ja 1990-luvulla Kuusysin naisjoukkue pelasi viisi kautta pääsarjassa, mutta putosi usein heti takaisin Ykköseen. Viimeisin nousu Naisten Liigaan tapahtui kaudeksi 2008. Joukkue putosi sarjasta kahden kauden jälkeen.


title: FC Kuusysi

text: FC Lahti oli lopettanut kakkosjoukkueensa, FC Pallo-Lahden, toiminnan vuonna 2001. Sekä Kuusysi että Reipas halusivat seuransa alaisuuteen Kakkosessa pelaavan joukkueen, johon yli-ikäiset nuoret pääsisivät pelaamaan juniorivuosiensa jälkeen. FC Lahti teki kuitenkin saman tilikauden aikoina suuren tappion, eikä sillä ollut varaa rahoittaa tällaisen joukkueen toimintaa. Siksi Kuusysi otti syksyllä 2006 toisen lahtelaisseuran FC City Starsin mukaan toimintaansa. FC Lahti teki City Starsin kanssa farmisopimuksen, ja niin City Stars sai pelaajistoonsa lukuisia liigapelaajia. Farmisopimus oli katkolla vuonna 2008, mutta lopulta sitä päätettiin jatkaa. City Starsin toiminta lopetettiin vuonna 2010 Kuusysin otettua joukkueen sarjapaikan.


title: FC Kuusysi

text: Seuran suurin kilpailija kannattajien keskuudessa oli toinen lahtelaisjoukkue Reipas. Joukkueiden väliset ottelut olivat aina suuria tapahtumia. 1980-luvulla seurojen tasoero oli kuitenkin suuri Kuusysin hyväksi, ja siksi kohtaamiset eivät olleet pelaajien mielestä yhtä jännittäviä. Heille jännittävimpiä olivat ottelut Helsingin Jalkapalloklubia vastaan.


title: FC Kuusysi

text: Luettelossa ovat mukana seuran juniorijoukkueita tai edustusjoukkuetta edustaneet pelaajat, jotka ovat pelatessaan tai myöhemmin urallaan edustaneet Suomen jalkapallomaajoukkuetta.


title: FC Kuusysi

text: Vuosina 1934–1952 seuran päävalmentajan tehtävässä oli useita pelaajavalmentajia. Heidän joukossaan olivat muun muassa Erik Tuuha, Juuso Lampila, Veikko Raviniemi ja Erkki Kaarivuo. Seuran pelatessa Upon Pallon nimellä, oli seurajohdolla suuri valta pelaajavalinnoissa ja päävalmentajat pidettiin sivussa pelaajahankinnoista. Seuran menestynein valmentaja oli Keijo Voutilainen, joka voitti seuralle valmentajana kolme Suomen mestaruutta.


title: FC Kuusysi

text: "* Mukana vain pääsarjan ottelut""* Kuusysin maalimäärä tummennettuna"; Q = karsintakierros, 1R = ensimmäinen kierros, 2R = toinen kierros, QF = neljännesvälierät, ja. = tulos jatkoajan jälkeen"


title: Jukka Keskisalo

text: Jukka Pekka Sakari Keskisalo (s. 27. maaliskuuta 1981 Varkaus) on suomalainen kilpauransa päättänyt estejuoksija ja Euroopan mestari (2006). Hän on myös moninkertainen 1 500 metrin juoksun suomenmestari (2003, 2006, 2009, 2014).


title: Jukka Keskisalo

text: Keskisalon urheiluseura on Joensuun Kataja. Häntä valmensi vuodesta 2009 Ismo Hämäläinen ja aiemmin Markus Volotinen (vuoteen 2001), Tommy Ekblom (2001–2008) sekä Risto Ulmala (2009).


title: Jukka Keskisalo

text: Päämatkallaan 3 000 metrin esteissä Keskisalo on voittanut SM-kultaa 2003, 2005, 2006, 2008 ja 2013 sekä hopeaa 2001 ja 2002. Hän on voittanut SM-kultaa myös 5 000 metrin juoksussa Turussa 2011.


title: Jukka Keskisalo

text: 1 500 metrin juoksussa Keskisalo on Suomen mestari Kalevan kisoista Helsingistä 2003, Jyväskylästä 2006, Espoosta 2009 ja Kuopiosta 2014. Hänellä on matkan SM-hopeaa vuosilta 2002 ja 2005.


title: Jukka Keskisalo

text: Hallikilpailuissa Keskisalo on voittanut SM-kultaa 3 000 metrillä vuosina 2004, 2008 ja 2014. 1 500 metrillä hän voitti kultaa vuonna 2014 ja hopeaa vuonna 2004.


title: Jukka Keskisalo

text: Puolimaratonilla Keskisalolla on kaksi SM-pronssia vuosilta 2003 ja 2004. Maastojuoksun SM-kilpailuissa Keskisalo on voittanut lyhyen matkan (4 km) vuosina 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010. Viestijuoksun SM-kisoissa Keskisalo on ollut saavuttanut 4 × 800 metrin viestissä pronssia vuonna 2015 ja 4 × 1 500 metrin viestissä kultaa vuonna 2015, hopeaa vuosina 2011 ja 2014 ja pronssia vuosina 2003 ja 2013.


title: Jukka Keskisalo

text: Keskisalo sijoittui seitsemänneksi 3 000 metrin estejuoksussa nuorten MM-kilpailuissa Santiago de Chilessä 2000. Hän selviytyi estejuoksun MM-finaaliin Pariisissa vuonna 2003 ja sijoittui yhdeksänneksi ajalla 8.17,72. 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskilpailuissa vuonna 2003 Bydgoszczssa, Puolassa Keskisalo oli pronssilla ajalla 8.28,53.


title: Jukka Keskisalo

text: Olympiavuosi 2004 meni Keskisalolta pilalle loukkaantumisen takia. Hän kuitenkin toipui vammoistaan ja teki paluun kilpakentille juosten Helsingin MM-kisojen 2005 alkuerissä. Seuraavan vuoden EM-kisoissa Göteborgissa finaalin hidas alkuvauhti suosi myös 1 500 metrin matkoja juoksevaa Keskisaloa, ja hän nousi loppusuoralla kilpailun yllätysvoittajaksi ajalla 8.24,89. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen arvokisavoitto estejuoksussa 70 vuoteen (Volmari Iso-Hollo voitti olympiakultaa Berliinissä 1936) ja maan ensimmäinen estejuoksun Euroopan mestaruus; viimeksi suomalainen oli voittanut EM-mitalin 3 000 metrin esteissä vuonna 1978, kun Ismo Toukonen saavutti pronssia Prahassa. Ateenan maailmancupissa Keskisalo sijoittui vuonna 2006 neljänneksi. Hänet valittiin vuoden lopussa Vuoden urheilijaksi.


title: Jukka Keskisalo

text: Heinäkuussa 2007 Keskisalo joutui jättämään kilpailukautensa kesken takareidessä olleen tulehduksen vuoksi. Syyskuussa jalkaan tehtiin puhdistusleikkaus, koska jalka ei ollut parantunut kuntoutuksesta huolimatta. Pekingin 2008 olympialaisissa hän ei pystynyt kilpailemaan saatuaan kovan iskun reisiinsä harjoitusleirillä juuri ennen olympialaisia. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui estejuoksussa kahdeksanneksi ajalla 8.14,47 edellään neljä kenialaista, kaksi etiopialaista sekä ranskalainen Bouabdellah Tahri. hän sijoittui samana vuonna viidenneksi ajalla 8.12,04. 28. elokuuta 2009 Keskisalo juoksi Zürichissa ajan 8.10,67 ja rikkoi Tapio Kantasen yli 33 vuotta vanhan Suomen ennätyksen 8.12,60. Samana vuonna hän sijoittui Kultaisen liigan osakilpailuissa kolmanneksi Pariisissa ja Brysselissä.


title: Jukka Keskisalo

text: Keskisalo joutui jäämään pois yleisurheilun EM-kisoista 2010 alaselkävamman vuoksi. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui alkuerissä. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän ei pystynyt juoksemaan sairastuttuaan alkueräpäivänä kuumeiseen ylähengitystietulehdukseen.Keskisalo kuitenkin alitti Monacossa Lontoon Olympialaisten kisarajan ajalla 8.27,96 ja valittiin kisoihin. Olympialaisissa hän juoksi oman alkueränsä neljänneksi ajalla 8.29,13 ja täten varmisti paikkansa finaaliin. Finaalissa Keskisalo joutui kuitenkin keskeyttämään loukkaantumisen vuoksi.


title: Jukka Keskisalo

text: Elokuussa 2012 Keskisalo ilmoitti lopettavansa uransa. Keskisalon mukaan päätös uran lopettamisesta olympiadiin oli tehty jo ennen kilpailuja, vaikka tarkoituksena oli alun perin juosta yleisurheilukausi loppuun. Loukkaantumisen vuoksi tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista. Keskisalo kuitenkin jatkoi juoksemista ja heinäkuussa 2014 hän alitti 3 000 metrin estejuoksun tulosrajan Zürichin EM-kilpailuihin 2014. Hän eteni EM-kisoissa loppukilpailuun ja sijoittui alun perin seitsemänneksi, mutta sijoitus nousi kuudenneksi kun voittaja hylättiin epäurheilijamaisen käytöksen vuoksi. Helmikuussa 2015 Keskisalon kerrottiin lopettaneen uransa.


title: Chandrika Kumaratunga

text: Chandrika Bandaranaike Kumaratunga (s. 20. kesäkuuta 1945) oli Sri Lankan neljäs presidentti vuosina 1994-2005. Hän oli kaudellaan yksi harvoista maailman naispresidenteistä, ja hänen äitinsä, Sirimavo Bandaranaike, oli maailman ensimmäinen naispääministeri. Myös Chandrika Kumaratungan isä ja aviomies olivat poliitikkoja. Molemmat kuolivat väkivaltaisesti, isä Chandrika Kumaratungan ollessa 14-vuotias, aviomies Wijaya Kumaratunga vuonna 1988 poliittisten vastustajien murhaamana. Myös Chandrika Kumaratunga itse oli itsemurhapommittajan iskun kohteena vuoden 2000 presidentinvaalikampanjan aikana.


title: Chandrika Kumaratunga

text:
Uransa alussa Chandraika Kumaratunga yritti lähestyä tamilitiikerit-sissijärjestöä saadakseen sisällissodan loppumaan, mutta myöhemmin hän veti varsin kovaa linjaa. Hän syytti hallitusta liiallisista myönnytyksistä ja arvosteli välittäjinä toimineita norjalaisia.
Hän hävisi vuoden 2005 presidentinvaaleissa Mahinda Rajapaksalle. Rajapaksa voitti myös vuoden 2010 vaalit. Vuonna 2010 Kumaratunga tuki Rajapaksan vastaehdokasta ja syytti vaaleja vilpillisiksi.


title: Sopimusvapaus

text: Sopimusvapaus on oikeushenkilön ja oikeustoimikelpoisen luonnollisen henkilön vapaus tehdä erilaisia oikeustoimia. Oikeustoimella henkilön oikeusasema muuttuu tai perustetaan uusia oikeuksia tai velvollisuuksia. Sopimuksen voi tehdä vaikkapa irtaimen tai kiinteän esineen myynnistä, työsuhteesta, avioehdosta tai yritysjärjestelyistä.


title: Sopimusvapaus

text: Sopimusvapauteen kuuluvat:


title: Sopimusvapaus

text: Muotovapauden voimassa ollessa kaikenmuotoiset sopimukset ovat päteviä mukaan lukien suulliset sopimukset.


title: Sopimusvapaus

text: Sopimusvapauteen on rajoituksia. Esimerkiksi monopoliasemassa olevilla yrityksillä on sopimuspakko kaikkien sopimuksen ehdot täyttävien kanssa. Myös syrjintä iän, sukupuolen, ihonvärin tms. mukaan on kielletty. Poikkeuksena muotovapauteen ovat määrämuotoiset sopimukset. Esim. velkakirjoille on kirjallinen määrämuoto. Joihinkin kirjallisiin sopimuksiin, kuten testamenttiin, vaaditaan todistajat.


title: Sopimusvapaus

text: Jo antiikin roomalainen laintulkitsija Gaius (130-180) käytti sopimusvapauden käsitettä . Rooman valtakunnan myöhäisvaiheessa sopimusvapaudesta kuitenkin enenevästi luovuttiin. Vuonna 301 keisari Diocletianus kiinnitti palkat ja hinnat. Lanctantiuksen mukaan määräys täydellisesti epäonnistui. Suomessa ennen 1800-luvun loppua sopimusvapautta rajoitti lain määräyksellä perinteinen isäntävalta. Sopimusvapaus oli länsimaisissa yhteiskunnissa kuten Suomessa 1800-luvun loppupuolella laaja. Nykyisin sitä rajoittavat etenkin 1800-luvun lopulta lähtien säädetyt useat lait kuten kuluttajansuojalaki, verot ja työehtosopimukset. Sopimus ei ole pätevä niiltä osin miltä se rikkoo Suomen lakia vastaan. Tehdystä sopimuksesta voidaan poiketa lain ja tuomioistuimen päätöksellä eli "kohtuullistaa" sopimusta. Sopimuksen purkamisvapaus on hyvin rajallinen. Nykyisin kuluttajan aseman turvaamiseksi lähes kaikissa maissa on luotu erilaisia kuluttajansuojajärjestelmiä .


title: Sopimusvapaus

text: Taloustieteessä vallitsee pääsääntöisesti tuki suhteellisen laajalle sopimusvapaudelle ja erimielisyyksiä on vain siitä voidaanko sopimusvapauden osittaisilla rajoituksilla parantaa markkinoiden tehokkuutta entisestään ja erityisesti siitä, mitä asioita pitäisi hoitaa täysin ei-sopimusluonteisin mekanismein.


title: Sopimusvapaus

text:
Klassisen Adam Smithin talousteorian mukaisesti markkinat toimivat periaatteellisesti tehokkaimmin silloin, kun niihin kohdistetaan vähän ulkopuolisia rajoitteita ja niitä ohjailee "näkymätön käsi". Smith oli kuitenkin myös sitä mieltä, etteivät täysin rajoittamattomat markkinat aina ratkaise kaikkia ongelmia. Hän katsoi muun muassa sopimusvapauden rajoittamisen korkeimman sallitun lainakoron muodossa allokoivan lainat keinottelijoiden ja tuhlarien sijasta selväjärkisille .
Karl Marx ja Friedrich Engels kritisoivat Pierre-Joseph Proudhonin näkemystä vapaista tuottajista ja kuluttajista. Marx esitti näkemyksen tuottajasta, että "Tuotantovoimien kehityksen ajankohtainen aste pakottaa hänet tuottamaan sellaisella tai sellaisella tasolla. Kuluttaja ei ole vapaampi kuin tuottaja. Hänen mielipiteensä lepää hänen varojensa ja tarpeidensa varassa. Molemmat määrää sosiaalinen asema, joka taas itse riippuu koko sosiaalisesta organisaatiosta" . "Vaan Proudhon ei käytä väärin tätä suhdetta kansantalouden mielessä, hän päinvastoin olettaa todelliseksi sen, mikä on kansantaloustieteilijöillä vain nimellistä ja illusorista, sopimusosapuolten vapaus" .


title: Sopimusvapaus

text: Julkisen valinnan teorian mukaan sopimusvapaus estää eturyhmien etuoikeuksia, jotka ovat yleisen edun vastaisia . Itävaltalaisen taloustieteen mukaan sopimusvapaus on tehokkaampi kuin keskusjohtoinen suunnitelmatalous: Ludwig von Misesin mukaan vain yksityinen omistaja voi suunnitella taloutta ja Friedrich Hayekin mukaan informaatio on hajautunut eikä keskusjohdolla voi olla hyvää informaatiota ja siksi sopimusvapaus johtaa tehokkaampaan talouteen . Itävaltalaisen koulukunnan taloustieteilijän Murray N. Rothbardin näkemyksen mukaan myös yksityiset luonnolliset monopolit ja kartellit toimivat tehokkaammin, kun niiden sopimusvapautta ei rajoiteta .


title: Sopimusvapaus

text: Vapaiden markkinoiden häirintä sopimusvapautta kaventamalla voi klassisen, uusklassisen, itävaltalaisen ja monetarismin talousteorian mukaan heikentää niiden asemaa, joita kavennuksilla pyritään auttamaan. Esimerkiksi vähimmäispalkka ja vuokrasääntely voi aiheuttaa markkinaepätasapainoja kuten työttömyyttä ja vuokra-asuntopulaa . Näiden teorioiden mukaan myös sellainen sopimusvapauden rajoittaminen, joka lisää myyjän kustannuksia, pääsääntöisesti nostaa hintoja. Monetaristit, itävaltalaiset ja liberaalit uusklassiset taloustieteilijät katsovat työnantajan kustannusten lisäämisen laskevan palkkoja: esimerkiksi Ludwig von Mises ja Thomas DiLorenzo väittävät, että sopimusvapautta loukaten suosittujen ammattiliittojen valta laskee palkkoja . Terence Kealey pitää epävapautta Rooman valtakunnan tuhon syynä . Keynesiläisen talousteorian mukaan työttömyyden merkittävin syy on markkinoiden laskenut kulutuskysyntä eikä työmarkkinoiden mahdolliset sopimusvapauden rajoitukset.


title: Sopimusvapaus

text: John Maynard Keynes arvosteli voimakkaasti aikansa taloustieteilijöitä, jotka vastustivat kaikkia valtion asettamia maksuja ja rajoituksia sopimusvapauden absoluuttisuuteen perustuen. Hänen mukaansa ainoastaan valtio, joka voi korjata kestämättömäksi päätyneitä tilanteita, voi taata yksilöiden välisten sopimusten integriteetin. Esimerkiksi rajoittamaton koronkiskonta johtaisi pitkien aikojen kuluessa tilanteeseen, jossa osa väestöstä olisi käytännössä orjan asemassa toiseen nähden.


title: Sopimusvapaus

text: Modernin kansantaloustieteen, erityisesti "informaatioepäsymmetrian" ja "epätäydellisten sopimusten" teorioiden mukaan myös vapailla, kilpailluilla markkinoilla voi ilmetä työttömyyden kaltaisia markkinahäiriöitä , mikä taloustieteilijä ja nobelisti Joseph Stiglitzin mukaan kyseenalaistaa perinteisen liberaalin talousteorian näkemyksen työttömyyden ja vuokra-asuntopulan kaltaisten markkinailmiöiden johtumisesta sopimusvapauden rajoittamisesta. Kuluttajalta on väitetty myös puuttuvan informaatio solmia haluamansa kaltaisia sopimuksia, koska kuluttajan ja palvelun tai hyödykkeen tuottajan perusneuvotteluasemat eivät ole tasavertaiset. Kuluttajalla on esimerkiksi yleensä aina vähemmän tietoa käytettävänään tuotteesta kuin sen valmistajalla.


title: Sopimusvapaus

text: Keskiajalla katolisen kirkon näkemys oli, että on olemassa oikeudenmukainen hinta ja palkka. Siksi hintoja ja palkkoja säänneltiin . Korko ja koronkiskonta olivat kiellettyjä.


title: Sopimusvapaus

text: Sopimusvapaus ilmentää vapaan kansalaisyhteiskunnan jäsenten autonomiaa. Henry James Sumner Maine (1822 - 1888) esitti, että sosiaaliset rakenteet kehittyvät eri ihmisten statukseen perustuvista rooleista kohti sellaisia, jotka perustuvat vapauteen tehdä sopimuksia. Statusjärjestelmässä velvollisuudet ja ihmisten väliset suhteet juontuvat syntyperästä, kun taas sopimuksen peruslähtökohtana on se, että ihmiset ovat vapaita ja tasa-arvoisia.


title: Sopimusvapaus

text: 1800-luvun anarkoindividualistit kuten Josiah Warren, Lysander Spooner, Benjamin Tucker ja Pierre-Joseph Proudhon kannattivat sopimusvapautta. Heidän mielestään anarkismi lakkauttaisi korkoon ja vuokraan sisältyvän riiston vapaan kilpailun kautta .


title: Sopimusvapaus

text: Modernin libertaristin Robert Nozickin näkemyksen mukaisesti sopimuksenvapaus on eri yksilöiden itsenäisten omaa etua tavoittelevien päätösten ilmentymä mahdollisimman vähän rajoittavassa valtiossa. Vaikka jokainen sopimus voi näyttää rajoittavan autonomiaa asettamalla velvoitteita, todellisuudessa sopimuksen molemmat osapuolet solmivat vain sellaisia sopimuksia, joista uskovat hyötyvänsä. Libertaarit tyypillisesti pitävät kohtuuteen vetoavaa sopimusvapauden rajoittamista mielivaltaisena . Libertaarit katsovat myös syrjinnänvastaisen politiikan väistämättä sisältävän syrjintää .