title: Sähköinen televiestintä

text: Kesäkuussa vuonna 2005 sähköinen televiestintä täytti 150 vuotta. Ensimmäinen lennätinlinja rakennettiin Pietarista Helsinkiin. Linja oli tarkoitettu sotilaskäyttöön. Tämä aloitti uuden viestinnän aikakauden jonka myötä syntyivät lennätin, telex sekä puhelin. Sähkösanoma oli ensimmäinen suomalainen televiestintäpalvelu.


title: Sähköinen televiestintä

text: Jo 1850-luvulla Venäjän keisari Aleksanteri II päätti lennätinverkon rakentamisesta uhkaavan Krimin sodan vuoksi sotalaitoksen tarpeisiin. Ensimmäinen lennätinlinja Pietarista Helsinkiin valmistui 4.6.1855. Linjan rakennuttamisesta vastasivat Venäjän sotilasviranomaiset ja se oli Venäjän valtion yksinomaisuutta. Tämän Venäjän lennätinalueen Suomen ensimmäisen lennätinlinjan voidaan katsoa olevan nykyisen Sonerankin perustusjuuria.


title: Sähköinen televiestintä

text: 1900-luvun alkuun asti suurin osa Suomen lennätinliikenteestä välitettiin morsetustekniikalla ja morsetuskoneilla. Lennätinliikenteen johtimina käytettiin rautajohtoa.


title: Sähköinen televiestintä

text: Maailman ensimmäinen lennätinlinja valmistui vuonna 1792. Sen jonka suunnittelijana oli Ranskalainen Claude Chappe. Tässä ensimmäisessä viestittimessä oli merkinantoasemassa mastollinen torni. Poikkitangon päissä liikkuivat varret olivat maston korkeimmassa kohdassa. Näitä liikuttelemalla saatiin 92 erilaista koodikuviota. Järjestelmä välitti tietoja Pariisista maan rajoilla taisteleville sotajoukoille. Tällainen järjestelmä, jota kutsuttiin optiseksi lennätinlinjaksi, oli myös Suomessa käytössä ennen sähköisen lennätinlinjan valmistumista. Optista lennätintä kutsuttiin myös "telegrafiasemaksi".


title: Sähköinen televiestintä

text: Ranskan jälkeen seuraava optinen lennätinlinja tuli Ruotsiin. Tukholman kuninkaanlinnan sekä Drottningholmin linnan välille. Ensimmäinen viesti lähetettiin 31. lokakuuta 1794. Viestissä kuningas sai vastauksensa kahdeksaan kysymykseen tunnissa ja 26 minuutissa. Tämä järjestelmä oli käytössä 1800-luvulla ja se ulottui Ahvenanmaalle saakka.


title: Sähköinen televiestintä

text: Ennen sähköistä lennätinliikennettä Etelä-Suomen rannikkoalueelle oli rakennettu optinen lennätinlinja, joka oli vain sotilaslaitoksen käytössä ja joka kattoi eteläisen rannikkoalueen.


title: Sähköinen televiestintä

text: Tämä niin sanottu "näkölennätin" perustui merkinantolaitteisiin jotka viestittivät valomerkeillä tai merkinantolaitteilla sanomia lennätinasemasta toiselle.


title: Sähköinen televiestintä

text: Keskiajalla Ruotsin Suomessa jo ennen näitä teknisiä uudistuksia "vartiotulijärjestelmä" oli yleinen tapa viestittää uhkaavasta vaarasta, Tapaa käytettiin 1800-luvun alkuun saakka tietyiltä osin. Vartiotulijärjestelmä oli ketjutettu siten että tulia poltettiin etenkin saaristossa sekä rannikkoalueilla alueen asukkaiden turvaksi.


title: Sähköinen televiestintä

text: Raision Kuuanvuorella poltettiin keskiajalla vartiotulijärjestelmää. Samalla paikalla on myös optisen lennättimen asemapaikan muistomerkki. Optisen lennättimen jalustassa on messinkilaatta, jossa tietoa lennätinlinjan toiminnasta sekä historiaa. Muistomerkillä kunnioitetaan vanhaa viestitoiminnan perinnettä ja alueen 110-vuotista puhelintoimintaa.


title: Sähköinen televiestintä

text: Lennätinverkko levisi Suomessa hitaasti. Sähkösanomien hinnat olivat kalliita suuren yleisön mielestä vaikka alenivat tasaisesti. 20 sanaa sisältävä sähkösanoma Helsingistä Tukholmaan vuonna 1865 maksoi 16,40 sen aikaista markkaa eli nykyrahassa noin 58 euroa. Lennätinkonttorit palvelivat läpi vuorokauden ja niiden vahtimestarit toimittivat vastaanottajalle sähkösanomat kaupunkialueella.


title: Mustakaapu

text: Mustakaapu () on kuvitteellinen rikollinen, joka esiintyy Disneyn eläinmaailmassa. Hän on yksi Mikki Hiiren kuuluisimmista sekä pahimmista vihollisista. Hänen ensiesiintymisensä oli Floyd Gottfredsonin tekemässä Mikki Hiiren seikkailussa " Mickey Mouse Outwits The Phantom Blot", joka julkaistiin 20. toukokuuta 1939. Mustakaapu on rikollisnero, jonka suunnitelmat ovat lähes aina monimutkaisia tai sisältävät edistyneitä teknisiä laitteita. Hän allekirjoittaa kaikki viestinsä mustetahralla (eng. "blot").


title: Mustakaapu

text: Monet laitteet tai aineet, joita hän joko tavoittelee tai on keksinyt, liittyvät maailmanherruuteen. Hänellä on myös erittäin voimakas ego, ja hän kehuu itseään hyvin usein.


title: Mustakaapu

text: Hän on monesti yrittänyt murhata Mikin tässä kuitenkaan onnistumatta. Ensimmäisessä esiintymisessään hän tosin paljastaa, ettei voinut noin vain murhata Mikkiä, vaan jätti tämän ansaan, josta oli nokkeluudella mahdollista selvitä. Hän perustelee tätä sillä, että haluaa antaa uhrilleen aina mahdollisuuden ja epäilee olevansa liian hempeä. Monella tapaa Mustakaapu on klassinen hullu tiedemies -hahmo.


title: Mustakaapu

text: Eräissä tarinoissa esiintyy myös Mustakaavun kaksosveli Valkokaapu (Kalpo-Kaapo), joka on luonteeltaan täysin päinvastainen, eli hyvyyteen pyrkivä ja avulias (Tämä tehdään selväksi AATK 204 -numeron tarinassa, jossa Valkokaapu ja Mikki kohtaavat ensi kerran). Tällä saatetaan myös korostaa Kaavun luonteen dualismia, joka on edellä mainittu. Kaapu ei myöskään kykene vahingoittamaan veljeään fyysisesti, mutta pyrkii pilaamaan tämän maineen ja uran. Myös muita Mustakaavun sukulaisia on nähty, mutta he ovat enemmän tai vähemmän vain kertakäyttöhahmoja.


title: Mustakaapu

text: Tarinassa "Mustakaavun paluu" ("The Return of Phantom Blot") Hessu Hopo saa iskun päähänsä ja alkaa toimia hänen sijaisenaan, koska Mustakaapu itse on vankilassa.


title: Jerseyn paholainen

text: Jerseyn paholainen () on taruolento, jonka asuinseutu on Yhdysvaltojen New Jerseyn syrjäseuduilla. Jotkut asukkaat ovat kertoneet kuulleensa huutoja pimeässä ja uskovansa suolla vaanivan jonkin. Jerseyn paholaisen kerrotaan olevan lepakonsiipinen olento, jolla on sarvekas hevosen pää. Olento tunnetaan jo 1700-luvulta, mutta sen alkuperä on luultavasti jo intiaaneilta. On väitetty paholaisen vieneen mukanaan kotieläimiä sekä lapsia.


title: Jerseyn paholainen

text: Tuhannet ihmiset väittävät nähneensä paholaisen. Erityisen runsaasti havaintoja saatiin vuonna 1909. Silminnäkijä Joseph Bonaparte, Napoleonin veli ja Espanjan entinen kuningas, väitti nähneensä olennon.


title: Jerseyn paholainen

text: Erään tarinan mukaan Jerseyn paholainen oli Pine Barrensissa 1800-luvun puolivälissä asuneen rouva Leedsin 13. lapsi. Uusi raskaus sai hänet niin tolaltaan, että synnytyksen jälkeen hän huusi "Olen saanut tarpeekseni lapsista! Paholainen saa viedä tämän!" Samassa ihmislapsi muuttui siivekkääksi hirviöksi, joka lensi piipun kautta ulos.


title: Jerseyn paholainen

text: Legendasta on useita versioita, joissa päivämäärä ja paholaisen ulkomuoto vaihtelevat. Joissakin versioissa paholainen on tavallinen lapsi, jonka rouva Leeds sulkee joko kellariin tai ullakolle. Lapsi kuitenkin pääsee karkuun ja pakenee metsiin. Toisen legendan mukaan mustalaiskirous lankesi itsekkään äidin ylle, kun tämä kieltäytyi antamasta mustalaisille ruokaa ja yösijaa. Eräiden tarinoiden mukaan Leeds itse oli noita, tai paikalliset kirosivat hänet suhteesta englantilaisen sotilaan kanssa.


title: Jerseyn paholainen

text: Pine Barrensissa sijainnut Shourds House -niminen mökki on tarinoiden mukaan paholaisen syntykoti. Paikan voi yhä löytää, mutta mökistä on enää jäljellä perustukset.


title: Jerseyn paholainen

text: Jääkiekkoseura New Jersey Devils on ottanut nimensä Jerseyn paholaisen mukaan.


title: Kuljetusvene K-8

text: Kuljetusvene K-8 oli Puolustusvoimien omistama yhteysalus joka toimi Kuuskajaskarin linnakkeen yhteysveneenä. Alus oli tuomassa yhteensä 38 nuorta naista linnakkeelle siellä järjestettäviin alokastanssiaisiin, kun siihen törmäsi 8. joulukuuta 1964 Rauman satamassa hinaaja "Rauma II". Kuljetusvene upposi ja 41 veneessä olleesta ihmisestä 28 hukkui.


title: Kuljetusvene K-8

text: Puolustusvoimien 12,4 metriä pitkä kuljetusvene "K-8" lähti Rauman satamasta illalla kello 20 kohti Kuuskajaskarin linnaketta. Veneessä oli päällikkönä ylikersantti ja miehistönä kaksi varusmiestä. Mukana oli matkustajina 38 naista, jotka olivat matkalla linnakkeen alokastanssiaisiin.


title: Kuljetusvene K-8

text: Hinaaja "Rauma II"":n" piti avustaa M/S "Finnmerchantia", koska tehtävään alun perin määrätty Hollmingin hinaaja "Kuutti" ei yksinään jaksanut kääntää raskasta rahtilaivaa, mutta laivan lähtö siirrettiin kovan tuulen vuoksi seuraavaan aamuun. Hinaaja oli palaamassa laituriinsa pimeässä ja tihkusateessa näkyvyyden ollessa noin 500 metriä. Sadan metrin päässä Hakunin laiturista hinaajan valoihin ilmestyi vasemmalta kuuden solmun (11 km/h) nopeudella kulkenut kuljetusvene, johon hinaaja törmäsi. Vene kallistui, ryyppäsi vettä ja kaatui.


title: Kuljetusvene K-8

text: Vene painui nopeasti perä edellä pohjaan 9 metrin syvyyteen ja vain 13 ihmistä nousi pintaan. Hinaaja "Rauma II" ja paikalle tullut hinaaja "Kuutti" alkoivat pelastaa veteen joutuneita. Yksi matkustajista ui laituriin, ja 12 pelastettiin hinaajiin. Koko miehistö sekä 25 matkustajaa hukkuivat.


title: Kuljetusvene K-8

text: Monet matkustajista olivat veneen keulassa sijaitsevassa hytissä, josta oli hankala poistua kapeita portaita pitkin. Hytissä olleet saatiinkin pois vasta, kun vene oli nostettu pinnalle. ["K-8"-veneen ohjaamossa olleista vainajista 12 nostettiin veneen vielä ollessa upoksissa. Kalervo ja Reino Koistinen tekivät tämän vapaaehtoisen pelastustoimen. Puolustusvoimien edustaja keskeytti heidän operaationsa, mistä syystä veneeseen jäi vielä ruumiita. Lähdetiedot "Ilta-Sanomista" ja "Aamulehdestä" alhaalla sekä suoraan vielä elossa olevalta sammakkomieheltä, Kalervo Koistiselta.] Veneen kylkeen oli törmäyksessä tullut vain pieni painauma, muuten vene säilyi ehjänä, joten se upposi kallistumisen vuoksi. Molemmat veneet käyttivät valoja havaitsematta silti toisiaan, joten onnettomuuden perussyynä voi pitää tähystyksen laiminlyömistä.


title: Richard Farda

text: Richard Farda (s. 8. marraskuuta 1945 Brno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea hyökkääjä.


title: Richard Farda

text: Farda pelasi Tšekkoslovakian maajoukkuessa seitsemissä arvokisoissa vuosina 1969–1974. Vuonna 1974 hän loikkasi länteen yhdessä Václav Nedomanskýn kanssa. Parivaljakko siirtyi Pohjois-Amerikkaan, jossa Farda pelasi WHA-liigan Toronto Torosissa ja Birmingham Bullsissa yhteensä 177 ottelua tehden 34 maalia, 86 maalisyöttöä, yhteensä 120 tehopistettä.


title: Saab (automerkki)

text: Saab oli ruotsalainen automerkki, jonka valmistuksen aloitti vuonna 1947 "Svenska Aeroplan AB". Nykyiseltä nimeltään National Electric Vehicle Sweden (NEVS) valmistaa yhtä Saab-mallia Saab 9-3:a.


title: Saab (automerkki)

text: Vuonna 2000 yhdysvaltalainen suuri autonvalmistaja General Motors osti Saabin, mutta ajautui konkurssiin vuonna 2009. Tämän jälkeen automerkin omisti hetken hollantilainen autonvalmistaja Spyker, kunnes vuonna 2012 Saab-merkin osti kiinalais-ruotsalainen NEVS.


title: Saab (automerkki)

text: Saab on tullut tunnetuksi turvallisuusratkaisuistaan ja turboahdetuista moottoreistaan.


title: Saab (automerkki)

text: Saab perustettiin Ruotsissa vuonna 1937 nimellä Svenska Aeroplan Aktiebolaget (SAAB) valmistamaan sotilaslentokoneita. Tuotanto aloitettiin Trollhättanissa samoissa tiloissa, jossa valmistettiin Bristol-lentokonemoottoreita. Saabin tehtailla koottiin vuoden 1940 aikana Brewster- ja Fiat -hävittäjiä Suomen ilmavoimille.


title: Saab (automerkki)

text: Toisen maailmansodan jälkeen sotilaskoneisiin keskittyneen yhtiön tuotantoa oli pakko laajentaa. Rolf Mellde, Sixten Andersson (Sixten Sason) ja Gunnar Ljungström saivat tehtäväkseen suunnitella pienen henkilöauton tuotantoa. Mellde vastasi moottorin kehittelystä ja Sason muotoilusta. Tuohon aikaan toisella kotimaisella Volvolla oli mallistossaan vain suuria autoja, joten suunnittelusta vastannut kolmikko päätti hyödyntää Ruotsissa suositun DKW:n (Dampf-Kraft Wagen) pientä henkilöautoa yhtenä esikuvanaan. Markkinoinnissa tuotantomallista puhuttaessa käytettiin sanaa "pikkuauto kansanauto" sijaan, jolla Saab pyrki korostamaan laatumielikuvaa. Esituotantomalleja valmistettiin eritasoisia testejä varten parisenkymmentä ja tulevan tuotantomallin suunnittelijana toimi Sixten Andersson. Lentokoneen siivestä muotonsa saanut prototyyppi (Saab 92001) esiteltiin lehdistölle jo kesällä 1947.


title: Saab (automerkki)

text: Tuotannon käynnistämisessä oli useita ongelmia. Varakas, maailmansodan taisteluista sivussa pysynyt Ruotsikin kärsi raaka-ainepulasta. Tämä vaikutti myös tulevan mallin, Saab 92:n, tuotantoon. Autotehtaan kokoonpano oli alkeellista. Kaikkia tarvittavia koneita, kattokuljettimia ja puristimia ei pystytty hankkimaan. Auton korit siirrettiin käsikärryillä, kunnes ne saivat renkaat alle. Myöhemmin tuotantolinjojen asennuksen yhteydessä jouduttiin korottamaan vanhan hallin kattoa kuljetinlinjoja varten. Sotien jälkeen DKW:n patentit vapautuivat ja Saab pyrki hyödyntämään yksinkertaista kaksitahtimoottoria mallissaan, mikä kuitenkin tuotti omat ongelmansa. DKW-kytkökset ulottuivat toiseen ruotsalaiseen autovalmistajaan Philipsons Automobil AB:iin, joka myös suunnitteli DKW:n automalliin perustuvaa omaa henkilöautoaan. Saabin onneksi Philipsonsin suunnitelmat sekä tuotanto olivat jäljessä. Vuonna 1947 valmistajat tekivät yhteistyösopimuksen, jossa Saab lupautui myymään Philipsonsille 8000–10 000 Saab 92:a. Philipsons sai ainoana myyntioikeudet vuoteen 1951 saakka. Neljännes ensimmäisten vuosien tuotannosta vietiin ulkomaille pääosin siksi, että valtio kaipasi ulkomaalaista valuuttaa. Lopulta tammikuussa 1950 tuotanto saatiin käynnistettyä ensimmäisen tuotantomallin osalta. Saab 92 sai hyvän vastaanoton niin lehdistöltä kuin asiakkailtaan. Osittain tämän ansiosta ja edelleen jatkuneiden tuotantovaikeuksien myötä autoa ei pystytty valmistamaan kysynnän mukaisesti. Lopulta vain 500 autoa vuonna 1950.


title: Saab (automerkki)

text: Tuoretta Saab 92 -mallia päivitettiin asiakkaiden toiveiden mukaisesti ja 1953 runsaiden muutosten myötä malli nimettiin uudelleen Saab 92B:ksi. Kaikki Saab 92 -mallit olivat paremmin varusteltuja (Deluxe), vaikka markkinoinnissa vielä tarjottiin perusmallia. Autojen värinä oli vihreä, jonka on kerrottu olleen ylijäämiä päättyneestä sota-ajasta. Mallilla saatiin menestystä myös rallissa (muun muassa Monte Carlo -ralli), vaikka moottori oli varsin pienitehoinen. Moottorinsuunnittelusta vastannut Rolf Mellde ajoi ensimmäiset kilpailut Rikspokalenissa vuonna 1950. Suurempi uudistus tapahtui joulukuussa 1955, kun nykyisen mallin ohelle tuotiin Saab 92:n pitkälti perustuva Saab 93. Rallimenestyksen myötä Saab pyrki kovasti rakentamaan myös urheiluauto Saab Sonettin, jonka tuotanto kuitenkin kariutui. 93-mallia valmistettiin loppuaikoina Saab 93B:nä kaksiosaisen tuulilasin vaihduttua yhdeksi ja kaappariovien muututtua tavallisiksi oviksi Saab 93F:nä. Erik Carlson voitti 1957 Saab 93:lla Ruotsin rallin ja Suomen rallin.


title: Saab (automerkki)

text: Vuosikymmenen vaihduttua alkoi Saab 96:n valmistus, josta tuli yhtiön ensimmäinen todellinen menestystuote. Turvallisuus oli merkittävässä osassa merkin imagoa jo alkuajoista lähtien. Tällä saralla ehkä merkittävin askel otettiin vuonna 1962, kun urheiluauto Saab Sportin myötä lanseerattiin vakiovarusteena turvavyöt ja 1970-luvulla kumiset turvapuskurit.


title: Saab (automerkki)

text: Vuosikymmenen vaihtuessa valmistui 500 000:s Saab. 96-mallin kaltaista pienempää Saabia oli valmistettu periaatteessa jo merkin alkuajoista alkaen. Klassiset muodot koettiin vanhanaikaisiksi ja tilalle piti saada uusi, tuore pikkuauto. 1974 valmistui Björn Envallin suunnittelema Saab 95:n alustalle perustuva Saab 98 (työnimi X14). Mallissa nähtiin ensimmäistä kertaa combi coupé -muodot, jotka toteutuivat myöhemmin Saab 99:ssä ja Saab 900:ssa. Saab 98 jäi kuitenkin harharetkeksi merkin historiassa eikä 98:a valmistettu muutamia esimalleja enempää. Tammikuussa 1980 valmistuivat viimeiset Saab 96:t Uudenkaupungin autotehtaalta. Kaiken kaikkiaan Saab 96:a valmistui Ruotsissa ja Suomessa yhteensä 547 221 autoa.


title: Saab (automerkki)

text: Jo 1950-luvulla kilpailluilla pienten autojen markkinoilla oli tungosta. Samalla vaurastuvat ruotsalaiset asiakkaat alkoivat vaatia enemmän kokoa, varusteita ja tehoa autoltaan. Suuremman Saabin tuotantosuunnitelmat käynnistyivät pian henkilöautotuotannon alettua jo vuonna 1955. Suunnittelija Sixten Sason, silloin vielä Sixten Anderson, lainaili ranskalaiselta Citroënilta muotoja Saab 99:ksi nimettyyn automalliin. Persoonalliset muodot saivat pian myös lisänimen Le Canard ("ankka"). Ruotsin hallitukselta saatiin 2. huhtikuuta 1964 lupa jatkaa Sasonin suunnitelmien pohjalta ja salaiseksi työnimeksi tuli nimipäiväsankari Gudmund. Hallitus puuttui myös tulevan auton rakenteeseen ja tuotantomalleiksi kelpuutettiin combi coupé -mallin sijaan yleiset 2- ja 4-oviset mallit. Farmari-malli oli myös yksi vaihtoehto Saab 95:n tapaan, mutta tuotantoon se ei koskaan päässyt. Koemallien testaus tapahtui varovaisesti ja osa autoista oli naamioitu Saab 96:ksi tai Daihatsu-merkkisiksi. Isompaa mallia saatiin odottaa aina vuoteen 1967, jolloin Saab 99 lopulta julkaistiin. Auton pääsuunnittelija Sixten Sason menehtyi samana vuonna ennen mallin julkaisua vain 55-vuotiaana.


title: Saab (automerkki)

text: Uutta mallia markkinoitiin "leveäharteisena ruotsalaisena" johtuen leveästä raideleveydestä. Mallia kehitettiin pitkin sen tuotantoa. Vuonna 1971 Saab 99:ssä sai ajovalojen pesurit. Moottoritehoja kasvatettiin ja 1970-luvun alkupuolella myyntiin tuli Saab 99 EMS, Saabin urheilullinen perheauto. Oman moottorin kehittäminen alkoi näihin aikoihin. B-moottori oli iskutilavuudeltaan 2,0-litraa. Saab 99:n tuotanto jatkui pitkään aina vuoteen 1984.


title: Saab (automerkki)

text: Eräällä tavalla uusi aikakausi alkoi 1977 Frankfurtin automessujen jälkeen, kun merkki oli esitellyt Saab 99 Turbon. Saab 99 Turbo ei ollut ensimmäinen turboahtimella varustettu automalli, sillä muun muassa BMW ja Porsche olivat valmistaneet turbollisia urheiluautoja. Saabin insinöörit onnistuivat kuitenkin ottamaan hyödyn juuri siviililiikenteessä. Melkein heti perään pieneltä autovalmistajalta saatiin uusi automalli. Saab 900 osoittautui menestykseksi ja valmistus jatkui aina vuoteen 1998. 1980-luvun puolivälissä valmistui ensimmäinen avomallinen Saab, Saab 900 Cabriolet. Avomallin suunnittelussa olivat vahvasti mukana Uudenkaupungin autotehtaan suunnittelijat. Samoihin aikoihin Saab osallistui Tipo-4-projektiin, jossa kolmen automerkin (Saab, Fiat, Lancia) yhteistyössä valmistettiin pohjalevy, jonka päälle valmistajat saivat rakentaa automallinsa. Saabin vetäydyttyä ja kolmannen italialaisen automerkin, Alfa Romeon, tultua mukaan Saab kehitti edustusluokkaisen mallin Saab 9000 vuonna 1985.


title: Saab (automerkki)

text: Saab ajautui taloudellisiin vaikeuksiin 1980-luvulla ja Wallenbergien teollisuussuku joutui myymään 50 prosentin osuuden yhtiöstä yhdysvaltalaiselle General Motorsille vuonna 1990. Samalla henkilöautotuotanto eriytettiin omaksi yhtiöksi "Saab Automobile AB":ksi. Autojen ylituotanto ja yhtiön muut vaikeudet johtivat Ruotsissa Arlövin tehtaan sulkemiseen ja pari vuotta myöhemmin Malmön tehtaalle kävi samoin. Saab 9000:n valmistus loppui vuonna 1998 ja samana vuonna myyntiin tuli Saab 9-5. Wallenbergien sijoitusyhtiö Investor myi loput omistuksestaan vuonna 2000 General Motorsille. Saabin mallisto pysyi poikkeuksellisen pienenä jatkossakin (keskikokoinen 9-3 ja edustusluokan 9-5). 2000-luvun puolella mallistoa pyrittiin laajentamaan General Motorsin suhteiden myötä tuomalla Subaru Imprezaan lähes täysin perustuva Saab 9-2X. Pienempään keskiluokkaa kuuluvaa autoa myytiin vain Yhdysvalloissa. Heikon menestyksen myötä se poistui valikoimasta jo kahden mallivuoden myötä 2006. Huonosta myynnistä on kärsinyt myös Chevrolet Trailblazerin pohjalle perustuva Saab 9-7X kaupunkimaasturi, jota myydään vain Yhdysvaltain markkinoilla. 9-7X suunniteltiin korvattavan Subaru-yhteistyön myötä Subaru Tribecan kanssa samalle alustalle rakennettavalla 9-6X-maasturilla. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen toisella puoliskolla Saab esitteli konseptiauton 9-4X kaupunkimaasturista. Maailman talouden kiristyminen ja emoyhtiö General Motorsin taloudelliset ongelmat katkaisivat lopullisesti tien tällaisilta suunnitelmilta General Motorsin hakeuduttua konkurssiin vuonna 2009.


title: Saab (automerkki)

text: Vuonna 2007 Saab esitteli varsinaisesti ensi kertaa nelivetoisen Saabin, Saab 9-3 XWD:n. Aikaisemmat nelivetomallit 9-2X ja 9-7X olivat suoria johdannaisia (ns. "badge engineering") toisista automalleista. Vuonna 2009 mallistoon tuli samaista nelivetotekniikkaa hyödyntävä korotettu 9-3X kilpailemaan Volvon XC70:n sekä Audi Allroadin rinnalle.


title: Saab (automerkki)

text: Saabin valmistus Suomessa päättyi myös 2000-luvulla. Uudenkaupungin autotehdas Uudessakaupungissa valmisti Saabeja vuodesta 1969 aina vuoteen 2003, jolloin Saab 9-3 Cabrioletin valmistus siirtyi Graziin Itävaltaan. Vuosien aikana Uudessakaupungissa valmistettiin kaikki Saab 90:set sekä pidennettyjä erikoismalleja Saab 99:iin ja Saab 900:een. Noina 34 vuotena Suomessa valmistettiin yli 700 000 Saab -henkilöautoa. Lisäksi Saabia valmistettiin lyhyen aikaa vuosina 2007 ja 2008 Saksassa, Rüsselsheimin tehtaalla.


title: Saab (automerkki)

text: Saabin emoyhtiön General Motorsin ajauduttua loppuvuodesta 2008 konkurssin partaalle se oli harkinnut yhtenä hätäkeinona lakkauttavansa raskaita tappioita aiheuttavan Saab-automerkkinsä kokonaan. 18.2.2009 General Motors esitteli uuden liiketoimintasuunnitelmansa Yhdysvaltain uuden presidentin Barack Obaman hallinnolle tarkoituksena perustella elinkelpoisuuttaan Yhdysvaltojen liittovaltiolle ja suunnitelmaan kuuluu irtautuminen Saabista. Elinkelpoisuuden osoittaminen on edellytys hätärahoituksen saamiselle liittovaltiolta, sillä General Motors on finanssikriisistä ja siitä seuranneesta uusien autojen myynnin vähenemisestä johtuen suurissa vaikeuksissa ja ilman Yhdysvaltain liittovaltion hätäapua ajautuisi konkurssiin. 19.2.2009 Saabin raportoitiin lopettavan laskujensa maksun ja hakeutuvan yrityssaneeraukseen. Yhdysvaltain valtiosta tuli kesäkuussa 2009 uuden General Motorsin pääomistaja (60%) Kanadan omistaessa 12% ja autoalan työntekijöiden eläkesäätiö omistaessa 18%.


title: Saab (automerkki)

text: Yrityssaneerausajan päätyttyä ruotsalainen urheiluautovalmistaja Koenigseggin johtama sijoitusryhmä teki kesäkuussa aiesopimuksen Saab Automobilen ostamisesta General Motorsilta. Pieniksi osaomistajiksi oli tulossa General Motors sekä kiinalaisia sijoittajia. Koenigsegg oli esittänyt pitkänajansuunnitelmia Saab-merkin muuttamisesta nykyisestä kalliimmaksi luksusmerkiksi.


title: Saab (automerkki)

text: Saab esitteli syksyllä 2009 Frankfurtin autonäyttelyssä uuden Saab 9-5:n.


title: Saab (automerkki)

text: 24. marraskuuta 2009 uutiskanava CNBC kertoi General Motorsin peruneen suunnitelmat myydä Saab Koenigseggille. Ruotsalaisen urheiluautovalmistajan peruttua kaupat Saabin ostajaehdokkaina vaihtuivat Renco Groupista hollantilaiseen urheiluautovalmistaja Spyker Carsiin. Samoihin aikoihin General Motors teki kaupat Saabin vanhojen sedan-mallien (9-5 ja 9-3) tuotantolinjojen myymisestä kiinalaiselle BAINC:lle. Spyker teki tammikuussa General Motorsille uuden ostotarjouksen Saabista. Samoin yhdysvaltalainen sijoitusyhtiö Merbanco jätti Spykerin jälkeen uuden tarjouksen Saabista. Formula 1 -moguli Bernie Ecclestone ilmoitti kiinnostuksensa Saabista tammikuussa 2010. Samoihin aikoihin yhtiön johto vaihdettiin ja alasajosta vastaavat konsultit aikovat irtisanoa Saabin myynti- ja jakeluosaston, jälleenmyynti- sekä alihankintasopimukset.


title: Saab (automerkki)

text: Samaisena vuonna toinen perinteinen ruotsalainen henkilöautojen valmistaja Volvo oli monessa suhteessa samanlaisessa tilanteessa ollen yhdysvaltalaiselta Fordilta myynnissä muun muassa kiinalaisille sijoittajille.


title: Saab (automerkki)

text: 26. tammikuuta 2010 Spyker Carsin ilmoitettiin päässeen sopimukseen Saabin ostamisesta General Motorsilta. Kauppa allekirjoitettiin 23. helmikuuta 2010. Spyker maksoi Saabin osakkeista 74 miljoonaa dollaria eli 54 miljoonaa euroa. General Motors säilytti silti vielä itsellään Saabin osakkeita 326 miljoonan dollarin edestä. Sopimukseen liittyy, että uuden autonvalmistajan nimeksi tulee Saab Spyker Automobiles. Syyskuussa 2010 Saab teki yhteistyösopimuksen BMW:n kanssa, joka liittyy lähinnä moottoriteknologiaan. Vuodesta 2010 Saab on tehnyt yhteistyösopimuksen saksalaisen BMW:n kanssa moottoriteknologiaan liittyen.


title: Saab (automerkki)

text: Maaliskuussa 2011 uusien autojen tuotanto keskeytyi Trollhättanissa maksuvaikeuksien vuoksi yhtiön alihankkijoille. Saabin aiesopimus kiinalaisten yritysten Youngman ja Pangda kanssa uhkasi peruuntua lokakuussa 2011, kun kiinalaiset olisivat halunneet koko yhtiön osakekannan, mihin Saab myöhemmin suostuikin.


title: Saab (automerkki)

text: 19. joulukuuta 2011 Saab hakeutui konkurssiin rahavarantojen loputtua.


title: Saab (automerkki)

text: Autotuotanto käynnistyi uudelleen vanhalla 9-3-mallilla joulukuussa 2013, kun uusi omistaja National Electric Vehicle Sweden (NEVS) käynnisti toiminnan Trollhättanin tehtaalla. NEVSin omistajia ovat enemmistöosuudella Neitsytsaarille rekisteröity NME Holdings ja Qindaon kaupunki (Qingdao Qingbo Investment Co Ltd). Saabin tuotanto kuitenkin pysähtyi toukokuussa 2014, ja saman vuoden elokuussa NEVS ajautui selvitystilaan, josta se pääsi huhtikuussa 2015 Vänersborgin oikeuden päätöksellä. Toukokuussa 2015 NEVS ilmoitti saaneensa kaksi strategista yhteistyökumppania Kiinasta. Ne ovat Tianjin Binhai Hi-tech industrial Development Area (THT) ja Beijing State Research Information Technology Co. Ltd. (SRIT). Samalla NEVS ilmoitti aikeistaan avata uusi tehdas Tianjinin kaupunkiin Kiinaan.


title: Saab (automerkki)

text: Saabin ensimmäinen edustaja Suomessa oli helsinkiläinen Importer Oy, joka toi maahan vuosina 1950–1963 noin 900 Saab-henkilöautoa. Vuonna 1963 Saabin edustus siirtyi Oy Scan-Auto Ab:lle, joka oli tuonut Scania-Vabis -merkkisiä kuorma-autoja ja linja-auton alustoja vuodesta 1949 lähtien. Vuonna 1959 Suomessa oli rekisterissä vain noin 500 Saab-henkilöautoa. Henkilöautojen tuontisäännöstely päättyi vuonna 1962, mutta Saab pysyi melko harvinaisena automerkkinä suhteellisen kalliin hintansa vuoksi. Esimerkiksi vuonna 1965 Ford Taunus ja Cortina maksoivat saman verran kuin Saab 96 (8 900 markkaa), vaikka ne kuuluivat suurempaan kokoluokkaan. Samaan aikaan Saab saavutti kuitenkin mainetta ralliautona varsinkin Carl-Otto Bremerin ja Simo Lampisen ansiosta. Saab Sonett -urheiluautoa tuotiin maahan erikoistilauksesta muutamia kappaleita.


title: Saab (automerkki)

text: Vuonna 1968 perustettiin suomalais-ruotsalainen yhteisyritys Saab-Valmet Oy, jossa Suomen valtio oli Valmetin kautta osaomistajana. Autojen kokoonpano Uudenkaupungin autotehtaassa alkoi marraskuussa 1969. Uudenkaupungin valinta tehtaan sijoituspaikaksi johtui osittain siitä, että Uudenkaupungin seutu, Vakka-Suomi, nautti tuohon aikaan ns. kehitysalueille myönnetyistä verohelpotuksista. 1970-luvun aikana Saabin osuus Suomen henkilöautokannasta nousi tuntuvasti yhden prosentin tuntumasta noin kahdeksaan prosenttiin. Kun vuoden 1969 lopussa rekisterissä oli vajaat 6 300 Saabia, vastaava luku kymmenen vuotta myöhemmin oli noin 95 000 eli yli 13-kertainen. Saab 95 -mallia rekisteröitiin pakettiautoiksi ns. piilofarmareina vuosina 1967–1971 yhteensä 2 638 kappaletta. Saab 96 tarjosi ralliautona kovan vastuksen uudemmille automalleille vielä 1970-luvulla, ja Scan-Auton pyörittämässä kilpatallissa ajoivat muiden muassa Simo Lampinen, Tapio Rainio ja Jari Vilkas.


title: Saab (automerkki)

text: Uudenkaupungin autotehtaalla suunniteltuja ja vain siellä valmistettuja Saabin malleja olivat vuonna 1977 esitelty pidennetty Saab 99 Finlandia ja vuonna 1979 myyntiin tullut 99 Petro. Saab 99 Finlandiassa vakiomallia oli jatkettu keskeltä 20 senttimetrin lisäpalalla, ja suurin osa niistä meni valtion laitosten ja yhtiöiden käyttöön. Saab 99 Petrossa käytettiin polttoaineena bensiinin ohella petrolia tai tärpättiä, edellistä käynnistettäessä ja huippukuormituksella ja jälkimmäistä osateholla ajettaessa. Valtiovalta hoiti oman osuutensa säätämällä lain, jonka mukaan puuperäistä polttoainetta käyttävät ajoneuvot olivat vapaita ajoneuvoverosta; tosin laki koski vain kotimaassa valmistettuja ajoneuvoja. Saab Petro jäi mallina kuitenkin lyhytikäiseksi, koska öljy-yhtiöt eivät olleet innokkaita investoimaan petrolin jakelukanaviin vähäisemmän kysynnän vuoksi, polttoaineiden hintakehitys muuttui petrolille epäedulliseksi ja lisäksi autoissa ilmeni teknisiä pulmia.


title: Saab (automerkki)

text: "Pääartikkeli: Saab Aero-X"


title: Aleksandr Sidelnikov

text: Aleksandr Nikolajevitš Sidelnikov (, 12. elokuuta 1950 Moskova, Neuvostoliitto – 23. kesäkuuta 2003) oli venäläinen jääkiekkomaalivahti. Sidelnikov oli yksi Neuvostoliiton parhaimmista maalivahdeista, mutta joutui taistelemaan paikastaan Vladislav Tretjakin kanssa ja jäi usein varamaalivahdin osaan vuosina 1972–1977.


title: Aleksandr Sidelnikov

text: Helmikuussa 2014 nimettiin Venäjän jääkiekon hall of fameen.


title: Ignostismi

text: Ignostismi on näkemys, jonka mukaan kysymys jumalan olemassaolosta on merkityksetön, koska jumalasta ei ole yksikäsitteistä määritelmää. Ignostismi vaatii jumalasta tarkan, ei-ristiriitaisen määritelmän ennen kuin sen olemassaoloa voidaan edes alkaa harkita tai siitä voidaan väitellä. Termin on tehnyt tunnetuksi rabbi Sherwin Wine, humanistisen juutalaisuuden perustaja. Ignostismin katsotaan usein tarkoittavan samaa kuin teologinen nonkognitivismi. Myös termiä "indifferentismi" on käytetty.


title: Ignostismi

text: Vaikka jumalan käsite on ignostismin mukaan mieletön, ignostikko saattaa pitää ajatusta jumalasta tunneperäisesti tai esteettisesti merkityksellisenä. Sen sijaan jumala oliona on epäselvä ja epäjohdonmukainen käsite.


title: Ignostismi

text: Tätä käsitystä voidaan pitää ei-teismin, (negatiivisen) ateismin tai agnostismin muotona (joskus käytetään termiä välinpitämätön agnostismi, englanniksi "apathetic agnosticism"). Sanan ignostismi "ig"-osa tulee englannin kielen sanasta "ignorance", tietämättömyys ja viittaa tietämättömyyteen siitä, mitä väitteellä jumalan olemassaolosta tarkoitetaan. Viittaus muotoutuu sanasta "gnosis" joka on "sydämen tietoa" tai "oivallusta" maailmankaikkeuden henkisestä luonteesta, tai Platonin mukaan "ymmärrys yhdistyneenä tietoon". Toisin sanoen, Ignostismi asettaa kyseenalaiseksi myös henkilön subjektiivisen kokemuksen todistusarvon Jumalasta ja tämän olemassaolosta.


title: Ignostismi

text: Ignostikolle sellaiset teologien käyttämät käsitteet kuin ”ensimmäinen syy”, ”kaikkivaltias” ja ”kaikkihyvä” ovat epäselviä, ristiriitaisia, kielellisesti tyhjiä tai mahdollisesti runollisia. Siksi niistä ei voi mielekkäästi sanoa, ovatko ne tosia vai eivät. Tämän vuoksi ignostikko odottaa sisäisesti ristiriidatonta jumalan määritelmää, ennen kuin esittää asiasta väitteitä puolesta tai vastaan.


title: Homo ergaster

text: Homo ergaster eli afrikanihminen oli Afrikassa pleistoseenikaudella noin 1,9–1,4 miljoonaa vuotta sitten elänyt kädellisten "Homo"-suvun laji. Jotkut tutkijat luokittelisivat "H. ergasterin" kuitenkin ennemmin afrikkalaiseksi "Homo erectukseksi" kuin omaksi lajikseen. Nykyihmisen edeltäjän heidelberginihmisen uskotaan kehittyneen afrikanihmisestä.


title: Homo ergaster

text: Afrikanihmisen rakenteesta ei tiedetä paljoakaan. Se liikkui pystyasennossa ja polvet ehkä hiukan taivutettuina. Lajin fossiilit voidaan jakaa pieni- ja isoaivoisiin. Pienten aivojen tilavuus on 500–600 cm³ ja isojen 50 prosenttia suurempi. Isompiaivoiset kuuluvat ehkä johonkin vielä nimeämättömään lajiin.


title: Homo ergaster

text: Lajin nimi tulee kreikan kielen "työmiestä" tarkoittavasta sanasta. Nimitys juontuu sen käyttämistä kehittyneistä työkaluista. "H. ergaster" alkoi ensimmäisenä käyttää kehittyneitä työkaluja 1,6 miljoonaa vuotta sitten. Luurankojen lähettyviltä on löydetty käsikirveitä ja nyrkki-iskureita. Varsin kehittyneiden työkalujen vuoksi se erotellaan usein erikseen muista nykyihmisen esi-isistä. Leiripaikoista ja fossiilihaudoista on löydetty jälkiä, joten todennäköisesti laji osasi myös käsitellä tulta ja kypsentää lihaa siinä.


title: Homo ergaster

text: Lajin varmistettuja fossiileja on löydetty Kenian Turkanajärveltä ja Etelä-Afrikasta. Myös Tansaniasta ja Etiopiasta on löytynyt mahdollisesti afrikanihmisen fossiileja.


title: Studio One

text: Studio One on reggaeta julkaiseva jamaikalainen levy-yhtiö. Sen perusti Coxsone Dodd vuonna 1954.


title: Studio One

text: Studio Onen julkaisemia artisteja:


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: Algebrallisessa geometriassa Alexanderin–Spanierin kohomologia on kohomologiteoria, joka esiintyy monistojen differentiaalimuotojen, joilla on kompakti kantaja, teoriassa. Teoria on samantapaista ja jossain määrin duaalista de Rhamin kohomologian kanssa. Kohomologia on saanut nimensä J. W. Alexanderin ja Edwin Henry Spanierin (1921-1996) mukaan.


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: Olkoon "X" annettu monisto. Olkoon formula_1 reaalinen "X":n "k"-muotojen vektoriavaruus joilla on kompakti kantaja ja olkoon "d" ulkoinen derivaatta. Tällöin "Alexanderin–Spanierin kohomologiaryhmät" formula_2 ovat homologisia ketjukompleksin formula_3:


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: kanssa, eli formula_2 on suljettuja "k"-muotoja modulo eksakti "k"-muoto.


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: Huolimatta niiden määritelmästä homologiakompleksina, Alexanderin–Spanierin ryhmät käyttäytyvät kovariantisti. Esimerkiksi jos on annettu inkluusiokuvaus "X":n avoimelle joukolle "U", on laajennus "U":lta "X":ään formula_6, joka indusoi kuvauksen


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: Ne antavat myös esimerkin kontravariantista kunnollisten kuvausten suhteen, eli kuvauksen kompaktien joukkojen alkukuvat ovat kompakteja. Olkoon "F": "U" → "X" tällainen kuvaus. Tällöin pullback


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: indusoi kuvauksen


title: Alexanderin–Spanierin kohomologia

text: Mayerin–Vietoriksen jono on voimassa Alexanderin–Spanierin kohomologiassa.


title: Eskolan rautatieasema

text: Eskolan rautatieasema () on rautatieasema Eskolan kylässä Kannuksessa Keski-Pohjanmaalla, Pohjanmaan radalla rataosuudella Kokkola–Ylivieska. Seinäjoen rautatien asemalle matkaa on 185,8 ratakilometriä ja Kokkolan rautatieasemalle 52 ratakilometriä.


title: Eskolan rautatieasema

text: Eskolan asemalta lähtivät muinoin sekä metsärata (1920-1961) että pistoraide viereiselle sahalle, jonka radan toiminta hiljeni ja lopulta lakkautui 2013-2016. Nykyisin ainakin osa pistoraiteesta on purettu.


title: Eskolan rautatieasema

text: Eskolan ensimmäinen asemarakennus oli Bruno Granholmin suunnittelema pieni tyypin 3 platformskjul-seisakerakennus, joka valmistui 1903. Rakennus siirrettiin Mehtälään vuonna 1925, josta se on myöhemmin hävitetty. Nykyinen asemarakennus on rakennettu 1925 ja sen on suunnitellut Jarl Ungern.


title: Zürichin lentoasema

text:
Zürichin lentoasema (, aikaisemmin myös Zürich-Kloten ja Unique) on lentosema Sveitsissä. Lentoasema sijaitsee pääosin Klotenin kaupungissa, mutta tarkasti ottaen myös usean lähikunnan (Oberglatt, Opfikon, Rümlang, Winkel) alueella. Se on Sveitsin suurin lentoasema ja toimii muun muassa Sveitsin suurimman lentoyhtiön, Swiss International Air Linesin, päälentoasemana. Lentoaseman omistaja ja ylläpitäjä on Flughafen Zürich AG.
Lentoasema on aloittanut toimintansa vuonna 1948. Zürichin kantonin omistama lentoasema yksityistettiin vuonna 2000 Unique (Flughafen Zürich AG) -nimiseksi yhtiöksi, josta tehtiin pörssiyhtiö. Unique-brandinimen käytöstä luovuttiin vuonna 2010.


title: Zürichin lentoasema

text: Flughafen Zürich -yhtiön liikevaihto oli vuonna 2013 noin 975 milj. CHF ja se työllisti noin 1 700 henkilöä.


title: Zürichin lentoasema

text: Lentoseman vuosittaiset matkustajamäärät ovat olleet kasvussa, ja 25 miljoonan matkustajan määrä ylittyi ensi kerran vuonna 2014:


title: Zürichin lentoasema

text: Vuonna 2013 lentokentältä lensi vuorolentoja yhteensä 61 lentoyhtiötä, 184 kohteeseen 64 maassa. Lisäksi tilauslentoja lensi 12 yhtiötä. Vuonna 2014 yhtiöt ja kohteet olivat:


title: Zürichin lentoasema

text: Lentoasemalta on noin 300 junavuoroa eri puolille Sveitsiä. Suoria junayhteyksiä on lähiliikenteen lisäksi muun muassa Winterthurin kautta Sankt Galleniin, Romanshorniin, Schaffhauseniin, Konstanziin, Lindauhun ja Müncheniin; Zürichin kautta Baseliin, Biel/Bienneen, Luzerniin ja Churiin sekä Bernin kautta Brigiin, Lausanneen ja Geneveen.


title: Zürichin lentoasema

text: Lentoasemalta on moottoritieyhteys viiteen eri suuntaan.


title: Coke Music

text:
Coke Music oli Sulake Corporationin tekemä Internetissä oleva chat ja verkkoroolipeli The Coca-Cola Companylle. Se avattiin vuonna 2002 ja suljettiin 2008. Coke Music oli samankaltainen kuin Habbo, mutta siinä virtuaalihuonekaluista ei maksettu oikeaa rahaa.
Coke Musicissa pääasiallisena tarkoituksena oli tehdä omaa musiikkia Coke Musicin Editorilla ja soittaa sitä muille. Muut antoivat + tai - pisteitä kappaleesta ja sen mukaan määräytyivät myös kappaleen soitosta ansaittavat kolikot, joilla pystyi taas ostamaan virtuaalihuonekaluja.


title: Taipuva Luotisuora

text: Taipuva Luotisuora on vuonna 2002 perustettu progressiivista rockia soittava raumalainen yhtye, jonka jäsenet asuvat Helsingissä ja Turussa. Yhtyeen nykyisiä sävellyksiä luonnehditaan progressiiviseksi kansanmusiikkivaikutteiseksi avaruusrockiksi. Yhtyeen musiikista voi löytää vaikutteita yhtyeiltä kuten Hidria Spacefolk ja Ozric Tentacles. Taipuva luotisuora julkaisi vuoden 2006 kesällä levyn, jonka suuntaus on vaikutteiltaan entistä laajempi ja kokeilevampi, mutta silti rakenteiltaan suoraviivaisempi ja helpommin lähestyttävä, sisältäen myös kirjoitettua laulua.


title: Taipuva Luotisuora

text: Lisäksi:


title: Jaromír Dragan

text: Jaromír Dragan (s. 14. syyskuuta 1963 Liptovský Mikuláš, Tšekkoslovakia) on slovakialainen entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Jaromír Dragan

text: Dragan aloitti uransa HC Košicen maalivahtina. Hän pelasi Košicessa Tšekkoslovakian pääsarjassa kaudet 1988–1993, kunnes sarja lakkautettiin. Kauden 1993–1994 hän pelasi Slovakian pääsarjan HC Slovan Harvard Bratislavassa, kunnes siirtyi takaisin HC Košiceen, jossa pelasi kaudet 1994–2000.


title: Jaromír Dragan

text: Maajoukkueurallaan Dragan edusti Tšekkoslovakiaa vuoden 1992 talviolympialaisissa, joissa joukkue saavutti olympiapronssia. Slovakian paidassa Dragan pelasi talviolympialaisissa 1994, maailmancupissa 1996 sekä vuosien 1994, 1995, 1996 ja 1997 MM-kisoissa.


title: Thomsoningaselli

text: Thomsoningaselli ("Eudorcas thomsonii", aiemmin "Gazella thomsonii") on keskikokoinen itäafrikkalainen gaselli, jolla on solakat raajat ja siro ruumis. Sitä tavataan suhteellisen yleisesti etenkin Tansaniassa, Keniassa ja Etelä-Sudanissa. Sitä pidetäänkin elinvoimaisena lajina.


title: Thomsoningaselli

text: Thomsoningaselli on 80–120 senttimetriä pitkä, ja sen häntä on lisäksi 15–27 senttimetriä. Sen säkäkorkeus on 66–82 senttimetriä.


title: Thomsoningaselli

text: Thomsoningasellin turkki on ylhäältä vaaleanruskea ja alta valkoinen. Kupeella on leveä musta juova, naama on raidallinen ja silmien ympärys valkoinen. Thomsoningasellin sarvet ovat poikkiharjanteiset, takaviistossa, ja niiden kärjet taipuvat eteenpäin. Sekä uroksella että naaraalla on sarvet, mutta uroksen sarvet ovat pitemmät ja paksummat. Urokset käyttävät sarviaan taisteluissa reviiristä, jolloin ne voivat aiheuttaa toisilleen vakaviakin vammoja.


title: Thomsoningaselli

text: Thomsoningaselli syö heinää, ruohoa, pensaiden lehtiä ja siemeniä. Naaras synnyttää kahdesti vuodessa yhden vasikan. Naaras on sukukypsä yhdeksän kuukauden iässä ja uros 3-vuotiaana. Thomsoningaselli elää luonnossa 10 vuotta ja tarhassa 16 vuotta.


title: Thomsoningaselli

text: Thomsoningaselli vaeltaa laumoissa, jotka ovat joskus yli 60 yksilön suuruiset. Jotkin urokset elävät yksin omalla reviirillään. Lajin vaarana ovat etenkin kissaeläimet ja villikoirat. Kun yksi lauman jäsen havaitsee saalistajan, koko lauma alkaa lähestyä vaaraa yhtenä joukkona, jolloin peto ei pääse yllätyshyökkäykseen. Jos peto hyökkää, lauma säntäilee sinne tänne hämätäkseen saalistajaa.


title: Angoulême

text: Angoulême on kaupunki Länsi-Ranskassa. Angoulême on Uuden-Akvitanian alueella sijaitsevan Charenten departementin pääkaupunki. Kunnan alueella asuu 42 096 asukasta (2006), mutta suurkaupunkialueella asukkaita on noin 100 000. Kaupunki sijaitsee Charentejoen ja Touvrejoen haarassa Akvitanian alangolla, noin 100 kilometrin päässä Atlantin rannikolta. Angoulêmen asukkaat juhlivat kaupungin perustamista Juhana Maattoman 18. toukokuuta 1204 allekirjoittaman julistuksen perusteella.


title: Anna Itävaltalainen (Ranska)

text: Anna Itävaltalainen () oli Ranskan kuningatar, Ludvig XIII:n puoliso ja aurinkokuningas Ludvig XIV:n äiti.


title: Anna Itävaltalainen (Ranska)

text: Anna syntyi Espanjassa Habsburg-sukuun kuuluneiden vanhempien, Espanjan kuningas Filip III:n ja tämän puolison Margaret Itävaltalaisen, lapsena. Hänet naitettiin Ranskan kuninkaalle vuonna 1615 eli 14-vuotiaana. Heille syntyi kaksi lasta, Ludvig (1638) ja Philip (1640). Avioliitto ei ollut onnellinen vaan täynnä epäluuloja, ja Ludvig koetti järjestää asiansa niin, ettei Anna saisi valtaa käsiinsä leskikuningattarena. Kun Ludvig XIII kuoli vuonna 1643, nelivuotias Ludvig XIV kruunattiin kuninkaaksi ja parlamentti asetti Annan sijaishallitsijaksi. Anna otti aseman vastaan mutta jätti käytännön hallintatoimet pääministerille, Jules Mazarinille, jonka juoruttiin olleen myös hänen rakastajansa.


title: Anna Itävaltalainen (Ranska)

text: Kun Ludvig XIV tuli täysi-ikäiseksi vuonna 1651, Anna siirsi vallan hänelle mutta vaikutti edelleen paljon kulisseissa poikansa kautta. Mazarinin kuoltua Anna vetäytyi vuonna 1661 luostariin, jossa hän kuoli viisi vuotta myöhemmin.


title: Anna Itävaltalainen (Ranska)

text: Alexandre Dumas'n kirjassa "Kolme muskettisoturia" Anna on keskeinen hahmo.


title: Claude Chappe

text: Claude Chappe (25. joulukuuta 1763 – 23. tammikuuta 1805) oli ranskalainen keksijä, joka suunnitteli 1792 ensimmäisen teleliikenteen merkinantolaitteen. Chappen kehittämä lennätin levisi nopeasti Ranskassa ja muualla Euroopassa.


title: Claude Chappe

text: Chappe syntyi Ranskassa Brûlonissa. Hän sai kirkollisen koulutuksen, mutta kadotti kutsumuksensa Ranskan vallankumouksessa. Chappe ja hänen neljä työtöntä veljeään alkoivat suunnitella merkinantojärjestelmiä.


title: Claude Chappe

text: Chappe rakensi 1792 veljensä Ignace Chappen (1760–1829) tukemana Pariisi–Lille-reitille 120 mailin pituisen optisen lennättimen, ensimmäisen niin sanotun Chappe-lennättimen. Reitin varrella oli 15 viestiasemaa. Ignace Chappe kuului Ranskan vallankumouksellisiin voimiin ja osallistui Ranskan vallankumoukseen. Hän sai järjestettyä veljelleen Claudelle mahdollisuuden merkinantojärjestelmän rakentamiseen.


title: Claude Chappe

text: Muutamaa vuotta myöhemmin Chappe-lennättimen reittejä oli Ranskassa useita. Chappe-lennätin pysyi käytössä 1800-luvun puoleen väliin saakka.


title: Claude Chappe

text: Chappe hukuttautui kaivoon 1805.


title: Pornolaulu

text: Pornolaulu on Simo Salmisen esittämä humoristinen musiikkikappale ja hänen laulu-uransa menestyksekkäimpiä kappaleita, joka julkaistiin alkuvuodesta 1968. Kappaleen on säveltänyt Jaakko Salo ja sanoittanut Jukka Virtanen.


title: Pornolaulu

text: Kappale kertoo omalla tavallaan siitä, kuinka seksuaalisuudesta nousi 1960-luvulla julkinen puheenaihe.


title: Pornolaulu

text: Pornolaulu julkaistiin vinyylisinglenä kappaleen ""Minä olen paakari"" kanssa. Kappale on julkaistu myöhemmin muun muassa kokoelmalevyillä "Hurja joukko" ja "20 suosikkia – Rotestilaulu".


title: Coulombin laki

text: Coulombin laki kuvastaa sähköistä voimaa, jonka kaksi pistevarausta kohdistavat toisiinsa.


title: Coulombin laki

text: Ranskalainen Charles Augustin de Coulomb (1736–1806) tutki sähköisesti varattujen kappaleiden vuorovaikutusta, eli niiden välisiä voimia. Vuonna 1784 hän havaitsi tutkimustensa perusteella lainalaisuuden, jota nykyään kutsutaan Coulombin laiksi:


title: Coulombin laki

text: Hiukkasen toiseen hiukkaseen kohdistama sähköinen voima on verrannollinen hiukkasten varausten tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden välisen etäisyyden neliöön.


title: Coulombin laki

text: Matemaattisesti ilmaistuna Coulombin lain mukaan sähköinen voima formula_1 on skalaarimuodossa


title: Coulombin laki

text: missä formula_3 on Coulombin vakio, formula_4 on tyhjiön permittiivisyys ja formula_5, formula_6 kummankin hiukkasen sähkövaraus.


title: Coulombin laki

text: Coulombin lain mukaisen voiman "F" (Coulombin voiman) suunta on varauksia yhdistävän suoran suuntainen. Samanmerkkiset varaukset hylkivät toisiaan ja erimerkkiset vetävät toisiaan puoleensa. Coulombin laki voidaan esittää myös vektorimuodossa. Tällöin varauksen formula_7 varaukseen formula_8 kohdistama voima formula_9 on yksikkövektorin formula_10 suuntainen ja se voidaan ilmaista alla olevan yhtälön mukaisesti:


title: Carl-Magnus Brander

text: Carl-Magnus Brander (27. helmikuuta 1919 Helsinki – 1998) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä ja -valmentaja.


title: Carl-Magnus Brander

text: Brander pelasi SM-sarjaa KIF:ssä, Arsenalissa ja HIFK:ssa. Hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta KIF:ssä vuosina 1941 ja 1943. Brander toimi Arsenalin pelaaja-valmentajana tämän ainoana pääsarjakautena 1948–1949. HIFK:iin Brander siirtyi Arsenalin pudottua SM-sarjasta ja pelasi siellä kaudet 1949–1956. Seuraavat kolme kautta hän toimi vielä HIFK:n valmentajana. Pelasi SM-sarjassa yhteensä 85 ottelua tehoilla 21 + 2.


title: Carl-Magnus Brander

text: Brander pelasi urallaan kaksi maaottelua.


title: La Nigérienne

text: La Nigérienne (”Nigeriläinen”) on Nigerin kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön maan itsenäistyessä vuonna 1960. Laulun on sanoittanut Maurice Albert Thiriet ja sen ovat säveltäneet Robert Jacquet ja Nicolas Abel François Frionnet.


title: La Nigérienne

text:
Auprès du grand Niger puissant
Qui rend la nature plus belle,
Soyons fiers et reconnaissants
De notre liberté nouvelle!
Evitons les vaines querelles
Afin d'épargner notre sang,
Et que les glorieux accents
De notre race soit sans tutelle!
S'élève dans un même élan
Jusqu'à ce ciel éblouissant,
Où veille son âme éternelle
Qui fera le pays plus grand!


title: La Nigérienne

text:
CHORUS:
Debout! Niger! Debout!
Que notre œuvre féconde
Rajeunisse le cœur de ce vieux continent!
Et que ce chant s'entende
Aux quatre coins du monde
Comme le cri d'un peuple équitable et vaillant!
Debout! Niger! Debout!
Sur le sol et sur l'onde,
Au son des tam-tams
Dans leur rythme grandissant,
Restons unis toujours,
Et que chacun réponde
A ce noble avenir
Qui nous dit: - En avant!


title: La Nigérienne

text:
Nous retrouvons dans nos enfants
Toutes les vertus des Ancêtres :
Pour lutter dans tous les instants
Elles sont notre raison d'être.
Nous affrontons le fauve traître
À peine armés le plus souvent,
Voulant subsister dignement
Sans detruire pour nous repaître.
Dans la steppe où chacun ressent
La soif, dans le Sahel brûlant,
Marchons, sans défaillance, en maîtres
Magnanimes et vigilants.


title: La Nigérienne

text: CHORUS


title: Ritarihuone

text: Ritarihuone () on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva uusgoottilainen valtiopäivärakennus, joka on Suomen ritaristoa ja aatelia edustavan säätiön Riddarhusets Understödsstiftelse käytössä. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti G. T. Chiewitz, ja se valmistui 1862 tontille, jonka ritari- ja aatelisääty oli ostanut vuonna 1857. — Ritarihuoneella tarkoitetaan myös aatelistoa valtiosäätynä tai korporaationa.


title: Ritarihuone

text: Ritarihuoneen ja Aleksanterinkadun välissä sijaitsee pieni "Ritarihuoneenpuistikko."


title: Ritarihuone

text: Ritarihuone toimi vuosina 1863–1906 Suomen säätyvaltiopäivillä aatelissäädyn kokoontumispaikkana. Tilojen puutteen vuoksi siellä kokoontuivat vuosien 1863–1864 ja 1867 valtiopäivillä kaikki muutkin säädyt, 1872 porvaris- ja pappissäädyt ja pappissääty vielä vuosina 1877–1878.


title: Ritarihuone

text: Ritarihuonetta pidetään Suomen tärkeimpänä uusgotiikkaa edustavana rakennuksena. Chiewitzin arkkitehtuurille ominaisesti talo rakennettiin tiilestä peittämättä julkisivuja rappauksella. Ikkunat on sijoitettu venetsialaisen ikkunajaon mukaisesti. Taloon ostettiin Saksasta muun muassa kymmenen kaakeliuunia, parkettilattia ja täysistuntosalin vaakunakilvet. Nykyään Ritarihuoneessa toimii arkisto ja kirjasto, jotka ovat avoinna arkisin.


title: Ritarihuone

text: Ritarihuoneen toimintaa säätelee ritarihuonejärjestys. Ruotsin vuonna 1626 säädetty ritarihuonejärjestys oli voimassa myös Suomen suuriruhtinaskunnassa, kunnes se korvattiin vuonna 1869 omalla ritarihuonejärjestyksellä. Vaikka ritarihuone lakkasi olemasta osa Suomen lainsäädäntökoneistoa vuonna 1906, ritarihuonejärjestys jäi edelleen Suomen lainsäädäntöön, sillä se sääteli ritarihuoneen toimintaa myös muuten kuin valtiopäivien osalta. Säädyt hyväksyivät viimeisillä valtiopäivillä 1906 uuden ritarihuonejärjestyksen, jonka mukaan aatelisto kokoontuisi edelleen joka kolmas vuosi aateliskokoukseen, mutta keisari Nikolai II ei koskaan vahvistanut uutta ritarihuonejärjestystä eikä kutsunut Suomen aatelia koolle. Lopulta valtionhoitaja P. E. Svinhufvud vahvisti 12 vuotta aiemmin valtiopäivillä hyväksytyn ritarihuonejärjestyksen marraskuussa 1918. Vuoden 1918 ritarihuonejärjestys on edelleen voimassa, ja aateliskokoukset ovat kokoontuneet sen mukaisesti vuodesta 1919.


title: Jorma Nykänen

text: Jorma Nykänen (18. syyskuuta 1927 – 9. marraskuuta 2014) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja ja -valmentaja.


title: Jorma Nykänen

text: Nykänen oli perustamassa Oulun Kärppiä vuonna 1946. Hän myös valmensi Kärppiä alasarjoissa vuosina 1949–1952 ja 1954–1958.


title: Jorma Nykänen

text: Nykänen toimi usean vuoden ajan Suomen Jääkiekkoliitossa. Hän oli mukana liittohallituksessa, liittovaltuustossa ja aluetoimikunnan puheenjohtajana. Vuonna 1988 Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Nykäsen Jääkiekkoleijonaksi vaikuttajakategoriassa numerolla 56.


title: God Defend New Zealand

text: God Defend New Zealand (”Jumala varjelkoon Uutta-Seelantia”) on toinen Uuden-Seelannin kansallislauluista. Toinen maan kansallislaulu on Ison-Britannian ja Kansainyhteisön kansallislaulu ”God Save the Queen”. Vaikka kummankin kansallislaulun status on yhtäläinen, ”God Defend New Zealand” on Uudessa-Seelannissa yleisesti tunnetumpi.


title: God Defend New Zealand

text: Laulun ”God Defend New Zealand” sanoitti uusiseelantilainen runoilija Thomas Bracken 1870-luvulla. Runon säveltämiseksi julistettiin 1876 kilpailu, jonka pääpalkintona oli kymmenen brittiläistä guineaa, eli nykyrahassa noin 1 500 dollaria. Voittajan päättivät melbournelaiset muusikot Alberto Zelman, Julius Siede ja Thomas Zeplin. Kilpailun voitti lawrencelainen katolilaisen koulun rehtori John Joseph Woods. Laulun esitti ensimmäisen kerran Lydia Howarde Burlesque joulupäivänä 1876 dunediniläisessä Queen’s Theatressa. Laulun nuotit julkaistiin helmikuussa 1878. Saman vuoden lokakuussa Thomas Henry Smith julkaisi otagolaisessa sanomalehdessä maorinkieliset sanat laululle nimellä "Aotearoa".


title: God Defend New Zealand

text: John Woods käytti paljon aikaa laulun tunnetuksi tekemiseen. Sitä mainostettiin Uuden-Seelannin kansallislauluna, vaikka sillä ei vielä ollut virallista asemaa. Woods lähetti laulun nuotit eri kouluille, muusikoille ja merkkihenkilöille. Hän sai jopa Richard John Seddonin antamaan kopion kuningatar Viktorialle vuonna 1897. Laulu otettiin hyvin vastaan Uudessa-Seelannissa ja sitä alettiin esittää tärkeissä tilaisuuksissa etenkin Otagossa.


title: God Defend New Zealand

text: 1930-luvulla maan posti- ja telegrafilaitoksen pääinsinööri James McDermott alkoi lobata ”God Defend New Zealandin” nostamista viralliseksi kansallislauluksi. Taakseen hän sai sisäministeri Joseph Heenanin. Maan 100-vuotisjuhlien lähestyessä vuonna 1938 juhlaneuvosto suositteli hallitukselle laulun käyttöönottoa kansallislauluna. Laulu virallistettiinkin vuonna 1940, ja valtio sai haltuunsa tekijänoikeudet laulun sävelmään ja sanoihin. Laululla ei kuitenkaan ollut vielä kansallislaulun asemaa.


title: God Defend New Zealand

text: Tuki laulun nostamiselle kansallislauluksi nousi urheilun kasvaneen suosion myötä toisen maailmansodan aikana. ”God Defend New Zealandia” laulettiin esimerkiksi Kansainyhteisön kisoissa, mutta olympialaisissa sai esittää vain virallisen kansallislaulun, joka Uudella-Seelannilla oli edelleen Yhdistyneen kuningaskunnan ”God Save the Queen”. Keskustelu asiasta kiihtyi vuoden 1968 olympialaisten jälkeen. Vuoden 1972 ja 1976 olympialaisissa ”God defend New Zealandia” soitettiin mitalliseremonioissa ja vuonna 1976 parlamentille esitettiin vetoomus laulun aseman kohottamisesta. Päätös sen asemasta tehtiin seuraavana vuonna 1977, kun laulusta tehtiin maan toinen kansallislaulu.


title: God Defend New Zealand

text: Vuonna 1995 syntyi kiista laulun sanojen tekijänoikeuksista, kun EMI Australia varoitti nelsonilaisen koulun musiikkifestivaalien järjestäjiä siitä, että he eivät voineet käyttää sanojen valokopioita tai harjoitusnauhoja ilman rahallista korvausta. Tekijänoikeuslautakunta ratkaisi kuitenkin asian päättämällä, että laulun tekijänoikeudet olivat siirtynet public domainiin jo 1980-luvulla. Toinen kohu nousi, kun maorilaulaja Hinewehi Mohi esitti ”God Defend New Zealandin” Rugby World Cupissa ennen All Blacksien ja Englannin välistä ottelua vuonna 1999. Mohi esitti laulun ensimmäisen säkeistön vain maorin kielellä, josta nousi maassa kiihkeä väittely. Tapahtuman tuloksena ensimmäisen säkeistön esittäminen sekä maoriksi että englanniksi sai yleisen hyväksynnän. Tavasta tuli tavallinen etenkin urheiluun liittyvissä tapahtumissa.


title: God Defend New Zealand

text: Laulussa mainittu ”Pacific's triple star” on keskustelua herättänyt ilmaisu, jonka merkityksestä ei ole virallista selitystä. Bracken ei jättänyt jälkeensä viitteitä termin merkityksestä. Uskottavimman selityksen mukaan termi liittyy maan kolmeen suurimpaan saareen (Pohjoissaari, Eteläsaari ja Stewartinsaari (Rakiura).


title: God Defend New Zealand

text: Laulun maorinkielisestä versiosta on käytetty useita eri väärin käännettyjä versioita. Esimerkiksi laulussa esiintyvä termi "Whakarangona" on käännetty väärin "Whakarongona". Sanojen merkitys on sama, mutta alkuperäinen teksti käyttää edellistä muotoa. Samoin alkuperäisessä versiossa käytetty Jumalaa tarkoittava sana "Ihowā" käänetään välillä muotoon "Ihoa". Virhe on kuitenkin ollut pitkään niin yleinen, että sitä voidaan pitää hyväksyttävänä.


title: God Defend New Zealand

text: Eri tilaisuuksissa voidaan käyttää molempia kansallislauluja, mutta niistä esitetään tilanteesta riippuen vain toinen. ”God Save the Queen” esitetään yleensä kunigattareen tai kuningasperheeseen sekä kenraalikuvernööriin liittyvissä tilanteissa. ”God Defend New Zealandia” käytetään, kun halutaan korostaa Uuden-Seelannin identiteettiä. Molemmat esitetään esimerkiksi parlamentin avajaisissa ja ANZAC-päivänä. Virallisia ohjeita englannin ja maorinkielisten versioiden esittämisestä ei ole, ja niiden esitysjärjestys voidaan päättää itsenäisesti. Laulun sanoja ei saa kuitenkaan itse muuttaa.


title: God Defend New Zealand

text: ”God Defend New Zealand” on saanut ”God Save the Queenin” tavoin osakseen myös kritiikkiä. Sen sanoitusta on esimerkiksi syytetty liian tunteileviksi, kuluneiksi, kiihkoileviksi ja häpeällisiksikin. Osa laulun sanoista ja käsitteistä on vanhentuneita, kuten esimerkiksi ilmaisut "thee", "thy" ja "nation’s van". Jotkut ovat edelleen esittäneet, että laulu on liian vanhentunut 2000-luvulle. Tämä erityisesti siitä syystä, että sanoitusta on pidetty liian uskonnollisena. Laulun sanoitukseen on joiltakin tahoilta esitetty muutoksia ja sen muuttaminen on teoriassa mahdollista, mutta ei kovin todennäköistä.


title: Biladi

text: Biladi ("Isänmaani") on Palestiinan kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön Palestiinan itsehallintoviranomaisten vuonna 1996 Palestiinan itsenäisyysjulistuksen (vuodelta 1988) 31. artiklan perusteella. Laulun on sanoittanut Ibrahim Hefeth Touqan ja sen ovat säveltäneet Mohammad Salim Flaifel ja Ahmad Salim Flaifel.


title: Biladi

text: Vuodesta 1936 palestiinalaiset käyttivät tunnuslaulunaan hymniä "Mawtini", jonka on sanoittanut Ibrahim Towqan ja säveltänyt libanonilainen Mohammad Flaifel. Laululla on siis samat tekijät kuin "Biladillakin". Lisäksi Mohammad ja Ahmad Salim Flaifel ovat säveltäneet myös Syyrian kansallislaulun. Saddamin kukistumisen jälkeen Mawtini on valitty Irakin kansallislauluksi. Lisäksi on ollut käytössä "Fedajeen-hymni", jonka PLO:n suurin jäsenjärjestö Al-Fatah otti käyttöön vuonna 1972. Halutessaan korostaa olevansa koko Palestiinan kansan edustaja eikä vain yksi puolue muiden joukossa Al-Fatah korvasi puoluetunnuksensa yleispalestiinalaisilla tunnuksilla. Tällöin myös puolueen hymni "Al-Asifa" ("Myrsky") korvattiin yleisemmällä laululla. "Fedajeen-hymnin" sävelsi egyptiläinen Ali Ismaeil ja sen sanoitti Said Al-Muzayyen. Laulu tunnettiin myös nimellä "Palestiinan vallankumouksen hymni".


title: Biladi

text: بلادي يا أرضي يا أرض الجدود


title: Biladi

text: بلادي بلادي بلادي


title: Biladi

text: يا شعبي يا شعب الخلود


title: Biladi

text: بعزمي وناري وبركان ثأري وأشواق دمي لأرضي وداري


title: Biladi

text:
صعدت الجبال
وخضت النضال


title: Biladi

text: قهرت المحال عبرت الحدود


title: Biladi

text:
بلادي بلادي
بلادي


title: Biladi

text:
بعزم الرياح ونار السلاح وإصرار شعبي بأرض الكفاح
فلسطين


title: Biladi

text: داري فلسطين ناري فلسطين


title: Biladi

text: ثأري وأرض الصمود


title: Biladi

text: بحق القسم تحت ظل العلم


title: Biladi

text:
بأرضي وشعبي ونار الألم
سأحيا فدائي


title: Biladi

text: وأمضي فدائي وأقضي فدائي


title: Biladi

text: الى أن تعود بلادي


title: Biladi

text: بلادي يا شعب الخلود


title: Biladi

text:
My country, my land, land of my ancestors
My country, my country, my country
My people, people of perpetuity
With my determination, my fire and the volcano of my revenge
With the longing in my blood for my land and my home
I have climbed the mountains and fought the wars
I have conquered the impossible, and crossed the frontiers
My country, my country, my country
My people, people of perpetuity
With the resolve of the winds and the fire of the guns
And the determination of my nation in the land of struggle
Palestine is my home, Palestine is my fire, Palestine is my revenge and the land of endurance
My country, my country, my country
My people, people of perpetuity
By the oath under the shade of the flag
By my land and nation, and the fire of pain
I will live as a "fida'i"*, I will remain a "fida'i", I will end as a "fida'i" - until my country returns
My country, people of perpetuity.


title: Lleyton Hewitt

text: Lleyton Glynn Hewitt (s. 24. helmikuuta 1981 Adelaide, Australia) on australialainen tennispelaaja. Hän on yksi menestyneimmistä tennispelaajista, entinen tenniksen rankinglistan ykkössijoitettu. Hän on voittanut urallaan kaksi Grand Slam -turnausta, Yhdysvaltain avoimissa vuonna 2001 ja Wimbledonissa vuonna 2002. Vuonna 2005 hän eteni kotiturnauksensa Australian avointen finaaliin, jossa hän kuitenkin hävisi Marat Safinille. Hewitt on tunnettu erinomaisesta jalkatyöskentelystään, kilpailykyvystään sekä vakaista syötöistään. Hänen valmentajanaan toimii Tony Roche. Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuosilta 2001 ja 2002. Hewitt on voittanut urallaan myös kaksi nelinpelin ATP-turnausta.


title: Lleyton Hewitt

text: Hewitt on ollut vuodesta 2005 lähtien naimisissa australialaisen näyttelijä Bec Cartwrightin kanssa. Heillä on kolme lasta. Hewitt on seurustellut myös tennispelaaja Kim Clijstersin kanssa.


title: Ruusujuuri

text: Ruusujuuri ("Rhodiola rosea") on viileillä alueilla kasvava maksaruohokasvien ("Crassulaceae") heimoon kuuluva kasvi. Kasvista käytetään myös nimeä pohjanruusujuuri.


title: Ruusujuuri

text: Ruusujuurta kasvaa luonnonvaraisena Skandinavian ja Venäjän pohjoisosissa sekä Alpeilla. Se on etupäässä tunturiseudun kosteikkojen liepeillä esiintyvä mehikasvi, joka kasvaa noin 30 senttimetrin korkuiseksi kiehkuraiseksi mättääksi. Kukat ovat kaksikotiset, eli hede- ja emikasvit ovat erikseen.


title: Ruusujuuri

text: Ruusujuurta viljellään myös koriste- ja lääkekasvina. Sen juurakko tuoksuu ruusuilta. Sitä käytetään yrttinä muun muassa vähentämään väsymystä ja masennusta ja lisäämään seksuaalista halukkuutta. Se on myös koristekasviksi sopiva ruoho, jonka viljely onnistuu Suomessakin.


title: Kala-allergia

text: Kala-allergia on allergia, jossa henkilö on allerginen kalalle. Oireita, voivat ovat muun muassa ripuli, oksentelu, kivut, pahoinvointi, kutina, punotus, ja ihottuma. Hengenahdistus ja kurkun kutina ovat myös hyvin yleisiä. Koko elimistön allerginen reaktio, eli anafylaktinen šokki on myös mahdollinen. Oireiden voimakkuus on hyvinkin yksilöllistä, jotkut eivät voi sietää edes kalan hajua.


title: Kala-allergia

text: Kala-allergeenit ovat voimakkaita, eivätkä ne pilkkoudu kuumennettaessa. Kala-allergia on yleensä pitkäaikainen eikä yleensä häviä iän mukana.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Vierumäki on kylä/kaupunginosa ja taajama Heinolan kaupungin eteläosassa. Asukkaita Vierumäellä on noin 900–1 000. Vierumäeltä on matkaa Heinolan keskustaan noin 13 kilometriä ja Lahteen 25 kilometriä. Sen lähikyliä ovat Vuolenkoski Iitissä, Myllyoja Heinolassa, Mäkelä Nastolassa) ja Urajärvi Asikkalassa.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Vierumäki valittiin Päijät-Hämeen vuoden kyläksi vuonna 2011.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Vierumäen suuria työnantajia ovat Versowood eli entinen Vierumäen Teollisuus, Suomen urheiluopisto, Weckman Steel, Herrala talot ja Betset-yhtiöt (ent.Mikkelin Betoni).


title: Vierumäki (Heinola)

text: Vierumäellä on monenlaisia palveluita, esimerkiksi lähikauppa Sale, Vikin baari, kahvila-baari Kelokota, koulu (luokat 1–6), kirjastoauto sekä Suomen urheiluopiston monenlaiset palvelut. 18. huhtikuuta 2013 avattiin Neste Matkakeidas.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Kylän kohdalla on Vierumäen liittymä valtatie 4:n moottoritieosuudella. Liittymässä sijaitsee linja-autojen pikavuoropysäkki.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Seututie 313 kulkee Vierumäeltä Asikkalan Urajärven ja Vesivehmaan kylien kautta Vääksyn taajamaan. Vierumäeltä on noin 16 kilometriä matkaa Vesivehmaan lentoasemalle, jossa matkustajaliikennettä ei ole säännöllisesti tarjolla.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Seututie 363 kulkee Vierumäeltä Jaalan kirkonkylällä sijaitsevaan kantatie 46:n liittymään noin 35 kilometrin matkan.


title: Vierumäki (Heinola)

text: Vierumäen lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat sijaitsevat Lahdessa noin 23 kilometrin etäisyydellä ja Nastolassa noin 25 kilometrin päässä.


title: Kamov Ka-52

text: Kamov Ka-52 venäläinen monitoiminen, ympärivuorokautiseen käyttöön suunniteltu kaksipaikkainen taisteluhelikopteri. NATO kutsuu Ka-50-2 ja Ka-52 helikoptereita nimellä "Hokum" ja "Hokum B".


title: Kamov Ka-52

text: Kamov Ka-50 oli toinen kahdesta taisteluhelikopterimallista, joka suunniteltiin Neuvostoliiton armeijan käyttöön (toinen on Mil Mi-28). Suunnittelutyö alkoi 1977 ja prototyyppi V.80 lensi 1982.


title: Kamov Ka-52

text: Helikopterin erikoisuutena on, että siinä on kaksi vastakkaisiin suuntiin pyörivää roottoria, eikä lainkaan pyrstöroottoria. Helikopteri oli myös ensimmäinen jossa oli heittoistuin. Ka-50 oli yksipaikkainen taisteluhelikopteri, jossa käytettiin runsaasti elektroniikkaa lentäjän työmäärän helpottamiseksi. Yli 35 % sen massasta on komposiitteja. Kamov taisteluhelikopterit on suunniteltu myös ilmataisteluihin, eliminoimaan vihollisen helikopterit. Ohjaamo kestää 12,7 mm panssarinläpäisevän luodin osumat ja sirpaleet 23 mm:stä.


title: Kamov Ka-52

text: Ka-50 valittiin Mi-28:n sijaan 1986, mutta malleja vertailtiin uudelleen 1994 ja molempia valmistetaan pieniä määriä tuotantolinjojen käynnissä pitämiseksi.


title: Kamov Ka-52

text: Venäjän armeija huolestui yhden lentäjän työmäärästä ja tilasi kopterista kahden lentäjän version, joka pystyisi operoimaan kaikissa sääoloissa ja öisin. Ka-52 on ensimmäinen taisteluhelikopteri, jossa lentäjä ja aseupseeri istuvat rinnakkain. Noin 85 % rungosta on samaa kuin Ka-50:ssa. Ka-52 lensi ensi kerran 1997, mutta sarjatuotanto alkoi vasta 2008. Kopteria käytettiin ensimmäisen kerran Tšetšeniassa.


title: Kamov Ka-52

text: Helikopteria oli tarkoitus käyttää Venäjän laivaston Ranskasta hankkimilla Mistral-helikopteritukialuksilla.


title: Kamov Ka-52

text: Aseistuksena on yksi yksiputkinen 30 mm 2A42 -tykki rungon oikealla puolella. Molemmissa siivissä on kaksi ripustinta muille aseille, kuten 80×S-8 80 mm raketit tai 12×Vikhr-M (AT-12) laserohjattuja panssarintorjuntaohjuksia. Muina vaihtoehtoina ilmatorjuntaohjukset ja tykkiaseistus.


title: Kamov Ka-52

text: Kopterissa on kaksi tutkaa, toinen ilma- ja toinen maakohteita varten ja Samshite -yönäkölaitteisto.


title: Kamov Ka-52

text: Valmistaja markkinoi aktiivisesti molempia koptereita, Ka-50:tta nimellä "Black Shark" ja Ka-52:tta nimellä "Alligator".


title: Alkoholipolttokenno

text: Alkoholipolttokenno on laite, joka käyttää polttoaineenaan joko etanolia tai metanolia sähkövirran synnyttämiseen. Polttokennossa tapahtuvassa reaktiossa alkoholi palaa liekittömästi ja tuloksena syntyy sähkövirta. Sivutuotteena syntyy vain hiilidioksidia ja vettä. Polttokennojen hyötysuhde on mahdollista nostaa yli 80 %, joten siitä voi kehittyä yksi tulevaisuuden tärkeimmistä energiantuotannon välineistä. Polttokenno on myös puhdas tapa tuottaa energiaa sillä sivutuotteet ovat vain hiilidioksidi ja vesi. Alkoholipolttokennojen kehitystä on käytetty myös yhtenä perusteluna metanolitalouden käyttöönottoon.


title: Alkupolku

text: Alkupolku on Knowledge Adventure Inc.:n kehittämä opetuspelisarja tietokoneelle. Pelien tarkoitus on opettaa lapsille samoja asioita kuin koulussa opetetaan. Opetusapuna käytetään erilaisia eläinhahmoja, hauskoja pikkupelejä sekä lauluja ja loruja. Pelien grafiikka ja vaatimustaso kehittyvät sitä mukaa kun lapsi kasvaa. Siinä missä Naperolassa on suuria, kirkkaita pintoja ja selkeitä ääriviivoja ja pyrkii totuttamaan tietokoneen käyttöön, vaatii Kolmas luokka jo paljonkin pelaajaltaan. Naperolan suositusikä on jo 2-vuotiaasta alkaen. Pelien toimituksesta suomessa vastaa Elävät Kirjat Oy


title: Alkupolku

text: Asiat, joita peleissä opetetaan, on yleensä sijoitettu vuotta alemmaksi kuin niitä koulussa opetettaisiin. Esimerkiksi Eskari totuttaa käyttämään aakkosia ja lukemaan, ja Ekaluokka opettaa kertotaulun alkeita. Alkupolku Matikka sijoittuu keskiaikaiseen Matematiikkalinnaan, jossa pelaajan täytyy ratkaista jatkuvasti vaativampia matemaattisia ongelmia päästäkseen eteenpäin. Alkupolku Tiedonpuu perustuu kymmeneen aihepiiriin, kuten biologiaan, maantieteeseen, ruokaan tai kulkuneuvoihin. Alkupolku Englanti ja Ruotsi keskittyvät lähinnä kielten sanaston opettamiseen, eivätkä niinkään kielioppiin. Pelaaja joutuu esimerkiksi pukemaan valitsemaansa hahmoa vieraskielisten ohjeiden mukaan.


title: Alkupolku

text:
Kaikissa peleissä on valittavana joko helpompi tai vaikeampi taso ja kaikista löytyy helpompia tai vaikeampia tehtäviä, joita on pakko suorittaa päästäkseen etenemään.Pelisarjaa on uudistettu vuodesta 2000 lähtien ja sen osia on päivitetty. Uudet osat ovat perusnimeltään samannimisiä kuin vanhat, lisäksi niihin on lisätty jokin osaa kuvaava nimi. Uusissa osissa päähahmona seikkailee Frankie-niminen koira.
Josefiinan Alkupolku-sarja ei virallisesti ole Knowledge Adventuren käsialaa, mutta Elävät Kirjat Oy on päättänyt ristiä Josefiina-pelit Alkupolku-sarjaksi antaakseen sarjalle jatkoa.


title: Battlefield (pelisarja)

text: Battlefield on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapelisarja, jonka ensimmäinen osa "Battlefield 1942" julkaistiin vuonna 2002. Perinteisistä ensimmäisen persoonan ammuntapeleistä poiketen pelisarja keskittyy ominaisuuksiltaan enemmän suuriin karttoihin, erilaisiin sota-ajoneuvoihin ja tiimityöskentelyyn.


title: Eero Leväluoma

text: Eero Kullervo Leväluoma (6. kesäkuuta 1896 Helsinki – 18. marraskuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, lavastaja ja ohjaaja.


title: Eero Leväluoma

text: Leväluoma aloitti uransa Suomi-Filmissä, jossa hän ohjasi dokumenttielokuvan "Finlandia" (1922). Hän perusti yhdessä Kalle Kaarnan, Uuno Eskolan ja Oscar Lindelöfin kanssa vuonna 1927 tuotantoyhtiö Aquilan, joka kuitenkin kaatui sisäisiin erimielisyyksiin; yhtiön ainoaksi elokuvaksi jäi "Ei auta itku markkinoilla" (1927). Vuonna 1942 Leväluoma oli mukana perustamassa Fenno-Filmiä, jossa hän toimi 1942–1947 lavastajana (nimellä Eero Levä), ohjaajana, näyttelijänä ja studiopäällikkönä. Tämän jälkeen Leväluoma toimi elokuvissa enää näyttelijänä. Leväluoma näytteli vuosina 1922–1958 kaikkiaan 55 kotimaisessa elokuvassa.


title: Eero Leväluoma

text: Leväluoma ja Markus Rautio kiinnitettiin Radioteatterin ensimmäisiksi ohjaajiksi, kun se oli vuonna 1948 perustettu.


title: Yrjö Norta

text: Yrjö Norta (vuoteen 1935 Nyberg, 18. maaliskuuta 1904 Turku – 11. marraskuuta 1988 Turku) oli suomalainen elokuvaaja, elokuvaäänittäjä, -leikkaaja, -käsikirjoittaja ja -ohjaaja. Hän käytti myös salanimiä Georg Nyberg ja Ilmari Waltamaa.


title: Yrjö Norta

text: Norta perusti 1920-luvun alussa Lennart ja Alvar Hambergin kanssa Turkuun Lahyn-Filmin, jonka nimissä he tekivät kaksi pitkää näytelmäelokuvaa, "Kihlauskylpylän" (1924) ja "Sano se suomeksi" (1931). Jälkimmäinen oli Suomen elokuvahistorian ensimmäinen äänielokuva. Norta toimi vuosina 1934–1942 Suomen Filmiteollisuudessa, ensin äänittäjänä ja sitten Toivo Särkän aisaparina ohjaustyössä. Särkkä antoi hänelle potkut heikosti menestyneen elokuvan "Jos oisi valtaa..." jälkeen, ja jo sovitun "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" sai ohjattavakseen Ossi Elstelä. Norta siirtyi Fenno-Filmiin, jonka perustajaosakkaisiin hän kuului. Hän toimi yhtiön tuotantopäällikkönä vuosina 1942–1949.


title: Yrjö Norta

text: Jätettyään Fennon Norta teki vielä kaksi elokuvaa: "Kolmas laukaus" (1959) ja Teuvo Tulion kanssa "Sensuelan" (1972) ja sen jälkeen lyhytelokuvia. Norta sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1975. Nortalla on ollut ratkaiseva merkitys äänielokuvan syntyyn, ja hän kehitti äänijärjestelmän, jota Suomen Filmiteollisuus käytti vuoteen 1942 ja jota Norta käytti Fenno-filmissä sinne siirryttyään.


title: Yrjö Norta

text: Norta osallistui monien elokuviensa käsikirjoitustyöhön nimimerkillä Ilmari Waltamaa. Hän oli käsikirjoittajana myös Teuvo Tulion viimeiseksi jääneessä elokuvassa "Sensuela" (1972). Lisäksi hän leikkasi, äänitti ja kuvasi monia niin omia kuin muidenkin ohjaajien elokuvia.


title: Drahomír Kadlec

text: Drahomír Kadlec (s. 29. marraskuuta 1965 Pribram, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on puolustaja.


title: Drahomír Kadlec

text: Kadlec aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjan HC Kladnossa kaudella 1985–1986. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi Dukla Jihlavassa, kunnes palasi Kladnoon kausiksi 1988–1990. Kaudet 1990–1993 hän pelasi SM-liigassa HIFK:n paidassa. Keväällä 1993 Kadlec siirtyi Saksan 1. Bundesliigaan ESV Kaufbeureniin, vaikka hänellä oli voimassa oleva sopimus seuraavasta kaudesta HIFK:n kanssa. Hän pelasi Kaufbeurenissa yli kolme vuotta, kunnes siirtyi kesken kauden 1996–1997 Tšekkiin HC Zliniin. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi myös Tšekin pääsarjassa HC Chemopetrol Litvinovissa ja HC Slezan Opavassa, kunnes siirtyi syksyllä 1999 Tampereen Tapparaan. Tapparasta hän siirtyi jo viiden pelatun ottelun jälkeen Saksan 2. Bundesliigan EC Bad Tölziin, jossa hän pelasi kevääseen 2003 saakka. Vuodesta 2003 hän on pelannut Italiassa HC Egnassa.


title: Drahomír Kadlec

text: Philadelphia Flyers varasi Kadlecin NHL:ään 1988 varaustilaisuuden 12. kierroksella numerolla 245, mutta hän ei koskaan pelannut NHL:ssä. Maajoukkueurallaan Kadlec edusti Tšekkoslovakiaa 1992 talviolympialaisissa, jossa joukkue saavutti olympiapronssia. Hän oli mukana myös vuosien 1987, 1989, 1990, 1991 ja 1992 MM-kisoissa. Tšekin paidassa hän pelasi 1994 talviolympialaisissa, 1996 maailmancupissa sekä 1993, 1994 ja 1996 MM-kisoissa. Yhteensä hän keräsi MM-esiintymisistään yhden maailmanmestaruuden ja viisi MM-pronssia.


title: Drahomír Kadlec

text: Nykyisin Kadlec valmentaa kotikaupungissaan HBC Alpiq Kladnon katukiekkojoukkuetta maansa pääsarjassa.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockit "(mutaisen veden kansa)" ovat yksi lähes unohdetuista Pohjois-Amerikan intiaanikansoista. Alun perin susquehannockit olivat eräs merkittävimpiä alkuperäiskansoja keski-Atlantin alueella Pennsylvaniassa ja Marylandissa. Eurooppalaisen siirtomaa-asutuksen alkuvuosina he asuttivat laajoja alueita Virginian pohjoisosista Potomac-joelta aina eteläiseen New Yorkiin asti.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockit ystävystyivät hyvin Uuden Ruotsin siirtolaisten kanssa. Ranskalaiset kutsuivat susquehannockeja "andasteiksi" heidän muinaisen pääkaupunkinsa mukaan. Englantilaisille heimon nimi oli "conestoga" ja ruotsalaiset sekä hollantilaiset kutsuivat heitä delaware-kielen sanalla "minqua" eli ”katalat” tai ”salamyhkäiset”.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockien kohtaloksi koituivat 1600-luvun puolivälin isorokkoepidemiat ja saman vuosisadan aikana käydyt tuhoisat sodat irokeeseja vastaan. Seuraavalle vuosisadalle selvinneet hajanaiset kansansirpaleet sulautuivat muihin heimoihin 1700-luvun loppuun mennessä.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockien ensimmäinen kontakti eurooppalaisiin tapahtui vuonna 1608, kun kapteeni John Smith ankkuroi aluksensa Chesapeakenlahden pohjoisille rannoille. Smithin mukaan susquehannockit hallitsivat koko Susquehannan jokilaaksoa. Ensitapaamista kuvattiin ystävälliseksi, mutta Smith suhtautui susquehannockeihin pelokkaasti näiden suuren koon takia. Lisäksi Virginian rannikon powhatanit varoittivat Smithin miehistöä susquehannockien pelottavasta maineesta. Powhatanien mukaan susquehannockit olivat ihmissyöjiä. Eurooppalaiset tulivat kuitenkin susquehannockien kanssa toimeen hyvin ja kuvailivat näitä jaloiksi ja sankarillisiksi intiaaneiksi. Myöhemmät kuvaukset korostivat susquehannockien sotaisuutta.


title: Susquehannockit

text: Monet historioitsijat uskovat, että irokeesit ajoivat varhaisina vuosina susquehannockit pois pohjoisesta. Toisen väittämän mukaan susquehannockit muuttivat omasta halustaan lähemmäksi Chesapeakenlahtea päästäkseen paremmin tekemisiin Euroopasta saapuvien kauppa-alusten kanssa. Susquehannockit ahdistelivat delawareheimoja Pennsylvaniassa ja pakottivat nämä 1630-luvun puoliväliin mennessä oman määräysvaltansa alle. Samalla aikakaudella susquehannockit kävivät kauppaa kaikkien ympärillä olevien eurooppalaisten siirtokuntien kanssa. Viimeisenä siirtokuntien joukkoon liittynyt Uusi Ruotsi saapui Peter Minuitin johtamana Delawarelaaksoon vuonna 1638. Susquehannockien luvalla delawaret myivät ruotsalaisille maa-alueen, jonne nämä rakensivat Fort Kristinan. Skandinaviasta tulleiden siirtolaisten joukossa oli myös suomalaisia. Susquehannockit hankkiutuivat nopeasti ruotsalaisten hyviksi kauppakumppaneiksi. Tuliaseet ja turkikset vaihtoivat omistajia ja muutama tykki ilmestyi susquehannockien kylien turvaksi. Suomalaiset ja ruotsalaiset rakensivat susquehannockeille suuren tukikohdan, joka tukevine paaluvarustuksineen ja tornituksineen muistutti eurooppalaista linnoitusta, Samalla susquehannockeista tuli Uuden Ruotsin "suojelijoita" ympäristön mahdollista uhkaa vastaan.


title: Susquehannockit

text: Nykyisen Virginian ja Marylandin brittisiirtokunnat ajautuivat erimielisyyksiin susquehannockien kanssa kanssa 1630-luvun loppupuolella ja vuonna 1643 nämä surmasivat satoja brittisiirtolaisia. Marylandin siirtokunta julisti susquehannockit yhteiskunnan vihollisiksi. Sota jatkuessa susquehannockit puolustivat kyliään ruotsalaisten tuliaseiden turvin.


title: Susquehannockit

text: Kun Uudelta Ruotsilta loppuivat kaupattavat tuotteet 1640-luvun lopulla, susquehannockit siirtyivät suosimaan hollantilaisia ja brittiläisiä kauppiaita ja toimittivat näille suuret määrät hyvälaatuisia turkiksia.


title: Susquehannockit

text: Talvella 1651–1652 hollantilaiset rohkaisivat irokeesiliiton mohawkeja hyökkämään susquehannockien kyliin. Hyökkäys oli osa "majavasotaa", jonka irokeesit olivat aloittaneet tuhoamalla susquehannockien liittolaisten huronien kylät. Irokeesien päätavoite oli vallata itselleen susquehannockien runsaat metsästysmaat koska eurooppalaiset kauppiaat halusivat yhä enemmän turkiksia. Hollantilaiset puolestaan tavoittelivat Uutta Ruotsia ja halusivat hajottaa mohawkien avulla ruotsalaisia tukevien susquehannockien kylät. Vastarinnan kovuus yllätti mohawkit, mutta vähitellen heidän onnistui työntää Susquehannockit kohti etelää. Susquehannockien sodankäynnin tehokkuutta vähensi heidän kyliinsä iskenyt isorokkoepidemia. Mohawkien ja oneidojen käydessä sotaa susquehannockien kanssa läntiset irokeesit senecat, onondagat ja cayugat suunnittelivat sotaa susquehannockien ainoita mahdollisia liittolaisia erieitä vastaan


title: Susquehannockit

text: Kesäkuussa 1654 susquehannockit lähettivät useita päälliköitään Fort Kristinaan keskustelemaan kansansa ja Uuden Ruotsin tulevaisuudesta. Intiaanit olivat valmiit lahjoittamaan ruotsalaisille laajoja alueita Chesapeakelahden rannoilta mikäli ruotsalaiset jatkaisivat kaupankäyntiä heidän kanssaan ja rakentaisivat erillisen kauppa-aseman Chesapeanlahden läheisyyteen. Ruotsalaiset suostuivat ehdotukseen sillä Englannin ja Hollannin siirtokunnat tavoittelivat samoja maa-alueita. Uusi Ruotsi ei kuitenkaan saanut toimitetuksi aseita liittolaisilleen, sillä Ruotsista 1654 lähetetyt kauppatarvikkeet joutuivat vääriin käsiin Uuden Hollannin kuvernööri Peter Stuyvesantin siepattua ruotsalaisalus "Gyllene Hajn".


title: Susquehannockit

text: Seuraavana vuonna hollantilaiset valtasivat Ruotsin siirtokunnan linnakkeet. Menetettyään tärkeimmän kauppakumppaninsa susquehannockien luopuivat sodasta ja solmivat rauhan mohawkien ja oneidojen kanssa 1656.


title: Susquehannockit

text: Läntisimmät irokeesit korvasivat sodassa mohawkien ja oneidojen paikan. Eriein kanssa käyty monivuotinen sota oli vähentänyt irokeesien määriä, joita oli uudelleen kohotettu adoptoimalla heimoon sotavankeja. Vuonna 1658 irokeesien uudistuneet sotavoimat jatkoivat hyökkäyksiä susquehannockeja vastaan. Nämä etsivät liittolaisia shawneista ja delawareista, mutta ilman menestystä. Shawneet karkotettiin Illinoisiin ja Etelä-Carolinaan. Vuonna 1661 uusiutuneesta isorokko-epidemista susquehannockit eivät toipuneet koskaan ennalleen.


title: Susquehannockit

text: Marylandin siirtokunnan kanssa tehty rauhansopimus lopetti susquehannockien ja brittien keskinäiset riidat. Siirtolaiset toimittivat aseita susquehannockeille ja käyttivät näitä puskurina hollantilaisia ja irokeeseja vastaan vuoden 1663 taisteluissa. Seuraavana vuonna britit valtasivat New Yorkin hollantilaisilta ja tekivät hieman myöhemmin liiton irokeesien kanssa. Irokeesien tehtyä hetkellisen rauhan myös Uuden Ranskann kanssa, susquehannockit joutuivat uudelleen irokeesihyökkäysten kohteeksi. Marylandin tukemina susquehannockit puolustautuivat irokeeseja vastaan, mutta eivät monien tautien heikentäminä kyenneet riittävään vastarintaan vaan lähettivät rauhanlähettiläänsä irokeesien luo sopimaan rauhasta. Rauhanehdotukseen ei suostuttu, vaan lähettiläs kidutettiin hengiltä.


title: Susquehannockit

text: Pidettyään puoliaan vuoteen 1675 susquehannockit jättivät sotakentät ja asettuivat asumaan Potomac-joen yläjuoksulle Marylandin kuvernöörin kehotuksesta. Siellä he majoittuivat vanhaan linnoitukseen, joka ei kuitenkaan tarjonnut riittävää turvapaikkaa. Paikalliset siirtolaiset paheksuivat intiaaniyhteisöä ja Virginian kuvernöörin määräyksestä Eversti John Washington (George Washingtonin iso-iso-isä) aseisti lähes tuhat siirtolaista piirittämään susquehannockien linnakkeen. Intiaanit yrittivät vakuuttaa britit rauhallisista aikeistaan ja antoivat näiden huostaan kuusi päällikköään takeina rauhanomaisuudestaan. Samoihin aikoihin ympäristön muut heimot tekivät hajanaisia hyökkäyksiä brittien asutuksille. Maksaakseen samalla mitalla takaisin britit surmasivat panttivankinsa, vaikka susquehannockit olivat syyttömiä hyökkäyksiin.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockit luopuivat turvapaikastaan, mutta järjestivät joitakin kostoiskula Marylandin ja Virginian rajaseuduilla. Myöhemmin he hakivat turvapaikkaa muun muassa Pohjois-Carolinan intiaaneilta. Osa Jäljelle jääneistä susquehannockeista antautui irokeeseille, ja tuli osaksi irokeesien sopimusliittoa (Covenant chain) Joitakin heidän päälliköistään nousi jopa johtaviin asemiin mohawkien ja oneidain keskuudessa.


title: Susquehannockit

text: Vuonna 1706 irokeesit vapauttivat 300 susquehannockia, jotka palasivat alkuperäisille mailleen Pennsylvaniaan. Siellä he ottivat käyttöönsä conestoga-nimen vanhan kylänsä mukaan. Irokeesit pitivät kuitenkin susquehannockeja tarkoin silmällä ja käyttivät heidän maitaan reservaattina joillekin algonkin- ja sioux-kielisille heimoille, jotka tulivat osaksi sopimusliittoa.


title: Susquehannockit

text: Kveekarien lähetysasemien tulo muutti conestogan kristityksi kyläksi. Osa susquehannockeista ei kuitenkaan halunnut luopua traditioistaan. He jättivät kylänsä ja liittyivät Ohion mingoihin ja New Yorkin senecoihin.


title: Susquehannockit

text: Vuonna 1763 jäljellä oli vain 20 herrnhutilaisten kastamaa conestoga-susquehannockia.. Samana vuonna Suurten järvien alueella syttynyt Pontiacin kapina nostatti ennennäkemättömän intiaanivihan. Ranskalaismielisten heimojen vallatessa Uuden-Englannin miehittämiä linnakkeita, intiaaniviha laajeni itään ja kristityt susquehannockit joutuivat siirtolaisten väkivaltaisen purkautumisen kohteiksi. ”Paxtonin poikina” tunnettu 75 siirtolaista käsittävä ryhmä tunkeutui Conestoga-kylään ja tuikkasi sen tuleen. Syyksi riitti erään intiaanin varastama tinalusikka. Kolme miestä, kaksi naista ja yksi lapsi surmattiin. Runsaat kymmenen jäljellä olevaa susquehannockia saivat turvapaikan vankisellistä Lanchasterissa, mutta lain omiin käsiinsä ottanit siirtolaisjoukko jäljitti heidät. Kalterit eivät pidätelleet Paxtonin poikia (pääosin irlantilaisia ja skotteja), jotka tunkeutuivat väkisin selliin, ja surmasivat susquehannockien kansakunnan viimeiset jäsenet.


title: Susquehannockit

text: Kieleltään ja kulttuuritaan susquehannockit olivat hyvin lähellä irokeesien liittokunnan kansoja ja huroneita.. Vaikka heidän paalukylänsä olivat pääosin pystytetty jokien varsille, varhaisilta kauppiailta on tullut kuvauksia korkealle vuoristoon rakennetuista kylistä, joihin kiipeäminen oli vaikeaa. Heidän asutuksensa läntisistä rajoista ei ole tarkkaa tietoa, mutta todennäköisenä on pidetty pohjoisia Ohion alueita. Susquehannockeilla saattoi oli muinoin yli 20 kylää joiden yhteiseksi väkiluvuksi on arvioitu noin 7 000 henkeä.


title: Susquehannockit

text: Sota- ja kaupparetkillä susquehannockit käyttivät kanootteja. Jokivarsien nanticoket, conoyt ja powhatanit joutuivat monesti susquehannockien terrorin kohteiksi.


title: Susquehannockit

text: Susquehannockit olivat naapureittensa tavoin maanviljelijöitä. Keväisin istutettiin kurpitsansiemenet, maissi ja pavut. Kesäisin suunnattiin Chesapeake-lahden rannoille kalastamaan ja keräämään simpukoita. Syksyn tullen palattiin takaisin korjaamaan sato pelloilta ja metsästämään riistaa, joista majavannahat olivat halutuinta kauppatavaraa eurooppalaisten keskuudessa. Tämän kaupankäynnin seurauksena majavien pyynnistä tuli niin suosittu, että se metsästettiin laajoilta alueilta sukupuuttoon jo 1600-luvun aikana. Kalastuksessaan susquehannockit käyttivät harppuunoita, peuranluista tehtyjä koukkuja ja suuria punottuja verkkoja.


title: Da capo

text: Da capo [] () on nuottikirjoituksessa käytetty merkintä, joka tarkoittaa sävellyksen tietyn osan toistamista. Se merkitään usein lyhennettynä muodossa ”D.C.”. Da capo -merkinnässä saatetaan erikseen kertoa, mikä osa teoksesta kerrataan, esimerkiksi "Menuet da capo". Da capo -kertausta esitettäessä ei sävellyksen kertausmerkkejä tavallisesti huomioida vaan edetään ilman kertauksia fine- tai pomppa-merkintään saakka.


title: Da capo

text: Da caposta käytetään kahta yleistä muunnelmaa:"Da capo!" -huutoa on aikaisemmin käytetty myös suosionosoituksena esittäjälle, ja se vastaa suurin piirtein samaa kuin nykyään yleisempi "Encore!".


title: Tuulitunneli

text: Tuulitunneli on laite, jossa voidaan tutkia esineiden ympärille muodostuvaa virtauskenttää, painetta, vastusta ja esineeseen vaikuttavia voimia.


title: Tuulitunneli

text: Laite toimii niin, että mitattava esine, ns. malli, kiinnitetään mittatilaan. Mittatilan läpi puhalletaan tai imetään ilmaa. Malli on usein pienoismalli esimerkiksi autosta tai lentokoneesta. Suurissa ilmailumaissa (NASA Yhdysvalloissa, TsaGI Venäjällä) on niin suuria tuulitunneleita, että niissä voitiin toisen maailmansodan loppuun asti testata kokonaisia lentokoneita. Sen jälkeen vain hävittäjälentokoneen kokoluokan koneet on ollut mahdollista testata kokonaisina.


title: Tuulitunneli

text: Alisoonisella tuulitunnelilla tarkoitetaan yleensä tuulitunnelia, jossa Machin luku on alhainen, yleensä alle 0,3 Mach. Virtausnopeus on tällöin yleensä alle 400 km/h. Tuulitunneli voi olla avoin, jossa otetaan korvausilmaa ja mittatilan jälkeen ilma virtaa ulos tunnelista, tai rengasmainen, jolloin sama ilma kiertää tunnelissa. Ilman virtaus aikaansaadaan yleensä sähkömoottorilla pyörivän potkurin avulla.


title: Tuulitunneli

text: Suuren nopeuden alisoonisessa tuulitunnelissa Machin luku on 0,4 - 0,75. Transsoonisessa tuulitunnelissa Machin luku on 0,75 - 1,2. Molemmissa ilman kokoonpuristuvuus vaikeuttaa tuulitunnelin toteuttamista. Vaaditaan muun muassa suuremmat moottorit aikaansaamaan riittävä virtausnopeus. Mallin kokemat kuormat kasvavat ja monesti käytetäänkin pienempiä pienoismalleja, jos se oikean Reynoldsin luvun aikaansaamiseksi on mahdollista. Myös tiivistysaaltojen heijastuminen tuulitunnelin seinistä aiheuttaa ongelmia. Mittatilan seinämissä onkin yleensä rajoja, jotka rikkovat tiivistysaallon siten, ettei se heijastu takaisin malliin.


title: Tuulitunneli

text: Suuret transsooniset tuulitunnelit kiihdyttävät ilman päästämällä korkeapaineista ilmaa (tai muuta kaasua) korkeapaineisesta säiliöstä. Kaasu voi olla kryogeenisen kylmää.


title: Tuulitunneli

text: Ylisoonisessa tuulitunnelissa saadaan aikaan virtausnopeus 1,5 - 5 Mach.


title: Tuulitunneli

text: Tuulitunnelit ovat yleensä mittatilan poikkipinta-alaltaan paljon pienempiä kuin alisoonisen alueen tuulitunnelit. Siltikin tunnelin toteuttaminen on vaikeaa: tarvitaan paineastia, josta korkeapaineinen ilma virtaa tuulitunneliin, malliin kohdistuvat voimat ovat suuria ja ilman vähäinenkin kosteus muuttuu nesteeksi virtaavassa, laajenevassa ilmassa. Ilma on joko kuivattava tai lämmitettävä. Tuulitunneli ei ole jatkuvatoiminen, vaan siinä tehtävät kokeet on suunniteltava siten, että niistä saadaan mittaukset tehtyä tyypillisesti muutamassa kymmenessä sekunnissa. Ylisooniset tuulitunneli ovat avoimia eli ne puhaltavat mittatilan jälkeen ilman ulos. Tämä voi merkitä merkittävää meluhaittaa tuulitunnelin lähialueella.


title: Tuulitunneli

text: Hypersoonisessa tuulitunnelissa virtausnopeus on 5-50 Mach.


title: Tuulitunneli

text: Tuulitunneli toimii paineella kuten ylisooninen tuulitunneli ja on täten hetkellisesti toimiva (tästä nimitykset "Gun Tunnel" ja "Hot Shot Tunnel"). Ilma voi nesteytyä virtauksessa, jonka takia sitä lämmitetään.


title: Tuulitunneli

text: Esimerkiksi 5,5 km/s virtausnopeuden aikaansaaminen (vastaten 45 km:n korkeutta) vaatisi 3 GPa paineen ja kaasun lämpötilan tulisi olla 9000 K.


title: Dal segno

text: Dal segno [] () on yleinen nuottikirjoituksessa käytetty merkintä. Se esiintyy usein lyhennetyssä muodossaan ”D.S.”. Dal segno -merkinnällä säveltäjä kertoo esittäjälle, että merkistä alkava kappaleen osa tulee kerrata. Dal segnosta on kaksi yleistä variaatiota:


title: Botniaring

text: Botniaring on Etelä-Pohjanmaalla, Kurikan Jurvassa sijaitseva moottorirata. Botniaring on yksi Suomen viidestä moottoriurheilukeskuksesta. Rata oli aikaisemmin 2 618 metriä pitkä, mutta sitä on pidennetty 4 014-metriseksi. Laajennuksen myötä radasta tuli Suomen pisin. Radalla ajetaan pääasiassa kansallisia kilpailuja.


title: Botniaring

text: Rata on perustettu vuonna 1989. SM-tason ja muita isompia auto- ja moottoripyöräkilpailuja on vuosittain kymmenkunta, muina aikoina rata-alue on harjoittelu- ja koulutuskäytössä. Rataravintola on avoinna kesäaikoina.


title: Botniaring

text: Botniaringin alueella on ympärivuotiseen käyttöön tarkoitettu, ammattipätevyysdirektiivin mukaiseen ajokoulutukseen soveltuva liukkaankelin ajoharjoittelurata. Ajoharjoittelurata on suunniteltu raskaan liikenteen vaatimusten mukaiseksi, unohtamatta kuitenkaan henkilöautoja. Botniaringin välittömässä yhteydessä toimii PRT Testirata Oy, joka vuokraa liukkaankelin ajokoulutukseen ja ajoneuvojen testaukseen soveltuvia erikoispinnoitettuja ratoja oheispalveluineen. Alueelle on rakennettu myös ajoneuvojen testausta varten virallinen ABS-testirata. Testirataa käyttää ajoneuvo- ja rengasteollisuus ajoneuvojen kehitystyössä.


title: Botniaring

text: Moottoriradan pitkäaikaisen vuokralaisen (2000–2013) Botnia Raceway Oy:n vuokrasopimus päättyi kauteen 2013. Kaudesta 2014 radan toimintoja on pyörittänyt Lintuharjun Moottoriurheilualue Oy.


title: Botniaring

text: Vaasalaisen Sunrise Cruisers -yhdistyksen ja Kurikan kaupungin suunnitelmissa on rakentaa Botniaringin alueelle myös Suomen pisin kiihdytysrata.


title: Pisararata

text: Pisararata () on Helsingin keskustaan suunniteltu maan alla kulkeva paikallisliikenteen rataosuus, jolla purettaisiin päärautatieaseman ruuhkaa. Hanke on saanut nimensä suunnitellun radan muodosta. Pasilasta tuleva rata sukeltaisi maan alle Alppipuistossa ja Eläintarhassa. Maanalainen rataosuus kulkisi Hakaniemen, keskustan ja Töölön kautta takaisin Pasilaan muodostaen pisaran muotoisen lenkin.


title: Pisararata

text: Nykyisin Pasilan ja päärautatieaseman välille ei ruuhka-aikaan mahdu juurikaan uusia junavuoroja. Pisara mahdollistaa junien läpiajon Helsingin keskustan ali, mikä lisää merkittävästi junaliikenteen kapasiteettia ja toimintavarmuutta. Toteutuessaan Pisararata tarkoittaa sitä, että osa Helsingin seudun lähijunista (nykyiset K, P, N, I, A) siirtyy omalle raideosuudelle Pasilan eteläpuolella.


title: Pisararata

text: Hankkeen kokonaiskustannusarvio on 956 miljoonaa euroa vuoden 2020 hintatasossa.


title: Pisararata

text: Helsingin kantakaupungin alla kulkeva kaksiraiteinen raideyhteys olisi 8 kilometrin pituinen, josta tunneliosuus on noin 6 kilometriä. Lenkki liittäisi toisiinsa Espoon ja Vantaankosken sekä Keravan suunnan radat. Pisararata toisi matkustajat keskustaan asti ja vaihtojen määrä vähenisi, kun junat pysähtyisivät myös Hakaniemessä ja Töölössä. Vaikka reitti on hieman nykyistä suoraa reittiä pitempi, niin matka-aika ydinkeskustaan pysyisi suunnilleen samana, sillä tunnelissa junien nopeudet olisivat suuremmat kuin nykyisellä ratapihalla.


title: Pisararata

text: Hakaniemen rautatieasema tulisi metroaseman yhteyteen. Keskustan asema tulisi kauppakeskus Forumin kulmalle ja Töölön rautatieasema on suunniteltu Töölöntorin lähelle. Keskustassa ja erityisesti Hakaniemessä olisi mahdollisuus vaihtoon metrolinjalle. Töölössä olisi mahdollisesti myös vaihtomahdollisuus Töölön metrolinjalle.


title: Pisararata

text: Yleissuunnittelussa ja YVAssa tutkittiin kolmea hankevaihtoehtoa. Vaihtoehdossa 1 tunneleiden suuaukot ovat Eläintarhan kentän ja Linnanmäen kohdalla, ja uudet maanalaiset asemat tulevat Töölöön, Keskustaan ja Hakaniemeen. Vaihtoehdoissa 2 ja 3 tunneleiden suuaukot ovat Eläintarhan kohdalla ja Hakamäentien pohjoispuolella. Vaihtoehdossa 2 uudet maanalaiset asemat tulevat Töölöön, Keskustaan, Hakaniemeen ja Pasilaan. Vaihtoehdossa 3 on lisäksi asema Alppilassa.


title: Pisararata

text: Yleissuunnittelussa suunniteltiin vaihtoehtojen toiminnalliset ratkaisut, kuten asemien ja ratatunneleiden sijainti sekä kulkuyhteydet ja arvioitiin rakentamiskustannukset. Liikennevirasto hyväksyi Pisararadan yleissuunnitelman vuonna 2012. Jatkosuunnittelun pohjaksi valittiin linjausvaihtoehto 1, jossa tunneliosuus alkaa Pasilan aseman eteläpuolelta Eläintarhan ja Alppipuiston kohdalta. Valittu linjaus todettiin taloudellisesti ja teknisesti parhaaksi vaihtoehdoksi.


title: Pisararata

text: Pisararata kulkee lähes kokonaan maan alla, joten muutokset kaupunkikuvaan ovat hyvin paikallisia. Näkyvimmät osat sijaitsevat Pasilassa ennen kuin rata sukeltaa tunneliin Alppipuiston länsireunassa ja Eläintarhan kohdalla. Mikäli Pisararata toteutuu, Vauhtitien ylitse rakennetaan ratasilta.


title: Pisararata

text: Pisararadan suunnittelussa järjestettiin 19.11.2012-8.3.2013 suunnittelukilpailu koskien Vauhtitien ylitse rakennettavaa siltaa ja sen lähialuetta. Ratasillan ja sen aiheuttamien muutosten sovittamisella ympäristöön oli kilpailussa erityinen painoarvo. Mukaan kutsuttiin neljä eri suunnitteluryhmää. Tuomaristo päätti yksimielisesti valita voittajaksi Pöyry Finland Oy:n työryhmän kilpailuehdotuksen ”Chicaner”.


title: Pisararata

text: Liikennevirasto ja Helsingin kaupunki teettivät Pisararadan yleissuunnitelman ja ympäristövaikutusten arvioinnin (YVA). Tämän myötä saatiin tietoa hankkeen vaihtoehdoista, ympäristövaikutuksista ja kustannuksista, jotka toimivat suunnittelutyön pohja-aineistona. Liikennevirasto hyväksyi Pisararadan yleissuunnitelman vuonna 2012. Jatkosuunnittelun pohjaksi valittiin linjausvaihtoehto, jossa tunneliosuus alkaa Pasilan aseman eteläpuolelta Eläintarhan ja Alppipuiston kohdalta. Valittu linjaus todettiin taloudellisesti ja teknisesti parhaaksi vaihtoehdoksi.


title: Pisararata

text: Helmikuussa 2015 Pisararadan rakentamispäätös lykkääntyi pitkällisen julkisen keskustelun jälkeen, kun hallitus ei päässyt yksimielisyyteen hankkeen eteenpäin viemisestä. Rataa voimakkaasti puolustanut valtiovarainministeri Antti Rinne ilmaisi pettymyksensä päätökseen. Myös helsinkiläispäättäjät katsoivat valtion pettäneen lupauksensa radan rakentamisesta. Hankkeen kaatumisen on arvioitu rikkoneen valtion ja Helsingin välistä sopimusta ja johtavan mahdollisesti jopa valtion korvausvelvollisuuteen. Pääministeri Alexander Stubb kuitenkin vakuutti hankkeen etenevän ja ilmoitti samalla hallituksen päättäneen hakea Pisararadalle EU:n liikennehankkeille suunnattua TEN-T-tukea. Tuen saannin mahdollisuuksien kuitenkin katsottiin pienentyneen koska rakentamispäätöstä ei tehty.


title: Pisararata

text: Helsingin kaupunki jatkaa hankkeen valmistelua kaavoituksen osalta. Kaupunginvaltuusto hyväksyi radan asemakaavan kesäkuussa 2015. Pisararata on myös Helsingin seudun liikenteen (HSL) mielestä edelleen tärkein seudulle suunnitelluista liikennehankkeista ja sitä pitäisi edistää niistä ensimmäisenä.


title: Pisararata

text: Pisararataa on pidetty turhana hankkeena ja on sanottu, että kannattavan hankkeen kustannus-hyötysuhteen olisi oltava 1,5-1,7, kun Pisararadalla se olisi vain 0,5. Liikenneviraston teettämän laskelman alhainen hyöty–kustannus-suhde aiheutti hämmennystä ja sen todenmukaisuutta on julkisuudessa epäilty. HSL:n tilaaman selvityksen mukaan Pisararadan rakentaminen työllistäisi 10 000 henkilötyövuoden verran ja toisi 1,5 miljardin tuotoksen investoinnille. Tämän lisäksi vielä suurempia hyötyjä saataisiin radan käyttöönoton jälkeen mm. lisääntyneen asuntotuotannon kautta.


title: Pisararata

text: Mediassa on epäilty, että Helsingin kaupunki haluaisi metron sijaan ratahankkeen, sillä metrosta kaupunki maksaisi 70 prosenttia ja valtio 30 prosenttia, kun taas ratahankkeen tapauksessa kustannukset jakautuisivat päinvastoin eli kaupunki maksaisi vähemmän ja valtio enemmän. Pisararadan on kuitenkin katsottu hyödyttävän koko maata sillä Helsingin ratapihan tukkoisuudesta johtuvat ongelmat heijastuvat nopeasti koko maan junaliikenteeseen – tunnelirataa ei näin ollen voida pitää yksin Helsingin hankkeena.


title: Suomi-Filmi

text: Suomi-Filmi Oy on vuonna 1919 perustettu suomalainen elokuva-alan yritys. Sen alkuperäinen nimi oli Suomen Filmikuvaamo, mutta nimi vaihdettiin Suomi-Filmi Oy:ksi jo vuonna 1921. Yhtiö on tuottanut kaikkiaan noin 160 pitkää elokuvaa. 1920-luvulla Suomi-Filmi hallitsi elokuvan tekoa, maahantuontia ja teatteritoimintaa lähes yksinvaltiaana.


title: Suomi-Filmi

text: Vuonna 1929 Yhdysvaltoja koetellut lama vaikutti myös Suomen elinkeinoelämään, ja 1933 Erkki Karu joutui jättämään yhtiön sen runsaiden pankkivelkojen vuoksi. Pankki otti firman tarkkailuun mutta päätti kuitenkin jatkaa sen toimintaa.


title: Suomi-Filmi

text:
Suomi-Filmin pääohjaaja ja tuotantopäällikkö Risto Orko ohjasi "Siltalan pehtoorin" vuonna 1934, ja elokuvan suuren yleisönsuosion ansiosta yhtiön toimintaa voitiin jatkaa. Seuraavana vuonna yhtiöön palkattiin toiseksi ohjaajaksi venäläissyntyinen Valentin Vaala, joka ohjasi yhtiössä vuosina 1935–1963 yhteensä 39 pitkää elokuvaa. Muita Suomi-Filmin kuukausipalkalla
olleita ohjaajia olivat muun muassa Orvo Saarikivi, Ilmari Unho ja Hannu Leminen. Viimeisin yhtiön valmistama elokuva on neuvostoliittolaisten kanssa tehty "Tulitikkuja lainaamassa" vuodelta 1980. Sen jälkeen Suomi-Filmi on toiminut lähinnä laboratorio- ja teatteritoiminnassa. Suomi-Filmin elokuvat ovat saatavissa VHS:llä ja DVD:llä.


title: Suomi-Filmi

text: Elokuvien levitysoikeudet siirtyivät marraskuussa 2011 Kansalliselle audiovisuaaliselle arkistolle.


title: Babylon Whores

text: Babylon Whores on suomalainen vuonna 1994 perustettu deathrock -yhtye. Yhtyeen musiikki kehittynyt alkuaikojen punk-henkisestä rymistyksestä uudempien levyjen moniulotteisempaan metalli-ilmaisuun, jossa päätekijöinä ovat raskaan kitaravallin päällä soivat moniääniset kitaramelodiat ja Ike Vilin syvänkarhea lauluääni. Sanoitusten teemat liikkuvat enimmäkseen dekadenssin, mystiikan ja okkultismin alueella.


title: Babylon Whores

text:
Tällä hetkellä yhtye on pitkähköllä tauolla. Yhtye esiintyi 31. maaliskuuta 2007 Babylon Horse -salanimellä Helsingissä yllätyskeikalla.
Studioalbumit


title: Babylon Whores

text: EP:t


title: Babylon Whores

text: Musiikkiboksit


title: Babylon Whores

text: Singlet


title: Aleksandr Moskalenko

text: Aleksandr Nikolaevitš Moskalenko (, s. 4. marraskuuta 1969, Krasnodar) on venäläinen trampoliinivoimistelija ja olympiavoittaja. Moskalenko voitti olympiakultaa trampoliinivoimistelussa Sydneyssä 2000 ja hopeaa Ateenassa 2004. Maailmanmestaruuden hän on voittanut vuosina 1990, 1992, 1994 (jonka jälkeen hän lopetti uransa palatakseen vuonna 1997), 1999 ja 2001.