title: Haukiputaan kirkko

text: Kirkkomaalari Mikael Toppelius aloitti kirkon koristelun raamatullisilla aiheilla kesällä 1774. Naisten puolen maalaukset pohjautuvat Uuden testamentin kertomuksiin Jeesuksen elämästä ja miesten puolen maalaukset taas Vanhan testamentin aiheisiin. Kesän aikana Toppelius kuvitti kirkon sisäkaton, kuorin ja viistoseinät. Seuraavana vuonna hän teki vielä yksittäisten seurakuntalaisten kustantamia maalauksia kirkon sisäkulmiin. Pohjoisseinän suuren maalauksen "Viimeinen tuomio" Toppelius teki myöhemmin. Johanneksen ilmestyskirjaan perustuva teos valmistui 1779. Lisäksi Toppelius koristeli saarnatuolin evankelistojen kuvilla. Saarnatuolin kuvat on maalattu öljyvärein, muut Toppeliuksen maalaukset Haukiputaan kirkossa on tehty liimavärein. Mikael Toppeliuksen maalauksia Haukiputaan kirkossa on kaiken kaikkiaan noin 40. Osa maalauksista on turmeltunut 1840–luvulla, kun kirkon ikkunoita suurennettiin ja ulkoviisteisiin tehtiin ikkunat.


title: Haukiputaan kirkko

text: Haukiputaasta tuli itsenäinen seurakunta 1873. 1890-luvun alkupuolella kirkko alkoi olla korjauksen tarpeessa. Arkkitehti Julius Basilier ehdotti tuolloin muun muassa holvien purkamista ja uuden sisäkaton rakentamista. Varojen puutteen vuoksi korjauksia ei kuitenkaan toteutettu. Uusi korjausehdotus pyydettiin 1898 tunnetulta kirkkoarkkitehdilta Josef Stenbäckilta. Tämä toimitti kolme eri ehdotusta, joista seurakunta valitsi mieleisensä. Muinaistieteellinen toimikunta ei kuitenkaan hyväksynyt suunnitelmia, koska ne olisivat peittäneet Toppeliuksen maalaukset. Kirkko uudistettiin lopulta arkkitehti Viktor J. Sucksdorffin suunnitelmien mukaan vuonna 1902. Sucksdorffin suunnitelma säilytti Toppeliuksen maalaukset ja uudenaikaisti kirkon arkkitehtuurin. Stenbäckin uusrenessanssihenkisten suunnitelmien sijaan Haukiputaan kirkko uudistettiin jugendtyyliseksi.


title: Haukiputaan kirkko

text: Tapulin seinustalla on seissyt vaivaisukko 1800-luvun puolivälistä lähtien. Vanha ukko siirrettiin huonokuntoisena Pohjois-Pohjanmaan museoon vuonna 1986. Sen tilalle sijoitettiin samannäköinen ukko, joka oli tehty vuonna 1984. Niin uuden kuin vanhankin ukon isossa kirkkohatussa on teksti "Joka köyhää armahtaa, hän lainaa lahjansa herralle". Tämä kehotus löytyy monesta muustakin vaivaisukosta. Haukiputaan ukko on pohjoisin vaivaisukoista.


title: Diana Anttila

text: Diana Anttila (s. 18. toukokuuta 1984) on suomalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterin "Grease"-musikaalissa, televisiosarjassa "Pieni rakkaustarina" ja elokuvassa "FC Venus". Hän sijoittui vuoden 1999 Syksyn sävel -laulukilpailussa neljänneksi kappaleella "Viva Pedro". Samana vuonna julkaistiin myös singlet "Vihree mies" ja "Rakkauden top ten".


title: Diana Anttila

text: Keväällä 2005 Anttila osallistui Miss Bikini of the Universe -kilpailuun ja voitti Miss Pearl -tittelin, joka toi hänelle paikan toukokuussa 2005 pidettyyn Miss Pearl of the World -finaaliin Turkkiin. Anttilan vanhemmat sisaret Jenni Nielikäinen ja Saana Anttila ovat myös olleet erilaisissa missikisoissa.


title: Diana Anttila

text: Diana Anttila on saavuttanut menestystä tanssijana. Hänellä on kuusi kilpatanssin SM-mitalia, joista kaksi on kultaisia. Hän lauloi Playa-nimisessä yhtyeessä ja tanssii muun muassa Miss Divet-nimisen drag-artistin taustalla. Diana kuului jo lopetettuun Martina Aitolehden Dazzling Ladies -tanssiryhmään ja suunnitteli sille myös koreografioita. Diana opettaa showtanssia Hyvinkäällä ja Porvoon taidetehtaan tanssikoulussa.


title: Diana Anttila

text: 2017 hän perusti oppilaittensa kanssa oman tanssiryhmän D Diamonds ja keikkailee mm. Auroran ja Pikkugeen kanssa.


title: Diana Anttila

text: Diana Anttilan isoisoisä oli oopperalaulaja ja elokuvanäyttelijä Yrjö Ikonen, ja isotäti Gerda Ryselin, Svenska Teaternin operettitähti. Myös Ansa Ikonen on hänelle sukua.


title: Italian lippu

text: Italian lippu (, usein vain pelkkä "Il Tricolore") on Italian tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Se on malliltaan trikolori ja sen värit ovat vasemmalta oikealle vihreä-valkoinen-punainen. Lipun mittasuhde on 2:3 eli se on puolitoista kertaa niin leveä kuin se on korkea.


title: Italian lippu

text: Ensimmäisen kerran nykyinen Italian trikolori-lippu tuli käyttöön 7. tammikuuta 1797, kun Reggio Emilian tasavallan parlamentti hyväksyi Giuseppe Compagnonin, kirjailijan ja Napoleonin ajan poliitikon, julistuksen: "”on luotava universaali lippu Cispadaaniselle tasavallalle, jossa ovat kolme väriä: vihreä, valkoinen ja punainen, ja nämä kolme väriä ovat käytössä myös Cispadanan kokardissa, jota kaikki käyttävät”".


title: Italian lippu

text: Vuonna 1796 Italian halki kulkivat voittoisan Napoleon Bonaparten armeijat ja samalla syntyivät alueen lukuisat tasavallat. Näillä oli mallinaan jakobiinien toiminta Ancien régimen raunioilla ja lähes kaikki niistä omaksuivat kolmen yhtä suureen pystypalkkiin jakautuneen lipun. Vain lippujen värit vaihtelivat.


title: Italian lippu

text: Napoleonia tukeneet italialaiset rykmentit omaksuivat trikolorin, eritoten Lombardian legioona ja myöhemmin myös Italian legioona, jotka olivat rekrytoitu Emilia-Romagnasta. On arveltu, että Napoleon valitsi itse trikolorin alueen lipuksi. Napoleon piti enemmän vihreästä väristä kuin sinisestä.


title: Italian lippu

text: Cispadaanisen tasavallan lipussa oli vaakasuuntaiset kolme yhtä suurta palkkia, joiden keskellä oli tasavallan tunnus. Kun lippu myöhemmin liitettiin Cisalppiseen tasavaltaan, siitä tuli pystysuunnassa olevien palkkien muodostama lippu.


title: Italian lippu

text: Napoleonin aikana syntyivät hyvin lyhytaikaisiksi jääneet valtio, kuten esimerkiksi Ligurian tasavalta, Rooman tasavalta jne. Nämä tasavallat eivät kyenneet vastustamaan itävaltalais-venäläistä vastahyökkäystä vuonna 1799. Ne sulautuivat yksi toisensa jälkeen vuonna 1802 Italian tasavaltaan, josta tuli Italian kuningaskunta vuonna 1805, joka kesti aina vuoteen 1814 asti.


title: Italian lippu

text: Nämä lyhytikäiset ja pienehköt tasavallat olivat tavallaan alku ajatukselle itsenäisyydestä, joka ruokki puolestaan yhdentymisen aatetta. Dynastian ja sotaväen lipusta tuli yleinen tunnus saavutetuille tasavaltalaisille vapauksille.


title: Italian lippu

text: Niiden kolmen vuosikymmenen aikana, jotka seurasivat Wienin kongressia (1814–1815) trikolori oli kielletty Italiassa restauraation aikana, mutta se kuitenkin kohotettiin salkoon vuoden 1831 kapinaliikkeiden ja kansanliikkeen aikana. Goffredo Mameli sävelsi Italialaisten laulun vuonna 1847 ja siitä tuli myöhemmin Italian kansallishymni, ja mielessään sanat meillä on yksi yhteinen lippu ja yksi yhteinen toive. Savoijin herttua Kaarle-Albert, Lombardian ja Veneton seudun asukkaille osoittamassaan kuuluisassa julistuksessa, joka ilmoitti itsenäisyyssodan alkaneeksi, hän lopuksi totesi: ”Parhaiten todistaaksemme, ulkoisten merkkien avulla, italialaisten tahdon yhdistyä, niin me haluamme että joukkomme kantavat Italian trikoloriin yhdistettyä Savoijin vaakunaa”. Tämä vaakuna sijoitettiin siniselle pohjalle, jotta puna-valkoinen risti eivät sekoittuisi lipun punaiseen ja valkoiseen väriin.


title: Italian lippu

text: Tätä lippua nähtiin Suomessakin kesällä 1942, kun Laatokallatoimi italialainen 12. Torpedovenelaivue eli XII Squadriglia Mas (capitano di corvetta A Bianchi); alukset ostettiin samana vuonna Suomelle Jymy-luokaksi ja italialaiset palasivat kotiin ilman veneitään.


title: Italian lippu

text: Nykyinen Italian lippu on ollut käytössä 19. kesäkuuta 1946 lähtien, aina kuninkaallisen armeijan vetäytymisestä saakka. Lippu on otettu virallisesti käyttöön 1. tammikuuta 1948.


title: Italian lippu

text: 17. tammikuuta 2003 Italian valtio päätti virallisesti lippunsa väreistä. Viralliset värit perustuvat Pantone-tekstiiliväreihin (TX) ja ovat seuraavat: vihreä on loistavan vihreä (18-5642TC), valkoinen on maidonvalkoinen (11-4201TC) ja punainen on tomaatinpunainen (18-1660TC). Värivalinnat osoittautuivat kiistanalaisiksi ja vuonna 2006 värivalintoja vaihdettiin: saniaisenvihreä (17-6153 TC), kirkas valkoinen (11-0601 TC), liekinpunainen (18-1662 TC).


title: Italian lippu

text: Lipun symboliikkaa on selitetty useilla tavoilla:


title: Italian lippu

text: Vuodesta 1947 lähtien kansallislippu on myös ollut käytössä kauppamerenkulun lippuna sillä muutoksella, että valkoiselle alueella on sijoitettu vaakunakuvioon neljän merenkulkukaupungin; Amalfin (valkoinen maltanristi sinisellä pohjalla), Genovan (punainen risti valkoisella pohjalla), Pisan (valkoinen risti punaisella pohjalla) ja Venetsian (punaisella pohjalla keltainen siivekäs leijona, jolla lakikirja) vaakunat. Sama muutos on voimassa myös sotilasmerenkulun lipussa, mutta tällöin kaupunkien vaakunoiden yläpuolelle on sijoitettu kruunu ja Venetsian vaakunassa olevan leijonan lakikirja on suljettu eikä avoinna. Tämä symboliikka on peräisin Venetsian tasavallan sotalipusta, jossa leijona esitettiin suljetun lakikirjan kanssa.


title: Nonaani

text: Nonaani eli n-nonaani (CH) on 9-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön neste. Nonaanin rakennekaava on CH(CH)CH, moolimassa 128,2 g/mol, sulamispiste −51 °C, kiehumispiste 150,8 °C, tiheys 0,7 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 31 °C, itsesyttymislämpötila 205 °C ja CAS-numero 111-84-2.


title: Nonaani

text: Nonaanilla (CH) on 35 isomeerista muotoa:


title: Perhonen (albumi)

text: Perhonen on "Popstars"-kykyjenetsintäkilpailun suomalaisessa versiossa muodostetun Janen vuonna 2005 ilmestynyt debyyttialbumi. Albumi menestyi odotettua heikommin ja myi noin 10 000 kappaletta. Albumin paras sijoitus albumilistalla oli yhdeksäs. Listalla se oli kymmenen viikkoa.


title: Perhonen (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single, "Valvon" nousi Suomen virallisen singlelistan ykköseksi. Toisesta singlestä "Perhonen" tehtiin musiikkivideo, joka oli mukana kolmannella "Entinen"-singlellä. "Perhonen" oli parhaimmillaan Suomen singlelistan kolmantena.


title: Perhonen (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Risto Asikainen, ellei toisin mainittu.


title: Chronic Town

text: Chronic Town on R.E.M:n vuonna 1982 julkaistu esikois-EP. Se oli "Radio Free Europe" -debyyttisinglen jälkeen yhtyeen seuraava julkaisu. R.E.M:n alkuvaiheen tuotannon tyypilliset tunnusmerkit olivat olemassa jo tällä levytyksellä: rämisevät kitarat, arpeggio-soinnut, mumisevat epäselvät sanoitukset, jotka käsittelivät kaikkea muuta kuin normaaleja pop-musiikin aiheita (eli rakkautta ja ihmissuhteita).


title: Chronic Town

text: EP:n ensimmäiset äänitykset tehtiin 2. ja 3. lokakuuta 1981 Drive-In -studiolla Winston-Salemissa Pohjois-Carolinassa. Silloin äänitettiin "1,000,000", "Ages Of You", "Gardening At Night", "Carnival Of Sorts", "Stumble", "Shaking Through", "White Tornado" ja "9-9". Näistä "1,000,000" ja "Stumble" päätyivät EP:lle. Seuraavien päivien aikana levyn tuottaja Mitch Easter miksasi levytetyt raidat.


title: Chronic Town

text: Yhtye palasi samaan studioon 27. - 28. tammikuuta 1982, jolloin nauhoitettiin "Wolves, Lower" (nopea versio), "Carnival Of Sorts" ja "Catapult". Tämän session "Carnival Of Sorts" päätyi "Chronic Townille".


title: Chronic Town

text: Maaliskuussa 1982 Mitch Easter miksasi Drvie-In -studiolla EP:n raidat ja masteroi yhdessä Greg Calbin kanssa ne Sterling Sound -studiolla New Yorkissa.


title: Chronic Town

text: 31. toukokuuta I.R.S. Records ilmoitti tehneensä viiden levyn sopimuksen R.E.M:n kanssa. Seuraavana päivänä yhtye palasi studioon yhdessä Easterin kanssa äänittämään hitaan version "Wolves, Lowerista" sekä "Gardening At Nightista" version johon on lisätty laulu ja akustinen kitara lokakuun 1981 versioon. Seuraavana päivänä 2. kesäkuuta Easter ja Don Dixon miksasivat edellisen päivän "Wolves, Lower" -äänitteen.


title: Chronic Town

text: Chronic Town julkaistiin Yhdysvalloissa 24. elokuuta 1982 (alkuperäinen suunnitelma oli 10. elokuuta). Samana päivänä R.E.M. antoi haastattelun sanfranciscolaiselle KQAK-FM radioasemalle ja esiintyi kaupungissa Old Waldorfissa.


title: Chronic Town

text: R.E.M. itse ei ollut tyytyväinen äänitteeseen, kun se julkaistiin, mutta fanit ja kriitikot kiittivät yhtyettä.


title: Chronic Town

text: Vuonna 1987 Chronic Town julkaistiin osana harvinaisuuskokoelman "Dead Letter Office" CD-versiota.


title: Rantasalmen kirkko

text: Rantasalmen kirkko on alun perin arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema kirkkorakennus Rantasalmella Etelä-Savossa. Se valmistui 1904 ja paloi 1984. Kirkon uudelleenrakentamiskorjaukset suunnitteli arkkitehti Carl-Johan Slotte. Hänen suunnitelmiensa pohjalta kirkkoa uudelleen rakennettaessa käytettiin hyväksi kirkon palossa säilyneitä seinärakenteita.


title: Rantasalmen kirkko

text: Josef Stenbäckin suunnittelema punatiilinen Rantasalmen kirkko rakennettiin 1900–1904. Muodoltaan kirkko oli päätytornillinen pitkäkirkko, jossa oli lähempänä kuoripäätyä leveä poikkilaiva. Kirkko edusti uusgotiikkaa ja tavoitteli katedraalimaisuutta. Tämä tunnelma sekä ”stenbäckmäisyys” on kadonnut suuriksi osiksi kirkon nykyisistä sisätiloista. Istumapaikkoja kirkossa oli ennen uudelleenrakentamista 2 500 ja Hans Heinrichin rakentamissa uruissa oli 37 äänikertaa. Alttaritaulun oli maalannut Louis Sparre 1906 ja se kuvasi Kristusta Emmauksen tiellä. Kellot olivat vuosilta 1786 ja 1904. Rantasalmen kirkko oli mahtavampia ja mahdollisesti paikkamäärältään suurin Stenbäckin kaikkiaan 35 kirkosta.


title: Rantasalmen kirkko

text: Kirkko paloi salaman sytyttämänä 27. kesäkuuta 1984.


title: Rantasalmen kirkko

text: Kirkko rakennettiin uudelleen säilyneiden seinien sisäpuolelle Carl-Johan Slotten suunnitelmien mukaan ja vihittiin käyttöön loppiaisena 1989. Kirkon alttaritaulun paikalla olevan taideteoksen on suunnitellut Pauno Pohjolainen. Uruissa on 41 äänikertaa, ja ne rakensi Veikko Virtasen urkutehdas 1990. Istumapaikkoja on noin 500 ja lehterille mahtuu vähän yli 200 ihmistä.


title: Rantasalmen kirkko

text: Kirkon ulkomuoto ja yksityiskohdat ovat hyvin samantapaiset kuin ennen uudelleenrakennusta. Suurimmat muutokset ovatkin tapahtuneet kirkon sisätiloissa. Niiden ilmeen täydellisen muuttumisen johdosta ei voida yleisesti sanoa, pitäisikö Rantasalmen nykyisestä kirkosta puhua kokonaan eri kirkkona kuin Josef Stenbäckin suunnitelmien mukaan 1904 rakennetusta kirkosta. Kirkon palosta säilyi myös osa kirkonkelloista, jäljelle jäänyt osa on nähtävissä kirkon tiloissa.


title: Portugalinkielisten maiden yhteisö

text:
Portugalinkielisten maiden yhteisö (, CPLP) on portugalinkielisten maiden välisiä suhteita tukeva organisaatio, joka on perustettu vuonna 1996.
Macao on toistaiseksi jättäytynyt yhteisön ulkopuolelle. Bissaussa vuonna 2005 pidetyssä kokouksessa jäsenvaltioiden kulttuuriministerit valitsivat toukokuun viidennen portugalinkielisen kulttuurin päiväksi ("Dia da Cultura Lusófona").


title: Luhangan kirkko

text: Luhangan kirkko eli Luhangan kesäkirkko rakennettiin hirrestä vuosina 1891–1893, ja sen on suunnittelut Josef Stenbäck. Kirkossa on noin 1 500 istumapaikkaa. Kirkko on muodoltaan päätytornillinen pitkäkirkko, ja sen kuoripuolella on muun katon harjaa matalampiharjainen poikkisuuntainen laiva. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa uusgotiikkaa.


title: Luhangan kirkko

text: Seurakunta oli tilannut Stenbäckiltä ”yksinkertaiset ja halvat” piirustukset. Rakennusmestarina työskenteli Jakob Östman. Urut on rakentanut A. Jurva 1897 ja niissä on 18 äänikertaa. Alttaritaulun on maalannut Selinda Danielsson 1906, ja se kuvaa Jeesusta, joka seisoo ovella ja kolkuttaa. Kirkko muistuttaa Stenbäckin suunnittelemia Heinäveden ja Hankasalmen kirkkoja. Molemmat ovat päätytornillisia pitkäkirkkoja, joissa on kuoripäässä lyhyet ristivarret.


title: Luhangan kirkko

text: Luhangan kirkkoa suunniteltiin rakennettavaksi pystyhirsistä, mutta kuitenkin se toteutettiin perinteisesti lamasalvostekniikalla. Kirkkorakennuksen muodoissa uusgotiikan vertikaalisuus ilmenee alaspäin levenevinä tukipilareina. Kirkkosalin ristikeskuksen kupoli on toteutettu kauniina konstruktiona ja sama muoto kertautuu kuorissa. Kirkossa on säilynyt lähes alkuperäinen sisustus. Kirkkosali on vuoraamaton, eikä sinne ole asennettu lämmityslaitteita tai sähkövaloa. Kirkko on käytössä vain kesäisin, ja sitä kutsutaankin Luhangan kesäkirkoksi. Joutsan seurakunnalla on Luhangan alueella myös ns. Talvikirkko, joka sijaitsee edellä mainitun kesäkirkon läheisyydessä.


title: Luhangan kirkko

text: Luhangan ensimmäinen kirkko vuodelta 1766 oli pitkäkirkko, jossa oli runkohuonetta matalammat kylkiäiset. Tapulin pystytti Jaakko Jaakonpoika Leppänen vuonna 1799.


title: Luhangan kirkko

text: Samuli Edelmannin Virsiä-levyt on äänitetty Luhangan kirkossa.


title: Silvo

text: Silvo on suomalainen miehen etunimi.


title: Silvo

text: Silvo on muunnos latinalaisperäisestä nimestä "Sylvester", joka tarkoittaa 'metsäläistä', 'metsässä asuvaa'.


title: Silvo

text: Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929 lähtien rinnakkaismuotonsa Sylvesterin rinnalla. Sylvesterin ja Silvon nimipäivä on 31. joulukuuta.


title: Silvo

text: Vuoden 2018 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Silvo-nimen on saanut noin 250–260 henkilöä, joista alle 20 on naisia.Silvo on tai on ollut myös seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Orvo

text: Orvo on suomalainen miehen etunimi.


title: Orvo

text: Orvo kuuluu kansallisromanttisiin nimiin ja Elias Lönnrotin sanakirjassa 'orvo' tarkoitti samaa kuin 'orpo'.


title: Orvo

text: Orpo kuului 1890-luvulla Kansanvalistusseuran kalenteriin ja nimi muuttui myöhemmin muotoon Orvo. Suomen almanakassa Orvo on ollut vuodesta 1950 lähtien.


title: Orvo

text: Orvo ei ole kovinkaan yleinen; Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Orvo-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä saanut 1299 miestä ja alle 30 naista. Pääosa nimen kantajista on syntynyt 1910 – 1940-luvulla. Orvojen lempinimiin kuuluu ainakin Orkko. Orvoa on käytetty myös Orvokin lempinimenä, vaikka Orvokki onkin naisennimi.


title: Calvin Smith

text: Calvin Smith (s. 8. tammikuuta 1961) on entinen yhdysvaltalainen yleisurheilija. Hän lopetti uransa syksyllä 1996.


title: Calvin Smith

text: 1980-luvulla ja 1990-luvulla Calvin Smith oli yksi parhaista pikajuoksijoista koko maailmassa. Hän pärjäsi kaikissa kisoissa, mutta olisi voinut voittaa enemmän, ellei voittojen tiellä lähes aina olisi ollut Carl Lewis.


title: Calvin Smith

text: Vuonna 1981 Smith ei pärjännyt kovinkaan hyvin kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän voitti yhdysvaltain mestaruuden 200 metrillä yleisessä sarjassa. Jim Hinesilla oli maailmanennätysaika 9,95 ja Calvin Smith juoksi ajan 9,91, mutta myötätuulta oli kyseisen juoksun aikana 2,1 metriä sekunnissa, joten hän ei saanut uutta maailmanennätysaikaa. Hän juoksi 200 metriä aikaan 20,20. Smith voitti vuonna 1983 maailmanmestaruuden 200 metrillä ajalla 20,14 ja oli toinen 100 metrin juoksussa ajalla 10,21 häviten vain Carl Lewisille. Samoissa MM-kilpailuissa hän voitti 4 x 100 metrin viestin uudella maailmanennätysajalla 37,86. Samana vuonna Smith juoksi uuden maailmanennätysajan 9,93, jonka hän teki Air Force Academyn kentällä. Seuraavana vuonna hänen sijoituksensa oli neljäs Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa, eikä hän päässyt mukaan muihin lajeihin, paitsi pikaviestiin. Tosin pikaviestissä tuli olympiakulta ja maailmanennätysaika 37,83. Vuonna 1985 hän voitti pikaviestin maailmancupissa ja GP-tittelin 200 metrin juoksussa. Vuonna 1987 Roomassa Smith voitti maailmanmestaruuskilpailuissa 200 metrillä. 100 metrin juoksuun ja pikaviestiin hän ei päässyt mukaan. Tuolloin voittoaika oli 20,16.


title: Calvin Smith

text: Smithillä on myös olympiavoitto. Se on vuoden 1984 olympialaisista 4 x 100 metrin juoksusta. Soulista vuoden 1988 olympialaisista hänellä on pronssimitali 100 metriltä. Aluksi hänen sijoituksensa oli neljäs, mutta maailmanennätysajalla 9,79 voittanut Ben Johnson jäi kiinni dopingista ja menetti kultansa. Samana vuonna hän juoksi kaksi kertaa aikaan 9,87, mutta molemmat liian suureen myötätuuleen.


title: Calvin Smith

text: Smith on pitänyt hallussaan 100 metrin juoksun maailmanennätystä tuloksella 9,93, jonka hän teki 3. heinäkuuta vuonna 1983. Hän juoksi sen Coloradossa.


title: Porton metro

text: Porton metro () on metrojärjestelmä Portossa, Portugalissa. Se avattiin vuonna 2002. Porton metro koostuu kuudesta linjasta ja 80 toiminnassa olevasta asemasta. Pituutta sillä on yhteensä noin 67 kilometriä.


title: Monacon lippu

text: Monacon lipussa, sen kansallisessa muodossa on kaksi vaakasuoraa, yhtä suurta osaa, punainen on yläpuolella ja valkoinen on alapuolella. Lippu on samanlainen kuin Indonesian lippu paitsi että sen lyhyen ja pitkän sivun suhde 3:4, kun Indonesian lipussa se on 2:3. Monaco protestoi, kun Indonesia otti lähes samanlaisen lipun kuin Monacon lippu, mutta Indonesian lipun väitetään periytyvän vähintään yhtä kaukaa historiasta kuin Monacon lipun.


title: Monacon lippu

text: Punainen ja valkoinen ovat olleet perinteiset Grimaldien dynastian heraldiset värit, ainakin vuodesta 1339 lähtien. Lipun muoto on kuitenkin vaihdellut eri aikoina.


title: Monacon lippu

text: Monacon alkuperäinen lippu on samankaltainen kuin tämänhetkinen valtiolippu, vain vaakunan kannattajakuvat ovat hivenen erilaiset. Tätä alkuperäistä lippua käytettiin vuodesta 1297 aina 24. helmikuuta 1793 saakka ja uudelleen 30. toukokuuta 1814 ja 4. huhtikuuta 1881 välisenä aikana. Ranskan vallankumouksen aikana myös Monacon ruhtinaskunnassa, joka oli tällöin yhdistettynä Ranskaan, käytettiin trikoloria. Nykyinen kansallislippu, joka on hyvin yksinkertaistettu, otettiin käyttöön 4. huhtikuuta 1881.


title: Monacon lippu

text: Ruhtinaskunnan vaakunasta on johdettu myös toisenlainen vaakuna, jossa punainen ja valkoinen muodostavat ”salmiakkikuvion”. Tätä lippua on käytetty eritoten 1600-luvulla erilaisissa tilaisuuksissa, ja niin ollen eräänlaisena epävirallisena lippuna. Nykyisinkin lippua käytetään edelleen epävirallisesti.


title: Monacon lippu

text: Monacon valtiolippu, joka muodostuu Monacon suuresta vaakunasta, joka on sijoitettu valkoisella pohjalla, on käytössä valtion virastoissa. Sitä käytetään ruhtinaan palatsissa kun ruhtinas on paikalla virantoimituksessa. Sitä käytetään myös ruhtinaan huvijahdin lippuna.


title: Sauze d’Oulx

text: Sauze d’Oulx (vuodesta 1928 vuoteen 1947 Salice d’Ulzio) on Italiassa, Piemonten hallinnollisella alueella sijaitseva runsaan 1 000 asukkaan kunta. Sen pinta-ala on noin 17 neliökilometriä.


title: Sauze d’Oulx

text: Se on suosittu talvilomakohde varsinkin laskettelurinteidensä vuoksi, sillä se sijaitsee yli puolitoista kilometriä merenpinnan yläpuolella. Kunnassa myös järjestettiin Torinon 2006 talviolympialaisten freestylehiihtokilpailut.


title: Robert Montgomery

text: Robert August Montgomery (29. kesäkuuta 1834 Kajaani – 3. elokuuta 1898 Helsinki) oli suomalainen lainopin professori, senaattori ja yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka toimi Suomen prokuraattorina 1882–1886 ja senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajana 1896–1898. Ruotsinkielisten liberaalien johtomiehiin kuulunut Montgomery esiintyi politiikassa sekä Suomen ja Venäjän suhteissa oikeudellisen näkökulman edustajana.


title: Robert Montgomery

text: Robert Montgomery kuului ikivanhaan skotlantilaistaustaiseen Montgomeryn aatelissukuun, joka oli asettunut Ruotsiin 1600-luvulla ja jonka yksi haara merkittiin Suomen aateliin vuonna 1818. Hänen isänsä, lippujunkkari Edvard Montgomery oli yksi Suomen suuriruhtinaskuntaan Suomen sodan jälkeen jääneistä sukunsa jäsenistä ja toimi ensin Kajaanin ja sitten Eckerön postimestarina. Montgomeryn äiti oli Kajaanin kruununvoudin tytär Eva Lovisa Elfving. Ruotsiin asettunut sotahistorioitsija ja maaherra Gustaf Adolf Montgomery oli Robert Montgomeryn setä.


title: Robert Montgomery

text: Mongomery kävi Turun yläalkeiskoulua ja Turun lukiota, kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1852 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1858, maisteriksi 1860 sekä molempain oikeuksien kandidaatiksi 1863. Hän oli 1859–1860 Helsingin tyttökoulun opettajana, 1863 Turun hovioikeuden auskultanttina, 1863–1865 yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan kuraattorina ja 1864–1867 Suomen Yhdyspankin keskuskonttorin johtajana. Tutkijanuraan valmistautunut Montgomery teki 1865–1866 opintomatkan Geneveen, Pariisiin, Lontooseen ja Edinburghiin sekä 1869–1870 Tukholmaan ja Saksaan. Hän väitteli 1869 molempain oikeuksien tohtoriksi väitöskirjalla, joka käsitteli luovuntaetua ja akordia ulkomaisen konkurssilainsäädännön mukaan. Seuraavana vuonna hän teki professorinväitöskirjan yhtiösopimuksesta vuoden 1734 lain mukaan ja tuli nimitetyksi siviililainopin ja roomalaisen oikeuden professorinvirkaan, joka oli vapautunut 1867 senaattiin nimitetyltä J. Ph. Palménilta. Montgomery oli professorina 1870–1882 sekä lainopillisen tiedekunnan dekaanina 1878–1882, keskittyen lähinnä opetustyöhön. Vuoden 1880–1881 hän vietti virkavapaalla ulkomailla, lähinnä Pariisissa. Hän vaikutti myöhemminkin omalla alallaan osallistumalla kansainvälisiin tutkijakonferensseihin ja julkaisemalla teoksen "Handbok i Finlands allmänna privaträtt I" kahdessa osassa 1889 ja 1895. Montgomery oli 1870–1876 Juridiska föreningen i Finland -yhdistyksen sihteeri. Oikeustieteilijänä Montgomeryä on yleensä pidetty romanistisen suuntauksen edustajana.


title: Robert Montgomery

text: Montgomery oli opiskeluajoistaan alkaen "dagbladisteina" tunnettujen ruotsinkielisten liberaalien tunnetuimpia edustajia ja 1880 yksi Liberaalisen puolueen ohjelman allekirjoittajista. Hän oli myös kielikysymyksessä vahvasti ruotsinmielinen. Montgomery osallistui 1863–1897 kaikille säätyvaltiopäiville aatelissäädyssä sukunsa edustajana. Hän oli 1868–1882 Suomen pankin pankkivaltuuston, vuosien 1877–1878 valtiopäivillä rahavaliokunnan sekä 1882, 1891 ja 1894 lakivaliokunnan puheenjohtajana. Vuoden 1882 valtiopäivillä hän oli varamaamarsalkka. Hän oli myös 1875–1878 ensimmäisen Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Montgomery oli Leo Mechelinin ystävä ja tuki merkittävästi tämän pyrkimyksiä Suomen oikeudellisen erillisaseman korostamisessa ja puolustamisessa. Montgomerylle oli tyypillistä poliittisten mielipiteittensä perustelu juridisilla argumenteilla. Varsinkin fennomaanien oli vaikea hyväksyä hänen näkemyksiään ja monet hänen valtiopäivillä tekemänsä esitykset eivät siksi saavuttaneet riittävää kannatusta. Vuonna 1876 hän teki aloitteen markan siirtämisestä kultakantaan, mikä pian toteutuikin.


title: Robert Montgomery

text: Montgomeryllä oli myös muita luottamustehtäviä: hän oli 1885–1886 vankilayhdistyksen, 1886–1889 ritarihuonejohtokunnan, 1894–1895 Suomen Talousseuran ja 1895–1898 Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan johtokunnan puheenjohtaja.


title: Robert Montgomery

text: Suomen kenraalikuvernööri Fjodor Logginovitš Heiden päätti 1882 sitoa Suomen keskeisten puolueiden johtajat maan hallitukseen: liberaalien Mechelin ja Suomalaisen puolueen Y. S. Yrjö-Koskinen nimitettiin senaatin talousosastoon, ja liberaaleja niin ikään edustaneesta Montgomerystä tehtiin uusi prokuraattori eli ylin lainvalvoja. Yksi hänen aikaansaannoksistaan oli senaatin oikeustoimituskunnan (myöhemmin oikeusministeriön) alaisen lainvalmistelukunnan perustaminen, mitä hän ehdotti ratkaisuksi vuoden 1882 keisarillisessa käskykirjeessä esitettyyn vaatimukseen Suomen lakien kodifioinnista. Hän ehdotti samassa yhteydessä myös Suomen perustuslakien kodifiointia. Sitä toteuttamaan asetettiin myöhemmin niin sanottu Weissenbergin komitea, jonka työ johti suomalaisten ja venäläisten väliseen ristiriitaan. Montgomery ja muut ruotsinkieliset liberaalit pyrkivät politiikassa torjumaan epämieluisia esityksiä varsinkin vetoamalla juuri Suomen perustuslakeihin. Näin saatiin torjuttua muun muassa 1882 Yrjö-Koskisen esittämä suomen julistaminen maan viralliseksi kieleksi; Montgomery vetosi kyseenalaiseen laintulkintaan, jonka mukaan suomi oli oikeudenkäymiskaaressa mainittu tuomioistuimissa kielletty vieras kieli. Montgomery erosi prokuraattorin virasta vuonna 1886 keisarin annettua käskykirjeen suomen ja ruotsin kielen käytöstä virastoissa.


title: Robert Montgomery

text: Tämän jälkeen Montgomery toimi vuoden 1886–1887 Vaasan hovioikeuden presidenttinä ja 1887–1888 oikeusosaston senaattorina. Vuonna 1888 hänet nimettiin oikeusosaston edustajaksi Pietarissa toimineeseen Suomen asiain komiteaan. Tässä vaiheessa suomalaisten ja venäläisten näkemyserot Suomen oikeudellisesta asemasta olivat jo kriisiytymässä ja Venäjällä arvosteltiin voimakkaasti Suomen vuonna 1889 säädettyyn rikoslakiin sisältyneitä tulkintoja Suomen ja Venäjän suhteesta. Montgomery puolusti julkisuudessa suomalaista kantaa ja kirjoitti vastineen venäläisen N. S. Tagantsevin Suomen rikoslakia kritisoineeseen artikkeliin. Keisari Aleksanteri III:n annettua manifestin lain voimaantulon lykkäyksestä hän pyysi jälleen eroa. Montgomery sai eron senaatista ja Suomen asiain komiteasta joulukuussa 1890, mikä enteili pian tapahtunutta koko komitean lakkauttamista. Rikoslakikriisi saatiin vielä soviteltua, kun Suomen säädyt hyväksyivät 1894 vapaaehtoisesti lakiin keisarin toivomat muutokset.


title: Robert Montgomery

text: Suomen ja Venäjän suhteiden tilapäinen asettuminen 1890-luvun puolivälissä mahdollisti Montgomeryn paluun vielä kerran virkauralle. Hän sai toukokuussa 1896 keisarillisen hovin hovimestarin arvonimen ja lokakuussa hänet nimitettiin kuolleen J. Ph. Palménin seuraajaksi senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajaksi, mikä vastasi nykyistä korkeimman oikeuden presidenttiä. Montgomery toimi tässä virassa kuolemaansa asti. Hän kuoli leukemiaan vain muutamaa viikkoa ennen Nikolai Bobrikovin nimitystä Suomen kenraalikuvernööriksi, mistä sitten käynnistyi uusi, aiempia pahempi yhteentörmäys Suomen ja Venäjän suhteissa.


title: Robert Montgomery

text: Montgomery oli vuodesta 1863 naimisissa Constance Vilhelmina Lundströmin (1842–1923) kanssa. Heidän ainoa lapsensa oli seuraavana vuonna syntynyt tytär, joka kuoli jo nelivuotiaana. Niinpä Montgomeryn vanhan aatelissuvun suomalainen haara sammui mieslinjalta Robert Montgomeryn kuollessa.


title: Robert Montgomery

text: Montgomery lomaili vuodesta 1878 omistamallaan Jullaksen tilalla Kuusistossa. Hän harrasti purjehdusta ja toimi 1870–1871 Nyländska jaktklubbenin sihteerinä ja 1871–1875 sen kommodorina.


title: Vatsahuuhtelu

text: Vatsahuuhtelu on lääkintähenkilökunnan suorittama mahalaukun tyhjentäminen. Se suoritetaan työntämällä yhden senttimetrin paksuinen liukkaalla materiaalilla päällystetty letku sisään potilaan nenästä edelleen nielun kautta mahaan.


title: Vatsahuuhtelu

text: Letkun kautta lasketaan mahaan steriiliä suolaliuosta, johon mahalaukun sisältö sekaantuu ohueksi liuokseksi, joka voidaan imeä letkun kautta pois. Nesteen lisäys ja poisto tehdään niin monesti, että mahaan tulee vain puhtaisiin ruuansulatusnesteisiin sekoittunutta suolaliuosta.


title: Vatsahuuhtelu

text: Menettelyä voidaan käyttää, kun maha täytyy tyhjentää esimerkiksi alkoholin ja lääkeaineiden sekoituksesta, jota on nielty joko itsemurha- tai huumaantumistarkoituksessa. Vatsahuuhtelua voidaan käyttää yliannostustapauksissa.


title: Luettelo yleisimmistä etunimistä

text: Tämä on luettelo yleisimmistä etunimistä eri maissa.


title: Espanjan sosialistinen työväenpuolue

text: Espanjan sosialistinen työväenpuolue (, lyh. PSOE) on espanjalainen sosiaalidemokraattinen puolue, joka on nykyisin toinen Espanjan kahdesta suuresta valtakunnallisesta poliittisesta puolueesta.


title: Espanjan sosialistinen työväenpuolue

text: Puolueen perusti vuonna 1879 Pablo Iglesias. Iglesias valittiin vuonna 1910 ensimmäisenä sosialistina Espanjan parlamenttiin. Hän oli myös Unión General de Trabajadoresin johtaja. PSOE kuului hallitukseen toisen tasavallan aikana osana kansanrintamaa, joka tuli valtaan 1936 ja päättyi sisällissodan häviöön. Francisco Francon kaudella puolueen toiminta Espanjassa oli kielletty, joten se toimi maanpaossa pääpaikkanaan Ranskan Toulouse.


title: Espanjan sosialistinen työväenpuolue

text: Puolueen toiminta sallittiin jälleen demokratian palauttamisen myötä vuonna 1977. PSOE nousi Espanjan hallituspuolueeksi Felipe Gonzálezin johdolla vuonna 1982 ja pysyi kolmen peräkkäisen vaalikauden ajan vallassa vuoteen 1996 saakka. Maaliskuussa 2004 pidettyjen vaalien jälkeen puolue palasi hallitukseen José Luis Rodríguez Zapateron johdolla.


title: Espanjan sosialistinen työväenpuolue

text: PSOE:n hallituskausi päättyi murskatappioon marraskuussa 2011 käydyissä ennenaikaisissa vaaleissa, jossa puolue sai 110 paikkaa. PSOE joutui oppositioon kahden hallituskauden jälkeen ja hallituksen muodosti keskusta-oikeistolainen Kansanpuolue.


title: Espanjan sosialistinen työväenpuolue

text: PSOE muodostuu emopuolueesta ja siihen liittoutuneista alueellisista puolueista, kuten PSC ja PSE, Katalonian ja Baskimaan sosialistipuolueet. Euroopan parlamentissa PSOE kuuluu Euroopan sosialistipuolueeseen.


title: Suppeneminen

text: Topologisen avaruuden formula_1 pisteiden ääretön jono formula_2 suppenee pisteeseen formula_3, jos formula_3:n mikä tahansa avoin ympäristö sisältää kaikki jonon pisteet äärellistä määrää lukuun ottamatta.


title: Rautatietykistö

text: Rautatietykistö (ts. junapatteri, rautatiepatteri, rautatietykki) on rautatiekalustoon kiinteästi sijoitettu tykki tai tykistö. Sen etuja ovat muun muassa tykin kaliiperiin nähden suhteellisen helppo liikuteltavuus, tuhovoimaisuus, pitkä kantomatka ja pelotevaikutus. Huonoja puolia ovat muun muassa melko suuri koko, hidas tulinopeus, suuri huollon tarve, vaikea naamiointi, haavoittuvuus (esimerkiksi kiskot on helppo tuhota), hidas saattaminen laukaisu- ja lähtövalmiiksi ja alttius ilmahyökkäyksille.


title: Rautatietykistö

text: Rautatietykistöä esiintyi noin sadan vuoden ajan, Krimin sodasta ja Yhdysvaltain sisällissodasta aina toiseen maailmansotaan ja satunnaisesti vielä Vietnamin sodan alkuvaiheisiin asti, jonka jälkeen se on poistunut käytöstä liikkuvamman epäsuoran tulen kaluston ja epäkäytännöllisyytensä takia.


title: Rautatietykistö

text: Aluksi rautatietykistö koostui yksinkertaisesti junanvaunuista, jotka kuljettivat tykkejä, joilla voitiin pitää mahdolliset hyökkääjät loitolla. Myöhemmin, ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, laivojen ja rannikkovartioston tykkejä alettiin asentaa rautatievaunuihin. Rautatietykkejä oli kahdenlaisia: sellaisia, joissa oli pyörivä tykkitorni, ja sellaisia, joissa tykki osoitti suoraan eteenpäin ja tähtääminen hoidettiin muun muassa kaarevilla kiskoilla.


title: Rautatietykistö

text: Joissakin järeissä pattereissa oli erillinen hydraulinen koneisto, jonka avulla tykki voitiin siirtää erikseen rakennetuille betonialustoille, jolloin sen ampumasektori laajeni. Tällaisia betonijalustoja on vielä jäljellä Hangon Täktomissa; yhtä niistä yritettiin sotien jälkeen purkaa, mutta jalusta osoittautui niin raskaasti raudoitetuksi, että purkaminen oli likipitäen mahdotonta. Näiltä jalustoilta 305 mm tykit tulittivat Suomen puolelle. Hankoa evakuoitaessa tykit tuhottiin; suomalaiset kunnostivat ne, mutta näitä järeitä tykkejä ei koskaan enää käytetty; sen sijaan kevyemmät 180 mm rautatietykit palvelivat koko jatkosodan ajan hyvin. Ne palautettiin välirauhan jälkeen Neuvostoliittoon.


title: Rautatietykistö

text: Toista maailmansotaa voidaan pitää rautatietykkien ainoana kulta-aikana, sillä niitä käytettiin suhteellisen laajasti ja rautatietykit saivat hirviömäisiä mittoja - ja sodan jälkeen ne poistuivat nopeasti käytöstä.


title: Rautatietykistö

text: Toisen maailmansodan aikana saksalaiset pyrkivät kehittämään rautatietykistöään hyvän rautatieverkkonsa turvin. Sodassa Ranskaa vastaan he saivat sotasaaliiksi ranskalaisia rautatietykkejä, joita käytettiin myöhemmin muun muassa Operaatio Barbarossassa. Lisäksi he valmistivat myös omia rautatietykkejä, joiden kehittely oli alkanut jo ennen toista maailmansotaa. Saksalaisten käyttämät kaliiperit olivat: 15 cm, 17 cm, 20,3 cm, 21 cm, 28 cm ja 80 cm.


title: Rautatietykistö

text: 20,3 -senttisissä tykissä ei ollut tykkitornia, sillä ne kykenivät ampumaan vain eteenpäin. 1920-luvun lopussa saksalaiset keksivät "Vögele" -kääntöpöydän, jonka avulla tykeillä pystyttiin ampumaan joka suuntaan. Näin tykit saavuttivat laajan ampumasektorin, mutta kääntöpöytä piti ensin tuoda paikalle ja koota. Rautatietykeillä pystyttiin tähtäämään myös ampumalla tietystä kohdasta (loivassa) mutkassa.


title: Rautatietykistö

text: 28 senttimetrin rautatietykkejä valmistettiin kaksi kappaletta — "Robert" ja "Leopold". Niiden kantama oli 59–62 km, ja ne painoivat 218 tonnia. Niillä kyettiin ampumaan noin 8 laukausta tunnissa. Liittoutuneet löysivät "Anzio Anniena" tunnetun tykkiparin tuhottuna ja kuljettivat jäänteet Yhdysvaltoihin, missä niistä koottiin yksi kokonainen rautatietykki. Se on nykyään museossa näytteillä.


title: Rautatietykistö

text: Lisäksi valmistettiin kaksi 80 cm:n tykkiä, jotka nimettiin "Schwerer Gustaviksi" (raskas Gustav). Miehistö kutsui tykkejä lempinimellä Dora. Kruppin tehtaat valmistivat Gustavit ja nimesivät ne tehtaan omistajan mukaan. Ne eivät ehtineet kunnolla sotaan mukaan — Ranska vallattiin nopeasti ja Maginot-linja selvisi hirviöaseiden pommituksilta, ja Puolakin kukistui ennen kuin tykit olivat valmiita. Schwerer Gustav ampui 48 laukausta kohti Sevastopolia, mutta yksi ammusvarastoon ammutusta kahdeksasta kranaatista tuhosi 30 metriä maan alla sijainneen varaston. Gustav kykeni ampumaan kahdentyyppisiä kranaatteja: neljän tonnin kranaatteja, joita pystyttiin ampumaan melkein 50 kilometrin päähän ja seitsemän tonnin betoninmurtajia, jotka lensivät 37 kilometrin päähän. Gustavin tarkoitus oli pommittaa Stalingradia, mutta todennäköisesti sillä ei ehditty ampua laukaustakaan. Schwerer Gustavit olivat niin raskaita, että ne tarvitsivat kaksi raideparia liikkuakseen. Molemmat tykit tuotiin palasina asemiinsa. Gustav painoi 1 350 tonnia, ja sen kokoaminen kesti kuukauden. Tykkimiehistöä oli 500 miestä, mutta kaikkiaan 1 420 miestä kenraalimajurin alaisena huolehti tykistä.


title: Rautatietykistö

text: Kumpikaan 80 cm:n tykeistä ei selvinnyt sodasta ehjänä, sillä saksalaiset tuhosivat ne itse, jotta tykit eivät päätyisi liittoutuneiden käsiin. Schwerer Gustavin saattoivat tosin tuhota myös liittoutuneiden ilmahyökkäykset.


title: Rautatietykistö

text: Suomessa oli jo Suomen sisällissodan aikana käytössä rautatietykistöä. Toisen maailmansodan aikana Suomella oli yhteensä kolme sotasaalisalkuperää ollutta järeää tai raskasta rautatiepatteria sekä muutamia itse rakennettuja. Viipurin ns. Aavetykki oli kuuden tuuman rautatietykki, joka tulitti kaupunkia Perkjärven asemalta käsin. Hankoon vuokra-aikana tuodut järeät patterit olivat samoin rautatietykkejä; muillakin rintamaosilla ne edustivat nopeasti liikuteltavaa järeää tykistöä. Kaksi sotasaalispatteria palautettiin venäläisille sodan jälkeen ja loput romutettiin hiljalleen.


title: Rautatietykistö

text: Venäläisille palautettu Hangon 305 mm rautatietykki on huonokuntoisena esillä Moskovassa voiton puistossa.Suomen rautatiepatteristo jatkosodan aikana.


title: Rautatietykistö

text:
Tykkivaunuihin liittyi erilaisia tukijärjestelmiä, joko maahan tuettavat tukitangot eli kannukset tai ns. tykkipiha eli puolipyöreät saranoidut metallikehikot jotka laskettiin tykkivaunun sivuilta maahan vakauttamaan vaunua ammunnan aikana.
Kun vielä vaunu kiinnitettiin kiskoihin ja ammus- sekä generaattorivaunut kytkettiin antamaan lisää painoa, niin jopa 305 mm tykeillä voitiin ampua kiskotuksen suuntaisessa kapeahkossa sektorissa. Tällaisen rakennelman kasasi ja saattoi siirtokuntoon parissa tunnissa eli huomattavan paljon hitaammin kuin raskaimmat kumipyörillä tai teloilla liikkuvat kenttätykit, mutta aikatappio otettiin monin kerroin takaisin siirto-osuuksilla.


title: Rautatietykistö

text: Vaikka tykkivaunua varten olisikin jouduttu rakentamaan erillisiä pistoraiteita ja/tai tukialustoja - kuten muun muassa Hangossa tehtiin - aikaetu oli ylivertainen.


title: Nina Weckström

text: Hän pelasi vuoden 2005 sulkapallon maailmanmestaruuskisoissa Anaheimissa. Naisten kaksinpelissä hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Malesian Sutheaswari Mudukasanille. Naisten nelinpelissä (parinaan sisarensa Anu Nieminen) hän myös hävisi ensimmäisellä kierroksella.


title: Paksu-Bertta

text: "Paksu-Bertta" () oli ensimmäisen maailmansodan aikainen saksalainen 42 cm L/14-mallin haupitsi.


title: Paksu-Bertta

text: Kruppin asetehtaan pääsuunnittelija Fritz Rausenberger suunnitteli tykin 1900-luvun alussa. Gustav Krupp von Bohlen und Halbach, Kruppin teollisuussuvun pää nimesi tykin vaimonsa Berthan mukaan. Ensimmäinen Paksu-Bertta valmistui joulukuussa 1913. Maaliskuussa 1914 se esiteltiin keisari Vilhelm II:lle, joka oli kovasti vaikuttunut uudesta aseesta. Haupitsin kranaatit painoivat 820 kg, ja sen suurin kantama oli 15 km ja koro 80 astetta. Vain 30 rakennettiin ja niitä käytettiin mm. Verdunin taistelussa 1916.


title: Paksu-Bertta

text: Nimeä "Paksu-Bertta" käytetään usein virheellisesti myös 38 cm SKL/45 "Langer Max" ja 21 cm L/176 Paris-Geschützista (Pariisi-tykki tai Kaiser Wilhelm Geschütz), joka oli Pariisin tulitukseen käytetty rautatietykki.


title: Banachin kiintopistelause

text: Banachin kiintopistelause on täydellisiin avaruuksiin liittyvä matemaattinen lause. Se on tärkeä työkalu metristen avaruuksien teoriassa, sillä se takaa tiettyjen kuvausten kiintopisteiden olemassaolon ja tarjoaa metodin noiden kiintopisteiden määrittämiseksi. Lause on nimetty matemaatikko Stefan Banachin mukaan (1892–1945); Banach esitti lauseen ensimmäisen kerran vuonna 1922.


title: Banachin kiintopistelause

text: Olkoon ("X", "d") epätyhjä täydellinen metrinen avaruus ja olkoon "f" : "X" → "X" avaruuden "X" kontraktio; toisin sanoen on olemassa reaaliluku formula_1 siten, että


title: Banachin kiintopistelause

text: kaikilla "x", "y" formula_3 "X". Tällöin kuvauksella "f" on täsmälleen yksi kiintopiste "a" (kiintopiste on piste, jolle "f(a)" = "a"). Lisäksi kyseinen kiintopiste voidaan löytää seuraavasti: olkoon "x" avaruuden "X" mielivaltainen piste. Määritellään lukujono "x" = "f(x)", "n" = 1, 2, 3, ...; toisin sanoen kyseessä on jono "f(x), f(f(x)), f(f(f(x)))", ... Tämä jono suppenee kohti kiintopistettä "a".


title: Banachin kiintopistelause

text: Banachin kiintopistelauseen todistus pääpiirteissään:


title: Reaktiivipanssari

text: Reaktiivipanssari on lähinnä panssarivaunuissa käytetty passiivinen omasuojajärjestelmä, jonka tarkoitus on estää vaunuun osuvan onteloammuksen tai nuoliammuksen läpäisy.


title: Reaktiivipanssari

text: Reaktiivipanssarointi koostuu lukuisista erillisistä räjähdysainetta sisältävistä elementeistä, jotka on sijoitettu vaunun varsinaisten panssarilevyjen päälle. Reaktiivipanssarielementti on suunniteltu siten, että se ei räjähdä vielä pienempien, kiväärikaliiperisten ammusten osumista. Esimerkiksi singon ontelokranaatin osuessa reaktiivipanssariin osuman saanut reaktiivipanssarielementti räjähtää ulospäin. Räjähdysvaikutuksen tarkoituksena on estää kranaatin ontelosuihkun kunnollinen muodostuminen ja panssarinläpäisy.


title: Reaktiivipanssari

text: Reaktiivipanssareiden yleistyttyä on otettu käyttöön niin sanottuja kaksoisonteloammuksia, joissa on kaksi ontelopanosta peräkkäin. Ensimmäisen on tarkoitus räjäyttää reaktiivipanssarielementti osumakohdassa. Jälkimmäinen ontelopanos puolestaan läpäisee varsinaisen panssarin. Reaktiivipanssarit eivät sovellu kevyimpiin vaunuihin, koska räjähdyspanos saattaa vaurioittaa itse panssarivaunua. Räjähdys voi olla myös vaaraksi kulkuneuvon lähistöllä olijoille. Tästä poikkeuksena on kuitenkin Rafaelin kehittämä LBR-reaktiivipanssari, jota on käytetty muun muassa Bradley-rynnäkköpanssarivaunuissa.


title: Hectobox

text: Hectobox on vuonna 2005 julkaistu kuuden CD-levyn kokoelma, joka sisältää kaikkien Hectorin julkaisemien singlejen A- ja B-puolet.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Suomen itsenäisyysjulistus oli Svinhufvudin senaatin eli Suomen silloisen hallituksen 4. joulukuuta 1917 antama esitys Suomen julistautumisesta itsenäiseksi Venäjästä. Suomen eduskunta hyväksyi esityksen 6. joulukuuta 1917 äänin 100–88. Tätä päivämäärää vietetään Suomen itsenäisyyspäivänä. Julistus oli kuitenkin vain osa Suomen itsenäistymisprosessia.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Kun P. E. Svinhufvudin johtama senaatti nimitettiin 27. marraskuuta 1917, sen tärkeimpänä ja ensimmäisenä tehtävän pidettiin Suomen itsenäisyyden pikaista järjestämistä, sillä eduskunnan porvarillinen enemmistö halusi irtautua mahdollisimman nopeasti Venäjästä, jossa bolševikit olivat nousseet valtaan lokakuun vallankumouksessa. Koska bolševikkien asemaa Venäjän laillisina johtajina ei haluttu tunnustaa, päätettiin Suomi julistaa yksipuolisesti itsenäiseksi. Oppositiossa olleet sosiaalidemokraatit eivät kuitenkaan olisi halunneet katkaistavan välejä bolševikkihallitukseen. Senaatti päätti antaa itsenäisyysjulistuksen eduskunnalle pelkkänä hallituksen ilmoituksena, jotteivät porvarien ja sosialistien väliset erimielisyydet nousisi esiin keskustelussa. Vasemmiston tuen saamiseksi julistuksessa päätettiin kuitenkin mainita, että itsenäisestä Suomesta tulisi nimenomaan tasavalta.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Senaatti oli valmis esittämään julistuksen eduskunnalle jo 30. marraskuuta, mutta puhemies Johannes Lundson ei halunnut venyttää istuntoa enää puolella tunnilla, vaan päästi kansanedustajat lomalle. Joulukuun neljäntenä senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud luki julistuksen eduskunnalle, mikä keskeytti valtiolainan ottamista koskeneen esityksen käsittelyn. SDP:n edustajat jäivät mielenosoituksellisesti istumaan julistuksen lukemisen ajaksi ja esittivät heti sen jälkeen vastalauseensa, sillä senaatti oli käyttänyt valtaa, jonka marraskuun 15. päivän päätöksen mukaan piti kuulua eduskunnalle.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Ulkomaiset konsulit ilmoittivatkin senaatille, että korkeinta valtaa käyttävän eduskunnan tulisi vielä hyväksyä julistus. Niinpä kaksi päivää myöhemmin eduskunnan käsittelyyn tuotiin julistuksen hyväksymistä kannattanut aloite. Porvarilliset puolueet äänestivät kyseisen esityksen puolesta ja sosiaalidemokraatit oman vastaesityksensä puolesta; äänet jakautuivat 100–88 ensin mainitun hyväksi. Sosiaalidemokraattien esityksessä kannatettiin myös Suomen itsenäisyyttä, mutta ei yksipuolisella julistuksella vaan neuvottelemalla Neuvosto-Venäjän kanssa. Porvarien silmissä tämä vaikutti kyseenalaiselta itsenäisyyden jarruttamiselta. Porvarit eivät halunneet sitoa Suomen itsenäisyyden toteutumista Neuvosto-Venäjän hyväksyntään, mikä olisi lykännyt sen epämääräiseen tulevaisuuteen; sosiaalidemokraatit taas pitivät yksipuolista irtautumista vaarallisena "seikkailupolitiikkana", sillä Venäjä saattaisi estää sen väkivalloin.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Pian ilmeni, että ennen muiden ulkovaltojen tunnustusta Suomen itsenäisyyden oli joka tapauksessa saatava hyväksyntä myös Neuvosto-Venäjän hallitukselta eli kansankomissaarien neuvostolta.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Äänestyksessä voittaneen porvarien aloitteen ensimmäinen allekirjoittaja oli maalaisliiton Santeri Alkio, sosiaalidemokraattien aloitteen puolestaan Kullervo Manner.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistuksen lukeminen eduskunnalle ja hyväksyminen tapahtuivat Heimolan talossa, joka purettiin vuonna 1969 sen historiallisesta arvosta huolimatta.


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Senaatin julistus siinä muodossa, kuin se julkaistiin kansan tietoon 5. joulukuuta:


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Eduskunnan 6. joulukuuta 1917 äänin 100–88 hyväksymä julkilausuma:


title: Suomen itsenäisyysjulistus

text: Kullervo Mannerin ehdotus päätöslauselmaksi:


title: Murmur

text: Murmur on R.E.M:n vuonna 1983 julkaistu esikoisalbumi. Levyn nimi tarkoittaa suomeksi "mutinaa" tai "jupinaa" ja se valittiin Michael Stipen mukaan, koska se on yksi englannin kielen seitsemästä helpoimmin lausuttavasta sanasta .


title: Murmur

text: R.E.M. oli jatkoa yhtyeen vuonna 1982 ilmestyneelle "Chronic Town" -EP:lle. Ensimmäistä R.E.M.-albumia varten I.R.S. Records halusi kokeilla yhtyeelle uutta tuottajaa. Tehtävään valittiin Stephen Hague, joka silloin tunnettiin Human Leaguen tuottajana (myöhemmin on tuottanut muun muassa OMD:ta, Pet Shop Boysia ja Robbie Williamsia). Koeäänityksiä ei koskaan käytetty eikä niitä ole julkaistu - tuottajaksi päätettiin sittenkin valita vanha tuttu, Mitch Easter. Albumi ei ilmestyessään ollut vielä myyntimenestys (Yhdysvaltojen listoilla sijalla 26 ), mutta se saavutti kriitikkojen varauksettoman suosion.


title: Murmur

text: Singlekappaleiden "Radio Free Europe" ja "Talk About The Passion" lisäksi levyltä on jäänyt elämään yhtyeen myöhempien aikojen keikkaohjelmistoon Bill Berryn säveltämä "Perfect Circle" (albumilla kaikki kappaleet on merkitty koko yhtyeen nimiin).


title: Murmur

text: Albumin sanoitukset ovat vaikeaselkoisia. Laulaja Michael Stipe laulaa sanat epäselvästi (erityisesti kappaleella "Moral Kiosk") ja levyn miksaus ei helpota asiaa. Samalla Stipen "mumisevasta" laulutyylistä tuli yhtyeen alkuvaiheen tavaramerkkejä.


title: Murmur

text: Murmurin seepiansävyiset kansikuvat esittävät kudzua kasvavaa peltoa ja puita sekä puista ristikkomallista rautatiesiltaa. Rautatiesillan, joka myöhemmin tunnettiin "Murmurin siltana" säilyttämisestä nousi kansanliike Athensissa ja lopulta 2. lokakuuta 2000 Athens-Clarken piirikunnan pormestari ja valtuusto päättivät säilyttää sillan .


title: Murmur

text: Murmur saavutti kultaa Yhdysvalloissa vuonna 1991. Vuonna 2002 levy oli sijalla 197 Rolling Stone -lehden "500 kaikkien aikojen suurinta levyä" -listalla. Vuonna 2003 televisiokanava VH1 valitsi sen kaikkien aikojen 92. parhaaksi levyksi.Euroopan CD-version (1992) bonuskappaleet:Hib-Tone julkaisi Radio Free Europe -singlen heinäkuussa 1981.


title: Bogskär

text: Bogskär on pieni luotoryhmä Itämeressä ja Suomen eteläisin maa-alue. Bogskär kuuluu Kökarin kuntaan. Luoto on hyvin syrjäinen: lähimmät suuremmat maa-alueet Kökarissa, Föglössä ja Lemlandissa ovat yli 50 kilometrin päässä.


title: Bogskär

text: Bogskär sijaitsee niin erillään, että se jää Suomen sisäisten aluevesien ulkorajan ulkopuolelle, ja saariryhmälle on siksi määritelty erilliset sisäiset aluevedet. Bogskärin ulkoiset aluevedetkin olivat vuoteen 1995 saakka erillään Suomen muusta valtioalueesta. Kun aluemeri tuolloin levennettiin neljästä meripeninkulmasta kahteentoista meripeninkulmaan, Bogskärin ja muun Suomen aluemeret yhtyivät. Bogskärin eteläpuolella aluemeri ulottuu nykyisinkin vain kolmen meripeninkulman päähän.


title: Bogskär

text: Bogskärin vaarallisuus merenkululle tunnettiin jo 1600-luvulle mennessä, jolloin se merkittiin merikarttoihin. Ruotsi pyrki 1830-luvulta lähtien vaikuttamaan Suomen suuriruhtinaskuntaan niin, että luodolle rakennettaisiin valomajakka. Vuonna 1851 itäiselle luodolle pystytettiin 5,4 metrin korkuinen kivinen tunnusmajakka, mutta muuten rakentamissuunnitelmat eivät edenneet, koska hanketta pidettiin liian kalliina.


title: Bogskär

text: Luotsilaitoksen päällikkö Boris Nordman ehdotti vuonna 1867 senaatille majakan rakentamista. Varat rakentamiseen myönnettiin lopulta niin, että rakennustyöt läntisellä luodolla pääsivät alkamaan keväällä 1880. Läntinen luoto oli kuitenkin huomattavan altis peittymään talvisin jääröykkiöiden alle. Rakennusaikana koettiin useita vastoinkäymisiä jäiden ja toisaalta myrskyjen vuoksi. Niistä huolimatta työt etenivät niin, että majakka vihittiin käyttöön 29. elokuuta 1882. Sen valo syttyi ensimmäisen kerran 12. syyskuuta 1882.


title: Bogskär

text: Majakalla oli yhdeksän hengen miehistö, josta majakalla oli kerrallaan osa. Majakka ei kuitenkaan ollut riittävän vahvaa tekoa, ja se vaurioitui majakanvartijoiden kauhistukseksi myrskyssä talvella 1889. Korjaustöissä 1894 sitä vahvistettiin lisää, ja painon lisäämiseksi sen sisä-ja ulkokuoren väli täytettiin betonilla kolmanteen kerrokseen asti. Vuonna 1905 majakalle asennettiin langaton lennätin, sitä ennen majakanvartijat pitivät yhteyttä antamalla erivärisiä valomerkkejä ohikulkeville laivoille.


title: Bogskär

text: Alkuperäinen majakka vaurioitui ensimmäisessä maailmansodassa korjauskelvottomaksi saksalaisen sotalaivan tulituksessa. Uusi, automaattinen majakka rakennettiin 1922 betonipilarien varaan. Majakka on peruskorjattu vuonna 1981, jolloin se varustettiin helikopteritasanteella. Majakka on maalattu nykyään sinivalkoiseksi, ja se toimii aurinkoenergialla.


title: Bogskär

text: Alueella sijaitsee myös sääasema, ja se on maan leudoin paikka, tosin asumaton. Esimerkiksi vuonna 2014 terminen kevät alkoi jo 2. helmikuuta.


title: Wardriving

text: Wardriving eli loiskäyttö tarkoittaa avoimien Wi-Fi-tukiasemien etsimistä esimerkiksi ajoneuvolla liikkuen. "Sota-ajelussa" avoimia ja mahdollisesti suojaamattomia langattomia verkkoja etsitään henkilö- tai pakettiautolla liikkuessa kannettavan tietokoneen, kämmentietokoneen tai älypuhelimen avulla.


title: Wardriving

text: Monet "sota-autoilijat" käyttävät GPS-satelliittipaikannusjärjestelmää etsiessään verkkoja ja tietokoneohjelmistojen avulla lisäävät automaattisesti tai käsin kohteen koordinaatit johonkin yleiseen Internetissä sijaitsevaan tietokantaan muiden nähtäväksi.


title: Wardriving

text:
Sana "wardriving" on ilmeisesti viite vuonna 1983 julkaistuun elokuvaan "Sotaleikit". Elokuvassa oli krakkereita, jotka käyttivät ohjelmaa soittaakseen sattumanvaraisiin numeroihin ja toivoivat löytävänsä modeemin.
Tämä tekniikka tuli tunnetuksi nimellä "wargames dialing" (joskus väärinkirjoitettu "wardialing"), josta "wardriving" myöhemmin johdettiin.


title: Wardriving

text: Vuonna 2010 paljastui että Google oli katunäkymiä Street View -palveluunsa kuvatessaan kerännyt samanaikaisesti tietoja WLAN-tukiasemien sijainneista. Samassa yhteydessä järjestelmä oli tallentanut näytteitä langattomissa verkoissa liikkuneesta dataliikenteestä.


title: Wardriving

text: Nykyään älypuhelimen käyttäjä saattaa tietämättään tulla keränneeksi tietoja langattomista verkoista ja niiden sijainneista, sillä käyttäjän kerran yhdistettyä älypuhelimensa langattoman verkon tukiasemaan, tallentuu samalla myös tieto sen SSID-tunnuksesta, MAC-osoitteesta ja sijainnista. Sijaintinsa älypuhelin paikantaa karkeasti matkapuhelinverkon tukiasemien avulla, mikäli laitteen GPS-vastaanotin ei ole päällä tai ollaan sisätiloissa. Tiedot välittyvät esimerkiksi Android-käyttöjärjestelmän tapauksessa Googlelle. Tietokantaa langattomien tukiasemien sijainnista ja niiden MAC-osoitteista voidaan hyödyntää esimerkiksi paikannukseen. Oman WLAN-verkon tunnuksen ja sijainnin päätyminen julkiseen tietoon ei ole turvallisuusuhka, mikäli tukiasema on suojattu jollain kyllin tehokkaalla menetelmällä.


title: Sidney Crosby

text: Sidney Patrick Crosby (s. 7. elokuuta 1987 Halifax, Nova Scotia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka on voittanut kolmesti Stanley Cupin, kahdesti olympiakultaa sekä kerran maailmanmestaruuden. Näiden kolmen eri mestaruuden myötä hän kuuluu niin sanottuun kolmen kullan klubiin. Lisäksi Crosby on voittanut maailmancupin, nuorten maailmanmestaruuden ja junioriliiga QMJHL:n mestaruuden. Hän debytoi NHL-liigassa Pittsburgh Penguinsin joukkueessa vuonna 2005 ja pelaa edelleen samassa seurassa ja on joukkueensa kapteeni.


title: Sidney Crosby

text: Crosbya pidetään yhtenä kaikkien aikojen lahjakkaimmista ja parhaista jääkiekkoilijoista, ja hän sai ensimmäisen kerran NHL:n parhaan pelaajan palkinnon vuonna 2007 ollessaan 19-vuotias. Crosby on palkittu NHL:n parhaana myös vuonna 2014.


title: Sidney Crosby

text: Hänen lempinimensä "The Next One" on mukaelma Wayne Gretzkyn lempinimestä "The Great One".


title: Sidney Crosby

text: Crosby oli erittäin tehokas junioriliigoissa. Hän kahmi itselleen lukuisia palkintoja ja tehtaili ennätyksiä QMJHL-liigassa, jääden kuitenkin kauas Mario Lemieuxin vanhoista tärkeimmistä ennätyksistä. Yksi osoitus hienosta junioriurasta on se, että viimeisellä kaudellaan QMJHL:ssä Crosby teki runkosarjassa pisteitä yli 2.5 pisteen ottelukeskiarvolla. Pudotuspeleissä tahti jatkui lähes samanlaisena.


title: Sidney Crosby

text: Pittsburgh Penguins varasi Crosbyn NHL:n ensimmäisen kierroksen pelaajana.


title: Sidney Crosby

text: Tulokaskaudellaan 18-vuotiaasta Crosbysta tuli nuorin yli 100 pistettä kauden aikana tehnyt pelaaja. Hän oli ehdolla myös parhaan tulokkaan tittelin voittajaksi, mutta palkinnon vei lopulta Washingtonin Aleksandr Ovetškin.


title: Sidney Crosby

text: 19-vuotiaasta Crosbystä tuli kaudella NHL:n historian nuorin 200 pisteeseen yltänyt pelaaja ja Pohjois-Amerikan joukkuelajien kaikkien aikojen nuorin pistepörssin voittaja. Crosby keräsi runkosarjassa 36+84=120 tehopistettä. Kesäkuussa 2007 Crosby valittiin seuransa kapteeniksi NHL-historian nuorimpana. Samassa kuussa hänestä tuli seitsemäs pelaaja, joka on voittanut samalla kaudella Lester B. Pearson -palkinnon, Hart Trophyn ja Art Ross Trophyn. Samalla hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin Pearson-palkinnon voittaja. Crosby solmi heinäkuussa 2007 Penguinsin kanssa 8,7 miljoonan dollarin vuositulot takaavan 5-vuotisen sopimuksen.


title: Sidney Crosby

text:
Kaudella Crosby teki runkosarjan alussa jälleen paljon pisteitä, mutta loukkaantuminen pilasi toiveet pistepörssin voiton uusimisesta. Hän oli kuitenkin pudotuspeleissä tärkeässä roolissa nostamassa Pittsburghia Stanley Cup -finaaleihin. Joukkue joutui kuitenkin taipumaan finaalisarjassa Detroitille otteluvoitoin 4–2. Seuraavana keväänä Pittsburgh eteni jälleen finaaleihin ja vastaan asettui jälleen Detroit. Tällä kertaa Pittsburgh sai revanssin voittamalla ottelusarjan 4–3 ja Crosby pääsi kapteenina nostamaan Stanley Cupin kesäkuussa 2009.
Kaudella Crosby saavutti uransa 500. NHL-tehopisteen NHL:n historian kolmanneksi nuorimpana Wayne Gretzkyn ja Mario Lemieuxin jälkeen. Sidney Crosby oli 2.12.2010 mennessä tehnyt seitsemän hattutemppua NHL:n runkosarjassa ja yhden pudotuspeleissä.


title: Sidney Crosby

text: Kaudella Crosby oli jälleen kovassa vireessä tehden 66 pistettä 41 pelissä. Tammikuussa 2011 Crosbyn kausi kuitenkin katkesi kahteen perättäiseen aivotärähdykseen. Hän palasi kaukaloon syksyllä 2011, ja paluuottelu oli suuri mediatapahtuma. Crosby ehti pelata vain 8 ottelua tehoin 2+10=12, kunnes joutui jälleen aivotärähdyksen vuoksi sivuun.


title: Sidney Crosby

text: Crosby teki kaudella 22 ottelussa tehot 8+29=37. Pittsburgh Penguins ei päässyt kaudella NHL:n pudotuspelien ensimmäistä kierrosta pidemmälle vaan tippui Philadelphia Flyersille otteluvoitoin 4–2. Pudotuspeleissä Crosby teki kuudessa ottelussa tehot 3+5=8. Kesällä 2012 Crosby teki 12 vuoden jatkosopimuksen Pittsburgh Penguinsiin. Sopimuksen arvo on 104,4 miljoonaa dollaria, caphitin ollessa 8,7 miljoonaa dollaria.


title: Sidney Crosby

text: Kaudella , joka oli tynkäkauden lyhentämä, Crosby palasi terveenä entiseen malliin nousten liigan alettua pistetilastojen johtoon ja keräten jälleen kehuja ja ylistyksiä ympäri kiekkomaailmaa. Välillä hän johti pistepörssiä jopa 20 pisteen erolla seuraavana tulevaan. Mutta kuten moni aikaisempikin runkosarja, tämäkin päättyi loukkaantumiseen. Sidneyn leuka murtui kiekon osuttua häntä kasvoihin. Ennen loukkaantumistaan hän keräsi 36 ottelussa tehopisteet 15+41=56 ja sijoittui pistetilastossa jaetulle 3 sijalle. Crosbyn uskomatonta tahtia kuvaa se, että pistetilaston voittaja keräsi 60 pistettä, vaikka pelasi 12 ottelua enemmän kuin Crosby. Sidney palasi pudotuspeleihin ja Pittsburgh pääsi konferenssifinaaleihin asti, joissa Boston Bruins voitti Pittsburghin suoraan neljässä ottelussa. Vaikka Crosby ei kirjauttanut yhtäkään tehopistettä konferenssifinaaleissa Boston Bruinsia vastaan, hän kuitenkin summasi kaiken kaikkiaan kauden neljässätoista playoff-ottelussa tehot 7+8.


title: Sidney Crosby

text: Kaudella Sidney Crosby voitti toisen Art Ross Trophyn (NHL:n runkosarjan paras pistemies) tehoilla 36+68=104 . Pudotuspeleissä Pittsburgh Penguins eteni toiselle kierrokselle, ja Crosby teki 14 ottelussa tehot 1+8=9.


title: Sidney Crosby

text: Kaudella Crosby taisteli kolmannesta Art Ross Trophysta mm. Aleksandr Ovetškinin ja John Tavaresin kanssa. Tuolloin Art Ross Trophyn kuitenkin voitti Jamie Benn. Kaudella 2015–2016 hän voitti Conn Smythe Trophyn ja toisen Stanley Cupin Penguinsin kukistettua finaaleissa San Jose Sharksin voitoin 4–2. .


title: Sidney Crosby

text: Seuraavalla kaudella 2016–2017 hän voitti jo uransa kolmannen Stanley Cupin, kun Pittsburgh vei finaalisarjan voitoin 4–2 Nashville Predatorsia vastaan.


title: Sidney Crosby

text: Crosby pelasi ensimmäiset aikuisten arvokisansa Latvian MM-kisoissa 2006 ja voitti turnauksen pistepörssin tehoilla 8+8=16.


title: Sidney Crosby

text: Neljä vuotta myöhemmin hän ratkaisi olympiakullan Kanadalle Vancouverin olympiakisoissa 2010 laukomalla kiekon Ryan Millerin ohi Yhdysvaltain maaliin (3–2) olympiafinaalin jatkoajalla Jarome Iginlan syötöstä.


title: Sidney Crosby

text: Vuonna 2014 Crosby oliSotšin talviolympialaisissa Kanadan miesten jääkiekkojoukkueen kapteeni. Crosby saavutti elämänsä toisissa olympialaisissa toisen olympiakultansa.


title: Sidney Crosby

text: Crosby oli joukkueensa kapteeni vuoden 2015 maailmanmestaruuskisoissa Prahassa joissa Kanada otti ylivoimaisen maailmanmestaruuden voittaen kaikki 10 otteluaan. Mestaruuden myötä Crosby nousi 26. pelaajana Kolmen kullan klubiin ja ensimmäisenä pelaajana, joka on voittanut kaikki kolme turnausta kapteenina.


title: Sidney Crosby

text: Crosby oli Kanadan kapteeni myös vuoden 2016 World Cupissa. Hän johdatti Kanadan aina mestaruuteen asti ja voitti myös turnauksen parhaan pelaajan palkinnon.


title: Sidney Crosby

text: Crosbyn yksityiselämästä ei tiedetä oikeastaan yhtään mitään. Pitkäaikaisten huhujen mukaan hän seurusteli yhdysvaltalaisen mallin Kathy Leutnerin kanssa. Lisäksi hänen tiedetään pitävän kotona oleskelusta. Crosby asui Pittsburghiin tulonsa jälkeen viisi ensimmäistä vuotta seuran omistajan Mario Lemieuxin talossa.


title: Sidney Crosby

text: Crosbyn isä Troy Crosby (s. 1966) pelasi maalivahtina LHJMQ-junioriliigan Verdun Juniorsissa (1983–1984) ja Verdun Junior Canadiensissa (1984–1985). Montreal Canadiens varasi hänet NHL:ään 12. kierroksella numerolla 240, mutta hän ei koskaan noussut ammattilaistasolle.


title: Sidney Crosby

text: Crosby on median keskuudessa yksi kiekkomaailman suosituimmista tähdistä. Hänen haastattelunsa ovat usein urheilu-uutisten pääotsikoissa niin internetissä kuin muissakin medioissa. Erityisen suosion kohteena Crosby on kotimaassaan Kanadassa. Kun hän palasi pitkän toipumisen jälkeen kaukaloihin marraskuussa 2011, monet amerikkalaiset tv- ja radiokanavat tekivät ohjelmamuutoksia voidakseen lähettää Crosbyn paluuottelun suorana lähetyksenä.


title: Bad Boys II (videopeli)

text: Bad Boys II (Yhdysvalloissa "Bad Boys: Miami Takedown") on videopeli, joka julkaistiin vuonna 2004. Se perustuu Bad Boys II -elokuvaan.


title: Bad Boys II (videopeli)

text: Peli ei menestynyt hyvin arvosteluissa ja se sijoittui sijalle 10 Gametrailersin Top 10 huonoimmat pelit -listalla.


title: Ekerön kunta

text: Ekerön kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Ekerö.


title: Ekerön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 217,46 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 984 henkeä (31.12.2015).


title: Ekerön kunta

text: Ekerön naapurikuntia ovat Tukholma, Huddinge, Botkyrka, Salem, Södertälje, Strängnäs, Enköping, Upplands Bro ja Järfälla.


title: Ekerön kunta

text: Kunta koostuu noin 140 saaresta Mälaren-järvessä. Niistä suurimmat ovat Adelsö, Munsö, Ekerö, Färingsö ja Lovön.


title: Ekerön kunta

text: Ekerössä on runsaasti nähtävyyksiä, joista tärkeimmät ovat Drottningholmin linna Lovönin saarella ja Birkan rautakautisen kaupungin jäännökset Björkön saarella. Molemmat ovat UNESCOn maailmanperintökohteita. Lisäksi kunnan alueella on useita riimukiviä ja muita viikinkiajan jäänteitä sekä kahdeksan keskiaikaista kivikirkkoa.


title: Ekerön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 61,00 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ekerön kunta

text: Nykyinen Ekerön kunta koostuu kahdeksasta entisestä maalaiskunnasta. Kunnan alue on identtinen historiallisen Färentunan kihlakunnan kanssa.


title: Ekerön kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi suurkuntaa:
Molempien suurkuntien kuntamuoto oli maalaiskunta.


title: Ekerön kunta

text: Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Ekerön kunta yhdistämällä Ekerö ja Färingsö.


title: Ekerön kunta

text: Lovön kunnassa sijaitsi vuosina 1887–1944 Drottningholmin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. "municipalsamhälle").


title: Ekerön kunta

text: Kun kunta muodostettiin vuonna 1971, niin Färingsöllä oli ennestään vaakuna. Sitä ja muita ehdotuksia uudeksi vaakunaksi tehtiin, mutta nykyinen vaakuna rekisteröitiin kunnan käyttöön vasta vuonna 1985. Tammenlehti viittaa luonnollisesti kunnan nimeen ja valittiin kilpailun perusteella.


title: Ekerön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 482 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ekerön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 439 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ekerön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 240 023 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 146 000 kruunua.


title: Ekerön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ekerön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ekerön kunta

text: Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 879 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ekerön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Stenhamran taajaman nimenä on joskus ollut myös Stockby.


title: Ekerön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ekerön kunta

text: Molemmat taajamat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Ekerö-nimiseksi taajamaksi.


title: Ekerön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ekerön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ekerön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ekerön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ekerön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ekerön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ekerön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Uusikylä on Lahdessa entisen Nastolan kunnan alueella sijaitseva kylä. Uudessakylässä sijaitsevat muun muassa Männistön yläaste sekä Uudenkylän koulu, ala-aste. Seurantalosta voi vuokrata tiloja erilaisiin juhliin tai tapahtumiin. Kylässä toimii myös aktiivinen kyläyhdistys.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Vuonna 2010 avattiin Uudenkylän uusi junaseisake, jolla pysähtyvät kaikki Lahteen ja Kouvolaan menevät paikallisjunat. Vanha Uudenkylän rautatieasema suljettiin vuonna 2005. Nykyään Uudenkylän rautatieasema on Museoviraston omistuksessa. Taajamajunia Lahden ja Kouvolan välillä menee yhteensä neljätoista arkisin. Seitsemän Kouvolaan sekä Lahteen. Yksi taajamajuna Kouvolasta Lahteen jatkaa vielä Lahden oikorataa pitkin Helsinkiin.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Uusikylä mainitaan olleen nimismiehentalo vuonna 1422 ja se mainitaan pitäjänä 1478–1481. Uusikylä oli Hämeenlinnasta Hauholle, Lammille, Hollolaan, Uuteenkylään, Kelttiin, Lappeelle ja Viipuriin kulkevan ylisen Viipurintien varrella. Uudenkylän hallintopitäjän itäiset kylät kuuluivat Iittiin ja läntiset Hollolaan. 1555 mainitaan Uudenkylä kappeli.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Pietarin radan valmistuessa Uuteenkylään perustettiin Uudenkylän rautatieasema. Pietarin radan rakentaminen alkoi vuonna 1868 ja se valmistui 1870. Uudenkylän asema oli Helsinki-Riihimäki-Pietari-radan maantieteellisesti korkeimmalla kohdalla.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Pietarin radan Lahti–Kouvola-osuuden hallussapidosta käytiin taisteluja huhtikuussa 1918 osasto Brandensteinin ja Lahden rykmenttin kesken, minkä vuoksi kylässä on rautatieaseman rakennuksen läheisyydessä muistomerkki saksalaisille kaatuneille.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Uudessakylässä sattui Puolustusvoimien Nastolassa sijainneen silloisen Asevarikko 2:n räjähdysonnettomuus 15. elokuuta 1965. Varikkotoimintaa kunnassa jatkaa Länsi-Suomen Huoltorykmentin varasto-osastoon kuuluva Uudenkylän varasto.


title: Uusikylä (Nastola)

text: Nastola-Uusikylä työväenyhdistys julkaisi vuonna 2008 100-vuotishistoriikkinsa: ”Sata vuotta Työväenliikettä Nastolan Uudessakylässä – Uudenkylän Työväenyhdistys 1905–2005”.Uudessakylässä on useita nk. "kaupunginosia", joita ovat muun muassa Turranmetsä, Rakokivi ja Arola.


Uusikylä (Nastola)


title: Pragelato

text: Pragelato on kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa.


title: Pragelato

text: Pragelatossa on vajaat 800 asukasta, sen pinta-ala on noin 98 neliökilometriä ja asukastiheys yhdeksän asukasta neliökilometrillä. Kunta sijaitsee 1,4–3,2 kilometriä merenpinnan yläpuolella.


title: Pragelato

text: Pragelatossa käytiin Torinon vuoden 2006 talviolympialaisten pohjoismaisten hiihtolajien eli maastohiihdon, mäkihypyn ja yhdistetyn kilpailut. Mäkihypyn suorituspaikkana toimi Stadio del Trampolino.


title: Reckoning

text: Reckoning on R.E.M:n vuonna 1984 julkaistu toinen albumi. Se sai esikoisen "Murmurin" (1983) tapaan hyvät arvostelut ja myi debyyttiä enemmän.


title: Reckoning

text: Heti vuoden vaihteen jälkeen 1984 R.E.M. oli valmis palaamaan studiolle. Reflection Sound -studioilla syntyivät tammikuussa äänitykset Reckoningia varten ja monia ylimääräisiä ottoja, joista useimmat olivat päätyvä "Dead Letter Office" -kokoelmalle. Kakkosalbumi Reckoning ilmestyi huhtikuussa 1984. Sen ensimmäinen single oli "Late Night With David Letterman" -ohjelmassa 6. lokakuuta 1983 ensiesityksensä saanut "So. Central Rain". Toinen levyltä elämään keikoille myöhemminkin jäänyt kappale ja toinen singlejulkaisu oli Mike Millsin entiselle tyttöystävälle kirjoitettu "(Don't Go Back To) Rockville".


title: Reckoning

text: Levyn kansitaide on laulaja Michael Stipen ja georgialaisen pastori-taidemaalari Howard Finsterin yhteistyön tulos.


title: Reckoning

text: Reckoning saavutti Yhdysvaltain albumilistalla sijan 27 (ja myi kultaa vuonna 1991) ja siitä tuli yhtyeen ensimmäinen Isossa-Britanniassa listoille noussut albumi (parhaimmillaan sijalla 91).Euroopan CD-version (1992) bonuskappaleet:


title: Sestriere

text: Sestriere () on alppikunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa.


title: Sestriere

text: Sestrieren asukasluku on noin 900 ja pinta-ala 26 neliökilometriä. Sestriere sijaitsee 1,6–3,3 kilometriä merenpinnan yläpuolella, mikä takaa sille erinomaiset laskettelurinteet. Ranskan raja sijaitsee 17 kilometriä Sestrierestä.


title: Sestriere

text: Sestriere toimi joidenkin alppilajien näyttämönä Torinon vuoden 2006 talviolympialaisissa.


title: Botnia

text: Botnia voi viitata seuraaviin:


title: Haningen kunta

text: Haningen kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Handen.


title: Haningen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 457,85 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 83 866 henkeä (31.12.2015).


title: Haningen kunta

text: Haningen naapurikuntia ovat Tyresö, Värmdö, Nynäshamn, Botkyrka ja Huddinge.


title: Haningen kunta

text: Haningen pohjoisosat ovat nykyään osa Tukholman taajamaa, ja etelässä kuntaan kuuluu Tukholman saariston eteläosa. Kunnassa on noin 3 600 saarta tai luotoa, joista kolme suurinta ovat Utö, Ornö ja Muskö. Haningessa on myös Tyrestan kansallispuisto ja Tornberget, joka on Tukholman läänin korkein paikka (111 metriä).


title: Haningen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 30,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Haningen kunta

text: Kunnassa sijaitsee Häringen linna.


title: Haningen kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen Haningen alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":Dalarön taajama oli vuosien 1877–1951 välisenä aikana taajaväkinen yhdyskunta. Jo vuonna 1959 Dalarö liitettiin Österhaningeen. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Västerhaninge ja Österhaninge yhdistettiin Haningen kunnaksi. Nykyinen kuntavaakuna on yhdistelmä Öster- ja Västerhaningen vaakunoista.


title: Haningen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 637 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Haningen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 14,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 4 295 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Haningen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 201 874 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.


title: Haningen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Haningen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Haningen kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 93,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 806 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Haningen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Östorp och Ådranin taajamassa on 244 asukasta, ja se kuuluu pääosin Huddingen kuntaan.


title: Haningen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Haningen kunta

text: Handen on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.


title: Haningen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Haningen kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Dåntorp kuuluu osin myös Huddingen kuntaan.


title: Haningen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Haningen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Haningen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Haningen kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Haningen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Haningen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Haningen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Nevil Shute

text: Nevil Shute (17. tammikuuta, 1899, Lontoo – 12. tammikuuta, 1960, Melbourne, alkuaan Nevil Shute Norway) oli 1900-luvun puolenvälin kirjailija, joka toimi nuoruudessaan lentokoneinsinöörinä. Insinööriuran takia hänen teoksensa liittyvät jotenkin tekniikkaan, esimerkiksi "No Highway" (1948), jossa insinööri pähkäilee lentokoneen väsymismurtuman parissa. Useissa hänen teoksistaan on yliluonnollisen vaikutuksen kuvausta, esimerkiksi "Round the Bend" (1951), jossa lentokonemekaanikko perustaa uuden uskonnon. Parhaiten tunnettu Shuten kirja on "Viimeisellä rannalla" (On the Beach) vuodelta 1957, jossa ydinsota tappaa koko ihmiskunnan viimeisten odotellessa kuolemaansa Australiassa.


title: Nevil Shute

text: Nevil Norway syntyi Ealingin kaupunginosassa Lontoossa. Hän kävi koulua Dragon Schoolissa ja Shrewsbury Schoolissa ja opiskeli Oxfordin yliopiston Balliol Collegessa. Hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa maavoimissa. Hän opiskeli sen jälkeen lentokoneinsinööriksi ja hankki lentolupakirjan. Hän työskenteli aluksi De Havillandin lentokonetehtaalla, josta siirtyi vuonna 1924 Vickers Ltd. -yhtiöön, jossa suunnitteli ilmalaivoja. Hän oli R-100-ilmalaivan päälujuuslaskija ollen Airship Guarantee Companyn palveluksessa. Vuonna 1929 hänet ylennettiin varapääsuunnittelijaksi R-100-projektiin, jota johti Barnes Wallis. Shute on kirjoittanut tästä ajasta vuonna 1954 kirjan "Slide Rule: Autobiography of an Engineer". Hän perusti vuonna 1931 Airpeed Ltd -yhtiön, joka suunnitteli muun muassa Airspeed A.S.6E Envoy ja Airspeed Oxford -matkustajakoneet.


title: Nevil Shute

text: Shute meni 1931 naimisiin Frances Mary Heatonin kanssa. Perheeseen syntyi kaksi tyttöä.


title: Nevil Shute

text:
Toisen maailmansodan alkaessa Shute oli Englannissa nouseva tähti kirjailijana. Hän liittyi Royal Naval Volunteer Reserveen aliluutnanttina. Hän toimi asesuunnitteluosastolla. Hänet lähetettiin Normandian maihinnousuun kirjeenvaihtajana.
Toisen maailmansodan jälkeen Nevil Shute muutti Australiaan, jossa hän eli kirjailijana. Hän ajoi myös paikallisissa kilpa-ajoissa 1956–58.
Shuten kirjoista on filmatisoitu muun muassa "Pied Piper" ("Yhdennellätoista hetkellä", 1942, ja "Kävellen halki Euroopan", 1990), "On the Beach" ("Viimeisellä rannalla," 1959), "No Highway" ("Paluutie katkaistu", 1951) ja "A Town Like Alice" ("Viisi mustaa kanaa", 1956).


title: Nevil Shute

text: Shute kuoli Melbournessa vuonna 1960.


title: Bardonecchia

text: Bardonecchia () on kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa.


title: Bardonecchia

text: Kunnassa on arviolta 3 215 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 132,09 neliökilometriä. Bardonecchia sijaitsee noin 1 300 metriä merenpinnan yläpuolella Susan laaksossa Ranskan rajalla.


title: Bardonecchia

text: Bardonecchiassa käytiin Torinon vuoden 2006 talviolympialaisten lumilautailukilpailut.


title: San Marinon lippu

text: San Marinon lippu on San Marinon kansallissymboli vaakunan, moton ja kansallishymnin ohella. Se on hyväksytty viralliseksi 6. huhtikuuta 1862. Lippu on jaettu keskeltä horisontaalisesti. Lipun valkoinen väri kuvaa rauhaa ja pilviä ja sininen väri kuvaa vapautta ja taivasta.


title: San Marinon lippu

text: Valtiolipussa keskellä on kansallinen vaakuna. Vaakunassa etualalla on San Marinon kolme kukkulalla sijaitsevaa linnaa. Vaakuna on tammen ja laakeripuun lehvien ympäröimä; se kantaa umpikruunua ja sen perustassa on maan latinankielinen motto ”"LIBERTAS"” (). San Marino on tasavalta. Toisin kuin kruunut yleensä, sen lipussa oleva kruunu ei kuvasta monarkiaa, vaan suvereeniutta.


title: San Marinon lippu

text: Yksityiskäyttöön tarkoitetussa lipussa ei ole keskustassa valtion vaakunaa, vaan se on kokonaan valko-sininen.


title: San Marinon lippu

text: Lipputyyppien käyttö on osittain ristiriitaista, sillä valtiolippua käyttävät myös yksityiset kansalaiset, mutta niin sanottua siviililippua taas käyttävät vain viranomaiset, esimerkiksi kunnalliset.


title: Luettelo Suomen liikenteen kielto- ja rajoitusmerkeistä

text: Seuraavassa on lueteltu Suomessa käytössä olevat kielto- ja rajoitusmerkit.


title: The Legend of Zelda

text: The Legend of Zelda on Nintendon "The Legend of Zelda" -pelisarjan ensimmäinen osa, ja se julkaistiin vuonna 1986 NES:lle. Pelin kehittäjä on Nintendon tunnetuin pelisuunnittelija Shigeru Miyamoto ja musiikin peliin sävelsi Koji Kondo. Peli oli aikanaan mullistava kokemus avoimen pelimaailmansa ansiosta. "The Legend of Zelda" oli ensimmäinen uuden sukupolven pelikonsolipeli, jota myytiin yli miljoona kappaletta. Peliä myytiin maailmanlaajuisesti 6,51 miljoonaa kappaletta.


title: The Legend of Zelda

text: Peli sijoittuu kuvitteelliseen Hyrulen maailmaan (suom. "Heraldia"), ja pelin sankarin Linkin pitää pelastaa prinsessa Zelda pahan Ganonin kynsistä. Tämä onnistuu keräämällä kahdeksan viisauden Triforcen (suom. "Kolmivoima") palaa. Pelin avoin maailma ja löyhä juoni oli siihen aikaan uutta ja epätyypillistä, mutta se oli eräs avain pelin suosioon. Suurimman osan aikaa pelaajan hahmo (suippokorvainen Link) taistelee monenlaisia Heraldian valtakunnan olentoja vastaan ratkoen pulmia, etsien varusteita ja jalokiviä ja tarpeeksi varustautuneena kerää luolastoista Triforcen palasia, tähdäten prinsessa Zeldan kaapanneen Ganondorfin voittamiseen.


title: The Legend of Zelda

text: Alun pitäen peli julkaistiin Famicom-konsolin levykepohjaiselle Famicom Disk System -laajennukselle, mutta FDS:ää ei koskaan julkaistu Japanin ulkopuolella, joten Nintendolla ei ollut muun maailman julkaisuja varten mahdollista käyttää uudelleenkirjoitettavaa muistitilaa. Metroid-pelin maailmanlaajuista julkaisua varten Nintendo keksi salasanoihin pohjautuvan tallennuksen, mutta "The Legend of Zelda" oli liian monimutkainen salasanoja varten, joten peliä varten kehitettiin paristovarmennettu tallennus pelimoduuleihin.


title: The Legend of Zelda

text: Alun perin pelin tunnusmusiikkina piti olla Maurice Ravelin "Boléro". Nintendo joutui kuitenkin vaihtamaan musiikin koska he saivat selville, että kappale oli edelleen tekijänoikeuden alainen, ja Ravelin perikunta kielsi kappaleen käytön. Varsinaisen pelin taustamusiikin rumpukuvio muistuttaa hieman "Boléroa", ja "ssä" on myös kappale "Bolero of Fire", joka muistuttaa hieman Ravelin "Boléroa".


title: The Legend of Zelda

text: Peli on julkaistu myöhemmin vuonna 2003 Nintendo GameCubelle "" -pelikokoelman mukana. Vuonna 2004 peli julkaistiin myös Game Boy Advancelle osana Classic NES -pelisarjaa. Pelin pohjalta on kehitetty myös TRS-80 Color Computerille videopeli The Quest for Thelda. Peli oli yksi marraskuussa 2016 julkaistun Nintendo Classic Mini -pelikonsolin peleistä.


title: Sam Graddy

text: Samuel Louis (”Sam”) Graddy III (s. 10. helmikuuta 1964 Gaffney, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen juoksija ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja.


title: Sam Graddy

text: Graddy oli mukana voittamassa kultaa Yhdysvaltojen viestijoukkueessa Los Angelesin olympialaisissa 4 x 100 metrin matkalla vuonna 1984. Voittoaika oli uusi maailmanennätys 37.83. Samoissa kisoissa hän oli 100 metrin matkalla toinen häviten ainoastaan joukkuetoverilleen Carl Lewisille.


title: Sam Graddy

text: Pikajuoksu-uransa jälkeen Graddy siirtyi amerikkalaisen jalkapallon pariin ja pelasi ensin Denver Broncosin joukkueessa kausina 1987–1988 ja sitten Los Angeles Raidersissa kausina 1990–1992.


title: 1-metyylinaftaleeni

text: 1-metyylinaftaleeni (CH) on polysyklinen aromaattinen hiilivety eli ns. PAH-yhdiste. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, palava neste. 1-metyylinaftaleenin moolimassa on 142,2 g/mol, sulamispiste −22 °C, kiehumispiste 245 °C, tiheys 1,02 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 82 °C, itsesyttymislämpötila 529 °C, taitekerroin 1,613–1,616 ja CAS-numero 90-12-0. Aineesta käytetään myös nimeä "alfa-metyylinaftaleeni".


title: 1-metyylinaftaleeni

text: 1-metyylinaftaleenia saadaan eristettyä kivihiilitervasta tislaamalla. Yhdistettä käytetään liuottimena, 1-kloorimetyylinaftaleenin (CHCl), naftaleeniasetonitriilin (CHN) ja naftaleenietikkahapon (CHO) valmistuksessa. Erilaisten polttoaineiden syttymisherkkyyden määrittämisessä käytetään apuna setaanilukua. Tällä asteikolla 1-metyylinaftaleenin setaaniluvuksi on määritelty nolla.


title: Kristiina Louhi

text: Ulla Kristiina Louhi (o.s. "Wiberg", s. 1. toukokuuta 1950 Helsinki) on suomalainen graafikko, kuvittaja ja kirjailija.


title: Kristiina Louhi

text: Louhi voitti Finlandia Junior -palkinnon vuonna 2004 yhdessä Riitta Jalosen kanssa teoksella "Tyttö ja naakkapuu". Vuonna 2014 hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Kristiina Louhi

text: Louhi valmistui ylioppilaaksi vuonna 1970 ja opiskeli vuosina 1970–1975 Taideteollisessa korkeakoulussa graafiseksi suunnittelijaksi. Pääaineenaan hänellä oli kirjagrafiikka.


title: Kristiina Louhi

text: Vuodesta 1984 Louhi on julkaissut Aino-lastenkirjasarjaa, jota on julkaistu yli kymmenelle kielelle. Kirjat kertovat tavallisen suomalaisen pikkutytön elämästä. Vuonna 1993 Louhi aloitti Tomppa-kirjasarjan, jonka ensimmäinen osa "Meidän Tomppa" palkittiin ilmestymisvuonnaan Vuoden kauneimpana kirjana.


title: Kristiina Louhi

text: Omien teostensa lisäksi Louhi on kuvittanut muun muassa Mysi Lahtisen, Kaarina Helakisan, Hannele Huovin, Kirsi Kunnaksen, Leena Laulajaisen, Hannu Mäkelän, Ritva Toivolan, Arvi Arjatsalon, Kaija Pakkasen, Riitta Jalosen, Maria Vuorion ja Timo Parvelan teoksia. Hän on kuvittanut myös oppikirjoja.


title: Kristiina Louhi

text: Louhi oli vuosina 1998–2003 naimisissa kirjailija Hannu Mäkelän kanssa. Hänellä on kolme lasta ensimmäisestä avioliitostaan elokuvaaja Seppo Louhen kanssa.


title: Kristiina Louhi

text: Lähde


title: David Jacobs

text: David Henry Jacobs (30. huhtikuuta 1888 – 6. kesäkuuta 1976) oli brittiläinen yleisurheilija joka syntyi Herne Hillissä Lontoossa.


title: David Jacobs

text: Tukholman olympialaisissa vuonna 1912 Jacobs juoksi avausosuuden olympiakultaa ajalla 42,4 voittaneessa 4 x 100 metrin viestijoukkueessa. Yhdistynyt kuningaskunta voitti Saksan, joka oli ollut nopeampi välierissä. Saksa diskattiin loppukilpailussa. Jacobs juoksi myös 100 metriä ja 200 metriä, mutta molemmissa taival jäi välieriin.


title: Idéal du Gazeau

text: Idéal du Gazeau (s. 1974 Normandia, Ranska) oli ranskalainen ravihevonen, joka oli yksi oman aikansa parhaista. Valmentaja Eugene Lefevre osti Idéal du Gazeaun sen ollessa puolitoistavuotias valmennustallinsa merkittävimmälle omistajalle.


title: Idéal du Gazeau

text: Idéal du Gazeau aloitti kilpailu-uransa kaksivuotiaana. Yksi kauden viidestä startista juostiin Pariisin Vincennesissä. Tuloksena oli voitto kauden ennätysajalla. Kolmivuotiaana ori voitti kauden kuudesta startista viisi. Ainoa tappio tuli ikäluokan Kriteriumissa, jossa se oli kolmas. Nelivuotiaana vuonna 1978 ori aloitti kansainvälisen uransa voittamalla Suomen pääradalla Vermossa kansainvälisen Kultakenkä-kilpailun.


title: Idéal du Gazeau

text: Viisivuotiaana Idéal osallistui ensimmäisen kerran Prix d'Amériqueen. Ori teki kovan juoksun kiertämällä koko matkan ulkoratoja ja hävisi vain niukasti helpon juoksun saaneelle High Echelonille.


title: Idéal du Gazeau

text: 6-vuotiskaudella Idéal du Gazeau teki lopullisen kansainvälisen läpimurtonsa. Se voitti Elitloppetin finaalin (vaikka hävisikin karsintaerässä Suomen Charme Asserdalille), Copenhagen Cupin, Prix Rene Ballierin ja Elite-Rennenin. Kauden kruunasi Euroopan mestaruus.


title: Idéal du Gazeau

text: Vuonna 1981 7-vuotiskauden alussa se voitti Prix d’Amériquen ja Criterium de Vitessen. Elitloppetin ja Copenhagen Cupin voitot menivät tällä kertaa Jorkylle, Idéalin pahimmalle kilpakumppanille. Myöhemmin samana vuonna Idéal kuitenkin voitti Jorkyn Yhdysvalloissa järjestetyssä epävirallisessa maailmanmestaruusajossa International Trotissa. Kauden loppupuolella Idéal voitti Åby Stora Prisin ja Finlandia-ajon, jossa se joutui kovaan loppusuorataistoon Keystone Patriotin kanssa. 1981 Ideal du Gazeau saavutti toisen Euroopan Mestaruutensa.


title: Idéal du Gazeau

text: 8-vuotiskauden alussa ori oli Prix d’Amériquessa kolmas ja Prix de Francessa toinen. Kauden ensimmäinen voitto tuli lopulta Prix de Parisissa. Seuraavaksi oli edessä oriin uran mahtavin voitonmarssi. Voitto tuli Grand Prix de Sud-Questissa, Grosser-Preis von Bayernissa, Elitloppetissa, Copenhagen Cupissa ja Rooseveltin pääkilpailussa Yhdysvalloissa. Challenge Cupissa tuli kuitenkin tappio – kenellepä muulle kuin Jorkylle. Loppukausi ei ollut yhtä menestyksekäs, mutta siitä huolimatta kolmas Euroopan mestaruus oli selviö.


title: Idéal du Gazeau

text: Viimeinen kilpailukausi 1983 alkoi Prix d’Amériquen voitolla, mutta kolmessa seuraavassa kilpailussa tuli tappio. Sitten ori jäi pitkälle tauolle ja arveltiin, että kilpailu-ura oli ohitse. Mutta vielä kerran mestari palasi huipulle. New Yorkissa se voitti kolmannen maailmanmestaruutensa ja pesi muut vakuudeksi vielä Challenge Cupissa. Eurooppaan paluun jälkeen ori ei kuitenkaan enää pystynyt urotekoihin. Sen viimeinen kilpailu oli Vermon Finlandia-ajo, jossa se oli vain varjo entisestään jääden vihoviimeiseksi.


title: Idéal du Gazeau

text: Uransa aikana Idéal du Gazeau juoksi 101 lähtöä, joista voittoja 60, kakkossijoja 15 ja kolmossijoja 9. Sen voittosummaksi kertyi 15 234 294 Ranskan frangia.


title: Idéal du Gazeau

text: Idéal du Gazeaun siitosura ei ollut aivan yhtä loistokas kuin kilpaura. Yksikään oriin jälkeläisistä ei päässyt lähellekään isänsä urotekoja. Parhaita jälkeläisiä ovat muun muassa Lovely Godiva (12,2a) His Majesty (12,5a) Elegant Sund (12,9a) Baron Godiva (13,2a) Golden Sund (13,5a) Peace On Earth (13,6a) ja suomalainen Riding Sponsor (13,0a)


title: Idéal du Gazeau

text: Emänisänä Ideal Du Gazeau on ollut menestyksekkäämpi, mistä parhaita esimerkkejä ovat muiden muassa Thai Tanic (09,9a) Gidde Palema (10,0a) Lass Zefyr (10,9a) Sugarless (10,9a) Countess Tomali (11,6a) Perfect Sund (11,9a) Poker Briljant (12,2a) Simb Chaplin (12,7a) Teddybear (12,9a)


title: Moottoritie on kuuma

text: Moottoritie on kuuma on syksyllä 1980 julkaistu Pelle Miljoona Oy:n ensimmäinen ja Pelle Miljoonan viides albumi, joka tavataan määritellä yhdeksi suomirockin klassikoista. Se nousi nopeasti Suomen levymyyntilistan ykkössijalle ja on sittemmin ylittänyt myös kultalevyrajan. Albumista tehtiin remasteroitu painos vuonna 2000.


title: Moottoritie on kuuma

text: Andy McCoy ja Sami Takamäki (Sam Yaffa) lähtivät heti levytyksen jälkeen Tukholmaan ja vaihtoivat yhtyettä Hanoi Rocksiin, eivätkä palanneet enää Pelle Miljoona Oy:n tiedossa olleelle Suomen-kiertueelle. Pelle Miljoonan seuraava albumi "Rakkaudesta elämään" (1981) on tehty kokoonpanolla Pelle Miljoona & Avoimet Ovet. Tätä albumia seurasi uusitulla kokoonpanolla Pelle Miljoona Oy:n toinen albumi "Matkalla tuntemattomaan" sekin vuonna 1981.


title: Moottoritie on kuuma

text: Moottoritie on kuuma -kappale on Ari Taskisen säveltämä ja Pelle Miljoonan sanoittama. Se voitti kesäkuussa 2007 "Helsingin Sanomien" äänestyksen "Rakkaimmat rockit". On väitetty, että kappaleen instrumentaaliriffi on lainattu Genesiksen kappaleesta "Dancing with the Moonlit Knight". Taskinen on kiistänyt ottaneensa vaikutteita Genesikseltä.


title: Leknes

text: Leknes on Vestvågøyn kuntakeskus Nordlandin läänissä Pohjois-Norjassa. Leknes on ollut kaupunki vuodesta 2002 lähtien. Leknes sijaitsee Lofoottien saariston keskiosassa ja on saarten toiseksi suurin asutuskeskus. Taajaman asukasluku oli 3 176 vuonna 2013. Lähialueen muita taajamia ovat Gravdal, Ballstad ja Stamsund. Åhon, joka on pääsaaret käsittävän maantieverkon läntinen pää, kertyy matkaa 64 km ja itään Lofoottien toiseen suurempaan kaupunkiin Svolværiin 69 km.


title: Leknes

text: Leknes on Lofoottien liikenteen solmupaikka ja kilpailee Svolværin kanssa Lofoottien liike-elämäkeskuksen asemasta. Leknesin lentokentältä on arkipäivisin kuusi Widerøen lentoa Bodøhön ja yksi lento Svolværiin.


title: Leknes

text: Keskiyön aurinko paistaa Leknesissä n. 25.5.–18.7., ja kaamosaika on n. 7.12.–5.1. Kylmimmän kuukauden helmikuun keskilämpötila on −1 °C, ja lämpimimmän kuukauden heinäkuun keskilämpötila +12 °C. Vuotuinen sademäärä on n. 1 200 mm.


title: Leknes

text: Vuosittainen Lofoten Countryfestival järjestetään Leknesin Lofothallenissa.


title: Potentiaaliero

text: Potentiaalierolla tarkoitetaan sähköopissa kahden eri potentiaalissa olevan johtimen tai varausjakauman välistä jännitettä. Kaikki virtapiirin jännitteet mitataan aina suhteessa yhteiseen vertailutasoon, esimerkiksi niin kutsuttuun "maahan".


title: Potentiaaliero

text: Esimerkiksi Suomessa käytetty verkkojännite 230 V tarkoittaa 230 voltin jännitettä maahan nähden koska sähköverkko on maadoitettu.


title: Saarijärvi (täsmennyssivu)

text: Saarijärvi on Suomessa hyvin yleinen paikannimi. Sen nimisiä järviä on OIVA-tietopalvelussa 199 kpl.


title: Saarijärvi (täsmennyssivu)

text: Saarijärvi on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:Aihepiiriin liittyy läheisesti myös


title: Hannu Taina

text: Hannu Taina (s. 21. maaliskuuta 1941 Helsinki) on espoolainen graafikko ja kuvittaja. Taina opiskeli Taideteollisen oppilaitoksen graafisella linjalla 1959–1962. Hän työskenteli mainostoimiston suunnittelijana 1963–1975, minkä jälkeen hän on toiminut vapaana kuvittajana. Hänen lastenkirjakuvituksistaan ovat tunnetuimpia Elina Karjalaisen Uppo-Nallet.


title: Hannu Taina

text: Hannu Taina on saanut Rudolf Koivu -palkinnon vuosina 1976, 1986 ja 1987)sekä valtion taideteollisuuspalkinnon 1987. Hän oli Suomen ehdokkaana Astrid Lindgrenin muistopalkinnon saajaksi 2006. Palkinnon saajaehdokkaita on 138, ja he edustavat 55 maata.


title: Jaksollinen funktio

text: Jaksollinen funktio on sellainen funktio, joka toistuu samanlaisena tietyn jakson välein. Jaksollisen funktion argumenttia kutsutaan vaiheeksi (engl. phase).


title: Jaksollinen funktio

text: Hieman muodollisemmin ilmaistuna funktio on jaksollinen jos ja vain jos on olemassa reaaliluku formula_1 siten, että kaikilla funktion määrittelyjoukkoon kuuluvilla arvoilla formula_2 on voimassa formula_3. Tällöin funktion formula_4 "jakso" on formula_5 ja "vaihe" on formula_6, jossa formula_7 on vaiheen kiinteä vertailuarvo (vaihereferenssi).


title: Jaksollinen funktio

text: Määritelmästä seuraa suoraan, että jaksolliselle funktiolle ei ole olemassa yksikäsitteistä käänteisfunktiota.


title: Jaksollinen funktio

text:
Jaksollinen funktio voidaan esittää Fourier'n sarjana.
Jaksollisten funktioiden summa on myös jaksollinen siten, että summafunktion jakso on summattavien funktioiden jaksojen pienin yhteinen jaettava. Tätä ominaisuutta voidaan käyttää hyväksi esimerkiksi muodostettaessa pitkäjaksoisia digitaalisia signaaleja siten, että valitaan summattavien signaalien jaksot alkuluvuista.


title: Jaksollinen funktio

text:
1. Esimerkiksi trigonometriset funktiot sini, kosini ja tangentti ovat kaikki jaksollisia ja jatkuvia. Jaksollinen funktio ei välttämättä kuitenkaan ole jatkuva: esimerkiksi funktio
formula_8
on matemaattisesti jaksollinen, mutta ei ole jatkuva missään.


title: Jaksollinen funktio

text: 2. Fysiikassa jaksolliselta suureelta vaaditaan lisäksi että jaksonpituus on vakio tai se muuttuu hyvin hitaasti itse funktioon verrattuna. Yleensä fysiikan jaksollisia funktioita kuvataan eksponenttifunktiolla kompleksitasossa.


title: Jaksollinen funktio

text: Jakson pituudesta käytetään fysiikan aaltoliikeopissa myös nimityksiä aallonpituus ja jaksonaika.


title: Jaksollinen funktio

text: 3. Kuten edellä on todettu, summattaessa jaksollisia lukujonoja tai signaaleja saadaan lopputulos, joka on myös jaksollinen. Esim. summattaessa kaksi binääristä jonoa, joiden jaksonpituudet ovat kaksi ja kolme saadaan summa, jonka jaksonpituus on  2 × 3 = 6:


title: Jaksollinen funktio

text: Summattaessa kolme jonoa, joiden jaksonpituudet ovat kaksi, kolme ja neljä, saadaan:


title: Jaksollinen funktio

text: Nyt havaitaan, että summan jakso ei ole 2 × 3 × 4, vaan 3 × 4 = 12, koska jaksonpituus neljä on jaollinen allemmalla jaksolla kaksi.