title: Clunyn liike

text: Clunyn liike oli 900–1000-luvuilla vaikuttanut katolisen kirkon uudistusliike. Se syntyi Clunyn benediktiiniläisluostarissa Keski-Ranskassa.Clunyn liikkeen tavoitteet pyrki toteuttamaan tarmokkaasti paavi Gregorius VII, joka oli paavina 1073–1085. Gregorius, jonka syntymänimi oli Hildebrand, oli toiminut Clunyn liikkeessä jo ennen paaviksi tuloaan muun muassa Nikolaus II:n tukijana. Hän pyrki osoittamaan paavin riippumattomuuden maallisista hallitsijoista julistamalla kirkollisia virkoja myyneen Saksan keisarin, Henrik IV:n pannaan. Ensin Gregorius VII näytti onnistuvan: Saksan ruhtinaat käyttivät pannaa tekosyynä kapinoidakseen keisaria vastaan, ja Henrik IV joutui lähtemään nöyryyttävälle matkalle Canossaan, Keski-Italiaan, jossa paavi oli turvapaikassaan tukijansa Toscanan kreivitär Matildan linnassa. Greogirus ja Henrik pääsivät lopulta sopuun, mutta Henrik IV kuitenkin petti sopimuksen saatuan Saksan haltuunsa. Lopulta Henrik ajoi Gregoriuksen pakoon Roomasta.


title: Clunyn liike

text: Parhaiten Clunyn liikkeen tavoitteet paavin aseman noston osalta toteutti paavi Innocentius III, joka oli paavina 1198–1216. Hän sanoi olevansa ”Kristuksen sijainen” maan päällä. Hän oli aikanaan Länsi-Euroopan hallitsija, joka muun muassa nöyryytti Englannin kuningasta Juhana Maatonta. Juhana sai lisänimensä ”Maaton” siitä, että hänen tuli nöyryyttävästi luovuttaa paavi Innocentius III:lle kaikki maansa. Paavi luovutti ne takaisin, mutta vain läänityksinä.


title: Clunyn liike

text: Innocentius III:n jälkeen paavin asema romahti. Yksi tärkeä syy oli ristiretkien epäonnistuminen.


title: Commando (elokuva)

text: Commando on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut, Mark L. Lesterin ohjaama toimintaelokuva, jossa pääosassa on Arnold Schwarzenegger.


title: Commando (elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 4. lokakuuta 1985 1 495 kankaalla. Elokuva tuotti 57 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Useissa maissa se sai K-18-leiman. Ruotsissa 90-minuuttinen elokuva esitettiin leikattuna 75-minuuttisena. Arvioiden mukaan Schwarzeneggerin roolihahmo tappaa 88 elokuvassa kuolevista 110 henkilöstä, osan suomalaisella Valmet M78 -automaattikiväärillä. Aikoinaan elokuvan sanottiin kopioivan Rambo-elokuvia.


title: Commando (elokuva)

text: Eläkkeellä olevan kommandon John Matrixin (Arnold Schwarzenegger) tytär Jenny (Alyssa Milano) kaapataan. Kaappauksen takana on Val Verden presidentiksi haluava Arius (Dan Hedaya). Kaappauksessa on mukana myös kuolemansa lavastanut entinen palkkasotilas Bennett (Vernon Wells), jonka Matrix uskoi kuolleen. Nyt Bennett hautoo kostoa Matrixille, koska Matrix erotti tämän. Ariuksen vaatimuksena on että Matrix tappaisi Val Verden nykyisen presidentin. Tämän tehtyään Matrix saisi tyttärensä takaisin.


title: Commando (elokuva)

text: Matrix laitetaan lentokoneeseen Val Verdeen. Matrix pakenee koneesta ja lähtee seuraamaan Sullya (David Patrick Kelly), joka on mukana Jennyn kaappauksessa. Matrixin mukaan tulee lentoemäntä Cindy (Rae Dawn Chong). Lopulta Matrix saa Sullyn kiinni ja vaatii tietoja tyttärensä olinpaikasta. Lopuksi Matrix eliminoi Sullyn.


title: Commando (elokuva)

text: Matrix saa selville missä Ariuksen päämaja on. Hän menee sinne hyvin aseistautuneena. Arius saa tietää että Matrix on paennut lentokoneesta, joten hän käskee Bennetiä tappamaan Jennyn. Jenny on kuitenkin päässyt pakoon huoneesta, jossa hän on ollut vankina. Bennett lähtee perään. Matrix taistelee Ariuksen sotilaita vastaan. Matrix kohtaa myös aseistautuneen Ariuksen. Matrix onnistuu ampumaan Ariuksen. Sen jälkeen hän kohtaa Bennetin, jolla on Jenny vankina. Matrix ja Bennett ottavat yhteen, jonka päätteeksi Matrix tappaa Bennetin.


title: Commando (elokuva)

text:
Elokuvan lopussa Matrix, Jenny ja Cindy nousevat lentokoneeseen ja lähtevät saarelta.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa sarjakuvamaiseksi rutiinitoiminnaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Sid Meier’s Alpha Centauri on Brian Reynoldsin ja Sid Meierin suunnittelema tietokonepeli, joka fanien keskuudessa tunnettaan lyhenteellä "SMAC" tai lyhyemmällä nimellä "Alpha Centauri". Se on Firaxis Gamesin kehittämä ja Electronic Artsin vuonna 1999 julkaisema, tietokoneella toimiva vuoropohjainen strategiapeli. Pelille on julkaistu myös laajennusosa, "Sid Meier’s Alien Crossfire".


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Peli alkaa avaruusalus "Unityn" lähestyttyä Alfa Centaurin maankaltaista planeettaa Chironia. Avaruusalus tuhoutuu sabotaasin vuoksi, ja seitsemän eri ryhmittymän edustajat laskeutuvat eri puolille planeettaa.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Pelaaja omaksuu jonkin sivilisaation johtajan roolin ja pyrkii laajentamaan siirtokuntaa. Pelin voittamiseksi on monta eri tapaa.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Kaupunkeja voidaan rakentaa, valloittaa ja tuhota. Kaupunki kerää resursseja (mineraaleja, energiakrediittejä ja ravinteita) ympäröivästä maastosta. Mineraaleilla voidaan rakentaa yksiköitä ja huoltaa niitä. Mineraaleja voidaan myös muuttaa energiaksi. Mitä enemmän ravinteita kerätään kaupunkilaisille ruuaksi, sitä nopeammin väkiluku kasvaa.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Yksiköiden, rakennusten ja salaisten projektien rakentaminen vaatii tietyn määrän mineraaleja. Joka vuorolla käynnissä olevaan rakennusprojektiin lisätään mineraaleja. Aurinkokennoista kerättävä energia jakautuu psyykeen (psych), talouteen (economy) ja tutkimukseen (labs). Psyyke kuvastaa sitä, kuinka paljon energiaa käytetään asukkaiden elintason parantamiseen. Talous edustaa energiakrediiteiksi muutettavaa määrää ja tutkimus tieteen rahoitusta. Energiakrediitit ovat pelin rahayksikkö.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Pelaaja voi suorittaa useita diplomaattisia toimintoja toisen ryhmittymän kanssa. Teknologioita, energiakrediittejä ja kaupunkeja voidaan vaatia muilta ryhmittymiltä sodalla uhkaamalla.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Pelissä voi voittaa usealla tavalla:


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text:
Militaristinen spartalaisryhmä on sotilaalliseen valmiuteen panostava kurinalainen yhteiskunta. Pelin alussa spartalaisilla on "Doctrine: Mobility" -teknologia ja he pystyvät rakentamaan sotilasyksiköiden prototyyppejä ilman ylimääräisiä mineraaleja. Heidän pääkaupunkinsa nimi on Sparta Command. Sotavalmisteluihin käytetty työvoima heikentää mineraalituotantoa kymmenellä prosentila.
Gaian tavoite on suojella planeetan luontoa ja estää ekologinen katastrofi. Heillä on pelin alussa "Centauri Ecology" -teknologia. Heidän pääkaupunkinsa on Gaia’s Landing. Gaialaiset pystyvät kaappaamaan planeetaan luonnossa kasvavia "mielimatoja".
"Planeetan yliopisto" arvostaa kehitystä ja tieteellistä tutkimusta. Heidän pääkaupunkinsa on University Base. Yliopistolla on pelin alussa "Information Networks", sekä yksi satunnaisesti valittu teknologia. He myös saavuttavat tieteellisiä läpimurtoja 20 % muita nopeammin, mutta akateemisten tietoverkkojen avoimuus tekee heidät haavoittuvaisiksi muiden ryhmien vakoojille (probe teams).
"Rauhanturvaajat" korostavat diplomatiaa, ihmisoikeuksia ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan noudattamista. Pelin alussa rauhanturvaajilla on "Biogenetics"-teknologia, ja he vetävät puoleensa älyllistä eliittiä, jonka vuoksi heidän joka neljäs asukkaansa on lahjakas (talent). Heidän pääkaupunkinsa on United Nations Headquarters.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text:
"Ihmispesä" on totalitaristinen poliisivaltio. Hivellä on pelin alussa "Doctrine: Loyalty" -teknologia. Hiven väestönkasvu ja mineraalituotanto ovat 10 % muita korkeampia. Heidän pääkaupunkinsa on The Hive. Hive ajautuu helposti konfliktiin rauhanturvaajien ja uskovaisten kanssa.
"Uskovaiset" edustavat kristillistä fundamentalismia ja suhtautuvat epäluuloisesti tieteelliseen kehitykseen. Heidän pääkaupunkinsa on New Jerusalem. Uskovaisilla on pelin alussa "Social Psych" -teknologia. Heillä on myös 25 prosentin bonus hyökkäykseen, heidän vakoojansa ovat normaalia tehokkaampia ja vihollisen vakoojien toiminta on vaikeampaa. He pystyvät varustamaan neljä sotilasyksikköä kaupunkia kohden ilman mineraalikuluja. Koska planeetta on heidän mielestään luvattu maansa, ekologinen vahinko on laajempi ja resurssituotanto sienikasvustossa on vähäisempää. Ryhmän tekoäly on aggressiivinen ja todennäköisesti ajautuu sotaan Yliopiston kanssa.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: "Morganin teollisuustuotanto" edustaa kapitalismia ja vapaata markkinataloutta. Morganilla on pelin alussa "Industrial Base" -teknologia ja 100 ylimääräistä energiakrediittiä. He saavat myös bonuksen energiatuotantoon, mutta heidän kaupunkinsa eivät voi ylittää väkilukua neljä, ennen kuin Hab Complex -rakennus on valmis. Heidän pääkaupunkinsa on Morgan Industries.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text:
Ryhmä fanaattisia planeetan palvojia. Heitä johtaa Profeetta Cha Dawn jonka uskotaan olevan "Planeetan äänen" fyysinen ilmentymä. Pelin alussa heillä on Social Psych- ja Centauri Ecology teknologiat käytössä.
Kyborgirotu jota johtaa Aki-Zeta 5, entinen norjalainen Aki Luttinen. Pelin alussa heillä on käytössä Information Networks- ja Applied Physics teknologiat.
Hakkereita ja krakkereita, vakoilun asiantuntijoita. Heidän johtajansa on Sinder Roze. Pelin alussa heillä on käytössä Information Networks- ja Planetary Networks teknologiat.
Teollinen- ja sosialistinen sivilisaatio joka lupaa olevansa työläisten taivas. Heitä johtaa esimies Domai. Pelin alussa heillä on käytössä Industrial Base teknologia.
Merenkultuun keskittynyt sivilisaatio jota johtaa kapteeni Ulrik Svensgaard. Piraateilla on pelin alussa Doctrine: Mobility- ja Doctrine: Flexibility teknologiat.
Muukalaisrotu jonka tehtävä on suojella "Kuuden monimuotoisuuden" voimaa. Johtajana toimii suojelija Lular H'minee. Muukalaiset tulevat planeetalle viisi vuotta myöhemmin kuin ihmiset ja pelin alussa heillä on Progenitor Psych-, Centauri Ecology-, Field Modulation-, Information Networks- ja Biogenetics teknologiat.
Muukalaisrotu jonka tehtävä on käyttää hyväkseen "Kuuden monimuotoisuuden" voimaa. Johtajana toimii valloittaja Judaa Maar. Muukalaiset tulevat planeetalle viisi vuotta myöhemmin kuin ihmiset ja pelin alussa heillä on Progenitor Psych-, Centauri Ecology-, Field Modulation-, Applied Physics- ja Biogenetics teknologiat.


title: Sid Meier’s Alpha Centauri

text: Peliä myytiin huhtikuusta kesäkuuhun vuonna 1999 yli 54 000 kappaletta, yhteensä noin 168 000 kappaletta.


title: Richard Wagner

text: Wilhelm Richard Wagner (22. toukokuuta 1813 Leipzig – 13. helmikuuta 1883 Venetsia) oli saksalainen säveltäjä, kapellimestari, musiikkiteoreetikko ja esseisti. Hänen merkittävyytensä säveltäjänä perustuu pitkälti oopperoihin, joista hänen uudistuksellinen tyylinsä nykyisin parhaiten muistetaan. Wagner kirjoitti muista suurista oopperasäveltäjistä poiketen myös teoksiensa libretot itse.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin sävellykset, etenkin myöhäiskaudella, sisältävät huomattavaa kontrapunkti-tekniikan käyttöä, kromaattisuuden hyödyntämistä, omintakeisia harmonioita ja orkestraatiota sekä runsasta johtoaiheen ("Leitmotiv"), eli tiettyihin hahmoihin, paikkoihin tai juonenkohtiin liittyvän teeman, käyttöä. Wagner oli edelläkävijä Euroopan taidemusiikkiin suuresti vaikuttaneiden musiikillisten uudennusten, kuten äärimmäisen kromaattisuuden ja nopeasti vaihtuvien tonaalisten keskusten, käyttäjänä.


title: Richard Wagner

text: Hän muutti musiikkia koskevaa ajattelua kokonaistaideteoksen ("Gesamtkunstwerk") käsitteellään, joka yhdistää kaikki kirjalliset, musiikilliset ja näytelmälliset taiteet yhdeksi teokseksi. Tämä ajattelu huipentui neljän oopperan sarjaan "Nibelungin sormus", joka valmistui vuonna 1876. Wagner myös rakennutti oman oopperatalonsa, jotta hänen teoksiaan voitaisiin esittää juuri siten kuten hän halusi.


title: Richard Wagner

text: Wagner oli perheensä seitsemäs lapsi. Hänen suvussaan oli useita opettajia ja kanttoreita sekä teatterin harrastajia. Wagnerin isä Friedrich Wagner kuoli pojan ollessa vasta puolivuotias, ja Wagnerin äiti avioitui pian taidemaalari, näyttelijä ja runoilija Ludwig Geyerin kanssa. Isäpuolensa (tai isänsä, sillä Wagnerin oikeasta isästä vallitsi jonkinlainen epätietoisuus) opastuksella nuori Wagner tutustui näyttämötaiteen maailmaan, jossa häneen tekivät vaikutuksen Carl Maria von Weberin ooppera "Taika-ampuja" ("Der Freischütz", 1821) ja Ludwig van Beethovenin ooppera "Fidelio" (1805). Nämä vaikutteet ohjasivat häntä musiikilliselle uralle.


title: Richard Wagner

text: Wagner opiskeli musiikkia itsenäisesti. Eräs hänen alkusoitoistaan esitettiin Leipzigin teatterissa jo vuonna 1830. Seuraavana vuonna hän alkoi opiskella kontrapunktia ja sävellystä kaupungin yliopistossa Tuomas-kirkon kanttorin Christian Theodor Weinligin opastuksessa. Weinlig esitytti Wagnerin varhaisia teoksia kuten "C-duurisinfonian" (1832) sekä eräitä alkusoittoja. Wagner sävelsi lauluja sekä piano- ja orkesterimusiikkia sekä pian myös kolme ensimmäistä oopperaansa: "Die Hochzeit" (1832, keskeneräinen), "Die Feen" ("Haltijat", 1834) ja "Das Liebesverbot" ("Lemmenkielto", 1835). Vuonna 1833 Wagner pääsi kuoronjohtajaksi Würzburgiin; vuosina 1834–1836 hän toimi kapellimestarina Magdeburgissa ja vuonna 1837 Königsbergissä. Vuonna 1836 hän avioitui Minna Planerin (1809–1866) kanssa, mutta liitosta tuli monien kriisien varjostama.


title: Richard Wagner

text: Vuonna 1837 Wagner siirtyi kapellimestariksi Riikaan, jossa hän kirjoitti ja sävelsi "Rienzin" kaksi ensimmäistä näytöstä. Hänen tavoitteenaan oli saada oopperoitaan esitetyksi Pariisissa, jonne hän matkustikin Lontoon kautta vuonna 1839. Myrskyisä merimatka antoi hänelle innoituksen oopperaan "Der fliegende Holländer" ("Lentävä hollantilainen", 1843). Huolimatta hänen puolestaan annetuista suosituksista Wagner ei saanut oopperoitaan esitetyksi Pariisissa. Hän työskenteli kustantaja Schlesingerille sovittaen oopperoita pianolle ja kirjoittaen artikkeleita "Gazette Musicale" -lehteen, mistä huolimatta hän joutui velkavankeuteen vuoden 1840 lopulla ylellisen elämänsä vuoksi. Vastoinkäymisistä huolimatta Pariisin-vuodet eivät olleet turhia: Wagneriin teki syvän vaikutuksen hänen kuulemansa Beethovenin yhdeksännen sinfonian esitys, ja lisäksi hän tutustui Hector Berlioziin sekä tämän sävellyksiin. Hän myi "Lentävän hollantilaisen" luonnokset Pariisin kaupunginoopperan johtajalle, ja teos esitettiin oopperassa nimellä "Le Vaisseau fantôme" (Aavelaiva).


title: Richard Wagner

text: Dresdenin hoviteatteri otti menestyksekkäästi "Rienzin" ohjelmistoonsa vuonna 1842, ja Wagner päätti asettua kaupunkiin. "Rienzin" ohella "Lentävä hollantilainen" Wagnerin omana versiona saavutti suosiota, ja säveltäjä sai hovikapellimestarin paikan teatterissa vuonna 1843. "Tannhäuserin" partituuri valmistui 1845, ja samana vuonna oli teoksen kantaesitys. Lisäksi hän luonnosteli oopperat "Die Meistersinger von Nürnberg" ("Nürnbergin mestarilaulajat"), "Lohengrin" sekä "Götterdämmerung" ("Jumalten tuho"; tässä vaiheessa vielä esiasteena nimellä "Siegfrieds Tod", "Siegfriedin kuolema"). Vuonna 1846 hän johti Dresdenissä Beethovenin 9. sinfonian, ja esityksestä tuli käänteentekevä. Tutkittuaan klassista aihepiiriä ja germaanista kansantarustoa Wagner sai idean nibelungeista kertovaan draamaan vuonna 1848, innoituksenaan muinaiskreikkalaisen näytelmäkirjailijan Aiskhyloksen "Oresteia" (458 eaa.) sekä muinaisskandinaavinen "Edda".


title: Richard Wagner

text: Keväällä 1848 Wagner osallistui Dresdenissä toukokuun vallankumoukseen, mikä pakotti hänet lähtemään maanpakoon Saksasta kahdeksitoista vuodeksi. Franz Liszt, jolla oli syvä ystävyyssuhde Wagneriin, auttoi tätä pakenemaan ensin Weimariin ja lopulta Zürichiin vuonna 1849. Liszt järjesti myös "Lohengrin" oopperan ensiesityksen Weimarissa vuonna 1850. Zürichissä Wagnerin poliittinen aktiivisuus muuttui teoreettisten ja filosofisten tutkielmien kirjoittamiseksi, joista merkittävimpiä ovat "Die Kunst der Revolution" (1849), "Das Kunstwerk der Zukunft" (1850), antisemitistinen "Das Judentum in der Musik" (1850) sekä kokonaistaideteoksen ideaa käsittelevä "Oper und Drama" (1851).


title: Richard Wagner

text: Vuodet 1850–57 Wagner omisti "Der Ring des Nibelungen" -tetralogialle ("Nibelungin sormus") lukuun ottamatta neljän kuukauden konserttimatkaa Lontooseen vuonna 1855. Hän sai valmiiksi "Nibelungin sormuksen" tekstin vuonna 1852. Ensimmäiset osat valmistuivat: "Das Rheingold" ("Reininkulta") 1852–54 ja "Die Walküre" ("Valkyyria") 1852–56. Työ keskeytyi vuonna 1857 "Siegfriedin" toisen näytöksen orkesteriluonnokseen, sillä hänen suunnittelemansa juhlanäytännön toteuttaminen osoittautui mahdottomaksi. Lisäksi häntä oli alkanut kiehtoa ajatus kelttiläisperäiseen taruun Tristanista ja Isoldesta perustuvasta oopperasta ("Tristan und Isolde", 1857–59). Teoksen syntyyn vaikutti myös Wagnerin rakkaus tämän luottomiehen ja turvapaikan antajan, Otto Wesendonckin, runoilijavaimoon Mathildeen. Wagner sävelsi osittain "Tristanin" teemoihin perustuvan viiden laulun sarjan Mathilden runojen pohjalta. Suhde paljastui, ja Wagner joutui lähtemään Venetsiaan talveksi 1858–59 ja Luzerniin 1859, missä hän sävelsi "Tristan ja Isolden" toisen ja kolmannen näytöksen.


title: Richard Wagner

text: Vuonna 1860 Wagner matkusti jälleen Pariisiin, jossa pidetyt kolme konserttia saivat huomiota, mutta aiheuttivat taloudellisen tappion. Kaupungin Suuressa oopperassa esitettiin keisarin vaatimuksesta "Tannhäuser" (1843–45), jonka bakkanaali- ja Venusvuorikohtaukset Wagner oli muokannut uudelleen. Teosta harjoiteltiin peräti 164 kertaa, mutta Jockey-Clubin provosoiman skandaalin takia se esitettiin vain kolme kertaa. Wagner oli kuitenkin ehtinyt saada Pariisissa taakseen ihailijajoukon, johon kuului muun muassa runoilija Charles Baudelaire.


title: Richard Wagner

text: Wagner vapautettiin maanpakolaisuudesta 1861, ja hän lähti Wieniin valmistellakseen "Tristan ja Isolde" (1857–59) oopperan esitystä. Seuraavana vuonna hän alkoi jatkaa "Nürnbergin mestarilaulajien" (1861–67) sävellystyötä, mutta erimielisyydet kustantajan kanssa johtivat siihen, että Wagnerin piti matkustaa konserttikiertueelle aina Pietariin ja Moskovaan saakka. "Tristanin" esittämiseen liittyneet vastoinkäymiset johtivat jälleen taloudellisiin vaikeuksiin, ja velkojien ahdistamana Wagner joutui toukokuussa 1864 pakenemaan Müncheniin, jonne hänen suuri ihailijansa, Baijerin kuningas Ludvig II oli hänet kutsunut. Kuningas kehotti häntä jatkamaan "Nibelungin sormuksen" säveltämistä. "Tristan" esitettiin vihdoin ensi kerran vuonna 10. kesäkuuta 1865 Münchenin kansallisteatterissa Hans von Bülowin johdolla. Wagner valmisteli "Siegfried" oopperan toisen näytöksen partituuria ja "Parsifal" oopperaa.


title: Richard Wagner

text: Säveltäjä joutui muuttamaan Tribscheniin Luzernin lähelle vuonna 1866 ajauduttuaan hovin epäsuosioon yritettyään käyttää nuorta kuningasta hyväkseen saavuttaakseen taiteelliset ja poliittiset tavoitteensa sekä saatuaan tämän takia Münchenissä pilkkanimen "Lolus" viittauksena Ludvig I:n rakastajattareen Lola Monteziin. Wagnerin Tribschenissä viimeistelemä ooppera "Nürnbergin mestarilaulajat" (1861–67) sai kantaesityksensä – jälleen von Bülowin johdolla – Münchenissä vuonna 1868. Seuraavana vuonna Wagner jatkoi "Siegfriedin" ja "Jumalten tuhon" säveltämistä. Tältä kaudelta ovat peräisin useat kirjoitukset kuten "Staat und Religion" (1864), "Was ist deutsch" (1865), "Über das Dirigieren" (1869) ja "Beethoven" (1870). Vuonna 1870 Wagner avioitui Cosima von Bülowin (1837–1930) kanssa, joka oli Franz Lisztin tytär ja Hans von Bülowin entinen vaimo. Cosima toimi omalta osaltaan puolisonsa elämäntyön hyväksi myös säveltäjän kuoleman jälkeen. Wagner sävelsi "Siegfried-idyllin" Cosiman syntymäpäivän kunniaksi vuonna 1870.


title: Richard Wagner

text:
Wagnerit saivat kolme lasta: Isolden, Evan ja Siegfriedin. Siegfriedistä (1869–1930) tuli myös säveltäjä. Siegfriedin poika Wieland(1917–1966) taas oli tunnettu oopperaohjaaja ja teatterinjohtaja. Wielandin veli Wolfgang (1919–2010) toimi Bayreuthin oopperajuhlien johtajana.
Wagner halusi valmistuvalle oopperatetralogialleen oman suurteatterin kauas suurkaupunkien teatterielämästä. Hänen 59-vuotispäivänään vuonna 1872 muurattiin teatterin peruskivi baijerilaiseen Bayreuthin pikkukaupunkiin. "Jumalten tuhon" ("Götterdämmerung") valmistuttua vuonna 1874 alettiin valmistella oopperajuhlia. Kesällä 1876 "Nibelungin sormus" esitettiin kolme kertaa; taiteellisesti esitykset menestyivät hyvin, mutta taloudellisesti ne tuottivat 150 000 Saksan markan tappiot. Vuonna 1877 Wagner järjesti Lontoon Royal Albert Hallissa kahdeksan konserttia tappioiden kattamiseksi, mutta niistä saadut tulot olivat vaatimattomat. Seuraavana vuonna säveltäjä sai Baijerin kuninkaalliselta rahastolta lainan, jonka turvin tappiot pystyttiin maksamaan.


title: Richard Wagner

text: Oopperajuhliin pettynyt Wagner alkoi vuoden 1877 jälkeen säveltää toden teolla viimeistä suurta oopperaansa "Parsifalia". Partituuri valmistui Palermossa 1882, minkä jälkeen säveltäjä palasi Bayreuthiin. Samana vuonna teoksen esitystä varten järjestetyille juhlaviikoille hän sai Ludvig II:lta käyttöönsä hovioopperan ja kuoron sekä johti itse viimeisen esityksen loppukohtauksen.


title: Richard Wagner

text: Loppuvuonna 1882 terveydentilansa horjuessa Wagner perheineen muutti Venetsiaan Palazzo Vendraminiin. Siellä hän ehti johtaa Cosiman kunniaksi Teatro La Fenicessä nuoruudenteoksensa, "C-duurisinfonian" (1832). Helmikuussa 1883 Wagner kuoli sydänkohtaukseen. Hänen ruumiinsa vietiin Bayreuthiin, jonne hänet haudattiin Wahnfriedin puutarhaan valmistuttamaansa hautapaikkaan.


title: Richard Wagner

text: Wagner kuvattiin monissa aikalaisten kirjoituksissa iloluontoisena persoonana, joka vielä viimeisillä vuosillaan kiipeili huvikseen puissa ja kokeili päällään seisomista. Hän oli myös kasvissyöjä ja uskoi, että julmimmatkin rikolliset voidaan usein muuttaa lempeiksi ihmisiksi vain oikean ruokavalion avulla (väitetysti hän ei luopunut itse kokonaan lihasta).


title: Richard Wagner

text: Wagnerin antisemitismi tarkoitti sitä, että hän näki juutalaisen kulttuurin vaikutuksen vieraana ja epäsopivana saksalaiseen kulttuuriin. Ratkaisuksi hän esitti, että juutalaiset sulautettaisiin saksalaiseen kulttuuriin. Tämä on yleisin tulkinta hänen kirjoituksistaan. Antisemitismi ei estänyt Wagnerin ystävyyttä useiden juutalaisten kanssa, joista muutamia hän kuvasi kirjoituksissaan ylistävästi. Wagner oli myös pasifisti, mikä näkyy joissakin hänen oopperoissaan, kuten "Parsifalissa".


title: Richard Wagner

text: Wagner oli poikkeuksellisen tietoinen omasta merkityksestään. Hän piti itseään nerona, joka ansaitsee vain parasta. Hänen rahavaransa eivät kuitenkaan aina riittäneet ylellisen elämäntavan kustantamiseen, joten hänen elämänsä oli aina kuningas Ludvig II:n tapaamiseen asti jatkuvaa velkojien pakenemista. Rahan lisäksi Wagner vaati ystäviltään kaikenlaista muutakin. Eniten kohua herätti se, kun hän kaappasi kapellimestari Hans von Bülowilta tämän vaimon Cosiman.


title: Richard Wagner

text: Wagner uudisti oopperaa monelta osin ja rikkoi totuttuja kaavoja. Hänen päämääränään oli luoda oopperasta kokonaistaideteos ("Gesamtkunstwerk"), jossa runo, musiikki ja visuaaliset tekijät täydentävät toisiaan yhtä merkittävinä elementteinä. Libreton kirjoittaminen ja säveltäminen olivat hänelle yksi ja sama tapahtumasarja, joten hän päätti jo nuorena, että hänen on itse kirjoitettava omat librettonsa. Hänen mielestään vain säveltäjä saattoi tietää, millaisia musiikin tekstien tulisi olla.


title: Richard Wagner

text: 1800-luvun saksalainen romantiikka näkyy vahvasti Wagnerin aihevalinnoissa. Viisaat kuninkaat, urheat ritarit ja viattomat neidot ovat tärkeä osa wagnerilaista maailmaa. Tärkeintä Wagnerille oli kuitenkin aina kertomuksen dramaattinen teho. Niinpä hän ei koskaan tyytynyt kopioimaan vanhoja taruja sellaisinaan, vaan pyrki muokkaamaan niitä syvällisemmiksi. Hän myös yhdisteli samaan teokseen mitä erilaisimpia vaikutteita. Wagner haki innoitusta muun muassa germaanien ja viikinkien mytologiasta, antiikin Kreikan teatterista, kristinuskosta, buddhalaisuudesta ja filosofiasta. Lisäksi hän seurasi aktiivisesti oman aikansa politiikkaa - esimerkiksi "Nibelungin sormus" -tetralogia voidaan tulkita 1800-luvun kapitalismin kritiikiksi.


title: Richard Wagner

text: Wagner jätti jälkensä myös oopperoiden esityskäytäntöihin. Hän siirsi orkesterin pois näkyvistä eli keksi niin sanotun orkesterimontun. Hän myös sammutti valot katsomosta, jotta yleisön keskittyminen itse oopperaan helpottuisi.


title: Richard Wagner

text: Toisen maailmansodan jälkeen Wagnerin oopperoiden esitystapa on muuttunut suuresti. Romantiikan ajan ylenpalttiset lavasteet ovat kadonneet näyttämöltä, ja kapellimestarit yrittävät tulkinnoissaan välttää liiallista paatosta. "Nibelungin sormuksessa" laulajilla ei enää näe entisajan tyyliin sarvikypäriä ja haarniskoja.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin musiikki perustuu paljolti taitavaan johtoaiheen ("Leitmotiv") käyttöön. Johtoaiheen tarkoitus on pitää yllä teoksen musiikillista yhtenäisyyttä symboloimalla tiettyä henkilöä, tapahtumaa tai tunnelmaa. "Lentävästä hollantilaisesta" lähtien Wagner alkoi kehittää tietystä osasta (esimerkiksi balladista) koko teokseen täydellisenä kudoksena leviävän temaattisen materiaalin. Muita Wagnerin uudistuksia musiikissa olivat jatkuva, sinfoninen melodian virta ("unendliche Melodie"), huomattavasti aiempaa suurempi orkesteri, omintakeiset harmoniset ratkaisut, soitinnus ja sointivärit, polyfonia, musiikin muotoa koskevat ideat, kuten paikoin äärimmäinen kromaattisuus, sekä tonaalisuuskäsitteen laajentaminen. Erityisesti oopperassa "Tristan" Wagner tutki perinteisen tonaalisuuden rajoja osoittaen tietä 1900-luvun atonaalista musiikkia kohti.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin tyyliä on usein pidetty romantiikan ajan huipentumana, koska siinä tutkitaan tunteiden ilmaisun mahdollisuuksia aiempaa laajemmin. Wagnerin musiikki on usein hyvin dramaattista ja elämyksellistä. Orkesterilla on vähintään yhtä suuri rooli kuin laulajillakin. Se kommentoi tapahtumia lavalla, vihjailee tuleviin tapahtumiin ja muistelee aiemmin tapahtuneita asioita. Orkesterilla on siis melko samanlainen rooli kuin kuorolla antiikin Kreikan näytelmissä.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin alkusoitot ovat siinä määrin tunnettuja, että niitä esitetään usein myös irrallaan oopperoista. Tällaisia esityksiä varten Wagner laati alkusoittoihin erikseen lopetukset, koska oopperoissa ne eivät lopu luontevasti vaan sulautuvat ensimmäiseen näytökseen. Kaikkien tunnistamia Wagnerin laatimia melodioita ovat ”Hääkuoro” "Lohengrin" oopperan 3. näytöksestä (joka on Yhdysvalloissa käytetyin häämarssi) sekä ”Valkyyrioiden ratsastus” "Valkyyria"-oopperan 3. näytöksen alusta.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin ”musiikkidraamat” ovat hänen keskeinen taiteellinen perintönsä. Ne jaetaan kolmeen aikakauteen:


title: Richard Wagner

text: 19-vuotiaana, vuonna 1832, Wagner alkoi säveltää ensi kerran oopperaa. Tämän "Die Hochzeit" (Häät) -nimisen teoksen työstämisen hän kuitenkin keskeytti pian aloituksen jälkeen. Kolme valmistunutta varhaisvaiheen oopperaa ovat "Die Feen" (Keijut), "Das Liebesverbot" (Rakkauden kielto) sekä "Rienzi". Näissä teoksissa käytetty sävellystyyli oli vielä tavanomaista, eikä niistä löydy niitä innovaatioita, joiden ansiosta Wagner on jäänyt musiikin historiaan. Myöhemmin elämässään Wagner sanoi, että hän ei pitänyt varhaisia töitä osana repertoaariaan. Häntä ärsytti "Rienzin" jatkunut suosio hänen elinaikanaan. Nykyään Wagnerin varhaistuotantoa ei juuri esitetä, joskin "Rienzin" alkusoittoa näkee ohjelmistoissa silloin tällöin.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin keskikauden oopperoita pidetään huomattavasti korkeampitasoisina. Niissä hän näyttää kasvaneen osaamisensa draaman ja säveltaiteen edustajana. Keskivaiheen ensimmäinen teos on "Lentävä Hollantilainen" (1841), jota seurasivat "Tannhäuser" (1843–45) ja "Lohengrin" (1845–48). Näitä kaikkia esitetään yhä laajalti.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin mestariteoksia ovat hänen myöhäiskauden oopperansa, jotka veivät koko taidesuunnan kehitystä eteenpäin. Jotkut pitävät "Tristan ja Isoldea" (1857–59) Wagnerin suurimpana yksittäisenä oopperana. "Nürnbergin mestarilaulajat" (1861–67) on Wagnerin ainoa komedia (lukuun ottamatta unohdettua "Liebesverbotia"). "Nibelungin sormus" -tetralogia (1852–74) on neljän oopperan germaaniseen mytologiaan perustuva teossarja. Sen säveltäminen vei 26 vuotta, ja esitykset kestävät yhteensä noin 15 tuntia. Sormussarjaa on kutsuttu musiikinhistorian kunnianhimoisimmaksi hankkeeksi. Wagnerin viimeinen ooppera "Parsifal" (1877-1882), joka tehtiin Bayreuthin avajaisia silmällä pitäen, on syvämietteinen ja uskonnollissävytteinen Graalin maljan legendaan perustuva työ.


title: Richard Wagner

text: Wagner ammensi oopperoidensa aineksia pohjoiseurooppalaisesta mytologiasta, erityisesti islantilaisista lähteistä, kuten Eddan jumaltarustosta, Völsunga-saagasta ja saksalaisesta Nibelungin laulusta. Teostensa ja teoreettisten esseidensä kautta Wagner työsti uutta näkemystään oopperasta, jota hän kutsui musiikkidraamaksi. Siinä kaikki musiikilliset ja draamalliset ainekset yhdistyvät yhdeksi taideteokseksi.


title: Richard Wagner

text: Wagner asettaa oopperoissaan kovia vaatimuksia sekä orkesterille että laulajille, sillä hänen oopperansa ovat kestoltaan pitkiä. Onkin tapana puhua ”wagneriaanisista mittasuhteista”, kun halutaan vihjata jonkin asian olevan todella suurisuuntainen.


title: Richard Wagner

text: Oopperoidensa lisäksi Wagner sävelsi vain muutamia teoksia. Niihin kuuluu 19-vuotiaana tehty sinfonia, "Faust"-alkusoitto (josta oli alun perin tarkoitus tulla "Faust-sinfonian" ensimmäinen osa; muita osia ei kuitenkaan valmistunut) sekä joitain muita alkusoittoja, kuoro- ja pianokappaleita ja Christoph Willibald Gluckin "Iphigénie en Tauride" -oopperan uudelleenorkestrointi. Useimmin esitetty ei-oopperateos on "Siegfried Idyll", kamarimusiikkiteos, jonka Wagner sävelsi toisen vaimonsa Cosiman syntymäpäiville; siinä hyödynnetään "Siegfried"-oopperan musiikkia. Tunnettuja ovat myös "Wesendonck-laulut", pianolle ja naisäänelle laadittu laulusarja, joka tehtiin "Tristanin" ohessa ja omistettiin Mathilde Wesendonckille. Wagnerin tuotannon kuriositeetti on "American Centennial March", jonka Philadelphian kaupunki tilasi häneltä 5 000 dollarin hinnalla kaupungissa vuonna 1876 pidettyyn maailmannäyttelyyn.


title: Richard Wagner

text: Kun Wagner oli saanut viimeisen oopperansa "Parsifalin" valmiiksi, hän ilmoitti siirtyvänsä sinfonian pariin. Sävellystyö ei kuitenkaan ehtinyt alkaa ennen kuolemaa.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin elämäntyöllä on ollut hyvin merkittävä, joskin kiistelty, vaikutus taiteeseen ja kulttuuriin. Elinaikanaan Wagner sai ihailijoiltaan osakseen kiihkeää omistautumista, ja jotkut nostivat hänet lähes jumalalliseen arvoon. Wagnerin sävellykset avasivat uusia taidemusiikin kehityskulkuja, ja lähes jokainen 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun säveltäjä joutui pohtimaan suhdettaan Wagneriin. Erityisen suoraan Wagnerille ovat velkaa Anton Bruckner sekä Hugo Wolf ja keskeisiä Wagner-vaikutteet ovat myös esimerkiksi César Franckin, Henri Duparcin, Ernest Chaussonin, Jules Massenetin, Alexander von Zemlinskyn ja Hans Pfitznerin teoksissa. Gustav Mahler totesi, että ”On ollut vain Beethoven ja Wagner – heidän jälkeensä ei ketään”. Claude Debussyn ja Arnold Schönbergin vallankumoukselliset muutokset harmoniassa sekä moderni sävelkieli on usein historiallisissa katsauksissa jäljitetty Wagnerin "Tristaniin". "Nibelung"-sarjalla taas on merkittävä panos orkestraation kehityksessä – etenkin vaskisoitinten osalta. Oopperassa Wagner-vaikutteet musiikillisen muodon suhteen näkyvät suoraan esimerkiksi italialaisessa verismissä.


title: Richard Wagner

text: 1800-luvulla Saksan musiikkielämää repi kiista Wagnerin uudistusmielisen ja Johannes Brahmsin vanhoillisemman leirin välillä. Wagnerin vastustajiin hänen omana aikanaan kuuluivat musiikillisessa kiistassa Brahmsin puolelle asettuneet hahmot, johtajanaan vaikutusvaltainen kriitikko, Eduard Hanslick. Hän sai tuekseen konservatiivisia edustajia Saksan musiikkioppilaitoksista, kuten Leipzigin Ignaz Moschelesin sekä Kölnin Ferdinand Hillerin. Natsi-Saksassa Wagner nostettiin kansallissäveltäjän asemaan; tämän ja säveltäjän tunnetun antisemitismin vuoksi hänen teostensa esittäminen on edelleen käytännössä kielletty Israelissa; Daniel Barenboimin johdettua osan "Tristanista" vuoden 2001 Israel-festivaaleilla kapellimestarin esityksiä alettiin boikotoida maassa. Wagneria soitetaan kuitenkin Israelin televisiossa ja radiossa ilman ongelmia.


title: Richard Wagner

text: Wagner antoi tärkeitä vaikutteita musiikin johtamisen periaatteisiin ja käytäntöön. Hänen aihetta käsittelevä esseensä vuodelta 1869 jatkoi Hector Berliozin ajatuskulkuja, ja esitti, että kapellimestarin tulee tulkita musiikkiteos uudelleen sen sijaan, että johtamisen tarkoitus olisi vain saada orkesteri soittamaan yhteen. Keskieurooppalaiseen kapellimestareiden perinteeseen, joka seurasi Wagnerin ajatuksia, kuuluvat esimerkiksi Hans von Bülow, Arthur Nikisch, Wilhelm Furtwängler sekä Herbert von Karajan. Wagner teki myös monia muutoksia oopperan esittämiseen. Hän halusi ensimmäisenä, että valot himmennetään dramaattisten esitysten aikana, ja hän käytti Bayreuthissa ensimmäisenä upotettua orkesterimonttua. Myös äänenkäyttöön tuli uusia ihanteita Wagnerin myötä, ja alettiin puhua wagnerilaisesta kestävästä ja vahvasta lauluäänestä, jota pitkien oopperoiden esittämiseen tarvittiin. Monet säveltäjät, kuten Debussy ja Pjotr Tšaikovski, yrittivät tarkoituksella päästä pois Wagnerin tukahduttavaksi kokemansa vaikutuksen alta ja kehittää varta vasten omaa ilmaisua.


title: Richard Wagner

text: Wagnerilla on ollut niin ikään vaikutusta kirjallisuuteen ja filosofiaan. Friedrich Nietzsche kuului Wagnerin sisäpiiriin 1870-luvun alkupuolella, ja hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa, "Tragedian synty" (1872), näki Wagnerin musiikin dionyysisen eurooppalaisen kulttuurin jälleensyntymänä apollonista, järkivoittoista rappeutumista vastaan. Nietzschen ja Wagnerin välit rikkoontuivat ensimmäisen Bayreuthin festivaalin aikana. Nietzsche uskoi Wagnerin "Parsifalin" olevan kristillisvaikutteinen työ, ja hän moitti Wagneria yhdistyneelle Saksan valtakunnalle antautumisesta. 1900-luvulla W. H. Auden kutsui Wagneria ”kenties kaikkien aikojen suurimmaksi neroksi”, kun taas Wagnerista paljon vaikutteita saaneet Thomas Mann sekä Marcel Proust käsittelivät häntä suoraan romaaneissaan. Samoin James Joyce käsitteli kirjoissaan Wagneria huolimatta siitä, ettei itse pitänyt tämän musiikista. T. S. Eliotin "Autio maa" (1922) lainaa paljon Wagnerin librettoja. Ranskalaisista runoilijoista Charles Baudelaire, Stéphane Mallarmé sekä Paul Verlaine ihailivat Wagneria.


title: Richard Wagner

text: Nykyajan suhtautumisesta Wagneriin kertoo jotain se, että Bayreuthin Wagner-festivaalien liput on myyty loppuun 7–10 vuodeksi eteenpäin. Yleisöä on siis riittävästi, mutta pätevistä laulajista on ajoittain pulaa, sillä Wagner-roolit kuuluvat oopperaohjelmiston vaikeimpiin.


title: Richard Wagner

text: Wagnerin oopperatuotanto jaetaan usein kolmeen kauteen:


title: Richard Wagner

text: 1. Nuoruudenteokset


title: Richard Wagner

text: 2. Varhaiset mestariteokset


title: Richard Wagner

text: 3. Kypsän kauden mestariteokset


title: Richard Wagner

text: Joskus kausia katsotaan olevan neljä; viimeiseen kauteen kuuluvat tällöin "Tristan ja Isolde", "Tannhäuserin" pariisilaisversio, "Nürnbergin mestarilaulajat", "Siegfriedin" kolmas näytös, "Jumalten tuho" ja "Parsifal".


title: Richard Wagner

text: Muita teoksia


title: Kehätie

text: Kehätie on kaupunkia ympäröivä päätie. Usein se alun perin ympäröi rakennetun alueen ja korvasi monesti puretun kaupungin muurin paikan, mutta myöhemmin kaupunki laajeni myös sen ympärille. Joillakin kaupungeilla on useampiakin kehäteitä. Esimerkiksi Moskovassa on useita sisäkkäisiä kehäteitä.


title: Kehätie

text: Kehäteiden pääasiallinen tarkoitus on parantaa liikenteen sujuvuutta kaupunkien ympärillä, kun säteittäiset tiet helpottavat sitä kaupungista sisään ja ulos. Kehäteiden avulla ohikulkuliikenne saadaan ohjattua kaupungin keskustan ulkopuolelle ja kaupungin sisäinen poikittaisliikenne pois pienemmiltä teiltä.


title: Kehätie

text: Euroopan pisin kehätie on Lontoon kehätie M25/A282, pituudeltaan 198 kilometriä. Pisin kokonaan moottoritietä oleva kehätie on Berliiniä kiertävä Bundesautobahn 10, pituudeltaan 196 kilometriä.


title: Kehätie

text: Yhdysvalloissa monet kehätiet () ovat osa Interstate highway -järjestelmää. Washington D.C. on ainut kaupunki, joka ei sijaitse lainkaan samassa osavaltiossa kuin sitä kiertävä kehätie. Pääkaupunkia kiertävää I-495 kehätietä kutsutaan nimellä Capital Beltway.


title: Kehä I

text: Kehä I () eli seututie 101 on pääkaupunkiseudulla sijaitseva kehätie, joka kiertää Helsingin niemen alkaen Itäväylältä Helsingin Itäkeskuksessa ja päättyen Länsiväylälle Espoon Keilaniemessä.


title: Kehä I

text: Kehä I:n osa Pakilantieltä Hämeenlinnanväylälle on Suomen vilkasliikenteisin tie, sen liikennemäärä on keskimäärin 90 000 ajoneuvoa vuorokaudessa (2015).


title: Kehä I

text: Kehä I on koko pituudeltaan kaksiajoratainen, ja sillä on vähintään kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin. Tien kaikki risteykset aivan itäisimpiä ja läntisimpiä lukuun ottamatta ovat eritasoliittymiä. Espoon Leppävaarassa poistettiin vuosien 2008–2011 aikana tehdyssä tienparannuksessa Mäkkylän ja Vallikallion liikennevalo-ohjatut risteykset ja sekä viimeinen liikennevalo-ohjattu risteys Leppävaaransolmusta.


title: Kehä I

text: Kehä I:n jatkeena voidaan pitää Itäväylältä Vuosaareen johtavaa Meripellontietä ja Vuotietä.


title: Kehä I

text: Kehä I on säilyttänyt alkuperäiset kadunnimensä, jotka ovat seuraavat:Kehätie valmistui täysimittaisena vuonna 1980. Tielle ehdotettiin alun perin yleisnimeksi "Mestarinväylää", sillä sitä suunniteltaessa vuonna 1969 osia Myllymestarintiestä, Seppämestarintiestä sekä Muurimestarintiestä tarkoitettiin liitettäväksi uuteen kehätiehen. Kaikki edellä mainitut kadunnimet ovat yhä käytössä osilla tietä Helsingin alueella. Kehä I on pääosin kaksikaistainen suuntaansa, Tuusulanväylän ja Vihdintien, Turuntien ja Kalevalantien ja Länsiväylän ja Karhusaarentien välillä kaistoja on kolme suuntaansa. Suurimmassa osassa tietä rajoitus on 70–80 km/h, paikoin 60 km/h.


title: Kehä I

text: Kehä I rakennettiin Helsingin Kannelmäen ja Itäkeskuksen välillä osin vanhaan Helsingin katuverkkoon perustuen. Tie on rakennettu osissa, keskiosista kohti läntisiä ja itäisiä alueita. Helsingin kaupunki aloitti tien keskiosien rakentamisen katualueena omaan laskuunsa. Myös Espoon alueella Tie- ja vesirakennuslaitos rakensi jo 1960-luvun alussa Länsiväylältä Turuntielle Leppävaaraan johtavan tieosuuden (Hagalundintie–Leppävaarantie) yleiseksi tieksi. Kehätielle tehtiin tilavarauksia, jotka mahdollistavat tien rakentamisen tarvittaessa moottoritietasoiseksi. Kun tien viimeinen osuus Turuntieltä Vihdintielle valmistui vuonna 1980, tie muodosti yhtenäisen nelikaistaisen poikittaisväylän kantatieltä 51 (Länsiväylä) seututielle 170 (Itäväylä). Kehätien parantamisiin ryhdyttiin pian tien valmistumisen jälkeen. Vuosina 1991–1993 tietä parannettiin Espoossa välillä Tapiola–Laajalahti. Kehä I:n länsipää Espoossa on osittain rakennettu Ensimmäisen maailmansodan aikaisen Helsingin maalinnoituksen tykkiteille Mestarintunneliin saakka.


title: Kehä I

text: Kehä I on ruuhkaisin tie pääkaupunkiseudulla aamu- ja iltaruuhkassa. Tien länsi- ja itäpään useat liikennevalo-ohjatut tasoliittymät aiheuttavat pitkää jonoutumista. Lisäksi yleinen autoliikenteen kasvu aiheuttaa yhä kasvavaa ruuhkautumista. Helsingin kaupungin liikennelaitos onkin asettanut tavoitteekseen olennaisesti parantaa juuri Kehä I:n palvelualueen poikittaisia joukkoliikenneyhteyksiä.


title: Kehä I

text: Kehä I:n liikennemäärät kasvavat, joten parannustöitä oli tehtävä. Suurimmat parannustyöt kohdistuivat Espoon alueelle, missä Espoon kaupunki yhdessä valtion kanssa uusivat Kehä I:n aluetta Kehä I Leppävaarassa -tiehankkeella. Suurin parannus oli Mestarintunneli, jossa liikennettä siirrettiin kahdeksankaistaiseen tunneliin.


title: Kehä I

text: Liikennemäärät Tuusulanväylän ja Lahdenväylän välillä ovat myös suuret. Siksi on todennäköistä, että myös tätä osuutta parannetaan ja levennetään tulevaisuudessa. Myös Itäkeskuksessa Kehä I:n nykyiset tasoliittymät aiotaan lähivuosina korvata eritasoliittymillä.


title: Kehä I

text: Kehä I:tä perusparannettiin viime vuosina 2008–2011 Leppävaaran alueella osana Kehä I Leppävaarassa -tiehanketta. Kehä I Leppävaarassa -urakan arvioidut kokonaiskustannukset ilman arvonlisäveroa olivat 147 miljoonaa euroa. Lopullisista kustannuksista valtio maksaa 61 prosenttia ja Espoon kaupunki 39 prosenttia.


title: Kehä I

text: Mestarintunnelin rakentaminen alkoi vuonna 2008. Se oli Liikenneviraston, Uudenmaan Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY) sekä Espoon kaupungin yhteishanke, jossa Vallikalliossa Rantaradan pohjoispuolella Kehä I siirrettiin kahdeksankaistaiseen kaksoistunneliin (4 kaistaa kumpaankin suuntaan). Noin 500 metriä pitkä tunneli eheyttää kaupunkirakennetta Espoon suurimmassa aluekeskuksessa mahdollistamalla toimisto- ja asuintalojen rakentamisen nykyisen ajoradan paikalle. Samalla melu- ja pölyhaitat viereisillä kerrostaloalueilla vähenevät merkittävästi.


title: Kehä I

text:
Mestarintunnelin rakentamisen oli tarkoitus alkaa jo vuonna 2005, mutta työt pääsivät käyntiin vasta keväällä 2008.
Talouden kuumenemisen vuoksi hankkeen kustannukset ovat aloituspäätöksen viivästymisen myötä kasvaneet merkittävästi, ja Espoon kaupunki onkin lupautunut poikkeuksellisesti lainaamaan valtiolle rahaa sen toteuttamiseen. Tunnelin kaikki ajokaistat avattiin liikenteelle 10. marraskuuta 2011.


title: Kehä I

text: Mestarintunnelin rakentamisen yhteydessä Espoossa poistettiin useita liikennevalo-ohjattuja tasoliittymiä, korvattiin niitä eritasoliittymillä sekä parannettiin olennaisesti Kehä I:n ja Turunväylän eritasoliittymän sujuvuutta Leppävaaransolmussa. Myös joukkoliikenteen järjestelyjä parannettiin sen sujuvuuden varmistamiseksi. Lisäksi tie levennettiin kuusikaistaiseksi Leppävaaran ja Helsingin rajan välillä, niin että tie on kokonaan kolmikaistainen suuntaansa Tuusulanväylän ja Kalevalantien välillä.


title: Kehä I

text: Espoo sijoitti 134,7 miljoonaa euroa Kehä I:n parantamiseen 2008 alussa, ja keskeistä on Mestarintunnelin rakentaminen. Espoon oma kustannus oli 52,7 miljoonaa euroa, loput 82 miljoonaa euroa valtio maksaa Espoolle takaisin korottomana vuonna 2013. Lisäksi hanke saa rahoitusta investointirahastosta n. 50 miljoonaa euroa ja peruspalvelurahastosta 32 miljoonaa euroa. Espoon kaupunginhallitus käsitteli asiaa 15. lokakuuta 2007, ja Kaupunki ja Liikennevirasto tekivät sopimuksen asiasta.


title: Kehä I

text: Espoon kaupunki päätti joulukuussa 2015 Kehä I:n kattamisesta Keilaniemen alueella, päätös koski kaksivaiheisena toteutettavan hankkeen ensimmäistä vaihetta, jossa rakennetaan noin 220 metriä pitkä betonitunneli. Tunnelin eteläpäässä eritasoliittymäksi rakennettava kiertoliittymä korvaa kahdet liikennevalot ja pohjoispäähän tulee niin sanottu suuntaisliittymä. Ensimmäisen vaiheen tunnelin ja teiden rakennustyöt tehdään vuosina 2016–2018. Keilaniemen metroaseman viereen rakennetaan myöhemmin aluksi kaksi tornitaloa ja tunneli katetaan puistolla. Toisessa vaiheessa on tarkoitus jatkaa tunnelia yhteensä noin 400-metriseksi.


title: Kehä I

text: Myös tien parantamista Länsiväylän eritasoliittymän ja Otaniemen välillä, johon kuuluu tasoliittymien poistaminen ja Karhusaarentien tasoliittymän korvaaminen eritasoliittymällä, on suunniteltu.


title: Kehä I

text: Vuonna 2013 aloitettiin Kivikontien eritasoliittymän rakennustyöt. Liittymä korvaa ruuhkautuvan tasoliittymän. Liittymän kautta rakennetaan yhteydet Kivikkoon, Myllypuroon sekä Latokartanoon. Lisäksi rakennetaan kevyenliikenteen käyttöön puistosilta. Hanke valmistui syksyllä 2016.


title: Kehä I

text: Vaalikaudella 2011–2015 myönnettiin rahoitus lisäkaistoille välillä Espoon raja – Vihdintie ja Hämeenlinnanväylän eritasoliittymän pikaparannustoimenpiteille. Työt alkoivat maaliskuussa 2016 puiden kaadoilla. Espoon rajan ja Hämeenlinnanväylän välille rakennetaan lisäkaistoja sekä parannetaan melutorjuntaa ja kevyen liikenteen yhteyksiä.


title: Kehä I

text: Työ saatiin valmiiksi ennen aikataulua; viimeiset hidasterajoitukset katosivat heinäkuun alussa vuonna 2017.


title: Kehä III

text: Kehä III () eli kantatie 50 on pääkaupunkiseutua ympäröivä 45 kilometriä pitkä kehätie, joka yhdistää kaikki Helsingin säteittäiset sisääntuloväylät lännestä kantatieltä 51 itään seututielle 170.


title: Kehä III

text: Tie kulkee neljän kunnan alueella (Kirkkonummi, Espoo, Vantaa ja Helsinki). Osuus Espoon keskuksesta valtatien 1 liittymästä Vantaan Länsisalmeen valtatien 7 liittymään on osa Eurooppatie E18:aa, joka yhdistää Britteinsaaret Pohjoismaiden kautta Pietariin.


title: Kehä III

text: Kehä III on myös tärkeä Venäjälle menevän liikenteen läpikulkureitti, vuonna 2008 valmistuneen Vuosaaren sataman tavarankuljetusreitti sekä kantatien 45 ohella tärkein Helsinki-Vantaan lentoaseman maaliikenteen välittäjä. Vilkkaimmillaan Kehä III:lla ajaa noin 80 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tikkurilan kohdalla tiestä käytetään myös nimeä "Ala-Tikkurilantie". Kehä III:n pikavuoropysäkit ovat nimeltään Vantaanportti, Tuupakka ja Tikkurilan tienhaara.


title: Kehä III

text: Tien nopeusrajoitus vaihtelee välillä 60–100 kilometriä tunnissa. Kehä III on valaistu koko matkalta lukuun ottamatta Mankin ja Vanhan Jorvaksentien välistä osuutta, joka on edelleen lähes alkuperäisessä 1960-luvun asussa. Tien muita osuuksia on vaiheittain levennetty nelikaistaiseksi, osin kuusikaistaiseksikin, ja vanhanaikaisia tasoliittymiä on muutettu eritasoliittymiksi.


title: Kehä III

text: Helsingin seudun ulomman kehätien suunnittelu aloitettiin 1940-luvun lopussa. Alkuperäisissä suunnitelmissa tie olisi kulkenut Jorvaksentieltä Latokasken ja Muuralan kautta Bodominjärven eteläpuolelle, josta eteenpäin tie olisi kulkenut pääosin toteutunutta linjausta Kuusikkoon asti. Kuusikon kohdalta tie olisi jatkunut Heikinlaakson ja Alppikylän läpi Mellunkylään ja edelleen Vuosaareen. Suunnitelmaa muutettiin 1950-luvun alussa ja idässä tie linjattiin kulkemaan aiempaa pohjoisemmaksi Lahdentien ja Porvoontien välillä. Suunnittelun edetessä tielinjaukseen tehtiin myös useita muita muutoksia, esimerkiksi Porvoon moottoritien suunnittelun käynnistyttyä ohikulkutietä kaavailtiin päättyväksi moottoritien liittymään, jolloin aiemmin suunniteltu itäisin osuus Porvoontielle asti olisi jäänyt toteutumatta. Lopullisessa suunnitelmassa tie kuitenkin päätettiin rakentaa Porvoontielle asti. Vantaankosken ja Hakunilan välisen osuuden tiesuunnitelma valmistui syksyllä 1958 ja tavoitteena oli saada rakennustyöt käyntiin jo talvella 1959. Asiaa käsiteltiin Helsingin maalaiskunnan valtuustossa vielä useaan otteeseen ja tiesuunnitelma vahvistettiin syyskuussa 1959, noin vuosi suunnitellusta jäljessä.


title: Kehä III

text: Alun perin ohikulkutie suunniteltiin rakennettavaksi savisorapäällysteiseksi seitsemän metriä leveäksi maantieksi, jolle olisi rakennettu yksiramppiset eritasoliittymät ainoastaan Hämeenlinnantien ja Lahdentien risteyksiin. Rakennustöiden aloittaminen viivästyi kuitenkin edelleen rahoituksen puuttuessa ja suunnitelmaan tehtiin vielä useita muutoksia, yhtenä merkittävimmistä tien päällystäminen kestopäällysteellä koko matkalta. 1962 päätettiin Lahdentien liittymä toteuttaa kaksiramppisena liikenteen sujuvuuden parantamiseksi. Myös Tuusulantien risteys todettiin liian vaatimattomaksi jo ennen rakennustöiden aloittamista ja se päätettiin toteuttaa eritasoliittymänä.


title: Kehä III

text: Ohikulkutien varsinaiset tienrakennustyöt pääsivät lopulta käyntiin Vantaankosken ja Hakunilan välisellä osuudella helmikuussa 1962 ja samana vuonna alkoi myös ensimmäisten siltojen rakentaminen. Rakennustöihin käytettiin vankityövoimaa. Tie rakennettiin vanhaan Helsingin pitäjän paikallisteiden verkostoon ohittamaan pääkaupunkiseutu itä-länsisuunnassa pohjoisesta. Ensimmäisenä liikenteelle saatiin avattua Kirkonkylän ja Hakunilan välinen kuusi kilometriä pitkä tieosa lokakuussa 1963. Tien länsipäässä, Jorvaksen ja Bembölen välisellä osuudella rakennustyöt etenivät huomattavasti ohikulkutien muita osuuksia hitaammin. Bembölen ja Länsisalmen välinen osuus oli avattu liikenteelle jo vuoden 1965 lopulla, mutta samoihin aikoihin Bembölen ja Jorvaksen välisen osuuden tiesuunnitelma vasta saatiin vahvistetuksi. Läntisimmän osuuden viivästymiseen vaikutti merkittävästi, että 1950-luvulla ensimmäisiä tiesuunnitelmia tehtäessä suurin osa Kirkkonummesta kuului vielä Neuvostoliitolle luovutettuun Porkkalan vuokra-alueeseen, minkä vuoksi ohikulkutie oli alkuperäisissä suunnitelmissa linjattu valtakunnanrajana toimineen Espoonlahden itäpuolitse Kauklahdesta Jorvaksentielle Kivenlahteen. Porkkalan palautuksen jälkeen erilaisia linjausvaihtoehtoja tutkittiin vuosien ajan, kunnes lopulta päädyttiin vaihtoehtoon, jossa ohikulkutien jatko-osan linjaus muutettiin jatkumaan Kivenlahden sijaan Jorvakseen.


title: Kehä III

text: Tiesuunnitelman vahvistamisen jälkeen rakennustyöt uudella osuudella saatiin nopeasti käyntiin ja ne aloitettiin Bembölen ja Kauklahden välillä joulukuussa 1965. Tien ajorata rakennettiin yhdeksän metriä leveäksi, jonka lisäksi ajoradan kummallekin puolelle tehtiin 0,75 metriä leveät pientareet pyöräilijöitä varten. Eritasoliittymiä rakennettiin uudelle tieosuudelle aiempaa enemmän. Bembölen ja Kauklahden välisen tieosan rakennustyöt valmistuivat syksyllä 1967 ja jatko-osa Jorvakseen vuotta myöhemmin, syksyllä 1968, jolloin tie saavutti nykyisen pituutensa.


title: Kehä III

text: Alun perin tien virallinen nimi oli Helsingin ohikulkutie, mutta sitä kutsuttiin yleisesti myös ulommaksi kehätieksi tai pelkäksi kehätieksi. Muita nimityksiä olivat "Rengastie", "Ulkoväylä" ja "Vantaanväylä". Tie numeroitiin aluksi maantieksi 972 lähinnä hallinnollisia tarkoituksia varten. Vuonna 1971 numero vaihdettiin kantatie 50:ksi, minkä myötä sitä alettiin käyttää myös opaskartoissa ja muissa opasteissa. Vuonna 1972 tielle annettiin nykyinen nimi Kehä III, kun muita pääkaupunkiseudun kehäteitä alettiin suunnitella. Nimeen saatiin malli Kööpenhaminasta, jossa kehätiet oli numeroitu keskustasta lähtien 1, 2, 3 ja niin edelleen. Muutamissa liikennemerkeissä käytettiin pelkkää Ohikulkutie-nimeä vuodesta 1969 vuoteen 1973, jolloin uusi nimi vaihdettiin myös opasteisiin. Käytäntö aiheutti aluksi sekaannusta, sillä uusissa opastusmerkeissä opastettiin aiemmasta paikannimiin perustuvasta viitoituksesta poiketen ainoastaan Ohikulkutielle itään ja länteen. Myöhemmin liikennemerkkejä on täydennetty paikkakuntaopastein, mutta ilmansuuntiin perustuva viitoituskäytäntö on pysynyt käytössä nykyhetkeen asti.


title: Kehä III

text: Autoistumisen ja pääkaupunkiseudun asutuksen laajentumisen myötä ohikulkutien liikennemäärät alkoivat kasvaa nopeasti heti tien valmistumisen jälkeen ja ensimmäiset parannustyöt käynnistyivät jo 1960-luvun lopulla, jolloin aloitettiin eritasoliittymien rakentaminen Porintien eli nykyisen Vihdintien ja Lentoasemantien risteyksiin. Samaan aikaan Helsinki-Vantaan lentoasemalle oltiin rakentamassa uutta terminaalirakennusta sekä tieyhteyttä ohikulkutielle, jotka lisäsivät liikennemääriä entisestään. Lentoasemantien liittymä saatiin avattua liikenteelle osittain keskeneräisenä samanaikaisesti uuden terminaalirakennuksen kanssa syyskuussa 1969 ja Porintien liittymä vuotta myöhemmin. Myös Hämeenlinnantien yksiramppista eritasoliittymää parannettiin vuonna 1968, jolloin liittymään rakennettiin uusi lounainen ramppi. Rampin ansiosta Hämeenlinnantien liikenteen ei tarvinnut enää kääntyä vasemmalle, mikä paransi liikenteen sujuvuutta.


title: Kehä III

text: 1970-luvun alussa Lahden moottoritien rakentaminen vaikutti merkittävästi myös Kehä III:n linjaukseen ja liittymäjärjestelyihin. Alkuperäinen Lahdentien eritasoliittymä ehti olla käytössä vain muutaman vuoden, sillä liittymä jouduttiin purkamaan kokonaan moottoritien ja uusien liittymäramppien tieltä, jotka sijoittuivat suurelta osin vanhan liittymän kohdalle. Paikalle rakennettiin täysin uusi eritasoliittymä, jossa kehätien liikenne johdettiin kulkemaan moottoritien alitse suuren kiertoliittymän kautta. Liittymä valmistui marraskuussa 1973, jolloin Lahden moottoritie avattiin liikenteelle. Samassa yhteydessä rakennettiin uusi ramppi Vanhalle Porvoontielle, jonne ei aiemmin ollut suoraa ajoyhteyttä ohikulkutieltä.


title: Kehä III

text: Vuonna 1970 tehtiin päätös toisen ajoradan rakentamisesta Ala-Tikkurilan ja Veromiehenkylän välille ja rakennustyöt alkoivat jo samana vuonna. Samalla Tuusulantien liittymään rakennettiin uusia ramppeja. Rakennustöiden yhteydessä Kehä III sai myös ensimmäiset liikennevalonsa, kun kaksiajorataisen osuuden risteykset varustettiin liikennevalo-ohjauksella. Kaksiajoratainen tieosuus saatiin valmiiksi vuonna 1974. Toisen ajoradan rakentaminen Veromiehenkylän ja Vantaankosken välille aloitettiin 1977 ja se valmistui 1981. Kyseiselle osuudelle rakennettiin samalla myös erillinen kevyen liikenteen väylä. 1980-luvun alkupuolella nelikaistaista osuutta jatkettiin Vantaankoskelta Vanhaankartanoon asti.


title: Kehä III

text: Myös Ala-Tikkurilan ja Hakunilan välisen tieosuuden leventämistä nelikaistaiseksi suunniteltiin 1970-luvulla, mutta Kalkkikallion haasteellinen maasto hidasti suunnittelua. Kalkkikallion pitkä ja jyrkkä ylämäki oli muodostunut ongelmalliseksi jo 1960-luvulla, mutta tuolloin ongelma saatiin ratkaistua rakentamalla idän suuntaan kulkevalle raskaalle liikenteelle erillinen ryömintäkaista. Liikennemäärien kasvaessa toisen ajoradan rakentaminen kuitenkin edellytti laajamittaisempia parannustöitä ja vuonna 1979 suunnitelussa oli kolme eri linjausvaihtoehtoa. Ensimmäisessä vaihtoehdossa tie olisi säilynyt pääosin entisellä paikallaan ja toisessa vaihtoehdossa tietä olisi siirretty etelämmäs Kalkkikallion eteläpuolelle. Kolmannessa vaihtoehdossa tie olisi kulkenut kallion läpi tunnelissa. Tunnelin kalleuden vuoksi uusi tie päätettiin kuitenkin rakentaa 12 metriä syvään kallioleikkaukseen noin 50 metriä vanhaa tietä pohjoisemmaksi. Tiesuunnitelma sai lainvoiman kesällä 1988 ja varsinaiset rakennustyöt Ala-Tikkurilan ja Hakunilan välillä pääsivät käyntiin vuonna 1990. Seuraavana vuonna aloitettiin Hakunilan ja Porvoonväylän välisen osuuden leventäminen nelikaistaiseksi. Kalkkikallion (Kalkkivuoren) ylittävä nelikaistainen tieosuus välillä Tikkurila–Porvoonväylä sekä Tikkurilan–Tapulikaupungin eritasoliittymä valmistuivat kokonaisuudessaan vuonna 1993.


title: Kehä III

text: Turunväylän liittymän ja Espoon keskuksen läheisyydessä oleva osa Kehä III:a rakennettiin 1980-luvun lopulla kokonaan uudestaan ja siirrettiin noin kilometrin verran entistä lännemmäksi. Alueella ollut Kehä III:n alkuperäinen linjaus jäi paikalliseksi kokoojatieksi, jonka nimenä nykyisin on Espoontie. 1990-luvulla pääkaupunkiseudun läpiajoliikennettä haluttiin ohjata kauemmas keskustasta ja tämän seurauksena Turunväylän ja Porvoonväylän välisestä osuudesta tuli vuonna 1992 osa eurooppatietä E18, kun E3 oli aiemmin kulkenut Kehä I:n kautta. Vuonna 1993 aloitettiin toisen ajoradan rakentaminen Espoon keskuksen ja Vanhankartanon välille ja se avattiin liikenteelle 1995, jolloin yhtenäinen kaksiajoratainen osuus ulottui Muuralasta Porvoonväylän liittymään. Espoon puolella sijaitsevien eritasoliittymien rakennustyöt jatkuivat kuitenkin vuoteen 1997 asti.


title: Kehä III

text: Kehä III:a on 2000-luvulla parannettu useaan otteeseen. Kesällä 2002 parannustyöt aloitettiin Tikkurilan ja Pakkalan välisellä osuudella ja ne valmistuivat 2005. Malmin–Suutarilan ja Helsingin pitäjän kirkonkylän liikennevalo-ohjatut tasoliittymät korvattiin eritasoratkaisuilla, ja Tuusulanväylän vanha, osin liikennevalo-ohjattu eritasoliittymä korvattiin täydellisellä valo-ohjaamattomalla eritasoliittymällä. Tikkurilan–Tapulikaupungin sekä Vantaanportin eritasoliittymiä parannettiin pienin rakenteellisin muutoksin. Samalla sujuvoitettiin julkisen liikenteen kulkuedellytyksiä tiellä rakentamalla koko perusparannetulle tieosuudelle ruuhka-aikoina käytössä olevat linja-autokaistat. Myös uusia, entistä selkeämpiä pysäkkijärjestelyitä toteutettiin kaikkien keskeisten eritasoliittymien kohdalle. Hankkeen rakentamiskustannukset olivat noin 69 miljoonaa euroa. Valmistuttuaan perusparannus poisti ruuhkautumisongelman koko parannetulla osuudella.


title: Kehä III

text: Lokakuussa 2007 avattiin liikenteelle Kehä III:n jatke, "Vuosaaren satamatie" (seututie 103), tien itäisestä päätepisteestä Itäväylän liittymästä Porvarinlahden alittavan tietunnelin läpi Vuosaaren satamaan. Vuosaaren tietunnelin rakentamisen yhteydessä rakennettiin Kehä III:n ja valtatien 7 eritasoliittymään uusi liittymisramppi Helsingin suuntaan, joka otettiin käyttöön kesällä 2008.


title: Kehä III

text: Vantaankosken ja Lentoasemantien välinen seitsemän kilometrin osuus on Kehä III:n ruuhkaisin. Syksyllä 2009 tielle aloitettiin mittava perusparannus, jossa tie rakennettiin osin uudelle paikalle, tasoliittymät korvattiin eritasoliittymillä ja olemassa olevia eritasoliittymiä parannettiin. Myös joukkoliikenteen toimintaedellytyksiä parannettiin. Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa Nuolitien, Kalliosolantien ja Ansatien liikennevalo-ohjatut risteykset poistettiin ja niiden korvaajaksi rakennettiin kokonaan uusi Kalliosolan eritasoliittymä. Lisäksi liikennevalot poistettiin Hämeenlinnanväylän liittymästä, minkä yhteydessä myös Vantaankosken ja Martinkylän eritasoliittymiä parannettiin. Uudet kevyen liikenteen alikulut rakennettiin Voutilanpuiston ja Ansatien kohdalle. Ensimmäisen vaiheen parannustyöt valmistuivat kokonaisuudessaan marraskuussa 2011. Hankkeen kustannusarvio vuoden 2006 kustannustasossa oli 135 miljoonaa euroa. Parannustyöt eivät kuitenkaan poistaneet ruuhkautumisongelmaa kokonaan ja ruuhka-aikoina liikenne jonoutuu edelleen helposti Tuupakan ja Pakkalan välisellä 2+2-kaistaisella osuudella.


title: Kehä III

text: Hankkeen ensimmäisen vaiheen lisäurakka aloitettiin kesällä 2010 Raappavuorentien ja Hämeenlinnanväylän liittymän välillä. Siihen kuuluivat tien linjauksen siirtäminen hieman aiempaa etelämmäksi, Isontammentien ja Myllyniityntien risteysten korvaaminen Myllymäen eritasoliittymällä sekä uusi tieyhteys Martinkyläntielle. Parannustyöt valmistuivat kesäkuussa 2012. Vuonna 2011 eritasoliittymän itäpuolelle valmistui myös Itä- ja Länsi-Vantaan yhdistävän Kehäradan rautatiesilta. Rata avattiin matkustajaliikenteelle heinäkuussa 2015.


title: Kehä III

text: Kesällä 2013 aloitettiin Kehä III:n perusparannuksen toinen vaihe, joka sisälsi seuraavat parannustoimenpiteet:Vanhankartanon ja Vantaankosken välisellä 4,5 kilometrin osuudella tielle rakennetaan kolmannet kaistat ja tasoliittymät korvataan uusilla Askiston ja Hämeenkylän eritasoliittymillä. Myös olemassa olevia Vihdintien ja Petikon eritasoliittymiä parannetaan. Hankkeen kustannukset ovat noin 30 miljoonaa euroa. Hankkeen loppuvaiheessa toteutetaan myös kolmannet kaistat Hämeenlinnanväylän ja Pakkalan eritasoliittymien välille. Kolmannen vaiheen toteuttamisajankohdasta ei ole vielä varmuutta.


title: Kehä III

text: Kun Kehä III:n viimeinen lähivuosien perusparannushanke valmistuu, tulee se olemaan 3+3-kaistainen eritasoliittymillä varustettu tie Vanhankartanon ja Tikkurilan sekä Lahdenväylän ja Porvoonväylän välisillä osuuksilla sekä 2+2-kaistainen eritasoliittymillä varustettu tie Bembölen ja Vanhankartanon sekä Tikkurilan ja Lahdenväylän välisillä osuuksilla.


title: Kehä III

text: Mankin ja Muuralan välinen osuus tullaan parantamaan 2020-luvulla nelikaistaiseksi tieksi. Hankkeen yhteydessä nykyisiä Mynttilän ja Mankin eritasoliittymiä tullaan täydentämään. Hankkeen kustannusarvio on noin 47 miljoonaa euroa.


title: Kehä III

text: Nelikaistaista osuutta on suunniteltu jatkettavan myöhemmin Länsiväylälle asti. Hankkeessa rakennetaan uusi Majvikin eritasoliittymä sekä täydennetään nykyinen Sundsbergin eritasoliittymä. Mankin ja kantatie 51:n välisen osuuden rakentamiskustannuksiksi on arvioitu noin 73 miljoonaa euroa.Onnettomuustiheys kantatie 50:llä on Suomen maanteiden kolmanneksi suurin: vuosina 2014–2015 sillä tapahtui 42 henkilövahinkoon johtanutta onnettomuutta (48 onnettomuutta sataa tiekilometriä kohti vuodessa). Osittain tästä syystä Kehä III:lle asennettiin syksyllä 2010 yhteensä 17 automaattista nopeusvalvontakameraa. Kameravalvontaa laajennettiin Vantaankosken ja Tuusulanväylän väliselle osuudelle vuonna 2018.


title: Lahdenväylä

text: Lahdenväylä on moottoritie, joka johtaa Helsingistä Lahden suuntaan. Se on osa Helsingistä Utsjoelle johtavaa valtatietä 4. Lahdenväylä alkaa Helsingin Vanhastakaupungista, jossa Kustaa Vaasan tie Koskelan raitiovaunuvarikon kohdalla muuttuu moottoritieksi. Vantaan ja Keravan rajalla tien nimi vaihtuu "Lahden moottoritieksi". Tie jatkuu moottoritienä Lahteen ja siitä edelleen Heinolaan asti.


title: Lahdenväylä

text: Lahden moottoritiellä on Suomen pisin yhtämittainen 120 km/h:n nopeusrajoitusalue kesäaikaan: se alkaa Kehä III:n liittymästä ja jatkuu Heinolaan Lusin suoran alkuun. Lahdenväylä on vilkkaimmillaan Porvoonväylän ja Kehä I:n liittymien välillä (80 000 ajoneuvoa vuorokaudessa). Lahdenväylä muodostaa osan Norjan Vardøsta Helsinkiin, Gdanskiin ja edelleen Kreikan Kreetan saaren Siteíaan johtavaa eurooppatietä E75.


title: Lahdenväylä

text: Moottoritien ensimmäinen, neljän kilometrin tieosuus Vanhastakaupungista Viikkiin valmistui vuonna 1969. Uusi kuusikaistainen tie sai nimekseen "Koillinen moottoritie" tien suunnan ja moottoritiemäisen luonteensa mukaan. Moottoritietä jatkettiin Järvenpäähän vuonna 1973. Tällöin tie rakennettiin Kehä III:lle saakka aikaisemman, 1950-luvulla rakennetun Lahdentien paikalle. Pohjoisempana uusi tie rakennettiin vanhan viereen ja vanha tie jäi rinnakkaistieksi, seututieksi 140. Vuonna 1972 valmistui lisäksi Lahdenväylään Helsingin Jakomäessä liittyvä Porvoonväylä, joka ulottui siinä vaiheessa Sipoon Massbyhyn. Tämä yhteys korvasi Itäväylän (Seututie 170) Helsingin ja Porvoon välillä valtatienä 7.


title: Lahdenväylä

text: 1990-luvun puolivälissä Järvenpäästä Lahteen johtanut moottoriliikennetie oli ruuhkainen ja onnettomuusaltis, joten sen parantamista moottoritieksi alettiin suunnitella. Moottoritie Järvenpäästä Lahteen valmistui vuonna 1999. Se oli Suomen ensimmäinen ns. elinkaarimallilla rakennettu tie.


title: Lahdenväylä

text: Vuonna 2007 yhtenäistä moottoritietä Helsingistä on Lahden ohi Heinolan Lusiin saakka. Tieosuus Lahti–Heinola parannettiin ohituskaistatiestä moottoritieksi vuosina 2003–2005.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 on Helsingistä Hämeenlinnan ja Tampereen kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 424 kilometriä.


title: Valtatie 3

text: Tie on kokonaisuudessaan osa kansainvälistä E12-tietä, lukuun ottamatta lyhyttä osuutta Vaasan keskustassa.. Tie kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä yleiseurooppalaiseen TERN-verkkoon. Laihian ja Vaasan välillä tie on osa Sinistä tietä.


title: Valtatie 3

text: Valtatien 3 vilkkain kohta on Helsingissä Kehä I:n liittymän pohjoispuolella, missä keskimääräinen liikennemäärä on noin 70 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 kulkee seuraavien kuntien kautta: Helsinki – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Hämeenlinna (uudelleen) – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski (uudelleen) – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere (uudelleen) – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Mustasaari – Vaasa.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 alkaa Helsingistä Mannerheimintien päästä. Helsingin Kivihaan ja Vantaalla sijaitsevan Kehä III:n eritasoliittymän välillä valtatie 3 on hyvälaatuista nelikaistaista valtatietä, jonka kaikki liittymät ovat eritasoliittymiä (ei kuitenkaan moottoritietä). Kehä III:n ja Ylöjärven välinen osuus on kokonaisuudessaan nelikaistaista moottoritietä. 180 kilometrin pituisena se on Suomen pisin moottoritie. Pääkaupunkiseudulla tiestä käytetään myös nimeä "Hämeenlinnanväylä", joskus puhekielessä myös "Tampereenväylä". Aikaisemmalta nimeltään tie on "Nurmijärventie". Moottoritien liikennemäärät ovat varsin suuret koko sen matkalla. Esimerkiksi Riihimäen kohdalla tien liikennemäärä on noin 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 kulkee Hämeenlinnan kohdalla aivan kaupungin keskustan sivuitse. Kyseinen läpikulkutie on tien ensimmäinen ja Suomen kolmas moottoritieosuus, joka valmistui vuonna 1964. Nykyään tie kulkee noin 200 metrin matkalla tunnelissa, kun sen ylittävälle katteelle valmistui kauppakeskus vuonna 2014.


title: Valtatie 3

text: Valtatieympäristön esteettisyyteen on pyritty myös kiinnittämään huomiota. Osaa valtatie kolmosen silloista voi pitää lähes taideteoksina ja kallioleikkauksia on valaistu. Akaan Terisjärven kohdalla on Ekku Peltomäen valotaideteos "Lux Tavastia".


title: Valtatie 3

text: Tampereen keskustan eteläpuolella valtatie 3 kääntyy Tampereen läntiselle kehätielle, joka on myös moottoritie. Moottoritie päättyy hieman Ylöjärven keskustan länsipuolella, ja valtatie kääntyy kehätieltä Elovainion eritasoliittymässä Tampereen ja Vaasan väliselle tielle.


title: Valtatie 3

text: Ylöjärven ja Vaasan välillä valtatie 3 on tavanomaista suomalaista kaksikaistaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on parannettu eritasoliittymiksi. Lisäksi Mustasaaren Helsingbyn ja Vaasan välillä on 11 kilometriä pitkä moottoritie. Tie päättyy Vaasan keskustaan.


title: Valtatie 3

text: Vuonna 1938 määritelty kolmostie kulki Helsingissä yhdessä ykkös- ja kakkosteiden kanssa Pitäjänmäelle nykyisten Pitäjänmäentien ja Konalan risteykseen. Sieltä tie jatkui nykyisten Malminkartanon ja Kaivokselan ohi Vantaankoskelle ja edelleen Klaukkalan, Lopen ja Janakkalan kautta Hämeenlinnaan. Hämeenlinnasta reitti jatkui Vanajanselän itäpuolta Hattulan, Pälkäneen ja Kangasalan kautta Tampereelle. Tiehen yhtyivät valtatiet 12 Pälkäneen Kyllössä ja 9 Kangasalan Huutijärvellä. Tampereelta tie kulki Vaasaan suunnilleen nykyistä linjausta.


title: Valtatie 3

text: Tie uusittiin kokonaisuudessaan 1950- ja 1960-luvuilla ja linjattiin uudestaan. Helsingin ja Tampereen välillä valtatie kulki nyt suurimmaksi osaksi nykyisen seututien 130 kohdalla. Varsinkin Hämeenlinnan ja Tampereen välillä linjaus muuttui radikaalisti: Pitkällisten riitojen jälkeen tie ohjattiin Valkeakosken kautta, jolloin Sääksmäelle rakennettiin pengertie ja riippusilta, jolla tie ylitti Vanajaveden Rauttunselän ja Vanajanselän välistä. Reitti Hämeenlinnasta Pälkäneelle jäi mutkaiseksi ja mäkiseksi soratiereitiksi 1970-luvulle saakka, jolloin tie uusittiin valtatietasoiseksi ja numeroitiin seututieksi 305, myöhemmin kantatieksi 57.


title: Valtatie 3

text: Hämeenlinnan keskustan ohittava moottoritieosuus valmistui vuonna 1964 ja Lempäälän Kuljun ja Tampereen keskustan välinen osuus neljä vuotta myöhemmin. Haagan ja Kehä III:n välinen osuus pääkaupunkiseudulla levennettiin nelikaistaiseksi kahdessa vaiheessa vuosina 1975 ja 1977. Tätä osuutta ei ole merkitty moottoritieksi, mutta kaksine ajoratoineen ja eritasoliittymineen se on silti varsin moottoritiemäinen. Bussipysäkit ovat tällä osuudella aivan tien vieressä, mikä on moottoritiellä lainvastaista.


title: Valtatie 3

text: Tampereen läntinen kehätie valmistui kaksikaistaisena tienä, osin moottoriliikennetienä 1985, mutta valtatie 3 linjattiin edelleen Tampereen keskustan kautta. Valtatien linjaus muutettiin kehätielle vasta 1990-luvun puolivälissä. Entinen linjaus kulki nykyisten teiden 3495, 12 ja 65 reittiä.


title: Valtatie 3

text:
Kolmostie ruuhkautui etenkin Helsingin ja Hämeenlinnan välillä toivottomaksi jo 1980-luvulla. Moottoritie Helsingistä Hämeenlinnaan linjattiin olemassa olleen valtatien viereen. Ensimmäinen kahdeksan kilometrin osuus Helsinki–Hämeenlinna-moottoritiestä valmistui Kehä III:n ja Klaukkalan liittymien välille vuonna 1988. Hyvinkään ja Riihimäen välinen osuus valmistui vuonna 1990 ja Klaukkalan liittymän ja Nurmijärven välinen osuus seuraavana
vuonna. Puuttuvat osuudet Nurmijärven ja Hyvinkään sekä Riihimäen ja Hämeenlinnan välillä valmistuivat vuonna 1992. Moottoritien valmistuttua vanhasta tiestä tuli seututie 130.


title: Valtatie 3

text:
Moottoritien linjauksesta Hämeenlinnan ja Tampereen välillä riideltiin vuosia. Lopulta linjaukseksi valittiin Toijalan kautta kulkenut vaihtoehto, jossa Vanajavesi ylitetään Konhonvuolteella Toijalan luoteispuolella. Täten Hämeenlinnan ja Tampereen väliseksi linjaukseksi tuli vuoden 1938 numerointijärjestelmän kantatie 56, joka oli lakkautettu Valkeakosken linjauksen valmistuttua. Moottoritie valmistui
Hämeenlinnasta Kalvolan Iittalaan saakka vuonna 1996 ja viimeinen osuus Kuljuun vuonna 2000.


title: Valtatie 3

text: Myös Tampereen läntinen kehätie on ollut pitkään hyvin ruuhkautunut heti sen jälkeen kun osuus Helsinki–Tampere valmistui moottoritieksi. Tampereen Läntisen Kehätien ensimmäinen osa valmistui vuonna 2006 Rajaniemen ja Kalkun välillä. Tampereen eteläisen nelitasoliittymän ja Rajaniemen sekä Kalkun ja Ylöjärven väliset osuudet valmistuivat moottoritieksi vuonna 2008.


title: Valtatie 3

text: Pirkanmaan puolella Kolmostielle on rakennettu ohituskaistoja; ensin 1990-luvulla ohituskaistoja Ylöjärvelle, Hämeenkyröön ja Ikaalisiin, vuonna 2008 yhteensä 8 keskikaiteellista ohituskaistaa Parkanoon ja vuonna 2011 yksi keskikaiteellinen ohituskaista Hämeenkyrön pohjoispuolelle.


title: Valtatie 3

text: Vaasan moottoritie on valmistunut kahdessa osassa vuosina 1968 ja 1994.


title: Valtatie 3

text: Valtatiellä 3 on tiheä pikavuorotarjonta Helsingin ja Tampereen välillä; vuoroja kulkee molempiin suuntiin noin 50 päivässä. Noin puolet vuoroista kulkee Hämeenlinnan ja Tampereen välin moottoritietä, loput seututietä 130 Valkeakosken kautta. Tampereelta osa vuoroista jatkaa Nokialle, Vaasaan ja Seinäjoen kautta Kokkolaan.


title: Valtatie 3

text: Suurimman osan valtatie 3:n vuoroista ajaa Väinö Paunu Oy, Onnibus ajaa tunneittain ja joitakin vuoroja ajavat myös Länsilinjat ja Osmo Aho.


title: Valtatie 3

text: Tampereen läntinen kehätie oli pitkään hyvin ruuhkautunut. Tiehallinto aloitti vuonna 2003 kehätien rakentamisen moottoritieksi. Ensimmäisessä vaiheessa syksyllä 2006 Rajaniemen ja Kalkun välille valmistui seitsemän kilometrin moottoritieosuus, johon sisältyi kolme eritasoliittymää sekä uusi Rajasalmen silta. Vuonna 2006 aloitetussa toisessa vaiheessa rakennettiin yhteensä 13,3 kilometriä moottoritietä väleille Lakalaiva–Pirkkala ja Kalkku–Soppeenmäki. Toisessa vaiheessa kolmostiellä parannettiin neljää olemassa olevaa eritasoliittymää sekä rakennettiin uudet Pikku-Ahveniston, Myllypuron ja Linnakorven eritasoliittymät. Lisäksi parannettiin Maatialan eritasoliittymää valtatiellä 12 ja rakennettiin uusi Kankaantaan eritasoliittymä valtatielle 11. Toinen vaihe valmistui vuonna 2008. Koko hanke maksoi noin 114 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 3

text: Vuonna 2008 Parkanon kunnan alueelle rakennettiin yhteensä 8 keskikaiteellista ohituskaistaa ensimmäisenä osana valtatien 3 perusparannusta Tampereen ja Vaasan välillä. Lisäksi vuonna 2011 Ikaalisten ja Hämeenkyrön välille rakennettiin yksi keskikaiteellinen ohituskaista.


title: Valtatie 3

text: Hattelmalanharjun kohdalle rakennettiin vuosina 2011-2012 pohjavesi- ja melusuojauksia sekä parannettiin Hattelmalan eritasoliittymän ramppeja. Samaan aikaan myös valtatietä 10 ja seututietä 130 parannettiin pohjavesialueella.


title: Valtatie 3

text: Vuonna 2011 päällystystyön yhteydessä leveää keskiviivaa kokeiltiin valtatiellä 3 Laihian ja Helsingbyn välisellä noin 11 kilometrin pituisella osuudella. Tieosuudella on tapahtunut paljon kohtaamisonnettomuuksia, ja metrin levyisen viivalla merkityn alueen ajokaistojen välissä uskotaan vähentävän vakavia onnettomuuksia merkittävästi. Tiemerkintäkokeilu tehtiin, koska valtiolla ei ole tällä hetkellä rahaa tien nelikaistaistukseen tai raskaisiin parannustoimenpiteisiin.


title: Valtatie 3

text: Lempäälän ja Tampereen välille valmistui vuodenvaihteessa 2012-2013 noin 22 kilometrin matkalle kelin ja liikenteen mukaan muuttuva nopeusrajoitusjärjestelmä. Lisäksi hankkeessa rakennettiin uusi tiesääasema sekä ruuhkavaroitusjärjestelmän laajennus kyseiselle moottoritieosuudelle. Vastaava järjestelmä aiotaan toteuttaa myöhemmin myös läntiselle kehätielle.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 katettiin Hämeenlinnan keskustan kohdalla noin 250 metrin matkalla. Hanke alkoi lokakuussa 2011 ja valmistui kesäkuussa 2013. Tunnelin päälle rakennettiin uusi kauppakeskus. Samalla melusuojausta keskustan kohdalla parannetaan. Tunneli varustettiin liikennekameroilla ja sähköisellä opastejärjestelmällä. Ajokaistan yläpuolisia opasteita on yhteensä 4 ja nopeusrajoitus- ja varoitusmerkin yhdistelmiä yhteensä 16.


title: Valtatie 3

text: Vantaalla valtatietä 3 parannettiin Kehä III:n ja Klaukkalantien välisellä osuudella. Hankkeessa rakennettiin kolmannet kaistat sekä muuttuvat nopeusrajoitukset ja ruuhkavaroitusjärjestelmä. Lisäksi rakennettiin uusi Keimolanportin eritasoliittymä, siirrettiin nykyistä Keimolanportin huoltoasemaa ja parannettiin Kivistön eritasoliittymää. Hankkeessa siirrettiin myös seututien 130 linjausta, rakennettiin sillat Kehäradan kohdalle ja Kivistön asema. Hanke aloitettiin loppuvuodesta 2009 ja se valmistui vuodenvaihteessa 2013-2014. Hankkeen kustannusarvio oli 108,2 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 3

text: Eritoten Valion Herajoen ruokatehtaan liikenneyhteyksiä varten rakennettiin vuosina 2015-2016 Arolammin eritasoliittymä Riihimäelle. Liittymän numero on 18. Liittymän rakentaminen rahoitettiin poikkeuksellisesti siten, että valtio, Riihimäen kaupunki ja Valio jakoivat kustannukset. Yksityisten yrityksen osallistuminen maanteiden rahoittamiseen ei ole tavanomaista Suomessa. Liittymä on koiranluutyyppinen, eli siihen sisältyy risteävällä tiellä olevat kaksi liikenneympyrää. Lisäksi vanha kolmostie eli seututie 130 liittyy risteävään tiehen liikenneympyrällä.


title: Valtatie 3

text: Klaukkalan ohikulkutien eli seututie 132:n uuden linjauksen rakentamisen yhteydessä rakennetaan Vantaan ja Nurmijärven rajalle uusi Lamminsuon eritasoliitttymä nykyisten liittymien 11 ja 13 väliin. Liittymän suunnittelussa on varauduttu uuden tieyhteyden rakentamiseen moottoritieltä itään, mutta tällaisen rakentamisesta ei ole suunnitelmia eikä päätöksiä.


title: Valtatie 3

text: Ylöjärven ja Vaasan välisellä osuudella valtatie 3 on nykyisin pääosin kaksikaistaista tietä. Pitkällä aikavälillä Liikenneviraston tarkoitus on parantaa merkittävästi tätä osuutta. Parannushanke koostuu useista hankkeista, joista ensimmäiset on toteutettu 2008. Yhteysvälihankkeena hanke rakennetaan 2. vaiheessa, joista ensimmäinen on tarkoitus aloittaa viimeistään keväällä 2015.


title: Valtatie 3

text: 1. vaiheessa valtateitä 3 ja 18 parannetaan Laihian keskustan kohdalla muuttamalla tien linjausta ja rakentamalla kaksi uutta eritasoliittymää. Hanke kestää noin kaksi vuotta ja maksaa 20 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 3

text: 2. vaihe toteutetaan vuosina 2016-2022. Hankkeessa toteutetaan toimenpiteitä pahimmissa ongelmakohdissa, ja parannustyöt takaavat liikenteen sujuvuuden vuoteen 2025 asti.


title: Valtatie 3

text: Hämeenkyrön kohdalle rakennetaan noin 10 kilometrin mittainen nelikaistainen ohikulkutie. Tien nopeusrajoitukseksi tulee 100 km/h ja siltä kielletään hidas liikenne. Tielle rakennetaan useita siltoja ja kolme uutta eritasoliittymää. Lisäksi ohitustien pohjoispuolelle rakennetaan noin 2 kilometrin mittainen ohituskaista. Hankkeen toteuduttua vanha tie jää paikalliseen käyttöön ja se muutetaan yhdystieksi 2620. Hankkeen kustannusarvio on noin 60 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 3

text: Ikaalisten ja Mansoniemen välillä valtatietä 3 parannetaan rakentamalla mm. ohituskaistoja ja kolme uutta eritasoliittymää. Lisäksi rakennetaan uusi rinnakkaistieyhteys Ikaalisten ja Kylpylän eritasoliittymien välille sekä siirretään seututie 261 kulkemaan parin kilometrin matkalta uudelle linjaukselle Kilvakkalan pohjoispuolelle.


title: Valtatie 3

text: Parkanon kohdalla valtatie 3 parannetaan nelikaistaiseksi valtatien 23 ja seututien 274 liittymien välillä. Lisäksi hankkeessa rakennetaan 3 uutta eritasoliittymää ja parannetaan kahta nykyistä sekä siirretään valtatie 23 noin kilometrin matkalta uudelle linjaukselle.


title: Valtatie 3

text: Jalasjärven eteläpuolelle sekä Ilmajoelle rakennetaan 6 uutta keskikaiteellista ohituskaistaa. Lisäksi Ilmajoella rakennetaan pohjavesisuojauksia.


title: Valtatie 3

text: Jalasjärven keskustan ja Jokipiin välillä valtatie 3 siirretään uudelle linjaukselle nykyisen tien itäpuolelle. Valtatien 19 liittymään rakennetaan eritasoliittymä. Uuden tieosuuden pituus on noin 5 kilometriä ja sille rakennetaan lisäksi keskikaiteellinen ohituskaistapari. Tien kustannusarvio on noin 5 miljoonaa euroa.


title: Valtatie 3

text: Kurikan kohdalla kantatien 67 ja valtatien 3 liittymän liikenneturvallisuus on heikko, ja liittymässä on 60 km/h nopeusrajoitus. Yhteysvälihankkeessa liittymä korvataan noin kilometri etelämmäksi rakennettavalla eritasoliittymällä. Samassa yhteydessä myös kantatietä 67 ja seututietä 687 parannetaan osittain uudelle linjaukselle.Tämänkin jälkeen tieosuudelle jää vielä puutteita, ja tietä parannetaan vielä myöhemmin 2020-luvulla joko yhteysvälihankkeena tai yksittäisinä hankkeena.


title: Valtatie 3

text: Ylöjärven ja Hämeenkyrön välisellä osuudella valtatien 3 liikenne on usein ruuhkaista ja liikenneturvallisuus on heikko. Välille on suunnitteilla moottoritie nykyisen valtatien 3 linjauksen pohjoispuolelle. Uuden moottoritien pituus on linjausvalinnasta riippuen 15–20 km ja sille tulee 5-6 uutta eritasoliittymää sekä uusi levähdysalue Sasin ja Ahrolan välille. Lisäksi kantatien 65 linjaus siirretään n. 3 kilometrin matkalla kulkemaan uutta moottoritietä. Hankkeesta on tekeillä tiesuunnitelma, jonka yhteydessä selviävät kustannukset ja tien lopullinen sijainti. Hanke toteutetaan vuoden 2020 jälkeen.


title: Valtatie 3

text: Hämeenkyrön ja Parkanon välisellä osuudella valtatie 3 on tavoitetilassa jatkuvaa keskikaiteellista ohituskaistatietä. Tiellä on nykyisin 5 keskikaiteellista ohituskaistaa ja 3 keskikaiteetonta ohituskaistaa. Lisäksi Parkanon kohdalle on suunnitteilla nelikaistatie ja Ikaalisiin 4 keskikaiteellista ohituskaistaa lisää. Lisäksi nykyinen tie on osittain 10,5 metriä leveä. Tämän vuoksi ohituskaistatieksi muuttamisen kustannukset jäänevät hyvin pieneksi, ja hanke toteutunee jo 2020-luvun alkupuolella.


title: Valtatie 3

text: Koskenkorvan kohdalla valtatie 3 kulkee nykyisin keskustan läpi. Liikennemäärien, alhaisen nopeusrajoituksen ja useiden liittymien takia tien liikenneturvallisuus on huono. Uusi ohikulkutie olisi noin 7 kilometriä pitkä ja sille rakennettaisiin ohituskaistoja ja kaksi eritasoliittymää. Hanke toteutunee aikaisintaan 2010-luvun lopulla.


title: Valtatie 3

text: Valtatie 3 tullaan tulevaisuudessa parantamaan moottoritieksi Laihian ja Vaasan välisellä osuudella. Nykyinen tie ruuhkautuu helposti suurten liikennemäärien takia. Lisäksi tieosuudella on sattunut vuosien varrella paljon kohtaamisonnettomuuksia, joista monet ovat johtaneet kuolemaan. Hankkeen kustannukset ovat vielä epäselvät, ja se toteutettaneen aikaisintaan 2020-luvulla.


title: Valtatie 3

text: Tässä mainitut hankkeet ovat esiintyneet kuntien ja valtioiden eritasoisissa kaavailuissa, mutta niitä koskevia rakentamispäätöksiä ei ole tehty.


title: Valtatie 3

text: Lähes kaikkia Hämeenlinnanväylän alkupään eritasoliittymiä tullaan 2010- ja 2020-luvuilla parantamaan. Lisäksi valtatielle 3 rakennetaan Helsingin ja Kehä III:n välille koko matkalle kolmannet kaistat.


title: Valtatie 3

text: Janakkalaan nykyisen Rastilan eritasoliittymän pohjoispuolelle rakennetaan Hämeenlinnan itäisen kehätien rakentamisen yhteydessä uusi eritasoliittymä. Samalla eritasoliittymien 23-25 numerointia tullaan todennäköisesti muuttamaan.


title: Valtatie 3

text: Valtatien 10 parantamisen yhteydessä Hattelmalan eritasoliittymään tullaan rakentamaan lisäramppeja.


title: Valtatie 3

text: Lisäksi valtatielle 3 rakennettaneen vaiheittain muuttuva ohjaus Helsingin ja Tampereen välille sekä Ylöjärven ja Hämeenkyrön välille.


title: Valtatie 3

text: Pitkämäen eritasoliittymään Vaasan moottoritiellä Valtatien 8 risteyksessä tullaan rakentamaan tulevaisuudessa lisäramppeja osana Vaasan ulomman ohitustien rakennustöitä. Toistaiseksi on epäselvää, siirretäänkö valtatien 8 linjaus uudelle tieyhteydelle.


title: Valtatie 3

text: Valtatien 3 melusuojausta tullaan parantamaan tulevaisuudessa Vaasan kaupunkialueella.


title: Valtatie 3

text: Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 3 olisi nelikaistainen osuuksilla Helsinki–Tampere–Hämeenkyrö ja Laihia–Vaasa. Lisäksi Hämeenkyrön ja Parkanon välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä Parkanon ja Jalasjärven välinen osuus kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Valtatien 3 ohjaamista Lempäälän kohdalla uudelle reitille on kaavailtu, Lempäälän Puskiaisessa nykyisestä moottoritiestä haarautuvalle oikomoottoritielle suoraan Pirkkalaan. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.


title: Luettelo eurooppateistä

text: Tämä on luettelo eurooppateistä.


title: Eurooppatie E4

text: E4 eli Eurooppatie 4 on eurooppatie, joka alkaa Torniosta tien E8 jatkeena ja päättyy Helsingborgiin Ruotsiin. Tien pituus on 1 590 kilometriä. Suomessa tie kulkee vain muutaman sadan metrin matkan Tornion kaupungissa. Tämä osuus on myös valtatietä 29. E4 on E45:n jälkeen Ruotsin toiseksi pisin tie. Ruotsissa ei ole eurooppateillä käytössä kansallista, rinnakkaista tienumerointia kuten Suomessa.


title: Eurooppatie E4

text: Tornio – Haaparanta – Kainuu - Luulaja – Piitime – Skellefteå – Uumaja – Örnsköldsvik – Sundsvall – Gävle – Uppsala – Tukholma – Södertälje – Nyköping – Norrköping – Jönköping – Helsingborg.


title: Eurooppatie E4

text: E4:llä on yhteisiä osuuksia toisten eurooppateiden kanssa Ruotsissa kolmessa kohdassa:


title: Eurooppatie E4

text: E4 on rakennettu moottoritieksi seuraavilla osuuksilla:


title: Eurooppatie E4

text: Ennen vuoden 1992 eurooppatienumeroinnin uudistusta E4 johti vuonna 1950 solmitun eurooppatiesopimuksen numeroinnin mukaisesti Helsingistä Lissaboniin. Se kulki tuolloin reittiä Helsinki–Tornio–Haaparanta–Tukholma–Helsingborg–Hampuri–Frankfurt am Main–Basel–Geneve–Nîmes–Barcelona–Madrid–Lissabon.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lynyrd Skynyrd on yhdysvaltalainen rock-yhtye, jota pidetään yhtenä southern rock -tyylin suurimmista nimistä. Yhtyeen musiikissa on ominaista kolmen sähkökitaran aikaansaama paksuhko ja raskas soundi. Yhtye oli myös tunnettu rankasta alkoholipainotteisesta elämäntavastaan. Suosituimmillaan Skynyrd oli vuosina 1973–1977, kunnes 20. lokakuuta 1977 yhtyettä kuljettanut lentokone teki pakkolaskun ja syöksyi maahan. Onnettomuudessa surmansa saivat laulaja ja keulakuva Ronnie Van Zant, kitaristi Steve Gaines sekä hänen sisarensa, taustalaulaja Cassie Gaines. Muut jäsenet ja kiertueavustajat saivat vakavia vammoja. Pitkän hiljaiselon jälkeen Lynyrd Skynyrd teki paluun laulaja Van Zantin pikkuveljen, Johnny Van Zantin johdolla 1987. Lynyrd Skynyrdin tunnetuimpia kappaleita ovat ja ”Sweet Home Alabama”, ”Free Bird”, ”Simple Man”, ”I Ain't The One”, ”Gimme Three Steps”, ”Tuesday's Gone”, ”That Smell”, ”What's Your Name”, ”Red White And Blue” ja ”Still Unbroken”.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Kesällä 1964 Floridan Jacksonvillessä kaverukset Ronnie Van Zant (laulu), Allen Collins (kitara), Gary Rossington (kitara), Larry Junstrom (basso) ja Bob Burns (rummut) perustivat Lynyrd Skynyrdin. Alkuun yhtye oli nimeltään My Backyard, mutta nimi vaihtui nopeasti Noble Fiveksi. Aikaisia vaikutteita olivat muun muassa Yardbirds, Eric Clapton ja Beatlesit. Joulukuussa 1964 Ronnie Van Zant järjesti yhtyeen ensimmäisen keikan lankonsa joulujuhliin. Yhtye vaihtoi nimeään tiuhaan tahtiin (mm. Wildcats, The Sons of Satan, Conqueror Worm, the Pretty Ones), kunnes alkuvuonna 1968 yhtyeen nimeksi vakiintui kahden vuoden ajaksi One Percent elokuvassa nähdyn moottoripyöräjengin mukaan. Samana vuonna yhtye levytti ensimmäisen single-levynsä paikallisella levy-yhtiöllä, Shade Tree Recordsilla. Levyllä oli kaksi kappaletta, ”Michelle” ja ”Need All My Friends”. Seuraavana vuonna yhtye voitti paikallisen musiikkikilpailun ja levytti palkintorahoilla jälleen kaksi kappaletta, "Spoonfulin" ja uudelleen jo aikaisemmin levyttämänsä Michellen. Vuonna 1970 yhtyeen koulun, Robert E. Leen lukion, liikunnanopettaja Leonard Skinner (1933–2010) erotti toistuvien varoitusten jälkeen kitaristi Gary Rossingtonin, sillä tämä rikkoi koulun pukeutumissääntöjä kasvattamalla pitkät hiukset. Tapauksen jälkeen Skinneristä tuli yhtyeen sisällä vitsailun aihe, ja erään keikan aikana yhtye ilmoitti vaihtavansa nimekseen Leonard Skinner. Yleisöstä moni tunsi ankaruudestaan kuulun opettajan, ja osoitti suosiotaan, ja vaikka ilmoitus oli osittain tarkoitettu vitsiksi, nimi jäi. Lisähankaluuksien välttämiseksi nimeä muutettiin hieman, jolloin päädyttiin nimeen, jolla yhtye tuli tunnetuksi: Lynyrd Skynyrd.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 1970 kaikki yhtyeen jäsenet lopettivat koulunkäynnin voidakseen paremmin keskittyä soittamiseen. Yhtye alkoi harjoitella Hells House-nimisellä maatilalla Jacksonvillen ulkopuolella ja sai kosketinsoittajakseen roudarina toimineen Billy Powellin. Samana vuonna yhtye lopetti yhteistyönsä Shade Tree Recordsin kanssa. Alkuvuonna 1970 kitaristi Allen Collins meni tyttöystävänsä Kathy Johnsin kanssa naimisiin, ja häissä soitettiin ensimmäisen kerran livenä yhtyeen myöhemmin klassikoksikin muotoutunut hitti, ”Free Bird”. 1971 rumpali Bob Burns lähti yhtyeestä, mutta palasi jo seuraavana vuonna. Tuon ajan hänen tilallaan soitti Rick Medlocke. Loppuvuonna basisti Larry Junstrom lähti ja hänen tilalleen otettiin Leon Wilkeson, joka kuitenkin 1972 yllättäen ilmoitti olevansa liian nuori kiertämään soittamassa ja jätti yhtyeen. Wilkeson kuitenkin palasi yhtyeeseen Ronnie Van Zantin pyynnöstä sen levytettyä ensimmäisen albuminsa. 1973 Lynyrd Skynyrd julkaisi ensimmäisen kokopitkän albuminsa, nimeltään "Pronounced Leh-Nerd Skin-Nerd", joka myi kultaa. Basisti Wilkesonia levyllä tuurannut Ed King ei laulaja Van Zantin mukaan osannut lainkaan soittaa bassoa ja pyysi tätä vaihtamaan kitaraan. Saman vuoden marraskuussa yhtye soitti lämmittelijänä The Whon Quadrophenia-kiertueella.


title: Lynyrd Skynyrd

text: 1974 Lynyrd Skynyrd julkaisi toisen albuminsa nimeltään "Second Helping", myyden jälleen kultaa. Levyllä oli yhtyeen maailmanmaineeseen saattanut kappale ”Sweet Home Alabama”. Kappale oli humoristinen vastine Neil Youngin kappaleelle ”Southern Man”, joka kuvaa etelävaltioiden asukkaita punaniskoiksi.


title: Lynyrd Skynyrd

text: 1975 yhtye julkaisi kolmannen albuminsa, "Nuthin' Fancyn", myyden kultaa jo kolmannen kerran. Yhtye kiersi Yhdysvaltoja The Torture-kiertueellaan, joka on yhtyeen ensimmäinen suurempi kiertue. Samana vuonna rumpali Bob Burns lähti ja hänen tilalleen otettiin Artimus Pyle. Myös kitaristi Ed King jätti yhtyeen. Yhtyeen jäsenmäärä kuitenkin kasvoi, kun taustalaulajaryhmä The Honkettes (laulajat Leslie Hawkins, JoJo Billingsley ja Cassie Gaines), otettiin mukaan yhtyeeseen. Ulkomaillakin mainetta saanut Lynyrd Skynyrd lähti loppuvuodesta kiertueelle Isoon-Britanniaan, jossa yhtye oli erityisessä suosiossa. Mukana kiertuella oli yhtye Golden Earring.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Syyskuussa 1976 kitaristi Gary Rossington loukkaantui auto-onnettomuudessa, mutta toipui nopeasti. Pian sen jälkeen Lynyrd Skynyrd julkaisi neljännen albuminsa, "Gimme Back My Bulletsin", joka toi sille neljännen kultalevyn. Samana vuonna julkaistu yhtyeen ensimmäinen livealbumi, "One More From The Road", jolla kolmantena kitaristina hääri Cassien velipoika Steve Gaines, nousi yhtyeen kaikkien aikojen suosituimmaksi albumiksi myyden platinaa ja yhteensä yli miljoona levyä. Suosio Isossa-Britanniassa toi Lynyrd Skynyrdille paikan kiertueella Rolling Stonesin kanssa.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lokakuussa 1977 julkaistiin yhtyeen kuudes albumi "Street Survivors".


title: Lynyrd Skynyrd

text: 20. lokakuuta 1977 Lynyrd Skynyrdiä kiertueella Etelä-Carolinan Greenvillestä Louisianan osavaltion yliopistoon (LSU) kuljettanut Convair 240-lentokone syöksyi polttoaineen loputtua soiseen metsään Mississippin Gillsburgissa. Maahansyöksyssä menehtyivät yhtyeen laulaja ja keulakuva Ronnie Van Zant, kitaristi Steve Gaines ja hänen siskonsa, taustalaulaja Cassie Gaines, sekä molemmat lentäjät ja yhtyeen kiertuemanageri Dean Kilpatrick. Muut yhtyeen jäsenet saivat vakavia vammoja. Rumpali Artimus Pyle pystyi kuitenkin kävelemään ja lähti kahden yhtyeen roudarin kanssa hakemaan apua läheiseltä maatilalta. Maatilan omistaja ei ollut kuullut onnettomuudesta ja nähdessään konetta etsimään tulleen helikopterin ja kolme taloaan lähestyvää rähjäistä miestä, hän luuli miehiä vankikarkureiksi ja käski vaimoaan lukitsemaan ovet ja haki talosta haulikon. Miesten lähestyessä hän ampui varoituslaukauksen ilmaan. Toinen roudareista, Kenneth Peden Jr., huusi haulikollaan uhkailevalle maanviljelijälle ja kertoi lento-onnettomuudesta, jolloin tilanne laukesi. Sitkeän huhun mukaan viljelijä olisi ampunut rumpali Pyleä olkapäähän, mutta näin ei todellisuudessa tapahtunut. Yhtyeen jäsenet ja muut koneen matkustajat kuljetettiin lähialueen sairaalaan ambulanssien vähyyden vuoksi mitä erilaisimmilla ajoneuvoilla.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Onnettomuuden syyksi selvisi tutkimuksissa tekninen vika oikeanpuoleisessa moottorissa ja lentäjien virhearviointi polttoaineen määrästä. Lentäjät olivat laskeneet väärin tankatun polttoaineen määrän lähtöasemalla Floridan Lakelandissa luullen polttoainetta olevan enemmän kuin sitä todellisuudessa oli. Kun tämän lisäksi moottorissa ilmennyttä teknistä vikaa jouduttiin kompensoimaan tavallista suuremmalla polttoaineen kulutuksella, olivat onnettomuuden ainekset kasassa. Lentäjät huomasivat polttoaineen vähyyden liian myöhään ja matkalla varalaskukentälle McCombiin Mississippiin kone sakkasi ja syöksyi maahan.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Yhtyeen vastajulkaistu albumi "Street Survivors" myi lentoturman jälkeen nopeasti platinaa. Levyn kansikuva kuitenkin vaihdettiin nopeasti onnettomuuden jälkeen, sillä alkuperäisessä kansikuvassa yhtyeen jäsenet seisovat keskellä liekkimerta. Tämän katsottiin olevan epäsovinnaista, ja uudessa kuvassa yhtye seisoo liekkimeren sijaan mustaa taustaa vasten.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lentoturman jälkeen Lynyrd Skynyrd hajosi, mutta yhtyeen jäljelle jääneet jäsenet jatkoivat soittamista. Kitaristit Gary Rossington ja Allen Collins perustivat The Rossington-Collins Bandin 1980, rumpali Artimus Pyle perusti Artimus Pyle Bandin 1982 ja Rossington-Collins Bandin hajottua Collins perusti oman yhtyeen, Allen Collins Bandin 1983.


title: Lynyrd Skynyrd

text: 1978 julkaistiin kokoelma-albumi "Skynyrd's First and Last", joka sisälsi Lynyrd Skynyrdin julkaisemattomia kappaleita vuosilta 1970-1972. 1979 julkaistiin toinen kokoelma-albumi, "Gold and Platinum". 1980 Allen Collinsin vaimo kuoli yllättäen. Toukokuussa 1982 Gary Rossington meni naimisiin yhtyeensä laulajan, Dale Krantzin kanssa. Saman vuoden joulukuussa julkaistiin Lynyrd Skynyrdin kolmas kokoelma-albumi, "Best of the Rest".


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 1986 Gary Rossington perusti vaimonsa kanssa yhtyeen Rossington. Myöhemmin samana vuonna Allen Collins joutui auto-onnettomuuteen ajaessaan tyttöystävänsä kanssa uudella Ford Thunderbirdillään lähellä kotikaupunkiaan, Floridan Jacksonvilleä. Collins oli humalassa ja menetti auton hallinnan. Collins halvaantui vyötäröstä alaspäin ja hänen tyttöystävänsä kuoli.


title: Lynyrd Skynyrd

text: 1987 julkaistiin Lynyrd Skynyrdin neljäs kokoelma-albumi, "Legend", jolla oli yhtyeen keskeneräisiä ja julkaisemattomia kappaleita. Osa kappaleista viimeisteltiin julkaisukuntoon vuonna 1987.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 1987, kymmenen vuotta tuhoisan lento-onnettomuuden jälkeen, Lynyrd Skynyrdin jäljellä olevat jäsenet lukuun ottamatta auto-onnettomuudessa halvaantunutta kitaristi Allen Collinsia palasivat yhteen. Allen Collins valitsi lavasijaisekseen Randall Hallin, kiertueella äänitetyllä live-albumilla Collinsin titteli on "arrangment consult" ja kiertuevideolla Collins vilahtaa muutaman kerran pyörätuolissa puhumassa yleisölle. Kitaraa soittivat Gary Rossington ja yhtyeessä 1970-luvulla kitaraa soittanut Ed King. Leon Wilkeson soitti bassoa, Billy Powell palasi koskettimien ääreen ja Artimus Pyle rumpuihin. Taustalaulajiksi otettiin kitaristi Gary Rossingtonin vaimo Dale Krantz Rossington ja laulaja Carol Chase. Uuden Lynyrd Skynyrdin laulaja oli edesmenneen Ronnie Van Zantin pikkuveli, Johnny Van Zant. Yhtyeen ensiesiintyminen onnettomuuden jälkeen oli Charlie Daniel's Volunteer Jam:ssä, jonka jälkeen yhtye lähti kiertueelle juhlistamaan paluutaan.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lynyrd Skynyrd julkaisi ensimmäisen levynsä onnettomuuden jälkeen vuonna 1988. Kyseessä oli "Southern By Grace of God", jolla oli yhtyeen paluukiertueella äänitettyjä live-kappaleita. Seuraavana vuonna julkaisiin yhtyeen suurimpia hittejä sisältänyt "Skynyrd's Innyrds".


title: Lynyrd Skynyrd

text: Allen Collins kuoli vuonna 1990 auto-onnettomuudesta johtuneen halvaantumisen jälkiseurauksena keuhkokuumeeseen.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 1991 julkaistiin "Lynyrd Skynyrd 1991", yhtyeen ensimmäinen uusi albumi 14 vuoteen. Levy saavutti menestystä ja osoitti, ettei Lynyrd Skynyrd ollut palannut yhteen vain soittaakseen vanhoja kappaleitaan. Albumilla olivat muun muassa kappaleet "Smokestack Lightning", "Keeping The Faith", "Southern Women", ja "Pure and Simple". Toiseksi rumpaliksi liittynyt Kurt Custer jäi seuraavana vuonna ainoaksi, sillä rumpali Artimus Pyle jätti yhtyeen riitojen jälkeen. Vuonna 1993 julkaistiin albumi "The Last Rebel". Kesällä sairaudesta kärsivä basisti Leon Wilkeson ei päässyt yhtyeen kanssa keikoille, ja häntä tuurasi loppuvuoden ajan kitaristi Rossingtonin yhtyeen, Rossingtonin, basisti Timmy Lindsey.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lynyrd Skynyrd julkaisi ensimmäisen kokonaan akustisen albuminsa, "Endangered Speciesin" vuonna 1994. Kitaristi Ed Kingin sydänvaivat pahenivat ja hän joutui jättämään yhtyeen. Myöhemmin samana vuonna sai ensi-iltansa yhtyeestä kertova elokuva, Freebird ... The Movie. Elokuvan pääsisältö oli yhtyeen Englannissa kuvattu konsertti vuodelta 1976. Vuonna 1996 Lynyrd Skynyrdiin otettiin kaksi uutta jäsentä, kitaristit Hughie Thomasson ja Rick Medlocke, joka oli 1971-1972 soittanut yhtyeessä rumpuja. Yhtye vieraili ensimmäisen kerran Suomessa Järvenpään Puistobluesissa 1996.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 1997 yhtyeen lentoturmasta tuli kuluneeksi 20 vuotta ja yhtye julkaisi albumin "Twenty" (=20) ja lähti maailmankiertueelle. Kiertue ulottui myös Suomeen Hartwall Areenalle. Yhtyeen kokoonpanon ollessa sama kuin vuonna 1996. Kitaristikolmikko Gary Rossington, Hughie Thomasson ja Rickey Medlocke pysyikin yhtyeen eturivissä vuoteen 2005, jolloin Thomasson palasi oman yhtyeensä The Outlawsin pariin. Hän silti osallistui vielä Skynyrdin kappaleiden kirjoittamiseen ja vuoden 2009 levyllä "God & Guns" on useita Thomassonin kanssa kirjoitettuja kappaleita.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Laulaja Johnny Van Zant teki vuonna 1998 veljensä Donnie Van Zantin kanssa levyn "Brother to Brother". Lynyrd Skynyrd julkaisi livealbumin "Lyve From Steeltown" ja rumpali Owen Halen tilalle tuli Michael Cartellone. Seuraavana vuonna (1999) julkaistiin albumi "Edge of Forever" ja kokoelmalevy "The Best of Lynyrd Skynyrd". Lynyrd Skynyrd päätti toisen vuosituhannen kiertueella ZZ Topin kanssa, joskin ZZ Top vetäytyi kiertueelta kesken jättäen väliin mm. Suomen Oulun konsertin.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 2000 julkaistiin uutta ja vanhaa (1970- ja 1990-lukujen) materiaalia sisältänyt kokoelma "Then And Now" ja yhtye lähti Euroopan kiertueelle. Jouluna julkaistiin vielä joulualbumi "Christmas Time Again". Seuraavana vuonna 2001 yhtye kiersi Pohjois-Amerikkaa Deep Purplen ja Ted Nugentin kanssa. Yhtyeen basisti Leon Wilkeson kuoli 27. heinäkuuta 2001 hotellihuoneeseen lähellä Floridan Jacksonvilleä. Kuolinsyynä olivat pitkään jatkuneet keuhko- ja maksasairaudet. Wilkesonin tilalle bassoa soittamaan otettiin Ean Evans, yhtyeen pitkäaikainen ystävä. 2002 julkaistiin kokoelma-albumi "Turn It Up" ja 2003 yhtye juhlisti 30-vuotispäiviään ja julkaisi albumin "Vicious Cycle". 2004 julkaistiin livealbumi "Lynyrd Skynyrd LYVE".


title: Lynyrd Skynyrd

text: Vuonna 2006 Lynyrd Skynyrd valittiin arvostettuun seuraan mm. Elviksen, Led Zeppelinin ja Black Sabbathin rinnalle Rock and Roll Hall of Fameen. Yhtyeen kitaristi Hughie Thomasson menehtyi yllättäen sydänkohtaukseen kotonaan Brooksvillessa, Floridassa 9. syyskuuta 2007. Hänen tilalleen oli tullut Mark Matejka jo vuotta aiemmin.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Kosketinsoittaja Billy Powell kuoli kotonaan Floridassa 28. tammikuuta 2009 sydänkohtaukseen. Yhtye oli juuri levyttämässä albumiaan "God & Guns". Hänen tilalleen yhtyeeseen tuli Peter "Keys" Pisarczyk. Yhtyeen basisti Ean Evans kuoli syöpään toukokuussa 2009. Menetyksistä huolimatta yhtye aloitti Euroopan kiertueensa 20. toukokuuta Kuopiossa, seuraavana päivänä yhtye siirtyi Helsinkiiin.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Yhtye aloitti seuraavan maailmankiertueensa esiintymisellä Tampereella: Tampere Areenalla 22. helmikuuta 2010.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Elokuussa 2012 yhtye julkaisi uuden levyn "Last Of A Dyin' Breed".


title: Lynyrd Skynyrd

text: Yhtyeen alkuperäisrumpali Bob Burns kuoli 64-vuotiaana auto-onnettomuudessa huhtikuussa 2015. Hänen ajamansa auto osui puuhun ja postilaatikkoon hänen kotinsa lähellä.


title: Lynyrd Skynyrd

text: Lynyrd Skynyrd ilmoitti tammikuussa 2018 lähtevänsä jäähyväiskiertueelle, jonka kaikki konsertit ovat Yhdysvalloissa. Yhtyeen viimeinen konsertti on 2. syyskuuta 2018 kotikaupunki Jacksonvillessä. Yhtye on viime vuosina joutunut peruuttamaan useita konsertteja kitaristi Gary Rossingtonin sydänvaivojen takia, eikä hänen terveys kestä enää pitkiä kiertueita. Lynyrd Skynyrdin toiminta kuitenkin jatkuu keikkailun loppumisesta huolimatta.