title: Rahapolitiikka

text: Poliittisesta päätöksenteosta riippuvainen keskuspankki ei nauti samasta luottamuksesta, joten rahapolitiikan niin sanotun aikainkonsistenttiusongelman vuoksi keskuspankki voi saavuttaa alhaisen inflaation pelkästään korkeamman työttömyyden hinnalla. Syynä tähän on se, että taloudessa päätetään monista hinnoista odotetun inflaation perusteella. Poliittisen kontrollin alaisen keskuspankin usein odotetaan harjoittavan ”löysempää” rahapolitiikkaa kysynnän voimistamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi. Näitten inflaatio-odotusten vuoksi odotettu inflaatio on korkea, mikä otetaan huomioon yritysten hinnoitteluissa ja palkoista sovittaessa. Tällöin vallitseva nimellinen ostovoima ja kierrossa olevan rahan määrä eivät johda toivottuun talouden aktiviteetin ja työllisyyden tasoon, vaan kysyntää voimistava politiikka pelkästään lisää inflaatiota. Kasvu- ja työllisyystavoitteitten saavuttamiseksi tarvittaisiin odotettua ekspansiivisempi rahapolitiikka, mikä tuo väistämättä mukanaan korkeamman inflaation.


title: Rahapolitiikka

text: Jos keskuspankin johtoon nimitetään pelkästään inflaation torjunnasta kiinnostuneita henkilöitä ja heille annetaan vapaus toimia haluamallaan tavalla, keskuspankin yleisesti odotetaan harjoittavan tiukkaa rahapolitiikkaa. Tämä odotus vaikuttaa hinnoittelupäätöksiin, jolloin sama nimellinen kysyntä ja kierrossa olevan rahan määrä johtaa samaan työllisyyteen ja talouden kasvuun kuin mihin poliittisen kontrollin alainen keskuspankki pääsee vain korkeammalla inflaatiolla.


title: Rahapolitiikka

text: Tätä johtopäätöstä on arvosteltu muun muassa sen johdosta, ettei sen tueksi esitetty empiirinen näyttö ole riittävää. Maittenvälisessä tarkastelussa inflaatio on keskimäärin alempi niissä maissa, joissa rahapolitiikka on itsenäisen keskuspankin hoidettavana, mutta työttömyydessä ei keskimäärin ole eroa. Tämä havainto ei kuitenkaan todista mitään syy-seuraussuhteista. On esitetty, että keskuspankille annetaan itsenäistä päätöksentekovaltaa tietyntyyppisissä maissa, jotka muutenkin saavuttaisivat alhaisen inflaation kohtuullisen työttömyyden oloissa.


title: Avomarkkinaoperaatio

text: Avomarkkinaoperaatio on keskuspankin tapa kontrolloida rahavarannon määrää ja siten saavuttaa rahapoliittisia tavoitteita.


title: Avomarkkinaoperaatio

text: Keskuspankki laskee liikkeelle rahaa ja ostaa sillä vapailta markkinoilta joitain muita varantoja, kuten kultaa, jonkun toisen maan valuuttaa tai valtion obligaatioita. Vaihtoehtoisesti se voi tarkoittaa myös näiden varantojen myymistä valtion valuutan takaisinsaamiseksi.


title: Avomarkkinaoperaatio

text: Avomarkkinaoperaatiot lisäävät tai vähentävät rahan likviditeettiä, ja pienentävät tai suurentavat liikkeellä olevaa käteisvarantoa. Käteisvarantoa kutsutaan myös M0:ksi.


title: Avomarkkinaoperaatio

text: Taloustieteilijä Robert Mundell on huomauttanut, että avomarkkinaoperaatioilla voidaan tähdätä vain yhteen rahapoliittiseen tavoitteeseen kerralla.


title: Galwayn kreivikunta

text: Galwayn kreivikunta (, ) on Irlannin tasavallan kreivikunta Connachtin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren länsirannikolla. Se ympäröi Galwayn kaupunkia, joka toimii sen hallinnollisena pääkaupunkina. Kreivikunnassa on 179 048 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 5 796,09 neliökilometriä.


title: Galwayn kreivikunta

text: Connemara on rannikkoaluetta Galwayn kaupungin länsipuolella; sisämaan puolella, lähellä kreivikunnan Mayon-vastaista pohjoisrajaa, sijaitsevat Maamturk-vuoret ("Sléibhte Mhám Tuirc").


title: Galwayn kreivikunta

text: Koska Galwayn kreivikunta sijaitsee Irlannin länsirannikolla, Golfvirta vaikuttaa sen ilmastoon keskeisellä tavalla. Lämpöasteiden poikkeavuudet ja ääritilat ovat harvinaisia ja lyhytaikaisia, vaikka sisämaassa onkin tehty useita Irlannin kesän lämpöennätyksiä (joskus jopa 30 °C). Tällainen hetkellinen lämpöilmiö johtuu maan lämmittämästä itätuulesta, vastakkainen sääilmiö saatetaan kokea alueella talvisin. Kuitenkin Galwayn säätä kontrolloivat pääasiassa atlanttiset tuulet, jotka tuovat pääasiassa sadetta. Kreivikunnassa esiintyy voimakkaita matalapaineita, jotka aiheuttavat kovia tuulia myöhään syksyllä, talvella ja varhain keväällä. Galwayn keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 1 150 mm.


title: Galwayn kreivikunta

text: Galwayn kreivikunnassa sijaitsee Irlannin suurin ja merkittävin Gaeltacht-alue, jossa iiriä puhutaan äidinkielenä: Connemara ja Aransaaret. Pääkaupungin Galwayn jälkeen suurin asutuskeskus kreivikunnassa lienee Connemaran pääkaupungiksi mainittu Clifden ("An Clochán"), joka sijaitsee 80 kilometriä länteen Galwayn kaupungista.


title: Galwayn kreivikunta

text: Galway on monen merkittävän ja vanhan suvun koti. Sukuihin lukeutuu muun muassa Connolly, Coyne, Curley, Egan, Ford, Hession (O'hOisin), Kelly, Lohan, Lydon, Madden, Manion, O'Connor, O'Flaherty, O'Shaughnessy ja Tierney. Myös monet normanni-irlantilaiset suvut ovat lähtöisin Galwaysta, näihin lukeutuvat muun muassa Barrett, Browne, Burke, Joyce, Lynch ja Skerrett.


title: Galwayn kreivikunta

text: Galwayn kreivikunta on Irlannin suosituimpia matkailukohteita ennen muuta kreivikunnan vuoristoisen pohjoisosan tarjoamien retkeilymahdollisuuksien ja suurenmoisten maisemien ansiosta. Myös iirin kieli ja sen puhujien omintakeinen kulttuuri musiikkiperinteineen houkuttelevat seudulle kävijöitä sekä Irlannista että ulkomailta. Alueella on myös gaelin kielen puhujia.


title: Galwayn kreivikunta

text: Iirinkieliset alueet elävät pitkälti ruokkimalla ja majoittamalla turisteja sekä myymällä heille rihkamaa; varsinainen käsityöalan tavaratalo löytyy Spiddalista ("An Spidéal"). Inverinissä ("Indreabhán") taas toimii iirinkielinen kirja- ja musiikkikustantamo Cló Iar-Chonnachta. Costello ("Casla") ylpeilee iirinkielisen radioaseman antennimastolla. Carraroessa ("An Cheathrú Rua") toimivat iirinkielinen viikkosanomalehti "Foinse" sekä Galwayn yliopiston iirin kielen koulutuskeskus.


title: Galwayn kreivikunta

text: Galwayn jälkeen suurin paikkakunta Clifden ei ole enää iirinkielinen; Gaeltacht loppuu juuri ennen Roundstonen ("Cloch na Rón") kalastajakylää. Clifdenissä on näyttäviä kirkkoja. Clifdenin pohjoispuolella sijaitsee Kylemoren luostari ("Mainistir na Coille Móire").


title: Rahavaranto

text: Rahavaranto on makrotaloudellinen käsite, joka viittaa rahan määrään taloudessa. Koska raha on periaatteessa mitä tahansa mitä voidaan käyttää velan kuittaamiseen, rahavarannolle on useita määritelmiä.


title: Rahavaranto

text: Esimerkiksi Euroalueen määritellyt rahavarannot, joita Euroopan keskuspankki seuraa ovat:Näistä vain M1 on täysin likvidejä varoja, mutta M3 on puolestaan keskeisin rahavarannon mittari.


title: Rahavaranto

text: Usein käytetään myös käsitettä M0, joka tarkoittaa yleisön hallussa olevia seteleitä ja kolikoita sekä muiden pankkien talletuksia keskuspankissa.


title: Rahavaranto

text: Rahavarannon määrä ja inflaatio ovat läheisesti riippuvaisia toisistaan. Teoriaa kausaalisesta suhteesta rahamäärän, rahan kiertonopeuden, BKT:n ja hintatason välillä kutsutaan rahan kvantiteettiteoriaksi.


title: Rahavaranto

text: Rahavarannon määrään vaikuttaa oleellisesti myös ns. likviditeettiaste kertoimella 1/L (kerroin johdettavissa suoraan suppenevan geometrisen sarjan summasta), jossa L on siis likviditeettiaste.


title: Toivo Pekkanen

text: Toivo Rikhart Pekkanen (10. syyskuuta 1902 Kotka – 30. toukokuuta 1957 Kööpenhamina) oli suomalainen kirjailija, joka kirjoitti novelleja, romaaneja ja näytelmiä. Hänen kuuluisimpia teoksiaan ovat "Tehtaan varjossa" (1932) ja "Lapsuuteni" (1953).


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkasen kunniaksi on perustettu Pekkas-palkinto. Kotkassa sijaitsee Toivo Pekkasen mukaan nimetty Toivo Pekkasen koulu ja Toivo Pekkasen puisto.


title: Toivo Pekkanen

text: Toivo Pekkasen isä oli kivityömies Taneli Pekkanen ja äiti Iita Kärpänen. Äiti oli kahdeksan vuotta isää nuorempi ja saanut aviottoman lapsen, joka kuoli yksivuotiaana. Toivolla oli viisi sisarusta, ja perhe oli erittäin köyhä. Aina ei ollut varaa kunnon ruokaan, eikä hyvä yösija aina ollut itsestäänselvyys. Pekkanen muisteli kuitenkin jälkeenpäin aikuisiässä lapsuuttaan hyvällä.


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkanen kävi kansakoulun ja kaksivuotisen poikien ammattikoulun, jossa hän suoritti metallialan kurssin. Hänen ollessaan vielä nuori hänen isänsä halvaantui ja kaksi sisarusta kuoli. Toivo joutui auttamaan perheen elatuksessa tekemällä töitä muun muassa satamassa ja sepän apulaisena. Nuorena, kun työ oli rankkaa ja jokapäiväinen elämä niukkaa, Pekkanen löysi kirjat. Hänen kerrotaan uppoutuneen kirjoihin aina, kun hänellä jäi töistä vapaa-aikaa. Hän rakasti lukemista, erityisesti Jack Londonin teoksia, ja niistä hän innostui itsekin kirjoittamisesta. Jo 16-vuotiaana hän kirjoitti ensimmäisiä novelleja, joita hän tosin ei saanut julkaistuksi. Hiukan myöhemmin hän sai kuitenkin julkaistuksi ensimmäisiä novellejaan "Juttutupa"-nimisessä lehdessä.


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkanen liittyi Nuoren Voiman Liiton kirjalliseen harrastuspiiriin vuonna 1925 ja sai harrastusnäytteinään tekemistään kertomuksistaan kuparimerkin, joka oli kyseisen liiton myöntämä kirjallisesti lahjakkaalle nuorelle annettava kunniamerkki.


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkasen ensimmäinen teos, novellikokoelma "Rautaiset kädet", ilmestyi vuonna 1927. Pekkanen oli silloin vasta 25-vuotias. Melko pian esikoisteoksen jälkeen ilmestyivät "Satama ja meri" (1929) ja "Kuolemattomat" (1930). Molemmat saivat hyvät arvostelut. Vaikka kriitikot kehuivat Pekkasen ensimmäisiä teoksia, niiden myynti jäi vähäiseksi.


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkasesta tuli päätoiminen kirjailija 1930-luvun alussa. Silloin hän muutti Kotkasta Korsoon ja sieltä edelleen Helsinkiin. Pekkanen vieraili myös Tulenkantajien piirissä, mutta ei tuntenut kuuluvansa heihin poikkeavan taustansa ja koulutuksensa vuoksi, olivathan muut Tulenkantajien jäsenet kouluja käyneitä ja niin sanotuista ”hyvistä perheistä”. Sen vuoksi Pekkasen vierailut Tulenkantajien piirissä olivat satunnaisia, eivätkä niinkään säännöllisiä. Näihin aikoihin, 1932, ilmestyi Pekkasen läpimurtoteos "Tehtaan varjossa". Se oli Pekkasen ensimmäinen teos, jota myytiin paljon, ja sen ansiosta Pekkasesta tuli tunnettu kirjailija. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948.


title: Toivo Pekkanen

text: Pekkanen halvaantui vaikeasti 1949 ja joutui opettelemaan uudelleen kaiken aina puhumista ja kävelemistä myöten. Toipumisen aikana syntyi kuitenkin hänen lapsuudestaan kertova "Lapsuuteni"-teos, joka sai erittäin myönteisen vastaanoton. Vuonna 1955 Pekkanen valittiin yllättäen akateemikoksi V. A. Koskenniemeltä vapautuneelle paikalle. Akateemikkona hän ehti olla vain kaksi vuotta, sillä hän kuoli aivoverenvuotoon 30. toukokuuta 1957 ollessaan Kööpenhaminassa luontaishoitolassa toipumassa.


title: Toivo Pekkanen

text: Toivo Pekkaselle ehti kertyä laaja tuotanto, joka käsittää 31 teoksen lisäksi muun muassa lehtiartikkeleita ja -kertomuksia. Pekkanen on kirjoittanut niin novellikokoelmia, romaaneja kuin näytelmiäkin. Erityisen hyvin hänet tunnetaan työläisten maailman kuvaajana, vaikka hänen henkilökaartiinsa kuului hyvin monenlaisia ihmisiä. Suuri osa Pekkasen teoksista muodostuu novelleista.


title: Toivo Pekkanen

text: "Rautaiset kädet" (1927) oli Pekkasen ensimmäinen teos. Se oli novellikokoelma, joka esitteli Pekkasen omaa elämänpiiriä, työläisten maailmaa. Kokoelmassa oli salaperäinen kokemusmaailma, ja se oli täynnä työläisten näkemyksiä. Osa teoksen novelleista oli julkaistu aikaisemmin Juttutupa-lehdessä, joten kriitikot tiesivät mitä odottaa. Teos sai heiltä hyvän palautteen.


title: Toivo Pekkanen

text: "Tehtaan varjossa" (1932) oli Pekkasen läpimurtoteos, joka sai niin suuren suosion, että siitä otettiin viisi painosta. Kirja oli tyypillistä Pekkasen tuotantoa, sillä se kertoi työläisten maailmasta Samuel Oino -nimisen alter egon kautta. Samuel Oino on tavallinen työläinen, jonka tavoitteena on olla jatkuvasti itseään parempi ja kehittää itseään. Pekkanen korosti inhimillisten arvojen tärkeyttä työnteossa sekä tunne-elämän kehittämistä. "Tehtaan varjossa" oli Pekkasen ensimmäinen teos, jota hyvien arvostelujen ohessa myös myytiin erittäin paljon.


title: Toivo Pekkanen

text: "Lapsuuteni" (1953) on Pekkasen kenties tunnetuin teos. Se kertoo Pekkasen köyhästä ja karusta lapsuudesta hieman yksinkertaisella kielellä – olihan Pekkanen vielä toipumassa halvaantumisesta. Kirjassa Pekkanen kertoo lapsuutensa oloista, jotka köyhyydestä huolimatta olivat hänen mielestään hyvät. Teos sai loistokritiikin kielellisistä puutteistaan huolimatta.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Rahan kvantiteettiteoria on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text:
Rahan kvantiteettiteorian perustana on Fisherin yhtälö:
formula_1,
missä


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Yhtälö on saanut nimensä yhdysvaltalaisen taloustieteilijä Irving Fisherin mukaan.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Yhtälöä voidaan pitää rahan kiertonopeuden määritelmänä, ja sellaisena se on yleispätevä. Kvantiteettiteoriassa kuitenkin oletetaan lisäksi, että rahan kiertonopeus ("V") on käytännössä vakio ja että keskuspankki pystyy säätelemään liikkeessä olevan rahan määrää ("M"), mutta ei vaikuttamaan liiketoiminnan kokonaisvolyymiin ("T"). Täten yleinen hintataso määräytyy ennen kaikkea liikkeessä olevan rahan määrän mukaan. Kausaliteetti kulkee teorian mukaan vasemmalta oikealle.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Rahan kvantiteettiteoria liittyy täten monetaristiseen neutraliteettiin, jonka mukaan vaikkapa rahavarannon tuplaus tuplaa hintatason ceteris paribus, muttei vaikuta mitenkään tavaroiden ja palveluiden reaaliseen kokonaistuotantoon, reaalikorkoihin tai työttömyyteen.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Rahan kvantiteettiteorian mukaan rahalla ei siis itsellään ole arvoa, vaan sillä on pelkkä vaihtoarvo tai välinearvo. Rahaa ei haluta sen itsensä takia, vaan niiden tuotteiden takia joita sillä voi ostaa.


title: Rahan kvantiteettiteoria

text: Teoriaa ovat kritisoineet erityisesti keynesiläisen taloustieteen kannattajat. Heidän mukaansa rahan kvantiteettiteoria pätee ainoastaan täystyöllisyystilanteessa.


title: Takinkääntö

text: Takinkääntö on nimitys, jolla tarkoitetaan henkilön – yleensä poliitikon – poliittisen mielipiteen tai toimintalinjan äkillistä tai muuten dramaattista muutosta, erityisesti periaatteellisessa kysymyksessä.


title: Takinkääntö

text: Usein takinkääntö-sanaa käytetään negatiivisessa sävyssä vihjaamalla, että mielipiteen muutos ei ole vilpitön vaan taktinen (opportunistinen). Takinkääntämisessä onkin tuomitseva sävy. Poliitikkojen väitetään harrastavan takinkääntämistä erityisesti vaalien jälkeen käydessään lehmänkauppaa tekemillään vaalilupauksilla.


title: Takinkääntö

text: Takinkääntö on moniselitteinen käsite. Kun poliitikko muuttaa linjaansa, hänet leimataan takinkääntäjäksi. Helsingin Sanomissa kirjoitettiin huhtikuussa 2015 kirjoittaessaan Serbian uudesta pääministeristä: ”Euroopassa pohditaankin kuumeisesti, onko Vučić taitava takinkääntäjä, valehtelija vai ennennäkemättömän taipuisa opportunisti”, kun hän oli muuttunut aiemmasta Euroopan unionin vastustajasta sen puolestapuhujaksi.


title: Takinkääntö

text: Suomessa sanaa käytetään paljon niistä taistolaiseen nuorisoliikkeeseen 1970-luvulla osallistuneista, jotka ovat sittemmin muuttaneet mielipidettään. Mielipiteen vaihtaminen on kuitenkin takinkääntämistä vain silloin, kun se on vilpillistä. Poliitikonkin mielipiteen muuttuminen voi olla hyväksyttävää, kunhan vaalilupaus ei ole ollut valehtelua.


title: Takinkääntö

text: Yhdysvalloissa käytetään myös termiä "flip-flop", joka tarkoittaa alun perin lipokkaita tai rantasandaaleja. Britanniassa samaa ilmiötä kutsutaan U-käännökseksi.


title: Makuuhuone

text: Makuuhuone on asuinhuone, joka on tarkoitettu nukkumiseen ja lepoon. Yleensä sitä käytetään myös jonkun perheenjäsenen yksityisenä tilana, jota hän käyttää oleskeluun, työskentelyyn ja harrastuksiin. Piirustusmerkintänä käytetään lyhennettä MH, joskus yleisempää AH (asuinhuone).


title: Makuuhuone

text: Pienissä asunnoissa, kuten yksiöissä, ei ole erillistä makuuhuonetta. Asunnon yhteydessä voi olla alkovi eli makuusyvennys, vuoteelle tarkoitettu pieni tila, joka aukeaa asuinhuoneeseen. Makuukomeron edessä voi olla verho, liuku- tai paljeovi. Piirustusmerkintänä käytetään tekstiä ALKOVI, vakiintunutta lyhennemerkintää ei ole.


title: Makuuhuone

text: Makuuhuone on varsin uusi keksintö niin Suomessa kuin koko Euroopassakin. Historiallisella ajalla makuuhuoneita ei tunnettu, vaan nukkumiseen käytettiin samaa tilaa kuin muuhunkin toimintaan. Maaseudulla rakennusten tärkein tila oli tupa, jossa valmistettiin ruoka, tehtiin puhdetöitä, ruokailtiin ja nukuttiin. Rakennusten kehittyessä rakennettiin tuvan yhteyteen yksi tai useampi kamari, mutta yleensä osa asukkaista joutui nukkumaan vielä tuvassa. Vasta 1900-luvulla erilliset makuuhuoneet alkoivat yleistyä tavallisissa kodeissa.


title: Makuuhuone

text: Ennen vuoteen keksimistä ihmiset nukkuivat pehmeitten luonnonmateriaalien, esimerkiksi olkien tai eläinten taljojen, päällä. Vuoteiden käyttö yleistyi vasta keskiajalla ja levisi aateliston ja muiden varakkaiden ihmisten kautta koko kansan käyttöön.


title: Makuuhuone

text: Makuuhuoneen kalustukseen kuuluu yleensä vuode ja yöpöytä, usein myös jonkinlainen työskentelypiste eli pöytä ja kirjahylly tarpeen mukaan. Lähes poikkeuksetta makuuhuoneessa on vaatesäilytystiloja joko erillisinä kaappeina tai huoneeseen liittyvänä vaatehuoneena.


title: Makuuhuone

text: Makuuhuoneen lämpötilaksi suositellaan pari astetta normaalia huonelämpöä viileämpää lämpötilaa. Makuuhuoneen ilmanvaihtoon tulee kiinnittää huomiota: öisin korkea hiilidioksiditaso voi heikentää makuuhuoneiden ilmanlaatua.


title: Makuuhuone

text: Valaistuksessa on hyvä ottaa huomioon yleisvalaistuksen lisäksi kohdevalon tarve vuoteessa lukemista ja työpöydän ääressä työskentelyä varten.


title: Olohuone

text: Olohuone on asunnon huone, joka on tarkoitettu vapaa-ajan viettoon, esimerkiksi oleskeluun, rentoutumiseen ja oman perheen tai vieraiden kanssa seurusteluun.


title: Olohuone

text: Olohuoneen tyypilliseen kalustukseen kuuluu istuimia kuten tuolit, penkit ja sohvat sekä erilaisia pöytiä kuten kirjoituspöytä ja sohvapöytä. Kodin viihde-elektroniikkaa kuten televisio on tavallisesti sijoitettu olohuoneeseen. Myös kirjahylly kirjoineen ja koriste-esineineen on tavallinen olohuoneen kaluste.


title: Olohuone

text: Olohuoneen yhteydessä esimerkiksi omana nurkkauksenaan on usein myös ruokailutila ruokapöytineen ja tuoleineen. Se voi olla myös arkikäytössä, ellei keittiössä tai sen lähellä ole erillistä arkiruokailutilaa.


title: Olohuone

text: Historiallisesti nykyaikainen olohuone voi olla entisaikojen salin, ruokasalin, vierashuoneen, isännänhuoneen ja kirjaston yhdistelmä, jolla on päivittäistä käyttöä sekä arkena että juhlapäivinä.


title: Olohuone

text: Tupa on perinteinen nimitys suomalaisen maalaistalon nykyistä olohuonetta vastaavalle tilalle. Tupakeittiö on tästä periytynyt nimitys olohuoneen ja keittiön yhdistelmälle, sillä perinteisessä maalaistalossa ei ole keittiötä vaan ruoka on laitettu tuvassa. Tupakeittiö on 2000-luvulla tullut muotiin uudessa muodossa, olohuoneeseen avautuvana näyttävänä keittiönä.


title: Alajakso

text: Alajakso (), on eliöiden taksonomisen luokittelun hierarkiataso pääjakson ja luokan välissä. Alajakso-nimitystä käytetään vain eläintieteessä. Vastaava hierarkiataso on kasvi- ja sienitieteessä alakaari.


title: Mumbai

text: Mumbai () (vuoteen 1995 Bombay) on Maharashtran osavaltion pääkaupunki Intiassa. Kaupungin väkiluku on vuonna 2011 noin 12 miljoonaa ja sitä ympäröivällä metropolialueella 18 miljoonaa ihmistä. Mumbai on Intian suurin kaupunki asukasluvultaan ja Tokion, New Yorkin, sekä Méxicon jälkeen maailman neljänneksi suurin kaupunkikeskus.


title: Mumbai

text: Mumbai on Intian talouselämän ja viihdeteollisuuden keskus. Useiden finanssiyhtiöiden pääkonttorit ovat Mumbaissa. Kaupungin elokuvatuotanto tunnetaan kautta maailman nimellä "Bollywood". Kaupungissa on myös Aasian suurin slummi, Dharavi, jonka arvioitu asukasluku on 2,2–5,5 miljoonaa. Luonnonkauniilla niemimaalla sijaitseva kaupunki sisältää myös suuren luonnonsuojelualueen, Sanjay Gandhin kansallispuiston.


title: Mumbai

text: Arkeologisten kaivausten perusteella on päätelty saarilla olleen asutusta jo kivikaudella. Ensimmäiset dokumentoidut tiedot ovat buddhalaisen Ašoka-valtakunnan aikakaudelta alkaen 250 eaa. Buddhalaisen aikakauden jälkeen alueella hallitsivat:


title: Mumbai

text: Kaupungin entinen nimi, Bombay, tulee 1600-luvulta portugalinkielen sanoista "Bom Bahia" eli 'hyvä satama', joka muotoutui nykyiseen portugalinkieliseen muotoon "Bomaim" tai "Bombaim". Britit käänsivät sanan muotoon "Bombay". Bombay-nimeä käytetään edelleen laajalti kaupungin asukkaiden keskuudessa ja julkisten laitosten nimissä. Mumbai-nimi otettiin virallisesti käyttöön vuonna 1995. Nimimuutoksen vahvimpana läpiviejänä toimi hindunationalistipuolue Shiv Sena (Shivajin armeija). Mumbai-sana on koottu hindujumala Mumbadevin nimen ja marathin kielen äitisanan ("Aai") osista.


title: Mumbai

text: Kaupungin kehitykseen voimakkaasti vaikuttaneita tapahtumia olivat Suezin kanavan avaaminen vuonna 1869 ja Yhdysvaltain sisällissota vuosina 1861–1865. Jälkimmäisen johdosta alueen teollistuminen käynnistyi puuvilla- ja tekstiiliteollisuuden johdolla. Englannin Itä-Intian kauppakomppania vaikutti merkittävästi alueen kehittymiseen vilkkaaksi satama- ja kauppakeskukseksi. Englantilaisten siirtomaahallinnon jäljet näkyvät kaupunkikuvassa edelleen selkeästi. Esimerkiksi monet julkiset rakennukset ovat brittihallinnon aikakaudelta ja liikennelaitoksella on punaisia Lontoosta tuttuja kaksikerroksisia busseja.


title: Mumbai

text: Islamistiterroristit tekivät 26.–29. marraskuuta 2008 terrori-iskujen sarjan rautatieasemalle, hotelleihin, sairaalaan ja juutalaisten keskukseen käyttäen kranaatteja ja automaattiaseita. Terroristit ottivat panttivankeja ja surmasivat 166 ja haavoittivat 308 ihmistä.


title: Mumbai

text: Mumbai sijaitsee Salsettensaarella Ulhasjoen suistoalueella, Intian länsirannikolla. Mantereen puolella on Länsi-Ghatien vuoristo. Arabianmeren ranta kuuluu trooppiseen monsuunivyöhykkeeseen ja on myös maanjäristysaluetta. Vuoden keskilämpötila on n. 27 °C.


title: Mumbai

text: Nykyinen vanhakaupunki oli alun perin seitsemästä saaresta koostuva alue, joka yhdistettiin pohjoiseen Salsettensaareen massiivisten maansiirtotöiden avulla. 1800-luvulla alkaneen hankkeen (Hornby Vellard -projekti) avulla kaupunki saavutti nykyisen pinta-alansa 438 km². Vaikka suurin osa saarten silloisista kukkuloista käytettiin täytemaaksi, on muutamia kukkuloita säästynyt. Kaupungin korkein kohta sijaitsee luonnonpuiston alueella 450 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaupunkialueen korkein kukkula on Malabar Hill.


title: Mumbai

text: Salsettan pohjoisosassa on kolme järveä: Vihar, Tulsi ja Powai. Vihar- ja Tulsijärvet ovat myös kaupungin raakavesivarastoina. Järvet ovat osa saaren pohjoisosan luonnonpuistoa. Backbay on kuuluisin lahti. Sen C:n muotoinen rantaosuus on 4 kilometriä pitkä. Muutamia pikku saaria, kuten Elephantasaarta, ei Hornby Vellardin töiden aikana yhdistetty muihin.


title: Mumbai

text: Osavaltion virallinen kieli marathi on Mumbaissa sekoittunut hindin ja Intianenglannin kanssa bambaiyan hindi nimiseksi murteeksi. Muita Mumbaissa puhuttuja kieliä ovat mm. gudžarati, urdu ja konkani. Mumbai on yksi Intian kansainvälisimmistä kaupungeista. Kaupungin aikuisväestöstä on miehiä enemmän kuin naisia johtuen siirtotyöväestön suuresta osuudesta. Väestöstä 68 % on hinduja, 17 % muslimeja, 4 % sekä kristittyjä että buddhalaisia. Loput 6 % jakautuvat parsilaisiin, jainilaisiin, sikheihin, juutalaisiin ja ateisteihin. Monet kaupungin osat ovat leimautuneet jonkin tietyn etnisen ryhmän kortteleiksi. Laajoja yhteisöjä on muun muassa Gujaratista ja Etelä-Intiasta tulleilla siirtolaisilla. Yli puolet kaupungin asukkaista on sukujuuriltaan muualta kuin Maharashtran osavaltiosta.


title: Mumbai

text: Kaupungin väkiluvun kehitys


title: Mumbai

text:
Mumbain aluenimiä käytetään usein ristiriitaisesti eri yhteyksissä joka osaltaan selittää eroavuudet esimerkiksi väkilukutiedoissa.
Seuraavassa yleisimmin käytössä olevat termit ja väkilukutiedot (2006):Kaupunkia hallinnoi Brihanmumbai Municipal Corporation (BMC). Työntekijöitä kaupungilla on noin 100 000 (2004). Tärkeimpiä tehtäviä ovat vesihuolto, maantiet ja jätehuolto. Korkein viranhaltija on kunnallisjohtaja Johny Joseph (2006). Pormestarina on Datta Dalvi (2006).


title: Mumbai

text: Bombayn korkein oikeus, jonka alueeseen kuuluu Maharashtran ja Goan osavaltioiden lisäksi myös Daman, Diun ja Nagar Havelin alueet, sijaitsee Mumbaissa.


title: Mumbai

text: Mumbai oli aiemmin tunnettu hyvästä satamastaan ja tekstiiliteollisuudestaan. Nyt tunnettuja ovat myös IT-ala, timanttikauppa, öljy- ja konepajateollisuus sekä lääketeollisuus. Tunnetuimpana Mumbain vientiartikkelina ovat kuitenkin elokuvat (Bollywood). Mumbain finanssikorttelit ovat Fort, Nariman Point ja Pallard Pier. Useat pääkonttorit, tärkeät instituutit, ja monen suuryrityksen pääkonttorit sijaitsevat täällä. Mumbaista löytyvät esimerkiksi Bombayn pörssi (BSE), Intian kansallinen pörssi (NSE), TATA Group, Tata Consultancy Services (markkina-arvoltaan Intian suurin pörssiyhtiö 1.3.2016), Reliance Industries (2. suurin), HDFC Bank (5. suurin), Sun Pharma (6. suurin) ja Intian keskuspankki.


title: Mumbai

text: Ehkä eniten julkisuutta saanut lukutaidottomien maaseutuväestön perustamista yrityksistä on osuuskunta Dabba Wallah. Yhdysvaltalaisen Forbes-talouslehden 6 Sigman arvoisaksi arvioima lähettiyritys toimittaa vuorokaudessa n. 200 000 lounasannosta lähiöistä työpaikoille ja vielä tyhjät astiat takaisin. Toimintaan tarvitaan n. 5 000 lähettiä.


title: Mumbai

text: Mumbai on kahden rautatievyöhykkeen, Central Railwayn (CR) ja Western Railwayn (WR), keskuspaikka. Mumbain metro on rakenteilla, ensimmäinen linja on ilmoitettu valmistuvan vuoden 2010 aikana. Paikallisbusseja liikennöi Brihanmumbai Electric Supply and Transport (BEST).


title: Mumbai

text: Lähin lentoasema on Chhatrapati Shivajin kansainvälinen lentoasema.


title: Mumbai

text: Satama, matkustajaliikenne: Reitit lähinnä rannikkoliikennettä, mutta laivayhteydet ovat olleet vilkkaita myös Etelä-Afrikkaan ja Itä-Afrikan maihin, kuten Keniaan ja Tansaniaan, joissa on suuret intialaisyhteisöt.


title: Mumbai

text: Mumbai on Intian elokuva- ja televisiotuotannon keskus (Bollywood). Bollywoodissa tuotetaan vuosittain noin 200 täyspitkää elokuvaa. Suurimpia sanomalehtiä ovat muun muassa "The Times of India", "Hindustan Times", "Loksatta" ja "Saamana". Englannin- ja marathinkielisten lehtien lisäksi julkaistaan lehtiä myös seuraavilla kielillä: kannada, hindi, gujarati, malajalam, bengali, urdu, telugu ja tamili.


title: Mumbai

text: Mumbaissa on useita suomalaistahojen yhteisyrityksiä ja tuotantolaitoksia. Finprolla on kaupungissa oma toimisto. Mitään varsinaista suomalaisyhteisöä ei kaupunkiin kuitenkaan ole syntynyt. Mumbaissa ei ole Suomen suurlähetystöä, mutta Suomella on Mumbaissa silti kunniakonsulaatti. Harvat Mumbaissa asuvat suomalaiset ovat pääsääntöisesti liikemiehiä tai lähetystyöntekijöitä. Muun muassa Fida Internationalilla on Mumbaissa käynnissä slummihanke ja Suomen World Vision avusti Pohjois-Mumbain alueella vuoden 2005 tulvien uhreja. Sen sijaan läpikulkuliikenne on vilkasta Goan matkailijoiden piipahtaessa Mumbaissa matkan varrella.Mumbain ystävyyskaupungit ovat:


title: Ilias

text: Ilias (, ”Laulu Ilionista”) on Homeroksen nimiin laitettu muinaiskreikkalainen eeppinen runoelma, joka on maailmankirjallisuuden tunnetuimpia teoksia. Se on kirjoitettu homeerisella kreikalla ja daktyylisessä heksametrissä, ja kertoo eräistä Troijan sodan keskeisistä tapahtumista.


title: Ilias

text: "Iliaan" pääteemana on Akhilleuksen viha, joka suuntautuu ensin kreikkalaisia sodassa johtanutta Agamemnonia ja sittemmin hänen ystävänsä surmannutta troijalaista Hektoria kohtaan. Eepos kertoo tämän vihan seurauksista koko sodalle ja kuvaa sodan tapahtumia, taisteluita ja kaksintaisteluita sekä näihin liittyviä jumalien juonitteluja noin viidenkymmenen päivän ajalta sodan yhdeksännen vuoden lopulta. Näin "Ilias" kuvaa vain pientä osaa koko kymmenvuotisen sodan tapahtumista.


title: Ilias

text: "Iliaaseen" liittyy läheisesti toinen Homeroksen nimiin laitettu runoelma, "Odysseia", joka voidaan nähdä eräänlaisena jatkona eepokselle. Se kertoo Odysseuksen harharetkistä Troijan sodan jälkeen. Nämä kaksi eeposta ovat antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden ja koko länsimaisen kirjallisuuden varhaisimpia teoksia. Troijan sodan muut tapahtumat ovat puolestaan aiheena niin kutsutun eeppisen kykloksen muissa teoksissa.


title: Ilias

text: Antiikin perimätiedon mukaan eeposparin "Ilias" ja "Odysseia" on luonut tai koonnut sokea kiertelevä runonlaulaja Homeros. Homeroksen historiallisuutta on kuitenkin usein epäilty; kyseessä saattaa todellisuudessa olla jonkinlainen nimimerkki. Mikäli Homeros oli historiallinen henkilö, hänen henkilöllisyytensä ja kotipaikkansa oli joka tapauksessa epävarma jo antiikin aikana.


title: Ilias

text: Homeroksen nimiin laitetuista eepoksista "Ilias" on vanhempi ja "Odysseia" on syntynyt jonkin verran sitä myöhemmin. Kummankin teoksen runous on syntynyt pitkän ajan kuluessa ja perustuu kiertelevien runonlaulajien esityksiin ja hyvin vanhaan suulliseen lauluperinteeseen. Laulut kertovat mykeneläisestä ajasta, Kreikan pronssikautisesta kulttuurista, joka vallitsi noin vuosina 1600–1100 eaa. "Iliaan" aiheena on tuohon eepoksen syntyaikana jo myyttiseksi muuttuneeseen menneisyyteen sijoittunut Troijan sota.


title: Ilias

text:
Historiallinen Troijan kaupunki on löydetty nykyisen Turkin Hisarlikista, ja se on tuhoutunut sodissa useasti. Homeroksen kuvaaman sodan ajankohta on ollut todennäköisesti 1200- ja 1100-lukujen vaihteessa eaa.; perinteisesti Troijan tuho on ajoitettu tarkemmin vuosien 1192–1184 eaa. välille. Arkeologisessa tutkimuksessa kaupungin vaiheita noihin aikoihin kutsutaan nimillä Troija VI–VIIa. Näin itse teoksen kuvaama sotakin voi olla historiallinen. Tutkijoiden näkemyksen mukaan "Iliaan" kuvaama kymmenvuotinen sota on kuitenkin liian pitkällinen tuon ajan sodaksi ollakseen historiallinen sellaisenaan. Kyseessä on saattanut ennemmin olla pitkäkestoinen kilpailu esimerkiksi alueen kauppareiteistä.
Sodan ajoitusta on tutkittu myös tähtitieteen menetelmin. "Odysseian" 20. laulussa mainitaan täydellinen auringonpimennys, joka tapahtui Ithakassa keskipäivällä samana päivänä, kun Odysseus palasi surmaamaan Penelopen kilpakosijat. Tähtitieteilijät ovat ajoittaneet auringonpimennyksen tapahtuneeksi 16. huhtikuuta 1178 eaa. Koska "Odysseian" mukaan Odysseuksen paluu Troijan sodasta kesti kymmenen vuotta, tällöin sota olisi päättynyt Troijan tuhoon kymmenen vuotta aiemmin, noin vuonna 1188 eaa. Tällainen ajoitus täsmää hämmästyttävän hyvin yhteen sodan perinteisen ajoituksen ja arkeologisten löydösten kanssa. Tutkijoille on kuitenkin epäselvää, miten näin täsmälliset yksityiskohdat olisivat voineet säilyä suullisessa perimätiedossa satoja vuosia.


title: Ilias

text: Tästä myyttisestä menneisyydestä kertoneet, perinteisesti laulettuina esitetyt runot kirjoitettiin ylös joskus vuosien 750 ja 650 välisenä aikana, pian sen jälkeen kun kreikkalaiset olivat omaksuneet kreikkalaisen kirjaimiston. Tuolloin mahdollisesti katsottiin tarpeelliseksi saattaa eepokset pysyvään kirjalliseen muotoon; tarkoituksena on saattanut olla esimerkiksi yhteisöllisen identiteetin vahvistaminen. Homeroksen osuus teoksen synnyssä on voinut olla se, että hän on yksinkertaisesti koonnut suullisen perimätiedon eepoksiksi kirjalliseen muotoon, tai runonlaulajana itse luonut perinteisestä runoaineistosta nykyiset eepokset.


title: Ilias

text: Homeroksen aikaan mahdollisesti historiallisesta sodasta oli kulunut jo 400–500 vuotta. Hänen tuntemansa suullinen perinne oli siis elänyt läpi Kreikan niin kutsuttujen pimeiden vuosisatojen. Teosten ajankuva ei vastaa suoraan sen enempää mykeneläistä kuin Homeroksen omaakaan aikaa, vaan sijoittuu näiden välille kuvaten geometrisen kauden ihmisten käsityksiä varhaisemmista ajoista. Sisällön lisäksi myös kielen perusteella on havaittavissa, että teos on koottu varhaisemmista itsenäisistä runoista. Tutkijoiden mukaan teoksen varhaisimmat ainekset periytyvät 1400-luvulle eaa., kun taas osa yksityiskohdista kertoo enemmän 700-luvun eaa. Kreikan yhteiskunnasta.


title: Ilias

text: Homeroksen nimiin laitettujen eeposten toimitustyö jatkui vielä Homeroksen oman ajan jälkeen. Eepoksista tehtiin Ateenassa 500-luvulla eaa. tyranni Peisistratoksen määräyksestä eräänlainen ”standardilaitos”, johon tehtiin ateenalaisia miellyttäneitä muutoksia. "Iliaan" nykyinen teksti periytyy tästä versiosta. Ei ole tiedossa, oliko tekstiä muutettu välille jäävänä aikana.


title: Ilias

text: Eepoksen nimeä "Ilias" käyttää jo Herodotos. Nimi tulee Homeroksen käyttämästä Troijan kaupungin nimestä Ilios. Nimi , "Ilias", ”Troijalainen” tai ”Troijaa koskeva”, on feminiininen adjektiivi muodosta , "Ilion", ”Troija”; maskuliininen adjektiivi olisi , "Iliakos", tai , "Ilios". Nimi on lyhennys pidemmästä muodosta , "hē poiēsis Ilias", ”Troijalainen runo”.


title: Ilias

text: Aristarkhos Samothrakelainen teki Homeroksen eepoksista kriittisen laitoksen Aleksandriassa 100-luvulla eaa. Aristarkhoksen tekstiä kopioitiin uskollisesti läpi vuosisatojen. Siitä periytyvä, 900-luvulta peräisin oleva käsikirjoitus Venetus A on "Iliaksen" varhaisin kokonaisena säilynyt käsikirjoitus.


title: Ilias

text: Keskiajalla "Iliaasta" muodostettiin noin tuhat säettä käsittävä suosittu lyhennelmä, jota kutsutaan nimellä "Ilias Latina". "Iliaan" ensimmäinen painettu laitos ("editio princeps") on Demetrios Khalkokondyleen Firenzessä vuonna 1488 toimittama.


title: Ilias

text: "Ilias" koostuu noin 15 600 heksametrisäkeestä, jotka aleksandrialaiset tekstikriitikot myöhemmin ovat jakaneet 24 lauluksi ("rhapsodia"). Kussakin laulussa on noin 400–900 runosäettä. Eepoksen kieli on niin kutsuttua homeerista eli eeppistä kreikkaa, arkaaista taidekieltä, joka yhdistelee ennen kaikkea joonialaista ja aiolialaista murretta. Eepoksessa käytetään runomittana daktyylistä heksametriä.


title: Ilias

text: Eepos kertoo noin 50 päivän ajasta kymmenvuotisen Troijan sodan toiseksi viimeisen vuoden lopulta. Samalla se onnistuu kuitenkin luomaan kokonaiskuvan koko sodasta. Runoelma alkaa kreikkalaisten päällikkö Agamemnonin ja heidän urhoollisimman sotilaansa Akhilleuksen välisestä kiistelystä. Myrmidonien päällikkö Akhilleus on kyllästynyt Agamemnonin mielivaltaan, sillä tämä haluaa riistää Akhilleukselta tämän sotasaaliiksi ryöstämän Briseiksen. Sen seurauksena Akhilleus vetää myrmidonit pois taistelusta ja uhkaa viedä heidät takaisin Kreikkaan.


title: Ilias

text: Myöhemmin Akhilleuksen paras ystävä Patroklos kuitenkin vie myrmidonit taisteluun pukeutuneena Akhilleuksen sotavarustukseen, ja Troijan prinssi Hektor luulee taistelevansa Akhilleuksen kanssa. Hektor surmaa Patrokloksen. Tämän seurauksena Akhilleus palaa taisteluun, haastaa Hektorin kaksintaisteluun ja surmaa tämän. Vihoissaan Akhilleus häpäisee Hektorin ruumista raahaamalla sitä vaunujen perässä Troijan muurien ympäri.


title: Ilias

text: Hektorin isä, Troijan kuningas Priamos, ilmestyy yöllä Akhilleuksen telttaan vihollisleiriin ja pyytää Hektorin ruumista haudattavaksi asiaan kuuluvin menoin. Ruumiin hautaaminen oli kreikkalaisessa maailmassa ihmisarvon mitta; esimerkiksi barbaarivihollisia ei haudattu. Muistaessaan oman isänsä Akhilleus heltyy ja suostuu pyyntöön. Vihan ja silmittömän koston jälkeen Akhilleus löytää siis lopuksi vihollisesta ihmisen ja kunnioittaa tätä. Voiton kuvauksen sijasta "Ilias" päättyy Hektorin hautajaisiin.


title: Ilias

text: Eepoksen keskeinen teema on näin Akhilleuksen viha, joka suuntautuu ensin Agamemnonia ja sitten Hektoria kohtaan. Kreikkalaiset ovat ensin enimmäkseen tappiolla, mutta Akhilleuksen paluu taisteluun saa aikaan käänteen sen kulussa. Eepoksen tapahtumat sijoittuvat kreikkalaisten leiriin, joka sijaitsee heidän laivojensa luona Troijan edustan rannikolla; leirin ja Troijan kaupungin väliselle tasangolle, jossa suurin osa taisteluista tapahtuu; sekä kaupunkiin ja sen muureille, jossa troijalaiset neuvottelevat ja seuraavat taistelun kulkua. Eepos sisältää lukuisia taistelukuvauksia ja kaksintaisteluita, ja taisteluissa kunnostautuvat sekä kreikkalaiset että troijalaiset sankarit. Eepos kuvaa myös eri kreikkalaisen mytologian jumalien kiistoja koskien sitä, kenen sodassa tulisi voittaa. Jumalat puuttuvat usein tapahtumien kulkuun. Jumalien kunnioittaminen ja heille uhraaminen esitetään välttämättömänä sotaonnen takaamiseksi.


title: Ilias

text: Taistelupäivien perusteella eepoksen laulut voidaan jakaa seuraavasti: Laulu 1 muodostaa eräänlaisen johdannon. Ensimmäisestä taistelupäivästä kertovat laulut 2–7, toisesta päivästä laulu 8. Laulut 9–10 muodostavat eräänlaisen ”välinäytöksen” ja kertovat yön tapahtumista. Laulut 11–18 kertovat kolmannesta päivästä, laulut 19–22 neljännestä päivästä. Laulu 23 kertoo Patrokloksen ja laulu 24 Hektorin hautajaisista.


title: Ilias

text: Sota jatkui "Iliaan" kuvaamien tapahtumien jälkeen vielä vuoden. Sodan lopputulos, Troijan tuho, vuotta myöhemmin on jo nähtävissä "Iliaan" loppuessa.


title: Ilias

text: 1. laulu. Alussa runoilija kutsuu muusia eli runottaria avukseen laulaakseen Troijan sodasta. Tämän jälkeen kertomus alkaa keskeltä sodan tapahtumia kreikkalaisten piirittäessä Troijan kaupunkia. Kreikkalaisten johtaja Agamemnon on ottanut troijalaisen Khryseiksen vangikseen. Tämän isä Khryses, troijalainen Apollonin pappi, lupaa kreikkalaisille rikkauksia tyttärensä palauttamisesta. Suurin osa kreikkalaisista suostuisi tarjoukseen, mutta Agamemnon kieltäytyy. Khryses rukoilee Apollonin apua, ja jumala saattaa ruton puhkeamaan kreikkalaisten keskuudessa.


title: Ilias

text: Yhdeksän päivän jälkeen Akhilleus, myrmidonien johtaja, kutsuu koolle kokouksen rutto-ongelman ratkaisemiseksi. Paineen alla Agamemnon suostuu palauttamaan Khryseiksen isälleen, mutta päättää ottaa Akhilleuksen vangikseen sieppaaman Briseiksen itselleen korvaukseksi. Suuttuneena Akhilleus päättää, etteivät hän ja hänen miehensä enää taistelisi Agamemnonin edestä, vaan lähtisivät kotiin. Odysseus ottaa laivan ja palauttaa Khryseiksen isälleen, jonka jälkeen Apollon päättää ruton.


title: Ilias

text: Sillä välin Agamemnonin lähettämät miehet vievät Briseiksen. Akhilleus pyytää äitiään Thetistä pyytämään Zeukselta, että tämä saattaisi kreikkalaiset (eepoksessa yleensä akhaijit) murtumapisteeseen sodassa, niin että Agamemnon tajuaisi, kuinka paljon kreikkalaiset tarvitsevat Akhilleusta. Thetis toteuttaa Akhilleuksen pyynnön, ja Zeus suostuu.


title: Ilias

text:
2. laulu. Zeus lähettää Agamemnonille unen ja kehottaa tätä hyökkäämään kaupunkiin. Agamemnon ottaa unesta vaarin, mutta päättää ensin koetella kreikkalaisten moraalia ja kehottaa näitä lähtemään kotiin. Juoni epäonnistuu ja ainoastaan Athenen innoittama Odysseuksen väliintulo estää täyden sekasorron kreikkalaisten sotajoukossa.
Odysseus lyö Thersiteen, tavallisen rivisotilaan, joka ilmaisee tyytymättömyyttään siitä, että joutuu sotimaan Agamemnonin sotaa. Aterian jälkeen kreikkalaiset joukot järjestäytyvät Troijan tasangolle. Runoilija käyttää tilaisuuden hyväkseen kuvatakseen kreikkalaisten joukkojen koostumuksen joukko-osastoittain. Tästä jaksosta käytetään nimitystä Laivaluettelo. Kun tieto kreikkalaisten toimista saavuttaa Troijan kuningas Priamoksen, myös troijalaiset järjestäytyvät tasangolle. Runoilija kuvaa vastaavanlaisessa luettelossa troijalaisten ja näiden liittolaisten joukot.


title: Ilias

text: 3. laulu. Armeijat lähestyvät toisiaan tasangolla, mutta ennen niiden kohtaamista Troijan prinssi Paris tarjoutuu veljensä, troijalaisten joukkojen komentajan Hektorin kehotuksesta päättämään sodan taistelemalla kahdestaan Menelaosta vastaan. Helena kertoo Priamokselle kreikkalaisten sotapäälliköistä. Kumpikin osapuoli sopii aselevosta ja lupaa noudattaa kaksintaistelun lopputulosta. Menelaos lyö Pariin, mutta Afrodite pelastaa tämän ja johdattaa tämän Helenan sänkyyn ennen kuin Menelaos pystyy surmaamaan hänet.


title: Ilias

text:
4. laulu. Heran viha Troijaa kohtaan saa Zeuksen järjestämään asiat niin, että aselepo tulee rikotuksi, kun Pandaros haavoittaa Menelaosta nuolella. Agamemnon nostattaa kreikkalaiset taisteluun.
5. laulu. Taistelun aikana Diomedes surmaa monia troijalaisia, mukaan lukien Pandaroksen, sekä voittaa Aineiaan, jonka Afrodite pelastaa. Diomedes hyökkää jumalattaren kimppuun ja haavoittaa tätä. Apollon puuttuu tilanteeseen ja varoittaa Diomedestä sotimasta jumalia vastaan. Monet sankarit ja sotapäälliköt Hektor mukaan lukien liittyvät tilanteeseen, ja jumalat pyrkivät vaikuttamaan taisteluun kukin omalla puolellaan. Athenen rohkaisemana Diomedes haavoittaa Aresta ja saattaa tämän toimintakyvyttömäksi.


title: Ilias

text: 6. laulu. Hektor kokoaa troijalaiset uudelleen ja pysäyttää sekasortoisen paon. Kreikkalainen Diomedes ja troijalainen Glaukos sopivat ystävyydestä, koska heidän isoisänsä olivat olleet ystäviä, ja vaihtavat lahjoja. Hektor astuu kaupunkiin, kehottaa kaupunkilaisia rukouksiin ja uhreihin ja yllyttää Pariin taisteluun. Tämän jälkeen hän lausuu jäähyväiset vaimolleen Andromakhelle ja pojalleen Astyanaksille, ja palaa taistelukentälle.


title: Ilias

text: 7. laulu. Hektor kaksintaistelee Aiaan kanssa, mutta yön tulo keskeyttää taistelun ja kumpikin osapuoli vetäytyy. Kreikkalaiset sopivat kuolleidensa polttohautauksesta sekä muurin rakentamisesta suojaamaan laivojaan ja sotaleiriään. Samaan aikaan troijalaiset kiistelevät Helenan palauttamisesta kreikkalaisille. Paris lupaa palauttaa Spartasta viemänsä rikkaudet ja lisätä päälle korvaukseksi lisääkin, mutta kieltäytyy palauttamasta Helenaa. Ehdotus hylätään. Kreikkalaiset ja troijalaiset sopivat päivän aselevosta kuolleiden hautaamiseksi. Samaan aikaan kreikkalaiset rakentavat muurinsa.


title: Ilias

text: 8. laulu. Seuraavana aamuna taistelu alkaa uudelleen, ja Zeus kieltää jumalia puuttumasta sen kulkuun. Troijalaiset ovat voitolla ja pakottavat kreikkalaiset vetäytymään muurilleen. Heraa ja Athenea kielletään auttamasta näitä. Yö koittaa ennen kuin troijalaiset pystyvät hyökkäämään kreikkalaisten muuria vastaan. He leiriytyvät taistelukentälle jatkaakseen hyökkäystä heti aamun koittaessa, ja heidän nuotionsa valaisevat tasangon kuin tähdet taivaan.


title: Ilias

text: 9. laulu. Sillä välin kreikkalaiset ovat toivottomia. Agamemnon myöntää virheensä ja lähettää laivojensa luo leiriytyneen Akhilleuksen luokse lähetystön, jonka tehtävänä on tarjota tälle Briseis sekä muita lahjoja, jos tämä vain suostuu palaamaan taisteluun. Lähetystöön kuuluvat Odysseus, Aias, Foiniks, sekä kaksi airutta. Akhilleus ja hänen kumppaninsa Patroklos ottavat lähetystön hyvin vastaan, mutta Akhilleus kieltäytyy vihaisena Agamemnonin tarjouksesta ja sanoo palaavansa taisteluun vain jos troijalaiset saavuttavat hänen laivansa ja uhkaavat niitä tulella. Lähetystö palaa tyhjin toimin.


title: Ilias

text: 10. laulu. Myöhemmin samana yönä Odysseus ja Diomedes uskaltautuvat troijalaisten rintaman sisäpuolelle. He surmaavat Dolonin ja aiheuttavat tältä saamiensa tietojen avulla tuhoa troijalaisten avuksi tulleiden traakialaisten liittolaisten leirissä. Tätä "Doloneiaksi" kutsuttua jaksoa on joskus pidetty myöhempänä lisäyksenä, koska se liittyy vain löyhästi eepoksen muuhun juoneen.


title: Ilias

text: 11. laulu. Kolmantena aamuna taistelu jatkuu rajuna ja sekä Agamemnon, Diomedes että Odysseus haavoittuvat. Akhilleus lähettää Patrokloksen leiristään tiedustelemaan kreikkalaisten kärsimien tappioiden suuruutta. Patroklos lähtee ja liikuttuu säälistä kuultuaan Nestorin puheen.


title: Ilias

text: 12. laulu. Troijalaiset hyökkäävät kreikkalaisten muuria vastaan. Hektor johtaa taistelua, vaikka on saanut huonon enteen. Kreikkalaiset kärsivät tappion ja troijalaiset tunkeutuvat muurin läpi.


title: Ilias

text: 13. laulu. Moni kaatuu taistelussa kummallakin puolella. Troijalainen näkijä Polydamas kehottaa Hektoria perääntymään ja varoittaa tätä Akhilleuksesta, mutta Hektor jättää neuvot huomiotta.


title: Ilias

text: 14. laulu. Hera viettelee Zeuksen Ida-vuorelle ja saa tämän nukahtamaan. Tämän johdosta Poseidon kykenee auttamaan kreikkalaisia, ja troijalaiset ajetaan takaisin tasangolle.


title: Ilias

text: 15. laulu. Zeus herää ja raivostuu Poseidonin puuttumisesta sotaan. Vaikka muut jumalat osoittavat tyytymättömyyttään, Zeus lähettää Apollonin auttamaan troijalaisia. Nämä murtavat jälleen aukon kreikkalaisten muuriin, ja näin taistelu saavuttaa kreikkalaisten laivat.


title: Ilias

text: 16. laulu. Patroklos tuskastuu ja pyytää Akhilleusta antamaan hänelle luvan puolustaa laivoja. Akhilleus antaa periksi ja lainaa Patroklokselle oman sotavarustuksensa, mutta kuitenkin kieltää tätä ankarasti tavoittelemasta Troijaa, ettei vie Akhilleuksen kunniaa. Patroklos johtaa myrmidonit taisteluun, kun troijalaiset ovat juuri sytyttämässä ensimmäisiä laivoja tuleen. Troijalaiset tulevat yllätetyiksi. Patroklos surmaa troijalaisen Sarpedonin. Tämän jälkeen hän hyökkää kohti Troijan muureja Akhilleuksen kiellosta huolimatta. Apollon kuitenkin pysäyttää hänet. Euforbos haavoittaa Patroklosta, ja lopulta Hektor surmaa tämän.


title: Ilias

text: 17. laulu. Hektor ottaa kaatuneelta Patroklokselta Akhilleuksen sotavarustuksen. Taistelu jatkuu ympärillä.


title: Ilias

text: 18. laulu. Akhilleus on surullinen ja raivoissaan kuullessaan Patrokloksen kuolemasta ja vannoo kostoa Hektorille. Myös hänen äitinsä Thetis suree, sillä hän tietää, että Akhilleuksen kohtalona on kuolla nuorena, mikäli hän surmaa Hektorin. Akhilleus haluaisi noutaa Patrokloksen ruumiin, mutta hänellä ei ole sotavarustusta. Hän seisoo kreikkalaisten muurin vierellä ja karjuu kostoa Hektorille. Troijalaiset tyrmistyvät näkyä, jolloin kreikkalaiset saavat noudettua Patrokloksen ruumiin. Polydamas neuvoo jälleen Hektoria vetäytymään kaupunkiin, mutta tämä jättää jälleen neuvot huomiotta. Troijalaiset leiriytyvät tasangolle illan koitteessa. Kreikkalaiset surevat Patroklosta. Hefaistos valmistaa Thetiin pyynnöstä Akhilleukselle uuden sotavarustuksen, johon kuuluu muun muassa suurenmoisesti koristeltu kilpi (Akhilleuksen kilpi), jota runoilija kuvaa laajasti.


title: Ilias

text: 19. laulu. Neljäntenä aamuna Agamemnon antaa Akhilleukselle kaikki sovitut lahjat, mukaan lukien Briseis. Akhilleus ei kuitenkaan välitä niistä. Hän paastoaa kreikkalaisten nauttiessa ateriaansa, sitoo uuden sotavarustuksena ympärilleen ja kohottaa keihäänsä. Hänen hevosensa Ksanthos ennustaa Akhilleukselle tämän kuoleman. Akhilleus ajaa vaunuillaan taisteluun.


title: Ilias

text: 20. laulu. Zeus peruu jumalien kiellon puuttua sodan kulkuun, ja jumalat ottavat osaa taisteluun kummallakin puolella. Akhilleen hyökkäys on kiivas ja raivoisa ja hän lyö monia troijalaisia.


title: Ilias

text:
21. laulu. Akhilleus ajaa troijalaisia edellään, ylittää Skamandros-joen, surmaa troijalaisia joukoittain ja täyttää joen kuolleilla. Joki suuttuu tästä ja yrittää hukuttaa Akhilleuksen, mutta Hefaistoksen tulimyrsky lähes kuivattaa joen. Jumalat tappelevat keskenään. Troijan suuret portit avataan, jotta pakenevat troijalaiset pääsevät kaupunkiin. Apollon johdattaa Akhilleuksen pois kaupungista tekeytymällä troijalaiseksi.
22. laulu. Kun Apollon paljastaa henkilöllisyytensä Akhilleukselle, troijalaiset ovat ehtineet takaisin kaupunkiin, lukuun ottamatta Hektoria, joka häpeää troijalaisten tappiota ja pakoa. Hän päättää kohdata Akhilleuksen vanhempiensa Priamoksen ja Hekaben pyynnöistä huolimatta. Kun Akhilleus lähestyy, Hektor kuitenkin lähtee pakoon, ja Akhilleus ajaa tätä takaa kaupungin ympärillä. Lopulta Athene saa Hektorin lopettamaan paon ja kohtaamaan vastustajansa. Lyhyen kaksintaistelun jälkeen Akhilleus surmaa Hektorin. Ennen kuolemaansa Hektor muistuttaa Akhilleusta siitä, että myös tämän kohtalona on kuolla sodassa. Akhilleus ottaa Hektorin ruumiin ja häpäisee sitä.


title: Ilias

text: 23. laulu. Patrokloksen vainajahenki tulee Akhilleuksen uneen ja kehottaa tätä hautaamaan ruumiinsa. Kreikkalaiset viettävät päivän Patrokloksen hautajaiskisoja, joissa Akhilleus jakaa palkinnot.


title: Ilias

text: 24. laulu. Zeus on tyrmistynyt siitä, että Akhilleus jatkaa Hektorin ruumiin herjaamista, ja päättää, että se on palautettava Priamokselle. Priamos ajaa Hermeen ohjaamana vaunuilla tasangon poikki ja saapuu huomaamatta kreikkalaisten leiriin. Hän tarttuu Akhilleusta polvista ja anelee tätä luovuttamaan poikansa ruumiin. Akhilleus liikuttuu kyyneliin, ja kumpikin valittaa menetyksiään sodassa. Aterian jälkeen Priamos kantaa Hektorin ruumiin Troijaan. Hektor haudataan koko kaupungin surressa.


title: Ilias

text:
Tässä on lueteltu "Iliaan" keskeisimmät henkilöt. Eepoksen toiseen lauluun sisältyvä Laivaluettelo luettelee lisäksi kreikkalaisten joukko-osastot ja niiden päälliköt. Lisäksi teoksessa mainitaan useampia vähäisempiä henkilöitä.Teoksen merkittävin henkilöpari ja -suhde on Akhilleuksen ja Patrokloksen muodostama. Tutkijat ovat olleet erimielisiä siitä, onko suhde ollut pederastinen, niin kuin muun muassa Aiskhylos sen kuvaa, vai platoninen side kahden sotilaan välillä.
"Iliaassa" olympolaiset jumalat, jumalattaret ja puolijumalat ovat suuressa roolissa sodankäynnissä. Homeroksen kuvaus jumalista sopii hänen omiin kerronnallisiin tarpeisiinsa ja eroaa joiltain osin kreikkalaiseen uskontoon kuuluneista käsityksistä; hänen jumalmaailmansa on yhdistelmä kreikkalaisia ja ei-kreikkalaisia aineksia. Jumalat ovat paitsi ihmisenmuotoisia myös täysin inhimillisiä kaikkine vikoineen. Eepoksessa kreikkalaiset ja troijalaiset palvovat samoja jumalia. Useat jumalista olivat valinneet sodassa puolensa; tämä on merkitty sulkuihin:
Homeroksen eepoksia arvostettiin antiikissa ylitse muiden teosten, ja ne olivat antiikin kulttuurin ja kasvatuksen kulmakiviä. Eeposten suuri vaikutus jatkui läpi koko klassisen, hellenistisen ja roomalaisen ajan, ja ne ovat vaikuttaneet länsimaiseen kirjallisuuteen, taiteeseen ja aatemaailmaan myöhemminkin.


title: Ilias

text: Homeroksen eepoksilla ja erityisesti "Iliaalla" oli suuri vaikutus kreikkalaiseen tragediaan. Aristoteles kiitti Homerosta siitä, ettei tämän eepos yrittänyt käsitellä koko laajaa sotaa, vaan keskittyi juonellisesti yhteen asiaan, Akhilleuksen vihaan, joka toimi juonta kuljettavana tekijänä ja lisäsi teoksen draamallista tehoa. Platon kutsui Homerosta samoin perustein tragedian isäksi.


title: Ilias

text: Muissa Troijan sotaa sivuavissa teoksissa kerrotaan sodan taustoista ja kaupungin tuhosta ja "Iliaan" henkilöiden kohtaloista sodan jälkeen. Sota on aiheena useissa niin kutsutun eeppisen kykloksen teoksissa.


title: Ilias

text: Homeroksen "Odysseiassa" kerrotaan Odysseuksen kymmenvuotisesta paluumatkasta kotiinsa Ithakaan Troijan sodan jälkeen, ja sen ohessa palataan usein Troijan sodan tapahtumiin ja muidenkin henkilöiden kohtaloihin sodassa ja sen jälkeen. Odysseuksen pojan Telemakhoksen käydessä Spartassa käy ilmi, että Menelaos ja Helena elävät jälleen sovussa kotonaan. Agamemnonin kerrotaan saaneen surmansa palattuaan kotiin, kun hänen uskoton puolisonsa Klytaimnestra surmasi hänet. Troijan puuhevonen mainitaan ensimmäisen kerran "Odysseian" lauluissa.


title: Ilias

text: Troijan sotaan liittyvät aiheet olivat erittäin suosittuja myös tragedioiden aiheina. Esimerkiksi Aiskhyloksen "Oresteia"-trilogian näytelmät "Agamemnon", "Hautauhrintuojat" ja "Eumedinit" seuraavat Agamemnonin kohtaloita hänen palattuaan sodasta, kun taas Euripideen tragedia "Troijan naiset" seuraa Troijan naisten kohtaloita kreikkalaisten vallattua kaupungin ja surmattua heidän miehensä. Historiankirjoituksen puolella Hellanikos kertoi oman versionsa Troijan tuhosta.


title: Ilias

text: Vergiliuksen "Aeneiaan" mukaan sota oli alkanut Troijan prinssin Pariksen ryöstettyä Menelaoksen kauneudestaan tunnetun vaimon Helenan ja vietyä hänet mukanaan Troijaan. Rakkauden jumalatar Afrodite oli luvannut Parikselle palkkioksi maailman kauneimman naisen, mikäli jumalattarien Heran, Athenen ja Afroditen välisen kauneuskilpailun tuomariksi valittu Paris valitsisi jumalattarista kauneimmaksi juuri Afroditen (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Maailman kaunein nainen sattui kuitenkin olemaan Spartan kuninkaan Menelaoksen puoliso Helena, jonka Paris sitten sieppasi Afroditen avulla Troijaan. Tämän vuoksi Menelaoksen veli Agamemnon kokosi kreikkalaiset sotaan Troijaa vastaan. "Aeneiaassa" kerrotaan myös Pariksen surmanneen myöhemmin Akhilleuksen ampumalla nuolen soturin ainoaan heikkoon kohtaan, kantapäähän.


title: Ilias

text: "Aeneis" kertoo myös pidemmin Troijan puuhevosesta. Kymmenen vuoden piirityksen lopuksi kreikkalaiset onnistuvat valloittamaan Troijan Odysseuksen salajuonen avulla. Odysseus käski kreikkalaisia rakentamaan jättikokoisen puuhevosen. Tämän jälkeen kreikkalaisten laivasto vetäytyi Troijan lähistöllä olevan saaren taakse. Seuraavana päivänä troijalaiset näkivät hylätyn kreikkalaisten leirin ja heidän rakentamansa puuhevosen. Odysseuksen ystävä selitti sodanjumalatar Athenen suojelevan sitä, jonka omistuksessa hevonen on. Troijalainen pappi Laokoon yritti varoittaa salajuonesta, mutta Athene lähetti kolme jättiläiskäärmettä, jotka kuristivat Laokoonin ja hänen poikansa hengiltä.


title: Ilias

text: Troijalaiset uskoivat jumalten rankaisseen Laokoonia epäuskon vuoksi ja veivät puuhevosen Troijan muurien sisäpuolelle. Seuraavana yönä hevosen sisältä ilmestyivät Odysseus ja joukko kreikkalaisia sotilaita. He sytyttivät merkkitulen, jonka nähdessään laivasto tiesi Odysseuksen olevan sisällä kaupungissa. Troijalaisten nukkuessa Odysseus miehineen avasi Troijan portit ja kreikkalaisten armeija marssi sisään. Priamos ja muut Troijan asukkaat surmattiin ja Troija poltettiin maan tasalle. Menelaos sai takaisin Helenan ja kreikkalaiset purjehtivat pois.


title: Ilias

text: Roomalaisessa kirjallisuudessa myös Ovidiuksen teoksen "Muodonmuutoksia" monet runot kertovat sodasta. Seneca jatkoi kreikkalaista tragediaperinnettä Troijan sotaan liittyneillä näytelmillä. Quintus Smyrnalaisen eepos "Posthomerica" jatkoi kertomusta täsmälleen siitä, mihin "Ilias" päättyi.


title: Ilias

text: Keskiajalla "Iliasta" luettiin alkukielellä Bysantissa. Lännessä luettiin eepoksen latinankielistä lyhennelmää "Ilias Latina". Homerosta luotettavimpana pidettiin kuitenkin usein Dares Fryygialaisen ja Diktys Kreetalaisen teoksia, koska näiden uskottiin eläneen ennen Homerosta ja antavan Troijan sodasta omakohtaisen silminnäkijäkuvauksen. Todellisuudessa näiden teokset ovat kuitenkin paljon myöhäisempiä.


title: Ilias

text: Myöhäisen antiikin aikaiset sepitelmät toimivat pohjana useille suosituille keskiaikaisille teoksille, muun muassa Benoît de Sainte-Mauren runoelmalle "Roman de Troie" ja Guido delle Colonnen proosamuotoiselle teokselle "Historia destructionis Troiae". Raoul Lefevre kirjoitti teoksen "Recueil des Histoires de Troye", jonka käännös ("Recuyell of the Historyes of Troye") vuonna 1473 oli ensimmäinen englanniksi painettu kirja. Islantilaisessa saagakirjallisuudessa tunnetaan "Trójumanna saga", joka on muinaisnorjankielinen käännös Dares Fryygialaisen teoksesta. "Excidium Troie" vaikuttaa olevan sisällöltään itsenäinen Dareen ja Diktyksen teokseen nähden.


title: Ilias

text: Homeroksen vaikutus eurooppalaiseen kirjallisuuteen, taiteeseen ja muuhun kulttuurin teki uuden paluun renessanssiaikana. Kirjallisuudessa "Iliaan" teemat toistuivat edelleen usein keskiaikaisten versioiden kautta. Geoffrey Chaucer kirjoitti runoelman "Troilus ja Criseyde". William Shakespeare käytti "Iliasta" aineistona näytelmäänsä "Troilus ja Cressida". Kummatkin keskittyivät keskiaikaiseen legendaan troijalaisten Troiloksen ja Kressidan rakkaustarinasta. Shakespearen versio on nähty komediana, koska se kääntää monet "Iliaan" tapahtumat päälaelleen.


title: Ilias

text: "Ilias" on ensimmäinen ja edelleen keskeisimpiä osia länsimaisen kirjallisuuden kaanonissa. "Iliaan" vaikutus on suuri etenkin eeppisten runoelmien ja herooisen runouden perustana, ja sen vaikutus voidaan nähdä erilaisten toiminta-, sota- ja sankarikuvausten taustalla.


title: Ilias

text: Vuonna 2004 julkaistu elokuva "Troija" on löyhä sovitus eepoksesta ja muista Troijan sotaan liittyvistä taruista, kuten Troijan hevosesta.


title: Montgolfierin veljekset

text: Montgolfierin veljekset olivat ranskalaiset Joseph-Michel Montgolfier, usein Joseph Montgolfier, ja Jacques-Étienne Montgolfier, usein Étienne Mongolfier, jotka rakensivat vuonna 1783 ensimmäisen kuumailmapallon. Ilmapallo sai heidän mukaansa nimekseen "Montgolfière". Pallo oli kangaspäällysteinen ja kori oli tehty rottingista.


title: Montgolfierin veljekset

text: Ensimmäisen julkisen lentonsa pallolla he tekivät 4. kesäkuuta 1783 saadakseen keksinnön nimiinsä. Lennon pituus oli 2 km ja se kesti 10 minuuttia. Arvioitu korkeus oli 1 600-2 000 m. Yhteistyössä tapettitehtailija Jean-Baptiste Réveillonin kanssa he rakensivat uuden pallon, jolla tehtiin ensilento 19. syyskuuta 1783, ja lentäjinä olivat lammas, hanhi ja kukko. Lento tehtiin Versaillesin palatsin pihalla, ja läsnä olivat Ranskan kuningas Ludvig XVI ja kuningatar Marie Antoinette. Pallo laskeutui kahdeksan minuutin kuluttua kolmen kilometrin päähän. Lentokorkeus oli maksimissaan 450 m.


title: Nike

text: Nike (, "Voitto") oli kreikkalaisessa mytologiassa voiton jumalatar tai henkilöitymä. Siivekkään naishahmon käteen kuvattiin palmunoksa tai seppele. Nike oli suosittu aihe kreikkalaisessa taiteessa. Tunnetuin Niken temppeli on Ateenan Akropoliilla sijaitseva Athene Niken temppeli.


title: Nike

text: Niken vanhemmiksi mainitaan yleensä Pallas ja Styks, kun taas homeerisissa hymneissä hänen isäkseen mainitaan Ares. Niken sisaruksia olivat Kratos ("Voima"), Bia ("Väkivalta") ja Zelos ("Innokkuus"). Nike osallistui olympolaisten jumalten rinnalla taisteluun titaaneja vastaan. Niken voimat eivät kuitenkaan rajoittuneet pelkästään sotilaallisiin asioihin.


title: Nike

text: Tunnettuna Nikeä esittäviä veistoksia ovat Samothraken Nike ja Paionioksen Nike.


title: Nike

text: Roomalaisten vastine Nikelle oli Victoria.


title: Kuumailmapallo

text: Kuumailmapallo on vanhin lentolaite, jolla on onnistuneesti pystytty lentämään. Sen keksijöinä pidetään Montgolfierin veljeksiä. Ensimmäisen miehitetyn kuumailmapallolennon tekivät 21. marraskuuta 1783 Pariisissa Pilâtre de Rozier ja markiisi d’Arlandes. Vuonna 1709 portugalilainen Bartolomeu de Gusmão antoi lentonäytöksen Portugalin kuninkaalle, mahdollisesti kuumailmapallolla. Inkvisitio syytti häntä noituudesta ja hän kuoli maanpaossa Sevillassa. Ajatus siitä, että kuuma ilma nousee ylös, on tunnettu jo ennen Mongolfierin veljeksiäkin. Tibere Cavallo teki kokeita vedyllä puhaltaen ilmaa keveämpää vetyä saippuakupliin muttei onnistunut ratkaisemaan paperin läpäisevyyden ongelmaa. Rikkaan paperitehtailijan pojat Joseph ja Etienne Montgolfier sen sijaan onnistuivat ratkaisemaan pulmat. Samaan aikaan Montgolfierin veljesten kanssa pariisilainen fysiikan professori Charles kehitteli palloa edelleen. Charles keksi ottaa käyttöön painolastin, venttiilin ja lisäsi palloon lisäkkeen alaosaan, jolloin se ei alaosasta avoimena räjähtänyt kuten osa aikaisemmista suljetuista koepalloista. Montgolfierin veljekset ehtivät 10 päivää aikaisemmin, Charles lensi pallollaan 1. joulukuuta. Hänen keksintönsä ensilentoa seurasi jopa 400 000 ihmistä. Kuumailmapallo on yhä samoin varusteltu, lisänä ovat vielä englantilaisen Greenin 1800-luvun alussa kehittelemät laahausköydet. Montgolfierien pallotyyppi jäi pois käytöstä Pilâtre de Rozierin kuoltua pallon räjähdyksessä, kun Englannin kanaalin ylittämisestä kilpailtiin.


title: Kuumailmapallo

text: Oulussa pidettiin 29. elokuuta 1784 Ruotsin kuningas Kustaa III:n kunniaksi juhlajumalanpalvelus ja porvarien juhla. Oululainen apteekkari Johan Julin oli rakennuttanut tätä tilaisuutta varten kuumailmapallon. Se teki Pohjoismaiden ensimmäisen pallolennon ilman matkustajia.


title: Kuumailmapallo

text: Suomen ensimmäinen miehitetty ilmapallolento tapahtui vuonna 1892 Viipurissa. Tämän suoritti amerikkalainen W.Misen italialaisen Balleris'in konstruoimalla ilmapallolla. Valtavan viipurilaisen katsojajoukon silmien edessä nousi hän syyskuun 18. päivänä ilmaan 144:n kerran Tervaniemen korkeimmalta kohdalta ja leijaili sen jälkeen nopeassa tahdissa linnaa kohti. Ohjelman mukaan hänen olisi pitänyt heittäytyä laskuvarjolla maahan 10 000 jalan korkeudesta. Itse asiassa hän hyppäsi ulos jo Salakkalahden yläpuolella ja kuljetettiin impressaarion olkapäillä hurraahuutojen kaikuessa lähtöpaikkaansa.


title: Kuumailmapallo

text: Kori oli punottu pajusta tai rottingista. Koria sanotaan monesti gondoliksi. Korin alta kulkee teräsvaijerit, joiden varassa kori roikkuu. Pallon huipussa on niin sanottu laskuvarjoventtiili, jolla voidaan säätää pallon nostetta päästämällä kuumaa ilmaa ulos sekä tyhjentää pallo laskeuduttaessa. Laskuvarjoventtiiliin voidaan myös rakentaa myös niin sanottu pikatyhjennys, jolla pallo voidaan tyhjentää nopeasti esimerkiksi tuulen aiheuttaman raahautumisen välttämiseksi.


title: Kuumailmapallo

text: Polttoaineena on propaani, jota kuljetetaan mukana erikoisvalmisteisissa pulloissa. Kaasu poltetaan tarkoitukseen suunnitellussa polttimessa lyhyin (1–8 sekunnin) sykäyksin. Polttimen ääni on tunnusomainen tuhahtelu, joka kuuluu kauas. Ihmisen kuuleman äänen lisäksi poltin ääntelee ultraäänitaajuudella, joka häiritsee muun muassa koiria ja hevosia. Siksi matalalla eläinten yli lennettäessä voidaan käyttää niin sanottua karjapoltinta jonka ääni on hiljaisempi mutta teho alhaisempi. Polttimessa palaa koko ajan niin kutsuttu pilottiliekki, jolla varsinainen polttoliekki sytytetään.


title: Kuumailmapallo

text: Ennen kuin pallo voidaan kuumentaa, täytetään se kylmällä ilmalla käyttämällä moottorikäyttöistä puhallinta. Vasta kun pallo on hyvin täyttynyt, voidaan se polttimen avulla nostaa pystyyn ja matkustajat voivat nousta koriin.


title: Kuumailmapallo

text: Kuumailmapalloja on eri kokoja, mutta pallo on yleensä 25 metriä korkea.


title: Kuumailmapallo

text: Kun poltin lämmittää pallon sisällä olevaa ilmaa se laajenee ja osa tulee alakautta pallosta pois. Pallo tulee näin kevyemmäksi kuin sitä ympäröivä ilma ja se pyrkii kohoamaan ylöspäin. Kun liekin annetaan sammua, pallossa oleva ilma alkaa jäähtyä. Tällöin pallon nousu ensin lakkaa ja se alkaa vähitellen laskea alaspäin. Pallon lentämisessä on haastavinta viive polton ja sen näkyvän vaikutuksen välillä. Esimerkiksi niin sanotun 77-pallon massa on lennettäessä yli kaksi tonnia eikä tuollainen massa muuta suuntaansa kovin nopeasti. Tämä täytyy muistaa niin laskuissa kuin nousuissakin.


title: Kuumailmapallo

text: Kun pallon halutaan vajoavan nopeasti alas, tai ollaan tultu laskuun, avataan edellä mainittu pallon yläosassa oleva "huippuventtiili", jolloin kuuma ilma pääsee nopeasti virtaamaan ulos pallon sisältä.


title: Kuumailmapallo

text: Kuumailmapallolla lentäminen vaatii hyvää tuulten ja luonnon tuntemusta. Sitä voidaan ohjata ainoastaan vaihtamalla lentokorkeutta ja hakemalla siten haluttuun kulkusuuntaan menevä ilmavirtaus. Yleensä Suomessa noustessa ylöspäin tuuli kääntyy oikealle. Niin sanottu ohjauskulma on noin 30 asteen luokkaa, joskus jopa 180 astetta. Rannikon läheisyydessä voidaan hyödyntää myös niin sanottujen maa- ja merituulen vaikutusta.


title: Kuumailmapallo

text: Kuumailmapallolla lentäminen riippuu hyvin paljon sääoloista, minkä vuoksi valmiita lentosuunnitelmia joudutaan toisinaan lentoturvallisuussyiden takia muuttamaan tai perumaan.


title: Kuumailmapallo

text: Yleisöllä on mahdollisuus osallistua kuumailmapallolennoille. Vuodessa arviolta 4 000–5 000 ihmistä osallistuu alan yritysten järjestämille lennoille.


title: Olympolaiset jumalat

text: Olympolaiset jumalat (, "Kaksitoista jumalaa") olivat kreikkalaisen mytologian pääjumaluudet. Olympolaisia jumalia mainitaan eri taruissa yhteensä 14, muttei koskaan kerrallaan enempää kuin 12. He saivat maan hallintaansa voitettuaan Zeuksen johdolla titaanit, jumalten aiemman sukupolven, titaanien ja olympolaisten taistelussa.


title: Olympolaiset jumalat

text: Olympolaisten jumalien nimitys tulee Olympos-vuoresta, jossa jumalten ajateltiin asuvan. Olympolaisten jumalien lisäksi antiikin kreikkalaiseen uskontoon kuului lukuisia muita jumalia. Olympolaiset jumalat muodostivat yhdessä näiden muiden jumalhahmojen kanssa kreikkalaisen pantheonin.


title: Olympolaiset jumalat

text:
Homeerisen eli Homeroksen teosten kuvaaman jumalhierarkian olympolaiset jumalat olivat:Lisäksi joukkoon voidaan lukea seuraavat tärkeät vanhemmat jumaluudet, jotka jäävät homeerisessa jumalhierarkiassa vähemmälle huomiolle:Zeus, Poseidon ja Haades olivat kolme pääjumalaa.
Pysyviä olympolaisia jumalia olivat Zeus, Hera, Athene, Hefaistos, Ares, Afrodite, Apollon, Artemis, Poseidon ja Hermes. Vaihtuvia ovat Hestia (tai Hebe), Demeter, Dionysos ja Haades. Hestia luovutti paikkansa Dionysokselle elääkseen ihmisten keskuudessa, ja maan alla Tartaroksessa elänyt Haades puolestaan liittyy olympolaiseen perheeseen satunnaisesti.


title: Olympolaiset jumalat

text: Zeus, Hera, Poseidon, Demeter, Hestia ja Haades olivat titaanien Kronos ja Rhea lapsia, jotka Zeus vapautti Kronoksen vatsasta tämän nieltyä heidät. Loput Olympoksen jumalat olivat Zeuksen lapsia eri vaimojen kanssa, lukuun ottamatta Afroditea, joka syntyi Uranoksen mereen heitetyn siittimen ympärille muodostuneesta vaahdosta.


title: Olympolaiset jumalat

text: Osa olympolaisista jumalista esiintyy jo mykeneläisessä uskonnossa ja mahdollisesti jopa minolaisen kulttuurin uskonnossa. Osa on mahdollisesti itäistä lainaa. Homeros ja Hesiodos ottivat eepostensa jumalille nimet erilaisista vanhoista kulteista. Näistä jumalista tuli vähitellen, erityisesti Homeroksen ansiosta, yleiskreikkalaisia jumalia, jotka suureksi osaksi syrjäyttivät paikalliset jumalat, tai joiden kanssa paikalliset jumalat kietoutuivat tarustoissa yhteen.


title: Virtsarakko

text: Virtsarakko () on häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin.


title: Virtsarakko

text: Virtsa tulee rakkoon munuaisten konsentroimana virtsanjohtimia pitkin. Virtsa poistuu rakosta virtsaputkea pitkin.


title: Virtsarakko

text: Virtsarakon tyhjentäminen, virtsaaminen, perustuu virtsaamisheijasteeseen. Heijaste syntyy, kun virtsarakon seinämiin kohdistuu virtsan aiheuttama venytys. Tieto täydestä rakosta kulkee hermoston välityksellä virtsaamiskeskukseen, joka taas lähettää parasympaattista hermostoa pitkin supistumiskäskyn virtsaputken sulkijalihaksiin.


title: Virtsarakko

text: Pienillä lapsilla heijasteen aiheuttama virtsaamisrefleksi on automaattinen toiminto, jota ihminen oppii säätelemään tietoisesti noin kahden tai kolmen vuoden iässä. Kuitenkin kuivaksi opettelu vaatii lapselta aikaa, ja erityisesti nukkuessa virtsanpidätys voi olla vaikeaa. Tällöin puhutaan yökastelusta.


title: Virtsarakko

text: Virtsarakon erikoispiirre on sen sisäpuolta verhoava uroepiteeli, joka voi venyä huomattavastikin tarvittaessa. Virtsaamistarve voi syntyä jo noin 250 ml:sta virtsaa, mutta jos syntyvä heijaste torjutaan, rakko voi laajentua jopa yli 500 ml vetoiseksi. Jos tarve edelleen torjutaan, rakko tyhjentyy automaattisesti, sillä seinämien sileät lihakset kestävät venytystä vain tiettyyn rajaan asti.


title: Virtsarakko

text: Mikäli virtsaaminen ei syystä tai toisesta onnistu, voi asentaa joko katetrin virtsaputken kautta tai ulkoisen virtsankeruulaitteen ihon läpi.


title: Virtsarakko

text: Tiputtelu voi olla myös ongelma, jolloin puhutaan virtsan pidätyskyvyn häiriöstä eli virtsainkontinenssista. Tämän vaivan hoitoon on saatavissa lääkehoitoa, ja lantionpohjan lihasten harjoittelulla voi myös apua vaivaan.


title: Virtsarakko

text: Virtsarakossa voi olla myös tulehduksia ja kasvaimia. Virtsarakkotulehdus on varsinkin naisilla yleinen ja kivulias sairaus, joka aiheuttaa mm. tihentynyttä virtsanerityksen tarvetta.


title: Virtsarakko

text: Yliaktiivinen virtsarakko on idiopaattinen eli muista sairauksista riippumaton oireyhtymä, jossa virtsarakon detrusor-lihas on yliherkkä ja toimii yliaktiivisesti. Yliaktiivisen virtsarakon lääkehoidossa on mirabegronin lisäksi käytetty muun muassa muskariinireseptoreja salpaavia, antikolinergisiä lääkeaineita. Suomessa käytössä ovat olleet darifenasiini, fesoterodiini, solifenasiini, oksibutiniini, tolterodiini ja trospiumkloridi.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Rationalismi (, laskeminen, järki, harkinta) eli "järkeisajattelu" tai "järkeistieto" on tietoteoreettinen näkemys, jonka mukaan tiedon lähteenä on ensi sijassa järki eikä kokemus, dogmi tai usko. Tunnetuimmilla filosofisen rationalismin edustajilla järjen antamasta tiedosta voidaan loogisen deduktion avulla johtaa kokonainen filosofinen järjestelmä. Rationalismin vastakkaisena kantana filosofiassa on perinteisesti ollut empirismi. Monet tietoteoriat ovat jonkinlaisia yhdistelmiä empirismistä ja rationalismista.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Nykyään rationalismi liittyy lähinnä logiikan ja matematiikan filosofiaan. Logiikkaa ja matematiikkaa ei voi tutkia luontoa havainnoimalla vaan pelkästään järkeä käyttämällä.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Rationalismia on olemassa eri muodoissa, lähtien maltillisesta lähestymistavasta, jonka mukaan "järjellä on etusija muihin tiedon hankkimisen keinoihin nähden", aina radikaalimpaan näkemykseen, jonka mukaan järki on "ainoa tie tietoon". Eri konteksteissa rationalismi asettuu joko ilmoitusta (kuten uskonnoissa) tai tunteita ja tuntemuksia (kuten etiikassa) vastaan. Filosofiassa rationalismi asetetaan kuitenkin yleensä vastakkain aistihavaintoihin perustuvan empiirisen tiedonhankinnan kanssa. Tarkasti ottaen nämä lähestymistavat eivät kuitenkaan ole toisensa poissulkevia, ja filosofi voi olla sekä rationalisti että empiristi.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Jotkut rationalistit ovat katsoneet, että kaikki mahdollinen tieto voidaan johtaa deduktiivisella päättelyllä fundamentalistisista perusteista, kuten geometrian aksioomista. Tämä näkemys kuvaa erityisesti Baruch Spinozan ja Gottfried Leibnizin ajattelua. He kehittivät rationalismia vastatakseen René Descartesin esiin nostamiin tietoteoreettisiin ja metafyysisiin ongelmiin. Sekä Spinoza että Leibniz katsoivat, että kaikki tieto, mukaan lukien tieteellinen tieto, oli "periaatteessa" saavutettavissa pelkästään järkeä käyttämällä, vaikka kumpikin havaitsi, ettei se ollut "käytännössä" mahdollista ihmisille muuten kuin joillain erityisillä alueilla, kuten matematiikassa. Toisaalta Leibniz myönsi, että "olemme kaikki empiristejä kolmessa neljäsosaa toiminnassamme".


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Rationalismin alkuperäiset juuret kulkevat aina elealaisiin filosofeihin, pythagoralaisiin ja Platoniin asti. Elealaiselle Parmenideelle rationaalisuus tarkoitti ennen kaikkea tehtyjen päätelmien ristiriidattomuutta. Tavoitellessaan ristiriidattomuutta hän päätyi ensimmäisenä filosofina voimakkaaseen ristiriitaan arkikokemusten kanssa. Platonin ideaoppi, joka perustui osittain Parmenideen ajatuksiin, perustui samoin puhtaasti rationalistisille lähtökohdille. Hänen järjen itseriittoisuutta koskevista ajatuksistaan tuli myöhemmän rationalismin perusta.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Tieteellisen vallankumouksen myötä rationalismi liitettiin matemaattisten menetelmien hyödyntämiseen filosofiassa. Uudella ajalla rationalismin edustajia ovat olleet erityisesti 1600-luvun filosofit Descartes, Spinoza ja Leibniz, jotka edustavat mannermaista rationalismia. Heidän ajattelussaan järjellä saavutettavista perusperiaatteista johdetaan loogisesti uusia periaatteita, ja tällä tavoin luodaan filosofinen ja tieteellinen järjestelmä, joka selittää monia filosofian keskeisiä kysymyksiä ja luo pohjaa tieteelliselle tutkimukselle. Näin ollen tieteellistä tutkimusta aistein havaittavassa todellisuudessa ohjaavat periaatteet olisivat yhtä vakaalla pohjalla ja luonteeltaan samanlaisia kuin matematiikan tai käsiteajattelun sisällä tapahtuvat loogiset päätelmät.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Sokrates ajatteli, että ennen kuin kukaan saattoi ymmärtää todellisuutta, heidän tuli ensin ymmärtää itseänsä. Ainoa keino, miten tämä saattoi onnistua, oli rationaalinen ajattelu. Sokrates ei julkaissut omia ajatuksiaan kirjoituksina, mutta keskusteli filosofiasta muiden kanssa. Hän saattoi aloittaa esittämällä ainakin näennäisesti vastattavissa olevan jotakin filosofista ongelmaa käsitelleen kysymyksen, johon muut yrittivät vastata. Tämän jälkeen hän esitti kysymyksiä, kunnes kaikki ristiriidat oli ratkaistu tai kunnes toinen osapuoli saattoi vain myöntää, ettei tiedä vastausta — millä tavalla suurin osa keskusteluista päättyi. Sokrates ei väittänyt tietävänsä vastauksia, mutta se ei estänyt pyrkimästä totuuteen tällaista kriittistä ja rationaalista pelkkää ihmisjärkeä hyödyntävää menetelmää käyttäen.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Sokrateen jälkeen hänen oppilaansa Platon kehitti dialektiikkaa edelleen. Perustavana ajatuksena Platonilla oli kaikessa filosofiassaan aina se, että aistien avulla saavutettu tieto on aina epävarmaa ja epäpuhdasta, ja että ainoastaan mietiskelevä sielu voi saavuttaa todellista tietoa. Ainoastaan tällaisella tiedolla on tieteellistä ja eettistä merkitystä. Hän jakoi todellisuuden tälla tavoin kahteen tasoon, aistien tavoittamaan aineelliseen todellisuuteen ja pelkästään ihmisjärjen tavoitettavissa olevaan ideoiden todellisuuteen.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Uusplatonismi on nykyaikainen nimitys 200-luvulla syntyneelle filosofiselle koulukunnalle, jonka filosofia perustui Platonin ja häntä seuranneiden platonistien opetuksiin. Uusplatonismi syntyi ennen kaikkea Plotinoksen muotoilemana. Uusplatonilaiset kehittivät platonististen opetusten pohjalle monimutkaisen kosmologisen hierarkian, joka koostui sanoin kuvaamattoman "Ykseyden" sekä aineellisen kaikkeuden ja ihmiskunnan välillä olevista välittävistä tasoista, "hypostaaseista". Uusplatonilaiset katsoivat, että filosofin tavoitteena oli kohota tasojen kautta kohti "Ykseyttä", vapautua aineellisuudesta ja siirtyä puhtaan järjen tasolle, lopulta sulautuen "Ykseyden" kanssa mystisessä ykseydessä.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Uusplatonismi vaikutti keskiajan kristilliseen filosofiaan, mutta yhtä lailla myös islamilaisiin ja juutalaisiin ajattelijoihin. Uusplatonistinen ajattelu koki uuden tulemisen lännessä renessanssin aikana.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: "Mannermainen rationalismi" on yleisnimitys manner-Euroopassa uuden ajan alussa filosofiaa hallinneelle rationalismille. Britteinsaarilla filosofiaa hallitsi tuolloin empirismi ("brittiläinen empirismi").


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Descartes katsoi, että vain tieto ikuisista totuuksista — mukaan lukien matemaattiset totuudet sekä tieteiden tietoteoreettiset ja metafyysiset perusteet — olivat saavutettavissa pelkällä järjen käytöllä. Kaikki muu tieto vaati kokemusta todellisuudesta tieteellisen menetelmän avustamana. Descartes myös katsoi, että vaikka unet vaikuttavat yhtä tosilta kuin aistikokemus, ne eivät voi tarjota meille tietoa. Samoin myös aistikokemusta on epäiltävä, koska myös tietoinen aistikokemus voi olla harhojen lähde. Tästä hän päätteli, että rationaalisen totuuden etsinnän tuli epäillä kaikkia todellisuutta koskevia käsityksiä. Hän esitti näkemyksensä sellaisissa teoksissaan kuin "Metodin esitys", "Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta" ja "Filosofian periaatteet". Descartes kehitti menetelmän, jonka avulla saattoi saada tietoa. Sen mukaan mitään, mitä järki tai ymmärrys ei voinut tunnistaa, ei voinut pitää tietona. Descartesin mukaan tällaiset totuudet saatiin ilman aistihavainnon apua. Järjen saavuttamat totuudet tulee pilkkoa pienemmiksi osasiksi, jotka intuitio voi hahmottaa. Niistä voi johtaa puhtaasti päättelemällä selkeitä todellisuutta koskevia totuuksia.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Menetelmän seurauksena Descartes esitti, että järki yksin määritti tiedon, ja tämä voitiin tehdä aisteista riippumatta. Hän esimerkiksi päätyi kuuluisaan lausumaansa "cogito ergo sum" (”ajattelen, siis olen”) on apriorisella päättelyllä, ei johtamalla kokemuksesta. Descartesille tämä menetelmä oli kumoamaton periaate, jonka päälle kaikki muu tieto voitiin rakentaa. Descartes kannatti myös metafyysistä dualismia, joka erotti ihmisruumiin substanssin ("res extensa") ja mielen tai sielun ("res cogitans"). Tämä keskeinen mielen ja ruumiin ongelma jäi ratkaisemattomaksi.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Baruch Spinoza tarjosi oman ratkaisunsa mielen ja ruumiin ongelmaan ja määritti Jumalan (äärettömän substanssin) ja maailman (äärellisen substanssin) väliset suhteet. Hänen johtopäätöksensä oli, että Jumala oli välttämättömyydestä ainoa olemassa oleva olento, ja empiirinen todellisuus oli vain Jumalan äärettömien ominaisuuksien muunnelmia. Ihmiset ovat tietoisia näistä ominaisuuksista ajattelun ja järkeilyn avulla. Spinoza katsoi panteistisesti, että Jumala oli koko luonto, tai "deus sive natura" (”Jumala tai luonto”). Hän katsoi, että maailma oli täysin deterministinen.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Leibniz oli viimeinen suurista rationalisteista. Hän vaikutti merkittävästi myös monilla muilla aloilla, kuten matematiikassa. Hän hylkäsi kartesiolaisen dualismin ja kielsi aineellisen todellisuuden olemassaolon. Leibnizin mukaan oli olemassa äärettömän monia yksinkertaisia substansseja, joita hän kutsui "monadeiksi", mahdollisesti lainaten termin Anne Conwayltä. Teoria oli kehitetty vastaukseksi sekä Descartesille että Spinozalle. Leibnizin mukaan monadit olivat todellisuuden perustavanlaatuisia osasia, jotka koostuivat sekä liikkumattomista että liikkuvista osista. Nämä monadit edustivat kaikkeutta, vaikkeivat ne olleet kausaliteetille tai luonnonlaeille. Kaikkeudessa ilmenevän kausaliteetin hän selitti ennalta-asetetun harmonian avulla.


title: Rationalismi (tietoteoria)

text: Immanuel Kant aloitti perinteisenä rationalistina, opiskeltuaan rationalististen Leibnizin ja Christian Wolffin filosofiaa. Luettuaan David Humen teoksia, jotka ”herättivät hänet dogmaattisesta unesta”, hän kehitti kuitenkin oman omalaatuisen ja vaikutusvaltaisen rationalisminsa, joka pyrki muodostamaan synteesin perinteisten rationalististen ja empirististen perinteiden välille.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuori () on Helsingin 43. kaupunginosaan eli Herttoniemeen kuuluva osa-alue Strömsinlahden ja Porolahden rannalla, Herttoniemenrannan, Marjaniemen ja Tammisalon naapurissa. Matka linnuntietä Helsingin keskustaan Rautatientorille on noin 7 kilometriä ja tietä pitkin noin 10 kilometriä.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuoren alueella on 7 738 asukasta vuonna 2014, mikä tarkoittaa, että noin joka 80. helsinkiläinen asuu alueella. Työpaikkoja alueella on 1 025 (2012). Alueen pinta-ala on 1,53 km² eli noin 1,25 % Helsingin maapinta-alasta. Alueen raja kulkee etelässä Johan Sederholmin tietä, Porolahtea ja Tammisalon kanavaa pitkin. Idässä Marjaniemen suunnalla perinteisesti rajana on ollut Mustapuro, mutta nykyisin Marjaniemen siirtolapuutarhan ojan länsipuolinen osa kuitenkin katsotaan kuuluvaksi Vartiokylän kaupunginosaan ja ojan itäpuolinen metsikkö ja niitty Strömsinlahden rannalla taasen Roihuvuoreen. Pohjoisessa rajana on Itäväylä. Lännessä Roihuvuoren erottaa Herttoniemen yritysalueesta kapea vihervyöhyke, jonka länsireunaa pitkin osa-alueiden raja kulkee. Näin ollen lähellä rajaa pohjois-eteläsuuntaisesti kulkevan Sahaajankadun puolin olevat rakennukset kuuluvat Herttoniemen yritysalueeseen.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuoren läpi Herttoniemenrannasta Marjaniemeen kulkee kiillegneissiesiintymä, josta on louhittu liuskekiviä katu- ja rakennuskiviksi. Japanilaistyylisen puutarhan jyrkät seinämät juontuvat paikalla olleesta liuskekivilouhoksesta. Jääkauden jäljiltä alueella on useita hiidenkirnuja ja niiden alkuja sekä liikkuvan jään aiheuttamia uurteita muun muassa japanilaistyylisen puutarhan läheisyydessä. Jääkausi päättyi alueella noin 11 000 vuotta sitten jään vetäytyessä pohjoiseen. Jään väistyessä alue jäi vielä pitkäksi aikaa meren alle. Roihuvuoren laki paljastui meren alta viimeistään litorinakauden loppuvaiheissa, noin 1800–1500 eaa. Litorinameren aikaista muinaisrantaa on nähtävissä Roihuvuoren vanhainkodin ja Marjaniemen siirtolapuutarhan välisellä rinteellä. Tuohon aikaan Roihuvuori oli saari. Nykyisin alueen korkein kohta on 35 metrin korkeudella merenpinnasta ja sijaitsee Roihuvuoren ala-asteen luona. Roihuvuoren läheltä Herttoniemestä on löydetty useita pronssikautisia (1 500 eaa.–500 eaa.) hautaröykkiöitä, joten oletettavasti lähialueilla on jo tuolloin ollut jonkinlaista asutusta. Pääkaupunkiseudulta ei tunneta varmoja jälkiä ympärivuotisesta asutuksesta esiroomalaisen rautakauden ja keskiajan väliltä. Alueella on kuitenkin liikkunut hämäläisiä eränkävijöitä ja mahdollisesti asunutkin väkeä. Viimeistään 1100- ja 1200-luvuilta lähtien pääkaupunkiseutua asutti ruotsinkielinen maanviljelijäväestö. Vajaan neljän kilometrin päässä nykyisestä Roihuvuoresta sijaitsee Vartiokylän linnavuori. Tarkkaa tietoa milloin linnavuori on ollut käytössä ei ole mutta hiiliajoitukset mäellä viittaavat ajanjaksoon 1200-luvun puolivälistä 1400-luvun alkuun. Yksittäisen hiilinäytteen analysointi on antanut muinaislinnalle kaksi muita todennäköisempää rakennusaikaa: vuodet 1280–1330 tai 1340–1400. Linna ei siis ole viikinkiaikainen vaan keskiajalla rakennettu. Esinelöytöjen vähäisyyden perusteella on päätelty että linna olisi ollut käytössä vain lyhyen aikaa. Linnan käyttöaikana (noin 1300-luvun alussa) merivesi oli noin kaksi metriä nykyistä korkeammalla, jolloin Tammisalon kanavan kohdalla on ollut luonnonväylä.


title: Roihuvuori

text: Ruotsin valta-aikana alue kuului Helsingin pitäjään, joka muodostui 1370–1390-luvuilla. Alueen kirkkona toimi 1400-luvulla rakennettu Pyhän Laurin kivikirkko pitäjän kirkonkylässä. Nykyinen Roihuvuori sijaitsi Herttoniemen kylässä, joka on Helsingin vanhimpia. Roihuvuoren alueet kuuluivat Herttoniemen kartanon maihin. Petter Wetter muodosti kartanon Jägerhorn-suvun hallussa aikoinaan olleista kolmesta rälssitilasta vuonna 1706. Isonvihan aikana 1713-1721 alue kärsi pahoin muiden venäläismiehityksen alle joutuneiden alueiden tavoin. Hattujen sodan jälkeen 1745 alueella tutkittiin Strömsin salmen (Tammisalon kanava) linnoittamista osana Helsingin linnoitussuunnitelmaa.


title: Roihuvuori

text: Viaporin linnoitustöiden alettua vuonna 1748 Helsingin lähistön kartanot, myös Herttoniemen kartano, elivät kukoistuskauttaan. Kartanon alueella toimi vuosina 1762–1845 Suomen ensimmäinen posliinitehdas. Posliinitehdas oli samalla Suomen ensimmäinen osakeyhtiö. Kartanon ja siten myös alueen tunnetuimpia omistajia ovat olleet Viaporin perustaja, vara-amiraali Augustin Ehrensvärd ja kauppias Johan Sederholm. Ruotsinsalmen toisen meritaistelun sankari ja Viaporin viimeinen ruotsinvallan aikainen komendantti Carl Olof Cronstedt omisti alueen kahteenkin otteeseen. Roihuvuoren alueella oli 1700-luvulla ainakin kolme Herttoniemen kartanon torppaa: Kreijars, Starräng (Saraniitty) ja Kiilatorppa. Vuonna 1793 Sederholmin vävy majuri Johan Olander myi omistamansa Herttoniemen kartanon, mutta erotti kartanosta perheelleen Kreijarsin ja Strömsin torpat, joista muodostettiin alueelle Strömsin tila. Vuonna 1794 valmistui tilalle päärakennus. Vuoden 1855 kartassa tila on jo merkitty kartanoksi. Strömsin kartanon nykyinen ulkoasu on vuodelta 1910. Kartanoiden vaikutus alueen kasvillisuuteen näkyy edelleen jalopuiden suurena määränä. Myös Tammisalon kanavan vaiheet liittyvät alueen kartanohistoriaan.


title: Roihuvuori

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana alueelle rakennettiin linnoituslaitteita osaksi Helsingin maalinnoitusta (Krepost Sveaborg). Rakennelmat tehtiin ensimmäisessä linnoitusvaiheessa vuonna 1914 maalinnoituksen sisimmälle puolustuslinjalle. Rakennelmat tehtiin pääsääntöisesti hiekkavalleiksi, ja näihin tehtiin paikoitellen kuoppia konekivääreitä varten. Linnoituslaitteet sisimmällä linnoitusvyöhykkeellä eivät ole säilyneet yhtä hyvin kuin ulompien vyöhykkeiden betonivarustukset. Linnoitusrakenteista Roihuvuoren alueella on kuitenkin jäljellä ainakin Jättiläisenpolkuna tunnettu, mukulakivin päällystetty tykkitie sekä heikosti näkyvät ampumahautojen jäänteet Itä-Helsingin musiikkiopiston ja Strömsin kartanon läheisyydessä sekä Prinsessantien talojen takana.


title: Roihuvuori

text: Jatkosodan loppupuolella nykyisten Prinsessantien asuinrakennusten paikalla toimi koodinimellä "Kasa" nimetty 107. raskas ilmatorjuntapatteri. Reservin kapteeni Viljo Parvion johtamaan patteriin kuului neljä Tšekkoslovakkiassa valmistettua 75 millimetrin Škoda-ilmatorjuntatykkiä ja yksi ilmatorjuntakonekivääri. Kasa-patteri ampui sulkutulta koillisen ja idän suuntaan Helsingin suurpommitusten aikana 6.–7., 16.–17. ja 26.–27. helmikuuta 1944.


title: Roihuvuori

text: Sodan jälkeen Roihuvuoren alue liitettiin Helsingin maalaiskunnasta Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. Ensimmäinen hyvin omakotivaltainen asemakaava Herttoniemen alueelle valmistui vuonna 1946. Kaavoitusihanteet kuitenkin muuttuivat nopeasti, ja 18. marraskuuta 1952 vahvistettiin uusi Irma Mikkolan suunnittelema asemakaava, joka käsitti lähinnä nykyisen Roihuvuoren eteläosan.


title: Roihuvuori

text: Strömsin kartanon viimeisen yksityisen omistajan varatuomari Gustaf von Wintherin kuoltua vuonna 1950 Strömsin kartanon maat päätyivät Elantoa lähellä olevalle Kulutusosuuskuntien keskusliitolle eli KK-osuusliikkeelle. Kulutusosuuskuntien keskusliitto rakennutti Kartanon talousrakennuksen paikalle 1953 instituutin osuusliikkeen käyttöön. Kartanon päärakennus toimi tämän jälkeen rehtorin virka-asuntona. Instituutin viereen siirrettiin Tampereelta Suomen ensimmäinen osuuskaupparakennus, joka oli valmistunut 1853. Talo kunnostettiin osuuskauppamuseoksi. Alueella toimi myös Elannon kauppapuutarha. E-liikkeen ajauduttua 90-luvun laman myötä vaikeuksiin instituutin päärakennus päätyi Itä-Helsingin musiikkiopiston käyttöön. Kartanon päärakennukseen tuli Helsingin kuvataidekoulu ja Osuuskauppamuseo myytiin yksityiseksi omakotitaloksi. Rakennuksen kyljessä on edelleen muistokyltti sekä Tampereelta peräisin olevat katukyltit. Vuorenpeikontien ja Lumikintien alueilla kokeiltiin yhden arkkitehdin laatimaa aluerakentamissuunnitelmaa. Tällöin arkkitehti vastasi sekä asemakaavasta että rakennusten suunnittelusta. Alueen suunnitteli KK:n arkkitehti Esko Korhonen ja sen toteutti KK:lainen rakennusliike Haka. Tuhkimontien ja Roihuvuorentien välisellä alueella toteutettiin rakennusliike Saton aluerakunnushanke, jonka suunnitteli arkkitehti Jorma Järvi. Vaikka Roihuvuoressa toteutettiin 50- ja 60-luvuilla kaikkiaan kolme aluerakentamissuunnitelmaa on alueella myös kortteleita, jotka yksittäiset rakentajat ovat toteuttaneet tontti kerrallaan. Aluetta onkin ollut ennen 80-lukua suunnittelemassa noin 30 arkkitehtia tai arkkitehtitoimistoa. Näistä ehkä nimekkäimmät ovat olleet Hilding Ekelund ja Aarno Ruusuvuori.


title: Roihuvuori

text: Vuonna 1956 valmistui kirjasto ja 1958 Esko Korhosen suunnittelema Roihuvuoren ostoskeskus (Roihuvuoren puhos). Roihuvuoren ostoskeskus oli Suomen ensimmäinen suunnitelmiltaan, mutta sen valmistuminen kuitenkin viivästyi, jolloin siitä tuli vasta Suomen seitsemäs ostoskeskus. Roihuvuoren ostoskeskus eroaakin ulkoiselta olemukseltaan muista aikakauden ostoskeskuksista. Arkkitehti Lauri Silvennoisen suunnittelema Roihuvuoren kirkko on vuodelta 1970. Alueen maamerkkinä toimiva Roihuvuoren vesitorni valmistui vuosina 1976-1977. Vesitorni on edelleen alkuperäisessä käytössä ja se on öisin valaistu.


title: Roihuvuori

text: Seitsemänkymmentäluvun alussa kaupunki virallisti Strömsinlahden rannalle syntyneen luvattoman venesataman. Nykyisin venesataman jakavat kahden purjehdusseuran venepaikat yhdessä kaupungin venepaikkojen kanssa.


title: Roihuvuori

text: Alueen keskeiset osat rakennettiin vuosina 1955–1965, jolta ajalta on peräisin alueen yleisilme. 50-luvun tyylipiirteet – kuten maastoa seuraileva rakentaminen – ovat Roihuvuoressa selvästi nähtävissä. Täydennysrakentaminen 1980–1990-lukujen vaihteessa keskittyi Tulisuontien alueelle ja Porolahden rantaan, Herttoniemen kartanopuiston viereen. Vuonna 1999 Roihuvuoren alue laajeni kun Poronlahden rannalla oleva jo 1989 rakennettu asuinalue liitettiin Herttoniemen teollisuusalueesta ja Herttoniemen satamasta Roihuvuoreen.


title: Roihuvuori

text: 1990-luvun laman aikana alueelle rakennettiin vanhan liuskekivilouhoksen paikalle työllisyystöinä japanilaistyylinen puutarha. Puiston luokitus kaupungin hoitoluokituksessa on korkein mahdollinen. Sama luokitus on esimerkiksi Esplanadin puistolla.


title: Roihuvuori

text: Vuosituhannen vaihteessa Tammisalon ja Roihuvuoren erottanut Strömsinsalmi kaivettiin uudelleen auki kanavaksi. Paikalla oli ollut ennen 1700-luvun alkua luonnonväylä ja vuosina 1762–1794 kanava.


title: Roihuvuori

text: Helsingin yleiskaava 2002:ssa esitettiin että Roihuvuori olisi yksi niistä noin 20:stä Helsingin kerrostaloalueesta, jotka olisivat kulttuurihistoriallisesti, rakennustaiteellisesti tai maisemakulttuurin kannalta niin merkittäviä kohteita, että alueita tulisi yleiskaavamääräyksen mukaan kehittää siten, että niiden arvot ja ominaisuudet säilyvät.


title: Roihuvuori

text: 6. elokuuta 2010 Suomen Kotiseutuliitto valitsi Roihuvuoren vuoden kaupunginosaksi. Roihuvuoren asukkaiden etujärjestönä toimii vuonna 1960 perustettu Roihuvuori-Seura ry. Seura järjesti vuonna 2009 ensimmäisen kyläjuhlan. Juhlissa oli noin 50 tapahtumaa neljässätoista eri paikassa. Juhlista on tarkoitus tulla perinne. Liikunta- ja urheilutoimintaa alueella järjestää vuonna 1957 perustettu urheiluseura Roihuvuoren Roihu. Seuran naisjoukkue pelaa pesäpalloa Suomensarjassa. Roihun kotikenttänä on Roihuvuoren urheilukenttä. Pelejä seuraamaan on vapaa pääsy.


title: Roihuvuori

text: Oppilaitoksista mainittakoon Csaba ja Géza Szilvayn johtama Helsingin Juniorijousten tunnetuksi tekemä Itä-Helsingin musiikkiopisto, joka toimii entisen E-instituutin tiloissa. Musiikkiopiston yhteydessä toimii myös musiikkiperuskoulu. Roihuvuoren ala-aste taas toimii professori Aarno Ruusuvuoren vuonna 1962 suunnittelemassa rakennuksessa. Rakennus on nykyisin suojeltu. Alueen toinen peruskoulu on Porolahden yhtenäinen peruskoulu, jonka alakoulun ja yläkoulun rakennukset sijaitsevat Roihuvuorentien alkupäässä sen molemmin puolin. Alueella olevassa Strömsin kartanossa toimii Lasten ja nuorten kuvataidekoulu. Ammattikouluja alueella edustaa Stadin ammattiopiston Roihuvuoren yksikkö.


title: Roihuvuori

text: Itäkeskuksen, Lanternan ja Herttoniemen kauppakeskuksen läheisyydestä huolimatta alueella on muun muassa kolme ruokakauppaa, kirjakauppa, pyöräliike, kukkakauppa, neljä baaria ja kolme kioskia.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuoren 50-luvulla rakennetuissa taloissa on vain vähän hissejä, minkä takia alueella on tapahtumassa parhaillaan sukupolvenvaihdos. Hintataso alueella on ollut varsin kohtuullinen, mikä on houkutellut alueelle varsinkin nuoria ensiasunnonostajia. Vuonna 2007 alue oli yhdenneksitoista edullisin Helsingin 71:stä postinumeron mukaan luokitellusta alueesta. (2006 yhdeksänneksi halvin .)


title: Roihuvuori

text: Asuntojen keskikoko alueella on noin 54 m² (2003) kun se koko Helsingissä on keskimäärin 62 m² (2003). Varsinkin suurehkojen perheasuntojen kysyntä alueella on ollut suurta. Suurempien asuntojen saamiseksi jotkut ovat yhdistäneet pienempiä asuntoja suuremmiksi. Alue on parhaillaan läpikäymässä putkiremontti-buumia, joka alkoi alueella muutama vuosi sitten. Tällä hetkellä (2008) noin 20 prosenttia alueen 50-luvuilla rakennetuista taloista on LVI-saneerattu.


title: Roihuvuori

text: 1950-luvulla rakennetun ostoskeskuksen kunnostamista suunnitellaan. Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi ostoskeskusaluetta koskevan asemakaavan muutoksen 14. maaliskuuta 2007. Roihuvuoren lämmön kiinteistön paikalle, kirkkoa vastapäätä kaavoitetaan uusia asuin- ja liikerakennuksia samoin kuin Roihuvuorentien päähän, lähelle Roihupeltoa. Roihuvuoren ja Roihupellon rajalle on suunnitteilla metroasema.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuoressa sijaitsee Roihuvuoren tukiasunto, joka on tarkoitettu päihdekuntoutujille.


title: Roihuvuori

text: Marjaniemen uimarantaa ollaan laajentamassa Punapaasi-nimisen kallioniemen toiselle puolelle, osittain Roihuvuoren alueelle. Samoin ensimmäisen maailmansodan aikaisten tykkiteiden kunnostamista on suunniteltu.


title: Roihuvuori

text:
Japanilaisvaikutteet lisääntyivät Roihuvuoressa entiseltään, kun vesitornin ja koirapuiston väliselle kentälle ryhdyttiin istuttamaan kirsikkapuistoa. Puistoon tulee kaikkiaan 150 kirsikkapuuta, jotka ovat Suomessa asuvien japanilaisten yksityishenkilöiden ja firmojen lahjoittamia. Vuoden 2007 keväällä istutettiin ensimmäiset 52 kirsikkapuuta. Kirsikkapuisto täydentää osaltaan japanilaistyylistä puutarhaa, vaikkei sijaitsekaan aivan puutarhan yhteydessä.
Kukkivat kirsikkapuut kuuluvat keskeisesti japanilaisten tärkeimpään juhlaan hanamiin ja keväällä japanilaisia on näkynytkin istuskelemassa japanilaistyylisessä puutarhassa.


title: Roihuvuori

text: Aikaisemmin Roihuvuori tunnettiin Itä-Herttoniemenä, mutta 1. tammikuuta 1958 alueen nimi muutettiin asukkaiden toivomuksesta. Alkujaan asukkaat olivat esittäneet alueen uudeksi nimeksi Satumaata, olihan alueella runsaasti satuaiheisia teidennimiä, mutta nimistölautakunta ei kelpuuttanut sitä, vaan otti alueelle nimen Roihuvuorentiestä ("Kasbergsvägen").


title: Roihuvuori

text: Yleisesti luullaan Roihuvuoren nimen tulevan siitä, että mäellä olisi poltettu vartiotulia viikinkiaikana. Mitään historiallista todistetta ei kuitenkaan ole, että näin olisi viikinkiaikana tai sen jälkeen tapahtunut, vaan päätelmät perustuvat enemmänkin Roihuvuori-nimeen. Roihuvuori-nimi esiintyykin (ruotsinkielisessä muodossaan Kasberget) ensimmäisen kerran vasta jatkosodan aikana Kasa-ilmatorjuntapatterin yhteydessä, joka oli saanut koodinimensä viereisestä, Vartiokylän kaupunginosaan kuuluvasta Roihupellosta ("Kasåker").


title: Roihuvuori

text: Osaa nykyisestä Roihuvuoresta on 1800-luvulla kutsuttu Hammarenin mäeksi tai Hammarenin metsäksi Kiilatorppa-nimisen torpan isännän mukaan. Kiilatorppa sijaitsi nykyisen Tuhkimontien puiston, Maria Hammarénin mäen paikkeilla.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuoren päätie on Roihuvuorentie, mutta kadunnimistö voidaan jakaa kolmeen ryhmään:


title: Roihuvuori

text: Strömsin alueella on vielä Kreijarinkuja, joka on kummalliselta vaikuttava poikkeus alueen nimistössä, kreijari kun oli yksi 1700-luvun yleisimmistä laivatyypeistä Itämerellä – varsinkin kun muuta merenkulkuun liittyvää nimistöä ei alueella ole. Nimi tulee Kreijars nimisestä torpasta, jonka Johan ja Hedvig Olander pitivät itsellään myydessään vuonna 1793 Herttoniemen kartanon. Vaikka Strömsin kartano on Roihuvuoressa, Strömsintie sijaitsee kuitenkin naapurikaupunginosan puolella Marjaniemessä.


title: Roihuvuori

text: Vanhemmat asukkaat puhuvat alueella Ala- ja Ylä-Roihuvuoresta, joka ei ole virallinen jako. Alueiden raja on kulkenut Vuorenpeikontietä ja Strömsinlahdenpolkua pitkin. Rajan kirkon puoleinen alue on Ylä-Roihuvuorta.


title: Roihuvuori

text: Tilastollista tietoa roihuvuorelaisista on vaikea saada johtuen kaupungin tavasta tilastoida alueet suur- ja peruspiireittäin. Herttoniemen peruspiiri, johon Roihuvuorikin kuuluu, on varsin heterogeeninen. Roihuvuoren lisäksi siihen kuuluvat muun muassa Tammisalon kaupunginosa, Herttoniemenrannan, Länsi-Herttoniemen ja Herttoniemen teollisuusalueen osa-alueet. Nämä alueet eroavat toisistaan paljon, eivätkä tilastot näin ollen kuvaa hyvin oikeastaan mitään aluetta.


title: Roihuvuori

text: Alueen ikäjakauma vastaa pitkälti kaupungin ikäjakaumaa. Yli 64-vuotiaiden ikäryhmät ovat hieman yliedustettuna roihuvuorelaisten keskuudessa. Tämä saattaa johtua alueella olevasta vanhusten palvelutalosta tai Roihuvuoren alueen rakentamisen alkamisesta 1955. Elossa olevat ensimmäisen sukupolven asukkaat kuuluvat nimenomaan näihin ikäryhmiin.


title: Roihuvuori

text:
1. tammikuuta 2009 suomen kieltä äidinkielenä puhui roihuvuorelaisista 85,5 % (Helsinki 84,3 %)
ja ruotsin kieltä 3,64 % (Helsinki 6,09 %). Muuta kuin suomea tai ruotsia puhuvien osuus oli 10,83 % (Helsinki 9,58 %).


title: Roihuvuori

text:
Niiden 35–44-vuotiaiden roihuvuorelaisten, joilla on perusasteen (peruskoulu tai kansakoulu) jälkeinen tutkinto, osuus ikäluokasta oli 78,3 % (1.1.2006), kun se Helsingin tasolla oli 80,3 %. Ylempi korkeakoulututkinto alueella oli 15,4 prosentilla ikäluokasta, kun se koko kaupungissa vastaavassa ikäryhmässä oli 18,7 prosentilla.
Roihuvuorelaisten 15 vuotta täyttäneiden valtionveronalaiset tulot vuoden lopussa 2009 olivat 22 768 euroa, kun Herttoniemen peruspiirissä ne olivat keskimäärin 28 076 euroa helsinkiläisten vastaavien tulojen ollessa 28 877 euroa. Vuonna 2005 työttömyysaste alueella oli 12,1 %. Lähialueella Länsi-Herttoniemessä työttömyysaste oli 14,2 %, Herttoniemen peruspiirissä 10,8 % ja koko kaupungissa 9,1 %. Sukupuolten välinen ero työttömyysasteissa oli myös alueella nähtävissä. Naisten työttömyysaste alueella oli 9,8 % ja miesten 14,7 %.


title: Roihuvuori

text: Roihuvuorelaisten äänestyskäyttäytymisen selvittäminen on ongelmallista, koska Roihuvuori jakaantuu kolmeen äänestysalueeseen. Viereinen taulukko on koottu kahden Roihuvuoressa sijaitsevan äänestyspaikan tuloksista, eivätkä siinä ole mukana ne alemman Roihuvuoren asukkaat, jotka äänestävät Tammisalon äänestysalueella (n. 39 % Tammisalon äänestysalueen äänioikeutetuista). Tammisalon äänestysalueella asuvat roihuvuorelaiset eroavat tilastollisesti muista roihuvuorelaisista: alueella on vain vähän vuokra-asuntoja. Taulukko ei kuvaakaan kovin tarkoin roihuvuorelaisten äänestämistä. Yleisesti voisi kuitenkin sanoa roihuvuorelaisen olevan enemmän vasemmalla kuin helsinkiläiset keskimäärin. Kansallinen kokoomus ja Ruotsalainen kansanpuolue saavat selkeästi vähemmän ääniä kuin kaupungissa keskimäärin. Alue ei kuitenkaan eroa äänestämiskäyttäytymiseltään merkittävästi muista vastaavista 50-luvulla rakennetuista alueista Itä-Helsingissä.