title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän tasavalta eli Valko-Venäjä (, , lyhyesti Беларусь, "Belarus" tai Белоруссия, "Belarussija"), on sisämaavaltio, joka sijaitsee maantieteellisesti keskellä Eurooppaa, mutta kuuluu historiallisesti ja poliittisesti Itä-Eurooppaan. Valkovenäläiset ovat olleet usein alistettuna jonkun voimakkaamman valtion alaisuudessa. Historiansa alussa itäslaavit asuttivat Kiovan Rusiksi kutsuttua valtakuntaa ja sen hajottua itäslaavit pikkuhiljaa erkanivat omiin kansoihinsa. Tämän jälkeen valkovenäläiset ja nykyiset Valko-Venäjään kuuluvat alueet ovat olleet osa muun muassa Liettuan suuriruhtinaskuntaa, Puola-Liettuaa, Venäjän keisarikuntaa ja Neuvostoliittoa. Valloittajat ja kauppiaat ovat matkanneet ja taistelut läntisen ja itäisen Euroopan välillä monesti pyyhkineet alueen yli. Myös neuvostovaltion suurvainot ja toisen maailmansodan hävitys näkyvät kerrostumina maan kulttuurissa ja asuinpaikoilla. Valko-Venäjän kaakkoisosassa on paikoin maankäyttörajoituksia vuoden 1986 radioaktiivisen laskeuman johdosta.


title: Valko-Venäjä

text: Nykyään Valko-Venäjä on autoritaarinen presidenttijohtoinen tasavalta, jossa asuu noin 9,5 miljoonaa ihmistä. Maa on valtioliitossa Venäjän kanssa, sekä tulliunionissa Venäjän ja Kazakstanin kanssa. Talouselämä on pidetty Neuvostoliiton hajottuakin valtiojohtoisena; miltei kaikki maa- ja metsäomaisuus sekä merkittävä osa yritystoiminnasta on valtion hallinnassa. Valko-Venäjää on arvosteltu sen ihmisoikeustilanteen takia.


title: Valko-Venäjä

text:
Valko-Venäjä on tasainen sisämaavaltio Itämeren ja Mustanmeren valuma-alueiden vedenjakaja-alueella. Maa sijaitsee keskellä maantieteellistä Eurooppaa. Rajanaapureita ovat Puola ja Liettua lännessä, Venäjä idässä, Ukraina etelässä ja Latvia pohjoisessa.
Maaston keskikorkeus on 100–200 metriä merenpinnasta. Maan korkein kohta Dzjaržynskin mäen huippu (Hara Dzjažynskaja) on 345 metriä merenpinnasta.


title: Valko-Venäjä

text: Maassa on 11 000 pääosin pientä järveä. Merkittävin joki on maan itäosissa etelään virtaava Dnepr; myös Dneprin sivujoet Pripet maan eteläosissa ja Bjarezina ovat merkittäviä ja purjehduskelpoisia virtoja. Itämereen laskevat Väinäjoki Valko-Venäjän pohjoisosissa ja Niemen maan länsiosissa. Valko-Venäjä on verraten soista. Suurin suoalue on Polesia maan eteläosassa.


title: Valko-Venäjä

text: Ilmastonsa puolesta Valko-Venäjä kuuluu merellisen ja mantereisen ilmaston vaihettumisalueeseen. Itämeren ja Pohjois-Atlantin vaikutus näkyy esimerkiksi talvilämpötiloissa, jotka ovat selvästi samoilla leveysasteilla sijaitsevia Kanadan tai Siperian eteläosia lauhempia. Atlantilta saapuvat matalapaineet ovat tyypillisiä, joskin myös esimerkiksi Mustanmeren suunnalta nousevien lämpimämpien ilmamassojen vaikutus näkyy. Tammikuun keskilämpötila on -6 °C ja heinäkuun noin 18 °C. Keskimääräinen sademäärä on 550–700 millimetriä.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän pinta-alasta 27 % on viljelysmaata. Metsät peittävät 38 %, niityt ja laidunmaat kattavat 16 % ja suot noin 4 % kokonaispinta-alasta. Valko-Venäjällä on 94 020 km² metsää sekä 1 950 km² istutuksia (2000).


title: Valko-Venäjä

text: Perustuslain 13. artiklan mukaan Valko-Venäjällä maatalousmaa, metsät ja maaperän mineraalivarat sekä vesivarat ovat valtion omaisuutta. Maatalousmaa ja metsävarat ovat siis kansallista omaisuutta, joskin esimerkiksi yritykset voivat vuokrata maata käyttöönsä pitkäaikaisin sopimuksin. Asunto- ja mökkitontit ovat usein yksityisomistuksessa. Turvetta on soissa runsaasti, ja sitä käytetään myös kotitalouksien polttoaineena erityisesti maaseudulla. Paikallinen energiantuotanto (puu, turve, pienimuotoinen öljyntuotanto) kattaa vain 5 % maan energiatarpeista. Maaperässä on laajoja kaliumsuola-, kalkkikivi- ja fosfaattiesiintymiä, joita hyödynnetään muun muassa lannoitetuotannossa.


title: Valko-Venäjä

text: Tšernobylin ydinvoimalan 4-reaktorin räjähtäminen Neuvostoliitossa vuonna 1986 aiheutti ydinlaskeuman. Suurimmat pitoisuudet radioaktiivista laskeumaa saatiin Tšernobylin lähialueilla Ukrainassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä. Saastuneilla alueilla (joiksi katsottiin esimerkiksi alueet, jotka saivat cesiumlaskeumaa yli 37 kBq/m²) asui noin 5 miljoonaa ihmistä. Vertailun vuoksi: Suomessakin noin 20 kuntaa (esimerkiksi Tampere ympäristöineen) kuului näin määriteltyyn lievästi radioaktiivisesti saastuneiden alueiden joukkoon. Säteilyn seurauksena arvioidaan kuolevan laskennallisesti yhteensä 3 000 ihmistä onnettomuuden jälkeisenä 80 vuoden aikana, mistä noin kolmannes Valko-Venäjällä. Suurta piikkiä syöpätilastoissa ei odoteta. Kansanterveydellisesti katastrofin epäsuorat psykososiaaliset vaikutukset ovat olleet vakavampia kuin syöpäriskin laskennallinen kohoaminen. Radioaktiivisuuden heikentyessä rajoitusalueiden laajuutta vähitellen jo pienennetty ja haittakorvauksia saavien määrää vähennetty.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän pinta-alasta 21 % eli 43 000 km² luokiteltiin Tšernobylin onnettomuuden seurauksena radioaktiivisesti saastuneeksi. Kymmeniä tuhansia ihmisiä evakuoitiin, osa pysyvämmin pois kotiseuduiltaan. Pahimmin saastuneille alueille Ukrainan vastaisen kaakkoisrajan ja Mazyrin välille perustettiin suuri Polesian säteily-ekologinen suojelualue.


title: Valko-Venäjä

text: Euroopan ympäristöviraston (EEA) vuoden 2007 yhteenvedon mukaan ilmanlaatu, erityisesti ihmisen toiminnasta syntyneet pienhiukkaset ovat Valko-Venäjällä erittäin merkittävä kansanterveyteen vaikuttava tekijä. Pienhiukkasten (PM2.5) arvioitiin vuonna 2000 vaikuttaneen Valko-Venäjällä keskimäärin 6–9 kuukautta elinikää lyhentävästi. Valkovenäläisen ilman laatu arvioitiin silti tällä kriteerillä vähintään yhtä hyväksi kuin esimerkiksi Alankomaissa, Saksassa, Puolassa, tai Ukrainassa, joissa antropogeenisten pienhiukkasten arvioitiin lyhentävän elinikää keskimäärin 6–36 kuukautta.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän viidestä luonnon- tai kansallispuistosta yksi on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon - Valko-Venäjän ja Puolan yhteinen Bialowiezan metsä, jonka valkovenäläinen osa sijaitsee Brestin kaupungin pohjoispuolella.


title: Valko-Venäjä

text: Ensimmäisten asukkaiden uskotaan saapuneen Valko-Venäjän alueen eteläosiin viime jääkauden mannerjään vetäytyessä joskus 35 000–100 000 vuotta sitten keskipaleoliittisella kaudella. Myöhäispaleoliittisia kivikauden asutuksia perustettiin nykyisen Valko-Venäjän eteläosiin Homelin alueelle 23 000–27 000 vuotta ennen nykypäivää; näistä on löydetty jälkiä arkeologisissa kaivauksissa muun muassa Kalinkavitšyn ja Tšatšerskin piireistä.


title: Valko-Venäjä

text: Slaavilainen kansa saapui Valko-Venäjälle ajanlaskun jälkeisinä vuosisatoina. Valkovenäläisten etninen perusta pohjautui eritysesti kolmeen itäslaavilaisen heimoon: dregovitšeihin, krivitšeihin ja radimitšeihin. Näiden ohella balttilaiset jatvingit mainitaan usein.


title: Valko-Venäjä

text: Asutuksia syntyi usein jokien varsille, ja joidenkin arvioiden mukaan Polatsk perustettiin jo 400-luvulla Väinäjoen keskijuoksulle. 800–1100-luvuilla Polatskin ruhtinaskunta nousi voimakkaimmaksi vallaksi pohjoisessa. Se mainitaan historiallisissa dokumenteissa 862. Polatsk oli vahva ruhtinaskunta ja oli liki kaksi vuosisataa paljolti riippumaton sekä Kiovan Rusistä että Novgorodistakin. Polatskin ruhtinaskunta hallitsi tärkeää jokireittiä Itämerelle ja osaa Dneprin yläjuoksusta. Näin ruhtinaskunta sääteli kauppaa Pohjois-Euroopan ja Bysantin välillä. Osaksi tästä syystä Vladimir Suuri hyökkäsi kaupunkiin vuonna 980. Ajoittain ruhtinaskunta piti läheisiä Rutenian keskuksia vasalleinaan ja hallitsi balttienkin maita lännessä. Se oli myös vahva piispanistuin. Vuonna 1068–1069 Polatskin ruhtinas hallitsi muutaman kuukauden koko Kiovan Rusia. Polatsk alistettiin 1129 Kiovan Rusin alamaiseksi ja 1240 edelleen Liettuan yhteyteen.


title: Valko-Venäjä

text: Vähäisempiä voimia olivat Turaun ja Vitsebskin ruhtinaskunnat. Mongolit valloittivat suuren osan Kiovan Rusia 1230–1240-luvuilla, mutta Polatskin, Vitsebskin ja Mahiljoun ruhtinaskuntien valloitus ei onnistunut. Mongolivalta piti monia Rusin maita otteessaan seuraavat pari vuosisataa, jolloin sen vallalta säästyneiden ruhtinaskuntien huomio kohdistui kasvavasti länteen useaksi vuosisadaksi.


title: Valko-Venäjä

text: Maa joutui liettualaisten ja Liettuan suuriruhtinaskunnan alaisuuteen 1200–1400-luvuilla. Suuriruhtinaskunnan ensimmäinen johtaja Mindaugas kääntyi taitavasti ensin ortodoksiseen uskoon, ja sitten 1250-luvulla länsiliittoutumisen johdosta katolisuuteen. Mindaugasin valtakunnan hallintokeskuksena toimi Navahrudak. Suuriruhtinas Gediminasin aikana vuonna 1323 pääkaupunki siirrettiin Vilnaan. Vuonna 1569 Liettuan suuriruhtinaskunnasta tuli osa Puola-Liettuaa Puolan valittujen kuninkaiden alaisuudessa. Kuningas Sigismund III Vaasan valtakauden alussa (1592–1597) imperiumi kattoi Ruotsin (ja Suomen), Baltian, Puolan, Valko-Venäjän, suuren osan Ukrainaa ja Moldovan.


title: Valko-Venäjä

text: Venäjän tsaaritar Katariina II:n aikana Puolan jaoissa 1772, 1793 ja 1795 Valko-Venäjä siirtyi osaksi Venäjän keisarikuntaa. Aluehallintoa varten keisarikunta perusti valkovenäläisille alueille Grodnon, Minskin, Mogiljovin, Vilnan ja Vitsebskin kuvernementit. Vuosina 1809–1917 maata hallitsivat samat tsaarit kuin Suomen suuriruhtinaskuntaakin.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjä oli sotatantereena ensimmäisessä maailmansodassa, jonka itärintaman taistelut pyyhkivät Valko-Venäjän yli. Venäjän vallankumouksen jälkeen ja Saksan miehityksen aikana 1917 perustettiin lyhytaikainen Valko-Venäjän kansallinen tasavalta.


title: Valko-Venäjä

text: Vuonna 1919 perustettiin Neuvostoliiton perustajajäseniin kuulunut Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta. Neuvostoliiton suunnitelmatalous tuotiin Valko-Venäjän sosialistiseen neuvostotasavaltaan vuosien 1928–1937 aikana. Teollistuminen ja maatalouden kollektivisointi toteutettiin osittain väkivaltaisesti maaseudun asukkaiden kustannuksella. Tuhansia talonpoikia kuoli ja 600 000–700 000 vainottua maaseudun asukasta muutti kotiseuduiltaan. Toteutettu talouspolitiikka johti nälänhätään. Samalle venäläistämisen ja suunnitelmatalouden jaksolle, erityisesti vuosiin 1930, 1933 ja 1937–1938, ajoittuivat Stalinin vainot ja laajamittainen kansanmurha. Vainoissa tapettiin satoja tuhansia eri alojen edustajia ja katkaistiin erityisesti kansallisen älymystön kehitys kymmeniksi vuosiksi. Osa näistä julmuuksista – esimerkiksi Minskin läheisen Kurapatyn alueen teloitukset (1937–1941) – nousivat laajempaan tietoisuuteen vasta 1980-luvulla.


title: Valko-Venäjä

text: Noin puolet Valko-Venäjän nykyisestä alueesta oli joutunut Puolan–Neuvostoliiton sodan seurauksena vuonna 1921 Puolalle. Kun Saksa ja Neuvostoliitto toisen maailmansodan alkuvaiheessa syyskuussa 1939 jakoivat Puolan salaisen Molotov-Ribbentropin sopimuksen seurauksena, läntisen Valko-Venäjän alueet liitettiin Valko-Venäjän sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Vuonna 1940 Valko-Venäjän väkiluku oli väestönlaskun mukaan jo runsas 9,0 miljoonaa.


title: Valko-Venäjä

text: Natsi-Saksa valtasi Valko-Venäjän nopeasti kesä-elokuussa 1941, ja maa oli miehitettynä vuoteen 1943–1944 saakka. Saksalaisten itäsuunnitelman tavoitteena oli muodostaa maasta osa saksalaisten hallitsemaa aluetta, joihin jätettäisiin noin 25 % paikallisista erilaisiin palvelutehtäviin. Jopa 75 % Valko-Venäjän asukkaista ajateltiin hävittää. Muilta kuin saksalaisilta kiellettiin ala-astetta pidemmälle menevä koulutus. Suunnitelman edistämiseksi maahan perustettiin kymmeniä keskitysleirejä ja useisiin kaupunkeihin juutalaisten ghettoja. Valko-Venäjän tuhoamisleireistä suurin oli Minskin eteläpuolella sijainnut Maly Trastsjanets. Yli 300 000 ihmistä ryhtyi vastarintaan partisaaneina. Kansakunnalle traagisen, Suurena isänmaallisena sotana tunnetun sodan loppuun mennessä lähes kolmasosa valkovenäläisistä oli kuollut joukkotuhoamisen tai sotatoimien seurauksena. Kaikkein läntisin Białystokin maakunta palasi sotien jälkeen osaksi Puolaa. Valko-Venäjän väkiluku palautui sotaa edeltävälle tasolle vasta 1970-luvulla.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän lähihistorian koettelemus, joka yhä merkittävästi vaikuttaa maan kansantalouteen, oli Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus nykyisen Ukrainan alueella 1986. Valko-Venäjällä saastui suuri osa maan viljavista kaakkoisosista (erityisesti Homelin ja Mahiljoun maakunnista).


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjä julistautui melko vastahakoisesti suvereeniksi 27. heinäkuuta 1990, ja siitä tuli virallisesti Valko-Venäjän tasavalta 25. elokuuta 1991. Venäjän Boris Jeltsin, Ukrainan Leonid Kravtšuk ja Valko-Venäjän Stanislau Šuškevitš tapasivat 8. joulukuuta 1991 Valko-Venäjällä Belavežskaja Puštšassa ja julistivat Neuvostoliiton puretuksi ja Itsenäisten valtioiden yhteisön perustetuksi. Presidentti Šuškevitš kannatti demokratiaan ja vapaaseen markkinatalouteen siirtymistä, mutta parlamentti pysäytti uudistukset. Aljaksandr Lukašenka syytti Šuškevitšia korruptiosta ja sai tämän häviämään luottamusäänestyksen, mutta myöhemmin korruptioväitteet osoittautuivat tekaistuiksi.


title: Valko-Venäjä

text: Uuden perustuslain jälkeisissä presidentinvaaleissa kesällä 1994 Lukašenka valittiin Valko-Venäjän presidentiksi 45 prosentin ääniosuudella. Hän on pitänyt valtaa siitä lähtien. Vuoden 1995 kansanäänestyksillä presidentille annettiin valta hajottaa parlamentti, tiivistää taloussuhteita Venäjään, tehdä venäjästä toinen maan virallisista kielistä ja hyväksyä neuvostoaikaista lippua muistuttava uusi lippu Valko-Venäjän viralliseksi tunnukseksi. Hajanainen oppositio käyttää vielä toisinaan vuosien 1991–1995 valtiollisia tunnuksia.


title: Valko-Venäjä

text: Vuonna 1999 Valko-Venäjä solmi valtioliiton Venäjän kanssa. Venäjän ja Kazakstanin kanssa käynnistyi kesällä 2011 Euraasian talousyhteisön tavoitteita toteuttava maiden välinen tulliliitto.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjää hallitsee presidentti ja kaksikamarinen parlamentti. Presidentillä on vahvat valta-oikeudet ja perustuslain takaama oikeudellinen immuniteetti sekä kunnian ja arvon suoja. Perustuslain mukaan presidentin itsensä tulisi olla Valko-Venäjän tasavallan perustuslain, ihmisten ja kansalaisten oikeuksien ja vapauksien takaaja.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän presidentin nimitys- ja erotusoikeus on kattava; se ulottuu valtion poliittisen, oikeudellisen, turvallisuusviranomaisten ja viestinnällisen johdon sekä keskusvirastojen johdon ohella maakuntien eli alueiden (voblasts) samoin kuin suomalaista kuntatasoa vastaavien hallintopiirien (raion) poliittisiin ja hallinnollisiin johtajiin. Presidentti voi muuttaa useiden nimittämiensä johtajien roolia tai työnkuvaa.


title: Valko-Venäjä

text: Toimeenpanovaltaa käyttää pääministerin johtama hallitus eli ministerineuvosto, jonka presidentti nimittää. Pääministerin presidentti nimittää edustajainhuoneen suostumuksella. Ministerineuvoston ja Valko-Venäjän parlamentin toimitilat ovat hallituksen talossa Minskin Itsenäisyyden aukiolla.


title: Valko-Venäjä

text: Parlamentin ylähuoneessa eli tasavallan neuvostossa ("soviet respubliki"), on 64 paikkaa. Edustajista 8 nimittää presidentti ja 56 edustajaa valitaan paikallisneuvostoista, kaikki nelivuotiskausille. Alahuone, eli edustajainhuone tai kansalliskokous ("natsionalnoje sobranije") on 110-paikkainen, kaikki edustajat valitaan yleisellä äänioikeudella nelivuotiskaudelle. Vuodesta 1996 lähtien parlamentilla on ollut lähinnä seremoniallinen funktio.


title: Valko-Venäjä

text: Oikeusjärjestelmän tuomioistuimet jakautuvat kolmeen ryhmään: perustuslakituomioistuimeen, yleisiin tuomioistuimiin ja taloustuomioistuimiin. Tasavallan presidentti valitsee 12-henkisen perustuslaillisen tuomioistuimen presidentin ja viisi muuta tuomaria, loput valitsee parlamentin ylähuone. Yleisiä tuomioistuimia ovat korkein oikeus, alueelliset ja Minskin oikeudet (hovioikeustaso) ja alimpana oikeusasteena paikalliset kaupunkien tai piirien oikeusistuimet sekä sotaoikeudet. Myös taloustuomioistuimet on järjestetty kolmiportaisesti. Kaikki tuomioistuinten tuomarit nimittää virkaansa Valko-Venäjän presidentti. Oikeusvaltioperiaatetta ei tunneta tai noudateta. Asemansa puolesta vahvoilla oleva presidentti saattaa ottaa kantaa oikeustapauksien rangaistusvaatimuksiin tuomioistuinkäsittelyn aikana.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjä pitää vankeudessa kansainvälisesti vertaillen suurta osaa väestöstään. Maa on suhteellisessa vankimäärässä Euroopan 2. ja maailman 3. innokkain vangitsijamaa, joskin sija on vaihdellut hieman lähteen ja vuoden mukaan. Keväällä 2013 vangittuna oli 438 henkeä sadasta tuhannesta, kun Euroopassa keskimäärin vankeja oli vain kolmannes tästä (154 / 100 000 henkeä). Maailmassa Valko-Venäjää suurempaa osuutta väestöään pitivät vangittuina lähinnä vain Yhdysvallat ja Venäjä.


title: Valko-Venäjä

text: Keskeisten oppositiopoliitikkojen vaalikelpoisuutta on rajoitettu. Vuoden 2006 presidentinvaalien alla presidenttiehdokas Aljaksandr Milinkevitšin keskeisiä vaalityöntekijöitä ja kannattajia vangittiin. Myös Milinkevitš vangittiin Tšernobyliä koskevan mielenosoituksen yhteydessä seuraavana syksynä. Muualla Euroopassa tätä pidettiin vakavana ihmisoikeusrikkomuksena, ja Milinkevitšille myönnettiin EU:n korkein ihmisoikeuspalkinto, Saharov-palkinto. Sama ihmisoikeuspalkinto oli myönnetty Valko-Venäjän toimittajayhdistykselle vuonna 2004. Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin hallinnossa Valko-Venäjää nimitettiin Euroopan viimeiseksi diktatuuriksi presidentti Lukašenkan autoritaarisen aseman vuoksi, mihin länsimaiset tiedotusvälineet ovat myös tarttuneet. Valko-Venäjä on ainoa Euroopan maa, joka ei ole saanut jäsenyyttä Euroopan neuvostossa.


title: Valko-Venäjä

text: Opposition rauhanomainen mielenosoitus vuoden 2010 joulukuun 19. päivän presidentin vaalien äänestyksen jälkeen hajotettiin ylimitoitettua väkivaltaa käyttäen poliisivoimin. Noin 600 mieltään osoittanutta opposition kannattajaa, lukuisia lehdistön edustajia sekä enemmistö opposition presidenttiehdokkaista pidätettiin. Mielenosoittajien ohella presidentinvaalien rehellisyyttä ja liittyneitä Valko-Venäjän toimenpiteitä on kritisoitu runsaasti myös kansainvälisesti. Rikossyyte väitetyistä mellakoista, joita esimerkiksi Etyjin tarkkailijoiden puolelta luonnehdittiin rauhanomaisiksi mielenilmaukseksi, nostettiin kaikkiaan 32 ihmiselle. Useille opposition presidenttiehdokkaista annettiin vuoden vankeustuomio. Lisäksi vankilaan tuomittiin vaalityön avainhenkilöitä, toimittajia, järjestöaktiiveja ja entinen poliisi. Useita vangituista on kansainvälisesti luonnehdittu poliittisiksi vangeiksi.


title: Valko-Venäjä

text: Euroopan neuvosto totesi maaliskuussa 2012 Valko-Venäjällä olevan vankiloissa yhä 12 poliittista vankia. Euroopan neuvosto tuomitsi myös Valko-Venäjän kuolemanrangaistukset, joita oli pantu toimeen maaliskuussa 2012 ja joiden kohteena olivat vuoden 2011 Minskin metropommi-iskuihin osallistuneet miehet. Valko-Venäjä on ainoa maa Euroopassa, jossa kuolemanrangaistus on mahdollinen rangaistus rikoksista ja kuolemanrangaistuksia myös pannaan toteen. Neuvosto ilmaisi huolensa myös siitä, ettei Valko-Venäjällä kunnioiteta humanitaarisia oikeuksia eikä noudateta oikeusvaltion ja demokratian perusperiaatteita. Euroopan neuvoston asettamassa matkustuskiellossa EU:n alueelle ja taloudellisten pakotteiden (kuten varojen jäädytys) piirissä oli keväällä 2012 yhteensä 243 henkilöä ja runsas 30 yritystä tai organisaatiota.


title: Valko-Venäjä

text: Syyskuun 2012 parlamenttivaaleja leimasi Valko-Venäjän ulkopuolella ristiriitainen vastaanotto. Länsimaat tuomitsivat vaalit epärehellisiksi, kun taas Venäjä ja IVY-maat ja heidän vaalitarkkailijansa pitivät vaaleja rehellisinä. Valko-Venäjän vaalikomitean mukaan äänestysprosentti oli 74,3, vaikka riippumattomien tarkkailijoiden mukaan äänestysaktiivisuus jäi hyvin alhaiseksi.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän ulkopolitiikka noudattaa virallisesti avoimuutta kaikkiin suuntiin ja maa on liittoutumaton. Käytännössä Valko-Venäjä on kuitenkin vuoden 2010 presidentinvaalien jälkeen suuntautunut entistä vahvemmin kohti Venäjää, kun yhteistoiminnan edistäminen Euroopan yhteisön kanssa on ainakin osaksi hiljentynyt. Vastapainoksi maa on hakenut ”strategista kumppanuutta” eli esimerkiksi rahoitusta ja raaka-aineita esimerkiksi Kiinan ja Venezuelan suunnalta ja pyrkinyt edistämään kaupallista toimeliaisuutta Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan maiden kanssa.


title: Valko-Venäjä

text: Venäjä on Valko-Venäjän tärkein kumppani kaupan, politiikan ja kulttuurin alalla. Vuonna 1999 presidentit Jeltsin ja Lukašenka allekirjoittivat sopimuksen maiden välisestä valtioliitosta. Tätä sopimusta on tuotu käytäntöön vain osittain, sillä sen mukaan maat siirtyvät esimerkiksi yhteisen perustuslain ja valuutan piiriin. Yhteistyötä on kuitenkin tehty esimerkiksi sotilasvoimien, talouden ja tieteen saralla. Vuonna 2012 voimaan astunut tulliliitto Venäjän ja Kazakstanin kanssa oli askel kohti maiden yhteistä talousaluetta. Valko-Venäjä on hyvin riippuvainen Venäjältä peräisin olevasta energiasta ja lainarahoituksesta.


title: Valko-Venäjä

text: Maan suhteet Euroopan unioniin ja länsimaihin lähtivät lupaavasti liikkeille itsenäistymisen jälkeisinä vuosina 1991–1994. Lukašenkan noustua presidentiksi vuonna 1994, kansallinen suhtautuminen oppostioon ja kansalaisyhteiskuntaan vaikutti nopeasti länsisuhteita heikentävästi. Neuvottelut EU-jäsenyydestä ja unioniin liittymisestä keskeytettiin vuonna 1995. Toukokuussa 2009 Valko-Venäjä kuitenkin sopi Prahan huippukokouksessa yhtenä osapuolena Eurooppa-suhteidensa kehittämisestä osana Euroopan unionin itäistä kumppanuusohjelmaa. Suomen ulkoasiainministeriö käynnisti Suomen Vilnan suurlähetystön alaisuudessa toimivan Minskin yhteistoimiston 1. lokakuuta 2010. Valko-Venäjä avasi vastavuoroisesti suurlähetystön Helsingissä helmikuussa 2012.. Valko-Venäjä tuki Ukrainaa, kun Venäjä kaappasi vuonna 2014 Krimin. Maat kiistelivät keskenään öljy- ja kaasutoimituksista. Valko-Venäjä ei antanut Venäjän perustaa lentotukikohtaa maahansa. Maiden välit olivat edelleen huonot vuoden 2017 alussa.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän asevoimiin kuuluu kolme pääosaa: maavoimat, ilmavoimat ja ilmapuolustusjoukot sekä erikoisjoukot.


title: Valko-Venäjä

text: Maan presidentti toimii asevoimien ylipäällikkönä. Käytännössä maan puolustusministeri, kenraaliluutnantti Juri Žadobin ja hänen apunaan toimivat kenraalimajurin arvoiset varapuolustusministerit johtavat puolustusministeriön ja asevoimien keskeisiä osia.


title: Valko-Venäjä

text: Maan puolustus nojautuu yleiseen asevelvollisuuteen. Iältään 18–27-vuotiaita miehiä koskee 12–18 kuukauden varusmiespalvelu; 12 kuukauden palvelulla voivat selvitä yliopistosta tai ammattikorkeakoulusta valmistuneet. 17-vuotiaat voivat hakeutua myös kadeteiksi ja opiskella sotilashenkilöinä maan korkeakouluissa. Maan asevoimissa palvelee noin 65 000 henkilöä, joista 50 000 on sotilaita ja loput toimivat erilaisissa puolustusministeriön siviilitehtävissä. Varsinaisten sotilaiden ohella Sisäministeriön puolisotilaallisiin joukkoihin kuuluu on noin 110 000 henkeä. Vuonna 2007 reserviläisiin luettiin noin 290 000 henkeä.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjä käyttää asevoimiinsa noin 1–1,5 prosenttia bruttokansantuotteestaan eli noin 4–5 prosenttia maan budjetista. Vuonna 2008 puolustusbudjetti oli 674 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (1,1 % BKT:stä). Vuoden 2013 puolustusbudjetiksi on arvioitu runsas 700 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (1,4 % BKT:stä). Tämä on hieman enemmän kuin mitä maa käyttää julkiseen terveydenhuoltoon. Puolustusbudjetti on kuitenkin kansainvälisesti varsin matalalla tasolla. Vuonna 2007 Valko-Venäjän maavoimilla oli 1 586 taistelupanssarivaunua (T-55, T-72 ja T-80). Ilmavoimilla oli tuolloin 175 taistelukonetta (MiG-29, Su-24, Su-25, Su-27 ja 50 hyökkäyskopteria.


title: Valko-Venäjä

text: Perustuslakinsa 18. artiklan mukaan Valko-Venäjä on neutraali ja ydinaseeton valtio. Maassa aiemmin olleet ydinaseet siirrettiin Venäjälle joulukuuhun 1996 mennessä. Maa on tasapainoillut sotilaspoliittisesti lännen ja idän välillä. Valko-Venäjä on 2000-luvulla osallistunut Naton rauhankumppanuusohjelmaan ja maan sotilaita osallistui myös useisiin Naton harjoituksiin. Maan todellista neutraalisuutta on myös kyseenalaistettu. Vuonna 2010 hyväksytty Venäjän puolustusdoktriini muistuttaa arvioiden mukaan jo sotilasliittoa, sillä sen eli valtioliiton suuremman osapuolen mukaan hyökkäys valtioliiton johonkin osaan tulkitaan hyökkäykseksi koko valtioliittoa kohtaan. Myös Valko-Venäjän oma puolustusdoktriini vuodelta 2002 edistää yhteispuolustusta Venäjän kanssa. Lisäksi Valko-Venäjän johto vahvisti 2012 käynnistävänsä yhteisen ilmapuolustuksen Venäjän kanssa. Keväällä 2013 Venäjä ilmoitti aikovansa avata uusilla venäläishävittäjillä varustetun lentotukikohdan Valko-Venäjän alueelle vuoteen 2015 mennessä. Ensimmäiset venäläishävittäjät sijoitetaan maahan jo ennen 2013 loppua. Sijaintipaikaksi on ehdolla maan länsiosassa oleva Brestin alueen Baranavitšy. Siellä on jo ennestään aktiivinen sotilaslentokenttä ja tähän liittyvä koneiden huolto-organisaatio. Valko-Venäjän ilmapuolustus koki nolon imagotappion, kun ruotsalainen siviililentokone ylitti Valko-Venäjän itsenäisyyspäivän jälkeisenä aamuna 4. heinäkuuta 2012 maan Liettuan puoleisen valtakunnanrajan ilman hyväksyttyä lentosuunnitelmaa ja pudotti 800 sananvapautta puolustavilla viesteillä varustettua pehmonallea ennen maan ilmatilasta poistumistaan. Venäjän ja Valko-Venäjän valtioliittoon vedoten venäläisellä hävittäjätukikohdalla tehostetaan maiden yhteistä ilmapuolustusta.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjällä on kuusi hallinnollista aluetta (, ja yksi "horad", pääkaupunki Minsk. Alueet jaetaan edelleen piireiksi eli "rajoneiksi". Keskeisimmät kaupungit ovat samoin maakuntien alaisia osa-alueita kaupunkeina tai kaupunkipiireinä. Valko-Venäjällä asui 14. lokakuuta 2009 suoritetun väestönlaskennan mukaan 9 503 800 ihmistä (1999 väkiluku 10 045 200). Ainoastaan pääkaupunki Minskissä väkiluku kasvoi tänä aikana, muissa maakunnissa väki väheni vuosikymmenessä 5–11 %. Kaupungistuminen jatkui 2000-luvulla eli pääkaupungin ohella useat pienemmät kaupungit kasvoivat samalla kun ympäröivän maaseutuväestön määrä väheni. Virallisen väestöarvion mukaan vuosina 2012–2014 Valko-Venäjän väkiluvun putoaminen päättyi. Asukasmäärä kasvoi yhä Minskissä ja lasku pysähtyi Minskin alueella; muilla alueilla väkiluku putosi yhä vuosina 2012–2014 lievästi. Väestö jakautui alueittain seuraavasti:


title: Valko-Venäjä

text: Kunkin maakunnan osa-aluejako on esitetty kyseistä maakuntaa kuvaavassa artikkelissa.


title: Valko-Venäjä

text: Taulukossa kaupunkien nimet ovat ensin valkovenäjänkielisessä muodossa. Väkiluvut perustuvat vuoden 2009 väestönlaskentaan. Kaupunkien sijainti selviää oheisesta kartasta. Maakuntien pääkaupungit on esitetty vahvennettuna.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän bruttokansantuote oli Maailmanpankin mukaan vuonna 2012 yhteensä 63 267 miljoonaa USD ja henkeä kohti 6 685 USD. Ostovoimakorjattu (PPP) BKT oli vuonna 2012 149 200 miljoonaa USD, jonka perusteella maa sijoittui kansantalouden suuruuden perusteella 63. sijalle maailman 180 valtion joukossa. Ostovoimakorjattu kansantuote asukasta kohden oli tällöin 15 900 USD (per capita). Kansalaisten ostovoimakorjattu kansantuote on keskimäärin hieman pienempi kuin Romaniassa tai Bulgariassa asuvilla, mutta hieman korkeampi kuin Kazakstanin ja kaksinkertainen Ukrainan asukkaiden ostovoimaan nähden. Kansallisen tilastokeskuksen arvio maan ostovoimakorjatuksi BKT:ksi vuonna 2012 oli hieman edellistä arviota korkeampi (162,84 mrd. USD (PPP), henkeä kohden 17 205 USD (PPP)). Tämän tilaston ostovoimakorjatussa maavertailussa Kazakstanin BKT henkeä kohden oli Venäjän tavoin Valko-Venäjää korkeammalla tasolla (2011). Maan BKT:stä teollisuus muodosti vuonna 2012 kaikkiaan 31,8 prosentin osuuden, maatalous, metsästys ja metsätalous 8,4 %, rakentaminen 6,9 %, kauppa 14,3 %, liikenne ja tietoliikenne 7,1 %, muut toimialat 18,7 % ja tuotteiden nettoverojen osuus oli 12,8 %.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän kansantalous kasvoi vuosina 2001–2011 voimakkaasti lamavuotta 2009 lukuun ottamatta; vuosina 2012–2013 kasvu oli vähäisempää. Voimakkaan kasvun vastapainona kuluttajahintojen inflaatiovauhti on pääsääntöisesti pysynyt BKT:n kasvua suurempana, mikä ilmenee oheisesta pylväsdiagrammista. Jos tarkastellaan Valko-Venäjän oman valuutan arvoa kuluttajahintojen inflaation sijaan, esimerkiksi vuonna 2011 inflaatio oli kahden devalvaation seurauksena 108,7 %. Valko-Venäjän ruplan (BYR) kurssia on pyritty pitämään vakaana erityisesti raaka-ainekaupassa keskeiseen Yhdysvaltain dollariin nähden, samalla kun euron ja Venäjän ruplan virallisen vaihtokurssin on annettu muuttua. Valuutta devalvoitiin touko- ja lokakuussa 2011. Valuutan vaihtokurssi on hiipunut myös kesästä 2013 lähtien tuntuvasti alaspäin niin dollariin kuin euroonkin nähden. Valko-Venäjän rupla devalvoitiin asteettain vuodenvaihteessa 2014–2015. Tammikuun 19. päivään mennessä Valko-Venäjän ruplan vaihtokurssi oli laskenut 21 prosenttia dollariin ja 17 prosenttia euroon nähden verrattuna devalvaatioita edeltävään joulukuun 29. päivän 2014 kurssiin. Uusi merkittävä devalvoituminen tapahtui elokuun lopulla 2015, jolloin (26.8.2015) yhdellä eurolla sai jo virallisen kurssin mukaan 20 474 Valko-Venäjän ruplaa. Valkovenäläinen taloustieteen professori totesi tuoreimman devalvoitumisen osoittavan Valko-Venäjän viranomaisten - sekä kansallispankin että hallituksen - avuttomuutta markkinavoimien synnyttämien kurssimuutosten edessä.


title: Valko-Venäjä

text: Vuonna 2012 Valko-Venäjän tuonnin arvo oli 45,404 miljardia USD. Suurimmat tuontimaat olivat Venäjä (59,4 %), Saksa (5,9 %), Kiina (5,1 %), Ukraina (5,0 %), Puola (2,1 %), Italia (1,5 %), USA (1,4 %), Alankomaat (1,0 %) ja Tšekin tasavalta (1,0 %). Tuonti koostui seuraavasti: mineraalituotteet (kuten öljy ja maakaasu: 39,4 %), koneet, laitteet ja kulkuneuvot (22,9 %), kemianteollisuuden tuotteet (12,4 %), metallit ja metallijalosteet (10,1 %), maataloustuotteet ja maatalouden raaka-aineet (7,8 %) ja muu tuonti (7,4 %).


title: Valko-Venäjä

text: Viennin arvo oli 45,991 miljardia USD (2012). Vientimaista suurimmat olivat Venäjä (35,4 %), Alankomaat (16,5 %), Ukraina (12,1 %), Latvia (7,1 %), Saksa (3,8 %), Liettua (2,6 %), Puola (2,1 %), Kazakstan (1,8 %), Italia (1,5 %), Iso-Britannia (1,2 %) ja Viro (1,1 %). Vientituotteita jakautuivat seuraavasti: mineraalituotteet (kuten kaliumsuolat ja öljynjalosteet: 36,2 %), kemianteollisuuden tuotteet (21,7 %), koneet, laitteet ja kulkuneuvot (17,9 %), maataloustuotteet ja maatalouden raaka-aineet (kuten liha, maitotaloustuotteet, sokeri 10,6 %), metallit ja metallijalosteet (5,5 %) ja muu vienti (8,1 %).


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjä on yli 90-prosenttisesti riippuvainen Venäjältä tuotavasta energiasta. Vuosien 2011–2020 suunnitelman mukaan energiariippuvuutta vähennetään 55 prosenttiin energiatehokkuutta parantamalla, tuuli- ja ydinvoimalla. Maaliskuussa 2011 Valko-Venäjän presidentti vahvisti suunnitelman rakentaa vuoteen 2018 mennessä uusi venäläisten lainoittama 2,4 GW:n ydinvoimala Astravetsiin Liettuan vastaisen rajan tuntumaan.


title: Valko-Venäjä

text: Maassa on käytössä nimellisarvoltaan sekä pieniä että suuriakin seteleitä; kesällä 2014 käytössä olevien setelien nimellisarvo vaihteli välillä 50–200 000 ruplaa. Pääosa nykyseteleistä on vuodelta 2000. Pienimmät tuolloin julkaistuista seteleistä (1, 5, 10 ja 20 ruplaa) on jo poistettu kierrosta. Vastaavasti kiertoon on sittemmin lisätty viisi nimellisarvoltaan suurempaa seteliä (10 000, 20 000, 50 000, 100 000 ja 200 000 ruplaa). Kolikkoja ei käytetä, vaikka maa julkaisee runsaasti metallisia juhlarahoja keräilijöille. Heinäkuussa 2016 maassa toteutetaan rahanuudistus, jolloin rahan arvoa pienennetään suhteessa 10 000:1. Tällöin kierrossa olleista, vuoden 2000 rahanuudistuksen mukaisista Valko-Venäjän ruplista katoaa neljä nollaa. Vanha seteliraha ja 1. heinäkuuta 2016 käyttöön otettavat uudet kolikot (1 kopeekka– 2 ruplaa) ja setelit (5–500 ruplaa), ovat käytössä rinnakkain heinä–joulukuussa 2016.


title: Valko-Venäjä

text: Vuoden 2013 alussa minimipalkka Valko-Venäjällä oli 1 395 000 BYR (eli 123 EUR), ja maaliskuussa 2013 keskimääräinen palkkataso 4 692 900 BYR (eli 422 EUR).


title: Valko-Venäjä

text: Paljolti vuonna 2011 tehtyjen devalvointien ja Venäjän kanssa solmitun, Valko-Venäjälle edullisempaa energiaa takaavan toimitussopimuksen seurauksena maan pitkään alijäämäinen kauppataseen vaje kääntyi alkuvuonna vuonna 2012 ylijäämäiseksi. Esimerkiksi valkovenäläisten lämmön- ja sähköntuotannossa keskeisen maakaasun toimitushinta (168 USD / 1 000 m kaasua vuodelle 2012) sovittiin noin 40 % vuoden 2011 tasoa alhaisemmaksi. Maaöljyn toimitussopimus vuosille 2012–2015 turvasi puolestaan valkovenäläisten öljynjalostamoiden tarpeet (Naftan ja Mazyrin öljynjalostamo). Osana maakaasun toimitussopimus järjestelyjä, Valko-Venäjän valtio myi loput (50 %) maakaasun siirtoputkistoyhtiöstään venäläisen Gazpromin valkovenäläiselle tytäryritykselle 2,5 miljardilla dollarilla. Näin Gazprom sai hallintaansa Jamal-Eurooppa -maakaasuputken kriittisen, Venäjän ja Keski-Euroopan välisen osan.


title: Valko-Venäjä

text: Kesällä 2012 syntyi kiista valkovenäläisten öljynjalostustuotteiden laajamittaisesta viennistä tullivapaasti vilpillisten asiapapereiden avulla. Öljytoimitukset katkaistiin Venäjältä kiistelyn ajaksi. Loppuvuoden 2012 kauppatase kääntyi vahvasti alijäämäiseksi ja käänsi koko vuoden kauppataseen alijäämälle. Valko-Venäjän vaihtotase oli vuonna 2012 kuitenkin hieman ylijäämäinen.


title: Valko-Venäjä

text: Lukašenkan hallitus on joutunut Venäjän ja muiden maiden painostuksen kohteeksi talouden vapauttamiseksi. Vaikka hallinto on vähitellen vapauttanut taloutta, pienyritykset kärsivät edelleen epäselvästä lakijärjestelmästä ja valtionyritysten yksityistämisiä myös vastustetaan. Työttömyysaste on matala (virallisesti pysynyt alle 2 %).


title: Valko-Venäjä

text: Osana kesäkuussa 2011 käynnistynyttä kolmivuotista 178 yrityksen yksityistämisohjelmaa, muun muassa rakennus- ja huonekalualan yrityksiä on myyty esimerkiksi latvialaisille ja venäläisille ostajille. Myös tärkeän matkapuhelinoperaattori MTS:n valkovenäläisen osan 51 %:n osakekantaa on yritetty myydä useaan otteeseen, mutta pääosa ostajaehdokkaista on pitänyt pyydettyä kauppahintaa ylisuurena. Venäjältä ja muista maista on lisäksi pyritty hankkimaan lisäksi suuria, jopa 1–2 miljardin dollarin ennakkomaksuja jättimäisen Belaruskali-kaivosyhtiön tuotannosta. Kaivosyhtiö on kokonaisuudessaankin kaupan. Venäläisen sijoittajan omistama yksityinen kaivosyritys Slavkali on puolestaan rakentamassa tuotantolaitosta Ljubanin piirin kaliumsuolavarantojen hyödyntämiseksi.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän ja Suomen välinen kauppa on ollut melko vähäistä, muttei merkityksetöntä. Vuonna 2008 Suomen viennin arvo Valko-Venäjälle oli 129,2 miljoonaa ja tuonnin 157 miljoonaan euroa. Lamavuosina kaupan arvo kuitenkin laski merkittävästi. Vuonna 2012 vienti oli jo ylittänyt lamaa edeltävän tason, mutta tuonti pysyi vielä melko alhaisena. Suomen tullin tilastojen mukaan Suomen vienti Valko-Venäjälle oli vuonna 2012 yhteensä 175,8 miljoonaa ja tuonti Valko-Venäjältä 75,1 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 Suomen vienti Valko-Venäjälle jäi kuitenkin 106,3 miljoonaan ja tuonti 79,2 miljoonaan euroon.


title: Valko-Venäjä

text: Suomalaisyrityksistä esimerkiksi Keskolla, Koneella, Konecranesilla, Metso Mineralsilla, Olvilla ja Wärtsilällä on toimintaa Valko-Venäjällä. Valko-Venäjälle on ostettu myös esimerkiksi elementtitehtaan toimitus.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän maantieverkko on pituudeltaan 86 392 kilometriä, josta 74 651 kilometriä on päällystetty (2010). Linja-autoilla matkusti vuonna 2012 yhteensä 1 435,8 miljoonaa matkustajaa (matkojen lukumäärä). Henkilöautoja on melko vähän eli 243 ajoneuvoa tuhatta asukasta kohden (2009), kun Suomessa henkilöautoja oli tuolloin 520 kappaletta tuhatta asukasta kohden. Keskeisimmät Minskiin johtavat valtatiet (M1–M6) muuttuivat useille käyttäjäryhmille maksullisiksi elokuussa 2013. Muiden kuin Euraasian talousyhteisön maiden (Valko-Venäjä, Venäjä, Kazakstan, Armenia, Kirgisia, Tadžikistan, Uzbekistan) ajoneuvojen ja raskaan liikenteen tulee pitää etäluettavaa tiemaksulaitetta näkyvillä ajoneuvossaan tietullipisteitä sisältävillä valtateillä liikkuessaan.


title: Valko-Venäjä

text: Rautateitä on yhteensä 5 537 kilometriä (2013). Rataverkkoa ylläpitää ja junaliikenteestä vastaa Valko-Venäjän kansallinen rautatieyhtiö Belaruskaja tšyhunka (БЧ, Valko-Venäjän rautatiet). Maan rautateillä kulki vuonna 2012 kaikkiaan 100,5 miljoonaa matkustajaa (matkojen määrä).


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjällä on yhteensä 65 lentokenttää (2012). Siviililentoliikenteen kentistä merkittävimpiä ovat Minskin kansallinen lentoasema (Minsk-2) ja Minskin vanha lentoasema (Minsk-1). Kunkin maakunnan pääkaupungissa on oma kansainvälinen lentokenttänsä, joskin vähäistä reittiliikennettä on viime vuosina ollut vain Brestin, Homelin ja Hrodnan lentoasemille. Kansallisella lentoyhtiö Belavialla on suoria reittilentoja myös Suomeen.


title: Valko-Venäjä

text: Julkisen matkustajaliikenteen kuljetussuoritteessa vuonna 2012 (matkustajakilometreissä mitaten) linja-autoliikenteen osuus oli 40,0 prosenttia, rautateiden 35,5 %, kaupunkitaajamien sähköisten liikennevälineiden (johdinbussit, raitiovaunut, Minskin metro) 16,3 %, lentoliikenteen 8,0 % ja taksien 0,2 %.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän tavaraliikenteessä kulki vuonna 2012 yhteensä 484,4 miljoonaa tonnia rahtia. Tästä putkikuljetusten osuus oli 137,4 miljoonaa tonnia, maanteitse siirrettiin 189,3 miljoonaa, rautateitse 153,7 miljoonaa ja vesiteitä pitkin 4,0 miljoona tonnia rahtia. Maantierahdin osuus on kasvanut merkittävästi koko 2000-luvun, ja se nousi tonnimäärältään suurimmaksi kuljetustavaksi vuonna 2010, vaikkei vielä ole saavuttanut 1990-luvun puolivälin huomattavasti korkeampia tonnimääriä. Kun tarkastellaan myös kuljetusmatkaa havaitaan, että suurin kuljetussuorite (miljoonaa tonnikilometriä) syntyi putkikuljetuksista, jota seuraavat rautatie- ja maantiekuljetus (2012). Tavara kulkee maanteitse siis keskimäärin huomattavasti lyhyemmän matkan kuin putki- tai rautatierahti. Putkikuljetusten merkitys selittyy Valko-Venäjälle Venäjältä saapuvilla merkittävillä öljy- ja kaasuputkilla. Vaikka osa putkitse tuoduista raaka-aineista käytetään Valko-Venäjällä, enemmistö esimerkiksi öljyputkiyhtiö Gomeltransneft Družban maan eteläosien kautta kuljettamasta maaöljystä ja öljytuotteista jatkaa Puolaan tai Ukrainaan. Maakaasun siirtoputkistosta vastaa nykyään kaasujätti Gazprom tytäryhtiönsä (Gazprom Transgaz Belarus) avulla.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän asukasluku oli lokakuun 2009 väestönlaskennassa 9 503 807. Heistä naisia oli 5 083 768 (53,7 %) ja miehiä 4 420 039 (46,5 %). Asuinpaikkansa perusteella kaupunkilaisia oli 74,3%  ja maaseudun asukkaita 25,7 %. Kaupungistumisaste kohosi 76,3 prosenttiin vuoden 2013 alkuun mennessä.


title: Valko-Venäjä

text: Väkiluku jatkoi pienenemistä vielä vuonna 2012, mutta 2013 väestönlasku oli loppumassa. Vuoden 2013 alun väkiluvuksi ilmoitettiin oli 9 463 800. Marraskuun 2013 alkuun mennessä väkiluku oli syntyvyyden kasvun ja maahanmuuton seurauksena kääntymässä lievästi positiiviseksi: marraskuun 2013 alun väkiluvuksi arvioitiin 9 467 200. Syntyvyys on yhä pienempää kuin kuolleisuus, joskin erotus on pienentynyt merkittävästi syntyvyyden noustessa vuosien 2005 ja 2013 välillä. Väestöpyramidin perustella syntyvyys kävi alimmillaan maan itsenäistymisen tienoilla ja muutama vuosi sen jälkeen. Maa on kuitenkin muuttovoittoinen: maahan saapuu erityisesti muista IVY-maista enemmän väkeä kuin maasta muuttaa pois.


title: Valko-Venäjä

text: Vuonna 2012 väestön keski-ikä oli 39,15 vuotta. Alle 15-vuotiaita oli 15,1 % ja yli 60-vuotiaita 19,3 % väestöstä. Naisia oli enemmän ikäryhmässä 30–34-vuotiaat tai tätä vanhemmat, ja miehiä tätä nuoremmissa valkovenäläisissä. Lapsikuolleisuus on pientä, taso on pudonnut kolmasosaan vuosien 1990 ja 2012 välillä. Vastasyntyneiden kuolleisuus on IVY-maiden alhaisin (3,4/1 000 vuonna 2012). Maassa on lääkäreitä hieman ja muuta hoitohenkilökuntaa 20 % enemmän kuin WHO:n Euroopan alueen vertailumaissa keskimäärin samaa väestömäärää kohden.


title: Valko-Venäjä

text: Syntyvien tyttöjen odotettavissa oleva elinikä on 77,6 ja poikien 66,6 vuotta (2012). Eliniänodote on ollut nousussa vuoden 2002 jälkeen. Tärkeimmät kuolinsyyt olivat vuonna 2008 verenkiertoelimistön sairaudet (53 %), syövät (14 %) ja ulkoiset syyt kuten onnettomuudet, myrkytykset, tapaturmat, tapot ja itsemurhat (11 %). Miesten kuolleisuus on iältään 15–60-vuotiassa noin kolme kertaa naisia suurempaa (suhde 307/103 tuhatta henkeä kohden). Tämän ikäryhmän miesten kuolleisuus on huomattavan korkea, merkittävästi maailmankin keskiarvoa (190 tuhannesta) suurempaa. Aikuisten terveydellisistä riskitekijöistä korkeaa verenpainetta esiintyi selvästi Euroopan alueen vertailutasoa enemmän. Miehillä tupakoinnista ja alkoholista johtuvat riskitekijät ovat koholla, naisten tupakointi oli puolestaan selvästi Euroopan yleistä tasoa harvinaisempaa Väkilukuun suhteutettuna Valko-Venäjällä tehdään Venäjän ja Liettuan ohella ehkä eniten itsemurhia maailmassa. Myös tieliikenteessä kuolee suhteellisesti katsottuna enemmän väkeä kuin esimerkiksi Suomessa, vaikka autoistumisaste on alhainen. Vuonna 2010 tieliikenteessä kuoli 1 190 henkeä, joista 76 % oli miehiä. Surmansa saaneista 50 % on jalankulkijoita tai pyöräilijöitä.


title: Valko-Venäjä

text: Matkailijalla on syytä olla perusrokotukset kunnossa, sillä Valko-Venäjällä esiintyy esimerkiksi jäykkäkouristusta (Tetanus) ja kurkkumätää selvästi Suomea enemmän. Myös MRP-yhdistelmärokoretta (tuhkarokko-sikotauti-vihurirokko) suositellaan kaikille maahan matkustaville. Lisäksi riskiarvion perusteella voidaan joillekin suositella hepatiitti- ja puutiaisaivotulehdusrokotuksia.


title: Valko-Venäjä

text: Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan asukkaista 83,7 % oli valkovenäläisiä, 8,3 % venäläisiä, 3,1 % puolalaisia, 1,7 % ukrainalaisia ja 0,8 % muita. Laskennassa 2,4 % väestöstä ei ilmoittanut kansallisuuttaan.


title: Valko-Venäjä

text: Valtion virallisia kieliä ovat valkovenäjä ja venäjä. Vuoden 2009 väestönlaskennassa valkovenäjän ilmoitti äidinkielekseen 53,2 % (5,0584 miljoonaa) ja venäjän 41,5 % (3,9481 miljoonaa) väestöstä. Kotikielenä valkovenäjä (23,4 % väestöstä) kuitenkin oli harvinaisempi kuin venäjä (70,2 %). Muita Valko-Venäjällä puhuttuja kieliä ovat jiddiš, puola, ukraina, tataari ja liettua.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän koulutusjärjestelmä jakautuu neljään tasoon: esiasteeseen, perusasteeseen, toiseen asteeseen ja korkea-asteeseen. Koulutus esikoulusta korkea-asteen opintoihin saakka on pääsääntöisesti ilmaista. Väestöstä noin kolmannes on jonkintasoisen koulutuksen tai opiskelun piirissä. Aikuisista miltei kaikki (99,7 %) osaavat lukea. Korkeakouluissa opiskelee kansainvälisesti vertaillen suuri osuus väestöstä. Koulutuksen organisoinnista ja valvonnasta vastaa maan Opetusministeriö.


title: Valko-Venäjä

text: Varhaiskasvatusta annetaan lapsille kotona tai esimerkiksi päiväkodeissa ja esikouluissa (taso 0). Varsinaista esikouluopetusta saa 71,4 % lapsista. Yleinen oppivelvollisuus on 6–15-vuotiailla. Tämä sisältää pakollisen 9-luokkaisen opetuksen: neljä alkeisopetuksen (taso 1, enintään 24–27 viikkotuntia) ja viisi perusopetuksen luokkaa (taso 2, enintään 31–38 viikkotuntia). Opetusviikko on kuusipäiväinen, johon sisältyy viisi koulupäivää ja yksi liikunnalle, muulle kasvatukselle tai työharjoittelulle varattu päivä. Pakollisiin oppiaineisiin kuuluu muun muassa maan molempien virallisten kielten (venäjä ja valkovenäjä) sekä yhden vieraan kielen (englanti, saksa, ranska, espanja tai kiina) opiskelu. Vieraan kielen opiskelu aloitetaan 3. luokalla. Enemmistö kouluista on valtiollisia. On myös erityiskouluja fyysistä tai psyykkistä erityistukea tarvitseville.


title: Valko-Venäjä

text: Yleisen oppivelvollisuuden jälkeen nuorella on kolme väylää jatkaa opintojaan: ammattikoulu (1–3 vuotta), yleinen toisen asteen koulutus (2-vuotinen lukiota vastaava koulu) tai toisen asteen ammatillinen koulutus (2–4 vuotta). Ammattikouluja on noin 210 ja niissä opiskelee vuosittain 75 000 opiskelijaa. Toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia on puolestaan noin 225, joista kymmenkunta on yksityistä; oppilaitoksissa opiskelee vuosittain runsas 150 000 opiskelijaa. Joukkoon kuuluu esimerkiksi tekniikkaan, taide-alaan ja kielikoulutukseen keskittyviä oppilaitoksia sekä ammatillisia lyseoita tai kymnaaseja, joista osaassa voi suorittaa kaksoistutkinnon, eli lukiota vastaavan yleisen oppimäärän ja ammatillisen diplomin. Suuri osa nuorista jatkaa oppivelvollisuuden jälkeen toisen asteen yleisiin kouluihin (perusopetusta täydentävät luokat 10 ja 11). Koulun 11. luokan jälkeen suoritettava eri oppiaineiden "keskitetty testaus" () on tavallisin reitti korkea-asteen oppilaitoksiin. (vertaa Yhtenäinen valtiollinen koe Venäjällä). Pääsyvaatimuksissa vaadittavien oppiaineiden lista vaihtelee korkeakouluttain.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjällä toimii yli 50 korkea-asteen opetusta antavaa oppilaitosta, joista kymmenkunta on yksityistä ja kaksi uskonnollisten yhteisöjen ylläpitämää. Opiskella voi päätoimisesti, iltaopiskeluna tai etäopiskeluna. Ensimmäisen korkeakouluasteen tai ammatillisen spesialisti-nimikkeen suorittamiseen on varattu 4–6 vuotta, jonka jälkeen voi jatkaa 1–2 vuotta maisteriksi (ylempi korkeakoulututkinto). Vuonna 2010 korkeakouluopiskelijoita oli yli 440 000. Korkeakouluopinnot voivat olla maksullisia tai näennäisesti ilmaisia. Lukukausimaksun maksaa noin puolet valkovenäläisistä opiskelijoista ja kaikki ulkomaalaiset opiskelijat; ulkomaalaisille maksu on pääaineesta ja korkeakoulusta riippuen 700–3 500 USD lukuvuodessa. Ilmaista opetusta saaneet sitoutuvat hyvityksenä tekemään valmistuttuaan kaksi vuotta työtä valtion osoittamassa työpaikassa, josta maksettava palkka voi olla vaatimaton. Yliopistoista tunnetuimpiin lukeutuvat Valko-Venäjän valtionyliopisto, Hrodnan valtionyliopisto, Valko-Venäjän kasvatustieteellinen valtionyliopisto, Hrodnan lääketieteellinen valtionyliopisto, Valko-Venäjän kansallinen tekninen yliopisto ja Valko-Venäjän informatiikan ja radioelektroniikan valtionyliopisto. Valko-Venäjän korkeakoulujärjestelmää ei ole ainoana maana Euroopassa toistaiseksi hyväksytty mukaan Bolognan prosessiin. Arvioinneissa on katsottu esimerkiksi akateemisen vapauden olevan riittämätöntä. Myös yliopistojen itsenäisyyden on katsottu olevan erittäin vajavaista, koska tutkinnot on hyväksytty ja korkeakoulujen rehtorit nimetty valtiojohtoisesti. Maan korkeakouluissa suoritetaan eurooppalaisittain katsottuna melko vähän tohtoritutkintoja, mutta määrä on nousussa: vuonna 2010 tohtoriohjelmista valmistui runsas 30 ja vuonna 2012 yli 60 henkeä.


title: Valko-Venäjä

text: Väestön uskonnollisesta suuntautumisesta ei ole virallisia lukuja. Valkovenäjän ulkoministeriön raportin mukaan vuonna 2011 väestöstä 48,3 prosenttia oli ortodokseja, 7,1 prosenttia katolilaisia, 3,5 prosenttia muita uskontoja ja 41,1 prosenttia väestöstä oli uskontokuntiin kuulumattomia. Valko-Venäjän ortodoksit kuuluvat hallinnollisesti Moskovan patriarkaattiin omana eksarkaattina. Maan uskonnonvapaudesta ja uskonnollisten tilastojen edustavuudesta on esitetty kritiikkiä. Yhdysvaltojen mukaan valtio suosii ortodokseja ja esimerkiksi katolisen kirkon itse ilmoittaman jäsenmäärän perusteella katolisia olisi loppuvuonna 2010 lähes 15 % koko väestöstä (1,4 miljoonaa 9,5 miljoonasta). Vuonna 2011 kansallisen tiedeakatemian jumalanpalveluksissa kävijöiden haastetteluun pohjautuvan arvion mukaan 57,3 % väestöstä olisi ortodokseja, 34,5 % katolisia ja 3,1 % protestantteja.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjällä on neljä Unescon maailmanperintöluetteloon liitettyä kohdetta, näistä Bialowiezan aarniometsä () luonnonarvojensa perusteella ja kolme muuta kulttuuriperintönsä perusteella. Kulttuurikohteet ovat Mirin linna, Njasvižin kartano ja Jäämeren ääreltä Norjasta Suomen, Baltian, Valko-Venäjän, Ukrainan ja Moldovan läpi Mustanmeren rannalle ulottuva Struven kolmiomittausketju.


title: Valko-Venäjä

text: Vuonna 2011 valkovenäläisen Narodnaja Gazeta -sanomalehden järjestämän, Valko-Venäjän seitsemän ihmeen yleisöäänestyksessä maan merkittävimpiin nähtävyyksiin valittiin: 1. Belavežskaja Puštšan kansallispuisto, 2. sankarilinnoituksen arvon vuonna 1965 saanut Brestin linnoitus, 3. Naratšjärvi, 4. Mirin linna, 5. Polatskin ortodoksinen Pyhän Sofian katedraali, 6. Mjadzelin piirin Budslaun kylässä sijaitseva, Jumaläidin ikonille omistettu katolinen kansallispyhäkkö, ja 7. Babruiskin linnoitus.


title: Valko-Venäjä

text: Valko-Venäjän kirjallisuuden ja valkovenäjän kielen alkutaipaleelle lukeutuvat piispa Kirill Turovilainen sekä raamatunkääntäjä ja kirjanpainaja Frantsysk Skaryna.


title: Valko-Venäjä

text: 1800-luvun alkupuolella, Valko-Venäjän ollessa Venäjän imperiumin osana, valkovenäjää puhuttiin lähes yksinomaan maaseudulla. Hallintokieli oli venäjä ja sivistyneistön pääkieli puola. Valkovenäläisen kirjallisuuden voidaan kuitenkin katsoa uudelleensyntyneen 1800-luvun puolivälin tienoilla. Tieteellinen kiinnostus ja nationalismin Valko-Venäjän kansan alkuperästä kehitti samalla valkovenäjän kirjakielen yhtenäisyyttä. Vintsent Dunin-Martsinkevitš (1808–1884) ja Frantsišak Bahuševitš (1840–1900) kuuluvat merkittävimpiin valkovenäjäksi kirjoittaneisiin kirjailijoihin tuolla vuosisadalla.


title: Valko-Venäjä

text: 1900-luvun alun vallankumoukset (1905 ja 1917) loivat tilaa valkovenäjän kielen kukoistukselle. Kielellisen nousun aikaa edustavat ja valkovenäjän klassikkokirjailijoihin kuuluvat muun muassa Janka Kupala (1882–1942), Jakub Kolas (1882–1956), Zmitrok Bjadulja (1886–1941), Maksim Bahdanovitš (1891–1917), Maksim Haretski (1893–1938) ja Uladzimir Zylka (1900–1933). 1930-luvulla valkovenäjänkieliset kirjailijat alistettiin pidätyksien ja vainojen kautta paljolti sosialistisen elämäntavan ja Stalinin palvelijoiksi. Vuosikymmenen loppuun mennessä merkittävä osa valkovenäläisistä kirjailijoista oli ammuttu tai kuollut vankilassa.


title: Valko-Venäjä

text: Tunnettuja valkovenäläisiä kirjailijoita Neuvostoliiton ja itsenäisen Valko-Venäjän ajalta ovat esimerkiksi Uladzimir Karatkevitš (1930–1984), Vasil Bykau (1924–2003), Svetlana Aleksijevitš (1948-) ja Andrei Hadanovitš (1973-). Svetlana Aleksijevitšille myönnettiin vuoden 2015 kirjallisuuden Nobel-palkinto.


title: Valko-Venäjä

text:
Valko-Venäjällä rajoitetaan median, poliittisen opposition ja ihmisoikeusjärjestöjen toimintaa. Maassa ei ole tosiasiallista mielipiteen- ja sananvapautta eikä niihin sisältyvää painovapautta. Yleismaailmallisesti nämä oikeudet sisältyvät kaikille kuuluviin humanitaarisiin perusoikeuksiin, jotka on lueteltu Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa (esim. artikla 19). Esimerkiksi Valko-Venäjän ”huonoon valoon saattamisesta”, kehityksen ”petollisesta” kuvaamisesta tai ”presidentin arvostelemisesta” voi seurata rikossyyte. Kansainvälisesti sananvapausasioita seuraavan Toimittajat ilman rajoja -järjestön luokituksessa Valko-Venäjän lehdistön vapaus on arvioitu viime vuosina huonoksi. Vuoden 2013 maatilastoissa Valko-Venäjän sijoitus oli 157 eli alin eurooppalaisen valtion sija tässä 179 maan vertailussa.
Toimittajat ilman rajoja -järjestön mukaan joulukuun 2010 presidentinvaalien ja niitä seuranneiden mielenosoitusten uutisoinnin seurauksena oli kuukautta myöhemmin yhä pidätettynä tai vangittuna 10 toimittajaa. Toimittajien kameroita, tietokoneita ja muita työvälineitä on takavarikoitu toimituksiin tehtyjen ratsioiden ohella myös kotietsinnöissä. Vangittujen toimittajien määrässä Valko-Venäjä oli kuudentena. Tiedotusvälineiden edustajien pidätyksiä, vangitsemisia ja karkotuksia on tapahtunut myös vuoden 2011 aikana.


title: Valko-Venäjä

text: Valkovenäläisiin kuvataiteilijoihin kuuluvat esimerkiksi Frantsysk Skaryna, Napoleon Orda ja Marc Chagall. Valkovenäläisistä arkkitehdeista tunnetuimpiin kuuluvat esimerkiksi pääkaupungin julkisrakennusten suunnittelijoina maineeseen nousseet Iosif Lanhbard, Vladimir Korol ja Viktar Kramarenka.


title: Valko-Venäjä

text: Televisio- ja radiolähetystoiminta on valtiollisessa valvonnassa. Suurin sähköisen median toimija on valtiollinen Belteleradyjokampanija (). Se operoi useaa tv- ja radioasemaa, joiden ohjelmia voi seurata perinteisten vastaanottimien välityksellä tai Internetin kautta. Muita kansallisia tv-kanavia ovat esimerkiksi ONT ja STV. Kaapelikanavina ja satelliittivastaanoton kautta katsellaan myös ulkomaalaisia, erityisesti venäläisiä tv-kanavia. Lukuisia valkovenäläisiä radiokanavia voi kuunnella internetin kautta suoratoistona myös ulkomailla.


title: Valko-Venäjä

text: Matkapuhelinliittymiä oli tuhatta asukasta kohden 1 128 kappaletta ja kotitalouksien kiinteitä puhelinliittymiä 379 kappaletta (2012). Kiinteissä puhelinyhteyksissä valta-asema on valtiollisella Beltelekam-yrityksellä. Matkapuhelinoperaattoreista suurimmat ovat MTS, Velkom ja Life.


title: Valko-Venäjä

text:
Vuoden 2010 kesällä Valko-Venäjällä arvioitiin olevan runsas 4,4 miljoonaa internetin käyttäjää (46,2 % väestöstä). Kansallisen tilaston mukaan maassa oli kuitenkin käytössä jo 883 internetliittymää tuhatta asukasta kohden (2012).
Valko-Venäjä on osallistunut sekä kesä- että talviolympialaisiin vuodesta 1994 alkaen. Talviolympialaisista se on saanut yleensä yhden tai kaksi mitalia, mutta kesäolympialaisista vähintään 12. Sotshissa 2014
ampumahiihtäjä Daria Domratsheva kuitenkin voitti peräti kolme kultamitalia. Lontoon 2012 kisoista kultaa puolestaan toivat kivääriampuja Sjarhei Martynau ja tenniksen sekanelinpelistä Viktoryja Azarenka ja Maks Mirny.


title: Valko-Venäjä

text: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014 järjestettiin Valko-Venäjällä. Kisavalmisteluilla perusteltiin esimerkiksi monien uusien hotellien ja monitoimihallien rakentamista.


title: Wei-kuningaskunta

text: Virallinen nimi Cao-Wei (魏 [wèi], 220-265) oli yksi Kiinassa Kolmen kuningaskunnan kaudella vallasta kilpailleista valtioista. Sen pääkaupunkina toimi Luoyang.


title: Wei-kuningaskunta

text: Han-dynastian rappeutuessa Kiinan pohjoisosat olivat viimeisen Han-keisarin konsulin Cao Caon komennossa. Vuonna 213 hän sai tittelin "Wei Gong" (Wein herttua) ja kymmenen kaupunkia alueekseen. Alue sai nimekseen "Wein valtio". Jo tuohon aikaan Kiinan eteläosat olivat jaettuna kahden sotapäällikön hallintaan (myöhemmin Shu Han -kuningaskunta ja Wu-kuningaskunta). Vuonna 216 Cao Cao sai nimikkeen Wei Wang (Wein kuningas).


title: Wei-kuningaskunta

text: Cao Cao kuoli 220 ja hänen poikansa Cao Pi peri Wein kuninkaan arvonimen ja viran keisarillisena konsulina. Samana vuonna Cao Pi kaappasi keisarillisen valtaistuimen itselleen ja julisti perustaneensa Cao-Wei-dynastian, mutta Shu (Han)-valtion Liu Bei kiisti heti tämän oikeuden valtaistuimeen ja Wu-valtion Sun Quan teki samoin vuonna 222.


title: Wei-kuningaskunta

text: Wei valloitti Shu Han-kuningaskunnan 263. Kuitenkin jo vuonna 265 Sima Yan, Wein keisarillinen konsuli, kukisti Wei-dynastian ja perusti Jin-dynastian.


title: Wu-kuningaskunta

text: Wu-kuningaskunta (吳 [wú], 222 – 280), viralliselta nimeltään Itäinen-Wu, oli yksi Kiinassa Kolmen kuningaskunnan kaudella vallasta kilpailleista valtioista.


title: Wu-kuningaskunta

text: Han-dynastian loppuaikoina sotapäällikkö Sun Quan hallitsi Wu-valtiota, joka oli alue Jangtse-joen eteläpuolella Suzhoun ympärillä. Sen jälkeen kun Cao-Wei-kuningaskunnan Cao Pi ja Shu Han -kuningaskunnan Liu Bei olivat julistaneet itsensä keisareiksi, Sun Quan teki samoin vuonna 222 väittäen aloittaneensa Itäisen-Wu-dynastian.


title: Wu-kuningaskunta

text: Eteläinen Kiina kehittyi yhdeksi Kiinan taloudellisista, kulttuurellisista ja poliittisista keskuksista Wu-vallan aikana. Tältä ajalta ovat myös ensimmäiset kirjalliset merkinnät Taiwanin saaresta. Wu-kuningaskunta oli yhteydessä Taiwanin väestöön ja lähetti sinne viranomaisiaan.


title: Wu-kuningaskunta

text: Ensimmäinen Jin-dynastian keisari Sima Yan valloitti kuningaskunnan vuonna 280. 58 vuodellaan siitä jäi pitkäikäisin kolmesta kuningaskunnasta.


title: Microsoft Windows

text: Microsoft Windows on PC:lle tarkoitettujen graafisten käyttöliittymien ja käyttöjärjestelmien perhe, jonka Microsoft esitteli vuonna 1985. Se on maailman käytetyin henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmä, ja se toimitetaan tavallisesti tietokonelaitteiston mukana valmiiksi asennettuna. Sen markkinaosuus oli 88,12 prosenttia henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmistä vuonna 2014.


title: Microsoft Windows

text: Windows kehitettiin alun perin MS-DOSin käyttöliittymäksi, ohjelmaksi, jolla pyrittiin helpottamaan IBM:n valmistamien IBM PC -koneiden ja yhteensopivien henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöä. Ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1985. Tarkoituksena oli parantaa niiden kilpailumahdollisuuksia Applen Macintosh-koneita vastaan. Yhteistyötä tehtiin paljon IBM:n kanssa, ja Microsoft oli kehittämässä IBM:n OS/2-käyttöjärjestelmää.


title: Microsoft Windows

text: Windows tarkoittaa ikkunoita. Graafisista käyttöjärjestelmistä käytettiin 1980-luvulla monesti nimeä ikkunointisysteemi (engl. "windowing system"), koska niissä oli siirreltäviä ”ikkunoita”. Windowsin kehitysvaiheessa siitä käytettiin nimityksiä Interface Manager ja Interface Office Manager, kunnes nimeksi valittiin Microsoft Windows.


title: Microsoft Windows

text:
Windowsin käyttöliittymä kuuluu siihen visuaalisten käyttöliittymien perheeseen, joka pohjautuu Xeroxin alkuperäiseen tutkimushankkeeseen. Maaliskuussa 1988 Apple Computer haastoi Microsoftin oikeuteen käyttöliittymänsä ulkoasun kopioinnista. Juttu päättyi Microsoftin eduksi vuonna 1993.
Kesken jutun Xerox haastoi Applen oikeuteen graafisen käyttöliittymän kopioinnista.


title: Microsoft Windows

text: Windows mahdollisti myös tietokoneen koko muistin hyödyntämisen MS-DOSin 640 kiB:n rajoituksen sijaan. Vähitellen DOS-ohjelmat alkoivat siirtyä graafiseen ympäristöön. Vuonna 1995 julkaistu Windows 95 oli seuraava askel: se uudisti muun muassa käyttöliittymän ja mahdollisti pitkien (yli 8-merkkisten) tiedostonimien käytön. Windows 95:lle julkaistu DirectX-rajapinta mahdollisti viimein myös pelien siirtymisen Windows-ympäristöön. Windows-käyttöjärjestelmäpakettiin lisättiin uusien versioiden myötä kiinteästi kytkettyjä sovellusohjelmia, kuten Internet Explorer ja Windows Media Player.


title: Microsoft Windows

text:
Windows 3.0:n menestyksen myötä Microsoft sanoutui irti OS/2-yhteistyöstä ja aloitti vuonna 1988 oman ammattikäyttöön suunnatun käyttöjärjestelmänsä kehityksen. Windows NT perustui paljolti OS/2:een, kiitos DEC:lta palkatun pääsuunnittelija Dave Cutlerin. Microsoft aloitti Windows NT:n toimitukset vuonna 1993. Ensimmäisen version versionumeroksi tuli suoraan 3.1, koska OS/2 oli tuolloin jo versiossa 3. Ensimmäiset versiot eivät menestyneet, ja laajalti käytetty tuli vasta Windows NT 4.0:sta.
NT suunniteltiin vakautta vaativiin työasemiin ja palvelimiin. Koska se ei tarvinnut alleen 16-bittistä DOS-käyttöjärjestelmää, se pystyi käyttämään täysipainoisesti hyväkseen Intelin 32-bittisten x86-suorittimien muistinsuojaus- ja moniajo-ominaisuuksia. Käyttöjärjestelmä siirrettiin myös MIPS-, Alpha- ja PowerPC-suorittimille. NT tuki myös moniprosessorointia.


title: Microsoft Windows

text: Microsoft oli jo pitkään yrittänyt sulauttaa yritys- ja kotikäyttäjien Windowseja yhteen, mutta se tapahtui vasta vuonna 2001, kun julkaistiin Windows Me:n ja Windows 2000:n seuraaja, NT-teknologiaan pohjautuva Windows XP. Sen jälkeen pidettiin muutaman vuoden tauko, kunnes julkaistiin Windows Vista vuonna 2007. Kaksi vuotta myöhemmin julkaistiin Windows 7. Vuonna 2012 julkaistiin Windows 8 ja seuraavana vuonna päivitys Windows 8.1. Uusin Windows-versio on nimeltään Windows 10.


title: Microsoft Windows

text: Windowsista julkaistiin ensimmäinen kannettaviin pienlaitteisiin tarkoitettu Windows CE -versio vuonna 1996.


title: Microsoft Windows

text: Emulointi, yhteensopivuusrajapinnat ja virtuaalikoneiden käyttö mahdollistaa joidenkin Windows-sovelluksien käytön ilman Microsoft Windowsia jopa muilla kuin PC-yhteensopivilla koneilla.


title: Winnie Mandela

text: Winnie Madikizela-Mandela (26. syyskuuta 1936 Transkei, Etelä-Afrikka – 2. huhtikuuta 2018 Johannesburg, Etelä-Afrikka) oli eteläafrikkalainen poliitikko, joka on toiminut monissa valtiollisissa tehtävissä ja johtanut ANC:n naisjaostoa. Hän oli naimisissa Nelson Mandelan kanssa 38 vuotta kesäkuusta 1958 maaliskuuhun 1996, jolloin johannesburgilainen tuomioistuin myönsi heille avioeron.


title: Winnie Mandela

text: Aviomiehensä vankeusvuosien aikana Winnie Mandelasta tuli merkittävä rotusortohallituksen "vastustaja" Etelä-Afrikassa, ja hänet määrättiin useiksi vuosiksi kotiarestiin Brandfortin kaupunkiin. Apartheid-hallinnon kaaduttua hän toimi poliittisissa tehtävissä muun muassa Etelä-Afrikan ensimmäisessä demokraattisessa hallituksessa. Myöhemmin Winnie Mandela oli ANC:n toimeenpanevan komitean jäsen ja kansanedustaja. Hän sai edustajanpaikan Etelä-Afrikan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa.


title: Winnie Mandela

text: Glasgow’n yliopiston opiskelijat äänestivät Winnie Mandelan rehtorikseen kaudelle 1987–1990.


title: Winnie Mandela

text: Winnie Mandela tuomittiin toukokuussa 1991 kuudeksi vuodeksi vankeuteen osallisuudesta neljän nuorukaisen sieppaukseen ja pahoinpitelyyn. Muilutuksessa kolmea nuorta miestä kidutettiin. Neljänneltä, James Seipeiltä (alias Stompie Moeketsi), leikattiin kurkku auki Winnie Mandelan käskystä. Hän oli 14-vuotias.


title: Winnie Mandela

text: Huhtikuussa 2003 Winnie Mandela tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen useista varkauksista ja petoksista. Heinäkuussa 2004 varkaustuomiot kumottiin ja petostuomio lievennettiin ehdolliseksi. Oikeuden mukaan Winnie Mandela ei tavoitellut omaa etua syytteenalaisissa teoissa.


title: World Trade Centers Association

text: World Trade Center Association (WTCA) perustettiin vuonna 1970 New Yorkissa. Sen tarkoitus on kerätä yhteen niin julkisia kuin yksityisiäkin yrityksiä ja tarjota näille ulkomaankauppaa edistäviä palveluita ja tietoa. Keskuksia on maailmassa yli kolmesataa noin 90 maassa. Keskusten välistä yhteistyötä organisoi kattojärjestö "World Trade Centers Association", joka on voittoa tavoittelematon epäpoliittinen järjestö.


title: World Trade Centers Association

text: Suomessa on kolme World Trade Centeriä, jotka sijaitsevat Aleksanterinkadulla Helsingissä, Helsinki-Vantaan lentoasemalla sekä Linnankadulla Turussa.


title: World Trade Centers Association

text: New Yorkin World Trade Center oli World Trade Centereista tunnetuin. Se oli rakennuskompleksi, johon kuului kokonaisuudessaan seitsemän rakennusta. Projektin suunnitteli amerikanjapanilainen arkkitehti Minoru Yamasaki. Noin 50 000 ihmistä teki töitä päivittäin näissä rakennuksissa. New Yorkin World Trade Centerin rakennukset WTC1, WTC2 ja WTC7 tuhoutuivat syyskuun 11. päivän iskussa vuonna 2001. Iskujen jälkeen alue on rakennettu täysin uudelleen.


title: Wicca

text: Wicca on 1940–1960-lukujen aikana Isossa-Britanniassa syntynyt uuspakanallinen uskonto. Sen perustajana voidaan pitää Gerald Gardneria, joka kokosi aineistoa eri lähteistä sekä muokkasi opillisen ja rituaalisen perustan uskonnolle. Wicca edustaa osittain feminististä ajattelua. Toisinaan wiccasta on käytetty myös nimityksiä noituus ja uusnoituus. Kaikki noidat eivät ole wiccoja, ja kaikki wiccat eivät halua itseään nimitettävän noidiksi.


title: Wicca

text: Uuspakanuuden nousun taustalla oli romantiikan aikakaudella 1800-luvulla länsimaissa herännyt mielenkiinto esikristillisiin perinteisiin. Toinen syy oli mystisten esoteeristen uskontojen, kuten spiritismi, nousu. Kolmas tekijä oli lisääntynyt tietämys alkuperäiskansojen harjoittamista uskonnoista, kuten šamanismista. 1800-luvun lopulla perustettiin vaikutusvaltaiset okkulttiset järjestöt Teosofinen seura ja Kultaisen aamunkoiton hermeettinen veljeskunta. Varsinainen uusnoituus koki uuden nousun 1950-luvulla Britanniasta käsin.


title: Wicca

text: Wiccan syntyyn vaikutti muun muassa Charles G. Leland, joka julkaisi teoksessaan "Aradia eli noitaevankeliumi" (1899) kuvauksen Italiassa säilyneestä Dianaa ja hänen tytärtään Aradiaa palvovien noitien kultista. "Aradiassa" puolustettiin naisten tasa-arvoista asemaa uskonnollisessa elämässä.


title: Wicca

text: Wiccan perustajana voidaan pitää brittiläistä Gerald Gardneria, joka kertoi saaneensa initiaation noituutta harjoittavaan ryhmään vuonna 1939. Hän halusi elvyttää ja säilyttää esikristillisen uskonnon, jonka Gardner uskoi olleen noitavainojen todellisena kohteena. Hän kokosi aineistoa eri lähteistä sekä muokkasi niistä opillisen ja rituaalisen perustan wiccalle.


title: Wicca

text: Gardner julkaisi ennen Englannin noituuslakien purkamista (1951) salanimellä kirjan "High Magic’s Aid" ja myöhemmin kirjat "Witchcraft Today" (1954) sekä "The Meaning of Witchcraft" (1959). Gardner kirjoitti Doreen Valienten avustuksella rituaaliset ja muut tekstit aikaisempien rituaalien osien ja muiden tekstien (muun muassa Kultainen aamunkoitto, Aleister Crowley) pohjalta. Tunnettu runo "Wiccan Rede" on Valienten käsialaa.


title: Wicca

text: Ajan myötä wicca-liike jakaantui muiden uskontojen tavoin eri suuntauksiin, kuten "traditionaalisiin" ja "eklektiseen". 1970-luvun lopussa Yhdysvalloissa syntyi wiccalaisuuden feministinen muoto, "reclaiming".


title: Wicca

text: Wiccalaiset käyttävät joskus nimitystä ”vanha uskonto”, jonka taustalla ovat brittiläisen antropologin Margaret Murrayn käsitykset neoliittiselta ajalta periytyvästä ”Suurta äitijumalatarta” palvoneesta noitauskonnosta, joka olisi selviytynyt nykypäiviin asti. Gardner järkeili, että wicca olisi tämän esikristillisen uskon suora perillinen. Nykyään Murrayn teorioita pidetään erittäin kiistanalaisina. 1970-luvulta alkaen liikkeeseen vaikutti feminismi ja ekologinen ajattelu.


title: Wicca

text: Nykyisin jakautuu kahteen kenttään, "traditionaaliseen wiccaan" (kuten gardnerilainen wicca ja alexandrialainen wicca) sekä "uuswiccaan" (eli eklektiseen wiccaan). Traditionaalinen wicca keskittyy yhteisöiksi (”coven”) siinä missä uuswiccat kokoavat uskontonsa julkisista lähteistä ja harjoittavat sitä usein yksin. Traditionaalisella wiccalla tarkoitetaan alkuperäisessä muodossa harjoitettavaa wiccaa. Traditionaalisen wiccan harjoittajaksi ei voi ryhtyä ilman pätevän traditionalistin initiaatiota ja perinteen koulutusta. Eklektinen wicca saattaa muuntaa viitekehystään halutessaan. Kirjailija ja noita Starhawk erottaa toisistaan wiccan ja puhdasoppisen uskonnon ja sanoo wiccan hylkäävän kaikki dogmit ja pyhät kirjat. Wiccalaiset ”ottavat oppinsa luonnosta ja saavat innoituksen Auringon, Kuun ja tähtien liikkeistä, lintujen lennosta, puiden hitaasta kasvusta ja vuodenaikojen kierrosta”.


title: Wicca

text: Traditionaalinen wicca korostaa vuorovaikutusta sekä miespuolisten että naispuolisten jumaluuksien kanssa. Sen sijaan eklektinen wicca korostaa usein naispuolista jumalatarta. Toinen oppi on jumaluuden läsnäolo kaikessa elävässä. Jumala saatetaan yhdistää metsään, villieläimiin ja aurinkoon: nimityksiä ovat esimerkiksi Metsän Herra, Sarvipää ja aurinkopoika. Jumalatar yhdistetään maahan ja hedelmällisyyteen (Äiti maa) tai kuuhun ja veteen sekä sisäiseen näkemykseen ja luovuuteen. Jumaluuksista voidaan myös käyttää eri alueiden mytologioiden mukaisia nimiä.


title: Wicca

text: Wiccoille kuu ja sen vaiheet ovat jumalattaren ja hänen vaihtelevan ilmenemisensä tunnuksia. Maa on vertauskuva pysyvälle jumalattarelle, kaikkeuden ja elämän perustalle. Uusi ja kasvava kuu on neidon vertauskuva, täysikuu äidin sekä pienenevä ja pimeä kuu vanhan naisen. Kuun vaiheet voidaan myös jakaa viiteen, jolloin uusi kuu symboloi neitsyttä, kasvava kuu rakastajatarta, täysikuu äitiä, pienenevä kuu isoäitiä ja pimeä kuu akkaa tai isoäidin äitiä.


title: Wicca

text: Uuspakanuudessa katsotaan, että pyhän ja maallisen, henkisen ja aineellisen välillä ei ole eroa. Maailma on kokonaisuudessaan pyhä. Elämän pyhyys ja jumalien läsnäolo ilmenee juuri luonnossa.


title: Wicca

text: Nykyiset uuspakanuusliikeet ovat rajat ylittäviä ja maailmanlaajuisia. Uskontoa harjoitetaan osana nykyaikaista elämäntapaa, mutta samalla ne ovat vastareaktio ihmisten irtautumiselle luonnosta. Uuspakanuus liittää itsensä luontoon ja puhuu itsestään luonnonuskontona. Uuspakanauskonnot keskittyvät kokemukseen ja rituaaleihin. Sen sijaan perinteisillä uskonopeilla on vähemmän merkitystä.


title: Wicca

text: Wiccan keskeinen moraalinen ohjenuora on niin sanottu Wiccan Rede. Sen tunnetuin yksittäinen lause on ”tee mitä haluat, kunhan et vahingoita”. Toinen redessä esiintyvä ajatus on, että jokaisen teon uskotaan palaavan tekijälleen kolminkertaisena.


title: Wicca

text: Wiccan kahdeksaa suurta pyhäpäivää kutsutaan sapateiksi. Ne juhlistavat maanviljelyksellistä kehää (suuret sapatit) sekä auringon kiertoa (pienet sapatit). Sapattien aikana suoritetaan rituaaleja, joiden tarkoituksena on auttaa ihmistä tuntemaan yhteyttä luonnon kiertokulkuun ja juhlistaa sen käännekohtia. Suuria sapatteja ovat "samhain", "imbolc", "beltane" ja "lughnasadh". Pienemmät sapatit ovat tasauksina ja seisauksina, "yule" talvipäivänseisauksena, "litha" kesäpäivänseisauksena, "ostara" kevätpäiväntasauksena ja "mabon" syyspäiväntasauksena.


title: Wicca

text: Esbatia vietetään täydenkuun aikaan, joita vuodessa on 12–13 kertaa. Yleisesti ottaen kuun vaiheiden juhlat eli esbatit ovat rituaalista työskentelyä varten ja auringon kiertokulkua ja maanviljelyksen käännekohtia merkitsevät sapatit ovat juhlimista varten. Sapatteja kutsutaan yleisesti niiden kelttiläisillä nimillä, mutta myös suomennettuja nimiä käytetään.


title: Wicca

text: Aurinkopyhät ovat:Wiccan rituaalit ovat hyvin moninaisia. Ne voidaan jakaa yhdeksään eri perusosatekijään, joita kuitakin voidaan suorittaa monin eri tavoin.


title: Wicca

text: Elämänkaaren eri vaiheiden juhliin kuuluvat etenkin häät, lasten nimenanto ja hautajaiset, joihin on liitetty rituaaleja. Uuden jäsenen ottamiseen on traditionaalisessa wiccassa omat rituaalit. Hakijan tulee olla täysi-ikäinen ja kaikkien ryhmän jäsenten on hyväksyttävä hänet. Ryhmissä on ylipappi tai ylipapitar. Yhteisö kokoontuu pääsääntöisesti ainoastaan uskonharjoitusta varten.


title: Wicca

text: Suomessa tärkeimmät uuspakanalliset liikkeet ovat wicca ja uusšamanismi. Wicca on ollut osana uuspakanajärjestöjä 1970-luvun lopulta lähtien, mutta pelkästään traditionaalista wiccaa harjoittava yhteisö, "Wicca ry", perustettiin vuonna 2000. Osa suomalaisista wiccoista järjestäytyi "Suomen vapaa wicca-yhdyskunta" -nimiseksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Yhdyskunta haki opetusministeriöltä virallisen uskontokunnan asemaa vuonna 2001. Ministeriö ja edelleen korkein hallinto-oikeus hylkäsivät hakemuksen sillä perusteella, että wiccalaisuudessa ei ole ”yhtenäistä ja vakiintunutta, esimerkiksi uskontunnustukseen, pyhiin kirjoituksiin tai muihin pyhinä pidettyihin perusteisiin perustuvaa oppijärjestelmää”. Yhdyskunnan vähäinen toiminta loppui kielteiseen päätökseen ja päätöksestä ei tehty valitusta. Suomalaisten luonnonuskontojen yhteistyöjärjestön Pakanaverkko ry:n mukaan vaatimukset uskonnolliseksi yhdyskunnaksi hyväksymiselle on laadittu hierarkkisten ja dogmaattisten kirjauskontojen näkökulmasta. Myös reclaiming-wiccalaiset perustivat vuonna 2007 Oulussa "Reclaiming Finland ry:n".


title: Wicca

text: Wiccan ja uuspakanoiden määrän arviointi on vaikeaa. Vuonna 2005 puhtaasti järjestäytyneitä uuspakanoita oli 500 henkilöä, mutta kokonaiskannattajamäärän arvioidaan olevan tästä kaksinkertainen.


title: Warchalking

text: Warchalking tarkoittaa avoimesta WLAN-tukiasemasta ilmoittavien symbolien piirtämistä liidulla julkisiin paikkoihin.


title: Warchalking

text: Warchalking-symbolit suunnitteli ryhmä kaveruksia kesäkuussa 2002, ja ne julkaisi Matt Jones. Symbolien esikuvana olivat kiertävien työläisten Yhdysvalloissa toisilleen jättämät piirrossymbolit. Sana "warchalking" on ilmeisesti viite vuonna 1983 julkaistuu elokuvaan "Sotaleikit (War Games)". Elokuvassa oli krakkereita, jotka käyttivät ohjelmaa soittaakseen sattumanvaraisiin numeroihin ja toivoivat löytävänsä modeemin. Tämä tekniikka tuli tunnetuksi nimellä "wargames dialing" (joskus väärinkirjoitettu "wardialing"), josta "warchalking" myöhemmin johdettiin.


title: Warchalking

text:
Wi-Fi-verkon löydettyään "sotaliiduttaja" piirtää erikoismerkinnän läheiseen julkiseen paikkaan, kuten seinään, jalkakäytävälle, tai valopylvääseen.
Kaikki asiaan tutustuneet tunnistavat sen tarkoituksen ja tulevat nettiin.


title: Warchalking

text: Käsite on teoreettinen, käytännössä "sotaliidutusta" harrastetaan hyvin harvoin jos koskaan. Sen sijaan symboleita on käytetty kaupalliseen tarkoitukseen ja WWW:ssä hakemistosymboleina. Esimerkiksi panOULU-verkon kylteissä on avoimen verkon warchalking-symboli.


title: Washington (osavaltio)

text: Washington on Yhdysvaltain osavaltio länsirannikolla, maan luoteisnurkassa. Sitä ei tule sekoittaa itärannikolla sijaitsevaan maan pääkaupunkiin, Washingtoniin. Osavaltion suurimmat kaupungit ovat Seattle, Spokane ja Tacoma; pääkaupunki on Olympia.


title: Washington (osavaltio)

text: Washington tunnetaan suurista Kaskadivuoristaan, jylhistä havumetsistään ja punaisista omenoistaan. Washington on nimetty Yhdysvaltojen ensimmäisen presidentin mukaan, mutta nimi on vain kunnianosoitus, sillä George Washington oli ollut pitkään kuolleena ennen osavaltion perustamista eikä hän ikinä käynyt lähelläkään sen aluetta. Itse asiassa alue oli Washingtonin aikaan täysin tuntematonta muille paitsi intiaaneille. Washingtonin suurin kaupunki Seattle sitä vastoin on nimetty tunnetun intiaanipäällikön Seattlen mukaan.


title: Washington (osavaltio)

text: Washington rajautuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Oregoniin (rajana toimii suurimmaksi osaksi Columbiajoki), idässä Idahoon ja pohjoisessa Kanadan puolella Brittiläiseen Kolumbiaan. Point Roberts on Washingtoniin kuuluva eksklaavi alue, jonne pääsee maitse ainoastaan Kanadan puolelta.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonin pinta-ala on 184 824 km², josta 172 348 km² on maata ja 12 317 km² vettä. Veden osuus on 6,67 %.


title: Washington (osavaltio)

text: Kaskadien korkea vuorijono kulkee osavaltion läpi pohjois-eteläsuunnassa. Vuorijonon länsipuolelle jäävässä läntisessä Washingtonissa on enimmäkseen lämpötilaltaan leuto merellinen ilmasto, jota leimaavat märät talvet ja kuivat kesät. Osavaltion länsiosassa esiintyy runsaasti tiheitä havumetsiä ja lauhkean vyöhykkeen sademetsiä. Vuorijonon itäpuolelle jäävä itäinen Washington on ilmastoltaan kuivahko. Osavaltion itäosassa esiintyy laajoja puolikuivia aroja ja joitakin kuivia aavikoita. Aivan itäisimmissä osissa ilmasto muuttuu vähemmän kuivaksi. Palousen alueella osavaltion rajalla on huomattavaa maataloutta, mutta myös metsäisiä ja vuoristoisia alueita esiintyy.


title: Washington (osavaltio)

text: Kaskadien vuorijonossa on useita tulivuoria, jotka ovat huomattavasti korkeampia kuin muut vuoret. Pohjoisesta etelään tulivuoret ovat Mount Baker, Glacier Peak, Mount Rainier, Mount St. Helens ja Mount Adams. Vaikka ne kaikki luokitellaan aktiivisiksi, St. Helens on ainoa, joka purkautuu aktiivisesti – viimeksi vuonna 1980 johtaen 57 ihmisen menehtymiseen.


title: Washington (osavaltio)

text: Koska Washington sijaitsee mantereen tuulenpuoleisella rannikolla, sen ilmasto on merellinen rannalta aina Kaskadivuoristoon asti. Vuorten itäpuolella ilmasto on sekoitus meri- ja mannerilmastosta.


title: Washington (osavaltio)

text: Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Seattlessa on noin 24,5 astetta. Keskimääräinen alin on aina nollan yläpuolella, kylmimmillään joulukuussa +2 astetta. Korkein osavaltiossa koskaan mitattu lämpötila on ollut 47,8 °C ja alin −44,4 °C.


title: Washington (osavaltio)

text: Nykyinen osavaltion alue on ollut asuttuna tuhansien vuosien ajan. Marmesin luolasta on löytynyt metsästäjä-keräilijöiden työkaluja kymmenentuhannen vuoden ajalta ja läntisen pallonpuoliskon vanhimpiin kuuluvia luurankoja. Washingtonin alueella on elänyt sekä luoteisrannikon intiaaneja että ylätasangon intiaaneja.


title: Washington (osavaltio)

text: Eurooppalaisten ensimmäinen kiinnostus alueeseen liittyi Koillisväylän etsimiseen, turkiskauppaan ja lähetystyöhön. Turkiskauppa oli pääosin Yhdysvaltojen käsissä vuodesta 1812 alkaen, mutta Britannian Hudson’s Bay Company hallitsi tiettyjä alueita 1840-luvulle asti.


title: Washington (osavaltio)

text: Washington on erotettu Oregonista vuonna 1853.


title: Washington (osavaltio)

text: 1850-luvulla kultaa etsittiin Washingtonin alueelta, mutta merkittävämpää oli alueen toimiminen tukikohtana Alaskan ja Yukonin kultaryntäyksissä 1890-luvulla.


title: Washington (osavaltio)

text:
1800-luvun loppuun mennessä pääosa intiaaneista oli siirretty reservaatteihin.
Toisen maailmansodan aikana monet Yhdysvaltojen raskaista pommikoneista rakennettiin Boeingin tehtailla Washingtonissa, ja telakoilla tehtiin sota-aluksia. Hanford Worksin ydinvoimala valmistui vuonna 1943, ja sillä oli tärkeä osa ydinaseen kehittelyssä.


title: Washington (osavaltio)

text: Vuonna 1980 St. Helensin tulivuori purkautui.


title: Washington (osavaltio)

text: Vuonna 1999 Maailman kauppajärjestö WTO kävi Seattlessa pitkään neuvotteluja vapaakauppasopimuksista. Neuvottelut tulivat kuuluisiksi laajoista mielenosoituksista globalisaatiota vastaan.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonilaiset yritykset menestyivät maailmanmarkkinoilla, etunenässä Microsoft, Boeing ja Starbucks.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 49 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 98 jäsentä. Parlamentti aloittaa istuntokautensa tammikuun toisena maanantaina. Parittomina vuosina se kestää 105 päivää, parillisina vuosina 60 päivää. Kuvernööri saa kutsua parlamentin ylimääräiseen istuntoon, ja parlamentti saa myös itse päättää ylimääräisestä istunnosta kahden kolmasosan enemmistöllä.


title: Washington (osavaltio)

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.


title: Washington (osavaltio)

text: Osavaltio on jaettu 39 piirikuntaan.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 341 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jolla se sijoittui 14. sijalle liittovaltiossa. Henkeä kohti tulot olivat 45 599 dollaria.


title: Washington (osavaltio)

text: Merkittävät toiminnat osavaltiossa ovat lentokoneiden suunnittelu ja valmistus (Boeing), tietotekniikka, elektroniikka, bioteknologia, alumiinituotanto, puutuotteet, kaivostoiminta ja turismi.


title: Washington (osavaltio)

text:
Kaivostoiminta tuottaa kivihiiltä, mursketta, sementtiä, kultaa, hiekkaa ja soraa.
Maatalouden tuottavimmat haarat ovat omenat, maitotuotteet, nautakarja, vehnä ja perunat. Kalastus on merkittävä elinkeino, saaliina saadaan erilaisia lohikaloja, turskaa, kampelaa, silliä, tonnikalaa, kampasimpukoita ja taskurapuja.


title: Washington (osavaltio)

text: Osavaltiossa on merkittävä määrä vesivoiman tuotantoa. Merkittäviä määriä kaupasta Aasian kanssa tapahtuu Washingtonin satamien kautta.


title: Washington (osavaltio)

text: Osavaltion suurimmat työllistäjät ovat Microsoft Redmondissa, lentokenttäyhtiö Sea-Tac Intl Airport-Sea ja terveydenhoitoalalla toimiva Providence Health & Svc.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonissa on kaikkiaan 52 lentoasemaa. Suurin niistä ovat Seattle-Tacoman kansainvälinen lentoasema.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonissa on 42 satamaa. Suosituimmat niistä ovat Olympia, Seattle ja Tacoma.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonin 6,7 miljoonasta asukkaasta 81,6 % on valkoisia. Osuus on hiukan suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.Washingtonissa on useita yliopistoja. Vuoden 2014 4icu-vertailun mukaan niistä parhaita olivat Washingtonin yliopisto Seattlessa, Washingtonin osavaltionyliopisto Pullmanissa ja Länsi-Washingtonin yliopisto Bellinghamissa.


title: Washington (osavaltio)

text: Washingtonissa on tarjolla kansallisesti tunnettua korkeakulttuuria: Seattlen sinfoniaorkesteri, Ooppera ja teatteri tunnetaan koko Yhdysvalloissa. Seattlen taidemuseossa on laajat itämaisen taiteen kokoelmat.


title: Washington (osavaltio)

text: Osavaltion kansallislintu on amerikantikli ja nimikkokukka "Rhododendron macrophyllum".


title: Washington (osavaltio)

text: Suurkaupunki Seattle on vetänyt puoleensa ammattilaisurheilua. Osavaltiossa on muutenkin paljon junioriurheilua, joka ei ole rajoittunut vain Seattlen seuduille. Kentissä sijaitsee moottorirata Pacific Raceways, jossa järjestetään vuosittain muutamia tapahtumia.


title: Wolmar Schildt

text: Wolmar Styrbjörn Schildt (Wolmari Kilpinen, W. Kilpinen) (31. heinäkuuta 1810 Laukaa – 8. toukokuuta 1893 Jyväskylä) oli Jyväskylän piirilääkäri, fennomaani, uudissanaston kehittäjä ja suomentaja. Schildt käytti vuosina 1867–1870 toimittamassaan sanomalehdessä itsestään säännöllisesti sukunimeä Kilpinen. Schildt oli vahvasti vaikuttamassa ensimmäisen suomenkielisen oppikoulun, Jyväskylän yläalkeiskoulun, syntyyn Jyväskylässä 1858. Hän oli ensimmäinen, joka ehdotti Keski-Suomen läänin perustamista.


title: Wolmar Schildt

text: Schildt syntyi Laukaan Pernasaaressa kapteeni Wolmar Johan Schildtin ja Eeva Wadenstiernan aatelisperheeseen. Syntymäkoti oli äidin isän, everstiluutnantti C. W. Wadenstiernan vuonna 1806 rakennuttama. Talo on edelleen pystyssä Laukaan avovankilan alueella Vuonteen Pernasaaressa. Talon seinälle asetettiin muistolaatta vuonna 2005. Schildt sai yliopistoon johtavan opetuksen kotonaan ja suoritti vuonna 1825 ylioppilastutkinnon Turussa, jossa aloitti opiskelun. Turun suurpalon johdosta yliopisto siirtyi Helsinkiin vuonna 1828. Hän sai opiskeluaikanaan ensimmäiset kosketukset suomen kielen vaalimisen aatteeseen ja kerrotaan hänen jo lapsena sanoneen, että suomen kieli on oleva tässä maassa hovikielenä. Samoja virikkeitä hän tosin oli saanut jo kotoaan, sillä sekä äiti että isä osasivat suomea. Ylioppilaana Schildt alkoi opiskella luonnontieteitä filosofisessa tiedekunnassa ja suoritti maisterin tutkinnon.


title: Wolmar Schildt

text: Vuonna 1833 hän jatkoi lääketieteellisessä tiedekunnassa, josta valmistui lääketieteen kandidaatiksi kesällä 1836 ja lisensiaatiksi keväällä 1838. Schildt vihittiin lääketieteen tohtoriksi vuonna 1840 ja hänen väitöskirjansa aiheena oli ”Staphylom i Ögat” (sarveiskalvon pullistuma silmässä). Silmälääkärin erikoislääkäripaikkoja ei kuitenkaan Suomessa ollut. Syyskuussa 1838 Schildt määrättiin Jyväskylään hoitamaan Saarijärven piirin piirilääkärin virkaa, ja viran tultua avoimeksi hänet nimitettiin siihen kesäkuun alussa 1839. Schildt lähti marraskuussa 1847 ulkomaiselle opintomatkalle E. A. Ingmanin kanssa. He harrastivat lääketieteen opintoja Wienissä ja Pariisissa ja kävivät tutustumassa sairaaloihin monissa kaupungeissa. Pariisista he palasivat kotiin todistettuaan siellä vuoden 1848 vallankumousta.


title: Wolmar Schildt

text: Wolmar Schildt haaveili jo 1800-luvun puolivälissä ensimmäisen suomenkielisen yliopiston saamisesta Jyväskylään. Suunnitelma ei saanut laajempaa kannatusta, mutta Schildt uskoi toiveensa toteutumiseen. Tulevan yliopiston tarpeisiin hän perusti 7. maaliskuuta vuonna 1860 Jyväskylän Yliopistorahaston, joka kasvoi lähinnä hänen omien lahjoitustensa ja hänen ystäviensä tuella. ”Perustetaan myös Yli-opiston rahasto tulevina jaukaisina aikoina ehkä saatavalle Suomen kieliselle Yli-opistolle Jyväskylän kaupuntiin”. Rahasto, jossa oli perustusvaiheessa 1 rupla (Schildt) ja 50 kopeekkaa (A.F. Tawastsjerna) eli noin kuusi markkaa, oli Schildtin kuollessa suuruudeltaan 70 000 silloista markkaa, mikä vastannee arvoltaan noin 288 000 euroa. Schildtin ideoima yliopisto perustettiin Jyväskylään vuonna 1966.


title: Wolmar Schildt

text: Schildt oli yksi 1800-luvun merkittävimmistä suomen kielen ns. sanasepoista. Hänen keksimiään sanoja on yleisessä käytössä yli sata, esimerkiksi "tiede", "taide", "jalkine", "kirje", "sairaala", "vankila", "päätelmä", "tietoniekka", "taitoniekka", "suure", "ympyrä", "neliö", "uskonto", "puoliso", "henkilö", "yhtiö", "eristää", "jalostaa", "itsenäistyä", "olettaa", "sisustaa", "toteuttaa", "vähentää". Hän erosi muista sanasepoista siinä, että hän julkaisi sanojaan listoina. Hän lähetti näitä listoja tuttavalleen Elias Lönnrotille.


title: Wolmar Schildt

text: Schildt yritti turhaan vakiinnuttaa suomen kieleen venykekirjoitusjärjestelmän, jossa pitkät vokaalit merkitään yhdellä kirjaimella, jonka päällä on ns. venyke. Myös diftongit kirjoitetaan siinä yhdellä kirjaimella, esimerkiksi "uo" kirjoitetaan "ȯ" ja "ie" taas "ė". Schildt ajoi ideaa uupumatta ja varojaan säästämättä, muun muassa sponsoroimalla kirjoituskilpailuja, joihin osallistumisen ehtona oli venykekirjoituksen käyttö. Schildt piti sitkeästi kiinni tästä periaatteesta, vaikka se haittasi hänen tekstiensä julkaisemista ja rikkoi ystävyyssuhteita. Jälkeenpäin asian ainoana hyvänä puolena voi pitää sitä, että kun kirjapainot joutuivat hankkimaan erikoiskirjasimia venykekirjoitukseen, ne samalla siirtyivät vähitellen fraktuurakirjaimista antiikvaan.


title: Wolmar Schildt

text: Schildtin hautakiven teksti Jyväskylän vanhalla hautausmaalla on kirjoitettu venykekirjoituksella. Lähistöllä on venykkeen mukaan nimetty katu, Jyväskylän Puistokadusta haarautuva Venykekuja. Schildtin muistomerkkinä toimii Jyväskylän yliopiston kampukselle vuonna 1984 sijoitettu sininen Tiedon Portti. Schildtin puoliso oli Matilda Fredrika Vilhelmina Wadenstjerna. Maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies Aatos Schildt oli heidän poikansa.


title: Walt Disney World

text:
Walt Disney World on suuri lasten ja aikuisten lomakeskus Floridassa. Samaan konseptiin perustuvat myös vastaavat teemapuistot Los Angelesissa, Pariisissa, Tokiossa ja Hongkongissa.
Walt Disney World Floridassa on maailman suurin teemamaailma, jonka pinta-ala on noin 120 neliökilometriä ja joka sijaitsee noin 32 kilometriä Orlandosta lounaaseen. Walt Disney World avattiin 1. lokakuuta 1971.


title: Walt Disney World

text: Walt Disney World koostuu useammasta teema-alueesta. WDW:llä on myös oma keskustansa Disney Downtown, jossa sijaitsee muun muassa myymälöitä, ravintoloita, yökerhoja, AMC-elokuvateatteri, viisikerroksinen pelihalli (Disney Quest) sekä Cirque du Soleil -sirkusryhmän La Nouba -teatteri. WDW:lta löytyy myös toinen "iltakeskus" Boardwalk, jossa sijaitsee ravintoloita ja pubeja sekä muuta iltaviihdettä koko perheelle.


title: Walt Disney World

text:
WDW alue käsittää yli 25 000 hehtaaria tai 43 neliömailia. Se on kaksi kertaa isompi kuin Manhattan ja 60 kertaa Monacon kokoinen.
Alueella on 4 elämyspuistoa (ja 1 uusi rakenteilla), 2 vesipuistoa, 34 hotellia, leirintäalue ja yli 100 ravintolaa, ostoskeskus, luonnonsuojelualue sekä useita järviä, puroja ja kanaaleja. Yleiseen liikumiseen on olemassa nelikaistasia moottoritieosuuksia, yksiraiteinen rautatie ja vesibusseja. Floridan osavaltiossa vain Miamilla ja Jacksonvillellä on isompi bussiliikenne kuin WDW:llä. WDW:llä on yli 50 000 työntekijää, mikä tekee siitä suurimman yksittäisen työnantajan koko Yhdysvalloissa. Hahmojen, esiintyjien sekä työntekijöiden asujen pyykkiä pestään 16 000 koneellista päivittäin.


title: Walt Disney World

text: Joka vuosi Disney-ravintolat myyvät 10 miljoonaa hampurilaista, 7 miljoonaa hotdogia, 50 miljoonaa Coca-Colaa, neljä miljoonaa kiloa ranskalaisia ja 150 tonnia popcornia.


title: Walt Disney World

text: Magic Kingdom -alue rakennettiin vuoden 1971 avajaisiin ensimmäisenä. Se koostuu edelleen pienemmistä teema-alueista, jotka sijaitsevat keskuslinnan ympärillä. Ympärillä olevat teema-alueet on nimetty seuraavasti: Fantasyland, Tomorrowland, Adventureland ja Frontierland. Alueen koko on 0,433 km².


title: Walt Disney World

text: Epcot on alue, joka sisältää paljon erilaista toimintaa. Alueet on nimetty seuraavasti: Universe of Energy, Wonders of Life, Horizons ja World of Motions. Lisäksi tällä alueella sijaitsee yhdestätoista maasta rakennettu teemoitettu maailma, tämä eri maiden paviljonki onkin vanhin ja pisimpään auki ollut maailmoiden näyttely maailmassa. Puisto avattiin 1. lokakuuta 1982. Epcot on niin sanottu Tulevaisuuden keksintöjen alue.


title: Walt Disney World

text: Disney Hollywood Studios -maailma sisältää toimintaan, elokuvaan, animaatioon ja televisioon liittyviä teemoja. Puisto avattiin 1. toukokuuta 1989. Alueen koko on 0,546 km².


title: Walt Disney World

text: Animal Kingdom käsittelee eläviä eläimiä sekä sukupuuttoon kuolleita hirmuliskoja. Puisto avattiin 22. huhtikuuta 1998. Alueen koko on kaksi neliökilometriä, ja se jakaantuu seitsemään erilaiseen kohteeseen. Iso osa puistosta on safarin peitossa, jossa elää vakituisesti satoja eläimiä ympäri maailman. Vierailijoilla mahdollisuus päästä tutustumaan ja näkemään esim. Afrikan eläimiä. Lokakuussa 2011 Disney ilmoitti alkavansa 2013 rakentaa Animal Kingdomin lisäaluetta. Uusi alue on "Avatar"-elokuvasta tuttu Pandora. James Cameron on yksi puiston alueen pääsuunnittelijoista.


title: Walt Disney World

text: Disneylandiin ryhdyttiin rakentamaan Star Wars Land -teemapuistoa huhtikuussa 2016.


title: Walt Disney World

text: Elämyspuistojen lisäksi WDW:ssä on kaksi vesipuistoa.


title: Walt Disney World

text:
Blizzard Beach on talvisella teemalla rakennettu vesipuisto. Puiston taustatarinana on satu lumimyrskystä, joka iski Floridaan ja paikallinen krokotiili perusti talviteemapuiston. Polttavan auringon alla kuitenkin lumi alkoi sulaa ja näin syntyi vesipuisto.
Vesipuiston erikoisuutena on muun muassa SummitPlummit, vesiliukumäki, joka on miltei pystysuora ja jossa laskija "putoaa" liun alas.


title: Walt Disney World

text: Typhoon Lagoon on alueen toinen vesipuisto. Se sisältää muun muassa riuttatankin, jossa kävijä voi snorklata haiden kanssa. Vesipuiston sydämenä toimii suuri allas, jossa on maailman suurimpiin lukeutuva aaltokone. Turisteilla on mahdollisuus esimerkiksi opetella surffaamaan puistossa.


title: William McKinley

text: William McKinley (29. tammikuuta 1843 Niles, Ohio – 14. syyskuuta 1901 Buffalo, New York) oli Yhdysvaltain 25. presidentti (1897–1901). Ennen presidentiksi nousuaan McKinley palveli Unionin armeijassa sisällissodassa, josta hän kotiutui vänrikkinä. Sodan jälkeen McKinley toimi Ohion kuvernöörinä ja Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä ennen valintaansa presidentiksi.


title: William McKinley

text: Presidenttinä McKinley muistetaan suojatullien kannattamisesta ja voitokkaasta sodasta Espanjaa vastaan. McKinleyn presidenttikaudella Filippiinit, Puerto Rico, Guam ja Havaiji liitettiin osaksi Yhdysvaltoja. McKinley valittiin myös toiselle presidenttikaudelle, mutta hänet murhattiin pian toisen kauden alkamisen jälkeen.


title: William McKinley

text: William McKinley syntyi Nilesissä, Ohiossa 29. tammikuuta 1843. Hänen samanniminen isänsä työskenteli puuhiiliteollisuudessa johtotehtävissä. McKinley kävi hetken aikaa Allegheny Collegea ja ryhtyi tämän jälkeen opettajaksi.


title: William McKinley

text: McKinleyn ollessa 18-vuotias Etelävaltiot erosivat Yhdysvalloista ja aloittivat pian tämän jälkeen sisällissodan. McKinley värväytyi sodan syttymisen jälkeen armeijaan, jossa hänet määrättiin majuri Rutherford B. Hayesin komentamaan Ohion 23. vapaaehtoisrykmenttiin. Syyskuussa 1862 käydyn Antietamin taistelun jälkeen taistelussa kunnostautunut McKinley ylennettiin vänrikiksi. Sodan päätyttyä vuonna 1865 McKinley sai brevet-ylennyksen majuriksi.


title: William McKinley

text: Soda jälkeen McKinley palasi takaisin Ohioon ja ryhtyi opiskelemaan lakia. McKinley sai lakimiehenoikeudet vuonna 1867 ja asettui aloilleen Cantonin kaupunkiin.


title: William McKinley

text: Sodan jälkeen McKinley liittyi mukaan republikaanisen puolueen toimintaan. Hän tuki 1867 entistä komentajaansa Hayesia, joka pyrki Ohion kuvernööriksi, ja heti seuraavana vuonna Ulysses S. Grantia tämän presidentinvaalikampanjassa. McKinley valittiin 1869 Starkin piirikunnan syyttäjäksi, ja hän meni 1871 naimisiin Ida Saxtonin kanssa.


title: William McKinley

text: Varsinaisen poliittisen uransa McKinley aloitti vuonna 1877, jolloin hänet valittiin Ohion edustajaksi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. McKinley edusti osavaltiotaan edustajainhuoneessa vuosia 1882–1884 lukuun ottamatta aina vuoteen 1891 asti. Kongressissa McKinley tuli tunnetuksi suojatullien puolestapuhujana. McKinleyn mielestä suojatullit auttoivat yritysten lisäksi myös tavallisia kansalaisia, sillä ne mahdollistaisivat korkean palkkatason. Kongressikautensa lopulla hän ajoi kongressissa läpi McKinley Tariff of 1890 -lakiehdotuksen, jonka myötä Yhdysvalloissa otettiin käyttöön sen historian korkeimmat tullimaksut.


title: William McKinley

text: McKinley hävisi vuonna 1890 edustajainhuoneen vaaleissa demokraattien ehdokkaalle, minkä seurauksena hänen kongressiuransa päättyi seuraavan vuoden alussa. Vaalitappion syynä on pidetty nousseita kuluttajahintoja, joiden syypäänä pidettiin republikaanien ajamia suojatulleja. Vuonna 1892 McKinley valittiin Ohion kuvernööriksi, ja hän palveli virassa kaksi kautta aina vuoteen 1896 asti. McKinleyn kuvernöörinvalintaa edesauttoi merkittävä teollisuusmies ja hänen hyvä ystävänsä Mark Hanna.


title: William McKinley

text: Hannan avustuksella republikaanipuolue valitsi McKinleyn presidenttiehdokkaakseen vuoden 1896 vaaleihin. Hänen vastaehdokkaansa vaaleissa oli demokraattien ja populistipuolueen yhteisehdokas William Jennings Bryan. Vuoden 1893 paniikki ja sitä seurannut lama olivat heikentäneet demokraattien suosiota. Vaalien pääteemaksi nousi Yhdysvaltain rahapolitiikka. McKinley kannatti kultakantaan sidottua dollaria, Bryan taas sekä kultaan että hopeaan perustuvaa kaksimetallikantaa. Bryan matkusti ennen vaaleja ympäri maata ja piti satoja puheita, joissa hän puolusti kaksimetallijärjestelmää ja sanoi sen auttavan erityisesti maanviljelijöitä ja velkaantuneita. McKinley sen sijaan kampanjoi lähinnä kotikaupungissaan ja piti vain muutamia tarkkaan harkittuja puheita. Varsinaisen kampanjoinnin hoiti Mark Hanna, joka hankki suhteidensa avulla McKinleylle huomattavan määrän vaalitukea suuryrityksiltä ja järjesti tilaisuuksia, joissa muut republikaanit puhuivat McKinleyn puolesta. McKinley voitti vaalit lopulta selvästi valitsijamiesäänin 271–176. Hän vannoi virkavalansa 4. maaliskuuta 1897.


title: William McKinley

text:
Presidenttinä McKinley jatkoi aluksi suojatullien nostamista. Hän kutsui heti presidenttikautensa alussa kongressin ylimääräiseen istuntoon, jonka tarkoituksena oli suunnitella suojatullien kohottamista. Istunnon seurauksena syntyi heinäkuussa 1897 hyväksytty Dingley Tariff -laki, joka nosti suojatullit ennätyskorkealle. Toisen kautensa alkuun mennessä McKinley oli kuitenkin luopunut korkeiden suojatullien kannattamisesta ja puhui juuri ennen kuolemaansa kansainvälisen kaupankäynnin puolesta.
McKinleyn presidenttikausien tärkeimmät vaiheet liittyivät Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan. Hänen kaudellaan Yhdysvallat hylkäsi eristäytymispolitiikan ja ryhtyi aktiivisesti puuttumaan muiden maiden sisäpolitiikkaan. Parhaiten tämä näkyi Kuubassa, jossa saarta hallinnut Espanja oli tukahduttanut väkivalloin Kuuban itsenäisyyttä ajaneen liikkeen. Valtaosa yhdysvaltalaisista olisi keltaisen lehdistön innoittamina halunnut Yhdysvaltojen auttavan Kuuban itsenäistymistä, mutta McKinley oli aluksi haluton osallistumaan konfliktiin. Tilanne muuttui helmikuussa 1898, kun Espanjan Yhdysvaltain ministerin Enrique Dupuy de Lôme kirjoittama kirje, jossa McKinleytä kuvattiin heikoksi presidentiksi, vuoti julkisuuteen. Pian tämän jälkeen yhdysvaltalainen sotalaiva "USS Mainella" tapahtui voimakas räjähdys, joka upotti laivan Havannan satamassa ja surmasi 266 yhdysvaltalaissotilasta. Vaikka myöhemmät tutkimukset osoittivat räjähdyksen tapahtuneen laivan sisällä, yhdysvaltalaislehdet väittivät laivan uponneen espanjalaisten asettaman miinan takia.


title: William McKinley

text: Yhdysvaltalaiset halusivat kostaa Havannan tapahtumat Espanjalle ja vaativat McKinleytä hyökkäämään Kuubaan. Maaliskuussa McKinley antoi Espanjalle listan vaatimuksista, joihin kuului muun muassa kuubalaisten itsenäisyysliikkeiden väkivaltaisen kohtelun lopettaminen ja Kuuban itsenäistymisprojektin aloittaminen. Espanja suostui useimpiin McKinleyn vaatimuksiin, mutta kieltäytyi luopumasta viimeisestä siirtomaastaan. Tämän seurauksena Yhdysvallat julisti huhtikuussa 1879 sodan Espanjalle.


title: William McKinley

text: Lyhyeksi jäänyt sota alkoi toukokuun alussa ja päättyi Yhdysvaltain voittoon elokuun puolivälissä. Sodan seurauksena Kuuba itsenäistyi ja Espanjan hallussa olleet Filippiinit, Puerto Rico ja Guam siirtyivät Yhdysvalloille. Uusien alueiden liittäminen Yhdysvaltoihin herätti vastustusta osassa kongressiedustajia, joiden mielestä merentakaisten alueiden liittäminen Yhdysvaltoihin ilman näiden asukkaiden omaa suostumusta oli väärin. McKinley kuitenkin kannatti aluelisäyksiä, sillä hänen mielestään Yhdysvalloilla oli ”velvollisuus huolehtia ulkomaalaisista”. Itsenäisyyttä vaatineiden filippiiniläisten aloittaessa kapinan pian sodan päättymisen jälkeen McKinley lähetti alueelle yhdysvaltalaisia sotilaita rauhoittelemaan tilannetta. Voittoisan sodan jälkeen Yhdysvalloissa alettiin jälleen puhumaan myös Havaijin liittämisestä Yhdysvaltoihin. Presidentti Grover Cleveland oli vuonna 1894 tyrmännyt Havaijin vastavalitun hallitsijan Samuel Dolen pyynnön liittää Havaiji osaksi Yhdysvaltoja, mutta McKinley suostui ehdotukseen vuonna 1898.


title: William McKinley

text: Kiinan suhteen Yhdysvallat ryhtyi McKinleyn presidenttikaudella harjoittamaan niin kutsuttua avoimien ovien politiikkaa, jonka tarkoituksena oli tukea Yhdysvaltain taloudellisia intrestejä Kiinassa ja vahvistaa näin Yhdysvaltain asemaa maailmankaupassa. Osana avoimien ovien politiikkaa McKinley lähetti Yhdysvaltain sotilaita tukahduttamaan ulkomaalaisia vaikutteita vastustanutta bokserikapinaa.


title: William McKinley

text: Ensimmäisen kautensa jälkeen McKinley valittiin suoraan puolueensa presidenttiehdokkaaksi. Vaaleissa hänen vastaehdokkaansa oli jälleen William Jennings Bryan. McKinley, jonka suosio oli voitokkaan sodan ja hyvän taloustilanteen ansiosta nousussa, voitti vaalit vielä edellisiäkin vaaleja selvemmällä erolla.