title: Evoluutiopsykologia

text: Ihminen on ainoa eläin joka käyttää luonnollista kieltä sujuvasti, vaikka monet eläimet ovat oppineet esimerkiksi viittomakielen perusteita tai osaavat kommunikoida hyvinkin monimuotoisilla menetelmillä. Vuonna 1961 Myrna Gropnik löysi FOXP2-geenin, jonka nykyään uskotaan olevan transkriptiotekijää koodaava geeni, joka aiheuttaa ihmiselle ominaisen aivorakenteen, joka puolestaan mahdollistaa kielen. Paljon eriävää keskustelua kielen evoluution kohdalla on käyty siitä kuinka tärkeää synnynnäiset aivojen toiminnot ovat verrattuna yleisempään oppimiseen. Edelleen, eräät teoreetikot kuten Michael Tomasello (psykolingvistiikka, Max Planck -instituutti) katsoo että oppiminen matkimalla voi selittää kielen muodostumisen lapsella, eikä ole tarvetta olettaa synnynnäisiä kielielimiä. Toiset taas (Noam Chomsky) uskovat, että luonnollisen kielen syntaksin selittämiseksi ei riitä ihmisen oppimiskyky, vaan osan ominaisuuksista on seurattava välittömästi aivojen rakenteesta.


title: Evoluutiopsykologia

text: Koska parinvalinta on tärkeä tekijä geenien historian ja tulevaisuuden kannalta, sen taustalla olevaa käyttäytymistä on tutkittu paljon. Tutkimuksia on mm. siitä kuinka ihmiset valitsevat parin.


title: Evoluutiopsykologia

text: Suurin osa teorioista perustaa ajatukseen että eläinten poikaset ovat niille sijoitus. Teoria ennustaa, että koska naisille lapsien saaminen on suurempi vaiva (ruoan saanti ja itsestään huolehtiminen vaikeampaa erityisesti raskauden loppuvaiheilla) ja riski (pahin komplikaatio on kuolema), heille on tärkeämpää mm. saada luotettava kumppani, ja he olisivat siksi valikoivampia ja heillä olisi synnynnäisiä ”hälytyskelloja”, jotka varoittaisivat epäluotettavista miesehdokkaista. Tutkimustulokset ovat vahvistaneet nämä löydöt. Toinen merkittävä löytö on ollut naisten tapa painottaa erilaisia mieltymyksiä ovulaatiosyklin eri vaiheissa. Kansainvälisessä tutkimuksessa on myös havaittu naisten pitävän miesten alhaista rasvaprosenttia seksuaalisesti puoleensa vetävänä piirteenä, ja että alhainen rasvaprosentti korreloi miehen vastustuskyvyn kanssa.


title: Evoluutiopsykologia

text: Eräs evoluutiopsykologian merkittävimpiä löytöjä vanhemmuuden tutkimisen alalla on ollut ns. tuhkimoefekti. Tällä tarkoitetaan sitä, että ei-biologiset vanhemmat kohtelevat välinpitämättömämmin ja väkivaltaisemmin lapsia, jotka eivät ole heidän omiaan. Sekä lapsien kuolemantapauksissa että muissakin vahingoissa on nähtävissä tämä tilastollinen trendi. Tutkijat selittävät asian siten, että vanhempien valvonta suojelee lapsia monelta eri vaaralta. Kun lapset eivät ole biologisesti vanhemman omia, heillä ei ole niin suuri vaistomainen tarve valvoa lapsia, jonka takia tilastoissa näkyy enemmän onnettomuuksia. Ei-biologiset vanhemmat ovat myös itse väkivaltaisempia, syyllistyvät suurempaan määrään seksuaalista hyväksikäyttöä ja tappavat useammin lapsen. Lapsilla, joilla on sijaisvanhempi, on myös (paradoksaalisesti) huonompi menestys mm. koulutuksessa kuin yksinhuoltajalapsilla, koska koulutus on maksullista lähes joka paikassa maailmassa. Nämä vaikutukset on löydetty Australiassa, Yhdysvalloissa, Tansaniassa metsästäjäkeräilijäyhteisössä ja myös Suomessa


title: Evoluutiopsykologia

text: Suomessa ei ole voimakasta evoluutiopsykologian perinnettä, ja Suomessa on esitetty paljon kritiikkiä evoluutiotieteellisestä kirjoittelusta. Suurin osa arvostelusta kohdistuu suomenkielisiin populaaritieteellisiin teoksiin eikä varsinaisiin kansainvälisiin tutkimusartikkeleihin. Osa on myös kohdistunut siihen, ettei esihistoriasta (jossa ihmismieli kehittyi) tiedetä paljonkaan.


title: Evoluutiopsykologia

text: Panu Raatikainen on kritisoinut mielen modulaarisuusteoriaa. Teorian mukaan mieli on kokoelma monia pieni moduuleja, joilla on omat tiedonkäsittelytapansa moduuleista. Ihmismielessä on modulaarisuusteorian ("massive modularity") mukaan satoja, ellei tuhansia, erikoistuneita moduuleita. Sellainen on esimerkiksi kielimoduuli, joka mahdollistaa kielen oppimisen. Eri kehityspolut ovat johtaneet siihen, että osa moduuleista on suhteellisen homologisia eri eläinlajien välillä, kun taas toiset eivät.


title: Evoluutiopsykologia

text: Panu Raatikaisen mukaan aivotutkimus ei tue ajatusta siitä, että ihmismieli koostuisi suuresta määrästä moduuleja. Sen todistamiseksi pitäisi löytää jonkinlainen vastaavuus aivojen monimutkaisuuden ja ihmisen geenien määrän välillä. Kuitenkin esimerkiksi hiirillä ja ihmisillä on suunnilleen sama määrä geenejä. Raatikainen pitää moduuliajatusta mielenfilosofian huikeana yleistyksenä.


title: Evoluutiopsykologia

text: Evoluutiopsykologien teoriat ihmisen kehittymisestä savannioloissa ovat Raatikaisen mielestä spekulatiivisia, sillä ihmisen kehittymisen ympäristöstä tiedetään liian vähän. Tieteenfilosofit Petri Ylikoski ja Tomi Kokkonen huomauttavat samoin "Evoluutio ja ihmisluonto" (2009), että nativistisen evoluutiopsykologian ongelmana on, että koska tietoa eri hypoteesien puolesta on kovin vähän, sen pohjalta on erittäin vaikea koota niin paljon todistusaineistoa, että joku tietty hypoteesi voitaisiin nostaa muiden mahdollisten hypoteesien ylitse. Tämä ei liity vain tiedon vähyyteen kivikauden oloista vaan eri hypoteeseja voidaan muodostaa myös tekemällä erilaisia oletuksia mielen rakenteesta sekä evoluution kulkemista poluista.


title: Evoluutiopsykologia

text: Ylikoski ja Kokkonen ovat myös sitä mieltä, että evoluutiopsykologiassa käytetään paljon arkikielenkäytöstä lainattuja monimerkityksisiä tai arvolatautuneita käsitteitä, joilla on tutkimuksessa tietty tekninen merkitys, mutta jotka lisäävät väärinymmärryksen mahdollisuutta. Tämä on merkityksellistä, koska evoluutiopsykologia on heidän mukaansa ala, joka saa paljon julkisuutta ja herättää keskustelua. Erityisen ongelmallisena he nostavat esiin käsitteen ihmisluonto, joka on ”tieteellisesti hyödytön mutta väärinymmärryksiä tuottava”. Ihmisluonnon käsitteellä on myös normatiivisia latauksia, joita ei heidän mukaansa voi pitää toivottavina tieteellisessä tutkimuksessa tai sen popularisoinneissa. Evoluutiopsykologian tieteellinen sisältö voidaan esittää paremmin kun karsitaan tällaisia ilmaisuja, he esittävät.


title: Evoluutiopsykologia

text: J. P. Roos arvosteli Ylikosken ja Kokkosen kirjaa "Tieteessä tapahtuu" -lehdessä. Hän sanoo mm. että Ylikoski ja Kokkonen pitävät evoluutiopsykologien tapaa käsitellä ”ihmisluontoa” olemusajatteluna. Kuitenkin Roosin mielestä ihmisen mieleen vaikuttavat biologiset tekijät ovat empirisesti todistettavissa olevia faktoja, eikä biologia siis ole olemusajattelua. Roos myös väittää Ylikosken ja Kokkosen vaativa evoluutiopsykologialta sellaisia asioita, joita ei eivät kirjassa vaadi sosiologialta, jonka takia he syyllistyvät kaksoisstandardin käyttöön.


title: Evoluutiopsykologia

text: Evoluutiobiologian tutkijoita uhkaillaan; muun muassa Yhdysvalloissa heidän luentojaan on häiritty ja niitä vastaan on osoitettu mieltä. Myös Suomessa on muun muassa puhkottu tutkijoiden autojen renkaita.


title: Lauri Törhönen

text: Lauri Ilmari Törhönen (s. 16. elokuuta 1947 Helsinki) on suomalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja, joka on toiminut myös elokuvataiteen professorina. Hänet palkittiin vuosina 1989 ja 2007 elokuvataiteen valtionpalkinnolla. Törhönen on ohjannut 13 pitkää elokuvaa.


title: Lauri Törhönen

text: Törhönen valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1976. Ennen ensimmäistä pitkän elokuvan ohjausta ("Palava enkeli", 1984) hän toimi muun muassa apulaisohjaajana Helsingissä kuvatuissa amerikkalaiselokuvissa, kuten Warren Beattyn "Punaiset" (1981) ja Michael Aptedin "Gorkin puisto" (1983). Hollywoodilaista agentti- ja trilleri-teemaa Törhönen on myös itse viljellyt omissa elokuvissaan ("Tropic of Ice – Jään kääntöpiiri", 1986; "Kasvoton mies", 1995). Törhönen ohjasi neljä Vares-elokuvaa vuosina 2011–2012.


title: Lauri Törhönen

text: Törhönen on ohjannut "Salatut elämät" -televisiosarjan jaksoja, ja hänen poikansa Risto Törhönen esitti sarjassa Niko Vainiota vuosina 2004-2007.


title: Lauri Törhönen

text: Törhönen on toiminut elokuvaohjauksen ja -tuotannon opettajana eri oppilaitoksissa vuodesta 1975 lähtien. Vuosina 1995–2006 hän toimi Taideteollisen Korkeakoulun elokuvataiteen professorina.


title: Lauri Törhönen

text: Törhönen on julkaissut viisi romaania. Vuonna 2010 hänen palkittiin Topelius-palkinnolla nuortenromaanista Sello&Pallo.


title: Lauri Törhönen

text: Vuosina 1993–2000 Törhönen oli kokoomuksen kaupunginvaltuutettu Helsingissä.


title: Lauri Törhönen

text: Tammikuussa 2018 Yle julkaisi uutisen, jossa noin 20 haastateltua naista kertoi Törhösen käyttäytyneen häiritsevästi. Käytös näyttää jatkuneen ainakin 1980-luvulta 2000-luvulle. Monet naiset kertoivat Ylelle, että opiskelu elokuvataiteen ja lavastustaiteen osastolla oli ahdistavaa Törhösen käytöksen vuoksi. Törhönen on kieltäytynyt kommentoimasta asiaa. Yle peruutti Törhösen elokuvan "Insiders" esittämisen 6. helmikuuta 2018. Törhönen esitti julkisen anteeksipyynnön käyttäytymisestään STT:n kautta 1. helmikuuta 2018. Syytösten jälkeen hän erosi Helsingin kaupungin omistaman Kaapelitalo-kiinteistöyhtiön hallituksen puheenjohtajan tehtävästä.


title: Lauri Törhönen

text: Helmikuussa 2018 Arto Nybergin haastattelussa Törhönen myönsi käyttäytyneensä tyhmästi ja harkitsemattomasti, mutta kiisti vakavimmat häirintäsyytökset ja sanoi syyttäjiensä erehtyneen henkilöstä.


title: XP

text: XP voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Efebofilia

text: Efebofilia (kr. ἔφηβος 'nuorukainen' + φιλία 'rakkaus') tarkoittaa aikuisen pääsääntöisesti murrosikäisiin tai murrosiän vastikään ohittaneisiin (noin 15–19-vuotiaisiin) nuoriin kohdistuvaa seksuaalista kiinnostusta. Nuoriin kohdistuva seksuaalinen halu on aikuisilla yleistä, mutta varsinaisesta efebofiliasta puhutaan vain silloin kuin tällainen halu on ensisijainen tai yksinomainen.


title: Efebofilia

text: Rinnakkainen käsite hebefilia on saanut nimensä Hebeltä, kreikkalaiselta nuoruuden jumalattarelta.


title: Efebofilia

text: Efebofilia ja hebefilia sekoitetaan usein pedofiliaan, joka tarkoittaa aikuisten seksuaalista kiinnostusta esipuberteetti-ikäisiin lapsiin. Tällaista sekoittumista tapahtuu varsinkin silloin, kun kyse on laittomasta teosta (nuori, johon laiton teko kohdistuu, ei ole vielä saavuttanut suojaikärajaa, joka Suomessa on 16, ja osapuolten välinen kypsyysero on merkittävä). Suomessa 18 vuotta täyttänyt, joka harrastaa seksiä alle 16-vuotiaan kanssa, paitsi jos osapuolten välillä ei ole suurta kypsyyseroa, syyllistyy aina rikokseen, mutta toisin kuin usein ajatellaan, tällainen teko ei aina, riippuen teon kohteena olevan henkilön iästä, viittaa aina pedofiliaan. Efebofilia on psykologiassa kiistanalainen käsite ja sitä ei ole pedofilian tapaan hyväksytty ICD-10 tautiluokitukseen, koska efebofiilinen halu on lisääntymistä ajatellen luonnollista, toisin kuin pedofiilinen halu, joka kohdistuu lisääntymiskyvyttömiin lapsiin.


title: Rooman kuningas

text: Rooman kuningas () hallitsi perimätiedon mukaan Rooman kuningaskuntaa kaupungin perustamisesta 753 eaa. tasavallan syntyyn vuonna 509 eaa. Arvonimi "kuningas" sai sen jälkeen Roomassa niin kielteisen merkityksen, ettei sitä enää käytetty.


title: Rooman kuningas

text: Liviuksen mukaan Rooman seitsemän kuningasta olivat:


title: Rooman kuningas

text: Rooman perustamistarinan mukaan veljekset Romulus ja Remus perustivat Rooman kaupungin 21. huhtikuuta 753 eaa. Romulus tappoi veljensä ja hänestä tuli Rooman ensimmäinen kuningas. Tämä tarina on muotoutunut vähitellen, kun kaupunki on luonut itselleen myyttistä menneisyyttä. Legendan kirjasivat muistiin ajanlaskumme ajan alussa kirjailijat Livius, Dionysios Halikarnassolainen ja Plutarkhos. Nykytutkimus on pyrkinyt selvittämään tarinan todenperäisyyttä, mutta mitään todisteita tarinalle ei ole löytynyt.


title: Rooman kuningas

text: Romuluksen tiliin on historiankirjoituksessa pantu kaupungin kulttiin ja hallintoon kuuluvia ilmiöitä, perustamisen lisäksi esimerkiksi Rooman väestön jakaminen kolmeen tribukseen ("Tities", "Ramnes" ja "Luceres"). Kaupungin ensimmäinen armeija oli Romuluksen aikana 3000 jalkamiehen ja 300 ratsumiehen suuruinen. Romuluksen kerrotaan myös nimittäneen ensimmäiset senaattorit.


title: Rooman kuningas

text: Tutkijat olettavat, että Numa Pompilius -niminen mahdollisesti sabiinilainen henkilö on ollut olemassa. Hänen kuninkuudestaan ei ole mitään varmuutta. Legendan mukaan Numa oli roomalaisen kalenterin kehittäjä, mutta siihen liittyvät yksityiskohdat eivät ole uskottavia.


title: Rooman kuningas

text: Todennäköisesti Tulluskaan ei ole ollut Rooman kuninkaana. Legendoissa hänet kuvataan sotilaallisena hahmona. Sodat käytiin pääasiassa latinalaisia heimoja vastaan. Häntä pidettiin myös demokraattina, joka otti kaikessa huomioon senaatin mielipiteen.


title: Rooman kuningas

text: Nimi Ancus oli aikanaan harvinainen ja sitä pidetään joko sabiinilaisena tai etruskilaisena. Hänen mainitaan valloittaneen Rooman lähialueelta Tiberin alajuoksulta kolme kaupunkia, joista ainoastaan Ficana tunnetaan. Rooman satamakaupunkia Ostiaa pidetään hänen perustamanaan. Arkeologia ei anna tälle väitteelle tukea.


title: Rooman kuningas

text: Kolmen viimeisen kuninkaan arvellaan olleen historiallisia henkilöitä. Näidenkään kuninkaiden olemassaolosta ei ole varmoja tietoja, mutta epäsuoraa todistusaineistoa on. Käytössä oli oletettavasti vaalikuninkuus. Kuninkaan rinnalla oli etruskien tapaan ylimyssukujen neuvoa-antava kokous, senaatti.


title: Rooman kuningas

text: Kuitenkin tutkijat ovat ihmetellen todenneet, että Liviuksen kuvaamat Tarquinius-kuninkaat ovat kovin pitkäikäisiä ja heille syntyy myös jälkikasvua korkeassa iässä. Onkin mahdollista, että Tarquiniukset ovat menneet sekaisin tai että heitä olisi ollut enemmän kuin kaksi. Tarquiniusten nimet viittaavat vahvasti etruskeihin, joten on ajateltu, että Rooma joutui viimeistään heidän aikanaan etruskien valtaan. Forum kehittyi arkeologien mukaan Rooman poliittisen elämän keskukseksi Tarquinius vanhemman hallitusvuosiksi nimettynä aikana. Viimeinen kuningas Tarquinius Superbus kuvataan legendoissa julmaksi tyranniksi, joka lopulta aiheutti kuningasvallan kukistumisen ja siirtymisen tasavaltaan. Tämä lienee voittajien historiaa, jolla kuninkaan maine haluttiin mustata. Rooma omaksuikin vahvasti kuningaskielteisen asenteen, jonka takia Julius Caesar ei yksinvaltiaana ottanut käyttöön arvonimeä kuningas.


title: Lucius Tarquinius Superbus

text: Lucius Tarquinius Superbus oli viimeinen antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista. Tarinan mukaan hän oli kuningas Lucius Tarquinius Priscuksen poika. Tarquiniuksen väitetään hallinneen vuosina 535 eaa. – 510 eaa.


title: Lucius Tarquinius Superbus

text: Rooman viimeinen kuningas Lucius Tarquinius oli tarinan mukaan suvultaan etruski ja sai lisänimen Superbus ankaruutensa ja ylpeytensä tähden. Murhattuaan edeltäjänsä Servius Tulliuksen hän toimitti myös monta hänen ystäväänsä, valtakunnan ylhäisimpiä miehiä, mestatuksi tai maanpakoon. Alussa hänellä oli menestystä, koska hän vahvisti Rooman herruutta latinalaiskansoihin. Roomaan rakennettiin suuria monumenttirakennuksia, erityisesti Capitoliumille perustettu temppeli, joka on pyhitetty kolmelle tärkeimmälle jumalalle, Juppiterille, Junolle ja Minervalle. Hänen kerrotaan rakennuttaneen valmiiksi myös suuren Circus Maximus -rakennuksen, jossa järjestettiin sirkushuveja. Myös suuria viemäreitä rakennettiin kuljettamaan pois likavesiä kaupungista.


title: Lucius Tarquinius Superbus

text: Tarquiniuksen piirittäessä Ardean kaupunkia kerrotaan sattuneen tapaus, jonka vuoksi hänet karkotettiin kuninkaan istuimelta. Kun muutamat kuninkaan miehistä olivat hänen poikansa Sextuksen luona, johtui puhe heidän vaimoihinsa, ja he rupesivat kiistelemään, kuka heistä olisi kiitettävin. Eräs läsnäolijoista, Kollatinus, sanoi: "No hyvä, nouskaamme ratsujemme selkään ja lähtekäämme katsomaan vaimojamme. Miehen äkkiarvaamaton tulo on kyllä hyvä koetuskeino." Ehdotus miellytti, ja kiireesti lähdettiin Roomaan. Havaittiin, että kuninkaan poikien vaimot viettivät juhlien ja pitojen täyttämää elämää. Sitten he menivät Kollatianin kaupunkiin, jossa huomattiin Kollatinuksen vaimon Lucretian vielä myöhään yöllä istuvan palvelustyttöjensä keskellä villoja kehräämässä. Kunniapalkinto määrättiinkin hänelle.


title: Lucius Tarquinius Superbus

text: Muutamien päivien kuluttua saapui Sextus Kollatinuksen tietämättä Kollatiaan ja raiskasi Lucretian. Hänen lähdettyään kutsui vaimo isänsä, miehensä sekä muutamia sukulaisia, kertoi heille häväistyksensä, vaati heitä kostamaan ja sysäsi itse puukon sydämeensä. Todistajain joukossa oli myös kuninkaan sukulainen Brutus. Hän oli ainoastaan siten säilynyt kuninkaan epäluuloiselta julmuudelta, että oli tekeytynyt mielipuoleksi. Brutus nyt veti puukon pois haavasta ja vaati läsnäolijoita karkottamaan Tarkviniusten sukua ja lakkauttamaan kuninkuuden. Siitä alkanut kapina onnistuikin pian siinä. Kapinaa johtivat Lucretian mies Lucius Tarquinius Collatinus ja Lucius Junius Brutus. Heistä tuli Rooman ensimmäiset konsulit. Tarquinius yritti palata valtaan useaan otteeseen ja sai aikeissaan tukea etruskeilta.


title: Lucius Tarquinius Superbus

text: Tarquinius Superbuksen tarina saattaa olla symbolinen esitys etruskivallan kukistumisesta Roomassa.


title: Cheerleading

text: Cheerleading on alun perin tarkoittanut urheilujoukkueen kannustamista ryhmänä huudoin ja koreografioin. Toisen urheilujoukkueen kannustamisesta on kehittynyt myös oma urheilulajinsa: USA:ssa tämä tapahtui 1970-luvulla, Suomessa 1980-luvulla.


title: Cheerleading

text: Kilpailumuotona cheerleading on monipuolinen ja akrobaattinen joukkueurheilulaji. Lajin kilpailuohjelmat sisältävät nostoja eli stuntteja, eri korkuisia pyramideja, permantoakrobatiaa sekä alemmilla tasoilla myös hyppyjä ja tanssia. Kilpailuohjelmien alussa esitetään lajin perinteiden mukainen kannustushuuto. Cheerleading on Suomessa valtion tukema urheilulaji. Harrastajaa kutsutaan nimellä "cheerleader".


title: Cheerleading

text: Cheerleading jakautuu kilpailumuotona kahteen toisistaan poikkeavaan alalajiin: cheeriin ja cheer-tanssiin. Cheerjoukkueiden ohjelmissa yhdistyvät erilaiset akrobaattiset rakennelmat, kuten stuntit, pyramidit ja heitot sekä myös hypyt, tanssi ja permantoakrobatia, kärrynpyöristä kierrevoltteihin. Kilpacheerleadingissä kannustushuutojen tavoitteena on saada yleisö mukaan kannustamaan omaa, kilpailevaa joukkuetta. Cheertanssijoukkueiden ohjelmat puolestaan ovat näytävää joukkuetanssia, jossa tärkeää on tanssitekniikka, erilaiset taito-osuudet kuten hypyt, piruetit ja notkeusosuudet, joukkueen esittämisen yhdenaikaisuus ja puhtaus sekä vauhdikas koreografia. Cheerjoukkueilla on usein apunaan kannustushuudoissa erilaista rekvisiittaa, kuten lippuja, megafoneja, kylttejä ja huiskia, eli pom-pomeja. Tanssisarjoista yleisin on pom-sarja, jossa apuna ovat huistat; lisäksi kilpaillaan myös cheertanssiryhmien hip hopissa ja jazztanssissa.


title: Cheerleading

text: Cheerleading vaatii lajina voimaa, notkeutta ja koordinaatiokykyä sekä kykyä työskennellä ryhmässä. Lajin huippumaiksi ovat kilpailuissa osoittautuneet muun muassa Yhdysvallat, Taiwan, Saksa, Slovenia ja Pohjoismaat, kärjessä Suomi. Lajissa kilpaillaan kansainvälisesti MM-tasolla sekä maanosakilpailuissa, kuten EM-kisoissa .


title: Cheerleading

text: Cheerleadingin historia alkoi Yhdysvaltojen itärannikon yliopistoissa 1880-luvulla. Yksi tunnetuimmista lajin syntysijoista on Princetonin yliopisto New Jerseyn osavaltiossa, josta toiminta vietiin Minnesotan yliopistoon. Laji alkoi epämuodollisena oman urheilujoukkueen kannustamisena. Urheilukilpailussa katsomossa kannustaneet miehet saattoivat innostua niin, että hyppäsivät katsomon eteen huudattamaan muitakin oman joukkueen puolesta. Stadioneiden kasvun myötä myös cheerleading kehittyi. Suuremmat stadionit ja etäisyydet vaativat harjoittelua ja suunniteltuja kannustushuutoja ja liikkeitä, jotta ne näkyivät katsomoon.


title: Cheerleading

text: Kaikki cheerleaderit olivat aluksi miehiä. 1920-luvulla tilanne muuttui, kun naisetkin pääsivät yliopistoihin. Toisen maailmansodan aikaan naisten määrä kannustusjoukoissa yleistyi miesten sotiessa. Sodan jälkeen cheerleadingissa tulivat muotiin erilaiset akrobaattiset voimisteluliikkeet ja nostot.


title: Cheerleading

text: Cheerleadingin kilpailutoiminta yleistyi Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Kilpailuihin kehiteltiin tiukat säännöt muun muassa turvallisuusnäkökohtien vuoksi. Aluksi cheerleadingissa kilpailtiin koulujen ja yliopistojen joukkueissa, mutta vähitellen ovat yleistyneet myös all star -joukkueet, jotka toimivat yksityisten liikuntakeskusten yhteydessä.


title: Cheerleading

text: Wisconsinin osavaltion korkeimman oikeuden päätöksen mukaan cheerleading katsotaan osavaltiossa kontaktilajiksi, vaikkei siinä olla fyysisesti tekemisissä vastustajajoukkueen kanssa. Lajissa kuitenkin tapahtuu "merkittävissä määrin fyysistä kontaktia cheerleaderien välillä".


title: Cheerleading

text: Cheerleadingista on tullut myös yritystoimintaa, jossa sadat eri yrityspohjalla toimivat cheerleadingorganisaatiot tarjoavat harrastajille omia mestaruuskilpailujaan ja leirejään. Cheerleadingin ympärille on rakentunut myös tuottoisa varustebisnes.


title: Cheerleading

text: Suomeen laji tuli 1980-luvun alussa Yhdysvalloissa vierailleiden vaihto-oppilaiden ja amerikkalaisten elokuvien mukana. Ensimmäiset cheerleaderit olivat Suomeen perustettujen amerikkalaisen jalkapallon seurojen satunnaisia kannustusryhmiä, jotka koostuivat pelaajien siskoista ja tyttöystävistä. Ensimmäisenä vakituisen toiminnan aloittaneena cheerleading-ryhmänä voidaan pitää Turun Trojansin cheerleadereitä vuonna 1983.


title: Cheerleading

text: Ensimmäiset cheerleadingin SM-kilpailut järjestettiin toukokuussa 1985 Helsingin Pallokentällä. Voiton jakoivat Turun Trojansin cheerleaderit sekä Tampereen Amerikkalaisen Jalkapalloseura Rocksin tanssiryhmä Rockettes. Kilpailutoiminnan taso kohosi nopeasti, ja lajiin tuotettiin ulkomailta vierailevia valmentajia. Laji laajeni 1990-luvulla myös junioritoimintaan.


title: Cheerleading

text: Cheerleadingseurat olivat vuoteen 1995 saakka Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liiton jäseniä, mutta vuonna 1995 lajille perustettiin oma yhdistys Suomen Cheerleadingliitto ry (SCL). SCL:ssä on jäseninä 50 cheerleadingseuraa, joissa on yli 9 000 jäsentä. Suurin osa harrastajista on tyttöjä ja naisia, mutta lajissa kilpailee naisten ja miesten sekajoukkueita sekä juniori- että aikuisten tasolla. Suomen Cheerleadingliitto kuuluu Suomen Liikunta- ja Urheilu ry:hyn.


title: Cheerleading

text: Suomessa järjestetään vuosittain lajin SM-karsintakilpailut, SM-kilpailut, Euroopan Liigaan kuuluvat May Madness -kilpailut (Trio Areena, Vantaa), Summer Cheer Cup -kilpailut (PowerPark, Alahärmä), Twin Towers Competition (uusi nimi) (järjestetään eri paikoissa), edistyneen tason Super cheer -kilpailut (Energia Areena, Vantaa), sekä ensimmäistä kertaa vuonna 2015 järjestetyt, aloittelija-sarjojen kilpailijoille tarkoitetut Winter Wildness- kilpailut (Energia Areena, Hämeenlinna). Näiden lisäksi järjestetään ympäri Suomen aluekilpailuja, ja myös cheerleadingseurat voivat järjestää omia kilpailujaan.


title: Cheerleading

text: Cheerleadingin voi Suomessa aloittaa yleisimmin noin seitsemänvuotiaana, joissain seuroissa aikaisemminkin. Ellei tähtää huippu-urheilijan uralle, voi lajiin tulla myöhemminkin mukaan eri seurojen harrastajaryhmiin.


title: Cheerleading

text: Suomessa on lisäksi lukuisia muita urheilulajeja (kuten jääkiekkoa ja jalkapalloa) kannustavia tanssi- ja cheerleadingryhmiä, jotka eivät ole järjestäytyneet lajiliittoon.


title: Cheerleading

text: Suomen Cheerleadingliitto on jäsenenä European Cheer Unionissa, jonka jäsenmaat järjestävät vuosittain lajin EM-kilpailut. SCL oli jäsenenä kansainvälisessä cheerleadingliitossa International Federation of Cheerleadingissa (IFC) vuosina 1998 – 2008, mutta vaihtoi vuonna 2008 kattojärjestöä uuteen International Cheer Unioniin (ICU). Tämän jälkeen myös Euroopan kattojärjestö vaihtui European Cheerleading Associationista nykyiseen ECU:hun.


title: Cheerleading

text: ICU:n ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin huhtikuussa 2009 Orlandossa, Floridassa. Suomea edustivat naisten cheer-sarjassa Northern Lights Diamonds Oulusta, sekajoukkuiden cheer-sarjassa helsinkiläinen Funky Team Gorillaz ja cheer-tanssisarjassa tamperelainen Dream Team Dancers. Northern Lights Diamonds sai kilpailussa MM-hopeaa, Funky Team Gorillaz tuli neljänneksi ja Dream Team Dancers oli Freestyle Cheer Dance sarjassa MM-pronssilla.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2010 MM-kilpailuihin Suomen edustuspaikan saivat naisten cheer-sarjassa Golden Spirit Angels, sekajoukkueiden cheer-sarjassa Funky Team Gorillaz, sekä tanssisarjassa Dream Team Dancers. Dream Team vei jälleen Freestyle-tanssisarjassa pronssia, Golden Spirit oli sarjassaan neljäs. Funky Team Gorillaz ei päässyt kisoihin lainkaan Islannin tuhkapilven aiheuttamien lento-ongelmien vuoksi, kuten ei mikään muukaan eurooppalainen sekajoukkue.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2011 MM-kilpailuissa Orlandossa, USA:ssa Suomi saavutti ensimmäisen MM-kultansa uudessa järjestössä, kun paristunt-sarjan voittivat Mija Schrey ja Mika Pennanen.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Suomen joukkueet saivat 3 pronssia. Naisten joukkue oli vain muutaman pisteen päässä hopeasta.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2015 MM-kilpailuista eteenpäin Suomea edustaa maailmanmestaruuskilpailuissa Suomen maajoukkue eikä SM-voittajajoukkue, niin kuin aikaisemmin on ollut.


title: Cheerleading

text: Suomi saavutti kaksi mitalia vuoden 2016 MM-kilpailuista. Naisten joukkue sijoittui toiseksi ja sekajoukkue uusi edellisvuoden pronssin.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2017 MM-kilpailuista Suomi sai hopeaa naisten sarjassa ja sekajoukkue oli pronssilla kahden edellisvuoden tapaan. Ensimmäistä kertaa tapahtumassa järjestettiin myös junioreiden MM-kilpailut.


title: Cheerleading

text: Vuoden 2018 MM-kilpailut olivat historialliset, sillä Suomen naisten maajoukkue voitti MM-kultaa naisten premier-sarjassa. Arvostetun sarjan voitti näin ensi kertaa joku muu maa kuin USA. Sekajoukkueiden premier-sarjassa Suomi oli kuudes, Suomen tanssimaajoukkue pom-sarjassa puolestaan neljäs. Juniorit saivat omista kisoistaan kaksi mitalia; Spirit Shakin´ Blizzard nappasi tyttöjen elite-sarjassa hopeaa ja Funky Team Blackbackz sekajunioreiden elite-sarjassa pronssia. Suomea junioreiden tanssisarjassa edustanut HAC Emotion tuli kahdeksanneksi.


title: Cheerleading

text: Euroopan mestaruuskilpailuissa Suomi on vuosittain menestynyt myös erinomaisesti. Kilpailuja on järjestetty vuodesta 1995 lähtien. Vuoden 2011 EM-kilpailuissa Ljubljanassa, Sloveniassa Suomi saavutti kaikkiaan 13 mitalia eri sarjoissa, joista peräti kolme oli kaksoisvoittoja. Suomella on myös muun muassa kolme peräkkäistä EM-kultaa helsinkiläisjoukkueelle Golden Spirit Whitelighters (2013–2015).


title: Cheerleading

text: EM-kilpailut vuonna 2018 järjestetään Helsingissä kesä-heinäkuun vaihteessa.


title: Sacramento

text: Sacramento on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 466 488 ihmistä.


title: Sacramento

text: "Miwok"-, "Shonommey"- ja "Maidu" -alkuperäiskansat asuttivat nykyisen Sacramenton aluetta todennäköisesti tuhansia vuosia ennen ensimmäisiä uudisasukkaita. Näistä kansoista on jäänyt vain vähän todisteita jäljelle. Alkuperäiskansojen ravinto koostui tammenterhoista, hedelmistä, sipuleista, siemenistä ja juurista ympäri vuoden.


title: Sacramento

text: Espanjalainen tutkimusmatkailija Gabriel Moraga löysi ja nimesi Sacramento Valleyn ja Sacramentojoen pyhän sakramentin mukaan joko vuonna 1806 tai 1808.


title: Sacramento

text: Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston ("US Census Bureau") mukaan kaupungin pinta-ala on 257,0 km², josta 251,6 km² maata ja 5,4 km² vettä. Veden osuus pinta-alasta on 2,1 %. Vuonna 2004 kaupungin väkiluku oli noin 454 330. Kaupunki sijaitsee 137 km koilliseen San Franciscosta ja 217 km lounaaseen Renosta sekä 385 km pohjoiseen Los Angelesista.


title: Sacramento

text: Sacramentojoki on 650 kilometriä pitkä joki Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Joki virtaa Sierra Nevadasta San Franciscon lahteen. 400 kilometriä joesta on purjehduskelpoista.


title: Sacramento

text: Sacramentossa vallitsee välimerenilmasto, eli kaupungissa talvet ovat leutoja ja kesät kuivia. Alueella on normaalisti pieni kosteusprosentti. Sadetta tulee yleensä marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Sateet loppuvat miltei kokonaan huhtikuun lopulla. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 442 mm. Keskimäärin vuodessa sataa 58 päivänä. Sumua kaupungissa esiintyy keskimäärin 96 päivänä vuodessa, yleensä aamuisin ja yleisimmin joulukuussa ja tammikuussa. Lumisade-ennätys syntyi 4. tammikuuta 1880, jolloin satoi 90 mm lunta.


title: Sacramento

text: Vuoden keskimääräinen lämpötila on 16 °C. Keskimäärin vuodessa on 73 päivää jolloin lämpötila nousee yli 34 °C ja 18 päivää jolloin lämpötila laskee alle 0 °C. Korkein mitattu lämpötila oli 17. heinäkuuta 1925, 45 °C, ja matalin 11. joulukuuta 1932, –8 °C.


title: Sacra conversazione

text: Sacra conversazione on italiaa ja tarkoittaa pyhää keskustelua. Renessanssin aikana nimitystä käytettiin kuvataiteessa maalauksesta, jossa Neitsyt Maria ja Jeesus-lapsi ovat pyhimysten ympäröiminä. Fra Angelico ja Filippo Lippi ovat maalanneet ensimmäisiä lajia edustavia maalauksia.


title: Silmälasikäärme

text: Silmälasikäärme eli intiankobra, joskus myös pelkkä kobra ("Naja naja") on erittäin myrkyllinen käärme, joka elää Etelä-Aasian savanneilla. Nimi silmälasikäärme tulee sen niskassa olevasta silmälaseja muistuttavasta kuviosta. Kobra on pohjaväriltään musta, lisäksi nahassa on valkoisia ja harmaita täpliä.


title: Silmälasikäärme

text: Kobranaaras munii munat maassa olevaan kuoppaan tai onttoon puuhun, ja jää sitten vartioimaan niitä niiden kuoriutumiseen asti. Silmälasikäärme syö piennisäkkäitä, kaloja, sammakoita ja liskoja.


title: Silmälasikäärme

text: Uhkaavassa tilanteessa kobra levittää kaulansa, kohottaa päänsä ja alkaa huojua uhkaavasti. Tällöin se voi purra hyökkääjäänsä. Silmälasikäärme voi myös ruiskuttaa uhriinsa tappavaa myrkkyä jopa noin 3 metrin päähän. Jos käärme puree ihmistä, hän kuolee muutamassa tunnissa ilman vastamyrkkyä. Kobra ei yleensä pure ihmistä vaan lähtee karkuun, mutta jos ihminen härnää sitä tai käyttäytyy muuten uhkaavasti, kobra voi hyökätä. Ilman hoitoa myrkky voi tappaa kuudessa tunnissa, ja käärme tappaa vuosittain tuhansia ihmisiä laajalla alueella Pakistanista Bangladeshiin, mikä tekee kobrasta yhden vaarallisimmista käärmeistä.


title: Silmälasikäärme

text: Silmälasikäärme saattaa joutua toisen käärmeen, kuten kuningaskobran saaliiksi.


title: Kobra

text: Kobra tai Cobra voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Venäjänvinttikoira

text: Venäjänvinttikoira () on vanha, 1500-luvulla Venäjällä suden, jäniksen ja ketun ajoon jalostettu ajava koirarotu. Venäjänvinttikoiran alkuperäinen nimi on borzoi, joka lausutaan venäläisittäin "barzoi".


title: Venäjänvinttikoira

text: Borzoi on vaikuttavan kokoinen koira. Urosten säkäkorkeus on noin 75–85 cm, nartut ovat hieman pienempiä, noin 68–78 cm. Sen koko yhdistettynä kuivaan, aavistukseen pitkänomaiseen rakenteeseen antaa vaikutelman aristokraattisesta koirasta. Korkeuden lisäksi sen pitkänomainen pää, kaartuva selkä sekä pitkähkö niska ja hieman kulmautuneet olkavarret kuvaavat kaikki hyvin vinttikoiria yleensä. Nartuilla on yleensä hieman pitempi runko kuin uroksilla. Luusto ja lihakset ovat hyvin kehittyneet ja litteähköt. Tärkeintä on liikkeen ja rungon mittasuhteiden sopusuhtaisuus ja tasapaino.


title: Venäjänvinttikoira

text: Venäjänvinttikoirien silkkinen turkki on hapsukas erityisesti hännästä ja housukarvoista. Se on laineikas ja muodostaa kiharoita lapojen ja lantion alueella. Kaikki värit ovat sallittuja sinistä ja suklaanruskeaa lukuun ottamatta sekä yksivärisinä että kirjavina. Koiran silmät ovat suuret ja ilmeikkäät.


title: Venäjänvinttikoira

text: Venäjänvinttikoiran olemuksessa kuvastuvat ylväs rauha ja pidättyväisyys, varmuus ja pelottomuus. Rodun ominaisuuksia ovat myös nopeus ja älykkyys. Borzoit näkevät kauas ja reagoivat vahvasti ja kiihkeästi näkemiinsä liikkuviin kohteisiin, esimerkiksi riistaeläimiin. Normaalioloissa ne ovat erittäin rauhallisia ja tasapainoisia, mutta tarkkaavaisia. Borzoi on myös hiljainen, harvoin haukkuva koira.


title: Venäjänvinttikoira

text: Kotiväelleen ja tuttaville venäjänvinttikoira osoittaa kiintymystä. Vieraat se ottaa vastaan tervehtimällä, mutta ei jälkeenpäin kiinnitä näihin suurempaa huomiota. Venäjänvinttikoiralle tyypillistä on myös "nauraminen" (ylähuulen ylös vetäminen), jolla se saattaa tervehtiä tuttuja ihmisiä. Borzoi nauttii eniten vapaana liikkumisesta, mitä se tarvitseekin erityisen paljon. Sopivia harrastuksia venäjänvinttikoiran kanssa ovat koiranäyttelyiden lisäksi erityisesti rata- ja maastojuoksu, mutta myös toko ja agility.


title: Venäjänvinttikoira

text: Rotu on ollut metsästyskoirana erityisesti venäläisen ylimystön suosiossa. Venäjänvinttikoirien historiassa niiden kasvattajina ja omistajina on ollut monia kuuluisia henkilöitä: 1000-luvulta peräisin olevan aikakirjan mukaan esimerkiksi Iivana Julma, Pietari Suuri, Nikolai II, Aleksandr Puškin ja Ivan Turgenev. Maineikkaiden kasvattajien, suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin ja Dimitri Valtsevin, perustamalla kuuluisalla Peršinon metsästyskennelillä oli rodulle suuri merkitys.


title: Venäjänvinttikoira

text: Rotua on kasvatettu 1800-luvun lopulta lähtien suurissa eurooppalaisissa ja amerikkalaisissa kenneleissä. Englannin prinsessa Alexandra sai venäjänvinttikoiria lahjaksi Venäjän keisari Aleksanteri III:lta. Venäjänvinttikoirat pääsivät ensimmäisen kerran osallistumaan koiranäyttelyyn vuonna 1891.


title: Venäjänvinttikoira

text: Rodun rekisteröintitilanne on seuraavanlainen: vuonna 2002 rekisteröitiin Suomessa 80 koiraa; 2003 rekisteröitiin 101 koiraa; 2004 rekisteröitiin 71 koiraa; 2005 rekisteröitiin 87 koiraa ja vuonna 2006 rekisteröitiin 119 koiraa. Venäjänvinttikoira on rekisteröintimäärälistalla vuonna 2006 sijalla 88. Sijoitus on toiseksi korkein FCI:n ryhmän 10 rotujen kesken.


title: Venäjänvinttikoira

text: Venäjänvinttikoira on melko terve rotu. Perinnöllisten sairauksien osuus koirakannassa on erittäin pieni, ja vakavat lonkkaviat ovat todella harvinaisia. Syvän rintakehän vuoksi rodulla esiintyy joitakin suurille koirille ominaisia sairauksia kuten mahalaukun kiertymää. Lisäksi vähäisessä määrin esiintyy sydänlihassairautta eli kardiomyopatiaa. Ajoissa havaittu sairaus voidaan hoitaa lääkkein, mutta hoitamattomana se johtaa äkkikuolemaan 2–5-vuotiaana.


title: Venäjänvinttikoira

text: Borzoi Club of America ilmoittaa sivuillaan venäjänvinttikoirien yleisimpiä sairauksia vuonna 2000. Yleisin sairaus on syöpä, toinen epilepsia, kolmas lonkkadysplasia. Allergiat, sydän- ja autoimmuunisairaudet sekä PRA eli verkkokalvon etenevä surkastuminen (Progressive Retinal Atrophy) kuuluvat myös kymmenen yleisimmän sairauden joukkoon.


title: Boëthius

text: Anicius Manlius Severinus Boëthius (480–524/525) oli antiikin ajan Rooman viimeisiä filosofeja. Hänestä käytetään usein nimitystä "viimeinen roomalainen, ensimmäinen skolastikko". Hän oli kristitty, mutta ammensi filosofiansa kuitenkin enimmäkseen antiikin maailmasta, kuten kreikkalaisista tarustoista ja Platonin filosofiasta.


title: Boëthius

text: Boëthius syntyi Roomassa ylhäiseen sukuun, jonka monet aiemmat jäsenet olivat olleet konsuleita, mukaan lukien hänen isänsä Fl. Manlius Boëthius vuonna 487. Hän pääsi myös itse konsuliksi ostrogoottien vallan aikana, ja sai nähdä myös kaksi pojistaan samassa virassa vuonna 522. Lopulta hänet kuitenkin petettiin, ja kuningas Teoderik Suuri tuomitsi hänet kuolemaan syytettynä maanpetoksesta, yhteistoiminnasta Bysantin valtakunnan kanssa.


title: Boëthius

text:
Boëthiuksen tarkka syntymäaika ei ole tiedossa. Sen oletetaan kuitenkin olevan vuonna 480, jolloin syntyi myös muun muassa Pyhä Benedictus. Boëthius syntyi patriisiperheeseen, jossa oli ollut isän puolella aiemmin kaksi paavia ja useita Rooman keisareita. Myös hänen äitinsä suvussa oli ollut keisareita.
Ei tiedetä, missä Boëthius sai vaikuttavan kreikkalaisen sivistyksensä, sillä hänen nuoruusvuosinaan Roomaa hallitsi ostrogootti Teoderik Suuri, ja lännen kulttuuriperintö oli hiipumassa. Aiheesta ei ole historiallisia dokumentteja, mutta hän on saattanut opiskella Ateenassa ja mahdollisesti myös Aleksandriassa. Joku Boëthius-sukuun kuulunut toimi Aleksandrian koulussa järjestyksenvalvojana noin vuonna 470, ja se osoittaa, että nuorempi Boëthius saattoi saada klassisen sivistyksen perustan isältään tai joltain läheiseltä sukulaiselta.


title: Boëthius

text: Joka tapauksessa Boëthiuksen saama sivistys oli erityisesti ajan levottomat olosuhteet huomioon ottaen huomattava. Toisekseen tuon ajan opetus painottui selvästi kirjallisuuteen enemmän kuin matematiikkaan ja luonnontieteisiin.


title: Boëthius

text: Noin 20-vuotiaana Boëthius oli jo hyvin koulutettu ja saavutti Teoderik Suuren huomion. Kuningas antoi Boëthiukselle useita merkittäviä tehtäviä.


title: Boëthius

text: Vuoteen 520 mennessä, jolloin Boëthius oli noin 35-vuotias, Teoderik oli jo nimittänyt hänet "magister officiorumin" virkaan eli hallituksen ja tuomioistuimen johtajaksi. Näin ollen hänellä oli valtaa ja kunniaa enemmän kuin monilla kaksi kertaa häntä vanhemmilla oli koskaan ollut. Myös kaksi hänen pojistaan palkittiin konsulin viroilla heidän isänsä maineen ansiosta.


title: Boëthius

text: Vuonna 523 Teoderik kuitenkin määräsi Boëthiuksen pidätettäväksi. Tarkkaa syytä ei tiedetä. Jotkut tutkijat ovat esittäneet, että Boëthius oli pyrkinyt avaamaan neuvotteluyhteyden Bysantin valtakunnan, Teoderikin vihollisen, kanssa. Boëthius itse syytti vihollisiaan panettelusta ja todistusaineiston tekaisemisesta. Joka tapauksessa Boëthius menetti virkansa ja kunniansa, ja hän joutui vankeuteen Paviaan odottamaan teloitusta. Teloitus tapahtui joko vuonna 524 tai 525.


title: Boëthius

text: Boëthiuksen merkittävin teos on "Filosofian lohdutus" ("De consolatione philosophiae"). Hän kirjoitti sen vankilassa lohduksi itselleen odottaessaan kuolemaantuomionsa täytäntöönpanoa. Teoksessa hän käy dialogia henkilöityneen rouva "Filosofian" kanssa, joka lohduttaa kaiken menettänyttä Boëthiusta. "Filosofian" pääargumentteina ovat kaiken maallisen rikkauden ja vallan turhuus ja kestämättömyys.


title: Boëthius

text: Teoksen dialogimuodon Boëthius oli saanut suosikiltaan Platonilta. Teoksessa on myös muuten paljon platonistisia ja erityisesti uusplatonistisia vaikutteita, sekä myös vivahteita stoalaisuuteen, mutta ei juurikaan merkkejä kristinuskosta. Mahdollisesti Boëthius halusi säilyttää teoksen filosofian ”luonnollisen totuuden” piirissä, ja jättää kristinuskon ”yliluonnollisen totuuden” sivummalle.


title: Boëthius

text: Teos on vaikuttanut moniin kirjailijoihin ja kirjoihin vuosisatojen aikana, ja näin se on yksi eniten vaikuttaneista kirjoista koko Euroopan historiassa.


title: Boëthius

text: Aiemmin Boëthius oli myös kääntänyt muun muassa Aristoteleen logiikan alaan kuuluvaa tuotantoa, merkittävimpänä "Organonin", kreikasta latinaksi. Nämä käännökset pysyivät 1100-luvulle saakka ainoina Aristoteleen latinannoksina ja olivat näin ollen ainoita teoksia, joista Aristoteles tunnettiin varhaiskeskiajalla. Boëthiuksen tavoitteena oli kääntää kaikki Platonin ja Aristoteleen teokset latinaksi, ja hän olisi halunnut muodostaa synteesin Platonin ja Aristoteleen filosofioiden välille. Näitä hän ei kuitenkaan ehtinyt tehdä ennen kuolemaansa.


title: Boëthius

text: Boëthius kirjoitti myös kommentaarion Porfyrioksen teokseen "Isagoge", jossa hän käsittelee lajien luonnetta – ovatko ne olemassa itsessään, vaikka kukaan ei ajattelisikaan niitä, vai ovatko ne olemassa ainoastaan ideoina. Tästä kysymyksenasettelusta seurasi myöhemmin yksi keskiaikaisen filosofian äänekkäimpiä kiistoja. Yleisemmin ajateltuna kysymys universaalien ideoiden luonteesta tuli tunnetuksi universaalien ongelmana.


title: Boëthius

text: Boëthius oli monella tapaa yleisnero, sillä hän kirjoitti edellä mainittujen aiheiden lisäksi tutkielmia yhtä hyvin esimerkiksi matematiikasta (muun muassa "De Arithmetica") ja musiikista (mm. "De Musica"). Häntä on kiitetty myös teologisista tutkielmista, vaikka hänen kristillisen uskonsa todellinen syvyys on ollut kyseenalainen. Teologiaa käsittelivät muun muassa teokset "Kolminaisuus" ("De trinitate") ja "Eutykhestä vastaan" ("Liber contra Eutychen et Nestorium").


title: Urbanus III

text: Urbanus III oli paavina 25. marraskuuta 1185 – 20. lokakuuta 1187. Hänen oikea nimensä oli Uberto Crivelli.


title: Urbanus III

text: Hän seurasi paavin virassa Lucius III:ta, joka oli tehnyt hänestä hänestä Milanon arkkipiispan ja kardinaalin. Hän jatkoi edeltejiensä riitoja keisari Fredrik I Barbarossan kanssa, muun muassa Toscanan kreivitär Matildan maita koskevaa perimysriitaa. Paavina ollessaankin Urbanus piti itsellään Milanon arkkipiispan arvon, missä ominaisuudessa hän kieltäytyi kruunaamasta Fredrikin poikaa Henrikiä Italian kuninkaaksi. Henrik oli juuri nainut Sisilian kuningaskunnan perijättären, Constantian, ja toimi Etelä-Italiassa yhteistyössä paavia vastaan kapinoivan Rooman senaatin kanssa. Samaan aikaan Fredrik oli katkaissut kulkuyhteydet Alppien poikki katkaistakseen Veronassa oleskelleen paavin ja hänen saksalaisten tukijoidensa välisen yhteydenpidon. Urbanus päätti julistaa keisarin pannaan, mutta veronalaiset eivät sallineet sen tapahtua heidän kaupungissaan, joten Urbanus vetäytyi Ferraraan. Hän kuitenkin kuoli siellä ennen kuin ehti julistaa Fredrikiä pannaan.


title: Urbanus III

text: Legendan mukaan Urbanus kuoli suruun kuultuaan uutiset ristiretkiläisten tappiosta Hattinin taistelussa heinäkuussa 1187.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros (, 610/609 – n. 546 eaa.) oli eräs antiikin Kreikan esisokraattisista filosofeista. Hänet luetaan kuuluvaksi joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Anaksimandros oli Thaleen oppilas ja Anaksimeneen opettaja. Erityisen kuuluisa hän on "apeiron" ('ääretön') -käsitteestään.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen elämästä ja ajattelusta ei tiedetä paljoa. Hänen tiedetään syntyneen Miletoksessa 42. olympiadin 3. vuotena, mistä saadaan syntymäajankohdaksi vuosi 610/609 eaa. Perhetaustasta tiedetään vain isän nimi, Praksiades. Anaksimandros mainitaan Thaleen oppilaaksi ja kumppaniksi. Itse hän puolestaan opetti Anaksimenesta ja mahdollisesti myös Pythagorasta. Thaleen tavoin hän oli monessa mukana. Anaksimandroksen poliittisesta toiminnasta tiedämme sen, että hän osallistui tuolloin käynnissä olleeseen miletoslaisten siirtokuntien perustamistoimintaan Mustanmeren rannikolle. Hänet mainitaankin nimenomaan Apollonia-nimisen kaupungin (nykyinen Sozopol) perustajaksi.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen voidaan muutenkin olettaa matkustelleen laajasti, olihan hän kiinnostunut maantieteestä ja ensimmäisen maailmankartan laatija. Anaksimandroksen karttaa parantelivat sittemmin sekä Eratosthenes että Hekataios Miletoslainen. Spartaan Anaksimandroksen yhdistää kaksikin kertomusta. Ensiksikin hänen sanotaan esitelleen ensimmäisenä juuri spartalaisille aurinkokellon teknisenä uudistuksena suorakulmaisen osoittimen eli "gnomonin" (), jonka avulla voitiin mitata esimerkiksi auringon korkeus. Lisäksi hänen kerrotaan ennustaneen maanjäristyksen ja varoittaneen spartalaisia siitä.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros oli myös tähtitieteen menestyksekäs harjoittaja ja eksaktin tieteen varhaisia puolestapuhujia. Opetustoimintansa lisäksi Anaksagoras kirjoitti ehkä useitakin teoksia. Tunnetuin on hänen luonnonfilosofinen teoksensa "Luonnosta", jonka hän ilmeisesti kirjoitti vuoden 547 eaa. tienoilla. Tämä teos lienee ollut saatavilla vielä Aleksandrian kirjastossa, mutta myöhemmät kirjoittajat lienevät olleet pelkkien sitaattikokoelmien varassa. Tässä teoksessa Anaksimandros kritikoi sitä Thaleen näkemystä, että kaikkeuden alkulähteenä olisi vesi. On mahdollista, että juuri tässä teoksessa Anaksimandros myös esitti ajatuksen, että ihmiset ja eläimet olisivat syntyneet mutaatioilla. Ihmisten hän oletti olevan mutaatioita joistain eläimistä, todennäköisesti vesieläimistä.


title: Anaksimandros

text: "Sudassa" mainitaan nimeltä kaikkiaan neljä Anaksimandroksen kirjoittamaa teosta, ja lisäksi annetaan ymmärtää, ettei tässä vielä kaikki. Ottaen huomioon Anaksimandroksen varsin monipuoliset kiinnostuksen kohteet "Sudan" luettelo ei vaikuta aivan tuulesta temmatulta:On hyvin todennäköistä, että Anaksimandros kuoli kotikaupungissaan vuonna 546 eaa.


title: Anaksimandros

text: Vaikka Anaksimandroksella oli moniaita kiinnostuksen kohteita, hänen kuuluisuutensa johtuu ennen kaikkea hänen kaikkeuden syntyyn ja muutokseen kohdistuvista kosmologisista pohdinnoistaan. Alkusyntykysymyksessä hän noudatti joonialaisen luonnonfilosofian ajattelutapaa, jossa luonnonilmiöiden selitettiin ilman myyttisiä kertomuksia ja uskonnollisia oletuksia. Thales oli esittänyt, että kaikki oli syntynyt vedestä. Anaksimandroksen arvostelu Thaleen käsitykselle oli, että vesi ei voi synnyttää kaikkia mahdollisia vastakohtaisuuksia, joita maailmassa esiintyy — esimerkiksi vesi voi olla vain märkää, mutta ei koskaan kuivaa — ja siksi se ei voi olla ainoana kaiken lähde. Tuntui siis siltä, ettei maailman aineellista moninaisuutta ole mahdollista johtaa mistään muustakaan havaittavasta elementistä, kuten maa, tuli tai ilma. Kaiken perustana täytyy olla ainesta, jota ei voida havaita suoraan, mutta joka pystyy selittämään kaikki erilaiset vastakohtaisuudet.


title: Anaksimandros

text: Kosmologisen alkulähteen Anaksimandros käsitteellisti sanalla "apeiron" (), 'rajaton', 'ääretön'. Tälle käsitteelle hän ei antanut täsmällistä tulkintaa, tai ainakaan se ei ole meille säilynyt. Anaksimandroksen 'apeiron'-käsitteen tulkinnassa jälkipolvi on erityisen heikossa asemassa siksi, että siinä joudutaan paljolti tukeutumaan Aristoteleeseen, joka tunnetusti valjasti perinnäisen sanaston omaan käyttöönsä. Lähtökohtaisesti siis saatavilla on Aristoteleen ja hänestä riippuvan perinteen (esimerkiksi Theofrastos) näkemys. Nykyaikana Anaksimandroksen "apeiron" onkin synnyttänyt suuren määrän selityskirjallisuutta.


title: Anaksimandros

text: Muiden muassa Aristoteles ja Augustinus ovat ymmärtäneet Anaksimandroksen todellisuuskäsityksen eräänlaiseksi alkukaaokseksi, joka sisälsi erilaisia vastakohtaisuuksia, kuten kuuma ja kylmä, märkä ja kuiva, ja niin edelleen. Se myös ohjasi kappaleiden liikkeitä, niin että niistä kehittyi erilaisia muotoja ja monimuotoisuuksia, joita maailmassa tavataan. Aristoteles sanoo muun muassa seuraavasti:


title: Anaksimandros

text: Tästä otteesta on yleensä hyväksytty Anaksimandroksen omaksi luonnehdinnaksi vain "kuolematon ja tuhoutumaton" (), kun taas apeironin luonnehdinta jumalalliseksi (, "theion") on Aristoteleen omaa päättelyä, jossa hän ikään kuin koukkaa uskonnollisen ajattelun puolelle. Samoin Aristoteles menee oikeastaan joonialaisen naturalismin ulkopuolelle väittäessään, että apeiron ohjaa kaikkea.


title: Anaksimandros

text: Useimmiten apeiron kuvitellaan loputtomaksi ja rajoittamattomaksi massaksi, joka ei kulu ajan eikä rapistumisen voimasta. Se antaa ikuisesti materiaa, synnyttäen näin kaiken, mitä voidaan havaita. Tästä epämääräisestä ja loputtomasta massasta syntyi lopulta keskeinen kappale, sylinterinmuotoinen maa, jota ympäröivät pallonmuotoiset tulikehät, jotka olivat alun perin sen ympärillä kuin kuori puun ympärillä. Lopulta ne irtaantuivat ja muodostivat maan ympärille renkaanmuotoisia, tulentäyttämiä ilmakuplia.


title: Anaksimandros

text: Thales ei tiettävästi kirjoittanut mitään. Anaksimandros kirjoitti, mutta hänen ajatuksiinsa ovat enimmäkseen säilyneet myöhempien filosofien — varsinkin peripateetikkojen ja näiden kommentaattorien — selostusten perusteella. Vaikka nämä selostukset ovat osin epäluotettavia, ovat ne silti arvokkaita todistuksia sekä Anaksimandroksen olemassaolosta että hänen ajattelustaan. Anaksimandrokselta on säilynyt vain yksi aito tekstiote, jota on tapana kutsua filosofian ensimmäiseksi lauseeksi. Kyseessä on alkuaan Theofrastoksen teksti, jota Simplikios Aristoteles-kommentaarissaan siteeraa. Aluksi sitaatti on epäsuora: "Anaksimandros ... sanoi olioiden alkulähdettä ja elementtiä äärettömäksi." Diels & Kranz (DK) ja moni muu pitää sanoja "alkulähde" (, "arkhē") ja "ääretön" (, "apeiron") Anaksimandroksen omina ilmaisuina, jos kohta edellinen on myös usein kyseenalaistettu ja katsottu Aristoteleen käyttämäksi termiksi. Sitten seuraa suoraksi lainaukseksi katsottu jakso:


title: Anaksimandros

text: Tässä Anaksimandros puhuu "varsin runollisin sanakääntein", kuten Theofrastos Simplikioksen välityksellä tekstikatkelmaa luonnehtii. Hänen käsityksiinsä vaikutti syvällisesti kreikkalainen oikeuden käsite ("dike", ): kaikilla asioilla oletettiin olevan ikuisesti määrätyt luonnolliset rajansa, joita edes jumalat eivät voineet yrittää. Sen vuoksi hän kuvaili luonnonilmiöitäkin lainopillisin käsittein. Tämä käy ymmärrettävämmäksi, kun otetaan huomioon kaksi seikkaa. Ensiksikin "dike" ei vielä Anaksimandroksen aikaan ollut yhtä yksiselitteisesti juridinen termi ('oikeus') kuin Platonilla parisataa vuotta myöhemmin. Kielenparreltaan Anaksimandros mieluumminkin vertautuu Homerokseen, jolla "dike" enimmäkseen viittaa siihen, mikä itse kullekin kuuluu ja mitä jokainen näin ollen on oikeutettu itselleen vaatimaan. Taustalla on käsitys, että jokaisella on jumalan (Zeuksen) osoittama ja takaama oma tilansa, jolle tunkeutuminen on "adikia" eli oikeudenloukkaus, sekä oma arvonsa, joka takaa esimerkiksi kestiystävyyden jopa kerjäläiselle. Toiseksi, on esitetty syitä ajatella, että Anaksimandros olisi ottanut kaikkeuskäsityksensä malliksi kreikkalaisen kaupunkirakenteen ja sen heijastaman poliittisen ajattelun, johon kuului aristokraattisesti ymmärretty tasapuolisuus (, "isonomia"): kaikilla väestöryhmillä on oma elämänpiirinsä, jonka ylläpito perustuu sopusointuun ja järjestykseen. Jos Anaksimandroksen käsitys heijastaa yhteiskunnallisen tasapainon ihannetta, on selvää että oppositiossa olevien elementtien, kuten esimerkiksi kuuman ja kylmän aineen, tunkeutuminen toistensa tilaan vertautuu oikeudenloukkaukseen. Tätä taustaa vasten Anaksimandroksen kielikuva on varsin luonteva.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros tuntuu sanovan, että luonnon ainesosat maksavat samalla mitalla toisilleen yksilöitymiseensä kohdistuvat loukkaukset.


title: Anaksimandros

text: Tämän käsityksen, että kaikki palaa alkuperäiseen olotilaansa, esittivät monet myöhemminkin, erityisesti Aristoteles, sekä myös kreikkalainen näytelmäkirjailija Euripides, jonka mukaan "sen, mikä tulee maasta, on myös palattava maahan."


title: Anaksimandros

text: Tästä herää kysymys, miten apeiron liittyy tähän kokonaisuuteen.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros käytti rohkeasti ei-mytologisia selityshypoteeseja, ja tässä suhteessa hän erosi oleellisesti aikaisemmista kirjoittajista kuten Hesiodoksesta. Tämä osoittaa, että esisokraattiset filosofit olivat ensimmäisiä, jotka pyrkivät poistamaan mystiikan luonnonilmiöistä. Anaksimandroksen suurin historiallinen saavutus oli kirjoittaa ensimmäinen proosamuotoinen esitys maailmankaikkeudesta ja elämän alkuperästä; sen vuoksi häntä sanotaankin usein "kosmologian isäksi" ja tähtitieteen perustajaksi. Kuitenkin Pseudo-Plutarkhos väitti, että hän yhä piti taivaankappaleita jumaluuksina.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandos esitti ensimmäisenä mekaanisen käsityksen maailmasta. Hänen mallinsa mukaan Maa ui vapaana, ilman kannattavaa alustaa. Se pysyy paikallaan, koska mikään syy ei pakota sitä liikkumaan mihinkään tiettyyn suuntaan enempää kuin toiseenkaan. Aristoteles piti teoksessaan "Taivaasta" tätä käsitystä nerokkaana, mutta virheellisenä. Erikoista kylläkin, Anaksimandros otaksui Maan olevan lieriön muotoinen, "kivinen pilari" tai "pilarin muotoisen kiven kaltainen", ja että sen korkeus oli kolmasosa sen halkaisijasta. Sen tasainen huippu muodosti asutun maailman, jota valtameri ympäröi.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen oppia, että Maa kelluu vapaana putoamatta ja ilman että sen tarvitsee levätä jonkin päällä, ovat monet pitäneet ensimmäisenä kosmologisena vallankumouksena ja tieteellisen ajattelun alkuna. Karl Popper piti tätä ajatusta "yhtenä rohkeimmista, vallankumouksellisista ja eniten aikaansa edellä olevista ideoista koko inhimillisen ajattelu historiassa". Tällainen malli mahdollisti käsityksen, että taivaankappaleet saattoivat kulkea Maan alitse, mikä avasi tien kreikkalaiselle tähtitieteelle.


title: Anaksimandros

text: Alun perin, sen jälkeen kun kuuma ja kylmä olivat eronneet toisistaan, ilmestyi tulipallo, joka ympäröi Maata kuin kuori puuta. Tämä pallo irtosi, ja siitä syntyivät maailmankaikkeuden muut osat. Se muodosti onttojen sisäkkäisten pyörien järjestelmää, joka oli täytetty tulella ja jonka reunassa oli aukkoja samaan tapaan kuin huilussa. TÄmän vuoksi Aurinko oli se tuli, joka voitiin nähdä uloimmassa pyörässä olevan Maan kokoisen aukon läpi, ja auringonpimennys tapahtui, kun jokin peitti reiän. Auringon pyörän halkaisija oli 27 tai toisten lähteiden mukaan 28 kertaa niin suuri kuin Maan. Kuun tuli ei ollut yhtä voimakas ja sen pyörän halkaisija oli 18 tai 19 kertaa niin suuri kuin Maan. Siinä oleva aukko saattoi vaihtaa muotoaan, mikä selitti Kuun vaiheet. Tähdet ja planeetat olivat Anaksimandroksen mukaan lähempänä ja noudattivat samaa mallia. Anaksimandroksen malli tunnetaan ennen kaikkea Pseudo-Plutarkhoksen ansiosta.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros oli ensimmäinen tähtitieteilijä, joka piti Aurinkoa suurena massana ja joka sen vuoksi käsitti, kuinka kaukana se saattoi olla. Eri lähteiden mukaan hän olisi joko arvioinut Auringon suunnilleen Maan kokoiseksi taikka 27 tai 28 kertaa Maata suuremmaksi. Lisäksi hän esitti ensimmäisenä mallin, jossa taivaankappaleet olivat eri etäisyyksillä. Lisäksi hän Diogenes Laertioksen mukaan rakensi tähtitaivasta esittävän karttapallon. Tämä keksintö epäilemättä teki hänelle mahdolliseksi ensimmäisenä ymmärtää Eläinradan kaltevuus, kuten roomalainen filosofi Plinius vanhempi väitti hänen ymmärtäneen. Anaksimandros ei vielä käyttänyt termiä ekliptika, mutta hänen tietonsa ja tähtitieteelliset teoksensa vahvistavat, että hänen on täytynyt havaita taivaanpallon kaltevuus Maan tasoon nähden ja ymmärtää se vuodenaikojen selityksenä. Aetioksen mukaan Pythagoras olisi jo tarkoin mitannut kaltevuuskulman.


title: Anaksimandros

text: Antiikin kreikkalaisten atomistien kuten Leukippoksen ja Demokritoksen samoin kuin myöhemmin filosofi Epikuroksen tiedetään väittäneen, että tuntemamme maailman lisäksi on olemassa monia muitakin maailmoja. Simplikioksen mukaan jo Anaksimandros olisi pohtinut monen maailman mahdollisuutta. Näiden ajattelijoiden mukaan maailmat syntyivät ja jonkin ajan kuluttua hävisivät, ja että toinen saattoi syntyä samaan aikaan kuin toinen tuhoutui. Heidän mukaansa tämä liike oli ikuista, sillä "ilman liikettä ei voi olla syntymistä eikä häviämistä".


title: Anaksimandros

text: Simplikioksen lisäksi myös Hippolytos mainitsi, että Anaksimandros oli väittänyt olioiden perusaineksen tulevan "apeironista", kun taas oliot itse tulivat taivaista ja maailmoista Ciceron mukaan hän oli väittänyt, että näillä lukemattomilla eri maailmoilla oli kullakin omat jumalansa, ja että jumalat ovat syntyneet ja myös kuolevat, vaikka ovatkin hyvin pitkäikäisiä.


title: Anaksimandros

text: Mikäli Anaksimandros todella esitti maailmoja olevan useita, hän ennakoi tässä suhteessa atomisteja ja epikurolaisia, jotka hekin yli sata vuotta myöhemmin väittivät, että maailmoja on äärettömän monta ja että ne syntyvät ja häviävät. Kreikkalaisista filosofeista muutamien kuten Platonin, Aristoteleen, Anaksagoraan ja Arkhelaoksen mukaan maailmoja oli vain yksi, kun taas esimerkiksi Anaksimeneen, Herakleitoksen, Empedokleen ja Diogeneen mukaan niitä oli useita, jotka muodostivat joko jatkuvan tai epäjatkuvan sarjan.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen mukaan sellaiset ilmiöt kuin ukkonen ja salama aiheutuvat alkuaineiden ominaisuuksista, eivät jumalallisista syistä. Pseudo-Plutarkhoksen mukaan hän väitti, että ukkosen sai aikaan tuuli, sillä se esiintyi aina paksun pilven sisässä, ja Anaksimandroksen mukaan ukkosen sai aikaan pilvien yhteentörmäys: pilven harva-aineisuuden ja keveyden vuoksi sen murtuminen sai aikaan äänen ja sen osien hajaantuminen toisistaan erilleen sai pilven pimeyden vuoksi aikaan valon. Jyrinän voimakkuus oli verrannollinen törmäyksen voimakkuuteen. Jyrinä ilman salamoita esiintyi, kun tuuli oli liian heikko saadakseen aikaan tulenliekkejä mutta kyllin voimakas saadakseen aikaan äänen. Salama ilman jyrinää taas syntyi ilman tärinästä sen hajaantuessa ja pudotessa, jolloin vähemmän aktiivinen tuli vapautui. Ukonnuolet syntyivät paksummasta ja voimakkaamasta ilmavirrasta.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen mukaan meri oli jäänne kosteasta massasta, joka aikoinaan ympäröi Maata. Osa siitä massasta oli höyrystynyt auringon vaikutuksesta saaden aikaan tuulen ja myös taivaankappaleiden kiertoliikkeen, sillä hän uskoi, että niitä vetivät puoleensa paikat, joissa vettä oli eniten. Todennäköisesti hän oli havainnut yhteyden Kuun ja vuoroveden välillä, mutta pitänyt jälkimmäistä Kuun liikkeen syynä eikä seurauksena. Sateen hän selitti syntyvän kosteudesta, jonka Aurinko pumppasi ylös maan pinnasta. Hänen mukaansa Maa oli vähitellen kuivumassa ja vettä oli jäljellä enää vain syvimmissä kohdissa, jotka nekin aikanaan kuivuisivat. Aristoteleen mukaan Demokritos oli samaa mieltä.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandros pohti myös elämän syntyä ja kehitystä. Hänen mukaansa ensimmäiset eläimet olivat syntyneet kosteasta elementistä auringon sitä haihduttaessa, ja kaikki eläimet, ihminen mukaan luettuna, ovat kehittyneet kaloista. Mahdollisesti tietoisena fossiilien olemassaolosta hän väitti, että kaikki eläimet olivat alkujaan eläneet meressä, josta osa niistä nousi kauan sitten maihin. Hänen mukaansa ensimmäisillä eläimillä oli piikkinen kuori, mutta niiden vanhetessa kuori kuivui ja hajosi. Alkuperäisen kosteuden haihtuessa kuiva maa tuli esiin, ja aikanaan ihmisenkin oli sopeudettava.


title: Anaksimandros

text: Anaksimandroksen mukaan ihmisen täytyi polveutua hyvin erikoislaatuisista eläimistä, koska pitkän lapsuusikänsä vuoksi nykyisen kaltainen ihminen ei olisi voinut alkuaikojen maailmassa pysyä elossa. Hänen mukaansa varhaisimpen ihmisten oli olekeltava suuren kalan suussa suojautuakseen ilmastolta, kunnes he tulivat sieltä ulos menetettyään suomunsa. Myöhemmät kommentoijat esittivät kuitenkin hieman toisistaan poikkeavia tulkintoja siitä, mitä Anaksimandros oli väittänyt. Censorinuksen mukaan Anaksimandroksen käsitys olisi ollut, että lämpimässä vedessä eli kalan kaltaisia eläimiä, joiden sisällä ihmisten esivanhempien sikiöt kehittyivät ja pysyivät siellä vankeina puberteetti-ikän saakka, kunnes he saattoivat tulla toimeen omillaan.. Myös Plutarkhos mainitsi Anaksimandoksen selittäneen, että ihmiset olivat muinoin syntyneet kalojen sisällä, ja kun he olivat tulleet kykeneviksi puolustautumaan, kalat olisivat sylkäisseet heidtä kuivalle maalle.


title: Anaksimandros

text: Bertrand Russell tulkitsi teoksessaan "Länsimaisen filosofian historia" Anaksimandroksen olettaneen, että maa, tuli ja vesi yrittävät kaikki laajentaa valtapiiriään, mutta on olemassa eräänlainen välttämättömyys eli luonnonlaki, joka pyrkii palauttamaan tasapainon. Osoituksena tästä hän piti esimerkiksi sitä, että siellä, missä on ollut tulta, on myöhemmin tuhkaa, joka on maata. Anaksimandroksen mukaan vesi tai mikään muukaan klassisista alkuaineista ei voinut olla muita alkuperäisempi, sillä siinä tapauksessa se olisi voittanut muut.


title: Anaksimandros

text: Friedrich Nietzsche väitti kirjoituksessaan "Filosofia Kreikan traagisella aikakaudella", että Anaksimandros oli pessimisti, jonka mukaan maailma oli alukuperäinen olotila oli epämääräisyys. Sen mukaisesti kaiken selväpiirteisen oli lopulta palattava tuohon epämääräiseen tilaan. Toisin sanoen Anaksimandroksen käsitys olisi ollut, että kaikki tuleminen on kuin "laitonta vapautumista ikuisesta olemista, vääryys, joka täytyy sovittaa tuhoutumisella." Niinpä yksilöllisillä oliolla ei tämän käsityksen mukaan olisi ollut mitään arvoa, ja niiden pitkin kadota.


title: Anaksimandros

text: Martin Heidegger luennoi laajasti Anaksimandroksesta. Yksi hänen luentosarjoistaan oli nimeltään "Anaksimandroksen sanoja", joka sisältyi myöhemmin teokseen "Holzwege". Luento käsittelee ontologista eroa ja "olemisen" ("Dasein") unohtamista Anaksimandroksen katkelmien yhteydessä. Heideggerin luennot vaikuttivat huomattavasti ranskalaiseen filosofi Jacques Derridaan.


title: Anaksimandros

text: Nykyaikana Werner Heisenberg on esittänyt, että kaikki fysiikan tuntemat alkeishiukkaset ovat saman "perusaineen" erilaisia ilmenemismuotoja tai eri kvanttitiloja. Tätä ajatusta kommentoidessaan Max Born ehdotti tälle perusaineelle nimeä "apeiron".


title: Anaksimenes

text: Anaksimenes (, n. 585 – 525 eaa.) oli eräs antiikin kreikan esisokraattisista filosofeista, hänet luetaan kuuluvaksi ns. joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Hän oli kotoisin Joonian Miletoksesta. Hän oli Anaksimandroksen oppilas ja Anaksagoraan opettaja.


title: Anaksimenes

text: Anaksimeneen mukaan kaiken olevaisen alkusyy tai -perusta ("arkhē") oli äärettömässä ilmassa – kaikki olevainen on ilmaa vaihtelevalla tiheydellä. Kuumuus laajentaa ja kylmyys tiivistää ilmaa, synnyttäen sille erilaisia olomuotoja. Tiheyden vaihtelu on asteittainen, ja tapahtuu kumpaankiin suuntaan, riippuen siitä saako kuuma vai kylmä voiton. Kun ilma tiivistyy kylmyyden seurauksena, siitä muodostuvat vaiheittain pilvet, vesi ja maa. Kun ilma harvenee kuumuuden seurauksena, siitä muodostuu lopulta tuli.


title: Anaksimenes

text: Tällä tavoin on syntynyt myös maan muodostava levy, joka kelluu ilmassa. Samanlainen tiivistyminen on synnyttänyt myös auringon, tähdet ja kaiken muun olevan. Anaksimenes ei kieltänyt jumalia, mutta uskoi myös niiden syntyneen ilmasta, sen sijaan että jumalat olisivat luoneet ilman.


title: Anaksimenes

text: Anaksimeneen mukaan maa oli siis litteä ja sen sekä ylä- että alapuolella oli ilmaa. Hänen mukaansa juuri maan litteys esti sitä putomasta alaspäin. Tähän ei sisältynyt erityistä ajatusta siitä, että maa olisi kuitenkaan ollut kaiken keskuksessa: Anaksimeneen mallissa taivaankappaleet eivät pyörineet maan ympärillä, vaan kiersivät kehässä sen yläpuolella. Esimerkiksi aurinko ei kadonnut näkyvistä siksi, että se olisi mennyt maan alapuolelle, vaan koska se jäi maan korkeampien osien peittoon ja pieneni kasvaneen etäisyyden vuoksi. Myös aurinko oli litteä.


title: Anaksimenes

text: Anaksimeneen ajatus oli kenties tarkoituksella suunnattu vastaamaan Anaksimandrokselle, joka oli ehdottanut alkusyyn olevan rajaton "apeiron". Anaksimandroksen ajatukseen ei kuitenkaan kuulunut "apeironin" tarkempi määritelly. Anaksimeneen ilmalla on monia "apeironin" piirteitä, mutta päinvastoin kuin Anaksimandros hän määritteli alkusyynsä täsmällisesti yhdeksi klassisista alkuaineista.


title: Anaksimenes

text: Anaksimeneen ajattelu eroaa edeltäjiensä Thaleen ja Anaksimandroksen ajattelusta siinä, että hänelle ilma oli sekä kaiken alkuperä että se aine, mistä kaikki lopulta muodostuu. Thaleelle vesi oli lähinnä kaiken alkuperä, mutta hän ei tarkoittanut väittää, että kaikki olisi lopulta muodostunut vedestä. Sama pätee Anaksimandroksen ajatukseen "apeironista".


title: Anaksagoras

text: Anaksagoras (, noin 500 — 428 eaa.) oli antiikin Kreikan esisokraattisia filosofeja. Hän kuuluu joonialaisen luonnonfilosofian haaraan.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoras oli kotoisin Joonian Klazomenaista. Siellä hänellä oli jonkin verran omaisuutta ja myös poliittista toimintaa, mutta hän luopui niistä, koska pelkäsi niiden vaikeuttavan hänen harjoittamaansa totuuden etsintää. Kun häneltä kysyttiin, eikö hän välitä isänmaastaan, hän vastasi: ”Minähän välitän isänmaastani kovasti” ja osoitti taivasta. Augustinuksen mukaan Anaksagoras oli Anaksimeneen oppilas ja Arkhelaoksen opettaja. Augustinuksen tieto ei kuitenkaan pidä paikkaansa Anaksimeneen osalta, sillä tämä oli ollut yli 20 vuotta kuolleena Anaksagoraan syntyessä. Aristoteleen mukaan Anaksagoras oli saanut ainakin vaikutteita klazomenailaiselta filosofilta ja ihmeidentekijältä Hermotimokselta.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoraan elämäkerrallinen ajoitus on ongelmallista. Hyvin yleisen näkemyksen mukaan hän muutti jo varhaisessa miehuusiässä Ateenaan, josta oli nopeasti tulossa kreikkalaisen kulttuurin keskus, ja asui siellä 30 vuotta. Toisen näkemyksen mukaan Anaksagoras oli jo yli 40-vuotias Ateenaan asettuessaan ja vaikutti siellä parisenkymmentä vuotta. Anaksagoras oli läheisissä yhteyksissä Perikleehen, jonka kerrotaan ihailleen häntä, ja tragediarunoilija Euripides sai häneltä kiinnostuksen tieteeseen ja inhimillisyyteen. On väitetty myös Sokrateen olleen hänen oppilaitaan, mutta tätä vastaan sotii ainakin Sokrateen "Faidon"-dialogissa esittämä omaelämäkerrallinen tieto, jonka mukaan hän olisi tutustunut Anaksagoraan ajatuksiin tämän kirjan välityksellä. Myös Cicero antaa ymmärtää, että vaikutus oli ollut epäsuora.


title: Anaksagoras

text: Anaksagorasta arvostettiin, koska hän oli etevä tähtitieteessä ja matematiikassa, mutta yhtä lailla koska hän oli kaikessa askeettisuudessaan arvokas hahmo, eikä hänellä kertomusten mukaan ollut mitään heikkouksia. Anaksagoras oli se henkilö, joka toi filosofian ja tieteellisen uteliaisuuden hengen Jooniasta Ateenaan.


title: Anaksagoras

text: Pidemmän päälle aikakaudelle ominaisen polyteismin kyllästämä yhteiskunta ei voinut suvaita hänen uskomuksiaan. Esimerkiksi Perikleen viholliset käyttivät rahvaan taikauskoisuutta hyväkseen ja saivat heidät usutettua hänen kimppuunsa hänen ystävänsä ajatusten vuoksi. Lopulta Anaksagoras pidätettiin syytettynä uskonnon vakiintuneiden oppien vastustamisesta. Joidenkin lähteiden mukaan häntä syytettiin jopa persialaismielisyydestä, joka oli rikos monissa kreikkalaisissa kaupunkivaltioissa. Perikles sai käyttää kaikki puhujanlahjansa saadakseen ystävänsä vapaaksi. Silti Anaksagoras ajettiin pois Ateenasta, ja hän vetäytyi Lampsakokseen (noin 434 tai 433 eaa.), jossa hän kuoli vuonna 428 eaa. koko kaupungin arvostamana henkilönä.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoras kirjoitti monien muiden esisokraatikkojen tavoin teoksen nimeltä "Luonnosta" ("Peri fyseōs").


title: Anaksagoras

text: Anaksagoraan mukaan maailman on luonut äärettömästä ainemassasta jonkinlainen jumaluus, jota hän kutsuu Järjeksi (kreikaksi "nous"). Massa on ollut olemassa jo kaiken alussa. Alun perin eri kappaleet kuitenkin olivat olemassa mittaamattoman pieninä, lukumäärältään loputtomina osasina ja sekoitettuna eri tavalla tässä kaoottisessa ainemassassa. Nämä osaset muodostivat siemenet ("spermata") tai pienoiskuvat kaikista kappaleista, joita myöhemmin tuli olemaan, mutta ne piti erottaa massasta ennen kuin ne saattoivat saada nimen ja luonteen.


title: Anaksagoras

text: Tämän luokittelun, jossa siis kaikki samanlaiset kappaleet erotettiin eroon erilaisista, suoritti Järki. Tämä erityinen Järki oli yhtä rajoittamaton kuin kaoottinen alkumassa, mutta puhdas ja riippumaton ("mounos ef eoutou") tästä massasta ja kaikkialla samanlainen, päinvastoin kuin Herakleitoksen opettama Äly. Järki sisälsi kaiken tiedon ja voiman ja hallitsee kaikkea elämää. Näin se on kaiken liikkeen alku, ja liike sen ensimmäinen olomuoto.


title: Anaksagoras

text: Järki suoritti erottelun laittamalla kaiken nopeaan pyörimisliikkeeseen. Osaset eivät kuitenkaan erottuneet toisistaan täydellisesti, vaan kaikki sisältää hieman kaikkea. Kappaleiden luokittelun määrittelee se ”siemen”, joka on kappaleessa vallitsevana. Aristoteles syytti Anaksagorasta siitä, että tämä ei tee selvää eroa Järjen ja psyyken välille. Sokrates taas huomautti, että tämä Järki on vain "deus ex machina", jolle hän ei suostu antamaan sellaisia ominaisuuksia kuin suunnittelu ja tieto.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoras selitti myös tarkemmin niitä eri vaiheita, joiden kautta alkuperäinen kaaos muuttui kosmoksen nykyiseksi järjestykseksi. Kaaoksen rikkoi ensimmäisenä jako kylmään sumuun ja lämpimään eetteriin. Kun kylmä lisääntyi, syntyi vesi, maa ja kivet. Elämän siemenet, jotka edelleen leijuivat ilmassa, tulivat alas sateiden mukana, ja näin saivat alkunsa kasvit. Eläimet, mukaan lukien ihmiset, syntyivät lämpimästä ja kosteasta savimaasta.


title: Anaksagoras

text: Aistien antamaa tietoa ei voida Anaksagoraan mukaan pitää kovin suuressa arvossa. Hän päätti olla luottamatta aisteihin ja asetti suuremman arvon asioiden mietiskelyn tuottamille johtopäätöksille. Hän esimerkiksi ajatteli, että lumessa täytyy olla yhtä lailla mustaa kuin valkoistakin, eihän se muuten voisi sulaessaan muuttua tummaksi vedeksi.


title: Anaksagoras

text: Taivaankappaleita koskevien havaintojen perusteella Anaksagoras muodosti uudenlaisia teorioita kaikkeutta hallitsevista laeista, ja hän joutui sen vuoksi törmäyskurssille yleisten uskomusten kanssa. Hän yritti muodostaa tieteelliset selitykset taivaankappaleiden pimennyksille, meteoreille, sateenkaarille ja auringolle. Taivaankappaleet olivat hänen mielestään maasta repeytynyttä, pyörimisliikkeen vuoksi palamaan syttynyttä massaa. Auringosta hän arvioi, että se on suurempi kuin Peloponnesos. Kuussa hän arvioi olevan asutusta sekä harjuja ja rotkoja.


title: Anaksagoras

text: Jokaisessa aineessa oli Anaksagoraan mukaan hieman kaikkia muita aineita. Näin esimerkiksi vehnässä on muun muassa karvoja, verta ja nahkaa. Kun eläin syö vehnää, vehnän sisältämä nahka liittyy eläimen nahkaan, veri eläimen vereen ja niin edelleen.


title: Anaksagoras

text: Anaksagoras loi teoriallaan kaiken alkuna olevista pienistä osasista pohjan teorialle atomeista ja painottamalla alkusynnyn mekaanista prosessia. Ensimmäisenä sanaa "atomos", jakamaton, käytti kuitenkin myöhemmin Demokritos. Toisaalta painottaessaan järjestyksen olevan järjen seurausta hän loi teorian, jonka mukaan luonto on suunnittelun seurausta. Tämä ajattelu siirtyi Aristoteleelle, jolle ajatus merkitsi ikään kuin selkeän ajattelun aamunkoittoa levottomien unien jälkeen. Aristoteleelta ajattelu siirtyi hänen kommentaattoreilleen, ja Averroëksen vaikutuksesta nämä asiat tulivat laajalti tunnettuiksi ja yleisen spekuloinnin kohteeksi.


title: Tehdas

text: Tehdas on tuotantolaitos, jossa valmistetaan koneellisesti tuotteita. Tehdas on myös teollisuusrakennus, joka on usein suunniteltu siellä toimivaa tuotantoprosessia varten. Termillä tehdasteollisuus halutaan erottaa tehdasrakennuksissa toimiva teollisuus kotiteollisuudesta ja käsityöpajoista. Tehdassuunnittelulla pyritään kehittämään kullekin teolliselle prosessille parhaiten sopivat tilat ja sinne sellainen koneiden sijoittelu (layout), jolla minimoidaan turhat siirrot tehtaan sisällä.


title: Tehdas

text: Väestön kasvu, työnjaon kehittyminen ja kaupunkien muodostuminen on vaatinut tuotannollisen toiminnan organisoimista jo muinaisissa kulttuureissa kuten Rooman valtakunnassa ja Kiinassa. Erityisesti suurien armeijoiden varustaminen ja huolto on edellyttänyt jo teollisen laajuuden toimintaa. Tuotannolle rakennetut tilat ovat olleet kevytrakenteisia ja armeijoiden huoltoa varten myös siirrettäviä, eikä näitä ole säilynyt. Keramiikka- ja rautatuotannosta jää sirpaleita ja kuonaa, joten nämä tuotantopaikat on löydettävissä myöhemminkin. Muinaista kirjanpitoa on säilynyt, joten tuotantomääristä on tietoa.


title: Tehdas

text: Esiteollistuneella ajalla tehtaina toimivat erilaiset sahat, ruukit, telakat ja yksinkertaiset tiilitehtaat, joissa tuotettiin tehdasmaisesti - telakoissa jopa sarjatuotantona - yksinkertaisia tuotteita pääosin miesvoimin. Myös vesivoimaa käytettiin hyödyksi etenkin mm. myllyissä ja tekstiilialalla.


title: Tehdas

text: Teollinen vallankumous käynnisti teollistumisen 1700-luvulla. Teollistuminen levisi Isosta-Britanniasta ensin muualle Eurooppaan ja siitä myöhemmin eteenpäin. Teollistuminen jatkuu edelleen, etenkin monissa kehitysmaissa se on vielä alkutekijöissä. Teollistumisen myötä tehtaat toimivat koneiden avulla, ja teollistumista ja tehtaiden suorituskykyä lisäsi toinen teollinen vallankumous, jonka myötä mm. polttomoottori ja sähkö tulivat käyttöön. Liukuhihnatuotantoon siirtyminen kasvatti entisestään tehtaiden tuotantoa, sillä työntekijän ei enää tarvinnut valmistaa koko tuotetta itse, vaan hän erikoistui vain yhden osan tekemiseen. Henry Ford teki liukuhihnatuotannosta tunnettua hyödyntäessään sitä T-Fordien tuotannossa. Nykypäivänä informaatioteknologia, kuten internet on olennainen osa globaalissa teollisuudessa ja tehtaiden sisäisessä ja ulkoisessa viestinnässä. Automaation seurauksena työvoiman tarve on vähentynyt tehtaissa ja tuotantolaitoksissa robottien ja muiden tuotantokoneiden tehdessä suuren osan työstä.


title: Tehdas

text: Suomessa teollisuus alkoi Ruotsin vallan aikaisen merkantilismin ja erityisesti Ruotsissa harrastetun vuoriteollisuutta tukevan politiikan ansiosta. Kun Suomeen ensimmäisiä rautaruukkeja, esimerkiksi Fagervik, 1600-luvulla perustettiin, niin sen taustalla oli Ruotsin halu hyödyntää valtakunnan mineraalirikkauksia. Fagervikistä löytyy yhä tiilirakenteiden takomorakennus, jonka suojissa on koskivoimalla toimiva vasara. Muita tunnettuja vanhoja raudan tuotanto- ja takoraudan valmistuspaikkoja ovat Billnäs, Fiskars, Teijo, Antskog ja Mustio, joista kaikista löytyy säilyneitä vanhoja tehdasrakennuksia. Näiden rakennusten suunnittelijat ja tehtaiden tekniikasta vastaavat henkilöt tulivat Ruotsista ja Saksasta. Tehtaat sijoitettiin lähelle rautamalmiesiintymiä, usein koskien ääreen, joista saatiin käyttövoimaa sekä lähelle merta vientikuljetusten vuoksi. Tervanpoltto oli Suomessa teollisessa laajuudessa harjoitettu elinkeino, mutta sitä varten ei rakennettu rakennuksia, koska tervahauta rakennetaan ulos.


title: Tehdas

text: 1700-luvulla Suomen teollisuutta monipuolistivat Ruotsin käynnistämät linnoitustyöt, joista suurin oli Suomenlinnan rakennustyö. Tämä toi tiili- ja keramiikkateollisuutta. 1800-luvun alussa käynnistyivät ensimmäiset panimot. Sahatavaran tuotanto alkoi koskivoimalla 1700-luvulla. 1800-luvulla alkoi myös paperin tuotanto sekä käynnistyi Suomen villa-, ja puuvillatehtaita. Ne toimivat usein vesivoimalla. Voimakkaammin teollistuminen lähti etenemään Suomessa vasta 1860-luvulla ja vuosisadan lopussa Suomen teollisuus työllisti jo 100.000 henkeä.


title: Tehdas

text: Paikallinen tiilitehdas saattoi olla kylän keskeinen tuotantolaitos vielä 1950-luvulla Suomessa. Se sai energiansa hevosvoimasta. Hevonen kiersi isoa ympyrää ja sen valjaisiin kiinnitetty puomi väänsi myllyn mekaanista koneistoa. 1800-luvun lopulla Suomen suurin tehdas oli Tampereella sijaitseva Finlaysonin puuvillatehdas. Finlaysonin kutomo sai myös pohjoismaiden ensimmäisenä sähkövalaistuksen vuonna 1882. Vanhoista paperitehtaista on säilynyt hyvin puuhiomona alkanut Verlan tehdas. Verlassa pahvia tehtiin käsityövaltaisesti arkkeina ilman paperikonetta. Verlan tehtaalla on nähtävissä vanhaa tehdastekniikkaa, esimerkiksi ennen sähkömoottoreita käytetyistä arkkipuristimina toimineita mankeleita, jotka ottivat pyörimistehonsa hallin läpi kulkeneesta valta-akselista hihnavedolla.


title: Tehdas

text: Savupiipuista tuli tehtaiden tunnuksia höyrykoneen käytön lisääntyessä 1800-luvulla. Sittemmin tekninen kehitys vähensi tarvetta tuottaa energiaa tehdaskohtaisesti ja termi "savupiipputeollisuus" viittaa nykyään metallien jalostukseen ja paperiteollisuuteen, joissa savupiippuja yhä tarvitaan.


title: Tehdas

text: 1900-luvun alkupuolen tehdasrakennusten kehittymisestä tarjoaa hyvän esimerkin kaapelitehtaan vanhat rakennukset. Vanhin kaapelitehdasrakennus, jonka rakensi Suomen Kaapelitehdas Osakeyhtiö (alun perin perustettu vuonna 1912 Suomen Punomotehdas Osakeyhtiönä), sijaitsee Helsingissä Pursimiehenkadulla ja rakennus on yhä olemassa. Tyypillisesti tuon ajan tehtaille se on silloisen kaupungin laidalle ruutukaava-alueella rakennettu monikerroksinen kiinteistö. Raaka-aineet ja tuotteet siirtyivät hissien avulla kerroksesta toiseen. Useassa kerroksessa toimimisen vuoksi tehdas mahtui tontille. Työntekijät tulivat tehtaalle julkisilla kulkuvälineillä tai kävellen. Tehtaan jäätyä pieneksi 30-luvun lopussa rakennettiin uusi tehdas 500 metrin päähän Ruoholahteen. Tehtaan vieressä on satamalaituri, josta raskaat kaapelikelat saatiin suoraan lastattua laivoihin. Tuotanto oli myös siinä monessa kerroksessa. Rakennus siirtyi 1980-luvulla kaupungille ja tunnetaan nyt "kaapelitehtaana". 1970-luvulla rakennettiin uusin kaapelitehdas Kirkkonummelle Pikkalaan. Tämä oli jo nykyaikainen tehdastoteutus, joka on yhdessä tasossa ja samalla se sijaitsee myös sataman välittömässä läheisyydessä. Pikkalassa kaapelituotanto jatkuu yhä.


title: Tehdas

text: Tehtaiden kuljetuksia varten rakennettiin 1900-luvun alkupuolella kymmeniä teollisuusratoja. Vuosisadan loppupuolella tiestön ja kumipyöräkuljetuskaluston kehittyminen johti näiden ratojen jäämiseen pois käytöstä.


title: Tehdas

text: Kun yritys haluaa rakentaa itselleen uuden tehtaan, sillä itsellään on harvoin tähän tarvittavia suunnitteluresursseja. Tämän vuoksi on kehittynyt insinööritoimistoja, jotka ovat erikoistuneet joihinkin teollisuusaloihin ja näiden tuotantotekniikkaan. Tunnetuin Suomessa on metsäteollisuuteen erikoistunut Pöyry. Insinööritoimistot voivat rakentaa tehtaita "avaimet käteen" periaatteella, jolloin ne hoitavat suunnittelun lisäksi myös rakentamisen ja osallistuvat käyttöönottoon. Tämä tehtaiden toimitustapa kansainvälisen kilpailun lisäksi on johtanut siihen, että kaikkialla maailmassa tehtaat ovat hyvin samanlaisia ja käyttävät samojen toimittajien tuotantokoneita. Merkittävät tuotantokonevalmistajat, kuten Metso Oyj joutuvat toimimaan aina kansainvälisillä markkinoilla.


title: Tehdas

text: Teollisen tuotantoyksikön suunnittelu lähtee tuotantoprosessin kuvauksesta. Tämän jälkeen valitaan pääkoneet ja hahmotellaan tuotannon kannalta optimaalinen laitesijoittelu. Samalla kerätään kaikkien tehtaaseen tulevien toimintojen vaatimat tilavaraukset ja millaisia huolto- ja logistiikka-alueita tarvitaan. Kun kaikki vaatimukset ovat tiedossa, aloitetaan hahmottelemaan, millaiseen rakennukseen ne saadaan sijoitettua ja miten tämä rakennus pihoineen saadaan sijoitettua käytettävissä olevalle tontille. Tontti ja rakennustekniikka aiheuttavat yleensä joitakin vaikeuksia toteuttaa optimaalisin tehdasratkaisu. Teollisia rakennuksia suunniteltaessa minimoidaan rakennuksen kustannukset, koska investointikustannukset joudutaan maksamaan tehtaan tuotolla. Kallis rakennus nostaisi tuotteiden hintaa, mikä kilpailluilla markkinoilla aiheuttaa ongelmia myyntiin. Tämän vuoksi useimmat tehtaat ovat isoja varastotyyppisiä rakennuksia. Rakennusta tehtäessä mietitään yleensä myös, että siinä on laajennusmahdollisuuksia ja että se on käytettävissä muunkinlaiseen tuotantotoimintaan tai varastoksi. Tehdasrakennuksen voi omistaa jokin muu taho kuin tuotantotoimintaa harjoittava yritys itse.


title: Tehdas

text: Kasvun, lopettamisen ynnä muiden vastaavien syiden vuoksi teollisuusyritykset siirtävät tuotantoaan paikasta toiseen. Tehdasrakennukset ovat kuitenkin kohtuullisen kalliita investointeja, joten on kehittynyt tehdashallin rakennustapa, joka sopii mahdollisimman monelle yritykselle. Yleiskäyttöisessä tehdasrakennuksessa on seuraavia ominaisuuksia:


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik I Barbarossa (, noin 1125 – 10. kesäkuuta 1190) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Hän kuului Hohenstaufen-sukuun. Barbarossa tarkoittaa punapartaa.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik I valittiin Saksan kuninkaaksi Frankfurtissa 4. maaliskuuta 1152 ja kruunattiin viisi päivää myöhemmin Aachenissa. Hänet valittiin Italian kuninkaaksi vuonna 1154 Paviassa ja paavi Hadrianus IV kruunasi hänet 18. kesäkuuta 1155 Rooman keisariksi. Vielä 30. kesäkuuta vuonna 1178 hänet kruunattiin Burgundin kuninkaaksi Arlesissa. Ennen Saksan kuninkaaksi kruunaamista hän oli Svaabian herttua vuosina 1147–1152 ja 1167–1168, nimellä Fredrik III.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik oli Svaabian herttua Fredrik II:n ja Judith Baijerilaisen (kilpailevasta Welfin suvusta) poika, mikä teki hänestä hyväksyttävän vaihtoehdon kuninkaaksi. Vuonna 1147 Fredrikistä tuli Svaabian herttua, ja pian tämän jälkeen hän osallistui setänsä, Saksan kuningas Konrad III:n kanssa toiselle ristiretkelle. Retki oli täydellinen epäonnistuminen, mutta Fredrik erottui edukseen ja sai kuninkaan täyden luottamuksen. Vuonna 1152 kuoleva kuningas neuvoi vaaliruhtinaita valitsemaan seuraajakseen oman poikansa sijasta Fredrikin. Fredrik ajoi omaa ehdokkuuttaan voimakkaasti, ja hänet valittiin Saksan kuninkaaksi Frankfurtissa 4. maaliskuuta ja kruunattiin Aachenissa muutamia päiviä myöhemmin.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Uusi kuningas oli innokas palauttamaan keisarikuntaan Kaarle Suuren ja Otto I Suuren aikaisen mahdin ja näki, että järjestyksen palauttaminen Saksaan oli välttämätön edellytys keisarin aseman vahvistamiseen Italiassa. Julistaessaan rauhan Saksaan hän antoi ruhtinaille etuja avokätisesti. Ulkomailla Fredrik puuttui Tanskan sisällissotaan Svend III:n ja Valdemar I:n välillä ja loi keskusteluyhteyden Bysantin keisari Manuel I Komnenoksen kanssa. Luultavasti näihin aikoihin Fredrik erosi vaimostaan Adelheid von Vohburgista vedoten sukulaisuuteen ja yritti turhaan saada vaimoa Konstantinopolista.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Noustessaan kuninkaaksi Fredrik oli ilmoittanut asiasta paavi Eugenius III:lle. Kruunauksesta ei vielä tuolloin sovittu. Maaliskuussa 1153 Konstanzissa sovittiin keisariksi kruunaamisen ehdoista kuurian kanssa. Sopimuksessa Barbarossa lupasi kukistaa Rooman kaupungin ja palauttaa se paavin herruuden alaiseksi. Lisäksi hän lupasi, ettei solmisi rauhaa roomalaisten tai normannien kanssa ilman paavin myöntymystä. Edelleen hän lupasi tukea paavin valta-asemaa ja vastustaa Bysantin valtapyrkimyksiä Italiassa. Paavi puolestaan lupasi kruunauksen keisariksi, tukevansa Fredrikiä valtakunnassa, julistavansa kapinalliset kirkonkiroukseen sekä osallistuvansa bysanttilaisten ajamiseen pois Italiasta. Sopimuksen taustalla oli ajankohtainen tilanne, jossa Etelä-Italian normannialueet uhkasivat siirtyä perinnön kautta Bysantille.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik järjesti kuusi sotaretkeä Italiaan vakiinnuttaakseen asemansa valtakunnassa. Ensimmäisellä paavi Hadrianus IV kruunasi hänet keisariksi 18. kesäkuuta 1155 Pietarin kirkossa. Välittömästi kaupungissa puhkesivat taistelut Arnold Brescialaisen johtamien tasavaltalaisten pyrkiessä vangitsemaan kaupungin herran, paavi Hadrianus IV:n. Paavin ja keisarin armeijat taistelivat kaupunkilaisia vastaan iltaan saakka. Kapinan kukistuttua keisari ei kuitenkaan lupauksensa mukaisesti palauttanut paaville kaupungin herruutta eikä jatkanut toimia normanneja vastaan. Paavin kanssa tehdyn sopimuksen rikkominen oli yksi syy tulevaan skismaan.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik lähti Italiasta syksyllä 1155 valmistelemaan vielä suurempaa retkeä. Saksa ja erityisesti Baijeri oli taas ajautunut epäjärjestykseen, mutta Fredrikin voimakkaat toimenpiteet palauttivat rauhan. Henrik Leijona sai Baijerin herttuakunnan läänityksekseen. Aiemmin Baijeria hallinnut Henrik Jasomirgott puolestaan sai hyvitykseksi Itävallan herttuakunnan.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Kesäkuussa 1158 Fredrik lähti toiselle sotaretkelle Italiaan mukanaan Henrik Leijona ja saksilaissotilaat. Milanon kapina tukahdutettiin, kaupunki valloitettiin ja taistelu paavi Aleksanteri III:n kanssa alkoi. Varsinkin oikeushistorian kannalta merkittäviä ovat ns. Roncaglian asetukset: keisari pyysi neljältä Bolognan yliopiston oikeusoppineelta näkemystä valtakunnan juridisesta tilanteesta. Oikeusoppineet totesivat, että keisarillinen oikeus ohittaa perinnäisoikeuden (ius commune). Kaupunkien tulisi myös saada keisarilta vahvistus saamilleen kuninkaallisille etuoikeuksille (regalioille).


title: Fredrik I Barbarossa

text: Aleksanteri III julisti kuninkaan pannaan, ja Fredrik alkoi tukea vastapaavi Victor IV:tä. Vuoden 1162 lopulla Fredrik palasi Saksaan, missä hän esti Saksin herttua Henrik Leijonan ja muiden herttuoiden välistä konfliktia laajentumasta. Hän myös rankaisi kovalla kädellä Mainzin kaupungin asukkaita, jotka kapinoivat arkkipiispa Arnoldia vastaan. Seuraavalla retkellään Italiaan hänen oli tarkoitus valloittaa Sisilia, mutta suunnitelma ei toteutunut Fredrikin kohdattua laajaa vastarintaa erityisesti Veronan kaupunkiliiton taholta.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Tämän jälkeen Fredrik järjesti suuret juhlat Kaarle Suuren pyhimykseksi julistamisen kunniaksi Aachenissa ja palautti rauhan Reininmaalle. Lokakuussa 1166 Fredrik lähti neljännelle sotaretkelle Italiaan tukeakseen vastapaaviaan, Paschalia, ja kruunauttaakseen vaimonsa Beatricen keisarinnaksi. Retki keskeytyi, kun kulkutauti iski keisarin armeijaan ja pakotti keisarin pakenemaan Saksaan, missä hän pysyi seuraavat kuusi vuotta. Tällä kertaa Henrik Leijona oli kieltäytynyt lähtemästä sotaretkelle Fredrikin kanssa ja keskittyi riitoihinsa naapuriruhtinaiden kanssa, jatkaen levittäytymistään slaavien alueille. Fredrik ratkaisi hiippakuntia koskevia riitoja, ja keisarikunta sai feodaaliherruuden Burgundiin, Tanskaan, Böömiin, Puolaan ja Unkariin. Hän myös loi ystävälliset suhteen Bysantin keisariin ja pyrki lähentymään Englannin kuningas Henrik II:n ja Ranskan kuningas Ludvig VII:n kanssa.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Vuonna 1174 Fredrik teki viidennen sotaretkensä Italiaan, jolloin Italiassa muodostettiin paavia tukeva lombardilaisliiga Fredrikiä vastaan. Kun Henrik Leijona ei suostunut tukemaan retkeä, se epäonnistui täydellisesti. Fredrik kärsi raskaan tappion Legnanon taistelussa Milanon lähellä 29. toukokuuta 1176, jossa hän haavoittui ja hetken aikaa hänen luultiin kuolleen. Hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin aloittaa rauhanneuvottelut Aleksanteri III:n ja Lombardian kaupunkiliiton kanssa. Aleksanteri ja Fredrik tekivät sovinnon Venetsian rauhassa 1177. Keisari tunnusti Kirkkovaltion suvereniteetin ja paavi tunnusti keisarin Saksan kirkon hallitsijaksi. Lombardian kaupungit jatkoivat taisteluja vuoden 1183 Konstanzin rauhaan asti, jolloin Fredrik myönsi kaupungeille oikeuden itse valita virkamiehensä.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Tehtyään rauhan paavin kanssa Fredrik lähti kolmannelle ristiretkelle (1189) Filip II:n johtaman Ranskan armeijan ja Rikhard Leijonamielen johtamien englantilaisten kanssa. Näistä kolmesta hän lähti ensimmäisenä liikkeelle, vaikka oli ilmoittautunut retkelle viimeisenä. Bysantin keisari Isaak II Angelos ei aluksi antanut Fredrikin armeijan kulkea maittensa halki, mutta taipui Fredrikin ryösteltyä hänen maataan talven ajan. Fredrik onnistui toukokuussa valtaamaan ja ryöstämään muslimien hallitseman Ikonionin kaupungin.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik ei kuitenkaan koskaan päässyt Pyhään maahan, vaan hukkui ylittäessään Salef-jokea Kilikiassa, Kaakkois-Anatoliassa. Hänen ruumiinsa yritettiin palsamoida ja viedä Saksaan haudattavaksi.Tämä kuitenkin epäonnistui, minkä vuoksi keisarin ruumiin lihat haudattiin Antiokiaan ja luut Tyyrokseen.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrikin kuoleman huono-onninen ajankohta jätti ristiretkeläisten armeijan kilpailevien kuninkaiden, Filipin ja Rikhardin komentoon, mikä lopulta johti armeijan hajoamiseen. Rikhard jatkoi itään, missä hän taisteli Saladinia vastaan vaihtelevin tuloksin, mutta epäonnistui päätavoitteessaan, Jerusalemin valloittamisessa.


title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik on monien legendojen aihe, joista kuuluisin on nukkuvan sankarin legenda. Sanotaan, että Fredrik ei ole kuollut, vaan unessa ritareidensa kanssa Kyffhäuserin vuoressa Thüringenissä, ja kun korpit lakkaavat lentämästä vuoren ympärillä, Fredrik herää ja palauttaa Saksan sen muinaiseen suuruuteen. Tarinan mukaan hänen punainen partansa on kasvanut läpi pöydän, jonka ääressä hän istuu. Hänen silmänsä ovat puoliksi suljettuina unessa, mutta silloin tällöin hän lähettää pojan ulos katsomaan, ovatko korpit lakanneet lentämästä. Tätä legendaa Hitler käytti nimetessään Saksan hyökkäyksen Neuvostoliittoon toisessa maailmansodassa vuonna 1941 operaatio Barbarossaksi.


title: Hotelli

text: Hotelli on paikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta maksua vastaan. Hotellin palveluihin kuuluu yleensä oma huone, sänky, WC, suihku ja usein monia lisäpalveluja.


title: Hotelli

text: Nykyaikaista, 1800-luvulla syntynyttä hotellielinkeinoa edelsivät majoituslaitos ja kestikievarit. Hotelli-nimitys (nykyranskan "hôtel" < vanhan ranskan muoto "hostel") otettiin käyttöön 1700-luvun lopulla Ranskassa.


title: Hotelli

text: Suomessa vapaa-ajanmatkailu alkoi kehittyä 1800-luvun lopulla, jolloin ensimmäiset vapaa-ajan majoituspaikat ja kylpylät aloittivat toimintansa. Majoitustoiminnan kehitystä vauhdittivat elintason nousu, kaupungistuminen, uudet liikennevälineet ja vuosilomalainsäädäntö.


title: Hotelli

text: Hotellin ydintuote on majoituspalvelu. Usein huonehintaan sisältyy aamiainen. Lisäksi hotelli voi tarjota puoli- ja täysihoitoateriointia tai à la carte -ruokailua. Muut palvelut tukevat ydintuotetta, ja ne voivat ohjata asiakasta hotellivalinnassa. Avustavia palveluja hotellissa ovat muun muassa vastaanottopalvelu ja minibaaripalvelu. Tukipalveluita voivat olla esimerkiksi tanssiravintola, ohjatut retket ja erilaiset liikuntapalvelut, kuten uima-allas ja kuntosali. Palveluita kehitetään jatkuvasti, jotta asiakkaat viihtyisivät kauemmin ja tulisivat uudelleen.


title: Hotelli

text: On olemassa hotellityyppejä, joissa tarjotaan vain välttämättömiä palveluja. Tällöin hinta on edullinen. Suomalainen esimerkki tällaisesta hotellityypistä on Omenahotellit-ketju, jossa ei ole vastaanottoa tai palveluhenkilökuntaa ja jossa asiakkaat varaavat ja maksavat huoneet internetissä.


title: Hotelli

text: Hotellin liikeidea määrittelee hotellin kohderyhmän. Useat hotellit tarjoavat ”kaikkea kaikille”, mutta on myös esimerkiksi liikemieshotelleja ja kokous- ja kongressipalveluihin erikoistuneita hotelleja. Kylpylähotellit ovat etenkin lapsiperheiden suosiossa. Tärkeitä hotellin kilpailukeinoja ovat esimerkiksi autopaikoitus, turvallisuus, siisteys, hinta ja palvelujen laatu. Suomessa ei ole käytössä virallista hotellien luokitusjärjestelmää.


title: Hotelli

text: Hotellit ovat joko yksittäisiä hotelleja tai osa suurempaa hotelliketjua, joita ovat Suomessa esimerkiksi Kämp Group -hotellit, Sokos Hotels, Radisson Blu, Finlandia Hotels, Cumulus, Rantasipi, Scandic Hotels ja Lapland Hotels. Monet Suomessa toimivista hotelliketjuista ovat maailmanlaajuisia, esimerkiksi Radisson Blu, Holiday Inn, Scandic ja Best Western.


title: Hotelli

text: Laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta tuli voimaan 1. lokakuuta 2006. Sen mukaan majoitustoiminnalla tarkoitetaan "ammattimaisesti tapahtuvaa kalustettujen huoneiden tai muiden majoitustilojen tarjoamista tilapäistä majoitusta tarvitseville asiakkaille". Majoitusliikkeellä tarkoitetaan "rakennusta, huoneistoa tai muuta liikepaikkaa, jossa harjoitetaan majoitustoimintaa".


title: Hotelli

text: Suomen lainsäädännössä ei määritellä majoitusliikkeistä käytettävää nimitystä tai tasoeroja. Yritys ja asiakas päättävät laadulliset kriteerit, jotka tekevät majoitusliikkeestä hotellin.


title: Hotelli

text: Suomi on Pohjoismaista ainoa valtio, jossa ei käytetä tähtiluokitusjärjestelmää. Retkeilyalueilla on ollut viisiportainen luokitusjärjestelmä käytössä vuodesta 1996 lähtien. Suomalaiset matkailijat ovat kuitenkin tottuneet viisiportaiseen tähtiluokitusjärjestelmään matkanjärjestäjien omassa toiminnassa. Ahvenanmaa käyttää Ruotsin hotellien luokitusjärjestelmää.


title: Hotelli

text: Korkein hotelli on Dubaissa sijaitseva 321 metriä korkea Burj al-arab. Pjongjangin Ryugyong-hotellista oli tarkoitus tulla 330 metriä korkea, mutta rakennustyöt keskeytyivät vuonna 1992.


title: Hotelli

text: Laajin hotelli maailmassa on Ambassador City Jomtien Jomtienissa Pattayan lähellä Thaimaassa. Siellä on 5 100 huonetta, ja hotellissa on monta erillistä siipeä. Vuonna 2000 First World Hotel Genting Highlandsissa Malesiassa ilmoitti, että siellä on 6 300 huonetta, mutta kun hotelli saatiin rakennettua, vain 3 000 huonetta oli valmistunut.


title: Hotelli

text: Maailman laajin yhtenäinen hotelli on MGM Grand Las Vegas, joka sijaitsee Las Vegasissa Nevadassa ja jossa on 5 005 huonetta.


title: Hotelli

text: Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman vanhin vielä käytössä oleva hotelli sijaitsee Hoshi Ryokanissa Awazussa Japanissa. Se avattiin vuonna 717.


title: Arkhelaos

text: Arkhelaos (, 400-luku eaa.) oli eräs antiikin kreikan esisokraattisista filosofeista, hänet luetaan kuuluvaksi ns. joonialaisen luonnonfilosofian haaraan. Hän oli kotoisin joko Ateenasta tai Miletoksesta. Hän oli Anaksagoraan oppilas ja Sokrateen opettaja.


title: Arkhelaos

text: Diogenes Laertioksen mukaan Arkhelaos oli se, joka toi luonnonfilosofian Jooniasta Ateenaan. Kuitenkin yleisesti ajatellaan jo Anaksagoraan tehneen sen. Arkhelaokseen luonnonfilosofia joka tapauksessa päättyy, sillä hänen jälkeensä Sokrates aloitti etiikan tutkimisen ja siirsi näin filosofian painopisteen hyvään elämään. Sokrates kuitenkin omaksui etiikan tutkimuksen Anaksagoraalta, mutta sai kunnian sen keksimisestä. Arkhelaos oli kuitenkin käsitellyt etiikkaa jo jossain määrin, sillä hän pohti filosofiassaan lakeja, sekä sitä, mitkä asiat ovat hyviä ja oikeudenmukaisia. Hänen mukaansa oikeudenmukaiset ja häpeälliset asiat eivät ole olemassa luonnostaan, vaan ne perustuvat siihen mitä yhteiskunnassa on sovittu.


title: Arkhelaos

text: Arkhelaos jakoi Anaksagoraan näkemyksen siitä, että maailma on saanut alkunsa äärettömästä aineesta, joka koostuu keskenään samanlaisista ainesosasista, ja että kaikki yksittäiset osaset puolestaan syntyvät näistä. Kuitenkin tämän yhdistymisen saa hänen mukaansa aikaan näissä ainesosasissa oleva sielu jumalan (tai Järjen, "nous") sijasta. Se panee mainitut ikuiset osaset liikkeelle yhdistelemällä ja erottelemalla niitä, aivan kuten Anaksagoras opetti.


title: Arkhelaos

text: Arkhelaos opetti myös, että kosmoksen syntymisellä on kaksi syytä, lämpö ja kylmyys. Lämmön vaikutuksesta vesi synnyttää joko ilmaa tai maata, sen mukaan pääseekö se valumaan vapaasti vai sakeutuuko se. Näin maata siis rajoittaa ensin ilma, ja ilman yläpuolella tuli. Kaikki eläimet, mukaan lukien ihmiset, ovat syntyneet lämpimästä maasta, kun se erittää limaa.


title: Ravintola

text: Ravintola on julkinen paikka, jossa tarjotaan ruokaa, juomaa tai useimmiten molempia.


title: Ravintola

text: Ravintola on joskus osa suurempaa kokonaisuutta, kuten hotellia. Matkoilla ruuan valmistaminen itse on usein rajoitetumpaa joskin ei täysin mahdotonta, tällöin syödään usein ravintolassa.


title: Ravintola

text: Ruokaravintola on ravintola, johon on tultu viihtymään ruokailun merkeissä. Ravintolaruuan lisäksi asiakkaat voivat nauttia musiikista ja rauhallisesta ympäristöstä ruokailun yhteydessä. Ruokaravintoloiden taso ja tarjolla olevien ruokien alkuperämaa ja tyyli vaihtelevat, jolloin puhutaan esimerkiksi kiinalaisesta ravintolasta, buffetravintolasta tai lounasravintolasta. Lounasravintolassa ei välttämättä ole alkoholitarjoilua.


title: Ravintola

text: Pikaruokala on ravintola, jossa tarjoilu keskittyy pikaruokaan ja virvoitusjuomiin, eikä niissä yleensä tarjoilla alkoholia. Pikaruokaravintoloilla on monia tunnettuja kansainvälisiä brändejä, kuten McDonald's, Burger King, KFC ja Subway. Myös grillikioskeja voidaan pitää pikaruokaravintoloina. Pikaruokaravintoloista voi yleensä myös hakea ruokaa mukaan (take away), joskus myös autokaistan kautta.


title: Ravintola

text: Kellariravintola on katutason alapuolelle tai kellariin rakennettu ravintola, jossa seinät on usein rakennettu punaisista tiilistä ja katto voi olla holvin muotoinen. Kellariravintolavat ovat usein persoonallisia, suuriin ketjuihin kuulumattomia ravintoloita, joilla on yksilöllinen pysyvä sisustuksensa.


title: Ravintola

text: Teatteriravintola on ravintola, joka tarjoaa asiakkailleen ruokaravintolan puitteissa mahdollisuuden nauttia samanaikaisesti laulu-, näytelmä- ja muista viihde-esityksistä.


title: Ravintola

text: Tanssiravintola on ravintola, joka muistuttaa enemmän yökerhoa kuin varsinaista ruokaravintolaa. Tarjolla on virvokkeita ja alkoholijuomia sekä tanssilattia asiakkaille. Ruokatarjoilu vaihtelee ravintoloittain.


title: Ravintola

text: Baari on pienehkö ravintola tai osa ruokaravintolaa, jossa on usein kahvilapalveluita ja alkoholitarjoilua. Hotellien auloissa olevia kahvila/ravintoloita ja huoltoasemilla olevia kahviloita kutsutaan myös baareiksi. Ruokaravintolan baarissa odotetaan pöytiin pääsyä.


title: Ravintola

text: Pub on pieni ravintola, jossa tarjoilu keskittyy oluisiin ja muihin alkoholijuomiin. Ruokaa on harvoin tarjolla.


title: Ravintola

text: Yökerho tai klubi on läheinen sukulainen tanssiravintolalle. Nimensä mukaisesti yöaikana ravinnon sijaan tarjoilu painottuu viihteeseen sekä virvokkeisiin ja alkoholijuomiin. Joissakin yökerhoissa on tarjolla yksinkertaisia ruoka-annoksia. Yökerhot avautuvat usein myöhään illalla tai yöllä ja ovat avoinna klo 04:00:ään.


title: Ravintola

text: Yksityisklubi on ravintola, jonka asiakaskunta on rajattu. Rajoittavana tekijänä voi olla esimerkiksi kallis jäsenkortti, joka myönnetään vain halutuille henkilöille.


title: Ravintola

text: Anniskeluravintola on ravintola tai baari, jossa saa myydä alkoholipitoisia juomia. Ravintolaa pitävä yritys on tällöin saanut alkoholin anniskeluoikeudet kyseiseen tilaan. Suomessa aiemmin, muun muassa kieltolain aikana, ravintoloissa ei välttämättä ollut anniskeluoikeuksia, mutta nykyään lähes kaikki ravintolat lounas- ja pikaruokaravintoloita lukuun ottamatta mielletään alkoholijuomien anniskelupaikaksi. Ulkomailla ravintola-anniskelun luvanvaraisuus vaihtelee kunkin maan laisäädännön mukaan.


title: Ravintola

text: Yksittäiset ihmiset ja ryhmät käyttävät ravintoloita kokoontumispaikkoina, ja myös vähemmistöryhmät löytäneet toisensa tietyistä ravintoloista. Nuorille aikuisille yökerhot ovat paikka, jossa voi tavata toisia ikäisiään, samoin kuin musiikkisuunnan perusteella ihmiset kokoontuvat nauttimaan musiikin tai muun viihteen parissa. Alakulttuurit ovat myös eriyttäneet ravintola-käsitteen siten, että voidaan puhua rock-ravintoloista tai tiettyjen vähemmistöjen tarpeita täyttävistä yökerhoista.


title: Ravintola

text: Alkoholitarjoilua eli "anniskelua" ja sen mainontaa ohjaa alkoholilaki ja se on luvanvaraista. Luvan myöntää aluehallintoviranomainen, aiemmin lupia myönsivät lääninhallitus sekä sosiaali- ja terveysministeriö.. Jokaisella anniskeluravintolalla pitää olla nk. vastaava hoitaja, joka täyttää lupaviranomaisen asettamat kelpoisuusehdot.