title: Armenia

text: Armenialaisilla käsitöillä ja kultaesineillä on pitkät perinteet, ja maassa on useita arkeologisesti merkittäviä kohteita jälkenä maan asemasta eri kulttuurien kohtauspaikkana. Maailmanperintöluettelossa on Armeniasta kolme kohdetta: Etšmiadzinin katedraali ja kirkot sekä Zvartnotsin arkeologinen alue, Geghardin luostari ja ylempi Azatin laakso sekä Haghpatin ja Sanahinin luostarit.


title: Armenia

text: Ivan Aivazovski, aikansa tunnetuin venäläistaiteilija, oli syntyjään armenialainen. Aram Hatšaturjan syntyi Georgiassa, mutta oli armenialainen. G. I. Gurdjieff, kreikkalais-armenialainen filosofi-kirjailija ja mystikko, syntyi Aleksandropoliissa eli Gjumrissa.


title: Armenia

text: Armenia on osallistunut Euroviisuihin vuodesta 2006 lukuun ottamatta vuotta 2012 hyvällä menestyksellä sijoittuen yleensä kymmenen parhaan joukkoon, lukuun ottamatta vuosia 2011, jolloin Armenia jäi semifinaaliin, ja 2013, jolloin sijoitus finaalissa oli 18. Armenian paras sijoitus on neljäs (2008). Vuonna 2012 Armenia boikotoi Azerbaidžanin isännöimiä kisoja.


title: Armenia

text: Olympialaisiin Armenia on osallistunut vuodesta 1994 alkaen, kesäkisoissa sillä on ollut 18–32 hengen joukkue ja talvikisoissa alle kymmenen urheilijaa. Maa on saanut yhteensä 12 mitalia, eniten mitaleja on tullut painista. Muut mitalit ovat tulleet painonnostossa ja nyrkkeilyssä. Ainoan kultamitalin on saanut Armen Nazarjan.


title: Armenia

text: Armenian jalkapallomaajoukkue on FIFAn rankingissa lokakuussa 2011 sijalla 46. Se ei ole koskaan selviytynyt Euroopan- tai maailmanmestaruuskilpailuihin. Rekisteröityjä pelaajia on hieman yli 41 000. Jalkapallon lisäksi suosittuja urheilulajeja ovat koripallo, lentopallo ja jääkiekko.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemi () on kaupunginosa ja peruspiiri Helsingissä. Peruspiirin osa-alueet ovat Vanha Munkkiniemi, Kuusisaari, Lehtisaari, Munkkivuori, Niemenmäki ja Talinranta. Useimmiten Munkkiniemeksi mielletään Vanhaksi Munkkiniemeksi kutsuttu peruspiirin osa.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemi on kuulunut 1600-luvulta lähtien Munkkiniemen kartanon maihin. 1910-luvulla laadittiin suuria suunnitelmia läntisen Helsingin rakentamisesta kymmenille tuhansille asukkaille, niin kutsuttu Eliel Saarisen Munkkiniemi-Haaga-suunnitelma. Vuodesta 1915 vuoteen 1946 Munkkiniemi oli taajaväkinen yhdyskunta Huopalahden kunnassa. Huopalahti liitettiin Helsinkiin vuonna 1946.


title: Munkkiniemi

text: Munksnäs-nimen suomenkielisenä vastineena käytettiin vielä 1890-luvulla asua Munksnääsi ja käännösnimi Munkkiniemi tuli käyttöön vasta 1900-luvun alussa.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemi on kantakaupungin länsipuolella, Pikku Huopalahden ja Laajalahden välissä sijaitseva niemi, joka on suurelta osin rakennettu asuntoalueeksi. Nykyisin sitä voidaan miltei pitää kantakaupungin jatkeena varsinkin sen jälkeen, kun sen kantakaupungista erottanut, pitkään rakentamattomana pysynyt Pikku Huopalahden alue 1900-luvun lopulla rakennettiin. Alueen kerrostalot ovat pääasiassa 1930-luvulta.


title: Munkkiniemi

text: Paciuksenkatu johtaa kantakaupungista Munkkiniemeen. Sen suorana jatkeena on Munkkiniemen puistotie, joka muodostaa kaupunginosan pääakselin. Samalta aukiolta kuin Munkkiniemen puistotie lähtevät myös Ramsaynranta, joka jatkeineen johtaa Kuusisaaren kautta Espoon Otaniemeen, sekä pohjoiseen vilkasliikenteinen, Haagaan johtava Huopalahdentie. Turunväylä alkaa Huopalahdentieltä Vanhan Munkkiniemen ja Munkkivuoren välistä.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemen puistotien pohjoispuolella on muun muassa perinteikäs Munkkiniemen yhteiskoulu (joka oli peruskoulu-uudistukseen asti oppikoulu, nykyisin peruskoulun yläaste ja lukio), eteläpuolella Villa Aalto vuodelta 1936, Aallon piirtämät Kansaneläkelaitoksen asuintalot 1950-luvun alusta, Munkkiniemen kartano ja Eliel Saarisen massiivinen Kadettikoulu vuodelta 1918, nykyisin Hallinnon kehittämiskeskus. Saarinen piirsi myös Suomen ensimmäisiin kuuluvat rivitalot osoitteessa Hollantilaisentie 12–20.


title: Munkkiniemi

text: Kalastajatorppa sijaitsee Munkkiniemen eteläkärjessä. Muilta osin eteläkärki on puistoa. Munkkiniemen sankarihautausmaa sijaitsee Gert Skytten puistossa. Kaupunginosan luoteisosassa sijaitsee Munkinpuisto lampineen ja avoimine niittyineen.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemessä on sijainnut vanha suomalaiskylä. Keskiajalla, ruotsalaisten tekemän Uudenmaan kolonisaation seurauksena, sen paikalle tuli ruotsalaista uudisasutusta.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemi on suomenkielinen käännös vanhasta ruotsinkielisestä paikannimestä Munknäs, joka tunnetaan jo 1500- ja 1600-lukujen lähteistä samoin kuin Munkkisaarikin (Munkholmen). Paikka mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1540 muodossa "Munxneby" ja on myöhemmin kirjoitettu muodoissa "Muncknäs" ja "Muncksnääs". Munkkiaiheisia paikannimiä Etelä-Suomen rannikolla on muitakin kuten Munkinmäki ja Munkkala. Osa-alueen nimi Munkkivuori on sitä vastoin vasta 1950-luvulla muodostettu johtamalla Munkkiniemen nimestä.


title: Munkkiniemi

text: Nimestään huolimatta Munkkiniemessä ei ole koskaan ollut luostaria. Muiden munkkiaiheisten paikannimien tavoin se saattaa liittyä Virossa 1300–1500-luvuilla toimineeseen Padisen sisterssiläisluostariin, joka omisti maa-alueita Uudenmaan rannikolla 1300–1400-luvuilla. Vuonna 1351 Ruotsin kuningas Maunu Eerikinpoika antoi poliittisista syistä luostarille Porvoon pitäjän, sisältäen Pernajan, Sipoon ja Helsingin pitäjän, sekä Vantaanjoen lohenkalastusoikeudet, mikä oli aiheena toistuviin kiistoihin joenvarren talonpoikien kanssa. Lopulta luostari myi oikeutensa Turun piispalle 1428, mutta sai pitää osan tuotosta. Kustaa Vaasan uskonpuhdistuksen myötä kirkon ylimääräiset maa-alueet siirtyivät kruunulle. Munkkiniemi oli todennäköisesti tärkeä keräilypaikka tuottoisalle kalastukselle, jonka saaliit vietiin Tukholmaan ja Tallinnaan asti. Koska sisterssiläismunkit eivät juuri poistuneet luostaristaan, munkit itse eivät juuri liene Munkkiniemessä oleskelleet. Munkkisaari ja Munkkiniemi ovat kuitenkin mahdollisesti paikkoja, joita munkkien kalastusrengit käyttivät sataminaan ja varastopaikkoinaan lohenpyyntimatkoillaan.


title: Munkkiniemi

text: Kustaa II Aadolf lahjoitti vuonna 1629 ratsumestari Gert Skyttelle Munkkiniemen, Talin, Lauttasaaren ja Heikinniemen (Meilahti) alueet. Helsingin kaupunki halusi laajentaa aluettaan Munkkiniemeen vuonna 1650, mutta Skytten leski Kristina Freijtag vastusti laajennusta ja Helsinki sai vain Pikku Huopalahden, Talin, Lauttasaaren ja Heikinniemen. Heikinniemi liitettiin Munkkiniemen maihin uudestaan vuonna 1686 kunnes Helsingin kaupunki osti alueen vuonna 1871.


title: Munkkiniemi

text:
Suuren reduktion yhteydessä maat palasivat takaisin kruunulle vuonna 1683 ja Munkkiniemen kartanosta tuli säteritila, jonka omistaja vuokrasi maat kuninkaalta. Kartanon omisti Mattheiszen-suku vuosina 1759–1837. Tuolloin rakennettiin muun muassa nykyinen päärakennus. Vuosina 1837–1910 kartanoa isännöinyt Ramsay-suku teki siihen merkittäviä laajennuksia ja istututti sen ympärille puiston.
Kesähuvilatonttien korkeasta kysynnästä huolimatta 1800-luvun toisella puoliskolla Ramsayn suku ei myynyt rantatontteja. Ainoa poikkeus oli Kuusisaari, jonka suku myi vuonna 1873. Georg Edvard Ramsayn ainoa poika oli sairaalloinen, eikä pystynyt hoitamaan kartanoa. Siksi hän myi kartanon maat, 517 hehtaaria, M.G. Stenius Oy:lle 1 500 000 markalla vuonna 1910. Suku piti 9,5 hehtaarin kartanopuiston ja päärakennuksen itsellään, sekä 100 hehtaarin Skyttaksen ja Rosaksen tilat Konalassa. Loppujen lopuksi suku myi kaikki maat pienissä osissa. M. G. Steniuksen maakaupan aikaan Helsingin kaupunkia kritisoitiin sen takia, ettei kaupunki ostanut suurta maa-aluetta. Kaupunki puolustautui kertomalla ettei heillä ollut kaupasta tietoa, mutta kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Alfred Norrmén tiesi suunnitelmista etukäteen mutta piti hintaa liian kovana. M.G. Stenius -yhtiö alkoi nopeasti suunnitella uutta aluettaan ja antoi suunnittelutehtävän Eliel Saariselle vuonna 1912.


title: Munkkiniemi

text: Eliel Saarisen suuret suunnitelmat esitettiin yleisölle syksyllä 1915 kirjan ja näyttelyn muodossa. Suunnitelma kattoi 860 hehtaaria Munkkiniemessä ja Haagassa, joiden oli tarkoitus muuttua maaseudusta kaupungiksi. Saarisen laskelmien mukaan vuonna 1945 Munkkiniemessä asuisi 83 500 asukasta I-vaihtoehdon mukaan tai 25 000 asukasta III-vaihtoehdon mukaan. Sosiaalinen rakenne olisi seuraava: 25 % hyvin toimeentulevia, 30 % keskiluokkaa ja 45 % työläisiä. Huvila- ja rivitalotontteja hyvin toimeentuleville varattiin Laajalahden rannoilta kun taas keskiluokka asuisi Huopalahden aseman pohjoispuolella. Työläiset asuisivat lähellä teollisuutta Pitäjänmäen suunnassa. Alueen suurta keskiosaa ei suunniteltu millekään tietylle ryhmälle vaan se koostui vuokrataloista sosiaaliseen luokkaan katsomatta. Saarinen ennusti autoliikenteen kasvavan voimakkaasti ja suunnitteli leveimmät kadut 45-metrisiksi bulevardeiksi, joilla olisi eri ajoradat autoliikenteelle ja paikallisliikenteelle. Pääkadut suunniteltiin leveiksi suoriksi bulevardeiksi kun taas kapeammat asuntokadut kiemurtelisivat ja loppuivat yleensä pieneen aukioon. Kolme suurta puistoa kuului suunnitelmiin: Kalastajatorpan puisto etelässä, Pitkänniitynpuisto lännessä ja Haaganpuisto pohjoisessa. Kerrostalokorttelit piti rakentaa suljettuina isoilla sisäpihoilla eikä lisärakennuksia saanut rakentaa sisäpihoille. Saarinen oli myös ensimmäinen joka toi rivitalon Suomeen.


title: Munkkiniemi

text: Vanhan Munkkiniemen katuverkko rakennettiin pääosin Eliel Saarisen suunnitelman mukaisesti, mutta se käsittää vain pienen osan suunnitelmaan kuuluneesta alueesta. Suunnitelluista bulevardeista on toteutettu Munkkiniemen puistotie ja Huopalahdentie. Eliel Saarisen piirtämiä rakennuksia Munkkiniemessä kuitenkin toteutettiin vain kaksi: Munkkiniemen pensionaatti (Kadettikoulu) ja Hollantilaisentien rivitalot, molemmat vuodelta 1920.


title: Munkkiniemi

text: M.G. Stenius -yhtiö alkoi uuden alueen kehittämisen järjestämällä liikenneyhteydet kaupunkiin, muuten kukaan ei muuttaisi sinne. Vuonna 1912 Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiön yhtiökokous ei hyväksynyt M.G. Steniuksen ehdotusta rakentaa raitiotietä Munkkiniemeen ja Haagaan. Tunnelma kokouksessa oli kireä, sillä monet raitiotieyhtiön hallituksen jäsenistä istuivat myös M.G. Steniuksen hallituksessa. Vuonna 1913 Helsingin kaupunki osti raitiotieyhtiön ja M.G. Stenius sai melko helposti sovittua kaupungin kanssa uuden raitiotien rakentamisen. Joulukuussa 1914 liikenne aloitettiin kahdella haaralla ASEA:n rakentamalla radalla. Rataa liikennöitiin aluksi kahdesta kolmeen vuorolla tunnissa. 217 asukkaan Munkkiniemestä ei tullut paljon matkustajia mutta kesäisin vaunut jopa ruuhkautuivat kun huviloiden omistajat ja sunnuntaikävelijät matkustivat Meilahteen ja Seurasaareen. Munkkiniemen ja Haagan raitiotiet myytiin kaupungille vuonna 1926, 20 vuotta ennen kuin Huopalahden kunta ja Haagan kauppala liittyivät osaksi kaupunkia.


title: Munkkiniemi

text: 1900-luvun alussa Helsingin ympärille oli muodostunut monta esikaupunkiyhdyskuntaa, kuten Oulunkylä ja Pakila. Tämän tyyppisille asutuksille oli muodostettu hallinnollinen käsite taajaväkinen yhdyskunta hallinnon järjestämiseksi. Tavallisesta poiketen Suomen senaatti teki aloitteen perustaa Munkkiniemen taajaväkinen yhdyskunta, kun yleensä aloitteentekijä oli maanomistaja tai kunta. Helsingin maalaiskunta olisi halunnut perustaa Haaga-Munkkiniemen taajaväkisen yhdyskunnan, mutta senaatti hyväksyi Munkkiniemen taajaväkiseksi yhdyskunnaksi lokakuussa 1915. Alue kattoi Munkkiniemen säteritilan alueet Kuusisaarta lukuun ottamatta.


title: Munkkiniemi

text: Eliel Saarinen laati Munkkiniemen ensimmäisen asemakaavan 1. ja 2. kaupunginosalle vuonna 1917. Ensimmäinen iso rakennusprojekti oli AB Munksnäs Pensionatin rakentaminen vuonna 1918. Pensionaatin oli tarkoitus houkutella hyvin toimeentulevia paikan päälle, jotta he mahdollisesti ostaisivat tontin Munkkiniemestä. Taloudellinen tilanne ensimmäisen maailmansodan ja sisällissodan jälkeen ei ollut hyvä luksuslaitokselle ja pensionaatti meni konkurssiin parin vuoden jälkeen. Valtio osti rakennuksen ja perusti sinne kadettikoulun. Suomen toinen rivitalo Linnatiellä (nykyään Hollantilaisentie) ei myöskään ollut suuri läpimurto. Naapurit eivät tulleet keskenään toimeen ja kiistaa aiheutti muun muassa yhteinen lämpökeskus ja yhteisten kulujen jakaminen. Muita rivitaloja ei rakennettu ja rivitalotontit muutettiin pienten vuokratalojen tonteiksi. Myös muu rakentaminen käynnistyi hitaasti. 1920-luvulla rahasta oli pulaa ja lainan saaminen vaikeaa. Tontteja myytiin mutta ne ostettiin usein vain arvonnousun odottelua varten.


title: Munkkiniemi

text:
Haagan taajaväkinen yhdyskunta oli anonut lupaa seurakunnan perustamiselle vuonna 1914, koska seurakunta oli edellytys oman kunnan muodostamiseen. Huopalahden seurakunta perustettiin vuonna 1917, johon kuuluivat Lauttasaari, Munkkiniemi, Pikku Huopalahti ja Haaga. Vuoden 1917 kuntalain mukaan piti pitää kansanäänestys, kun osa kunnasta irtaantuu. Helsingin maalaiskunnan asukkaista 59 % äänesti Huopalahden erottamisen puolesta tammikuun 1919 äänestyksessä. Tulevan kunnan alueella vain 35 henkilöä äänesti ”ei” (8 %). Tämä oli ainoa kansanäänestys laatuaan Suomessa sillä laki muuttui jo 1919. Huopalahden kunta perustettiin vuonna 1920, mutta Haaga irtaantui ja perusti Haagan kauppalan vuonna 1923. Munkkiniemessä oli sillä hetkellä 401 asukasta ja koko kunnassa asui 1 371 asukasta.
1920-luvun lopussa alkoi ensimmäinen rakennusbuumi Munkkiniemessä. Vuonna 1926 rakennettiin ensimmäinen vuokratalo ja ravintola Golf Casino, joka paloi 1941. M.G. Stenius -yhtiö myi 31 tonttia vuonna 1928, luku, jota ei ylitettäisi ennen vuotta 1937. 1920-luvulla suurin osa uusista rakennuksista oli pieniä huviloita ja monet purkamisuhan alla olleet talot Helsingissä siirrettiin Munkkiniemeen. Tämä ei vastannut Eliel Saarisen alkuperäisiä suunnitelmia. Yhtiö hoiti melkein kaiken yhdyskunnassa, koska yhtiö ja kunta oli käytännössä sama asia, esimerkiksi yhtiön kirjanpitäjä toimi samalla kunnan kamreerina. Ensimmäisten kahdeksan vuoden aikana kunnanvaltuusto kokoontui vain kuusi kertaa. Kunta hoiti vain terveydenhoidon, koulun ja köyhäinhoidon, koska Munkkiniemen ja Lauttasaaren taajaväkiset yhdyskunnat hoitivat muut kunnalliset tehtävät ja M.G. Stenius kustansi suuren osan infrastruktuuria. Vuonna 1897 oli perustettu korkeampi ruotsinkielinen kansakoulu Munkkiniemeen ja alempi perustettiin vuonna 1923. Suomenkielisten perheiden muutto alueelle oli huomattava joten alempi ja korkeampi suomenkielinen kansakoulu perustettiin vuosina 1927 ja 1932.
1930-luvulla Munkkiniemen rakennusjärjestystä piti muuttaa, koska uusi laki ei enää sallinut umpikortteleita muualla kuin kaupungeissa. Tämä johti ongelmiin, sillä useat tontit oli jo myyty. Munkkiniemen puistotiellä näkee lain seuraukset, jossa muuten suljetut korttelit avautuvat etelään. Vuosiin 1936–1938 osui myös Munkkiniemen toinen rakennusbuumi, jolloin 5 000 uutta asuinhuonetta rakennettiin etenkin puistotien ympärillä ja Laajalahdella. Yhdyskunnassa myönnettiin 150 miljoonaa markkaa rakennuslainoja. Valitusten ja rakennusjärjestyksessä esiintyneiden epäselvyyksien takia Munkkiniemi asetettiin rakennuskieltoon lokakuussa 1938, ja kieltoa pidennettiin useaan otteeseen jatkosodan loppuun saakka. Tärkeä syy rakennuskieltoon oli Munkkiniemen "vesikriisi" vuonna 1938.


title: Munkkiniemi

text: Toukokuussa 1938 Munkkiniemeen muodostui pulaa vedestä. Vedenkulutus oli koko 1930-luvun ollut noin 90 litraa asukasta kohti ja varantojen piti riittää uusille asukkaille. Vuonna 1937 oli kuitenkin rakennettu 1 500 uutta asuinhuonetta ja rakentaminen jatkui kiivaana. Kahden tulipalon aikana toukokuussa oli käytetty niin paljon vettä, etteivät varannot ehtineet täyttyä uudelleen. Kun pumput kytkettiin taas päälle hermostuneet munkkiniemeläiset täyttivät ämpäreitä ja kylpyammeet vedellä varmuuden vuoksi, mikä johti siihen että vesi loppui taas. Kulutus oli yhtäkkiä 150 litraa henkeä kohti vuorokaudessa eivätkä vesivarannot koskaan ehtineet täyttyä uudelleen. M.G. Stenius -yhtiö haki lupaa Helsingin kaupungilta vesiputken rakentamiselle ja veden ostamiselle kaupungilta. Kaupunki myi jo vettä muille kunnille, muun muassa Oulunkylään. Helsingin kaupunki neuvotteli samalla yhtiön maiden ostamisesta ja huomasi vesikriisin antaneen hyvän neuvotteluvaltin. Kuiva kesä ja epäonnistuneita yrityksiä löytää lisää pohjavettä johti siihen, että Munkkiniemeen määrättiin rakennuskielto lokakuussa 1938. Vuokralaiset eivät suostuneet maksamaan vuokriaan ja yhtiötä ja kuntaa syytettiin kriisistä. Syksyllä kulutus oli jo noussut 250 litraan asukasta ja vuorokautta kohti ja yhtiö syytti asukkaita tuhlailusta ja jopa sabotaasista. Marraskuussa M. G. Stenius -yhtiö luovutti ja omistajat myivät osakkeet Helsingin kaupungille, joka kaupan myötä sai laajoja maa-alueita Munkkiniemestä, Haagasta, Leppävaarasta ja Laajalahdesta. Jo kaksi viikkoa oston jälkeen Helsingin kaupunki aloitti vesiputken rakentamisen ja munkkiniemeläiset saivat kaupungin vettä ensimmäisen kerran tammikuussa 1939.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemen taajaväkisen yhdyskunnan väestöllinen kehitys:


title: Munkkiniemi

text: Helsingin kaupunki oli jo pitkään ollut kiinnostunut liittämään itselleen useita yhdyskuntia kaupungin läheisyydessä. Jo vuonna 1918 oli Helsingin maalaiskunnassa ehdotettu, että maalaiskunnan esikaupungit liitettäisiin Helsingin kaupunkiin, koska maalaiskunnan maanviljelijät eivät halunneet maksaa esikaupunkiasutusten aiheuttamia kohoavia kustannuksia. 1920-luvulla tehtiin useita liittämisehdotuksia, mutta ne eivät johtaneet mihinkään. Huopalahden kunta halusi eroon Fredriksbergistä, joka oli kaupungin omistama, mutta sekään liitos ei toteutunut. Vuonna 1926 Huopalahden kunta anoi lupaa tulla jaetuksi kahtia, Munkkiniemeen ja Lauttasaareen, mutta anomus hylättiin. Sisäasiainministeriön selvitysmies Yrjö Harvia esitti vuonna 1936 seitsemän vuoden ja tuhannen sivun mietintönsä. Hän esitti että Helsingin kaupungin alue kasvaisi 2 925:stä 21 116:een hehtaariin, joka käsittäisi melkein kaikki esikaupungit. Huopalahden kunta vastusti voimakkaasti liittämistä Helsinkiin, mutta toisen maailmansodan takia päätöstä siirrettiin, minkä osa vastustajista näki voittona. Vuonna 1944, kaksi viikkoa välirauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, valtioneuvosto päätti liittää Huopalahden, Haagan, Oulunkylän ja Kulosaaren kunnat Helsinkiin, sekä suuria osia Helsingin maalaiskunnasta alkaen 1.1.1946 niin kutsutussa suuressa alueliitoksessa.


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemen peruspiiriin kuuluvat kaupungin virallisen aluejaon mukaan seuraavat osa-alueet: Vanha Munkkiniemi, Niemenmäki, Munkkivuori ja Talinranta sekä Helsinginniemen ja Espoon välissä sijaitsevat Lehtisaari ja Kuusisaari.


title: Munkkiniemi

text: HSL liikennöi Munkkiniemeen bussi- ja raitioliikennettä. Lisäksi lähibussilinjat 33, 34 ja 35 liikennöivät alueella.


title: Munkkiniemi

text: Raitiolinja 4 (Munkkiniemi - Katajanokka) pysähtyy neljällä pysäkillä Munkkiniemessä:


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemen kautta kulkevat bussit käyttävät ensisijaisesti Puistotietä tai Huopalahdentietä.


title: Munkkiniemi

text: Laajalahden aukion (1401/1402) kautta kulkevat bussilinjat:


title: Munkkiniemi

text:
Munkkivuoren (1396/1397) kautta kulkevat bussilinjat:
Runkolinja 500 (Munkkivuori - Itäkeskus) on kaavoitettu kulkemaan Munkkiniemen puistotietä korvatessaan linjat 58 ja 58B.


title: Munkkiniemi

text: Kaupunkipyöräverkoston asemista 11 sijaitsee Munkkiniemen alueella. Nämä ovat:


title: Munkkiniemi

text: Munkkiniemen asukkaiden keski-ikä on kaupungin toiseksi korkein, asukkaista 21,2 % on yli 64-vuotiaita.


title: Munkkiniemi

text: Alueella toimivia suomenkielisiä kouluja ovat kunnallinen Munkkiniemen ala-aste ja yksityinen Munkkiniemen yhteiskoulu (yläaste ja lukio). Ruotsinkieliset koulut Munksnäs lågstadieskola ja Munksnäs högstadieskola ovat molemmat kaupungin ylläpitämiä.


title: Salpalinja

text: Salpalinja (myös Salpa-asema), viralliselta nimeltään Suomen Salpa, oli talvisodan jälkeen vuosina 1940–1941 ja 1944 Suomen itärajan läheisyyteen Virolahdelta Savukoskelle rakennettu puolustuslinja. Kauimpana rajasta, jopa yli 100 kilometrin päässä, linja on Pohjois-Karjalassa.


title: Salpalinja

text: Alkuperäinen suunnitelma oli Luumäki–Suomenlahti-väli, joka onkin linjan vahvimmin linnoitettu osa. Salpalinjasta käytetäänkin joskus myös nimitystä ”Luumäen linja”. Rakentaminen aloitettiin ylipäällikkö marsalkka Mannerheimin käskystä. Salpalinjan pituus oli 1 200 kilometriä ja se koostui sadoista linnoitteista.


title: Salpalinja

text: Salpalinja on yhä Suomen suurin rakennustyömaa. Sitä oli tekemässä enimmillään 35 000 miestä keväällä 1941 ja heitä muonittamassa oli 2 000 lottaa. Paikoittain Salpalinja oli kuitenkin kevyesti varustettu verrattuna aikakauden muihin suuriin puolustuslinjoihin, kuten Maginot- tai Siegfried-linjaan.


title: Salpalinja

text: Salpalinjassa oli betonisia tai kallioon louhittuja kantalinnoitteita kaikkiaan 728.


title: Salpalinja

text: Puisia kenttälinnoitteita oli noin 3 000. Taistelu- ja yhteyshautaa asemaan oli kaivettu noin 350 kilometriä.


title: Salpalinja

text: Kiviestettä oli yli 200 kilometriä, jossa oli noin 350 000 kappaletta keskimäärin kolme tonnia painavia kiviä. Panssarikaivantoestettä kaivettiin noin 130 kilometriä ja piikkilankaestettä viritettiin 315 kilometriä. Aseman tyypillisin kantalinnoite oli konekivääri- ja majoituskorsu, joita tehtiin noin 170 kappaletta. Yhden sellaisen rakentamiseen tarvittiin esimerkiksi betoniterästä 45 tonnia ja 50 kilon sementtisäkkejä 5 000 kappaletta. Kaikkiaan yhden tuollaisen korsun teossa siirrettiin erilaisia massoja noin 10 000 tonnia, joka on noin 3 000 silloista kuorma-autokuormaa. Linnoitusaseina käytettiin jopa 1800-luvulta peräisin olevia 11 ja 9 tuuman rannikkomörssäreitä.


title: Salpalinja

text:
Korsuja yhdistäviä yhteyshautoja kaivettiin Mannerheim-linjan tapaan hiekkaan, mutta hautoja louhittiin myös kallioon uudentyyppisellä raonammunta-nimisellä louhintamenetelmällä. Salpalinjan rakentaminen kehitti myös betonivalutekniikkaa. Betonisia pallokorsuja valettiin imubetonitekniikalla, joka tuli Suomeen Yhdysvalloista. Sodan jälkeen uudet rakennustekniikat otettiin sovellettuina siviilikäyttöön.
Linnoituksen on laskettu maksaneen tuon ajan rahassa noin 2,5 miljardia markkaa. Vuonna 1941 linnoittamiseen käytettiin 1,1 miljardia markkaa eli noin viisi prosenttia valtion budjetista. Ruotsi avusti urakkaa yhden kesän 900 miehen vapaaehtoistyövoiman lisäksi merkittävällä 235 miljoonan markan rahalahjoituksella.


title: Salpalinja

text: Salpalinjalla ei koskaan taisteltu. Jatkosodassa kesällä 1944 Neuvostoliiton hyökkäys saatiin pysäytetyksi ennen linjaa. Linja oli kuitenkin osittain miehitettynä nostoväellä ja vanhemmilla reserviläisillä kesän aikana. Aseman merkitys oli välillinen: se ehkä vähensi Neuvostoliiton haluja lähteä koko maan miehittämisyritykseen. Toisaalta taisteluissa se muodosti puolustustaistelujen henkisen selkärangan kesällä 1944.


title: Salpalinja

text: Salpalinja oli myös sotataidollisesti viimeinen kiinteisiin puolustusasemiin perustuva linnoitusketju. Salpalinjaan päättyi monia satoja vuosia kestänyt linnoitusperinne. Näin massiivisia puolustusasemia ei enää ole. Toisen maailmansodan jälkeen sotataito on muuttanut muotoaan.


title: Salpalinja

text: Linjapuolustuksesta on luovuttu ja siirrytty aluepuolustukseen. Salpalinjaa voidaankin perustellusti sanoa viimeiseksi puolustuslinjaksi.


title: Salpalinja

text: Museovirastolla on vuosina 2010–2011 meneillään hanke, jossa tutkitaan linjan kunto, joka on osoittautunut yllättävän hyväksi. Puolustusvoimat ylläpiti ja huolsi Salpalinjan korsuja salassa kylmän sodan aikana 1950-luvulta aina 1980-luvulle asti.


title: Salpalinja

text: Linja oli vuoteen 2003 Suomen puolustusvoimien hallussa, minkä ansiosta sitä ei ole paljonkaan purettu; tuolloin linja siirtyi valtiovarainministeriön haltuun ja Senaatti-kiinteistöjen hoidettavaksi. Salpalinja kuuluu yhtenä merkittävimmistä toisen maailmansodan linnoitusketjuista myös Museoviraston määrittelemiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Linjan arkeologinen inventointi valmistui vuonna 2012.


title: Salpalinja

text: Etelässä linjaa seuraa Salpapolku, jonka jatkaminen Kymenlaaksosta Etelä-Karjalaan on suunnitteilla.


title: Autismikirjo

text: Ilmauksella autismikirjo, myös "autisminkirjo" tai "autismin kirjo", viitataan epämääräisesti joko suppeammin tiettyihin niin sanottuihin laaja-alaisiin kehityshäiriöihin, kuten Aspergerin oireyhtymä, autistinen häiriö tai tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö, tai laajemmin ilmiöön, että osalla, noin puolesta pariin prosentilla ihmisistä, esiintyy käyttäytymisessään huomattavassa määrin samantapaista piirteistöä kuin lääketieteellisen diagnostiikan mukaisessa autistisessa häiriössä. Termin "autisminkirjo" käytöllä pyritään viittaamaan otaksumaan, että kaikissa näissä ilmiöissä, sekä lääketieteellisen diagnostiikan mukaisesti sairaudeksi luokiteltavissa tapauksissa, että "laajemmassa autisminkirjossa", olisi kysymys pohjimmiltaan samasta ilmiöstä, jonka perimmäisenä syynä olisi mahdollisesti tietyntyyppinen geneettinen poikkeavuus keskimääräisestä.


title: Autismikirjo

text: Termiä suppeammassa merkityksessä käytettäessä joskus edellä mainittujen Aspergerin oireyhtymän, autistisen häiriön ja tarkemmin määrittelemättömän laaja-alaisen kehityshäiriön lisäksi autisminkirjoon voidaan lukea kuuluvaksi myös epätyypillinen autismi, älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvä hyperaktiivisuusoireyhtymä sekä erittäin harvinaiset Rettin oireyhtymä ja Hellerin tauti. Monet tutkijat ovat sitä mieltä, etteivät kolme viimeksi mainittua kuulu autisminkirjoon. Rettin oireyhtymää sekä älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvää hyperaktiivisuusoireyhtymää ei olekaan sisällytetty Amerikan psykiatrisen yhdistyksen uusimman mielenterveyden häiriöiden luokituksen DSM-5 autismikirjon häiriö -diagnoosiin, joka on korvannut muiden autisminkirjon tilojen erillisdiagnoosit.


title: Autismikirjo

text: Jotkut tutkijat ovat arvostelleet kielteisesti värittyneen ilmauksen "häiriö" käyttämistä etenkin Aspergerin oireyhtymän sekä älyllistä kehitysvammaisuutta sisältämättömän autismin (HFA) tapauksessa, koska heidän mielestään niissä olisi kysymys pikemminkin erilaisuudesta kuin sairaudesta. Englanninkielisissä maissa onkin näkynyt merkkejä asennemuutoksesta, joka tulee esiin niin, että ihmiset ovat luopuneet sanan "häiriö" käytöstä tässä yhteydessä ja alkaneet puhua autisminkirjon tiloista, engl. "autism spectrum condition". Toisaalta on ilmaantunut kokeellista tutkimusnäyttöä sellaisesta, että autisminkirjon tiloihin liittyisi aivoissa hermosolujen toimintaa häiritsevä tulehdus sekä myös erilaisia autonomisen hermoston toiminnan poikkeavuuksia. Vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaisessa mielenterveyden häiriöiden käsikirjassa DSM-5 päädyttiinkiin käyttämään termiä autismikirjon häiriö, "autism spectrum disorder".


title: Autismikirjo

text: 2010-luvun aikana on suoritettu useampia väestöseulontoihin perustuvia tutkimuksia, jotka ovat antaneet aiempia tutkimuksia luotettavampia tuloksia. Näiden tutkimusten mukaan DSM-tautiluokituksen mukainen osuus autismin kirjon henkilöiden väestönosuudesta PDD-NOS-tapaukset mukaan luettuna vaihtelee välillä 0,9 - 2,6 prosenttia. Arviohaarukan suuruus johtuu lähinnä siitä, että osassa tutkimuksia on lähetetty potentiaalisia kirjolaisia jatkotutkimuksiin herkemmin kuin toisissa tutkimuksissa. Mitä alemmas vaadittu seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa autisminkirjolaisista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Suurin ja kattavin tähän asti suoritetuista väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 2,6 prosenttia väestöstä sijoittuisi autismin kirjolle. Suomessa olisi tämän mukaan noin 140 000 autisminkirjolaista.


title: Autismikirjo

text: Suuri osa autismikirjon diagnoosin saaneista ihmisistä on miehiä, mutta tämä johtuu ainakin osaksi siitä, että miehet saavat diagnoosin naisia helpommin. Epäsuhtaiset diagnoosikäytännöt ovat johtaneet siihen, että autismikirjon diagnoosin saaneilta naisilta löytyy keskimäärin kolme kertaa enemmän geenien kopiovirheitä kuin diagnosoiduilta miehiltä.


title: Autismikirjo

text: Uusien tutkimusten myötä on havaittu, että miesten yliedustus on huomattavasti pienempää kuin aiemmin on arvioitu. Silti uusienkin tutkimusten valossa näyttää siltä, että autismin kirjon miehiä olisi yli kaksinkertainen määrä naisiin verrattuna. Etenkin kehitysvammaisten kirjolaisten keskuudesta löytyy miesten yliedustusta.


title: Autismikirjo

text: Uusien autismin kirjon diagnoosien määrä on noussut Yhdysvalloissa vuosien 1975 ja 2012 välillä 0,2 promillesta kahteen prosenttiin.Englannissa vuonna 2011 tehdyssä laajassa epidemiologisessa väestötutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu autismin kirjon tilojen yleistymistä. Tulos saattaa merkitä sitä, että diagnoosien kasvu selittyisi Aspergerin oireyhtymän lisäämisellä tautiluokitukseen ja Kannerin oireyhtymän aiempaa paremmalla diagnosoinnilla. Toinen mahdollisuus on, että Kannerin oireyhtymä on yleistynyt, sillä laitoksissa asuva väestö oli rajattu kyseisen tutkimuksen ulkopuolelle. Kannerin oireyhtymän mahdollinen lisääntyminen saattaisi selittyä lisääntyneellä masennuslääkkeiden käytöllä ja sillä, että syntyvien lasten vanhemmat ovat aiempaa iäkkäämpiä.


title: Autismikirjo

text: Kannerin oireyhtymä eroaa Aspergerin oireyhtymästä kolmella tavalla. Yhtenä erona on se, että Kannerin oireyhtymän tunnusmerkit voidaan havaita jo alle kolmen vuoden iässä. Kannerin oireyhtymäisillä saattaa myös esiintyä kielenkehityksen ongelmia, kun taas Aspergerin oireyhtymäisillä esiintyy usein kielellistä lahjakkuutta.


title: Autismikirjo

text: Kolmas eroavaisuus on siinä, että Kannerin oireyhtymään saattaa liittyä merkittäviä ongelmia kognitiivisessa kehityksessä, kun taas normaalia alhaisempi älykkyys sulkee pois Aspergerin oireyhtymän mahdollisuuden.


title: Autismikirjo

text: Tutkija Lorna Wingin mukaan Aspergerin ja Kannerin oireyhtymissä oli kyse periaatteessa samasta ilmiöstä, mutta henkilön älyllinen kehitysaste määräsi pitkälti sen, miten sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat näkyivät käytännössä. Autismitutkimuksen pioneerin Hans Aspergerin mukaan muutkin autistiset piirteet ilmenivät kehitysvammaisilla voimakkaammin kuin muilla kirjolaisilla. Suurin osa tutkijoista on edelleen sitä mieltä, että Kannerin ja Aspergerin oireyhtymissä on kyse saman jatkumon eri päistä. Osa tutkijoista on kuitenkin sitä mieltä, että kyseessä olisi kaksi toisistaan selvästi erottuvaa osajoukkoa. Esimerkiksi vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että valtaväestön, Kannerin autistien ja aspergerinsyndroomaisten aivot käsittelevät kieltä kullekin ryhmälle ominaisella tavalla.


title: Autismikirjo

text: Joissakin suvuissa esiintyy tavallista enemmän henkilöitä, joilla on joko diagnosoitavissa oleva laaja-alainen kehityshäiriö, tai joilla on niin sanottu laajempi autismin fenotyyppi, eli heillä on autismiin liittyviä geneettisiä muunnoksia tai käyttäytymispiirteistöä, mutta ei kuitenkaan siinä määrin, että heille voisi antaa jonkin laaja-alaisen kehityshäiriön diagnoosin. Autisminkirjon oireyhtymien perimmäistä syytä ei ole pystytty selvittämään, mutta on jonkin verran tutkimusnäyttöä sellaisesta, että aiheuttaja olisivat geeneissä tapahtuneet rakenteelliset tai toiminnalliset muutokset. Kysymyksessä usein olisi monien geenimuutosten yhteisvaikutus, mikä selittäisi autisminkirjon oireyhtymissä esiintyvien oireiden monimuotoisuuden. Osa muutoksista olisi peräisin aiemmilta sukupolvilta, osa syntyisi vasta sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa aloitettu kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt autisminkirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen. Tällaisia "altistavia" eli autismin esiintymisen todennäköisyyttä väestötasolla lisääviä geenimuutoksia onkin löytynyt jo satoja. Jotkin muutokset näyttäisivät liittyvän Aspergerin oireyhtymään, jotkin Kannerin autismiin ja jotkin molempiin.


title: Autismikirjo

text: Uusimpien tutkimusten mukaan puolet autisminkirjon tiloja aiheuttavista geneettisistä muunnoksista olisi perinnöllisiä eli edellisiltä sukupolvilta saatuja ja puolet ympäristötekijöiden aikaansaamia uusia mutaatioita. Muun muassa psyykenlääkkeiden käytön, tupakoinnin ja ilmansaasteille tai torjunta-aineille altistumisen on todettu lisäävän todennäköisyyttä synnyttää autistinen lapsi. Myös synnytyksenaikaiset komplikaatiot ja raskaana olevan äidin sairaudet lisäävät autisminkirjon oireyhtymien todennäköisyyttä.


title: Autismikirjo

text: Iäkkäille vanhemmille ja etenkin iäkkäille miehille syntyy selvästi enemmän autisminkirjon lapsia, mutta ei tiedetä, johtuuko se ikääntymiseen liittyvistä muutoksista vai siitä, että autisminkirjon henkilöt saavat lapsia usein muita iäkkäämpinä.


title: Autismikirjo

text: Autistisilla lapsilla on havaittu tutkimuksissa laajalle levinneitä immuunijärjestelmän muutoksia sekä solutasolla että aineenvaihdunnan tasolla. Useimmat autismikirjon oireet liittyvät läheisesti aivojen hermosolujen glutaminergisen viestinvälitysjärjestelmän sääntelyhäiriöön, johon liittyy tulehdusta aiheuttavien immunosytokiinien reseptoritoiminnan lisääntyminen. Texasin yliopiston tutkimusryhmä havaitsi vuonna 2016, että autististen poikien veren seerumissa on keskimäärin yli puolta vähemmän immunoglobuliini G-ykköstä. Onkin olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että autismikirjon lasten aivojen eri osissa on käynnissä krooninen tulehdustila, joka aiheuttaa hermosolujen tuhoutumista. .


title: Autismikirjo

text: Lisäksi on olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että tulehdusvasta-aineet, joita on löytynyt ainoastaan joidenkin autististen lasten äitien elimistöstä, aiheuttavat autismikirjon tiloihin liittyviä oireita koe-eläimillä, jotka on altistettu ennen syntymäänsä näille vasta-aineille.


title: Autismikirjo

text: New Yorkin yliopiston tutkijaryhmä havaitsi vuonna 2015, että autismikirjon ihmisten aivojen verisuonten rakenne on epätasainen muun muassa aivokuorella, väli- ja pikkuaivoissa sekä kasvojentunnistusta säätelevällä aivoalueella. Verisuonten epätasaisuus johtaa aivotoimintaa häiritsevään verenkierron epätasaisuuteen. Uusi tutkimus on myös osoittanut, että autismikirjon häiriössä aivotoiminnalle on tyypillistä normaalia vähäisempi hermosolujen välinen liikenne joillakin aivoalueilla sekä epänormaalin suuri aaltoilu, joka syntyy siitä, että hermosolujen välinen epänormaalin vähäinen liikenne lisääntyy aaltomaisesti saavuttaen välillä huippuja, joiden aikana liikenne äityy poikkeuksellisen runsaaksi.


title: Autismikirjo

text: Autismikirjolaisilla on tutkimusten mukaan usein poikkeava hormoniaineenvaihdunta esimerkiksi serotoniinin, kortisolin ja testosteronin osalta. Noin kahdella kolmanneksella autismikirjolla olevista on lisäksi epänormaalin niukka melatoniinineritys, mikä saattaa selittää kirjolaisten heikkoa unenlaatua ja sitä, että kirjolaisilla on usein epätyypillinen vuorokausirytmi. Kirjolaisten aivoissa on lisäksi tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene).


title: Autismikirjo

text: Osalla autismikirjon ihmisistä on solujen energiantuotannosta vastaavien mitokondrioiden toimintahäiriö, joka johtaa laaja-alaisiin toiminnallisiin häiriöihin esimerkiksi keskushermostossa, lihaksissa ja ruoansulatuselimissä.


title: Autismikirjo

text: Autismikirjon tiloihin liittyvät biokemialliset poikkeavuudet ovat tyypillisesti sukupuolispesifejä eli autismikirjon tilat tuottavat naisille erilaisia biomarkkereita kuin miehille. Autismikirjon naisilta löytyy muun muassa kohonneita mieshormonipitoisuuksia sekä poikkeavia kasvuhormonin ja insuliinin metaboliaan liittyvien aineiden pitoisuuksia. Autismikirjon miehiltä löytyy puolestaan kohonneita sytokiinien ja muiden tulehdukseen liittyvien aineiden pitoisuuksia. Uusimman tutkimusnäytön mukaan suurin osa autismikirjon miehistä olisi mahdollista seuloa esiin jo 1-2 vuoden iässä verestä löytyvien biomarkkereiden perusteella, jotka liittyvät muun muassa tulehduksiin ja immuunijärjestelmän toimintaan.


title: Autismikirjo

text: Aivojen magneettikuvaukseen perustuvissa tutkimuksissa on havaittu, että autismikirjon naisten aivot ovat rakenteeltaan miehisempiä kuin muiden naisten aivot. Autismikirjon miesten aivoissa ei ole havaittu vastaavanlaista ylimaskulinisaatiota. Autismikirjon pojilla on kuitenkin havaittu tuoreessa tutkimuksessa lähes 40 prosenttia vähemmän testosteronia estrogeeniksi muuttavaa entsyymiä sekä yli kolmanneksen vähemmän estrogeeni-beta-respeptoreita, joilla on suotuisia vaikutuksia tunne-elämään ja muistitoimintoihin. Autismikirjon tytöille ei vastaavaa tutkimusta ole vielä tehty.


title: Autismikirjo

text: Autismikirjolaisten aivokuorelta on löytynyt myös samanlaista erikoistuneiden hermorakenteiden (mini-colums) ylimäärää, jota esiintyy tutkijoiden aivoissa. Aivotutkija Kamila Markram kutsuu näitä rakenteita aivojen mikroprosessoreiksi..


title: Autismikirjo

text: Sekä Aspergerin että Kannerin oireyhtymäisiltä on löydetty poikkeamia harmaan aivoaineen rakenteessa, mutta poikkeamat ovat hieman erilaisia näillä kahdella ryhmällä.


title: Autismikirjo

text: Vuonna 2013 saatiin viitteitä siitä, että Aspergerin ja Kannerin oireyhtymäiset käsittelevät kieltä eri aivoalueilla. Tämä saattaisi selittää, miksi Kannerin autisteilla on usein kielellisiä vaikeuksia kun taas aspergerit ovat usein kielellisesti lahjakkaita. Tutkijat ovat havainneet myös, että autismikirjolaisten aivot prosessoivat sitä hitaammin ääniä, mitä enemmän heillä on sosiaalisia ongelmia, toistavaa käyttäytymistä ja rajoittuneita kiinnostuksenkohteita.


title: Autismikirjo

text: Useissa tutkimuksissa on myös havaittu, että monilla autismikirjolaisilla on tavallista enemmän lyhyitä, aivoalueiden sisäisiä hermosoluyhteyksiä ja vähemmän pitkiä, eri aivoalueita toisiinsa kytkeviä yhteyksiä. Tämä saattaisi selittää sitä, että autismikirjolaisten on usein valtaväestöä helpompi syventyä tietyn aihepiirin muodostamiin laajoihinkin asiakokonaisuuksiin, mutta vaikeampi seurata nopeasti vaihtuvien ja toisiinsa liittymättömien asioiden ja ärsykkeiden virtaa.


title: Autismikirjo

text: Mainittua "yhteysteoriaa" on kuitenkin horjuttanut kolmen tutkimusryhmän vuonna 2012 julkaisemat havainnot siitä, että pienetkin pään liikkeet magneettikuvauksen aikana saavat aikaan tulosten vääristymisen siten, että tutkittavalla näyttäisi olevan tavallista vähemmän pitkiä yhteyksiä ja tavallista enemmän lyhyitä yhteyksiä. Osalla autismikirjolaisia esiintyvä huomattavan voimakas pään heiluttelutaipumus aiheuttaisi siten tulosten vääristymisen tältä osin.


title: Autismikirjo

text: Tutkijat epäilevät, että hermoston yli- ja aliherkkyydet johtuvat mantelitumakkeen ja ohimolohkojen epänormaalista toiminnasta.


title: Autismikirjo

text: Autismin kirjon ihmisillä esiintyy usein eräitä muitakin perinnöllisiä neurologisia poikkeavuuksia tai sairauksia. Suomalaisen väestötutkimuksen mukaan jopa 44 prosentilla 8-vuotiaita autismin kirjolaisia esiintyisi hermovärvettä eli tic-oireita.


title: Autismikirjo

text: Englannissa tehdyn väestötutkimuksen mukaan neljälläkymmenellä prosentilla autismin kirjon lapsia esiintyy merkittävässä määrin myös tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n oireita. Toisissa tutkimuksissa on havaittu, että ADHD:n diagnostiset kriteerit täyttyvät noin 30 prosentilla autismin kirjon lapsia.


title: Autismikirjo

text: Myös unihäiriöt ovat yleisiä autismin kirjon liitännäisiä. Esimerkiksi 28 prosentilla 8-vuotiaita autismin kirjon lapsia esiintyy nukahtamivaikeuksia.


title: Autismikirjo

text: Noin 20 prosentilla autismin kirjon henkilöitä esiintyy laaja-alaisia oppimisvaikeuksia tai älyllistä kehitysvammaisuutta. Edellä mainituihin lukuihin tulee kuitenkin suhtautua varauksella, sillä ne eivät perustu annettuihin kehitysvammadiagnooseihin tai todettuihin oppimisvaikeuksiin, vaan älykkyystesteistä saatuihin pistemääriin eli niin sanottuun älykkyysosamäärään. Älykkyysosamäärä ei kuitenkaan ole luotettava älyllisten kykyjen arvioinnin apuväline autismin kirjolaisten kohdalla edes yksittäisillä osa-alueilla. Esimerkiksi kirjailija Donna Williams sai kehitysvammaisuuteen viittaavan älykkyysosamäärän psykologin suorittamassa älykkystestissä. Hän sai erittäin huonot pisteet myös kielellisiä taitoja mittaavassa testiosiossa, vaikka oli suorittanut kielitieteen sivuainekokonaisuuden ja kirjoittanut kansainvälisen menestysteoksen.


title: Autismikirjo

text: Myös epilepsia kuuluu autismin kirjon mahdollisiin neurologisiin liitännäissairauksiin.


title: Autismikirjo

text: On viitteitä siitä, että autismin kirjolaisilla esiintyy yleisesti sympatikotoniaa eli dysautonomiaa. Sympatikotoniasta voi puolestaan seurata masennusta tai kroonisen väsymysoireyhtymän, fibromyalgian tai pakko-oreisen häiriön puhkeaminen. Suomalaisen väestötutkimuksen mukaan pakko-oireisen häiriön esiintyvys onkin autismin kirjolaisilla moninkertaista muuhun väestöön verrattuna, sillä kymmeneltä prosentilta tutkittavista autismikirjon lapsista ja varhaisnuorista löytyi kyseinen häiriö.


title: Autismikirjo

text: Seitsemällätoista prosentilla kahdeksanvuotiaista AS-lapsista on havaittu uhmakkuushäiriötä, mikä on huomattavasti enemmän kuin keskiverto kymmenen prosenttia. Tulos saattoi kuitenkin liittyä siihen, että tutkimuksessa käytetty esiseulontalomake sisälsi omavaltaisuutta ja muista ihmisistä piittaamattomuutta mittaavia kysymyksiä.


title: Autismikirjo

text: Autismin kirjolaisilla esiintyy myös tavallista enemmän ruoansulatuselimistön oireilua. Autismin kirjon lapsilla on esimerkiksi moninkertainen riski sairastua krooniseen ripuliin tai ummetukseen. Osalla autismin kirjolaisista esiintyy gluteeniyliherkkyyttä, joka ilmenee kuitenkin toisella tavalla kuin keliakia. On olemassa runsaasti viitteitä siitä, että gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää näiden henkilöiden autismioireita.


title: Autismikirjo

text: Autismikirjon ihmisten suvuissa esiintyy tavallista enemmän autoimmuunisairauksia ja epänormaalin suuria tulehdustuotteiden pitoisuuksia. Autismikirjon ihmisillä on lisäksi noin nelinkertainen riski sairastua kakkostyypin diabetekseen.


title: Autismikirjo

text: Diagnosoiduille autismikirjon henkilöille annetaan valtaväestöä useammin mielenterveysdiagnooseja. Esimerkiksi vuonna 2015 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan autismikirjon miehet olivat saaneet masennusdiagnoosin jossain elämänsä vaiheessa kolme kertaa muita miehiä useammin ja kaksikymmentä kertaa useammin diagnoosin pakko-oireisesta häiriöstä. AS-naisilla vastaavat luvut olivat kaksi ja kahdeksan. Kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoosi oli annettu kuusi kertaa useammin autismikirjon henkilöille kuin verrokeille. Ainakin osa autismikirjon henkilöille annetuista psykiatrisista diagnooseista johtuu siitä, että kaikki lääkärit eivät osaa tunnistaa autismikirjon oireyhtymiä.


title: Autismikirjo

text: Venäläinen neuropsykiatrian tohtori Grunja Suhareva julkaisi vuonna 1926 ensimmäisen tieteellisen autismin kirjon henkilöitä käsittelevän viiden lapsen tapaustutkimuksen. Suharewa kuvasi kuvasi kyseisiä poikalapsia "lapsuusiän skitsoidista psykopatiaa" sairastaviksi. Kyseiset lapset luokiteltaisiin nykyisin aspergereiksi.


title: Autismikirjo

text: Aiheeseen tartuttiin tieteellisellä rintamalla uudelleen vuonna 1938, kun itävaltalainen lastenlääkäri ja erityispedagogian uranuurtaja Hans Asperger mainitsi skitsoidit psykopaatit tieteellisessä artikkelissaan "Das psychisch abnorme Kind". Asperger ei oletettavasti ollut tutustunut Suharewan artikkeliin, koska käytti näistä potilaista nimitystä "autistiset psykopaatit".


title: Autismikirjo

text: Yhdysvaltoihin emigroitunut lastenpsykiatri Leo Kanner julkaisi vuonna 1943 varhaislapsuuden autismia käsittelevän tutkimuksen. Tutkimuksen aineisto koostui pääosin kehitysvammaisiksi luokitelluista lapsista, joiden elämää seurattiin aikuisuuteen asti. Kanner esitti, että hänen kuvaamiensa potilaiden erinomainen kyky oppia ulkoa nimiä ja runoja sekä kyky muistaa tarkoin monimutkaisia kuvioita viittasi siihen, että he olivat älykkäitä siinä mielessä, miten älykkyys kyseisenä ajankohtana useimmiten ymmärrettiin. Kuitenkin vuonna 1971 julkaistun seurantatutkimuksen mukaan vain yksi Kannerin kuvaamista potilaista oli kyennyt viettämään itsenäistä elämää loppujen asuessa laitoksessa tai lapsuudenkodissaan. Kanner kritisoi etenkin julkisten sairaaloiden tapaa asuttaa autistit syvästi kehitysvammaisten tai psykoottisten ihmisten joukkoon, koska se ei antanut heille mahdollisuutta kehittyä sosiaalisesti.


title: Autismikirjo

text: Hans Asperger julkaisi heti seuraavana vuonna saksankielisen autismin kirjoa käsittelevän ylemmän tason väitöskirjan, jonka aineisto koostui Aspergerin johtamaan sairaalakouluun siirretyistä koulunkäyntivaikeuksista kärsineistä autistisista lapsista, joita opetettiin Aspergerin kehittämillä pedagogisilla menetelmillä. Hans Asperger ei maininnut tutkimuksessaan Kanneria eikä Kanner Aspergeria. On mahdollista, etteivät heidän tutkimuksensa läpäisseet vastakkaisella puolella sotaa käyvän maan sensuurilaitosta.


title: Autismikirjo

text: Asperger toi väitöskirjassaan esiin sen, että vain pieni osa autisteista oli kehitysvammaisia, mutta autistiset piirteet ilmenevät kehitysvammaisten kohdalla tavallista voimakkaampina. Aspergerin mukaan autismissa oli kyse jatkumosta, joka ulottui vaikeasti tai ei lainkaan kommunikoivista kehitysvammaisista neroutta lähenteleviin älykköihin. Tätä jatkumoa alettiin myöhemmin kutsua autismin kirjoksi.


title: Autismikirjo

text: Hans Asperger esitti 1960-luvulla, että kielellinen lahjakkuus olisi yksi autismin kirjoa selkeästi jakava tekijä. Hän liitti Aspergerin syndroomaan varhaisen kielenkehityksen ja valtaväestöä suuremman kielellisen lahjakkuuden, kun taas Kannerin syndroomaan liittyy usein kielen kehityksen häiriöitä. Aspergerin mukaan autisti, joka ei opi ymmärtämään kieltä, jäisi älyllisesti kehitysvammaiseksi. Vuonna 2013 ilmestyneen yhdysvaltalaistutkimuksen tulos tukee Aspergerin näkemyksiä siinä mielessä, että siinä havaittiin, että aspergerit käsittelevät kieltä eri aivoalueilla kuin valtaväestö tai Kannerin autistit.


title: Autismikirjo

text: Hollantilainen Van Krevelen vertaili vuonna 1963 autismia ja Aspergerin syndroomaa englanninkielisessä artikkelissaan. Van Krevelen julkaisi aiheesta uuden artikkelin vuonna 1971, jossa päätyi siihen, että autismissa olisi kyse heikon ennusteen omaavasta psykoottisesta prosessista eli vakavasti ihmisen henkiseen toimintakykyyn vaikuttavasta mielenterveyden häiriöstä, kun taas Aspergerin syndroomassa olisi kyse persoonallisuudenpiirteistä, joiden ennuste oli huomattavasti parempi. Ajatus autismista psykoottisena prosessina on sittemmin kuitenkin hylätty.


title: Autismikirjo

text: Vuonna 1979 brittiläinen National Autistic Society julkaisi Communication-lehdessään käännöksen Hans Aspergerin Sveitsissä vuonna 1977 pitämästä saksankielisestä luennosta. Englantilainen psykiatri Lorna Wing julkaisi kahden vuoden kuluttua oman tapaustutkimuksensa viidestä aspergerinsyndroomaiseksi diagnosoimastaan henkilöstä. Wingin kuvaamille henkilöille annettaisiin nykyään kuitenkin diagnoosiksi Kannerin oireyhtymä, koska heillä oli merkittävää yleistä viivästyneisyyttä kielellisessä ja kognitiivisessa kehityksessä.


title: Autismikirjo

text: Autisminkirjolaisia yhdistää tietyntyyppinen stressiherkkyys, joka ilmenee siten, että monenlaiset tilanteet ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormitusta ja tarvetta hakeutua sellaisiin tilanteisiin ja ympäristöihin, joissa vastaavaa kuormitusta ei synny. Autismikirjon ihmiset saivat 50 % enemmän pisteitä kuin verrokit vuonna 2015 ilmestyneessä ruotsalaistutkimuksessa, jossa mitattiin osanottajien kokemusta arjen stressaavuudesta sekä siitä, onko heillä mahdollisuutta vaikuttaa elämäänsä ja itselleen tärkeisiin asioihin ja kokivatko he selviävänsä arjen vaatimuksista. Autisminkirjon ihmisillä esiintyy kykyprofiilin epätasaisuutta, ja autisteilla on todettu uupumustilojen yhteydessä pahenevaa aistiyliherkkyyttä.


title: Autismikirjo

text: Autisminkirjolaisilla on valtaväestöstä poikkeava tapa osoittaa sosiaalisuutta ja olla vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. Lisäksi kirjolaisilla esiintyy usein tarvetta viettää aikaa oman erikoiskiinnostuksenkohteen parissa. Myös yksikanavaisuus eli monoprosessointi on ominaista autisminkirjolaisille.


title: Autismikirjo

text: Yhdysvaltalaisessa Microsoft-yrityksessä on huomattu, että autistien voimavaroina on usein nollatoleranssi virheitä kohtaan sekä keskittyminen yksityiskohtiin ja tehtävän loppuun saattamiseen. Joillain autistisilla ihmisillä on hämmästyttävä kyky hankkia tietoa sekä yhdistää ajattelussa syvyys ja yksityiskohtaisuus.


title: Autismikirjo

text: Autismin kirjoon erikoistunut englantilainen psykologi Tony Attwood on todennut seuraavaa:


title: Autismikirjo

text: »Olen huomannut, että Asperger-henkilöt ovat persoonallisuudeltaan muun muassa rehellisiä, uskollisia, luotettavia ja mutkattomia ja heillä on vahva moraali ja oikeudentunto. Heidän älyllisiin kykyihinsä kuuluvat poikkeuksellisen hyvä muisti, innostus ja tietämys erityisistä kiinnostuksen kohteista, omaperäinen ajattelutapa, hyvä mielikuvitus ja ainutlaatuinen kyky ajatella visuaalisesti. Nämä luonteenpiirteet eivät koske vain Aspergerin oireyhtymää, mutta vahvistuvat sen ansiosta. Nykyään ollaan tietoisia siitä, että merkittävät tieteelliset ja taiteelliset saavutukset ovat olleet sellaisten ihmisten aikaansaannoksia, joilla on ollut erilainen tapa ajatella ja joilla on ollut paljon Aspergerin oireyhtymän kognitiiviseen profiiliin yhdistettyjä piirteitä."


title: Autismikirjo

text: Ruotsalainen psykiatri Lena Nylander vuonna 2010 suomennetussa kirjassaan Autismin kirjo aikuisikäisillä:


title: Autismikirjo

text: "...Henkilöillä, joilla on Aspergerin oireyhtymä tai autismi ja normaali lahjakkuustaso, on usein vahvuuksia, kuten esimerkiksi hyvä muisti. He voivat olla tarkkoja, täsmällisiä, sinnikkäitä ja rehellisiä (mitä ei aina sosiaalisissa tilanteissa arvosteta). Heillä voi olla paljon asiatietoa kiinnostuksensa kohteesta. Joillakin heistä on todella omaperäisiä ja innovatiivisia ideoita, toisilla on selviä taipumuksia taiteelliseen toimintaan tai tutkimustyöhön."


title: Autismikirjo

text: Brittiläinen psykologian professori ja Cambridgen yliopiston alaisen autismin tutkimuskeskuksen johtaja Simon Baron-Cohenin mukaan AS-henkilöt eivät tarvitse muiden ihmisten seuraa viihtyäkseen. Lisäksi he kykenevät tarkkaan yksityiskohtien havainnointiin ja huomaavat sellaista, mikä jää muilta piiloon. AS-henkilöillä on myös kyky tutkia ja ymmärtää monimutkaisia järjestelmiä.


title: Autismikirjo

text: Monet autismin kirjon lapset eivät viihdy aikuisen sylissä ja heidän saattaa olla vaikea ystävystyä muiden lasten kanssa. Autismin kirjon lapsi saattaa esimerkiksi pitää ikäistensä lasten leikkejä lapsellisena. Lapsen kommunikaatio on usein jollain tavalla poikkeavaa, hän saattaa esimerkiksi puhua hyvin aikuismaisesti. Lapsi saattaa myös käsittää asiat kirjaimellisesti. Jotkut autismin kirjon lapset ärsyyntyvät helposti, jos heitä ei ymmärretä.


title: Autismikirjo

text: Rutiinit ja niiden noudattaminen ovat usein tärkeitä. Nukahtamisvaikeudet ovat yleisiä. Lapsi saattaa omaksua sosiaaliset perustaidot myöhemmin kuin muut ikäisensä.


title: Autismikirjo

text: Murrosikään saattaa liittyä identiteettikriisi, koska sosiaalisen verkostoitumisen merkitys korostuu yleensä murrosiässä. Erilaiselta vaikuttava ulkoinen olemus ja sosiaalisuuteen sekä kommunikaatioon liittyvät ongelmat saattavat vaikeuttaa myös seurustelukumppanin löytymistä. Monet kirjolaiset tajuavatkin vasta murrosiässä, kuinka erilaisia he ovat muihin verrattuina.


title: Autismikirjo

text: Kattavimman koko väestön seulontaan perustuvan esiintyvyystutkimuksen mukaan 66 prosenttia autismin kirjon lapsista jäisi ilman diagnoosia. Tämä ei kuitenkaan päde Yhdysvalloissa, jossa jo kahdella prosentilla kouluikäisistä lapsista on jokin autismin kirjon diagnoosi.


title: Autismikirjo

text: Jos autistinen lapsi oppii puhumaan, hän saattaa jäädä diagnosoimatta ennen kouluikää, sillä autistiset piirteet voidaan nähdä osana lapsen luonteenpiirteitä. Lasta saatetaan pitää esimerkiksi tavallista tarkempana ja ujona.Clements, John & Zarkowska, Ewa (2006) Behavioural Concerns & Autistic Spectrum Disorders. Jessica Kingsley Publishers, London. Jos lapsella ei ole silmiinpistävän suuria ulospäin näkyviä ongelmia, häntä ei todennäköisesti viedä missään vaiheessa diagnosoitavaksi. Lapsena diagnosoiduilla kirjolaisilla esiintyykin diagnosoimattomia enemmän esimerkiksi ADHD:tä ja nukahtamisvaikeuksia.


title: Autismikirjo

text: Uuden vuosituhannen aikana tapahtunut Asperger-tietoisuuden lisääntyminen on johtanut siihen, että yhä suurempi joukko aikuisia hakeutuu diagnosoitavaksi havaittuaan, että heidän ongelmansa voisivat johtua Aspergerin oireyhtymästä. Autismin kirjon oireyhtymät voidaan diagnosoida missä iässä tahansa, kunhan pystytään selvittämään, ilmenikö oireita jo lapsuudessa.


title: Autismikirjo

text: Autismin kirjon tilat diagnosoidaan tyypillisen käyttäytymisen perusteella. Diagnosoinnissa summataan diagnostisesta oireluettelosta löytyviä tutkittavan käytökseen ja kommunikointiin liittyviä oireita. Kolme tärkeintä tutkittavaa aluetta ovat kommunikointi, sosiaalinen vuorovaikutus ja kiinnostuksen kohteet. Lisäksi autisminkirjolaisilla esiintyy lähes aina yliherkkyyttä yhden tai useamman aistin kohdalla. Nämä yliherkkyydet sisältyvät nykyisin amerikkalaiseen DSM-kriteeristöön, mutta eivät ICD-tautiluokituksen kriteereihin. Etenkin Kannerin oireyhtymässä ilmenee myös toistavaa käyttäytymistä eli sensorismia ja voimakasta tarvetta samoina toistuville rutiineille.


title: Autismikirjo

text: Jos lapsuudessa on ilmennyt jo ennen kolmen vuoden ikää poikkeavuutta leikeissä taikka kielellisessä tai sosiaalisessa kehityksessä tai jos autistisia piirteitä omaavan lapsen kognitiivinen kehitys on merkittävästi viivästynyttä, diagnoosikriteeristön mukaiseksi diagnoosiksi tulee yleensä lapsuusiän autismi. Muissa tapauksissa diagnoosiksi tulee yleensä Aspergerin oireyhtymä.


title: Autismikirjo

text: Yhdysvallat ja Kanada eivät käytä kansainvälistä ICD-tautiluokitusta, vaan yhdysvaltalaista DSM-luokitusta. DSM-luokitus on poikennut jonkin verran ICD:stä, minkä vuoksi näissä maissa on annettu autimin kirjon ihmisille osin eri nimisiä diagnooseja kuin muualla maailmassa. DSM:ään lisättiin vuonna 1987 tautinimeke PDD-NOS ("pervasive developmental disorder not otherwise specified"), jonka tarkoituksena oli kattaa autismin lievemmät muodot sekä sellaiset tapaukset, joissa aivan kaikki diagnoosikriteerit eivät täyttyneet. PDD-NOS-diagnoosista on tullut sittemmin niin yleinen, että jotkut tutkijat kutsuvat sitä jopa autismin kirjon kolmanneksi alaryhmäksi, esimerkiksi Kanadassa jopa puolet autismin kirjon diagnooseista on ollut PDD-NOS-diagnooseja. On myös viitteitä siitä, että PDD-NOS-diagnoosinimekkeen käyttö olisi alkanut levitä yli alkuperäisen käyttöaiheensa lääkäreiden alkaessa antaa sitä autismi-diagnoosin sijaan. Syynä olisi ollut usko siihen, että vanhemmat pysyvät optimistisempina, jos heidän lapselleen annetaan todellista lievempi diagnoosi. Myös Suomessa on havaittu, että lääkärit antavat usein liian lieviä diagooseja. Monelle Kannerin autistille on annettu Aspergerin oireyhtymän diagnoosi samalla kun osa aspergereista on jätetty kokonaan ilman tautiluokituksen mukaista diagnoosia.


title: Autismikirjo

text: Yhdysvalloissa luovuttiin keväällä 2013 kaikkien edellä mainittujen diagnoosinimikkeiden käytöstä, jolloin ne korvautuivat uudella kattodiagnoosilla "autism spectrum disorder", "ASD" ("autismin kirjon häiriö"). Tämä diagnoosi on jaettu oireiden vakava-asteisuuden mukaan kolmeen eri vaikeusasteeseen. PDD-NOS-diagnosoidut henkilöt ja Aspergerit sijoittuvat tyypillisesti asteille 1 ja 2 ja Kannerin autistit asteille 2 ja 3. Tämänkaltaista yksisuuntaista luokittelua on kuitenkin kritisoitu keinotekoiseksi. Autismin kirjolaiset eivät sijoitu todellisuudessa yksiulotteiselle janalle, jonka toisessa päässä olisivat syvimmin autistiset ja toisessa päässä lievimmin autistiset ihmiset, vaan autismin kirjo koostuu joukosta hyvin erilaisia vahvuuksien ja heikkouksien yhdistelmiä. On myös arvioitu, että uusien kriteerien perusteella joka neljäs normaaliälyinen aiemman kriteeristön perusteella diagnosoitu jäisi ilman diagnoosia.


title: Autismikirjo

text: Diagnosoiduilla autisminkirjolaisilla esiintyy tutkimusten mukaan muuta väestöä huomattavasti enemmän työttömyyttä ja koulutusta vastaamattoman työn tekemistä. Diagnosoitujen autisminkirjolaisten on myös usein hyvin vaikea selvitä työn ja muun elämän yhteensovittamisesta, sillä monet kuormittuvat nopeasti ja heidän palautumisensa on usein hyvin hidasta. Työnantajien tarjoama osa-aikatyö on lisäksi tyypillisesti niin pienipalkkaista, että sillä ei pysty elättämään itseään ja perhettään.


title: Autismikirjo

text: Tanskassa perustettiin vuonna 2004 insinöörialan henkilöstöyritys Specialisterne tarjoamaan rauhallisessa aistiympäristössä tapahtuvaa osa-aikatyötä aspergereille ja muille lievästi autistisille henkilöille. Etenkin firman ohjelmistotestaajat ovat hyvässä maineessa, koska he ovat tuottavampia ja tekevät 90 prosenttia vähemmän virheitä kuin muut samoissa tehtävissä toimivat. Suurin osa yrityksen työntekijöistä kykenee työskentelemään vain 20-25 tuntia viikossa, mutta kunnat maksavat Tanskassa osa- ja kokopäivätyön välisen palkkaeron henkilöille, jotka eivät kykene työskentelemään kokopäiväisesti.


title: Autismikirjo

text: Osa Specialisternen henkilökunnasta on työkyvyttömyyseläkkeellä. Heille ei makseta palkkatukea, mutta he saavat pitää eläkkeen palkkansa lisäksi. Suomessa ei kuitenkaan myönnetä työkyvyttömyyseläkettä lievien autismin kirjon tilojen perusteella, eikä täällä myöskään kompensoida vajaakuntoisille koko- ja puolipäiväpalkan välistä erotusta.


title: Autismikirjo

text: Kehitysvammaisia henkilöitä Specialisterne ei kykene työllistämään. Suomessa osa kehitysvammaisista autisteista työskentelee vakituisessa avotyössä esimerkiksi keittiöapulaisena tai siivoojana. Avotyöstä ei makseta kuitenkaan palkkaa eikä eläkemaksuja eivätkä avotyöntekijät ole esimerkiksi työterveyshuollon piirissä. Osa avotyön tekijöistä saa kunnan maksamaa työosuusrahaa, jonka suuruus on keskimäärin neljä euroa päivässä.


title: Autismikirjo

text: Koulussa autismin kirjon piirteet saattavat näkyä siinä, että oppilas on oman tiensä kulkija, eikä toimi niin kuin yleensä odottaisi ikäistensä tekevän. Monella autisminkirjolaisella on epätasainen kykyprofiili, joka voi näkyä siten, että joissakin oppiaineissa saadaan helposti täysiä pisteitä, kun taas toisista oppiaineista selviäminen vaatii suuria ponnisteluja. Myös ryhmätöihin osallistuminen saattaa olla vaikeaa.


title: Autismikirjo

text: Vuonna 2011 voimaan tulleen perusopetuslain mukaan opetusta voidaan eriyttää sekä menetelmällisesti että sisällöllisesti esimerkiksi lapsen oppimistyylin ja mielenkiinnon kohteiden mukaan. Eriyttämistä voidaan käyttää sekä siinä tapauksessa, että tavanomainen opetus on liian vaikeasti omaksuttavaa että silloin kun se ei tarjoa oppilaalle riittävästi haastetta.


title: Autismikirjo

text: Joillain autismin kirjon lapsilla on myös tarkkaavaisuushäiriö ADD, mikä saattaa oireilla siten, että lapsen on vaikea keskittyä opiskeluun. Jos kirjolaisella on laaja-alaisia oppimisvaikeuksia tai älyllinen kehitysvamma, hän saattaa tarvita henkilökohtaisen opetussuunnitelman ja mukautettua opetusta.


title: Autismikirjo

text: Autismin kirjon lapsen vahvuuksia voidaan huomioida esimerkiksi seuraavasti :F84.0


Autismikirjo


title: Enya

text: Enya (syntymänimeltään Eithne Patricia Ní Bhraonáin, esiintyy myös joskus mediassa nimellä Enya Brennan, s. 17. toukokuuta 1961) on Irlannin menestyneimpiä artisteja ja maan rikkaimpia naisia. Artistin nimi juontuu "Eithne"-nimestä, joka kuulostaa englannin kielellä lausuttuna "Enyalta". Enya-nimen alla työskentelee säveltäjä ja esittäjä Enyan lisäksi kaksi henkilöä: tuottaja Nicky Ryan ja sanoittaja Roma Ryan. Enya on yksi maailman myydyimmistä artisteista.


title: Enya

text: Enya syntyi Gweedoressa Donegalin kreivikunnassa Luoteis-Irlannissa yhdeksänlapsisen musikaalisen perheen neljänneksi nuorimmaksi lapseksi. Hänen isovanhempansa olivat ympäri Irlantia tunnetun yhtyeen jäseniä ja hänen isänsä oli Slieve Foy Band -yhtyeen johtohahmo ennen kuin perusti pubin nimeltä Leo’s Tavern. Eithnen äiti opetti musiikkia peruskoulussa ja kuului tanssiyhtyeeseen. Eithnen sisarukset muodostivat An Clann As Dobhair -yhtyeen, joka vaihtoi vuonna 1970 nimensä Clannadiksi.


title: Enya

text: Eithne liittyi Clannadiin vuonna 1980. Hänen lisäkseen yhtyeeseen kuuluivat hänen sisaruksensa Máire Brennan (Moya), Pól ja Ciarán ja kaksoissedät Noel ja Padraig Duggan. Eithne soitti yhtyeessä kosketinsoitinta ja lauloi taustavokaaleja Clannadin albumeilla "Crann Úll" (1980) ja "Fuaim" (1982). Pian Clannadin tultua tunnetuksi "Vastaisku"-elokuvan tunnuskappaleen myötä tuottaja-manageri Nicky Ryan jätti yhtyeen. Eithne seurasi esimerkkiä ja aloitti oman soolouransa.


title: Enya

text: Eithne alkoi työstää ensimmäistä sooloalbumiaan Nicky Ryanin ja tämän vaimon Roma Ryanin kanssa. He nauhoittivat kaksi instrumentaalikappaletta, "An Ghaoth Ón Ghrian" ja "Miss Clare Remembers". Kappaleet julkaistiin vuonna 1983 ilmestyneellä albumilla "Touch Travel". Eithne käytti nimeä "Enya" ensimmäistä kertaa säveltäessään musiikkia elokuvaan "The Frog Prince" vuonna 1984. Seuraavan kerran Enya esiintyi vuonna 1987 Sinéad O’Connorin debyyttialbumilla "The Lion and the Cobra". Enya tosin vain lausui iiriksi psalmit 91:11–13 kappaleessa "Never Get Old".


title: Enya

text: Enya valittiin esittämään kelttiläistä musiikkia BBC:n dokumentissa "The Celts" vuonna 1986. Samat kappaleet julkaistiin Enyan debyyttialbumilla "Enya" vuonna 1987, mutta ne saivat vain vähäistä huomiota.


title: Enya

text: Enyan läpimurto tapahtui albumilla "Watermark" (1988), joka sisälsi kappaleen "Orinoco Flow" (tunnettu myös nimellä "Sail Away"). Kappale sijoittui Britannian listojen kärkeen ja albumia myytiin yli kahdeksan miljoonaa kappaletta.


title: Enya

text: Kolme vuotta myöhemmin Enya teki toisen menestysalbuminsa, "Shepherd Moons", jota myytiin yli kymmenen miljoonaa kappaletta. Albumi toi Enyalle Grammy-palkinnon. "Watermarkin" kappaleita "On Your Shore" ja "Exile" ja "The Celts" -dokumentin "Epona"-kappaletta käytettiin runsaasti elokuvassa "L.A. Story". Kappaletta "Ebudae" käytettiin myös Robin Williamsin tähdittämän elokuvan "Toys" soundtrackilla. Eniten huomiota sai kuitenkin kappaleen "Book of Days" käyttö elokuvassa "Kaukainen maa". Vaikka Enya voitti "parhaan New Age -albumin" Grammy-palkinnon "Shepherd Moons" -albumillaan, hän ei itse luokittele musiikkiaan New Age -musiikiksi.


title: Enya

text: Neljä vuotta myöhemmin, 1995, hän voitti jälleen parhaan New Age -albumin Grammyn "The Memory of Trees" -albumillaan. Albumin kansitaidetta innoitti Maxfield Parrishin maalaus "The Young King of the Black Isles".


title: Enya

text: Vuonna 1997 Enya julkaisi ensimmäisen kokoelmalevynsä, "Paint the Sky with Stars: The Best of Enya". Albumi sisälsi kaksi uutta kappaletta.


title: Enya

text: Enya on melko hidas säveltämään uusia kappaleita. Viiden vuoden tauon jälkeen Enya julkaisi vuonna 2000 useita Grammyjä voittaneen albuminsa "A Day Without Rain".


title: Enya

text: 2000-luvun alussa Enya piti taas albumien julkaisussa pitkän tauon. Yli neljän vuoden odotuksen jälkeen Enyan ihailijat saivat kuitenkin kuulla japaninkielisen kappaleen "Sumiregusa" syyskuussa 2004. Kappaletta käytettiin Japanissa Panasonicin mainoskampanjassa.


title: Enya

text: Marraskuussa 2005 Enya julkaisi seitsemännen studioalbuminsa, "Amarantinen". Albumilta on julkaistu Euroopassa kaksi singleä: "Amarantine" ja "It's in the Rain". Lisäksi Japanissa julkaistiin promo "If I Could Be Where You Are" ja Yhdysvalloissa remix kappaleesta "Someone Said Goodbye". "Amarantine"-levystä julkaistiin joulupainos syksyllä 2006, jolloin Enya myös kertoi työstävänsä uutta, kokonaista joulualbumia, jonka oli tarkoitus ilmestyä syksyllä 2007. Joulualbumi "And Winter Came..." ilmestyi kuitenkin vasta 10. marraskuuta 2008. Albumilta on julkaistu kaksi singleä: "Trains and Winter Rains" ja "White is in the Winter Night".


title: Enya

text: Lokakuussa 2015 Enya ilmoitti julkaisevansa yhdeksännen studioalbuminsa 20. marraskuuta. Albumi kantaa nimeä "Dark Sky Island". Albumin ensimmäinen single "Echoes In Rain" julkaistiin 8. lokakuuta 2015. Ensimmäinen single on Enyan mukaan kumppanikappale "Orinoco Flow" -hitille. Toinen single "So I Could Find My Way" julkaistiin 2. marraskuuta 2015. Enya kertoi BBC:lle matkustelujensa inspiroineen tuoretta albumia. Hänen mukaansa matkojen teosta ja matkustelusta tuli lopulta albumin keskeisimmät teemat.


title: Enya

text: Enya on laulanut kappaleitaan useilla kielillä, kuten iiriksi, latinaksi, englanniksi, kymriksi, espanjaksi, ranskaksi, japaniksi sekä J. R. R. Tolkienin luomilla kielillä quenyalla ja sindarilla. Kolmella "Amarantinen" kappaleella lauletaan loxianiksi, Roma Ryanin luomalla keinotekoisella kielellä, jota ovat innoittaneet muun muassa Tolkienin haltiakielet.


title: Enya

text: Enya sävelsi ja lauloi kaksi kappaletta, ”May It Ben” ja ”Aníronin”, Peter Jacksonin "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian ensimmäiseen osaan "" (2001).


title: Enya

text: Enya konsertoi harvoin.


title: Enya

text: Enyan esikoisalbumin "Enya" kappale "Boadicea" sai myöhemmin huomiota The Fugeesin samplatessa sitä kappaleessaan "Ready or Not". Enya antoi kuitenkin vastahakoisesti luvan käyttää samplea.


title: Enya

text: Vuonna 1997 Enyalle tarjottiin mahdollisuutta säveltää tunnusmusiikki "Titanic"-elokuvaan, mutta hän kieltäytyi. Tunnuskappaleen "My Heart Will Go On" lauloi myöhemmin Céline Dion saaden suurta suosiota.


title: Enya

text: "A Day Without Rain" -albumin kappaletta "Only Time" käytettiin radiokanavilla selostuksen taustalla kerrottaessa syyskuun WTC-iskuista vuonna 2001. Laulaja itse kuitenkin paheksui kappaleen käyttöä muistotarkoituksessa, erityisesti kun kappaleesta alkoi levitä internetissä remix-versioita. Hän julkaisi erikoisversion kappaleesta keräämään avustuksia terrori-iskun uhreille. Useat Enyan ihailijat ovat suuttuneet Enyan musiikin yhdistämisestä WTC-iskuihin, kuten myös kappaleen "May It Be" käyttämisestä CNN:n "Larry King Live" -ohjelmassa Afganistanin sodan yhteydessä vuonna 2002.


title: Enya

text: "Boadicea"-kappaleen samplea on käyttänyt luvan kanssa myös Mario Winans vuonna 2004 kappaleessaan "I Don't Wanna Know". Kappaleesta tuli Enyan korkein saavutus Billboard Hot 100 -listalla: se pääsi parhaimmillaan listakakkoseksi.


title: Enya

text: Enya suojelee yksityisyyttään tarkasti ja pyrkii pitämään yksityiselämänsä erossa muusikonurastaan. Hän on pysynyt naimattomana eikä hänellä ole lapsia. Hän asuu Killineyn kylässä Dublinin eteläpuolella pienessä linnassa. Enya osti linnan vuonna 1997 ja uudelleennimesi sen Manderley Castleksi Daphne du Maurierin "Rebekka"-romaanissa esiintyvän kuvitteellisen rakennuksen mukaan. Vuonna 2016 julkaistun lehtitiedon mukaan hänen omaisuutensa on noin 120 miljoonaa euroa.


title: Enya

text: Enyan mukaan on nimetty 6433 Enya -niminen asteroidi.


title: Enya

text: Vuonna 2000 Enya julkaisi DVD-muotoisen videokokoelman "Enya: The Video Collection".


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgialaisten kuningas (, , ) on arvonimi, jonka kantajat ovat toimineet Belgian valtionjohtajina ja kansalaisten hallitsijoina aina vuodesta 1831 lähtien.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgia on perustuslaillinen monarkia, jossa kuninkaan valta on hyvin rajallinen ja hänen asemansa valtionpäämiehenä on määritelty Belgian perustuslaissa.


title: Belgialaisten kuningas

text: Kuninkaalla on perustuslain mukaan toimeenpanovalta, mutta se on hyvin rajallinen, sillä mikään kuninkaan toimenpide tai allekirjoitus ei tule voimaan ilman hallituksen asianomaisen jäsenen allekirjoitusta. Lisäksi hän ei voi julkisesti esittää mielipiteitään poliittisista kysymyksistä ilman hallitukselta saamaansa lupaa niiden esittämiseen.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgialaisen perustuslakitulkinnan mukaan kuninkaalla on myös lainsäädäntövaltaa, sillä hän allekirjoittaa ja saattaa voimaan edustajainhuoneen hyväksymät lait. Tämä valtaoikeus on myös erittäin tarkasti määritelty. Vuonna 1990 kuningas Baudouin kieltäytyi allekirjoittamasta lakia, joka poisti abortin rangaistavuuden. Kieltäytymisen tähden hänen tuli erota virastaan kolmen vuorokauden ajaksi, ja hänen todettiin olevan kykenemätön hallitsemaan. Tänä aikana hallitus perustuslain mukaisesti käytti hyväkseen kuninkaan valtaoikeuksia ja allekirjoitti lain kuninkaan puolesta.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgiassa kuninkaan arvonimi on historiallisista syistä "belgialaisten kuningas", ei "Belgian kuningas". Esimerkki otettiin aikakauden Ranskasta, jossa restauraation eräässä vaiheessa kuninkaan arvonimi, joka oli aiemmin ollut Ranskan kuningas, muutettiin muotoon ranskalaisten kuningas. EU-sopimuksissa se esiintyy kuitenkin muodossa "Belgian kuningas" kuten suomen kielessä muutenkin on tapana.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgian perustuslain mukaan kuningas astuu valtaistuimelle vasta vannottuaan valan eikä kuten monissa muissa monarkioissa välittömästi edeltäjänsä kuoltua tai luovuttua kruunusta. Albert II ei siis noussut valtaan 31. heinäkuuta 1993 veljensä kuoltua, vaan vasta 9. elokuuta vannottuaan perustuslaillisen valan.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgialla on kolme virallista kieltä, joista hollanti ja ranska ovat yleisimmät. Monet kuninkaat ja kuninkaallisen perheen jäsenet tunnetaan eri nimillä eri kielillä. Belgialaisten näkemyksen mukaan on tärkeätä, että hallitsija puhuu maan molempia valtakieliä ja siksi kuninkaallisen perheen jäsenet suorittavan osan koulunkäynnistään kummallakin kielellä. Lisäksi yleisesti kuningasta pidetään maan yhtenäisyyden symbolina.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgian nykyisen, vuonna 1991 hyväksytyn perustuslain muutoksen mukaisesti on luovuttu saalilaisesta vallanperimyksestä, jonka mukaan vain miespuoliset perivät kruunun. Nykyisin perimysjärjestys on sukupuolesta riippumaton, ja valta siirtyy vanhimmalle lapselle riippumatta sukupuolesta.


title: Belgialaisten kuningas

text: Belgian kruununperimys:


title: Belgialaisten kuningas

text: Nykyinen kuningas on ranskaksi "Philippe" ja hollanniksi "Filip". Viides kuningas oli "Baudouin" ranskaksi ja "Boudewijn" hollanniksi. Kolme nimeä "Leopold" kantanutta kuningasta olivat ranskaksi "Léopold" ja hollanniksi "Leopold".


title: Belgialaisten kuningas

text: Maan saksankieliset käyttävät yleensä ranskankielisiä nimiä, kuten myös ulkomaalaiset. Poikkeus on Leopold, josta on alettu yleisesti käyttää nimeä "Leopold", luultavasti saksalle ja englannille vieraan é-kirjaimen vuoksi.


title: Belgialaisten kuningas

text: Kuninkaat tunnetaan aina järjestysluvulla, vaikka nimi olisi ensimmäistä kertaa käytössä. Tämän vuoksi Baudouin oli kuningas Baudouin I, vaikka kuningas "Baudouin II:ta" ei ole (vielä) ollutkaan. Myös tämä käytäntö poikkeaa muista monarkioista.


title: Toronto

text: Toronto on Kanadan suurin kaupunki ja Ontarion provinssin pääkaupunki. Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 2 731 571 ja suuremman Suur-Toronton alueen 5 928 040. Kuudesosa Kanadan työvoimasta asuu Torontossa, ja neljäsosa Kanadan väestöstä on keskittynyt 160 kilometrin säteelle kaupungista. Toronto on Kanadan kauppa- ja finanssialan keskus.


title: Toronto

text: Toronto sijaitsee tiheään asutulla Ontarion niemimaalla Ontariojärven luoteisrannalla 350 km Ottawasta ja 500 km Montrealista länteen. Sen naapurikaupunkeja ovat Mississauga ja Brampton lännessä, Vaughan ja Markham pohjoisessa ja Pickering idässä. Kaupungin ympärillä leviää laaja, kerrostuneista kivilajeista muodostunut tasanko, joka on osa Saint Lawrence -joen alankoa, kuten koko Etelä-Ontario.


title: Toronto

text: Toronton pinta-ala on noin 630 km² ja ympärysmitta noin 180 km. Leveimmillään kaupunki on 43 km itä-länsisuunnassa ja 21 km pohjois-eteläsuunnassa. Matalin kohta (76,5 m) sijaitsee Ontariojärven rannalla ja korkein kohta (209 m) Steeles Avenue Westin ja Keele Streetin risteyksessä. Pohjoisin kohta sijaitsee Steeles Avenue Eastin ja Pickeringin vastaisen rajan yhtymäkohdassa, eteläisin kohta Ontariojärven rannalla Mississaugan vastaisella rajalla, itäisin kohta Rougejoen ja Ontariojärven yhtymäkohdassa ja läntisin kohta Steeles Avenue Westin ja Albion Roadin risteyksessä.


title: Toronto

text: Torontossa vallitsee kostea mannerilmasto, jolle ovat ominaisia lämpimät ja kosteat kesät ja kylmät talvet. Keskimääräinen lämpötila on −10 – 0 °C talvella ja 20–30 °C kesällä. Kaupungissa on lunta yleensä joulukuusta maaliskuuhun. Ontariojärven vesi tasaa eri vuodenaikojen välisiä lämpötilaeroja.


title: Toronto

text: Torontossa on 1 500 puistoa, ja 18,1 % eli noin 8 000 hehtaaria sen pinta-alasta on erilaisia viheralueita – laaksoja, rotkoja, metsiköitä, puistoja, viljelyksiä ja luonnontilaisia rantoja. Kaupunki sijaitsee Kanadan lehtimetsävyöhykkeen eli "carolinalaisen metsän" itäreunassa ja kuuluu kasvuvyöhykkeeseen 6 Kanadan maatalousministeriön laatimassa vyöhykejaossa puuvartisille kasveille. Suur-Toronton yleisimpiä puulajeja ovat erilaiset vaahterat, tammet ja hikkorit. Tavallisimpia eläimiä ovat jyrsijät, pulut, pesukarhut, haisunäädät, oravat, ketut, kojootit, jänikset, lepakot ja pussirotat.


title: Toronto

text: Torontolla on 43 km yhteistä rantaviivaa Ontariojärven kanssa (138 km, jos kaikki järvenpoukamat ja saaret otetaan mittauksessa huomioon), ja kaupungin kautta laskee Ontariojärveen useita jokia, joiden yhteenlaskettu pituus on 307 km. Donjoki virtaa keskustan itäpuolella ja Humberjoki länsipuolella, ja niiden jokilaaksot ovat tärkeitä viheralueita.


title: Toronto

text: Toronto alkoi kehittyä sataman läheiselle noin neljä kilometriä leveälle rantakaistaleelle. Sen takana on melko jyrkkä nousu ylätasangolle, ja tämän takana pyöreämuotoisia kukkuloita. Jokien ja pienempien purojen laaksot olivat aluksi kanoottireittejä, myöhemmin jokilaaksoihin vedettiin maanteitä ja kiskoja. Rantakaistale on edelleen Toronton kantakaupungin ydin, ja sinne piirrettiin ruutukaava 1700-luvun lopulla. Teollisuusalueet syntyivät kaupungin itä- ja länsipuolille rautatien varteen. Raitiovaunuliikenne alkoi 1800-luvulla, ja rohkaisi keskiluokkaa muuttamaan lähiöihin. Keskustaan nousi teräsrunkoisia pilvenpiirtäjiä jo 1900-luvun alussa. Nykyisin kerrostalot hallitsevat Toronton kaupunkikuvaa. Niihin kuuluvat asuinalueiden tornitalot, keskustan liikehuoneistot sekä liikenteen solmukohtiin syntyneet toimistokorttelit.


title: Toronto

text: Toronton maamerkkejä ovat CN Tower (553 metriä korkea ja maailman toiseksi korkein vapaasti seisova rakennelma) ja Rogers Centre (entinen Skydome; maailman ensimmäinen urheiluareena, jossa on siirrettävä katto). Toronton kaupungintalon on suunnitellut suomalainen arkkitehti Viljo Revell 1960-luvun alussa. Torontossa sijaitsee jääkiekon historiaa, tunnettuja seuroja ja pelaajia esittelevä erikoismuseo: Hockey Hall of Fame. Ontariojärven rannalla on vesipuisto nimeltään Ontario Place, sekä vähän matkan päässä valtava huvipuisto Canada’s Wonderland.


title: Toronto

text: Kun eurooppalaiset saapuivat nykyisen Toronton alueelle, siellä asui huroneja, jotka olivat syrjäyttäneet irokeesit noin vuonna 1500. Toronton nimi on luultavasti peräisin irokeesien sanasta "tkaronto", ”paikka, jossa puut seisovat vedessä”.


title: Toronto

text: Ranskalaiset perustivat kauppa-aseman ja Fort Rouillé -linnoituksen vuonna 1750 mutta hylkäsivät sen jo vuonna 1759, kun britit olivat saaneet haltuunsa Quebecin. Vuonna 1793 Ylä-Kanadan ensimmäinen varakuvernööri John Graves Simcoe perusti Toronton paikalle Yorkin kaupungin ja linnakkeen. Hän siirsi sinne provinssin pääkaupungin ja rakensi teitä kaupungista sisämaahan nopeuttaakseen ympäröivän alueen uudisasutusta. Kaupungin hallinnollinen asema houkutteli sinne kauppiaita, käsityöläisiä ja työmiehiä. Silti sen asukasluku oli vain 700 vielä 1812.


title: Toronto

text: Vuoden 1812 sodassa yhdysvaltalaiset valtasivat Yorkin kaksi kertaa. Sodan jälkeen kaupunkiin muutti paljon siirtolaisia Britanniasta ja sen väkiluku alkoi kasvaa nopeasti. Asukkaita oli jo 9 000 vuonna 1834, jolloin kaupungin nimeksi muutettiin Toronto ja se sai virallisesti "cityn" aseman entisen "townin" sijaan. Ensimmäiseksi pormestariksi valittiin William Lyon Mackenzie.


title: Toronto

text: Vuonna 1853 Torontoon rakennettiin rautatie, ja 1867 siitä tuli Ontarion pääkaupunki. Tämän jälkeen sen väkimäärä alkoi kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1885 asukkaita oli 100 000 ja vuonna 1934 jo 629 000. 1900-luvun alussa Toronto toimi kaupan solmukohtana New Yorkin ja Montrealin ja vastikään asutettujen Kanadan länsiosien välillä. Lännen metsistä ja kaivoksista tuli raaka-aineita ja Niagaran putouksilta vesivoimaa. Toronton kauppiaat hoitivat postimyyntiä maan länsiosiin, ja suuret pankit ja vakuutusyhtiöt avasivat sinne konttoreita.


title: Toronto

text: Kaikkein voimakkainta kasvu on kuitenkin ollut vasta toisen maailmansodan jälkeen, kun Euroopasta ja Aasiasta tulleet siirtolaiset ovat kasvattaneet kaupungin väkimäärää huomattavasti. Suur-Toronton väkimäärä ylitti miljoonan asukkaan rajapyykin 1951 ja vuonna 1953 perustettiin Metropolitan Toronto Authority hallinnoimaan metropolialueen laajuisia ongelmia. Ennen pitkää Toronto ohitti Montrealin Kanadan finanssikeskuksena. Nykyinen Toronton suurkaupunki syntyi 1. tammikuuta 1998, kun Toronton, North Yorkin, Scarboroughin, Yorkin ja Etobicoken kaupungit sekä East Yorkin borough yhdistyivät.


title: Toronto

text: Torontoa johtaa pormestari, joka valitaan suoralla vaalilla. Kaupunginvaltuustossa on 44 valtuutettua, joista kukin edustaa omaa, keskimäärin 60 000 asukkaan vaalipiiriään. Sekä pormestarin että valtuuston kausi kestää neljä vuotta. Nykyisessä valtuustossa on 13 naisvaltuutettua, kun heitä edellisellä kaudella (2010–2014) oli vielä 14. Joulukuusta 2014 lähtien pormestarina on toiminut John Tory, joka on asettanut yhdeksi päätavoitteekseen kehittää Toronton joukkoliikennettä.


title: Toronto

text: Toronto on Kanadan kauppa- ja finanssialan keskus. Kaupungin talouselämä kattaa 11 % koko Kanadan bruttokansantuotteesta. Toronton pörssi eli TSX on Kanadan suurin, Pohjois-Amerikan toiseksi suurin ja maailman kuudenneksi suurin pörssi. Viidellä maan kuudesta suurimmasta pankista on pääkonttorinsa sen lähellä. Vuonna 2010 85 % asukkaista työskenteli palveluammateissa. Työttömyys oli 9,94 %, lähes kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin Kanadan keskiarvo.


title: Toronto

text: Vuonna 2007 kaupungin suurimpiin työnantajiin kuuluivat kunnan, valtion ja provinssin virastojen ohella Air Canada, vähittäiskauppaketju A & P, Kanadan postilaitos, Toronton liikennelaitos, neljä pankkia, auton osia valmistava Magna International sekä Toronton yliopisto.


title: Toronto

text: Vuoden 2016 väestönlaskennassa Torontossa oli 2 731 571 asukasta. Vuonna 2011 vastaava luku oli 2 615 060. Suur-Toronton metropolialueella asukkaita oli 5 928 040..


title: Toronto

text: Toronton asukkaiden valtaosa on historiallisesti ollut peräisin Britteinsaarilta, mutta tilanne on muuttunut maahanmuuton myötä. Britit jäivät vähemmistöksi vuonna 1961. Vuonna 2016 Toronton asukkaista 1 288 855 oli eurooppalaista alkuperää. Suurimpia eurooppalaisia etnisiä ryhmiä olivat englantilaiset (331 895), irlantilaiset (262 965), skotit (256 255), italialaiset (182 495), saksalaiset (130 895) ranskalaiset (122 610), puolalaiset (114 530) ja portugalilaiset (100 415). Eurooppalaisten jälkeen suurin ryhmä olivat aasialaiset, joita oli yhteensä 1 079 290. Heistä itä- ja kaakkois-aasialaisia oli 586 510, etelä-aasialaisia 350 040 ja keski-aasialaisia tai lähi-itäläisiä 152 055. Suurimpia yksittäisiä ryhmiä olivat kiinalaiset (332 825), itäintialaiset (202 675) ja filippiiniläiset (162 600). Afrikasta oli peräisin 146 870 henkilöä, Karibialta 165 735 ja Latinalaisesta Amerikasta 113 815. 323 180 ilmoitti etniseksi taustakseen kanadalaisen. Alkuperäiskansoihin kuuluvia oli 35 630. Kaikkiaan 1 385 850 Toronton asukasta kuului niin sanottuihin näkyviin vähemmistöihin, joka Kanadassa terminä sisältää muut ryhmät, kuin valkoiset ja alkuperäisasukkaat.


title: Toronto

text: Kanadan kahdesta virallisesta kielestä äidinkielenään englannin kieltä puhui 1 375 900 ja ranskaa 35 440. Muita kieliä puhui äidinkielenään 1 186 885 henkilöä ja suuria yli sadantuhannen puhujan äidinkieliä olivat kantoninkiina (114 670) ja mandariinikiina (111 405). Lukuisilla muilla kielillä oli kymmeniätuhansia puhujia.


title: Toronto

text: Toronto on tunnettu maahanmuuttajien vastaanottaja. Yli puolet kaupungin asukkaista on syntynyt muualla kuin Kanadassa. YK:n mukaan Torontossa on maailman kaupungeista toiseksi suurin maahanmuuttajien osuus heti Miamin jälkeen. Niinpä kaupungissa onkin useita etnisiä kaupunginosia, kuten Little Italy, Little Jamaica, Greektown, Little Portugal, Little India ja Little Mogadishu sekä peräti viisi Chinatownia.


title: Toronto

text: Toronton liikennelaitos, Toronto Transit Commission (TTC), vastaa kaupungin joukkoliikenteestä, johon kuuluu neljä metrolinjaa ja niitä täydentäviä bussi- ja raitiovaunulinjoja.


title: Toronto

text: Toronton päärautatieasema Union Station on Kanadan vilkkain matkustajaliikenteen solmupiste, jonka kautta kulkee vuosittain noin 65 miljoonaa matkustajaa. Valtaosa aseman käyttäjistä on Suur-Toronton alueen työmatkalaisia, jotka matkustavat GO Transitin paikallisjunilla ja -busseilla. VIA Rail liikennöi asemalta myös kaukojunia muun muassa Ottawaan, Montrealiin, Vancouveriin ja New Yorkiin.


title: Toronto

text: Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema on Kanadan vilkkain. Vuonna 2006 lentokenttää käytti 31 miljoonaa matkustajaa. Lentoasema sijaitsee 27 km keskustasta luoteeseen. Sieltä on suora junayhteys Union Stationille Toronton ydinkeskustassa.


title: Toronto

text: Toronton teollisuuden ja liike-elämän kannalta satama on myös erittäin tärkeä. Torontosta on vesiteitse suora yhteys Yhdysvaltoihin ja Saint Lawrencen kautta myös Atlantille. Jääolojen takia satama kuitenkin suljetaan talveksi.


title: Toronto

text: Torontossa sijaitsee Kanadan suurin yliopisto, vuonna 1827 perustettu Toronton yliopisto. Torontossa on myös maan kolmanneksi suurin yliopisto, vuonna 1959 perustettu Yorkin yliopisto, sekä vuonna 1993 yliopisto-oikeudet saanut Ryersonin yliopisto. Kaupungissa on lisäksi useita taidealojen oppilaitoksia.


title: Toronto

text: Toronton vesilaitoksella on järven rannalla neljä juomavedenottamoa ja neljä jäteveden käsittelylaitosta. Kaupungissa käytetään päivittäin noin 968 miljoonaa litraa vettä. Toronton sähkölaitos on yksi Kanadan suurimmista kunnallisista energialaitoksista. Se jakelee sähköä, jota tuotetaan hiilellä, ydinvoimalla, vesivoimalla, maakaasulla ja uusiutuvilla energialähteillä. Sähköntuotanto on Ontarion energialaitoksen vastuulla.


title: Toronto

text: Toronton sinfoniaorkesteri on perustettu ensimmäisen kerran vuonna 1906 ja nykymuodossaan 1923. Se on saavuttanut mainetta useilla kiertueillaan ja levytyksillään. Jukka-Pekka Saraste toimi orkesterin musiikillisena johtajana vuosina 1994–2001. Nykyisin orkesteria johtaa Peter Oundjian.


title: Toronto

text: Tunnetuista muusikoista Neil Young ja The Bandin kitaristi Robbie Robertson ovat syntyneet Torontossa. Rockyhtyeet Billy Talent, Danko Jones ja Rush on perustettu kaupungissa.


title: Toronto

text: Toronton elokuvajuhlat on vuosittain järjestettävä kansainvälinen elokuva-alan tapahtuma. Se on kävijämäärältään alansa suurin maailmassa.


title: Toronto

text: Näyttelijät Will Arnett (tunnetaan kenties sarjasta "Sukuvika"), Eric McCormack ja Michael Ironside ovat syntyneet Torontossa. Myös 24-televisiosarjan Kiefer Sutherland kasvoi siellä.


title: Toronto

text: Torontosta alkunsa saaneet monikieliset kanavat OMNI1 ja OMNI2 näkyvät kaapelin kautta myös muualla Kanadassa. OMNI1:n ohjelmistosta 40 % on englanninkielistä, loppuaika jakaantuu viidentoista eri kielen kesken. OMNI2:lla on tarjolla vielä 20 kieltä lisää, ja ne täyttävät 70 % ohjelma-ajasta.


title: Toronto

text: Suuria Torontossa ilmestyviä sanomalehtiä ovat The Globe and Mail, Toronto Sun ja Toronto Star.


title: Toronto

text: Torontossa on seitsemän eri urheilulajien ammattilaisjoukkuetta:


title: Toronto

text: Alueen moottoriurheilun keskus Mosport International Raceway sijaitsee kaupungin ulkopuolella, mutta Honda Indy Toronto ajetaan Länsi-Toronton kaduilla. Jääkiekon pyhättö Hockey Hall of Fame -museo kaupungin keskustassa esittelee oikean Stanley Cup-pokaalin ja NHL-pukuhuoneen kopion sekä laajan kokoelman muita jääkiekon arvoesineitä.


title: Aristoteles

text: Aristoteles (; 384–322 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Häntä pidetään opettajansa Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista.


title: Aristoteles

text: Aristotelesta on pidetty koko länsimaisen tieteen isänä ja monien yksittäisten tieteenalojen perustajana. Hän oli ensimmäinen, joka luokitteli inhimillisen tietämisen aloja omiksi oppialoikseen, kuten matematiikka ja biologia. Monet näistä luokitteluista ovat edelleen käytössä. Aristoteleen kiinnostuksen kohteet olivat hyvin laaja-alaiset, ja tämä näkyy myös hänen teoksissaan, jotka käsittelevät monia aiheita. Luonnontieteissä Aristoteles tutki muun muassa anatomiaa, tähtitiedettä, embryologiaa, maantiedettä, geologiaa, meteorologiaa, fysiikkaa ja eläintiedettä. Filosofiassa hän kirjoitti muun muassa estetiikasta, taloudesta, etiikasta, metafysiikasta, hallinnosta, politiikasta, psykologiasta, retoriikasta ja teologiasta. Hänen kirjoituksensa koskettivat myös koulutusta, kirjallisuutta ja runoutta.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen teokset tarjosivat perustan erityisesti keskiajan skolastiselle ajattelulle sekä lännessä että arabiankielisessä maailmassa. Teoksia käytettiin yliopistollisina oppikirjoina vielä 1600-luvulle, uuden ajan alkuun, saakka. Samalla aristoteelinen luonnontiede ja sen mukainen todellisuuskäsitys hallitsivat tieteessä 2 000 vuotta niin kutsuttuun tieteelliseen vallankumoukseen saakka.


title: Aristoteles

text: Aristoteles syntyi vuonna 384 eaa. Stageirassa, joka kuului Khalkidiken joonialaisiin siirtokuntiin. Hänen isänsä Nikomakhos oli Makedonian kuninkaan Amyntas III lääkäri ja ystävä sekä useiden luonnontieteellisten teosten kirjoittaja. On uskottu, että lääkärin toimi oli ollut Aristoteleen esi-isien hoidossa useiden Makedonian kuninkaiden aikana. Hänen äitinsä Faistis oli khalkidikelaista sukua. Aristoteles sai todennäköisesti vaikutteita isältään ja oli näin ollen tottunut luonnonilmiöiden tarkasteluun jo ennen kuin aloitti laajat opintonsa. Isä kuoli ennen kuin Aristoteles oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, ja hänet uskottiin erään Proksenoksen suojelukseen. Vuonna 367 eaa., täytettyään seitsemäntoista, Aristoteles muutti Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiassa. Platon oli tuolloin Sisiliassa. Platonin palattua Ateenaan vuonna 365 eaa. Aristoteleesta tuli hänen oppilaansa.


title: Aristoteles

text: Aristoteles oli Platonin oppilaana noin 20 vuotta, 37-vuotiaaksi, ja kunnostautui tämän taitavimpana oppilaana. Platonin ja Aristoteleen väleistä on kuitenkin erilaisia tarinoita, eivätkä ne aina imartele Aristotelesta. On selvää, että heidän välillään oli ainakin suuria erimielisyyksiä monista asioista. Platon halusi pitää kiinni ideaopistaan, kun taas Aristoteles oli kiinnostuneempi luonnon tosiseikkojen ja lakien tutkimisesta. Platon halusi mieluummin pidätellä Aristotelesta kuin rohkaista häntä lisää. Heidän välinsä eivät kuitenkaan olleet avoimesti rikkoutuneet, vaan he osoittivat silti toisilleen sydämellisyyttä, pitkämielisyyttä ja yhteisymmärrystä. Tämän osoittaa myös Aristoteleen käytös Platonin kuoleman jälkeen, sillä hän jatkoi yhteistyötä Ksenokrateen ja muiden platonilaisten kanssa, sekä hänen kirjoituksissaan olevat viittaukset Platonin oppeihin. Aristotelesta mustamaalaavat legendat ovat myös peräisin Isokrateen kannattajilta, epikurolaisilta ja muilta hänen vihamiehiltään.


title: Aristoteles

text: Aulus Gelliuksen mukaan Aristoteles opetti retoriikkaa viimeisen kymmenen akatemiavuotensa aikana. Tuohon aikaan hän kirjoitti myös ensimmäiset retoriikkaa käsittelevät tutkielmansa. Aristoteles vastusti periaatteessa kaikkea aiempaa ja oman aikansa retoriikkaa. Erityisesti hän halusi erottautua Isokrateesta, joka oli tuon ajan tunnetuin puhuja. Aristoteles halusi retoriikan palvelevan ennen kaikkea totuuden etsimistä, kun taas Isokrates välitti ensisijaisesti tyylistä eikä halunnut tietää juuri mitään filosofiasta. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles säilytti yhteytensä Makedoniaan. Hän kävi kerran Ateenan lähettiläänä kuningas Filippos II:n hovissa ja sai kirjeen kruununperijä Aleksanterin syntymästä.


title: Aristoteles

text: Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin.


title: Aristoteles

text: Vaimonsa Pythiaan kanssa Aristoteles sai tyttären, jonka nimi oli myös Pythias. Vaimonsa varhaisen, Aristotelesta suuresti koskettaneen, kuoleman jälkeen hän eli taloudenhoitajansa, entisen vaimonsa orjan Herpylliksen kanssa. Tämän kanssa Aristoteles sai pojan, Nikomakhoksen, jolle hän siis antoi isänsä nimen.


title: Aristoteles

text: Vuonna 342 eaa. Aristoteles matkusti Makedonian pääkaupunkiin Pellaan Filippos II:n hoviin opettamaan tämän pyynnöstä kruununperijä Aleksanteria, josta myöhemmin tuli Aleksanteri Suuri. Aleksanteri oli tuolloin noin 13-vuotias. Plutarkhos on kirjoittanut, että Aristoteles opetti Aleksanterille paitsi runoutta, puhetaitoa, etiikkaa ja politiikkaa, myös syvällisempää filosofiaa. On mahdollista, että Aristoteles osallistui myös Aleksanterin lapsuudenystävien koulutukseen. Plutarkhoksen mukaan heihin kuuluivat muiden muassa Kassandros ja Ptolemaios. Heihin saattoivat kuulua myös Hefaistion ja Harpalos.


title: Aristoteles

text: Kun Aleksanteri sai 20-vuotiaana Makedonian kruunun, Aristoteles toimi käytännössä hänen epävirallisena neuvonantajanaan. On todisteita siitä, että Aleksanteri hyötyi suuresti yhteyksistään suureen filosofiin. Vastaavasti Aristoteles käytti varovasti hyödykseen vaikutusvaltaansa nuoreen hallitsijaan. Hän sai laajat mahdollisuudet kirjallisuuden hankkimiseen ja tieteellisten tutkimusten tekemiseen. Plutarkhos ja Diogenes Laertios kertovat myös, että Filippos oli polttanut Aristoteleen kotikaupungin Stageiran 340-luvulla, ja Aristoteles sai Aleksanterin rakennuttamaan kaupungin uudelleen.


title: Aristoteles

text: Muun muassa Bertrand Russell on kuitenkin kiistänyt sen, että Aristoteleella ja tämän opetuksilla olisi ollut suurtakaan vaikutusta Aleksanteriin – tämä käyttäytyi röyhkeästi ja julmasti, kaukana Aristoteleen opettamasta kultaisesta keskitiestä. Samoin Aleksanterin valloitusretkillä ei näytä olleen vaikutusta ainakaan Aristoteleen politiikkaan, sillä tämä ei ota lainkaan huomioon kaupunkivaltioiden ajan päättymistä ja imperiumien syntyä.


title: Aristoteles

text: Kun Aleksanteri aloitti omat sotaretkensä Aasiassa noin vuonna 335 eaa., Aristoteles palasi Ateenaan. Kaupunki ilmeisesti kutsui hänet. Aristoteles oli todennäköisesti toivonut ja odottanut pääsevänsä Akatemian johtoon Speusippoksen jälkeen. Ksenokrateen valinta oli hänelle lopullinen takaisku, jonka jälkeen hän seurasi Platonin esimerkkiä ja perusti oman filosofikoulun. Aristoteles alkoi opettaa filosofiaa kaupungin luovuttamassa voimistelusalissa, joka oli omistettu Apollon Lykeiokselle ja sijaitsi tämän temppelin läheisyydessä. Tästä koulu sai nimen "Lykeion".


title: Aristoteles

text: Aristoteleen koulua kutsuttiin myös nimellä peripateettinen koulu. Nimitys tulee siitä, että Aristoteles mielellään käveli (kreikaksi "peripateo") ja filosofoi oppilaidensa kanssa koulun pylväskäytävillä, sen sijaan että olisi istunut, niin kuin filosofeilla oli yleensä ollut tapana. Aristoteles keräsi pian ympärilleen suuren joukon opiskelijoita koko helleenisestä maailmasta, ja koulu nousi pian maineessa Akatemian tasolle. Aristoteles opetti Lykeionissa kolmetoista vuotta (335–323 eaa.). Hänellä oli tapana opettaa luennoimalla ennemmin kuin keskustelemalla; hän piti yhden luennon aamupäivisin ja yhden iltapäivisin.


title: Aristoteles

text: Tällöin Aristoteles myös kirjoitti suurimman osan teoksistaan. Ne näyttävät, kuinka hyvin hän käytti Aleksanterin antamia resursseja ja kuinka laajalti hän harjoitti tutkimuksia luonnonilmiöiden maailmassa. Aristoteles oli hyvin perehtynyt kaikkien edeltäjiensä opetuksiin, ja hän kykeni saattamaan yhteen heidän ajattelunsa. Strabon on kirjoittanut, että Aristoteles oli ensimmäinen, joka kokosi suuren kirjaston. Plinius vanhemman mukaan Aleksanteri asetti Aristoteleen käyttöön kaikki kuningaskunnan metsästäjät, kalastajat ja linnustajat sekä kaikki kuninkaallisten metsien, järvien ja karjatilojen valvojat. Aristoteleen saavutukset eläinopissa tekevät tämän kertomuksen uskottavaksi. Athenaios puolestaan kertoo Aleksanterin lahjoittaneen koululle 800 talenttia, mikä olisi ollut huomattava summa.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen elämän loppupuolella hänen ja Aleksanterin välit kiristyivät. Aristoteles oli esitellyt kuninkaalle sukulaisensa Kallistheneen, joka kuitenkin joutui pian epäsuosioon. Lopulta Kallistheneen epäiltiin syyllistyneen salaliittoon kuningasta vastaan, ja hänet syötettiin leijonille. Aleksanteri ei koskaan osoittanut suoranaista vihamielisyyttä entistä opettajaansa kohtaan, mutta heidän sydämelliset välinsä eivät palanneet ennalleen.


title: Aristoteles

text: Joka tapauksessa Aristoteles yhdistettiin ateenalaisten mielissä Aleksanteriin, ja häntä pidettiin Makedonian edustajana. Hänellä oli hyvät suhteet muun muassa Makedonian varakuninkaaseen Antipatrokseen. Kun Aleksanteri kuoli, puhkesi levottomuuksia, ja Aristoteles joutui muiden makedonialaisten kanssa epäsuosioon. Häntä vastaan ei ollut kuitenkaan helppo nostaa syytteitä pelkästään poliittisin perustein. Lopulta Aristotelesta alettiin syyttää Anaksagoraan ja Sokrateen tavoin jumalattomuudesta, ja perusteet olivat vieläkin vähäisemmät: hierofantti Eurymedonin kirjoittaman syytteen mukaan hän oli kirjoittanut tietyn tyyppisen hymnin, "paiaanin", apelleen Hermiaalle. Paiaaneja sai kuitenkin kirjoittaa vain Apollonille. Myös joitakin Aristoteleen opetuksia käytettiin häntä vastaan.


title: Aristoteles

text: Tämän seurauksena Aristoteles joutui lähtemään maanpakoon. Useiden antiikin lähteiden mukaan hän olisi sanonut edeltäjiensä kohtaloihin viitaten, että hän ei anna ateenalaisille kolmatta mahdollisuutta rikkoa filosofiaa vastaan, ja pakeni ennen oikeudenkäyntiä. Aristoteles muutti vuoden 322 eaa. alkupuolella maaseutuasunnolleen Khalkikseen Euboiaan. Hän kuoli siellä vielä saman vuoden elokuun alussa noin 63 vuoden ikäisenä pitkän sairauden murtamana. Joidenkin kertomusten mukaan hän olisi tehnyt itsemurhan joko jumalanpilkkasyytteiden vuoksi tai koska ei osannut selittää vuorovesi-ilmiötä, mutta kumpikaan ei todennäköisesti pidä paikkaansa. Hänen ruumiinsa kuljetettiin Stageiraan, ja hänen muistokseen järjestettiin vuosittaiset juhlat.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen persoonasta ei tiedetä paljoakaan. Aristoteleesta tehdyt patsaat ja rintakuvat, jotka on mahdollisesti tehty peripateettisen koulun alkuvuosina, esittävät hänet tuimailmeisenä, hieman normaalia lyhyempänä. Hänen kerrotaan olleen huomattavan hyvä puhuja jonkinlaisesta puheviastaan huolimatta. Hänen kerrotaan myös kiinnittäneen tarkkaa huomiota ulkoiseen olemukseensa, kuten vaatetukseensa. Aristoteleen teokset, testamentti, hänen kirjeistään säilyneet katkelmat sekä puolueettomien aikalaisten kommentit antavat ymmärtää, että hän oli luonteeltaan ylevämielinen, hyväsydäminen ja oikeudenmukainen, ja hänen kerrotaan olleen omistautunut perheelleen ja ystävilleen. Kun aristotelismi nousi uudelleen keskiajalla, Aristoteles näyttäytyi aikakauden kristityille kirjailijoille "viisasten mestarina", tyynenä ja majesteettisena hahmona vailla moraalisia heikkouksia. Näin Aristoteles on usein esitetty filosofiansa ruumiillistumana.


title: Aristoteles

text: Aristoteles opetti, että ihminen on järjellinen, tiedonhaluinen, utelias ja oppivainen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Aristoteleen mukaan filosofia ja kaikki tutkimus saa alkunsa ihmettelystä, ja sen vuoksi ihmiset pyrkivät selittämään kokemiaan asioita ja etenevät yhä uusiin ongelmiin.


title: Aristoteles

text: Aristoteles itse tutki sekä filosofian perustavia kysymyksiä, että pyrki hahmottelemaan eri aloja koskevan tiedon pääpiirteet. Hän uskoi, että havainto- ja ymmärryskykymme voi saada suoran kuvan maailmasta. Vastaavasti hän eteni kaikilla tutkimuksen aloilla nykyaikaisen luonnontieteilijän tapaan, tehden havaintoja, käyttäen järkeään pyrkiessään selittämään niitä, ja ongelmia kohdatessaan pyrkien selvittämään, mitä muut ovat samoista asioista aiemmin sanoneet.


title: Aristoteles

text: Näin Aristoteles pyrki teoksissaan etenemään erilaisista havainnoista ja edeltäjien käsityksistä kohti asioiden tieteellisempää ymmärtämistä. Sekä metafysiikassa että luonnontieteissä Aristoteles oli erityisesti innokas syiden etsijä, joka halusi löytää kaikille havaitsemilleen asioille syyn. Hän pyrki löytämään sellaisia selittäviä tekijöitä, jotka selittäisivät tyhjentävästi tutkitun ilmiön tai määrittäisivät tutkitun lajin olemukselliset piirteet.


title: Aristoteles

text: Aristoteleen filosofia voidaan jakaa klassisen jaon mukaan kahteen osaan, teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan tai "tieteeseen". Teoreettiseen filosofiaan kuuluvat fysiikka ja metafysiikka sekä niiden työkaluna toimiva logiikka, ja käytännölliseen filosofiaan kuuluvat etiikka, politiikka sekä estetiikka (kuten retoriikka ja poetiikka). Tieteenaloihin Aristoteles luki näiden kahden lisäksi myös tuotannolliset tieteet tai taidot, kuten lääketiede, laivanrakennus sekä musiikki ja muut taiteet.