title: Jukka Kuoppamäki

text: Poptori-yhteistyön päätyttyä Kuoppamäki solmi uuden levytyssopimuksen EMIn kanssa. Kesäkuussa 2006 ilmestyi albumi "Suuret tunteet", jonka tunnetuimpia kappaleita ovat ”Sinussa on valo” ja ”Sä kosketit mua”. Albumin kappaleet soivat kohtuullisen paljon radiossa, mutta levystä ei muodostunut menestystä. Vuonna 2006 Kuoppamäki oli myös ehdokkaana Iskelmä-Finlandia-kilpailussa.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuoden 2007 alussa Kuoppamäki osallistui Suomen euroviisukarsintaan kahdella kappaleella. ”Pikajuna” karsiutui, mutta ”Levitä siivet” pääsi finaaliin ja sijoittui kymmenenneksi. Molemmat kappaleet julkaistiin helmikuussa 2007 ilmestyneellä "Suuret tunteet" -albumin uudella versiolla. Vuonna 2008 ilmestyi yhdessä Satakunnan Sotilassoittokunnan kanssa levytetty albumi "Sininen ja valkoinen", jolla kerättiin tuottoja Suomen sotaveteraaneille.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki lähetti EMIlle uusia kappaleita, jotka oli tarkoitus julkaista uudella studioalbumilla vuonna 2008. Levy-yhtiö oli kuitenkin ajautunut talousvaikeuksiin, jolloin se poisti maailmanlaajuisesti listoiltaan heikommin menestyneitä esittäjiä. Kuoppamäki joutui lähtemään, mutta hän levytti EMIlle vielä kaksi kappaletta, jotka olivat uudet versiot kappaleista ”Mies ja kitara” ja ”Anna mulle tähtitaivas”. Ne ilmestyivät toukokuussa 2009 kolmen CD-levyn kokoelmalla "Mies ja kitara".


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki siirtyi Unja Recordsille, joka julkaisi lokakuussa 2010 albumin "Kun maailma muuttui". Sillä Kuoppamäki siirtyi iskelmästä folkjuurilleen ja kantaa ottavien laulujen pariin. Albumin tunnetuin laulu on sen nimikappale ”Kun maailma muuttui”.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 2008 Kuoppamäki oli perustanut Saksassa seurakuntansa muusikoiden kanssa folkyhtyeen Big Family, joka teki hyväntekeväisyyskonsertteja Dortmundissa ja sen lähikaupungeissa. Yhtye äänitti myös levyn "Zukunftslieder". Vuonna 2011 ilmestyi toinen levy "Zusammen".


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen seuraava albumi Unja Recordsille oli "Kotiinpaluu" vuonna 2012. Tyylillisesti kappaleet edustivat useita eri amerikkalaisen juurimusiikin lajeja. "Kotiinpaluun" radiohitiksi muodostui kappale ”Väärinpeluri”.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 191.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki jäi papin virasta eläkkeelle kesällä 2012. Samoihin aikoihin hän muutti vaimonsa kanssa Dortmundista Kölniin.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 209.


title: Jukka Kuoppamäki

text: "Kotiinpaluu"-levyn kiertueen jälkeen Kuoppamäki siirtyi esiintymään pienempiin saleihin ja kirkkoihin, mikä toimi samalla innoittajana seuraavalle levytykselle. Kuoppamäki julkaisi syksyllä 2013 gospel-henkiset levyt "Matkamiehen virsi" ja "Joutukaa sielut". Laulujen sanoitukset olivat peräisin katekismuksesta, Uudesta testamentista ja virsikirjasta.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 192.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Helmikuussa 2014 Kuoppamäki julkaisi albumin "Perintö", jonka teemoina ovat Kuoppamäen alkuperäinen kotiseutu Helsinki, kotoa lähtö ja kotiinpaluu.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Syksyllä 2014 Basam Books julkaisi Juha Rantalan toimittaman Jukka Kuoppamäen elämäkertakirjan "Sinne ja takaisin – matka Euroopan sydämeen". Samana syksynä Rocket Records julkaisi viiden tupla-CD:n sarjan, joka sisältää valtaosan Kuoppamäen 1960–1970-luvun levytyksistä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 2016 Kuoppamäki vietti 50-vuotistaiteilijajuhlaansa ja julkaisi albumin "Miehen tie". Levyllä on country rockia, aikuisrockia sekä kirkkopoppia. Esa Niemisen tuottaman albumin julkaisi Sony Music Finland.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Sony ilmoitti Kuoppamäelle, ettei se tuottaisi hänen seuraavaa vuonna 2018 ilmestyvää albumiaan. Kuoppamäki aikoo julkaista levyn itse oman Laulusampo-firmansa kautta. Kappaleet äänitetään Emäsalossa hirsimökissä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen tyyliin ovat pysyvästi vaikuttaneet muun muassa laulut ”Orpopojan valssi”, ”Tähti ja meripoika”, ”Kulkurin iltatähti”, ”Rattaanpyörä” ja ”Hopeinen kuu”, jotka ovat sekoittuneet 1960-luvun amerikkalaistyylisten folk-, hippi- ja rauhanlaulujen perimmäiseen sanomaan. Sävellyksissä on vaikutteita myös ranskalaisesta chansonista sekä latinalaisesta ja slaavilaisesta musiikista. Kuoppamäen musiikillisia esikuvia ovat lisäksi olleet The Beatles ja The Rolling Stones.


title: Jukka Kuoppamäki

text:
1960-luvun puolivälissä Kuoppamäki esitti ja kirjoitti silloin muodissa ollutta folkmusiikkia. Kuoppamäki on kuitenkin sanonut, ettei hänestä koskaan tullut hyvää protestilaulajaa, koska elämä oli liian mukavaa eikä ollut syytä valittaa. Hänellä ei myöskään ollut aatteellista taustaa eikä hän uskonut poliittisiin oppeihin. Kuoppamäki on kertonut, että folkpiireissä häntä arvosteltiin siitä, että hän tyylilajin vastaisesti oli koulutettu laulaja.
Folkkauden jälkeen Kuoppamäen tyylilaji vaihtui brittiläiseen ja amerikkalaiseen poppiin, mutta koska hän ei omien sanojensa mukaan osannut kirjoittaa kyseisen genren kappaleita, hän joutui tyytymään käännösversioihin. Lopulta Suomi-iskelmään siirryttyään Kuoppamäki tunsi olevansa lauluntekijänä omalla maaperällään. Kuoppamäki on kertonut, että hän koki työlääksi päästä eroon 1950-luvun naiiveista iskelmäsanoituksista loppusointuineen. Oma tyyli alkoi löytyä 1960-luvun lopulla.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 52–53. Samalla vuosikymmenellä hän kiinnostui myös trubaduuritulkinnoista. Maarit Niiniluodon mukaan Kuoppamäki oli 1960- ja 70-luvuilla aikakaudelleen tyypillinen eräänlainen hippityylinen poppari.Niiniluoto 1998, s. 8.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1971 Kuoppamäen taustayhtyeeksi tuli Castanja, jonka myötä Kuoppamäen tyyli siirtyi rockin suuntaan. Kuoppamäen mukaan Castanja alkoi kuitenkin vuoden 1974 aikoihin käydä hänen uralleen haitaksi, sillä kappaleiden sävellajit sovitettiin liian korkeiksi eikä tyyli ollut tarpeeksi iskelmällinen myydäkseen hyvin. Kuoppamäki ei omasta mielestään ollut tuolloin puhdas pop- tai iskelmälaulaja, vaan jotain siltä väliltä.Kuoppamäki 1998, s. 68.


title: Jukka Kuoppamäki

text: 1990-luvulla Kuoppamäki syventyi aiempaa voimakkaammin suomalaiseen iskelmä- ja kansanlauluperinteeseen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kun Kuoppamäki vuonna 2010 siirtyi riippumattomalle Unja Recordsille, hän sai toteuttaa itseään entistä vapaammin, kun aiemmin häneltä oli vaadittu Suomi-iskelmää. Kuoppamäki palasi ensin folkjuurilleen albumillaan "Kun maailma muuttui". Sitä seurannut "Kotiinpaluu" (2012) jatkoi amerikkalaisen juurimusiikin linjoilla. Seuraavat kaksi albumia, vuonna 2013 ilmestyneet "Matkamiehen virsi" ja "Joutukaa sielut", edustivat gospel-musiikkia. Albumeille "Perintö" (2014) ja "Miehen tie" (2016) sisältyi rockia ja poppia.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Suurin osa Kuoppamäen kappaleista on syntynyt sanat ja sävel rinnakkain. Seuraavaksi eniten hän on tehnyt lauluja sanoituksina muiden sävellyksiin. Niistä suurimmassa osassa kyse on ollut ulkomaalaisten kappaleiden suomennoksista. 1970-luvun puolivälissä Kuoppamäki aloitti sanoittaja Chrisse Johanssonin kanssa yhteistyön, jossa hän jättäytyi pelkän säveltäjän rooliin. Tällä kaavalla he tekivät 1970-luvun jälkipuoliskolta 1980-luvun alkuun yli viisikymmentä levytettyä laulua. Suurimpia hittejä olivat Tapani Kansan ”R-A-K-A-S” (1976), Eino Valtasen ”No justiinsa juu” (1978), Lea Lavenin ”Rotunainen” (1979), Bamperosin ”Tule kanssani kylpyyn” (1980) sekä Reijo Kallion ”Viikonloppuisä” (1980).


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuoteen 2016 mennessä Kuoppamäki oli kirjoittanut yhteensä noin 2 000 musiikkikappaletta. Musiikillisesti tuotteliainta aikaa Kuoppamäelle oli 1970-luku, jolloin häneltä ilmestyi vieraskieliset albumit ja kokoelmat mukaan lukien noin kolmekymmentä pitkäsoittojulkaisua. Yksistään vuonna 1973 albumeja ilmestyi seitsemän.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen rooleja ovat laulaja, säveltäjä, sanoittaja, lauluntekijä ja levytuottaja. Hän soittaa kitaraa ja pianoa. Hän on käyttänyt säveltäessään myös salanimiä, kuten Antti Aho, Jokeri ja Pasi Kuikka.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Valtaosa Kuoppamäen kappaleista käsittelee rakkautta. Maarit Niiniluoto on sanonut, että vaikka Kuoppamäellä on aiheeltaan helliä ja kipeitä lauluja yksinäisyydestä ja erosta, päällimmäisin sanoma on kahden ihmisen elinikäinen rakkaus ja kumppanuus. Niiniluodon mukaan Kuoppamäen herkät rakkauslaulut ovat ikään kuin emotionaalisia vastaiskuja ”kaikkialta tulvivalle kaupallistuvalle seksille”.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Muita yleisiä aiheita ovat Suomi ja kaipaus. Lauluissa esiintyy usein myös matkustaminen, erityisesti junaa käyttäen. Kuoppamäkeä ei mielletä yhteiskunnallisten laulujen tekijäksi, mutta hänen tuotannostaan löytyy myös kantaa ottavaa materiaalia, kuten kappaleet ”Harmaat miehet”, ”Pieni laulu vapaudesta” ja ”Vastavirtaan”. Erityisesti rauhanaate on teemana säilynyt hänen musiikissaan aina 1960-luvulta asti. Yhteiskunnallisia aiheita enemmän Kuoppamäki käsittelee teemoja, jotka peilaavat hänen henkistä maailmankatsomustaan.Kuoppamäki & Rantala 2014, s. 199. 1970-luvulla monet Kuoppamäen kappaleet olivat teemoiltaan esoteerisiä. Esimerkiksi kappale ”Valtatie” kertoo jälleensyntymisestä, johon Kuoppamäki henkilökohtaisesti uskoo. Varsinaisia hengellisiä lauluja Kuoppamäki on kuitenkin levyttänyt vasta 2000-luvulla.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kotiseuturakkaus on ollut pysyvä teema Kuoppamäen musiikissa 1970-luvulta lähtien. Vuonna 1972 ilmestyneen ”Sinisen ja valkoisen” jälkeen lähes jokaisella albumilla on ollut aihepiiriä sivuava laulu. Teema oli esillä erityisesti niinä Saksan vuosina, kun Kuoppamäki ei työkiireiden ja lyhyiden lomien vuoksi päässyt käymään Suomessa. Muita isänmaallisia iskelmiä ovat muun muassa ”Juuret Suomessa”, ”Minä katson tätä maata”, ”Kalliosaari” ja ”Koti-ikävä”. Vuonna 2014 Kuoppamäki julkaisi albumin "Perintö", joka käsitteli hänen vanhaa kotikaupunkiaan Helsinkiä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäen lauluissa on usein optimistinen ja valoisa sanoma. Maarit Niiniluodon mukaan ei ole sattuma, että Kuoppamäki nousi uudelleen suosioon vuonna 1992, kun Suomi oli ajautunut lamaan. Tuolloin Kuoppamäen kirjoittama ja Katri Helenan suosituksi tekemä kappale ”Anna mulle tähtitaivas” toivoi kaikkien puolesta uskoa elämään, valoa pimeään ja rohkeutta jaksaa huomiseen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: 1970-luvulla Jukka Kuoppamäen tavaramerkki oli niin sanottu hyppykeppi. Sopotin laulufestivaaleilla 1973 Jukka ja taustayhtyeeseen kuulunut Mikko Kuoppamäki näkivät puolalaisen folk-tähti Maryla Rodowiczin taustayhtyeessä käytettävän omituista soitinta. Jukka oli sitä mieltä, että vastaava tarvittaisiin myös heidän yhtyeeseen. Suomeen palattuaan Mikko haki rautakaupasta bambuseipään, kellarista vanhan hi-hatin lautaset, tangon ja jousen sekä musiikkikaupasta kiinalaiset puukellot, joissa oli kolme eri ääntä. Näistä osista hän rakensi instrumentin, joka nimettiin hyppykepiksi. Se nähtiin vuoden lopulla television Syksyn sävel -kilpailussa, jonka Jukka Kuoppamäki voitti kappaleella ”Kultaa tai kunniaa”. Mikko soitti hyppykeppiä myös Jukan konserteissa sekä vuoden 1974 euroviisukarsinnassa.Kuoppamäki 1998, s. 66–67.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Hyppykepin avulla kappaleisiin saatiin rumpusetin soittaman kompin lisäksi erillinen säestyskuvio. Mikko Kuoppamäki soitti hyppykeppiä niin, että hän löi sitä maahan ensimmäisellä ja kolmannella iskulla, ja soitti kahdeksasosilla toisella kädellään puukelloja. Kappaleen taitteissa hän löi lisäksi kapulalla väli-iskuja olkansa yli hi-hatiin.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäen albumeista kaikkiaan kuusi on noussut listalle. Korkeimman listasijoituksen on saavuttanut vuonna 1972 ilmestynyt "Valtatie", joka sijoittui 13:nneksi. Muut listalle päässeet albumit ovat "Wounded Knee" (1973), "Laulun taika" (1997), "Aika näyttää" (1997) ja "Tästä alkaa rakkaus" (1999). Kultalevyyn ovat yltäneet "Jukka Kuoppamäen parhaita vol. 1" (1973), "Kultaa tai kunniaa" (1973) ja "Aika näyttää" (1997). Listasijoituksella mitattuna Kuoppamäen suurin menestys on single ”Kultaa tai kunniaa” (1973), joka nousi listaykköseksi. Singleistä kymmenen myydyimmän joukkoon ovat yltäneet myös ”Rakkaus on sininen” (1968) ja ”Kiskot vievät etelään” (1969). Top 20 -hittejä ovat olleet ”Ei milloinkaan” (1969), ”Pieni mies” (1971), ”Valtatie” (1972) ja ”Sininen ja valkoinen” (1972). Kuoppamäki ei ole saavuttanut Suomen virallisella listalla sijoituksia vuoden 1999 jälkeen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Heinäkuussa 2018 Kuoppamäelle myönnettiin sanoituksistaan Juha Vainio -palkinto. Juha Vainion rahaston hallitus palkitsi Kuoppamäen ”hänen mestariteoksistaan ja kestäväksi osoittautuneesta rakkaudestaan sanoittamisen vaikeaan lajiin, jossa kuulijoita puhuttelevat havainnot synnytetään herkällä antennilla ja terävällä kynällä”.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäki tapasi tulevan vaimonsa Sirpa Kuoppamäen (o.s. Salonen) koulun tansseissa syyskuussa 1961. Seuraavan vuoden marraskuussa he menivät naimisiin. Heidät on vihitty avioliittoon kolmesti, koska Kristiyhteisössä avioliitto on 25 vuoden välein uudistettava sakramentti. Sirpa Kuoppamäki on työskennellyt toimittajana, ja hän oli myös television "Levyraadin" vakiojäsen vuodesta 1968 lähes kymmenen vuoden ajan. Jukka ja Sirpa Kuoppamäellä on kaikkiaan seitsemän lasta: Anna (s. 1963), Petri (s. 1964), Inka (s. 1966), Miika (s. 1969), Taika (s. 1973), Joona (s. 1975) ja Aarni (s. 1983). Kuoppamäen tyttäret Anna, Inka ja Taika ovat isänsä tavoin laulajia.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Jukka Kuoppamäki on kirjailija Zachris Topeliuksen jälkeläinen suoraan alenevassa polvessa. Topelius oli Kuoppamäen isoäidin isoisä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki tunnustautuu hipiksi. Hän tutustui hippiaatteeseen jo 1960-luvulla, jolloin hän esimerkiksi kuului Eino Leinon patsaalle kokoontuneen noin 30 nuoren joukkoon. Hän myös harrasti joogaa. Syyskuussa 1967 Kuoppamäki esitti television "Jatkoaika"-ohjelman avausjaksossa ”aidon hipin” ominaisuudessa kappaleen ”Kukkasen valta”. Esiintymisen vuoksi Kuoppamäkeä on myöhemmin nimitetty Suomen ensimmäiseksi hipiksi. Kuoppamäki on myöhemmin todennut hippiaatteen keskeisten arvojen olevan edelleen ajankohtaisia. Hän on kertonut olevansa huolissaan esimerkiksi ympäristöstä, luonnonvarojen tuhlaamisesta ja ihmisten itsekkyydestä.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki liittyi 1960-luvulla SDP:hen, mutta erosi siitä 1970-luvun alussa, kun hänen mukaansa puolueen opetusministeri Ulf Sundqvist ilmoitti mielipiteenään, että tekijänoikeustulot tulisi ottaa valtiolle ja jakaa edelleen eteenpäin poliittisin perustein. Kuoppamäki vierasti ajatusta, että hän myisi mielipiteenvapautensa ”politiikan alttarille”.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 1975 Kuoppamäki oli eduskuntavaalien ehdokkaana Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen riveissä, mutta ei tullut valituksi. Ehdokkuus sai kuitenkin paljon julkisuutta. Ääniä Kuoppamäki sai noin 3 000. Vaalikampanjan aikana hän levytti kappaleen ”Lippu salkoon”, joka soi puolueen tilaisuuksissa. Vuonna 2004 Kuoppamäki pyrki Euroopan parlamenttiin kokoomuksen ehdokkaana. Hänen keräämänsä 4 138 ääntä eivät kuitenkaan riittäneet meppipaikkaan. Kuoppamäki on ilmoittanut, ettei aio enää lähteä mukaan puoluepolitiikkaan. Presidentinvaaleissa 2012 Kuoppamäki oli Sauli Niinistön tukija.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 2016 Kuoppamäki kuvasi itseään liberaaliksi, joka kannattaa yhteisöllisyyttä ja rauhaa. Hän kertoi, ettei ole aatteiltaan puhdas oikeistolainen, mutta ei myöskään vasemmistolainen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Kuoppamäki omaksui itselleen 1970-luvulla antroposofisen maailmankatsomuksen. Henkisen kodin etsimisen hän oli aloittanut 1960-luvulla vierailemalla spiritistien, selvänäkijöiden, ennustajien, teosofien ja ruusuristiläisten luona. Hän liittyi myös vapaamuurareihin. Kuoppamäki ei kuitenkaan tuntenut mitään näistä omakseen.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Käänteentekeväksi vaiheeksi Kuoppamäelle muodostui vuonna 1975 tutustuminen Kristiyhteisöön, jonka liturgia teki Kuoppamäkeen suuren vaikutuksen. Heinä–elokuussa 1976 pastori Helmer Knutar ehdotti Kuoppamäelle muuttoa Stuttgartiin opiskelemaan Kristiyhteisön papiksi. Kuoppamäki muutti Stuttgartiin lopulta huhtikuussa 1977 ja valmistui papiksi 1980. Kuoppamäki työskenteli Saksassa pappina vuoteen 2012, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Jukka Kuoppamäki

text: Vuonna 2015 Kuoppamäki julkaisi kirjan "Näkyvän takana", jossa hän käsittelee muun muassa jälleensyntymää, karmaa, rajakokemuksia ja kristillistä infrastruktuuria.


title: Alfredo Casella

text: Alfredo Casella (25. heinäkuuta 1883 – 5. maaliskuuta 1947) oli italialainen säveltäjä. Hän pääsi Pariisin konservatorioon vuonna 1896. Siellä hän opiskeli pianon soittoa Louis Diémerin johdolla ja sävellystä Gabriel Faurén johdolla.


title: Alfredo Casella

text: Vuonna 1923 Casella oli mukana perustamassa seuraa edistämään italialaisen nykymusiikin leviämistä.


title: Tony Montana

text: Tony Montana (oik. Pasi Hailio , s. 9. tammikuuta 1961 Juva), on suomalainen iskelmälaulaja, joka tuli tunnetuksi vuonna 1979 voitettuaan "Suosikki"-lehden järjestämän Rock-kuningas kilpailun Johnny & The Dodgers -yhtyeen kokoonpanossa. Tony Montana kävi armeijan 1980-luvun alussa, jonka jälkeen hän opiskeli itsensä palomestariksi. Hän teki palomiehen töitä aina vuoteen 1993 asti, jolloin hän voitti Ylen Ykköstähti-laulukilpailun. Vuonna 2001 Tony Montana jätti muusikon työt ja jatkoi paloesimiehenä. Keväällä 2005 hän teki jälleen paluun muusikkona. Hän julkaisi 2008 artistiklassikot CD:n ja 2010 Johnny & the Dodgers -nimellä albumin nimeltä "Matkaa teen". Levy sisältää 50-luvun musiikkia suomeksi laulettuna.


title: Tony Montana

text: Taiteilijanimi Tony Montana on otettu "Scarface – arpinaama" -elokuvan päähenkilöltä. Lastenmusiikkia ja keikkoja Tony tekee nimellä Palomestari Ruisku ja Kesämies-Kalle.


title: Tony Montana

text: Montana avioitui yrittäjä Sarianne Reinikkalan kanssa elokuussa 2018. Hän oli aiemmin naimisissa lähes 20 vuotta ex-missi Merja Varvikon kanssa, josta erosi vuonna 2005. Heillä on neljä yhteistä lasta.


title: Tampereen rautatieasema

text: Tampereen rautatieasema (lyh. Tpe, ratakm 187+389, ) on Tamperetta palveleva rautatieasema, joka on Suomen merkittäviä rautatieasemia ja sijaitsee Suomen pääradan varrella. Se on vuoden 2015 matkustajamäärillä mitattuna Suomen toiseksi vilkkain rautatieasema Helsingin päärautatieaseman jälkeen.


title: Tampereen rautatieasema

text: Keskeisellä paikalla Tampereen keskustassa sijaitseva asema ja sen ratapiha ovat toimineet kaupungin osien jakajana lähes Tammerkosken tavoin: paikkojen sijainti määritellään usein sen mukaan, kummalla puolen asemaa ne ovat. Kaupungin pääkatu Hämeenkatu alkaa rautatieasemalta jatkuen Hämeensillan yli läntiseen päähän Aleksanterin kirkolle. Tammelan puolelta asemaa alkaa Kalevan kirkolle päättyvä Itsenäisyydenkatu.


title: Tampereen rautatieasema

text: Tampereen rautatieasemalta lähtee ja sinne saapuu päivittäin noin 150 junaa. Päivittäin Tampereen aseman kautta kulkee noin 10 000 junamatkustajaa, ja vuosittainen matkustajamäärä on noin 3,4 miljoonaa. Vilkkainta liikenne on Helsingin suuntaan. Tampereelta pääsee myös pohjoiseen sekä Turun, Jyväskylän ja Porin suuntiin. Pendolino-junat kulkevat Tampereelta Helsinkiin, Jyväskylän kautta Kuopioon sekä Seinäjoen kautta Ouluun.


title: Tampereen rautatieasema

text: Tampereen rautatieasemalla on nykyään kolme laituria, joista kaksi ensimmäistä on katettu. Raiteita on yhteensä viisi, joita jaetaan kapasiteettipulan vuoksi osaraiteisiin kirjaintunnuksin.Suurin osa Tampereen seudun joukkoliikenteen linjoista kulkee asemaa sivuten joko Hämeen- ja Itsenäisyydenkatua tai Rautatienkatua pitkin. Pysäkit sijoittuvat Rautatienkadun ja Hämeenkadun risteyksen alueelle.


title: Tampereen rautatieasema

text: Asemarakennuksesta on suora yhteys maanalaisiin Noutoparkkiin ja P-Hämppiin, joista ensin mainittu on suunnattu aseman saattoliikenteelle puolen tunnin maksuttomalla pysäköinnillä. P-Hämppi ja aseman läheisyydessä sijaitseva pysäköintitalo P-Asema ovat suunnattu pitkäaikaispysäköintiin. Rautatienkadun puoleisella Asema-aukiolla on taksiasema, paikoitus linja-autoille sekä vähäinen määrä pysäköintipaikkoja.


title: Tampereen rautatieasema

text: Pyöräpysäköintiä asemalla on raiteen 1 tasossa sekä P-Aseman katutasossa kameravalvotussa tilassa. Kävellen asemalle voi saapua Asema-aukiolta, Itsenäisyydenkadulta sekä Ratapihankadulta.


title: Tampereen rautatieasema

text: Suunniteltaessa rautatietä Hämeenlinnasta Tampereelle esillä oli kaksi vaihtoehtoa Tampereen aseman sijoituspaikaksi. Läntisessä vaihtoehdossa rautatietä oletettiin jatkettavan aikanaan Pohjanmaalle Kyröskosken kautta, jolloin rata olisi ylittänyt Tammerkosken Ratinanniemen kohdalla ja asema olisi sijoittunut nykyisen Hämeenpuiston linjalle. Asemalta olisi lisäksi voitu rakentaa pistoraide Näsijärven rantaan Mustanlahden satamaan. Itäisen vaihtoehdon mukaan rata Pohjanmaalle olisi suuntautunut Orivedelle, jolloin asema olisi jäänyt kauas Messukylän kunnan alueelle. Tamperelaiset kannattivat läntistä vaihtoehtoa, koska kaupunki sijaitsi silloin kokonaisuudessaan Tammerkosken länsipuolella ja itäisessä vaihtoehdossa asema sijoittui huonomaineisen Kyttälän esikaupungin taakse. Rautatie päätettiin kuitenkin rakentaa itäisen vaihtoehdon mukaan, koska Kyttälän kaakkoispuolella oli aseman sijoituspaikaksi sopiva alue ja sieltä katsottiin rataa voitavan jatkaa Oriveden ohella myös alkuperäisen läntisen vaihtoehdon mukaan Kyröskoskelle. Ratapihan pohjoispäästä rataa jatkettiin Näsijärven rantaan Naistenlahden satamaan.


title: Tampereen rautatieasema

text: Ensimmäinen, nykyistä asemaa edeltänyt puinen asemarakennus valmistui 1876 palvelemaan liikennettä vastavalmistuneilla rataosuuksilla Hämeenlinna–Toijala–Tampere ja Turku–Toijala–Tampere. Vanhasta asemasta rakennettiin 2. luokan asema radan tyyppipiirustuksista poikkeavien erillisten piirustusten mukaisesti. Sen suunnittelijana pidetään Knut Nylanderia. Asemarakennus muistutti Lahden, Toijalan ja Vaasan rautatieasemia, joista nykyisin on jäljellä enää Vaasan asema. Ratapihan itäpuolelle sijoitettiin veturitallit, joiden pohjoinen 12-paikkainen osa valmistui jo vuonna 1874. Eteläinen osa valmistui vuonna 1896 ja molempia talleja laajennettiin 1920- ja 1930-luvuilla. Veturitallien pohjoispuolelle valmistui vuonna 1905 Bruno Granholmin suunnittelema tavara-asemarakennus, jota laajennettiin vuosina 1922 ja 1980.


title: Tampereen rautatieasema

text: Tampere oli alun perin vuonna 1876 avatun Hämeenlinna–Tampere-radan pohjoinen pääteasema. Vuoteen 1882 saakka se oli Suomen pohjoisin rautatieliikennepaikka, kunnes Vaasa syrjäytti sen. Tampereesta muodostui kuitenkin pian tärkeä kolmen suunnan risteysasema. Vuonna 1883 otettiin käyttöön ns. vanha Pohjanmaan rata, joka kaarsi ratapihan eteläpäästä kohti itää. Vuonna 1895 liikenteelle avattu Porin rata lähti ratapihan pohjoispäästä ja kääntyi Tammerkosken niskan yli kaupungin keskustan pohjoispuolitse länteen. Liikenteen lisääntyessä rakennettiin ratapihan pohjoispuolelle Kyttälän ja Tammelan kaupunginosat yhdistänyt ylikulkusilta vuonna 1898. Järjestelyratapiha rakennettiin pääradan varteen Hatanpään kohdalle.


title: Tampereen rautatieasema

text: Rautatien valmistuessa Tampereen asema sijaitsi vielä kaupungin ulkopuolella Messukylän pitäjän alueella. Aseman länsipuolella sijainnut Kyttälän alue liitettiin Tampereen kaupunkiin kuitenkin jo radan avaamista seuraavana vuonna ja järjesteltiin seuraavien parin vuosikymmenen aikana uudelleen osaksi Tampereen keskeistä kaupunkia. Rautatiellä oli suuri vaikutus teollisuuden ja liike-elämän ja sitä kautta asukasluvun kasvuun; vuosien 1870 ja 1935 välillä Tampereen asukasluku kasvoi kahdeksankertaiseksi. Kaupungin liikekeskusta laajeni vanhalta kaupunkialueelta yksinomaan itään ja vanhan Kyttälän hökkelikylän tilalle nousi 1900-luvun ensimmäisten vuosikymmenien aikana uusi kaupunginosa. Toisen maailmansodan jälkeen liikekeskusta jatkoi leviämistään rautatieaseman itäpuolelle Tammelan kaupunginosaan, ja keskustan painopiste siirtyi Tammerkosken länsipuolelta sen itäpuolelle.


title: Tampereen rautatieasema

text: Tampereen merkitys rautateiden solmukohtana korostui entisestään, kun Porin radan Lielahden asemalta Parkanon kautta Seinäjoelle suuntautunut Parkanon oikorata avattiin liikenteelle vuonna 1971.


title: Tampereen rautatieasema

text: Paikallisliikenne Tampereelta Orivedelle ja Toijalaan pysähdyspaikkoineen lakkautettiin 29. toukokuuta 1988, jolloin Tampereen asemasta tuli Tampereen kaupungin ainoa henkilöliikenteen rautatieasema.


title: Tampereen rautatieasema

text: Vuonna 2004 katkaistiin ratapihalta lähtevä pistoraide Naistenlahden voimalaitokselle pohjoispäästään. Raiteen eteläpäätä käytetään vaunujen säilytykseen ja järjestelyyn. Viinikan ratapihalta johti aiemmin Tampereen kaupungin omistama raide Helsingin moottoritien yli Vihiojan kaupunginosaan, jossa raide haarautui useita tukkuliikkeitä palvelleiksi yksityisraiteiksi. Nykyään raideyhteys ratapihan ja Nekalan välillä on katkaistu, ja suurin osa raiteista on purettu. Pistoraiteen viimeisinä vuosina moottoritien ylittänyttä ratasiltaa käytettiin vaunujen säilytykseen. Itse siltaa ei kuitenkaan ole purettu.


title: Tampereen rautatieasema

text: Rautatieasemalla 2. marraskuuta 2001 sattuneessa junaonnettomuudessa 47 matkustajaa sai lieviä vammoja veturin törmätessä Seinäjoelle lähdössä olleen matkustajajunan perään. Kuljettaja oli siirtämässä veturia Turkuun lähdössä olleen junan toiseen päähän kulkusuunnan vaihtuessa eikä huomannut, että raide ei ollut vielä vapautunut.


title: Tampereen rautatieasema

text: Vain muutamalle päivittäiselle junalähdölle mitoitettu asemarakennus kävi pian ahtaaksi, ja sitä jouduttiin laajentamaan useaan otteeseen. Tuolloin Tampereelle päätettiin rakentaa uusi asema, josta järjestettiin suunnittelukilpailu. Uuden aseman suunnittelua hidastivat kuitenkin epäselvyydet ratapihan poikki rakennettavan alikulun suunnasta.


title: Tampereen rautatieasema

text: Funktionalismia edustava Eero Seppälän ja Otto Flodinin suunnittelema asemarakennus valmistui vuonna 1936. Alakertaan sijoitettiin matkatavaroiden käsittelytilat sekä suuri, kahden kerroksen korkuinen keskushalli toimisto- ja kahvilatiloineen. Hallista rakennettiin henkilö- ja tavaratunnelit laitureille. Rakennuksen toiseen kerrokseen sijoitettiin toimisto-, ravintola- ja postitiloja. Laiturikatokset toteutettiin rakenteellisesti erikoisella taitelaattamenetelmällä teräsbetonista. Noin 36-metrinen Aulis Blomstedtin suunnittelema kellotorni liitettiin jälkikäteen suunnitelmiin rautatiehallituksen vaatimuksesta (korkeus katutasosta laskien noin 47 metriä). Torni ja aseman pohjoinen siipi asemaravintoloineen valmistuivat vuonna 1937. Vuonna 1948 aseman eteläistä siipeä korotettiin yhdellä kerroksella. Asemarakennus siirtyi VR-Yhtymän hallintaan vuonna 1995. Museovirasto on luokitellut Tampereen asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi suojelukohteeksi.


title: Tampereen rautatieasema

text: Ennen uuden asemarakennuksen valmistumista liikenne kaupungin keskustasta Tammelaan kulki Hämeenkadun päästä alkanutta puusiltaa pitkin ylittäen rautatien. Silta kävi kuitenkin liikennemäärien lisääntyessä ahtaaksi ja hankalaksi käyttää. 1930-luvun alussa päätettiin rakentaa rautatien alittava tunneli helpottamaan liikennettä. Tunnelin rakentamisen teki kuitenkin vaikeaksi se, että Tammela sijaitsi paljon korkeammalla kuin kaupungin keskusta. Tämän vuoksi Itsenäisyydenkadun korkeusasemaa madallettiin usealla metrillä. Tunneli valmistui samaan aikaan uuden aseman kanssa, ja yhteydet kaupungissa Tammelan ja ydinkeskustan välillä paranivat ratkaisevasti. Asema-aukio madallettiin samalle tasolle tunnelin kanssa.


title: Tampereen rautatieasema

text: Vaikka itse asemarakennukseen on kajottu vain vähän vuosien varrella, on asemanseutu sen sijaan muuttunut enemmän. Aseman eteläpäähän rakennettiin vuonna 1983 myymälä-pysäköintirakennus. Vuonna 1989 Asema-aukiolta puhkaistiin asemarakennuksen läpi 98 metriä pitkä liiketunneli, niin sanottu Asematunneli, jonka varrella toimii nykyään parisenkymmentä liikettä. Tällöin jalankulkijoiden ei tarvinnut enää käyttää ahdasta ja meluisaa Itsenäisyydenkadun alikulkua. Samalla aseman lipputoimisto muutti uusiin tiloihinsa. Lipputoimiston yhteyteen rakennettiin matkatavaralle uudet tilat vuonna 1994. Vuonna 2008 valmistui ratapihan alittava Matkakeskustunneli ja vuonna 2012 valmistui kolmas, 60 metriä pitkä radansuuntainen Pendolino-tunneli, joka yhdistää kaksi aiempaa tunnelia. Pendolino-tunneli suljettiin läpikululta vuonna 2016. Vuonna 2012 avattiin myös 75 metriä pitkä Rongankadun alikulkutunneli jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden käyttöön helpottamaan kulkemista Tammelan ja keskustan välillä. Tunnelista on hissi- ja porrasyhteys kaikille laitureille.


title: Tampereen rautatieasema

text: Raiteistoa uusittiin laajasti 1990-luvun loppupuolella, jolloin vanhan tavara-aseman lastausraiteet purettiin ja veturitallit poistettiin käytöstä. Myös eräitä läheisille varastorakennuksille johtaneita raiteita on purettu. Vanhan tavara-aseman makasiinit purettiin alkusyksyllä 2009. Tampereen nykyinen tavara-asema sijaitsee matkustajaliikenteen aseman eteläpuolella Rautaharkossa. Sen yhteydessä on Viinikan ratapiha, joka on eräs Suomen vilkkaimmista järjestelyratapihoista. Vihreä rakennus radan itäpuolella matkustajaliikenteen asemaa vastapäätä on vanha tavara-asema, jonka säilyttämiskysymys on ollut merkittävä kiistanaihe kunnallispolitiikassa läpi 2010-luvun.


title: Tampereen rautatieasema

text: Alueen helmikuussa 2016 lainvoiman saaneen asemakaavan mukaan tavara-asemaa siirretään hieman itään, jotta sen paikalle voidaan rakentaa Ratapihankadun oikaisu. Kaupunginhallitus kuitenkin keskeytti käsittelyn myöhemmin samana vuonna, sillä siirtokustannukset nousivat selvitystyön edessä 1,2 miljoonasta yli kolmeen miljoonaan euroon. Voimassa oleva asemakaava sallii kuitenkin vain aseman siirtämiseen tai paikallaan säilyttämiseen perustuvan ratkaisun, joten kaupunki käynnisti valmistelutyön uuden asemakaavan asettamiseksi. Vuonna 2018 kaupunginhallitus päätti sittenkin aseman siirrosta vedoten edessä olevaan valituskierrokseen ja poliittisiin vaikeuksiin.


title: Tampereen rautatieasema

text: Vuosikymmenten kiistanaiheena on ollut idea matkakeskuksesta Tampereelle: nykyisellään kaukoliikenteen keskukset linja-autoasema ja rautatieasema ovat verraten etäällä toisistaan. Kaupunki kehittää eri kulkumuotoja yhdistävää projektia nimellä Asemakeskus. Hankkeen yleiskaava asetettaneen nähtäville vuonna 2019.


title: Tampereen rautatieasema

text: Liikennevirasto on tehnyt yleissuunnitelman Tampereen ratapihojen kehittämisestä, joka on hyväksytty vuonna 2011. Suunnitelma sisältää laajan ratateknisen peruskorjauksen lisäksi muun muassa raidekatosten uusimisen ja täydentämisen ja kolmannen välilaiturin rakentamisen nykyisten itäpuolelle, jolloin raidelukumäärä kasvaisi seitsemään. Hankkeen kustannusarvio on noin 31 miljoonaa euroa, ja se on suunniteltu toteutettavaksi 2020-luvulla.


title: Tampereen rautatieasema

text: Aseman eteläpuolelle rakennetaan vuosina 2018–2021 Tampereen monitoimiareena, jolta suunnitellaan suoria liukuporrasyhteyksiä junalaitureille. Rakennustyöt vaikuttavat jonkin verran junaliikenteeseen. Lisäksi asemaa sivuaa tuleva raitiotie, jonka pysäkki Rautatieasema valmistuu Hämeenkadun itäpäähän. Raitiotien rakennustyöt jatkuvat vuoteen 2021 asti.


title: Ydin (lehti)

text: Ydin on vuodesta 1967 ilmestynyt yhteiskunnallinen aikakauslehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehden näytenumero ilmestyi itsenäisyyspäivänä vuonna 1966. Lehteä julkaisevat Sadankomitea ja Suomen Rauhanliitto. Se käsittelee turvallisuuspolitiikan lisäksi globalisaatiota, demokratiaa, ihmisoikeuksia sekä kotimaista ja kansainvälistä politiikkaa. Lehden päätoimittajana on toiminut lokakuusta 2009 Arja Alho. Ydin on Kultti ry:n jäsenlehti.


title: Ydin (lehti)

text: Ytimessä vaikutti vuonna 1972 kirjoittajanimimerkki Y. Y. Antonen, jonka taustalla oli useita sosialidemokraattisia vaikuttajia.


title: Janne Niinimaa

text: Janne Henrik Niinimaa (s. 22. toukokuuta 1975 Raahe) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, maailmanmestari, olympiamitalisti, moninkertainen Suomen mestari, sekä Ruotsin mestari.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaa on pelannut NHL:n runkosarjassa 741 ottelua ja tehnyt niissä 54 maalia sekä syöttänyt 265 maalia (yhteensä 319 tehopistettä). NHL:n pudotuspelejä Niinimaalla on takanaan 59 ja niistä kerättyjä tehopisteitä 3+21=24.


title: Janne Niinimaa

text: Helmikuussa 2014 Niinimaa ilmoitti lopettavansa uransa.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaa pelasi juniorina parhaimmillaan kolmen eri ikäkauden leijonajoukkueissa, mutta Oulun Kärppien ykkösdivisioonajoukkueessa Niinimaa ei saanut peliaikaa. Jokereita tuolloin johtanut Hjallis Harkimo palkkasi nuoren lahjakkuuden Jokereihin. Philadelphia Flyers varasi Niinimaan NHL-liigaan toisen kierroksen varausnumerolla 36 vuonna 1993. Varauksensa jälkeen Niinimaa pelasi Jokereissa vielä kolme kautta, ennen kuin siirtyi Pohjois-Amerikan NHL:ään.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaan tulokaskausi Philadelphiassa oli onnistunut ja tehopisteet 4+40 tehnyt Niinimaa nimitettiin tulokkaiden tähdistökentälliseen. Flyersissa hän pääsi myös pelaamaan keväällä 1997 NHL:n Stanley Cup -finaaleita, joissa joukkue hävisi Detroitille. Kaudella 1997–1998 Niinimaa siirtyi 66 runkosarjaottelun jälkeen Edmonton Oilersiin. Niinimaa oli Edmontonin puolustuksen tärkeimpiä pelaajia ja hän pelasikin joukkueessa kevään 1998 lisäksi neljä kokonaista kautta, kunnes hänet vuoden 2003 keväällä kesken kauden 63 ottelun jälkeen kaupattiin New York Islandersiin. NHL-työsulun aikana hän pelasi lyhyen ajan sekä Ruotsin Malmö IF:ssä että myös Oulun Kärpissä voittaen siellä Suomen mestaruuden. Vuonna 2006 hän siirtyi Islandersista Dallas Starsin joukkueeseen. Saman vuoden syksyllä hän siirtyi Montreal Canadiensiin. Niinimaa voitti Suomen maajoukkueen kanssa pronssia Naganon olympialaisissa 1998. Niinimaa oli mukana myös vuoden 1995 jääkiekon maailmanmestaruutta juhlineessa joukkueessa sekä pelasi turnauksen alun maailmancupissa lopulta hopealle päätyneessä maajoukkueessa vuonna 2004.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaan siihen saakka loistava maajoukkueura oli kuitenkin saanut tahran juuri syksyn 2004 turnauksessa, jolloin hän jätti kisat kesken ja lähti kotimatkalle kesken World Cup -turnauksen. Syynä olivat erimielisyydet silloisen päävalmentajan Raimo Summasen kanssa. Summanen sai keväällä potkut maajoukkueesta, mutta Niinimaa palasi maajoukkueeseen vasta syksyn 2007 Karjala-turnauksen alla.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaa teki paluun Euroopan kiekkokaukaloihin kesällä 2007 aloittaen pelit tuolloin Sveitsin jääkiekon pääsarjassa pelanneen HC Davosin riveissä. Marraskuussa 2008 Niinimaa siirtyi pelaamaan saman maan SCL Tigersiin. Hänen kautensa SCL Tigersissa jäi vain 20 ottelun mittaiseksi, mutta hän pääsi pelaamaan Sveitsissä pidetyissä MM-kilpailuissa keväällä 2009.


title: Janne Niinimaa

text: Kaudeksi 2009–2010 Niinimaa siirtyi Ruotsiin Elitserien-joukkue HV71:een. Hän korvasi KHL:ään lähteneen Mikko Luoman. HV71 tavoitteli Luoman korvaajaksi myös Sami Lepistöä ja Teemu Aaltoa. Ruotsalainen Aftonbladet-lehti arvosti Niinimaan Elitserienin kolmanneksi kovimmaksi hankinnaksi kesältä 2009. Hänen edelleen menivät vain Frölunda HC:n Per-Johan Axelsson ja Linköpings HC:n Niclas Hävelid. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Luleå HF -joukkueeseen. Syksyllä 2011 Niinimaa kärsi selkä- ja polvivaivoista. Lokakuussa hän liittyi Mestiksessä pelaavaan Kiekko-Laseriin. Loppukaudeksi 2011–12 Niinimaa siirtyi Sveitsin pääsarjassa pelaavaan HC Rapperswilleen. Niinimaa pelasi Rapperswillessä 20 ottelua, joissa hän keräsi tehot 0+3=3.


title: Janne Niinimaa

text: Niinimaa on ollut naimisissa Jaana Kehusmaan kanssa. Pari avioitui 2.8.2008 Kiimingissä. He jättivät yhdessä eropaperit heinäkuussa 2012.


title: Janne Niinimaa

text: Janne Niinimaa on yksi oululaisen Club Teatrian omistajista.


title: Seuloskoi

text: Seuloskoi (myös "Seulaskoi" tai "Rääpyvä", ) on kaupunki Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa, 24 kilometriä Pietarista koilliseen. Pietarin esikaupunkina kaupunki on kasvanut viime vuosina, vuonna 2010 asukkaita oli 59 689.


title: Seuloskoi

text: Seuloskoi oli entisen Rääpyvän inkeriläisseurakunnan keskuspaikka. Rääpyvän hovin ja ympäröivät kylät omisti vuosina 1818–1917 Vsevoložskin ruhtinassuku, josta kaupunki on saanut nimensä. Se on syntynyt vuonna 1895 avatun samannimisen rautatieaseman ympärille.


title: Seuloskoi

text: 1900-luvun alussa seudulle syntyi pietarilaisten huvila-asutusta. Vuonna 1936 Seuloskoin taajamasta tuli samannimisen hallintopiirin keskus. Toisen maailmansodan aikana sen kautta kulki ”Elämän tieksi” kutsuttu piiritetyn Leningradin huoltoreitti. Kaupunginoikeudet Seuloskoi sai vuonna 1963.


title: Seuloskoi

text: Seuloskoi koostuu useasta historiallisesta osasta, joita ovat Seuloskoin, Pärnkartanon () ja Myllyojan () asemanseudut, Južnyi () ja Kotovo Pole (). Kaupungista on paikallisjunayhteys Pietarin Suomen asemalle.


title: Seuloskoi

text: Kaupunki on huomattava teollisuuskeskus. Suurimmat tuotantolaitokset ovat Ford Motor Companyn autotehdas ja Nokian Renkaiden tehdas. Lisäksi kaupungissa on mm. elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Suuri osa asukkaista käy päivittäin töissä Pietarissa. Työttömiä kaupungissa on virallisesti vain 0,3 %.


title: Seuloskoi

text: Seuloskoissa toimivat kulttuuritalo, lastenkeskus, musiikki- ja taidekoulu, maatalousopisto sekä Venäjän humanistisen yliopiston ja palvelualojen ammattikorkeakoulun osastot. Nähtävyyksiä ovat kotiseutumuseo, Leningradin piiritysmuseo, automuseo, Prijutinon kartanomuseo ja lasten eläintarha. Kaupungissa useita ortodoksikirkkoja sekä armenialainen kirkko.


title: Seuloskoi

text: Seuloskoista on kotoisin mäkihypyn olympiavoittaja Vladimir Belousov.


title: Seuloskoin piiri

text: Seuloskoin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Piiri on perustettu vuonna 1936. Sen pinta-ala on 2 853 neliökilometriä ja asukkaita on 125 000 henkeä.


title: Seuloskoin piiri

text: Seuloskoin piiri sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa. Se käsittää koko Pohjois-Inkerin Suomenlahden rantaa lukuun ottamatta. Pohjoisessa piiri rajoittuu Leningradin alueen Käkisalmen piiriin, kaakossa Kirovskin piiriin, lounaassa Pietarin kaupunkiin ja lännessä Viipurin piiriin.


title: Seuloskoin piiri

text: Pinnanmuodostukseltaan seutu on pääosin alavaa ja osin kukkulaista tasankoa. Korkeimmat kohdat ovat Lempaalan harjanteilla. Suurimmat järvet ovat Lempaalanjärvi, Kaukolanjärvi, Hepojärvi ja Vuolejärvi (). Seudun läpi virtaavat Ohtajoki ja Vuoleenjoki. Lännessä piiri rajoittuu Laatokkaan ja etelässä Nevaan. Pinta-alasta lähes 80 % on metsää.


title: Seuloskoin piiri

text: Seudun alkuperäisiä asukkaita ovat uskonnoltaan ortodoksiset inkerikot. 1400–1500-luvulla alue kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Pähkinälinnan lääniin. Kannaksen eteläosassa oli kolme kirkkopitäjää eli pogostaa: Keltto, Kuivaisi ja Korpiselkä.


title: Seuloskoin piiri

text: Stolbovan rauhassa Inkeri siirtyi Ruotsille. 1600-luvun aikana eteläisen Karjalankannaksen alkuperäisväestö pakeni lähes kokonaisuudessaan Venäjälle. Tilalle muutti suomalaisia, jotka muodostivat valtaosan seudun väestöstä aina 1930-luvulle saakka. Inkerinsuomalaiset kuuluivat Lempaalan, Vuole-Miikkulaisin, Toksovan, Rääpyvän, Kelton, Haapakankaan ja Valkeasaaren luterilaisiin seurakuntiin. Inkerikkoja jäi lähinnä eräisiin Lempaalan (Matoksin seurakunta) ja Ohtajoen rantakyliin.


title: Seuloskoin piiri

text: 1700-luvulla seudulle perustettiin lukuisia aateliskartanoita. 1800-luvun lopussa Irinovkan kartanonherra Pavel Korf rakennutti rautatien, joka mahdollisti laajojen turve-esiintymien hyödyntämisen.


title: Seuloskoin piiri

text: Vuonna 1927 Pohjois-Inkeriin perustettiin kansallinen Kuivaisin piiri, jossa suomea käytettiin virkakielenä. Rääpyvässä toimi suomenkielinen maatalousteknikumi. Vuosina 1935–1936 suomalaiset karkotettiin pois Neuvostoliiton rajavyöhykkeeltä, jolloin neljä lähimpänä rajaa sijainnutta seurakuntaa käytännössä autioitui. Kaikkiaan pois vietiin 27 000 inkeriläistä.


title: Seuloskoin piiri

text: Seuloskoin piiri perustettiin vuonna 1936 yhdistämällä entiset Kuivaisin ja Leningradin esikaupunkipiirit. Toisen maailmansodan aikana sen kautta kulki ”Elämän tieksi” kutsuttu piiritetyn Leningradin huoltoreitti. Sodan jälkeen seudulle on syntynyt suuria huvila- ja puutarha-alueita.


title: Seuloskoin piiri

text: Nykyään piiri on yksi Leningradin alueen nopeimmin kehittyvistä seuduista, jonne rakennetaan paljon uutta teollisuutta ja pietarilaisille tarkoitettuja asuinalueita.


title: Seuloskoin piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Seuloskoin kaupunki. Yhteensä piirissä on kahdeksan kaupunkikuntaa ja 12 maalaiskuntaa. Sierattala on Seuloskoin ohella toinen piirin kaupunki, muiden kaupunkikuntien keskukset ovat kaupunkimaisia taajamia.


title: Seuloskoin piiri

text: Seuloskoin piirissä on energiantuotantoa, koneenrakennus- ja autoteollisuutta (muun muassa Ford Motor Company), kemian teollisuutta (muun muassa Nokian Renkaat), puunjalostusta, rakennus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt kanatalouteen sekä perunan ja vihannesten viljelyyn.


title: Seuloskoin piiri

text: Taloudellista merkitystä on myös Pietarin laitamille rakennetuilla kauppakeskuksilla sekä pietarilaisten kesäasutuksella. Suuri osa piirin asukkaista käy päivittäin töissä Pietarissa.


title: Seuloskoin piiri

text: Piirin eteläosan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen maantie. Koillisosaa halkoo Suomesta Pietariin vievä maantie. Pohjoiseen vie huonokuntoinen Käkisalmen tie. Myös osa Pietarin kehätiestä kulkee piirin alueella.


title: Seuloskoin piiri

text: Paikallisjunat liikennöivät Pietarin, Seuloskoin ja Laatokan sekä Pietarin ja piirin pohjoisosien huvilataajamien välillä. Miinassa on Pietarin metron asema Devjatkino ().


title: Seuloskoin piiri

text: Seuloskoin nähtävyyksiä ovat muun muassa kotiseutumuseo ja Prijutinon kartanomuseo. Keltossa on akateemikko fysiologi Ivan Pavloville omistettu museo. 1990-luvulla restauroituja ortodoksikirkkoja on muun muassa Vartiomäessä ja Laatokan rannalla Murjassa. Inkerin kirkkoon kuuluvat luterilaiset seurakunnat toimivat Keltossa ja Toksovassa. Keltossa on myös Inkerin kirkon teologinen instituutti.


title: Tutsit

text: Tutsit ovat afrikkalainen etninen ryhmä, joka elää pääasiassa Burundin ja Ruandan alueella. Kansannimeä on varsinkin aikaisemmin käytetty myös muodoissa "tussit" eli "watussit", missä alkutavu "wa-" on paikallisen kielen mukainen monikon etuliite. Tutsit joutuivat vuonna 1994 raa’an kansanmurhan kohteeksi Ruandassa.


title: Tutsit

text: Tutsien esi-isät tulivat tutsien nykyisille asuinalueille 1500-luvulla. Ennen heitä alueella oli elänyt twa-pygmejä, jotka alueelle ennen tutseja tulleet hutut olivat samoin syrjäyttäneet. Tutsien tullessa alueelle he orjuuttivat hutut ja perustivat Ruandan ja Urundin kuningaskunnat. Kuningaskunnat joutuivat 1800-luvun lopulla Saksan alaisuuteen, vaikkakaan niitä ei hallittu kovin tarkasti. Belgia miehitti alueen ensimmäisessä maailmansodassa ja vuonna 1962 molemmat maat, Ruanda ja Burundi itsenäistyivät. Burundissa hallitsi tutsilainen kuningas, kun taas Ruandasta tuli tasavalta jota hallitsivat hutut. Burundissa tapahtui kuningaskunnan päättänyt vallankaappaus vuonna 1966 ja vuonna 1972 alkoi hutujen kapina, jonka johdosta useita tuhansia tapettiin. Tutsit pysyivät kuitenkin maan johdossa. Ruandassa hutujen ja tutsien välillä oli ollut taisteluja jo heti itsenäistymisen jälkeen ja sitä ennenkin. Tilanne johti lopulta Ruandan kansanmurhaan, jossa kuoli lähinnä tutseja.


title: Tutsit

text: Tutsit olivat aikoinaan alueensa ainoita, jotka saattoivat pitää itsellään karjaa. Nykyisin tällaisia etuoikeuksia ei enää ole. Kahvi ja tee ovat tärkeitä viljelyskasveja. Nauta, vuohi ja lammas ovat tärkeimmät karjaeläimet. Tutsien perinteinen ruokavalio koostui paljolti maidosta ja voista. Niiden lisäksi syötiin banaaneja ja papuja. Banaaneista ja hunajasta tehtiin alkoholipitoisia juomia.


title: Tutsit

text: Tutsit muodostivat pitkään maidensa hallitsevan yläluokan. He muodostivat perinteisesti myös sotilasluokan. Naimisiin mentäessä sulhasen pitää maksaa vaimonsa vanhemmille. Tutsit menevät naimisiin yleensä vain keskenään, mutta joidenkin hutumiesten sallitaan avioitua tutsinaisten kanssa. Avioliitossa syntyneitä lapsia pidetään tutseina. Uskonnoltaan suurin osa tutseista on katolilaisia ja jotkut seuraavat myös luonnonuskontoja.


title: Tutsit

text: Ruandassa hutut, kuten myös tutsit, puhuvat ruandan kieltä, joka kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten bantukielten haaraan. Burundissa sekä tutsit että hutut puhuvat samaan kieliryhmään kuuluvaa kirundin kieltä.


title: IVL C.24

text: IVL C.24 (varhaisemmassa kirjanpidossa IVL C.IV.24) oli Ilmailuvoimien lentokonetehtaan suunnittelema ja valmistama yksimoottorinen yksipaikkainen hävittäjälentokone. C.24 oli ensimmäinen kokonaisuudessaan Suomessa suunniteltu ja tehdasmaisesti rakennettu lentokone, ja se vastasi melko hyvin ajan muita hävittäjälentokoneita. Konetyyppiä valmistettiin lopulta vain yksi prototyyppi huonon moottorin pilattua muuten lupaavan kotimaisen konstruktion.


title: IVL C.24

text: Kotimaisen hävittäjätyypin kehityksen taustalla oli Siemens-Schuckert D.VI -hävittäjän lisenssin hankinnan epäonnistuminen. Lentokonetehtaan suunnittelija Kurt Berger oli aloittanut työt tehtaan ensimmäisen oman konstruktion parissa syksyllä 1923. Moottoriksi oli valittu Siemens-Halske Sh IIIa -tähtimoottori, joita oli hankittu Kööpenhaminan vapaasatamasta ylijäämänä kaikkiaan 334 kappaletta. Moottori pakotti suoraan käyttämään suurihalkaisijallista nelilapaista potkuria, sillä se pystyi saavuttamaan vain 900 rpm:n kierrosluvun. Nelilapaisen potkurin lisäksi C.24 muistutti ulkoisesti paljon Siemens-Schuckertia, etenkin tuetun ylätasosiipensä osalta. Koneen rakenneratkaisut olivat tosin täysin erilaiset, joten tehdas ei vain yksinkertaisesti kopioinut ulkomaista tyyppiä. Pitkään konseptisuunnitteluun ei riittänyt aikaa, sillä kone oli tarkoitus saada lentokuntoiseksi ennen kevään 1924 jäidenlähtöä.


title: IVL C.24

text: C.24 lensi ensilentonsa Suomenlinnasta suksilaskutelineillä varustettuna ja Georg Jäderholmin lentämänä 16. huhtikuuta 1924. Koneen lentoonlähtö oli sujuva, mutta moottorin vahva vääntömomentti haittasi kaartoja. Nelilapainen potkuri antoi tyhjäkäyntikierroksillakin niin paljon vetoa, että kone pysyi vaakalennossa. Laskeutumista varten ohjaamoon oli asennettu moottorin säätelyyn tarkoitettu magneettojen katkaisija. Jäderholm teki ensilennon päätteeksi onnistuneen laskeutumisen.


title: IVL C.24

text: Ilmavoimen konetunnusta 8F.4 käyttäneellä prototyypillä lennettiin muutamia lentoja, joiden jälkeen sen korkeusperäsintä suurennettiin ja koneeseen asennettiin täysin uusi nuolimuotoinen siipi, jolla oli tarkoitus parantaa sen pituusvakautta. Muutosten jälkeisillä koelennoilla Jäderholm piti C.24:n lento-ominaisuuksia jokseenkin normaaleina. Eräällä lennolla hän päätyi kokeilemaan silmukkaa, joka lentäjän omien sanojensa mukaisesti eteni lopulta ”oikeaksi taitolentoliikkeiden vyyhdiksi, joka päättyi lopulta syöksykierteeseen”. Kierre oikeni Jäderholmin suljettua moottorin kaasun.


title: IVL C.24

text: Prototyyppi siirrettiin Uttiin koelennettäväksi odottamaan kelirikon loppumista. Koneen nopeutta ja nousukykyä pidettiin tyydyttävinä, mutta pituusvakaus ja ohjattavuus olivat puutteelliset. Sen suurin ongelma oli koneen kehno moottori, joka ryntäili eikä suostunut käymään tasaista tyhjäkäyntiä. Eräällä koelennolla Jäderholm oli tukehtua ohjaamoon virranneeseen öljyn- ja risiiniöljynsekaiseen savuun, kun hän oli lähtenyt tekemään koneella liukua alaspäin. Jäderholm tuli puolitainnuksissa lopulta liki pystysyöksyssä alas painaen koko ajan moottorin katkaisunappia. Tämän lennon jälkeen koelennot ilmeisesti päättyivät, sillä tarkempia lentoselostuksia tai lentopäiväkirjaa ei ole säilynyt.


title: IVL C.24

text: Utin koelentojen jälkeen C.24 palautettiin Suomenlinnaan, jossa se siirrettiin varastoon. Lentokonetehtaan Berger ja Hallanmaa lähtivät etsimään parempaa moottoria Britanniaan. Matkan jälkeen Berger sai tehtäväkseen suunnitella uuden C.24:n pohjalta parannellun koneen. Konetyypin Sh IIIa -moottorin ongelmaksi selvisi lopulta ilmailuvarikolla tehdyissä kokeissa vuotava vaihteisto, jonka kautta kampikammioon pääsi ilmaa. Ongelman pystyi helposti korjaamaan ohuella messinkilevyllä. C.24:ää käytettiin vielä sen seuraajan, IVL C.25:n moottorin käyttökokeissa. Prototyypiksi jäänyt kone maksoi lopulta noin 196 800 markkaa.


title: IVL C.24

text: C.24 oli muuten onnistunut kotimainen konstruktio, mutta sen pilasi huono moottori. Konetyyppi suunniteltiin suhteellisen lyhyessä ajassa, ja se oli etenkin prototyypiksi halpa.


title: IVL C.24

text: C.24:n uudelleenrakennettiin Vesivehmaalle varastoidun runkonsa ympärille muutamien valokuvien perusteella 1980-luvun alussa Hallinportin ilmailumuseossa, mutta siihen asennettiin erehdyksissä C.25:n paksumpi siipi. Entisöity kone oli esillä Suomenlinnan Sotamuseon Maneesissa vuosina 1990–2006. Tämän jälkeen kone siirrettiin säilytykseen Keski-Suomen ilmailumuseoon Tikkakoskelle.


title: IVL C.24

text: IVL C.24 oli puurakenteinen ylätasoinen hävittäjäkone. Sen runkorakenne koostui neljän pituuspaarreen ympärille kootuista pyöreistä muotokaarista. Eturungossa oli pyörivän tähtimoottorin kiinnitysritilä. Ohjaamon alueella ja nokassa oli teräksiset jäykisteristikot. Siipirakenne koostui kahteen salkoon kiinnitetyistä kevennetyistä vanerikaarista, ja siiven tuenta tapahtui ulommilla V-tuilla ja keskiosan tuilla. Siipiprofiilina käytettiin Göttingen 100 -profiilia. C.24:n polttoainesäiliö sijaitsi ohjaamon ja moottoriasennuksen väliin jääneessä tilassa. Polttoainetta oli 111 kilogrammaa ja öljyä 29 litraa, mikä riitti hyvin noin kahden tunnin lentoon.


title: Luettelo Suomen luonnonpuistoista

text: Suomessa on 19 luonnonpuistoa. Suomen luonnonsuojelulaki määrittää luonnonpuiston yhdeksi tyypiksi Suomen luonnonsuojelualueista. Vuonna 1956 perustettu Jussarön luonnonpuisto liitettiin vuonna 1989 osaksi Tammisaaren saariston kansallispuistoa.


title: Kimmo Timonen

text: Kimmo Samuel Timonen (s. 18. maaliskuuta 1975 Kuopio) on pelaajauransa päättänyt suomalainen jääkiekkoilija, olympia- ja MM-mitalisti, kaksinkertainen Suomen mestari sekä Stanley Cup -voittaja. Timonen oli jääkiekossa pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi mittavan uran Pohjois-Amerikan NHL-liigassa, jossa hän pelasi 1 108 runkosarjaottelua tehopistein 117+454=571. Timosen pelillisinä vahvuuksina on pidetty hyvää peliälyä ja luistelutaitoa..


title: Kimmo Timonen

text: Timonen pelasi ensimmäiset ottelunsa miesten tasolla kasvattajaseurassaan KalPassa kaudella 1991–1992. Vuonna 1994 hän siirtyi Turun Palloseuraan, jossa hän saavutti Suomen mestaruuden ja kaksi SM-hopeaa. Voitettuaan uransa toisen Suomen mestaruuden Helsingin IFK:ssa kaudella 1997–1998 Timonen siirtyi Pohjois-Amerikkaan ja teki sopimuksen NHL-seura Nashville Predatorsin kanssa. Kahdeksan kauden ajan Nashvillea edustanut Timonen pelasi NHL:ssä myös seitsemän kauden ajan Philadelphia Flyersissa ja yhden kauden Chicago Blackhawksissa. Hän voitti NHL:n Stanley Cup -mestaruuden pelaajauransa viimeisellä kaudella Chicagossa keväällä 2015.


title: Kimmo Timonen

text: Maajoukkuetasolla Timonen pelasi kolmesti nuorten MM-kilpailuissa, seitsemästi MM-kilpailuissa, viidesti olympialaisissa ja kahdesti maailmancupissa. Hän saavutti maajoukkueurallaan kolme aikuisten MM-mitalia sekä neljä olympiamitalia, ja toisen sijan vuoden 2004 maailmancupista.


title: Kimmo Timonen

text: KalPa jäädytti Timosen pelinumeron 44 3. joulukuuta 2016 seurahistorian neljäntenä pelaajana.


title: Kimmo Timonen

text: Timonen on Kalevan Pallon kasvatti. Hän pelasi seurassa ensimmäiset ottelunsa SM-liigassa kaudella 1991–1992. Kahdella seuraavalla kaudella hänen peliaikansa kasvoi huomattavasti. Tämän jälkeen Timonen siirtyi TPS:n riveihin. Heti seuraavalla kaudella hän murtautui TPS:n liigajoukkueeseen ja voitti Suomen mestaruuden. Timonen pelasi TPS:ssä vielä kaksi kautta. Jälkimmäisellä hän voitti SM-hopeaa ja valittiin tähdistökentälliseen. Tämän jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1997–1998 HIFK:n riveihin. Hän kuului jälleen mestaruuden voittaneen joukkueen avainpelaajiin. Hän teki uransa parhaat tehopisteet, 25 ja voitti Suomen mestaruuden.


title: Kimmo Timonen

text: Vuonna 1998 Timosen varannut Los Angeles Kings kauppasi hänet ja Jan Vopatin Nashville Predatorsiin. Debyyttikaudellaan 1998–1999 Nashville Predatorsissa hän pelasi 50 ottelua, mutta joutui pelaamaan osan ajasta IHL:ssä Milwaukee Admiralsissa.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudella 1999–2000 Timonen teki todellisen läpimurtonsa. Hän teki 51 ottelussa 33 pistettä, mikä toi hänelle valinnan vuoden 2000 un, joka jäi kuitenkin väliin loukkaantumisen vuoksi.


title: Kimmo Timonen

text:
Seuraavat neljä kautta Timonen jatkoi Nashvillessä ja teki kolmella kaudella 40 pistettä tai yli. Joukkue kuitenkin selviytyi vain kaudella 2003–2004 pudotuspeleihin.
 jäi NHL:ssä pelaamatta työsulun takia. Hän teki aluksi esisopimuksen kasvattajaseuransa KalPan kanssa, ja piti yllä pelituntumaa tekemällä marraskuussa kolmen ottelun sopimuksen Sveitsin NLA:ssa pelaavan HC Luganon kanssa. Tämän jälkeen Timonen teki joulukuun puoliväliin ulottuvan sopimuksen Elitserienissä pelaavan Brynäsin kanssa. Tammikuussa Timonen siirtyi Mestiksessä pelanneeseen KalPaan, josta hän omisti osan. KalPa nousi takaisin SM-liigaan Timosen, Sami Kapasen ja Adam Hallin tähdittämänä. Timonen valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudeksi 2005–2006 Timonen palasi NHL:ään Nashvillen paitaan. Pisteiden valossa Timonen pelasi erinomaisen kauden ollen 50 pisteellään joukkueen tehokkain puolustaja.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudeksi 2006–2007 Timonen nimettiin Predatorsin uudeksi kapteeniksi. Timonen teki runkosarjassa henkilökohtaisen piste-ennätyksensä, 55. Maaleja syntyi 13, millä hän sivusi omaa ennätystään. Plus-miinus-tilasto oli oma ennätys +20. Hän pelasi kaudella myös NHL:n tähdistöottelussa.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudeksi 2007–2008 Timonen ja Scott Hartnell kaupattiin Philadelphia Flyersiin Predatorsin saadessa Philadelphian ensimmäisen kierroksen varauksen vuoden . Timosesta olisi tullut hiukan tämän jälkeen rajoittamaton vapaa pelaaja. Pian tämän jälkeen hän kirjoitti kuuden vuoden ja 37,8 miljoonan dollarin jatkosopimuksen seuran kanssa. Hänestä tuli samalla NHL:n neljänneksi palkatuin pelaaja ja kallein puolustaja NHL:ssä. Kaudella 2007–2008 Timonen teki runkosarjassa 44 tehopistettä. Pudotuspelikierroksella Timonen loukkaantui saatuaan veritulpan jalkaansa. Timonen oli sivussa neljän pudotuspeliottelun ajan, mutta palasi kertaalleen. Hän pelasi myös toisen perättäisen tähdistöottelunsa. Seuraavalla kaudella Timonen teki 43 tehopistettä ja oli joukkueen tehokkain puolustaja ja kokosi plus-miinus-tilastoon +19.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudella 2009–2010 Timonen teki runkosarjassa vähiten pisteitä pitkään aikaan kun pisteitä syntyi 39, joista kuusi oli maaleja. Tähtipuolustaja Chris Prongerin liityttyä joukkueeseen, Timosen odotettiin vihdoin pääsevän huippupelaajan pakkipariksi. Timonen kantoi vastuuta kuitenkin kakkosparissa yhdessä Braydon Coburnin kanssa. Pudotuspeleissä Flyers teki historiaa voittamalla Boston Bruinsin konferenssien välierissä oltuaan ottelusarjassa jo 0–3 -tappiolla. Ratkaisevassa ottelussa se oli myös 0–3 -tappiolla, mutta nousi 4–3 -voittoon. Timonen ja hänen seuransa Philadelphia Flyers hävisivät finaalin otteluvoitoin 4–2 Chicago Blackhawksille. Timonen teki playoffeissa pisteet 1+10=11. Kaikkiaan kauden 105 NHL-ottelun lisäksi Timonen pelasi olympialaisissa, joista tuli pronssia Suomen paidassa.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudella 2010–2011 pelasi kaikki 82 ottelua ja teki 37 pistettä. 6. maaliskuuta 2011 Timonen teki NHL-uransa 100. maalin Buffalo Sabresia vastaan, Ryan Millerin taakse. Joukkue selviytyi pudotuspeleihin, joissa se kuitenkin putosi Boston Bruinsia vastaan.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudella 2011–2012 Timonen pelasi hyvän runkosarjan. Puolustaja Chris Prongerin oltua aivotärähdyksen saatuaan suuren osan kautta poissa, Timonen oli joukkueensa ykköspuolustaja parinaan Braydon Coburn. Timonen pelasi 76 ottelua joissa syntyi 43 pistettä. Syöttöjä kertyi 39, joilla Timonen oli puolustajista jaetulla kuudennella sijalla. 2. maaliskuuta 2012 Timonen teki NHL-uransa 500. pisteen New York Islandersia vastaan, kun hän syötti Jaromír Jágrin osuman. Saavutuksesta teki vielä merkittävämmän se että Timonen ei ollut pelannut vielä edes 1000. ottelua, mikä tekee pistekeskiarvoksi 0,5 ottelua kohti. 27. maaliskuuta 2012 Timonen syötti puolestaan taalaliigan 400. syöttönsä Tampa Bay Lightningia vastaan. Timonen on kymmenellä viime kaudellaan NHL:ssä tehnyt kahdeksalla kaudella yli 40 pistettä runkosarjassa, joista kaksi kautta olivat yli 50 pisteen kausia.


title: Kimmo Timonen

text: Kaudella 2012–2013 18. maaliskuuta 2013 Timonen sai syntymäpäivänään 1000 NHL:n runkosarjaottelua täyteen, kun Philadelphia Flyers pelasi vieraissa Tampa Bay Lightningia vastaan.


title: Kimmo Timonen

text: Seitsemänä Flyers-kautenaan Kimmo Timonen valittiin viidesti seuran parhaaksi puolustajaksi.


title: Kimmo Timonen

text: Vuoden 2015 helmikuussa Philadelphia kauppasi koko kauden 2014–2015 veritulppien vuoksi sivussa olleen Timosen Chicago Blackhawksiin tämän omasta tahdosta. Timonen kertoi siirron taustalla olleen tavoite voittaa NHL:n Stanley Cup -mestaruus. Jäljellä olleen runkosarjan aikana Timonen pelasi 16 ottelua ilman tehopisteitä, ja pudotuspeleissä hän pelasi 15 ottelussa tehopisteittä ja jäi varsin vähäiselle vastuulle. Chicago eteni loppuottelusarjaan, jossa se kohtasi Tampa Bay Lightningin. Blackhawks voitti ottelusarjan voitoin 4–2, ja Timonen voitti lopulta 15 kautta kestäneen NHL-uransa viimeisellä kaudella pitkään tavoittelemansa Stanley Cup -mestaruuden. Mestaruuden ratkettua hän vahvisti päättävänsä pelaajauransa.


title: Kimmo Timonen

text: Helmikuussa 2016 presidentti Barack Obama otti Chicago Blackhawksin voittoisan joukkueen vastaan Valkoisessa talossa. Puheensa aikana hän odottamatta otti esille Timosen ja hänen uransa:


title: Kimmo Timonen

text: Timonen kommentoi tätä puhetta Ylen Urheiluruudulle seuraavasti:


title: Kimmo Timonen

text: Hän pelasi alle 18-vuotiaiden EM-turnauksessa vuosina 1992 ja 1993. Timonen pelasi ensimmäistä kertaa nuorten MM-kilpailuissa vuonna 1993. Seuraavan vuoden nuorten MM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän pelasi vielä vuoden 1995 nuorten kilpailuissa.


title: Kimmo Timonen

text: Timonen pelasi ensimmäistä kertaa MM-kilpailuissa vuonna 1996. Samana vuonna hän oli Suomen kokoonpanossa maailmancupissa, jossa hän ei kuitenkaan pelannut otteluakaan. Timonen valittiin Naganon olympialaisiin 1998, josta Suomi voitti pronssia. Samana vuonna hän pelasi MM-kilpailuissa, josta hän voitti hopeaa. Hän pelasi myös vuoden 1999 MM-kilpailuissa voittaen taas hopeaa.


title: Kimmo Timonen

text: Timonen voitti jo kolmannen perättäisen MM-hopeansa vuoden 2001 MM-kisoista. Seuraavana vuonna hän pelasi Salt Lake Cityn olympialaisten lisäksi MM-kisoissa. Suomen menestys jäi kummassakin turnauksessa laihaksi. Timonen edusti Suomea myös vuoden 2003 kotiturnauksessa. Timonen pelasi vuoden 2004 maailmancupissa, jossa hän oli Suomen paras pistemies kuudella tehopisteellään. Hän oli samalla koko turnauksen eniten pisteitä tehnyt puolustaja. Suomi sijoittui turnauksessa hopealle.


title: Kimmo Timonen

text: Hän pelasi vielä MM-kilpailuissa 2005. Timonen valittiin hopeaa voittaneeseen Suomen joukkueeseen 2006 Torinon olympialaisiin. Hänet valittiin myös turnauksen tähdistökentälliseen. Seuraavan kerran hän Timonen pelasi Suomen paidassa, kun hän osallistui jo neljänteen perättäiseen olympiaturnaukseen, jotka järjestettiin Vancouverissa 2010. Suomi voitti pronssia Timosen saalistaessa neljä tehopistettä.


title: Kimmo Timonen

text: Timonen valittiin Suomen maajoukkueeseen, joka valmistautui Sotšissa pelattuihin vuoden 2014 olympialaisiin. Hän pelasi Sami Vatasen kanssa samassa puolustusparissa ykköskentällisessä. Timosen pisteet tulivat kahdesta maalisyötöstä. Suomi sijoittui lohkossaan toiseksi saaden puolivälierissä vastaan Venäjän, josta tuli 1–3 -voitto. Lopulta Suomi joutui pronssiotteluun hävittyä Ruotsille välieräpelin 1–2. Pettymys loppui, sillä Suomi voitti Yhdysvallat 5–0 pronssiottelussa, joka jäi Timosen uran viimeiseksi A-maaotteluksi. Timonen muistetaan antamastaan haastattelusta, jossa hän yritti pidättää suruaan kertoen urheilutoimittaja Kaj Kunnakselle, että "Nämä oli tässä". Timonen ilmaisi kuitenkin myöhemmin kiinnostuksensa osallistua MM-kisoihin 2015.


title: Kimmo Timonen

text: Timonen omistaa Sami Kapasen ja Columbus Blue Jacketsia edustavan hyökkääjä Scott Hartnellin kanssa KalPan osake-enemmistön.


title: Kimmo Timonen

text: Timosen perheeseen kuuluvat vaimo Johanna ja lapset Samuel, Amelie ja Fiona. Timosen veli on KalPaa edustava jääkiekkoilija Jussi Timonen.


title: Kimmo Timonen

text: Vuodesta 2009 järjestetty "Kime for Kids" -golfturnaus on Timosen ideoima ja sen tarkoituksena on lahjoittaa turnauksen aikana kerätyt rahat hyväntekeväisyyteen, jonka tarkoituksena on parantaa lasten ja nuorten hyvinvointia. Hän on myös Siilinjärven Palloseuran tyttöjoukkueen kummi. Timonen omistaa ravintoloita Kuopiossa ja niitä ovat muun muassa Henry's Pub, Ale Pupi, Passion Club ja satamaravintola Albatrossi.


title: Perry White

text: Perry White toimii kuvitteellisen "Daily Planet" -lehden päätoimittajana Teräsmies-sarjakuvissa. Hän toimi pitkään Planetin ulkomaan kirjeenvaihtajana ja kaupunkitoimituksessa ennen nousuaan Metropolisin suurimman sanomalehden johtoon. Hän on saavuttanut journalistiikan professorin arvonimen Metropolisin yliopistosta. White on entinen sikarien ketjupolttaja, mutta sairastuttuaan keuhkosyöpään (toipui syövästä kemoterapian avulla) luopui tavasta. Pariinkin otteeseen mainitaan hänen voittaneen useita arvostettuja Pulitzer-palkintoja - mikä kertoo hänen olevan todellinen huippuammattilainen.


title: Perry White

text: Vaikkakin White on luonteeltaan vanhanaikainen ja ankara, on hän myös oikeudenmukainen ja innostava johtaja työntekijöilleen. Hän vastasi mm. Lois Lanen ja "Clark Kentin" palkkaamisesta Daily Planetin henkilökuntaan. White päätyy useasti riitoihin Lois Lanen kanssa; Lane on tunnetusti voimakastahtoinen rämäpää, mutta koska Lois on Planetin paras reportteri, White antaa hänen pitää työnsä. Perry White vihaa sitä, että häntä kutsutaan "Pomoksi" [chief] (tapa, johon "Jimmy Olsen" usein syyllistyy).


title: Perry White

text: White käyttää usein huudahdusta: ""Kautta keisarin kummituksen"" (engl. "Great Caesar's Ghost"). Ensiesiintyminen: Superman, numero 7 (marraskuu 1940)


title: Perry White

text: Elokuvassa ""Teräsmies ja uhka Auringosta"" Perry White hankkii itselleen osake-enemmistön lehdessään ja palauttaa välillä hänet syrjäyttäneen hemmotellun miljonääritytön ""modernisoiman"" eli täydellisesti pilaaman lehden tutulle konservatiiviselle linjalleen.


title: Luonnonpuisto

text: Luonnonpuistot ovat tieteellisiin tarkoituksiin perustettuja luonnonsuojelualueita. Luonnonsuojelun ohella ne palvelevat tutkimusta ja opetusta. Luonnonpuistot ovat luonnontilaisia vertailualoja tutkittaessa luonnon omaa muutosta. Luonnonpuistot sijaitsevat valtion mailla ja ne perustetaan lailla tai asetuksella. Luonnonpuistojen suojelumääräykset ovat kansallispuistoja ankarammat. Suurin osa niistä on suljettuja muilta ihmisiltä kuin tutkijoilta. Osassa puistoista on yleisölle avoin retkeilypolku. Polkujen ulkopuolella liikkuminen vaatii erillisen luvan ja se myönnetään vain tieteellisiin tarkoituksiin. Suomen luonnonpuistoja hoitaa Metsähallitus.


title: Eragon

text: Eragon on Christopher Paolinin kirjoittama romaani, joka on Perillinen-kirjasarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin kotimaassaan Yhdysvalloissa vuonna 2003 ja Suomessa vuonna 2005. Kirjan tarina jatkuu sarjan toisessa osassa nimeltä "Esikoinen". Sarjan kolmas osa "Brisingr" julkaistiin alkuperäiskielellä vuonna 2008. Sen suomennos ilmestyi keväällä 2009.


title: Eragon

text: "Eragonin" on kirjoittanut yhdysvaltalainen Christopher Paolini. Hän aloitti kirjan kirjoittamisen jo 15-vuotiaana, ja "Eragonin" myötä hänestä tuli bestseller-kirjailija jo 19-vuotiaana.


title: Eragon

text: Paolini on kertonut nimen Eragon tulevan englanninkielen lohikäärmettä tarkoittavasta sanasta "dragon". Hän muodosti nimen vaihtamalla sanan ensimmäisen kirjaimen. Paolinin mukaan Eragon-nimeen liittyy myös sanaleikki. Nimi ääntyy suunnilleen samoin kuin englanninkielen "era-gone", mikä suomeksi vapaasti käännettynä tarkoittaa suunnilleen "mennyt aikakausi".


title: Eragon

text: Random House julkaisi elokuussa vuonna 2004 Yhdysvalloissa ja Kanadassa "Eragonista" niin sanotun deluxe-version, joka sisältää laajemman, irrotettavan kartan kirjan maailmasta Alagaësiasta. Deluxe-versio sisältää lisäksi pidennetyt liitteet. Ne käsittelevät Paolinin kehittelemiä kieliä, joita "Eragonissa" välillä puhutaan. Mukana on myös ensimmäinen luku Perillinen-trilogian seuraavasta osasta "Esikoinen" ja piirros Eragonin Zar'roc-nimisestä miekasta. Myös sarjan kolmas osa Brisingr ilmestyi syyskuussa alkuperäiskielellä.


title: Eragon

text: Eragon-niminen 15-vuotias poika löytää metsästysretkellään sinisen kiven, joka osoittautuukin myöhemmin lohikäärmeen munaksi. Lohikäärmeen kuoriuduttua Eragon piilottaa sen metsään. Ra'zacit hyökkäävät Eragonin kotiin tavoitteenaan saada lohikäärmeen muna ja Eragonin eno kuolee hyökkäyksessä. Eragon päättää kostaa Ra'zaceille ja lähtee yhdessä lohikäärme Saphiran ja Tarinankertoja Bromin kanssa kostoretkelle. Ra'zacien löytäminen ei ole helppoa, mutta myöhemmin, kun nämä ovat vaeltaneet jo pitkän matkaa ra'zacien perässä, Dras-Leona-nimisen kaupungin ulkopuolella ra'zacit pääsevät yllättämään toverukset. Brom saa veitsen kylkeensä ja kuolee myöhemmin luolassa, jolloin paljastuu että hän on entinen lohikäärmeratsastaja. Kuvaan astuu myös Murtagh, joka on pakolainen ja valapatto-Morzanin poika. Vardenien ja Urgalien sota syttyy ja Eragon ja Saphira tempautuvat siihen mukaan. Vardenit lyövät urgalit ja Eragon onnistuu tappamaan varjo Durzan lävistämällä tämän sydämen. Sota kuningasta vastaan on alkamassa.


title: Eragon

text: Kirjan päähenkilö on nuori lohikäärmeratsastaja nimeltä Eragon. Hänen lohikäärmeensä on nimeltään Saphira, ja hän on Eragonin korvaamaton ystävä. Kirjan sivuosissa esiintyvät muun muassa Eragonin liittolaiset Arya ja Brom. Arya on haltia, itse asiassa haltiaprinsessa, muttei kerro tätä kenellekään Du Weldenvardenin ulkopuolella. Brom puolestaan on vanha tarinankertoja ja lohikäärmeratsastaja joka kuolee. Eragonin vihollisia ovat muun muassa Galbatorix ja Durza , joka on varjo eli tavallinen maagikko jonka demonihenget ovat vallanneet. Eragon kuitenkin onnistuu surmaamaan tämän Farthen dûrin suuressa taistelussa. Galbatorix on Alagaësian hirmuvaltias, joka tappoi Valapatto liittolaistensa kanssa melkein kaikki lohikäärmeet, kuin myös ratsastajat. Durza oli hänen käskyläisensä. Durza oli ottanut urgalit valtaansa ja pakotti nämä taistelemaan Galbatorixin puolesta Farthen Dûrissa. Urgalit kuitenkin pyytävät saada suojelusta vardeneilta jos he liittyvät näiden riveihin.


title: Eragon

text: "Eragonin" tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Alagaësian maailmaan.


title: Eragon

text: Romaaniin perustuva samanniminen elokuva "Eragon" tuli elokuvateattereihin 15. joulukuuta 2006. Sen on ohjannut Stefen Fangmeier. Eragonia esittää Edward Speleers. Muissa rooleissa nähdään muun muassa Jeremy Irons ja John Malkovich. Elokuva ei kuitenkaan saanut suurta suosiota maailmalla, koska kirja ja elokuva poikkesivat toisistaan monin eri tavoin. Muun muassa: Bromin kuolemispaikka, tapa, ja tappaja, on muutettu.


title: Eragon

text: Kirjasta on myös tehty videopeli. Siinä on elokuvahahmojen näköiset hahmot, mutta juoni etenee kirjan mukaan.


title: Eragon

text: "Eragon" on ollut suuri menestys, ja sitä on myyty yli 2,5 miljoonaa kappaletta. Kirja on saanut kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton, ja sitä on kritisoitu liioista samankaltaisuuksista esimerkiksi "Tähtien sota" -elokuvasarjan ja "Taru sormusten herrasta" -kirjasarjan kanssa.


title: Alcalá de Henares

text: Alcalá de Henares on noin 200 000 asukkaan kaupunki Espanjassa Madridin itsehallintoalueella, 30 kilometriä pääkaupungista Madridista koilliseen. Kaupunki tunnetaan yleisesti nimellä Alcalá, mutta loppuosaa käytetään usein erottamaan se pienemmästä, Andalusiassa sijaitsevasta Alcalá de Guadaírasta.


title: Alcalá de Henares

text: Alcalá de Henares on alun perin roomalaisten perustama – sen latinankielinen nimi on "Complutum" – ja siellä oli roomalaisaikaan noin 10 000 asukasta. Tästä syystä kaupungista käytetään edelleen paikannimiadjektiivia "complutense". Jo ennen roomalaisia lähitienoita olivat asuttaneet keltiberien heimot. Visigoottien valtakauden aikana paikka toimi ainoastaan pyhien Justus ja Pastor kunnioittajien pyhiinvaelluskohteena. Maurit perustivat sen uudelleen vuonna 1083 rakentamalla läheiselle kukkulalle linnan ("al-qalat"), joka nykyään tunnetaan nimellä "Alcalá la Vieja" (Vanha-Alcalá). Kaupungin nykyinen nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”linnaa Henaresjoen varrella”.


title: Alcalá de Henares

text: Kristoffer Kolumbus tapasi kuninkaalliset Ferdinandin ja Isabellan ensimmäistä kertaa vuonna 1486 Alcalássa. Vuonna 1496 kardinaali Cisneros perusti Complutensen yliopiston, josta tuli tärkeä renessanssinaikainen keskus. Se siirrettiin Madridiin vuonna 1836, ja vanhoihin tiloihin avattiin vuonna 1977 uusi yliopisto, Universidad de Alcalá. Kaupunki vaurioitui pahasti Espanjan sisällissodassa. Yliopisto ja kaupungin historialliset osat ovat Unescon maailmanperintöluettelon kohde.


title: Alcalá de Henares

text: Hyvien kulkuyhteyksien vuoksi suuri osa kaupungin asukkaista käy töissä Madridissa, ja Alcalásta onkin tullut nukkumalähiö. Madridin terrori-iskut 11. maaliskuuta 2004 koskettivat kaupunkia suuresti, sillä kaikki pommitetut junat olivat joko lähteneet Alcalásta tai ainakin kulkeneet sen läpi matkallaan Madridiin.


title: Alcalá de Henares

text: Kaupungin asemakaavaa hallitsee Renfen rautatieasema, jota ympäröivät kapeat kadut korkeine asuinrakennuksineen. Yliopisto on levittäytynyt ympäri kaupunkia, mutta toimii pääasiassa kahdella kampuksella. Kaupungin pohjoisosassa sijaitsevalla kampuksella ovat useimmat matemaattis-luonnontieteelliset laitokset ja opiskelija-asuntolat. Eteläisellä kampuksella puolestaan ovat humanistiset ja yhteiskuntatieteiden laitokset. Tämä kampus sijaitsee keskustan eteläosassa, lähellä Henaresjoen kiemurtelevaa uomaa. Joen rannat ovat muutoin suhteellisen rakentamatonta aluetta. Teollisuuden tuotantolaitokset ovat keskittyneet lähemmäs Madridin rajaa. Kaupungissa on myös pieni varuskunta, joka aiemmin oli muun muassa yhdysvaltalaisten Nato-joukkojen tukikohta mutta on nykyään täysin espanjalainen.


title: Alcalá de Henares

text: Alcalá de Henaresin ystävyyskaupunki on Englannissa sijaitseva Peterborough, jonka katedraaliin on haudattu Katariina Aragonialainen.


title: Alcalá de Henares

text: 18 prosenttia väestöstä on ulkomaalaista alkuperää, ja heistä iso osa (30 prosenttia) on siirtolaisia Itä-Euroopasta. Keskustan tuntumaan on perustettu lukuisia kiinalaisia yrityksiä.


title: Alcalá de Henares

text: Kirjailija Miguel de Cervantes syntyi Alcalá de Henaresissa, kuten myös Aragonian kuningas Ferdinand I ja Katariina Aragonialainen, Englannin kuningatar ja Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso. Muita kaupunkiin liitettäviä henkilöitä ovat muun muassa teologi Gabriel Vázquez, taidemaalari Pablo de Céspedes, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Ferdinand I sekä Espanjan toisen tasavallan viimeinen presidentti Manuel Azaña.


title: Superman Returns

text: Superman Returns on yhdysvaltalainen supersankarielokuva legendaarisesta DC Comicsin supersankarista Teräsmiehestä. Elokuva valmistui vuonna 2006 ja sen lopullinen budjetti oli 270 miljoonaa dollaria. Elokuva kuvattiin valtaosin Sydneyssä, Australiassa.


title: Superman Returns

text: Teräsmies (Brandon Routh) palaa takaisin Maahan usean poissaolovuoden jälkeen, huomatakseen että ihmiset ovat oppineet elämään ilman häntä...vai ovatko he? Entinen ihastuksen kohde Lois Lane (Kate Bosworth) näyttää siirtyneen elämässään eteenpäin ja vanha vihollinen Lex Luthor (Kevin Spacey) punoo entistä pirullisempia juonia. Teräsmiehen paluu antaa kuitenkin toivoa niille yhteiskunnan jäsenille, jotka ovat häntä ikävöineet ja siinä samassa Teräsmieskin löytänee oman paikkansa yhteiskunnassa. Elokuva kertoo Teräsmiehen suuresta seikkailusta, jossa hänen matkansa kulkee aina ulkoavaruudesta valtameren syvyyksiin asti.


title: Superman Returns

text: Lisäksi elokuvassa nähdään aiemmin Teräsmiehen elokuvissa ja televisiosarjoissa esiintyneitä näyttelijöitä. Esimerkiksi Bibbo Bibbowskin roolissa on Jack Larson, joka näytteli 1950-luvulla Jimmy Olsenia sarjassa "Adventures of Superman". Lisäksi entistä varakasta rouvaa esittää Noel Neill, joka näytteli Lois Lanea 1940- ja 1950-luvuilla ja esitti yhdessä Kirk Alynin kanssa nuoren Lois Lanen vanhempia vuoden 1978 "Teräsmies"-elokuvassa.


title: Superman Returns

text: Elokuvan valmistumista edelsi monen vuoden esivalmistelu ja projekti oli usean tekijätiimin vastuulla vuosien mittaan. Esivalmisteluvaihe alkoi jo vuonna 1993, kun Warner Bros. osti elokuvan oikeudet Alexander ja Ilya Salkindilta. Salkindit ovat aiemmin tuottaneet muun muassa elokuvat "Muskettisoturien seikkailut" ja "Koston merkki", Christopher Reeven kolme ensimmäistä "Teräsmies"-elokuvaa ja Terästytöstä kertovan elokuvan "Supertyttö".


title: Superman Returns

text: Vuonna 1995 elokuva ohjaajaksi valittiin goottilaisvaikutteita elokuvissaan käyttävä Tim Burton, joka aikoi perustaa elokuvansa suosittuun "Death of Superman" -sarjakuvatrilogiaan (1992–1993), joka kuvasi Teräsmiehen tuhoa Tuomiopäivä-nimisen superpahiksen käsissä ja hänen paluutaan. Elokuvan käsikirjoittajina toimivat projektin tässä vaiheessa Kevin Smith ja myöhemmin Alex Ford. Rooleihin kaavailtiin Teräsmieheksi Nicolas Cagea, Lois Laneksi Sandra Bullockia ja Lex Luthoriksi Jack Nicholsonia. Elokuvan työnimenä oli "Superman Lives". Elokuva kaatui tässä muodossaan kuitenkin Burtonin ja tuottaja Jon Petersin erimielisyyksiin.


title: Superman Returns

text: Tim Burtonin jälkeen seuraava ehdokas ohjaajaksi oli Joseph "McG" McGinty, entinen musiikkivideo-ohjaaja. Erityisesti sarjakuvafanit vastustivat ohjaajan valintaa. McG jättikin projektin ohjatakseen elokuvan "Charlien enkelit" (2000), joka oli uusintaversio 1970-luvun kulttisarjasta.


title: Superman Returns

text: Seuraava ohjaajaehdokas oli muun muassa "Rush Hour" -elokuvat ohjanut Brett Ratner. Joseph McGintyn tavoin Ratner aikoi käyttää J. J. Abramsin käsikirjoitusta, jossa Ty-Zor-niminen kryptonilainen hyökkää joukkoineen maapallolle ja kryptonilaisen "valitun" Kal-Elin täytyy suojella maapalloa ja toteuttaa "kohtalonsa". Teräsmiehen isän Jor-Elin rooliin oli sunnitteilla Anthony Hopkins ja päärooliin olivat ehdolla muun muassa Josh Hartnett, Ashton Kutcher, David Boreanaz ja Ratnerin suosikkiehdokas Matthew Bomer. Kuten aiemmin, jälleen kerran fanien vastustus ja erimielisyydet muun muassa pääosan esittäjästä johti ohjaajan vaihtamiseen. Tässä vaiheessa tuotantoa elokuvan nimeksi oli ehdolla "Superman Reborn".


title: Superman Returns

text: Samaan aikaan saksalainen ohjaaja Wolfgang Petersen puolestaan suunnitteli elokuvaa "Batman vs. Superman", joka olisi sisältänyt kaksi DC Comicsin suosikkihahmoa; elokuvan päärooleissa olisivat olleet englantilainen Jude Law ja irlantilainen Colin Farrell. Tuotantoyhtiö päätti kuitenkin tuottaa kummastakin hahmosta oman elokuvansa ja Petersen siirtyi ohjaamaan elokuvan "Troija"(2004).


title: Superman Returns

text: Seuraavaksi tuotannossa annettiin toinen mahdollisuus McG:lle kokeilla onneaan projektissa. Teräsmieheksi oli vahviten ehdolla nuori englantilainen Henry Cavill, mutta myös Clark Kentin nuoruusvuosista kertovassa "Smallville"-sarjassa esiintyvää Tom Wellingiä kaavailtiin päärooliin. Mutta kuten aiemmin, taas erimielisyydet muun muassa tuotantopaikasta ja budjetista (McG halusi kuvata elokuvan New Yorkissa) saivat tuotantoyhtiön vaihtamaan tekijäkaartia. McG:n aikana elokuvan työnimenä oli "Fly By".


title: Superman Returns

text: Warner Brothers valitsi uudeksi ohjaajaksi Bryan Singerin (muun muassa "Epäillyt" ja "X-Men"-elokuvat) vakuututtuaan siitä, että ohjaaja pystyisi tuomaan elokuvaan tiettyä realistisuutta. Samalla elokuvan käsikirjoitus vaihtui. Singer kuitenkin päätti, että elokuva ei ole uusi hahmon synnyintarina, vaan elokuva hyödyntää Richard Donnerin ensimmäistä "Teräsmies"-elokuvaa vuodelta 1978 eräänlaisena epäsuorana synnyintarinan lähteenä. Elokuvassa näytetään kuitenkin myös Krypton-planeettaa samoiten kuin Clark Kentin nuoruusvuosien tapahtumia muistelmapätkien kautta.


title: Superman Returns

text: Elokuvan uudeksi viralliseksi nimeksi valittiin "Superman Returns" ja sen työnimeksi tuli "Red Sun".


title: Superman Returns

text: Pääroolin esittäjää haettiin laajalla kampanjalla ja ehdolla rooliin olivat muun muassa Jared Padalecki, Ryan Mcpartlin ja Jason Behr. Myös näyttelijä James Caviezel (muun muassa "The Passion of the Christ") ilmoitti olevansa kiinnostunut roolista. Singer valitsi kuitenkin rooliin Brandon Routhin, joka oli mukana jo McG:n aikana järjestetyissä koekuvauksissa. Routh oli tuolloin suurelle yleisölle melko tuntematon näyttelijä, samoin kuin useat muut Teräsmies-näyttelijät ennen rooliaan "Kryptonin poikana".


title: Superman Returns

text: "Superman Retuns" on ensimmäinen elokuva, joka kuvattiin Sonyn ja Panavisionin rakentamalla digitaalisella Genesis-kameralla.


title: Azhi Dahaka

text: Azhi Dahaka on persilaisen mytologian hahmo. Se on väriltään melkein kokonaan punertava, mutta sen selässä ja pitkissä kauloissa on harmaita kilpimäisiä suojuksia. Ainoa haavoittuva paikka on olennon maha, mutta jos sen puhkaisee niin sisältä vyöryy ulos myrkyllisiä skorpioneja, hämähäkkejä ja käärmeitä.


title: Azhi Dahaka

text: Muinaisen persialaisen tarun mukaan Azhi Dahakan loi paha Ahriman-jumala. Ahrimanin vakaana päämääränä oli tuhota koko maailmankaikkeus, ja Azhi Dahakan avulla hän aikoi murskata vihollisensa. Hän lähetti Azhi Dahakan nielaisemaan auringon, jotta elämä maassa sammuisi. Jumala Ahura Mazdan poika, tuulenjumala Atar kuitenkin ehti hätiin ja vangitsi pedon Damarand-vuoreen. Uskotaan että Azhi Dahaka, "tuhon käärme", vapautuu eräänä päivänä aiheuttaen valtavan tuhon, joka tappaa kolmasosan kaikista elävistä olennoista, mutta Atar saa tuhottua sen ja heittää olennon tuhkat Unohduksen Kuiluun.


title: Luciano Berio

text: Luciano Berio (24. lokakuuta 1925 – 27. toukokuuta 2003) oli italialainen säveltäjä. Lapsena hän opiskeli pianonsoittoa isänsä ja isoisänsä johdolla, jotka olivat molemmat urkureita. Toisen maailmansodan jälkeen hän muutti Milanoon ja opiskeli oikeustiedettä ja musiikkia. Hän aloitti säveltäjänuransa uusklassistina.


title: Luciano Berio

text:
Berio matkusti häämatkallaan Yhdysvaltoihin ja tapasi siellä italialaisen Luigi Dallapiccolan, joka tutustutti hänet 12-säveljärjestelmään.
Eurooppaan palattuaan Berio tutustui avant-garden kärkinimiin kuten Bruno Maderna, Henri Pousseur ja Karlheinz Stockhausen. Nämä olivat kiinnostuneita elektronisesta musiikista. Berio perusti Madernan kanssa Italian ensimmäisen elektronisen musiikin studion.


title: Luciano Berio

text:
Berion sävellyksiin kuuluu muun muassa "Sinfonia" orkesterille ja kahdeksalle lauluäänelle (1968-1969).
Hän kuoli Roomassa vuonna 2003.


title: Tarasque

text: Tarasque on Pyhän Martan legendaan liittyvä taruolento.


title: Tarasque

text: Onachus-merikäärmeen ja Leviatan-merihirviön liitosta syntyi suuri sininen vesilohikäärme, Tarasque. Se terrorisoi eteläisen Rhônen laakson asukkaita kunnes Pyhä Martta tuli apuun.


title: Tarasque

text: Joissakin kuvauksissa Tarasque oli itse paholainen.


title: Tarasque

text: Kauan sitten hirmuinen lohikäärme nousi merestä ja ui ylös Rhône-jokea. Se asettui suoseudulle Avignonin eteläpuolelle, ja siitä päivästä lähtien ei mikään eikä kukaan ollut turvassa lohikäärmeen tuliselta hengitykseltä ja sapelihampailta. Se upotti veneitä, tuhosi kaikki sillat ja söi ne, jotka tohtivat koettaa joen ylitystä. Moni urhea mies kaatui yrittäessään kaamean pedon surmaamista. 12. valtavan katapultin heittämät kivet vain kimposivat takaisin hirviön suomuista ja miekat eivät siihen tehonneet.


title: Tarasque

text: Epätoivoiset kyläläiset suunnittelivat kotiseudunsa jättämistä, kun yllättäen saapui nuori kaunis nainen, joka tunnistettiin heti Pyhäksi Martaksi. Hän oli juuri pelastanut erään pojan hukkumiselta ja oli muutenkin saavuttanut mainetta hyvillä töillään ja ihmeteoillaan. Kyläläiset anelivat pyhimystä pelastamaan heidät hirviöltä, ja Martta suostui auttamaan sillä ehdolla, että kylä kääntyisi kristinuskoon. Hän lähti paljain jaloin suolle vain risti suojanaan ja kesytti Tarasquen kiehtovan kauniilla laulullaan. Hirviö ryömi vedestä lepäämään hänen jalkojensa juureen. Martta sammutti lohikäärmeen tulen vihkivettä pirskottamalla, leikkasi sitten palmikkonsa, sitoi ne hirviön kaulaan ja talutti hirviön kylään. Mutta vaikka peto oli nyt lauhkea kuin lammas, ihmiset kävivät sen kimppuun ja tappoivat sen kivillä ja kepeillä.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Aunuksen kansallinen piiri () on hallintopiiri Karjalan tasavallassa Venäjällä, Laatokan koillisrannalla. Piirissä asuu 29 300 asukasta, josta huomattava osa on livvin- tai suomenkielisiä. Piirin pinta-ala on 3 988 km² ja 90 % pinta-alasta on metsää ja suota. Piiri rajoittuu lännessä Pitkärannan piiriin, pohjoisessa Prääsän kansalliseen piiriin ja idässä Leningradin alueen Lotinapellon piiriin.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Aunuksen kaupunki, joka on myös piirin ainoa kaupunki. Piirissä on 9 kuntaa:Piiriin kuuluvat ammoiset Riipuskalan, Nekkulan, Kotkatjärven, Nurmoilan ja Viteleen alueet.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Aunus (Anuksenlinnu, Olonets), Alavoinen (Aleksala), Bolšakovo, Gerpelja, Eroila, Tuulos (Tuloksa), Vitele (Vidlitsa), Nurmoila, Kotsila (Iljinski), Kotkatjärvi (Kotkozero), Keskotjärvi (Keskozero), Kinalahti, Kuksumäki (Kukšegory), Ryskala, Pultsoila (Putilitsa), Tuuksa, Kuujärvi (Mihailovskoje), Tuosla (Taškenitsy), Tihverä (Tigvera), Tenhunselkä (Tenguselga) Kuittinen (Kuiteža), Mäkriä eli Nekkula (Megrega), Mäkrätjärvi (Megrozero), Pizi (Obža), Riipuskala (Ripuškalitsy), Haapanan majakka, Niiniselkä, Saarimäki (Sarmjagi), Vahjärvi (Vagvozero), Ulvana (Ulvany), Yllöinen (Verhovje), Kovera, Sedoksa, Novinka, Patolammi.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Aunuksen piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Aunuksen kirkonkylä, Nekkula ja Riipuskala, lähes koko Kotkatjärvi ja Kuujärvi sekä pieni osa Vieljärvestä.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Piirin pinta-ala oli alkuvaiheessa 2 780 km², ja siihen kuului 265 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Piirissä oli 13 kyläneuvostoa: Tihverin, Saarimäen, Kotkajärven, Nurmoilan, Ulvanan, Alavoisen, Tuksan, Riipuskalan, Aunuksen, Kuittisen, Kuujärven, Mäkriän ja Obžan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi tuolloinkin Aunus. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 20 569 asukasta, joista 1 210 oli venäläisiä, 19 063 karjalaisia, 200 suomalaisia ja 96 muita kansallisuuksia.


title: Aunuksen kansallinen piiri

text: Vuoteen 1933 tultaessa piiriin oli liitetty osa Vitelen piiristä ja Pyhäjärven piiristä.


title: Georgi Malenkov

text: Georgi Maksimilianovitš Malenkov (; 8. tammikuuta 1902 Orenburg – 14. tammikuuta 1988 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja (pääministeri) vuosina 1953–1955. Vuonna 1955 Malenkov joutui Nikita Hruštšovin johtaman enemmistön epäsuosioon ja nimitettiin sähkövoimalaitosten ministeriksi ja varapääministeriksi. Vuonna 1957 hän oli mukana puolueen vastaisessa ryhmässä, erotettiin luottamustehtävistä ja nimitettiin kazakstanilaisen voimalan johtajaksi.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkov oli syntynyt Orenburgissa, Venäjällä. Malenkovin isä oli varakas maanviljeilijä ja äiti sepän tytär jonka isoisä oli ortodoksipappi .Malenkovin suku oli etnisesti makedoialainen ja alun perin Ohridista Makedonian maakunnasta Ottomaanien valtakunnan alueelta. Malenkov oli liittynyt Puna-armeijaan vuonna 1919 ja kommunistipuolueeseen huhtikuussa 1920. Puna-armeijassa hän toimi poliittisena komissaarina. Malenkov valmistui insinööriksi Moskovan teknisestä korkeakoulusta vuonna 1925.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkov työskenteli kommunistipuolueessa ja hänestä tuli yksi Stalinin suosikeista. Malenkov oli suunnittelemassa ja järjestämässä 1930-luvun vainoja yhdessä Lavrenti Berijan kanssa, Stalinin käskystä. Toisen maailmansodan aikana Malenkov ja Berija vastasivat Neuvostoliiton ammus- ja lentokonetuotannosta. Malenkov valittiin politbyroohon vuonna 1946. Andrei Ždanovin jouduttua Stalinin epäsuosioon vuonna 1948 Malenkovista tuli Stalinin seuraajaehdokas. Malenkov ja Berija karkottivat Ždanovin kannattajat kommunistipuolueesta ja lähettivät heidät työleireille. Malenkovista tuli puoluesihteeristön jäsen ja Stalinin seuraaja Neuvostoliiton johdossa.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkovin talousuudistukset:Malenkovin ajatus ydinsodasta molempia osapuolia tuhoavana voimana ei saanut kannatusta sotilasjohdon ja raskaan teollisuuden kannattajien Nikolai Bulganin ja Nikita Hruštšov puolelta. Suhteita länsimaihin avattiin. Neuvostoliiton ulkopolitiikka muuttui joustavammaksi.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkov sanoi 1. tammikuuta 1954, että vuoden 1954 tärkein tavoite oli se, että mikään valtio ei käyttäisi joukkotuhoaseita.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkov pakotettiin eroamaan pääministerin tehtävästä helmikuussa 1955. Malenkovin uudistusten hitaus ja aiempi yhteistyö Berijan kanssa katsottiin syiksi erottamiselle, samoin kuin neuvostoarmeijan upseeriston tyytymättömyys tuleviin muutoksiin kuten armeijan miesmäärän supistamiseen. Malenkov kannatti Molotovia teollisuuden keskittämiskysymyksessä vuonna 1957. Keskuskomitea kutsuttiin koolle. Keskuskomitea ryhmittyi Hruštšovin puolelle. Molotov, Malenkov ja Lazar Kaganovitš leimattiin puolueen vastaisiksi henkilöiksi. Heidät erotettiin presidiumista ja keskuskomiteasta. Malenkov erotettiin kommunistipuolueesta vuonna 1961 ja hän siirtyi Öskemeniin Kazakstaniin, jossa hän toimi vesivoimalan johtajana.


title: Georgi Malenkov

text: Malenkov kuoli 14. tammikuuta 1988 Moskovassa.


title: David Fanshawe

text: David Fanshawe (15. huhtikuuta 1942 Devon, Englanti – 5. heinäkuuta 2010) oli brittiläinen säveltäjä. Hän asui Wiltshiressa.


title: David Fanshawe

text: Teoksissaan Fanshawe yhdisti klassista musiikkia eri kulttuurien kansanmusiikkiin. Hänen sävellyksiinsä kuuluu muun muassa "African Sanctus", joka sisältää kuorolaulua sekä afrikkalaista kansanmusiikkia, jota hän äänitti vuosina 1969–1973 matkoillaan Egyptissä, Sudanissa, Ugandassa ja Keniassa.


title: David Fanshawe

text: Fanshawe keräsi myös oseanialaista musiikkia ja sävelsi elokuvamusiikkia.


title: Bunyip

text: Bunyip on Australian aboriginaalien mytologiassa esiintyvä taruolento. Sen ulkonäkö kuvaillaan eri tarinoissa erilaiseksi. Yleisesti sitä kuitenkin pidetään sorsaliskoa muistuttavana, vihreänä liskon ja krokotiilin välimuotona, jolla on terävät hampaat ja kaksihaarainen kieli.


title: Bunyip

text: Australian monista mysteereistä bunyip on turhauttavimpia. Vuosien ajan eläintieteilijät ja kryptozoologit ovat koettaneet jäljittää sitä, mutta suuri eteläinen manner on pinta-alaltaan kaksi kolmasosaa Euroopasta, ja sen harvaan asuttu sisämaa on vieläkin osin huonosti tunnettu. Rohkeat bunyipin etsijät ovat pyytäneet neuvoa alkuasukasheimoilta, mutta neuvot ovat olleet kovin ristiriitaisia. Näyttää siltä, että kukin heimo kuvailee hyvinkin erilaista otusta, ja kaikkiaan bunyip-hahmosta muodostuu kokonainen hirviöiden eläintarha.


title: Bunyip

text: Victorian osavaltion aboriginaalit, joiden kielestä bunyip-sana on peräisin, kuvailevat vesipetoa, joka onkin tavallisin mielikuva tästä hirviöstä. Sillä sanotaan olevan kuono kuin koiralla ja häntä kuin hevosella, minkä lisäksi sillä on sarvet tai pitkät torahampaat ja musta turkki. Sen sanotaan elävän soilla ja vesistöissä.


title: Bunyip

text: Sisämaan väki kertoo "wanambi"-pedosta, joka on kirkasvärinen ja parrakas, monisatametrinen käärme. Se elää vesipaikoilla ja syö ihmisiä.


title: Bunyip

text: Eteläaustralialainen coorong-heimo kertoo valtavasta karvapeitteisestä olennosta, jolla on pitkä kaula ja linnun nokka. Tämä ihmisen ja eläimen välimuoto munii jalkapallon kokoisia munia.


title: Bunyip

text: Monet rannikon heimot ja karjankasvattajat puolestaan väittävät, että Pohjois-Australiassa, Queenslandin Outbackin ja Pohjoisterritorion Arnheminmaan alueella, syrjäisten vesistöjen lähellä, elää dinosaurusmainen lisko, jota kutsutaan nimillä "Burrunjor" tai "Arnhem Rex". Väriltään oranssin tai harmaan olennon kerrotaan olevan yli seitsemän metriä pitkä ja kävelevän kahdella jalalla, ja sen etujalkoja kuvaillaan hyvin pieniksi. Viimeisin väitetty näköhavainto on vuodelta 1982. Seudulta onkin löydetty tunnistamattoman, isokokoisen eläimen jättämiä kolmivarpaisia jalanjälkiä. Myös alueen vanhoista kalliomaalauksista on löydetty kuvia, joissa esiintyy tyrannosaureja muistuttava eläin. Tosin nämä maalaukset saattavat esittää myös myöhemmin sukupuuttoon kuollutta megalaniaa tai pussihukkaa.


title: Bunyip

text: Monet pitävät näitä juttuja taikauskona juuri siitä syystä, että heimot eivät pääse väitetystä olennosta yksimielisyyteen.


title: Valtatie 22

text: Valtatie 22 on Oulusta Muhoksen, Utajärven, Vaalan ja Paltamon kautta Kajaaniin johtava valtatie. Tien pituus on noin 185 kilometriä.


title: Valtatie 22

text: Valtatie 22 alkaa Oulun Raksilasta, Teuvo Pakkalan kadun risteyksestä. Oulussa tien nimi on "Kainuuntie". Kainuuntien ja Pohjantien liittymä on Oulun vilkkaimpia liittymiä.


title: Valtatie 22

text: Tie kulkee Oulujoen eteläpuolella Oulun–Kontiomäen rautatien tuntumassa Muhoksen ja Utajärven keskustojen halki. Utajärven ja Vaalan välillä tie ylittää Oulujoen ja kulkee Vaalan keskustan pohjoispuolitse. Vaalan jälkeen tie jatkuu Oulujärven pohjoisrantaa seuraillen Kivesjärven taajaman ja Paltamon keskustan halki Kontiomäen eteläpuolelle, missä tie yhtyy valtatiehen 5. Loppumatka Kajaaniin on yhteistä Viitostien kanssa.Valtatiellä 22 pikavuoroyhteyksiä on Ouluun, Kajaanin kautta Joensuuhun ja Kajaanin sekä Kuopion kautta Helsinkiin. Tämän lisäksi on joitakin valtatietä osan matkaa kulkevia vakiovuoroja, jotka palvelevat paikallista liikkumista ja pienempiä taajamia.


title: Valtatie 22

text: Valtatien 22 pahimmat liikenneongelmat ovat pääasiassa Muhoksen keskustan kohdalla. Siellä kaksikaistainen valtatie kulkee suoraan kuntakeskuksen lävitse. Liikennejärjestelyjä muuttamalla (muun muassa rakentamalla kiertoliittymiä) on liikenneympäristöä ja -turvallisuutta keskustan taajama-alueella parannettu. Myös Muhoksen länsipuolella tien vilkkaasta liikenteestä on haittaa muun muassa koululaisille.


title: Valtatie 22

text: Utajärvellä tie kulkee keskustan eteläpuolelta rautatieasemaa sivuten, eikä varsinaisesti kulje keskusta-alueen läpi. Runsaat liikennemäärät kuitenkin aiheuttavat lievän turvallisuusriskin risteävälle sekä kevyelle liikenteelle.


title: Valtatie 22

text: Paltamossa tie kulkee radanvartta pitkin keskustan eteläpuolitse. Ongelmia ei kuitenkaan ole risteävän liikenteen vähäisen määrän vuoksi.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Oulun ja Kajaanin välinen tie oli kantatie 77. Tie kulki tuolloin pääosin Oulujoen eteläpuolta. 1950-luvulla kantatie 77 siirrettiin kulkemaan Oulujoen pohjoispuolta. Joen eteläpuolella kulkenut tie uusittiin taas 1960- ja 1970-luvulla, minkä jälkeen se muutettiin valtatieksi 22. Tämä oli ensimmäinen uusi valtatienumero vuoden 1938 jälkeen. Samassa yhteydessä kantatie 77 poistui käytöstä ja joen pohjoispuolella kulkenut tie muutettiin ensin maantieksi 830 ja myöhemmin 1990-luvulla yhdystieksi 8300. Kantatienumero 77 on sittemmin vuonna 1986 annettu Siilinjärven ja Kyyjärven väliselle tielle.


title: Valtatie 22

text: Liikennevirasto suunnittelee Oulun kaupungin alueella sijaitsevan Joutsentien ja Poikkimaantien välisen osuuden rakentamista nelikaistaiseksi. Hankkeen kustannusarvio on noin 720 000 euroa, ja se on tarkoitus toteuttaa yhtä aikaa Poikkimaantien sillan kanssa.


title: Valtatie 22

text: Tiehallinnon Oulun tiepiiri ja Oulun kaupunki aloittivat kesällä 2007 kehittämisselvityksen laatimisen valtatie 4:n ja Oulun kaupungin rajan väliselle osuudelle. Selvitys ulottuu ajallisesti 20–30 vuoden päähän. Luonnosten mukaan tie olisi tavoitetilassa nelikaistainen Heikkilänkankaalle, mahdollisesti Madekoskelle saakka. Suunnittelualueen loppuosa kaupunginrajalle saakka olisi 2+1-kaistaista keskikaiteellista ohituskaistatietä. Lisäksi tien tasoliittymät Madekoskelle saakka korvattaisiin Joutsentien, Poikkimaantien, Oulunlahdentien, Haarankankaantien, Sääskensuontien ja Madekoskentien kohdille rakennettavilla eritasoliittymillä. Tien parantaminen on mahdollista toteuttaa vaiheittain. Samankaltaisia suunnitelmia on esitetty myös Oulun seudun liikenne 2020 -raportissa, jossa on varauduttu myös Muhoksen keskustan eteläpuolelle rakennettavaan ohikulkutiehen.


title: Valtatie 22

text: Niin sanotun Oulujärven ylitystien rakentamisesta on keskusteltu vuosikymmeniä. Uusi tie alkaisi Paltamon Petäjälahdesta suunnilleen nykyisen yhdystien 8823 liittymän tienoilta ja kulkisi Neuvosenniemeen, josta rakennettaisiin silta Toukansalmen yli ja salmessa sijaitsevan Toukansaaren kautta Kajaanin Koutaniemeen. Uusi tie yhdistyisi valtatie 5:een Kajaanin keskustan eteläpuolella Pyykönpuron eritasoliittymässä. Valmistuttuaan tie lyhentäisi Oulun ja Kajaanin välistä matkaa 25 kilometrillä. Hanke on kuitenkin hyötyihinsä nähden kallis ja ympäristön kannalta ongelmallinen, ja sitä tuskin toteutetaan ainakaan lähivuosina. Hanke on kuitenkin mukana Kainuun maakuntakaavassa ohjeellisena tielinjauksena.


title: Valtatie 22

text: Pohjois-Pohjanmaan ely-keskus on tehnyt esiselvityksen valtatien 22 kehittämisestä Oulun ja Kajaanin välillä. Selvitys sisältää ehdotuksia tien parantamisesta koko matkalla.


title: Kuressaare

text: Kuressaare (viroksi "Kuresaar" 1918–1933, "Kuressaare" 1933–1952 ja 1988– sekä "Kingissepa" 1952–1988, ennen saksaksi ja ruotsiksi "Arensburg") on Saarenmaan kuntaan kuuluva kaupunki Virossa, Saarenmaan saaren etelärannikolla. Se on Saarenmaan maakunnan pääkaupunki ja Saarenmaan kunnan pääpaikka. Kaupunki sijaitsee Riianlahden rannalla. Kuressaaressa asuu noin kolmasosa koko Saarenmaan maakunnan asukkaista. Kaupungin virallinen nimi, saksalais-ruotsalainen "Arensburg", muutettiin Viron itsenäistyttyä vuonna 1918 nimeksi "Kuressaare", ja vuosina 1952–1988 kaupungin virallinen nimi oli "Kingissepa" Kuressaaressa syntyneen Viktor Kingisseppin mukaan.


title: Kuressaare

text: Kuressaarelle palautettiin vuonna 1990 ensimmäisenä Viron kaupunkina itsehallinnollinen asema. Kaupungista on jälleen tullut kylpyläkaupunki, ja siellä on terveyshoitoloita ja hotelleja sekä huvivenesatama. Piispanlinnan vallihaudat sekä matalan ja lämpimän veden vuoksi "Vauvarannaksi" (Titerand) kutsuttu uimaranta on kunnostettu.


title: Kuressaare

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kuressaare menetti itsenäisen asemansa, kun siitä tuli koko saaren kattavan Saarenmaan kunnan osa.


title: Kuressaare

text: Kuressaare syntyi piispanlinnan ympärille, joka nykyään on Kuressaaren merkittävin matkailunähtävyys. Ensimmäinen maininta nimellä Arensburg on vuodelta 1381. Linnan valli ja vallihauta rakennettiin 1300-luvulla. Viimeinen piispa myi linnansa ja koko Saarenmaan Tanskalle 1559. Kaupunginoikeudet se sai 1563, ja 1645 se siirtyi Ruotsin hallintaan. Uudenkaupungin rauhassa 1721 Venäjä sai kaupungin hallintaansa, ja 1700-luvulla siitä kehittyi suosittu lomakeskus. Viimeisenkin muodollisen sotilaallisen merkityksensä Piispanlinna menetti 1836, kun se poistettiin Venäjän keisarikunnan sotilaallisten linnoitusten luettelosta. Nykyään piispanlinna on museo- ja tapahtumatila, jossa järjestetään myös konsertteja. Puolustustornin ylimmässä kerroksessa on näköalatornina toimiva kesäkahvila.


title: Kuressaare

text: 1800-luvun loppupuolella linnoituksen ympärille rakennettiin puisto, jossa on lehmuksia, kastanjoita ja jalavia sekä punapyökkejä. Puistossa on 1800-luvulla rakennettu ja myöhemmin peruskorjattu seurahuone, jossa on kahvila, baari ja konserttisali, jonka edustalla kesäisin järjestetään konsertteja.


title: Kuressaare

text: Puiston tieltä hävitettiin vanhan kirkon rauniot ja kirkon alle haudattujen vainajien muistoksi pystytettiin kalkkiliuskemuistomerkki, jossa on myös vanhoja hautakiviä. Muistomerkissä on Friedrich Schillerin lause "Wirke Gutes, du nährest der Menscheit göttliche Pflanze (Hyvillä töillä ravitset ihmiskunnan pyhää taimea). Puiston vieressä on 1800-luvulla rakennetussa talossa toimii Linnakodanikumuseeum, aikakaudelle tyypillinen rakennus, joka toimii museona.


title: Kuressaare

text: Vallimaa tänavilla on Johannes Aavikin kotimuseo. Johannes Aaviik oli kielitieteilijä, kun taas hänen veljenpoikansa Joosep Aavik musiikinopettaja, urkutaiteilija, kapellimestari ja säveltäjä.


title: Kuressaare

text: Kuressaaressa on Tõllustella tai Tõllilla asuneen hiiden, Suur Tõllin, patsas. Kansanperinteen mukaan Suur Tõll asui Saarenmaalla ja hänen veljensä Leigar Hiidenmaalla.


title: Kuressaare

text: Kuressaaren pääkatu on "Lossi tänav", joka kulkee piispanlinnan puistolta keskustaan 1600-luvulla rakennetulle raatihuoneelle ja sen vierellä olevalla vaakahuoneelle, joka myös on rakennettu 1600-luvulla. Raatihuoneella toimii turistineuvontapaikka ja vaakahuoneen vieressä on tori, jolla myydään matkamuistoja. Torilla on myös kalatiski.


title: Kuressaare

text: Tie jatkuu "Kuivastu maantee"na. Keskustassa on paljon kalkkiliuskekivestä rakennettuja rakennuksia 1700-luvun ja 1800-luvun tyyliin. Samasta kivestä on myös tehty kahden metrin korkuisia, tontteja rajaavia aitoja.


title: Kuressaare

text: Vuonna 2011 Kuressaaren kaupungissa oli 13 166 asukasta, joista 12 861 (97,7 %) oli virolaisia, 159 (1,2 %) venäläisiä ja 138 (1,0 %) muita kansallisuuksia.


title: Kuressaare

text: Kuressaareen ei ole maantieyhteyttä, mutta Virtsu–Kuivastu-laivayhteyden avulla saarelle on autoliikennettä.