title: LNG-säiliöalus

text:
LNG-alukset jaotellaan säiliöiden rakenteen perusteella kahteen pääryhmään ja pääryhmät useaan alaryhmään:Pallosäiliö on suuri, halkaisijaltaan jopa yli 40-metrinen pallo, jonka on alumiinia. Pallotankin ulkopintaan on kiinnitetty noin 300 mm:n paksuinen polystyreenieriste. Pallojen lähiympäristö sekä lastinkäsittelyjärjestelmän putket, pumput, koneet ja laitteet ovat ruostumatonta terästä. Pallojen ympärille rakennettu laiva on normaalia laivaterästä. Kryogeenisiä pallotankkeja on rakennettu myös 9 % nikkeliä sisältävästä teräksestä, mutta alumiini on osoittautunut suotuisammaksi rakennusmateriaaliksi.
Säiliöt ovat sileäseinäisiä ja jäykisteettömiä. Ne kootaan jopa sadan neliömetrin kokoisista, 440 asteen lämpötilassa muottien välissä tai kylmämuokatuista muokatuista paneeleista, jotka hitsataan vaiheittain yhteen. Pallosäiliö kootaan eripaksuista alumiinilevyistä (30–70 mm) ja paneelien yhdistämiseen tarvitaan 2,5 kilometriä hitsaussaumaa, jossa ei saa olla pienintäkään virhettä. Kohdassa, jossa pallotankkiin liittyy sylinterimäinen tukilieriö, on pallon ainesvahvuus jopa n. 170 mm. Tätä liitoskohtaa kutsutaan 'ekvaattorirenkaaksi'. Saumat tarkastetaan röntgenkuvaamalla ja ultraäänellä heti hitsauksen jälkeen, ja jokainen valmis pallotankki koeponnistetaan vedellä ja ilmanpaineella.


title: LNG-säiliöalus

text: Pallo, jonka tilavuus on 33 000 m ja paino 900 000 kg, tukeutuu laivan kaksoispohjan ja pallesäiliöiden varaan erityisen tukilieriönavulla pallotankin keskellä sijaitsevan tukirenkaan ("ekvattorirenkaan") kautta. Säiliön eristys kattaa koko pallotankin ja osan tukilieriötä, ja on on myös koottu erikoisrakenteisista eristepaneeleista.


title: LNG-säiliöalus

text: Pallosäiliön kehitti aikanaan Moss Rosenberg Verft, ja säiliötyyppiä kutsutaan siksi myös Moss-tyypiksi.


title: LNG-säiliöalus

text: Pallotankeista on olemassa muunnos, jossa pallotankin keskelle on liitetty suora korotusrengas, jonka korkeus on halkaisijaltaan noin 40 metrisessä pallotankissa esimerkiksi 1,35 m tai 2,65 m. Tankin tilavuutta voidaan kasvattaa lisäosalla ilman, että tankin halkaisijaa kasvatetaan, ja aluksen leveys säilyy ennallaan. Näkyvyyden takia etummainen säiliö voidaan säilyttää pallomaisena ja vain taaemmat kolme säiliötä ovat korotettuja. Jos korotus on 2,65 m, niin aluksen lastikapasiteetti kasvaa 10 000 m. Tällaisten venytettyjen pallosäiliöiden käyttäminen ei edellytä oleellisia muutoksia aluksen teräsrunkoon, ja sovellus tekee mahdolliseksi suuremman lastauskyvyn samoilla laivan päämitoilla.


title: LNG-säiliöalus

text: Eräs toinen pallosäiliön muunnos on yhdysvaltalaisen Ocean LNG:n kehittämä säiliö, joka on lieriömäinen, mutta siinä on pallokalotin muotoiset päädyt. Yhden säiliön halkaisija on 36 m, korkeus 40 m ja tilavuus 36 000 m. Tällaisia tankkeja ei ole vielä rakennettu.


title: LNG-säiliöalus

text: Prismaattinen säiliö on itsekantava ja aluksen rungosta erillään oleva, mutta sen särmiöt noudattavat mahdollisimman hyvin rungon muotoa. Säiliöt rakennetaan joko seosalumiinilevystä, 9 % nikkeliä sisältävästä teräslevystä tai ruostumattomasta teräksestä. Eristeenä käytetään lasikuitulujitteista polyuretaanisolumuovia.


title: LNG-säiliöalus

text: Säiliö on tuettu ja kannatettu aluksen kaksoisrungon sisäpuolelle erikoisvaneristen tukien varaan. Rakenteen jäykistämiseksi ja nesteen loiskumisen vähentämiseksi säiliön sisäseinillä on palkkeja ja jokainen säiliö on lisäksi jaettu laipiolla kahtia. Aluksen sääkansi on suora laidasta laitaan, mikä vähentää ilmanvastusta ja parantaa näkyvyyttä pallosäiliöalukseen verrattuna.


title: LNG-säiliöalus

text: Prismaattisen säiliötyypin kehitti japanilainen IHI-yhtiö ("Ishikawajima-Harima Heavy Industries"), joka käyttää siitä lyhennettä SPB ("self-supported prismatic shape IMO type-B").


title: LNG-säiliöalus

text: Pyramidisäiliö on yhdysvaltalaisen ConocoPhillips-yhtiön kehittämä itsekantava säiliötyyppi. Sen alaosa noudattaa laivan rungon muotoa ja yläosa kohoaa laivan kannen yläpuolelle kaveten pyramidin tavoin. Pyramidisäiliö on oikeastaan prismaattisen säiliön muunnos, jossa säiliön yläosaa on korotettu. Säiliötyyppi mahdollistaa lyhyempien laivojen rakentamisen lastitilaa pienentämättä ja muoto ehkäisee lisäksi lastin loiskumista.


title: LNG-säiliöalus

text: Membraanityypin aluksessa on kantavana rakenteena täydellinen kaksoisrunko eli kaksinkertainen pohja, laidoitus, poikittaislaipiot ja yläkansi. Sisärungon sisäpintaan on kiinnitetty eristys ja sitä lastilta suojaavat ohuet metallilevyt. Vuosien varrella on kehitetty useita eristeratkaisuja, jotka eroavat toisistaan raaka-aineiltaan ja rakenteiltaan.


title: LNG-säiliöalus

text: Gaz Transport (GT) kehitti membraanityypin, joka perustuu 36 % nikkeliä ja 0,2 % hiiltä sisältävän teräksen (invar) käyttöön. Tällaisen teräslevyn lämpölaajeneminen on hyvin vähäistä. Eristeenä on halpa ja tehokas paisutettu perliitti, jonka tukirakenteena käytetään vanerikennostoa. Eriste koostuu kahdesta kerroksesta ja kahdesta kennostosta, joiden välissä on toinen invarlevy. Ensimmäisiä säiliöitä tehtäessä leveimmän markkinoilla olleen 0,5 mm:n paksuisen invarlevyn leveys oli 0,4 m, joten kennojenkin koko oli 0,4 m. Ensimmäinen tällaista eristetyyppiä käyttävä alus, Hypolite Worms, valmistui 1968.


title: LNG-säiliöalus

text: Uudemmassa GT-tyypissä on 0,7 mm:n paksuinen invarlevy, jonka leveys on 0,5 m, joten kennostokin on 0,5 m. Perliitti on käsitelty silikonilla, jotta se ei imisi vettä ja kosteutta. Eristeen paksuus on tarpeen mukaan 200–300 mm. Aluksessa, joka kuljettaa 137 500 m nesteytettyä kaasua, on 52 000 vanerilaatikkoa ja 108 km kaasutiiviiksi hitsattavaa invarsaumaa.


title: LNG-säiliöalus

text: Erilaisten membraanityyppien mallimerkintänä on numero. Esimerkiksi GT No. 82, GT No. 85, GT No. 88 ja GT No. 96.


title: LNG-säiliöalus

text: Technigaz-säiliötyyppi (TGZ) on edellisen tavoin aluksen sisään rakennettu. Sisimpänä pintana siinä on 1,2 mm poimutettu ruostumaton teräslevy.


title: LNG-säiliöalus

text: TGZ Mark I on mallimerkintä, jota käytetään Technigaz ja Conch yhtiöiden 1967 kehittämästä membraanityypistä, joka perustuu balsapaneelijärjestelmään.


title: LNG-säiliöalus

text: TGZ Mark II -mallissa balsa korvattiin PVC/vaneri rakenteella.


title: LNG-säiliöalus

text: TGZ Mark III -mallissa laivan kaksoisrungon sisäpintaan on kiinnitetty eristelevyt, joiden materiaalina on lasikuidulla lujitettu polyuretaanisolumuovi. Eriste koostuu kahdesta kerroksesta, joiden välissä on alumiinilevy, jonka molempiin pintoihin on vahvikkeeksi liimattu lasikangas. Sisemmän eristeen sisäpinnalla on 1,2 mm:n paksuinen ruostumaton teräslevy.


title: LNG-säiliöalus

text: Gaz Transport & Technigaz (GTT) syntyi vuonna 1994, kun yritykset sulautuivat yhteen. Ranskalaisyritys tarjosi markkinoille edelleen vanhoja tyyppejä uusilla tunnuksilla: GTT Mk 3 ja GTT No. 96. Yritys kehitti myös näiden tyyppien yhdistelmän, joka sai tunnuksen GTT CS1 ("combined system no. 1"). Tässä membraanityypissä säiliön sisäpintana on 0,7 mm invarlevy ja lämmöneristeenä toimii lasikuidulla lujitettu polyuretaanisolumuovi. Eristeen keskellä on tukirakenteena komposiitti (nimenä Triplex), joka muodostuu alumiinilevystä ja sen molempiin pintoihin liimatusta lasikankaasta. Tämä rakenne on kiinnitetty laivan sisemmän rungon sisäpintaan. Eristeen ja laivan rungon välinen tila on täytetty typellä ja tilassa on ilmaisimet metaanikaasuvuotojen havaitsemiseksi.


title: LNG-säiliöalus

text: Ensimmäinen prototyyppilaitos maakaasun nesteyttämiseksi valmistui vuonna 1912 Länsi-Virginiaan ja laitoksen tuotanto alkoi 1917. Ensimmäinen kaupallinen nesteytyslaitos valmistui Clevelandiin, Ohioon 1941. Nesteytettyä maakaasua säilytettiin 1950-luvulla terässäiliöissä, joissa oli sisällä balsaeriste tai solupolystyreeni (styrofoam). Vain balsa oli käyttökelpoinen aine, mutta sekin kärsi mekaanisista vaurioista joutuessaan kosketuksiin –163 -asteisen nesteen kanssa.


title: LNG-säiliöalus

text: Ensimmäinen varsinainen LNG-säiliöalus oli 1945 valmistunut Marline Hitch, johon rakennettiin viisi alumiinisäiliötä, joissa oli balsapuinen runko ja uretaanieriste vanerikennostossa. Alus sai uudeksi nimekseen Methane Pioneer ja se vei ensimmäisen lastinsa, 5000 m, tammikuussa 1959 Lake Charlesista Louisianasta Canvey Islandiin Englantiin. Alus oli dieselkäyttöinen poiketen seuraajistaan, jotka käyttivät kaasua polttoaineenaan höyryturbiineissaan.


title: LNG-säiliöalus

text: Vuonna 1964 Shell aloitti kaupallisen maakaasukuljetuksen Algerian Arzewista Canvey Islandiin kahdella aluksella. Vickers-Armstrong, Barrow-in-Furness rakensi Methane Princess -aluksen, jossa oli 9 itsekantavaa alumiinisäiliötä, joiden tilavuus oli yhteensä 27 400 m. Harland and Wolff rakensi Belfastissa samanlaisen aluksen, joka sai nimekseen Methane Progress.


title: LNG-säiliöalus

text: Vuonna 1965 valmistuneessa ranskalaisessa Jules Verne -aluksessa oli 7 lieriömäistä, 9 % nikkeliä sisältävää terässäiliötä, joiden yhteistilavuus oli 25 500 m. Säiliöiden eristeenä oli perliitin, PVC:n ja lasikankaan yhdistelmä.


title: LNG-säiliöalus

text: Japani aloitti nesteytetyn maakaasun tuonnin Alaskasta marraskuussa 1969. Gaz Transport -membraanityyppinen Polar Alaska toi kaasun Tokioon. Toinen samanlainen alus, Arctic Tokyo, aloitti samalla reitillä maaliskuussa 1970. Samana vuonna esiteltiin Moss-pallosäiliö. Japanilaisen IHI:n (Ishikawajima-Harima Heavy Industries) kehittämä prismaattinen säiliö esiteltiin 1985. Kaksi ensimmäistä tällaisia säiliöitä käyttävää alusta, Polar Eagle ja Arctic Sun, luovutettiin 1993 ja ne aloittivat liikenteen Alaskan ja Tokion välillä. Vuonna 2013 sovittiin LNG:n kuljetuksista myös Alaskan pohjoisosista Japaniin ja sitä kautta muualle Aasian markkinoille.


title: LNG-säiliöalus

text: Vuonna 2004 valmistui ensimmäinen dieselsähköistä koneistoa käyttävä alus, Gaz de France Energy. Joko kaasua tai raskasta polttoölyä polttoaineenaan käyttävän aluksen säiliöiden yhteistilavuus on 74 000 m.


title: LNG-säiliöalus

text: Vuonna 2017 venäläiset aloittivat LNG-liikenteen Koillisväylällä. Sitä on arvosteltu ympäristöriskeistä.


title: Molybdeenihohde

text: Molybdeenihohde (MoS) eli molybdeniitti on molybdeenin malmimineraali, joka on koostumukseltaan molybdeenidisulfidia. Molybdeenihohteessa on 60 % molybdeenia ja onkin molybdeenimetallin mineraaleista merkittävin.


title: Molybdeenihohde

text:
Molybdeenihohde on kidejärjestelmältään heksagonaalinen. Kiteet ovat kuusisivuisia levyjä, mutta ne ovat harvinaisia omamuotoisina. Väriltään molybdeenihohde on lyijynharmaa, sinertävään vivahtava. Kiilto on metallimainen. Viirun väri on sinertävän harmaa. Molybdeenihohde on kuitenkin sen verran pehmeä, että siitä jää tahroja hyvin helposti käteen, kun siihen koskee.
Kovuus on 1–1,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 4,6–5,0 g/cm³.


title: Molybdeenihohde

text: Molybdeenihohdetta esiintyy graniitissa, pegmatiiteissa ja kvartsijuonissa. Myös apliiteissa ja scheeliitissä molybdeenihohdetta saattaa olla. Suomessa on louhittu molybdeenihohdetta toisen maailmansodan aikaan Pielisjärven Mätäsvaarassa. Sitä on myös tavattu Suomussalmella, Sotkamossa, Ylitorniossa ja Rautiossa.


title: Lämmöneriste

text: Lämmöneriste on ainekerros, jota käytetään estämään lämmönsiirtymistä silloin kun halutaan säilyttää jokin kappale ympäristöstä poikkeavassa lämpötilassa.


title: Lämmöneriste

text: Lämpö siirtyy aineesta toiseen johtumalla, konvektiolla ja/tai lämpösäteilemällä. Lämmöneristeiden päätyypit ovat siten lämmönsiirtymistapojen mukaan:


title: Lämmöneriste

text: Usein lämmöneristerakenne on näiden päätyyppien yhdistelmä. Esimerkiksi termospullossa on ulkopuolella heijastava pinta, sekä pullon sisä- ja ulkokuoren välissä tyhjiö.


title: Lämmöneriste

text: Lämmöneristeen eristyskykyä kuvaa sen "lämmönläpäisykerroin". Mitä pienempi arvo, sen parempi eristyskyky.


title: Lämmöneriste

text: Useimmat lämmöneristeet perustuvat paikallaan pysyvään ilmakerrokseen, joka vähentää johtumista ja kovektiota, muttei säteilyä. Tavallisimmat tyypit ovat rakenteeltaan kuitumaiset (esimerkiksi untuva ja erilaiset villat), huokoiset (esimerkiksi korkki tai styroksi) ja rakeiset (esimerkiksi sintratut) eristemateriaalit.


title: Lämmöneriste

text: Ilmaeristeiden eristekyky riippuu seuraavista asioista:


title: Lämmöneriste

text: Mikä tahansa huonosti lämpöä johtava materiaali voi toimia lämmöneristeenä. Tyypillisiä kiinteiden lämmöneristeiden materiaaleja ovat keraamit ja tiilet vaikkapa tulisijoissa, tai hirsi seinärakenteessa.


title: Lämmöneriste

text: Avaruusalusten lämmöneristäminen on hyvin keskeistä niiden toiminna takaamiseksi. Mahdollisimman pieni massa ja toisaalta tilavuus on tärkeää myös lämmöneristeissä, sillä aineen vienti avaruuteen on äärimmäisen kallista. Avaruudessa ei ole Auringon säteilyltä suojaavaa ilmäkehää, joten säteily pääsee lämmittämään laitteita täydellä intensiteetillä, joka on Maan keskimääräisellä etäisyydellä Auringosta nk. aurinkovakion eli I = 1,37 ± 0,02 kW/m suuruinen. Tavallisesti käytetään niin kutsuttuja monikerroslämmöneristeitä, jotka koostuvat useista ohuista ainekerroksista. Eristämiseen voidaan käyttää myös lämpöä eristävää maalia pintakäsittelynä.


title: Lämmöneriste

text: Lämpöeristyksen toiminta on tärkeää esimerkiksi avaruussukkuloiden Maahan paluussa. Laukaisussa ja Maahan paluussa avaruusalukset joutuvat suureen mekaaniseen rasitukseen. Avaruussukkula Columbian tuhoutuminen 1. helmikuuta 2003, johtui lämpöeristyksen pettämisestä ilmakehään paluun aikana. Tämä taas johtui lämpöeristyksen vaurioitumisesta sukkulan laukaisussa.


title: Lämmöneriste

text: Rakennustekniikassa käytettyjä lämmöneristeitä ovat muun muassa mineraalivillat (lasivilla ja vuorivilla), puukuitueristeet (selluloosa), pellavakuitueriste, sahanpuru, puukuitulevyt, EPS- ja XPS-levyt (polystyreeni) ja PU -ja PIR polyuretaani sekä fenolieristeet. Myös puuvillavanua ja puuhakelevyä on käytetty eristeenä.


title: Lämmöneriste

text: Uudempi tulokas aerogeeli on eristyskyvyltään ylivoimainen, mutta toistaiseksi varsin kallis materiaali. Ruotsalainen yritys on keksinyt tavan parantaa sen valmistuksen kustannustehokkuutta, pudottaen valmistuskustannuksia 90 %. Eriste on 2–3 kertaa tehokkaampi eriste kuin solumuovi tai lasivilla.


title: Lämmöneriste

text:
Lämmönjohtavuus (toisinaan myös lämmönjohtavuuskyky, tunnus λ) kuvaa, miten hyvin jokin materiaali johtaa lämpöä.
Edellä mainittujen rakennuseristeiden lämmönjohtavuus (lambda declared) järjetyksessä:Valmis rakenne voi itsessäänkin toimia riittävänä eristeenä, esimerkiksi erilaisissa tiilirakenteissa. Tällöin yleensä eristyskyky perustuu rakenteen sisältämään liikkumattomaan ilmaan.


title: Lämmöneriste

text: Eristeen valinnassa tulisi kiinnittää huomio koko "rakenteen" toimivuuteen "halutussa ympäristössä". Eristeellä ja rakenteella voi olla myös "toiminnallisia vaatimuksia" esimerkiksi palonkeston suhteen. Lämmöneristeitä käytetään erittäin vaihtelevissa ympäristöissä ja kohteissa; esimerkiksi lähes tuhatasteisen voimalaitoskattilan tulipesän eristys eroaa huomattavasti maahan upotettavien vesiputkien routaeristyksestä.


title: Lämmöneriste

text: Teknisten seikkojen lisäksi oikean eristetyypin valinta on resurssikysymys, johon vaikuttavat esimerkiksi hinta, saatavuus, sekä käytettävissä oleva rakennustekniikka ja -tavat. Joissakin tilanteissa jopa eristekerroksen vahvuus saattaa olla määräävä tekijä – esimerkiksi metallin valussa käytettävissä kuupissa, tai rakennuksissa, joissa eriste voi rajoittaa hyötykäyttöön saatavaa tilaa.


title: Lämmöneriste

text: Lämmöneristeissä lämmön johtuminen on yleensä lähes lineaarinen ilmiö, joten karkeana sääntönä eristekerroksen kaksinkertaistaminen kaksinkertaistaa myös eristyskyvyn. Valmiissa rakenteessa tapahtuu lämpöhävikkiä muun johtumisen, konvektion ja säteilylämmönsiirron myötä ja nämä muuttavat hieman lineaarisuutta, mutta niden vaikutus oikein suunnitelluilla rakenteilla on vähäinen. Eri rakennekerrosten lämmönjohtavuuksien ja muiden ominaisuuksien perusteella rakenteella voidaan laskea U-arvo, joka kuvaa koko rakenteen eristyskykyä.


title: Indianapolis 500 1950

text: Indianapolis 500 1950 oli Formula 1-historian kolmas kilpailu. Kilpailu ajettiin Yhdysvalloissa Indianapolisin radalla 30. toukokuuta 1950. Se sisältyi myös Formula 1:n MM-sarjaan, vaikkei yksikään itse F1-sarjan kuljettajista ajanut tässä kilpailussa eikä tämän kilpailun kuljettajat ajaneet muissa kilpailuissa.


title: Stéphane Sarrazin

text: Stéphane Sarrazin (s. 2. marraskuuta 1975 Barjac, Ranska) on ranskalainen autourheilija, joka on kilpaillut vuodesta 2014 asti Formula E -sarjassa Venturi Grand Prixin tallissa. Sarrazin ajoi rallin MM-sarjaa Subarun tehdastallissa vuodesta 2004 lähtien.


title: Stéphane Sarrazin

text: Sarrazin aloitti uransa rata-autoilijana ja kilpaili Formula 3000 -sarjassa. Sarrazinilla on tilillään myös yksi Formula 1 -kilpailu, kun hän kaudella 1999 tuurasi Brasilian GP:ssä Luca Badoeria Minardilla. Sarrazin keskeytti kyseisen kilpailun. Hän on toiminut myös Prostin ja Toyotan Formula 1-tallien testikuljettajana.


title: Stéphane Sarrazin

text: Sarrazin teki vaihdoksen ralliautoilun puolelle kun hän vuonna 2004 osallistui kahteen MM-osakilpailuun ja seuraavana vuonna pääsi Subarun tehdastallin kakkoskuljettajaksi. Vuodesta 2012 Sarrazin on kilpaillut FIA World Endurance Championship -sarjassa jossa hän ajaa Toyotalla.


title: Pultseila

text: Pultseila oli ennen kylähallintoalue Prääsän piirin lounaisosassa Pitkärannan piirin rajalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuonna 2006 se yhdistettiin Vieljärven maalaiskuntaan.


title: Pultseila

text: Pultseilan kylähallintoalue rajoittui pohjoisessa Kolatselän kylähallintoalueesen, idässä Vieljärven kylähallintoalueeseen ja etelässä Kinalahden kylähallintoalueeseen. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Koivuselkä, ja kyliä oli kaikkiaan kaksi (Uusi ja Vanha Koivuselkä). . Alueella oli 400 asukasta 1996.


title: Savinovo

text:
Savinovo on kylä Prääsän piirin Vieljärven kunnassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Aiemmin kylä oli Savinovon kylähallintoalueen (kunnan) keskus.
Savinovon kylä sijaitsee 58 kilometriä Prääsästä länteen. Kylässä on 180 asukasta (1996). Väestö saa elantonsa lähinnä maataloudesta. Kylän läheisyydessä on ortodoksinen tsasouna.


title: Savinovo

text: Savinovo oli aiemmin oman kunnallishallintoyksikkönsä, Savinovon kylähallintoalueen keskus, mutta alue yhdistettiin Vieljärveen vuonna 2006. Savinovon kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin keskiosassa ja rajoittui pohjoisessa Sodderin ja Essoilan kylähallintoalueisiin, idässä Nuosjärven kylähallintoalueeseen, etelässä Vieljärven kylähallintoalueeseen ja lännessä Kolatselän kylähallintoalueeseen. Kylähallintoalueella oli 400 asukasta vuonna 1987. Savinovon alueen kyliä ovat Akimovo, Kutselkä, Kaskiselkä, Lamminselkä, Majaselkä, Pogojla, Puntšojla, Simanovanselkä, Syssoila, Hlebozero (Hetsula) ja Tšornaja Lamba.


title: Serpentiini

text: Serpentiini (Mg(OH)SiO) on kidejärjestelmältään monokliininen mineraali, mutta sen esiintyminen kidemuotoisena on hyvin harvinaista. Serpentiini esiintyy myös kahtena eri muunnoksena. Lehtiserpentiini eli antigoriitti on tiivistä tai suomuista. Kuituserpentiini eli krysotiili on hienokuituista.


title: Serpentiini

text: Serpentiinin väri vaihtelee vaaleanvihreästä tummanvihreään. Se saattaa myös olla kellertävänvihreää, mustaa tai punaruskeaa. Viiru on vihertävänvalkoinen. Serpentiinin kiilto on rasvakiilto tai vahakiilto. Voi olla myös mattakiiltoinen. Kovuus on 3-4 Mohsin asteikolla. Muunnokset voi olla pehmeämpiä. Ominaispaino on 2,5–2,6 g/cm³. Serpentiini tuoksuu rikille.


title: Serpentiini

text: Serpentiiniä on päämineraalina serpentiinikivessä eli serpentiniitissä. Sitä esiintyy myös muuttumistuloksena emäksisissä ja ultraemäksisissä syväkivissä ja pieninä määrinä epäpuhtaissa kalkkikivissä.


title: Serpentiini

text: Serpentiiniä esiintyy oliviinin, talkin kanssa. Suomessa sitä tavataan Kainuussa, Lapissa ja Pohjois-Karjalassa. Serpentiiniesiintymiä on löydetty myös Koillis-Savosta.


title: Serpentiini

text: Serpentiiniä käytetään jonkin verran koruissa ja koriste-esineissä (jaloserpentiiniä).


title: Serpentiini

text: Serpentiniitti voi näkyä maastossa erikoisina kalliomuodostelmina. Serpentiinipitoisessa kallioperässä ravinteita on niukasti. Kromi- ja nikkelipitoisuudet voivat puolestaan olla korkeita. Serpentiinialueilla kasvaakin varsin omaleimainen kasvilajisto. Suomen serpentiinikallioilla tavataan esimerkiksi viherraunioista, serpentiiniraunioista ja serpentiinipikkutervakkoa.


title: Serpentiini

text: Serpentiinialueita on alettu suojella viime vuosina Koillis-Savossa. Suojelukohteita on Kaavilla ja Juankoskella. Yhteensä suojeltuja serpentiinialueita on yli 100 hehtaaria. Valtio omistaa alueista 32 hehtaaria. Uusia suojelualueita on vireillä yhteensä noin 70 hehtaarin verran (tilanne lokakuussa 2013). Serpentiinialueita on suojeltu Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelman eli METSO-ohjelman avulla.


title: Serpentiini

text: Koillis-Savossa Kaavin serpentiinialueiden kangasmetsissä kasvaa runsaasti siniheinää. Alueen kallioilla esiintyvät tunturihärkki ja pulskaneilikka, joiden paikalliset rodut ovat pieniä ja vaatimattomia. Kaavin pulskaneilikkarotu on todettu äärimmäisen uhanalaiseksi. Muita alueen lajeja ovat serpentiiniraunioinen, viherraunioinen, liuskaraunioinen, nyylähaarikko, otalaakajäkälä ja haavanlimijäkälä. Kaavin serpentiinkohteissa kasvavia lajeja ovat myös uhanalaiset takkuhankajäkälä ja rotkokehräjäkälä.


title: Millennium

text: Millennium ( + "annus") on latinalaisperäinen sana, jolla voidaan tarkoittaa:


title: Fado em Mim

text: Fado em Mim on portugalilaisen fadolaulaja Marizan ensimmäinen albumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2002. Siitä on sittemmin julkaistu versio, jossa on mukana toisena CD:nä livelevy. Albumin kaikki sanoitukset ovat portugaliksi.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona oli brittiläinen sotilasyksikkö, joka taisteli toisessa maailmansodassa. Divisioona osallistui useisiin operaatioihin, joissa se kärsi suuria tappioita, erityisesti Operaatio Market Gardenissa.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: 1. laskuvarjodivisioona perustettiin 31. lokakuuta 1941 ja sen komentajaksi määrättiin kenraalimajuri Frederick Browning. Divisioona koostui aluksi 1. laskuvarjoprikaatista ja 1. maahanlaskuprikaatista, mutta heinäkuussa 1942 siihen liitettiin 2. laskuvarjoprikaati, jolloin siitä tuli vahvuudeltaan täysi divisioona. Kuitenkin loppuvuodesta 1942 1. laskuvarjoprikaati lähettiin Pohjois-Afrikkaan ja täten divisioonan vahvuus väheni jälleen entiselle tasolle. Yhden prikaatin puuttuminen korvattiin 3. laskuvarjoprikaatilla.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Divisioona lähetettiin 1. toukokuuta 1943 kenraalimajuri George F. Hopkinsonin komennossa Pohjois-Afrikkaan, jossa siihen liitettiin 1. laskuvarjoprikaati. Divisioonasta oli tällöin irrotettu kotiin jäänyt 3. laskuvarjoprikaati, joka muodosti perustan 6. laskuvarjodivisioonalle. 1. laskuvarjodivisioona osallistui maihinnousuun Sisiliaan, mutta vain 1. laskuvarjo- ja 1. maahanlaskuprikaatien voimin.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Yksikölle annettiin 9. syyskuuta käsky edetä Taranton satamakaupunkiin Italian mantereelle. Vallattuaan sataman 2. ja vasta divisioonaan liitetty 4. laskuvarjoprikaati etenivät sisämaahan. Kenraalimajuri Hopkinson sai surmansa vihollisen konekivääritulessa ja komentajuus siirtyi prikaatinkenraali Ernest Downille, joka oli 1. laskuvarjoprikaatin komentaja. Marraskuussa divisioona sai käskyn palata Englantiin, mutta 2. laskuvarjoprikaati jäi Italiaan erillisenä yksikkönä.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Tammikuussa 1944 divisioonan komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Roy Urquhart. Normandian maihinnousussa divisioona oli reservissä eikä osallistunut taisteluihin kuten 6. laskuvarjodivisioona, joka teki maahanlaskuja Ranskaan.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Divisioona liitettiin osaksi liittoutuneiden 1. laskuvarjoarmeijaa 2. elokuuta 1944.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Normandian maihinnousun ja Arnhemin (Operaatio Market Garden) välillä suunniteltiin noin 17 laskuvarjo-operaatiota, jollaiseen divisioona olisi ottanut osaa, mutta kaikki operaatiot peruttiin eri syistä. Yleisinpänä syynä oli maajoukkojen nopea eteneminen, jolloin suunnitellut kohteet oli jo vallattu, kun operaatio olisi voitu toteuttaa. Divisioonan keskuudessa kehitettiin nimitys: "tulokseton/kuolleena syntynyt divisioona".


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Ennen Operaatio Market Gardenia 1. laskuvarjodivisioona ei ollut kertaakaan taistellut kokonaisena yksikkönä. Kuitenkin tässä operaatiossa sille annettiin ilmeisesti kaikkein tärkein tehtävä. Sen piti pitää hallussa Arnhemin kaupunki, kunnes XXX armeijakunta saapuisi Belgiasta. Suunnittelun alkuvaiheessa kenraali Urquhart oli halunnut puolustettavaa, tasaista aluetta divisioonan laskeutumisalueeksi. Vaikka muutamat alueet näyttivät sopivilta, niin niillä kaikilla oli jokin haittapuolensa ja divisioonan oli pakko laskeutua noin 12 kilometrin päähän erittäin tärkeästä sillasta, joka sen piti vallata ja puolustaa. Tämä oli vastoin Normandian maihinnousun ja Sisilian operaation antamista tärkeistä opetuksista, joissa oli havaittu, että maahanlaskujoukkojen tuli laskeutua mahdollisimman lähelle kohteitaan.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Tiedustelukoneet ja (epäluotettavaksi oletettu) hollantilainen vastarintaliike olivat myös havainneet joitakin vihollisen panssarivaunuja metsissä Arnhemin lähistöllä. Liittoutuneiden ylijohto ei kuitenkaan ottanut näitä valokuvia huomioon vaan pitivät niissä näkyviä tankkeja taistelukelvottomina. Tosiasiassa alueella oli kaksi II SS-panssariarmeijakunnan SS-panssaridivisioonaa , jotka oli siirretty sinne saksalaisten eteläiseltä rintamaosuudelta. Nämä kaksi divisioonaa oli vedetty Arnhemiin, koska "siellä ei tapahdu mitään", mutta jonne 1. laskuvarjodivisioona pudotettiin 17. syyskuuta 1944.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Sillan nopean valtaamisen varmistamiseksi jeepeillä varustettu moottoroitu yksikkö laskeutui divisioonan mukana. Yksikkö kohtasi kuitenkin erilaisia vastoinkäymisiä ja joutui matkalla sillalle väijytykseen. Täten divisioona joutui etenemään jalan Arnhemiin. Vain puolet divisioonasta saapui ensimmäisenä päivänä, sillä kuljetuskoneista oli pulaa. Kaikki kolme 1. laskuvarjoprikaatin pataljoonaa yrittivät edetä Arhmeniin, mutta vain 2. pataljoona onnistui saavuttamaan tavoitteena olevan sillan. Tämä pataljoona, jota komensi everstiluutnantti John Frost, miehitti sillan pohjoispään ympärillä olevat talot.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Divisioona yritti lähettää vahvistuksia sillalla olevalle Frostin komentamalle 2. pataljoonalle, mutta saksalaiset, jotka saivat tasaisesti lisäjoukkoja Saksasta, pysyivät torjumaan brittien hyökkäykset ja työntämään divisioonan pääjoukkoa kauemmas tuosta tärkeästä sillasta. 20. syyskuuta tehtiin päätös luopua yrittämästä sillalle ja divisioona ryhmittyi puolustusasemiin lähelle Oosterbeekiä vasten joen pohjoisrantaa. XXX armeijakunnan odotettiin etenevän joen etelärannalle, ottavan sen haltuun ja jotenkin ylittävän joen pelastaakseen pohjoisrannalla olevan divisioonan.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Evl Frostin 700 miestä taistelivat hengestään ja pitääkseen sillan pohjoispään hallussaan Arnhemin kaupungin keskustassa. Vaikka saksalaiset tankit ja tykistö jatkuvasti tulittivat brittien asemia, niin ne pidettiin. Kuitenkin 21. syyskuuta pataljoonan ammukset olivat loppumaisillaan ja Frostin pataljoona joutui lopulta antautumaan varhain aamulla. Pataljoona oli pitänyt sillan pohjoispään hallussaan kolme päivää ja neljä yötä, joka oli se aika, jonka liittoutuneiden johto oli arvioinut koko 10 005 miehisen eliittidivisioonan tarvittavan alueen hallintaan.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Laskuvarjodivisioona, jolla ei ollut minkäänlaisia panssaroituja joukkoja, pystyi puolustautumaan nelinkertaista vihollisjoukkoa vastaan, jolla oli suhteessa suuri määrä panssarijoukkoja ja tykistöä käytössä. Puolalaisen laskuvarjoprikaatin ja XXX armeijakunnan pääjoukot saapuivat joen eteläpuolelle 22. päivä eli noin kolme päivää myöhässä. Joukot eivät kuitenkaan pystyneet ylittämään jokea paitsi noin 400 puolalaista laskuvarjosotilasta ja brittiläistä jalkaväkisotilasta, jotka tulivat vahvistamaan Oosterbeekin puolutusta. Divisioona määrättiin 25. päivänä vetäytymään joen ylitse. Harhauttaakseen saksalaisia radiomiehet jäivät pitämään yllä radioliikennettä ja lääkintähenkilökunta jäi hoitamaan vaikeasti haavoittuneita, joita ei voitu evakuoida, sillä aikaa kun kenraali Urquhart ja 2 163 divisioonan miestä suoritti joen ylityksen. Divisioonan tappiot operaatiossa olivat noin 1 200 kaatunutta ja 6 642 haavoittunutta, kadonnutta tai vangiksi jäänyttä.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Ylijohto oli arvioinut, että hyväkuntoinen divisioona pystyisi pitämään asemat joen pohjoispuolella vain neljä päivää. Kuitenkin pahasti rampautuneet joukot (mukaan lukien pataljoona motissa keskellä kaupunkia) pystyi pitämään asemat yhdeksän päivää. Alle neljäsosa divisioonan vahvuudesta palasi Arnhemista, eikä divisioonaa käytetty enää taistelutehtävissä. Divisioonan yksiköitä käytettiin Norjassa olevien saksalaisten joukkojen aseistariisuntaan touko-elokuussa 1945. Divisioona lakkautettiin marraskuussa 1945.


title: Brittiläinen 1. laskuvarjodivisioona

text: Divisioonan joukkoihin kuului pioneeri-, viesti- ja tiedusteluyksiköiden lisäksi kevyttä tykistöä, passarintorjuntayksiköitä ja kevyt ilmatorjuntapatteri. Divisioonan pääjoukko muodostui 1-3 prikaatista.


title: Sotka (Karjalan tasavalta)

text: Sotka (myös Yläle, ) on kylä ja entinen kylähallintoalue Prääsän piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006.


title: Sotka (Karjalan tasavalta)

text: Sotkan kylä sijaitsee Suojoen rannalla Sotjärven länsipäässä 78 kilometriä Prääsästä länteen. Kylässä on 380 asukasta (1996). Kylä on perustettu toukokuussa 1949 ja nimensä se sai Sotkien levähdyspaikan mukaan. Nykyisin kylässä toimii luterilainen seurakunta, joka kuuluu Inkerin kirkon alaisuuteen.


title: Sotka (Karjalan tasavalta)

text: Sotkan entinen kylähallintoalue sijaitsi Prääsän piirin länsiosassa Suojärven piirin rajalla. Alue rajoittui pohjoisessa tuolloiseen Jessoilan kylähallintoalueeseen, kaakossa Savinovon kylähallintoalueeseen, sekä etelässä Kolatselän ja Vieljärven kylähallintoalueisiin. Kylähallintoalueen keskuskylä oli Sotka. Alueeseen kuuluivat myös kylät Kiviniemi (Kamennavolok), Novyje Peski (Šotjärven asema) ja Ulalega.


title: Sotka

text: Sotka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Haato

text: Haato Oy (oik. NIBE-Haato) on lämminvesivaraajien valmistukseen erikoistunut yritys, jonka tilat sijaitsevat Vantaan Tammistossa. Haato perustettiin Korsossa vuonna 1939. Vuodesta 1948 Haato on erikoistunut lämminvesivaraajien valmistukseen, ja yritys onkin Suomen vanhin lämminvesivaraajien valmistaja.


title: Haato

text: Tammikuussa 1999 NIBE Ab osti Haato Varaajat Oy:n liiketoiminnan. Tässä yhteydessä Haaton tuotevalikoimaa laajennettiin NIBE:n maalämpö- ja poistoilmalämpöpumppuihin. Nykyään valmistusta ei ole enää Suomessa, vaan tuotanto on keskitetty Ruotsin Markarydissa oleviin tuotantolaitoksiin.


title: Jessoila

text: Jessoila tai Essoila (, ) on maalaiskunta, sen keskustaajama sekä kylä Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.


title: Jessoila

text: Jessoilan maalaiskunta sijaitsee Prääsän kansallisen piirin luoteisosassa Suojärven ja Kontupohjan piirien rajalla.


title: Jessoila

text:
Kunnan asutuskeskuksia ovat taajamat Jessoila, Kungojärvi (Кунгозерский, "Kungozerski"), Sotka, Novyje Peski (Šotjärven asema) (Новые Пески), Säpsä ja Kudama (Кудама) sekä kylät Jessoila, Alekka (Алекка), Angenlahti (Ангенлахта, "Angenlahta"), Ivanisto (Иванисто), Korza (Корза), Kurmoila (Курмойла), Mettšelitsa (Метчелица, "Metšälä"), Mišinselkä (Мишинсельга,"Mišinselga"), Nižnjaja Salma (Нижняя Салма), Prokkoila (Проккойла), Rubtšoila (Рубчойла), Salmmeniska (Салменица, "Salmenitsa"), Säämäjärvi, Särkilahti, Kiviniemi (Каменьнаволок, "Kamennavolok"), Lahti, Tšuinavolok (Чуйнаволок), Tšuralahti (Чуралахта "Tšuralahta") ja Uljalega (Улялега).
Jessoilan maaseututaajama sijaitsee Säämäjärven etelärannalla 55 kilometriä Prääsästä luoteeseen. Kylässä oli 2 876 asukasta 1996. Jessoilan kautta kulkee rautatie ja maantie A133 Petroskoista Suojärvelle. Asukkaat työskentelevät lähinnä maatalouden ja rautatien palveluksessa. Kylässä on meijeri. Jessoilassa on säilynyt paljon vanhaa karjalaista puuarkkitehtuuria.


title: Jessoila

text: Särkilahden kylässä on ortodoksinen tsasouna 1800-luvulta.


title: Jessoila

text: Ennen 1920-lukua Jessoila oli osa Säämäjärven kuntaa, jonka lakkauttamisen jälkeen Jessoilasta tuli Säämäjärven piirin hallintokeskus. Sittemmin alue on liitetty Prääsän piiriin. Jessoila oli jatkosodassa Suomen miehittämä 1941-1944.


title: Jessoila

text:
1900-luvun lopulla Jessoila oli nykyistä maalaiskuntaa suppeampi kylähallintoalue, johon kuuluivat asutuskeskukset Alekka, Angenlahti, Ivanisto, Jessoila (keskuskylä), Jessoilan asema, Korza, Kungojärvi, Kurmoila (21 asukasta vuonna 1996), Mettšelitsa, Mišinselkä, Nižnaja Salma, Prokkoila, Rubtšoila, Salmmeniska, Särkilahti (26 asukasta vuonna 1996), Säämäjärvi.
Vuonna 1987 alueella oli 3 200 asukasta. Nykyinen kunta muodostettiin 2006, jolloin siihen liitettiin entiset Lahden ja Sotkan kylähallintoalueet.


title: Kari Hietalahti

text: Kari-Jukka Hietalahti (s. 13. syyskuuta 1964 Savonlinna) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hänen näyttelijänuransa lähti nousuun televisiossa 1990-luvulla esitetystä "Vintiöt"-sketsisarjasta, jossa hän esiintyi yhdessä Jussi Chydeniuksen, Samuli Edelmannin, Janus Hanskin, Santeri Kinnusen, Niko Saarelan ja Juha Veijosen kanssa.


title: Kari Hietalahti

text: Hietalahti on opiskellut Tampereen yliopiston näyttelijäntyön koulutusohjelmassa vuosina 1985–1989 ja on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. Hän on ollut näyttelijänä KOM-teatterissa vuosina 1989–1998 ja sen jälkeen freelancerina. Hän on näytellyt useissa elokuvissa ja toiminut sekä näyttelijänä että käsikirjoittajana monissa televisiosarjoissa.


title: Kari Hietalahti

text: Hietalahti on kirjoittanut kirjan, "Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla. Suuri kalottikirja" (Helsinki-kirjat), joka julkaistiin elokuussa 2011.


title: Kari Hietalahti

text: Hän sai vuoden 2012 parhaan miesnäyttelijän Kultainen Venla -palkinnon roolistaan televisiosarjassa "Roba".


title: Kari Hietalahti

text: Hietalahti pelasi nuorena jääkiekkoa SaPKo:n A-junioreissa SM-tasolla. Hän asuu perheensä kanssa Helsingissä Ullanlinnassa. Hän on avoliitossa pukusuunnittelija Minni Härkösen kanssa, ja heillä on yksi lapsi.


title: Kari Hietalahti

text: Kari Hietalahti valmentaa HJK:n miesten virallista futsal-edustusjoukkuetta.


title: Kari Hietalahti

text: Hietalahti harrastaa perhokalastusta ja on suomalaisen Vision Fly Fishing -perhokalastusmerkin lähettiläs.


title: K-Supermarket

text: K-Supermarket (aiemmin K-supermarket) on Keskon päivittäistavaraketju, johon kuuluu keskisuuria ja suuria elintarvikekauppoja. Sen iskulause on "Tavallista parempi ruokakauppa". Vuonna 2011 K-Supermarketteja oli 205 kappaletta ympäri Suomen. Ketjun johtajana toimi Jorma Rauhala. Vuosina 2002-2017 ketjun nimi oli K-supermarket, sitä ennen vuosina 1994-2002 K-Supermarket (markkinointinimenä KKK Supermarket).


title: K-Supermarket

text: Anttila-tavaratalojen yhteydessä oli toiminut usein K-Supermarket tai K-Market. Niillä Kesko korvasi Anttiloiden omat ruokaosastot Anttilan siirryttyä Keskon omistukseen.


title: K-Supermarket

text: Vuonna 1993 K-ryhmä (Ruokakesko) kokosi kauppansa valtakunnallisiksi ketjuiksi.. Ruokakeskon ketjuja ovat nykyisin K-Citymarket, K-Supermarket ja K-Market. Ensimmäinen K-Supermarket avattiin Nastolassa 10. tammikuuta 1994.


title: K-Supermarket

text: Vuonna 2015 Suomen parhaaksi K-Supermarketiksi valittiin Espoon Mankkaan K-Supermarket. Iltalehden lukijat valitsivat Suomen seitsemän parhaan ruokakaupan joukkoon Mankkaan K-Supermarketin lisäksi myös Helsingin Oulunkylässä sijaitsevan K-Supermarket Mustapekan sekä Nokialla sijaitsevan K-Supermarket Löytiksen.


title: K-Supermarket

text: Myymälät on ryhmitelty maakunnittain ja kunnittain.


title: Welsh corgi

text: Welsh corgi (harvemmin "walesinpaimenkoira") on koirarotu, joka jakaantuu kahteen alarotuun: welsh corgi pembrokeen ja welsh corgi cardiganiin. Rotu on kotoisin Walesista – Pembroke ja Cardigan ovat Walesin paikkakuntia. Corgi on matala, lyhytjalkainen koira, jonka säkäkorkeus on noin 30 cm. Luonteeltaan rotu on melko itsepäinen.


title: Welsh corgi

text: Corgin tärkein käyttö on ollut muun muassa lehmien paimennus, jossa mataluudesta oli sille hyötyä, koska sen avulla se voi paremmin väistellä vihaisten lehmien potkuja. Corgi on suhteellisen terve rotu. Muutamat sairaudet ovat rodulle tyypillisiä: silmäsairaudet, lonkkaniveldysplasia ja selkäviat.


title: Welsh corgi

text: Cardigan on yleisesti ottaen hieman rotevampi ja "kirveellä veistetympi" kuin pembroke. Corgin, varsinkin cardiganin, pystykorvat ovat suuret, minkä takia corgin ravistaessa päätään sen korvat hakkaavat päätä vasten samoin kuin luppakorvaisilla koirilla. Cardiganin korvat ovat pyöreämpikärkiset kuin pembroken. Myös luonteessa on jonkin verran eroa: cardigan on selkeämmin oman perheen koira, pembroke ystävystyy helpommin myös muiden ihmisten kanssa. Karva on keskipitkää. Cardiganin häntä on pidempi ja näyttävämpi kuin pembroken. Monissa maissa pembroken häntä typistetään, ellei koira synny töpöhäntäisenä.Suomessa koirien häntien typistäminen on kuitenkin ollut kiellettyä vuodesta 1996. Silloin tällöin syntyy myös niin sanottuja fluffy-pentuja eli corgeja, joilla on näyttelyissä virheellisenä pidettävä pitkä karva.


title: Welsh corgi

text: Pembroke on yleisempi kuin cardigan. Pembroken suosiota on lisännyt se, että Englannin kuningatar Elisabet on pitkään kasvattanut niitä. Pembroken pentuja rekisteröitiin Suomessa vuonna 2005 241 ja cardiganin 160.


title: Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa

text: Akselivaltoihin kuulunut natsi-Saksa (ja siihen Anschlussilla liitetty Itävalta) kuului toisen maailmansodan häviäjiin. Saksa jaettiin liittoutuneiden (Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Ranska) kesken miehitysvyöhykkeisiin.


text: Jokainen valtio käytti valtaa omalla alueellaan ja harjoitti erilaista hallintoa ihmisten ja paikallishallinnon suhteen. Alkuperäinen suunnitelma hallita Saksaa yhdessä romuttui vuosina 1946–1947, kun idän ja lännen välit kiristyivät ja kylmä sota alkoi.


text: Idästä Oder–Neisse-linjalle ulottuneiden aluemenetysten jälkeen Saksa jaettiin neljään miehitysvyöhykkeeseen ja Neuvostoliiton vyöhykkeen sisällä olleeseen, myös neljään vyöhykkeeseen jaettuun Berliiniin.


text: Kesäkuussa 1948 Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Ranska antoivat Saksan-miehitysvyöhykkeidensä uudistaa valuuttansa valtakunnanmarkasta saksanmarkkaan. Se johti Saksan taloudelliseen jakoon, kun Neuvostoliiton miehittämällä vyöhykkeellä jouduttiin vastavetona vaihtamaan valtakunnanmarkka omaksi saksanmarkaksi (myöhempi DDR:n markka). Idän ja lännen välit kiristyivät ja 1948–1949 Neuvostoliitto aloitti Berliinin saarron, jonka aikana Länsi-Berliiniä jouduttiin huoltamaan lännestä ilmasiltaa pitkin.


text: Saksan läntisistä miehitysvyöhykkeistä muodostettiin toukokuussa 1949 Saksan liittotasavalta. Itäiselle eli Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle perustettiin lokakuussa 1949 Saksan demokraattinen tasavalta eli Itä-Saksa. Berliini pysyi neljän vallan miehityksessä, vaikka käytännössä Länsi-Berliiniä pidettiin monin tavoin osana vanhaa liittotasavaltaa eli Länsi-Saksaa ja Itä-Berliiniä Itä-Saksan pääkaupunkina. Vuonna 1955 molemmat Saksat saavuttivat rajoitetun suvereniteetin, joten miehittäjistä liittolaisiksi muuttuneille joukoille jäi käytännössä edelleen laajat toimintaoikeudet.


text: Vuonna 1989 kommunistijohtoinen järjestelmä sortui Euroopassa, minkä huipentumana oli Saksojen välisen rajan kaatuminen ja erityisesti Länsi-Berliiniä ympäröineen Berliinin muurin murtuminen. Itä-Saksaan uudelleen perustetut osavaltiot sekä miehityksestä vapautunut Berliini liittyivät liittotasavaltaan eli tapahtui Saksan jälleenyhdistyminen 1990. Seuraavan vuoden lopulla hajosi Neuvostoliitto ja sen seuraajavaltion Venäjän asevoimien viimeiset joukot poistuivat Saksasta 1994. Sen sijaan Pohjois-Atlantin sopimusjärjestön jäsenenä Saksa on sopinut, että kaksi liittolaista, Yhdysvallat ja Britannia, saavat pitää siellä tukikohtiaan.


text: Berliinin vyöhykkeitä ei ole mainittu.


text: Itävalta, joka vuodesta 1938 oli ollut liitettynä Saksaan, jaettiin neljään vyöhykkeeseen. Myös Wien jaettiin, mutta Neuvostoliiton ja Ison-Britannian miehitysvyöhykkeet eivät olleet maantieteellisesti yhtenäisiä kuten Berliinissä. Lisäksi Wienin keskusta oli kaikkien neljän vallan yhteisenä vyöhykkeenä. Itävallan miehitys loppui vuonna 1955 solmitun valtiosopimuksen myötä, jolloin maa sai täyden suvereniteetin. Miehitysvallat pääsivät sopuun Itävallan asemasta puolueettomana valtiona eikä maahan jäänyt ulkomaisia sotajoukkoja.


title: Soul Tattoo

text: Soul Tattoo on suomalainen rock-yhtye, jonka musiikkia sävyttävät underground pop, goottigrunge, country punk ja syvän etelän blues.


title: Soul Tattoo

text: Helsinkiläinen Soul Tattoo syntyi 2003. Kun yhtyeen kitaristi-säveltäjä Samuli Laiho, kutsui Hearthill -kumppaninsa Jussi Sydänmäen tekstittämään uusia demojaan. Studioon bassoon ja rumpuihin tulivat Hearthill -miehistöstä tutut Jukka Kiviniemi ja Sasu Moilanen. Bändi aloitti debyyttialbumin levyttämisen 2004, maaliskuun 1. päivänä Musicmakers-studiolla. Kesäkuun 23. päivä julkaistiin single ”Scarecrow Jimmy” (Plastinka). ”Scarecrow Jimmy” -kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo elokuvan "Onnen Varjot" ohella. Sen ohjasi Claes Olsson. Sielukkaan tummanpuhuvaa rock'n'roll -räimettä juurevaan grungeen ja bluesiin yhdistelevä Soul Tattoo oli 2000-luvun alun suurimpia ja puhutuimpia tapauksia. Jo esikoisalbumillaan Suen ja Rumban kanteen kiitänyt yhtye villitsi myös keikoilla: Provinssirockissa ja Ruisrockissa esiintynyt Soul Tattoo voitti parhaan liveaktin Femma-palkinnon vuonna 2005. Vuonna 2006 julkaistu "Pile of Bones" kirvoitti ylistäviä arvioita ja toi yhtyeelle keikkoja Hollannissa ja Norjassa – toipa se mukanaan myös keikan Helsingin jäähallilla esiintyneiden Gary Mooren ja George Thorogoodin lämppärinä. Soul Tattoon liekki paloi kirkkaasti, mutta nopeasti. Vuonna 2008 julkaistun kolmoisalbumi "Malaga" (Rolls Voice/Slap) jälkeen yhtye pakkasi pillit pussiinsa. 2018 yhtye tekee pikapaluun rummuissa Janne Haavisto.


title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.


title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa myös mitattua läpimittaa.


title: Halkaisija

text: Halkaisija on, voimakkaasti yleistäen, pistejoukon kahden pisteen välisen etäisyyden suurin mahdollinen arvo. Metrisessä topologiassa yhtenäisen joukon "A" halkaisijalla eli läpimitalla tarkoitetaan epänegatiivista kokonaislukua


title: Peter Franzén

text: Peter Vilhelm Franzén (s. 14. elokuuta 1971 Kemin maalaiskunta) on suomalainen näyttelijä ja kirjailija. Hän on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.


title: Peter Franzén

text: Franzén on näytellyt elokuvissa ja televisiosarjoissa. Lisäksi hän on kirjoittanut romaanin "Tumman veden päällä" (2010), joka perustuu osittain hänen omiin kokemuksiinsa. Hän on ohjannut ja käsikirjoittanut myös kirjaan perustuvan samannimisen elokuvan, jonka ensi-ilta oli 2013.


title: Peter Franzén

text: Uran teatteripainotteisten alkuaikojen jälkeen Franzén on keskittynyt elokuvanäyttelemiseen ja on esiintynyt yli 40 elokuvassa ja 15 televisiosarjassa Suomessa ja ulkomailla. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Kuningasjätkä", "Rukajärven tie", "Badding", "Emmauksen tiellä", "Rölli ja metsänhenki", "Kuutamolla", "Pahat pojat", "Koirankynnen leikkaaja", "Matti", "Rööperi", "Ralliraita" ja "Suden arvoitus".


title: Peter Franzén

text: Vuonna 2013 Franzénille myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Peter Franzén

text: Suomalaisten elokuvien lisäksi Franzén on näytellyt saksan-, englannin-, ruotsin-, viron- ja unkarinkielisissä elokuvissa. Hän näytteli eräässä "" -rikossarjan jaksossa unkarilaismiehen ruumista sekä "True Blood" -sarjan jaksossa viikinkiä.


title: Peter Franzén

text: Vuonna 2015 Franzén näytteli Reiniger-hahmoa "The Gunman-"elokuvassa. Vuonna 2016 hän alkoi näytellä Harald Kaunotukkaa "Viikingit-"sarjassa. Kaunotukka on Franzénin merkittävin kansainvälinen rooli.


title: Peter Franzén

text: Vuonna 2017 Franzén näyttelee Luc Bessonin ideoimassa "Underground"-toimintatrillerissä, jonka kuvaukset alkoivat elokuussa. Elokuvan muissa päärooleissa nähdään Ben Kingsley ja Carly Chaikin.


title: Peter Franzén

text: Franzén asui näyttelijävaimonsa Irina Björklundin kanssa vuodesta 1999 lähtien Los Angelesissa, kunnes perhe muutti syksyllä 2013 Ranskaan. Pariskunnalla on vuonna 2007 syntynyt poika.


title: Rostiophus

text: Gesta Danorumissa Rostiophus mainitaan Odinin pojan syntymän ennustaneena tietäjänä. Tuntemattoman tekijän Suomen kronikassa 1600-luvulta Rostiophus mainitaan nimellä Rostiofi ja hänet on ylennetty kuninkaaksi. Tässä kronikassa kansallisuusnimi "phinnicus" on nykyaikaiseen tapaan ymmärretty "suomalaista" tarkoittavaksi.


title: Rostiophus

text: Kronikan mukaan Rostiofin kohotti arvoasemaan viisaus ja mainekkaat teot, joissa hän oli ylivoimainen muihin verrattuna. Hän oli myös hyvin älykäs, eikä maailmassa arveltu olevan mitään arvoitusta, johon hän ei olisi keksinyt ratkaisua. Hänen erikoisalaansa oli ennustaminen ja jälkikäteen hänen ennustuksensa osoittautuivat oikeiksi. Hän oli hyvin ystävällinen ja osoitti lempeyttä ennustaessaan ihmisten kohtaloita. Hänelle myönnettiinkin ylin käskyvalta ja vieläpä hänen katsottiin ansaitsevan jumalallisia kunnianosoituksia. Kaikki noudattivat hänen määräyksiään kuuliaisesti ja hartaan kunnioittavasti.


title: Rostiophus

text: Rostiofi hallitsi pitkään alamaisiaan ilman apulaisia. Kuninkaan toimeliaisuus riitti kaikkiin hallitustehtäviin, joten toisten apua ei tarvittu. Hänen nimensä maine kantautui naapurikansojenkin keskuuteen. Rostiofin kunniaksi tehtiin lauluja eli runoja sekä hänelle tuotiin lahjoja, jotka hän otti vastaan uhreina. Rostiof hallitsi pitkään ja hänen muistonsa säilyi useiden vuosisatojen ajan. Rostiofin haudan sanotaan olevan loistelias, paikalle kasattiin kiviä, joista rakennettiin suunnaton kumpu.


title: Rostiophus

text: Rostiofia palvottiin Pohjolassa ennen Aasiasta tullutta Odinia, joka asetuttuaan Uppsalaan sai Rostiofille kuuluneet jumalalliset kunnianosoitukset.


title: Alkuperäiskansa

text: Alkuperäiskansa on (vähemmistönä oleva) kansallisuus, joka on jonkin alueen alkuperäistä väestöä. Alkuperäiskansat muodostavat noin 6 prosenttia maailman väestöstä, ja pelkästään Intiassa on yli 100 miljoonaa alkuperäiskansoihin kuuluvaa ihmistä.


title: Alkuperäiskansa

text: Alkuperäiskansa on määritelty esimerkiksi kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksessa numero 169. Sen mukaan näille kansoille on ominaista, että ne polveutuvat väestöstä, joka maan valloituksen tai asuttamisen tai nykyaikaisen kansallisvaltion muodostumisen aikaan asui maassa. Toiseksi alkuperäiskansat ovat eläneet pitkälti riippumattomina aluetta hallitsevasta valtiosta ja säilyttäneet kielelliset, kulttuuriset ja yhteisölliset ominaispiirteensä ainakin osittain ympäröivästä valtakulttuurista erillisinä. Tällaiset määritelmät ovat kuitenkin tulkinnallisia. Saamelaisille on myönnetty alkuperäiskansan asema Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä. Näistä maista vain Norja on ratifioinut ILO:n sopimuksen.


title: Alkuperäiskansa

text: Arkeologian professori Ari Siiriäinen pitää termiä "alkuperäiskansa" harhaanjohtavana. "Termi pitää sisällään ajatuksen siitä, että jokin kansa voisi omistaa asuttamansa maa-alueen siksi, että he ovat alueen ensimmäisiä asukkaita", vaikka usein he ovat vain syrjäyttäneet jonkin vielä aikaisemman kansan. Myös sana "kansa" on kiistanalainen ja mielivaltainen käsite.


title: Alkuperäiskansa

text: Yhdistyneiden kansakuntien julkaiseman selvityksen mukaan alkuperäiskansojen eliniänodote on lyhyempi kuin muulla väestöllä. Syynä ovat muun muassa köyhyys, aliravitsemus ja tartuntataudit.


title: Alkuperäiskansa

text: 80 prosenttia maapallon biodiversiteetistä on alkuperäiskansojen alueella. Alkuperäiskansojen laajemmat maaoikeudet hillitsevät tutkimuksen mukaan ilmastonmuutosta, ja ovat taloudellisin keino suojella metsiä ja siten sitoa hiilidioksidia. Alkuperäiskansat harjoittavat metsissään usein perinteistä ja kestävää elämäntapaa.


title: Alkuperäiskansa

text: Professori Siiriäisen mukaan "alkuperäiskansat" kuluttavat luontoa kuten muutkin, jopa asumiskelvottomaksi. Vaikka ihmisten vähyyden kehittymättömän teknologian vuoksi tämä kulutus jää joskus vähäisemmäksi, se ei hänen mielestään tarkoita, että alkuperäiskansa "ymmärtäisi luontoa" tai "olisi yhtä luonnon kanssa".


title: Alkuperäiskansa

text: Huomattavia eurooppalaisia alkuperäiskansoja ovat baskit, saamelaiset, Krimin tataarit, nenetsit, samojedit, komit sekä adygelaiset kansat, kuten tšerkessit. Afrikassa monia kansoja pidetään alkuperäiskansoina, vaikka he ovatkin erityisen usein syrjäyttäneet aiempia kansoja, osa melko äskettäin. Amerikassa kaikkia 1400-luvun eurooppalaisvalloittajien edeltäjistä polveutuvia pidetään alkuperäiskansoina (intiaanit, eskimot). Aasiassa alkuperäiskansoja ovat esimerkiksi armenialaiset, Pohjois-Irakin assyrialaiset, Hokkaidon ainut ja lukemattomat muut. Muualla heitä ovat muun muassa Australian aboriginaalit ja Uuteen-Seelantiin noin 1280 saapuneet maorit.


title: Fernioti

text: Fornjotr (Fornjot, Fernioti tai Fornioti), sananmukaisesti suomennettuna "Muinaisjätti", on toinen Suomen kronikassa mainittu mytologinen Suomen kuningas. Fernioti oli myös Rostiofin tapaan kiinnostunut taikuudesta. Häntä arvostettiin suuresti ja hänen maineensa levisi myös ulkomaille, josta haluttiin päästä hänen oppilaakseen. Ferniotilla oli monta lasta, joiden nimistä ja vaiheista ei ole säilynyt tietoja. Ferniotin tyttärenpojasta, Gylfistä tuli Ruotsin kuningas.


title: Fernioti

text: Tiedot on peräisin Snorri Sturlusonin saagasta "Kuinka Norja asutettiin".


title: Fernioti

text: Christfrid Ganander kertoo Mythologia Fennicassa Forniotin nimen tulleen sanasta Jotun eli Joter (jootit) joka oli muinoin Suomen kansan nimi. Hän toteaa, että ""Fornioter" oli kuningas "Jättalandissa" (jättiläisten maassa), jota Suomeksi kutsuttiin, Qwenlandissa eli Terra Amazonumissa, joka sijaitsi merenpohjasta "itään"." Ganander arvelee Forniotin olleen jumalten sukua ja hänen asettuneen asumaan Jotnahemin osaan jota silloin kutsuttiin nimellä Kvenland, joka oli Pohjanmaalla.


title: Creet

text: Cree-intiaanit ovat Kanadassa asuva Pohjois-Amerikan alkuperäiskansa. Creen kielet muodostavat algonkin-kieliryhmään kuuluvan alaryhmän, johon alun perin kuului useita toisistaan erottuvia murteita. Creitä oli historiallisen kauden alussa arvioiden mukaan 30 000 henkeä ja he kansoittivat laajoja alueita Kanadassa Hudsoninlahden etelä- ja länsipuolella Albertassa, Manitobassa, Ontariossa, Quebecissä ja Saskatchewanissa. Idässä rajana lienee ollut Michiganjärvi.


title: Creet

text: Nykyään cree on suurin Kanadan alkuperäisistä kielistä. Sen puhujia on noin 78 000.


title: Creet

text: Ensimmäinen historiallinen maininta creistä on 1640-luvulta, jolloin ranskalaiset jesuiitat tapasivat heidät Hudson Bayn lähettyviltä. Vuonna 1666 lähetyssaarnaaja Claude-Jean Allouez antoi lisää tietoa creistä ja kertoi, että nämä olivat liikkuvampia kuin muut alueen kansat, eikä heillä ollut kiinteitä kyliä.


title: Creet

text: Itäisimmät creet joutuivat jo varhain 1600-luvulla ranskalaisen turkiskaupan vaikutuspiiriin. Englantilaisen Hudson’s Bay Companyn perustaminen 1670-luvun alussa York Factoryyn Hudsoninlahden rannalle sitoi creet yhä tiiviimmin kaupankäyntiin ja sai heidät toimimaan yhtiön hankkijoina laajoilla alueilla. Turkiskaupasta muotoutui heidän pääelinkeinonsa. Creet välittivät eurooppalaisia kauppatuotteita etelään ja länteen. Samalla he asettivat sulkuja Hudsonin Lahdelta lähteville suurille vesireiteille hallitakseen alueen kaupankäyntiä. Creiden strateginen sijainti antoi hyvän perustan kauppasulkujen luomiseen. Vuodesta 1670 aina 1800-luvun alkuun saakka creet olivat kaikista intiaanikansoista eniten edistämässä eurooppalaisen turkiskaupan leviämistä pohjois-Amerikassa.. Siouxien kansoista erkaantuneet assiniboinet loivat ystävälliset suhteet creihin ja saivat näiltä luvan käyttää suljettuja vesireittejä kauppatavaroiden kuljettamiseen läntisille preerioille.


title: Creet

text: Creet liittoutuivat läntisten kielisukulaistensa mustajalkojen ja myöhemmin etelämpänä asuvien mandanien ja hidatsojen kanssa pitääkseen puoliaan siouxien hyökkäyksiä vastaan. Mandanien ja hidatsojen kylät toimivat kauppakeskuksina, josta creet ja assiniboinet vaihtoivat eurooppalaisten myyntiartikkeleita läntisten ja eteläisten intiaanien tuomiin tuotteisiin. Näin kauppaverkosto levisi yhä laajemmille alueille. Turkisten ja ruokatarvikkeiden lisäksi erilaiset työkalut ja sotatarvikkeet olivat kysyttyjä ja 1700-luvun puolivälissä merkittävään asemaan nousivat hevoset ja tuliaseet.


title: Creet

text: Kylmät talvet ja tieto preerioilla samoilevista biisonilaumoista saivat osan creistä vaeltamaan kohti läntisiä tasankoja 1700-luvun alkuvuosina. Muuttoliike alkoi Winnipegjärven alueelta. Creet liikkuivat kanootein, jalkaisin ja koiravaljakoin. Vuoteen 1730 mennessä heistä oli tehty useita havaintoja Saskatchewanin eteläisilla tasangoilla. Eräs creiden kanssa tekemisiin joutuneista oli tutkimusmatkailija ja turkiskauppias Pierre La Vérendrye, joka etsi retkikunnalleen tietä Kanadan läntisille preerioille,


title: Creet

text: Creiden saapuessa Saskatchewanin preerioille he joutuivat keskelle paikallisia intiaanisotia. Kalliovuorilta tulleet shoshonit ("snaket") terrorisoivat aluetta ratsain ja levittivät kauhua käymällä jalkaisin metsästävien heimojen kimppuun. Ratsumiesten hyökkäyksistä kärsineet mustajalat turvautuivat creihin ja assiniboineihin, joiden mukana tuliaseet levisivät pohjoisten tasankojen sodankäyntiin.


title: Creet

text: Tasankojen creet saivat ensimmäiset hevosensa 1738. Seuraavien vuosikymmenien aikana ratsain liikkuminen laajeni merkittävästi. Lukuisat kanootein liikkuneet cree-kauppiaat hylkäsivät elämäntapansa ja heistä tuli kokopäiväisiä biisoninmetsästäjiä kaupankäynnin jäädessä itäisempien creiden pääelinkeinoksi.


title: Creet

text: Hevosten ja tuliaseiden myötä yhteenotot tasangoilla yleistyivät. Biisoneita takaa-ajavat eri heimojen metsästäjät joutuivat lukuisiin kosketuksiin toistensa kanssa. Creet, assiniboinet ja mustajalat toimivat sotaliitossa yli 1700-luvun puolivälin ja karkottivat läntisilta tasangoilta shoshonien lisäksi flatheadit ja kutenait.


title: Creet

text: Samanaikaisesti kun tasankojen creet valtasivat elintilaa kohti etelää, metsä-creet laajensivat asuma-alueitaan pohjoiseen ja länteen. Heistä tehtiin havaintoja aivan Albertan pohjoisosissa ja Ison Orjajärven rantamilla. MacKenzien seudun alkuperäisheimot joutuivat creitten ahdistelun kohteeksi. Joskus creet sieppasivat naisia orjikseen tai vaimoikseen. Länsirannikkoa kohti edetessään creet ottivat haltuunsa suuria asumattomia alueita, jotka olivat autioituneet jo ennen heidän tuloaan.


title: Creet

text: Creiden siirtyminen yhä lännemmäksi pysähtyi vuoden 1781 isorokko-aaltoon, joka maailmanlaajuisena pandemiana oli levinnyt myös Kanadaan. Ison Orjajärven alueilla asuneet creet menettivät suuria määriä väestöstään ja joutuivat lopulta luovuttamaan aiemmin valtaamansa alueet takaisin niiden alkuperäisille asukkaille. Osa metsä-creistä siirtyi asumaan Churchill-joen etelänpuoleisille alueille.


title: Creet

text: Tasankojen creiden ja mustajalkojen välinen liitto päättyi keskinäisiin erimielisyyksiin 1700-luvun lopulla. Mustajalat solmivat sotaliiton gros ventrein kanssa pysäyttääkseen creiden ja assiniboinien etenemisen etelään. Assiniboinet jatkoivat creiden tukemista Kanadan preerioilla ja Montanassa. Creiden suhteet uudisasukkaisiin olivat hyvät rajan kummallakin puolen, mutta heidän tärkeä roolinsa turkiskaupassa väheni merkittävästi. Eteläisimmät creet olivat saaneet loppuun siirtymävaiheensa tasangoille, mutta kulttuurillinen muodonvaihdos osoittautui ongelmalliseksi. Hevoskaupan toimivuuteen painottunut uusi elämäntapa asetti omat esteensä creiden päämäärälle menestyä tasangoilla.


title: Creet

text: Creiden pyrkimys hallita mandanien ja hidatsojen suoraa kauppaa eurooppalaisten kanssa epäonnistui. Lisäksi hevosten hinta Pohjois-Dakotan heimojen kauppakeskuksissa nousi, eivätkä creet pystyneet maksamaan velkojaan majavannahoillaan, joiden arvo pysyi kiinteänä. Creiden suorittamat hevosvarkaudet lisääntyivät. Mandanit ja hidatsat hankkivat sotatarvikkeita ja ratsuja omaa käyttöä varten, ja irrottautuivat creiden sotilaallisesta tuesta. Muuttuneen tilanteen edessä creet joutuivat etsimään uusia kauppasuhteita. Kalliovuorten flatheadit korvasivat mandanit creiden kauppakumppaneina ja suostuivat vaihtamaan hevosia creiden eurooppalaisiin tuotteisiin. Creet säilyttivät myös kauppasuhteensa HBC:n kauppiaisiin ympäristön kasvavista levottomuuksista huolimatta. Taloudelliset motiivit pakottivat creet moniin sotiin ympäristön heimoja vastaan.


title: Creet

text:
Vuonna 1837 St.Louisista matkaan lähtenyt American Fur Companyn höyrylaiva "St. Peter" toi mukanaan uuden isorokkoepidemian, jonka virus levisi alukselta kymmeniin intiaani-kyliin. Creet, assiniboinet ja mustajalat pakenivat isorokkoa pohjoisiin ja levittivät mukanaan tuomansa taudin Kanadan preerioille. Monet cree-päälliköt oppivat yhdysvaltalaisten lääkärien avustuksella käyttämään rokotetta isorokkoa vastaan. Rokotusohjelma levisi laajalle alueelle ja sen avulla suurin osa Manitoban, Albertan ja Saskatchewanin cree-väestöstä selvisi taudista. Epidemian jälkeen creet jakaantuivat pieniin hajanaisiin ryhmiin ja heistä tuli yhä enemmän riippuvaisia kaupankäynnistä HBC:n kanssa.
Vuodet 1850-1870 muodostuivat henkiinjäämistaisteluksi monille tasankojen metsästäjille. Biisonilaumoista riippuvaisiksi tulleet heimot näkivät yhä vähemmän metsästettävää ympärillään. Monien muiden heimojen tavoin creet joutuivat etsimään jatkuvasti uusia seutuja ravinnon saamoseksi. Yritykset rakentaa uutta sodan- ja kaupankäyntiin perustuvaa käytäntömallia osoittautuivat hyödyttömiksi. 1860-luvulla uudelleen saapuneet sairausepidemiat huononsivat tilannetta ravinnon niukkuuden ohella. Osa creistä koetti elinkeinonaan maanviljelyä, mutta yritykset epäonnistuivat.


title: Creet

text: Monista vastoinkäymisistä huolimatta creet onnistuivat kasvattamaan väkilukuaan. Vuonna 1863 Saskatchewanin ja Albertan tasanko-creiden määräksi arveltiin 11 500 intiaania, joka oli paljon enemmän kuin muiden ympäristön heimojen väestön määrät.


title: Creet

text: 1860-luvun lopulla creet ja assiniboinet onnistuivat valtaamaan tautien heikentämien blood-mustajalkojen maa-alueita hyökkäämällä näiden kyliin. Vuoden 1870 käydyssä suuressa taistelussa Old Man riverillä creet kärsivät kuitenkin pahoja tappioita mustajaloille, jotka olivat lähettäneet sotureitaan kostoretkelle. Vuotta myöhemmin tasankojen ja läntisten metsäalueiden creet olivat valmiita rauhansopimukseen Kanadan hallituksen kanssa.


title: Creet

text: Samalla vuosikymmenellä tapahtuneen pohjoisten ja eteläisten tasankojen biisonikannan tuhoutumisen takaa löytyi Yhdysvaltain hallituksen harjoittama intiaanipolitiikka. Kongressi oli saanut enemmistön kannattamaan biisonien joukkoteurastusta. Rautatien avaaminen läpi Montanan tasankojen nosti matkustajien suurimmaksi huviksi biisonien ammuskelun junan ikkunoista.


title: Creet

text: Kun Canadian Pacific Railway -rautatien rakentaminen aloitettiin vuonna 1882 eteläisessä Saskatchewanissa, siellä asuvat creet nousivat vastarintaan ja pyrkivät estämään rakennustyöt. Kanadan ratsupoliisit onnistuivat estämään pahemmat selkkaukset.


title: Creet

text: Vuonna 1885 creet yhtyivät Kanadan hallitusta vastaan suunnattuun kapinaan, jonka olivat aloittaneet Louis Rielin johtamat metisit. Nämä olivat suurimmalta osalta creiden ja ojibwojen jälkeläisiä lukeutumatta kuitenkaan varsinaiseen intiaaniväestöön. Osa metsissä asustavista cree-ryhmistä osallistui kapinaan assiniboinien rinnalla. Taisteluissa creet pyrkivät jättämään siviiliväestön rauhaan. Everstiluutnantti William Ottor johti 300 sotilasta creitä vastaan.


title: Creet

text: Kuukauden sisällä 3 000 sotilasta saapui kapina-alueille. Creiden ylimpänä johtajana toiminut Big Bear (Mistahi-maskwa) kykeni puolustautumaan 350 miehen turvin ylivoimaa vastaan. Kapinan aloittanut Louis Riel antautui ammusten loputtua, mutta creet ja assiniboinet jatkoivat kahakointia. Big Bearin suostuttua lopettamaan vastarinnan kaksi kuukautta myöhemmin kapina oli vaatinut noin sata kuolonuhria. Tuomion saaneista intiaaneista kahdeksan hirtettiin. Creiden johtajat vapautettiin, mutta he kuolivat kaikki pian vapautumisensa jälkeen.


title: Creet

text: Creiden väkiluku nousi nopeasti 1900-luvun alkupuolella. Heitä oli vähimmilläänkin yli 15 000 henkeä. Hajautuminen laajoille alueille teki kokonaismäärän selvittämisen mahdottomaksi. Vuonna 1906 heidän lukumääräkseen arvioitiin vähintään 25 000. Puhdasverisyyden kustannuksella metisien osuus lisääntyi vuosikymmenien mukana. Valtiolta saamillaan korvauksilla creet alkoivat perustaa omia yrityksiä. Näistä parhaiten on menestynyt "Air Creebec"-lentoyhtiö, joka toimii yhteistyössä Montrealissa perustetun Air Canadan kanssa. National Indian Brotherhood-järjestön ensimmäinen presidentti 1960-luvun lopulla oli lakimies Walter Deiter. Cree-intiaani Ovide Mercredi valittiin Kanadan intiaanien kansalliseksi päälliköksi vuonna 1991.


title: Creet

text: 2000-luvulla creiden määrä on ylittänyt 200 000:n rajan. Yksinomaan Kanadassa asuu 135 erillistä cree-ryhmää (heimoa.) Useimmat creet asuvat reservaateissa, joista läntisimmät ovat Kalliovuorilla ja itäisimmät Atlantin rannikolla. Suurimmat cree-keskittymät ovat Quebecissa ja Saskatchewanissa. Creiden heimoilla on omat poliittiset järjestelmänsä, koulunsa, hallituksensa ja lakinsa. Vuonna 2002 solmitun "urhojen rauhan" (Pair de Braves) nojalla creet saavat seuraavien 50 vuoden aikana Quebecin provinssin hallitukselta yli kolmen miljardin dollarin korvaukset luovuttamistaan maista. Creet ovat menestyksellisesti jatkaneet intiaanien oikeuksien edistämistä. Ranska ja englanti ovat heidän pääkielensä, mutta oman kulttuurin elpyminen on nostanut voimakkaasti myös myös oman kielen suosiota. Nykyään cree-kielen taitajia on yli 78 000.


title: Creet

text: Tunnettuja cree-intiaaneja ovat muun muassa jääkiekkoilija Jonathan Cheechoo ja folklaulaja Buffy Sainte-Marie.


title: Creet

text: Creet jakautuivat kolmeen eri pääryhmään: Varsinaiset creet sekä "maskegonit" ja "monsonit". Alun perin kaikki kolme ryhmää asuivat pohjoisissa havumetsissä, mutta 1700-luvun aikana Saskatchewanin creet siirtyivät yhä suuremmassa määrin tasangoille ja omaksuivat samalla tiipiin käytön. Subarktisen kulttuurialueen creet jatkoivat myös myöhemmillä vuosisadoilla hirvien, ja karibujen, ja majavien ja metsästäjinä. Viimeksi mainitut olivat avainasemassa kaupankäynnissä eurooppalaisten kanssa ja ansastuksesta tuli hetkellisesti creiden suosituin elinkeino. Hudsoninlahden ympäristön creet harjoittivat kalastamisen ohella vesilintujen pyyntiä.


title: Creet

text: Metsäalueiden creet asuivat tuohesta tehdyissä kartionmuotoisissa wigwameissa, jotka oli vuorattu lämpimiksi Kanadan kovien talvipakkasten vuoksi. Joskus talvimajat kaivettiin puolittain maan sisään. Uskonnollisia tilaisuuksia ja suuria pitoja varten creet pystyttivät suuria tuohella päällystettyjä ritilärakennelmia, joihin mahtui yli 40 vierasta. Kesäaikaan creet liikkuivat paljon vesistöjä pitkin. He olivat mestarillisia tuohikanoottien tekijöitä. Eurooppalaisten maahantulon jälkeen creet alkoivat käyttää kanoottiensa runkorakenteissa kaupankäynnin yhteydessä hankittua purjekangasta.


title: Creet

text: Cree-naiset olivat laajalti kuuluja kauneudestaan. He olivat vartaloiltaan sopusuhtaisempia ja piirteiltään kauniimpia kuin muut Kanadan intiaanit vastaten erityisen hyvin länsieurooppalaista ihannetta. Creet on kuvattu myös jaloiksi, vieraanvaraisiksi ja ystävällisiksi ihmisiksi. Tatuoinnit olivat creiden keskuudessa yleisempiä kuin muilla algonkin-kieliryhmän kansoilla. Naisten tatuoinnit rajoittuivat viivoihin suupielissä tai leuassa, mutta miesten vartalot saattoivat olla lähes kokonaan erilaisten kuvioiden peitossa. Talviaikaan creet sonnustautuivat näyttäviin turkisviittoihin. Miehet saattoivat pitää turkispäähinettä myös kesäisin. Kotkan päästä ja rinnasta muotoillut päähineet olivat niin ikään suosittuja.


title: Creet

text: Creiden korkein jumaluus oli Kichi Manitou, joka oli kaikkien elollisten luoja. Creiden ja Manitoun viestejä toisilleen välittivät eläinten ja kasvien henget. Henkiolentoihin lukeutui myös kansanperinteeseen yhdistetty kujeilija, jolla oli piirteitä ihmisistä ja eläimistä. Myös kivillä saattoi olla suuria henkivoimia.


title: Creet

text: Creiden uskomuksissa esiintyvät pahat henget lepytettiin uhrilahjoin. Pelätyin hengistä oli "Wiihtikoow"-niminen ihmisiä syövä jättiläinen, joka yleisemmin tunnetaan Wendigona. Ellei ihmisuhreja ollut saatavana Wendigo pani creet syömään toisiaan. Creiden uskomuksen mukaan ihminen saattoi myös itse muuttua Wendigoksi. 1800-luvun lopulta aina 1950-luvulle on todisteena hyvin dokumentoituja asiakirjoja, joissa on 70 mainintaa Wendigoksi muuttuneista henkilöistä. Näistä persoonallisuuden muutoksista yli kolmasosa koski naissukupuolta.


title: Creet

text: Useiden intiaanikansojen tapaan creet kunnioittivat tappamiensa eläinten henkiä. Erityisesti karhujen arvostus oli korkealla. Niitä pidettiin ihmisen kaltaisena, ja niiden uskottiin ymmärtävän metsästäjien puheet. Kaadettujen karhujen puhdistetut kallot maalattiin täplikkäiksi punaisella väriaineella, ja asetettiin puihin kunnioituksen merkiksi eläintä kohtaan.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Vuoden 2006 jääpallon MM-kilpailut olivat järjestyksessään 26. jääpallon MM-kilpailut. Ne järjestettiin 28. tammikuuta—5. helmikuuta 2006 Ruotsissa. Pääpelipaikkana toimi Hammarby IF:n kotikenttä Zinkensdamm IP Tukholmassa, jossa pelattiin kisojen avausottelut, sekä pronssi- ja loppuottelut. Muut isäntäkaupungit olivat Eskilstuna, Gustavsberg, Katrineholm, Linköping, Oxelösund ja Västerås.


text: Kisoihin osallistui 12 maata. A-lohkossa pelasivat hallitseva mestari Ruotsi, Kazakstan, Norja, Suomi, Venäjä ja Valko-Venäjä.


text: B-lohkoon osallistuivat Alankomaat, Kanada, Mongolia, Unkari, Viro ja Yhdysvallat. Mongolia osallistui MM-turnaukseen ensimmäistä kertaa. Alun perin myös Kirgisian piti osallistua, mutta maa jäi viime hetkellä pois kisoista.


text: Kumpikin lohko pelattiin yksinkertaisena sarjana. A-lohkon neljä parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin ja viimeiseksi sijoittunut pelasi karsintaottelun paikastaan B-lohkon voittajaa vastaan seuraaviin maailmanmestaruuskilpailujen A-lohkopaikasta.


text: Totuttuun tapaan kisojen suurimmat ennakkosuosikit olivat Ruotsi, Venäjä, sekä voimakaksikon pahin uhkaaja Suomi. Myös Kazakstan oli aikaisemmin ollut ainakin Suomelle vaikea voitettava.


text: Ruotsi oli erityisesti yksilöiden taitotasoltaan huippuluokkaa. Ruotsin joukkueesta ovat poissa huippunimet Marcus Bergwall ja Magnus Muhrén. Joukkuetta valmensi melko kokematon Anders Jakobsson.


text: Venäjän joukkue koostui suurimmilta osiltaan Moskovan Dynamon pelaajista. Joukkuetta valmensi kokenut kaksikko Vladimir Janko ja Sergei Lomanov. Venäjän vahvuus on nopea pelitempo ja sellaiset huippupelaajat kuin nopeat Rinat Šamsutov, Mihail Svešnikov sekä MM-kisojen paras maalintekijä Sergei Obuhov. Myös yksilötasolla Venäjää pidettiin ennalta kisojen kovimpana joukkueena.


text: Edellisvuonna pronssiottelussa Suomen yllättäen kukistaneen Kazakstanin joukkue koostui pääasiassa Ruotsin ja Venäjän liigoissa pelaavissa ammattilaisissa. Joukkue pelasi samantapaista peliä kuin Venäjä ja pelaajistoon kuului muutamia erityisen taitavia yksilöitä kuten keskikenttämiehet Andrei Timusev ja Aleksandr Driagin sekä hyökkääjistä Venäjän liigan Kuzbassissa 34 maalia Sergei Tarasov sekä Rodinan 30 maalia tehnyt Vjatšeslav Bronnikov.


text: Suomen joukkuetta valmensi ruotsalainen Sören Persson. Suomen joukkue koostui kokeneista ammattipelaajista, kuten Moskovan Dynamon Mika Mutikainen, Oulun Luistinseuran Samuli Niskanen ja Zorkin Sami Laakkonen. Suomen joukkue sijoittui edeltävän joulukuun alussa Lappeenrannassa Super Cupissa toiseksi heti Venäjän jälkeen. Suomella oli myös hyvät muistot Ruotsista kultajuhliin päättyneistä 2004 MM-kisoista.


text: Välieräotteluissa Venäjä voitti Kazakstanin maalein 13-3. Venäläisten tehokkain pelaaja oli kisojen maalikuninkuuden voittanut Sergei Obuhov viidellä maalillaan. Toisessa välieräottelussa kohtasivat Suomi ja Ruotsi. Finaaliin päästäkseen Suomen olisi pitänyt tehdä historiaa, Suomi oli voittanut Ruotsin alkusarjassa, mutta koskaan Suomi ei ollut voittanut Ruotsia kahdesti MM-turnauksen aikana. Tasaisen ottelun voitti Ruotsi maalein 3-1. Suomi palasi pronssiottelussa mitalisijoille voitettuaan Kazakstanin maalein 7-4.


text: Loppuottelu Ruotsin ja Venäjän välillä muodostui jännitysnäytelmäksi. Finaalia seurasi Tukholman Zinkensdammilla 8 731 katsojaa, jotka näkivät Venäjän 3-2 voiton. Venäjä pelasi ottelun loppuhetken kolmen miehen alivoimalla, mutta Ruotsi ei kyennyt tasoitusmaaliin. Maailmanmestaruus oli Venäjälle sen jääpallohistorian kolmas.


text: Valko-Venäjä säilytti paikkansa A-sarjassa.


title: Juhani Tamminen

text: Manu Juhani Tamminen (s. 26. toukokuuta 1950 Turku) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Tamminen toimii myös luennoitsijana ja jääkiekkoasiantuntijana ja on kirjoittanut useita kirjoja asiantuntemuksensa piiriin kuuluvista aiheista.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen on koulutukseltaan liikunnanopettaja, mutta on toiminut 1980-luvulta lähtien pääasiassa jääkiekkovalmentajana. Tamminen tunnetaan suorapuheisena valmentajana. Hän on valmentanut Sveitsin ja Ranskan jääkiekkomaajoukkueita. Tammisen parhaita saavutuksia valmentajana ovat Ranskan maajoukkueen vieminen puolivälieriin vuoden 1995 MM-kilpailuissa, TuTon ja Oulun Kärppien nostaminen SM-liigaan sekä Vaasan Sportin Mestis-mestaruus kaudella 2008–2009.


title: Juhani Tamminen

text: Helsingin Sanomien toimittaja Juhani Syvänen antoi Tammiselle Ranskan-työsuhteen aikaan Tukholman MM-turnauksen yhteydessä lempinimen "Aurinkokuningas", joka jäi elämään. Tamminen on yksi SM-liigan alumnien perustajajäsenistä.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen toimi MTV Sportin asiantuntijana vuosina 2012–2017. Vuodesta 1979 lähtien Tammisella on ollut myös Eurotam Oy -niminen yritys, jonka osakekannan hän omistaa yhdessä vaimonsa Maritta Tammisen kanssa.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen on pelannut nuorena myös jalkapalloa. Hän kuului poikien maajoukkueeseen ja on voittanut jalkapallossa kaksi nuorten Suomen mestaruutta vuosina 1966 ja 1968. Hän on ollut mukana voittamassa myös miesten SM-pronssia TPS:n joukkueessa jalkapallossa 1967 ja jääkiekon Suomen-mestaruutta HIFK:ssä 1974. Tamminen pelasi ensimmäisen maaottelunsa marraskuussa 1969. Hän oli mukana Suomen voittaessa ensimmäisen kerran Neuvostoliittoa vastaan Izvestija-turnauksessa 17. joulukuuta 1971, ja teki kaksi maalia Suomen 4–2-voittoon päättyneessä ottelussa. Tammisen ketjukavereina pelasivat Harri Linnonmaa ja Matti Murto.


title: Juhani Tamminen

text: 1970-luvun alussa Tamminen muodosti Suomen maineikkaan ykkösketjun Veli-Pekka Ketolan ja Esa Peltosen kanssa.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen pelasi kymmenessä jääkiekon MM-kilpailussa ja Sapporon olympialaisissa 1972. Lisäksi hän pelasi Kanada-cupissa 1976.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen on toiminut maajoukkueen kapteenina vuosina 1978–1982. Viimeisen kerran hän pelasi maajoukkueessa Helsingin MM-kisoissa vuonna 1982. Hän pelasi 227 A-maaottelua, joissa teki 58 maalia ja 47 syöttöä, siis 105 tehopistettä.Vaasan Sport teki joulukuussa 2007 Tammisen kanssa sopimuksen Sportin valmentamisesta. Tamminen päävalmentajanaan Sport yritti tehdä nousua SM-liigaan. Tammisen paluu ei kuitenkaan alkanut lupaavissa merkeissä, sillä ensimmäisessä hänen valmentamassaan ottelussa Vaasassa vieraillut TuTo voitti kotijoukkueen 1–8. Vaasalaisten keskuudessa pelisuoritus koettiin pohjanoteerauksena. Kausi 2007–2008 päättyi puolivälieriin.


title: Juhani Tamminen

text: Seuraavan kauden 2008–2009 päätteeksi Vaasan Sport voitti Tammisen luotsaamana Mestiksen mestaruuden. Nousu SM-liigaan ei kuitenkaan onnistunut, sillä Porin Ässät vei liigakarsinnat otteluvoitoin 4–3.


title: Juhani Tamminen

text: Sport teki huhtikuussa 2009 Tammisen kanssa jatkosopimuksen. Sopimus oli mallia 1+1 vuotta. Optiovuosi olisi astunut voimaan, mikäli Sport olisi noussut SM-liigaan. Sportin kausi sujui kuitenkin odotettua huonommin. Tamminen jäi tammikuun lopussa sairauslomalle burnoutin vuoksi.


title: Juhani Tamminen

text: Tammisen valmentajauran jatkamisesta TuTon päävalmentajana tuli tieto maaliskuussa 2012. Sopimus kattoi kauden 2012–2013.


title: Juhani Tamminen

text: Koulutukseltaan Tamminen on liikunnanopettaja. Hän valmistui vuonna 1974 Helsingin yliopistosta. Hän on toiminut muun muassa Turun Lyseossa, Liedon Lukiossa ja Luostarivuoren yläasteella ja lukiossa liikunnanopettajana.


title: Juhani Tamminen

text: Vuodesta 1979 lähtien Juhani Tammisella on ollut Eurotam Oy -niminen yritys, jonka osakekannan hän omistaa yhdessä vaimonsa Maritta Tammisen kanssa. Yritys on perustettu jääkiekko-, jalkapallo- ja tennisvalmennusta varten. Eurotam Oy:n tytäryhtiö on Onnellinen Koti Oy, joka on Maritta Tammisen hoitama keittiökalusteita myyvä yritys.


title: Juhani Tamminen

text: Syksyllä 2013 Tamminen osallistui "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman 8. tuotantokaudelle tanssiparinaan tanssinopettaja Susa Matson.


title: Juhani Tamminen

text: Syksyllä 2014 Tamminen oli otsikoissa homoseksuaaleja koskevien kommenttiensa takia. Hän vastasi Metropolia-ammattikorkeakoulun keskustelupaneelissa esitettyyn kysymykseen, ettei ole törmännyt jääkiekkopiireissä homoseksuaaleihin. Lisäksi hänen väitettiin antaneen ymmärtää, etteivät homoseksuaalit pärjäisi jääkiekkoliigassa. Tamminen kuitenkin korosti myöhemmin haastattelussa, että myös homot ovat tervetulleita lajin pariin.


title: Juhani Tamminen

text: Vuosina 2011–2018 Tamminen on syyllistynyt kahteen ajoneuvonkuljettamiseen oikeudetta sekä yhteensä kahteentoista liikennerikkomukseen, joissa kaikissa on ollut kyse ylinopeudesta. Syyskuussa 2018 Tamminen jäi kiinni ajamisesta kesken ajokiellon, ja tuohtui Turun poliisilaitoksella saamaansa kohteluun. Hän kertoi ottaneensa yhteyttä ystäväänsä, kansanedustaja Ilkka Kanervaan, ja pyytäneensä tätä järjestämään tapaamisen poliisiasioista vastaavan sisäministerin Kai Mykkäsen kanssa. Kanervan mukaan tapaaminen ei kuitenkaan ollut mahdollinen, sillä ministerin toimivaltuuksiin ei kuulu puuttuminen viranomaispäätöksiin.


title: Juhani Tamminen

text: Tamminen on naimisissa ja hänellä on kolme tytärtä. Harrastuksikseen hän ilmoittaa golfin, kalastuksen ja lukemisen. Hän puhuu suomea, ruotsia, saksaa, englantia, ranskaa ja japania.


title: Talkki

text: Talkki (MgSiO(OH)) on kidejärjestelmältään monokliininen mineraali. Kiteet ovat suomuisia ja muistuttavat hyvinkin paljon kiilteitä. Mineraalia esiintyy tiiviinä tai suomuisina massoina.


title: Talkki

text: Väriltään talkki on vaaleanvihreää, kellanvihreää tai valkoista. Viiru on valkoinen. Talkilla on rasvakiilto, mutta lohjenneilla pinnoilla helmiäiskiilto. Talkki on hydrofobinen ja oleofiilinen, eli se hylkii vettä ja absorboi öljyjä.


title: Talkki

text: Talkin kovuus on 1 Mohsin asteikolla. Talkki on yksi pehmeimpiä mineraaleja, joten kynsi voi naarmuttaa talkkia hyvin helposti. Ominaispaino on 2,6–2,8 g/cm³.


title: Talkki

text:
Talkkia esiintyy vuolukiven toisena päämineraalina. Vuolukivessä voi olla jopa 35–50 % talkkia. Talkkia esiintyy myös yhdessä kloriitin, magnesiitin ja serpentiinin kanssa.
Suomessa talkkia louhitaan Sotkamossa ja Polvijärvellä.


title: Talkki

text: Teollisuudessa talkkia käytetään muiden teollisuusmineraalien tavoin täyteaineena esimerkiksi maaleissa, muoveissa ja paperissa. Lisäksi paperiteollisuus käyttää talkkia paperin pinnoitteena ja pihkatalkkina, poistamaan prosessista epäpuhtauksia. Muita käyttötarkoituksia ovat keraamiset sovellukset, suodatinkäyttö sekä muun muassa lannoitteiden paakkuuntumisenestoaineet. Talkkia käytetään myös kosmetiikkateollisuudessa, sitä on esimerkiksi puutereissa.


title: Talkki

text: Talkkia voi käyttää farmaseuttisissa valmisteissa liuoksen kirkastamiseen.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Trooppinen vyöhyke eli tropiikki käsittää maapallon lähellä päiväntasaajaa olevat alueet. Eri yhteyksissä sillä voidaan tarkoittaa joko kääntöpiirien välistä aluetta taikka suunnilleen saman alueen käsittävää "kuumaa vyöhykettä" eli lämpövyöhykettä, jossa vuoden keskilämpötila on yli 18 °C. Ilmastollisiin rajoihin vaikuttavat kuitenkin maan pinnanmuodot, tuulet, merivirrat ja etäisyys merestä. Kääntöpiirien välisellä alueellakin korkealla vuoristossa on viileämpien lämpövyöhykkeiden alueita, joilla voi esiintyä lunta ja pakkasta.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Kääntöpiirien (suunnilleen 23 astetta pohjoista ja eteläistä leveyttä) välisellä alueella Aurinko paistaa ainakin kerran vuodessa kohtisuoraan zeniitistä keskipäivällä. Siellä päivä ja yö ovat kaikkina vuodenaikoina suunnilleen samanpituisia. Pimeys ja valoisuus saapuvat nopeasti, koska aurinko laskee ja nousee jyrkässä kulmassa. Kääntöpiirien väliin jää noin 40 prosenttia maapallon pinta-alasta. Trooppinen vyöhyke tuottaa suurimman osan maapallon biomassasta.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Ilmastovyöhykkeenä tropiikilla voidaan tarkoittaa ilmastoa, joka on lämmin tai kuuma ja kostea ympäri vuoden.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Köppenin ilmastoluokittelussa trooppisiin ilmastoihin eli luokkaan A kuuluu alue, jolla kaikkien kuukausien keskilämpötilat ovat yli 18 °C. Sademäärän suhde haihduntaan (P/PET-luku) on yli 0,20 (eli alue ei ole aavikko). Luokka jakautuu trooppiseen sademetsäilmastoon, trooppiseen monsuuni-ilmastoon ja savanni-ilmastoon. Trooppisen vyöhykkeen sisällä esiintyy Köppenin luokittelussa myös luokkien B ja H ilmastoja eli kuivia ilmastoja ja vuoristoilmastoa.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Walterin ilmastoluokittelussa erotetaan hyvin kuuma ja kostea ekvatoriaalinen vyöhyke eli päiväntasaajavyöhyke, joka ulottuu 10 leveysastetta päiväntasaajan molemmin puolin Etelä-Amerikassa. Siellä on kaksi sateista vuodenaikaa, ja vuosittaiset lämpötilan vaihtelut ovat vähäisiä. Vuorokautinen lämpötilan vaihtelu on ekvatoriaalisella vyöhykkeellä hyvinkin suurta.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Trooppisen vyöhykkeen tyypillisiä kasvillisuusvyöhykkeitä ovat sademetsä, monsuunimetsä ja harvapuinen savanni, mutta siellä on myös aroa ja aavikkoa. Trooppisen vyöhykkeen sisällä vuoristossa esiintyy vuoristokasvillisuuden eri tyyppejä, kuten vuoristotundraa.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Trooppista sademetsää on 5–10 leveysasteiden välissä kaikkein kuumimmassa tropiikissa, päiväntasaajavyöhykkeessä, Afrikan keskiosissa, Brasiliassa ja Indonesiassa. Lämpötila on yleensä aina yli +18 °C, usein 22–28 °C. Sademetsässä sataa runsaasti. Suuri kosteus tekee ilmasta yleensä hiostavan kuumaa. Runsas sade johtuu trooppisista matalapaineista, joista kehittyy joskus hirmumyrskyjä hieman päiväntasaajasta sivuun. Monesti on ukkosta. Tropiikissa ukkoset ovat voimakkaampia, sateet rankempia ja rakeet suurempia, koska ilmakehä ulottuu siellä korkeammalle. Tämä aiheuttaa paksummat pilvet.


title: Trooppinen vyöhyke

text: Monsuunimetsää on muun muassa Intian keski- ja pohjoisosissa ja Kaakkois-Aasiassa. Monsuunimetsät muistuttavat trooppisia ja subtrooppisia kuivametsiä, joita esiintyy myös muissa maanosissa. Kuiva kausi kestää 5–7 kuukautta, joten puut ovat matalampia ja harvemmassa kuin trooppisessa sademetsässä, ja juuret työntyvät syvemmälle.


title: Värtsilä (kunta)

text: Värtsilä oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Tohmajärven kuntaan vuonna 2005, jota ennen asukkaita oli 663 (väestötiheys 4,68 as./km²) ja pinta-ala 143,81 km² (7,88 km² vesistöjä). Naapurikunnat olivat alueluovutusten jälkeen Tohmajärvi ja Tuupovaara.


title: Värtsilä (kunta)

text: Värtsilän kunnan alueella kohtasivat matkailureitit Sininen tie sekä Runon ja Rajan tie. Siellä sijaitsivat myös Niiralan raja-asema ja Vääräkosken voimalaitos. Kuntakeskuksena toimineessa Uudessakylässä sijaitsee Veikko Larkaksen suunnittelema Värtsilän kirkko (1950).


title: Värtsilä (kunta)

text: Seudun asutus on peräisin 1400-luvulta. Vanhimmat kylät olivat Värtsilän kirkonkylä ja Uusikylä. Kunnan vaiheet liittyivät kiinteästi emäpitäjä Tohmajärveen. Värtsilän kylään Jänisjoen varteen alkoi kehittyä teollisuutta 1830-luvulla. Alueen teollinen kehitys alkoi vuonna 1834 sahan perustamisesta. Pitäjään saatiin rautatehdas 1850-luvulla ja se käsitti kaksi masuunia, kankirautavasaran, nippuvasaran ja mekaanisen verstaan. Tehtaasta kehittyi konepajateollisuusyhtiö Wärtsilä.


title: Värtsilä (kunta)

text: Värtsilästä muodostettiin vuonna 1865 tehdasseurakunta, joka oli Tohmajärven seurakunnan alainen kappeliseurakunta vuoteen 1909 asti, kunnes seurakunta itsenäistyi. Kunta itsenäistyi vuonna 1920. Kunnan asukasluku oli suurimmillaan 6 500 asukasta vuonna 1939 ja kylät olivat Juvanjoenkylä, Kakunkylä (Kakunvaara), Kaustajärvi, Kenraalinkylä, Patsola, Uusikylä ja Värtsilä.


title: Värtsilä (kunta)

text: Suomen sisällissodan sytyttyä käytiin 8. helmikuuta 1918 valkoisten voittoon päättynyt Värtsilän taistelu. Sen yhteydessä kaatui 7 suojeluskuntalaista ja 3 Värtsilän punakaartin jäsentä. Taistelu jäi ainoaksi Pohjois-Karjalassa käydyksi sisällissodan taisteluksi.


title: Värtsilä (kunta)

text: Talvisodan sytyttyä 1939 Värtsilän kirkonkylä joutui teollisuuslaitostensa vuoksi Neuvostoliiton puna-armeijan lentopommitusten kohteeksi. Sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 uusi valtakunnanraja jakoi kunnan alueen kahtia. Sen länsiosa jäi Suomelle, mutta suurin osa kunnan alueesta (216,2 km), muun muassa kirkonkylä tehdasalueineen, sisältyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Siirtoväen maatalousväestöstä suurin osa sijoittui kunnan Suomelle jääneelle alueelle sekä Tohmajärvelle.


title: Värtsilä (kunta)

text: Jatkosodassa suomalaisjoukot valloittivat Värtsilän 1941, jolloin perääntyneet neuvostojoukot polttivat mm. Värtsilän kirkon. Vallattuun Värtsilään palasi keskimääräistä vähemmän siirtoväkeä, koska suuri osa oli ollut teollisuuden palveluksessa ja monet heistä olivat jo työllistyneet muualle. Vaurioituneita teollisuuslaitoksia ei ennätetty saada käyntiin uudelleen, ja sodan 1944 lopettaneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisten oli vetäydyttävä 1940 vahvistetulle rajalle.


title: Värtsilä (kunta)

text: Värtsilän Suomelle jäänyt osa oli eri kuntana vuoden 2005 alkuun saakka, jolloin se liitettiin Tohmajärveen. Seurakunnat yhdistyivät jo kaksi vuotta aiemmin, 2003.


title: Värtsilä (kunta)

text: Tohmajärven Värtsilän alueen yhdistysten yhteisenä toimintaelimenä toimii Värtsilän Pitäjäyhdistys.


title: Värtsilä (kunta)

text: Värtsilän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla patakukko, kaalinlehtirieska ja leipäressu.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Värtsilä () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Juuvanjoen varrella lähellä Suomen rajaa 55 kilometriä Sortavalasta pohjoiseen. Kunnassa on 3 100 asukasta (vuonna 2011).


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Värtsilän kunnan pinta-ala on 93 neliökilometriä. Se rajoittuu Loimolan ja Kaalamon maalaiskuntiin sekä Suomeen. Pinta-alasta 92,7 % on metsää ja 6,1 % asuinaluetta. Kunnan alueella virtaavat Jänisjoki ja siihen laskeva Juuvanjoki.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Taajama on saanut alkunsa talvi- ja jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle jääneestä Värtsilän kunnan kirkonkylästä. Siellä sijainnut Wärtsilän rautatehdas kunnostettiin vankityövoiman avulla. Terästä ja piikkilankaa valmistanut tehdas otettiin käyttöön vuonna 1947 ja Värtsilän vankileiri lakkautettiin vuonna 1953. Terässulaton toiminta lopetettiin myöhemmin kannattamattomana.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Värtsilän kautta kulkee Norjan Nesnasta Atlantin rannikolta Petroskoihin johtava Sininen tie. Se on samalla myös Aunus–Värtsilä-tien (A130) läntinen päätepiste. Suojärven piiriin on maantieyhteys Korpiselän kautta.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Viiden kilometrin päässä taajamasta sijaitsee Niirala–Värtsilän kansainvälinen raja-asema. Värtsilässä on myös Matkaselästä Suomeen johtavan rautatien tavara-asema. Värtsilän kansainvälistä raja-asemaa käyttää keskimäärin yli puolitoista tuhatta ajoneuvoa vuorokaudessa. Vuodessa sen kautta viedään Suomeen noin kaksi miljoonaa tonnia puutavaraa, joista kaksi kolmasosaa kulkee rautateitse.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Taajamassa toimii kaksi teollisuuslaitosta. Metšel-yhtymään vuodesta 2002 kuuluva Värtsilän metallitehdas valmistaa teräslankaa, -verkkoa ja nauloja ja työllistää vajaat 400 henkeä. Noin 70 henkeä työllistävä Karlis-Prom tuottaa sahatavaraa, jota viedään etupäässä Suomeen.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Julkisiin palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kirjasto ja paikallissairaala. Taajamasta on linja-autoyhteys Kaalamon kautta Sortavalaan.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Värtsilän taajama koostuu etupäässä viisikerroksisista kerrostaloista sekä matalista usean perheen asuintaloista. Kulttuuriperintökohteisiin kuuluvat Värtsilän rautatieasema, Leninin ja Wärtsilän rautatehtaan perustajan Nils Arppen patsaat, vuonna 1992 paljastettu Värtsilän kirkon muistomerkki sekä neuvostoliittolaisten sotilaiden ja sotavankien haudat.


title: Värtsilä (Venäjä)

text: Majoituspalvelut käsittävät pienen hotellin ja taajaman eteläpuolella sijaitsevat neljä lomakylää. Värtsilän risteyksen lähellä toimii muun muassa kaksi huoltoasemaa ja ravintola.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Suomen 35. eduskuntavaalit järjestettiin 18. maaliskuuta 2007, jolloin tuli kuluneeksi lähes päivälleen sata vuotta ensimmäisistä eduskuntavaaleista. Ennakkoäänestys pidettiin 7.–13. maaliskuuta. Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaaleissa käytti äänioikeuttaan 2 772 799 kansalaista, ja äänestysprosentti oli 67,9. Luku on sodanjälkeisen historian alhaisin. Aktiivisuus laski edelliskerrasta 1,8 prosenttiyksikköä. Ennakkoon äänesti 29,7 (+3,7) prosenttia äänioikeutetuista.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaalipiirijakoon oli tullut pieni muutos, kun Punkalaitumen kunta siirtyi Satakunnan maakunnasta ja vaalipiiristä Pirkanmaan maakuntaan ja vaalipiiriin vuoden 2005 alussa.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Oppositiopuolue kokoomus nousi vaalien suurimmaksi voittajaksi saatuaan kymmenen lisäpaikkaa. Hallituspuolueista SDP menetti kahdeksan paikkaa ja keskusta neljä, mutta jälkimmäinen säilytti kuitenkin täpärästi asemansa suurimpana puolueena, ja näin keskusta sai jatkaa hallituksen johdossa. Perussuomalaiset nosti paikkalukuaan kahdella, vihreät ja RKP yhdellä. RKP:n ääniosuus ja äänimäärä laskivat tosin hieman. Kristillisdemokraattien paikkamäärä pysyi edellisten vaalien tasolla.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaalien jälkeen muodostettiin Vanhasen II hallitus, jota seurasi Kiviniemen hallitus.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Eduskuntavaalien kampanjointi pääsi alkamaan poikkeuksellisen myöhään, vasta tammikuun puolivälissä 2007. Suomi oli ollut Euroopan unionin puheenjohtajamaa vuoden 2006 jälkimmäisellä puoliskolla, eikä silloin ollut haluttu nostaa esiin sisäpoliittisia kiistakysymyksiä. Hallituspuolueet näyttivät aluksi olevan vahvoilla, koska päähallituspuolueet SDP ja keskusta olivat puolueiden kannatusmittauksissa selvästi suurempia kuin pääoppositiopuolue kokoomus. Todennäköisimpänä hallitusvaihtoehtona pidettiinkin punamultahallituksen jatkamista.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaalikamppailun aikana ei noussut esiin suuria kiistanaiheita, jotka olisivat kiihottaneet äänestäjien mieliä. Merkittävin väittely käytiin niin sanotusta kansantalouden jakovarasta eli niistä noin neljästä miljardista eurosta, jotka hallituksella oli todennäköisesti käytettävissään alkavalla vaalikaudella. Sosialidemokraatit ehdottivat, että valtaosa varoista olisi käytettävä tulonsiirtoihin ja palveluihin. Kokoomus kannatti veronalennuslinjan jatkamista, ja keskustan kanta oli näiden ääripäiden välillä. Keskusta vaati myös ruoan arvonlisäveron alentamista, kun taas kokoomus ja RKP pitivät tärkeänä perintöveron alentamista. Perintöverosta tulikin selvästi poliittista kenttää jakanut ideologinen kysymys: oikealla kannatettiin sen poistamista tai ainakin alentamista, kun taas vasemmisto piti tärkeänä sen säilyttämistä.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Aivan vaalikamppailun loppumetreillä kokoomuslainen europarlamentaarikko Eija-Riitta Korhola pohti blogissaan pääministeri Matti Vanhasen ja Vihreän liiton kansanedustajan Merikukka Forsiuksen suhdetta. Korhola epäili heillä olevan "vipinää", josta kerrottaisiin vasta vaalien jälkeen. Vanhanen raivostui Korholalle ja ihmetteli kokoomuksen toimintaa, ja Jyrki Katainen joutuikin julkisesti pahoittelemaan Korholan käyttäytymistä. Vanhasen voimakkaaseen reaktioon saattoi vaikuttaa hänen entisen naisystävänsä Susan Ruususen helmikuussa 2007 julkaisema kirja "Pääministerin morsian", jossa tämä kertoi avoimesti heidän suhteestaan. Vaalien jälkeen Vanhanen teki kirjan johdosta poliisille tutkintapyynnön siitä, oliko kirjan kustantaja loukannut hänen yksityiselämänsä suojaa. Sen sijaan kiista Korholan kanssa ei enää jatkunut, ja jo viikon kuluttua vaalipäivästä Vanhanen ja Forsius näyttäytyivät julkisesti yhdessä.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Suurin kohu vaalikampanjoinnin aikana nousi puolueiden ulkopuolelta. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) julkisti helmikuun lopussa televisiomainokset, joiden avulla oli tarkoitus kannustaa palkansaajia vaaliuurnille. Mainoksissa Oiva Lohtanderin esittämä öykkärimäinen johtaja mässäili herkkupöydän ääressä, kehui metsästyssaaliitaan ja ilkkui samalla työläisille siitä, että nämä eivät edes äänestä. Mainokset herättivät heti tuoreeltaan voimakasta paheksuntaa ja erityisesti niistä pahoittivat mielensä monet yrittäjät. SAK:n johto – mukaan lukien järjestön maltillisena tunnettu puheenjohtaja Lauri Ihalainen – puolusti aluksi voimakkaasti kampanjaa ja kiisti jyrkästi, että sillä olisi ollut tarkoitus hyökätä jotakin kansalais- tai ammattiryhmää vastaan. Kun arvostelu ei ottanut laantuakseen, SAK:ssa alettiin pelätä, että mainoksista olisi työntekijäjärjestöille enemmän haittaa kuin hyötyä. Lopulta SAK päätti hyllyttää kampanjan, kun monet tunnetut sosialidemokraatit olivat tuominneet sen, ja teetti uudet neutraalimmat mainokset. SAK:n johto katsoi, että ruoalla mässäily oli ärsyttänyt ihmisiä ja vienyt huomion äänestämisen tärkeydestä mainonnan tyyliin. Alkuperäisiä mainoksia ei ehditty esittää televisiossa kertaakaan, mutta ne olivat hyllytyksen jälkeenkin katsottavissa Internetin YouTube-sivustolla. Mainoskohu saattoi lopulta aktivoida enemmän kokoomuksen kuin vasemmiston kannattajia, koska pääkaupunkiseudulla äänestysaktiivisuus nousi kokoomuksen vahvoilla kannatusalueilla suuremmaksi kuin vasemmiston perinteisillä tukialueilla.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Eduskuntaan palannut Kokoomuksen Sauli Niinistö teki eduskuntavaalien kaikkien aikojen ääniennätyksen keräten Uudellamaalla 60 563 ääntä. Hertta Kuusisen aiempi ennätys syntyi vaaleissa 1948. Euroopan investointipankin varapääjohtajana työskennellyt Niinistö oli kesällä 2006 ilmoittanut, ettei hän asettuisi ehdokkaaksi eduskuntavaaleihin. Syksyn kuluessa mieli kuitenkin muuttui, ja hän lähti ehdokkaaksi Uudenmaan vaalipiiriin. Vaalipäivään saakka ounasteltiin Niinistön pyrkivän pääministeriksi, mikä olisi heikentänyt kokoomuksen nuoren puheenjohtajan Jyrki Kataisen asemaa. Niinistö ja Katainen vakuuttivat kuitenkin toimivansa hyvässä yhteistyössä ja kokoomuksen noudattavan "kahden kärjen strategiaa".


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Naiskansanedustajien lukumäärä kasvoi ennätyksellisen suureksi, 84:ään (+9). Aiempi ennätys oli peräisin vuoden 1991 vaaleista, jolloin naisia valittiin 77. Heistä valittiin eduskuntaan vielä viisi; Keskustan Sirkka-Liisa Anttila, Kokoomuksen eduskuntaan palannut, tuolloin LKP:ta edustanut Tuulikki Ukkola, SDP:n Sinikka Hurskainen ja Liisa Jaakonsaari, sekä Vihreiden Heidi Hautala. Naiskansanedustajien osuuden kasvu näkyi myös siinä, että vaalien jälkeen muodostettuun hallitukseen tuli ensimmäistä kertaa Suomen historiassa naisenemmistö, 12 ministeriä 20:stä.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Valituista 72 ei ollut kuulunut edelliseen eduskuntaan. 64 oli ollut kansanedustajana jo ennen vuoden 1999 vaaleja ja noin puolet eli 99 vuoden 2003 vaaleja. 11 nyt valittua kansanedustajaa oli tullut eduskuntaan jo Urho Kekkosen presidenttikaudella: Mauri Pekkarinen ja Paavo Väyrynen (Kesk.), Ilkka Kanerva, Pertti Salolainen ja Ben Zyskowicz (Kok.), Matti Ahde, Liisa Jaakonsaari, Jouko Skinnari ja Erkki Tuomioja (SDP) sekä Mikko Kuoppa ja Esko-Juhani Tennilä (Vas.). Mauno Koiviston kaudella eduskunnassa työskennelleitä oli edellisten lisäksi 28.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaaleissa ehdokkaina olleita, valitsematta jääneitä julkisuuden henkilöitä olivat mm. Jari Isometsä ja Henri Vähäkainu ("Pikku G") (Kesk.), Lotta Backlund ja Raakel Lignell (Kok.), Miranda Vuolasranta (SDP), Tea Vikstedt (Vas.), Helena Molander ja Anne Pohtamo (Kd.), Ilkka "Frederik" Sysimetsä (Ps.), Marko Björs (Vihr.) sekä Seppo Lampela ("Steen1"), Kari Peitsamo, Matti Rossi ja Anneli Sauli (SKP).


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Keväällä 2008 vuoden 2007 eduskuntavaaliehdokkaiden saama rahoitus herätti laajaa keskustelua.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Tuloksia verrataan vuoden 2003 eduskuntavaaleihin. Ennen vaaleja edustajien lukumäärät olivat hieman toisenlaiset: vaalikauden aikana kansanedustajista kristillisdemokraattien Lyly Rajala ja keskustan Seppo Lahtela olivat siirtyneet kokoomukseen.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Alkaneella vaalikaudella Vihreän liiton Merikukka Forsius siirtyi kokoomukseen. Keskustan Markku Uusipaavalniemi ilmoitti marraskuussa 2010 siirtyvänsä perussuomalaisten eduskuntaryhmään. Samalla Kokoomuksesta tuli suurin puolue edustajamäärällä mitattuna, mutta Mari Kiviniemi jatkoi tästä huolimatta vaaleissa eniten kannatusta saaneen puolueen puheenjohtajana pääministerinä vaalikauden loppuun.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Kokoomus arvosteli Taloustutkimuksen viimeistä kannatusmittausta sekä ennen vaaleja että vaalien jälkeen, koska ne ovat viiden viime vaalin kohdalla osoittaneet puolueen kannatuksen lopullista vaalitulosta pienemmäksi. Arvostelun vuoksi Yle ilmoitti keskeyttävänsä mittausten julkaisemisen toistaiseksi.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Tasavallan presidentti avasi valtiopäivät 28. maaliskuuta 2007. Puhetta johti iäkkäin kansanedustaja Claes Andersson. Timo Kalli äänestettiin puhemieheksi hallitusneuvottelujen ajaksi. Kalli sai murskavoiton 189 äänellä. Martti Korhonen, Raimo Vistbacka ja Sirkka-Liisa Anttila saivat kaikki yhden äänen. Hylättyjä ääniä tuli 8, jotka kaikki menivät Paavo Väyryselle. Varapuhemiehiksi valittiin Ilkka Kanerva ja Johannes Koskinen.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Eduskuntavaaleista seuranneissa asetelmissa punamultahallituspohjan jatko kyseenalaistui Kokoomuksen vaalivoiton ja SDP:n vaalitappion vuoksi. Hallitusneuvottelut ilmoitettiin käytävän hallitusohjelman pohjalta, jolloin käytännössä kaikilla eduskuntapuolueilla oli mahdollisuus päästä hallitukseen.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Hallitusohjelma neuvoteltiin Suomen Keskustan, Kansallisen Kokoomuksen, Vihreän liiton ja RKP:n pohjalta. Ministerinsalkut jaettiin suhteessa Keskusta 8, Kokoomus 8, Vihreät 2 ja RKP 2 ministeriä. Pääministeriksi valittiin parlamentaarisen käytännön mukaisesti hallituksenmuodostaja, Keskustan puheenjohtaja Matti Vanhanen. Vanhasen II hallitus nimitti itsensä sinivihreäksi hallitukseksi.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Puolueiden valtuuskunnat ja eduskuntaryhmät päättivät hallitusneuvottelujen tuloksen hyväksymisestä ja ministereistään maanantaina 16. huhtikuuta 2007. Keskusta ilmoitti ministereidensä nimet 17. huhtikuuta. Eduskunta äänesti pääministeriksi Matti Vanhasen 17. huhtikuuta ja uuden valtioneuvoston pitäisi tulla nimitetyksi 19. huhtikuuta 2007.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Sauli Niinistöstä tuli eduskunnan puhemies. Seppo Kääriäinen valittiin 1. varapuhemieheksi Kanervan tilalle. Johannes Koskinen jatkoi 2. varapuhemiehenä.


title: Eduskuntavaalit 2007

text: Vaalien jälkeen, 4. toukokuuta, oikeusministeriön puoluerekisteristä poistettiin kahdeksan puoluetta: Itsenäisyyspuolue, Köyhien asialla, Liberaalit, Muutosvoimat Suomi, Suomen Isänmaallinen kansanliike, Suomen Kansan Sinivalkoiset, Suomen Työväenpuolue ja Yhteisvastuu puolue [sic]. Kuitenkin STP, Itsenäisyyspuolue ja Köyhien asialla palasivat myöhemmin rekisteriin.


title: Kylmä vyöhyke

text: Kylmä vyöhyke on maapallon lämpövyöhyke, jossa lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle +10 °C. Köppenin ilmastoluokituksessa kylmää vyöhykettä vastaa luokka E (jääilmasto, polaari-ilmasto, napailmasto). Luokka jaetaan lämpimämpään tundrailmastoon, jossa vähintään yksi, mutta enintään 3,5 kuukautta on keskilämpötilaltaan yli 0 °C, ja kylmempään jäätikköilmastoon, jossa enintään yksi kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 0 °C.


title: Kylmä vyöhyke

text:
Kylmään vyöhykkeeseen kuuluu Etelämanner kokonaan, Euraasian mantereen pohjoisosat Skandinavian pohjoiskärjestä Beringinsalmeen, Alaskan ja Kanadan pohjoisosat, Grönlanti lukuun ottamatta vähäisiä rannikkokaistaleita ja noin puolet Islannista. Kylmä vyöhyke vallitsee myös monilla
vuoristoalueilla puurajan yläpuolella, jossa sitä nimitetään alppi-ilmastoksi.