title: Hermopääte

text: Yksinkertaisimpia ja runsaslukuisimpia aistinreseptoreita ovat vapaat hermopäätteet, joita on ihon epiteelissä, sidekudoksessa ja karvafollikkeleiden läheisessä yhteydessä. Ne reagoivat melko epäspesifisti useisiin erilaisiin ärsykkeisiin kuten kylmään tai kuumaan. Osa reseptoreista reagoi alle 15 tai yli 45 asteen lämpötiloihin lähettämällä aivoihin kipuaistimuksen. Karvatuppien ympärillä ne reagoivat hyvin herkästi karvan vähäisiinkin liikkeisiin ja toimivat siten mekanoreseptoreina. Vapaat hermopäätteet välittävät myös kipua; esimerkiksi hammasjuurissa on runsaasti vapaita hermopäätteitä. Niitä sijaitsee lihaksissa ja jänteissä, joissa ne toimivat proprioseptoreina eli kertovat elimistön asennosta, sekä useissa sisäelimissä kertomassa muun muassa virtsarakon täyttymisasteesta.


title: Hermopääte

text: Muut ihon hermopäätteet ovat sidekudoksisen kapselin ympäröimiä, mm. kosketusta aistivat solut. Näitä ovat esimerkiksi Pacinin keräset, Meissnerin keräset, Merkelin kiekot ja Ruffinin keräset. Samoja reseptoreita on myös nivelien, luukalvon ja sisäelinten yhteydestä.


title: Gösta Serlachius

text: Gösta Michael Serlachius (26. huhtikuuta 1876 Pietarsaari – 18. lokakuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen tehtailija ja vuorineuvos (1918). Hän toimi sukunsa metsäteollisuusyrityksen G. A. Serlachius Osakeyhtiön toimitusjohtajana vuosina 1913–1942. Yhtiön perustajan G. A. Serlachiuksen oma poika Axel Ernst Serlachius epäonnistui yritysjohtajana, mutta jatkuvuus turvattiin sillä, että perustajan veljenpoika Gösta Serlachius nostettiin toimitusjohtajaksi. Sukuyhteyttä korosti vielä se, että Gösta Serlachius avioitui serkkunsa, G. A. Serlachiuksen nuoremman tyttären, Sissi Serlachiuksen kanssa.


title: Gösta Serlachius

text: Gösta Serlachiuksen aikana puuhiomon ja paperitehtaan käsittänyt teollisuusyritys laajeni sulfiittiselluloosatehtaalla sekä konepajalla, jotka molemmat osaltaan vähensivät riippuvuutta ulkoisesta avusta ja olivat tärkeitä tukitoimintoja itse paperinjalostustoiminnalle.


title: Gösta Serlachius

text: Gösta Serlachius tunnettiin myös merkittävänä taiteen ystävänä. Hänen ansiostaan G. A. Serlachius Oy lahjoitti merkittävän summan Taidehallin rakentamiseksi Helsinkiin. Sen lisäksi hän perusti vuonna 1933 Gösta Serlachiuksen taidesäätiön, jonka kokoelmat – alun perin 500 teosta käsittävän ja edelleen karttuvan – ovat nykyisin esillä Gösta Serlachiuksen taidemuseossa Mäntässä.


title: Tilley-lamppu

text: Tilley-lamppu on Tilley International PLC:n valmistama valopetrolikäyttöinen voimavalolyhty, jossa valopetroli kaasuuntuu ja palaa hehkusukassa. Lamppu perustuu englantilaisen John Tilleyn keksintöön vuodelta 1813.


title: Tilley-lamppu

text: Lamppu sytytetään hehkuttamalla ensin polttoainesäiliöstä nouseva ja hehkusukan läpi kulkeva kaasutinputki kuumaksi lampun varusteisiin kuuluvia, spriihin kostutettavia sytytyspihtejä käyttäen. 2-3 minuuttia kestävän esilämmityksen jälkeen kaasutinputki on riittävän kuuma muuttaakseen sen läpi kulkevan valopetrolin kaasumaiseksi. Nyt Tilley-lampun öljysäiliöön voidaan pumpata lampun säiliössä olevalla pumpulla painetta. Kun sukka hehkuu, avataan säätöventtiili ja lamppu syttyy, jolloin sytytysliekin voi sammuttaa.


title: Tilley-lamppu

text: Lampun valo on öljylampun valoa huomattavasti kirkkaampi ja vastaa teholtaan jopa sähkövaloa. Se pitää palaessaan pientä kohisevaa ääntä ja tuottaa runsaasti lämpöä. Hehkusukka on perinteisesti sisältänyt toriumdioksidia. Tämän aineen radioaktiivisuuden takia, hehkusukat pyritään nykyään valmistamaan ilman toriumia.


title: Tilley-lamppu

text: Tilley-lampun lisäksi on olemassa muitakin samalla hehkusukkaan ja lampussa kaasutettavan valopetrolin käyttöön pohjautuvalla toimintaperiaatteella toimivia voimavalolyhtyjä (tunnettuja valmistajia mm. Petromax, Hasag, Primus, Optimus). Jonkinasteista sekaannusta aiheuttaa usein se, että puhekielessä kaikista voimavalolyhdyistä on saatettu käyttää merkistä riippumatta nimitystä "petromax" ("petromaksi"), "tilley" ("tillikka") tai "hasag" ("hasakki"). Useimpien voimavalolyhtyjen sytyttämiseen tarvitaan erillinen sytytysneste, jolla lampun varsinainen poltinosa esilämmitetään. Tilley-lampusta poiketen muissa lampuissa on useimmiten kuitenkin kiinteä esilämmitysnestekuppi sytytyspihtien sijasta. Sytytysnesteenä käytetään myös kiinteän kupin yhteydessä aina spriitä. Eräissä malleissa (esim. Petromax Rapid) saattaa kuitenkin olla myös pieni puhalluslampun tyyppinen yhdysrakenteinen esilämmitin, jolloin esilämmitys voidaan suorittaa paineistettua pääpolttoainetta käyttäen, eikä spriitä tarvita.


title: Frozen (Madonnan kappale)

text: Frozen on yhdysvaltalaisen poptähti Madonnan kappale, joka ilmestyi hänen vuoden 1998 albumillaan "Ray of Light". Singlenä kappale julkaistiin helmikuussa 1998. Kappaleen ovat sanoittaneet Madonna ja Patrick Leonard sekä tuottaneet heidän kahden ohella William Orbit.


title: Frozen (Madonnan kappale)

text: Tekno- ja itäsävytteinen, mystiikkaan viittaava kappale oli radikaali muutos Madonnalta, sillä hänen aikaisemmat kappaleensa olivat tyystin erilaisia. Huolimatta muutoksesta kappale kuitenkin menestyi erinomaisesti niin kaupallisesti kuin arvosteluidenkin osalta, ja sitä pidetään laajalti yhtenä Madonnan parhaista kappaleista kautta aikojen. Kappaleeseen toi myös uutta hengellisyyttä kabbalalahko, johon Madonna oli pari vuotta aikaisemmin liittynyt.


title: Frozen (Madonnan kappale)

text: 18. marraskuuta 2005 belgialainen tuomari päätti, että ”Frozen” oli plagioitu kappale, sillä neljä sen tahdeista on identtisiä Salvatore Acquavivan teoksen ”Ma vie fout le campin” sisältämien tahtien kanssa. Päätöksen vuoksi ”Frozen” vedettiin Belgiassa pois kaikilta markkinoilta, eikä sitä saa esittää maan televisiossa tai radiossa. Tuomiosta huolimatta Madonnan ura ei kärsinyt millään merkittävällä tavalla.


title: Frozen (Madonnan kappale)

text: Kappaleen musiikkivideolla mustissa vaatteissa oleva Madonna vääntyy mahdottomiin liikkeisiin erämaassa. Videon on ohjannut Chris Cunningham, ja se palkittiin Grammyllä parhaista erikoistehosteista.


title: Frozen (Madonnan kappale)

text: Frozen oli maailmanlaajuinen listamenestys, vaikka saavutti listaykköspaikan vain Suomessa, Iso-Britanniassa, Espanjassa ja Italiassa. Muualla Frozen nousi listoilla korkeintaan sijalle 2 Celine Dionin "My Heart Will Go On" -kappaleen ollessa listaykkönen. Yhdysvalloissa single pääsi sijalle 2.


title: Bernard Werber

text: Bernard Werber (s. 18. syyskuuta 1961 Toulousessa) on ranskalainen tieteiskirjailija. Werber on julkaissut useita romaaneja, joista kaksi on suomennettu.


title: Bernard Werber

text: Werber syntyi Haute-Garonnen departementissä. Päätettyään opiskelunsa hän toimi tieteistoimittajana kymmenkunta vuotta. Hänen toistaiseksi tunnetuin teoksensa on muurahaistrilogia. Hän on myös kirjoittanut näytelmän ja tuottanut elokuvan.


title: Primus (yhtye)

text: Primus on yhdysvaltalainen vaihtoehtorock-yhtye, joka perustettiin Kaliforniassa 1980-luvulla. Yhtyeen keulahahmo on laulaja/basisti Les Claypool. Yhtyeen muita jäseniä ovat kitaristi Larry LaLonde sekä rumpali Tim Alexander.


title: Primus (yhtye)

text: Primus aloitti toimintansa nimellä Primate. Tuohon aikaan bändiin kuuluivat laulaja/basisti Les Claypool, kitaristi Todd Huth ja rumpali Jay Lane. Huth ja Lane lähtivät jatkamaan muihin projekteihin 1989 ja bändiin liittyivät rumpali Tim Alexander sekä Possessedista eronnut kitaristi Larry LaLonde. Bändin kasvattaessa suosiotaan julkaistiin ensimmäinen live-albumi Suck on this vuonna 1989. 1990 Julkaistiin ensimmäinen studiolevy Frizzle Fry. Levyn kappaleista "John the Fisherman" ja "Too Many Puppies" julkaistiin musiikkivideot. Kappaletta "John The Fisherman" voi myös soittaa Guitar Hero II -pelissä.


title: Primus (yhtye)

text: Interscope records teki sopimuksen bändin kanssa vuonna 1990. Ensimmäinen albumi ison levy-yhtiön kanssa oli Sailing the Seas of Cheese vuonna 1991. Levy myi kultaa Yhdysvalloissa. Kappaleista "Jerry Was a Race Car Driver" ja "Tommy the Cat" julkaistiin musiikkivideot. Yhtye teki ensimmäistä kertaa yhteistyötä Tom Waitsin kanssa hänen antaessaan äänensä fiktiiviselle Tommy the Cat -hahmolle samannimisellä kappaleella.


title: Primus (yhtye)

text: Vuonna 1992 Primus julkaisi cover-biisejä sisältävän EP:n Miscellaneous Debris. Mukana oli kappaleita mm. Pink Floydilta, XTC:lta ja Peter Gabrielilta. 1993 Primus julkaisi albumin Pork Soda, joka saavutti jopa listamenestystä myös Suomessa. Levyllä musiikillinen tyyli muuttui aiempaa tummasävyisemmäksi. Primus kiersi mm. Rushin kanssa, jonka he itse nimeävät yhdeksi suurimmista vaikuttajistaan. Mieleenpainuvia ovat myös esitykset Woodstock 94 - ja Lollapalooza-festivaaleilla. Primuksen viides albumi Tales from the Punchbowl ilmestyi vuonna 1995 ja sisälsi mm. hitin "Wynona's Big Brown Beaver".


title: Primus (yhtye)

text: Rumpali Tim Alexander jätti bändin vuonna 1996 ja tilalle tuli Bryan Mantia (Brain), bändin pitkäaikainen ystävä. Vuonna 1996 Primus sävelsi tunnusmusiikin tv-sarja South Parkiin. Uudella kokoonpanolla julkaistiin 1998 toinen EP Rhinoplasty, joka sisälsi cover-kappaleita mm. Peter Gabrielilta, Policelta ja Metallicalta. Antipop julkaistiin vuonna 1999. Mm. Yhteistyö Tom Waitsin kanssa jatkui tämän albumin yhteydessä. 2001 Primus päätti jäädä määrittelemättömälle tauolle ja jäsenet jatkoivat musiikillista toimintaansa erinäisissä projekteissa.


title: Primus (yhtye)

text: Vuoden 2003 lopulla Primus palasi yhteen suosituimman kokoonpanonsa (Claypool, LaLonde, Alexander) voimin ja julkaisi EP+DVD-julkaisun Animals Should Not Try to Act Like People. Kahden kiertueen jälkeen julkaistiin live-DVD Hallucino-Genetics vuonna 2004. Vuonna 2006 Primus julkaisi ensimmäisen kokoelmansa They Can't All Be Zingers, joka sisälsi yhtyeen suurimpia hittejä, ja DVD:n vuoden 2003 Tour de Fromage kiertueesta Blame It on the Fish. Primus teki USA:n kiertueen marraskuussa 2006.


title: Primus (yhtye)

text: 2010 Primus alkoi levyttää uutta studioalbumia, "Green Naugahyde", joka julkaistiin Euroopassa elokuun 12. päivä 2011. Levyllä soittaa yhtyeen aikaisempi rumpali Jay Lane .


title: Primus (yhtye)

text: Syyskuussa 2013 Jay Lanen kerrottiin jättäneen yhtyeen keskittyäkseen muihin projekteihinsa. Hänet korvasi yhtyeen aikaisempi rumpali Tim Alexander.


title: Music (kappale)

text: Music on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan kappale, joka ilmestyi hänen samannimisellä albumillaan, "Musicilla". Singlenä se julkaistiin elokuussa 2000. Kappaleen ovat sanoittaneet Madonna ja Mirwais Ahmadzaï, jotka ovat myös molemmat tuottaneet sen. Se nousi muiden muassa niin Yhdysvaltain, Britannian kuin Kanadankin singlelistojen kärkipaikalle. Se oli Madonnan 12. listaykkönen Yhdysvaltain singlelistalla ja yhä 2007 viimeisin laulajan listaykkönen maassa.


title: Music (kappale)

text: Kappaleen musiikkivideon kuvasi Los Angelesissa ruotsalainen Jonas Åkerlund. Videolla turkikseen ja cowboy-hattuun pukeutunut Madonna matkustaa koomikko Ali G:n ajamalla limusiinilla ystäviensä Niki Harisin ja Debi Mazarin kanssa diskoon, jossa he katselevat naisten strippaamista ja juovat alkoholia. MTV halusi sensuroida strippauskohdan videosta pois. Kesken kappaleen video muuttuukin hetkeksi aikaa animaatioksi ja Madonna esitetään piirrettynä supersankarina, joka lentää taivaalla ja tuhoaa mainoskylttejä, joissa on hänen vanhempien kappaleidensa nimiä. Madonna oli videota tehtäessä viidennellä kuulla raskaana Guy Ritchielle. Hän odotti parin esikoislasta Roccoa.


title: Kyynärvarsi

text: Kyynärvarsi ("antebrachium") on kyynärpäästä ranteeseen asti ulottuva osa ihmisen käsivarresta. Termiä käytetään anatomiassa erottamaan se olkavarresta. Kyynärvarressa on kaksi pitkää luuta: kyynärluu ("ulna") ja värttinäluu ("radius"). Luut on yhdistetty luidenvälisellä kalvolla. Kyynärvarressa on useita lihaksia, jotka osallistuvat sormien, ranteen ja kyynärnivelen liikuttamiseen. Kyynärvarsi on ihon peitossa ja posteriorisesti karvaisempi kuin anteriorisesti. Historiallinen pituuden mittayksikkö kyynärä perustuu kyynärvarren käyttämiselle mittana.


title: Kyynärvarsi

text: Kanadalaisilla koululaisilla tehtyjen mittausten mukaan tyttöjen ja poikien kyynärvarren keskipituus (cm) on seuraavan taulukon mukainen.


title: Kyynärvarsi

text: Kyynärvarren lihakset voidaan jakaa niiden aiheuttaman liikkeen (lihasten funktion) tai sijainnin mukaan. Funktion mukaan kyynärvarren lihakset voi jakaa esimerkiksi ranteen koukistajiin (fleksorit) ja ojentajiin (ekstensorit), sormien koukistajiin ja ojentajiin ja kyynärvarren rotaattoreihin (pronaattorit ja supinaattorit). Lihaksilla on kuitenkin päätehtävänsä lisäksi muita tehtäviä.


title: Kyynärvarsi

text: Kyynärvarressa kulkee kolme hermoa: värttinähermo ("n. radialis"), keskihermo ("n. medianus") ja kyynärhermo ("n. ulnaris"). Karkeasti ajatellen ojentajalihaksia hermottaa värttinähermo ja koukistajia keskihermo. Kyynärhermo menee koko kyynärvarren läpi ja hermottaa kämmenen lihaksia.


title: Kyynärvarsi

text: Värttinä- ja kyynärvaltimo ja niiden haarat toimittavat veren kyynärvarteen. Nämä yleensä kulkevat kyynär- ja värttinäluun edessä koko kyynärvarren matkan.


title: Porin prikaati

text: Porin prikaati (lyhenne PORPR, aik. PorPr) on Suomen maavoimien suurin yksittäinen joukko-osasto ja yksi maavoimien kolmesta valmiusyhtymästä. Prikaatin joukot on sijoitettu Huovinrinteen varuskuntaan Säkylässä sekä Niinisalon varuskuntaan Kankaanpäässä. Varusmieskoulutuksen sekä kansainvälisen koulutuksen (SKVJ-koulutus) lisäksi prikaatin tehtäviin kuuluvat muun muassa Suomen kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin valitun henkilöstön koulutus. Prikaatiin kuuluu esikunta sekä seuraavat joukkoyksiköt: Myös asevelvollisuusasioita hoitavat yksiköt Vaasan aluetoimisto ja Lounais-Suomen aluetoimisto kuuluvat prikaatin organisaatioon.


title: Porin prikaati

text: Vuoden 2008 alusta lähtien prikaatista on muodostunut kansainvälisen koulutuksen keskus. Kriisinhallintakeskus vastaa kriisinhallintaoperaatioihin lähtevän henkilöstön operaatioon valmistavasta koulutuksesta. Kriisinhallintaoperaatioita johtaa kuitenkin Maavoimien esikunta. Porin prikaatille kuuluvat Säkylän ja Pohjankankaan ampuma-alueet.


title: Porin prikaati

text: Prikaatin koko kasvoi Puolustusvoimauudistuksen seurauksena vuonna 2015, kun Tykistöprikaatin toiminnot yhdistettiin Porin prikaatin alaisuuteen.


title: Porin prikaati

text:
Aiemmat komentajat ovat olleet (sotilasarvo tuolloin):Prikaatin esikuntapäällikköinä ovat toimineet muun muassa seuraavat upseerit:
Apulaiskomentajana ovat toimineet


title: Porin prikaati

text: Porin prikaatin perinteet ulottuvat pitkälle historiaan. Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin käskystä 16. helmikuuta 1626 perustettiin Kuninkaallinen Porin Jalkaväkirykmentti, joka on prikaatin perinneyksikkö.


title: Porin prikaati

text:
Rykmentin perustamispäivää juhlitaan yhä edelleen Porin prikaatin vuosipäivänä. Porin Rykmentti nimettiin 1957 uudelleen Porin prikaatiksi. Joukko-osaston kotipaikka oli itsenäisyyden ajan ollut Turussa Heikkilän kasarmilla ja Turun kasarmilla, mutta kaupungin laajentuessa prikaatin oli siirryttävä Säkylän Huovinrinteelle, johon vuosina 1959–1966 rakennettiin uusi ja moderni varuskunta-alue.
Prikaatiin on aikaisemmin kuulunut myös oma patteristonsa, Porin Prikaatin Patteristo, joka sittemmin siirrettiin Kajaaniin ja toimii nyt Kainuun Prikaatin alaisena Kainuun Tykistörykmenttinä.


title: Porin prikaati

text: Porin prikaatin lippu on kaksipuolinen ja -värinen. Lipun yläosan muodostaa sininen ja alaosan keltainen vaakapalkki. Prikaatin lipun toisella puolella on kuvattuna Satakunnan ja toisella puolella Varsinais-Suomen vaakuna. Lipputangon kaulaan on kiinnitetty vapaudenristin nauha, jossa on teksti "Satakunta, Pori". Vapaudenristi on myönnetty joukko-osaston edeltäjälle Porin Rykmentille kunnostautumisesta Suomen sisällissodan Satakunnan rintamalla.


title: Porin prikaati

text: Porin prikaatin kunniamarssina on sen edeltäjän, Porin Rykmentin kunniamarssi. Porin Rykmentti peri kyseisen marssin aikanaan Uudenmaan Tarkk'ampujapataljoonalta.


title: Läntinen maanpuolustusalue

text: Läntinen maanpuolustusalue (lyhenne LMpA) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kyennyt johtoporras, jonka vastuualue käsitti eteläisen Suomen länsipuoliskon.


title: Läntinen maanpuolustusalue

text: Sen toiminta-alue käsitti kutakuinkin Uudenmaan, Itä-Uudenmaan, Kanta-Hämeen, Keski-Suomen, Pirkanmaan, Keski-Pohjanmaan, Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan maakunnat. Läntisellä maanpuolustusalueella oli kuusi sotilaslääniä: Helsingin, Uudenmaan, Hämeen, Turun ja Porin, Vaasan sekä Keski-Suomen sotilasläänit.


title: Läntinen maanpuolustusalue

text: Panssariprikaati, Tykistöprikaati, Kaartin Jääkärirykmentti, Viestirykmentti, Hämeen Rykmentti, Pioneerirykmentti ja Porin Prikaati, ilmavoimien osalta Ilmasotakoulu (aik. Ilmavoimien Viestikoulu) ja merivoimien Suomenlahden Meripuolustusalue.


title: Läntinen maanpuolustusalue

text:
Läntisen maanpuolustusalueen esikunta sijaitsi Hämeenlinnassa. Sen toiminta päättyi 31.12.2007.
Komentajina toimivat seuraavat upseerit:Esikuntapäälliköinä toimivat seuraavat upseerit:Lmpa:n vapaamuotoinen kutsumanimi oli "Lambada".


title: Focke-Wulf Fw 58 Weihe

text: Focke-Wulf Fw 58 Weihe oli Focke-Wulf-tehtaan pääsuunnittelijan Kurt Tankin Saksan ilmailuministeriön vaatimusten pohjalta suunnittelema koulu- ja yhteyslentokone. Tavoitteena olivat mahdollisimmat turvalliset lento-ominaisuudet. Koneen prototyyppi V-1 lensi ensilentonsa kesäkuussa 1935.


title: Focke-Wulf Fw 58 Weihe

text: Kone oli yksi + kolmepaikkainen sekarakenteinen kaksimoottorikone. Siivet ja peräsimet olivat kevytmetallia, runko hitsattua teräsputkea puisine muotokaarineen ja rimoineen. Verhoilu oli kangasta.


title: Focke-Wulf Fw 58 Weihe

text: Luftwaffe käytti konetta eri tehtävissä, kuten koulukoneena lentäjille, konekivääriampujille, tähtääjille ja radisteille. Konetta rakennettiin eri käyttötarkoituksiin, kuten kuljetuskoneeksi, yhteyskoneeksi, ambulanssiksi, tiedustelu- ja valokuvauskoneeksi, sääkoneeksi ja siviiliversiota tavalliseksi matkustajakoneeksi, yhteensä ainakin viittä eri versiota B, C, K, S ja W. Versio B oli tarkoitettu muun muassa pommituskoneen miehistön koulutukseen, joten siinä oli tähtäysharjoituksia varten läpinäkyvä nokka, kun taas C-versiossa se oli umpinainen. Kone oli Saksan lisäksi käytössä useissa maissa, muun muassa Argentiinassa, Brasiliassa, Bulgariassa, Alankomaissa, Itävallassa, Kiinassa, Kroatiassa, Romaniassa, Ruotsissa, Turkissa ja Unkarissa.


title: Focke-Wulf Fw 58 Weihe

text: Focke-Wulf Fw 58 Weihe -konetta valmistettiin yhteensä noin 2 000 kappaletta, joista lisenssillä muun muassa Brasiliassa 25 B-2 -versiota ja Unkarissa joitakin kymmeniä.


title: Focke-Wulf Fw 58 Weihe

text: Erillinen Pataljoona 4 sai vuoden 1943 lopussa saksalaisilta käyttöönsä yhden Fw 58 B -koneen, jonka saksalainen tunnus oli NH+OI. Sen nouti Saksasta lentomestari Martti Paasonen. Kone oli pataljoonankomentajan yhteyskoneena sijoituspaikkanaan Mikkeli ja Rissala. Valtion lentokonetehdas asensi koneeseen talvella 1943–1944 sukset. Aselevon tultua kone jäi ilmavoimien käyttöön valvontakomission harhauttamiseksi siviilitunnuksella OH-PMS, luetteloissa se oli FH-1. Venäläissotilaat tuhosivat koneen Malmilla todennäköisesti talven 1944–1945 aikana.


title: Rita

text: Rita tarkoittaa seuraavia:


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: Itäinen maanpuolustusalue (IMpA) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kykenevä alueellinen johtoporras, joka käsitti kutakuinkin Kymenlaakson, Etelä-Karjalan, Pohjois-Karjalan, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakunnat. Itäisellä maanpuolustusalueella oli neljä sotilaslääniä: Mikkelin, Kuopion, Pohjois-Karjalan ja Kymen sotilasläänit.


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: Maanpuolustusalueen esikunta sijaitsi Mikkelissä Karkialammella. Se lopetti toimintansa 1. tammikuuta 2008, käytännössä yhtä aikaa kun Maavoimien esikunta samassa paikassa aloitti toimintansa.


title: Itäinen maanpuolustusalue

text:
Komentajina toimivat seuraavat upseerit:
Esikuntapäälliköinä toimivat seuraavat upseerit:


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: eversti (1988) Simo Mäkipää (s. 1938) 1993–1997,


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: kenraalimajuri (2001) Aarno Vehviläinen (s. 1944) 1997–2001,


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: prikaatikenraali (2001) Lauri Kiianlinna (s. 1944) 2001–2004,


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: prikaatikenraali (2002) Antti Lankinen (s. 1949) 2005–2007 ja


title: Itäinen maanpuolustusalue

text: eversti (2000) Markku Riittinen (s. 1956) 2007


title: Pohjoinen maanpuolustusalue

text: Pohjoinen maanpuolustusalue (PMPA) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kykenevä alueellinen johtoporras, jonka tehtävänä oli maanpuolustuksen suunnittelu, valmistelu ja johtaminen sekä puolustusvalmistelujen yhteensovittaminen eri puolustushaarojen ja viranomaisten kanssa. Sen toiminta-alueena olivat Kainuun, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakunnat. Maanpuolustusalueen komentajan alaisuudessa olivat Oulun ja Lapin sotilasläänit sekä Jääkäriprikaati, Kainuun prikaati, Pohjan prikaati ja Lapin ilmatorjuntarykmentti.


title: Pohjoinen maanpuolustusalue

text: Pohjoisen maanpuolustusalueen johto-organisaationa oli Pohjoisen maanpuolustusalueen esikunta, joka sijaitsi Oulussa. Esikunta oli alun perin Oulun kasarmialueella Intiössä, mutta se siirrettiin 5. huhtikuuta 2007 Vanhaan Hiukkavaaraan. Se lopetti toimintansa 31.12.2007.


title: Pohjoinen maanpuolustusalue

text: Maanpuolustusalue muodostettiin 1. tammikuuta 1993 Pohjois-Suomen sotilasläänistä ja se lakkautettiin 31. joulukuuta 2007, jolloin maanpuolustusalueen tehtävät siirrettiin perustetulle Pohjois-Suomen sotilasläänille.


title: Pohjoinen maanpuolustusalue

text: Komentajina toimivat seuraavat upseerit:


title: Pohjoinen maanpuolustusalue

text: Esikuntapäälliköinä toimivat seuraavat upseerit:


title: Maunu VI Lainparantaja

text: Maunu VI Lainparantaja (Magnus Lagabøte, 1238–1280) oli Norjan kuningas 1263–1280. Maunu oli Haakon Haakoninpojan poika.


title: Maunu VI Lainparantaja

text: Maunu teki skottien kanssa rauhan myymällä Skotlannille Hebridit ja Mansaaren. Maunu oli myös huomattava hallinnon uudistaja. Hän kokosi vuonna 1274 kaikki lait yhteen ja teki niihin korjauksia. Maunu toi lakiin muun muassa näkemyksen siitä, että lain rikkominen oli aina rikos valtiota vastaan eikä yksilöä vastaan, pyrkien näin kitkemään verikoston perinteen. Uudet lait vahvistivat kuninkaan asemaa ylimpänä lainsäätäjänä. Maunu perusti myös kuninkaankanslian ja valtakunnanneuvoston.


title: Sotilaslääni

text: Sotilaslääni () oli vuoden 2014 loppuun saakka Suomen puolustusvoimien alueellinen johtoporras. Sotilasläänin alaisia olivat sen johdossa olevat joukko-osastot ja sotilaslaitokset sekä sen alaiset aluetoimistot. Maavoimien Materiaalilaitoksen alainen huoltorykmentti tukee keskitetysti sotilasläänin joukko-osastojen huoltoa.


title: Sotilaslääni

text:
Sotilasläänin tehtäviä olivat:Valmiutta kohotettaessa sotilasläänin komentaja johtaa perustettuja sotilasalueita sekä vastuualueen taisteluun
ja sen tukemiseen tarkoitettuja maavoimien joukkoja sekä sille alistettuja muita joukkoja. Sotilasläänille voidaan alistaa muun muassa armeijakunta tai operatiivisia yhtymiä.


title: Sotilaslääni

text: Sotilaslääni tukee muita puolustushaaroja ja rajavartiolaitosta perustamalla niille joukkoja sekä muodostamalla ja jakamalla maavoimien tilannekuvaa Maavoimien esikunnan käskemällä tavalla.


title: Sotilaslääni

text: Sotilasläänin kokoonpanoon kuuluu operaatiokeskus, jossa työskentelee tilannevalvonta-aliupseereita.


title: Sotilaslääni

text: Maavoimien esikunnan alaisuuteen kuului neljä sotilaslääniä:Näiden sotilasläänien alaisuudessa toimi yhteensä 19 aluetoimistoa.


title: Sotilaslääni

text: Osana puolustusvoimien helmikuussa 2012 julkaisemia säästösuunnitelmia sotilasläänit lakkautetaan vuoden 2014 päättyessä, ja pääosa tehtävistä siirtyy kuudelle isolle maavoimien joukko-osastolle.


title: Sotilaslääni

text: Aiemmat alueelliset sotilasläänit, jotka olivat käytössä 1993–2007 sekä Lapin, Pohjanmaan ja Savo-Karjalan sotilasläänit 1993–2009, olivat nykyisen aluetoimiston ja operatiivisen sotilasalueen välimuoto. Ne vastasivat toisaalta asevelvollisuusasioista, mutta suunnittelivat tämän lisäksi oman alueensa puolustusta, johon niillä oli valmius ottaa johtoonsa useiden prikaatien vahvuiset operatiivisen tason joukot. Toisaalta sotilaslääneillä ei kuitenkaan ollut johdossaan rauhanaikaisia joukko-osastoja eikä omaa huoltoa. Pienenevien sodan ajan joukkojen myötä operatiivisen tason johtoesikuntien tarve vähentyi eikä katsottu tarpeelliseksi pitää yllä sotilasläänien ja armeijakuntien sekä näiden yläpuolella olleiden maanpuolustusalueiden muodostamaa kaksiportaista operatiivisen tason johtoesikuntajärjestelmää.


title: Sotilaslääni

text: Operatiivinen sotilaslääni oli Suomen puolustusvoimien johtoporras, johon kuuluu tai on kuulunut sotilasläänin itsensä lisäksi myös muita, lähinnä suunnitteluun ja hallintoon liittyviä alueellisia sotilasläänejä, jotka sodan aikana olisivat operatiivisen sotilasläänin osia. Kun Suomessa vuonna 2008 luovuttiin kolmesta maanpuolustusalueesta ja siirryttiin kahdeksaan sotilaslääniin niin silloin näistä neljä oli operatiivisia. Myöhemmin muut sotilasläänit yhdistettiin operatiivisiin, jolloin peruste sotilasläänien jakamiseen operatiivisiin ja muihin, ei-operatiivisiin, poistui.


title: Sotilaslääni

text: Aiempia, ei operatiivisessa roolissa olleita, sotilasläänejä olivat muun muassa Häme, Keski-Suomi, Sisä-Suomi, Kuopio, Kymi, Lappi, Mikkeli, Pohjanmaa, Pohjois-Karjala, Savo-Karjala, Turku ja Pori, Uusimaa ja Vaasa sekä Savo-Karjala.


title: Sotilaslääni

text: Pohjanmaan sotilasläänin esikunta toimi Vaasassa, Savo-Karjalan sotilasläänin esikunta Kuopiossa, Lapin sotilasläänin esikunta Rovaniemella ja Sisä-Suomen sotilasläänin esikunta Tikkakoskella.


title: Sotilaslääni

text: Lakkautettujen sotilasläänien komentajat olivat sotilasarvoltaan yleensä everstejä, poikkeuksena mm. Helsingin sotilasläänin viimeiset komentajat ja Keski-Suomen sotilaslääniä 90-luvulla johtanut prikaatikenraali Kari Savolainen. Lapin sotilasläänin viimeinen komentaja oli everstin arvoinen Markku Aherto.


title: Sotilaslääni

text: Enimmillään Suomessa olevien sotilaspiirien määrä oli ennen jatkosotaa 28. helmikuuta 1941 alkaen.


title: M/S Hälsingland

text: M/S Hälsingland (nyk. Farah K) on saksalainen vuonna 1990 rakennettu kuivarahtialus. Alus nousi otsikoihin Kalajoen edustalla Perämerellä 14. elokuuta 1997 tapahtuneen karilleajon jälkeen, jonka seurauksena laajahko alue Perämeren rannikkoa Lohtajan edustalla tahriintui öljyyn.


title: M/S Hälsingland

text: Karilleajoa edelsi lastin purkaminen Raahen satamassa 13. elokuuta 1997, minkä jälkeen alus lähti tyhjänä rannikkoa seurailleen kohti Rahjan satamaa 14. heinäkuuta kello 01.45. Luotsi saapui alukselle hieman ennen lähtöaikaa ja sopi päällikön kanssa aluksen reitin Rahjan satamaan. Tällöin luotsi ehdotti ajan säästämiseksi rannikon lähellä kulkevaa väylää, jolloin aluksen ei tarvitsisi kiertää Maakallan ja Merikallan saaria.


title: M/S Hälsingland

text: Matkalla sekä luotsi että päällikkö käyttivät kahta eri tutkanäyttöä sijainnin määrittelemiseen. Luotsin käyttämässä tutkanäytössä oli mahdollisuus säätää näyttöaluetta siten, että näytettävän alueen säde oli 2, 6 tai 12 meripeninkulmaa. Hieman ennen karilleajoa luotsin tutkanäyttö oli ollut säädettynä 6 meripeninkulman näyttöalueelle, kun taas luotsi luuli sen olleen 12 meripeninkulman näyttöalueella. Tämän vuoksi luotsi teki tutkan avulla virheellisiä etäisyysmittauksia.


title: M/S Hälsingland

text: Luotsi huomasi virheensä juuri ennen karilleajoa ja yritti kääntää alusta vasemmalle. Tällöin alus ajoi karille paikassa 64°16.5' N 23°36.3' E, kello oli tuolloin 04.00. Alus juuttui karille kiinni lähes rungon keskikohdalta, ja merenkäynti käänsi aluksen lähes tulosuuntaansa.


title: M/S Hälsingland

text: Luotsi hälytti paikalle apua tekemällä kymmenen minuuttia myöhemmin ilmoituksen tapahtuneesta Raahen luotsiasemalle. Samaan aikaan laivan miehistö totesi, että aluksesta vuotaa mereen öljyä, joka muodosti noin 0,7 km² suuruisen lautan. Osa lautasta ajautui rantaan Lohtajalla.


title: M/S Hälsingland

text: Alus saatiin irti karilta 16. elokuuta iltapäivällä, ja se hinattiin kahdella hinaajalla Rahjan satamaan, jossa se ympäröitiin puomeilla öljyvahinkojen rajaamiseksi. Öljyntorjunta-alukset "Letto" ja "Vanadis" saattoivat aluksia, ja "Oili" keräsi öljyä karilleajopaikalta. "Hälsingland" lähti 21. elokuuta hinattuna Rahjasta Hampuriin telakalle korjattavaksi.


title: Ašanti

text: Ašanti oli nykyisen Ghanan alueella Länsi-Afrikassa noin vuosina 1570–1900 sijainnut voimakas valtio. Ašantin vauraus perustui alueen runsaisiin kultaesiintymiin. Alueen hallitseva etninen ryhmä, ašantit, puhuu nigeriläis-kongolaisiin kieliin kuuluvan akanin murretta.


title: Ašanti

text: Ašantit osallistuivat Atlantin orjakauppaan ennen vuotta 1827, jolloin valtio kielsi orjakaupan. Sen jälkeenkin ašantit toisinaan sieppasivat naapurimaista ihmisiä ja myivät nämä eurooppalaisille orjiksi 1800-luvun puoliväliin asti.


title: Ašanti

text: Ašanti oli yksi niistä Afrikan valtioista, jotka vastustivat siirtomaavaltojen tuloa maanosaan. Britit taistelivat Ašantin kuninkaita vastaan neljässä sodassa vuosien 1826 ja 1896 välisenä aikana. Vuonna 1900 britit valloittivat lopulta Ašantin ja liittivät sen hallinnoimaansa Kultarannikkoon.


title: Ašanti

text: Ašantin alue on nykyisin Ghanan maakunta, mutta ašantit kunnioittavat omaa itsenäisen valtion ajoilta periytyvää kruununperimysjärjestystään ja ylimystöään virallisen valtionjohdon rinnalla seremoniallisina johtajina.


title: Maanpuolustusalue

text: Maanpuolustusalue (lyh. MpA) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kykenevä alueellinen johtoporras. Suomi oli jaettu 1993-2007 kolmeen maanpuolustusalueeseen: Läntiseen, Itäiseen ja Pohjoiseen maanpuolustusalueeseen. Maanpuolustusalueet vastasivat alueensa sotilaallisen maanpuolustuksen suunnittelusta, valmisteluista ja johtamisesta sekä puolustusvalmistelujen yhteensovittamisesta eri puolustushaarojen ja viranomaisten kanssa.


title: Maanpuolustusalue

text: Vuoden 2008 alusta maanpuolustusalueet korvattiin uudella organisaatiolla, johon kuuluu esikunta, neljä operatiivista sotilaslääniä, maavoimien materiaalilaitos, Utin jääkärirykmentti ja maasotakoulu. Perustetuilla sotilaslääneillä ei ollut samankaltaista itsenäistä toimintakykyä kuin entisillä maanpuolustusalueilla, mutta niitä tuettiin maanlaajuisesti keskitetyillä toiminnoilla.


title: Merijalkaväki

text: Merijalkaväki on erityisesti maihinnousuihin koulutettu ja tarkoitettu asevoimien joukko. Merijalkaväkeen voi kuulua myös raskasta kalustoa, tykistöä ja ilma-aluksia. Merijalkaväki kuuluu yleensä joko merivoimiin tai maavoimiin, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa se on erillinen puolustushaara.


title: Merijalkaväki

text: Merijalkaväki luetaan monissa asevoimissa eliittijoukoiksi, joiden sotilaat käyvät läpi pidemmän ja vaativamman koulutuksen.


title: Merijalkaväki

text: Ison-Britannian merijalkaväki, "Royal Marines", jonka pääasiallinen organisaatio on 3 Commando Brigade, otti lordi Mountbattenin ehdotuksesta päähineekseen vihreän baretin vuonna 1942. Sitä käyttävät nyttemmin monien eri maiden merijalkaväen sotilaat, vaikka päähine tunnetaan myös Yhdysvaltain maavoimien erikoisjoukkojen ("Green Berets") käyttämänä.


title: Merijalkaväki

text: Suomessa merijalkaväkeen verrattavia joukkoja ovat rannikkojääkärit ja rannikkojalkaväki.


title: Ashanti

text: Ashanti tai Ašanti voi viitata seuraaviin:


title: Häpyluu

text: Häpyluu () on lonkkaluun etummaisin osa. Vasen ja oikea häpyluu liittyvät toisiinsa häpyliitoksen "(symphysis pubica)" välityksellä. Lapsella häpyluu on muusta lonkkaluusta erillinen, ruston erottama osa, joka vähitellen murrosiän aikana yhtyy lonkkaluuhun ruston luutuessa.


title: Häpyluu

text: Häpyluu voidaan jakaa anatomisesti kolmeen osaan.


title: Häpyluu

text: Häpyluun runko "(corpus ossis pubis)" muodostaa viidenneksen lonkkamaljasta "(acetabulum)". Sen ulkopinta muodostaa osan sekä puolikuumaisesta nivelpinnasta "(facies lunata acetabuli)" että lonkkamaljan kuopasta "(fossa acetabuli)". Rungon sisäpinta taas toimii lähtökohtana osalle sisempää peittäjälihasta "(m. obturatorius internus)".


title: Häpyluu

text: Häpyluun ylähaara "(ramus superior ossis pubis)" lähtee rungosta mediaanitasossa ja yhtyy vartalon keskiviivassa vastakkaisen puolen häpyluun ylähaaraan. Ylähaara jaetaan edelleen mediaaliseen ja lateraaliseen osaan. Mediaalinen osa on muodoltaan jokseenkin nelikulmio. Sen terävä lateraalireuna muodostaa lonkkaluun peittyneen aukon "(foramen obturatum)" harjun, joka toimii lähtökohtana häpyluu-reisiluu-siteelle "(ligamentum pubofemorale)". Yläreuna taas muodostaa osan häpyluun harjannetta "(pecten ossis pubis)". Lateraalisella osalla puolestaan on kolme pintaa - nouseva, laskeva ja posteriorinen. Nouseva pinta on osa häpyluun harjannetta. Tämän linjan edessä lateraaliosa on pinnaltaan kolmiomainen (lateraalisesti leveämpi kuin mediaalisesti) ja harjannelihaksen "(m. pectineus)" peittämä. Posterioripinta muodostaa osan pikkulantion "(pelvis minor)" etureunasta.


title: Häpyluu

text: Häpyluun alahaara "(ramus inferior ossis pubis)" on ohut ja litteä osa, joka kulkee lateraalisuuntaan ja alas ylähaaran mediaalipuolelta. Se kapenee laskeutuessaan ja niveltyy lopulta istuinluun (os ischium) nousevaan haaraan peittyneen aukon alapuolella. Sen anterioripinta on karkea ja siihen kiinnittyy useita lihaksia - osa hoikkalihaksesta "(m. gracilis)", osa ulommasta peittäjälihaksesta "(m. obturatorius externus)", reiden lyhyt lähentäjälihas "(m. adductor brevis)" ja reiden pitkä lähentäjälihas "(m. adductor longus)". Alahaaran posterioripinta on sileä ja toimii lähtökohtana osalle sisempää peittäjälihasta. Mediaalireuna on paksu, karkea ja ulospäin kääntynyt (erityisesti naisilla) ja siinä on kaksi alaspäin osoittavaa harjua, jotka ovat jatkoa istuinluun nousevan haaran vastaaville rakenteille. Ulompaan harjuun kiinnittyy välilihan "(perineum)" pinnallinen kalvo, sisempään taas lantion alapohjan "(diaphragma urogenitale)" laskeva kalvo. Lateraalireuna on ohut ja terävä ja se muodostaa osan peittyneen aukon reunasta sekä toimii kiinnityskohtana peittäjäkalvolle "(membrana obturatoria)".


title: Confessions Tour

text: Confessions Tour oli yhdysvaltalaisen poptähti Madonnan toukokuussa 2006 alkanut ja saman vuoden syyskuussa loppunut konserttikiertue, joka luotiin tukemaan hänen vuonna 2005 julkaisemaansa "Confessions on a Dance Floor" -albumia. Liput konserttikiertueen Pohjois-Amerikan ja Euroopan areenoille myytiin loppuun minuuteissa sen jälkeen, kun ne oli myytiin asetettu, ja sen vuoksi kiertueelle lisättiin välittömästi uusia konsertteja, muun muassa New Yorkiin ja Pariisiin sekä Lontoon Wembley Arenalle. Kiertueesta tuli kaikkien aikojen yksi menestyksekkäimmistä sooloartistin kiertueista.


title: Confessions Tour

text: 60 konsertin kiertue alkoi Los Angelesista 21. toukokuuta 2006. Sieltä se jatkui kiertämällä tärkeimmät Yhdysvaltain kaupungit, mukaan lukien Las Vegasin, Chicagon, New Yorkin, Philadelphian ja Miamin, sekä Kanadassa sijaitsevan Montrealin. 30. heinäkuuta kiertue suuntasi Eurooppaan, jossa ensimmäinen konsertti järjestettiin Cardiffissa, Isossa-Britanniassa. Ison-Britannian jälkeen se jatkoi matkaansa Italiaan, Saksaan, Tanskaan, Ranskaan, Alankomaihin, Tšekkiin ja Venäjälle kunnes siirtyi Japaniin, jossa järjestettiin viimeinen esitys Tokiossa 21. syyskuuta vuonna 2006.


title: Confessions Tour

text: Konserttikiertueen puvustuksesta vastasi kuuluisa ranskalainen muotisuunnittelija Jean-Paul Gaultier sekä Arianne Phillips. Konsertikiertueen musiikaalisena johtajana toimi aiemman, The Re-Invention Tour -kiertueen tavoin Stuart Price. Kiertueesta julkistettiin taltiointi 26. tammikuuta 2007.


title: Confessions Tour

text: Sekä anglikaaninen kirkko että katolinen kirkko ärtyivät, kun Madonna 21. toukokuuta Los Angelesin konsertissaan Live to Tell -kappaleen esityksen aikana esitettiin ristiinnaulittuna ristillä, verenpunainen paita päällään. Samalla jättiläismäisen, peilipinnotteisen ristin takana esitettiin kuvia kolmannen maailman köyhistä oloista. Esitys nostatti mediakohun, ja useat ovatkin arvelleet, että esitys olikin äärimmäisen provosoiva juuri sen takia, että konserttikiertue saisi laajalti huomiota maailmassa. Elokuun alussa, Madonnan saapuessa konsertoimaan Vatikaanin lähelle Roomaan, suuttuivat katoliset ja Italian islamistiset johtajat laulajatähden ilmoitettua muiden konserttiensa tavoin naulita itsensä ristille. Madonna kutsui lisäksi paavi Benedictus XVI:n Rooman-konserttiinsa. Katolisen kirkon lisäksi myös ortodoksinen kirkko suuttui ristiinnaulitsemisesta ja Madonnaa ja hänen lapsiaan Lourdesia ja Roccoa on uhattu kidnappauksella Venäjän-konsertin yhteydessä.


title: Confessions Tour

text: Madonna myös kritisoi joitakin maailman johtajia, kuten Ison-Britannian pääministeriä Tony Blairia ja Yhdysvaltain presidenttiä George W. Bushia konserttiensa aikana.


title: Confessions Tour

text: Konsertti nähtiin NBC-kanavalla Yhdysvalloissa 22. marraskuuta 2006 sensuroituna kristillisten ryhmien painostuksesta. Yhdysvaltain ulkopuolella konsertti esitettiin sensuroimattomana.8. huhtikuuta Madonnan konserttiin myytiin alle 40 minuutissa peräti 30 000 lippua Montrealissa, joten hän rikkoi uuden ennätyksen, jota aiemmin piti hallussaan U2. Kiertue oli hyvin suosittu ja siitä tuli yksi menestyksekkäimmistä sooloartistin kierueista. Kaikkiaan kiertue tuotti yli 190 miljoonaa yhdysvaltain dollaria.


title: Confessions Tour

text: Confessions Tour palkittiin 9. marraskuuta 2006 kahdella Billboard Touring Award -palkinnolla, suurin yhden konserttipaikan tuotto 22 miljoonaa dollaria Wembley Arenan yhteensä kahdeksasta konsertista sekä Madonnan managerit Guy Oseary ja Angela Becker palkittiin parhaina kiertuemanagereina.


title: Ballista

text: Ballista on muinainen varsijousen tapainen ase.


title: Ballista

text: Ballistojen eli kaksivartisten, köysien vääntövoimalla toimivien heittokoneiden historia alkaa noin vuodesta 400 eaa., jolloin Syrakusan hallitsija Dionysios I:n arvellaan kehittäneen ensimmäiset köysiä voimanlähteenään käyttävät heittokoneet. Tämän teknologian edut olivat varsijousimalliseen kaareen verrattuna ilmeiset: Varsijousen kaari täytyy olla sitä paksumpi, mitä painavamman nuolen sillä halusi heittää. Kuitenkin yhä paksumpien kaarien tekeminen oli vaikeampaa, koska puusta tehdyt massiiviset kaaret olivat hidasheittoisia ja hajosivat helposti. Köysien vääntövoiman hyödyntäminen taas oli läpimurto, koska köysien palautuminen oli äärimmäisen nopeaa ja voimaa voitiin lisätä helposti vääntämällä köysinippujen kiristimiä yhä tiukemmalle, jolloin voimaa tuli lisää. Tämä mahdollisti kevyempien kappaleiden heiton yhä pidemmälle lisäämättä kuitenkaan heittämiseen tarvittavan materiaalin määrää. Aluksi ballistat olivat painavia aseita, joiden siirtelyyn tarvittiin suuria miesmääriä. Myöhemmin noin 350 eaa. kehiteltiin kevyempiä laitteita, joiden siirtelyyn riitti 2-4 miestä. Näitä laitteita kutsuttiin useimmiten skorpioneiksi. Mitä enemmän miehistöä, sen suurempi tulinopeus ja liikkumiskyky. Ballistojen tulinopeus hyvin harjoitetulla miehistöllä saattoi kohota 4-5 laukaukseen minuutissa.


title: Ballista

text: Roomalaiset omaksuivat kreikkalaisten ballistojen rakennustekniikan ja kehittivät sitä edelleen. He rakensivat yhä pienempiä ja liikuteltavampia malleja, jopa pieniä, kädessäpidettäviä malleja, joita yksi mies saattoi kuljettaa taistelukentällä. Tästä esimerkkinä Xantenista, Saksasta löydetty köysien raami, jonka mitat ovat vain 21x28 cm. Nykyrekonstruktioiden pohjalta voidaan todeta laitteen olleen huomattavasti tehokkaampi kuin sen ajan käsijouset, ja tehokkaan kantomatkan olleen noin 130 m, vaikka tietenkin pidemmällekin voitiin ampua. Seuraava askel kehityksessä olivat metalliraamiset ballistat, joiden köysiraameja on löydetty esimerkiksi Orsovasta, Romaniasta. Raudan käyttö köysinippujen raamissa mahdollisti noin 25 % suuremman voiman varastointikapasiteetin. Metalliraamisten ballistojen käyttöönotto mahdollisti paremmat korjausmahdollisuudet raamin eri osien irrotettavuuden takia, sekä kevyemmän ja avaramman rakenteen, joka mahdollisti taas paremman tähtäyksen ja tarkkuuden. Myöhemmin metalliraamisia ballistoja alettiin liikuteltavuuden lisäämiseksi kuljettaa taistelukentällä muulien vetämillä kärryillä, ja näitä laitteita kutsutaan carroballistoiksi. Myös pieniä metalliraamisia kehiteltiin, yhden miehen liikuteltavia ja tämän kaltaisia laitteita kutsutaan joko latinankielisellä nimityksellä manuballistoiksi tai kreikankielellä cheiroballistraksi. Molemmat nimitykset tarkoittavat "käsiballistaa". Myöhempinä aikoina ballistat tulivat harvinaisemmiksi, koska niiden vaatima tekninen osaaminen oli Rooman valtakunnan tuhon jälkeen kadonnut, ja oli paljon helpompaa rakentaa ja huoltaa yksivartista heittokonetta, Onageria, joka syrjäyttikin ballistat.


title: Ballista

text: Ballistan (skorpioni-tyyppisen) rakenne on seuraavanlainen: sen pääosat ovat raami, johon köydet laitetaan, runko, jossa on ammukselle tarkoitettu kisko ja laukaisin sekä jalusta, joka tavallisesti oli kolmi- tai nelijalkainen. Jalustassa oli ammuntakulman korkeussäätö. Raamin rakenne taas koostuu kahdesta paksusta lankusta, joissa on reiät köysille, sekä niiden väliin pystysuoraan sijoitettavista lankuista, jotka pitävät luonnollisesti päällislankut erillään ja mahdollistavat köysien kiristämisen. Ballistan pääosien (raami, runko ja jalusta) tulee olla irrotettavissa toisistaan huolto- ja liikuteltavuustarpeiden takia. Ballista oli jopa jousta tarkempi, sen sijaan tulinopeus oli korkeintaan puolet jousen nopeudesta.


title: Death Rally

text: Death Rally on Remedy Entertainmentin kehittämä ajopeli, jonka Apogee julkaisi MS-DOS:lle vuonna 1996. GT Interactive toimi pelin levittäjänä. Vuonna 2009 Remedy julkaisi pelistä ilmaisen Microsoft Windows -käännöksen.


title: Death Rally

text: Pelissä kilpaillaan vaarallisissa kilpa-ajoissa, joissa kaikki autot ovat aseistettuja. Pelaaja aloittaa vähäisellä rahamäärällä ja vaatimattomalla ajoneuvolla, tavoitteenaan edetä tuloslistalla korkeammalle. Kisan jälkeen kuski palkitaan rahasummalla, jonka määrä on riippuvainen kilpailun vaikeustasosta ja sijoituksesta rallissa. Rahaa saa myös keräämällä radoille asetettuja käteisbonuksia tai suorittamalla tehtäviä. Lopullinen päämäärä on voittaa ”The Adversary”, joka on pelin päävastustaja ja Death Rallyn kuningas.


title: Death Rally

text: "Death Rallya" voi pelata yksinpelinä tekoälyvastustajia vastaan tai enintään neljän pelaajan moninpelinä lähiverkkoyhteyden kautta. Yksinpelikampanjan tavoitteena on voittaa päävastus, ”The Adversary”, jonka peittoamista on mahdollista yrittää päästyään tuloslistan kärkeen. Jotkin tekoälyvastustajat muistuttavat nimeltään julkisuuden henkilöitä, kuten esimerkiksi Clint West (Clint Eastwood) ja Jane Honda (Jane Fonda). Julkaisijan luvalla mukaan saatiin myös Duke Nukem, joka omaan tyyliinsä huudahtaa ”"Hail to the king, baby!"” voittaessaan kilpailun.


title: Death Rally

text: "Death Rallyssa" on kuusi eri ajoneuvoa: Volkswagen Kuplaan perustuva Vagabond, avolava-auto Dervish, neliovinen henkilöauto Sentinel, Chevrolet Camaroon perustuva Shrieker, Porsche 911:een perustuva Wraith ja futuristinen superauto Deliverator. Autoonsa voi ostaa uusia osia, jotka parantavat auton kestävyyttä, ohjattavuutta tai huippunopeutta. Kestävyyttä parannetaan panssareilla, ohjattavuutta paremmilla renkailla ja huippunopeutta tehokkaammilla moottoreilla. Mustasta pörssistä voi hankkia kanssakilpailijoiden tuhoamista edistäviä osia, kuten puskuriin kiinnitettävän piikkirivin tai maamiinoja. Rakettipolttoaine paitsi tuo lisävauhtia myös vahingoittaa omaa, sekä perässä mahdollisesti kaahaavaa autoa. Halutessaan pelaaja voi lainata rahaa ennen kilpailua koronkiskurilta. Rahan lainaaminen on riski, sillä jos laina jää maksamatta, pelaaja joutuu vararikkoon ja peli loppuu.


title: Death Rally

text: Radat on jaoteltu kolmeen eri vaikeusasteiseen liigaan. Yhteensä ratoja on 19. Keskisarjan kilpailuihin suositellaan ostettavaksi Sentinel tai parempi auto. Ylimmän sarjan kilpailuihin on hyvä olla Wraith tai Deliverator. Myös huonoimilla autoilla voi osallistua vaikemapiin liigoihin, mutta voittaminen vaatii hyvää taitoa ja tuuria. Toisinaan salaperäiset työnantajat tarjoavat rahakkaina lisätehtävinä jonkun tietyn kilpailijan auton tuhoamista tai radalle ripoteltujen steroidien keräämistä. Jos tehtävässä epäonnistuu, hämärämies suuttuu ja vie rahaa tai vaurioittaa autoa. Tehtävän voi kuitenkin olla ottamatta vastaan, jos se vaikuttaa liian vaikealta. Bonuksia saa myös, jos voittaa kolme kilpailua putkeen, tuhoaa kaikki kilpailijat tai saapuu maaliin auto vahingoittumattomana.


title: Death Rally

text: Vuoden 1996 Windows-julkaisu on Steam-palvelussa nimellä "Death Rally Classic". Tämä on yleisesti mainittu 3D Realms (Apogee Software) julkaisu. Pelistä on julkaistu vuonna 2012 uusintajulkaisu Windows-alustalle Steam-palvelussa nimellä "Death Rally".


title: Death Rally

text: Pelistä on julkaistu mobiilialustoille versiot iPhonelle, iPadille ja Androidille. Tammikuussa 2011 Remedy ilmoitti julkaisevansa pelistä uudistetun version iPhonelle ja iPadille. Peli julkaistiin 31. maaliskuuta 2011 App Storessa. Se sisältää samoja autoja ja ratoja kuin alkuperäinen. Android-versio pelistä julkaistiin Suomessa ja Kanadassa helmikuussa 2012 ja maailmanlaajuisesti maaliskuussa 2012.


title: Heckler & Koch VP70

text: Heckler & Koch VP70 eli Volkspistole 70 ("Kansanpistooli 70") on saksalaisen asetehtaan Heckler & Kochin vuonna 1973 tuotantoon ottama polymeerirunkoinen itselataava pistooli; aseen suunnittelivat Helmut Weldle ja Alex Seidel vuosien 1965–1970 välillä. Sitä valmistettiin kahtena versiona: VP70M "(Volkspistole 70 Militär)" oli kerta- ja kolmen laukauksen pursketulta ampuva sotilas- ja poliisikäyttöön tarkoitettu malli, kun taas vain kertatulta ampuva VP70Z "(Volkspistole 70 Zivil)" oli tarkoitettu siviilikäyttöön. Varhaisimmissa valmistuserissä pistoolin kahvaan oli muotoiltu peukalotuki ja kahvan etureunaan sormiurat, mutta myöhemmissä valmistuserissä muotoilua yksinkertaistettiin jättämällä ne pois.


title: Heckler & Koch VP70

text: VP70 on massasulkuinen ja siinä on iskuvasaraton, ainoastaan liipaisimesta vetämällä virittyvä laukaisukoneisto. Varmistimena on liipaisimen takana poikittain liikkuva tappi, joka lukitsee sen. Pistoolin ruostumattomasta teräksestä tehty piippu on kiinteä ja aseen palautinjousi on sijoitettu massasulkuisissa pistooleissa tavanomaiseen tapaan piipun ympärille.


title: Heckler & Koch VP70

text: Sotilasversio VP70M:ään on mahdollista asentaa aseen kotelona toimiva, kahdesta kohdasta aseeseen kiinnittyvä erillinen Thermoplast-muovinen tukkikotelo, johon asennettu vaihdinmekanismi mahdollistaa kertatulen lisäksi kolmen laukauksen purskeiden ampumisen; aseen teoreettinen tulinopeus on noin 2 200 laukausta minuutissa. Siviiliversioon tukkikoteloa ei voi asentaa, joskin tehdas valmisti M-version valmistuksen loputtua ylijääneistä osista 54 kappaletta tukkikotelolla varustettua ZH ("Zivil Holster") kertatulimallia.


title: Heckler & Koch VP70

text: VP70 käyttää 9×19 mm Parabellum/Luger patruunaa, mutta sitä valmistettiin myös 400 kappaleen erä kaliiperissa 9x21 mm IMI, mikä mahdollisti aseen myynnin niissäkin maissa (esimerkiksi Italia), missä 9×19 mm Parabellum/Luger patruunaa käyttävien aseiden myynti siviileille on kielletty. Heckler & Koch lopetti sotilasmallin valmistuksen muutamassa vuodessa 3 231 kappaleen jälkeen ja siviilimallin valmistuksen elokuussa 1989 23 008 kappaleeseen.


title: Timo Suomalainen

text: Timo Sakari Suomalainen (s. 8. maaliskuuta 1928 Suursaari) on suomalainen arkkitehti, Amerikan Arkkitehtiliiton (AIA) ja Suomen Arkkitehtiliiton (SAFA) kunniajäsen. Hän työskenteli vuoteen 1988 yhdessä veljensä Tuomo Suomalaisen kanssa. Heidän tunnetuin suunnittelutyönsä on vuonna 1969 valmistunut Temppeliaukion kirkko Helsingissä.


title: Timo Suomalainen

text: Timo Suomalaisen vanhemmat olivat majakkamestari Oskar Juho Suomalainen ja sairaanhoitaja Laina Suomalainen (o.s. Esko). Suomalaisen puoliso oli Seija Ritva Hillevi Rastas (k. 1978).


title: Timo Suomalainen

text: Timo Suomalainen valmistui ylioppilaaksi Kotkan Lyseosta 1948 ja arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä korkeakoulusta 1956. Hän työskenteli arkkitehtitoimistoissa Hytönen & Luukkonen 1951–1954 ja Bertel Saarnio 1955–56 sekä vuodet 1958–1962 Puolustusministeriön rakennusosastolla. Vuonna 1956 Timo Suomalainen sai arkkitehdiksi vielä opiskelevan veljensä Tuomo Suomalaisen (1931–1988) kanssa ensimmäisen palkinnon yleisessä suunnittelukilpailussa Lappeenrantaan rakennettavasta Etelä-Saimaan ammattioppilaitoksesta. Veljekset saivat myös suunniteltavakseen tämän mittavan kohteen ja perustivat syksyllä 1956 oman toimiston, jota he johtivat yhdessä Tuomon kuolemaan asti. Timo Suomalainen oli sivutoimisesti Teknillisessä korkeakoulussa 1959–1961 assistenttina ja 1961–1964 erikoisopettajana (aine arkkitehtuuri 1).


title: Timo Suomalainen

text: Timo Suomalainen on yhdessä veljensä kanssa suunnitellut useita julkisia rakennuksia, joista moni vapaiden muotojen, korostetun materiaalintunnun ja rakenteiden visualisoinnin aktiivisuudessa poikkeaa aikakautensa suomalaisen arkkitehtuurin rationaalisesta valtalinjasta, jota vastaan vain muutama arkkitehti kapinoi. Töistä tunnetuin on kallioon louhittu Helsingin Etu-Töölössä sijaitseva Temppeliaukion kirkko (1960–1969).


title: Timo Suomalainen

text: Kirjassa Temppeliaukio – kirkko Suursaaresta länteen (WSOY 2003) Timo Suomalainen kertoo, kuinka arkkitehtiveljekset ensimmäisen oman työn, puhdaslinjaisen Etelä-Saimaan ammattioppilaitoksen valmistuttua 1960 alkoivat kaivata töissään pääsyä ehdottomuudesta vapauteen, vaistonvaraisuuteen ja inhimilliseen moni-ilmeisyyteen. Rakennustaiteellisessa mielessä he pyrkivät nyt järkipohjaisesta suunnittelusta edelleenkään tinkimättä saattamaan kaikki, myös toiminnalliset ratkaisut alitajuntaa luotaamalla kohti toteutusta. He kunnioittivat rakennuspaikkaa antaen sen erityispiirteiden – usein luonnon – osallistua suunnitteluun.


title: Timo Suomalainen

text: Vuonna 2000 Amerikan arkkitehtiliiton (AIA) kunniajäseneksi kutsutun Timo Suomalaisen varsinaiseksi ansioksi amerikkalaisen arkkitehdin Gerald Moorheadin kokoamassa materiaalissa katsotaan veljesten yhteinen ja Timo Suomalaisen myöhempi edelleen ilman trendejä ja visuaalista pakkopaitaa toteutettu arkkitehtuuri; sen laaja-alaisuus, esimerkillisyys ja runollisuus. Vuonna 2010 Timo Suomalainen kutsuttiin Suomen Arkkitehtiliiton (SAFA) kunniajäseneksi. Perusteluissa mainittiin Timo Suomalaisen suunnittelussaan soveltaman kriittisen pragmatismin heijastuvan koko hänen mittavassa tuotannossaan.


title: Timo Suomalainen

text: Toteutettuja töitä on yhteensä noin 150 (suunnitelmat yhteisiä Tuomo Suomalaisen kanssa vuoden 1988 loppuun asti ja osa sen jälkeen Ilari Suomalaisen kanssa):Kappelit:


title: Timo Suomalainen

text: Vuoden 1967 jälkeen vain yksi osallistuminen yleisiin kilpailuihin.


title: Jermaine

text: Jermaine on suomalainen poprockia soittava yhtye. Se on perustettu vuonna 2003 ja on kotoisin alun perin Pirkkalasta. Yhtyeen tärkeimpiä vaikuttajia ovat mm. At the Drive-in, Glassjaw, Billy Talent, Hundred Reasons ja Coheed and Cambria. Jermaine on julkaissut uransa aikana kolme albumia. Yhtye on tehnyt uransa aikana yli 100 keikkaa, esiintyen mm. Provinssirockissa ja Tavastia-klubilla.


title: Jermaine

text: Jermaine perustettiin vuonna 2003. Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat laulaja-kitaristi "Petri "Pete" Mäkelä", basisti "Tuomas Lammi" ja rumpali "Petri "Pete" Valkiala". Vuoden 2004 keväällä ryhmään liittyi internet-ilmoituksen avulla kitaristi "Antti "Andy" Loponen". Vuoden 2004 elokuussa ilmestyi yhtyeen ensimmäinen omakustanne-EP, None of Us Live in Glass Houses. Levyn avausraita Boston Massacre valittiin Duudsoni Elämää-tv-sarjan tunnuskappaleeksi. Samana vuonna syntyi myös samasta kappaleesta Jan-Niclas Janssonin ohjaama musiikkivideo.


title: Jermaine

text: Vuoden 2005 huhtikuussa Jermaine julkaisi toisen demo-EP:nsä Post Whatever. Ville Salminen ja Jani-Petteri Ylikangas ohjasivat musiikkivideon levyn avausraidasta Goodbye Sign. Video valittiin vuonna 2005 FST:n pohjoismaiselle videolistalle useaksi viikoksi, sen noustessa parhaimmillaan sijalle 2. Video kuvattiin suurimmaksi osin Tampereen Aleksanterin kirkossa.


title: Jermaine

text: Vuoden 2005 lopussa Jermaine allekirjoitti levysopimuksen Indie Jones-nimisen levy-yhtiön kanssa. Ensimmäinen julkaisu tätä kautta oli 11. marraskuuta 2005 julkaistu CD-single nimeltä "Metro Sky". Se oli myös Jermainen ensimmäinen virallinen julkaisu, ja sisälsi myös Goodbye Sign-videon. Toinen CD-single "The Snipers" julkaistiin 31. toukokuuta 2006. Listasijoitus oli 8 Suomen virallisella singlelistalla. Kappale valittiin myös Poko Rekordsin julkaisemalle kokoelmalle.


title: Jermaine

text: Jermainen debyyttialbumi "Knives Out" äänitettiin Antto Tuomaisen tuottamana huhti-kesäkuun aikana 2006. Se julkaistiin 6. syyskuuta 2006 Indie Jonesin kautta. Mukana on The Snipersin lisäksi uudelleen äänitetyt "Goodbye Sign" ja "Boston Massacre", sekä kahdeksan ennen kuulematonta kappaletta. "Knives Out" -levyn kolmas raita "More Than Meets the Eye" oli YleX-radiokanavan X-Ryhmä-ohjelman tehobiisinä viikolla 36/2006. Yhtye myös vieraili ohjelmassa haastateltavana 29. elokuuta.


title: Jermaine

text: Vuonna 2007 Jermaine esiintyi mm. Provinssirockissa, Tammerfestissä sekä lämmitteli Apulanta-yhtyettä Tullikamarin Pakkahuoneella ja Tavastia-klubilla. Yhtye oli myös mukana Tampereella järjestetyssä Lost in Music-festivaalissa. Tämä esiintyminen nähtiin myös televisiossa YLE Extra-kanavalla.


title: Jermaine

text: Indie Jones lopetti toimintansa vuonna 2007, jonka jälkeen Jermaine solmi levytyssopimuksen GAEA Recordsin kanssa. Yhtyeen toinen pitkäsoitto "Hope Dies Last" äänitettiin elokuussa 2007 ja julkaistiin vuonna 2008. Hope Dies Last noteerattiin YleXillä viikon albumina, ja siltä julkaistut singlet "Finders Keepers" ja "Keep a Secret" saivat paljon soittoa YleX-radiokanavalla, kun taas "Note to Self"-kappaleesta tehty video näkyi MTV Finlandilla ja Voicella.


title: Jermaine

text: Jermainen kolmas albumi, Jonas Olssonin tuottama Jermajesty ilmestyi 3.3.2010. Levyn ensimmäinen single "Don't Be a Stranger" soi ahkerasti YleXillä ja sai myös Pete Mäkelän ohjaaman musiikkivideon jatkokseen.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Mannerheimin patsas on Tampereen Leinolassa sijaitseva, kuvanveistäjä Evert Porilan tekemä noin kolme metriä korkea C. G. E. Mannerheimiä kuvaava pronssipatsas. Veistos on tehty vuonna 1939, mutta patsas pystytettiin vasta 1956. Se on tehty Eero Järnefeltin maalauksen mukaan ja sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä keskustasta Leinolan Mannerheiminkalliolla, jolta käsin Mannerheimin kerrotaan seuranneen Tampereen valtausta Suomen sisällissodassa vuonna 1918.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Aloitteen patsashankkeelle teki kauppaneuvos Rafael Haarla juuri ennen kuolemaansa. Patsaan tilasi kuvanveistäjältä Tampereen seudun Rintamamiesyhdistys, joka edusti vapaussotureita eli sisällissodan valkoista osapuolta. Valmistunut veistos oli tarkoitus paljastaa vuoden 1940 alussa, mutta talvisota siirsi paljastusta.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Patsas oli tarkoitus pystyttää Tammerkosken rannalle Koskipuistoon, Verkatehtaan edustalle. Ennen talvisodan alkua paikalle ehdittiin jo asentaa patsaan jalusta. Sotien aikana patsasta säilytettiin pommituksilta suojassa Haiharan kartanossa. Kun Tampereen seudun Rintamamiesyhdistys lakkautettiin syksyllä 1944, patsashanke jäi yksityisten ihmisten hoidettavaksi. Hanketta lykkäsi myös Mannerheimin oma toivomus, ettei hänelle pystytettäisi patsasta hänen elinaikanaan.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Mannerheimin kuoltua Tampereen kaupunginvaltuusto päätti, ettei patsasta pystytetä Koskipuistoon. Perustelu tähän oli, että Mannerheim on esitetty vuoden 1918 aikaisessa sotilasasussa, siis Tampereen valloittajana. Kuvanveistäjä Kalervo Kallio tarjosi Tampereelle Mannerheimin ratsastajapatsasta, joka oli jäänyt Helsingin ratsastajapatsaan toisessa suunnittelukilpailussa toiseksi. Ratsastajapatsaalle varattiin paikka Tampereen keskustasta, mutta kustannukset nousivat niin korkeiksi, että hankkeesta lopulta luovuttiin.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Viivytysten jälkeen veistos paljastettiin 4. kesäkuuta 1956 aikanaan syrjäisellä paikalla Vehmaisten Mannerheiminkalliolla (nykyään Leinolan kaupunginosaa). Maa-alueen oli lahjoittanut maanviljelijä Kustaa Kauppila. Patsas pystytettiin uuden punagraniittisen jalustan päälle. Jalustassa on laatta, jossa lukee: ”Mannerheim seisoi tällä paikalla Tampereen valloituksen aikana huhtikuun alkupäivinä 1918”.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Tampereen Mannerheimin patsas sai aiheensa taidemaalari Eero Järnefeltin vuonna 1933 tekemästä maalauksesta nimeltä "Kenraali Mannerheim vuonna 1918 Vehmaisten sotanäyttämöllä". Siinä Mannerheim seisoo lumisessa maisemassa, taustallaan kiemurtelevia männyn oksia. Maalauksen ja veistoksen attribuutit ovat samat. Kenraalin oikeassa kädessä on piippu ja rinnalla kiikarit, sekä kupeella suora miekka. Myös vaatetus on yhtäläinen maalauksen kanssa.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Vanhasta käyttämättä jääneestä jalustasta tehtiin Pirkkalaan jääkärimuistomerkki, joka paljastettiin vuonna 1968. Sen paikalle Koskipuistoon pystytettiin Yrjö Liipolan "Paimenpoika"-patsas.


title: Mannerheimin patsas (Tampere)

text: Vapaussoturien huoltosäätiö lahjoitti patsaan Tampereen kaupungille vuonna 1996. Sen siirtämisestä keskustaan käydään edelleen keskusteluja. Mannerheim herättää Tampereella yhä vahvoja tunteita, minkä vuoksi patsas joutuu usein ilkivallan kohteeksi. Esimerkiksi joulukuussa 2004, kun Mannerheim oli voittanut Yleisradion "Suuret suomalaiset" -kilpailun, patsas tuhrittiin punaisella maalilla ja sen jalustaan kirjoitettiin sana ”lahtari”. Sama toistui marraskuussa vuosina 2012 ja 2013.


title: Tuomo Suomalainen

text: Tuomo Oskari Suomalainen (29. marraskuuta 1931 Suursaari – 1. marraskuuta 1988) oli suomalainen arkkitehti. Hän työskenteli yhdessä veljensä Timo Suomalaisen kanssa. Heidän tunnetuin suunnittelutyönsä on vuonna 1969 valmistunut Temppeliaukion kirkko Helsingissä.


title: Tuomo Suomalainen

text: Tuomo Suomalaisen vanhemmat olivat majakkamestari Oskar Juho Suomalainen ja sairaanhoitaja Laina Suomalainen (o.s. Esko). Hänen puolisonsa oli Eine Eva Helena Söderman.


title: Tuomo Suomalainen

text: Suomalainen valmistui ylioppilaaksi Haminan Lyseosta 1951 ja arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä korkeakoulusta 1960. Hän työskenteli arkkitehtitoimistoissa Hytönen & Luukkonen 1953 ja Eliel Muoniovaara 1954–56 sekä 1958–60. Vuonna 1956 hän sai arkkitehtiveljensä Timo Suomalaisen kanssa 1. palkinnon yleisessä suunnittelukilpailussa Lappeenrantaan rakennettavasta Etelä-Saimaan ammattioppilaitoksesta. Veljekset saivat myös suunniteltavakseen tämän mittavan kohteen ja perustivat syksyllä 1956 oman toimiston, jota he johtivat yhdessä Tuomon kuolemaan asti. Tuomo Suomalainen oli sivutoimisesti assistenttina Teknillisessä korkeakoulussa 1960–63 (aine arkkitehtuuri 1).


title: Tuomo Suomalainen

text: Tuomo Suomalainen on yhdessä veljensä kanssa suunnitellut useita julkisia rakennuksia, joista moni vapaiden muotojen, korostetun materiaalintunnun ja rakenteiden visualisoinnin aktiivisuudessa poikkeaa aikakautensa suomalaisen arkkitehtuurin rationaalisesta valtalinjasta, jota vastaan vain muutama arkkitehti kapinoi. Töistä tunnetuin on kallioon louhittu Helsingin Etu-Töölössä sijaitseva Temppeliaukion kirkko (1960–69).


title: Tuomo Suomalainen

text: Kirjassa Temppeliaukio – kirkko Suursaaresta länteen (Maila Mehtälä, WSOY 2003) Timo Suomalainen kertoo, kuinka arkkitehtiveljekset ensimmäisen oman työn, puhdaslinjaisen Etelä-Saimaan ammattioppilaitoksen valmistuttua 1960 alkoivat kaivata töissään pääsyä ehdottomuudesta vapauteen, vaistonvaraisuuteen ja inhimilliseen moni-ilmeisyyteen. Rakennustaiteellisessa mielessä he pyrkivät nyt järkipohjaisesta suunnittelusta edelleenkään tinkimättä saattamaan kaikki, myös toiminnalliset ratkaisut alitajuntaa luotaamalla kohti toteutusta. He kunnioittivat rakennuspaikkaa antaen sen erityispiirteiden - usein luonnon - osallistua suunniteluun.


title: Tuomo Suomalainen

text: Vuonna 2000 Amerikan arkkitehtiliiton (AIA) kunniajäseneksi kutsutun Timo Suomalaisen varsinaiseksi ansioksi amerikkalaisen arkkitehdin Gerald Moorheadin kokoamassa materiaalissa katsotaan veljesten yhteinen ja Timo Suomalaisen myöhempi edelleen ilman trendejä ja visuaalista pakkopaitaa toteutettu arkkitehtuuri; sen laaja-alaisuus, esimerkillisyys ja runollisuus.


title: Tuomo Suomalainen

text: Toteutettuja töitä on yhteensä noin 140 (suunnitelmat yhteisiä Timo Suomalaisen kanssa):


title: Tuomo Suomalainen

text: Kappelit:


title: Tuomo Suomalainen

text: Vuoden 1967 jälkeen ei osallistumista yleisiin kilpailuihin.


title: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitos

text: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitos eli niin sanottu "köyhänmiehen releasetinlaite" on rautatieliikenteen turvalaite. Turvalaitos muodostuu rautatieliikennepaikkaa suojaavista valo-opastimista, paikallisesti käsin käännettävistä ja varmistusavaimella lukittavista vaihteista sekä vaihteiden asennon tarkastuslaitteista. Varsinaisesti turvalaitos ei kuitenkaan ole asetinlaite. Varmistuslukko- ja opastinturvalaitoksia rakennettiin pääosin 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Turvalaitokset olivat täydellisiä asetinlaitteita huomattavasti edullisempia, joten niitä voitiin asentaa useille vailla opastimia olleille liikennepaikoille. Varmistuslukko- ja opastinturvalaitokset suunniteltiin ja rakennettiin Suomessa Siemensin valmistamista komponenteista.


title: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitos

text: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitoksessa vaihteiden kääntäminen tapahtuu paikallisesti käsin, ja lukitus tapahtuu varmistuslukoilla. Liikennepaikan tulosuunnissa olevien valo-opastimien opasteet ovat riippuvaisia vaihteiden asennoista ja lukituksesta. Opastimien asettaminen tapahtuu joko asematoimistossa olevalta ohjaustaululta tai ratapihan molemmissa päissä vaihdekopeissa olevilta ohjaustauluilta käsin.


title: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitos

text: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitokset ovat kadonneet rataverkolta kauko-ohjauksen laajennuttua. Alun perin köyhän miehen releasetinlaitteita asennettiin ensisijaisesti vaarallisina pidetyille liikennepaikoille, mutta myöhemmin niitä asennettiin useille liikennepaikoille. Kun ELSA-rataa suunniteltiin ensimmäisiä kertoja, radan liikennepaikat suunniteltiin varustettaviksi näillä turvalaitteilla.


title: Varmistuslukko- ja opastinturvalaitos

text: Viimeiset liikennepaikkoja suojanneet varmistuslukko- ja opastinturvalaitokset olivat käytössä rataosalla Hyvinkää–Karjaa, mistä ne poistettiin käytöstä vuoden 2009 lopulla uuden kauko-ohjausjärjestelmän valmistuttua.


title: Oslon kuninkaallinen linna

text: Kuninkaallinen linna () on Norjan pääkaupungissa Oslossa sijaitseva hallitsevan monarkin virallinen residenssi ja valtiollinen edustustila. Linna rakennettiin vuosina 1825–1848 Ruotsin ja Norjan kuningasta, Kaarle XIV Juhanaa varten, joskaan hän ei koskaan ehtinyt nähdä linnaa valmiina. Rakennuksen valmistuttua sen otti käyttöönsä kuningas Oskar I.


title: Oslon kuninkaallinen linna

text: Linnan suunnittelusta vastasi tanskalaissyntyinen arkkitehti Hans Ditlev Franciscus Linstow, ja se edustaa uusklassista tyylisuuntaa. Kerroksia rakennuksessa on kolme, siipiä kaksi ja huoneita 173, joista tunnetuimmat ovat edustustilaisuuksissa käytettävät suuri sali/tanssisalonki, lintuhuone/vastaanottosali ja suuri ruokasali valtiovierailuja varten. Linna on yksi Oslon suosituimmista nähtävyyksistä, ja se on auki turisteille kesäkuukausina.


title: Oslon kuninkaallinen linna

text: Linnaa ympäröi Linnanpuisto (norj. "Slottsparken"). Linnan takana oleva Linnanpuisto on nimeltään Kuningattarenpuisto ("Dronningparken").


title: José Manuel Abascal

text: José Manuel Abascal (s. 17. maaliskuuta 1958) on espanjalainen entinen 1 500 metrin juoksija, joka voitti pronssia vuoden 1984 kesäolympialaisissa. Vuonna 1986 hän juoksi ennätysaikansa 3.31,13. Vuoden 1987 sisäratojen maailmanmestaruuskilpailussa hän saavutti hopeaa.


title: José Manuel Abascal

text: Abascal voitti Espanjan mestaruuden 1 500 metrillä vuosina 1978, 1981, 1982, 1984 ja 1985.


title: Henrik Sedin

text: Lars Henrik Sedin (s. 26. syyskuuta 1980 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edusti koko NHL-uransa Vancouver Canucksia. Samassa joukkueessa pelasi myös hänen identtinen kaksoisveljensä Daniel Sedin.


title: Henrik Sedin

text: Sedin aloitti ammattilaisuransa örnsköldsvikiläisseura Modossa, jossa pelasi myös juniorina (ennen siirtymistä Modon junioreihin hän pelasi Järveds IF:ssä). Hänen ensimmäinen kautensa Ruotsin jääkiekon pääsarjassa Elitserienissä oli kausi 1997–1998, jolla hän keräsi vielä vaatimattomat viisi tehopistettä, yhden maalin ja neljä syöttöpistettä, 39:ssä runkosarjaottelussa. Kahdella seuraavalla hänen pistemääränsä kasvoivat huomattavasti: kaudella 1998–1999 Sedin oli toiseksi eniten pisteitä tehnyt Modo-pelaaja (yhdessä Samuel Påhlssonin kanssa) kaksoisveljensä Danielin jälkeen tehtyään 34 tehopistettä, 12 maalia ja 22 syöttöpistettä, 49:ssä runkosarjaottelussa ja 1999–2000 hän oli joukkueensa paras pistemies tehtyään 50:ssä runkosarjaottelussa 47 tehopistettä, yhdeksän maalia ja 38 syöttöpistettä. Elitserienin pistepörssissä hän oli kaudella 1999–2000 jaetulla sijalla kuusi ja syöttöpörssissä sijalla kaksi. Kauden 1998–1999 päätteeksi Henrik ja Daniel Sedin saivat Ruotsin vuoden jääkiekkoilijan palkinnon Guldpuckenin.


title: Henrik Sedin

text: Elitserienin loppuotteluissa Sedin on pelannut kahdesti, vuosina 1999 ja 2000. Kevään 1999 pudotuspeleissä, joissa Modo hävisi mestaruuden Brynäsille, hän teki kymmenen tehopistettä, kaksi maalia ja kahdeksan syöttöpistettä, 13:ssa ottelussa ja vuoden 2000 pudotuspeleissä, joissa Modo hävisi mestaruuden Djurgårdenille, 14 tehopistettä, viisi maalia ja yhdeksän syöttöpistettä, niin ikään 13:ssa ottelussa.


title: Henrik Sedin

text: NHL-kauden 2004–2005 peruunnuttua vuoksi molemmat Sedinit palasivat vuodeksi Modoon. Henrik Sedin oli tuolla kaudella joukkueen kolmanneksi paras pistemies Mattias Weinhandlin ja Peter Forsbergin jälkeen tehtyään runkosarjassa 36 tehopistettä, 14 maalia ja 22 syöttöpistettä, 44:ssä ottelussa. Pudotuspeleissä hän teki neljä tehopistettä, maalin ja kolme syöttöpistettä, kuudessa ottelussa. Yhteensä hän on pelannut neljällä Elitserien-kaudella 182 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 122 tehopistettä, 36 maalia ja 86 syöttöpistettä, ja 39 pudotuspeliottelua, joissa hän on tehnyt 28 tehopistettä, kahdeksan maalia ja 20 syöttöpistettä.


title: Henrik Sedin

text: Sedin sai NHL-varauksen, kun Vancouver Canucks varasi hänet ensimmäisen kierroksen kolmantena pelaajana. Canucks oli hankkinut itselleen myös ensimmäisen kierroksen toisen varausvuoron, jolla se varasi hänen veljensä.


title: Henrik Sedin

text: Daniel ja Henrik Sedin aloittivat NHL-uransa syksyllä 2000. Tulokaskaudellaan Henrik Sedin teki 82:ssa runkosarjaottelussa 29 tehopistettä, yhdeksän maalia ja 20 syöttöpistettä, sijoittuen tulokkaiden pistepörssissä kolmanneksitoista ja seuraavilla kolmella runkosarjakaudella hän teki pisteitä tasaiseen tahtiin, 2001–2002 36 tehopistettä, 16 maalia ja 20 syöttöpistettä, 2002–2003 39 tehopistettä, kahdeksan maalia ja 31 syöttöpistettä, ja 2003–2004 42 tehopistettä, 11 maalia ja 31 syöttöpistettä. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan hän sijoittui joukkueensa sisäisessä pistepörssissä kymmenenneksi, toisella kuudenneksi, kolmannella seitsemänneksi ja neljännellä viidenneksi.


title: Henrik Sedin

text: NHL:n työsulun 2004–2005 jälkeen Sedin on ollut Vancouver Canucksin tehokkaimpia hyökkäyspelaajia. Kaudella 2005–2006, jolla hän muodosti tehokkaan ketjun veljensä Danielin ja Anson Carterin kanssa, hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies maanmiehensä Markus Näslundin jälkeen tehtyään 82:ssa runkosarjaottelussa 75 tehopistettä, 18 maalia ja 57 syöttöpistettä. Lisäksi hän oli joukkueen sisäisen syöttöpörssin kärkinimi. Kaudella 2006–2007 hän oli toistamiseen Canucksin toiseksi paras pistemies: hän teki 81 tehopistettä, 10 maalia ja 71 syöttöpistettä. Hänen edelleen joukkueen sisäisessä pistepörssissä sijoittui Daniel Sedin 84:llä tehopisteellään. NHL:n syöttöpörssissä Henrik Sedin sijoittui Sidney Crosbyn, Joe Thorntonin ja Marc Savardin jälkeen neljänneksi. Myöhempinä vuosina hän on ollut Canucksin paras pistemies kausina 2007–2008, 2009–2010, 2011–2012 ja 2012–2013.


title: Henrik Sedin

text: Kaudella 2009–2010 Sedin voitti koko NHL:n runkosarjan pistepörssin tehtyään 112 tehopistettä, 29 maalia ja 83 syöttöpistettä, 82:ssa ottelussa. Hänet palkittiin näin Art Ross Trophylla. Lisäksi hänet palkittiin kauden päätteeksi liigan arvokkaimman pelaajan palkinnolla Hart Memorial Trophylla ja nimettiin . Hänet nimettiin ykköstähdistöön myös kauden 2010–2011 päätteeksi, jolloin siihen äänestettiin myös hänen veljensä. Vancouver Canucks ylsi kaudella 2010–2011 NHL:n loppuotteluihin pelaamaan Stanley Cupin voitosta, mutta Boston Bruins vei mestaruuden voitoin 4–3. Sedin teki vuoden 2011 pudotuspeleissä 22 tehopistettä, kolme maalia ja 19 syöttöpistettä, 25:ssä ottelussa ja voitti pudotuspelien syöttöpörssin sekä sijoittui pistepörssissä toiseksi David Krejčín jälkeen.


title: Henrik Sedin

text: Sedin nimettiin lokakuussa 2010 Vancouver Canucksin kapteeniksi. Helmikuussa 2013 hän ohitti Markus Näslundin seuran historian eniten pisteitä tehneenä pelaajana tehtyään NHL-uransa 757. pisteen, syötön Alexandre Burrowsin tekemään maaliin ottelussa Dallas Starsia vastaan.


title: Henrik Sedin

text: Sedin on edustanut Ruotsia viisissä aikuisten jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa (1999, 2000, 2001, 2005 ja 2013) ja on ollut voittamassa kerran kultaa (2013) sekä kahdesti pronssia (1999 ja 2001). Hän tuli mestaruusvuoden 2013 joukkueeseen kesken turnauksen ja teki neljässä ottelussa yhdeksän tehopistettä, neljä maalia ja viisi syöttöpistettä. Loppuottelussa Sveitsiä vastaan, joka päättyi maalein 5–1, hän teki kolme tehopistettä, kaksi maalia ja syöttöpisteen. Hänet valittiin maailmanmestaruuskilpailujen 2013 tähdistökentälliseen.


title: Henrik Sedin

text: Sedin on pelannut myös kaksissa talviolympialaisissa, Torinossa 2006, joissa Ruotsi voitti jääkiekon olympiakultaa, ja Vancouverissa 2010. Hän teki vuoden 2006 talviolympialaisten jääkiekkoturnauksessa kahdeksassa ottelussa kolme maalia ja antoi yhden maaliin johtaneen syötön. Olympialaisten ja maailmanmestaruuskilpailujen lisäksi hän on edustanut maataan myös vuoden 2004 jääkiekon maailmancupissa.


title: Henrik Sedin

text: Henrik Sedin on naimisissa ja hänellä on vaimonsa Johannan kanssa kaksi lasta, vuosina 2006 ja 2010 syntyneet pojat. Henrik ja Daniel Sedin ovat innokkaita raviurheilun harrastajia ja hevosenomistajia. Heidän toistaiseksi menestynein hevosensa on vuoden 2013 Elitloppet-voittaja Nahar.


title: Friisia

text: Friisinmaa, myös Friisia tai Friislanti (, ) on historiallinen maakunta Luoteis-Saksassa ja Alankomaiden koillisosassa rannikkoalueella Pohjanmeren kaakkoisosassa. Friisinmaa on friisien perinteistä asuma-aluetta. Friisinmaa ulottuu nykyisen Hollannin luoteisosasta Tanskan rajalle saakka.


title: Friisia

text: Friisinmaa jaetaan yleensä kolmeen alueeseen:


title: Friisia

text: Friisinmaan edustalla sijaitsevat pitkänä saariketjuna Friiseinsaaret.


title: Friisia

text: Friisit rupesivat asuttamaan Friisinmaata noin 200 eaa. 600–700-luvuilta on ensimmäiset maininnat Friisinmaan kuningaskunnasta. Friisinmaan keskus oli tuolloin Utrechtissä Hollannissa. Alueen länsiosat liitettiin Hollannin maakuntaan 1100-luvulla. Lukuisat tulvat loivat alueelle Zuiderzeen. 1400-luvulla Bremen, Hampuri ja Tanska valloittivat suurimman osan itsenäisestä Friisinmaasta. Pier Gerlofs Donian johtama itsenäisyystaistelu epäonnistui. Hollannin Friesland oli itsenäinen 1581–1795.


title: Ljubljanan yliopisto

text: Ljubljanan yliopisto (sloveeniksi "Univerza v Ljubljani") on yliopisto Ljubljanassa, Sloveniassa. Yliopisto on maansa vanhin ja suurin. Siellä opiskelee noin 56 000 henkilöä. Yliopistossa on 23 tiedekuntaa ja niiden lisäksi kolme taideakatemiaa.


title: Ljubljanan yliopisto

text: Ljubljanan yliopisto perustettiin vuonna 1919, ja ensimmäisenä toimintavuotenaan yliopistossa oli 942 opiskelijaa.


title: Felipe VI

text: Felipe VI (koko nimeltään Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y Grecia, s. 30. tammikuuta 1968 Madrid) on ollut Espanjan kuningas vuodesta 2014. Hän on aiemman kuninkaan Juan Carlos I:n ja kuningatar Sofían kolmas lapsi. Felipe on nimetty Espanjan ensimmäisen Bourbon-sukuisen kuninkaan Filip V:n mukaan. Hänellä on kaksi sisarta, Elena ja Cristina. Felipe VI edustaa Bourbon-sukua, joka puolestaan polveutuu ikivanhasta kapetingien hallitsijasuvusta.


title: Felipe VI

text: Felipe kihlautui espanjalaisen uutistoimittaja Letizia Ortiz Rocasolanon kanssa 1. marraskuuta 2003 ja pari meni naimisiin 22. toukokuuta 2004. Heillä on kaksi lasta, Leonor (s. 31. lokakuuta 2005) ja Sofía (s. 29. huhtikuuta 2007).


title: Felipe VI

text: Felipe kilpaili vuonna 1992 Barcelonan kesäolympialaisten purjehduskilpailujen Soling-luokassa ja sijoittui kuudenneksi.


title: Felipe VI

text: Kesäkuussa 2014 Espanjan pääministeri Mariano Rajoy kertoi kuningas Juan Carlosin päätöksestä luopua kruunustaan Felipen hyväksi. Vallanvaihdon toteutuminen vaati kuitenkin lakimuutoksen, sillä Espanjan perustuslaki ei tuntenut kruunusta luopumista. Espanjan hallitus valmisteli lakimuutoksen pikavauhtia ja parlamentti hyväksyi lain 11. kesäkuuta.


title: Felipe VI

text: Felipen valtaanastumisseremonia järjestettiin 19. kesäkuuta 2014. Kuninkaana hänestä tuli Felipe VI. Edellisistä samannimistä kuninkaista on suomen kielessä käytetty nimeä Filip, mutta nykykäytännön mukaan uusien hallitsijoiden nimiä ei suomalaisteta.


title: Felipe VI

text: Pitämässään puheessaan Katalonian itsenäisyysäänestyksen jälkeen lokakuussa 2017 Felipe tuomitsi voimakkaasti Katalonian aluehallinnon ajaman äänestyksen, jota hän kuvaili laittomaksi ja epädemokraattiseksi. Felipe sanoi olevansa sitoutunut Espanjan yhtenäisyyteen ja perustuslakiin. Valtion tuli hänen mukaansa varmistaa Kataloniassa perustuslain mukainen järjestys. Felipen katsottiin puheessaan puolustavan Mariano Rajoyn hallituksen toimia. Myöhemmin jouluaattona pitämässään joulupuheessa kuninkaan sävy oli sovittelevampi Felipen kehottaessa katalonialaisia poliitikkoja välttämään vastakkainasettelua ja vasta valitun alueparlamentin ottamaan huomioon kaikki Katalonian asukkaat.


title: Varjohallitus

text: Varjohallitus () on enemmistöparlamentarismiin kuuluva opposition muodostama ryhmä kansanedustajia, jotka jakavat keskenään hallituksen valvontaan liittyviä tehtäviä hallituksen ministereitä vastaavin tehtäväjaoin. Näin oppositiopolitiikka kattaa mahdollisimman hyvin hallituspolitiikan, ja opposition voitettua vaalit varjohallituksen ministeristä voi tulla valvomansa ministerin seuraaja.


title: Varjohallitus

text: Järjestelmä sopii hyvin kaksipuoluejärjestelmään, jossa seuraavan hallituksen kokoonpano on paljolti pääoppositiopuolueen määriteltävissä ja näin ollen hallituksenvaihdoksen jälkeinen ministeri on tiedossa. Britanniassa varjohallitus on vakiintunutta poliittista käytäntöä.


title: Arte povera

text: Arte povera, (italiaa = "köyhistynyt" tai "köyhä taide") on italialaisen taidekriitikon Germano Celantin vuonna 1967 lanseeraama nimitys tuon ajan italialaisen nuoren taiteen uudelle taiteilijaryhmälle.


title: Arte povera

text: Arte poveran voimakkain esiintymisaika oli 1960- ja 1970-luvuilla. Ryhmälle oli tyypillistä ei-traditionaalinen ja poliittisesti latautunut taide. Arte poveran taiteilijat tekivät usein lyhytaikaista taidetta, performansseja, installaatioita ja assemblaaseja, josta tuli myöhemmin taiteen yleisiä ilmaisuvälineitä.


title: Arte povera

text: Muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa samanhenkisistä teoksista puhutaan usein minimalismina. Siihen verrattuna Arte poveran teokset ovat useammin installaatioita ja lähenevät joskus käsitetaidetta. Tyypillisiä arte poveran käyttämiä materiaaleja ovat lasi, valo, hiekka, puu ja heinä. Arte povera on usein suurikokoista. Mario Merz igluineen on 1960-luvulta alkaen ollut arte poveran tunnetuin tekijä. Ryhmän taiteilijat asuivat Torinossa, Milanossa, Genovassa ja Roomassa.


title: Calatravan ritarikunta

text: Calatravan ritarikunta oli ensimmäinen Espanjaan perustetuista hengellisistä ritarikunnista. Se perustettiin vuonna 1158.


title: Calatravan ritarikunta

text: Ritarikunta taisteli reconquistan aikana islamilaisia maureja vastaan ja lähetti 1200-luvulla joukkojaan Puolan Preussiin asti auttamaan herttua Konrad Masovialaista pakanallisten preussilaisten kukistamisessa, vaikka ei saanut paljoa aikaan. Calatravan ritarikunta osallistui muiden espanjalaisten ritarikuntien tavoin 12. heinäkuuta 1212 Las Navas de Tolosan taisteluun, jossa kristityt espanjalaiset kuningaskunnat yhdessä löivät islamilaisen almohadien armeijan.


title: Timo ja Tuomo Suomalainen

text: Arkkitehtitoimisto Timo ja Tuomo Suomalainen oli veljesten Timo ja Tuomo Suomalainen omistama arkkitehtitoimisto, joka toimi Tuomo Suomalaisen kuolemaan, 1988, saakka. Toimiston nimissä he suunnittelivat Helsingin Temppeliaukion kirkon lisäksi muun muassa Keuruun varuskunnan, Haagan ammattikoulun, Espoon kaupunginkirjaston, Espoonlahden kirkon, Haminan poliisi- ja oikeustalon, Hotelli Mesikämmenen Ähtärissä sekä Espoon kauppakoulun laajennuksen.


title: Timo ja Tuomo Suomalainen

text: Suomalaiset suunnittelivat yhdessä 150 kohdetta, joista maineikkain on Temppeliaukion kirkko. Sen suunnittelutyön he saivat voitettuaan suunnittelukilpailun 1960. Alkuinnostuksen jälkeen kollegat vastustivat suunnitelmaa. Se edusti uutta vapaamuotoisempaa arkkitehtuuria, joka poikkesi silloin vallalla olleesta rationaalisesta arkkitehtuurista. Erityisesti Rakennustaiteen museo ja sen johtaja Aarno Ruusuvuori olivat sitä vastaan. Myös yleinen mielipide kääntyi kirkkoa vastaan osin sen kalleuden vuoksi. Niihin aikoihin suunnitelmaa vastustavat kristilliset opiskelijat maalasivat perustuksiin useaan paikkaan sanan Biafra!, joista yksi on edelleen huoltokäytävässä. Ongelmana olivat myös plagiointisyytteet, joissa viitattiin Pauli Blomstedtin 1930-luvulla tekemään suunnitelmaan. Timo Suomalainen kuitenkin sanoo, ettei Blomstedtin suunnitelma ollut heille tuttu.


title: Timo ja Tuomo Suomalainen

text: Samoihin aikoihin Temppeliaukion kirkon kanssa Suomalaiset saivat kilpailuvoiton perusteella toimeksiannoksi Jyväskylän hallinto- ja kulttuurikeskuksen suunnittelun. Työn sai kuitenkin Alvar Aalto, sillä Jyväskylän kaupunki halusi kaupungista Aalto-kaupungin. Tieto tuli Suomalaisille lehdistön välityksellä, ja he järkyttyivät siitä, että Aalto oli ottanut suunnitelman tehtäväkseen.


title: Mark Wahlberg

text: Mark Robert Michael Wahlberg (s. 5. kesäkuuta 1971 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja.


title: Mark Wahlberg

text: Wahlberg syntyi yhdeksänlapsiseen perheeseen. Hänen syntyperänsä on enimmäkseen irlantilaista, mutta hänellä on myös sekä kanadanranskalaisia, englantilaisia että ruotsalaisia sukujuuria. Hänen vanhempansa erosivat hänen ollessaan 11-vuotias.


title: Mark Wahlberg

text: Wahlberg varttui Dorchesterin kaupunginosassa Bostonissa. Teini-ikäisenä hän sekaantui rikoksiin ja huumeiden käyttöön, ja hänen opintonsa high schoolissa keskeytyivät. 16-vuotiaana hän joutui yli kuukaudeksi vankilaan pahoinpitelystä.


title: Mark Wahlberg

text: Wahlberg nousi kuuluisuuteen New Kids on the Block -poikabändissä vaikuttaneen isoveljensä, Donnie Wahlbergin siivellä. Hän ryhtyi kuitenkin pian luomaan myös omaa musiikkiuraansa taiteilijanimellä Marky Mark ja nautti kohtalaista menestystä.


title: Mark Wahlberg

text: Musiikkiuransa jälkeen Wahlberg keskittyi näyttelemiseen. Sen ohella hän toimi mallina, poseeraten muun muassa Calvin Kleinille, pääasiassa alusvaatemainoksissa. Wahlbergin debyyttielokuva oli "Päätään pidempi" (1994), jonka pääosaa näytteli Danny DeVito. Wahlbergin varsinainen läpimurtoelokuva oli Paul Thomas Andersonin ohjaama "Boogie Nights" (1997), jossa Walberg esittää pääosassa 1970-luvun amerikkalaista pornotähteä. Sen jälkeen hän esitti pääosaa monissa elokuvissa, joista menestyneimpiä oli "Apinoiden planeetan" uudelleenfilmatisointi vuodelta 2001.


title: Mark Wahlberg

text: Martin Scorsesen elokuvasta "The Departed" (2006) Wahlberg nimettiin ensimmäistä kertaa ehdokkaaksi merkittäviin elokuva-alan palkintoihin. Hän oli ehdolla roolistaan etsivä Dignamina sekä Oscarin että Golden Globen saajaksi.


title: Mark Wahlberg

text: 2000-luvulla Wahlberg on esiintynyt useissa toimintaelokuvissa, kuten "Shooter" (2007) ja "Max Payne" (2008). 2010-luvulla Wahlbergilla on ollut rooleja myös hyvin menestyneissä komediaelokuvissa, kuten elokuvissa "Katastrofikytät" (2010) ja "Ted" (2012).


title: Mark Wahlberg

text: Näyttelijän työn ohella Wahlberg on toiminut myös tuottajana. Hän on ollut tuottamassa muun muassa "Entourage"-ohjelmaa, joka perustuu löyhästi Wahlbergin uran alkuajoille.


title: Mark Wahlberg

text: Wahlberg on naimisissa malli Rhea Durhamin kanssa. Heillä on neljä yhteistä lasta: vuosina 2003 ja 2010 syntyneet tyttäret sekä 2006 ja 2008 syntyneet pojat. Esikoistyttären syntymää varjosti Wahlbergin sisaren Debbien kuolema samana päivänä.


title: Mark Wahlberg

text: Wahlberg on katolilainen ja kertonut käyvänsä päivittäin kirkossa.


title: Italian liira

text: Italian liira oli Italian kansallinen rahayksikkö vuosina 1861–2002. Se oli käytössä myös Italian sisällä olevissa valtioissa San Marinossa ja Vatikaanissa. Rahan tunnuksena oli ₤, £ tai L, valuuttatunnuksena ITL. Vuoden 2002 alusta se korvattiin eurolla. Liiran arvo oli 1 € = 1 936,27 liiraa.


title: Zeppelin

text: Zeppelin viittaa seuraaviin asioihin:


title: Marcus Schenkenberg

text: Marcus Lodewijk Schenkenberg van Mierop ("Marcus Schenkenberg"; s. 4. elokuuta 1968 Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä, televisioesiintyjä ja malli.


title: Marcus Schenkenberg

text: Schenkenbergin mallinura alkoi vuonna 1987. Hänet muistetaan parhaiten Calvin Kleinin mallina, vaikka hän on poseerannut myös useiden muiden muotitalojen kasvona. Schenkenberg on seurustellut muun muassa Pamela Andersonin kanssa. Nykyisin hän asuu New Yorkissa, Yhdysvalloissa.


Pohjois-Amerikan itäinen metsämaan kausi oli Yhdysvaltain itäosassa 2500 eaa. – 1000 jaa. vallinnut metsästykseen ja maanviljelyyn perustunut ajanjakso, johon liittyi myös erikokoisten kumpujen rakentaminen uskonnollisia menoja varten. Metsämaan kauden levinnäisyysalue ylettyi Atlantin rannikolta Mississippi-joelle ja Suurilta järviltä aina Meksikon lahdelle. Metsästyksen ja ravintoaineiden keräilyn merkitys väheni maanviljelyn saadessa lisää osuutta ravinnon tuotannossa. Tämä perinne jatkui irokeesien ja monien algonkin-kieliryhmän kansojen kulttuurissa eurooppalaisten tuloon asti.


title: Pohjois-Amerikan itäinen metsämaan kausi

text: Itäisen metsämaan kaudella tapahtui kehitystä luu- ja kivityökaluissa, nahkatöissä, tekstiilien teossa, työkalujen teossa, maanviljelyssä ja asumusten rakentamisessa. Samalla tämä ajanjakso oli hidas siirtymävaihe alkukantaisesta arkaaisesta kulttuurista kehittyneempään Mississippin kulttuuriin, jossa oli Mesoamerikan vaikutusta. Itäinen metsämaan kausi tunnetaan muun muassa sen aikana vallinneiden osakulttuurien, Adenan ja Hopewellin kulttuurien rakentamista hautakummuista.


text: Alkujaan kiertelevä, nomadinen elämäntapa korvautui monin paikoin kiinteällä maatalousasutuksella, vaikka tämä kehitys saavutti päätepisteensä vasta seuraavalla Mississippin kulttuurin kaudella.


text: Itäisten metsämaiden perinteen alku on sijoitettu ajankohtaan 2200–2500 eaa. Tällöin on käynnistynyt niin kutsuttu "maanviljelyn vallankumous". Todellisuudessa kehittyminen keräilijöistä maanviljelijäksi tapahtui hitaasti ja asteittain. Ensimmäinen viljeltävä kasvi oli auringonkukka ("Helianthus annus") ja sen siemenistä puristettiin öljyä moniin tarkoituksiin niinkin varhain kuin 2250 eaa. Samalta aikakaudelta on myös mantelikurpitsan viljely, joka toi maanviljelyn Suurten järvien pohjoispuolelle. Myös maa-artisokkaa (Helianthus tuberosus) ja teksasinsavikkaa ("Chenopidium berlandieri") käytettiin ravinnonlähteinä, samoin monia harvinaisempia kasviksia, jotka luokitellaan lähinnä rikkaruohoiksi.


text: Arkeologien mukaan myös keramiikka alkoi levitä jo 2500 eaa. Floridasta ja Georgiasta itäisten metsämaiden asutuskeskuksiin, jotka olivat tyypillisiä arkaaisen kauden yhteisöjä. (Niin kutsuttu Deptfordin keramiikka säilyi joillakin alueilla, Etelä-Carolinassa ja Georgiassa vuoteen 700 jaa.) Varhaista metsämaan kautta luonnehtivat pysyvän asutuksen ilmestyminen, tehostettu luonnonkasvien keräily, puutarhanviljely ja arvoasteikkojen synty ihmisten välille. Sosiaalinen eriarvoistuminen johti ylimystön syntyyn. Useimmat asutukset olivat rannikon lähellä, monesti suolasoiden tuntumassa. Valkohäntäpeura oli yleinen metsästyksen kohde. Jokien ja merien rannoilla kansat hyödynsivät ravinnokseen simpukoita ja muita vesistöjen eläviä. Suuria simpukankuorista kasattuja röykkiöitä on löydetty muun muassa Tennessee-joen varsilta.


text: Ikivanha kuparikulttuuri vaikutti lähinnä Suurten järvien alueella vuosina 4000 eaa. – 1500 jaa. Kuparia esiintyi alueella melko puhtaana ja kupariesineiden valmistus onnistui ilman monimutkaisia kemiallisia prosesseja.


text: Adena-Hopewell-kulttuuri levittäytyi Illinoisin ja Ohion laaksoihin ajanjaksolla 500 eaa. – 400 jaa. Adena-kulttuurin ydin koostui erilaisista hautausrituaaleista ja hengellisistä asioista. Kulttuurin näkyvimpänä ulkoisena tunnusmerkkinä olivat ne lukuisat hautakummut, joita rakennettiin lähinnä Ohiolaakson alueelle. (Alue sisälsi myös nykyisen Indianan ja Kentuckyn.) Jälkeenpäin on todettu, että myös Adena-kulttuurin vaikutuspiirin ulkopuolelta kuten Kanadan rannikolta on löydetty joitakin samalla aikakaudella rakennettuja kumpuja.


text: Erikoisin Ohion kummuista on Serpent Mound (käärmekumpu), joka malliltaan poikkeaa kaikista muista kummuista. Yli 400-metriä pitkä ja ylimmillään metrin korkuinen maamuodostelma on herättänyt lukuisia eriäviä mielipiteitä sen iästä ja muinaisesta käyttötarkoituksesta. Monet tiedemiehet sijoittavat käärmekummun Adena-kulttuurin aikakauteen. Se on mahdollisesti rakennettu pyhäinjäännöksenä muinaisten intiaanien pelkäämille vedennalaisen maailman sarvipäiselle jättiläiskäärmeelle ja pantterille.


text: Adena-kulttuurin aikakaudella kulkeutuivat Meksikosta ensimmäiset tupakan siemenet. Laajan uskomuksen mukaan kysymyksessä ei ollut yleisemmin tunnetuksi tullut "Nicotiana" spp., vaan paljon voimakkaampi tuote, jonka vaikutus oli psykoaktiivinen.


text: Siinä missä Adena pysyi vaikutukseltaan lähinnä paikallisena levittäytyi sen seuraajana toiminut Hopewellin perinne laajoille alueille. Osa tutkijoista ei pidä Hopewelliä varsinaisena kulttuurialueena vaan puhuu siitä mieluummin eri kulttuureja yhdistäneenä uskonnollisena kulttina.


text: Hopewellin piiriin kuuluvat kansat asuivat pienissä eristetyissä kommuuneissaan samoin kuin edeltäjänsä Adena-kulttuurin ihmiset. Useimmiten nämä kylät sisälsivät vain yhden tai kaksi laajentumaperhettä, jotka pitivät yhteyttä jossakin muualla asuvaan kyläkuntaan. Kaukaisilta alueilta kulkeutuneet esineet olivat tunnusomaisia Hopewell perinteen aikakaudella. Sen vaikutuspiiriin lukeutuneet ihmiset olivat mukana kauppaverkostossa, joka ulottui koillisilta alueilta eteläiseen Kanadaan. Kobolttia saatiin Ontariosta, kissankultaa Appalakkien eteläpuolelta, Kvartsia Arkansasin luolista. Alligaattorin ja hain hampaat on jäljitetty kauas Meksikonlahdelle, merisimpukat Floridaan ja harmaakarhun hampaat Yellowstoneen.


text: Myös monet muut luonnonmateriaalit ja niistä tehdyt esineet levisivät Hopewellin kauppaverkoston mukana. Vaikka pääosa tavaroista liikkui vesistöjä pitkin kulki alueella myös tuhansia polkuja, joita hyödynnettiin pitkienkin etäisyyksien päähän. Hopewellin kulttuuri jatkoi hautakumpujen rakentamisen perinnettä. Aikakauden mukana shamaanien valta kasvoi taivaan ja maan välisessä yhteydenpidossa. Henkimiehet välittivät jumalilta saamansa viestit kansalle. Useimmat alan tutkijat ovat myös vakuuttuneet siitä, että kummut rakennettiin taivaallisten voimien ilmoittamina ajankohtina tarkoin määriteltyyn paikkaan.


text: Klaanit nousivat valtaan ja alkoivat hallita tiettyjä alueita ja ylellissystavaroina pidettyjä tuotteita kaupan avulla. Vertauskuvalliset ihmiskätten tekemät taide-esineet nousivat merkittävään asemaan hengellisissä rituaaleissa ja lisäsivät omistajansa yhteiskunnallista merkitystä. Nämä taide-esineet haudattiin aina omistajansa mukana. Klaanien tai heimojen päälliköt haudattiin suurimpiin kumpuihin. Hopewellin perinteen aikoihin syntyi pieniä erillisiä paikalliskulttuureja: Swift Creekin kulttuuri 1–400 jaa. ja Santa Rosan kulttuuri Länsi-Floridassa 150–500 jKa. ja myös Marksvillen ja Copenan kulttuurit Alabamassa.


text: Tämän aikakauden kuluessa luolien ja kalliosuojien käyttö väliaikaisena asuntona yleistyi. Monien luolien on todettu toimineen sekä metsästys- että talviasuntona. Lähes kaikista tutkimuksen kohtena olleista luolista on löydetty kalliopiirustuksia varsinkin Ohiolaakson alueella.


text: Monien uudistukset muuttivat metsämaan myöhäiskauden elämää ensimmäisen vuosituhannen puolivälin jälkeisenä ajanjaksona. Suurin mullistus oli maissin saapuminen etelästä. Tämä tapahtuma on ajoitettu vuoden 600 jaa. tienoille. Naisten vastuu-alue kasvoi maissipeltojen lisääntymisen myötä. Maissin menestyminen edellytti 120 vuorokauden hallatonta ajanjaksoa. Pääosin sadot onnistuivat lukuun ottamatta pohjoisimpia alueita, joiden ilmasto ei ollut paras mahdollinen maissinviljelyyn. Tämän kylmemmän vyöhykkeen rajalla asuivat monet algonkinien kielikunnan metsästäjät. Heidän elämänsä suurimpia innovaatioita oli tuohon ajanjaksoon sisältynyt tuohikanootin tulo. Tämä kevytrakenteinen ja nopea kulkuneuvo mullisti jokiliikenteen ja mahdollisti uudenlaisen liikkumisen aiemmin jäätikön peittämässä maastossa. Kanoottien avulla pääsi keräämään villiriisiä, jota kasvoi tiheinä vettyneinä heinämuodostelmina vesistöjen vaikeakulkuisilla alueilla. Yhden soutaessa muut kanootissa olijat poimivat kypsät siemenet, jotka säilöttiin talveksi.


text: Tämä aikakausi päättyi monilla alueilla romahdukseen, jonka syytä ei ole täysin kyetty selvittämään. Hajallaan olevat kylät, joita yhteinen seremoniakeskus ja samat rituaalit olivat yhdistäneet toisiinsa, lopettivat keskinäisen kanssakäymisensä. Heidän välilleen on arveltu syntyneen kiistoja maanviljely- ja metsästysmaista. Kylien ympärille kaivetut ojat ja suojamuurit kertovat hyökkäyksien pelosta. Ihmisten väkivaltaiset kuolemat lisääntyivät merkittävästi.


text: Väkiluvun laskun myötä ylellisyystavaroiden kauppa katkesi, väestö hajaantui ja kumpujen rakentaminen väheni. Uudenlainen aseistus syrjäytti entisen, jousien ja nuolien korvatessa asteittain aiemmin käytetyt keihäät ja keihäslingot, atlatlit. Jos uudet aseet lisäsivät metsästysintoa, niin samoin uskotaan käyneen sodankäynnin suhteen. Monet uskovat varsinkin riistan ylimetsästyksen olleen eräs tuon ajanjakson pahoista ongelmista. eräiden näkemysten mukaan väkiluvun kasvusta aiheutunut elintarvikepula ajoi paikalliset heimot tai klaanit tuhoisiin sotiin keskenään. Myös ilmaston viilenemisellä on arveltu olleen vaikutuksensa kasvien ja eläinten elinoloihin. Lopputuloksena ihmisten saama ravinto väheni ja siten aiheutunut nälkä tuhosi suuret keskukset. On esitetty arveluita, että yhtenäisen, samoja kasveja viljelevän maanviljelykulttuurin synty alueelle hävitti ruokatarvikkeilla käytävän kaupan tarvetta. Samalla kauppaa ohjaavien päälliköiden valta pieneni ja tarve rakentaa heidän menestykselleen suuria hautakumpuja hävisi.


text: "Kolme sisarusta", maissi, pavut ja kurpitsa kasvattivat suosiotaan itäisen metsämaan loppukaudella. Maissi oli sisaruskolmikon kuningatar, papujen ja kurpitsojen toimiessa hovineitoina. Tätä ajanjaksoa seurannut Mississippin kulttuurikausi toi mukanaan väestökeskittymien uuden lisääntymisen. Keskusten koko ei yleisesti kasvanut niin suuriksi kuin keskisellä metsämaan kaudella. Poikkeuksena voidaan mainita Cahokia, joka elvytti kaupankäynnin, ja josta kasvoi 30 000–50 000 asukkaan metropoli.


text: Irokeesit jatkoivat pohjoisessa itäisten metsämaiden perinteitä eurooppalaisten tuloon asti. Delaware-intiaanien vanhan perimätiedon mukaan allegewien nimellä kulkenut heimo oli muinoin tuonut Meksikosta vaikutteita Ohion kummunrakentajien kulttuuriin. Irokeesien auttamina delawaret olivat karkottaneet allegewit pois alueelta. Tutkijat uskovat myös, että muinaisilla intiaaneilla on ollut omat tutkimusmatkailijansa, jotka ovat kulkeneet mantereen joka kolkassa ja tuoneet mukanaan uusia virikkeitä eri alueilta.


title: Fokker F.VIII

text: Fokker F.VIII oli yksimoottorisen Fokker F.VII-version pohjalta kehitetty suurempikokoinen ja kaksimoottorinen, tehokkaammilla moottoreilla varustettu matkustajalentokone. Kone oli Anthony Fokkerin suunnittelema ja Fokker-lentokoneyhtiön rakentama. Se lensi ensilentonsa 12. maaliskuuta 1927. Kone oli sekarakenteinen, runko ja peräsimet olivat hitsattua teräsputkea kangas-, vaneri- ja duraaliverhouksin. Siipi oli vaneriverhottua puurakennetta.


title: Fokker F.VIII

text: F.VIII-mallia rakennettiin ainoastaan kymmenen kappaletta, joista kuusi tai seitsemän meni KLM:lle alkaen 24. kesäkuuta 1927, unkarilainen Malert osti ilmeisesti yhden koneen, ja kaksi tai kolme valmisti lisenssillä Unkarissa WM-tehdas. Unkarilaisten koneiden moottorina oli Gnome-Rhône Jupiter. Vuonna 1936 kaksi KLM:n konetta myytiin British Airwaysille, 1937 KLM:n PH-AED myytiin Venezuelaan, 1939 yksi KLM:n Fokker F.VIII (PH-AEG) kulkeutui ABA-lentoyhtiön kautta Ruotsin ilmavoimille, ollen aluksi siviilitunnuksella SE-AEB ja sitten Ruotsin ilmavoimien tunnuksella 916. Tätä konetta kutsuttiin Ruotsissa nimellä Typ 10 ja se oli varustettu Pratt & Whitney Wasp D1 T1-moottoreilla. Toinen KLM:n myymä kone oli SE-AHA.


title: Fokker F.VIII

text: Heinäkuussa 1927 Fokker muunsi yhden koneen pommituskäyttöön, joka oli kellukekone varustettuna eturungossa olevilla konekivääreillä. Tämän koneen tyyppimerkinnäksi tuli F.VIIIw, mutta se jäi ainoaksi yksilöksi myyntiponnistelujen epäonnistuttua.


title: Fokker F.VIII

text: Suomen ilmavoimien ainoa Fokker F.VIII rakennettiin N.V. Nederlandsche Vliegtuigenfabriken tehtailla Amsterdamissa vuonna 1928 rekisteritunnukselle H-NAEL. Koneen valmistusnumero oli 5076. Lentoyhtiö KLM käytti sitä reittiliikenteessä tunnuksella PH-AEI ja 1937 se myytiin British Airwaysille rekisteritunnuksella G-AEPU lentämään reittilentoja kanaalin yli. Ruotsalainen G.A. Flygrender osti koneen 1939, siirtolennon tapahtuessa 7. huhtikuuta 1939 reitillä Amsterdam-Kööpenhamina-Torslanda. Ruotsissa koneella lennettiin pääasiassa Göteborgin ympäristössä.


title: Fokker F.VIII

text: Talvisodan aikana järjesti Ruotsissa Nationella Samlingen -yhdistys kansalaiskeräyksen, jonka tuotolla ostettiin Suomelle G. A. Flygrederiltä 73 500 kruunulla edellä mainittu Fokker F.VIII -kone. Kone oli tunnukseltaan SE-AHA, ja se oli muista poiketen varustettu Pratt & Whitney Wasp -moottoreilla. Kone lennettiin Suomeen 11. marraskuuta 1940 siirtolentotunnuksella OH-FOA. Kone sai tunnuksen FE-1 ja muun muassa huonokuntoisten siipien takia suoritetun peruskorjauksen jälkeen kone luovutettiin 4. elokuuta 1941 Lentolaivue 46:lle, jolla se suoritti huoltolentoja Lunkulan saaresta olevalta lentokentältä Karjalan armeijalle ja toi paluukyytinä haavoittuneita. Koneyksilöllä ehdittiin tehdä vain kymmenen lentoa, 45 h 15 min, ennen kuin se tuhoutui 27. syyskuuta 1941 polttoaineputkistoon päässeen ilman takia lennolla Latvan kentälle. Henkilövahingoilta vältyttiin, vaikka koneessa oli ainakin yksi pahasti haavoittunut ja pakkolasku tehtiin umpimetsään.


title: Mississippin kulttuuri

text: Mississippin kulttuuri oli Mississippin jokilaakson seuduille Yhdysvaltain keskilänteen noin 800–1500 jaa. kehittynyt esikolumbiaaninen intiaanikulttuuri, jonka asutuskeskuksiin rakennettiin suuria temppelikumpuja. Ne muistuttivat Mesoamerikan tuon ajan kulttuurien pyramideja, ja niissä uhrattiin ihmisiä. Niissä oli temppeleitä, ylimystön asuinpaikkoja ja hautoja. Kulttuuri oli kivi-kuparikautinen. Elanto hankittiin pääosin maissin viljelyllä. Kauppaverkko ulottui Kalliovuorilta Meksikonlahdelle ja Atlantille ja pohjoisessa Suurille järville asti. Yhteiskunta oli kerrostunut kastiyhteiskunta, jonka johdossa oli päällikkö, jota palvottiin jumalana. Mississippin yhteiskuntaa pidetään mutkikkaana päällikkökuntana, jota on verrattu Rooman vallan jälkeistä, ennen kristinuskon tuloa Englannissa vallinneeseen yhteiskuntaan. Kulttuuri kehittyi välillä 500–1000 myöhäisestä Metsämaan kulttuurista, ja alkoi useimmilla alueilla noin vuonna 1000. Kulttuurin alku liittyi maissinviljelyn luonnehtimaan asutuksen paikalleen asettumiseen. Kulttuurin mahtavimpana aikana pidetään useimmin kulttuurin keskivaihetta 1200–1400, jolloin kulttuurin tunnetuin keskus Cahokia oli valtansa huipulla, ja sotaisa SECC-traditio ilmeni. Sotaisuus näkyy mm. linnoitettujen asuinpaikkojen lukumäärän kasvuna.


title: Mississippin kulttuuri

text: Mississippin kulttuuri jakautui alueellisiin kulttuureihin. Mississippin kulttuuri romahti jostain syystä 1400-luvulla, jonka seurauksena monet keskukset autioituivat. Cahokia hajaantui 1350–1400, ja useimmat keskukset noin 1500. Kulttuurista säilyi eurooppalaisaikaan vain natchez-heimo. Myös caddojen heimoa pidetään Mississippin kulttuurin jälkeläisinä.


title: Mississippin kulttuuri

text: Vasta maissin levittäytymiseen liittyvä temppelikumpukausi, joka alkoi noin vuosina 500–800 mahdollistivat suuret asutuskeskukset joissa oli lukuisia kumpuja. Temppelikummut muistuttavat Meksikon pyramideja, ja ovat monesti neliön tai suorakaiteen muotoisia tasalakisia kumpuja, joskus ympyrän muotoisia. Temppelikumpuja tekivät myös Mesoamerikan olmeekit joskus 1200–300 eaa. Maissi yleistyi toden teolla vasta 800–1100. Temppelikumpuja oli laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, varsinkin Mississippin laaksossa. Siksi tätä kulttuuria sanotaankin Mississippin kulttuuriksi.