title: Järvi

text: Järven synty edellyttää jonkinlaista kuoppaa tai painannetta. Järvet voidaan luokitella tämän kuopan syntytavan perusteella. Järvet jaetaan kahteen pääryhmään, kallioaltaisiin ja salpausaltaisiin.Geologisina muodostumina järvet ovat jokseenkin lyhytikäisinä, sillä ne täyttyvät vähitellen jokien niihin tuomista maa-aineksista, sedimenteistä tai soistuvat, ja myös kynnys, jonka taakse ne ovat patotutuneet, kuluu varsinkin laskujoen alkukohdasta. Viimeisimmän jääkauden päättymisestä on kuitenkin kulunut sen verran lyhyt aika, että silloin syntyneistä järvistä monet ovat vielä jäljellä. Tämän vuoksi maapallolla onkin eniten järviä niillä alueilla, jotka tuolloin olivat jäätikön peitossa, kuten Fennoskandiassa ja Kanadassa, sekä eräissä vuoristossa kuten Alpeilla. Ihmiset ovat myös kuivattaneet järviä viljelysmaiksi eli järvikuivioiksi.


title: Järvi

text: Maankohoamisen seurauksena järvet Suomessa kallistuvat. Voimakkainta kallistuminen on Pohjanmaan rannikolla ja heikkenee kaakon suuntaan. Kallistumisen havaitsee siten että pohjois- ja luoteisrannalla pohja tulee näkyviin, etelä- ja kaakkoisrannalla vesi puolestan nousee. Kuivattujen järvien pohjilta on löydetty myös kannokoita, jotka osoittavat paikalla joskus kasvaneen metsää, mutta kallistumisen seurauksena puut ovat jääneet veden alle.


title: Järvi

text: Usein järvi saa vetensä pääosan joista ja sen vesi virtaa jokea pitkin mereen. Tällaista järveä nimitetään laskujoelliseksi järveksi eli läpivirtaamajärveksi. Sen vastakohta on umpijärvi, josta vesi poistuu haihtumalla ja mahdollisesti maaperän läpi tihkumalla. Umpijärvi, johon tulee vettä jokea pitkin, on päätejärvi. Päätejärvi on tyypillinen kuivien alueiden eli aridien järvi. Pohjavesijärveksi nimitetään järveä, jonka pohja on alempana kuin allasta ympäröivän pohjaveden pinta. On olemassa myös järviä, joihin imeytyy vettä merestä, joesta tai toisesta järvestä. Esimerkiksi Päijänteeseen virtaa Vesijärven vettä harjun läpi.


title: Järvi

text: Läpivirtaamajärvi on joen uoman laajentuma. Sen hydrologiseen vesitaseeseen vaikuttaa tulevien ja lähtevien jokien virtaamat sekä järveen satavan ja siitä haihtuvan veden määrä. Tällainen järvi varastoi runsaiden sateiden vettä ja tasoittaa jokien virtaamia luovuttaessaan vettään vähitellen purkauskohtansa eli luusuan kautta. Esimerkiksi Päijänne tasaa Kymijoen virtaamaa. Laskujoeton päätejärvi syntyy, kun joki laskee umpinaiseen laaksoon. Sen vesitase on hyvin vaihteleva ja veden korkeusvaihtelut suuria. Päätejärvi saattaa ajoittain kuivua melkein kokonaan. Näin käy monessa suolapitoisessa järvessä kuivana aikana ja joissakin kylmän ilmaston järvissä veden jäätyessä.


title: Järvi

text: Suolajärvet muodostavat oman järviryhmänsä, jonka veden tiheys on tavallista järvivettä suurempi. Suolapitoisuus voi olla hyvinkin suuri. Se aiheutuu suuresta haihtumisesta muun muassa aro- ja aavikkoalueiden järvissä. Yhdysvaltain Utahissa sijaitsevan Ison Suolajärven suolapitoisuus on 23 prosenttia ja Kuolleenmeren 24 prosenttia. Osa järvistä on suolaliejukkoa, kuten Australian Eyrejärvi. Järviveden suolaisuus voi johtua myös siitä, että merivettä suodattuu järveen maaperän läpi. Näin tapahtuu usein laguuneissa ja altaiksi padotuissa merenlahdissa. Merivesi voi joskus virrata myös matalan rantavallin yli. Suolan koostumus riippuu järveä ympäröivän maa- ja kallioperän sisältämistä mineraaleista. Iso Suolajärvi ja Kuollutmeri sisältävät runsaasti suolahapon suoloja eli klorideja, joissakin Kanadan järvissä on rikkihapon suoloja eli sulfaatteja ja joissakin Yhdysvaltain järvissä on paljon hiilihapon suoloja eli karbonaatteja.


title: Järvi

text: Kaspianmeri on suuri järvi, jonka suolapitoisuus on erilainen eri osissa järveä. Siihen laskevien jokien suolaton vesi vähentää suolapitoisuutta. Toisaalta suolaisuus alentaa veden jäätymispistettä. Tiibetissä on mitattu jäättömän järven veden lämpötilaksi –11 °C ja Etelä-Siperiassa –30 °C. Suolajärvessä ei yleensä ole pystysuoria virtauksia, sillä alusvesi on pintavettä suolaisempaa ja tiheämpää. Tällaisia järviä nimitetään meromiktisiksi. Alusvesi on usein hapetonta ja siinä on paljon rikkivetyä. Koska rikkivety sitoutuu mustaan pohjaliejuun, on pohjan kasvisto ja eläimistö hyvin niukkaa.


title: Järvi

text: Jos laskujoettomaan suolajärveen tulee ajoittain hyvin vähän jokivettä, sen rantoja peittää välillä vesi, välillä suolakarsta. Tällaisia järviä on Pohjois-Afrikassa, Keski-Aasiassa ja Australiassa aavikoiden reunoilla. Nämä ajoittaiset järvet tunnetaan usealla nimellä. Niistä käytetään nimitystä sebkha, takyr tai salar (esp.). Kun järvi on suolakarstan reunustama rapakko, siitä käytetään nimitystä chott (ransk.).


title: Järvi

text: Kukin järvi muodostaa oman pienen ekosysteeminsä. Järvissä ja niiden välittömässä läheisyydessä elää monia eliölajeja, onhan kostea ja usein ravinnepitoinenkin multa oiva kasvualusta kasveille. Kasveja taas syövät eläimet ja niitä edelleen toiset eläimet. Järvissä elää myös suurempia selkärankaisia eläimiä, kuten vesilintuja ja kaloja. Selkärangattomista voi mainita esimerkkeinä kasvi- ja eläinplanktonin sekä pohjaeläimet.


title: Järvi

text: Järvien biologista toimintaa tarkastellaan kasviplanktonin tuotannon perusteella. Järvet jaetaan kahteen päätyyppiin: niukkatuottoisiin eli oligotrofisiin ja runsastuottoisiin eli eutrofisiin järviin. Käytännössä tuotannon määrää mitataan tutkimalla paljonko levät yhteyttävät hiiltä tietyssä aikayksikössä.


title: Järvi

text: Luonnontilaiset järvet ovat tavallisesti niukkatuottoisia eli kasviplanktonin tuotanto on niissä vähäistä. Se voi johtua esimerkiksi ravinteiden niukkuudesta tai ravinteiden yksipuolisuudesta. Koska järvi tuottaa vähän eloperäistä massaa, tarvitaan sen hajotukseenkin vain vähän happea. Koska happitilanne on hyvä, ovat lohikalat järvessä vallitsevina. Oligotrofisen järven vesi on tyypillisesti kirkasta ja järvessä on vähän rantakasvillisuutta.


title: Järvi

text: Kulttuurin vaikutuspiirissä olevat järvet ovat usein runsastuottoisia. Ne tuottavat paljon lehtivihreällisiä leviä. Tämän massan biologisessa hajotuksessa kuluu paljon happea, minkä vuoksi järven alusvesi on joko hapetonta tai vähähappista. Eutrofisen järven tunnusmerkkejä ovat laaja rantavyöhyke, rannan rehevä kasvillisuus, lietepohja, levien värjäämä vesi ja runsas kalakanta.


title: Järvi

text: Edellä kuvatuilla kahdella päätyypillä on useita alatyyppejä, joista Suomessa on yleisiä humuksiset eli dystrofiset järvet. Niiden vesi on peräisin suolta ja se on humuksen ruskeaksi värjäämää. Usein tällaisen järven pohjalle kerrostuu minerogeenisiä, organogeenisiä tai kemiallisia sedimenttejä. Tavallisin minerogeeninen sedimentti on savea. Organogeenistä sedimenttiä on humuksesta muodostunut muta, eliöiden jäännöksistä kerrostunut detrituslieju, piilevälieju ja kutiinilieju. Kemiallisia sedimenttejä ovat esimerkiksi kalkkiliete, järvimalmi ja kuivilla alueilla suolakerrostumat.


title: Järvi

text: Järven ekosysteemille ensiarvoisen tärkeitä varsinkin Suomen olosuhteissa ovat jokasyksyiset ja -keväiset täyskierrot. Täyskierto tarkoittaa sitä, että järven kerrostunut vesi sekoittuu pystysuunnassa. Tämä tasaa järven happi- ja ravinnepitoisuuksia. Talven aikana järven alusveden happi on usein kulunut orgaanisen aineksen hapettumiseen.


title: Järvi

text:
Täyskierto perustuu veden erilaisista lämpötiloista johtuviin tiheyseroihin. Kylmä vesi pyrkii painumaan kohti pohjaa ja lämmin nousemaan ylöspäin. Kesäisin ja talvisin pystysuuntainen sekoittuminen on heikkoa, sillä kesällä pintavesi on auringon lämmityksen ansiosta lämpimämpää kuin alusvesi. Vastaavasti talvella raskas neliasteinen vesi on vajonnut pohjaan pintalämpötilan ollessa 0 °C (neliasteinen vesi on raskainta veden poikkeuksellisen lämpölaajenemisen vuoksi).
Keväällä täyskierto tapahtuu jään sulamisen aikana tai sitä ennen. Aurinko alkaa lämmittää kylmiä pintavesiä, kunnes koko vesimassan lämpötila on noin 4 °C ja sekoittuminen on mahdollista. Syksyllä täyskierto syntyy, kun järven pintakerros jäähtyy alusvettä voimakkaammin. Syksyinen täyskierto kestää kauemmin kuin keväinen ja sen ajankohta vaihtelee.
Järvi, jossa täyskierto tapahtuu kahdesti vuodessa on dimiktinen. Vastaavasti kerran vuodessa sekoittuvaa järveä kutsutaan monomiktiseksi ja useammin sekoittuvaa polymiktiseksi. Amiktinen järvi ei sekoitu koskaan ja oligomiktinen vain harvoin, poikkeuksellisissa olosuhteissa. Oligomiktisen järven sekoittumisen voi laukaista esimerkiksi kylmä sade tai kova tuuli.


title: Järvi

text: Nykyjärviä uhkaa moderni tehomaatalous, teollisuus ja ihmisasutus. Maatalouden valumat rehevöittävät ja teollisuuden saastuttavat ja happamoittavat vesiä. Joissain maailmankolkissa myös aavikoituminen on järville uhka (esimerkiksi Araljärvi, jonka pinta-alasta suurin osa on huvennut taivaan tuuliin).


title: Deneb

text: Deneb (α Cygni, "Arided", "Aridif", HR 7924, HD 197345) on Joutsenen tähdistön kirkkain tähti, vaikka se on tähdistön muita kirkkaita tähtiä huomattavasti kauempana. Sen näennäinen kirkkaus on 1,25, joten se on taivaan 20. kirkkain tähti. Denebin arvioitu absoluuttinen magnitudi on −7,2, joka tekee siitä yhden valovoimaisimmasta tunnetuista ylijättiläistähdistä. Kolmen asteen päässä Denebistä on tunnettu Pohjois-Amerikka-sumu. On esitetty, että juuri Deneb saa sumun loistamaan. Tähden ja sumun keskinäinen välimatka on 70 valovuotta, mutta sumunkin koko on noin 45 valovuotta. Deneb näkyy Suomessa ympäri vuoden, eli se on "sirkumpolaarinen," ja se on yksi Kesäkolmion kärkipisteistä yhdessä Altairin ja Vegan kanssa.


title: Deneb

text: Tähden etäisyys on kiistanalainen, sillä hyviä vertailukohtia ei enää näin kaukana ole ja parallaksimenetelmä antaa jo tällä etäisyydellä epätarkkoja arvoja. On kuitenkin arvioitu, että etäisyys olisi noin 1 600–3 200 valovuotta. Koska etäisyyttä ei tiedetä aivan tarkasti, on melkein mahdotonta esittää arvioita Denebin absoluuttisesta kirkkaudesta. Arviot vaihtelevat 60 000-kertaisesta (etäisyydeksi oletettu 1 600 vv) Auringon kirkkaudesta aina neljännesmiljoonaiseen (3 200 vv etäisyysarviona) Auringon kirkkauteen. Jos Deneb sijoitettaisiin aurinkokuntamme keskelle Auringon paikalle, olisi siitä Maahan tuleva valovuo voimakkaampi kuin useimmissa teollisuuden käyttämissä lasereissa. Se säteileekin enemmän valoa yhdessä päivässä kuin Aurinko ehtii säteilemään 140 vuodessa.


title: Deneb

text: Tähden halkaisijaksi on arvioitu noin 160–200 kertaa Auringon halkaisija. Tähden kulmaläpimitta on 2 millikaarisekuntia. Omassa aurinkokunnassamme tähden pinta ulottuisi Maahan asti. Spektriluokaltaan tähti on A2Ia pintalämpötilan ollessa 8 400 K.


title: Deneb

text: Tähden nimi tulee arabiankielisestä sanasta "Al Dhanab", joka tarkoittaa ’häntää’. Melkein sama nimi on annettu viidelle muullekin tähdelle; näistä tunnetuimpina Deneb Kaitos Valaassa ja Denebola Leijonassa.


title: Dresden

text: Dresden ([ˈdreːsdn̩] , ) on Saksan liittotasavallan Saksin osavaltion pääkaupunki. Se sijaitsee laaksossa Elbejoen varrella. Kaupungin väkiluku on 512 354 (2011), ja suur-Dresdenin asukasmäärä nousee noin miljoonaan. Kaupunki on tärkeä kulttuurillinen, poliittinen ja taloudellinen keskus.


title: Dresden

text: Dresden sijaitsee molemmin puolin Elben jokilaaksoa noin 113 metriä merenpinnan yläpuolella. Korkein huippu on 384 metrin korkeudelle yltävä Triebenberg, joka sijaitsee Elben pohjoisella puolella.


title: Dresden

text: Dresden on osittain alueliitosten, toisaalta taajama-allokaatioiden ansiosta Saksan neljänneksi suurin kaupunki pinta-alaltaan; Berliinin, Hampurin ja Kölnin jälkeen.


title: Dresden

text: Tärkeitä jokia ovat ainoana purjehduskelpoisena Elbe, tämän lisäksi Weißeritz ja Lockwitzbach (molemmat Elben vasemmanpuoleisia sivujokia) sekä Prießnitz (Elben oikeanpuoleinen sivujoki).


title: Dresden

text: Noin 63 % Dresdenin pinta-alasta on viheralueita, ja kaupunki on yksi Euroopan vihreimmistä suurkaupungeista.


title: Dresden

text: Kaupungin pohjoisosassa sijaitseva Dresdenin nummi (Dresdner Heide) on suuri yhtenäinen viheralue. Kaupungin alueella sijaitsee neljä luonnonsuojelualuetta, joiden yhteispinta-ala on noin 330 hehtaaria, ja 12 maisemansuojelualuetta, joiden yhteispinta-ala kattaa noin 11 000 hehtaaria. Lisäksi kaupungin alueella on useita puistoja, puutarhoja ja lehtikujia, jotka nauttivat luonnonsuojelun eduista. Elbeniityt (Elbwiesen) johtavat yli 20 kilometrin matkan molemmin puolin jokea kaupungin läpi, keskeytyen vain sisäkaupungin osilta.


title: Dresden

text: Dresdenin Elbejokilaakso oli Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2004 lähtien, mutta se poistettiin luettelosta vuonna 2009. Syy tähän oli uuden Waldschlösschenin sillan rakentaminen jokilaakson yli lähellä Dresdenin historiallista keskustaa.


title: Dresden

text: Dresdenin keskusta (Altstadt ja Neustadt), kuten myös suurin osa kaupungista, sijaitsee jokilaaksossa, aiheuttaen täysin erilaisen ilmaston ympäröiviin alueisiin verrattuna. Toisaalta esimerkiksi Klotzschen kaupunginosa sijaitsee mäenrinteillä, lähes sata metriä kaupungin keskustan korkeutta ylempänä merenpinnasta.


title: Dresden

text: Vuodesta 1961 vuoteen 1990 Klotzschen kaupunginosan keskilämpötila tammikuussa oli −0,7 °C ja heinäkuussa 18 °C. Kaupunki sijaitsee lämpimän Lausitzin ja kylmemmän Erzgebirgen rajamailla. Tämän vuoksi perättäisten päivien välillä saattaa olla jopa kymmenen celsiusasteen lämpötilaeroja.


title: Dresden

text: Vuosien 1961 ja 1990 välillä sademäärältään kuivimmat kuukaudet olivat helmi- ja huhtikuu, keskimäärin 40 mm sadetta. Viime vuosina on ollut havaittavissa yhä useammin kuivia keväitä, jolloin sademäärät ovat jääneet vain 10 mm:iin. Sateisimpia kuukausia ovat heinä- ja elokuu.


title: Dresden

text: Dresdenin alueella oli jo varhaisella kivikaudella asutusta. Huolimatta hyvästä sijainnista Elben varrella sekä ravinteikkaasta maaperästä asutus osoittautui ongelmalliseksi vahvan metsiintymisen vuoksi.


title: Dresden

text: Dresdenin kaupungista on ensimmäinen kirjallinen maininta vuodelta 1216. Silloinen kirjoitusasu ”Dresdene” tullee sanasta "drežďany" ’tasankojen asukas’, jolla alueen asujaimistoa tavattiin kutsua. Kaupungin oikeuksien myöntämisestä ei ole säilynyt lähteitä, mutta asiakirjassa vuodelta 1216 Dresdeniin viitataan kaupunkina.


title: Dresden

text: Vuonna 1350 kaupungin Elben oikeanpuoleinen alue (Altendresden) mainitaan itsenäisenä taajamana ”Antiqua Dressdin”, jolle Vilhelm I myönsi 1403 kaupunginoikeudet. Tulipalo tuhosi kaupunkia vuonna 1491, mutta se rakennettin entistä ehommaksi ja samalla sitä linnoitettiin. Vaaliruhtinas Morits yhdisti 29. maaliskuuta 1549 Elben vasemmanpuoleiset alueet muodostaen nykyisen kokonaisuuden.


title: Dresden

text: Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Dresden säästyi tuholta ja ryösteleviltä joukkioilta, mutta koki mustan surman ja huonojen satojen vuoksi taantumuksen kehityksessään. Tästä asti Dresdenin historia on erittäin vaiheikas: toisaalta kaupunkiin rakennettiin maailmallakin tunnettuja rakennuksia ja puistoalueita, toisaalta kaupunki kärsi usein osallisuudesta lähes kaikkiin suuriin eurooppalaisiin sotiin.


title: Dresden

text: Vuoden 1685 suurpalossa Dresdenin vanhakaupunki Elben pohjoispuolella tuhoutui täysin. Uudelleenrakennus kesti vuosikymmeniä, ja vasta vuodelta 1732 on maininta valmistumisesta ”uutena kuninkaallisena kaupunkina”. Tämän vuoksi aluetta kutsutaan nykyisin Neustadtiksi, ”uudeksi kaupungiksi”. August II:n hallituskaudella Dresden saavutti merkityksensä kulttuurikaupunkina. Vuonna 1745 kaupunki joutui ensimmäistä kertaa Preussin haltuun. Näin tapahtui myös myöhemmin, seitsenvuotisen sodan aikana, 1756. Itävaltalaisten joukkojen saapuessa preussilainen kuvernööri antoi polttaa osia kaupungista.


title: Dresden

text: Friedrich Schiller kirjoitti teoksensa "Oodi ilolle" vuonna 1785 Dresdenissä.


title: Dresden

text:
Vanhan kulttuurikaupungin merkitys toisessa maailmansodassa oli Saksalle suhteellisen vähäinen, johtuen kaupungin vähäisestä teollisesta toiminnasta. Kaupungissa olikin suhteessa paljon sotavankeja ja vähän sotilaita. Tästä huolimatta liittoutuneet aloittivat Dresdenin pommitukset sodan loppuvaiheilla, 13. helmikuuta 1945. Kaupunki tuhoutui pommituksissa lähes täysin. Pommitukset herättivät paljon keskustelua, joidenkin tulkitessa nämä sotilaalliset toimet Dresdenissä sotarikokseksi .
Toisen maailmansodan jälkeen Dresden jäi Itä-Saksan puolelle ja Neuvostoliiton vaikutuspiiriin.


title: Dresden

text: Dresden on tunnettu jo pitkään musiikkikaupunkina, ja siellä ovat vaikuttaneet useat tunnetut säveltäjät. Vaaliruhtinas Morits perusti vuonna 1548 Staatskapelle Dresdenin, joka on yksi maailman vanhimpia orkestereita. Varhaisia kaupungissa eläneitä säveltäjiä olivat muun muassa Heinrich Schütz ja Jan Dismas Zelenka. Carl Maria von Weber johti Dresdenin oopperaa vuodesta 1817 ja kirjoitti kaupungissa oopperan "Taika-ampuja". Sen ensiesitys ei ollut kuitenkaan Dresdenissä, mutta esimerkiksi Richard Wagnerin kolmas ooppera "Rienzi" ja yhdeksän Richard Straussin oopperaa ensiesitettiin Semperoperassa. Kaupungissa ovat 1900-luvulla asuneet myös muun muassa tenori Richard Tauber ja säveltäjä Sergei Rahmaninov. Staatskapellen kapellimestarina ovat toimineet monet 1900-luvun tunnetuimmista kapellimestareista.


title: Dresden

text: Dresden on ollut kuvataiteissa kahden merkittävän saksalaisen taidesuuntauksen keskuksena. Saksalaisen romantiikan ajan maalari Caspar David Friedrich muutti Dresdeniin 1798 ja suuntautui kaupungissa erityisesti maisemamaalauksiin. Arkkitehtuuriopiskelijaryhmä, johon kuuluivat muun muassa Erich Heckel, Ernst Ludwig Kirchner ja Karl Schmidt-Rottluff, perusti Dresdrenissä Die Brücke -nimisen taiteilijaryhmän, jonka tarkoituksena oli luoda yhteys uusromantiikasta ekspressionismiin. Die Brückeä seurasi Dresdner Sezession.


title: Dresden

text: Dresdenistä tulee jalkapalloseura Dynamo Dresden, joka pelaa 2. Bundesliigassa.


title: Pariisin rauha

text: Pariisin rauha tarkoittaa seuraavia sopimuksia:


title: Wilhelmshaven

text: Wilhelmshaven on kaupunki Ala-Saksissa, Saksassa. Se sijaitsee Pohjanmeren lahden, Jadebusenin länsirannikolla. Kaupungin asukasluku oli 75 995 vuoden 2015 lopussa.


title: Wilhelmshaven

text: Wilhelmshaven on melko nuori kaupunki, sillä Preussin kuningas Vilhelm I perusti sen 1869. Sen paikalla sijaitsi kuitenkin jo vuonna 1383 Sibetsburgin linna, joka kuului merirosvoille. Linnan tuhosivat 1433 Hansaliiton joukot. Neljä vuosisataa myöhemmin Preussin kuningaskunta suunnitteli oman Pohjanmeren laivaston ja sataman perustamista. Vuonna 1853 Preussi ja Oldenburgin suurherttuakunta solmivat sopimuksen, jonka nojalla 3,13 km² Oldenburgin maa-aluetta Jadebusenin rannalla luovutettiin Preussille. Preussin kuningas Vilhelm I, josta myöhemmin tuli samalla nimellä Saksan keisari, vihki sataman 1869 ja antoi sille oman nimensä.


title: Wilhelmshaven

text: Wilhelmshavenista tuli yksi Saksan tärkeimmistä satamista. Oldenburgin herttuakuntakin hyötyi satamasta. Wilhelmshavenin vieressä oli Oldenburgin maalla Rüstringenin kaupunki. Ne yhdistyivät 1937.


title: Wilhelmshaven

text: Toisen maailmansodan aikaan kaupunkia miehitti Saksan laivasto ja sitä pommitettiin liittoutuneiden ilmahyökkäyksissä. Kaksi kolmasosaa kaupungin rakennuksista tuhoutui. Sodan jälkeen satamaa ei käytetty enää vain sotilastarkoituksiin, vaan se saatettiin myös talouden ja turismin käyttöön. Nykyään Wilhelmshaven on Saksan toiseksi suurin satama Hampurin jälkeen.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Pariisin rauhansopimus solmittiin Pariisissa, Ranskassa 10. helmikuuta 1947. Toisen maailmansodan voittaneet liittoutuneet (ensi sijassa Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Ranska) neuvottelivat rauhansopimukset häviäjien eli akselivaltoina olleiden Italian, Romanian, Unkarin ja Bulgarian sekä niiden kanssasotijana taistelleen Suomen kanssa heinä–lokakuuhun 1946 pidetyssä rauhankonferenssissa. Häviäjävaltiot säilyivät itsenäisinä ja niillä oli mahdollisuus liittyä Yhdistyneisiin kansakuntiin.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Kolmen voittajavaltion – Neuvostoliiton, Yhdysvaltain ja Britannian – ulkoministerit sopivat neuvottelussaan Moskovassa joulukuussa 1945, että viimeistään 1. toukokuuta 1946 pidettäisiin Pariisissa rauhankonferenssi, joka vahvistaisi Italian, Bulgarian, Romanian, Unkarin ja Suomen kanssa solmittavat rauhansopimukset. Siihen mennessä olisi saatava sopimusluonnokset valmiiksi. Voittajavaltioista Ranska ja Kiina eivät osallistuneet tähän kokoukseen.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text:
Rauhansopimusten luonnosten valmistelu kesti kuitenkin paljon kauemmin kuin oli suunniteltu, ja vasta elokuussa 1946 Suomen hallitus sai kutsun lähettää edustajansa "liittoutuneiden ja liittyneiden valtojen" konferenssiin, joka oli 29. heinäkuuta aloittanut Pariisissa Saksan viiden liittolaismaan rauhansopimusten käsittelyn. Suomi erosi muista entisistä vihollisvaltioista sikäli, että maa ei ollut ollut Saksan miehittämä eikä siellä ollut toiminut Saksalle kuuliaista nukkehallitusta. Heti konferenssin aluksi sovittiin, että kunkin entisen vihollismaan sopimusluonnoksen käsittelyyn saivat osallistua liittoutuneista vain ne, jotka olivat allekirjoittaneet aselepo- tai antautumissopimuksen asianomaisen maan kanssa. Näin esimerkiksi Ranska ja Yhdysvallat suljettiin Suomea koskevan sopimusluonnoksen käsittelyn ulkopuolelle.
Hävinneet maat saivat esittää konferenssin yleisistunnossa omat näkökohtansa. Italian edustaja korosti omassa puheenvuorossaan maataan koskevan sopimusluonnoksen ankaruutta ja soveltumattomuutta liittoutuneiden hyväksymiin periaatteisiin sekä otti esille rajajärjestelyt ja sotakorvaukset. Romanian, Unkarin ja Bulgarian edustajat puolestaan kiittivät Neuvostoliittoa sen osoittamasta jalomielisyydestä, mm. sotakorvausten kohtuullisuudesta, mutta arvostelivat läntisiä liittoutuneita suhteettomista vaatimuksista menetetyn omaisuuden korvaamiseksi. Bulgaria ilmoitti pitävänsä kiinni Hitlerin Saksan avulla Kreikalta miehittämästään alueesta. Neuvostoliiton valtuuskunnan johtajan, ulkoministeri Vjatšeslav Molotovin mukaan Italian esiintyminen osoitti, että maa ei ollut sanoutunut irti fasistisesta imperialismista, vaan uusi Italia seurasi edeltäjänsä jälkiä. Toisaalta Balkanin entiset vihollismaat olivat Molotovin mielestä päättäväisesti ja tukea ansaitsevalla tavalla lähteneet demokratian toteuttamisen tielle. Molotov puolusti Bulgarian oikeutta Kreikalta miehittämiinsä alueisiin, minkä Yhdysvaltain ulkoministeri James F. Byrnes puolestaan jyrkästi tuomitsi. Italiassa rauhanehtojen julkistaminen johti vakaviin levottomuuksiin, ja kysymys Triestestä ja eräistä muista Italian ja Jugoslavian raja-alueista aiheutti selkkauksen maiden välille.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Pariisiin 13. elokuuta 1946 saapunut pääministeri Mauno Pekkalan johtama Suomen valtuuskunta sai esittää näkökohtansa viimeisenä. Valtuuskunta oli ennen Helsingistä lähtöään valmistellut yhdessä presidentti J. K. Paasikiven johdolla Suomen puheenvuoron. Paasikiven periaatteiden mukaan Suomen oli "historian edessä" esitettävä oma näkökantansa, joka vastaisi kansan mielialoja ja mahdollistaisi myöhemmin mm. rajakysymysten ottamisen esille Neuvostoliiton kanssa. Suomen puheenvuoron käytti 15. elokuuta ulkoministeri Carl Enckell Pekkalan nimissä ranskan kielellä. Enckell lausui maailmansodan tapahtumien johtaneen siihen, että demokraattinen Suomi seisoi hävinneenä ja suuria menetyksiä kokeneena entisenä vihollismaana voittaneiden demokraattisten maiden edessä. Hän palautti mieliin, että Suomi on ollut uranuurtaja valtiollisessa demokratiassa, joka on ollut ja on natsismin jyrkkä vastakohta. Enckellin mukaan Suomi toivoi lievennyksiä rauhanehtoihin alueluovutusten ja sotakorvausten osalta, jotta maa voisi varmemmin suoriutua sitoumuksistaan. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov katsoi tiukkasävyisessä vastauksessaan Enckellin puheeseen sisältyneen ehtoja, joita Suomi ei ollut aikaisemmin esittänyt, ja torjui rauhanehtojen lievennykset. Varaulkoministeri Andrei Vyšinski varoitti kiivaaseen äänensävyyn Suomea vehkeilemästä länsivaltojen avulla Neuvostoliittoa vastaan.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Britannian edustajien esiintyminen Suomen rauhansopimusluonnoksen käsittelyssä oli enimmäkseen hyvin passiivista. Max Jakobsonin mukaan oli hämmästyttävää, että britit eivät kommentoineet lainkaan ihmisoikeuksia käsittelevää 6. artiklaa. Suorastaan irvokasta oli, että tämän artiklan sisällyttämistä rauhansopimukseen vaativat nimenomaan Neuvostoliiton edustajat. Kyseinen artikla sisältyi täsmälleen samansisältöisenä kaikkiin sopimusluonnoksiin, ja sen tarkoituksena oli ojentaa niitä entisiä vihollismaita, joissa oli ollut voimassa fasistinen yhteiskuntajärjestelmä. Samaan aikaan Britannia vaati voimakkaasti Suomen puolustusvoimien vahvuutta ja aseistusta koskevien rajoitusten kiristämistä. Taustalla oli ajatus, että Suomen puolustusvoimat joutuisivat tulevaisuudessa Neuvostoliiton käyttöön, joten Britannian edun mukaista oli pitää ne mahdollisimman pieninä. Brittien asenne Suomea kohtaan oli tuoreeltaan pettymys suomalaisille, mutta Jakobsonin mukaan se oli sopusoinnussa Suomen hallituksen toiveiden kanssa, sillä Suomen neuvotteluvaltuuskunta ei pelännyt mitään niin paljon kuin läntisten liittoutuneiden voimakasta myötätuntoa Suomelle. Tätä neuvostoliittolaiset olisivat orastavan kylmän sodan ilmapiirissä voineet käyttää todisteena länsimaiden juonittelusta Neuvostoliittoa vastaan.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Rauhansopimusten mukaan Italian siirtomaavalta purettiin; Italian sekä Albanian, Jugoslavian, Kreikan ja Ranskan; Romanian sekä Neuvostoliiton ja Bulgarian kuin myös Unkarin sekä Tšekkoslovakian ja Romanian välisiä rajoja muutettiin, samalla Suomen ja Neuvostoliiton rajamuutos pohjoisessa vahvistettiin. Sopimuksiin liittyivät myös häviäjävaltioiden velvollisuus taata kaikille kansalaisilleen ihmisoikeudet riippumatta rodusta, sukupuolesta, kielestä tai uskonnosta sekä sanan-, paino-, julkaisu-, uskonnon-. poliittisten mielipiteiden ja kokoontumisvapaus. Oli myös suoritettava sotakorvaukset.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Häviäjävaltiot eivät saaneet rangaista kansalaisiaan, jotka olivat toimineet tai osoittaneet myötätuntoaan liittoutuneille, eivätkä myöskään rodullisen syntyperän takia. Syrjivä lainsäädäntö ja sen aiheuttamat rajoitukset oli kumottava. Oli myös sitouduttava ehkäisemään demokraattiset oikeudet kieltävien yhdistysten olemassaolo ja toiminta.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Rauhansopimuksen voimaansaattaminen lykkääntyi liittoutuneiden keskinäisten suhteiden kiristymisen vuoksi. Suomi ratifioi sopimuksen omalta osaltaan ensimmäisenä 18. huhtikuuta 1947, kun taas Italia viivytti ratifiointia heinäkuuhun 1947 saakka. Neuvostoliitto edellytti kaikkien viiden entisen vihollismaansa ratifioivan sopimuksensa ennen omaa päätöstään.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Häviäjävaltioista Japani solmi rauhansopimuksen San Franciscossa 1951 sekä Saksan liittotasavalta ja Saksan demokraattinen tasavalta 1990 rauhansopimuksen korvaavan sopimuksen Saksaa koskevasta lopullisesta järjestelystä.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Sotakorvaukset oli suoritettava vuoden 1938 hintatasossa.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Suomen rauhanvaltuuskuntaan kuuluivat pääministeri Mauno Pekkala, ulkoministeri Carl Enckell, professori Väinö Voionmaa, sosiaaliministeri Lennart Heljas, kansanedustaja, kouluneuvos John Österholm ja pääsihteerinä lakitieteen tohtori Tauno Suontausta sekä asiantuntijoina Suomen Neuvostoliiton-lähettiläs Cay Sundström, kontra-amiraali Svante Sundman, kenraalimajurit Ilmari Karhu ja Frans Helminen, vuorineuvos Wilhelm Wahlforss ja professori Kaarlo Kaira. Allekirjoittajina olivat Suomen puolesta ulkoministeri Enckell ja maatalousministeri Vihtori Vesterinen ja Suomen Ranskan-lähettiläs Johan Helo sekä liittoutuneista Neuvostoliiton, Britannian ja Tšekkoslovakian sekä Britannian dominiosta Australian, Etelä-Afrikan, Intian, Kanadan ja Uuden-Seelannin kuin myös Neuvostoliittoon kuuluneiden Ukrainan ja Valko-Venäjän edustajat. Suomen osalta Pariisin rauhansopimus astui voimaan Neuvostoliiton ratifioitua sen 15. syyskuuta 1947. Valvontakomission viimeiset jäsenet poistuivat Helsingistä 25. syyskuuta 1947, ja välittömästi tämän jälkeen presidentti J. K. Paasikivi julisti yhtäjaksoisesti 30. marraskuuta 1939 lähtien voimassa olleen sotatilan päättyneeksi. Sota-ajan luoma poikkeustila päättyi lopullisesti tasavallan suojelulain voimassaolon lakattua kolme kuukautta myöhemmin.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Sotien jälkeisen ajan huomattava ulkopoliittinen vaikuttaja Max Jakobson on luonnehtinut Pariisin rauhansopimusta "valmiina ostetuksi puvuksi, joka oli tehty vieraiden mittojen mukaan". Jakobson huomauttaa kuitenkin, että sopimuksen voimaantulon myötä Suomi pääsi eräänlaisesta ehdonalaisesta vapaudesta ja oli jälleen suvereeni valtio. Hänen mukaansa oli onni, että Suomi ehti saada rauhansopimuksensa valmiiksi ennen läntisten liittoutuneiden ja Neuvostoliiton erimielisyyksien kärjistymistä kylmäksi sodaksi, eikä Suomelle käynyt kuten Itävallalle, joka joutui odottamaan omaa rauhansopimustaan vuoteen 1956 saakka. Pariisin konferenssin tärkein saavutus olikin se, että rauhansopimus ylipäänsä saatiin aikaan, mikä kylmän sodan puhkeamista ajatellen tapahtui aivan viime hetkellä.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Pariisin rauhassa vahvistettiin Moskovan välirauhansopimus vuodelta 1944. Luovutettuihin alueisiin kuuluivat luovutettu Karjala, Suomenlahden ulkosaaret, Sallan–Kuusamon alue ja Petsamo.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Suomen oli korvattava vahingot, jotka se aiheutti Neuvostoliiton alueeseen, erityisesti Itä-Karjalaan kohdistamilla sotatoimilla ja miehityksellä. Korvausten suoritusaika kesti vuoteen 1952 ja olivat arvoltaan 300 miljoonaa dollaria.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Pariisin rauhansopimuksen III osa asetti puolustusvoimille sotilaallisia rajoituksia:Erikseen kiellettiin hankkimasta mitään sotamateriaalia Saksasta tai myöskään siviililentokoneita, joista vain osakin oli saksalaista tai japanilaista valmistetta. Koneiden mallitkaan eivät saaneet olla saksalaisia tai japanilaisia.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Myös puolustusvoimien ulkopuolinen sotataitojen koulutus eli vapaaehtoinen maanpuolustus kiellettiin. Sopimuksen kahdeksannessa artiklassa todettiin Suomen jo Moskovan välirauhansopimuksen mukaisesti hajottaneen ”fascisminluontoiset poliittiset, sotilaalliset tai sotilaallisluontoiset järjestöt sekä muut järjestöt, jotka harjoittavat Neuvostoliitolle tai muille Yhdistyneille kansakunnille vihamielistä propagandaa”, kuten suojeluskunnat ja Lotta Svärdin.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Sopimusta tulkittiin ajan myötä sen sanamuotoa väljemmin. Jo varhaisessa vaiheessa 60 lentokoneen rajoituksen katsottiin koskevan ainoastaan taistelukoneita. Vuonna 1963 Neuvostoliitto ja Britannia tulkitsivat sopimusta niin, että puolustukselliset ohjukset olisivat mahdollisia, mikä mahdollisti panssarin- ja ilmatorjuntaohjusten hankkimisen.


title: Pariisin rauhansopimus (1947)

text: Saksan jälleenyhdistyttyä 1990 ja Saksan saavutettua täyden suvereniteetin seuraavana vuonna Suomi julisti yksipuolisella päätöksellään Pariisin rauhansopimuksen aserajoitusartiklat mitättömiksi ydinasekieltoa lukuun ottamatta, sillä Suomi on ollut mukana ydinsulkusopimuksessa vuodesta 1970 pysyen ydinaseettomana. Suomi oli tiedottanut aikeestaan Neuvostoliitolle ja Britannialle, jotka vastasivat ennen päätöksen tekemistä eivätkä asettuneet vastustamaan.


title: Jitzhak Rabin

text: Jitzhak Rabin (יצחק רבין 1. maaliskuuta 1922 – 4. marraskuuta 1995) oli Israelin pääministeri 1974–1977 ja 1992–1995. Toinen kausi päättyi attentaattiin, jossa Rabin murhattiin 4. marraskuuta 1995.


title: Jitzhak Rabin

text: Rabin syntyi Jerusalemissa, brittiläisessä Palestiinan mandaatissa. Venäläisten emigranttien poikana hän oli sabra eli Palestiinassa syntynyt juutalainen ennen Israelin itsenäisyyttä. Hän opiskeli maataloutta ja valmistui 1940. Hän liittyi 1941 kibbutzilla sionististen Haganah-joukkojen Palmach-prikaatiin. Joukoissa yhdistettiin sotilaskoulutusta maataloustyöhön.


title: Jitzhak Rabin

text: Israelin itsenäistymisen jälkeisen sodan aikana Rabin johti Jerusalemin puolustusta ja taisteli Egyptin joukkoja vastaan Negevin aavikolla. Hänestä tuli Israelin puolustusvoimien komentaja 1964. Hänen aikanaan Israel sai voiton kuuden päivän sodassa.


title: Jitzhak Rabin

text: Jasser Arafat, Shimon Peres ja Jitzhak Rabin saivat Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1994 pyrkimyksistään Lähi-idän rauhan hyväksi.


title: Jitzhak Rabin

text: Eläkkeelle jäämisensä jälkeen Rabin aloitti diplomaatin uran ja oli lähettiläänä Yhdysvalloissa 1968–1973. Vuonna 1974 hänet valittiin knessetiin työväenpuolueen edustajana ja nimitettiin työvoimaministeriksi. Vuonna 1974 hänet valittiin puolueen johtoon ja pääministeri Golda Meirin seuraajaksi.


title: Jitzhak Rabin

text: Neljän yhdysvaltalaisvalmisteisen F-15-hävittäjän toimituksen vastaanottaminen sapattina ja kyseisestä uskonnollisesta rikkeestä noussut kohu kaatoi hänen koalitiohallituksensa. Vaimonsa Leah Rabinin Yhdysvaltain pankissa olevan laittoman dollaritilin paljastumisen jälkeen Rabin erosi.


title: Jitzhak Rabin

text: 1980-luvun lopulla Rabin oli puolustusministerinä monissa yhtenäisyyshallituksissa ja toimi jyrkästikin murskatessaan palestiinalaisten kansannousua.


title: Jitzhak Rabin

text:
Vuonna 1992 Rabin valittiin jälleen Israelin pääministeriksi. Hänellä oli tärkeä asema Oslon rauhanneuvotteluissa, jotka loivat palestiinalaishallinnon ja antoivat sille vallan osassa Gazan kaistaa ja Länsirantaa. Rabin saavutti myös rauhansopimuksen Jordanian kanssa.
Roolistaan rauhanneuvotteluissa Rabin sai 1994 Nobelin rauhanpalkinnon, yhdessä Jasser Arafatin ja Shimon Peresin kanssa. Tulos jakoi israelilaisten mielipiteet, jotkut näkivät hänet sankarina, toiset taas petturina luovuttaessaan maata, jonka näkivät kuuluvan Israelille. Rabinin hallitus pysyi myös vallassa Israelin arabipuolueiden peitellyn tuen ansiosta.


title: Jitzhak Rabin

text: 4. marraskuuta 1995 Jigal Amir -niminen äärioikeistolainen israelilainen (s. 1970) ampui Jitzhak Rabinia Tel Avivin kuninkaiden torilla (nyt Rabinin tori) rauhanmielenosoituksen jälkeen. Rabin kuoli hetkeä myöhemmin sairaalassa. Hänen murhapäivänsä on kansallinen muistopäivä Israelissa.


title: Ahmad Qurai’

text: Ahmad Ali Muhammad Qurai’ (s. 26. maaliskuuta 1938) oli Palestiinalaishallinnon pääministeri vuosina 2003–2006. Hän seurasi tehtävässään Mahmud Abbasia. Hamasin voitettua parlamenttivaalit vuonna 2006 pääministeriksi nousi Isma’il Haniyya.


title: Ahmad Qurai’

text: Ahmad Qurai’ syntyi Abu Disissa, lähellä Jerusalemia 1937 verraten rikkaaseen perheeseen. Hän liittyi PLO:n Fatah-siipeen 1968. Pankkiirina hän toimi PLO:n taloudellisen siiven johtajana ja teki siitä yhden Libanonin suurimmista työnantajista. Liiketoiminta tuotti noin 40 miljoonaa dollaria vuodessa ja työllisti 6500 työntekijää. Hän seurasi Jasser Arafatia Tunisiin 1983. Elokuussa 1989 Ahmed Qurai’ valittiin Fatahin keskuskomitetaan. Hän oli mukana salaisissa Oslon rauhanneuvotteluissa 1993 vastaten kehityssuunnitelmasta maailmanpankille ja perusti ja on toiminut palestiinalaisten kehitys- ja jälleenrakennusrahaston johtajana.


title: Ahmad Qurai’

text: Hän oli mukana ensimmäisessä palestiinalaishallinnon hallituksessa talousministerinä ja teollisuusministerinä. Tammikuussa 1996 hänet valittiin parlamenttiin ja sen puhemieheksi.


title: Ahmad Qurai’

text: Pääministeri Mahmud Abbasin erotessa syyskuussa 2003 Arafat nimitti Qurai’n virkaan. Hän vastasi suostuvansa vain, jos Yhdysvallat takaa Israelin pysymisen rauhansuunnitelmassa ja sotilasiskujen lopettamisen.


title: Ahmad Qurai’

text: Qurai’ nimitettiin hätäistunnossa 5. lokakuuta 2003, mutta jo 12. päivä hän uhkasi erota turvallisuusjoukkojen hallinnasta syntyneen kiistan vuoksi. 17. heinäkuuta 2004 Qurai’ jätti eronpyyntönsä Gazan kasvavien levottomuuksien ja kaaoksen vuoksi, mukaan lukien poliisipäällikön ja viiden ranskalaisen kaappauksen vuoksi. Arafat kieltäytyi hyväksymästä eroa ja myönsi Qurai’lle osan turvallisuusjoukkojen hallinnasta, jota hän oli vaatinut uudistuksien vuoksi. Qurai’n mukaan nämä joukot ovat korruptoituneita ja toimivat laittomasti.


title: Ahmad Qurai’

text: Qurai’a pidetiin Oslon sopimuksen aikaan pidättyvänä, myöhemmin hän on paljastanut jyrkkiäkin kantoja. Qurai’ on vaatinut Länsi-Jerusalemin ja juutalaisten asuttamien alueiden ottamista mukaan neuvotteluihin. Hän on myös vaatinyt pakolaisille paluumahdollisuutta kotiseuduilleen Israelin alueella.


title: Englannin punta

text: Englannin punta on Britannian rahayksikkö. Yksi punta jakaantuu (vuodesta 1971 lähtien) sataan pennyyn. Vuoden 2011 keskikurssin mukaan noin 0,87 puntaa vastasi yhtä euroa. Keskuspankki on Bank of England. Punnan ISO 4217 -valuuttakoodi on GBP.


title: Englannin punta

text: Englanniksi punta on virallisesti "pound sterling", lyhyesti "pound", puhekielessä myös "quid" ja "nicker". Suomen kielessä valuuttaa kutsutaan Englannin punnaksi, vaikka Englanti onkin vain yksi Britannian osa. Punnan symbolina käytetään £-merkkiä, joskus ₤.


title: Englannin punta

text: Punnan nimi () on samaa alkuperää kuin brittiläinen painoyksikkö pauna. Alun perin, kun hopeaa käytettiin pääasiallisena rahametallina, punta laskuyksikkönä vastasikin arvoltaan yhtä paunaa hopeaa. Aikojen kuluessa punta ja pauna kuitenkin erkaantuivat toisistaan raha- ja painoyksiköinä.


title: Englannin punta

text: Kultakannan aikana vuodesta 1816 lähtien yksi punta vastasi lakisääteisesti arvoltaan 113 graania eli noin 7,32227683 grammaa kultaa. Tämä kulta-arvo oli voimassa lähes sata vuotta, mutta vuonna 1914 ensimmäisen maailmansodan aikana kultakannasta luovuttiin. Britanniassa vallitsi sota-aikana ja sen jälkeen voimakas inflaatio.


title: Englannin punta

text: Vuonna 1925 Britanniassa palattiin kultakantaan, ja inflaatiosta huolimatta punnalle vahvistettiin sama kulta-arvo kuin sillä oli ollut ennen sotaa. Oikeus vaihtaa puntasetelit kultaan oli kuitenkin enää vain muiden maiden keskuspankeilla, ei yksityishenkilöillä. Uudelleen palautettu kultakanta oli voimassa vain vuoteen 1931.


title: Englannin punta

text: Ennen vuoden 1971 Decimal Day -rahauudistusta punta jaettiin 20 šillinkiin, joista jokainen vastasi 12 penniä. Punnassa oli siis 240 penniä. Ennen vuotta 1960 penni jakautui vielä neljään farthingiin. Lisäksi oli käytössä yksikkö guinea, joka vastasi yhtä puntaa ja yhtä šillinkiä, yhteensä siis 21 šillinkiä. Yhden guinean rahoja tosin oli lakattu lyömästä jo 1800-luvun alkupuolella, mutta laskuyksikkönä guineaa käytettiin useissa yhteyksissä kauan sen jälkeenkin. Vanhaa systeemiä kutsutaan joskus £sd-systeemiksi. Tämä johtuu siitä, että punnan merkki on £ (roomalaisesta librasta), šillingin s (roomalaisesta soliduksesta) ja pennyn d (roomalaisesta denaarista).


title: Englannin punta

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään yleisesti myös Walesin ja Skotlannin puntaa. Nämä rahayksiköt eroavat toisistaan ulkonäöltään hieman, hiukan vastaavasti kuin esimerkiksi kansalliset eurokolikot.


title: Englannin punta

text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käytössä useita seteleitä, joiden kelpoisuus vaihtelee alueittain ja osittain myös sen mukaan, mitä rahan vastaanottaja kelpuuttaa maksuksi. Seteleitä painavat mm. Bank of England, eräät Skotlannin pankit (Royal Bank of Scotland, Bank of Scotland ja Clydesdale Bank) ja eräät Pohjois-Irlannin pankit (Ulster Bank ja Northern Bank). Myös jotkin muut Britannialle kuuluvat alueet, kuten Kanaalisaaret, käyttävät omia seteleitään. Vain Englannin pankin painamissa seteleissä on kaikissa monarkin, tällä hetkellä Elisabet II:n, muotokuva. Muut pankit käyttävät omia kuva-aiheitaan ja joskus painattavat myös erikoisseteleitä merkkihenkilöiden ja merkittävien tapahtumien kunniaksi (esimerkiksi Ulster Bank painatti marraskuussa 2006 miljoona 5 punnan seteliä, joissa oli edesmenneen jalkapalloilija George Bestin kuva). Eri alueiden seteleille on kuitenkin yhteistä, että niiden punta-arvo on Englannin punnan mukainen.


title: Englannin punta

text: Yhden punnan kolikoiden kääntöpuoli on joka vuosi erilainen.


title: Englannin punta

text: Vielä toistakymmentä vuotta rahanuudistuksen 1971 jälkeen liikkeessä oli myös vanhoja šillingin ja kahden šillingin kolikoita, jotka olivat käypiä viiden ja kymmenen pennin, toisin sanoen 1/20 ja 2/20 punnan eli yhden tai kahden vanhan šillingin arvoisia. Nämä kolikot olivat myös saman kokoisia ja samasta metalliseoksesta valmistettuja kuin uudet viiden ja kymmenen pennin kolikot.


title: Englannin punta

text: Käytössä olevat setelit: viisi, kymmenen, 20 ja 50 puntaa.


title: Englannin punta

text: Juhlarahoissa (kolikot) yleisin nimellisarvo on viisi puntaa, jonka arvoisia kolikoita nimitetään yleisesti kruunuiksi (). Britannia-sarjan hopearahojen nimellisarvoja ovat (1/10 unssia), (1/4 unssia), yksi punta (puoli unssia) ja kaksi puntaa (yksi troy-unssi puhdasta hopeaa) sekä kultarahoissa kymmenen (1/10 unssia), 25 (1/4 unssia), 50 (puoli unssia) tai sata (yksi troy-unssi puhdasta kultaa) puntaa. Nämä rahat eivät yleisesti kierrä maksuliikenteessä, sillä niillä on useimmiten suurempi keräily- tai muu arvo kuin nimellisarvo ja ne lasketaan liikkeelle useimmiten nimellisarvoa korkeampaan hintaan. Juhlarahat ja Britannia-sarjan rahat ovat teknisesti kuitenkin käypiä maksuvälineitä.


title: Englannin punta

text: Poikkeuksena kaikista muista Britannian hallituksen päätöksellä lyödyistä tai painetuista maksuvälineillä ei ns. sovereign-punnalla ole lyötyä nimellisarvoa. Sovereign on painava, kullasta lyöty raha, jonka kääntöpuolella on tavallisesti kuvattuna Pyhä Yrjö surmaamassa lohikäärmettä. Sovereignin koko ja seos ovat olleet muuttumattomat vuodesta 1817 lähtien. Sovereignit olivat kultarahoja, mutta niiden käyttö maksuvälineenä päättyi käytännössä ensimmäiseen maailmansotaan. Eräät siirtomaiden rahapajat, kuten Etelä-Afrikan rahapaja, löivät niitä kuitenkin ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Britannia aloitti sovereignien uudelleenlyönnin vuonna 1957, ja punnan desimalisoinnin jälkeen yksi sovereign alkoi vastata aiemman £sd-järjestelmän eli sijasta. Vuodesta 2000 alkaen kuninkaallinen rahapaja on lyönyt sovereigneja vuosittain. Sovereign-puntiin kuuluu myös puoli sovereignia (eli puoli puntaa), tupla-sovereign (kaksi puntaa) sekä viiden punnan sovereign. Jaonnaississa ja kerrannaisissa puhtaan kullan määrä pysyy aina samassa suhteessa. Vaikka sovereignit ovat käypää rahaa, niiden arvo määräytyy kullan hinnan ja keräilyarvon mukaan.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Castlevania (tunnetaan kotimaassaan Japanissa nimellä ) on japanilaisen Konami-yhtiön pelisarja. Sarjan peleistä suurin osa on kaksiulotteisia toimintaseikkailuja tasohyppelyiden elementeillä. Sarjan sisältö keskittyy pääosin taisteluun vampyyreja, epäkuolleita ja muita pahuuden voimia vastaan. Vaikka sarja on tyyliltään perin suoraviivainen ja toimintapainotteinen, on siihen vuosien varrella ripoteltu mukaan myös roolipeliominaisuuksia. Tästä menestynein esimerkki lienee vuonna 1997 julkaistu "Symphony of the Night".


title: Castlevania (pelisarja)

text: Pelisarja aloitti virallisesti vuonna 1986, jolloin 8-bittiselle Famicom Disk System -laitteelle julkaistiin peli "Akumajō Dracula" (, ”Paholaislinna Dracula”). Japanissa suurin osa sarjan peleistä on julkaistu "Akumajō Dracula" -nimen alla, mutta nimi ei ole pysynyt vakiona koko sarjan ajan. Joissain Japanin julkaisuissa on käytetty myös nimiä "Vampire Killer" ja "Castlevania".


title: Castlevania (pelisarja)

text: Seuraavassa listassa ovat kaikki Castlevania-pelit Japanin julkaisujärjestyksessä.Sarjan perustarina ulottuu lähes tuhannen vuoden ajanjaksolle ja koostuu taistelusta vampyyrien valtiaan, Draculan, ja Belmont-perheen välillä. Alkuperäisen idean mukaan Draculan voima vahvistuu kerran vuosisadassa sellaisiin mittasuhteisiin, että hän nousee tuonpuoleisesta valloittakseen – ja siten myös kenties tuhotakseen – maailman. Tässä kohtaa kuvaan astuu tavallisesti Belmont, joka lähtee salaperäisten, suvussaan kulkevien voimiensa kera haastamaan Draculan pimeyden armeijan ja lopulta Draculan itsensä mahdin.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Vaikka tarinan pääpaino on Draculan ja Belmontien vastakkainasettelussa, kaikissa pelissä Dracula ei suoranaisesti esiinny omassa persoonassaan eikä hänen tuhoamistaan tavoitteleva päähenkilö ole aina Belmont.


title: Castlevania (pelisarja)

text: On huomattavaa että vuonna 2010 julkaistu "" toimii niin sanottuna "reboottina" koko pelisarjan tarinalle, eli se on aloittanut täysin uuden tarinan joka ei ole yhteydessä aiempiin "Castlevania"-peleihin. "Lords of Shadow" -pelille on julkistettu olevan tulossa myös kaksi jatko-osaa.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Dracula tunnetaan monilla eri titteleillä, kuten vampyyrien kuningas ja pimeyden valtias. Dracula on usein nähty kaiken pahuuden henkilöitymänä, mutta hän on osoittanut myös inhimillisiä piirteitä joissain peleissä. Hahmo perustuu löyhästi kirjailija Bram Stokerin teoksessa "Dracula" esiintyneeseen samannimiseen hahmoon.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Draculan ja hänen voimiensa symboli on "Castlevania", monien hirviöiden asuttama Draculan linna, joka syntyy aina uudelleen samaan aikaan kuin itse Draculakin. Sarjan kaikissa peleissä esitetyt tapahtumat sijoittuvat joko kokonaan tai osaksi Draculan linnaan. Jostain syystä Dracula ei yleensä joko kykene tai tahdo poistua linnastaan vaikka sitten paetakseen. Aluksi linna oletettiin tavalliseksi rakennukseksi, mutta Draculan tavoin se muuttaa olomuotoaan ja omaa valtavia voimia (tämän vahvisti todeksi Alucard Symphony of the Nightissä). Se on enemmänkin erillinen olento (joka kuitenkin toimii isäntänsä tahdon mukaan) ja siten yliluonnollinen. Huomattavaa on kuitenkin, että Draculan tuhouduttua tuhoutuu myös linna, joten se olemus lienee sidottu Draculaan (tai siihen joka Draculan voimat omaa).


title: Castlevania (pelisarja)

text: Peleissä on usein mainittu, että Draculan olemassaolon mahdollistaa pimeys, joka asuu jokaisen ihmisen sydämessä, ja se kutsuu Draculan ilmestymään aina uudelleen. Muun muassa pelissä "Symphony of the Night" Dracula mainitsee, että hän ei ole jälleen herännyt henkiin omasta tahdostaan, vaan siksi että jotkut ihmiset nimenomaan halusivat sen tapahtuvan. Peleissä onkin nähty jonkin verran Draculaa fanaattisesti kannattavia ihmisiä, jotka ovat jopa olleet valmiita uhraamaan oman henkensä, jotta heidän mestarinsa voisi nousta jälleen voimiinsa.


title: Castlevania (pelisarja)

text: "" toimii esiosana koko pelisarjalle ja antoaa myös viitteitä Draculan todelliseen alkuperään, jota tähän asti on luultu Bram Stokerin luoman hahmon mukaiseksi. Peleissä on toki esitetty yhteneväisyyksiä Stokerin kirjaan, mutta suurin osa sarjan elementeistä (esimerkiksi Belmont-klaani) tekevät selkeitä eroa populaarikulttuurin Draculan ja pelin välille.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Oletettavasti vielä heikkonakin (eli linnassaan), Dracula on kyennyt peleissä vaikuttaviin voimannäytöksiin, kuten tuhoisiin loitsuihin ja erityisesti muodonmuutoksiin. Esimerkiksi hän osaa muuttua sudeksi, vesihöyryksi ja lepakoksi. Yleisesti Draculalla on ainakin kaksi muotoa: inhimillinen ja demoninen. Inhimillinen on yleensä aatelisen näköinen, ikääntynyt mies. Demoninen taas on tavallisesti kookas hirviö, joka hyökkäykset ovat vahvempia kuin inhimillisen muodon.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Muodonmuutoksissaan Dracula on osoittanut myös oveluutta, kuten tekeytymällä viattoman oloiseksi pikkupojaksi harhauttaakseen vastustajiaan. Tällainen tapaus löytyy Nintendo 64:lle ilmestyneissä "Castlevania 64":ssa ja "Legacy of Darkness"issa.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Vuonna 1999 Draculan linna ilmestyi jälleen maailmaan kuten monta kertaa aiemmin. Kuitenkin tämä vuosi oli lopulta se jolloin Dracula tuhottiin vuosisatojen taisteluiden jälkeen loppullisesti. Tämä tapahtui siten, että Draculan linna suljettiin auringonpimennyksen sisälle, ja näin Dracula eristettiin hänen voimistaan, mikä mahdollisti hänen lopullisen tuhonsa. Draculan tuhoamisesta oli vastuussa viimeisin tunnettu Belmont, Julius Belmont.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Belmontit ovat vampyyrinmetsästäjien klaani, joka toimii Draculan päävihollisena lähes koko pelisarjan ajan. Lukuisat eri Belmontit ovat tuhonneet Draculan vuosisatojen aikana.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Belmontien päätaisteluase on tavanomaisesta yliluonnollisten voimien vastaisesta arsenaalista jokseenkin poikkeava; ruoska. Kyseinen ruoska on ladattu vampyyrien vastaisella voimalla, ja se tunnetaankin englanniksi nimellä "Vampire Killer" (Vampyyrintappaja). Ruoska toimii samalla aseena kaikkia pimeyden voimia vastaan. PlayStation 2 -konsolille julkaistu "Lament of Innocence" (Euroopassa ja Japanissa vain "Castlevania"), tarjosi selityksen ruoskalle ja sen voimien alkuperälle. Myöhemmät pelit ovat myös selventäneet että vain Belmontin suvun täydet jäsenet voivat käyttää ruoskaa sen täysissä voimissa ilman ongelmia. Kaikille muille ruoskan käyttäminen on vaarallista, sillä ruoska alkaa imeä elinvoimaa sen käyttäjästä kohtalokkain seurauksin.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Morrisin perhe on toinen vampyyrimetsätäjien suku, ja he ovat epäsuorasti sukua Belmonteille.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Tuntemattomasta syystä Belmont-klaani ei pystynyt käyttämään legendaarista Vampire Killer -ruoskaa enää 1800-luvun aikoihin. Oli tehty ennustus, että Draculan linna tulee ilmestymään vuonna 1999, ja ennen sitä Belmontit eivät saa käyttää ruoskaa. Tästä syystä Belmontit luovuttivat ruoskan Morrisin suvulle. Kaiken kaikkiaan kolme eri Morrisin perheen sukupolvea taistelivat voitokkaasti Draculaa vastaan: Quincy, John ja Jonathan. Kuitenkin ruoskan käyttö on vaarallista Morriseille, koska he eivät ole suoraa sukua Belmonteille ja siksi ruoska imee isäntänsä elinvoimaa jos sitä käytetään liian pitkään. Tämä koitui lopulta John Morrisin kuolemaksi.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Morris-klaani on tarkoitettu luomaan yhteys Bram Stokerin "Dracula"-romaaniin, sillä pelin "" päähahmona nähdään hahmo nimeltä John Morris, joka tarinan mukaan on Bram Stokerin Draculassa esiintyneen hahmon Quincy Morrisin poika. Morrisin suvun esiintyminen sarjassa jatkui vielä pelissä "", jonka päähahmona taas on John Morrisin poika Jonathan.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Castlevania on kärsinyt ehkäpä näkyvimmin "Nintendo of American" 1980-luvun lopun ja 1990-luvun alun sensuuripolitiikasta, jolla päätettiin millaisia pelejä mm. Nintendo Entertainment Systemille ja Super Nintendo Entertainment Systemille sai julkaista. Castlevanian kohdalla vaihdettiin lukuisia raamatullisia nimiä, uskonnollisia symboleja poistettiin ja joidenkin pelien zombien värejä vaihdettiin jotta ne näyttäisivät vähemmän ihmisiltä. Rankimmin sensuuria harrastettiin kuitenkin Euroopassa jossa mm. "in" nimi jouduttiin vaihtamaan vain siksi koska se sisälsi sanan "blood" (veri). Myös alkuruudun punainen veri vaihdettiin siniseksi nesteeksi.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Pelisarjan musiikit ovat olleet pelisarjan elinkaaren aikana varsin suosittuja, ja pelisarjalla on ollut useita säveltäjiä. Pelien musiikeista on myös tuotettu runsas määrä remix-versioita, sekä Konamin että fanien toimesta.


title: Castlevania (pelisarja)

text: "Castlevania"-sarjan, kuten myös monien muiden Konamin tuottamien pelien, musiikkien tekijäksi merkitään usein Konami Kukeiha Club, joka on yhteisnimitys Konamilla työskenteleville säveltäjille. Ensimmäisen "Castlevania"-pelin säveltäjänä toimivat Kinuyo Yamashita ja Satoe Terashima. Sarjan myöhemmissä julkaisuissa kenties tunnetuin säveltäjä on Michiru Yamane, joka muistetaan erityisesti hyvin vastaanotetun "in" säveltäjänä.


title: Castlevania (pelisarja)

text: Pelisarjan tunnetuimpia kappaleita edustavat mm. "Vampire Killer", "Bloody Tears", "Beginning" ja "Theme of Simon Belmont". Nämä kyseiset kappaleet tekivät kukin oman ensiesiintymisensä sarjan ensimmäisen neljän numeroidun pelin aikana. Kaikki edellä mainitut, kuten myös iso määrä muita kappaleita, on tehnyt esiintymisiä useissa myöhemmin julkaistuissa "Castlevania"-peleissä uudelleensoitettuina versioina. Mm. "Castlevania Judgement" -pelin soundtrack koostuu suurilta osin vanhojen pelien musiikeista uudelleen soitettuina.


title: Amazon

text: Amazon voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Amazon (joki)

text: Amazon [amatson] (, ) on Etelä-Amerikan pohjoisosassa virtaava joki, joka laskee Atlantin valtamereen. Se on yleisimmän käsityksen mukaan maailman toiseksi pisin joki, mutta joidenkin käsitysten mukaan pisin. Amazonin tarkkaa pituutta on vaikea selvittää. Se on virtaamaltaan, valuma-alueensa suuruudelta ja sivujokiensa määrältä maailman suurin joki. Amazon kuljettaa viidenneksen maapallon meriin kulkeutuvasta makeasta vedestä. Amazonin altaassa sijaitsee joen mukaan nimetty maapallon suurin trooppinen sademetsäalue, Amazonin sademetsä.


title: Amazon (joki)

text: Joki on noin 11 miljoonaa vuotta vanha, ja nykyisen muotonsa se on saanut arviolta 2,4 miljoonaa vuotta sitten.


title: Amazon (joki)

text: Arviot Amazonin pituudesta vaihtelevat suuresti. Tämä johtuu useista syistä: joki on mutkikas ja käytetty mittakaava vaikuttaa mittaustulokseen; tulva-aikana useat näistä mutkista oikenevat; lisäksi on vaikea määritellä joen tarkkaa laskukohtaa mereen. Etäisin laskukohta on Parán suu, joka sijaitsee Marajón saaren itäpuolella. Tällöin joen pituudeksi saadaan 6 750 kilometriä. Eräitä muita ilmoitettuja pituuksia ovat 6 400 kilometriä, 6 800 kilometriä, 7 025 kilometriä ja 7 040 kilometriä. Maailman pisimpänä pidetyn joen Niilin pituudeksi on puolestaan useimmiten ilmoitettu noin 6 650–6 695 kilometriä.


title: Amazon (joki)

text: Amazonissa virtaa tulvakauden aikana yli 200 000 kuutiometriä vettä sekunnissa, mikä on enemmän kuin seitsemän seuraavaksi suurimman joen yhteenlaskettu virtaama. Amazonin valuma-alue on lähes kaksi kertaa suurempi kuin Kongojoen valuma-alue, joka on toiseksi suurin valuma-alue maailmassa, ja se kattaa lähes 40 prosenttia Etelä-Amerikan mantereen pinta-alasta. Amazonin leveys on kuivakaudella 1,6–10 kilometriä, keskijuoksulla paikoin yli 40 kilometriä ja sadekaudella yli 50 kilometriä.


title: Amazon (joki)

text: Amazonilla on noin 1 100 sivujokea, joista suurimmat ovat Napo, Putumayo, Japurá ja Rio Negro pääuoman vasemmalla puolella sekä Juruá, Purus, Madeira, Tapajós ja Xingu oikealla. Madeira on itsessäänkin yksi maailman pisimmistä ja vuolaimmista joista. 17 suurinta sivujokea ovat yli 1 600 kilometrin mittaisia.


title: Amazon (joki)

text: Amazonin alla virtaa maanalainen joki nimeltä Hamza. Se on lähes yhtä pitkä kuin Amazon ja virtaamaltaan kolme prosenttia siitä.


title: Amazon (joki)

text: Amazonin alkulähteen eli kaukaisimman paikan, josta vesi virtaa mereen asti, löysi yhdysvaltalainen Loren McIntyre vuonna 1971 eteläisen Perun Andeilla sijaitsevan Nevado Mismin rinteeltä. 5 250 metrin korkeudella sijaitseva alkulähde varmistettiin GPS-mittauksin kuitenkin vasta vuonna 2001. Tyynenmeren rannikko sijaitsee vain noin 160 kilometrin päässä lounaassa, Titicacajärvi yhtä etäällä idässä ja Perun pääkaupunki Lima 700 kilometrin päässä luoteessa. Lähde saa vetensä jäätikön sulamisvesistä.


title: Amazon (joki)

text: Amazonin lähdejoki vaihtaa useasti nimeään. Nevado Mismiltä virta alkaa Carhuasanta-nimisenä, yhtyy useisiin muihin pieniin virtoihin ja muodostaa sitten Apurímacjoen. 730 kilometrin mittainen, lukuisten putousten ja koskien vauhdittama Apurímac liittyy Mantarojokeen enää vain 440 metrin korkeudella merenpinnasta muuttuen Eneksi, sitten Perenéen muuttuen Tamboksi, Urubambaan 280 metrin korkeudella muuttuen Ucayaliksi ja lopulta Marañóniin Perun pohjoisosassa lähellä Nautan kaupunkia muuttuen varsinaiseksi Amazoniksi. Ucayalin varrella Andit vaihtuvat vähitellen Amazonin sademetsän peittämäksi tulvatasangoksi.


title: Amazon (joki)

text: Amazonin toinen merkittävä lähdejoki Marañón saa alkunsa Liman pohjoispuolelta. Se virtaa aluksi luoteeseen syvien laaksojen ja rotkojen halki Tyynenmeren rannikkoa myötäillen tehden sitten mutkan kohti itää, jossa se 1 287 kilometrin matkan jälkeen kohtaa Ucayalin. Joki on erityisesti yläjuoksulla hyvin koskinen ja useiden putousten katkoma. Siihen yhtyvät muun muassa Huallaga ja Ecuadorin Andeilta alkunsa saava Chinchipe.


title: Amazon (joki)

text: Ucayalin ja Marañónin liittymäkohdasta alkaen Amazon virtaa hiljalleen itään päin kohti Atlanttia. Lukuisista meanderimutkista johtuen virtauksen suunta kuitenkin vaihtelee kaikkiin ilmansuuntiin. Manausin kaupungin kohdalla päävirtaan liittyy Rio Negro, jonka sademetsä- ja suoalueilta peräisin oleva hapan ja humuspitoinen tumma vesi kohtaa silmiinpistävästi Andeilta peräisin olevan sedimenttipitoisen vaaleanruskean veden. Nimellä Encontro das Águas tunnetussa jokien yhtymäkohdassa vaalea ja tumma vesi virtaavat useita kilometrejä rinnakkain ennen sekoittumistaan. Joen keskijuoksu Rio Negron yhtymäkohdasta ylävirtaan on nimeltään "Rio Solimões". Manausissa joen korkeus merenpinnasta on enää 44 metriä, vaikka matkaa Atlantin rannikolle on yhä noin 1 600 kilometriä.


title: Amazon (joki)

text: Keskijuoksullaan Amazon jakautuu useissa kohdissa kahdeksi virraksi, joita yhdistävät monimutkaiset luonnollisten kanavien järjestelmät muodostaen joen keskelle lukuisia matalia saaria. Óbidosin kohdalla 600 kilometriä mereltä joki kapenee yhdeksi puolentoista kilometrin levyiseksi ja paikoin jopa yli 90 metrin syvyiseksi uomaksi, jossa veden virtausnopeus on 6–8 km/h.


title: Amazon (joki)

text: Xingujoen liityttyä Amazoniin se jakautuu useiksi lasku-uomiksi, joita erottavat toisistaan virran kuljettamasta sedimentistä muodostuneet saaret. Suurin saarista on likimain Tanskan kokoinen Marajó. Suurimman lasku-uoman Parán suu on 80 kilometrin levyinen ja se sijaitsee Marajón itäpuolella. Saaren länsipuolella on useita kapeampia suita. Yhdessä lasku-uomat muodostavat 240 kilometrin levyisen suuaukon. Eräät lähteet eivät laske noin 400 kilometrin pituista saaristoista suualuetta jokeen kuuluvaksi vaan merenlahdeksi, mikä lyhentää Amazonin ilmoitettua pituutta.


title: Amazon (joki)

text: Amazonista mereen virtaavan makean veden ja sedimentin määrä on niin suuri, että Atlantin suolapitoisuus on selvästi pienentynyt ja väri muuttunut vielä 320 kilometrin etäisyydellä Amazonin suusta. Vuorovesi-ilmiö aiheuttaa joen suun luona 15–25 kilometrin tuntinopeudella liikkuvan tulvavuoksen ("pororoca"), joka on noin viiden metrin korkuinen ja havaittavissa aina Óbidosissa asti. Tulvavuoksi vaikeuttaa vesiliikennettä joen alajuoksulla. Sen johdosta joella ei myöskään ole varsinaista suistoa, sillä joen mukanaan tuomat sedimentit kulkeutuvat nopeasti mereen ehtimättä laskeutua joen suulle suistoa muodostamaan.


title: Amazon (joki)

text: Amazonjoessa on trooppiselle sademetsälle tyypillinen runsas lajisto. Tunnetuimpia suuria nisäkkäitä ovat kynnetönmanaatti, inia eli amazonindelfiini, jättiläissaukko ja maailman suurin jyrsijä kapybara eli vesisika, joka viihtyy enimmäkseen soilla ja rämeillä.


title: Amazon (joki)

text: Matelijoita ovat suo- ja vesikilpikonnat, kaimaani sekä vedessäkin toisinaan viihtyvä anakonda.


title: Amazon (joki)

text: Yksi kolmasosa maapallon makean veden kalalajeista elää Amazonissa. Niistä puolet eli noin 1 500 lajia on monnikaloja. Monneja ovat muun muassa panssarimonnit, okamonnit, banjomonnit ja erilaiset imumonnit, kuten plekot, noitamonnit, nokkamonnit, sampimonnit, nuolimonnit, velhomonnit, lattamonnit, vasamamonnit, partamonnit ja lapamonnit.


title: Amazon (joki)

text: Muita Amazonin kalalajeja ovat esimerkiksi tetrakalat. Näistä suurimpia ovat monen kilon painoiset mustapakut. Pienimpiä lajeja ovat sen sijaan vain kaksisenttiset sinineontetrat, jotka pujottelevat vesikasvustossa tuhansien yksilöiden parvissa. Pieniä alle 15-senttisiä tetralajeja tunnetaan alueelta erittäin paljon. Pahamaineisimpia tetroja ovat piraijat, etenkin punapiraija. Joessa elää myös makean veden rauskuja, kuten riikinkukkorausku.


title: Amazon (joki)

text: Joessa kasvaa myös runsaasti vesikasveja. Sadekautena joen reunusmetsät täyttyvät tulvavedellä.


title: Amazon (joki)

text: Vicente Yáñez Pinzón löysi Amazonin suun ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1500, kun hän havaitsi rannikkoa pitkin purjehtiessaan meriveden olevan makeaa vettä. Jokea alettiin tutkia tarkemmin vuosina 1540–1541, kun Francisco de Orellana laskeutui nykyisen Ecuadorin alueelta alkunsa saavaa Napoa pitkin päävirtaan ja sieltä edelleen Atlantille. Pedro Teixeira puolestaan suoritti samaa reittiä ensimmäisen nousun ylävirtaan vuosina 1637–1638, ja ylitettyään Andit hän saapui Ecuadorin pääkaupunkiin Quitoon. Sen jälkeen jokea ja sen sivujokia ovat tutkineet useat retkikunnat, kuten Theodore Roosevelt vuonna 1914. Tutkimusmatkoja ovat järjestäneet muun muassa Royal Geographical Society, National Geographic Society ja Brasilian hallitus. Monet syrjäisten sivujokien seudut ovat yhä tutkimattomia ja asumattomia.


title: Amazon (joki)

text: Amazon on tärkeä vesiliikenneväylä. Joki on purjehduskelpoinen 5 000 tonnin valtamerialuksille Manausiin asti 1 600 kilometriä yläjuoksulla ja 3 000 tonnin pienille valtamerialuksille aina Iquitosiin Peruun 3 700 kilometriä yläjuoksulla. Iquitos on kaukaisin satama, joka palvelee myös meriliikennettä. Lisäksi yli sata sivujokea on purjehduskelpoisia jokialuksille. Amazonin ja Rio Negron yhtymäkohdassa sijaitsevien Manausin ja Iranduban välille avattiin vuonna 2011 noin 3,5 kilometriä pitkä silta, joka ylittää Rio Negron juuri ennen sen yhdistymistä Amazoniin.


title: Amazon (joki)

text: Nimen "Amazonas" väitetään tulevan joko paikallisten alkuperäisasukkaiden tupi-intiaanien kielen sanasta "amassona" tai "amasunu" (’veneentuhoaja’), joka tarkoittaa rantojen mangrovekasvillisuutta ja kivikkoja sekä jopa nelimetriseksi paisuvaa tulvavuoksea eli "pororocaa", tai viittaavan myyttiseen soturikansaan, amatsoneihin. Francisco de Orellana joutui taisteluun alkuperäisasukkaiden kanssa, ja näiden naiset taistelivat miesten rinnalla. Myyttisiltä amatsoneilta oli poistettu toinen rinta, jotta heidän olisi helpompi ampua jousella (kreikan sanoista "a-" ’ilman’ ja "mazos" ’rinta’).


title: Beyblade

text: Beyblade () on Takao Aokin tekemä 14-osainen manga, josta tehtiin myös saman tien animesarja. Alkuperäinen japanilainen sarjakuva on lisensoitu Yhdysvaltoihin, jossa piirrossarjaa tekee Nelvana. Hahmojen nimet on vaihdettu englanninkielisiksi. Animesarjojen lisäksi Japanissa on julkaistu yksi elokuvakin vuonna 2002 ja julkaistiin myös Amerikassa englanniksi dubattuna vuonna 2004. Suomessa kaksi ensimmäistä Beyblade-sarjaa näkyivät Nelosella kahden tuotantokauden verran vuosina 2004–2006.


title: Beyblade

text: Sarjaan kuuluu myös oheistavaramyynti, kuten Beyblade-hyrrät, jotka laukaistaan erillisellä laukaisimella, johon tarvitaan vetonauha. Joihinkin hyrriin on asettunut myös Bit Beast (suomennettu petosiruksi tai bittipedoksi), voimallinen henki, joka voi olla esimerkiksi lohikäärme tai vaikka apina.


title: Beyblade

text: Nuori poika nimeltä Tyson Granger osallistuu Japanin mestaruusturnaukseen ja voitettuaan sen hän muodostaa kolmen muun finalistin: Kai Hiwatarin, Max Taten ja Ray Kongin kanssa joukkueen nimeltä Kiekkomestarit (), joka edustaa heidän maataan maailmanmestaruusturnauksissa. Heidän apunaan on kaikesta hyrrän teknisistä osista tietävä Kenny, joka parantelee tarvittaessa Tysonin ja muiden hyrriä.


title: Beyblade

text: Ensin he osallistuvat Kiinassa pidettävään Aasian turnaukseen, jossa he kohtaavat myös Rayn entisen joukkueen Valkotiikerit (). Amerikan turnauksessa he kohtaavat joukkueen nimeltä All Starz, jonka valmentajana toimii Maxin äiti. Harhailtuaan reitiltään kohti viimeistä turnausta, he kohtaavat Euroopan neljä mestaribleidaajaa, jotka kulkevat nimellä nimeltä Majesteetit (). Lopuksi he taistelevat maailmanmestaruudesta Venäjän mestarijoukkueen Demolition Boysin kanssa. Sarjassa myös Kain isoisä Voltaire tavoittelee Beybladejen voimaa maailmanvalloitusta varten (mangassa hän oli vain vakava Hiwatari-yhtiön johtaja, joka ei pitänyt Beyblade-hyrristä).


title: Beyblade

text: Kiekkomestarit ovat ajautuneet erilleen. Sitten heidän kimppuunsa kaksi erilliään toimivaa bittipetoja tavoittelevaa ryhmittymää: salaperäisten tiedemiesten järjestö nimeltä Psykick sekä joukkue nimeltä Saint Shields. Joukkue kokoontuu taas yhteen ja heidän seuraansa liittyy myös Tysonin luokkatoveri Hilary Tachibana (ei esiinny mangassa), joka aluksi piti Beyblade-hyrriä pelkkänä typeränä pelinä.


title: Beyblade

text: Useiden epäonnistuneiden yritysten jälkeen Psykickin tiedemiehet luovat kyberneettiset kopiot Kiekkomestareiden bittipedoista ja värväät bleidaajat Kane, Salima, Goki ja Jim hallitsemaan niitä. Kun Kiekkomestarit voittavat heidät, Psykickin johtaja, tohtori Zagart, varastaa Maxin äidin hallussa olleen kiven, johon oli sinetöitynä useita bittipetoja. Lisäksi selviää, että Saint Shieldsin jäsenten esi-isät olivat aikoinaan sinetöineet bittipedot kiviin ja pyrkivät tekemään nyt saman Kiekkomestareiden bittipedoille pitääkseen ne poissa vääristä käsistä. Zagart puolestaan pyrki varastamaan Kiekkomestareiden bittipedot tehdäkseen androidipojastaan Zeosta (mangassa hän oli tavallinen poika) oikean ihmisen ja antaa tälle Kiekkomestareiden kukistamiseksi voimakkaimman kivestä eristetyn bittipedon: Cerberusin.


title: Beyblade

text: Mangan osissa 10–14 Beyblade-turnausten uusien sääntöjen noudattamiseksi ja toisiaan vastaan kilpaillakseen Kiekkomestarit hajaantuvat erillisiin joukkueisiin: Ray palaa Valkotiikereihin, Max liittyy All Starziin ja Kai liittyy Demolition Boysiin (uudelta nimeltään Blitzkrieg Boys). Kiekkomestareihin jäävät enää Tyson, Kenny ja Hilary. Heihin liittyy uusi bleidaaja nimeltä Daichi Sumeragi sekä Tysonin isoveli Hiro Granger.


title: Beyblade

text: Kiekkomestarit kohtaavat myös vanhan vihollisensa, Boris Balkovin (joka palveli alun perin Voltairea), joka valmentaa joukkuetta nimeltä BEGA. Lopulta Kiekkomestareiden entiset jäsenet kokoontuvat yhteen uudeksi ryhmäksi nimeltä G-Revolutions pysäyttääkseen BEGAn aikeet.


title: Beyblade

text: Mangan luvut on kirjoittanut ja piirtänyt Takao Aoki. Se julkaistiin CoroCoro Comic -lehdessä vuosina 2000–2004. Viz Media lisensoi mangan englanninkielistä julkaisua varten.


title: Beyblade

text: Albumit


title: Beyblade

text: Animesarja jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäinen sarja pohjautuu mangan osiin 1–6. Se esitettiin televisiossa ensi kertaa vuonna 2001 ja siihen kuului 51 jaksoa. Toinen sarja "Beyblade V-Force", joka pohjautuu mangan osiin 7–9, sisälsi myös 51 jaksoa ja julkaistiin vuonna 2002. Mangan viimeisiin osiin pohjautuva kolmas sarja "Beyblade G-Revolutions" sisälsi 52 jaksoa ja se esitettiin televisiossa 2003. Ensimmäisen sarjan animoinnista vastasi Madhouse ja kahden myöhemmän animoinnista Nihon Animedia. Kaikki kolme sarjaa englanninkielisenä esitettäviksi lisensoi Pohjois-Amerikassa Nelvana. "G-Revolutions" on kolmesta sarjasta ainut, jota ei ole esitetty Suomessa.


title: Beyblade

text: Vuodesta 2009 alkaen ilmestyi uusi animesarja, joka pohjautui samannimiseen mangaan nimeltä "Metal Fight Beyblade". Animesarjan tuottivat Tatsunoko ja SynergySP ja Pohjois-Amerikassa se julkaistiin nimellä "". Sille toteutettiin kolme jatkosarjaa: "", "" ja "". Sarjoista vain "Metal Masters" ja "Metal Fury" ovat esitetty Suomessa MTV3-kanavalla.


title: Punta

text: Punta () on monissa maissa käytetyn rahayksikön nimi. Merkittävin on Englannin punta.


title: Punta

text: Punnan merkki £ on muodostettu vastaavaa painoyksikköä tarkoittavan latinan sanan "libra" alkukirjaimesta L. Samasta sanasta johtuvat myös rahayksiköiden nimet liira, joka on käytössä Turkissa ja ennen euron käyttöönottoa myös Italiassa, sekä livre, joka 1700-luvulle saakka oli käytössä Ranskassa. Ranskan kielessä sanaa "livre" käytetään myös Englannin punnasta.


title: Golfvirta

text: Golfvirta on suuri lämmin Atlantin valtameren merivirta. Se saa alkunsa Meksikonlahdelta pohjoisesta päiväntasaajavirrasta, johon yhdistyy pienempiä virtauksia. Virtaus jatkuu Pohjois-Atlantin kautta Jäämerelle saakka.


title: Golfvirta

text: Golfvirta on voimakkain ja merkittävin läntinen reunavirtaus. Sen kuljettama lämpö vaikuttaa suuresti Länsi- ja Pohjois-Euroopan ilmastoon etenkin talvella, ja tekee myös Suomen ilmastosta lauhkean.


title: Golfvirta

text: Tiettävästi ensimmäinen kirjallinen maininta Golfvirran olemassaolosta tunnetaan espanjalaisen tutkimusmatkailija Juan Ponce de Leónin lokikirjamerkinnöistä vuodelta 1513. Benjamin Franklin selvitti 1700-luvulla ilmiön täsmällisemmin alettuaan ihmetellä, miksi purjehdus Amerikasta Eurooppaan kesti aina vähemmän aikaa kuin päinvastaiseen suuntaan. Franklin teki Atlantilla tuuli- ja virtausmittauksia sekä meriveden lämpötilan kartoituksia. Hän piirsi virrasta kartan ja myös antoi virralle nimen.


title: Golfvirta

text: Golfvirta saa alkunsa Meksikonlahdesta, mistä sen suomenkielinen nimityskin tulee (saksankielinen sana "Golf" tarkoittaa suurta lahtea). Meksikonlahdelta virta kulkee Floridansalmen kautta Bahamasaarten ohi Yhdysvaltain itärannikon tuntumassa koilliseen. Virta irtautuu rannikolta Pohjois-Carolinan Cape Hatterasin kohdalla. Keski-Atlantilla kohdassa 30° läntistä pituutta, 40° pohjoista leveyttä Golfvirta haarautuu takaisin Afrikan rannikkoa kiertyvään haaraan sekä pohjoiseen, Atlantin ylittävään haaraan. Tämä pohjoinen haara eli Pohjois-Atlantin virta kulkee Britteinsaarten pohjoispuolitse Norjanmerelle. Sen sivuhaara jatkaa Norjan rannikkoa Barentsinmerelle Kuolan niemimaalle asti. Päähaara kääntyy Norjan rannikolla Tromssan kohdalta pohjoiseen kohti Huippuvuoria. Siellä virran vesi painuu Jäämeren pintavettä raskaampana syvemmälle, ja Jäämeren keskusaltaassa Golfvirran vettä löytyy 0,5–1 kilometrin syvyydestä.


title: Golfvirta

text: Golfvirtauksen nopeus on suurimmillaan jopa kaksi metriä sekunnissa (m/s), mikä on kymmenkertaisesti tyypilliseen merivirtaan verrattuna. Nopeimman virtauksen leveys on 20–30 kilometriä, ja 1 m/s nopean virran leveys on noin 50 kilometriä. Suuren virtausnopeuden alueilla esiintyy katkoja. Heikompana virtaus ulottuu muutaman sadan kilometrin leveydelle, jolloin virtauksen keskimääräinen nopeus on enää 0,1 m/s.


title: Golfvirta

text: Golfvirta on aluksi Pohjois-Atlantilla talvella melko lämmin, 12–15 astetta. Vettä kulkee talvisin noin 1 300 km³ päivässä jäähtyen 1−4 astetta, jolloin vesi uppoaa alas syvävedeksi. Vesi vapauttaa silloin päivässä noin 6·10 joulea energiaa. Golfvirta jakautuu Irlannin edustalla subpolaariseen ja subtrooppiseen kiertoon.


title: Golfvirta

text: Golfvirta ulottuu Miaminlahdella jopa 450 metrin syvyyteen. Virtaama Cape Hatterasin kohdalla on 80 sverdrupia (Sv) eli 80 miljoonaa kuutiometriä vettä sekunnissa. Huipussaan virtaus on 65. pituuspiirin itäpuolella Uudesta-Englannista itään, jolloin se saavuttaa jopa 150 Sv:n tason. Golfvirta etenee pitkiä matkoja meanderoiden ei taipuillen liikkuessaan, ja se erottuu hitaammista virtauksista intensiivisenä nauhana. Taipuilussa syntyy usein suljettuja keskimittaisia, noin 100 kilometrin levyisiä virtauspyörteitä, joiden keskukseen jää kylmää tai lämmintä vettä. Kylmänapaisia pyörteitä esiintyy virran eteläpuolella esimerkiksi virtauksen irtauduttua taipuillen Amerikan rannikosta. Lämpimiä pyörteitä syntyy virran pohjoispuolelle, kun alun perin virran eteläpuolella ollut pyörre siirtyy päävirran poikki keskelle kylmän veden aluetta. Pyörteet saattavat irtautua päävirtauksesta ja saavuttaa halkaisijaltaan jopa 1 000 kilometrin koon. Keskileveysasteilla Pohjois-Atlantin ylemmässä kerroksessa olevista pyörteistä vähintään neljännes voi olla jäänteitä vanhoista Golfvirran kylmistä pyörteistä.


title: Golfvirta

text: Golfvirta lämmittää huomattavasti ilmastoa Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, erityisesti muun muassa Norjassa, Britanniassa, Irlannissa ja Ranskassa nimenomaan talvisin. Golfvirta lämmittää meren rannikolla olevaa Länsi-Eurooppaa muuttaen huomattavasti muun muassa Islannin, Englannin ja Norjan ilmastoja. Luoteis-Euroopan keskilämpötila on noin yhdeksän astetta korkeampi kuin samoilla leveysasteilla tavallisesti. Muualla Skandinaviassa ja Suomessa vaikutus on hieman pienempi kuin Norjan rannikolla, mutta länsituulten myötä Golfvirran lämpöä kulkeutuu myös Suomeen erityisesti matalapaineissa. Tämän vuoksi Suomen keskilämpötila on jopa kuusi astetta korkeampi kuin vastaavilla leveysasteilla mantereisessa Kanadassa.


title: Golfvirta

text: Golfvirta mahdollistaa talvimerenkulun hyvin pohjoisessa, sillä Norjan rannikot eivät jäädy missään, ja Suomeen ennen kuuluneen Petsamon Liinahamari oli aikanaan Suomen ainoa ympärivuotisesti jäätön satama.


title: Golfvirta

text: Golfvirta luo osaltaan valtameren polaaririntamaa, jossa navoilta tuleva kylmä vesi ja päiväntasaajalta tuleva lämmin vesi kohtaavat. Golfvirrasta haihtuu virtauksen aikana vettä ja poistuu lämpöä. Kasvaneen suolapitoisuuden takia osa vedestä laskeutuu alemmaksi. Näin Golfvirta toimii kylmän valtameren syväveden lähteenä. Golfvirta on merkittävä osa valtamerten termohaliinikiertoa.


title: Golfvirta

text: Ilmaston lämpenemisen on tiedepiireissä esitetty voivan johtaa Golfvirran hidastumiseen tai jopa pysähtymiseen. Iilmaston lämpenemisen ja siihen liittyvien makean veden tasapainon muutosten arvellaan muuttavan Golfvirran termohaliinikiertoa. Ilmaston lämpenemisen takia Grönlannin ja Pohjoisnavan jäätiköt sulavat vähäsuolaiseksi, eli makeaksi vedeksi. Myös sateet ja lumien sulaminen tuottavat pohjoisessa lämpenemisen takia aiempaa enemmän makeaa vettä. Makea vesi on harvempaa kuin suolainen merivesi. Siksi makeiden sulamisvesien sekoittuessa Pohjois-Atlantin meriveteen, ei merivesi enää painu pohjaan yhtä helposti. Veden täytyy jäähtyä, jotta se painuisi alemmas. Jäähtyminen tulevaisuudessa kuitenkin hidastuisi koska ilmaston lämpenemisen takia ilma pystyisi ottamaan vastaan entistä heikommin lämpöä merestä. Meriveden makeutuminen ja sen jäähtymisen hidastuminen Pohjois-Atlantilla voisivat siksi teorian mukaan tukkia tien Atlantilta pohjoiseen tulevalta Golfvirran lämpimältä virtaukselta hidastaen siten koko virtausta. Golfvirran on myös esitetty voivan pysähtyä kokonaan, jos perättäisiä lämpimiä vuosia on useita. Tällöin Golfvirta ei pääse ollenkaan lämmittämään Pohjois-Eurooppaa.


title: Golfvirta

text: Golfvirran pysähtymistä pidetään epätodennäköisenä tällä vuosisadalla, ja pysähtymisen on esitetty vaativan vähintään 3–5 °C maapallon keskilämpötilan nousun.


title: Golfvirta

text: Golfvirran muutoksen vaikutukset Pohjois-Atlantin alueelle ovat kiistanalaisia johtuen osittain siitä, että niiden mahdollisia seurauksia on paisuteltu mediassa.


title: Golfvirta

text: Virran pysähtymisen on usein esitetty voivan johtaa Pohjois-Euroopan viilentymiseen ja välillä jopa paikalliseen jääkauteen. Samanaikaisen ilmaston lämpenemisen vuoksi Golfvirran kiertoliikkeen hidastuminen ei kuitenkaan välttämättä saa aikaan suuria muutoksia Euroopan ilmastossa.


title: Golfvirta

text: Virran pysähtymisen seurauksena merenpinta voisi paikoitellen nousta metrin Pohjois-Atlantilla, eli mm. Pohjois-Amerikan Itärannikolla ja Pohjois-Euroopan Länsirannikoilla. Pysähtyminen vaikuttaisi myös sateiden jakautumiseen Etelä- ja Länsi-Euroopassa sekä voisi hidastaa Grönlannin mannerjäätikön sulamista.


title: Golfvirta

text: Nasan vuonna 2010 julkaisemissa mittauksissa Golfvirran on esitetty voimistuneen vuodesta 1993 lähtien. Toisaalta vuonna 2015 virran esitettiin heikentyneen 15–20% viimeisten 200 vuoden aikana. Vuonna 2018 saksalainen Potsdamin ilmastotutkimusinstituutti arvioi Atlantin termohaliinikierron hidastuneen 1900-luvun puolivälin jälkeen 15 prosenttia. Sen seurauksena Golf-virta on siirtynyt Yhdysvaltain rannikolla pohjoisemmaksi, synnyttäen New Yorkin ja Mainen edustoille "lämpökuplan". Tutkijat arvelevat virran hidastumisen jatkuvan, mikä johtaa arvaamattomiin muutoksiin Pohjois-Atlantia reunustavilla maa-alueilla.


title: Golgata

text: Golgata, (arameaksi "Gulgalta" "pääkallo", "golgothaː"), oli pääkallonpaikaksi kutsuttu kukkula Jerusalemin Daavidin kaupungin ulkopuolella, Israelissa, jolla Jeesus Raamatun mukaan ristiinnaulittiin. Vuoren sijainnista ei ole kuitenkaan varmuutta. Suurin osa nykyajan tutkijoista uskoo Golgatan sijainneen Pyhän haudan kirkon paikalla.


title: Golgata

text: Golgata mainitaan kaikissa kanonisissa evankeliumimeissa.Golgatan paikan löysi uudestaan perimätiedon mukaan keisari Konstantinus Suuren äiti Helena, joka suoritti Jerusalemissa kaivauksia vuonna 325. Tältä paikalta viidenkymmenen metrin päästä sijaitsi myös Jeesuksen hauta. Tälle paikalle Konstantinus rakennutti Pyhän haudan kirkon. Golgatan paikka Pyhän haudan kirkossa mainitaan useissa aikalaiskertomuksissa. Tuntematon Bordeaux'n pyhiinvaeltaja kuvaa vuodelta 333 Jerusalemin Pyhän Haudan kirkkoa:


title: Golgata

text: Jerusalemin arkkipiispa Kyrillos piti kirkkoon liittyville katekumeeneille kasteopetusta Pyhän haudan kirkossa vuonna 348, ja hän viittaa siihen, että Golgata sijaitsee vieressä:


title: Lordi Voldemort

text: Lordi Voldemort (31. joulukuuta 1926 – 2. toukokuuta 1998), eli oikealta nimeltään Tom Lomen Valedro (), on kirjailija J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy suositussa Harry Potter -kirjasarjassa. Nimi lausutaan /ˈvoʊldəmɔːr/, T-kirjainta ei lausuta. Hän on Harry Potterin arkkivihollinen ja kirjasarjan pääroisto. Harry Potterin maailmassa melkein kaikki velhot ja noidat pelkäävät Voldemortia niin suuresti, etteivät uskalla lausua hänen nimeään. Poikkeuksia ovat muun muassa Harry, Albus Dumbledore, Sirius Musta, Remus Lupin, Minerva McGarmiwa ja loppuvaiheessa Hermione Granger. Useimmat kutsuvat Voldemortia mieluummin nimellä ""Tiedät-kai-kuka"" (""You-Know-Who"") tai "”Hän-joka-jääköön-nimeämättä”" (""He-Who-Must-Not-Be-Named""). Voldemortin palvelijat eli kuolonsyöjät taas käyttävät Voldemortista nimeä ""pimeyden lordi"" (""Dark Lord""), ""Herrani"", ""Isäntäni"" tai ""Mestarini"". Dumbledoren mukaan vain harva tietää, että Voldemortin oikea nimi on Tom Valedro. Vol de Mort on ranskaa ja sillä on kaksi merkitystä. Nimi voi tarkoittaa "Kuoleman lento" tai "Kuoleman ryöstö", mikä kuvaa Lordi Voldemortia hyvin.


title: Lordi Voldemort

text: Tom Lomen Valedro syntyi 31. joulukuuta 1926. Hänen äitinsä Merope Kolkko oli noita, joka ilmeisesti lumosi Tomin jästi-isän lemmenjuomalla. Hän lopetti juoman antamisen luullessaan Valedron jo rakastuneen häneen oikeasti. Sen seurauksena Tom Valedro Sr. hylkäsi hänet: kirjassa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" kerrotaan Harryn ja Dumbledoren nähneen ajatuseulassa Meropen, jota todellakaan ei voinut sanoa kauniiksi ja joka ei osannut mitenkään huolehtia ulkomuodostaan - joten ei mikään ihme, että itsekäs ja piloille hemmoteltu rikas poika hylkäsi hänet kun taikajuoman hämäävä vaikutus loppui. Merope Kolkko jäi yksin odottamaan lasta ja menehtyi tasan tunti synnytyksen jälkeen. Koska Tom Valedro tehtiin lemmenjuoman vaikutuksen alaisena, hän ei voinut tuntea rakkautta tai kyennyt siihen. Nuori Tom Valedro joutui orpokotiin, jossa hän varasteli muilta lapsilta ja hänen ympärillään tapahtui merkillisiä asioita. Hän inhosi orpokotiaan ja alkoi vihata jästejä. Hän ei tiennyt olevansa velho, kunnes Albus Dumbledore kutsui hänet opiskelemaan Tylypahkan velhokoulussa vuonna 1938. Hänet sijoitettiin luihuisten tupaan.


title: Lordi Voldemort

text: Valedro menestyi hyvin opinnoissaan ja häntä pidettiin kenties Tylypahkan historian parhaimpana oppilaana. Vuonna 1942 Valedro sai tietää, että hän oli äitinsä puolelta sukua Luihuisten perustajalle Salazar Luihuiselle ja osasi puhua kärmeskieltä. Hän luki kertomuksia, joiden mukaan Luihuinen oli rakentanut salaisen kammion Tylypahkan alle. Kammion kykeni avaamaan ainoastaan Luihuisen perillinen. Hän avasi kammion ja ystävystyi siellä asuvan basiliskin kanssa. Hän käytti basiliskia surmaamaan jästisyntyisiä, eli omasta mielestään kuraverisiä velhoja ja noitia. Basiliski tappoi tytön, joka tunnetaan Murjottavana Myrttinä, ja Valedro lavasti syylliseksi kolmasluokkalaisen Rubeus Hagridin. Hagrid erotettiin koulusta, mutta Dumbledore nimitti hänet myöhemmin Tylypahkan riistanvartijaksi.


title: Lordi Voldemort

text: Valedro murhasi Pikkuhirttivaarassa asuvan isänsä ja isovanhempansa jo ennen koulun loppumista, ja lavasti murhaajaksi enonsa Morfin Kolkon. Jästit pitivät varmana syyllisenä Valedrojen puutarhuria Frank Bryceä - joskin tämä vapautettiin todisteiden puutteessa. He eivät koskaan ratkaisseet murhaajan henkilöllisyyttä lopullisesti. Tom Valedro lopetti opintonsa Tylypahkassa käytyään läpi kaikki seitsemän luokka-astetta vuonna 1945. Hän halusi jäädä kouluun opettajaksi, mutta sen aikainen rehtori, Armando Dippet ei myöntynyt koska piti Valedroa vielä liian nuorena. Dippet kuitenkin lupasi Valedrolle paikan opettajana, mutta pyysi häntä odottamaan muutaman vuoden ja Valedro päätyi kauppa-apulaiseksi Borgin & Burkesiin Iskunkiertokujalle. Tämä järkytti hänen entisiä opettajiaan, sillä Valedro muistettiin erityisen taitavana ja lahjakkaana velhona, eikä kauppa-apulaisen virkaa tästä syystä pidetty hänen arvoisenaan jatkumona koulun jälkeen. Oltuaan siellä noin vuoden töissä hän murhasi Hepzibah Smithin, varasti Puuskupuhin kupin ja Luihuisen medaljongin ja katosi pitkäksi aikaa tekemään muodonmuutoksia ja keräämään kannattajia. Hän yritti opettajan paikkaa uudelleen kymmenisen vuotta myöhemmin. Sillä välin Albus Dumbledoresta oli tullut rehtori, ja vaikka Dippet oli luvannut Valedrolle paikan opettajana, Dumbledore ei myöntynyt tähän (Dumbledore oli ainut, joka uskoi Valedron olevan syyllinen Murjottavan Myrtin murhaan, sekä muihin hyökkäyksiin joista Hagridia syytettiin). Kostoksi Valedro kirosi Pimeyden voimilta suojautumisen opettajan paikan niin, ettei kukaan ole onnistunut pysymään virassa vuotta kauempaa. Hän katosi jälleen pitkäksi aikaa ja palasi kaikkien aikojen pelätyimpänä Pimeyden velhona.


title: Lordi Voldemort

text: 1970-luvulla Valedro aloitti kampanjan, jonka tarkoituksena oli tappaa kaikki jästit sekä jästisyntyiset tai jästiystävälliset velhot ja ottaa valta koko velhomaailmassa. Hänen aatteensa saivat eniten kannatusta vanhoillisten, puhdasveristen velhoperheiden keskuudessa. Hän alkoi kerätä kannattajia, joita alettiin kutsua kuolonsyöjiksi. Hän otti nimen lordi Voldemort, joka oli itse asiassa anagrammi hänen oikeasta nimestään (""Tom Lomen Valedro", "Ma olen Voldemort""/""Tom Marvolo Riddle"", ""I am Lord Voldemort""). Hän oli käyttänyt sitä nimeä jo Tylypahka-aikanaan lähimpien "ystäviensä" kesken. Voldemortin ja hänen kannattajiensa ansiosta velhomaailma oli kauhun vallassa. Kukaan ei kyennyt tietämään, kuka oli Voldemortin puolella ja kuka häntä vastaan. Lukemattomat velhot menettivät henkensä, ja kokonaisia velhoperheitä tuhottiin. Taikaministeriö oli voimaton, mutta Dumbledore perusti Feeniksin killan vastustamaan Voldemortia.


title: Lordi Voldemort

text: Lauantai-iltana 31. lokakuuta 1981 Voldemort tunkeutui Feeniksin killan jäseniin kuuluneiden James ja Lily Potterin kotiin Peter Piskuilanin paljastettua heidän olinpaikkansa. James Potter yritti puolustaa vaimoaan ja lastaan, mutta Voldemort tappoi hänet. Lily Potter yritti estää Voldemortia tappamasta poikaansa Harrya, mutta pian Voldemort tappoi hänetkin. Hän yritti tappaa myös heidän pienen vauvansa, Harryn, toteuttaakseen häntä ja Harrya koskeneen ennustuksen, jonka kuolonsyöjä Severus Kalkaros oli kertonut hänelle. Ennustuksen toinen vaihtoehto oli Harryn tapaan heinäkuun lopussa syntynyt Neville Longbottom, mutta Voldemort valitsi Harryn, koska tämä oli hänen itsensä tapaan puoliverinen, kun taas Neville puhdasverinen. Lilyn rakkaus kuitenkin suojeli Harrya, joten Voldemortin loitsima Avada kedavra-kirous kimposi takaisin häneen itseensä. Voldemortin ruumiillinen olomuoto tuhoutui, ja hänen voimaton sielunsa katosi tietämättömiin. Lisäksi, koska hän oli yrittänyt äärimmäistä pahaa, eli pienen lapsen tappamista, hänen sielunsa silpoitui ja osa meni Harryyn, tehden hänestä seitsemännen hirnyrkin - joskin vajavaisen sellaisen koska elintärkeä sinetöintiloitsu jäi lausumatta. Tämä paljastui vasta aivan loppuvaiheessa - mutta sielunpalanen aiheutti Harrylle pahoja ongelmia lähes loppuun asti, kunnes hän oppi tukkimaan tien Voldemortilta mutta pystyi itse seuraamaan tämän ajatuksia.


title: Lordi Voldemort

text: Harry Potterista tuli välittömättömästi kuuluisuus velhojen keskuudessa, mutta hänet vietiin tätinsä ja tämän miehen hoitoon kasvatettavaksi. Uutiset Voldemortin äkillisestä kukistumisesta levisivät nopeasti velhomaailmassa, ja kuolonsyöjien järjestö hajosi. Suurin osa kuolonsyöjistä joutui Azkabanin velhovankilaan.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemortin sielu harhaili metsissä ja otti kaipaamaansa elinvoimaa sulautumalla etupäässä käärmeisiin, kunnes ne kuihtuivat. Näin hän sinnitteli vuosikaudet kunnes tapasi 1990-luvun alussa nuoren Orave-nimisen velhon. Orave suostui auttamaan Voldemortia, ja yritti varastaa viisasten kiven Irvetasta ja myöhemmin Tylypahkasta, jotta Voldemort olisi saanut uuden ruumiin ja ikuisen elämän. Voldemortin ja Oraven suunnitelmat kuitenkin epäonnistuivat Harry Potterin ansiosta. Harrya suojeleva Lilyn rakkaus tuhosi Oraven ja Voldemort pakeni.


title: Lordi Voldemort

text: Lucius Malfoy salakuljetti Ginny Weasleylle Voldemortille kuuluneen päiväkirjan, johon nuori Tom Valedro oli liittänyt osan sielustaan. Päiväkirjan lumoama Weasley avasi Salaisuuksien kammion ja basiliski yritti tappaa joukon oppilaita. Voldemortin suunnitelmat epäonnistuivat jälleen Harry Potterin vuoksi, sillä Harry tappoi basiliskin ja tuhosi päiväkirjan.


title: Lordi Voldemort

text: Peter Piskuilanin avulla Voldemort sai lopulta ruumiinsa takaisin ja hän alkoi kerätä ympärilleen kuolonsyöjiä. Hän sai kannattajiensa joukkoon myös jättiläisiä, ankeuttajia ja ihmissusia. Taikaministeriö kieltäytyi aluksi uskomasta, että Voldemort olisi palannut. Feeniksin kilta kuitenkin perustettiin uudelleen, ja taikaministeriö joutui valmistautumaan uuteen sotaan Voldemortia ja kuolonsyöjiä vastaan.


title: Lordi Voldemort

text: Viimeisessä kirjassa Voldemort otti taikaministeriön valtaansa ja käytännöllisesti katsoen hallitsi velhomaailmaa. Harry ei enää käynyt Tylypahkaa, vaan etsi jäljellä olevia hirnyrkkejä Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin kanssa. He onnistuvat saamaan haltuunsa Luihuisen medaljongin, jonka he myöhemmin tuhoavat Rohkelikon miekalla. Käy ilmi, että Voldemortin nimestä on tehty tabu; kuka ikinä mainitseekin sen, on helposti jäljitettävissä. Harry, Ron ja Hermione jäävät tällä tavalla kiinni, kun Harry lipsauttaa nimen. Heidät viedään Malfoyn kartanoon, jossa Bellatrix Lestrange kuulustelee heitä väkivaltaisesti. Siellä Harry saa selville, että Bellatrixin holvissa Irvetassa on jotain arvokasta, jonka hän pelkäsi heidän vieneen sieltä miekan mukana. He onnistuvat pakenemaan kotitonttu Dobbyn ansiosta, jonka Lestrange kuitenkin onnistuu surmaamaan. Samaan aikaan Harry saa outoja näkyjä, jotka vihjaavat Voldemortin etsivän jotain. Pian käy ilmi, että Voldemort etsii "Seljasauva"a, kaikkein voimakkainta taikasauvaa ja löytää sen Dumbledoren haudasta. Harry onnistuu Ronin ja Hermionen kanssa tunkeutumaan Irvetaan, mistä he vievät Puuskupuhin kupin. Maahinen kuitenkin varastaa miekan, eivätkä Harry, Ron ja Hermione voi tuhota Puuskupuhin kuppia. Samaan aikaan Voldemort saa tietää varkaudesta ja tajuaa, että Harry etsii hirnyrkkejä. Hänen tarkistaessaan niitä Harry, Ron ja Hermione suuntaavat Tylypahkaan, jonne yksi hirnyrkki on kätketty. Saatuaan selville, että sormus ja medaljonki on tuhottu, kuolonsyöjät hyökkäävät Tylypahkaan. Harry löytää hirnyrkkinä toimivan Korpinkynnen diadeemin tarvehuoneesta, missä Crabben sytyttämä kirottu tuli, "Pirunpalo" (engl. "Fiendfyre"), tuhoaa sen. Voldemort käskee Tylypahkalaisia luovuttamaan Harryn heille, jolloin hän lopettaisi hyökkäykset. Voldemort luulee, että "Seljasauva" ei toimi kunnolla, koska se pitää Kalkarosta sen oikeana mestarina ja surmaa hänet Nagini-käärmeensä avulla. Ennen kuolemaansa Kalkaros luovuttaa Harrylle ajatuksiaan ja tutkiessaan niitä ajatuseulassa Harry saa selville, että hänessä itsessäänkin asuu osa Voldemortin sielua. Harry lähtee metsään, missä Voldemort odottaa, jotta tämä tappaisi hänet ja tekisi samalla lopun itsestään. Harry ei kuitenkaan kuole Voldemortin tappokirouksesta huolimatta, mutta tämä kirous tuhoaa Voldemortin tietämättä Harryssa asuneen Voldemortin sielunpalasen. Harry teeskentelee kuollutta linnaan asti, missä Voldemort kangistaa Nevillen, istuttaa lajitteluhatun hänen päähänsä ja sytyttää sen tuleen. Harry pelastaa Nevillen yleisen rymäkän turvin, jolloin Neville kiskoo hatusta Rohkelikon miekan ja surmaa Naginin tehden Voldemortista taas kuolevaisen. Taistelu puhkeaa uudestaan ja Voldemort joutuu vastatuksin professoroiden McGarmiwa ja Kuhnusarvio sekä aurori Kingsley Kahlesalvan kanssa. Taistelun ja koko velhosodan päätteeksi suuressa salissa Voldemort ja Harry kiertävät kehää Harryn kertoessa samalla Voldemortille tämän tekemistä erheistä, kuten siitä, että Dumbledore ja Kalkaros suunnittelivat ennalta Dumbledoren murhan, eikä Kalkaros ole koskaan ollut "Seljasauva"n todellinen isäntä. Lopulta Voldemort yrittää surmata Harryn, mutta Harryn "karkotaseet" -loitsu kääntää tappokirouksen takaisin Voldemortiin, joka viimein kuolee 71-vuotiaana. Tämän jälkeen Voldemortin valta romahtaa, komennutetut vapautuvat, kuolonsyöjät jäävät kiinni ja Azkabanin syyttömät vangit vapautuvat.


title: Lordi Voldemort

text: Näytelmässä Harry Potter ja kirottu lapsi paljastuu, että Voldemortilla oli salainen tytär Delphi, joka oli syntynyt salaa Malfoyden kartanossa vuoden 1998 tienoilla. Delphi yritti estää isänsä kuoleman ajankääntäjän avulla, mutta Harry onnistui estämään sen ystäviensä ja lastensa avulla.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemort on luonteeltaan julma, ahne, vallanhimoinen, sadistinen ja itsekäs. Hän on aina ollut eristäytyvä ja tahtookin uskoa olevansa ainutlaatuinen. Hän ei ole melkein koskaan ystävystynyt kenenkään kanssa, paitsi Nagini-käärmeensä, ja ehkä myös Bellatrix Lestrangen kanssa. Voldemort ei vaikuta pelkäävän ketään muuta kuin mahtavaa velhoa Albus Dumbledorea ja sinä yönä kun hän kaksintaisteli Harry Potterin kanssa Pikku Hirttivaaran hautausmaalla hän pelkäsi Harrya ja kuolemaa. Voldemortin luonnetta kuvaa hyvin myös hänen nimensä: Vol de Mort nimittäin tarkoittaa kuoleman lentoa tai kuoleman ryöstöä.


title: Lordi Voldemort

text:
Voldemortin luonteessa on monia merkkejä, jotka osoittavat hänen mahdollisesti kärsivän antisosiaalisesta persoonallisuushäiriöstä. Hän ei tunne sääliä tai katumusta, eikä kykene ymmärtämään rakkautta. Äidin kuolema sai hänet halveksimaan tätä "heikkona". Neljännessä kirjassa hän kerskui kulkeneensa kuolemattomuuden tietä pitemmälle kuin kukaan muu.
Viisasten kiven lopussa professori Orave kertoo kuulleensa Voldemortilta, että Voldemortin mielestä hyvää ja pahaa ei ole olemassakaan; on vain valtaa ja niitä, jotka ovat liian heikkoja tavoittelemaan sitä.


title: Lordi Voldemort

text: Lisäksi Voldemort pitää sellaisia tunteita kuin rakkaus ja suru yksinomaan heikkouksina, vaikka Dumbledoren mukaan ne, eritoten rakkaus, ovat mahtavimpia ja vähiten tutkittuja ja ymmärrettyjä alkuvoimia. Voldemort ei kykene myöskään riivaamaan kenenkään ruumista, jos se on täynnä rakkautta tai surua.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemortilla on tapa ottaa jokaiselta tappamaltaan ihmiseltä jokin esine. Tämä tapa perustuu aikaan, jolloin hän ei vielä tiennyt olevansa velho ja asui orpokodissa.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemort arvostaa puhdasverisiä velhoja ja noitia enemmän kuin muita ja kannattaa heidän valtaansa, vaikka onkin itse puoliverinen. Tämä juontaa luultavimmin juurensa katkeruudesta perheensä hylännyttä jästi-isää ja jästien orpokodissa kasvamista kohtaan.


title: Lordi Voldemort

text: J. K. Rowling kuvailee Voldemortin mustaan kaapuun pukeutuneeksi pitkäksi ja laihaksi mieheksi, jolla on liidunvalkea iho, punaiset silmät, litteä nenä, jossa on käärmemäiset viirusieraimet, pitkät sormet ja kalju pää. Nuoruudessaan Voldemort oli pitkä ja komea mies, jolla oli mustat hiukset. Hänen myöhempi ulkonäkönsä on pimeään taikuuteen perustuvien muodonmuutosten tulosta. Sitä ei kerrota, vaikuttiko hänen erityinen mieltymyksensä käärmeisiin hänen uuteen ulkomuotoonsa.


title: Lordi Voldemort

text: J. K. Rowlingin mukaan Voldemortin suurin pelko on nähdä itsensä kuolleena. Kuoltuaan Voldemort ei voi palata edes kummituksena hirnyrkkien tuhouduttua ja joutuu ikuisesti samaan surkeaan tilaan, jonka Harry näkee keskustellessaan Dumbledoren kanssa mielessään ollessaan tajuttomana.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemortissa on nähtävissä lukuisia stereotyyppisen psykopaatin ja sarjamurhaajan piirteitä: komea ulkonäkö, sairaalloinen itsekeskeisyys, älykkyys, karismaattisuus ja tapa kerätä esineitä murhatuilta ihmisiltä. Lisäksi Voldemort oli eristäytyneestä ja välinpitämättömästä luonteestaan huolimatta taitava mielistelijä ja taivuttelija: tästä kertoo paitsi hänen suuri seuraajamääränsä myös se, että hän saavutti muun muassa Ginny Weasleyn, Horatius Kuhnusarvion ja muiden opettajiensa, Armando Dippetin, Hepzibah Smithin ja Helena Korpinkynnen luottamuksen. Hänet voikin nähdä myös karismaattisena kultin johtajana.


title: Lordi Voldemort

text: Voldemort loi hirnyrkkejä alun perin yhteensä kuusi, ja niitä ovat hänen äitinsä sormus, hänen oma päiväkirjansa, Salazar Luihuisen medaljonki, Helga Puuskupuhin kuppi, Rowena Korpinkynnen diadeemi ja hänen käärmeensä Nagini. Yrittäessään surmata Harry-vauvan Voldemort kuitenkin tarkoittamattaan liitti myös poikaan osan sielustaan ja loi niin seitsemännen hirnyrkkinsä. Hirnyrkit tuhottiin seuraavassa järjestyksessä: päiväkirja, sormus, medaljonki, kuppi, diadeemi, Harry ja Nagini.


title: Akvaario

text: Akvaario on lasi- tai muoviallas, jossa pidetään kaloja, kasveja ja (varsinkin meriakvaariossa) myös selkärangattomia vesieläimiä kuten rapuja ja kotiloita. Akvaarioharrastuksen uskotaan saaneen alkunsa Kiinasta, jossa karpin jalostus lienee alkanut jo 2 000 vuotta sitten. Moderni akvaarioharrastus eli akvaristiikka puolestaan sai alkunsa luonnontieteilijä Emil Adolf Rossmässlerin vuonna 1856 kirjoittaman lehtiartikkelin "Der See im Glase" myötä.


title: Akvaario

text:
Akvaarioharrastajia arvioidaan olevan maailmassa noin 60 miljoonaa, Suomessa 15000–25000. Kotiakvaarioiden koot vaihtelevat 40-litraisesta yli tuhannen litran altaisiin. Alle 40-litraisessa altaassa ei ole suotavaa pitää kaloja pysyvästi. Aloittelijalle sopiva akvaarion koko on sadasta litrasta ylöspäin, koska sen kokoisissa altaissa on helpompi pitää vesiarvot vakaana, ja kalojakin voi ottaa useampia lajeja.
Usein elokuvissa tai sarjakuvissa nähdään kalaa pidettävän pienessä 5–15 litran pyöreässä maljassa. Niin ei todellisuudessa kaloja saa pitää, sillä se on liian pieni kaikille kaloille. Taistelukala tosin saattaa elää luonnossakin pienessä lätäkössä, mutta sillekin parempi valinta on vähintään noin 40 litrainen akvaario.


title: Akvaario

text: Perinteisesti akvaariot luokitellaan


title: Akvaario

text: Kotiakvaarion tärkeimmät tekniset laitteet ovat suodatin, valaisin, lämmitin ja hiilidioksidilevitin.


title: Akvaario

text: Suodattimen tehtävänä on pitää vesi roskista puhtaana ja kemialliselta koostumukseltaan kaloille sopivana. Tämän takaa suodatinmateriaalissa tapahtuva mekaaninen roskien poisto ja bakteeritoiminta. Suodattimia on erilaisia pienistä mekaanisista sisäsuodattimista suuriin ulkosuodattimiin. Ulkosuodattimissa voidaan käyttää lisäksi erilaisia kemiallisia suodatinmateriaaleja, joilla poistetaan vedestä lääkejäämiä (aktiivihiili), nitraattia, fosfaatteja tai silikaatteja. Myös turve luetaan kemiallisiin suodatinmateriaaleihin, sillä se laskee veden karbonaattikovuutta ja lisää veteen luonnon humuksia ja humushappoja.


title: Akvaario

text: Oikeanlainen ja teholtaan riittävä valaistus ja hiilidioksidilevitys on edellytys akvaariokasvien kasvulle. Yleensä kotiakvaarioissa käytetään loisteputkivalaisimia, joihin valitaan värisävyltään akvaariokäyttöön tarkoitetut loisteputket. Riittävä vapaan hiilidioksidin määrä vedessä on kasvien kasvulle välttämättömyys ja sen lisäämiseksi akvaarioissa käytetään yleensä hiilidioksidilevitintä. Hiilidioksidi tuotetaan akvaarioon käymisperiaatteella, kaasupullolla tai elektrolyysin avulla. Levittimet jaetaan passiivi- ja aktiivilevittimiin.


title: Akvaario

text: Lämmittimen tarkoitus on pitää akvaarion vesi kaloille sopivan lämpimänä. Jotkut kalalajit tulevat hyvin toimeen huoneenlämmössä, jolloin lämmitin ei ole välttämätön hankinta. Useimmat akvaariokalat ovat kuitenkin kotoisin trooppisilta ja subtrooppisilta seuduilta.


title: Akvaario

text: Akvaariotekniikka on kehittynyt viimeisten 30 vuoden aikana huimasti, kun on alettu ymmärtää akvaarioveden mikrobiologiaa. Makean veden puolella suodatustekniikat hyödyntävät nyt ennen kaikkea bakteeritoimintaa: voidaan ajatella että on siirrytty "kompostikäymälöihin", joissa bakteerit hajottavat jätteet vaarattomiksi yhdisteiksi. Merivesipuolella valaistus, ennen kaikkea monimetalli- ja elohopealamput, ovat mahdollistaneet korallien symbioottisten levien menestymisen ja siten korallien kasvattamisen.


title: Akvaario

text: Tärkeimmät tarvikkeet akvaariossa ovat: haavi, lämpömittari, lappoletku, taustakuva ja pohjahiekka.


title: Akvaario

text: Haavia käytetään kalojen käsittelyyn ja siirtämiseen, esimrkiksi sairaiden tai haavoittuneiden kalojen poistoon. Sillä poistetaan myös suurimpia roskia kuten kasvinriekaleita. Haavi valitaan kooltaan akvaarion ja sen sisällön mukaisesti. Lämpömittarista tarkkaillaan veden lämpötilaa päivittäin. Se kiinnitetään joko imukupilla akvaarion sisäpuolelle tai tarralla lasiin.


title: Akvaario

text: Akvaarion viikoittaiseen osavedenvaihtoon ja pohjan puhdistamiseen käytetään lappoletkua ja sorapohjalla myös letkun päähän kiinnitettävää puhdistinta. Taustakuvan tehtävä on tuoda kaloille suojaa, mutta myös toimia sisustuselementtinä ja sähköjohtojen piilottajana.


title: Akvaario

text: Pohjamateriaali valitaan akvaarion sisällön mukaan: Neutraali hieno hiekka (0,1–0,8 mm) sopii useimpiin akvaarioihin. Malawi- ja merivesiakvaarioissa käytetään usein korallihiekkaa tai -soraa (pääosin kalsiumkarbonaattia) ja joissakin tapauksessa sammakko- ja kilpikonna-akvaarioissa neutraalia soraa.


title: Akvaario

text: Ennen kalojen hankkimista ostajan täytyy valmistaa etukäteen bakteerivalmisteilla käsitelty vesinäyte, jonka koostumuksen akvaariokauppa tutkii ennen myyntiä varmistaakseen kaloille soveltuvan bakteerikannan.


title: Akvaario

text: Osittaisen viikkovedenvaihdon yhteydessä veteen voidaan lisätä vedenparannusainetta, jonka tehtävänä on poistaa ja sitoa hanavedestä raskasmetalleja, kloori ja klooriamiini, sekä suojata kalojen limakalvoja. Useimmilla Suomen alueilla hanavesi on riittävän puhdasta, eikä vesilaitoksilla käytetä klooria.