title: Velvollisuusetiikka

text: Velvollisuusetiikka on saanut arvostelua myös siitä, että se tarkastelee moraalisia ongelmia liian yksioikoisesti eikä ota huomioon erilaisia tilanteita. Jos velvollisuutta puhua totta noudatettaisiin ehdottomasti ja siitä koskaan poiketen, seuraukset voisivat olla kohtuuttomat. Pitäisikö uhkaavalle ja väkivaltaiseksi tunnetulle henkilölle kertoa totuudenmukaisesti, mihin hänen ystävänsä on hetki sitten piiloutunut? Monien mielestä tällaisissa tilanteissa kerrotut valheet ovat moraalisesti luvallisia hätävalheita. Moraalisen velvollisuuden mukaisuus ei siis voi olla ainoa tekojen luvallisuuden arviointiperuste, vaan harkinnassa on otettava huomioon myös tekojen seuraukset.


title: Velvollisuusetiikka

text: Jotkut ovat kuitenkin esittäneet, että velvollisuusetiikka voidaan yhdistää seurausetiikkaan: velvollisuudet määrättäisiin niin, että parhaimmat mahdolliset lopputulokset seuraisivat. Velvollisuusetiikka poikkeaa myös hyve-etiikasta, jonka mukaan hyveet ratkaisevat eivätkä tulokset tai teot sinänsä.


title: Moraalinen agentti

text: Moraalinen agentti eli moraalinen toimija eli moraalisubjekti on eettinen käsite, jolla tarkoitetaan toimijaa, joka ymmärtää, että on olemassa muita toimijoita ja että hänen toimintansa vaikuttaa muihin toimijoihin. Koska hän ymmärtää kaikki tekonsa seuraukset, henkilö on myös täydessä vastuussa toiminnastaan. Toiminnan on oltava vapaaehtoista ja henkilön täysissä sielun ja ruumiin voimissaan.


title: Moraalinen agentti

text: Ihmistä, johon moraalisen agentin teko kohdistuu, kutsutaan moraaliobjektiksi. Moraaliobjekti on itsekin moraalinen toimija. Moraalin kohteeksi kutsutaan moraalisen agentin teon kohdetta, jonka hyvään tai hyvinvointiin agentti vaikuttaa mutta joka ei itse ole moraalinen toimija. Tällaisia voivat olla esimerkiksi eläimet. Myös hyvin pienet lapset ovat toimijuudeltaan niin keskeneräisiä, että he eivät voi olla moraalisia toimijoita. Heillä ei vielä voida lukea olevan moraalisen agentin velvollisuuksia.


title: Arthur Danto

text: Arthur Coleman Danto (1. tammikuuta 1924 Ann Arbor, Michigan – 25. lokakuuta 2013 New York City) oli yhdysvaltalainen analyyttisesti suuntautunut filosofi, taidekriitikko ja professori. Hänet tunnetaan filosofisesta estetiikasta ja historian filosofiastaan. Danto vaikutti oleellisesti muun muassa George Dickien institutionaaliseen taideteoriaan.


title: Arthur Danto

text: Professori Danto opetti Columbian yliopistossa New Yorkissa vuodesta 1951 alkaen.


title: Arthur Danto

text: Arthur C. Danto tunnetaan erityisesti taidemaailman käsitteestään, jonka teorian hän julkaisi vuonna 1964 esseessään "The Artworld".


title: Arthur Danto

text: Esseessään Danto otti tapausesimerkiksi Andy Warholin "Brillo-laatikot" (Brillo Boxes). Hän kysyi, mikä erottaa taideteoksen ei-taiteesta, teollisesta kulutustavarasta. Danto väitti, että taide-esineen olisi oltava ”sellaisessa tulkinnan ilmapiirissä” muiden taideteosten kanssa, joka vuorostaan palvelee vertailevan tulkinnan ilmaisuvälineenä. ”Jonkin näkeminen taiteena vaatii sellaista, jota silmä ei voi halveksua – taiteellisen teorian ilmapiirin, taidehistorian tuntemuksen: taidemaailman.”


title: Arthur Danto

text: Danto väitti, että objektille myönnetään taiteen asema, jos se voidaan käsitteellisesti yhdistää sellaisiin objekteihin, joita on jo aikaisemmin pidetty taiteena ja jos se vaatii teoreettisen väitteen – esteettisen teorian – tuon yhdistämisen oikeuttamiseksi.


title: Arthur Danto

text: Taidemaailmalla on Danton mukaan oma kielensä. ”Ei ole olemassa taidetta ilman niitä, jotka puhuvat taidemaailman kieltä.” Hän käytti Augustinuksen vertausta: ”Taidemaailma vastaa reaalimaailmaa jossain määrin samalla tavalla kuin Jumalan kaupunki vastaa maallista kaupunkia. Tietyt objektit, kuten tietyt yksilötkin nauttivat kaksoiskansalaisuudesta, mutta ... on syvä perusero taideobjektien ja todellisten esineiden välillä.”


title: Arthur Danto

text: Taidemaailma on teoreettinen paradigma, ja sen, mitä taiteeksi lasketaan nyt, on välttämättä lunastettava ”paikkansa” tuossa ylhäisessä kaupungissa. Kaikkien hyvien paradigmojen tavoin taidemaailman on pystyttävä sopeutumaan eri aikoihin, sen täytyy pystyä mukautumaan uusiin kieliin ja ajatuksiin ja olemaan valmis jatkuvaan käsitteelliseen muutokseen.


title: Arthur Danto

text: ”Maailman on oltava valmis tiettyihin asioihin, niin taidemaailman kuin todellisenkin maailman”, kirjoitti Danto. ”Taiteen teorioiden rooli, niin tänään kuin aina ennenkin, on aikaansaada taidemaailma ja taide mahdolliseksi.”


title: Liivi

text: Liivi tarkoittaa seuraavia:


title: Vapaa tahto

text: Vapaa tahto on ihmisen kyky tehdä harkittuja valintoja. Voidaan katsoa, että vapaata tahtoa ei ole deterministisessä, täysin sitovien lainalaisuuksien määräämässä maailmassa, tai pelkän sattuman seurauksena syntyneissä valinnoissa. Vapaan tahdon olemassaoloa on filosofiassa pohdittu jo antiikin ajoista lähtien, ja sitä pohditaan filosofian lisäksi psykologiassa ja neurotieteissä edelleen.


title: Joulusaari

text: Joulusaari, virallisesti Joulusaaren territorio, on saari ja Australian hallinnossa oleva territorio Intian valtameressä, Australiasta luoteeseen ja Indonesiasta etelään.


title: Joulusaari

text: Joulusaari sijaitsee Intian valtameressä, noin 360 kilometriä Indonesian kuuluvasta Jaavan saaresta etelään ja noin 1 400 kilometriä Australiasta luoteeseen.


title: Joulusaari

text: Saari on merenalaisen vuoren huippu, joka kohoaa jyrkästi merestä. Sen noin 80 kilometriä pitkä rantaviiva on lähes kokonaisuudessaan noin 20 metriä korkeaa rantakalliota, joka on murtunut vain 13 paikassa mataliksi lahdiksi sekä hiekka- ja korallirannoiksi. Suurimmassa lahdessa sijaitsee saaren satama. Saaren ympärillä ei käytännössä ole minkäänlaista mannerjalustaa, sillä meri on jo noin 5 000 metriä syvää vain 200 metrin päästä rannasta.


title: Joulusaari

text: Joulusaaren sisämaa on ylätasankoa, joka kohoaa korkeimmillaan 360 metrin korkeuteen. Tasanko on muodostunut pääosin kalkkikivestä, jossa on kerroksittain vulkaniittia.


title: Joulusaari

text: Saarella vallitsee trooppinen ilmasto ja lämpötila vaihtelee yleensä 21–32 asteen välillä. Kaakkoiset pasaatituulet tuovat ympäri vuoden miellyttävää säätä. Vuoden keskimääräinen sademäärä on noin 2 000 millimetriä. Sadekauden aikana marraskuusta huhtikuulle saarelle saattaa iskeä useampiakin myrskyjä.


title: Joulusaari

text: Suurin osa saaresta (63 %) on trooppista sademetsää ja kansallispuistoa.


title: Joulusaari

text: Joulusaaren kallioiset rannat estivät pitkään saaren asuttamisen. Brittiläiset ja hollantilaiset lisäsivät saaren karttoihinsa 1600-luvun alkupuolella. Englannin Itä-Intian kauppakomppanian aluksella purjehtinut kapteeni William Mynors näki saaren ja nimesi sen joulupäivänä 1643. Ensimmäinen dokumentoitu maihinnousu tapahtui 1688, kun William Dampierin lähettämä ryhmä kävi saarella. Joulusaari sai tämän jälkeen olla rauhassa noin kahden vuosisadan ajan.


title: Joulusaari

text: Meritieteilijä John Murray ennusti nykyisestä Indonesiasta löytämiensä näytteiden perusteella, että Joulusaarelta löytyisi fosfaattia. Brittiläinen laivaston retkikunta todisti vuonna 1887 Murrayn epäilyt oikeiksi. Britannia liitti 6. heinäkuuta 1888 saaren itseensä.


title: Joulusaari

text: Kookossaarten omistaja George Clunies-Ross lähetti 1888 veljensä Andrew’n ja joitakin työmiehiä perustamaan Joulusaarelle ensimmäisen asutuksen. Britannia tarjosi vuonna 1891 Murraylle ja Clunies-Rossille 99 vuodeksi yhteisen oikeuden kaivaa saarelta fosfaattia. Kuusi vuotta myöhemmin kaivausoikeudet siirtyivät Murrayn ja Clunies-Rossin perustamelle Christmas Island Phosphate Companylle.


title: Joulusaari

text: Japanilaiset valloittivat Joulusaaren maaliskuussa 1942. Puolet saaren väestöstä lähetettiin vuonna 1943 Indonesiaan vankileireille. Saari vapautettiin 1945.


title: Joulusaari

text: Australia ja Uusi-Seelanti ostivat 1949 fosfaattiyrityksen. Australia oli ostanut Kookossaaret Britannialta vuonna 1955 ja oli kiinnostunut myös Joulusaaresta. Britannia ja Australia pääsivät sopimukseen ja Joulusaari siirtyi 1. tammikuuta 1958 Australialle Britannialle kuuluneen Singaporen siirtokunnan alaisuudesta.


title: Joulusaari

text: Joulusaari on Australian territorio, jonka hallinto perustuu vuonna 1958 solmittuun perustuslakiin nimeltä "Christmas Island Act", jota muutettiin vuonna 1992 solmitulla "Territories Law Reform Act" -lailla. Kaikista Australian territorioista on vastuussa infrastruktuurin ja aluekehityksen ministeriö. Valtion palveluista saarella vastaavat Australian ja Länsi-Australian osavaltion hallitukset, infrastruktuurin ja aluekehityksen ministeriö ja muut sopimuksenmukaiset organisaatiot.


title: Joulusaari

text: Australian kenraalikuvernööri nimittää saaren hallinnon johtajan (), virkaa on hoitanut tammikuusta 2006 alkaen Neil Lucas.


title: Joulusaari

text: Paikallishallinnollisena elimenä saarella toimii yksikamarinen Joulusaaren neuvosto ("Christmas Island Shire Council"), jonka yhdeksän jäsentä valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan.


title: Joulusaari

text: Australian liittovaltion poliisi vastaa Joulusaaren poliisista.


title: Joulusaari

text: Joulusaaren talous on aiemmin pohjautunut yksinomaan fosfaattikaivokseen, joka kuitenkin suljettiin Australian hallituksen päätöksellä joulukuussa 1987, mutta avattiin uudelleen 1991. Vuonna 1993 saarelle avattiin kasino, joka kuitenkin suljettiin 1998. Vuonna 2001 Australian hallitus suostui kaupallisen avaruuslaukaisuaseman rakentamiseen, rakentamista ei ole kuitenkaan aloitettu. Saarella on 800-paikkainen vastaanottokeskus lähinnä Indonesian pakolaisia varten.


title: Joulusaari

text: Joulusaarella on oma lentoasemansa, jolle on suora yhteys Perthistä, josta sinne lentää Virgin Australia. Se lentää myös Joulusaaren ja Kookossaaren välillä. Jakartasta Joulusaarelle on charter-lentoyhteys.


title: Joulusaari

text: Joulusaarella ei ole lainkaan alkuperäisväestöä. Sen 1 843 asukkaasta 70 % on kiinalaista alkuperää. Eurooppalaisia on 20 % ja malaijeja 10 %. Virallinen kieli on englanti, muut kielet ovat kiina ja malaiji.


title: Joulusaari

text: Suurimmat uskonnot ovat buddhalaisuus (36 %), islam (25 %) ja kristinusko (18 %).


title: Joulusaari

text: Peruskoulutuksesta Joulusaarella vastaa Länsi-Australian opetusministeriö. Opetussuunnitelma perustuu Länsi-Australian suunnitelmaan.


title: Joulusaari

text: Intian valtameren territorioiden terveydenhoitopalvelut tarjoavat sairaalapalveluita Joulusaarella. Saarella ei ole mahdollisuuksia kaikkiin erikoissairaanhoidon aloihin, mutta saarella vierailee useiden alojen erikoislääkäreitä. Tarvittaessa saarelaisia voidaan kuljettaa saamaan hoitoa Perthiin.


title: Joulusaari

text: Joulusaaren virallinen web-sivusto (englanniksi)


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen liikenteen erityspiirteisiin vaikuttavia olosuhteita ovat Suomen harva asutus, pitkähköt välimatkat ja ilmasto, kun talvisin vesireitit jäätyvät ja maa saa lumipeitteen.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkustetuista kilometreistä ja 58 % matkojen lukumäärästä, ja kevyen liikenteen osuus on 4 % matkustetuista kilometreistä ja 30 % matkojen lukumäärästä. Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, ja maantie- ja lentoliikenteen osuus on pienentynyt. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja noin 80 % tuonnista.


title: Liikenne Suomessa

text: Vuonna 2012 neljällä viidestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta oli ajokortti. Raskaan liikenteen ajoneuvojen ajokortteja oli noin 600 000. Ajokortin hankkivien nuorien osuus on kuitenkin vähentynyt ajan myötä erityisesti pääkaupunkiseudulla, missä vain joka kolmas hankkii enää ajokortin.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen yleisten teiden yhteispituus vuoden 2010 alussa oli 78 161 kilometriä, josta päällystettyä tietä 50 985 kilometriä (65 %) ja moottoritietä 765 kilometriä. Yleisiä siltoja oli 14 625.


title: Liikenne Suomessa

text: Tieverkon kunnossapito talviaikaan vaatii lumen auraamista ja liukkauden torjuntaa. Sen tavoitetaso on määritelty hoitoluokkien avulla: korkeimman hoitoluokan tiet pyritään pitämään talvellakin paljaina, mutta vähän liikennöidyille, alhaisen hoitoluokan teille annetaan muodostua pysyvä polanne eli tiivis lumipeite. Kelirikko aiheuttaa ongelmia sorateillä keväisin.


title: Liikenne Suomessa

text: Rekisteröityjä ajoneuvoja oli vuonna 2013 liikennekäytössä 4,95 miljoonaa, joista henkilöautoja 2,58 miljoonaa. Henkilöautojen keski-ikä on yli 10 vuotta, kun museoautoja ei oteta huomioon, ja tyypillisesti autot viedään romutettaviksi 24 vuoden ikäisinä. Vuonna 2014 Suomessa rekisteröitiin noin 120 000 uutta autoa. Suomen ostetuin henkilöautomerkki vuosina 2011–2014 oli Volkswagen, jonka markkinaosuus uusista autoista oli noin 12 prosenttia.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomessa henkilöautot ovat vanhempia kuin Euroopassa keskimäärin, sillä vuonna 2015 Suomessa autot olivat keskimäärin 11,3 vuotta vanhoja, kun taas Euroopan autonvalmistajien liiton ACEA:n tilastojen mukaan autojen keski-ikä Euroopassa oli 9,65 vuotta. Keski-ikä vaihteli myös merkittävästi eri puolilla Suomea. Autot olivat uudempia pääkaupunkiseudulla ja suurten kaupunkien, kuten Tampereen ja Turun ympäristössä, missä ne olivat keskimäärin alle kymmenvuotiaita. Muualla autokanta oli vanhempaa ja joissakin kunnissa keski-ikä nousi jopa 15 vuoteen. Vuonna 2015 toteutettiin määräaikainen kokeilu, jossa kuluttaja sai huomattavan alennuksen, jos hän toimitti yli kymmenen vuotta vanhan auton romutettavaksi ja osti uuden, jossa oli pienet hiilidioksidipäästöt.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen maanteillä ajettiin vuonna 2014 autolla yhteensä 36 926 miljoonaa kilometriä. Suurin osa matkasta ajettiin tieosuuksilla, joilla nopeusrajoitus on 100 km/h. Vilkkaimmilla tieosuuksilla eli Helsingin, Tampereen ja Turun seuduilla kulki keskimäärin yli 30 000 autoa vuorokaudessa. Vuoden 2015 toisella neljänneksellä kuorma-autoilla kuljetettiin tavaroita 63 miljoonaa tonnia.


title: Liikenne Suomessa

text: Vuosina 2010–2011 tehdyn liikennetutkimuksen mukaan suomalaiset tekivät vuorokaudessa keskimäärin 0,9 kevyen liikenteen matkaa, joiden pituus oli 1,8 km. Valtio omistaa Suomessa tuhansia kilometrejä pyöräteitä, mutta valtaosa pyörämatkoista tehdään kuitenkin kuntien katuverkolla. Tilastoja on kuntatasolla, mutta ei valtakunnallisia koosteita.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomessa tavoitteena on lisätä voimakkaasti jalankulun ja pyöräilyn määrää ja parantaa niiden asemaa liikennejärjestelmässä. Kävelyn ja pyöräilyn valtakunnallinen strategia valmistui 2011 ja toimenpideohjelma 2012. Sen mukaan kävelyä ja pyöräilyä edistetään lisäämällä turvallisuutta, vaikuttamalla asenteisiin, parantamalla väylien laatua ja luomalla palveluverkkoa. Koska matkan pituus vaikuttaa olennaisesti kulkutavan valintaan, kävelyä ja pyöräilyä voidaan edistää kaavoittamalla kaupunkeja siten, että palvelut ovat saavutettavissa myös jalan ja pyörällä. Pyörämatkailua on pyritty edistämään luomalla valtakunnallisten pyöräilyreittien verkosto, joka kulkee kauniilla maaseutureiteillä historiallisesti merkittävien kohteiden ja tärkeimpien kaupunkien kautta.


title: Liikenne Suomessa

text: Helsingissä pyörämatkojen osuus arkiliikenteessä oli syksyllä 2011 noin 11 prosenttia kaikista matkoista. Vaikka pyöräilyn suosio on kasvanut 2000-luvulla, sen osuus on paljon pienempi kuin esimerkiksi Kööpenhaminassa, jossa tehtiin samana vuonna pyörällä noin 35 prosenttia kaikista työ- ja koulumatkoista. Vuonna 2016 valmistuneessa Helsingin pyöräväylien suunnitteluohjeessa pyöräilyä käsitellään ajoneuvoliikenteenä eikä enää yhdessä jalankulun kanssa kevyenä liikenteenä.


title: Liikenne Suomessa

text: Oulussa tehtiin vuonna 2009 pyörällä 21 prosenttia matkoista, ja Oulu onkin saanut palkintoja pyöräilyn edistämisestä.


title: Liikenne Suomessa

text: Vuoden 2014 lopussa Liikenneviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 944 kilometriä, josta 3 256 kilometriä oli sähköistetty. Raideleveys on Suomessa 1 524 millimetriä, kun suurimmassa osassa Eurooppaa se on 1 435 mm. Henkilöjunien suurin sallittu nopeus on 220 kilometriä tunnissa ja tavarajunien 120 kilometriä tunnissa. Tasoristeyksiä, joissa tie tai kevyen liikenteen väylä kulkee radan poikki, on noin 2 800.


title: Liikenne Suomessa

text: Valtion junayhtiö VR ajaa sekä nopeita Pendolino-vuoroja, Intercity-vuoroja, pikajunia että taajamajunia. Sillä on käytössä 155 sähköveturia. Niistä vanhimmat on rakennettu 1970-luvulla Neuvostoliitossa, ja ne korvataan moderneilla Siemensin valmistamilla vetureilla vuosina 2017–2026. Dieselvetureita on käytössä yli 200, mutta rataverkon sähköistämisen myötä niiden käyttö vähenee. Myös dieselvetureiden uusiminen on suunnitelmissa. Vanhat veturit ovat kolmea tyyppiä: 1960-luvun Dv12, 1970-luvun aluen Dr14 ja 1980-luvun Dr16. Dr16-vetureita käytetään Pohjois-Suomessa ja Joensuun radalla, kun taas Dr14:t liikkuvat lähinnä ratapihoilla.


title: Liikenne Suomessa

text: Pääkaupunkiseudulla on paikallisliikenteessä myös raitiovaunuja, lähijunia ja metro. Muissa kaupungeissa ei ole raideliikennettä, mutta Tampereelle rakenteilla olevan raitiotien rakentaminen aloitettiin vuonna 2017.


title: Liikenne Suomessa

text: Vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä (heinäkuusta syyskuuhun) Suomen junaliikenteessä tehtiin yhteensä 19 miljoonaa kauko- tai lähimatkaa, mikä tarkoittaa yli 200 000 matkaa päivässä. Matkustajaliikenteen määrä on kasvanut mutta rahtiliikenteen pienentynyt. Vuonna 2013 Suomen tavaraliikenteestä 28 prosenttia kulki raiteilla.


title: Liikenne Suomessa

text: Pietariin on päivittäin neljä edestakaista ja Moskovaan lauantaita lukuun ottamatta yksi edestakainen junavuoro.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomi ylläpitää 16 200 kilometriä vesiväyliä, joista kauppamerenkulun väyliä on 3 900 kilometriä.


title: Liikenne Suomessa

text: Hamina-Kotkan satama on Suomen suurin yleissatama, kun taas Helsingin Satama on vilkkain matkustajasatama ja lisäksi merkittävä rahtisatama. Tonnimäärällä mitaten Suomen viisi suurinta satamaa ovat HaminaKotka, Helsinki, Rauma, Sköldvik ja Naantali.


title: Liikenne Suomessa

text: 23 satamaa pidetään jäänmurtajien avulla talvellakin kulkukelpoisina. Pohjanlahden satamat tarvitsevat jäänmurtajia noin puolen vuoden ajan, kun Suomenlahden satamissa niitä tarvitaan kolme kuukautta. Valtionyhtiö Arctia Shipping operoi Itämerellä viidellä perinteisellä jäänmurtajalla: "Voima", "Sisu", "Urho", "Kontio" ja "Otso". Vuonna 2016 otettiin käyttöön uudemman sukupolven jäänmurtaja "Polaris".


title: Liikenne Suomessa

text: Saimaan kanava kulkee Lappeenrannasta Viipuriin ja Suomenlahteen. Vuonna 2013 Saimaan kanavan kuljetusten kokonaismäärä oli 2,8 miljoonaa tonnia. Lappeenrannasta eteenpäin laivaliikenne jatkuu Saimaan syväväyliä pitkin muihin Itä-Suomen kaupunkeihin. Syväväyläverkosto ulottuu Kuopioon ja Joensuuhun asti asti. Saimaan järvialueen väylästöön kuuluu kolmenlaisia julkisia väyliä: 814 km syväväyliä (4,2 m) 1560 km pääväyliä (yli 2,4 m) ja 1203 km sisuväyliä (alle 2,3 m). Siltojen alituskorkeus on Suomessa yleensä enintään 18 metriä, mutta syväväylän laivat edellyttävät 24 metriä. Siksi sisämaan kanneltaan korkeimmat sillat löytyvät Saimaan syväväylän varrelta.


title: Liikenne Suomessa

text: Vuonna 2016 Suomessa oli 554 000 vesikulkuneuvoa, joista yli puolet oli pieniä moottoriveneitä (enintään 20 hv moottori) ja 3 % purjeveneitä. Syyskuussa 2015 alusrekisterissä oli 699 yli 15 metriä pitkää alusta. Niistä 80 oli rekisteröity Ahvenanmaalle. Aluksista 213 oli matkustaja-aluksia, 48 ro-ro-matkustaja-aluksia ja kymmenen säiliöaluksia. Kauppalaivaston koko on alkanut kasvaa vuodesta 2010 oltuaan sitä ennen monta vuotta lähes samalla tasolla. Kasvuun rohkaisivat uudistunut tonnistovero ja ammattiliittojen tekemät myönnytykset, joiden ansiosta varustamot haluavat taas rekisteröidä alukset Suomen lipun alle.


title: Liikenne Suomessa

text: Laivayhteydet ovat hyviä Viroon, Ruotsiin ja Saksaan. Autolautat Helsingin ja Tukholman välillä ovat maailman suurimpia säännöllisessä liikenteessä olevia lauttoja. Merkittävimpiä liikennöitsijöitä ovat olleet Silja ja Viking Line sekä virolainen Tallink. Vuonna 2006 Tallink osti Siljan.


title: Liikenne Suomessa

text: Kaupallinen sisävesiliikenne rajoittuu lähinnä järville kesäaikaan. Vuonna 2013 oli sisävesillä kaupallisia matkustaja-aluksia 68, joista yli puolet Saimaalla. Rahdinkuljetusta ja hinausta harjoitti noin 20 alusta.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen merialueiden ja järvien saarten asutusta varten pidetään yllä maantielauttoja, yhteysaluksia ja losseja. Lauttapaikoista suurin osa sijaitsee Turun saaristossa ja Itä-Suomen järvialueilla. Saaristomerellä on kymmenen ELY-keskusken järjestämää yhteysalusreittiä, Suomenlahdella kaksi. Lisäksi on yksityisiä lossiyhteyksiä ja kuljetuksia Sipoon, Loviisan, Inkoon ja Raaseporin saaristoissa sekä Saariston Rengasteillä. Joillakin yhteysalusreittien osilla pidetään talvisin yllä jääteitä.


title: Liikenne Suomessa

text: Ulkomaan meriliikenteessä tehtiin vuonna 2012 yhteensä 17,9 miljoonaa merimatkaa. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja noin 80 % tuonnista.


title: Liikenne Suomessa

text: Huviveneitä käytetään eniten lyhyisiin päiväretkiin, mutta myös mökkimatkoihin ja pidempiin retkiin, sekä kalastukseen, venekilpailuihin, veneilytapahtumiin ja venevuokrauksiin. Vuonna 2016 tehdyn kyselyn pohjalta arvioitiin, että veneitä käytetään keskimäärin 17 päivänä vuodessa.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen ilmatilaa valvotaan lentopinnalle FL660 (eli noin 20 kilometrin korkeudelle) asti. Ilmatilan jaossa Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön määrittelemiä luokkia A ja B ei ole Suomessa käytössä. Luokissa C ja D eli lentokenttien lähestymisalueilla, lentoväylillä ja sotilaslennonjohtoalueilla lentäjän on oltava jatkuvassa radioyhteydessä lennonjohtoon. G-luokan ilmatilassa ei vaadita radioyhteyttä muilta kuin mittarilentosäännöillä lentäviltä.


title: Liikenne Suomessa

text: Finavia ylläpitää Suomessa 24 lentoasemaa. Niistä ylivoimaisesti vilkkain on Helsinki-Vantaa, jossa käy yli 15 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Oulu on toinen vajaalla miljoonalla matkustajalla, Rovaniemi kolmas alle 450 000 matkustajalla (2014). Helsinki-Vantaan matkustajamääriä kasvattavat aasialaiset vaihtomatkustajat.


title: Liikenne Suomessa

text: Kun codeshare- ja tilauslennot eli charterit lasketaan mukaan, Suomeen lentää yli 50 kansainvälistä lentoyhtiötä.


title: Liikenne Suomessa

text: Lentoliikenne on noussut logistisesti Suomen kannalta yhä merkittävämpään asemaan. Vaikka lentorahdin määrä on pieni, sen arvo on suhteessa isompi. Toimivat, tiheät lentoyhteydet edistävät alueiden vetovoimaa. Tiheän lentoasemaverkoston säilymisessä on haasteita. Monet reitit ja lentoasemat ovat itsenäisesti tarkasteltuna huonosti kannattavia tai tappiollisia. Samaan aikaan kun kotimaan liikenne on usein ilman kilpailua ja kamppailee kannattavuuden rajamailla, halpalentoyhtiöt avaavat ulkomaanreittejä maakuntakentiltä.


title: Liikenne Suomessa

text: Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi ylläpitää siviili-ilma-alusrekisteriä, jonka ulkopuolelle jäävät Suomessa puolustusvoimien käytössä oleva lentokalusto, joka on rekisteröity puolustusvoimien ylläpitämään sotilasilma-alusrekisteriin. Siviili-ilma-alusrekisterissä on noin 1 500 ilma-alusta. Vuonna 2014 niistä 661 oli lentokoneita, 111 helikoptereita ja autogiroja, 390 purje- ja moottoripurjekoneita, 54 ilmaa kevyempiä ilma-aluksia (lähinnä kuumailmapalloja) ja 318 ultrakevyitä lentokoneita. Rekisteröidyistä tyypeistä määräillisesti yleisimmät olivat vuonna 2014 Piper PA-28 Cherokee (68 konetta) ja Cessna 172 (41 konetta). Lentoyhtiö Finnairin käytössä oli kaikkiaan 45 lentokonetta vuonna 2015.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen ilmavoimilla on käytössään monitoimihävittäjiä, koulukoneita sekä kuljetus- ja yhteyskoneita. Maavoimat on operoinut puolustusvoimien helikopterikalustoa vuodesta 1997.


title: Liikenne Suomessa

text: Toimintamassaltaan alle 150 kg:n miehittämättömiä ilma-aluksia ei rekisteröidä. Niiden käyttämisestä on kuitenkin tehtävä ilmoitus, jos kyse ei ole lennokkiharrastuksesta. Harrastuskäytössä olevia droneja saa lennättää suoran näköyhteyden päässä ohjaajaansa, vähintään 5 km:n päässä lentoasemasta, korkeintaan 150 metrin korkeudessa. Niillä ei saa lentää väkijoukon yläpuolella eikä yli 3 kg:n painoisilla droneilla asutuskeskuksen yläpuolella.


title: Liikenne Suomessa

text: Paikallista tai seudullista joukkoliikennettä on järjestetty 77 kunnassa. Suurin osa kaupunkiliikenteen harjoittajista käyttää jotain matkakorttijärjestelmää, jollaiseen liittyvä laite on 4 500 ajoneuvossa. Yksi suosituista matkakorteista on Waltti-kortti, joka on käytössä muun muassa Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kajaanissa, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa ja Vaasassa. Waltti-järjestelmän kehittäjiin kuuluu yli 20 kuntaa ja yhdeksän ELY-keskusta.


title: Liikenne Suomessa

text: Helsingin metro on Suomen ainoa ja maailman pohjoisin metrojärjestelmä. Myös Suomen ainoat raitiovaunut liikkuvat Helsingissä. Raitiovaunuliikennettä oli Suomessa aikoinaan myös Turussa ja Viipurissa. Tampereen raitiotie on rakenteilla, liikenteen pitäisi alkaa vuonna 2021.


title: Liikenne Suomessa

text: Pääkaupunkiseudun lähiliikenne perustuu raskaisiin sähköjuniin. Muussa Suomessa paikallisjunia liikennöidään lähinnä kaukoliikenteen liityntäyhteyksinä. Lisäksi joillakin rataosilla kulkee ”taajamajuna”- tai kiskobussi-nimikkeellä liikennöitäviä pikajunien liityntäjunia, joita voi myös pitää paikallisjunina. Kiskobussivuoroilla ei ole ollut konduktöörejä kesäkuun 2016 jälkeen.


title: Liikenne Suomessa

text:
Vuonna 2014 Suomessa tapahtui 5 294 henkilövahinkoon johtanutta tieliikenneonnettomuutta, joissa menehtyi 224 ihmistä.
Nuorten kuljettajien riski kuolla liikenteessä on yli kolminkertainen muuhun väestöön verrattuna, mutta liikenteessä kuolleiden nuorten määrä on vähentynyt 2000-luvun aikana. Tähän on vaikuttanut turvavyön ja kypärän käyttö ja nopeusrajoitusten noudattaminen.


title: Liikenne Suomessa

text: Onnettomuustutkintakeskus arvioi vuonna 2012, että rautatieturvallisuus on Suomessa hyvää eurooppalaista tasoa, mutta tasoristeysturvallisuus on keskiarvoa huonompi. Tasoristeysonnettomuuksissa kuolee vuosittain noin kymmenen ihmistä. Onnettomuuksien määrä on vähentynyt 2000-luvulla, mutta kuolemien määrä on pysynyt samana.


title: Liikenne Suomessa

text: Eniten kuolonuhreja vaatinut rauhanajan rautatieonnettomuus oli Kuurilan junaturma vuonna 1957, jossa kaksi henkilöjunaa törmäsi toisiinsa.


title: Liikenne Suomessa

text: Harraste- ja yleisilmailukoneille tapahtuneissa onnettomuuksissa kuolee vuosittain yleensä nollasta kolmeen ihmistä.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen liikennepolitiikkaa ohjaa liikenne- ja viestintäministeriö, jonka perustehtävä on lainvalmistelu ja jonka toimialaan kuuluvat valtioneuvoston ohjesäännön mukaan muun muassa tie- ja rautatieliikenne, siviili-ilmailu ja vesiliikenne; liikenneväylät, satamat ja lentopaikat. Ministeriö on linjannut liikennepolitiikan tavoitteeksi arjen matkojen toimivuuden turvaamisen, elinkeinoelämän kilpailukyvyn ylläpitämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen päästöjä vähentämällä.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen liikenteen tulevaisuutta käsitellään valtioneuvoston tekemässä liikennepoliittisessa selonteossa eduskunnalle. Vuonna 2012 annetussa selonteossa linjataan liikennepolitiikkaa vuosille 2012-2022 ja esitetään visio vuoden 2030 jälkeisestä ajasta.


title: Liikenne Suomessa

text: Ministeriön alaisia virastoja on järjestelty uusiksi 2000-luvulla. Vuonna 2010 Ratahallintokeskus, Merenkulkulaitos ja Tiehallinto yhdistettiin Liikennevirastoksi. Uuteen Liikennevirastoon siirtyivät Ratahallintokeskuksen ja Merenkulkulaitoksen kaikki sellaiset tehtävät, jotka eivät siirtyneet perustettuun tuotantoyhtiöön tai joita ei yhdistetty Liikenteen turvallisuusvirastoon. Liikennevirastoon siirtyi myös Tiehallinto lukuun ottamatta tiepiirejä ja eräitä Liikenteen turvallisuusvirastoon siirrettyjä toimintoja.


title: Liikenne Suomessa

text: Liikenteen turvallisuusviraston eli Trafin tehtävänä on vastata liikenteen sääntely- ja valvontatehtävistä, kehittää liikenteen turvallisuutta sekä vähentää sen ympäristöhaittoja. Siihen liitettiin osia yllä mainituista virastoista sekä Ilmailuhallinto ja Ajoneuvohallintokeskus.


title: Liikenne Suomessa

text:
Liikennemarkkinoita säätelevää lainsäädäntöä uusitaan Sipilän hallituksen liikennekaareksi kutsutussa hankkeessa.
Vuodesta 1922 alkaen autolla ajamiseen on vaadittu ajokortti. Nykyisin ajokorttiluokat noudattelevat eurooppalaisia vaatimuksia. Vuonna 2012 neljällä viidestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta oli ajokortti. Raskaan liikenteen ajoneuvojen ajokortteja oli noin 600 000. Lentolupakirjan haltijoita oli vuonna 2015 yhteensä 7 413 henkilöä joista lähes puolet on harrasteilmailijoita. Veneilyn ajokortista on puhuttu, mutta toistaiseksi alle 24-metristä venettä saa ohjata kuka tahansa 15 vuotta täyttänyt, ja koulutuksen hankkiminen on vapaaehtoista.


title: Liikenne Suomessa

text: Liikenne, lähinnä tieliikenne, tuottaa noin viidenneksen kasvihuonekaasupäästöistä. Muut päästöt ovat vähentyneet 2000-luvulla polttoaineiden ja ajoneuvojen kehityksen ansiosta. Hiilimonoksidia, hiilivetyjä, hiukkasia ja typen oksideita pääsee ilmakehään lähinnä tieliikenteestä, rikkidioksidia vesiliikenteestä. Autokannan hidas uusiutuminen hidastaa vähäpäästöisempien ratkaisujen käyttöönottoa. Polttoaineiden kehitys lopetti liikenteen lyijypäästöt.


title: Liikenne Suomessa

text: Tieverkon kunnostuksen ympäristöhaittoihin on koetettu vaikuttaa kierrättämällä vanhaa asfalttia uuden raaka-aieneeksi ja kokeilemalla asfaltin työstöä entistä matalammissa lämpötiloissa.


title: Liikenne Suomessa

text: Liikenne, varsinkin tieliikenne, on ylivoimaisesti suurin yksittäinen ympäristömelun lähde ja tuottaa melusta noin 99 prosenttia. Liikenteen melualueilla asuu noin miljoona suomalaista. Kaksi prosenttia heistä asuu Helsinki-Vantaan lentoaseman melualueella. Lentoliikenteen meluhaittaa pienennetään sekä lentokoneiden kehityksellä että lennonjohdon menetelmillä. Öisin lentämistä ei ole kuitenkaan kielletty kokonaan.


title: Liikenne Suomessa

text: Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO kielsi keväällä 2016 risteilylaivojen käymäläjätevesien päästämisen suoraan mereen. Määräys tulee voimaan vähitellen vuoteen 2021 mennessä. Kiellon tarkoitus on vähentää Itämeren ravinnerasitetta. Alukset voivat joko pumpata jätevedet satamissa maihin tai asentaa laivoihin jätevesien käsittelylaitteet, joilla typpeä ja fosforia voidaan poistaa määräysten mukaisesti (70 % typestä ja 80 % fosforista) ennen vesien päästämistä mereen. Kotimaiset alukset ovat tehneet näin jo aikaisemmin.


title: Liikenne Suomessa

text: Tieliikenteeltä kannettavia veroja ovat autovero, ajoneuvovero ja polttoaineiden valmistevero. Nämä verot tuottivat noin 5,1 miljardia euroa vuonna 2016. Summasta 62 prosenttia oli polttoaineveroa.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen valtio käyttää liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon keskimäärin 1 700 miljoonaa euroa vuodessa. Tästä tieverkon ylläpitoon ja kehittämiseen kuluu 820 miljoonaa euroa, josta suurin osa perustienpitoon. Kunnat ylläpitävät katuverkkoa, ja pääkaupunkiseudulla kaupunkien raideverkkoa. Tähän kuluu vuosittain yhteensä noin 1 400 miljoonaa euroa.


title: Liikenne Suomessa

text: Liikenne ja sitä tukevat toimialat työllistävät noin kymmenen prosenttia Suomen kaikista työllisistä, ja osuus Suomen kansantaloudesta on noin 10 prosenttia.


title: Liikenne Suomessa

text: Valtio saa liikenteestä tuloja myös väylä- ja ylilentomaksuista. Suomen aluevesillä kauppamerenkulkua harjoittavasta aluksesta suoritetaan valtiolle väylämaksua. Luotsausmaksu määräytyy luotsattavan aluksen nettovetoisuuden ja luotsatun matkan perusteella. Satamassa käyvien alusten maksut määräytyvät nettovetoisuuden tai pituuden sekä vuodenajan mukaan.


title: Liikenne Suomessa

text: Tieliikenteen tavarakuljetuksissa työskentelee noin 70 000 yhdistelmäajoneuvojen, kuorma-autojen, säiliöautojen ja pakettiautojen kuljettajaa. Lisäksi alalla työskentelee noin 15 000 terminaali- ja varastotyöntekijää, 8 000 toimihenkilöä ja 1 500 huoltokorjaamotyöntekijää (2014). Linja-autoyhtiöt työllistävät noin 13 000 henkilöä, ja taksialalla toimii 9 000 yrittäjää ja noin 5 000 päätoimista kuljettajaa sekä huomattava määrä satunnaisesti kuljettajana toimivia. Kuljetusalaa uhkaa työvoimapula, sillä lähivuosina alalta poistuu suuri määrä kuljettajia eläkkeelle. Ammattitaitoisista linja-autonkuljettajista on jatkuvasti pulaa.


title: Liikenne Suomessa

text: Rautatieliikenteessä toimiva VR Group -konserni työllistää noin 10 000 eri alojen ammattilaista (2014). Suurimpia ammattiryhmiä ovat veturinkuljettajat, ratapihatyöntekijät, autonkuljettajat, konduktöörit, asentajat ja liikenteenohjaajat.


title: Liikenne Suomessa

text: Meriklusteriin kuuluvat merenkulku (meriliikenne), satamatoiminnot ja meriteollisuus (laivanrakennusteollisuus) työllistävät Suomessa yhteensä noin 43 000 henkilöä (vuonna 2014). Meriliikenteen työpaikat ovat pääasiassa varustamoiden laivoissa, mutta myös erilaiset maatoiminnot työllistävät. Työmarkkinat ovat globaalit ja koulutettujen ammattilaisten työllisyystilanne hyvä.


title: Liikenne Suomessa

text: Ilmailualalla Finnair työllistää suoraan noin 7 000 henkilöä ja välillisesti tuhansia ihmisiä eri puolilla maailmaa, ja Finavia-konserni työllistää lentoasema-, matkustaja- ja lennonvarmistuspalveluissa noin 2 800 henkilöä. Kilpailu työpaikoista on kovaa, ja alan työpaikkojen määrä Suomessa on vähentynyt viime vuosina.


title: Liikenne Suomessa

text: Ensimmäiset reitit Suomessa kulkivat pitkin vesistöjä, harjuja ja kankaita, ja niistä on tietoa vain epäsuorasti esineiden leviämisen kautta. Viikinkien purjehdusreitit vakiinnuttivat ulkomaan kauppaa rautakaudella, mutta Etelä-Suomessa tarvittiin maareittejä täydentämään katkonaisia vesireittejä. Tältä ajalta on Hämeen Härkätie. Jaakko Teitin laatiman luettelon avulla voidaan päätellä, että 1500-luvun puolivälissä on ollut Suuri Savontie Hämeestä Olavinlinnaan, Suuri Rantatie (myöhemmin nimellä Kuninkaantie) Viipurista Turkuun, Ylinen Viipurintie Viipurista Hämeenlinnaan ja Härkätie Turusta Hämeenlinnaan. Turusta pohjoiseen kulki Huovintie, josta erkaantui Pohjanmaan rantatie Korsholmaan ja Kokkolaan asti, ja sisämaan puolella Kyrönkankaantie Korsholmaan asti.


title: Liikenne Suomessa

text: Jo Suomen ensimmiset asukkaat liikkuivat rannikolla. Viikingit, joiden joukossa oli myös suomalaisia, purjehtivat Suomenlahtea pitkin käymään idänkauppaa. Keskiajalla Suomen alueelle syntyi kaupunkilaitos ja kauppa sekä merenkulku organisoituivat entistä paremmin. Saksalaiskauppiaiden Hansa-liitto hallitsi ulkomaankauppaa, mutta suomalaiset purjehtivat myös omilla aluksillaan kotimaan satamien lisäksi aina Lyypekkiin asti. Suomesta laivattiin aina 1800-luvulle asti metsästä saatuja tuotteita kuten tervaa ja lautoja. Tärkein laivoilla Suomeen tuotu aine oli suola.


title: Liikenne Suomessa

text: Merenkulku helpottui 1700-luvulla, kun paikan tähtitieteellinen määrittäminen ja rannikkovesien kartoitus edistyivät. Suomenkin rannikolle alettiin rakentaa merimerkkejä. Ensimmäiset valomajakat olivat Utön (1753) ja Rönnskärin majakat (1800). Samaan aikaan myös laivoista tuli suurempia, ja parkista tuli suosittu. Suomalaiset alukset vierailivat Länsi-Euroopan ja läntisen Välimeren satamissa ja jotkut alukset jopa kauempana. Turkulainen fregatti "Printz Friedrich" ylitti Atlantin 1779 ja pietarsaarelainen fregatti "Concordia" Intian valtameren 1784.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomessa oululainen apteekkari Johan Julin lennätti kuumailmapalloa vuonna 1784, kun kaupunki juhli Kustaa III:n paluuta pitkältä Italian matkalta. Kuninkaan nimikirjoituksin ja vaakunoin varustettu pallo nousi ilmaan Oulun torilta väkijoukon seuratessa.


title: Liikenne Suomessa

text: Suomen siirryttyä Venäjälle maanteitä ja vesiliikennetä kehitettiin selvästi. Maanteitä rakennettiin erityisesti Itä-Suomeen ja Pohjanmaalle, mikä hyödytti kaikkia elinkeinoja. Sisävesille rakennettiin useita kanavia. Pohjois-Savon liikennettä edistettiin rakentamalla 1835–1839 Taipaleen ja Konnuksen kanavat ja Kokemäen vesistöön Muroleen kanava 1850–1856. Suurin kanavaurakka oli kuitenkin Saimaalta Viipurinlahdelle rakennettu Saimaan kanava.


title: Liikenne Suomessa

text: Yrjö Kaukiaisen tekemien tutkimusten mukaan merenkulku olisi ollut autonomain ajan alkupuolen kolmanneksi tärkein elinkeino Suomessa. Suomalaiset alukset kuljettivatkin rahtia ympäri maailmaa, ja pietarsaarelainen parkki "Hercules" purjehti maailman ympäri 1844–1847. Suurimmat kauppatonnistot olivat Oululla, Porilla ja Turulla. Merenkulku oli kannattavaa, sillä laivat rakennettiin halvasta mäntypuusta ja suomalaisten merimiesten palkka oli pieni.


title: Liikenne Suomessa

text: Rautatiet ja höyryliikenne mullistavat liikenteen 1800-luvun puolivälin jälkeen. Suomen ensimmäinen rautatie rakennettiin Aleksanteri II:n käskystä. Helsinki–Hämeenlinna-rata valmistui 1862, mutta valtiontalouden vaikeuksien takia Riihimäki–Pietari-rataa alettiin rakentaa vasta 1868. Rautateiden rakentaminen vilkastui 1880-luvulla, ja rataverkko ulottui vuoteen 1903 mennessä Ouluun, Kuopioon ja Joensuuhun. Rautatiet syrjäyttivät hevosliikenteen pitkillä matkoilla, ja asemien yhteyteen alkoi kasvaa asutusta. Helsingin sisäiseen liikenteen rakennettiin 1880-luvulla linjoja hevosvetoiselle raitioliikenteelle. Vaunut muutettiin sähköisiksi 1900-luvun alussa.


title: Liikenne Suomessa

text: Merenkulun merkitys hiipui 1800-luvun toisella puoliskolla. Vaikka muissa Suomen kaupungeissa rahdinkuljetus käytännössä loppui, Ahvenanmaalle ostettiin 1890-luvulla suuria purjealuksia Britanniasta ja niiden voimin jatkettiin rahdinkuljetusta. Vaikka merenkulun taloudellinen merkitys pieneni, merenkulku helpottui, sillä valtio rakennutti lisää merimerkkejä, julkaisi merikortteja ja perusti luotsilaitoksen. Lisäksi vuonna 1890 valtio hankki ensimmäisen jäänmurtajan, minkä avulla Hangon, Helsingin ja Turun satamat pyrittiin pitämään talvisinkin auki.


title: Liikenne Suomessa

text: Autot saapuivat Suomeen 1900-luvun alussa. Ensimmäisen auton hankki turkulainen kauppaneuvos Victor Forselius vuonna 1900. Autokanta kasvoi kuitenkin hitaasti: vuonna 1922 autoja oli vain 2 500 ja vuonna 1930 noin 40 000. Henkilöliikenteessä linja-auto syrjäytti 1930-luvulla hevosen pitähköillä matkoilla. Suomalaisen autoteollisuuden pitkäaikaisin toimija on kuitenkin kuorma-autoja ja linja-autojen runkoja valmistava Sisu Auto, joka aloitti vuonna 1932 nimellä Suomen Autoteollisuus. Ensimmäiset maantiet olivat kuitenkin vielä silloin mutkaisia ja soralla tai hiekalla päällystettyjä. Tavarankuljetusta hallitsivat rautatiet, joita rakennettiin itsenäisyyden ensimmäisinä vuosikymmeninä edelleen lisää.


title: Liikenne Suomessa

text: Purjelaivat syrjäytettiin lopullisesti 1900-luvun alussa. Kauppalaivastossa konealuksia osuus oli 1920 jo 61 prosenttia ja 1939 peräti 95 prosenttia. Valtion pääasiallisesti omistama Aero aloitti 1923 vakinaisen lentoliikenteen. Ensimmäiset säännölliset kotimaiset lentolinjat avattiin 1937. Liikennekoneille valmistuivat 1935–1936 ensimmäiset lentoasemat, Malmiin, Tampereelle, Turkuun ja Ouluun.


title: Liikenne Suomessa

text: Toisen maailmansodan jälkeen tekniikan kehittyminen on muuttanut Suomenkin liikennettä. Hevosliikenne on käytännössä kadonnut lopullisesti, ja autokuljetus on lopettanut puutavaran uiton. Tieverkkoa kunnostettiin sodan jälkeen työllisyystöinä. Maailmanpankista vuosina 1964–1971 saatujen lainojen avulla nostettiin tienrakennus Suomessa nykyaikaiselle tasolle ja rakennettiin ensimmäiset moottoritiet Kuljusta Tampereelle ja Helsingin Tattariharjusta Järvenpäähän. Yleinen kattonopeus maanteille saatiin Kekkosen uudenvuodenpuheen jälkeen vuonna 1973.


title: Liikenne Suomessa

text: Henkilöautokanta on kasvanut tasaista vauhtia, mutta uusien autojen osuus on vaihdellut taloustilanteen mukaan. Uusia autoja ostettiin vähemmän taloustaantumien aikana 1990-luvun alussa ja vuonna 2009. Myyntiluvuissa oli notkahdus myös vuosina 2001–2002. Vuonna 2008 autoverotuksen uudistus näkyi piikkinä sekä yleisesti että erikseen dieselautojen myynnissä, joiden hinnat laskivat edullisemman verokohtelun myötä.


title: Liikenne Suomessa

text: Raideliikenteessä on siirrytty höyryvetureista dieselmoottoreiden kautta sähköjuniin. Sähköjunaliikenne alkoi Helsingin lähiliikenteessä vuonna 1969, sähköveturiliikenne vuonna 1974, kun radan sähköistys eteni Riihimäeltä eteenpäin Toijalan suuntaan. Hiukan yli puolet radoista on sähköistetty. Kallistuvakoriset Pendolinot otettiin käyttöön vuonna 1995.


title: Liikenne Suomessa

text: Tavaraliikenne on avattu kilpailulle vuonna 2007. Henkilöliikenteen avaaminen kilpailulle on suunnitteilla.


title: Pääsiäinen

text: Kristinuskon pääsiäinen on vuosittainen juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen juhlana. Ylösnousemus on Jeesuksen ja kristillisen uskon ydinkohtia, ja pääsiäinen on kristinuskon vanhin ja tärkein juhla vuodesta. Pääsiäistä edeltää useissa kirkoissa hiljainen viikko, jonka sisältö on Kristuksen kärsimyskertomuksessa, joka huipentuu pitkäperjantaihin, historialliseen Jeesuksen ristiinnaulitsemisen päivään. Varsinainen pääsiäinen alkaa pääsiäissunnuntaista, jolloin kristityt juhlivat Jeesuksen ylösnousemusta ja sitä seuraa toinen pääsiäispäivä. Nämä päivät ovat pyhäpäiviä Suomessa ja monessa muussa maassa.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäisenä perinteenä on ollut askartelemalla valmistetut pääsiäismunat, vitsat ja rairuohot sekä pääsiäisruoat. Suomessa perinteisiin on kuulunut myös katsoa tai esittää pääsiäisnäytelmiä, pääsiäisvaelluksia, joissa yleisö voi osallistua Kristuksen kärsimyskertomukseen. Tunnetuimpia niistä ovat Passiodraama, Ylös Jerusalemiin ja Via Crucis – Ristin tie.


title: Pääsiäinen

text: Juutalaisuudessa, joka on kristinuskoa edeltävä uskonto eikä tunnusta messiasta, ei vietetä pääsiäistä, mutta sen sijaan pesah-juhlaa Mooseksen aikaisen Egyptin orjuudesta vapaaksi pääsemisen muistoksi, mistä osittain johtuu myös sana pääsiäinen. Juutalaisten juhlan nimi on "pesah" ja siihen liittyvä "Happamattoman leivän juhla". Pesahin ajankohta ei ole sidoksissa kristilliseen pääsiäiseen, vaan se määräytyy juutalaisen kalenterin mukaan.


title: Pääsiäinen

text: Kristillinen juhla antoi uuden sisällön esikristilliselle kevään juhlalle. Nykyiseen pääsiäiseen liittyy useita keväisen luonnon heräävän elämän vertauskuvia. Näitä ovat muun muassa narsissit, rairuoho, keltaiset pääsiäistiput sekä kanit eli puput sekä hiirenkorvalle puhkeavat koivunoksat ja pajunkissat. Kevätpäiväntasauksen jälkeen valo voittaa pimeyden ja lämpö kylmyyden: vertauskuvallisesti elämä voittaa kuoleman. Muna on eri puolilla maailmaa tunnettu hedelmällisyyden ja kasvun vertauskuva.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäinen on kristinuskon juhlista vanhin sekä tärkein, ja sitä alettiin viettää jo 100-luvulla. Hiljaista viikkoa alettiin viettää myöhemmin 300-luvulla Jerusalemissa.


title: Pääsiäinen

text: Suomen kielen sana pääsiäinen on Mikael Agricolan keksimä uudissana ja tarkoittaa paastosta ”pääsemistä”, eli pääsiäistä edeltävän neljänkymmenen päivän paaston päättymistä. Tämä 'pääseminen' nähdään kristinuskossa usein myös synnistä pääsemiseksi, siirtymiseksi kuolemasta elämään, liittyen Jeesuksen ristinkuolemaan ja ylösnousemukseen. Monissa kielissä pääsiäisen sana lienee johdettu juhlan hepreankielisestä kevätjuhlan nimestä "pesah", joka tarkoittaa vapautumista Egyptin orjuudesta: esimerkiksi armeniaksi ja venäjäksi "pasha", kreikaksi "paskha" ja ruotsiksi "påsk".


title: Pääsiäinen

text: Englannin kielen kristillistä pääsiäistä tarkoittava "Easter" ja saksan vastaava sana "Ostern" ovat muinaisgermaanista alkuperää. Juutalaisesta pesah-kevätjuhlasta käytetään englannin kielessä sanaa "Passover".


title: Pääsiäinen

text: "Easter"-nimen alkuperä on keskienglannin kielen "estre" – muinaisenglannin kielen "eastre" – ja edelleen vanhan saksan kielen "ostarun" (monikko) ja skandinaavinen "ostra". Bede Venerabiliksen mukaan (700-luvulla) "Eastre" eli "Eostre" eli "Ostara" oli vanha anglosaksinen kevään ja aamunnousun jumalatar, ja Beden mukaan hän antoi nimensä myös tälle hänen kunniakseen vietetylle juhlalle. Vanhassa englanninkielessä se tarkoittaa myös itää, samoin nykyenglannissa kytkentä on näkyvä. Englannin ja saksan pääsiäistä merkitsevät sanat on sukua muinaiskreikan "Eos"- ja latinan "Aurora"-sanoille, jotka nekin tarkoittivat aamuruskon jumalatarta.


title: Pääsiäinen

text: Juutalaisuudessa ei vietetä pääsiäistä. Siinä vietetään kylläkin keväällä Pesah-juhlaa Mooseksen aikaisen Egyptin orjuudesta vapaaksi pääsemisen muistoksi, mistä johtuu etymologisesti mahdollisesti myös sana pääsiäinen. Juutalaisten juhlan nimi on "pesah" ja siihen liittyvä "Happamattoman leivän juhla". Pesahin ajankohta ei ole sidoksissa kristilliseen pääsiäiseen, vaan se määräytyy juutalaisen kalenterin mukaan.


title: Pääsiäinen

text: Sanonta ”pääsiäinen on kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeinen sunnuntai” on vain viitteellinen, koska pääsiäisen ajankohta on alusta asti määräytynyt kirkollisten taulukoiden pohjalta eikä tähtitieteen perusteella. Lisäksi ajankohdan laskemiseen käytetään tiettyjä yksinkertaistettuja oletuksia.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäisen ajankohdan laskemiseen on käytetty 19 vuoden mittaisia taulukoita, jotka määräävät, milloin kevään ensimmäinen täysikuu on – aikaisintaan kevätpäiväntasauksena 21.3. Tässä yhteydessä ajankohtaa laskettaessa käytettävät kevätpäiväntasaus ja täysikuu ovat muodollisia, taulukoituja päiviä, eivät todellisesti tähtitieteeseen pohjautuvia päiviä. Matematiikan kehityttyä riittävästi pystyttiin taulukoiden rinnalle kehittämään kaavat, joilla pääsiäisen ajankohta on käytännössä helpompi laskea. Ensimmäisen menetelmän julkaisi Carl Friedrich Gauss vuonna 1800.


title: Pääsiäinen

text: Jeesuksen kuoleman ajankohtaa ei voida varmuudella selvittää, mutta todennäköisimpinä päivämäärinä on pidetty perjantaita 7. huhtikuuta vuonna 30 tai 3. huhtikuuta vuonna 33. Se tapahtui juutalaisten pääsiäisjuhlan aikoihin, joka alkoi Nisan-kuun 15. päivänä. Synoptisten evankeliumien mukaan Jeesus vietti edellisen päivän iltana 12 oppilaansa kanssa pääsiäisateriaa ja teloitettiin ristillä seuraavana päivänä, joka oli sapatin valmistuspäivä eli perjantai. Johanneksen evankeliumin mukaan ristiinnaulitseminen tapahtui sen sijaan jo pääsiäisen valmistuspäivänä, jolloin pääsiäislammas teurastettiin Jerusalemin temppelissä.


title: Pääsiäinen

text: Oletettu ristiriita tulee siitä, että juutalaista uskontoa ja kulttuuria tuntematon lukija samaistaa sapatin yleensä lauantaihin. Todellisuudessa sapatti juutalaisille tarkoitti uskonnollista juhlaa viikonpäivästä riippumatta (kuten joulupäivä, joka vaihtaa kalenterissa viikonpäivää vuodesta toiseen). Koska ko. viikolla oli ensin pääsiäinen torstaina ja perjantaina puolestaan alkoi aina Nisan-kuussa (meidän kalenterimme maalis/huhtikuu) samaan aikaan vietettevä happamattoman leivän juhla, peräkkäin oli siten kaksi sapatinpäivää (Johannes viittaa tähän puhuessaan että sapatinpäivä oli "suuri", jota tavallinen lauantai ei voi mitenkään olla). Tällöin Jeesus ristiinnaulittiin torstaina, ja hän ylösnousi sunnuntaina. On myös huomattava, että juutalainen päivä lasketaan illasta seuraavaan iltaan, eikä aamusta iltaan. Myöskään Luukkaan evankeliumin 24. luvun kertomus opetuslapsista Emmauksen tiellä ei ole mielekäs, ellei ristiinnaulitsemisesta olisi kulunut kolme päivää (kertomus ajoitetaan tapahtuneeksi samana päivänä kun Jeesuksen hauta oli todettu tyhjäksi, eli kyseisen viikon sunnuntaiksi).


title: Pääsiäinen

text: Varhaisimmat tiedot pääsiäisen vietosta ovat 100-luvulta, jolloin viikoittaisen ylösnousemusjuhlan, sunnuntain, rinnalle tuli vuosittain vietettävä pääsiäisjuhla.


title: Pääsiäinen

text: Nikaian kirkolliskokouksessa vuonna 325 pääsiäispäivän vietto päätettiin yhtenäistää yhdelle yhteiselle sunnuntaille läpi kristikunnan, mutta ilmeisesti tarkan päivämäärän laskemisesta ei päätetty itse kokouksessa vaan myöhemmin Aleksandriassa. Joka tapauksessa pääsiäisen ajankohdan yhtenäistäminen vei kristikunnassa vielä satoja vuosia. Silti vähitellen, Nikaian päätösten pohjalta, pääsiäispäiväksi vakiintui kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeinen sunnuntai, joka on aikaisintaan 22. maaliskuuta ja viimeistään 25. huhtikuuta.


title: Pääsiäinen

text: Ajanlaskun uudistus Länsi-Euroopassa vuosina 1582–1753 säilytti samat periaatteet ja pääsiäispäivän edelleen välillä 22.3.–25.4. Paavin istuimelta lähtöisin ollut ajanlaskun uudistus herätti vastustusta protestanttisissa maissa, joissa lykättiin gregoriaanisen kalenterin käyttöönottoa. Kun uudistuksia vihdoin alettiin hyväksyä 1700-luvun alussa, päätettiin eräissä protestanttisissa maissa, että pääsiäinen lasketaan ajanlaskussa eri tavalla, niin sanotun parannetun kalenterin mukaisesti. Järjestelmä jäi kuitenkin vähitellen lähes kokonaan käytöstä 1770-luvulle mennessä.


title: Pääsiäinen

text: Ortodoksiset kirkot ovat pitäytyneet pääsiäisen suhteen vanhassa ajanlaskussa (juliaaninen kalenteri), minkä takia itäisessä kristikunnassa pääsiäinen sijoittuu tällä hetkellä välille 4.4.–8.5. Muista poiketen Suomen ortodoksinen kirkko viettää kuitenkin pääsiäistä samaan aikaan kuin gregoriaanista kalenteria käyttävät läntiset kirkkokunnat.


title: Pääsiäinen

text: Ruotsissa ja Suomessa noudatettiin helmikuuhun 1753 asti pääosin juliaanista kalenteria. Vuodesta 1753 alkaen käytettiin gregoriaanista kalenteria, mutta pääsiäinen laskettiin parannetun järjestelmän mukaan. Useimmiten poikkeava päivämäärä täsmäsi idän kirkkojen kanssa, mutta vielä vuonna 1845 pääsiäinen oli Suomessa viikkoa muuta Eurooppaa jäljessä.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäisyön messu on seuraavan aamun jumalanpalveluksen ohella tärkeimpiä päivän jumalanpalveluksia. Pääsiäisyön messua pitävät muun muassa katoliset, ortodoksiset ja jotkut protestanttiset kirkot, mukaan lukien Suomen evankelis-luterilainen kirkko. Perinne on lähtöisin ortodoksisesta kirkosta.


title: Pääsiäinen

text: Ortodoksisessa kirkossa messuun kuuluu erityisesti ristinsaatto, jossa kierretään kirkko ennen varsinaisen jumalanpalveluksen alkua. Messussa lähes kaikki osuudet lauletaan. Evankeliumi luetaan usealla kielellä.


title: Pääsiäinen

text: Monissa eri kirkkokunnissa pääsiäisyön messuun kuuluu pääsiäiskynttilän sytyttäminen. Myös ehtoollinen on monissa tapauksissa osa messua.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäistä edeltää palmusunnuntaista alkava viikko, jota läntisessä kristillisessä perinteessä nimitetään hiljaiseksi viikoksi tai pyhäksi viikoksi, itäisessä perinteessä suureksi viikoksi. Suomessa on läntisen perinteen mukaisesti hiljaisen viikon eri päiville omat nimensä:Ortodoksisessa eli itäisessä perinteessä kyseisen viikon eli suuren viikon päivien nimitykset ovat erilaiset. Viikon aikana kirkossa muistellaan Jeesuksen kärsimystietä. Kiirastorstaina muistellaan ehtoollisen asettamista. Kiirastorstain illasta alkaa "triduum sacrum" eli pyhä kolmen päivän aika, ristin ja ylösnousemuksen muistelu, joka ulottuu pääsiäispäivän iltaan. Pitkäperjantaina muistetaan Jeesuksen kuolemaa ihmiskunnan syntien sovittamisena. Pitkäperjantain liturginen väri luterilaisessa kirkossa on musta. Pitkäperjantaita seuraavana hiljaisena lauantaina muistetaan Jeesuksen haudassa oloa. Pääsiäinen on surun ja ilon juhla, ja koska Jeesus nousi haudasta, liturginen väri vaihtuu luterilaisessa kirkossa mustasta valkoiseen. Pääsiäisen jälkeen paaston alusta lopetettu ylistyksen laulaminen jatkuu taas.


title: Pääsiäinen

text: Ennen pääsiäistä vietetään Suuren paaston eli pääsiäispaaston aikaa. Paasto päättyy pääsiäisen jumalanpalvelukseen, jota vietetään eri kirkkojen liturgisten tapojen mukaan joko pääsiäisyönä tai pääsiäisaamuna.


title: Pääsiäinen

text: Ortodoksinen pääsiäisyöpalvelus alkaa aamupalveluksen aloittavalla ristisaatolla, joka kiertää kirkon ympäri. Ristisaatto pysähtyy kirkon ulko-oven eteen, jossa luetaan ensimmäinen ylösnousemusevankeliumi ja huudetaan ensimmäistä kertaa pääsiäistervehdys "Kristus nousi kuolleista! – Totisesti nousi!" Tämän jälkeen kirkkokansa palaa tyhjään kirkkoon, joka symboloi Kristuksen tyhjää hautaa, ja varsinainen pääsiäisjuhlapalvelus alkaa. Pääsiäisen sanoma ilmoitetaan jumalanpalvelustekstien lisäksi myös joka pääsiäisenä luettavassa Johannes Krysostomoksen pääsiäissaarnassa.


title: Pääsiäinen

text:
Pääsiäisenä perinteitä on ollut mm. askartelemalla valmistetut koristeet, kuten pääsiäismunat, pajunkissat ja rairuohot. Perinteisiä pääsiäisruokia ovat mm. mämmi, verimakkarat ja lammaspaisti. Nykyään suklaa ja siitä valmistetut suklaamunat ja suklaapuput ovat iso osa pääsiäistä.
Pääsiäismusiikki liittyy usein sanomaltaan pääsiäisen tapahtumiin ja toisaalta virpomisessa on omat pääsiäiseen liittyvät lausutut lastenlorut.


title: Pääsiäinen

text: 1970-luvulta lähtien Suomessa on alettu esittää pääsiäisnäytelmiä, pääsiäisvaelluksia, joissa yleisö voi osallistua Kristuksen kärsimyskertomukseen.


title: Pääsiäinen

text: Länsisuomalaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa perinteisiä pääsiäisruokia olivat mämmi, munamaito, verimakkarat, tuore leipä, lammaspaisti ja uunijuusto. Nykyään Suomen pääsiäisruokiin kuuluu myös ortodokseilta periytynyt pasha.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäisenä on myös tapana syödä erilaisia suklaita ja muita herkkuja.


title: Pääsiäinen

text: Itä-Suomessa ja Karjalassa perinteeseen kuuluu virpominen palmusunnuntaina ja palkan saaminen yleensä pääsiäissunnuntaina. Virvonta on tehty Jeesuksen matkan ja palmunlehvätervehdysten muistoksi. Se on toiminut siunauksena, terveyden tuojana ja pahan karkottajana. 1980-luvulta lähtien koko Suomessa on yleistynyt virpomis- ja noitaperinteen yhdistyminen, jossa pienet lapset kulkevat noidiksi tai muiksi pääsiäishahmoiksi pukeutuneina virpomassa palmusunnuntaina saaden heti palkkioksi makeisia tai vastaavaa. Pohjanmaalla lapset käyvät virpomassa pääsiäislauantaina ja palkka saadaan virpomisen päätteeksi. Länsi-Suomessa lapset ovat koonneet kotiin pajunkissoja maljakkoon palmunlehvien vertauskuviksi.


title: Pääsiäinen

text: Pääsiäisnoidat tunnetaan nykyään varhaisesta pääsiäisnoitailmiöstä muuntuneena lasten leikkinä, virpovien noitien perinteenä.


title: Pääsiäinen

text: Historiallisesti pääsiäisnoidat eli "trullit" ovat erityisesti kotieläimiä kohtaan pahantahtoisiksi uskottuja olentoja tai näitä esittäviä ihmisiä. Ruotsin kielessä "troll" tarkoittaa peikkoa ja nykyisin myös noitaa. Uskottiin, että kotieläimet ovat pitkäperjantain ja lankalauantain illan aikana alttiina pahalle. Toisaalta tuolloin harjoitettiin nimenomaan tätä uskomusta vahvistavia menoja, kuten esimerkiksi leikattiin eläimistä karvoja ja nahanpaloja. Trulleina toimivat yhteisöstä syrjäytyneet naiset, jotka näin ilmaisivat naapureitaan kohtaan tuntemaansa kateutta. Uskottiin, että pitkäperjantain ja pääsiäissunnuntain välisenä lauantaina Jumalan suojeleva vaikutus on pienimmillään ja silloin noidat pääsivät mellastamaan maailmassa. Siksi pääsiäislauantaina pelättiin noitia ja pahan karkottamiseksi muun muassa poltettiin pääsiäiskokkoja.


title: Pääsiäinen

text: Nykyinen pääsiäisnoitaleikki on lasten viihteeksi kehitetty yhdistelmä pääsiäislauantain trulliperinnettä (noidaksi pukeutuminen) ja "virpomisperinnettä" (virpovitsat, onnentoivotus ja palkan vaatiminen). Etelä-Suomessa vastaava päivä on palmusunnuntai.


title: Pääsiäinen

text: Pohjanmaalla poltetaan paikoin edelleenkin pääsiäiskokkoja pääsiäislauantaina. Aiemmin kokkoja poltettiin noitien ja pahojen henkien karkottamiseksi.


title: Pitkäperjantai

text: Pitkäperjantai on pääsiäistä edeltävä perjantai. Se on Kristuksen ristiinnaulitsemis- ja kuolinpäivä ja kirkkovuoden ainoa surujuhla. Pitkäperjantai on yksi hiljaisen viikon juhlapyhistä. Koska pääsiäissunnuntain varhaisin mahdollinen ajankohta on 22.3. ja myöhäisin mahdollinen 25.4., pitkänperjantain vastaavat päivämäärät ovat 20.3. ja 23.4. Viimeksi pitkäperjantai oli 20.3. vuonna 1818 ja seuraavan kerran 2285. Viimeksi pitkäperjantai oli 23.4. vuonna 1943 ja seuraavan kerran 2038.


title: Pitkäperjantai

text: Pitkäperjantai 2010-luvulla:


title: Pitkäperjantai

text: Luterilaisessa kirkossa pitkänperjantain jumalanpalvelusta vietetään ilman ehtoollista ja kellon- ja urkujensoittoa. Kello 15 voidaan viettää Jeesuksen kuolinhetken muistoa. Pitkänperjantain iltajumalanpalvelus taas on perinteisesti omistettu Jeesuksen hautaamiselle. Pitkäperjantai ja hiljainen lauantai ovat ainoat kirkkovuoden päivät, jolloin liturginen väri on musta.


title: Pitkäperjantai

text: Aikoinaan pitkääperjantaita vietettiin ankarana paastopäivänä.


title: Pitkäperjantai

text: Pitkäperjantai eli ortodoksisittain Suuri Perjantai on kirkkovuoden ankarin paastopäivä ja ainoa suuri juhlapäivä jolloin ei toimiteta eukaristiaa: on Kristuksen kuolinpäivä. Liturgian sijaan aamulla toimitetaan Kuninkaallinen hetkipalvelus, jossa luetaan koko kärsimyshistoria kaikista neljästä evankeliumista. Iltapäivällä kello kaksi alkaa Kristuksen kuolinhetken palvelus, jolloin Kristuksen hautakuva tuodaan alttarista katafalkille keskelle kirkkoa, ja palveluksen lopuksi papisto ja kirkkokansa käyvät kunnioittamassa kuollutta Kristusta. Illalla kuudelta alkaa Kristuksen hautauspalvelus, jonka lopuksi hautakuva kannetaan ristisaatossa kirkon ympäri. Kuten kaikki kirkolliset kulkueet, saatto kiertää vastapäivään symboloiden sitä, että saatto on menossa Kristusta kohti.


title: Pitkäperjantai

text: Useissa slaavilaiskielissä ja jopa unkarissa ja virossa käytetään pitkästäperjantaista nimityksiä, jotka merkitsevät ’suurta perjantaita’ (esimerkiksi ). Tätä nimitystä käyttävät ortodoksit myös suomeksi. Englannissa nimitys "Good Friday" tulee sanan ’good’ vanhasta merkityksestä ’pyhä’. Monissa romaanisissa kielissä päivää kutsutaan ’pyhäksi perjantaiksi’ (esimerkiksi ). Saksan kielen nimityksessä "Karfreitag" taas korostuu Kristuksen ristinkuoleman murheellisuus (kar-osa on vanhaa saksaa ja merkitsee ’surua’).


title: Pitkäperjantai

text: Suomessa käytettävä nimitys pitkäperjantai on käännöslaina ruotsista: "långfredag". Vanhoista lähteistä käy ilmi, että "pitkää" on käytetty aiemmin myös anglosaksien keskuudessa ("Long Friday").


title: Pitkäperjantai

text: Pitkäperjantai on yleinen vapaapäivä.


title: Pitkäperjantai

text: Oiva Paloheimon runon "Kirkkotiellä" säkeestä on tullut lähes fraasi: ”Päivä on pilvinen, sillä pitkänäperjantaina päivä on pilvinen.”


title: Pitkäperjantai

text: Vaikka pitkäperjantai onkin suomen ja ruotsin kielissä ikään kuin "pääsiäisperjantai", niin englannin kielessä termi "pääsiäisperjantai" () tarkoittaakin pääsiäisen "jälkeistä" perjantaita. Pääsiäisperjantain varhaisin päivämäärä on 27.3. ja myöhäisin 30.4.


title: Radio 957

text: Radio 957 eli ""Ysiviisseiska"" on Tampereella toimiva kaupallinen paikallisradio. Kanava on toiminut vuosina 1985–2012 ja uudelleen vuodesta 2017 alkaen.


title: Radio 957

text: Kanavan aamuohjelmaa juontaa Jani Nivala ja iltapäiväohjelmaa Antti Granlund. Musiikkilinja koostuu kotimaisista ja ulkomaisista rock-klassikoista. Radiouutiset toimittaa Aamulehti.


title: Radio 957

text: Radio 957 aloitti toimintansa vuonna 1985 yhtenä Suomen ensimmäisistä kaupallisista radiokanavista. Kanavan omistaa nykyään Bauer Media.


title: Radio 957

text: Radio 957:n toimiluvan sai Tampereen Yliopiston Ylioppilaskunta 21. tammikuuta 1985. Radion puuhamiehinä olivat Jukka Kulmala ja Ari Rannisto. Lähetystoiminta alkoi Tampereella 15. elokuuta 1985.


title: Radio 957

text: 2000-luvulla Radio 957:n omistajaksi tuli SBS Finland, joka oli osa monikansallista SBS Broadcasting SA:ta. Keski-ikäisille kuuntelijoille kohdistetun Radio 957:n musiikkilinja painottui ulkomaisiin rock-klassikoihin, mutta joukossa oli myös kotimaista ja uudempaakin musiikkia. 957:lla selostettiin Ilveksen ja Tapparan vieraissa pelattavat jääkiekko-ottelut. Vuonna 1995 aloittaneet Hönttä ja Toippari -nimisten hahmojen lukemat Tampereenkiäliset uutiset olivat myös vakiintuneet kestosuosikiksi. Kanava kuului koko Pirkanmaan alueella.


title: Radio 957

text: Asema lähetti myös RDS-tekniikkaa hyödyntäen mainostekstejä vastaanottimien tekstinäyttöön Tampereella.


title: Radio 957

text: 11. kesäkuuta 2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, mikä merkitsi Radio 957:n toiminnan päättymistä 25. kesäkuuta 2012. Kanavan taajuudella jatkoi heti seuraavana päivänä Radio City Tampere. Sen ohjelmavirrasta valtaosa tuotettiin ja lähetettiin Helsingistä. Aluetoimituksessa tehtiin paikallisuutisia, Tapparan ja Ilveksen selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta säilyi.


title: Radio 957

text: Lokakuussa 2017 Radio 957:n ilmoitettiin palaavan radioaalloille. Marraskuun 2017 alussa Radio 957 aloitti Play Radion entisillä taajuuksilla.Alkuperäisen tamperelaisen lähetystaajuuden 95,7 MHz lisäksi radiolla on myös seuraavat lähettimet:


title: Radio 957

text: TTV:n kaapeliverkossa Radio 957 kuului taajuudella 98,8 MHz.


title: Luonto

text: Luonto tarkoittaa yleisimmin maaperää sekä vesi- ja ilmakehää kasveineen ja eläimineen, varsinkin vain vähän tai ei ollenkaan ihmisen muokkaamana elinympäristönä. Luontoa tutkivien tieteenalojen yhteisnimitys on luonnontiede.


title: Luonto

text: Suomen kieleen sana luonto on etymologisesti tullut mytologisten luontokäsitysten kautta ja luonto-sanalla on ilmeisesti sama tausta kuin sanalla luotu, synnytetty.


title: Luonto

text: Luonnontieteellisen näkemyksen mukaan ihminen on itsekin eläin ja osa luontoa. Tällöin ei ihmistä eikä hänen luomaa kulttuuriympäristöä voi pitää luonnon vastakohtana. Arkikielenkäytössä pidetään kuitenkin turhana korostaa kulttuuriympäristön erottautumista nimenomaan koskemattomasta, villistä luonnosta vaan käytetään pelkästään termiä luonto. Lisäksi arkikielenkäytön luonto-termiin sisältyy usein olettamus, että tämä tarkoittaa pääasiassa elollista luontoa.


title: Luonto

text: Luonnontieteissä luonto käsitetään kaiken kattavaksi olevaisuudeksi atomin osista tähtijärjestelmiin ja samalla tutkimuksen kohteeksi, johon sisältyy kaikki tutkittavissa oleva. Käytännössä tieteiden välisessä työjaossa inhimillisen kulttuurin tutkimus on rajattu luonnontieteiden ulkopuolelle, mutta viime vuosikymmeninä luonnontieteen harjoittavat ovat pyrkineet sinnekin ja kehittäneet sellaisia tutkimussuuntauksia kuin sosiobiologia, kulttuurievoluutio, evoluutiopsykologia, käyttäytymisgenetiikka, kulttuuriantropologia ja biologinen psykiatria.


title: Luonto

text: Tieteessä luonnon tutkimus jakautuu elollisen luonnon tutkimukseen eli biologiaan ja elottoman luonnon tutkimukseen eli geotieteisiin, sisältäen maantieteen, geologian ja meritieteen, hydrologian ja limnologian että meteorologian sekä tähtijärjestelmien ja kaikkeuden tutkimuksen, käsittäen tähtitieteen, fysiikan ja kemian. Geologinen ajanlasku jaottelee maapallon historian vaiheita maapallon synnystä alkaen.


title: Luonto

text: Biologian tutkimuksen kohteita ovat eläimet, kasvit, sienet ja mikrobit, joita tarkastelevat:


title: Luonto

text: Elollisen luonnon monimuotoisuus vaikeuttaa aivan selkeiden rajojen vetämistä joidenkin eliöiden kohdalla siihen, mihin pääryhmään se olisi luokiteltava systematiikassa.


title: Luonto

text: Maapallon alueet luokitellaan myös eri kasvi- ja eläinmaantieteellisiin alueisiin:


title: Luonto

text: Luonnonilmiöitä ovat muun muassa:


title: Luonto

text: Luonnonsuojelulla tarkoitetaan luonnon suojaamista ihmisen vahingoittavalta toiminnalta. Luonnonsuojelussa pyritään pitämään alueita ihmisen toiminnan ulkopuolella tavoitteena suojella siellä eläviä olioita. Biodiversiteetti eli elollisen luonnon monimuotoisuus nähdään luonnonsuojelussa tärkeänä.


title: Luonto

text: Ympäristönsuojelussa pyritään suojaamaan luontoa ja samalla ihmistä ihmisen omien toimien aiheuttamilta ympäristöongelmilta, jotka saattavat uhata myös ihmisen olemassaoloa. Ympäristösuojelun tavoitteena on kestävä kehitys.


title: Kulttuuri

text: Kulttuurilla on monia toisiinsa liittyviä merkityksiä:


title: Kulttuuri

text: Kulttuurin käsitteen syntyessä 1700- ja 1800-luvun Euroopassa sillä tarkoitettiin ihmisen ”hengen viljelyä” maanviljelyksen tai puutarhanhoidon tapaan. 1800-luvulla sillä alettiin viitata yksilön kehittymiseen erityisesti koulutuksen kautta, ja myöhemmin kansallisten pyrkimysten ja ideaalien toteutumiseen. 1900-luvun puolivälissä jotkut tiedemiehet käyttivät kulttuurin käsitettä viittaamaan universaaleihin inhimillisiin kykyihin. 1900-luvun mittaan kulttuuri kehittyi antropologian keskeiseksi käsitteeksi, sisältäen kaikki inhimilliset ilmiöt, jotka eivät perustu suoraan geeneihin. Geert Hofstedellä kulttuuri tarkoittaa ”kollektiivista mielen ohjelmointia, joka erottaa yhden ryhmän tai kategorian ihmiset toisista”.


title: Kulttuuri

text: Sanan ”kulttuuri” alkuperä tulee latinan verbistä "colere", viljellä, sekä siitä edelleen johdetusta substantiivista "cultura", joka tarkoittaa viljelystä. Aluksi tämä tarkoitti maanviljelyä. Roomalainen poliitikko ja filosofi Cicero otti käyttöön käsitteen "animi cultura", ”hengen viljely”. Sana oli tämän jälkeen vuosisatoja tässä merkityksessä, kehittyneisyytenä ja hienostuneisuutena, ihmisen henkisten ominaisuuksien täydellisyytenä. Ilmeisesti käsitteen sisältöön vaikutti Platonin käsite "paideia", jota tämä käytti kreikkalaisten kasvatusihanteesta. Antiikin yhteiskunnassa yläluokan kasvatustavoitteisiin kuului erityisesti filosofian, kirjallisuuden ja taiteiden omaksuminen. Tämän näkemys on vaikuttanut kulttuuri-sanan käyttöön kuvailevien ihmistieteiden ulkopuolella, esimerkiksi ilmauksissa ”taide ja kulttuuri”. Saksan kielessä kulttuuri-sanan käyttö on läheisessä yhteydessä sanaan sivistys.


title: Kulttuuri

text: 1700-luvulla valistuksen ajalla kulttuurin käsitettä ryhdyttiin käyttämään ihmisen elintavoista tai kaikesta siitä, mikä on ihmisen tekemää ympäristöä. Tähän pohjautuu myös sanan käyttö kulttuuriantropologian käsitteenä. Kulttuurin käsite kattaa siten myös tekniikan, talouden ja aineelliset tuotteet.


title: Kulttuuri

text: Kun nykyaikaisessa ihmiskäsityksessä ihminen on evoluution tuote, niin loogisesti ”hengenviljelyä” ei voi enää pitää luonnon vastakohtana. Kaikki ihmisen tekeleetkin ovat tässä katsannossa osa luontoa. Sen sijaan esimerkiksi kulttuuriympäristö on ihmisen muokkausten jälkeen yleensä selkeästi erotettavissa muusta luonnosta. Ihminenkin voidaan syntyessään käsittää olevan ”luonnonlapsi”, josta kasvatuksen kautta muokkautuu kulttuurinsa edustaja, muokkaaja ja eteenpäin siirtäjä. Kulttuuriksi voidaan laveimmassa merkityksessä katsoa lukeutuvan kaiken sen tietämyksen, joka siirtyy sukupolvelta toiselle muutoin kuin geenien välityksellä. Ihmistä ei voi pitää ainutlaatuisena kulttuurieläimenä, sillä muutkin älykkäät eläimet pystyvät opettamaan seuraavalle sukupolvelle työkalujen käyttöä, muuttoreittejä ja metsästystapoja.


title: Kulttuuri

text: Kulttuureita voidaan luokitella monella eri tavalla. Aikatasossa voidaan puhua kulttuurikausista (esimerkiksi antiikki ja keskiaika) sekä kulttuurityypeistä (esim. pyyntikulttuuri ja kaupunkikulttuuri). Paikan tasossa voidaan puhua kulttuuripiireistä (esimerkiksi länsimainen ja arabialainen kulttuuripiiri), kulttuurialueista (joiden kansoilla on runsaasti yhteisiä kulttuuripiirteitä, kuten Pohjoismaat ja latinalainen Amerikka), kansallisista kulttuureista (esimerkiksi saksalainen tai suomenruotsalainen kulttuuri) ja paikalliskulttuureista (esimerkiksi joiden ytimenä vaikkapa tietty maakunnallinen keskus). Puhutaan myös sosiaalisista osakulttuureista (esimerkiksi luokkakulttuureita ovat aatelis-, porvaris- ja työväenkulttuuri; ammattiryhmiin perustuvana esimerkkinä merimieskulttuuri).


title: Kulttuuri

text: Länsimaisessa ajattelussa on perinnäisesti eroteltu seuraavat kulttuuripiirit:Toisinaan katsotaan erillisiksi myös


title: Kulttuuri

text: Amerikan intiaanien kulttuurit eroavat toisistaan muodostamatta yhtenäistä kulttuuripiiriä.


title: Kulttuuri

text: Valtiolliset rajat eivät rajaa kulttuureita niinkään kuin kielialueet ja uskonnot.


title: Kulttuuri

text: Alakulttuureja kulttuurin sisällä ovat esimerkiksi:


title: Kulttuuri

text: Tietyissä asiayhteyksissä kulttuurilla käsitetään vain taidetta ja taiteen tekemistä sekä osin tiedettä.


title: Kulttuuri

text: Taide nykyisenä käsityksenä luovasta taiteilijasta on alkanut muodostua vasta uuden ajan alusta. Aikaisemmin taiteen tuottamisesta ovat vastanneet käsityöläiset ja heidän työtään on arvostettu heidän taitavuutensa perusteella. Varhaisemman taiteen tekijöiden motiivit poikkesivat nykyisestä, mikä näkyy vanhemman taiteen vahvana uskonnollisena tai hallinnollisena symboliikkana.


title: Kulttuuri

text: Jonkin teoksen luokitteleminen taiteeksi voi tuottaa ongelmia. Taide pyritään erottamaan viihteestä, mutta rajat eivät aina ole selviä ja näiltä aloilta ajoittain nousee ilmaisumuotoja ja sisältöjä hyväksytyksi taiteeksi.


title: Kulttuuri

text: Suomessa on yli 128 000 kulttuuriammatin työllistä ja 110 000 kulttuurialan työllistä.


title: Isorotta

text: Isorotta eli rotta ("Rattus norvegicus") on pieni tai keskikokoinen, kaikkiruokainen ja nopeasti lisääntyvä jyrsijä. Isorotta on satunnaisesti Suomessa esiintyvää mustarottaa suurikokoisempi. Useimmat lemmikkeinä pidettävät kesyrotat on kesytetty isorotasta.


title: Isorotta

text: Isorotta on tullut Eurooppaan Aasiasta 1700-luvun alussa. Sen jälkeen se on levinnyt vieraslajina kaikille mantereille Antarktista lukuun ottamatta. Isorottaa esiintyy kaikkialla Pohjolassa, kuitenkin pohjoisessa levinneisyys rajoittuu isompiin asutuskeskuksiin ja satamakaupunkeihin. Isorottaa ei tavata laajemmilla erämaaseuduilla. Parhaiten laji on menestynyt Keski- ja Pohjois-Euroopassa, jonka se on asuttanut lähes kokonaan. Välimeren alueella se on harvinainen, siellä yleisempänä esiintyy mustarotta.


title: Isorotta

text: Isorotta on syrjäyttänyt monin paikoin mustarotan, joka hävisi Suomesta 1900-luvun alkupuolella.


title: Isorotta

text: Rotan ruumis on 11–29 cm pitkä ja häntä 8,5–23 cm. Isorotta painaa tavallisesti 250–350 grammaa. Sillä on ruskehtava turkki ja muuta vartaloa vaaleampi vatsa. Häntä on suomuinen ja ruumista hieman lyhyempi.


title: Isorotta

text: Isorotta ei elä pitkään ilman vettä, jota se tarvitsee 15–30 ml/vrk. Päivittäinen ravinnontarve on noin 10 % painosta. Muuten isorotta on erittäin sopeutuvainen ravintonsa suhteen. Isorotan ruokavalio vaihtelee sen mukaan mitä on tarjolla. Pääosa ravinnosta on kasvispohjaista eli viljaa ja siemeniä. Rotat voivat kuitenkin syödä myös linnunmunia ja -poikasia sekä pieniä nisäkkäitä.


title: Isorotta

text: Koprofagia eli ulosteiden syöminen on rotilla tavallista. Rotat syövät noin 50–60 % ulosteistaan uudelleen. Ulosteiden syömättä jättäminen saattaa aiheuttaa jopa puutosten oireita, kuten heikentynyttä kasvua. Ulosteiden syömiseen kannustaa rotan suoliston rakenne, jossa rotan suoliston loppuosa ei johda ravinteiden imeytymiseen. Ulosteisiin siis jää osa ravinteista, ja rotan ulosteissa on siis jäljellä aikaisemmin imeytymättömiä ravinteita, jotka rotan kannattaa syödä uudelleen niiden imeytymiseksi.


title: Isorotta

text: Poikueessa on poikasia yhden ja viidentoista välillä. Tähän kuitenkin vaikuttaa populaation tiheys ja ravinnonsaanti sen elinympäristössä: ravinnon väheneminen ja rottakannan koon kasvaminen tietyllä alueella pienentävät poikueita. Sukukypsyyden isorotta saavuttaa 3–4 kuukauden iässä. Isorottanaaras on kiimassa noin 3–4 päivän välein. Kantoaika on noin 24 päivää. Lisääntymistehokkuutta lisää se, että naaras voi paritella heti synnytyksen jälkeen.


title: Isorotta

text: Pohjolassa isorotta ei yleensä lisäänny talvella, jolloin kannasta saattaa tuhoutua jopa 90 %. Sisätiloissa rotat voivat kuitenkin lisääntyä ympäri vuoden.


title: Isorotta

text:
Tyypillinen isorotan piirre on sosiaalisuus. Suuret rottayhteisöt jakaantuvat klaaneihin, jossa on yksi tai useampia perheryhmiä. Ryhmässä on täysikasvuinen uros ja yksi tai useampia naaraita poikasineen. Jokaisella ryhmällä on oma reviirinsä, jota puolustetaan muilta. Klaanin sisällä on vakiintunut arvojärjestys.
Klaani kaivaa yhdessä maanalaisen luolaston, jossa on pesä- ja varastokammioita, sekä lukuisia yhdys- ja pakokäytäviä. Ne pitävät myös yhdessä huolta pesänsä siisteydestä. Rottayhteisön ja reviirin koko riippuu saatavilla olevan ravinnon määrästä. Kun yhteisön koko kasvaa, niin pesäluolastokin laajenee. Pesän ulkopuolella rotilla on polkuja, jotka merkitään virtsalla ja urosten rauhaseritteellä. Rotat käyttävät polkuja reviirinsä tarkkailuun, ne johtavat myös ruokapaikoille ja turvapaikkoihin. Pesälle palaava rotta ja sinne tuotava ruoka tarkastetaan. Lajitoverit nuuhkivat palaavaa rottaa ja lähtevät merkittyä polkua seuraten hakemaan itsekin syötävää, mikäli haistavat jotain.


title: Isorotta

text: Isorotta on yksi tunnetuimmista ja vihatuimmista tuhoeläimistä. Se saattaa levittää myös sairauksia, kuten salmonellaa tai Weilin tautia. Isorotan hampaat ovat niin vahvat, että se voi syödä tiensä läpi betonin, lyijyn, muovin ja muiden materiaalien. Se voi aiheuttaa suuria vahinkoja rakennuksille ja tuottaa oikosulkuja, sähkökatkoksia ja tulipaloja pureksimalla sähköjohtoja. Isorotta tuhoaa vuosittain suuret määrät viljaa syömällä ja etenkin ulostamalla niiden päälle. On arvioitu, että yksin Yhdysvalloissa isorotta tuottaa vuosittain miljardin dollarin vahingot.


title: Isorotta

text: Isorottia käytetään usein koe-eläiminä tieteellisissä ja teollisuuden kokeissa. Oppimiskykynsä ansiosta sitä on myös laajalti hyödynnetty käyttäytymistieteellisissä tutkimuksissa.


title: Mediaani

text: Mediaani tarkoittaa tilastollisessa matematiikassa erästä keskilukua. Mediaanin tunnus on Md.


title: Mediaani

text: Mediaani on järjestetyn joukon keskimmäinen alkio. Joukon alkiot, tai tilastotieteellisessä kielenkäytössä "havainnot", on mitattava vähintään ordinaaliasteikolla. Jos alkioiden määrä on parillinen, mediaaniksi ilmoitetaan usein molemmat alkiot, tai numeroarvojen tapauksessa voidaan laskea kahden keskimmäisen luvun keskiarvo. Jos havaintoarvoja on pariton määrä, mediaani on joukon keskimmäinen havaintoarvo, ks. esimerkki 1. Kun havaintoarvot on asetettu suuruusjärjestykseen, voidaan mediaani määrittää laskemalla sitä vastaavan havaintoarvon järjestysluku (paikka luettelossa) kaavasta (n+1)/2. Vrt. esimerkki 1 (5+1)/2 = 3 => luettelon kolmas luku (havaintoarvo) on mediaani.


title: Mediaani

text: Casellan ja Bergerin kirjassa "Statictical Inference" on annettu jakauman mediaanin määritelmä. Kirjan mukaan jakauman formula_1 mediaani on luku formula_2, jolle formula_3 ja formula_4.


title: Mediaani

text: Esimerkki 1: Joukon {2, 2, 3, 8, 14} mediaani on 3. Joukon {2, 2, 3, 100} mediaani on 2,5 tai {2, 3}.


title: Mediaani

text: Esimerkki 2: Havaintojen {Approbatur, Magna cum laude approbatur, Laudatur} mediaani on Magna cum laude approbatur.


title: Mediaani

text: Esimerkki 3: Äänestyksessä, jossa äänestäjät valitsevat määrää kuvaavan luvun väliltä 0–100, on annettu äänet 1, 1, 50, 60, 65, 70 ja 99. Tämän joukon mediaani on 60 (kun taas keskiarvo on noin 49,4).


title: Mediaani

text: Mediaani kuvaa monissa tapauksissa jakauman tyypillistä arvoa luotettavammin kuin keskiarvo. Näin on etenkin silloin, kun jakauma on vino.


title: Mediaani

text: Esimerkki 4: Kuvitteellisen työpaikan palkkaselvityksessä todettiin seuraavat kuukausipalkat: 1 000, 1 100, 1 200, 1 300 ja 100 000 €. Tämän työpaikan mediaanipalkka on 1 200 € ja keskipalkka 20 920 €.


title: Logiikka

text: Logiikka (kreikan sanasta "λογική" [logikē], johdettu sanasta "λόγος" [logos], ”sana”, ”järjestys”, ”järki”) on tieteenala, joka tutkii päättelyn ja ajattelun muotoja, erityisesti deduktiivista päättelyä. Päättely on deduktiivista, jos se säilyttää totuuden siten, että oletusten ollessa tosia johtopäätös ei voi olla epätosi. Logiikka on perinteisesti nähty filosofian osana, mutta 1900-luvulla osa logiikan saralla tehtävästä tutkimuksesta eriytyi matematiikan osaksi. Logiikan tutkimus on myös muodostunut osaksi tietojenkäsittelytiedettä.


title: Logiikka

text: Usein sanalla ’logiikka’ viitataan täsmälliseen symboliseen tekniikkaan tai menetelmään, jolla voidaan tutkia argumentin deduktiivista pätevyyttä tai deduktiivisesti pätevien argumenttien muotoja, joko yleisesti tai tarkoittaen tiettyä logiikan järjestelmää.


title: Logiikka

text: Filosofinen logiikka pyrkii mallintamaan filosofisesti relevantteja ilmiöitä logiikan keinoin. Esimerkiksi kielifilosofiassa voidaan kielen loogisen analyysin avulla pyrkiä ratkaisemaan kielellis-filosofisia ongelmia. Logiikan voidaan nähdä liittyvän myös läheisesti ontologiaan. Logiikan avulla voidaan tutkia erilaisten formaalien ontologioiden seurauksia.


title: Logiikka

text: Matemaattisen logiikan painopiste on logiikan termistöä "(päättely", "malli", "määritelmä)" koskevien matemaattisten tulosten ja todistusten kehittämisessä. Matemaattisen ja filosofisen (formaalin) logiikan välinen täsmällinen rajanveto on osoittautunut ongelmalliseksi, mutta selviä kulttuurillisia eroja on.


title: Logiikka

text: Useat muinaiset kulttuurit ovat soveltaneet erilaisia systemaattisen ajattelun menetelmiä. Tieteellisenä ajattelun ja päättelyn muotojen tutkimisena se kehittyi alkujaan kolmessa paikassa: Kiinassa 400-luvulla eaa., sekä Intiassa ja Kreikassa 300- ja 100-lukujen välillä eaa.


title: Logiikka

text: Nykyaikaisen logiikan teoriat ovat kreikkalaisen logiikan perillisiä, vaikkakin on ehdotettu, että Boolen logiikan kehittäjät olisivat olleet tietoisia intialaisesta logiikasta. Kreikkalaisen logiikan historia ei ole kuitenkaan pelkästään eurooppalaista, vaan Euroopan keskiaikaiset loogikot saivat sen islamilaisen maailman aristoteelisesta logiikasta ja siihen tehdyistä kommentaareista.


title: Logiikka

text: Euroopan ulkopuolisen logiikan perinteet eivät ole säilyneet nykypäivään. Kiinassa Qin-dynastia tukahdutti logiikan tutkimisen, ja sen tilalle tuli Han Feizin legalistinen filosofia. Islamilaisessa maailmassa puolestaan ash'ari-koulukunnan nousu tukahdutti alkuperäisen logiikan tutkimuksen. Intiassa logiikan tutkiminen jatkui 1700-luvun alkupuolelle, mutta se päättyi pian siirtomaa-ajan alettua.


title: Logiikka

text: Logiikkaa on tutkittu historian saatossa erilaisissa muodoissa. Siinä missä aristoteelinen logiikka on ollut kiinnostunut lähinnä hyvästä argumentoinnista, matemaattinen logiikka ja analyyttinen filosofia ovat painottaneet enemmän logiikkaa itseään tutkimuskohteena, jolloin logiikkaa on tutkittu abstraktimmalla tasolla.


title: Logiikka

text: Aristoteelinen logiikka eli syllogistiikka on yksinkertaista yksipaikkaisten (subjekti-objekti-predikaatti) väitelauseiden logiikkaa, joka erittelee syllogismeja. Syllogismi koostuu kahdesta premissistä, jotka puolestaan koostuvat kahdesta termistä ja jakavat keskenään yhteisen termin. Premisseistä edetään johtopäätökseen, joka yhdistää premissien alussa toisiinsa liittymättömät termit. Aristoteelinen logiikka kehittyi myöhemmin perinteiseksi logiikaksi eli termilogiikaksi.


title: Logiikka

text: Aristoteelinen logiikka sai alkunsa Aristoteleen teoksissa "Ensimmäinen analytiikka" ja "Tulkinnasta", jotka ovat osa kokoelmaa "Organon". Nykyisin monet katsovat, ettei Aristoteleen järjestelmällä ole juuri muuta kuin historiallista arvoa, koska propositio- ja predikaattilogiikka ovat syrjäyttäneet sen. Termilogiikkaa on kuitenkin yhä edelleen pyritty laajentamaan, ja sitä on hyödynnetty argumentointiteoriassa, tekoälytutkimuksessa ja oikeustieteessä.


title: Logiikka

text: Propositiologiikka eli lauselogiikka tai lausekalkyyli on logiikan alue, jossa tutkitaan propositiosymboleja (kuten formula_1, formula_2, formula_3) sekä luonnollisen kielen lausekonnektiiveja (kuten ”ei”, ”ja” ja ”tai”) vastaavia loogisia konnektiiveja (kuten formula_4) sisältävien formaalikielen lauseiden ominaisuuksia. Näistä ominaisuuksista keskeisimpiä ovat totuus ja lauseiden väliset päättelysuhteet. Propositiologiikka on välttämätön pohja kaikille muille logiikan lajeille.


title: Logiikka

text: Predikaattilogiikka eli predikaattikalkyyli on logiikan osa-alue, jolla tutkitaan tietynlaisia formaalikieliä. Predikaattilogiikka jakautuu ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikkaan ja korkeampien kertalukujen predikaattilogiikoihin. Jälkimmäisten kohdalta mielenkiinto kohdistuu yleensä vain toisen kertaluvun predikaattilogiikkaan. Predikaattilogiikka laajentaa propositiologiikan aakkostoa muun muassa universaali- ( formula_5 ) ja eksistenssikvanttoreilla ( formula_6 ). Ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikassa on mahdollista kvantifioida yli muuttujien, korkeamman kertaluvun logiikoissa voidaan kvantifioida yli ominaisuuksien ja käsitellä ominaisuuksien ominaisuuksia.


title: Logiikka

text: Predikaattilogiikan keksijänä pidetään yleensä Gottlob Fregeä. Nykyinen ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikan muotoilu on peräisin David Hilbertiltä ja Wilhelm Ackermannilta. Toisen kertaluvun predikaattilogiikkaa ovat kehittäneet ennen kaikkea George Boolos ja Stewart Shapiro, ja sitä on kritisoinut ennen kaikkea Willard Van Orman Quine.


title: Logiikka

text: Predikaattilogiikan kehittäminen mahdollisti sen, että loogikot saattoivat ensimmäistä kertaa ilmaista luonnollisen kielen väittämät loogisella syntaksilla tarpeellisessa laajuudessa. Predikaattilogiikka mahdollisti myös matematiikan formalisoinnin, ja vaikutti näin matemaattisen logiikan, joukko-opin ja malliteorioiden kehitykseen.


title: Logiikka

text:
Modaalilogiikka on logiikan alue, jolla tutkitaan aleettisten modaliteettien eli välttämättömyyden ja mahdollisuuden loogisia piirteitä. Usein termi ”modaalilogiikka” ymmärretään kokonaisnimityksenä kaikkien
modaliteettien loogiikoille. Muita modaliteetteja ovat muun muassa episteeminen, temporaalinen ja deonttinen.


title: Logiikka

text: Modaliteettien tutkimus on peräisin jo Aristoteleelta. Enemmän kehitystä alalla tapahtui kuitenkin vasta Clarence Irving Lewisin tutkimusten myötä. Hänen työnsä saivat aikaan uuden tutkimuksen aallon, jonka myötä modaliteettien tutkimus laajeni deonttiseen ja episteemiseen logiikkaan. Arthur Prior käytti samaa lähestymistapaa temporaaliseen logiikkaan. Saul Kripke kehitti kehyssemantiikan, joka antoi tietä graafiteorisille modaliteettien tarkastelutavoille. Se on puolestaan vaikuttanut dynaamiseen logiikkaan, jota sovelletaan komputationaalisessa lingvistiikassa ja tietojenkäsittelytieteessä.


title: Logiikka

text: ”Matemaattinen logiikka” viittaa kahteen erilliseen tutkimusalueeseen: toisaalta formaalisen logiikan menetelmien soveltamiseen matematiikkaan ja matemaattiseen päättelyyn, ja toisaalta matemaattisten menetelmien soveltamiseen formaalisen logiikan esittämisessä ja analysoinnissa.


title: Logiikka

text: Varhaisin matematiikan ja geometrian käyttö logiikassa ja filosofiassa löytyy jo antiikin Kreikasta Eukleideelta, Platonilta ja Aristoteleelta. Rohkein yritys soveltaa logiikkaa matematiikkaan on epäilemättä ollut filosofi-loogikoiden Gottlob Frege ja Bertrand Russell logisismi. Heidän ajatuksensa oli, että matemaattiset teoriat olivat loogisia tautologioita, ja he pyrkivät osoittamaan tämän palauttamalla matematiikan logiikkaan. Tämä kuitenkin epäonnistui, mistä esimerkkinä Fregen ohjelman lamaannuttanut Russellin paradoksi ja Hilbertin ohjelman romuttanut Gödelin epätäydellisyyslause.


title: Logiikka

text: Sekä Hilbertin ohjelma että Gödelin vastine siihen olivat riippuvaisia toisesta matemaattisen logiikan osa-alueesta, matematiikan soveltamisesta logiikkaan todistusteorian muodossa. Vaikka epätäydellisyysteoreema oli luonteeltaan negatiivinen, Gödelin täydellisyyslause oli malliteorian tulos ja osoittaa, kuinka lähellä logisismi oli osoittautua todeksi: jokainen täsmällisesti määritelty matemaattinen teoria voidaan esittää ensimmäisen kertaluvun logiikan teorialla; Fregen todistuskalkyyli pystyi kuvaamaan koko matematiikan, vaikka ei "vastaakaan" sitä. Näin matemaattisen logiikan kaksi osa-aluetta osoittautuvat toisiaan täydentäviksi.


title: Logiikka

text: Jos todistusteoria ja malliteoria ovatkin olleet matemaattisen logiikan perusta, ne ovat muodostaneet vasta kaksi sen neljästä tukipilarista. Joukko-oppi sai alkunsa Georg Cantorin äärettömyyden tutkimuksista ja se on tuottanut monet matemaattisen logiikan haastavimmista ja merkittävimmistä ongelmista (kuten Cantorin lause, valinta-aksiooma ja kontinuumihypoteesi). Rekursioteoria kuvaa laskentaa logiikan ja aritmetiikan avulla. Sen klassisimpia saavutuksia ovat Alan Turingin Entscheidungsproblemin osoittaminen ratkaisemattomaksi sekä Churchin-Turingin teesi. Nykyisin rekursioteoria tutkii ennen kaikkea monimutkaisuuksia ja ongelmien (tehokasta) ratkeavuutta.


title: Logiikka

text: Filosofinen logiikka käsittelee luonnollisen kielen formaaleja määrittelyjä. Useimmat filosofit olettavat, että logiikka voi kuvata ”normaalia” oikeaa päättelyä, jos voidaan löytää oikea menetelmä kääntää tavallista kieltä tälle logiikalle. Filosofinen logiikka jatkaa aikaisempaa ennen matemaattisen logiikan syntyä ”logiikaksi” kutsutun filosofian osa-alueen perinnettä. Se on matemaattista kiinnostuneempi luonnollisen kielen ja logiikan välisistä suhteista. Seurauksena filosofiset loogikot ovat vaikuttaneet paljon epästandardien logiikoiden (kuten vapaa logiikka, temporaalinen logiikka) sekä perinteisen logiikan laajennosten (kuten modaalilogiikka) sekä niiden epästandardien semantiikkojen kehitykseen.


title: Logiikka

text: Logiikka liittyy läheisesti kielifilosofiaan, joka tutkii, kuinka kielemme liittyy ajatteluumme. Logiikan sekä logiikan ja tavallisen puheen välisen suhteen tutkimus voi myös auttaa filosofia muotoilemaan omat argumenttinsa paremmin sekä arvostelemaan muiden argumentteja. Kielifilosofia koki 1900-luvulla mullistuksen Ludwig Wittgensteinin töiden myötä.


title: Logiikka

text: Logiikka tuli tietojenkäsittelytieteen keskiöön Alan Turingin töiden myötä. Turingin Entscheidungsproblem seurasi Gödelin epätäydellisyysteoreemaa, ja tästä kehittynyt ajatus yleisestä Turingin koneesta oli keskeinen 1940-luvun tietokonetekniikan kehitykselle.


title: Logiikka

text: 1950- ja 1960-luvuilla tutkijat ennustivat, että kun inhimillinen tietämys olisi ilmaistavissa logiikalla ja matemaattisella notaatiolla, tämä mahdollistaisi ajattelevien koneiden eli tekoälyn kehittämisen. Tämä osoittautui odotettua vaikeammaksi, johtuen ajattelun monimutkaisuudesta. Logiikkaohjelmoinnissa (kuten Prolog-kielessä) tietokoneohjelma koostuu joukosta aksioomia ja sääntöjä, ja ohjelma laskee niiden seuraukset vastatakseen esitettyyn kysymykseen.


title: Logiikka

text: Nykyään logiikkaa käytetään laajalti tietojenkäsittelytieteessä ja tekoälytutkimuksessa, ja nämä alat tarjoavat formaalille ja epäformaalille logiikalle paljon uusia ongelmia. Formaalikielten analysointi on osa tietojenkäsittelyn teoriaa, ja se käsittää ohjelmointikielten formaalit semantiikat sekä menetelmät (kuten Hoaren logiikka). Boolen logiikka on keskeistä tietokoneiden laitteistojen kannalta. Tekoälytutkimuksessa hyödynnetään modaalilogiikkaa ja oletuslogiikkaa tietämyksen esittämisen formalismeissa ja menetelmissä, Hornin klausuulia logiikkaohjelmoinnissa, sekä kuvauslogiikkaa. Lisäksi intuitionistista logiikkaa hyödynnetään ohjelmointikielten tyyppijärjestelmissä.


title: Logiikka

text: Tietokoneet ovat myös hyödyllinen työväline loogikoille. Tietokoneita voidaan käyttää apuna muun muassa symbolisen ja matemaattisen logiikan todistuksissa. Koneet voivat löytää ja tarkistaa todistuksia käyttämällä teoreemojen automaattista todistamista, sekä käsitellä todistuksia, jotka ovat liian pitkiä kirjoitettaviksi auki käsin.


title: Logiikka

text: Antiikin aikana logiikan tarkoituksena oli ennen kaikkea hyvien argumenttien erottaminen huonoista. Tämä vaikutin on edelleen olemassa logiikassa, vaikka se ei enää olekaan yhtä keskeisessä osassa, ja logiikka voidaan nähdä erityisesti deduktiivisen päättelyn tutkimisena.


title: Logiikka

text: Usein sanotaan, että deduktiivista päättelyä on päättely yleisestä yksityiseen ja induktiivista päättelyä vastaavasti päättely yksityisestä yleiseen. Tämä ei kaikilta osin pidä paikkaansa. Esimerkiksi täydellinen luetteleva induktio etenee yksityisestä yleiseen mutta on deduktiivista päättelyä. Deduktiivinen päättely on päättelyä, joka säilyttää välttämättä totuuden, mutta ei objektiivisessa mielessä lisää informaatiota. Induktiivinen päättely taas ei välttämättä säilytä totuutta mutta lisää informaatiota.


title: Logiikka

text: Esimerkki 1


title: Logiikka

text: Esimerkissä 1 päättely on deduktiivista. Jos on olemassa tietty joukko (nuoret), jonka kaikki jäsenet toteuttavat tietyn ominaisuuden (käyttävät huumeita), niin on mahdotonta ajatella tilannetta, jossa jokin yksittäinen olio (Esko) kuuluisi tähän joukkoon, mutta ei toteuttaisi kyseistä ominaisuutta – jos kerran kaikki joukon jäsenet sen toteuttavat. Toisin sanoen, päättelyn pätevyys ynnä muu mielessä riippuu ainoastaan siitä, seuraako johtopäätös premisseistä, ei siitä, ovatko premissit tosia.


title: Logiikka

text: Esimerkki 2Esimerkissä 2 päättely ei ole deduktiivista, vaan induktiivista. Induktiivisessa päättelyssä johtopäätöksen totuus ei ole oletusten totuuden välttämätön seuraus.


title: Logiikka

text: Joskus päättely saattaa vaikuttaa pätevältä, vaikka se ei olekaan deduktiivista.


title: Logiikka

text:
Esimerkki 3
Esko on mies.
Siis: Esko ei ole nainen.


title: Logiikka

text: Esimerkin 3 päättely ei ole deduktiivista. Se vaikuttaa kuitenkin pätevältä, koska olemme taipuvaisia implisiittisesti olettamaan eksplisiittisesti mainitun oletuksen (Esko on mies) lisäksi, että ”jos jokin on mies, niin tämä jokin ei ole nainen”. Termi ’jokin’ viittaa tässä kaikkiin yksilöihin, jotka ylipäätään voivat tulla kyseeseen jonkin ominaisuuden toteuttajina. Esimerkin 3 päättely on niin sanottu "enthymeme" eli epätäydellisesti ilmaistu syllogismi. Päättelystä saadaan deduktiivinen lisäämällä siihen mainitsematta jätetty lisäoletus seuraavasti:


title: Logiikka

text:
Esimerkki 4
Esko on mies.
Jos jokin on mies, niin tämä jokin ei ole nainen.
Siis: Esko ei ole nainen.


title: Logiikka

text: Looginen analyysi voi usein "paljastaa" jonkin todellisuutta koskevan piilevän oletuksen, kuten tässä sen, että miehet eivät ole naisia. Esimerkin 3 päättely voi joissakin yhteyksissä olla pätevää, esimerkiksi uimahallissa Eskon pohtiessa kumpaan pukuhuoneeseen hänen tulisi mennä. Mutta loogisesti pätevää, deduktiivista se ei ole.


title: Logiikka

text: Logiikassa argumentit ovat lausejonoja, joiden viimeinen lause on johtopäätös edellisistä lauseista, alkuehdoista eli premisseistä. Perinteinen näkökulma keskittyy argumenttiskeemoihin. Argumenttiskeemat ovat käsitteellisiä rakenteita, joiden pätevyys perustuu niiden loogiseen muotoon.


title: Logiikka

text:
Esimerkki 5
Jos formula_7, niin formula_8.
formula_7.
Siis: formula_8.


title: Logiikka

text:
Esimerkissä 5 esitetty päättely on pätevä muotonsa perusteella. Johtopäätöksen formula_8 "seuraaminen" premisseistä ei perustu formula_7:n ja formula_8:n sisältöön, vaan muotojen ”Jos formula_7, niin formula_8.” ja ”formula_7.” yhteyteen. Ensimmäisen premissin mukaan
formula_7 on formula_8:n "riittävä" edellytys, ja jälkimmäisen mukaan tämä riittävä edellytys formula_7 vallitsee.


title: Logiikka

text: Esimerkin 5 argumenttiskeemaa voidaan soveltaa sijoittamalla lausemuuttujien formula_7 ja formula_8 paikalle lauseita.


title: Logiikka

text:
Esimerkki 6 Olkoon formula_22”Esko ui” ja formula_23”Esko kastuu”.
Jos Esko ui, niin Esko kastuu.
Esko ui.
Siis: Esko kastuu.


title: Logiikka

text: Se, että premissien itsensä totuus saattaa perustua niiden sisältöön, ei kuulu logiikkaan, koska argumenttiskeemat eivät väitä mitään premissien totuudesta. Ne vain toteavat, mitä seuraa loogisesti, "jos" tietyt premissit ovat tosia. Tämä selvenee, kun esimerkki 5 esitetään seuraavassa muodossa:


title: Logiikka

text:
Esimerkki 7
Jos jos formula_7, niin formula_8 ja formula_7, niin formula_8.


title: Logiikka

text: Esimerkistä 7 huomataan helposti, että loogisesti monimutkaisemmat luonnollisen kielen ilmaisut ovat melko hankalia hahmottaa. Ensimmäinen jos-sana viittaa premissien mahdolliseen totuuteen, jälkimmäinen jos-sana on osa ensimmäistä premissiä. Ilmaisua voidaan selventää sulkeilla:


title: Logiikka

text:
Esimerkki 8
Jos ([jos formula_7, niin formula_8] ja formula_7), niin formula_8.


title: Logiikka

text:
Olkoon formula_32”(jos formula_7, niin
formula_8)”. Argumentin premissit ovat nyt formula_35
ja formula_7. Päädytään seuraavaan muotoon:


title: Logiikka

text:
Esimerkki 9
Jos (formula_35 ja formula_7), niin formula_8.


title: Logiikka

text: Esimerkin 5 argumentti on siis jono formula_40.


title: Logiikka

text:
Loogisen argumentin yleinen muoto on jono
formula_41, jossa
formula_42 ovat premissejä ja
formula_43 johtopäätös.


title: Mainilan laukaukset

text: Mainilan laukaukset oli Mainilan kylässä tapahtunut, Neuvostoliiton lavastama välikohtaus, joka johti Suomen ja Neuvostoliiton välisen hyökkäämättömyyssopimuksen yksipuoliseen purkamiseen. Neljä päivää myöhemmin alkoi Suomen ja Neuvostoliiton välinen talvisota Neuvostoliiton hyökätessä Suomeen.


title: Mainilan laukaukset

text: Neuvostoliiton mukaan 26. marraskuuta 1939 sen alueella sijaitsevassa Mainilan rajakylässä Valkeasaaressa oli kuollut neljä harjoituksissa ollutta rajajoukkojen sotilasta Suomen puolelta tulleeseen tykki- ja heitintuleen.


title: Mainilan laukaukset

text: Venäläiset ovat myöhemmin myöntäneet kyseessä olleen Neuvostoliiton itse lavastama tykistöisku, jonka tarkoituksena oli saada Suomi näyttämään hyökkääjältä talvisodassa. Mainila ei tuolloin ollut Suomen tykistön kantaman sisällä, koska tykit oli Mannerheimin nimenomaisesta käskystä vedetty kauaksi rajalta, sillä Neuvostoliiton odotettiin järjestävän jonkin tapahtuneen kaltaisen provokaation.


title: Mainilan laukaukset

text: Suomi tarjoutui selvittämään tapausta yhteistyössä Neuvostoliiton kanssa. Neuvostoliitto kuitenkin sanoi irti voimassa olleen hyökkäämättömyyssopimuksen.


title: Mainilan laukaukset

text: Neuvostoliiton ulkoministeri Molotov lähetti 26. marraskuuta 1939 Suomen Moskovan-lähettiläs Yrjö-Koskiselle nootin, jonka mukaan Suomen puolelta oli sanottuna päivänä klo 15.45 ammuttu seitsemän tykistön laukausta Neuvostoliiton puolelle. Nootin mukaan ne olivat surmanneet kolme sotamiestä ja yhden aliupseerin sekä haavoittaneet seitsemää sotamiestä ja kahta päällystön jäsentä. Nootissa sanottiin edelleen:


title: Mainilan laukaukset

text:
Neuvostoliiton propagandaviranomaiset käyttivät Mainilan laukauksia viipymättä hyväkseen Neuvostoliiton väestön mielialan muokkaamisessa. Jo seuraavana yönä järjestettiin uhkaavia mielenosoituksia työpaikoilla, joilla oli meneillään yövuoro, ja seuraavana päivänä mielenilmaukset jatkuivat. Eri puolilla maata vaadittiin ”kapitalistien aseistamien suomalaisten kulakkijoukkojen siirtämistä pois Neuvostoliiton rajan ulottuvilta”, ”Cajanderin ja muiden kapitalismin rosvopäälliköiden karkottamista puolalaisten Beckin ja Mościckin seuraan” sekä ”suomalaisten seikkailijoiden pyyhkäisemistä maan pinnalta”.
Samantapainen propagandakampanja oli järjestetty jo aiemmin, ennen puna-armeijan hyökkäystä Puolaan. Syyskuun 14. päivänä 1939, jolloin Hitlerin Saksa oli miehittänyt jo miltei kokonaan sen osan Puolasta, joka sille oli varattu Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisessa lisäpöytäkirjassa, Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja "Pravda" oli syyttänyt Puolan ”johtavia piirejä” vähemmistökansallisuuksien sortamisesta. Lehti oli muistuttanut lukijoitaan siitä, että Puolan alueella asui kahdeksan miljoonaa ukrainalaista ja kolme miljoonaa valkovenäläistä. Kun puna-armeija oli ollut valmis miehittämään sille varatun alueen Puolasta, ulkoministeri Vjatšeslav Molotov oli julistanut Neuvostoliiton velvollisuutena olleen kiirehtiä suojelemaan heimoveljiään, jotka olivat Puolan valtion hajottua jääneet alttiiksi ”kaikenlaisille vaaroille”.


title: Mainilan laukaukset

text: Neuvostoliiton nootin vuoksi Suomen hallitus pani välittömästi toimeen tutkimuksen asiasta. Siinä todettiin, että Suomen puolella oli kyllä kuultu tykinlaukauksia, mutta niitä ei ollut voitu ampua Suomen puolelta. Seuraavana päivänä Yrjö-Koskinen välitti Molotoville Suomen hallituksen vastausnootin, jossa tapahtumissa todettiin:


title: Mainilan laukaukset

text: Nootissa todettiin edelleen, että Suomessa ei tykistöä ollut sijoitettu niin lähelle rajaa, että niillä olisi edes voitu ampua Neuvostoliiton puolelle. Kuitenkin Suomen hallitus oli valmis neuvottelemaan siitä, että molemmin puolin joukot siirrettäisiin tietyn matkan päähän rajasta. Nootissa ehdotettiin myös, että molempien maiden raja-asiamiehet yhdessä selvittäisivät tapauksen sen mukaan kuin asiasta oli sovittu vuonna 1928 tehdyssä, raja-asiamiehiä koskevassa sopimuksessa.


title: Mainilan laukaukset

text: Molotov jätti 28. marraskuuta Yrjö-Koskiselle uuden nootin, jossa Suomen hallituksen vastausnootin katsottiin kuvastavan ”Suomen hallituksen syvää vihamielisyyttä Neuvostoliittoa kohtaan” ja johtavan ”molempien maiden välisten suhteiden äärimmäiseen kärjistymiseen”. Nootissa sanottiin edelleen:


title: Mainilan laukaukset

text: Samassa nootissa Neuvostoliitto ilmoitti myös irtisanovansa vuonna 1934 tehdyn hyökkäämättömyyssopimuksen, vaikka sitä ei sopimuksen mukaan olisi voitu edes irtisanoa ennen vuotta 1945.


title: Mainilan laukaukset

text: Yrjö-Koskinen välitti Molotoville vielä 29. marraskuuta uuden nootin, jossa vedottiin hyökkäämättömyyssopimuksen 5. artiklaan. Sen mukaan kaikki Suomen ja Neuvostoliiton väliset riidat, olivatpa ne mitä laatua tahansa, oli ratkaistava oikeudenmukaisuuden hengessä ja yksinomaan rauhallisin keinoin. Nootissa ehdotettiin erityisen sovittelulautakunnan kutsumista koolle käsittelemään syntynyttä erimielisyyttä tai vaihtoehtoisesti alistamaan ratkaisu ulkopuolisen puolueettoman välittäjän suoritettavaksi. Suomi ilmoitti myös olevansa valmis siirtämään Karjalankannaksella olevat joukot, raja- ja tullivartiojoukkoja lukuun ottamatta, ”sellaiselle etäisyydelle Leningradista, ettei voida väittääkään niiden uhkaavan sen turvallisuutta.”


title: Mainilan laukaukset

text: Suomen hallituksen 29. marraskuuta lähettämään noottiin ei vastattu. Mutta ennen kuin Yrjö-Koskinen oli saattanut sen perille, hän joutui vastaanottamaan Neuvostoliitolta vielä yhden nootin:


title: Mainilan laukaukset

text: Tämä nootti merkitsi siis Neuvostoliiton ja Suomen välisten diplomaattisten suhteiden katkaisemista.