title: Björn Ulvaeus

text: Ulvaeus levytti 1960-luvulla neljä omaa singleä, mutta hänen soolouransa ei koskaan ottanut siipiä alleen, vaan hän jatkoi yhä tiiviimmin yhteistyötä Benny Anderssonin kanssa. Vuonna 1970 Ulvaeus ja Andersson ryhtyivät julkaisemaan levyjä kaksistaan. Ulvaeus tapasi Agnetha Fältskogin televisioesiintymisen yhteydessä vuonna 1969. He menivät naimisiin 6. heinäkuuta 1971. Heillä on liitosta kaksi lasta, Linda (s. 1973) ja Christian (s. 1977). Pari erosi 1979. Vuonna 1981 Ulvaeus meni naimisiin Lena Källersjön kanssa, ja tästä liitosta hänellä on kaksi lasta, Emma ja Anna.


title: Björn Ulvaeus

text: Ulvaeus nousi maailmanmaineeseen, kun Abba voitti vuonna 1974 Eurovision laulukilpailun kappaleella ”Waterloo”. Yhtyeen hajottua Ulvaeus on jatkanut musiikin tekemistä Benny Anderssonin kanssa. Kaksikko on kirjoittanut musikaalit "Chess" (1984), "Kristina från Duvemåla" (1995) (Vilhelm Mobergin kirjojen pohjalta) ja "Mamma Mia!" (2000), joista jälkimmäinen perustuu Abban tunnetuiksi tekemiin sävellyksiin.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Anni-Frid "Frida" Synni Lyngstad (s. 15. marraskuuta 1945 Norja) on ruotsalainen muusikko. Hänet tunnetaan erityisesti ruotsalaisen Abba-yhtyeen laulajana.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Lyngstadin isä oli saksalainen sotilas Alfred Haase, ja äiti oli norjalainen Synni Lyngstad. Synni Lyngstad kuoli 21-vuotiaana tyttärensä ollessa vasta kaksivuotias. Tämän jälkeen Lyngstadin isoäidistä tuli hänen huoltajansa. Joitakin vuosia myöhemmin he muuttivat Ruotsiin, mistä isoäiti sai töitä ompelijana. Lyngstad lopetti koulunkäyntinsä 13-vuotiaana ryhtyäkseen laulajaksi.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Lyngstad oli toinen Abba-yhtyeen kahdesta laulajasta. Hänen suurelta osin laulamiaan Abba-kappaleita ovat muun muassa "Fernando", "Knowing Me, Knowing You", "Money, Money, Money", "Super Trouper" ja "I Have a Dream". Lyngstadin mezzosopraano tulee oikeuksiinsa kappaleessa "The Day Before You Came", jonka instrumentaaliosissa hän laulaa taustalla stemmoja oopperamaisella tavalla. Abban lopetettua toimintansa vuonna 1982 Lyngstad lähti soolouralle. Hän on esiintynyt Suomessa kahdesti, Helsingissä vuosina 1984 ja 1996. Ensimmäinen esiintyminen oli osa "Shine"-albumin promootiokiertuetta, jälkimmäinen puolestaan Svenska Teaternin järjestämässä hyväntekeväisyysgaalassa.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Vuonna 2005 julkaistiin Lyngstadin 60-vuotispäivän kunniaksi DVD-boxi, joka esittelee laajasti muun muassa hänen televisioesiintymisiään ja soololevyt "Ensamista" alkaen.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Lyngstad oli vuosina 1964–1969 naimisissa Ragnar Fredrikssonin kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta, Hans Ragnar Fredriksson (s.26.1.1963) ja Ann Lise-Lotte Fredriksson (s. 25.2.1967). Abba-aikoina Lyngstad oli avo- ja avioliitossa Benny Anderssonin kanssa. Abban lopetettua hän muutti pois Ruotsista ensin Lontooseen ja myöhemmin Sveitsiin. Siellä hän tapasi viimeisimmän aviomiehensä, golfkenttäarkkitehti prinssi Ruzzo Reussin. Prinssi Reuss kuoli syöpään 49-vuotiaana vuonna 1999. Lyngstadin tytär Lise-Lotte kuoli auto-onnettomuudessa asuinmaassaan Yhdysvalloissa vuonna 1998.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Lyngstad suunnitteli uutta levyä hyvin menestyneen "Djupa andetagin" jälkeen vuonna 1998, mutta traagiset tapahtumat saivat hänet muuttamaan mielensä. Joitakin demonauhoituksia on olemassa, mutta projekti jäädytettiin.


title: Anni-Frid Lyngstad

text: Lyngstad on myöhemminkin levyttänyt yksittäisiä kappaleita, mm. italialaisen Filippa Giordanon ja Deep Purple -yhtyeen Jon Lordin kanssa.


title: Kvartetti

text: Kvartetti on neljän soittajan tai laulajan ryhmä, joka esittää musiikkia. Vastaavasti kvartetto sävellys, joka on kirjoitettu tällaista kokoonpanoa varten.


title: Kvartetti

text: Tyypillinen kvartetti on jousikvartetti. Se muodostuu kahdesta viulusta, yhdestä alttoviulusta ja sellosta. Yksi ensimmäisistä jousikvartettojen säveltäjistä oli Joseph Haydn. Klassismin aikana jousikvartetot oli tarkoitettu amatöörien esitettäväksi eikä niitä julkaistu partituurina vaan jokainen soittaja näki vain oman stemmansa. Haydnin jousikvartettoihin kuuluvat esimerkiksi opus 33:en kuusi erityisen nokkelaa, kepeää ja melodista kvartettoa. Kvartettojen menuetit, jotka on nimetty scherzoiksi (ital. "vitsaillen"), pilailevat hovitanssin kustannuksella rikkomalla tanssin rytmikuvioita yllättävillä tauoilla. Opus 33:n muissakin osissa on paljon huumoria.


title: Kvartetti

text: Toinen yleinen kvartettityyppi on pianokvartetti joka koostuu viulusta, alttoviulusta, sellosta ja pianosta. Myöhemmin taidemusiikin piirissä on sävelletty kvartettoja hyvin erilaisille kokoonpanoille. Esimerkiksi säveltäjä Olivier Messiaenin toisen maailmansodan aikana sotavankileirillä kirjoittama "Quatuor pour la fin du temps" ("Maailmanlopun kvartetto") on tehty viululle, klarinetille, sellolle ja pianolle.


title: Kvartetti

text: Jazz-musiikissa on torvisoitin-, kitara- ja saksofonikvartetteja.


title: Suosikki

text: Suosikki oli suomalainen vuosina 1961–2012 julkaistu Suomen pitkäikäisin nuortenlehti. Sen kustantajana toimi Otavamedia Oy. Pitkään menestynyt lehti lopetettiin kannattamattomana aivan vuoden 2012 lopussa. 35 vuotta (1968–2003) päätoimittajana toimi Jyrki Hämäläinen, ja "Suosikkia" onkin kutsuttu Hämäläisen elämäntyöksi.


title: Suosikki

text: Alkujaan "Suosikki" oli Fazerin levy-yhtiön vastaveto Scandian "Iskelmä"-musiikkijulkaisulle. Se perustettiin Fazerin "Musiikkiviesti"-lehden jatkoksi. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi elokuussa 1961. Aluksi kyseessä oli iskelmämusiikkijulkaisu, mikä ei kuitenkaan johtanut menestykseen, ja pian "Suosikkia" alettiin suunnata nimenomaan nuorten musiikkilehdeksi.


title: Suosikki

text: Uutta linjaa alkoi vetää vuonna 1963 Isto Lysmä. Hän ideoi lehdelle muun muassa tunnusomaiseksi tulleet jättikoon keskiaukeamajulisteet. Kahdeksan lehtisivun kokoiset julisteet oli painettu 2-väritekniikalla (musta ja punainen), mikä antoi vaikutelman väripainatuksesta. Aikana ennen popkulttuurin tarjonnan tulvaa "Suosikin" painoarvo kasvoi Suomen nuorisokulttuurissa omaan luokkaansa. Lehden kanteen ja sisäaukeaman julisteisiin pääsy oli haviteltava saavutus kotimaisille populaarimusiikin tähdille.


title: Suosikki

text: 1960- ja 1970-luvuilla Suosikin kilpailijoita olivat nuorisolle suunnatut lehdet "Stump", päätoimittajanaan Ilkka Sysimetsä eli Frederik sekä "Intro", jonka päätoimittajana oli Markku Veijalainen. "Suosikin" tuolloinen kustantaja, Lehtimiehet Oy:n omistaja Urpo Lahtinen osti kuitenkin kilpailijat yksitellen pois vain lopettaakseen ne. Ostettujen lehtien tilaajille tarjottiin Suosikkia, jonka levikki oli parhaimmillaan yli 150 000 kappaletta. Suosikin alkuperäinen pääkilpailija, Scandia-musiikin kustantama "Iskelmä" lopetti vuonna 1967.


title: Suosikki

text:
Vuonna 1968 "Suosikin" päätoimittaja Isto Lysmä siirtyi saman kustantajan "Nyrkkiposti"-miestenlehden päätoimittajaksi ja Jyrki Hämäläisestä tuli "Suosikin" päätoimittaja aina vuoteen 2003 saakka, jolloin häntä seurasi tehtävässä Katja Ståhl. Ståhl lopetti "Suosikin" päätoimittajana 31. joulukuuta 2007. Ståhlin seuraaja oli 4. tammikuuta 2008 alkaen toimittaja Ville Kormilainen. Lehden viimeinen määräaikainen päätoimittaja oli Elli Mäkilä.
Vuosikymmenien varrella lehdelle ominaisiksi tulleita oheiskäsitteitä ja ilmiöitä olivat muun muassa Miss Farkku Suomi -kilpailu ja elokuisin ilmestynyt erityislaaja "kultaturbo-numero". "Suosikki" järjesti myös joka lehdessä äänestyksiä parhaasta muusikosta, näyttelijästä ja urheilijasta. Suosikissa ilmestyi myös sarjakuvia, joihin kuului muun muassa Mauri Kunnaksen "Nyrok City", jota julkaistiin "Suosikissa" vuosina 1979–1986.


title: Suosikki

text: Viimeisinä vuosinaan Suosikki-lehteä muokattiin lähinnä tytöille suunnatuksi, ja se alkoi keskittyä musiikin ohella muun muassa tyttöjen muotiin. Tuolloin Suosikin kannattavuus alkoi laskea tuntuvasti, varsinkin kun sen kilpailijana oli menestyneempi tyttöjenlehti "Demi". Otavamedia ilmoitti 19. syyskuuta 2012 lopettavansa "Suosikin" julkaisemisen kannattamattomana. Lopettamista perusteltiin myös nuorison mediankäytön muutoksilla, internetkulttuurin vakiintumisena sekä musiikin kulutuksen pirstaloitumisella. Viimeinen lehti ilmestyi joulukuussa 2012.


title: Ympäristöliike

text: Ympäristöliike on ympäristönsuojelun hyväksi toimiva kansanliike. Suomessa ympäristöliikkeeseen liittyvinä kansalaisjärjestöinä voidaan pitää muun muassa Suomen luonnonsuojeluliittoa ja useita muita luontojärjestöjä.


title: Ympäristöliike

text: Suomen luonnonsuojeluaatteen lähtölaukauksena on usein pidetty tutkimusmatkailija A. E. Nordenskjöldin kirjoitusta ”Ehdotus valtiopuistojen perustamiseksi Pohjoismaihin” vuodelta 1880. Nordenskjöldin jälkeen kasvitieteen professori J. P. Norrlin kirjoitti vuonna 1898 harvinaisten lajien suojelusta ja pienten yksityisten rauhoitusalueiden perustamisesta. Ensimmäiset suojeluyhdistykset oli kuitenkin jo perustettu ennen tätä. Muun muassa Sakari Topelius perusti Helsinkiin jo vuonna 1870 lintujen suojeluun pyrkineen yhdistyksen. Vuonna 1880 näissä yhdistyksissä oli jo 30 000 jäsentä. Topelius oli myös perustamassa vuonna 1874 Helsingin eläinsuojeluyhdistystä.


title: Ympäristöliike

text: DDT:n maine muuttui Rachel Carsonin vuoden 1962 kirjan Äänetön kevät (engl. "Silent Spring") myötä. Kirjassa Carson esitti joukon argumentteja, joiden pohjalta DDT kiellettiin varotoimenpiteenä.


title: Ympäristöliike

text: Vihreät puolueet nousivat parlamenttiin ensiksi Saksan liittotasavallassa, jossa myös vihreät-nimitys vakiintui. Suomessa vihreän puolueen alku sijoittuu vuoteen 1979, kun syntyi kansanliike Koijärven lintujärven suojelemiseksi. Löyhästi järjestäytynyt liike sai vuoden 1983 vaaleissa eduskuntaan kaksi kansanedustajaa. Osin eduskunnan vihreiden taustajärjestöksi perustettiin 1987 Vihreä liitto, joka rekisteröityi puolueeksi 1988.


title: Young Love (elokuva)

text: Young Love on Arto Lehkamon ohjaama, vuonna 2001 ensi-iltansa saanut elokuva, joka sijoittuu Helsingin esikaupunkialueelle.


title: Young Love (elokuva)

text: Elokuva kertoo 13-vuotiaan Jukan (Joonas Nordman) rakastumisesta malliksi haluavaan 19-vuotiaan Johannaan. Valokuvaamista harrastava Jukka auttaa Johannan mallikilpailun voittoon. Mallimailmassa itsenäisesti toimeentuleva Johanna kuitenkin hylkää Jukan, koska tämä on liian nuori.


title: Kansanperinne

text: Kansanperinteellä tarkoitetaan monenlaisia perinteitä ja kulttuurin muotoja, jotka liittyvät johonkin etniseen ryhmään. Kansanperinteisiin kuuluu tarinoita, legendoja, uskomuksia, näkemyksiä, tapoja, käytäntöjä ja teknologioita. Kansanperinteeksi käsitetään yleensä myös ryhmän alkuperäiset muinaisuskonnot eli "etniset uskonnot", kuten myös suuriin maailmanuskontoihin liittyvät paikalliset perinteet.


title: Kansanperinne

text: Yleensä katsotaan, että kansanperinne on "elävää perinnettä", eli sukupolvelta toiselle kirjoitetun tekstin sijasta puheen ja toiminnan avulla siirtynyttä kulttuuria.


title: Kansanperinne

text: Kansanperinne katsotaan usein luonnolliseksi ja alkuperäiseksi. Se on etnisen ryhmän "tavallisten" jäsenten omista lähtökohdistaan käsin ylläpitämää ja kehittämää perinnettä. Kansanperinnettä eivät ole oppi- tai keinotekoisesti luodut tai korkeamman auktoriteetin tai määräysvallan taholta ylläpidetyt perinteet. Poikkeukseksi kuitenkin nähdään usein oppineiden ja vallanpitäjien pyrkimykset elvyttää ja ylläpitää kansan omia alkuperäisiä perinteitä.


title: Kansanperinne

text: Kansanperinteessä on tietty rahvaanomaisuuden ja ei-yläluokkaisuuden leima. Kansanperinteeksi ei yleensä katsota esimerkiksi yläluokan, oppineiston tai vallanpitäjien omia perinteitä, joita tavallinen kansa ei jaa. Sen sijaan esimerkiksi työväestön oma perinne nähdään helpommin kansanperinteeksi.


title: Kansanperinne

text: Alan Dundesin tunnetun esseen mukaan kansanperinteeseen kuuluvat ainakin kansantarinat ja muu sanallinen perinne, musiikki, perinteiset esineet ja rakennukset, uskonto ja uskomukset sekä ruokaperinne.


title: Kansanperinne

text: Nykyajan uutta kansanperinnettä ovat muun muassa urbaanit legendat ja salaliittoteoriat.


title: Kansanperinne

text: Suomalaiseksi kansanperinteeksi voidaan katsoa esimerkiksi erilaiset ruisleivät tapahtumien juhlistamiset, mytologia, kansantarinat sekä muinaisusko. Jotkut näistä ovat todellisuudessa tulleet jostain muualta, mutta ovat kuitenkin muotoutuneet suomalaisten omaksi kansanperinteeksi.


title: Kansanperinne

text: Tapahtumia ovat esimerkiksi laskiaismäki, varpajaiset, kylvöjuhla ja sadonkorjuujuhla. Muinaisuskolla tarkoitetaan muun muassa Mikael Agricolan luettelemiin jumaliin perustuvaa uskoa. Näistä jumalista suurimmaksi sanotaan yleensä Ukko ylijumalaa, vaikkakin kyseessä voi olla myös "ylinen" eli taivaanjumala, jolloin Ukko ylijumalakin on/oli vain yksi jumala muiden joukossa.


title: Kansanperinne

text: Kansanperinteeseen kuuluvat myös tietyt ruoat kuten mämmi ja kalakukko. Kansantanssit, tavat rakentaa asumuksia, ja sauna ja siihen liittyvät riitit ovat kansanperinnettä.


title: Kansanperinne

text: Kansankulttuuria ja suullista perinnettä kutsuvaa tieteenalaa kutsutaan "folkloristiikaksi". Suomalainen folkloristiikka on monin tavoin ollut maailmanlaajuisestikin uraauurtavaa. Sen syntynä voidaan pitää 1830-luvun kansallisen heräämisen yhteydessä käynnistynyttä, mm. Kalevalan ja Kantelettaren laatimiseen johtanutta runonkeräystyötä.


title: Kansanperinne

text: Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran perinnearkisto on nykyäänkin maailman suurin.


title: Mikael Agricola

text: Mikael Agricola (n. 1510 Pernaja – 9. huhtikuuta 1557 Uusikirkko) oli Turun piispa ja uskonpuhdistaja, joka raamatunsuomennoksellaan loi suomen kirjakielen pohjan sekä kirjoitti ja käänsi ensimmäiset suomenkieliset painetut kirjat. Häntä pidetäänkin siksi suomen kirjakielen ja suomenkielisen kirjallisuuden isänä. Yhdeksän kirjaa, yhteensä noin 2 400 sivua, vain kymmenessä vuodessa julkaissut Agricola kustansi käännöstyönsä paljolti itse.Lipasti 2007, s. 5.


title: Mikael Agricola

text: Agricola opiskeli 1530-luvulla Wittenbergin yliopistossa reformaatiokauden molempien johtohahmojen Philip Melanchthonin ja Martti Lutherin oppilaana. Valmistuttuaan hän toimi Suomessa Turun katedraalikoulun rehtorina ja Turun piispana. Vaikka Agricola tunnetaan erityisesti suomen kirjakielen isänä, hän loi perustaa myös uskontotieteelle ja folkloristiikalle runomuotoisella luettelolla vanhoista suomalaisista jumalista. Agricolan kuolinpäivänä 9. huhtikuuta vietetään suomen kielen päivää.


title: Mikael Agricola

text: Mikael Agricola oli syntyisin Pernajan Torsbysta. Hänen syntymäaikaansa ei tiedetä, mutta hänen myöhempien vaiheidensa perusteella se on sijoitettu noin vuodelle 1510. Hänen isänsä nimi oli Olavi (ruotsalaisittain Olof), äidin nimeä ei tiedetä. Perheessä oli Mikaelin lisäksi kolme tytärtä, joiden nimiä ei tunneta. Hänen isänsä näyttäisi kuolleen 1540-luvun alussa ja äiti noin vuonna 1550.


title: Mikael Agricola

text: Agricola oli jo poikana ilmeisen tiedonhaluinen ja erityisen lahjakas. Hänen ensimmäinen opettajansa, Pernajan seurakunnan kirkkoherra, ilmeisesti taivutteli vanhemmat lähettämään pojan 1510-luvun lopulla Viipuriin latinankouluun. Opinkäynti oli tuohon aikaan vain muutamien etuoikeus. Siihen vaadittiin aina varakkaita vanhempia, luontaista kykyä ja kirjasivistyneiden miesten suosituksia. Viipurissa Mikael Olavinpoika otti sukunimekseen isänsä ammatin mukaan Agricolan (lat. ’maanviljelijä’), joka oli suosittu nimenomaan Saksan humanistipiireissä, joihin Agricola opiskeluaikoinaan Viipurissa tutustui.


title: Mikael Agricola

text: Agricolan äidinkielestä on esitetty erilaisia käsityksiä. Käsitykset ovat perustuneet toisaalta Agricolan käyttämään suomen kieleen ja toisaalta hänen syntymäpaikkansa Pernajan kylän asutustilanteeseen.


title: Mikael Agricola

text: Heikki Ojansuu on katsonut Agricolan äidinkieleksi suomen. Hänen mukaansa Agricola käyttää kielessään sentapaisia Kanta-Hämeen murteen piirteitä, jotka antavat olettaa kielen omaksutun jo lapsuudessa. Hän katsoo, että Agricolan tekstit sisältävät kieltä jota hän ei olisi voinut tietää tai hallita jollei suomi olisi ollut hänen ensimmäinen kielensä.


title: Mikael Agricola

text: Samaa kantaa edustaa myös Osmo Ikola. Hänen mukaansa etenkin Agricolan kielen runsaat kaakkoishämäläisyydet, joita esiintyy vain lähellä Pernajaa puhutuissa suomen murteissa, sekä Agricolan suomen yleinen sujuvuus, rikkaus ja runsasmuotoisuus tukevat näkemystä. Agricola käyttää teksteissään kaikkiaan noin 6000 suomen sanaa, mikä lähentelee Kalevalan sanamäärää. Näillä perusteilla Ikola pitää todennäköisenä, että nuori Mikael olisi ollut kaksikielinen, mutta pitää todennäköisempänä, että pääasiallinen kotikieli hänen lapsuudenkodissaan oli suomi.


title: Mikael Agricola

text: Myös vanhin asutus Pernajassa on ollut suomenkielistä, minkä todistavat Pernajan useat suomenkieliset kylännimet ja vanhat suomenkieliset talonnimet. Vanhat suomalaisasutukset kuitenkin ruotsalaistuivat keskiajalta alkaen niin, että kaikkien kylien nimistö viimeistään 1700-luvulla oli enemmistöltään ruotsinkielistä. Asiakirjoissa säilyneestä nimistöstä on kuitenkin päätelty, että pääosaltaan ruotsinkielisellä alueella on ollut myös Agricolan aikana jonkin verran suomenkielistä asutusta. Samoin Agricolan pernajalaisen opiskelutoverin Martti Teitin tiedetään osanneen suomea.


title: Mikael Agricola

text: Toisaalta on arveltu, että Agricolan äidinkieli oli ruotsi, koska synnyinpitäjä olisi tuolloin ollut pääasiallisesti ruotsinkielistä seutua. Agricolan ruotsinkielisyyttä tukee myös se, että hän kirjoitti omistamansa Martti Lutherin postillan marginaaleihin 45 ruotsinkielistä ja vain yhden suomenkielisen reunahuomautuksen selittäessään latinan kielen sanojen merkityksiä itselleen.


title: Mikael Agricola

text: Agricolan henkilöhistorian kirjoittanut Kari Tarkiainen toteaa, että jos lähtökohdaksi otetaan Agricolan käyttämä suomen kieli, niin lopputuloksena on hänen äidinkielensä olleen suomi. Jos taas lähtökohtana ovat Pernajan kieliolot Agricolan syntymän aikoihin on varovaisena lopputuloksena hänen äidinkielensä olleen ruotsi. Tarkiainen pitää mahdollisena, että Agricola tuli täysin ruotsinkielisestä perheestä, mutta saattoi joutua kosketuksiin suomen kielen kanssa perheessä mahdollisesti vaikuttaneen suomenkielisen palvelusväen kautta.


title: Mikael Agricola

text: Kaisa Häkkisen mukaan kysymystä Agricolan kotikielestä tai äidinkielestä on mahdotonta yksiselitteisesti ratkaista, mutta hänen suomen kielen taitoaan voidaan pitää syntyperäisen veroisena. Agricolan kielitaito oli kuitenkin kaiken kaikkiaan laaja. Suomen ja ruotsin lisäksi Agricola opiskeli Raamatun kieliä ja ilmoitti Uuden testamentin alkupuheessaan, että se on suomennettu osittain kreikan-, latinan-, saksan- ja ruotsinkielisistä laitoksista.


title: Mikael Agricola

text: Kahdeksan vuoden opiskelun jälkeen vuonna 1528 Agricola pääsi 18-vuotiaana nuorukaisena Turun piispan Martti Skytten sihteeriksi. Kuunnellessaan Martti Lutherin entisen oppilaan Pietari Särkilahden saarnoja luterilaisesta uskonopista hän sai tuntea, kuinka luterilaiset uudistuksen tuulet jo puhaltelivat kirkollisessa elämässä. Uskonpuhdistus oli pantu virallisesti toimeen Ruotsin valtiopäivillä vuotta aiemmin 1527, ja Agricolasta tuli tärkeimpien uskonnollisten uudistusten toteuttaja Suomessa. Vuonna 1529 Agricolasta tuli kansleri, ja papiksi hänet vihittiin 1530-luvulla.


title: Mikael Agricola

text: Agricola lähetettiin 1536 opiskelemaan Saksaan Wittenbergin yliopistoon, jossa Martti Luther ja Philip Melanchthon elivät ja vaikuttivat. Nuoren Agricolan matkakumppanina oli Martti Teitti (Martinus Teit). Siihen aikaan oli tavallista, että opiskelijat ja muutkin matkalaiset liikkuivat turvallisuussyistä pienissä ryhmissä. Ajan käytännön mukaisesti Turun tuomiokapituli antoi Agricolalle opintoavustukseksi voitynnyreitä, jota tämä voisi myydä elämisen kulujen kattamiseksi. Mikael Agricola kuunteli teologeja, mutta suoritti opinnäytteensä filosofisessa tiedekunnassa. Agricola valmistui kolmen vuoden opintojen jälkeen keväällä 1539 maisteriksi. Hän oli kolmanneksi paras viidentoista valmistuneen ryhmässä.


title: Mikael Agricola

text: Valmistumisen jälkeen hänet valittiin Turun katedraalikoulun rehtoriksi. Sekä Luther että Melanchthon olivat kirjoittaneet hänestä suosituskirjeet Kustaa Vaasalle. Agricola hoiti virkaa yhdeksän vuotta ja kirjoitti samalla ahkerasti. Koulun johtaminen ei aina ollut helppoa, ja hän valittikin eräälle ystävälleen kirjeessään: ”Kuinka hankala toimi on johtaa poikia, noita kesyttömiä eläimiä johonkin hyvään ja varmaan opilliseen kasvatuksen tulokseen”. Agricola riitaantui kuningas Kustaa Vaasan kanssa ja joutui jättämään paikkansa vuonna 1548.


title: Mikael Agricola

text: Agricola avioitui vuonna 1550 Birgitta Olavintyttären kanssa, ja vuoden kuluttua heille syntyi poika Kristian Agricola. Agricola oli ensimmäisiä suomalaisia pappeja, jotka saivat uskonpuhdistuksen oppien myötä solmia avioliiton.


title: Mikael Agricola

text: Turun piispan Martti Skytten kuoltua 1550 Agricola hoiti tämän tehtäviä. Kun Kustaa Vaasa jakoi Suomen kirkon kahteen hiippakuntaan, Turun ja Viipurin, hän nimitti Mikael Agricolan Turun piispaksi 1554. Ruotsalaisten ja venäläisten väliset rajariidat olivat tuohon aikaan jatkuvia, niinpä Kustaa Vaasa yritti saada rauhan aikaan neuvotteluilla. Hän lähetti vuoden 1557 alussa Moskovaan rauhanneuvotteluvaltuuskunnan, johon Agricolakin kuului. Paluumatkalla hevoskyydissä Agricola sai ankaran sairauskohtauksen, johon hän kuoli juuri valtakunnan rajan ylitettyään Uudenkirkon pitäjässä, myöhemmän Kuolemajärven kunnan alueella. Paavali Juustenin 1560-luvulla kirjoittaman "Suomen piispainkronikan" mukaan Agricola haudattiin Viipuriin arkkipiispan läsnä ollessa. Todennäköisesti hautapaikka oli Viipurin vanhassa tuomiokirkossa, mutta tarkkaa sijaintia ei tiedetä. Venäläiset veivät Kuolemajärven kunnassa olleen Agricolan kuolinpaikan muistokiven pois sotien jälkeen, mutta suomalaisten aloitteesta se tuotiin 2000-luvun alussa takaisin ja entisöitiin.


title: Mikael Agricola

text: Uskonpuhdistuksen tärkeimpiä uudistuksia oli Raamatun ja kirkollisten tekstien kääntäminen latinasta kansankielelle. Jumalanpalvelusten kansankielistäminen vaati suomenkielistä uskonnollista kirjallisuutta, ja Lutherin periaatteiden mukaan kaikkien oli kyettävä lukemaan Raamattua omalla kielellään. Suomenkielisen uskonnollisen kirjallisuuden luomisesta tuli Mikael Agricolan elämäntyö.


title: Mikael Agricola

text: Agricola aloitti Uuden testamentin suomentamisen jo opiskellessaan Wittenbergissä. Hän käytti lähteinään kreikankielistä alkuteosta ja Lutherin saksannosta. Agricolan käännös julkaistiin 1548 nimellä "Se Wsi Testamenti". Ensimmäinen Agricolan ilmestynyt työ oli kuitenkin lukemisen ja kristinopin perusteet sisältänyt aapinen "Abckiria" (1543). Tekijä luultavasti tarkoitti Tukholmassa Amund Laurentssonin kirjapainossa painetun teoksen ennen kaikkea katekismukseksi ja osoitti sen eritoten papeille, jotka Agricolan mukaan olivat usein ”laiskoja ja tomppeleita”, eivätkä viitsineet opiskella saati opettaa kyllin ahkerasti.


title: Mikael Agricola

text: "Rukouskiria Bibliasta" (1544) sisälsi jumalanpalveluksia ja yksityistä hartautta varten tarkoitettuja rukouksia, jotka Agricola oli kirjoittanut Raamatun, vanhojen katolisten rukousten, uskonpuhdistajien ja Erasmus Rotterdamilaisen tekstien pohjalta. Agricolan suurena tavoitteena oli kääntää koko Raamattu, mutta urakka tyrehtyi rahoituksen puutteeseen. Hän suomensi kuitenkin osia Vanhasta testamentista teoksissa "Dauidin Psalttari", "Weisut ia Ennustoxet Mosesen Laista ia Prophetista Wloshaetut" ja "Ne Prophetat. Haggai. SacharJa. Maleachi." (1551–1552). Jumalanpalveluksia varten Agricola laati (1549) kirkkokäsikirjat "Käsikiria Castesta ia muista Christikunnan Menoista", "Messu eli Herran Echtolinen" ja "Se meiden Herran Jesusen Christusen Pina, ylesnousemus ia taiuaisen astumus, niste Neliest Euangelisterist coghottu". Kirjojen tarkoituksena oli uskonpuhdistuksen mukaisesti mahdollistaa suomenkieliset kirkonmenot seurakunnissa ja opettaa kansa lukemaan.


title: Mikael Agricola

text: Agricola ei ollut ensimmäinen, joka kirjoitti suomen kieltä, sillä yksittäisiä suomenkielisiä uskonnollisia tekstejä oli ilmestynyt jo aiemmin. Hänen tuotantonsa oli kuitenkin sekä huomattavasti laajempaa että kielellisesti taidokkaampaa kuin aikaisemmat yritelmät. Agricola haki suomen kielen kirjoitusasulle mallia ruotsista, saksasta ja latinasta, ja hänen teksteissään on havaittavissa näistä kielistä lainattuja piirteitä, kuten vierasperäiset lauserakenteet (mm. artikkelin käyttö: ”Se Wsi Testamenti”). Agricola käytti suomen kirjakielestä myöhemmin hävinneitä kirjaimia (b, c, w, x).


title: Mikael Agricola

text: Agricolan teksteistä tunnetuin on "Abckirian" etulehdellä oleva runo, josta saa hyvän kuvan hänen kielestään. Teksti on vanhahtavasta kieliasustaan huolimatta yhä nykylukijan ymmärrettävissä:


title: Mikael Agricola

text: Agricola keksi tai lainasi suomen kieleen lukuisia uusia sanoja. Osa Agricolan sanoista jäi päiväperhoiksi: styyri, falskata, insigli, alasastua, edesseisoa ja monet muut sanat eivät juurtuneet suomeen. Noin 60 prosenttia hänen luomastaan sanastosta on kuitenkin yhä käytössä.


title: Mikael Agricola

text: "Dauidin Psalttarin" esipuheeseen Agricola kirjoitti runomuotoisen luettelon vanhoista suomalaisista jumalista ja lyhyet selostukset eri jumalien merkityksestä ihmisille. Tarkoitus oli osoittaa, miten vimmattua ja syntistä pakanuus oli. Hän liitti luetteloonsa kuitenkin vain osan jumalista. Tarkoituksena lienee ollut muodostaa kreikkalaisen mallin eli olympolaisen pantheonin mukainen suomalainen Pantheon. Luettelo on kiinnostanut tutkijoita, sillä seuraavat laajemmat kansanuskon kuvaukset ovat vasta myöhemmiltä vuosisadoilta. Mikael Agricolan on sanottu jopa laskeneen tietämättään perustan sekä suomalaiselle uskontotieteelle että folkloristiikalle.


title: Mikael Agricola

text: 1800-luvun kansallisromantikkojen idealistinen talonpoikaiskuva vaikutti siihen, että Agricola on kuvattu vaatimattomaksi ihmiseksi, joka oli kotoisin köyhistä oloista. Todellisuudessa hänen kotitalonsa oli varakas ja hän oli tietoinen omasta arvostaan ja merkityksestään.


title: Mikael Agricola

text: Jälkipolvet ovat kunnioittaneet Agricolan työtä suomenkielisen kirjallisuuden luojana, mutta Agricola koki aikanaan toisin. Hänen mielestään hänen työtään ei arvostettu, vaan arvosteltiin ja hyljeksittiin. Hän kirjoitti Rukouskirjaan (1544): "Älä polje kirjaa kuin sika, vaikka siinä on jokunen vika".


title: Mikael Agricola

text: Agricola-tutkija Simo Heinisen mukaan Mikael Agricola ja hänen työnsä unohdettiin melko pian. Suurmieheksi hänet nostettiin vasta satoja vuosia myöhemmin Elias Lönnrotin, J. L. Runebergin ja J. V. Snellmanin rinnalle, kun suomalainen nationalismi oli voimakkaimmillaan. Heinisen mielestä Agricola oli todellinen eurooppalainen humanistioppinut, jolla oli teologisen ja kielellisen harrastuksensa lisäksi aikalaisekseen laajat tiedot historiassa ja maantieteessä.


title: Mikael Agricola

text: Heininen luetteli Mikael Agricolan juhlavuoden 2007 vieton yhteydessä asioita, joita Agricolasta pitäisi vielä tutkia. Hänen raamatunkäännöksestään pitäisi tehdä kokonaisesitys ja kaikista julkaisuista kattava bibliografia.


title: Mikael Agricola

text: Mikael Agricolan kuolinpäivä, 9. huhtikuuta, on nykyisin liputuspäivä ja myös suomen kielen päivä. Sama päivä on myös Elias Lönnrotin syntymä- ja nimipäivä.


title: Mikael Agricola

text: Mikael Agricolan mukaan on nimetty Agricolankatu Helsingissä, Lohjalla ja Turussa sekä Agricolantie Pernajan Torsbyssä. Hänen mukaansa on Helsingissä saanut nimensä myös Mikael Agricolan kirkko.


title: Mikael Agricola

text: Ensimmäinen julkisella paikalla sijaitseva Mikael Agricolan patsas oli Ville Vallgrenin veistämä, ja se paljastettiin vuonna 1887 Helsingin tuomiokirkossa. Jo vuonna 1877 oli tosin valmistunut C. E. Sjöstrandin suunnittelema Agricolan patsas Turun tuomiokapitulin istuntosaliin. Vuonna 1908 pystytettiin Viipurin tuomiokirkon edustalle Emil Wikströmin tekemä patsas, joka kuitenkin katosi talvisodan loppuvaiheessa. Jo 1900-luvun alussa arkkitehti Alex Nyström oli tilannut Turun seurakunnalle oman valoksen, joka sijoitettiin tuomiokirkkoon. Muut Wikströmin patsaaseen pohjautuneet kopiot pystytettiin vuosina 1953 Lahden Erkonpuistoon ja vuonna 1954 Pernajan kirkon lähelle. Vuonna 2009 uusi valos kadonneesta patsaasta pystytettiin uudelleen Viipuriin, Pietari–Paavalin kirkon edustalle. Lisäksi Turun tuomiokirkon seinustalla on vuonna 1952 paljastettu Oskari Jauhiaisen tekemä Agricolan patsas.


title: Mikael Agricola

text: Vuonna 2006 perustettiin Turussa toimiva Mikael Agricola -seura. Agricolan kunniaksi kehitettiin vuonna 2014 Agricola-leivos. Leivoksen suunnittelukilpailun järjesti Suomen pipliaseura.


title: Mikael Agricola

text: Agricolan hautaa yritettiin etsiä Viipurin vanhan tuomiokirkon lattian alta arkeologisissa kaivauksissa J. R. Aspelinin johdolla vuonna 1886 ja Juhani Rinteen johdolla vuonna 1913. Talvisodassa tuhoutuneen kirkon raunioilla käynnistyivät vuonna 2011 Mikael Agricola -seuran tukemat uudet kaivaukset, joiden yhtenä sivutavoitteena oli myös Agricolan haudan mahdollinen löytäminen. Toistaiseksi hautaa ei ole löydetty. Vaikka Agricola olisikin haudattu vanhaan tuomiokirkkoon, hauta lienee tuhoutunut viimeistään 1700-luvulla, jolloin rakennusta käytettiin ensin ortodoksikirkkona ja myöhemmin Venäjän armeijan muona- ja kalustovarastona. Lisäksi kirkkoon haudattiin Agricolan jälkeen 1700-luvun loppuun mennessä lähes 10 000 muuta vainajaa, joten yksittäisen haudan etsiminen on jokseenkin toivotonta.


title: Mikael Agricola

text:
Vuonna 2007 tuli Agricolan kuolemasta kuluneeksi 450 vuotta, minkä kunniaksi julkaistiin postimerkin ohella muun muassa mitali ja juhlaraha. Vuonna 1948 oli "Sen Wden Testamentin" julkaisun 400-juhlavuosi.
Sture Enberg: Mikael Agricola, Pernåpojken som blev reformator, Litorale kustantamo 2017 ISBN 978-952-5045-85-7


title: Tiktak

text: Tiktak on kuuden suomalaisen nuoren naisen yhtye, joka saavutti suuren suosion Suomessa. Yhtyeen muodosti Pohjois-Helsingin Bändikoulun perustaja Peter Kokljuschkin, joka solmi managerisopimuksen yhtyeen kanssa 3. toukokuuta 1999. Samassa kuussa Tiktak allekirjoitti levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Levytyssopimus syntyi, kun Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen vieraili Tiktakin treeneissä ja vakuuttui yhtyeen potentiaalista.


title: Tiktak

text: Ensimmäinen yhtyeen julkaisema single oli nimeltään ”Sekoitat mun maailman”, joka julkaistiin 23. elokuuta 1999. Yhtyeen toinen single ”Lopeta” oli suuri menestys ja Tiktakista tuli Suomen nuorin platinaa myynyt yhtye marraskuussa 1999 julkaistulla albumillaan "Frendit".


title: Tiktak

text: Tiktakin levyttämät kappaleet valikoituivat sadoista suomalaisista ja ulkomaisista biiseistä Tiktakin ja tuotantopäällikkö Hannu Sormusen yhteistyönä. Kappaleita tekivät yhtyeelle muun muassa Maki Kolehmainen, Pekka Eronen, Edu Kettunen ja Rake Illusion. Monet Tiktakin julkaisemista kappaleista ovat ulkomaisia sävellyksiä, jotka on sanoitettu suomeksi Tiktakille sopiviksi. Yhtyeen solistina toiminut Petra ja kitaristi Emppu ovat kuitenkin osallistuneet joidenkin kappaleiden tekemiseen, esimerkiksi ”Tuuleksi taivaanrantaan” on Petri Munckin ja Empun säveltämä sekä Edu Kettusen sanoittama kappale.


title: Tiktak

text: Tiktak ilmoitti syksyllä 2007 lopettavansa toimintansa kokoelmalevyn "Sinkut 99–07" ilmestymisen ja jäähyväiskiertueen jälkeen. Syksyllä 2017 yhtyeen jäsenet tiedottivat Tiktakin tekevän neljän festarikeikan mittaisen paluun kesällä 2018.


title: Tiktak

text: Yhtyeen jäsenistä Petra, Noora ja Emppu ovat jatkaneet musiikin parissa Tiktakin jälkeen. Musiikin ohessa Petra on valmistunut maisteriksi kemiasta sekä Noora ja Emppu kasvatustieteistä. Tuulista on tullut kauneudenhoitoalan yrittäjä, Mimmusta sisustusarkkitehti ja Neasta tapahtumatuottaja.


title: Tiktak

text: Tiktak aloitti toimintansa vuonna 1998. Yhtye sai ensimmäisen levytyssopimuksensa Universal Musicin kanssa 7. toukokuuta 1999, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Tiktakin musiikillisen ilmeen loi yhdessä bändin kanssa Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen, joka myös tuotti ja sanoitti Tiktakille kappaleita salanimellä L. Moore. Yhtyeen ensimmäisenä singlenä julkaistiin Maki Kolehmaisen sävellys ”Sekoitat mun maailman”. Kappaleesta levytettiin samaan aikaan englannin kielinen versio nimellä ”Upside Down” ja molemmista kieliversioista kuvattiin samalla kertaa musiikkivideot. Tiktakin toinen single ”Lopeta” teki lopullisen läpimurron voitettuaan Jyrki Hit Challenge-kilpailun. Palkinnon luovutti bändille Tampereen Tullikamarilla Renny Harlin. Debyyttialbumi "Frendit" äänitettiin ja tuotettiin Turussa, tuottajanaan Vekke Mäki (Bogart co., Sound of RELS) ja se julkaistiin 22. marraskuuta 1999. Kahdessa viikossa albumi myi kultaa ja vuoden 2000 tammikuussa platinaa. Sen myötä Tiktakista tuli nuorin platinaa myynyt yhtye Suomessa.


title: Tiktak

text: Tiktak kertoi uransa alkuaikoina yhtyeen nimen tulevan järjestysmiehen huudahduksesta "Tik tak, kello käy", mutta vuonna 2007 yhtye paljasti, että nimen keksi Tiktakin esiasteen Blue Moonin kosketinsoittaja. Levytyssopimuksen yhtye tosin kirjoitti nimellä ”Tic Tac”. Vuosien varrella useat mediat ja kuuntelijatkin kirjoittivat yhtyeen nimen muotoon ”Tik Tak” vaikka virallinen muoto olikin ”Tiktak”.


title: Tiktak

text: Tiktak konsertoi "Frendit"-albumista tehdyn englanninkielisen "Friends"-albumin myötä Euroopassa ja Yhdysvalloissa vuosina 2000 ja 2001 nimellä Tik N’ Tak. Yhdysvaltalainen Radio Disney saatiin järjestämään Tik 'N Takille muutama promokeikka, jotta single ”Upside Down” olisi saanut ponnahduslaudan USA:n teinimarkkinoille.


title: Tiktak

text: Loppuvuodesta 2000 "Frendit"-albumista julkaistiin niin sanottu platinapainos "Frendit/Friends", joka sisälsi uudistetun version esikoisalbumista ja uusia kappaleita.


title: Tiktak

text: Amerikan kiertueelta Tiktakin mukaan tarttui uusia kappaleita, kuten ”Kyyneleet”, ”Näkymätön nainen” ja ”Mitä jää?”, joita yhtye alkoi työstää kesällä 2001. Uudesta albumista haluttiin ”livebändivoittoisempi ja rokkaavampi”. Ensimmäinen singlejulkaisu yhtyeen toiselta pitkäsoitolta oli kappale ”Häiritsen sinua”, joka oli rokkaavampi kuin yksikään esikoisalbumin kappaleista. Tiktak jatkoi toisen albumin nauhoituksia vielä syksyllä 2001 ja "Jotain muuta" -niminen albumi julkaistiin 16. marraskuuta 2001. Albumia myytiin jo ennakkoon platinalevyyn oikeuttava määrä. Vielä ennen loppuvuotta se myi tuplaplatinaa.


title: Tiktak

text: "Jotain muuta" sai jatkoa päivää vaille vuosi julkaisunsa jälkeen, kun siitä julkaistiin uusi versio nimeltään Jotain muuta... ja jotain uutta!, jossa oli mukana kaksi uutta kappaletta ja englanninkielinen versio albumista.


title: Tiktak

text: Vuoden 2003 alussa yhtye jäi keikkatauolle valmistellakseen kolmatta albumiaan. Kolmannen albumin ensimmäinen singlelohkaisu oli kappale ”Lähdetään tänään”, joka soi myös elokuussa 2003 ensi-iltansa saaneessa "Helmiä ja sikoja" -elokuvassa. "Ympyrää"-niminen albumi julkaistiin 7. marraskuuta 2003 ja sitä on myyty tuplaplatinalevyyn oikeuttava määrä. Albumin toinen singlejulkaisu oli kappale ”Tänä yönä taivaaseen”, joka päätyi soimaan "Vieraalla maalla" -elokuvan lopputekstien taustalle.


title: Tiktak

text: Kesällä 2004 Tiktakin kiertuetta dokumentoitiin yhtyeen ensimmäistä DVD-julkaisua varten. Marraskuussa 2004 julkaistiin samanaikaisesti "Hei me soitetaan... oikeesti!" -niminen DVD ja minialbumi, joista jälkimmäinen sisältää muun muassa ”Sekoitat mun maailman” -singlen uuden version."Hei me soitetaan... oikeesti!" -dvd palkittiin Emma-palkinnolla. Kyseessä oli ainoa Emma-palkinto, jonka bändi sai historiansa aikana.


title: Tiktak

text: Huhtikuussa 2005 Tiktak aloitti neljännen ja viimeiseksi jääneen albuminsa äänitykset. "Myrskyn edellä" -niminen albumi julkaisiin 23. marraskuuta 2005. Albumin ensimmäinen single ”Sankaritar” päätyi soimaan "FC Venus" -elokuvaan. "Myrskyn edellä" -albumia myytiin jo ennakkoon kultalevyyn oikeuttava määrä, 15 000 kappaletta. Sittemmin albumia on myyty yli tuplaplatinalevyrajan, yli 60 000 kappaletta.


title: Tiktak

text: 13. syyskuuta 2007 uutisoitiin Tiktakin lopettavan uransa ja julkaisevan vielä kokoelman. Tiktakin viimeiseksi singleksi jäi kokoelma-albumillakin julkaistu ”Mutta mä rakastan sua” -kappale. Yhtye soitti silloin viimeiseksi nimetyn keikkansa 9. joulukuuta 2007 Helsingin Tavastia-klubilla.


title: Tiktak

text: Marraskuun 17. päivänä vuonna 2017 uutisoitiin Tiktakin paluusta. Tiktakin pääsolistina toimiva Petra kertoi kuitenkin MTV3-kanavalla esitettävässä Posse-nimisessä ohjelmassa, ettei yhtye aio julkaista uutta musiikkia. Yhtye teki ensimmäisen comeback-keikkansa Himoksella juhannuksena 22. kesäkuuta 2018 ja sen jälkeen vielä kolme muuta festivaalikeikkaa, Jyväskylässä ja Oulussa Suomipop-festivaaleilla sekä Tammerfestissä Tampereella. Comeback-keikkojen piti jäädä vain kesään 2018, mutta 23. marraskuuta 2018 Tiktak tiedotti tekevänsä Hartwall Arena-suurkeikan yhtyeen 20-vuotisjuhlan kunniaksi 18. huhtikuuta 2019.


title: Joukkotuhoase

text: Joukkotuhoaseet ovat suurten ihmisjoukkojen tappamiseen suunniteltuja aseita. Niihin lasketaan tavallisesti kuuluviksi kemialliset aseet, biologiset aseet ja ydinaseet.


title: Joukkotuhoase

text: Joukkotuhoaseiden käyttö on ollut vähäistä, koska suuren tuhovoiman vuoksi niiden käyttö aiheuttaa todennäköisesti vielä tuhoisamman vastaiskun. Usein joukkotuhoaseet suunnataan siviiliväestöä kohtaan. Joukkotuhoaseita käytettäessä uhreja ei voi rajoittaa pelkästään siviileihin tai sotilaisiin.


title: Joukkotuhoase

text: Ensimmäisiä joukkotuhoaseita olivat kemialliset ja biologiset aseet. Niiden käyttö kiellettiin Geneven sopimuksella vuonna 1925, jota täydennettiin Bioasekonventiolla vuonna 1972. Kemiallisten aseiden kieltosopimus solmittiin 1995.


title: Joukkotuhoase

text: Ydinaseita on käytetty kaksi kertaa: Hiroshiman ja Nagasakin pommituksissa elokuussa 1945. Ydinaseiden käyttö nosti joukkotuhoaseiden tuhoisuuden yleiseen keskusteluun.


title: Joukkotuhoase

text: Kylmän sodan aikana joukkotuhoaseiden uhka miellettiin lähinnä suurvaltojen mahdolliseksi iskuksi toisiaan vastaan ja siihen liittyvään vastaiskuun. Syyskuun 11. päivän iskut Yhdysvalloissa vuonna 2001 ja pernaruttokirjeet toivat puheisiin myös sellaiset joukkotuhoaseiskut, joihin ei voi tehdä vastaiskua. Huhu mahdollisista joukkotuhoaseista oli tärkein perustelu, jolla Yhdysvaltain johtama liittouma hyökkäsi Irakiin vuonna 2003.


title: Kitka

text: Kitka eli liikevastus on kahden kiinteän kappaleen toisiaan koskettavien pintojen välissä ilmenevää liikettä, tai liikkeen alkamista vastustava voima. Nesteillä on sisäinen kitka, eli viskositeetti, joka vaikuttaa nesteen juoksevuuteen. Nesteitä käytetään vähentämään liikepintojen välistä kitkaa.


title: Kitka

text: Kitkakerroin on normaalivoiman ja kitkavoiman suhdeluku ja sitä voidaan käyttää eri materiaalien keskinäisen kitkan vertailemiseksi. Kitka on ilmiö, jonka voittamiseksi kappaleen on tehtävä työtä yhtälön "W = Fs" mukaisesti. Tällöin kappaleeseen varastoitunutta energiaa muuttuu muiksi energian muodoiksi, kuten lämmöksi.


title: Kitka

text: Kitka johtuu pohjimmiltaan kappaleiden välisten todellisten kontaktien takana muodostuvan uuden pinnan luomiseen tarvittavasta työstä, sillä jokaiseen pintaan liittyy termodynaaminen pintaenergia. Vastaavasti kitkalämmitys johtuu kontaktien edessä katoavan pinnan vapauttamasta pintaenergiasta. Kokonaisuudessaan kitka on ilmiönä vaikeasti kuvattavissa, koska siihen vaikuttavat hyvin monet syyt, kuten koskettavien materiaalien kemiallinen koostumus, pintojen rakenne, väliaineet (esimerkiksi öljy ja vesi), staattinen sähkö ja ympäristön olosuhteet (esimerkiksi paine, lämpötila ja ilmankosteus). Kitkan tutkimus on oma tieteenalansa, jota kutsutaan tribologiaksi.


title: Kitka

text: Kappaleille on olemassa sekä "lepokitka" että "liikekitka". Lepokitka pyrkii vastustamaan liikkeelle lähtöä, ja liikekitka pyrkii pysäyttämään jo alkaneen liikkeen. Lepokitka vaikuttaa siis kappaleen nopeuden ollessa nolla, ja liikekitka vaikuttaa, kun kappaleella on jokin liikenopeus. Lepokitka on yleensä suurempi kuin kappaleen liikekitka. Tunnetaan myös tapauksia, joissa liikekitka on suurempi kuin lepokitka.


title: Kitka

text: Lepokitka estää kappaletta lähtemästä liikkeelle. Pintoja toistensa suhteen levossa pitävä lepokitkavoima on olosuhteisiin mukautuva voima (kuten tuki ja jännitysvoimat), jonka suunta ja suuruus riippuvat muista kappaleeseen vaikuttavista voimista siten, että kappale pysyy paikoillaan, niin kauan kuin muiden vaikuttavien voimien summa on enintään yhtä suuri kuin tietty suurin arvo, jonka lepokitka voi saada. Tätä suurinta lepokitkan arvoa sanotaan "lähtökitkaksi". Tämän seurauksena kappaleen lähdettyä liikkeelle sen liikkeessä pitämiseen tarvitaan vähemmän voimaa kuin liikkeelle saamiseen käytettiin.


title: Kitka

text: Vierintävastus eli vierimiskitka on kappaleen vierimistä vastustava voima.


title: Kitka

text:
Kitkaa koskevia sääntöjä:
Säännöt toimivat monissa tapauksissa likimäärin, mutta kaikkiin näihin sääntöihin löytyy myös poikkeuksia.


title: Kitka

text:
Kitkakerroin on kappaleen liikkeelle saattamiseen tarvittavan voiman "F" ja kappaletta pintaan puristavan voiman pintaa vastaan kohtisuoran komponentin "N" suhde:
Laskukaavalla voidaan laskea lepokitkakerroin ja liikekitkakerroin. Kitkakertoimet eri aineiden välille on määritetty kokeellisesti. Suurimmalla osalla aineista kitkakerroin on pienempi kuin 1. Kiihdytyskisoissa tien ja renkaan välinen pinta valellaan tahmealla kitka-aineella, koska paljaan asfaltin kitkavoima ei riitä välittämään kiihdytysauton tehoa tiehen - tämän kitka-aineen kitkakerroin saattaa olla yli 1.


title: Kitka

text: Kitkakertoimeen perustuvasta kitkan laskemisesta on huomioitava, että kyseessä on matemaattinen yksinkertaistus, joka kätkee kaikki muut kitkaan vaikuttavat tekijät kuin kokeellisesti mitatun kahden materiaalin välisen kitkan. Kirjallisuuden esittämät arvot kitkakertoimille vaihtelevat tai niissä annetaan vain arvoalue. Vaikka kitkakerrointarkastelu ei selitä kitkan luonnetta, niin moneen konetekniikan tarpeeseen tämäkin riittää, erityisesti erilaisten rakenneratkaisujen vertailuun.


title: Kitka

text: Vierintävastus on voima, joka vastustaa pyörän tai muun pyöreän kappaleen vierimistä pinnan yli. Vierimiskitka johtuu pääosin kappaleen ja pinnan muodonmuutoksista. Yleisesti vierimiskitka on pienempi kuin vastaava liikekitka. Yleisin esimerkki vierintävastuksesta on moottoriajoneuvon pyörät tiellä, jossa syntyy sivutuotteena lämpöä ja melua.


title: Kitka

text: Kitkaa voidaan usein pienentää muun muassa pintoja tasoittamalla tai käyttämällä voiteluaineita, sekä muuttamalla liukuminen vierimiseksi (esimerkiksi kuulalaakerit tekniikassa). Tällöin kitkaa vastaan tehdyn työn määrä vähenee. Pintojen tasoittaminen voi johtaa myös kitkan kasvamiseen, jos todellisten kontaktien koko kasvaa. Kitkavoima on vektorisuure ja sillä on siis suuruuden lisäksi aina myös suunta.


title: Kitka

text: Kitkaa voidaan myös optimoida, kuten autojen renkaiden pidon hallitsemiksi pyrkimällä välttämään lepokitkaa tuntuvasti pienempi liukukitkatilanne renkaan luistaessa. Pyörivällä kappaleella on kosketuspinnassa lepokitka. Jos jarrutuksen tai sivuluisun vuoksi renkaiden pyörimisliike loppuu, renkaiden ja tienpinnan välinen liikekitka on auton liikkeen suuntainen riippumatta pyörien asennosta ja ohjattavuus katoaa. Tähän ongelmaan on kehitetty lukkiutumattomia jarruja (ABS), luistonestojärjestelmiä ja ESP-ajovakautusjärjestelmiä. Ajoneuvojen renkaissa vierintävastus syntyy renkaan muodonmuutoksiin kuluvasta energiasta. Renkaiden muodonmuutosten voimakkuuteen vaikuttaa renkaiden ilmanpaine, lämpötila ja kuormitus. Auton pyörän (rengas ja vanne) ja tien pinnan välinen kitka on kuitenkin erittäin monimutkainen ilmiö, renkaiden kehityksen kannalta edelleen pitkälti kokeellista tiedettä edustava ilmiö. Ilmiössä ei suoraan päde klassinen kitkateoria, jossa maksimikitkakerroin on yksi, joka pätee vain äärettömän jäykkien kappaleiden kosketukseen.


title: Kitka

text: Maailman mittakaavassa arvioiden kitkan voittamiseen kuluvan noin kolmasosa tuotetusta energiasta. Uusilla teknologioilla, muun muassa timanttipinnoitteella, energiankulutus voitaisiin saada vähenemään 2–10 prosenttia.


title: Kitka

text: Teiden kaltevuudet ilmoitetaan pystysiirtymän ja vaakasiirtymän suhteena prosentteina. Tällöin kitkakertoimen on oltava suurempi kuin kaltevuudesta laskettu prosenttikerroin, jotta paikoillaan oleva auto ei lähde luisumaan alaspäin. Mäen ajamiseksi ylös tarvitaan myös alkuvauhtia, jos kitkakerroin on pienempi kuin edellä mainittu prosenttikerroin. Koska kumin jä märän jään välinen lepokitkakerroin on edellä olevan taulukon mukaisesti 0,1, ovat yli 10 % kallistukset talvella haasteellisia ilman nastarenkaita. Kuivalla jäällä voi edellä esitetyn taulukon mukaisesti jopa 20 % kaltevuudella ajaa ylöspäin ilman alkuvauhtia ja nastoja. Etenkin liikeelle lähdettäessä sutiminen voi kuitenkin sulattaa jään pinnan ja laskea kitkakertoimen 0,1:een, jolloin auto alkaa luisua alaspäin. Edellä esitetyt kumin ja jään väliset kitkakertoimet eivät täysin päde kitkarenkaille.


title: Caligula

text: Gaius Julius Caesar Augustus Germanicus (yleisesti Caligula) (31. elokuuta 12 – 24. tammikuuta 41) oli Rooman keisari, joka hallitsi 18. maaliskuuta 37 – 24. tammikuuta 41. Caligula on Neron ohella Rooman keisareista pahamaineisin ja hänet muistetaan hulluna despoottina. Miltei kaikki Caligulaa käsittelevät antiikin aikaiset lähteet ovat vihamielisiä häntä kohtaan ja ne keskittyvät triviaan ja anekdootteihin keisarin elämästä. Vaikka Caligulan hallituskausi kesti vain neljä vuotta, sillä oli kuitenkin vaikutus Rooman historiaan. Caligula suunnitteli muun muassa Britannian valloituksen, jonka hänen seuraajansa Claudius pani käytäntöön. Caligula oli myös ensimmäinen keisari, jolle senaatti myönsi kaikki keisarin valtaoikeudet heti hänen noustessaan keisariksi. Tätä käytäntöä jatkettiin myös Caligulan seuraajien aikana.


title: Caligula

text: Caligula syntyi Antiumissa (nykyisessä Anziossa) 31. elokuuta vuonna 12. Hänen isänsä oli suosittu sotapäällikkö Germanicus, joka oli tulevan keisari Tiberiuksen veljenpoika ja ottopoika. Caligulan äiti oli Vipsania Agrippina, jonka isä oli alhaista syntyperää, mutta kyvyillään ja ansioillaan pitkälle edennyt Marcus Vipsanius Agrippa, keisari Augustuksen hyvä ystävä ja lähin avustaja. Caligulan perhe seurasi Germanicusta hänen työnsä perässä. Sotilasleireissä Caligula oli sotilaille eräänlainen maskotti, joka puettiin sotilasasuun pieniä sotilaskenkiä myöten. Hän sai kutsumanimensä näistä sotilaskengistä ("caligae"): "caligula" tarkoittaa ”pientä sotilassaapasta”.


title: Caligula

text: Caligulan syntyessä Rooman ensimmäinen keisari Augustus oli hallinnut valtakuntaa jo yli 40 vuoden ajan. Caligula polveutui suoraan Augustuksesta; hänen isoäitinsä oli Augustuksen tytär Julia.


title: Caligula

text: Caligulan isä kuoli hämärissä olosuhteissa Syyriassa vuonna 19 Caligulan ollessa seitsenvuotias. Leskeksi jäänyt Agrippina muutti lastensa kanssa Roomaan. Hän joutui keisari Tiberiuksen epäsuosioon, ja hänet karkotettiin Pandatarian saarelle, jossa hän kuoli nälkään. Myös Caligulan veljet Nero ja Drusus joutuivat keisarin epäsuosioon ja kuolivat. Caligulasta huolehtivat hänen isoäitinsä Antonia sekä Livia.


title: Caligula

text: Vuonna 27 Caligula kutsuttiin asumaan keisari Tiberiuksen luokse Caprin saarelle. Caligula oli tuolloin täyttänyt 19 vuotta ja hänelle annettiin aikuisten käyttämä "toga virilis". Tiberius pyysi senaatilta, ettei Caligulalle annettaisi ennenaikaisia kunnianosoituksia. Tiberius nimitti Caligulan auguuriksi ja ylisti nimityksen yhteydessä tämän hyvää luonnetta ja vastuuntuntoa. Tätä pidettiin merkkinä siitä, että Tiberius halusi Caligulasta seuraajansa. Tämä tieto otettiin riemulla vastaan Roomassa, jossa Germanicuksen muisto eli vielä vahvana. Tiberiuksen ansiosta Caligula sai myös erinomaisen koulutuksen. Vuonna 31 Tiberius syrjäytti pretoriaaniprefekti Sejanuksen ja nimitti tämän tilalle Naevius Sutorius Macron, josta tuli yksi tärkeimmistä Caligulan kannattajista.


title: Caligula

text:
Vuonna 33 Tiberius nimitti Caligulan ehdokkaaksi kvestorin virkaan. Hän lupasi myös ehdottaa Caligulan tulevaisuudessa virkoihin viittä vuotta aikaisemmin kun tämä ikänsä puolesta olisi voinut pyrkiä. Caligulan äiti Agrippina ja hänen veljensä Drusus kuolivat samana vuonna; Agrippina nälkäitsemurhaan ja Drusus Tiberiuksen käskystä. Samana vuonna Caligula meni naimisiin ensimmäisen kerran. Caligulan vaimon Junia Claudillan isä oli vuoden 15 konsuli ja Tiberiuksen suosikki Marcus Junius Silanus. Myös kaksi Caligulan siskoa kihlautui samana vuonna; Julia Livilla Marcus Viniciuksen kanssa ja Julia Drusilla Lucius Cassius Longinuksen kanssa. Kolmas sisko Agrippina oli jo aikaisemmin mennyt naimisiin Gnaeus Domitius Ahenobarbuksen kanssa.
Caligula ja Junia matkustivat Tiberiuksen mukana Caprille. Junia tuli pian raskaaksi, mutta kuoli synnytyksen yhteydessä. Tacituksen mukaan Macro suostutteli vaimonsa Ennia Thrasyllan aloittamaan suhteen Caligulan kanssa. Suetoniuksen mukaan Caligula lupautui jopa menemään naimisiin Ennian kanssa, jos hänestä tulisi keisari. Caprilla Caligula tutustui Julius Agrippaan, joka tunnetaan paremmin nimellä Herodes Agrippa, josta tuli eräs Caligulan parhaista ja luotettavimmista ystävistä. Agrippa oli Juudean kuninkaan Herodeksen pojanpoika.


title: Caligula

text: Tiberiuksella oli periaatteessa kaksi vaihtoehtoa seuraajakseen: Caligula tai poikansa Drusuksen poika Gemellus. Suetoniuksen mukaan Tiberius olisi halunnut Gemelluksen seuraajakseen. Tacitus taas kertoo, että Tiberiuksen mielestä Caligulalla oli kaikki julman diktaattori Sullan huonot ominaisuudet, muttei yhtään tämän hyvistä ominaisuuksista. Toisaalta Tiberius ei selvästi ilmaissut, kumman hän halusi seuraajakseen. Vaikka Tiberius olisikin halunnut Gemelluksesta seuraajansa, se ei ollut realistinen vaihtoehto tämän nuoruudesta johtuen. Lisäksi Caligula oli hyvin suosittu kansan ja armeijan keskuudessa. Luultavasti Tiberius pelkäsi pojanpoikansa kohtaloa oman kuolemansa jälkeen.


title: Caligula

text: Maaliskuun alussa vuonna 37 Tiberius sairastui ollessaan Campaniassa. Tiberiuksen kunnon heiketessä päivä päivältä hänen lääkärinsä kertoi Macrolle keisarin kuolevan pian. Macro aloitti heti valmistelut Caligulan valtaannousua varten. Tiberius kuoli 16. maaliskuuta. Tiberius oli uskonut elävänsä vielä kymmenen vuotta, koska näin eräs astrologi oli hänelle ennustanut. Suetonius kertoo, että Tiberiuksen kuolemasta kiersi monta tarinaa, joiden mukaan Caligula joko myrkytti hänet, näännytti hänet nälkään tai kuristi hänet hengiltä. Dionin mukaan Caligula tappoi Tiberiuksen Macron avustuksella. Tacituksen mukaan Tiberius näytti jo kuolleen, mutta alkoi näyttää elon merkkejä ennen kuin Macro tappoi hänet. Senecan mukaan Tiberiuksen kuolema oli täysin luonnollinen.


title: Caligula

text:
Kaksi päivää Tiberiuksen kuoleman jälkeen senaatti kokoontui ja julisti Caligulan keisariksi. Caligula kiirehti Roomaan, jossa hän osallistui senaatin istuntoon 28. maaliskuuta. Senaatin istuntoon osallistui senaattorien lisäksi myös ritarisäädyn ja kansan edustajia. Tiberiuksen testamentti avattiin ja luettiin senaatille. Tiberius nimitti testamentissaan Caligulan ja Gemelluksen perillisikseen. Tämä oli tavallinen käytäntö testamenteissa, mutta keisarin talous eli "domus Caesaris" ei ollut tavanomainen ja sen jakaminen kahteen osaan olisi aiheuttanut suuria ongelmia. Toisaalta Gemellus oli vielä lapsi ja hän ei voinut toimia julkisissa viroissa. Lopulta senaatti päätti mitätöidä Tiberiuksen testamentin ja julisti Caligulan Tiberiuksen ainoaksi perilliseksi.
Senaatti antoi Caligulalle valtaoikeudet, joihin sisältyi varmasti ainakin "tribunicia potestas" ja prokonsulin "imperium" eli käskyvalta. Samat valtaoikeudet jotka Augustus oli saanut yksi kerrallaan usean vuoden aikana annettiin nyt 25-vuotiaalle Caligulalle kertaheitolla. Caligula sai myös arvonimen "Augustus". Caligula nimitettiin myös pontifex maximukseksi. Senaatti olisi myös antanut hänelle arvonimen "pater patriae", mutta Caligula kieltäytyi tästä ainakin aluksi.


title: Caligula

text: Tärkeä rooli Caligulan valtaannousun takana oli pretoriaaniprefekti Naevius Sutorius Macrolla, joka neuvotteli senaatin kanssa jo ennen Tiberiuksen kuolemaa. Caligulan kerrotaan pyytäneen senaattia antamaan Tiberiukselle samat kunnianosoitukset kuin Augustukselle oli aikaisemmin annettu. Näihin kuului muun muassa jumalaksi julistaminen, mutta tätä senaatti ei voinut hyväksyä.


title: Caligula

text: Valtakunnan virkamiehet vannoivat pian lojaalisuutensa Caligulalle ja tämän "domukselle". Tiberiuksen hautajaispuheessaan Caligula painotti olevansa Germanicuksen poika ja julisti Augustuksen hallinnon tyylin paluuta. Caligula lupasi adoptoida Gemelluksen ja teki tästä "princeps iuventutiksen". Nämä toimet painottivat sitä että Gemellus oli liian nuori ollakseen uhka Caligulalle. Ensimmäinen tehtävä uudelle keisarille oli saada kaikkien Rooman yhteiskuntaluokkien kannatus. Tiberiuksen testamentti oli luvannut pretoriaanikaartin sotilaille 500 sestertiusta, mutta Caligula nosti tämän tuhanteen. Eräässä mielessä rahat maksoivat kaartin lojaalisuuden, sen sijaan että ne olisivat olleet entisen keisarin palkka sotilaiden lojaalista palveluksesta. Caligula jakoi myös 75 sestertiusta kaikille Rooman kaupungissa asuneille kansalaisille. Tiberiuksesta poiketen Caligula ei säästellyt rahojaan järjestäessään sirkushuveja kansalle. Hän aloitti myös suuren rakennusohjelman.


title: Caligula

text: Caligulan valtakautta on joskus yritetty jakaa "hyvään" alkukauteen, jonka jälkeen seurasi hirmuvalta. Näiden kausien ajankohtaa on yritetty ajoittaa Antonian kuolemaan, Caligulan sairauteen syksyllä 37 tai hänen siskonsa Drusillan kuolemaan kesällä 38. Drusilla oli antiikin lähteiden mukaan niin rakas Caligulalle että heitä syytettiin insestistä. Drusillalla oletetaan olleen hillitsevä vaikutus veljeensä. Drusilla oli naimisissa erään Lucius Cassius Longinuksen kanssa, mutta Caligula antoi hänet vaimoksi Marcus Aemilius Lepidukselle, johon Caligula luotti täydellisesti. Sairautensa aikana Caligula antoi Lepidukselle sinettisormuksensa merkkinä siitä että jos hän sattuisi kuolemaan tulisi Lepiduksen Drusillan miehenä huolehtia Caligulan perinnöstä. Drusillan kuoleman jälkeen Caligula antoi julistaa hänet jumalaksi. Caligula halusi myös luultavasti että häntä palvottaisiin jumalana hellenististen kuninkaiden tyyliin.


title: Caligula

text: Caligula sairastui vakavasti vuoden 37 syksyllä. Sairauden tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä. Caligulan sairastumista surtiin koko valtakunnassa. Eräs ritarisäätyyn kuulunut Atanius Secundus lupasi taistella gladiaattorina jos Caligula paranisi. Eräs Publius Afranius Potitus taas lupasi antaa oman elämänsä, kunhan vain Caligula säilyisi hengissä. On epäselvää joutuivatko miehet todella toteuttamaan lupauksensa Caligulan parannuttua. Sairauden tarkasta syystä ei myöskään ole tietoa. Nykytutkijoiden arvioiden mukaan Caligula sairastui ehkä aivotulehdukseen, hypertyreoosiin tai johonkin virukseen. On myös vaikea arvioida oliko sairaudella vaikutusta Caligulan mielenterveyteen.


title: Caligula

text: Caligulan parantui vuoden 37 lopulla. Pian tämän jälkeen Gemellus ja Caligulan appi Silanus pakotettiin tekemään itsemurha. Gemellusta syytettiin siitä että hän oli aikonut käyttää Caligulan sairautta hyväkseen ja kaapata vallan itselleen. Tarkkaa syytä miksi Silanus pakotettiin tekemään itsemurha ei tiedetä. Silanus oli ollut jo Tiberiuksen aikaan yksi valtakunnan mahtavimmista miehistä ja ehkä Caligula pelkäsi tämän kaappaavan vallan itselleen tai osallistuneen salaliittoon, jonka tarkoitus oli nostaa Gemellus valtaistuimelle.


title: Caligula

text: Caligula meni uusiin naimisiin vuonna 37. Vaimon nimi oli joko Livia Orestilla (Suetoniuksen mukaan) tai Cornelia Orestilla (Dionin mukaan). Hän oli jo kihlautunut erään Gaius Calpurnius Pison kanssa, joka kuului merkittävään ja mahtavaan sukuun. Caligula vitsaili että hän oli ottanut uuden vaimonsa samalla tavalla kuin Augustus ja Romulus, jotka olivat ottaneet vaimokseen naisen joka oli jo naimisissa. Caligula kyllästyi pian uuteen vaimoonsa ja parin vuoden päästä hän karkotti Orestillan kun tämä palasi Pison luokse.


title: Caligula

text:
Vuoden 38 alussa myös Macro ja tämän vaimo Ennia pakotettiin tekemään itsemurha. Macro oli ollut yksi Caligulan tärkeimmistä tukijoista ja onkin epäselvää miksi Caligula halusi päästä tästä eroon. Ehkä Macro oli osallistunut Silanuksen ja Gemelluksen salajuoneen tai sitten Caligula oli vain kyllästynyt vanhempaan mieheen joka yritti kontrolloida häntä. On todennäköistä että Caligula nimitti kaksi eri henkilöä pretoriaanikaartin prefekteiksi. Ainakin prefektejä oli kaksi Caligulan hallituskauden lopulla. Vuonna 38 Herodes Agrippa matkusti Roomasta Juudeaan.
Valtaan noustessaan Caligulalla ei ollut hallinnollista eikä sotilaallista kokemusta. Vähitellen hän humaltui vallasta – jopa niin pahasti, että ryhtyi vaatimaan itselleen samanlaista kohtelua kuin jumalat. Hän muuttui pöyhkeäksi, vähätteli muita ja korosti oikeuttaan tehdä mitä tahansa kenelle tahansa. Caligula perusti Roomaan temppelin, jossa hänelle sai uhrata, ja Jerusalemin temppelin hän halusi muuttaa kokonaan omaksi palvontapaikakseen. Hän hakkautti päät kaikilta kuuluisilta jumalkuvilta, jotka sai käsiinsä, ja korvasi ne omilla kasvonpiirteillään. Hän keskusteli luontevasti muiden jumalien kanssa. Esimerkiksi Capitoliumissa hän piti usein Juppiterin kanssa kahdenkeskisiä ja salaperäisiä neuvotteluja ja uhkasi lopuksi, että Juppiterin herruus olisi pian lopussa. Caligulalla oli tarve varmistaa jumalaksi pääsynsä jo ennen kuolemaansa, mutta hänet saattoi julistaa jumalaksi ainoastaan senaatti. Se ei kuitenkaan ollut myöntyväinen ennen kaikkea siksi, että Caligula oli vielä elossa. Roomassa jumaliksi julistettiin ainoastaan kuolleita. Caligula ryhtyikin korostamaan jumalallisuuttaan käyttämällä rannerenkaita, silkkisiä naisten pukuja, sotilaskenkiä ja viittaa, jotka oli koristeltu jalokivillä. Joskus hänellä oli myös Aleksanteri Suuren rintahaarniska, joka oli nostettu tämän haudasta. Koska senaatti ei edelleenkään suostunut myöntämään Caligulan jumalallisuutta, hän vähensi senaatin valtaa ja nöyryytti senaattoreja pakottamalla heidät juoksemaan pitkiä matkoja keisarin vaunujen vierellä tai määräämällä heidät tarjoilijan tehtäviin.
Vaikka senaatti ei pitänyt Caligulasta, nautti hän silti suuresta kansansuosiosta. Caligula järjesti kansalle paljon huvituksia: gladiaattoritaisteluja ja teatteriesityksiä. Hän myös rakennutti uusia julkisia rakennuksia. Hän järjesti huvituksia myös itselleen. Caligulan ehkä kuuluisin päähänpisto oli rakentaa Baiaen lahden yli lähes viisi ja puoli kilometriä pitkä ponttonisilta kauppalaivoista. Tiberiuksen aikana keisarin hoviastrologi oli nimittäin ennustanut, että Caligula voisi yhtä vähän tulla keisariksi kuin ratsastaa Napolinlahden yli. Sillan valmistuttua Caligula ratsasti ylpeänä Aleksanteri Suuren rintahaarniska yllään sillan yli. Takaisin päin tullessaan hän pysähtyi keskelle siltaa ja ryhtyi ylistämään urotekojaan. Tämän jälkeen hän piti valtavat juhlat itsensä kunniaksi. Kun ihmiset alkoivat olla tarpeeksi humalassa, Caligula käski heittää heidät kaikki mereen. Caligula oli kuuluisa kyvystään keksiä uusia tapoja tuhlata rahaa – hän söi kullattua leipää, kylpi öljyssä, rakennutti 70 metrin pituisia laivoja, jotka olivat jalokivien peitossa ja joiden kannella oli kokonaisia hedelmäpuutarhoja. Näin hän sai tuhlattua Tiberiuksen keräämät kolme miljardia sesteriusta jo kauan ennen kuin oli ollut vuottakaan keisarina. Rahapulassa hän alkoi hankkia rahaa erilaisilla huutokaupoilla, perinnöillä ja riitajutuilla. Hän nosti myös veroja ja pani verolle prostituution, Roomaan tuodut elintarvikkeet ja kuljetuspalkkiot.
Sotapäällikkönä Caligula menestyi erittäin huonosti huolimatta siitä, että hän oli kasvanut sotilasleirillä. Tästä välittämättä hän halusi lähteä sotimaan ja viettää sen jälkeen aikansa hienoimman triumfin. Caligula kokosi sotajoukon ja lähti matkaan. Itse hän ei kuitenkaan ratsastanut, vaan häntä kannettiin kantotuolissa. Gallian asukkaiden piti lakaista tie ja kastella se vedellä, ettei siitä lentäisi pölyä. Kun Caligula ja hänen sotajoukkonsa pääsivät Germanian rajalle, he eivät kohdanneet ketään, jonka kanssa olisivat taistelleet. Tällöin hän puetti henkivartiostossaan olevia germaaneja vihollisiksi ja otti heidät vangeiksi. Hän komensi myös armeijansa taistelurintamaan Englannin kanaalin rannikolle ja käski sotajoukkonsa juosta veteen keräämään simpukankuoria. Sen jälkeen hän rakennutti majakan tämän ”voittonsa” muistoksi. Tämän farssin jälkeen lähdettiin takaisin Roomaan suunnittelemaan triumfia. Sitä hän ei tosin koskaan saanut pitää, sillä 24. tammikuuta vuonna 41 Caligula kuoli 28-vuotiaana salaliittolaisten tikariniskuihin. Caligulan ollessa yksin eräällä käytävällä hänen kimppuunsa kävi Cassius Chaerea, joka oli ollut aikaisemmin Germanicuksen armeijassa ja jolla oli henkilökohtaisia syitä vihata Caligulaa. Samalla tapettiin myös Caligulan vaimo Caesonia ja heidän tyttärensä Julia Drusilla, jonka pää murskattiin seinään. Murhaajina olivat kolme pretoriaanikaartin sotilasta, mutta toimeksiantajia olivat luultavasti muutamat senaatin jäsenet.


title: Caligula

text: Caligula ehti olla vallassa kolme vuotta ja kymmenen kuukautta.


title: Caligula

text: Caligulan sanotaan olleen mielenvikainen ja raaka despootti. Hänestä kerrotaan lukuisia tarinoita, kuten että hän nimesi hevosensa Incitatuksen senaattoriksi, hänellä huhuttiin olleen insestinen suhde Drusilla-siskoonsa ja kahteen muuhun siskoonsa ja että hän järjesti orgioita palatsissaan. Tarinoiden todenperäisyyttä on vaikea selvittää.


title: Caligula

text: Syitä Caligulan käytökseen on pohdittu paljon. Kaksi tavallisinta selitystä ovat, että hän oli joko mielenvikainen tai sitten historioitsijat ovat vääristelleet häntä koskevia tietoja. Esimerkiksi hevosen nimittäminen senaattoriksi saattoi olla tapa osoittaa halveksuntaa senaattia kohtaan, ja senaattimyönteinen historiankirjoitus ei perinteisesti katsellut hyvällä senaatin asemaa pilkanneita.


title: Caligula

text: Caligula oli naimisissa neljästi. Hän sai neljännen vaimonsa Milonia Caesonian kanssa tyttären Julia Drusillan.Tärkeimmät lähteet Caligulan elämästä ovat Suetoniuksen kirjoittama Caligulan elämäkerta ja Dion Kassioksen Rooman historian kirja 59, joka käsittelee Caligulan hallituskautta. Suetoniuksen elämäkerta on ongelmallinen koska hän ei kerro tapahtumia kronologisessa järjestyksessä ja koska Suetonius ei ole kovin kiinnostunut poliittisista tapahtumista siinä määrin kun ne eivät liity Caligulan henkilöön. Suetonius toistaa elämäkerroissaan kritiikittömästi pahimmatkin juorut ja värikkäimmät anekdootit. 200-luvulla elänyt Dion käsitteli Rooman historian kuningasajasta Severus Alexanderiin asti. Dionin teos luetteloi tapahtumia, mutta ei sisällä minkäänlaista syvempää analyysia ja Suetoniuksen teoksen tavoin se sisältää myös epäuskottavia tapahtumia. Dionin teoksen 59. kirjan loppu ja 60. kirjan alku ovat kadonneet. Näissä kirjoissa Dion käsitteli vuoden 40 tapahtumia ja näistä on säilynyt nykypäivään vain Johannes Ksifilinoksen (1000-luku) ja Johannes Zonaraksen (1100-luku) lyhennelmät.


title: Caligula

text: Tärkeä aikalaislähde Caligulan elämästä on Seneca, joka oli silminnäkijä ja joka tunsi Caligulan henkilökohtaisesti. Seneca oli enemmänkin filosofi kuin historioitsija, mutta hän käyttää usein ajankohtaisia tapahtumia esimerkkeinä teoksissaan. Seneca oli kuitenkin tunnettu imartelija, joka ylisti elossa olevia keisareita, mutta haukkui heidän kuolleet edeltäjänsä. Senecalla oli syytä vihata Caligulaa niin henkilökohtaisista kuin poliittisista syistä, koska Caligula ajoi hänet muun muassa maanpakoon ja haukkui hänen kirjoitustyyliään.


title: Caligula

text: Toinen aikalaislähde oli Filon Aleksandrialainen, joka johti juutalaista valtuuskuntaa Roomaan vuonna 39/40. Filon kirjoitti kaksi nykypäivään säilynyttä teosta, jotka käsittelivät Caligulan aikakautta. "In Flaccum" ja "Legatioksi" yleisesti kutsuttu teos käsittelevät etupäässä juutalaisten kannalta tärkeitä tapahtumia, mutta niissä käsitellään myös joskus Rooman tapahtumia. Filon yrittää aina esittää juutalaiset parhaassa mahdollisessa valossa ja hän ei peittele Caligulaa vastaan tuntemaansa vihaa.


title: Caligula

text: Caligulan hallituskautta käsittelee myös Josefuksen Juutalaisten muinaisajat kirja 19.1–211. Tacituksen teoksen Caligulaa käsitellyt osa on hävinnyt, mutta hän viittaa Caligulaan useaan otteeseen teoksissaan. Kaikki nykypäivään säilyneet lähteet ovat vihamielisiä Caligulaa kohtaan. Kirjallisten lähteiden lisäksi Caligulan hallituskaudelta on myös numismaattisia ja epigrafisia lähteitä.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Late Night with Conan O’Brien oli yhdysvaltalainen NBC-televisiokanavan myöhäisillan keskusteluohjelma, jota esitettiin vuosina 1993–2009. Ohjelma sisälsi ajankohtaista aiheista muodostettua satiiria, julkisuuden henkilöiden vierailuja, stand up -komiikkaa sekä musiikkivieraita. Late Nightia juonsi Conan O’Brien ja se kuvattiin New Yorkin Rockefeller Centerissä. Suomessa ohjelmaa esitti aluksi vuonna 2000 kaapelikanava TVTV! ja vuodesta 2001 sen seuraaja Sub.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Vuonna 1992 David Letterman, NBC-kanavan "Late Night with David Letterman"in pitkäaikainen juontaja, hävisi kilpailun The Tonight Show’n juontajan paikasta Jay Lenolle edellisen juontajan Johnny Carsonin jäädessä eläkkeelle. Letterman lähti ulos NBC:ltä ja hän lähti tekemään CBS-kanavalla uutta ohjelmaa nimeltä "Late Show with David Letterman". Nykyäänkin Lettermanin isännöimä Late Show kilpailee The Tonight Show’n kanssa suosituimman myöhäisillan talk show’n paikasta. Lettermanin lähdettyä Conan O’Brien korvasi hänet "Late Night"in isäntänä.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Ensimmäinen O’Brienin juontama jakso esitettiin NBC-kanavalla 13. syyskuuta 1993. Andy Richter toimi O’Brienin apujuontajana, eli "sidekickinä" toukokuuhun 2000 asti. Richterin lähdettyä O’Brien juonsi ohjelmaa yksin.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Kun Late Night with Conan O’Brien vuonna 1993 alkoi se oli jatkuvan lopettamisuhan alla. Kriitikot arvostelivat ohjelmaa ja katsojaluvut pysyivät alhaisina. Show teki kuitenkin lopullisen läpimurtonsa noin 2000-luvun alussa, ja siitä tuli esitysaikansa katsotuin ohjelma. The Tonight Show’lla, joka näytetään useimmilla alueilla heti paikallisten iltauutisten jälkeen on aina ollut enemmän katsojia kuin Late Nightilla. The Tonight Show oli myös ensimmäinen myöhäisillan talk show NBC:llä. Late Nightilla on kuitenkin aina ollut tukevampi jalansija tavoitellussa 25–35-vuotiaiden ikäryhmässä, kun The Tonight Show on vedonnut laajempaan ja vanhempaan yleisöön.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Vuonna 2003 Late Night with Conan O’Brien täytti 10 vuotta, ja tämän kunniaksi O’Brien järjesti kymmenvuotisjuhlashow’n ("10th Anniversary Special"), joka julkaistiin myös DVD-versiona.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: NBC ilmoitti 21. heinäkuuta 2008, että O’Brien siirtyy juontamaan The Tonight Show’ta vuoden 2009 kesäkuusta lähtien ja Late Nightin uutena isäntänä tulee aloittamaan koomikko Jimmy Fallon. Viimeinen O’Brienin isännöimä Late Nightin jakso esitettiin Yhdysvalloissa 20. helmikuuta ja Suomessa 25. helmikuuta 2009. Viimeisen jakson vieraina nähtiin näyttelijä–koomikko Will Ferrell, Late Nightin sketseistä tuttu Abe Vigoda sekä O’Brienin sidekickinä toiminut Andy Richter. Musiikkivieraana oli The White Stripes.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: Late Night with Conan O’Brien noudatti tyypillistä myöhäisillan talk show'n kaavaa. Alussa O’Brien esitti vitsimonologin, jonka aiheet tulivat monesti ajankohtaisista tapahtumista tai säännöllisesti toistuvista vitseistä. Monologin jälkeen seurasi pidempi sketsikohtaus, minkä jälkeen siirryttiin julkisuuden henkilöiden haastatteluihin. Late Nightin tyypillisessä jaksossa oli kahdesta kolmeen julkkisvierasta vieraiden määrä vaihteli jaksokohtaisesti, ja vieraiden jälkeen ohjelman päätti musiikkiesitys.


title: Late Night with Conan O’Brien

text: The Max Weinberg 7 oli "Late Night with Conan O’Brienin" houseyhtye, joka esiintyi ohjelmassa sarjan alkamisesta asti samalla kokoonpanolla. Yhtyettä johti rumpali Max Weinberg, joka kuuluu myös useasti Bruce Springsteenin kanssa esiintyneeseen E Street Bandiin. Yhtye julkaisi albumin "The Max Weinberg 7" vuonna 2000.Ohjelmassa oli toistuvia sketsejä kuten "If They Mated" (suom. Jos he pariutuisivat), "In the Year 2000" (Vuonna 2000) ja "SAT Analogies". Lisäksi hahmot kuten "The Masturbating Bear" (Masturboiva karhu), "Pimpbot 5000" ja "Coked-Up Werewolf" (Kokapöllyinen ihmissusi) esiintyvät ohjelmassa usein. Ohjelma aloitti myös Robert Smigelin "Triumph the Insult Comic Dog"in uran, joka esiintyi Late Nightissa ensimmäisen kerran vuonna 1997.


title: Länsiväylä

text:
Länsiväylä () on Helsingistä Espoon eteläosien kautta Kirkkonummelle johtava moottoritie, joka on osa Helsingistä Karjaalle kulkevaa kantatietä 51. Se alkaa Helsingin Ruoholahdesta ja päättyy Kirkkonummen keskustan liepeille. Länsiväylän alkupäässä Helsingissä on vuonna 1965 valmistunut Lapinlahden silta, joka oli pitkään Suomen pisin silta.
Lapinlahden sillan keskimääräinen vuorokausiliikenne syyskuussa 2013 oli Helsingin kaupungin laskennan mukaan noin 56 710 autoa.


title: Länsiväylä

text: Moottoritien rakentaminen aloitettiin vuonna 1961. Sen osuus Ruoholahdesta Gräsaan (Haukilahden liittymään) avattiin 1. lokakuuta 1965, ja seuraavana vuonna sitä jatkettiin Suomenojalle. Espoonlahdelle saakka moottoritie oli valmis vuonna 1969. Uusin osuus Kivenlahdesta Kirkkonummelle avattiin liikenteelle 29.10.2013. Alun perin moottoritien oli tarkoitus ulottua Porkkalankadun yli Hietalahdenrantaa ja silloista satamaradan linjausta pitkin Lönnrotinkadulle ja Uudenmaankadulle saakka. Tästä jäänteenä on yhä Sinebrychoffin puiston alittava Mallaskadun tunneli, josta piti tulla Helsingin keskustan läntinen sisääntuloramppi, sekä Länsiväylän korjattu linjaus Salmisaaressa, jossa moottoritie alun perin haaroittui laajasti tarkoituksena jatkaa tietä suoraan haaran keskeltä Porkkalankadun yli Aikaisemmin myös Mechelininkadulta oli suora yhteys Länsiväylälle pohjoispuolelta, jonka poistaminen on sittemmin aiheuttanut mittavia liikenneongelmia, vaikkakin suurimmat ongelmat aiheuttaa liikennevalollinen suojatie sekä hankalat joukkoliikennekaistajärjestelyt Mechelininkadun eteläisen rampin edellä.


title: Länsiväylä

text: Länsiväylän edeltäjä oli vuosina 1933–1938 rakennettu kaksikaistainen Helsingistä Jorvakseen johtanut maantie, "Jorvaksentie". Sen Helsingin puoleisessa päässä saman liikenneväylän osina toimivat myös samassa yhteydessä rakennettu Ruoholahdesta Salmisaareen johtanut penger, sieltä Lauttasaareen johtanut alkuperäinen Lauttasaaren silta sekä Lauttasaaren läpi kulkeva "Lauttasaarentie", joka sai nykyisen nimensä jo vuonna 1938. Lauttasaarentien länsipäästä alkoi varsinainen Jorvaksentie, joka kulki siltoja ja maapengertä myöten Koivu- ja Hanasaaren kautta Espoon puolelle Karhusaareen, josta se jatkui Espoon eteläosien läpi Espoonlahdelle, jonka se ylitti Muulon siltaa pitkin, sekä edelleen Kirkkonummen puolella Jorvakseen saakka. Siellä se liittyi vanhaan, Muuralan ja Kauklahden kautta kulkevaan Kuninkaantiehen.


title: Länsiväylä

text: Kun vuoden 1938 tienumerointijärjestelmä otettiin käyttöön, Jorvaksentiestä tuli osa kantatietä 51. Sen läntisin osa jäi vuonna 1944 kuitenkin Porkkalan vuokra-alueelle, minkä vuoksi kantatie viitoitettiin uudelleen kulkemaan Kauklahden ja Siuntion kautta. Myöhemmin Jorvaksentie menetti kantatien asemansa kokonaan, mutta vuonna 1972 Länsiväylästä tuli jälleen osa kantatietä 51.


title: Länsiväylä

text: Alkuperäinen Jorvaksentie jäi Etelä-Espoon asukasluvun kasvaessa auttamattomasti alimitoitetuksi, minkä vuoksi sitä korvaamaan rakennettiin moottoritie. Moottoritien osuus Lauttasaaren länsiosasta Kivenlahden liittymään eli Martinsiltaan saakka rakennettiin alkuperäisen Jorvaksentien kohdalle leventämällä sitä ja muuttamalla risteykset eritasoliittymiksi, kun taas osuudet Ruoholahdesta Lauttasaareen ja Martinsillasta Espoonlahden sillalle olivat kokonaan uutta tietä.


title: Länsiväylä

text: Moottoritien Helsingissä oleva osuus sai jo suunnitteluvaiheessa vuonna 1961 nimen Länsiväylä.. Espoon puolella tie oli moottoritien valmistuttuakin aluksi nimeltään Jorvaksentie, mutta myöhemmin nimi Länsiväylä on otettu käyttöön myös Espoon alueella. Tiestä käytetään edelleenkin joskus myös nimeä Jorvaksentie, vaikka virallisesti tämä nimi on enää vain kantatien 51 Kirkkonummella olevalla osuudella.


title: Länsiväylä

text: Samaan aikaan moottoritien kanssa rakennettiin myös sen pohjoispuolella sijaitseva rinnakkaiskatu, joka johtaa Tapiolasta Martinsiltaan. Sen nimenä on Tapiolasta Kehä II:lle saakka Merituulentie, Kehä II:lta Suomenojan kiertoliittymään Kuitinmäentie ja Suomenojan länsipuolella Martinsillantie. Martinsillan länsipuolella rinnakkaiskatuna toimii Kivenlahdentie ja sen jatke Vanha Jorvaksentie, jotka ovat osia alkuperäistä Jorvaksentietä. Lauttasaaren ja Tapiolan välillä Länsiväylällä ei ole rinnakkaistietä, vaan hitaat ajoneuvot kuten työkoneet, jotka eivät voi kulkea moottoritietä eivätkä myöskään sen vieressä olevaa kevyen liikenteen väylää pitkin, joutuvat kiertämään Töölön, Munkkiniemen, Kuusisaaren ja Lehtisaaren kautta.


title: Länsiväylä

text: Liittymät mm. kehäteihin ja Tapiolaan on laajennettu aika ajoin, ja leveimmällä kohdalla Tapiolan ja Westendin välillä tie on peräti 12-kaistainen. Kauppakeskus Ison Omenan kohdalle Matinkylän ja Olarin väliin rakennettiin uusi liittymä 2000-luvun alussa.


title: Länsiväylä

text: Myös Länsiväylän eteläpuolelle on alusta asti suunniteltu rinnakkaiskatua, mutta vasta 2000-luvun alussa valmistui yhteys Haukilahdessa Gräsanojan yli, ja Suomenojalla rinnakkaiskatu Suomenlahdentie valmistuu vuonna 2016. Kevyelle liikenteelle on omat reittinsä Länsiväylän varrella.


title: Kutonen (televisiokanava)

text:
Kutonen (entiseltä nimeltään The Voice (tyylitettynä THE VOICE) tai Voice) on suomalainen maksuton nuorekkaalle yleisölle suunnattu viihdekanava. Kutosen ohjelmisto koostuu monipuolisista ulkomaisista ja kotimaisista sarjoista, elokuvista sekä dokumenteista. Kutonen kuuluu Discovery Networks Finlandiin, ja sen pääkohderyhmä on 15-44-vuotiaat miehet. Kutonen aloitti lähetykset 1. syyskuuta 2012
kanavapaikalla 11, jonka jälkeen 17. toukokuuta 2017 Kutosen kanavapaikka vaihtui uudelleen. Samalla TV5 tuli Kutosen tilalle, minkä jälkeen kanavan ohjelmisto täyttyi.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: Kutonen näkyy maanpäällisen digi-tv-verkon (DVB-T-verkko) C-kanavanipussa, ja sen näkyvyysalue kattaa n. 90 % Suomen antenni- ja kaapelitalouksista. Sateliittiverkossa kanavaa ei ollut eikä ole vieläkään.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: Kanavan toteutuksesta vastaa Discovery Networks Finland, jonka omistaa amerikkalainen Discovery Communications.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: The Voice -musiikkikanavia on myös Norjassa, Tanskassa ja Bulgariassa. Ruotsin Voice TV lopetettiin syyskuussa 2008.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: Kesäkuussa 2008 TV Viisi ilmoitti yhdistyneensä uudistuneena The Voicen kanssa kanavapaikalla 10. syyskuuta 2008. TV Viisi alkoi näkyä päivittäin kello 20.00-23.00 välisenä aikana The Voicen jatkaessa näkymistään muina kellonaikoina. Myöhemmin alkamisajankohtaa aikaistettiin kahdella tunnilla niin, että ohjelmat alkoivat kello 18. TV Viisi joutui vaikeuksiin seuraavana päivänä lähetysten alkamisen jälkeen, ja siksi ohjelmat päättyivät hetkeksi The Voiceen.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: The Voice oli suunnattu lähinnä nuorisolle. Se keskittyi erityisesti musiikkiin, ja sen ohjelmistoon kuului myös elokuvaesittelyjä, viihdettä ja huumoria. Voicen ohjelmia juonsivat vuosien varrella esimerkiksi Jaako Hurme, Vappu Pimiä, Jani Toivola, Soheila Mikkonen, Susanna Laine, Kristiina Komulainen, Johannes Saukko, Heikki Paasonen, Tea Khalifa, Jukka Rossi, Juuso Mäkilähde sekä Marianna Bruno.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: 1. huhtikuuta 2011 The Voicesta tuli taas ympärivuorokautinen musiikkikanava, kun TV Viisi ja The Voice siirtyivät omille kanavapaikoilleen. Vuoden 2012 alusta alkaen Voice esitti iltaisin musiikkiohjelmien sijasta komediauusintoja, esimerkiksi sarjoja "Seinfeld", "Ammu vaan!" ja "Nanny". Lisäksi kanava esitti pikauusintoja TV Viiden kotimaisista ohjelmista.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: 1. syyskuuta 2012 kanavan nimeksi tuli Kutonen. Samalla kanavan ohjelmatarjonta monipuolistui ja se muuttui ilmettä myöten SBS:n tanskalaista 6'eren-kanavaa vastaavaksi. Kanavalla näkyi vieläkin silloin vanhan The Voice ohjelmia.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: 9. tammikuuta 2013 Viestintäviraston mukaan kanava rikkoo toimilupaehtojaan esittämällä ulkomaisia sarjoja. Kanavan toimiluvassa kanavan ohjelmiston tulisi koostua musiikkivideoista, muista musiikkiohjelmista sekä toimitetusta kotimaisesta sisällöstä. Kanavan tarjonnasta putosivat alkusyksyllä 2013 hetkeksi pois sarjat, elokuvat ja urheilu.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: Nykyisin Kutosen ohjelmistoon kuuluu lähinnä ulkomaiset elokuvat sekä sarja-, tosi-tv- ja dokumenttiohjelmat. Musiikkivideoiden esittäminen loppui heinäkuussa 2015.


title: Kutonen (televisiokanava)

text: Kutosen ohjelmia ovat:


title: Piirilevy

text: Piirilevy yhdistää elektroniikkalaitteissa komponentit toisiinsa ilman erillisiä johtimia ja toimii samalla niiden kiinnitysalustana.


title: Piirilevy

text: Yleisin piirilevy on lasikuituvahvisteiseen muovilevyyn epoksiliimalla kiinnitetty kuparifolio. Kytkentäkuvio muodostetaan poistamalla ylimääräinen folio kemiallisella syövytyksellä eli etsauksella. Komponentit liitetään jäljellä olevaan folioon yleensä juottamalla, joskus myös liimaamalla sähköä johtavalla liimalla. Piirilevy on yleensä hapettumisen estämiseksi pinnoitettu tinalla, hopealla, kullalla tai ns. orgaanisella pinnoitteella. Varsinkin pienikokoisille pintaliitoskomponenteille tarkoitettu levy pinnoitetaan myös pinnan tasaisuuden varmistamiseksi.


title: Piirilevy

text: Piirilevymateriaalina voidaan lähinnä erikoissovelluksissa käyttää lasikuitumuovin lisäksi myös muun muassa teflonia, alumiinia, pertinaxia tai lasia. Pertinax on kauppanimike.


title: Piirilevy

text: Erityisesti digitaalielektroniikassa useita piirilevyjä voidaan laminoida päällekkäin yhteen ns. monikerroslevyjen valmistamiseksi. Tällöin jokaisessa kerroksessa on erilainen kuvio ja eri kerrokset on yhdistetty toisiinsa läpikuparoitujen reikien kautta.


title: Piirilevy

text: Kehittyneimmillä valmistusprosesseilla piirilevyihin voidaan jopa toteuttaa yksinkertaisia komponentteja kuten vastuksia, keloja ja kondensaattoreita, joko levyn sisään tai sen pinnalle. Yleensä tällä pyritään levyn komponenttien pakkaustiheyden kasvattamiseen ja pinta-alan maksimaaliseen hyödyntämiseen.


title: Piirilevy

text: Teollisesti piirilevyn johdotuskuvio tulostetaan yleensä valopiirturilla filmille tiedostosta, jonka piirilevysuunnittelija on suunnitellut tietokoneella erityisellä piirilevyjen suunnitteluohjelmalla (CAD). Filmille tulostettu johdinkuvio valotetaan piirilevyaihion valoherkällä kemikaalilla käsiteltyyn pintaan, usein UV-valolla. Teolliset työvaiheet käsittävät myös muun muassa levyyn tulevien reikien porauksen, johtavan kuparikerroksen elektrolyyttisen vahvistamisen, etsauksen ja mahdollisen pintapainatuksen esimerkiksi silkkipainomenetelmällä.


title: Piirilevy

text: Piirilevyn voi tehdä myös kaivertamalla käsityökaluilla tai tätä tarkoitusta varten hankitulla tietokone- tai käsinohjatulla laitteistolla. Yksittäiskappaleiden ja protoversioiden valmistamiseen kaiverruslaite sopii mainiosti.


title: Piirilevy

text: Harrastelijat tekevät monesti matalaresoluutioisia piirilevyjen kuvia lasertulostimella läpinäkyville kalvoille. Yksinkertaisimmillaan johdinkuvioiden tekoon voidaan käyttää myös lakkakynää tai teippaamista, jonka jälkeen levystä syövytetään ferrikloridin ja veden sekoituksella ylimääräinen kuparikerros pois ja saadaan aikaan haluttu kuvio.


title: Piirilevy

text: Piirilevyt ovat kestäviä, edullisia ja yleensä hyvin luotettavia. Niiden johdotuksia on vaikeampi muuttaa kuin jo harvinaiseksi käyneitä kiertoliitos (wire-wrap) kytkentöjä. Piirilevyt tarvitsevat enemmän suunnittelutyötä kuin kiertoliitetyt tai kytkentärimojen varaan rakennetut järjestelmät.


title: Piirilevy

text: Piirilevyn suunnitteluohjelmalla voi piirtää ensin kytkennän ja osoittaa komponenteille paikat, jonka jälkeen ohjelma suunnittelee piirilevyn osittain automaattisesti.


title: PCB

text: PCB voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Nelonen

text: Nelonen on suomalainen valtakunnallinen, kaupallinen televisiokanava, joka aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 1997 kaapelikanava PTV4:n seuraajana. Kaupallisena kanavana Nelonen rahoittaa toimintansa kokonaisuudessaan mainostuloilla, kuten kilpaileva MTV3-kanavakin. Nelonen on osa Nelonen Media -mediayksikköä, joka kuuluu Sanoma-konsernin Suomen mediatoimintojen liiketoimintaryhmään, Sanoma Media Finlandiin. Nelonen on Suomen toiseksi tavoittavin mainosmedia.


title: Nelonen

text: Nelosen ohjelmatarjonta painottuu iltakuuden ja myöhäisillan kello 23:n välille muodostuvan prime timen ajalle, vaikkakin kanavalla tulee ohjelmaa jo alkuiltapäivästä alkaen. Ohjelmisto koostuu kotimaisista ja kansainvälisistä sarjoista, dokumenteista ja viikonloppuisin elokuvista. Nelonen esittää myös talk show -viihdettä, sekä julkkis- ja lifestyle-ohjelmia. Kotimaiset ohjelmat hankitaan pääasiassa itsenäisiltä tuotantoyhtiöiltä, ja ulkomaisten ohjelmien taustalla on sopimuksia kansainvälisten toimijoiden kanssa.


title: Nelonen

text: Kilpailussa neljännen televisiokanavan toimiluvasta Nelosen kanssa kilpaili Ruutu-A4. Nelonen on toinen yksityinen televisiokanava Suomessa. Ensimmäinen oli MTV3.


title: Nelonen

text: "Nelosen uutisten" ensimmäinen uutislähetys lähetettiin 11. tammikuuta 1998. Nelosen uutistoimitus lähetti uutiset katsojilleen yleensä kaksi kertaa päivässä ja sään kolmesti, mutta vain arkipäivisin, sillä arkisin Nelosen sääohjelma esitetään vaihtelevina kellonaikoina iltapäivisin. Marraskuussa 2011 ilmoitettiin, että Helsingin Sanomien ja Nelosen uutistoimitukset yhdistyvät. Helsingin Sanomien ja Nelosen uutisten yhdistymisen myötä uutislähetys siirtyi Helsingin Sanomien tuotannoksi, Nelosen uutislähetysten taustajoukoissa on noin 300 journalistia ja uutislähetyksen kestoaika piteni samalla noin 30 minuuttiin. Myöhemmin uutiset lopetettiin ja korvattiin lyhyillä HS-uutisilla, jotka nekin lopetettiin joulukuussa 2017. Tällöin palattiin Nelosen ensimmäisen vuoden 1997 tilanteeseen, jolloin kanava oli kokonaan ilman uutislähetyksiä.


title: Nelonen

text: "Haluatko miljonääriksi?" -ohjelma teki Nelosen kaikkien aikojen katsojaennätyksen helmikuussa 2016. Jakson 6 (27.2.) keskikatsojamäärä tallennettu katselu mukaan lukien yli 10-vuotiaiden kohderyhmässä on 1 168 000 ja lauantain päälähetys tavoitti 1,5 miljoonaa ihmistä. Aiempi ennätys oli hallussa "Vain elämää" -ohjelman Vesa-Matti Loirin päivän jaksolla, jonka keskikatsojamäärä oli tallennettu katselu mukaan lukien 1 115 000.


title: Nelonen

text: Nelonen on totuttanut katsojansa siihen, että kanavailme muuttuu ja elää ajan hengessä.


title: Nelonen

text: Vuosina 1997–1999 Nelosen kanavatunnuksessa neljä elementtiä (ilma, maa, vesi ja tuli) esiintyi ohjelmalähetyksen alussa ja lopussa näytetyssä päätunnuksessa, ohjelmalistauksessa sekä Jatkuu-tunnuksissa. Ohjelmalistauksen jälkeen ennen mainoksia nähtiin päätunnuksen loppuosa, jossa elementeistä muodostui taivaalle Nelosen logo.


title: Nelonen

text: Nelosen sloganina oli ”Hyvä syy” vuosina 1999–2001. Tähän sloganiin liittynyt kanavailme otettiin käyttöön 5. marraskuuta 1999.


title: Nelonen

text: Lokakuussa 2001 Nelonen otti käyttöön ”Jotain ihan muuta” -sloganin, joka korosti kanavan roolia uuden kanavavaihtoehdon tarjoajana, ja ilme sekä logo uusiutuivat 27. maaliskuuta 2002. Logon pysyessä samana, kanavailmettä muutettiin hieman vuoden 2005 alussa sekä vuonna 2008.


title: Nelonen

text:
Nelonen otti uuden kanavailmeensä käyttöön 12. huhtikuuta 2010 ja lanseerasi samalla ”Viihde on hyväksi” -sloganin. Myös kanavan visuaalinen ilme uudistui. Uuden ilmeen suunnittelun lähtökohtana on ollut saada Nelosen brändi selkeästi näkyville kaikissa kanavan visuaalisissa elementeissä. Nelosen uudistunut kanavailme rakentui silloin päivittäisten, vaihtuvien teemojen varaan ja kanavatunnisteiden tilanteet noudattivat myös vuorokausirytmiä aina aamusta yöhön. Teemoja olivat biljardi, keittiö, lastenhuone, kukkakauppa, joulu, uusivuosi, pääsiäinen, kevät, kesä, syksy ja talvi. Myöhemmin alettiin näyttää myös kirjastotunnusta. Jokaista tunnusta näytettiin kerrallaan aina noin kolme kuukautta. Joskus jotain tunnusta voitiin näyttää jopa kuuden kuukauden ajan neljän kanssa vuorotellen. Kerrallaan näytettiin aina neljää teemaa.
Nelonen otti käyttöönsä uuden kanavailmeen 16. joulukuuta 2014 ja lanseerasi samalla ”Katso mistä puhut” -sloganin.
Logoja on neljä erilaista.
Kanavatunnuksissa oli paljon eri ihmisten tunnereaktioita surusta liikutukseen ja ilosta hämmästykseen. Niissä esiintyvät muun muassa Vesa-Matti Loiri, Tarja Turunen, Tomi Björck ja Jyrki Sukula. Tunnuksissa oli esiintynyt tähän mennessä jo yli 20 eri henkilöä ja oli viiden ja kymmenen sekunnin pituisia tunnuksia. Lyhyempiä näytettiin mainoskatkojen välillä ja pidempiä ennen ohjelman alkua. Jokaisen tunnuksen lopussa ruudun vasempaan alareunaan tuli slogan ”Katso mistä puhut” sekä Nelosen logo toiseen alakulmaan. Logon väri vaihteli tunnuksissa, esimerkiksi tunnuksessa, jossa näytettiin iloista Veskua, oli vihreä Nelosen logo. Jarkko Tammisen tunnuksissa vasemmassa alareunassa luki ensin ”Jarkko Tammisen viihdeshow Big Bang! Perjantai klo 20” jonka jälkeen lopuksi vasta ”Katso mistä puhut” -slogan. Big Bangin loputtua Jarkko Tammista alettiin näyttää muiden seassa mutta pian se poistettiin kokonaan. Aluksi, noin kuukauden ajan näytettiin vain 20 eri tunnusta. 21.1.2015 – 17.4.2015 välisenä aikana näytettiin 49 eri tunnusta.
6.8.2015 alettiin näyttää myös kokki Jyrki Sukulaa, ja parhaillaan näytettiin myös missi Sara Sieppiä ja näyttelijä Eero Ritalaa. Tällä hetkellä näytettiin 45 eri tunnusta.


title: Nelonen

text: Marraskuussa 2017 ilmeen elementtien rakennetta muutettiin hieman, mutta logo pysyi samana.


title: Nelonen

text: Nelonen uudisti jälleen kanavailmeensä 2. lokakuuta 2018 ja palautti samalla "Viihde on hyväksi" -sloganin. Samalla kanavalogo siirtyi vasemmasta ylänurkasta oikeaan ja vanha vuosina 2002–2014 käytetty jingle otettiin uudelleen käyttöön eri melodialla. Kanavailmeen toteutti Cape Rock.


title: Nelonen

text: Nelonen HD on Nelosen digitaalisessa kaapeliverkossa näkyvä maksuton HD-kanava. Kanavalla esitetään samoja ohjelmia ja samaan aikaan kuin Nelosella. Kanava lähettää tällä hetkellä kotimaisista ohjelmista vuoden 2012 tuotantokaudet aitona teräväpiirtona. Ulkomaisista ohjelmista vain pieni osa on natiivia teräväpiirtoa. Muut ohjelmat ovat ylöspäin skaalattua. Nelonen aloitti ensimmäisenä suomalaisena tv-kanavana maksuttomat teräväpiirtolähetykset Welhon kaapelitelevisioverkossa kesäkuussa 2008.


title: Nelonen

text: Liv-televisiokanavan lähetykset aloitettiin 14. helmikuuta 2009. Livin kerrottiin tarjoavan ohjelmaa aamusta puoleen yöhön.


title: Nelonen

text: Kaapelitalouksissa näkyvän kanavan ohjelmisto koostuu eri elämänalueisiin liittyvistä sarjoista ja dokumenteista. Liv näkyy kaapelitalouksissa kanavapaikalla 8 ja Canal Digitalin satelliittipaketissa kanavapaikalla 8.


title: Nelonen

text: Nelosen rinnakkaiskanava, Nelonen Plus, lopetti lähetyksensä 26. helmikuuta 2007, jolloin samalla kanavapaikalla aloitti uusi maksuton televisiokanava Jim. Kanavan ohjelmatarjonta koostuu suurimmaksi osaksi ulkomaalaisista televisiosarjoista, mutta televisiokanavalla lähetetään myös kotimaisia sarjoja. Jimillä näytetään pääasiassa lifestyle -ohjelmia, tositelevisio-ohjelmia ja historiadokumentteja. Ohjelmisto oli vuosina 2007–2009 jaettu pääasiassa kuuteen aihealueeseen, jotka olivat tee se itse, matkalla, asiaviihdettä, dokumentit, sarjat ja game show.


title: Nelonen

text: Nelonen Median televisiokanava Hero aloitti lähetykset 10. marraskuuta 2014. Herolla nähdään kansainvälisiä televisiosarjoja ja menestyselokuvia. Heron kohderyhmänä ovat nuoret aikuiset.


title: Nelonen

text: Ruutu on Nelosen suoratoistopalvelu, josta voi katsella Nelonen Median televisio-ohjelmia. Palvelun perustoiminnot ovat käyttäjälle maksuttomia. Katsoja voi katsoa Nelosen, Jimin, Livin tai Heron ohjelmat jälkikäteen Internetin välityksellä. Vapaaehtoisen ilmaisen käyttäjätilin luotuaan, voi katsoja jatkaa katsomistaan myöhemmin ja lisätä ohjemia "suosikkeihin". Halutessaan käyttäjä voi ostaa itselleen Ruutu+ -paketin. Tällöin käyttäjä pystyy katsomaan esimerkiksi tulevan sarjan koko uuden kauden ennen televisioensi-iltaa, mahdollisesti jopa useaa kuukautta aikaisemmin.


title: Nelonen

text: Suurin osa Nelosella esitettävistä ohjelmista on esitelty Nelosen ohjelma-arkistossa."Lähde:


title: Sanoma

text: Sanoma Oyj (vuoteen 2008 SanomaWSOY Oyj) on Suomen suurin ja Pohjoismaiden toiseksi suurin mediayhtiö, jolla on liiketoimintaa viidessä maassa: Belgiassa, Hollannissa, Puolassa, Ruotsissa ja Suomessa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingissä. Sanomalla on noin 4 400 työntekijää.


title: Sanoma

text: Sanoman tunnetuin yksittäinen viestin on Pohjoismaiden suurin sanomalehti "Helsingin Sanomat". Konserniin kuuluvalla Nelonen Medialla on kuusi televisiokanavaa, joista merkittävin on Nelonen. Sanoman toimitusjohtajana on toiminut Susan Duinhoven lokakuun 2015 alusta alkaen. Aiempia toimitusjohtajia olivat Harri-Pekka Kaukonen vuosina 2011–2015 ja Hannu Syrjänen vuosina 2001–2010.


title: Sanoma

text: "Helsingin Sanomien" edeltäjä, "Päivälehti", perustettiin jo vuonna 1889. Vuonna 1999 sanomalehtikustantaja Sanoma, kirjankustantaja WSOY, aikakauslehtikustantaja Helsinki Media ja sijoitusyhtiö Devarda yhdistyivät SanomaWSOY:ksi. Rautakirja ja SanomaWSOY yhdistyivät vuonna 2003 SanomaWSOY:ksi. Yhtymä muutti nimensä Sanomaksi vuonna 2008.


title: Sanoma

text: Sanoma julkisti lokakuussa 2013 uuden strategiansa, jonka mukaan yritys keskittyy jatkossa oppimisratkaisuihin ja kuluttajille suunnattuihin mediapalveluihin. Sanomaa on aika ajoin kritisoitu laajasta markkina-alueesta, sillä se on omistanut paljon yrityksiä ydinalueensa ulkopuolelta. Toimittaja-kustantaja Niklas Herlin arveli, ettei kirjankustantamisen kaltainen pitkäjännitteinen toiminta sovi pörssiyhtiön toimintatapoihin. Uuden strategiansa myötä Sanoma luopui monista kuluttajille suunnatun median liiketoiminnoistaan, ja vuosituloksessaan 2015 yhtiö totesi tuon yritysmyyntiohjelmansa tulleen päätökseen.


title: Sanoma

text: Kesällä 2010 Sanoma myi Welho-kaapeliverkko-operaattorin DNA:lle, joulukuussa 2010 viisi paikallislehteä Länsi-Savo-konsernille ja maaliskuussa 2011 Finnkinon ruotsalaiselle Ratos-pääomasijoitusyhtiölle.


title: Sanoma

text: Helmikuun 2011 lopussa Sanoma ilmoitti myyvänsä yleistä kirjallisuutta kustantavan WSOY:n ruotsalaiselle mediayhtiölle, Bonnier-konsernille. Kaupan yhteydessä Sanoma puolestaan osti Bonnierin oppimisratkaisuja tuottavat yksiköt Suomesta ja Ruotsista. Kilpailuvirasto hyväksyi WSOY-kaupan 31. toukokuuta 2011. Oppimateriaalikustantaja WSOYpro (entinen WSOY Oppimateriaalit) jäi osaksi Sanomaa, ja sen nimi muuttui Sanoma Proksi 1. joulukuuta 2011.


title: Sanoma

text: Sanoma myi Suomalaisen Kirjakaupan Otava-konsernille syksyllä 2011. Sanoma-konserni hankki omistukseensa yhteistyökumppaneidensa kanssa SBS Broadcastingin hollantilaiset ja belgialaiset kanavat ProSiebenSat.1 Medialta huhtikuussa 2011. noin miljardin euron hintaan, minkä Sanoma Media Netherlandsin silloinen toimitusjohtaja Dick Molman myönsi myöhemmin olleen liian korkea.


title: Sanoma

text: Vuonna 2012 Sanoma myi osuutensa DNA:sta.


title: Sanoma

text: Vuonna 2012 Sanoma Oy myi R-kioskien liiketoiminnan ja Rautakirja-nimen norjalaiselle Reitan Servicehandelille.


title: Sanoma

text: Sanoma on toiminut 20 maassa mutta on toiminnan keskittämisen seurauksena myynyt ulkomaisia liiketoimintojaan. Joulukuussa 2013 Tšekin liiketoiminnot myytiin Prahaan, minkä lisäksi yritys on luopunut omistuksistaan Bulgariassa, Romaniassa, Sloveniassa, Serbiassa, Unkarissa ja maaliskuussa 2016 myös Venäjällä.


title: Sanoma

text: Helmikuussa 2014 Sanoma myi lehtienjakeluyritys Lehtipisteen suomalaiselle pääomasijoitusyhtiö Sponsor Capitalille.


title: Sanoma

text: Sanoma myi heinäkuussa 2014 Hollannissa omistamansa kolme lehteä "Nieuwe Revun", "Panoraman" ja "Playboyn" Pijper Medialle. Aiemmin kesällä Sanoma myi 19 hollantilaista lehteään paikalliselle New Skool Medialle. Kesäkuussa 2014 yhtiö myi Fokus Medialle neljä erikoisaikakauslehteä: "Glorian Antiikin", "V8-Magazinen", "GTi-Magazinen" ja "Pelit"-lehden sekä Finnairin matkustamolehti "Blue Wingsin". Ostaja oli erikoisaikakauslehtiin keskittyvä mediayhtiö, jonka perusti joukko Sanoman entisiä työntekijöitä. Marraskuussa 2014 Sanoma myi samalle ostajalle "Auto Bild Suomi" -lehden.


title: Sanoma

text: Huhtikuussa 2017 Sanoma myi osuutensa hollantilaisesta televisioyhtiö SBS Broadcastingista Talpa Broadcasting Holdingille.


title: Sanoma

text: Keväällä 2018 Sanoma osti oikeudet lukuisiin suomalaisiin festivaaleihin ja muihin tapahtumiin. Tapahtumista vastaa uusi yhtiö Nelonen Media Live, josta Sanoma hallitsee 60 prosentin osuutta. Sanomalle siirtyivät muun muassa Finnhits-festivaali, Himos-juhannus, Jurassic Rock, RMJ, Tahko-juhannus, Tammerfest, Tammerkosken sillalla ja Wanaja Festival sekä opiskelijoiden Goom- ja Abi-risteilyt.


title: Sanoma

text: Marraskuussa 2018 Sanoma ilmoitti ostavansa osuuden Kaiku Entertainmentistä.


title: Sanoma

text: Joulukuussa 2018 Sanoma ilmoitti ostavansa hollantilaisen oppimisratkaisutoimittaja Iddinkin.


title: Sanoma

text: Sanoman osakkeet on listattu Helsingin pörssiin. Yhtiön suurimmat omistajat ovat tähän päivään asti olleet Erkon sukuun kuuluvia.


title: Sanoma

text: Toukokuussa 2012 kuollut Aatos Erkko testamenttasi koko osakevarallisuutensa Jane ja Aatos Erkon säätiölle. Osakkeet siirtyivät säätiön omistukseen 3. lokakuuta 2012. Osakkeenomistajat, joilla on yli kaksi prosenttia osakkeista, ovat vuoden 2018 huhtikuussa:Maaliskuussa 2014 uutisoitiin, että Antti Herlin oli suoraan tai sijoitusyhtiöidensä kautta ostanut tulosjulkistuksen jälkeen yli 2,5 miljoonaa Sanoman osaketta ja noussut yhtiön toiseksi suurimmaksi osakkeenomistajaksi noin 7,64 %:n omistusosuudella. Erkon sukuun kuuluvan Robin Langenskiöldin omistusosuus oli samalla noin 7,54 %.


title: Sanoma

text: Koko osakekannan markkina-arvo vuoden 2017 lopussa oli 1 774,5 milj. € (2016: 1 338,4 milj. €)


title: Media

text: Media tarkoittaa viestintäkanavia tai viestin välittäjiä. Sanaa käytetään toisinaan synonyyminä joukkotiedotusvälineille eli massamedialle, mutta media on käsitteenä laajempi, sisältäen myös niin sanotun sosiaalisen median. Asiayhteydestä riippuen media-sana voi tarkoittaa joko viestinnän kenttää yleisesti, tiettyä viestintämenetelmää (televisio, radio, sanomalehdet, internet), tiettyä viestimuotoa (teksti, kuva, ääni) tai yksittäistä media-alan yritystä tai hanketta. Media tarkoittaa viestinnässä myös viestintävälinettä ja tallennetta. Termistä "media" puhuttaessa viitataan usein "medioituneeseen", "välitteiseen" vuorovaikutukseen () erotuksena suorasta vuorovaikutuksesta.


title: Media

text: Joukkotiedotusvälineenä median historiallisina vaiheina voidaan nähdä huhu, julkiset kuulutukset, julkiset kokoontumiset, kirjapainotaito, lehdistö, elokuvat, radio, televisio, satelliittitelevisio ja monen edellisten yhdentymisenä, internet. Laajemmin mediana voidaan nähdä muun muassa julkiset rakennukset ja hallitsijan kuvalla koristeltu raha. Muinaisen Persian pääkaupunki Persepolis nähdään kulissina (mediana) alamaisille (kohderyhmä), jotka tulivat ympäri laajaa Persiaa maksamaan vuosittaiset verot suurkuninkaalle. Samalla he joutuivat vakuuttumaan Persian suurkuninkaan ylivertaisesta mahtavuudesta, ja siis esimerkiksi kapinan mahdottomuudesta (viesti).


title: Media

text: Nykyaikaista mediaa luonnehtii moninaisuus, verkottuminen ja globaalisuus. Median välineitä on useita ja ne ovat sisäisesti erikoistuneita. Median omistuksen ja määrän kasvaessa syntyy uusia ilmiöitä, tapahtuu muutos määrästä laatuun. Nykyaikainen media on harvoin kenenkään selvässä kontrollissa ja sen kilpaillessa keskenään, syntyy uutta mediadynamiikkaa. Hierarkkisen median aikana hallitsijan ”toilailut” voitiin ”painaa villaisella”, verkottuneen median aikana aina joku julkaisee tiedon ja saa näin kilpailuedun. Tällöin jo ”valtamedian” kannattaa julkaista ko. tieto, jotta joku kilpailija ei saisi suhteellista etua.


title: Media

text: Ehkä merkittävin tulevaisuuden median ominaisuus on globaalisuus. Satelliittitelevisio ja -radio, sekä erityisesti internet luovat samalla tavalla vaikutusta kuin media pitkällä aikavälillä aikaisemmin. Nyt vain vaikutus on globaalia, esimerkiksi CNN, BBC ja Al-Jazeera.


title: Media

text: Suomessa useimmat viestimet ovat suomenkielisiä, mutta joillakin paikkakunnilla ilmestyy myös ruotsinkielisiä sanomalehtiä, ja televisiossa ja radiossa on ruotsinkielistä ohjelmaa. Julkinen ja verorahoitteinen Yleisradio omistaa useita televisio- ja radiokanavia. Niiden lisäksi maassa toimii useita kaupallisia televisiokanavia. Useat televisiokanavat ovat ilmaisia.


title: Media

text: Lehdistönvapaus takaa sen, että valtio ei Suomessa voi määrätä mitä tiedotusvälineissä sanotaan. Julkisen sanan neuvosto on Suomen tiedotusvälineiden itsesääntelyelin.


title: Moottoritie

text: Moottoritie on pelkästään moottoriajoneuvoliikenteelle tarkoitettu nopean liikkumisen mahdollistava tie. Moottoritiellä eri ajosuunnat on fyysisesti erotettu toisistaan, eikä moottoritie risteä samassa tasossa muiden kulkuväylien kanssa. Moottoritiellä on käytännössä aina vähintään kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin ja risteykset muiden teiden kanssa on toteutettu eritasoliittymillä.


title: Moottoritie

text: Maailman ensimmäinen moottoritie valmistui vuonna 1924 Italiaan Milanon ja Varesen välille. Saksan ja Yhdysvaltojen ensimmäiset moottoritiet rakennettiin 1930-luvulla. Varsinaisesti moottoriteiden rakentaminen pääsi vauhtiin kuitenkin vasta toisen maailmansodan jälkeen. Suomen ensimmäinen moottoritie valmistui vuonna 1962 Helsingin Munkkiniemen ja Espoon Gumbölen välille.