title: Torpedovene

text: Hävittäjät olivatkin niin paljon käytännöllisempiä, monipuolisempia ja merikelpoisempia kuin torpedoveneet, joten ne lopulta syrjäyttivät suurimman osan torpedoveneistä. Ennen toista maailmansotaa klassisia torpedoveneitä oli käytössä vain pienissä määrin joissain laivastoissa, esimerkiksi Saksan ja Ranskan laivastoilla. Tuon aikaiset torpedoveneet olivat 70–100 metrisiä ja ne oli aseistettu torpedoputkien lisäksi 2–3 tykillä, jotka olivat tyypillisesti kaliiperiltaan 100 mm. Muun muassa tällaisista aluksista luovuttiin sodan jälkeen.


title: Torpedovene

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa, kun torpedoveneiden koko kasvoi ja niitä aseistettiin raskaimmilla tykeillä, ilmestyi niiden rinnalle uusi, erilainen torpedovenetyyppi, jotka olivat jälleen alkuperäisen periaatteen mukaisesti nopeita ja pieniä aluksia. Polttomoottorin sijoittaminen voimanlähteeksi mahdollisti paljon suuremman tehon saamisen pienemmästä koneesta.


title: Torpedovene

text: Tuloksena syntyi pieni torpedovene, noin 15–30 metriä (50–100 jalkaa) pituudeltaan ja 30–50 solmua (56–93 km/h) nopeudeltaan, aseistuksena 2–4 torpedoa kiinteissä torpedoputkissa ja useita konekivääreitä. Ensimmäinen tällainen torpedovene oli Italiassa 1916 kehitetty MAS-vene. Saksalaiset kehittivät 30-luvulla dieselkäyttöiset S-veneet, jotka hallitsivat Englannin kanaalia toisen maailmansodan alkuvuodet, kunnes britit saivat Fairmile-luokan veneissä dieselit luotettaviksi. Brittien pienet, vaneriset, bensiinimoottoreilla varustetut veneet eivät pärjänneet nopeudessa ja meriominaisuuksissa saksalaisille; tämänkaltaiset torpedoveneet pysyivät käyttökelpoisina 40-loppuun asti, mainittavampina edustajina brittien Kuninkaallisen laivaston moottoritorpedoveneet (MTB), Kriegsmarinen "S-Booten" ("Schnell-boot", brittien nimitys "E-boat") ja Yhdysvaltain "PT-boats" ("Patrol Torpedo"). Klassinen torpedovenetaistelu oli helmikuussa 1942 suoritettu operaatio Kerberos, jossa saksalaiset S-veneet ja hävittäjät puolustivat taisteluristeilijöitä "Scharnhorstia" ja "Gneisenauta" sekä risteilijää "Prinz Eugen" ja useita pienempiä aluksia Kuninkaallisen laivaston moottoritorpedoveneiden hyökkäyksiltä.


title: Torpedovene

text: Laivojen nopeudet kasvoivat kuitenkin koko ajan, ja torpedoveneiden hyödyllisyys kärsi siitä, vaikkakin niillä oli vielä pieni nopeusetu suurempiin laivoihin nähden. Tätä etua pystyi kuitenkin käyttämään vain lyhyillä matkoilla, kuten operaatio Kerberos osoitti. Vielä suurempi muutos oli partiolentokoneiden laajeneva käyttö, jolloin torpedoveneet olivat itse maaleina ennen kuin edes ehtivät nähdä omia kohteitaan. Laivatyyppi ei hävinnyt kokonaan ohjusten ansiosta. Nykyään monilla laivastoilla on vanhojen torpedoveneiden kokoisia ja tyyppisiä aluksia, jotka on aseistettu torpedojen sijaan meritaisteluohjuksilla, joiden kantomatka on 30–70 kilometriä. Tämä vähentää nopeuden merkitystä kohteiden etsinnässä ja sallii laajemmat liikkeet kohdetta lähestyttäessä. Lentokoneet ovat edelleen tällaisten alusten suurin uhka, joten niillä operointi ilman ilmasuojaa on erittäin riskialtista. Torpedoveneitä on tiettävästi tällä hetkellä eniten Pohjois-Korean laivastolla. Arvioitu määrä on noin sata alusta.


title: Raimo Sirkiä

text: Raimo Juhani Sirkiä (s. 7. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja (tenori).


title: Raimo Sirkiä

text: Vuonna 1959 Sirkiä teki kahdeksanvuotiaana harmonikan- ja tuohitorvensoittajat roolit elokuvissa "Pekka ja Pätkä mestarimaalareina" sekä "Sampo". Hän oli Suomen nuorten harmonikkamestari vuosina 1961–1963 ja 1965.


title: Raimo Sirkiä

text: Sirkiä voitti Timo Mustakallio -laulukilpailun vuonna 1981, jonka jälkeen hän oli kiinnitettynä Kielin oopperassa 1983–1985, Dortmundin oopperassa 1985–1991 sekä Suomen Kansallisoopperassa vuodesta 1990 ja Deutsche Oper am Rheinissa vuodesta 1991. Lisäksi Sirkiä on vieraillut menestyksellisesti useilla keskieurooppalaisilla oopperanäyttämöillä. Vuosina 2002–2007 hän toimi Savonlinnan oopperajuhlien taiteellisena johtajana.


title: Raimo Sirkiä

text: Sirkiä on tehnyt italialaisen sekä saksalaisen oopperan saralla erittäin laajan repertuaarin. Hän on esittänyt lähes kaikki Verdin, Puccinin, Straussin ja Wagnerin oopperoiden tenoripääroolit. Keväällä 2006 Sirkiä jäi eläkkeelle Kansallisoopperasta, jossa hänen viimeinen pääroolinsa oli Richard Wagnerin "Parsifalin" nimirooli.


title: Raimo Sirkiä

text: Raimo Sirkiän isä oli viihdetaiteilija Raimo Armas Sirkiä (1931–2018), joka tunnettiin muun muassa huuliharpunsoittajana.


title: Raimo Sirkiä

text: Vuonna 2002 Sirkiä aiheutti kohun purkamalla Tapio Rautavaaran omin käsin rakentaman kotitalon Helsingin Oulunkylän Teinintieltä Rautavaara-seuran ja perikunnan kiivaasta vastustuksesta huolimatta.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi (myös muodossa "Muhammed Riza") (26. lokakuuta 1919 Teheran, Persia – 27. heinäkuuta 1980 Kairo, Egypti) (persiaksi شاه محمد رضا پهلوی) oli Iranin viimeinen šaahi alkaen 16. syyskuuta 1941 aina Iranin vallankumoukseen 11. helmikuuta 1979 asti. Hän oli Pahlavin hallitsijasuvun toinen monarkki. Hänen keisarilliset arvonimensä olivat Shāhanshāh ("Kuninkaiden kuningas") ja Aryamehr ("Arjalaisten aurinko").


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi nousi Iranin valtaistuimelle toisen maailmansodan aikana 1941 brittien ja neuvostoliittolaisten syrjäytettyä hänen isänsä šaahi Reza Pahlavin vallasta. Isä oli kohonnut sotamiehestä ensin kenraaliksi ja armeijan ylipäälliköksi ja kaapannut maassa vallan vuonna 1925. Nuoremman Pahlavin aikana Iran juhli 2 500 vuotta kestänyttä monarkiaa, jonka katsottiin alkaneen Kyyros Suuren valtakaudella.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Hallitsijana Mohammad Reza Pahlavi vastusti pääministeri Mohammad Mossadeqin johtamaa Iranin öljyteollisuuden kansallistamista. Mohammed Reza Pahlavin aloittaman ”valkoisen vallankumouksen”, joka sisälsi useita taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, oli tarkoitus tehdä Iranista johtava moderni länsimaalainen maailmanvaltio. Šaahi uudisti Irania muun muassa kansallistamalla luonnonrikkauksia ja laajentamalla naisten oikeuksia. Osasyy Iranin uudistusohjelman epäonnistumiseen oli se, että šaahin vastustajista toiset syyttivät Irania demokratian puutteesta, kun taas toiset perinteisen šiiapapiston syrjäyttämisestä uudistuksia tehdessä.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Huolimatta siitä, että šaahi oli itse muslimi, hän menetti lopulta Iranin šiiapapiston tuen. Tähän oli pääasiallisena syynä šaahin voimakas länsimaalaistamispolitiikka ja Israelin tunnustaminen. Yhteenotot ääri-islamilaisten kanssa, kommunistien toiminnan lisääntyminen ja länsivaltojen puuttuminen maan talouteen muuttivat šaahin otteet Iranin johdossa itsevaltaisemmiksi. Erityisesti šaahin valta kasvoi vuoden 1953 kriisin jälkeen, jolloin kumpikin osapuoli, šaahi ja pääministeri Mohammad Mossadeq, syyttivät toisiaan vallankaappausyrityksestä, mikä johti lopulta Mossadeqin syrjäyttämiseen. Poliittinen oppositio tehtiin toimintakyvyttömäksi muun muassa lakkauttamalla kommunistinen Tudeh-puolue. Salainen palvelu SAVAK tukahdutti poliittiset vastalauseet kovin ottein. Amnesty Internationalin mukaan vuonna 1978 Iranissa oli 2200 poliittista vankia. Vuonna 1979 tilanne kärjistyi vallankumoukselliseksi, jossa 16. tammikuuta šaahi pakotettiin lähtemään maanpakoon Iranista 37 hallitsijavuoden jälkeen. Pian vallankumous kääntyi islamilaiseksi vallankumoukseksi, joka johti Iranin islamilaisen tasavallan perustamiseen ja šiialaispapiston diktatuuriin.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi syntyi Teheranissa prikaatikenraali Reza Khanin ja tämän toisen vaimon Tadj ol-Moloukin vanhimpana poikana. Hän syntyi yhdessä kaksoissiskonsa Ashraf Pahlavin kanssa. Mohammed Reza oli Pahlavin dynastian vanhin poika ja kolmas isänsä yhdestätoista lapsesta. Syntyessään Mohammed Reza, Ashraf, Ali Reza ja heidän vanhempi sisarpuolensa Fatemeh eivät olleet kuninkaallisia, vaan heidän isänsä oli Iranin kuninkaallisen armeijan palveluksessa. Kuninkaallisia heistä tuli vasta 1925, jolloin heidän isästään tuli šaahi.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: 1900-luvun alussa Persia oli kahden suurvallan, Venäjän keisarikunnan ja Britannian, vaikutuspiirissä. Vanha Qajar-dynastia (1781–1925) hallitsi maata konservatiivisesti ja tekemättä uudistuksia. Persia oli takapajuinen maa, jonka hallinto oli korruptoitunutta ja venäläisten ja englantilaisten vaikutuspiirin alaisena. 21. helmikuuta kuninkaallisen kasakkaprikaatin komentaja Reza Khan teki onnistuneen vallankaappauksen yhdessä pääministeri Said Zia al-Din Tabatain kanssa. Vallankaappauksen aikana maassa ei ollut käytännössä lainkaan keskushallintoa. Ensin Reza Khan Sardar Sepahiksi nimensä muuttanut Reza Khan nousi uuden hallituksen sotaministeriksi ja armeijan ylipäälliköksi, sitten pääministeriksi ja lopulta vuosi myöhemmin 12. joulukuuta 1925 Iranin kansalliskokous julisti Reza Khanin Persian šaahiksi. Reza Khan kruunattiin juhlallisesti 25. huhtikuuta 1926 ja hän otti käyttöön sukunimen Pahlavi. Samaan aikaan Mohammed Reza Pahlavi julistettiin Persian kruununprinssiksi. Reza Pahlavi aloitti Persian länsimaalaistamisen, jota hänen poikansa jatkoi myöhemmin. 21. maaliskuuta 1935 Persiasta tuli Iran.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Lapsena Mohammad Reza Pahlavi aloitti opinnot sveitsiläisessä Institut Le Rosey -sisäoppilaitoksessa, jossa suoritti opintonsa vuonna 1935. Samana vuonna hänen isänsä šaahi Reza Pahlavi pyysi virallisesti kansainvälistä yhteisöä kutsumaan Persiaa sen omankielisellä nimellä ”Iran”. Palattuaan Teheraniin Mohammed Reza jatkoi opintojaan Teheranin sotilasakatemiassa, jossa opiskeli aina vuoteen 1938 asti.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Kun Saksa aloitti kesäkuussa 1941 Operaatio Barbarossan ja hyökkäsi Neuvostoliittoon, se vaikutti myös Iraniin, vaikkakin maa oli julistautunut puolueettomaksi konfliktissa.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Liittoutuneet halusivat saada varmuudella Iranin öljykentät haltuunsa. Puolueeton Iran oli tehnyt öljykauppoja myös Saksan kanssa. 25. elokuuta 1941 Britannian ja Neuvostoliiton joukot hyökkäsivät Iraniin. Lyhyessä sodassa Iran menetti 800 miestä, 200 siviiliä, 2 tykkivenettä ja 6 lentokonetta, kun taas britit 20 miestä sekä tankin ja neuvostoliittolaiset noin 40 miestä sekä kolme lentokonetta. 16. syyskuuta šaahi Reza Pahlavi pidätettiin ja karkotettiin maanpakoon Etelä-Afrikkaan. Britit ja neuvostoliittolaiset painostivat hänet jättämään valtaistuimensa vanhimmalle pojalleen. Seuraavasta päivästä 17. syyskuuta lähtien Mohammed Reza Pahlavi oli Iranin šaahi. Britit ja neuvostoliittolaiset ajattelivat, että poika Mohammed Reza Pahlavi olisi enemmän suosiollinen liittoutuneille. Tämä oletus osoittautuikin paikkansapitäväksi.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: 17. lokakuuta 1941 Neuvostoliiton ja Britannian joukot poistuivat Iranista. Hallitsijanvaihdoksen myötä Iranista tuli tärkeä osa brittiläisen, ja myöhemmin amerikkalaisen, avun viemisessä Neuvostoliittoon. Tämä ”Persian käytävänä” tunnettu kuljetusreitti merkitsi ensimmäistä suuren luokan amerikkalaista ja länsimaista läsnäoloa Iranissa. Tämä länsimainen vaikutus ja läsnäolo jatkuikin Iranissa aina monarkian vastaiseen vallankumoukseen vuonna 1979 asti.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: 1950-luvun alussa Iranissa oli poliittisia kriisejä, jotka olivat Britannian ja Yhdysvaltain tiedustelupalveluiden aiheuttamia tai johtamia. Vuonna 1951 Iranin parlamentti äänesti tohtori Mohammed Mossadeqin johtaman kansallismielisen liikkeen johdolla Iranin öljyteollisuuden kansallistamisesta. Tämä päätös lakkautti erittäin tuottavan brittiläisen Anglo-Iranian Oil Company (AIOC) -öljy-yhtiön, joka oli perusta Britannian taloudelliselle ja poliittiselle vallalle Iranissa. Kansallismielisen Mossadeqin tavoitteina oli perustaa demokratia uudelleen, luoda perustuslaillinen monarkia ja kansallistaa Iranin öljyvarannot. Mossadeq ei kuitenkaan uskonut, että amerikkalaiset puuttuisivat tilanteeseen, koska heillä ei ollut mitään edustusta AIOC-yhtiössä. Amerikkalaiset kuitenkin asettuivat tukemaan brittejä, koska pelkäsivät kommunistien yrittävän hallituksen kaatamista ja nousemista valtaan Neuvostoliiton tuella. Amerikkalaiset näkivät kansallistamisen merkkinä kommunistien vallan kasvusta. Juuri ennen marraskuun 1952 Yhdysvaltain presidentinvaaleja Britannian hallitus kutsui CIA:n vanhemman virkamiehen Kermit Rooseveltin, joka oli presidentin poika, Lontooseen keskustelemaan Mossadeqin syrjäyttämisestä. Operaatio Ajaxia alkoivat suunnitella veljekset Yhdysvaltain ulkoministeri John Foster Dulles ja CIA:n johtaja Allen Dulles. Operaation tarkoituksena oli, että šaahi erottaisi Mossadeqin ja korvaisi tämän brittien sekä amerikkalaisten suosikilla kenraali Fazlollah Zahedilla.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Kuukautta myöhemmin parlamentin päätöksen jälkeen 28. huhtikuuta 1951 Mossadeq nimitettiin Iranin pääministeriksi šaahi Mohammad Rezan ehdotuksesta. Parlamentti, "Majlis" äänesti demokraattisesti Mossadeqin pääministeriksi äänin 79–12 ja šaahi vahvisti tämän valinnan. Pääministerinä Mossadeq aloitti öljytuotannon kansallistamisen, johon Britannia vastasi kovalla kauppasaarrolla, joka entisestään kurjisti muutenkin herkkää Iranin taloutta. Lokakuussa 1952 Mossadeq julisti Britannian viholliseksi ja katkaisi diplomaattisuhteet maiden välillä. Helmikuussa 1953 šaahi yritti vaikutusvaltaisten henkilöiden rohkaisema erottaa Mossadeqin, joka kuitenkin kieltäytyi eroamasta vedoten perustuslaillisiin oikeuksiinsa. Perustuslain mukaan šaahi ei voinut erottaa pääministeriä, vaan vain parlamentti eli Majlis. Lopulta tilanne johti monarkistien, Mossadeqin kannattajien ja Tudeh-puolueen kommunistien katuyhteenottoihin. 4. huhtikuuta 1953 CIA:n johtaja Dulles hyväksyi miljoona dollaria Mossadeqin syrjäyttämiseen. Elokuussa 1953 Mossadeq pyysi šaahia lähtemään maasta. Vastaukseksi šaahi yritti jälleen erottaa Mossadeqin, joka antoi ymmärtää, että oli valmis taistelemaan asemansa puolesta.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Lopulta 15. elokuuta 1953 šaahi lähti maanpakoon ja lensi Bagdadin kautta Roomaan kirjoitettuaan ensin kaksi kuninkaallista määräystä, joissa toisessa erotettiin Mossadeq ja toisessa hänen tilalleen nimitettiin kenraali Fazlollah Zahedi. Tämä tilanne johti jälleen uusiin katuyhteenottoihin, joissa kuoli 300 ihmistä. Lopulta 19. elokuuta 1953 (28 Mordad 1332) Iranin kuninkaallinen armeija teki Zahedin johdolla sotilasvallankaappauksen, jota tukivat Britannian ja Yhdysvaltojen viranomaiset, MI6 ja CIA. Sotilasvallankaappauksessa Zahedi julisti itsensä pääministeriksi ja 20. elokuuta Mosadeq pidätettiin. 22. elokuuta 1953 šaahi palasi lyhyestä maanpaostaan voitokkaana. Lokakuussa 1953 käytiin Mossadeqin oikeudenkäynti, jossa hänet tuomittiin maanpetoksesta kolmeksi vuodeksi sotilasvankilaan. Tuomionsa jälkeen Mossadeq siirrettiin kotiarestiin kyläänsä Teheranin lähettyville, jossa hän kuoli 5. maaliskuuta 1967.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Šaahi Mohammed Reza joutui kahdesti murhayrityksen kohteeksi. 4. helmikuuta 1949 šaahi otti osaa Teheranin yliopiston perustamisen vuosittaisiin juhlaseremonioihin. Fakhr-Arai ampui viisi laukausta runsaan kymmenen metrin päästä kohti šaahia. Vain yksi laukauksista osui ja hän haavoittui lievästi poskeensa. Läsnä olleet upseerit ampuivat Fakhr-Arain heti. Muutamien tutkimusten jälkeen todettiin, että Fakh-Arai oli kielletyn Tudeh-puolueen jäsen. Kuitenkin on myös todisteita, että murhayrityksen tekijä ei ollut kommunistisen Tudehin jäsen vaan uskonnollinen fundamentalisti. Tudehia ei kuitenkaan syytetty murhayrityksestä. Seuraava murhayritys oli 10. huhtikuuta 1965. Murhaaja ampui yhden sotilaan matkallaan šaahin Marmoripalatsiin, mutta hänet ehdittiin ampua ennen kuin hän saavutti šaahin majapaikan. Kaksi siviilivartijaa kuoli suojellessaan šaahia.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Entisen KGB-upseerin Kuziškinin mukaan šaahi oli myös Neuvostoliiton kohde. Neuvostoliittolaiset koettivat television kaukosäätimellä laukaista autosta tehdyn tienvarsipommin, mutta kaukosäädin ei toiminut.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Šaahi tuki Pohjois-Jemenin sisällissodassa (1970–1972) tasavaltalaisjoukkoja vastaan taistelleita monarkisteja ja auttoi Omanin sulttaania kukistamaan maan eteläisen maakunnan Dhofarin kapinan vuonna 1971. Šaahi kävi Britannian kanssa neuvotteluita koskien Bahrainin ja kolmen Persianlahden saaren tulevaisuutta. Bahrain oli ollut 1800-luvulta lähtien brittien hallussa, mutta Iran taas väitti sen kuuluvan itselleen. Lopulta neuvottelut johtivat Bahrainin itsenäistymiseen vastoin Iranin kansallismielisten toiveita. Hormuzinsalmessa Iranilla on tälläkin hetkellä hallussaan strategisesti tärkeät saaret Iso Tunb, Pieni-Tunb ja Abu Musa, joiden kuitenkin väitetään kuuluvan Arabiemiirikunnille.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Tänä aikana šaahi keskittyi solmimaan suhteita Persianlahden maiden kanssa ja luomaan tiiviimmät suhteet Saudi-Arabiaan. Suhteissa Irakiin oli erittäin usein ongelmia, kunnes 1975 Iran ja Irak solmivat Algerin sopimuksen, joka takasi Irakille täydet navigaatio-oikeudet Shatt al-Arab -joella. Sopimuksessa šaahi myös lupasi lopettaa tukensa Irakin kurdeille.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Lisäksi šaahi solmi läheiset suhteet Jordanian kuningas Husseinin kanssa, Egyptin Anwar Sadatin ja Marokon kuninkaan Hassan II:n kanssa.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Heinäkuussa 1964 šaahi Mohammed Reza Pahlavi, Turkin presidentti Cemal Gürsel ja Pakistanin Mohammad Ajub Khan ilmoittivat Istanbulissa perustavansa Regional Cooperation for Development -organisaation (RCD) (myöhemmin tilalle perustettiin Economic Cooperation Organization (ECO)) edistämään maiden välistä liikennettä ja taloudellisia projekteja. Tavoitteena oli myös Afganistanin liittyminen organisaation jossain vaiheessa tulevaisuudessa. Šaahi solmi läheiset suhteet Pakistanin kanssa. Pakistanin ja Intian välisen sodan aikana vuonna 1965 Pakistanin lentokoneet kävivät tankkaamassa Iranin maanperällä ilmaista polttoainetta.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavi oli ensimmäinen muslimijohtaja, joka tunnusti Israelin valtion olemassaolon. Näiden kahden valtion väliset suhteet käytännössä tuhoutuivat islamilaisen tasavallan myötä.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Vuonna 1960 šaahi aloitti Iranissa niin sanotun valkoisen vallankumouksen, johon kuului paljon uudistuksia: Muun muassa huntupakko poistettiin ja naisille luvattiin tasa-arvo (naiset saivat äänestää, ajaa autoa ja käydä töissä). Naiset pääsivät ehdokkaiksi parlamenttivaaleihin. Muita valkoisen vallankumouksen uudistuksia olivat esimerkiksi metsien ja vesistöjen kansallistaminen sekä koulutuksen ja terveydenhuollon uudistaminen. Pahlavi itse mainitsi omaelämäkerrassaan välttämättömän tarpeen muuttaa yhteiskunnan rakennetta tasa-arvoisemmaksi tulevaisuuden tarpeiden kannalta jos Iran tahtoo pysyä dynaamisten, edistyksellisten ja vapaiden kansojen joukossa. Šaahi hallitsi yksinvaltaisesti maata. Salainen poliisi SAVAK pidätti, kidutti ja surmasi 1960- ja 1970-luvuilla lukuisia opposition kannattajia. Iran sai tukea Yhdysvalloilta ja sen ulkopolitiikka oli Yhdysvalloille mieluinen. SAVAK:in johtajat olivat olleet CIA:n koulutuksessa.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Pahlavi oli 2. kesäkuuta 1967 valtiovierailulla Berliinissä, jossa Länsi-Saksan opiskelijaliike osallistui valtiovierailun vuoksi järjestettyyn mielenosoitukseen. Opiskelijaliikkeen johtaja Benno Ohnesorg kuoli mielenosoituksessa poliisin ampumaan luotiin.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi tuli valtiovierailulle Suomeen yhdessä puolisonsa Farah Pahlavin kanssa 22. kesäkuuta vuonna 1970. Vierailun yhteydessä vasemmistonuoriso järjesti šaahin vastaisia mielenosoituksia, joiden yhteydessä poliisi pidätti noin 40 henkilöä. Mielenosoituksiin osallistui myös muutamia vasemmiston kansanedustajia. Porvaripuolueet tuomitsivat mielenosoitukset, kun taas vasemmisto paheksui poliisin kovia otteita. Šaahiparin vierailu päättyi 26. kesäkuuta. Arvovieraat kävivät muun muassa Helsingissä, Kuopiossa ja Lapissa.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Iranin talous koheni 1970-luvulla öljytulojen ansiosta. Se innosti šaahin tavoittelemaan johtoasemaa Lähi-idässä. Hän perusti Rastakhiz-puolueen ja lisäsi asevoimien määrärahoja sekä ryhtyi suurellisiin rakennushankkeisiin. Samalla korruptio levisi poliitikkojen keskuuteen. Hallituksen vastustajat koostuivat länsimielisestä, kommunistisesta ja islamilaisesta ryhmästä. 1970-luvun lopulla Iran kiehui, sillä oppositio vastusti šaahin itsevaltiutta ja vanhoilliset islamilaiset järjestöt vastustivat šaahin liberaalia politiikkaa. Lakot ja mielenosoitukset levisivät 16. tammikuuta 1979 Teheranista muualle maahan ("katso Iranin vallankumous"). Pahlavi yritti laannuttaa mielenosoituksia lupaamalla vaalit, mutta niiden lupaaminen oli liian myöhäistä. Tämän sekasorron takia šaahi lähti perheineen maanpakoon. Ajatollah Ruhollah Khomeini palasi maanpaosta Ranskasta ja julisti Iranin islamilaiseksi tasavallaksi.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text:
Šaahi joutui elämään loppuikänsä maanpaossa. Aluksi hän ja hänen perheensä asuivat muun muassa Egyptissä, jossa he saivat lämpimän vastaanoton presidentti Anwar Sadatilta. Myöhemmin he asuivat Marokossa kuningas Hassan II kutsumana, josta he menivät Bahamasaarille ja sieltä Meksikoon, jossa he asuivat Cuernavacassa, lähellä Méxicoa. Kun šaahin sappikivitauti alkoi käydä vakavaksi ja hän tarvitsi sairaalahoitoa, Yhdysvaltain silloinen presidentti Jimmy Carter antoi hänelle luvan tulla New Yorkiin sairaalaan David Rockefellerin painostuksella. Carterin päätös ärsytti Iranin uutta hallitusta ja iranilaisia siinä määrin, että 200 iranilaista mielenosoittajaa valtasi USA:n Teheranin suurlähetystön ja otti panttivangiksi kaikki lähetystön työntekijät (Iranin panttivankikriisi
4.11.1979 – 20.1.1981). Šaahi siirrettiin Teksasissa olevaan sotilassairaalaan, lähti Yhdysvalloista ja asui vähän aikaa Isla Contadoralla, Panamassa. Lopulta hän palasi takaisin Egyptiin, jossa Sadat antoi hänelle viimeisen turvapaikan. Egyptissä Šaahille tehtiin pernaleikkaus Kairon Meadin sotilassairaalassa kuuluisan amerikkalaisen kirurgin Michael E. DeBakeyn johdolla.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi kuoli Waldenströmin makroglobulinemiaan 27. heinäkuuta 1980 Kairossa, jossa Sadat järjesti hänelle valtiolliset hautajaiset. Paikalle ei saapunut valtionjohtoa Yhdysvalloista, mutta entinen presidentti Richard Nixon oli kuitenkin mukana. Šaahi on haudattu Al-Rifa’in moskeijaan.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Mohammad Reza Pahlavi oli kolme kertaa naimisissa. Ensimmäinen avioliitto oli Egyptin prinsessa Fawzia Fuadin (s. 1921) kanssa vuodesta 1939 vuoteen 1948. Heillä oli yksi tytär, prinsessa Shahnaz Pahlavi (syntynyt 27. lokakuuta 1940).


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Toinen vaimo oli Soraya Esfandiary Bakhtiari (syntynyt 22. heinäkuuta 1932, kuoli 26. lokakuuta 2001). Tämän isä oli Khalil Esfandiary Bakhtiari, Iranin Länsi-Saksan suurlähettiläs. Avioliitto kesti vuodet 1951–1958 ja se oli lapseton.


title: Mohammad Reza Pahlavi

text: Šaahin kolmas vaimo oli Farah Pahlavi (o.s. "Diba") (s. 14. lokakuuta 1938). Avioliitto solmittiin vuonna 1959 ja kesti šaahin kuolemaan asti. Nykyisin Farah Pahlavi asuu maanpaossa Yhdysvalloissa. Heille syntyi neljä lasta:


title: Sammy Babitzin

text: Aleksandr "Sammy" Babitzin (; 11. heinäkuuta 1948 Helsinki – 29. huhtikuuta 1973 Jyväskylä) oli suomalainen muusikko. Babitzinien muusikkoperheeseen kuuluvat myös Kirka, Muska, Ykä ja Anna.


title: Sammy Babitzin

text:
Koko nuoruutensa ajan Sammy Babitzin oli ollut musiikista kiinnostunut. Hän alkoi tuoda kotiin baarien jukeboxien levyjä, kuten esimerkiksi Paul Ankan, jonka konserttia hän meni Linnanmäelle Kirka-veljensä kanssa katsomaan vuonna 1959.
Sammy Babitzin aloitti laulu-uransa 1960-luvun alussa The Steelers -yhteessä, jossa musisoi myös Remu Aaltonen. 1960-luvun puolessa välissä hän toimi Seija Simolan kanssa solistina Leo Lindblomin yhtyeessä taiteilijanimellä "Sammy-boy". Hän levytti ensimmäiset singlensä 1966, mutta levytykset jäivät varsin vähälle huomiolle. Ensimmäiset menestyksensä hän levytti vuonna 1970, ja nekin olivat itse asiassa duettoja pikkuveli-Kirkan kanssa ("Lilja, ruusu ja kirsikkapuu" ja "Mrs. Robinson"). Vuonna 1972 Sammy Babitzin voitti Syksyn Sävelen ylivoimaisesti Kari Kuuvan sävellyksellä "Daa-da daa-da", minkä jälkeen hänestä tuli yksi Suomen suosituimmista artisteista. Syksyn Sävelen lisäksi Sammy Babitzin osallistui Suomen Euroviisukarsintoihin vuonna 1973 laululla "Riviera".
Muita menestyksiä olivat esimerkiksi "Kuin tuhka tuuleen" ja "Pikku-Kallen päivän huuli".


title: Sammy Babitzin

text: Sammy Babitzin ei ehtinyt julkaista elinaikanaan yhtään albumia, ennen kuin kuoli 24-vuotiaana auto-onnettomuudessa. Onnettomuus tapahtui Suojoen sillalla Äänekosken Hietamalla 13-tiellä vuonna 1973 keikkamatkalla. Babitzinin auton kuljettaja kuoli välittömästi onnettomuuspaikalla, mutta Sammy Babitzin kuoli sisäelinvammoihin Jyväskylässä Keski-Suomen keskussairaalassa. Onnettomuudessa kuoli myös Sammyn tyttöystävä. Auton kyydissä ollut naismatkustaja jäi ainoana onnettomuudesta henkiin. Onnettomuusauto Alfa Romeo 1750 GTV romuttui täysin. Tutkijalautakunta piti onnettomuuden ratkaisevana syynä sitä, että sillan kansi (joka oli vaneripintainen) oli erittäin liukas sekä myötävaikuttavina tekijöinä liian suurta tilannenopeutta ja sitä, että kukaan autossa olleista ei käyttänyt turvavyötä. Silminnäkijähavaintojen perusteella Alfa Romeon nopeus oli onnettomuushetkellä ollut 130–160 kilometriä tunnissa, eikä kyseisellä tieosuudella vielä silloin ollut nopeusrajoitusta. Babitzinin hautajaisiin Helsingin ortodoksisella hautausmaalla osallistui tuhansia ihmisiä. Hänen kuolemansa jälkeen pohdittiin, julkaistaisiinko häneltä kesken jäänyt levy. Se julkaistiin ja myi kultaa.


title: Sammy Babitzin

text: Sammyn isän Leon (s. 1914 Pietarissa Venäjällä) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 suorittamaa lokakuun vallankumousta Suomeen. Sammyn äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta. Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Sammyn vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita. Putkimies Leo ja kotiäiti Elisabeth asuivat lastensa kanssa Helsingin Eirassa näiden ollessa pieniä ja kotikieli oli venäjä. Myöhemmin perhe muutti Helsingin Maunulaan. Babitzinien sisarussarjaan kuuluvat Sammyn lisäksi myös musikaaliset Kirill (Kirka) (1950–2007), Marija (Muska) (s. 1952), Georgij (Ykä) (s. 1955) ja Anna (s. 1960). Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana.


title: Sammy Babitzin

text: Sammy Babitzinin poika on Mikael Babitzin.


title: Sammy Babitzin

text: Lisäksi on julkaistu levy "Babitzinit konsertissa", joka on livetaltiointi Sammy Babitzinin muistokonsertista


title: Muska

text: Marija ”Muska” Babitzin (; s. 28. kesäkuuta 1952 Helsinki) on suomalainen laulaja. Hän on musikaalisen venäläisen emigranttiperheen tytär, joka vietti lapsuutensa Helsingin Eirassa.


title: Muska

text: Muska aloitti keikkailun vuonna 1969 osallistuessaan muun muassa Kirkan ja Dannyn kiertueille. Hänen omat ensimmäiset yhtyeensä olivat Orfeus ja The Hot Dogs. Ensisingle "Kirjoita postikorttiin" ilmestyi vuonna 1971 Scandian kustantamana. Seuraavana vuonna Muska siirtyi Love Recordsin artistiksi ja vuonna 1973 ilmestyi Muskan nimeä kantanut pitkäsoitto ja "Krokotiili rock" -singlestä tuli suuri hitti.


title: Muska

text: Vuonna 1974 Muska osallistui Georgij-veljensä kanssa Suomen euroviisukarsintoihin luonnonsuojeluaiheisella kappaleella "Senhän sanoo järkikin" ja seuraavana vuonna 1975 ilmestyi levy "Anna, Ykä, Muska, Kirka & The Islanders" Odeon-levymerkille.


title: Muska

text: Muutamien singlejulkaisujen jälkeen ilmestyi vuonna 1977 Muskan seuraava pitkäsoitto "Tää se päivä on", joka jäi kohtalaisen vähälle huomiolle. Tästä alkanut hiljaiselo päättyi vasta vuoden 1990 Syksyn Sävel -kilpailuun, johon artisti osallistui kappaleella "Pidä kii". Kappale menestyi kisoissa kohtuullisesti ja seuraavana vuonna ilmestyi kilpailukappaleen mukaan nimetty pitkäsoitto.


title: Muska

text: Vuonna 1993 ilmestyi neljäs pitkäsoittolevy "Pienet suuret pojat", joka kuitenkin menestyi kaupallisesti vaisusti. Tätä seurasi jälleen pitkä levytystauko ja seuraava levy oli Johanna Kustannuksen vuonna 2001 julkaisema "Paha silmä" -albumi. Vuonna 2005 ilmestynyt "Anna mulle aikaa" on omakustanne, kuten myös vuoden 2010 "Kulissit".


title: Muska

text: Muskan levytyksistä on julkaistu kolme kokoelmalevyä. Vuonna 1997 ilmestynyt "20 suosikkia: Krokotiilirock" sisältää artistin levytyksiä vuosilta 1971-1991. Vuonna 2001 julkaistu "Hitit" puolestaan sisältää uusia versioita Muskan aiemmin levyttämistä kappaleista. Viimeisin kokoelmista on vuonna 2007 julkaistu tupla-cd "Krokotiilirockista Kaipuuseen – 32 pientä ja suurta hittiä 1971–2007."


title: Muska

text: Muskalle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.


title: Muska

text: Muskan isän Leon (s. 1914 Pietarissa Venäjällä) perhe pakeni bolševikkien marraskuussa 1917 suorittamaa lokakuun vallankaappausta Suomeen. Muskan äiti Jelizaveta eli Elisabeth (o.s. Zarubina, s. 1917) syntyi Suomen myöhemmin luovuttamassa osassa Karjalaa ja oli osittain juuriltaan saksalainen Reininmaalta. Äidin isä oli ollut komendantti Venäjän laivastossa ja teki itsemurhan, kun bolševikit tulivat hakemaan häntä. Muskan vanhempien suvuissa oli muitakin tsaarin armeijan upseereita. Putkimies Leo ja kotiäiti Elisabeth asuivat lastensa kanssa Helsingin Eirassa näiden ollessa pieniä ja kotikieli oli venäjä. Myöhemmin perhe muutti Helsingin Maunulaan. Babitzinien sisarussarjaan kuuluvat Muskan lisäksi myös musikaaliset Aleksandr (Sammy) (1948–1973), Kirill (Kirka) (1950-2007), Georgij (Ykä) (s. 1955) ja Anna (s. 1960). Lisäksi perheeseen oli jo aiemmin syntynyt Leo (1946–1948), joka hukkui kaksivuotiaana.


title: Muska

text: Muskan avopuoliso on kitaristi Hannu "KalaHande" Salakka.


title: Ranuan eläinpuisto

text: Ranuan eläinpuisto on Suomen pohjoisin eläintarha, joka avattiin vuonna 1983. Alueella on noin 50 eläinlajia ja 200 eläinyksilöä. Alueella on myös makeismyymälä, viinimyymälä ja matkamuistomyymälä. Kesäisin alueella on kotieläinpuisto, satupuisto, autorata ja ratsastusmahdollisuus.


title: Ranuan eläinpuisto

text: Eläinpuistossa asustavat Suomen ainoat jääkarhut. Vanhempi niistä, Manasse, tuotiin Kolmårdenin eläinpuistosta vuonna 1991, nuorempi Venus Saksasta Rostockin eläinpuistosta keväällä 2006. Venus sai pennut 18. marraskuuta 2011, joista toinen jäi eloon ja voi hyvin. Jääkarhut ovat hyvin stressiherkkiä, ja siksi sen syntymää valmisteltiin huolellisesti häiriöiden estämiseksi. Jääkarhunpennun nimeksi valittiin "Ranzo". Ranzo muutti Itävaltaan Wienin eläintarhaan toukokuussa 2014. 4. joulukuuta 2014 Venus synnytti kaksi pentua. 20. joulukuuta 2014 Ranuan eläinpuisto tiedotti, että pennut olivat kuolleet ja Venus oli syönyt ne.


title: Ranuan eläinpuisto

text: Eläinpuistossa on jääkarhujen lisäksi myös ruskeakarhuja, susia, ilveksiä, saukkoja, ahmoja ja muita näätäeläimiä, majavia, useita hirvieläimiä kuten hirviä, poroja, ja peuroja, villisikoja, useita vesi- ja petolintulajeja, kuten sorsia, pöllöjä ja haukkalintuja sekä kyykäärmeitä.


title: Ranuan eläinpuisto

text: Raimo O. Niemen ohjaamassa ja vuonna 1998 valmistuneessa elokuvassa Poika ja ilves oli pääosassa Ranuan eläinpuiston ilveksiä. Tärkein rooli oli Väinö-ilveksellä.


title: The Lost Boys

text: The Lost Boys on Joel Schumacherin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1987. Sen tapahtumat sijoittuvat Santa Carla -nimiseen kaupunkiin Kaliforniassa.


title: The Lost Boys

text: Veljekset Sam ja Michael muuttavat Santa Carlaan äitinsä kanssa. Michaelin tutustuttua paikalliseen moottoripyöräjengiin asiat alkavat muuttua oudosti. Michael ei ole enää oma itsensä. Niinpä Sam päättää pelastaa veljensä apunaan veljekset Edgar ja Alan Frog.


title: The Lost Boys

text: Elokuva on kuvattu suurimmaksi osaksi Kalifornian Santa Cruzissa. Kuvauksiin käytettiin myös muun muassa Warner Brothersin studioita. Studiota 12 käytettiin luolana, ja studiota 15 isoisän talon puutarhana.


title: Kolmården

text: Kolmården on metsä Ruotsissa, joka historiallisesti erotti Södermanlandin ja Itä-Götanmaan maakunnat toisistaan. Keskiajalla metsä nähtiin suurena esteenä matkalla maakuntien välillä. Alue mainitaan Bråvallan taistelusta kertovassa saagassa, jossa kerrotaan sen nimen olleen aikaisemmin Kolmörker tai Myrkvider. Nykyisessä aluejaossa Kolmården kuuluu Norrköpingin kunnan koillis- ja Nyköpingin kunnan eteläosaan.


title: Kolmården

text: Kolmården on myös entinen kunta. Se muodostettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa yhdistämällä aiemmat Krokekin ja Kvarsebon kunnat. Vuonna 1971 kunta liitettiin osaksi Norrköpingin kuntaa. Krokekin kuuluu Itä-Götanmaan ja Kvarsebon alue Södermanlandin maakuntaan. Kunta sijaitsi Bråvikenin lahden pohjoispuolella. Entisen kunnan alueella sijaitsevat Krokekin ja Strömsforsin taajamat.


title: Wäinö Sola

text: Jalo Wäinö Sola (vuoteen 1906 Sundberg; 8. tammikuuta 1883 Helsinki – 12. lokakuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja ja tärkeimpiä nimiä koko suomalaisessa oopperakulttuurissa. Hän oli Kotimaisen oopperan perustajajäseniä ja lauloi siellä vuosina 1911–1949 yli 100 roolia, ohjasi 65 oopperaa ja suomensi 25 librettoa. Hän antoi yli 1 000 konserttia ja teki lähes sata levyä, joka oli ennennäkemätön määrä toista maailmansotaa edeltäneiden suomalaisten taidelaulajien keskuudessa. Sola esiintyi myös muualla Euroopassa ja lisäksi myös Yhdysvalloissa, vaikkakin lähinnä suomalaissiirtolaisille. Sola on suomentanut useita kappaleita. Solalle myönnettiin professorin arvo vuonna 1944.


title: Wäinö Sola

text: Sola syntyi Helsingissä 8. tammikuuta 1883. Perheessä sekä vanhemmat että lapset harrastivat laulamista. Sola ei kuitenkaan tuolloin osin taloudellisista syistä opiskellut musiikkia, joten se pysyi pitkään lähinnä harrastuksena. Kun hän liittyi 15-vuotiaana raittiusseuraan, tulivat laulunlahjat ilmi ja hän liittyi heti raittiusseuran omaan kuoroon, ja osallistui yhdistyksen järjestämiin näytelmiin. Myös muut kuorot kiinnostuivat hänen tenoriäänestään ja lopulta Sola lauloi samanaikaisesti useassa kuorossa. Hän oli ohjaaja Wilho Ilmarin serkku.


title: Wäinö Sola

text: Vuonna 1901 Sola siirtyi silloiselle Sörnäisten Työväen Näyttämölle, ja vuosiksi 1904–1909 Viipurin Suomalaiseen Maaseututeatteriin. Viipurissa tapahtui tulevaisuuden kannalta niin uralle kuin elämällekin merkityksellisiä asioita: Sola tapasi tulevan vaimonsa, näyttelijä Elli Malmin ja alkoi myös suuntautua enemmän laulamiseen aloittaen vuonna 1908 lauluopinnot, ja hän esiintyi jo samana vuonna Oskar Merikannon "Pohjan neiti" -oopperan ensiesityksessä, joka oli samalla ensimmäinen alun perin suomenkieliseen tekstiin sävelletyn oopperan esitys. Vuosiksi 1909–1913 Sola lähti ulkomaille täydentämään opintojaan. Vuonna 1911 hän perusti Kotimaisen oopperan Edvard Fazerin, Aino Acktén ja Oskar Merikannon kanssa. Näin Suomeen saatiin vakituinen ooppera.


title: Wäinö Sola

text: Sola vangittiin useiden muiden kansalaisten ohella Katajanokalle vuonna 1916. Häntä syytettiin serkkunsa varustamisesta jääkäripataljoonamatkalle Saksaan. Hän oli vaarassa joutua pakkotyöhön Siperiaan. Sola pääsi kuitenkin ehdolliseen vapauteen ja tuomituksi joutumisen uhka poistui Venäjän vallankumouksen myötä.


title: Wäinö Sola

text: Sisällissodan aikana Sola kuului suojeluskuntaan ja toimi rintamalla vääpelinä. Viipurin valloituksen jälkeen 29. huhtikuuta hänet pakotettiin Seurahuoneella esiintymään pöydällä pistoolin uhan alla. Tästä Sola selvisi huumorintajullaan.


title: Wäinö Sola

text: Vuodesta 1919 Sola oli Suomalaisen oopperan johtavana tenorina ja esitti siellä merkittävimpiä tenoriosia. Canion roolista oopperassa Pajatso muodostui hänen bravuurinsa. Samoihin aikoihin hän aloitti ohjaamisen ja suomentamisen. 1920-luvun aikana Sola teki kolme konserttikiertuetta Amerikkaan. Solan tunnettuihin, vielä nykyisinkin radiossa kuultaviin ohjelmanumeroihin kuuluu myös hänen vuonna 1926 levyttämänsä "Kevätlaulu" amerikansuomalaisen Martti Nisosen operetista "Meidän on nuoruus". Kyseinen laulu on säveltäjänsä ainoa elinvoimaiseksi jäänyt sävellys.


title: Wäinö Sola

text: 1930-luvun lopussa Sola koki useita menetyksiä. Ensin kuoli hänen tyttärensä tuberkuloosiin, sitten kaatui talvisodassa hänen poikansa Jaakko, joka oli myös aloittanut oopperauran kuoron laulajana ja ohjaajana, ja pian hänen toinen poikansa Pentti menehtyi haavoituttuaan vaikeasti.


title: Wäinö Sola

text: Vuosina 1923–1949 Sola toimi Helsingin konservatoriossa (nykyään Sibelius-akatemia) plastiikka- ja oopperaluokalla opettajana. Vuodesta 1956 hän oli mukana Kansallisoopperan hallintoneuvostossa.


title: Wäinö Sola

text: Wäinö Sola kuoli Helsingissä 12. lokakuuta 1961.


title: Babar

text: Babar on ranskalaisen Jean de Brunhoffin luoma kuvitteellinen norsu, joka alkaa kävellä takajaloillaan, käyttää vaatteita ja kohoaa perheen perustettuaan norsujen valtakunnan kuninkaaksi. Ensimmäisen kerran se esiintyi kirjassa "L'Histoire du Babar" vuonna 1931. Babar on suosittu ja tunnettu hahmo ympäri maailmaa.


title: Babar

text: Babarin tarina alkaa viidakossa, jossa paha metsästäjä tappaa Babarin äidin. Pariisissa kiltti rouva, joka pitää elefanteista todella paljon, ottaa Babarin suojiinsa, ja sen jälkeen hänen ja hänen perheensä tie johtaa merkillisiin maihin ja jopa vieraalle taivaankappaleelle.


title: Babar

text: Babarista on lukuisia kirjoja, animaatiosarja ja elokuvia. Francis Poulenc on säveltänyt Babarin tarinaan teoksen "L'Histoire de Babar, le petit éléphant".


title: Babar

text: Suomeksi ensimmäinen Babar-kirja ilmestyi 1948, ja myöhemmin niitä on tullut eri vuosikymmenillä monessa eri asussa. Täydellistä sarjaa ei kuitenkaan suomeksi ole. Jo 1937 kuolleen Jean de Brunhoffin poika Laurent jatkoi sarjaa 1948.


title: Babar

text: Babar saattaa olla ranskankielisen maailman tuottama lastenkulttuurin monumentti samalla tavalla kuin Antoine de Saint-Exuperyn Pikku prinssi ja belgialainen Hergén Tintti. Teossarja on herättänyt ihastusta ja murtanut ranskalaisuuden ilmentymänä harvinaisesti kielivallin niin, että se tunnetaan erittäin hyvin myös englanninkielisinä kirjoina. Sitä on myös arvosteltu ankarasti siirtomaavallan ja keskiluokkaisuuden ylistyksenä. Englanniksi tutkimuksia ja pamfletteja ovat julkaisseet mm. Margaret Blount, Ariel Dorfman, Nicholas Fox Weber, Anne Meinzen Hildebrand ja Herbert Kohl. Arvostettu The New York Review of Books julkaisi 2004 joulunumerossaan Alison Lurien laajan yhteenvedon Babar-kirjoista ja niiden vastaanotosta.


title: Kiskobussi

text: Kiskobussi tai joskus kiskoauto on rautateillä paikallisliikenteeseen käytetty, yleensä kevyehkö tai pienehkö moottorivaunu. Paikallisliikenteen moottorivaunuja käytettiin Suomessa yleisesti 1950-luvulta 1980-luvulle. Vuodesta 1954 alkaen hankittuja, vastaavia ruotsalaisia moottorivaunuja liitevaunuineen muistuttavia, suomalaisen Valmetin valmistamia siniharmaita kiskobusseja on kutsuttu "lättähatuiksi". Nämä korvasivat aiemmin pienessä määrin hankitut puukoriset moottorivaunut sekä nopeampaan henkilöliikenteeseen tarkoitetut ja siirretyt Dm3- ja Dm4-moottorivaunut.


title: Kiskobussi

text: VR on hankkinut Tšekistä uusia moottorivaunuja, joille on Suomessa annettu tyyppimerkintä Dm12. Aiemmat "lättähattu" -kiskobussit painoivat alle 20 tonnia, uudemmat, kuten VR:n käyttämä Dm12 painaa yli 50 tonnia. "Lättähattu"-kiskobusseja oli sekä moottorivaunuja että moottorittomia liitevaunuja ja näistä koottiin tarpeen mukainen juna, jossa saattoi enimmillään olla kymmenen joko moottori- tai liitevaunua. Vastaavasti useampia Dm12-moottorivaunuja liitetään yhteen matkustajakapasiteetin lisäämiseksi.


title: Kilikia

text: Kilikia oli maakunta Vähän-Aasian kaakkoisosassa. Se sijaitsi samalla alueella kuin ennen Kizzuwatnan valtakunta.


title: Kilikia

text: Antiikin aikana Kilikia joutui Persian vallan alle. Aleksanteri Suuri valtasi alueen ja löi siellä Dareios III:n Issoksen taistelussa vuonna 333 eaa. Vuonna 67 eaa. Pompeius kukisti alueella toimineet merirosvot ja Kilikiasta tuli Rooman provinssi vuonna 64 eaa. Cicero oli eräässä vaiheessa Kilikian maaherrana. Kilikia pysyi Rooman ja valtakunnan jakauduttua Itä-Rooman vallan alla aina arabien valloituksiin saakka 600-luvulle. Bysantin keisari Nikeforos II Fokas valtasi sen takaisin vuonna 965. Ristiretkien aikana alue kuului Kilikian armenialaiskuningaskuntaan eli niin sanottuun Vähä-Armeniaan. Se oli vahva kristillisyyden keskus piispanistuimineen ja linnoineen.


title: Kilikia

text: Osmanit valtasivat alueen 1350-luvulla ja se liitettiin Osmannivaltioon. Silloinkin alue pysyi omaleimaisena ja sen uskonnollinen vapaus säilyi. Vielä 1900-luvun alussa alueella asui suuri määrä armenialaisia, mutta suuri osa heistä surmattiin tai karkotettiin armenialaisten kansanmurhassa vuonna 1915. Turkin tappio ensimmäisessä maailmansodassa merkitsi sitä, että Kilikia oli ranskalaisjoukkojen valvonnassa joulukuusta 1918 lokakuuhun 1921. Tänä aikana armenialaisten sallittiin palata alueelle. Lausannen sopimus palautti alueen hallinnan Turkille.


title: Kylkiviiva-aisti

text: Kylkiviiva-aisti on kalojen aisti, jonka avulla ne hahmottavat vedessä olevia ja liikkuvia esineitä ja asioita. Se perustuu kalan kyljessä oleviin soluihin, jotka tuntevat veden välittämiä paineaaltoja.


title: Kylkiviiva-aisti

text: Ihmisen aisteista kylkiviiva-aisti vastaa kuulon ja tuntoaistin yhdistelmää. Sen avulla kala pystyy hahmottamaan kolmiulotteisia asioita.


title: Pistekirjoitus

text: Pistekirjoitus eli braille on ranskalaisen Louis Braillen kehittämä, sormin luettava kohokirjoitusjärjestelmä, jota käyttävät sokeat ja hyvin heikosti näkevät. Suomessa pistekirjoitusta käyttää 1 500—2 000 ihmistä. Pistekirjoitus on kansainvälinen eli periaatteiltaan samanlainen kaikkialla maailmassa.


title: Pistekirjoitus

text: Kirjoitusjärjestelmänä se perustuu kuuteen pisteeseen, jotka mahtuvat yhtäaikaisesti sormenpään alle. Nämä kuusi pistettä ryhmittyvät suorakulmion muotoon siten, että ylinnä on kaksi pistettä vierekkäin, näiden alla jälleen kaksi pistettä vierekkäin ja viimeiset kaksi näiden alla. Suorakulmion kuudesta pisteestä muodostetaan kohokuvioinen merkki poistamalla yksi tai useampia pisteitä. Merkkejä voidaan näin tehdä 64 erilaista, kuten aakkoset ja välimerkit. Osa pistemerkeistä tehdään yhdistämällä kaksi merkkiä tai useampi rinnakkain.


title: Pistekirjoitus

text: Tietokoneeseen liitettävissä pistekirjoitusnäytöissä käytetään 8-pisteen järjestelmää, joka kuitenkin perustuu 6-pisteen järjestelmään. Erona on se, että lisämerkit (isoaakkosen merkki ja numeromerkki) sijoitetaan 8-pisteen järjestelmässä suorakaiteen alimpiin pisteisiin kirjain-symbolin alle, kun ne 6-pisteen järjestelmässä sijoitetaan kirjain-symbolin eteen. Tällä keinolla vapautetaan pistenäytön kirjoitusriviltä sivuttaissuuntaisesti tilaa enemmän sanoille ja lausekkeille.


title: Pistekirjoitus

text: Ranskalainen Louis Braille kehitti pistekirjoituksen lokakuussa vuonna 1824 Charles Barbierin kehittämän yökirjoituksen pohjalta, jossa aakkosia symboloivat rinnakkaiset pistejonot. Vuoteen 1829 mennessä Louis Braille oli luonut pisteille lisäksi nuottijärjestelmän ja matemaattiset merkit. Järjestelmä levisi myös naapurimaihin. Suomessa pistekirjoitusta on opetettu 1860-luvulta lähtien, jolloin Suomen ensimmäiset sokeidenkoulut perustettiin.


title: Pistekirjoitus

text: Muita kohokirjoitusjärjestelmiä 1800-luvulla olivat olleet Moonin kirjoitus ja reliefkirjoitus.


title: Pistekirjoitus

text: Pistekirjoitus perustuu kuuteen pisteeseen, jotka ryhmittyvät suorakulmion muotoiseksi kohokuvioksi. Tämän suorakulmion kanta ja kannan vastainen sivu muodostuvat kumpikin kahdesta pisteestä, kun taas pystysuuntaiset sivut muodostuvat kolmesta pisteestä. Suorakulmion pisteet on nimetty numeroilla siten, että vasemman pitkän sivun pisteet ylhäältä alas lukien ovat pisteet 1, 2 ja 3 ja oikeanpuoleisen sivun pisteet ylhäältä alas lukien ovat 4, 5 ja 6. Aakkoset a—j muodostetaan suorakulmion ylimmillä ja keskimmäisillä pisteillä. Kun näihin lisätään samassa aakkosjärjestyksessä vasen alapiste eli piste 3, saadaan järjestyksessä kirjaimet k—t. Ja edelleen lisäämällä näihin piste 6 saadaan järjestyksessä kirjaimet u—z. Mutta w, å, ä ja ö poikkeavat edellä kerrotusta säännöstä ja muodostetaan hieman toiseen tapaan (ks. pisteaakkostaulukkoa alla).


title: Pistekirjoitus

text: 6-pisteen järjestelmässä numerot 1—9 ja 0 muodostetaan lisäämällä vain numeromerkki (pisteet 3, 4, 5, 6) kirjainten a—j eteen. Siten kirjain a muuttuu numero 1:ksi, ja kirjain b muuttuu numero 2:ksi jne. Useampinumeroisiin lukuihin numeromerkki tarvitaan vain ensimmäisen numeron eteen, ja numeroita vastaavat kirjainsymbolit kirjoitetaan vierekkäin kuten arabialaisissakin numeroissa.


title: Pistekirjoitus

text: 8-pisteen järjestelmässä numeromerkki on lisäpiste 8. Tämä sijaitsee pisteen 6 alla (lisäpiste 7 sijaitsee pisteen 3 alla, ja se symboloi ison aakkosen merkkiä).


title: Pistenäyttö

text: Pistekirjoitusnäyttö eli pistenäyttö, on sähkömekaaninen laite, jonka avulla näkövammainen käyttäjä voi tutkia tietokoneen näyttöä pistekirjoituksella. Yleistettynä pistenäyttöjä on kahdentyyppisiä: 80-merkkisiä, joita käytetään pöytämallisten tietokoneiden kanssa, ja 40-merkkisiä, joita käytetään matkamikrojen kanssa.


title: Pistenäyttö

text: Laitteen toimintaperiaate on pelkistettynä seuraavanlainen: ruudunlukuohjelma tarkkailee tietokoneen näytön tapahtumia ja lähettää tarvittaessa näytettävän tiedon pistenäyttöajurille, joka muuntaa sen edelleen pistenäytön ymmärtämään muotoon. Tällöin pistenäytön päällä olevalle pinnalle nousee tappeja, jotka muodostavat pistekirjoituksen. Jos käyttäjä haluaa tutkia tietokoneen ruutua muualta kuin kohdistimen kohdalta, hän voi käyttää siihen pistenäytöllä olevia selausnäppäimiä.


title: Ron Clarke

text: Ronald William ”Ron” Clarke (21. helmikuuta 1937 Melbourne – 17. kesäkuuta 2015 Gold Coast) oli australialainen kestävyysjuoksija. Hän oli yksi kuuluisimmista keski- ja pitkän matkan juoksijoista 1960-luvulla ja sai lisänimen ”erämaajuna”. Hänet muistetaan parhaiten 17 maailmanennätyksen rikkomisesta. Kovimpana ennätyksenä voidaan pitää 10 000 metrin maailmanennätystä 27.39,4, jonka hän juoksi hiilimurskalla Oslon vanhalla Bislettillä vuonna 1965. Kaikista maailmanennätyksistään huolimatta hän ei koskaan voittanut olympiakisojen kultamitalia. Hänen paras saavutuksensa oli pronssimitali 10 000 metrillä vuoden 1964 kesäolympialaisissa. Clarke oli vielä lupaava nuori, kun hänet oli valittu sytyttämään olympiatuli vuoden 1956 kesäolympialaisten avajaisissa Melbournessa.


title: Ron Clarke

text: Clarke toimi Gold Coastin kaupungin pormestarina Queenslandissa vuosina 2004–2012.


title: RC

text: RC tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Emiel Puttemans

text: Emiel Puttemans (s. 8. lokakuuta 1947 Vossem, Belgia) on belgialainen keski- ja pitkien matkojen juoksija sekä 10 000 metrin juoksun olympiamitalisti vuodelta 1972.


title: Emiel Puttemans

text: Puttemans kilpaili olympialaisissa ensimmäisen kerran México Cityssä 1968 ja sijoittui 5 000 metrin juoksussa 12:nneksi eli loppukilpailun viimeiseksi. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän sijoittui samalla matkalla seitsemänneksi ja Helsingin EM-kilpailuissa 1971 kuudenneksi. Münchenin kesäolympialaisissa 1972 hän saavutti uransa ainoan ulkoratojen arvokisamitalin sijoittumalla 10 000 metrillä maailmanennätyksen juosseen Suomen Lasse Virénin jälkeen toiseksi ajalla 27.39,6. Münchenin kisojen 5 000 metrillä Puttemans sijoittui viidenneksi.


title: Emiel Puttemans

text: Puttemans voitti hallikisoissa Euroopan-mestaruuden 3 000 metrillä vuosina 1973 ja 1974.


title: Emiel Puttemans

text: Puttemans juoksi kahden mailin maailmanennätyksen 8.17,8 Edinburghissa 21. elokuuta 1971. Hän juoksi 3 000 metrin maailmanennätyksen 7.37,6 Aarhusissa 14. syyskuuta 1972 ja 5 000 metrin maailmanennätyksen 13.13.0 Brysselissä 20. syyskuuta 1972. Lisäksi hän teki sisäratojen maailmanennätyksiä.


title: UEFA Super Cup

text: UEFA Super Cup on jalkapallokilpailu, jossa ovat vastakkain Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan (aikaisemmin UEFA Cupin, vuoteen 1998 saakka Cup-voittajien cupin) voittajat. Se järjestetään aina elokuussa, ennen useimpien maiden jalkapallokauden alkua.


title: UEFA Super Cup

text: Super Cup on järjestetty vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Vuoteen 1997 saakka pelattiin kaksi ottelua, yksi kummankin joukkueen kotikentällä. Vuosina 1984, 1986 ja 1991 pelattiin tosin vain yksi ottelu ja vuosina 1974, 1981 ja 1985 Super Cupia ei pelattu ollenkaan. Vuodesta 1998 lähtien finaali on ollut yksiosainen, ja se pelattiin vuoteen 2012 asti joka kerta Monacon Stade Louis II:lla.


title: Tuure Junnila

text: Tuure Jaakko Kalervo Junnila (24. heinäkuuta 1910 Kiikka – 21. kesäkuuta 1999 Helsinki) oli pankkimies, taloustieteilijä ja kokoomuspoliitikko, joka tuli tunnetuksi Urho Kekkosen ulkopoliittisen linjan, kommunismin ja Neuvostoliiton arvostelijana sekä taitavana puhujana ja kirjoittajana.


title: Tuure Junnila

text: Junnila toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1951–1962, 1966–1979, 1983–1987 ja 1990–1991. Kansanedustajana hän edusti Turun läänin pohjoista vaalipiiriä sekä vuodesta 1983 Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Hänen ainoaksi ministerintehtäväkseen jäi toimiminen valtiovarainministerinä Tuomiojan virkamieshallituksessa vuosina 1953–1954. Junnila toimi uransa aikana myös johtotehtävissä muun muassa Kansallis-Osake-Pankissa ja Suomen Pankissa.


title: Tuure Junnila

text: Tuure Junnila syntyi Satakunnan Kiikassa (nyk. Sastamala) 24. heinäkuuta 1910 vanhaan talonpoikaissukuun, jonka omistaman Junnilan tilan varhaisimmat asiakirjamaininnat ulottuvat aina 1400-luvulle asti. Junnilan vanhemmat olivat maanviljelijä Nestori Ferdinand Junnila ja Selma Maria Niemi. He olivat uskonnollisia ja korostivat kristillisiä arvoja kasvatuksessa. Nestori Junnilasta oli tullut tilan isäntä vuonna 1901. Hän oli poliittiselta kannaltaan nuorsuomalainen ja ryhtyi vuonna 1918 vastaperustetun Kansallisen Kokoomuspuolueen kannattajaksi.


title: Tuure Junnila

text: Tuure Junnila seurasi Arvo-veljeään ja Aune-sisartaan Tyrvään Yhteiskouluun Vammalaan, josta hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1930. Junnila valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1936. Yliopistossa Junnila valitsi taloustieteen opinnot. Valintaan vaikutti hänen mukaansa ratkaisevasti Junnilan Arvo-veljen kertomat tiedot silloisen Helsingin yliopiston finanssiopin professorin Ernst Nevanlinnan "loistavasta toiminnasta". Junnila suhtautui opiskeluaikoinaan kielteisesti niin Akateemisen Karjala-Seuran kuin Isänmaallisen kansanliikkeen toimintaan.


title: Tuure Junnila

text: Junnila oli aikoinaan joutunut jättämään asepalveluksen kesken terveydellisten syiden vuoksi, eikä täten saanut liikekannallepanomääräystä talvisodan syttyessä 1939. Jatkosodan alkaessa hän työskenteli toimistopäällikkönä Liikevaihtoverokonttorissa, jonka virkamiehet oli vapautettu asepalveluksesta. Vuonna 1942 Junnila aloitti Suomen Pankin taloustieteellisen tutkimuslaitoksen tutkijana ja Finanssitoimikunnan sihteerinä.


title: Tuure Junnila

text: Keväällä 1945 Junnila väitteli filosofian tohtoriksi teoksellaan "Omaisuusvero vakautetun tulon lisäverotuksen toteuttajana". Samana vuonna hän luopui Finanssitoimikunnan sihteerin tehtävistä. Väitöskirjansa jälkeen Junnilan mielenkiinto alkoi suuntautua ajankohtaisempia talouspoliittisia aiheita kohti. Hän julkaisikin vuonna 1947 teoksen inflaatiosta, jota pidettiin varsin ansiokkaana ja siteerattiin laajasti. Junnila alkoi ottaa kantaa talouspolitiikan ajankohtaisiin aiheisiin ja hän toimikin Talouselämä-lehden päätoimittajana 1946–1947.


title: Tuure Junnila

text: Junnila luopui työstään tutkijana Suomen Pankissa ja hänet nimitettiin Kansallis-Osake-Pankin (KOP) johtokunnan jäseneksi vuonna 1948. Samana vuonna hän toimi Turun yliopiston taloustieteen vt. professorina. Helsingin yliopiston kansantaloustieteen vt. professorin tehtäviä Junnila hoiti 1949 ja myöhemmin vuosina 1956–1959. Poliittisen toimintansa ohella Junnila toimi myös Helsingin yliopiston kansantaloustieteen dosenttina vuosina 1951–1977 ja KOP:n johtokunnan jäsenenä vuoteen 1975 saakka.


title: Tuure Junnila

text: Ensimmäisen kerran Junnila oli ehdolla vuoden 1947 kunnallisvaaleissa. Junnilaa ei kuitenkaan vielä tuolloin tunnettu talouspiirien ulkopuolella eikä hän itse juurikaan panostanut kampanjointiin, joten paikka Helsingin kaupunginvaltuustossa jäikin saavuttamatta. Junnila valittiin kuitenkin keväällä 1949 kokoomuksen valtuuskunnan ja työvaliokunnan jäseniksi. Hän alkoi hoitaa myös kokoomuksen rahastonhoitajan tehtäviä ja toimi jäsenenä puolueen talousvaliokunnassa.


title: Tuure Junnila

text: Vuoden 1951 eduskuntavaaleissa Junnila lähti tavoittelemaan kansanedustajan paikkaa Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Vaalikampanja oli tällä kertaa määrätietoinen ja Junnilaa mainostettiin "yrittäjäehdokkaana". Vaaleissa Junnila keräsi 5 408 ääntä, mikä riitti kirkkaasti läpimenoon.


title: Tuure Junnila

text: Marraskuussa 1953 Junnila nimitettiin valtiovarainministeriksi pääministeri Sakari Tuomiojan hallitukseen. Hänen tehtäväkseen jäi edeltäjänsä Juho Niukkasen kireän ja epäsuositun budjettiesityksen puolustustaminen. Junnila pyrki ajamaan säästäväisen budjettipolitiikan linjaa, johon saikin tukea valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana toimineelta Väinö Tannerilta. Tuomiojan hallituksen aikana säännöstelytalous purettiin lopullisesti ja esimerkiksi kahvin säännöstely päättyi 1. maaliskuuta 1954. Junnila oli itse pitkään puhunut säännöstelyn purkamisen puolesta.


title: Tuure Junnila

text: Vuonna 1976 Junnila oli ainoana kokoomuslaisena mukana Uudenmaan läänin maaherran Kaarlo Pitsingin johtamassa, suurelta osin sosialidemokraateista koostuneessa valtuuskunnassa, joka vieraili Kiinassa tuon vuoden loka- ja marraskuun vaihteessa. Kiinassa elettiin juuri tuolloin erittäin mielenkiintoista vaihetta, sillä maata rautaisella otteella yli neljännesvuosisadan johtanut Mao Zedong oli kuollut syyskuun alussa ja Kiinan johdossa käyty valtataistelu oli päättynyt Hua Guofengin johtamien "maltillisten" voittoon ja niin kutsutun neljän koplan kukistumiseen. Matkakokemuksistaan Junnila kirjoitti teoksen "Kiinalainen päiväkirja". Matkaa herätti kotimaassa jo etukäteen suurta huomiota, ja erityisesti sitä paheksui kommunistien ns. taistolaissiipi. Vallinneelle suomettumisen ajalle oli kuvaavaa, että joillekin oli liikaa sen tosiseikan ilmaiseminen, että kiinalaiset pitivät Neuvostoliittoa pahimpana uhkana maailmanrauhalle..


title: Tuure Junnila

text: Vuonna 1979 Junnila teki eduskunnassa aloitteen valtakunnanoikeuden kutsumiseksi koolle tutkimaan pääministeri Kalevi Sorsan osuutta ns. Salora-jutussa ja seuraavana vuonna Valcon tapauksessa, mutta molemmat raukesivat. Vaalikaudella 1983−1987 Junnila teki kolmesti eduskuntakyselyn Sorsan lausunnoista, joiden hän katsoi olleen ristiriidassa Suomen noudattaman puolueettomuuspolitiikan kanssa. Sorsa oli tällöin arvostellut Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin ulkopolitiikkaa. Junnila arvosteli myös Keskustapuolueen ns. K-linjaa ja erityisesti valtiovarainministeri Ahti Pekkalaa yrityksistä saada Neuvostoliitto puuttumaan vuoden 1982 presidentinvaaliin Ahti Karjalaisen ehdokkuuden tukemiseksi.


title: Tuure Junnila

text: Junnila puuttui myös Suomen hänen mielestään epäjohdonmukaiseen äänestyskäyttäytymiseen Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa vuoden 1983 aikana, kun Suomi oli ollut mukana tuomitsemassa Yhdysvaltain hyökkäystä Grenadaan, mutta samaan aikaan äänestänyt tyhjää käsiteltäessä Neuvostoliiton toimintaa Afganistanissa. Kirjassaan "Etelä-Afrikka – Ihmisoikeudet – Suomen ulkopolitiikka" Junnila hämmästeli Suomen tuomitsevaa suhtautumista Etelä-Afrikassa harjoitettua apartheid-politiikkaa kohtaan, kun Suomi samaan aikaan antoi kehitysapua monelle sellaiselle maalle, jonka suhtautuminen ihmisoikeuksiin oli "vielä paljon epäilyttävämpää kuin Etelä-Afrikan".


title: Tuure Junnila

text: Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa Junnila jäi varasijalle ja joutui seuraamaan sivusta hallitusneuvotteluja, joiden myötä kokoomuksen 21 vuotta kestänyt oppositiokausi vihdoin päättyi. Hän nousi vielä viimeisen kerran kansanedustajaksi helmikuussa 1990 Eeva-Riitta Siitosen siirryttyä saman vuoden alussa Uudenmaan läänin maaherraksi. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa Junnila ei onnistunut enää uusimaan kansanedustajan valtakirjaansa, mutta siitä huolimatta hän ei jäänyt murehtimaan putoamistaan, vaan piti sitä melkeinpä helpotuksena.


title: Tuure Junnila

text: Tuure Junnila aiheutti yhdessä puoluetoverinsa Niilo Kosolan ja Maalaisliiton Lauri Sollan kanssa ns. tulitikkuäänestyksellä vuoden 1954 eniten huomiota herättäneen eduskuntaskandaalin. Junnila toimi tuolloin, helmikuussa 1954, valtiovarainministerinä. Helmikuun 12. ja 13. päivien välisen yön kestäneessä täysistunnossa, äänestettäessä SKDL:n budjetin sosiaalimenoihin tekemistä lukuisista muutosesityksistä kolmikko kiilasi tulitikulla äänestysnappinsa näyttämään jatkuvasti "ei"-ääntä, jolloin he saattoivat poistua istuntosalista eduskunnan kahvilaan kyllästyttyään "äänestysmaratoniin".


title: Tuure Junnila

text: SKDL:n kansanedustajat Hertta Kuusinen ja Elli Stenberg pitivät tapausta törkeänä valtiopäiväjärjestyksen rikkomisena ja vaativat asian siirtämistä perustuslakivaliokunnan tutkittavaksi. RKP:n kansanedustajan, tunnetun lakimiehen Ernst von Bornin mielestä kysymys yksittäisen ministerin tai kansanedustajan toiminnasta ei kuulunut perustuslakivaliokunnalle, ja eduskunta hyväksyi von Bornin kannan äänin 138−41 kommunistien jäädessä vähemmistöön. Puhemies K.-A. Fagerholm antoi Junnilalle, Kosolalle ja Sollalle nuhteet ja varoituksen, jolloin asia oli loppuun käsitelty.


title: Tuure Junnila

text: SKDL vaati tapauksen vuoksi myös Junnilan erottamista hallituksesta, mitä myös presidentti J. K. Paasikivi oli harkinnut. Paasikivi kuitenkin pidättyi tästä keskusteltuaan pääministeri Sakari Tuomiojan − joka kylläkin oli luonnehtinut kolmikon toimintaa "uskomattomaksi" − ja Fagerholmin kanssa, koska nämä pitivät julkisia nuhteita jo hyvin ankarana rangaistuksena. Osaltaan asiaan vaikuttivat myös lähestyneet eduskuntavaalit. Junnila sai tempauksensa vuoksi poliittisilta vastustajiltaan pitkäksi aikaa haukkumanimen ""Tulitikku-Junnila"".


title: Tuure Junnila

text: Junnila tuli tunnetuksi Kekkosen politiikan näkyvänä arvostelijana ja Suomen virallisen ulkopoliittisen linjan kriitikkona. Hän otti ensimmäisen kerran kantaa Kekkosen harjoittamaan politiikkaan vuonna 1950 ilmestyneessä teoksessaan ""Länsimaailman keskuksista kotoisiin huoliin"". Pääministeri Kekkosen johtama punamultahallitus oli syksyllä 1951 esittänyt ns. vakauttamisohjelman, jonka tarkoituksena oli suitsia inflaatiota ja saattaa Suomen talous uudelleen kestävälle pohjalle. Eduskunnassa vasta valittu kansanedustaja Junnila kritisoi voimakkaasti ohjelmaa ja väitti Maalaisliiton alistuneen sosialidemokraattien tahtoon. Kekkonen raivostui suunnattomasti ja myöhemmin miesten kohdattua sattumalta eduskunnan hississä Kekkonen uhkasi Junnilaa käyden miltei tämän kimppuun. Kekkosen ja Junnilan kiistat käytiin lähinnä talouspoliittisista aiheista. Ulkopoliittisen linjan kritisointi alkoi vasta Kekkosen tultua presidentiksi vuonna 1956.


title: Tuure Junnila

text: Eräässä vaiheessa kokoomusta jakoi kiista siitä, miten suhtaudutaan Kekkosen idänpolitiikkaan. Junnila kuului siihen kokoomuksen ryhmittymään, joka ei asettunut Kekkosen taakse. Kokoomus oli ulkopoliittisessa paitsiossa siksi, että se oli pyrkinyt estämään Urho Kekkosen uudelleen valinnan tasavallan presidentiksi toiselle kaudelle 1962 osallistumalla Honka-liittoon, joka raukesi 1961 noottikriisissä.


title: Tuure Junnila

text: Vielä vuoden 1968 vaaliin kokoomus asetti oman presidenttiehdokkaan, Matti Virkkusen. Vasta puheenjohtaja Juha Rihtniemen aikana kokoomus alkoi muuttua Kekkos-puolueeksi muiden suurten puolueiden tapaan kannattaen jo 1973 Urho Kekkosen valintaa neljännelle kaudelle ilman presidentinvaalia poikkeuslailla vuosiksi 1974–1978 ETYKin varmistamiseksi. Junnila vastusti vuoden 1973 poikkeuslakia ja julkaisi ""Vallankaappaus lain ja oikeuden varjolla – Poikkeuslakitaistelu lain vastustajan näkökulmasta"" -pamfletin, missä hän kävi läpi poikkeuslakimenettelyn eri vaiheita.


title: Tuure Junnila

text: Kokoomuksen sisällä alkoi 1970-luvulla olla kova halu päästä hallitukseen. Rihtniemen yllättävän kuoleman jälkeen vuonna 1971 puheenjohtajaksi valittu Harri Holkeri ja remonttimiehet halusivat kokoomuksesta irti Kekkos-vastaisen leiman, mikä johti Junnilan ja muiden kokoomuksen Kekkos-kriittisten aseman vaikeutumiseen. Remonttimiehiin kuulunut Juha Vikatmaa vaati keväällä 1973 erityisen kiivaasti Harri Holkeria erottamaan Junnilan, Raimo Ilaskiven, Pentti Mäki-Hakolan ja muut oikeistosiiven edustajat puolueesta ja uhkasi Holkeria muussa tapauksessa taloudellisilla seuraamuksilla. Painostus ei kuitenkaan tehonnut Holkeriin, joka oli jo muutoinkin kyllästynyt Vikatmaan sooloiluun. Holkerin mielestä Vikatmaa oli jopa myymässä kokoomusta keskustan K-linjalle.


title: Tuure Junnila

text: Vuoden 1978 presidentinvaaleissa kaikki merkittävimmät puolueet, mukaan lukien kokoomus, tukivat presidentti Urho Kekkosen uudelleenvalintaa. Junnila ei halunnut olla tässä näytelmässä millään tavoin mukana ja kieltäytyi asettumasta kokoomuksen valitsijamiesehdokkaaksi. Ilkka Kanervan johtamat kokoomusnuoret pitivät Junnilan menettelyä Kekkosen vastaisena toimintana, jollaisen kokoomuksen puoluevaltuusto oli syksyllä 1977 kriminalisoinut, ja vaativat Junnilan erottamista puolueesta. Puheenjohtaja Harri Holkeri kävi puhumassa Junnilan asiasta Kekkosen kanssa Tamminiemessä, mutta Kekkonen esti Junnilan erottamisen, koska muutoin tästä saattaisi tulla eräänlainen ulkopoliittinen marttyyri.


title: Tuure Junnila

text: Junnila oli ehdolla vuoden 1979 eduskuntavaaleissa saaden 4 642 ääntä, mikä ei riittänyt kansanedustajan paikan uusimiseen. Kokoomuksen puoluevaltuuston keväällä 1978 tekemän päätöksen mukaan puolueen kansanedustajaehdokkaiksi aikovat joutuivat allekirjoittamaan sitoumuksen Paasikiven-Kekkosen linjan mukaisen politiikan toteuttamiseen. Uhkauksen edessä Junnila allekirjoitti sitoumuksen huomauttaen kuitenkin painokkaasti sen olevan vaalilakien ja valtiopäiväjärjestyksen vastainen. Satakunnan kokoomusnuoret levittivät eduskuntavaalien alla ainakin Porissa ja Raumalla monistetta, jossa äänestäjiä kehotettiin huolehtimaan siitä, ettei Junnilan kaltaista "vaalipiiristään vieraantunutta kansanedustajaa" enää valittaisi eduskuntaan. Satakunnan kokoomuslaisista ehdokkaista eduskuntaan pääsivät Aila Jokinen, Matti Pelttari ja Toivo T. Pohjala, ja Junnila jäi neljännelle sijalle. Junnila itse arveli pelottelua suuremmaksi syyksi putoamiselleen kuitenkin biologiset syyt, sen kylmän tosiasian, että hänen vanhat äänestäjänsä alkoivat kuolla ja nuoret äänestivät nuorempia ehdokkaita. Toisaalta eduskunnasta putoamisen myötä Junnilalla oli jälleen aikaa kirjallisille töille, ja niinpä hän alkoi laatia muistelmiaan ja kokonaisvaltaista esitystä Venäjän vallan laajenemisen historiasta.


title: Tuure Junnila

text: Seuraavissa vuoden 1983 vaaleissa Junnila teki paluun eduskuntaan. Tuona aikana presidentti Kekkonen oli ehtinyt poistua politiikan näyttämöltä ja tasavallan presidentiksi oli valittu sosialidemokraattien Mauno Koivisto. Vaalikaudella 1983–1987 Junnilan kritiikki suuntautuikin enemmän sosialidemokraatteja kohti. Vaikka Junnila ei pitänytkään Koivistoa erityisen suurena kokoomuksen ystävänä, hän antoi tälle tunnustuksen siitä, että äänestäjien vuoden 1987 eduskuntavaaleissa ilmaisema tahto tunnustettiin ja kokoomus kelpasi hallitukseen siinä kuin muutkin puolueet.


title: Tuure Junnila

text: 1990-luvulla Junnila tuki valtiovarainministeri Iiro Viinasen ajamaa tiukkaa talouspolitiikkaa; tosin hänen mielestään julkisen talouden rönsyjä olisi ollut varaa karsia vieläkin kovemmalla kädellä. Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa Junnila kannatti voimakkaasti niin taloudellisista kuin turvallisuuspoliittisistakin syistä. Suomen mahdolliseen jäsenyyteen sotilasliitto Natossa Junnila ei ottanut suoraan kantaa, mutta myönsi kaipaavansa Suomelle jonkinlaista selkänojaa, "ettei oltaisi niin hirvittävän yksin kuin 30. marraskuuta 1939, jolloin Stalinin armeijat hyökkäsivät".


title: Tuure Junnila

text: Tuure Junnilan puoliso vuodesta 1942 oli filosofian maisteri Kaija Junnila o.s. Ojansuu (1916–2010), joka oli suomen kielen ja sen sukukielten professorin Heikki Ojansuun tytär. Parille syntyi neljä lasta: Marikki (s. 1943), Suvi (1945–1949), Heikki (s. 1946) ja Sini (s. 1949). Tuure Junnila oli pituushyppääjä Ringa Ropon puolison Juha Junnilan isosetä. Kaija Junnilan eno oli arkkiatri Arvo Ylppö.


title: Tuure Junnila

text: Junnila kirjoitti kansantaloustieteellisiä tutkimuksia ja mielipidekirjoja, muun muassa ulkopoliittisia pamfletteja, joissa käsitteli yhteenvetomaisesti muun muassa Neuvostoliittoa ja kommunismia sekä Suomen ulkopolitiikkaa ja vallankäyttöä Suomessa.


title: Jyrki Järvi

text: Jyrki Järvi (s. 7. helmikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. Hän voitti yhdessä Thomas Johansonin kanssa Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 kultaa purjehduksen 49er-luokassa. Järvi lopetti kilpailu-uransa kisojen jälkeen, mutta on purjehtinut Suomen 49er Grand Prix -sarjassa purjehduspareinaan mm. Maria Saarikallio, Ilmari Kuusi ja Jonas Warrer (DEN).


title: Jyrki Järvi

text: Olympialaisissa Järven seura oli Espoon Pursiseura. Hän on myös jäsen seuroissa Nyländska Jaktklubben, Helsingfors Segelklubb ja Suomalainen Pursiseura.


Jyrki Järvi


title: Jyrki Järvi

text: 470 (jolla)


title: Jyrki Järvi

text: E-jolla


title: Miruts Yifter

text: Miruts Yifter, myös Muruse Yefter (1. tammikuuta 1938 tai 15. toukokuuta 1944 Adigut, Etiopia – 22. joulukuuta 2016, Toronto, Kanada) oli etiopialainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja.


title: Miruts Yifter

text: Yifter työskenteli nuorena tehtaissa ja autonkuljettajana. Hänen kykynsä juoksijana huomattiin Etiopian ilmavoimissa.


title: Miruts Yifter

text: Yifter valittiin Etiopian maajoukkueeseen vuoden 1968 olympialaisiin Méxicossä. Hän teki ensimmäisen olympiaedustuksensa kuitenkin vasta neljä vuotta myöhemmin Münchenin olympialaisissa 1972, missä hän saavutti pronssimitalin 10 000 metrillä. Hän myöhästyi 5 000 metrin finaalista eikä voinut kilpailla.


title: Miruts Yifter

text: Yifter ei voinut osallistua vuoden Montrealin kesäolympialaisiin Afrikan maiden boikotin vuoksi. Neljä vuotta myöhemmin Moskovan olympiakisoissa hän voitti olympiakultaa 10 000 metrillä. Hän meni johtoon 300 metriä ennen maalia nopealla rytmin vaihdolla ja voitti muut kilpailijat kymmenellä metrillä. 5 000 metrin olympiakultaa Yifter voitti samanlaisella loppukirillä.


title: Miruts Yifter

text: Yifterin kuolemasta ilmoittivat hänen perheensä ja Etiopian yleisurheiluliitto 23. joulukuuta 2016.


title: Marxilainen työväenliitto

text: Marxilainen työväenliitto (MTL) on vuonna 2000 perustettu poliittinen yhdistys, joka kuuluu kansainväliseen trotskilaiseen Komiteaan neljännen internationaalin jälleenperustamiseksi (CRFI).


title: Marxilainen työväenliitto

text: Marxilaisen työväenliiton perustamiskutsu esitettiin huhtikuussa 2000 "Marxilaisen opposition" (MO) molempien jäsenten käveltyä ulos Sosialistiliiton (SL) liittokokouksesta. MO oli perustettu loppuvuodesta 1999 kriittiseksi ryhmäksi SL:n sisälle. Erimielisyyksiä oli muun muassa Neuvostoliiton luonteesta sekä vallankumouksellisen järjestön periaatteista. SL:oa lahkolaisuudesta syyttäneet toverit katsoivat liiton menneen liian pitkälle viimeistään päätettyään liittyä kansainväliseen International socialist -suuntaukseen (IS). MTL puolestaan kuului toiseen trotskilaiseen internationaaliin, Kansainväliseen työväenkomiteaan (IWC), jonka perustajajäsen MO oli ollut. 10. kesäkuuta 2000 perustetun MTL:n katsottiin olevan alkuna tulevalle todella marxilaiselle puolueelle. MTL:n kotisivut avattiin alkuvuodesta 2001. Saman vuoden kesäkuussa MTL esiintyi omin tunnuksin mielenosoituksissa Göteborgissa ja kolme järjestön jäsentä pidätettiin.


title: Marxilainen työväenliitto

text: MTL:n läheinen yhteistyö IWC:n kanssa ei kestänyt kauan ja 8. lokakuuta 2001 MTL erosi järjestöstä syyttäen sitä toimintakyvyttömyydestä ja kykenemättömyydestä ongelmien käsittelyyn. Kiistat olivat kärjistyneet Genovan mielenosoituksissa, kun eräs MTL:n jäsen oli erotettu IWC:sta. MTL väitti IWC:n toiminnan johtaneen myös oman työnsä lamautumiseen ja eroamisen katsottiin auttavan aloittamista uudelleen puhtaalta pöydältä. Eräs MTL:n jäsen päätti tässä vaiheessa perustaa Komiteaan työväeninternationaalin puolesta (CWI) kuuluvan Sosialistisen vaihtoehdon. MTL:n järjestäytymiskokous pidettiin Oulussa 9.-10. maaliskuuta 2002. Tuossa kokouksessa muutettiin MTL.n sääntöjä, hyväksyttiin toimintakertomus vuosille 2000-2002 sekä ruodittiin ongelmallisia suhteita muihin vasemmistolaisiin järjestöihin.


title: Marxilainen työväenliitto

text: Neljännen internationaalin polttavaa ajankohtaisuutta korostaneet MTL:n johtavat ja ainoat kaksi toveria lähenivät argentiinalaisen Työväenpuolueen (PO) viitoittamaa trotskilaista suuntausta ja liittyivät Jorge Altamiran johtamaan "Liikkeeseen neljännen internationaalin uudelleenperustamiseksi" (MRFI). MTL on osallistunut nimensä CRFI:ksi nimensä vaihtaneen järjestön toimintaan aktiivisesti ja liiton julkilausumia on julkaistu CRFI:n "International Worker" -lehdessä.


title: Marxilainen työväenliitto

text: MTL:n korkein päättävä elin on kerran vuodessa koolle kutsuttava edustajakokous, jossa kaikki järjestön jäsenet ovat edustettuina. Edustajakokous valitsee keskuskomitean ja pääsihteerin johtamaan puoluetta, jonka perusyksikköjä ovat paikalliset solut. 2002 pääsihteeriksi valittiin oululainen Dimitris Mizaras. Hän oli puolueen kahdesta jäsenestä vanhempi. MTL järjesti edustajakokouksen viimeksi 2007.


title: Marxilainen työväenliitto

text: MTL:n äänenkannattajana toimi aluksi Teemu Luojolan päätoimittama "Itä-Uudenmaan mielipidelehti Å-sikten" (19. toukokuuta 2002 lähtien "Å-sikten – mielipide"), jota vuodesta 1999 lähtien oli julkaissut "Itä-Uudenmaan Sosialistiliitto" (IUSL). 6. helmikuuta 2001 taloudellisissa vaikeuksissa ollutta lehteä julkaisemaan perustettiin "Osuuskunta Luokkatieto", jossa MTL:n jäsenet ovat keskeisessä osassa. MTL halusi kuitenkin alusta asti julkaista myös omaa valtakunnallista lehteä. Ensimmäinen tällainen yritys oli "Työväen ääni", jota seurasi kaksi numeroa (2001) ilmestynyt "Militantti". Å-sikten lopetti ilmestymisensä helmikuussa 2003. MTL:n nykyinen lehti on "Työväen mielipide".


title: Marxilainen työväenliitto

text: MTL on osallistunut kunnallis- ja eduskuntavaaleihin. Eduskuntavaaleissa 2003 MTL:n omilla tunnuksilla esiintyneet ehdokkaat Mizaras ja Luojola keräsivät äänistä 0,019 prosenttia. Kunnallisvaaleissa 2000 Luojola oli "Kansanvallan puolesta" -listan ehdokkaana Porvoossa ja Mizaras 2004 Oulussa "Valvova silmä" -listalla. Eduskuntavaaleissa 2007 MTL asetti kaksi ehdokasta SKP:n listoilla. Mizaras sai 38 ja Jani Poimala 101 ääntä, mikä on noin 0,01% kaikista äänistä.


title: Frisbeegolf

text: Frisbeegolf (tunnetaan myös nimillä kiekkogolf ja liitokiekkogolf) on urheilulaji, jonka perusperiaate on sama kuin perinteisessä golfissa: Tavoitteena on päästä radan alusta loppuun mahdollisimman vähin heitoin. Pienimmän tuloksen saanut voittaa.


title: Frisbeegolf

text: Kiekkogolfrata koostuu väylistä, joiden pelaaminen aloitetaan avauspaikalta eli tiiltä, ja ne päättyvät maalikoriin. Kiekkogolfradat ovat tyypillisesti 9- tai 18-väyläisiä. (Kokonaismittainen rata on 18 väylää) Radat ovat tyypillisesti puustoisilla alueilla, joissa on vaihteleva maasto, joka tarjoaa luonnollisia esteitä kiekon lentoradalle. Nämä esteet ovat olennainen osa peliä, joten pelaajien ei tule muuttaa näitä esteitä vähentääkseen väylän haastavuutta. Pelaaminen lähes kaikilla radoilla on ilmaista.


title: Frisbeegolf

text: Käytettävät kiekot ovat pienempiä kuin ultimate-kiekot tai rantafrisbeet. Tyypillisesti kiekon halkaisija on 21–22 senttimetriä ja paino 150–180 grammaa. Frisbeegolfkiekot voidaan jakaa karkeasti kolmeen eri ryhmään: draiverit eli oikein heitettynä pitkälle lentävät kiekot, lähestymiskiekot sekä lyhyisiin heittoihin ja lähipeliin käytettävät putterit.


title: Frisbeegolf

text: Selvästi suurin osa lajin huippupelaajista tulee Yhdysvalloista. Euroopan maista lajin kehitys on pisimmällä Suomessa ja Ruotsissa. Näiden jälkeen tulevat muut Pohjoismaat, Iso-Britannia ja läntisen Keski-Euroopan maat. Lajin kansainvälinen kattojärjestö on Professional Disc Golf Association (PDGA).


title: Frisbeegolf

text: Suomessa on muutamia satoja liitokiekkogolfratoja. Radat voidaan ryhmitellä vaikeuden (kirjainlyhenteet) ja varustelun (numerot 1–3) mukaan. Vaikeimpia ovat vähintään 18 maalikorin kilpa-radat (A-luokka: AAA1, AA1, AA2, AA3, A1, A2 ja A3; väylien pituus 50–300 metriä). Niitä helpompia ovat eritasoiset 9–17 maalikorin harrastajaradat (B-luokka: BB1-B3; väyläpituus 50–150 m). Näille molemmille pääluokille on määritelty radan läpikäyntiin vaadittava ihanneheittomäärä eli par-arvo. Lisäksi väyliä voidaan luokitella vähintään 7 korin aloittelijaratoihin (C-luokka; väylät pääsääntöisesti alle 75 m) ja 3–6 korin koululaisratoihin (D-luokka). A-luokan ratoja oli kesän 2016 alkaessa Suomessa yli 120 kappaletta, B-luokan ratoja yli 130, C-luokan ratoja yli 140 ja D-luokan ratojakin kymmeniä.


title: Frisbeegolf

text: Pelin tarkoituksena on heittää kiekko mahdollisimman vähillä heitoilla ilman virheitä kohteena toimivaan koriin. Väylän pelaaminen aloitetaan tiiltä. Heitettäessä vähintään yhden tukipisteen on kosketettava maata ja kaikkien tukipisteiden täytyy olla tiillä, kun kiekko irtoaa kädestä. Kiekon irrottamisen jälkeen heiton saa astua yli.


title: Frisbeegolf

text: Aloitusheiton jälkeen peliä jatketaan sieltä, mihin edellinen heitto jäi, jos kiekko jäi pelialueelle ("in-bounds"). Seuraavan heiton paikka merkitään yleensä merkkauskiekolla, joka asetetaan kiekon eteen kiekon ja korin väliin siten, että merkkauskiekko koskettaa heittokiekkoa. Seuraavassa heitossa yhden tukipisteistä on oltava linjalla, joka jatkuu merkkauskiekosta 30 senttimetriä taaksepäin. Jatkoheiton saa astua yli samaan tapaan kuin aloitusheiton, jos koriin on matkaa yli kymmenen metriä. Merkkauskiekon sijasta pelaaja voi käyttää edellisen heiton kiekkoa heittopaikan merkkinä.


title: Frisbeegolf

text: Jos heitto menee pelialueen ulkopuolelle (OB-alue, "out-of-bounds"), pelaaja voi jatkaa peliä joko edellisestä heittopaikasta, paikasta, josta kiekko ylitti pelialueen rajan, tai väylälle merkityltä rangaistusalueelta ("drop zone"), jos väylällä sellainen on. Pelialueen ulkopuolelle menneestä heitosta lisätään tulokseen yksi rangaistusheitto. OB-alueiden lisäksi väylillä voi olla pakollisia reittejä, joissa tietty kiertopiste eli "mando" (yleensä puu), on kierrettävä merkitystä suunnasta. Jos kiertopisteen ohittaa väärästä suunnasta, tulokseen lisätään yksi rangaistusheitto. Peli jatkuu joko rangaistusalueelta tai kiertopisteen sijainnin määräämältä linjalta.


title: Frisbeegolf

text: Väylällä heittovuoro määräytyy siten, että kauimpana korista oleva pelaaja heittää ennen muita. Väylä on pelattu loppuun, kun kiekko on heitetty koriin. Kiekon katsotaan olevan korissa, kun se lepää korin pohjalla tai ketjujen varassa. Pelin voittaja on se, jolla on vähiten heittoja rangaistusheitot mukaan luettuna.


title: Frisbeegolf

text: Frisbeegolfin tavallisimmat heitot ovat rysty- ja kämmenheitto. Rystyheitossa heittokäsi lähtee takaa, heittokäden kylki osoittaa heittosuuntaan ja heittokäsi tuodaan eteen läheltä kehoa ja koko vartaloa kiertäen. Heiton voimanlähteenä on koko vartalo. Rystyheitossa käden liikkeen sanotaan muistuttavan ruohonleikkurin tai perämoottorin käynnistämistä. Kämmenheitto muistuttaa hieman tenniksen kämmenlyöntiä, mutta kyynärpää ei ole suorana. Voima kämmenheittoon tulee ranteesta ja sormista.


title: Frisbeegolf

text: Rysty- ja kämmenheitto kulkevat ilmassa toistensa peilikuvina, mikä vaikuttaa valittavaan heittotapaan. Heiton lentorataan vaikuttavat myös kiekon ominaisuudet sekä kiekon lähtökulma. Kun lähtökulma on kiekon loppukaarron suuntainen, kyseessä on hyzer-heitto. Kiekon lentorata on tällöin U-kirjaimen muotoinen. Vastakkaisessa tapauksessa puhutaan anhyzer-heitosta. Kiekosta ja heittokulmasta riippuen lentorata on joko U:n tai loivan S:n muotoinen.


title: Frisbeegolf

text: Rysty- ja kämmenheitot lähtevät vartalon sivulta, mutta putit heitetään yleensä vartalon edestä. Yleensä puttausasennossa heittokäden jalka on edessä ja toinen jalka takana. Esteen kiertämiseksi tai tasapainon takia käytetään toisinaan haaraputtia, jossa jalat ovat vierekkäin haara-asennossa.


title: Frisbeegolf

text: Upsi eli upside-down-heitto heitetään samalla tavalla kuin pallonheitossa. Tarkoituksena on yleensä jonkin korkean esteen kuten pensaikon ylittäminen. Kiekko heitetään yläkautta pystyasennossa tai jonkin verran kallellaan. Näin heitetty kiekko kääntyy ilmassa ylösalaisin ja lentää siinä asennossa suurimman osan matkasta. Kun etusormi on kiekon alapuolella, heittoa kutsutaan tomahawkiksi. Thumberissa peukalo on kiekon alapuolella ja lentorata kaartaa päinvastoin kuin tomahawkissa. Jos estettä on vaikeaa tai mahdotonta ylittää tai kiertää, pelaaja voi turvautua rolleriin, jossa kiekkoa vieritetään maata pitkin.


title: Frisbeegolf

text:
Osa kiekkovalmistajista (esim. Innova, Discmania, Dynamic Discs…) painattavat kiekkoonsa niin kutsutut lentonumerot. Nämä eivät useinkaan ole suoraan verrattavissa merkkien välillä, mutta perusidea on sama.
Ensimmäinen kiekossa oleva luku on nopeus. Sitä mitataan yleensä välillä 1–14. 14 on nopein. Kiekon nopeus riippuu kiekon rimmin eli ulkoreunan paksun osan leveydestä. Mitä leveämpi rimmi, sitä nopeampi kiekko. Nopeampi kiekko on virtaviivaisempi ja sillä voi heittää pidemmälle kuin hitaammalla kiekolla. Nopeammat kiekot ovat usein hankalampia käsitellä.


title: Frisbeegolf

text: Nopeuden perusteella kiekot voidaan jakaa seuraavasti:


title: Frisbeegolf

text: Toinen luku kiekossa kertoo kiekon liidosta. Sitä mitataan yleensä välillä 1–6, jossa 6 on kaikista liidokkain. Puttereilla liito on usein välillä 1–4, midareilla 4–5 ja drivereillä 4–6. Liidon perusidea on helposti ymmärrettävissä: mitä enemmän kiekolla on liitoa, sitä pidemmälle se lentää verrattuna vastaavantyyppiseen kiekkoon vähemmällä liidolla.


title: Frisbeegolf

text: Kiekossa oleva kolmas luku kertoo kiekon vakaudesta. Vakaus vaihtelee välillä -5–1. Mitä pienempi luku, sitä alivakaampi kiekko. Kiekon vakaus kertoo sen käyttäytymisestä lennon melko alkuvaiheesta melko loppuun. Jos lentomatka on jaettu kymmeneen osaan, näkyy vakauden vaikutukset osissa 3–7. Jos kiekon vakaus on 0, tarkoittaa se sitä, että se ei juurikaan käännä oikeakätisen rystyheitossa oikealle kesken lennon vaan pysyy kutakuinkin suorassa. Jos vakaus on tätä suurempi, pyrkii kiekko kääntämään vasemmalle jo heiton alusta lähtien. Negatiivinen vakaus kertoo siitä, että kiekko pyrkii kääntymään oikealle heiton aikana ennen lopun käännöstä vasemmalle. Vakauden ilmeneminen edellyttää kiekon heittämistä sen käyttötarkoitukseen suunnitellulla voimalla. Esimerkiksi distance driver ei käännä välttämättä yli, ellei ole voimaa heittää sitä yli 90 metriä.


title: Frisbeegolf

text: Viimeinen numero kertoo kiekon lennon viimeisten vaiheiden tapahtumista. Jokainen oikeakätisen rystyheitto (ja vasenkätisen kämmenheitto) kaartaa periaatteessa aina vasemmalle ja oikeakätisen kämmenheitto (ja vasurin rysty) oikealle lennon loppupuolella. Mitä suurempi on faden arvo, sitä rajummin kiekko kääntää lopussa. Fadea mitataan useimmiten välillä 0–4 (normaalit putterit 0–2, midarit 0–3 ja driverit 1–4)


title: Frisbeegolf

text: Kiekon lennosta ei voi saada yksiselitteistä kuvaa katsomalla pelkästään yhtä numeroa. Tarkastellaan muita arvoja kuin liitoa. Nopeus on suurin kiekon ominaisuuksiin vaikuttava yksittäinen tekijä. Se vaikuttaa niin vakauteen kuin fadenkin määrään. Yleiseksi ohjeeksi voi ottaa, mitä nopeampi kiekko, sitä vakaampi se on. Driveri, jolla on vakaus 0 ja loppufade 2 voi olla hyvinkin vaikea saada lentämään suoraan pitkiä matkoja siinä missä putteri samoilla lentoarvoilla saattaa jopa kääntää yli (oikeakätisen rystyheitossa oikealle). Myös distance driver, joka lentonumeroidensa perusteella pitäisi olla alivakaa eli ylikääntävä, saattaa olla alle 120 metriä heittävälle suora tai jopa ylivakaa. Nopeat kiekot myös feidaavat todella voimakkaasti varsinkin hitailla nopeuksilla tehden niistä erityisen hankalia aloittelijoiden käyttöön.


title: Frisbeegolf

text: Kiekon fade ja turn liittyvät loppujen lopuksi hyvin läheisesti yhteen. Jos kiekon turn on 0, mutta fade 4, ei se luultavasti lennä suoraan, vaan kaartaa jo kauan ennen loppua vasemmalle. Vastaavasti kiekko, joka on reilusti alivakaa ja vähäfeidinen, tuskin kaartaa ainakaan kovemmalla voimalla heitettäessä enää lopussa vasemmalle, vaan kaartaan koko lentonsa ajan oikealle.


title: Frisbeegolf

text: Myös painolla on merkitystä. Muiden kuin midareiden maksimipaino on yleensä 175 grammaa (paino vaihtelee yleensä 167–175). Jotkin midarit voivat painaa 180 grammaa johtuen suuremmasta halkaisijastaan. Mitä painavampi kiekko, sitä vakaampi se on.


title: Frisbeegolf

text: Kiekkoja valmistetaan erilaisista eri muoveista. Suurimmat erot muovien väliltä löytyvät pidosta eli gripistä ja kulutuksenkestosta. Halvimmat kiekot on tehty muoveista, jotka kuluvat nopeasti ja aiheuttavat kiekon muuttumisen alivakaammaksi. Kalliimmat muovit kestävät kulutusta huomattavasti paremmin. Muovit vaikuttavaat myös vakauteen.


title: Frisbeegolf

text: Kilpailukiekot ovat PDGA:n hyväksymiä ja niiden täytyy noudattaa PDGA:n teknisiä standardeja. Standardit koskevat muun muassa kiekkojen kokoa, muotoa, painoa ja materiaalia. Kiekon läpimitan pitää olla 21–30 senttimetriä, ja enimmäispaino on kiekon koosta riippuen 174,3–200 grammaa.


title: Frisbeegolf

text: Frisbeegolfissa pelataan monilla eri tasoilla. Kilpailuja ja sarjoja on erikseen ammattilais- ja amatööripelaajille. Ammattilaispelaajiksi lasketaan kaikki, jotka ovat voittaneet rahapalkintoja tai joille on hakemuksesta myönnetty ammattilaispelaajan status. Ammattilaispelaajien oikeutta osallistua amatöörikilpailuihin on rajoitettu. On vain naisille tarkoitettuja sarjoja, mutta naiset saavat osallistua myös avoimeen sarjaan. Alle 19- ja yli 40-vuotiaille on myös rajoitettuja sarjoja. Useat frisbeegolfseurat ympäri Suomea järjestävät viikoittaisia vapaamuotoisempia kisoja virallisten Suomen frisbeegolfliiton kilpailujen lisäksi.


title: Frisbeegolf

text: Frisbeegolf-turnausten rahapalkinnot ovat olleet kasvusuunnassa. Vuonna 2011 maailmanmestaruuskisojen avoimen sarjan pääpalkinto oli 7 000 dollaria. Yhdysvaltain kansallisessa sarjassa kilpailujen pääpalkinnot ovat 1 660–3 700 dollaria ja esimerkiksi vuoden 2013 European Openissa 3 900 dollaria. Parhaat pelaajat tienaavat noin 30 000 dollaria vuodessa palkintorahoista.


title: Frisbeegolf

text: Idea jonkin kiekon heittämisestä maaliin on syntynyt ja unohtunut useita kertoja, mutta nykyään frisbeegolfina tunnetun lajin kehitys lajina kytkeytyy frisbeen kehitykseen. Tärkeä taustahenkilö on ollut Ed Headrick, joka vuonna 1964 kehitti frisbeestä tarkemmin heitettävän version. Tämä loi edellytyksen frisbeen ja sitä kautta frisbeegolfin suosiolle. Headrick kehitti ja patentoi myös ensimmäiset metalliketjuilla varustetut korit. Hän on ollut mukana perustamassa sekä Professional Disc Golf Associationia että International Frisbee Associationia. Toinen lajin kehitykseen vaikuttanut on George Sappenfield. Hän alkoi 1960-luvun lopulla järjestää frisbeegolfkilpailuja yhteistyössä frisbeen tavaramerkin haltijan Wham-On kanssa. Vuoteen 1983 lajia pelattiin samoilla frisbeellä, joita käytetään kopitteluun. Nykyisiin kiekkoihin verrattuna ne olivat epätarkkoja ja tuulelle alttiita. Jan Sobel ja Dave Dunipace keksivät pienentää kiekkojen läpimittaa, madaltaa niitä ja leventää niiden reunusta, jolloin syntyi nykyisin tunnettu frisbeegolfkiekko.


title: Frisbeegolf

text: Vuonna 2018 frisbeegolfratoja oli PDGA:n tilastojen mukaan noin 7500. Vuodesta 2000 ratojen määrä on kasvanut kolminkertaiseksi. Radoista lähes 5600 sijaitsee Yhdysvalloissa. Suomessa ratoja vuonna 2018 on n. 650 ja Ruotsissa n. 200, muualla Euroopassa ja Kanadassa noin 100 kummassakin. Joulukuussa 2014 Suomessa oli 427 rataa ja vuoden 2015 lopussa jo 500 rataa. PDGA:n lisenssijäseniä on 18 000, mutta lajia säännöllisesti harrastavien määräksi arvioidaan 500 000. Yhdysvallat on lajin suurvalta muutenkin kuin ratojen määrissä. Pelaajia, joiden rating on 1 000 tai yli, oli 18.12.2012 päivitetyn listan mukaan 230. Näistä 188 oli Yhdysvalloista. Ruotsista oli 15 ja Suomesta 14, muista Euroopan maista (Saksa, Tanska, Norja, Sveitsi, Ranska, Belgia) yhteensä 6. Lisäksi samaan kategoriaan kuului 4 pelaajaa Japanista, 2 Kanadasta ja 1 Australiasta.


title: Clas Thunberg

text: Arnóld Clas Robert Thunberg (5. huhtikuuta 1893 Helsinki – 28. huhtikuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja. Yhdessä norjalaisen Ivar Ballangrudin kanssa hän hallitsi pikaluistelua 1920- ja 1930-luvuilla. Thunbergin uran huippukausi oli samoihin aikoihin Paavo Nurmen kanssa ja hän ylsi talvilajissa samaan kuin Nurmi kesällä. Tästä syystä Thunbergia on kutsuttu nimellä ”jääkenttien Nurmi”.


title: Clas Thunberg

text: Thunberg on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä olympiaurheilijoista, sillä pikaluistelussa hän voitti kaksissa talviolympialaisissa yhteensä viisi kultamitalia. Seuraavan kerran samaan pystyi Eric Heiden vuonna 1980.


title: Clas Thunberg

text: Thunberg voitti ensimmäisen matkavoittonsa SM-kisoissa 1915, joissa hän oli nopein 500 metrin matkalla ajalla 46,4. Seuraavana vuonna hän teki ensimmäisen Suomen-ennätyksensä. 1 500 metrillä syntynyt aika 2.26,7 rikkoi Väinö Wickströmin ja Arvo Tuomaisen nimissä olleen kotimaan ratojen Suomen-ennätyksen 0,6 sekunnilla. Julius Skutnabb rikkoi ennätyksen seuraavana vuonna. Vuonna 1920 Thunberg oli PM-kisoissa nopein 500 metrillä (aika 46,4) sekä 1 500 metrillä (2.37,6), mutta mestaruus meni ruotsalaiselle Eric Blomgrenille. Saman vuoden SM-kisoissa Thunberg oli niin ikään nopein 500 ja 1 500 metrillä, mikä riitti myös yleismestaruuteen. Matkavoitot tulivat ajoilla 48,1 ja 2.34,8.Tammikuussa 1932 Thunberg oli jo voittanut Davosissa käydyissä EM-kisoissa 500, 1 500 ja 5 000 metriä, ja ollut 10 000 metrillä lopulta viides, voittaen yhteispisteillä Euroopan mestaruuden ylivoimaisesti.


title: Clas Thunberg

text: Suurelle yleisölle huippukunnossa ollut Thunberg ilmoitti olympiakisoista poisjäännin syyksi amerikkalaisten kilpailuissa käyttämän yhteislähdön. "”Minun olisi opeteltava kokonaan uusi urheilumuoto. Se ei ole enää luistelua. Se on juoksua.”" kommentoi hän Uudessa Suomessa 1. tammikuuta.


title: Clas Thunberg

text: Marraskuussa 2005 julkaistusta kirjasta "Viestinviejät. Tositarinoita talviolympiakisoista" käy Urheiluarkiston tutkijan Ossi Viidan kirjoittamasta osuudesta ilmi, että todellinen syy Thunbergin poisjääntiin oli kilpailukielto. Thunberg oli vaatinut Suomen luistinliitolta 3 500 markkaa valmennuskorvausten ja matkarahojen lisäksi perheensä toimeentulon kustantaakseen olympiakisojen ajaksi, mutta liitto ei ollut suostunut pyyntöön, vaan antoi saman vuoden huhtikuuhun kestäneen kilpailukiellon. Asian todellista laitaa ei tuolloin paljastettu yleisölle.


title: Jere Hård

text: Jere Hård (s. 7. joulukuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen entinen kilpauimari. Hän on kotoisin Jyväskylästä ja edusti seuratasolla Swimming Jyväskylää. Hård lopetti uintiuransa vuonna 2008.


title: Jere Hård

text: Hårdin parhaat lajit ovat 50 ja 100 metrin perhos- ja vapaauintimatkat. Hård on euroopanmestari pitkän altaan 50 m perhosuinnissa Helsingistä vuodelta 2000 ja Berliinistä vuodelta 2002. Lisäksi hän on tehnyt useita Suomen ennätyksiä ja Euroopan ennätyksen 50 metrin perhosuinnissa.


title: Jere Hård

text: Jere Hårdin äiti Seija vei lapsensa viisivuotiaana ensimmäistä kertaa uimakouluun ja jo kuusivuotiaana hän alkoi uida kilpaa. Nykyisen valmentajansa Marko Malvelan kanssa yhteistyö alkoi vuonna 1991 Hårdin ollessa 13-vuotias.


title: Jere Hård

text: Hård valmistui vuonna 2006 pelastajaksi – hänen isänsä on ylipalomies ja isän kaksi veljeä, kaksi serkkua ja heidän isänsä ovat Jyväskylässä palomiehinä. Joulukuussa 2016 Hård valmistui suoritettuaan alipäällystö-kurssin Pelastusopistossa. Hård ilmoitti lopettavansa uintiuransa kesällä 2008.


title: Jere Hård

text: Jere Hårdin uintiurasta on kirjoitettu kirja ""Erinomaista ainesta, 2007"". Kirjan on kirjoittanut Hårdin henkilökohtainen valmentaja Marko Malvela. Kirja kertoo Hårdin uintiuran eri vaiheista valmentajan näkökulmasta.


title: Amorfinen aine

text: Amorfinen aine (kreikaksi: "a"=ei, pois ja "morfe"=muoto) on kiinteän aineen toinen esiintymismuoto kiteisen aineen lisäksi. Amorfinen aine on kiinteää ainetta, jonka atomijärjestys ei ole jaksollinen. Amorfisista aineista yksi tunnetuimmista on lasi. Muovit puolestaan sisältävät polymeerejä, jotka ovat osittain amorfisessa muodossa.


title: Amorfinen aine

text: Aineen amorfinen muoto voidaan saada muodostumaan, kun ainetta jäähdytetään nopeasti sen ollessa nestemäisessä olomuodossa. Tällöin aineen rakenneosaset eivät ehdi järjestäytyä säännölliseen kiderakenteeseen. Amorfisella aineella ei ole tyypillisesti terävää sulamispistettä, jossa kiinteä aine muuttuisi nesteeksi, vaan aineen viskositeetti (tahmeus, juoksevuus) muuttuu lämpötilan funktiona. Amorfinen aine voidaan ajatella nesteeksi, jonka viskositeetti on hyvin suuri. Yleensä tiettyä lämpötilaa, lasipistettä "T", alemmissa lämpötiloissa amorfinen aine muuttuu hauraaksi.


title: Amorfinen aine

text: Samalla aineella voi olla olemassa sekä kiteinen että amorfinen kiinteä olomuoto. Saman aineen kiteisellä ja amorfisella olomuodolla on toisistaan poikkeavia fysikaalisia ominaisuuksia.


title: Punainen Pilvi

text: Punainen Pilvi (sioux: Makhpyia-luta), (1822 – 10. joulukuuta 1909) oli Oglala sioux-intiaanipäällikkö. Hän oli yksi Yhdysvaltain armeijan tunnetuimmista oman aikakautensa vastustajista ja johti menestyksekästä sotaa vuosina 1866–1868 (tunnettu Punaisen Pilven sotana) Yhdysvaltoja vastaan Powder River Countryn hallinnasta luoteisessa Wyomingissä ja eteläisessä Montanassa.


title: Punainen Pilvi

text: Punainen Pilvi syntyi lähellä Platte-joen haaraumia nykyisen North Platten kaupungin liepeillä. Hänen äitinsä oli Oglala ja hänen isänsä (joka kuoli nuorena) oli Brulé. Punaisen Pilven kasvattajana ja oppi-isänä toimi osaltaan hänen enonsa "Chief Smoke". Ollessaan nuori soturi Punainen Pilvi taisteli pawnee- ja crow-intiaaneja vastaan ja keräsi paljon sotilaallista kokemusta.


title: Punainen Pilvi

text: Vuonna 1866 Yhdysvaltain hallitus kutsui pohjoisten tasankojen lakotat, cheyennet ja arapahot rauhanneuvotteluihin Fort Laramieen. Neuvottelujen aikana kävi kuitenkin ilmi, että Yhdysvallat oli siirtänyt joukkojaan lakotojen maille pystyttääkseen sinne useita linnoituksia. Kokoukseen osallistunut Punainen Pilvi, joka oli noussut korkeaan asemaan lakotojen yhteiskunnassa, näki amerikkalaisten lupaukset juonitteluna. Hän sai näkemykselleen paljon tukijoita monien muiden intiaanijohtajien keskuudesta ja 17. heinäkuuta 1866 Punainen Pilvi aloitti sodan, joka tunnetaan "Punaisen Pilven sotana".


title: Punainen Pilvi

text: Sodan alusta lähtien amerikkalaisten linnakkeet "Bozemanin reitin" varrella Montanan kulta-alueilta South Platte-joelle Coloradoon joutuivat Punaisen Pilven sotureiden hyökkäysten kohteiksi. Hän ei hyväksynyt linnakkeiden rakentamista ja hänen sotaansa yhtyivät cheyennet, jotka tekivät tehokkaita iskuja Yhdysvaltain leviämistä vastaan..


title: Punainen Pilvi

text: Keväällä 1867 Punaisen Pilven yhdistetyt sotajoukot tehostivat iskujaan, ja intiaanit saavuttivat huomattavia voittoja. Hallituksen joukot oli pakotettu tekemään Fort Laramien rauhansopimuksen. Ehtoihin kuului, että Yhdysvaltain oli hylättävä kaikki linnoitukset "Bozemanin reitin" varrella ja annettava Lakotojen haltuun alueet: läntinen puolisko Etelä-Dakotaa, joka sisälsi Black Hillsin ja suuren osan Montanaa ja Wyomingiä..


title: Punainen Pilvi

text: Kun amerikkalaiset evakuoivat joukkonsa lakotojen mailta, Punainen Pilvi määräsi soturinsa polttamaan kaikki linnakkeet Bozemanin reitin varrella. Yli kaksi vuotta kestänyt sota (erillisiä taisteluja ei lasketa) jäi ainoaksi, jonka intiaanit voittivat Yhdysvaltain armeijaa vastaan..


title: Punainen Pilvi

text: Rauha lakotojen ja Yhdysvaltain välillä säilyi vain sen aikaa kuin Yhdysvaltain sotavoimat uudelleenorganisoituivat. Vuonna 1874 "kenraali" George Armstrong Custer hyökkäsi lakotoja ja cheyennejä vastaan. Punainen Pilvi ei ottanut osaa Lakota-sotaan vuosina 1876–1877 Hullun Hevosen ("Tasunka witko"), Istuvan Härän ("Tatanka Iyotake") ja muiden intiaanien sotapäälliköiden kanssa.


title: Punainen Pilvi

text: Punainen Pilvi jatkoi taistelua kansansa vapauden puolesta vielä lyötynäkin. Myöhemmin Pine Ridge -intiaanireservaatissa hän taisteli intiaaniagentteja, mukaan lukien Valentine McGillycuddy ja joitain Pine Ridgen asukkaita, vastaan. Hän vastusti Dawes-lakia ("Dawes Act").


title: Punainen Pilvi

text: Vuonna 1890 Punainen Pilvi antoi siunauksensa uudelle nopeasti levinneelle henkitanssi-liikkeelle, mutta ei ottanut itse siihen osaa.. Hän eli pitkän elämän ja kuoli 1909.


title: Henri Leconte

text: Henri Leconte (s. 4. heinäkuuta 1963 Lillers) on entinen ranskalainen tennispelaaja.


title: Henri Leconte

text: Leconte tuli tennismaailman tietoisuuteen ensimmäistä kertaa erinomaisena junioripelaajana, joka voitti Ranskan avointen juniorien kaksinpelin vuonna 1981. Ammattilaisena Leconte otti ensimmäisen turnausvoittonsa nelinpelissä vuonna 1981 Bolognassa ja kaksinpelissä vuonna 1982 Tukholmassa.


title: Henri Leconte

text: Leconte voitti maanmiehensä Yannick Noahin kanssa vuoden 1984 Ranskan avointen nelinpelin mestaruuden. He voittivat finaalissa Pavel Složilin ja Tomáš Šmídin viidessä erässä. He pelasivat parina myös vuoden 1985 Yhdysvaltain avointen finaalissa, mutta hävisivät yhdysvaltalaisille Ken Flachille ja Robert Segusolle. Leconte nousi nelinpelin maailmanlistalla korkeimmillaan sijalle kuusi, mikä tapahtui vuonna 1985.


title: Henri Leconte

text: Vuonna 1986 Leconte selviytyi kahden Grand Slam -turnauksen, Ranskan avointen ja Wimbledonin semifinaaleihin. Hän hävisi Ranskan avointen semifinaalissa Mikael Pernforsille ja Wimbledonin semifinaalissa Boris Beckerille. Hän voitti vuoden aikana kaksi kaksinpeliturnausta, Hampurissa ja Genevessä, ja nousi vuoden aikana kaksinpelin maailmanlistalla sijalle neljä, mikä jäi hänen uransa parhaaksi sijoitukseksi.


title: Henri Leconte

text: Vuonna 1988 hän pelasi Ranskan avointen kaksinpelin loppuottelussa voitettuaan matkalla finaaliin muun muassa Boris Beckerin neljännesvälierissä, Andrei Tšesnokovin puolivälierissä ja Jonas Svenssonin semifinaaleissa. Huolimatta kotiyleisön tuesta hän kuitenkin hävisi loppuottelun turnauksen kaksi kertaa aiemmin voittanutta Mats Wilanderia vastaan suoraan kolmessa erässä.


title: Henri Leconte

text: Leconte pelasi ensimmäistä kertaa Davis Cupin loppuottelussa vuonna 1982, kun Ranska hävisi Yhdysvalloille 4–1. Vuonna 1991 Leconte pääsi pelaamaan toista kertaa Davis Cupin loppuottelussa, jossa Ranska kohtasi jälleen Yhdysvallat. Tällä kertaa Leconte voitti omassa kaksinpeliottelussaan Pete Samprasin suoraan kolmessa erässä ja voitti Guy Forgetin kanssa nelinpelissä Ken Flachin ja Robert Seguson neljässä erässä. Ranska voitti Davis Cupin 3–1.


title: Henri Leconte

text: Leconte pelasi Ranskan Davis Cup -joukkueessa yhteensä kolmenatoista peräkkäisenä vuotena ja voitti turnauksen otteluistaan 41 ja hävisi 25. Hän pelasi myös Ranskan voittoisassa World Team Cup -joukkueessa vuonna 1986.


title: Henri Leconte

text: Leconte selviytyi vuonna 1992 kolmatta kertaa urallaan Ranskan avointen semifinaaleihin, joissa hän hävisi Petr Kordalle suoraan kolmessa erässä. Hän voitti viimeisen huipputason turnauksensa kaksinpelissä vuonna 1993 Hallessa Saksassa ja nelinpelissä samana vuonna Indian Wellsissä Kaliforniassa.


title: Henri Leconte

text: Leconte lopetti ammattilaisuransa vuonna 1996. Hän voitti yhteensä yhdeksän turnausta kaksinpelissä ja kymmenen nelinpelissä.


title: Julius Skutnabb

text: Julius Ferninand Skutnabb () oli suomalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja.


title: Julius Skutnabb

text: Skutnabb nousi Suomen pikaluistelun huipulle vuonna 1914, jolloin hän yllättäen voitti Suomen mestaruuden ja luisteli 10 000 metrillä kotimaan ratojen Suomen ennätyksen 18.25,2, joka rikkoi Bruno Ravanderin edellisen ennätyksen 3,2 sekunnilla. Hän sai samoissa kisoissa matkavoitot myös 500 metrillä ajalla 2.30,4 ja 1 500 metrillä, jossa voittoaika oli 9.59,3. 10 000 metrin Suomen-ennätys pysyi voimassa seuraavaan vuoteen, jolloin Arvo Tuomainen onnistui rikkomaan sen. Kristianian (nyk. Oslo) MM-kisoissa hän ei vielä menestynyt, mutta kun maailmanmestari Oscar Mathisen myöhemmin samana talvena saapui kilpailemaan Helsinkiin, voitti Skutnabb hänet niin 5 000:lla kuin 10 000 metrilläkin. Skutnabbin uusi 5 000 metrin Suomen ennätys 8.46,0 rikkoi Fredrik Wathenin 11 vuotta vanhan ennätyksen 12 sekunnilla ja pysyi voimassa kotimaan ratojen ennätyksenä 14 vuotta. Sen rikkoi vasta Clas Thunberg vuonna 1928. Ennätys oli vuoden myös kansainvälisten ratojen Suomen-ennätys, mutta sen Arvo Tuominen onnistui rikkomaan 1915.


title: Julius Skutnabb

text: Skutnabb saavutti vuoden 1915 SM-kisoissa matkavoiton 5 000 metrillä ajalla 9.00,1, mutta yleismestaruus meni Arvo Tuomiselle. Seuraavana vuonna Skutnabb oli nopein kolmella matkalla, mikä riitti yleismestaruuteen. Matkavoitot tulivat 1 500 metrillä loppuajalla 2.34,6, 5 000 metrillä ajalla 9.18,8 ja 10 000 metrillä, jossa voittoaika oli 19,05,7. Vuonna 1917 Skutnabb luisteli kotimaan ratojen Suomen ennätykset 1 500 metrillä (2.25,7) ja 10 000 metrillä (18.06,8). 1 500 metrin ennätys paransi Thunbergin edellisenä vuonna luistelemaa ennätystä sekunnilla, kun taas 10 000 metrin aika rikkoi Waldemar Bergströmin kaksi vuotta vanhan ennätyksen 8,7 sekunnilla. Ennätykset pysyivät voimassa pitkään. Thunberg sai 1 500 metrin ennätyksen takaisin itselleen vasta vuonna 1927, kun taas 10 000 metrin ennätyksen rikkoi Uuno Pietilä vuonna 1924. Saman vuoden SM-kisoissa Skutnabb uusi mestaruutensa. Hän oli jällein nopein kolmella pisimmällä matkalla, mikä riitti mestaruuteen. Voittoajat olivat 1 500 metrillä 2.35,3, 5 000 metrillä 9.08,3 ja 10 000 metrillä 18.43,1.