title: Backgammon

text: Backgammon kuuluu juoksupeleihin joissa tarkoituksena on päästä maaliin ennen vastustajaa. Tästä syystä on yleensä suositeltavaa syödä vastustajan nappuloita aina kuin mahdollista, sekä välttää itse tulemasta syödyksi. Erityisen hyödyllistä tämä on silloin kun syötävä nappula on vastustajan puolella lautaa, koska tällöin hän joutuu siirtymään takaisin päin pitkän matkaa. Syömisellä on useita hyötyjä: Se antaa etumatkaa juoksupelissä, sekä pakottaa vastustajan käyttämään puolet heitostaan palatakseen takaisin pelilaudalle. Vastustaja saattaa myös olla kykenemätön tulemaan sisään lainkaan. Kahden nappulan syöminen on usein erittäin vahva siirto.


title: Backgammon

text: Sen pelaajan jolla on etumatka juoksupelissä kannattaa pyrkiä välttämään turhia riskejä. Jäljessä olevan pelaajan tulisi pyrkiä hyökkäämään aggressiivisesti vastustajan nappuloita vastaan. Molempien pelaajien yhtenä päätavoitteena on myös rakentaa pisteitä omaan kotipesäänsä, mieluiten järjestyksessä 5-pisteestä alempiin pisteisiin, 4:een ja 3:een. Pisteiden rakentaminen vaatii kuitenkin kohtuullista riskien ottoa. Omalle ulkokentälle kannattaa jättää yksittäisiä nappuloita rakentajiksi, jotka lisäävät niiden nopan kombinaatioden määrä, jotka pystyvät muodostamaan uusia hyödyllisiä pisteitä. Nappuloiden kasaaminen pisteisiin, joissa jo on useita ylimääräisiä nappuloita on usein pitkällä aikavälillä vaarallisempaa. Kotipesän pisteet sekä vaikeuttavat vastustajan pääsyä takaisin pelilaudalle että toimivat esteenä, joka vaikeuttaa hänen pääsyään ulkokentälle. Tällainen usean peräkkäisen pisteen muodostama este on prime(eng.). Vahvin mahdollinen prime muodostuu kuudesta peräkkäisestä pisteestä. Sen yli on mahdoton hypätä millään silmäluvulla, ennen kuin se pelin kuluessa hajoaa.


title: Backgammon

text: Puolustuksen kannalta tärkeä tavoite on rakentaa piste vastustajan kotipesään johonkin korkeaan pisteeseen kuten 4 tai 5. Myös vastustaja 7-piste, eli paaripointti on arvokas. Tällaista pistettä kutsutaan ankkuriksi. Sen tarkoitus on estää vastustajaa sulkemasta pelaajaa ulos pelilaudalta tai rakentamasta primea hänen eteensä.


title: Backgammon

text: Kahta noppaa heittäessä on mahdollista saada 36 erilaista kombinaatiota. Kuusi näistä on tuplia: 1-1, 2-2, 3-3, 4-4, 5-5, 6-6. Loput kolmekymmentä yhdistelmää voivat tulla kahdella tavalla. Esimerkiksi heitto 5-2 on sama kuin 2-5. Tuplat ovat siten huomattavasti epätodennäköisempiä kuin muut kombinaatiot. Yhteensä erilaisia yhdistelmiä on näin ollen 21.


title: Backgammon

text: Jonkin tietyn numeron todennäköisyys on 11/36 eli noin 31 prosenttia. Esimerkiksi kombinaatiot, joissa esiintyy numero 3, ovat 1-3, 3-1, 2-3, 3-2, 3-3, 4-3, 3-4, 5-3, 3-5, 6-3 ja 3-6. Jos pelaajan täytyy jättää yksittäisiä nappuloita, ne kannattaa jättää yli kuuden askeleen päähän vastustajan nappuloista, sillä tällainen "epäsuora hit" on paljon epätodennäköisempi kuin "suora hit". Erilaiset kombinaatiot, jotka voivat syödä 6:n askeleen päässä oleva nappula ovat kaikki 6:t, tupla-2, tupla-3, 1-5, 5-1, 2-4 ja 4-2, eli yhteensä 17 eri kombinaatiota. Kombinaatioita, joilla pystyy syömään 7:n askeleen päässä olevan nappulan on sen sijaan ainoastaan kuusi: 1-6, 6-1, 2-5, 5-2, 3-4 ja 4-3. Mitä useampi nappula on vastustajan nappuloiden iskuetäisyydellä, sen suurempi todennäköisyys niillä on tulla syödyksi. Kombinaatiota, joilla saa edes toisen jostakin kahdesta numerosta on 20 ja kolmen numeron tapauksessa jo 27 kappaletta.


title: Backgammon

text: Duplikaatio on taktinen periaate, jonka tarkoitus on vähentää vastustajan hyödyllisten kombinaatioiden lukumäärää. Jos pelaajan esimerkiksi täytyy jättää kaksi nappulaa alttiiksi vastustajan hyökkäykselle, nappulat kannattaa jättää yhtä suuren etäisyyden päähän vastustajan nappulasta. Vastustajan todennäköisyys syödä ainakin toinen nappuloista, jotka ovat 3:n ja 4:n askeleen päässä on huomattavasti suurempi kuin syödä ainakin toinen nappuloista, jotka ovat kumpikin 5:n askeleen päässä. Duplikaatio ei kuitenkaan ole syy asettaa useita nappuloita vaaraan. Yhden uhanalaisen nappulan jättäminen on aina turvallisempaa kuin kahden jättäminen. Toinen esimerkki duplikaatiosta on esimerkiksi se, että vastustaja tarvitsee jonkin silmäluvun hypätäkseen primen yli, jolloin oma nappula kannattaa jättää syötäväksi samalla silmäluvulla.


title: Backgammon

text: Diversikaatio on duplikaation vastakohta. Sen tarkoitus on lisätä pelaajan omien hyödyllisten kombinaatioden määrää. Yleinen esimerkki on se, että omalle ulkokentälle jätetään blotteja, tarkoituksena käyttää niitä kotipesän pisteiden rakentamiseen.


title: Backgammon

text: Ensimmäisten siirtojen tavoitteita ovat kotipesän pisteiden rakentaminen, takamiesten aktivointi, ankkurin rakentaminen ja rakentajien tuominen omalle ulkokentälle. Ensimmäinen siirto ei voi olla tupla, mutta toisen pelaajan aloitussiirtoja ne voivat olla. Osa avausheitoista kannattaa pelata aina samalla tavalla. Tällaisia heittoja ovat ne jotka muodostavat jonkin tärkeän pisteen. Arvokkain piste on 5-piste, sillä se on samalla sekä kotipesän piste, että vaikeuttaa vastustajan pääsyä ulkokentälle. Jos voi valita joko oman kotipesän pisteen tekemisen ja vastustajan lautapuoliskon puolella syömisen välillä, kannattaa yleensä syödä. Omalla puolella syöminen taas on heikompi siirto kuin kotipesän pisteen tekeminen. Mikäli vastustaja on siirtänyt yksittäisen nappulansa pelaajan 5-, 4- tai 7-pisteeseen, tämä nappula kannattaa usein syödä, jotta tämä ei pystyisi rakentamaan siihen ankkuria.


title: Backgammon

text: Ohessa on lueteltu avausheittojen siirtomahdollisuuksia eri tavotteiden mukaan. Monet heitot voidaan pelata useammalla tavalla. Toiset tavoista ovat selkeästi vahvempia, mutta toiset riippuvat enemmänkin pelaajan omasta pelityylistä. Avaussiirtojen vastaukset saattavat myös vaatia jonkin tietyn variaation pelaamista.


title: Backgammon

text: Pisteen tekevät siirrot


title: Backgammon

text:
3-1: Siirto tekee 5-pisteen. Tämä on paras avausheitoista.
4-2: Tekee 4-pisteen.
5-3: Tekee 3-pisteen.
6-1: Tekee paaripointin, eli 7-pisteen.
(6-4): Tekee 2 pisteen. Tämä siirto on saavuttanut jälleen suosiota viime aikoina. Ennen 2-pisteen ajateltiin olevan liian syvällä kotipesässä, jolloin nämä nappulat eivät voisi osallistua peliin aktiivisesti. Nykyään jokaista kotipesän pistettä kuitenkin pidetään arvokkaana. Tämä ei kuitenkaan ole suosituin siirtovalinta tälle heitolle hyvien pelaajien keskuudessa.


title: Backgammon

text: Juoksusiirrot


title: Backgammon

text:
6-5: Ensimmäisenä siirtona tämä heitto pelataan käytännössä aina viemällä toinen takamiehistä 24-pisteestä omaan midpointtiin, eli 13-pisteeseen (merkitään 24/13).
6-4: Juoksee vastustajan ulkokentälle, 24/14. Kuten 2-pisteen tekeminen, tämäkään ei ole paras siirto tälle heitolle. Se saattaa kuitenkin olla varteenotettava vaihtoehto heikommalle pelaajalle, joka pelaa taitavampaa pelaajaa vastaan. Mikäli nappula pääsee pakoon, tämä siirto yleensä luo yksinkertaisempia asemia, jotka antavat voittomahdollisuuksia heikommallekin pelaajalle. Ongelmana on kuitenkin se, että nappula täytyy saada turvaan mahdollisimman pian ja tämä vie arvokasta aikaa, jota voisi paremmin käyttää hyväksi pelin kehittämiseem muualla laudalla. Jos taas nappula joutuu syödyksi, pelaaja joutuu palaamaan takaisin, menettäen juoksupelimahdollisuuksiaan, eikä ole saavuttanut siirrollaan mitään.
(6-3): Juoksee vastustajan ulkokentälle, 23/15. Siirto on vielä huonompi kuin juokseminen siirrolla 6-4, sillä nyt nappulan saaminen turvaan on epätodennäköisempää.
(6-2): 23/16. Tämä on edellisiäkin heikompi siirto.


title: Backgammon

text: Splittaavat siirrot


title: Backgammon

text: Splittaus tarkoittaa takamiesten hajauttamista eri pisteisiin. Nämä voidaan jakaa suuriin splitteihin, jolloin nappula viedään vastustajan 4-, 5, tai 7-pisteisiin, sekä pieniin splitteihin, joissa nappula siirretään vastustajan 2- tai 3-pisteeseen. Suurien splittien tarkoitus on yleensä valmistautua rakentamaan ankkuri vastustajan kotipesään tai paaripointtiin. Pienet splitit lisäävät mahdollisuuksia rakentaa ankkuri, vaikeuttavat vastustajan kotipesän rakentamista ja antavat suuremmat mahdollisuudet syödä vastustajan ulkokentällä.


title: Backgammon

text:
2-1: 24/23, 13/11. Splittaa takamiehet ja tuo rakentajan omalle ulkokentälle.
5-1: 24/23, 13/8. Takamiehet splitataan 1:llä ja pelataan nappula midpointista 8-pointtiin. Pidetään yhtenä heikoimmista heitoista.
5-2: 24/22, 13/8. Sama idea kuin edellä.
2-3: 24/21, 13/11. Splittaaminen 21-pisteeseen (vastustajan 4-piste) on parempi kuin splittaaminen 22-pisteeseen, koska 21-piste on arvokkaampi. Toinen nappula tuodaan rakentajaksi omalle ulkokentälle.
4-3: 24/20, 13/10 tai 24/21, 13/9. Vastustajan 5-piste on arvokkaampi kuin 4-piste, mutta 5-pisteessä oleva blotti on alttiimpi hyökkäyksille, koska se on piste, jonka tämä kaikkein eniten haluaa tehdä. Lähi-idässä suositaan joskus siirtoa 24/21, 24/20, mutta tämä tuo kaksi nappulaa suoralle iskuetäisyydelle.
6-4: 24/18, 13/9. Tämä on parempi siirto kuin juokseminen 14-pisteeseen.
6-3: 24/18, 13/10. Sama idea kuin edellä.
6/2: 24/18, 13/11. Sama idea kuin edellä.


title: Backgammon

text: Slottaaminen tarkoittaa blotin jättämistä johonkin kiilaan, tarkoituksena tehdä siihen piste seuraavan vuoron aikana. Tämä on nopeampi tapa tehdä pisteitä, kuin odottaa sopivien kombinaatioiden tulemista. Blotti on kuitenkin vaarassa tulla syödyksi. Avaussiirtojen tapauksessa slotataan 5-piste. Nämä siirrot olivat suuressa suosiossa 70-luvulla, kun ajateltiin, että 5-pisteen tekemiseksi oli perusteltua ottaa suuriakin riskejä. Juoksupelin merkitys aliarvioitiin. Nykyään splittaavat avaussiirrot ovat nousseet taas suosioon, mutta slottaamista käytetään edelleen. Slottaaminen usein tuottaa monimutkaisempia asetelmia kuin splittaaminen, jolloin taidon merkitys korostuu. Tämä on syy miksi ekspertit yhä slottaavat. Heikomman pelaajan kannattaa taas splitata näillä heitoilla.


title: Backgammon

text:
2-1: 13/11, 6/5. Tietokoneanayysien mukaan slottaaminen 1-2:lla on käytännössä yhtä hyvä siirto kuin splittaaminen.
5-1: 13/9, 6/5. Tämän heiton tapauksessa slottaaminen on hieman heikompi siirto kuin splittaaminen.
4-1: 13/8, 6/5. Tämä on huonoin slottaavista siirroista. Blotti 9 pisteessä suurentaa riskiä tulla syödyksi. Splittaaminen on suositeltavampaa, vaikkakaan slottaaminen ei ole suuri virhe.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Brest-Litovskin rauha oli 3. maaliskuuta 1918 Brest-Litovskin kaupungissa solmittu rauhansopimus keskusvaltojen Saksan, Itävalta-Unkarin, Bulgarian ja Osmanien valtakunnan sekä ympärysvaltojen puolella olleen Neuvosto-Venäjän välillä, joka päätti ensimmäisen maailmansodan itärintamalla. Venäjällä muutamaa kuukautta aiemmin valtaan nousseet bolševikit ryhtyivät rauhanneuvotteluihin tilanteessa, jossa Venäjä oli jo pitkään ollut pahasti tappiolla Saksalle. Rauhansopimuksessa suuri osa Venäjän valtakunnan läntisistä alueista luovutettiin saksalaisille. Saksa taas pystyi rauhansopimuksen ansiosta irrottamaan joukkoja itärintamalta siirtääkseen ne länsirintamalle.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Brest-Litovskin rauhansopimus laadittiin neuvostovenäläisen Lev Trotskin, saksalaisen Richard von Kühlmannin ja itävaltalaisen Ottokar Czerninin johdolla. Neuvosto-Venäjä irtisanoi sopimuksen jo vuoden 1918 marraskuussa, kun Saksa oli allekirjoittanut aselevon muiden ympärysvaltojen kanssa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Venäjän 7. marraskuuta 1917 alkaneen bolševikkien vallankaappauksen johdosta alkoi vallan kaapannut kansankomissaarien neuvosto etsiä mahdollisuuksia rauhaan Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa julistettuaan 8. marraskuuta 1917 dekreetit rauhasta ja maasta.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Alustava aselepo Neuvosto-Venäjän ja Saksan välillä oli alkanut 5. joulukuuta 1917 ja varsinainen aseleposopimus solmittiin 16. joulukuuta saksalaisten itärintaman esikunnassa Brest-Litovskissa. Rauhanneuvottelut alkoivat 22. joulukuuta 1917 Brest-Litovskissa. Neuvosto-Venäjä ei ollut valmis saksalaisten vaatimuksiin, vaan se kannatti rauhaa vain sodan lopettamisella ilman rajamuutoksia tai sotakorvauksia, mikä olisi säilyttänyt sotaa edeltäneen vuoden 1914 tilanteen Venäjän eduksi.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Ukrainaan julistetun kansantasavallan pääsihteeristö totesi 9. joulukuuta 1917, että Ukraina omasta rintamastaan vastaavana on kansainvälisissä asioissa itsenäinen ja sen tulee saada osallistua kaikkiin Ukrainan kansan etua koskeviin kansainvälisiin kokouksiin. Pääsihteeristö kuitenkin jää odottamaan Ententen eli lähinnä Ison-Britannian ja Ranskan itsenäisyystunnustusta, mutta myös Ukrainan kansantasavallan valtuuskunta lähetettiin Brest-Litovskin rauhanneuvotteluihin.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Ranska tai Britannia eivät toiveista huolimatta kuitenkaan tunnustaneet Ukrainan itsenäisyyttä, koska ne kannattivat Neuvosto-Venäjää vastaan taistelevia Venäjän valkoisia armeijoita, jotka puolestaan olivat valmiita jatkamaan taistelua myös keskusvaltoja vastaan ympärysvaltojen rinnalla.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Ranskan sotilasasiamies J. Tabuilt ja Britannian Odessan konsuli D. Bagge kuitenkin ilmoittivat tulleensa nimitetyiksi komissaareiksi Ukrainan tasavaltaa koskevissa asioissa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Saksa vaati Venäjältä haltuunsa kolmessa Puolan jaossa päätynyttä osaa Puolasta, Liettuaa ja osaa Valko-Venäjästä sekä Viroa ja liittolaiselleen Ottomaanien valtakunnalle (Turkille) georgialaista Batumia, Ardahania ja Karsia, mitkä Venäjä oli valloittanut siltä aikaisemmin. Lisäksi Saksa pyrki edistämään Suomen itsenäisyyden tunnustamista, mutta se ei halunnut tehdä asiasta neuvotteluissa ongelmaa. Saksa tosin vakuutteli suomalaisille vaativansa asiaa venäläisiltä.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Rauhansopimusneuvottelujen yhtenä kohteena oli myös Ukraina. Saksa tunnusti 9. helmikuuta 1918 Ukrainan itsenäisyyden solmimalla tämän kanssa rauhansopimuksen, jolloin saksalaisten tavoite Ukrainan irrottamiseksi mahdolliseksi protektoraatiksi Venäjästä muodollisesti itsenäisenä valtiona oli toteutumassa. Ukrainan kansantasavalta oli julistautunut Venäjästä itsenäiseksi tasavallaksi 22. tammikuuta 1918.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Neuvostovenäläiset neuvottelijat pitivät kohtuuttomina saksalaisten vaatimuksia, jotka sisälsivät Ukrainan itsenäisyyden ja käytännössä sen ajautumisen Saksan vaikutuspiiriin. Neuvosto-Venäjän puolelta neuvotteluja johtanut ulkoasiainkansankomissaari Lev Trotski katkaisi neuvottelut 10. helmikuuta 1918, jolloin tilanne jäi pelkästään vallinneen aselevon ja aselepolinjan varaan. Näin Neuvosto-Venäjä uskoi välttävänsä tai siirtävänsä saksalaisten rauhansopimusvaatimuksia.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Neuvosto-Venäjän kieltäytyminen vaatimusten toteuttamisesta ei saksalaisia tyydyttänyt, vaan he alkoivat tehostaa vaatimuksiaan käynnistämällä hyökkäyksen kohti Petrogradia (Pietaria) Latvian ja Viron kautta 18. helmikuuta 1918.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Koko Latvia joutui kokonaan saksalaisten haltuun 22. helmikuuta 1918. Hyökkäyksen pelästyttämänä kansankomissaarien neuvosto järjesti vapaaehtoiset punakaartit työväen ja talonpoikien puna-armeijaksi 23. helmikuuta 1918, minkä johtoon puolustuskansankomissaariksi tuli Brest-Litovskin neuvotteluihin osallistunut ulkoasiankansankomissaari Lev Trotski. Neuvosto-Venäjän hallitus koki etenevän hyökkäyksen vaaralliseksi Petrogradissa ja siirtyi Moskovaan.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Latviasta saksalaisten hyökkäys jatkui Viroon, joka käytti hyväkseen venäläisten vetäytymisen ja saksalaisten tulon julistautumalla itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918. Saksalaiset valtasivat Tarton 24. helmikuuta, Tallinnan 25. helmikuuta ja Narvan 4. maaliskuuta. Viron itsenäisyysjulistus laadittiin Pärnussa 23. helmikuuta venäläisten lähdettyä ja 24. helmikuuta aloitti Tallinnassa virolainen hallitus, joka seuraavana päivänä joutui katoamaan saksalaisten tulon vuoksi.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Saksalaiset eivät kuitenkaan tunnustaneet Viron itsenäisyyttä, vaan pyrkivät muodostamaan Baltian maista yhden saksalaismyönteisen valtion protektoraatikseen. Viro jäi Saksan miehittämäksi marraskuuhun 1918, jolloin Saksa solmi aselevon 11. marraskuuta 1918 ympärysvaltojen kanssa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Pelätessään saksalaisten tuhoavan Venäjän vallankumouksen alkoi neuvostohallitus olla valmis rauhaan Saksan kanssa raskain ehdoin. Paitsi Suomen, Neuvosto-Venäjä oli menettänyt toistaiseksi Ukrainan Brest-Litovskin rauhanneuvottelujen aselevon aikana Ukrainan julistauduttua itsenäiseksi ja Saksan tunnustettua sen itsenäisyyden, kun taas Liivinmaa ja Viro menetettiin vasta saksalaisten hyökkäyksen käynnistyttyä.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Varmistaakseen asemaansa Ukrainassa Saksan ja Itävalta-Unkarin joukot etenivät hyökkäyksen aikana myös itsenäiseksi tunnustetun Ukrainan länsi- ja keskiosiin estääkseen Venäjän mahdolliset vastatoimet uutta Kiovassa valtaansa pitävää Ukrainan kansantasavaltaa vastaan. Ukrainan itsenäisyys Venäjästä oli tarpeen Saksalle elintarvikehuollon parantamiseksi Britannian saartamassa sotataloudessa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Kevään 1918 aikana Venäjän keisarikunnalle aiemmin kuuluneissa reuna-alueissa tapahtui keisarilliselle Saksalle myönteisten valtiomuodostelmien synty - osaksi jo ennen Brest-Litovskin rauhansopimusta. Syntyi saksalaisen ruhtinaan johtama Liettuan kuningaskunta ja Baltian herttuakunta sekä Suomen kuningaskuntahanke.


title: Brest-Litovskin rauha

text: 3. maaliskuuta 1918 solmitun rauhan ehdot olivat raskaammat Neuvosto-Venäjälle kuin ennen saksalaisten ja itävaltalais-unkarilaisten hyökkäystä vaaditut rauhanehdot. Heti rauhan solmimisen jälkeen ehdottivat eserrät N. I. Buharinille ja vasemmistobolševikeille, että Vladimir Lenin pitäisi vapauttaa kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajan tehtävästä. Tämä kieltäytyi ajatuksesta. Sen sijaan Vladimir Lenin vastusti ajatusta syyttäen Nikolai Buharinia, Lomovia, Moisei Uritskia jne. siitä, että uudet rauhanehdot ovat aikaisemmin tarjottuja heikommat.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Ristiriita leniniläisten ja trotskilaisten välillä on siinä, että jälkimmäiset katsoivat Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa solmittavan rauhan aiheuttavan sen, ettei maailmanvallankumous toteudu maailmanlaajuisen imperialismin vastapainoiksi. Näin ollen vallankumouksen tulosten vakauttamiseksi jouduttiin teorian tasolla luopumaan maailmanvallankumouksen ajatuksesta muun muassa Saksan työväenliikkeen avulla. Myöhemmin sama ristiriita näkyy trotskilaisten suhtautumisessa sosialismi yhdessä maassa -ajatukseen, minkä piti olla mahdollinen siksi, että Neuvosto-Venäjällä oli suuret luonnonvarat, mikä teki sen monia muita maita riippumattomammaksi ulkomaankaupan hintavaihteluista, ja siis maailmanmarkkinahinnoista. Vallankumouksen leviämismahdollisuus Keski-Eurooppaan menetettiin spartakistien kapinan tultua kukistetuksi 1919 Saksassa ja Neuvosto-Venäjän hävittyä taistelun Varsovasta 1920 Puolan tasavaltaa vastaan. Kuitenkaan trotskilaiset eivät luopuneet ajatuksestaan, mikä johti ristiriitaan 1920-luvun lopulle tultaessa stalinistien kanssa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: 14. maaliskuuta Neuvosto-Venäjä ratifioi rauhan. Vasemmistoeserrät vastustivat rauhaa ja erosivat kansankomissaarien neuvostosta joidenkin tietojen mukaan kuitenkin vasta 16. maaliskuuta.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Venäjä sitoutui poistamaan venäläiset joukot ja punakaartit Suomesta, sekä lopettamaan kaikenlaisen agitaation ja propagandan, joka oli suunnattu Suomen hallitusta ja julkisia instituutioita vastaan. Rauhansopimuksen 6. Artiklan laivastoehtoja toimeenpantiin erillisellä Hangon sopimuksella 3.4.1918.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Hyökkäyksen aikana myös ne, jotka eivät kannattaneet Petrogradissa lokakuun vallankumousta, valmistautuivat kaupungin puolustamiseen saksalaisilta. Näin ollen lokakuun vallankumouksen puolustamisena saksalaisiakin vastaan alkanut taistelu alkoi saada laajempaa kansallista luonnetta. Myös Britannia valmistautui saksalaisten etenemiseen Petrogradiin laskemalla maihin 170 sotilasta Murmanskiin. Tämä oli Britannian Pohjois-Venäjällä toteutuneen läsnäolon alku, mistä kehkeytyi myöhemmin interventiojoukko ja muun muassa Muurmannin legioona sekä maihinnousu Arkangeliin.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Brest-Litovskin rauhassa Neuvosto-Venäjä joutui tunnustamaan Ukrainan ja Georgian (ennen Gruusia) itsenäisyydet, sitoutumaan vetämään joukkonsa 31. joulukuuta 1917 tunnustamastaan Suomesta, sekä luopumaan Saksan hyväksi Venäjän hallussa pitämistä Puolan osista, Virosta, Liettuasta ja Latviasta, osasta Valko-Venäjää sekä Ardahanista, georgialaisesta Batumista ja Karsista Ottomaanien valtakunnan hyväksi.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Vironmaan ja Liivinmaan kuvernementit jäivät Saksan haltuun toistaiseksi.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Suomessa Brest-Litovskin rauhan seurauksena Saksan strateginen asema Itämerellä vahvistui niin paljon, että Svinhufvudin itsenäisyyssenaatti tukeutui Saksaan eikä maassa vallan kaapannut kansanvaltuuskunta voinut enää luottaa saavansa merkittävää tukea bolševikeilta vallankumousyrityksen loppuun viemiseksi. Kansanvaltuuskunnan johdossa Oskari Tokoi alkoi maaliskuussa 1918 lähentyä ympärysvaltoja päätyen lopulta Muurmannin legioonan johtoon.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Neuvosto-Venäjän suoritettavaksi tulevat sotakorvaukset vahvistettiin erillisellä sopimuksella myöhemmin 27. elokuuta 1918 Berliinissä. Tällä sopimuksella Neuvosto-Venäjä tunnusti Vironmaan ja Liivinmaan kuvernementtien siirtymisen Saksalle pysyvästi.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Verrattuna ensimmäistä maailmansotaa edeltäneeseen tilanteeseen 1914 Venäjä oli menettänyt 1/3 väestöstään, 1/3 maatalousmaastaan ja 3/4 teollisuudestaan.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Brest-Litovskin rauhansopimus julistettiin rauenneeksi 11. marraskuuta 1918 allekirjoitetun, ensimmäisen maailmansodan päättäneen Compiègnen aselevon yhteydessä. Itsenäisen Viron hallitus saattoi aloittaa toimintansa.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Neuvosto-Venäjä hyödynsi tilanteen ja sanoi 13. marraskuuta 1918 Brest-Litovskin rauhansopimuksen irti. Saksa alkoi vetäytyä Baltiasta ja Neuvosto-Venäjä saattoi jälleen alkaa yrittää ottaa takaisin menettämiään alueita taistelemalla vallankumouksen tukemisen nimissä itsenäisyysliikkeitä ja samalla länsivaltojen ja Japanin rinnalla taistelevia, Venäjän yhtenäisyyttä kannattavia valkoisia interventiojoukkoja vastaan.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Japanilaiset olivat nousseet maihin pienin joukoin Port Arthurissa huhtikuussa 1918 turvatakseen Japanin alamaisia. Myöhemmin Kaukoidässä saman tekivät myös britit.


title: Brest-Litovskin rauha

text: 20. marraskuuta 1918 nimitettiin Viron hallituksen pää- ja sotaministeriksi Konstantin Päts.


title: Brest-Litovskin rauha

text: Virallisesti Brest-Litovskin rauhansopimuksen sisältämät aluesiirrot ja sotakorvaukset mitätöitiin Saksan ja Neuvosto-Venäjän kesken Rapallon sopimuksella 16. huhtikuuta 1922 ja Lev Trotskia ulkoasiainkansankomissaarina seuranneen Georgi Tšitšerinin ja Saksan ulkoministeri Walther Rathenaun kesken 10. huhtikuuta 1922 Genovassa Yhdysvaltoja lukuun ottamatta Venäjän keisarikunnan aikaisia saatavia velkovien maiden kanssa. Rapallon rauhan salaisessa lisäpöytäkirjassa 29. huhtikuuta 1922 sovittiin lisäksi Weimarin Saksan ja Neuvosto-Venäjän kesken lisäksi siitä, että Saksa voi harjoittaa siltä Versailles’n rauhansopimuksen kieltämää sotilaallista toimintaa Venäjällä. Näin Venäjästä tuli jälleen Brest-Litovskin rauhansopimuksen jälkeen Saksan liittolainen, mitä kesti kansallissosialistien valtaannousuun saakka ja Tšekkoslovakian jakamisen sekä Espanjan sisällissodan jälkeen uudelleen 23. elokuuta 1939 Saksan hyökkäystä Puolaan tukeneella Molotov-Ribbentrop-sopimuksella.


title: Sukupuutto

text: Sukupuutto tarkoittaa jonkin eliölajin katoamista lopullisesti. Sukupuuttoon kuolleella lajilla ei ole yhtään elossa olevaa yksilöä tai yksilön tuottavaa munaa, itiötä tai siementä. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa sukupuuttoon kuolleita lajeja varten on luokka "hävinnyt laji" (EX, Extinct).


title: Sukupuutto

text: Lajeja on kuollut sukupuuttoon lähes niin kauan kuin elämää on ollut. Arviolta 95–99 prosenttia koskaan eläneistä lajeista on kuollut sukupuuttoon. Joskus lajeja on kuitenkin kuollut paljon enemmän kuin muulloin. Tällaisia monien lajien katoamisia suhteellisen lyhyen ajanjakson kuluessa kutsutaan sukupuuttoaalloiksi. Ne ovat johtuneet yleensä jostakin luonnonkatastrofeista. Monisoluisen elämän vakiintumisesta (600 miljoonaa vuotta sitten kambrikaudella) lähtien on ollut noin viisi suurta sukupuuttoaaltoa ja useita pienempiä. Viimeisin menneisyydessä tapahtunut sukupuuttoaalto tapahtui jääkauden jälkeen monien suurten nisäkkäiden (eli megafaunan, kuten mammutin) kadotessa. Tämä oli kuitenkin pieni sukupuuttoaalto verrattuna viiteen suurimpaan. Kaikkien aikojen suurin sukupuuttoaalto tapahtui permikaudella ja se tuhosi jopa 95–99 prosenttia kaikista merieläimistä. Nykyhetken tilanne vastaa todennäköisesti kuudetta sukupuuttoaaltoa.


title: Sukupuutto

text: Ihminen on myös tappanut lajeja sukupuuttoon. Monet suuret eläimet (eli megafauna) ovat kuolleet sukupuuttoon melko pian sen jälkeen, kun nykyihminen on levinnyt niiden elinalueelle. Arvellaan, että ihmiset metsästivät nämä lajit loppuun tai ainakin olivat muiden syiden lisäksi merkittävä syy lajien katoamiseen. Ihmiset tuhoavat luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien elinalueita. Suuria metsiä on kaadettu esimerkiksi viljelysten ja asutuksen tieltä. Tällä hetkellä käynnissä oleva sukupuuttoaalto, joka johtuu ihmisen toiminnasta, on nopein sukupuuttoaalto koko elämän historiassa. Yhdysvaltalaisen Duken yliopiston tutkimuksen mukaan ihmiskunta on toimillaan nopeuttanut sukupuuttoa tuhatkertaiseksi.


title: Sukupuutto

text: Myöhemmin varsinkin saarten kotoperäisiä eli endeemisiä lajeja, esimerkiksi lintuja, on tuhoutunut ihmisten toiminnan vaikutuksesta. Saarilla on usein ollut esimerkiksi omaperäisiksi kehittyneitä isokokoisia eläinlajeja, jotka eivät ole oppineet varomaan petoeläimiä, sillä niitä ei ole saarilla aiemmin ollut. Ne ovat olleet helppoja metsästää, ja myös ihmisten tuomat vieraseläimet ovat olleet vaaraksi niille.


title: Sukupuutto

text: Monet lajit ovat herkkiä ihmisen aikaansaamille ympäristön muutoksille. Nykyisin eliöitä hävittää varsinkin ihmisen aikaansaama elinympäristöjen muutos ja elintilan kaventuminen. Eniten eläinlajeja kuolee tropiikissa lähinnä sademetsien tuhoutumisesta johtuen. Myös ilmastonmuutos katsotaan uhaksi eliölajeille. Hyvin herkkiä ovat esimerkiksi monet korallit, jotka voivat kuolla jo muutaman asteen lämpötilanvaihteluista. Korallit elävät vedessä, mutta ilmastonmuutos vaikuttaa myös veden lämpötilaan. Vakavan ilmastonmuutoksen pelätään aikaansaavan suuren sukupuuttoaallon. Merissä sukupuuttoa aiheuttaa ylikalastus.


title: Sukupuutto

text: Jääkauden jälkeisen megafaunan katoamisen jälkeen Eurooppa on mantereista (Etelämannerta lukuun ottamatta) säästynyt parhaiten ihmisen aiheuttamilta sukupuutoilta. Monet muilla mantereilla kotoperäisiä lajeja uhkaavat tulokaslajit ovat peräisin Euroopasta.


title: Sukupuutto

text: Sukupuutosta palauttaminen on sukupuuttoon kuolleen lajin herättämistä henkiin. Sukupuutosta palautus on tullut 2010-luvulla entistä enemmän mahdolliseksi kun jalostus, perinnöllisyystiede ja kloonaus ovat kehittyneet. Yhdenkään lajin palauttamista ei vielä ole onnistuttu saavuttamaan, mutta sen uskotaan olevan mahdollista lähiaikoina.


title: Piirityskone

text: Piirityskone on laite, jota käytettiin entisaikoina tuhoamaan kaupungin muurit. Piirityskoneita käytettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa sekä keskiajalla.


title: Piirityskone

text:
Ensimmäinen piirityskone oli nähtävästi antiikin kreikkalaisten
kehittämä muurinmurtaja. Kreikkalaiset keksivät myös katapultin, jota roomalaiset kehittivät onageriksi. Keskiajalla eurooppalaiset kehittivät tehokkaampia piirityskoneita, joista merkittävimpiä olivat trebuchet eli heittokone, ballista ja piiritystorni.


title: Tahiti

text: Tahiti on Tyynellämerellä sijaitsevan Ranskan Polynesian suurin saari. Siellä asuu noin 184 000 ihmistä, joka on noin 69 prosenttia Ranskan Polynesian väestöstä. Tahitin pinta-ala on 1 048 km². Sen korkein kohta on 2 241 metriä merenpinnasta. Ranskan Polynesian pääkaupunki Papeete sijaitsee Tahitin luoteisrannikolla. Tahitilla sijaitsee Ranskan Polynesian ainoa yliopisto Université de la Polynésie française. Tahitilla käytetään sekä tahitin että ranskan kieliä. Matkailu on merkittävä elinkeino.


title: Tahiti

text: Tahitin saari muodostuu kahdesta pyöreähköstä osasta, joita yhdistää kapea kannas. Suurikokoisempi ja asutumpi Tahiti Nui sijaitsee luoteessa ja pienikokoisempi Tahiti Iti kaakossa. Suurta osaa saaren laguunista ympäröi rantariutta, jossa on yli 30 läpimenokohtaa. Tärkein niistä on pääkaupunki Papeeteen johtava väylä. Pääosa väestöstä asuu Tahiti Nuin kapealla rantakaistaleella. Sisäosa on vuoristoista ja korkein huippu Mont Orohena kohoaa 2 241 metrin korkeuteen. Muita korkeita huippuja ovat muun muassa Mt Aorai (2 066 m), Mt Marau (1 493 m) ja Diadéme (1 321 m). Tahiti Itin korkein vuori on Mt Ronui (1 332 m).


title: Tahiti

text: Tahitilla vallitsee merellinen trooppinen ilmasto. Lämpötilat ovat varsin tasaisia ympäri vuoden, päivän ylin keskimäärin 28-31 astetta ja yön alin 20-23 astetta. Eniten sataa joulu- ja tammikuussa, vähiten kesäkuusta syyskuuhun. Saaren eteläosissa vuosittainen sademäärä on noin 2 500 millimetriä, kun taas pohjoisosissa sadanta on noin 1 800 miillimetriä. Silloin tällöin Tyynenmeren trooppiset syklonit tulevat Tahitille asti, näin käy yleensä marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana.


title: Tahiti

text: Tahiti syntyi muiden alueen saarten tavoin vulkaanisen toiminnan seurauksena. Suurempi osa Tahiti Nui syntyi arviolta 2,5-3 miljoonaa vuotta sitten ja pienempi osa Tahiti Iti alle miljoona vuotta sitten. Tahitin syntyperäinen väestö koostuu polynesialaisista, jotka tulivat saarelle arviolta 300–800-lukujen välissä. Espanjalaiset löysivät Tahitin vuonna 1606, mutta eivät kiinnittäneet siihen kovin suurta huomiota. Vuonna 1767 Tahitin nähnyttä Samuel Wallisia pidetään sen löytäjänä. Vuonna 1774 James Cook vieraili saarella ja arvioi saarella eläneen siihen aikaan noin 200 000 asukasta. Nykyisin tutkijoiden mielestä tahitilaisia oli tuolloin kuitenkin vain noin 35 000. Eurooppalaisten saarelle mukanaan tuomat sairaudet tappoivat niin paljon Tahitin asukkaita, että vuonna 1797 saarella oli enää noin 16 000 asukasta. Myöhemmin se laski vielä noin 6 000:een.


title: Tahiti

text: Vuonna 1789 HMS Bountyn kapina alkoi Tahitilta.


title: Tahiti

text: Vuonna 1842 Tahitista tuli Ranskan suojelualue.


title: Tahiti

text: Ranskalainen taiteilija Paul Gauguin asui saarella 1890-luvulla. Hän julkaisi saaren elämästä ihannoivia kirjoituksia, jotka ovat myöhemmin paljastuneet varsin väritetyiksi.


title: Tahiti

text: Ranskan Polynesia on jaettu 48 kuntaan, joista 12 sijaitsee Tahitilla. Kunnat ovat:


title: Tahiti

text: Tahiti on tunnettu hyvistä rannoista sekä vesiurheilun paratiisina. Saari on tunnettu sukelluskohde. Tahiti on myös häämatkalaisten suosiossa, ja monet parit pitävät saarella vihkiseremonian. Bora boran sekä Moorea -saarten pääelinkeino on turismi.


title: Tahitin kieli

text: Tahitin kieli on Ranskan Polynesian virallinen kieli ja sitä puhutaan ympäri Oseaniaa. Se on malaijilaispolynesialainen kieli, jolla on paljon yhteistä havaijin ja rarotongan kielten kanssa.


title: Tahitin kieli

text: Kielellä on 68 260 puhujaa, joista 63 000 asuu Ranskan Polynesiassa. Tunnettuja murteita ei ole.


title: Tahitin kieli

text:
Tahitin kielen sanajärjestyksessä ensimmäisenä tulee predikaatti, toisena subjekti ja viimeiseksi objekti.
Tahitin kielessä käytetään ainoastaan neljäätoista eri kirjainta. Kielessä on viisi lyhyttä vokaalia /u, i, o, e, a/ ja viisi pitkää vokaalia /u: i: o: e: a:/ sekä yhdeksän konsonanttia /f h p t m n r v ' /. ' tarkoittaa glottaaliklusiilia.


title: Tahitin kieli

text: Muinaiseen kieleen verrattuna tahitissa ovat tapahtuneet seuraavat äänteenmuutokset: f > h (mutta f on osittain säilynyt), ŋ > ', muinainen h ja glottaaliklusiili (') ovat hävinneet, k > ', l > r, s > h ja w > v.


title: Geysir

text: Geysir on kuuma lähde, josta purkautuu säännöllisin väliajoin kuumaa vettä ja höyryä. Nimi tulee islantilaisesta kuumasta lähteestä Etelä-Islannin Haukadalurissa, jonka nimi puolestaan tulee islanninkielisestä sanasta gjosa, purkautua.


title: Geysir

text:
Geysirejä esiintyy tuliperäisillä alueilla, joiden maaperässä on halkeamia, maanpinnalle ulottuvia onkaloita ja pohjavettä. Onkaloon valuva vesi kuumenee vulkaanisen lämmön vaikutuksesta onkalon pohjalla. Vedenpaineen takia vesi voi ylikuumentua, eli sen lämpötila voi nousta yli sata-asteiseksi. Lopulta vesi kuitenkin alkaa kiehua. Höyry työntää nyt vettä pois onkalosta ja vesipatsaan näin mataloituessa sen paino ja siis veden paine pohjalla alenee. Ylikuumentunut vesi höyrystyy tällöin nopeasti ja työntää lisää vettä pois onkalosta. Tämä ketjureaktio saa aikaan purkauksen.
Jos onkalo on ylöspäin suppeneva, purkauksesta tulee näyttävä kun suuri määrä höyryä purkautuu kapeasta aukosta.


title: Geysir

text: Tunnettuja geysireitä on Islannin lisäksi Yellowstonen kansallispuistossa Yhdysvalloissa sekä Uudessa Seelannissa.


title: Geysir

text: Englannin kielessä geysirin nimi erotellaan siten, että tunnetuin geysir Islannissa on nimeltään Geysir ja yleisnimi kaikille tyyppinsä edustajille puolestaan on geyser. Suomeksi ainakin osa geologeista käyttää geysiriä yleisnimenä. Myös muotoa geisir näkyy ainakin matkatoimistojen esitteissä.


title: Evankelinen herätysliike

text: Evankelinen herätysliike on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivista herätysliikkeistä. Historiallisesti evankelinen herätysliike kuuluu niin sanotun uusluterilaisuuden piiriin. Liikkeen pääuoman suomenkielinen kattojärjestö on Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, jolla on ruotsinkielinen sisarjärjestö Svenska Lutherska Evangeliföreningen. Evankelisen herätysliikkeen laulukirja on Siionin kannel.


title: Evankelinen herätysliike

text: Evankelisen liikkeen perustaja oli Fredrik Gabriel Hedberg (1811-1893), joka koki voimakkaan, pietismiin johtaneen hengellisen heräämisen 19-vuotiaana 1830. Hänet vihittiin papiksi 1834, sai yhteyden heränneisiin vuosien 1835-1836 herätyksen aikana, karkotettiin Ouluun vankilasaarnaajaksi 1840 ja siirrettiin sieltä Raippaluotoon 1842 ja Pöytyälle 1843.


title: Evankelinen herätysliike

text: Raippaluodon aikanaan Hedberg sai voimakkaan evankeliumin kokemuksen, jonka taustalla oli muun muassa Lutherin Evankeliumiposti. Tämän seurauksena syntynyt evankelinen herätys erkani herännäisyydestä 1843. Taustalla oli muun muassa se opillinen seikka, että evankelinen liike korosti herännäisyydestä poiketen ihmisen saavan heti uskoa olevansa Jumalan lapsi Raamatun lupausten perusteella. Hedberg alkoikin julistaa "iloista evankeliumia". Sen mukaan ihmisen ei tarvitse etsiä itsestään katumusharjoituksen oikeita merkkejä, vaan saa omistaa jo nyt pelastuksen. Jumala on jo pelastanut ihmisen Jeesuksen lunastuskuoleman ja kasteen kautta.


title: Evankelinen herätysliike

text: Vuonna 1854 Hedberg valittiin Kaarinan kirkkoherraksi. Evankelinen herätys levisi alkuun voimakkaasti Pöytyän ja Turun seudulla, 1860-luvulla se laajeni Helsingin seudulle. Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) perustamiseen mennessä vuonna 1873 evankelisuutta oli jo 200 seurakunnassa.


title: Evankelinen herätysliike

text: Evankeliseen herätysliikkeeseen kuuluvia vaikuttajia ovat olleet muun muassa Emil Teodor Gestrin, Johannes Bäck, Pietari Kurvinen, Julius Engström, Heino Pätiälä, Hanna Rauta, A. Aijal Uppala, K. E. Salonen, Eeli J. Hakala, A. E. Koskenniemi, K.V. Tamminen, Lauri Takala, Martti Parvio, Elias Somppi. Toivo Harjunpää, Eero Lehtinen ja Simo Kiviranta.


title: Evankelinen herätysliike

text: Evankelisuutta on sanottu "omistavaksi" uskoksi ja "heti"-uskoksi, erotukseksi herännäisyyden "odottavasta" ja "ikävöivästä" uskosta. Evankelisuus on varsin opillinen herätysliike. Se korostaa Martti Lutherin kirjojen ja luterilaisten tunnustuskirjojen tärkeyttä mutta myös lähetystyön tärkeyttä. Kuitenkin oppiakin tärkeämpää evankelisuudelle on vapaan armon korostaminen.


title: Evankelinen herätysliike

text: 2000-luvulla evankelinen liike toimii vahvimmin Lounais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla. SLEY:n johto on perinteisesti suhtautunut torjuvasti naispappeuteen. Koska osa evankelisista maallikoista kuitenkin on virkakysymyksissä niin sanotulla kirkollisella kannalla (hyväksyy naispappeuden), on evankelisessa liikkeessä jonkin verran sisäisiä ristiriitoja virkakysymyksen suhteen. Näitä ristiriitoja ratkottiin viimeksi kesällä 2007 Ylistaron evankeliumijuhlien yhteydessä pidetyssä vuosikokouksessa, jossa maallikkojäsenet äänestivät perinteisen virkakäsityksen (vastustaa naispappeutta) puolesta ja evankelisen herätysliikkeen johto vahvisti uudelleen tämän kannan liikkeen viralliseksi kannanotoksi. Joukko naispappeuteen myönteisesti suhtautuvia evankelisia pappeja ja maallikoita perustikin 30. maaliskuuta 2008 Evankelisen lähetysyhdistys ELY:n.


title: Evankelinen herätysliike

text: Kesäisin pidettävillä SLEY:n Evankeliumijuhlilla käy noin 15 000 henkeä. Vuonna 2007 Ylistarossa kävi tosin noin 12 000 henkeä. ELY järjesti ensimmäiset kesäjuhlansa vuonna 2008.


title: Evankelinen herätysliike

text: Vuosittain järjestettävät Maata näkyvissä -festarit kokoavat noin 10 000 nuorta (vuonna 2006 paikalla pääkonsertissa täydet 11 000 henkilöä ja vuonna 2007 n. 12 000). Yhdistys on yksi kirkon lähetysjärjestöistä. Evankelisen liikkeen suomenkielinen pää-äänenkannattaja on Sanansaattaja ja ruotsinkielinen vastaava Sändebudet. Evankelinen herätysliike julkaisee yhdessä Kansanlähetyksen kanssa Nuotta-lehteä, Suomen vanhinta kristillistä nuorisojulkaisua.


title: Inversio (meteorologia)

text: Inversio on ilmakehässä tilanne, jossa lämpötila kasvaa ylemmäs mentäessä. Ilmakehän alaosassa eli troposfäärissä lämpötila yleisimmin laskee ylöspäin mentäessä – kuten helposti ymmärrämme lumihuippuisista vuorista tai lentokoneen matkustamossa näytetyistä yläilmojen säätiedotuksista. Inversio on siis normaaliin verrattuna päinvastainen tilanne. Inversiolla tarkoitetaan lähes aina lämpötilainversiota: yleisemmin inversio tarkoittaa jonkin suureen päinvastaista käyttäytymistä.


title: Inversio (meteorologia)

text: Inversioita syntyy kaikkiin troposfäärin osiin rintamien yhteydessä kylmän ilmamassan tunkeutuessa lämpimän alle tai lämpimän vyöryessä kylmän päälle. Maanpinnan lähelle syntyy "pintainversio" silloin, kun säteilyjäähtyminen jäähdyttää maanpintaa, joka puolestaan jäähdyttää alimpia ilmakerroksia. Näin käy Suomessa kesällä selkeinä öinä, ja talvella mihin vuorokaudenaikaan hyvänsä, jos taivas on selkeä ja tuuli heikkoa (kohtalainen tai kova tuuli sekoittaa troposfäärin alaosia niin tehokkaasti ettei inversiota synny).


title: Inversio (meteorologia)

text: Kun ilmanalaatuasioiden yhteydessä tai usein muutenkin puhutaan "inversiotilanteesta", tarkoitetaan juuri pintainversiota. Pintainversio vaikeuttaa etenkin astmaatikkojen elämää, sillä inversiotilanteissa ilma on stabiilia eivätkä ilmassa leijuvat partikkelit sekoitu paksuun ilmakerrokseen vaan jäävät lähelle maanpintaa ja niiden pitoisuudet kasvavat.


title: Inversio (meteorologia)

text: "Tulppainversio" on ala-ja keskitroposfäärin rajalla oleva ilmakerros, joka syntyy aamupäivällä auringon lämmittäessä maanpintaa, jolloin lämmennyt ilma kohoaa ja muuttuu yläpuolista ilmaa kylmemmäksi. Tällöin normaali nousuliike (konvektio) estyy, eikä synny heikkoja ukkosia. Kun konvektio lopulta on kyllin voimakas, se rikkoo tulppainversion ja syntyy erittäin ankaria ja tuhoisia ukkosia.


title: Inversio (meteorologia)

text: Suunnilleen samassa paineessa kylmä ilma on painavampaa kuin lämmin. Tätä hyödynnetään kuumailmapalloissa, jotka nousevat taivaalle nostevoiman avulla. (Vastaavasti kylmäilmapallot putoaisivat kuin kivet.) Auringon lämmittäessä maanpintaa alin ilmakerros lämpenee myös, sen tiheys pienenee ja nousee pieniä "kuumailmapalloja", ikään kuin ilmakuplia ilmamassassa, jotka sekoittavat tehokkaasti troposfäärin ilmaa. Inversiossa tällaista sekoittumista ei tapahdu. Niinpä inversiotilanteissa maan läheltä päästetyt ilmansaasteet myös jäävät lähelle pintaa. Talvella inversiotilanne voi kestää useita päiviä, ja ilmanlaatu huononee päivä päivältä.


title: Inversio (meteorologia)

text: Kesäöinä inversioon syntyy usein sumua tai ainakin pieniä sumuhattaroita, jotka hälvenevät aamulla inversion puhjettua. Lumensulamisaikaan pintainversiossa voi olla sitkeä sumupilvikerros.


title: Oahu

text: Oahu () on Yhdysvalloille kuuluvan Havaijin saariryhmän ja osavaltion kolmanneksi suurin saari, jolla on pinta-alaa noin 1 500 neliökilometriä. Asukasluvultaan Oahu on saarista suurin – 80 prosenttia saariryhmän asukkaista asuu saarella ja siellä sijaitsee myös pääkaupunki Honolulu, jossa asuu noin 390 000 asukasta. Muiden Havaijin saarten tavoin Oahukin on tuliperäinen saari.


title: Oahu

text: Oahu oli ensimmäinen Havaijin saari, jonka James Cook havaitsi ollessaan tutkimusmatkalla Tyynellämerellä tammikuussa 1778. Eurooppalaiset kävivät saarella ensimmäistä kertaa vuonna 1779.


title: Oahu

text: Kuningas Kamehameha III siirsi Havaijin pääkaupungin Mauin saarelta Oahuun vuonna 1845.


title: Oahu

text: Nykyään matkailu on Oahulle merkittävä elinkeino. Saarella käy vuosittain yli viisi miljoonaa matkailijaa.


title: Oahu

text: Saarella sijaitsee kaksi yliopistoa (University of Hawaii ja Hawaii Pacific University), joissa tarjotaan muun muassa merkittävää oseanografian ja meteorologian opetusta. Saarella sijaitsee myös Yhdysvaltojen Tyynenmeren laivaston päätukikohta Pearl Harbor.


title: Oahu

text: Yhdysvaltalaista "Lost"-televisiosarjaa kuvattiin saarella ja sen läheisyydessä. Myöskin televisiosarjaa Havaiji 5-0 kuvataan Oahulla. Oahu on myös "Test Drive Unlimited"- ja "Test Drive Unlimited 2" -pelien pelialueena, ja kaikki tiet ovat täysin mallinnettu itse Oahun tieverkostosta, joten on mahdollista periaatteessa tutkia koko saari.


title: Ataksia

text: Ataksia on neurologinen oire, joka tarkoittaa tahdonalaisten liikkeiden koordinaation häiriötä. Ataksia voi ilmetä esimerkiksi tasapainovaikeuksina, haparointina ja leveäraiteisena kävelynä. Ataksia voi olla oire jostakin hermostoperäisestä taudista tai vammasta, tai se voi aiheutua esimerkiksi lääkityksen sivuvaikutuksena. Eräs ataksian syy on alkoholin pitkäaikainen liikakäyttö, joka aiheuttaa pikkuaivojen vaurion kautta ataksiaoireita. Myös Angelmanin oireyhtymästä seuraa ataksiaa.


title: Ataksia

text: Perinnölliset ataksiat ovat vaikeita keskushermoston sairauksia. Ne johtuvat pikkuaivojen, aivorungon ja/tai selkäytimen asentotuntoa välittävien ratayhteyksien etenevästä vauriosta, joiden merkittävin oire on tasapainohäiriö. Ataktisen horjuvan kävelyn sekä liikuntakyvyn heikkenemisen lisäksi, sairastuneilla voi esiintyä muita oireita kuten puheen puuromaisuutta, silmien liikehäiriöitä, raajojen kömpelyyttä. Sairastuneilla voi esiintyä myös muita hermostoperäisiä löydöksiä, esimerkiksi ääreishermoston rappeutumaa (polyneuropatiaa).


title: Ataksia

text: Miras-syndrooma (Mitochondrial recessive ataxia syndrome) on osoittautunut yleisimmäksi perinnölliseksi ataksiaksi suomalaisväestössä ja yleiseksi Pohjois-Euroopassa. Miras-syndroomaan sairastuminen on seurauksena, jos geenivirheen saa molemmilta kantajavanhemmilta. Syndroomaa voi kuitenkin sairastaa piilevästi ja olla kantajana sitä itse tietämättään. Joka 125. suomalainen kantaa geenivirhettä.


title: Urho Castrén

text: Urho Jonas Castrén (30. joulukuuta 1886 Jyväskylä – 8. maaliskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja Suomen pääministeri. Hän loi elämänuransa oikeuslaitoksessa toimien lyhyen aikaa oikeuskanslerina ja yli neljännesvuosisadan korkeimman hallinto-oikeuden johdossa. Castrén vaikutti myös lainvalmisteluun toimissaan vuosien varrella lukuisien komiteoiden johdossa.


title: Urho Castrén

text: Castrén pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän klassisesta lyseosta vuonna 1904. Hän suoritti oikeustutkinnon vuonna 1907 ja molempien oikeuksien kandidaatin tutkinnon vuonna 1912. Varatuomarin arvon Castrén sai vuonna 1910. Lakimiehen uransa hän aloitti setänsä Jonas Castrénin asianajotoimistossa toimien apulaisena opintojensa jälkeen vuosina 1913–1914.


title: Urho Castrén

text: Kokoomuspuolueen jäsenyydestä huolimatta Urho Castrén ei ollut aktiivisesti politiikassa, mutta toimi kuitenkin oikeusministerinä Kallion toisessa hallituksessa vuonna 1926. Oikeuskanslerin tehtäviä Castrén hoiti lyhyen aikaa 1928–1929.


title: Urho Castrén

text: Syyskuussa 1944 Castrén kutsuttiin kokoamaan uusi hallitus edellisen pääministerin Antti Hackzellin yllättävän sairastumisen vuoksi. Hallituksen tehtävänä oli välirauhansopimuksen täytäntöönpano, muun muassa sopimuksen kieltämien järjestöjen lakkauttaminen. Hallitus hajosi nopeasti sosiaalidemokraattien sisäisiin erimielisyyksiin ja Valvontakomission arvosteluun, jolloin Castrén palasi hoitamaan virkaansa oikeuslaitoksessa.


title: Urho Castrén

text: Castrénille myönnettiin lakitieteen kunniatohtorin arvo Helsingin yliopistosta vuonna 1948 ja Tukholman korkeakoulusta vuonna 1957.


title: Urho Castrén

text: Urho Castrén kuului Castrénin sukuun. Hänen setänsä oli poliitikko ja asianajaja Jonas Castrén. Urho Castrénin veljenpoika taas oli Erik Castrén, josta tuli oikeustieteen professori ja diplomaatti. Urho Castrénin tytär oli teologi Inga-Brita Castrén.


title: Tyfon

text: Tyfon (, ”savuava”) oli kreikkalaisessa mytologiassa Gaian ja Tartaroksen nuorin lapsi. Hirviö sai alkunsa, kun olymposlaiset jumalat olivat kukistaneet aiemmin Gaian lapset titaanit ja gigantit, ja tästä raivoistuneena Gaia yhtyi Tartaroksen kanssa. Toisen version mukaan Hera synnytti Tyfonin suuttuneena Zeukselle siitä, että hänen miehensä päästä oli syntynyt Pallas Athene seurauksena suhteesta Metikseen.


title: Tyfon

text: Tyfon oli kooltaan valtava – hänen päänsä kerrottiin yltävän tähtiin saakka. Hänen ulkomuotonsa oli miehen ja pedon risteymä; vyötäröstä ylöspäin hänellä oli miehen hahmo, mutta alaspäin hänellä oli käärmeiden hännät, jotka ylettyivät hänen päänsä yläpuolelle. Tyfonin päästä ja poskilta kasvavat hiukset olivat takkuiset ja likaiset, ja hänen silmänsä hehkuivat tulta. Tämän lisäksi hänen kehostaan kasvoi lukuisia siipiä ja käsiä, ja hänen olkapäistään nousi sata lohikäärmeen tai käärmeen päätä, joiden sihinä sekoittui Tyfonin omaan härän tai leijonanomaiseen karjuntaan. Tyfonin hengityksen kerrottiin olevan sulaa laavaa, jota purskahti ulos kuin tulivuoresta. Välillä Tyfonilla kuvataan olevan useiden eri petojen, kuten leopardien, härkien, metsäkarjujen ja leijonien päitä, ja että hänen käärmehiuksensa sylkivät myrkkyä ympärilleen. Tyfonia voi siis pitää pahuuden ruumiillistumana.


title: Tyfon

text: Tyfon sai alkunsa äitinsä suuttumuksesta jumalia kohtaan, jotka olivat tappaneet muut gigantit. Niin hän hyökkäsi Olympokselle aikoen hallita sekä jumalia että kuolevaisia. Jumalten nähdessä Tyfonin saapuvan, he pakenivat ylijumala Zeusta ja Pallas Athenea lukuun ottamatta Egyptiin ja ottivat eläinten hahmon Tyfonin ajaessa heitä takaa. Zeus miltei kohtasi voittajansa taistellessaan häntä vastaan. Zeus hyökkäsi Tyfonia vastaan. Alku oli lupaava, ja Tyfon haavoittui salamaniskuista ja pakeni Kassiosvuorelle Syyriaan, jossa he ottivat uudestaan yhteen – tällä kertaa paljain käsin. Tyfon kietoi käärmelonkeronsa Zeuksen ympärille ja leikkasi sirpillä hänen jänteensä ja kuljetti hänet Kilikiaan luolaan lojumaan raajarikkona. Jänteet hän kätki ja jätti sisarensa Delfynen vartioitavaksi. Zeuksen poika Hermes kuitenkin onnistui varastamaan isänsä jänteet takaisin ja he onnistuivat istuttamaan ne takaisin Zeukselle. Zeus sai voimansa takaisin ja ilmestyi siivekkäiden hevosten vetämillä vaunuilla taivaasta hyökätäkseen uudelleen Tyfonin kimppuun.


title: Tyfon

text: Tyfon puolustautui viskomalla vuoria häntä kohti, mutta Zeus heitti ne takaisin vasamillaan kohti Tyfonia, jota moirien taiat olivat heikentäneet. Pahasti haavoittunut Tyfon pakeni kohti Sisiliaa, jossa Zeus kohotti Etnan ilmaan ja pudotti sen Tyfonin päälle. Nöyryytetyn Tyfonin voi edelleenkin nähdä raivoavan alueella kun Etna purkautuu. Silloin tulivuoren kraatteri syöksee tulta ja savua, ja laavaa virtaa vuoresta alas.


title: Tyfon

text: Tyfonin puoliso Ekhidna pakeni tuhoa. Hän suojautui luolaan ja suojeli Tyfonin jälkeläisiä, ja Zeus salli jälkeläisten elää, jotta he voisivat tarjota haasteita tulevaisuuden sankareille ja jotta jumalten legendaariset taistelut jatkuisivat. Ekhidnan ja Tyfonin jälkeläiset kuuluivat muinaisen Kreikan kamalimpiin taruolentoihin. Heidän jälkeläiset olivat Kerberos, Orthos, Khimaira, Hydra, Sfinksi, harpyijat, joidenkin tarujen mukaan Nemean leijona ja usein myös Ladon lohikäärme mainitaan heidän jälkeläiseksi. Gaius Iulius Hyginus mainitsee myös Skyllan heidän jälkeläisekseen, mutta useimmiten hänen kerrotaan olleen Forkyksen, Poseidonin tai Tritonin tytär.


title: Tyfon

text: Myöhemmät runoilijat liittivät Tyfonin Sethiin. Tyfonin hyökättyä jumalia vastaan nämä Zeusta ja Pallas Athenea lukuun ottamatta pakenivat Egyptiin ja ottivat siellä eläinten muodon voidakseen piiloutua Tyfonilta. Näin kreikkalaiset jumalat rinnastuivat egyptiläisiin, ja jumalten ja Tyfonin taistelu vertautui egyptiläisen mytologian Osiriin ja Sethin, hyvän ja pahan, kamppailuun.


title: Agadir

text: Agadir () on kaupunki Souss-Massa-Drâan hallintoalueella lounaisessa Marokossa. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla. Vuonna 2013 kaupungissa arvioitiin olevan asukkaita 516 000 ja urbaanialueella 605 000.


title: Agadir

text: Portugali alkoi 1500-luvun alkupuolella laajentaa alueitaan Marokossa. Portugalilaiset valloittivat nykyisen Agadirin vuonna 1505 ja antoivat sille nimen Santa Cruz do Cabo de Gué. Agadir tuhoutui lähes täysin maanjäristyksessä 29. helmikuuta 1960. Maanjäristyksessä kuoli noin 18 000 ihmistä eli noin puolet koko kaupungin väestöstä.


title: Agadir

text: Maanjäristyksen jälkeen Agadir rakennettiin uudelleen, entisestä hieman etelämmäksi, turvallisemmalle alueelle. Nykyään se on satamakaupunki sekä turistikohde, jossa on muun muassa suuri hiekkaranta nimeltä Tarazout, joka on monen surfaajan matkailukohde suurten aaltojensa ansiosta. Siellä järjestetään kesäisin useita lainelautakilpailuja. Agadirissa on myös kansainvälinen lentoasema.


title: Dekadenssi (taidesuuntaus)

text: Dekadenssi, myös dekadentit, (lat. "decadentia" > ransk. "décadence" > 'rappio', 'turmelus') oli erityisesti Ranskan kirjallisuudessa ja taiteessa 1880-luvulla esiintynyt kirjallisuuden ja taiteen suuntaus, joka Charles Baudelairesta lähtien syntyi vastavaikutuksena naturalismin todellisuudenanalyysille ja kankealle ”parnassolaiselle” lyriikalle. Suuntauksen manifestina pidetään Baudelairen teosta "Les Fleurs du mal" (1857, "Pahan kukkia") Suuntaukseen liittyy symbolismi.


title: Dekadenssi (taidesuuntaus)

text: Dekadentit tahtoivat esittää sitä, mikä on yksilöllistä, poikkeuksellista, vaistomaista. He myös etsivät rajoja uudessa tilanteessa ja valitsivat boheemin ja sovinnaisesta moraalista riippumattoman elämäntavan. Dekadenssin muita edustajia ovat muun muassa Paul Verlaine, Oscar Wilde ja Maurice Maeterlinck.


title: Galadriel

text:
Galadriel on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Silmarillion", "Taru sormusten herrasta" ja "Keskeneräisten tarujen kirja".
Galadriel on noldorin ruhtinatar, Finwën pojan, Finarfinin, tytär. Hän oli yksi noldorin johtajahahmoista kapinassa valaria vastaan. Lähdettyään Valinorista muiden kapinallisten noldor-haltijoiden kanssa hän eli Keski-Maassa kolmannen ajan loppuun asti, koska hänellä ei ollut lupaa palata kapinoinnin seurauksena Valinoriin. Hän asui ensin kuningas Thingolin valtakunnassa Doriathissa ja toisella ja kolmannella ajalla Lothlórienissa puolisonsa Celebornin kanssa. Galadriel piti hallussaan yhtä haltioiden mahtisormusta, Veden Sormusta Nenyaa, jonka hän lienee saanut itse takojalta Celebrimborilta.
Sormuksen sodan aikaan Galadriel kieltäytyi Sauronin mahtisormuksesta ja sai ilmeisesti tästä syystä valarilta armon palata valkoisilla laivoilla Valinoriin. Hän oli Keski-Maan vanhimpia haltioita ja haltioiden johtaja, (poistuessaan Keski-Maasta hän oli noin 8500 vuoden ikäinen; Círdan laivanrakentaja lienee häntäkin vanhempi). Galadriel oli myös Elrond Puolhaltian anoppi ja siten Aragornin anopin, Celebríanin äiti, ja Arwen Iltatähden isoäiti.


title: Galadriel

text: Galadriel oli Finarfinin, Noldorin prinssin ja Finwën pojan, ainut tytär ja nuorin lapsi. Galadrielin vanhemmat veljet olivat Finrod Felagund, Orodreth, Angrod ja Aegnor. Galadriel syntyi Valinorissa Puiden Vuosien aikana. Isänsä Finarfinin (josta tuli Noldorin Korkea Kuningas Valinorissa) ohella hän oli ainoa henkiin jäänyt Finwën jälkeläinen (ellei hänen lapsiaan lasketa).


title: Galadriel

text: Suurin osa Galadrielin tarinasta on sekaista, ja on olemassa monia tarinoita jotka kertovat hänestä koottuna Keskeneräisistä Taruista. Erään tarinan mukaan hän eli yhden veljensä kanssa Beleriandissa, mutta vietti paljon aikaa Thingolin neuvostossa Menegrothissa, jonne hän oli tervetullut, koska hänen perheellään oli läheinen ystävyyssuhde Thingolin veljen Olwën kanssa. Hän tapasi Celebornin, Thingolin sukulaisen, Doriathissa.


title: Galadriel

text: Missään tarinassa Celebornilla ei ole tärkeää roolia Beleriandin Taisteluissa. Molemmat, Galadriel ja Celeborn selviytyivät Vihan Sodasta, ja he matkasivat aluksi Lindoniin, missä he hallitsivat haltiajoukkoa. Myöhemmin he matkasivat idemmäs ja perustivat (tai toivotettiin tervetulleeksi) Eregionin valtakunnan. Silloin he sopivat Nandorinin kanssa asettumisesta Anduinjoen laaksoon, josta tuli myöhemmin Lothlórien. Myöhemmin he siirtyivät Eregionista Lothlórieniin Khazad-dûmin kautta, ja heistä tuli Lothlórienin valtiaita. Siellä Galadriel ja Celeborn saivat tyttären jonka nimesivät Celebríaniksi. Tämä nai myöhemmin Elrond Puolhaltian Rivendellistä.


title: Galadriel

text: Toisella Ajalla kun Mahtisormukset taottiin, Galadriel ei luottanut Annatariin, joka auttoi Celebrimboria takomaan Mahtisormukset. Myöhemmin tuli ilmi että tämä epäluottamus oli oikeutettua, kun huomattiin että Annatar olikin Sauron. Kun Eregioniin hyökättiin, Galadrielille oli uskottu yksi Kolmesta Sormuksesta. Hänen Sormuksensa oli Nenya, Veden Sormus. Peläten Sauronin voimaa hän ei käyttänyt omaa Sormustaan niin kauan kuin Suurin Sormus oli Sauronin hallussa. Vasta Kolmannella Ajalla, kun Valtasormus oli kadoksissa, hän käytti omaa Sormustaan. Sen voiman näki Galadrielin Peilissä. Se oli suuri laakea vati, täynnä vettä, ja se näytti menneen, nykyisyyden ja tulevaisuuden joka voisi tapahtua.


title: Galadriel

text: Tarussa sormusten herrasta Galadriel huolehti Sormuksen Saattueesta, kun nämä olivat päässeet ulos Moriasta. Kun hän tapasi Saattueen talossaan, Caras Galadhonissa, hän testasi jokaisen jäsenen mieltä. Frodo Reppuli testasi häntä myöhemmin tarjoamalla hänelle Suurinta Sormusta. Galadriel kieltäytyi, vaikka tiesi että hänestä tulisi suuri ja kammottava. Hän hyväksyi kohtalonsa vähetä ja lähteä takaisin Valinoriin. Kun Saattue lähti, Galadriel antoi heille kaikille lahjan ja haltiaviitan, ja auttoi heitä lembasilla, veneillä ja tarvikkeilla.


title: Galadriel

text: Hän ylitti Meren varhaisella Neljännellä Ajalla (samalla laivalla jolla Elrond, Gandalf ja Sormuksen kantajat Bilbo ja Frodo Reppuli), jättäen aviomiehensä Celebornin taakseen, kunnes tämä seurasi perässä.


title: Galadriel

text: Galadriel esiintyy jokaisessa Peter Jacksonin Taru Sormusten Herrasta- ja Hobitti -elokuvassa sivuroolissa. Galadrielia näyttelee Cate Blanchett. Peter Jackson tahtoi Galadrielin liikehdinnän näyttävän kauniimmalta kuin muilla hahmoilla, joten otokset joissa Galadriel esiintyy kuvattiin 36 kuvan taajuudella (elokuvan kuvataajuus on 24) ja editointivaiheessa he hidastivat taajuuden elokuvan taajuudeksi, saaden aikaan sulavamman liikehdinnän.


title: Haalilaisuus

text: Hallilaisuus tai haalilaisuus () oli jo toinen Amerikan Yhdysvaltojen lestadiolaisuudessa syntynyt "eriseura", jota esiintyi lähinnä Michiganin Calumetissa. Haalilaiset erkaantuivat Amerikan lestadiolaisuudesta vuonna 1885-1886. Nimensä ryhmä sai siitä, että he kokoontuivat seuroihinsa Calumetissa "Suomalaisen Kansanvalistusseuran" kokoushuoneistossa eli haalissa. ""Haali"" on fingelskaa ja se tarkoittaa "kokoontumishuoneistoa". Haalilaisuuden perustaja oli Petteri (Peter) Strolberg (1847-1913), joka oli Saha-Iiskon lehtopoika (ks. Lestadiolaisuus, historia, 1840-1850-luvut).


title: Haalilaisuus

text: Haalilaiset vuokrasivat vuodesta 1885 alkaen muista lestadiolaisista erillisiä seurojaan varten "Suomalaisen Kansanvalistusseuran" kokoushuoneistoa (joka oli valmistunut samana vuonna 1885), sanoen syyksi erillisiin seuroihinsa kyllästymisensä Calumetin apostolis-luterilaisen lestadiolaisseurakunnan jatkuviin sisäisiin riitoihin. Liikkeessä opetettiin, että ihminen voi tulla synnittömäksi. Osa myös uudelleenkastoi itsensä. Liikkeen saarnaajia olivat esimerkiksi Peter Strolberg, Johan Mullo (k. 1913) ja Nils Petter Berg (1852-1930-luku). Liikkeeseen liittyi myöhemmin myös Calumetin lestadiolaisseurakunnan entinen pappi Salomo Kortetniemi, jonka mukaan Amerikan Calumetin lestadiolaisten seurakunta aluksi nimettiin.


title: Haalilaisuus

text: Juho Roanpää (1849-1896) valittiin vuonna 1888 "ryntäysvaalissa" Calumetin lestadiolaisseurakunnan papiksi Juho Takkisen tilalle, jolloin Juho Takkinen kannattajineen perusti oman seurakunnan ja pitivät seuroja keskenään erillään Roanpään kannattajien haltuun tulleesta apostolis-luterilaisesta seurakunnasta. Juho Roanpään valinnan jälkeen osa haalilaisista liittyi takaisin apostolis-luterilaiseen lestadiolaisseurakuntaan.


title: Haalilaisuus

text: Vuonna 1893 heidemanilaiset ja takkislaiset yhdistyivät näennäisesti ja ulkonaisesti tehtyään keskenään "sovun". Keväällä 1894 takkislaiset kuitenkin erkaantuivat "Calumetin apostolis-luterilaisesta seurakunnasta" tällä kertaa lopullisesti, koska eivät hyväksyneet sitä että seurojen järjestäminen heidän rakentamassaan "pikkukirkossa" lopetettaisiin ja että heidän pitäisi käyttää ainoastaan vanhaa kirkkorakennusta yhdessä heidemanilaisten kanssa. Takkislaiset perustivat nyt oman seurakunnan nimeltä "Vanha Apostolis-Luterilainen Seurakunta", joka oli esikoislestadiolaisten alkuryhmä Amerikassa. Vuonna 1902-1903 esikoislestadiolaisuudesta erkani Amerikassa John Lumijärven johdolla "pikkuesikoisuus"-niminen ryhmä, joiden kanssa monet entiset haalilaiset ryhtyivät vanhoillislestadiolaisuuden sisältä käsin järjestämään ns suuria seuroja yhdessä uusheränneitten kanssa vuoden 1908 sovintokokouksen johdosta.. Siksi myös suurseuralaisia kutsuttiin joskus ""haalilaisiksi"", vaikka aivan kaikki vanhoillislestadiolaisista suurseuralaisista eivät olleetkaan entisiä (tai nykyisiä - riippuen määritelmästä) haalilaisia.


title: Haalilaisuus

text: Jonkin ajan kuluttua vuoden 1894 hajaannuksesta loputkin haalilaiset liittyivät takaisin heidemanilaisiin eli "Suomalaiseen apostolis-luterilaiseen seurakuntaan", pysyen kuitenkin Hepokosken mukaan hengellisesti erillään. Kirkossa vaadittiin haalilaisilta julkista anteeksipyyntöä väärästä opista. Haalilaiset kuitenkin vaativat vanhalta kirkolta anteeksipyyntöä heidän "tuomitsemisestaan". Tämän jälkeen haalilaiset alkoivat toimia vanhan kirkon saarnaajia vastaan. Haalilaiset aiheuttivat "heidemanilaisten" eli Amerikan vanhoillislestadiolaisten keskuudessa kiistoja, mm siten että monet heistä kannattivat entisen haalilaisjohtaja Juho Mullon johdolla ""suurseuralaisuutta"" vuodesta 1908 lähtien, ja 1927-1928 ""kirkkokuntalaisuutta"" liittyen Apostolic Lutheran Church (ALC) -kirkkokuntaan yhdessä Amerikan pikkuesikoisten ja uusheränneitten kanssa (ks. Vanhoillislestadiolaisuus, historia, 1900-1930-luvut). 1930-luvulla ALC-ryhmää alettiin kutsua myös rauhansanalaisuudeksi..


title: Haalilaisuus

text: Pollarilaisuuden perustaja Juho (John) Pollari on väittänyt että joillakin haalilaisilla olisi ollut jopa suoranaista lihan pyhitysoppia, ja että monet heistä olisivat jopa uudelleen kastattaneet itsensä.


title: Ilmari Hannikainen

text: Toivo Ilmari Hannikainen (19. lokakuuta 1892 Jyväskylä – 25. heinäkuuta 1955 Kuhmoinen) oli suomalainen taidemusiikin säveltäjä, pianisti ja professori.


title: Ilmari Hannikainen

text: Hannikainen oli säveltäjä P. J. Hannikaisen poika. Hänen veljensä Arvo, Tauno ja Väinö Hannikainen olivat myös merkittäviä konserttimuusikoita. Hannikaisen puoliso vuodesta 1937 oli lääketieteen ja kirurgian tohtori Göta Tingvald Hannikainen. Pariskunnalla oli kaksi ottolasta, Heli Marjatta Rusanen (s. 1934) ja Atte Johannes Rusanen (s. 1937).


title: Ilmari Hannikainen

text: Kotimaisten opintojen lisäksi Hannikainen opiskeli mm. Wienissä 1913–1914, Pietarissa 1916–1917 sekä Berliinissä ja Pariisissa 1919. Hänen opettajiaan olivat mm. Aleksandr Ziloti ja Alfred Cortot. Hannikainen oli Helsingin musiikkiopistossa ensimmäinen pianonsoiton opettaja vuosina 1917–1919 ja 1925–1939. Hän toimi Sibelius-Akatemian professorina vuosina 1939–1955. Hänen pianistioppilaitaan olivat mm. Kerttu Bernhard, Taneli Kuusisto, Erik Tawaststjerna ja Tapani Valsta.


title: Ilmari Hannikainen

text: Hannikaisella oli läheinen suhde Säynätsalon teollisuussaareen Jyväskylän seudulla. Säynätsaloa 20-luvulla hallinnut kauppaneuvos Hanna Parviainen ja hänen elämäntoverinsa arkkitehti Wivi Lönn kuuluivat läheiseen ystäväpiiriin. Usein mm. Girsenin sisarusten huvilalla Jyväskylän nykyisellä Ainolantiellä kulttuurin merkeissä kokoontuneeseen ryhmään liittyi myös Martti Korpilahti. Ryhmä kuuluu myös suomalaiseen tasa-arvohistoriaan. Hannikainen sävelsi Hanna Parviaisen tilauksesta myös hengellistä musiikkia Säynätsaloon 1920-luvulla (mm. kantaatti kirkon vihkiäisiin). Hän palasi Säynätsaloon uudelleen 1940-luvun lopulla ja vietti Tehiniemen ohella paljonkin aikaa hänelle erityisesti sisustetussa mökissä Parviaisten jälkeen Ensolle siirtyneen tehtaan johdon niemessä. Sinne Enso siirrätti aina muun muassa pianon. Palvelusta vastanneet Enson virkailijakerhon tarjoilijat muistelivat Hannikaista aika vaativana vieraana. Tuona aikana hän sävelsi muun muassa "Päijänteen laulun" (sanat Yrjö Jylhä).


title: Ilmari Hannikainen

text: Hannikainen hukkui ollessaan purjehdusmatkalla Kuhmoisissa 1955. Useat suomalaiset, kuten säveltäjät Aarre Merikanto ja Tauno Pylkkänen, tulkitsivat hänen kuolemansa itsemurhaksi. Käsitykseen itsemurhasta liittyy tieto, että Hannikainen toimitti keväällä 1955 Hautauslaulunsa nuotit Säynätsalon kanttorille Erkki Niinistölle. Miehet sopivat, että "sille joka ensiksi kuolee" jälkeenjäänyt järjestää laulun esityksen haudalla. Säynätsalon kuorot Päijänne ja Saaren naislaulajat esiintyivätkin Hannikaisen hautajaisissa Helsingissä 1955. Ne olivat olleet mukana myös Hannikaisen 60-vuotisjuhlassa 1952.


title: Ilmari Hannikainen

text:
Jyväskylässä on pidetty vuodesta 1975 lähtien Ilmari Hannikaisen nimeä kantavia pianokilpailuja.
Hannikaisesta merkittävä pianomusiikin säveltäjä Suomessa. Suurin osa hänen tuotannostaan syntyi opiskelu- ja nuoruusvuosina, sillä Hannikainen keskittyi myöhemmin uraansa pedagogina ja pianistina. 1920-luvun puolivälin jälkeen sävellystuotanto käytännöllisesti katsoen loppui, poikkeuksena näytelmämusiikki "Talkootanssit", joka valmistui vuonna 1930 Aino Acktén tilauksesta.
Tyylillisesti Hannikainen oli romantikko, jonka musiikissa on joskus kuultavissa ranskalaisen impressionismin vaikutusta.


title: Ilmari Hannikainen

text: Ilmari Hannikaisen pianosävellysten kirjo sisältää musiikkia kaikentasoisille pianisteille, aina aloittelijoista ammattilaisiin. Niissä oli vaikutteita muun muassa Franz Lisztin, Robert Schumannin ja Claude Debussyn teoksista. Hannikaisen tärkeimpiä suurimuotoisia sävellyksiä ovat "Variations fantasques" ja varhainen pianosonaatti. Hannikaisen tunnetuimpien pienimuotoisempien pianosävellysten joukkoon kuuluvat mm. "Berceuse", "Ilta", "Virvatuli", "Keskustelu", "Debussyn varjokuva" sekä "Basso ostinato ja Fuga".


title: Ilmari Hannikainen

text: Hannikaisen laajimpia ja merkittävimpiä teoksia on pianokonsertto b-molli op. 7. Konserton säveltämisen Hannikainen aloitti vuonna 1917 opiskellessaan Pietarissa Aleksandr Zilotin johdolla. Konsertto valmistui lopullisesti vuonna 1920 ja sen kantaesitys oli vielä samana vuonna säveltäjän toimiessa solistina. Kantaesityksessä Helsingin kaupunginorkesteria johti Robert Kajanus. Kantaesityksen jälkeen seuraavan kerran teos esitettiin Hannikaisen muistokonsertissa 1958, minkä jälkeen se jäi vuosikymmeniksi unohduksiin. Vuoden 1958 esityksessä solistina oli Tapani Valsta ja orkesteria johti Tauno Hannikainen. 1980-luvulta lähtien sitä on jälleen muutaman kerran esitetty ja sen nuoteista on painettu 2 pianon sovitus vuonna 2005.


title: Ilmari Hannikainen

text: Lisäksi hän sävelsi pianokvarteton (kaksi versiota), lauluja, sekä laulunäytelmän "Talkootanssit" (Erkki Kivijärvi, 1930). Talkootansseista Hannikainen laati myös viisiosaisen orkesterisarjan.


title: Kirkonrotta

text: Kirkonrotta eli kirkkis on lasten leikki, joka on yksi piiloleikin muoto. Tästä leikistä on monia eri variaatioita eri puolella maata. Tässä käsitellään niistä yleisimpiä. Leikki tunnetaan myös nimillä piste ja omat piilonen eli omari.


title: Kirkonrotta

text: Ensin valitaan, kuka leikkijöistä on etsijä, eli jäänyt. Etsijä voidaan valita erillisellä arvonnalla tai sitten joku voi suostua vapaaehtoiseksi. Muut leikkijät ovat piiloutujia. Leikkiin tarvitaan jokin ”huutopaikka”, eli asia, joka toimii leikin keskipisteenä. Tällaiseksi paikaksi käy esimerkiksi jokin seinä, talonovi, kiipeilyteline tai liukumäki.


title: Kirkonrotta

text: Ennen varsinaisen leikin alkua etsijä voidaan "pestä". Tässä tapauksessa hän pitää kasvonsa huutopaikkana toimivaa seinää tms. vasten ja yksi muista leikkijöistä pesee hänen selkänsä lausuen ”Vasta pesty puhdas selkä, rexonalla raikastettu, ympyrä, ja risti, kuka siihen viimeisenä likaisella sormellansa pisti?” (lorusta on olemassa lukuisia variantteja - jotkut alatyylisiä). Joku pistää selkään sormellaan, jonka jälkeen etsijä yrittää arvata millä sormella piiloutuja tökkäisi. Jos hän arvaa esimerkiksi kahdeksannella kerralla oikein, hänen pitää laskea kahdeksaankymmeneen. Peseminen ei välttämättä kuulu leikkiin - usein vain sovitaan moneenko etsijä joutuu laskemaan.


title: Kirkonrotta

text: Kun leikki alkaa, etsijä odottaa hetken, että piiloutujat menevät piiloon. Hänen on laskiessaan pidettävä päänsä huutopaikkana toimivaa seinää tms. vasten ja peitettävä silmänsä käsillään. Piiloutujat voivat piiloutua mihin tahansa - kauas tai lähelle. Joskus piiloutuja voi taktisesti valita huutopaikkaa yllättävän lähelläkin olevan piilon.


title: Kirkonrotta

text: Kun etsijä lähtee etsimään piiloutujia, piiloutujat voivat edelleen liikkua vapaasti. Heidän ei tarvitse odottaa piiloissaan, että etsijä löytäisi heidät. Mahdollista on myös härnätä etsijää erilaisilla huudoilla, joskaan tämä ei kuulu Kirkonrotta-leikin luonteeseen useimmissa tapauksissa.


title: Kirkonrotta

text: Kun etsijä saa varman näköhavainnon jostain piiloutujasta, hänen täytyy koskettaa kämmenellään huutopaikkaan ja huutaa "Mikon-nimet" (jos nähdyn piiloutujan nimi on Mikko) tai vaikkapa "Mikon nimet, Lauran nimet, mikäli etsijä näki sekä Mikon että Lauran (tästä myös on eri versioita esimerkiksi "Mikko-rotta nähty"). Se piiloutuja, jonka etsijä on nähnyt ensimmäisenä, on seuraavalla kierroksella uusi etsijä.


title: Kirkonrotta

text: Sen jälkeen kun etsijä on nähnyt Mikon tai Lauran, he voivat myös yrittää pelastaa itsensä juoksemalla huutopaikalle ennen kuin etsijä ehtii sinne. Tällöin heidän pitää koskettaa kädellään huutopaikkaan ja huutaa "Omat!" (tai "Omat kaikki!"). Jos piiloutuja onnistuu tekemään tämän ennen kuin etsijä tavoittaa huutopaikan, hän on turvassa. Jos etsijä ei poistu muiden osanottajien mielestä tarpeeksi kauas huutopaikasta vaan ns. kärkkyy jatkuvasti huutopaikan lähellä saattaa hän joutua kiertämään sakkokierroksen muiden pelaajien nimeämästä paikasta läheltä aluetta (vain jos näin on sovittu) mikä avaa vielä piilossa oleville hyvän tilaisuuden ennättää huutopaikalle ennen etsijää. Piiloutujan ja etsijän välille voi muodostua tiukka juoksukilpailu huutopaikalle. Usein etsijä kuitenkin näkee piiloutujan niin kaukaa, ettei piiloutujan kannata edes yrittää juosta. Sekä "vangiksi" jääneet rotat, että itsensä pelastaneet leikkijät jäävät maleksimaan huutopaikalle.


title: Kirkonrotta

text: Piiloutujat voivat turvata itsensä riippumatta siitä, onko etsijä vielä nähnyt heitä. Jos piiloutuja näkee tai aavistaa, että etsijä on etääntynyt kauaksi huutopaikasta, hän voi käydä turvaamassa itsensä edellä kuvatulla tavalla. Riskienotto on mahdollista, ja kynnys siihen on pieni, mikäli joku toinen on jo joutunut vangiksi, jolloin piiloutujan ei tarvitse pelätä joutuvansa uudeksi etsijäksi.


title: Kirkonrotta

text: "Vangiksi" joutuneet rotat voidaan kuitenkin myös pelastaa. Kun joku piiloutuja saavuttaa huutopaikan jäämättä ensin itse vangiksi, hän voi pelastaa siellä mahdollisesti olevat vangitut rotat. Tällöin hänen pitää huutaa huutopaikkaa koskettaessaan "Kaikki pelastettu!" (tai "oma rotta pelastettu", "kaikki rotat pelastettu", "omat kaikki") . Jos joku piiloutuja onnistuu tässä, kaikki häntä aiemmin jääneet ovat pelastuneita, mutta eivät lähteä enää piiloon. Ne rotat, jotka ovat turvanneet itsensä huutamalla "Omat!" jäävät edelleen huutopaikalle, eikä heidän tarvitse piiloutua enää uudestaan. Huutopaikalle ehtivä piiloutuja voi turvata itsensä huutamalla "Omat!" siitä huolimatta, vaikka paikalla olisi myös vangittuja rottia. Sosiaalinen paine yleensä aiheuttaa kuitenkin sen, että vangitut pelastetaan. Huutopaikalla oleskelevat vangitut yleensä huutelevat avuttomina "Pelastakaa!" huutoja.


title: Kirkonrotta

text: Kierros päättyy, kun kukaan piiloutuja ei ole enää karkutiellä. Mikäli kaikki piiloutujat ovat turvanneet itsensä huutamalla huutopaikalla "Omat nimet!", joutuu etsijä olemaan etsijänä myös seuraavalla kierroksella. Mikäli taas yksi tai useampi rotista on joutunut vangiksi, tulee ensimmäisenä nähdystä rotasta etsijä seuraavalle kierrokselle.


title: Kirkonrotta

text: Leikin kierrokset jatkuvat näin loputtomiin, kunnes leikkijät lopettavat leikin.


title: Kirkonrotta

text: Erilaiset kirkonrotassa käytetyt huudot ja muut termit vaihtelevat varmasti paljon. Yllä olevat säännöt ja sanat ovat peräisin Espoon Kilosta 1980- ja 1990-lukujen vaihteesta. Koillis-Savossa, erityisesti Juankoskella, kyseinen leikki tunnetaan nimellä Karttunen. Leikin säännöt ovat kuitenkin samat kuin kirkonrotassa.


title: Kirkonrotta

text: On olemassa myös joukko kirkonrotalle hyvin läheistä sukua olevia leikkejä.


title: Kirkonrotta

text: Purkkiksessa, purkissa tai pönttiksessä joku piiloutujista potkaisee purkin, joka etsijän on haettava. Tällä välin piiloutujat juoksevat piiloihin. Kun purkki on asetettu takaisin siihen, mistä se potkaistiin, piiloutujien etsintä alkaa. Purkki toimii jatkossa huutopaikkana, ja etsijä huutaa esimerkiksi "Mikko purkissa" nähtyään Mikon. Muuten säännöt ovat kuin Kirkkiksessä. Tunnetaan myös nimellä "pönttö" tai "prönttö". Purkin tilalla voi olla myös pallo. Itä-Suomessa tätä leikkiä kutsutaan lekkeriksi.


title: Kirkonrotta

text: Kymmenen tikkua laudalla on variaatio, jossa huutopaikkana toimivalle laudalle (tai jollekin lautaa muistuttavalle levylle) laitetaan kymmenen tikkua (yleensä tikut ovat pieniä puukeppejä). Joku piiloutujista kumoaa laudan siten, että tikut lentävät ympäriinsä. Sen jälkeen piiloutujat juoksevat piiloihinsa. Etsijä kokoaa tikut taas laudalle, jonka jälkeen hän voi alkaa etsiä piiloutujia.


title: Kirkonrotta

text: Omanimikirja on variaatio, joka on muuten samanlainen kuin kirkkis, paitsi että huudot ovat erilaiset.


title: Kirkonrotta

text: Parikirkkis on muuten samanlaista kuin kirkonrotta, mutta sitä pelataan pareittain. Sekä jääjät että piiloutujat toimivat pareittain pitäen toisiaan kädestä kiinni. Tällöin on reilua, että pareina ovat nuorempi ja vanhempi lapsi. Tämä variaatio opettaa yhteistyötä ja lähentää eri ikäpolvia.


title: Gaetano Donizetti

text: Domenico Gaetano Maria Donizetti (29. marraskuuta 1797 Bergamo – 8. huhtikuuta 1848 Bergamo) oli italialainen säveltäjä, joka tunnetaan pääasiallisesti oopperoistaan. Hän on kuitenkin säveltänyt myös muuta musiikkia, muun muassa kirkkomusiikkia, muutaman jousikvartetin sekä joitakin orkesteriteoksia. Hän on yhdessä Gioacchino Rossinin ja Vincenzo Bellinin kanssa yksi kolmesta suuresta bel canto -säveltäjästä.


title: Gaetano Donizetti

text: Donizetti syntyi köyhään perheeseen, jolla ei ollut musiikkitaustaa. Hän pääsi kuitenkin ensimmäisten joukossa oppilaaksi Simon Mayrin perustamaan hyväntekeväisyyspohjalla toimivaan kouluun. Mayr opetti häntä kokonaisen vuosikymmenen vaatimatta kertaakaan maksua palveluksistaan. Bergamolainen köyhä opiskelija oli pakotettu tarttumaan jokaiseen sävellystyöhön mitä hänelle vain tarjottiin - lopulta Mayrin työ venetsialaisten oopperakomppanioiden ylipuhumisessa tuotti tulosta ja Donizetti sai hieman nimeä.


title: Gaetano Donizetti

text: Napolilaisille teattereille sävelletyt koomiset oopperat kiinnittivät La Scalan huomion ja hänet palkattiin säveltämään milanolaiselle teatterille "Anna Bolena", ooppera josta tuli hänen ensimmäinen kansainvälinen menestyksensä. Kaksi vuotta myöhemmin, 1832, hän sävelsi ensimmäisen suurmenestyksen saavuttaneen komediansa, "Lemmenjuoman". Tämän perään Donizetti tuotti kolme loisteliasta vakavaa työtä, "Lucrezia Borgian", "Maria Stuardan" ja "Lucia di Lammermoorin". 1830-luvun lopussa hän oli Italian ykkössäveltäjä.


title: Gaetano Donizetti

text: Vuoden 1838 hänen kärsivällisyytensä italialaisten sensoreiden kanssa alkoi kuitenkin olla vähissä. "Poliuton" jouduttua sensuurin kynsiin ensi-iltaa edeltävissä harjoituksissa Donizetti alkoi pohtia muuttoa Ranskaan. Myöhemmin samana vuonna Mercadanten tultua hänen sijastaan nimetyksi Napolin konservatorion johtajaksi, Donizetin mitta oli täynnä ja hän pakkasi laukkunsa.


title: Gaetano Donizetti

text: Hyväksyntä Pariisin piireissä ei tullut tuosta vain, mutta vuonna 1840 Donizetti löi läpi myös Ranskan pääkaupungissa hänen koomisen oopperansa "Rykmentin tytär ('La fille du régiment')" ja grand opéransa "La favorite" saatua ensiesityksensä. Molemmat nousivat suureen suosioon. Vuonna 1842 hänet nimitettiin "Hofkapellmeisteriksi" Habsburgien hoviin Wieniin ja jonkin aikaa, sairastelustaan huolimatta, säveltäjä pystyi jakamaan aikansa kahden kaupungin välillä. Vuonna 1843 hän sävelsi mestarillisen koomisen oopperan "Don Pasquale".


title: Gaetano Donizetti

text: Vuonna 1844 Donizetti oli vakavasti sairas ja hänet suljettiin Pariisin ulkopuolella sijaitsevaan laitokseen. Siellä häntä kävi katsomassa Heinrich Heine, joka kuvasi näkemäänsä näin: "”Samalla kun hänen taianomaiset sävelensä tuovat maailmalle iloa, hän itse istuu kuin hulluuden henkilöitymänä mielisairaalassa Pariisin lähellä.”"


title: Gaetano Donizetti

text: Donizettin sairastelu oli jatkunut vuosikausia, eikä sitä ole koskaan diagnosoitu kunnolla. Vuonna 1845 hän halvaantui ja sen jälkeen dementoitui nopeasti. Oireiden on arveltu liittyneen pitkään itäneeseen sukupuolitautiin.


title: Gaetano Donizetti

text: Säveltäjän kunnon huononnuttua entisestään hänet siirrettiin takaisin syntymäseuduilleen Bergamoon, jossa hän kuoli 51-vuotiaana vuonna 1848.


title: Gaetano Donizetti

text: "”Tuo ei yllätä minua. Hän on aina ollut laiska.”" -Donizetin vastaus kun hänelle kerrottiin Rossinin säveltäneen "Sevillan parturin" kahdessa viikossa


title: Diakonissa

text: Diakonissa oli alkukristillisen seurakunnan naispalvelija, jonka tehtävänä oli auttaa piispaa seurakunnan johtamisessa, avustaa naisten kasteissa, vierailla naisia tapaamassa ja välittää heidän asiansa piispalle sekä olla liturginen avustaja. Esimerkiksi tunnettu diakonissa Olympia/Olympiada kuvataan liturginen orari yllään. 1800-luvulla protestanttisissa maissa yleistyi käsitys diakonissasta nöyränä köyhien ja kärsivien palvelijana, joka käsitys on sittemmin kyseenalaistettu..


title: Diakonissa

text: Suomessa diakonissalla tarkoitetaan nykyisin yleensä henkilöä, joka on suorittanut sairaanhoitajan ja kirkollisen kelpoisuuden antavan tutkinnon sekä vihitty diakonian virkaan. Diakonissa voi myös mies. Diakonissaksi voi opiskella nykyisin Diakonia-ammattikorkeakoulussa. Ennen vihkimystä opiskelijan tulee käydä ordinaatiokoulutus, joka on tutkinnosta erikseen olevaa hiippakunnan koulutusta. Useat piispat vaativat vokaation ennen vihkimystä, joten kaikki diakonia-ammattikorkeakoulun tai Novian eri toimipaikkojen opiskelijat eivät saa suoraan vihkimystä, ennen viran vastaanottamista. Viran liturgista luonnetta on vahvistettu kirkon jumalanpalvelusuudistuksessa 1990-luvulla. Diakonissan viran liturgisena tunnuksena on ryhdytty käyttämään vasemmalle olkapäälle asetettua stolaa. Diakonissat käyttävät perinteisesti "sokeripalallista" virkapaitaa, joka on väriltään vihreä. Liturgisilla uudistuksilla ja symboleilla on siten ryhdytty lähentämään diakonian virkaa kohti kirkon erityistä virkaa. Kirkossa on käynnissä diakonaattiuudistukseksi kutsuttu hanke, jossa myös diakonian viran tulevaisuutta selvitetään.


title: Diakonissa

text: Varhaisina vuosisatoina diakonissat toimivat piispan apulaisina jumalanpalveluksessa ja kasteessa. On kiistanalaista kuuluiko diakonissanvirka kirkossa niin sanottuun "alempaan papistoon" lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai oliko kyseessä diakoniin rinnastettava ylemmän papistoon kuuluva vihkimys. Monien historiallisten lähteiden kuvaukset diakonissan vihkimistoimituksesta ja tavasta jolla diakonissa osallistui ehtoolliseen alttarissa muun ylemmän papiston kanssa viittaisivat siihen, että kyseessä oli nimenomaan diakoniin rinnastettava vihkimys. Diakonit käyttivät myös jumalanpalveluspukujensa yhteydessä oraria, kuten miesdiakonitkin.


title: Diakonissa

text: Virkaa ei kirkossa ole koskaan virallisesti lakkautettu, mutta ajan myötä se on jäänyt pois käytöstä. Ortodoksisen kirkon piirissä on viime vuosina herännyt kiinnostus diakonissan viran henkiinherättämiseen. Joissakin kirkoissa diakonissoja on myös vihitty.


title: Diakonissa

text: Evankelisissa kirkoissa diakonissat ovat toimineet alkuperäisiksi uskotuissa tehtävissään 1800-luvulta lähtien. Diakonialaitokset tarvitsivat koulutettuja työntekijöitä hoitamaan erilaisia palvelutehtäviä köyhien ja sairaiden parissa. Diakonissat asuivat diakonialaitosten yhteydessä olevissa asuntoloissa. Alussa diakonissojen toiminta keskittyi diakonialaitoksiin ja niiden lähiympäristöön, myöhemmin diakonissoja alkoi työskennellä myös seurakunnissa ja yhteiskunnan terveydenhuollon palveluksessa.


title: Diakonissa

text: Ensimmäisen diakonissalaitoksen perusti Th. Fliedner vuonna 1836 Kaiserswerthiin lähelle Düsseldorfia. Suomen vanhin diakonissalaitos on everstinna Aurora Karamzinin Helsinkiin vuonna 1867 perustama Helsingin Diakonissalaitos. Viipurin Diakonissalaitos perustettiin vuonna 1869, ja se siirtyi sodan vuoksi Lahteen vuonna 1940 ja tunnetaan nykyisin nimellä Lahden diakonialaitos. Sortavalan diakonissalaitos perustettiin vuonna 1894. Sortavalan diakonissalaitos siirtyi sodan aikana Pieksämäelle.


title: Diakonissa

text: Vaikka diakonissojen koulutus aloitettiin Helsingissä, Suomen ensimmäinen diakonissa Mathilda Hoffman valmistui kuitenkin Viipurin Diakonissalaitokselta vuonna 1872. Vuonna 1896 Oulun diakonissalaitos aloitti kiertävien sairaanhoitajien kouluttamisen. Näin haluttiin vastata Oulun seutua maantieteellisesti laajemman alueen koulutus- ja palvelutarpeisiin. Myöhemmin diakonissoja alettiin kouluttaa myös Porissa (1941).


title: Diakonissa

text: Diakonissalaitosten tehtäviin on perinteisesti kuulunut sekä kristilliseen lähimmäisenrakkauteen perustuvien sosiaali- ja terveyspalveluiden ylläpito, kirkkotekstiilien valmistus että diakoniatyöntekijöiden koulutus.


title: Liira

text: Liira on rahayksikkö, jota käytetään Turkissa nimellä Uusi Turkin liira. Liiraa käytettiin Italiassa, Maltalla, San Marinossa ja Vatikaanissa, joissa siirryttiin euroon vuonna 2002, sekä Israelissa, jossa siirryttiin sekeliin vuonna 1980.


title: Liira

text: Myös Syyrian puntaa sekä Libanonin puntaa kutsutaan maiden omilla kielillä ”liiraksi”.


title: Hippa

text: Hippa (myös natu, natti, natta, naatta tai litta) on lasten leikki, jossa yksi leikkijä yrittää ottaa muita kiinni.


title: Hippa

text: Yksinkertaisimmillaan hipassa on kyse siitä, että yksi leikkijä yrittää ottaa muita kiinni. Kun kiinniottaja saa jonkun kiinni, tulee kiinnijääneestä uusi hippa. Uusi hippa ei saa aivan välittömästi ottaa kiinni vanhaa hippaa. Näinkin yksinkertainen leikki voi olla hauska, jos leikkijät osallistuvat siihen täydellä innolla. Samoin leikki voi tapahtua ympäristössä, kuten jossain suuressa rakennuksessa tai leikkipaikan rakennelmissa, joka tuo lisäväriä leikkiin.


title: Hippa

text: Yllä kuvatun lisäksi hipasta on olemassa erilaisia muunnelmia.


title: Hippa

text: Esimerkiksi haarahipassa kiinniotettu jää paikalleen, ja toinen leikkijä voi pelastaa hänet ryömimällä hänen haarojensa alta. Aku Ankka -hipassa kiinniottaja pääsee hetkeksi turvaan huutaessaan jonkun Aku Ankka -sarjakuvassa esiintyvän hahmon nimen (joka ei saa olla Aku Ankka). Joissain Aku-hipan muunnoksissa kaikki Disney-hahmot (paitsi Aku Ankka) ovat sallittuja. Hipan variaationa voidaan pitää myös leikkiä Mustamies (Kuka pelkää mustaa miestä?), jossa kiinniottajat yrittävät juosta aina jonkin sellaisen alueen halki, missä mustamies (hippa) saa liikkua. Kiinniotetuista tulee tässä leikissä uusia hippoja, kunnes lopulta kaikki ovat joutuneet kiinniotetuiksi ja jääneet hipoiksi. Hipassa voi olla myös jokin erikseen sovittu turvapaikka, jossa olevaa ei voi ottaa kiinni. "Turvassa" oleskelu kauan ei tavallisesti ole suotavaa ja leikkijöiden lukumäärä turvapaikassa kerrallaan on myös tavallisesti rajattu etukäteen.


title: Hippa

text: Töpselihippa on melko samanlainen kuin haarahippa, mutta uhrit jähmettyvät asentoon, jossa pitävät käsiään lantiollaan, jolloin heidät voi pelastaa työntämällä kädet kyynärtaipeiden välistä.


title: Hippa

text: Poliisi ja roisto on melko yleinen hippaleikki, jossa pelaajat päättävät ovatko he poliiseja vai rosvoja. Sen jälkeen rosvot lähtevät piiloon ja poliisit etsimään. Poliisit ottavat rosvoja kiinni, kun he näkevät sellaisen. Jos joku rosvo pääsee vankilalle ajoissa ja siellä on joku muu rosvo, hän vapauttaa tämän.


title: Hippa

text:
Lipunryöstössä on tarkoitus saada vastustajien viiri omalle alueelle, mutta pelissä myös otetaan toisen joukkueen alueella liikkuvia koskettamalla vangeiksi, joita voidaan vapauttaa edelleen koskettamalla.
Kirkonrotta on hippaleikki, jossa jääneen täytyy saada muita osallistujia kiinni sovitulla alueella. Muut osallistujat menevät piiloon, kun kiinniottaja laskee. Jos kiinniottaja näkee sinut, sinun kannattaa lähteä heti juoksemaan, koska todennäköisesti hän ehti huomata sinut.


title: Hippa

text: Piilohippa on piilosen ja hipan yhdistelmämuoto, isommalla mittakaavalla. Kun etsijä alkaa laskea, muut menevät piiloon. Mikäli etsijä saa kiinni jonkun leikkijän, tulee kiinni jääneestä lisähippa. Hippa ei siis vaihdu.


title: Hippa

text: Puuhippa on yksinkertainen hipan variaatio ja usein alakoululaisten leikkimä. Joku valitaan hipaksi ja loput nojaavat turvapaikkoina toimiviin puihin. Puun luona ei kuitenkaan saa viipyä viittä sekuntia kauempaa vaan turvapaikkaa on vaihdettava. Hippa yrittää napata turvapaikkaa vaihtavia. Samassa turvapaikassa ei voi olla enempää kuin yksi henkilö. Variaatioita ovat esimerkiksi Pylväshippa ja Kivihippa. Uusia turvapaikkoja voi aina keksiä lisää. Tällä tavoin voi pelata melkein missä tahansa.


title: Hippa

text: Hiekkahippa on yleensä suurella hiekkalaatikolla leikittävä ja alakoululaisten keksimä hipan variaatio. Joku valitaan hipaksi hiekkalaatikon keskelle ja loput kiertävät sen puisia reunoja. Reunoilla ei kuitenkaan saa seistä 5:tä tai 10:tä sekuntia kauempaa, vaan on rynnättävä laatikon poikki toiselle reunalle. Hippa yrittää napata hiekkalaatikon poikki juoksevia. Pelaajat saavat reunoilla väistellä toisiaan.


title: Hippa

text: Ketut ja kanat, on pienille lapsille sopiva ulkoleikki, joka soveltuu pelattavaksi myös salissa. Suuri joukko jaetaan siten, että kolme henkilöä on kettuja ja loput kanoja. Ketuille valitaan omat pesäalueet, jonne he kuljettavat nappaamansa kanat (salissa pelatessa nurkat sopivat hyvin tähän tarkoitukseen). Kettu, joka on napannut eniten kanoja pesäänsä, voittaa.


title: Hippa

text: Rotat ja rastaat tai Rotat ja revot, on ulkoleikki, joka mahdollinen myös saleissa tai halleissa. Sopii pienille lapsille. Suuri joukko jaetaan kahteen ryhmään ja molemmat ryhmät asettuvat omaan jonoon alueen tai salin/hallin keskelle. Jonot laitetaan vierekkäin; toinen jono on nimeltään "Rastaat" ja toinen "Rotat". Joku ulkopuolinen huutaa joko "Rotat!" tai "Rastaat!" ja mahdollisesti pitkittää sanan R:ää pelin vaikeuttamiseksi. Jos esim. huudetaan "Rastaat!", rotat juoksevat salin/alueen toiseen päähän ja rastaat yrittävät saada heidät kiinni. Sama toisinpäin. Mahdollisesti voidaan myös huutaa pakenevan jonon nimi. Viimeinen nappaamaton pelaaja voittaa ja saa tulla huutajaksi.


title: Hippa

text: Sokko on hippaa muistuttava leikki, jossa yksi leikkijistä yrittää silmät sidottuina saada kiinni muita. Sokossa muut eivät pakene vaan nimenomaan kiusoittelevat etsijää esimerkiksi liikkumalla hänen lähellään ja väistämällä vasta viime hetkellä. Sokkoa voidaan pelata myös siten, että sokkona olevan on tunnistettava kiinni saamansa leikkijä tunnustelemalla, ja tämän onnistuessa vuoro siirtyy kiinni saadulle.


title: Hippa

text: Viimeinen pari uunista ulos -leikkiin tarvitaan pariton määrä leikkijöitä. Leikkijät asettuvat parijonoon. Pariton pelaaja (”leski”) menee parijonon eteen ja huutaa "Viimeinen pari uunista ulos!" Huudon kuultuaan takimmainen pari lähtee juoksemaan, kumpikin parin osapuoli omaa puoltaan eteenpäin tavoittaakseen parinsa. Huutaja saa katsoa taakseen ja lähteä liikkeelle vasta, kun juokseva pari ohittaa hänet. Huutaja yrittää saada toisen juoksijoista kiinni. Juoksijat taas yrittävät palata yhteen ilman, että huutaja saa heidät kiinni. Jos huutaja saa jommankumman kiinni, kiinniotetusta ja huutajasta tulee parijonon etimmäinen pari ja parittomaksi jääneestä pelaajasta tulee seuraava huutaja.


title: Hippa

text: Perinteisestä hippaleikistä on tehty myös useita MS-DOS- ja Windows-pelejä, joita pelataan verkon kautta tai yhden näppäimistön ympärillä, vaikka niiden suosio onkin nykyään ollut laskussa. Yksi tunnetuimmista suomalaisista hippapeleistä oli DOS-pohjainen Ufohippa.


title: Hippa

text: Hippa-leikki on saanut nimensä siitä, että pelivälineenä on joskus käytetty korkeaa hattua, hiippalakkia.


title: Dionysia

text: Dionysia () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Dionysos-jumalalle. Dionysia-juhlia oli Ateenassa kaksi, ja ne tunnettiin "maalais-" ja "kaupunki-Dionysiana". Näistä kaupunki-Dionysia oli tärkeämpi, ja yleensä Dionysia viittaa nimenä siihen. Uhrien ja falloskulkueiden ohessa tärkeimpiin juhlamenoihin kuuluivat erilaiset kuoro- ("khoros") ja näytelmäkilpailut. Ne olivat merkittävässä osassa antiikin kreikkalaisen teatterin kehityksessä.


title: Dionysia

text: Viininjumala Dionysoksen kultti Attikassa oli peräisin Eleutheraista Boiotian rajalta. Kreikkalaisessa mytologiassa juhlan alkuperä selitettiin niin, että eräs eleutherailainen oli yrittänyt tuoda jumalan kulttikuvan Ateenaan, mutta ateenalaiset torjuivat tämän. Dionysos rankaisi ateenalaisia miehiä lähettämällä jonkun taudin näiden sukuelimiin. Ateenalaisten pyydettyä neuvoa Delfoin oraakkelilta tämä kehotti ateenalaisia osoittamaan Dionysokselle kunnioitustaan ja järjestämään kulkueen, jossa kannettiin fallos-symbolia. Tauti päättyi tämän ansiosta, jonka jälkeen kulkueesta tehtiin vuosittainen.


title: Dionysia

text: Dionysia-juhlan varhaisin muoto Attikassa oli maalais-Dionysia. Kaupunki-Dionysia otettiin käyttöön mahdollisesti Peisistratoksen aikana 500-luvulla eaa., jolloin Eleutherai tuli Ateenan valtaan ja Dionysoksen kulttikuva siirrettiin sieltä Ateenaan; tai viimeistään Kimonin ja Perikleen aikana 400-luvulla eaa. Se syrjäytti varhaisemman Apollonille omistetun lyyrisen musiikin juhlan.


title: Dionysia

text: Dionysiaan liittyivät läheisesti Oskhoforia-, Lenaia- ja Anthesteria-juhlat. Roomassa Dionysiaa vastaavat juhlat tunnettiin bakkanaaleina.


title: Dionysia

text: Maalais-Dionysia () eli pieni Dionysia () kesti viisi päivää. Sitä vietettiin Poseideon-kuun 17.–21. päivä eli nykyisen joulu-tammikuun aikoihin.


title: Dionysia

text: Maalais-Dionysiaa viettivät demokset kaikkialla Attikan maaseudulla. Ajankohta talvella oli uuden viinin ensimmäisen maistelun aikaa. Juhlaan kuului falloskulkue Dionysoksen alttarille, jossa uhrattiin pukki. Tämän jälkeen pidettiin remuavat juhlapidot, johon kuului kaikenlaista pilkantekoa sekä näytöksiä. Vauraammissa demoksissa uudelleenesitettiin kaupunki-Dionysian näytelmiä. Joissakin demoksissa, kuten Euonymon, Rhamnus ja Thorikos, oli omat paikalliset teatterirakennukset. Juhlassa harjoitettiin myös säkkitanssia ("askoliasmos"). Siinä tanssittiin yhdellä jalalla öljytyillä ja täyteen puhalletuilla säkeillä ja yritettiin olla kaatumatta.


title: Dionysia

text: Kaupunki-Dionysia (, ) eli Suuri Dionysia (), tai usein vain Dionysia, oli omistettu Dionysos Eleuthereukselle. Juhla kesti myös viisi päivää. Sitä vietettiin Elafebolion-kuun 10.–14. päivä eli nykyisen maalis-huhtikuun aikoihin. Sitä edelsi kaksi valmistuspäivää kuun 8.–9. päivinä.


title: Dionysia

text: Juhlan keskus oli Akropoliin etelärinteessä sijainnut Dionysos Eleuthereuksen pyhäkköalue, johon kuuluivat Dionysoksen temppeli ja Dionysoksen teatteri. Juhla oli alun perin hyvin samanlainen kuin maalais-Dionysia. Siihen kuului falloskulkue, joka jäljitteli Dionysoksen seuralaisten riehakasta kulkuetta. Myöhemmin juhlaan liitettiin näytelmäkilpailut, jossa esitettiin tragedioita, komedioita, satyyrinäytelmiä ja dithyrambeja.


title: Dionysia

text: Juhlille osallistui paljon väkeä eri puolilta Attikaa sekä myös muualta Kreikasta, 400-luvulla eaa. erityisesti Deloksen meriliiton jäsenkaupungeista, sillä nämä suorittivat liiton rahaveron maksamisen juhlien aikana.


title: Dionysia

text: Kaupunki-Dionysian ohjelma oli:Esikilpailussa Elafebolion-kuun 8. päivänä näytelmäkirjailijat, koregit, näyttelijät ja khoros esittäytyivät yleisölle juhlapuvuissa, mutta eivät vielä näytelmäasuissa. He esittelivät yleisölle näytelmät, jotka kilpailuissa esitettäisiin, ja pyysivät yleisöltä niille huomiota ja suopeutta. 9. päivän iltana (tai 10. päivän alussa, koska päivä alkoi auringonlaskusta) efebit toivat Dionysoksen vanhan puisen kulttikuvan kotipaikastaan Lenaionista Dionysos Eleuthereuksen pyhäkköalueelle, ja se asetettiin teatterin orkhestralle.


title: Dionysia

text: 10. päivänä järjestettin suuri juhlakulkue osaksi jalkaisin ja osaksi kärryillä. Poikien kuorot lauloivat dithyrambeja. Khoros tanssi Agoralla Kahdentoista jumalan alttarilla. Kulkue päättyi Lenaionille. Tämän jälkeen alkoivat kilpailut, ensin poikien ja miesten lyyristen kuorojen kilpailu. Muun muassa Pindarokselta on säilynyt Dionysiaan kirjoitettu dithyrambi. Tämän jälkeen järjestettiin voittajien komos-kulkue. 11. päivä järjestettiin komediakilpailu ja 12.–14. päivä tragediakilpailut. Useita kilpailuissa voittaneita tai esitettyjä tragedioita ja komedioita on säilynyt, mukaan lukien kaikken tunnetuimpien kreikkalaisten näytelmäkirjailijoiden Aiskhyloksen, Sofokleen, Euripideen ja Aristofaneen näytelmiä.


title: Dionysia

text: Dionysian aikana vapautettiin vankeja ehdonalaiseen, eikä velkoja saanut periä velallisilta sen aikana. Jopa Platonin mukaan oli soveliasta juopua viininjumalan juhlissa. Juhlan järjestämistä johti eponyymi arkontti, apunaan "epimeletai"-virkamiehet.


title: Dionysia

text: Kaupunki-Dionysian näytelmäkilpailujen voittajista on säilynyt tietoja piirtokirjoituksissa. Aristoteles kokosi tietoja voittajista teokseen "Dionysia-juhlien voitot".


title: Dionysia

text: Tiedossa olevat palkitut Kaupunki-Dionysian näytelmäkilpailussa ovat:


title: Keinupolttopallo

text: Keinupolttopallo on polttopallon variaatio, jossa poltettavat istuvat keinussa. Pelin nimi vaihtelee alueittain ja suosittuna leikkinä se on saanut monia lempinimiä. Samalla tavalla keinupolttopallon säännöt vaihtelevat alueittain. Seuraavassa yhden koulukunnan mukainen versio pelin säännöistä. Keinupolttopallo tunnetaan myös nimillä "keinupersis, keinupolttis", "keinupehvis", "persis", "keinumatti", keinis, "keinupallo", "kiikkupallo" ja "kiikkis sekä kiikkupolttis."


title: Keinupolttopallo

text: Yksi pelaajista on "jäänyt" ja heittää noin 3-7 metrin päässä keinusta "viivalta" palloa. Muut pelaajat ovat keinuissa, yleensä heitä on kaksi tai kolme, mutta isommat keinukehikot mahdollistavat myös useamman keinussaolijan. Pelissä voi olla myös "takamies", joka avustaa heittäjää "takaviivalla" palauttaen pallon hänelle. Jos näin sovitaan, "takamies" voi myös heittää keinuissa olevia. Säännöistä riippuen "takamies" ei saa polttaa suoralla heitolla, vaan heittämällä pallon keinun yläpalkin yli. "Takaviivaa" ei tässä tapauksessa ole. Pallon saa heittää haluamastaan paikasta keinun takaa. "Etumiehen" siirtyessä takaisin keinuun "takamies" siirtyy "etumieheksi" ja keinusta tuleva "takamieheksi".


title: Keinupolttopallo

text: Pelin tarkoituksena on osua pallolla keinussa olevaa pelaajaa polven yläpuolelle, pää pois lukien, jolloin pelaaja "jää", eli siirtyy heittäjäksi ja heittäjä pääsee keinuihin. "Jäädä" voi myös muilla tavoilla. Tämä tapahtuu muun muassa jos heittäjä saa "kopin" eli ottaa keinujan potkaiseman tai puskeman pallon suoraan ilmasta kiinni tai huutaa viivalla "irti", kun keinujan jalat koskevat maata, painaen samalla pallon maata vasten. Myös kahdesta "puokista" eli yhden pompun jälkeen kiinniotetusta palautuksesta keinuja "jää". Polttajan täytyy polttaa kaikkia eikä saa polttaa vain tiettyä pelaajia.


title: Keinupolttopallo

text: Oleellisena osana peliä pelaajat yrittävät potkaista pallon niin kauas keinuista, että ehtivät juosta tietyn maamerkin luokse ja takaisin. Maamerkkien kierrolla voi kerätä "armoreita" (tai "armis" tai "amppi") eli "henkiä" ja "jäänyrkkejä" (tai "rautakäsiä"), joilla voi heittää pallon, jos sen saa suoraan ilmasta kiinni. Maamerkkejä voi olla useampia, ja enemmän "armiksia" sisältävät kohteet voivat sijaita luonnollisesti kauempana keinuista. Jos kiertää monta armista, sitä kutsutaan yleensä lenkiksi. Riippuen kentästä ja säännöistä perille saa mahdollisesti myös jäädä ja odottaa seuraavaa tilaisuutta paluuseen keinujen luokse. Säännöistä riippuen potkaista saa myös keinujen taakse, ja takamiehellä on (tai ei ole) oikeus polttaa. Palattuaan onnistuneesti keinuille, pelaaja pystyy "armiksien" avulla jatkamaan keinuissa, vaikka "jäisikin". "Armiksien" samanaikaiselle määrälle voidaan asettaa yläraja. Yhteen "armikseen" voidaan vaatia useampi "juoksu" maamerkillä.


title: Keinupolttopallo

text: Saatuaan pallon kiinni keinussaolijan potkusta, heittäjä voi joidenkin sääntöjen alaisuudessa huutaa "stoi", jonka jälkeen hän saa heittää palloa tästä paikasta. Täten heittäjä pääsee lähemmäs keinujia kuin ollessaan viivalla. "Stoi" ei aina kuitenkaan ole käytössä, ja joskus "stoin" saa huutaa vain kerran peräkkäin. Pehmiksessä sääntötulkinnoista voi aina valittaa. Erityisen lisämausteen peliin tuovatkin eroavat mielipiteet säännöistä sekä niiden tulkinnasta ja tästä aiheutuvat kiistatilanteet.


title: Keinupolttopallo

text: Hökkelipallo eli hökkis on keinupolttopallon variaatio, jota pelataan keinujen sijaan esimerkiksi kiipeilytelineellä tai liukumäessä. Kaikki pelialueella olevat rakennelmat voivat olla mukana. Hökkiksessä palloa voidaan heittää siitä kohtaa, johon se jäi edellisellä heitolla. Hökkiksen suojissa olevia pelaajia on nimittäin vaikeampi jättää.


title: Khoros

text: Khoros ( eli tanssijaryhmä, kuoro) oli joukkue, joka tanssi ja lauloi kreikkalaisten uskonnollisissa (esimerkiksi Dionysia) ja muissa juhlissa juhlayleisön edessä. Näistä tansseista ja lauluista kehittyi erityinen taidemuoto, ns. kuorolyriikka. Kreikkalaisen khoroksen laulu (khoroslaulu tai kuorolaulu) oli yksiääninen. Säestyksenä oli kitharan- tai huilunsoitto.


title: Khoros

text: Khoros voi tarkoittaa myös kreikkalaisten näytelmien kuoroa. Nimellä koregi () puolestaan kutsutaan joko kuoron johtajaa tai henkilöä, joka kustansi kuoron harjoittamisen ja näyttämövarusteet. Esimerkiksi Ateenassa näytelmäjuhlien kustannuksiin osallistuminen oli säädetty varakkaiden kansalaisten velvollisuudeksi.


title: Dionysios Areopagita

text: Dionysios Areopagita () oli Ateenan areiopagin neuvoston jäsen ensimmäisellä vuosisadalla. "Apostolien tekojen" mukaan hän kääntyi kristityksi apostoli Paavalin vaikutuksesta. Eusebios lainaa Dionysios Korinttolaista ja kertoo, että tästä Dionysios Areopagitasta tuli sittemmin Ateenan piispa.


title: Dionysios Areopagita

text: 400-500-lukujen vaihteessa syntyi kristillisen mystiikan teologian tärkeitä kirjoituksia, joiden kirjoittaja esiintyi nimellä Dionysios Areopagita. Hänestä käytetään usein nimitystä Pseudo-Dionysios Areopagita, koska kyseessä on pseudonyymi.


title: Dionysios Areopagita

text: Dionysioksen nimellä tunnetaan myös Galliassa 200-luvulla marttyroitunut piispa Dionysios.


title: Dionysios Areopagita

text: Pariisin pyhän Dionysioksen luostarin apotti Hilduin käänsi Pseudo-Dionysioksen kirjoituskokoelman kreikasta latinaksi 800-luvulla ja yhdisti virheellisesti identiteetit yhteen persoonaan. Niinpä keskiajalla nämä neljä eri lähteistä nousevaa identiteettiä – "Apostolien tekojen" Dionysios Areopagita, Eusebioksen Dionysios Ateenalainen, marttyyri Dionysios ja Pseudo-Dionysios Areopagita – yhdistettiin yhdeksi ja samaksi persoonaksi; Dionysioksen katsottiin kääntyneen Paavalin saarnan vaikutuksesta, tulleen Ateenan piispaksi, kirjoittaneen edellä mainitut mystiikan teologian tekstit ja tämän jälkeen kuolleen marttyyrina Pariisissa.


title: Vipunosto

text: Vipunosto ("vipari") on lihaskuntoharjoite, jossa käsi ja käsivarsi liikkuvat kaaressa ja kyynärpäätä pidetään koko ajan samassa kulmassa. Vipunostoja käytetään ylävartalon lihaksien harjoittamiseen. Vipunostoissa käytetään vähemmän painoja, kuin samoille lihasryhmille käytettävissä työntöliikkeissä, eli pystypunnerruksessa ja penkkipunnerruksessa.


title: Vipunosto

text: Vipunostoja voi tehdä millä tahansa painolla, jota voi pitää yhdessä kädessä. Yksinkertaisin väline, jolla voi liikettä tehdä, on käsipaino, mutta liikettä voi tehdä myös alataljalla.