title: Eläinfantasia

text: Eläinfantasia on fantasiakirjallisuuden alalaji, jossa tarinan päähenkilöt ovat eläimiä, joilla on usein oma pitkälle kehittynyt kulttuurinsa. Esimerkiksi Richard Adamsin "Ruohometsän kansa" -kirjoissa kaniineilla on monimutkaisia myyttisiä tarinoita sankareista. Selitetyn fantasian tavoin tämä lajityyppi on toisinaan hyvin lähellä satuja. Esimerkkinä eläinfantasiasta voisi mahdollisesti pitää Brian Jacquesin "Redwallin tarua" sekä Lontoon tienoilla sijoittuvaa Deptfordin hiiristä kertovia Pimeyden kutsu, Kristallivankila ja Tilinteon hetki.


title: Käänteis- ja rinnakkaismaailma

text:
Käänteis- ja rinnakkaismaailmat ovat suosittuja aiheita fantasiakirjallisuudessa ja tieteiskirjallisuudessa. Ne ovat vaihtoehtoisia todellisuuksia, joihin siirrytään yleensä jonkinlaisen portin kautta. Juuri siirtyminen nimenomaan toiseen maailmaan erottaa tämän aikafantasiasta.
"Rinnakkaismaailmat" ovat päällekkäisiä tai limittäisiä maailmoja. Philip Pullmanin Universumien tomu -trilogiassa portti maailmojen väliin leikataan ilmaan tietyllä veitsellä.
"Käänteismaailmassa" meille tutut asiat käännetään päälaelleen. K. A. Applegaten Everworld -sarjassa eivät esimerkiksi päde edes fysiikan lait.


title: Matala fantasia

text: Matala fantasia () on nimitys, jota käytetään useista fantasiakirjallisuuden alalajeista. Sille on useita häilyviä ja jopa osin ristiriitaisia määritelmiä. Yleensä termiä käytetään kuvaamaan fantasiakirjallisuutta, jossa taikuutta ja yliluonnollisia ilmiöitä esiintyy varsin vähän. Toinen määritelmä termille on fantasiakirjallisuus, jossa taikuus tai muut yliluonnolliset tapahtumat sijoittuvat reaalimaailmaan erillisen fantasiamaailman sijaan. Yhteistä useimmille määritelmille on myös selvä vastakkainasettelu "matalan fantasian" ja paremmin määritellyn "korkean fantasian" välillä.


title: Korkea fantasia

text: Korkea fantasia on fantasiakirjallisuuden alalaji, jossa tarina sijoittuu kokonaan tai suurimmaksi osaksi kuvitteelliseen maailmaan.


title: Korkea fantasia

text: Korkea fantasia eroaa matalasta fantasiasta, jossa fantasiaelementit sijoittuvat tuttuun reaalimaailmaan. Joskus termiä kuitenkin käytetään toisessa merkityksessä eli kun halutaan tehdä ero yliluonnollisten elementtien määrässä. Korkean fantasian yliluonnollisten elementtien määrä on suuri, kun taas matala fantasia on arkisempaa, eivätkä esimerkiksi taruolennot ole kovin yleisiä.


title: Korkea fantasia

text: Korkean ja matalan fantasian välimuodoksi on määritelty "kahden maailman fantasia" eli "avoimen maailman fantasia". Sellaisissa tarinoissa tunnetun todellisuuden ja fantasiamaailman välillä on jokin kulkureitti, esimerkkinä J. K. Rowlingin "Harry Potter" -kirjat.


title: Korkea fantasia

text: Eeppinen fantasia edustaa laveaa eli eeppistä kerrontaa, jossa tapahtumat vyöryvät eteenpäin mahtipontisesti. Tarinat ovat pitkiä ja monipolvisia, ja niiden keskeinen teema on yleensä taistelu yliluonnollista pahuutta vastaan. Kertomukset sijoittuvat tarumaiseen menneisyyteen ja myyttisiin maihin, joissa taikuuden käyttö on yleistä. Yleensä teokset ovat pitkiä kirjasarjoja.


title: Korkea fantasia

text: Eeppiselle fantasialle ovat tyypillisiä pikkutarkasti luodut kuvitteelliset maailmat, joilla on oma historiansa, mytologiansa, kasvi- ja eläinkuntansa ja jopa pitkälle kehitellyt kuvitteelliset kielet. Näitä maailmoja kansoittavat monenlaiset taruolennot, kuten lohikäärmeet, kääpiöt, haltiat ja peikot. Tällaiseen erityisesti anglosaksiseen populaariin fantasiaan viitataan myös nimellä "tolkienlainen fantasia" J. R. R. Tolkienin mukaan.


title: Korkea fantasia

text: Lajin kaavojen mielikuvituksettomaan käyttöön saatetaan viitata "tusinafantasiana".Seikkailufantasia tuli Suomessa lopullisesti tunnetuksi 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Viihteellisen fantasian keskeiseksi muodoksi tuli viihteellinen roolipelifantasia, fantasiaromaanit, joita tehdään samoihin fantasiamaailmoihin sijoittuvien roolipelien pohjalta. Roolipelifantasia tuli Suomeen, kun Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin "Dragonlance"-kirjoja alettiin kääntää vuonna 1990.


title: Korkea fantasia

text: Fantasiakirjallisuus koki 1990-luvun alkupuolella Suomessa suuren noususuhdanteen. Otava, Jalava ja Karisto julkaisivat ajan fantasiakirjallisuudelle ominaista eeppistä fantasiaa eli pitkiä, samaan maailmaan sijoitettuja teossarjoja. Yhdysvaltalaisen David Eddingsin "Belgarionin taru" suomennettiin 1991–1993. 1990-luvun jälkipuoliskolla suomennettiin runsaasti muutakin viihdefantasiaa, kuten Terry Brooksin, Robert Jordanin ja Tad Williamsin fantasiasarjoja.


title: Son House

text: Son House, oik. Edward James House Junior (21. maaliskuuta 1902 – 19. lokakuuta 1988) oli yhdysvaltalainen blues-laulaja ja -kitaristi. 1960-luvulta alkaen House on saanut ihailijoita myös valkoisten bluesin ystävien keskuudesta, ja hänet luetaan nykyään delta bluesin arvostetuimpiin hahmoihin.


title: Son House

text: Son Housen syntymäajasta ei ole tarkkaa tietoa. Kaikki viralliset todistukset ilmoittavat syntymäajaksi vuoden 1902, mutta House itse antoi toisenlaista tietoa asiasta: hän sanoi olleensa keski-ikäinen ensimmäisen maailmansodan aikoihin, 79-vuotias vuonna 1965, ja syntyneensä vuonna 1886. House oli keskimmäinen kolmesta veljeksestä Mississippin Rivertonissa eläneessä perheessä. Housen vanhemmat erosivat ja seitsemän tai kahdeksan vanhana hän seurasi äitiään Louisianan Tallulahiin. House päätti jo nuorena tulla baptisti-kirkon saarnamieheksi aloittaen saarnaajan uransa vain 15 vuoden ikäisenä. House viehättyi blues-musiikista siitä huolimatta, että kirkko piti sitä syntinä. Niinpä hän alkoi opetella soittamaan kitaraa noin 25-vuotiaana Willie Wilson -nimisen muusikon inspiroimana.


title: Son House

text: House soitti monien aikansa muiden kuuluisien blues-muusikoiden kuten Charley Pattonin, Willie Brownin ja Robert Johnsonin kanssa. House joutui Parchman Farmiksi kutsuttuun vankilaan ammuttuaan miehen. House väitti tehneensä teon itsepuolustukseksi, ja pääsikin vanhempiensa vetoomuksesta vapaaksi jo kahden vuoden vankeuden jälkeen. House levytti Paramount Recordsille vuonna 1930 kolme kaksiosaista kappaletta ("My Black Mama", "Preachin' the Blues" ja "Dry Spell Blues"), jotka jaettiin kukin savikiekon kahdelle puolelle, sekä neljännen singlen "Clarksdale Moan" / "Mississippi Country Farm Blues" ja julkaisemattoman "Walking Bluesin". Seuraavan kerran hän nauhoitti vuosina 1940 ja 1941, tällä kertaa kongressin kirjastoon kulttuuriaarteita tallentaneelle tutkija Alan Lomaxille.


title: Son House

text: Son Housen vuoden 1930 levytysten alkuperäiset savikiekot ovat blueskeräilijöiden arvostetuimpia tavaroita ja vain kahdeksan levyn arvioidaan säilyneen. "Clarksdale Moan" -single löydettiin uudestaan vasta vuonna 2005. 1930 vuoden nauhoitukset eivät ole ääneltään kovin hyvälaatuisia, mutta House esiintyy niissä hyvin antaumuksellisesti. Vuosien 1940 ja 1941 levytyksissä on mukana myös muita muusikoita. Nämä tutkija Lomaxin tekemät tallenteet, 19 laulua, ovat pituudeltaan muista tuon ajan kappaleista poiketen parhaimmillaan kuuden minuutin pituisia, koska niitä ei tallennettu savikiekkoja ajatellen. Housen 1960-lukua edeltävät nauhoitukset mahtuvat kokonaisuudessaan yhdelle CD-levylle.


title: Son House

text: 1960-luvulla monet valkoiset kiinnostuivat bluesista, ja tunnetun Canned Heat -nimisen blues-rock-yhtyeen jäsenet "löysivät" Son Housen uudestaan. House oli ollut töissä New Yorkin rautateillä ja sanoi, ettei hän ollut koskenutkaan kitaraan vuosikausiin. Canned Heatin jäsenet, jotka olivat kuunnelleet hänen vanhoja levyjään, opettivat Houselle, miten hän itse oli soittanut aiemmin. Näin House alkoi taas soittaa ja laulaa bluesia. Hän levytti CBS -yhtiölle ja esiintyi erilaisilla festivaaleilla. Vuosina 1967 ja 1970 House teki Euroopan kiertueet, joiden yhteydessä hän esiintyi myös Suomessa.


title: Son House

text: House lopetti esiintymiset vuonna 1974 terveytensä heikkenemisen takia, ja muutti Michiganin Detroitiin, jossa hän eli kunnes kuoli kurkunpään syöpään vuonna 1988. House haudattiin Mt. Hazelin hautausmaalle, jonne Detroitin blues-musiikin kuuntelijat myös pystytyttivät monumentin. House ehti olla pitkän elämänsä aikana naimisissa viidesti.


title: Son House

text: Son Housen vahvoihin rytmeihin perustuvaa soittotyyliä on pidetty varsin innovatiivisena. House käytti usein slide-putkea soittaessaan ja hänen laulutyylinsä väitetään saaneen vaikutteita tavasta, jolla vangit lauloivat aikansa kuluiksi vankiloissa. Verrattuna muiden delta blues -artistien musiikkiin Son Housen musiikki sopii tyyliltään varsin hyvin tanssin säestykseksi meluisaan kapakkaympäristöön.


title: Son House

text: House oli itse tärkeä vaikutteiden lähde monille myöhemmille blues-muusikoille, kuten Robert Johnsonille ja Muddy Watersille. House oli aikoinaan itse naureskellut nuorelle Johnsonille tämän vasta opetellessa soittamaan kitaraa, mutta myöhemmin hän ei voinut kuin hämmästellä Johnsonin taidokasta soittoa. House oli myöhemmin tarinoillaan luomassa myyttistä kuvaa Robert Johnsonista. Kaveruudesta huolimatta delta blues -muusikoiden keskuudessa käytiin myös kovaa kilpailua, ja kun House 1960-luvulla solmi levytyssopimuksen, hän joi lasin Johnsonin kuolemalle (ilmeisesti huumorimielessä).


title: Elina Knihtilä

text: Mari Elina Knihtilä (s. 6. kesäkuuta 1971 Valkeala) on suomalainen näyttelijä. Hän toimii Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyön professorina vuosina 2013–2018.


title: Elina Knihtilä

text: Knihtilä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1990 ja teatteritaiteen maisteriksi vuonna 1996 Teatterikorkeakoulun näyttelijäntyön linjalta. Hän on näytellyt monia teatterirooleja muun muassa Q-teatterissa, Suomen Kansallisteatterissa ja Ryhmäteatterissa sekä useissa elokuva- ja televisiotuotannoissa.


title: Elina Knihtilä

text: Knihtilä sai Jussi-palkinnon parhaasta naissivuosasta elokuvassa "Putoavia enkeleitä" vuonna 2008 ja naispääosasta elokuvassa "Hyvä poika" vuonna 2012. Knihtilä esiintyi myös Jani Volasen ohjaamassa Ranuan kummit -tv-sarjassa, joka sai Venla-palkinnon vuonna 2006. Yhteensä Knihtilä on palkittu kolmella Venlalla.


title: Elina Knihtilä

text: Knihtilä valittiin huhtikuussa 2016 WIFT (Women in Film & Television Finland) ry:n puheenjohtajaksi. Yhdistys ajaa näyttelijöiden tasa-arvoa.


title: Elina Knihtilä

text: Knihtilän avopuoliso on näyttelijä Tommi Korpela. Heillä on vuonna 1997 syntynyt poika.


title: Tommi Korpela

text: Tommi Petteri Korpela (s. 23. elokuuta 1968 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.


title: Tommi Korpela

text: Korpela valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1995. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Nortia" (1996), "Remontti" (2003) ja "Firma" (2005) sekä useissa teatterirooleissa muun muassa Q-teatterissa. Hän kuuluu myös Julmahuvi-ryhmään, jonka merkittävin tuotanto on satiiriset sketsisarjat "Studio Julmahuvi" (1998) ja "Ihmebantu" (2009). Hänen ensimmäinen elokuvapääosansa oli Peter Lindholmin elokuvassa "Isältä pojalle" (1996). Seuraavaa varsinaista valkokangaspääosaa Korpela sai odottaa vuoteen 2007 asti. Silloin elokuvateattereihin tuli Aleksi Salmenperän miesprostituoidusta kertova "Miehen työ". Korpela esiintyi lisäksi Lauri Törhösen elokuvassa "Raja 1918" sekä Dome Karukosken toisessa pitkässä ohjauksessa "Tummien perhosten koti". Korpela on myös ollut dubbaamassa animaatioelokuvia, joista mainittakoot "Autot" (2006), "Horton" (2008) ja "Autot 2" (2011).


title: Tommi Korpela

text: Korpela sai ensimmäisen Jussi-palkintonsa vuonna 2008 parhaasta miespääosasta elokuvassa "Miehen työ," toisen elokuvasta "Putoavia enkeleitä" vuonna 2009 ja kolmannen elokuvasta "Häiriötekijä" vuonna 2016. Yhtä moneen pääosa-Jussiin ovat yltäneet ennen häntä ainoastaan Lasse Pöysti ja Tauno Palo.


title: Tommi Korpela

text: Korpela elää avoliitossa näyttelijä Elina Knihtilän kanssa Helsingissä, ja heillä on vuonna 1997 syntynyt poika.


title: Tommi Korpela

text: ¹ myös käsikirjoittajana


title: Delta blues

text: Delta blues on bluesmusiikin varhaisimpia tyylejä. Käsite viittaa Mississippijoen laajaan suistoalueeseen ("delta" tarkoittaa suistoa, tosin termissä "delta blues" deltalla ei tarkoiteta varsinaisesti suistoa, vaan Memphisin eteläpuolelle Mississippin ja valtatie 55:n väliin jäävää kolmionmuotoista aluetta). Alue ulottuu Tennesseen Memphisistä aina Mississippin osavaltion Vicksburgiin asti. Kaikkia näitä paikannimiä kuulee usein delta blues -kappaleiden sanoituksissa. Delta bluesia nauhoitettiin ensimmäisen kerran 1920-luvun lopulla. Musiikin keskeisiä soittimia olivat huuliharppu sekä kitara, jota soitettiin usein slide-putkella. Laulu oli usein emotionaalista ja sävyltään surullista. Usein musiikkia esitti vain yksi ihminen, mutta myös yhtyeet ovat mahdollisia. Yhtyeessä mukana voi olla kitaran ja huuliharpun lisäksi esimerkiksi rummut, pystybasso ja joskus myös viulu. Musiikin tyyli vaihteli hieman alueittain.


title: Delta blues

text: Musiikintutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen siitä, eroaako delta blues selvästi tuon alueen ulkopuolisesta bluesista. Harmoniselta rakenteeltaan delta blues ei eroa muiden alueiden bluesista. Musiikin tyylin määrittely alueen mukaan on muutenkin hankalaa tässä tapauksessa, koska monet Mississippin suistoalueelta kotoisin olevat muusikot olivat paenneet alueelta tuolloin vielä varsin sortavaa plantaasijärjestelmää, jossa ihmiset joutuivat työskentelemään henkensä pitimiksi varsin kurjissa oloissa. Delta blues on osittain päällekkäinen käsitteen ”country blues” kanssa. Käytännössä vanhasta maaseudun akustisesta bluesista puhuttaessa viitataan usein nimenomaan delta bluesiin, koska tunnetuimmat artistit olivat kotoisin tuolta alueelta tai muualta Mississippistä.


title: Delta blues

text: Tyylin isänä on usein mainittu Son House (1902–1988) tai Charlie Patton (1891–1934). Heidän ohellaan tunnetuimmat tyylin edustajat ovat Robert Johnson ja Skip James (joka itse asiassa eli Bentoniassa, suistoalueen ulkopuolella). Samoin bluesin tunnetuimpiin artisteihin kuuluvien Muddy Watersin ja John Lee Hookerin varhaisimmat nauhoitukset ovat lähellä delta bluesia. Myös Howlin’ Wolf liikkui nuoruudessaan alueella ja tunsi henkilökohtaisesti esimerkiksi Robert Johnsonin.


title: Delta blues

text: Muita delta blues -artisteja ovat Willie Brown, R. L. Burnside, Sam Chatmon, Mike Cross, Big Boy Crudup, David Honeyboy Edwards, T-Model Ford, Earl Hooker, Mississippi John Hurt, Tommy Johnson, Robert Lockwood Jr., Tommy McClennan, Fred McDowell, Paul Pena, Johnny Shines, Sunnyland Slim, Geechie Temple, Houndog Taylor, Bukka White, Big Joe Williams, Elmo Williams ja James Cotton.


title: Kasvihuonekaasu

text: Kasvihuonekaasu on kaasu, joka ilmakehässä ollessaan päästää lähes kaiken auringonsäteilyn lävitseen, mutta absorboi suuren osan Maan pinnalta lähtevästä lämpösäteilystä aiheuttaen kasvihuoneilmiön. Kasvihuonekaasujen vaikutuksesta Maan pinnan lämpötila on huomattavasti korkeampi kuin se olisi ilman niitä. Maassa merkittävimmät kasvihuonekaasut ovat vesihöyry, joka aiheuttaa noin 36–70 % kasvihuoneilmiöstä (pilvet eivät sisälly lukuun); hiilidioksidi (CO), joka aiheuttaa 9–26 %; metaani (CH), joka aiheuttaa 4–9 %, sekä troposfäärin otsoni (O), joka aiheuttaa 3–7 %. Typpioksiduuli (NO) on ilmastovaikutukseltaan ihmiskunnan neljänneksi merkittävin kasvihuonekaasu, joka aiheuttaa 6 % ihmisperäisten kasvihuonekaasujen ilmastoa lämmittävästä vaikutuksesta. Kasvihuonekaasujen viipymisaika ilmakehässä vaihtelee muutamasta päivästä (vesihöyry) satoihin vuosiin (hiilidioksidi).


title: Kasvihuonekaasu

text: Kasvihuonekaasuille on yhteistä, että niiden molekyyleissä on vähintään kolme atomia. Tällaisilla molekyyleillä on useampia mahdollisia värähtelytapoja, minkä vuoksi ne voivat absorboida useita eri infrapunasäteilyn taajuuksia. Tämän vuoksi esimerkiksi kaksiatomiset typpi (N) ja happi (O) eivät toimi kasvihuonekaasuina. Mitä enemmän kaasumolekyylissä on atomeja, sitä enemmän sillä on mahdollisia värähtelytapoja ja sitä voimakkaampi on yleensä myös kaasun kasvihuonevaikutus. Niinpä esimerkiksi metaani (CH) on selvästi voimakkaampi kasvihuonekaasu kuin hiilidioksidi (CO).


title: Kasvihuonekaasu

text: Ilmakehän pitkäikäisten kasvihuonekaasujen pitoisuus oli vuonna 2005 460 ppmCOe (= 460 miljoonasosaa hiilidioksidiekvivalenttia). Ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuus nousee ihmisen toimien vuoksi jatkuvasti kiihtyvällä vauhdilla. Vuotuinen kasvuvauhti on tällä hetkellä kaksi miljoonasosaa vuodessa. Nykyisellä menolla ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuus tulee lähes kolminkertaistumaan verrattuna nykytasoon tasolle 1 250 ppm.


title: Kasvihuonekaasu

text: Hiilidioksidipitoisuudet ilmakehässä ovat lisääntyneet 31 % ja metaanipitoisuudet 149 % esiteollisiin tasoihin nähden vuoden 1750 jälkeen. Nämä lukemat ovat merkittävästi korkeampia kuin kertaakaan aiemmin 650 000 vuoteen, mikä on pääteltävissä luotettavasti jäätiköiltä syväkairatuista näytteistä. Noin kolme neljäsosaa ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä viimeisten 20 vuoden aikana johtuu fossiilisten polttoaineiden käytöstä. Muut ihmisperäiset päästöt ovat pääasiassa seurausta maankäytöstä, erityisesti metsän hävityksestä.


title: Kasvihuonekaasu

text: Japanin avaruusjärjestö JAXA laukaisi 23. tammikuuta 2009 ensimmäisen erityisesti kasvihuonekaasuja mittaavan satelliitin, "Ibukin" (tunnettu myös nimellä "GOSAT").


title: Kasvihuonekaasu

text: Vesihöyryn arvioidaan aiheuttavan kasvihuoneilmiöstä noin 36–70 %. Vesihöyryn elinikä ilmakehässä on kuitenkin todella lyhyt, noin 7–10 päivää. Ihminen ei toiminnallaan suoraan lisää ilmakehän vesihöyrypitoisuutta, vaikka pitoisuudet voivat muuttua ilmaston lämpenemisen seurauksena. Lentoliikenteen yläilmakehään päästämällä vesihöyryllä on kuitenkin huomattava ilmastoa lämmittävä vaikutus.


title: Kasvihuonekaasu

text: Tärkein ihmisen tuottama kasvihuonekaasu on hiilidioksidi CO. Suomen kasvihuonekaasupäästöistä 86 % muodostuu hiilidioksidista. Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on noussut tarkkojen mittausten aloittamisesta lähtien kiihtyvästi ollen nyt noin 2,2 miljoonasosaa (ppm) vuodessa saavuttaen pitoisuuden 400 ppm vuonna 2016. Tämä on noin 43 % lisäys esiteolliseen aikaan nähden, jolloin hiilidioksidipitoisuus oli noin 280 ppm. Epäsuorien geologisten todisteiden perusteella uskotaan, että hiilidioksidipitoisuudet ovat olleet nykytasolla viimeksi Plioseenikaudella 5-3 miljoonaa vuotta sitten.


title: Kasvihuonekaasu

text: Erityisesti fossiilisten polttoaineiden polttaminen lisää ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Myös maataloudella ja trooppisten metsien tuhoamisella sekä sementti- ja lannoiteteollisuudella on osuutensa asiaan. Vuotuiset hiilidioksidipäästöt ovat kasvaneet vuoden 1990 noin 23,5 gigatonnista vuosien 2000–2005 noin 26,4 gigatonniin, minkä seurauksena ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on noussut keskimäärin 1,4 ppm vuodessa.


title: Kasvihuonekaasu

text: Osa vapautuneesta hiilidioksidista sitoutuu valtamerten eliöihin sekä pohjoisen havumetsävyöhykkeen ja lauhkean vyöhykkeen metsien kasvuun. Metsän hävitys muualla maailmassa vapauttaa kuitenkin puuston sitomaa määrää enemmän hiilidioksidia.


title: Kasvihuonekaasu

text: Kestävät puutuotteet, kuten rakennukset, sitovat pieniä määriä hiiltä elinkaarensa ajan. Pitkällä ajalla hiilidioksidi sitoutuu myös tiettyihin kivilajeihin muodostaen karbonaatteja (ns. laattatektoniikka). Hiilen määrä maapallolla on vakio, joten ilman hiilidioksidipitoisuuden lisääntyminen johtuu siitä, että hiiltä siirtyy maapallon kivikehästä sen ilmakehään.


title: Kasvihuonekaasu

text: Typpioksiduuli (NO) on ilmastovaikutuksella mitattuna Suomen toiseksi yleisin kasvihuonekaasu, joka muodostaa 8 % Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Typpioksiduulin ilmakehää lämmittävä vaikutus on noin 300 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin (CO). Maatalous on ylivoimaisesti merkittävin typpioksiduulin lähde yli 80 % osuudellaan.


title: Kasvihuonekaasu

text: Typpioksiduulia muodostuu maaperässä nitraattien hajotessa. Suurimmat hehtaarikohtaiset typpioksiduulipäästöt syntyvät maanviljelyskäytössä olevilla ja metsitetyillä turvepelloilla. Typpioksiduulipäästöjä syntyy myös typpilannoitteiden valmistuksesta ja käytöstä sekä kotieläinten lannasta. Lisäksi energian tuotannosta ja katalysaattoriajoneuvojen käytöstä syntyy jonkin verran typpioksiduulipäästöjä.


title: Kasvihuonekaasu

text: Metaani (CH) on kasvihuonevaikutukseltaan Suomen kolmanneksi yleisin kasvihuonekaasu. Metaanin osuus Suomen kasvihuonekaasupäästöistä on 6 %. Metaanin elinikä ilmakehässä on vain noin 12 vuotta.


title: Kasvihuonekaasu

text: Metaania tuottavat suurimmaksi osaksi eläimet, mutta sitä syntyy myös kaikkialla, missä bakteerit hajottavat orgaanista ainesta hapettomassa tilassa, esimerkiksi soilla ja muilla kosteikoilla. Ihmisten tuottamaa metaania tulee karjanhoidosta, kaatopaikoilta ja riisiviljelmiltä, missä eloperäiset materiaalit mädäntyessään erittävät sitä. Lisäksi metaania pääsee ilmoille runsaasti fossiilisten polttoaineiden tuotannon ja kuljetusten yhteydessä.


title: Kasvihuonekaasu

text: Metaania hajottavat maaperän pintaosassa elävät pieneliöt ja ilmakehän hydroksyyli-ionit. Hiilimonoksidi eli häkä (CO) tuhoaa tehokkaasti hydroksyyli-ioneja ja heikentää näin ilmakehän kykyä hajottaa metaania. Liikenteen tuottama häkä siis ikään kuin kiertoteitse vaikuttaa vahvistavasti kasvihuoneilmiöön.


title: Kasvihuonekaasu

text: CFC-yhdisteet eli kloorista (, Cl), fluorista (, F) ja hiilestä (, C) muodostuneet freonimolekyylit tuhoavat erityisesti yläilmakehän otsonikerrosta (O), joka rikkouduttuaan päästää maahan enemmän auringon haitallista säteilyä (katso UV-säteily) ja näin ollen lisää lämpöä maapallolla.


title: Kasvihuonekaasu

text: CFC-yhdisteet keksittiin korvaamaan jäähdytyslaitteissa siihen asti käytettyjä rikkidioksidia (SO) ja ammoniakkia (NH), koska ne olivat myrkyllisyydellään aiheuttaneet useita ihmisuhreja. Aluksi CFC-aineita pidettiin täysin turvallisina ja vasta myöhemmin niiden vaarallisuus ilmakehälle huomattiin, sillä yksi CFC-molekyyli lämmittää ilmakehää saman verran kuin 10 000 hiilidioksidimolekyyliä.


title: Kasvihuonekaasu

text: Näitä yhdisteitä on erilaisissa jääkaapeissa. Aikaisemmin niitä käytettiin laajemmin esimerkiksi sumutinpulloissa, mutta nykyään niiden käyttö on kielletty maailmanlaajuisesti.


title: Kasvihuonekaasu

text: Otsoni (O) eroaa muista kasvihuonekaasuista siten, että sitä syntyy ilmakehässä saastepilvien reagoidessa auringonvaloon. Otsonin kasvihuonevaikutus riippuu siitä, missä osassa ilmakehää otsonia on. Stratosfäärissä eli yläilmakehässä otsonin lisääntyminen viilentää maapalloa. Troposfäärissä eli alailmakehässä otsonin lisääntyminen puolestaan lämmittää maapalloa.


title: Kasvihuonekaasu

text: Ihmisen toiminnan vuoksi syntyvän otsonin aiheuttama kokonaisnettovaikutus tunnetaan nykyisin kohtalaisen hyvin ja sen arvioidaan olevan 19 prosenttia ihmisperäisten kasvihuonekaasujen aiheuttamasta globaalista lämpenemisestä. Lentokoneiden typenoksidipäästöistä muodostuvan otsonin arvioidaan muodostavan 17-38 prosenttia lentoliikenteen ilmastoa lämmittävästä vaikutuksesta.


title: Kasvihuonekaasu

text: Lentoliikenteen typenoksidipäästöillä on huomattava ilmastoa lämmittävä vaikutus.


title: Hiekkakansa

text: Hiekkakansa eli tuskenit (joskus myös suomennettu Tuskenin ratsastajat, ) ovat George Lucasin luomassa "Tähtien sota" -elokuvamaailmassa esiintyviä kuvitteellisia älyllisiä humanoideja. Tuskenit asuvat Tatooinen aavikkoplaneetalla. Heidät on usein kuvattu hyvin väkivaltaisiksi ja raaoiksi hirviöiksi.


title: Hiekkakansa

text: Myös nimellä gaffisauva tai gaffikeppi tunnettu gaderffii on hiekkakansan yleisesti käyttämä vaarallinen teräase. Nämä käsintehdyt aseet on muovattu pakkolaskun tehneiden tähtialusten metallista. Gaderffiin rakenne on yksinkertainen. Se koostuu ontosta durateräsputkesta, jonka toiseen päähän on kiinnitetty leikkuuterä ja toiseen päähän painotettu nuija tai toinen terä. Tuskeneilla on sanonta: ”Kuka tahansa kaksikätinen voi pitää gaderffiita”. Tuskenkulttuuria kuvastaakin mainiosti se, että gaderffiita käyttämään kykenemättömät soturit jätetään kuolemaan, koska muuten he heikentäisivät klaanin muiden jäsenten eloonjäämismahdollisuuksia.


title: Jorma Uotinen

text: Jorma Leo Kalevi Uotinen (s. 28. kesäkuuta 1950 Pori) on suomalainen tanssija, laulaja ja koreografi. Hän on toiminut taiteellisena johtajana Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmässä (1987–1990), Suomen Kansallisbaletissa (1992–2001) ja Kuopio Tanssii ja Soi -festivaaleilla (2002–). Hänelle myönnettiin professorin arvonimi toukokuussa 2012.


title: Jorma Uotinen

text: Tanssijana ja koreografina Uotinen on toiminut Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1970 alkaen useissa eri tanssiryhmissä. Hän on saanut urallaan useita suomalaisia ja kansainvälisiä palkintoja sekä kunniamainintoja.


title: Jorma Uotinen

text: Makkaratehtaassa työskennellyt isä kuoli kun Jorma Uotinen oli kolmevuotias. Poika varttui Porin torin laidalla ompelijaäidin ja sisarensa hoivissa, tutustui pihoilla näyttelijöiden lapsiin ja kiinnostui teatterista. Hän sai kymmenvuotiaana roolit näytelmistä "Havukka-ahon ajattelija" ja "Täällä Pohjantähden alla". 19-vuotiaana Uotinen sairasti Guillain–Barrén oireyhtymän, joka vei häneltä puhe- ja liikuntakyvyn useiksi viikoiksi. Hän sanoo tuolloin päättäneensä, että jos tästä selviytyy hän ryhtyy tanssijaksi. Hän pääsikin Kansallisbalettiin ja jatkoi opintojaan Tukholmassa, Kööpenhaminassa ja Sveitsissä muun muassa Serge Golovinen (1924–1998) oppilaana.


title: Jorma Uotinen

text: Vuosina 1970–1976 Uotinen työskenteli Kansallisbaletissa, sitten 1976–1981 Carolyn Carlsonin johtamissa ryhmissä Groupe de Recherches Théâtrales (GRTOP) ja Teatro Danza la Fenice, mitä ajanjaksoa Uotinen pitää uransa käännekohtana. Hän on tanssinut muun muassa Pariisin oopperassa, Milanon La Scalassa, Tanskan ja Ruotsin kuninkaallisissa baleteissa ja Berliinin Staatsoper Unter den Lindenissä. Uotinen on tehnyt viitisenkymmentä koreografiaa näyttämöteoksiin erityisesti Helsingin Kaupunginteatterissa ja Suomen Kansallisoopperassa.


title: Jorma Uotinen

text: Vuonna 1985 Uotinen sai Pro Finlandia -mitalin. Vuonna 2001 Uotiselle myönnettiin Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.


title: Jorma Uotinen

text: Vuodesta 2006 lähtien Uotinen on toiminut "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman tuomarina. Kesällä 2014 hän piti Yle Puheessa keskusteluohjelmaa.


title: Jorma Uotinen

text: Uotinen on myös esiintynyt laulajana. Vuonna 1998 hän julkaisi albumin "Tunteiden taivas" ja vuonna 2006 albumin "Sentimental Secrets". Tämän lisäksi hän teki laulun Zarkus Poussan kanssa televisiosarjassa "Jokainen vieras on laulun arvoinen".


title: Jorma Uotinen

text: Uotinen on biseksuaali. Hän oli avoliitossa Helena Lindgrenin kanssa lähes 20 vuotta. He erosivat vuonna 1999.


title: Jorma Uotinen

text: Uotinen on UNICEFin hyvän tahdon lähettiläs. Vuonna 2007 hän oli ääninäyttelijänä "Rottatouille"-elokuvan suomenkielisessä versiossa ja vuonna 2009 "Möröt vastaan muukalaiset" -elokuvassa.


title: Jorma Uotinen

text: Vuonna 2018 Uotinen teki paluun tanssijana Compañía Kaari & Roni Martinin teoksessa Anna Karenina, jonka kaikki esitykset olivat loppuunmyytyjä ja joka sai kriitikoilta ylistävän vastaanoton, mm. Helsingin Sanomat totesi, että "Uotisen paluu näyttämölle on komea"


title: Britannia (provinssi)

text: Britannia oli Ison-Britannian saarella vuosina 44–410 sijainnut Rooman provinssi, joka suurimmillaan käsitti koko Englannin ja Walesin sekä osan Skotlannista.


title: Britannia (provinssi)

text: Roomalainen sotapäällikkö Julius Caesar teki Britanniaan kaksi sotaretkeä vuosina 55 ja 54 eaa. Itse hän luonnehti retkiään lähinnä rankaisu- ja tiedusteluretkiksi. Jälkimmäiseen matkaan osallistui 27 000 sotilaan osasto, joka taisteli brittien johtajaa Cassivellaunusta vastaan ja tunkeutui syvälle sisämaahan. Caesar kuitenkin hyväksyi Cassivellaunuksen rauhantarjouksen ja tämän maksaman pakkoveron, ja palasi Kanaalin yli kapinoivaan Galliaan ennen talvea.


title: Britannia (provinssi)

text: Roomalaiset palasivat valloittamaan Britanniaa vuonna 43 jaa. kun keisari Claudius lähetti saarelle päällikkö Aulus Plautiuksen komentamat neljä legioonaa. Joukot astuivat maihin Kentissä, ja Claudius liittyi heihin pian johtaakseen hyökkäystä Colchesteriin. Linnakkeen valloituksen jälkeen eteläinen brittikuningas Cartacus pakeni, minkä seurauksena brittiheimot alkoivat antautua tai liittyä roomalaisiin.


title: Britannia (provinssi)

text: Aulus Plautiusta seuranneiden maaherrojen aikana roomalaiset ottivat valvontaansa suurimman osan Etelä- ja Keski-Englannin alueesta. He pyrkivät saamaan vallattujen alueiden hallitsevat luokat puolelleen myöntämällä näille etuoikeuksia ja osoittamalla edut, joita Rooman valtakuntaan kuuluminen toisi mukanaan. Roomalaiset perustivat Britanniaan kaupunkeja ja tieverkoston, joka yhdisti satamat ja kaupungit. He tehostivat alueen maataloutta ja kaivostoimintaa. Bathiin rakennettiin kylpylöitä. Yläluokkaiset britit alkoivat käyttää latinan kieltä. Roomalaisvallan myötä saarelle tuli myös kaukaisia maahanmuuttajia omine uskontoineen.


title: Britannia (provinssi)

text: Joitain kapinoita syntyi, kuten kuningatar Boudiccan johtamien ikeenien kapina vuonna 60 tai 61. Kukistettuaan kapinan roomalaiset etenivät myös Cornwalliin ja Walesiin sekä nykyisen Skotlannin etelärajoille. Roomalaiset saavuttivat joitain voittoja syvällä Skotlannissa, mutta vähitellen heidän vaikutusvaltansa alueella heikkeni ja legioonat perääntyivät Solway–Tyne-linjalle. Sinne Hadrianus rakennutti Hadrianuksen vallin.


title: Britannia (provinssi)

text: Antoninus Piuksen aikana 140-luvulla roomalaiset rakensivat Antoninuksen vallin Hadrianuksen vallin pohjoispuolelle uudeksi rajaksi. Viimeisen vakavan yrityksen Skotlannin valloittamiseksi teki keisari Septimius Severus vuosina 208–211, mutta siitä eteenpäin Rooman valtakunnan pohjoisrajana toimi Hadrianuksen valli. Roomalaiset vaikutteet levisivät kuitenkin Skotlantiin ja aina Irlantiin asti, vaikka roomalaiset eivät Irlannissa tiettävästi koskaan käyneetkään.


title: Britannia (provinssi)

text: Syrjäisenä provinssina Britannia oli Roomalle vaikean 200-luvun aikana melko rauhaisa kuten myös 300-luvun alun. Britannia oli osa Gallian keisarikuntaa vuosina 260–274. Vuosina 287–296 Britannia irtautui taas Rooman hallinnasta kun Carausius ja hänen seuraajansa Allectus anastivat vallan.


title: Britannia (provinssi)

text: Septimius Severus oli jakanut Britannian provinssin kahdeksi uudeksi provinssiksi, Britannia Superior ja Britannia Inferior. Constantius I Chlorus jakoi Britannian 300-luvun taitteessa neljään eri provinssiin: Maxima Caesariensis, Britannia Prima, Flavia Caesariensis ja Britannia Secunda. Diocletianuksen uudessa järjestelmässä Britanniasta tuli myös yksi kahdestatoista "diokeesista".


title: Britannia (provinssi)

text: Germaaniset merirosvot alkoivat vaivata Britannian eteläistä rannikkoa vakavammin 300-luvun puolivälistä alkaen. Vuonna 367 Britanniaan hyökkäsivät yhtä aikaa Irlannin skotit, Skotlannin piktit sekä anglosaksiset merirosvot. Roomalaisvalta toipui hyökkäyksistä osittain, mutta paine jatkui. Roomalaiset vetäytyivät Britanniasta lopullisesti vuonna 410. Saaren kaupungit ja talouselämä luhistuivat, mutta brittiläisen elämän roomalaistuneet piirteet säilyivät vielä pitkään.


title: Chewbacca

text: Chewbacca on yhdysvaltalaisen elokuvaohjaaja George Lucasin luoma kuvitteellinen hahmo "Tähtien sota" -elokuvissa. Chewbacca on rodultaan wookiee, pitkä ja karvaturkkinen olento Kashyyyk-planeetalta. Hän on erittäin uskollinen Han Sololle ja toimii "Millennium Falconin" toisena pilottina. "Tähtien sota" -elokuvissa Chewbaccaa esitti alun perin Peter Mayhew, kunnes "issa" pelkkänä sijaisnäyttelijänä toiminut entinen koripalloilija Joonas Suotamo korvasi hänet.


title: Chewbacca

text: Esiintyessään ensi kerran vuoden 1977 elokuvassa "Tähtien sota" Chewbacca ja Han suostuvat viemään Luke Skywalkerin, Obi-Wan Kenobin, C-3PO:n ja R2-D2:n Alderaaniin maksua vastaan. Mutta perillä he huomaavat Kuolemantähden tuhonneen Alderaanin. Avaruusaseman vetosäde vetää "Falconin" sisään. Paettuaan sieltä hän ja Han ovat ensin aikeissa lähteä omilleen, kunnes Yavinin taistelun keskellä he palaavat ja päättävät jäädä Kapinaliittoon taistelemaan Galaktista Imperiumia vastaan.


title: Chewbacca

text: "Imperiumin vastaiskussa", kolme vuotta Yavinin taistelun jälkeen, Chewbacca pakenee Hanin, Leia Organan ja C-3PO:n mukana Pilvikaupunkiin. Hanin ystävä ja kaupungin käskynhaltija Lando Calrissian kuitenkin luovuttaa heidät Imperiumille. Kun Darth Vader aikoo testata karboniittijäädytystä Hanilla, Chewbacca yrittää estää häntä, kunnes Han käskee häntä huolehtimaan Leiasta. Kun Lando päättää Hanin jäädyttämisen jälkeen vapauttaa toiset, Chewbacca on aluksi vähällä kuristaa hänet, kunnes C-3PO saa hänet lopettamaan. Myöhemmin Chewbacca lähtee Landon mukana etsimään Hania.


title: Chewbacca

text: "Jedin paluussa", vuosi Pilvikaupungin tapahtumien jälkeen, Chewbacca soluttautuu Luken, Leian ja Landon mukana Jabba the Huttin palatsiin. Chewbacca esittää palkkionmetsästäjä Boushhiksi naamioituneen Leian vankia ja myöhemmin he vapauttavat Hanin kaboniitista, mutta jäävät kiinni. Heitä viedään huvipurrella heitettäväksi sarlacc-hirviön kitaan. He kuitenkin pakenevat ja tuhoavat huvipurren ennen kuin palaavat kapinallisten luokse.


title: Chewbacca

text: Chewbacca liittyy vapaaehdoisesti Han Solon johtamaan hyökkäysjoukkoon Endorille, jonka tarkoituksena oli tuhota toisen Kuolemantähden suojageneraattori. Endorin taistelun aikana prinsessa Leia putosi kiiturinsa kyydistä ja katosi, minkä jälkeen Chewbacca, Han Solo sekä Luke Skywalker lähtivät etsimään häntä. Etsinnän aikana Chewbacca löysi ewokeiden virittämän ansan, jonka houkuttimena roikkui lihapala. Chewbacca ei ollut varovainen, joten hän otti lihapalan ja sankarit joutuivat ansaan. He kuitenkin suostuttelivat ewokit liittolaisikseen suojageneraattorin tuhoamiseen. Kuolemantähden tuhon jälkeen Chewbacca ja muut kapinalliset juhlivat voittoaan Imperiumista.


title: Chewbacca

text: Esiosatrilogian päätösosassa "" Chewbacca esiintyy lyhyesti kotiplaneetallaan Kashyyykillä. Yhdessä päällikkö Tarffulin kanssa he auttoivat jedimestari Yodaa Kloonisotien aikana. Chewbacca ja Tarfull auttoivat Yodan pakoon Kashyykiltä, kun komentaja Gree ja eräs nimeämätön kloonisotilas olivat saaneet Palpatinelta käskyn tappaa Yoda. Chewbaccan nimi mainitaan elokuvassa vasta kun Yoda kiittää häntä ennen lähtöään.


title: Chewbacca

text: Elokuvassa "" Chewbacca oli seurannut Hania takaisin salakuljettajan työhön Hanin ja Leian pojan, Benin, käännyttyä Voiman pimeälle puolelle ja tultua Kylo Reniksi. He käyttivät työssään nykyään rahtialusta nimeltä "Eravana" ja kaappasivat sillä takaisin "Millennium Falconin", joka oli varastettu heiltä vuosia sitten. Paettuaan rikollisilta, joille heillä oli velkoja, Han ja Chewbacca vievät Jakkulta paenneet Reyn, Finnin ja BB-8:n Takodanalle Maz Kanatan luokse. Ensimmäisen ritarikunnan hyökättyä planeetalle ja kidnapattua Reyn, Leian johtama Vastarinta vie heidät planeetta D’Qarille, missä he suunnittelevat ritarikunnan Tähdentappajatukikohdan tuhoamista. Chewbacca, Han ja Finn löytävät Reyn ja asentavat tukikohtaan räjähteitä. Kylo Renin surmattua Hanin raivostunut Chewbacca haavoittaa tätä ja aktivoi räjähteet. Myöhemmin hän pelastaa "Falconilla" Reyn ja Finnin tukikohdan tuhoutumiselta. Elokuvan lopussa hän ja R2-D2 vievät Reyn planeetta Ahch-Tolla sijaitsevalle saarelle, jonne Luke oli paikannettu.


title: Chewbacca

text: Elokuvassa "" Chewbacca yritti aluksi auttaa Reytä houkuttelemaan Luken palaamaan Vastarinnan avuksi, mutta Luke kieltäytyi. Luken suostuessa lopulta antamaan Reylle ainakin muutama oppitunti Voimaan liittyen, Chewbacca tutustui Ahch-Ton ympäristöön ja tutustui lintumaisiin olentoihin, porgeihin. Hän kuitenkin aluksi paahtoi nuotiolla ruuaksi kaksi niistä, mutta epäröi niiden lajitovereiden tuijottaessa häntä. Chewbacca poistui Ahch-Tolta Rey, R2-D2 sekä muutama porg mukanaan, kun Rey päätti mennä kohtaamaan Kylo Renin. Chewbacca taisteli myöhemmin "Falconilla" Craitin taistelussa ja auttoi Reytä evakuoimaan Vastarinnan eloonjääneet.


title: Chewbacca

text: Joonas Suotamo palaa näyttelemään Chewbaccaa "Tähtien sodan" jatko-osatrilogian viimeiseen elokuvaan vuonna 2019.


title: Chewbacca

text: Antologiaelokuvassa "Solo: A Star Wars Story" kerrotaan kuinka Chewbacca tapasi Hanin. Chewbacca oli suoplaneetta Mimbanilla ”peto”, jota Imperiumi piti vangittuna. Kun Han lavastettiin petturiksi, hänet heitettiin samaan häkkiin Chewbaccan kanssa, sotilaiden toivoessa, että wookiee söisi Hanin. Han osaa kuitenkin jonkin verran puhua wookieeiden kieltä, shyriiwookia, ja suostuttelee Chewbaccan auttamaan hämäämään sotilaita osana pakosuunnitelmaa. Heidät oli kuitenkin kahlittu toisiinsa, mutta he liittyvät varas Tobias Beckettin ryhmään, joka poistaa kahleet. Chewbacca auttaa Hania ja Beckettin ryhmää yrityksessä varastaa lumiplaneetta Vandor-1:stä hyperpolttoaine coaxiumia rikollisjärjestö Crimson Dawnille, mutta ryöstö epäonnistuu, joten he lähtevät ryöstämään jalostamatonta coaxiumia Kesselistä. Chewbacca kohtaa planeetalla lisää vangittuja wookieeita ja vaikka auttaa nämä pakoon, hän päättää pysyä Hanin mukana. Lando Calrissianin haavoituttua ja apupilotti L3-37:n tuhouduttua Han lentää itse "Millennium Falconin" Kesselin reitin läpi, Chewbaccan toimiessa apupilottina. Planeetta Savareenillä Beckett pettää sekä Hanin että Crimson Dawnin ja ottaa Chewbacca panttivangiksi, mutta Han pelastaa Chewbaccan ja ampuu Beckettin. Kaksikko voittaa myöhemmin "Falconin" omistajuuden Landolta ja he päättävät lähteä Tatooinelle.


title: Chewbacca

text: Vaikka Wookieet voittavat latvakaupungin taistelun kloonisotilaiden avulla, Imperiumin vallatessa planeetan heti, Chewbacca kaapataan muiden wookieeiden mukana orjaksi. Myöhemmin Han Solo pelasti Chewbaccan, ja wookiee jäi Han Sololle kiitollisuudenvelkaan ja omistaa elämänsä hänelle. Han Solo oli ennen Chewbaccan pelastamista salakuljettaja "Millennium Falconissa", joten Chewbaccastakin tuli salakuljettaja. Yhdessä he salakuljettivat ympäri galaksia.


title: Chewbacca

text: Chewbacca kuoli Yuuzan Vongien sodassa 25 vuotta Yavinin taistelun jälkeen. Chewbacca oli auttamassa evakuoimaan ihmisiä "Millennium Falconiin" sekä muihin aluksiin Sernpidalin törmäyskurssin tieltä Han Solon sekä hänen nuorimman poikansa Anakin Solon kanssa. Anakin aloitti hätänousun ennen kuin Chewbacca ehti nousta alukseen. Pelastamalla Anakin Solon hengen auttamalla hänet alukseen ennen itseään, hän kuoli murskautuessaan monen muun sernpidalilaisen kanssa, jotka eivät voineet paeta. Pitkään hänen kuolemansa jälkeen Han Solo kantoi kaunaa pojalleen sekä syytti häntä Chewbaccan kuolemasta. Kuolemansa jälkeen wookieesta tuli legenda, sekä hänelle pidettiin hautajaiset.


title: Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

text: Tämä on luettelo kivikirkoista, joita alettiin rakentaa Suomessa keskiajalla. Kirkkorakentamisen näkökulmasta Suomen keskiaika kattaa suurin piirtein ajanjakson vuodesta 1200 noin vuoteen 1560 saakka. Sen alajaksoina voidaan pitää varhaiskeskiaikaa noin 1200–1300, sydänkeskiaikaa noin 1300–1400 ja myöhäiskeskiaikaa noin 1400–1560. Suomen keskiaikaiset kivikirkot rakennettiin pääasiassa graniitista, mutta tiiltä käytettiin usein vaativaa muotoilua tarvitsevissa osissa. Kokonaan tiilisiä ovat vain Hattulan kirkko ja Turun tuomiokirkko. Nykytietämyksen mukaan kivikirkkohankkeita oli 104, ja luettelossa ovat myös ne kirkot, jotka jäivät kesken tai on myöhemmin purettu. Maakuntajaottelu perustuu historiallisiin maakuntiin. Kolme luettelon kirkoista sijaitsi nykyään Venäjälle kuuluvassa Viipurissa.


text: Taulukossa mainittu rakentamisajankohta on usein summittainen arvio, mutta jotkin kirkot on ajoitettu menetelmien kehittyessä hyvinkin tarkasti. Tiedot perustuvat suurelta osin arkeologi ja keskiajan tutkija Markus Hiekkasen ajoituksiin. Hiekkanen on 1990-luvun puolestavälistä lähtien esittänyt kivikirkoille ajoituksia, joiden mukaan kivikirkot ovat huomattavasti nuorempia kuin aikaisemmin on arvioitu. Rakentamisajankohdalla tarkoitetaan kivikirkon varhaisimpien vaiheiden rakentamista, mitä ennen samalla paikalla on sijainnut usein yksi tai useampi puukirkko. Hiekkanen on koonnut kivikirkkojen rakennuselementeistä uudenlaisen, kattavan typologian ja perustellut arvionsa vuosirengasajoituksella.


text: Hiekkanen on saanut osakseen arvostelua muun muassa Åsa Ringbomilta, joka on ajoittanut Ahvenanmaan kirkkoja suhteellisen uudella kalkkilaastimenetelmällä. Ålands kyrkor -hankkeessa on menetelmän avulla jotkin kirkot ajoitettu Hiekkasen esittämiä arvioita vanhemmiksi. Nämä arviot on myös mainittu luettelossa. Laastiajoitusmenetelmä on kuitenkin vielä kehitysasteella, eikä sitä toistaiseksi voida pitää varmana luonnontieteellisenä ajoitusmenetelmänä.


text:
S = Sakaristo
R = Runkohuone
A = Asehuone
T = Torni


text:
K = säilynyt pääosin keskiaikaisessa asussa
Kp = osittain säilynyt keskiaikaisessa asussa – muutettu tai osin purettu
p = purettu siten, että maanpäällisiä osia ei ole jäljellä
r = raunio
– = ei rakennettu kivestä keskiajalla
? = tieto on epävarma


title: Gallian keisarikunta

text: Gallian keisarikunta oli Rooman valtakunnasta 200-luvun kriisin aikana eronnut valtakunta. Keisarikunta oli olemassa vuosina 260–274. Pääasiassa siihen kuuluivat Germanian, Gallian, Britannian ja Hispanian provinssit, mutta myös Raetia oli lyhyen aikaa Gallian keisarikunnan hallussa 260-luvun alussa. Keisarikunnan nimi on keksitty vasta uudella ajalla. Aikalaiset eivät nimittäneet sitä erilliseksi valtioksi, vaan sitä pidettiin vallananastajien haltuun joutuneena Rooman valtakunnan osana.


title: Gallian keisarikunta

text: Gallienus tuli keisariksi Persian Sapor I:n kaapattua keisari Valerianuksen idässä. Kun Pannoniassa kapinoitiin, Gallienuksen täytyi lähteä Tonavalle. Tällöin Postumus jäi vastuuseen Reinistä. Jonkin ajan kuluttua Postumus kapinoi, murhasi keisarin perijän Saloninuksen ja otti haltuunsa Colonia Agrippinan.


title: Gallian keisarikunta

text: Postumus julistautui keisariksi ja siirtyi Augusta Trevevorumiin. Hän perusti oman senaatin, pretoriaanikaartin ja valitsi kaksi konsulia. Toisin kuin monet aiemmista usurpaattoreista Postumus ei edes yrittänyt saada hallintaansa koko valtakuntaa, vaan tyytyi Gallian puolustamiseen. Gallian keisarikunta onnistui pysymään neljäntoista vuoden ajan vapaana keskusvallan otteesta.


title: Gallian keisarikunta

text: Gallian keisarikunnan keisareista tiedetään vain vähän. Heidän lyötättämänsä kolikot ovat tärkeä tietolähde. Tiedossa olevat keisarit:


title: James Earl Jones

text: James Earl Jones (s. 17. tammikuuta 1931, Arkabutla, Mississippi) on amerikkalainen näyttelijä.


title: James Earl Jones

text: James Earl Jones syntyi Mississippin osavaltiossa sijaitsevassa Arkabutlan kaupungissa ja muutti perheensä kanssa 5-vuotiaana Michiganiin. Hän suoritti bachelor-tutkinnon teatteritaiteessa Michiganin yliopistossa Ann Arborissa 1953. Hän kärsi lapsena änkytyksestä, ja hänellä oli puhevaikeuksia. Nykyisin hän on tunnettu syvästä ja vaikuttavasta äänestään. Hänen ensimmäinen esiintymisensä elokuvissa oli B-52:n pommittajan Lt. Lothar Zoggin rooli Stanley Kubrickin elokuvassa "Tohtori Outolempi" vuodelta 1964. Vuonna 1981 valmistuneessa "Conan Barbaari" -elokuvassa Jones esitti pahaa Thulsa Doomia. Sittemmin Jones on usein näytellyt elokuvissa erilaisia auktoriteettihahmoja.


title: James Earl Jones

text: Jones teki Darth Vaderin uhkaavan äänen "Tähtien sota" -saagan elokuviin "", "Uusi toivo", "Imperiumin vastaisku" ja "Jedin paluu", animaatiosarjaan "Star Wars Rebels" sekä antologiaelokuvaan "Rogue One". Hänen nimensä ei kuitenkaan esiintynyt alkuperäisen "Tähtien sota" -trilogian lopputeksteissä, koska hän ei mielestään tehnyt tarpeeksi työtä ansaitakseen nimensä lopputeksteihin. Myöhemmin nimi lisättiin digitaalisesti muokattuihin uusiin versioihin. Jones ja David Prowse, joka esitti Darth Vaderia, eivät koskaan tavanneet toisiaan.


title: James Earl Jones

text: Jones tunnetaan myös Mufasan äänenä piirroselokuvassa "Leijonakuningas", ja amerikkalaisen CNN-televisiokanavan "This is CNN" -tunnuslauseen äänenä. Hän on esiintynyt myös televisiosarjoissa, teatterissa ja videopeleissä. Hän esitti kenraali Solomonia tietokonepelissä "". Hän on saanut kaksi Tony-palkintoa. James Earl Jones esiintyy myös elokuvassa "Finder's Fee". Jones on näytellyt myös kolmessa Jack Ryan -elokuvassa.


title: Herennius Etruscus

text: Quintus Herennius Etruscus Messius Decius (s. vuosien 220–230 välillä, k. kesäkuu 251) oli Rooman keisari vuonna 251. Hän oli isänsä Deciuksen kanssahallitsija. Hän kuoli taistellessaan gootteja vastaan.


title: Herennius Etruscus

text: Herenniuksen elämästä tiedetään monien muiden 200-luvun keisarien tavoin erittäin vähän. Herennius Etruscus syntyi Pannoniassa joskus vuosien 220 ja 230 välillä, kun hänen isänsä palveli siellä armeijassa. Hän kuului veljensä Hostilianuksen tavoin ylhäiseen senaattorisukuun niin kuin myös hänen äitinsä Herennia Etruscilla. Hostilianus oli kolikoista päätellen Herenniusta nuorempi.


title: Herennius Etruscus

text: Herenniuksen isä Decius kaappasi syys- tai lokakuussa 249 vallan keisari Philippus Arabsilta. Herennius siirtyi veljensä ja äitinsä kanssa Roomaan varmistamaan senaatin ja kansan uskollisuuden uudelle hallitukselle.


title: Herennius Etruscus

text: Jäätynyttä Tonavaa ja Rooman sisällissodan heikentämiä puolustuksia hyödyntäen gootit ja karpit hyökkäsivät talvella ja keväällä 250 Moesiaan ja Daakiaan piirittäen useita kaupunkeja. Herennius nimitettiin touko-kesäkuussa "caesariksi", ja hän sai myös arvonimen "princeps iuventutis" () ja jätti veljensä Hostilianuksen varjoonsa. Pian tämän jälkeen Decius lähetti Herenniuksen armeijan kanssa Moesiaan, mutta jäi itse vielä Roomaan kesä- heinäkuuhun asti, jolloin liittyi Rooman armeijaan. Koko seuraavan kesän ja syksyn Decius ja Herennius taistelivat gootteja vastaan. He karkottivat karpit Daakiasta ja ajoivat gootit etelään mutta kärsivät sitten tappion ja joutuivat perääntymään.


title: Herennius Etruscus

text: Vuoden 251 alussa Herennius korotettiin Deciuksen kanssahallitsijaksi, eli hän sai arvonimen "augustus". Hän oli myös konsulina isänsä kanssa. Saman vuoden keväällä he lähtivät uudestaan sotaretkelle gootteja vastaan. Retki päättyi kuitenkin katastrofiin, kun Herennius sai surmansa nuolesta joko kahakassa ennen taistelua tai sen aikana. Pian myös Deciuksen armeija tuhottiin soisessa maastossa Abrittuksen (nykyinen Razgrad Pohjois-Bulgariassa) kaupungin lähellä. Molempien ruumiit katosivat suolle, eikä niitä koskaan löydetty. Herennius ja Decius olivat ensimmäiset Rooman keisarit, jotka kuolivat taistelussa ulkoista vihollista vastaan.


title: Pitcairnin kieli

text: Pitcairn eli pitkern on kreolikieli, jota puhutaan Pitcairnin saarella. Kieli kehittyi englannin ja tahitin kielistä 1700-luvun lopulla. Pitcairnia puhuu noin 36 ihmistä (2002). Heistä kaikki tosin ymmärtävät myös englantia.


title: Pitcairnin kieli

text: Norfolkinsaarella puhuttava norfukin kieli on kehittynyt pitcairnin kielestä ja eroaa siitä vain vähän.


title: Pitcairnin kieli

text: Bountyn kapinan jälkeen kapinalliset ottivat Tahitilta mukaansa 18 polynesialaista, pääasiassa naisia, purjehtivat Pitcairnin saarelle ja asuttivat sen. Koska "Bountyn" miehistöllä ja tahitilaisilla ei ollut yhteistä kieltä, kommunikoinnin tuloksena syntyi hiljalleen uusi kieli, jossa yksinkertaistettuun englantiin yhidstyi tahitin kielen sanoja ja puhetapoja. Pitcairnin kieleen vaikuttivat myös miehistön jäsenten puhumat englannin eri murteet, sillä miehistöön kuului niin karibialaisia, skotteja kuin yläluokkaisia englantilaisia.


title: Pitcairnin kieli

text: Bountyn kapinallisten lisäksi kieleen ovat vaikuttaneet muun muassa adventistikirkon lähetyssaarnaajat sekä kuningas Jaakon Raamattu.


title: Norfolk

text: Norfolk on kreivikunta East Angliassa eteläisen Englannin itäosassa. Se rajoittuu Lincolnshireen lännessä, Cambridgeshireen lännessä ja lounaassa ja Suffolkiin etelässä. Muutoin sitä rajoittaa idässä ja pohjoisessa Pohjanmeri. Norfolkin hallinnollinen keskus on Norwich.


title: Norfolk

text: Norfolk on viidenneksi suurin Englannin perinteisistä kreivikunnista 5 371 km² pinta-alallaan ja asukasluvultaan seitsemäs ei-metropolikreivikunnista, 816 500 asukkaallaan (2004). Kuitenkin alue on pääasiassa maaseutua, joten se on harvaanasuttua ja pääelinkeinoja ovat maanviljely ja turismi. Tärkeimpiä viljelyskasveja ovat viljat, rypsi, sokerijuurikas ja kasvikset kuten sipuli ja peruna.


title: 200-luvun kriisi

text: 200-luvun kriisi oli Rooman valtakunnan hajoamiskausi noin vuosina 235–275. Valtakunta kävi tällöin tuhon partaalla. Samaan aikaan sijoittuu myös niin kutsuttu sotilasanarkian aika 235–284.


title: 200-luvun kriisi

text: Roomassa oli kriisikaudella 40 vuoden kuluessa 12 eri hallitsijaa. Useimmat näistä olivat sotapäälliköitä, jotka jokin alueellinen armeijayksikkö oli nostanut Rooman keisarin asemaan, ja jotka olivat siten saaneet keisarin vallan joko koko valtakunnassa tai jossakin sen osassa. Lähes kaikki tämän ajan keisarit kuitenkin murhattiin tai kuolivat taistelussa, yleensä vain muutaman vuoden kuluttua valtaan pääsystään. Ainoan poikkeuksen muodosti Claudius Gothicus, joka kuoli kulkutautiin. Tällainen nopea ylimmän vallan vaihtuminen kertoo vallanjaon toimimattomuudesta. Keisarit viettivät yhä vähemmän aikaa Roomassa.


title: 200-luvun kriisi

text: Politiikan lisäksi kriisiytyi myös talous. Toisaalta ilmeni myös monia muita ongelmia kuten levottomuuksia, tauteja ja sisällissotia. Valtakunnan desentralisaatio kiihtyi. Sisäiset levottomuudet ilmenivät esimerkiksi separatistisina pyrkimyksinä. Lännessä niin sanotun Gallian keisarikunnan perustanut Postumus ja idässä kuningatar Zenobia pyrkivät kummatkin saavuttamaan itsenäisyyden keskushallinnosta.


title: 200-luvun kriisi

text: Aiemmassa vaiheessa armeija oli pyritty siirtämään kauemmas valtakeskuksista, mikä vakautti valtiota. Nyt armeija palasi vallan keskiöön ja dominoi koko yhteiskuntaa. Se myös kasvoi merkittävästi. Valtakunta oli jatkuvasti sekä sisäisessä että ulkoisessa sotatilassa. Armeija alkoi värvätä ulkopuolisia, etenkin germaaneja. Kaupunkeja alettiin pitkästä aikaa linnoittaa. Raja-alueiden siirtokunnat autioituivat monin paikoin.


title: 200-luvun kriisi

text: 200-luvulla imperiumi koki myös ensimmäiset vakavat sotilaalliset tappionsa vuosisatoihin. Germaanit ryöstelivät Rooman alueita monin paikoin ja sassanidien Persia nousi Rooman kilpailijaksi. Roomalaiset kärsivät vuosisadan puolivälissä kaksi symbolisesti merkittävää tappiota: vuonna 251 Rooman keisari kaatui ensimmäisen kerran taistelussa ulkoista vihollista vastaan, kun Knivan johtamat gootit löivät keisari Deciuksen joukot Abrittuksen taistelussa, ja vuonna 260 Rooman keisari jäi ensimmäisen kerran vihollisen vangiksi, kun sassanidien kuningas Sapor I vangitsi viekkaudella keisari Valerianuksen, joka kuoli myöhemmin nöyryytettynä vankeudessa.


title: 200-luvun kriisi

text: Kun tällaista menoa oli kestänyt 35 vuotta, valtakunta oli kuoleman kielissä. Rooman lahjakkaimpien keisareiden joukkoon luettu Aurelianus kuitenkin onnistui turvaamaan valtakunnan rajat. Diocletianus vakiinnutti oloja edelleen. Selviytyminen kriisistä oli luultavasti kuitenkin enemmän sattumaa ja rakenteellisten tekijöiden sanelemaa kuin yksilöiden ansiota.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluoto () on noin kuusi kilometriä Porkkalanniemestä lounaaseen Suomenlahdella sijaitseva kallioinen ulkosaari, joka on toiminut pitkän historiansa aikana niin kalastajien tukikohtana kuin merkittävänä rannikkolinnakkeena.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodolla oli vuosisatojen ajan aktiivista kalastustoimintaa, ja saaresta kehittyi 1900-luvun alkuun mennessä Uudenmaan keskeisin kalastustukikohta. Tilanne muuttui kuitenkin 1910-luvulla, kun Venäjän keisarikunta alkoi kehittää siitä vahvaa rannikkolinnaketta osana laajempaa Pietari Suuren merilinnoitusta. Keskeneräinen linnoitus siirtyi puolustusvoimille Suomen itsenäistyttyä, minkä jälkeen se rakennettiin liki valmiiksi 1920- ja 1930-lukujen kuluessa. Mäkiluotoon oli tuolloin sijoitettuna muun muassa ”suomalaisen rannikkotykistön ylpeydeksi” nimitetty 12-tuumainen Obuhov-tornitykki, jota käytettiin muun muassa talvi- ja jatkosodan merisotatoimissa. Toisen maailmansodan päätyttyä saari jäi Neuvostoliitolle luovutetulle Porkkalan vuokra-aluelle.


title: Mäkiluoto

text: Saari ja sillä ollut linnake palautettiin Suomelle merkittäviltä osin tuhottuna vuonna 1956, kun Neuvostoliitto luopui Porkkalan tukikohdastaan. Mäkiluoto päätettiin mittavista tuhoista huolimatta kunnostaa toimivaksi linnakkeeksi, ja pitkällisten rakennustöiden jälkeen se toimi vuosikymmenten ajan yhtenä Suomen rannikon koulutuslinnakkeena, kunnes suurin osa viimeisistä rannikkolinnakkeista muutettiin 2000-luvun alun leikkauksissa miehittämättömiksi vartiolinnakkeiksi. Alasajosta huolimatta Mäkiluoto oli edelleen vuoden 2018 tilanteessa puolustusvoimien aktiivisessa harjoituskäytössä. Saarella on myös merenkulun säätietoja mittaava rannikkosääasema.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluoto sijaitsee noin kuusi kilometriä Porkkalanniemen kärjestä lounaaseen. Saari on sillalla yhdistetty Pikku-Mäkiluoto pois lukien noin kilometrin pituinen, ja pinta-alaltaan noin 0,75 neliökilometriä. Mäkiluoto on Porkkalan saariston uloin suurempi saari, ja sen eteläpuolella sijaitsee ainoastaan joukko pienempiä luotoja ja kareja. Lähimmät muut suuremmat saaret ovat Rönnskärin majakkasaari ja vehmas Stora Träskö.


title: Mäkiluoto

text: Saari on varsin karu, ja rantautuminen sille on monin paikoin haastavaa. Pohjoisrannan hyviä satamapaikkoja lukuun ottamatta muut rannat eivät sovellu rantautumiseen. Saaren luonto ja yleisilme on muuttunut merkittävästi eri rakennusvaiheiden aikana, ja vain sen rannat ovat säilyneet jotakuin muuttumattomina. Ennen sotia Mäkiluoto oli liki puuton kallioluoto, jonka korkeimmilla kohdilla kasvoi katajapensaita. Nykypuusto on pääosin istutettu toisen maailmansodan aikana.


title: Mäkiluoto

text: Saaren kallioiden välisillä alueilla oli soita, joilla kasvoi muun muassa lakkaa. Suota oli ainakin vuonna 2015 puretun kasarmin kentän alueella, ja kasematin ja Helmijärven välisessä maastossa. Kasematin ja siihen liittyneiden tykkiasemien rakentaminen alkoivat louhintatyöillä, joissa nykyisen kasematin alta räjäytettiin suuri kallio, ja sen ympäristöön louhittiin aihiot kolmelle järeälle tykkiasemalle. Yksi näistä jäi kuitenkin merkittävästi keskeneräiseksi, ja tähän vanhan lakkasuon paikalle tehtyyn louhokseen syntyi Helmijärvi.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon ympärillä on monia merilintujen pesimäluotoja, parhaimmat lintukeskittymät ovat usein Mäkiluodon kaakkois- ja itäpuolella. Alueelle pesii muun muassa huomattavia määriä haahkoja, joiden kanta Suomenlahden länsiosissa on 2000-luvulla romahtanu, ja marraskuussa 2014 Mäkiluodosta havaittiin yli 130 000 allia.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon nimen historia ei ole täysin selvä, mutta sen alkuperästä on erilaisia teorioita. Vallitsevan teorian mukaan saaren alkuperäinen nimi oli myös hämäläisperäinen Mäkiluoto, mihin viittaisivat sitä vahvasti muistuttavat nimitykset vuosien saatossa julkaistuissa kartta-aineistoissa. Saari esiintyy kartoissa esimerkiksi nimillä: Mackiloo (1690), Mackilo (1725), Meckiloto (1742), Mäckilot (1742), Makiloto (1751), Makiluoto (1752), Mackilot (1793), Makkiluoto (1844) ja Mäkiluoto (1872). Ruotsinkielisillä alueilla -luoto-päätteiset paikanimet muuttuivat usein -lo-päätteisiksi, mistä ovat syntyneet todennäköisesti nimet Makilo ja Makelo.


title: Mäkiluoto

text: Saari tunnettiin edellä mainittujen nimien lisäksi etenkin 1900-luvun alulla myös nimillä Mac Elliot, Mac Elliots grund, Makilo ja Makelo. Mac Elliot -nimet pohjautuvat kahteen tarinaan, joiden mukaan saari sai nimensä joko vuonna 1794 haakserikkoutuneesta skottilaisesta kapteenista tai Suomenlahden eteläpuolelta tulleen lähetyssaarnaajan mukaan.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon saari esiintyy kartoissa ensimmäistä kertaa vuonna 1690 nimellä "Mackiloo". Saari oli vuosisatojen ajan merkittävä nuottakalastuksen tukikohta, mutta 1900-luvun alulta lähtien se jäi lähinnä sotilaskäyttöön, missä se on pysynyt aina 2020-luvun vaihteeseen. Puolustusvoimilla ei ollut aikeita luopua saaresta vuoden 2015 tilanteessa.


title: Mäkiluoto

text: Saaresta käytettiin etenkin 1900-luvun alulla nimitystä Mac Elliot, jonka mahdolliseen alkuperään liittyy kaksi tarinaa. Näistä ensimmäinen käsittelee saaren edustalle vuonna 1794 haaksirikkoutunutta laivaa, jonka kapteeni ja tämän perhe menehtyivät onnettomuudessa muun miehistön jäädessä henkiin. Miehistö hautasi kapteenin ja tämän perheen ruumiit Mäkiluotoon rakentamaansa hautaholviin.


title: Mäkiluoto

text: Toinen kertomus kertoo saaren saaneen nimensä Suomenlahden eteläpuolelta tulleesta lähetyssaarnaajasta, joka oli joutunut pakenemaan veneellään pakanoiden aiottua uhrata hänet jumalilleen. Pakanat olivat tarinan erään version mukaan saaneet saarnaajan kiinni, ja surmanneet tämän Mäkiluodossa. Toiset lähteet kertovat saarnaajan pelkästään nousseen maihin Mäkiluodossa, ja antaneen saarelle tuolloin Mac Elliot -nimen.


title: Mäkiluoto

text: Kertomukset ovat luonteeltaan vailla vahvempaa totuuspohjaa, ja näin ollen merikapteeni ja lähetyssaarnaaja ovat mahdollisesti versioita samasta tarinasta. Merikapteenitarinalla on tosin näistä jossain määrin vahvempi totuuspohja, sillä Mäkiluodossa paljaalla kalliolla sijainnut hautaholvi on dokumentoitu 1900-luvun alun aikalaisteksteissä. Saarta käyttäneet kalastajat olivat jättäneet holvin rauhaan, mutta sen kävivät kaatamassa muutaman kirvesmiehen porukka Rönnskärin majakan kunnostuksen yhteydessä vuonna 1838. Hautakummun jäänteet olivat edelleen kallion päällä kesällä 1913, mutta venäläiset hävittivät ne ensimmäisen maailmansodan aikaisissa linnoitustöissään.


title: Mäkiluoto

text: Mac Elliotille pystytettiin uusi muistomerkki 1920-luvulla. Kieltolaki oli voimassa, ja Porkkalan seudusta oli päässyt muodostumaan yksi tärkeimmistä pirtun salakuljetuspaikoista. Irronneita pirtukanistereja ajautui silloin tällöin myös Mäkiluotoon, mikä kiinnosti etenkin saaressa koulutettavana olleita merivoimien reserviläisosastoja, joiden komentajana toimi luutnantti Eero A. Huima. Huima keksi pirtukanisterien etsinnän vastapainoksi uuden muistomerkin pystyttämisen merikapteeni Mac Elliotille. Vuonna 2015 puretun kasarmin koillisnurkalle rakennettua muistomerkkiä kutsutaan usein Mac Elliotin haudaksi, vaikka kyseessä on vain muistomerkki.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluoto on ollut muiden Suomenlahden rannikon ulkosaarien tapaan pitkäaikainen kalastustukikohta, eikä tarkkoja tietoja toiminnan alkuajankohdasta ole säilynyt. Saarta oli kuitenkin käytetty jo 1900-luvun alulla vuosisatojen ajan nuottakalastuksen tukikohtana, mitä varten saareen oli rakennettu joukko pieniä hirsimökkejä. Neljä tällaista matalaa ja harmaata mökkiä oli säilynyt aina 1900-luvun alulle.


title: Mäkiluoto

text: Nuotista siirryttiin isorysän käyttöön 1900-luvun alulla, ja Mäkiluodon mökkien merkitys väheni jonkin verran kevätpyynnin aikana. Saari tuli tosin syyspyynnin aikaan tärkeämmäksi, kun kilohailin ja silakan verkkokalastus käynnistyi. Mottoriveneiden yleistyttyä Mäkiluodosta tuli Uudenmaan merialueiden tärkein kalastustukikohta.


title: Mäkiluoto

text: Oolannin sodassa englantilaisen sota-aluksen miehistö käytti Mäkiluotoa virkistykseen. Saareen haudattiin ruttoon kuolleita matruuseja. Heille pystytettiin vuonna 1903 muistomerkki.


title: Mäkiluoto

text: Venäjän keisarikunnan armeijan yleisesikunnassa lähdettiin vuonna 1907 kehittelemään suunnitelmia Pietarin suojaksi rakennettavasta laajasta puolustusjärjestelmästä. Myöhemmin nimen Pietari Suuren merilinnoitus saanut järjestelmä koostui useista Suomenlahden katkaisseista puolustustasoista, joita vartioivat rannikoille rakennetut vahvat tykistöpatterit.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodosta tuli jo suunnittelun alkuvaiheessa linnoituksen tärkeä lukko Tallinnan – Porkkalan puolustusasemassa, jonka tavoitteena oli suojata Venäjän keisarillisen laivaston päävoimien toimintatukikohta estää vihollisalusten eteneminen tasan itäpuolelle. Puolustusaseman linnoittamissuunnitelmat saivat vahvistuksen syksyllä 1909 keisari Nikolai II:lta, mutta niiden täytäntöönpano venyi vielä runsaalla kuudella vuodella erilaisten neuvostojen ja virastojen selvitellessä niiden toteutusta. Linnoitusohjelman tavoitteena oli toteuttaa linnoittamisen pääosa jo vuoteen 1918 mennessä, mutta määrärahojen vähyyden johdosta tätä tavoitetta ei kyetty saavuttamaan.


title: Mäkiluoto

text: Pietari Suuren merilinnoituksen aseistussuunnitelma valmistui kesäkuussa 1911 ja eri puolustusasemien tehtävät määritettiin saman vuoden lopulla. Porkkalan linnoituksen tehtäväksi määritettiin tällöin suojata laivaston kevyiden voimien tukikohta Porkkalan itäpuolella ja estää vihollisen tunkeutuminen saaristoon Porkkalan ja Mäkiluodon välistä. Koko linnoitusjärjestelmän tykistökalusto oli mitoitettu määränsä ja kaliiperinsa puolesta torjumaan Saksan keisarikunnan laivaston Itämerelle sijoitettujen alusten hyökkäykset. Venäjän keisari antoi hyväksyntänsä suunnitelmille keväällä 1912, jonka jälkeen rakentaminen siirtyi meriministeriön tehtäväksi vuoden 1913 alulla. Suunnitelmaan tehtiin vielä useita muutoksia jälkikäteen, missä sen puolustusasemia täydennettiin sivusta-asemilla ja vaihdettiin linnakkeille sijoitettua tykkikalustoa. Muutokset lykkäsivät töiden aloittamista myös Mäkiluodossa, missä ne päästiin aloittamaan pitkällisten valmistelujen jälkeen syksyllä 1913.


title: Mäkiluoto

text: Pietarin turvallisuuden takaaminen vaati linnoitustöiden nopeaa läpivientiä, kun ne vihdoin saatiin käyntiin. Mäkiluodon työmaa olikin toiminnassa yötä päivää ja sillä työskenteli pian aloituksen jälkeen noin 2 500 henkilöä. Suuri työvoimamäärä sai saaren muistuttamaan pientä kaupunkia, jonka loistava valaistus herätti huomiota alueen merenkulkijoissa, jotka eivät alueella vastaavia aktiviteetteja olleet ikinä aiemmin nähneet. Linnoituksen rakentaminen käynnistyi kolmen laiturin ja makean veden kaivon rakentamisella.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon 8-14-tuumaisista tykeistä koostunut tykistöaseistus suunniteltiin sijoitettavaksi betonirakenteisiin kantalinnoitteisiin, jotka yhdistyisivät toisiinsa katetun tunneliverkon välityksellä. Aseistuksen ryhmitys toteutettiin huomattavasti ajan tavasta poiketen: mahdollisimman laajan ampumasektorin saavuttamiseksi tykit sijoiteltiin saaren pituussunnassa porrastaen noin kahden metrin korkeuseroin, jolloin ne pystyivät sotalaivojen aseistuksen tavoin ampumaan toistensa yli. Linnakkeen tykistön toimintaa suunniteltiin johdettavan saaren tulenjohtotornista tykkien suuntausta myöten. Tykeillä olisi ollut vain lataamiseen tarvittu henkilöstö muun toiminnan tapahtuessa kauko-ohjatusti tulenjohtotornin käskyillä. Saaren lähipuolustusjärjestelyt koostuivat kiinteästi kantalinnoitetuista konekivääri- ja tykkiasemista sekä panssariautoista. Autoliikennettä varten saaren ympäri rakennettiin oma tieverkko, mutta panssariautoille tarkoitettu betonisuoja jäi rakentamatta.


title: Mäkiluoto

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyminen kiritti Mäkiluodon rakennustöitä entisestään, mutta työt keskeytyivät Venäjän vallankumoukseen vuonna 1917. Töiden keskeytyessä Mäkiluodon asemista valmiina olivat kahdeksantuumainen patteri ja valonheitinasema. 14-tuumaisista tykkiasemista kaksi oli betonitöiden osalta valmis, mutta tykkilaitteiden asennus oli vielä kesken. Kolmannelle tornin rakentaminen oli edennyt vain louhintoihin asti; tornin tarvitsemat maanalaiset tilat oli louhittu nykyisen Helmijärven paikalle. Tulenjohtotornin rakennustöitä ei ehditty edes aloittaa.


title: Mäkiluoto

text: Suomen sisällissodan ja sitä kautta ensimmäisen maailmansodan sotatoimen saavuttivat Mäkiluodon vuonna 1918. Kirkkonummelle muodostettu Sigurdsin kaarti oli punaisten painostamana joutunut pakotetuksi Upinniemen alueelle. Kaarti suunnitteli Mäkiluodon valtausta yrittäen ensin ostaa aseita linnaketta hallinnoineilta venäläisiltä. Kiväärejä he saivatkin ostettua noin 600–1 000 markan kappalehintaan. Osaston johtaja luutnantti Ivar Hast yritti ostaa koko linnakkeen ollen jopa lähellä onnistua. Hastin alipäällikkö lähti päiväsaikaan etenemään kohti Mäkiluotoa, jonka henkilökunta vangitsi Sigurdsin kaartin neuvottelijat ja karkotti muut hyökkääjät konekiväärien ja kahdeksan tuuman patterin tulella.


title: Mäkiluoto

text: Hyökkäyksellä olisi ollut yöaikaan todennäköisesti huomattavasti paremmat onnistumismahdollisuudet, sillä venäläiset eivät pitäneet saaressa yövartiota. Saksalaiset joukot valtasivat Kirkkonummen huhtikuun alulla, minkä seurauksena Mäkiluodon linnoitusrakenteet räjäytettiin todennäköisesti sähköisesti läheiseltä Rönnskärin saarelta. Linnake päätyi sisällissodan päätteeksi itsenäisen Suomen haltuun, mutta se oli autio ja suurilta osin raunioina.


title: Mäkiluoto

text: Raunioiksi räjäytetyllä Mäkiluodon linnakkeella oli pitkään pelkkä romuvaraston arvo. Uudelleenrakentamista ryhdyttiin suunnittelemaan vasta vuosien vatvomisen jälkeen 1920-luvun loppupuolella. Linnake oli tuolloin liitetty rannikkotykistörykmentti 1:een, jonka henkilökunta aloitti linnoitustyöt talvella 1930. Pääosin ehjäksi jääneistä 14 tuuman tykkiasemista läntisen perusta purettiin ja siirrettiin Kuivasaareen. Itäiseen tykkiaseman rakentamista jatkettiin tavoitteena sijoittaa siihen sotasaaliina saaduista Obuhovin 12-tuumaisista merikanuunoita käyttänyt kaksoistorni. Työ oli varsin hidasta, sillä Mäkiluodon tornin tykit siirrettiin purettavalta Inon linnakkeelta, hankittiin tietyiltä osin Virosta ja tuotettiin tietyin osin uustuotantona suomalaisissa teollisuuslaitoksissa.


title: Mäkiluoto

text: Pitkällisten rakennustöiden päätteeksi tykkitorni saatiin koeampumavalmiiksi heinäkuussa 1933. Kuivasaaren 12-tuumaisen tornin peruskivi laskettiin seuraavan vuoden toukokuussa Mäkiluodon tornin ampuessa kunnialaukaukset Kuivasaaren edustalle.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon rakentaminen jatkui vuonna 1934 käynnistyneelle kahdeksantuumaisen patterin rakentamisella, joka kuitenkin valmistui vasta kesäksi 1938. Tulenjohto- ja mittaustornin rakentaminen ajoittui vuosille 1935–1936. Tornin valmistuttua suoritettiin patterin ensimmäiset meriammunnat hinattavaan maaliin.


title: Mäkiluoto

text: Puolustusjärjestelmien rakentamisen jälkeen siirryttiin uuden kasarmin ja kantahenkilöstön asuntojen rakentamiseen, sillä saaren vanha asuntokanta ei soveltunut talviolosuhteissa ihmisasunnoiksi. Uusi kasarmi ja kantahenkilökunnan asuinrakennus vihittiin käyttöön rannikkotykistörykmentti 1:n vuosipäivänä 12. toukokuuta 1939, minkä jälkeen Mäkiluodosta tuli koulutuslinnake.


title: Mäkiluoto

text: Hieman ennen talvisotaa käynnistyneiden ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana Mäkiluotoon perustettiin Porkkalan aluelohkon esikunta ja saaren patterit miehitettiin. Linnakkeen vahvuus oli sodan syttyessä noin 280 miestä. Mäkiluodon puolustusta vahvennettiin sodan alkuvaiheessa uusilla ilmatorjuntatykeillä, ja taistelutoiminta rajoittuikin lähinnä vihollisen ilmahyökkäysten torjuntaan. Ilmatorjunta pakotti vihollispommittajat pommittamaan niin korkealta, että tuhot saaressa rajoittuivat lähinnä rikkoutuneisiin ikkunoihin.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon miehistöstä lähtettiin sodan edetessä vahvennusosasto Karjalan kannaksen Saarenpään linnakkeelle. Helmikuussa 1940 irrotettiin jälleen lisää miehistöä Pataljoona Kiveliöön, joka osallistui Viipurin lahden raskaisiin torjuntataisteluihin sodan lopulla.


title: Mäkiluoto

text: Välirauhan tullen linnakkeelle siirrettiin Ristiniemen linnakkeelta evakuoitu miehistö, joista reserviläiset kotiutettiin elokuuhun 1940 mennessä. Linnake toimi koko välirauhan ajan aselajikoulutuskeskuksena, minkä lisäksi sen taistelukestävyyttä kehitettiin mittavilla linnoitustöillä; etenkin ilmatorjunnan tuliasemia rakennettiin runsaasti lisää.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon linnakkeelle perustettiin jatkosodan liikekannallepanon yhteydessä juhannuksen 1941 tienoilla 1. Rannikkoprikaatin I linnakkeiston esikunta, esikunnan vaatimat joukot, järeä- ja raskas patteri, kolme it-patteria ja torjuntakomppania. Joukkojen vahvuus linnakkeella oli 670 miestä.


title: Mäkiluoto

text: Ilmatorjuntayksiköt joutuivat heti sodan alkaessa raskaiden taistelutoimien alle vihollisen pommittaessa Mäkiluotoa yötä päivää. Kolmea it-patteria vahvennettiin sodan alkuvaiheessa vielä yhdellä lisäpatterilla, joka ei kuitenkaan sähkövikojen takia päässyt osallistumaan kertaakaan puolustustaisteluihin.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluoto osallistui Hangon vuokra-alueen taisteluihin niin meriammuntojen kuin linnakkeen joukoista muodostetun iskukomppanian muodossa. Iskukomppaniaan irrotettiin heinäkuussa 1941 saaren torjuntakomppania ja puolet raskaan patterin miehistöstä, mikä johti muun muassa sodan ensimmäisten meriammuntojen epäonnistumiseen vain kolme päivää joukkojen siirron jälkeen.


title: Mäkiluoto

text: Meriammunnat käynnistyivät kunnolla Tallinnan evakuoinnin yhteydessä elokuussa 1941. Syksyn edetessä pattereita työllisti Hangon vuokra-alueen ja Kronstadtin välisen meriliikenteen häirintä. Linnakkeen ohittaminen oli valoisaan aikaan liki mahdotonta, ja näin ollen vihollisen meriliikenne ajoittuikin lähinnä syksyn pimeneviin iltoihin ja yöhön. Neuvostoliittolaiset evakuoivat Hangon tukikohdan lopullisesti 2. joulukuuta.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon tykistöpatterit onnistuivat sodan aikana upottamaan ainakin muutamia aluksia, minkä lisäksi ne vaurioittivat useita etenkin Neuvostoliiton Hangon tukikohdan evakuoinnin yhteydessä. Linnake tulitti muun muassa joukkojenkuljetusalus Josif Stalinia, joka upposi myöhemmin ajettuaan merimiinaan.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon vanhemmat reserviläiset kotiutettiin jouluksi 1941 muun miehistön siirtyessä Kuivasaareen. Tilalle tuli Hangon rintamalta vapautunutta ruotsinkielistä miehistöä. Linnakkeella aloitettiin lähes rauhanomaisissa oloissa rakentamistyöt ja koulutustoiminta. Sotia ennen suunnitellun toisen 12-tuumaisen tykkitornin rakennustöitä päästiin jatkamaan. Raskasta tulenjohtotornia lähdettiin myös uudistamaan.


title: Mäkiluoto

text: Linnakkeen taistelutoiminta rajoittui sodan loppupuolella lähinnä ilmatorjuntaan, jonka tehokkuutta paransi huomattavasti Saksasta saatu merivalvontatutka ”Maija”, joka kykeni paljastamaan vihollisen lähestyvät lentokoneet jo sadan kilometrin päästä.


title: Mäkiluoto

text: Linnoitustyöt ehtivät edetä pitkälle ennen syyskuussa 1944 tullutta käskyä Mäkiluodon luovuttamisesta Neuvostoliitolle osana Porkkalan vuokra-aluetta. Linnakkeen joukkojen poistuminen käynnistyi 1. lokakuuta 1944 kapteeni Vernon jäädessä luovutuskomennuskunnan kanssa luovuttamaan saaren Neuvostoliitolle. Mäkiluodon luovutus saatiin päätökseen 6. lokakuuta.


title: Mäkiluoto

text: Tarkkoja tietoja linnakkeen käytöstä ei ole säilynyt Porkkalan vuokra-ajalta, mutta tiedetään kuitenkin, että saari oli vuokra-alueen tärkein linnake. Eräs sen tehtävistä oli Helsingin tulittaminen 12 tuumaisella patterilla, mikäli tämä olisi nähty tarpeelliseksi.


title: Mäkiluoto

text: Neuvostoliitto ilmoitti yllättäen vuonna 1955 luovuttavansa Porkkalan vuokra-alueen takaisin Suomelle. Vuokra-alue ja siihen kuuluva Mäkiluodon linnake palasi entiselle omistajalleen 26. tammikuuta 1956. Mäkiluodon otti vastaan suomalainen vastaanotto-osasto, mutta linnake ei ollut siinä kunnossa, missä se oli aikanaan luovutettu.


title: Mäkiluoto

text: Vuokra-alueella oli ollut havaittavissa evakuointivalmistelujen merkkejä vuoden 1955 kuluessa muun muassa räjähdysten muodossa. Vuokralainen räjäytti esimerkiksi Mäkiluodon järeän tykkitornin ja raskaan tulenjohtotornin loppuvuodesta 1955.


title: Mäkiluoto

text: Palautusta odoteltaessa vuokralaiselle luovutetuista rannikkotykistön linnakkeista laadittiin luettelot rakennuksien ja laitteiden osalta sekä varattiin vastaavat linnakekartat. Alueiden vastaanottoon osoitetut joukot, rannikkotykistökohteiden osalta Rannikkotykistörykmentti 1 (RT 1), saivat marraskuussa 1955 käskyn Porkkalan alueen tulokatselmuksesta ja vastaanotosta.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon kohteiden vastaanotto tuli Puolustuslaitoksen Porkkalan vastaanotto-osastoon kuuluneen saariston vastaanotto-osaston (SaarVOs) vastuulle. Osaston toiminta-alue oli jaettu Mäkiluodon ja Öbbnäsin alakaistoihin, joista molemmilla toimi kolme tiedusteluryhmää ja oma vartiojoukkue. SaarVOs aloitti tehtävänsä suorittamisen Porkkalan omistajanvaihdoksen toteuduttua. Osaston joukot siirtyivät alueilleen pääosin maitse, mutta Porkkalan saariston kohteisiin liikuttiin myös jäänmurtajalla.


title: Mäkiluoto

text: Luovuttajan edustajan oli toivottu olevan vielä paikalla muun muassa Mäkiluodossa, mutta saari todettiin vastaanoton yhteydessä tyhjäksi. Upinniemessä ollut vastaanotossa mukana ollut luovuttajan edustaja totesi suomalaisten kysyttyä Mäkiluodon tilannetta: ”Ei pattereita.”


title: Mäkiluoto

text: Tursaalla päästiin käymään Mäkiluodossa ja Rönnskärissä, joista jälkimmäisessä se juuttui jäihin, pakottaen loput tiedusteluretket toteutettavaksi hiihtomarssilla. Vartiolaiva sahattiin irti jäistä, minkä jälkeen päästiin paluumatkalle. Matkalla käytiin sen varrelle osuneilla kohteilla, kuten Mikonkarilla.


title: Mäkiluoto

text: Vastaanoton yhteydessä todettiin vuokralaisen katkaisseen tai kytkeneen väärin linnakkeen viestiyhteydet, jättäneen suuren osan linnakkeiden rakennuksista kehnoon kuntoon ja räjäyttäneen useissa paikoissa tykki- ja tulenjohtoasemat. Yksi katkerimpia menetyksiä oli aikanaan ”suomalaisen rannikkotykistön ylpeydeksi” tituleerattu Mäkiluodon 12-tuumainen tykkitorni, jonka neuvostojoukot olivat poistumisensa yhteydessä räjäyttäneet. Neuvostoliittolaiset olivat vuokra-aikana rakentaneet joitakin uusia rakennuksia, jotka arvioitiin palautuksen yhteydessä korjauskelvollisiksi. Yleisesti ottaen linnakelaitteiden korjausmahdollisuudet näyttivät kuitenkin varsin heikoilta, sillä edullisimmille paikoille sijoitetut linnoitteet oli tuhottu räjäyttämällä ja uusille asemille olisi näin ollen hankalaa löytää edullisia sijoituspaikkoja, ja vanhojen räjäytettyjen korjaaminen olisi ollut vaikeaa.


title: Mäkiluoto

text: Vastaanoton yhteydessä oli varauduttu myös sotilaskohteiden vartiointiin, mutta tämä todettiin tarpeettomaksi aina avovesikauden alkuun. Upinniemen kohteiden vartioinnin otti vastuulleen merivoimat. Vastaanottotoimet päättyivät varsinaisesti 2. helmikuuta 1956, jolloin oli laadittu myös kaavailut puolustusvoimille lunastettavista alueista. Linnakkeet tarkastettiin kevään ja kesän aikana, ja RT 1 lähetti meripuolustuksen tarkastajalle ehdotuksensa Porkkalan alueen rannikkopuolustuksen järjestelyistä. Aluetarpeet osuivat jossain määrin entiselle siviiliomaisuudelle, minkä seurauksena niiden pakkolunastuksista syntyi pitkällisiä kiistoja viranomais- ja siviilitahojen välille. Mäkiluodossa omistuskysymys oli tosin yksinkertaisempi muihin palautettuihin alueisiin nähden; saari oli ollut jo pitkään puolustusvoimien käytössä.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon puolustusjärjestelyjen uudelleenrakentamisen suunnittelu annettiin majuri Esko Laaksosen vastuulle. Laaksonen tutki suurimman osan kesästä 1956 kapteeni V. Lappalaisen kanssa Mäkiluodon, Rönnskärin, Stora Träskön, Porsön ja Järvön tykki- ja lähipuolustusasemien rakentamismahdollisuuksia.


title: Mäkiluoto

text: Ensivaiheen kunnostus- ja raivaustoiminta käynnistyi Mäkiluodossa vuoden 1956 avovesikauden alettua. Alueen viestiyhteydet kunnostaminen vei noin kaksi viikkoa ylivääpeli Tupalan johtamilta viestimiehiltä. Mäkiluodon viestiyhteydet mantereelle muodostuivat alkuun vain yhdestä kenttäpuhelinlinjasta, jota käyttivät myös Rönnskäriin muuttaneet luotsit.


title: Mäkiluoto

text: Saarella työskenteli myös samoihin aikoihin 20–30 henkilön vahvuinen siivous- ja raivausosasto, johon kuului Miessaaresta tulleita varusmiehiä ja puolustusministeriön henkilökuntaa Suomenlinnasta. Osaston tehtäviin kuuluivat välttämättömien kunnostustöiden tekeminen: se laudoitti rikkinäiset ikkunat, tasoitti tiet ja kunnosti asuinrakennukset asuttavaan kuntoon. Järjestelyihin kuuluivat muun muassa tiiliskivien pinoaminen hellojen päälle, jotta lämpö saataisiin säilymään kauemmin. Elintarvikkeiden säilytys ei tuottanut saarella alkuun ongelmia, sillä ne säilytettiin kellarikerrosten lattioiden jääkerrosten päällä.


title: Mäkiluoto

text: Saarelle perustettiin ensimmäinen merivalvonta-asema, jolle rakennettiin puinen torni kasematin keskivaiheille. 12-tuumaisen tykkitornin peruskehä oli neuvostoliittolaisten tuhotöiden jäljiltä edelleen pystyssä, ja jouduttiin poistamaan uuden merivalvontatornin tieltä.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluodon uudelleenrakentamista lähdettiin vähitellen 1960-luvulle tultaessa toteuttamaan majuri Laaksosen kesällä 1956 laatimien suunnitelmien pohjalta.


title: Mäkiluoto

text: Ensimmäiseksi suuremmaksi rakennusprojektiksi muodostui uuden tulenjohtotornin rakentaminen neuvostoliittolaisten räjäyttämän raskaan tornin korvaajaksi. Uusi torni sijoitettiin kasematin yhteyteen, ja sen rakentaminen käynnistyi varsin nopealla aikataululla syyskuussa 1959. Etenevä syksy ja alkava talvi teki rakennusolosuhteista varsin haastavat, mutta rakentaja sai tornin luovutettua tilaajalle helmikuussa 1960. Korsula kunnostettiin heti 1950-luvun loppupuolella Mäkiluodon tutkakaluston sijoituspaikaksi.


title: Mäkiluoto

text: Tykkiasemien rakentaminen käynnistyi vuonna 1960, mutta niihin asennettavat 152/50 T -merikanuunat oli toimitettu saarelle jo vuonna 1957, ja asennettu avokilpisinä suoraan kalliolle. Neljän uuden aseman aihioina voitiin paikoitellen käyttää vanhoja linnoitteita, mutta monin paikoin jouduttiin tekemään uusia louhintatöitä. Nämä käynnistyivät urakkasopimuksen laatimisen jälkeen toukokuussa 1960, ja valmistuivat saman vuoden syyskuussa. Tykkiasemien rakentamisnen käynnistyi lokakuussa. Valutyöt valmistuivat tammikuuhun 1961 mennessä, ja pääaseistuksen tykit päästiin asentamaan asemiinsa. Pääkaluston lisäksi saarelle sijoitettiin erilaisia harjoitustykkejä, kuten vuosina 1965–1969 käytössä olleet 90 K 77 -tykit, ja ne korvanneet 76 ItK Vickers -tykit, joita käytettiin 1970-luvun alkupuolelle.


title: Mäkiluoto

text: Kasarmin, kasematin ja hieman myöhemmin asuintalon laajamittaisemmat kunnostustyöt käynnistyivät vuonna 1961. Kasarmin ja asuinrakennuksen kunnostaminen olivat edellytys Mäkiluodon muuttamiseksi koulutuslinnakkeeksi. Kantahenkilökunta ja varusmiehet olivat kasarmin ja tarvittavien varastotilojen valmistumista ennen asuneet yhdessä "Kihola"-nimellä tunnetussa asuinrakennuksessa, missä olivat sijainneet myös saaren varastotilat ja vapaa-ajanviettopaikat.


title: Mäkiluoto

text: Kasarmin kunnostaminen käynnistyi lokakuun 1961 lopulla, ja siihen tehtiin korjaustöiden ohessa joitakin muutoksia: huonejakoa säädettiin ja pääoven yläpuolinen parveke purettiin. Kunnostustyöt käsittivät muun muassa rakenteiden halkeamien paikkaamista ja ikkunoiden uusimisen. Kasarmi saatiin valmiiksi heinäkuussa 1962, minkä jälkeen jatkettiin asuintalon korjauksen pariin. Rakennus kunnostettiin asunto kerrallaan, mikä pakotti asukkaat siirtymään asuntojen välillä korjauksen edetessä. Pieniruutuiset ikkunat vaihdettiin suurempiruutuisiin ja jokaisen portaan yläpuolelta poistettiin parveke. Rakennuksen ulkoseinät pinnoitettiin mineriittilevyillä ja kellarin suuri sauna jaettiin saunaksi ja pukeutumistilaksi. Asuintalon kunnostusurakka saatiin päätökseen vuonna 1963. Kasematissa kunnostettiin ruokalatilat ja sen yhteyteen rakennettiin kokonaan uusi ruokasali. Ruokalatilat saatiin valmiiksi huhtikuussa 1965.


title: Mäkiluoto

text: Linnakkeen sähkö tuotettiin alkuvuosina paikan päällä vanhoista romuista rakennetulla voimakoneella. Mäkiluotoon johtavan merikaapelin rakentaminen oli projektien tärkeysjärjestyksessä korkealla, ja sitä vedettiin mereen liki yötä päivää. Saareen johtava merikaapeli saatiin käyttövalmiiksi heinäkuussa 1959.


title: Mäkiluoto

text: Makean veden saanti tuotti vaikeuksia linnakkeen palautusta seuranneina ensimmäisinä vuosina. Sitä kuljetettiin mantereelta saareen muun muassa proomuilla ja alusten tankeissa. Saarella vesivarat säilytettiin esimerkiksi Helmijärvessä ja erilaisissa tonkissa, joita tarpeen mukaan täytettiin suuremmista proomuista.


title: Mäkiluoto

text: Ratkaisua vesipulmaan lähdettiin hakemaan diplomityönä toteuteusta merivettä juomavedeksi puhdistaneesta vesikoneesta. Laitteisto suodatti veden hiekka- ja aktiivihiilisuodattimien, sekä ioniselektiivisten kalvojen läpi, kyeten tuottamaan noin 40 kuutiometriä juomakelpoista vettä päivässä. Laitteistoa rakennettiin vuosi, ja se valmistui kesäkuussa 1964. Kone oli kuitenkin haasteellinen operoida ja vaati jatkuvaa valvontaa. Sen käyttö vaikeutui entisestään varaosasaannin monimutkaistuttua alkuperäisen toimittajan mentyä konkurssiin. Vesikoneen varaosia haalittiin konkurssin jälkeen monista eri maista, eikä niitä saatu enää pidettyä varastossa saarella. Varaosatilanne aiheutti pitkiä seisokkeja koneen käytössä.


title: Mäkiluoto

text: Vesiongelmiin ryhdyttiin hakemaan uutta ratkaisua 1970-luvun alussa rakentamalla vesiputki mantereelle. Putki oli alun perin tarkoitus laskea syksyllä 1971, mutta sitä ei saatu tehtaan toimitusvaikeuksien takia tarpeeksi. Laskuprojekti saatiin lopulta valmiiksi syksyllä 1974. Vesikone oli poistettu käytöstä saman vuoden kesällä, ja kesä oli näin ollen pärjätty tilapäisratkaisuin.


title: Mäkiluoto

text: Linnake saatiin toiminnalliseen kuntoon 1960-luvun alkuvuosina, jolloin sen ensimmäiseksi päälliköksi nimitettiin luutnantti T. Sario. Mäkiluodosta tuli koulutuslinnake, kun osa Suomenlinnan rannikkotykistörykmentin II patteriston alokkaista aloitti varusmiespalveluksensa linnakkeen koulutuspatterissa kesäkuussa 1963.


title: Mäkiluoto

text: Alokaskoulutus jatkui linnakkeella liki 13 vuotta aina vuoteen 1976, jolloin se lopetettiin talven 1975–1976 huollollisten vaikeuksien seurauksena. Saareen johtava vesijohto oli jäätynyt ja ruokala kärsi henkilöstöpulasta.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluotoon asennettiin 1980-luvulla uudet, suomessa valmistetut, 130 TK -tornikanuunat. Saaressa on ollut myös vuodesta 1989 ilmatieteen laitoksen sääasema.


title: Mäkiluoto

text: Alokaskoulutuksen lopettamisen jälkeen Mäkiluotoa käytettiin erikoiskoulutuksessa ja erilaisten kurssien pitoon. Saaressa jatkoi toiminaansa myös yksi Suomenlahden tärkeimmistä valvonta-asemista. Alokaskoulutusta alettiin antaa vuonna 2000 uudelleen kesäisin.


title: Mäkiluoto

text: Mäkiluoto määrättiin Örön ja Russarön linnakkeiden ohella leikkauskohteeksi vuoden 2004 puolustuspoliittisessa selonteossa. Linnakkeen varusmieskoulutus lopetettiin vuoden 2005 kuluessa, ja saari tyhjennettiin kaikesta siirreltävästä materiaalista lokakuuhun 2005 mennessä, jolloin sieltä poistui myös loput henkilökunnasta. Linnakkeesta tuli vartiolinnake, aistivarainen merivalvonta lopetettiin ja tilalle asennettiin kamerat. Saaren tiloista tykit, kasematti, kasarmi ja eteläkärjen ammusvarasto jäivät lämmitetyiksi, mutta ammusvarasto tyhjennettiin kaikista ampumatarvikkeista.


title: Mäkiluoto

text: Senaatti-kiinteistöt purki lokakuussa 2015 saaren kasarmin, asuinrakennuksen ja upseerikerhon jatkuvien ylläpitokulujen katkaisemiseksi. Puolustusvoimilla ei ollut enää tiloille käyttöä, eivätkä ne olleet suojeltuja.


title: Mäkiluoto

text: Linnake ei ole täysin hiljentynyt 2000-luvun alulla tehdystä alasajosta huolimatta. Sitä käytettiin edelleen 2010-luvun lopulla aktiivisesti, sillä rannikkoprikaatiin kuuluva Suomenlinnan rannikkorykmentin tulipatteri ampui saaressa olevalla rannikkotykistöpatterilla puolustusvoimien vuosien 2016–2018 melutiedotteiden perusteella vaihtelevasti vuosittain.


title: Adamstown

text: Adamstown on Pitcairnin saarten ainoa kaupunki ja virallinen pääkaupunki. Se on saanut nimensä viimeisen eloonjääneen "HMS Bounty" -laivan kapinallisen John Adamsin mukaan. Adamstown sijaitsee saaren pohjoisosissa ja on maailman pienin virallinen pääkaupunki. Adamstownin asukasluku on 53, mikä tarkoittaa sataa prosenttia Pitcairnin väestöstä. Adamstownissa on muun muassa koulu, kirkko, museo ja satelliittiasema, joka huolehtii saarten tietoliikenteestä.


title: Adamstown

text: Kaupunkiin saavutaan pienen Bounty Bay -lahden kautta 70 metriä korkean jyrkänteen yli. Itse kaupunki levittäytyy kukkulan pohjoisrinteelle, 120–150 metrin korkeudelle merenpinnasta. Sen 800 metriä pitkä ”pääkatu” on rantaviivan suuntainen. Puutarhojen ympäröimät talot ovat hajallaan tämän tien ja sen sivuteiden varrella. Kylän keskusaukiolla on Bounty-laivan ankkuri ja laivakello, jonka soittamisella ilmoitetaan laivojen saapumisesta ja muista tärkeistä tapahtumista.


title: Luettelo Rooman tasavallan konsuleista

text: Tämä on luettelo Rooman valtakunnan tasavallan ajan konsuleista ("index consulum rei publicae"). Käytettyjä lyhenteitä on selvitetty artikkelissa konsuli.


title: Luettelo Rooman tasavallan konsuleista

text:
509. L. Iunius M.f. Brutus, L. Tarquinius Collatinus
509. deinde P. Valerius Volusi f. Publicola, Sp. Lucretius Tricipitinus, Marcus Horatius M.f. Pulvillus
508. P. Lucretius Titus f. Tricipitinus, P. Valerius Volusi f. Publicola
507. P. Valerius Volusi f. Publicola III, M. Horatius M.f. Pulvillus II
506. Sp. Larcius Rufus (Flavus), T. Herminius Aquilinus
505. M. Valerius Volusi f. (Volusus?), P. Postumius Q.f. Tubertus
504. P. Valerius Volusi f. Poplicola IV, Titus Lucretius Tricipitinus II
503. Menenius Agrippa C.f. Lanatus, P. Postumius Q.f. Tubertus II
502. Opiter Verginius Opit. f. Tricostus, Spurius Cassius Vecellinus (aut Viscellinus)
501. Postumius Cominius Auruncus, Titus Larcius Flavus (aut Rufus)


title: Luettelo Rooman tasavallan konsuleista

text:
500. Servius Sulpicius P.f. Camarinus (Camerinus) Cornutus, Manius Tullius Longus
499. T. Aebutius T.f. Helva, C. (aut P.) Veturius (Vetusius) Geminus Cicurinus
498. Q. Cloelius Siculus, Titus Larcius Flavus (aut Rufus) II
497. A. Sempronius Atratinus, M. Minucius Augurinus
496. A. Postumius P.f. Albus Regillensis, T. Verginius A.f. Tricostus Caeliomontanus
495. Appius Claudius M.f. Sabinus Regillensis (Inregillensis), P. Servilius P.f. Priscus Structus. Lartius dictator creatus est.
494. A. Verginius A.f. Tricostus Caeliomontanus, T. Veturius (aut Vetusius) Geminus Cicurinus
493. Postumius Cominius Auruncus II, Spurius Cassius Vecellinus II
492. T. Geganius Macerinus, P. Minucius Augurinus
491. M. Minucius Augurinus II, A. Sempronius Atratinus II
490. Q. Sulpicius Camerinus Cornutus, Sp. Larcius Flavus (Rufus) II
489. C. Iulius Iullus, P. Pinarius Mamertinus Rufus
488. Sp. Nautius Sp.?f. Rutilus, Sp. (Sex.?) Furius (Medullinus aut Fusus?)
487. T. Sicinius (Sabinus), C. Aquillius (Tuscus)
486. Spurius Cassius Vecellinus III, Proculus Verginius Tricostus Rutilus
485. Ser. Cornelius Maluginensis (Cossus), Q. Fabius K.f. Vibulanus
484. Lucius Aemilius Mam.f. Mamercinus (Mamercus), K. (Caeso?) Fabius K.f. Vibulanus
483. M. Fabius K.f. Vibulanus, L. Valerius M.f. Potitus (Publicola)
482. Q. Fabius K.f. Vibulanus II, C. Iulius C.f. Iullus (II?)
481. K. (C.) Fabius K.f. Vibulanus (II?), Spurius Furius Fusus (Fusius)
480. M. Fabius K.f. Vibulanus II, Cn. Manlius P.f. Cincinnatus
479. K. Fabius K.f. Vibulanus III, T. Verginius Opet.f. Tricostus Rutilus
478. L. Aemilius Man.f. Mamercinus (Mamercus) II, C. Servilius Structus Ahala
477. C. Horatius M.f. Pulvillus, T. Menenius Agrippae f. Lanatus
476. A. Verginius Tricostus Rutilus, Sp. Servilius (P.f?) Structus
475. Publius Valerius P.f. Poplicola, Caius Nautius Sp.f. Rutilus (aut Rufus)
474. L. Furius Medullinus, A. Manlius Cn.f. Vulso
473. L. Aemilius Mam.f. Mamercus III, Vopiscus Iulius C.f. Iullus
472. L. Pinarius Mamercinus Rufus, P. Furius Medullinus Fusus
471. Appius Claudius Ap.f. Crassinus (In)regillensis Sabinus, T. Quinctius L.f. Capitolinus Barbatus
470. L. Valerius M.f. Potitus (Publicola) II, Ti. Aemilius L.f. Mamercinus (Mamercus)
469. T. Numicius Priscus, A. Verginius (Tricostus) Caeliomontanus
468. T. Quinctius L.f. Capitolinus Barbatus II, Q. Servilius (Structus) Priscus
467. Ti. Aemilius L.f. Mamercinus (Mamercus) II, Q. Fabius M.f. Vibulanus
466. Q. Servilius Priscus II, Sp. Postumius A.f. Albus Regillensis
465. Q. Fabius M.f. Vibulanus II, T. Quinctius L.f. Capitolinus Barbatus III
464. A. Postumius A.f. Albus Regillensis, Sp. Furius Medullinus Fus(i)us
463. P. Servilius Sp.f. Priscus, L. Aebutius T.f. Helva.
462. L. Lucretius T.f. Tricipitinus, T. Veturius T.f. Geminus Cicurinus
461. P. Volumnius M.f. Amintinus Gallus, Ser. Sulpicius Camerinus Cornutus
460. P. Valerius P.f. Poblicola II, C. Claudius Ap.f. Inregillensis (Regillensis) Sabinus
459. Q. Fabius M.f. Vibulanus III, L. Cornelius Ser.f. Maluginensis Uritus (Cossus)
458. C. Nautius Sp.f. Rutilus II, Lucius Minucius P.f. Esquilinus Augurinus
457. M. (aut C.) Horatius M.f. Pulvillus II, Q. Minucius P.f. Esquilinus (Augurinus)
456. M. Valerius M'. f. Maximus Lactuca, Sp. Verginius A.f. Tricostus Caeliomontanus
455. Titus Romilius T.f. Rocus Vaticanus, C. Veturius Cicurinus
454. Sp. Tarpeius M.f. Montanus Capitolinus, A. Aternius (Aterius) Varus Fontinalis
453. Sex. Quinctilius. Sex.f. (Varus), P. Curiatus (Curiatius) Fistus Trigeminus
452. T. (C.) Menenius Agrippae f. Lanatus, P. Sestius Q.f. Capito (Capitolinus) Vaticanus.
451. Appius Claudius Ap.f. Crassus Inregillensis Sabinus II, Titus Genucius L.f. Augurinus
450. Decemviri: Appius Claudius, M. Cornelius Maluginensis, M. Sergius, L. Minucius, Q. Fabius Vibulanus, Q. Poetelius, T. Antonius Merenda, C. Duillius, S. Opius Cornicen, M. Rabuleius
449. L. Valerius P.f. Potitus,[Marcus Horatius Barbatus (primi appellati consules)
448. Lars (or Sp.) Herminius Coritinesanus (Aquilinus), T. Verginius Tricostus Caeliomontanus
447. M. Geganius M.f. Macerinus, C. Iulius (Iullus?)
446. T. Quinctius L.f. Capitolinus Barbatus IV, Agrippa Furius Fusus
445. Marcus Genucius Augurinus, C. (Gaius aut Agripp.) Curtius Philo
444. Trib. Mil. Cons. Pot. tres menses, deinde L. Papirius Mugillanus et L. Sempronius A.f. Atratinus parumper consules
443. Marcus Geganius M.f. Macerinus II. T. Quinctius Capitolinus Barbatus V
442. M. Fabius Q.f. Vibulanus, Postumius Aebutius Helva Cornicen
441. C. (Quintus) Furius Pacilus Fusus, Manius Papirius Crassus
440. Proculus Geganius Macerinus, L. (T.) Menenius Agrippae Lanatus II
439. Agrippa Menenius T.f. Lanatus, T. Quinctius L.f. Capitolinus Barbatus VI
438. Trib. Mil. Cons. Pot.
437. Marcus Geganius M.f. Macerinus III, Lucius Sergius L.f. Fidenas
436. L. Papirius Crassus, M. Cornelius Maluginensis
435. C. Iulius Iullus II, L. (aut Proc.) Verginius Tricostus
434. C. Iulius (Iullus?) III, L. Verginius Tricostus II
433. Trib. Mil. Cons. Pot. duos annos
432.
431. T. Quinctius L.f. Poenus Cincinnatus, C. (or Cn.) Iulius Mento
430. L. (or C.) Papirius Crassus, L. Iulius Vop.f. Iullus
429. Hostus Lucretius Tricipitinus, L. Sergius C.f. Fidenas II
428. A. Cornelius M.f. Cossus, T. Quinctius L.f. Poenus Cincinnatus II
427. C. Servilius Structus Ahala, L. Papirius L.f. Mugillanus (II)
426. Trib. Mil. Cons. Pot. tres annos
423. C. Sempronius Atratinus, Q. Fabius Q.f. Vibulanus
422. Trib. Mil. Cons. Pot.
421. Cn. (or Num.) Fabius Vibulanus, T. Quinctius T.f. Capitolinus Barbatus
420. Trib. Mil. Cons. Pot., L. Quinctius Cincinnatus III, L. Furius Medulinus II, M. Manlius, A. Sempronius Atratinus
419. Trib. Mil. Cons. Pot., Agrippa Memenius Lanatus, P. Lucretius Tricipitinus, Sp. Nautius Rutilus
418. Trib. Mil. Cons. Pot., L. Sergius Fidenas, M. Papirius Mugillanus, C. Servilius Priscus
417. Trib. Mil. Cons. Pot., Agrippa Menenius Lanatus II, L. Servilius Structus II, P. Lucretius Tricipitinus II, Sp. Rutilius Crassus
416. Trib. Mil. Cons. Pot., A. Sempronius Alvatinus III, M. Papirius Mugillanus II, Sp. Nautius Rutilus
415. Trib. Mil. Cons. Pot., P. Cornelius Cossus, C. Valerius Potitus, Q. Quinctius Cincinnatus, N. Fabius Vibulanus
414. Trib. Mil. Cons. Pot., C. Cornelius Cossus, L. Valerius Potitus, L. Fabius Vibulanus II, M. Postumius Regillensis
413. Aulus Marcus Cornelius Cossus, Lucius Furius L.f. Medullinus
412. Q. Fabius Ambustus Vibulanus, C. Furius Pacilus
411. L. Papirius L.f. Mugillanus (Atratinus), Sp. (aut C.) Nautius Sp.f. Rutilus
410. Manius Aemilius Mam.f. Mamercinus, C. Valerius L.f. Potitus Volusus
409. Cn. Cornelius A.f. Cossus, L. Furius L.f. Medullinus II
408. Trib. Mil. Cons. Pot. quindecim annos (M. Furius Camillus unus ex eis anno 389 eaa. erat.)