title: Montgomery (Alabama)

text: Merkittäviä työnantajia Montgomeryssä ovat palvelut, paikallishallinto, osavaltion hallinto, liittovaltion hallinto, sekä vähittäis- ja tukkukauppa. Taloudellisesti merkittäviä tahoja ovat esimerkiksi paikalliset yliopistot ja colleget, sekä Maxwellin lentotukikohta. Huomattava merkitys on myös kaupunkia ympäröivän seudun maataloudella. Alueella tuotetaan esimerkiksi puuvillaa ja maitotuotteita. Kaupungin teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi metalli-, elintarvike-, puu- ja huonekaluteollisuus. Kaupunki on panostanut myös turismiin.


title: Montgomery (Alabama)

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Montgomeryssä aikavälillä 2012–2016 olivat 43 440 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 25 488 dollaria. 22,6 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Montgomery (Alabama)

text: Montgomeryn asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 205 764 ja vuoden 2017 arvion mukaan 199 518. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 374 536. Kaupungin asukkaista 35 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 33,1 %), 59,4 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 3,5 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,4 % aasialaisia. 5,8 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 4,6 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Montgomery (Alabama)

text: Montgomeryssä toimivia korkeamman asteen oppilaitoksia ovat Auburn University Montgomery, Troy University, Faulkner University, Huntingdon College ja Alabaman osavaltionyliopisto.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Anders Fogh Rasmussen (s. 26. tammikuuta 1953 Ginnerup) on tanskalainen poliitikko, liberaalin Venstre-puolueen entinen puheenjohtaja ja maansa entinen pääministeri. Hänet valittiin huhtikuussa 2009 Naton pääsihteeriksi. Hän on ensimmäinen tehtävään valittu pohjoismaalainen.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussen on koulutukseltaan taloustieteiden kandidaatti Aarhusin yliopistosta.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: 17-vuotiaana Rasmussen liittyi liberaalinuoriin ja hänen uransa eteni nopeasti. Hänet valittiin Tanskan parlamenttiin 25-vuotiaana vuonna 1978. Puolueensa varapuheenjohtaja hänestä tuli 32-vuotiaana. Vuosina 1987–1992 hän toimi ministerinä Poul Schlüterin hallituksessa. Hän oli aluksi veroministeri ja joulukuusta 1990 myös talousministeri. Hän erosi ministerin tehtävistä kun veroministeriössä paljastui epäselvyyksiä kirjanpidossa.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Vuonna 1993 Rasmussen julkaisi kirjan "Fra Socialstat til Minimalstat" (), jossa hän esitteli käsityksensä Venstren (ja Tanskan) tulevaisuuden politiikaksi. Venstren puheenjohtajaksi hänet valittiin vuonna 1998. Myöhemmin Rasmussen on luopunut radikaaleista kannoistaan ja sanonut liberalismia "vanhentuneeksi aatteeksi."


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussenia innosti etenkin Britannian Tony Blairin johtama Työväenpuolue, ja hän toi Venstren lähemmäs keskustaa omaksuen vaikutteita sosiaalidemokratiasta.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussenista tuli Tanskan pääministeri Venstren voitettua vuoden 2001 parlamenttivaaleissa Poul Nyrup Rasmussenin johtamat sosiaalidemokraatit, jotka olivat olleet vallassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1993 alkaen. Tulos oli myös ensimmäinen oikeistoenemmistöinen parlamentissa sitten vuoden 1929.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Vaalien jälkeen Venstre ja Konservatiivinen kansanpuolue (KF) muodostivat Rasmussenin ensimmäisen hallituksen. Vaalit merkitsivät suurta muutosta Tanskan politiikassa: Sosiaalidemokraatit menettivät suurimman puolueen aseman parlamentissa ensimmäisen kerran sitten 1920-luvun. Hallitus oli teknisesti vähemmistöhallitus, mutta se teki yhteistyösopimuksen maahanmuuttovastaisen Tanskan kansanpuolueen kanssa, mikä takasi hallitukselle parlamentaarisen enemmistön. Venstre onnistui pitämään paikkansa suurimpana puolueena vuoden 2005 parlamenttivaaleissa. Vaalien jälkeen hallitus jatkoi Rasmussenin II hallituksena muutamin henkilömuutoksin. Rasmussenin hallituskoalitio säilytti enemmistönsä myös seuraavissa, vuoden 2007 parlamenttivaaleissa.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussenin hallituksen politiikka oli hyvin oikeistolaista verrattuna Tanskassa aiemmin harjoitettuun politiikkaan. Se muun muassa suosi yksityistämistä, teki mittavia veronalennuksia, harjoitti tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa sekä käynnisti niin sanotun porvarillisen kulttuurikamppailun, mihin kuului muun muassa Christianian vapaakaupungin "normalisointi".


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussen tuki vahvasti Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin hallintoa sen käymässä terrorismin vastaisessa sodassa. Tanska osallistui Irakin miehitykseen vuodesta 2003 heinäkuun 2007 loppuun Basrassa noin 400 sotilaan voimalla.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussenin aikana Tanska ajautui suurimpaan diplomaattiseen haasteeseensa Jyllands-Posten -sanomalehden julkaistua kaksitoista profeetta Muhammadista tehtyä pilapiirrosta 30. syyskuuta 2005. Rasmussen kieltäytyi vastaanottamasta islamilaisten maiden edustajia näiden pyydettyä häneltä asian takia vastaanottoa.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussen valittiin 4. huhtikuuta 2009 Naton huippukokouksessa sotilasliiton pääsihteeriksi. Turkin presidentti Abdullah Gül kieltäytyi aluksi tukemasta Rasmussenin nimitystä. Turkin mukaan Rasmussen on epäsuosittu islamilaisissa maissa ja heikentäisi Naton asemaa niiden keskuudessa.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: WikiLeaksin julkaisemien tietojen mukaan Rasmussen lupasi Turkille sulkea Tanskassa toimivan kurdinkielisen Roj TV -kanavan tullakseen valituksi.


title: Anders Fogh Rasmussen

text: Rasmussen on naimisissa Anne-Mette Rasmussenin kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Aromaattinen hiilivety

text: Aromaattinen hiilivety, "areeni" tai "aromaatti" on aromaattinen yhdiste ja hiilivety, jossa on tasomainen rengasrakenne, jossa π-sidosten elektronit ovat delokalisoituneet koko renkaan ylle. Näin voi käydä, kun nimellisesti joka toinen sidos on kaksoissidos, joka toinen yksinkertainen sidos (ks. aromaattinen yhdiste). Termiä käytetään usein synonyyminä bentseenirenkaan sisältäville yhdisteille, mutta muitakin on olemassa.


title: Aromaattinen hiilivety

text: Delokalisaation vuoksi aromaattinen rengas on entrooppisista syistä vakaampi kuin kaksois-, ja yksöissidosten ketju, joten aromaattien rengas on vakaa eikä reagoi helposti. Yksinkertaisin neutraali aromaattinen hiilivety on bentseeni. Yksinkertainen polyaromaatti on naftaleeni.


title: Aromaattinen hiilivety

text: Monilla aromaattisilla hiilivedyillä on voimakas tuoksu, mistä nimitys tulee.


title: Päivi Räsänen

text: Päivi Maria Räsänen (o.s. Kuvaja; s. 19. joulukuuta 1959 Sonkajärvi) on suomalainen poliitikko, lääkäri ja kirjailija. Hän on ollut Hämeen vaalipiirin kansanedustaja vuodesta 1995, Suomen kristillisdemokraattien puheenjohtaja 2004–2015 ja sisäministeri Kataisen ja Stubbin hallituksissa vuodesta 2011 toukokuuhun 2015 asti. Riihimäen kaupunginvaltuutettu Räsänen on ollut vuodesta 1993.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen ei asettunut ehdolle valittaessa elokuussa 2015 puolueelle puheenjohtajaa.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Etelä-Karjalassa, Joutsenon Konnunsuolla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joutsenon lukiosta kuudella laudaturilla vuonna 1978. Vuonna 1984 Räsänen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta ja työskenteli Riihimäen aluesairaalan sisätautien osaston lääkärinä vuosina 1985–1988, yksityislääkärinä 1988–1992 sekä valtion työterveyslääkärinä 1992–1995.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen oli ensimmäisen kerran ehdolla vuoden 1991 eduskuntavaaleissa puolueeseen sitoutumattomana ehdokkaana, muttei tullut valituksi. Vuonna 1993 hänet valittiin Riihimäen kaupunginvaltuustoon ja vuoden 1995 vaaleissa eduskuntaan. Vuonna 2003 Räsänen valittiin eduskuntaryhmänsä puheenjohtajaksi ja 2004 puolueen puheenjohtajaksi. Kesäkuussa 2011 hänestä tuli Kataisen hallituksen sisäministeri.


title: Päivi Räsänen

text: Räsäsen läheinen liittolainen on Sari Essayah. Kun Essayah putosi eduskunnasta vuonna 2007, Räsänen palkkasi hänet puoluesihteeriksi Annika Kokon tilalle. Kokko erosi kristillisdemokraateista heinäkuussa 2007 ja liittyi elokuussa kokoomuksen jäseneksi.


title: Päivi Räsänen

text: Räsäsen jyrkät kannat muun muassa homoseksuaalisuuteen, naispappeuteen ja aborttiin saivat monet keskeiset puolueen kansanedustajat jättäytymään pois vuoden 2011 eduskuntavaaleista. Puolueen aiempi puheenjohtaja Bjarne Kallis perusteli luopumistaan sillä, että provosoituminen esimerkiksi homojen parisuhteista on vienyt huomion tärkeämmiltä asioilta kuten tuloerojen kasvulta. Myös kansanedustaja Kari Kärkkäinen näki kristillisdemokraattien muuttumisen uskontopuolueeksi ja moraalinvartijaksi ongelmallisena.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen sai vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 6 995 ääntä. Räsäsen kampanjakulut olivat ennakkoilmoituksen tehneistä eduskuntapuolueiden puheenjohtajista toiseksi pienimmät, 18 053 euroa, joista hänen omia varojaan oli 5 011 euroa. Yksityishenkilöiltä saatua tukea oli yhteensä 2 800 euroa, yrityksiltä 2 389 euroa ja puolueyhdistyksiltä yhteensä 2 700 euroa. Puolue tuki puheenjohtajaansa 5 153 euroa.


title: Päivi Räsänen

text: Vaalien jälkeen Warkauden lehti otsikoi ”Räsänen karkottaa äänestäjät” kertoen Varkauden puolueosaston haluavan ottaa etäisyyttä emäpuolueen vanhoillisiin linjauksiin ja puolueen Pohjois-Savon piirihallituksen jäsen Jarmo Ihalaisen valittelevan puolueen surkeaa äänisaalista kevään 2011 vaaleissa.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen oli ehdolla vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa mutta kristillisdemokraatit eivät saaneet yhtään paikkaa parlamenttiin.Räsänen on eduskuntatyössä profiloitunut erityisesti terveydenhuollon ja perhepolitiikan kysymyksiin.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen sanoi Paavalin synodin kirkkopäivillä vuonna 2008, että vaikka jo 1950-luvulla laillistettiin abortti mm. raiskaus- ja insestitapauksissa ja sittemmin yleisemmin, Raamattu antaa painavat perusteet vastustaa aborttia kaikissa oloissa, koska Jeesuksen ihmisyyden sanottiin alkaneen jo Marian raskaudesta. Ainoa poikkeus olisi valinta äidin ja sikiön hengen välillä.


title: Päivi Räsänen

text: Vuonna 1989 Räsänen oli yhdessä miehensä Niilon, lääkäri Pekka Reinikaisen, Leif Nummelan sekä Nigel Cameronin kanssa kirjoittamassa kirjaa nimeltä "Uuden lääketieteen uhrit", jossa hän käsittelee aborttia, ihmisarvoa, koeputkilapsia ja vammaisuutta. Räsäsen mukaan raskaudenkeskeytys on aina eettinen ongelma, sillä siinä lopetetaan jo alkanut ihmiselämä. Myöhäisiin keskeytyksiin liittyy lisäksi yhdenvertaisuus- ja perusoikeusongelmia, sillä niissä vammaiset lapset asetetaan terveiden kanssa eriarvoiseen asemaan. Suomessa on laillista suorittaa abortti ennen 12. raskausviikkoa ja TEO:n luvalla sikiön vaikean poikkeavuuden perusteella suoritettua raskaudenkeskeytystä ennen 20. raskausviikkoa. Räsänen on tehnyt useita lakialoitteita, joissa hän on vaatinut hallitusta kumoamaan aborttilaista pykälä, jolla sallitaan vammaisuutta epäiltäessä myöhäiset raskaudenkeskeytykset.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen teki vuonna 2009 lakialoitteen, jonka tavoitteena oli lisätä elinsiirtojen määrää. Aloitteessa esitetään luovuttavaksi lähiomaisten ja muiden läheisten veto-oikeudesta eli mahdollisuudesta vastustaa luovutusta, mikä nopeuttaisi elinsiirtotoimintaa. Hallitus antoi asiasta oman esityksen, ja vuonna 2010 lakiin kirjattiin vastaavansisältöinen muutos.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen pitää suurena harhana ”feminististä kapinakulttuuria”, jossa sukupuolten tasa-arvo hänen mukaansa vääristyy samanlaisuuden vaatimukseksi. Räsänen väittää, että tämä tuo nykynaisen elämään tuskaa ja tuhoa yhtä lailla kuin naisen ihmisarvon loukkaukset. Hänen mielestään kirkon kannattaisi muistuttaa, että luomisjärjestyksen seurauksena miehellä ja vaimolla on erilainen (ei eriarvoinen) asema avioliitossa. Räsänen on sanonut olevansa miesten ja naisten välisen tasa-arvon kannattaja, mutta feminismiin liitetään hänen mukaansa tavoitteita, joita hän ei kannata, kuten ”syntymättömien lasten ihmisoikeuksien vähättely”.


title: Päivi Räsänen

text: Räsäsen pohjaa perhearvoja koskevat mielipiteensä osin Lutherin teksteihin. Hänen mukaansa avosuhteet ovat huono pohja avioliitolle, koska niissä ei synny sitoumusta suhteen pysyvyydelle. Räsänen kannustaa seurakuntia opettamaan nuorille seksuaalivalistusta, jotka pohjautuisivat ”Raamatun koeteltuihin perhe- ja seksuaaliarvoihin”. Räsänen toivoo, että nuori saisi edes kerran kuulla aikuisen perustellusti kertovan, miksi seksi kannattaa säästää avioliittoon.


title: Päivi Räsänen

text: Räsäsen mielestä homoseksuaalisuus ja sen harjoittaminen on syntiä, eikä samaa sukupuolta edustavien välisiä avioliittoja tulisi siksi sallia. Räsäsen mielestä heteroseksuaalinen aviosuhde sisältää sukupuolisuuden rikkauden ja ytimen: miehen ja naisen erilaisuudesta nousevan jännitteen sekä periaatteellisen mahdollisuuden yhteisiin lapsiin. Homoseksuaalisesta suhteesta ja muista ”seksuaalisista poikkeavuuksista” nämä hänen mukaansa puuttuvat. Virallisen homoliittoinstituution perustaminen ei ole Räsäsen mielestä vain pienen marginaaliryhmän asia, vaan koskettaa syvästi koko yhteiskuntaa. Vuonna 2004 Räsänen kirjoitti Luther-säätiölle homoseksuaalisuutta koskevan pamfletin.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen on vastustanut samaa sukupuolta olevien parien adoptiomahdollisuutta sekä naisparien ja yksinäisten naisten oikeutta hedelmöityshoitoihin.


title: Päivi Räsänen

text: Vuonna 2010 Räsänen puolusti miehen ja naisen välistä avioliittomallia Ylen lähettämässä A2 Teema "Homoilta"-keskusteluohjelmassa. Vaikka Räsänen oli ohjelmassa mukana yksityishenkilönä eikä luterilaisen kirkon edustajana, ohjelmaa seurasi merkittävä eroaalto kirkosta. Kristillisdemokraatit tukivat julkisesti puheenjohtajaansa ja kirkosta eroamisten ohella Suomen Kristillisdemokraattien kerrottiin saaneen Homoillan jälkeen yli tuhat uutta jäsentä.


title: Päivi Räsänen

text: Seta ilmaisi Kataisen hallituksen muodostuttua epäilevänsä Räsäsen kykeneväisyyttä toimia sisäministerinä. Vuonna 2010 Jyväskylän Seta uhkasi nostaa oikeusjutun kolumnista, jossa Pride-kulkuetta arvosteltiin ”provokaatioksi”. Räsänen syytti Setaa sananvapauden vaarantamisesta.


title: Päivi Räsänen

text: Ennen ministeriksi nousemistaan Räsänen kritisoi Suomen maahanmuuttopolitiikkaa epäonnistuneeksi. Vuonna 2010 Räsänen sanoi, että Suomen tulisi valita tarkemmin ne pakolaiset, joita maahan otetaan ja etsiä ryhmiä, joiden integroituminen kulttuurisesti ja uskonnollisesti on helpompaa, esimerkiksi vainottuja kristittyjä. Maahanmuuttoasioista vastaavana sisäministerinä Räsänen on kuitenkin vaatinut Suomen vastaanottamien kiintiöpakolaisten määrän lisäämistä. Räsänen haluaisi ottaa lisää pakolaisia etenkin Syyriasta.


title: Päivi Räsänen

text: Vuonna 2010 (STT 20.2.2010) Räsänen ilmoitti yksiselitteisesti vastustavansa poliittisia virkanimityksiä. Räsästä kuitenkin syytettiin poliittisesta virkanimityksestä, kun hän syyskuussa 2012 nimitti sisäministeriön kansliapäälliköksi Päivi Nergin, joka oli ollut kristillisdemokraattien jäsen, ja samaa virkaa haki joidenkin mielestä viisi huomattavasti kokeneempaa henkilöä. Räsänen kiisti syytökset.


title: Päivi Räsänen

text: Heinäkuussa 2013 Räsänen puhui kansanlähetyspäivillä Kankaanpäässä ja kehotti ihmisiä seuraamaan Raamattua, vaikka se olisi ristiriidassa lain kanssa. Sisäministerinä tuolloin toimineen Räsäsen lausunto aiheutti runsaasti keskustelua ja johti kirkosta eroamisiin.


title: Päivi Räsänen

text: Räsänen on naimisissa teologian tohtori Niilo Räsäsen kanssa. Heillä on viisi lasta. Lapsista Saara oli mukana politiikassa Riihimäen kaupunginvaltuuston jäsenenä kaudella 2008–2012. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Riihimäen valtuustoon valittiin Räsäsen toinen tytär, Esteri.


title: Poul Schlüter

text: Poul Holmskov Schlüter (s. 3. huhtikuuta 1929) on tanskalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1982–1993.


title: Poul Schlüter

text: Schlüter valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1957 ja asianajajaksi vuonna 1960. Hän nousi kansankäräjille vuonna 1964 ja toimi siellä aina vuoteen 1994 asti. Hän oli myös Konservatiivisen kansanpuolueen (KF) puheenjohtaja vuosina 1974–1977 ja 1981–1993.


title: Poul Schlüter

text: Hän on ensimmäinen ja tähän mennessä ainut puolueensa pääministeriksi noussut puheenjohtaja. Vuonna 1984, pääministeriuransa alussa, hän ansaitsi tittelin "Vuoden pohjoismaalainen poliitikko". Sen jälkeen hänet palkittu myös lukuisilla muilla kansallisilla ja kansainvälisillä palkinnoilla.


title: Poul Schlüter

text: 1980-luvun lopussa muutaman vuoden noususuhdanteen jälkeen Tanska syöksyi lamaan, ja Schlüterin hallitus aloitti säästöohjelmat. Ne olivat epäsuosittuja kansan keskuudessa, ja siksi niitä haukuttiin nimellä "kartoffelkuren" ().


title: Poul Schlüter

text: Ennen pääministeriyttään Schlüter oli toiminut Euroopan neuvoston jäsenenä vuosina 1971–1974 ja Tanskan delegaation johdossa Pohjoismaiden neuvostossa 1978–1979. Hän joutui eroamaan pääministerin paikalta vuonna 1993, kun selvisi, että hän oli antanut parlamentille vääriä tietoja. Tapaus tunnetaan nimellä "Tamilsagen".


title: Poul Schlüter

text: Pääministeriuransa jälkeen Schlüter oli Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1994–1999, ensimmäiset kolme vuotta hän toimi parlamentin varapuhemiehenä.


title: Poul Schlüter

text: Schlüterin omaelämäkerta "Sikken et liv" julkaistiin vuonna 1999.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jugoslavian hajoamissodat olivat entisessä Jugoslaviassa Balkanin niemimaalla vuodesta 1991 alkaen käyty pitkä sotien sarja. Sotaa käytiin Sloveniassa, Kroatiassa, Bosniassa ja Kosovossa sekä Etelä-Serbiassa. Sotien syynä oli Jugoslavian kansallismielisten erimielisyys maan hallinnosta, taloudesta ja alueiden jaosta. Varsinkin Kosovon albaanit, Slovenia ja Kroatia halusivat eroon Jugoslaviasta, ja Serbia halusi säilyttää yhtenäisen serbivaltion vaikka väkivalloin. Sotien taustana oli alueen historiasta johtuva erilaisten kansojen tilkkutäkkimäinen asuminen toinen toistensa seassa, mutta niiden välitön aiheuttaja oli jyrkkä nationalismi. Jugoslavian romahdusta auttoivat merkittävästi myös talouden hidas ja sosialismin nopeampi romahdus.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Puolidemokraattisin keinoin toimiva sosialistinen ja konservatiivinen serbipoliitikko Slobodan Milošević juonitteli itsensä maansa johtoon. Milošević käytti hyväkseen muun muassa Vojislav Šešeljin ajamaa Suur-Serbian luomiseen tähtäävää kiihkokansallismielistä serbipolitiikkaa, jossa muut Jugoslavian kansat nähtiin serbien oikeuksia polkevina vihollisina. Niinpä serbien johtama liittoarmeija, poliisi ja puolisotilaallinen tšetnikeiksi kutsuttu joukko ajoivat väkivaltaisesti Kroatiassa, Bosniassa ja Kosovossa muita kansoja valtaamiltaan alueilta pois. Vallattujen alueiden kansoihin kohdistui joukkojen toimesta myös sotarikoksia, kuten murhia, kidutuksia, polttamisia ja ryöstöjä. Näitä väkivaltaisia joukkokarkotuksia kutsuttiin nimellä etninen puhdistus. Etnonationalismi nousi myös Jugoslaviasta eroon pyrkivillä alueilla, ja niinpä myös muut kansat alkoivat pian tehdä omia etnisiä puhdistuksiaan. Kroaatit pyrkivät Bosnian sodassa Suur-Kroatian luomiseen etnisesti puhdistaen.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jugoslavian sodat olivat Euroopan verisimmät taistelut toisen maailmansodan jälkeen, ja niissä kuoli 100 000–300 000 ihmistä. Hajoamissodat olivat sisällissodan tapaisia. Ulkovallat puuttuivat sotiin joitain kertoja ja alueelle lähetettiin rauhanturvaajia.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jugoslavia hajosi serbien ylivaltapyrkimyksiin sekä kroaattien ja sloveenien haluun erota liittovaltiosta. Alussa voimakas keskusvalta piti keskenään riitelevät kansat yhdessä valtiossa.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Entisen Jugoslavian alueella asui monia kansoja, joilla oli erilainen historia takanaan. Esimerkiksi kroaatit olivat pääosin roomalaiskatolisia ja serbit ortodokseja. Lisäksi maassa asui ottomaanien vallan ajalta muslimeita. Serbien četnikit ja armeija terrorisoivat albaaneja Balkanin sodissa ja kroaatteja ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Sloveenit, kroaatit ja serbit yhdistyivät yhdeksi kuningaskunnaksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Mukaan tuli myös muita kansoja, mm Kosovon albaanit. Maailmansotien välisessä ensimmäisessä Jugoslaviassa kiihkeät serbi- ja kroaattipoliitikot kiistelivät, mikä johti ampumiseen parlamentissa vuonna 1928. Tämän takia kuningas kaappasi vallan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Pääosin serbijohtoinen Jugoslavia hajosi Saksan hyökkäykseen vuonna 1941, ja maa jaettiin akselivaltojen kesken. Miehitys loi sisällissodan. Kroatian johtoon noussut fasistisen Ustaša-järjestön johtaja Ante Pavelic surmautti kymmeniä tuhansia serbejä, mustalaisia ja juutalaisia keskitysleireillä. Serbien cetnikit surmasivat kroaattisiviilejä ja partisaaneja ja pyrkivät luomaan karkotuksin suur-Serbiaa. Niinpä Jugoslavian toisen maailmansodan aikaisessa sisällissodassa kuoli enemmän ihmisiä kuin mitä miehittäjät tappoivat. Mutta kommunistien partisaanit voittivat sekavan sisällissodan, ja näin partisaanijohtaja Josip Broz Tito loi toisen Jugoslavian, joka oli kuudesta tasavallasta koostunut sosialistinen liittovaltio. Tito pyrki Neuvostoliiton ohjeiden mukaisesti luomaan kansoille tasa-arvoa, mutta ei maininnut Bihacin julistuksessaan muslimeja, unkarilaisia eikä albaaneja. Hän loi omanlaisensa sosialismin, riiteli Neuvostoliiton kanssa ja avasi maan rajat jo varhain länteen.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Eri kansojen nationalismi pulpahteli usein esille, vaikka sitä koetettiin hillitä. Diktaattorina hallinnut melko taitava poliitikko Titokaan ei kyennyt ratkaisemaan maan monimutkaista kansallisuusongelmaa, joka pysyi pitkälti piilossa 1950-luvulla, mutta alkoi nousta 1960-luvun alussa näkyviin. Vastakkain oli näkyvästi Kroatian serbivastainen separatismi ja Serbian suurserbialaisuus. Serbien äärinationalismia tuki, joskaan ei suoraan kannattanut vuoteen 1966 Jugoslavian kovaotteisen salaisen poliisin päällikkö Aleksandar Ranković. Rankovicilaiset vastustivat Slovenian ja Kroatian talouden vapauttamisaikeita. Kansojen kulttuuri, uskonto ja elintaso vaihteli alueelta toiselle luoden luonnostaan talouteen liittyviä kiistoja, joita lisäsivät muistot historian aikana kärsityistä vääryyksistä. Tito kukisti kovin ottein nationalistit, muun muassa Kroatian kevään 1970-luvun alussa, samoin kuin Slovenian vastaavan liikkeen. Jälkikäteen on joissain yhteyksissä sanottu juuri Titon sosialistisen kansallistunteiden ja uskonnon kieltämiseen tähtäävän politiikan tukahduttaneen poliittisen ajattelun niin, että syntynyt paine purkautui myöhemmin voimakkaana kiihkokansallismielisyytenä. Toisaalta viranomaisten Titon aikana käyttämät erilaiset voima- ja pakkokeinot sulkivat myös myöhemmästä ajattelusta varsinkin Serbiassa pois ajatuksen rauhanomaisista ratkaisutavoista, varsinkin kun jo Titon aikana armeijan upseereissa oli eniten serbejä. Yhtä hyvin Jugoslavian hajoamissota voidaan kuitenkin nähdä eri nationalismien törmäyksenä, joka olisi syntynyt ilman Titoa tai ilman Miloševićia.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Titon kuoltua 1980-luvulla häntä alettiin arvostella varsinkin Serbiassa, koska Tito oli jakanut serbien alueita muihin osatasavaltoihin. Samaan aikaan maa ajautui talouskriisiin joka paheni koko 1980-luvun ajan. Vuonna 1981 Serbia murskasi asevoimin Kosovon albaanien mellakat. Vuonna 1986 perinteinen serbinationalismi oli nousussa. Serbinationalisteja kiinnosti eniten Kosovon tyhjeneminen serbeistä poismuuton takia. He katsoivat Kosovon albaanien tekevän serbien kansanmurhaa ja "pyhän maan" joutuvan albaanien käsiin. Serbian kommunistipuolueen johtoon noussut Slobodan Milošević alkoi ajaa Kosovon serbien asiaa kiihkein puhein. Milošević yhdisti puheissaan populistista nationalismia, sosialismia ja serbien perinteistä ortodoksiuskoa. Milošević puhdisti Serbian kommunistisen puolueen vastustajistaan, otti tiedotusvälineet käsiinsä, loi joukkokokouksissa itselleen henkilökulttia ja saikin melko laajan kannatuksen. Vuonna 1988 Sloveniassa oli käynnissä voimakas itsenäistymisliike, joka osin kumpusi maan keskieurooppalaisesta perinteestä ja yhteyksistä länteen. Kroatiassa nousi vanhoillinen kansallismielisyys vuonna 1989.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Nationalismilla ratsastanut Milošević murskasi 1980-luvun lopussa Vojvodinan ja Kosovon autonomian, ja liittoarmeija oli käytännössä serbien puolella. Serbijohtoista Jugoslaviaa ja/tai Suur-Serbiaa vaikka voimakeinoin ajanut Milošević pelotti kroaatit ja sloveenit itsenäistymään. Serbiassa oli vuonna 1990 oppositiossa Miloševićia radikaalimpiakin serbinationalisteja, jollaisia olivat Vuk Draskovic ja Vojislav Seselj. Osatasavaltojen valtapyrkimykset romahduttivat liittovaltion hallituksen arvovallan keväällä 1991, jolloin osatasavaltojen johtajat koettivat turhaan etsiä poliittista ratkaisua.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Yhdysvallat ja EU vastustivat etukäteen Slovenian ja Kroatian itsenäistymistä, samoin liittoarmeija ja monet muut Jugoslavian hallinnon instituutiot. Liittovaltion presidenttineuvosto oli halvaantunut ja ainoa voimakas poliittinen toimija oli Slobodan Milosevicin johtama kommunistis-nationalistinen serbiklikki. Liittoparlamentti julisti armeijan estävän tasavaltojen itsenäistymisyritykset. Kroatia ja Slovenia julistautuivat itsenäiseksi 25. kesäkuuta 1991. Liittoarmeija lähetti Kroatiasta panssareita valtaamaan Kroatian raja-asemat ja lentokentät. Suppeahkon sotilasoperaation tarkoituksena oli lähinnä näyttää liittoarmeijan voima. Liittoarmeija valtasikin menestyksellä useimmat raja-asemat. Mutta sloveenit olivat järjestäneet melko tehokkaan aluepuolustuksen, joka nujersi liittoarmeijan joukot monin paikoin jo 28. kesäkuuta. Sloveenit tukkivat panssarien tiet rekoilla sopivissa paikoissa ja saartoivat liittoarmeijan varusmiehiä kasarmeihin. Liittoarmeija vastasi pommittamalla Slovenian radio- ja TV-asemia ja tulittamalla ilmasta tiesulkuina olevia rekkoja. Serbijohtoisen liittoarmeijan etupäässä varusmiehistä ja ei-serbeistä koostuneelta varusmiehistöltä puuttui halua taistella, ja saarrettujen, huollon puutteessa olleiden yksiköiden sotilaita antautuikin noin 2700. Taistelujen kestäessä alkoi vilkas diplomatia, joka johti ensimmäiseen tulitaukoon teoriassa jo 1. heinäkuuta. Taistelut jatkuivat vielä 4. heinäkuuta asti. Slovenian sota kesti vain vähän aikaa ja aiheutti melko pienet tappiot puolin ja toisin, koska Milošević ei tosissaan halunnut pitää vähäserbistä Sloveniaa osana maataan. Tämän jälkeen Miloševićin kansalliskiihkoinen Serbia alkoi luoda ensin peitetysti, mutta ajan kuluessa yhä avoimemmin Suur-Serbiaa Kroatian alueelle, ajaen kroaatteja Kroatian serbialueilta väkivalloin pois. Franjo Tudjmanin johtamalla Kroatian hallinnolla, varsinkin puolustusministeri Gojko Susakilla oli osittain kiihkokansallinen asenne serbejä vastaan. Parissa tapauksessa myös äärikroaatit kohdistuivat serbeihin väkivaltaa, mikä kiihdytti konfliktia. Mutta toisaalta Franjo Tudjman horjui sodan ja rauhan välillä koska vähätteli serbien halua taistella Kroatiaa vastaan ja uskoi helppoon rauhanomaiseen ratkaisuun. Osin tämä johtui siitä, että kroaateilta puuttui aseita.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Heinäkuun alussa serbit aloittivat jatkuvan sodan Kroatiassa, jossa he puhdistivat Celijen kylän ja Tenjassa taisteltiin pitkään pienin joukoin, mutta rajusti. Nämä kaksi välikohtausta olivat pieniä myöhempiin taisteluihin verrattuna. Tämän jälkeen serbisissit hyökkäilivät moniin kyliin ajaen ihmisiä pois. Taistelut alkoivat koveta heinäkuun puolivälillä, ja uhriluku ja pakolaisvirta puhdistetusta serbikylistä kasvoi päivä päivältä.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Sota alkoi laajeta uusille alueille. Kroatian kevyet lähinnä puolisotilaalliset joukot taistelivat raskaasti aseistettuja serbejä vastaan, eivätkä kyenneet estämään serbialueen laajenemista. Serbit ajoivat kroaattisiviilit kodeistaan polttaen, räjäyttäen, ryöstäen, vangiten, kiduttaen ja tappaen. Samaan aikaan kroaattijohtaja Tudjman epäröi ja viivytteli vastatoimissaan serbejä vastaan. Elokuun alussa Daljin kylässä käyty välikohtaus oli askel yhä raaempaan sodankäyntiin. Kijevon kroaattikylä Krajinassa "puhdistettiin" liittoarmeijan suoralla tuella, kun panssarit tulittivat ja ilmavoimat pommittivat kylää. Kroatiaan tuodut liittoarmeijan yksiköt ja serbien paramilitäärit saartoivat Vukovarin suuren kaupungin. Sitä alettiin tulittaa kiivaasti tykistöllä. Kaupunki taisteli sitkeästi kuukausia vaikka sitä puolusti vain pieni joukko, koska serbien taistelumotivaatio oli olematon. Syyskuun puolivälissä kroaatit alkoivat hyökätä maassa olevia Jugoslavian liittoarmeijan kasarmeja vastaan, mikä toi sodan avoimeksi. Kroaatit onnistuivatkin valtaamaan monia kasarmeja ja saivat niistä melko suuren määrän aseita, mikä aikaa myöten helpotti Kroatian tukalaa tilannetta. Syyskuussa rintamat olivat jo suunnilleen edenneet lopullisille paikoilleen. Marraskuussa serbien saartama Vukovar antautui, serbit murhasivat ja raiskasivat vieden henkiin jääneet kaupunkia puolustaneet keskitysleireille Serbiaan. Toisaalta kroaatit alkoivat itse joillain alueilla tehdä ponnekkaammin etnisiä puhdistuksia, joihin liittyi mm Gospicin ja Sisakin alueella serbeihin kohdistuneita joukkosurmia ja sitä, että kroaattipoliisi ryösteli serbien koteja. Franjo Tudjmanin hallinnon uskotaan katsoneen näitä tapauksia sormien läpi, koska ainakin HDZ:n ääriainekset kannattivat etnisesti puhdasta Kroatiaa. Liittoarmeija oli nyt avoimesti mukana auttaakseen kasarmeihin saarrettuja sotilaitaan. Kostoksi kasarmien saarrosta serbit saartoivat Jugoslavian etelärannikolla sijainneen Dubrovnikin tulittaen sitä ajoittain hyvin rajusti. Kroaatit alkoivat menestyä sodassa joulukuussa 1991, mikä osaltaan ajoi serbit 3. tammikuuta 1992 tulitaukoon. Yhdistyneet kansakunnat valvoi tulitaukoa, mutta paikalliset sotatoimet Kroatian ja serbijoukkojen kesken jatkuivat joillakin seuduilla.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Vielä vuonna 1990 Radovan Karadzic sanoi, ettei Bosniaan luoda Suur-Serbiaa. Bosnian serbit kannattivat Bosnian pysymistä Jugoslavian osana, ja kroaatit ja muslimit irtautumista siitä. Serbien kiihkokansallismielinen johtaja Radovan Karadzic uhkasi vuonna 1991 liittoarmeijan estävän vaikka väkivalloin Bosnian itsenäisyyden, ja eräässä vaiheessa myös uhkasi muslimeja tuholla. Kroaattien propaganda oli yhtä kovaa kuin serbienkin propaganda, ja myös kroaatit tähtäsivät etnisiin puhdistuksiin. Vaikka muslimien nationalismi oli astetta lievempää, muslimien johtaja Alija Izetbegovic kannatti sotaa, jos se veisi muslimit itsenäisyyteen.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbipropaganda maalasi kauhukuvaa bosniakeeista/muslimeista serbien vihollisina, serbit ja muut kansallisuudet eristäytyivät toisistaan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbit päättivät lopettaa useimmat sotatoimet Kroatiassa vuoden 1992 alussa, koska olivat saaneet suunnilleen vallattua serbienemmistöiset alueet Kroatiasta. Toisaalta serbit tarvitsivat joukkoja kipeästi Bosnia ja Hertsegovinassa, jossa tilanne oli ajautumassa kohti sotaa, josta ennustettiin tulevan pitkä ja vaikea kuten kävikin.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Eri kansallisuudet olivat jo vuonna 1991 alkaneet perustaa omia pieniä asekaartejaan. Karadzicin johtama puolue julisti liittoarmeijan tuella vuonna 1991 laajat serbialueet autonomisiksi. Ensimmäinen sotaa edeltävä kuolonuhreihin johtanut välikohtaus sattui Visegradissa marraskuussa 1991, jolloin muslimit ja kroaatit pysäyttivät vähäksi aikaa liittoarmeijan joukko-osaston. Bosnian serbit jäivät pois Bosnian itsenäistymistä käsittelevästä kansanäänestyksestä. Maaliskuun alussa serbien hääkulkuetta ammuttiin, yksi kuoli ja pappi haavoittui. Serbit pystyttivät katusulkuja ja ampuivat ilmaan tapahtuman johdosta, mutta purkivat katusulut pian.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Muslimijohtoinen Bosnia ja Hertsegovina ilmoitti 2. tammikuuta 1992 haluavansa irti Serbiasta ja itsenäistyi 5. huhtikuuta.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Pieniä aseellisia välikohtauksia sattui jo maaliskuussa muun muassa Bosanski Brodissa. Serbien puolisotilaalliset joukot puhdistivat myöhemmin paikalle saapuneen liittoarmeijan tuella raa'asti Bijeljinan huhtikuun alussa tappaen ihmisiä ja ajaen loput pakosalle ryöstellen muslimien koteja. Serbit hyökkäsivät pian Itä-Bosniassa puhdistaen muun muassa Zvornikin, Fočan, Višegradin, Kupresin ja alkoivat luoda serbikäytäviä itäiseen ja pohjoiseen Bosnia ja Hertsegovinaan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Muslimien ja kroaattien kulttuuri oli tarkoitus hävittää Serbiaan liitettäviksi aiotuilta alueelta. Tekeillä oli etninen puhdistus, jota on usein sanottu kansanmurhaksi. Yleensä serbinationalistit uhkasivat tappamisella mm. heittämällä pommin muslimin tai kroaatin omakotitalosta sisään, näin pelotellen talon asukkaat pakoon. Jos kyse oli omakotitalosta, räjäyttivät nationalistit talon yöllä. Mutta yhtä hyvin serbit saattoivat tappaa, kiduttaa tai raiskata ja viedä kuolemanleirille kärsimään nälkää ja väkivaltaa. Esimerkiksi Banja Lukassa tapahtui muslimien ja kroaattien murhia, joita poliisi ei tutkinut. Ennen karkotusta muslimin tai kroaatin täytyi maksaa suuri summa rahaa viranomaisille. Jalan pakomatkalla olevia saatettiin joskus syöstä rotkoon. Kylistä ja kaupungeista karkotettuja koottiin kuorma-autoilla ja linja-autoilla junakuljetuksia varten. Karkotettujen junakuljetus tapahtui ilman ruokaa ja vettä karjavaunuissa, joissa varsinkin lapsia, vauvoja ja vanhuksia kuoli ulostekasojen keskelle. Sotilaat saattoivat ryöstää karjavaunuissa kuljetetut ihmiset.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbit saartoivat monia muslimien ja kroaattien kaupunkeja, muun muassa Sarajevon jo 7. huhtikuuta. Vaikka YK julisti serbien vetämän tynkä-Jugoslavian talouspakotteisiin, tämä ei pysäyttänyt Bosnian serbejä ajamasta muslimeja ja kroaatteja väkivaltaisesti kodeistaan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Bosnia ja Hertsegovinassa riehuivat Arkanin kaltaiset serbien sissipäälliköt Ratko Mladićin komentaman serbiarmeijan tukemana. Serbit valtasivat huhtikuussa 70 % Bosnia ja Hertsegovinasta. Muslimien eli bosniakkien armeija kärsi asepulasta. Milosevic reagoi lännen talouspakotteisiin nimittämällä Yhdysvalloissa asuneen liikemiehen Milan Panicin tynkä-Jugoslavian pääministeriksi.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Kesällä 1992 Bosnian kroaatitkin julistautuivat itsehallintoalueeksi, ja saivat jonkun verran aseita Kroatiasta. He alkoivat vallata alueita bosniakeilta, vaikka olivat näiden kanssa virallisesti liitossa serbejä vastaan. Kroaatit aloittivat bosniakkien, usein muslimien etnisen puhdistamisen jo keväällä 1992. Tämän jälkeen oli monia kroaattiien aloittamia kahakoita ja puhdistuksia, joiden ansiosta kroaattivalta levittäytyi bosniaan. Bosniakit alkoivat kostaa vuoden 1992 lopuilla kroaateille.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Taktisista syistä Milošević julisti Bosnian serbitasavallan olevan irti Serbiasta, ja sanoutui irti Bosnian väkivaltaisuuksista, mutta salaa auttoi Bosnian serbejä. Länsimaat eivät uskoneet Serbian olevan tietämätön ja erillään Bosnian sodasta. YK alkoi auttaa Bosnia ja Hertsegovinan kroaatteja ja muslimeja jo 1992, mutta kokonaisuutena apu oli melko tehotonta. Serbit muun muassa verottivat saarrettuihin kaupunkeihin vietäviä avustustarvikkeita. Länsimaiden ja YK:n toiminta Bosnia ja Hertsegovinan sodan hillitsemiseksi oli puolinaista ja tehotonta, ja monet rauhaa halunneet länsimaisetkin tuskastuivat kansainvälisten järjestöjen hitaisiin toimiin.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: YK:n asevientikielto auttoi lähinnä runsaasti aseistettua serbien armeijaa.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jälkikäteen lännen asenteen on sanottu johtuneen muun muassa siitä, että se uskoi serbien voittavan Bosnian sodan. Esimerkiksi Nato ei halunnut sotkeutua sissisotaan serbejä vastaan vuorisella Balkanilla. Jopa osa läntisistä YK-upseereistakin saattoi kannattaa serbejä. Osaksi sodan katsottiin olevan myös muiden kansallisuuksien syytä. Venäjä tuki Serbiaa historiallista syistä. Serbit perustivat Bosnia ja Hertsegovinaan keskitysleirejä, joissa ihmisiä surmattiin, hakattiin kepein, kidutettiin ja pidettiin nälässä. Tämä paljastettiin lännelle ensi kertaa Newsday-lehdessä elokuussa 1992. Musliminaisia hakattiin ja raiskattiin leireillä, joista jotkut olivat tarkoitusta varten perustettuja. Serbien sala-ampujat surmasivat siviilejä Sarajevon kaduilla ja läheisiltä vuorilta kaupunkiin ammutut kranaatit osuivat joskus leipäjonoihin tappaen kymmeniä.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Vuonna 1993 Bosnian kroaatit aloittivat avoimen, laajan sodan muslimeja vastaan tehden etnisiä puhdistuksia. Päänäyttämö oli Lashvajoen laaksossa. Tunnetuin puhdistus oli Ahmicin kylässä. Muslimit olivat nyt pahasti alakynnessä. Kroaatit ja serbit pyrkivät jakamaan Bosniaa, eikä muslimeillekaan rauha käynyt vuonna 1993. Bosnia ja Hertsegovinassa järjestäytynyt rikollisuus kukoisti monilla alueilla. Lisäksi puolisotilallisten cetnikien tekemän väkivallan motiivi oli yleensä rikollinen, mm ryöstösaaliin saanti, joskus äärinationalismi. Usein Bosnian sotaa on pidetty etnisenä, mutta se liittyi pikemminkin tietynlaiseen kansallismieliseen politiikkaan, jossa eri kansojen nationalistiset puolueet kamppailivat hegemoniasta. Vuonna 1993 Serbiassa oli hyperinflaatio ja suuria mielenosoituksia ja maassa perustettiin ensimmäinen oppositiorintama nimeltään Depos. Tynkä-Jugoslavian alueella kansallismieliset serbit surmasivat ja muuten häiritsivät hallituksen sotapolitiikan vastustajia. Hallituksen vastustajat järjestivätkin monia suuria mielenosoituksia sodan aikana. Esimerkiksi kiihkokansallinen serbimielinen oppositiopoliitikko Vuk Drašković piti Bosnian sotaa turhana, ja niinpä hänet pidätettiin ja pahoinpideltiin.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Helmikuussa 1994 Bosnian kroaatit ja bosniakit sopivat riitansa. Samoihin aikoihin serbit puhdistivat aluettaan muslimeista ja muista etnisistä vähemmistöistä yhtä rajusti kuin vuoden 1992 ensimmäisessä puhdistusaallossa. Kyllästyttyään Bosnia ja Hertsegovinan sotaan Jugoslavian Slobodan Milošević veti Radovan Karadžićin johtamilta Bosnian serbeiltä tukensa vuonna 1994. Tämä heikensi alueen serbien asemaa ratkaisevasti. Kaiken lisäksi länsi oli alkanut salaa tukea Kroatiaa, koska pelkäsi Venäjän kanssa hyvissä väleissä olevien serbien vaikutusvallan laajenemista alueella.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbit valtasivat kesällä 1995 saarretun Srebrenican kaupungin, ja surmasivat tuhansia muslimimiehiä. Kun NATO pommitti Bosnia ja Hertsegovinan serbikohteita, serbit ottivat panttivangeiksi YK-sotilaita ja kiristivät NATO:a lopettamaan ilmaiskut. Syksyllä 1995 voimistuneet kroaatit ja muslimit hyökkäsivät rajusti Kroatiassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa. Serbit joutuivat pian ahdinkoon. Serbisiviilit pakenivat johtajiensa käskystä, koska pelkäsivät kroaattien ja muslimien tekemää etnistä puhdistusta. Pian tämän jälkeen serbien ampuma kranaatti surmasi kymmeniä Sarajevon leipäjonossa, ja NATO aloitti ilmaiskut Bosniassa. Rauhanturvaajat oli vedetty laajalta alueelta pois, ja serbit eivät kyenneet enää vastustamaan NATO:a. 20. syyskuuta serbit vetivät raskaat aseet Sarajevon ympäristöstä, ja rauha solmittiin 14. joulukuuta. Kroaattien Krajinassa sodan loppuvaiheessa tekemiä sotarikoksia painettiin serbien ja myös puolueettomien kriitikoiden mukaan villasella.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jo vuonna 1995 tehtiin yksittäisiä hyökkäyksiä Kosovon serbipoliisin ja serbisiviilien kimppuun. Tammikuussa 1996 tehtiin sarja hyökkäyksiä läntisessä Kosovossa olevien serbipoliisien, serbiviranomaisten ja serbipakolaisleirien kimppuun. Tällöin hyökkääjät julistivat olevansa albaanien sissiliike Kosovon vapautusarmeija (UÇK). Kosovon maltillinen, passiivista vastarintaa kannattava albaanijohtaja Ibrahim Rugova uskoi alussa UÇK:n sissien olevan Serbian tukemia provokaattoreita. Serbian hallinto julisti liikkeen terroristeiksi ja vahvensi joukkojaan alueella. UÇK:n luottamus albaanisiviilien silmissä nousi.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: UÇK:ssa oli ulkomaisia taistelijoita, pääosin albaaneja Yhdysvalloista ja muista länsimaista, ei ainoatakaan islamilaisista maista, kuten huhuttiin. Kosovon virallinen albaanihallinto ei tukenut UÇK:ta, muttei myöskään sulkenut sissien leirejä. UÇK kasvoi vuosina 1997–1999 ja oli vahvimmillaan 1997–1998. Liike oli sotilaallisesti heikko, koska aseistus oli pääosin kevyitä käsiaseita. Liikkeessä oli eri arvioiden mukaan muutamasta sadasta muutamaan kymmeneen tuhanteen jäsentä. UÇK onnistui lopulta valtaamaan noin puolet Kosovosta maaliskuuhun 1998 mennessä, silloin sen vallan keskus oli Drenican alueella oleva Prekazin kylä. Tämän jälkeen serbit voittivat UÇK:n. Serbien puolella sissejä vastaan taistelivat armeija ja erikoispoliisit. Serbit surmasivat albaanisiviilejä, ja myös UÇK syyllistyi ihmisoikeusrikoksiin. Se tappoi myös serbiystävällisiksi epäilemiään albaaneja.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Kesällä 1998 serbit hyökkäsivät Orahovaciin aikomuksenaan puhdistaa seutu etnisesti kaikista albaaneista, ja UÇK:n oli pakko vetäytyä. Serbit tappoivat kiinni saamansa ei-serbit Orahovacissa. Serbien toimet levisivät julkisuuteen, ja maailmalta virtasi tuhansia albaaneja UÇK:ta auttamaan. Liike järjesti itsensä tämän tappion jälkeen uudelleen, ja perusti koulutusleirejä Albanian puolelle. Vuoden 1998 alussa Yhdysvallat poisti UÇK:n terroristijärjestöjen listalta. Yhdysvaltojen ja Euroopan maiden uskotaan auttaneen UÇK:ta salaisesti alusta asti. UÇK iski serbien sotilas- ja siviilikohteisiin, mihin serbit vastasivat kovin ottein. Talvella 1999 löytyi syrjäisen Račakin kylän läheltä ruumiita, jotka serbien mielestä olivat siviilivaatteisin puettuja UÇK:n sissejä, mutta albaanien mielestä serbien tappamia albaanisiviilejä. Maaliskuussa 1999 Jugoslavian armeija ja muut turvallisuusjoukot aloittivat täyden sodan UÇK:ta vastaan. UÇK menetti nopeasti alueensa, ja suurin osa pakosalle päässeistä taistelijoista hävisi Albaniaan, muutaman tuhannen järjestön sissin jäädessä Kosovoon.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Javier Solanan johtama NATO halusi estää albaaneihin kohdistuneet verityöt. Se vaati Jugoslavialta Ranskan Rambouillet’ssa käydyissä neuvotteluissa vieraiden sotilasajoneuvojen liikkumisoikeutta koko Jugoslavian alueella.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbit olivat suostuneet YK-joukkojen saapumiseen Kosovoon. Lännen asettamat kovat ehdot johtivat siihen, ettei Jugoslavia voinut hyväksyä Rambouillet’n sopimusta. Kun NATO katsoi albaaneihin olevan vainon olevan käynnissä, se alkoi keväällä 1999 pommittaa Jugoslaviaa. Tämän takia serbit päättivät ajaa Kosovon albaanit pois, mistä oli puhuttu jo pitkään. Osa albaaneista pakeni itse serbejä peläten. Maailmalla huomattiin, miten NATO tavallaan provosoi serbit ilmaiskuillaan ajamaan albaanit pois. Serbit itse väittivät albaanien säikähtäneen NATO:n ilmaiskuja. Alkoi Kosovon sota.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Kosovossa toimivat serbipoliisi ja puolisotilaalliset joukot ajoivat satoja tuhansia albaaneja väkivalloin, tappaen ja ryöstäen pois kodeistaan. Serbien kannalta albaanien karkotuksessa oli se hyöty, että se eliminoi pienenkin UÇK:n mahdollisuuden karkotetuilla alueilla, mutta samalla se oli poliittisesti järjetöntä, koska se käänsi maailman mielipiteen serbejä vastaan. NATO:n ilmaiskuilla ei tuntunut pitkään aikaan olevan mitään vaikutusta Jugoslavian armeijaan eikä varsinkaan albaaneihin kohdistuviin karkotuksiin ja veritöihin. UÇK pysyi sodan ajan sotilaallisesti hyvin heikkona. NATO kohdisti hyökkäyksensä serbien infrastruktuuriin tarkoituksenaan vaikeuttaa serbien elämää, ja näin kääntää serbit kapinamielelle hallitustaan vastaan. Ohjuksia osui vahingossa myös pakenevien albaanien niskaan ja serbisiviilikohteisiin. NATO pommitti Serbian yleisradio- ja televisioyhtiön Radio-televizija Srbijen päärakennusta 23. huhtikuuta 1999, jota muun muassa Amnesty International piti sotarikoksena, ja 7. toukokuuta Kiinan suurlähetystöä Belgradissa, jota Yhdysvallat itse piti vahinkona. Pommituksessa kuoli kolme kiinalaista toimittajaa ja se aiheutti tuohtumusta Kiinassa.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbien puolustustahto oli korkealla. He olivat ihmiskilpinä muun muassa pitäessään rock-konsertteja silloilla. Serbien propagandasota oli taitavaa: televisiossa näytettiin, miten vanhat mummot tanssivat alas ammutun huippumodernin häivehävittäjä F-117 "Yöhaukan" päällä. Muuten NATO sai tehdä ilmaiskujaan melko vapaasti. Serbit eivät uskaltaneet koneillaan nousta ilmaan, vaan piilottivat lentokoneensa. Osa maailmasta piti NATO:n ilmaiskuja oikeutettuina, osa tuomitsi ne jyrkästi. Osa NATO:n kenraaleistakin oli etukäteen pelännyt serbien kostavan albaaneille NATO:n ilmaiskut. Ajan mittaan ilmaiskut tehosivat. NATO oli Persianlahden sotaa pienemmällä lentomäärällä onnistunut tuhoamaan Jugoslavian serbien armeijan huollon ja taistelumoraaliin. Nyt Jugoslavian ja serbien johtajaa Miloševićia uhkasi NATO-joukkojen maahyökkäys Belgradiin ja Miloševićin kukistaminen. Lopulta Milošević taipui rauhaan ja peruutti albaanien karkotuksen, kun NATO uhkasi hyökätä maajoukoilla Serbiaan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Miloševićin kukistuminen vuoden 2000 lopuilla päätti väkivaltaisimman kauden Serbian historiassa, mutta pienempiä mielenosoituksen ja heikon sissisodan tyyppisiä yhteenottoja eri kansallisuuksien välillä on ollut sen jälkeenkin. Jugoslavian sotarikoksia tutkinut tuomioistuin sai Miloševićin Haagiin oikeudenkäyntiin, mutta tämä kuoli pitkän oikeudenkäyntiprosessin aikana selliinsä sydänkohtaukseen. Albaanisissit tappoivat ja sieppasivat serbejä Kosovossa jonkin aikaa sodan jälkeenkin. Monia serbien ja muidenkin kansallisuuksien puolella taistelleita sotarikollisia piileskelee yhä. Kosovossa albaanit ovat ajaneet 2000-luvulla serbejä muuttamaan pois maakunnasta. Ajankohtainen aihe vuonna 2007–2008 on Kosovon itsenäistyminen, jota Serbia ei vielä maaliskuun alussa 2008 ollut valmis tunnustamaan. Yhä Serbian äärinationalistit haluavat Kosovon serbeille.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Jugoslavian sodassa serbit pyrkivät Bosniassa bosniakkien kansanmurhaan ja tekivät monia sotarikoksia Kroatiassakin. Serbien rikokset Kroatiassa olivat kostoa toisen maailmansodan kroaattijärjestö Ustašan toimia vastaan. Bosnia ja Hertsegovinaa kutsuttiin "pieneksi Jugoslaviaksi", koska alueen väestö oli siellä erityisen sekoittunutta. Tämä aiheutti siellä serbinationalismin paineen takia laajan, pitkäkestoisen ja vaikeasti ratkaistavan sodan. Serbien piirittämä Sarajevo oli puolestaan Bosnia ja Hertsegovina pienoiskoossa. Bosnian sota oli Jugoslavian sodista kaikkien verisin. Miljoonia ihmisiä karkotettiin tai pakeni tappamisen pelossa. Miehiä, lapsia, vanhuksia ja naisia tapettiin mielivaltaisesti. Tappajina olivat yleensä serbien puolisotilaalliset tšetnikit ja muut vastaavat joukot. Kaupunkeja tulitettiin tykeillä ja kranaatinheittimillä. Sala-ampujat surmasivat ihmisiä kaduilta. 95 % Kroatiassa ammutuista kranaateista osui siviilikohteisiin. Eräässä vaiheessa serbit perustivat kroaateille ja bosniakeille keskitysleirejä, joista osa saatiin kansainvälisellä painostuksella lakkautettua.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Ulkomailla ei aluksi laajalti edes tajuttu, että Jugoslavia oli hajoamassa. Jotkut ulkomaiset asiantuntijat huomasivat mitä oli tapahtumassa, mutta he eivät pystyneet vaikuttamaan esimerkiksi Yhdysvaltojen mielipiteeseen. Länsivallat antoivat sodan paisua ja tekivät jopa ratkaisuja, jotka pahensivat sotaa, sillä länsimaiden käynnistämä asesaartopolitiikka suosi serbejä joilla oli aseita yllin kyllin. Vaikka asesaarto vuosi kuin seula, se esti valtioita tukemasta julkisesti heikompia kroaatteja ja bosniakkeja. Yhdysvallat lähetti silti apua Kroatialle vuodesta 1992.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Sodan uhka oli käsin kosketeltava vuoden 1990 alussa, josta lähtien tilanne paheni koko ajan. Mutta ulkovallat pyrkivät karttamaan ongelman käsittelyä, ja jo huhtikuussa Viktor Meier, joka oli Frankfurter Allgemeine -lehden Balkan-tuntija, sanoi suoraan että Jugoslaviasta uhkaa tulla Persianlahden sodan lisäksi toinen esimerkki EY:n kyvyttömyydestä nähdä asioita ja toimia niiden mukaan.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA väitti syksyllä Jugoslavian hajoavan 18 kuukauden sisään ja hyvin todennäköisesti joutuvan sotaan. Yhdysvallat tuki Jugoslavian säilyttämistä paria viikkoa ennen sodan alkua ja alkoi tarkistaa kantaansa vasta heinäkuun alussa, jolloin tapahtumat räjähtivät käsiin Sloveniassa ja Kroatiassa. Etyk-kokous keskusteli 19.–20. kesäkuuta 1991 myös Jugoslavian tilanteesta, josta kertoi maan ulkoministeri Budimir Loncar. Yhdysvaltain ulkoministeri sanoi Belgradissa 22. kesäkuuta, ettei maa tunnusta Sloveniaa.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Euroopan yhteisö EY ja Etyk epäonnistuivat rauhansovittelussa ja tekivät puolinaisia ratkaisuja. Ey:n troikka ei halunnut keväällä 1991 keskustella Jugoslavian tasavaltojen edustajien kanssa, vaikka näillä oli käynnissä keskinäisiä neuvotteluja Jugoslavian tilanteesta.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Kun Slovenian ja Kroatian kriisit leimahtivat sodaksi, EY pyrki Ranskan ja Englannin johdolla lähinnä estämään Euroopan yhdistymistä vastoin käynnissä olevaa Jugoslavian hajoamista. Ey ei halunnut tunnustaa "vanhanaikaisen nationalismin vallassa olleita" Jugoslaviasta irtautuvia pikkuvaltioita Sloveniaa ja Kroatiaa. Varsinkin Slovenia oli erään yhdysvaltalaisen diplomaatin mielestä "elinkelvoton pikkuvaltio", vaikka maa pärjäsi taloudellisesti parhaiten Jugoslaviassa. Niinpä ulkovallat tukivat mieluummin Serbiaa, joka pyrki pitämään Jugoslavian koossa. Ey pyrki Slovenian ja Kroatian sotien aikaan olemaan asettumatta kenenkään puolelle. Ehkä kyse oli paikallisen nationalismin pelosta Länsi-Euroopassa. EY:n troikka tunnusti Saksan ulkoministeri Hans Dietrich Genscherin painostuksesta Slovenian ja Kroatian vasta joulukuussa. Saksa oli alkanut vastustaa yhtenäistä Jugoslaviaa vasta Slovenian sodan jälkeen. Vasta Bosnian sodan alku muutti EY:n ja Yhdysvaltain asenteet Serbian vastaisiksi.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: YK:n rauhanturvaajien ja avustusjärjestöjen toimet olivat Kroatian ja Bosnian sodissa korkeintaan puolinaisia, tehottomia ja serbien ja muidenkin sodan osapuolten häirittävissä. YK ei kyennyt estämään 7000 muslimimiehen teloitusta Srebrenican niin kutsutulla suoja-alueella. Samoin kansainvälinen kriisinhallinta epäonnistui. Sovitut tulitauot eivät pitäneet. Kroatian sodassa kroaatit eivät luottaneet YK:hon, joka serbien mielestä oli tietenkin monesti heidän tiellään. Kun kroaatit olivat voitolla, serbit käyttivät YK:ta suojakilpenään, esim. silloin kuin Kroatiasta vallatut alueet julistettiin YK:n UNPA-suojelualueiksi.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: YK:n koko entisen Jugoslavian alueelle julistama asevientikielto auttoi lähinnä serbejä, joilla oli käytössään lähes kaikki liittoarmeijan aseet.


title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Bosnian sodassa länsivallat alkoivat salaa tukea Kroatiaa sekä Bosnian kroaatteja ja bosniakkeja, koska pelkäsivät Venäjän laajentavan vaikutusvaltaansa alueella serbien tuella. Tämä johtikin serbien romahdukseen Kroatiassa ja Bosniassa kesällä 1995 ja rauhaan. Kosovossa käytiin lyhyt sota vuonna 1999, kun serbien vaino albaaneja kohtaan kiihtyi. Bosniassa ja Kroatiassa kuoli ehkä noin 300 000, ja 60 000 naista ja lasta raiskattiin sekä pari miljoonaa karkotettiin kodeistaan.Serbia pyrki sodan jälkeen lähentymään lännen kanssa. Moni serbien puolella piti Karadžićia ja Mladićia sankareina. Serbit myös katsoivat maailman syyttävän aiheetta yksin heitä julmista sodista ja niiden aikana tehdyistä veritöistä. Mutta bosniakkien mielestä serbit pakoilivat vastuuta. Kosovo irrottautui 2008 YK:n tuella. Yhä köyhä Bosnia pysyi sodan jälkeen jaettuna serbien ja muiden alueisiin. Serbit halusivat irrottaa alueensa Bosniasta.


title: Telemann

text: Telemann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kapatuosia

text: Kapatuosian linnavuori eli Kapatuosian linnamäki on Päijät-Hämeessä Hollolan kirkonkylässä sijaitseva keskiaikaisen suojalinnan paikka.


title: Kapatuosia

text: Linnamäki sijaitsee noin 200 metriä Hollolan keskiaikaisen kivikirkon pohjoispuolella ja sen huippu kohoaa 56 metriä Vesijärveä korkeammalla. Mäki on selväpiirteinen pohjois-etelä-suuntainen moreeniharju, jonka huipulla on luontainen tasanne (60×30 metriä). Harju on Ensimmäisen Salpausselän aikainen. Mäen ympäristössä ja mäen huipun kautta kulkee kävelypolkuja. Polku johtaa huipulla sijaitsevalle näkötornille, joka rakennettiin 1900-luvun alkupuolella puinen näkötorni, jota käytettiin ilmavartioasemana jatkosodan aikana. Tornista avautuu näkymä Vesijärvelle. Kapatuosianmäen arkeologisissa kaivauksissa on löydetty jäännöksiä puisista varustuksista ja rakennuksen perustus, joiden ikää ei ole pystytty määrittämään. Kaivauksien löytömateriaali tukee hyvin väitettä, jonka mukaan mäki olisi ollut ainakin keskiaikainen pakolinna.


title: Kapatuosia

text: Linnavuorella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1962–1963 ja 1965 (Jouko Voionmaa) sekä vuosina 1998 (Hannu Takala) ja 1999 (Hannu Poutiainen). Kohde on tarkastettu vuosina 1962 (Pirkko-Liisa Lehtosalo), 1963 (Helmer Salmo), 1997 (Hannu Takala) ja 2004 (Antti Bilund).


title: Kapatuosia

text: Kaivauksien löytömateriaalina on yli 300 hopearahojen katkelmaa, joiden lyöntivuodet on onnistuttu sijoittamaan vuosille 700–1000 jaa. Muut löydöt ajoittuvat 1000-luvun lopulta vuoden 1200 tienoille ja 1500-luvulle sekä uuteen aikaan. Mäen huipulta löytyi myös mesoliittiseen kivikauteen ajoittuva liesi sekä runsaasti kvartsi-iskoksia, luunpalasia ja kymmenittäin viisto- ja poikkiteräisiä nuolenkärkiä. Kaikkia liesiä ei ole ajoitettu.


title: Kapatuosia

text: Mäen huippu on luontainen ja se lienee syntynyt samalle korkeudelle kuin Baltian jääjärven vedenpinta oli jääkauden jälkeen, kun mäki oli jääjärven saarena. Yoldiameren ranta on puolestaan sillä tasolla, missä serpentiinipolku alkaa ja missä sijaitsee ”Muinaislinna Lain suojaama” -kyltti. Ihmisen toiminta kivikaudella on ajoitettu karkeasti 6 000 eaa. ja jäännösten perusteella he metsästivät ainakin hirveä ja majavaa. Nimi ”Kapatuosia” viitannee Kappadokiaan, jolla on oleellinen rooli etenkin ortodoksisessa kristinuskossa. Tämä kuvastanee 1000-luvun alun tilannetta, jolloin idän kirkon vaikutus ulottui itäiseen Hämeeseen asti. Ortodoksit ovat saattaneet käyttää linnavuorta puolustusasemana länttä vastaan.


title: Kapatuosia

text: Hoitoalueen käsittää Kapatuosian linnamäki ja tavoitteena on saattaa alue opetus- ja nähtävyyskohteeksi sekä samalla tukea alueen suojelua. Mäen laella sijaitseva 1900-luvun alussa rakennettu näkötorni on peruskunnostettu 1998–1999. Torni on auki kesäisin matkailijoille, mutta sitä käyttävät myös lintuharrastajat havaintotornina. Tornin vierellä on opastetaulu. Mäen ympäri kiertää kyltein merkitty luontopolku.


title: Tom Clancy

text: Thomas Leo Clancy Jr. (12. huhtikuuta 1947 Baltimore County, Maryland, Yhdysvallat – 1. lokakuuta 2013, Baltimore County, Maryland) oli yhdysvaltalainen menestyskirjailija, joka tunnetaan realistiseen kuvaukseen pyrkivistä, vakoiluun, sotilastekniikkaan ja kansainvälisiin suhteisiin painottuvista jännityskirjoista. Hänen on yleisesti katsottu aloittaneen niin sanotun "teknotrilleri"-kirjallisuuden, jonka muita tunnettuja tekijöitä ovat esimerkiksi Larry Bond, Michael Crichton ja Ralph Peters. Clancy on yksi nykyhetken tunnetuimmista ja luetuimmista kirjailijoista, ja hänen kirjoittamiaan kirjoja on painettu yhteensä noin 80 miljoonaa kappaletta.


title: Tom Clancy

text: Thomas Leo Clancy Jr. syntyi 12. huhtikuuta 1947 Baltimore Countyn kaupungissa Marylandissä, Yhdysvalloissa. Clancy opiskeli Loyola Blakefield Jesuit Schoolin katolisessa koulussa. Alun perin hän opiskeli fysiikkaa, mutta omien sanojensa mukaan hän menetti kiinnostuksensa tieteisiin ja aloitti englannin kielen opiskelun. Hän valmistui collegesta vuonna 1969 ja ryhtyi vakuutusvirkailijaksi. Koska ammatti ei kuitenkaan osoittautunut erityisen tuottoisaksi, Clancy päätti hyödyntää englannin kielen opintojaan ja ryhtyi jännityskirjailijaksi.


title: Tom Clancy

text:
Clancyn esikoisteos vuodelta 1984 oli jännityskirja "Punaisen lokakuun metsästys", joka osoittautui maailmanlaajuisesti suureksi myyntimenestykseksi ja teki Clancysta kuuluisan. Hän jatkoi uraansa kirjailijana muilla myyntimenestyksiksi osittautuneilla jännityskirjoilla, kuten "Näkymätön vihollinen", "Isku Kolumbiaan", "Peloista pahin" ja "Kunniavelka". Koska Clancyn kirjoittamat teokset saavuttivat suuren suosion kylmän sodan loppuvaiheessa, hänen nimestään on tehty brändi, jonka turvin useat tuntemattomammat jännityskirjailijat ovat julkaisseet omia teoksiaan. Clancyn teoksista on myös tehty elokuvasovituksia (mm. "Punaisen lokakuun metsästys", "Isku Kolumbiaan") ja tietokonepelejä (mm. Red Storm Rising, Rainbow Six, Splinter Cell, Ghost Recon, Endwar.)
Useimmissa Clancyn kirjoittamissa teoksissa on päähenkilönä CIA-virkailija Jack Ryan, josta teoksessa "Kunniavelka" tulee Yhdysvaltain presidentti. Toinen huomattava päähenkilö on CIA:n kenttäagentti John Clark, joka kirjoissa ystävystyy Ryanin kanssa. Kirjoissa seurataan heidän toimintaansa kylmän sodan loppuvuosista ja Neuvostoliiton romahtamisesta aina nykyaikaan ja terrorismin vastaiseen sotaan. Teokset sijoittuvat Clancyn luomaan fiktiiviseen nykymaailmaan, jota päähenkilöiden toiminta on muokannut hieman erilaiseen suuntaan kuin mihin todellinen kehitys on johtanut; tähän kuuluvat muiden muassa kuvitteelliset suurvaltojen väliset sodat.


title: Tom Clancy

text: Tom Clancy oli naimisissa kahdesti. Vuonna 1969 hän meni naimisiin Wanda Thomasin kanssa ja sai avioliitosta tämän kanssa neljä lasta, mutta he päätyivät avioeroon vuonna 1998. Vuodesta 1999 lähtien Clancy oli naimisissa Alexandra Marie Llewellynin kanssa.


title: Tom Clancy

text: Clancy oli poliittiselta kannaltaan Yhdysvaltain republikaanisen puolueen kannattaja ja hän mm. tuki George W. Bushia presidenttinä. Silti hän vastusti Irakin sotaa yhdessä Yhdysvaltain merijalkaväen kenraalin Anthony Zinnin kanssa.


title: Maakaasubussi

text: Maakaasubussi on linja-auto, joka käyttää polttoaineena maakaasua. Tyypillisiä tuntomerkkejä näillä busseilla ovat katon päällä oleva iso "kuhmu", eli maakaasusäiliö ja dieselmoottorin äänestä poikkeava matala hyminä.


title: Maakaasubussi

text: Maakaasubussien käyttö vähentää hiukkasten ja typen oksidien päästöjä sekä laskee liikenteen melutasoa verrattuna perinteisiin linja-autoihin. Maakaasubussien etuja ovat ympäristöystävällisyyden lisäksi alemmat käyttökustannukset ja haittoja puolestaan hankinta- ja huoltokustannukset. Maakaasubussi on noin 40 000 euroa kalliimpi kuin perinteinen dieselkäyttöinen linja-auto. Lisäksi haittapuoli on se, että maakaasu voi olla räjähdysherkkää sisätiloihin joutuessaan ja tämän johdosta maakaasubusseilla ei saa ajaa esimerkiksi Kampin keskuksen maanalaiselle linja-autoasemalle kuten Helsingin Kampin linja-autoasemalle. Maakaasun käyttäminen polttoaineena edellyttää myös korkeaa painetta kestäviä kaasusäiliöitä jotka ovat tilaavieviä, painavia ja kalliita. Saman toimintamatkan saavuttamiseksi maakaasubussien polttoainesäiliö vaatii kuusi kertaa suuremman tilavuuden verrattuna dieseltankkiin.


title: Maakaasubussi

text: Maakaasubusseja oli Suomessa käytössä vain pääkaupunkiseudulla. Bussit tankattiin Helsingin Bussiliikenne Oy:n varikolla Ruskeasuolla, Pirkkolan tankkausasemalla tai tankkausasemalla Helsingin Malmilla, Tattarisuon teollisuusalueen tuntumassa.


title: Maakaasubussi

text: Helsingin ensimmäiset maakaasubussit otti käyttöön Tammelundin Liikenne Oy vuonna 1996. Nämä bussit ovat liikennöineet Helsingin kaupungin alueella siitä alkaen. HKL-Bussiliikenne (nyk. Helsingin Bussiliikenne Oy) otti ensimmäiset maakaasubussit käyttöön vuonna 1998. Concordia Bus Finland sai kolme ainoaa maakaasubussiansa vuonna 2000. Ne poistettiin tammikuussa 2011. 11.8.2007 Helsingin sisäisessä liikenteessä oli käytössä 84 maakaasubussia, joista 62 kpl Helsingin Bussiliikenteellä, 11 kpl Tammelundin Liikenteellä ja loput Concordia Bus Finlandilla. Vuonna 2009 Helsingin Bussiliikenteellä oli 85 maakaasubussia.


title: Maakaasubussi

text: Vuoden 2011 alussa Helsingin seudulla oli käytössä noin sata maakaasubussia, mutta maakaasubussien suosio oli laskussa muun muassa kiristyneen maakaasuverotuksen vuosi. Lopulta vuonna 2013 Helsingin Bussiliikenne Oy ilmoitti luopuvansa maakaasubusseistaan osana yhtiön säästöohjelmaa ja korvaavansa ne joko diesel- tai hybridikalustolla.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo on japanilaisen Polyphony Digitalin kehittämä videopelisarja. Sarjan ensimmäinen osa, "Gran Turismo", julkaistiin vuonna 1997 PlayStationille. Pelisarja tunnetaan fotorealistisesta grafiikastaan, sadoista lisensoiduista ajoneuvoistaan ja pyrkimyksestä realistiseen ajettavuuteen. Pelityyli on simulaatiotyyppinen, vaikka auto ei voi hajota kilpailussa (lukuun ottamatta "Gran Turismo 5" ja "Gran Turismo 6"). Pelisarjan osat ovat olleet PlayStation -konsoleiden myydyimpiä pelejä.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo julkaistiin 23. joulukuuta 1997 Japanissa (keväällä 1998 muualla) PlayStationille ja siitä tuli konsolin myydyin peli 10,5 miljoonan kappaleen myynnillään. Pelisarjan ominaispiirteet autojen ostamisen ja virittelyn muodossa olivat jo mukana. Pelissä on n. 178 ajoneuvoa ja 11 kilparataa. Pelin tunnusmusiikkina oli Manic Street Preachersin kappale ”Everything Must Go”.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: "Gran Turismo" on päässyt GameSpot-portaalin kaikkien aikojen parhaiden pelien listalle.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 2 julkaistiin 11. joulukuuta 1999. Peliä myytiin 8,5 miljoonaa kappaletta. Pelissä on muutamia glitchejä. Ostettavien ajoneuvojen ja kilparatojen määrää oli lisätty: "Gran Turismo 2" sisältää n. 650 autoa ja 27 kilparataa.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 3: A-Spec julkaistiin 28. huhtikuuta 2001 PlayStation 2:lle pian sen julkaisun jälkeen. Se hyödynsi uuden konsolin tehon hyvin ja grafiikka oli näyttävää. "Gran Turismo 3: A-Spec" sai Metacritic -arvosanan 95/100 mikä nostaa sen parhaimpien pelien joukkoon. Peliä on myyty lähes 15 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä toiseksi myydyimmän PS2 -pelin. Gran Turismo 3:ssa on pelattavana vain n. 180 autoa, vähemmän kuin edeltäjässään.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo Concept julkaistiin 1. tammikuuta 2002.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 4 (lyhyesti GT4) julkaistiin 28. joulukuuta 2004 PlayStation 2:lle. Eurooppalaisessa versiossa on 721 eri automallia ja 51 kilparataa pelattavana. Ajofysiikka on realistinen ja mukana on monta eri pelimuotoa, kuten kolme 24 tunnin kisaa. Myös grafiikan laatu parani hieman edelliseen osaan nähden.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Moninpeli internetin kautta oli suunnitteilla, mutta se jätettiin kuitenkin pelin teon loppuvaiheessa pois.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 4 Online Test julkaistiin julkisena betaversiona 5 000:lle japanilaiselle ja eteläkorealaiselle sarjan fanille. Beta-testi oli toiminnassa koemielessä vain kolmen kuukauden ajan kesällä 2006. Testi sisälsi Time Trialien ranking-listan sekä alkeellisen keskustelutoiminnon. Online-pelissä pelaajia oli enimmillään kuusi yhtä aikaa radalla.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo HD Concept julkaistiin 24. joulukuuta 2006.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 5 Prologue (lyhyesti GT5P) on ennakkoversio "Gran Turismo 5" -pelistä. Prologue-versio on julkaistu myös kaikista sarjan aiemmista osista. Peli ilmestyi Japanissa 13. joulukuuta 2007 ja Euroopassa 26. maaliskuuta 2008. Tämä ennakkoversio sisältää 72 autoa ja kuusi rataa. Pelin sai ostettua joko Blu-ray-levynä tai PlayStation 3:n Storesta, jolloin peli ladattiin suoraan konsoliin. Ensimmäistä kertaa pelisarjan historiassa moninpeli tapahtui internetin välityksellä jopa 16 pelaajalle ja pelissä on 1080p-teräväpiirtotarkkuus sekä 7.1 -monikanavaääni. Ajoneuvoissa on 200 000 polygonia, mikä tarkoittaa valokuvantarkkaa mallinnusta.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo PSP julkaistiin 1. lokakuuta 2009.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 5 (lyhyesti GT5) on pelisarjan viides osa ja se julkaistiin 24. marraskuuta 2010. Peli julkaistiin ainoastaan PlayStation 3:lle. GT5:ssä uutta ovat moninpelimahdollisuus ja aiemmin puuttunut vaurioiden mallintaminen. Pelissä on yli 1000 autoa, 26 sijaintia ja 71 rataa.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Pelissä on "Top Gear" -ohjelmasta tuttu testirata ja maailman vaarallisin moottorirata Nürburgring Nordschleife sekä monia muita uusia kuvitteellisia tai moottoriurheilussa käytettyjä ratoja. Valikoimassa on myös joitakin aikaisemmissa Gran Turismoissa ajettuja ratoja.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Pelissä on myös ominaisuus tuoda ajoneuvoja pelin PlayStation Portable -versiosta.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 6 on pelisarjan kuudes osa. Siinä on vähän uutuuksia edeltäjäänsä Gran Turismo 5:een ja ajoneuvojen määrä on yli 1200. Se julkaistiin 6. joulukuuta 2013 PlayStation 3:lle. Pelin traileri julkaistiin 15. toukokuuta 2013.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo Sport paljastettiin seitsemännen osan nimeksi 20. toukokuuta 2016 julkaisemalla pelin traileri.


title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Myöhemmin julkaisupäivää on lykättiin vuoteen 2017.


title: Talviolympialaiset 1992

text: XVI talviolympialaiset pidettiin Albertvillessä Ranskassa. Kilpailut avattiin 8. helmikuuta ja päätettiin 23. helmikuuta vuonna 1992. Kilpailut avasi virallisesti Ranskan presidentti François Mitterrand. Olympialaisten valan vannoi toimitsijoiden puolesta Pierre Bornat ja urheilijoiden puolesta Surya Bonaly. Olympiatulen sytyttivät Michel Platini ja François-Cyrille Grange. Albertvillen talviolympialaiset olivat viimeiset, jotka järjestettiin samana vuonna kesäolympialaisten kanssa.


title: Talviolympialaiset 1992

text:
Pitopaikka päätettiin KOK:n yleiskokouksessa 16. lokakuuta 1986 Lausannessa, Sveitsissä. Kilpailujen järjestäjäksi oli seitsemän hakijaa.
Olympiaohjelmassa oli 57 tapahtumaa 12 eri urheilulajissa. Lisäksi mukana oli kaksi varsinaista näytöslajia ja freestylehiihtoon kuuluvat näytöskilpailut, lajeina suksibaletti ja hypyt.Kisoihin osallistui 1 801 urheilijaa 64 maasta. Urheilijoista miehiä oli 1313 ja naisia 488.
Vuoden 1992 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Saksa.


title: Vienan Karjala

text: Vienan Karjala eli Viena ( samoin, ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Vienanmeren länsirannikolta Suomen itärajalle. Pohjoisessa se rajoittuu Murmanskin alueeseen, etelässä Aunuksen Karjalaan Luva-, Kiimas- ja Nuokkijärven linjalla itäkaakkoon ja idässä Arkangelin alueeseen. Viena käsittää Karjalan tasavallan pohjoisosan. "Kulttuurisesti" Vienaan kuuluu myös kolme runokylää Suomen puolelta Kainuusta. Vienan Karjalan pinta-ala on 66 935 km² ja alueella on noin 100 000 asukasta.


title: Vienan Karjala

text: Vienan Karjalassa, niin kuin muuallakin Koillis-Euroopassa on asunut jo vuosituhansia suomalais-ugrilaisia kansoja, jotka olivat nykyisten karjalaisten ja suomalaisten esi-isiä. Vienankarjalaiset ovat suomalaisten lähin sukulaiskansa, mikä onkin tehnyt yhteyksien pitämisen rajan yli helpoksi. Suomen kieli ja Vienassa puhuttava karjalan kielen murre ovat lähellä toisiaan, mikä näkyy esimerkiksi Vienan paikannimistössä. Tämä helpotti esimerkiksi Vienasta Suomeen suuntautuvaa laukkukauppaa vuosisatojen varrella.


title: Vienan Karjala

text: Suomen ollessa Suomen suuriruhtinaskuntana osa Venäjän keisarikuntaa Vienan alue kuului Arkangelin kuvernementin Kemin kihlakuntaan.


title: Vienan Karjala

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen alkaneissa heimosodissa vuosina 1918–1922 ja jatkosodassa 1941–1944 alue pyrittiin liittämään Suomeen. Molemmilla kerroilla suomalaiset valtasivat laajoja alueita Itä-Karjalasta ja osa alueen asukkaista kannatti innokkaastikin Suomeen liittymistä.


title: Vienan Karjala

text: Vienan Karjalan muodosti Vienanmeren länsipuolinen osa tsaarinaikaista Arkangelin kuvernementtia eli senaikainen Kemin kihlakunnan alue. Tarton rauhan jälkeen Viena tuli kuulumaan ensin Karjalan työkansan kommuuniin ja sen jälkeen Karjalan ASNT:hen, jonka seuraaja on nykyinen Karjalan tasavalta.


title: Vienan Karjala

text: Nykyisin tuon alueen käsittävät suunnilleen Kalevalan, Louhen, Kemin, Belomorskin ja Kostamuksen piirit Karjalan tasavallasta sekä Kantalahden piiri Murmanskin alueelta. Etelässä raja on kulkenut Repolan ja Rukajärven pohjoispuolitse kohti itäkaakkoa. Nykyään Vienaan rajautuvat Aunuksen Karjalasta Mujejärven ja Segežan piirit.


title: Vienan Karjala

text: Vuonna 1905 Kemin kihlakuntaan kuuluivat sen hallintokaupunki Vienan Kemi, Suman posaadi, Solovetskin luostari ja 22 kuntaa:Vienan kunnat lakkautettiin 1920-luvulla muiden Karjalan ASNT:n kuntien tavoin.


title: Vienan Karjala

text: Vienan Karjala on tullut kuuluisaksi erityisesti rikkaasta runonlauluperinteestään, runonlaulajistaan ja runokylistään. Niillä on ollut merkittävä asema myös suomalaisten kansallisen identiteetin rakentajina, sillä pääosa Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan runoista kerättiin Vienasta. Tästä syystä Vienalla on ollut jonkinlainen myyttinen asema alueena, josta on löydettävissä jotakin, jota pidetään alkuperäisenä suomalaisuutena.


title: Vienan Karjala

text: Vienan runokyliin lasketaan kuuluviksi sellaiset vielä olemassa olevat tai elvytyssuunnitelmien piirissä olevat Vienan kylät, jotka ovat antaneet runoaineistoa Kalevalaa ja Kanteletarta varten tai olleet vaikuttamassa karelianismin syntyyn.


title: Vienan Karjala

text: Suomen puolella runokyliä ovat Hietajärvi ja Kuivajärvi Suomussalmella aivan valtiorajan läheisyydessä sekä Rimmin kylä Kuhmossa. Venäjän Karjalassa runokyliin kuuluviksi lasketaan: Vuokkiniemi, Latvajärvi, Venehjärvi, Ponkalahti, Pirttilahti, Tsena, Tollonjoki, Akonlahti, Kontokki ja Vuokinsalmi Kostamuksen kaupungista, Uhtua, Vuonninen, Lonkka, Jyvöälahti, Haikola, Jyskyjärvi ja Pistojärvi Kalevalan piiristä sekä Paanajärvi Kemin piiristä.


title: Viena

text: Viena tai Wiena voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ponille kyytiä

text: Ponille kyytiä () on kolmen brittiläisen naiskoomikon, Fiona Allenin, Doon Mackichanin ja Sally Phillipsin, vetämä televisiosketsisarja. Sitä esitettiin Britanniassa vuosina 1999–2003. Sarjalla oli 2,5 miljoonaa katsojaa.


title: Ponille kyytiä

text: Sarjalle on tyypillistä satiirinen, jopa karski huumori, joka viittaa usein seksuaalisuuteen mutta myös muihin arkielämän ilmiöihin kuten työpaikkakiusaamiseen. On väitetty, ettei miehillä olisi mitään mahdollisuutta käsitellä arkoja aiheita sarjan esittämällä tavalla.


title: Ponille kyytiä

text: Suomessa sarjaa on esittänyt Yle TV1. Sarjasta on julkaistu Britanniassa parhaat palat -valikoima-DVD, ja keväästä 2008 alkaen sarjan kolme tuotantokautta on julkaistu DVD:nä Suomessa, Norjassa, Tanskassa ja Ruotsissa.


title: Bob Dole

text: Robert Joseph "Bob" Dole (s. 22. heinäkuuta 1923 Russell, Kansas) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän oli Kansasin osavaltion edustaja Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1961–1969 ja Yhdysvaltain senaatissa vuosina 1969–1996. Hän oli republikaanisen puolueen virallisena valtakunnallisena ehdokkaana kahteen otteeseen, ensin Gerald R. Fordin varapresidenttiehdokkaana 1976 ja viisi vaalikautta myöhemmin presidenttiehdokkaana 1996, häviten molemmissa vaaleissa. Dole luopui poliitikonurastaan Bill Clintonin voitettua helposti vuoden 1996 presidentinvaalit.


title: Bob Dole

text: Dolen oikea käsi halvaantui hänen taistellessaan Italiassa toisessa maailmansodassa. Hänen vaimonsa (vuodesta 1975) Elizabeth Dole on Yhdysvaltain entinen liikenneministeri (1983–1987) ja työministeri (1989–1990), joka on myös toiminut Yhdysvaltain senaatin jäsenenä, vuosina 2003–2009 Pohjois-Carolinan osavaltion edustajana. Dolen ensimmäinen vaimo oli Phyllis Holden, jonka kanssa hän oli naimisissa vuodesta 1948 vuoteen 1972, ja jonka kanssa hän sai yhden lapsen, vuonna 1954 syntyneen tyttären.


title: Prisma (kauppaketju)

text: Prisma on S-ryhmän hypermarketketju. Suomessa ketjuun kuului vuoden 2017 syyskuussa 65 toimipaikkaa sekä nettikauppa. Lisäksi Prismoja on Virossa ja Venäjällä. Ensimmäinen Prisma avattiin Jyväskylän Seppälään 22.11.1972.


title: Prisma (kauppaketju)

text: Pienemmissä Prismoissa myyntipinta-alaa on noin 4 000 m², suurimmissa noin 14 000 m². Kouvolan Prisman myyntipinta-ala on 26 000 m², ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on 43 000 m². Helsingin Kannelmäen Prisma-keskuksen myyntipinta-ala on 46 500 m² ja koko pinta-ala 101 000 m². Joensuun Prisman myyntipinta-ala on 35 000 m² ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on uusimman laajennuksen jälkeen 38 100 m².


title: Prisma (kauppaketju)

text: Maaliskuusta 2017 alkaen Helsingin Kannelmäessä sijaitseva Prisma Kaari laajensi aukioloaikansa pysyvästi ympärivuorokautiseksi ensimmäisenä hypermarkettina Suomessa, koska kokemukset edellisen joulukuun vastaavasta kokeilusta olivat positiivisia.


title: Prisma (kauppaketju)

text: S-ryhmän hypermarketit poikkesivat aiemmin toisistaan paljonkin, koska osuuskaupat saivat valita niiden konseptin itse. Käytössä olivat muun muassa nimet "Sokos-market" ja "Prisma". Ryhmän ensimmäinen hypermarket oli Turun Tampereentien Sokos-market, joka perustettiin vuonna 1971. Seuraavana vuonna seurasi Jyväskylän Seppälän Prisma. Jyväskylän Prisma sai nimensä automarketin yhteyteen rakennetusta maamerkistä, joka näytti prismalta.


title: Prisma (kauppaketju)

text: Nykyisen muotoinen Prisma-ketju syntyi vuonna 1988, kun S-ryhmä oli ryhtynyt kokoamaan kauppojaan valtakunnallisten ketjujen alle. SOK piti Prismaa onnistuneena nimenä, joten se otettiin käyttöön S-ryhmän kaikissa hypermarketeissa. Myymälöiden tuotevalikoimat ja markkinointi yhtenäistettiin.


title: Prisma (kauppaketju)

text:
Suomen lisäksi Prismoja sijaitsee myös Virossa ja Venäjällä. Vuonna 2017 Prisma sulki Latviassa ja Liettuassa olevat liikkeet kannattamattomina mutta ilmoitti aikovansa avata uusia liikkeitä Virossa ja Venäjällä.
Virossa toimii yhteensä kahdeksan Prismaa, joista viisi Tallinnassa, kaksi Tartossa ja yksi Narvassa.
Vuonna 2010 Prisma irtisanoi Virossa palkkojen alennusta vastustaneen luottamusmiehen. Viron ay-liike aikoi viedä Prisman oikeuteen, koska irtisanomisella uhkailua ei pidetty laillisena työtaistelumuotona maan työsopimuslain mukaan. Prisma vaati joko irtisanomisia tai 12–15 % palkkojen laskua Virossa yhden vuoden määräajaksi. (Palkat on nostettu jo takaisin edeltävälle tasolle). Ennen irtisanomista palkka oli 560 euroa kuukaudessa. Prisman työntekijöistä noin 10 % kuuluu ay-liikkeeseen. Prisma myös irtisanoi 11 pääluottamusmiestä tukevaa työntekijää ja palkkasi heidän tilalleen matalampipalkkaisia työntekijöihin. Ammattiyhdistys ETKA:n puheenjohtajan mukaan Prisma jätti solmimatta työehtosopimuksen ammattiyhdistyksen kanssa.


title: Lasertykki

text: Lasertykki on kuvitteellinen laser-ase, jota käytetään usein tieteiskirjallisuudessa ja tietokone- ja videopeleissä. Lasertykkien toimintaperiaate vaihtelee usein. Joidenkin tykkien ampumat säteet tavoittavat kohteen välittömästi, kun taas jotkin säteet käyttäytyvät kuten luodit, eli lentävät suhteellisen hitaasti kohteeseen huolimatta siitä, että säteiden tulisi olla valoa ja siten liikkua valonnopeudella.


title: Lasertykki

text: Yhteistä lasertykkien säteille kuitenkin yleensä on se, että niiden lentorata on havaittavissa. Todellisuudessa lasersäde ei näy tyhjiössä, vaan se ilmenee vain osuessaan johonkin aineeseen joka heijastaa valoa; ilmakehässä ammuttu lasersäde näkyy ilmakehän epäpuhtauksien ja happimolekyylien ansiosta. Pitää myös ottaa huomioon, että on olemassa runsas määrä näkymättömällä aallonpituudella toimivia lasereita, esimerkiksi hiilimonoksidilaser, joilla saavutetaan huomattavasti suurempi hyötysuhde kuin näkyvän valon lasereilla.


title: Lasertykki

text: Toisinaan lasersäteet kuvataan räjähtäviksi osuessaan johonkin. Tämä voisi tarkoittaa sitä, että kyseessä ei olisikaan laserase, vaan esimerkiksi pitkulaisen muotoinen ammus jotain hehkuvaa ainetta, esimerkiksi plasmaa.


title: Nuotio

text: Nuotio on maastoon tehty liekein palava kasa avonaisella tulisijalla. Nuotiota voidaan käyttää ruoan kypsentämiseen ja lämmittelyyn. Tavallisin nuotion materiaali on puu, joka lämmetessään alkaa hiiltyä ja vapauttaa palavia kaasuja. Liekit syntyvät, kun näiden kaasujen syttymislämpötila ylittyy. Jos syttymislämpötila ei ylity tai palavan kaasun määrä ilmassa on liian laimea, liekkiä ei muodostu, vaikka palavia kaasuja vapautuisikin (esimerkiksi kekäleistä).


title: Nuotio

text: Nuotiota sytyttäessä tai puita lisättäessä tyypillinen tapa kohentaa ja ohjata tulta on puhaltaminen. Puhallusta voi kohdistaa tarkemmin oikeaan paikkaan nuotiossa kämmenin puhallusta ohjaten tai rullatun paperin kautta puhaltaen (nuotion puoleinen pää paperirullasta suppeammaksi typistettynä).


title: Nuotio

text: Pikkupojantulessa (seinätulen "miniatyyrimalli") asetetaan kaksi halkoa vierekkäin arinaan tai nuotiopaikalle vierekkäin siten, että muodostuu leveän V:n muotoinen ura, jonka kyljet ovat halkaistua pintaa (ei kuoripintaa). Uraan asetetaan kasa sytykkeitä, kuten vuolulastuja tai tuohikaistaleita ja annetaan niiden syttyä kunnolla ennen kolmannen halon asettamista päälle. Tuli leviää asettelemisesta riippuen toiselle tai molemmille puolille ylähalkoa, vastakkaisten palopintojen "ruokkiessa" toisiaan.


title: Nuotio

text:
Arinapesässä voidaan asetella lisää puita samansuuntaisesti pikkupojantulen päälle. Nuotiopaikalla voidaan vierekkäisten alushalkojen välistä saumaa kohottaa esimerkiksi kivillä, jolloin saadaan palamista edistävä ilmanottoaukko. Pikkupojantuli on helppo sammuttaa nostamalla (halkojen päistä) puut erilleen toisistaan.
Pagodinuotio on ruoanlaittoon tai iltaviihteeksi käytettävä nuotiotyyppi, jossa halot ladotaan viisi- tai kuusikulmaiseksi keoksi siten, että viiden tai kuuden halon muodostaman kehän sijasta ylhäällä on enää vain kolme halkoa, jolloin rakennelma on yläosastaan enää vain kolmionmotoinen. Sivustaltaan nuotiossa on ilma-aukko joka halkokierroksen välissä. Halot ottavat toisistaan kiinni vain päissä.


title: Nuotio

text: Ristikkonuotio voidaan tehdä helposti pienistä pyöreistä puista latomalla ne ristikon muotoon. Ristikkonuotiota käytetään pagodinuotiona pienimuotoisempaan lämmittämiseen, esimerkiksi vaatteiden kuivatukseen.


title: Nuotio

text: Tähtinuotiossa on pagodinuotiota vähemmän puita, joiden tulee olla kuivia. Halot ladotaan tähden muotoon ja toisen kerroksen halot ladotaan päistään edellisten päälle. Kuvassa näkyy tähtinuotio kantopuineen.


title: Nuotio

text: Viuhkanuotiossa halon päälle ladotaan toisista päistään kolme halkoa ja toinen kerros toteutetaan latomalla toiset kolme halkoa edellisten päälle viistoon.


title: Nuotio

text: Teepannutulta voidaan käyttää ruuan kypsentämiseen ilman uusien polttopuiden tarvetta, ja apuna minkä tahansa tyyppisen nuotion sytyttämisessä, esimerkiksi kun sytykkeitä eikä halkoja pystytä valmistamaan, mutta nuotiopaikalta löytyy kuivia hiiliä. Myös lumen alta kaivetut hiilet ovat todennäköisesti kuivia (mikäli lumi on satanut hiilien jo sammuttua eikä sen jälkeen ole ehtinyt olla suojakelejä, hiili on mahdollisesti vain pinnasta hieman kostea, mikä ei haittaa).


title: Nuotio

text: Maahan kaivetaan tai kivellä hakataan noin nyrkinkokoinen kuoppa, joka täytetään kuivilla hiilillä, jotka on esimerkiksi kerätty nuotiopaikalta. Hiilet pilkotaan noin sormenpään kokoisiksi palasiksi samalla. Hiilikasa sytytetään päältä päin yhdestä kohtaa pistemäisesti siten, että pari hiiltä alkaa hehkua alkaen levitä eteenpäin. Ylhäältä päin hiilien päälle puhaltaen, kämmenillä kuopan sivuilta suojaten, hehku leviää nopeasti koko hiilikasaan.


title: Nuotio

text: Tämän jälkeen asetetaan koroketta kuten kaksi sormenpaksuista tikkua kuopan molemmille sivuille makaamaan ja niiden päälle keittoastia. Kypsentämisen ajan puhalletaan keittoastian alla olevia hiiliä rauhallisesti.


title: Nuotio

text: Teepannutuli sammutetaan polkemalla kengällä nokare maata kuopan päälle. Kuoppaan kehittyvä hapenpuute sammuttaa hiilloksen hehkun heti.


title: Nuotio

text:
Puhallettaessa
rauhallisesti vuorotellen nuotioon, saadaan tuli syttymään tehokkaasti
pakottamalla liekki tiettyyn suuntaan. Matin ja Maijan puhallusnuotio on
eräänlainen metsästäjänliesi, jossa sytykehiilet asetetaan
nuotiopuiden, kuten kylki kylkeen asetettujen halkojen tai parrujen
päälle (väliin), sytytetään hiili hehkumaan ja yhteistyönä vuorotellen
rauhallisesti puhaltaen pakotetaan hehku leviämään ja siitä kehittyvä
kuuma kaasu alaspäin sytyttämään nuotiopuut. Tämä on varsin kätevä
ratkaisu tilanteessa, jossa ei ole sahaa, kirvestä eikä sytykkeitä
saatavilla, vaan ainoastaan tulitikut.


title: Nuotio

text: Nuotiotuli saattaa päästä irti kahdella tavalla: maastopalona tai latvapalona. Maan kuivat lehdet, havut tai kasvillisuus saattavat syttyä palamaan joutuessaan kosketukseen kekäleiden tai liekkien kanssa taikka altistuessaan lämpösäteilylle. Lähipuutkin voivat syttyä tuleen kipinöiden joutuessa niiden oksiin, joskaan se ei ole yhtä todennäköistä. Latvustopalon sammuttaminen on käytännössä mahdotonta ilman sammutusvälineitä, ja se leviää maastopaloa nopeammin. Leirintäalueilla onkin usein tulisijan ympärillä reunukset, jotka pienentävät tulen leviämisen riskiä.


title: Nuotio

text: Kipinät voivat leijua tuulien teille irrotessaan kekäleistä tai singahtaa kovaa vauhtia ulos puun pihkaisen kohdan räjähdyksen laukaisemana. Kyseisten vaarojen takia joissakin paikoissa avotulen teko on kokonaan kielletty, erityisesti metsäpalovaroituksen aikana.


title: Nuotio

text: Suomessa nuotiota ei saa tehdä maastoon ilman maanomistajan lupaa, ellei siihen ole pakottavaa tarvetta . Turvallisinta nuotio olisi sytyttää tulentekoa varten tarkoitettuun kaukaloon, jollainen leirintäalueilta on usein löydettävissä. Tehtäessä nuotiota metsään se olisi hyvä reunustaa kivillä. Nuotiokohta voidaan myös alustaa hiekalla tai muulla palamattomalla maa-aineksella.


title: Nuotio

text: Nuotiota ei pitäisi sytyttää lähelle puita, telttoja tai muita palavia kohteita kuten lähipuiden lehviä. Nuotio voi vaurioittaa myös sen alla olevaa juuristoa, vaikka ne olisi suojattu pienellä multakerroksella. Havupuiden kuten kuusten ja katajain juuret ovat suurimmassa vaarassa, koska niiden juuret kasvavat lähellä maanpintaa.


title: Nuotio

text: Nuotiota ei välttämättä kannata perustaa kiven päälle. Kiven pinta hiiltyy, eikä sitä ole helppo puhdistaa. Nuotion lämmöstä voi koitua kivelle pahempiakin seurauksia; sen pinta laajenee kuumetessaan ja saattaa näin haljeta.


title: Nuotio

text: Varmuuden vuoksi mukaan kannattaa ottaa hiekkaa tai vettä. Niillä nuotio saadaan tukahdettua tai sammutettua, mikäli tuli pääsee leviämään nuotiosta. Nämä kannattaa ottaa mukaan jo ennen kuin tositilanne koittaa.


title: Nuotio

text: Löydettyään sopivan paikan ja kerättyään polttopuut nuotion pystyttäjällä on muutama vaihtoehto nuotion pystyttämiseen. Hyvä suunnittelu on tärkeää tulen palamisen kannalta. Polttopuita ei yleensä koskaan aseteta tuleen ennen kuin sytykkeet loimuaa kunnolla.


title: Nuotio

text: Tärkeää on myös muistaa, että yksi puu ei pala, se tarvitsee vierelleen toisen puun. Palamiseen tarvitaan lämpöä, jota ei yksinäisen puun palamisesta riittoisasti synny.Nuotion sytytyskäytäntöjä on kaksi perustyyppiä: voi joko kasata ensin nuotiopuut, sitten asettaa pohjalle sytykkeet ja sytyttää tai ensin sytyttää sytykkeet ja sitten asetella varsinaisia nuotiopuita sijoilleen. Molemmissa tekniikoissa on omat vahvuutensa.Mikäli nuotionsytyttäjällä on välineet puiden pätkimiseen ja pilkkomiseen, niitä kannattaa hyödyntää ainoastaan kohtuullisissa määrin.


title: Nuotio

text: Ohuemmat polttopuut palavat nopeammin ja kirkkaammalla sekä kuumemmalla liekillä, tämä kannattaa huomioida paitsi iltanuotioissa (nuotion tuottama valo) niin esimerkiksi puukiukaan tai puulieden lämmityksessä, tulisijan lämpeneminen nopeasti käyttölämpötilaansa tuottaa merkittävää säästöä polttopuun tarpeessa.


title: Nuotio

text: Paksummissa polttopuissa etuna on säästyneen vaivan lisäksi että puut antavat pitemmän aikaa tasaista liekkiä ja nuotiosta jää puiden palettua hehkuva hiillos, jossa voidaan esimerkiksi paahtaa ruokaa.


title: Nuotio

text: Mikäli nuotion tekijällä ei ole sahaa käytettävissä, voi nilkanpaksuisista orsista pätkiä polttopuita ainakin kahdella eri tavalla:


title: Nuotio

text: Tuoreet tai muuten kosteat polttopuut kannattaa pilkkoa pieniksi jo hyvissä ajoin ennen nuotion sytyttämisajankohtaa jotta ne ehtivät kuivaa. Tukin kuivaminen kestää useita kuukausia, pilkkomattomien pöllien kuivaminen joitain viikkoja, klapeiksi pilkottujen päiviä, pieniksi pilkotut klapit kuivavat tunneissa.


title: Nuotio

text: Nuotion sytyttämisessä pyritään kohdistamaan sytykkeiden tuottama lämpö pistemäisesti johonkin osaan nuotiota. Sytyttipä nuotion kummalla käytännöllä hyvänsä, kannattaa pyrkiä sijoittelemaan sytykkeiden yläpuolelle polttopuut siten, että niistä muodostuu vastakkaisia pintoja, jolloin pinnoista alkuvaiheessa säteilevä lämpö "ruokkii" toinen toistaan ja nämä puut syttyvät huomattavasti helpommin. Sytykkeiden päälle voidaan asettaa suoraan paksut halot näin välttyen vaivalta pilkkoa pieniä välivaiheen polttopuita.


title: Nuotio

text: Nuotion kokoamisessa valmiiksi ennen sytykkeiden sytyttämistä pyritään saavuttamaan se etu, että nuotio rakenteensa (sytykkeet, ohuet polttopuut, paksummat polttopuut, päällä paksuimmat) ansiosta syttyisi sytykkeiden sytyttämisen jälkeen ilman apua täyteen liekkiinsä. Sytykkeet usein asetellaan niille alimpaan puukerrokseen varattuun onkaloon vasta juuri ennen niiden sytyttämistä. Onkalon etuna on että sytykkeitä voidaan syöttää lisää mikäli aiemmat palavat loppuun ennen nuotiopuiden syttymistä.


title: Nuotio

text: Sytykkeiden liekin kärjen (kuumin osa) olisi hyvä juuri ja juuri yltää sytytettävien puiden tasalle.


title: Nuotio

text:
Nuotiopiirissä usein ihmetellään miksi savu seuraa tiettyjä henkilöitä. Ilmiölle on olemassa ainakin kaksi virallista selitystä, niiden jälkikäteisen päivittelyn sijaan kannattaa jo ennen nuotion sytyttämistä huomioida muutama tekninen aspekti jolloin kaikki nuotiopiirissä voivat välttyä savulta. Kun nuotio palaa kunnolla, silmille mahdollisesti puskeva lämmin palokaasu ei ole häiriöksi.Sääolosuhteista – tarkemmin ottaen tuuliolosuhteista sekä maaperän ja alailmakehän lämpötilajakaumasta – johtuen savu joko nousee ylös tai sitten pyrkii jäämään lähelle maanpinnan tasoa.
Puolestaan jos maan pinnan tasolla lämpötila on viileämpi kuin ylempänä, savu kohoaa ylöspäin. Tällainen tilanne on esimerkiksi viileinä öinä ja usvaisina iltoina (usvan yläpinnassa on ns. lämpötilainversiokerros, jonka yläpuolelle pääsevä savu jatkaa nousuaan).


title: Nuotio

text: Tasainen puhallus oikeaan kohtaan saattaa olla hyväksi yllättäen hiipumaan alkaneelle nuotiolle, mutta nuotio saattaa sammua puhaltamisesta, jos se tehdään varomattomasti.


title: Nuotio

text: Nuotioon puhalluksen kohdistamisessa oikeaan kohtaan kannattaa käyttää apuna kämmeniä tai jos mahdollista, esimerkiksi paperilappusesta käärittyä putkiloa, niin ei tarvitse kumartua nuotioon eikä myöskään puhaltaa niin voimakkaasti palamisen avustamiseksi.


title: Nuotio

text: Käden ulottuvilla kannattaa pitää pientä keppiä, jolla nuotion puita voi tarvittaessa siirrellä paremman palamisen aikaansaamiseksi.


title: Nuotio

text: Ruoan valmistamisen ja lämmön ylläpitämisen lisäksi nuotiolla istuskeleminen on myös sosiaalinen tilanne, jossa ystävät ja perheenjäsenet voivat leppoisaan turinoida sekä keskustella luontevasti esimerkiksi elämänasioihin liittyvistä aiheista. Nuotiolla myös sukupolvien välinen "juttuperintö" voi luontevasti siirtyä isältä lapselle, mikä muuten arjen tuohinnassa jäisi helposti sivusuun.


title: Nuotio

text: Metsänuotiolla käyntiin voi liittyä salaperäinen, jopa "maaginen" tunnelma. Tunnelmaan voi olla myötävaikuttamassa tulen loimunnan rauhoittava vaikutus sekä ihmisten välinen kanssakäyminen, vitsien ja tarinoiden auvo kerronta. Eritoten iltamyöhään lähipuutkin punervoi, mikä omalta osaltaan tuo iltahetkeen lisätunnelmaa.


title: Naboo

text: Naboo on fiktiivinen planeetta George Lucasin luomassa Star Wars -elokuvasarjassa. Suurin osa sen pinnasta on metsien, laaksojen ja järvien peittämää kaunista aluetta, mutta muutama kaupunkikin löytyy. Pääkaupunki on nimeltään Theed. Planeetalla on myös vedenalainen, itsenäistynyt kaupunki Otoh Gunga, gunganeiden pääkaupunki. Sanalla "naboot" tarkoitetaan Naboon tavallisia ihmisiä tai kaupunkeja. Naboolla ei ole kiinteää ydintä, vaan se on pelkkää vettä ja kiveä.


title: Georges Simenon

text: Georges Joseph Christian Simenon (13. helmikuuta 1903 Liège – 4. syyskuuta 1989 Lausanne) oli belgialainen kirjailija, joka kirjoitti ranskaksi. Hänet tunnetaan etupäässä komisario Maigret’sta kertovista salapoliisiromaaneistaan.


title: Georges Simenon

text: Simenon syntyi Liègessä Belgiassa ja toimi nuorena kotikaupungissaan toimittajana. Hän muutti Pariisiin vuonna 1922 ja alkoi välittömästi kirjoittaa erilaisia kertomuksia, aluksi kauhukirjallisuutta. Hän kirjoitti vielä tuolloin lähinnä salanimillä. Simenonin ensimmäinen varsinainen romaani, "Pietr-le-Letton" (Maigret ja latvialainen), ilmestyi vuonna 1930. Tämä oli hänen ensimmäinen Maigret-kirjansa. Hän kirjoitti Maigret'sta kertovia kirjoja aina vuoteen 1972 asti. Simenon kuoli Lausannessa Sveitsissä 86-vuotiaana.


title: Georges Simenon

text: Ihmiskuvauksen mallia Simenon otti sekä ympäristöstään että maailmankirjallisuudesta: esikuvina voi nähdä Nikolai Gogolin ja Honoré de Balzacin. Hän jonkin aikaa työssä Pariisin rikospoliisissa. Toisen maailmansodan jälkeen Simenon alkoi matkustella laajalti eri maissa ja muuttikin ensin Yhdysvaltoihin ja myöhemmin Sveitsiin. Simenon on kuvannut Maigretin humanistiksi, joka ymmärtää ihmisten heikkouksia ja jonka myötätunto on pienen ihmisen puolella. Maigret-kirjojen rinnalla on varsinaisten romaanien tuotanto, jossa myös on usein mukana sortuminen yhteiskunnan lakien ulkopuolelle. Romaaneissaan Simenon kulkee eri maissa ja erilaisissa sosiaalisissa asemissa. Pääpaino on silti aina yksilössä, usein kriisiin ajautuneessa ihmisessä.


title: Georges Simenon

text: Maigret-romaaneja on julkaistu suomeksi vuodesta 1953 alkaen. Suurimpaan painosmäärään on yltänyt teos Sairaalan kellot.


title: Georges Simenon

text: Georges Simenon oli 1900-luvun määrällisesti tuotteliaimpia kirjailijoita: hän kirjoitti yli 400 romaania tai novellia ja kirjoitti työskennellessään noin 70 sivua päivässä.


title: Georges Simenon

text: Vaikka monet romaanit – varsinkin Maigret'n uraa käsittelevät – olivat hyvinkin kaavamaisia, arvostelijat eivät koskaan leimanneet Simenonia roskakirjailijaksi. Häntä pidetään edelleenkin erinomaisena todellisen elämän tunteen ja tunnelman luojana. Simenonin kirjoja on käännetty 55 kielelle ja niitä on myyty kansainvälisesti yli 1,4 miljardia.


title: Tatooine

text: Tatooine on kuvitteellinen aavikkoplaneetta George Lucasin luomassa "Tähtien sota" -elokuvasarjassa. Tatooine on tärkeä tapahtumapaikka monille elokuvasarjan avainkohtauksille, ja se on esiintynyt kaikissa pääsaagan elokuvissa, paitsi "Imperiumin vastaisku" ja "". Tatooine on Anakin Skywalkerin ja Luke Skywalkerin kotiplaneetta, sekä paikka jossa Obi-Wan Kenobi, Han Solo sekä Chewbacca tekivät ensiesiintymisensä koko elokuvasarjassa.


title: Tatooine

text: Tatooine on aavikkoplaneetta, jolla on kaksi aurinkoa: Tatoo I ja Tatoo II. Tämä oli havaittavissa ensi kerran, kun alkuperäisessä vuoden 1977 "Tähtien sota" -elokuvassa (myöhemmältä nimeltään "Tähtien sota IV – Uusi toivo") Luke Skywalker katsoi kaksoisauringonlaskua. Molempien aurinkojen vaikutuksesta Tatooinen pinta on vaarallisen kuuma ja vettä on hyvin niukasti saatavilla. Planeetalla elävät lajit, kuten banthat, sarlaccit ja krayt-lohikäärmeet ovat sopeutuneet hyvin kuumaan ilmastoon, mutta suurin osa ihmisasukkaista työskentelee kasteviljelijöinä ja asuu maanalaisissa taloissa selvitäkseen. Luonnonvarojen puutteen, ilmaston kuumuuden sekä hajaantuneen väestön vuoksi planeetan hallitseminen on lähes mahdotonta.


title: Tatooine

text: Planeetta päättyi gangstereina ja rikollisjohtajina toimineiden huttien haltuun ja heidän oli mahdollista pitää Tatooinea otteessaan, koska planeetta sijaitsi Galaktisen tasavallan ulkopuolella. Galaktisen Imperiumin syrjäytettyä Tasavallan, sen läsnäolo Tatooinella oli lähinnä symbolinen, minkä johdosta planeetta säilyi edelleen Jabba the Huttin hallinnassa. Jabban valta planeetalla säilyi hänen kuolemaansa asti.


title: Tatooine

text: Planeetan nimi on sovellettu tunisialaisen Tataouine-kylän nimestä, minkä lähellä George Lucas kuvasi useita kohtauksia elokuviinsa.


title: Tatooine

text: Anchorhead on asutusalue, joka sijaitsee muutaman kilometrin päässä Larsin maatilasta, Mos Eisleyn eteläpuolella, ja monet sen asukkaista ovat kasteviljelijöitä.


title: Tatooine

text: Carkoonin suuri rotko sijaitsee dyynimerellä. Se on valtava onkalo, jonka on luonut sarlacc, valtava lihansyöjäkasvi, joka käyttää onkaloa saalistaakseen ruokaa. Tämän rotkon ylle sijoittui myös taistelu Luke Skywalkerin sekä Jabba the Huttin kätyreiden välillä. Sekä hutt-rikollisjohtaja että hänen kätyrinsä saivat surmansa tässä taistelussa.


title: Tatooine

text: Dyynimeri on valtaisa hiekkainen aavikko lähellä Anchorheadia ja Mos Eisleya. Sitä asuttavat muun muassa Hiekkakansa ja jawat. Kasteviljelijöillä on usein pystytettynä Dyynimerelle laitteita, jotka tiivistävät vesihöyryä ilmasta.


title: Tatooine

text: Jabban palatsi sijaitsee Dyynimerellä ja se on paikka, jossa korkea-arvoinen rikollisjohtaja Jabba the Hutt asuu. Se toimii päätapahtumapaikkana "Jedin paluun" alussa. Jabban palatsiin sijoittuu myös "Tales From Jabba's Palace" -kirjan tapahtumapaikkansa sekä pelattavana alueena videopeleissä "", "", "", "Lego Star Wars II", "", "" ja "". Palatsi oli alun perin vanha luostari, jonka rakennuttamien munkkien hallussa on edelleen osa siitä. Palatsissa käy myös monia kuuluisia palkkionmetsästäjiä, palkkasotureita, varkaita ja muita tunnettuja salamurhaajia keräämässä palkkioitaan.


title: Tatooine

text: Kasteviljelmät ovat pieniä maatalousasutuksia, joita löytyy Tatooinen aavikoilta laitteineen keräämässä keräämässä vettä planeetan kuivasta ilmasta. Luke Skywalker vietti ensimmäiset 19 vuottaan setänsä Owenin ja tätinsä Berun kasteviljelytilalla. Kasteviljelijät käyttävät keräämäänsä vettä myös kasvattaakseen kasveja maanalaisissa ravinneliuosviljelmiin erikoistuneissa laboratorioissaan.


title: Tatooine

text: Mos Eisley on avaruussatamakaupunki, jota kutsutaan myös toisinaan "galaksin kainalokupaksi". Siellä sijaitsee myös baari nimeltä Mos Eisleyn kantiina (viralliselta nimeltään Chalmunin kantiina), jossa oleskelee muutamia rahtialusten pilotteja sekä muita vaarallisia eri rotuihin kuuluvia henkilöitä.


title: Tatooine

text: Mos Espa on kaupunki, joka on tunnettu "aavikonkestävistä" kupolimaisista rakennuksistaan. Se oli Anakin Skywalkerin ja hänen äitinsä Shmi Skywalkerin kotikaupunki, jossa sijaitsi myös rakettirekiratan lähtö-/maalipaikka. Kaupungissa oli myös runsaasti orjia.


title: Lausanne

text: Lausanne on kaupunki Sveitsissä Genevenjärven pohjoisrannalla Ranskan rajan lähellä. Vuoden 2017 lopulla kaupungissa oli melkein 139 000 vakinaista asukasta.


title: Lausanne

text: Lausanne on Vaud’n kantonin pääkaupunki. Se on myös Lausannen alueen pääkaupunki.


title: Lausanne

text: Kaupunki sijaitsee Sveitsin ranskankielisellä alueella maan länsiosassa. Geneven kaupunki on Lausannesta noin 60 kilometriä lounaaseen, kaupunkien välillä kulkee lähes suora moottoritie. Lausanne on sveitsiläisittäin melko alavalla alueella sijaitseva kaupunki, ja keskusta sijaitsee suunnilleen 500 metriä merenpinnan yläpuolella. Tämän vuoksi maasto soveltuukin hyvin viininviljelyyn, joka on yleistä kaupungin lähialueilla.


title: Lausanne

text: Varhaisimmat todisteet asutuksesta Lausannen alueella on 8 000 vuotta vanhoja. Vidyn alueelta Genevenjärven rannalta on löydetty yli 200 hautaa, jotka ovat vuosilta 4300–3300 eaa. Järviseutu oli aikoinaan tiheästi asuttu, mutta asutus oli käytännössä kuollut roomalaisten saavuttua sinne.


title: Lausanne

text: Lausannessa asui kelttejä, joista tiedetään vain hyvin vähän, kun roomalaiset valtasivat alueen 15 eaa. Roomalaiset perustivat Lousonnan "vicuksen". Asutuskeskus kasvoi nopeasti 1 500 asukkaaseen. Kahden vuosisadan kukoistuksen jälkeen Rooman valtakunnan vaikutus heikentyi 300-luvulla. Iso osa asukkaista joutui jättämään Lousonnan ja muuttamaan suojaisempaan paikkaan La Citén kukkulalle.


title: Lausanne

text: Marius Aventicensis perusti vuonna 590 Lausannen hiippakunnan. Lausannelaiset alkoivat 800-luvulla levittäytyä kukkulaa ympäröiville alueille. Burgundien kuninkaiden tuella Lausannen piispa vakiinnutti vuonna 1032 myös maallisen valtansa alueella. Genevenjärvestä puolestaan tuli 1100-luvulla jälleen kaupankäynnin keskus, kun linnan suojaama Ouchyn satama alkoi kukoistaa.


title: Lausanne

text: Lausannessa oli 1200-luvulla lähes 9 000 asukasta. Se oli suurin Sveitsin ranskankielisistä kaupungeista. Sen kukoistuskaudesta todistaa muun muassa goottilainen katedraali. 1300-luvun eurooppalaisen kriisin takia Lausannen väkiluku laski, ja piispa oli seuraavien vuosikymmenten ajan usein riidoissa porvariston kanssa. Poliittinen yhtenäisyys saavutettiin kuitenkin 1481, kun Lausanne sai kunnallisen autonomian.


title: Lausanne

text: Lausanne solmi 1525 liittouman Fribourgin ja Bernin kaupunkien kanssa. Lausanne kunnioitti sopimusta ja tuki Berniä aseellisesti, kun se puolusti Savoyn herttuakunnan piirittämää Geneveä. Berniläiset julistautuivat pian Vaud’n maiden hallitsijaksi ja asettivat myös Lausanneen käskynhaltijan. Bernin valtakauden myötä Lausanne ja Vaud’n alue kokivat uskonpuhdistuksen. Lausanne julisti uudistusta erityisesti Pierre Viret.


title: Lausanne

text: Bern hallitsi Lausannea vuoteen 1798 asti. Lausanne oli berniläsajalla lähinnä paikallinen keskus, mutta se hyötyi Ranskasta saapuneista hugenottipakolaisista. Kaupungin väkiluku oli vuonna 5 000 ja vuonna 1798 yli 9 000. Vuonna 1537 perustettu Lausannen akatemia edisti 1700-luvun jälkipuoliskolla rationalismin leviämistä. Kaupungissa vaikuttivat muun muassa filosofi Voltaire, historioitsija Edward Gibbon ja lääkäri Samuel-Auguste Tissot.