title: Eläintarha

text: Eläintarhojen arkkitehtuuriin vaikutti 1900-luvun alussa saksalainen Carl Hagenbeck, joka suunnitteli eläintarhaansa eläinten alkuperäisympäristöjä vastaavia alueita. Hän jakoi ensimmäisenä eläimiä alueellisin perustein ja suunnitteli aitauksia, joissa ei ollut kaltereita. Kaikki eivät pitäneet Hagenbeckin ideoista, ja häntä syytettiin muun muassa taksonomisen järjestyksen unohtamisesta.


title: Eläintarha

text: Eläintarhojen yhteys lajien suojeluun alkoi biisonin suojelusta jo 1905, kun Bronxin eläintarhan johtajan William Temple Hornadayn aloitteesta perustettiin American Bison Society. Berliinin eläintarhan hankkeesta puolestaan käynnistyi 1923 ohjelma visentin pelastamiseksi.


title: Eläintarha

text: Toisen maailmansodan jälkeen eläintarhojen välinen suojeluyhteistyö alkoi laajentua. Eläintarhojen kansainvälinen yhdistys IUDZG (nykyään WAZA) oltiin jo perustettu 1935. Tämän jälkeen eri mantereille on perustettu alueellisia yhdistyksiä Eläintarhat alkoivat suojella eläimiä tutkimustyötä tukemalla ja pyrkimällä kehittämään vankeudessa olevien eläimien lisääntymisohjelmia. Kansainvälisten sopimuksten, kuten CITES:n ja ISIS:n, ansiosta eläintarhat ovat pystyneet valvomaan suojelutoimia.


title: Eläintarha

text: Yksi eläintarhojen merkittävimmistä tehtävistä on eläintieteellisen tutkimuksen tekeminen. Tutkimustyötä varten on perustettu monia järjestöjä, joista ensimmäinen ja tunnetuin on Lontoon eläintieteellinen seura, joka on tehnyt tutkimusta Lontoon eläintarhassa jo 1800-luvulta saakka. Jotkut tutkimusjärjestöt ovat perustaneet eläintarhojen yhteyteen tutkimuskeskuksia. Tällainen on esimerkiksi Philadelphian eläintarhan Penrose Research Laboratory. Tutkimustyöhon liittyvät osittain myös opetukselliset tehtävät. Monissa yliopistoissa on koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja opetusohjelmia. Lisäksi niissä on oppaita ja infotauluja, joiden tehtävänä on antaa kävijöille tietoja eläimistä ja luonnosta.


title: Eläintarha

text: Eläintarhat ovat erityisesti 1900-luvun puolivälin jälkeen alkaneet osallistua aiempaa enemmän uhanalaisten lajien suojeluhankkeisiin. Eläintarhojen tehtävänä on siis nykyään myös luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. Tarhaamalla on onnistuttu jo pelastamaan lajeja, jotka olisivat muuten kuolleet sukupuuttoon. Eläintarhat ovat onnistuneet pelastamaan visentin, kaliforniankondorin, przewalskinhevosen ja valkobeisan. Toisaalta esimerkiksi muuttokyyhkyn pelastaminen sukupuutolta epäonnistui. Uhanalaisia eläimiä yritetään saada eläintarhoissa lisääntymään vankeudessa ja niitä pyritään tämän jälkeen siirtoistuttamaan takaisin luontoon.


title: Eläintarha

text: Eläinpuistoksi kutsutaan yleensä sellaisia eläintarhoja, joissa eläimet liikkuvat varsin laajalla alueella. Tunnettu eläinpuisto on esimerkiksi ruotsalainen Kolmårdenin eläinpuisto.


title: Eläintarha

text: Kotieläintarha on etenkin lapsille suunnattu eläintarha, jossa on kotieläimiä kuten lehmiä ja lampaita. Usein lapset saavat osallistua eläinten hoitoon. Kotieläintarhoihin ajatellaan liittyvän vähemmän eettisiä ongelmia kuin muihin eläintarhoihin, sillä useimmat niissä pidetyt lajit ovat tottuneet pieniin tiloihin ja ihmisten läsnäoloon.


title: Eläintarha

text: Jotkut tarhat keskittyvät vain tiettyyn eläinryhmään. Akvaariossa on vesieläimiä, delfinaariossa delfiinejä. On myös lintutarhoja ja perhospuistoja.


title: Eläintarha

text: Eläintarhojen olosuhteita kohtaan esitetään jonkun verran kritiikkiä. Häkissä elävien eläinten elinpiiri on hyvin rajattu, eikä eläinten päivärutiineissa ole juurikaan vaihtelua. Eläintarhassa elintila on keskimäärin vain sadasosa luonnollisen reviirin koosta. Eläimet eivät yleensä pystykään eläintarhoissa toteuttamaan lajityypillistä käyttäytymistään. Eläinkysymyksille omistautuneista suomalaisista järjestöistä esimerkiksi Animalia ja Oikeutta eläimille suhtautuvat kriittisesti eläintarhoihin.


title: Eläintarha

text: WAZA:lla on melko tiukat standardit valvomilleen eläintarhoille, mutta siihen kuuluu vain noin kymmenen prosenttia maailman eläintarhoista. Järjestön ulkopuolella olevat tarhat ovat vain paikallisen lainsäädännön valvonnassa, ja monissa maissa lainsaadäntö on melko olematonta.


title: Antagonisti

text: Antagonisti on tarinassa sankarin tai protagonistin päävastustaja.Baldick 1990: 10–11. Käsitteen alkuperä on kreikan kielen sanoissa "anti" (vasta) ja "agonistes" (taistelu), ja käsite merkitsee suomeksi ”vastustajaa”.


title: Antagonisti

text: Klassisissa tarinoissa on kysymys sankarin ja konnan kamppailusta. Protagonisti ja antagonisti on helppo tunnistaa tällaisissa tarinoissa. Kirjailijat ovat kuitenkin usein luoneet mutkikkaampia asetelmia. Tarina voidaan esimerkiksi kertoa konnan näkökulmasta, jolloin sankari onkin tarinan antagonisti. Tällöin yleensä epämiellyttävänä tai pahana esiintyvä antagonisti onkin hyveellinen tai miellyttävä hahmo, kuten Macduff Shakespearen näytelmässä Macbeth.


title: Antagonisti

text: Usein on myös niin, että tarinasta puuttuvat hahmot, jotka olisivat luokiteltavissa sankareiksi tai konniksi. Silloin antagonisti on se hahmo, joka on tarinan päähahmon eli protagonistin päämäärien tiellä. Antagonisti ei välttämättä ole henkilö; joskus luonnonvoimat tai psyykkiset tekijät edustavat protagonistin vastavoimaa.


title: Antagonisti

text: Antagonistia ei tule sekoittaa antisankariin.


title: Antagonisti

text: Antagonistin käsitettä voidaan käyttää myös dokumentaarisissa teksteissä, kuten elämäkerroissa, kuvaamaan kahden henkilön suhdetta. Esimerkki: ”Aarne Sihvo oli Mannerheimin antagonisti jo vuodesta 1918 alkaen.”


title: Rudi Dutschke

text: Alfred Willi Rudi Dutschke, kutsumanimenä Rudi, (7. maaliskuuta 1940 Schönefeld, Brandenburg, Saksa – 24. joulukuuta 1979 Århus, Tanska) oli saksalainen opiskelija-aktivisti, tutkija ja poliitikko.


title: Rudi Dutschke

text: Nuoruutensa Dutschke vietti DDR:ssä eli Itä-Saksassa. Unkarin kansannousun (1956) myötä Dutschke kiinnostui politiikasta kannattaen demokraattista sosialismia, joka ottaa etäisyyttä sekä Neuvostoliittoon että Yhdysvaltoihin. Dutschken mukaan vanhat rakenteet ja mentaliteetit jatkuivat niin DDR:ssä kuin Saksan liittotasavallassakin huolimatta kotimaansa valtiollisesta antifasistisesta ideologiasta. 1957 hän vastusti julkisesti DDR:n militarisoitumista (myös kieltäytyen palvelemasta DDR:n kansanarmeijassa) ja kannatti matkustusvapautta.


title: Rudi Dutschke

text: Vuodesta 1958 alkaen Dutschke kävi taajaan Länsi-Berliinissä opiskellakseen siellä. Samanaikaisesti hän kirjoitti myös urheilureportaaseja. Dutschke loikkasi Itä-Saksasta länteen vuonna 1961 hiukan ennen Berliinin muurin rakentamista. Dutschke opiskeli sosiologiaa, kansatiedettä, filosofiaa ja historiaa Freie Universität -yliopistossa, jossa hän väitteli tohtoriksi 1973. Dutschken kiinnostuksen kohteina olivat aluksi Heideggerin ja Jean-Paul Sartren eksistentialismi, mutta jo pian myös marxilaisuus ja työväenliikkeen historia sekä Adornon, Horkheimerin ja Marcusen edustama "kriittinen teoria".


title: Rudi Dutschke

text: Opintoaikoinaan Dutschke nousi pian yhdeksi Länsi-Saksan opiskelijaliikkeen johtajista. Vuodesta 1966 alkaen Dutschke organisoi yhdessä Saksan sosialistisen opiskelijaliiton ("Sozialistischer Deutscher Studentenbund") kanssa lukuisia yliopistoreformeja, "suurta koalitiota", hätätilalakeja ja Vietnamin sotaa vastustavia mielenosoituksia. Kasvava opiskelijaliike oli Saksassa merkittävä osa ns. ulkoparlamentaarista oppositiota, ("Außerparlamentarische Opposition", APO).


title: Rudi Dutschke

text: Lisäksi Dutschke organisoi erilaisia kriittisiä opintopiirejä, joissa käsiteltiin esimerkiksi sosiaalipolitiikkaa ja demokratiaa Saksassa. Tarkoitus oli muodostaa demokraattiseen oppimiseen pohjautuva myös koululaisille ja työläisille avoin "vastayliopisto".


title: Rudi Dutschke

text: Haastattelut ja paneelikeskustelut tekivät Dutschkesta tunnetun koko liittotasavallassa. Dutschke joutui samalla enenevässä määrin avoimen vihan ja vastustuksen kohteeksi, joka ensi kertaa muuttui väkivaltaiseksi joulujumalanpalveluksessa 1967.


title: Rudi Dutschke

text: Vuonna 1968 Dutschke oli mukana järjestämässä kansainvälistä Vietnam-kongressia, johon osallistui Berliinissä tuhansia opiskelijoita. Kongressi päättyi suurimpaan siihenastiseen Vietnamin sodan vastaiseen mielenosoitukseen, jossa Dutschke vaati yhdysvaltalaisia sotilaita kieltäytymään sotatoimista.


title: Rudi Dutschke

text: Muutamaa päivää myöhemmin Berliinin senaatti organisoi mielenosoituksen Yhdysvaltain tueksi. Tuolloin mielenosoittajat kantoivat julisteita, joissa Dutschke nimettiin valtioviholliseksi numero 1.


title: Rudi Dutschke

text: Saksalainen 22-vuotias työmies Josef Bachmann yritti murhata hänet 11. huhtikuuta 1968 Länsi-Berliinissä osoitteessa Kurfürstendamm 141 sijainneen talon edustalla. Dutschkeen osui kolme laukausta, ja hän kärsi hengenvaarallisia aivovaurioita. Useita tunteja kestänyt leikkaus pelasti kuitenkin hänen henkensä.


title: Rudi Dutschke

text: Tekonsa jälkeen Bachmann pakeni poliiseja läheisen talon kellariin, josta hänet jouduttiin savustamaan ulos kyynelkaasun avulla. Kuulusteluissa Bachmann kertoi tekonsa syyksi vihan, ja Dutschkea hän nimitti "saastaiseksi kommunistisiaksi". Hänet tuomittiin murhan yrityksestä seitsemäksi vuodeksi vankeuteen. Kärsittyään tuomiostaan vajaat kaksi vuotta Bachmann teki itsemurhan vankilassa helmikuussa 1970.


title: Rudi Dutschke

text: Bachmannin motiivit eivät koskaan selvinneet täysin. Kotietsinnässä hänen luotaan löydettiin kuitenkin aineistoa, jonka vuoksi hänellä arveltiin olevan äärioikeistolainen tausta. Opiskelijat puolestaan pitivät syyllisenä Axel Springer AG -kustantamon lehdissään kuukausia jatkunutta Dutschken vastaista kirjoittelua. Vain muutamaa päivää ennen murhayritystä Springer-konsernin bulevardilehti Bild oli kutsunut Dutschkea ”valtakunnan viholliseksi nro 1” ja kehottanut pysäyttämään tämän ennen kuin olisi liian myöhäistä.


title: Rudi Dutschke

text: Suomessa Sinikka Sokka ja Pekka Aarnio levyttivät kappaleen "Kolme luotia Rudi Dutschkeen". Kappaleen sanoissa syytetään silloista liittokansleria Kurt Georg Kiesingeriä sanoin:


title: Rudi Dutschke

text: Sävelmä esitettiin keväällä 1970 ensi kerran Suomessa Päivi Istalan ohjelmassa Ristivetoa, jossa hän esitteli sävelmän sisältäneen LP-levyn V I Lenin 1870 - 1970, joka oli juuri ilmestynyt. Laulaja Nina Hagenin epävirallisella levyjulkaisulla "Nina Hagen & The No Problem Orchestra In Concert" julkaistiin kappale ”Who Killed Rudi”, joka viittaa juuri Rudi Dutschkeen.


title: Rudi Dutschke

text: Murhayrityksen jälkeen Dutschken puhekyvyn ja muistin palaaminen kesti kuukausia. Vuodesta 1969 alkaen hän oleskeli Sveitsissä, sitten Italiassa ja Englannissa, josta hänet lopulta karkotettiin. Tämän jälkeen Dutschke muutti Tanskaan, jossa hän hoiti dosentuuria Aarhusin yliopistossa.


title: Rudi Dutschke

text: Vuodesta 1972 alkaen Dutschke matkusti jälleen Saksaan. Hän pyrki keskusteluihin ammattiyhdistysliikkeen ja sosiaalidemokraattien kanssa. Vuonna 1973 hän piti ensimmäisen attentaatin jälkeisen julkisen puheensa Bonnissa järjestetyssä Vietnamin sodan vastaisessa mielenosoituksessa. Samana vuonna hän vieraili myös Itä-Berliinissä. Seuraavana päivänä hänet käännytettiin kuitenkin rajalta. Dutschke oli myöhemminkin yhteydessä DDR:n toisinajattelijoihin.


title: Rudi Dutschke

text: Vuonna 1974 Dutschke väitteli tohtoriksi tutkimuksellaan "Versuch, Lenin auf die Füße zu stellen". Teoksessa hän selitti marxilaisen yhteiskunta-analyysin avulla neuvostoliittolais-kiinalaisen virheellisen kehityksen. Dutschken mukaan Venäjällä ei koskaan ollut vallinnut marxilaisen teorian edellyttämiä yhteiskunnallisia edellytyksiä vallankumoukselle. Siten hän näki kehityksen sijaan vain "aasialaisen despotian" jatkumon Tšingis-kaanista Josif Staliniin. Olihan vielä 1905 myös Lenin edellyttänyt kapitalismin tuomista Venäjälle, jotta maahan voisi syntyä todellinen työväenluokka.


title: Rudi Dutschke

text: Seuraavina vuosina hän toimi edelleen Saksan vasemmistolaisessa liikkeessä kirjoittaen eri vasemmistolaisjulkaisuihin. Lisäksi hän toimi uuden puolueen perustamiseksi, joka yhdistäisi nousevan vihreän liikkeen ja hajanaisen vasemmiston pienpuolueet. Vuonna 1979 Dutschke tuli Bremenin vaaleissa Vihreän listan ("Die Grüne Liste") valituksi. Hän oli myös mukana perustamassa vihreää puoluetta ("Die Grünen").


title: Rudi Dutschke

text: Dutschke kuoli jouluaattona 1979 Århusissa Tanskassa hukkumalla kylpyammeeseensa saatuaan epileptisen kohtauksen. Hänen hautajaisiinsa Dahlemin hautausmaalla Länsi-Berliinissä 3. tammikuuta 1980 osallistui noin 6000 vierasta.


title: Rudi Dutschke

text: Berliinin Kreuzbergin kaupunginosan valtuusto päätti vuonna 2005 nimetä Axel Springer AG:n pääkonttorin vieressä kulkevan kadunpätkän Rudi-Dutschke-Strasseksi. Päätös vahvistettiin myöhemmin vielä paikallisella kansanäänestyksellä. Yhtiön johto valitti päätöksestä eri oikeusasteisiin, mutta sitä ei kumottu.


title: SS-Totenkopfverbände

text: SS-Totenkopfverbände () perustettiin alkujaan natsi-Saksan keskitysleirien vartiointiorganisaatioksi. Osasto perustettiin vuoden 1933 lopulla ja sen komentajaksi nimitettiin epävirallisesti SS-Standartenführer Theodor Eicke.


title: SS-Totenkopfverbände

text: SS-Totenkopfverbände oli SS-Verfügungstruppen ohella ainoa aseistettu ja kokopäivätoiminen SS-osasto vuonna 1933. Vuoden 1934 puoliväliin tultaessa sen komentaja Theodor Eicke oli ylennetty SS-Brigadeführeriksi, ja Totenkopfverbände oli laajentunut useisiin yksiköihin niin, että käytännössä jokaisella keskitysleirillä oli oma yksikkönsä.


title: SS-Totenkopfverbände

text: SS-Totenkopfverbändella oli myös suuri osuus pitkien puukkojen yönä 30. kesäkuuta 1934 tapahtuneisiin SA-johtajien sekä muiden tuona yönä kuolleiden teloittamiseen. Menestyksekkään operaation johdosta Eicke nimitettiin virallisesti keskitysleirien tarkastajaksi ja SS-Totenkopfverbänden komentajaksi.


title: SS-Totenkopfverbände

text: Nimityksensä jälkeen Eicke uudelleenjärjesti ja laajensi Totenkopfverbänden viideksi Sturmbanneksi eli pataljoonaksi, jotka olivat:


title: SS-Totenkopfverbände

text: Vuonna 1937 nämä viisi pataljoonaa organisoitiin jälleen uudestaan, tällä kertaa kolmeen rykmenttiin, jotka olivat Oberbayern, Brandenburg ja Thüringen. Sijoituspaikoiksi näille rykmenteille määrättiin Dachau, Oranienburg ja Frankenberg. Itävallan miehityksen jälkeen perustettiin vielä neljäs Totenkopfstandarte, jonka nimi oli Ostmark ja jonka sijoituspaikaksi tuli Linz.


title: SS-Totenkopfverbände

text: Keskitysleirien vartioinnin lisäksi SS-Totenkopf-rykmentit osallistuivat yhdessä Verfügungstruppen kanssa Itävallan, Sudeettimaan ja Tšekkoslovakian miehityksiin. Totenkopf-rykmentit huolehtivat myös ”poliisivahvistuksina” liikekannalle pantujen Allgemeine SS -joukkojen sotilaskoulutuksesta.


title: SS-Totenkopfverbände

text: Toisen maailmansodan alkaessa noin 40 000 Allgemeine SS:n reserviläistä kutsuttiin muodostamaan yli tusina uutta Totenkopf-rykmenttiä. Samaan aikaan lokakuussa 1939 6 500 kokeneinta Totenkopf-sotilasta vahvistettuna SS-reserviläisillä muodosti uuden Waffen-SS-divisioonan Totenkopf.


title: Batu-luolat

text: Batu-luolat ovat hindujen pyhä paikka, joka sijaitsee noin 13 kilometriä Kuala Lumpurista pohjoiseen. Se koostuu useista kalkkikivikallion luolista ja niitä yhdistävistä käytävistä. Luolien sisällä on hindutemppeli, jota käytetään vuosittain erilaisissa juhlissa. Uskonnollisista juhlista suurin ja tunnetuin on monissa maissa kielletty Thaipusam. Nykyisin se on yksi Kuala Lumpurin suosituimmista nähtävyyksistä. Alue on myös tunnettu apinoistaan, joita turistit ruokkivat.


title: Menara Kuala Lumpur

text: Menara Kuala Lumpur tai Kuala Lumpur Tower on 421 metriä korkea torni Kuala Lumpurissa. Petronasin kaksoistornien ohella se on kaupungin merkittävin maamerkki. Menara Tower on yksi maailman korkeimmista rakennuksista. Samassa kaupungissa sijaitsevat Petronasin kaksoistornit ovat korkeampia kuin Menara Tower, mutta mäen päälle rakennetun Menaran huippu sijaitsee kaksoistorneja korkeammalla merenpinnasta katsoen.


title: Menara Kuala Lumpur

text: Menara Tower on televiestintätorni. Tornissa sijaitsee myös näköalatasanne 276 metrin korkeudessa. Torni on valmistunut vuonna 1994, ja viralliset avajaiset pidettiin vuonna 1996.


title: Kvitteni

text: Kvitteni ("Cydonia oblonga") on päärynän lähisukulainen. Se on suvun Cydonia ainoa laji. Kvitteni on kotoisin Lounais-Aasiasta ja Kaukasian alueelta. Suomessa kvitteni saattaa kasvaa hyvin suojattuna, mutta se paleltuu helposti eikä aina ehdi tehdä kypsiä hedelmiä. Toisaalta kasvi vaatii kukkiakseen viileän lepokauden alle 7 °C:n lämpötilassa, joten se ei tuota hedelmää huonekasvinakaan.


title: Kvitteni

text: Ruusukvitteneitä ("Chaenomeles") kutsutaan Suomessa joskus lyhyesti kvitteneiksi, mikä aiheuttaa sekaannusta.


title: Kvitteni

text: On esitetty, että ”kultainen omena”, jonka Paris antoi antiikin Kreikan mytologian mukaan Afroditelle, oli juuri kvitteni eikä omena. Kvitteni on vanha kasvi Välimeren alueella – kreikkalaisissa kirjoituksissa se mainitaan jo 600 eaa.


title: Kvitteni

text: Kvitteni on yleensä pensas, joka voi kasvaa noin 8 metriä korkeaksi pieneksi puuksikin. Silmut ja nuoret versot ovat tiheän nukkapintaisia. Lehdet ovat puikeita tai pitkänpyöreitä ja 5–10 cm pitkiä. Kukat ovat halkaisijaltaan 4–5 cm. Keskimäärin noin 1,8 cm pitkät terälehdet ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia. Terä- ja verholehtiä on kumpiakin viisi. Kukissa on 20 hedettä ja viisi emin luottia.


title: Kvitteni

text: Hedelmä on päärynää muistuttava pohjushedelmä. Hedelmät ovat 3–5 cm leveitä ja kuoreltaan keltaisia. Kvitteniä viljellään hedelmäpuuna.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalo-ohjausta käytetään liikenteen ohjaamiseen, ja värit ovat punainen, keltainen ja vihreä. Sen päätavoitteet ovat liikenteen turvallisuuden ja sujuvuuden parantaminen. Liikennevaloja käytetään tavallisesti risteyksissä, mutta usein muuallakin esimerkiksi mahdollistamaan jalankulkijoille turvallinen tien ylitys. Liikennevalojen perusosat ovat liikennevalokoje, -opastimet, -pylväät ja ilmaisimet sekä eri osat yhdistävä kaapelointi. Valojen ohjauskojeen sijainti määräytyy käytettävän laitteiston mukaan: usein se on ulkona lähellä valoja. Keskusohjaus- ja kaukokäyttötietokoneet taas ovat yleensä valoista huolehtivalla toimistolla. Suomessa liikennevaloja hoitavat lähinnä kaupungit ja kunnat; pieni osa valoista on ELY-keskusten hoidossa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomessa on liikennevaloasetuksessa määrätty, että liikennevaloja saadaan käyttää vain teillä, joilla suurin sallittu nopeus on 70 km/h tai pienempi. Liikennevaloista varoitetaan tarvittaessa liikennemerkillä numero . Sitä käytetään, jos liikennevaloja ei voida helposti havaita tarpeeksi kaukaa tai jos niiden sijainti on poikkeuksellinen taikka jos valot ovat ensimmäiset lähestyttäessä tieosuutta tai aluetta, jolla on useammat liikennevalot.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalot ovat myös liikenteen hallinnan apuväline, koska niillä voidaan vaikuttaa esimerkiksi liikennemääriin ja tiellä liikkujien reitinvalintaan liikenneverkolla. Liikennevalojen rakentaminen vähentää onnettomuusriskiä 30 prosenttia. Liikennevaloilla voidaan turvallisuuden lisäksi parantaa myös tasapuolisuutta: vilkkaalle pääväylälle sivusuunnalta liittyminen tai väylän ylittäminen suojatietä pitkin olisi usein toivotonta ilman liikennevaloja. Toisinaan liikennevaloja parempi vaihtoehto on kiertoliittymä. Kiertoliittymissä vakavien onnettomuuksien riski on pieni, ja niiden välityskyky voi samoilla kaistamäärillä olla suurempi kuin liikennevaloristeyksissä. Esimerkiksi hollantilaisessa Drachtenin kaupungissa on projektina poistaa kaupungista kaikki liikennevalot, ja niitä on vaihdettu esimerkiksi kiertoliittymiin. Seurauksena on ollut muun muassa liikennekuolemien vähentyminen. Kiertoliittymät vaativat kuitenkin paljon tilaa, ja niiden rakentaminen on usein kallista.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Valoille tehtäviä vuosittaisia kunnossapitotoimenpiteitä ovat normaalien tarkistusten lisäksi muun muassa hehkulamppujen vaihto ja opastimien linssien pesu. Lakien ja asetusten lisäksi liikennevaloille vaatimuksia asettavat myös kansainväliset standardit.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikenteenohjausta tarvittiin jo ennen autojen yleistymistä. Aluksi liikennepoliisit ohjasivat risteyksissä hevoskärryjä ja muita tiellä liikkujia. Ensimmäinen liikennevalojen tapainen järjestelmä asennettiin Lontooseen ennen autojen aikakautta, vuonna 1868. Se oli kaasulla toimiva lyhty, jossa oli punainen ja vihreä valo samoin merkityksin kuin nykyäänkin. Laite oli käsikäyttöinen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Tilanne paheni autojen ilmestyessä teille. 1910-luvulla Yhdysvalloissa syntyi liikennevaloista useita versioita, joista monille ei kylläkään haettu patenttia. Osassa oli vain punainen ja vihreä valo, osassa luki "Stop" ja "Go". Paikallinen poliisi William L. Potts Michiganin Detroitista päätti tarttua ongelmaan ja kehittää rautateillä jo käytössä olevista opastimista oman version tieliikenteelle. Yhtenä haasteena oli se, että junat liikkuvat vain suoria linjoja pitkin, autot taas moniin suuntiin. Potts kuitenkin kokosi toimivat liikennevalot rautatiellä käytetyistä punaisesta, keltaisesta ja vihreästä valosta sekä johdosta ja sähköisestä säätöjärjestelmästä. Ne asennettiin Detroitiin vuonna 1920, ja vuoden kuluttua kaupungissa oli jo 15 liikennevalot.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Samoihin aikoihin Clevelandissa Ohiossa keksijä Garrett Morgan mietti, miten liikennevirtoja voitaisiin säädellä. Hän kehitti sähköisen ja automaattisen liikennevalojärjestelmän. Morganin liikennevalot näyttivät enemmän nykyään rautateiden risteyksissä sijaitsevilta semaforeilta kuin nykyisiltä liikennevaloilta. Vuonna 1918 haettiin ensimmäisille liikennevaloille patentti Yhdysvalloissa. Morganin patentin osti General Electric Corporation, joka saikin monopoliaseman liikennevalojen rakentamiseen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomeen ensimmäiset liikennevalot tulivat 1900-luvun puolivälissä, kun Helsinkiin asennettiin Suomen ensimmäiset valot Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteykseen 5. lokakuuta 1951. Toisena Suomessa liikennevalot tulivat käyttöön Turun kauppatorin laidalle vuonna 1957. Tampereelle liikennevalot asennettiin kolme vuotta myöhemmin Itsenäisyydenkadun ja Tammelan puistokadun risteykseen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Ajoneuvojen liikennevalo-opastin muodostuu kolmesta opastinyksiköstä, joiden värit ylhäältä alaspäin ovat:


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalo-opastin voidaan sijoittaa myös vaakatasoon siten, että punainen opastinyksikkö on vasemmalla. Opastin voi koostua myös vain yhdestä tai kahdesta opastinyksiköstä. Opastimien eri tiloja nimitetään opastinkuviksi. Esimerkiksi "vihreä opastinkuva" tarkoittaa, että vain opastimen vihreä opastinyksikkö palaa. Nuolen muotoisilla opastinkuvilla ohjataan yleensä kääntyviä ajosuuntia. Valoaukon halkaisija on autoliikenteen valoissa 200 tai 300 mm, joista 200 mm on yleisempi. Pienissä toisto-opastimissa ja polkupyöräopastimissa valoaukon halkaisija on 80 mm.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalojen vaihtumisjärjestys on Suomessa ja monissa muissa maissa seuraava: punainen – punainen ja keltainen – vihreä – keltainen – punainen. Joissakin maissa, esimerkiksi Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa valo vaihtuu punaisesta suoraan vihreäksi. Punaisen opastinkuvan aikana autoilija ei saa ohittaa pääopastinta eikä pysäytysviivaa. Liikennevaloissa saadaan ajaa päin punaista vain, jos takana on hälytysajoneuvo, joka ei muuten pääsisi jatkamaan matkaansa. Yhdysvalloissa on New York Cityä lukuun ottamatta liikennevaloissa lupa kääntyä pysähtymisen jälkeen oikealle, vaikka punainen valo palaisi – kunhan kääntyjä ottaa huomioon muut tiellä liikkujat. Poikkeuksena ovat risteykset, joissa tämä erikseen kielletään "No turn on red" -lisäkilvellä. Vastaavasti New York Cityssä oikeudesta kerrotaan lisäkilvellä, jossa lukee "Turn right on red".


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Punakeltainen opastinkuva, jossa punainen ja keltainen opastinyksikkö palavat yhtä aikaa, kertoo että valo vaihtuu kohta vihreäksi. Ne palavat 1–1,5 sekuntia. Vihreän opastinkuvan aikana pysäytysviiva saadaan ohittaa ja liittymään ajaa väistämissääntöjä noudattaen. Esimerkiksi risteyksessä kääntyvän auton pitää väistää jalankulkijoita ja vasemmalle käännyttäessä myös mahdollisesti vastaantulevaa liikennettä. Keltaisen opastinkuvan aikana pysäytysviiva tai pääopastin saadaan ohittaa vain, jos ajoneuvo on jo ehtinyt niin pitkälle, ettei sitä voida turvallisesti pysäyttää ennen niitä. Keltaisen valon kesto on nopeusrajoituksesta riippuen 3–5 sekuntia, nopeuksissa 40-50 km/h kolme sekuntia, nopeudella60 km/h 4 sekuntia ja nopeudesta 70 km/h ylöspäin 5 sekuntia. Lisäopastimissa eli nuolivaloissa on hieman poikkeava vaihtuminen: Esimerkiksi kaksiaukkoinen lisäopastin vaihtuu seuraavassa järjestyksessä: pimeä – vihreä – keltainen – pimeä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Venäjällä on liikennevaloissa usein alla vihreä numeronäyttö, joka näyttää sekunteina, kauanko vihreä valo vielä palaa. Punaisilla ja keltaisilla valoilla tämä näyttö on pimeänä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Vilkkuva keltainen opastinkuva (keltavilkku) kertoo, että valo-ohjaus on tilapäisesti poissa käytössä. Syynä voi olla vaikkapa tekninen vika tai hälytysajoneuvo-ohjaus. Valot on ohjelmoitava siten, että jos punainen lamppu rikkoutuu jostakin opastimesta (ei koske kaikkia yksittäisiä toisto-opastimia), valo-ohjaus siirtyy keltavilkulle. Kun valot vilkkuvat, on noudatettava erityistä varovaisuutta. Tällöin liittymässä noudatetaan liikennemerkkejä ja normaaleja väistämissääntöjä. Pohjois-Amerikassa vähemmän liikennöidyissä risteyksissä liikennevalot kytketään usein yöaikaan joko kelta- tai punavilkulle. Keltavilkkua lähestyttäessä on noudatettava erityistä varovaisuutta ja risteyksen saa ylittää pysähtymättä. Punavilkku tarkoittaa käytännössä samaa asiaa kuin stop-merkki, eli risteyksen saa ylittää pysähtymisen jälkeen. Liikennevalot pyritään suunnittelemaan ja rakentamaan siten, että ne voivat olla aina käytössä. Liikennevalot voidaan kuitenkin harkinnan mukaan kytkeä pois päältä esimerkiksi yöksi siten, että kaikki opastimet ovat pimeinä. Valkoiset rastit valoaukkojen päällä kertovat, että liikennevalot ovat rakenteilla tai kunnostettavina eivätkä ne näin ollen ole käytössä. Jos ajoneuvo-opastimet eivät ole käytössä, myös jalankulkijaopastimien on oltava sammutettuina.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Joissakin tapauksissa saatetaan asentaa ajokaistojen yläpuolelle erikoisvalot neuvomaan kaistojen käytössä:


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Punaisilla valoilla risteyksen ylittäminen on kiellettyä kaikkialla. Joissakin Yhdysvaltojen osavaltioissa myös keltaisilla valoilla risteykseen ylittäminen on kielletty. Edellisen estämättä joissain maissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa on käytössä ns. vapaa oikea -käytäntö (eng. right turn on red), jonka mukaan risteykseen saa ajaa varovasti (usein ensin pysähtyen) myös punaisen valon palaessa, mikäli kääntyy oikealle (oikeanpuoleisessa liikenteessä).


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikenneturvan vuonna 2006 tekemän tutkimuksen mukaan Suomessa valojen vaihtuessa joka neljännellä kerralla yksi tai kaksi autoa ajoi päin punaisia. Liikenneturva on aikaisemminkin tarkkaillut punaisia päin ajoa suurehkoissa kaupungeissa Suomessa. Vuonna 2004 tehdyssä tutkimuksessa joka kuudes kerta valojen vaihtuessa yksi auto ajoi päin punaisia. Parissa vuodessa määrä on siis lisääntynyt. Helsingin Sanomat seurasi Helsingissä muutamassa risteyksessä, miten valoja noudatetaan. Sen tuloksien mukaan melkein joka toinen kerta valojen vaihtuessa joku ajoi punaisia päin. Punaisia päin ajajat olivat tavallisia henkilöautoja, koska testin aikana yksikään bussi, kuorma-auto tai moottoripyörä ei mennyt punaisilla risteykseen ja taksikin vain kerran. Usein samalla kertaa useampi kuin yksi auto saattoi ajaa punaisia päin, mutta jalankulkijat näyttivät kuitenkin oppineen varomaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Syyksi punaisia päin kävelylle jalankulkijat sanovat kiireen tai huonon sään, jolloin ei ole mukavaa seistä odottamassa valojen vaihtumista. Myös autoilijat syyttävät usein kiirettä tai sitä, etteivät huomanneet valoja. Joskus punaisia päin saatetaan ajaa vahingossa esimerkiksi häikäisyn takia. Todellinen ja yleinen syy saattaa myös olla liian suuri nopeus, jonka takia punaisen valon syttyessä ei enää ehditä pysähtyä. Pysähtyminen koetaan siis matkaa hidastavaksi. Yleensä mitä suurempi nopeus autolla on, sitä todennäköisemmin se ajaa punaisia päin. Kaliforniassa onkin parissa paikassa käytössä älykkäät liikennevalot, jotka huomaavat, jos joku ajaa ylinopeutta, ja alkavat vaihtua punaiselle jo paljon normaalia aikaisemmin. Suomessakin vastaavaa on kokeiltu (esim. Uudenkaupungin Laivanrakentajantie), mutta ristiriitaisten turvallisuus- ja sujuvuusvaikutusten takia menetelmän käytöstä on luovuttu.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Jalankulkijoiden kannalta punaisia päin ajaminen on riski. Mahdollisuus jäädä henkiin auton törmätessä pienenee selvästi, kun auton nopeus on yli 40 km/h. Varsinkin lapset luottavat yleensä siihen, että vihreän valon palaessa itselle yksikään auto ei uhkaa heidän turvallisuuttaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Australiassa, Singaporessa ja Yhdysvalloissa tehtyjen tutkimusten perusteella kolarit ja kolarivammat vähenevät 30 prosenttia, kun liikennevaloissa on kameravalvonta punaisia päin ajavia varten. Valvontakameroita on ollut erityisesti Euroopassa käytössä jo 1970-luvulta asti. Yhdysvalloissa kameroiden käyttöön ottamista on tutkimuksissa kannattanut 2/3 väestöstä, suurissa kaupungeissa jopa 3/4.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevaloliittymän kaikki tulosuunnat ja suojatiet on valo-ohjattava. Tästä poikkeuksena on rakenteellisesti (yleensä reunakivellä) erotettu vähäinen tulosuunta kuten vaikkapa tonttiliittymä sekä tietyin ehdoin myös oikealle kääntyvä suunta ("vapaa oikea"). Vapaan oikean käyttäminen edellyttää eräiden geometristen ehtojen täyttymistä, joten sitä ei voida käyttää läheskään kaikissa liittymissä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalo-opastimet pyritään aina sijoittelemaan niin, että niiden havaittavuus on mahdollisimman hyvä ja väärien opastimien noudattamisen todennäköisyys mahdollisimman pieni. Liikennevalo-opastimet asennetaan normaalisti liikennevalopylväisiin 2–4,5 metrin korkeudelle, ajoradan yläpuoliset opastimet ja pääopastimen kanssa samassa pylväässä olevat toisto-opastimet voivat olla eri korkeudella. Pienten toisto-opastimien sijoituskorkeus on 1,2–1,5 metriä ajoradan pinnasta. Opastimet asennetaan aina pystysuoraan, paitsi ajoradan yläpuoliset opastimet (esimerkiksi portaalissa tai sillassa), jotka voidaan asentaa myös vaakatasoon. Punainen opastinyksikkö on tällöin oltava vasemmalla.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Eri maissa sijoitellaan opastimia hieman eri tavoin. Suomessa on harvinaista sijoittaa opastimia roikkumaan johtoihin tien yläpuolelle, muualla maailmassa se on yleisempää. Japanissa, Etelä-Koreassa, Meksikossa ja useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa liikennevalo-opastimet sijoitellaan vaakatasoon tien yläpuolelle, ja niiden lisäksi saattaa olla vielä pystysuuntaisia toisto-opastimia. Seuraavaksi esitellyt sijoitteluperiaatteet koskevat lähinnä Suomea ja joitakin muita Euroopan maita.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalojen pääopastin on tulosuunnan ensimmäinen opastin. Se kertoo, onko liittymään ajo sallittua. Se sijoitetaan kunkin ohjattavan osatulosuunnan pysäytysviivan kohdalle tai hieman tämän jälkeen ajoradan oikealle puolelle taikka poikkeustapauksissa ajoradan yläpuolelle, mistä se näkyy kauemmaksi. Muiden kuin oikeanpuoleisimman kaistan liikennettä koskeva pääopastin sijoitetaan kuitenkin kyseisen ajoradan vasemmalle puolelle keskikorokkeelle tai kaistan yläpuolelle. Joissakin risteyksissä ei ole maalattu pysäytysviivaa, jolloin pääopastin tai suojatie osoittaa auton pysäytyspaikan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Jokaisella pääopastimella on ajokaistojen lukumäärän mukaisesti yksi tai useampi toisto-opastin. Niiden tehtävänä on näyttää pääopastimen tai pysäytysviivan kohdalle valoihin pysähtyneelle autoilijalle valon vaihtuminen punaisesta vihreäksi. Toisto-opastin sijoitetaan ennen risteystä suojatien jälkeen tai risteyksen taakse. Se sijoitetaan yleensä kulkusuuntaan nähden ajoradan toiselle puolelle kuin pääopastin, sellaiseen kohtaan, mistä se on helposti havaittavissa pysäytysviivalta; yksikaistaisella tulosuunnalla opastimet voivat olla samalla puolella.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Toisto-opastimena voi olla myös normaalia pienempi opastin, joka sijoitetaan pääopastimen kanssa samaan tolppaan, jotta autoilijat näkevät sen helpommin. Näin pylväiden ja korokkeiden rakentamisen tarve liikennevalojen takia vähenee, mikä voi erityisesti keskusta-alueilla olla hyödyksi. Pääväylillä tai moniajokaistaisilla tulosuunnilla toisto-opastimena ei saada käyttää pelkästään pientä toisto-opastinta; sellaista voidaan käyttää vain täydentämässä normaalikokoista opastinta.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Normaalien kolmiaukkoisten pyöreätä valoa näyttävien opastimien viereen saatetaan sijoittaa lisäopastimia eli "nuolivalot". Lisäopastimia on yksi- ja kaksiaukkoisia; niissä on joko pelkästään vihreä tai vihreä ja keltainen valo. Nuolivaloja on kuitenkin olemassa myös kolmiaukkoisina. Suomessa liikennevaloasetus määrää, milloin nuolivaloja saadaan käyttää ja milloin niissä saa palaa mikäkin väri. Nuolen muotoiset opastinkuvat kertovat, ettei kyseisellä suunnalla ole väistettävää liikennettä eli että muiden suuntien valot ovat samaan aikaan punaisella. Jos näytetään vain pyöreää valoa, kääntyvät autot väistävät joko suoraan meneviä autoja tai suojatiellä kulkevia. Yksi- tai kaksiaukkoisella opastimella voidaan vihreää valoa jatkaa oikealle ennen päävaiheen alkua tai vasemmalle sen jälkeen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Kolmiaukkoisissa lisäopastimissa punainen valo vaihtuu vihreäksi vain tarvittaessa, joten yksiaukkoiset ovat joustavampia – tosin kolmiaukkoiset ovat turvallisuutensa takia yleisempiä. Kaksiaukkoisia lisäopastimia käytetään yleensä vain ohjattaessa oikealle kääntyviä, joiden vihreää se pidentää ja siten sujuvoittaa siihen suuntaan menevää liikennettä. Liittymässä saadaan kääntyä oikealle silloin kun pyöreä valo tai nuolivalo taikka kumpikin palaa vihreänä, siis myös silloin kun pyöreät valot ovat punaisina ja vihreä nuoli palaa. Tämä lisää liikenteen sujuvuutta. Lisäopastimen nuoli vaihtuu vihreäksi ennen pyöreän vihreän vaihtumista tai tämän jo ollessa punaisella. Esimerkiksi Tanskassa nuolivaloja on vain yksi- ja kolmeaukkoisia, ei kaksiaukkoisia.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Opastimissa käytetään tavallisesti hehkulamppuja ja matalajännitelamppuja, nykyään usein myös LEDejä (). LED-opastimet ovat hehkulamppuja pitkäikäisempiä: ne kestävät jopa 8–10 vuotta ilman vaihtoa, kuluttavat vähemmän energiaa kuin hehkulamput, ja ennen kaikkea niiden havaittavuus on esimerkiksi auringonpaisteessa merkittävästi parempi. Tukholmassa on LED-lamput vaihdettu jo kaikkiin liikennevaloihin, Tallinnassa niin ei aiota tehdä. Suomessa LED-opastimet lisääntyvät monissa paikoissa sitä mukaa kuin vanhoja liikennevaloja uusitaan tai rakennetaan kokonaan uusia. Helsingissä on vähitellen asennettu LED-liikennevaloja 80 risteykseen eli viidennekseen kaikista kaupungin liikennevaloista. Tampereella on kaikkiin uusiin liikennevaloihin lisätty LED-opastimet, joita on vaihdettu myös vanhojen tilalle.. Tiehallinto käyttää uusissa ja saneerattavissa liikennevaloissa LED-opastimia. Jos kaikki valot uusittaisiin kerralla, silloin kustannukset olisivat suuremmat kuin energian säästöstä kertyneet rahat. Suomessa LED-valo-opastimia on otettu käyttöön myös uusimpien rautateiden tasoristeyksien varoituslaitoksissa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalo-ohjatussa liittymässä, jossa on suojatie tai pyörätie, ohjataan kevyttä liikennettä jalankulkijaopastimin. Suomessa, kuten monessa muussakin maassa, on jalankulkuopastimissa kuvattuna jalankulkija, joka punaisessa opastinkuvassa seisoo ja vihreässä opastinkuvassa kävelee. Joissakin maissa opastimissa on mukana myös keltainen jalankulkija. Punaisen valon palaessa jalankulkija ei saa ylittää ajorataa, vihreällä saa. Valoaukon halkaisija on 200 mm. Esimerkiksi Yhdysvalloissa jalankulkijoiden valoissa on ihmisten sijasta tekstit "Don't walk" ("Älä mene") ja "Walk" ("Mene"). Jos ei suojatietä eikä jalankulkuopastinta ole, jalankulkijat noudattavat kulkusuuntansa ajoneuvo-opastinta.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Jalankulkijaopastin vaihtuu vihreäksi joko kiinteällä pyynnöllä, ajoneuvoliikenteen mukana oheispyynnöllä tai omasta pyynnöstä eli painonappia painamalla. Valo-opastimien lisäksi kevyen liikenteen ohjaamiseen käytetään, näkövammaisten liikkumista helpottamaan, ääniopastimia. Ääniopastin on useimmiten sijoitettu painonappikoteloon tai erilliseen summerikoteloon, jossa ei ole painonappia. Suomessa on valittu hidas katkonainen ääni tarkoittamaan punaista valoa ja nopea katkonainen piippaus- tai nakutusääni vihreää valoa. Ääniopasteet osaavat nykyään säätää voimakkuuttaan ympäristön melutason mukaan. Tarvittaessa ääniopasteet voidaan kytkeä yöksi pois päältä, vaikka liikennevalot muuten olisivatkin käytössä. Joissakin painonappikoteloissa on näkövammaisia varten kuvaus tien ylitettävän osan kaistamäärästä ja keskikorokkeesta, joissakin nuoli osoittamaan ylityssuuntaa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomessa on useiden muiden Euroopan maiden tapaan yhä enemmän siirrytty käyttämään jalankulkuopastimissa vilkkuvihreää, joka mainitaan kansainvälisessä liikennevaloja ja -merkkejä koskevassa Wienin sopimuksessa. Kun kiinteästi palavan vihreän valon jälkeen vilkkuu vihreä jalankulkuopastin, se tarkoittaa, että suojatien valo-opastimet vaihtuvat pian punaisiksi, joten vain ripeästi liikkuvien (> 2,0 m/s) on syytä lähteä ylittämään katua. Useimmiten vilkkuvihreä pidentää jalankulkijoiden vihreää valoa, jolloin punaisissa valoissa odottelu vähenee, ja hitaastikin liikkuvat ehtivät kadun ylitse. Samoin pyöräilijät saavat tietää valon vaihtuvan kohta, jotta heidän ei tarvitse ajaa punaisia päin. Vilkkuvihreänkin jälkeen on kuitenkin suojatien pituuden mukainen niin sanottu punasuoja-aika, jonka aikana sekä risteävien suuntien ajoneuvo-opastimet että jalankulkijaopastimet ovat punaisina. Suomessa vilkkuvihreän käyttö on sisältynyt lakiin vuodesta 2002. Helsingissä aloitettiin sen käyttö poikkeusluvalla jo vuodesta 2000, ja nykyään siellä onkin jo melkein jokaisessa jalankulkuvalossa vilkkuvihreä. Vain vanhoihin, 1970-luvulta peräisin oleviin ohjauskojeisiin sitä ei saada ohjelmoiduksi. Vilkkuvihreä on otettu käyttöön myös monissa muissa kaupungeissa Suomessa. Lisäksi ääniopasteet voivat olla samat punaisen tai vihreän(pienillä pätkähdyksillä osassa prisman koteloista) kanssa mutta myös keskitasonopeudella piipittävä tai nakuttava.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Joissakin liittymissä, joissa on erillinen polkupyöräkaista tai ajoradasta erotettu pyörätie, voi polkupyöräilijöille olla omat, matalalle sijoitetut liikennevalo-opastimet. Suomessa opastimissa on punainen, keltainen ja vihreä opastinkuva kuten ajoneuvo-opastimissakin, mutta valoaukon halkaisija on 80 mm. Polkupyöräopastin on erotettavissa ajoneuvojen pienestä toisto-opastimesta siitä, että siinä on ylhäällä valkoinen polkupyörän kuva sinisellä taustalla. Opastin on asennettu 1,2–2 metrin korkeuteen tien pinnasta. Silloin kun risteyksessä on polkupyöräopastin, polkupyöräilijöiden ja mopoilijoiden on noudatettava sitä. Muutoin heidän on noudatettava jalankulkuopastimia, mutta jos niitäkään ei ole, noudatetaan ajoneuvo-opastimia. Polkupyöräopastimet ovat Suomessa harvinaisia, eikä niiden käyttö ole näillä näkymin juuri lisääntymässä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Helsingissä on polkupyöräopastimissa käytössä maailman ainoa niin sanottu BEPOLITE-järjestelmä (Bicycle Early Pass over the Stop Line Technique). Sen tarkoitus on vähentää punaisissa valoissa odottamista. Polkupyöräopastimen punaista opastinkuvaa näytetään vain vähän aikaa, minkä jälkeen näytetään vilkkuvaa keltaista opastinkuvaa. Vilkkuvan keltaisen aikana pyöräilijä saa ylittää risteysalueen erityistä tarkkaavaisuutta noudattaen eli varoen suojatiellä olevia jalankulkijoita, joilla on samaan aikaan vihreä valo. BEPOLITE on käytössä Helsingissä viidessä paikassa. Ensimmäiseksi se asennettiin Kauppatorille vuonna 1996.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Autoliikenteen liikennevalot voidaan ohjelmoida vaihtumaan eri tavoilla: vaikkapa kellonajan tai liikennetilanteen mukaan. Jalankulkuvalot on liitetty samaan järjestelmään. Ne vaihtuvat samaan aikaan jonkin suunnan autoliikenteen kanssa siten, että tien ylitys on mahdollisimman turvallinen. Vaihtoehtoisesti liikennevaloissa voi olla niin kutsuttu jalankulkuvaihe, jonka aikana kaikki jalankulkuvalot ovat vihreinä ja ajoneuvosuunnat punaisina. Silloin kun jalankulkijoille ei ole määritelty kiinteää pyyntöä tai oheispyyntöä, valojen vaihtoa voidaan pyytää painonappi-ilmaisimella.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevaloihin ohjelmoidaan aina suoja-aika ja vaihtumisaika. Suoja-aika määritetään aina törmäysuhkaisten liikennevirtojen välille siten, ettei niillä voi olla samaan aikaan vihreä valo. Näin vihreän valon loppuvaiheessa, vilkkuvihreän aikana tai keltaisen opastinkuvan aikana risteystä ylittämään lähtenyt auto tai jalankulkija ehtii pois alta ennen kuin toisesta suunnasta vihreän alkaessa lähtenyt auto tai jalankulkija ehtii risteykseen. Vaihtumisaika on siis aika vihreänä olleen opastinryhmän vihreän valon lopusta seuraavana vuorossa olevan ryhmän vihreän valon alkuun. Vaihtumisaika ei voi olla lyhyempi kuin suoja-aika. Myös vihreän valon päättyessä tietä ylittämään lähteneen jalankulkijan on ehdittävä joko suojatien yli tai keskikorokkeelle ennen kuin risteävästä suunnasta tuleva auto ehtii paikalle.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Seuraavana esiteltyjen tapojen lisäksi on kehitetty myös muunlaisia uusia tapoja kuten SPOT. Siinä eri liikennevalot saavat toisiltaan tietoja, joilla yritetään vähentää viivytyksiä. Toinen uusi tapa on sumea logiikka, joka pyrkii toimimaan kuin kaikki seikat huomioon ottava liikennepoliisi.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Erillisohjatut liikennevalot eivät vaihdu sen mukaan kuin muut liikennevalot lähistöllä vaihtuvat, vaan itsenäisesti. Tällä pyritään saamaan yksittäisen risteyksen toiminta mahdollisimman joustavaksi. Erillisohjatuissa valoissa kiertoaika vaihtelee: Eri vaiheiden kesto ei ole sama joka kerralla.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Erillisohjaus tarkoittaa käytännössä samaa kuin liikennetieto-ohjaustapa eli se ottaa huomioon risteyksen liikennetilanteen, ja valojen toimintaa säädetään risteykseen tulijoiden mukaan. Saapuvaa liikennettä havainnoidaan erilaisilla kulku- ja läsnäoloilmaisimilla, kävelijöitä painonappien avulla. Ilmaisimet kertovat valoja ohjaavalle kojeelle, onko punaisissa valoissa odottamassa joku tai onko vihreisiin valoihin tulossa joku. Liikennetieto-ohjaus vähentää turhaa punaisissa valoissa seisoskelua ja lisää valo-ohjauksen joustavuutta.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Yhteenkytkennässä usean risteyksen liikennevalot ovat yhteydessä toisiinsa, ja niiden vaihtuminen on tahdistettu keskenään. Tällä pyritään saamaan tien pääsuunnalle aikaan mahdollisimman sujuva ajo risteysten välillä eli vihreä aalto. Valojen kiertoaika yhteenkytketyissä risteyksissä on yleensä aina sama, esimerkiksi 90 s tai 120 s.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Alueellinen ohjaus on periaatteessa sama asia kuin yhteenkytkentä. Silloin alueella olevat monet liikennevalot on ohjelmoitu toimimaan siten, että yksittäisen liittymän valojen toimintaan vaikuttaa muiden lähialueen valojen toiminta.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Linkitys yhdistää erillisohjauksen ja yhteenkytkennän. Valot toimivat periaatteessa itsenäisesti, mutta ottavat vastaan tietoja seuraavasta tai edellisestä valo-ohjatusta risteyksestä, esimerkiksi lähestyvistä autojonoista. Linkitetyissä risteyksissä valojen kiertoaika vaihtelee tilanteen mukaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Aikaohjatut liikennevalot toimivat niihin ohjelmoidun aikataulun mukaan eivätkä ota huomioon erilaisia liikennetilanteita. Esimerkiksi Tampereella aikaohjattuja valoristeyksiä ei enää ole juuri lainkaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Hälytysajoneuvoja varten on kehitetty pakko-ohjaus. Hälytysajoja varten esimerkiksi paloasemalta tai liikenteenohjauskeskuksesta ohjataan määrättyjen liikennevalojen pakko-ohjaus toimintaan, jolloin hälytysajoneuvojen tulosuunnalle varmistetaan vihreät valot tai vaihtoehtoisesti liittymät ohjataan keltavilkulle. Hälytysajoneuvojen ohitettua risteyksen ohjaus palautetaan manuaalisesti normaalitilaan tai se palautuu automaattisesti ennalta määrätyn ajan kuluttua. Liikennevalojen vaiheista jokin saattaa jäädä toteutumatta pakko-ohjauksen takia.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Joukkoliikenne-etuus on valoihin ohjelmoitu ohjaustapa, joka suosii joukkoliikennettä eli raitiovaunuja ja busseja. Kehittyneimmissä joukkoliikenne-etuusjärjestelmissä (kuten Helsingissä) joukkoliikennevälineille annetaan etuus vain tarvittaessa – jos vaunu on etuajassa aikataulustaan, etuutta ei välttämättä anneta. Normaalisti, jos liikennevaloissa ei ole erillistä joukkoliikenne-etuutta, ja bussi tulee valoihin hetken sen jälkeen, kun valo on vaihtunut punaiseksi, se pääsee liikkeelle vasta, kun valo muutenkin vaihtuu vihreäksi. Jos valoihin on tehty joukkoliikenne-etuus, tämä vaikuttaa vain joukkoliikennevälineen lähestyessä risteystä. Lähestyminen tunnistetaan liikennevaloihin liitetyillä ilmaisimilla. Pyyntöilmaisin on suunnilleen 200 metrin päässä ennen risteystä ja kuittausilmaisin heti risteyksen jälkeen. Kuittausilmaisimen avulla saadaan huomioitua mm. ajonopeuden vaihtelu ruuhkan tai huonon kelin takia ja siten päätettyä etuustoiminta oikea-aikaisesti. Näin maksimoidaan toimintavarmuus ja minimoidaan muulle liikenteelle aiheutuva haitta. Tunnistus voidaan tehdä myös satelliittipaikannuksella.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Ilmaisimilla toteutettaviin etuuksiin kuuluvat vihreän pidennys, vihreän aiennus ja ylimääräinen vaihe, joita voidaan myös yhdistellä. Vihreän pidennys on tavallisimpia joukkoliikenne-etuuksia. Vaunu havaitaan pyyntöilmaisimella juuri ennen vihreän loppumista, mutta sitten vihreä valo palaakin niin kauan, että kuittausilmaisin havaitsee vaunun ehtineen valoista. Pidennystä ei tehdä, jos vaunu ehtii risteyksestä normaalin vihreän valon aikana. Jos vaunu tulee pyyntöilmaisimelle liian myöhään saadakseen vihreän pidennyksen, se voi saada vihreän aiennuksen. Silloin vaunun tulosuunnan vihreä valo alkaa palaa aikaisemmin, jolloin vaunu pääsee nopeammin valoista, ja sen matka-aika lyhenee. Aiennus ei ole ongelmaton, koska se katkaisee käynnissä olevan vaiheen vihreän valon ja lyhentää sivusuunnasta tulevan autoliikenteen vihreää valoa. Jalankulkijoiden vihreän valon minimiaika ei kuitenkaan lyhene, joten jalankulkija ehtii etuudesta huolimatta kadun yli turvallisesti.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevalojen eri vaiheiden kiertoon voidaan myös lisätä ylimääräinen vaihe. Siinä joukkoliikenne saa ylimääräisen ajomahdollisuuden kahden punaista valoa näyttävän vaiheen välissä. Se on yleensä lyhyt, minkä takia se sopii paremmin omilla kaistoillaan kulkeville raitiovaunuille, pidennettynä myös busseille. Ylimääräiselle vaiheelle vaihtoehtona on valojen kierron nopeutus silloin kun siihen ei mahdu ylimääräistä vaihetta. Tässä tapauksessa kaikki vaiheet tehdään bussin havaitsemisen jälkeen normaalia lyhyempinä, jotta bussi saisi vihreän valon nopeammin. Tämäkään ei lyhennä jalankulkijoiden vihreää valoa. Joissakin tapauksissa erilaisia etuuksia voidaan myös yhdistää samalta suunnalta tuleville busseille, mutta vain, jos ne eivät estä muista suunnista tulevien vihreitä valoja. Esimerkiksi vain lyhyen pidennyksen jälkeen valoa voidaan aikaistaa, koska muutoin sivusuunnasta tuleville ei jäisi riittävästi aikaa. Minkä tahansa etuuden käynnistyminen tai jatkuminen voidaan myös estää, jos vaunu ei etuudesta huolimatta tule ehtimään risteyksen läpi vihreän valon aikana. Tämä vähentää muulle liikenteelle aiheutuvia haittoja – tarpeeton etuus myös lykkäisi seuraavien etuuksien toteutumista.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevaloihin, joissa on etuudet, asennetaan yleensä LED-valopilkku punaisen opastimen alanurkkaan. Sen avulla joukkoliikenteen kuljettajat ja huoltohenkilökunta voivat tarkkailla etuuden toimintaa: valopilkku kertoo järjestelmän vastaanottaneen bussin lähettämän ilmaisun.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Esimerkiksi Helsingissä ja Espoossa toimivaa runkolinjaa 550 on nopeutettu joukkoliikenne-etuuksin. Myös nämä valot ovat tavallaan joukkoliikenne-etuus. Tampereella etuuksia on laitettu pariinkymmeneen risteykseen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomessa suurilla kaupungeilla on ollut JENKA-hanke, jonka tarkoituksena oli saada joukkoliikenne-etuudet jokaiseen kaupunkiin. Hankkeen aikana kehitettiin joukkoliikenne-etuuksia SYVARI-ohjaukseen. Sana on lyhenne sanaparista "synkronoitu vaiherinki" ja kyseistä ohjaustapaa on käytetty Suomessa jo parikymmentä vuotta. Järjestelmässä joukkoliikenne-etuuksia liitetään vihreään aaltoon. SYVARI-ohjauksessa liikennevalot voidaan tahdistaa vihreään aalto liikennevalo kiertoa lyhentämällä tai pidentämällä. Perinteisesti tahdistus on tehty ainoastaan valokiertoa lyhentämällä. SYVARIN huononoa puolena on suuri parametrien määrä mikä vaikeuttaa ajotusten säätöä risteyksissä, joissa on vihreä aalto. Perinteisesti toteutetuissa liikennevaloetuukissa ajoitusten säätö voidaan tehdä usein ainoastaan yhtä parametria muutammalla. Liikennetilanteen/liikennemäärien muuttuessa SYVARI järjestelmän ylläpito on huomattavsti vaikeampaa kuin perinteiseti toteutetun etuusjärjestelmän.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Liikennevaloissa käytetään erilaisia ilmaisimia tiellä liikkuvien ja valoihin pysähtyneiden ajoneuvojen tunnistamiseen. Ilmaisimia voidaan käyttää hyvin monipuolisesti liikennevalo-ohjauksen säätämiseen. Niiden avulla opastinkoje tietää, mistä suunnasta on tarpeen saada valo vihreäksi ja missä suunnassa tarvitaan normaalia pidempi vihreä valo. Ilmaisimia sijoitetaan useimmiten jokaiselle kaistalle vähintään kaksi: yksi pysäytysviivan tuntumaan ja toinen kauemmaksi tulosuunnalle. Kauimmaiset ilmaisimet voivat korkealuokkaisilla väylillä sijaita jopa 300 metrin päässä liittymästä. Ilmaisimien avulla voidaan myös laskea liikennettä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Yleisimmät ilmaisintyypit ovat silmukkailmaisin, infrapunailmaisin, tutkailmaisin ja painonappi. Näistä kolme ensimmäistä ovat ajoneuvoliikenteelle ja painonapit kevyelle liikenteelle tarkoitettuja. Joissakin tapauksissa tutka- ja infrapunailmaisimia käytetään myös kevyen liikenteen ilmaisimina.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Ajoneuvoilmaisimina käytetään nykyään pääasiassa induktiosilmukkailmaisimia. Näitä asennetaan ennen risteystä kulkuilmaisimiksi ja pysäytysviivojen tuntumaan läsnäoloilmaisimiksi. Läsnäoloilmaisimien tulee havaita sekä pysäytysviivan eteen pysähtynyt että ilmaisimen ylittänyt auto. Jos auto ei ole jostain syystä kulkenut kulkuilmaisimen yli eikä pysähdy normaalille paikalle läsnäolosilmukan päälle, valo ei välttämättä vaihdu vihreäksi.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Silmukka on kumikaapelista muodostettu käämi, joka asennetaan päällysteen alle joko ennen päällystämistä tai myöhemmin upottamalla se päällysteeseen sahattuun uraan ja peittämällä ura bitumilla. Kaapelit asennetaan yleensä joko suorakulmion tai kahdeksikon muotoiseksi ilmaisimeksi. Silmukoihin johdetaan heikko virta, jolloin silmukan kohdalle muodostuu magneettikenttä. Kun metallinen ajoneuvo saapuu magneettikenttään eli silmukan päälle, liikennevalokojeessa oleva ilmaisinvahvistin havaitsee magneettikentän muutoksen, ja pyytää valon vaihtumista vihreäksi. Jos muutos ylittää ennalta asetetun raja-arvon, tulkitaan muutos ilmaisuksi. Koska moottoripyörässä ja mopossa on vähemmän metallia kuin autossa, silmukka ei aina välttämättä huomaa niitä.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Infrapunailmaisin toimii tarkkailemalla lämpösäteilyn muutoksia – ajoneuvot ovat ympäristöään lämpimämpiä. Se asennetaan liikennevalo- tai valaisinpylvääseen, mistä käsin se havaitsee auton yleensä enintään 20 metrin päästä. Infrapunailmaisinta voidaan käyttää kulkuilmaisimena havaitsemaan liikkuvia kohteita tai läsnäoloilmaisimina.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Tutkailmaisimet muistuttavat ulkonäöltään infrapunailmaisimia, joskin ovat normaalisti kooltaan suurempia. Myös tutkat asennetaan pylväisiin tai portaaleihin. Tutkat havaitsevat liikkuvat kohteet jopa lähes 100 metrin etäisyydeltä. Ne pystyvät erottelemaan ilmaisualueellaan saapuvan ja poistuvan liikenteen toisistaan. Tutka ei välttämättä havaitse pienimpiä kulkuneuvoja, kuten moottoripyöriä, jos niiden nopeuskin on pieni eli alle 5 km/h.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Painonappi on luotettavin ilmaisin kevyen liikenteen tarkkailuun. Sen avulla ohjauskoje havaitsee liikkujat ja tajuaa, että suojatielle tarvitaan vihreää valoa. Jos liittymässä on painonapit, painonappikotelossa on myös aina odota-valo. Odota-valon palaessa jalankulkuopastimet ovat pian vaihtumassa vihreäksi eikä painonappia tarvitse painaa. Jos odota-valo ei pala ja jalankulkijaopastin on punaisena, vihreää pyydetään nappia painamalla.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Jalankulkijoille vihreä valo voi tulla napista omalla pyynnöllä, oheispyynnöllä tai kiinteällä pyynnöllä. Käytettävä menetelmä valitaan liikennemäärien ja risteyksen kuormitusasteen mukaan, ja se voi vaihdella vuorokaudenajan mukaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Pääsuunnan ajoneuvoliikenne on sujuvampaa silloin, jos pääsuunnan ylittävän suojatien vihreä tulee omalla pyynnöllä eli vain silloin, kun siellä on joku aikomassa tien yli ja painaa nappia. Näin tehdään useimmiten iltaisin ja öisin, joissakin hiljaisemmissa paikoissa kaikkina vuorokaudenaikoina. Oheispyyntönä ohjelmoitu suojatien vihreä tulee, kun samansuuntainen ajoneuvoliikenne tai suojatie kadun toisella puolella saa vihreän valon. Tämä vaihtoehto ei ole yleinen, koska suojatie vaatii silloin pitkän vihreän ja suoja-ajan, jolloin turha vihreä viivyttää muuta liikennettä. Oheispyyntöä käytetään varsinkin silloin, kun pääsuunnan ajoneuvovihreä kestää joka tapauksessa pitkään. Tällöin suojatien vihreäksi tulemisesta ei ole merkittävää haittaa, vaikka kevyttä liikennettä ei juuri silloin olisikaan. Kiinteällä pyynnöllä suojatien vihreä vaihtuu itsekseen säännöllisesti valojen kierron aikana, vaikka kukaan ei olisi painanut nappia tai haluaisi tien yli.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Esimerkiksi New Yorkissa on edelleen liikennevalopylväissä painonappeja, mutta ne eivät ole enää käytössä, koska 1970-luvulla asennetut napit eivät enää olisi toimineet, kun kaupungissa siirryttiin liikennevalojen tietokone-ohjaukseen.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Tasoristeyksessä varoitus lähestyvästä junasta toteutetaan raiteeseen rakennettujen "raidevirtapiirien" avulla. Raidevirtapiirejä on kolme, jotta junan tulosuunta voidaan todeta ja varoitus katkaista junan ylitettyä tasoristeyksen. Varoitus kytkeytyy automaattisesti junan kulkusuunnassa etummaisen akselin saapuessa raidevirtapiirin alueelle.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Valkoinen vilkkuva valo kertoo, että puomilaitokseen on kytketty virta, ja junaa ei ole oletettavasti tulossa, kuitenkin laitteisto voi myös vikaantua, joten varovaisuutta ei voi liiaksi korostaa. Rautatien tasoristeystä lähestyttäessä on kuitenkin aina valmistauduttava pysähtymään, sillä valkoisen vilkkuvan valon palaessa tasoristeys on ylitettävä samoin kuin vartioimaton tasoristeys - eriaikaan junan kanssa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Punainen vilkkuva valo – tai kaksi valoa rinnakkain vuorottelevasti – varoittaa junan tai muun raiteilla liikkuvan laitteen tulosta, eikä rataa saa silloin ylittää huolimatta siitä, että rautatien näkyvä osuus vaikuttaisi olevakin tyhjä sillä hetkellä. Valo-ohjauksen lisäksi tasoristeyksessä on usein myös puoli- tai kokopuomit, jotka laskeutuvat ajoradan poikkisuuntaan estämään pääsyä ajokaistalta radalle.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Paikoissa, joissa rautatien tasoristeys on hyvin lähellä liikennevaloliittymää, voidaan turvalaitekojeen ja liikennevalokojeen välillä vaihtaa tietoja. Näin liikennevalot saadaan toimimaan mahdollisimman sujuvasti tilanteissa, joissa esimerkiksi yhden liittymähaaran yli on kulkemassa juna tai muu raideliikennelaite.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: "Pääartikkeli: Vääksyn kanava"


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Yleisesti Suomessa kanavilla ja niiden yhteydessä sijaitsevilla nostosilloilla on omanlaisensa varoitus. Varoituslaitoksen toiminta alkaa napista painamalla tai automaattisissa silloissa automaattisesti. Yleensä nostosillan "ajosuunta" eli oikea on varustettu kolmiaukkoisella valo-opastimella, joka muistuttaa tasoristeyksissä esiintyviä valovaroituslaitoksia. Siinä on kaksi punaista ja yksi oranssi opastinkuva. Vastaantulijoiden kaista taas on yleensä varustettu kaksi aukkoisella ( punainen ja oranssi ) opastimella.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Ennakkovaroituslaitos koostuu yleensä yhdestä vilkkuvasta oranssista opastimesta, joka vilkkuu koko nostosillan nosto-, ja laskuprosessin aikana. Se on sijoitettu n. 200 metrin päähän sillasta.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Varoituslaitos koostuu yhdestä tai kahdesta punaisesta opastimesta sekä yhdestä oranssista opastimesta. Varoituslaitos on pimeänä normaalitilanteessa, kun siltaa ei olla nostamassa tai laskemassa.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Kun silta aloittaa nousu-, ja laskuprosessin se käy läpi seuraavat vaiheet. Kuitenkin sekuntimäärät voivat vaihdella eri siltojen mukaan.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Raitiovaunuja ohjataan joko autoliikenteen liikennevaloilla tai omilla valoillaan, jos niitä ohjataan muusta liikenteestä erillään. Suomessa ja muissa Pohjoismaissa raitiovaunujen omat valot ovat valkoiset. Niistä ylin opastinkuva (seis) on S-kirjaimen muotoinen kuvio, keskimmäinen (huomioi) on vaakaviiva, ja alimmainen (aja) on nuoli ajosuuntaan eli suoraan eteenpäin tai sivulle.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Linja-autot kulkevat yleensä autoliikenteen liikennevalojen mukaan. Suomessa Helsingin ja Espoon välisessä poikittaisliikenteessä kulkee säännöllinen runkolinja 550 (ent. Jokeri-linja), jolle on myös omia liikennevaloja. Samanlaisia "jokerivaloja" on myös Helsingin Viikissä ja Tampereella. Viikin valot otettiin käyttöön 2002, ja ne olivat Suomen ensimmäiset. Valoilla annetaan sivusuunnasta tulevalle bussille mahdollisuus päästä sujuvasti pääkadulle, kun valoilla pysäytetään risteävien teiden liikenne runkolinjan bussin lähestyessä. Jokerivalot vastaavat ulkonäöltään tasoristeysten kolmiaukkoisia valo-opasteita. Ne sijoitetaan 10–20 metrin päähän risteyksestä ja ovat toiminnassa vain linja-auton lähestyessä. Muun ajan ne ovat pimeinä. Valojen vaihtumisjärjestys on seuraava: vilkkuva keltainen – kiinteä keltainen – kaksi kiinteää punaista valoa – vilkkuva keltainen valo.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Helsingissä myös joissakin yksittäisissä paikoissa linja-autot raitiokiskoilla ajaessaan noudattavat raitioliikenteen liikennevaloja.


title: Liikennevalo-ohjaus

text: Raitiovaunuvalot muistuttavat jokerivaloja kaikilta muilta osin, mutta niiden kaksoispunainen vilkkuu samalla tavalla kuin tasoristeyksissä. Yhdet tällaiset valot ovat kohdassa, jossa raitiotiekiskot ylittävät Pasilankadun.


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2007

text: Vuoden 2007 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Japanin Osakassa, Nagai-stadionilla. Kilpailut alkoivat 24. elokuuta ja päättyivät 2. syyskuuta. Kisoihin ilmoittautui 203 maata, joka oli siihen asti järjestettyjen kisojen ennätysmäärä. Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 1981 urheilijaa, joista 1051 oli mies- ja 930 naisurheilijaa. Osakan MM-kisoissa kilpailtiin 24 miesten ja 23 naisten lajissa. IAAF julisti Osakan kisaisännäksi 16. marraskuuta 2002 muiden kandidaattien Budapestin sekä Berliinin vetäydyttyä kilpailusta. Berliini sai kuitenkin järjestettäväkseen kilpailut MM-kilpailut vuonna 2009.


text: Kisat avasi Japanin keisari Akihito lausuen japaniksi: ”Minulla on kunnia julistaa 11. yleisurheilun MM-kilpailut virallisesti avatuiksi”.


text: Kilpailuihin osallistui ennätykselliset 203 jäsenliittoa.


text: Yhdeksän IAAF:n jäsenliittoa 212:sta ei lähettänyt urheilijoita kilpailuihin. Osallistumisen jättivät väliin Aruba, Bermuda, Bhutan, Itä-Timor, Korean kansantasavalta, Luxemburg, Oman, Turks- ja Caicossaaret sekä Vietnam.


title: Paris

text: Paris () oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan kuninkaan Priamoksen ja tämän vaimon Hekaben poika. Hän esiintyy "Iliaassa", joka oli "Odysseian" ohella Kreikan kansalliseepos. Iliaan mukaan Paris kaappasi Spartan kuningattaren Helenan, mikä oli yksi Troijan sotaan johtaneista syistä.


title: Paris

text: Pariksen äiti näki juuri ennen Pariksen syntymää unen, jossa hän synnytti liekehtivän soihdun. Oraakkeli tulkitsi unen Hekabelle ja julisti, että lapsi tulisi olemaan kotimaansa tuhoksi. Oraakkeli neuvoi vanhempia tappamaan lapsen, jotta valtakunta säästyisi. Priamos ja Hekabe eivät kuitenkaan kyenneet surmaamaan lastaan, vaan antoivat tämän paimenten päällikön Agelaoksen tapettavaksi. Agelaos ei hänkään kyennyt tappamaan lasta, vaan jätti tämän vuorelle. Viiden päivän päästä Agelaos palasi paikalle ja ihmeekseen löysi lapsen elossa. Hän vei lapsen kotiinsa ja antoi tälle nimeksi "Paris".


title: Paris

text: Pariksen ollessa jo aikuinen tulivat jumalattaret Pallas Athene, Hera ja Afrodite hänen luokseen. He tahtoivat, että Paris valitsisi heistä kauneimman. Paris valitsi Afroditen, sillä Afrodite lupasi hänelle maailman kauneimman naisen, Helenan, vaimoksi. Tämä Pariksen tuomiona tunnettu ratkaisu johti lopulta Troijan sotaan.


title: Paris

text: Troijan sodassa Paris sai osuman Filokteteen ampumasta myrkytetystä nuolesta ja kuoli haavaan Idavuorella.


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Vuoden 2009 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Saksan Berliinissä. Kilpailut alkoivat 15. elokuuta ja päättyivät 23. elokuuta.


text: Miehet


text: Laji A-raja B-raja


text:
100 m 10,21 10,28
200 m 20,59 20,75


text:
400 m 45,55 45,95
800 m 1.45,40 1.46,60


text: 1 500 m 3.36,20 3.39,20


text: 5 000 m 13.20,00 13.29,00


text: 10 000 m 27.47,00 28.12,00


text: 3 000 m ej 8.23.00 8.33,50


text: 110 m aj 13,55 13,62


text: 400 m aj 49,25 49,80


text: Korkeus 231 228


text: Seiväs 570 555


text: Pituus 815 805


text: Kolmiloikka 17,10 16,65


text:
Kuula 20,30 19,90
Kiekko 64,50 62,50


text: Moukari 77,50 74,30


text: Keihäs 81,00 78,00


text:
10-ottelu 8 000 7 730
Maraton 2.18.00
20 km kävely 1.22.30 1.24.20
50 km kävely 3.58.00 4.09.00
4×100 m 39,10
4×400 m 3.03,30
Naiset


text: Laji A-raja B-raja


text: 100 m 11,30 11,40


text:
200 m 23,00 23,30
400 m 51,50 52,30


text:
800 m 2.00,00 2.01,30
1 500 m 4.06,00 4.09,00


text: 5 000 m 15.10,00 15.25,00


text:
10 000 m 31.45,00 32.00,00
3 000 m ej 9.40,00 9.48,00


text:
100 m aj 12,96 13,11
400m aj 55,50 56,55


text: Korkeus 195 191


text:
Seiväs 445 435
Pituus 672 662


text: Kolmiloikka 14,20 14,00


text:
Kuula 18,20 17,20
Kiekko 62,00 58,50


text: Moukari 70,00 67,50


text:
Keihäs 61,00 59,00
7-ottelu 6 100 5 900


text:
Maraton 2.43.00
20 km kävely 1.33.30 1.38.00
4×100 m 43,90
4×400 m 3.31,00


text: Kilpailuihin osallistui 202 jäsenliittoa. Suluissa oleva luku kertoo joukkueen urheilijoiden määrän.


title: Amborella trichopoda

text: Amborella trichopoda on harvinainen pensas, jota tavataan luonnonvaraisena ainoastaan Uudessa-Kaledoniassa. Se on kasvitieteellisesti hyvin mielenkiintoinen laji, sillä geneettiset tutkimukset ovat osoittaneet, että se on hyvin lähellä koppisiemenisten (Magnoliophytina) yhteistä esimuotoa. Se edustaa haaraa, joka on erkaantunut hyvin varhain muista koppisiemenisistä ja antaa siten paljon tietoa siitä, miltä muinaiset koppisiemeniset ovat alun perin näyttäneet.


title: Amborella trichopoda

text: "Amborella trichopoda" on sukunsa ainoa laji. Uusissa kasvitieteellisissä luokitteluissa "Amborella"-suku sijoitetaan Amborellaceae-heimoon ja edelleen Amborellales-lahkoon. Vanhassa Cronquistin luokittelussa Amborellaceae kuului vielä Laurales-lahkoon. Amborellales on perinteisesti luettu kaksisirkkaisten (Magnoliopsida) luokkaan, mutta tuoreimpien tutkimusten mukaan näyttää ilmeiseltä, että Amborellales on erotettava kokonaan Magnoliopsida-luokasta.


title: Amborella trichopoda

text: "Amborella trichopoda" on ainavihanta kaksikotinen pensas. Lehdet ovat ehyitä ja 8–10 cm pitkiä, ja lehtiasento on vuorottainen. Kukat ovat halkaisijaltaan 4–8 mm. Hedelmä on yksisiemeninen punainen 5–8 mm pitkä marja.


title: Amborella trichopoda

text: "Amborella trichopoda" kasvaa kosteissa ja varjoisissa vuoristometsissä. Kasvin uhkana on kuitenkin ylilaiduntaminen ja kasvuympäristön tuhoutuminen.


title: Mikael II

text: Mikael II (770–829) oli Bysantin keisari vuosina 820–829. Hän syntyi Amoriumin kaupungissa Fryygiassa minkä takia häntä kutsuttiin amorialaiseksi. Hänestä käytettiin myös lisänimeä Psellos, änkyttäjä. Mikael aloitti uransa tavallisena sotilaana mutta yleni aina kenraaliksi asti.


title: Mikael II

text: Hän oli kannattanut entistä aseveljeään Leo V:ä kun tämä nousi valtaistuimelle vuonna 813. Mikael tuomittiin kuolemaan vuonna 820 sen jälkeen kun paljastui että hän oli ollut mukana salajuonessa keisaria vastaan. Mikaelin kannattajien onnistui kuitenkin surmata Leo ja vapauttaa Mikael. Mikaelista tuli uusi keisari ja amorialaisen hallitsijasuvun perustaja.


title: Mikael II

text: Mikael joutui taistelemaan vuosina 822–824 aikana toista valtaa havittelevaa kenraalia, Tuomasta, vastaan. Vuonna 823 muslimit valloittivat Kreetan ja vuonna 827 alkoivat hyökkäykset Sisiliaa kohti.


title: Mikael II

text: Mikael oli ikonoklasti, mutta hän yritti saada aikaiseksi sovun ikonien kannattajien kanssa. Hän sai kuitenkin munkkien vihat niskoilleen kun hän meni toisen kerran naimisiin, Konstantinos VI:n lesken, entisen nunnan, Eufrosynen kanssa. Mikaelin kuollessa hänen pojastaan Theofiloksesta tuli uusi keisari.


title: Vologda

text: Vologda (, ) on Vologdan alueen pääkaupunki Pohjois-Venäjällä Itä-Euroopassa Vologdajoen varrella.


title: Vologda

text: Vologdan tärkeimmät teollisuudenalat ovat rautatiekalusto-, kone-, paperi-, puu-, nahka-, pellava-, alkoholi- ja elintarviketeollisuus.


title: Vologda

text: Vologda sijaitsee Pietarin–Permin-radalla ja sieltä johtavat rautatiet myös pohjoiseen Arkangeliin sekä etelään Jaroslavliin. Suurimmat maantiet johtavat kohti etelää (Jaroslavl ja Moskova) ja länttä (Tšerepovets ja Pietari). Kaupungissa on myös lentoasema ja jokisatama.


title: Vologda

text: Vologdassa on paljon vanhoja rakennuksia kuten Sofian tuomiokirkko (Iivana Julman 1570 rakennuttama), Kreml, johon kuuluu muun muassa barokkityylinen entinen piispanpalatsi, sekä taidemuseo.


title: Vologda

text: Novgorodilaiset perustivat Vologdan vuonna 1147, joka on sama kuin Moskovan perustamisvuosi. Kaupunki liitettiin Novgorodin mukana Venäjään 1400-luvun lopulla. Vuosina 1796–1929 Vologda oli Vologdan kuvernementin pääkaupunki ja vuodesta 1937 se on ollut Vologdan alueen pääkaupunki.


title: Moottoripyöräily

text: Moottoripyöräily on ajamista moottoripyörällä ja suosittu vapaa-ajan harrastus. Moottoripyöräilyn harrastajia kutsutaan Suomessa "motoristeiksi", mutta englannissa samaa kantaa oleva sana tarkoittaa kuitenkin autoilijoita.


title: Moottoripyöräily

text: Moottoripyörällä on suosittua ajaa maaseudun mutkateitä rauhallisella nopeudella maisemista ja vapauden tunteesta nauttien. Osa harrastajista pitää suorituskykyisillä ajoneuvoilla ajamisesta. Moottoripyörä on pidetty tähän sopivana välineenä, koska sen hinta on alhainen suhteessa suorituskykyyn. Moottoripyörän ajotaitoa voi kohentaa ja ylläpitää rata-ajolla, jota voidaan harrastaa "ratapäivillä". Moottoripyörällä voi tehdä myös matka-ajoa.


title: Moottoripyöräily

text: Suomessa oli vuonna 2008 yhteensä 203 698 rekisteröityä moottoripyörää, josta museorekisteröityjä 9 817.


title: Moottoripyöräily

text: Moottoripyöräily on usealla turvallisuusmittarilla mitaten vaarallisimpia liikkumisen muotoja. Kun verrataan liikuttua matkaa, henkilö- ja onnettomuuksien määrää sekä vakavuutta, moottoripyöräilyn onnettomuudet ovat erittäin tuhoisia. Siten moottoripyöräilyn vakuutusmaksut ovat korkeat.


title: Moottoripyöräily

text: Tekniikan maailma 11/2008 käsitteli artikkelissaan moottoripyöräilyonnettomuuksia. Artikkelin mukaan motoristi pystyy hyvin pitkälle itse määräämään oman turvallisuutensa tason. Ulkopuoliset tekijät muodostavat moottoripyöräilylle pienen uhan: motoristi itse aiheuttaa väärällä toiminnallaan onnettomuuden.


title: Moottoripyöräily

text: Moottoripyöräilyn turvallisuuteen on pyritty vaikuttamaan mm.


title: Moottoripyöräily

text: Niin kuin kaikessa välineharrastamisessa, myös moottoripyöräilyyn ja moottoripyörien harrastamiseen on haluttu liittää henkisiä arvoja, sisältöä ja tuntemuksia. Moottoripyöräily on halunnut erottautua muusta moottoriurheilusta ja -harrastamisesta. Kari Laine on tiivistänyt moottoripyöräilyä osuvasti sanoin, että ""--moottoripyöräilijät ovat suuri veljeskunta, joka tietää jotain, mitä ulkopuoliset eivät tiedä. Ajamisen kokemus on parhaimmillaan täyttymys ja illuusio, jonka saavuttaa vain itse ajamalla. Siksi asiaan vihityt tervehtivät toisiaan kättä nostamalla maasta tai pyörän merkistä riippumatta."" Moottoripyöräilyllä tavoitellaan usein vapauden tunnetta. Lisäksi erityisesti kaarreajossa keskipako- ja hyrrävoimien vaikuttaessa koetaan vauhdin tuomaa nautintoa.


title: Moottoripyöräily

text: Aiemmin moottoripyöräilyyn liitettiin negatiivisia mielleyhtymiä valtaväestön keskuudessa. Motoristit nähtiin kapinallisina tai häirikköinä, ja heidän ajotapaansa ja pukeutumistaan arvosteltiin. Nykyään moottoripyörä on jokaisen ulottuvilla ja harrastuksesta on tullut hyväksytty kaikissa kansankerroksissa. Edelleen jotkin perinteiset moottoripyörämerkit saatetaan rinnastaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Suomessa toimii myös rikollisia moottoripyöräjengejä, joilla ei ole tekemistä itse moottoripyöräilyharrasteeseen.


title: Moottoripyöräily

text: Puhtaasti nautintoon liittyvien moottoripyöräilyn arvon lisäksi on moottoripyöräilyyn haluttu liittää myös relatiivisia ympäristönäkökulmia: moottoripyörän valmistaminen verrattuna esim. autojen valmistamiseen kuluttaa vähemmän luonnonvaroja. Painoltaan kevyen moottoripyörän polttoaineen kulutus ja valmistuskulut (voivat olla) pienempiä kuin esim. autoilun vastaavat kulut. Siten moottoripyöräilyllä on pienempi nk. ekologinen jalanjälki verrattuna autoiluun. Motoristi aistii ympäristön tilan, hajut, tuulen, lämpötilan, tien muodot, moottorin äänet jne. autoilijoita paremmin. Edelleen, koska moottoripyöräilyonnettomuudet ovat motoristien kannalta usein tuhoisia, lisää moottoripyöräily parhaimmillaan liikenteessä ennakoimista, toisten tienkäyttäjien huomioimista ja siten parantaa liikennekulttuuria. Lisäksi moottoripyörien pysäköinti ja varastointi vaativat vain murto-osan autojen vaatimista pysäköintitiloista ja -paikoista. Koska moottoripyöräily on fyysisempi liikkumisen tapa erotuksena esim. autoilusta tai lentämisestä, lisää moottoripyöräily motoristien tasapainon hallintaa.


title: Moottoripyöräily

text:
Moottoripyörällä ajamisessa kilpaillaan niin nopeudessa kuin hitaudessa ja taidossa. Erästä kilpalajia ratamoottoripyöräilyä harrastetaan moottoriradoilla. Maastolajeja ovat trial, motocross ja enduro. Stuntriding-lajilta ovat puuttuneet viralliset harjoittelupaikat ja laji on levinnyt yleisille teille. Tilanne on kuitenkin paranemassa. Yleisessä liikenteessä harjoitetaan moottoripyöräsuunnistusta. Drag Racing- kilpailussa kiihdytetään 400 metrin mittaisella asfalttisuoralla mahdollisimman nopeasti. Speedway:ta ajetaan soikion muotoisilla jää- ja maaradoilla. Jäärata-ajo on myös suosittu laji niin harrastajille kuin kilpailijoillekin. Kesäisin järjestetään myös leikkimielinen hidasajo Suomen hitain motoristi.
Niin kutsutussa rautaperseajossa motoristit koettelevat omia henkisiä ja fyysisiä rajojaan moottoripyöräilyn matka-ajossa. Motoristien perinteenä on ollut tervehtiä aina vastaantulevaa moottoripyörää.


title: Moottoripyöräily

text: Moottoripyöräilijät harrastavat kokoontumisajoja ns. kokkareita. Näihin saavutaan moottoripyörillä pitkienkin matkojen takaa tapaamaan muita motoristeja mukavan yhdessäolon merkeissä. Tunnetuimpia tapahtumia lienevät Kontioralli, Rottaralli ja Hymyilevän Motoristin Kevätpäivä, joilla on jo pitkät perinteet. Lisäksi on Bombereiden Bomber Weekend, Enduroharrastajien Pystymettä ja monia muita.


title: Vologda (joki)

text: Vologda on 155 kilometriä pitkä joki Vologdan alueella Pohjois-Venäjällä Se laskee Suhonaan, joka laskee edelleen Vienanjokeen ja Vienanmereen. Joen valuma-alue on 3 030 neliökilometriä. Vologdan kaupunki sijaitsee joen varrella.


title: Vesiväylä

text: Vesiväylä tarkoittaa sellaista vesistössä olevaa reittiä, joka mahdollistaa vesiliikenteen harjoittamisen. Suomessa merikarttoihin merkityt "yleiset kulkuväylät" ovat "julkisia kulkuväyliä" (myös "laivaväylä") tai "yleisiä paikallisväyliä" (myös "venereitti"). Ne ovat viranomaisen vesilain pohjalta määräämiä vesiväyliä, jotka opastavat reitin kapeissa paikoissa, salmissa, saarien lomitse, syväväylää pitkin tai satamaan. Julkisilla kulkuväylillä on nimellissyvyydet, joihin ne on tarkistusmitattu, luodattu tai harattu.


title: Vesiväylä

text: Vesiväylä voi olla merkitty merenkulun turvalaittein, jotka jaetaan kiinteisiin ja kelluviin turvalaitteisiin eli merimerkkeihin.


title: Vesiväylä

text: Kelluvia turvalaitteita eli merimerkkejä ovat poijut ja viitat ja majakkalaivat. Poijut ja viitat on sijoitettu väylän reunoille. Majakkalaivat toimivat uivina, siirrettävinä majakkoina.


title: Vesiväylä

text: Kiinteitä turvalaitteita ovat majakat, loistot, saarien erottamiseen tarkoitetut kummelit ja tunnusmajakat, väylien jommassakummassa päässä olevat linjataulut, kallioon maalatut merkit ja reunamerkit.


title: Vesiväylä

text: Reunamerkit ovat väylän reunalinjaa osoittavia kiinteitä reunamerkkejä, jotka sijaitsevat väylän reunalinjalla tai sen välittömässä läheisyydessä. Reunamerkin etäisyys väylän reunalinjasta on enintään 50 metriä. Reunamerkit on varustettu yhdistetyn kardinaali- ja lateraalijärjestelmän mukaisilla tunnuksilla. Merkeissä käytetään aina väritunnusta. Niissä voi lisäksi olla valo-, valoheijastin- ja huippumerkkitunnus. Reunamerkit on yleensä varustettu tutkaheijastimella.


title: Salvador Allende

text: Salvador Allende Gossens (26. kesäkuuta 1908 – 11. syyskuuta 1973) oli Chilen presidentti vuosina 1970–1973. Hänestä tuli vuonna 1970 Latinalaisen Amerikan ensimmäinen demokraattiset vaalit voittanut vasemmistolainen valtionjohtaja. Hänen elämänsä päättyi väkivaltaisesti Chilen sotilasvallankaappauksessa vuonna 1973. Vallankaappausta johti kenraali Augusto Pinochet.


title: Salvador Allende

text: Salvador Allende syntyi vuonna 1908 Valparaíson satamakaupungissa. Hänen vanhempansa olivat Salvador Allende Gastro ja Laura Gossens. Suku oli akateemis-boheeminen, ja Allenden ihanne, isoisä, oli Chilen sotilaslääketieteen suurimies.


title: Salvador Allende

text: Allende suoritti lukionsa Valparaíson Liceo Eduardo de la Barrassa ja lääketieteen tutkinnon vuonna 1933 lääketieteellisessä koulussa Chilen yliopistossa. Hän meni naimisiin Hortensia Bussin kanssa ja he saivat kolme tytärtä.


title: Salvador Allende

text: Samana vuonna kun hän valmistui yliopistosta, Allende aloitti poliittisen uransa. Vuonna 1933 hän oli perustamassa Chilen sosialistista puoluetta ja nousi sen johtajaksi. Vuonna 1934 hänestä tuli ministeri yhteen kolmesta Kansanrintama-hallituksesta. Tämän hallituksen pääministerinä toimi Pedro Aguirre Cerda. Hän toimi useita kertoja kabinettiministerinä, kansanedustajana, parlamentin puheenmiehenä ja senaattorina. Ennen vuoden 1970 vaaleja hän oli yrittänyt presidentiksi vuosina 1952, 1958 ja 1964.


title: Salvador Allende

text: Aatteeltaan Allende oli sosialisti ja hänen aatteeseensa vaikutti paljolti myös yleinen kansallismielisyys. Häntä sanottiin marxilaiseksi, mutta omien sanojensa mukaan hän ei ollut marxilainen, koska hän ei uskonut proletariaatin diktatuuriin. Päinvastoin, hän oli käsitteen "demokraattinen sosialismi" tärkeimpiä luojia. Hän uskoi, että kun demokratian tietä kuljettaisiin mahdollisimman pitkään, olisi väistämättömänä tuloksena sosialismi ja sosialistinen yhteiskunta. Allende oli myös vapaamuurari.


title: Salvador Allende

text: Yhdysvaltoja Allenden demokratiapyrkimykset eivät vakuuttaneet vaan se uskoi, että Chile tulisi päätymään kommunistisena valtiona Neuvostoliiton etupiiriin Kuuban tavoin ellei Allendea syrjäytettäisi. Koko John F. Kennedyn ja Richard Nixonin välisen ajan Yhdysvallat sijoitti valtavia summia pääasiallisesti kristillisdemokraattien Allenden vastaiseen vaalityöhön ja propagandaan. Näistä presidenteistä Nixon oli kaikkein kiihkein Allenden vastustaja.


title: Salvador Allende

text: Yhdysvaltojen ja Allenden välejä viilensivät pääasiassa taloudelliset kysymykset. Allende oli vankka kapitalismin vastustaja ja kansallistamisen kannattaja, kun taas Yhdysvalloilla oli monia yrityksiä ja intressejä Chilessä, muun muassa ITT, Anaconda ja Kennecott.


title: Salvador Allende

text: Viimein vuonna 1970 Allende voitti vaalit "Unidad Popular" (Kansan yhtenäisyys) -liittouman ehdokkaana. Allende sai 36,2 prosenttia äänistä ja hänen vanha vastustajansa ja entinen presidentti Jorge Alessandri 34,9 prosenttia. Kolmanneksi tuli Kristillisdemokraattisen puolueen (PDC) Radomiro Tomic 27,8 prosentin ääniosuudella.


title: Salvador Allende

text: Chilen tuolloin voimassa olleen perustuslain mukaan Chilen parlamentin tulee nimittää presidentin virkaan jompikumpi kahdesta eniten ääniä saaneesta ehdokkaasta. Tässä vaiheessa Yhdysvalloille aukeni toinen ja viimeinen demokraattinen mahdollisuus kaataa Allende. Yleensä kuitenkin perinteen mukaan parlamentti oli nimittänyt suoraan eniten ääniä saaneen ehdokkaan, ja näin vahvistanut kansan tahdon.


title: Salvador Allende

text: KGB sijoitti 420 000 dollaria Allenden vaalikampanjaan, kun taas CIA yritti saada PDC:n äänestämään parlamentissa Alessandria. Kaikesta huolimatta parlamentti pysyi perinteessä ja vahvisti Allenden presidentiksi. Heti Allenden valinnan jälkeen, CIA alkoi tunnustella armeijan halukkuutta ja kykyä sotilasvallankaappaukseen.


title: Salvador Allende

text: Heti valintansa jälkeen Allende julkisti tavoiteohjelmansa "La vía chilena al socialismo" (”Chileläinen tie sosialismiin”). Sen päätavoitteena olivat radikaalit kuparituotannon ja ulkomaisen (yhdysvaltalaisen) pääoman kansallistaminen, terveydenhuollon uudistaminen, koulutuksen uudistaminen, ”ilmaista maitoa lapsille” -ohjelma sekä maareformi. Uudistukset tapahtuivat radikaalisti ja nopeasti, koska Allendella oli vain yksi presidenttikausi eli 6 vuotta aikaa johtaa Chile sosialismiin.


title: Salvador Allende

text: Allenden uudistuksista eniten vastustusta herättivät maareformi ja palkkareformi. Maareformi, jonka edellinen presidentti Eduardo Frei oli aloittanut, hajotti perinteisen chileläisen suurmaanomistuksen ja jakoi tilat pienviljelijöille. Maatyöläiset ja pienviljelijät hyötyivät tästä uudistuksesta, mutta maanomistajat ja yläluokka menettivät maansa. Palkkareformi taas nosti työläisten palkkoja ja jäädytti hinnat. Kansallinen ja valtiollinen koulutusreformi kavensi katolisen kirkon vaikutusvaltaa ja merkitystä koulutuksessa. Näin ollen työnantajat, keskiluokka ja kirkko nousivat Allendea vastaan. Työnantajalakot sekä työväen ja työnantajien ristiriidat lamaannuttivat maan julkisen toiminnan ja palvelut, infrastruktuurin ja talouden.


title: Salvador Allende

text: Uudistusten myötä oikeistolaisen Kansallispuolueen, konservatiivien ja kristillisdemokraattien kannatus kasvoi maassa. Kaiken lisäksi kirkko alkoi avoimesti tukea näitä puolueita. Porvariston kannalta Allende alettiin nähdä työväenluokan presidenttinä, ei koko kansan.


title: Salvador Allende

text: Vuonna 1971 Kuuban johtaja Fidel Castro oli Chilessä kuukauden ajan. Kuuba antoi tukensa Chilelle ja Allende tukensa Etelä-Amerikan vasemmistolaisille taisteluille. Tämä viilensi entisestään poliittista ilmapiiriä Amerikan mantereella. Vuonna 1972 maata järisytti laaja keskiluokan lakko, johon yhtyivät työnantajat, joitakin opiskelijajärjestöjä ja osa armeijasta. Lakon kestettyä 24 vuorokautta, Allende joutui taipumaan ja ottamaan upseerin, kenraali Carlos Pratsin hallitukseensa. Tämä taas sai työväen kritisoimaan Allenden politiikkaa. Chilen peson arvo laski 140 prosenttia ja ennen vasemmistoa myötäilleet kristillisdemokraatitkin siirtyivät poliittisesti enemmän oikealle. Maa oli hyperinflaation takia lähes kaaoksessa ja sotilasvallankaappauksen uhka kasvoi entisestään. Chilen sekasortoa edesauttoi CIA:n voimakas sekaantuminen Chilen politiikkaan Santiagosta käsin.


title: Salvador Allende

text: Pian Allenden valitsemisen jälkeen tapahtunut armeijan ylipäällikön, allendelaisen René Schneiderin murha oli enteillyt sotilaallisen kriisin mahdollisuutta. Tosin tämä CIA:n tukema ja yllyttämä murha oli aluksi saanut armeijan Allenden taakse, mutta vuonna 1972 tilanne oli jo toinen. Santiagossa oli jo loppuvuodesta 1972 erinäisiä sotilasosastoja lietsomassa kapinaa, ammuskelemalla kaduilla ja pystyttämällä tiesulkuja. Pientä helpotusta Allenden kriisissä olleelle hallitukselle antoi 1973 alkuvuoden parlamenttivaalien tulos, missä Unidad Popular sai 43 % kannatuksen. Tämä oli kuitenkin lähes merkityksetöntä, kun kristillisdemokraatit olivat siirtyneet poliittisesti oikealle ja perustivat Kansallispuolueen kanssa "Confederación Democrátican", (CODE). Oikeisto oli jo vuoden ajan avoimesti syyttänyt Allenden hallitusta ”kuubalaisesta ja castrolaisesta diktatuurista”.


title: Salvador Allende

text: 29. kesäkuuta 1973 panssarijoukot eversti Roberto Souperin johdolla piirittivät presidentinpalatsin, "La Monedan". Kaappausyritys kuitenkin epäonnistui. Elokuun 9. päivänä kenraali Gratsista tuli puolustusministeri, mutta hän joutui eroamaan jo 22. elokuuta. 22. päivänä oppositio syytti Allenden hallitusta perustuslain vastaisista teoista ja vetosi hänen poistamisekseen vallasta. Sillä ei kuitenkaan ollut riittävää enemmistöä Allenden erottamiseksi presidentinvirasta. Seuraavana päivänä Allende nimitti armeijan ylipäälliköksi kenraali Augusto Pinochetin. Tämä oli erittäin keskeistä tulevassa vallankaappauksessa. Pinochet teki Allendeen vaikutuksen ja aluksi näytti, että Pinochet saisi kriisin hallintaan. Hallitus ei uskaltanut kutsua kansallista poliisia, "carabinerosia" apuun sen heikon uskollisuuden takia. Tässä tilanteessa Allende luotti Pinochetin uskollisuuteen täysin.


title: Salvador Allende

text: Viimein 11. syyskuuta 1973 Chilen armeija nousi Pinochetin johdolla avoimesti hallitusta vastaan. Presidentti Allende siirtyi aamulla La Monedaan ja hänelle tarjottiin lentokonetta, jolla poistua perheineen maasta. Toisaalta koneen oli tarkoitus pudota matkalla. Samalla hän järkyttyi, kun kuuli kuka johti kaappausta. Poliisivoimat tukivat hallitusta aamupäivään asti kunnes hekin taipuivat kaappaajien puolelle. Allende linnoittautui La Monedaan parinkymmenen lähimmän ystävänsä ja liittolaisensa kanssa ja ilmoitti taistelevansa viimeiseen mieheen eikä pakenevansa niin kuin petturit. Aamupäivällä hän piti viimeisen kuuluisan puheensa kansallisella radiokanavalla, jossa hän ilmoitti "taistelevansa Chilen työväen ja kansan puolesta viimeiseen hengen vetoon". Puheessaan hän vielä kerran yritti vedota "Chilen kansan isänmaallisuuteen ja tukeen presidenttiänsä kohtaan". Tukea ei tullut. Armeija aloitti hyökkäyksen La Monedaa vastaan ja pommitti rakennusta kahdella hävittäjällä. Muutaman tunnin taisteluiden jälkeen sotilaat tunkeutuivat palavaan palatsiin vallaten sen.


title: Salvador Allende

text: Kyynelkaasun ja tulipalon pakottamana Allende käski kello 13.50 presidentinpalatsin puolustajia antautumaan. Puolustajat järjestäytyivät palatsin toisessa kerroksessa jonoon, jolloin Allende kätteli ja kiitti jokaista henkilökohtaisesti heidän antamastaan avusta. Tämän jälkeen hän siirtyi Itsenäisyyssalonkiin, joka sijaitsi La Monedan toisessa kerroksessa. Allende teki itsemurhan ampumalla itseään polvien välissä pitämällään aseella. Salvador Allende haudattiin nimettömänä.


title: Salvador Allende

text: Vallankaappauksen jälkeen virallisten ilmoitusten mukaan Allende surmasi itsensä rynnäkkökiväärillä. Kuitenkin heti Allenden kuoleman jälkeen vasemmisto niin Chilessä kuin maailmallakin alkoi syyttää sotilasjunttaa Allenden teloittamisesta. 28. syyskuuta 1973 Fidel Castro kertoi puheessaan Vallankumouksenaukiolla miljoonalle kuubalaiselle Allenden saaneen surmansa sotilaiden tulituksessa kääriytyneenä Chilen lippuun ja taistellen viimeiseen asti Castron lahjoittamalla aseella. Chilessä vuonna 2011 tehtyjen tutkimusten mukaan kuolinsyy oli itsemurha.


title: Salvador Allende

text: Vasta Pinochetin diktatuurin jälkeen Chilessä on uudelleen alettu suhtautua myönteisesti Allenden aikaan. Chilen hallituksissa on ollut Allenden sosialistipoliitikkoja, jotka vallankaappauksen jälkeen joko pakenivat maasta tai joutuivat vankeuteen.


title: Vologdan kuvernementti

text: Vologdan kuvernementti () on entinen kuvernementti Pohjois-Venäjällä Vienanjoen ja Petšoran yläjuoksun ympärillä. Kuvernementti perustettiin 1796 ja sen pääkaupunki oli Vologda.


title: Vologdan kuvernementti

text: Kuvernementti lakkautettiin 1929, jolloin se liitettiin Pohjoiseen alueeseen. Nykyisin sen alue kuuluu pääasiassa Vologdan alueeseen ja Komiin.


title: Stargard

text: Stargard () on kaupunki Länsi-Pommerin voivodikunnassa Puolassa. Kaupungin asukasluku oli 68 922 vuonna 2015. Se on myös Stargardin piirikunnan keskuskaupunki. Stargard Szczecińskista on noin 40 kilometriä Szczeciniin.


title: Seksuaalisuus

text: Seksuaalisuus on eläimen käyttäytymismuoto, joka aiheuttaa siinä seksuaalisen halun ja ohjaa sitä parittelemaan. Seksuaalisen halun tyydyttäminen tuottaa eläimelle nautintoa silloinkin, kun seksuaalisuus on lajilla synnynnäisesti ohjautuvaa.


title: Seksuaalisuus

text: Eläimillä sukupuolista käyttäytymistä esiintyy lähinnä vain silloin kun hedelmöitys on mahdollista, ja eläinten kosiskelu- ja parittelutoiminnot ovat vaistonvaraisia ja kiinteästi lajisidonnaisia. Ihmisten elämässä seksuaalisuudella ja sukupuolisuhteilla on tuntuvasti suurempi merkitys. Ihmisen lisäksi lähin ihmisen sukulainen bonobo sekä delfiini harrastavat seksiä sen nautinnollisuuden vuoksi.


title: Seksuaalisuus

text: WHO:n määritelmän mukaan seksuaalisuus on keskeinen osa ihmisenä olemista koko elämän ajan. Siihen kuuluu sukupuoli, sukupuolinen identiteetti ja roolit, seksuaalinen suuntautuminen, eroottisuus, ilo, läheisyys ja lisääntyminen. Seksuaalisuutta koetaan ja ilmaistaan ajatuksissa, fantasioissa, toiveissa, uskomuksissa, asenteissa, arvoissa, käyttäytymisessä rooleissa ja ihmissuhteissa. Vaikka seksuaalisuus voi sisältää kaikki nämä ulottuvuudet, niitä ei aina ole koeta tai ilmaista. Seksuaalisuuteen vaikuttavat biologiset, psykologiset, sosiaaliset, taloudelliset, poliittiset, kulttuuriset, eettiset, oikeudelliset, historialliset, uskonnolliset ja hengelliset tekijät.


title: Digital Research

text: Digital Research, Inc. (DR tai DRI; alun perin Intergalactic Digital Research) oli Gary Kildallin vuonna 1976 perustama yhtiö. Sen tarkoituksena oli markkinoida ja kehittää CP/M-käyttöjärjestelmää ja siihen liittyviä tuotteita. Se oli kenties maailman ensimmäinen suuremman luokan ohjelmistoyritys. Digital Researchia ei pidä sekoittaa Digital Equipment Corporationiin, sillä yritykset eivät liittyneet millään tapaa toisiinsa.


title: Digital Research

text: Digital Research kehitti myöhemmin CP/M:sta moniajoa ja useita käyttäjiä tukevan version, sekä 16-bittisen version, CP/M-86:n IBM PC-koneelle Microsoftin MS-DOSin kilpailijaksi, sekä MS-DOS-yhteensopivan käyttöjärjestelmänsä DR-DOS. Yhtiö kehitti myös GEM-ikkunoinnin CP/M:lle ja DOS:ille, joka lisensoitiin Atari ST:n TOS-käyttöjärjestelmään.


title: Digital Research

text: Novell osti Digital Researchin vuonna 1991.


title: Domoni

text: Domoni on pienehkö kaupunki Komoreilla. Se sijaitsee Anjouanin saaren itärannikolla. Vuoden 2003 väestönlaskennassa siellä oli noin 10 000 asukasta.


title: Domoni

text: Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa 1100-luvulla rakennettu moskeija. Komorien ensimmäinen presidentti Ahmed Abdallah on syntynyt saarella.


title: Väkivalta

text: Väkivalta on vallan tai ruumiillisen voiman tahallista käyttöä tai sillä uhkaamista, joka kohdistuu ihmiseen itseensä, toiseen ihmiseen tai ihmisryhmään tai yhteisöön ja joka johtaa tai joka voi hyvin todennäköisesti johtaa kuolemaan, ruumiillisen tai henkisen vamman syntymiseen, kehityksen häiriytymiseen tai perustarpeiden tyydyttymättä jäämiseen ("Maailman terveysjärjestön määritelmä").


title: Väkivalta

text: Kielitoimiston sanakirjan mukaan väkivalta on ruumiillista koskemattomuutta, oikeuksia tai etuja loukkaavaa tai vahingoittavaa voimakeinojen käyttöä.


title: Väkivalta

text: Väkivalta erotellaan yleensä henkiseen väkivaltaan, ruumiilliseen väkivaltaan ja seksuaaliseen väkivaltaan. Todellisuudessa käsitteet voivat olla päällekkäisiä. Useimmiten sanalla ”väkivalta” viitataan nimenomaan ruumiilliseen voimankäyttöön. Väkivalta voi olla taloudellista väkivaltaa, jos tekijä hyväksikäyttää eli riistää, tuhoaa tai kontrolloi kohteena olevan henkilön taloudellisia voimavaroja.


title: Väkivalta

text: Henkisellä väkivallalla viitataan toisen ihmisen loukkaamiseen tai pelotteluun esimerkiksi sanallisesti. Henkiseen väkivaltaan kuuluu myös esimerkiksi uhkaava ruumiinkieli (äkkinäiset liikkeet, äänen korotus, epämiellyttävä lähestyminen) jonka uhri voi kokea erittäin pelottavana, vaikkei varsinaista fyysistä kontaktia tapahtuisikaan.


title: Väkivalta

text: Rakenteellinen väkivalta tarkoittaa epäsuoraa väkivaltaa, jossa pysyvähköt käyttäytymistä ohjaavat rakennelmat (esim. eduskunta ja sosiaaliset rakenteet kuten oikeus, politiikka, uskonto, kasvatus) vahingoittavat ihmisryhmiä estämällä perustarpeiden, kuten ravinnon, terveyden tai suojan, täyttymistä. Rakenteellisella väkivallalla on yhteys ilman välivaiheita tapahtuvaan suoraan väkivaltaan, koska rakenteellinen väkivalta usein altistaa fyysiselle väkivallalle. On myös puhuttu kulttuurisesta väkivallasta, joka viittaa kaikkeen sellaiseen kulttuurissa esiintyviin asioihin, jotka antavat syyn väkivallan käyttöön.


title: Väkivalta

text: Väkivalta liittyy useissa tapauksissa läheisesti aggression ja aggressiivisuuden käsitteisiin. Esimerkiksi Hannu Lauerman ja Kirsti Lagerspetzin mukaan


title: Väkivalta

text: Eräs aggression motivoiman käyttäytymisen johdannaisista on väkivalta, jota paheksutaan ja kammoksutaan samalla kun sen viihteellinen, stimuloiva merkitys on populaarikulttuurin keskeinen osa. On muun muassa mediakasvatuksellisesti mielenkiintoista, että väkivallalla ja väkivaltaviihteellä ei ole rajoittajanaan samanlaista tabuluonnetta kuin seksillä, vaan kulttuurimme on sen kyllästämää lasten sotaisista leluista alkaen. Pienen lapsen ei kuitenkaan tarvitse oppia väkivaltaa sosiaalisten konfliktien ratkaisumallina, vaan se on eräs kasvusuunnan potentiaali ihmisen myötäsyntyisessä käyttäytymisvalikossa. Sosiaalistumisen eräänä keskeisenä osana onkin aggressiokasvu ja -kasvatus, oppia säätelemään aggressioitaan ja aggressiivisuuteen ohjaavia sisäisiä yllykkeitään hyvinkin monimutkaisen sääntöverkoston, rangaistuksen pelon, empatian ja yhteishengen määrittelemällä tavalla. Parhaimmillaan aggressio voi tällöin kesytettynä ja muuntuneena voimana palvella hyvinkin erityyppisiä päämääriä.


title: Väkivalta

text: On arvosteltu, että ihmisen mieltä tutkimalla ei voi ratkaista yhteisöille ja niiden jäsenille pahimmillaan tuhoisan käyttäytymisen, kuten väkivallan tai laajemmin rikollisuuden olemusta tai muitakaan yhteiskunnallisia ongelmia. Erityisesti 1990-luvulla onkin kritisoitu sitä, että poliittisia ja yhteiskunnallisia virtauksia on pyritty selittämään vain yksityisten ihmisten henkisillä erityispiirteillä. Siitä huolimatta väkivallan hyvin merkittäviä yksittäisiä taustasyitä ovat väkivaltaisten miesten ja naisten lapsuudenkohtelu, kasvatus ja perintötekijöistä johtuvat alttiudet.


title: Väkivalta

text: Eräs hyvin merkittävä syy perheväkivallalle on väkivallan sukupolvinen kierre, eli hoivan ja huolenpidon sekä väkivaltaisuuden psykologis-sosiaalis-yhteiskunnallisen periytyminen oppimisen kautta. Tämä pätee paitsi ihmiseen, niin myös ainakin hiiriin ja useisiin apinalajeihin. Kirsti Lagerspetzin kokoaman useiden tutkimusten mukaan sekä väkivaltaan että perheväkivaltaan altistavat seuraavat taustatekijät:Yleensä tällaiset seikat ovat yhteydessä juuri perheväkivaltaan ja perheen sisäisiin ongelmiin, mutta lapsi voi joutua kokemaan niitä myös muun ympäristön taholta. Erityisesti Patricia Crittenden ja James Garbarino ovat puhuneet muun muassa väkivaltaisista ympäristöistä (slummit, sota-alueet, konfliktipesäkkeet) "väkivaltaisesti myrkyllisinä ympäristöinä". Myös median mallien on todettu vaikuttavan erityisesti lapsiin, joilta puuttuu väkivallattomuuteen ohjaavia vastavoimia. Väkivallan sukupolvien kierteen takia juuri lasten kokemaan ja näkemään perheväkivaltaan tulisi kyetä puuttumaan erityisen hyvin.


title: Väkivalta

text: Elbogenin ja Johnsonin tekemän tutkimuksen mukaan väkivaltaisen käytöksen riskiä ennustavat Yhdysvalloissa tilastollisesti merkitsevästi nuori ikä, aikaisemmat väkivallanteot, miessukupuoli, joutuminen nuorisorangaistuslaitokseen, viimeisen vuoden aikana koettu avioero, pienituloisuus, masennus yhdessä päihteiden väärinkäytön tai riippuvuuden kanssa, vanhempien väkivaltatausta, kaksisuuntainen mielialahäiriö yhdessä päihteiden väärinkäytön tai riippuvuuden kanssa, työttömyys, rikoksen uhriksi joutuminen, piilotettujen uhkien havaitseminen muiden sanoissa tai teoissa, vanhempien välisen väkivallan todistaminen ja päihteiden väärinkäyttö tai riippuvuus. Näistä muuttujista koostetun mallin selitysaste on kuitenkin vain 0,24.


title: Väkivalta

text: Väkivaltaan voivat altistaa tietyt persoonallisuuden piirteet. Tämä pitää paikkansa sekä miehillä että naisilla. Näitä ovat muun muassa antisosiaalinen persoonallisuushäiriö, sekä erityisesti psykopatian piirteet ja varsinainen psykopatia. Voimakas päihteiden käyttö lisää väkivaltaisuuden riskiä huomattavasti. Väkivaltaa käyttäville on myös ominaista empatiakyvyn puute. Monet väkivaltaa käyttävät ovat tunne-elämältään epävakaita ja ihmissuhteissaan epäonnistuneita.


title: Väkivalta

text: Osalla ihmisistä lihasten verensokeri laskee tavallista matalammalle tasolle. Heillä saattaa olla tällöin muita suurempi taipumus käyttäytyä väkivaltaisesti etenkin jos he ovat nauttineet alkoholia.


title: Väkivalta

text: Henkinen väkivalta on tahallisesta henkisesti satuttavaa kohtelua. Se on yleensä toistuvaa. Henkistä väkivaltaa voi olla vaikea tunnistaa ja nimetä väkivallaksi, minkä takia siihen ei aina haeta apua. Se ei myöskään jätä ulkoisia tuntomerkkejä, vaan kaihertaa sisältä päin mielenterveyttä.


title: Väkivalta

text: Henkisen väkivalta eroaa riitelystä menemällä henkilökohtaisuuksiin, mikä on satuttavaa. Väkivaltainen ihmissuhde eroaa muista siinä, että uhri tuntee pelkoa tai uhkaa.


title: Väkivalta

text: Henkinen väkivalta on usein toisen alistamista. Se voi olla esimerkiksi välinpitämätöntä kohtelua tai välinpitämättömyyttä toisen tunteita kohtaan, nöyryyttämistä (haukkumista, arvostelua, syyttelyä), toisen kohtelua epätasa-arvoisesti tai vaatimuksia sekä pakottamista toimimaan tahtonsa mukaisesti.


title: Väkivalta

text: Henkisesti väkivaltainen ihminen voi pyrkiä toisen hallintaan kiristämällä, pelottelemalla tai uhkaamalla esimerkiksi ruumiillisella väkivallalla, itsemurhalla tai lasten menettämisellä. Tekijä voi hallita myös valvomalla ja rajoittamalla uhrin tekemisiä tai liikkumista (jopa valvontalaitteilla), vaatien häneltä esimerkiksi tilivelvollisuutta tekemisistään, estäen oman rahan käytön, määräten milloin tulee olla kotona ja miten käyttäytyä siellä ja päättäen hänen puolestaan mitä uhrin tulee tehdä ja miten. Hallinta voi olla osa uskonnollista fanatismia.


title: Väkivalta

text: Eristäminen on henkistä väkivaltaa, jossa tekijä kontrolloi tai mustamaalaa uhrin ihmissuhteita tai kieltää kokonaan muut ihmissuhteet, kuten ystävät, sukulaiset tai työtoverit, kieltämällä esimerkiksi töissäkäynnin. Mustasukkainen kumppani taas on aiheetta korostuneen epäluuloinen kumppaniaan kohtaan. Laiminlyönti tarkoittaa toisen tarpeiden tahallista ja jatkuvaa huomiotta jättämistä.


title: Väkivalta

text: Henkinen väkivalta on tavallista perheväkivallassa sekä työpaikka- ja koulukiusaamisessa.


title: Väkivalta

text: Väkivallan kierre alkaa yleensä vaivihkaa, ja väkivaltaiseen parisuhteeseen mahtuu yleensä hyviä hetkiä ja suvantovaiheita, joiden aikana pyydetään ja annetaan anteeksi ja tekijä lupaa muutosta.


title: Väkivalta

text: Parisuhde etenee nopeasti ja puoliso on omistushaluinen ja vaativa, mutta käyttäytyy eri lailla kun muita on paikalla. Puoliso saa kohdehenkilön tuntemaan, ettei tämä tee mitään oikein ja hänen täytyy koko ajan pyydellä anteeksi. Henkilö sensuroi omia mielipiteitään puolisonsa seurassa. Puoliso vaatii seksiä rakkauden osoitukseksi. Uhri samaan aikaan toivoo ja pelkää, että joku puuttuisi hänen elämäänsä tai on huolissaan lastensa hyvinvoinnista, turvallisuudesta tai tapahtumien vaikutuksista heihin.


title: Väkivalta

text: Henkinen väkivalta kehittyy usein ruumiilliseksi ja ruumiillista väkivaltaa edeltää lähes aina henkinen väkivalta. Pahimmillaan se johtaa uhrin kuolemaan.


title: Väkivalta

text: Usein uhrit kokevat henkisen väkivallan ruumiillista raskaammaksi. Ihminen saattaa huomaamattaan kehittää selviytymiskeinoja, eli tehdä asioita mahdollisimman varoen, jotta toinen ei suuttuisi. Syyttely voi saada uhrin käsittämään itsensä syylliseksi saamaansa kohteluun ja vähitellen tapahtuva eristäminen estää turvautumasta ystävien apuun, mikä helpottaa kontrollointia.


title: Väkivalta

text: Henkinen väkivalta saattaa aiheuttaa uhrissa pelkoa väkivallan tekijöitä kohtaan, yleistä pelkoa, ahdistusta, masennusta, arvottomuutta, syyllisyyttä, murentunutta itsetuntoa tai riittämättömyyttä. Väkivalta perheessä aiheuttaa vahinkoa myös lapsille.


title: Väkivalta

text: Vääristynyt vallankäyttö harvoin loppuu itsestään. Jos henkisen väkivallan tekijä käyttäytyy muita ihmisiä kohtaan miellyttävästi, heidän voi olla vaikea uskoa uhrin kertomusta. On hyvä keskustella ja purkaa tilannetta jonkun luotettavan henkilön kanssa.