title: Hollihaka

text: Nimitys "hollihaka" tulee kaupunginosan alueella ennen olleesta hevosaitauksesta, eli "haka, jossa hevosia hollataan" (ruots. "håll", pitää). Hollihaka yhdessä Leverin ja Vanhatullin kaupunginosien kanssa muodostavat paremmin tunnetun oululaisen alueen Heinäpään.


title: Aulis Rytkönen

text: Taavi Aulis Rytkönen (5. tammikuuta 1929 Karttula – 16. huhtikuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija. Hän oli Suomen ensimmäinen ulkomailla ammatikseen pelannut jalkapalloilija.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen aloitti uransa aikuisten joukkueissa vuonna 1945 KuPSin paidassa. Hän edusti seuraa aina vuoteen 1952 asti, jolloin hän siirtyi ammattilaiseksi Toulouseen. Rytkönen edusti Toulousea kahdeksan kautta ja voitti seurassa Ranskan cupin. Vuonna 1960 hän teki paluun Suomeen ja siirtyi HJK:n pelaajavalmentajaksi. Kauden 1966 jälkeen Rytkönen lopetti aktiiviuransa ja on toiminut sen jälkeen HJK:n, HJK:n naisten, Suomen jalkapallomaajoukkueen ja Tikkurilan Palloseuran päävalmentajana.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen kunniaksi pelattiin juhlaottelu vuonna 2009 Helsingissä. Ottelussa olivat vastakkain HJK:n ja KuPS:n entiset huippupelaajat. Peli päättyi 2–2-tasapeliin.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen ollessa kuusivuotias perhe muutti Syvänniemeltä Kuopioon. Siellä perhe asui Mölymäessä, jossa hän pelasi kavereidensa kanssa jalkapalloa. Toden teolla Rytkönen innostui jalkapallosta saatuaan joululahjaksi nahkaisen jalkapallon. Sitä käytettiin paljon, sillä monilla perheillä ei ollut varaa ostaa lapsilleen omia jalkapalloja. Rytkönen pelasi jalkapalloa kavereidensa kanssa talvella lumihangessa ja iltaisin Kuopion keskuskentällä. Lisäksi hän harjoitteli paljon tekniikkaa, ja sanoikin olleensa koko kaupunginosan innokkain harjoittelija.


title: Aulis Rytkönen

text: 12-vuotiaana Rytkönen liittyi Kuopion Työväen Urheilijoihin, jossa hän harrasti monipuolisesti eri urheilulajeja. Hänen isänsä ei kuitenkaan pitänyt jalkapalloa soveliaana lajina pojalleen ja viimeinen niitti oli KTU:n 9–0-tappio KTP:lle TUL Cupissa vuonna 1942. Rytkönen jatkoi kuitenkin sinnikkäästi jalkapallon pelaamista ja halusi 16-vuotiaana vaihtaa seuransa Kuopion Palloseuraan, jossa pelasivat useimmat Mölymäen pelaajat. Hänen isänsä ei pitänyt tästäkään, vaikka tällöin Rytkönen olisi saanut parempaa valmennusta. Lopulta äiti suostui seurasiirtoon, minkä jälkeen myös hänen isänsä taipui.


title: Aulis Rytkönen

text: Siirryttyään Palloseuraan hän nousi myös edustusjoukkueeseen, jonka valmentaja oli Aaro Heikkinen. Ennen Rytkösen tuloa Heikkinen oli toiminut seuran juniorijoukkueissa, jotka olivat hänen jäljiltään huipputasolla. Tämä näkyi myös Rytkösen tultua, sillä hän voitti seurassa A-nuorten piirinmestaruuden. Rytkönen ja Heikkinen kävivät läpi paljon yksilöllistä valmennusta, jonka avulla Heikkinen jalosti Rytkösen jo hyvää tekniikkaa.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen esiintyi ensimmäisen kerran edustusjoukkueessa elokuussa 1945 pelatussa piirisarjan ottelussa Kuopion Pallotovereita vastaan. Hän teki kaksi maalia, mutta KPT voitti ottelun 3–2. Ensimmäisessä Palloliiton alaisessa pelissä hän debytoi neljä päivää myöhemmin Suomensarjan ottelussa Porin Palloilijoita vastaan. KuPSin voittoon päättynyt ottelu sujui Rytkösen mukaan häneltä hyvin, vaikka hän olikin heiveröinen. Kauden aikana hän onnistui tekemään kolme maalia ja kauden päätteeksi seura varmisti sarjapaikkansa voittamalla ratkaisuottelussa Pallo-Pojat maalein 7–0.


title: Aulis Rytkönen

text: Kaudella 1946–1947 KuPS pääsi Mestaruussarjan karsintoihin. Karsinnoissa seura kohtasi Vaasan Pallo-Veikot, Kotkan Jäntevän ja Kallion Palloseuran. KuPS voitti Vaasan ja pelasi tasapelin Jäntevää sekä KaPSia vastaan. Seura nousi karsintojen kautta ensimmäistä kertaa seurahistoriassa pääsarjaan. Kausi oli myös Rytkösen osalta parempi hänen tehtyään yhdeksän maalia. Kauden loputtua hän koki siihenastisen uransa pahimman loukkaantumisen. Ottelussa Matfors IF:ää vastaan ruotsalaispuolustajan polvi osui Rytkösen polven yläpuolelle. Osuman seurauksena Rytkönen sai normaalia pahemman puujalan: reiteen tuli sisäinen verenvuoto ja luu murtui osittain. Täydellinen paraneminen kesti lopulta lähes kaksi kuukautta.


title: Aulis Rytkönen

text: KuPSin paidassa Rytkönen teki SM-sarjadebyyttinsä elokuussa 1947 HIFK:ta vastaan. Ottelu päättyi kuopiolaisten tappioon, mutta seuraavalla kierroksella KuPS pelasi tasapelin TPS:aa vastaan. Kauden parhaan ottelun Rytkönen pelasi Kotkan Jäntevää vastaan syyskuussa, ja hän teki ottelussa kolme maalia. Vaikka Rytkösen isä ei ollut alun perin poikansa jalkapalloharrastuksen takana, hän seurasi kaikkia kotipelejä. Kauden aikana Rytkönen onnistui maalinteossa yhdeksän kertaa, mutta tämä ei auttanut seuraa, sillä se putosi takaisin Suomensarjaan.


title: Aulis Rytkönen

text: Valmentaja Heikkinen ei menettänyt uskoaan omiin valmennusmetodeihinsa, vaan jatkoi seuraavalla kaudella samalla linjalla. Kevät-syksy-sarjajärjestelmän ansiosta KuPS nousikin takaisin SM-sarjaan vielä samana vuotena voitettuaan Suomensarjan pohjoislohkon kahden pisteen erolla RU-38:aan ja Kajaanin Palloilijoihin. Suomensarjassa Rytkönen onnistui tekemään taas yhdeksän maalia. Kauden jälkeen liitto siirtyi pelaamaan sarjaottelut kalenterivuosittain.


title: Aulis Rytkönen

text: Kaudella 1949 Rytkönen jatkoi yhdeksän maalin kausittaista saldoaan. Joukkue sijoittui SM-sarjan kahdeksanneksi, ja se säilytti paikkansa pääsarjassa. Vuoden 1949 loppupuolella hänen huhuttiin siirtyvän helsinkiläiseen Kiffeniin 120 000 markan käteistarjouksella. Kiffen oli tunnettu rohkeana pelaajavärvääjänä, ja huhut nostattivatkin keskustelua savolaismediassa. Rytkönen kuitenkin rauhoitteli ihmisiä ja sanoi pelaavansa jatkossakin KuPSissa.


title: Aulis Rytkönen

text: Ennen kauden 1950 alkua odotukset olivat joukkueessa suuret. Vaikka Turun Weikot voitti KuPSin kauden avausottelussa, joukkue pystyi voittamaan seuraavat viisi peliään. Kauden seitsemännessä ottelussa KuPS voitti Kiffenin Helsingissä 2–5. Ottelua oli seurannut myös italialainen ammattilaisjoukkueiden värväri, joka oli ihastunut Rytkösen pelityyliin. Hän ehdotti Rytköselle siirtymistä ammattilaiseksi Italiaan, ja kaksi päivää tämän jälkeen Rytkönen sai kirjeen värväriltä, joka pyysi häntä pelaamaan johonkin Serie A -seuraan. Käteiskorvauksena hän olisi saanut heti 693 000 markkaa, mutta ei saanut tietää tarkkaa seuraa, johon hän olisi mennyt pelaamaan. Tämän takia Rytkönen lopulta kieltäytyi ammattilaisuudesta ja jatkoi pelaamista amatöörinä. Kauden tärkein ottelu oli kolmanneksi viimeisellä kierroksella, jolloin KuPS kohtasi mestaruustaistelussa Ilves-Kissat. Tärkeä ottelu päättyi Ilves-Kissojen voittoon, joten KuPS joutui tyytymään hopeaan, joka oli kuitenkin seuran ensimmäinen SM-mitali. Kauden aikana hän teki seitsemän maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Lokakuussa 1950 ranskalainen Stade Français oli ilmoittanut halustaan saada Rytkönen joukkueeseensa, ja joulukuussa seuran päävalmentaja matkusti Suomeen solmiakseen Rytkösen kanssa sopimuksen. Seurat allekirjoittivat yksivuotisen sopimuksen, joka takaisi Rytköselle kolmen miljoonan markan siirtokorvauksen. Sopimus julkistettiin 2. joulukuuta ja Rytkönen alkoi valmistella muuttoa Ranskaan. Tuohon aikaan Pohjoismaissa ei katsottu hyvällä ammattilaisiksi siirtyneitä pelaajia, ja Suomen Palloliitto vastustikin sopimusta. Se esti Rytkösen siirron, ja hän joutui jäämään Suomeen. Rytkönen epäili taustalla olleen myös Helsingin olympialaisten läheisyyden.


title: Aulis Rytkönen

text: Joulukuussa Rytkönen meni naimisiin Anneli Purasen kanssa, mutta koska hänellä ei ollut varaa häihin, hän joutui tekemään KuPSin kanssa lainasopimuksen. Sopimuksen mukaan KuPS lainaisi Rytköselle 2 000 markkaa, minkä vastineeksi hän joutuisi pelaamaan seurassa vuoden 1952 olympialaisiin saakka.


title: Aulis Rytkönen

text: Vuonna 1950 Aulis Rytkönen sijoittui Vuoden urheilija -äänestyksessä yhdeksänneksi. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun joku nousi pelkästään joukkueurheilumeriiteillään valinnan kärkikymmenikköön.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen viimeiset kaksi kautta KuPSissa olivat samankaltaiset. Molemmilla kausilla seura sai saman pistemäärän ja sijoittui sarjan viidenneksi. Hän paransi maalimääräänsä yhteentoista ja kaudella 1952 hän teki kymmenen maalia. Molemmat kaudet päättyivät KTP:n mestaruuteen.


title: Aulis Rytkönen

text: SM-sarjauransa parhaan pelin tilastojen valossa Rytkönen pelasi kaudella 1951 Helsingin Susia vastaan. Ottelussa hän teki neljä maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Vaikka olympialaiset menivät huonosti, kiinnostus Rytköseen oli noussut muun muassa soolomaalin avustamana. Ensimmäisenä kiinnostuksensa suomalaiseen osoitti Ranskan II-divisioonassa pelannut Toulouse FC, jonka kanssa Rytkönen neuvotteli marraskuussa pelaajasopimuksen. KuPS ei ollut iloinen sopimuksen syntymisestä, mutta tällä kertaa Palloliitto ei estänyt sitä. Virallinen sopimus kirjoitettiin joulukuussa 1952. Kun sopimus oli allekirjoitettu, Rytkösen vanhemmille saapui kirje, jossa Atlético Madrid ehdotti sopimusneuvotteluita. Lupausta sopimuksesta ei kuitenkaan ollut, eikä Rytkönen täten ikinä saanut tietää Atléticon haluja hänen suhteensa. Tämä ei harmittanut Rytköstä, sillä hän oli tyytyväinen sopimukseensa Toulousen kanssa.


title: Aulis Rytkönen

text: Joulukuun lopulla 1952 Rytkönen muutti vaimonsa kanssa Toulouseen. Hän yritti kuitenkin vielä purkaa sopimuksensa viitaten Atléticoon, mutta seuran omistaja pysyi kannassaan. Tuohon aikaan joukkueen kokoonpanossa sai olla ainoastaan aloituskokoonpanossa esiintyneet pelaajat, joista kaksi sai olla ulkomaalaisia. Tämän takia hän pääsi pelaamaan vasta tammikuun puolessavälissä, jolloin seuran ruotsalaispelaaja loukkaantui. Ottelu AS Cannesia vastaan sujui Rytköseltä hyvin, sillä hän syötti ensimmäisen maalin ja teki loppuhetkillä toisen maalin. Toulouse voitti ottelun maalein 2–0. Loppukauden Toulouse taisteli sarjanoususta RC Strasbourgin kanssa ja voitti seurojen kohtaamisen maalein 1–2. Yhden kauden parhaista peleistään hän pelasi 7–2-voittoon päättyneessä ottelussa Perpignania vastaan. Hän teki ottelussa kaksi maalia ja sai tietää ennen ottelua esikoislapsensa syntymästä. Ratkaisu sarjanoususta venyi viimeiselle kierrokselle, jolloin Toulouse kohtasi Valenciennesin. Vaikka Valenciennes oli menettänyt mahdollisuutensa sarjanousuun, sarjanoususta edelleen taistellut AS Monaco oli luvannut maksaa seuralle 20 000 frangia, jotta se pelaisi tosissaan. Peli näyttikin päättyvän tasapeliin, mutta loppuhetkillä Rytkönen onnistui maalinteossa, minkä ansiosta Toulousen sarjanousu varmistui.


title: Aulis Rytkönen

text: Toulousen valmentajaksi kiinnitettiin kaudella 1953–1954 maajoukkueessakin pelannut Jules Bigot. Vaikka Bigot tunnettiin vaativana valmentajana, piti Rytkönen hänen valmennustyylistään. Kausi alkoikin häneltä hyvin uuden valmentajan johdolla, ja joukkue voitti edelliskauden mestarin, OGC Nicen, Rytkösen kahdella maalilla. Nicen paidassa pelasi tuolloin nuori Just Fontaine, josta tuli vuosien varrella Rytkösen tuttava. Toulouse sijoittui lopulta neljänneksi. Rytkösen mukaan hänen oma kautensa sujui kaksijakoisesti, sillä kauden lopussa hän kärsi loukkaantumisista, joiden takia kauden yhdeksän viimeistä peliä jäivät väliin. Maaleja hän teki kuitenkin viisi kolmessatoista ottelussa. Rytkösen hyvät otteet herättivät kiinnostuksen muitakin suomalaisia pelaajia kohtaan, ja seuraavia suomalaisia pelaajia Ranskassa olivat Nils Rikberg ja Kalevi Lehtovirta, jotka siirtyivät myös Toulouseen. Heidän uransa seurassa oli kuitenkin lyhyt.


title: Aulis Rytkönen

text: Ennen seuraavaa kautta odotukset olivat korkealla kaupungissa, ja seura asetettiinkin mestarisuosikkien joukkoon. Toulouse pelasi kauden alun hyvin ja oli pitkään sarjajohtaja. Rytkönen kärsi kauden aikana taas loukkaantumisista ja joutui olemaan sivussa mestaruuden ratkaisseesta ottelusta Stade de Reimsia vastaan. Toulouse johti ottelua pitkään, mutta Reims pääsi tasoittamaan rangaistuspotkusta. Peli päättyi lukemiin 1–1, mikä ratkaisi Reimsille. Kauden aikana hän pystyi pelaamaan loukkaantumisten takia ainoastaan kahdeksassa ottelussa, ja hän teki niissä yhteensä kaksi maalia. Kauden loputtua Toulouse joutui tyytymään hopeaan.


title: Aulis Rytkönen

text: Kausi 1955–1956 oli joukkueelta pettymys. Rytkönen ei ollut myöskään tyytyväinen omaan peliinsä. Seura sijoittui kauden loputtua seitsemänneksi, mikä ei tyydyttänyt seurajohtoa. Rytkönenkin onnistui maalinteossa ainoastaan kahdesti. Hän teki kauden molemmat maalit ottelussa FC Metziä vastaan.


title: Aulis Rytkönen

text: Kausi 1956–1957 oli Rytköseltä hänen uransa parhaimpia, ja hän tekikin heti ensimmäisessä ottelussa RC Parisia vastaan kaksi maalia. Vaikka seura sijoittui edellistä kautta huonommin kahdeksanneksi, Rytkönen teki kaudella yhdeksän maalia. Ranskan cupissa joukkue pelasi kuitenkin paremmin. Cupin alkukierroksella Toulouse voitti niukasti maan amatöörijoukkueet ja eteni kahdeksan parhaan joukkoon kahden uusintaottelun jälkeen. Puolivälierissä taso nousi, sillä Toulouse kohtasi CS Sedan Ardennesin. Ottelu venähti jatkoajalle, jonka Toulouse voitti 3–2 Rytkösen tehtyä ratkaisevan maalin. Välierissä Toulouse voitti Nicen maalein 3–2 ja eteni ensimmäistä kertaa historiassaan cupin loppuotteluun. Finaali pelattiin toukokuussa Stade Olympique Yves-du-Manoirilla, ja loppuotteluvastustajaksi oli selviytynyt SCO Angers. Toulouse johti loppuottelua koko ajan ja voitti ottelun lopulta maalein 6–3. Rytkönen sai pelissä neljä maalisyöttöä. Cup-voiton myötä Toulouse kohtasi Englannin cupin voittaneen Aston Villan. Myös tämä ottelu päättyi Toulousen voittoon luvuin 2–1. Voittojen jälkeen Toulousen pelaajien arvo nousi, ja myös Rytkönen harkitsi seuranvaihtoa. Tarjouksia oli tullut muun muassa Olympique de Marseillelta ja Strasbourgilta, mutta seurajohto piti kiinni sopimuksesta, eikä siirto tullut kysymykseen.


title: Aulis Rytkönen

text: Kausi 1957–1958 ei alkanut seuralta hyvin. Toulouse putosi cupista heti ensimmäisellä kierroksella hävittyään Bordeaux'n esikaupunkijoukkueelle maalein 3–2. Ottelun jälkeen seuran omistaja haukkui jokaisen pelaajan. Myöskään sarjapelit eivät sujuneet joukkueelta hyvin, vaan ongelmia oli heti alusta alkaen. Kauden päätteeksi Toulouse sijoittui sarjan kymmenenneksi. Rytkösen kausi oli tilastollisesti uran huonoin, sillä hän ei tehnyt kuudessatoista pelaamassa ottelussaan yhtään maalia. Kesällä seura pelasi harjoitusottelun MM-kisoihin valmistautunutta Brasilian jalkapallomaajoukkuetta vastaan. Ottelu päättyi 4–4-tasapeliin. Erityisen vaikutuksen Rytköseen teki nuori Pelé, joka teki joukkueelleen kaksi maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Päävalmentaja Bigot jätti paikkansa ennen kautta 1958–1959 jälkeen, ja tilalle nousi seuran entinen tähtipelaaja René Pleimelding. Toulouse kohtasi cupin ensimmäisellä kierroksella Nîmesin. Rytkönen sanoi tehneensä ottelussa uransa komeimman maalin otettuaan pallon rinnalla haltuun ja lauottuaan pallon maaliin 20 metristä. Tuomari hylkäsi maalin, koska sanoi Rytkösen koskeneen palloon kädellään. Rytkönen protestoi tuomarin tulkintaa voimakkaasti ja sai punaisen kortin. Rytkönen oli jo poistunut kentältä, kun tuomari muutti punaisen kortin keltaiseksi. Tämä jäi myös hänen uransa ainoaksi varoitukseksi. Ottelu päättyi voittoon, mutta cup-tie katkesi puolivälierissä, joissa Sochaux-Montbéliard voitti Toulousen. Sarjassa seuran kausi oli edelliskautta vaikeampi ja se sijoittui lopulta neljänneksitoista. Rytkösen yhteispeli sujui hyvin kauden aikana takaisin hankitun Yngve Broddin kanssa, ja tästä osoituksena oli Rytkösen kolme maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen viimeisellä kaudella joukkue pelasi edellistä kautta paremmin, ja se sijoittui sarjan kärkipäähän viidenneksi. Hän teki kauden aikana kolme maalia yhdeksässätoista ottelussa. Tässä vaiheessa hänen peliään haittasivat jo useat loukkaantumiset ja molempia reisiä vaivanneet revähdykset. Tästä huolimatta seura ja seuraomistaja halusivat pitää Rytkösen seurassa. Rytkönen päätti kuitenkin palata Suomeen. Hän pelasi seurassa vielä kesäkuussa 1960 jäähyväisottelun AC Milania vastaan. Ottelun alussa Rytkösen jalkapöytä murtui, mutta hän pelasi tästä huolimatta ottelun loppuun. Ottelu päättyi Milanin 2–0-voittoon.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen vastaanotto Suomessa ei ollut lämmin, sillä häntä pidettiin luopiona ulkomaille siirtymisen takia. Suomessa KuPS lupasi hänelle pelipaikan, ja Rytkönen menikin seuran entisen puheenjohtajan puheille. Rytkönen ei kuitenkaan tiennyt, että KuPS oli aiemmin erottanut puheenjohtajansa, joka halusi kostaa seuralle Rytkösen kautta. Hän sanoikin Rytköselle, ettei häntä enää haluttu seuraan, ja kehotti menemään Valkeakosken Hakan ja Juuso Waldenin puheille. Waldenin ehdoton tahto oli saada Rytkönen seuraan, mutta hän ei itse ollut mukana solmimassa sopimusta, vaan sen hoiti hänen konttoripäällikkönsä. Rytkönen ei ollut tyytyväinen tarjottuun rivipelaajan sopimuksen ehtoihin, minkä takia neuvottelut keskeytyivät. Saatuaan tietää sopimuksen kariutumisesta Walden pyysi vielä Rytköstä takaisin seuraan, mutta Rytkönen oli jo matkalla Helsinkiin. Helsingin Jalkapalloklubi tarjosi Rytköselle asunnon, Olli Lyytikäisen järjestämän työn Apu-lehden hankintapäällikkönä ja pelaajavalmentaja-sopimuksen, jonka Rytkönen allekirjoitti.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen aloitti työt HJK:ssa kesken kauden elokuussa 1960. Tuolloin päämääräksi asetettiin Suomen-mestaruuden voittaminen viiden vuoden kuluessa. Hän pelasi ensimmäisen pelinsä elokuun lopulla Pallo-Poikia vastaan, mutta ei onnistunut maalinteossa. Kauden parhaan pelinsä hän pelasi syyskuussa HIFK:ta vastaan, kun hän teki hattutempun tasapeliin päättyneessä ottelussa. Pelit sujuivat joukkueelta huonohkosti, mutta HJK onnistui välttämään putoamisen yhden pisteen erolla. Seuran ongelmana olivat pelillisten esitysten lisäksi myös taloudellinen puoli.


title: Aulis Rytkönen

text: Kausi 1961 sujui HJK:lta jo paremmin, mutta Rytkönen ei ollut tyytyväinen joukkueen peliin. Myöskään Rytkösen oma peli ei sujunut samaan tapaan kuin edelliskaudella, ja tuloksena olikin vain kaksi maalia seitsemässätoista ottelussa. Kauden lopullinen sijoitus oli kuudes sija. Seuraavalla kaudella HJK:n ikärakenne nousi entistä enemmän esiin, sillä joukkueessa oli liikaa vanhoja pelaajia. Tämän johdosta joukkue putosi Suomensarjaan.


title: Aulis Rytkönen

text: Seurassa aloitettiin putoamisen jälkeen neuvottelut tulevien kausien strategiasta ja Rytkönen ehdotti, että seuraan hankitaan lähiseuroista lupaavia pelaajia. Tähän aikaan värväämistä pidettiin brutaalina, mutta siitä huolimatta joukkueeseen hankittiin Rytkösen pyynnöstä Urho Örn, Stig Holmqvist ja Hannu Kankkonen. Tähtäimeksi asetettiin nopea nousu pääsarjaan. HJK:n kausi alkoi tappiolla ja tasapelillä, mutta tämän jälkeen seura voitti kaikki jäljellä olleet ottelut.


title: Aulis Rytkönen

text: Hyvä meno jatkui myös SM-sarjassa ja HJK:n pelejä seurasi myös ennätyssuuret yleisömäärät. Toukokuussa käydyssä HJK-Haka-ottelussa ylittyi ensimmäistä kertaa SM-sarjaottelussa kymmenentuhannen katsojan raja, kun ottelua seurasi 12 311 silmäparia. HJK hävisi kaudella kaksi ottelua, pelasi kuusi tasan ja voitti neljätoista. Seura voitti Suomen-mestaruuden.


title: Aulis Rytkönen

text: Seuraavalla kaudella joukkueeseen liittyi muun muassa Kai Pahlman, jonka pelityyli oli myös yleisöön vetoavaa. Tästä osoituksena olivat useat pelit, joissa rikottiin 10 000 katsojan raja. HJK pelasi kaudella 1965 ensimmäistä kertaa Euroopan cupissa, jossa se kohtasi ensimmäisellä kierroksella Manchester Unitedin. Ensimmäinen ottelu päättyi Helsingissä 2–3, mutta toisen ottelun HJK hävisi 0–6. Suomessa HJK voitti lopulta hopeaa.


title: Aulis Rytkönen

text: Kausi 1966 oli Rytkösen viimeinen varsinainen pelikausi seurassa, sillä hänellä alkoi olla jo ikää ja hän halusi keskittyä valmentamiseen. Hänen uransa viimeinen sarjaottelu oli tarkoitus olla Kuopiossa KuPSia vastaan. Ottelussa Rytkönen teki kaksi maalia ja johdatti joukkueensa 3–2-voittoon. Kaksi viikkoa tämän jälkeen Rytkönen pelasi kuitenkin vielä Mikkelin Palloilijoita vastaan. Tämä ottelu oli lopulta Rytkösen kauden toiseksi viimeinen ottelu. Kauden päätteeksi seura voitti edelliskauden tapaan hopeaa, mutta Suomen cupin finaalissa HJK voitti KTP:n maalein 6–1. Aulis Rytkönen oli 40-vuotias, kun hän pelasi kaudella 1969 vielä yhdessä SM-sarjan ottelussa. 7. syyskuuta 1969 Olympiastadionilla HJK voitti Porin Ässät 10-1; Rytkönen teki yhden maalin.


title: Aulis Rytkönen

text: Kauden 1967 Rytkönen toimi ainoastaan joukkueen päävalmentajana. HJK sijoittui viidenneksi, mikä ei vastannut alkuperäisiä tavoitteita. Myös Suomen cupissa joukkue putosi toisella kierroksella Valkeakosken Koskenpojille. Osasyynä oli Rytkösen kokeilema uusi taktiikka, joka sotki HJK:n pelin. Kaudella 1968 HJK pelasi paremmin, kun se palasi vanhaan pelisysteemiin, ja joukkue voitti kauden päätteeksi pronssia. Samaan lopputulokseen päättyi myös kausi 1969. Samana kautena HJK:n johtoryhmä sai suostuteltua Rytkösen mukaan pelaamaan yhden sarjapelin Ässiä vastaan. Hän pelasi ensimmäisen puoliajan ja teki yhden maalin HJK:n 10–1-voittoon päättyneessä ottelussa.


title: Aulis Rytkönen

text: 1970-luvulla HJK koki suuria muutoksia, sillä lajijaostojen välillä käytiin kamppailua rahoituksesta. Myöhemmin seura päätti keskittyä ainoastaan jalkapalloon. HJK ei onnistunut taistelemaan mestaruudesta Rytkösen viimeisinä valmentajavuosina, vaan sijoittui kaudella 1970 viidenneksi ja vuotta myöhemmin neljänneksi. Rytkönen jätti seuran yhdentoista valmennusvuoden jälkeen ja siirsi valmentajavastuun Raimo Kauppiselle.


title: Aulis Rytkönen

text: Kaudella 1973 HJK:n naiset olivat edenneet Turussa pelattuun SM-loppusarjaan. Joukkueen päävalmentajan vaimo ei kuitenkaan halunnut miehensä lähtevän Turkuun, minkä takia Sarkkinen pyysi Rytköstä lähtemään mukaan. Viikon harjoittelun jälkeen HJK lähti lopputurnaukseen, jossa voitti jokaisen pelaamansa ottelun, ja varmisti Suomen mestaruuden. Samalla naisjalkapalloon kielteisesti suhtautunut Rytkönen näki naisten jalkapallon entistä myönteisemmässä valossa. Tämän takia Rytkönen suostui valmentamaan seuraa myös seuraavan kauden ajan. Joukkueessa pelasi myös hänen oma tyttärensä, Merja Rytkönen. Rytkönen toimi päävalmentajana lopulta kausien 1974 ja 1975 ajan. Molemmilla kausilla joukkue onnistui voittamaan Suomen-mestaruuden.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen palasi HJK:n päävalmentajaksi kaudella 1975, mutta joukkue sijoittui mitalien ulkopuolelle kahdeksanneksi. Samana vuonna hän siirtyi maajoukkueen päävalmentajaksi. Jo keväällä hän oli toiminut Martti Kosman pyynnöstä maajoukkueen hyökkääjien valmentajana. Toukokuussa kärsityn Norja-tappion jälkeen päävalmentajana toiminut Kosma lähti maajoukkueesta, ja tämän jälkeen Palloliitto pyysi Rytköstä päävalmentajaksi. Pitkän harkinnan jälkeen hän suostui. HJK suostui järjestelyihin sillä ehdolla, että Rytkösen vastuulla olisivat lähinnä joukkueen nimeämiset ja maajoukkueen managerointiin liittyvät tehtävät vuoden loppuun asti. Maajoukkueen kakkosvalmentajaksi Rytkönen sai Gunnar Bomanin. Ensimmäisessä maaottelussa Suomi kohtasi EM-karsintaottelussa Italian häviten maalein 0–1. Vuoden lopulla Rytkösen annettiin jatkaa maajoukkueen päävalmentajana. Kaudella 1976 Rytkönen valmensi HJK:n pronssille, mutta seuraavalla kaudella joukkue oli vasta seitsemäs. Kausi oli pitkään jännittävä ja viimeisellä kierroksella HJK johti sarjakakkosta, Hakaa, kahden pisteen erolla. Viimeisellä kierroksella joukkueet kohtasivat toisensa. Ottelu oli pitkään Hakan johdossa, kunnes ottelun lopulla nuori Pasi Rautiainen tasoitti ottelun ja varmisti HJK:n mestaruuden. Kesän 1978 aikana Rytkönen luopui myös maajoukkueen valmentajuudesta joukkueen hävittyä 8–1 Kreikalle. Kaiken kaikkiaan Rytkönen toimi Suomen valmentajana kolmessakymmenessä ottelussa, joista maa voitti kahdeksan. Kausi 1979 oli Rytkösen viimeinen HJK:n päävalmentajana. Joukkue pääsi mestaruutensa ansiosta Euroopan cupiin, jossa se kohtasi Ajaxin. Kaksi ottelua päättyivät selviin tappioihin yhteismaalein 2–16. Suomessa HJK onnistui voittamaan pronssia.


title: Aulis Rytkönen

text: Kaudet 1981–1982 Rytkönen toimi II-divisioonassa pelanneen Tikkurilan Palloseuran päävalmentajana. Hän piti valmentamista alemmilla sarjatasoilla mielenkiintoisena ja oli lähellä valmentaa seuran sarjanousuun. Kahden kauden saldoksi jäi lopulta molemmilla kerroilla sarjan kuudes sija.


title: Aulis Rytkönen

text: Kaudeksi 1984 Paavo Einiö onnistui houkuttelemaan Rytkösen takaisin HJK:n naisten päävalmentajaksi. Hän toimi päävalmentajana yhtäjaksoisesti viisi kautta, ja voitti joukkueensa kanssa neljä Suomen-mestaruutta. Ainoastaan kaudella 1985 HJK oli hopealla hävittyään finaalit KNF:lle. Rytkönen vetäytyi valmentamisesta vuoden 1988 jälkeen kahdeksi vuodeksi, mutta jatkoi HJK:n naisten päävalmentajana taas kauden 1991. Mestaruuteen päättyneen kauden jälkeen Rytkönen siirtyi sivuun kauteen 1995 asti, jolloin hän palasi joukkueeseen taas kahdeksi kaudeksi. Molemmilla kausilla HJK voitti naisten Suomen mestaruuden.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen pelasi ensimmäisen pelinsä Suomen jalkapallomaajoukkueessa 19-vuotiaana. Maajoukkueen päävalmentajana toimi tuolloin Aatos Lehtonen, joka nosti Rytkösen mukaan PM-turnaukseen kuuluneeseen otteluun Tanskaa vastaan. Vaikka Rytkönen oli tyytyväinen omaan peliinsä, päättyi ottelu Suomen 0–3-tappioon. Ensimmäisen maajoukkuemaalin hän teki kaksi kuukautta myöhemmin Ruotsia vastaan. Vuotta myöhemmin Rytkönen teki yhden maalin Tanskaa vastaan. Ottelu päättyi Suomen 2–0-voittoon, ja se oli samalla Suomen ensimmäinen A-maaotteluvoitto yli kymmeneen vuoteen.


title: Aulis Rytkönen

text: Vuonna 1950 Suomi kohtasi Rytkösen kanssa Jugoslavian, jota pidettiin epävirallisena Euroopan-mestarina, koska se oli onnistunut voittamaan edellisten MM-kisojen parhaaksi sijoittuneen eurooppalaisen maan, eli Ruotsin. Ottelu päättyi yllättäen Suomen 3–2-kotivoittoon. Rytkönen syötti ottelussa kaksi maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen oli mukana myös vuoden 1952 olympialaisissa. Suomi lähti kisoihin suurin odotuksin, sillä se oli voittanut Norjan jalkapalloliiton järjestämän juhlaturnauksen. Finaalissa Suomi oli kaatanut muun muassa Ruotsin. Suomen avausvastustajaksi arvottiin Itävalta, minkä pelaajat kokivat hyvänä, sillä Itävaltaa ei pidetty suurena jalkapallomaana. Pelissä nähtiin Rytkösen pujottelumaali, joka lähti omalta rangaistusalueelta. Vaikka Suomi johti ottelua puoliajalla, päättyi ottelu Itävallan 4–3-voittoon. Samalla Suomi putosi jatkopeleistä.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkösen pelatessa ammattilaisena hän edusti Suomea ainoastaan kerran vuosina 1952–1960. Paluu maajoukkueeseen tapahtuikin vasta elokuussa 1960, jolloin jalkavammoista kärsineen Rytkösen johdolla Suomi hävisi Norjalle maalein 3–6. Vuonna 1962 maajoukkueen valmentajaksi siirtyi Olavi Laaksonen, joka alkoi nuorentaa maajoukkuetta. Viimeisen pelin maajoukkueessa Rytkönen pelasi kesäkuussa 1964, jolloin Suomi hävisi Saksalle 1–4. Kaiken kaikkiaan Rytkönen edusti Suomea 37 kertaa vuosina 1948–1964 ja teki otteluissa seitsemän maalia.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen oli tekninen pelaaja, ei niinkään voimapelaaja. Rytkösen mukaan hän pelasi mieluiten välihyökkääjän paikalla, mutta uransa aikana hän kävi pelaamassa kaikkia hyökkääjän rooleja. Toulousessa hän pelasi usein vasempana välihyökkääjänä. Ranskassa Rytköstä kutsuttiin lempinimellä "Monsieur Magic" hänen hyvän tekniikkansa ja mielikuvituksellisen pelitapansa ansiosta.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen arvosti taitavia syöttelijöitä ja piti syöttelyä maalintekoa tärkeämpänä. Hänen mottonsa olikin, että ”hyvä pelaaja saa vierustoverin loistamaan”. Samalla hän kuitenkin korosti yksilöiden ratkaisuja ja muistutti, että jokaista pelaajaa tulee kehittää yksilöllisesti.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen sovelsi valmennuksessaan oppeja, joita hän oli oppinut ammattilaisvuosinaan Ranskassa. Valmentajana hän edusti hyökkäysvoittoista pelitapaa, joka viihdyttäisi myös yleisöä. Taktisesti Rytkönen toi HJK:n peliin paljon uusia, vielä 1950-luvulla tuntemattomia elementtejä. Hän paransi pelaajien taktista yhteistyötä ja otti käyttöön koko kentän prässäämisen ja kierrot.


title: Aulis Rytkönen

text: HJK:n harjoittelu ammattimaistui Rytkösen johdolla. Hän toi entistä enemmän lihaskuntoon liittyviä harjoitteita, joita Suomessa ei aikanaan tehty samassa mittakaavassa. Harjoitteissa ei käytetty esimerkiksi ollenkaan puntteja. Rytkösen mukaan pelitempo oli Suomessa alhaisempi mannermaisiin peleihin verrattuna, ja tästä syystä hän panosti erityisesti nopeuteen liittyviin harjoitteisiin. Rytkönen harjoitutti myös erikoistilanteita paljon aiempaa enemmän ja systemaattisemmin. Harjoitusten päätteeksi ei enää vain pelailtu huvikseen, vaan hän ohjasi jatkuvasti peliä ja keskeytti sen usein antaakseen pelaajille palautetta.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen syntyi Karttulan Syvänniemellä, mutta muutti kuusivuotiaana Kuopioon. Rytkösen perheeseen kuuluivat Taavetti-isä, Hilda-äiti ja sisko Maire. Rytkösen ollessa kaksivuotias perhe joutui muuttamaan kotoa, koska Rytkösen isä oli taannut ystävänsä konkurssiin menneen yrityksen. Hänen isänsä arvosti työläisten arvoja eikä siksi halunnut päästää poikaansa KuPSiin. Palattuaan Suomeen ulkomaitten peliuransa jälkeen vuonna 1962 Rytkönen opiskeli Myynti- ja Mainoskoulussa mainoshoitajaksi ja valmistui oppilaitoksesta kolme vuotta myöhemmin. Hän oli töissä A-lehdessä 35 vuotta ja jäi eläkkeelle vuoden 1995 lopulla.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen tapasi vaimonsa Annelin vuonna 1945, ja pari meni naimisiin viisi vuotta myöhemmin. Rytkösellä on neljä lasta: kuusi maaottelua pelannut ja seitsemän Suomen-mestaruutta voittanut Merja Laine sekä neljä Suomen mestaruutta HJK:n naisissa voittanut Tiina Rytkönen-Junnila. Kahdesta muusta tyttärestä, Tuija ja Minna Rytkösestä, ei tullut pääsarjapalloilijoita.


title: Aulis Rytkönen

text: Maajoukkueessa Rytkösen hyvä ystävä oli Åke Lindman, joka oli myös hetken aikaa Rytkösen vakituinen kämppäkaveri. Toulousessa Rytkönen ystävystyi hyvin Richard Boucher’n kanssa.


title: Aulis Rytkönen

text: Toukokuussa 2010 Kuopion kaupunginhallitus hyväksyi valtuutettujen aloitteen, jonka mukaan Rytköselle nimettäisiin oma katu Kuopiosta. Osa Kaartokadusta, jonka varrella sijaitsee Kuopion keskuskenttä, nimettiin Aulis Rytkösen kaduksi. Kesäkuun 2010 aikana ehdotus hyväksyttiin myös valtuustossa ja katuosuus avattiin 12. syyskuuta.


title: Aulis Rytkönen

text: Erkki Alajan kirjoittama elämäkerta "Monsieur Magic – Aulis Rytkönen" julkaistiin vuonna 2009. Kirja sai kunniamaininnan Vuoden urheilukirja -kilpailussa vuonna 2009.


title: Aulis Rytkönen

text: Rytkönen kuoli 16. huhtikuuta 2014 Jorvin sairaalassa.


title: Alppila (Oulu)

text: Alppila on Oulu–Tornio -rautatien varressa sijaitseva Oulun kaupunginosa noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen, Tuiran pohjoispuolella. Koskelan suuralueella sijaitseva lähes kolmionmuotoinen kaupunginosa rajoittuu lännessä Oulun–Tornion rautatiehen, idässä Kemintiehen ja pohjoisessa Tervahovintiehen.


title: Alppila (Oulu)

text: Alppilassa on useita pienteollisuuden verstaita, mutta 1960–70 -luvuilla alueelle rakennettiin myös ajan hengen mukaisia asuinkerrostalotorneja. Tulevaisuudessa alueen asuinrakentaminen kehittyy entisestään.


title: Alppila (Oulu)

text: Kaupunginosan nimi sekä kadunnimet "Alppitie" ja "Tirolintie" juontuvat saksalaisajoilta. Nimitys johtui Dietlin vuoristodivisioonien "alppijääkäreiksi" kutsutuista joukoista. Kalevankartano, entinen Tuiran paloasema, rakennettiin alkujaan saksalaisten upseerikerhoksi. Upseerikerho on ainoa rakennus, joka on jäljellä Pikku Berliinistä.


title: Alppila (Oulu)

text: Alppilassa sijaitsee myös "Pohjankaleva", kahden tornitalon opiskelija-asuntola. Pohjankaleva rakennettiin hallitusneuvos Matti Kekkosen ja tuomari Kalevi Sassin ideoiden pohjalta mahdollisimman edullisesti niin, että opiskelijoille voitaisiin tarjota mahdollisimman matalavuokraisia asuntoja. Suomen arkkitehtiliitto julisti asuntolan suunnittelukieltoon ja Suomen ylioppilaskuntien liitto leimasi rakennuksen jo etukäteen "slummiksi". SYL myönsi myöhemmin asuntolan täyttävän opiskelija-asumisen edellytykset. Ensimmäinen rakennuksista valmistui syksyllä 1969 ja toinen kesällä 1972. Kun asuntola oli valmis, luovutti tehtävää varten perustettu osakeyhtiö Pohjois-Suomen oppilasasuntolat Oy osakekirjansa Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiölle.


title: Alppila (Oulu)

text: Vuoden 2012 alussa Alppilaan avattiin keilahalli.


title: Alppila (Oulu)

text: Alppilan aluetta alettiin laajentamaan 2000-luvun loppupuolella Alppilan etelälaidassa olevan Rajavillen teollisuusalueen paikalle.


title: Kosovon sota

text: Kosovon sota oli Kosovossa ja lähialueella 1996-1999 käyty aseellinen selkkaus, jossa osapuolina olivat albaaniseparatistit, Jugoslavian hallituksen joukot ja läntinen sotilasliitto Nato. Nato tuki albaanisiviilejä ilmaiskuin.


title: Kosovon sota

text: Kosovon maakunta oli Serbian eteläinen, autonominen alue. Kosovolaiset ovat etnisesti albaaneja ja uskonnoltaan pääosin muslimeja. Jugoslavian valtiossa Kosovolla oli suhteellisen laaja autonomia, mutta siitä huolimatta se pysyi köyhänä ja kehittymättömänä. Serbien ja albaanien välillä oli kitkaa. Jugoslavian hallitus syrji albaaneja.


title: Kosovon sota

text: Kosovolaisista noin kymmenen prosenttia muodostava serbivähemmistö ryhtyi 1980-luvulla valittamaan etnisestä sorrosta. Serbian presidentti Slobodan Milošević aloitti serbejä puolustavan nationalistisen kampanjan. Kosovon autonomia peruttiin, ja serbit pääsivät tärkeisiin asemiin.


title: Kosovon sota

text: Tämä sai Kosovon vapautusarmeija UCK:n aloittamaan aseellisen taistelun Kosovon itsenäisyyden puolesta. UCK:n sissit hyökkäsivät serbipoliiseja ja -viranomaisia vastaan. Serbia vastasi UCK:n toimiin rajuilla operaatioilla, joissa kokonaisia kyliä ryösteltiin, poltettiin ja siviilejä tapettiin sissejä etsittäessä. Konflikti päättyi Naton väliintuloon maalis–kesäkuussa 1999.


title: Kosovon sota

text: Ensiksi albaanikapinallisten Kosovon vapautusarmeija valtasi suuria alueita Kosovosta vuoden 1998 alkupuolella lähinnä maaseudulla. Serbit vastasivat tähän kesällä 1998 erikoispoliisin, paramilitäärien ja sotilaiden voimin tehdyin hyökkäyksin sekä albaanisiviileihin kohdistetuin väkivaltaisin etnisin puhdistuksin. Etyj neuvotteli aselevon, joka särkyi tammikuussa 1999. Syynä olivat albaanisissien uudestaan aloittamat sotatoimet ja serbien vastaus niihin mm. Račakissa. Nato aloitti ilmaiskut serbijoukkoja vastaan.


title: Kosovon sota

text: Ilmaiskujen alettua serbit kiihdyttivät ja raaistivat etnistä puhdistusta Kosovossa. Nato-johtajat joutuivat myöntämään, etteivät iskut pystyneet estämään Kosovon albaanien karkotuksia. Yhteensä albaaneja karkotettiin jopa miljoona, kuolleiden määrää ei tiedetä.


title: Kosovon sota

text: Naton pommeja osui usein harhakohteisiin, kuten Kiinan suurlähetystöön. Sotilasliitto pommitti Serbian pohjoisosissa myös alueita, joiden yhteys Milosevicin hallintoon oli hyvin epäselvä. Varsinaista YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää ilmaiskuilla ei ollut.


title: Kosovon sota

text: Pommitusten jatkuttua kolme kuukautta Serbia oli valmis rauhansopimukseen. Sopimus loi Kosovoon YK-hallinnon, ja alueelle lähettiin huomattava määrä kansainvälisiä rauhanturvajoukkoja, joihin kuuluu myös suomalaisia sotilaita. Kosovon vapautusrintama UCK riisuttiin aseista, olkoonkin että se siirsi toimintansa Makedoniaan, jossa se käynnisti uuden sissisodan albaanien oikeuksien turvaamiseksi. Kolmasosan Makedonian väestöstä muodostaville albaaneille taattiinkin vähemmistöjen perusoikeudet UCK:n lopullisessa aseistariisunnassa. Sodan tuloksena Kosovo itsenäistyi vuonna 2008.


title: Kosovon sota

text: Naton toimien vastustajat lännessä, mm. Noam Chomsky, katsoivat lännen asettuneen poliittisista, ei humanitaarisista syistä Kosovon albaanien puolelle.


title: Kosovon sota

text: Albaanit ovat ei-slaavilainen indoeurooppalainen kansa, joka islamisoitui turkkilaisten ottomaanien vallan aikana. Alun perin serbialainen Kosovo albanisoitui turkkilaisvallan aikana. Äärinationalistiset serbit halusivat serbialaistaa Kosovon jo 1900-luvun alussa vaikka väkivaltaisin albaanien karkotuksin. Heidän mielestään Kosovo oli serbien pyhää maata, koska siellä oli käyty Kosovo Poljen taistelu. Toisen maailmansodan aikana Kosovo kuului Albaniaan ja albaanien Waffen SS vainosi serbejä.


title: Kosovon sota

text: Toisen maailmansodan jälkeisessä Jugoslaviassa serbejä muutti yhä pyhästä Kosovosta pois, ja toisaalta albaanien väkiluku kasvoi. Tämä huomattiin jo Titon aikana, mutta Tito kitki serbinationalismin jyrkät ilmenemät pois. Titon aikana Kosovolla oli laaja autonomia ja Kosovon albaaneja oli merkittävissä asemissa. Etniset jännitteet kytivät kuitenkin koko ajan pinnan alla. Titon kuoleman jälkeen keväällä 1981 Pristinan yliopistolla puhkesi laajoja opiskelijamielenosoituksia. Mielenosoituksiin liittyi pian eri alan työntekijöitä, maanviljelijöitä, poliiseja ja sotilaita. Opiskelijat arvostelivat yliopiston oloja. Mielenosoitusten syyt eivät olleet alun perin poliittisia, mutta tilanne kärjistyi nopeasti. Mielenosoittajat korostivat monesti albanialaista identiteettiään, eivätkä nähneet itseään jugoslaaveina. Serbian johto julisti alueelle hätätilan ja lähetti alueelle joukkoja. Levottomuudet saatiin hallintaan. Tuhannet albaanit saivat vankeustuomioita. Useita protestoivia opiskelijoita erotettiin. Arviot kuolleista ja loukkaantuneista vaihtelevat. Jännitteet serbien ja albaaneiden välillä jatkuivat serbien joutuessa albaanien hyökkäysten kohteeksi levottomuuksien jälkeen. 1980-luvun lopussa serbinationalistit valittivat albaanien ahdistelevan Kosovon serbejä ja ajoivat jo vuonna 1986 Kosovon etnistä puhdistamista albaaneista. Kosovon serbien etuja ajavat nationalistit muotoilivat kantansa niin sanotussa "muistiossa", joka vuoti julkisuuteen serbian taide- ja tiedeakatemiasta vuonna 1986.


title: Kosovon sota

text: Nationalismia hyväkseen käyttänyt kovan linjan sosialistipoliitikko Slobodan Milošević sanoi vuonna 1987 pitämissään puheissaan puolustavansa nimenomaan Kosovon serbejä.


title: Kosovon sota

text: Vuonna 1989 serbit ottivat valtaa pois Kosovon albaaneilta lakkauttaen alueen itsehallinnon. Serbit serbinkielistivät yliopiston ja koulujen opetussuunnitelmia, mikä johti albaanien boikottiin, ja yksikään albaani ei mennyt opiskelemaan yliopistoon ja professorit erosivat ajan mittaan tehtävistään. Albaanit yrittivät jatkaa koulutusta luvattomissa kouluissa.


title: Kosovon sota

text: Serbipoliisi kohdisti albaaneihin kidutusta, väkivaltaa ja jopa tappoi albaaneja, mikä herätti vastalauseita Sloveniassa ja Kroatiassa.


title: Kosovon sota

text: Jugoslavia hajosi vuonna 1991, kun Slovenia, Kroatia ja Bosnia itsenäistyivät. ja nämä kansat eristäytyivät toisistaan. Vuoden 1991 kansanäänestyksessä yli 99 % albaaneista kannatti Kosovon itsenäisyyttä. Vuonna 1992 albaanit perustivat varjohallituksen Ibrahim Rugovan johdolla.


title: Kosovon sota

text: Passiivista vastarintaa jo 80-luvulla ajanut Kosovon albaanijohtaja Ibrahim Rugova pyrki pitämään Kosovon rauhallisena, mutta pyysi turhaan maahan rauhanturvajoukkoja. Ulkomaita eivät Kosovon albaanien ongelmat kiinnostaneet. Vaikka Rugovan LDK-puolue olikin väkivallaton, se suhtautui jyrkän kielteisesti muihin kuin albaaneihin. Johtavan LDK:n kilpailijapuolueet olivat albaanien parissa marginaalissa. Entisen Jugoslavian jouduttua taloussaartoon tilanne näkyi Kosovossa kasvavana työttömyytenä varsinkin kaupungeissa ja yhä useamman ajautumisena kansainvälisten avustusten varaan. Mafiarikollisuus voimistui täälläkin. Muutamia Kroatian ja Bosnian serbejä muutti Kosovoon, jota monet serbit karttoivat köyhyyden takia.


title: Kosovon sota

text: Muita entisen Jugoslavian konflikteja selvitelleet Badinterin komitea ja Daytonin rauhankokous sivuuttivat Kosovon, koska merkittäviä taisteluja ei ollut siellä käyty vuoteen 1995 mennessä albaanien ja serbien välisestä syvenevästä vastakkaisasetteluista huolimatta. Kosovo köyhtyi ja serbit painostivat albaaneja yhä enemmän näiden muuttaessa pois sieltä.


title: Kosovon sota

text: Kosovon vapautusarmeija UÇK (sama kuin KLA) kehittyi pienestä aktivistiliike LPK:sta, joka oli vuonna 1993 alkanut suunnitella aseellista vastarintaa.


title: Kosovon sota

text: Alussa UÇK jakautui oikeistolaiseen ja vasemmistolaiseen siipeen.


title: Kosovon sota

text: UÇK teki vuodesta 1995 alkaen monia pommi-iskuja serbipoliisia ja muita serbiviranomaisia vastaan.


title: Kosovon sota

text: UÇK muistutti vuoteen 1997 lähinnä tavanomaista rikollisjärjestöä, ja sen väitettiinkin rahoittavan toimintaansa huumekaupalla. Länsimaat karsastivat järjestöä sen marxilaisuuden takia ja pitivät sitä terroristisena.


title: Kosovon sota

text: Sekä vuonna 1996 että vuonna 1997 murhattiin 30 serbipoliisia, - virkamiestä ja serbien liittolaisiksi epäiltyjä albaaneja, tekijänä luultavasti UÇK.


title: Kosovon sota

text: Albanian presidentin Sali Berishan kaaduttua tammikuussa 1997 Kosovon naapurimaa Albania ajautui kaaokseen, jonka takia rikolliset pystyivät aiempaa helpommin salakuljettamaan Albaniasta varastettuja armeijan aseita Kosovoon, mutta on kyseenalaista, missä määrin tämä vaikutti UÇK:hon, joka haali aseita vähän joka puolelta.


title: Kosovon sota

text: Vuonna 1997 väkivallatonta vastarintaa kannattaneen Ibrahim Rugovan suosio laski albaanien parissa, koska Rugovan taktiikka ei ollut tehokas toimissa serbihallintoa vastaan, ja varsinkin, koska Rugova ei saanut tukea ulkomailta. Toisaalta Albanian kaaos katkoi Rugovan yhteyksiä hänen silloiseen liittolaiseensa Sali Berishaan.


title: Kosovon sota

text: Serbian valtuuskunta käveli joulukuussa 1997 ulos Daytonin rauhankokouksen jälkeen tulleesta kokouksesta, koska kokouksessa puhuttiin kasvaneesta albaanien ja serbien etnisestä jännitteestä ja kyseltiin Serbialta toimia.


title: Kosovon sota

text: UÇK laajensi aluettaan merkittävästi vuosina 1997–1999 hyökkäämällä serbien sotilaskohteita, poliiseja ja armeijaa vastaan. UÇK pystytti tiesulkuja varmistaen alueensa.


title: Kosovon sota

text:
UÇK iski yhä enemmän serbien siviilivirkamiehiä vastaan.
Helmikuussa 1998 Milošević määräsi sisäministeriön MUP:n kukistamaan UÇK:n.. Tämän uskotaan osin johtuneen siitä, että Yhdysvallat vastusti alussa UÇK:ta ja tuki Rugovaa. Tällöin Milošević luultavasti uskoi, ettei länsi puuttuisi hänen UÇK:ta vastaan käymäänsä sotaan.


title: Kosovon sota

text: Maaliskuussa 1998 kapina oli laajimmillaan ja UÇK valtasi jopa neljänneksen Kosovosta. Silloin UÇK:n pääasiallinen tukialue oli Drenican seuduilla sijaitseva Prekazin kylä. UÇK:n taktiikka muuttui alueelliseksi puolustukseksi, ja liike tukeutui kyliin.


title: Kosovon sota

text: Vuoden 1998 alun aikoihin alkaneet mielenosoitukset muuttuivat maaliskuun mennessä yhteenotoiksi serbien ja albaanien välillä, kun nämä alkoivat kumpikin pystyttää omia tiesulkujaan. UÇK:n sissit ampuivat Drenican laaksossa 28. helmikuuta 1998 erästä serbipoliisin autoa singolla, ja tappoivat neljä poliisia. Serbien vastahyökkäys tappoi ainakin 16 albaanisissiä ja käynnisti päiviä kestäneen laajenevan kostojen ja vastakostojen sarjan, jossa kuoli paikallinen merkittävä albaani Adem Jashari ja melkein koko hänen perheensä. lopulta monia serbipoliiseja je ehkä jopa 80 albaania kuoli. UÇK julisti avoimen vapaussodan, ja verisen tapahtumasarjan takia UÇK sai runsaasti lisää jäseniä. Toisaalta myös paikalliset serbisiviilit alkoivat aseistautua. Drenican välikohtaus aiheutti sen, että mm. Yhdysvallat ja muut ulkovallat varoittivat Serbian hallitusta tekemästä albaaneja vastaan samoin kuin maa teki muslimeille Bosnian sodassa. Kun ulkomaat painostivat Serbiaa, maan hallitus päätti kysyä asioita kansalta. Suurin osa serbeistä kannatti kansanäänestyksessä 23. huhtikuuta 1998 kovia otteita Kosovon albaaneja vastaan.


title: Kosovon sota

text: Alussa sotatila syntyi välillä Drenican alueelle serbien tappaessa ja karkottaessa albaanisiviilejä.


title: Kosovon sota

text: Vuonna 1998 maaliskuusta syyskuuhun oli avoin konflikti serbipoliisien ja Kosovon vapautusarmeijan KLA:n välillä. Alussa yhteenotoissa oli albaaneja vastassa lähinnä serbipoliisi, mutta kesällä 1998 mukaan tuli armeija.


title: Kosovon sota

text: Kesällä 1998 UÇK valtasi aggressiivisin hyökkäyksin kymmeniä kyliä ja mm kaivosalueen Pristinan läheltä.


title: Kosovon sota

text: Kesällä 1998 serbit hyökkäsivät UÇK:n valtaamille alueille armeijan, erikoispoliisin ja puolisotilaallisten joukkojen voimin. Nämä joukot surmasivat myös albaanisiviilejä monesti joukoittain, polttivat talot ja viljapellot sekä tappoivat karjan. Missä albaanit olivat esim. väijyttäneet serbipoliiseja, sinne tulivat armeijan joukot ja serbipoliisi. Armeija tulitti raskain asein läheisen albaanikylän taloja, jotta albaanit saataisiin ajettua pois. Tämän jälkeen poliisi ja joissain tapauksissa paramilitäärit alkoivat "puhdistaa" taloja ihmisistä. Albaanisissit yleensä pakenivat kylistä ennen serbijoukkojen saapumista. Tämän jälkeen serbit ryöstivät ja polttivat talot. Tätä alueiden puhdistamista tapahtui vuonna 1998 lähinnä maaseudulla.


title: Kosovon sota

text: UÇK teki tehollaan siviilien joukkomurhia.


title: Kosovon sota

text: Heinäkuussa 1998 UÇK eteni Orahovacin kaupunkiin, mutta serbit ajoivat sen 17.–22. heinäkuuta taistellen kaupungista pois. Serbit surmasivat taistelujen jälkeen ehkä noin 200 albaania.


title: Kosovon sota

text: Elokuussa 1998 oli jo noin 200 000 albaanipakolaista, joista osa pakeni pois Kosovosta Albanian puolelle. Kesän taisteluissa oli kuollut noin 1000 albaania ja 200 serbiä. Serbit pyrkivät murskaamaan separatistisen liikkeen julmasti, ja monet siviilit joutuivat lähtemään kodeistaan. Syyskuussa 1998 NATO kehotti Slobodan Miloševićia lopettamaan Kosovon albaanien vainot.


title: Kosovon sota

text: Lännessä alettiin jo kesäkuussa 1998 puhua Naton ilmaiskuista, ja samaan aikaan Ibrahim Rugova pyysi Natoa auttamaan albaaneja ilmaiskuin.


title: Kosovon sota

text: Etyj lähetti Kosovoon tarkkailijoita ja kansainvälisissä neuvotteluissa pyrittiin saamaan aikaan rauha talveksi 1998–1999, mutta taistelut UCK:n ja serbien välillä jatkuivat. 15. tammikuuta ilmeisesti serbien terrorisminvastaisen yksikön tekemä Racakin joukkomurha nousi lännen tietoisuuteen.


title: Kosovon sota

text: Maaliskuussa 1999 serbit hyökkäsivät menestyksellä Kosovossa tehden UÇK:n toiminnan maakunnassa rajoitetuksi. Monet UÇK:laiset pakenivat Albaniaan. Kosovoon jäi silti ehkä muutaman tuhannen vahvuinen UÇK-joukko, jota johti vasta nimitetty Kroatian sodassa palvellut upseeri Agim Çeku.


title: Kosovon sota

text:
Tilanne jatkui kapinan kukistumisen jälkeen epävarmana. Lokakuussa voimaan astunut aselepo johti Serbian asejoukkojen vetäytymiseen sovitusti laajoilta alueilta, jolloin UÇK kuitenkin täytti syntyneen tyhjiön.
Serbialla säilyi yhä oikeus rajavartiointiin ja muihin "reaktiivisiin toimiin" UÇK:n albaanisissejä vastaan.
UÇK:n ja serbien asejoukkojen välinen aselepo piti joulukuun puoliväliin asti. UÇK alkoi kiihdyttää toimintaansa uudestaan joulun aikoihin vuonna 1998, jolloin UÇK lopetti virallisesti aselevon. Etyj ei vastustanut Serbian reaktiivisina pitämiään toimia UÇK:ta vastaan, mutta Nato alkoi uhkailla Serbiaa, joka sen mukaan rikkoi aselepoa.


title: Kosovon sota

text: Serbipoliisi ja armeija tappoivat 15. tammikuuta 1999 Račakin kylässä Etyj:n ja Naton mukaan 45 albaanisiviiliä (katso aiheesta tarkemmin: Račakin välikohtaus).


title: Kosovon sota

text: Länsimaat kiinnittivät heti huomiota Račakin tapahtumiin ja uhkasivat serbejä ilmaiskuilla. Tilanteen selvittämiseksi järjestettiin Ranskan Ramboullet'ssa neuvottelut helmikuussa 1999, jona aikana sissisota oli pääasiassa pysähtynyt. UÇK hyväksyi neuvottelujen tulokset, mutta serbit eivät. Kosovon autonomiasta ja poliittisesta järjestelyistä oli saavutettu yhteisymmärrys, mutta ongelmaksi nousi sopimuksen B-liite ("appendix B"), jonka Yhdysvaltain ulkoministeri Albright esitti vain 18 tuntia ennen neuvotteluille annetun aikarajan umpeutumista. Jugoslavia olisi suostunut jo ETYJ-joukkojen läsnäoloon ja oli valmis neuvottelemaan laajemmasta "kansainvälisestä läsnäolosta", mutta ei hyväksynyt uuden esityksen sisältämää ulkomaisten sotilasjoukkojen tuloa ja niille ehdotettuja laajoja oikeuksia vapaaseen liikkumiseen koko Jugoslavian alueella. Juuri ennen sodan alkua serbiparlamentti hyväksyi päätöksen, jossa kieltäydyttiin Nato-joukkojen läsnäolosta mutta hyväksyttiin YK-joukkojen tulo Kosovoon. Julkisuudessa heräsi laajalti epäilys, että B-liite oli vain tekosyy sodan aloittamiselle. Mediassa ei tuotu esille sopimuksen lisäosia, vaan ne julkaistiin virallisesti vasta kuukausia myöhemmin.


title: Kosovon sota

text: Neuvottelujen kariuduttua Nato aloitti ilmapommitukset Jugoslaviaa vastaan 24. maaliskuuta 1999. Nimellä Allied Force kutsutut pommitukset määräsi Naton puheenjohtaja Javier Solana, joka lupasi iskujen kovenevan jatkuvasti. Pommituksille ei saatu YK:n hyväksyntää ja useat maat tuomitsivat sotatoimet Serbiaa vastaan.


title: Kosovon sota

text: Neuvottelujen kariuduttua Nato aloitti ilmapommitukset Jugoslaviaa vastaan 24. maaliskuuta 1999 kello 19.00 UTC.


title: Kosovon sota

text: Nimellä Allied Force kutsutut pommitukset määräsi Naton puheenjohtaja Javier Solana. Ensi vaiheessa piti iskeä ilmatorjuntakalustoon, toisessa vaiheessa sotilaskohteisiin 44. leveyspiirin eteläpuolella ja kolmannessa vaiheessa 44. leveyspiirin pohjoispuolella, myös pääkaupunki Belgradiin.


title: Kosovon sota

text: Nato menestyi kohtalaisen hyvin ilmassa ja ilmasta käytävässä Serbiaa vastaan, koska maan ilmavoimat ja ilmatorjuntakalusto olivat melko vanhentuneita. Suurempi ongelma oli alussa se, ettei ilmaiskuilla näyttänyt olevan vaikutusta serbien toimiin Kosovossa. Tämä huononsi tuntuvasti Naton julkisuuskuvaa tehokkaana sodankävijänä.


title: Kosovon sota

text: Naton ilmaiskujen määrä oli huomattavasti pienempi kuin esim. Persianlahden sodassa 1991. Aluksi ei edes pommitettu Kosovossa olevia panssarijoukkoja. Iskut olivat pistemäisiä, sillä siviileille ei haluttu aiheuttaa tuhoja. Taisteluhelikoptereita ei haluttu käyttää, kun kaksi putosi jo harjoituksissa. Serbisiviilit asettuivat tahallaan ihmiskilviksi esimerkiksi silloille. Serbit piilottivat lentokoneensa ja naamioivat joukkojaan hyvin. Naton risteilyohjuksia, muita ohjuksia ja pommeja osui harhaan, jopa pakenevien albaanisiviilien päälle surmaten heitä. Huono sää häiritsi monesti Naton operaatioita. Yksi lentokoneesta laukaistu täsmäase tuhosi siviilejä täynnä olevan bussin. Keski-Serbiassa erästä lasten päiväkotia oli vahingossa pommitettu, Nato tosin pahoitteli tapausta ja jatkoi pommitusta harhaosumista huolimatta. Samoin Kiinan suurlähetystöä pommitettiin (väitetysti vahingossa, mutta myöhemmin on käynyt ilmi, että kyseinen isku oli sodan ainoa, jolle CIA valitsi kohteen). Myös jotkut Naton tarkoituksella pommitettavaksi valitsemista sekä siviileille että sotilaille hyödyllisistä kohteista olivat mm kouluja ja sairaaloita.


title: Kosovon sota

text: Serbit ampuivat ilmatorjuntatykistöllä yhden Naton tutkassa näkymättömistä F-117 "Nighthawk" -koneista alas, mitä serbit juhlistivat siten, että televisiokuvissa vanhat mummot tanssivat koneen jäännösten päällä.


title: Kosovon sota

text: Nato kykeni aivan sodan alussa ampumaan monia serbien hävittäjäkoneita, jolloin loput jäivät maahan. Myöskään serbien ilmatorjuntaohjukset eivät Naton operaatiota yleensä vaikeuttaneet. Serbit kuitenkin välttivät it-tutkien käyttöä niihin hakeutuvien HARM-ohjusten vuoksi. Nato ei kyennyt käyttämään sodassa AH-64 Apacheja serbien ilmatorjunnan takia, ja muutenkin Naton koneet lensivät ammusilmatorjunnan takia korkealla.


title: Kosovon sota

text: Kesäkuussa 1999 Milošević suostui vetämään joukot pois Kosovosta ja Nato lopetti ilmaiskut.


title: Kosovon sota

text: Naton pommituksissa kuoli arviolta viisisataa serbisiviiliä.


title: Kosovon sota

text: Sota päättyi kolmen kuukauden ilmapommitusten jälkeen,


title: Kosovon sota

text: Kosovon serbejä, romaneja ja muita etnisiä vähemmistöjä pakeni kodeistaan 245 000 henkeä vuonna 1999 joko Serbian puolelle tai Kosovon sisällä. Vuonna 2011 225 000 oli edelleen sisäisinä pakolaisina. Sodan jälkeen serbien ja albaanien välinen viimeinenkin spontaani yhteistoiminta loppui. Mutta vastoin yleistä luuloa suuri osa, noin 2/3 sotaa edeltäneistä Kosovon serbeistä asui yhä Kosovossa.


title: Kosovon sota

text: Kosovon äärialbaanit kohdistivat monesti väkivaltaa ja muuta terroria jäljelle jäänyttä serbiväestöä kohtaan. Syynä oli halu kostaa serbeille kansana sodan ajan tapahtumat ja luultavasti myös halu pelotella serbejä muuttamaan pois maasta. Serbejä ahdistelivat lähinnä entiset UCK-aktivistit mutta myös monet tavalliset albaanit. Uhrit olivat monesti vanhuksia, jopa lapsia. Myös romanit saivat osansa, koska heidän väitettiin auttaneen sodassa serbejä. Albaanit murhasivat sotaa seuranneina vuosina kymmeniä serbejä. Jäljelle jääneet serbit asuivat KFOR:n suojelun turvissa, vaikka KFOR:in saattueisiinkin joskus hyökättiin. Äärialbaanit myös tuhosivat kymmeniä serbien kirkkoja. Mitrovitican yhteenottojen jälkeen väkivaltaa kohdistui yhä enemmän myös kansainvälisiin järjestöihin. Tilanne vakautui jonkin verran vuonna 2001. Kun albaaniväestön keskuuteen levisi väärä huhu, että serbit olisivat siepanneet erään albaanilapsen, he aloittivat rajun mellakan serbejä ja KFOR:ia vastaan 17. maaliskuuta 2004. Tässä mellakassa kuoli kahdessa päivässä 11 albaania ja 8 serbiä, ja satoja poliiseja haavoittui. Vuonna 2006 sovittiin Serbian ja Kosovon välillä serbeille lupa palata halutessaan Kosovoon.


title: Kosovon sota

text: Kosovo julistautui itsenäiseksi 17. helmikuuta 2008.


title: Kosovon sota

text: Sota herätti voimakkaita reaktioita eri puolilla maailmaa. Osapuolet toivat omaa näkemystään esille lehdistön lisäksi myös internetissä.


title: Kosovon sota

text: Sodan vastustajat pitivät itse Naton hyökkäystä sopimusten ja eettisten periaatteiden vastaisena ja/tai katsoivat Naton operaation provosoivan serbejä kostamaan albaaneille, ja tällöin pahentavan Kosovon kriisiä kaikkien osapuolten kannalta katsoen.


title: Kosovon sota

text: Kosovossa ei surmattu läheskään niin paljon albaanisiviilejä kuin läntiset lähteet sodan alussa väittivät. Yhdysvallat poisti murhia ja terrori-iskuja tehneen Kosovon vapautusarmeijan terroristijärjestöjen listalta luultavasti siksi, että länsi tietoisesti ruokki albaanien separatismia. Näin ollen länsi pelasi Serbiaa vastaan. Kosovon sodan jälkeen albaanit alkoivat vainota serbejä.


title: Kosovon sota

text: Presidentti Mauno Koivisto oli Suomessa näkyvin toisinajattelija Kosovon sodan suhteen. Hänen mukaansa serbeille ennen sotaa esityt vaatimukset olivat mahdottomia hyväksyä maan omien lakien puitteissa. Koiviston mielestä sodassa saavutettu sopimus olisi voitu saavuttaa ilman väkivaltaa, kärsivällisemmällä diplomatialla.


title: Kosovon sota

text: Myös tutkija Pekka Visuri julkaisi kirjan "Kosovon sota", jonka nähtiin kyseenalaistavan valtamedian kuvaa sodasta, vaikkei Visuri itse käyttänytkään kirjassa erityisen syyttävää sävyä. Myös brittiläinen kirjeenvaihtaja Robert Fisk arvioi, että Rambouillet'n konferenssissa esitettiin tarkoituksella niin kovia ehtoja, että hänestä neuvotteluiden syy vaikutti olevan enemmän rauhan estäminen kuin sen tuominen. Samoilla linjoilla kritiikissään oli norjalainen rauhantutkija Johan Galtung.


title: Kosovon sota

text: Noam Chomsky kritisoi sotatoimia ja sille esitettyjä oikeutuksia kirjassaan "Uusi sotilaallinen humanismi: Kosovon opetukset". Kirjassaan Chomsky syyttää länsimaiden intellektuelleja tapahtumien järjestyksen nurinpäin kääntämisestä, kun he esittävät pommitusten olleen vastaus albaanien joukkokarkotuksiin. Erinäisiin lähteisiin ja raportteihin viitaten Chomsky väittää albaanien massiivisten joukkokarkotusten alkaneen vasta NATO:n pommitusten käynnistyttyä. Chomskyn mukaan monet NATO:n kenraalitkin varoittivat pommitusten voivan johtaa joukkokarkotuksiin. Chomsky asettaa Kosovon tapahtumat laajempaan poliittiseen kontekstiin muistuttamalla samana vuonna tapahtuneista Turkin (NATO-maa) kurdeihin kohdistamasta aseellisesta repressiosta sekä Itä-Timorin väestöön kohdistuneista väkivaltaisuuksista. Chomskyn mukaan molemmissa tapauksissa länsimaat olivat tukemassa sortavaa osapuolta, mikä Chomskyn mukaan osoittaa, että länsimaat eivät toimi humanitarismin ohjaamana.


title: Kosovon sota

text: Vastauksena länttä syytteleviin kantoihin voi sanoa, että serbien paramilitäärit joka tapauksessa surmasivat siviilejä joukoittain tarkoituksella, vaikkei niin yleisesti kuin pelättiin. Jo pelkkä kansan karkotus asuinalueeltaan on n vastaista. Pienempialaisia karkotuksia oli myös tehty ennen Naton ilmahyökkäysten alkua. Serbit käyttivätkin Naton ilmahyökkäyksiä tekosyynä albaanien karkottamiselle. Kaikkien albaanien karkotus näytti maailmalle selvästi, että Serbian hallitus teettää alaisillaan etnisiä puhdistuksia. Naton tekemät ilmaiskut poista serbien vastuuta tekemistään albaanien karkotuksista. Voisi jopa väittää, että serbit olivat lyhytkatseisia karkottaessaan useimmat albaanit Naton ilmaiskujen takia, koska he tällöin antoivat syyn Naton ilmaiskuille. Kukaan ei ole koskaan yrittänyt kiistää UÇK:n tekemiä siviilien joukkomurhia.


title: Kosovon sota

text: KFOR-joukot aloittivat kesäkuussa 1999 ja Suomen hallitus teki päätöksen rauhanturvaajien lähettämisestä Kosovoon. Suomalaisia rauhanturvaajia osallistui operaatioon 680, joka jatkossa väheni 550:een. 1. toukokuuta 2004 lähtien Keskisen Prikaatin ("MNB Centre") komentajana toimi prikaatikenraali Antti Lankinen. 29. lokakuuta tehtävät vastaanotti eversti Jari Kallio. Samalla Keskisen Prikaatin päämaja siirtyi Suomen rauhanturvaajien pääleiriin (Camp Ville) Lipljaniin. Keskisessä Prikaatissa palvelee rauhanturvaajia kuudesta eri maasta (Suomi, Ruotsi, Irlanti, Tšekin tasavalta, Slovakia ja Latvia). Syksyllä 2006 Prikaatin nimi muuttui muotoon Keskinen Taisteluosasto Kosovo (Multinational Task Force Center - MNTF(C))muotoon NATO:n organisaatiomuutoksen takia. Toukokuun 2006 rotaation yhteydessä suomalaisten rauhanturvaajien vahvuus Kosovossa laski 400 henkeen. Camp Ville lopetti toimintansa 29.12.2010 noin 110 hengen vahvuisen purkuosaston kotiutuessa. Suomalainen Kriisinhallintajoukko Kosovossa (SKJK) lopetti toimintansa 31. joulukuuta 2010,


title: Kosovon sota

text: Martti Ahtisaari johti neuvotteluja Kosovon tulevasta asemasta 2005 alkaen ja julkaisi esityksensä Kosovon asemasta keväällä 2007. YK:n turvallisuusneuvosto ei hyväksynyt ehdotusta Venäjän vastustuksen takia.


title: Goottikulttuuri

text: Goottikulttuuri on 1970-luvun jälkipuolen Britanniassa syntynyt alakulttuuri, johon liitetään ennen kaikkea eräänlaiseen ”hautausmaaestetiikkaan” perustuva huomiota herättävä pukeutumistyyli. Goottialakulttuurilla ei ole poliittisia tai yhteiskunnallisia päämääriä: kyse on esteettisestä liikkeestä, tyylisuuntauksesta ja populaarimusiikin ympärille rakentuneesta vapaa-ajankulttuurista. On myös olemassa goottiestetiikkaan perustuvia romaaneja, sarjakuvia ja elokuvia. Niiden aihepiirit liittyvät usein kauhuun ja fantasiaan.


title: Goottikulttuuri

text: Lopullisesti alakulttuuri muotoutui 1980-luvun alussa, jolloin goottirockista tuli oma musiikkityylinsä. Tuolloin kyseisen musiikin ihailijoita alettiin yleisesti kutsua gooteiksi. Nimitys viittaa englannin sanaan "gothic" kauhu- ja kuolemaromantiikan merkityksessä.


title: Goottikulttuuri

text: 1970-luvun lopulla Britanniassa oli muutamia post-punk-yhtyeitä, joita luonnehdittiin ”goottilaisiksi”. Varsinaisesti vasta 1980-luvun alussa goottirock eriytyi post-punkista omaksi tunnistettavaksi suuntauksekseen. Gootti-nimitys on tiettävästi omaksuttu brittiläisen "Sounds"-rockviikkolehden artikkelista ”The face of Punk Gothique”. Artikkelin kirjoitti Steve Keaton, ja se julkaistiin 21. helmikuuta 1981. Lontoon Sohossa avattu Batcave-klubi toimi kohtauspaikkana kasvavalle goottipiirille. "New Musical Express" -lehti nimitti tätä uutta suuntausta lyhyen aikaa ”positiiviseksi punkiksi”. Käsitettä ”batcaver” on myöhemmin käytetty kuvaamaan tämän aikakauden gootteja.


title: Goottikulttuuri

text: Yhdysvalloissa vaikutti 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa punkrockista eriytynyt deathrock-suuntaus, joka oli goottirockia paljolti vastaava ilmiö, mutta kuitenkin riippumaton brittiläisestä goottisuuntauksesta. 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa Saksassa vastaavan kasvavan alakulttuurin edustajia kutsuttiin nimityksellä "Gruftis" (). He olivat kiinnostuneita goottirockista, uudesta aallosta ja new romantic -suuntauksesta, ja näitä yhdistellen he kehittivät darkwavena tunnetun alakulttuurin.


title: Goottikulttuuri

text: Post-punkin suosion laantuessa goottialakulttuuri rikastui musiikillisesti ja visuaalisesti. Tästä syystä goottityylistä syntyi erilaisia muunnelmia. Eri alueiden goottipiirit toivat siihen mukaan omia vaikutteitaan. 1990-luvun lopulla viktoriaaninen tyyli sai goottipiireissä suosiota. Se lainasi kuvastoa 1800-luvun uusgotiikasta ja viktoriaanisen aikakauden makaabereimmista piirteistä.


title: Goottikulttuuri

text: 1990-luvulla syntyi uusia alakulttuureja, jotka yhdistettiin valtavirran viestimissä goottityyliin. Ajan kuluessa gootti-termi laajeni yleisempään käyttöön, ja toisinaan sitä käytettiin myös sellaisista rockyhtyeistä, joilla ei ollut mitään yhtäläisyyksiä alkuperäisen goottialakulttuurin musiikin tai vaatemuodin kanssa.


title: Goottikulttuuri

text: Uudempien goottiryhmien suhtautuminen vanhempiin suuntauksiin vaihtelee. Jotkut pahastuvat, jos heitä kutsutaan gooteiksi. Toiset taas tahtovat liittyä goottialakulttuuriin, mutta omilla ehdoillaan. Eräät taas määrittelevät gootti-käsitteen uudelleen omien mielikuviensa mukaan. Alkuperäisessäkin goottialakulttuurissa kehityssuuntien muutos on tehnyt selkeiden rajojen määrittelystä vaikeaa.


title: Goottikulttuuri

text: Goottikulttuuri levisi Suomeen asti jo 1980-luvun alkupuolella, jolloin perustettiin ensimmäiset suomalaiset goottirockyhtyeet. Goottityyli ei vielä 1980-luvulla kuitenkaan kasvanut Suomessa kovin laajaksi nuorisokulttuurin ilmiöksi. 1990-luvun lopulla goottityyli alkoi yleistyä Suomessa.


title: Goottikulttuuri

text: Goottirock- ja deathrock-suuntaukset saivat alkunsa pienestä joukosta yhtyeitä. Näihin kuuluivat Bauhaus, Specimen, Siouxsie & the Banshees, The Damned, Southern Death Cult, Ausgang, Sex Gang Children, 45 Grave, UK Decay, The Virgin Prunes, Kommunity FK, Alien Sex Fiend ja Christian Death. Suuntauksiin on liitetty myös sellaisia yhtyeitä kuin Gloria Mundi, Joy Division, The Cure, Dead Can Dance, varhainen Adam & the Ants ja Killing Joke.


title: Goottikulttuuri

text: 1980-luvun puolivälissä yhtyeiden määrä alkoi kasvaa ja jotkut niistä saivat suosiota, kuten esimerkiksi The Sisters of Mercy, The Mission, Xmal Deutschland, The Bolshoi ja Fields of the Nephilim. 1990-luvulla edellisen vuosikymmenen yhtyeet kasvattivat suosiotaan, ja uusia yhtyeitä perustettiin. Euroopassa Factory Records, 4AD Records ja Beggars Banquet Records keskittyivät julkaisemaan goottirockia. Cleopatra Records taas julkaisi samanlaista musiikkia Yhdysvalloissa, jossa goottialakulttuuri kasvoi varsinkin New Yorkissa, Los Angelesissa ja Orangen piirikunnassa Kaliforniassa. Näissä kaupungeissa toimi klubeja, jotka pitivät goottirockia ja industrialia esittäviä iltoja. 4AD Recordsin yhtyeet menestyivät hyvin, mistä innostuneena perustettiin Projekt Records. Sen julkaisuja nimitettiin termillä ethereal wave, joka on darkwaven alalaji.


title: Goottikulttuuri

text: 1990-luvun puolivälissä goottitapahtumien musiikki vaihteli goottirockista, deathrockista, industrialista, EBM:stä, ambientista, kokeellisesta musiikista, synthpopista, shoegazingista, punkrockista, 1970-luvun glam rockista ja indie rockista aivan 1980-luvun tanssimusiikkiin. Tämä tyylikirjo johtui goottialakulttuurin vivahteikkaasta musiikkimausta. Myös esimerkiksi 1990-luvulla suosionsa huipulla olleet Type O Negative ja Paradise Lost ovat jättäneet pysyvän vaikutuksen goottimetallin ulkoasuun ja soundiin.


title: Goottikulttuuri

text: 2000-luvulla varhainen positiivinen punk ja deathrock tekivät paluun vastauksena aggrotechille ja futurepopille, joita monet goottiklubit olivat keskittyneet soittamaan. Perinteistä goottisoundia edustivat muun muassa Cinema Strange, Bloody Dead And Sexy, Black Ice ja Antiworld. Nights like Ghoul School ja Release The Bats -tapahtumat tukevat näkyvästi deathrockia, ja Drop Dead Festival vetää puoleensa deathrock-harrastajia ympäri maailmaa. Deathrock- ja goottilehdet kuten "Drop Dead Magazine" ovat myös edistäneet suuntausta.


title: Goottikulttuuri

text: Nykyisin goottimusiikki menestyy hyvin Keski-Euroopassa, varsinkin Puolassa, jossa järjestetään Castle Party -festivaali, ja aivan erityisesti Saksassa, jossa on suuria festivaaleja, kuten Wave-Gotik-Treffen ja M'era Luna. Ne vetävät kymmeniä tuhansia harrastajia eri puolilta maailmaa. Yhdysvalloissakin on alettu järjestää suuren luokan festivaaleja, kuten Chamber’s Dark Art & Music Festival. Suomessa Tampereella järjestetään vuosittain Lumous Gothic Festival.


title: Goottikulttuuri

text: Alun perin gootit olivat itägermaaninen kansa, joka vaikutti merkittävästi Rooman valtakunnan tuhoon. Goottialakulttuurin yhteys tähän muinaiseen kansaan on pelkästään välillinen ja kielenkäytöllinen. Joissain piireissä ”gootti” tai ”goottilainen” nimittäin muuttui halventavaksi nimitykseksi: renessanssin ajan italialaistaiteilijat katsoivat olevansa roomalaisten seuraajia ja pitivät siksi Rooman hävittäneitä gootteja hävityksen ja barbarian synonyyminä. Kristinuskon levitessä Euroopassa gootit kuvattiin myös kielteisessä merkityksessä pakanakansana. Renessanssin taiteilijat alkoivat kutsua halveksimaansa keskiaikaista arkkitehtuuria jälkeenpäin goottilaiseksi arkkitehtuuriksi. Sitä pidettiin epämuodikkaana silloisen klassisen arkkitehtuurin rinnalla. Käsite vakiintui ja neutralisoitui yleisesti gotiikan taidekauden nimeksi.


title: Goottikulttuuri

text: 1700-1800-lukujen vaihteen englantilaiset kiinnostuivat nostalgiassaan keskiajan ”goottilaisista” linnanraunioista. Niiden ihannointiin liittyi yleensä kiinnostus keskiaikaiseen romantiikkaan, katolisuuteen ja yliluonnolliseen.


title: Goottikulttuuri

text: 1700-luvun lopulla Horace Walpole aloitti ”goottilaisena romaaninakin” tunnetun kauhuromantiikan kirjallisuussuuntauksen teoksellaan "Otranton linna" (1764). Siinä oli samoja piirteitä, joita nykyisin liitetään käsitteeseen ”goottilainen”. Walpole väitti alun perin, että kirja oli aito keskiaikainen rakkaustarina, jonka hän oli löytänyt ja vain julkaissut uudelleen. Tästä sai alkunsa goottilaisen romaanin valedokumentaarisuus, jolla on tarkoitus lisätä tekstin vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Termi ”goottilainen” liitettiin kauhun tunnelmaan, kamaluuteen, pimeyteen ja yliluonnolliseen sekä myös camp-henkeen ja itseparodiaan. Goottilainen romaani käytti runsaasti samoja aihelmia kuin myöhempi kauhukirjallisuus ja kauhuelokuva, esimerkiksi hautausmaita, linnan tai kirkon raunioita, aaveita, vampyyrejä, painajaisia, kirottuja sukuja, elävältä hautaamista ja juonitteluja. Eräs huomattava piirre oli goottilaisen konnan uhkaava ja painostava luonne. Kuuluisin goottilainen konna on vampyyri, joka on Itä-Euroopasta ja Balkaneilta peräisin olevan kansanperinteen uskomusolento. Tunnetuin esimerkki vampyyrifiktiosta on Bram Stokerin romaani "Dracula" ja sen innoittamat elokuvat. Goottilaisessa kirjallisuudessa kehittyi myös ”byroninen sankari”, lordi Byronin mukaan nimetty henkilötyyppi, jolle tyypillisiä luonteenpiirteitä ovat muiden muassa kääntyneisyys sisäänpäin, korkea älykkyys ja sivistys, arvoituksellisuus, pimeät taipumukset ja kyynisyys.


title: Goottikulttuuri

text: Kauhuelokuvien voimakas kuvasto alkoi ensimmäisen maailmansodan jälkeen saksalaisen ekspressionismin elokuvista, kuuluisana esimerkkinä "Nosferatu". Niistä kauhukuvasto siirtyi 1920–1930-lukujen Yhdysvalloissa Universal Studiosin elokuviin ja sen jälkeen Ison-Britannian Hammer Film Productionsin elokuviin. 1960-luvulla televisiosarjat kuten "The Addams Family" ja "Me hirviöt" käyttivät näiden aiempien kauhuelokuvien stereotypioita camp-komiikkaansa.


title: Goottikulttuuri

text: 1970-luvun lopun ja 1980-luvun post-punk-piireissä musiikin ja pukeutumisen pimeä tunnelma oli ”goottilaista”. Sanan käyttö musiikkia kuvaavana adjektiivina johti siihen, että musiikkisuuntauksen edustajia alettiin nimittää ”gooteiksi”.


title: Goottikulttuuri

text:
Goottilaisen romaanin vaikutus goottialakulttuuriin näkyy pitkälti suuntauksen runoudessa ja musiikissa. Joissain tapauksissa kauhuromantiikan vaikutus tuli jälkeenpäin, esimerkiksi kauhuelokuvien ja television populaarikuvastosta. Varsinkin byroninen sankari oli merkittävä arkkityyppi miespuolisen gootin ulkokuvalle. Bela Lugosin ikoninen rooli Draculana teki taas suuren vaikutuksen varhaisiin gootteihin. Heihin vetosi Lugosin säteilevä camp-uhkaavuus, hienostuneisuus ja arvoituksellisuus. Bauhaus-yhtyeen elokuussa 1979 julkaistulle esikoissinglelle ”Bela Lugosi’s Dead” on toisinaan annettu kunnia goottialakulttuurin aloittajana. Aiemmat taidekoulusuuntaukset kuitenkin vaikuttivat goottimuotiin ja tyyliin. Varhaisina esimerkkeinä Siouxsie Sioux yhtyeestä Siouxsie and the Banshees ja Dave Vanian yhtyeestä The Damned. Bauhaus-yhtyeen jotkut jäsenet olivat taideopiskelijoita tai taiteilijoita.
Jotkut varhaiset goottirock- ja deathrock-artistit omaksuivat perinteisten kauhuelokuvien kuvaston ja hakivat innoitusta kauhuelokuvien soundtrackeilta. Näiden artistien yleisö saattoi mennä pidemmälle ja vastaavasti käyttää asiaankuuluvia, kauhuhenkisiä pukuja ja tarpeistoa. Batcave-goottiklubissa käytettiin kauhuelokuvien perustehokeinoja ja tarpeistoa kuten savukoneita, kumilepakoita ja hämähäkinseittiä. Yhtyeet käyttivät tällaista kuvastoa yleensä itseironisesti. Myöhemmin alakulttuurin edustajat ottivat nämä piirteet vakavammin. Sen tuloksena yliluonnolliset, okkultistiset ja makaaberit kuvastot omaksuttiin vakavina asioina goottialakulttuurissa. Vuoden 1983 elokuvassa "Verenjano" korostettiin juuri kauhun ja goottilaisuuden yhteyttä. David Bowien, Catherine Deneuven ja Susan Sarandonn tähdittämässä "Verenjanossa" esiintyi Bauhaus eräässä yökerhossa soittamassa kappaleen ”Bela Lugosi’s Dead”.


title: Goottikulttuuri

text: Klassisella romantiikalla, goottilaisella romaanilla ja kauhukirjallisuudella on ollut merkittävä vaikutus goottialakulttuuriin koko sen kehityksen ajan. John Keatsista, Edgar Allan Poesta, H. P. Lovecraftista, Charles Baudelairesta sekä muista traagisista ja romanttisista kirjailijoista on tullut tunnuksellisia piirteitä goottialakulttuurissa. Baudelaire kirjoittaa "Les Fleurs du mal" ("Pahuuden kukkia") -teoksensa esipuheessa lauseita, joita voi kutsua jonkinlaisiksi goottikirouksiksi:


title: Goottikulttuuri

text: Vuonna 1820 Washington Irving julkaisi novellin "The Legend of Sleepy Hollow". Siinä kerrotaan ”amerikkalais-goottilaisesta” päättömän ratsumiehen legendasta. Novellista tehtiin vuonna 1922 elokuva, jossa Will Rogers esitti hiljaista ja vähäeleistä Ichabod Cranea. Päättömän ratsumiehen legenda päätyi 1900-luvun populaarikulttuuriin varsinaisesti vasta, kun kertomus esitettiin Disneyn animoidussa kokoomaelokuvassa "The Adventures of Ichabod and Mr. Toad" vuonna 1949. Yhdeksän vuotta myöhemmin "The Legend of Sleepy Hollow" esitettiin erillään tuosta kokoomaelokuvasta, ja "Sleepy Hollow" tuli suosituksi Disneyn sunnuntai-illan ohjelmassa NBC:llä, yleensä Halloween-viikon erikoislähetyksenä.


title: Goottikulttuuri

text: Vaikka päättömästä ratsumiehestä ohjattiin toinen näytelmäelokuva 1980, Tim Burton käsitteli aihetta rikkaammin vuoden 1999 elokuvassa "Päätön ratsumies". Burton oli aiemmin tuottanut elokuviin "Saksikäsi Edward", "Beetlejuice" ja "Batman" myyttisen taikaa ja kalmantuntua yhdistelevän tunnelman. "Sleepy Hollow´ssa" hän loi tarinakirjamaisen tunnelman täynnä pimeyttä. Suurin ero Disneyn hillittyyn versioon oli antaa Cranen ja ratsumiehen tarinoille yhtä paljon painoarvoa. Kuten Irvingin alkuperäistarinassa, päätön ratsumies (Christopher Walken) on "Sleepy Hollow´"ssa elävä kuollut hesseniläinen palkkasoturi. Burton kuitenkin käyttää aimo annoksen goottilaista, kauhistuttavaa, keskiaikaista ja inkvisition kuvastoa herättäessään oman versionsa tarinasta eloon.


title: Goottikulttuuri

text: Myöhemmin goottialakulttuurin vaikuttanut kirjallinen tekijä oli Anne Ricen muokkaama vampyyri-käsite. Ricen hahmot kamppailivat ikuisuuden ja yksinäisyyden kysymysten äärellä. Tämä ja hahmojen kaksijakoinen tai traaginen seksuaalisuus vetosi moniin goottilukijoihin, ja osittain siksi Ricen kirjoista tuli suosittuja 1980-1990-luvuilla. Ricen kirjoista on kuvattu elokuvia: merkittävimpinä "Veren vangit" ja "Kadotettujen kuningatar".


title: Goottikulttuuri

text: Kun goottialakulttuuri vakiintui näkyvästi, goottilaisuuden ja kauhufiktion yhteydestä tuli lähes klisee, sillä gootteja alkoi näkyä kauhuelokuvien ja -novellien hahmoina. Esimerkiksi "The Crow" -elokuvassa on goottimusiikkia ja -tyyliä. Neil Gaimanin arvostettu sarjakuva "The Sandman" vaikutti gootteihin hahmoilla kuten tummanpuhuvat Uni (Dream) ja hänen sisarensa Kuolema (Death). Anne Ricen kirjasarja "Vampyyrikronikat" ja suositut "World of Darkness" -roolipelit, kuten "", sisälsivät suoria viittauksia goottimusiikkiin ja -kulttuuriina sekä rohkaisivat kiinnostumaan goottialakulttuurista. Anime, kyberpunk-fiktiot kuten "Matrix" ja "Shadowrun" ovat lisänneet kiinnostusta goottipiireihin, vaikka niillä ei ole mitään tekemistä toistensa kanssa. Sen sijaan ne ovat auttaneet lisäämään cyber-alakulttuurin tai industrial-gootti-yhdistelmän suosiota sekä industrial-musiikin suosiota.


title: Goottikulttuuri

text: Goottialakulttuuri on vaikuttanut moniin taiteilijoihin – ei ainoastaan muusikoihin, vaan myös maalareihin ja valokuvaajiin. Heidän työnsä kuvastavat pitkälti arvoituksellisia, kalmantuntuisia ja romanttisia motiiveja. Valokuva- ja maalaustaiteessa kirjo vaihtelee eroottisesta kuvataiteesta romanttisiin kuviin vampyyreistä tai aaveista. Töissä näkyy yleensä mieltymys tummiin väreihin ja tunteisiin, sellaisiin joita tavataan goottilaisessa fiktiossa, Prerafaeliittien tai art nouveaun kuvastossa. Korkeataiteen saralla Anne Sudworth on tunnettu goottitaiteilija tummista, öisistä töistään ja vahvasta goottilaisesta kuvastostaan.


title: Goottikulttuuri

text: Goottisävyisiä graafisia suunnittelijoita ovat muiden muassa Gerald Brom, Nene Thomas, Luis Royo, Dave McKean, Jhonen Vasquez, Trevor Brown, Victoria Francés sekä yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija James O'Barr. Sveitsiläinen H. R. Giger on yksi ensimmäisistä kuvataiteilijoista, jotka ovat vahvasti tuoneet vakavaa gootti- ja industrial-kuvastoa nykyaikaisiin elokuviin, esimerkkinä hänen työnsä Ridley Scottin elokuvassa "Alien".


title: Goottikulttuuri

text: Goottialakulttuurin selkeää aatemaailmaa on vaikea määritellä. Ensinnäkin suuntauksen edustajille ”haudankolea mieliala” ja ”goottiestetiikka” ovat tärkeitä asioita. Osaksi tähän vaikuttaa romantiikka ja uusromantiikka. Goottien mieltymys pimeään, arvoitukselliseen ja makaaberiin kuvastoon sekä haudankoleaan mielialaan on peräisin romantiikan ajan goottilaisista romaaneista. 1700- ja 1800-luvuilla kauhun tunnelma ja yliluonnollisen pelko olivat suosittuja motiiveja kirjallisuudessa. Nämä aiheet toistuvat nykyaikaisissa kauhuelokuvissa. Kolmas, haudankoleaa mielialaa ja goottiestetiikkaa tasapainottava piirre on camp-henkinen teatraalisuus ja itsensä dramatisoiminen. Tämä piirre näkyy myös goottilaisessa kirjallisuudessa ja goottialakulttuurissa itsessään.


title: Goottikulttuuri

text: Goottien aatemaailma ei tue väkivaltaa ja vihaa, vaan ennemminkin suvaitsevuutta. Goottiaate pyrkii tunnistamaan sen yhteiskunnallisen ja henkilökohtaisen pahuuden, jonka valtavirran kulttuuri sivuuttaa tai unohtaa. Nämä aiheet toistuvat usein goottimusiikissa.


title: Goottikulttuuri

text: Toinen asia, joka estää goottilaisen ajatusmaailman selkeän määrittelyn, on goottien yleensä politiikan vastainen luonne. Vaikka henkilökohtainen yhteiskunnallisten normien uhmaaminen oli riskialtista 1800-luvulla, nykypäivänä se ei ole yhtä yhteiskunnallisesti kumouksellista. Siten goottialakulttuurin kapinallisuuden merkitys on rajallista ja on riippuvaista länsimaisesta kulttuurista. Toisin kuin hippi- ja punk-suuntauksissa, goottialakulttuurilla ei ole mitään poliittista viestiä tai yhteiskunnallista aktivismia. Goottialakulttuurin tunnuspiirteitä ovat taipumus individualismiin, monimuotoisuuden suvaitsevuuteen ja vahva taipumus luovuuteen, intellektualismiin ja yhteiskunnallisen konservatismin torjumiseen sekä pieni taipumus kyynisyyteen. Nämäkään aatteet eivät päde kaikkiin gootteihin. Goottilainen aate perustuu ennemminkin estetiikkaan kuin etiikkaan tai politiikkaan.


title: Goottikulttuuri

text: Goottisuuntauksen merkitys nuorisolle näkyy siinä, että suuntaus on jatkunut senkin jälkeen, kun muut 1980-luvun alakulttuurit ovat kuolleet (esimerkiksi New Romantic).


title: Goottikulttuuri

text: Paul Hodkinsonin kirja "Goth: Identity, Style and Subculture" tutkii, kuinka länsimainen yksilökeskeisyys, jota käsitellään kuluttamisen kautta, vetää puoleensa gootteja ja muita alakulttuuriryhmiä. Hodkinsin mukaan monet goottialakulttuurin edustajat eivät ole sopeutuneet yhteiskunnan normeihin. Hänen mukaansa goottialakulttuuri tarjoaa osallistujilleen tärkeän tavan tuntea kuuluvansa yhteisöön ja saada hyväksyntää, jota he eivät välttämättä saa ulkomaailmasta. Hodkinson esittää, kuinka goottialakulttuurin sisällä voi hankkia aseman innokkaan mukanaolon ja luovuuden kautta: perustamalla yhtyeen, toimimalla tiskijukkana, tekemällä vaatteita, muotoilulla, luomalla taidetta tai kirjoittamalla fanzineen. Hodkinson ehdottaa, että alakulttuurin itsetietoinen keinotekoisuus on selkeä vaihtoehtoinen valinta postmodernissa maailmassa verrattavissa siihen, että menee tietoisesti valtavirran kuluttamisen ja massaviestimien mukana.


title: Goottikulttuuri

text: Vaikka goottialakulttuurissa ei ole mitään selkeää yhteistä uskonnollista sidosta, on henkinen, yliluonnollinen ja uskonnollinen kuvasto toistuvasti ollut tärkeässä asemassa goottimuodissa, laulujen sanoissa ja visuaalisessa taiteessa. Erityisesti katolisuuden esteettiset ainekset ovat tärkeä osatekijä goottialakulttuurissa. Syyt tällaisen kuvaston käytölle vaihtelevat yksilöittäin vakaumuksen ilmaisusta satiiriin tai silkkaan koristeellisuuteen.


title: Goottikulttuuri

text: Kaavamaisen käsityksen mukaan goottimuoti on synkeää, joskus makaaberia ja eroottisesti latautunutta. Gootin väitetään stereotyyppisesti pukeutuvan vain mustaan tai vähintään hyvin tummiin väreihin, kuten viininpunaiseen tai tummansiniseen, ja että näitä tummia värejä käytetään miltei aina mustan kanssa. Todellisuudessa gootit käyttävät hyvin laajaa väriskaalaa pukeutumisessaan, ja joillakin musta on vain sivuosassa. Yleisimmät voimakkaat värit lienevät kirkkaanvihreä, vaaleanpunainen, punainen ja violetti. Myös kokonaan valkoiset asut ovat gooteilla aivan mahdollisia. Mikä tahansa kaupasta ostettu musta, punainen tai punamusta paita ei kuitenkaan tee ihmisestä goottia, vaan usein gootit ostavat vaatteitaan goottivaateliikkeistä tai valmistavat vaatteensa itse. Suomessa tunnetuin goottivaatteiden myyjä on Helsingissä toimiva liike Morticia.


title: Goottikulttuuri

text: Alkuaikoinaan 1980-luvulla goottityyli erosi vielä huomattavasti nykyisestä. Tuolloisessa muodossaan goottityyli oli vielä lähellä punkia. 1990-luvulla siihen alkoi sekoittua mukaan viktoriaaninen pukeutumistyyli, jota monet naispuoliset gootit käyttävät yhä. Viktoriaaniseen tyyliin kuuluvat hienostuneet iltapuvut ja korsetit värinään usein musta ja lisänä erilaiset tummat värisävyt, kuten viininpunainen. 2000-lukua kohden eri tyylisuuntausten kirjo kasvoi jo hurjiin mittoihin. Muotisuunnittelijoiden kuten Alexander McQueenin (jo edesmennyt) ja John Gallianon on sanottu tuottavan ”goottilaista korkeamuotia”.


title: Goottikulttuuri

text: Goottimuoti sekoitetaan joskus metallimusiikin muotiin. Varsinkin ulkopuoliset erehtyvät luulemaan metallimusiikin harrastajia gooteiksi, erityisesti niitä, jotka käyttävät mustia trenssitakkeja tai jotka käyttävät corpse paintia, joka on yksi black metal -suuntauksen tunnuspiirteistä.


title: Goottikulttuuri

text: Meikkaaminen on monilla gooteilla, niin miehillä kuin naisillakin, tärkeä osa identiteettiä. Yleisimmin kasvoilla on tumma silmämeikki, jonka väriä valkoinen puuteri korostaa. Huulipuna on usein tummanpunaista tai mustaa. Kulmakarvoja voidaan korostaa tummalla kulmakynällä tai sen korvikkeella. Toiset nyppivät kulmakarvat kokonaan pois ja piirtävät ne haluamallaan tavalla uudestaan. Erilaiset, useimmiten suuret ja raskaat kasvolävistykset, kuuluvat myös monien goottien vakiovarusteisiin. Koruina käytetään usein katolista tai muuta uskonnollista kuvastoa kuten krusifikseja, ruusukkoja ja ankheja.


title: Goottikulttuuri

text: On myös gootteja, jotka puolestaan eivät juurikaan käytä kosmetiikkaa korostaakseen tyyliään, vaan keskittyvät enemmänkin asusteisiin.


title: Goottikulttuuri

text: Suomalainen etnologi Laura Schwöbel on jakanut 2000-luvun gootit viiteen pääryhmään, joiden väliset rajat ovat tosin melko liukuvia. "Velvet Goth" (suom. ”samettigootti”) suosii keskiaikaissävyistä, romanttista pukeutumista. "Victorian Goth" (suom. ”viktoriaaninen gootti”) etsii pukeutumiseensa innoitusta 1800-luvun lopun muodista. Naisilla siihen kuuluu esimerkiksi korsetti ja miehillä silinteri. "Death Rocker" (suom. ”death-rokkari”) on punkvaikutteinen gootti, jonka tyyli on saanut innoitusta muun muassa Misfits-yhtyeeltä. "Cybergoth" (suom. ”kybergootti”) edustaa futuristista ja teknohenkistä goottityylin muunnosta. "Gothic Lolita" on goottivivahteinen versio pikkutyttömäisestä lolita-tyylistä. Gothic Lolita -tyylin edustajat eivät välttämättä samaistu goottikulttuuriin.


title: Goottikulttuuri

text: Goottilainen kiinnostus makaaberiin kuvastoon on joskus herättänyt julkisuudessa huolta goottien henkisestä hyvinvoinnista. Valtavirran viestimet ovat uutisoineet asioita, jotka ovat vaikuttaneet siihen, että gootit ja goottialakulttuuri on nähty yleisesti haitallisina. Goottialakulttuurin edustajat ovat pitäneet kulttuuriaan väkivallan vastaisena. Eräät gooteiksi itseään nimittävät yksilöt tai yksilöt, joita muut ovat virheellisesti nimittäneet gooteiksi, ovat tehneet suurta julkisuutta saaneita väkivaltaisia rikoksia, kuten kouluammuskeluja. Nämä tapaukset ja niiden yhdistäminen goottialakulttuuriin ovat vaikuttaneet siihen, että julkisuuden suhtautuminen gootti-ilmiöön on joskus varautunutta.


title: Goottikulttuuri

text: Julkinen huolestuminen goottialakulttuurin tilasta saavutti huippunsa Columbinen verilöylyn jälkiselvittelyjen aikaan. Lukiossa joukkomurhan teki kaksi opiskelijaa, joita oli virheellisesti luultu goottialakulttuurin edustajiksi. Joukkomurhan taustojen virheellinen uutisointi aiheutti sen, että yhdysvaltalaisiin goottipiireihin suhtauduttiin vihamielisesti julkisuudessa. Tapauksen tutkijat ilmoittivat viisi kuukautta myöhemmin, että goottialakulttuurilla ei ollut yhteyttä näihin tappajiin, jotka halveksivat goottimusiikkia.


title: Goottikulttuuri

text: Kanadassa tehdyt Dawsonin koulusurmat aiheuttivat myös yleistä huolestumista goottipiireistä. Kimveer Gill, joka tappoi yhden ja vahingoitti yhdeksää, piti blogia ja verkkosivua nimeltä VampireFreaks.com, jossa hän ”kuvaili itseään aseita rakastavaksi gootiksi”.. Gillin kotona tehdyissä etsinnöissä poliisi löysi kirjeen, jossa ylistettiin Columbinen verilöylyn ammuskelijoita Eric Harrista ja Dylan Kleboldia, sekä cd:n nimeltä ”Pyrähdystapot eivät ole hauskoja ilman Ozzya ja kamuja ”. Vaikka Gill itse väitti suhtautuvansa pakkomielteisesti ”goottiin”, viestimet kuvailivat hänen suosikkimusiikkiaan ”perusheviksi”. Tunnetulta musiikkitoimittajalta ja maailman johtavalta goottimusiikin historioitsijalta Mick Merceriltä kysyttiin mielipidettä asiaan. Mercer sanoi, että Kimveer Gill ”"ei [ole] gootti. Ei ole ikinä ollut gootti. Yhtyeet, joita hän kuunteli, olivat ehdottomasti metallimusiikkia ja perusgrungea, rockia ja goottimetallia pienellä industrial-lisällä".”...”"Kimveer Gill kuunteli metallia. Hänellä ei ollut yhtään mitään tekemistä goottilaisuuden kanssa".”


title: Goottikulttuuri

text: Toinen kouluammuskelu, joka myös yhdistettiin virheellisesti goottialakulttuuriin, oli Red Laken verilöyly vuonna 2005.. Jeff Weise tappoi seitsemän ihmistä, ja eräs oppilas uskoi hänen kuuluneen goottialakulttuuriin. Oppilas kuvaili Weisen käyttäneen "isoa, mustaa, vanhaa trenssitakkia" ja kuunnelleen metallimusiikkia. Weisen saatiin selville viettäneen aikaa uusnatsien keskustelupalstoilla.


title: Goottikulttuuri

text: Muita murhatapauksia, joiden tekijöiden epäiltiin kuuluneen goottialakulttuuriin, ovat olleet muiden muassa Scott Dyleskin tappo ja Richardsonin perhemurhat. Kumpikaan näistä tapauksista ei saanut julkisuudessa yhtä paljon huomiota kuin edelliset tapaukset.


title: Goottikulttuuri

text: Gootit kärsivät toisinaan ennakkoluuloista, syrjinnästä ja suvaitsemattomuudesta, pelottelusta, nöyryytyksestä ja ääritapauksissa fyysisestä väkivallasta, koska julkisuudessa goottilainen estetiikka ymmärretään väärin tai siitä ei välitetä.


title: Goottikulttuuri

text: Vuonna 2006 San Diegossa, Kaliforniassa, merijalkaväen sotilas ja hänen veljensä hyökkäsivät neljän gootin kimppuun. Yksi gooteista, Jim Howard, jouduttiin kiidättämään sairaalaan. Tekijät tuomittiin syyllisiksi elokuussa 2007 neljään vastaavaan tapaukseen, joista kaksi oli törkeitä rikoksia. Käsittelyssä tehtiin selväksi, että goottien kimppuun hyökättiin juuri siksi, että he kuuluivat alakulttuuriin. Tapausta voidaan pitää viharikoksena, vaikka San Diegon oikeusistuin ei ole toistaiseksi todennut tekoa sellaiseksi.


title: Goottikulttuuri

text: 11. elokuuta 2007 Bacupissa, Lancashiressa (Britannia) nuorisojoukko hyökkäsi kahden gootin kimppuun, kun he olivat kävelemässä puiston poikki. Sophie Lancaster kuoli jälkeenpäin vammoihinsa. 29. huhtikuuta 2008 Ryan Herbert ja Brendan Harris tuomittiin Lancasterin murhasta elinkautiseen, ja kolmelle muulle annettiin lievemmät tuomiot Lancasterin poikaystävän Robert Maltbyn kimppuun hyökkäämisestä. Langettaessaan tuomiota tuomari Anthony Russell totesi: ”Tämä oli viharikos näitä kahta täysin viatonta ihmistä kohtaan, koska heidän ulkonäkönsä oli erilainen kuin teidän.” Russell puolusti lopuksi goottialakulttuuria nimittämällä gootteja ”täysin rauhallisiksi, lakia kunnioittaviksi ihmisiksi, jotka eivät uhkaa ketään”. Tuomion jälkeen ehdotettiin lakiesitystä, jossa alakulttuuriyhteyden takia tapahtuva syrjiminen lisättäisiin viharikoksen määritelmään Britannian laissa. Lakiesitys ei mennyt läpi.


title: Slovenian sota

text: Slovenian sota eli kymmenen päivän sota, joka käytiin 27. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 1991, oli Jugoslavian hajoamissotiin kuulunut sota, joka johti Slovenian itsenäistymiseen. Sen jälkeen kun Slovenia julistautui virallisesti 25. kesäkuuta itsenäiseksi Jugoslaviasta, serbivetoinen liittoarmeija hyökkäsi pian Sloveniaan vallaten sen raja-asemat ja Ljubljanan lentokentän. Liittoarmeijan operaatio oli lähinnä poliisitoimen luonteinen. Sloveenit olivat salassa luoneet melko tehokkaan aluepuolustuksen, joka nujersi liian pienet ja taisteluinnottomat liittoarmeijan joukot. Jugoslavian hallinto ei antanut liittoarmeijalle lupaa uusia operaatiotaan, eikä Slovenia muutenkaan kiinnostanut serbejä. Näin Slovenia sai itsenäistyä vain noin 100-200 kuollutta vaatineen kymmenpäiväisen sodan jälkeen.


title: Slovenian sota

text: Monesta kansasta koostunut, sosialistinen Jugoslavia alkoi hajota vuonna 1980 tapahtuneen Titon kuoleman jälkeiseen kansojen väliseen riitelyyn, jota oli ollut melkein koko Jugoslavian olemassaolon ajan. Sloveeneihin suhtauduttiin usein kielteisesti muualla Jugoslaviassa. Suurempaa ilmaisuvapautta ja sananvapautta tukevia virtauksia pyrki Sloveniassa pintaan jo 1950-luvulla. 1950-luvun osittainen destalinisointi johti Slovenian osittaiseen avautumiseen länteen, mikä teollisti maata. 1960-luvun talous- ja poliittisesta reformista syntynyt olojen vapauttamiseen jne. tähtäävä ohjelma murskattiin vuoteen 1972 mennessä. Kansallisuusaate nousi 1980-luvun puolivälin jälkeen useimmissa Jugoslavian osatasavalloissa pintaan. Serbiassa ja Kroatiassa se sai kiihkokansallisia muotoja. Talous ajautui kriisiin, mikä lisäsi jännitettä rikkaan, teollistuneen Slovenian ja köyhän maatalousvaltaisen Serbian välille. Myös Kroatia oli Serbiaa vastaan. Monet upseerit olivat serbejä ja näin serbeillä oli teoreettinen mahdollisuus vallita voimakeinoin Jugoslaviaa.


title: Slovenian sota

text:
Opposition "Novaja revija" -lehti julkaisi vuonna 1987 artikkelin, jossa liberaali-oppositiohenkinen älymystö, mm. Dimitrij Rupel, vaati Slovenian suvereniteettia Jugoslaviaan perustettavan valtioliiton sisällä, markkinataloutta ja demokraattista monipuoluejärjestelmää sekä suuntautumista Eurooppaan. Artikkelien kirjoittajat eivät ehdottaneet Slovenian eroa Jugoslaviasta. Jugoslavian kommunistiset valtionjohtajat torjuivat tietenkin nämä mielipiteet, joiden takia Sloveniaa arvosteltiin muualla Jugoslaviassa. Lehden päätoimittaja Rupelj erotettiin jutun takia.
Samaan aikaan myös lisääntyvä joukko sloveenikommunisteja vaati olojen liberalisointia. 1980-luvun puolivälissä Milan Kučanin johtama talousuudistusta ajava liberaalisiipi alkoi johtaa kommunistipuoluetta.


title: Slovenian sota

text: Sloveeneja oli 80-luvun alussa vähän liittoarmeijassa upseereina, koska näitä ei serbiaa komentokielenä käyttänyt armeija kiinnostanut. Sloveenit ja albaanit olivat tyytymättömimpiä armeijaan, mm. koska eivät saaneet puhua varusmiesaikana omaa kieltään. 80-luvulla sloveeninuoret alkoivat vaatia palvelusajan lyhentämistä ja suorittamista Sloveniassa sekä siviilipalvelusta.


title: Slovenian sota

text:
Vuonna 1988 Slovenia kulki selvästi omaa tietään, mikä tajuttiin myös Serbiassa. Jugoslavian puolustusministeriö päätteli 25. maaliskuuta 1988, että Sloveniassa oli menossa vastavallankumous ja yritti maaliskuussa 1988 Jugoslavian ylimääräisessä kommunistiliiton kokouksessa painostaa Slovenian johtajaa suostumaan armeijan väliintuloon opposition kukistamiseksi, muttei Slovenian johto suostunut tähän.
31. toukokuuta 1988 Slovenian turvallisuuspoliisi pidätti Janez Janšan ja kaksi muuta toimittajaa, ja yhden armeijan aliupseerin. Pidätettyjen toimittajien "Mladina" (Nuoruus)-viikkolehdessä julkaisemassa artikkelissa oli paljastettu eräs Jugoslavian asekauppa kehitysmaihin, joka oli "sotilassalaisuus". Lehdessä kerrottiin myös, että armeija suunnitteli salaa Slovenian johdon kaatamista.


title: Slovenian sota

text: Kyse oli Jugoslavian puolustusministeri Branko Mamulan tekemästä asemyyntimatkasta Etiopiaan ja asevelvollisilla rakennuttamastaan huvilasta. Tapaus herätti voimakkaan protestin sloveenien parissa, koska oikeudenkäynti käytiin Slovenian pääkaupungissa serbian kielellä. Kun liittovaltion viranomaiset syyttivät Slovenian viranomaisia yhteistyöhalun puutteesta kyseisessä jutussa, Slovenian oppositio syytti sloveenien hallitusta siitä ettei se puolustanut syytettyjä kylliksi. Juttu poiki sloveenien ihmisoikeuslautakunnan, jolla oli pian laaja kansan tuki ja jossa alettiin puhua myös Slovenian itsemääräämisoikeudesta. Mladina-jutun syytettyjen tuomioita alennettiinkin.


title: Slovenian sota

text: Ensimmäiset Slovenian puolueet syntyivät vuonna 1988. Nämä totesivat ehdotettujen Jugoslavian valtion keskittämiseen liittyvien perustuslakimuutosten uhkaavan Slovenian asemaa, mikä puolestaan herätti vihaa sloveeneja kohtaan muussa Jugoslaviassa. Varsinkin johtavat serbit vastustivat Sloveniassa esitettyjä ajatuksia, kun olivat kumonneet Kosovon ja Vojvodinan autonomian. Sloveenit yrittivät vastaavasti puolustaa Kosovon autonomiaa ja liittovaltio-ajatusta. Näin serbit ja sloveenit ärtyivät toisiinsa jo vuonna 1988.


title: Slovenian sota

text:
Vihreät, sosialidemokraatit ja demokraatit perustivat omat puolueensa vuonna 1989.
Oppositio vaati julkilausumassaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia maaliskuun 1989 julistuksessaan ja tuomitsi Kosovoon lähetetyn sotilaat ja epäsuorasti myös muualla Jugoslaviassa käytetyt poikkeustoimet. Slovenian oppositio keräsi miljoona nimeä Kosovon poikkeustilaa vastaan muutaman päivän sisällä, koska maassa pelättiin armeijan tai Miloševićin mielenosoittajien tuloa sinne niin kuin Kosovossa ja Vojvodinassa oli käynyt. Slovenian ja Kroatian media oli julkaissut tietoja serbipoliisin harjoittamista julmuuksista ja väkivallasta Kosovossa, ja Slovenia ja Kroatia vetivätkin aikaa myöten poliisinsa pois Kosovosta. Sloveenien mukaan Jugoslaviaa ei voitu demokratisoida, jos maa sortaa Kosovon albaaneja. Slovenia vastusti lujasti Serbian kovia toimia Kosovossa, mikä ajoi serbit vastustamaan Sloveniaa ja Sloveniaa pois Jugoslaviasta.


title: Slovenian sota

text: Oppositio ja hallitus pitivät yhdessä Ljubljanassa myötätuntokokouksen kannattaen Kosovon albaaneja, mikä televisioitiin suorana. Vaikka serbien ja sloveenien keskinäiset välit olivat aiemmin olleet hyvät, Serbiassa aloitettiin nyt poliittinen mielenosoitus- ja kiihotuskampanja sloveeneja vastaan. Miloševićin klikin ohjauksessa ollut Serbian lehdistö väitti mm. sloveenien riistäneen Serbiaa koko Jugoslavian olinajan. Slovenia pelkäsi, että se joutuisi serbien rinnalla toimimaan Kosovoa vastaan.


title: Slovenian sota

text: Keväällä 1989 Slovenian kommunistihallitus ja liberaali oppositio kiistelivät yhä miten tulisi ajatella Slovenian itsemääräämisoikeudesta ja kriisin ratkaisusta.


title: Slovenian sota

text: Slovenian oppositio antoi "toukokuun julistuksessaan" 8. toukokuuta 1989 vaatimuksen itsenäisestä valtiosta ja löyhästä Jugoslavian valtioliitosta. Mutta Slovenian hallitus piti 22. kesäkuuta 1989 yhä vuoden 1944 AVNOJ:n julistuksesta ja tiiviistä Jugoslavian liittovaltiosta. Toukokuussa 1989 oppositiota kannattava Slovenian perustuslakivaliokunta julisti itsenäistä Sloveniaa markkinatalouteen pohjautuvassa demokratiassa. Slovenian kommunistit hyväksyivät muutokset, Jugoslavian keskuskomitea ei. Slovenian keskuskomitean johtaja Milan Kučan sanoi Belgradissa pidetyssä Jugoslavian keskuskomitean istunnossa, etteivät Slovenian kommunistit hyväksy heidän etujaan vastaan suuntautuvia toimia ja sanoi olevansa ensin sloveeni, vasta sitten kommunisti.


title: Slovenian sota

text: Slovenia lakkautti kommunistipuolueen ylivallan 27. syyskuuta 1989 hyväksyen oppositiopuolueet. Serbian mielenosoittajat vaativat tällöin armeijan puuttumista asioihin ja johtavien sloveenipoliitikkojen pidätystä.


title: Slovenian sota

text:
Hallitus koetti yhä päästä liittovaltiomallin pohjalta sopimukseen, ja oppositio ajoi valtioliittoa, mutta molemmat vastustivat yhtä kaikki serbivetoisten taloudellisesti heikompien tasavaltojen heihin kohdistamaa painostusta.
Monia Slovenian kommunisteja erosi liitostaan, koska pitivät kotimaisten kommunistien uudistuspolitiikkaa liian hitaana. Samoihin aikoihin kommunismi romahti Itä-Euroopassa. Slovenian salli kiistan jälkeen oppositiopuolueet marraskuun lopussa 1989 ilman Jugoslavian hallinnon lupaa.


title: Slovenian sota

text: Slovenia kielsi ja esti poliisivoimin 1. joulukuuta etelästä saapuneita Miloševićia tukevia mielenosoittajia saapumasta ja järjestämästä kokoustaan Slovenian pääkaupungissa Ljubljanassa. Myöskään Kroatia ei päästänyt mielenosoittajia, koska pelkäsi näiden alkavan rähinöidä omassa pääkaupungissaan, ja Kosovo Polje-komitea peruuttikin mielenosoituksensa viime hetkellä.


title: Slovenian sota

text: Vastauksena uudistuksiin, tuella Kosovon albaaneille ja niskurointiin serbijohtoista keskusvaltaa vastaan, vasta valittu Serbian johtaja Slobodan Milošević pani Slovenian taloussaartoon vuonna 1989, joulukuussa 1989. Serbit vetivät suuren määrän valuuttaa Ljubljanska bankista ajaen sen maksuvaikeuksiin, ja lopettivat slovenialaisten lääkkeiden käytön. Boikotti ei paljoa Sloveniaa haitannut, mutta pikemminkin Serbiaa, joka oli osin riippuvainen Slovenian teollisuudesta. Helmikuussa 1990 Slovenia lakkautti Serbian kehitysalueiden tukemisen, mikä ei kuitenkaan haitannut Kosovoa, jota Serbia ei tukenut.


title: Slovenian sota

text: Vaikka monet serbialaiset yritykset olivat mukana, saarto ei myöskään ollut täysin kattava, Yugo-autotehdas sai slovenialaisia osia. Vuoden 1989 lopuilla Slovenian oppositio yhdistyi Demos-liitoksi pyrkien kommunistien kaatamiseen seuraavissa vaaleissa.


title: Slovenian sota

text: 23. tammikuuta 1990 sloveenit ja kroaatit marssivat ulos Jugoslavian kommunistiliiton kokouksesta, mikä hajotti kommunistipuolueen. Sloveenit olivat hävinneet monia äänestyksiä. Slovenia oli vaatinut muun muassa Jugoslavian muuttamista löyhäksi valtioliitoksi, poliittisten vankien vapautusta ja kidutuskieltoa poliisille. Toisaalta sloveenien vastustajat serbitkään eivät saaneet tahtoaan läpi mm Jugoslavian vallan jakamista kansojen asukasluvun mukaan, mikä olisi nostanut Serbian päättävään asemaan Jugoslaviassa.


title: Slovenian sota

text: Slovenian kommunistipuolue erosi Jugoslavian puolueesta virallisestikin 4. helmikuuta 1990.


title: Slovenian sota

text: Sloveenit pyrkivät kohti itsenäistymistä, koska pelkäsivät Miloševićin Serbian pyrkimystä luoda hyvin keskusjohtoinen serbijohtoinen Jugoslavia.


title: Slovenian sota

text:
Itsenäistymään pyrkivä Slovenia loi aluepuolustusjoukoille maalis-lokakuussa 1990 oman Jugoslaviasta riippumattoman komentorakenteen nimeltä "manööverijoukot" "Manevrska struktura narodne zaščite" (MSNZ), johon kuului lopulta noin
21000 Slovenian aluepuolustusjoukkojen ja poliisin jäsentä. Niiden ylin hallinto oli Janez Janšan ja Igor Bavčarin käsissä.


title: Slovenian sota

text: Huhtikuussa 1990 itsenäisyyttä ajanut Demos voitti 54%:lla vanhaa yhteiskuntaa tukevat puolueet, ja kristillisdemokraattien Lojze Peterle muodosti hallituksen, mutta laajalti arvostettu Milan Kučan voitti presidentinvaalit.


title: Slovenian sota

text:
Kesällä 1990 päätettiin Slovenian irtautumisesta liittovaltiosta vuoden sisään. Vastauksena mm. Slovenian separatismiin toukokuussa Jugoslavian liittovaltio alkoi salaa kerätä aseita tasavaltojen aluepuolustuksilta, mutta saatuaan vihiä hankkeesta sloveenit keskeyttivät aseiden viemisen heiltä jo 19. toukokuuta 1990, mutta kolme neljännestä kunnista oli ehtinyt luovuttaa aseita armeijan kasarmeihin.
Vain muutama sloveeni alkoi luoda uutta aluepuolustusta hankkien aseita, suunnitellen ja kouluttaen. Sloveenit loivat Janšan johdolla kolmessa kuukaudessa noin 20000 miehen puolustusjoukot.