title: Kaarlo Kivekäs

text: Vuoden 1919 presidentinvaalin aikana Kivekäs varmisti armeijan puolueettomuuden, vaikka suurin osa suojeluskuntalaisista, monarkisteista ja itsenäisyysaktivisteista kannatti avoimesti Mannerheimia. Armeijan piirissä oli niitä, jotka haaveilivat sotilasdiktatuurista mikäli tasavaltalainen K. J. Ståhlberg valittaisiin. Kivekäs kertoi armeijassa vallitsevasta uhittelevasta hengestä maan hallitukselle ja kielsi heinäkuun 27. päivänä 1919 antamallaan päiväkäskyllä sotilaita sekaantumasta politiikkaan:


title: Kaarlo Kivekäs

text: Ståhlbergin voittoon päättyneen vaalin jälkeenkin oli upseereita, jotka juonittelivat Mannerheimin nostamiseksi valtaan. Kenraaleista Kivekäs ja Oscar Enckell olivat kuitenkin uskollisia hallitukselle. Kivekäs joutui ylimmän upseeriston syrjimäksi. Myös Mannerheim käänsi selkänsä Kivekkäälle eikä myöhemmin halunnut muistaa hänen ansioitaan. Myöskään historiantutkimus ei ole usein huomannut Kivekkään tärkeää roolia vuoden 1919 tapahtumissa.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kivekäs jatkoi Suomen rannikkopuolustuksen johdossa vuoteen 1925, joskin vuoden 1923 armeijan organisaatiouudistuksen yhteydessä laivasto erotettiin rannikkopuolustuksesta ja Kivekkään virkanimike vaihtui rannikkopuolustuksen tarkastajaksi. Hänen toimikaudellaan luotiin Suomen rannikkotykistön toiminnan perusta ottamalla käyttöön venäläisten rakentamien rannikkolinnoitusten materiaali sekä varustamalla myös Laatokan rannikko raskaalla tykistöllä. Kivekäs siirrettiin vähempiarvoisiin tehtäviin, kun vanhoja tsaarinupseereita alettiin jääkärien vaatimuksesta puhdistaa armeijan johdosta. Rannikkopuolustuksen tarkastajan virka lopetettiin ja Kivekäs siirrettiin heinäkuussa 1925 Suomenlinnan varuskunnan komendantiksi ja vuotta myöhemmin Helsingin varuskunnan päälliköksi. Hän jäi eläkkeelle tästä tehtävästä elokuussa 1928 ja sai samalla kenraaliluutnantin arvon. Hän oli vielä 1929–1932 puolustusministeriön taisteluvälineosaston palkkiotoimisena ammusten tarkastajana.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Kivekäs uudisti sekä rannikkopuolustuksen että tykistön toimintaa. Hänen määräyksestään komentokieli muutettiin ruotsista suomeksi, vaikkakin koulutus oli koulutettavista riippuen joko suomen- tai ruotsinkielistä. Tästä ratkaisusta on tullut armeijan pysyvä käytäntö. Tykistökenraali Vilho Nenosen kanssa Kivekäs uudisti tykistön toiminnan. Nenonen oli lahjakas matemaatikko ja teoreetikko, kun taas Kivekäs oli harjaantunut tykistön käyttöön sotatilanteissa. Yhdessä he loivat uuden ja onnistuneen tykistötaktiikan. Kiitokset siitä kohdistuivat Nenoselle eikä vähemmän suositulle Kivekkäälle, joka siirrettiin reserviin vuonna 1932. Eläkkeellä ollessaan Kivekäs asui Terijoella Kellomäessä, josta hän joutui pakenemaan talvisodan puhjettua. Hän kuoli sodan aikana helmikuussa 1940 Hämeenlinnassa.


title: Kaarlo Kivekäs

text: Tadžikistanissa Pamirin vuoristoalueella sijaitsevassa Horogin kaupungissa on Kivekkään mukaan nimetty katu. Kivekkään muistoa vaalimaan perustettu tadžikistanilainen Kivekäs-säätiö on tehnyt kaksi dokumenttielokuvaa Kivekkään elämänvaiheista ja säätiö suunnittelee Kivekkään elämästä kertovan museon perustamista Horogiin.


title: Archie Moore

text: Archie Moore (oik. Archibald Lee Wright, 13. joulukuuta 1913 Benoit, Mississippi – 9. joulukuuta 1998 San Diego, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen keskiraskaan ja raskaansarjan ammattinyrkkeilijä. Moorea pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen lahjakkaimmista painoluokassaan.


title: Archie Moore

text: Archie Moore itse väitti syntyneensä 13. joulukuuta 1916, mutta hänen äitinsä mielestä oikea syntymäpäivä oli kolme vuotta aikaisemmin 1913. Jälkimmäistä pidetään nykyään oikeellisempana, vaikka syntymäaika on kiistanalainen.


title: Archie Moore

text: Archie siirtyi ammattilaiseksi ("riisui paitansa") 1930-luvulla. Ura alkoi välisarjasta, nousten siitä hiljalleen raskaaseen keskisarjaan. Uran alku oli todella kivinen. Pienistä palkkioista johtuen ottelutahti oli pidettävä tiiviinä, jos mieli elättää itsensä. Välillä sattui tappioitakin, sillä osa nyrkkeilijöistä oli niin kovia, että niitä ei voinut voittaa ilman tyrmäystä. Tyrmäykset estettiin maksamalla Archielle ylimääräistä rahaa. Rahaa maksettiin siksi, että tuona aikana rasismi kukoisti, ja Archie oli "colored fighter", halusi hän tai ei.


title: Archie Moore

text: Oman aikakautensa ihmiseksi Archie matkusteli poikkeuksellisen paljon. Hän kävi nyrkkeilemässä muun muassa Australiassa ja Brasiliassa. Syy matkustamiseen oli raha, sillä värillisillä palkkiot olivat mitättömiä, joten otteluita piti olla paljon, jos aikoi elää nyrkkeilyllä. Moore joutui itse toimimaan omana promoottorinaan, ja sen taidon hän osasi hyvin. Kerrotaan jopa Muhammad Alin saaneen vaikutteita hänestä.


title: Archie Moore

text: Uran loppupuolella Moorelle tarjoutui tilaisuus päästä vihdoin iskemään titteliotteluun. Vastakkaiseen kulmaukseen astui hallitseva maailmanmestari Joey Maxim. Archie onnistui kukistamaan kivikovan Maximin 15 erän jälkeen. Unelman saavuttaminen vei häneltä 17 vuotta. Hän oli kehässä keskimäärin jokaisena noiden 17 vuoden kuukautena. Palkkaa Moore sai menojen jälkeen vain 800 dollaria.


title: Archie Moore

text: Vuonna 1955 Archie sai ottelun itseään Rocky Marcianoa vastaan pilkattuaan tätä ensin pitkän aikaa. Marciano oli suunnitellut lopettavansa uran piakkoin. Ennen ottelua Moore ei ollut hävinnyt kertaakaan liki neljään vuoteen, ja näistä otteluista suurimman osan hän kävi ajan huippumiehiä vastaan. Moore sai kunnian käyttää Marcianoa hänen uransa toisen ja viimeisen kerran lattiassa ottelun toisessa erässä. Marciano kuitenkin tyrmäsi Mooren ottelun yhdeksännessä erässä ja lopetti uransa voittamattomana raskaan sarjan maailmanmestarina.


title: Archie Moore

text: Uransa loppuvaiheilla Moore kohtasi Rooman olympialaisten voittajan, suurisuisen Muhammad Alin. Ali ei antanut kokeneemmalle vastustajalleen mitään armoa vaan tyrmäsi hänet neljännessä erässä. Pian tämän jälkeen Moore lopetti nyrkkeilyuransa.


title: Archie Moore

text: Vaikka Moore lopetti nyrkkeilemisen, hän ei jättänyt kehää lopullisesti. Hän toimi Alin uran alkuaikoina hänen avustajanaan. Myöhemmin hän avusti George Foremania Rumble in the Jungle -ottelussa. Uransa jälkeen Moore ryhtyi ajamaan afroamerikkalaisten oikeuksia. Moore kuoli 84-vuotiaana sairastettuaan lyhyen aikaa.


title: Kaj-Erik Relander

text: Kaj-Erik Relander (s. 21. kesäkuuta 1962, Helsinki) on ekonomi ja yksityissijoittaja, joka toimii hallituksen jäsenenä ja neuvonantajana useissa kansainvälisissä yrityksissä. Hänen erikoisalaansa ovat telekommunikaatio ja rahoitus. Relander on vuonna 2018 nimitetty DU-teleoperaattorin hallitukseen Dubaissa, Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa. Hän toimii myös luxemburgilaisen SES-satellittiioperaattorin sekä videopalveluja Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa tuottavan Starzplay Arabian hallituksessa. Lisäksi Relander toimii turvallisiin mobiilipalvelujen tuottamiseen erikoistuneen suomalaisen BookIT Oy:n hallituksessa ja neuvonantajana rahastopalveluita tarjoavassa Limestonessa sekä sijoitusyhtiö Mustard Seedissä. Relander on myös rahoitusalan start-up -yhtiöihin Aasiassa ja Afrikassa erikoistuneen Apis Partnersin sijoituskomitean puheenjohtaja.


title: Kaj-Erik Relander

text: Kaj-Erik Relander on teknologiaan ja internetpalveluihin erikoistuneen SEQ Capital Partnersin perustajaosakas. Hän työskentelee itsenäisenä neuvonantajana Abu Dhabin hallituksen kehitysyhtiössä Mubadalassa ja toimii neuvontantajana yksityisissä sijoitusyhtiöissä Abu Dhabissa ja Zürichissä.


title: Kaj-Erik Relander

text: Relander tukee aktiivisesti hyväntekeväisyystyötä toimimalla puheenjohtajana Refugees United -säätiössä.


title: Kaj-Erik Relander

text: Vuoteen 2011 Relander oli partnerina pääomasijoitusyhtiö Accel Partnersissa vuoteen 2009 asti. Sitä ennen hän toimi Telen ja Soneran johdossa ja ennen eroaan noin puoli vuotta Sonera Oyj:n toimitusjohtajana. Relanderin johdolla entisestä valtionyhtiö Telestä kehittyi kansainvälinen pörssiyhtiö Sonera. Relander oli siirtynyt vuonna 1994 Sitrasta silloisen Telecom Finlandin talousjohdon tehtäviin.


title: Kaj-Erik Relander

text: Uuteen viestintäteknologiaan liittyneet kasvuodotukset romahtivat vuosituhannen vaihteessa, mikä vaikeutti Soneran toimintaa. Ristiriidat yhtiön johdossa ja tietovuodot medialle johtivat tapahtumiin, joiden seurauksena Soneran johto tuomittiin viestintäsalaisuuden loukkaamisesta. Relander tuomittiin kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. .


title: Kardinaalit

text: Kardinaalit (Cardinalidae) on luokittelutavasta riippuen yhdestätoista kolmeentoista suvun muodostama Uuden mantereen lintuheimo varpuslintujen lahkossa. Sitä pidettiin aiemmin sirkkujen heimon alaheimona Cardinalinae. BirdLife Suomen luokituksen mukaan heimossa on 11 sukua ja 48 lajia.


title: Kardinaalit

text: Heimon nimilaji punakardinaali ("Cardinalis cardinalis") on yleinen, Kanadan Quebecista Guatemalaan ulottuvalla alueella esiintyvä jykevänokkainen lintu.


title: Leppäkertut

text: Leppäkertut eli leppäpirkot ("Coccinellidae") on kovakuoriaisheimo. Ne ovat puolipallonmuotoisia ja hidasliikkeisiä vajaan 10 mm:n pituisia hyönteisiä. Niiden peitinsiivet ovat usein pilkulliset, ja pilkkujen määrä ja väritys vaihtelevat lajikohtaisesti. Kirkkaalla värillään ne varoittavat muita petoja pahanmakuisuudestaan. Nimi leppäkerttu viittaa hyönteisen verenpunaiseen väriin. Sana leppä merkitsi verta vanhoissa itämerensuomalaisissa kielissä.


title: Leppäkertut

text: Leppäkerttulajeja on maailmassa noin 4000. Eräs yleisimmistä on seitsenpistepirkko ("Coccinella septempunctata"). Leppäkerttujen luokittelussa on päädytty myös vakioimaan pääteosaa leppäkerttulajin ulkonäön mukaan. Tämä tehdään peitinsiipien pohjavärin ja pilkkujen värin mukaan siten, että "punctata"-päätteisillä leppäkerttulajeilla on tummat pilkut vaalealla pohjalla ja jos lajilla on tummempi pohja ja vaaleammat pilkut, lajinimen loppuosassa ovat "guttata" tai "pustulata". Näin esimerkiksi ahopirkko eli 22-pistepirkko, jonka keltaisella pohjalla on mustat pilkut on "Psyllobora vigintiduopunctata" ja närepirkko, jolla on ruskealla pohjalla kermanvaaleita pilkkuja on "Myrrha octodecimguttata". Värityksenä voi olla myös mustavihreä.


title: Leppäkertut

text: Suomessa leppäkerttulajeja on runsaat 60, joista useimmat syövät kirvoja, kilpikirvoja tai punkkeja ja ovat siten hyödyllisiä sekä viljelijöille että muutenkin kasvustolle.


title: Leppäkertut

text: Melkein kaikki leppäkertut, kuten niiden toukatkin, ovat petoja. Kirvat muodostavat niiden ravinnosta pääosan. Joskus toukat voivat syödä jopa lajitoverinsa. Mutta on myös poikkeuksia, kuten neilikkapirkko ("Subcoccinella vigintiquattuorpunctata"), joka ei ole peto, vaan elää monilla kasveilla syöden kukkia ja lehtiä.


title: Leppäkertut

text: Häirittynä leppäkertut erittävät jalkojensa hajurauhasista keltaista tahmeaa nestettä. Se haisee ja maistuu erittäin pahalta ja kovettuu puuromaiseksi massaksi. Jos nesteen ruikkiminen ei auta, leppäkerttu vetää raajansa sisään ja esittää kuollutta.


title: Leppäkertut

text: Leppäkertut elävät 1–2 vuotta.


title: Leppäkertut

text: Loinen tekee leppäkertusta zombin: loispistiäiset aivopesevät leppäkerttuja isännikseen, jotka saattavat myöhemmin toimia myös pistiäisen kasvavien toukkien aggressiivisina puolustajina.Populaarikulttuurissa leppäkerttu tunnetaan muun muassa lastenlaulusta "Lennä, lennä, leppäkerttu" ja XTC-yhtyeen pop-kappaleesta "Ladybird". Myös 22-Pistepirkko-yhtye on saanut nimensä leppäkertun mukaan.


title: LAL

text: LAL tarkoittaa seuraavia:


title: Oulujoen kirkko

text: Oulujoen kirkko sijaitsee metsäsaarekkeessa Oulujoen pohjoisrannalla Kirkkokankaan kaupunginosassa Oulussa. Kirkko ja Oulujoen seurakunta kuuluvat Oulun seurakuntayhtymään. Kirkko kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.


title: Oulujoen kirkko

text: Suomen senaatin päätös kirkon rakentamisesta tehtiin vuonna 1904, kun silloisen Oulujoen kunnan alueen seurakunta erosi Oulun emäseurakunnasta. Vuonna 1908 valmistuneen puisen kirkkorakennuksen suunnitteli lääninarkkitehti Viktor J. Sucksdorff. Rakennuksen arkkitehtuuri heijastelee kansallisromanttista tyylisuuntausta Suomen Suuriruhtinaskunnan ja sortokausien hengessä. Sucksdorff itse sai vahvoja kansallisromanttisia vaikutteita mm. Vienan retkiensä seurauksena. Myös toisessa kirkon kelloista on aikakautta kuvastava teksti ""Oi Herra siunaa Suomen kansa"".


title: Oulujoen kirkko

text: Valmistuessaan kirkko nimettiin Pyhän Hengen kirkoksi. Se on Pohjois-Suomen ainoa säilynyt puinen jugend-kirkko.


title: Oulujoen kirkko

text: 1900-luvun aikana alkuperäistä sisustusta on korjaustöiden yhteydessä muutettu useaan kertaan. Vuoden 1984 entisöintityöt suunnitteli arkkitehti Anna-Maija Ylimaula professori Esko Järventauksen myötävaikutuksella, tarkoituksena oli palauttaa kirkko mahdollisimman lähelle sen alkuperäistä olemusta eli ennen muuta poistaa sotien jälkeen tehdyt modernisoinnit.


title: Oulujoen kirkko

text: Kirkko on 34 metriä pitkä ja 15 metriä leveä. Katon korkeus on 20 metriä, kellotornin 43 metriä. Kirkon rakenteen omaperäisin seikka lienee sen pääty- eli itäseinä. Kirkon keskiakseliin on yhdistetty alttari, saarnatuoli, kuorolehteri ja urut yhdeksi kokonaisuudeksi. Vastaavaa ratkaisua ei ole missään muussa Suomen kirkossa. Kirkon vastakkaisessa eli länsipäädyssä on taas ratasikkuna, jossa olevan ristin keskellä ovat kirjaimet JHS, "Jesus Hominum Salvator" eli Jeesus ihmisten pelastaja. Kirkon päätyyn on lisäksi kirjoitettu kaikkien Jeesuksen opetuslasten eli apostolien nimet, mutta niin että Juudaksen nimi on sijoitettu muita alemmaksi.


title: Oulujoen kirkko

text: Kirkon tekstiilit on suunnitellut Raija Rastas.


title: Oulujoen kirkko

text: Ulkopäin valkoiseksi maalattu, sisältä hirsipintainen Oulujoen kirkko on suosittu vihkikirkko. Kirkon ympäristö on metsää ja lähellä olevat pappilan pellot ovat edelleen viljelyskäytössä. Myös kirkon ympärille tehty nurmikko on tarkoitus palauttaa alkuperäisen kaltaiseksi metsän aluskasvillisuudeksi. Oulujoen hautausmaa sijaitsee kirkon lähellä.


title: Oulujoki (kunta)

text: Oulujoki (aiemmin "Oulun maalaiskunta") oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Oulun maalaiskunnan kunnanvaltuusto päätti nimenmuutoksesta Oulujoeksi vuonna 1910. Oulujoen naapurikunnat olivat Kempele, Kiiminki, Muhos, Oulu, Tyrnävä, Utajärvi ja Ylikiiminki.


title: Oulujoki (kunta)

text: Oulujoen kunta lakkautettiin 1965. Kunnan alue jaettiin Haukiputaan, Kempeleen, Kiimingin, Oulun, Oulunsalon, Tyrnävän, Utajärven ja Ylikiimingin kesken. Selvästi suurimmasta osasta oulujokelaisia tuli liitoksen myötä oululaisia, vaikka maa-alueista suurempi osa liitettiinkin muihin kuntiin.


title: Oulujoki (kunta)

text: Viktor J. Sucksdorffin suunnittelema Oulujoen kirkko on vuodelta 1908.


title: Oulujoki (kunta)

text: Vuonna 2006 eräät vaikuttajat Paavo Vasalan johdolla halusivat irrottaa Oulujoen jälleen omaksi kunnakseen mahdollisesti matalamman veroäyrin toivossa. Maanomistajien ja Oulun kaupungin välillä on myös linjaerimielisyyksiä siitä, millä tavoin kaupunki toteuttaa Oulujoen varteen tonttikaavoitusta asuntoaluekäyttöön.


title: Oulujoki (kunta)

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Oulujoen taajamat olivat kirkonkylä (608 asukasta 3,3 neliökilometrillä) ja Oulunlahti (711 asukasta 2,8 neliökilometrillä). Kummastakin taajamasta osa sijaitsi Oulun puolella, ja Oulun keskustan taajamasta osa sijaitsi puolestaan Oulujoen puolella.


title: Brittipop

text: Brittipop tarkoittaa brittiläistä pop- ja rockmusiikkia. Nykyisin käsite yhdistetään ennen kaikkea 1990-luvun keskivaiheilla vallinneeseen brittiläiseen rocksuuntaukseen, jonka englanninkielinen nimi on "Britpop".


title: Brittipop

text:
Brittipop oli melodista ja kitaravoittoista. Musiikillisesti se nojasi vahvasti perinteiseen brittiläiseen rockmusiikkiin. Brittipopyhtyeiden suurimpina vaikuttajina toimivat 1960-luvun menestyneet brittiläiset yhtyeet kuten The Beatles, The Who, The Kinks ja Small Faces. Jonkin verran vaikutteita haettiin myös punkista, glam rockista ja The Smithsin kaltaisista 1980-luvun yhtyeistä. Tyylilajin menestynein ja tunnetuin albumi on Oasiksen "(What’s the Story) Morning Glory?", jota on myyty maailmanlaajuisesti arviolta 20 miljoonaa kappaletta.
Ulkoisessa tyylissä henki vahvana 1960-luvun mod-kulttuurin ja lad-henkisyyden sulautuminen. Asiaan kuuluivat täten moppitukat ja peribrittiläiset brändit kuten Ben Sherman, Burberry, Fred Perry, Clarks ja Paul Smith. Brittipop-tyyliä ja koko ilmiötä pidetäänkin korostetun valkoihoisena, konservatiivisena, retrohenkisenä ja menetettyyn ”parempaan Britanniaan” kaihoavana.


title: Jochem Uytdehaage

text: Jochem Uytdehaage (s. 9. heinäkuuta 1976 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija.


title: Jochem Uytdehaage

text: Uytdehaage nousi maailman huipulle melko yllättäen voitettuaan vuonna 2001 Alankomaiden yleisluistelumestaruuden ja pääsi EM-kisojen joukkueeseen. EM-kisoissa hän sijoittui neljänneksi ja samana talvena yleisluistelijoiden MM-kisoissa kymmenenneksi.


title: Jochem Uytdehaage

text: Vuonna 2002 Uytdehaage voitti EM-kultaa selvällä erolla hopealle sijoittuneeseen maanmieheensä Carl Verheijeniin. Samana vuonna Salt Lake Cityn olympialaisissa hän voitti kultaa sekä 5 000 että 10 000 metrillä ja sai lisäksi hopeaa 1 500 metrillä. Hän voitti molemmat matkat silloisilla maailmanennätysajoilla (6.14,66 ja 12.58,92). 10 000 metrin voittoaikansa oli myös kautta aikain ensimmäinen 13 minuutin alitus maailmassa. Myös 1 500 metrillä hän luisteli uuden maailmanennätyksen, mutta amerikkalainen Derek Parra puristi ajasta vielä 0,62 sekuntia ja vei kultamitalin. Samana keväänä Uytdehaage voitti kultaa vielä yleisluistelijoiden MM-kisoista Heerenveenistä.


title: Jochem Uytdehaage

text: Vuoden 2003 matkakohtaisissa MM-kisoissa maaliskuussa Berliinissä Uytdehaage voitti kultaa 5 000 metrillä. Tammikuussa 2004 hän saavutti EM-kisoissa pronssia, mutta vuoden kuluttua tästä kirkasti mitalin kultaiseksi.


title: Jochem Uytdehaage

text:
Alankomaiden mestaruuskisoista Uytdehaagella on kaikkiaan yhdeksän mitalia, joista kultaisia neljä.
Uytdehaage piti aateliskalenterin kaikkien aikojen ykkössijaa hallussaan aikavälillä 17. marraskuuta 2001—2. helmikuuta 2002 ja uudelleen 9. helmikuuta 2002—13. marraskuuta 2005.


title: Giffenin hyödyke

text: Giffenin hyödyke on taloustieteessä käytetty termi, jolla kuvataan tuotetta tai palvelua, jonka kysyntä kasvaa hyödykkeen hinnan noustessa. Giffenin hyödykkeiden olemassaolosta ei saatu kiistatonta empiiristä varmuutta, mutta taloustieteen teoria tarjoaa mahdollisuuden hyödykkeiden olemassaololle. Nimensä Giffenin hyödyke on saanut Robert Giffeniltä, joka Alfred Marshallin mukaan keksi tällaisten hyödykkeiden mahdollisen olemassaolon. Yksi mahdollisuus Giffenin hyödykkeelle on välttämättömyystavara, jonka hinta on suurempi kuin asiakkaiden maksukyky ja tarjonta alhaisempi kuin sen kysyntä.


title: Giffenin hyödyke

text: Tyypillisesti mahdollisesta Giffenin hyödykkeestä on käytetty esimerkkinä heikkolaatuisia peruselintarvikkeita köyhissä olosuhteissa. Heikkolaatuisten peruselintarvikkeiden hintojen noustessa köyhyydessä elävät eivät voi ostaa kalliimpia elintarvikkeita ruokavalionsa täydentämiseksi, joten he joutuvat ostamaan enemmän halpoja (mutta siis hinnaltaan nousseita) peruselintarvikkeita. On esitetty myös, että öljystä tulisi Giffenin hyödyke öljyhuipun jälkeen.


title: Alfred Marshall

text: Alfred Marshall (s. 26. heinäkuuta 1842, Lontoo – k. 13. heinäkuuta 1924, Cambridge) oli brittiläinen kansantaloustieteilijä, jota pidetään yhtenä aikansa merkittävimmistä taloustieteen tutkijoista. Marshallin vuonna 1890 julkaistu "Principles of Economics" oli erityisesti Britanniassa laajasti käytetty taloustieteen perusoppiteos useita vuosia.


title: Alfred Marshall

text: Marshallin taloustieteellinen tutkimus oli laaja-alaista, mutta erityisesti hänen tunnetaan ensimmäisenä kysyntä- ja tarjontafunktioita hinnanmäärityksen selittämiseen käyttäneenä tutkijana. Marshall kehitti kysynnän hintajouston analyyttisenä työkaluna ja osallistui laajasti taloudellisen hyvinvoinnin määrityksen kehittämiseen. Hänet tunnetaan myös epätäydellisen kilpailun käsitteestä: hän huomasi miten yritykset tekevät sinänsä samanlaisista hyödykkeistä erilaisia muun muassa tavaramerkkien ja mielikuvien avulla.


title: Nick Park

text: Nicholas Wulstan ”Nick” Park, CBE (s. 6. joulukuuta 1958 Preston, Lancashire, Englanti) on brittiläinen animaattori ja elokuvantekijä. Park tunnetaan etenkin suosituista Wallace & Gromit -vaha-animaatioistaan. Nick Park on ollut Oscar-ehdokkaana vuoteen 2016 mennessä kuusi kertaa ja voittanut Oscarin niistä neljästi: "Koti kaikilla mukavuuksilla" (1989), "Väärät housut" (1993), "Läheltä piti" (1995) ja "" (2005).


title: Nick Park

text: Kouluaikoina Nick Parkilla oli tapana piirrellä vihkoihinsa erilaisia sarjakuvia. Tästä opettajat eivät pitäneet ja sanoivat hänelle monesti, ettei hän ansaitsisi elantoaan sarjakuvilla. Park opiskeli Sheffieldin yliopistossa sekä Britannian kansallisessa elokuvakoulussa National Film and Television Schoolissa, jossa hän alkoi tehdä lopputyönään ensimmäistä Wallace & Gromit -animaatiotaan. Vuonna 1985 hänet palkattiin animaattoriksi Aardman Animations -elokuvayhtiöön Bristoliin. Vuonna 1989 Park julkaisi kaksi lyhytanimaatiota, jotka tekivät hänestä kuuluisan: ensimmäisen Wallace & Gromit -elokuvan "Suurenmoinen huviretki" ("A Grand Day Out") sekä satiirin "Koti kaikilla mukavuuksilla" ("Creature Comforts"), jossa kotioloistaan puhuvien brittien äänet oli pantu animoitujen eläintarhan eläinten suuhun. Jälkimmäinen elokuva toi Parkille hänen ensimmäisen Oscarinsa. "Suurenmoinen huviretki" sai ehdokkuuden.


title: Nick Park

text: Park jatkoi Wallacen ja Gromitin parissa lyhytelokuvilla "Väärät housut" ("The Wrong Trousers", 1993) ja "Läheltä piti" ("A Close Shave", 1995), jotka molemmat voittivat Oscarit. Parkin elokuvien on sanottu tehneen teknisen vallankumouksen savianimaation saralla: niiden juonet ovat äärimmäisen hiottuja, niiden lavastus, kuvaus, äänitehosteet ja musiikki ovat "oikeiden" elokuvien luokkaa.


title: Nick Park

text: Parkin elokuvien ja niiden menestyksen ansiosta Aardman teki hollywoodilaisen Dreamworks-studion kanssa sopimuksen sarjasta pitkiä animaatioelokuvia. Ensimmäinen oli Parkin ja Peter Lordin ohjaama "Kananlento" ("Chicken Run", 2000), jota seurasi Parkin ja Steve Boxin "" ("Wallace & Gromit: The Curse of the Were-Rabbit", 2005), joka teki Oscar-gaalassa uuden aluevaltauksen vaha-animaatiolle voittamalla parhaan animaatioelokuvan Oscarin ensimmäisenä vaha-animaationa. Park ja Aardmanin animaattorit ovat pitäneet tiukasti kiinni vanhanaikaisesta "stop motion" -animaatiotekniikastaan: savihahmoa pitää liikuttaa 24 kertaa sekunnin otosta varten, ja valmista elokuvaa valmistuu vain muutamia sekunteja päivässä. Park on jopa jättänyt tahallaan sormenjälkiään näkyviin hahmojen pinnalle, kontrastiksi kliinisille tietokoneanimaatioille.


title: Raisa Smetanina

text: Raisa Petrovna Smetanina (venäjäksi Раиса Петровна Сметанина; s. 29. helmikuuta 1952 Komin ASNT, Neuvostoliitto) on kilpahiihtäjä, moninkertainen maailmanmestari ja olympiavoittaja. Kansalaisuudeltaan hän on venäläinen ja kansallisuudeltaan komi.


title: Raisa Smetanina

text: Smetanina kilpaili kaikkiaan viisissä olympialaisissa, joissa neljissä hän edusti Neuvostoliittoa ja viidensissä kisoissaan Albertvillessä 1992 Itsenäisten valtioiden yhteisön ja Georgian muodostamaa yhdistynyttä joukkuetta. Innsbruckissa 1976 Smetanina hävisi viiden kilometrin matkalla kultamitalin vain reilun sekunnin erolla Helena Takalolle. Seuraavana päivänä 10 kilometrin kisassa hän voitti kultamitalin ja eroa hopealle sijoittuneeseen Takaloon jäi alle sekunti. Lake Placidin olympialaisissa 1980 Smetanina voitti 15. helmikuuta olympiakultaa 5 kilometrin matkalla. Viimeisen olympialaisten kultamitalinsa Smetanina voitti hieman alle 40-vuotiaana Albertvillessä IVY:n viestijoukkueessa. Tuolloin hänestä tuli vanhin talviolympialaisten kultamitalin voittanut nainen. Kaikkiaan hän saavutti 21 olympia- ja MM-mitalia.


title: Raisa Smetanina

text: Vuonna 1979 Smetaninalle myönnettiin Holmenkollen-mitali yhdessä Erik Håkerin ja Ingemar Stenmarkin kanssa.


title: Dolly (perävaunu)

text: Dolly on rekisteröitävä yksi- tai kaksiakselinen apuvaunu, joka on varustettu vetopöydällä. Tämän apuvaunun ja puoliperävaunun yhdistämisen jälkeen saadaan kuorma-autoon miltei samanlainen perävaunu, kuin varsinainen perävaunu. Dollyssa pitää olla jarrut ja takavalot. Katsastus vuosittain.


title: Dolly (perävaunu)

text: Suomessa haetaan satamista Manner-Euroopasta saapuneet puoliperävaunut usein myös dollyn avulla puoliperävaunun vetoauton asemesta. Tähän on syynä Suomen Manner-Eurooppaa vapaammat pituussäännökset. Dolly kytketään normaalisti vetokytkimellä varustettuun kuorma-autoon. Vetokytkimen tulee olla hyväksytty dollyn vetoon, koska dollyn aisa on kiinteä, toisin kuin varsinaisen perävaunun aisa, joka on helakiinnitteinen.


title: Dolly (perävaunu)

text: Dolly voi olla myös henkilöauton vetokoukkuun kytkettävä 1- tai 2-akselinen toisen ajoneuvon hinaamiseen tarkoitettu laite. Yleensä siinä on irrotettavat ajorampit. Hinattaessa dollylla hinattavan ajoneuvon etupyörät tai takapyörät ajetaan dollylle ja auto sidotaan kiinni siihen. Toinen akseli autosta tulee hinauksessa dollyn kantaessa toisen. Suomessa nopeusrajoitus on 60 km/h eikä dollyä tarvitse rekisteröidä.


title: Dolly (perävaunu)

text: Elokuvien teossa dolly on kameravaunu, jolla tehdään kamera-ajoja.


title: Persikka

text: Persikka ("Prunus persica") on luumunsukuinen hedelmäpuu ja sen samanniminen hedelmä. Persikka on alun perin kotoisin Kiinasta. Tämä lehtipuu kasvaa 5–10 m korkeaksi, siinä on puikeat 7–15 cm pitkät lehdet ja hennon vaaleanpunaiset kukat. Nukkapintainen, punakeltainen hedelmä on makea, mehukas ja omenankokoinen sekä -muotoinen. Se on tyypillinen luumarja, ja sen sisällä on yksi kovan puisen kiven suojaama siemen.


title: Persikka

text: Persikoita on kasvatettu perinteisesti Kiinassa, Japanissa, Iranissa, Turkissa ja muissa Välimeren maissa. Nykyisin niitä kasvatetaan edellä mainittujen lisäksi myös Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa.


title: Persikka

text: Sana persikka ("persica") viittaa Persiaan. Euroopassa luultiin, että persikka olisi ollut kotoisin Persiasta. Nykytietämyksen mukaan se olisi kulkeutunut Kiinasta Silkkitietä pitkin Persiaan jo 2000-luvulla eaa.


title: Persikka

text: Persikan hedelmiä pitää käsitellä varovasti, koska ne vaurioituvat herkästi paineltaessa. Hedelmä tuottaa runsaasti eteeniä, joten sitä ei pidä säilyttää eteenistä herkästi kärsivien kasvisten lähellä. Persikka on maultaan makea, ei erityisen hapan. Se on kuitenkin happamampi kuin aprikoosi.


title: Persikka

text:
Tavallisemman keltamaltoisen persikan lisäksi on olemassa valkomaltoista, joka itse asiassa on alkuperäisempi. Keltamaltoinen on syntynyt vasta 1800-luvulla. Sen lähtökohta on lajike Chinese Cling, jonka taimia vietiin 1850-luvulla Kiinasta Yhdysvaltoihin. Erään puun siemenstä kasvoi yksi keltamaltoisia freestone-persikoita tuottava puu, joka nimettiin Elbertaksi.
Elberta on edelleen tunnetuin keltamaltoinen lajike. Se kestää kuljetusta ja tuli siksi alalla suosioon. Se on myös ns. freestone, eli sen kivi irtoaa helposti mallosta. Se oli aiemmin viljelyssä valta-asemassa, kunnes 1940-luvulla tuli Redhaven, mutta se on kuitenkin useimpien nykyisin Yhdysvalloissa kaupallisessa viljelyssä olevien keltamaltoisten lajikkeiden taustalla.


title: Persikka

text: Persikan alalaji on myös litteä persikka. Sitä on viljelty Kiinassa jo 1800-luvulla, mutta Euroopassa se on yleistynyt myynnissä vasta 2000-luvulla.


title: Persikka

text: Nektariini ("Prunus persica" var. "nucipersica") on persikan sileäkuorinen muunnos. Se on usein kooltaan persikkaa pienempi ja maultaan yleensä makeampi. Kypsä nektariini on pehmeä. Sen hedelmäliha on herkempi vaurioitumaan kuin persikan.


title: Samara

text: Samara () on venäläinen kaupunki Volgajoen rannalla. Kaupungissa on 1 170 381 asukasta (2012), esikaupunkeineen yli kaksi ja puoli miljoonaa. Se on Samaran alueen pääkaupunki.


title: Samara

text: Samaran perustivat venäläiset vallattuaan alueen mongoleilta vuonna 1586. Se kasvoi nopeasti viljakaupan keskukseksi. 1800-luvun puolivälistä vuoteen 1928 se oli Samaran kuvernementin keskus. Esimerkiksi 1897 väestönlaskun mukaan kaupunki oli tuolloin vahvasti ei-venäläinen, sillä venäläisiä oli vain 1,5 % kaupungin noin 90 tuhannesta asukkaasta.


title: Samara

text: Vuosina 1935–1991 kaupunkia kutsuttiin nimellä Kuibyšev (Куйбышев) poliitikko ja vallankumoussankari Valerian Kuibyševin mukaan. Samara toimi Neuvostoliiton toissijaisena pääkaupunkina, kun Moskova oli uhattuna toisessa maailmansodassa vuosina 1941–1943. Neuvostoliiton aikana Kuibyšev oli sotilaallisista syistä suljettu kaupunki.


title: Samara

text: Kaupungin keskustasta ammattikoulun kellarista löytyi 1990-luvulla Josif Stalinille sota-aikana tehty salainen bunkkeri, joka nykyään on matkailunähtävyys.


title: Samara

text: Nykyään kaupunki on tärkeä teollisuuskeskus ja liikenteen solmukohta.


title: Samara

text: Kaupungissa on tärkeä jokisatama Volgan varrella. Samaran rautatieasema on kaupungin pääasema. Valtatie M5, joka on osa eurooppatie E30:sta, kulkee kaupungin pohjoispuolitse ja valtatie M32 (eurooppatie E131) lähtee kaupungista etelään. Samaran kansainvälinen lentoasema sijaitsee hieman kaupungin pohjoispuolella. Tätä lentoasemaa kutsutaan sijaintipaikkansa () perusteella myös Samara-Kurumotšin lentoasemaksi ja se palvelee myös noin 50 kilometrin päässä lännessä sijaitsevaa Toljattia.


title: Samara

text: Lada Samara -merkkistä autoa tehdään läheisessä kaupungissa Toljattissa.


title: Macbeth

text: Macbeth on William Shakespearen kirjoittama näytelmä. Se perustuu Skotlannin todellisen kuninkaan Macbethin vaiheisiin, mutta ei ole historiallisesti tarkka. Macbeth on Shakespearen säilyneistä tragedioista lyhin.


title: Macbeth

text: Vaikka tätä ei suoraan sanota näytelmässä, Banquosta periytyvän suvun katsotaan olevan Skotlannin, ja myöhemmin myös Englannin, Stuart-hallitsijasuku. Mahdollisesti Shakespeare halusi tällä mielistellä kuningas Jaakko I:tä.


title: Macbeth

text: Jotkut näyttelijät eivät suostu lausumaan näytelmän nimeä pukuhuoneissa, koska sen kerrotaan tuovan huonoa onnea. Britanniassa käytetään sen sijaan usein nimitystä "The Scottish Play" (”Skottilainen näytelmä”).


title: Macbeth

text: Taistelusta voittoisana palaava Macbeth ja hänen ystävänsä Banquo törmäävät kolmeen noitanaiseen. Nämä ennustavat Macbethin saavan haltuunsa ensin Cawdorin kreivikunnan ja myöhemmin tulevan kuninkaaksi. Banquolle ei luvata kuninkuutta, mutta hänestä ennustetaan kuningassuvun kantaisää.


title: Macbeth

text: Pian Macbethin luokse tulee sanansaattaja, joka ilmoittaa kuninkaan lahjoittaneen hänelle Cawdorin kreivikunnan. Kuningas itse kunnioittaa Macbethia läsnäolollaan. Tämä ei pääse eroon kuninkuusajatuksesta ja laatii vaimonsa kanssa murhasuunnitelman. Macbeth murhaa kuninkaan ja lavastaa syylliseksi juopuneet henkivartijat. Kuninkaan pojat pelkäävät vaaraa ja pakenevat maasta, Macbeth kruunataan kuninkaaksi.


title: Macbeth

text: Macbeth surmauttaa Banquon, jonka poika kuitenkin pääsee pakoon. Tappotuomittu ylimys Macduff pakenee, mutta hänen perheensä surmataan. Macbeth hallitsee hirmuvaltiaana, mutta alkaa pian nähdä tunnontuskissaan harhoja, kuten Banquon haamun omassa tuolissaan.


title: Macbeth

text: Macbethin vastainen liitto kokoontuu Englannissa: Macduff ja vanhan kuninkaan poika Malcolm kokoavat armeijan ja lähtevät vapauttamaan Skotlantia.


title: Macbeth

text: Macbeth menee vielä kerran tapaamaan noitia, jotka antavat hänelle tapansa mukaan totuudenmukaisia, mutta harhaanjohtavia lupauksia. Hän jatkaa hirmuhallintoa kärsien tunnontuskista yhä enemmän. Hänen vaimonsa alkaa kärsiä samoista kohtauksista ja lopulta kuolee, ilmeisesti itsemurhan tehneenä. Tässä vaiheessa Macbeth pitää kuuluisan monologinsa: ”Elämä on kuin varjo häilyväinen, vain näyttelijä rukka, joka riehuin lavalla keikkuu aikansa ja häipyy; se kertomus on, hupsun tarinoima, täys ääntä, vimmaa - tarkoitusta vailla”.


title: Macbeth

text: Macbethin armeija ja hovi hylkäävät hänet. Macbeth kuolee lopulta taistellessaan Macduffia vastaan. Malcolmista tulee kuningas.


title: Filippos

text: Nimi Filippos voi viitata seuraaviin henkilöihin:Filippos sekoitetaan joskus seuraaviin:


title: Suomen MAD

text: Suomen MAD oli yhdysvaltalaiseen MAD-lehteen suurelta osin perustunut, kotimaisella aineistolla väritetty suomalainen huumorilehti. Ensimmäinen Suomen MAD julkaistiin huhtikuussa 1970 nimellä Suomalainen MAD. Suomalaisia MADeja julkaistiin 30 kpl, 1970 - 9 kpl, 1971 - 12 kpl ja 1972 - 9 kpl. Vuonna 1971 julkaistiin myös kaksi pokkaria ("Tyypillisesti MAD" ja "Don Martin keittää sopan").


title: Suomen MAD

text: Suomalainen MAD lopetettiin vuonna 1972, mutta vuodesta 1982 lähtien Kustannus Oy Semic ja myöhemmin vuodesta 1998 lähtien Egmont-kustannus julkaisivat MAD:ia uudestaan Suomessa nimellä Suomen MAD. Lehden päätoimittajana toimi vuodesta 1982 lähtien Marjaana Tulosmaa ja 1980- sekä 1990-luvuilla näkyvimpänä toimittajana lehden sivuilla esiintyi the Metsänen (Timo Metsänen). Ensimmäinen spesiaali ilmestyi vuonna 1984 ja oli nimeltään "Kino-MAD".


title: Suomen MAD

text: Suomen MADissä esiintyneistä suomalaispiirtäjistä mainittakoon esimerkiksi Juba, Tapani Rytöhonka, Ari Kutila, Wallu, Kyky Ahonen, Kari Korhonen, Ilkka Heilä, Jukka Murtosaari, Petri Hiltunen, Samson, Jari Rasi ja Eeli Aalto.


title: Suomen MAD

text: Suomen MADin viimeinen numero ilmestyi 9. marraskuuta 2005. Lehtiä julkaistiin yhteensä 245 kappaletta, taskukirjoja ilmestyi kymmenkunta kappaletta.


title: Suurlakko

text: Suurlakko tarkoittaa samaa kuin yleislakko. Nimitys on vanhahtava, ja sitä käytetään yleensä vain eräistä Suomen historiaan liittyvistä yleislakoista:


title: Paattinen

text: Paattinen () on entinen kunta ja nykyisin osa Turun kaupunkia sen pohjoisosassa. Kunta oli pitkän ja kapean kiilan muotoinen ja päättyi pohjoisessa Kuhankuonon kahdeksan kunnan rajapyykkiin. Alueen halki virtaa Paattistenjoki, joka tunnetaan myös Vähäjokena lähempänä Turkua. Ennen Paattisten kunnan lakkauttamista sen naapurikunnat olivat Aura, Lieto, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku, Vahto ja Yläne.


title: Paattinen

text: Paattinen liitettiin Turkuun vuonna 1973. Tämä on viimeisin kerta, kun kokonainen kunta on liitetty osaksi Turkua. Tällä hetkellä Paattinen muodostaa Turussa Maaria-Paattisten suuralueen pohjoispuoliskon. Paattinen oli yksikielisesti suomenkielinen kunta, joten kuntaliitoksessa kieliolot muuttuivat niin, että alueesta tuli kaksikielinen enemmistön kielenään suomi.


title: Paattinen

text: Paattisten seurakunta perustettiin vuonna 1690 Maariaan kuuluneena kappeliseurakuntana. Vuonna 1909 se siirrettiin kuulumaan Vahdon seurakuntaan, ja itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli vuonna 1937. Nykyisin Paattisten seurakunta kuuluu Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Jugend-tyylinen, puurakenteinen Paattisten kirkko on vuodelta 1909, ja sen on suunnitellut Helge Rancken.


title: Paattinen

text: Paattisten vaakunan suunnitteli Ahti Hammar, ja se vahvistettiin vuonna 1958.


title: Paattinen

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Paattisissa ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin Paattisten kirkonkylä kuitenkin määritellään taajamaksi.


title: Paattinen

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Paattisten väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Paattinen

text: Paattisilla on Paattisten koulu, johon yhdistettiin entiset Kreivilän ja Paavolan koulut. Uusi koulu aloitti toimintansa marraskuussa 2011. Koulun yhteydessä toimii myös Paattisten kirjasto ja neuvola.


title: Paattinen

text: Paattisten päiväkoti toimii kahdessa toimipisteessä, Toffinkujalla koulun yhteydessä ja Seuravuorenkadulla. Paattisilla on lisäksi useita perhepäivähoitajia.


title: Paattinen

text: Paattisilla on aluetalo, jossa on nuorisotila, kuntosali sekä uimahalli. Aluetalon lähellä on urheilukenttä, jonka yhteydessä on skeittiramppi ja rantalentopallokenttä sekä leikkipuisto.


title: Paattinen

text: Harrastustoimintaa edustavat partiolippukunta Vaakun Vartijat sekä urheiluseurat Paattisten Pamaus ja Paattisten Puhti. Turun suomenkielinen työväenopisto ja Turun Weikot tarjoavat jumppaa koulun tiloissa. Alueen palo- ja pelastustoimintaa hoitaa muun muassa Paattisten VPK yhteistyössä koko Varsinais-Suomen kattavan pelastuslaitoksen kanssa. Paattisilla toimii aktiivisesti monia yhdistyksiä, kuten Paattisten neuvotteluyhdistys, Paattisten omakotiyhdistys, Lions Club Paattinen ja MLL Paattinen.


title: Paattinen

text: Paattisten keskustassa on lähikauppa, Osuuspankki, baari sekä kampaamo. Vanhassa keskustassa toimii myös vaateliike sekä nahkapaja.


title: September

text: Petra Linnea Paula Marklund (s. 12. syyskuuta 1984 Tukholma) on ruotsalainen poplaulaja, joka esiintyy englanniksi taiteilijanimellä September. Septemberin musiikkia säveltävät, sanoittavat ja tuottavat ruotsalaiset Jonas von der Burg, Niclas von der Burg ja Anoo Bhagavan. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat ”Satellites”, ”Cry For You” ja ”Until I Die”. Vuonna 2012 hän julkaisi albumin omalla nimellään.


title: September

text: September tuli Ruotsissa tunnetuksi ensimmäisen albuminsa "Septemberin" myötä vuonnan 2003. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet ”La La La (Never Give It Up)”, ”We Can Do It” ja ”September All Over”.


title: September

text: Vuonna 2005 julkaistiin hänen toinen albuminsa "In Orbit", jolta tuli monta radiohittiä. Levyn tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Satellites”. Muut tunnetut kappaleet olivat myös Suomessa singleinä julkaistut ”Looking For Love”, ”Flowers On The Grave”, ”It Doesn’t Matter” ja ”Cry For You”.


title: September

text: Syksyllä 2007 julkaistu Septemberin uran kolmas albumi on nimeltään "Dancing Shoes". Levyn ensimmäinen single ”Can’t Get Over” käväisi Suomen virallisella singlelistalla sijalla 10 (viikolla 28/2007). Albumin tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Until I Die”, joka soi Suomessa radioissa ja televisiossa. Kappaleesta julkaistu single ylsi julkaisuviikollaan (viikolla 2) Suomen virallisen singlelistan 16. sijalle. Seuraavalla viikolla single nousi jo kahdeksannelle sijalle.


title: September

text: Lokakuussa 2012 Marklund julkaisi Ruotsissa omalla nimellään "Inferno"-levyn, jolla hän laulaa ruotsiksi. Se nousi heti julkaisun jälkeen Ruotsin albumilistan ykköseksi. Marklund kirjoitti levyn kappaleet yhdessä tiimin kanssa, johon kuului muun muassa Kent-yhtyeen laulaja-kitaristi-säveltäjä Joakim Berg. Levy on tyyliltään popmusiikkia, kun Marklund oli edeltävinä vuosina julkaissut September-taiteilijanimellä pääasiassa dance-musiikkia.


title: September

text: Septemberin musiikkia julkaisee Ruotsissa levy-yhtiö Catchy Tunes ja Suomessa levityksestä huolehtii Bonnier Music.


title: September

text: September voitti parhaan dance-artistin palkinnon NRJ Radio Awards -gaalassa vuonna 2006.


title: September

text: Septemberin pukeutumistyyli vaihtelee jatkuvasti, mutta hän suosii värejä ja hienostuneisuutta. Fanisivuillaan hän kertoi olevansa hyvin tunteellinen ihminen, joka nauraa ja itkee paljon.


title: September

text:
Marklundin isä tekee töitä avaruustutkimuksessa ja äiti on ruotsalais-slovenialainen.
Albumilta "September"
Albumilta "In Orbit"
Albumilta "Dancing Shoes"
Albumilta "Love CPR"
Albumilta "Inferno"


title: Paavola (kunta)

text: Paavola (aiemmin Pehkola) oli Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut, entinen Suomen kunta. Paavola yhdistettiin 1973 Revonlahden kanssa Ruukin kunnaksi, ja edelleen 1. tammikuuta 2007 Siikajoen kanssa Siikajoen kunnaksi. Paavolan naapurikunnat olivat Liminka, Revonlahti, Pattijoki, Vihanti ja Rantsila.


title: Paavola (kunta)

text: Paavolassa risteävät seututie 807 ja kantatie 86.


title: Paavola (kunta)

text: Paavolan puukirkko on vuodelta 1756, ja sen on suunnitellut Matti Honka.


title: Paavola (kunta)

text: Hartaanselkä, Kirkonkylä (Pehkola, Paavola), Lappi (myöhemmin Tuomioja), Luohua, Ruukki


title: Paavola (kunta)

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Paavolan taajamat olivat Ruukki (1 148 asukasta, joista 1 145 Paavolan puolella) ja kirkonkylä (282 asukasta). Vuonna 1960 taajamaksi määriteltiin myös Luohua, joka ei kuitenkaan enää ollut taajama vuonna 1970.


title: Paavola (kunta)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Paavolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Rochen raja

text: Rochen raja kuvaa etäisyyttä, jota lähempänä planeettaa tai emäkappaletta oleva toinen taivaankappale hajoaa palasiksi. Esimerkiksi Saturnuksen renkaat ovat todennäköisesti muodostuneet planeetan lähellä kuun tai pikkuplaneetan hajoamisen seurauksena. Rochen raja riippuu pääosin keskuskappaletta kiertävän kappaleen tiheydestä. Rochen rajaksi voidaan kutsua myös Rochen ekvipotentiaalipintaa eli Rochen pintaa.


title: Rochen raja

text:
missä formula_3 on keskuskappaleen säde, formula_4 on keskuskappaleen tiheys,
ja formula_5 on satelliitin tiheys.


title: Rochen raja

text:
Nestemäisellä kappaleella hajoaminen tapahtuu kauempana.
Tarkkaa laskukaavaa ei ole, likimääräistyksiä
on helpompi käyttää:


title: Rochen raja

text: Tarkempi matemaattinen kaava tietokoneille:


title: Rochen raja

text: jossa formula_8 on keskuskappaleen litistyneisyys.


title: Knut Nylander

text: Knut Leonard Nylander (8. lokakuuta 1839 Oulu – 18. syyskuuta 1886 Bogskär) oli Valtionrautateiden arkkitehti. Nylanderin isä Anders oli tunnettu oululainen tervaporvari, jonka muita lapsia ovat muun muassa kasvitieteilijä William Nylander ja taidemaalari Oskar Nylander.


title: Knut Nylander

text: Nylander lähti Oulusta Hämeenlinnaan 1857, jossa kouluttautui arkkitehdiksi lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin oppilaana. Edelfeltin johdolla suunniteltiin Suomen ensimmäisten rautateiden rakennukset. Nylander on suunnitellut Riihimäen–Pietarin rautatien rautatien pienemmät asemarakennukset. Todennäköisesti Nylander on suunnitellut myös rataosien Hämeenlinna–Tampere, Turku–Toijala, Tampere–Haapamäki–Seinäjoki–Vaasa sekä Seinäjoki–Oulu asemarakennukset. Näitä piirustuksia ei kuitenkaan ole signeerattu. Myöhemmin piirustuksia on käytetty rakennettaessa asemarakennuksia Savon radalle ja Tampere–Pori-radalle. Nylander toimi valtionrautateiden rataosaston ensimmäisenä arkkitehtina vuosina 1876–1878.


title: Knut Nylander

text: Rautatierakennusten lisäksi Nylander suunnitteli joitakin taloja ja kirkkoja sekä toimi useiden majakoiden rakennustöiden valvojana. Hän kuoli onnettomuudessa Bogskärin majakan rakennustyömaalla syyskuussa 1886.


title: Eulalios

text: Eulalios Fryygialainen (500-luku) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Fryygiasta. Hän oli yksi viimeisiä uusplatonilaisia filosofeja. Hän oli yksi niistä filosofeista, jotka pakenivat vuonna 531 tai 532 Ateenan filosofikoulun sulkemisen (529) jälkeen Persian kuninkaan Khosrau I:n hoviin. Hänen kumppaneitaan olivat muun muassa Simplikios, Damaskios ja Priskianos. Hänen omasta ajattelustaan ei tiedetä paljoakaan.


title: Kyttälä

text: Kyttälä on kahden kaupunginosan muodostama alue Tampereen keskustassa. Se koostuu XI ja XII kaupunginosista. Kyttälän pohjoisrajana on Satakunnankatu. Etelässä Kyttälä rajoittuu Ratinaan Suvantokatua ja Vuolteenkatua myöten. Lännessä Kyttälä rajoittuu Tammerkoskeen ja idässä rautatiehen. Hämeenkatu jakaa Kyttälän Pohjois- ja Etelä-Kyttälään. Nimi on johdettu todennäköisesti jousiampujaa tarkoittavasta ruotsin sanasta "skytte". Nimen alku on Skyttälä-nimisessä torpassa, joka sijaitsi nykyisen Suomen Pankin rakennuksen paikalla. Kyttälän alue liitettiin useiden ostojen kautta 1600-luvulla Tammerkosken kartanoon, ja 1790-luvulla se siirtyi Hatanpään kartanon omistukseen.


title: Kyttälä

text: Alun perin Tampereen kaupunki sijaitsi kokonaan Tammerkosken länsipuolella. Kun Tampereen teollistuminen alkoi 1850-luvulla, kaupunkiin virtasi työväkeä, jolle ei riittänyt asuinsijoja. Hatanpään kartano alkoi vuokrata maapalstoja Tammerkosken itäpuolelta Messukylän puolelta. Nimensä alue sai Skyttälän talosta. Kaavaa tai rakennusjärjestystä ei ollut, ja talot rakennettiin pellolle sikin sokin. Monin tavoin puutteellisista asuinoloista johtuen Kyttälässä rehottivat erilaiset sairaudet, ja myös rikollisuus oli alueen ongelma.


title: Kyttälä

text:
Hallinnollisesti alue liitettiin Tampereeseen 1. heinäkuuta 1877, jolloin kaupunki myönsi Kyttälän torpille 15 vuoden vuokra-ajan. Kun vuokra-aika läheni loppuaan, kaupunki sanoi vuokrasopimukset irti, jolloin suuri osa asukkaista jouduttiin häätämään asunnoistaan. Häädetyille osoitettiin kuitenkin uudeksi asuinalueeksi Soukanlahden vuoret, ja näin syntyi Armonkallion kaupunginosa. Vuonna 1892 aluetta ryhdyttiin purkamaan uuden asemakaavan tieltä. Kyttälän asemakaavan perusratkaisuksi valittiin sama ruutukaava, joka oli jo käytössä Tammerkosken länsipuolella. Kaavan runkona olivat kosken länsipuolelta sen yli jatkuvat Hämeenkatu ja Satakunnankatu (silloin Uudensillankatu). Rongankadun nimi viittaa sen kohdalla sijainneeseen, nykyisen Litukan siirtolapuutarhan tienoilta alkunsa saaneeseen Ronganojaan, joka laski Tammerkoskeen. Ojassa oli runsaammin vettä vain kevättulvien aikana; talvisin oja oli lasten luistelupaikkana. Ronganojan länsipää putkitettiin 1800-luvun lopulla. Kyttälän etelärajalla sijaitsevan Sorin aukion nimen taustalla on paikalla aikoinaan sijainnut Sorinahde-niminen torppa; Sorinahde on myös Ratinasta Kalevankankaalle nouseva jyrkkä, joskin sittemmin loivennettu mäki. Tuomiokirkonkadun nimi oli vuoteen 1936 saakka Viinikankatu; nimenmuutoksen syynä oli se, ettei katu enää asemakaavamuutosten jälkeen johtanut Viinikan kaupunginosaan.
Kyttälän pohjoisosan rakennukset ovat enimmäkseen 1900-luvun alusta, jolloin Hämeenkadun puoleiset tontit rakennettiin liikerakennuksiksi. Kyttälä kärsi pahoja vahinkoja Tampereen valtauksessa 1918. Toisaalta Hatanpään valtatien pohjoispään rakentaminen tuli mahdolliseksi, kun katulinjalla sijainneet rakennukset tuhoutuivat.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Ole Einar Bjørndalen (s. 27. tammikuuta 1974 Drammen) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän on ainoa ampumahiihtäjä, joka on voittanut arvokisamitalin 21 vuotena peräkkäin vuosina 1997-2017 sekä neljä matkaa yksissä olympialaisissa.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Bjørndalen voitti Brezno-Osrblien MM-kisoista 1997 viestistä hopeaa ja takaa-ajosta pronssia. Naganon talviolympialaisista Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailusta ja hopeaa viestistä. Hochfilzenin ja Pokljukan MM-kisoista 1998 Bjørndalen voitti kultaa joukkuekilpailusta ja hopeaa takaa-ajosta. Kontiolahden MM-kisoista 1999 Bjørndalen voitti pronssia yhteislähdöstä ja viestistä.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Oslon ja Lahden MM-kisoista 2000 Bjørndalen voitti viestistä hopeaa ja yhteislähdöstä pronssia. Pokljukan MM-kisoista 2001 Bjørndalen voitti yhteislähdöstä hopeaa ja viestistä pronssia.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Salt Lake Cityn kisoissa 2002 Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailusta, takaa-ajosta, normaalimatkalta ja viestistä. Samoissa kisoissa hän hiihti vielä maastohiihdon 30 kilometrillä viidenneksi. Hanty-Mansijskin MM-kisoista 2003 Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailusta ja yhteislähdöstä.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Oberhofin MM-kisoista 2004 Bjørndalen voitti viestistä hopeaa ja pronssia pikakilpailusta, takaa-ajosta ja normaalikilpailusta. Hochfilzenin MM-kisoista 2005 Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailusta, takaa-ajosta, yhteislähdöstä ja viestistä.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Torinon talviolympialaisista 2006 Bjørndalen voitti hopeaa takaa-ajosta ja normaalimatkalta ja pronssia yhteislähdöstä. Pokljukan MM-kisoista 2006 Bjørndalen voitti hopeaa sekaviestistä. Anterselvan MM-kisoista 2007 Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailusta, takaa-ajosta ja hopeaa viestistä.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Östersundin MM-kisoissa 2008 Bjørndalen voitti mitalin joka matkalta, jolle osallistui. Takaa-ajossa hän voitti kultaa, normaalimatkalla ja yhteislähdössä hän oli hopealla ja hävisi molemmilla matkoilla maanmiehelleen Emil Hegle Svendsenille. Pikakilpailussa hän oli pronssilla ja miesten viestissä hopealla.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 Bjørndalen voitti kultaa pikakilpailussa, takaa-ajossa, normaalimatkalla ja viestissä. Yhteislähdössä hän sijoittui neljänneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 Bjørndalen voitti viestissä kultaa ja normaalimatkalla hopeaa jaetulla ajalla Sjarhei Novikaun kanssa. Aiemmin samoissa kilpailuissa hän sijoittui sprintissä 17:nneksi ja takaa-ajossa seitsemänneksi.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Hanty-Mansijskin MM-kisoista 2010 Bjørndalen voitti sekaviestistä hopeaa. Hanty-Mansijskin MM-kisoista 2011 Bjørndalen voitti kultaa viestistä ja sekaviestistä. Ruhpoldingin MM-kisoista 2012 Bjørndalen voitti kultaa viestistä ja sekaviestistä. Nové Měston MM-kisoista 2013 Bjørndalen voitti kultaa viestissä.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Sotšin olympialaisissa 2014 hän voitti sprintissä ja sekaviestissä kultaa. Jälkimmäisen myötä hänestä tuli kahdeksalla kullalla ja yhteensä 13 mitalillaan kaikkien aikojen menestynein talviolympiaurheilija. Kontiolahden MM-kisoista 2015 Bjørndalen voitti hopeaa viestistä. Koti MM-kisoista 2016 Bjørndalen voitti kultaa viestistä, hopeaa pika-kilpailusta ja takaa-ajosta ja pronssia yhteislähdöstä Holmenkollenilla. Hochfilzenin MM-kisoista 2017 Bjørndalen voitti pronssia takaa-ajosta.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Bjørndalen lopetti uransa ampumahiihtäjänä huhtikuussa 2018 sydämen rytmihäiriöiden takia.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Vuonna 1996 Bjørndalen sai ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa. Hän saavutti 87:nnen osakilpailuvoittonsa, joista yksi on tullut maastohiihdossa, voittaessaan ampumahiihdon normaalimatkan maailmanmestaruuden Pyeongchangissa 2009 ja nousi eniten hiihtolajien maailmancup-osakilpailuja voittaneeksi urheilijaksi ohi Ingemar Stenmarkin.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Marraskuussa 2006 Jällivaarassa Bjørndalen voitti ensimmäisen maastohiihdon maailmancupin osakilpailunsa. Aikaisemmin kaudelta 2001–2002 hänellä oli kaksi kakkossijaa. Kauden 2006–2007 ampumahiihdon maailmancupissa Bjørndalen voitti viisi ensimmäistä osakilpailua ja yhdestätoista ensimmäisestä osakilpailusta hän voitti seitsemän.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Bjørndalen toimi Kansainvälisen Olympiakomitean urheilijajäsenenä vuosina 2014–2016.


title: Ole Einar Bjørndalen

text: Bjørndalen oli vuosina 2006–2012 naimisissa ampumahiihtäjä Nathalie Santerin kanssa. Bjørndalen avioitui ampumahiihtäjä Darja Domratšavan kanssa heinäkuussa 2016. Heille syntyi Xenia-niminen tytär lokakuussa 2016. Myös Bjørndalenin veli Dag Bjørndalen on ampumahiihtäjä.


title: Hillin pallo

text: Hillin pallo on taivaankappaleen ympärillä oleva vyöhyke, jossa tämän taivaankappaleen vetovoima hallitsee. Esimerkiksi Maan ympärillä on vyöhyke, jolla jokin kappale voi kiertää Auringon sijaan Maata, koska maan vetovoima on tällä alueella voimakkaampi. Hillin pallon määritti amerikkalainen tähtitieteilijä George William Hill. Hillin palloa kutsutaan myös toisen keksijänsä mukaan Rochen palloksi.


title: Hillin pallo

text: Hillin pallon merkitys on siinä, että sen sisäpuolella dynamiikka on olennaisesti kahden kappaleen välistä ja muiden taivaankappaleiden vaikutukset vain vähäisiä häiriöitä.


title: Hillin pallo

text: Jos pienemmän kappaleen massa on "m" ja se kiertää raskaampaa kappaletta "M" etäisyydellä "a", Hillin pallon säde "r" pienemmälle kappaleelle on


title: Hillin pallo

text: Käytännössä vakaita satelliittiratoja on vasta 1/2 – 1/3 Hillin säteen päässä, taannehtivat eli retrogradiset radat ovat vakaampia kuin myötäsuuntaiset radat. Usein käytetään 1/3 Hillin sädettä. Taannehtiva rata on yleisen kiertoliikkeen vastainen: jos Jupiter kiertää Aurinkoa myötäpäivään päin, retrogradinen rata on vastapäivään päin.


title: Hillin pallo

text: Tilanteessa, jossa ollaan hyvin lähellä suurta kappaletta, Hillin pallo uppoaa helposti pienten kappaleiden sisään, jolloin stabiileija kiertoratoja ei ole lainkaan.


title: Rochen pinta

text: Rochen pinta (joskus Rochen raja) on kahden taivaankappaleen ympärillä oleva kuvitteellinen pinta, joka on kappaleiden vetovoimaraja. Se on raja, jota suuremmaksi laajennuttuaan tähti alkaa vuodattaa massaa tähtien välissä olevan leikkauspisteen L1 kautta toiseen tähteen. Tätä leikkauspistettä kutsutaan Lagrangen pisteeksi.


title: Rochen pinta

text: Tähti voi ylittää eli "täyttää" Rochen rajansa elämänsä loppuvaiheessa, kun vedyn loppumisen seurauksena tähden ydin supistuu ja sen ulkokerrokset laajenevat voimakkaasti. Rochen pintaa on molempia tähtiä ympäröivä gravitaatiokentän ekvipotentiaalipinta, jonka jokaisessa pisteessä gravitaation potentiaalienergia on yhtä suuri.


title: Rochen pinta

text: Jos kappaleiden massat ovat yhtä suuria, Rochen pinta muistuttaa kaksiulotteisessa kuvassa makaavaa kahdeksikkoa tai ääretön-merkkiä. Kolmiulotteisena Rochen pinta on kuin kaksi vesipisaraa vastakkain; "vesipisaroiden" pyöreiden päiden keskipisteissä ovat Rochen pinnan luovat massapisteet, esimerkiksi tähdet.


title: Rochen pinta

text: Rochen pinta täyttyy monissa kaksoistähdissä toiselta puolen. Näissä tähdissä massaa virtaa tähdestä toiseen Lagrangen pisteen L1 kautta. Hyvänä esimerkkinä tästä massan siirtymisestä ovat novat.


title: Rochen pinta

text: Rochen pinnan laskemisessa otetaan huomioon painovoimapotentiaali ja keskipakoisvoima.


title: Rochen pinta

text: Rochen pinta on saanut nimensä tähtitieteilijä Édouard Rochelta.


title: Retrogradinen liike

text: Retrogradinen liike eli taannehtiva liike on liikettä, joka suuntautuu järjestelmän yleisen liikkeen vastaiseen suuntaan.


title: Retrogradinen liike

text: Aurinkokunnassa yleinen liikkumissuunta on vastapäivään tarkasteltuna Maapallon tämänhetkisen pohjoisnavan puolelta. Alkuperäinen pyörimissuunta on tullut Aurinkokuntaa edeltäneen kaasu- ja pölypilven pyörimissuunnasta.


title: Retrogradinen liike

text: Kaikki planeetat ja suurin osa pienemmistä kappaleista kiertävät Aurinkoa vastapäivään.


title: Retrogradinen liike

text: Planeettojen lähimpien ja suurimpien kuiden yleinen kiertosuunta on sama kuin planeetan pyörimisliikkeen suunta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla on paljon pieniä "epäsäännöllisiä" kuita, joiden kiertoratojen inklinaatio on suuri tai kiertoradat ovat elliptisiä. Näiden kuiden arvellaan olevan planeetan sieppaamia asteroideja tai Kuiperin vyöhykkeen kohteita (tai niiden osia), joista suurin osa kiertää planeettaa taannehtivasti. Esimerkiksi Jupiterin kuista 48 on taannehtivasti kiertävää ja 8 yleiseen suuntaan kiertävää.


title: Retrogradinen liike

text: Planeettojen yleinen pyörimissuunta on sama kuin planeetan liikkeen suunta kiertoradalla: vastapäivään. Planeetoista retrogradisesti (myötäpäivään) pyörivät Venus ja Uranus.


title: Retrogradinen liike

text: Taivaankappaleiden keskinäisestä liikkeestä voi seurata myös näennäinen taannehtiva suunta, esimerkiksi muiden planeettojen kiertoliike maasta katsottuna voi hidastua tai tehdä silmukoita verrattuna taustatähtiin monien kuukausien aikana. Näiden liikkeiden selittäminen oli ongelmallista geosentrisessä aurinkokuntamallissa.


title: Retrogradinen liike

text: Kaikkien tähtien ja planeettojen voidaan havaita liikkuvan yöllä taivaalla idästä länteen Maan pyörimisliikkeen seurauksena. Ulkoplaneettojen voidaan havaita liikkuvan, useiden peräkkäisten öiden havaintojen perusteella, taustatähtiin verrattuna yleensä hitaasti itään päin.


title: Retrogradinen liike

text: Maasta katsottuna kaikki planeetat vaihtavat säännöllisesti suuntaansa. Ulkoplaneettojen kohdalla tämä johtuu siitä, että Maa ohittaa kiertoradallaan ulkoplaneetan. Sisäplaneettojen näennäinen retrogradinen liike selitetään vastaavanlaisella mekanismilla, johon liittyy lisäksi konjunktiot Auringon kanssa.


title: Hirvineva

text: Hirvineva on kylä Limingan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla, Pohjanmaan radan varrella noin 13 kilometriä kuntakeskuksesta etelälounaaseen ja noin 35 kilometriä Oulusta etelään. Kylä on saanut nimensä "Hirvineva"-nimisestä suosta. Nimensä mukaisesti Hirvinevan alueella hirvivaara on tielläliikkujille todellinen uhka.


title: Hirvineva

text: Hirvinevan suolta ei nosteta enää turvetta. Entisellä Vapon turvetuotantoalueella sijaitsee nykyisin 137 hehtaarin tekojärvi, Hirvinevan lintujärvi. Järven rannalla on ympäristöpolku, lintutorneja, nuotiopaikka sekä lato kahvitaukoa varten.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Vuorovesilukkiutuminen (engl. "tidal locking") on ilmiö, jossa taivaankappaleen kiertoaika keskuskappaleen ympäri ja pyörähdysaika oman akselinsa ympäri ovat vuorovesivoimien vaikutuksesta tahdistuneet keskenään. Tällainen lukkiutuminen on tavallista suurimassaisen keskuskappaleen lähellä. Jos ajat ovat tahdistuneet suhteessa 1:1 (esimerkiksi Maata kiertävä Kuu), kiertolainen kääntää aina saman puolen keskuskappaletta kohti. Tahdistuminen voi tapahtua muussakin suhteessa, esimerkiksi 3:2 (Aurinkoa kiertävä Merkurius).


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Kuu kääntää aina saman puolen Maata kohti. Libraation vuoksi Maasta kyetään näkemään hiukan yli puolet Kuun pinnasta, mutta 41 % jää kokonaan näkymättömiin (Kuun Maahan näkymätön puoli).


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Merkuriuksen kiertoaika (87 d 23,3 h) ja pyörähdysaika (58 d 17,5088 h) ovat lukkiutuneet suhteessa 3:2 niin, että kiertäessään kaksi kierrosta Auringon ympäri Merkurius pyörähtää ympäri kolme kertaa. Pitkään sen luultiin kääntävän aina saman puolen Aurinkoa kohti, koska harvat mahdolliset havaintohetket sattuivat planeetan ollessa samassa asennossa keväällä ja syksyllä.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Pluto ja sen kuu Kharon ovat lukinneet toistensa pyörimisen 1:1-resonanssiin. Marsin molemmat kuut sekä Jupiterin, Saturnuksen, Uranuksen ja Neptunuksen monien kuiden joko tiedetään tai oletetaan olevan vuorovesilukittuneita.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Spektrimittausten mukaan Tau Bootis -järjestelmässä tähti ja planeetta kääntävät aina saman puolen toisiaan vastaan.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text:
Hyvin lähellä toisiaan kiertävät kontaktikaksoistähdet vuorovesilukitsevat toisensa. Myös monien muiden lähekkäisten kaksoistähtien oletetaan olevan vuorovesilukittuja.
Aurinkoa pienemmälle punaiselle kääpiölle on ominaista, että se lukitsee lähellä kiertävän planeetan joko resonanssiin tai kääntämään saman puolen itseään kohti. Punaisen kääpiön lähellä
elokehässä lämpötilaltaan Maata vastaavalla etäisyydellä punaisen kääpiön planeettaan kohdistamat vuorovesivoimat saattavat olla kymmeniä kertoja suurempia kuin Aurinkoa kiertävän Merkuriuksen radalla. Alle 20 kertaa Merkuriuksen radalla vallitsevaa vuorovesivoimaa suurempi voima riittää lukitsemaan planeetan.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Planeetan tai kuun vuorovesilukkiutuminen keskuskappaleen vetovoimasta kääntämään aina saman puolensa kohti keskuskappalettaan vie ajan


title: Vuorovesilukkiutuminen

text:
jossa
formula_11 ja formula_12 tunnetaan yleensä huonosti, paitsi tiedetään että Maan Kuulle formula_13. Karkeasti voidaan arvioida formula_14, joka monesti antaa yliarvioituja pyörimisen lukkiutumisaikoja.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text:
jossa
ja 4 Nm jäisille kappaleille.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Kaava tuottaa lukkiutumiselle aikoja jopa dekadin (kymmenkertaisella) epätarkkuudella.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Kaavaa voidaan yksinkertaistaa, kun oletetaan, että formula_19 ja pyörähdysaika on 12 tuntia. Useimmat asteroidit pyörähtävät kerran 2 tunnissa–2 päivässä.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: massa kilogrammoina, etäisyys metreinä, μ on Nm. μ voi olla 3 Nm kivisille ja 4 Nm jäisille kappaleille.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: Vuorovesilukkiutuminen nopeutuu suurella vauhdilla säteen kasvaessa. Pienemmät kappaleet lukkiutuvat hitaammin kuin suuremmat. Esimerkki tästä lienee se että Saturnuksen kuu Hyperion pyörii epäsäännöllisesti, mutta kauempana oleva Japetus on vuorovesilukkiutunut Saturnukseen nähden.


title: Vuorovesilukkiutuminen

text: ,missä


title: Frank Capra

text: Francesco Rosario ”Frank” Capra (18. toukokuuta 1897 Bisacquino, Sisilia, Italia – 3. syyskuuta 1991 La Quinta, Kalifornia) oli italialaissyntyinen yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.


title: Frank Capra

text: Capra aloitti ohjaajan uransa mykkäelokuvista. Ennen toista maailmansotaa hänen tunnetuimpia teoksiaan oli "Arsenikkia ja vanhoja pitsejä". Toisen maailmansodan aikaan hän osallistui merkittävällä tavalla propagandaelokuvien tekoon. Hän johti Armed Forces Motion Picture Unitia ja loi muun muassa Private Snafun hahmon. Heti sodan jälkeen, 1946, hän ohjasi elokuvan "Ihmeellinen on elämä" ("It’s a Wonderful Life"), jota on sittemmin esitetty Suomessakin jouluisin televisiossa


title: Frank Capra

text: Uskonnoltaan Capra oli katolilainen, mikä vaikutti elokuvakriitikko Maria Elena de las Carrerasin mukaan myös hänen taiteelliseen näkemykseensä.


title: Frank Capra

text: Capralle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1982.


title: Frengers

text: Frengers on vuonna 2003 julkaistu tanskalaisyhtye Mewin kolmas albumi. Levy sai huomattavaa suosiota arvostelijoilta ja se nosti Mewin kansainväliseen maineeseen. Levy on pääosin kokoelma kappaleita aikaisemmilta levyiltä "Half The World Is Watching Me" ja "A Triumph For Man".


title: Frengers

text: Tunnetuimmat kappaleet levyltä ovat "Am I Wry? No", "156", "Snow Brigade" ja "Comforting Sounds". Levyn nimi tulee englannin kielen sanoista "friend" (ystävä) ja "stranger" (tuntematon, vieras), "frenger" (monikossa frengers) on henkilö jota ei voi sanoa ystäväksi muttei myöskään tuntemattomaksi.


title: Galina Kulakova

text: Galina Aleksejevna Kulakova (; s. 29. huhtikuuta 1942 Logatši, Udmurtien ASNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen hiihtäjä.


title: Galina Kulakova

text: Kulakova oli 1970-luvun alun paras naishiihtäjä arvokisaohjelmaan kuuluvilla matkoilla. Hän voitti neljä olympiakultaa, joista kaksi oli henkilökohtaisilta matkoilta 1972 ja kaksi viestikultia (1972 ja 1976). Hiihdon maailmanmestaruuskilpailuista Kulakova voitti kolme henkilökohtaista ja kaksi viestikultaa. Kulakova jäi kiinni dopingin käytöstä Innsbruckin olympialaisissa 1976 ja menetti 5 kilometrin hiihdon pronssimitalin. Hän ei kuitenkaan saanut kilpailukieltoa vaan hiihti vielä samoissa kisoissa viestin.


title: Galina Kulakova

text: Kulakova voitti Salpausselän Kisoissa 10 kilometrin kilpailun vuosina 1972–1975 ja 1979, Holmenkollenin kisoissa 10 kilometriä vuosina 1970 ja 1979 sekä Falunissa 5 kilometriä vuonna 1973, 10 kilometriä vuosina 1973, 1975 ja 1977 sekä 20 kilometriä vuonna 1979.


title: Galina Kulakova

text: Kulakova voitti 39 kertaa Neuvostoliiton mestaruuden vuosina 1969–1981. Hän lopetti huippu-urheilu-uransa vuonna 1982 saavutettuaan vielä samana vuonna Oslon MM-kilpailuissa viestissä hopeaa.


title: Titiuksen–Boden laki

text:
Titiuksen–Boden laki on matemaattinen sääntö, jonka avulla voi arvioida planeettojen etäisyydet. Lain mukaan Merkurius on 0,4; Venus 0,7; Maa 1,0; Mars 1,6 jne. AU:n etäisyydellä Auringosta. Laki huomattiin 1700-luvulla. Oletetaan, että Titius-Boden laki (Boden laki, T-B laki, TB laki) on syntynyt planeettojen toisiinsa aiheuttamien häiriöiden ja/tai aurinkokunnan syntyvaiheessa tapahtuneiden planeettojen ja kaasu-/planetesimaalikiekon välisen vuorovaikutuksen ansiosta. Tuolloin planeetat vaeltelivat pääasiassa sisäänpäin, mutta myös ulospäin niin sanotun migraatioteorian mukaan.
Titiuksen–Boden lakiin liittyy monia kiertoaikojan välisiä resonansseja muun muassa Saturnuksen ja Uranuksen välillä.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Alkuperäinen kaava Titiuksen–Boden laille on:


title: Titiuksen–Boden laki

text: jossa "n" = 0, 3, 6, 12, 24, 48 ..., jokainen n:n arvo kaksi kertaa edellinen, kantaluku on 3.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Nykyaikainen Titiuksen–Boden lain muotoilu on:


title: Titiuksen–Boden laki

text: Missä "k"=0, 1, 2, 4, 8, 16, 32, 64, 128 (0 ja luvun 2 potenssit)


title: Titiuksen–Boden laki

text: Karkea muotoilu laille on: seuraavan planeetan etäisyys Auringosta on suunnilleen kaksi kertaa niin suuri kuin edellisen planeetan etäisyys Auringosta. Esimerkiksi Saturnuksen etäisyys on kaksi kertaa Jupiterin etäisyys.


title: Titiuksen–Boden laki

text:
Asteroidivyöhykkeellä ei ole suurta planeettaa. Kääpiöplaneetta Ceres etäisyydellä 2,77 AU eli Titiuksen–Boden laissa k=8 on vain yksi miljoonista, tosin suurin. Cerestä pidettiin aluksi planeettana, mutta kun yhä lisää kappaleita löytyi samalta alueelta niitä ruvettiin sanomaan asteroideiksi tai pikkuplaneetoiksi. Ceres luokilteltiin myöhemmin kääpiöplaneetaksi. Neptunus muodostaa selvän poikkeuksen säännöstä, sillä se sattuu kohtien k=64 ja k=128 välille. Sitä vastoin Pluto sijaitsee suunnilleen Titius-Boden lain mukaisella kohdalla, mutta nykyisin Kuiperin vyöhykkeen löytöjen vuoksi sitä ei enää luokitella planeetaksi vaan kääpiöplaneetaksi (kuten Ceres sekin on vain yksi monista). Pluton lisäksi muitakin kappaleita on löydetty Neptunuksen kiertoajan 2:3 resonanssista
eli etäisyydeltä, jolla kiertoaika on 2:3 Neptunuksen kiertoajasta.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Merkurius on Aurinkoa lähin planeetta. Sen etäisyyttä voidaan merkitä lyhenteellä MU. Kun Maan etäisyyttä Auringosta merkitään AU, niin MU on noin 0,4 AU. Voidaan laskea etäisyyksiä eri planeetoille yksikössä MU ja etsiä lainalaisuuksia näiden välille.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Karke Cohenin sääntö ottaa lukuun Neptunuksen:


title: Titiuksen–Boden laki

text: 1/2, 3/4, 1, 1½, 2½, 5, 10, 20, 30 ja 40 AU.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Aurinkokunnassa on esimerkiksi kuiden ratojen välillä säännönmukaisuuksia. Neljä Jupiterin suurinta kuuta ovat resonanssissa keskenään, kiertoaikojen suhde on vakio. Sisempi suuri kuu Amalthea on mukana samassa sarjassa, jossa kiertoaikojen suhde on 1:2:4:8. Uloin suuri kuu Kallisto aiheuttaa vuorovesilukituksen, joka ohjaa muita kuita. Jupiterin kuille d = 2n-1 + 0.5, jossa n = 0, 1, 2, 3. Amalthealle n =−∞.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Uranuksen suurilla kuilla on säännöllinen, muttei Boden lakia seuraava etäisyysjakauma jossa d = (n + 1)/2 jossa n = 1, 2, 3, 6,8.


title: Titiuksen–Boden laki

text: Kolmen planeetan kuujärjestelmiä kuvaa Dermottin laki


Titiuksen–Boden laki


title: Titiuksen–Boden laki

text: jossa


title: Titiuksen–Boden laki

text: n = 1,2,3 ..


title: Titiuksen–Boden laki

text: "T(n)" on n:nen kuun sideerinen kiertoaika.


title: Titiuksen–Boden laki

text:
"T(0)" on luokkaa 0,46 ja "C" on vakio.Monille eksoplaneetoille on löydetty peräkkäisten planeettojen kiertoaikojen suhteita 1:2 eli 1:2 resonansseja. Rataresonanssien pysyvyys rippuu kiertoaikojen suhteiden lisäksi siitä, ovatko planeetat
ollessaan radan samassa pisteessä toistensa kanssa samassa vai esimerkiksi vastakkaisessa suunnassa aurinkoon nähden. Häiriöiden ansiosta planeettojen rataellipsit kiertyvät ja muut rata-arvot muuttuvat aikojen kuluessa.


title: Emil Nervander

text: Emil Fredrick Nervander (salanimi Emlekyl, 11. marraskuuta 1840 Helsinki – 27. tammikuuta 1914 Pori) oli merkittävä suomalainen kirjailija ja taidehistorioitsija.


title: Emil Nervander

text: Emil Nervander oli fyysikko ja runoilija Johan Jakob Nervanderin poika. Emil Nervander vietti lapsuudessaan ja nuoruudessaan paljon aikaa Voipaalassa.


title: Emil Nervander

text: Nervander kävi Karl Gabriel Leinbergin yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1858. Yliopistossa hän opiskeli aluksi luonnontieteitä mutta vaihtoi sitten taidehistoriaan. Kandidaatin tutkinnon hän suoritti 1869.


title: Emil Nervander

text: Nervander toimi "Åbo Postenin" päätoimittajana 1874–1879. Vuosina 1868–1873 hän kirjoitti taide- ja teatteriarvosteluja "Hufvudstadsbladetiin". Nervander kirjoitti kansa- ja maantieteellisiä kuvauksia, kulttuurihistoriallisia muoto- ja muistikuvia, matkakertomuksia, kirkkotaidetta koskevia teoksia sekä teatteriin liittyviä artikkeleita. Häneltä ilmestyi 70–80 painotuotetta, ja hän kirjoitti 30–40 sanomalehteen. Nervander toimitti lisäksi Fredrik Cygnaeuksen ja J. V. Snellmanin kootut teokset.


title: Emil Nervander

text: Nervander oli Turun tuomiokirkon muinaismuistojen järjestämiskomitean sihteerinä 1875–1879 ja tuomiokirkon korjausvaltuuskunnan jäsenenä 1894–1896 sekä toimi muinaistieteen toimikunnan tehtävissä 1892. Hän oli myös perustamassa Suomen muinaismuistoyhdistystä.


title: Emil Nervander

text: Kertomuskokoelma "Honkain tarinat" ilmestyi 1869, ja samana vuonna tuli julki myös ensimmäinen runokokoelma "Dikter" (Runoja). "Dikterin" hän julkaisi salanimellä Emlekyl (Muistoksi), ja se sisältää useita Voipaalassa kirjoitettuja runoja. Nervander on Suomen ensimmäinen novellikirjailija. Nervander oli myös Suomen kansalliskirjailijan Aleksis Kiven hyvä ystävä.


title: Emil Nervander

text: Nervanderin murhatarina "Uotilan isäntä" ilmestyi suomeksi 1870. Teos perustuu Etelä-Suomessa tapahtuneeseen tositarinaan. Kirjassa olennainen teema on rankaisematta jääneen murhan aiheuttama syyllisyys paljolti Fjodor Dostojevskin "Rikoksen ja rangaistuksen" tapaan mutta suomalaiselle maaseudulle sijoitettuna. Kirjassa mainitaan Uotilaa lähellä oleva Myllykylä, joten paikallisväriäkin on mukana.


title: Emil Nervander

text: Toisen runokokoelmansa "Efter femtio år" ('50 vuoden kuluttua') Nervander julkaisi 1907 omalla nimellään. Kuvaus keisari Aleksanteri I:n matkoista Suomessa ilmestyi 1906.


title: Emil Nervander

text: Nervanderin kirjoitti koko tuotantonsa ruotsiksi, mutta suurin osa hänen teoksistaan suomennettiin. Osa Nervanderin teoksista ilmestyi jopa ainoastaan suomeksi.


title: Emil Nervander

text: Kesä 1901 oli todennäköisesti Nervanderin viimeinen Sääksmäellä viettämä kesä. Hän asui silloin Sillantaassa.


title: Emil Nervander

text: Nervander vietti viimeiset elinvuotensa pienessä vuokramökissä Harjavallassa. Hän kuoli Porin kaupunginsairaalassa 27. tammikuuta 1914 yksinäisenä erakkona. Eräiden lähteiden mukaan Nervander olisi kuitenkin kuollut mökissään Harjavallan Merstolassa, jossa on hänen mukaansa nimetty katu sekä muistomerkki. Nervander on haudattu Harjavallan hautausmaalle. Hän ei ole halunnut hautaansa merkittävän, joten hautausmaalta löytyy kirjailijan omasta toivomuksesta vain pieni luonnonkivestä tehty muistokivi.


title: Thomas de Maizière

text: Karl Ernst Thomas de Maizière (s. 21. tammikuuta 1954 Bonn) on saksalainen konservatiivipoliitikko (CDU), joka on toiminut Saksan sisäasiainministerinä 2009–2011 ja uudelleen vuodesta 2013 alkaen. Maaliskuussa 2011 hän siirtyi puolustusministeriksi eroamaan joutuneen Karl-Theodor zu Guttenbergin paikalle. Merkelin ensimmäisessä hallituksessa (2005–2009) de Maizière toimi kansliaministerinä. Vuosina 2001–2005 hän toimi Saksin osavaltion ministerinä eri tehtävissä.


title: Thomas de Maizière

text:
Maizièren isä oli kenraali Ulrich de Maizière, Bundeswehrin tarkastaja ja pääesikunnan päällikkö 1966–1972.
Koulutukseltaan de Maizière on oikeustieteen tohtori. Tohtorin väitöskirjansa hän sai valmiiksi vuonna 1986. Hän työskenteli ensin Berliinin pormestarille ennen kuin liittyi Länsi-Berliinin edustajistoon neuvotteluissa Saksan yhdistämisestä. Vuodesta 1990 de Maizière työskenteli entisen DDR:n osavaltion demokratisoimisen hyväksi. DDR:n viimeisenä pääministerinä toiminut Lothar de Maizière on hänen serkkunsa.


title: Thomas de Maizière

text: Vuonna 2001 de Maizière sai paikan Saksin osavaltion talousministerinä, myöhemmin oikeusministeriksi ja edelleen sisäministeriksi.


title: Thomas de Maizière

text: Thomas de Maizièren suku oli hugenotteja, jotka pakenivat Ranskasta vainojen takia Preussiin 1600-luvulla.


title: Nurmikko

text: Nurmikko on tavallisimmin pihamaahan tai puistoon tms. kuuluva alue, jolla kasvaa mataliksi leikattuina nurmikasveja kuten ruohoa, apilaa ja muita matalia kasveja, mutta ei yleensä esimerkiksi sammalta tai jäkälää. Nurmikkoa hoidetaan pitämällä se lyhyenä ruohonleikkurin avulla. Lisäksi erityisesti kuivemmilla alueilla käytetään keinokastelua.


title: Wolfgang Schäuble

text: Wolfgang Schäuble (s. 18. syyskuuta 1942 Freiburg) on saksalainen kristillisdemokraattinen (CDU) poliitikko. Hän toimi CDU:n puheenjohtajana Helmut Kohlin jälkeen, ennen Angela Merkeliä vuosina 1998–2000. Hän on toiminut liittohallituksessa erityisasioiden ministerinä, kahdesti sisäministerinä ja valtiovarainministerinä.


title: Wolfgang Schäuble

text: Schäuble opiskeli 1961–1966 oikeus- ja taloustiedettä Freiburgin ja Hampurin yliopistoissa. Hän oli jo opiskeluaikana poliittisesti aktiivinen ja liittyi 1961 Südbadenin nuorisoliittoon, hän oli 1963–1964 kristillisdemokraattisten opiskelijoiden liiton puheenjohtaja Hampurissa ja Freiburgissa. Schäuble liittyi 1965 kristillisdemokraattiseen unioniin (CDU).


title: Wolfgang Schäuble

text: Valmistumisensa jälkeen Schäuble toimi muun muassa apulaisena Freiburgin yliopistossa ja oikeusavustajana. Hän väitteli itsensä tohtoriksi tilintarkastajien ammatillisesta asemasta tilitoimistoissa.


title: Wolfgang Schäuble

text: Schäuble valittiin 1972 edustajaksi Saksan liittopäiville. Vuosina 1975–1984 hän oli jäsenenä Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa ja 1976–1984 CDU:n liittovaltion urheilukomitean puheenkohtajana.


title: Wolfgang Schäuble

text: Helmut Kohlin ehdotuksesta Schäuble valittiin yhdeksi CDU/CSU-parlamenttiryhmän johtajista. Schäublesta oli 1984–1989 Kohlin hallituksen erityisasioiden ministeri ja kansliapäällikkö. Hän nousi samalla yhdeksi Kohlin lähemmistä neuvonantajista. Schäuble valmisteli 1987 Itä-Saksan valtioneuvoston puheenjohtajan Erich Honeckerin ensimmäisen virallisen vierailun Länsi-Saksaan.


title: Wolfgang Schäuble

text: Kun Kohlin hallitusta järjestetään uudelleen 1989, Schäublesta tuli sisäministeri. Hän johti seuraavana vuonna neuvotteluita, jossa käsiteltiin Saksojen yhdistymissopimusta. Hän julkaisi vuonna 1991 tapahtumista kirjan "Der Vertrag. Wie ich über die deutsche Einheit verhandelte".


title: Wolfgang Schäuble

text: Vuonna 1990 Schäuble joutui hyökkäyksen kohteeksi: Psyykkisesti sairas mies ampui häntä puhetilaisuudessa Oppenaussa. Hän sai hengenvaarallisia vammoja, mutta pystyi pian palaamaan poliittiseen työhön. Hän kuitenkin halvaantui kolmannesta rintanikamastaan ja on joutunut käyttämään sen jälkeen pyörätuolia.


title: Wolfgang Schäuble

text: Kun Kohl ilmoitti vuonna 1997 pyrkimänsä seuraavan vuoden vaaleissa uudelleen liittokansleriksi, hän painotti kuitenkin sitä, että halusi Schäublen olevan hänen seuraajansa. CDU hävisi kuitenkin vuoden 1997 vaalit. Kohl erosi puolueen johdosta, ja Schäublesta tuli puolueen seuraava johtaja. Hän joutui kuitenkin korruptiosyytöksiin, ja hän myönsi tammikuussa 2000 ottaneensa yli 100 000 Saksan markkaa asekauppias Karlheinz Schreiberilta. Friedrich Merz korvasi helmikuussa Schäublen puoluejohdossa.


title: Wolfgang Schäuble

text: Schäuble on uudelleen sisäasiainministerinä Merkelin ensimmäisessä hallituksessa vuosina 2005–2009. Sisäministerinä hän keskittyy erityisesti turvallisuuspolitiikkaan.


title: Wolfgang Schäuble

text: Vuonna 2009 Schäuble valittiin Merkelin toisen hallituksen valtiovarainministerinä. Hän oli Merkelin kanssa vahvasti edistämässä Euroopan talouskurisopimuksen hyväksymistä vuonna 2012. Hän oli myös vahvasti ajamassa talouskriisimaiden pelastuspolitiikkaa. Schäuble sai pitää paikkansa valtiovarainministerinä vuonna 2013 valitussa Merkelin III hallituksessa.


title: Johann Friedrich Herbart

text: Johann Friedrich Herbart (4. toukokuuta 1776, Oldenburg – 14. elokuuta 1841, Göttingen) oli saksalainen filosofi, psykologi ja ”tieteellisen pedagogiikan” perustaja.


title: Johann Friedrich Herbart

text: Herbartin pyrkimyksenä oli luoda systemaattinen ja looginen kasvatustieteellinen oppirakennelma, joka rakentui etiikasta ja psykologiasta. Etiikan tehtävänä oli osoittaa päämäärät, johon kasvatuksen tulee pyrkiä ja psykologian tuli näyttää keinot, joiden avulla nämä päämäärät voitiin saavuttaa. Tästä huolimatta on tätä järjestelmää pidettävä spekulatiivisena sillä se muodostuu toisiinsa liittyvistä päätelmistä, jotka perustuvat hänen omiin filosofisiin näkemyksiinsä.Neljän vaiheen opetusteoria: niin sanottujen muodollisten asteiden järjestelmä, eli oikeaoppisen tunnin tai jakson rakenne:


title: Kirurgi

text: Kirurgi on lääkäri, joka suorittaa leikkauksia. Kouluttautuakseen kirurgiksi Suomessa ensin tulee suorittaa 6-vuotinen lääketieteen lisensiaatin (LL) tutkinto ja sen lisäksi erikoislääkärin kuusi vuotta kestävä tutkinto.


title: Kirurgi

text: Kirurgisia erikoistumisaloja Suomen lääketieteellisissä tiedekunnissa ovat:Erikoislääkäritutkintoon kuuluu yhdeksän kuukautta kestävä perusterveydenhuollon jakso, kahden vuoden ja kolmen kuukauden mittainen kirurgian runkokoulutusvaihe, sekä kolme vuotta kestävä eriytyvä koulutus. Runkokoulutusvaihe palvellaan pääsääntöisesti yliopistosairaalan ulkopuolisissa sairaaloissa käytännön työssä sairaalalääkärinä, eri kirurgian osa-alueilla. Runkokoulutuksen jälkeen suoritettava eriytyvä koulutusosio palvellaan pääsääntöisesti yliopistosairaalassa, yhteensä kolmen vuoden ajan.


title: Kirurgi

text: Neurokirurgiaan erikoistuminen ei sisällä kirurgian runkokoulutusta, vaan erikoistuminen tapahtuu Helsingin yliopistossa täysin erillisenä koulutusohjelmassa.


title: Kirurgi

text: Suu- ja leukakirurgiaan erikoislääkärit ovat suorittaneet joko hammaslääketieteen tai lääketieteen lisensiaatin tutkinnon sekä vuodesta 1999 lähtien kuuden vuoden kirurgisen erikoistumisjakson. Suu- ja leukakirurgian erikoistuminen hammaslääketieteen puolelta sisältää valikoidusti kolme vuotta yleislääketieteen opintoja (mm. sisätaudeista mutta ei gynekologiasta) sekä kolme vuotta kirurgian opintoja. Yleislääkärin erikoistuminen suu- ja leukakirurgiaan sisältää hammaslääketieteen yleisiä opintoja sekä kirurgian opintoja. Hammaslääketieteen lisensiaatti voi suu- ja leukakirurgiaan erikoistuessaan opiskella opintosuunnitelmansa lisäksi vielä yhden vuoden lisää, jolloin hän saavuttaa erikoistumisensa lisäksi myös lääketieteen lisensiaatin tutkinnon.


title: Kirurgi

text: Lääketieteen ja kirurgian tohtorin (LKT) tutkinto on Helsingin yliopiston nykyisen lääketieteen tohtorin (LT) tutkinnon vanha tutkintonimike, joka ei välttämättä tarkoita sitä, että lääkäri olisi koulutukseltaan kirurgi.


title: Kirkwoodin aukko

text:
Kirkwoodin aukot ovat Aurinkokunnan asteroidivyöhykkeen kohtia, joilla on hyvin vähän asteroideja. Ne ovat Jupiterin aiheuttamia. Kiertoaika kunkin Kirkwoodin aukon kohdalla on jokin tasainen murtoluku Jupiterin kiertoajasta. Esimerkiksi 2,5 AU:n kohdalla on 1:3 kiertoaikaresonanssi Jupiterin kanssa. 1:3 kiertoaikaresonanssi tarkoittaa kiertoaikojen tasamurtolukuista suhdelukua.
Kirkwoodin aukkoja vastaavia ovat myös esimerkiksi Saturnuksen renkaiden aukot, kuten Encken ja Cassinin jaot.Merkittävimmät aukot ovat 1:3, 2:5, 3:7, ja 1:2 resonanssit. 1:1 resonanssissa ovat ns. troijalaiset asteroidit.


title: 234/50 Be

text: 234/50 Be (234 millimetrin 50 kaliiperin järeä merikanuuna mallia Bethlehem Steel) on suomalainen nimi yhdysvaltalaiselle kaliiperiltaan 234 millimetrin tykille, jonka valmistaja oli Bethlehem Steel Corporation.


title: 234/50 Be

text: 234/50 Be:n kaliiperi oli 233,68 millimetriä eli 9,2 tuumaa. Putken pituus oli 11 684 millimetriä. Tykin toisen maailmansodan aikainen suurin kantama oli 25,5 kilometriä. Teoreettinen tulinopeus oli 2 laukausta minuutissa ja käytännön tulinopeus 1,5 laukausta minuutissa. Täysmiehistö oli 3 aliupseeria ja 25 miestä.


title: 234/50 Be

text: Tykit oli alun perin 1910-luvulla tilattu Chilen laivastolle. Kauppa kuitenkin peruuntui, mutta 14 tykkiä saatiin myytyä Venäjälle Pietari Suuren merilinnoituksen tarpeisiin. Tykit toimitettiin vuonna 1915, ja ne saatiin sijoitettua linnakkeille vuoteen 1917 mennessä. Kuusi 234/50 Be:tä sijoitettiin Russaröhön, neljä Naissaareen ja neljä Suurupiin.


title: 234/50 Be

text: Russarön 234/50 Be -patteri jäi Suomen itsenäistyttyä hyvään kuntoon, paitsi että venäläiset olivat hävittäneet tykkien osia. Suomi korjasi tykit ampumakuntoon 1920-luvun alussa. Russarön tykkien uudistus 1930-luvulla paransi kantamaa. Tykit evakuoitiin talvisodan jälkeen, sillä tykkiasemat jäivät Neuvostoliiton vuokra-alueen sisäpuolelle. Kolme tykkiä palautettiin jatkosodan aikana Russaröhön, kun neuvostoliittolaiset olivat poistuneet. 1960-luvulla loputkin tykit asennettiin takaisin. Patteri purettiin pois käytöstä 1983.


title: 234/50 Be

text: Suomalaisilla oli 234/50 Be:n kanssa ongelmia jatkuvassa tulitoiminnassa, sillä tykin lukko jumiutui aina viimeistään viidennen laukauksen jälkeen. Ongelma korjattiin 1970-luvulla vaihtamalla lampaantaljatiiviste neopreenikumitiivisteeseen.


title: Rataresonanssi

text:
Rataresonanssi on tietty kiertoaikojen ja asemien suhde taivaankappaleiden välillä, esimerkiksi 1:2.
Resonanssissa tapahtuu herkimmin kappaleiden välillä liike-energian vaihtoa, jonka tuloksena resonanssi monesti hajoaa mutta voi joissain tapauksissa olla vakauttava tekijä. Pluton ja Neptunuksen välillä on 3:2 resonanssi.
Asteroidivyöhykkeellä Jupiter vetovoimallaan on ajanut monista resonasseista asteroideja pois, mutta toisaalta troijalaisia asteroideja kiertää sen radalla 1:1 resonanssissa 60 astetta planeetan edellä ja siitä takana. Niinpä resonansseihin liittyy yleensä myös kappaleiden kiertokulma-eroja, kaltevuuksia ja soikeuksia ja näiden yhtaikaisia muutoksia.


title: Rataresonanssi

text:
Resonanssiin kuuluvat myös vaihekulma ja soikeus: planeetat ovet samassa vaiheessa, jos niiden Aurinkoa lähin piste on
säännöllisin väliajoin suunnilleen samassa suunnassa.
Resonanssit liittyvät kiertoradoilla olevien kappaleiden pitkäaikaisiin ratamuutoksiin, joita ohjaavat kaukaistenkin kappaleiden aiheuttamat häiriöt.
Resonanssin vaikutus on kahtalainen: se joko lukitsee planeetat kiertämään suunnilleen samoilla radoilla tai poistaa toisen planeetan radaltaan. Kumpi toteutuu, siihen vaikuttaa vaihekulma eli planeetan asema radallaan. Usein pitkän ajan kuluessa soikealla radalla olevan planeetan radan lähin piste eli periheli liikkuu tai huojuu tietyn pisteen lähellä.


title: Rataresonanssi

text:
Asteroidivyöhykkeellä on monia resonansseja joilla pikkuplaneetat eivät viihdy juurikaan, esimerkiksi 1:3 resonanssi Jupiterin kanssa.
Laplacen resonanssissa on 3 tai useampi kappale.
Esimerkiksi Jupiterin kuilla on 1:2:4 rataresonanssi.
Troijalaiset asteroidit ovat Jupiterin kanssa 1:1 resonanssissa. Troijalaisten vaihekulma-erot Jupiteriin nähden ovat +60 ja −60 astetta, eli ne kulkevat Jupiterin edessä ja takana muodostaen Auringon kanssa tasasivuisen kolmion.


title: Rataresonanssi

text: Pluto ja Kuiperin vyöhykkeen ns. plutiinot ovat Neptunuksen kanssa 3:2 resonanssissa. Aurinkokunnan ulkopuolella Eksoplaneetoista Gliese 876 b ja c ovat 1:2 resonanssissa.


title: Rataresonanssi

text: Laplacen resonanssi: Esimerkiksi Jupiterin kuut Io, Europa ja Ganymedes


title: Rataresonanssi

text: jossa formula_4 ovat kuiden suunnat (keskilongitudit) Jupiterista katsoen.


title: Rataresonanssi

text: Sekulaarinen resonanssi: Resonanssi, jossa ratojen kiertyminen on kytkeytynyt yhteen, suuri kappale ajaa pienemmän kappaleen tähän. Radoissa voi kiertyä perihelin pituus tai nousevan solmun pituus tai molemmat.


title: Rataresonanssi

text: Resonanssi voi olla lineaarinen sekulaarinen, jossa on yksi suuri ja yksi pieni kappale, tai monta suurta ja yksi pieni kappale.


title: Rataresonanssi

text: Resonanssi muuttaa ajan kuluessa pienen kappaleen radan soikeutta ja kaltevuutta. Saturnus aiheuttaa "v"-sekulaariresonanssilla asteroidivyöhykkeen sisärajan, koska ajaa tietyllä etäisyydellä olevien asteroidien ratoja soikeammaksi, niin että ne joutuvat Marsin vetovoiman piiriin. Silloin nämä Mars-risteäjät sinkoutuvat asteroidivyöhykkeeltä pois, kun joutuvat liian lähelle Marsia, joka vetovoimallaan muuttaa niiden rataa.


title: Rataresonanssi

text: Kozain resonanssi kalteville radoille: pienen kappaleen radan kaltevuus ja soikeus värähtelevät samassa tahdissa ison kappaleen radan kanssa. Vaatii toisiinsa nähden kaltevia ratoja.


title: Rataresonanssi

text:
Esimerkiksi Venuksen ja Maan kierrosten suhde on 13:8
0,032% tarkkuudella.


title: Rataresonanssi

text:
Joskus vallinneita rataresonansseja ovat
(3:5) Ariel-Miranda, (1:3) Umbriel-Miranda, (3:5) Umbriel-Ariel, ja (1:4) Titania-Ariel.
Korkeat menneet soikeudet kuupereille
(1:3) Umbriel-Miranda ja (1:4) ovat voineet johtaa vuorovesivoimien aiheuttamiin sisäisiin kuumenemisiin.


title: Rainer Barzel

text: Rainer Candidus Barzel (20. kesäkuuta 1924 Itä-Preussi – 26. elokuuta 2006 München) oli saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) puheenjohtajana vuosina 1971–1973. Vuonna 1972 hän oli puolueensa ehdokkaana Saksan liittokansleriksi, mutta hävisi SPD:n ehdokkaalle Willy Brandtille.


title: Litistyneisyys

text: Litistyneisyys on tähtitieteessä taivaankappaleen ominaisuus, joka riippuu mm. kappaleen rakenteesta ja pyörimisnopeudesta. Maa on litistynyt vain hiukan, jättiläisplaneetat runsaasti. Myös nopeasti pyörivät tähdet ovat huomattavan litteitä. Litistyneisyys johtuu päiväntasaajalla vaikuttavasta suuresta keskipakoisvoimasta. Litistyneisyys on päiväntasaajasäteen ja napasäteen erotus jaettuna päiväntassajasäteellä.


title: Litistyneisyys

text: Taivaankappaleen litistyneisyys lasketaan jakamalla planeetan päiväntasaajasäteen ja napasäteen erotus planeetan päiväntasaajasäteellä.


title: Litistyneisyys

text:
Jos napasäde jaetaan päiväntasaajasäteellä, b/a, saadaan aspektisuhde.
Litistyneisyys f saadaan, kun ykkösestä vähennetään aspektisuhde. Tuloksen käänteisluku 1/f kutsutaan "käänteiseksi litistyneisyydeksi".


title: Litistyneisyys

text: Lyhyesti tämä ilmaistaan


title: Litistyneisyys

text: Maan päiväntasaajasäde a on 6378,137 km ja napasäde b on noin 6356,752 km. Silloin Maan litistyneisyys on 1:298,2572 ja soikeus 0,99664717.


title: Litistyneisyys

text: Litistyneisyys lasketaan matemaattisesti kaavasta


title: Litistyneisyys

text:
missä formula_3 on taivaankappaleen päiväntasaajasäde ja formula_4 on napasäde.
Likimääräinen kaava sopii nestemäiselle planeetalle,
jolla on tasainen tiheys.


title: Litistyneisyys

text:
Se riippuu gravitaatiovakio formula_5:stä,
pyörähdysaika formula_6:stä
ja tiheydestä formula_7.


title: Litistyneisyys

text: Todelliset planeetat koostuvat eri ainaista koostuvista kerroksista, ja nämä aineet puristuvat sisäänpäin mentäessä kasaan.


title: Godfrey Reggio

text: Godfrey Reggio (s. 29. maaliskuuta 1940 Louisiana) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hän on erikoistunut kokeelliseen dokumenttielokuvaan. Hänen kuvaajakumppaninaan on toiminut Ron Fricke.


title: Godfrey Reggio

text: Reggion tunnetuin teos on "Qatsi"-trilogia: "Koyaanisqatsi" (1982), "Powaqqatsi" (1988) ja "Naqoyqatsi" (2002). Tähän liittyen hän on maininnut, ettemme me käytä teknologiaa vaan elämme sitä, ja että teknologiasta on tullut yhtä olennainen asia kuin ilmasta jota hengitämme. Reggion mukaan teknologisen maailmanjärjestyksen utopiaan kuuluu ”virtuaalinen kuolemattomuus”, ja keskuudessamme on uusi Pantheon, jonka keskellä istuu tietokone.


title: Godfrey Reggio

text: Filmeistään Reggio sanoo, että hän on pyrkinyt pelkistämään koko etualan pois, eli esimerkiksi näyttelijät ja juonen, ja jättänyt taka-alan pääosaan.


title: Bolometrinen kirkkaus

text: Bolometrinen kirkkaus tarkoittaa kaikkea tähdestä tulevaa säteilyä, johon on laskettu yhteen säteily kaikilta sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuksilta. Se on todellisesta luminositeetista laskettu tähden suuruusluokka M. Bolometrinen kirkkaus on hieman vaikea määrittää, koska tähden koko säteilyä ei pystytä yleensä mittamaan. Bolometrinen kirkkaus voidaan arvioida väri-indeksistä CI tai B-V ja näennäisestä kirkkaudesta M. Bolometrisen kirkkauden laskemisessa käytetään "bolometristä korrektiota" eli korjaustermiä BC (B.C.).


title: Olga Korbut

text: Olga Valentinovna Korbut (, , s. 16. toukokuuta 1955 Grodno) on neuvostoliittolainen entinen voimistelija. Korbut on kansallisuudeltaan valkovenäläinen. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1972 ja 1976 ja voitti yhteensä neljä kultaista ja kaksi hopeista mitalia.


title: Olga Korbut

text: 11-vuotiaana Korbut liittyi Valko-Venäjän urheilukouluun, jota johti valmentaja Renald Knysh. Korbutin ensimmäinen valmentaja oli Jelena Voltšetskaja, joka oli kilpaillut 1964 olympialaisissa. Vuotta myöhemmin Korbut siirtyi Knyshin valmennettavaksi. Knyshin valmennuksessa Korbut oppi tekemään takaperinvoltin puomilla.


title: Olga Korbut

text: Ensimmäisissä Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissaan vuonna 1969 Korbut sijoittui viidenneksi, mutta jo seuraavana vuonna hän voitti kultaa puomilla. Sairastelujen ja loukkaantumisen takia Korbut joutui jäämään pois monista kilpailuista ennen vuoden 1972 Münchenin olympialaisia, joissa hän voitti kolme kultamitalia (puomilta, permannolta ja joukkuekilpailusta) sekä lisäksi hopeaa eritasonojapuilta. Vuonna 1974 Korbut osallistui maailmanmestaruuskisoihin, joista hän voitti viisi mitalia: kaksi kultaista ja kolme hopeaa. Vuoden 1976 olympialaisissa Montrealissa Korbut voitti vielä kultaa joukkuekilpailussa ja hopeaa puomilla, kun suurimman osan kirkkaimmista mitaleista vei sirovartaloisten tyttöjen aikakautta Korbutin jälkeen jatkanut Romanian Nadia Comăneci.


title: Olga Korbut

text: Vuonna 1977 Korbut valmistui Grodnon kasvatusopillisesta instituutista ja lopetti urheilu-uransa. Hän meni naimisiin valkovenäläisen kansanmusiikkiyhtyeen Pesnjaryn jäsenen Leonid Bortkevitšin kanssa, ja he saivat Richard-nimisen pojan vuonna 1979.


title: Olga Korbut

text: Korbutin katsotaan aloittaneen sirovartaloisten nuorten naishuippuvoimistelijoiden aikakauden. Ennen 1972 olympiakisoja naistelinevoimistelijat olivat aikuisia naisia, kuten Larissa Latynina, joka jatkoi loisteliasta uraansa vielä lapsen synnyttämisen jälkeenkin.


title: Olga Korbut

text: Vuodesta 2004 lähtien Korbut on asunut Yhdysvalloissa, jossa hänellä on ollut ongelmia viranomaisten kanssa. Korbut on tuomittu myymälävarkaudesta, ja hänen poikansa on sekaantunut dollarien väärentämiseen. Erottuaan Bortkevitšista 1990-luvun lopulla on Korbut mennyt uusiin naimisiin Alex Voinichin kanssa.


title: Kansanparannus

text: Kansanparannus tai kansanlääkintä tarkoittaa vuosituhansien kokemuksiin ja perinteisiin kansanuskomuksiin ja myytteihin perustuvia käsityksiä sairauksista ja vammoista, ja niiden hoitokeinoja. Kansanparantajat ovat olleet usein maallikkoja, jotka ovat saaneet oppinsa suvultaan. Toisaalta myös yhteisöjen arvostetut tietäjät eli samaanit ovat olleet kansanparantajia, mutta he ovat osanneet paljon muutakin.


title: Kansanparannus

text: Nykyaikainen lääketiede on kehittynyt kansanparannuksesta, mutta vastustaa usein ankarasti kansanparannuksen hoitokeinoja ennen kuin löydetään tieteellinen selitys miksi perinteinen hoitokeino toimii. Näin on käynyt usein. Esimerkiksi (kuusen)pihkavoide, joka on ikivanha kansanlääkinnän keino haavojen ja ihon infektioiden hoidossa, hyväksyttiin vasta vuonna 2008 lääkinnälliseksi tuotteeksi. Kuusenpihka on näin ensimmäinen suomalainen luonnontuote, joka on läpäissyt Lääkelaitoksen testin ja saanut CE-hyväksynnän.


title: Kansanparannus

text: Nykyisin aito kansanparannus eroaa nykyajan näennäistieteellisistä hoitomuodoista siten, ettei se edes yritä olla tieteellistä. Näennäistieteelle tunnusomainen tieteellisyyden esittäminen ja tieteellisten termien väärinkäyttö ei kuulu aitoon kansanperinteeseen, vaan on nykyajan ilmiö. Myös näennäistieteellisiä hoitoja on kuitenkin yritetty markkinoida kansanparannuksena.


title: Kansanparannus

text: Kansanparannuksen ja jäsenkorjauksen historia ulottuu alkuaikojen hämäriin. Kansanparannus on kansan keskuudesta lähtöisin olevaa parannustoimintaa, joka on kehittynyt aikojen kuluessa kokemuksen kautta ja perinteen mukaisesti. Lähes 80 prosenttia maailman väestöstä on vielä nykyisinkin länsimaisen lääketieteen ulottumattomissa.


title: Kansanparannus

text: Kansanparannus elää ja on voimissaan vielä nykyisinkin myös teollistuneissa maissa. Kansanparantajiin on totuttu luottamaan ja heiltä haetaan apua moniin sellaisiin vaivoihin, joihin ei lääketieteestä ole löytynyt apua. Aikaisemmin kansanparannuksessa käytettiin apuna taikoja, loitsuja ja erilaisia maagisia parantamisrituaaleja. Lääkkeitten tehoa voitiin myös lisätä lukemalla erilaisia loitsuja. Usein käytettiin erilaisia taikakaluja sairauden määrittelyssä sekä kertomaan parantajalle, mistä tauti oli tullut.


title: Kansanparannus

text: Kansanparannukseen kuului jo varhaisina aikoina hyvin monenlaisia puhtaasti mekaanisiakin hoitoja. Hierominen, kuppaus, veren lasku, jäsenten sitominen ja jopa jotkut alkeelliset kirurgiset toimenpiteet kuuluivat kansanparantajien hoitokeinoihin, samoin kuin erilaiset lääkeyrtit, hauteet ja voiteet, joita valmistettiin sukupolvelta toiselle säilyneiden reseptien mukaan. Kansanlääkintätaidot ovat kehittyneet satojen vuosien kuluessa yritysten ja erehdysten — joskus kohtalokkaidenkin — kautta.


title: Massa-luminositeettirelaatio

text:
Massa-luminositeettirelaatio on tähtitieteessä pääsarjan tähdille laskettavissa oleva massan ja luminositeetin eli kirkkauden suhde.
Pääsarjan tähti on sitä kirkkaampi, mitä painavampi se on.
Tähden säteilemä energiamäärä kasvaa jyrkästi massan kasvaessa. Pääsarjan tähden luminositeettiin vaikuttaa myös tähden metallipitoisuus ja ehkä pyöriminenkin, sillä se kiihdyttää tähden magneettista aktiivisuutta.


title: Massa-luminositeettirelaatio

text: ja


title: Hjalmar Andersen

text: Hjalmar Johan ”Hjallis” Andersen (12. maaliskuuta 1923 Rødøy – 27. maaliskuuta 2013 Oslo) oli norjalainen pikaluistelija, joka voitti Oslon talviolympialaisista 1952 kolme kultamitalia. Hän voitti lisäksi kolme maailman- ja Euroopan mestaruutta. 10 000 metrin maailmanennätystä hän piti hallussaan 12 vuoden ajan ja oli ensimmäinen kyseisellä matkalla 17 minuutin rajan alittanut luistelija.


title: Hjalmar Andersen

text: ”Hjallis” Andersen syntyi Rødøyn kunnassa Nordlandin rannikolla. Hän eli lapsuusvuotensa Trondheimin Lademoenissa työläisten alueella, jossa urheilu ja yhdessäolo olivat olennainen osa ihmisten elämää.


title: Hjalmar Andersen

text: Kansainvälisen debyyttinsä Andersen teki Sankt Moritzin olympiakisoissa 1948. Hän voitti karsintakilpailun 1 500 metrille, mutta ei silti tullut valituksi Norjan kisajoukkueeseen kyseiselle matkalle. 10 000 metrin joukkueeseen hänet valittiin, mutta jää oli niin surkeassa kunnossa ettei hän koskaan luistellut maaliin saakka.


title: Hjalmar Andersen

text:
Andersen oli 1950-luvun alussa kiistatta maailman paras luistelija. Vuosien 1950–1952 aikana hän voitti kolme yleisluistelun maailmanmestaruutta, kolme Euroopan mestaruutta ja kolme olympiakultaa Oslosta 1952 (1 500, 5 000 ja 10 000 metrillä). 5 000 metrillä hän voitti 11 sekunnin erolla seuraavaan, ja 10 000 metrillä eroa syntyi lähes 25 sekuntia.
Olympiakisojen jälkeen Andersen lopetti luistelun mutta palasi radoille vuonna 1954 ja voitti 5 000 ja 10 000 metrin matkat EM-kisoissa Sveitsin Davosissa sijoittuen lopputuloksissa toiseksi. Yhteensä Andersen voitti Euroopan-mestaruuskilpailuista kolme kulta- ja kaksi hopeamitalia. Cortina d'Ampezzon 1956 olympialaisissa hän sijoittui kuudennelle sijalle 10 000 metrillä.


title: Hjalmar Andersen

text: Uransa aikana Andersen teki neljä maailmanennätystä. 10 000 metrin ennätys 16.57,4 vuodelta 1949 oli kautta aikain ensimmäinen 17 minuutin alitus.


title: Hjalmar Andersen

text: Andersen oli 1950-luvulla myös kansallisen tason kilpapyöräilijä.


title: Hjalmar Andersen

text: Andersen kuoli oslolaisessa Ullevålin sairaalassa 27. maaliskuuta 2013 90 vuoden iässä. Hänet oli viety sairaalaan kotona tapahtuneen kaatumisen vuoksi.


Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut on vanhin kansainvälinen pikaluistelun kilpailu.


title: Yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuosina 1889–1892 kilpailut olivat epävirallisia, ja vuodesta 1893 lähtien kilpailut on järjestänyt kansainvälinen luisteluliitto ISU. Vuosina 1915–1921 eikä 1940–1946 ei kilpailuja järjestetty maailmansotien takia. Tuolloin ainoastaan miehet kilpailivat maailmanmestaruuksista. Naisten maailmanmestaruuksista on kilpailtu vuodesta 1933 lähtien. Vuodesta 1996 lähtien naisten ja miesten kilpailut on käyty samalla paikkakunnalla. 1961 Göteborgin Ullevilla miehet kilpailivat ensimmäistä kertaa 400 metriä pitkällä tekojääradalla.


text: Ensimmäisissä MM-kisoissa vuonna 1889 luisteltiin puolen mailin (805 m), mailin (1 609 m) ja kahden mailin (3 219 m) matkat. Vuosina 1890–1892 kilpailtiin neljällä matkalla: puoli mailia, maili, kaksi mailia ja viisi mailia (8 047 m). Kilpailujen alkuvuosina tuli mestariksi päästäkseen voittaa kolme matkaa, eikä kakkos- ja kolmossijoja laskettu. Tämän vuoksi useina vuosina jäi mestari ratkaisematta. Ensimmäiset viralliset kilpailut järjestettiin vuonna 1893, jolloin otettiin käyttöön vielä nykyisinkin käytössä oleva järjestelmä. Kilpailumatkat ovat 500, 1 500, 5 000 ja 10 000 metriä, ja kunkin matkan 500 metrin keskiajat lasketaan yhteen. Kilpailut käydään kahdessa tai kolmessa päivässä ja matkat luistellaan järjestyksessä lyhimmästä pisimpään.


text: Vuosina 1933–1935 kilpailtiin 500, 1 000 ja 1 500 metrin matkoilla. Vuosina 1936–1955 luisteltiin neljä matkaa: 500, 1 000, 3 000 ja 5 000 metriä. Vuosina 1956–1982 luisteltiin 500, 1 000, 1 500 ja 3 000 metrin matkoilla. 1983 otettiin käyttöön nykyisinkin käytössä olevat neljä matkaa: 500, 1 500, 3 000 ja 5 000 metriä. Voittaja on ratkaistu alusta asti kunkin matkan 500 metrin keskiaikojen yhteisajan perusteella.


title: Aseveliakseli

text: Aseveliakseli oli nimitys Suomessa sotien jälkeisinä vuosikymmeninä vaikuttaneelle poliittiselle koalitiolle, jonka muodostivat lähinnä Kokoomusta, Kansanpuoluetta ja SDP:tä kannattaneet neuvostovastaiset sotaveteraanit. SDP:n oikeistoa (ns. asevelisosialistit) ja kokoomuksen vasemmistoa sekä liberaaleja yhdistävät koalitiot muodostuivat lähinnä Etelä-Suomen suuriin, usein muodollisesti vasemmistoenemmistöisiin kaupunkeihin vastapainoksi vasemmistososiaalidemokraateille, kansandemokraateille ja maalaisliitto-keskustapuolueelle eli kansanrintamalle. Aseveliakseli sai toimintaansa merkittävää rahoitusta lännestä. Rahoitus tuli enimmäkseen Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA:lta ja vähäisemmässä määrin Ruotsin ja Länsi-Saksan sosialidemokraattisilta puolueilta ja ay-liikkeeltä. Vastaavasti Neuvostoliitto rahoitti Suomen Keskustapuoluetta ja SKP:tä.