title: Ninja

text: Tokugawa Ieyasu käytti ninjoja hyvin johtaen Igaa ja Kogaa kumpaakin yhdistämisessä ja lopulta nousemisessa shōguniksi. Hänen dramaattisessa paossaan Naran vuoristoisessa maastossa Oda Nobunagan salamurhan jälkeen Hattori Hanzōn johtamat Iga-ninjat auttoivat Ieyasua pakenemaan ansaiten Ieyasun puolelleen. Viimeinen taistelu, jossa ninjoja mainitaan käytetyn, oli Shimabaran piiritys Tokugawa-šogunaatin alaisuudessa. Kun šogunaatista tuli vakaa, ninjat jäivät työttömiksi. Joistakin tuli oniwabashuita, puolisalainen ryhmä henkivartijoita ja vakoojia, jotka työskentelivät Edo-linnan puutarhoissa ja salakuuntelivat varuillaan olemattomia daimioita. Ninjamestari Fujibayashi Sabuji kirjoitti Bansenshūkain kokoelmaksi ninjatietoudesta. Suurin osa tiedosta oli silti suullista, ja harjoittelemalla monet ninjat uskoivat tulevansa pian tarpeellisiksi uudelleen. Edo-kauden rauha jatkui 200 vuoden ajan.


title: Ninja

text: Edo-kaudella ninjoista tuli yleisiä sankareita kirjoissa ja näytelmissä. Monet myyttisistä ninjavoimista, kuten näkymättömäksi muuttuminen, korkeiden aitojen yli hyppiminen, loitsujen teko ja ihmistä suurempien sammakoiden kutsuminen, keksittiin näissä fiktiivisissä kertomuksissa ninjoista. Ninjat eivät korjanneet näitä uskomuksia ja jotkut jopa kirjoittivat näitä tarinoita itse parantaakseen omaa arvoansa, jos palveluksia tarvittaisiin jälleen. Yksi vähemmän tunnettu asia on se, että ninjat vaikuttivat ilotulitteiden kehitykseen tutkimalla pyroteknistä aseistusta. Edo-kauden lopussa ninjojen palveluksia tarvittiin uudestaan. Ninjoja kutsuttiin saattaamaan delegaatteja, jotka tapasivat vieraiden maiden lähettiläitä. Monet ninjoista saattoivat olla näiden lähettiläiden palveluksessa. Tämän myötä kaikki viralliset maininnat loppuvat.


title: Ninja

text: Ninjaorganisaatio oli hyvin tiukka yhteisö. Näiden tehtävänä oli uskollisesti toteuttaa johtajiensa antamat tehtävät. Ninjaryhmät muodostivat laajempia kiltoja, joilla oli omat alueensa ja omat yksilölliset tehtävänsä, joita valvottiin ja vahdittiin mustasukkaisesti. Harvoin ninjaksi ruvettiin, enemminkin ninjaperheeseen synnyttiin. Taidot, tekniikat ja aseet pidettiin perheen tarkasti varjeltuina salaisuuksina ja ne opetettiin salassa isältä pojalle. Perhesalaisuuksien paljastaminen sivullisille johti kuolemaan. Kuolema seurasi usein myös kiinnijäämisestä, joko itsemurhana tai toisen ninjan käsissä; kuulustelijoille jäi tällöin vain ruumis.


title: Ninja

text: Salailusta johtuen kaikki kirjallisuus ja dokumentit kulkivat ninjasuvun sisällä sukupolvelta toiselle. Jokaisen sukupolven vastuulla oli materiaalin säilyttäminen ja jakaminen edelleen. Materiaali sisälsi tiedot niistä tekniikoista joita ninjalla tuli olla ja joita hänen tuli harjoitella Japanin perinteisten jousen-, keihään- ja miekankäytön lisäksi. Ninjat itse asiassa omaksuivat näistä perinteisistä taidoista ne osat, jotka parhaiten sopivat heidän tarkoituksiinsa. Esimerkiksi jousena käytettiin huomattavasti perinteistä pienempää jousta ja keihäs oli usein teleskooppityyppinen antaen yllätyksen edun kun se pidentyi kesken kaiken. Teräaseita sidottiin sauvoihin eri tavoin ja niihin saatettiin kiinnittää ketjuja joista ne vedettiin takaisin. Terät saattoivat myös ponnahtaa esiin jousien voimalla tai teriä heitettiin sellaisenaan (Shurikenjutsu). Ninjat olivat myös iaijutsun taitajia, joista kuuluisimmat nimenomaan teräaseiden taitajat kuuluivat Fudō-ninjasukuun. Ninjakulttuuriin kuului suuri joukko erilaistuneita aseita, joista jokainen oli kehittynyt johonkin nimenomaiseen tarkoitukseen. Arsenaaliin kuului puhallusputkia, köydellisiä veitsiä ja koukkuja, kuristusvälineitä, erilaisia piikkejä, nyrkkirautoja, heittotähtiä, heittopiikkejä, tikkanuolia, katanoita, puukkoja, murhavälineitä jne.


title: Ninja

text: Populaarikulttuurissa ninjat esitetään stereotypisesti mustiin tai muuten tummiin kangasasuihin sekä kasvot peittäviin huppuihin pukeutuneina. Tästä ei kuitenkaan ole historiallisia esimerkkejä ja ninjat ovat soluttautuessaan todennäköisimmin naamioituneet palvelusväeksi tai maalaisiksi. Sen sijaan konventio juontaa juurensa vanhan ajan japanilaisiin näytelmiin, joissa lava-apulaiset pukeutuivat kokomustiin asuihin ollakseen huomaamattomia esimerkiksi lavarekvisiittaa liikutellessaan. Näytelmissä esiintyneet salamurhaajat oli tapana pukea samoihin asuihin jotta he pääsisivät lavalle yleisön huomaamatta, mikä tehosti salamurhakohtausten yllätyksellisyyttä.


title: Ninja

text: Ninjat ovat suosittuja hahmoja esimerkiksi toimintaelokuvissa. He ovat usein olleet myös parodian aiheena. Monissa videopeleissä, esimerkiksi tappelupeleissä on myös ninjoja, jotka ovat usein nopeita, sekä taitavia taistelijoita. Populaarikulttuurin teoksissa ninjoilla on usein yliluonnollisia kykyjä, kuten juokseminen veden päällä tai ylös seiniä pitkin. Esimerkkejä ninjoista populaarikulttuurissa:


title: Vaskiratsastaja

text: Vaskiratsastaja () on Pietarin kaupungin kuuluisimpiin kuuluva julkinen monumentti, tsaari Pietari Suuren ratsastajapatsas, joka on pystytetty näkyvälle paikalle Nevan rannalle Amiraliteetin ja Iisakinkirkon läheisyyteen Senaatinaukiolle (entinen "Dekabristien aukio"). Patsaan alkuperä juontaa vuoteen 1765, jolloin keisarinna Katariina II halusi osoittaa kunnioitusta suurta ihannettaan Pietari I:stä kohtaan nimenomaan muistomerkin muodossa. Toinen keisarinnan motiivi oli se, että syntyperältään saksalaisena hän halusi luoda jatkuvuuden tuntua itsensä ja suuren edeltäjänsä välille. Patsas paljastettiin vasta 1782.


title: Vaskiratsastaja

text: Patsaan nykyinen nimi tulee Aleksandr Puškinin vuonna 1833 kirjoittamasta runoelmasta "Vaskiratsastaja", joka käsittelee patsasta.


title: Vaskiratsastaja

text: Vaativaan muotoilutehtävään valittiin kuuluisa ranskalainen kuvanveistäjä Étienne Maurice Falconet, jonka avustajana työskenteli hänen oppilaansa neiti Collot. Yksin patsaan mallin valmistaminen kesti useita vuosia, joiden aikana jouduttiin ratkaisemaan monia siihen liittyneitä ongelmia. Patsaan jalusta, valtava luonnonkivi, kuljetettiin Pietariin Suomesta erityisesti tuota tarkoitusta varten rakennettua tietä pitkin. Patsaan suunnittelussa syntyi erimielisyyksiä, kun Pietarin taideakatemian johtaja pyrki ajamaan läpi mielipiteensä siitä, että mahtitsaarin tuli katsoa samanaikaisesti sekä Amiraliteetin että läheisen Kahdentoista kollegion talon suuntaan. Pitkän taivuttelun jälkeen hän luopui kannastaan ymmärrettyään, että toiveen toteuttaminen olisi johtanut Pietarin esittämiseen voimakkaasti kierosilmäisenä. Takajaloillaan seisova hevonen osoittautui myös ongelmaksi: ei uskottu patsaan kestävän yläosan painoa. Ratkaisuksi keksittiin käärme, joka kannattelee kolmantena tukena painavaa veistosta.


title: Vaskiratsastaja

text: Suunnittelussa törmättiin vielä kolmanteen ongelmaan, kun Falconet esitteli suunnitelmansa ratsastajan olemuksesta: tämä oli puettu roomalaisen keisarin asuun. Venäjän vanhoilliset tahot puhkesivat vastalauseisiin, kun vierasmaalainen taiteilija halusi esittää heidän ihailunsa kohteen, ortodoksisen kirkon päämiehen, pakanallisessa viitekehyksessä. Myös maltillisemmat tahot vastustivat tsaarille aiottua asua, koska se ei tuonut katsojan mieleen Pietarille tyypillistä hiomatonta ja kansanomaista olemusta. Katariina kuitenkin tuki Falconet'n kantaa ja erityisesti kirkkoa rauhoittaakseen ilmoitti, että tsaarin asu oli vanhan venäläisen tyylin mukainen. Sekin kuitenkin herätti kummastusta, kun tiedettiin tsaarin koko aikuisikänsä toimineen eurooppalaisen pukeutumisen puolestapuhujana juuri venäläistä tyyliä vastaan. Keisarinnan mielipidettä ei kuitenkaan rohjettu kyseenalaistaa.


title: Vaskiratsastaja

text: Vuosien puurtamisen, hevosposeerausten ja kiistelyn jälkeen patsaan malli saatiin lopulta valmiiksi. Jättimäisen patsaan valu oli ajan tekniikalla erittäin vaativa toimenpide. Neljä vuotta kestäneen tuloksettomaksi jääneen sopivan ammattilaisen etsimisen jälkeen turhautunut Falconet ryhtyi itse tuohon uhkarohkeaan tehtävään. Valu saatiinkin onnistumaan vasta kolmannella kerralla.


title: Vaskiratsastaja

text: Keisarinna Katariina oli varsin vaikuttunut suuren haaveensa ilmiasusta, mutta välit taiteilija Falconet'n kanssa olivat kylmenneet siinä määrin, että hän sai poistua kunnianosoituksitta. Keisarinna ei suonut hänelle audienssia, kun taiteilija pyysi saada lausua hänelle hyvästit kahdentoista Venäjällä vietetyn vuoden jälkeen. Hän muutti takaisin Ranskaan ja hänen muistonsa Venäjällä unohtui: patsas paljastettiin näyttävästi ilman, että taiteilijaa edes mainittiin. Tilaisuus oli Katariinan juhlaa, jossa hänen omakseen muuttunut luomus hengästytti kutsuttujen arvovieraiden joukkoa.


title: Vaskiratsastaja

text: Noin kolme kertaa luonnollista kokoa suurempi patsas on varsin vaikuttava. Lisäksi siihen on kätketty monia merkityksiä: Pietarin eteenpäin ojennettu käsi osoittaa kohti Itämerta, jonka rantojen valtaaminen oli tsaari Pietarin keskeisimpiä ulkopoliittisia tavoitteita. Tämä onnistuikin suuressa Pohjan sodassa.


title: Vaskiratsastaja

text: Takajaloillaan seisovan hevosen selässä oleva keisari näyttää johtavan maataan eteenpäin samalla kun hänen hevosensa tallaa jalkoihinsa käärmettä, tsaari Pietarin vihollisten ja hänen uudistustensa vastustajien symbolia. Myös keskiaikaisissa Pyhästä Yrjänästä kertovissa veistoksissa ratsastajan ratsu polkee maahan pahaa kuvastavaa lohikäärmettä.


title: Vaskiratsastaja

text: Patsaan jalustaan keisarinna antoi kirjoittaa latinaksi "Petro Primo Catharina Secunda MDCCLXXXII" ja venäjäksi "Pietari ensimmäiselle Katariina toiselta 1782". Lause kuvaa keisarinvallan jatkuvuutta.


title: Vaskiratsastaja

text: Patsaaseen liittyy 1800-luvulla syntynyt legenda, jonka mukaan Pietarin kaupunki pysyy valloittamatta niin kauan kuin Vaskiratsastaja vahtii kaupunkiaan. Ilmeisesti paljolti tästä legendasta johtui, että patsasta ei toisen maailmansodan aikana kuljetettu turvaan 900 päivää kestäneen Leningradin piirityksen aikana. Se kuitenkin suojattiin hiekkasäkeillä ja puuseinämillä. Vaskiratsastaja selvisikin sodasta käytännössä vaurioitta.


title: Vaskiratsastaja

text: Tänään patsas on yksi Pietarin tunnuksista ja suosituimmista nähtävyyksistä. Se on myös erittäin suositun tsaari Pietarin kunnioittamiseen varattu paikka, minkä vuoksi patsaalle on usein tuotu kukkia ja kynttilöitä. Vastavihityt avioparit tapaavat kuvauttaa itsensä patsaan edustalla, koska sen uskotaan tuottavan onnea uudelle liitolle.


title: Eukonkanto

text: Eukonkanto on urheilulaji, jonka tarkoituksena on nimensä mukaisesti kantaa naista läpi esteitä sisältävän juoksuradan mahdollisimman nopeasti. Radan pituus on 235,5 metriä ja siihen kuuluu metrin syvyinen vesieste sekä kaksi yli kiivettävää aitaa. Kannettavan massan tulee olla yli 49 kiloa.


title: Eukonkanto

text: Eukonkannon maailmanmestaruuskisat ovat Sonkajärvellä vuodesta 1992 vuosittain järjestetty humoristinen urheilutapahtuma. Kisat järjestetään pitäjänmarkkinoiden yhteydessä heinäkuun alussa. Kisat ovat saavuttaneet kiinnostusta maailmalla ja jo useana vuonna niihin on saapunut kisailijoita ulkomailtakin. Vuonna 2016 oli kilpailijoita 13:sta maasta (Suomi, Yhdysvallat, Viro, Valko-Venäjä, Meksiko, Venäjä, Australia, Iso-Britannia, Sri Lanka, Saksa, Ruotsi, Japani ja Kanada).


title: Eukonkanto

text: Vuoden 2005 kisoissa vieraili koripalloilija Dennis Rodman, joka ei kuitenkaan osallistunut kilpailuun terveysongelmiinsa vedoten. Katsojien riemuksi hän kuitenkin kokeili lajia. Rodman ilmoitti palaavansa seuraavana vuonna ja voittavansa silloin koko kilpailun. Vuonna 2006 Rodmania ei kuitenkaan näkynyt Suomessa.


title: Eukonkanto

text: Vuonna 2013 tapahtumassa oli yleisöä noin 3 000 henkilöä. Kilpailuun osallistui 47 paria yhdestätoista maasta.


title: Eukonkanto

text: Suomalaispari Miettinen–Haapanen saavutti vuonna 2017 kuudennen mestaruutensa niukalla 2,3 sekunnin erolla toiseksi tulleisiin yhdysvaltalaisiin kilpailijoihin. Kilpailuihin osallistujia oli 15 maasta.


title: Békés (lääni)

text: Békés on lääni Kaakkois-Unkarissa. Se rajautuu Csongrádin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Hajdú-Biharin lääneihin sekä idässä Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Békéscsaba. Muita kaupunkeja ovat Gyula, Orosháza, Békés, Szarvas ja Gyomaendrőd. Läänin pinta-ala on 5 630 km² ja sen väkiluku arviolta 351 148 (vuonna 2015).


title: Békés (lääni)

text: Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa ("Alföld") ja maastoltaan alavaa. Tärkein joki on Körös.


title: Luettelo kauhuelokuvista

text: Tämä on luettelo kauhuelokuvista.


title: Csongrád (lääni)

text: Csongrád on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Bács-Kiskunin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Békésin lääneihin sekä etelässä Serbiaan (Vojvodina) ja Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Szeged. Muita kaupunkeja ovat Csongrád, Szentes, Hódmezővásárhely, Makó, Sándorfalva, Kistelek, Mindszent ja Mórahalom. Läänin pinta-ala on 4 262 km² ja sen väkiluku arviolta 406 205 (vuonna 2015).


title: Csongrád (lääni)

text: Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa ("Alföld"). Läänin alueella virtaa Tisza sekä pienempi joki Maros. Tiszan länsipuolella on paljon soita.


title: T-Bone Walker

text: Aaron Thibeaux ”T-Bone” Walker (28. toukokuuta 1910 Texas – 16. maaliskuuta 1975 Kalifornia) oli yhdysvaltalainen blues-kitaristi, laulaja ja lauluntekijä. T-Bone Walker tunnetaan yhtenä sähkökitaran soiton merkittävimmistä uranuurtajista.


title: T-Bone Walker

text: T-Bone Walker syntyi Texasin Lindenissä. Hän levytti ensi kerran vuonna 1929 Columbia Recordsille. Noihin aikoihin T-Bone Walker tapasi myös Blind Lemon Jeffersonin. T-Bone Walkerin soundi, josta hänet myöhemmin tunnetaan, kehittyi kuitenkin lopullisesti vasta 1940-luvun alussa, jolloin Walker levytti Capitol Recordsille. Hänen levyillään kuullaan yhdet ensimmäisistä sähkökitarasooloista blues-musiikissa ja juuri Walkerin katsotaan asettaneen lähtökohdat hänen jälkeensä tulleille sähkökitaran soittajille. Walkerin musiikki on myöhempään sähköiseen bluesiin verrattuna huomattavan jazz-vaikutteista. Sen lisäksi, että hänen yhtyeeseen kuuluu paljon jazz-taustan omaavia puhallinsoittajia, myös hänen oma soittotyylinsä on muita suuria blues-kitaristeja jazzmaisempaa.


title: T-Bone Walker

text: Monet tärkeimmistä Walkerin levytyksistä tehtiin 1946–1948 Black & White Recordsille. Näihin levytyksiin kuuluu myös tunnetuimpiin blues-kappaleisiin lukeutuva ”Call It Stormy Monday”. B. B. King on sanonut, että tuon kappaleen kuultuaan hän päätti ruveta itsekin kitaristiksi. Walkerin tuon ajan toiseksi tunnetuin levytys oli ”T-Bone Shuffle (Let your Hair down Baby)”, jota pidetään niin ikään klassikkona.


title: T-Bone Walker

text: 1950-luvun alussa Walker levytti Imperial Recordsille. 1960-luvulla hänen levytystahtinsa hidastui paljon, mutta hän voitti Grammy-palkinnon vielä vuoden 1970 levystään "Good Feelin’". T-Bone Walker kuoli vuonna 1975 ollessaan 64 vuoden ikäinen.


title: T-Bone Walker

text: Walkerilta on julkaistu muun muassa kokoelma-albumi "T-Bone Jumps Again" (1981).


title: Fejér

text: Fejér on lääni Keski-Unkarissa, Tonavan länsipuolella. Se rajautuu Pestin, Bács-Kiskunin, Tolnan, Somogy’in, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Székesfehérvár, jossa kruunattiin ennen Unkarin kuninkaat. Toinen tärkeä kaupunki on Dunaújváros. Läänin pinta-ala on 4 358 km² ja sen väkiluku arviolta 417 651 (vuonna 2015).


title: Fejér

text: Lääni kuuluu Unkarin Suureen alankoon ("Alföld") ja on maastoltaan alavaa.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Blind Lemon Jefferson (oik. Lemon Henry Jefferson, 24. syyskuuta 1893 – 1929) oli yhdysvaltalainen sokea blues-kitaristi ja laulaja, joka saavutti mainetta 1920-luvulla. Hän on vanhan akustisen bluesin suurimpia hahmoja.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Jeffersonin uskotaan syntyneen Texasin Couchmanissa, Worthamin kaupungin lähettyvillä. Hänen syntymävuotensa uskottiin kauan olleen 1897 (joskin lähteissä oli kymmenen vuoden heittoja suuntaan tai toiseen), mutta 1990-luvulla tehdyt tutkimukset paljastivat asiakirjan, jonka mukaan syntymävuosi olisi ollut 1893. "Lemon" oli tuohon aikaan tavanomainen etunimi, vaikka se on myöhemmin kuulostanut monista eriskummalliselta. Jefferson oli sokea tai lähes sokea nuorelta iältä tai ehkä jopa syntymästään asti. Sokeuden syy on tuntematon. Myöskään ei tiedetä, kuka opetti hänet soittamaan kitaraa tai mistä hän oppi laulunsa. Vuoden 1912 tuntumassa Jefferson joka tapauksessa alkoi esiintyä illanvietoissa ja muissa tapahtumissa. Hänestä tuli katumuusikko, joka soitti itäisen Texasin kaupungeissa. Vuoteen 1917 mennessä Jefferson oli muuttanut Dallasiin, jossa hän tapasi toisen tunnetun blues-muusikon, Leadbellyn, sekä meni naimisiin.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Toisin kuin useimmat muut vastaavat artistit, jotka "löydettiin" ja joiden musiikki taltioitiin heidän tavallisissa oleskelupaikoissaan, Jefferson vietiin Chicagoon, jossa hän äänitti ensimmäiset laulunsa. Tämä tapahtui joko vuoden 1925 joulukuussa taikka seuraavan vuoden tammikuussa. Tuolloin Jefferson levytti kaksi gospel-kappaletta, jotka julkaistiin nimellä Deacon L. J. Bates. Seuraavan kerran hän levytti jo vuoden 1926 maaliskuussa. Tuosta sessiosta julkaistiin ensin kappaleet "Booster Blues" ja "Dry Southern Blues", ja kun jälkimmäisestä tuli hitti, julkaistiin vielä samaan aikaan äänitetyt kappaleet "Got the Blues" ja "Long Lonesome Blues", jotka myivät niin ikään erittäin hyvin – jopa kuusinumeroisia myyntilukuja. Vuosien 1926 ja 1929 välillä Jefferson levytti noin sata kappaletta. Savikiekkoja julkaistiin 43 kappaletta. Julkaisijana kaikissa oli yhtä levyä lukuun ottamatta Paramount Records. Kyseisen yhtiön levytysteknologia oli tuolloin niin huonoa, että saman tasoisia äänityksiä olisi voinut tehdä studion ulkopuolellakin. Joitakin suosituimmista kappaleista kuitenkin äänitettiin paremmilla laitteilla uusintapainoksia varten.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Juuri Blind Lemon Jeffersonin sekä artistien kuten Blind Blake ja Ma Rainey ansiosta Paramountista tuli johtava blues-musiikkia julkaissut levy-yhtiö 1920-luvulla. Jefferson itse ansaitsi niin hyvin, että hänen sanottiin saaneen itselleen auton ja palkanneen autonkuljettajan (joskin tämän väitteen totuus on kiistanalainen). Sanotaan, että Jeffersonin auto oli yli 700 silloisen dollarin arvoinen Ford, jonka eräs Paramountin mies oli hankkinut hänelle. Auton on oletettu olleen korvaus levytysoikeuksista.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Jefferson ei ollut tyytyväinen palkkioihinsa, vaikka hänen tilillään oli joidenkin lähteiden mukaan 1 500 dollaria. Vuonna 1927 Jefferson levyttikin OKeh Recordsille yhden levyn, joka sisälsi kappaleet "Matchbox Blues" ja "Black Snake Moan", mutta joutui ilmeisesti sopimusvelvoitteiden takia jatkamaan Paramountilla. Itse asiassa Paramount käski Jeffersonia äänittämään kyseiset kappaleet uudelleen, koska niistä oli tullut hittejä. Paramountin ja OKehin nauhoituksia vertaillessa voi huomata, että Paramountin äänitysten laatu on selvästi huonompi. Vuonna 1927 Jefferson äänitti yhden tunnetuimmista kappaleistaan, "See That My Grave is Kept Clean", joka julkaistiin taas nimellä Deacon L. J. Bates. Kappaleesta tuli niin iso hitti, että se äänitettiin ja julkaistiin uudelleen seuraavana vuonna.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Menestyksestään huolimatta Jefferson oli rahaton kuolinhetkellään joulukuussa 1929. Kuolinsyy on tuntematon. Huhujen mukaan mustasukkainen rakastajatar myrkytti hänen kahvinsa. Tämä kuitenkin kuulostaa monien mielestä mielikuvitukselliselta tarinalta, jollaisia helposti syntyi varhaisten blues- ja jazz-muusikoiden elämänvaiheiden ympärille. Uskottavamman kertomuksen mukaan Jefferson kuoli sydänkohtaukseen eksyttyään lumimyrskyssä. Paramount maksoi hänen ruumiinsa kuljetuksen Texasiin, jossa Jefferson haudattiin Worthamiin. Hänen hautansa oli merkitsemätön vuoteen 1967 asti. Vuonna 1997 hauta kunnostettiin ja sille pystytettiin uusi hautakivi, johon on kirjoitettu Jeffersonin kappaleen "See That My Grave Is Kept Clean" () nimi.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Jeffersonilla oli mutkikas ja nopea kitaransoittotyyli sekä varsin korkea lauluääni. Jefferson matkusteli poikkeuksellisen paljon eteläisessä USA:ssa, minkä seurauksena hänen musiikkiaan on vaikea kategorisoida minkään alueen mukaan. Hän ei pysytellyt minkään tietyn alueen perinteissä, vaan vaihteli riffejään ja rytmejään ja sanoituksiaan tavalla, joka oli tuohon aikaan poikkeuksellista country bluesin esittäjältä. Häntä pidetään kuitenkin Texas bluesin perustajana, ja hän oli merkittävä vaikutin alueen seuraavan sukupolven blueskitaristeille ja laulajille. Näihin kuuluivat Leadbelly ja Lightnin’ Hopkins. Monista hänen kappaleistaan on tehty useita cover-versioita. Jopa The Beatles levytti "Matchbox Bluesin", tosin Carl Perkinsin vuoden 1955 rhythm and blues -versiona, jonka kirjoittajaksi ei mainittu Jeffersonia. Jorma Kaukonen antoi yhtyeelleen Jefferson Airplanelle nimen Blind Lemonin mukaan ja Bob Dylan levytti coverin kappaleesta "See That My Grave Is Kept Clean" debyyttialbumilleen.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Jeffersonin kootut levytykset kappaleiden vaihtoehtoisine versioineen vievät tilaa neljän CD-leyvn verran. Saatavilla on myös useampia yhden CD:n kokoelmia, joista tunnetuimpia ovat Yazoo-merkillä julkaistut.


title: Blind Lemon Jefferson

text: Blind Lemon Jefferson on kuvattuna Texasin osavaltion Texas Music Officen myöntämään rekisterikilpeen.


title: Devils

text: Devils (englantia: ’paholaiset’) tai The Devils voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Indiana Hopo

text: Indiana Hopo () on Disneyn sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen arkeologi ja seikkailija sekä Hessu Hopon sukulainen. Indianalla on kummallinen tapa olla käyttämättä muun muassa sänkyjä, ovia ja portaita. Näiden sijaan hän käyttää telttaa nukkumiseen ja ikkunoita sekä köyttä talossa liikkumiseen. Indiana pitää lakuista, erityisesti Tujulaku-merkkisistä, ja ajelee vanhalla Hoppa-maastoautolla, jota hän kutsuu Karoliinaksi. Indianan kilpailija on toinen arkeologi tohtori Kaivanto.


title: Indiana Hopo

text: Indianan loivat vuonna 1988 käsikirjoittaja Bruno Sarda ja piirtäjä Maria Luisa Uggetti elokuvahahmo Indiana Jonesin pohjalta. Indiana Hopon ensiesiintyminen on julkaistu Suomessa Aku Ankan taskukirjassa 139, "Taikaviitta ja Kumi-Kalle", tarinassa "Kadonneen temppelin metsästys".


title: Kappale

text: Kappale voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Győr-Moson-Sopron

text: Győr-Moson-Sopron on lääni Unkarin luoteiskulmassa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä lännessä Itävaltaan sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pääkaupunki on Győr. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sopron ja Mosonmagyaróvár. Läänin pinta-ala on 4 208 km² ja sen väkiluku arviolta 452 638 (vuonna 2015).


title: Győr-Moson-Sopron

text: Lääni sai nykyisen muotonsa Unkarin Trianonin rauhansopimuksessa kärsimien aluemenetysten seurauksena. Vuonna 1923 muodostettiin lääni entisten Győrin, Mosonin ja Pozsony’in (Bratislavan) läänien rippeistä. Vuonna 1950 tähän liitettiin pikkuruinen Sopronin lääni. Läänin nykyinen nimi on vuodelta 1990.


title: Győr-Moson-Sopron

text: Lääni kuuluu Unkarin Pieneen alankoon (Kisalföld), ja se muistuttaa maastoltaan aroa. Tärkeimmät joet ovat Tonava ja Rába, joka laskee Tonavaan Győrissä. Sopronin lähellä, missä Unkarin raja työntyy Itävallan sisään kuin sormi, sijaitsee Neusiedlerjärvi. Kolmasosa tästä järvestä on Unkarin valtion puolella. Neusiedlerjärven eteläpuolella on Hanság-kosteikko, jossa asustaa harvinaisia lintulajeja. Alueella on Itävaltaan ulottuva kansallispuisto Fertő-Hanság (Neusiedler Seen kansallispuisto), jota valtiot hoitavat yhdessä.


title: Győr-Moson-Sopron

text: Jokien laaksoihin on rakennettu autoteitä sekä tiheä rautatieverkko. Moottoritieosuudella Hegyeshalom–Budapest (Itävallan rajalta Budapestiin) nopeusrajoitus on 160 km/h.


title: Győr-Moson-Sopron

text: Tärkeä nähtävyys on Eszterháza-linna.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: ABS (, engl. "anti-lock braking system") on järjestelmä, joka estää ajoneuvon pyöriä lukkiutumasta voimakkaassa jarrutuksessa. Lukkiutumisen estäminen säilyttää ajoneuvon ohjattavuuden kovasta jarrutuksesta huolimatta. ABS-järjestelmä on Boschin kehittämä ja siitä on muodostunut yleisnimitys kaikille lukkiutumattomille jarrujärjestelmille.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: Perinteiseen jarrujärjestelmään verrattuna ABS:n jarrutusmatka on märällä ja liukkaalla pinnalla lyhyempi. Monet nykyaikaiset ABS-tekniikat ovat myös kuivalla tehokkaampia.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: Vaikka ensimmäinen ”mekanismi pyörien lukkiutumisen estämiseksi moottoriajoneuvossa” patentoitiin jo vuonna 1936 (Bosch), se ei päässyt sarjatuotantoon ennen vuotta 1978 (Mercedes-Benz), jolloin siihen kehitettiin elektroninen ohjausjärjestelmä. Tämä mahdollisti sellaisen lukkiutumattomuuden, joka olisi kestävä ja riittävän nopea moottoriajoneuvoihin. Tästä tekniikasta on edelleen kehitetty luistonesto ASR ja ESP-ajonvakautusjärjestelmä.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: ABS:n kokonaisuuteen kuuluvat pyörien nopeuksien tunnistimet, valvontatietokone ja hydraulinen modulaattori. Tunnistimet lähettävät tietoa valvontatietokoneelle. Jos renkaan pyörimisnopeus pienenee nopeammin, kuin auto voisi missään tilanteessa hidastua, järjestelmä pienentää tähän renkaaseen vaikuttavaa jarrutusvoimaa. Liian nopeassa pyörinnässä järjestelmä lisää jarrutusta. Tämä lisäys ja vähennys tapahtuu useita kertoja sekunnissa niin kauan kuin jarrupoljinta painetaan. ABS-järjestelmä kytkeytyy pois käytöstä noin 7 km/h nopeudessa.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: ABS-jarrut ovat olleet pakollinen varuste uusissa henkilöautoissa vuoden 2005 alusta lähtien.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: Lukkiutumattomat jarrut ovat yleistyneet vakiovarusteina moottoripyörissä ja ABS-jarruja on saatavilla myös lisävarusteina. Moottoripyörän vauhti hiljenee parhaiten etujarrulla, kun painopiste siirtyy etupyörälle. Mikäli moottoripyörän etupyörä lukkiintuu, saattaa seurauksena olla kaatuminen. ABS-jarruilla varustetussa pyörässä voimakkaassa jarrutuksessa motoristin ei tarvitse pelätä jarrujen lukkiutumista ja moottoripyörän kaatumista. Tämä lisää moottoripyöräilyn turvallisuutta.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: Toisaalta pysähtymismatkaan ja hidastuvuuteen vaikuttavat ABS-jarrujen lisäksi useat muut tekijät. Kuljettajan taito käyttää tehokkaasti ja hallitusti sekä etu- että takajarrua vaikuttaa pyörän jarrutusmatkaan. Ero pysähtymismatkassa eri moottoripyörätyypeillä on merkittävä: tähän vaikuttavat muun muassa pyörän painorakenne/-jakauma sekä jarrujen rakenne ja toimintatapa. Erilaisilla pyörän jousituksilla on oleellinen vaikutus pysähtymismatkaan, ja jousituksen suorituskyky on riippuvainen tien pinnan laadusta (päällystetty, sora, kuiva, märkä jne.). Lisäksi renkaiden tyyppi ja kunto vaikuttavat pyörän hidastuvuuteen.


title: Lukkiutumattomat jarrut

text: Euroopan parlamentti päätti marraskuussa 2012, että ABS-jarrut ovat pakollinen varuste uusissa yli 125-kuutioisissa moottoripyörissä vuoden 2016 alusta lähtien.


title: Tunnuslevy

text: Tunnuslevy eli tuntolevy on asevoimien käytössä oleva henkilötunniste. Tuntolevyn tarkoituksena on identifioida kaatuneet. Kaatuneelta sotilaalta otetaan talteen tuntolevyn toinen osa, joka lähetetään omaisille ja toinen osa kiinnitetään esimerkiksi ruumisarkun päätyyn. Näin voidaan varmistaa, että haudataan oikea sotilas, ja toisaalta tunnistamattomaksi ruhjoutuneet ruumiitkin voidaan tunnistaa varmemmin. Tuntolevyt ovat yleensä pieniä metallilevyjä, joita kannetaan kaulan ympärillä roikkuvassa ketjussa kuin kaulakorua.


title: Tunnuslevy

text: Yhdysvaltain asevoimien käytössä olevissa tuntolevyissä yleensä lukee ylimmästä rivistä alimpaan sukunimi, etunimi, armeijan ID-numero, veriryhmä ja uskonto. Suomalaisessa versiossa on vain kantajansa henkilötunnus kirjoitettuna kahteen, toisistaan murrettavista oleviin teräslevyn puolikkaisiin.


title: Amazonindelfiini

text: Amazonindelfiini eli inia, aiemmin myös boutu ("Inia geoffrensis") on maailman suurin jokivalaidensukuinen valas. Laji on harvinainen, mutta kuitenkin sukupuutolta turvatumpi kuin sukulaislajinsa. Sen suurin uhka on kalastus. Lajia jää kalastajien verkkoon, ja 2000-luvulla sitä on alettu tappaa enenevästi syötiksi. Laji luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.


title: Amazonindelfiini

text: Uros voi kasvaa kolme metriä pitkäksi ja painaa 100–150 kg, naaras on pienempi. Amazonindelfiinillä on jokidelfiineille ominainen pitkä kuono, jossa on paljon hampaita. Sillä on otsassaan eräänlainen pullistuma ("otsameloni"), joka voi muuttaa muotoaan. Amazonindelfiini on nuorena vaaleanharmaa, mutta muuttuu vanhemmiten vaalean sinivihreästä vaalean punertavaksi. Amazonindelfiineillä ei ole varsinaista selkäevää, vaan lihainen harjanne selässä.


title: Amazonindelfiini

text: Amazonindelfiinit elävät Amazonin ja Orinocon vesistöissä ja niiden sivujoissa Brasiliassa, Boliviassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa.


title: Amazonindelfiini

text: Amazonindelfiinit syövät äyriäisiä, rapuja, kaloja ja simpukoita.


title: Amazonindelfiini

text:
Amazonindelfiinillä on huono näköaisti (surkastuneet silmät) mutta erittäin hyvä kuuloaisti. Se paikantaa saaliinsa kaikuluotauksen avulla. Se lähettää korkeita naksahduksia äänisarjoina, joissa on noin 80 naksahdusta sekunnissa. Äänet lähtevät sen "otsamelonista".
Amazonindelfiini viettää elämästään suurimman osan yksin tai enintään muutaman lajitoverin kanssa. Erakkoelämä on hyvin tyypillistä jokidelfiineille, mutta harvinaista muille valaille.


title: Etruskipäästäinen

text: Etruskipäästäinen ("Suncus etruscus") on pienikokoinen päästäislaji ja kevyin kaikista tunnetuista nisäkkäistä.


title: Etruskipäästäinen

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta suomenkielistä nimeä vähäpäästäinen.


title: Etruskipäästäinen

text: Etruskipäästäinen painaa vain kaksi grammaa. Se on 3–3,5 senttimetriä pitkä, ja hännän pituus on 2,5–3 senttiä.


title: Etruskipäästäinen

text: Etruskipäästäisen levinneisyysalue on laaja mutta epäyhtenäinen. Lajia tavataan Välimeren alueella Etelä-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa, mutta myös Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa.


title: Etruskipäästäinen

text: Sri Lankan saarella elävä srilankanpäästäinen luokiteltiin aiemmin omaksi "Podihik kura" -lajikseen, mutta nykyisin sen katsotaan olevan samaa lajia kuin etruskipäästäinen.


title: Etruskipäästäinen

text: Etruskipäästäinen viihtyy ruohikkoisissa ja pensaikkoisissa maastoissa. Se elää 1,5–2,5 vuotta.


title: Kärsänokkasiili

text: Kärsänokkasiili ("Zaglossus bruijni") on Uudessa-Guineassa elävä nokkaeläin, joka lisääntyy munimalla 1-3 munaa. Se on äärimmäisen uhanalainen, koska sitä on metsästetty ruuaksi.


title: Kärsänokkasiili

text: Aikuinen kärsänokkasiili on noin 75 cm pituinen ja painaa 6-16 kg. Kärsänokkasiilillä on pitkä, hoikka nokka. Sillä ei ole hampaita, ja sen leuat ovat heikot. Kärsänokkasiilin piikit ovat itse asiassa ylisuuria karvoja. Sen kynnet ovat paksut.


title: Kärsänokkasiili

text: Kärsänokkasiili on aktiivinen hämärän aikana. Kärsänokkasiili syö ravinnokseen matoja, jotka se syö kokonaisina. Matojen pyydystämiseksi sillä on pitkä karheapäinen kieli.


title: ISO 216

text: ISO 216 on kansainvälinen standardi, joka määrittelee papereiden koot.


title: ISO 216

text: Standardi saatiin alun perin Saksan standardivirastosta DIN:stä ("Deutsches Institut für Normung") vuonna 1922. ISO 216 määrittelee A- ja B-sarjat ja ISO 269 kirjekuorissa käytettävän C-sarjan. Standardin paperikokojen korkeuden suhde leveyteen on aina yhden suhde kahden neliöjuureen, jolloin paperiarkki puolittamalla saadaan saman muotoinen pienempi arkki. Esimerkiksi kun A4-kokoinen arkki puolitetaan, saadaan A5-kokoinen arkki. Tästä seuraa myös sisällön skaalaamisen helppous: sisältö voidaan pienentää tai suurentaa koosta toiseen ilman että sen kuvasuhde vääristyy. Peruskoko A0:n pinta-alaksi on valittu yksi neliömetri. B0:n lyhyempi sivu on yksi metri. C-sarja on hieman suurempi kuin A-sarja, jotta A-kokoinen paperi mahtuu C-kokoiseen kuoreen.


title: ISO 216

text: Alla olevan taulukon papereiden koot ovat otettu ISO 216 -standardista ja ne on ilmoitettu millimetreinä.


title: ISO 216

text: Alla olevan taulukon kirjekuorien koot on ilmoitettu millimetreinä.


title: Suomenlammas

text: Suomenlammas on suomalainen alkuperäinen lammasrotu ja Suomen yleisin lammasrotu. Vuonna 2015 Suomessa on puhdasrotuisia suomenlammasuuhia noin 10 000.


title: Suomenlammas

text: Suomenlampaan varhaiset esivanhemmat saapuivat Suomeen viimeistään 4000 vuotta sitten. Rotu on säilyttänyt runsaasti muinaista geeniaineistoa ja on kehittynyt erillään uudempien lammasrotutulokkaiden vaikutuksesta. Suomenlammas kuuluu alkuperäisrotutukeen oikeutettuihin kotimaisiin lammasrotuhin.


title: Suomenlammas

text: Kooltaan suomenlammas on keskikokoinen. Aikuinen pässi painaa 85–105 kilogrammaa ja uuhi 65–75 kilogrammaa. Väriltään suomenlammas on yleisimmin valkoinen, mutta myös mustaa, ruskeaa ja harmaata tyyppiä esiintyy. Pään ja jalkojen sileät peitinkarvat ovat samanvärisiä kuin villa. Päässä voi esiintyä pieni villainen otsatukka. Villa on pääsääntöisesti keskihienoa. Siinä voi olla jonkin verran peitinkarvoja, mutta ongelmallista ydinvillaa esiintyy vain vähän. Aikuisen lampaan keskimääräinen villantuotos yhdellä kerintäkerralla on noin kolme kilogrammaa.


title: Suomenlammas

text: Monella suomenlammaspässillä ei ole sarvia. Suomenlampaista pyritään jalostamaan sarvettomia, sillä sarvet aiheuttavat pulmia muun muassa lampoloiden ja aitausten rakenteissa. Myös sarvellisia pässejä kasvatetaan yhä. Eräs sarvellinen populaatio on vuonna 2005 Jaalasta löytynyt eriytynyt kanta, jossa on muitakin vanhoja piirteitä.


title: Suomenlammas

text: Suomenlammas on helposti käsiteltävä, eloisa, valpas ja ystävällinen. Sillä on voimakas laumavaisto. Suomenlammas on poikkeuksellisen hedelmällinen. Puolessa tiineyksistä syntyy vähintään kolme karitsaa, ja uuhet voidaan astuttaa jo seitsemän tai kahdeksan kuukauden ikäisinä. Suomenlampaat tiinehtyvät vuodenajasta riippumatta, mikä mahdollistaa ympärivuotisen karitsantuotannon.


title: Suomenlammas

text: Suomenlampaan liha on suhteellisen vähärasvaista, miedon makuista, hienosyistä ja mureaa. Lihan- ja villantuotannon lisäksi suomenlammasta käytetään maisemanhoitotehtävissä, sillä se syö mielellään metsän aluskasvillisuutta, puiden ja pensaiden lehtiä sekä ohuita versoja.


title: Suomenlammas

text: Ensimmäisenä nisäkkäänä kloonattu Dolly-lammas oli suomenlammasperäistä Finnish Dorset -rotua.


title: Petonen

text: Petonen on asuinalue Kuopion taajama-alueen eteläosissa, 10–12 km:n etäisyydellä keskustasta. Petosen alue rajoittuu pohjoisessa Jynkkään ja Neulamäkeen, lännessä Kiviharjuun ja Hiltulanlahteen, etelässä Vanuvuoreen, Kallaveteen ja idässä Saaristokaupunkiin. Virallisesti Petoseen kuuluvat Pitkälahden, Litmasen ja Pirtin kaupunginosat, pois lukien Savolanniemi.


title: Petonen

text: Petosen "puistokaupungin" rakentaminen alkoi vuonna 1986. Vuonna 2011 alueella asui 13 621 asukasta. Alueella asuu enimmäkseen lapsiperheitä; asukkaiden keski-ikä on 31 vuotta. Työpaikkoja alueelle (Pitkälahti, Litmanen, Pirtti) sijoittuu noin 1 500 (1.1.2008). Rakennuskanta koostuu enimmäkseen omakoti- ja rivitaloista, joskin Petosen keskustaksi mielletty Pyörön alue on selkeästi kerrostalovaltainen. Petonen ei ole varsinaisesti oma kaupunginosansa, vaan se on Kuopion suuralue/lähiö.


title: Petonen

text: Petosen eteläpuolelle rakennetaan yritysalueita Matkusta ja Kylmämäkeä, jonne on jo sijoittunut muun muassa Junttan ja Postin lajittelukeskus. Toukokuussa 2012 lähistölle, Hiltulanlahden Matkuksen yritysalueelle valmistui Ikea, jonka yhteyteen avattiin samana syksynä Kauppakeskus Matkus.


title: Petonen

text: Asuinalueen tärkeimmät palvelut sijoittuvat esplanadityylisen Pyörönkaaren välittömään läheisyyteen. Petosella on oma sosiaali- ja terveysasema, kirjasto, seurakuntakeskus, nuorisotalo ja vanhusten palvelutalo. Liikuntamahdollisuuksia Petosella tarjoavat Lippumäen uima- ja jäähalli sekä Litmasen kenttä. Joitakin viimeistelytöitä lukuun ottamatta juuri valmistunut Lippumäen liikuntakeskus sisältää muun muassa SM-tason luistinradan pikaluistelijoille sekä tekonurmikentän..


title: Petonen

text: Perusopetusta Petosella järjestetään Pyörön, Pitkälahden, Pirtin ja Aurinkorinteen kouluissa. Lisäksi alueella on lukuisia päiväkoteja.


title: Petonen

text: Petosella toimivat päivittäistavarakaupat K-Supermarket, S-market, Kaksi K-Marketia ja Lidl. Muita palveluita ovat muun muassa Alko, pizzeriat, kampaamot ja erikoisliikkeet. Postia alueella ei enää ole (lähin Kolmisopessa), mutta tilalle on tulossa pakettien noutopiste.


title: Petonen

text: Matka-aika Petoselta keskustaan on kulkuneuvosta riippuen noin 15–30 minuuttia. Matkan voi taittaa myös kävellen tai polkupyörällä, sillä koko matkalla on kevyen liikenteen väylät.


title: Petonen

text: Tärkein sisääntuloväylä keskustan suunnasta on Petosentie, joka alkaa käytännössä moottoritieliittymästä ja päättyy Savolanniementien ja Pirttilahdentien risteykseen. Alkuosaltaan Petosentie on nelikaistainen ja 60 km/h:n rajoituksella, mutta se kapenee kaksikaistaiseksi Pelastusopiston liikennevaloristeyksessä. Petosentie toimii myös Petosen ohitustienä, jos matkan kohteena on Saaristokaupunki.


title: Petonen

text: Petosen aluetta palvelevat pääasiassa Kuopion Liikenteen bussilinjat 20, 21 ja 23, jotka kulkevat puolen tunnin vuorovälein aamusta iltaan. Näillä linjoilla pääsee keskustan lisäksi myös muihin kaupunginosiin, kuten Jynkkään, Saaristokaupunkiin ja Päivärantaan. Linjat 19 ja 22 kulkevat vain vilkkaimman liikenteen aikaan, koska ne on suunnattu lähinnä työ- ja koulumatkalaisille. IKEAn avautumisen jälkeen Petosen kautta on alkanut kulkea tunnin välein myös linja 31, jonka päätepysäkki on Matkuksessa.


title: Petonen

text: Kaikki vakio- ja pikavuorobussit pysähtyvät Pitkälahdessa pääteiden pysäkeillä, mikä tuo myös pienen lisänsä Petosen joukkoliikennetarjontaan.


title: Petonen

text:
Petosella sijaitsee myös pelastusalan oppilaitos Pelastusopisto, joka on Helsingin Pelastuslaitoksen Pelastuskoulun ohella ainoa Suomessa alan koulutusta tarjoava oppilaitos.
Petosella on myös kolme anniskeluravintolaa (muun muassa Karhunpesä) sekä huomattava tanssikeskus.


title: Petonen

text: Petonen on saanut suunnittelustaan ja toteutuksestaan Suomen arkkitehtiliiton SAFA-palkinnon vuonna 1992.


title: Petonen

text: Petosella sijaitsee myös lukuisia uimarantoja, joista isoin ja tunnetuin on Kirveslahti. Rannalla on myös vuosia ollut rumentavana elementtinä huonokuntoinen keltainen entinen työmaakontti (YIT), jota talvella käyttävät avantouimarit ja kesällä uinninvalvojat. Vaikka kyseessä on Kuopion toiseksi suosituin uimaranta, kaupunki ei ole huomautuksista huolimatta pystynyt järjestämään parempaa.


title: Petonen

text: Poliisiammattikorkeakoulun vuoden 2007 tilastojen mukaan Petonen on Kuopion väkivaltaisin lähiö. Keskusta-alueella sattuu väkivaltarikoksia Petoseen verrattuna kuitenkin yli kaksinkertainen määrä. Myös vuoden 2012 rikostilastoissa Petonen sijoittuu toiseksi. Lisäksi koko valtakunnan tasolla eri kaupunginosia tarkastellessa Petosella on tapahtunut kolmanneksi eniten henkirikoksia tai niiden yrityksiä vuosien 1998-2017 välisenä aikana. Samassa tilastossa Kuopion keskusta sijoittui kahdeksanneksi.


title: Vredesbyrd

text: Vredesbyrd (suom. "raivon taakka") on Dimmu Borgirin toinen single, joka on julkaistu albumilta Death Cult Armageddon.


title: Comanchet

text: Comanchet eli "komanssit" ovat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansa, jonka historialliseen asuinalueeseen kuuluvat itäinen New Mexico, eteläinen Colorado, eteläinen Kansas, koko Oklahoma sekä suuri osa Texasia. Aikoinaan comancheheimon suuruus saattoi olla jopa noin 20 000 henkeä. Nykyään heitä arvioidaan olevan noin 10 000, joista noin puolet asuu Oklahomassa ja loput New Mexicon, Texasin ja Kalifornian osavaltioissa.


title: Comanchet

text: Comanchet kuuluivat atsteekkien kielikuntaan. Nimen comanche alkuperästä on useita teorioita. Niistä kenties laajimmin hyväksytyn mukaan sana juontaa juurensa espanjankielisestä sanasta "komantcia", joka on laina ute-intiaanien nimityksestä kansalle. On esitetty myös ute-intiaanien sanaa "koh-mats". Tämä nimi käännetään usein "vihollisiksi" tai "muukalaisiksi". Toisen teorian mukaan nimi tulee espanjankielisistä sanoista "camino ancho", leveä polku. Comanchet itse kutsuivat itseään nimellä "nemene" tai numunuu, joka merkitsee kansaa.


title: Comanchet

text: Comanchet eriytyivät omaksi ryhmäkseen hiukan ennen vuotta 1700, jolloin he erkanivat Wyomingissa eläneistä shoshoneista. Heimosta tuli hevoskansa, mikä mahdollisti paremman liikkuvuuden hyvien metsästysmaiden etsinnässä. Samalla comanchet kehittyivät tasankojen parhaiksi ratsastajiksi, ja 1700-luvun alussa he suunnistivat kohti etelää ja valloittivat preeriat melko laajoilla alueilla niin, että etelärajana oli Arkansas. Comanchien lukumäärä kasvoi puhveleiden runsauden, shoshonisiirtolaisten ja muilta heimoilta kaapattujen naisten ja lasten ansiosta. He eivät kuitenkaan koskaan olleet kovin yhtenäinen kansa, vaan muodostivat useita itsenäisiä ryhmiä, jotka kuitenkin yhteisen kielen ja samanlaisen kulttuurin ohella säilyttivät myös keskinäiset suhteensa.


title: Comanchet

text: Ratsastuskulttuurin mukana tulleet muut heimot sekä New Mexicoon juurtunut espanjalaisasutus saivat comanchet huomaamaan, että levittäytyminen eteläisille tasangoille vaati liittolaisten tukea. Kalliovuorilla ja niiden reunamilla asuvat utet solmivat runsaat kaksi vuosikymmentä kestäneen liiton comanchien kanssa. Utet, joille New Mexicon rajaseudut olivat tuttuja, jakoivat tietonsa espanjalaisten politiikasta ja tavoista uusille liittolaisilleen. Comanchet hyödynsivät kuulemansa ja alkoivat rakentaa kestävää pohjaa tulevalle valtakaudelleen. Comanchet saavuttivat sotilaalliset ja taloudellisen mahtiasemansa, jonka he pystyivät pitämään pitkälle seuraavaan vuosisataan saakka, tekemällä ryöstöretkiä Uuteen-Espanjaan, käyttämällä tehokeinoina niin fyysistä uhkaa kuin diplomatiaakin ja harjoittamalla kaupankäyntiä.


title: Comanchet

text: Comanchet ja utet erikoistuivat orjakauppaan. Naapuriheimojen kylistä siepatut vangit olivat pääosassa siinä ihmisliikenteessä, joka kymmenien vuosien ajan virtasi Nex Mexicon orjamarkkinoille. Kaupan mukana tulleet apachet, navajot ja pawneet muodostivat New Mexicon alkuperäisten pueblo-intiaanien kanssa sen orjatyövoiman ytimen, joka työskenteli espanjalaisten pelloilla ja kaivoksissa ja joita lähetettiin Kuuban tupakkafarmeille. Kaupankäynti johti orjien ylitarjontaan.


title: Comanchet

text: Kaupankäynnin ohessa comanchet pyrkivät ylläpitämään kauhun tasapainoa espanjalaisten kyliin tekemillään säännöllisillä ryöstöretkillä. 1740-luvulla New Mexicosta lähetetyt rangaistusretkikunnat alkoivat iskeä takaisin. Myös pawneet kostivat comanchien aiemmat ryöstöretket kyliinsä päästämällä irti suuret määrät näiden hevosia. Tämä muutaman vuoden kestänyt aikakausi oli comanchien huonoin kolmesta eri suunnasta kasvavan uhan enteillessä heidän valtakautensa romahtamista. Missouri- ja Arkansasjokien välisen pitkäheinäisen preerian asukkaat osaget yrittivät työntyä idästä comanchien maille saadakseen biisoninnahkoja ja orjia ranskalaisille kauppakumppaneilleen.


title: Comanchet

text: Monien sotilaallisten kriisitilanteiden ympäröimät comanchet joutuivat käyttämään suuret määrät neuvottelutaitoaan ja diplomatiaa päästäkseen rauhanomaisiin ratkaisuihin eri kansakuntien kanssa. He laajensivat kauppaverkostoaan liittoutumalla Texasin wichitojen kanssa. Uusi-Ranska lähestyi comancheja antamalla näille lahjoja ja myymällä musketteja. Ranskalaisten pohjimmaisena tarkoituksena oli kääntää comanchien ryhmät yhtenäiseen sotaan Uutta-Espanjaa vastaan. Comanchet vastaavasti yrittivät järjestää suursotaa Espanjan ja Ranskan siirtokuntien välille. Jos ranskalaiset osoittivat uhkaavaa käytöstä comanchien suuntaan, nämä käyttivät diplomatiaa vihjailemalla hyvistä suhteistaan espanjalaisiin.


title: Comanchet

text:
Arkansasjoen eteläpuolella apacheihin kuuluneet lipanit ja jicarillat joutuivat vetäytymään etelään ja länteen pois comanchien tieltä. Montanasta saapuneet kiowat ja kiowa-apachet kävivät 1700-luvun lopulla vuosikaudet sotaa comancheja vastaan pyrkiessään valtaamaan elintilaa Pohjois-Texasista. Vuosisadan loppuun mennessä nämä kolme kansaa muodostivat pitävän liiton keskenään. Comanchet hyötyivät kiowien mukana tulleista suurista hevoslaumoista, ja kiowat puolestaan osasivat arvostaa lämpimämpää ilmastoa ja rehevämpiä laidunmaita. Kiowat ja kiowa-apachet puolustivat comancherian itäisiä ja läntisiä rajoja osagien ja utien hyökkäyksiltä ja välittivät comanchien kauppatavaraa Pohjois-Dakotaan mandanien ja hidatsojen kyliin. Vuosisatojen vaihteesta eteenpäin cheyennet ja arapahot tekivät yhä enemmän ryöstöretkiä Kansasiin ja Texasiin, ja heidän suurin kiinnostuksensa kohdistui comanchien suuriin hevoslaumoihin.
Kun Yhdysvallat vuonna 1803 osti Ranskalta Louisianan territorion (Mississipin lännenpuoleiset alueet), oli comanchien nimi monille lähes tuntematon. Varhaiset amerikkalaiset tutkimusmatkaajat ja turkiskauppiaat tunsivat kyllä heidät, mutta eivät comancheina vaan useilla muilla nimillä, kuten "Ietan" ja "Padouca". Jälkimmäinen nimi, joka tuli joko siouxien tai pawneiden kielestä, oli yleisesti käytössä 1700-luvulla Nebraskan ja Kansasin tasangoilla. Kaupan seuraksena osa comancheriasta siirtyi Yhdysvaltojen omistukseen. Yhdysvaltalaisten kiinnostus suuntautui kuitenkin turkiskaupan keskukseen St. Louisiin, ja eteläiset tasangot houkuttelivat vain yksittäisiä kauppiaita.


title: Comanchet

text: Kun Santa Festä kehittyi 1820-luvulla tärkeä kauppapaikka yhdysvaltalaisten ja meksikolaisten välillä, pyrkivät comanchet sulkemaan reitin sieltä St. Louisiin. Yhdysvaltojen edustajat sopivat monista kauppakulkuoikeuksista comanchien ja heidän naapuriensa kesken, mutta sopimukset osoittautuivat arvottomiksi, sillä osa alueen intiaaneista kävi toistuvasti karavaanien kimppuun.


title: Comanchet

text: Comanchet onnistuivat säilyttämään riippumattomuutensa ja jopa laajentamaan alueitaan. 1800-luvun puolivälin lähestyessä heidän sotilaallinen ja taloudellinen mahtiasemansa alkoi horjua. Kultalöydöt Kaliforniassa saivat aikaan ennennäkemättömän maahanmuuttajien tungoksen. Vuonna 1849 tuhansia maahanmuuttajia matkusti loputtomina karavaaneina comanchien parhaiden metsästysmaiden halki. Perhekuntia kaikkialta maailmasta, köyhiä slummien asukkaita, onnenonkijoita ja rajaseutujen maanviljelijöitä kulki halki eteläisten tasankojen kohti Kalifornian kultamaita. Matkalaisilla oli hygieniasta vain alkeelliset tiedot, ja heidän mukanaan tuli vanhasta maailmasta tauteja, joita he levittivät tasangoille jättämällä jälkeensä saastuneita vesilammikoita, likaisia hylättyjä vaatteita ja huonosti haudattuja ruumiita, joita comanchet joskus kaivoivat esiin. Aasialaisten maahanmuuttajien matkassa tullut kolera levisi laajalti yli eteläisten tasankojen.


title: Comanchet

text: Comanchet olivat välttyneet liikkuvan elämäntyylinsä ansiosta suuremmilta isorokon aiheuttamilta tuhoilta, toisin kuin monet pohjoisempien tasankojen kansat. He joutuivat kesällä 1849 kasvotusten koleran kanssa. Vahvat comanchesoturit osoittautuivat koleralle herkemmiksi kuin slummien lapset ahtaissa sivilisaatioissa. Perinteiset parannuskeinot, joiden comanchet uskoivat toimineen isorokkoa vastaan, eivät tehonneet uuteen näkymättömään tappajaan, vaan heikensivät uhrin vointia entisestään. Taikauskojen siivittämä kauhu levisi koleran mukana kylästä toiseen tyhjentäen ne hetkessä. Koleraa pakenevat comanchet jättivät jälkeensä tuhansia kuolevia heimotovereitaan. Ryhmät ja suvut hajosivat. Pakenevat comanchet kantoivat taudin mukanaan uusiin kyliin, ja tauti levisi kaikkialle comancheriaan.


title: Comanchet

text: Koleran mukana tuhkarokko ja isorokko romahduttivat comanchien lukumäärän noin 20 000:sta todennäköisesti muutamaan tuhanteen. Antropologit eivät ole kyenneet selvittämään kuolleiden määriä. Comanchien myötä myös tasankojen suuret biisonilaumat alkoivat 1800-luvun puolivälin jälkeen nopeasti huveta. Syynä tähän oli kohtuuttomaksi kasvanut biisonien metsästys, joka oli lisääntynyt merkittävästi valkoisten tulon jälkeen. Valkoiset olivat huomanneet tasankointiaanien riippuvuuden biisonista ja hyödynsivät tietoaan hävittämällä biisonilaumat lähes sukupuuttoon. Osasyy oli myös rautatie, joka rakennettiin biisonilaumojen vaellusreittien läpi. Kun biisonien vaellus alkoi, valkoiset ampuivat eläimiä junien ikkunoista käyttämättä ruhoa millään tavoin hyväkseen.


title: Comanchet

text: Huolestuneet comanchien päälliköt liittoutuivat entisten vihollistensa cheyennien ja arapahojen kanssa valkoisia vastaan. Myöhemmin liittoon otettiin vielä kiowat, koska heillä oli useita suuria sotapäälliköitä, jotka comancheilta puuttuivat. 1860-luvulla comancheita alettiin siirtää reservaatteihin, mutta samalla Etelävaltiot toimittivat heille aseita ja yllyttivät heitä Pohjoisvaltioita vastaan. Sisällissodan päätyttyä comanchet liittolaisineen sotivat Yhdysvaltoja vastaan vielä vuosikausia. Viimeisissä sodissa kwahari-comanchien puoliverinen soturi Quanah johti intiaanien hyökkäyksiä, kunnes eteläisten tasankojen viimeiset taistelut lopulta vuonna 1875 päättyivät Yhdysvaltain voittoon. Myöhemmin Quanah otti käyttöönsä äitinsä sukunimen, ja hänet tunnettiin sittemmin nimellä Quanah Parker. Hän nousi maineikkaaksi comanchien päälliköksi ja oli kyllin järkevä noudattaakseen Yhdysvaltojen asettamia vaatimuksia.


title: Comanchet

text: Reservaattielämän myötä comancheista kehittyi maanviljelijöitä. Quanah Parker piti kuitenkin kiinni myös comanchien vanhoista uskomuksista ja omasta identiteetistään intiaanina, vaikka hän opetteli valkoisten elämäntavan. Vuonna 1905 Quanah ratsasti presidentti Theodore Rooseveltin virkaanastujaisseremonian paraatissa. Samana vuonna vastavalittu presidentti vieraili Quanahin huvilassa Star Housessa Oklahomassa.


title: Comanchet

text: Ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa comanchet palvelivat Yhdysvaltain asevoimien joukoissa muun muassa radio-, puhelin- ja lennätinliikenteen koodipuhujina. Salaisen koodikielin pohjana oli heidän oma kielensä. Saksalaiset olivat murtaneet kaikki aiemmat salakielet mutta eivät kyenneet avaamaan intiaanien koodikieltä. Vuonna 1989 Ranska tunnusti comanchesoturien urheuden ja palkitsi nämä korkeimmin mahdollisin kunniamerkein kiitokseksi siitä, ettei Saksa onnistunut miehittämään Ranskaa.


title: Comanchet

text: Samana vuonna comanchet aloittivat mittavan projektin taltioidakseen jälkipolville muinaisen historiansa ja kielensä. 40 puhujan kertomana nauhalle kertyi 30 tuntia alkuperäistä murretta ja sukuhistoriaa. Joitakin vuosia myöhemmin kieli elvytettiin, ja useita kieliluokkia organisoitiin alkuperäisten heimon jäsenien johdolla. Vuonna 1994 perustettu comanchien kielen ja kulttuurin säilyttämistä ajava komitea halusi näyttää kaikille epäilijöille, että heimon jäsenet iästä riippumatta pystyvät puhumaan, ymmärtämään ja kirjoittamaan omaa kieltään. Vuotta myöhemmin comanchet hyväksyivät oman kielensä aakkoset ja oikeinkirjoitussysteemin, jonka kehittämisessä toimi aktiivisesti mukana Oklahoman yliopiston kielellinen antropologi Alice Anderton. Sittemmin on julkaistu useita comanchien sanakirjoja sekä muuta vastaavaa materiaalia.


title: Comanchet

text: Comanchien väkiluku on 2000-luvulla noussut yli 10 000:n. Heistä noin puolet asuu Oklahoman koillisosassa muun populaation asuessa hajallaan ympäri Arizonaa, New Mexicoa ja Kaliforniaa. Comanchien päämaja on Lawtonin kaupungissa Oklahomassa. Monet comanchet omistavat omat maansa ja ovat korkeasti koulutetuissa ammateissa. Heidän puheenjohtajanaan eli päällikköä vastaavassa asemassa toimii kolmivuotiskaudeksi virkaansa äänestetty Michael Burgess. Vuonna 2002 comanchet perustivat oman oppilaitoksen.


title: Comanchet

text: Comanchet kerääntyvät vuosittain heinäkuussa Waltersiin Oklahomaan viettämään powwow-tapahtumaa ja vaalimaan vanhoja perinteitään.


title: Comanchet

text: Laajoilta asuma-alueiltaan comanchet löysivät kaiken, mitä heidän elämäntyylinsä vaati. Ilmanala oli pääosin lämmin ja talvet leutoja. Jokien rannoilta löytyi puustoa, pähkinöitä, marjoja ja hedelmiä, samoin hevosille riittävästi laidunmaata. Kuivien tasankojen halki virtaavissa suurissa joissa, kuten Cimarron-, Pecos-, Brazos- ja Red River -joen, vesi oli usein liian likaista juotavaksi, joten comanchet asuivat yleensä pienempien ja kirkkaampien virtojen äärellä. Pienemmät kylät sijaitsivat usein suojaisissa paikoissa.


title: Comanchet

text: 1700- ja 1800-lukujen taitteessa comanchet yhdistivät valtakuntaansa lähes tuhoutuneet wichitat, jotka hoitivat idän kauppaa ja auttoivat itäisten rajojen vartioimisessa maahanhyökkäysten varalta. Myös jatkuva virta oman yhteiskuntansa hylänneitä ryhmiä ajelehti comancheriaan. Asuinalueensa vapaaehtoisesti jättäneitä apacheja, cherokeita, chickasaweja, delawareja, seminoleja, shawneita ja mustia orjia liittyi monikansalliseksi paisuneeseen comanchien kansakuntaan, joka houkutteli vauraudellaan ja näennäisellä turvallisuudellaan. Comanchien kylät täyttyivät. Vapaaehtoisina comancheriaan tulleet katosivat historiallisen aikakauden tilastoista, mutta yleinen uskomus on, että he luopuivat omasta identiteetistään ja heidät adoptoitiin comanchien sukuihin.


title: Comanchet

text: Comanchet elivät kartionmuotoisissa tiipiissä. Ne koostuivat katajasta tai männystä valmistetuista riu'uista. Päällys tehtiin yhteen ommelluista puhvelinnahoista. Nahat levitettiin aluksi maahan, ja niistä kaavittiin liha luusta tehdyillä kaapimilla. Sen jälkeen nahat jätettiin aurinkoon kuivumaan. Karvojen kaapimisen jälkeen nahat upotettiin useaksi päiväksi veteen, minkä jälkeen niihin hierottiin eläinten rasvasta, aivoista ja maksasta tehtyä sekoitusta pehmentämään niitä. Suuriksi muodostuneet yhteisleirit, jotka saattoivat yltää joen vartta myötäillen jopa 20 kilometrin pituiseksi, tarjosivat huonosti suojaa. Niiden ainoina vartijoina olivat aina paikalla olleet koirat. Suurin syy leiriytyä yhteen oli inhimillinen tarve korostaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tasankojen liikkuvien metsästäjien kylistä comanchien yhteisleirit olivatkin huonoimmin suojattuina alttiimpia ulkopuolisille hyökkäyksille ja kulkutaudeille.


title: Comanchet

text: Sotiminen oli tärkeä osa comanchien elämää. He olivat taitavia sotureita ja kehittivät taktiikoita erityisesti hevosen selässä perinteisillä aseilla käytäviin taisteluihin. Varhaisimmat kuvaukset 1700-luvun comancheista ja heidän hevosistaan tulivat dakotoilta. Heidän perimätietonsa mukaan eteläisiltä tasangoilta hyökkäsi suuri joukko pitkin teräspäisin keihäin aseistautuneita sotureita, jotka olivat tehneet hevosilleen nahasta kylki- ja rintasuojukset vihollisen nuolien pysäyttämiseksi.


title: Comanchet

text: Ennen sotaan lähtöä comanchet järjestivät loimuavan tulen ympärillä suoritetun sotatanssin. Tapahtuma pidettiin yleensä täydenkuun aikaan, ja sen tarkoituksena oli nostattaa soturien verenhimo. Comanchien julmuus on tunnettu tosiasia. Yllätyshyökkäyksissä vihollisten kyliin vanhukset ja pienet lapset surmattiin. Vangiksi saatettiin ottaa suuria määriä vihollisia, mutta heistä kaikki eivät selvinneet sieppaajiensa mukana perille. Joillakin comanchien ryhmistä oli tapana viitoittaa kotimatkaan käytetyn reitin varret vankiensa silvotuilla ruumiilla. Onnistuneen sotaretken jälkeinen paluu kylään oli näyttävä. Soturit heiluttivat toisessa kädessään ottamiaan päänahkoja ja lauloivat voitonlauluja. Suuren osan sotasaaliistaan he hevosia lukuun ottamatta jakoivat kyläläisten kesken. Jos retki päättyi huonosti, ja monia sotureita oli surmattu, miehet palasivat kylään kasvot mustattuina ja hevosten hännät katkaistuina. Naiset ottivat suruun osaa vaikeroimalla. Joskus he viiltelivät rintansa veitsellä tai leikkasivat yhden sormistaan merkiksi syvästä surusta.


title: Comanchet

text: Vankeina tuodut naiset ja lapset adoptoitiin useimmiten heimoon, ja heistä tuli täysverisiä comancheja. Miespuoliset vangit joutuivat joskus kidutuksen kohteeksi, mutta tutkimusten valossa tämä tapa ei ollut comancheilla niin yleinen kuin apacheilla, cheyenneillä, kiowilla tai siouxeilla, joiden kaikkien maine oli pelottava.


title: Comanchet

text: New Mexicoon ja varsinkin Meksikoon kohdistuneilta ryöstöretkiltä tuodut naiset ja lapset aiheuttivat myöhemmin sen, että comancheihin alkoi siirtyä espanjalaista verta. Ainakin yksi tällainen ryöstöretki vei comanchet kiowien mukana niin etelään, että kotiin palanneet soturit kertoivat "pienistä miehistä, jotka eivät puhuneet meille", millä he ilmeisesti tarkoittivat Jukatanin niemimaan trooppisten metsien apinoita. Koska comanchet liikkuivat hevosilla, ryöstöretkien estäminen oli mahdotonta. Yhdysvaltojen armeijakaan ei onnistunut tässä pitkään aikaan. Hevoset ja lihatarvikkeet kulkivat comanchien kautta, ja kun kauppatavara loppui, he tekivät ryöstöretkiään Meksikon pohjoisimpiin osiin, josta saatiin uusia hevosia ja teuraskarjaa. Näin 1700-luvulla alkanut kaupankäynti saatiin jatkumaan pitkälle 1800-luvulle.


title: Comanchet

text: Comanchet kantoivat sotaista kunniaansa ja yleistä arvostustaan kilvissään, joissa he uskoivat olevan maagista taikavoimaa. Sulin, karhunhampain, hiuksin ja erilaisin geometrisin kuvioin ja symbolein koristellut kilvet olivat omistajalleen hyvin tärkeitä. Soturit tekivät kilpensä itse leikaten karkeasta biisoninnahasta suikaleita, jotka laminoitiin yhteen. Ne suojelivat kantajaansa niin keihäiltä kuin nuoliltakin ja pysäyttivät musketin luodin. Kilpiä ei koskaan viety sisälle tiipiihin, eikä kaikilla naisilla ollut lupaa koskea niihin tai tulla niiden lähelle.


title: Comanchet

text: Kyläkunta oli comanchien tärkein yhteiskunnallinen toimintayksikkö. Heillä on laskettu olleen 12–13 vakiintunutta heimoa, jotka olivat rakenteeltaan löyhiä ja joiden ulkopuolella ajelehti joitakin niihin kuulumattomia kyläkuntia. Yhteistunto esti heidän keskinäisten rettelöidensä muuttumisen sodiksi. Suurten sotien uhan alla heimot liittyivät lyhyeksi ajaksi yhteen. Johtajiksi kelpasivat vain miehet, ja tämän vuoksi heimoneuvostoissa ei kuultu naisten mielipiteitä.


title: Comanchet

text: Vaikka comancheilta puuttuivat monet tasankokulttuurin ominaispiirteet, kuten yhteiset riitit ja klaanit, eikä heimojen keskinäinen yhteistoiminta ollut varhaisten tutkijoiden mukaan kovin kehittynyttä, heistä tuli kuitenkin eteläisten tasankojen pelätyin ja vaikutusvaltaisin intiaanikansa. Tämä vahvuus näkyi parhaimmillaan niin voimakkaana, että kaikki muut lähialueiden heimot joutuivat elämään comanchien ehdoilla. Espanjan ja Ranskan siirtomaavallat olivat taloudellisesti riippuvaisia comanchien kaupankäynnistä. Tämä kertoo siitä, että comanchien eri heimojen sisäinen organisaatio kehittyi 1700-luvun aikana ja kykeni rakentamaan kaupan- ja sodankäyntiin perustuvan strategian, joka toimi myös oman ydinalueen ulkopuolella.


title: Comanchet

text: Suurin comanchien heimoista oli "penateka" (hunajansyöjät). Heimo tunkeutui syvälle etelään ja otti haltuunsa Texasin rajalla sijainneet korkeat pöytävuoret ja ylätasangot, jossa kasvoi puustoa. Comancherian pohjoisia osia pitivät hallussaan "yamparikat" (yap-juuren syöjät), jotka kävivät sotimassa Black Hillsissä Etelä-Dakotassa asti ja tekivät ryöstöretkiä arikarain kyliin Missourin varrella. Muita tärkeitä heimoja olivat "nokonit" (takaisintulevat), "kwaharit" (antiloopit) ja "kotsotekat" (biisoninsyöjät). Nimet olivat harhaanjohtavia, sillä biisoni oli merkittävin ravinnonlähde. Muut nimeltä tunnetut heimot olivat "kewatsana", "motsai", "pagatsu", "pohoi", "tanima", "tehahwit", " yapa" ja "waaih".


title: Comanchet

text: Toisin kuin useimmilla naapureillaan, comancheilla ei ollut jumalia. He pitivät aurinkoa yhtenä voiman lähteistä ja uskoivat erilaisiin henkiin ja voimiin, jotka saattoivat olla sekä armollisia että oikullisia. Nämä uskot eivät kuitenkaan olleet yhteydessä jumaluuteen. Comanchet olivat yksilökeskeisiä, ja heidän uskonnollinen riippuvuutensa vaihteli eri ryhmien ja perheiden sisällä. Vaikka ryhmissä suoritetut yhteiset rituaalit puuttuivat, jokainen comanche kävi mielessään läpi monia uskonnollisia asioita. Heidän salaisia loitsujaan ja henkilökohtaisia uskomuksiaan ja tabujaan kunnioitettiin, eikä niitä jaettu muiden kanssa. Jokainen comanche otti voimansa luonnosta ja opetteli soveltamaan näin saatua voimaa oman elämänsä ja etunsa mukaisesti. Yliluonnollisten voimien olemassaoloon he eivät erityisesti uskoneet. Poikkeuksen tähän teki Suuri voima "Puha", joka nuorelle soturille ilmestyi ensimmäisellä kerralla eläimen tai jonkin nimeämättömän olennon hahmossa ja näytteli tärkeää osaa comanchien elämässä. Tämä voima vartioi heidän perheitään ja aseitaan. "Puhalle" oli oma seura niin miesten kuin naistenkin keskuudessa.


title: Comanchet

text: Comanchet jakoivat useat kylänsä kiowien ja kiowa-apachien kanssa ja ottivat osaa näiden seremonioihin. He vaihtoivat vuosien aikana keskenään monia tapoja ja uskomuksia. Ensimmäisen kerran comanchien kaikki ryhmät, miehet, naiset ja lapset, kokoontuivat yhdessä viettämään suurta uskonnollista tilaisuutta vuonna 1874. Silloin he pitivät vanhan kulttuurinsa kuolemisen johdosta ainoan aurinkotanssinsa.


title: Comanchet

text: Jokaisen comanchetytön suurin unelma oli tulla vaimoksi ja äidiksi ja sitä tietä heimonsa täysivaltaisesti tunnustetuksi jäseneksi. Yhä suuremmaksi kasvavien naispuolisten vankien määrät kuitenkin muuttivat 1800-luvun alussa avioliiton kokonaiskuvaa. Moniavioisuus, joka oli kuulunut aina comanchien perinteisiin, paisui heidän yhteisöissään moninkertaiseksi miesten alkaessa nähdä vaimonsa yhä enemmän palvelijoina. Ensimmäiset vaimot toimivat talouksien pääemäntinä, jotka valvoivat myöhemmin perheeseen tulleiden ja toisarvoisina pidettyjen vaimojen uurastamista. Avioliitosta comanchien kulttuurissa tuli pelkkä miehen tekemä ostos. Monet comanchevanhemmat koettivat naittaa useampia tyttäriään samalle miehelle. Sopimukset tehtiin tyttöjen ollessa varhaisessa teini-iässä. Useimmat comanchemiehet ottivat naispuolisten vankiensa keskuudesta itselleen useita vaimoja, millä he lisäsivät samalla henkilökohtaisten palvelijoidensa määrää. Moniavioisuuden lisääntyminen huononsi asteittain naisen arvostusta comanche-yhteisössä.


title: Comanchet

text: Lapset oppivat tarvitsemansa taidot seuraamalla aikuisten esimerkkiä. Heti kävelemään opittuaan comanchetyttö seurasi äitiään leirin päivittäisissä askareissa. Myös äidin sisaret osallistuivat lapsen kasvattamiseen. Tytölle annettiin nahasta tehty nukke, jolle hän itse valmisti vaatteet. Pojat oppivat ratsastamaan hyvin nuorina, ja viiden vuoden ikäisinä poikien oletettiin jo osaavan käsitellä hevosta. Tässä iässä pojalle annettiin pieni jousi ja nuolia. Kun isä oli metsästämässä tai sotaretkellä, poikaa opetti ampumisessa usein hänen isoisänsä, joka kertoi pojalle myös omasta lapsuudestaan sekä comanchien historiasta ja tarustosta. Hieman vanhempina pojat metsästivät lintuja ja muuta pientä riistaa. Heitä rohkaistiin metsästystaitojen opetteluun ja yhteistyöhön.


title: Comanchet

text: Lapsia ei kuritettu ruumiillisesti, vaan heidät tehtiin tottelevaisiksi vanhoihin legendoihin perustuvilla tarinoilla. Ihmisiä syövä jättiläispöllö, "Mu Pitz" tai "Pia Mupitsi", oli muinainen comanchien paha henki, jonka nimen mainitsemisella pyrittiin estämään lasten pahoja tekoja. Comanchien metsästysmailta löytyneiden jättimäisten luiden uskottiin kuuluneen näille muinaisille pöllöille tai pöllömiehille, ja ne herättivät sekavia pelon ja kunnioituksen tunteita myös aikuisen väestön keskuudessa.


title: Comanchet

text: Comanchevanhemmat erottivat lapsensa jo nuorina toisistaan estääkseen insestin. Veli ja sisko eivät saaneet jakaa samaa tiipiitä. Pojat alkoivat vältellä tyttölapsia jo varhaisella iällä, ja heimon tabut tehtiin selväksi lapsuuden aikana.


title: Comanchet

text: Sopivan ikäiset tytöt ja pojat adoptoitiin heimoon sotaretkien yhteydessä. Sääntöjen ja varsinaisten käytäntömallien puuttuessa soturit tekivät omia ratkaisujaan lasten suhteen. Lapseton soturi saattoi ottaa omaan henkilökohtaiseen suojelukseensa viholliselta ryöstettyjä lapsia ja estää näiden joutumisen heimon muiden soturien raakuuksien kohteeksi.


title: Comanchet

text: Comanchet olivat metsästäjä-keräilijöitä. Heidän muutettuaan tasangoille ravinnonhankinnan pääpaino siirtyi metsästykseen. Metsästys oli pääasiassa miesten tehtävä. Aikaisemmin ruoan keräämisestä olivat huolehtineet miehet ja naiset yhdessä. Comanchet metsästivät biisoneita, hirviä, mustakarhuja, antilooppeja ja peuroja. Heidän metsästysleirinsä näyttivät avoimilta teurastamoilta.


title: Comanchet

text: Yleensä kaikki liha paahdettiin tulella tai keitettiin. Keittääkseen kuivattua lihaa ja kasviksia naiset kaivoivat maahan kuopan, jonka he peittivät eläinten nahoilla ja täyttivät vedellä. Veteen pantiin kuumia kiviä, kunnes se kiehui. Myöhemmin comanchet vaihtoivat espanjalaisilta kupari- ja rautakattiloita. Biisoninliha saatettiin maustaa marjoilla, hunajalla ja pähkinöillä. Kalaa tai lintuja he eivät syöneet kuin hätätapauksessa, sillä vanhat perinteiset uskomukset kukoistivat tasangoilla. Koiriin he eivät kajonneet, eivätkä koskaan täysin hyväksyneet liittolaistensa arapahojen, cheyennien ja kiowien päinvastaista käytäntöä. Nähdessään itäisessä Texasissa asuvien tonkawien harrastavan kannibalismia olivat comanchien reaktiot samanlaiset kuin eurooppalaisten.


title: Comanchet

text: Nälkää nähdessään comanchet saattoivat kuitenkin rikkoa monia tabuja ja syödä lähes mitä tahansa: haisunäätiä, rottia, liskoja, sammakoita, heinäsirkkoja ja jopa omia hevosiaan. Ruoanvalmistuksesta huolehtivat naiset, jotka myös keräsivät luonnosta hedelmiä, siemeniä, pähkinöitä, marjoja ja juuria. Kaupankäynnillä comanchet saivat maissia, kuivattua kurpitsaa ja tupakkaa.


title: Comanchet

text: Muiden tasankointiaanien tavoin comanchet olivat hyvin vieraanvaraisia ja valmistivat aterian aina, kun vieras saapui kylään. Tämä johti luuloon, jonka mukaan comanchet söisivät yötä päivää. Ruokaa myös uhrattiin Suurelle hengelle hautaamalla se maahan. Comanchelapset söivät pemmikaania, joka oli pääasiassa sotaretkiä varten tarkoitettua maukasta ja ravinteikasta ruokaa. Sitä syötiin vain silloin, kun miehillä ei ollut aikaa metsästää tai muuta ruokaa oli vähän. Luut ja muut ruoantähteet kuopattiin maastoon tiipiiden ympärille. Kun leiri alkoi haista liikaa, he muuttivat.


title: Comanchet

text: Comanchien vaatteet olivat yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä. Miehet käyttivät nahkavyötä ja lannevaatetta. Vyöhön sidottiin myös suojukset, jotka olivat kuin pitkät lahkeet, jotka ulottuivat alas mokkasiineihin saakka. Niiden tehtävänä oli suojata tasankojen karkealta ruoholta, pensailta ja kylmyydeltä. Mokkasiineissa oli paksusta puhvelinnahasta valmistetut pohjat ja pehmeämmät peurannahkaiset päälliset, jotka voitiin koristella pienin helmin. Miehet eivät käyttäneet ylävartalonsa peittona vaatteita muulloin kuin talvella, jolloin he pitivät lämpimiä puhvelin-, suden-, karhun- tai kojootinnahasta valmistettuja vaatteita ja polvipituisia saappaita. Nuoria poikia ei vaatetettu kesäisin ennen yhdeksättä ikävuottaan.


title: Comanchet

text: 1800-luvulla valkoisten kankaat syrjäyttivät osittain nahan, ja lannevaate alkoi olla kankainen. Miehet alkoivat käyttää löysiä nahkapaitoja sekä valkoisilta saatuja puuvillapaitoja. Nahkapaidat, housut ja mokkasiinit koristeltiin usein helmin muiden tasankokansojen tapaan. Comanchenaiset käyttivät pitkiä peurannahkaisia asuja, joissa oli pitkät ja laajat hihat ja koristeina metallinpaloja ja helmiä. Päinvastoin kuin pojat, comanchetytöt eivät kulkeneet alastomina, vaan heidät puettiin lannevaatteisiin niin pian kuin he kykenivät kävelemään. 12- tai 13-vuotiaina tytöt saivat aikuisten vaatteet.


title: Comanchet

text: Comanchemiehet olivat ylpeitä hiuksistaan, joita he leikkasivat vain harvoin. Hiuksia myös harjattiin ja rasvattiin ulkonäön parantamiseksi. Tutustuttuaan taskupeiliin ranskalaisten kauppiaiden välityksellä miehet olivat valmiit maksamaan miltei mitä vain saadakseen sellaisen. Miehinen turhamaisuus korostui ja meikkipussia pidettiin käden ulottuvilla kaikissa tilaisuuksissa, joissa tanssittiin tai neuvoteltiin.


title: Comanchet

text: Comanchien yhteyttä keskisten tasankojen padoucoihin on tutkittu useiden tiedemiesten voimin. Ranskalaisilta papeilta ja tutkijoilta jääneistä kartoista on löydetty useita merkintöjä padouca-ryhmistä, vanhimmat merkinnät vuodelta 1683. Étienne de Veniard Bourgmont tapasi syksyllä vuonna 1724 padoucoja, joille hän antoi lahjaksi Ranskan lipun ja muita tavaroita. Omaha-intiaanien parissa vuosia asunut antropologi Alice Fletcher kuvaili teoksessaan "Omaha tribe" myös padoucoja, jotka olivat ratsuineen herättäneet aikoinaan kauhua Kansasin muiden heimojen keskuudessa. Omahain perimätiedon mukaan heidän sukulaisensa poncat olivat luulleet ratsastavia padouceja ja näiden hevosia yhdeksi ja samaksi otukseksi, joka edusti jotakin ennestään tuntematonta lajia.


title: Comanchet

text: Padoucat on yleensä liitetty niin sanottuun Dismal Riverin kulttuuriin, joka 1700-luvulla kukoisti keskisillä tasangoilla. Arkeologit ovat yhä uudelleen ottaneet tämän kulttuurialueen tutkimuskohteekseen. Samalla jotkut tutkijat ovat kyseenalaistaneet padoucain ja comanchien välisen yhteyden ja yrittäneet etsiä todisteita siitä, että Dismal Riverin asukkaat ovat olleet apacheja. Useat espanjalaisten ja ranskalaisten tekemät karttakuvat mainitulta aikakaudelta osoittavat kuitenkin, että padoucat ja apachet asuivat erillään, kun taas mainintaa comancheista ei löydy. Eräs huomioitava näkökohta on se, että pohjoisesta tulleet apachet olisivat olleet keskilännen kulttuurialueen alkuperäisiä padouceja, joiden paikan ja nimen Kalliovuorilta tasangoille laskeutuneet comanchet olisivat ottaneet käyttöönsä. Suurin osa muinaistutkijoista uskoo yhä padoucain olleen comancheja.


title: Comanchet

text: 1930-luvulla comanchet löydettiin uudelleen 60 vuoden hiljaiselon jälkeen. Kaksi huomattavaa texasilaista historioitsijaa, Walter Prescott Webb ja Rupert N. Richardson, asettivat heidät avainasemaan Suurten tasankojen intiaanikulttuurin tutkimuksissa. Siinä missä vanhat espanjalaiset ja ranskalaiset dokumentit kertoivat comanchien diplomatiasta, kaupankäynnistä, kulttuurista ja politiikasta, nojautuivat Webb ja Richardson 1800-luvun puolivälin amerikkalaisten siirtolaisten ja sotilaiden kertomuksista koostuviin lähteisiin. Comancheista syntyi heidän jäljiltään melkoisen vääristynyt kuva, jota lisäsi ja levitti niin elokuvateollisuus kuin Villin lännen sarjakuvatkin. Comanchien kulttuurista ja heidän paikastaan historiassa tehtiin karikatyyri vailla todenmukaisuutta. Comanchet miellettiin mielipuolisiksi, primitiivisiksi villeiksi, jotka nähtiin lähinnä sotilaallisena esteenä Amerikan uudelleenasutukselle.


title: Ruusu (nimi)

text: Ruusu on suomalainen naisen etunimi. Ruusun nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa on huhtikuun 2017 loppuun mennessä ollut 549 Ruusu-nimistä, kaikki naisia.


title: Aadam

text: Aadam eli Aatami ( ’ihminen’, ’ihmiskunta’; ’punainen’, ’maa’) oli Raamatun ja Koraanin mukaan ensimmäinen ihminen ja kaikkien ihmisten kantaisä, jonka Jumala loi omaksi kuvakseen maan tomusta. Sekä vuoden 1992 että 1933/38 käännöksissä nimestä on käytetty muotoa Aadam, Bibliassa taas muotoa Adam. Muualla kuin Raamatussa Aadamia on kutsuttu usein suomennetulla nimellä Aatami.


title: Aadam

text:
Luomisen jälkeen Jumala asetti Aadamin viljelemään ja varjelemaan Eedenin puutarhaa ja vei kaikki villieläimet Aadamin nimettäväksi. Jumala loi Aadamin kylkiluusta hänelle vaimon, Eevan ja he saivat vapaasti syödä kaikista puutarhan puista, mutta paratiisin keskellä sijaitsevasta hyvän ja pahan tiedon puusta he eivät saaneet syödä, sillä se johtaisi kuolemaan.
Käärme kertoi kuitenkin Eevalle, ettei kielletyn hedelmän syöminen johtaisi kuolemaan, vaan tekisi syöjästä Jumalan kaltaisen ja antaisi tiedon hyvästä ja pahasta. Eeva söi hedelmää ja antoi myös Aadamille, joka myös söi. Kun Jumala kysyi miksi Aadam häpesi alastomuuttaan, Aadam puolustautui sanomalla, että Eeva antoi hedelmän hänelle. Eeva puolestaan syytti käärmettä. Jumala ajoi Aadamin ulos Eedenistä viljelemättömään maahan, jossa kasvoi orjantappuroita ja ohdakkeita. Siellä hänen piti otsansa hiessä hankkia leipänsä.


title: Aadam

text: Aadam sai karkoituksen jälkeen useita poikia ja tyttäriä, joista Raamatussa mainitaan nimeltä kolme, Kain ja Abel sekä Set. Kuollessaan Aadam oli kertomuksen mukaan 930-vuotias; Setin saadessaan hän oli ollut 130-vuotias.


title: Aadam

text: Kirjailija Johannes Linnankoski sijoitti Aadamin erääksi päähenkilöksi näytelmäänsä "Ikuinen taistelu", joka on kuvitteellinen, Raamattuun pohjautuva kertomus Kainin tekemästä veljensä Aabelin murhasta ja sen seurauksista.


title: Kymmenjalkaiset

text: Kymmenjalkaiset (myös "kymmenjalkaiset ravut") ("Decapoda") on suurin kuoriäyriäisten lahkoista. Siihen kuuluvat useimmat suurikokoiset äyriäiset ja se sisältää lähes kaikki ravinnoksi hyödynnettävät äyriäislajit. Monet ravut, hummerit ja langustit ovat kulinaarisia herkkuja. Katkaravuilla taas on suuri taloudellinen merkitys perusravintona.


title: Kymmenjalkaiset

text:
Kymmenjalkaisten nimi viittaa kävelyraajojen lukumäärään, joita on keskiruumiissa viisi paria. Pareista etumainen muodostaa usein suuret sakset. Näiden edessä on vielä kolme paria suuosiksi muodostuneita leukaraajoja. Takaruumiin raajat (pleopodit) taas toimivat uintieliminä tai munien kantolaitteena. Viimeisten jaokkeiden raajat, uropodit, muodostavat pyrstön päättökilven (telson) kanssa pyrstöviuhkan.
Kymmenjalkaisten silmät ovat varrelliset. Lajien koko vaihtelee suurimmasta niveljalkaisesta jättiläistaskuravusta, jonka saksien väli on lähes neljä metriä, muutamien millien kokoisiin lajeihin.


title: Kymmenjalkaiset

text: Kymmenjalkaisia tunnetaan yli 14 700 nykyisin elävää lajia.


title: Kymmenjalkaiset

text: Kymmenjalkaisten luokittelun perusjako pohjautuu kidusten ja raajojen rakenteeseen sekä toukkien kehitystapaan. Näiden perusteella erotellaan kaksi alalahkoa, "Dendrobranchiata" ja "Pleocyemata".


title: Kymmenjalkaiset

text: "Dendrobranchiata"-alalahkossa, johon kuuluu noin 540 lajia, kidukset ovat haaroittuneet ja naaras yleensä laskee munat veteen, jossa ne hedelmöittyvät ja niistä kehittyy naupliustoukkia. "Pleocyemata"-alalahkossa kidukset taas ovat yksinkertaisen levy- tai rihmamaiset, ja naaras kantaa munia takaruumiinsa alla, kunnes niistä kehittyy zoeatoukkia. "Pleocyemata"-alalahko jaetaan edelleen 7–10 osalahkoon ja noin 50 yläheimoon.


title: Kymmenjalkaiset

text: "Dendrobranchiata"-alalahkon äyriäiset tunnetaan katkarapuina (mm. jättikatkaravut), mutta "varsinaisten katkarapujen" osalahko "Caridea" kuuluu toiseen alalahkoon. Katkaravut ei siis ole luonnollinen biologisen luokituksen yksikkö.


title: Kymmenjalkaiset

text: Suurimmat kymmenjalkaisten ryhmät (osalahkot) ovat taskuravut ("Brachyura"; 6559 lajia), "Caridea"-katkaravut (3268 lajia) sekä erakkoravut ("Anomura"; 2451 lajia).


title: Kymmenjalkaiset

text: Suomessa kymmenjalkaisten lahkon lajeja on tavattu yhdeksän, joista valtaosa on vieraslajeja


title: Eedenin puutarha

text: Eeden on Raamatussa ja kristinuskon kertomuksissa esiintyvä puutarha, josta käytetään myös nimeä paratiisi. Vanhan testamentin mukaan Jumala asetti Eedeniin ensimmäiset ihmiset, Aadamin ja Eevan, ja karkotti nämä sieltä syntiinlankeemuksen jälkeen, eli heidän syötyään Hyvän ja pahan tiedon puusta. Jumala oli asettanut hyvän ja pahantiedon puusta syömisen kiellon olemaan Aadamille ja Eevalle kuuliaisuuden kokeeksi. Jumala asetti Eedenin puutarhan itäpuolelle kerubit ja salamoivan, leimuavan miekan vartioimaan Elämän puulle vievää tietä.


title: Eedenin puutarha

text: Raamattu, Koraani ja Gilgameš-eepos sisältävät paratiisikertomuksen, jonka arvellaan pohjautuneen samaan lähteeseen. Monet seikat viittaavat siihen, että eri muotoja saanut paratiisimyytti on peräisin niistä Lähi-idän kulttuureista, joissa Bahrainia pidettiin paratiisina.


title: Eedenin puutarha

text: Eedenin puutarhan mahdollisen maantieteellisen sijainnin määrittelynä on lähdetty kahdesta Persianlahteen laskevasta joesta, Eufratista ja Tigriksestä. Sen sijaan joet Giihon ja Piison ovat tuntemattomia. Uusimpien satelliittikuvien ansiosta tutkijat ovat kuitenkin voineet nähdä kahden kadonneen joen jäljet, joiden uskotaan olevan nimenomaan Giihon ja Piison. Nämä kaksi jokea ovat myös olleet paikoilla, jonne Raamatun maininnat ne sijoittavat. Ne myös risteytyvät Tigris- ja Eufrat-jokien kanssa, mikä tukee teoriaa, jonka mukaan Eedenin puutarha olisi sijainnut Persianlahdella. Juris Zahris Missourin Southwest-yliopistosta on esittänyt teorian, että Eedenin puutarha sijaitsee Persianlahden alla ja että Giihon olisi nykyinen Karun pohjoisessa ja Piisonin jäänteet muodostaisivat Wadi Rimah sekä Wadi Batin, jotka ovat etelässä.


title: Eedenin puutarha

text: Jotkut tutkijat uskovat, että kertomus syntiinlankeemuksesta ja karkotuksesta Eedenin paratiisista olisi itse asiassa kertomus Saharan kuivuutta pakenevasta kansasta. Ennen kostea Sahara aavikoitui hyvin nopeasti noin 6 000 vuotta sitten, ja siellä asuneille ihmisille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin lähteä kohti Niilin laaksoa pohjoiseen tai etelään.


title: Kooikerhondje

text: Kooikerhondje on vanha hollantilainen spanielirotu, jota käytettiin alun perin apuna sorsien pyydystyksessä. Koiran tehtävänä oli houkutella liikehdinnällään sorsia puisiin häkkiansoihin sillä aikaa kun koiran ohjaaja pysytteli piilossa. Tästä tulee kooikerhondjen hollanninkielinen nimi, ”häkkiansastajan pieni koira”. "Kooiker" on ansastaja ja "hondje" pieni koira. Koska koira muistutti kettua, sorsat alkoivat seurata koiraa peremmälle pyydykseen, jossa ne otettiin kiinni. Lintujen houkuttelemisen lisäksi koira toimi porvariston seurakoirana ja tuhoeläinten pyydystäjänä.


title: Kooikerhondje

text: Kooikerhondje on pienehkö koira, sen rotumääritelmän sallima säkäkorkeus on 35–40 cm. Suurin osa koirista on kuitenkin suurempia. Uroksien keskikorkeus on 40–43 cm, narttujen 38–40 cm. Alankomaissa on jopa lähes 50 cm säkäkorkeudella olevia uroksia. Toisaalta myös kääpiökokoisuutta esiintyy. Koikkeri on väritykseltään soopelinkirjava eli punaruskea ja valkoinen. Punaisen värin tulee olla vallitseva, ei kuitenkaan täysi mantteli. Kolmivärisyys ja mustavalkoisuus eivät ole sallittuja. Mustat korvathapsut eli ”korvakorut” ovat toivottavat.


title: Kooikerhondje

text: Kooikerhondje on vilkas koirarotu ja yleensä uskollinen isännälleen. Pennut lähtevät yleensä tutkimaan ympäristöään jo ennen kuin niiden silmät ovat auenneet. Koikkeri on aktiivinen koira, joten se soveltuu monenlaisiin harrastuksiin, kuten agilityyn ja tokoon, mutta herkkänä rotuna vaatii johdonmukaisen omistajan.


title: Kooikerhondje

text: Kooikerhondjelle sallitaan pidättyväisyys vieraita ihmisiä kohtaan, mutta se ei saa olla arka eikä aggressiivinen. Suhtautuminen toisiin koiriin on yksilökohtaista. Koska koikkereita on lintujen houkuttelun lisäksi käytetty tuhoeläinten tappamiseen, toisin sanoen rottakoirina, koira voi olla kiinnostunut riistasta. Nykyäänkin joillakin koikkereilla on vahva metsästys- ja riistavietti.


title: Kooikerhondje

text: Kooikerhondjet kuolivat melkein sukupuuttoon 1900-luvun alussa. Nykyinen populaatio on lähtenyt liikkeelle vain muutamasta yksilöstä ja geenipooli on pieni. Vuonna 1966 kennelliitto Hollannissa hyväksyi rodun. Ensimmäinen kooikerhondje-yhdistys perustettiin Hollannissa 1967. 1971 rotu virallistettiin Hollannissa. Kansainvälisen FCI hyväksyi sen vasta 1990-luvun alussa.


title: Kooikerhondje

text: Suomessa perustettiin oma rotuyhdistys vuonna 1999. Ensimmäinen koikkeri tuotiin Suomeen vuonna 1991. Vuonna 2004 ylitettiin Suomessa 250 yksilön raja. Tähän mennessä kooikerhondjeja on Suomessa rekisteröity 1 031 (Kennelliiton jalostustietokanta KoiraNet 1.10.2013).


title: Ruusut

text: Ruusut eli aitoruusut ("Rosa") on suku ruusukasvien heimossa. Sukuun kuuluu yli sata lajia. Ruusut ovat puuvartisia pensaita tai melko jäykkävartisia köynnöksiä. Ruusuja käytetään yleisesti koristekasveina. Suvusta on jalostettu runsaasti erilaisia lajikkeita koristekasvikäyttöön, joista monia käytetään leikkokukkina.


title: Ruusut

text: Ruusut ovat piikkisiä pensaita tai köynnöksiä. Ruusun lehdet ovat yleensä 5–15 cm pitkät ja niissä on yleisimmin 5–9 lehdykkää. Lehtien koko ja värisävyt vaihtelevat, samoin piikkien määrä ja koko.


title: Ruusut

text: Kukat ovat yksittäin tai kukinto on harvakukkainen huiskilo. Villiruusun kukassa on viisi terälehteä, jalostetuissa muodoissa niitä on kuitenkin usein paljon enemmän. Luonnonmuotojen värit vaihtelevat valkoisesta vaaleanpunaiseen, myös keltaisia on.


title: Ruusut

text: Kukkimisen jälkeen kukkapohjus kehittyy marjamaiseksi epähedelmäksi, "kiulukaksi", jota sanotaan myös ruusunmarjaksi ja jonka sisällä kehittyvät pähkylät.. Ruusunmarja sisältää runsaasti C-vitamiinia.


title: Ruusut

text: Suomessa suvun lajeista kasvaa luontaisena kuusi lajia; karjalanruusu, metsäruusu, koiranruusu, orjanruusu, okaruusu ja iharuusu. Näiden lisäksi kurtturuusua, juhannusruusua ja punalehtiruusua tavataan viljelykarkulaisena tai viljelyjäänteenä.


title: Ruusut

text: Ruusuilla on monia merkityksiä ja käyttötapoja. Ensimmäiset merkit ihmisen ja ruusun yhteisestä historiasta ajoitetaan noin 2300 eaa. Eufratin ja Tigrisin alueelle. Myöhemmin on löydetty ruusuvedestä esittäviä savitauluja, ja lisäksi faaraoiden haudoissa on ollut merkkejä ruusuista.


title: Ruusut

text: Ruusut ovat kulkeutuneet Pohjolaan munkkien kautta, ja 1800–luvulla ruusuinnostus kasvoi huimasti. Useat suomalaisten puutarhojen ruusulajit ja – lajikkeet ovat peräisin Pietarista, mutta yhden vanhimman ruusun, juhannusruusun, alkuperää ei ole saatu selville.


title: Ruusut

text: Ruusut symboloivat onnea, kestävää rakkautta sekä jälleensyntymistä, lisäksi sen katsotaan olevan vaikenemisen merkki. Ruusun heraldistinen symboli esiintyy vahvasti tyyliteltynä. Myös väreillä on omat merkityksensä. Orastavasta rakkaudesta kertoo vaaleanpunainen ruusu, surua ja kuolemaa symboloi puolestaan valkoinen ruusu, joka ilmentää myös toisaalta puhtautta ja viattomuutta.


title: Ruusut

text: Bengt Schalin on toiminut Suomessa merkittävänä ruusuvaikuttajana vuosina 1946–1957. Schalin toimi Helsingin kaupunginpuutarhurina, ja rikastutti kaupunkia istuttamalla monia pensasruusuja.


title: Ruusut

text: Ruusuja arvostetaan niiden ulkonäön ja tuoksun takia, mutta niillä on myös hyötykäyttöä. Ruusujen kiulukoissa on paljon C-vitamiinia, sekä jonkin verran A-vitamiinia. Kiulukoista voi keittää soseita, mehua jne. Kiulukoiden lisäksi myös ruusujen lehdistä voi valmistaa teetä, ja ruusujen terälehdet ovat kauniita ja syötäviä koristeita . Syötäväksi sopivat puhtaissa olosuhteissa kasvaneet myrkyttämättömät kukat, kukkakauppojen varsiruusujen terälehtiä ei kannata syödä.


title: Ruusut

text: Ruusu on ollut vuosisatojen ajan suosittu koristekasvi, lahjaesine ja symboli, ja ruusu on eräs merkittävimmistä kauppakukista. Se on myös yleinen kuva-aihe heraldiikassa.


title: Ruusut

text:
Viktoriaanisen "kukkien kielen" mukaan jokaisella erivärisellä ruusulla on oma symbolinen merkityksensä:Monet sosiaalidemokraattiset ja työväenpuolueet ovat käyttäneet historiallisena tunnuksenaan tummanpunaista ruusua, esimerkiksi Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sekä Norjan työväenpuolue.
Ruusulajikkeet voidaan jakaa ainakin seuraaviin ryhmiin:Ainakin seuraaville ruusulajikkeille on annettu suomenkielinen nimi:Ruusujen tuholaisia ovat ainakin:


title: Eeva (Raamattu)

text: Eeva (, "elämä" tai "”Kaikkien elävien äiti”") oli Tooran ja Raamatun mukaan maailman ensimmäinen nainen; hänet Jumala loi ensimmäisen miehen, Aadamin, kylkiluusta avuksi tälle. Nimen Eeva sai, kun Aadam nimesi hänet. Eevasta tuli Kainin, Aabelin, Seetin ja muiden, nimeltä mainitsemattomien poikien ja tyttärien äiti. Eeva oli myös kristinuskon mukaan ensimmäinen syntiin langennut ihminen. Aadamin puoliso mainitaan myös Koraanissa, vaikkakaan puolison nimeä ei kerrota. Abrahamilaisten uskontojen käsityksen mukaan Eeva on ihmissuvun kantaäiti.


title: Eeva (Raamattu)

text: Vanhan testamentin kertomuksen mukaan käärme vietteli Eevan syömään Hyvän ja pahan tiedon puusta, josta Jumala oli kieltänyt ihmistä syömästä. Myös Aadam söi Eevan antamaa kiellettyä hedelmää. Aadam ja Eeva huomasivat tämän jälkeen olevansa alasti ja sitoivat vyötärölleen viikunanlehtiä. Tämän teon seurauksena Jumala karkotti ihmiset Eedenin puutarhasta, jota myös kutsuttiin Paratiisiksi.


title: Eeva (Raamattu)

text: Koraanin mukaan Saatana houkutteli Aadamin ja hänen vaimonsa syömään kielletystä puusta, jolloin molemmat söivät siitä ja alkoivat välittömästi peitellä alastomuuttaan puutarhan lehdillä. Rangastukseksi tottelemattomuudesta heidät karkotettiin paratiisista.


title: Eeva (Raamattu)

text: Kabbalan mukaan ensimmäinen nainen ja Aadamin ensimmäinen vaimo oli Lilith (”mieheksi ja naiseksi hän heidät loi” (1 Moos. 1:27)), ja vasta tämän kieltäydyttyä pitämästä Aadamia herrana Jumala loi korvikkeeksi Aadamin kylkiluusta Eevan.


title: Amrish Puri

text: Amrish Puri (22. kesäkuuta 1932 – 12. tammikuuta 2005) oli intialainen näyttelijä. Intiassa hänet muistetaan useista näyttelijäsuorituksistaan Bollywood-elokuvissa, mutta länsimaalaiset tuntevat hänet parhaiten pahan Mola Ramin esittäjänä seikkailuelokuvassa "Indiana Jones ja tuomion temppeli". Hänen isoveljensä oli näyttelijä Madan Puri.


title: Amrish Puri

text: Puri meni naimisiin Urmila Divekarin kanssa 5. tammikuuta 1957. He saivat kaksi lasta, Rajeevin ja Namratan.


title: Amrish Puri

text: Amrish Puri menehtyi Mumbaissa aivoverenvuotoon 72-vuotiaana.


title: Supertulivuori

text: Supertulivuori on yksi tulivuorityypeistä. Supertulivuoret ovat yleensä romahtaneita kraattereita, jotka ovat sulautuneet muuhun ympäristöön osaksi sen pinnanmuotoja. Ne voivat olla tuhansien neliökilometrien laajuisia ja niitä esiintyy muun muassa Indonesiassa ja Yhdysvalloissa. Tunnetuimmat ovat Toba, Yellowstone ja Long Valley. Purkautuessaan supertulivuori päästäisi sisuksistaan ilmaan valtavan pilven, joka saisi aikaan maailmanlaajuista tuhoa. Purkaus voisi aiheuttaa jopa ydintalven, eli purkaustuotteet pimentäisivät auringon valoa laskien maapallon pintalämpötilaa. Lämpötilan lasku olisi noin neljä celsiusastetta. Myös laakiobasalttipurkauksia kutsutaan supertulivuoriksi.


title: Supertulivuori

text: Käsite "supertulivuori" on alun perin peräisin BBC:n dokumenttielokuvasta vuodelta 2000, mutta sitä on viime vuosina käytetty myös vulkanologisissa artikkeleissa (muotoa superpurkaus käyttää esim. ). Supertulivuorenpurkaukselle ei ole tarkkaan määriteltyä rajaa.


title: Supertulivuori

text: Yellowstonen alueella on syntynyt valtavissa räjähdysmäisissä tulivuorenpurkauksissa kattilalaaksoja, kalderoita, 0,6–0,8 miljoonan vuoden välein.Alueella on paljon kuumia lähteitä, kuplivia muta-altaita ja geysirejä sekä fumaroleja ynnä muita merkkejä tulivuoritoiminnasta.


title: Supertulivuori

text: Alueen suurin kaldera on 80 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Tälle alueelle tiedetään maan syvyyksistä nousevan uutta magmaa jatkuvasti ja on odotettavissa, että Yellowstonen suurkalderassa tapahtuu joskus purkaus.


title: Supertulivuori

text: Long Valleyn kaldera on 25 kilometriä pitkä ja 15 kilometriä leveä. Se sijaitsee Sierra Nevadalta itään, Mammoth Mountainin lähellä. Alueella on tapahtunut 600–1 350 purkausta. 3,6 miljoonaa vuotta sitten tapahtui valtava basalttinen ja andesiittinen laavapurkaus, joka levisi 2 000 km² alalle. Kaldera syntyi räjähdyspurkauksessa, joka levitti tuhkaa 600 km³.


title: Supertulivuori

text: VEI-8-luokan supertulivuori purkaa ulos yli 1 000 km³ tuliperäistä materiaalia. Suurin tunnettu purkaus oli La Garita -kalderan synnyttänyt purkaus San Juan -vuorilla Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa noin 28 miljoonaa vuotta sitten.


title: Geeniterapia

text: Geeniterapia eli sairauden hoito tai ehkäiseminen geenien siirron avulla on nopeasti kasvava lääketieteen tutkimusala, jossa pyritään siirtämään haluttuja geenejä potilaiden somaattisiin soluihin. Geeniterapiassa siirretyt geenit eivät periydy. Pääkohteena geeniterapiassa on korjata tai korvata muuntuneita geenejä ja säädellä niiden ilmentymistä tai solun signaalin välitystä, säädellä immuunijärjestelmän toimintaa tai saada syöpäsoluja tuhoutumaan kontrolloidusti.


title: Geeniterapia

text: Geeniterapian mahdollisuuksista ja etiikasta on keskusteltu 1950-luvulta asti.


title: Geeniterapia

text: Vuonna 1972 Science-lehdessä ilmestyi artikkeli, jossa kerrottiin geeniterapian periaatteista ja ensimmäisistä yrityksistä. Sen kirjoittajat Theodore Friedmann ja Richard Roblin vastustivat elävillä potilailla tehtäviä kokeita, koska niiden pitkäaikaisia vaikutuksia ei vielä tunneta, ja ehdottivat eettisen koodiston luomista. Heidän mielestään geeniterapian tutkimus oli tärkeää mutta vaarallista.


title: Geeniterapia

text: Vuonna 1990 ensimmäinen yhdysvaltalainen ryhmä sai luvan hoitaa neljävuotiaan tytön (Ashanti DeSilva) perinnöllistä vaikeaa immuunipuutosta (ADA-SCID) geeniterapialla. Hoito auttoi, mutta hän saa edelleen vähäistä etsyymikorvaushoitoa. Lääkärien mukaan hän voisi tulla toimeen kokonaan ilman entsyymikorvaushoitoa, mutta siihen liittyviä riskejä ei kannata ottaa.


title: Geeniterapia

text: Jesse Gelsinger on ensimmäinen geeniterapiahoitoon kuollut ihminen. Gelsinger kärsi ammoniakki-aineenvaihduntaan liittyvän geenin mutaatiosta. Mutaation parantamiseksi suunniteltu koe, geeniterapia adenoviruksella, aiheutti Gelsingerille kuolettavan immuunireaktion.


title: Geeniterapia

text: Ensimmäinen länsimaissa kaupalliseen myyntiin hyväksytty geeniterapiavalmiste, alipogeenitiparvoveekki, hyväksyttiin EU:ssa vuonna 2012.


title: Geeniterapia

text:
Jos geeni ruiskutetaan sellaisenaan soluun, se ei yleensä ala toimia. Siksi käytetään erilaisia muokattuja viruksia, jotka levittävät geeniä solusta toiseen. Viruksia muokataan tavallisesti niin että ne eivät aiheuta sitä tautia jonka muokkaamattomat virukset aiheuttaisivat. Jotkut virukset kuten retrovirukset liittävät oman geenistönsä ihmisen solun kromosomiin. Toiset, kuten adenovirus, vievät sen solun tumaan mutta eivät liitä sitä kromosomiin. Virusta voidaan antaa potilaalle ruiskeena tai tiputuksessa tai potilaan soluja voidaan altistaa koeputkessa ja palauttaa elimistöön. Jos hoito onnistuu, muokatut solut alkavat tuottaa haluttua proteiinia.
Geeniterapiassa käytettyjä vektoreita eli kuljettimia ovat yleisemmin virukset tai lipidit-pohjaiset vektorit. Viruksista tunnetuimpia ovat adeno-, herpes, AAV, retro-, Semliki forest,bakulo- ja lentivirukset.


title: Geeniterapia

text: Myös sellaisia menetelmiä, joissa ei käytetä viruksia, tutkitaan paljon. Suoraviivaisin näistä on ”paljaan DNA:n menetelmä”, jossa DNA-molekyylin pinnalta poistetaan histonit ennen kuin se ruiskutetaan kudokseen.


title: Geeniterapia

text: Yksi tunnetuimpia geeniterapia-tutkijoita Suomessa on Seppo Ylä-Herttuala, jonka ryhmä on johtavia kardiovaskulaarisen geeniterapian kehittäjiä maailmassa. Tunnetuin yritys Suomessa on Ark Therapeutics, joka valmistaa pahanlaatuisten aivokasvainten hoitoon käytettävää rekombinattista adenovirusta.


title: Pate Mustajärvi

text: Pauli Antero ”Pate” Mustajärvi (s. 12. heinäkuuta 1956 Tampere) on tamperelainen muusikko, joka tunnetaan erityisesti rockyhtye Popedan laulusolistina. Popedan ohella Mustajärvi on julkaissut yksitoista sooloalbumia ja pari kokoelmaa, näytellyt teatterissa, esiintynyt elokuvassa ja tehnyt kymmeniä vierailuja muiden artistien levyille.


title: Pate Mustajärvi

text: Mustajärven nuoruuden yhtyeitä ovat olleet ainakin Cream Boys, HC-14, Mahatma Chane Jewes, Mikael Anjalan Ilikee Lutaboogie Orkesteri, Hohdin Band ja Erikeepperi. Yhtyeen kokoonpanoihin kuului usein myös myöhemmin Popedassa vaikuttaneita henkilöitä, kuten Arwo Mikkonen, Ari Puukka, Ilpo Ainiala ja Kari Holm.


title: Pate Mustajärvi

text: Mustajärvi on esiintynyt myös näyttelijänä, muun muassa Aki Kaurismäen elokuvassa Calamari Union (1985). Hän esiintyi myös Neljä Ruusua -yhtyeen musiikkivideolla "Hunningolla" (1999). Mustajärveä nähtiin 1980-luvulla silloin tällöin Juice Leskinen Grand Slam -yhtyeen keikoilla vierailevana solistina. Mustajärvi tunnetaan myös lempinimellä ”Ikurin turpiini”.


title: Pate Mustajärvi

text: Elokuussa 2015 Mustajärvelle myönnettiin Iskelmä-Finlandia-palkinto.


title: Pate Mustajärvi

text: Mustajärvi tuomittiin heinäkuussa 2016 törkeästä rattijuopumuksesta 50 päivän ehdolliseen vankeusrangaistukseen, kahdeksan kuukauden ehdolliseen ajokieltoon ja 3745 euron sakkoihin. Hän jäi kiinni kesäkuussa Kihniössä, ja hänellä oli veressä 1,7 promillea alkoholia.


title: Pate Mustajärvi

text: Syyskuussa 2016 Mustajärvestä ilmestyi Docendon julkaisema 192-sivuinen kirja "Pate Ikurista", ISBN 978-952-291-271-8.


title: Pate Mustajärvi

text: Marraskuussa 2017 Mustajärvi (yhdessä Popeda-yhtyeen kanssa) sai SuomiRock-elämäntyöpalkinnon Eläköön Suomirock! -gaalassa Tavastia-klubilla Helsingissä. Helmikuussa 2018 Pate vastaanotti Popedan puolesta yhtyeelle myönnetyn ErikoisEmman Emma Gaalassa.


title: Pate Mustajärvi

text: Mustajärvi on sotilasarvoltaan reservin vääpeli.


title: Pate Mustajärvi

text: Laulaja Jenni Mustajärvi on hänen tyttärensä.


title: Pate Mustajärvi

text: Heinäkuussa 2006 Paten täytettyä 50 vuotta Poko Rekords julkaisi kahden cd:n kokoelman "Miehen tie – 50-vuotiskokoelma" Mustajärven soolouralta. Kokoelmalla on myös kolme uutta kappaletta.


title: Pate Mustajärvi

text: 21. lokakuuta 2009 ilmestyi "Ollaan ihmisiksi" -albumi, joka sisältää Mustajärven tulkintoja Juice Leskisen kappaleista. Sitä ennen julkaistiin "Kaksoiselämää"-single 12. elokuuta. Toinen single, "Pienestä pitäen", ilmestyi sekin 21. lokakuuta.


title: Pate Mustajärvi

text: Pate Mustajärven ensimmäinen konserttisalikiertue "N.Y.T! – Paten parhaat livenä!" alkoi 12. maaliskuuta ja päättyi 11. huhtikuuta 2010. Toukokuussa 2010 ilmestyi myös suomennettuja Johnny Cashin lauluja sisältävä "Musta" -albumi.


title: Pate Mustajärvi

text: Huhtikuussa 2013 Mustajärvi julkaisi albumin "Patentoitu". Albumilta irrotettiin singleksi kappaleet "Patarouva ja ässähai" sekä "Kauneuden valssi". Mustajärvi kiersi kuusi kaupunkia "Patentoitu"-kiertueellaan esittäen kappaleita uudelta levyltään sekä vanhaa tuotantoaan.


title: Pate Mustajärvi

text: Paten albumi "Taivas on täynnä" julkaistiin 27. maaliskuuta 2015. Tätä ennen 25. maaliskuuta Pate esiintyi soolona albumilla soittavan bändi-kokoonpanonsa kanssa levyjulkaisutilaisuudessa Tampereen Klubilla esittäen sekä vanhaa että uudempaa tuotantoaan. Keväällä 2015 Mustajärvi esiintyi myös Tampereen hotelli Tornin avajaisissa esittäen kappaleen "Parempaa elämää" hänen uusimman levynsä kokoonpanolla. Mustajärvi esitti kyseisen biisin myös "Tartu Mikkiin!"-ohjelman viimeisillä jatkoilla.


title: Pate Mustajärvi

text: Mustajärveltä ilmestyi yhdestoista sooloalbumi 2.3.2018. Albumi on nimetty aikakauden mukaan "2018". Julkaisun jälkeen hän lähti yhdeksän konserttia kattavalle kiertueelle, joka käynnistyi Oulusta 8.3. ja päättyi loppuunmyytyyn Tampere-taloon 24.3.


title: Nuoret Vihaiset Miehet

text: Nuoret Vihaiset Miehet on vuonna 1989 perustettu porilainen rock-yhtye. Nuoret Vihaiset Miehet julkaisi ensimmäisen levynsä: "Ananasta ja rauhaa" omakustanteena, toisen, minicd:nsä: ”Prrrkele!?!” yhtye levytti (jo edesmenneelle) porilaiselle Betelgeuze-recordsille, seuraavan pitkäsoittonsa ”Maailmanloppua odotellessa” bändi julkaisi jälleen omakustanteena. Maanantai klo 4.45-minicd:n julkaisusta vastasi taasen helsinkiläinen Saturnus Records. Vuosina 2003-2012 yhtye julkaisi levyjään porilaisen musiikkiyhdistyksen, Karhurock ry:n kautta. Vuodesta 2013 saakka yhtyeen levyt on julkaissut Ulvilalainen Valerian Music joka julkaisi vuonna 2015 yhtyeen koko tuotannon uudelleenmasteroituina versioina digitaalisessa muodossa.


title: Nuoret Vihaiset Miehet

text: Yhtyeen merkittävin kokoonpanomuutos oli alkuperäisen laulusolistin Make Vettenrannan lähtö yhtyeestä vuonna 2004. Yhtye palasi kuitenkin vuonna 2012 lähes alkuperäiseen, vuoden 1989 kokoonpanoonsa ja nykyinen kokoonpano koostuukin rumpalia lukuun ottamatta yhtyeen alkuperäisjäsenistä.


title: Nuoret Vihaiset Miehet

text: Nuoret Vihaiset Miehet on tehnyt jääkiekkojoukkue Porin Ässien kannatuslaulun "Patasydän". Levytetyssä versiossa on mukana Yö-yhtyeen laulusolisti Olli Lindholm.


title: Nuoret Vihaiset Miehet

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueelle yhtye teki virallisen kannatuslaulun "Sydän on sinivalkoinen" vuonna 2009, laulun on levyttänyt myös Pate Mustajärvi vuonna 2011.


title: Nuoret Vihaiset Miehet

text: Yhtye sai oman nimikko-oluen elokuussa 2013 kun Pyynikin käsityöläispanimo julkaisi Nuoret Vihaiset Miehet - Patasydän Dark ale -oluen.


title: Procol Harum

text: Procol Harum on brittiläinen progressiivista rock-musiikkia soittava yhtye, joka perustettiin 1960-luvun puolivälissä. Yhtye tunnetaan parhaiten laulustaan ”A Whiter Shade of Pale”. Yhtye hajosi vuonna 1977, mutta teki paluun vuonna 1991.


title: Procol Harum

text: Procol Harumin nimen keksi yhtyeen silloinen manageri Guy Stevens. Nimi tuli erään ystävän kissan mukaan. Nimi on luultavasti väärinkirjoitettu muoto latinankielisestä fraasista "procul harum" (”näiden asioiden takana”).


title: Procol Harum

text: Kesäkuussa 2004 yhtyeen kosketinsoittaja Matthew Fisher lähti yhtyeestä ”A Whiter Shade of Palen” tekijäoikeuskiistan takia. Kappale oli tähän asti merkitty Gary Brookerin ja Keith Reidin tekemäksi. Joulukuussa 2006 oikeus katsoi, että kappaleen tekijät ovat Brooker, Fisher ja Reid.


title: Procol Harum

text: Matthew Fisherin tilalle Procol Harumin kosketinsoittajaksi tuli Josh Phillips.


title: Procol Harum

text: Suomessa yhtye on esiintynyt vuosina 1974, 1975, 1976, 1992 ja 2006 sekä 23.7.2009 ja 22.7.2010 Äänekosken KeiteleJazzissa..


title: Procol Harum

text: Yhtye esiintyi Helsingin Kulttuuritalossa 8. lokakuuta 2013, Finlandia-talossa 11. marraskuuta 2016 ja 1. lokakuuta 2017, Tampere-talossa 2. lokakuuta 2017 sekä Turun Logomossa 3. lokakuuta 2017.


title: Procol Harum

text: Asteroidi 14024 Procol Harum on nimetty yhtyeen mukaan.


title: Master of Puppets

text: Master of Puppets on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Metallican ehkä suurimmaksi klassikoksi noussut studioalbumi.


title: Master of Puppets

text: Albumia pidetään yleisesti thrash metal/heavy metal -klassikkona, ja sen vaikutus koko moderniin metallimusiikkiin oli suuri. Metallica löi viimeistään tällä albumilla itsensä läpi maailman metallimusiikkia seuraavien keskuudessa, vaikka yhtyeen uralle osui myöhemmin vielä suurempia kaupallisia menestyksiä.