title: Kullervo

text: Kalervo, Kullervon isä, riitaantuu Untamon suvun kanssa. Untamon miehet tulevat lopulta miekkoineen ja surmaavat Kalervon joukot ja koko suvun. Vain piikatyttö jätetään orjaksi Untamolle. Piikatyttö kuitenkin pian synnyttää Kalervon pojan. Poika pannaan töihin mutta osoittautuu niihin kelvottomaksi. Hänet yritetään tappaa, mutta siinä ei onnistuta.


title: Kullervo

text: Lopulta Kullervo myydään Ilmariselle. Ilmarinen lähettää Kullervon paimeneen, mutta Ilmarisen ilkeä vaimo, Pohjolan tytär, leipoo Kullervon eväsleipään kiven. Kullervo katkaisee puukkonsa, ainoan isän perintönsä, leivän kiveen ja tästä suuttuneena vannoo kostoa ja manaa karhut ja sudet lehmikarjaan ja tappamaan pahan emännän.


title: Kullervo

text: Kullervo pakenee. Siniviitta eukko kertoo hänelle, että hänen isänsä ja äitinsä ovatkin elossa. Kullervo löytää perheensä, mutta kuulee siskonsa kadonneen. Yrityksistä huolimatta Kullervosta ei ole tälläkään kertaa työmieheksi, mutta hänet lähetetään veron maksuun. Paluumatkalla hänen onnistuu vietellä vastaan tullut neito. Selviää, että neito on hänen kateissa ollut sisarensa. Sisko hyppää koskeen ja hukkuu. Kullervo palaa kotiinsa häpeissään.


title: Kullervo

text: Epätoivoinen ja itsetuhoinen Kullervo lähtee sotaretkelle Untamolaan, eikä hänen kohtaloaan sure kuin hänen äitinsä. Sotaretkellään hän saa yksi kerrallaan tiedon perheenjäsentensä kuolemasta. Tuhottuaan Untamon suvun Kullervo palaa tyhjälle kotitilalleen. Hän sanoo miekalleen sen juoneen paljon viatonta verta, ja lupaa sen saavan nyt juoda myös viallista – ja surmaa sillä itsensä.


title: Kullervo

text: Kullervon kuolinruno on kuuluisa. Siinä hän puhuu miekalleen kuten Macbeth tikarilleen, mutta toisin kuin Macbethin tikari, Kullervon miekka myös vastaa.


title: Kullervo

text: Kalervon ja Untamon sukujen taistelu on pohjimmiltaan laajalti tunnetun veljessodan myytin paikallinen muunnos. Silti se voi olla myös osittain historiallinen. Kalervon ja Untamon sukujen välisestä selkkausta koskevissa tarinoissa on tulkittu olevan kerrostumia useista todellisista eri ryhmien vastakkainasetteluista, joita on eri aikakausina ollut Suomen maaperällä.


title: Kullervo

text: Kullervo on ollut inspiraation lähteenä useilla säveltäjillä, taidemaalareilla ja kirjailijoilla ympäri maailman.


title: Kalervo

text: Kalervo (josta tunnettiin myös nimi Kaleva) on suomalaisessa mytologiassa esiintyvä henkilö. Kalervo on suuren suvun päämies. Suvun mainitaan asuvan Karjalassa. Untamo on Kalervon veli ja toisen suvun päämies, mutta suvut riitautuvat. Untamon suku kalastaa luvatta Kalervon erävesillä, ja Kalervo katsoo oikeudekseen viedä saaliin. Tästä syttyy sota, joka tuhoaa Kalervon suvun, lukuun ottamatta raskaana olevaa piikaa, joka myöhemmin synnyttää Kullervon.


title: Kalervo


title: Untamo

text: Untamo on suomalaisen kansanperinteen henkilö, joka esiintyy lähinnä kahdessa roolissa, toisissa tarinoissa Kalervon eli Kalevan suvun vihollisena, toisessa taas uudisraivaajana. Untamo esiintyy Kalevalassa ensin mainitussa merkityksessä.


title: Untamo

text: Untamon eli Unton nimeä arvellaan pohjautuvan germaaniseen miehen nimeen, joka saattoi muinoin olla niinkin lähellä suomalaista muotoa kuin "Undo". Untamo- tai Unto-nimisten ihmisten perusteella on nimetty paikkoja lähinnä Länsi-Suomessa. Esimerkiksi Ylistaron Untamala on saanut nimensä Untamala-nimisestä kantatalosta, jonka on perustanut joku Untamo-niminen. Kansanperinne kertoo tämän Untamon tulleen Laitilan Untamalasta.


title: Untamo

text: Untamo ja Kalervo ovat saman äidin lapsia. Kalervoa kutsutaan joissain runoissa Kalevaksi, ja Kaleva(t) ja Kalevan pojat olivat tarujen muinaisia jättiläisiä. Veljekset ajautuvat erilleen. Untamon kerrotaan kasvaneen Suomessa ja Kalervon Karjalassa. Untamo on, ainakin Kalevalan mukaan, ilkeä ja ahne mies. Hän aloittaa Kalervon kanssa kiistan esimerkiksi kalavesistä, ja kiistan seurauksena syttyy sota, joka tuhoaa Kalervon suvun. Kalervon poika, josta tunnetaan nimitys Kullervo, jää kuitenkin eloon ja otetaan Untamon suvun orjaksi. Hän ei suoriudu tehtävistään, joten hänet myydään sepälle. Sepän vaimo laittaa pojan paimeneen, mutta leipoo tälle eväsleivän sisään kiven. Leikatessaan leipää Kullervo katkaisee puukkonsa ja suuttuu. Hän kiroaa pedot lehmikarjaan ja lähtee pakoon. Myöhemmin Kalevalaan valitun runoaiheen mukaan Kullervo surmaa Untamon suvun.


title: Untamo

text: Kansanperinne liittää henkilöitä, joilla on Untamon tai Kalevan nimeä muistuttava nimi, eräisiin todellisiin paikkoihin lähinnä Länsi-Suomessa. Karkkulaisen kansantarinan mukaan Untamoinen tarkoittaa uudisasukasta. Karkussa on myös ollut paikka nimeltään Untamon maa. Laitilan Untamalassa kerrottiin kahden jättiläisen taistelusta, joista toinen, Un, tappoi toisen nimeltään Tan, aivan kuten Untamon suku tappaa Kalervon suvun. Länsi-Suomessa, muun muassa Kalannissa ja Laitilan Untamalassa on myös kerrottu Kalevan pojista, entisaikojen vihollisista ja jättiläisistä, jotka joutuivat pakenemaan yhä syrjäisimmille seuduille uudisasutuksen tieltä. Timo Heikkilä liittää taruaiheeseen myös jotkin kertomukset hiisistä. Esimerkiksi Sääskmäen Rapolan linnavuorella kerrotaan asuneen Hiisi-jättiläisen, joka taisteli kristittyjä ja kristinuskon levittäjää Birger Jaarlia vastaan, ja joutui lopulta pakenemaan. Toisessa kertomuksessa Rapolan linnavuorella asui kuningas Rapo, joka poikineen joutui Birger Jaarlin surmaamaksi.


title: Untamo

text: Kalervon ja Kullervon sukujen taistelu on pohjimmiltaan laajalti, muun muassa germaanisista perinteistä tunnetun veljessodan myytin paikallinen muunnos. Veljessodan myyteissä veljekset perustavat erilliset sukuhaaransa (usein eri paikkoihin), ja näistä muodostuu kansoja, maita tai heimoja, jotka alkavat sotia keskenään. Pitkäaikainen vihollinenkin on koettu usein jollain tavalla sukulaiseksi, keskinäisistä välienselvittelyistä on tullut niin kiinteä osa ryhmien mytologiaa. . Silti myytti voi olla myös osittain historiallinen, sillä nämä myytit juontuvat usein todellisista ryhmien välisistä tai sisäisistä vastakkainasetteluista.


title: Kultaneito

text: Kultaneito eli kultainen nainen on ihmisen tekemä nainen tai naisen kuva tai patsas Kalevalassa ja kalevalaisissa kansanrunoissa.


title: Kultaneito

text: Kalevalassa Seppo Ilmarinen tekee naisen hopeasta ja kullasta korvikkeeksi menetettyään puolisonsa. Nainen on kuitenkin kova ja kylmä, eikä lämmitä nukkuessa kylkeä. Opetuksena Väinämöinen valistaa, ettei pitäisi naida kullan tai hopean vuoksi, koska kulta ja hopea hohkavat kylmyyttä. Tarina kertoo, ettei täydellistä naista olekaan.


title: Tuonen tytti

text: Tuonen tytti eli tuonen piika on Kalevalan ja laajemminkin suomalaisen mytologian hahmo, joka toimii lautturina Tuonen mustan joen yli. Tuonen tytti päästää Tuonelle vain kuolleiksi uskomansa, joten elävän piti olla ovela, jos halusi päästä Tuonelle hakemaan kuolleiden ikiviisautta.


title: Breakout (kolikkopeli)

text: Breakout on Atarin vuonna 1976 julkaisema kolikkopeli, jossa tarkoitus on tuhota tiiliseinää Pong-tyylisen mailan ja pallon avulla. Pallon osuessa tiileen se kimpoaa takaisin ja tiili häviää. Pelistä tehtiin lukemattomia jäljitelmiä, joista menestynein on Taiton vuonna 1986 julkaisema "Arkanoid".


title: Breakout (kolikkopeli)

text: Pelimekaniikassa tapahtui kehitysaskel kun peli toi mukanaan muuttuvan pelikentän, jossa pelaajan toimilla oli näkyvä seuraus rikottujen tiilien muodossa.


title: Tuonen poika

text: Tuonen poika on Kalevalassa mainittu verinen ja koukkusorminen hahmo, joka puolustaa Tuonelaa asiattomilta tunkeilijoilta.


title: Tuonen poika

text: Tuonen poika laskee rautaverkkoja Tuonelan virtaan, ja iskee joesta nostamansa Lemminkäisen miekalla palasiksi:


title: Pong

text: Pong on yksi ensimmäisistä kaupallisista videopeleistä. Pelin kehitti ja julkaisi Atari vuonna 1972. Kyseessä on videonäytöllä pelattava pöytätenniksen tapainen kaksinpeli, jossa ruudun vasemmassa ja oikeassa laidassa ovat suorakaiteen muotoiset mailat, joilla kimmotellaan neliön muotoista ”palloa”. Peli saavutti suuren suosion, ja Atari myi kaikkiaan 19 000 Pong-peliautomaattia. Alkuperäinen laite ei ollut kotikäyttöön tarkoitettu, vaan maksullinen kolikkopeliautomaatti.


title: Pong

text: Pongin menestyksen seurauksena markkinoille tuli seuraavina vuosina kymmenittäin jäljittelijöitä. Magnavox alkoi haastaa yrityksiä oikeuteen, sillä Magnavox oikeastaan omisti patentin ”kotivideopeleihin”; yritys oli julkaissut pelikonsolinsa Odysseyn jo vuonna 1972. Atari yritti välttää oikeusjuttuja, ja maksoikin Magnavoxille pientä lisenssimaksua. Pongin suosion saattelema Atari ryhtyi kehittämään siitä kotiversiota. Pongin kotiversio julkaistiin vuonna 1975, ja siitä tuli Searsin postimyyntiluettelon myydyin kohde. Ohjaimena oli vasemmalle ja oikealle käännettävä nuppi, jolla mailaa liikuteltiin.


title: Pong

text: Pelin suosion takia siitä julkaistiin lukuisia kopioyritelmiä. Tämä johti videopelialan ensimmäiseen suurromahdukseen vuonna 1977, joka on kuitenkin tuntemattomampi kuin vuonna 1983 tapahtunut vastaava ilmiö. Tästäkin huolimatta, tapahtumaa pidetään ensimmäisen ja toisen konsolisukupolven rajaviivana.


title: Tiera

text: Tiera, pidemmältä nimeltään Iku-Tiera Nieranpoika, esiintyy suomalaisessa tarustossa ja siitä kootussa Kalevalassa. Nimen muunnoksia ja toisintonimiä ovat muun muassa Kuura, Tuura, Teura ja Liera. Nimen Iku-etuliite viittaa ikuisuuteen ja tarkoittaa luultavasti kunnioitettua. Kalevalassa Tiera on Lemminkäisen taistelutoveri ja taidokas keihäänkäyttäjä. Hän on niin innostunut sodankäynnistä, että jättää uuden vaimonsa tyydyttämättä ehtiäkseen nopeammin sotaan.


title: Battlezone

text: Battlezone on Atarin vuonna 1980 julkaisema kolikkopeli. Peli on ensimmäinen kolmiulotteista vektorigrafiikkaa käyttänyt videopeli.


title: Battlezone

text: Pelaaja ohjaa omaa panssarivaunuaan tasaisessa maastossa. Tavoitteena on tuhota vihollisen panssarivaunuja, superpanssarivaunuja ja ohjuksia. Ohjaimina on kaksi ohjaussauvaa, joista toisella ohjataan panssarivaunun telaketjuja. Toisessa ohjaussauvassa on tulitusnappula. Maastossa on erilaisia geometrisiä kappaleita (muun muassa. kuutioita ja pyramideja), joiden taakse pelaaja voi suojautua ja joihin pelaaja voi myös törmätä peruuttaessaan. Ruudun yläosassa keskellä on tutka, jossa vihollispanssarivaunujen sijainti näkyy.


title: Battlezone

text: Näyttö on mustavalkoinen, mutta ruudun päällä on vihreä ja yläreunassa punainen muovi.


title: Battlezone

text: Peli on julkaistu myös kotitietokoneille kuten Apple II ja VIC-20.


title: Stavros Fasoulas

text: Stavros Fasoulas (s. 1968, Helsinki) on suomalainen videopelisuunnittelija, joka tuli tunnetuksi 1980-luvulla Commodore 64:n pelien "Sanxion", "Delta" ja "Quedex" suunnittelijana ja toteuttajana. Brittiläisen Thalamus-yhtiön julkaisemat pelit menestyivät kansainvälisesti, ja Fasoulas sai paljon myönteistä huomiota suomalaisissa kotimikrolehdissä. Suomen videopeliala henkilöityi 1980-luvulla häneen ja Jukka Tapanimäkeen.


title: Stavros Fasoulas

text: Vuonna 1993 Fasoulas perusti yhdessä Ilari Kuittisen kanssa Terramarque-nimisen pelitalon, joka oli Bloodhousen ohella ensimmäinen suomalainen videopelejä kehittävä yritys. Vuoden 1994 jälkeen Fasoulas jätti pelialan, eikä hänen myöhemmistä vaiheistaan ole tietoa.


title: Stavros Fasoulas

text: Stavros Fasoulasin tie tietokoneiden pariin alkoi vuonna 1982, kun hän opetteli BASIC-ohjelmointikielen alkeet koulussa. Konekielen hän opetteli ystävänsä Commodore VIC-20:llä, mutta varsinaiseksi työkalukseen hän hankki vuonna 1984 Commodore 64:n. Fasoulas julkaisi ensimmäisen pelinsä, Kreikan mytologiasta ammentavan "The Odysseyn" ilmaisjakeluun vuonna 1984. Aiemmin samana vuonna hän oli jo ehtinyt koodata "Pac-Man"-kloonin VIC-20:lle. Fasoulasin ensimmäinen kaupallinen peli oli vuoden 1985 tasohyppely "Joe the Whizz Kid". Suomesta ei kuitenkaan saanut kansainvälistä menestystä, ja Fasoulas lähti monen muun tapaan Britanniaan, joka oli noussut 1980-luvulla Euroopan videopeliteollisuuden kärkimaaksi


title: Stavros Fasoulas

text: Fasoulas hankkiutui itse vuonna 1986 brittiläiselle Thalamukselle töihin peliohjelmoijaksi Lontoon PCW-messuilla. Jo saman vuoden marraskuussa häneltä julkaistiin "Sanxion", joka oli samalla ensimmäinen kansainvälisille markkinoille suunnattu suomalaispeli. Peli sai hyvän vastaanoton, sillä se nousi Britannian myyntitilastojen kärkeen. Maan laajalevikkisimmän pelilehden "Zzap!64:n" lukijat äänestivät sen yhdeksi vuoden parhaimmista toimintapeleistä. Suomalainen alan lehdistö innostui menestyksestä, ja muun muassa Niko Nirvi kutsui Fasoulasia ”tietokonepelien Paavo Nurmeksi”. Sanxionin suosioon saattoi vaikuttaa myös pelissä käytetty musiikki, jonka oli säveltänyt aikansa tunnetuin videopelimusiikko Rob Hubbard.


title: Stavros Fasoulas

text: Fasoulas kehitti vielä kaksi muuta peliä Commodore 64:lle, "R-Typea" muistuttavan avaruusräiskintä "Deltan" ja sokkelopeli "Quedexin". "Delta" oli oman aikansa mittapuulla graafisesti komea räiskintäpeli. "Quedex" oli puolestaan idealtaan omaperäisempi peli, jossa pelaaja ohjasi palloa sokkeloissa. Pelit vakiinnuttivat Fasoulasin aseman kansainvälisesti tunnetuimpana suomalaiskehittäjänä. Laajemmin tarkasteltuna kirjoittelu Fasoulaksesta ei ollut ainutlaatuista, sillä ulkomailla julkaistiin samaan aikaan paljon lehtijuttuja menestyvistä nuorista pelikehittäjistä.


title: Stavros Fasoulas

text: "Quedexin" jälkeen Fasoulas lopetti Commodore 64:lle kehittämisen, sillä seuraava tietokonesukupolvi oli tulossa, ja lähti suorittamaan asevelvollisuutta. Tehokkaampien koneiden myötä yksinäisten koodarien aikakausi oli ohi, ja tiimityön tulemisen myötä Fasoulas poistui vähitellen taka-alalle. 1990-luvulla Fasoulas teki Amigalle hieman "Bubble Bobblea" muistuttavan pelin nimeltä "Galactic", jolle ei kuitenkaan löytynyt julkaisijaa. Lopulta brittiläinen "The One" -pelilehti julkaisi sen joulunumeron 1993 kansilevykkeellä.


title: Stavros Fasoulas

text: Vuonna 1993 Fasoulas perusti yhdessä Ilari Kuittisen kanssa Terramarque-nimisen pelitalon Fasoulasin aloitteesta. Terramarque julkaisi ainoaksi jääneen pelinsä, "Elfmanian", vuonna 1994. Peli ei myynyt odotusten mukaisesti, ja sille suunniteltu lisälevyke peruutettiin. "Pelit"-lehti ei edes arvostellut sitä, koska pelitalo ei lähettänyt arvostelukappaletta. Terramarque alkoi seuraavaksi työstää Fasoulasin ideoimaa peliä "P.I.D." ("Private Investigator Dollarally"), joka olisi muistuttanut "Grand Theft Autoa". Amigan kehittäjän Commodoren mentyä konkurssiin vuonna 1994 projekti keskeytyi, ja Fasoulas päätti lopettaa pelien ohjelmoinnin. Myöhemmin vuonna 1995 Terramarque ja Bloodhouse yhdistyivät, ja muodostivat Housemarque-nimisen pelitalon.


title: Stavros Fasoulas

text: Fasoulasin myöhemmistä vaiheista ei ole tarkkaa tietoa.


title: Stavros Fasoulas

text: "Sanxion" oli tärkeä avaus suomalaiselle pelialalle, sillä Jukka Tapanimäen ohella se innosti muitakin harrastelijakoodaajia pelien kehittämiseen. 1980-luvulla kansainväliset pelimarkkinat olivat haastavat. Yksittäiset menestyjät oli helppo esitellä nuorten suomalaisten koodarien esikuvina, vaikka tarinat kertoivat samalla myös merkittävistä takaiskuista. Toisaalta pienetkin menestykset pelialalla noteerattiin alan lehdissä. Fasoulas ja Tapanimäki ovat olleet vielä 2000-luvullakin rakentamassa ”lähes myyttistä kuvaa kotimaisten tietokoneharrastajien taidoista ja kyvyistä”.


title: Tulikipuna

text: Tulikipuna (tunnetaan myös muilla nimityksillä, kuten tulisoronen ja punasoronen) on Kalevalaisessa runoudessa taivaalta putoava kipinä tai tulipallo. Tulikipuna liittyy tulen syntykertomukseen, jossa jumalolento tai -olennot iskevät tulta.


title: Tulikipuna

text: Tarinan on arveltu kertovan todellisesta meteori-iskusta Viroon. Kertomus tulikipunasta on myös kansanrunouden pohjalta kootussa Kalevalassa.


title: Tulikipuna

text: Louhi on kätkenyt Auringon kiviseen mäkeen vaikeuttaakseen Väinölän elämää. Ukko ylijumala määrää uuden auringon tehtäväksi, ja iskee miekastaan kipunan. Kipuna annetaan ilman immelle, joka alkaa keriä tulikipunasta aurinkoa. Impi kuitenkin pudottaa keräsen, joka putoaa läpi kuuden kirjokannen ja yhdeksän taivaan erään Tuurin tupaan. Tuurin vaimo karkottaa taialla lapsensa tappaneen kipunan. Kipuna joutuu Aluen järveen, saaden sen kiehumaan yli äyräidensä.


title: Tulikipuna

text: Väinämöinen näkee tulikipunan putoavan, ja lähtee hakemaan kipunaa Nevanjoen takaa, saadakseen siitä tulen helpottamaan elämää pimeydessä. Aluen järvestä hän kalastaa kalan, joka on niellyt kipunan. Kipuna on sinikeräsenä, jonka Väinämöinen kehittää. Siitä syntyy punakeränen, jonka senkin Väinämöinen purkaa. Nyt löytyy vihdoin tulikipuna, mutta se karkaa, sytyttää metsänpalon, ja polttaa vielä Väinämöistäkin pahasti.


title: Tulikipuna

text: Väinämöinen menee kytevän metsäpalon luo, ottaa palavan kannonkappaleen, ja vie sen kotiinsa Väinölään. Niin saa Väinölä tulen.


title: Tulikipuna

text: Tulikipunan uskotaan liittyvän todelliseen tapahtumaan, pronssikaudella Viron Kaalijärven synnyttäneeseen meteori-iskuun. Kalevalan tulikipunan putoaminen nähtiin kaukaa, ja myös oikea meteori luultavasti näkyi ympäri Pohjoisen Euroopan. Samoihin aikoihin vallitsi pimeys, joka johtui törmäyksen aikaansaamasta pölystä. Myös Kalevalassa kerrotaan pimeydestä. Järven kuohunta ja metsäpalot viittaavat myös meteori-iskuun. Meteori-isku tapahtui Nevanjoen takana, kuten myös Kalevalan tapahtuma.


title: Badakhšan

text: Badakhšan on vuoristoinen alue Amudarjajoen yläjuoksulla. Alue on jakautunut nykyisin Afganistanin ja Tadžikistanin puoleisiin alueisiin. Badakhšanilla oli itsenäisiä hallitsijoita aina 1800-luvulle saakka, jolloin alue jakautui Venäjän keisarikunnan ja Afganistanin hallitsemiin puoliin. Alueen väestö koostuu tadžikeista, niin sanotuista vuoristo-tadžikeista, uzbekeista ja kirgiiseistä.


title: Badakhšan

text: Amudarjaoen yläjuoksu muodostaa Badakhšanin ydinalueen. Joen alku tunnetaan nimellä Pandž. Alueella kulkevat Hindukuš- ja Pamirvuoristot, joiden molempien korkeimmat huiput yltävät yli 7 000 metrin korkeuteen. Amudarjan laaksot ovat puolestaan matalimmillaan 300–400 metrin korkeudella merenpinnasta. Alueen sää vaihtelee korkeuden mukaan ankarasta siedettävään. Laaksojen pohjan ja korkeamman seudun välistä vyöhykettä peittivät aikanaan ikivanhat metsät, jotka on kuitenkin nykyisin pääosin hakattu pois maatalouden tieltä.


title: Badakhšan

text: Badakhšan on ollut pitkään yhteyksissä muuhun maailmaan kauppareittien kautta. Alueella esiintyvää lapislatsulia on myyty esimerkiksi Mesopotamiaan jo kolmannella vuosituhannella eaa. Aluetta hallitsivat eri aikoina useat eri voimatekijät, kuten Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta ja hefthaliitit. Nimi Badakhšan esiintyy ensimmäisen kerran kiinalaisissa lähteissä 600- ja 700-luvuilta. Alueesta kirjoitti esimerkiksi buddhalainen pyhiinvaeltaja Xuanzang. Xuanzang kuvaili suhteellisen pientä aluetta, kun taas sittemmät arabimaantieteilijät sisällyttivät Badakhšaniin paljon suuremman alueen. Arabit valloittivat alueen ja islam alkoi levitä tarkemmin tuntemattomana ajanjaksona. Badakhšan säästyi mongolien 1200-luvun sotaretkien pahimmilta tuhoilta ja Marco Polon mukaan aluetta hallitsi Aleksanteri Suuresta polveutuva hallitsijasuku. Heidät alistettiin vasta Timur Lenkin ja häntä seuranneiden timuridihallitsijoiden sotaretkien jälkeen.


title: Badakhšan

text: Uzbekit valtasivat Badakhšanin timurideista polveutuvat suurmoguli Akbarin valtakaudella. Uzbekkien valtakunta oli jakautunut useisiin eri käytännössä itsenäisiin valtioihin, joista Badakhšan muodosti yhden. Yar Beg perusti paikallisen dynastian ja Faizabadin kaupungin. Paikalliset hallitsijat käyttivät arvonimeä "mir" (lyhene nimestä emiiri) ja heitä edeltäneiden hallitsijoiden tapaan he sanoivat polveutuvansa Aleksanteri Suuresta. Viimeinen Badakhšanin hallitsija Mahmud Šah vangittiin vuonna 1873 ja hänen alueensa liitettiin Afganistaniin. Venäjän keisarikunta valtasi oman puolensa Pamirin vuoristosta vuosina 1891–1892. Venäläiset ja britit tekivät sopimuksen Afganistanin vastaisen rajan kulusta vuonna 1895. Badakhšanin ydinalue jäi Afganistanille, kun taas alueet Pamirin länsipuolella liitettiin tuolloin Venäjän protektoraatin muodostaneeseen Buharan emiirikuntaan. Jotta brittien ja venäläisten hallitsemat alueet eivät koskettaisi toisiaan, Afganistanille annettiin niin sanottu Wakhanin käytävä. Buharan emiirikunta lakkautettiin ja Venäjän sisällissodan taistelujen jälkeen puna-armeijan joukot valtasivat alueen vuonna 1925. Vuoristo-Badahšanin autonominen alue perustettiin samana vuonna.


title: Badakhšan

text: Badakhšanin alueen asukkaiden valtaosa ovat etniseltä taustaltaan persiankielisiä tadžikkeja. Alueen syrjäisissä laaksoissa puhutaan pieniä koillisiranilaisia kieliä, kuten wakhia ja šughnia. Kielten puhujia kutsutaan joskus vuoristo-tadžikeiksi, vaikka heillä ei ole erityistä yhteyttä tadžikkeihin. Osa vuoristo-tadžikeista harjoittaa ismailiittisuutta. Historiallisten muuttoliikkeiden seurauksena alueella asuu myös turkkilaisia kieliä puhuvia uzbekkeja ja kirgiisejä.


title: Badghisin maakunta

text: Badghisin maakunta on yksi Afganistanin maakunnista. Se sijaitsee maan luoteisosassa Turkmenistanin rajalla. Maakunnassa on arviolta 504 200 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20 794 neliökilometriä. Sen tärkein kaupunki on Qal'eh-ye Naw.


title: Badghisin maakunta

text: Badghisin nimi tulee persian kielestä ja tarkoittaa "tuulten kotia".


title: Lampungin kieli

text: Lampung on austronesialainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään osa Lampungin provinssin asukkaista, Sumatran saarella Indonesiassa.


title: Lampungin kieli

text: Lampung kuuluu malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään.


title: Lampungin kieli

text: Suurin osa kieltä äidinkielenään puhuvista osaa puhua myös indonesiaa.


title: Lampung

text: Lampung on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sumatran saaren eteläkärjessä. Lampungin provinssin pohjoispuolella on Bengkulun provinssin ja eteläpuolella on Sumatran ja Jaavan saarten välinen Sundasalmi, joka yhdistää Jaavanmeren ja Intian valtameren. Provinssin asukkaat puhuvat äidinkielenään muun muassa lampungia, mutta useimmat osaavat myös indonesiaa.


title: Lampung

text: Provinssin asukasluku on noin 7 592 200 (vuonna 2010) ja pinta-ala 34 624 neliökilometriä. Lampungiin on muuttanut uusia asukkaita erityisesti ylikansoittuneelta Jaavalta. Alueella sattuu usein maanjäristyksiä.


title: Cabinda

text: Cabinda on Keskisessä Afrikassa sijaitseva alue, jonka omistajuudesta kiistellään. Cabindan tasavalta on julistanut alueen itsenäiseksi, mutta käytännössä Angola hallitsee sitä maakuntanaan. Kongon demokraattinen tasavalta erottaa alueen eksklaaviksi muusta Angolasta. Maakunnasta pohjoiseen sijaitsee Kongon tasavalta.


title: Cabinda

text: Cabinda sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla. Maakunnan pinta-ala on 7 290 neliökilometriä. Siellä on noin 688 000 asukasta (2014), joista valtaosa on kongoja tai kongoista ja portugalilaisista polveutuvia mulatteja.


title: Cabinda

text: Cabinda koostuu kunnista Belize, Cabinda, Kakongo ja Buco-Zau. Cabindan pääkaupunki on Tchiowa eli Cidade de Cabinda.


title: Cabinda

text: Cabindaa ei tule sekoittaa Kabindaan, joka on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa.


title: Cabinda

text: 1400-luvulla Cabindan pohjoisosa kuului Luangun kuningaskuntaan, keskiosa Kakongon ruhtinaskuntaan ja eteläkärki Ngojon ruhtinaskuntaan. Sekä Kakongo että Ngojo olivat Kongon kuningaskunnan enemmän tai vähemmän itsenäisiä vasallikuntia. Varsinainen Cabindan kaupunki sijaitsee Ngojon alueella.


title: Cabinda

text: Portugalilaiset tutkimusmatkailijat saapuivat alueelle vuonna 1482. Aluksi Portugalin ja Kongon kuningaskunnan väliset suhteet olivat hyvät, mutta portugalilaisten harjoittama orjakauppa johti valtiot sotaan toisiaan vastaan. Portugali kukisti Kongon kuningaskunnan lopullisesti vuonna 1665.


title: Cabinda

text: Portugalilaiset kilpailivat Länsi-Afrikan kauppareiteistä Ranskan ja Hollannin kanssa. Vuonna 1784 he rakensivat kauppalaivastonsa turvaksi Cabindaan linnoituksen, joka joutuikin jo samana vuonna ranskalaisten hyökkäyksen kohteeksi.


title: Cabinda

text: Vuonna 1885 Berliinin konferenssissa Kongona tunnettu alue jaettiin Ranskan, Portugalin ja Belgian kesken. Ranska sai alueen, joka käsittää nykyiset Gabonin ja Kongon tasavallan, Belgia sai oikeuden nykyisen Kongon demokraattisen tasavallan alueeseen, ja Portugali sai Cabindan kaistaleen ilman maayhteyttä Portugalin hallinnoimaan Angolaan. Näin Cabindasta tuli Portugalin hallinnossa Angolasta erillinen alue.


title: Cabinda

text: Cabindan itsenäisyyttä on perusteltu sekä historiallisilla että kulttuurisilla syillä. Cabinda sijaitsee Kongojoen pohjoispuolella, maantieteellisesti erillään Kongojoen eteläpuolella sijaitsevasta muusta Angolasta. Historiallisesti Cabinda koetaan sen alueella sijainneiden Ngojon ja Kakongon ruhtinaskuntien seuraajaksi. Nykyään Cabindaa reunustaa kaksi ranskankieliseen kulttuuripiiriin kuuluvaa maata, Kongon tasavalta ja Kongon demokraattinen tasavalta, jotka ovat vaikuttaneet erillisen cabindalaisen kansallisen identiteetin muodostumiseen.


title: Cabinda

text: 1970-luvulta lähtien Cabindan vapautusrintama (Frente para a Libertação do Enclave de Cabinda, FLEC) on toiminut aktiivisesti. Järjestö julisti Cabindan itsenäiseksi Portugalista 1. elokuuta 1975. Marraskuussa 1975 Angolan MPLA:n joukot hyökkäsivät alueelle kuubalaisten tukemina ja liittivät Cabindan Angolan provinssiksi.


title: Cabinda

text: 1980-luvulla useampaan kilpailevaan siipeen jakautunut FLEC on ollut koko sodan ajan alakynnessä, koska sillä on vähemmän miehiä ja heikommat varusteet kuin Angolan armeijalla. Vuonna 2002 Angolan armeija lisäsi Cabindaan sijoitettujen joukkojensa määrän 30 000:een, mikä on enemmän kuin kymmenys koko Cabindan väestöstä. FLEC kuitenkin pystyi jatkamaan sotatoimiaan Majomben sademetsän suojista ja rajojen takaa.


title: Cabinda

text: Angolan sisällissodan päättyessä vuonna 2002 eri ryhmiin jakautuneet Cabindan itsenäisyystaistelijat muodostivat yhteisen rintaman nimellä Forum Cabindês para o Diálogo (FCD), jonka puheenjohtajana toimi FLEC-Renovadan johtaja António Bento Bembe. Bembe alkoi ajaa rauhanpolitiikkaa ja hän solmi FCD:n nimissä rauhansopimuksen Angolan hallituksen kanssa 2006. Rauhansopimuksen mukaan Cabinda sai erikoisaseman, mutta ei autonomiaa eikä itsenäisyyttä, ja kapinallisjoukot päätettiin integroida Angolan armeijaan. Nzita Tiagon johtama FLEC-FAC irtisanoutui tästä sopimuksesta, koska heidän mielestään Bembellä ei ollut valtuuksia neuvotella FCD:n nimissä. Sopimus pantiin käytäntöön tammikuussa 2007, mutta FLEC-FAC on jatkanut sissi-iskuja ja ilmoittanut aikomuksestaan jatkaa sotatoimia, kunnes Cabindan itsenäisyys on saavutettu.


title: Cabinda

text: Vuonna 2010 Togon jalkapallojoukkueen bussin kimppuun hyökättiin Cabinassa. Itsenäisyystaistelijat ilmoittautuivat iskun tekijöiksi.


title: Cabinda

text: Cabindalaisten enemmistö on kongoja, jotka jakautuvat woyo-, vili-, ndingi-, yombe- ja sundiheimoihin. Osa väestöstä on valkoisten ja mustien jälkeläisiä eli mulatteja.


title: Cabinda

text: Cabindalaiset puhuvat portugalia ja kongon kielen eri murteita, joiden välimuotona on syntynyt yksinkertaistettu puheenparsi, jota kutsutaan ibindaksi tai fiotiksi. On mahdollista, että kituban kieli sai alkunsa ibindasta. Sisällissodan johdosta kabindalaisia on joutunut pakenemaan naapurimaihin, Brazzavillen Kongoon ja Kinshasan Kongoon, missä he ovat oppineet ranskaa.


title: Cabinda

text: Cabindan tärkein vientituote on raakaöljy. Muihin vientituotteisiin kuuluu muun muassa kahvia, kaakaota ja puutuotteita. Noin 70 prosenttia Angolan tuottamasta öljystä tulee Cabindan edustalla olevalta merialueelta. Cabinda ei kuitenkaan ole rikastunut öljyn ansiosta, vaan hallitus on kanavoinut varat muihin tarkoituksiin.


title: Lubango

text: Lubango on Angolassa sijaitsevan Huilan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee valtion eteläisissä osissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa Lubangon kunnassa oli 731 575 asukasta, mutta kaupungin väkiluvuksi on esitetty joissakin lähteissä myös alle 150 000.


title: Lubango

text: Kaupungin perustivat portugalilaiset. Siirtomaa-ajalla kaupungin nimi oli "Sá da Bandeira". Sieltä on 160 km Namibeen, ja kaupunkien välillä on rautatieyhteys.


title: Lubango

text: Lubango sijaitsee sisämaassa yli 1700 merin korkeudessa, joten sen ilmasto on viileämpi kuin monien muiden Anglan kaupunkien.


title: Lubango

text: Lubangon talous perustuu maatalouteen. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.


title: Lubango

text: Lubangossa on myös suuri Kristuspatsas, joka on kopio Brasiliassa ja Portugalissa olevista jättipatsaista.


title: Bambari

text: Bambari on kaupunki Keski-Afrikan tasavallassa. Se sijaitsee Ouaka-joella. Bambari on merkittävä kauppakaupunki ja siellä sijaitsee muun muassa lentokenttä.


title: Bambari

text: Vuoden 2003 laskennassa kaupungin asukasluku oli noin 41 000.


title: Bambari

text: Kaupungissa on ollut väkivaltaisia levottomuuksia kilpailevien puolisotilaallisten joukkojen välillä vuodesta 2014. Tuhannet ihmiset ovat paenneet kodeistaan.


title: Jukola

text: Jukola on kuvitteellinen maalaistalo Aleksis Kiven romaanissa "Seitsemän veljestä". Se on tarinan päähenkilöiden eli seitsemän veljeksen synnyinkoti. Romaanin ensimmäisen lauseen mukaan Jukolan talo sijaitsee eteläisessä Hämeessä.


title: Jukola

text: Kirjassa Jukola vuokrattiin nahkapeitturin perheelle kymmeneksi vuodeksi, jolloin se pääsi rapistumaan. Vuokrasopimuksen päätyttyä – hieman aiemminkin – veljekset palasivat Jukolaan, jonne Juhani ja Aapo asettuivat asumaan vaimoineen. Veljeksistä ainoana naimattomaksi jäänyt Simeoni jäi asumaan vanhaan Jukolaan Juhanin perheen luo, Tuomas ja Lauri palasivat Impivaaraan Timon ja Eeron asettuessa asumaan Jukolan entisiin torppiin.


title: Jukka Tapanimäki

text: Jukka Tapanimäki (1961–2000) oli 1980-luvun lopussa tunnetuin suomalainen tietokonepelien kehittäjä Stavros Fasoulasin ohella. Tapanimäki kehitti pelinsä Commodore 64 -tietokoneelle, mutta niistä on olemassa käännöksiä myös muille laitteille. Tapanimäki toimi myös "MikroBitti"- ja "C="-tietokonelehtien peliarvostelijana ja ohjelmointiartikkelien kirjoittajana. Hän julkaisi vuonna 1990 myös kirjan "C-64 Pelintekijän Opas". Tapanimäeltä julkaistiin kaupallisesti neljä peliä, joista viimeiseksi jäi vuoden 1991 "Moonfall".


title: Jukka Tapanimäki

text: Alun perin Tapanimäki oli kiinnostunut mainosgraafikon urasta ja opiskeli hetken myös kirjallisuustiedettä. Lopulta hän päätyi tietokoneiden pariin. Hän sai ensimmäisen tietokoneensa vuonna 1985 ja opiskeli ohjelmoinnin alkeet parissa kuukaudessa. Hänen ystävänsä mukaan Tapanimäki ei ollut aikaisemmin edes koskenut tietokoneisiin, mutta hallitsi Commodore 64:n 3–4 kuukauden perehtymisen jälkeen. Stavros Fasoulaksen kehittämä "Sanxion" sai Tapanimäen kokeilemaan pelien kehittämistä.


title: Jukka Tapanimäki

text: Vuonna 1986 Tapanimäki sai valmiiksi "Aikaetsivä"-nimisen Infocomin peleistä inspiraationsa saaneen tekstiseikkailupelin, johon tamperelainen Triosoft varasi julkaisuoikeudet. Tapanimäki sai 400 markan palkkion puolen vuoden työstä. Peli mainittiin lyhyesti "MikroBitti"-lehdessä tuohon aikaan ilmestyneellä Risto Siilasmaan toimittamalla ”Commodore sisäpiiri” -palstalla, ja sitä mainostettiin sloganilla ”osta suomalainen peli!”. Peliä ei kuitenkaan koskaan julkaistu, koska julkaisija ei katsonut siitä saatavan mahdollisen taloudellisen hyödyn kattavan edes markkinointikustannuksia. Suomen tekstipelien ja tieteiskirjallisuuden harrastajapiireissä "Aikaetsivä" sai hyvän vastaanoton, ja sitä verrattiin jopa peliksi tehtyyn romaaniin.


title: Jukka Tapanimäki

text: Ensimmäinen Tapanimäeltä julkaistu peli oli "MikroBitin" numerossa 6–7/1986 julkaistu "Monolith", jota seurasi "C="-lehden numerossa 1/87 ohjelmalistaukseksi painettu "Uridium"-tyylinen räiskintäpeli "Minidium", jonka teosta kerrottiin lehdessä seikkaperäisesti.


title: Jukka Tapanimäki

text: Tapanimäen ensimmäinen kaupallinen julkaisu oli vuoden 1987 "Octapolis", joka muistutti Stavroksen "Sanxionia". Tapanimäki oli lähettänyt pelin demon useille ulkomaisille julkaisijoille, joista Hewson, CRL ja English Software olivat lähettäneet hänelle tarjouksen kolmen pelin julkaisusopimuksesta. Tapanimäki suostui ensiksi English Softwaren tarjoukseen, mutta yritys meni pian konkurssiin "Octapoliksen" julkaisun jälkeen. "Octapolis" jäi sen takia vähälle huomiolle.


title: Jukka Tapanimäki

text: Hewsonin omistaja Andrew Hewson saapui Suomeen tapaamaan Tapanimäkeä ja päätti neuvotteluiden jälkeen julkaista "Netherworldin" ja kaksi muuta peliä. "Netherworldin" musiikin sävelsi Jori Olkkonen, joka oli tunnettu demoskene-piireistä. Tapanimäen kauan ideoima ja vuonna 1988 julkaistu "Netherworld" yhdisteli "Boulder Dash" -peliä ja räiskintää. Pelin alkuperäisessä kannessa piti olla karvainen kääpiö, joka viittoilee alamaailman portilla – kustantajan ja taiteilijan välille tuli kuitenkin riitaa, eikä kantta toteutettu. Tapanimäen tietämättä Hewson teki uuden kannen, jossa hyödynnettiin Tapanimäen omia kasvoja. Hewsonin mukaan kansikuvan piti välittää mielikuvaa siitä, että Tapanimäki oli kehittänyt koko maailman mielikuvituksessaan. Tapanimäki sai tietää kannesta vasta matkustettuaan Hewsonin lehdistötilaisuuteen Englantiin, ja omien sanojensa mukaan yllätys oli hänelle ”melkoinen shokki”. "Netherworldin" ongelmaksi muodostui myös piratismi, sillä pelin kehitysversio lähti kiertämään puoli vuotta ennen julkaisua.


title: Jukka Tapanimäki

text: Vielä samana vuonna ilmestyi toimintapeli "Zamzara", jonka kehityksen Tapanimäki oli aloittanut julkaisijan vaatimuksesta kolme kertaa alusta. Tapanimäen alkuperäisessä visiossa pelissä kerättiin geenejä, joista muodostettiin DNA-molekyylejä – Hewson piti ideaa sekavana. Toinen versio, kaikeasta ylimääräisestä riisuttu toimintaseikkailu taas oli julkaisijan mielestä tylsä. Kolmas versio oli suoraviivaisempi ammuntapeli, mutta julkaisija piti sen sisältöä suppeana. Tapanimäki mietti sopimuksen purkamista, mutta halusi kuitenkin välttää oikeudenkäynnin ja ennakkomaksun palauttamisen.


title: Jukka Tapanimäki

text: Kun 1980-luvulla oli vielä ollut mahdollista kehittää pelejä itsenäisesti yhden miehen voimin, 1990-luvulle tultaessa teknisesti monipuolisemmat PC-koneet ja 16-bittiset tietokoneet tekivät kehittämisestä huomattavasti haastavampaa. Tapanimäen urakehitykselle kävi myös huonosti Hewsonin ajauduttua talousvaikeuksiin 1980–1990-lukujen vaihteessa ja lopulta konkurssiin. Tapanimäen viimeiseksi jääneen pelin julkaisu venähtikin pari vuotta. "Elitestä" inspiraationsa saanut, 3D-vektorigrafiikalla toteutettu "Moonfall" ilmestyi vuonna 1991. Pelin julkaisijana toimi 21st Century Entertainment (Hewsonin uusi nimi). Juho Kuorikosken mukaan "Moonfall" olisi ollut 1980-luvulla julkaistuna ”käänteentekevä suomalaispeli”, mutta myöhästyneenä alkuperäisestä aikataulusta se epäonnistui kaupallisesti. Petri Saarikosken mukaan Tapanimäen tapaus osoittaa, ”millaisiin hankaluuksiin nuoret ja lahjakkaat pelintekijät saattoivat joutua asioidessaan isojen peliyhtiöiden kanssa”.


title: Jukka Tapanimäki

text: 1990-luvun alussa Tapanimäki toimi vielä "Pelit"-lehden ja "MikroBitin" avustajana. Hän esimerkiksi piti "MikroBitissä" Konsolaatikko-nimistä palstaa, joka keskittyi konsolipeliarvosteluihin ja -uutisiin. Palstan tunnuksena oli aluksi Wallun tekemä piirros Tapanimäestä Mario -asussa, sitten piirros Tapanimäen kasvoista laatikon sisällä. Konsolaatikko sai lehdestä eniten huonoa palautetta, oletettavasti tietokonepelejä harrastaneilta lukijoilta. Tapanimäki lopetti palstalle kirjoittamisen kesällä 1992.


title: Jukka Tapanimäki

text: Jukka Tapanimäki kuoli vuonna 2000.


title: Jukka Tapanimäki

text: Andrew Hewsonin mukaan Tapanimäki oli uuttera ja hiljainen mies, joka ”kärsi kovasta änkytyksestä”. Hänen mukaansa Tapanimäki kirjoitti koodia siksi, että ”pystyi ilmaisemaan itseään peliensä kautta paremmin kuin puhumalla”. Puhevian vuoksi hänellä ei ollut juurikaan sosiaalisia kontakteja. Jori Olkkosen mukaan Tapanimäki oli ”nörtti henkeen ja vereen”. Videopelien arvostelijana Tapanimäen tyyliin kuului ”arvosteltavien pelien asiantunteva taustoittaminen”.


title: Koneenpiirustus

text: Koneenpiirustus on teknistä piirtämistä, jota käytetään koneensuunnittelun, koneautomaation ja valmistustekniikan suunnittelun apuna. Koneenpiirustus auttaa mitoittamaan ja muotoilemaan suunniteltavat kappaleet (useimmiten laitteiden osat) niin, että ne on mahdollista valmistaa. Koneenpiirustuksessa luodaan kappaleen geometriasta yksiselitteinen ja selkeä piirustus, jota ei voi tulkita väärin.


title: Koneenpiirustus

text: Koneenpiirustukseen liittyy joukko standardeja joiden tarkoitus on varmistaa, että suunnittelija ja toteuttaja lukevat piirustuksia samalla tavalla. Standardeihin kuuluu muun muassa kuvantojen suunta ja ryhmittely, erilaisten viivojen valinta, mittakaavat ja perspektiivit.


title: Koneenpiirustus

text: 1980-luvulle asti ja osin vielä 1990-luvullakin koneenpiirustusta tehtiin piirustuskojeella käsinpiirtämällä tussin ja kuultopaperin avulla. Nykyisin tietokoneavusteiset "2D-piirustusohjelmat" ja "3D-mallinnusohjelmat" (CAD) ovat syrjäyttäneet käsinpiirtämisen. Nykyisin piirustuksessa ei välttämättä esitetä kappaleen kaikkia muotoja ja mittoja, vaan piirustusta käytetään 3D-mallin tukena ja siinä on esitetty vain ne asiat, joita ei 3D-malliin saada näkyviin.


title: Koneenpiirustus

text: On olemassa erilaisia standardeja, jotka määrittelevät konepiirustukselle perussäännöt, esimerkiksi ISO, DIN, ANSI, GOST, JIS, BSI ja GB. Eri standardit määrittelevät hieman eri säännöt joten on selvitettävä, minkä standardin mukaan piirustus on luotu. Standardit kuitenkin vaikuttavat piirustuksessa lähinnä yksityiskohtiin, kuten mittaviivojen nuolenkärkiin tai viivojen paksuuksiin.


title: Koneenpiirustus

text: Konepiirroksessa on vähintään yksi "kuvanto" kappaleesta. Lisäksi usein kappaleesta joudutaan projisoimaan kuvantoja, jotta kappale voidaan ymmärtää oikein. Nykyisin konepiirustuksiin lisätään yhä useammin aksonometrinen eli kolmiulotteinen kuvanto kappaleesta, koska se on helppoa tietotekniikan avustuksella.


title: Koneenpiirustus

text:
Merkittävin ero ja suurimman väärin tulkitsemisen mahdollisuuden aiheuttaa kuvantojen projisointimenetelmä, joita on käytössä kahdenlaista eri tekniikkaa.
Projisointimenetelmä tulisi olla merkittynä piirustuksessa. Merkintänä käytetään kartiota, josta selviää kuvassa käytetty projisointitapa.


title: Koneenpiirustus

text: Suomessa on yleinen käytäntö, että konepiirustuksissa käytetään menetelmiä, jotka on kerrottu kahdessa kirjassa, Aimo Pereen "Konepiirustus 1" ja "Konepiirustus 2".


title: Koneenpiirustus

text: SFS-käsikirja 22 Tekniset tuoteasiakirjat sisältää tärkeimmät aihepiiriä koskevat SFS-standardit. Standardien avulla varmistetaan esimerkiksi se, että suunnittelija ja toteuttaja lukevat piirustuksia samalla tavalla. Vanhentunutta tietoa sisältäviä kirjoja on markkinoilla yllättävän paljon ja niiden käyttäminen voi tulla monella tavalla kalliiksi.


title: Koneenpiirustus

text: Konepiirustukset ovat yleensä helposti tulkittavissa. Piirustuksiin joudutaan joskus kuitenkin tekemään merkintöjä, jotka tekevät piirustuksesta varsin näyttävän näköisen.


title: Koneenpiirustus

text: Tällaisia merkintöjä ovat esimerkiksi:


title: Koneenpiirustus

text:
Konepiirustuksessa on lähes aina merkittynä seuraavia tietoja. Piirustuksesta tulee vähintään käydä ilmi:
Lisäksi suositellaan seuraavien asioiden esittämistä:


title: Abakan (kaupunki)

text: Abakan (, hakassiksi Ағбан, "Ağban") on Hakassian tasavallan pääkaupunki Jenisein ja Abakanin yhtymäkohdassa Etelä-Siperiassa Venäjällä.


title: Abakan (kaupunki)

text: Kaupungin paikalle perustettiin venäläinen sotilaslinnoitus 1707. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1925 asti Ust-Abakanskoje (myös "Abakansk" nimeä käytettiin). Vuosina 1925-31 kaupungin nimenä oli Hakassk ja 1931 se sai nykyisen nimensä.


title: Abakan (kaupunki)

text: Abakan on Hakassian merkittävin teollisuuskeskus. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat elintarvike- ja puuteollisuus. Lisäksi on rauta-, teräs-, kone-, huonekalu-, tekstiili- ja kenkäteollisuutta.


title: Abakan (kaupunki)

text: Abakanista on rautatieyhteys pohjoiseen Atšinskiin, itään Taižettiin ja länteen Novokuznetskiin; kaupunki sijaitsee eteläisemmän Siperian rautatielinjan varrella ja siellä on lentoasema. Abakanin kautta kulkee M54 valtatie. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Jeniseille padottu Krasnojarskin tekojärvi; kaupungissa on jokisatama ja Jeniseillä on laivaliikennettä.


title: Abakan (kaupunki)

text: Kaupungin suosituin urheilulaji on jääpallo. Abakanilainen jääpalloseura Sayan-Hakassia pelaa Venäjän jääpallon superliigassa.


title: Abakan (joki)

text: Abakan () on Jeniseihin laskeva joki Hakassiassa Etelä-Siperiassa Venäjällä. Abakan on 514 km pitkä. Se saa alkunsa Abakanin selänteeltä Altailta Altain tasavallan puolelta. Sieltä se virtaa Hakassian eteläosan halki ja laskee Jeniseihin Abakanin kaupungin luona.


title: Kalangalan piirikunta

text: Kalangala on yksi Ugandan piirikunnista. Se sijaitsee valtion keskiosissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa siellä oli noin 54 000 asukasta. Kalangala on nimetty pääkaupunkinsa, Kalangalan mukaan.


title: Kalangalan piirikunta

text: Kalangalaan kuuluvat muun muassa Victoriajärven Ssese-saaret. Kalangala on yksi maailman pahimmista AIDS -alueista.


title: Voittamaton armada

text: Voittamaton armada, myös Espanjan armada, () oli 1580-luvun lopulla koottu Espanjan suuri sotalaivasto, jolle kuningas Filip II antoi tehtäväksi suorittaa maihinnousu Englantiin vuonna 1588. Maihinnousun tarkoituksena oli palauttaa katolinen kirkko Englantiin ja samalla tukahduttaa englantilaisten tukema kapina Espanjan Alankomaissa.


title: Voittamaton armada

text: Filipin laivaston oli tarkoitus kuljettaa Parman herttua Alessandro Farnesen johtamat espanjalaisjoukot Alankomaista Englannin kanaalin yli. Laivastoon kuului 130 alusta, 2 400 tykkiä ja 30 000 miestä. Sen komentajaksi määrättiin alun perin Espanjan kokenein amiraali, Santa Cruzin markiisi, mutta hän kuoli sairauteen ennen kuin laivasto oli lähtövalmis.


title: Voittamaton armada

text: Uudeksi komentajaksi määrättiin Medina-Sidonian herttua Alonso de Guzman el Bueno, jolla ei ollut lainkaan aiempaa kokemusta mereltä. Armada sai vastaansa 197 englantilaisalusta, jotka olivat espanjalaisia pienempiä, mutta myös ketterämpiä ja tulivoimaisempia. Englantilaisten komennossa olivat amiraalit Charles Howard ja Francis Drake.


title: Voittamaton armada

text: Armada lähti Lissabonista 28. toukokuuta määränpäänään Englannin kanaali. Se joutui kuitenkin huonon sään viivästyttämäksi ja ensimmäiset havainnot siitä saatiin vasta 19. heinäkuuta. Seuraavan viikon aikana käytiin kaksi taistelua Eddystonen ja Portlandin saarien edustalla. Englantilaiset aiheuttivat suuria vahinkoja armadan kömpelöille aluksille.


title: Voittamaton armada

text: 27. heinäkuuta espanjalaiset vetäytyivät Calais’hen, lähelle Dunkerquessa odottavia Parman herttuan joukkoja. Keskiyöllä 28. heinäkuuta englantilaiset lähettivät kahdeksan polttolaivaa alavirtaan kohti tiiviiseen muodostelmaan ankkuroituneita espanjalaisaluksia. Seurasi paniikki ja espanjalaiset hajaantuivat irtautuessaan.


title: Voittamaton armada

text: Medina-Sidonian herttua yritti koota laivastonsa lähellä Gravelinesia, mutta englantilaiset hyökkäsivät jälleen 29. heinäkuuta. Espanjalaiset menettivät 11 alusta ja lähes 2 000 miestä ennen kuin molemmilta osapuolilta loppuivat ampumatarvikkeet ja taistelu taukosi. Englantilaisten miestappiot itse taistelussa olivat vain joitain satoja, mutta pian iskenyt lavantautiepidemia surmasi tuhansia. Tietämättä englantilaisten ammuspulasta, Medina-Sidonian herttua määräsi armadan perääntymään koilliseen. Päivää Gravelinesin taistelun jälkeen englantilaiset lähtivät takaa-ajoon pakottaen armadan yhä pohjoisemmaksi. Ampumatarvikkeet osoittautuivat jälleen rajoittavaksi tekijäksi, ja Howard joutui antamaan irtautumiskäskyn Forthinvuonon kohdalla Skotlannin itärannikolla.


title: Voittamaton armada

text: Parman herttua oli raivoissaan laivaston menettämisestä ja uhkasi kulkea kuorma- ja tykkiveneillään Kanaalin yli; jotkut historioitsijat väittävät herttuan lyöneen kuoliaaksi erään kapteeneistaan, joka huomautti, etteivät veneet kestäisi Kanaalin säitä.


title: Voittamaton armada

text: Armadan oli palattava Espanjaan kiertämällä Skotlannin ja Irlannin pohjoisrannikon ympäri. Alueella vallinneet voimakkaat syysmyrskyt riepottelivat laivastoa ja aiheuttivat lisää tuhoa. Espanjaan palasi vain 67 alusta ja noin 10 000 miestä. Englannille voitto merkitsi paitsi itsenäisyyden säilymistä, myös mahdollisti suuremman vapauden merellä ja Filip II:n vihollisten tukemisen Alankomaissa ja Ranskassa. Tappio ei ollut kuitenkaan ratkaiseva Espanjan kannalta, vaan se säilytti asemansa Euroopan sotilasmahtina vielä yli 50 vuoden ajan.


title: Abakanin selänne

text: Abakanin selänne () on vuoriselänne Altailla Venäjällä Hakassian, Altain tasavallan ja Kemerovon alueen rajaseudulla. Abakanin selänne on noin 300 kilometriä pitkä ja sen korkein kohta on 1 984 metriä.


title: Abakanin selänne

text: Abakanin selännettä peittää taiga noin 1 500 metriin asti, jonka yläpuolella on vuoristoista tundraa. Sieltä saa alkunsa Jeniseihin laskeva Abakanjoki ja Obiin laskeva Tom.


title: Komedia

text: Komedia tarkoittaa teatteritaiteessa huvinäytelmää. Alun perin sillä on yksinkertaisesti tarkoitettu vain näytelmää, jolla on onnellinen loppu. Nykyisin käsite viittaa humoristiseen näytelmään ja yleensä humoristiseen ilmaisuun esittävissä taiteissa.


title: Komedia

text: Antiikin Kreikassa ja Roomassa komedia oli näytelmäkirjallisuuden alalaji, joka sisälsi Aristoteleen mukaan kehnojen ihmisten naurettavien puolten jäljittelyä. Niissä pilkattiin esimerkiksi valtionjohtajia. Komedioiden esittäminen liittyi Ateenassa Dionysoksen kunniaksi vietettyihin Dionysia- ja Lenaia-juhliin. Niissä pidetyissä näytelmäkilpailuissa esitettiin joka vuosi uusia näytelmiä, joista vain hyvin harvoja on säilynyt - tiedetään vain kirjailijoiden nimiä. Kuuluisia miespuolisia komediakirjailijoita olivat muun muassa kreikkalaiset Aristofanes ja Menandros. Aristofaneen komediassa "Akharnalaiset" (425 eaa.) kuvataan tilannetta, jossa yksittäinen rauhanmies yrittää kansankokouksessa saada päätöksen rauhanneuvotteluista Ateenan ja Spartan kesken, mutta sotaintoilijat saattavat hänet vaikeuksiin, joista hän selviää vain rauhaa puolustavalla loppupuheellaan. Antiikin komediat vaikuttivat vahvasti myöhempiin eurooppalaisiin näytelmäkirjailijoihin, kuten Molièreen ja William Shakespeareen.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Prinssi Edwardin saari (, , ) on pinta-alaltaan Kanadan pienin provinssi. Siellä oli 142 907 asukasta (2016), joten se on myös väestöltään Kanadan provinsseista pienin, mutta samalla tiheimmin asuttu. Saari tunnettiin Micmac-intiaanien keskuudessa nimellä Abegweit ja oli toisennimisenä osa Uutta Ranskaa vuoteen 1759, kunnes se siirtyi Isolle-Britannialle, jolloin saari sai nimensä Kuningatar Viktorian isän prinssi Edwardin (1767–1820) mukaan.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Saaren yhdistää New Brunswickiin Northumberlandinsalmen ylittävä Confederation Bridge.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Provinssin pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on Charlottetown. Muita kaupunkeja ovat Summerside, Stratford ja Cornwall.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Eurooppalaiset löytöretkeilijät saapuivat saarelle 1500-luvulla, ja siitä asti ihminen on muokannut maisemaa voimakkaasti. Saaresta puolet on metsää, mutta se on kaikki ihmisen istuttamaa talousmetsää. Maaperä on helposti viljeltävää, ja siksi maatalous hallitsee saaren maisemaa. Sen kumpuilevat laidunmaat, joita kuvataan L. M. Montgomeryn tyttökirjoissa "Anna" ja "Pieni runotyttö", houkuttavat alueelle runsaasti matkailijoita ja kesämökkiläisiä.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Arkeologisten tutkimusten mukaan Prinssi Edwardin saarella on ollut asutusta ainakin 8500-luvulta eaa. lähtien. Eurooppalaisten löytäessä Pohjois-Amerikan mantereen 1500-luvulla saarella asui lähinnä nomadisia mi'kmaq-intiaaneja. Vuonna 1534 ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier löysi saaren, ja vuonna 1603 Samuel de Champlain antoi saarelle nimen "Île St. Jean". Saarella ei ollut pysyvää eurooppalaista asutusta ennen Utrechtin rauhansopimusta, jossa Acadia (Nova Scotia) määriteltiin Britannian omaisuudeksi, jolloin suuri osa Acadien ranskankielisestä väestöstä muutti Prinssi Edwardin saarelle. Vuonna 1745 brittiläiset miehittivät saaren ja pitivät sitä hallussaan seuraavien kolmen vuoden ajan. Seitsenvuotisen sodan aikana brittiläiset jälleen pitivät aluetta hallussaan, ja alue liitettiin vuonna 1763 Nova Scotiaan. Tämän vuoksi suuri osa Acadien asukkaista muutti muualle. Vuosien saatossa ranskankielinen nimi "St. Jean" vaihtui englanninkieliseen "St. John's". Vuonna 1769 saari itsenäistyi jälleen ja pääkaupungiksi valittiin Charlottetown. 1770-luvulla saarelle muutti runsaasti skotlantilaisia siirtolaisia. Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen suuri joukko konservatiiveja pakeni yhdysvalloista Prinssi Edwardin saarelle. Vuonna 1798 Saaren nimi vaihdettiin nykyiseen muotoonsa, Prinssi Edwardin saareksi. Vuonna 1803 jaarli Thomas Douglas rahoitti ylämaiden puhdistuksista kärsineiden noin kahdeksansadan skotlantilaisen maanviljelijä siirtolaisen uudelleensijoittamisen saarelle.


title: Prinssi Edwardin saari

text: 1800-luvun loppupuolella hopeaketun tarhaus ja turkiskauppa muodostuivat saaren tuottavimmaksi teollisuudenalaksi. Prinssi Edwardin saaren turkikset olivat maailmanlaajuisesti tunnettuja. Toisen maailmansodan jälkeen muotisuuntauksen vaihtumisesta, turkiseläinten oikeuksia puolustavat järjestöistä ja markkinoiden kyllästymisestä johtuen alueen turkiskauppa kuitenkin väheni huomattavasti. Turkiskauppa koki erittäin lyhytaikaisen kasvupiikin 1970-luvun puolivälissä, mutta hiipui pian tämän jälkeen. Nykyisin saarella on enää vain muutamia turkistarhoja.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Prinssi Edwardin saaren paikallishallinto on jaettu kunnille. Provinssissa on 74 neljä kuntaa, jotka kuitenkin kattavat vain noin 30 % provinssin pinta-alasta. Tämän vuoksi muun muassa tilastointia varten Prinssi Edwardin saari käyttää edelleen piirikuntia, jotka ovat jo muualta Kanadasta poistuneet. Provinssi jakautuu Queensin, Kingsin ja Princen piirikuntiin. Kuntia on kolmea eri tasoa: "city", "town" ja "community". Kunnan taso määrittelee sille kuuluvat tehtävät.


title: Prinssi Edwardin saari

text: Prinssi Edwardin saaren ensimmäinen hallinnollinen jako on perua vuodelta 1766, jolloin saari oli siirtynyt pysyvästi Englannin haltuun. Piirikunnat jaettiin 14 seurakuntaan "(parish)", jotka jakautuivat edelleen kuntiin "(township)". Vanhaa aluejakoa käytetään edelleen väestönlaskennassa.


title: Kampalan piirikunta

text: Kampala on piirikunta Ugandan keskeisissä osissa, osittain Victoriajärven rannalla. Ugandan pääkaupunki Kampala kuuluu piirikuntaan. Se on Ugandaan kuuluvan itsehallinnollisen Bugandan kuningaskunnan keskus.


title: Kampalan piirikunta

text: Johtava kieli alueella on luganda. Kampalan piirikunnassa on Ugandan piirikunnista eniten asukkaita.


title: L. M. Montgomery

text: Lucy Maud Montgomery (30. marraskuuta 1874 Clifton – 24. huhtikuuta 1942 Toronto) oli kanadalainen romanttisten tyttökirjojen kirjoittaja. L. M. Montgomeryn kutsumanimi oli Maud.


title: L. M. Montgomery

text: L. M. Montgomery syntyi Cliftonissa, Prinssi Edwardin saarella. Hänen äitinsä Clara Woolner MacNeill Montgomery kuoli tuberkuloosiin Montgomeryn ollessa kaksivuotias, ja hänen isänsä, Hugh John Montgomery, jätti Maudin tämän äidinpuoleisten isovanhempien huostaan. Hugh Montgomery matkusti länteen ja asettui Saskatchewaniin Prince Albert -nimiseen kaupunkiin. Hugh Montgomery avioitui myöhemmin uudelleen ja Mary Anne McCraesta tuli Montgomeryn äitipuoli. Maud asui vuoden 1890 isänsä ja äitipuolensa luona, mutta palasi isovanhempiensa luo Cavendishiin.


title: L. M. Montgomery

text: L. M. Montgomery luki paljon nuoruudessaan ja sai ensimmäisen runonsa julkaistuksi 15-vuotiaana. Hän hankki ensin opettajantodistuksen vuonna 1895 ja opiskeli sen jälkeen kirjallisuutta Dalhousen yliopistossa Halifaxissa. Montgomery toimi opettajana Prinssi Edwardin saaren kouluissa. Hän työskenteli myös halifaxilaisissa sanomalehdissä vuosina 1901 ja 1902 ennen kuin hänen isoäitinsä heikkenevä terveys pakotti hänet palaamaan Cavendishiin. Tällöin syntyi myös ensimmäinen Anna-kirja, joka julkaistiin vuonna 1908 Montgomeryn ollessa 34-vuotias.


title: L. M. Montgomery

text: Montgomery ehti olla kihloissa pariin otteeseen ennen kuin hän vuonna 1906 kihlautui salaa pastori Ewan McDonaldin kanssa. Pari meni naimisiin vuonna 1911 Maudin isoäidin kuoltua. Aviopari McDonald muutti pois Maudin rakastamalta Prinssi Edwardin saarelta Ontarioon, josta pastori oli saanut työpaikan. Montgomery oli avioituessaan 36-vuotias. Heille syntyi kolme poikaa, Chester Cameron (1912–1964), Hugh Alexander (syntyi ja kuoli 1914) ja Ewan Stuart (1915–1982).


title: L. M. Montgomery

text: Ewan McDonald osoittautui masennukseen taipuvaiseksi, mikä varjosti Montgomeryn menestystä, ja 1930-luvun lopulla Montgomery koki itsekin murtuvansa. Aviomiehen masennuksen lisäksi häntä painoivat laman aiheuttamat taloudelliset huolet ja oma heikkenevä terveys. Montgomery kuoli ennen aviomiestään 1942, ja hänet haudattiin Cavendishin hautausmaalle. Pitkään kuolinsyyksi luultiin vakavaa sydänsairautta. Syksyllä 2008 pojantytär Kate Macdonald Butler kuitenkin paljasti masentuneen Montgomeryn tehneen itsemurhan lääkkeiden yliannostuksella.


title: L. M. Montgomery

text: Montgomery ehti elinaikanaan kirjoittaa yli 20 romaania ja kaksi novellikokoelmaa. Vuonna 1917 hän kirjoitti kirjailijanurastaan teoksen "The Alpine Path". Myöhemmin on julkaistu kymmenen novellikokoelmaa, joihin kuhunkin on koottu tietyn aiheen mukaan Montgomeryn lehdissä julkaisemia novelleja. Vuonna 1985 alettiin julkaista hänen vuosina 1889–1942 kirjoittamiaan päiväkirjoja. Viimeinen Anna-sarjaan kuuluva teos "The Blythes are Quoted" ilmestyi Kanadassa syksyllä 2009, samoin Suomessa. Se sisältää novelleja, joita hän oli julkaissut jo aiemmin lehdissä, mutta jotka hän nyt kokosi yhdeksi kirjaksi. Teos on tummasävyinen, poikkeaa muista Montgomeryn teoksista, mutta päiväkirjoihin tutustuneelle sen tyyli ei ole yllätys.


title: L. M. Montgomery

text: Ensimmäinen Anna-kirja, "Annan nuoruusvuodet" ("Anne of Green Gables"), valmistui jo vuonna 1905, mutta Montgomerylla oli vaikeuksia löytää sille kustantajaa. Lopulta hän luovutti ja pani kirjan säilöön, kunnes kolme vuotta myöhemmin The Page Company of Boston suostui julkaisemaan sen. Anna-sarjan kirjat saivat suuren suosion. Sittemmin Anna-kirjat on käännetty kokonaan tai osittain jo noin 40 eri kielelle. Suomeksi "Annan nuoruusvuodet" ilmestyi ensi kerran vuonna 1920.


title: L. M. Montgomery

text: Anna on punatukkainen pisamanaamainen orpotyttö, joka joutuu vahingossa poikaa toivoneiden lapsettomien sisarusten Matthew'n ja Marillan kasvatiksi. Anna on vilkas, herkkä, puhelias ja hänellä on vilkas mielikuvitus, joten hän joutuu huimiin seikkailuihin. Ensimmäisen kirjan alkaessa Anna on 11-vuotias ja loppuessa 16-vuotias. Tyttökirjoiksi erikoista on, että Montgomery jatkoi Annan tarinaa ”onnellisena elämänsä loppuun asti” – viimeisessä kirjassa "Kotikunnaan Rilla" Anna on 53-vuotias, ja tarina keskittyykin paljon hänen tyttäreensä Rillaan sekä Kanadan nuorten miesten lähtöön Eurooppaan maailmansotaan.


title: L. M. Montgomery

text: "Anna"-kirjat sijoittuvat Prinssi Edwardin saarelle ja alueella on paljon niihin liittyviä turistikohteita. Montgomery on sijoittanut niihin paljon lapsuusmuistojaan.


title: L. M. Montgomery

text: Toisen kirjasarjan "Pieni runotyttö" päähenkilö Emilia on myös orpo, joka isänsä kuoleman jälkeen joutuu äitinsä perinteitä kunnioittavien sukulaisten huomaan ja taistelee itselleen mahdollisuuden julkaista runojaan. Runotyttö-sarja on selvästi Anna-kirjoja synkempi sekä tapahtumiltaan että yleissävyltään. Emilia riutuu ensin nuorena ankaran tätinsä kasvattamana ja myöhemmin rakkaudessa ja luomisentuskassa kasvaessaan aikuiseksi.


title: L. M. Montgomery

text: Tarinat Vihervaaran Annasta ja Uudenkuun Emiliasta on filmattu televisiosarjoiksi. Myös Kanadassa suosittu televisiosarja Tie Avonleaan perustuu Montgomeryn kirjoihin.


title: L. M. Montgomery

text: Kustantajan toivomuksesta Montgomeryn etunimiä ei julkistettu kirjojen ilmestyessä ehkä siksi, että naiskirjailijaa ei otettaisi vakavasti.


title: Johann Arndt

text: Johann Arndt (27. joulukuuta 1555 Edderitz, Saksa – 11. toukokuuta 1621 Celle, Saksa) oli saksalainen luterilainen pappi ja hartauskirjailija, jota pidetään pietismin edelläkävijänä ja josta "pietismin isä" Philipp Jakob Spener katsoi liikkeen saaneen alkunsa. Arndt toimi kirkollisissa viroissa useissa paikoissa, viimeksi Braunschweig-Lüneburgin ruhtinaskunnan ylisuperintendenttinä. Hänen tunnetuin teoksensa on "Neljä kirjaa totisesta kristillisyydestä", joka on käännetty lähes kaikille Euroopan kielille.


title: Johann Arndt

text: Papin poika Johann Arndt opiskeli lääketiedettä ja teologiaa Helmstedtissä, Wittenbergissä, Strasbourgissa ja Baselissa. Baselissa hän tutustui Theophrastus Paracelsuksen kirjoituksiin, ja Wallmannin mukaan tämän ajattelun vaikutus näkyy monissa Arndtin teoksissa, voimakkaimmin "Totisesta kristillisyydestä" -teoksen neljännessä kirjassa. Opintojensa jälkeen Arndt toimi kotiseudullaan Anhaltissa koulumestarina, diakonina ja pappina. Jouduttuaan eksorsismia ja kuvakieltoa eli ikonoklasmia koskevien opillisten erimielisyyksien takia jättämään virkansa vuonna 1590 hän siirtyi Quedlinburgiin saarnaajaksi, mitä virkaa hän hoiti vuoteen 1599 saakka.


title: Johann Arndt

text: Quedlinburgista Arndt siirtyi Braunschweigiin, missä hän toimi kirkkoherrana vuosina 1599–1605. Tänä aikana hän julkaisi "Totisesta kristillisyydestä" -teoksen ensimmäisen osan. Teoksen loppuosa ilmestyi Arndtin ollessa Braunschweigin jälkeen kaksi vuotta Eislebenissä. Elämänsä viimeiset vuodet Arndt oli Cellessä Braunschweig-Lüneburgin ruhtinaskunnan ylisuperintendenttinä eli johtavana kirkollisena henkilönä. Tänä aikana hän julkaisi muun muassa hartauskirjan "Paratiisin yrttitarha", kaksi saarnakirjaa sekä psalmien selitysteoksen. Kirjallisen toiminnan lisäksi Arndt suoritti 1615 laajan tarkastusmatkan ja uudisti ruhtinaskunnan kirkkojärjestystä.


title: Johann Arndt

text: Arndtin pääteos "Neljä kirjaa totisesta kristillisyydestä" muotoutui monessa vaiheessa. Sen ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1605 Arndtin ollessa 50-vuotias. Luterilaiset papit arvostelivat kirjaa keskiaikaisesta mystiikasta periytyvästä synergismistä, ja arvostelun johdosta Arndt teki seuraaviin painoksiin huomattavia muutoksia. Teoksen loppuosa ilmestyi vuonna 1610 Arndtin ollessa Eislebenissä.


title: Johann Arndt

text: "Totinen kristillisyys" perustuu keskiajan mystiikan edustajien kirjoituksiin, joita Arndt muokkasi luterilaisen ortodoksian katsomusten mukaisiksi. Näiden joukossa on muun muassa "Theologia deutsch" (suom. "Kirja täydellisestä elämästä"), jonka uuden painoksen Arndt toimitti. "Totisen kristillisyyden" kolme ensimmäistä kirjaa käsittelee sielun kehitystä Jumalan tuntemiseen. Siinä kuvastuvat mystiikan kolme vaihetta: puhdistautuminen (purgatio), valaistuminen (illuminatio) ja yhdistyminen Jumalaan (unio mystica). Neljännessä kirjassa Arndt kehittelee luonnon teologiaa, jonka lähtökohtia ovat uusplatonismi ja Paracelsuksen ajattelu.


title: Johann Arndt

text: Myöhemmin "Totisesta kristillisyydestä" -teosta laajennettiin viidennellä ja kuudennella kirjalla, jotka eivät kuuluneet Arndtin itsensä toimittamiin laitoksiin, mutta sisältävät osaksi hänen tekstejään. Viides kirja on peräisin Riiassa 1679 julkaistusta laitoksesta, johon Riian superintendentti liitti mukaan rukouksia. Kuudes kirja syntyi, kun Spener otti toimittamaansa laitokseen (1674 tai 1678) Georg Dorscheuksen, Lutherin ja Georg Wareniuksen lausuntoja sekä Arndtin tekstejä. Teoksen myöhempien julkaisujen perustaksi muodostui vuoden 1696 laitos.


title: Johann Arndt

text: Johann Arndtilla on ollut huomattava vaikutus erityisesti pietismin kehityksessä. Häntä on pidetty jopa pietistisen hurskauden isänä. Myös pietistisen liikkeen käynnistäjä Philipp Jakob Spener korosti Arndtin merkitystä. Euroopassa Arndtin "Totisesta kristillisyydestä" levisi laajalle myös kansan keskuuteen. Ruotsissa se oli talonpoikaisväestön keskuudessa Raamatun ja virsikirjan jälkeen yleisin teos. "Totisen kristillisyyden" ensimmäinen ruotsinnos ilmestyi 1647—48, "Paratiisin yrttitarhan" joko 1646 (epävarma tieto) tai varmasti 1648 sekä postilla 1703.


title: Johann Arndt

text: "Totisesta kristillisyydestä" aiheutti voimakkaita kannanottoja sekä Arndtin puolesta että häntä vastaan. Teoksen kannattajakunta jakautui kirkonsisäiseen uudistukseen pyrkivään "oikeaan siipeen" ja kirkkoon kriittisesti suhtautuvaan ja osittain kirkon ulkopuolelle sijoittuvaan spiritualistiseen "vasempaan siipeen". Edellisen merkittävä edustaja oli yhteiskunnallisista utopioistaan tunnettu Valentin Andreae, joka julkaisi "Totisesta kristillisyydestä" -teoksesta kolme painosta ja puolusti Arndtia "Theophilus"-teoksessaan. "Vasemman siiven" edustajista tunnetuin lienee voimakkaan kirkkokriittinen Christian Hoburg, jonka hartauskirjoituksia Spener arvosti, vaikka sanoutui irti tämän kirkkokritiikistä.


title: Johann Arndt

text: Suomessa Arndtin vaikutus on ollut suuri sekä välittömästi että välillisesti. Yksi osoitus välittömän vaikutuksen merkittävyydestä on se, että "Totisesta kristillisyydestä" -teosta oli myyty vuoteen 1850 mennessä 11 000 kappaletta. Tiililän mukaan määrä oli tuolloisissa oloissa "suorastaan valtava". Välillisesti Arndtin ajatukset tulivat suomalaisten ulottuville joko suoraan tai Spenerin kautta muun muassa Johannes Gerhardin ja Juhana Wegeliuksen kirjojen kautta. Arndtia siteerattiin runsaasti myös Johan Fredrik Berghin ja Julius Immanuel Berghin julkaisemassa "Hengellisiä Sanomia" -lehdessä. Arvioitaessa Arndtin vaikutusta Suomessa on otettava huomioon se, että suomenkieliset käännökset eivät perustuneet alkutekstiin, vaan usein ruotsinkieliseen versioon, jonka virheet toistuivat suomennoksessa. Esimerkiksi Arndtin "Postillan" käännöksen pohjana oleva, laadultaan huono ruotsalainen käännös ei perustunut Arndtin alkuperäiseen tekstiin, vaan johonkin Spenerin toimittaman laitoksen painokseen.


title: Johann Arndt

text: Seuraavassa luettelossa on tietoja Arndtin teosten varhaisista suomenkielisistä painoksista. Luettelon tiedot perustuvat Kansalliskirjaston Fennica-tietokantaan ja lähdeluettelossa olevaan Tiililän teokseen.


title: Vilhelm I (Saksa)

text: Vilhelm I, koko nimeltään Wilhelm Friedrich Ludwig (22. maaliskuuta 1797 Berliini – 9. maaliskuuta 1888 Berliini) oli Preussin kuningas 1861–1888, sekä Saksan ensimmäinen keisari (), joka hallitsi 18. tammikuuta 1871 – 1888. Vilhelm I kuului Hohenzollernin sukuun. Venäjän keisari Aleksanteri II oli Vilhelmin sisaren Charlotten (Aleksandra Fjodorovna) poika.


title: Euroopan komissio

text: Euroopan komissio on Euroopan unionin toimielin, joka muun muassa valmistelee ja panee täytäntöön Euroopan unionin neuvoston asettamia erilaisia säädöksiä ja päätöksiä ja valvoo niiden noudattamista EU:n jäsenvaltioissa. Euroopan komission puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2014 luxemburgilainen Jean-Claude Juncker.


title: Euroopan komissio

text: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (ns. Rooman sopimuksen) 211. artiklan mukaan komissio


title: Euroopan komissio

text: Komissio voi lisäksi aloittaa uuden lainsäädäntöehdotuksen käsittelemisen EU:n perustamissopimuksen nojalla.


title: Euroopan komissio

text: Komissio on tehtävissään vastuussa Euroopan parlamentille, joka voi antaa komissiolle epäluottamuslauseen ja pakottaa sen eroamaan. Toiminnassaan komissio on riippumaton jäsenvaltioiden hallituksista. Komissio kokoontuu viikoittain.


title: Euroopan komissio

text: Komissiossa on nykyisin 28 jäsentä eli yksi kustakin jäsenvaltiosta. Heitä kutsutaan komissaareiksi ja heillä on kullakin omat vastuualueensa.


title: Euroopan komissio

text: Euroopan komission puheenjohtaja valitaan eurovaalien tulosten perusteella. Vaalien jälkeen Eurooppa-neuvosto esittää ehdokasta tehtävään, ja Euroopan parlamentti hyväksyy ehdokkaan. Puheenjohtajan valinnan jälkeen jäsenvaltiot ja puheenjohtaja valitsevat muut komission jäsenet. Lopuksi parlamentin tulee antaa luottamuslause koko komissiolle ennen sen viisivuotisen toimikauden alkamista.


title: Euroopan komissio

text: Komissaarien lisäksi komissiossa työskentelee 33 039 virkamiestä, joista suurimman osan toimipaikka on Brysselissä. Virkamiehet ovat sijoitettuina pääosastoihin, joiden voi ajatella vastaavan ministeriöitä jäsenvaltioissa. Komissiolla on myös edustustoja jäsenvaltioissa sekä lähetystöjä EU:n ulkopuolisissa maissa. Komission päärakennus Berlaymont sijaitsee Brysselissä.


title: Euroopan komissio

text: Komission on jaettu pääosastoihin (, DG), joita voi verrata valtioiden ministeriöihin. Ne käsittelevät unionin sisäisiä asioita (esimerkiksi Tietoyhteiskunta ja viestimet-pääosasto), ulkopolitiikkaa (esimerkiksi Ulkosuhteet-pääosasto) tai sisäisiä palveluita (esimerkiksi Käännöstoimi-pääosasto). Kutakin pääosastoa johtaa korkea-arvoinen virkamies, jota kutsutaan pääjohtajaksi (). Hän raportoi suoraan vastaaville komissaareille.


title: Tähtimoottori

text: Tähtimoottori on yleensä lentokoneissa käytetty polttomoottorityyppi, jossa sylinterit sijoitetaan säteittäisesti kampiakselin ympärille. Tällaisia tähtimäisiä sylinteriasetelmia voi olla yksi tai myös useampia peräkkäin, jonka mukaan puhutaan yksi- tai useampirivisestä tähtimoottorista.


title: Tähtimoottori

text: Tähtimoottorin kunkin rivin kiertokangista yksi, ns. pääkiertokanki, on laakeroitu kampiakselin kammentapille, muut (sivu)kiertokanget liittyvät puolestaan pääkiertokankeen. Nelitahtisessa tähtimoottorissa sylinterien lukumäärä riviä kohden on aina pariton; näin saavutetaan tasainen, jatkuva sytytysjärjestys. Moottorin sylinterit vastaavat tavallisen neli- tai kaksitahtimoottorin sylintereitä.


title: Tähtimoottori

text: Tähtimoottorit soveltuivat lentokoneisiin jäähdytyksen kannalta edullisen muotonsa ja suhteellisen korkean luotettavuutensa ja keveytensä ansiosta. Ilmajäähdytteisessä tähtimoottorissa ei tarvittu nestejäähdytysjärjestelmää, jolloin tähtimoottori koettiin luotettavammaksi kuin nestejäähdytteinen rivimoottori. Tähtimoottori on myös helpommin avattavissa ja huollettavissa kuin rivimoottori, ja huoltotoimenpiteet kyetään tekemään lyhyemmässä ajassa rivimoottoriin verrattuna. Tähtimoottori on myös toiminnaltaan luotettavampi ja mekaanisesti kestävämpi kuin nestejäähdytteinen rivimoottori.


title: Tähtimoottori

text: Tähtimoottorin merkittävin haitta on moottorin muoto. Moottorin poikkipinta-ala ja sitä myötä sen otsapinta on suuri ja potkuri liittyy siihen yleensä vain lyhyen potkurinakselin ja alennusvaihteen kautta, mikä esti tähtimoottorin suojapeltien aerodynaamisen muotoilun. Tästä syystä tähtimoottorin ilmanvastus on suurempi ja potkurin hyötysuhde alhaisempi kuin vastaavissa rivimoottoreissa. Myös moottorin ilmanotto turboahdinta käytettäessä voi tähtimoottorissa olla hankalampi järjestää kuin rivimoottorissa. Koska hävittäjälentokoneissa ilmanvastusta pidettiin ongelmana, monet lentokonevalmistajat siirtyivät käyttämään nestejäähdytteisiä rivimoottoreita.


title: Tähtimoottori

text: Kiista moottorityyppien eduista jatkui 1930-luvun. Suurin osa meri-ilmavoimista päätyi tähtimoottoreihin niiden luotettavuuden ja keveyden ansiosta. Esimerkiksi Japanin Mitsubishi A6M Reisen ja Yhdysvaltain laivaston Grummanin "kissahävittäjät" F4F Wildcat ja F6F Hellcat olivat kaikki tähtimoottorilla varustettuja. Luftwaffen Focke-Wulf Fw 190 osoitti kuitenkin tähtimoottorisen koneen pystyvän erinomaisiin suoritusarvoihin oikealla suunnittelulla. Koneessa oli aluksi ilmajäähdytteinen, 18-sylinterinen BMW 139 ja myöhemmin 14-sylinterinen BMW 801. Myöhemmässä "Dora" -mallissa Fw 190 siirtyi pommikonevalmistuksesta ylijääneeseen nestejäähdytteiseen Jumo 213 V-12 -moottoriin.


title: Tähtimoottori

text: Sodan jälkeen potkurihävittäjien valmistus väheni merkittävästi ja tähtimoottorit jäivät hallitsemaan liikenneilmailua potkurikoneiden osalta. Moottorien suurentuessa tuli tarpeelliseksi lisätä sylinterejä useampaan riviin. Suurimmaksi sarjavalmisteiseksi lentokoneen tähtimoottoriksi jäi muun muassa Boeing B-50 -pommikoneissa käytetty 28-sylinterinen, nelirivinen Pratt & Whitney R-4360 Wasp Major joka tuotti tehokkaimmassa versiossaan 4 300 hv. Douglas Skyraider osoitti mäntämoottorikoneen edut vielä 1970-luvun alussa Vietnamin sodassa nimenomaan siksi, että sen toiminta-aika kohteessa oli merkittävästi pidempi kuin suihkukoneilla ja sen moottori kesti kevyen ilmatorjunnan aiheuttamia vaurioita. Suihkumoottorin kehitys ja olalta laukaistavien ilmatorjuntaohjusten käyttö on sittemmin vienyt tämänkin edun.


title: Tähtimoottori

text: Pyörivä tähtimoottori eli "rotaari" on tähtimoottorityyppi, jossa potkuri ja moottori pyörivät yhdessä ja kampiakseli on kiinnitetty runkoon. Potkuri on siis pultattu kiinni moottoriin itseensä, ei kampiakseliin. Moottorityyppiä käytettiin ensimmäisen maailmansodan aikaisissa lentokoneissa kuten Fokker Dr.I ja Sopwith Camel.


title: Tähtimoottori

text: Moottorin etuina oli keveys, jäähdytys ja vähäinen värinä. Värinä oli tuohon aikaan ongelma, koska moottorit ja potkurit olivat hidaskäyntisiä. Haittoina olivat suuret hyrrävoimat, jotka vaikeuttivat lentokoneen ohjaamista. Lisäksi haittana oli suuri polttoaineen ja voiteluöljyn kulutus sekä keskipakoisvoimien takia alhainen moottorin kierrosluku. Voiteluöljynä käytettyä risiiniöljyä ei kerätty takaisin kiertoon, vaan osa siitä paloi polttoaineen mukana ja huomattava osa palamatonta risiiniöljyä roiskui pitkin koneen eturunkoa. Palamaton risiiniöljy ohjattiin moottorin suojuksen () avulla koneen rungon alle. Toisaalta hyrrävoimia käytettiin hyväksi hävittäjissä, jotka pystyivät tekemään lentoliikkeitä, joihin kiinteämoottorinen lentokone ei pystynyt.


title: Tähtimoottori

text: Pyörivän tähtimoottorin aiheuttamista hyrrävoimien sekä moottorin sisäisten keskipakovoimien hallinnan vuoksi pyörivän tähtimoottorin suurin kierrosluku ei voinut olla kovin korkea. Toisaalta moottorin kierrosluvun säätäminen oli moottorin rakenteesta johtuen vaikeaa, jolloin moottorin tyhjäkäyntinopeuskin oli verrattain korkea. Tämän seurauksena moottorin sytytysvirtaa jouduttiin katkomaan, jotta lentokoneen nopeus saatiin alennettua riittävän alhaiseksi laskeutumista varten. Siemens & Halske pyrki ratkaisemaan näitä ongelmia 11-sylinterisellä Sh.III -kaksoisrotatiivimoottorilla. Tässä moottorissa kampiakseli pyöri vastakkaiseen suuntaan kuin sylinteriryhmä potkureineen, jolloin käytännössä potkuri pyöri puolella moottorin kierrosluvusta. Potkurin kierrosluku oli alhainen, jolloin jouduttiin käyttämään nelilapaista potkuria. Vaikka moottorin idea oli hyvä, toteutus ei sitä ollut ja moottori jäi 1920-luvun alussa nopeasti pois käytöstä. Tekniikan ja erityisesti kiinteän tähtimoottorin kehittymisen seurauksena pyörivä tähtimoottori jäi pois käytöstä 1920-luvulla.


title: Tähtimoottori

text: Tähtimoottoria on käytetty panssarivaunuissa, esimerkiksi M4 Sherman-tankin joissain versiossa. Saksalaisessa Megola-moottoripyörässä käytettiin pyörivää tähtimoottoria etupyörässä. Megolaa valmistettiin 1921–1925. Italialainen kilpa-autoilija ja autosuunnittelija Felice Trossi kokeili epäonnistuneesti tähtimoottoria Monaco–Trossi-kilpa-autossa vuonna 1935.


title: Tähtimoottori

text: Suomen laivaston Tuima-luokan ohjusveneissä oli pääkoneina neuvostoliittolaisvalmisteiset nestejäähdytteiset 56-sylinteriset tähtimoottorit.


title: Megalodon

text: Megalodon eli suurihammashai ("Carcharocles megalodon") on suuri esihistoriallinen hailaji. Megalodon saattoi kasvaa 18-metriseksi. Ne elivät trooppisissa merissä. Vanhimmat fossiilit ovat noin 16 miljoonan vuoden takaa mioseenikauden keskivaiheilta, viimeiset noin 2,6 miljoonan vuoden ikäisiä plioseenin lopulta. Megalodonien pääravintona olivat sen aikaiset valaat ja kookkaat kalat.


title: Megalodon

text: Megalodonia verrataan yleensä valkohaihin, mutta ne eivät nykytietämyksen mukaan ole läheistä sukua. Haiden hampaiden samankaltaisuus johtuu todennäköisesti konvergenttisestä evoluutiosta. Megalodon vaikutti myös elävän pääasiassa lämpimissä vesissä, kun taas valkohai voi elää myös kylmemmissä vesissä.


title: Megalodon

text: Megalodonin koko on jouduttu arvioimaan vertaamalla niiden hampaita valkohaihin. Arviot vaihtelevat 12 metristä 30 metriin. Megalodonin ensimmäisen leukamallin pohjalta lajin kooksi arvioitiin jopa 30 metriä. Nykyarvioiden mukaan megalodon kasvoi kuitenkin 18 metriä pitkäksi ja vanhat yksilöt saattoivat olla lähemmäs 20 metriä ja painaa yli 100 tonnia.


title: Megalodon

text: Megalodon tunnetaan pääosin fossiloituneista hampaistaan. Tämä johtuu siitä, että haiden tukiranka ei ole luuta vaan rustoa, joka ei kivety luun tapaan. Vain hampaat, joissa oli enemmän luuainesta, ovat säilyneet. Pisimmät hampaat olivat yli 18 senttimetriä pitkiä. Megalodonin leuka on oletettavasti ollut 10-kertainen verrattuna valkohain leukaan.


title: Megalodon

text: Megalodon oli aikansa huippusaalistaja. Se söi luultavasti valaita ja suuria kaloja, mutta myös hylkeitä, merikilpikonnia ja sireenieläimiä. Valaat olivat ilmeisesti pääravintona. Muiden haiden tapaan se oli myös kalansyöjä ja se saattoi myös syödä omia lajitovereitaan.


title: Adiafora

text: Adiafora (, ”yhdentekevät [asiat]”) tarkoittaa filosofiassa ja etiikassa moraalisesti neutraaleja asioita. Kristinuskossa käsite viittaa ehdonvallan asioihin, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina. Adiaforaa voidaan myös kuvata termillä moraalinen yhdentekevyys.


title: Adiafora

text: "Adiafora" oli alun perin stoalaisen filosofian käsite, joka tarkoitti sellaisia asioita, jotka olivat moraalilain ulkopuolella − eli tekoja, jotka eivät olleet määrättyjä eivätkä kiellettyjä.


title: Adiafora

text: Stoalaiset luokittelivat kaiken inhimillisen toiminnan kolmeen luokkaan. Hyve, kuten viisaus, oikeudenmukaisuus ja sellaiset asiat, olivat hyviä asioita. Niiden vastakohdat, paheet, olivat pahoja asioita. Näiden lisäksi oli kuitenkin monia muita asioita, kuten varallisuus, maine ja terveys, jotka eivät olleet itsessään hyvää eikä pahaa. Siksi niiden katsottiin muodostavan eettisesti neutraalin alueen, ja niitä kutsuttiin nimellä "adiafora".


title: Adiafora

text: Vähitellen yhdentekevät asiat alettiin jakaa edelleen kolmeen lajiin: asiat, joita tuli suosia, koska ne auttoivat elämistä luonnon mukaan; asiat, joita tuli välttää, koska ne vaikeuttivat elämistä luonnon mukaan; sekä todella yhdentekevät asiat.


title: Adiafora

text: Tällaiset asiat eivät kuitenkaan olleet kokonaan moraalin alueen ulkopuolella: esimerkiksi Cicero katsoi, että kun viisas toimii ”yhdentekevien asioiden” alueella, hän toimii silti soveliaasti, oman luontonsa tai ”velvollisuutensa” ("officium") mukaisesti.


title: Adiafora

text: Ajatus yhdentekevistä asioista oli antiikin aikana yleinen myös kyynikoilla ja skeptikoilla.


title: Adiafora

text: Kristinuskossa käsitteen "adiafora" herätti uudelleen henkiin renessanssin aikana Philipp Melanchthon. Kristinuskossa "adiafora" eli "ehdonvallan asiat" tarkoittaa asioita, joita ei pidetä uskonopin suhteen ehdottomina, ja jotka siksi sallitaan kirkossa. Se, mitä tällaisiksi asioiksi luetaan, riippuu kristinuskon suuntauksesta. Esimerkiksi luterilaisuudessa tällaisia ovat esimerkiksi kynttilät, pappien koreat puvut ja hengelliset laulut, mutta ei vaikkapa Neitsyt Marian palvonta.


title: Adiafora

text: Tällaisia asioita oli esillä kristinuskossa jo Uuden testamentin kirjoittamisen aikoina. Osa Paavalin Ensimmäisestä kirjeestä korinttilaisille lienee kirjoitettu vastauksena Korintin seurakunnan kysymykseen, oliko sallittua syödä epäjumalille uhrattua ruokaa. Vastauksessaan Paavali kirjoittaa:


title: Adiafora

text: Adiaforariita oli varhaisten luterilaisten keskinäinen kiista siitä, ovatko eräät kirkolliset tavat adiafora-asioita. Vuonna 1577 luterilaisuuden Yksimielisyyden ohjeessa päädyttiin määrittelemään ehdonvallan asiat sellaisina "kirkollisina tapoina, joista Jumalan sanassa ei ole käskyä eikä kieltoa". Herätyskristillisyyden piirissä ehdonvallan asioita ei useinkaan rajoiteta kirkollisiin tapohin vaan käsitetään niillä tarkoitettavan sellaisia omantunnon asioita, joissa Raamatussa ei ole selkeää käskyä eikä kieltoa.


title: Malol

text: Malol on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Sandaunin provinssissa, Papua-Uudessa-Guineassa. Malol kuuluu malajilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Malolia puhuu äidinkielenään noin 3 330 ihmistä.


title: Jori Olkkonen

text: Jori Olkkonen (nyk. Petrik Salovaara), vanhalta demoskenenimeltään Yip/Pure-Byte, oli 1980-luvun tunnetuimpia tietokoneharrastajia Suomessa. Hänet tunnettiin artikkeleistaan suomalaisissa tietokonelehdissä sekä peleihin tehdyistä musiikeista, tunnetuimpana ”5th Dream About Happiness”, jota käytettiin Scroll Machine -demossa ja joka päätyi myös peliin "BMX Kidz" (ennätyslistojen musiikki on Olkkosen, alkumusiikki Hubbardin). Olkkonen on tehnyt myös musiikit Jukka Tapanimäen "Netherworld"-peliin, "Omega Man" -ilmaispeliin ja Pasi Hytösen "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" -peliin. Olkkosen musiikkiohjelma Commodore 64:lle, "Megasound editor", julkaistiin "C=lehdessä". Nykyään hän työskentelee Solotes - yrityksessään.


title: C-lehti

text: C-lehti (kirjoitusasu logossa C=lehti) oli vuosina 1987–1992 ilmestynyt suomalainen tietokonelehti, joka oli suunnattu nimenomaan Commodore-merkkisten koneiden kuten Commodore 64:n ja Amigan käyttäjille. "C-lehti" oli "MikroBitin" sisarlehti, ja suuri osa sen toimittajakunnasta oli samaa.


title: C-lehti

text: "C-lehdessä" oli paitsi paljon peliarvosteluja, myös muun muassa ohjelmointia, grafiikkaa ja laitteistoa käsitteleviä syvällisiä teknisiä artikkeleita, joita kirjoittivat muutamat kansainvälisestikin tunnetut suomalaiset pelien tai demojen tekijät kuten Jukka Tapanimäki ja Jori Olkkonen.


title: C-lehti

text: "C-lehden" levikin tippuessa sekä "Tietokonepelien vuosikirjojen" ja PC-pelien menestyessä kustantaja päätti yhdistää "C-lehden" ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi nimeltä "Pelit". "C-lehden" tilaajat ohjattiin joko "Pelit"- tai "MikroBitti"-lehden tilaajiksi. "C-lehden" lukijoille ja avustajille "Pelit"-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen.


title: Mfangano

text: Mfangano on pieni saari Victoriajärvessä. Se kuuluu Kenialle ja on osa sen Nyanza -provinssia. Mfanganossa ei ole muun muassa lainkaan sähköä eikä teitä. Saaren asukkaat puhuvat pääasiassa suban kieltä.


title: Mfangano

text: Mfanganon ja Rusingan saaret muodstavat yhdessä historiallisen kohteen, jota on ehdotettu Unescon maailmanperintöluetteloon. Mfangano tunnetaan kalliomaalauksistaan ja perinteisistä pyhistä paikoista.


title: Suba

text: Suba on:


title: Suban kieli

text: Suba on bantukieli, jota puhuvat äidinkielenään pääasiassa Keniassa elävät subat. Myös Tansaniassa on jonkin verran kielen puhujia.


title: Suban kieli

text: Suballa on 139 000 puhujaa. Suurin osa heistä käyttää myös dholuon kieltä. Mfanganon saarella subaa käytetään aktiivisesti.


title: Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

text: Japanilaistyylinen puutarha (myös japanilaisvaikutteinen puutarha) on puisto Helsingin Roihuvuoressa. Maisema-arkkitehti Virve Veisterän, työnjohtaja Jukka Toivosen ja puistosuunnittelija Kaisu Ilosen suunnittelema puisto on kooltaan m ja jaettu neljään pienempään alueeseen. Puistoon on tehty pääasiassa käsityönä muun muassa kuunportti, bambuaitoja, paanukatoksia, kiviasetelmia, hiekka-aaltoja ja elämänmeren puro.


title: Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

text: Puiston paikalla sijaitsi aikaisemmin liuskekivilouhos, josta ovat peräisin puiston jyrkät kallioseinämät. Puisto suunniteltiin ja rakennettiin 1990-luvulla. Koska puiston rakentamisessa periaatteina olivat niukkuus ja alueen ominaispiirteiden kunnioittaminen, puisto alkoi muistuttaa japanilaistyylistä puistoa. Puiston rakentaminen aloitettiin 1992 ja se avattiin yleisölle kuusi vuotta myöhemmin 1998. Samana vuonna puisto voitti Vuoden ympäristörakenne -palkinnon.


title: Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

text: Puiston osat on nimetty Neljän eläimen mukaan:


title: Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha

text: Keväisin kirsikkapuiden kukkiessa puistossa voi nähdä paljon turisteja. Varsinkin Helsingissä asuvat japanilaiset suosivat puistoa. Vuodesta 2008 lähtien Roihuvuoressa on vietetty Hanami-juhlaa. Vaikka juhla varsinaisesti pidetään läheisessä Kirsikkapuistossa täyttyy myös Japanilaistyylinen puutarha hanamin viettäjistä kirsikkapuiden kukinnan aikana joka kestää vajaat kaksi viikkoa. Japanilaistyylisen puutarhan kirsikkapuut ovat rusokirsikkapuita ("Prunus sargentii").


title: Koulamoutou

text: Koulamoutou on kaupunki Gabonissa. Se sijaitsee valtion keskiosissa ja on Ogooué-Lolon provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 16 270. Kaupungissa on muun muassa lentokenttä.


title: Wasini

text: Wasini on Kenialle kuuluva saari Intian valtameressä. Wasini on vain joidenkin satojen metrien päässä Kenian rannikosta. Wasini sijaitsee myös lähellä Shimonin saarta.


title: Wasini

text: Saari on melko harvaan asuttu. Saarella ei ole muun muassa ollenkaan teitä.


title: Wasini

text: Wasilin kallioperä on fossiloitunutta korallia. Saarella ei ole makeaa pohjavettä eikä se ole yhteydessä mantereen sähköverkkoon, joten siitä ei ole tullut massaturismikohdetta. Sen sijaan sinne tehdään retkiä mantereelta. Venematka mantereelta kestää 10 minuuttia.


title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Suomessa on kehitetty videopelejä kaupallisesti vuodesta 1979 lähtien.


title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Ensimmäinen suomalainen videopeli on vuonna 1979 Telmacille julkaistu "Chesmac". Aktiivinen pelinjulkaisutoiminta alkoi vasta vuodesta 1985, mutta mittakaava oli pientä: esimerkiksi suurin julkaisija Amersoft julkaisi vain alle kymmenen peliä 1980-luvulla. Ensimmäinen kansainvälisille markkinoille julkaistu peli oli Stavros Fasoulasin "Sanxion" (1986). 1980-luvun innostuksen jälkeen pelejä julkaistiin 1990-luvun puolivälin piikkiä lukuun ottamatta harvakseltaan. Julkaisumäärät kasvoivat huomattavasti 2000-luvun alun mobiilipelihuuman myötä. Seuraava nousukausi alkoi Applen tuotua markkinoille iPhonen.


title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Suomalaisten videopelien katalogisointia tehneiden Markku Reunasen, Mikko Heinosen ja Manu Pärssisen mukaan luettelosta ei voi tehdä ”täydellisen kattavaa”. Erityinen syy tähän on 2000-luvun alun mobiilipelit, joita yritykset tekivät parhaimmillaan 20 vuodessa. Yritykset eivät ole itse tallettaneet pelihistoriaansa, eikä digitaalisesti jaelluista peleistä ole jäänyt fyysisiä kopioita ostajille. Myös ulkomaille alihankintana tehdyt pelit ovat hankalasti löydettävissä, sillä alkuperäisiä tekijöitä ei välttämättä mainita. Merkittävä aukko on myös Android- ja iOS-laitteille tehdyissä kosketusnäyttöpeleissä.


title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Ellei toisin mainita, pelien tiedot ovat peräisin "Sinivalkoisesta pelikirjasta". Shareware- ja freeware-pelit on listattu erilliseen luetteloon, ellei niitä ole julkaistu myöhemmin uudestaan kaupallisesti.


title: Inhaca

text: Inhaca on Mosambikille kuuluva pieni saari Intian valtamerellä. Se sijaitsee ainoastaan noin 40 kilometrin päässä Mosambikin rannikosta.


title: Inhaca

text: Inhacassa on noin 6 000 asukasta. Tärkein elinkeino on kalastus. Saarella on myös jonkin verran turismia.


title: Inhaca

text: Inchakaa ympäröivät koralliriutat kuuluvat maailman eteläisimpiin. Osa saaresta ja sitä ympäröivistä vesistä on rauhoitettu koralliriuttojen suojelemiseksi.


title: Maikop

text: Maikop (adygeiksi "Myequape", ) on Adygeian pääkaupunki maan keskiosassa, Kubanin sivujoki Belajajoen varrella Etelä-Venäjällä, Itä-Eurooppaan kuuluvan Pohjois-Kaukasian alueella.


title: Maikop

text: Maikopin keskilämpötila on tammikuussa −1,6 °C ja heinäkuussa +22,2 °C. Keskimääräinen sademäärä on 700 mm.


title: Maikop

text:
Maikopista on tehty runsas kumpuhautalöytö, Maikopin löytö, joka ajoittuu kuparikaudelle (2 000–1 500 eaa.).
Maikopin alue oli osa Tšerkessian valtiota, kunnes Venäjä valloitti alueen. Venäläisen historiankirjoituksen mukaan Maikop perustettiin vuonna 1857, kun sinne pystytettiin venäläislinnoitus. Siitä tuli kihlakuntakaupunki 1870.


title: Maikop

text: Venäjän sisällissodassa kaupungissa käytiin taisteluita. Neuvostohallitus perustettiin Maikopiin tammikuussa 1918 ja saman vuoden toukokuussa perustettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta, joka sittemmin liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Tšerkessien (Adygeiden) autonominen alue, johon Maikopkin tuli kuulumaan, perustettiin 24. elokuuta 1922. Se nimettiin uudelleen 13. elokuuta 1928 Adygeiden autonomiseksi alueeksi. Maikopista tuli alueen pääkaupunki 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Maikopin 8. elokuuta 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna.


title: Maikop

text: Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan Maikopin kaupunkipiirin asukasluku (mukana maseutukyliä) oli 166 540 ja itse kaupungin 144 249. Maikopin kaupunkipiirin etelä- ja itäpuolella on laaja 58 439 asukkaan "Maikopin piiri", joka on aluehallinnollisesti kaupunkipiiristä erillinen alue.


title: Maikop

text: Tupakka-, elintarvike-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta. Laajan öljykentän keskus.


title: Maikop

text: Maikopista on rautatieyhteys Tuapsen - Armavirin radalle ja Dahovskajaan. Kaupungissa on myös lentokenttä.


title: Maikop

text: Maikopissa toimii Adygeian valtionyliopisto, kasvatustieteellinen instituutti ja useita muita korkeakouluja sekä historian ja paikallisen kulttuurin museo.


title: Länsi-Siperian alanko

text: Länsi-Siperian alanko () on laaja alankoalue Aasian luoteiskulmassa Länsi-Siperiassa Venäjällä ja Kazakstanissa.


title: Länsi-Siperian alanko

text: Länsi-Siperian alangon pinta-ala on noin kolme miljoonaa neliökilometriä. Se ulottuu pohjoisessa Jäämerelle ja etelässä Kazakstanin pohjoisosaan. Lännessä se rajoittuu Uralvuoristoon ja idässä Keski-Siperian ylänköön. Alangon mitta pohjoisesta etelään on noin 2 500 kilometriä ja idästä länteen noin 1 000–2 000 kilometriä.


title: Länsi-Siperian alanko

text: Suurin osa alangosta kuuluu Obin vesistöön. Itäosa kuuluu Jenisein vesistöön ja lisäksi näiden kahden suuren joen välissä on joukko pienempiä jokia. Suurinta osaa alueesta peittää pohjoinen havumetsä, taiga. Lisäksi pohjoisessa on tundraa ja etelässä aroa.


title: Länsi-Siperian alanko

text: Länsi-Siperian alanko on maailman suurimpia yhtenäisiä alankoalueita, sillä siellä ei ole oikeastaan lainkaan korkeampia maastonmuodostelmia. Alueella ovat maailman laajimmat suot, ja soinen metsämaa on sen tunnusomaisin maastonmuoto. Osa suomaasta muodostaa valtavia turvesoita.


title: Länsi-Siperian alanko

text: Alueella on suuria öljy- ja maakaasuesiintymiä.


title: Strömsinlahti

text: Strömsinlahti on merenlahti Itä-Helsingissä. Lahden ympärillä sijaitsevat Tammisalon, Roihuvuoren ja Marjaniemen kaupunginosat. Lahteen laskee Mustapuro. Lahden rannalla on myös Punapaadeksi nimetty silokallio. Strömsinlahti on yhdistetty Tammisalon kanavalla Porolahteen. Lahden pojukassa on Strömsin kartanon päärakennus. Strömsinlahdella toimii useita purjehdusseuroja sekä suosittu Marjaniemen uimaranta, jota ollaan lähivuosina laajentamassa Roihuvuoren puolelle Punapaatta.


title: Liechtensteinin maapäivävaalit 2005

text: Liechtensteinin maapäivävaalit 2005 järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5 %. Ääniä annettiin yhteensä 15 070, joista kirjeellisesti annettiin 49 % eli 7 379. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17 428. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4 424 äänellä.


title: Mahatškala

text: Mahatškala (, avaariksi МахIачхъала, kumykiksi Магьачкъала, dargiksi МяхIячкъала, lakiksi МахIачкъала, lezgiksi Махачкъала) on Venäjään kuuluvan Dagestanin tasavallan pääkaupunki. Se sijaitsee Kaspianmeren länsirannalla 2 166 kilometriä Moskovasta kaakkoon. Kaupungin pinta-ala on 498 neliökilometriä. Vuonna 2010 kaupungissa asui 572 076 henkeä.


title: Mahatškala

text: Mahatškala sijaitsee Kaspianmeren kapealla rantavyöhykkeellä. Esikaupunkeineen se on levittäytynyt yli 70 kilometrin pituisella kaistaleelle. Kaupungin yläpuolella kohoaa Kaukasuksen reuna-alueeseen kuuluva Tarkitau-vuori. Talvi on leuto ja kesä lämmin. Tammikuun keskilämpötila on –1 °C ja heinäkuun 24 °C. Vuotuinen sademäärä on noin 400 millimetriä.


title: Mahatškala

text: Tarkitaun ja Kaspianmeren välillä on muinoin kulkenut tärkeä kauppareitti. Kaupungin lähellä sijaitsevan Tarkin taajaman paikalla oli legendan mukaan 600–900-luvuilla Semenderin kaupunki, joka noin vuoteen 723 saakka toimi kasaarien pääkaupunkina. 1400-luvun lopusta 1800-luvun alkuun Tarki oli kumykkien šamhalikunnan keskus. Venäläiset rakensivat sinne vuonna 1821 Burnajan linnoituksen.


title: Mahatškala

text: Nykyinen kaupunki on saanut alkunsa venäläisten vuonna 1844 perustamasta Petrovskojen linnoituksesta. Sen nimi perustuu Pietari Suureen, jonka kerrotaan leiriytyneen paikalle vuonna 1722. Dagestanilaiset kutsuivat linnoitusta nimellä "Andži-Kala" eli ”Jauholinna”. Vuonna 1857 linnoituksen esikaupunki sai kaupunginoikeudet ja nimen "Petrovsk-Port" ("Petrovsk"). Linnoitus lakkautettiin vuonna 1867. 1860-luvulla rakennettu kauppasatama yhdistettiin 1890-luvulla rautatiellä Vladikavkaziin ja Bakuun. 1800–1900-lukujen vaihteessa paikkakunnalle alkoi syntyä teollisuutta.


title: Mahatškala

text: Venäjän kansalaissodan aikana vuosina 1918–1920 kaupunki oli saksalaisten, turkkilaisten, brittien ja venäläisten valkoisten hallussa. Neuvostojoukot valloittivat sen maaliskuussa 1920. Vuonna 1922 kaupunki nimettiin uudelleen dagestanilaisen bolševikkivallankumouksellisen Mahatš Dahadajevin mukaan. Vuonna 1923 siitä tuli Dagestanin ASNT:n pääkaupunki. Neuvostoaikana Mahatškalasta kehittyi tasavallan talouden, koulutuksen, kulttuurin ja tieteen keskus. Kaupunki kärsi huomattavia vahinkoja 14. toukokuuta 1970 tapahtuneessa maanjäristyksessä.


title: Mahatškala

text: Hallinnollisesti Mahatškala muodostaa kaupunkipiirikunnan, johon kuuluvat Kirovin, Leninin ja Sovetskin kaupunkipiirit, 8 kaupunkimaista taajamaa ja kuusi maaseutuasutusta. Taajamia ovat Alburikent, Kjahulai, Leninkent, Nižni Kjahulai, Šamhal, Semender, Sulak ja Tarki.


title: Mahatškala

text: Kaupunginhallinnon päämiehenä toimii vuonna 1998 virkaan astunut Said Amirov.


title: Mahatškala

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupunkipiirikunnassa asui 666 311 asukasta, joista 572 076 asuu Mahatškalan kaupungissa. Kaupunkipiirin kahdeksan kaupunkimaisen taajaman asukasluvut olivat vajaan 7 000 ja runsaan 15 000 hengen välillä. Maaseutuväestöä kaupunkipiirissä oli 30 574 (vuonna 2010).


title: Mahatškala

text: Seudun kanta-asukkaita ovat kumykit. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan kaupungin väestöstä 26,8 % on avaareja, 17,7 % kumykkeja, 13,8 % dargeja, 13,0 % lakeja, 12,0 % lezgejä, 8,0 % venäläisiä, 2,0 % tabasaraneja, 1,1 % rutuleja, 0,9 % nogaita, 0,7 % aguleja, 0,4 % tsahureja ja 3,6 % muita kansallisuuksia. Kaikkiaan kaupungissa asuu yli 60:n etnisen ryhmän edustajia.


title: Mahatškala

text: Mahatškalassa on Venäjän ainoa kautta vuoden toimiva Kaspianmeren kauppasatama. Kaupungin kautta kulkee Moskovan ja Bakun välinen rautatie sekä Donin Rostovista Azerbaidžanin rajalle johtava M29-valtatie. Rautatieliikennettä palvelee Pohjois-Kaukasian rautateiden Mahatškalan osasto. Kaupungissa on myös kansainvälinen lentoasema. Kaupunkiliikennettä hoitavat linja- ja johdinautot sekä reittitaksit.


title: Mahatškala

text: Neuvostoaikana Mahatškalasta kehittyi huomattava teollisuuskeskus. Viime vuosikymmeninä varsinkin sotateollisuuden tuotanto on supistunut voimakkaasti. Nykyään kaupungissa toimii yli 60 suurta ja keskisuurta teollisuusyritystä. Kone- ja laiteteollisuus tuottaa muun muassa autojen varaosia, elektroniikkaa, sähkölaitteita ja elintarviketeollisuuden koneita. Elintarviketeollisuus valmistaa leipomotuotteita, viinejä, vodkaa, brandya, lihajalosteita ja kivennäisvesiä. Lisäksi on muun muassa nahka-, tekstiili-, jalkine- ja muoviteollisuutta.


title: Mahatškala

text: Mahatškalan kuudesta valtiollisesta korkeakoulusta tärkein on Dagestanin valtionyliopisto. Lisäksi on kymmeniä eri korkeakoulujen haaraosastoja, yli 20 yksityistä korkeakoulua sekä yli 30 keskiasteen ammattioppilaitosta. Kaupungissa toimii Venäjän tiedeakatemian Dagestanin tiedekeskus ja noin 20 eri alojen tutkimuslaitosta.


title: Mahatškala

text: Kulttuurilaitoksia ovat historiallinen ja taidemuseo, venäjän-, avaarin-, lakin- ja kumykinkieliset teatterit, nukketeatteri, ooppera- ja balettiteatteri sekä filharmonia. Nykyaikaisia elokuvateatterita on viisi. Valtiollisten kansallis-, nuorten- ja lastenkirjaston lisäksi toimii kaupunginkirjasto sivuosastoineen.


title: Mahatškala

text: Mahatškalassa toimii yli 20 televisio- ja radioasemaa sekä seitsemän tietotoimistoa. Kaupungissa ilmestyy 14 sanomalehteä, 12 kaupunkilehteä ja 30 aikakauslehteä. Sanomalehtiä ovat muun muassa venäjänkieliset "Dagestanskaja pravda", "Molodjož Dagestana" ja "Mahatškalinskije izvestija", avaarinkielinen "Hakikat", kumykinkielinen "Joldaš", darginkielinen "Zamana", lakinkielinen "Ilči" ja lezginkielinen "Lezgi gazet".


title: Mahatškala

text: Mahatškalan tunnetuin jalkapalloseura FK Anži Mahatškala pelaa Venäjän valioliigassa. Kotiottelunsa Anži Mahatškala käy Dynamon stadionilla. FK Dynamo Mahatškala on myös samasta kaupungista, mutta jouduttuaan ongelmiin 2000-luvun puolessavälissä se on siitä lähtien pelannut amatööritasolla.


title: Mahatškala

text: Mahatškalalla on suorakulmainen asemakaava. Kaupungissa on runsaasti viheralueita ja 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettuja yksi- ja kaksikerroksisia kivitaloja. Paikoitellen voi nähdä itämaisia koristeaiheita. Keskusta sijaitsee meren rannalla. Maanjäristysvaarasta huolimatta kaupunkiin on rakennettu runsaasti korkeita kerrostaloja.


title: Mahatškala

text: Huomattavia julkisia rakennuksia ovat musiikki- ja draamateatteri (1967) rantabulevardilla sekä Lenin-aukiolla sijaitsevat hallituksen rakennus (1967), lääketieteellinen instituutti (1935) ja historiallinen museo. Muistomerkkejä on pystytetty muun muassa Leninille, Sergei Kiroville, Mahatš Dahadajeville, Aleksandr Puškinille, Suleiman Stalskille ja Gamzat Tsadasalle. Kaupungissa on Mahatškalan suuri moskeija (tilaa 17 000 rukoilijalle), joka on yksi Euroopan ja Venäjän suurimmista moskeijoista, ja vuonna 1906 rakennettu Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali.


title: Mahatškala

text: Kaupungin infrastruktuurin tärkein kehittämishanke on Kaspianmeren saastumista estävän viemäriverkon rakentaminen. Tulevaisuudessa 20 kilometriä pitkä viemäritunneli johtaa Mahatškalan jätevedet Kaspijskin eteläpuolella sijaitsevaan puhdistuslaitokseen. Toinen suurhanke on Kaspianmeren rannalle rakennettava esikaupunki Lazurnyi bereg (”Lasuurirannikko”), josta suunnitellaan suurta matkailu- ja huvittelukeskusta.


title: Sansibar

text: Sansibar () on joukko Tansanialle kuuluvia Intian valtameren saaria. Pääsaari on Unguja, josta käytetään myös nimeä Sansibar; pääsaarella sijaitsee Sansibarin kaupunki. Toiseksi suurin saari on Pemba. Saarten pinta-ala on 2 650 km² ja asukkaita niillä on 1,3 miljoonaa.


title: Sansibar

text:
Suurin osa Sansibarin asukkaista on afrikkalaisperäisiä, mutta siellä asuu myös huomattava arabiväestö.
Pääsaaren asukasluku on noin 1 070 000 (2004) ja pinta-ala 1 554 neliökilometriä.
Sansibarin pääelinkeinoja ovat mausteet (mausteneilikka, muskottipähkinä, kaneli ja pippuri) sekä turismi. Viralliset kielet ovat swahili ja arabia; saarilla puhutaan myös englantia.
Sansibarin ensimmäiset asukkaat olivat Afrikan mantereelta n. 2000 eaa. tulleet mustat afrikkalaiset. Myöhemmin, kuten muuallekin Itä-Afrikkaan, tuli pohjoisesta Šīrāzin persialaisia.


title: Sansibar

text: Vuosina 1503–1698 saaria hallitsi Portugali, joka viljeli siellä viljaa. Pemban ja Mombasan satamakaupungit joutuivat portugalilaisten haltuun.


title: Sansibar

text: Uusi vaihe Sansibarin historiassa alkoi vuonna 1698, kun saaret siirtyivät Omanin sulttaanin alaisuuteen. Tuolloin saarelle tuli arabeja, jotka ovat edelleen yksi saaren suurimpia väestöryhmiä. Arabit ajoivat portugalilaiset pois saarelta. Kun Omanin sulttaani Said bin Sultan muutti hovinsa Masqatista Sansibariin 1800-luvulla, Sansibarista tuli Itä-Afrikan tärkein kauppakaupunki. Merkittävimpiä kauppatavaroita olivat tuolloin orjat ja norsunluu. Said bin Sultan edisti mausteviljelyä saarella ja tällöin perustettiin paljon plantaaseja, minkä seurauksena arabit jäivät alueelle.


title: Sansibar

text: 1870-luvulla Sansibarissa asui noin 200 000–300 000 mustaihoista afrikkalaista orjaa ja sieltä heitä kuljetettiin tuhansia muihin maihin. Vuonna 1873 Iso-Britannia vaati Omanin sulttaania luopumaan orjakaupasta, mikä johti sulttaanin ja Ison-Britannian orjakaupan vastaisen yhteissopimuksen allekirjoittamiseen. Vallanperimysriitojen seurauksena Oman ja Sansibar erosivat eri sulttaanikunniksi vuonna 1861.


title: Sansibar

text: Saksan keisarikunta valtasi siirtomaakseen Saksan Itä-Afrikan, jolloin Iso-Britannia päätti ottaa saaret haltuunsa. Vuonna 1896 uusi sulttaani vastusti tätä, joten britit päättivät tulittaa sulttaanin palatsia. Tämä johti Sansibarin sotaan, joka oli maailman lyhyin sota ja kesti vain 38 minuuttia, kello 9.02–9.40.


title: Sansibar

text: Brittien tuella valtaannoussut uusi sulttaani Hamoud bin Muhammed lakkautti vihdoin orjakaupan, joka oli alkanut 1600-luvulla omanilaisten valtakaudella ja päättyi vuonna 1897, jolloin koko saari joutui englantilaisten haltuun. Britit päättivät hallita Sansibaria arabisulttaanien avulla, jonka seurauksena arabit saivat pitää Sansibarilla oman hallintojärjestelmän ja koulutuksen. Arabeja alettiin suosia Sansibarissa ja he saivatkin tärkeimmät virat; arabit hallitsivat myös talouselämää. Kun orjat vihdoin vapautettiin, muodostivat he saaren merkittävän väestönryhmän. Orjat jäivät saarelle pääasiassa vuokraviljelijöinä.


title: Sansibar

text: Lisää työvoimaa oli kuitenkin saarelle hankittava ja samalla kun mausteiden hinta laski, velkaantuivat monet entiset orjanomistajat. Intialaisia alkoi tulla saarille ja monet maa-alueet joutuivat intialaisten hallintaan.