title: Rohkelikko

text: Colin kuolee Tylypahkan taistelussa kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset hänen yritettyään jäädä salaa taistelemaan kuolonsyöjiä vastaan. Neville ja Oliver Wood kantoivat myöhemmin hänen ruumiinsa Suureen saliin. Hänen veljensä Dennisin kohtalo jäi tuntemattomaksi.


title: Rohkelikko

text: Seamus Finnigan on Harry Potterin samanikäinen luokkatoveri, joka kuuluu Rohkelikko-tupaan. Seamusin isä sai tietää Seamusin äidin olevan noita vasta kun kaksikko oli jo naimisissa ja heidän poikansa sai kirjeen Tylypahkasta. Seamus on siis puoliverinen. Seamus on irlantilainen, ja hän pitää huispauksesta. Seamusin paras ystävä on Dean Thomas.


title: Rohkelikko

text: Seamus on lähes koko viidennen vuoden ajan Harrya vastaan, koska ei usko hänen väitettään Voldemortin paluusta, vaan äitiään, jonka mielestä Harry on päästään sekaisin ja Dumbledore vanha höperö ukko. Seamus ja Harry saavat kuitenkin ajan mittaan sovittua riitansa.


title: Rohkelikko

text: Harry Potter ja kuoleman varjelukset -teoksessa Seamus ottaa osaa Tylypahkassa käytävään lopputaisteluun ja muun muassa pelastaa Harryn, Ronin ja Hermionen hengen yhdessä Luna Lovekivan ja Ernie Macmillanin kanssa loihtiessaan suojeliuksen näitä lähestyviä ankeuttajia vastaan. Seamusin suojelius on kettu.


title: Rohkelikko

text:
Angelina Johnson on kaksi vuotta Harrya ylemmällä luokalla. Hän pelaa Rohkelikon huispausjoukkueessa jahtaajana. Harryn viidentenä vuotena Tylypahkassa Angelina on myös huispausjoukkueen kapteeni. Hänellä on tumma iho ja pitkät mustat hiukset, jotka ovat usein letillä.
Lee Jordan on hyvin innokas viemään neiti Johnsonia treffeille, mutta ei tunnu saavan vastakaikua Angelinalta. Sen sijaan Fred Weasley saa kunnian viedä Angelinan joulutanssiaisiin teoksessa Harry Potter ja liekehtivä pikari. Angelina kykeni laittamaan nimensä Liekehtivään pikariin hänen täytettyä 17 vuotta, mutta häntä ei valittu edustamaan Tylypahkaa turnajaisissa. Angelina osallistui Albuksen kaartiin ja myöhemmin Tylypahkan taisteluun.


title: Rohkelikko

text: Angelina menee naimisiin George Weasleyn kanssa, ja he saavat kaksi lasta, pojan nimeltä Fred ja tyttären nimeltä Roxanne.


title: Rohkelikko

text: Lee Jordan on Harrya kaksi vuotta vanhempi ja Weasleyn kaksosten ystävä, sekä yrityskumppani. Hänellä on rastatukka ja tumma iho. Lee selostaa koulun huispausotteluita ja ylistää aina Angelina Johnsonia, jonka kanssa hän haluaisi treffeille. Hän kuului myös Harryn perustamaan Albuksen Kaartiin. Dolores Pimento laittoi Jordanin jälki-istuntoon tämän riideltyä hänen kanssaan räjähtävän näpäytyksen pelaamisesta, minkä jälkeen Harry näki Jordanin käden vuotavan pahasti verta. Harry kertoi Jordanille Myrskyliuutteen parantavan tämän haavat. Jordan oli myöhemmin läsnä Billin ja Fleurin häissä tanssien Ginnyn kanssa.


title: Rohkelikko

text: Lopetettuaan koulun Jordanista tulee suositun velhoradion juontaja, hän juontaa myös "Pottervahti"- nimistä salaista radiokanavaa salanimellä "Joki" teoksessa Harry Potter ja kuoleman varjelukset. Jordan osallistui myöhemmin Tylypahkan taisteluun ja auttoi Georgea kukistamaan Yaxleyn.


title: Rohkelikko

text: Cormac McLaggen esiintyy ensimmäisen kerran teoksessa Harry Potter ja puoliverinen prinssi, kun hänet kutsutaan Horatius Kuhnusarvion lounaalle. Hän on epämiellyttävä ja kerskaileva poika, joka yrittää epätoivoisesti päästä pitäjäksi Rohkelikon huispausjoukkueen, mutta häviää karsinnassa Ron Weasleylle.


title: Rohkelikko

text: Kun Ron alkoi seurustella Lavender Brownin kanssa, Hermione kutsui kostoksi McLaggenin Kuhnusarvion joulujuhliin, jota hän kuitenkin katui myöhemmin ja livisti tiehensä mistelin alta. McLaggen tunki väkisin huispausjoukkueen pitäjäksi, kun Ron loukkaantuu ja joutuu sairaalaan. McLaggen uhmasi avoimesti joukkueen kapteenin arvovaltaa ainoassa ottelussaan ja lopulta hän möhli niin raskaasti, että Harry sai hänen ryhmystään osuman ja ottelu hävittiin. Myöhemmin McLaggen joutui kuukaudeksi jälki-istuntoon hänen vahingossa oksennettuaan Severus Kalkaroksen kengille syötyään lohikäärmetortun. Seitsemännessä kirjassa McLaggen oli läsnä Tylypahkan pikajunassa kuolonsyöjien hyökättyä junaan etsiessään Harrya ja jossa McLaggen uhkaili, että hänen isänsä saa vielä kuulla tästä. Myöhemmin McLaggen osallistui Tylypahkan taisteluun.


title: Rohkelikko

text: Eloise Midgen on nuori tyttö joka on lajiteltu Rohkelikkoon (paljastettiin neljännessä elokuvassa). Eloise kärsii pahasta aknesta ja hän yritti kerran kirota aknensa pois, mutta hän onnistui vahingossa irrottamaan oman nenänsä, jonka matami Pomfrey sai kiinnitettyä takaisin hieman vinoon. Elokuvassa Ron oli kerran todennut Seamusille Eloisesta, että jotakin näyttäisi purskahtavan ulos hänestä, mikä ei todellakaan ole joutsen. Hermione oli kerran ehdottanut Ronille, että hänen kannattaisi mennä Eloisen kanssa joulutanssiaisiin, minkä Ron tyrmäsi sanoen haluavansa mennä kauniin tytön kanssa. Viidennessä kirjassa Hermione totesi asettaneensa Albuksen kaartin nimilistaan kirouksen, jonka rinnalla Eloisen akne näyttäisi muutamalta söötiltä kesakolta. Kuudennessa kirjassa Eloisen isä haki hänet pois Tylypahkasta peläten hänen turvallisuuttaan Voldemortin paluun jälkeen. Ei ole tiedossa palasiko Eloise myöhemmin Tylypahkaan.


title: Rohkelikko

text: Parvati Patil kuuluu Rohkelikkoon ja on Harryn luokkatoveri. Parvatilla on identtinen kaksoissisar Padma, joka kuuluu Korpinkynteen. Parvatin paras ystävä on Lavender Brown. Parvati on Harryn seuralainen neljännen kouluvuoden joulutanssiaisissa, ja häntä ja hänen sisartaan sanotaan Tylypahkan noitien ja velhojen koulun kahdeksi kauneimmaksi tytöksi. Rohkelikon pojat ovat revetä kateudesta, kun Harry ja Ron saavat Patilin kaksoset seuralaisikseen joulujuhliin teoksessa Harry Potter ja liekehtivä pikari. Liki muinaisaikaiseen juhlakaapuun pukeutunut Ron toteaa apeahkon vitsikkäästi, että onnistuminen johtui ""Eläimellisestä vetovoimasta"". Parvati ja Lavender ihailevat suuresti Tylypahkan ennustuksen opettaja Sibylla Punurmiota, sekä myöhemmin toista ennustuksen opettajaa kentauri Firenzeä. Patil osallistui siskonsa kanssa Albuksen kaartiin ja myöhemmin Tylypahkan taisteluun, jossa hän taisteli Traversia vastaan ja kangisti Dolohovin.


title: Rohkelikko

text: Jimmy Peakes on nuori poika, joka kuuluu Rohkelikkoon. Kuudennessa kirjassa hänestä tuli Rohkelikon huispausjoukkueen lyöjä yhdessä Ritchie Cooten kanssa. Jimmy aiheutti kerran harjoituksissa Harrylle kananmunan kokoisen kuhmun vahingossa lyötyään ryhmyn Harryn takaraivoon. Jimmy myöhemmin yhdessä Cooten kanssa saivat Harryn kiinni tämän pudottua luudanvarrelta McLaggenin vahingossa osuttua Harryyn ryhmyllä ottelun aikana. Seitsemännessä kirjassa ennen Tylypahkan taistelua McGarmiwa joutui komentamaan Jimmyn lähtemään evakuointiin muiden alaikäisten kanssa, vaikka hän olisi halunnut jäädä taistelemaan. Jimmyn kohtalo jäi avoimeksi taistelun jälkeen, mutta hän oletettavasti selvisi hengissä.


title: Rohkelikko

text: Demelza Robins on Rohkelikkoon kuuluva tyttö. Kuudennessa kirjassa hänestä tuli Rohkelikon huispausjoukkueen jahtaaja. Demelza oli erityisen hyvä väistämään ryhmyjä harjoituksissa ja otteluissa. Eräässä harjoituksissa Ron vahingossa aiheutti Demelzalle nenäverenvuodon ja Harry käytti loitsua lopettaakseen verenvuodon. Demelza oli myös purskahtanut itkuun Ronin huudettua hänelle. Demelza oli myös toimittanut Harrylle Dumbledoren viestit yksityistunneista ja Kalkaroksen viestin, että Harry suorittaa saamansa jälki-istunnon, vaikka olisi saanut kuinka paljon juhlakutsuja, ja että Harryn tulee erotella mädät Fletkumadot tuoreista ilman suojahanskoja. Ei ole tiedossa osallistuiko Demelza Tylypahkan taisteluun.


title: Rohkelikko

text: Alicia Spinnet on Rohkelikkoon kuuluva tyttö. Hän on Harrya kaksi vuotta vanhempi ja pelaa Rohkelikon huispausjoukkueessa jahtaajana. Hän on Katie Bellin ja Angelina Johnsonin hyvä ystävä. Spinnet oli huutanut Draco Malfoylle hänen haukuttua Hermionea kuraveriseksi. Myöhemmin eräässä ottelussa kirotun ryhmyn yrittäessä satuttaa Harrya, Spinnett oli ehdottanut ottelun keskeyttämistä mihin Wood ei suostunut. Spinnet osallistui yhdessä Angelinan kanssa Albuksen kaartiin ja myöhemmin Tylypahkan taisteluun.


title: Rohkelikko

text: Dean Thomas on Harry Potterin luokkatoveri ja kuuluu Rohkelikko-tupaan. Deanin paras ystävä on Seamus Finnigan. Dean on jästiperheessä varttunut velho( hän ei tiennyt isänsä olevan velho, eikä isä kertonut kenellekään), eikä siis tiedä olevansa velho ennen kuin saa kutsun Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun 11-vuotiaana. Kuudentena kouluvuotena hän toimii jonkin aikaa Rohkelikon huispausjoukkueen jahtaajana ja seurustelee Ginny Weasleyn kanssa, mutta he eroavat ja Ginny alkaa seurustella Harryn kanssa. Dean pitää jalkapallosta, ja hänen lempijoukkueensa on West Ham United.


title: Rohkelikko

text: Rowling on kertonut, että Dean on puoliverinen, koska hänen isänsä oli velho, mutta Dean ei tiedä tätä. Hänen isänsä jätti perheensä suojellakseen vaimoaan ja poikaansa. Myöhemmin kuolonsyöjät surmasivat Deanin isän. Nykyään Dean asuu äitinsä ja isäpuolensa kanssa. Dean joutui pakenemaan ennen seitsemättä kouluvuottaan kuolonsyöjien vallattua taikaministeriön ja perustettua jästisyntyisiä vainoavan osaston, koska Dean ei kyennyt todistamaan puoliverisyyttään. Dean vangittiin Harmaaselän johtaman kaappariryhmän toimesta Malfoyn kartanoon, mutta Harry, Ron ja Hermione pelastivat hänet ja muut vangitut. Myöhemmin Dean osallistui Tylypahkan taisteluun ja taisteli Dolohovia ja Traversia ja muita kuolonsyöjiä vastaan.


title: Rohkelikko

text: Romilda Vane on Rohkelikkoon kuuluva tyttö. Hänellä on pitkät mustat hiukset, isot tummat silmät ja vahva leuka. Romilda himoitsee Harrya ja on päättänyt keinolla millä hyvänsä saada tämän omakseen. Yritys ei ala hyvin: ensi tapaamisella Harry karistaa suuriluuloisen tytön seurastaan tylyn yksioikoisesti. Samoin kun tytöt tunkevat mukaan huispausjoukkueen karsintaan, joukkueen kapteeni Harry toteaa yksikantaan ettei moisia hönttejä ole koskaan nähnytkään: kun pitäisi yksinkertaisesti lentää kierros kentän ympäri luudalla, tytöt heti ilmaan noustuaan tarraavat toisiinsa ja alkavat kikattaa hysteerisesti. Harry häätää heidät kentältä eikä ole näkevinäänkään, kun nämä jäävät norkoilemaan katsomoon.


title: Rohkelikko

text: Romilda ystävineen turvautuukin tuota pikaa laittomuuksiin: he ostavat Weasleyn Welhovitseistä lemmenjuomaa saadakseen Harryn. Se on jo sangen vaarallista, koska heti avajaisissa oli varoitettu että kaikki tuosta liikkeestä ostettu tavara olisi ehdottomasti kiellettyä. Temppu onnistuu koska kaksoset lähettävät juomat kosmetiikaksi naamioituina ja eri lähettäjänimellä.


title: Rohkelikko

text: Hermione kuulee Romildan juoruavan asiasta muiden tyttöjen kanssa. Hermione varoittaa Harrya huolimasta mitään syötävää tai juotavaa keneltäkään tytöltä. Niinpä käykin että tuliviskillä ja lemmenjuomalla maustetut suklaanoidankattilakakut, jotka Romilda lahjoittaa Harrylle päätyvät Ronin syömiksi. Tästä seuraa hyvin mutkikas tapahtumakulku, jonka aikana Ron on vähällä kuolla lemmenjuoman vaikutuksen kumoamaan onnistuneen juomamestari Kuhnusarvion tarjoamaan viiniin joka yllättäen onkin myrkytettyä.


title: Rohkelikko

text: Harry ei kuitenkaan ilmianna Romildaa: ankaraakin ankarampi tuvanjohtaja Minerva McGarmiwa olisi hyvin todennäköisesti moisen rikkomuksen johdosta vienyt kaikki Rohkelikon siihenastiset tupapisteet - ja mitä erityisesti Luihuiset olisivatkaan sanoneet moisesta...


title: Rohkelikko

text: Viimeisen kerran Romilda mainitaan kun Rohkelikko on voittanut huispausmestaruuden: Ginny ja Harry suutelevat tavalla joka kertoo kaikille kaiken - ja Romildan sanotaan olevan sen näköinen kuin hajoaisi kappaleiksi silkasta katkeruudesta.


title: Rohkelikko

text: Nigel Wolpert on Rohkelikkoon kuuluva nuori poika, joka esiintyi ainoastaan elokuvissa eikä kirjoissa. Nigel osoitti suurta innostusta Harrya kohtaan. Neljännessä elokuvassa Nigel pyysi Ronia tuomaan hänelle Harry Potterin nimikirjoituksen. Ron suostui jos Nigel tuo hänen postinsa minkä Nigel toi, mutta Ron käski Nigeliä lähtemään sen jälkeen, mistä Nigel pettyi. Nigel kannusti Harrya kolmivelhoturnauksessa ja osallistui joulutanssiaisiin. Viidennessä elokuvassa Nigel liittyi Albuksen kaartiin ja kangisti onnistuneesti Harryn harjoituksena, mistä Harry kehui häntä. Kuudennessa elokuvassa Nigel yritti päästä Harryn huispausjoukkueesseen, mutta ei selvittänyt karsintoja. Nigel myöhemmin todisti Ronin suutelevan Lavenderia, mikä etoi häntä. Nigel oli yksi niistä oppilaista, jotka Dumbledoren kuoleman jälkeen nostivat taikasauvansa ilmaan poistaakseen taivaalla leijuvan Pimeän piirron. Seitsemännessä elokuvassa Nigel oli läsnä Tylypahkan pikajunassa kuolonsyöjien hyökättyä junaan ja myöhemmin hänet nähtiin Tarvehuoneessa hurraamassa Harrylle hänen palattua Tylypahkaan. Nigel osallistui Tylypahkan taisteluun ja taisteli kuolonsyöjiä vastaan. Nigel selvisi taistelusta hengissä ja todisti Harryn voittoa Voldemortista. Nigelin oli alun perin tarkoitus kuolla Tylypahkan taistelussa, mutta käsikirjoitusta muutettiin jälkeenpäin. Nigeliä esitti elokuvissa William Melling.


title: Rohkelikko

text: Oliver Wood opiskeli Tylypahkassa ja kuului Rohkelikko-tupaan. Oliver toimi Rohkelikon huispausjoukkueen pitäjänä ja kapteenina. Hänen johtamassaan viimeisessä pelissä Rohkelikko voittaa Luihuisen ja Huispausmestaruuden. Valmistuttuaan Tylypahkasta hänestä tulee menestyvä huispauspelaaja Rapakon Palloseurassa. Oliver otti myöhemmin osaa Tylypahkan taisteluun.


title: Rohkelikko

text: Oxfordin yliopiston Magdalen Collegen Junior Common Room eli opiskelijoiden taukohuone otti nimekseen Gryffindorin eli Rohkelikon 2010.


title: Korat

text: Korat on ikivanha kissarotu Thaimaasta. Koratilla on ystävällinen ja ihmisrakas luonne, ja se on hyvin älykäs kissa. Koratin huomiotaherättävimmät ominaisuudet ovat sen suuret loistavan vihreät silmät, sydämenmuotoiset kasvot ja hopeanhohtoinen siniharmaa turkki.


title: Korat

text:
Thaimaassa koratin nimenä on si-sawat, joka tarkoittaa vaurauden väriä tai onnentuojaa. Siellä koratin uskotaan tuottavan onnea, eikä sitä perinteisesti ole myyty, vaan lahjoitettu kunnian ja arvonannon osoituksena. Häälahjana korat on ollut arvostettu, sillä sen uskotaan takaavan avio-onnea ja hedelmällisyyttä.
Korat on alkuperäinen luonnonrotu, eikä sen kasvatuksessa käytetä muita rotuja, vaan sen molempien vanhempien on oltava korateja. Lisäksi korateiksi voidaan rekisteröidä vain ne kissat, joiden esivanhemmat pystytään jäljittämään Thaimaahan.


title: Korat

text: Koratit ovat aktiivisia, hellyydenkipeitä, ystävällisiä ja lempeitä ja kiintyvät omistajaansa. Usein ne ovat vastassa kotiovella ja seuraavat arjen askareissa. Koska koratit ovat seurallisia ja ne kaipaavat seuraa, kissakaveri on hyvä olla, jos kissa joutuu olemaan monta tuntia päivässä yksin. Korat on leikkisä myös aikuisena. Osa korateista saattaa pitää vedestä tai esim. veneessä olosta, mutta kissaa ei kannata pakottaa veteen, sillä pakottaminen tuo traumaattisia kokemuksia, mikä ei auta veteen totuttamisessa vaan päinvastoin.


title: Korat

text:
Koratin turkki on lyhyt tai keskipitkä, silkkinen, vartalonmyötäinen, hopeapintainen ja kiiltävä, eikä sillä ole aluskarvaa.
Silmät koratilla ovat sen ensimmäisten elinviikkojen ajan siniset, ja nuorella kissalla ne voivat olla keltaiset, kunnes muuttuvat vihreiksi. Joillakin poikkeuksilla ne saattavat jäädä keltaoransseiksi. Silmät ovat suuret, pyöreät, loistavat ja ulkonevat, suljettuina hieman vinot. Koska koratilla on suuret ja hieman ulkonevat silmät, täytyy niiden kanssa olla varovainen, ettei käy vahinkoja. Koratien silmät myös vuotavat usein, koska suuriin silmiin menee helposti roskia.
Korat on notkea ja lihaksikas, keskikokoinen kissa, naaras sirompi kuin uros. Se kuuluu sinisten kissojen ryhmään, joista perinteisimpiä ovat kartusiaani, venäjänsininen, sininen persialainen ja sininen itämainen lyhytkarva. Rotu onkin monesti sekoitettu venäjänsiniseen ja kartusiaaniin.
Koska koratilla ei ole aluskarvaa, siitä sanotaan, että se olisi vähemmän allergisoiva ja että se saattaisi sopia myös kissa-allergisille.


title: Korat

text: Thaimaassa korat on tunnettu jo satoja vuosia. Länsimaissa järjestelmällinen kasvatus aloitettiin 1960-luvulla. Euroopassa koratin kasvatus on alkanut Norjassa 1970-luvulla, ja myös Suomen ensimmäinen korat on Norjasta kotoisin. Suomeen korat on saapunut vuonna 1987, mutta ensimmäinen Suomessa rekisteröity pentue on syntynyt vuonna 1988.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry James Potter (s. 31. heinäkuuta 1980) on englantilaisen kirjailijan J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen hahmo ja samannimisen kirjasarjan päähenkilö. Kirjasarja kattaa seitsemän vuotta orvon Harryn elämästä, joka 11-vuotissyntymäpäivänään saa tietää olevansa velho. Hän aloittaa opiskelun Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa ja tapaa parhaat ystävänsä Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin. Hän saa tietää olevansa kuuluisa velhomaailmassa, koska pimeän velho lordi Voldemort murhasi hänen vanhempansa, mutta hän jäi hyökkäyksessä eloon ollen ainut velho, joka on jäänyt tappokirouksesta (Avada kedavra) henkiin.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harrylla on mustat, epäsiistit hiukset, joita ei millään saa järjestykseen. Hänen silmänsä ovat kirkkaanvihreät ja hän käyttää pyöreäsankaisia silmälaseja. Harry on ikäisekseen pieni ja laiha, sillä hän on asunut lapsuutensa portaiden alla olevassa pimeässä komerossa. Hän kuitenkin kasvaa pituutta varttuessaan. Otsassaan Harrylla on salamanmuotoinen arpi. Kirjoissa mainitaan usein Harryn muistuttavan ulkonäöltään hyvin paljon isäänsä James Potteria. Hänellä on kuitenkin äitinsä Lily Potterin kirkkaanvihreät silmät, josta hän saa usein kuulla.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry syntyy 31. heinäkuuta 1980 James ja Lily Potterille Godrickin notkossa, Englannissa. Vuotta myöhemmin 31. lokakuuta 1981 lordi Voldemort saapuu Godrickin notkoon ja murhaa hänen vanhempansa. Kun Voldemort osoittaa sauvallaan Harrya ja lausuu tappokirouksen, se kimpoaa takaisin. Voldemort menettää ruumiinsa, mutta pakenee jäätyään juuri ja juuri henkiin. Harry saa salamanmuotoisen arven otsaansa, mutta on muuten nähtävästi vahingoittumaton. Harry viedään Dursleylle, jotka ovat hänen ainoat elossa olevat sukulaisensa, samalla kun velhot ja noidat ympäri maata juhlivat Voldemortin kukistumista. Dursleyt, eli Vernon, hänen vaimonsa Petunia ja heidän poikansa Dudley, vihaavat taikuutta eivätkä kerro Harrylle totuutta hänen vanhempiensa kuolemasta, vaan sanovat heidän kuolleen auto-onnettomuudessa. Harrya kohdellaan kaltoin; hän joutuu nukkumaan pienessä komerossa portaiden alla (ja myöhemmin yläkerrassa) ja saa vain Dudleyn vanhoja vaatteita käyttöönsä. Ennen kuin hän saa tietää olevansa velho, hän huomaa outojen asioiden tapahtuvan ympärillään.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Täytettyään 11 vuotta Harry saa kutsun noitien ja velhojen kouluun, Tylypahkaan ja saa kuulla ensimmäistä kertaa totuuden menneisyydestään. Junassa matkalla Tylypahkaan hän tapaa velhopojan Ron Weasleyn, jonka kanssa Harry ystävystyy. Junamatkalla he tapaavat myös jästisyntyisen Hermione Grangerin, jota he molemmat aluksi vierastavat. Loppujen lopuksi Hermionesta tulee kummankin pojan läheinen ystävä. Ystävien lisäksi Harry saa Tylypahkasta myös vihollisia, kuten koulutoverinsa Draco Malfoyn ja opettajansa Severus Kalkaroksen. Harryn ensimmäinen kouluvuosi huipentuu kohtaamiseen lordi Voldemortin kanssa. Poika saa torjuttua Voldemortin, mutta epäonnekseen vain toistaiseksi.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Toisena kouluvuonnaan Harry saa tietää olevansa kärmessuu, joka osaa puhua käärmeille. Samaan aikaan joku hyökkäilee Tylypahkan koulun jästisyntyisten oppilaiden kimppuun kangistaen kohteensa. Koska käärmeille puhumista pidetään pimeyden taikuutena, aletaan Harrya epäillä hyökkääjäksi. Harrylle paljastuu kuitenkin todellinen hyökkääjä, joka on Luihuisen perillinen. Perillinen on lordi Voldemort, joka nuoruudessaan oli tallentanut palasen sieluaan erääseen päiväkirjaan. Ginny Weasleyn käytettyä päiväkirjaa Voldemort sai imettyä tarpeeksi energiaa tullakseen ulos kirjan sivuilta. Voldemort, kärmessuu hänkin, komentaa oppilaiden kimppuun hyökänneen basiliskin tappamaan Harryn, joka kuitenkin onnistuu surmaamaan eläimen. Basiliskin myrkyllisellä hampaalla Harry iskee läpi Voldemortin päiväkirjan ja "tappaa" hänen muistonsa. Päiväkirja oli yksi Voldemortin hirnyrkeistä. Hirnyrkkejä on seitsemän kappaletta.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Kolmantena kouluvuonnaan Harry saa kuulla olevansa velhovankila Azkabanista karanneen vaarallisen vangin, murhaaja Sirius Mustan jahtaama. Sirius Musta ei ole Harryn ainoa ongelma, sillä koulua vartioimaan saapuneet Azkabanin vartijat, ankeuttajat, saavat hänet elämään uudelleen vanhempiensa kuolinhetkiä. Hän ei myöskään saa käydä Tylyahon kylässä, toisin kuin muut kolmasluokkalaiset, sillä hänellä ei ole huoltajan allekirjoitusta lupapaperissaan.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Uusi pimeyden voimilta suojautumisen opettaja, Remus Lupin opettaa Harrylle suojelius-taian, jolla hän voi karkottaa ankeuttajia. Ronin isoveljet Fred ja George antavat Harrylle Kelmien kartan, joka on taiottu näyttämään Tylypahkan lähiympäristö ja kaikki, jotka siellä liikkuvat. Kartan avulla Harry löytää tien Tylyahoon. Kylässä hän kuulee sattumalta opettajiensa keskustelun, jonka kautta hänelle selviää yllättäviä asioita Sirius Mustasta. Musta oli aikoinaan Harryn isän, James Potterin paras ystävä, ja juuri hän ilmiantoi Potterin perheen olinpaikan pimeyden lordille. Kolmannen kouluvuoden lopuksi Harry, Ron ja Hermione kohtaavat Sirius Mustan, joka vakuuttaa Harrylle syyttömyyttään. Todelliseksi syylliseksi murhiin ja Pottereiden ilmiantoon paljastuu Peter Piskuilan, joka lavasti Mustan syylliseksi. Harry saa myös tietää, että Sirius Musta on hänen kummisetänsä, ja Sirius pyytää Harrya muuttamaan luokseen, mutta matkan varrelle tulee mutkia.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Neljäntenä vuotenaan Tylypahkassa Harry joutuu tahtomattaan osallistumaan kolmivelhoturnajaisiin, jossa ottelijat haastavat toisensa kolmessa eri tehtävässä. Harry selviytyy kaikista tehtävistä ja tulee yhdessä Tylypahkan toisen ottelijan Cedricin kanssa ensimmäiseksi kolmannen tehtävän maaliviivalla. Tietämättä palkintopystin olevan porttiavain Harry ja Cedric tarttuvat siihen ja matkaavat yllätyksekseen pienen kylän hautausmaalle, jossa lordi Voldemort odottaa heitä. Matohäntä (Peter Piskuilan) tappaa Cedricin, ja Harry vangitaan. Piskuilan suorittaa rituaalin, jonka avulla Voldemort saa takaisin kauan sitten menettämänsä ruumiinsa ja voimansa. Harry ja Voldemort kaksintaistelevat, mutta Harry saa paettua takaisin porttiavaimen luo ja palattua kuollut Cedric mukanaan Tylypahkaan.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Viidentenä vuonnaan Harry tutustuu Albus Dumbledoren perustamaan Feeniksen kiltaan, johon kuuluvat myös muun muassa Ron Weasleyn vanhemmat, Sirius Musta ja Remus Lupin. Tylypahkaan palkataan uusi opettaja nimeltä Dolores Pimento. Harry ystävineen perustaa oman taikakerhon, Albuksen Kaartin, jonka tehtävänä on opettaa oppilaille hyödyllisiä loitsuja palannutta lordi Voldemortia vastaan. Harryn kummisetä Sirius kuolee lukuvuoden lopulla taikaministeriön salaperäisyyksien osastolla, kun Bellatrix Lestrange surmaa hänet taistelussa kuolonsyöjiä vastaan.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Kouluvuoden aikana Harry saa kuulla Sibylla Punurmion ennustuksesta. Sen mukaan joko Harryn tai Voldemortin on kuoltava, sillä kumpikaan ei voi elää, jos toinen on hengissä. Harryn kohtalona on joko tappaa Voldemort tai joutua itse murhatuksi. Aluksi Harry käsittää ennustuksen määräävän tuon kohtalon hänelle, mutta myöhemmin hänelle valkenee, että hän on itse omalla tahdollaan muovannut kohtalonsa. Ennustus toisin sanoen kuvaa vain sitä, että sen paremmin Harry kuin Voldemortkaan ei saa rauhaa, ennen kuin on tuhonnut toisen lopullisesti.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Kuudentena vuotenaan Harrysta tulee huispausjoukkueen kapteeni. Harry myös saa Siriukselta perintönä koko Mustan suvun talon ja sen irtaimiston. Harry perii myös kotitontun, Oljon, mutta lähettää sen töihin Tylypahkaan. Lisäksi Harry perii Siriuksen hevoskotkan, Hiinokan. Hiinokan nimeksi kuitenkin vaihdetaan Surkusiipi, jotta taikaministeriö ei tunnistaisi sitä. Sekin saa kodin Tylypahkasta, Hagridin luota.


title: Harry Potter (hahmo)

text:
Harry saa taikaliemitunnilla käsiinsä oppikirjan, joka on aikoinaan kuulunut nimimerkille Puoliverinen prinssi. Prinssin neuvoja hyödyntämällä Harry loistaa liemitunneillaan. Dumbledore alkaa antaa Harrylle yksityistunteja, joiden aikana Harry oppii vihollisensa Voldemortin elämästä. Hän saa myös selville Voldemortin tehneen salaperäisiä taikaesineitä, hirnyrkkejä, tavoittaakseen ikuisen elämän. Yhdessä Dumbledoren kanssa Harry matkustaa etsimään yhtä hirnyrkeistä, joka lopulta löytyy eräästä luolasta. Hirnyrkiksi luultu medaljongi ei ollutkaan hirnyrkki. Paluumatkalla Tylypahkaan hirnyrkin etsinnän takia heikentynyt Dumbledore ja Harry saavat tietää joukon Voldemortin kannattajia hyökänneen Tylypahkaan. Koulussa Severus Kalkaros murhaa Dumbledoren ja paljastaa Harrylle olevansa puoliverinen prinssi.
Harry seurusteli hetken Ginnyn kanssa.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Seitsemäntenä vuonna Harry ei opiskele enää Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa. Dumbledore jätti Harrylle tehtäväksi tuhota loput hirnyrkit. Killan jäseniä, mukaan lukien Hermione ja Ron tulevat hakemaan Harrya Likusteritieltä. Heidän suunnitelmansa epäonnistuu, sillä kesken siirtämisen Voldemort ja Kuolonsyöjät saapuvat paikalle. Vahingoitta he eivät kuitenkaan selviä: Villisilmä Vauhkomieli ja Harryn pöllö Hedwig kuolevat ja George Weasley menettää korvansa.


title: Harry Potter (hahmo)

text:
Harry, Hermione ja Ron pakenevat Kotikolosta, kun kuolonsyöjät hyökkäävät kesken Fleur Delacourin ja Bill Weasleyn häitä. He hakevat turvaa Kalmanhanaukio 12:sta. Se onkin todellinen turvapaikka, koska Vauhkomieli on ansoittanut sen vihollisia vastaan. (esimerkiksi Dumbledoren kauhuhahmo joka ei ole todellinen.)
Sieltä löytyy lisäksi monta vastausta avoimiin kysymyksiin. Harry löytää muun muassa sivun äitinsä kirjeestä Siriukselle ja kahtia revenneen valokuvan, jossa hänet itsensä voi nähdä lentämässä kuvaan ja pois siitä Siriuksen yksivuotislahjaksi antamalla leluluudanvarrella.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Kolmikko joutuu kuitenkin pakenemaan talosta, kun muuan kuolonsyöjä, Yaxley, pääsee ilmiintymisen mukana taloon heidän hyökättyään ministeriöön hakemaan hirnyrkin pois Pimennolta. Asuinpaikaksi vaihtuu nyt sama teltta, jossa he asuivat teoksen Harry Potter ja liekehtivä pikari alussa huispauksen maailmanmestaruuskisoissa.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry vaeltaa ympäri Englantia käyden muun muassa vanhempiensa entisessä talossa Godrickin notkossa. Hänelle selviää, että Rohkelikon miekka voi tuhota hirnyrkin. Miekka löytyy erikoisella tavalla, ja sen avulla selviää myös yhden hirnyrkin olinpaikka. Maahinen Lujahaka ottaa miekan korvauksena avustaan, mutta Ron keksii, että Salaisuuksien kammiossa Tylypahkassa olevalla basiliskin myrkkyhampaalla voi myös tuhota hirnyrkin. Viimeiset hirnyrkit tuhoavat Vincent Crabbe maagisella tulella, Neville Longbottom Rohkelikon miekalla ja Voldemort itse tappokirouksella. Lopussa Harryn ollessa hetken aikaa kuolleena Harrylle selviää, että hän on itse asiassa kaukaista sukua Voldemortille. He molemmat polveutuvat Peverellien veljeksistä. Peverellien veljekset tunnetaan nimenomaan kuoleman varjeluksista jotka olivat seljasauva, elpymyskivi ja näkymättömyysviitta. Harry on perinyt näkymättömyysviitan isältään ja Voldemortin äidin isällä oli elpymyskivi sormuksessaan. Sormus oli kulkenut suvussa Peverellien veljeksistä asti mutta tehdessään siitä hirnyrkin Voldemort ei tajunnut sen olevan elpymyskivi.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry siis onnistuu tehtävässään ja lopulta tuhoaa Voldemortin karkotaseet-loitsulla, joka kimmottaa Voldemortin oman avada kedavra -kirouksen Voldemortiin itseensä. Kirjassa kuolevat muun muassa Harryn Hedwig-pöllö, Alastor Vauhkomieli, Fred Weasley, Severus Kalkaros, Voldemort eli Tom Valedro, Remus Lupin, Nymfadora Tonks ja Dobby - kotitonttu. Draco Malfoy jää kaksikin kertaa henkensä velkaa Harrylle.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Kirja loppuu epilogikappaleeseen, jossa kerrotaan 19 vuoden jälkeistä elämää. Harry on naimisissa Ginny Weasleyn kanssa, heillä on kolme lasta: James Sirius, Albus Severus ja Lily Luna. Harry on myös Auroriviraston johtaja.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Ihmiset katselevat Harrya ja hänen seuruettaan, ja Ron viisasteleekin, että hän on kuuluisa, vaikka todellisuudessa ihmiset katsoivat Harrya, sillä hänhän kukisti lordi Voldermortin.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Ensimmäiset yksitoista elinvuottaan (lukuun ottamatta aikaa ennen vanhempien kuolemaa) Harry on hyljeksitty ja kaikin puolin huonosti kohdeltu lapsi. Hänellä ei ole elämässä paljoakaan mistä olla onnellinen. Harrya kiusataan kotona ja koulussa, eikä hänelle anneta missään arvoa. Ei siis ihme, että Tylypahkaan pääsy on Harrylle unelmien täyttymys: minkälainen elämä tahansa voittaisi hänen siihenastiset kokemuksensa. Tylypahkassa Harry saa ystäviä, mutta myös vihamiehiä.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Ron Weasleystä tulee Harryn ensimmäinen ystävä. Kouluvuosien karttuessa Harry tutustuu entistä paremmin myös koko Weasleyn perheeseen, josta tulee hänelle melkein kuin oma perhe. Weasleyn perheen äiti kohteleekin Harrya ajoittain paremmin kuin omia lapsiaan. Koulussa Harry liittyy Rohkelikko-tuvan huispausjoukkueeseen etsijäksi. Huispaus onkin Harrylle usein tärkeä henkireikä. Harryn toinen tärkeä ystävä on Hermione Granger, jonka kanssa Harry ystävystyy ensimmäisen vuoden aikana. Nokkela Hermione on Harrylle kullanarvoinen, etenkin kun on ratkottava teoreettisia pulmia. Harry on häntä parempi ainoastaan pimeyden voimilta suojautumisessa.


title: Harry Potter (hahmo)

text:
Kolmantena kouluvuotenaan Harry tutustuu myös kummisetäänsä Sirius Mustaan sekä uuteen opettajaan, Remus Lupiniin. Kummatkin ovat aikoinaan olleet Harryn vanhempien ystäviä ja ovat kokeneet elämässään kolauksen toisensa jälkeen. Miehet tarjoavat Harrylle kanavan oman menneisyyden tutkimiseen, ja varsinkin Siriuksesta tulee Harrylle merkittävä tuki ja turva.
Valitettavasti Sirius kuolee Harryn viidentenä kouluvuotena taistelussa Voldemortin kuolonsyöjiä vastaan.
Siriuksen kuolema ei ole ainoa järkyttävä menetys Harryn elämässä. Vanhempien kuoleman lisäksi Harry joutuu näkemään läheltä myös koulutoverinsa Cedric Diggoryn sekä Harrylle läheisen, rehtori Albus Dumbledoren kuoleman. Ei olekaan ihme, että Harry pelkää ystäviensä puolesta. Harry uskaltaa siitä huolimatta lausua Voldemortin nimen ääneen ilmeisesti siksi, ettei hän ole ollut Voldemortista mitenkään tietoinen varhaislapsuudessaan, eikä ole näin osannut pelätä häntä yhtä paljon kun muut velhot. Harry kieltäytyy myös jatkossakin luonnollisesti ja pakottamatta itseään kutsumasta perivihollistaan muulla kuin oikealla nimellä. Rehtori Dumbledorekin on opettanut Harrylle, että nimen pelko lisää myös ajatuksen pelkoa. Tämä tuottaa ongelmia teoksessa Harry Potter ja kuoleman varjelukset, jossa Voldemortin nimi on Tabuttu, sen lausuja voidaan havaita heti. Teoksessa Harry Potter ja Azkabanin vanki selviää, että Voldemortin sijasta Harry pelkää eniten ankeuttajia eli siis itse pelkoa, kuten Remus Lupin hänelle täsmensi.


title: Harry Potter (hahmo)

text:
Vaikka Harryn elämä on vaikeaa, kouluvuodet Tylypahkassa ovat silti hänen elämänsä antoisimmat. Romantiikkaakaan ei puutu: viidentenä kouluvuotenaan Harry kokee ensisuudelmansa Cho Changin kanssa, johon hän oli ollut ihastunut jo pidemmän aikaa. Kun Chon ystävä Marietta pettää AK:n, koska pelkää taikaministeriössä työskentelevän äitinsä puolesta. Harry ei ymmärrä tätä, ja Cho sanoo olevansa Marietan kanssa samaa mieltä, ja suuttuu Harrylle ja siihen se sitten jäi.
Kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset Cho yrittää lähestyä Harrya Tylypahkan taistelun aikana, mutta ei onnistu.


title: Harry Potter (hahmo)

text: Harryn kuudentena lukuvuonna Tylypahkaan tulee opettaja Horatius Kuhnusarvio, joka esittelee lemmenjuoman. Eräs rohkelikko nimeltä Romilda Vane on ihastunut Harryyn ja laittaa noidankattilakakkuihin lemmenjuomaa. Harry ei syö niitä koska Hermione on varoittanut häntä, mutta Ron Weasley syö niitä ja ihastuu Romildaan.


title: Harry Potter (hahmo)

text:
Seuraavana opiskeluvuonnaan Harry alkaa seurustella Ronin sisaren Ginny Weasleyn kanssa. Suhde näyttää olevan vakava Harrylle, ja hän päättää erota Ginnystä teoksessa Harry Potter ja puoliverinen prinssi lopussa, suojellakseen Ginnya Voldemortilta. Harry on sitä mieltä, että hänen on tuhottava loput hirnyrkit ja lopuksi Voldemort, eikä kukaan voi silloin auttaa häntä. Ron ja Hermione kuitenkin vaativat saada pysyä Harryn rinnalla, tuli vastaan sitten mitä tahansa.
Myöhemmin Harry ja Ginny menevät naimisiin.
Viimeisen kirjan epilogi sijoittuu syyskuun 1. päivään vuoteen 2017. Siinä Harrylla ja Ginnyllä on kolme lasta: James Sirius (s. 2004 tai 2005), Albus Severus (s. 2006) ja Lily Luna (s. 2008).


title: Vetytalous

text: Vetytaloudella viitataan energian siirtämiseen ja varastointiin molekylaarista vetyä käyttäen. Erityisesti termiä käytetään puhuttaessa maaöljypohjaisten liikennepolttoaineiden korvaamisesta kestävämmällä ratkaisulla. Vetyä voidaan valmistaa esimerkiksi elektrolyysillä, eli erottamalla vesimolekyylien happi ja vety toisistaan sähköenergian avulla. Hapen ja vedyn yhdistäminen polttamalla tai polttoainekennossa tuottaa sähköä ja/tai lämpöenergiaa.


title: Vetytalous

text: Pastori William Cecil oli ensimmäinen, joka ehdotti vedyn käyttöä polttoaineena moottorissa vuonna 1820. Hieman myöhemmin, vuonna 1874, tieteiskirjailija Jules Verne kirjoitti: ”polttoaine, jota käytetään hiilen loputtua … on vesi … mutta hajotettuna osasikseen … ja hajottamiseen käytetään epäilemättä sähköä.” Valitettavasti hän ei paljastanut veden hajottamiseen käytettävää primäärienergianlähdettä.


title: Vetytalous

text: Nykyaikainen vetytalouden käsite on kuitenkin syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla kasvaneen ympäristötietoisuuden, erityisesti energiakriisien myötä. Idean pioneerina pidetään amerikkalaista John Bromista, joka myös tiettävästi ensi kerran käytti termiä vetytalous vuonna 1970 konsultoidessaan General Motorsia öljypolttoaineiden vaihtoehdoista.


title: Vetytalous

text: Vuonna 2005 ilmestyneen tilaston mukaan maailman primäärienergiankulutuksesta 80 % katettiin fossiilisilla polttoaineilla. Fossiilisten polttoaineiden käytön ympäristövaikutukset, joista merkittävimpiin kuuluu ilmastonmuutos, ovat lisänneet tarvetta löytää niille vaihtoehtoja. Kriittisimpiin polttoaineisiin kuuluu öljy, jonka korvaaminen nestemäisenä, kompaktina ja hyvin monikäyttöisenä polttoaineena on vaikeaa, erityisesti liikennekäytössä. Ilma-, meri- ja maantieliikenne perustuu nykyään miltei täysin öljypohjaisten polttoaineiden hyödyntämiselle. Öljypohjaisten polttoaineiden vaihtoehtojen etsiminen on siksikin tärkeää, että öljyn tunnetut reservit ovat useiden eri lähteiden mukaan kokoluokkaa 1,5 x 10 m. Öljyä arvioidaan riittävän nykykulutuksella n. 50 vuodeksi, mutta kulutuksen kasvusta riippuen öljyvarannot saattavat huveta aiemminkin . Öljyn vaihtoehtoja etsittäessä yksi varsin ilmeinen ehdokas on vety.


title: Vetytalous

text: Vety, joka koostuu vain yhdestä protonista ja sitä kiertävästä elektronista, on kaikkein kevein ja yksinkertaisin alkuaineista ja myös monilukuisin; sitä on noin 90 % maailmankaikkeuden aineesta. Maassa sitä on erityisesti vedessä ja hiilivedyissä. Vety on runsautensa ja fysikaalisten ominaisuuksien puolesta houkutteleva vaihtoehto öljypolttoaineille. Palaessaan se muodostaa vettä ja luovuttaa massaansa nähden suuren määrän energiaa. Se on myrkytön ja vuotaessaan nousee nopeasti yläilmoihin ja laimenee, lopulta yhtyen hapen kanssa vedeksi.


title: Vetytalous

text: Vedystä tekee mielenkiintoisen energiankantajan vetykaasun korkea lämpöarvo, n. 119 MJ/kg. Tätä voi verrata esimerkiksi bensiiniin (43,0 MJ/kg), dieselöljyyn (42,6 MJ/kg), maakaasuun (38–50 MJ/kg) ja etanoliin (26,8 MJ/kg) . Nestevedyn tiheys on 70,8 kg/m³ 20 K lämpötilassa, minkä vuoksi sen energiatiheys tilavuuteen nähden on huono. Bensiinilitra sisältää neljä kertaa enemmän energiaa kuin nestemäinen vety. Vety soveltuu käytettäväksi polttokennojen polttoaineena, jolloin voitaisiin saavuttaa korkeampia hyötysuhteita nykyisiin moottoreihin verrattuna.


title: Vetytalous

text: Vetytalouden perusajatuksena on korvata nestemäiset polttoaineet kokonaan tai osittain vedyllä. Samalla polttoaineen asema primäärienergianlähteenä vaihtuisi energian kantajaksi: vety pitäisi ensin valmistaa jollain energiaa kuluttavalla menetelmällä. Konseptin hyötynä on, että fossiilisten polttoaineiden käyttöön väistämättä liittyvät haitalliset päästöt torjuttaisiin; vetypolttoaineen käytön ympäristövaikutukset riippuvat vain sen tuotanto- ja jakeluketjusta, eivät sen käytöstä. Täten vetytalous vähentäisi merkittävästi polttoaineiden käytön aiheuttamia päästöjä ja ainakin vähentäisi riippuvuutta ajanoloon hupenevasta öljystä.


title: Vetytalous

text:
Suomi on mukana Euroopan laajuisessa TEN-T HIT -projektissa toteuttaa vetytalouteen tarvittavat infratruktuurit.
Vetytalouden muuttaminen teoreettisesta pohdinnasta toimivaksi energiataloudeksi edellyttää useiden ongelmien ratkaisemista. Vetytalouden vaatima jakeluverkosto puuttuu, vedyn varastointi etenkin pienessä mittakaavassa ja kulkuneuvoissa on ongelmallista ja tarvitaan keino vedyn kuljettamiseksi valmistuksesta kulutukseen.


title: Vetytalous

text: Maailmassa tuotettiin ja kulutettiin öljyä vuoden 2005 aikoihin miltei 4 000 Mt vuosittain ja kysyntä oli kasvussa . Energiamäärältään maailman öljyntuotanto vastaa noin 1 400 Mt vetyä vuosittain. Vuosituhannen vaihteen aikainen tuotankopasiteetti oli 50 Mt luokkaa .


title: Vetytalous

text: Vetytalouteen siirtymistä perustellaan polttoaineen helpolla saatavuudella: Maan pinnasta suurin osa peittyy veden alle, joka puolestaan on vedyn lähde. Vedyn valmistaminen erottamalla happi ja vety vedestä vaatii kuitenkin vastaavasti runsaasti energiaa. Vedyn valmistukseen kuluvat suuret energiamäärät tulisi ensin tuottaa esimerkiksi sähkönä. Sähköntuotanto puolestaan on toistaiseksi suurelta osin sidottu fossiilisten polttoaineiden käyttöön, joten ennen vetytalouteen siirtymistä tarvitaan halpa ja globaalisti käyttökelpoinen energianlähde. Tällaiseksi on toivottu fuusiovoimaa, mutta aurinko- ja tuulisähkön tuotannon varastointi vedyksi voi olla yksi sovellus.


title: Vetytalous

text: Mahdollisia tapoja tuottaa vetyä tunnetaan useita, ja niiden ominaisuuksista riippuu, mikä tuotantotapa sopii kuhunkin tilanteeseen.


title: Vetytalous

text: Tavallisen lämpövoimakoneen polttoaineen kulutusta on mahdollista vähentää noin 25–30 % sekoittamalla vetyä polttoaineeseen palokammiossa. Lisäksi hiilimonoksidi- ja hiilivetypäästöt voidaan eliminoida palokaasuista kokonaan ja NOx-päästöt vähenevät.


title: Vetytalous

text: Kenties lupaavin käyttökohde vetypolttoaineelle on lentokoneet. Vedyn suuri energiatiheys painoa kohti voi vähentää tarvittavan polttoaineen painoa 2,8-kertaisesti, minkä vuoksi moottoreiden kokoa voidaan pienentää. Nestemäistä vetyä voidaan käyttää viilentämään moottoreita, mikä lisää niiden käyttöaikaa 25 % samalla vähentäen huoltotarvetta. Lisäksi päästöt ilmakehän yläosiin vähenevät oleellisesti. Haittapuolena on polttoaineen suuri tilantarve ja yli kymmenen kilometrin korkeuksilla kasvihuoneilmiötä aiheuttavan vesihöyryn vapautuminen.


title: Vetytalous

text: U212-sukellusvene voi olla sukelluksissa ennätyspitkään polttokennojen avulla, jopa 3 viikkoa.


title: Vetytalous

text: Vetytalouden haasteiksi on sanottu vedyn valmistusta, varastointia ja kuljetusta, taloudellisuutta ja turvallisuus.


title: Vetytalous

text: Vedyn haittapuolia ovat räjähdysalttius, vaikea varastoitavuus ja ennen kaikkea se, että se esiintyy maapallolla yhdisteinä, ja sen valmistaminen on usein energiaa vievä prosessi. Energianlähteeksi vedystä ei ole, mutta energiankantajaksi kyllä. Vedyn tulevaisuuden polttoaineena ratkaisee, löytyykö taloudellista tapaa tuottaa, varastoida ja jakaa sitä energiakäyttöön.


title: Vetytalous

text: Vetyatomi on hyvin pieni ja sen varastoinnin erityispiirteenä on se, että vety tunkeutuu diffuusion avulla teräkseen ja haurastuttaa sitä. Lisäksi vetysäiliöitä on vaikea saada täysin tiiviiksi, jolloin vuotohäviöt ainakin pitkäaikaisemmassa kaasumaisen vedyn varastoinnissa voivat tulla merkitseviksi ellei hoideta asianmukaisesti.


title: Vetytalous

text: Vaihtoehtona vedyn suoralle polttoainekäytölle esimerkiksi autoissa on ehkä turvallisuuden vuoksi kannatettavampaa synteettisten fossiilisten polttoaineiden valmistus. Eräs vahva vaihtoehto on metanoli (Metanolitalous), jota voidaan valmistaa vedystä ja hiilimonoksidista öljynjalostusta muistuttavassa prosessissa. Tällöin maapallon ilmakehän hiilitase ei häiriinny, koska tarvittava hiili voidaan ottaa energiakasveista kuten levistä. Toinen vaihtoehto on synteettinen metaani. Lähinnä metaanista koostuvaa maakaasuahan jo hyödynnetään suuressa mittakaavassa eli metaanin jakeluinfrastruktuuria on jo olemassa.


title: Hermione

text: Hermione voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Hautausmaa

text: Hautausmaa on alue, jonne vainajat haudataan. Hautausmaalle haudataan kuolleet ruumiit eli kalmot tai poltettujen ruumiiden tuhkat kuoppaan maa-aineksen alle. Arkeologinen tai kansatieteellinen tai muuten ylätyylinen nimitys hautausmaalle on "kalmisto".


title: Hautausmaa

text: Ruumiiden tai tuhkien hautaamisella on sekä kulttuurisia, uskonnollisia että käytännöllisiä näkökohtia. Ensinnäkin hautausmaa ja siellä useimmiten sijaitseva menehtyneen omaisen muistomerkki, kuten monissa kulttuureissa yleinen hautakivi ja kristittyjen risti, on omaisille paikka jonne saapua kunnioittamaan ja muistelemaan vainajaa. Monissa luonnonuskonnoissa esivanhempia myös palvotaan muistomerkin äärellä. Lisäksi ruumis voi elävien asumuksessa muuttua hygieniaongelmaksi. Siksi – ja muun muassa vainajan hengen tuonpuoleiseen saattamiseksi – ruumis viedään monissa kulttuureissa asutuksen ulkopuolelle ja haudataan maahan. Kalmisto voi olla myös paikka, rakennelma tai rakennus, jonne kuollut asetetaan, tai ruumiin polttamisesta jääneet tuhkat sijoitetaan tai ripotellaan. Joissain kulttuureissa ruumiit on ollut tapana palsamoida, jotta ne säilyisivät mahdollisimman pitkään. Tällöin ruumiit on usein laitettu hautakammioihin.


title: Hautausmaa

text: On olemassa myös eläinten hautausmaita. Nykyisessä länsimaisessa kulttuurissa tähän on syynä lemmikkien eläimiksi korkea yhteisöllinen asema perheenjäseninä. Joissakin kulttuureissa eläimiä on haudattu tai ruhoja poltettu palvontamenoissa.


title: Hautausmaa

text: Hautaismailla on yleensä myös uurnalehto, johon haudataan tuhkattujen vainajien tuhka tarkoitusta varten hankitussa, nykyisin yleensä maatuvassa uurnassa.


title: Hautausmaa

text: 1970-luvulla Suomessa on ollut tapana haudata tulipalossa kuolleita ja hukkuneita muoviin käärittynä, jolloin ruumiit eivät maadu. Tämä on muodostunut paikoin ongelmalliseksi.


title: Hautausmaa

text: Nykyihmisten lähisukulaisista ainakin neandertalinihmiset ovat jo haudanneet kuolleensa, alun perin siksi, etteivät raadonsyöjät raatelisi ruumiita. Myöhemmin hautaukseen alettiin liittää myös jonkinlaisia uskonnollisia tapoja, jotka näkyivät muun muassa esineiden ja kukkien sijoittamisessa hautaan. Ei tiedetä tarkalleen, milloin haudat alettiin keskittää kalmistoiksi.


title: Hautausmaa

text: Kreetan saarella yli 3 000 vuotta sitten asuneet minolaiset ovat jättäneet jälkeensä monenlaisia kauniisti koristeltuja hautoja, joista muodostuu suorastaan kuolleiden valtakunta, josta erottuu kunkin vainajan arvoasema. Minolaiset eivät pitäneet sitä synkkänä paikkana, vaan kuolleiden asuinsijoilla oli ihmisen hyvä olla. He harjoittivat hautaamista suvuittain yhteishautoihin, esimerkiksi varta vasten tehtyihin kallioluoliin.


title: Hautausmaa

text: Satoja vuosia myöhemmin vähän idempänä asuneet etruskit rakensivat samantapaisia elämäniloa kuvaavia hautoja. Niistä muodostui kokonaisia kuolleiden kaupunkeja, joissa oli vainajia varten tehtyjä, talojen kaltaisia kivirakennuksia. He hautasivat vainajansa yksittäin polttamatta, mutta ajan kuluessa polttohautaus yleistyi.


title: Hautausmaa

text: Vanhimmat tunnetut Suomen maaperän haudat ja kalmistot ovat kivikautisia. Niistä ei ole yleensä jäänyt juuri muuta kuin ruumiiden mukana haudattua punamultamaalia, jonka vuoksi niitä kutsutaan punamultahaudoiksi. Hautaesineitä on voinut olla, mutta useimmista ei ole jäänyt jälkiä.


title: Hautausmaa

text: Pronssikauden aikana yleistyivät kivista ladotut kiviröykkiöhaudat, joihin vainaja tai vainajia haudattiin poltettuna tai polttamatta. Nämä saattoivat muodostaa isoja kalmistoja, joissa oli useita röykkiöitä, tai joissa samaan röykkiöön haudattiin uudelleen, jolloin röykkiötä kasvatettiin. Suomessa on vainajien mukaan haudattu näiden tarvekaluja, aseita ja koruja kivikaudelta aina kristilliseen aikaan asti. Kalmistot ovatkin olleet tärkeä muinaisen suomalaisen esineistön löytöpaikka, muun muassa Luistarin kalmisto Eurassa.


title: Hautausmaa

text: Rautakaudella tulivat käyttöön muun muassa polttokenttäkalmistot, jotka olivat tasaisia ladottuja kivikenttiä usein isompien kivien välissä. Kenttäkalmistoon siroteltiin poltettujen ruumiiden tuhka. Kenttäkalmistotkin olivat usein suvun tai yhteisön käytössä.


title: Hautausmaa

text: Suomessa on myös harjoitettu polttovenehautausta eli haudattu kalmoja veneidensä kanssa, mistä todistavat muun muassa polttokalmistoista löytyneet veneiden niitit. Viikinkiajan lopulla siirryttiin hautaamaan ruumiit polttamattomina hiekkamaahan. Näihin hautoihin tehtiin usein kivistä tai puusta arkkua muistuttavia rakenteita. Erona kristilliseen hautaukseen olivat vainajan mukaan annetut hautaesineet. Hautaesineiden antamisen lopettaminen katsotaan yhdeksi mahdolliseksi merkiksi kristinuskon leviämisestä Suomen eri alueille.


title: Hautausmaa

text: Katolisena aikana saatettiin varsinkin syrjäseuduilla vielä käyttää kylien omia kalmistoja, mutta uskonpuhdistus toi mukanaan käytännön kaikkien vainajien hautaamisesta siunatulle kirkkomaalle eli varsinaiselle hautausmaalle. Tästä poikkeuksena on hautaaminen hautasaariin sellaisilla alueilla, joista on ollut hankala matka kirkkomaalle. Käytäntö loppui 1700-luvun alkuun mennessä.


title: Hautausmaa

text: Kirkko ja valtio -komitea esitti mietinnössään vuonna 1977, että evankelisluterilaisten seurakuntien hautausmaat olisivat edelleen toimineet yleisinä hautausmaina, mutta seurakunnat olisi lailla velvoitettava luovuttamaan niistä korvausta vastaan hautapaikkoja myös kirkkoon kuulumattomille. Kunta ja seurakunta olisivat kuitenkin voineet keskenään sopia hautausmaiden ylläpidosta myös toisin.


title: Vainaja

text: Vainaja tarkoittaa kuollutta ihmistä. Vainajalla tarkoitetaan joko kuollutta ihmisruumista eli kalmoa tai kuolleen sielua, henkilöä, persoonaa tai elämänkaarta. Varsinkin viimeksi mainitussa merkityksessä vainajiin liittyy paljon uskomuksia, jotka liittyvät kuolemanjälkeiseen elämään. Vainaja-nimitystä käytetään myös, kun puhutaan kuolleesta henkilöstä sellaisena kuin hän oli ollut eläessään ("äitivainaa", "isävainaa").


title: Vainaja

text: Vainajan sielun tai hengen on useissa kulttuureissa uskottu jäävän eloon ruumiin kuoltua. Tällöin vainajia on usein palvottu. Toisaalta vainajan on saatettu myös uskoa olevan pelätty kummitus tai muuttuvan muuksikin olennoksi kuten eläimeksi.


title: Vainaja

text: Vainajien kohtalo on eri uskomuksissa erilainen. Monissa vainaja joutuu vainajalaan, vainajien kotiin tai maahan. Vainajaloita on ollut erilaisia: toiset hyviä paikkoja, toiset taas pahoja, ja jotkin eivät kumpaakaan. Joskus vainajan olosuhteet on ajateltu tulokseksi hänen elämästään.


title: Maria Stuart

text: Maria I (Maria Stuart) (8. joulukuuta 1542 – 8. helmikuuta 1587) oli Stuart-sukuinen Skotlannin kuningatar, joka hallitsi vuosina 1542–1567. Hänen isänsä oli Skotlannin kuningas Jaakko V ja äiti ranskalainen Marie de Guise. Maria on eräs tunnetuimpia Skotlannin hallitsijoita osaksi elämänsä traagisten käänteiden takia.


title: Maria Stuart

text: Maria Stuartista tuli kuningatar vain kuuden päivän ikäisenä, kun Jaakko V menehtyi. Jaakko V:n äiti, Margareeta Tudor, oli Englannin kuninkaan, Henrik VIII:n, sisar, mikä määräsi Maria Stuartin kohtalon. Elettiin uskonpuhdistuksen aikaa, ja Englannin katolisten mielestä Henrik VIII:n tytär Elisabet I oli avioton lapsi, koska hänen isänsä avioero edellisestä vaimosta ei ollut paavin vahvistama. Näin ollen Maria Stuart oli Henrik VIII:n lähin perijä ja nostettiin Englannin kuningattareksi.


title: Maria Stuart

text: Maria oli Ranskan kuninkaan Frans II vaimo hän lähti Skotlannista Ranskaan miehensä luokse mutta palasi muutaman vuoden kuluttua.Kun Maria 18-vuotiaana palasi takaisin kotimaahansa Skotlantiin ranskalaisen aviomiehensä kuoltua, protestanttisuus oli tullut maan vallitsevaksi uskonnoksi, ja kuningatar itse oli katolinen. Skotlannin hallinto oli ollut Maria Stuartin velipuolen, Morayn kreivin James Stewartin hoidossa, mutta kun Maria vuonna 1565 avioitui yllättäen serkkunsa Henry Stuartin kanssa, syntyi maassa valtapoliittinen epätasapainotila.


title: Maria Stuart

text: Protestanttien kannattama Morayn kreivi lietsoi kansan Maria Stuartia vastaan ja syttyi sisällissota. Maria Stuart hävisi ja anoi turvapaikkaa Englannista. Englannin Elisabet I tiesi katolisten tukevan Maria Stuartia, ei vain Skotlannin vaan myös Englannin kuningattareksi. Turvapaikka evättiin ja Maria pakotettiin luovuttamaan kruununsa kaksivuotiaalle pojalleen Jaakolle. Hänet teljettiin vankeuteen, missä hän vietti 20 vuotta ennen teloitustaan vuonna 1587.


title: Maria Stuart

text: Maria I sekoitetaan helposti hänen isänsä serkkuun Maria Veriseen eli Maria Tudoriin, joka eli samoihin aikoihin.


title: Etäläsnäolo

text: Etäläsnäolo, myös telemaattinen läsnäolo (), tarkoittaa läsnäoloa toisessa paikassa viestintäteknologian kautta, vaikka fyysinen keho pysyykin paikallaan. Mitä tahansa viestintäteknologiaa voidaan käyttää etäläsnäolon saavuttamiseksi, esimerkiksi puhelin- tai videoteknologiaa, ja myös tietokoneen avulla luodussa virtuaalimaailmassa voidaan kokea etäläsnäolo. Käytännössä etäläsnäolo toteutuu esimerkiksi erilaisina etätoimintoina, joita voivat olla esimerkiksi etätyö, etälääketiede, etäopetus tai erilaiset etänä suoritetut asioinnit.


title: Etäläsnäolo

text: Nykyisissä etäläsnäolon sovelluksissa mm. kirurgit voivat suorittaa leikkauksia potilaille kauko-ohjattujen robottikäsivarsien avulla toiselta puolen maapalloa. Yksinkertaisimmillaan etäläsnäolo voi olla vaikkapa kameroiden ja monitoreiden avulla toteutettua opiskelua, työtä, viihdettä tai valvontaa. Se voi olla myös tutkimusta paikoissa, jotka ovat ihmiselle liian vaarallisia tai hankalia, kuten merenpohjassa tai avaruudessa.


title: Etäläsnäolo

text: Pisimmälle vietynä etäläsnäolo voi tarkoittaa sitä, että ihminen pystyy tuntemaan ja toimimaan kaukaisessa ympäristössä telerobotin avulla aivan kuin olisi itse paikalla. Science fictionissa esimerkkejä tällaisista systeemeistä on nähty pitkään, alkaen Robert A. Heinleinin tarinasta "Waldo" (1940). Etärobotteja kutsutaankin joskus "waldoiksi".


title: Etäläsnäolo

text: Etäläsnäolo voidaan viime kädessä määritellä tunteeksi, tunteeksi toisen tai toisten toimijoiden läsnäolosta telemaattisesti välitetyssä tai keinotekoisessa tilassa tai ympäristössä. Läsnäolon kokemus näyttää perustuvan useisiin erityyppisiin ympäristön ulottuvuuksiin.


title: Gamma Ray

text: Gamma Ray on saksalainen power metal -yhtye, jonka perusti Helloweenistä lähtenyt Kai Hansen vuonna 1988.


title: Gamma Ray

text: 1988, neljän vuoden Helloweenissä soittamisen jälkeen kitaristi ja laulunkirjoittaja Kai Hansen päätti jättää yhtyeen. Hän lähti tekemään hieman studiotyötä Blind Guardianin kanssa. Lopulta Hansen päätti koota oman projektin pitkäaikaisen ystävänsä Ralf Scheepersin (laulaja), Uwe Wesselin (basisti) ja Mathias Burchardin (rumpali) kanssa. Gamma Ray oli syntynyt.


title: Gamma Ray

text: Tällä kokoonpanolla yhtye julkaisi "Heading for Tomorrowin" helmikuussa 1990 sekä myöhemmin samana vuonna toisen kitaristin Dirk Schlächterin kanssa EP:n Heaven Can Wait. Uli Kusch korvasi tämän jälkeen Burchardin rumpupatteriston takana. Seuraavana vuonna julkaistiin kakkoslevy "Sigh No More", jota seurasi loppuvuonna 50 konsertin maailmankiertue.


title: Gamma Ray

text: Kolmas albumi, "Insanity and Genius", ilmestyi 1993 kahden uuden jäsenen kanssa; Thomas Nack rummuissa ja Jan Rubach basistina, korvaamassa Ulin ja Uwen lopullisesti.


title: Gamma Ray

text: Syyskuussa 1993 Gamma Ray, Rage, Helicon ja Conception tekivät yhdessä "Melodic Metal Strikes Back" -kiertueen. Kiertue päättyi tupla-livelevyn, "Power of Metalin", ja videoiden "Power of Metal" ja "Lust for Live", julkaisuun joulukuussa.


title: Gamma Ray

text: Sitten tapahtui suuri muutos: Yhtyeen neljännen albumin kirjoitustyössä, Hansen ja Schlächter olivat todenneet että Scheepers asui varsin kaukana Hampurissa. Tämä tarkoitti sitä että yhtye voi kokoontua vain harjoituksissa ja viikonloppuina, ja se oli valtava pysäytys asioiden kulussa. Sillä välin Scheepers kävi koelaulussa, tähtäimessään laulajantyö Judas Priestissä. Pian sen jälkeen Hansen kysyi haluaisiko Scheepers vielä jäädä Gamma Rayhyn. He neuvottelivat pitkään ja päätyivät siihen tulokseen, että olisi parasta jos Scheepers lähtisi yhtyeestä. Ja niin, ilman pahaa verta, Scheepers lähti Gamma Raysta. Sittemmin Hansen otti laulaja-kitaristin osan itselleen.


title: Gamma Ray

text: Lopulta vuonna 1995 yhtye julkaisi neljännen albumin, "Land of the Freen", joka oli ensimmäinen Hansenin laulama albumi. Kriitikot ympäri maapallon ylistivät sitä. Sitä seuraava kiertue, Men on a Tour, saattoi yhtyeen maailmanmaineeseen ja päättyi yhtyeen ensimmäisen oman livelevyn, "Alive-95" julkaisuun vuonna 1996.


title: Gamma Ray

text: Jälleen, Hansen ja Schlächter päättivät, että tarvittiin uusi muutos. Tämän takia sekä Jan Rubach että Thomas Nack lähtivät palatakseen takaisin ensimmäiseen yhtyeeseensä, "Anesthesiaan", ja mukaan tuli rumpaliksi Dan Zimmermann. Schlächter päätti vaihtavansa kitaran bassoon. Henjo Richter päätyi yhtyein Schlächterin paikalle toiseksi kitaristiksi. Gamma Rayn pitkäikäisin (ja nykyinen) kokoonpano oli syntynyt.


title: Gamma Ray

text: Työt alkoivat seuraavan täyspitkän albumin levytysprojektia varten, ja viides albumi, "Somewhere Out in Space", näki päivänvalon vuonna 1997. Se aloitti yhtyeen avaruussuuntauksen sanoituksissa.


title: Gamma Ray

text: Seuraava levy oli vuonna 1999 julkaistu "Power Plant", jonka massiivisen power metal -tykityksen muassa olivat mm. Pet Shop Boys -cover "It's a sin" ja Manowar-vaikutteinen "Heavy Metal Universe". Sitten tuli aika julkaista "Best Of..." albumi, mutta Hansen halusi tehdä asiat jälleen omalla tavallaan; yhtye palasi taas kerran studioon, tällä kertaa levyttääkseen vanhat klassikot uudestaan, ja vuonna 2000 julkaistu kokoelma ristittiin "Blast from the Pastiksi".


title: Gamma Ray

text: Vuoden 2001 albumi "No World Order!" oli myös menestyksekäs. No Order World -kiertuella yhtye kiersi ympäri Eurooppaa sekä Japania. Pienen tauon jälkeen seuraava etappi oli "Skeleton in the Closet"-kiertue, jolla Gamma Ray esitti harvemmin livenä soittamiaan kappaleita. Fanit saivat etukäteen äänestää kiertueen settilistasta yhtyeen verkkosivuilla. Kiertue ei ollut pitkä, mutta kaksi sen aikana soitettua keikkaa nauhoitettiin livealbumi "Skeletons in the Closetia" varten.


title: Gamma Ray

text: Vuoden 2005 alkupuolen kiertueellaan Gamma Ray esiintyi Iron Maidenin lämmittelijänä, nimeten tämän osan kiertueesta sloganilla "Rayzin' Hell With The Beast". Levy "Majestic" julkaistiin syyskuussa 2005. Albumi masteroitiin Finnvoxilla Helsingissä.


title: Gamma Ray

text: Vuonna 2007 syksyllä julkaistiin "Land of the Free II".


title: Gamma Ray

text: Vuoden 2010 alussa yhtye julkaisi "To the Metal" -nimisen albumin.


title: Gamma Ray

text: Vuoden 2014 maaliskuussa Gamma Ray julkaisi Empire of the Undead albumin.


title: Gamma Ray

text: 15. kesäkuuta 2007 Gamma Ray ja Helloween julkistivat lähtevänsä yhteiselle "Hellish Rock" -nimiselle kiertueelle, joka ulottui myös Suomeen asti. Yhtyeet soittivat Tampereen Pakkahuoneella 10. joulukuuta 2007 ja Helsingin Kaapelitehtaalla 11. joulukuuta 2007.


title: Kakskerta

text: Kakskerta on entinen Suomen kunta, joka kuuluu nykyisin Turun kaupunkiin. Ennen liitosta Kakskerta kuului hallinnollisesti Turun ja Porin lääniin ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Kaarina, Parainen, Rymättylä ja Turku. Kakskerran vanha ja jo pois käytöstä jäänyt ruotsinkielinen nimi oli "Kaxbyrita ö". Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen.


title: Kakskerta

text: Kakskerranjärvi sijaitsee Kakskerran saaren keskellä. Satavan ja Kulhon saaret kuuluivat Kakskerran kuntaan ennen liitosta.


title: Kakskerta

text: Kakskerta erotettiin omaksi kunnakseen Kaarinasta vuonna 1936. Kunnan pohjoispuolella sijainnut Hirvensalon saari kuului aiemmin Maarian kuntaan, mutta liitettiin Turkuun vuonna 1944. Valtioneuvosto liitti myös Kakskerran kunnan Turkuun vuonna 1968.


title: Kakskerta

text: Kakskerran seurakunta itsenäistyi Kaarinasta vuonna 1904, jolloin siihen tuli kuulumaan myös Maarian kuntaan kuulunut Hirvensalo. Seurakunta liitettiin Turun Martinseurakuntaan jo vuonna 1959 eli yhdeksän vuotta ennen itse kunnan liittämistä Turkuun.


title: Kakskerta

text: Hirvensalo ja entinen Kakskerran kunta muodostavat nykyään Hirvensalo-Kakskerran suuralueen. Entinen Kakskerran kunta jakautuu Kakskerran ja Satavan kaupunginosiin. Eteläisempi Kakskerran kaupunginosa käsittää Kakskerran saaren ja joitakin pienempiä lähisaaria. Pohjoisempi Satavan kaupunginosa puolestaan koostuu Satavan saaresta sekä pienemmästä Kulhon saaresta Hirvensalon ja Kakskerran kirkon välisessä salmessa.


title: Kakskerta

text: Kakskerran asukasluku on 646 (2014), ja saaren pinta-ala on noin 21 neliökilometriä. Satavan kaupunginosassa on jonkin verran enemmän asukkaita, joten kuntaliitosajankohtaan nähden saarten väkiluku on noussut selvästi.


title: Kakskerta

text: Merenrannalla sijaitseva Kakskerran kivikirkko on yksilaivainen ja rakennettu vuosina 1765–1769. Kakskerrassa toimii Kansallista kokoomusta lähellä oleva Paasikivi-opisto, jonka vieressä on Harjattulan golfkenttä. Kakskerrassa sijaitsevassa Brinkhallin kartanossa kuvattiin TV2:n draamasarjaa Hovimäki.


title: Kakskerta

text: Kakskerran kuntaan kuului seitsemän kylää, joista kolme oli Kakskerran ja neljä Satavan saarella.


title: Kakskerta

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Kakskerrassa ei ollut lainkaan taajamia.


title: AaltoAlvari

text: AaltoAlvari, ennen laajentumistaan nimellä Jyväskylän uimahalli, on uimahalli Jyväskylässä Mattilanpellon kaupunginosassa osoitteessa Pitkäkatu 2. Uinti-, hyppy- ja lastenaltaiden lisäksi uimahallissa on kylpyläosasto, jossa on aaltoallas vesilukumäkineen, poreallas ja koskiallas.


title: AaltoAlvari

text: Jyväskylän uimahalli valmistui vuonna 1955 ja sen suunnitteli Alvar Aalto. Se oli valmistuessaan vasta Suomen viides uimahalli. Pesu- ja pukuhuonekokonaisuuksia oli aluksi vain yksi. Halliin on myöhemmin lisätty mm. lasten opetusallas (1964), kuntosali (1968) ja 50 metrin allas (1975). Vuonna 1983 uimahalliin rakennettiin Suomen ensimmäinen sisätiloihin rakennettu vesiliukumäki. Vuonna 1991 valmistui AaltoAlvarin kylpyläosasto. AaltoAlvarin viimeisin uudistus, jossa remontoitiin mm. 50 metrin allas sekä pukuhuonetiloja, saatiin valmiiksi vuonna 2013.


title: AaltoAlvari

text: Normaalien uimapalvelujen lisäksi AaltoAlvari tarjoaa uimakoulua ja ohjattuja liikuntapalveluja. Uimahallissa on lisäksi käytössä kuntosali, takkahuone ja kahviopalvelut. Naisten ja miesten sähkösaunojen lisäksi on miesten vastasauna, jossa käynti edellyttää lisämaksua.


title: AaltoAlvari

text: AaltoAlvari toimii myös uimaseura Swimming Jyväskylän, Kampuksen Plaanin ja vesipalloseura Jyväskylän Saukkojen kotiareenana.


title: Kanneljärvi

text: Kanneljärvi on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Kanneljärven pinta-ala oli 246,3 km² ja asukasluku 3 552 (1939).


title: Kanneljärvi

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin.


title: Kanneljärvi

text: Kanneljärvi erotettiin Uudestakirkosta omaksi kunnakseen vuonna 1925. Kanneljärven luterilaisen kirkon lisäksi Kanneljärvellä sijaitsi ortodoksinen Mustamäen Kristuksen kirkastumisen kirkko eli Mustamäen kirkko. Mustamäen kirkko tuhoutui jatkosodassa, mutta luterilainen kirkko säästyi. Se paloi 1984, mutta runko on edelleen pystyssä.


title: Kanneljärvi

text: Kanneljärven väestöä sijoitettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Pertteli, Salo, Suomusjärvi ja Uskela.


title: Kanneljärvi

text: Kanneljärven kirkonkylän venäjänkielinen nimi on ollut Pobeda (Победа) vuodesta 1948 lähtien, ja se on nykyisin Leningradin alueen Raivolan kuntaan kuuluva taajama.


title: Kanneljärvi

text: Kanneljärven nimi on Venäjällä säilynyt Kanneljärven aseman ja asemakylän nimenä ().


title: THC

text: THC voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karjala (kunta)

text: Karjala oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Mynämäkeen 1. tammikuuta 1977. Liitoshetkellä kunnassa asui noin 900 henkeä, ja sen naapurikuntia olivat Eura, Laitila, Mietoinen, Mynämäki ja Yläne.


title: Karjala (kunta)

text: Alueellisesti Karjala muistutti tasasivuista kolmiota, ja se sijaitsi Laajoen ja Mynäjoen latvoilla. Karjalan rajat olivat hyvin rikkonaisia: niiden sisällä oli Mynämäen ja Mietoisten enklaaveja, ja tämän lisäksi Mynämäen sisällä oli Karjalan eksklaaveja.


title: Karjala (kunta)

text: Karjalan nimi on tiettävästi virolais-lounaissuomalaista alkuperää, ja se on mainittu paikannimenä ensimmäisen kerran vuonna 1565 nimellä "Kariala". Nimi viittaa karjan paimentamiseen ja karjankokoamispaikkoihin. Karjanhoidolle kunnan maasto onkin ollut hyvin otollista, mutta maanviljelyyn sopivaa maata siellä on ollut vain vähän. Vaikka Suomessa ei ollut muita Karjala-nimisiä kuntia, kunnasta käytettiin toisinaan epävirallista nimeä "Karjala Tl" (Turun ja Porin lääni) erottamaan se Karjalan historiallisesta maakunnasta.


title: Karjala (kunta)

text: Asutus on keskittynyt hyvin suppealle vyöhykkeelle Karjalan läpi kulkevien kahden pääjoen varrelle, ja tärkeimmät asutuskeskukset ovat kirkonkylä ja "Laajoki". Maastollisesti Karjala on hyvin erilaista kuin muu Mynämäki. Siinä missä Kanta-Mynämäki on osittain ja Mietoinen lähes kokonaan entistä merenpohjaa ja nykyään tasaista peltomaisemaa, Karjalassa on paljon metsiä ja korpea, joiden keskelle asutus on levittäytynyt.


title: Karjala (kunta)

text: Elinkeinorakenteeltaan kunta oli hyvin maatalousvaltainen, eikä teollisuutta ollut juuri ollenkaan. Suurimmillaan kunnan väkiluku oli ennen 1950-luvulla alkanutta suurta muuttoliikettä, jolloin asukkaita oli reilu tuhat. Karjalassa oli monia kyläkauppoja, terveysasema, huoltoasema, meijeri ja saha.


title: Karjala (kunta)

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karjalan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.


title: Karjala (kunta)

text: Vuonna 1938 Karjalaan liitettiin Mynämäen kunnasta alue, jossa oli 221 asukasta.


title: Karjala (kunta)

text: Ensimmäinen asutus saapui Karjalaan jo kivikaudella, mistä on merkkinä yli 30 tähän aikakauteen liittyvää esinelöytöä. Alkujaan Karjala kuului Mynämäen pitäjään, jossa se tunnettiin "Mynämäen Karjalana" tai "Karjalankorpena".


title: Karjala (kunta)

text: Kunnan tärkeintä aluetta oli aluksi Laajoen pohjoisrannalla sijaitseva Karjalankylä, josta kunta sai nimensä. Tässä kylässä sijaitsi myös kunnan ensimmäinen kirkko, joka kuitenkin purettiin vuonna 1860. Tuolloin yhdistettiin Karjalankylän ja Vehmalaisten kappeliseurakunnat yhdeksi seurakunnaksi, jolle rakennettiin uusi kirkko kylien välisen matkan puoliväliin. Tästä saikin alkunsa Karjalan uusi keskustaajama.


title: Karjala (kunta)

text: Karjala itsenäistyi Mynämäestä omaksi kunnakseen vuonna 1906. 1970-luvulla kunta alkoi kuitenkin vähitellen kypsyä siihen, että se liittyisi takaisin vanhaan emäpitäjäänsä. Lopullinen liitos tapahtui vuonna 1977. Karjalan palvelut ovat viime vuosikymmenien aikana vähentyneet asteittain, ja esimerkiksi kauppa ja terveysasema on lakkautettu. Kunnanosassa toimii kuitenkin vielä pankki sekä alakoulu, jota laajennettiin vuonna 2006.


title: Karjala (kunta)

text: Haankylä, Haanperä, Kalela, Karjalankylä, Karppinen (kirkonkylä), Ketelinen, Laajoki, Sairinen, Salavainen, Suojoki, Suutila, Tallola, Vehmalainen, Vuoloinen


title: Karjala (kunta)

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Karjalassa ei ollut lainkaan taajamia.


title: Karkku

text: Karkku oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta, jonka naapurikunnat olivat Tyrvää, Tottijärvi, Suoniemi ja Mouhijärvi. Karkun kunta liitettiin Vammalaan vuonna 1973. Karkun seurakunta perustettiin jo vuonna 1328 ja kylä oli aikoinaan koko Ylä-Satakunnan alueelle levittäytyneen Sastamalan pitäjän keskuspaikka. Karkun kunta liitettiin Vammalaan yhdessä Tyrvään kanssa vuonna 1973.


title: Karkku

text: Karkku tunnetaan useista kirkoistaan, joita ovat Karkun harmaakivikirkko (1913), Salokunnan kirkko (1960) ja Sastamalan kirkko (1500-luvun alku). Karkun vaakunan suunnitteli paikkakunnalla syntynyt taiteilija Lauri Ahlgrén ja se vahvistettiin vuonna 1963. Vaakuna valittiin vuonna 2007 tulevan Sastamalan kaupungin vaakunaksi.


title: Karkku

text: Karkku sijaitsee Kokemäenjoen yläjuoksun varrella siten, että sen järvet Rautavesi ja Kulovesi jakavat entisen kunnan alueen luoteiseen ja kaakkoiseen osaan. Rautavedessä ja Kulovedessä on useita saaria, joista suurimmat ovat Salonsaari, Kutalansaari ja Isosaari. Vesistön itäpuolelle jäävää aluetta yhdessä Karkun saarten kanssa kutsutaan Salokunnaksi.


title: Karkku

text: Karkku voidaan jakaa kolmeen maisema-alueeseen. Luoteisosa on keskimäärin 40–50 metriä Rautaveden pintaa ylempänä (100–110 m meren pinnan yläpuolella) olevaa metsäseutua, jossa korkeuserot ovat melko vähäisiä ja jossa on myös useita metsän ympäröimiä pikkujärviä. Kaakkoisosalle ovat ominaisia melko korkeiden mäkien ympäröimät peltoaukeat ja runsaslajinen kasvillisuus. Keskiosan järvialueella sijaitsevat korkeimmat maastonkohdat Jyränvuori (180 m mpy.) ja Pirunvuori (149 m mpy.). Rauta- ja Kuloveden väliin jäävät suuret Salonsaari ja Kutalansaari, joita voimakasvirtaiset vuolteet erottavat mantereesta. Rautaveden länsipuolella, sitä parikymmentä metriä ylempänä, sijaitsee Riippilänjärvi.


title: Karkku

text: Lähellä Palvialan kylää Rautaveden rannassa on vuonna 1994 perustettu pieni luonnonsuojelualue, jolla kasvaa Suomessa erittäin harvinainen luhtaorvokki.


title: Karkku

text: Karkun Palvialassa on ilmeisesti ollut asutusta rautakaudella, ehkä jo kivikaudella. Alueelta löydetty "Karkun riipus" on ajoitettu välille 800-1050. Palvialassa sijaitsee ns. Tulosen kalmisto, jota tutkittaessa on paljastunut maanalainen, paikoin kolmikerroksinen polttokenttäkalmisto. Kalmisto on peräisin noin 600–800-luvuilta ajanlaskun alun jälkeen. Muita vastaavia ovat Koirankallion kalmisto Kiuralan kylässä ja Ristinmäki lähellä Karkunkylää.


title: Karkku

text: Sastamala oli 1200-luvulla suuri kirkkopitäjä, jonka seurakuntakirkkoon nykyisen Sastamalan kirkon paikalle vaelsi seurakuntaa Pohjanmaalta asti. Kirkkopitäjän keskuskirkot lienevät olleet erilaisia puisia kirkkoja ennen Sastamalassa vielä tänäkin päivänä seisovan kivikirkon rakentamista 1500-luvulla. Kirkkopitäjä ulottui ""Näsijärvestä Pohjanlahteen ja nykyisen Vammalan seuduilta Pohjanmaan lakeuksien rajoille asti"". Siihen siis kuului koko pohjoinen Satakunta. Tästä kirkkopitäjästä sitten muodostuivat alueen emäseurakunnat, kuten myös Karkun pitäjä. Sastamalasta erosi varhais-keskiajalla Kyrön pitäjä, jonka keskus oli Hämeenkyrö-Viljakkala. Merkittävimpiä hetkiä Suur-Sastamalan hajoamisessa lienee ollut Ala-Sastamalan irtaantuminen 1400-luvulla. Ala-Sastamalan alueesta kehittyivät myöhemmin Tyrvää, Vammala, Kiikoinen ja Kiikka. Pietari Brahen aikoina 1600-luvun alkupuolella, jolloin seurakuntia pilkottiin yleisemminkin, Sastamalasta irtautui Ylä-Sastamala eli Mouhijärvi, joka oli jo jonkin aikaa ennen irtautumista ollut kappeliseurakuntana. Ylä-Sastamalasta muodostuivat sittemmin Mouhijärvi, Suodenniemi ja Lavia. Virallisesti Karkku-nimi esiintyi ensimmäisen kerran laamanninkäräjien pöytäkirjoissa vuonna 1546. Suoniemi irrotettiin Karkusta kappeliseurakunnaksi vuonna 1670.


title: Karkku

text: Karkkulaiset vaskisepät olivat tunnettuja uuden ajan alun käsityöläisiä. Kuningas Kustaa Vaasa myönsi heille vuonna 1546 erioikeuden ammattinsa harjoittamiseen, vaikka tämä ammatti oli tuolloin sallittu vain kaupungeissa. Karkkulaiset sepät käyttivät kattiloidensa raaka-aineena käyttökelvottomia kupariastioita ja heillä oli asiakkaita tiettävästi Ruovedeltä, Asikkalasta, Lohjalta ja jopa Limingasta saakka. Vuonna 1565 Karkussa oli peräti 18 vaskiseppää, joilla oli yhteensä kahdeksan renkiä. Ammatti näyttää kulkeneen muutamissa suvuissa perintönä isältä pojalle. Vaskiseppien ammattikunta katosi Karkusta 1600-luvulla, kun tämän elinkeinon harjoittaminen maaseudulla kiellettiin kaupunkilaisten painostuksesta. Lähellä Ellivuoren laskettelukeskusta on 1970-luvulla paljastettu karkkulaisten vaskiseppien muistomerkki.


title: Karkku

text: Ensimmäiset luotettavat tiedot Karkun asukasluvusta ovat vuodelta 1749, jolloin pitäjässä oli 1 692 asukasta. Vuonna 1865 asukkaita oli 2 664, 1900-luvun vaihteessa 3 473 ja vuonna 1920 jo 3 799. Sotien jälkeinen maaltamuutto vähensi väkilukua niin, että vuonna 1965 Karkussa oli 3 047 asukasta.


title: Karkku

text: Karkun kuntaan ja seurakuntaan kuului vuoteen 1900 saakka runsaan 10 neliökilometrin erämaa-alue Noormarkun alueella. Liikemies Antti Ahlström oli ostanut kyseisen, eräälle karkkulaiselle maatilalle kuuluneen alueen vuonna 1873.


title: Karkku

text: Kun Karkun vanhaa kirkkoa alettiin pitää liian huonokuntoisena, syntyi 1820-luvulla riita siitä, olisiko vanha kirkko korjattava vai rakennettava uusi, ja minne uusi kirkko sijoitettaisiin. Vanha kirkko korjattiin 1860-luvun lopulla, mutta kiista jatkui pitkälle 1900-luvun puolelle. Vuonna 1908 pidetyssä kirkonkokouksessa päätettiin seurakunta jakaa kahtia Rauta- ja Kulovettä myöten, kun uuden kirkon paikasta ei päästy yksimielisyyteen. Suomen senaatti hyväksyi päätöksen kaksi vuotta myöhemmin. Kunnanvaltuuston kokouksessa vuonna 1926 päätettiin myös kunta jakaa kahtia samalla tavoin kuin seurakuntakin. Kumpaakaan päätöstä ei kuitenkaan koskaan toteutettu. Valtioneuvosto kumosi päätöksen seurakunnan jakamisesta vuonna 1938 ehdolla, että myös vesistön eteläpuolelle on rakennettava kirkko ja perustettava papin virka. Myöhemmin myös päätös kunnan jakamisesta raukesi.


title: Karkku

text: Kiuralan kylässä toimi vuosina 1896-1899 Suomen ensimmäinen vaneritehdas, "Wiikarin Oy", jossa valmistettiin vanerilevyjen lisäksi muun muassa huonekaluja. Tehtaan paikalla on 1960-luvulla pystytetty muistomerkki, mutta itse rakennuksista on jäljellä vain perustusten jäänteitä.


title: Karkku

text: Suomen sisällissodan aikana 17. huhtikuuta 1918 käytiin Karkun taistelu. Viime sotien jälkeen Karkkuun asutettiin Pyhäjärven siirtoväkeä.


title: Karkku

text: Palvialassa kuvattuna idästä. Kuvaajan selän takana on Palvialan veneranta Rautaveden rannassa. Vasemmalla näkyvä punainen rakennus aseman takana on Wanha Harsu. Karkun seudun tunnetuimpia paikkoja on laskettelukeskus Ellivuori ja sen läheisyydessä sijaitseva Pirunvuori, jossa Emil Danielssonilla oli ateljee. Pirunvuorella sijaitsi myös vuonna 1905 rakennettu ja vuonna 1929 purettu kolmikerroksinen puinen näkötorni.


title: Karkku

text: Taidemaalari Akseli Gallén-Kallelan äiti Anna Mathilda Gallén asui leskeksi jäätyään ja Tyrväällä sijaitsevan Jaatsin tilan myytyään Palvialassa kuolemaansa saakka. Häntä kutsuttiin paikkakunnalla ”Kalleenin mammaksi”. Hänen talonsa purettiin 1960-luvulla.


title: Karkku

text: Ellivuoren laskettelukeskuksen perusti 1960-luvun alussa kolme urheiluseuraa, Vammalan seudun Voima, Karkun Karku ja Tampereen Pyrintö. Vuodesta 1981 lähtien laskettelukeskuksen on omistanut helsinkiläinen Riila Oy. Riippilänjärven länsirannalla sijatsee golfkenttä Lakeside Golf.


title: Karkku

text: Karkun keskustassa toimii pankki, kyläkauppa, päiväkoti, partureita, baari, kirjasto ja lisäksi joitakin muita palveluja. Karkun rautatieasema on yhä toiminnassa ja siellä pysähtyvät useimmat Tampereen ja Porin väliä kulkevat henkilöjunat. Itse asemarakennus on kuitenkin poissa asemakäytöstä ja yksityisomistuksessa.


title: Karkku

text: Alueella toimii kolme oppilaitosta: Karkun evankelinen opisto, Karkun kotitalous- ja sosiaalialan oppilaitos ja Voimarinne (entinen Hoikan koulutus- ja kuntoutuskeskus). Perusopetusta alueella tarjoaa Aluskylässä Palvialan lähellä Karkun koulu, jossa opetetaan alueen peruskoulutusluokkia 1-6. Karkun eteläpuolen oppilaat käyvät nykyään Stormin koulua, joka ei sijaitse Karkun alueella. Aiemmin kansa- ja myöhemmin peruskouluja on ollut muun muassa Salokunnassa, Heinoossa, Horniossa, Kutalassa ja Nohkuassa. Lisäksi Karkun evankelinen opisto järjestää peruskoulutusta.


title: Karkku

text: Karkussa toimi vuonna 1877 perustettu Säästöpankki, jolla oli kunnan alueella kaksi sivukonttoria. Karkun Säästöpankki liittyi Tyrvään Säästöpankkiin vuonna 1971. Karkussa toimii myös Karkun Osuuspankki.


title: Karkku

text: Pääosa Karkun kunnan asukkaista sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta. Teollista toimintaa oli lähinnä Palvialan seudulla ja siihen kuuluivat puusepänteollisuutta harjoittaneet Rakentaja Oy ja Karkun Höyrysaha sekä muutamat pienemmät sahat eri puolilla kuntaa. Rakentaja Oy oli Suomen suurin ja vanhin lestitehdas, ja se perustettiin vuonna 1919. Se lopetti toimintansa vuonna 1992. Rakentaja Oy:n tehdasrakennus tuhoutui tulipalossa kesällä 2010.


title: Karkku

text: Aluskylä, Haapaniemi, Heinoo, Hieta, Huida, Hurula, Innala, Jassala, Juurakko, Jysiä, Karimäki, Karkunkylä, Ketunkylä, Kiurala, Koivu, Kojola, Koski, Kutala, Kärppälä, Lammentaka, Lielahti, Mäenkylä, Mäkipää, Nohkua, Oravula, Palviala, Pappila, Pitkänkaro, Päivölä, Rainio, Raipio, Rikainen, Toijala, Vihtiälä.


title: Karkku

text: Muita kuin rekisterikyliä Karkussa ovat lisäksi ainakin Hornio ja Maso.


title: Karkku

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Karkun taajamat olivat asemanseutu (647 asukasta) ja Heinoo (258 asukasta). Vuonna 1960 asemanseudulla oli 807 asukasta ja Heinoossa 331 asukasta.


title: Karkku

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karkun väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.


title: Karuna

text: Karuna oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Se erotettiin omaksi kunnakseen Sauvosta vuonna 1930. Itsenäinen seurakunta siitä oli tullut jo vuonna 1908 oltuaan sitä ennen Sauvon kappeliseurakunta vuodesta 1681. Karunan naapurikunnat olivat Kemiö, Parainen ja Sauvo. Karuna liitettiin 1969 pääosin takaisin Sauvoon sekä sen Santasaaren (Sandön) kylä Kemiöön. Alueella asuu nykyisin noin 700 henkeä.


title: Karuna

text: Ennen kunnan perustamista sen alueella toimi ruotsinkielinen kansakoulu vuosina 1893-1926. Kuten paikannimistöstä voi päätellä, kunnan alueella on aiemmin ollut merkittävä ruotsinkielinen väestö, mutta vuonna 1960 ruotsinkielisten osuus oli enää 1,6 prosenttia. Vuonna 1933 Karunasta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta.


title: Karuna

text: Karunassa sijaitsee Karunan kartano, Kärkkisten kartano, Steningen kartano, Päisterpään kartano ja Kärkniemen kartano.


title: Karuna

text: Karunan alue on kohonnut merestä suhteellisen myöhään eikä sieltä ole – paria kivikautista esinettä lukuun ottamatta – tehty esihistoriallisia löytöjä. Asutus on levinnyt Karunaan pääasiassa Sauvosta, jossa oli vankka rautakautinen asutus. Karunan kappeliseurakunta kehittyi 1600-luvun lopulla Karunan kartanon omistajan Arvid Hornin rakennuttaman puukirkon ympärille. Suomen senaatti määräsi Karunan erotettavaksi itsenäiseksi seurakunnaksi Sauvosta vuonna 1908, mutta tämä toteutui vasta vuonna 1930.


title: Karuna

text: Karunassa harjoitettiin menneinä vuosisatoina paljon talonpoikaispurjehdusta muiden rannikkopitäjien tavoin. Sauvolaisten vuonna 1652 saama purjehduslupa koski tietenkin myös karunalaisia. Vielä vuonna 1726 myönnettiin paikkakuntalaisille oikeus viedä Tukholmaan maa- ja metsätaloustuotteita sekä kalaa. Tärkeä satamapaikka oli Sandössä, johon syvälläkin kulkevat suolalaivat pystyivät ankkuroitumaan.


title: Karuna

text: Suomen sodan aikana 2. elokuuta 1808 käytiin Sandön saaren itäpuolella meritaistelu, jossa ylivoimaiset venäläiset murtautuivat ruotsalaisen laivasto-osaston läpi länteen. Ruotsalaiset yrittivät samaan aikaan hyökkäystä läheiseen Västankärriin, jossa venäläisten joukkojen ylipäällikkö kenraali Friedrich Wilhelm von Buxhoevden oleskeli, mutta yritys jäi tuloksettomaksi. Silloisten varustusten jäänteitä on vielä paikoitellen alueen maastossa.


title: Karuna

text: Karunan kunta pysyi itsenäisyytensä ajan pienenä maa- ja metsätalouspitäjänä. Karuna kuuluu Turun talousalueeseen ja lähin aluekeskus on Sauvon kirkonkylä, jonne on Karunan kirkolta matkaa noin 15 kilometriä. Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 73 prosenttia kunnan asukkaista sai toimeentulonsa alkutuotannosta. Yksipuolisen elinkeinorakenteen ja kunnan syrjäisen sijainnin vuoksi huomattava osa väestöstä muutti 1950- ja 1960-luvuilla muualle, lähinnä Turkuun, mutta pienessä määrin myös Saloon. Karuna liitettiin takaisin Sauvoon vuoden 1969 alussa, joten kunta ehti olla itsenäisenä vain vajaat 40 vuotta. Seurakunnan itsenäisyys kesti huomattavasti pitempään, hieman yli 60 vuotta.


title: Karuna

text: Liikenteellisesti Karuna sijaitsi pitkään "pussin perällä", mutta alueen tieolot kehittyivät tuntuvasti uuden seututie 181:n ja Kemiön puolelle johtavan Rungonsalmen sillan valmistuttua 1970-luvun alkuvuosina.


title: Karuna

text: Karunan keskuskylästä Rantolasta löytyy muun muassa kyläkauppa Rantolan puoti. Puoti on tullut kuuluisaksi hampurilaisannoksistaan, joita tullaan nauttimaan pitkien matkojen takaa. Kuivurikievarissa tarjoillaan mm. pizzaa.


title: Karuna

text: Karunassa toimii useita yhdistyksiä. Karunan kyläyhdistys on rekisteröity vuonna 1999 ja sen tarkoituksena on toimia alueen tasapuolisen kehittämisen hyväksi pyrkimällä lisäämään asukkaiden harrastus- ja kulttuuritoimintaa, yhteistyötä ja omatoimisuutta.


title: Karuna

text: Urheilutoimintaa järjestää Karunan Urheilijat ry.


title: Karuna

text: Veneilijöillä on Karunassa kaksikin yhdistystä, Karunan Veneseura ja Motorboat Club Karuna.


title: Karuna

text: Metsästysseuroja on myös kaksi, Etelä-Karunan metsästäjät sekä Pohjois-Karunan metsästäjät.


title: Karuna

text: Lisäksi Karunassa toimii vuonna 2014 perustettu, Sauvo-Karuna akselilla vaikuttava Airsoft -yhdistys, Sauvon Seudun Airsoft ry.


title: Karuna

text: Vuonna 2013 Karuna valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.


title: Karuna

text: Karunan kivikirkon suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck ja se rakennettiin Karunan harmaasta graniitista 1908–1910. Se kuuluu Suomen kansallisromanttisten kirkkojen sarjaan ja sitä on luonnehdittu yhdeksi maan onnistuneimmista ja kauneimmista kansallisromantiikkaa edustavista kirkoista. Periaatteessa kovin syrjäisen sijaintinsa takia kirkko on kuitenkin jäänyt matkailijoiden huomiotta. Kirkkoa ei juurikaan pidetä auki jumalanpalvelusten ulkopuolella. Massiivisessa pitkässäkirkossa on 480 istumapaikka. Alttarilasimaalaukset on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kiinteän sisustuksen on suunnitellut Stenbäck jugend-tyyliseksi.


title: Karuna

text:
Karunan ensimmäinen kirkko, Arvid Hornin 1685 rakennuttama puukirkko, siirrettiin Helsingin Seurasaareen ja on ulkomuseon tärkeimpiä kohteita.
Broddböle, Tiikarla (Dikarböle), Eistilä (Eistböle), Eikniemi (Eknäs), Fröjdböle, Kustaali (Gussdal), Halslahti (Halslax), Haanniemi (Handby), Hintsholma (Hintsholm), Karinkorva, Karuna, Kasklahti (Kasklax), Kelturi, Nuuttiniemi (Knutnäs), Kupiluoto (Koppholm), Krooka (Kråknäs), Kärkkinen (Kärkis), Kärkniemi, "Liden", Lemminen (Lämmis), Maalu, Maanila (Mannböle), Orssaari, Tuomaala (Pukböle), Päisterpää, Rantola, Ruskola (Ruskulla), Santasaari (Sandö), Savisalo, Sitolahti (Sitolax), Voilahti (Smörvik), Tapola (Stappåker), Teininki (Steninge), Raumala (Strömsböle), Sydänmaa (Sydmo), Timari (Timböle), Tuomaala (Tomasböle), Torikka


title: Karuna

text: Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Karunassa ei ollut lainkaan taajamia.


title: Karuna

text: Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Karunan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmaston lämpenemisellä on monenlaisia ympäristöön ja ihmiselämään kohdistuvia vaikutuksia. Ilmastonmuutoksen väitetään johtuvan pääasiassa ihmisen aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä ja näkyy kohonneina pintalämpötiloina, merenpinnan nousuna ja pohjoisen pallonpuoliskon hupenevina jääpeitteinä, joskaan näistä ilmiöistä ei ole vielä riittävästi luotettavaa empiiristä aineistoa. Oletetusta ilmaston lämpenemisestä uskotaan seuraavan merenpinnan nousua, sadannan ja maanviljelyn muutoksia, jäätikköjen peräytymistä, Arktisen mannerjään kutistumista ja merijään repeytymistä. Lämpenemisen välillisinä ja alueellisina vaikutuksina puolestaan pidetään äärimmäisten sääilmiöiden lisääntymistä ja voimistumista, tartuntatautien leviämistä, kausittaisisten ilmastoilmiöiden ajoituksessa tapahtuvia muutoksia, lajien sukupuuttoja sekä merkittäviä talousvaikutuksia. Lämpeneminen myös aiheuttaa lisää lämpenemistä. Lisäksi ilmaston lämpeneminen voi johtaa laajamittaisiin ja mahdollisesti peruuttamattomiin maailmanlaajuisiin vaikutuksiin, jollaisia olisivat esimerkiksi napajäätikoiden kutistuminen, merenpinnan mittava nousu, valtamerien vesikierron muutokset sekä eliölajien laajamittaiset sukupuutot.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vaikutukset vaihtelevat alueittain. Kohtalaisella 1–3 °C lämpenemisellä oletetaan olevan hyötyjä joillekin alueille ja haittoja taas toisille. Voimakkaammalla lämpenemisellä uskotaan olevan haitallinen kokonaisvaikutus kaikilla alueilla. Erityisesti haitat kohdistuvat köyhiin alueisiin ja kehitysmaihin.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Kasvava huolestuneisuus vaikutuksista on synnyttänyt ja voimistanut ilmastopoliittiseen keskusteluun osallistuvia kansalaisliikkeitä sekä käynnistänyt poliittisia prosesseja ilmaston lämpenemisen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n neljäs arviointiraportti vuodelta 2007 sisältää yhteenvedon ilmaston lämpenemisen odotetuista ja todennäköisistä vaikutuksista.
Tunnettu yhdysvaltalainen tiedelaitos Massachusetts Institute of Technology (MIT) julkisti toukokuussa 2009 uuden arvion maapallon ilmaston lämpenemisestä tällä vuosisadalla. MIT:n ennuste on katastrofaalinen, planeetan keskilämpötila nousisi 3,5–7,4 astetta. Vielä vuonna 2003 MIT arvioi lämpenemisen jäävän 2,4 asteeseen.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: MIT huomautti, että uusinkin lämpenemisarvio voi olla liian pieni, sillä siinä ei mahdollisesti oteta tarpeeksi huomioon kasvihuoneilmiön itseään kiihdyttävää ominaisuutta. Esimerkiksi napa-alueiden ikiroudassa olleiden soiden laajamittainen sulaminen vapauttaisi ilmakehään niin paljon metaania, että se kiihdyttäisi lämpenemistä entisestään.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Viimeaikaiset tutkimukset vuosilta 2012 ja 2013 ovat kuitenkin pienentäneet arviota lämpenemisestä selvästi. Naturessa vuonna 2013 julkaistu tutkimus arvioi lämpenemiseksi enää 1,3 astetta hiilidioksidin määrän noustessa kaksinkertaiseksi.
Maapalloa suoraan lämmittäviä tai viilentäviä tekijöitä, kuten auringon aktiivisuutta, vulkaanisia päästöjä, muutoksia maan kiertoradassa ja kasvihuonekaasuja kutsutaan säteilypakotteiksi. Mikään pakotevaikutus ei ole välitön, vaan vaikutukset ilmenevät hitaasti pitkällä aikajänteellä. Vaikka kasvihuonekaasujen pitoisuudet pysyisivät nykytasolla, ilmasto luultavimmin lämpenisi edelleen 0,5 °C ja merenpinta jatkaisi nousuaan yli tuhannen vuoden ajan.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Eräs hidas pakotevaikutus on meren ja ilmakehän välinen lämmönsiirto, jonka järkkyessä osa ilmastojärjestelmästä lämpenee nopeammin kuin toinen. Esimerkiksi meret ja jääalueet varastoivat lämpöä merkittävästi ilmakehää hitaammin. Voi kestää kymmenentuhatta vuotta, ennen kuin merten ja ilmakehän välinen lämmönsiirto saavuttaa tasapainon ja merien lämpenemisestä aiheutuvat merenpinnan nousu ja napajäiden sulaminen lakkaavat.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmastomallien perusteella lämpeneminen on voimakkaampaa arktisilla alueilla kuin tropiikissa. Koko maailma ei lämpene tasatahtisesti, vaan lämpeneminen on epätasaista johtuen muun muassa meri- ja ilmavirroista, maa- ja merimassojen jakautumisesta sekä paikallisista ilmastoista. Vaikka ennusteet lupaavat voimakasta lämpenemistä maailmanlaajuisesti, ei yksittäisiä paikallisia kylmenemisiä voida sulkea pois.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Yksi ilmaston lämpenemisen keskeisimmistä vaikutuksista on lämpenemisen voimistuminen. Lämpeneminen voimistaa itseään muun muassa edistämällä luonnollisten kasvihuonekaasujen vapautumista maaperästä ja meristä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Lämpötilaa muuttavilla pakotetekijöillä on seurannaisvaikutuksia eli palautekytkentöjä, jotka monimutkaistavat pakotetekijöiden suoria vaikutuksia ilmastoon.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Yksi korostetuimmista palautekytkennöistä liittyy veden höyrystymiseen. Ilmakehään vapautettu hiilidioksidi aiheuttaa ilmakehän ja maanpinnan lämpenemistä, mistä seuraa, että ilmakehään haihtuu lisää vettä höyryksi..Koska vesihöyry itsessään toimii kasvihuonekaasuna, tästä seuraa edelleen lisää lämpenemistä ja vesihöyryn vapautumista ilmakehään. Näin jatkuu, kunnes ilmasto saavuttaa uuden dynaamisen tasapainon, jossa kasvihuoneilmiö on kohonneen vesihöyrypitoisuuden vaikutuksen johdosta paljon voimakkaampi kuin mitä kohonneesta hiilidioksidipitoisuudesta yksin seuraisi.
Tämä vaikutus on peruutettavissa ainoastaan hitaasti johtuen hiilidioksidin pitkästä eliniästä ilmakehässä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Pilvistä johtuvat palautekytkennät ovat meneillään olevan tutkimuksen ja keskustelun aihe. Pilvet säteilevät lämpöä takaisin maanpinnalle aiheuttaen lämmittävän vaikutuksen, mutta samalla heijastavat auringonvaloa ja säteilevät lämpöä avaruuteen aiheuttaen viilentävän vaikutuksen. Kasvanut vesihöyrypitoisuus saattaa aiheuttaa tai olla aiheuttamatta lisäystä maailman pilvipeitossa. Eri pilvityypeillä on erilainen vaikutus lämpötilaan. Pilvien nettovaikutusta ei ole perusteellisesti mallinnettu, mutta se on merkittävin tekijä heti vesihöyryn jälkeen ja se on positiivinen kaikissa IPCC:n neljänteen arviointiraporttiin osallistuneissa malleissa.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Toinen tärkeä palautekytkentä on jään albedo eli heijastavuus. Ilmaston lämmetessä sulavien jäätikköjen alta paljastuu maata tai vesialueita. Sekä maan että veden albedo on matalampi kuin jään, eli ne heijastavat auringon säteilyä vähemmän ja imevät sitä itseensä enemmän. Tämä aiheuttaa lisää lämpenemistä, mikä puolestaan aiheuttaa lisää jäätikköjen sulamista, ja niin edelleen.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Ikiroudan sulamisesta ilmakehään vapautuvat hiilidioksidi ja metaani toimivat lämpenemistä aiheuttavana positiivisena palautekytkentänä. Esimerkiksi Siperian turvesoiden ikiroudan sulamisesta voi aiheutua jopa 70 000 miljoonan tonnin metaanipäästöt.
Merijään sulaessa vapautuva metaani on mahdollinen positiivinen palautekytkentä. Lisäksi merien kyvyn säilöä hiiltä odotetaan laskevan lämpenemisestä aiheutuvan eliötasapainon muuttumisen myötä.
Vuosisadan puoleenväliin mennessä ekosysteemien kyky sitoa hiiltä saavuttaa huippunsa ja lähtee laskuun, voimistaen ilmaston lämpenemistä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Sadekausien, tulvien ja monien muiden äärimmäisten sääilmiöiden ennustetaan yleistyvän ja voimistuvan ja niiden vaikutusalueen ja keston laajenevan ilmaston lämpenemisen myötä. WMO:n mukaan sään ääri-ilmiöt eivät kuitenkaan ole vielä määrällisesti tai voimakkuudeltaan lisääntyneet, vaan ääri-ilmiöiden vaikutukset ovat lisääntyneet muiden tekijöiden vuoksi. Tärkeimpinä tekijöinä ovat väkiluvun kasvu ja siitä johtuva ihmisten asuminen yhä katastrofiherkemmillä alueilla.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: USA:ssa kuivuuskausi vuonna 1988 oli pahin 400 vuoteen. Vähintään F1-tason tornadoja on havaittu vuosittain 300–900 kpl vuosina 1954–2012. Tornadoiden kokonaismäärässä ei tuolta ajalta ole havaittavissa trendiä. Voimakkaiden tornadoiden (F5+) määrä on 1970-luvun jälkeen laskenut merkittävästi .


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ennusteiden mukaan trooppisten hirmumyrskyjen määrä kaksinkertaistuu, jos maan keskilämpötila nousee viisi astetta. Syy tähän on yksinkertainen: Mitä korkeammaksi lämpötilat nousevat, sitä enemmän syntyy ylöspäin nousevia ja pyörremyrskyiksi muuttuvia ilmanvirtauksia, sillä trooppinen hirmumyrsky ei voi syntyä, jos valtameren pintavesi ei ole vähintään 27 °C lämmintä..


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Atlantin Hurrikaaninen lukumäärä on kuitenkin pysynyt viimeisen vuosisadan hyvin tasaisena, eikä hurrikaanien voimakkuudessa tai määrässä ole havaittavissa muutoksia. Viimeinen vähintään luokan 3 maalle asti saapunut Hurrikaani on Wilma vuodelta 2005. Wilmasta on alkanut mittaushistoriassa ainutlaatuisen pitkä tauko, jona aikana yksikään voimakas Hurrikaani ei ole osunut mantereelle..


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Lumipeitteiden vetäytymisellä, jäätikköjen sulamisella, merenpinnan nousulla ja vesistöjen lämpenemisellä on mittavia vaikutuksia ekosysteemeihin. Ekosysteemien rakenteissa ja toiminnoissa sekä lajien vuorovaikutuksessa ja alueissa on odotettavissa merkittäviä, biodiversiteetin sekä veden- ja ruoantuotannon kannalta pääosin haitallisia muutoksia.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Yksittäisiin lajeihin kohdistuvat vaikutukset voivat heijastua edelleen kokonaisiin ravintoketjuihin. Esimerkiksi merien happamoitumisen odotetaan vahingoittavan merten kuorellisia organismeja ja niistä riippuvaisia lajeja. Lukuisten ekosysteemien muutoksensietokyky on vaarassa ylittyä tämän vuosisadan aikana ilmaston lämpenemisen, lämpenemisestä aiheutuvien vaikutusten sekä ihmisen muun toiminnan seurauksena. IPCC arvioi otoksen perusteella, että 20–30 % kasvi- ja eläinlajeista on vaarassa kuolla sukupuuttoon, mikäli maapallon keskilämpötila nousee 1,5–2,5 °C.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ihmisen toiminnan vaikutukset fyysisiin ja biologisiin systeemeihin ovat havaittavissa viimeisten 30 vuoden ajalla. Näissä systeemeissä tapahtuneista muutoksista yli 89 % ovat lämpenemisen odotettujen vaikutusten kanssa yhteneväisiä. Ilmastomallit, jotka ottavat huomioon luonnollisten tekijöiden lisäksi ihmislähtöiset pakotevaikutukset, selittävät havaittuja paikallisia ja maailmanlaajuisia muutoksia merkittävästi paremmin kuin sellaiset mallit, jotka huomioivat vain luonnolliset pakotevaikutukset.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Kevättapahtumat kuten lehtien silmuuntuminen sekä lintujen muutto ja pesintä ovat aikaistuneet. Kasvi- ja eläinlajit ovat siirtyneet pohjoisemmaksi ja korkeammille alueille. Kevään tulon myötä tapahtuvan vihertymisen aikaistumista on havaittu satelliittikuvista 1980-luvun alusta lähtien.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Pohjoisissa ja eteläisissä merialueissa on havaittu muutoksia levissä, planktonissa ja kaloissa ja niiden populaatioissa. Levien ja planktonin määrä pohjoisissa ja eteläisissä sekä korkeissa järvissä on lisääntynyt. Kalojen keväinen jokivaellus on aikaistunut.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Korallit ovat erityisen haavoittuvaisia lämpötilanmuutoksista aiheutuvalle rasitukselle, ja ne sopeutuvat muutoksiin huonosti. 1–3 °C nousu merien pintalämpötiloissa aiheuttaa koralliriuttojen vaalenemista ja laajaa kuolemista, ellei sopeutumista tapahdu.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Eräs tutkimus ennustaa, että 1103 eläin- ja kasvilajin otoksesta 18–35 % katoaa sukupuuttoon 2050 mennessä ilmastonmuutoksen seurauksena.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Pohjoisnapaa ympäröivien kelluvien jäämassojen sulaminen olisi tuhoisaa useille arktisille eläinlajeille. Jään alla kasvavat levät ja plankton katoaisivat jäiden mukana. Tämä ei vaikuta kovin suurelta, mutta ne ovat koko ravintoketjun perustana tällä muuten kasvittomalla paikalla. Linnut ja kalakannat menehtyisivät tai muuttaisivat pois ensin ja jäljelle jääneet jääkarhut ja mursut jäisivät vaille ravintoa, sillä ne ovat riippuvaisia jäälautoista eivätkä voisi seurata kaloja uusille alueille.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Myös merissä olevat koralliriutat häviäisivät. Monet lajit elävät jo nyt lämpötilan sietokykynsä ylärajoilla, ja tarvitsevat matalaa vettä saadakseen tarpeeksi valoa. Näitä mahdollisuuksia ei kuitenkaan ole, jos vesi nousee ja lämpötilat kohoavat. Pieni lämpötilannousu johtaa korallien vaalenemiseen, suuri niiden kuolemaan. Niiden mukana häviäisivät monet eliölajit, sillä siellä elää enemmän eliölajeja kuin missään muualla veden pinnan alla. Koralliriutat ovat toiseksi lajirikkain ekosysteemi trooppisten sademetsien jälkeen.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuoristojen jäätikköjen kiihtyvä sulaminen aiheuttaa jokivirtojen voimistumista ja kevätjuoksun aikaistumista, mistä seuraa muun muassa tulvimista. Jokien ja järvien lämpenemisellä on vaikutuksia eliöstöön ja veden laatuun. Jokien tulvat ja vedensaanti kasvavat suurilla leveysasteilla ja osassa kosteita trooppisia seutuja 10–40 %, ja laskevat 10–30 % osassa kuivia alueita. Kuivuuskausien vaikutusalueet laajenevat samalla, kun rankkasateet yleistyvät aiheuttaen tulvia.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuosisadan mittaan jäätiköiden ja lumipeitteiden makean veden varastot hupenevat ja niiden myötä vuoristojoet pienenevät. Tämä vähentää veden saatavuutta tällaisten jokien juoksualueilla, joilla asuu yli kuudennes maailman ihmisistä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ikiroudan sulaminen johtaa maan epävakauteen.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text:
Suuret mannerjäätiköt reagoivat ilmaston muutoksiin hyvin hitaasti, jopa vuosituhansien aikaskaalassa. Yhdysvaltain avaruusjärjestö NASAn mittausten mukaan Antarktiksen lämpötila on yleisesti laskenut vuosien 1982–2004 välisenä aikana.
Lämpötila on laskenut melko epätasasisesti eri alueilla, ja eniten lämpötila on laskenut keskellä Antarktista. Lämpötilan lasku on kokoluokaltaan noin 0–0,2 °C, mutta Antarktiksen ympärillä on havaittavissa lämpötilan nousua. Tulokset perustuvat muutamien NOAA-satelliiteissa oleviin AVHRR-sensoreiden tekemiin mittauksiin jään lämpötilasta. Ilman lämpötilan vaihteluita ei ole mitattu. NASAn mukaan yksi mahdollinen selitys lämpötilan nousulle on, että ympäröivän meren lämpiämisen johdosta sadanta Antarktiksella on noussut ja lisääntynyt lumisade on viilentänyt keskustaa. Toinen mahdollinen selitys on NASAn mukaan on, että yläilmakehän otsoni absorboi tehokkaasti UV-säteilyä, mutta otsonikadon takia stratosfääri on viilentynyt, mikä on taas vahvistanut polaaripyörrettä, joka estää lämpimän ilman pääsyn mantereen keskustaan.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Grönlannin ja Antarktiksen jäätiköiden sulaessa merenpinta nousee, aluksi vain senttimetrejä, pitkällä aikavälillä jopa metrejä. Jos Grönlannin jäätiköt sulaisivat kokonaan, merenpinta nousisi jopa 7 metriä. Jäätiköiden sulaminen vuoristossa nostaa ensin jokien virtaamaa ja jäätiköiden kadottua lopulta kuivattaa joet.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Pohjoisella jäämerellä pysyvän jääpeitteen alue on pienentymässä vuosi vuodelta. The National Center of Atmospheric Researchissa tehdyn tutkimuksen mukaan jääpeite voi kadota kesän ajaksi kokonaan vuoteen 2040 mennessä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Jäätikköjärvet laajenevat ja niiden määrä lisääntyy jäätiköiden kiihtyvän sulamisen myötä. Jäätikköjärvien purkautumisella voi olla vaarallisia vaikutuksia järvien läheisyydessä oleville ihmisasutuksille, ja jotkin maat ovatkin alkaneet varautua tämän varalta rakentamalla patoja ja ojituksia.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Valtameret varastoivat lämpöä ja hiilidioksidia. Lämpeneminen ja kaasutasapainon muutokset vaikuttavat säähän, myrskyihin ja vesiekologiaan. Merillä on suurempi lämpökapasiteetti kuin ilmalla, joten ne sitovat suurimman osan lämpöä. Myös Naturen 6/2008 ilmastomallien mukaan maapallo sitoo meriin auringosta ylimääräistä energiaa viivästäen ilman lämpenemistä. Meren lämpeneminen nostaa meren pintaa 1,6 mm/vuosi.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: James Hansenin arvion mukaan merien sitoutuminen on 0,6–0,8 W/m. Valtameret sisältävät 50-kertaisen määrän hiilidioksidia ilmaan verrattuna. Meri sitoo 4 mrd. tonnia CO/aari. Hiilidioksidin sitoutuminen ja vapautuminen on dynaaminen kaksisuuntainen reaktio: Sitoutuminen nousee lämpötilan laskiessa ja laskee lämpötilan noustessa. On mahdollista, että meristä tulee lämpötilan noustessa hiilinielujen sijaan suuri hiilipäästölähde. Pasi Toiviaisen mukaan vuoden 2000 jälkeen ilman hiilidioksidipitoisuus on kohonnut nopeammin kuin päästöjen perusteella pitäisi.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuonna 2016 tutkimuksen mukaan nykyisillä kasvihuonepäästöillä Etelämantereen sulamisvedet voivat nostaa merenpintaa puolitoista metriä vuoteen 2100 mennessä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuosina 1961–2003 merenpinta nousi keskimäärin 1,8 millimetriä vuodessa. Vuosina 2002–2011 nousi merenpinta keskimäärin 1,7 millimetriä vuodessa ja toisen lähteen mukaan 1,1 millimetriä vuodessa vuosina 2005–2012. Merenpinta nousi 1900-luvulla yhteensä 12–22 senttimetriä. IPCC arvioi, että merenpinta nousee tällä vuosisadalla 18–59 senttimetriä.


title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuodesta 1834 lähtien tehtyjen mittausten perusteella meret ovat imeneet 80 % ilmaston kohonneesta lämmöstä ja merien lämpötilat ovat nousseet ainakin 3000 metrin syvyydeltä. Meriveden tilavuus kasvaa sen lämmetessä, mikä nostaa merenpintaa. Jäämassojen kuten jäätiköiden nopea sulaminen vaikuttaa niin ikään kiihdyttävästi merenpinnan nousuun. Viime aikoina myös Grönlannissa ja Etelämantereella tapahtuneet jäävaippojen pienenemiset ovat erittäin todennäköisesti vaikuttaneet merenpinnan nousuun.