title: Naapurilähiö

text: Kalervo Lieslahti, 37, ekonomi, on pikkutarkka tilimies, joka lainan avulla on saanut hankituksi perheelleen oman asunnon. Vaimo Marjatta, 36, on huoltotarkastaja kaupungin lastensuojeluvirastossa, hänen piirinään on juuri Katajamäki ympäristöineen. Tyttäret, koululaiset Mervi, 15, ja Pilvi, 7, ovat hieman vastahakoisesti jättäneet keskikaupunkiasunnon ja ystävänsä muuttaakseen naapurilähiöön, saviselle pellolle nimeltä Katajamäki.


title: Twilight Guardians

text:
Twilight Guardians oli suomalainen power metal -yhtye Salosta, joka oli aktiivinen vuosina 1996-2008. Yhtyeen voisi periaatteessa laskea myös neoklassiseksi tai progressiiviseksi metalliksi. Yhtyeen suurimpiin menestyksiin kuuluu La Isla Bonita (Madonna cover).
Twilight Guardians ilmoitti kotisivuillaan 1.7.2008 lopettavansa syksyllä 2008 viimeisen keikkansa jälkeen, koska soittaminen ei enää tunnu yhtä hauskalta kuin ennen ja bändin jäsenillä ei ollut motivaatiota jatkaa projektia.


title: Rust Never Sleeps

text: Rust Never Sleeps on kanadalaisen muusikon Neil Youngin Crazy Horse -yhtyeensä kanssa tekemä, vuonna 1979 julkaistu albumi. Albumi on nauhoitettu konsertissa, mutta yleisön ääniraidat on poistettu. Ensimmäinen puoli albumista on akustista folkia ja toinen rockia. Albumin tunnetuin kappale on "Hey Hey, My My (Into The Black)".


title: Pessi ja Illusia

text: Pessi ja Illusia on Yrjö Kokon kirjoittama satu. Pessi-peikko ja Illusia-keiju saivat alkunsa jatkosodan aikana rintamalla, kun Kokko laati lapsilleen joululehteä. Vuonna 1944 julkaistun kirjan kuvituksena on Kokon ottamia luontokuvia. Teos on käännetty useille kielille, ja siitä on otettu lukuisia uusintapainoksia. Vuoden 2001 painoksessa valokuvat on korvattu Kristina Segercrantzin piirroksilla. "Pessistä ja Illusiasta" on tehty baletti, näytelmiä, elokuvia ja Japanissa myös sarjakuva.


title: Pessi ja Illusia

text: Alun perin Kokko suuntasi teoksen lähinnä aikuisille. Hän muokkasi siitä lapsille tarkoitetun version vuonna 1963.


title: Pessi ja Illusia

text: Vuonna 1954 valmistui Jack Witikan ohjaama fantasiaelokuva "Pessi ja Illusia", joka pohjautui Ahti Sonnisen Yrjö Kokon tekstien pohjalta säveltämään satubalettiin (1952). Pääosissa olivat Doris Laine, Maj-Lis Rajala ja Heikki Värtsi.


title: Pessi ja Illusia

text: Heikki Partanen ohjasi Pessi ja Illusia -kirjan pohjalta kokoillan elokuvan "Pessi ja Illusia", joka sai ensi-iltansa tammikuussa 1984. Nimirooleja esittävät lapsinäyttelijät Sami Kangas ja Annu Marttila, muissa rooleissa nähdään mm. Eija Ahvo, Raimo Grönberg ja Jorma Uotinen. Elokuva sai viisi suomalaisen elokuvan Jussi-palkintoa. Elokuvaa esitettiin 1980-luvulla laajasti kouluissa, joten elokuva on tuttu suurelle osalle 1970-luvulla syntyneistä suomalaisista. Elokuva on esitetty useasti myös televisiossa.


title: Pessi ja Illusia

text: Tarinasta on tehty myös kahden tunnin balettiversio.


title: Pessi ja Illusia

text: Illusia on pieni keijutyttö. Illusian nimen pitäisi olla hänen isänsä lailla Illusioni, mutta hän jäi kovin pieneksi, joten hänen nimeään piti lyhentää. Samoin kävi Pessi-peikolle, jonka isän nimi on Pessimisti. Pessi hämmästyy kovasti, kun kaunis keiju yllättäen ilmestyy hänen kotimetsäänsä. Illusia on karannut salaa kotoaan sateenkaaren päältä tutkimaan alla olevaa maailmaa.


title: Pessi ja Illusia

text: Pessi esittelee Illusialle metsän kukkia ja eläimiä. Elämä maan päällä ei olekaan ihan sellaista kuin Illusioni on tyttärelleen kertonut. Vaikka karvainen, helposti huolestuva Pessi ja siivekäs, huoleton Illusia ovat monilla tavoin toistensa vastakohtia, he ystävystyvät. Illusia on innoissaan kaikista maan päällä näkemistään asioista, joista hänen kodissaan ei tiedetä mitään. Illusia ei myöskään tiedä, että alhaalla maailmassa koittaa ilta ja yö. Auringon laskiessa sateenkaari katoaa näkyvistä, eikä Illusia enää löydä tietä kotiinsa. On jäätävä odottamaan seuraavaa päivää. Kukaan ei vain voinut ennustaa, että kesästä tulisi todella kuiva, eikä sateenkaarta ilmestyisi näkyviin. Viimeisetkin haaveet kotiinpaluusta karisevat, kun Ristilukki puree salaa eräänä yönä Illusian siivet poikki.


title: Pessi ja Illusia

text: Kesä kuluu ja huolena on tuleva talvi. Peikoille kasvaa paksu turkki ja ne nukkuvat talviunta, mutta kuinka alaston keiju selviää pakkasessa? Metsän eläimiltä onneksi saadaan apua. Piisami kaivaa Pessille ja Illusialle turvallisen ja lämpimän pesäkolon ja peltohiiri neuvoo ruokavaraston kokoamisessa. Aluetta ravistelee ihmisten sota, mutta metsän asukkaat eivät siitä juuri mitään ymmärrä. Talvestakin selvitään ja keväällä syntyy pieni prinsessa. Keijun ja peikon lapsi on karvaton ja siivetön, uusi ihminen.


title: Lapuan Virkiä

text:
Lapuan Virkiä on vuonna 1907 perustettu lapualainen urheilun yleisseura.
Seurassa toimii laaja joukko urheilijoita, valmentajia, toimihenkilöitä sekä jäseniä. Seuran huippuvuodet
osuivat 1960-, 1970- ja 1980-luvuille, mutta sen jälkeen on menestys ollut hieman hiljaisempaa. Seuraa ovat vuosien varrella edustaneet useat huippu-urheilijat kuten Lauri Koskela, Tapio Korjus, Martti Vainio, Mikko Huhtala, Pertti Ukkola, Harri Koskela, Harri Haatainen, Martti Halmesmäki, Arvi Pikkusaari ja Ville Hautala. Useilla seurassa urheilleista löytyy kansainvälistä kilpailukokemusta ja menestystä: muun muassa seuralainen Tapio Korjus voitti keihäänheiton olympiakultaa Soulissa vuonna 1988.


title: Lapuan Virkiä

text: Kotimaisista kilpailuista on useita Suomen-mestaruuksia niin yksilö- kuin joukkueurheilusta, muun muassa painista yli 50 mestaruutta sekä naisten pesäpallosta 11 Suomen-mestaruutta. Miesten hiihtojoukkue on voittanut SM-viestissä 2004 pronssia, 2005 hopeaa ja 2006 kultaa.


title: Lapuan Virkiä

text:
Seura on toiminut useasti erilaisten kotimaisten kilpailuiden järjestäjänä. Seurassa toimii 11 jaostoa: hiihto, jalkapallo, jääkiekko, lentopallo, paini, pesäpallo, alppihiihto, suunnistus, uinti, kunto- ja yleisurheilu.
Lapuan Virkiän toiminta lähti liikeelle Lapuan Nuorisoseuran alaosastona, jonka alaisuudessa se toimi ensimmäiset 30 vuotta. Alkuvuosina toiminta sai osakseen eri asenne-esteitä joista yhtenä suurimmista on pidetty maakunnan vahvaa uskonnollisuutta. Urheilun harrastaminen keskittyi pyhäpäiviin arjen vastapainoksi, joten sitä pidettiin helposti häiritsevänä käyttäytymisenä. Nuorisoseuraliike kuitenkin ymmärsi urheiluseura toiminnan syvimmän merkityksen hyvien harrastusten edistäjänä.


title: Lapuan Virkiä

text: Vuonna 1900 Vihtori Filppula ehdotti Lapuan Nuorisoseuran kokouksessa kilpailuja keinoksi harrastusten lisäämiseen. Lapuan liikuntahistorian kannalta kyseessä oli merkittävä kokous, vaikka urheiluosaston perustamispäätöstä ei tuolloin tehtykään.


title: Lapuan Virkiä

text: Vuonna 1903 perustettiin Nuorisoseuran urheilutoimikunta, jonka avulla Lapualle yritettiin saada enemmän urheilijoita. Varsinainen seuran perustaminen on kuitenkin laskettu tapahtuneeksi syksyllä 1907, jolloin nuorisoseuran voimistelijat keskustelivat oman osaston perustamisesta. Varsinainen perustamisajankohta on kuitenkin tulkinnanvarainen kysymys.


title: Lapuan Virkiä

text: Lapuan Virkiällä on talvilajeissa jaosto hiihdossa ja alppilajeissa. Alppijaostossa on harjoitusryhmät Freestylessa ja Ratalaskussa. Hiihto- ja alppijaostot harjoittelevat pääasiassa Simpsiön maastossa.


title: Lapuan Virkiä

text: Miesten edustusjoukkue pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa. Aiemmin Virkiä on pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla yhden kauden (1964) ja kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla


title: Lapuan Virkiä

text: Naiset pelaavat Superpesistä. Kausi 2016 on joukkueelle kaikkiaan 49:s Suomen pääsarjassa. Naisten joukkue on voittanut pesäpallon Suomen mestaruuden yksitoista kertaa, vuosina 1978, 1988, 1992, 1993, 2001, 2004, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Lisäksi joukkue on voittanut SM-hopeaa kuudesti. Ensimmäinen mitali tuli vuonna 1973 ja oli pronssinen. Pronsseja onkin kertynyt yhteensä seitsemän (1973, 1986, 1991, 2002, 2005, 2008 ja 2010).


title: Lapuan Virkiä

text: Lapuan Virkiä järjesti suunnistuksen Jukolan viestin vuonna 2007 Simpsiöllä.


title: Paluu naapurilähiöön

text: Paluu naapurilähiöön on vuonna 1997 lähetetty kolmiosainen televisiosarja, joka on jatkoa sarjalle "Naapurilähiö". "Paluu naapurilähiöön" on Harriet Finnen ja Jussi Tapolan käsikirjoittama, sekä Jussi Tapolan ohjaama.


title: Roine

text: Roine on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva kirkasvetinen järvi Pirkanmaalla lähinnä Kangasalan ja osaksi myös Pälkäneen alueella. Etelässä Roine laskee Mallasveteen, joka edelleen laskee Valkeakosken kanavan kautta Vanajaveteen. Pohjoisesta Roineeseen laskee Kaivannon kanavan kautta Längelmävesi. Yhdessä Längelmävesi, Roine ja Mallasvesi sekä Längelmäveteen laskeva Vesijärvi ja Mallasveteen laskeva Pälkänevesi muodostavat Längelmäveden reitin. Roine on raakavesilähteenä tärkeä Tampereelle, ja siitä saatava raakavesi on hyvälaatuista.


title: Roine

text: Roine mainitaan Zacharias Topeliuksen runossa "Kesäpäivä Kangasalla" ja Karl Collanin säveltämässä runossa "Roineen rannalla". Ensin mainitussa kerrotaan ”Roineen armaista aalloista”.


title: Roine

text: Roine, jonka pinta-ala on 5 458 hehtaaria eli 54,6 neliökilometriä, jaetaan joissakin tarkasteluissa kahteen osaan. Järven keskiosassa sijaitsee saaristossa suuret Raronsalo ja Vänninsalo, jotka jakavat järven kahdeksi järvenseläksi. Eteläinen ja pienempi järvenselkä on Tossanselkä ja pohjoispuolen järvenselällä ei ole omaa nimeä, joten siitä käytetään tässä esityksessä nimeä pohjoisosa. Viranomaistiedoissa järvenosat on käsitelty omina yksiköinään ja niiden tiedot esitetään tässäkin artikkelissa. Järvenosien välinen tarkan rajan paikka on toistaiseksi epävarma.


title: Roine

text: Mallasvesi ja Roine ovat tilastoissa usein yhtenä kokonaisuutena.


title: Roine

text:
Pohjoisosan pinta-ala on 4 040 hehtaaria eli 40,4 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 9,2 kilometriä leveä. Sen pohjoisrannasta työntyy etelään leveä ja hyvin viljelty niemi,
jonka sivuille jäävät Lempiönlahti ja Talviahteenlahti. Sen koillisrantana kulkee Keisarin- ja Vehoniemenharjut sisältävä harjujakso, jonka takana aukeaa suuri Längelmävesi. Pohjoisosan selkä on laajin järven länsipuolella, mutta järvenselkä kapenee etelään päin ja Raronsalon länsipuolella se kohtaa Niittysaaren ja Hautsaaren kohdalla eteläisen Tossanselän.


title: Roine

text: Pohjoisosassa on laskettu olevan 173 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 383 hehtaaria, mikä on noin 8,7 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Raronsalo (694 ha ) ja Vänninsalo (172 ha) ovat yli neliökilometrin suuruisia, 18 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 142 saarta ovat yli aarin ja loput 12 ovat alle aarin kokoisia. Pohjoisosan tilavuus on 342 miljoonaa kuutiometriä eli 0,342 kuutiokilometriä. Järvenosan keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 38 metriä. Sen rantaviivan pituus on 127 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 55 kilometriä.


title: Roine

text: Tossanselän pinta-ala on 1 420 hehtaaria eli 14,2 neliökilometriä. Se on 7,5 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Tossanselkä aukeaa lounais-koillis-suuntaisena ja sen koillispää sukeltaa saaristoon, jonka pohjoispuolella aukeaa pohjoisosan selkä. Tossanselän eteläpuolella sijaitsee Kivisaaren takana leveä Putkilahti. Järvenosan lounaispää päättyy Hausaloon, missä sijaitsee Mallasvesi 300 metriä leveän salmen takana.


title: Roine

text: Tossanselällä on laskettu olevan 136 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 83 hehtaaria, mikä on noin 5,5 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 14 on yli hehtaarin suuruisia, 121 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Tossanselän tilavuus on 59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,059 kuutiokilometriä. Järvenosan keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 22,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 68 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 29 kilometriä.


title: Roine

text: Roine sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueeseen (35.7), jonka Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy, mutta se vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Järven vedenpinnan korkeutta on seurattu Längelmäveden puolella olevasta asteikosta ja korkeuksista on tilastotietoa vuodesta 1911 saakka. Järven vedenpinnan keskivedenkorkeus (MH) on ollut 84,12 (N60+). Vedenpinnan keskimääräinen vuotuinen vaihtelu on ollut 65 senttimetriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 84,88 metriä mpy. (kesäkuussa 1924) ja alin vedenkorkeus on ollut 83,46 metriä mpy. (lokakuussa 1921).


title: Roine

text: Roineen valuma-alue on laaja, 2 367 km² , koska Längelmävedestä ja Vesijärvestä virtaavat Kaivannon kanavan kautta Roineeseen Längelmäveden reitin laajat latvavedet. Suurin osa vedestä tulee Roineeseen nimenomaan Kaivannon kautta. Muut tulevat vedet ovat siihen verrattuna melko vähäisiä. Roineesta vedet jatkavat matkaansa Mallasveteen ja siitä eteenpäin Vanajaveden reitille ja Pyhäjärveen. Ennen Kaivannon kanavan rakentamista Längelmäveden pinta oli 1,5 metriä Roineen pintaa korkeammalla, mutta kanavan sulkujen petettyä järvien pinnat tasoittuivat.


title: Roine

text: Roineen vesi on kirkasta ja vain vähän rehevöitynyttä. Syanobakteerikasvustoa eli sinilevää ei ainakaan järven pohjoisosassa ole juurikaan havaittu. Kangasalan muiden järvien tilassa on vaihtelua: esimerkiksi Kirkkojärvi on varsin rehevöitynyt. Muun muassa klorofyllipitoisuuden perusteella Roine on ajoittain vain lievästi rehevä, mutta ravinnetason alhaisuuden takia järven ei kuitenkaan voida sanoa olevan rehevöitynyt . Järven fosforipitoisuus on viime vuosina ollut talvisin melko vankasti karujen vesien raja-arvon 12 µg/l alapuolella, mutta raja on ylittynyt kesäisin.


title: Roine

text: Roineen happitaloudessa on ollut jonkin verran häiriöitä etenkin kerrosteisuuskausien loppupuolella. Pääosassa järveä happipitoisuus säilyy hyvänä, mutta erityisesti pohjassa on esiintynyt happikatoa. Happipitoisuusongelmat koskevatkin lähinnä vain pohjaa.


title: Roine

text: Roineen pohjoisosassa sijaitsevan vedenottosyvänteen veden laatua tutkii Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistys. Lisäksi Pirkanmaan ympäristökeskus seuraa säännöllisesti Roineen veden laatua. Roine on yksi Kangasalan neljästä järvestä, jossa seurataan levien määrää.


title: Roine

text: Typpi- ja fosforipitoisuudet ovat pysyneet kutakuinkin samana 1960-luvulta 2000-luvulle. Samoin myös hapen määrässä ja hapen kyllästysasteessa metrin päästä pinnasta ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. Veden lämpötila on kesäisin kivunnut yli 15 celsiusasteen, mutta 2000-luvun alussa se kohosi lähelle 25 astetta.


title: Roine

text: Kaloista Roineessa esiintyy niin kuhaa, haukea, järvitaimenta kuin myös lahnaa ja särkeä. Erityisesti Kaivannon kanava ja sen edusta ovat suosittuja kalapaikkoja, ja niistä saakin melko hyvin kuhaa ja järvitaimenta.


title: Roine

text: Suomessakin jokirapuja tappanut rapurutto koski myös Kokemäenjoen vesistöä vuosina 1907–1914. Rutto vaikutti haitallisesti myös Roineen jokirapukantaan. Vuosina 1989–1997 Roineeseen istutettiin noin 15 000 sukukypsää täplärapua. Istutukset olivat kannattavia, sillä täplärapujen määrä on noussut.


title: Roine

text: Kalastussäädösten mukaan koko Roineen alueella on Roineen yhteistoimintakalastuskuntien vapaarajoitus. Uistelussa saa olla korkeintaan kolme vapaa lupaa kohden, ja siimassa saa olla uistimen lisäksi painokuva tai syvääjä. Alle 12-vuotialle viehekalastus Roineen lupa-alueella on maksuton.


title: Roine

text: Kangasala-Seura ry. kehitti 1950-luvulla Roineen Renkaaksi nimetyn matkailureitin. Kesällä 1957 järjestetty ensimmäinen retki onnistui hyvin, vaikka Kangasala-Seura jäikin hieman tappiolle. Johtokunta päätti kuitenkin 1950-luvun lopulla, ettei Roineen Renkaan matkoja järjestettäisi. Opastuksia sai silti pyydettäessä järjestää.


title: Roine

text: Roineen rannoilla on runsaasti melko vakiintunutta loma-asutusta.


title: Valencia CF

text: Valencia Club de Fútbol on vuonna 1919 perustettu jalkapalloseura Valencian kaupungista Espanjasta. Seuran edustusjoukkue pelaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa. Sitä pidetään yhtenä Espanjan suurseuroista, vaikkei se välttämättä olekaan verrattavissa Barcelonan tai Real Madridin kaltaisiin jättiläisiin.


title: Valencia CF

text: Espanjan pääsarjamestaruuden Valencia on voittanut kuusi kertaa, joista kolme 1940-luvulla. Viimeisimmän mestaruutensa se on saavuttanut kaudella 2003–2004. Myös Euroopassa seura on menestynyt kohtalaisen hyvin. Se oli Mestarien liigan loppuottelussa vuosina 2000 ja 2001, mutta Real Madrid ja Bayern München olivat kuitenkin niissä vahvempia. Uefa-cupin Valencia kuitenkin voitti vuonna 2004, mikä oli seuralle kilpailun kolmas voitto.


title: Valencia CF

text: Valencian paikallisvastustaja on Levante.


Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti Mersennen luvuille on algoritmi, jolla voi määrittää onko annettu Mersennen luku alkuluku. Testin keksi ensimmäisenä Edouard Lucas vuonna 1878 ja testiä kehitti Derrick Lehmer 1930-luvulla.


Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti Mersennen luvuille toimii seuraavasti: Olkoon "M" = 2− 1 testattava Mersennen luku, missä "p" on pariton alkuluku. Määritellään sarja {"s"} kaikilla "i" ≥ 0 asettamalla


title: Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti Mersennen luvuille

text:
Tällöin "M" on alkuluku vain jos
Lukua "s" mod "M" kutsutaan "p":n Lucasin ja Lehmerin jäännökseksi.


title: Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti

text: Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti on alkulukutesti, joka toimii hyvin arvolla "n" jos luvun "n"-1 alkutekijät tunnetaan.


title: Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti

text: Jos on olemassa 1alkuluku. Jos tällaista "a" ei ole, on "n" yhdistetty luku.


title: Lucasin ja Lehmerin alkulukutesti

text: Modulaarisen eksponentoinnin voi toteuttaa nopeasti laskemalla lukujen neliöitä ja kertomalla niitä keskenään. Jos "a" läpäisee lisäksi toisen testin, on "a":n kertaluku ryhmässä (Z/"n"Z)* yhtä suuri kuin "n"-1, jolloin tämän ryhmän kertaluku on "n"-1, eli "n" on alkuluku. Toisaalta, jos "n" on alkuluku, on olemassa primitiivinen juuri modulo "n" ja kaikki primitiiviset juuret läpäisevät testin molemmat osat.


title: Liberace

text: Wladziu Valentino Liberace, tunnettu taiteilijanimellään Liberace [lɪbərˈɑːtʃi] (16. toukokuuta 1919 West Allis, Wisconsin – 4. helmikuuta 1987 Palm Springs, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen pianisti ja viihdetaiteilija. Hänen menestyksekäs pianistinuransa kesti 1940-luvulta 1980-luvulle. Liberace tiivisti klassisia kappaleita jättämällä pois ”tylsät kohdat” ja yhdisteli klassista ja kevyttä musiikkia. Liberace tuli tunnetuksi myös ylellisistä esiintymisasuistaan, sormuksistaan, itseironisista sukkeluuksista ja flyygelinsä päällä palavasta kyntteliköstä. Liberace oli yksi Las Vegasin suurimpia vetonauloja. Liberace myi elinaikanaan 60 miljoonaa levyä, ja hän oli uransa huipulla maailman parhaiten palkattu viihdetaiteilija.


title: Liberace

text: Wladziu Valentino Liberace syntyi vuonna 1919 puolalais-italialaiseen perheeseen Wisconsinissa. Hänen isänsä oli ammattimainen käyrätorven soittaja, mutta Wladziu valitsi soittimekseen pianon. Hän sai koulutuksen klassiseksi pianistiksi ja soitti Chicagon sinfoniaorkesterin solistina jo 16-vuotiaana.


title: Liberace

text: Uransa alkuvaiheissa Liberace soitti pitämissään klassisen musiikin konserteissa muutamia pop-kappaleita. Yleisö hurrasi pop-kappaleille enemmän kuin varsinaiselle konsertille, joten Liberace otti ne vakituisesti ohjelmistoonsa. Hänen repertuaariinsa kuului klassisten kappaleiden lisäksi muun muassa boogie woogieta, elokuvasävelmiä, cocktail-jazzia ja sentimentaalisia balladeja. Nuorena Liberace soitti elokuvateattereissa ja yökerhoissa, ja hän käytti jonkin aikaa taiteilijanimeä Walter Busterkeys.


title: Liberace

text: Liberace muutti 1940-luvulla New Yorkista Kaliforniaan ja sai levytyssopimuksen Decca Recordsin kanssa. Hänestä yritettiin aluksi tehdä big bandin johtajaa, mutta ilman menestystä. 1940-luvun lopulla hän teki sopimuksen Columbia Recordsin kanssa ja nousi kansalliseen suosioon. Hänestä tuli 1950-luvulla viihdemaailman tähti levytystensä sekä televisio- ja elokuvaesiintymistensä kautta. 1950-luvun jälkeen hänellä ei enää ollut suuria hittejä, mutta hänen suosionsa konserttiesiintyjänä ja julkisuuden henkilönä säilyi korkeana hänen kuolemaansa 1987 asti. Hän oli yksi Las Vegasin suurimpia vetonauloja.


title: Liberace

text: Liberace sai vuonna 1951 oman televisio-ohjelman "The Liberace Show", jolla oli parhaimmillaan 35 miljoonaa katsojaa. Hän soitti ohjelmassa pianoa orkesteria johtaneen viulistiveljensä Georgen säestyksellä. Liberace esiintyi myöhemmin vierailijana muun muassa "Batman"-televisiosarjassa ja "The Muppet Show’ssa".


title: Liberace

text: Liberace soitti dramaattisesti ja näyttävästi. Hänen kädennostonsa olivat korkeita ja sointunsa voimakkaita, ja hän suosi juoksutuksia, liu’utuksia ("glissando"), nopeutuksia ja käsien paikan vaihtoja. Musiikkikriitikot eivät pitäneet Liberacen pinnallisesta soittotyylistä etenkään hänen uransa alkuvaiheissa ja hyökkäsivät häntä vastaan erittäin pilkallisesti. Myöhemmin Liberace sai kuitenkin myös kriitikoilta tunnustusta ainutlaatuisuudestaan. Liberace vastasi kritiikkiin tunnetuksi tekemällään lentävällä lauseella ”Itkin koko matkan pankkiin”. Hän sanoi myös: ”Pidän itseäni viihdyttäjänä. --- Kun esiinnyn, en vain soita. Haluan tehdä ihmiset onnellisiksi.” Liberacen suhde yleisöönsä olikin hyvin läheinen: hänen konserttinsa päättyivät siihen, että hän kutsui yleisöä lavalle halailemaan ja kättelemään itseään sekä koskettelemaan pianoaan, sormuksiaan ja esiintymisasujaan.


title: Liberace

text: Liberace kuoli kotonaan Palm Springsissä AIDSin komplikaatioihin vuonna 1987. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin alun perin kuitenkin sydänsairaudesta johtunut sydänkohtaus.


title: Liberace

text: Liberace muutti Hollywoodin-kotinsa 1970-luvun puolivälissä museoksi ja perusti museon myöhemmin myös Las Vegasiin. Hän avasi 1980-luvulla myös ravintolan Las Vegasiin. Liberace perusti "Liberace Foundation for the Creative and Performing Arts" -säätiön, joka avustaa nuoria esiintyjiä.


title: Liberace

text: Liberace kiisti homoseksuaalisuutensa ja haastoi hänen seksuaalisuudestaan vihjailevia lehtiä ja toimittajia menestyksellisesti oikeuteen kunnianloukkauksesta. Hänen rakastajansa ja työntekijänsä Scott Thorson haastoi hänet 1980-luvulla oikeuteen ja vaati tälle tekemästään työstä yhteisasumisen aikana 113 miljoonaa dollaria; juttu sovittiin lopulta 95 000 dollarilla.


title: Liberace

text: Vuonna 2013 sai ensi-iltansa Steven Soderberghin ohjaama Liberacen elämästä kertova elokuva "My Life with Liberace", jonka pääosassa on Michael Douglas. Elokuva perustuu Scott Thorsonin kirjoittamaan kirjaan "Behind the Candelabra".


title: Craps

text: Craps (aiemmin Crabs) on kasinoilla pelattava noppapeli. Peli on erityisen suosittua Yhdysvalloissa, Suomessa sitä ei juurikaan pelata. Crapsissa on pitkällä aikavälillä mahdotonta voittaa, sillä kasinolla on matemaattinen etu pelaajia vastaan. Peli on yksinkertaistettu keskiaikaisesta englantilaisesta hasardipelistä.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Puhtaat valkeat lakanat on vuosina 1993–1996 MTV3:lla esitetty suomalainen televisiosarja. Sarjan käsikirjoitti Raija Oranen ja ohjasi Ilkka Vanne, Juhani Tiikkainen ja Sina Kujansuu.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Sarja seuraa fiktiivisen Raikkaan perheen elämää taustanaan Suomen historia 1960-luvulta 1990-luvun alkuun.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Osa sarjan näyttelijöistä – kuten Miitta Sorvali – oli jo ennestään suurelle yleisölle tuttuja, kun taas monelle nuoremman polven näyttelijälle se oli ponnahduslauta omalle uralle. Esimerkiksi Sari Havas, Emilia Pokkinen ja Perttu Pesä olivat sarjan kuvausten aikaan vielä näyttelijäopiskelijoita.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Sarjan pohjalta on julkaistu romaani "Puhtaat valkeat lakanat" (Gummerus, 1996) sekä sen jatko-osa "Puhtaat valkeat lakanat: Onnela" (Gummerus, 1997), jonka tapahtumia ei nähty televisiossa.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Tammikuussa 2009 MTV3 ilmoitti sarjan ilmestyvän DVD-julkaisuna vuoden 2009 aikana. Ensimmäinen osa julkaistiin 9. huhtikuuta 2009.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Puhtaat valkeat lakanat saa jatkoa Seura-lehdessä. Raija Orasen kirjoittama 8-osainen jatkotarina alkaa Seuran joulunumerosta 2018. Sen tapahtumat sijoittuvat vuosituhannen alkuun.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Tuottaja Solja Kievarin mukaan sarjan roolituksessa käytettiin melko tarkkaa harkintaa ja esille haluttiin tuttujen näyttelijöiden ohella uusia kasvoja. Näyttelijät valittiin Suomessa tuolloin vielä harvinaisten koekuvausten perusteella ja tavoitteena oli löytää sellaiset henkilöt, joiden kautta tuli uskottava tunne oikeasta perheestä. Kievarin mielestä sarjan suosio perustui ratkaisevasti Raija Orasen käsikirjoitukseen, jonka muokkaukseen osallistuivat Orasen ja Kievarin lisäksi ohjaaja Ilkka Vanne ja dramaturgi Elina Halttunen.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Sarjaan tehtiin ensin 20 osaa, joiden esittäminen alkoi marraskuussa 1993 ja päättyi maaliskuussa 1994. Sarjasta tuli hetkessä erittäin suosittu ja sitä seurasi viikoittain yli miljoona katsojaa. Tuotantoa jatkettiin ja sarjaa tehtiin 20 osaa lisää. Toinen kausi alkoi televisiossa lokakuussa 1994 ja jatkui kevään 1995 puolelle. Pääsiäisenä 5. – 8. huhtikuuta 1996 esitettiin vielä neljä uutta osaa, joihin sarja päättyi. Sarja on uusittu kokonaisuudessaan touko – lokakuussa 1999.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Kymmenen lisäjakson suunnitelmat sarjaan olivat jo loppusuoralla, mutta suunnitelmat kuitenkin kariutuivat. Näistä tapahtumista Raija Oranen kirjoitti vuonna 1997 julkaistun romaanin "Puhtaat valkeat lakanat: Onnela – Varjot, autere ja aamurusko".


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Raikkaan perheen tarinaa haviteltiin Pyynikin kesäteatteriin vuonna 2007 sarjan näyttelijöihin kuuluneen Ismo Apellin ollessa puuhamiehenä. Ajatuksena oli saada kaikki sarjan alkuperäiset näyttelijät jälleen kokoon. Tässä ei kuitenkaan onnistuttu ja hanke raukesi. Orimattilalainen harrastajateatteri esitti vuonna 2016 Outi Keskevaarin sarjasta tekemää näyttämösovitusta. Kesällä 2018 Puhtaat valkeat lakanat nähdään kahdella näyttämöllä. Tampereen komediateatteri toteuttaa sovituksen, jossa sarjan alkuperäisistä näyttelijöistä on mukana ainakin Juhani Laitala. Keiteleen Kesäteatteri Pohjois-Savossa tuo Raikkaan perheen tarinan Nilakka-järven rannalle Katja Väänäsen ohjaamana.


title: Puhtaat valkeat lakanat

text: Puhtaat valkeat lakanat -sarja on julkaistu kokonaisuudessaan yhdeksän DVD:n sarjana. Jokainen DVD sisältää viisi jaksoa, paitsi viimeinen neljä. Tekijänoikeudellisista syistä musiikkia on jouduttu vaihtamaan, poistamaan ja joitakin kohtauksia on lyhennetty ja poistettu. Levyillä ei ole lisämateriaalia.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Suomen Ilmailuliitto ry (, SIL) on suomalainen urheilu- ja harrasteilmailun valtakunnallinen keskusjärjestö. Nykyisen järjestön edeltäjä, Suomen Ilmapuolustusliitto, perustettiin vuonna 1919. Nykymuotoinen ilmailuliitto on perustettu 1944.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Suomen ilmailuliitto syntyi nykyisessä muodossaan syksyllä 1944, jolloin liittoutuneiden valvontakomissio kielsi 1919 perustetun Suomen Ilmapuolustusliiton (SIPL) toiminnan. Se oli ollut siihen asti puolustusministeriön rahoittama. Rahoituksen avulla SIL:n keskuksella Jämijärvellä oli muun muassa purjelentokoneiden valmistusta. Jämin ilmailukoulun SIL perusti vuonna 1935. Johtavat kouluttajat olivat ilmavoimien upseereita. Jämijärvi joutui valvontakomission tarkastuksen seurauksena poistamaan muun muassa maastoon tehdyn ison Suomen ilmavoimien hakaristin.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Sen toiminta lakkautettiin ja yhdistyksen omaisuus ja velat siirrettiin vuonna 1919 perustetulle pienelle Suomen Ilmailuklubille, joka muuttui pian Suomen Ilmailuliitoksi.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: SIL:n alku oli hankala, koska valtion rahoitus oli päättynyt ja siviililentäminen oli vuoden 1945 ajan kiellettyä. Purjelento kuitenkin jatkui suosittuna 1940-luvullakin. Vuoden 1950 lopussa SIL perusti Jämijärven Puu ja Metalli Oy:n valmistamaan kerhoille purjelentokoneita. Se toimi yhtiönä noin viisi vuotta, mutta jatkoi toimintaa vielä 1960-luvun alkuun. Se valmisti PIK-3c Kajava ja Scleicher Ka-4 Rhönlerche -koneita. Vuonna 1962 K. K. Lehtovaara Oy otti tuotannon haltuunsa – se valmisti 52 kpl PIK 16c-konetta, joista 40 meni vientiin.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Liitto järjesti Helsinki-Malmin lentoasemalla moottorilentokursseja ensi kertaa jo kesällä 1953, ja vuonna 1985 liitto rakennutti kentälle oman toimitalon. Talossa ovat Ilmailuliiton toimiston ja luokkatila, sekä aiemmin myös SIL-Shop -ilmailutarvikemyymälä, jonka toiminta myytiin Suomen Ilmailukauppa Oy:lle 15. marraskuuta 2012.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliitto jakaa jäsenet viiteen ryhmään: varsinaisiin-, henkilö-, nuoriso-, perhe- ja kannattavia jäseniin. Varsinaisiksi jäseniksi otetaan rekisteröityjä yhdistyksiä ja muita oikeuskelpoisia yhteisöjä ja säätiöitä, joiden toiminta liittyy läheisesti urheilu- tai harrasteilmailuun.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Liitolla oli vuoden 2013 lopulla 9 447 henkilöjäsentä ja siihen kuului kaikkiaan 215 ilmailukerhoa.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: SIL:n organisaatio


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliitto julkaisee Ilmailu-lehteä, joka on ilmestynyt vuodesta 1937 alkaen. Lehti ilmestyy 10 kertaa vuodessa.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliitto tarjoaa jäsenilleen muun muassa ryhmätapaturmavakuutuksen, joka on voimassa ilmailulajeja harrastettaessa. Ilmailuliitto edustaa Suomessa moottorilennon SIL PPL -koulutusjärjestelmää.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: SIL:n toiminta on rahoitettu pääasiassa sen jäsenmaksuista saamilla tuloilla. Seuraavaksi suurin tuloerä oli liiton julkaisutoiminta, Ilmailu-lehti.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliitto on Kansainvälisen ilmailuliiton FAI:n (Fédération Aéronautique Internationale) jäsenjärjestö Suomessa. Ilmailuliitto myöntää urheiluilmailun kansainväliset kilpailulisenssit. SIL on VALO ry:n jäsen jäsen.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliitto on järjestänyt eri lajien SM-kisat ja kansainvälisiä kilpailuja, kuten esimerkiksi:


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Eräs SIL:n palkinnoista on Luumun malja, joka on saanut nimensä Suomen ensimmäisen naislaskuvarjohyppääjä Anneli Linnan (avioliiton kautta Penttilä) mukaan.


title: Suomen Ilmailuliitto

text: Ilmailuliiton opettajakoulutus tapahtuu Suomen Urheiluilmailuopistossa Räyskälässä.


title: Buffalo Springfield

text: Buffalo Springfield on vuonna 1966 perustettu yhdysvaltalainen folkrock-yhtye, jonka jäseninä lauluntekijät Stephen Stills ja Neil Young ponnistivat ensimmäistä kertaa kuuluisuuteen. Yhtye hajosi jo vuonna 1968, mutta ehti vaikuttaa Amerikan folkmusiikkiin merkittävästi. Tämän jälkeen Stills perusti Crosby, Stills and Nash -kokoonpanon ja Young jatkoi soolouralla. Buffalo Springfield teki comebackin vuonna 2010.


title: Buffalo Springfield

text: Yhtyeen tunnetuin kappale on "For What It's Worth".Bassokitaraa soitti Jim Fielder tai Bobby West.


title: Ruusun aika

text: Ruusun aika on suomalainen vuosina 1990–1991 tuotettu televisiosarja. Sarjan käsikirjoituksen teki kirjailija Raija Oranen. Ohjauksesta vastasivat Ilkka Vanne ja Pauli Virtanen.


title: Ruusun aika

text: Suosittu sarja kuvasi helsinkiläisen Ruususen uusioperheen elämää. Ruususten talo sijaitsee idyllisellä Toukolan asuinalueella Helsingissä. Ulkokuvaukset suoritettiin Japaninkatu 9:ssä ja sisäkuvaukset MTV:n studioilla. Myös "Matikaisen Leipä" sijaitsee Toukolassa, osoitteessa Intiankatu 7.


title: Ruusun aika

text: Sarjan 24 ensimmäistä jaksoa esitettiin marraskuun 1990 ja huhtikuun 1991 välillä. Suuren suosion johdosta sarjaa tehtiin toinen tuotantokausi, johon valmistui kymmenen uutta jaksoa, jotka esitettiin lokakuun ja joulukuun aikana 1991. Uusinnat sarjasta esitettiin vuosien syyskuun 1992 ja huhtikuun 1993 välillä sekä touko- ja kesäkuun aikana 1998. Sarjaa katsoi parhaimmillaan jopa 1,6 miljoonaa katsojaa.


title: Ruusun aika

text: Esko Ruusunen, Ruususen perheen isä, joka toimii Auroran sairaalassa lastenlääkärinä. Hänen edellinen avioliittonsa päättyi vaimonsa Ullan kuolemaan. Liitosta syntyi poika Ilmari eli Illi. Esko meni uudestaan naimisiin Marjan kanssa ja heillä on yhteinen tytär Roosa-Maaria eli Roope.


title: Ruusun aika

text: Marja Ruusunen, Ruususen perheen äiti. Marja työskentelee aluksi isossa lannoitetehtaassa henkilöstöpäällikkönä, mutta ylenee myöhemmin yrityksen hallintojohtajaksi. Hänen edellinen avioliittonsa päättyi miehensä Stefanin kanssa avioeroon. Liitosta syntyi tytär nimeltä Meri. Marja stressaantuu välillä asioista liiankin helposti, varsinkin kun asiat eivät mene hänen haluamallaan tavalla.


title: Ruusun aika

text: Roosa-Maaria Ruusunen, Eskon ja Marjan tytär. Häntä kutsutaan useimmiten Roopeksi. Hän käy peruskoulun neljättä vuosiluokkaa. Roosa-Maariaa voi kuvailla poikatytöksi. Muun muassa hän pukeutuu useimmiten poikamaisesti ja tykkää pelata jalkapalloa.


title: Ruusun aika

text: Ilmari Ruusunen, Eskon poika, joka syntyi edellisessä avioliitossa. Häntä kutsutaan useimmiten Illiksi. Hän on 16-vuotias peruskoulun viimeistä luokkaa käyvä nuorukainen, jolla on murrosiän ongelmia ja se aiheuttaa välillä ongelmia muiden perheenjäsenten kanssa. Hän ei tule toimeen erityisesti äitipuolensa Marjan kanssa, mutta ajoittain molemmat pysyvät sovussa.


title: Ruusun aika

text: Meri Brandt, Marjan tytär, joka syntyi kun hän oli avioliitossa Stefan Brandtin kanssa. Merillä vaihtuu sarjan aikana poikaystävä moneen otteeseen. Hän opiskelee lukiossa.


title: Ruusun aika

text: Senni Mertanen, Marjan äiti. Häntä kutsutaan perheessä Mummiksi. Sarjan alussa hän asustaa omassa asunnossa kerrostalossa, mutta hän muuttaa Ruususten luo, koska hän käy lähes joka päivä heidän luonaan. Senni sairastuu syöpään ja kuolee myöhemmin sairauteensa.


title: Ruusun aika

text: Nero, Ruususten perheen koira. Nero on rodultaan labradorinnoutaja. Välillä hän pohdiskelee ja kommentoi perheen asioita, siten että katsojat kuulevat hänen puhuvan. Neron ääntä esittää Kirsti Kemppainen.


title: Ruusun aika

text: Matikaiset, Ruususten talon naapurissa asuva pariskunta. He pitävät pientä leipomo-lähikauppaa lähellä Ruususten perheen kotia. Rouva Matikaista kutsutaan ”alati sairaaksi”, koska hän useimmiten valittaa omista sairauksistaan asiakkaillensa ja kyselee välillä liiankin turhanpäiväisiä asioita.


title: Ruusun aika

text: Ruusun aika -sarja on julkaistu kokonaisuudessaan kolmen DVD:n sarjana vuonna 2009. Marraskuussa 2009 julkaistaan myös DVD-boksi, joka sisältää kaikki kolme DVD-levyä. Levyillä ei ole lisämateriaalia.


title: Ruusun aika

text: Sarjan pohjalta on julkaistu myös kaksi romaania: "Ruusun aika" (1991) sekä "Ruusun aika 2" (1992). Kirjat on kustantanut Tammi. Kevään 2009 aikana teoksesta julkaistiin myös pokkari.


title: Yahoo

text: Yahoo! Inc. (joskus myös Y!) on yhdysvaltalainen internetpalveluita tarjoava yhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sunnyvalessa, Kaliforniassa. Yahoon perustivat David Filo ja Jerry Yang tammikuussa 1994.


title: Yahoo

text: Yahoo!:n internetsivuilla kävi lokakuussa 2005 noin 3,4 miljardia kävijää päivittäin . Alexa Internetin mittauksen mukaan Yahoo! oli syksyllä 2011 internetin neljänneksi suosituin verkkosivusto oltuaan vuonna 2006 kaikkein suosituin verkkosivusto. Yahoo! tarjoaa muun muassa sähköpostin, pikaviestimen, hakukoneen, aihehakemiston, ostoksia, urheilua ja monia muita internetpalveluita. 1. helmikuuta 2008 Microsoft ilmoitti tehneensä ehdotuksen ostaa Yahoo! 44,6 miljardilla dollarilla, mutta toukokuussa se veti tarjouksensa takaisin. Yritysjärjestelyllä Microsoft yritti haastaa hakukoneyhtiö Googlen, joka hallitsee vahvasti internetin kasvavia mainosmarkkinoita.


title: Yahoo

text: Yahoo merkitsee suomeksi iloista huudahdusta sekä öykkäriä, moukkamaista henkilöä. Yhtiön toisen perustajan Filon isä oli kutsunut tätä lapsena pikkuöykkäriksi ("little yahoo").


title: Yahoo

text: Yahoo! tekee tiivistä yhteistyötä Kiinan viranomaisten kanssa Kiinan kansalaisten harjoittaman tiedonvälityksen valvonnassa ja sensuroinnissa. Muuten Yahoo! ei voisi toimia Kiinassa. Kiinalainen toimittaja Shi Tao sai vuonna 2005 kymmenen vuoden vankilatuomion Yahoo!:n tiedotettua Kiinan viranomaisille yhdestä sähköpostiviestistä, jonka Shi Tao oli lähettänyt ulkomaille. Sähköpostiviestissä Shi Tao oli kertonut Kiinan tiukentaneen tiedotusvälineiden ohjailua Tiananmenin verilöylyn vuosipäivän aikaan.


title: Yahoo

text:
Microsoft teki ostotarjouksen Yahoo!:sta 1.2.2008. Microsoftin hintatarjous oli huimat 44,6 miljardia dollaria eli noin 30 miljardia euroa. Hinta ylitti Yahoo!:n senhetkisen pörssikurssin 62 prosentilla. Tällä kaupalla Microsoftin olisi ollut tarkoitus heikentää Googlen valta-asemaa internetin hakukoneena. Google kahmii myös suuren osan mainostuloista. Yahoo!:n hallitus tutki Microsoftin tekemää tarjousta mutta ei kuitenkaan suostunut kauppaan. Microsoft ilmaisi vielä vuonna 2009 olevansa kiinnostunut Yahoo!:n ostamisesta mutta on sittemmin luonut itse oman hakukonepalvelunsa, Bingin.
Joulukuussa 2009 paljastussivusto Wikileaks julkaisi Yahoo!:n yhdysvaltalaisviranomaisille laatiman oppaan (Compliance Guide for Law Enforcement), jossa se kertoo viranomaisille käyttäjistään keräämistään ja luovuttamistaan tiedoista hintoineen. Dokumentin mukaan Yahoo! säilyttää vuoden ajan tiedon IP-osoitteista, joista sen palveluihin on kirjauduttu.


title: Kolme rumaa Teroa

text: Kolme rumaa Teroa on sarjakuva, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 Pahkasika-lehdessä, jossa sarjakuvaa julkaistiin koko lehden ilmestymisen ajan. Sarjakuvan formaatti oli pääosin kahden rivin mittainen lyhytsarjakuva. Sankareina seikkaili kolme pienikasvuista anarkistista hahmoa, joilla oli paljon kykyä mutta heikonlaisesti moraalisia estoja. Sarjakuvan tyylilaji oli suoraviivainen undergroundhenkinen musta (koulupoika)huumori ilman tekstiä. Kolmea rumaa Teroa piirsi ja käsikirjoitti Harri Pakarinen.


title: Tánaiste

text: Tánaiste, tai muodollisemmin "An Tánaiste" (monikossa "Tánaistithe"), on Irlannin hallituksen varapääministerin nimike vuodesta 1937. Hallituksen johtajan eli pääministerin nimike on vastaavasti taoiseach. Tánaisten nimittää tehtäväänsä Irlannin presidentti taoiseachin ehdotuksen pohjalta.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: M/S al-Salam Boccaccio 98 oli egyptiläisomisteinen vuonna 1970 rakennettu matkustaja-ro-ro-alus, joka upposi keskiyöllä Suomen aikaa 2.–3. helmikuuta 2006. Alus oli matkalla Dubasta Saudi-Arabiasta Punaisenmeren poikki eteläisen Egyptin Safagan satamakaupunkiin, kun se yllättäen katosi tutkasta noin sadan kilometrin päässä Egyptin rannikosta. Alukselta ei kuitenkaan saatu minkäänlaista hätämerkkiä radiolla.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: Aluksella oli onnettomuuden tapahtuessa 1 310 matkustajaa ja 104 miehistönjäsentä. Matkustajista suurin osa oli egyptiläisiä, mutta joukossa oli myös 99 saudiarabialaista sekä 16 muiden kansallisuuksien edustajaa. Turman uhrien tarkka lukumäärä ei ole tiedossa. Aiemmissa etsinnöissä rannikkovartiosto ilmoitti havainneensa katoamisalueella meressä kelluvia ruumiita sekä yhden pelastusveneen, jossa oli kolme ihmistä. Myöhempien Egyptin television välittämien tietojen mukaan eloonjääneitä on noin sata, kun taas lautan omistajayhtiön mukaan iltaan mennessä merestä oli pelastettu 300–400 matkustajaa.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: "Al-Salam Boccaccio 98:n" nykyinen omistaja on El-Salaam Maritime Transport Company.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: Onnettomuuden syyksi epäillään silminnäkijähavaintojen perusteella aluksen alakansilla syttynyttä tulipaloa. Silminnäkijöiden mukaan aluksen miehistö vähätteli tulipalon vakavuutta ja myöhemmin pakeni alukselta jättäen matkustajat oman onnensa nojaan. Tulipalon sytyttyä alus jatkoi matkaansa, ja liikenneministeriön mukaan kaatui myrskyssä yrittäessään tehdä U-käännöstä tulipalon sytyttyä toistamiseen.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: Uppoamisen yhteydessä aluksen miehistön toimintaa on kritisoitu ankarasti. Pelastuneiden matkustajien mukaan aluksen päällikkö ja miehistö pakenivat alukselta ensimmäisten joukossa jättäen matkustajat oman onnensa nojaan. Myös pelastustoimien hitautta on arvosteltu.


title: M/S al-Salam Boccaccio 98

text: Eloonjääneiden kertomukset kapteenin ja miehistön käytöksestä sekä tulipalon vakavuuden vähättelystä aiheuttivat mellakan laivayhtiön pääkonttorin luona 6. helmikuuta 2006. Mellakan yhteydessä turman uhrien omaiset rikkoivat ja sytyttivät konttorirakennuksen tuleen. Poliisi joutui käyttämään kyynelkaasua mellakan hajottamiseen.


title: Antti Aarnela

text: Antti Aarnela (21. joulukuuta 1917 Oulu – 19. toukokuuta 1989 Espoo) oli suomalainen pianotaiteilija ja opettaja.


title: Antti Aarnela

text: Aarnela opiskeli Helsingin konservatoriossa 1930–1936 Ernst Lingon johdolla, Pariisissa 1937 Lazare Lévyn ja 1938 Marcel Ciampin, sekä Elli Rängman-Björlinin ja Martti Paavolan oppilaana. Hän konsertoi Helsingissä (ensikonsertti 1938) sekä muissa kaupungeissa ja esiintyi konserttisäestäjänä. Aarnela toimi Sibelius-Akatemian opettajana 1956–1982.


title: Gold Coast

text: Gold Coast on noin puolen miljoonan asukkaan kaupunki, joka sijaitsee Australiassa, Brisbanen kaupungin eteläpuolella ja Queenslandin osavaltion kaakkoisnurkassa. Sen asukasmäärä kasvaa tuhansilla vuosittain.


title: Gold Coast

text: Gold Coast sijaitsee noin 30 km Brisbanesta eteläkaakkoon. Se ulottuu nauhana rannikkoa pitkin noin 40 kilometrin matkan Paradise Pointista osavaltionrajalle.


title: Gold Coast

text: Gold Coastin keskusta on suosittu matkailukohde Surfers Paradise. Hallinnollinen keskus on Southport.


title: Gold Coast

text: Gold Coastilla on 60 kilometriä hiekkarantaa ja monia suosittuja teemapuistoja. Sisämaassa on lisäksi kansallispuistoja.


title: Gold Coast

text: Surfers Paradisessa sijaitsee myös yksi maailman korkeimista asuinrakennuksista Q1, joka kohoaa 322,5 metrin korkeuteen merenpinnasta.


title: Gold Coast

text:
Vuoden lämpimintä aikaa on tammi-helmikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28 °C. Viileintä on heinä-elokuussa, jolloin keskimääräinen alin jää kymmenen asteen vaiheille. Eniten sataa maalis- ja huhtikuussa.
Suosittu lasten ja nuorten televisio-ohjelma kuvattiin Village Roadshow Studios -studiossa Gold Coastissa. Myös Kosmiset surffitytöt kuvattiin Gold Coastilla.


title: Munster

text: Munster () on eteläisin Irlannin neljästä historiallisesta provinssista. Se koostuu Claren, Corkin, Kerryn, Limerickin, Tipperaryn ja Waterfordin kreivikunnista. Sen suurin kaupunki on Cork. Munsterissa on arviolta 1 280 394 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 24 046,11 neliökilometriä.


title: Munster

text: Nimi Munster juontaa juurensa kelttiläisestä jumalattaresta Mumasta. Provinssi on aikoinaan jaettu kuuteen alueeseen: Tuadh Mhuman (pohjoinen Munster), Deas Mhuman (eteläinen Munster), Urh Mumhan (itäinen Ulster), Iar Mumhan (läntinen Munster), Erhaibh Muman (Ernai heimon Munster) ja Deisi Muman (Deisi heimon Munster). Kaikki nämä kuitenkin sisältyivät joko Thomondin kuningaskuntaan (pohjoinen), Desmondin kuningaskuntaan (eteläinen) tai Ormondin kuningaskuntaan (itäinen). Nimet esiintyvät nykypäivänäkin, erityisesti Thomond. Munsterin lipun kolme kruunua edustavat näitä kolmea kuningaskuntaa. Munsterin lippu sekoitetaan usein Dublinin lippuun, joka on muuten täysin samanlainen lukuun ottamatta sitä, että siinä on kruunujen sijaan kolme linnaa.


title: Munster

text: Vuonna 1841 ennen suurta nälänhätää Munsterissa eli vajaat kolme miljoonaa ihmistä, mutta asukasluku romahti suuren muuttoaallon aikana, joka jatkui aina 1840-luvulta 1980-luvulle.


title: Munster

text: Munster irrottautui muusta Irlannista 30 päivän ajaksi Irlannin sisällissodan aikana ja perusti Munsterin tasavallan (Munster Republic) vastustaessaan Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta. Munsterin tasavalta oli lyhytikäinen ja Michael Collinsin johtamat joukot valtasivat sen helposti.Cork on suurin kaupunki provinssissa ja sen asukasluku on 186 239 (2002), Suur-Corkin alueella asuu 380 000 ihmistä. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat mm. Limerick jolla on 86 998 asukasta (2002) ja Waterford jolla on 46 736 (2002) asukasta.


title: Munster

text: Muita kaupunkeja ovat muun muassa:


title: Munster

text: Merkittäviä työnantajia Munsterissa ovat AOL, Bausch & Lomb, Dell, Amazon, Motorola, Amgen, Pfizer, Analog Devices, Vistakon, Waterford Crystal, Apple Computer, Intel, Novartis, O2, Lufthansa Technik, Kerry Group, Siemens ja Sony. Suurin työllisyyskeskus Munsterissa on Corkin metropoli monine monikansallisine yhtiöineen. Toiseksi tärkein keskus on Shannon Free Zone jossa on yli 120 kansainvälistä yhtiötä ja se työllistääkin yli 7500 ihmistä. Biofarmaseuttinen teollisuus on tärkeä osa Munsterin taloutta.


title: Munster

text: Munsterista on tulossa yksi Irlannin tärkeimmistä it-alan keskuksista Dublinin ulkopuolella multikansallisten Apple Computerin, Intelin, Amazonin ja Dellin ansiosta.


title: Munster

text: Munsterissa on kolme kansainvälistä lentoasemaa: Shannonin kansainvälinen lentoasema, Corkin kansainvälinen lentoasema ja Kerryn kansainvälinen lentoasema.


title: Munster

text: Iirin äidinkielisiä puhujia on seuraavilla Gaeltacht-alueilla:Viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana iirinkielisten koulujen (Gaelscoil) määrä on kasvanut huomattavasti Gaeltacht-alueiden ulkopuolella. Tästä huolimatta nämä koulut ovat epäonnistuneet yrityksessään säilyttää iirin kieli ja perinteinen kulttuuri.


title: Connacht

text: Connacht (toisinaan englanniksi myös "Connaught") on yksi Irlannin neljästä historiallisesta provinssista. Se sijaitsee Länsi-Irlannissa Atlantin valtameren rannalla. Connacht on jaettu viiteen kreivikuntaan. Siellä on arviolta 550 742 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16 935,43 neliökilometriä.


title: Connacht

text: Connachtin korkein kohta on Mweelrea (814 metriä) Mayossa ja suurin saari on Achill, joka on samalla myös koko Irlannin suurin saari. Connachtin suurin järvi Lough Corrib.


title: Connacht

text: Suurin osa iirin kielen puhujista asuu Connachtissa. Varsinkin Mayossa ja Galwayn kreivikunnassa sijaitsee useita Gaeltacht-alueita, joissa enemmistö puhuu iiriä. Näillä alueilla ei esimerkiksi ole englanninkielisiä tiekylttejä, vaan kaikki kyltit ovat pelkästään iiriksi. Connachtin kaupunkikeskukset ovat Galway etelässä ja Sligo pohjoisessa. Galway on Connachtin väkirikkain kaupunki 79 504 asukkaallaan (2016).


title: Connacht

text: Connacht tunnettiin muinoin nimellä Cóiced Ol nEchmacht.


title: Koi

text: Koi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Derryn kreivikunta

text: Derryn kreivikunta (, ) eli Londonderryn kreivikunta () on yksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvan Pohjois-Irlannin kuudesta ja Irlannin saaren 32:sta historiallisesta kreivikunnasta. Se sijaitsee saaren pohjoisrannikolla historiallisessa Ulsterin provinssissa. Kreivikunta on saanut nimensä Derryn kaupungilta.


title: Derryn kreivikunta

text: Pohjois-Irlannin kreivikunnilla ei ole ollut hallinnollista merkitystä vuoden 1972 jälkeen. Lakkautusta edeltäneessä vuoden 1971 väestönlaskennassa kreivikunnassa oli 183 094 asukasta ja sen pinta-ala oli 2 082,98 neliökilometriä. Asukkaista 52 205 asui Derryn kaupungissa ("county borough"), loput 130 889 sitä ympäröivän kreivikunnan alueella. Nykyään Derryn kreivikunnan alue kuuluu kolmeen piirikuntaan: Causeway Coast and Glens, Derry and Strabane ja Mid-Ulster.


title: Jumalan teatteri

text: Jumalan teatteri oli suomalainen, Teatterikorkeakoulun opiskelijoista koostunut nelihenkinen avantgardistinen ja radikaali näyttelijäryhmä. Ryhmään kuuluivat nykyiset ohjaajat Esa Kirkkopelto ja Jari Halonen sekä nykyiset näyttelijät Jorma Tommila ja Jari Hietanen. Ryhmä muistetaan parhaiten Oulun teatteripäivillä vuonna 1987 toteuttamastaan kokeellisesta esityksestä, joka suuntautui hyökkäävästi yleisöön ja josta tuli jopa kansainvälistä huomiota herättänyt skandaali.


title: Jumalan teatteri

text: Jumalan teatterin esitys tapahtui Oulun kaupunginteatterissa 17. tammikuuta 1987. Teatterikorkeakoulun neljä opiskelijaa oli jo muutamaa päivää aiemmin ilmoittanut sanomalehti "Kalevassa" esittävänsä Pohjoisten teatteripäivien seminaarissa "”manifestin siitä, mitä teatteri nykypäivänä voi olla ja mitä se ei voi olla”."


title: Jumalan teatteri

text: Alastomina esiintyneet vuosikurssilaiset olivat varastaneet VR:ltä jauhesammuttimia, joilla he ruiskuttivat sammutusjauhetta ympäri teatterisalia. He myös ruoskivat yleisöä sekä heittivät ulostetta, kananmunia ja jogurttia yleisön päälle. He myös heittelivät salissa paukkupommeja. Yleisö pakeni paikalta ja automaattinen hälytysjärjestelmä laukesi toimimaan. Palokunta saapui paikalle. Osa yleisöstä joutui turvautumaan sairaalahoitoon paukkupommeista vapautuneiden räjähdyskaasujen aiheuttamien hengitysvaikeuksien vuoksi. Kaksi minuuttia kestäneen esityksensä jälkeen myös näyttelijät pakenivat kaupungille, josta poliisi pidätti heidät.


title: Jumalan teatteri

text: Pidätysaikana julkinen sana ei päässyt kuulemaan ryhmän jäseniä, joten teon vaikuttimia ryhdyttiin arvailemaan. Monet arvelivat vaikuttimien liittyvän Jouko Turkkaan ja tämän opetusmetodeihin, jotka olivat olleet julkisen keskustelun aiheena aiemmin, ennen ryhmän Oulun-esitystä.


title: Jumalan teatteri

text: Teatterikorkeakoulun virkaa tekevät rehtori Marianne Möller arveli vaikuttimeksi "nuorten teatteriplanttujen" julkisuudenkipeyden. Koulun johto ja suurin osa opettajakunnasta sanoutui irti produktiosta korostaen opiskelijoiden tehneen sen yksityisajallaan.


title: Jumalan teatteri

text: Toisaalta teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professori Jouko Turkka ja dramaturgian virkaa tekevä lehtori Jussi Parviainen asettuivat jumalanteatterilaisten puolelle, vaikka korostivatkin, ettei heillä ollut ollut mitään tietoa tapauksesta etukäteen. Koulussa kyteneet riidat tulivat näin julkisuuteen. Jouko Turkka sanoi tuoreeltaan "nostavansa pojille hattua" ja "tukevansa rakkaita oppilaitaan".


title: Jumalan teatteri

text: Kymmenkunta Teatterikorkeakoulun opiskelijaa muodosti helmikuun alussa Jumalan teatteria tukeneen "avoimen oppilaskunnan", joka vaati kannanotossaan Jussi Parviaisen nimitystä uudeksi rehtoriksi sekä virkaa tekevän rehtorin Marianne Möllerin, näyttelijäntyön professorin Ritva Valkaman ja lehtori Erkki Saarelan erottamista. Muutamaa päivää myöhemmin kahdeksan "avoimen oppilaskunnan" jäsentä riehui Teatterikorkeakoulun tiloissa Helsingin Eirassa rikkoen ikkunoita ja heitellen tavaroita ulos lumihankeen. Samalla Jumalan teatterin jäsenet kahliutuivat kettingeillä koulun ulko-oviin.


title: Jumalan teatteri

text:
Ryhmän performanssi aiheutti valtavan skandaalin. Kulttuuriministeri Gustav Björkstrand halusi erottaa Turkan ja Parviaisen viroistaan.
Eduskunnassa keskusteltiin jopa teatterikorkeakoulun sulkemisesta. Oikeisto vaati kovia otteita ja vasemmisto varoitteli lynkkausmielialasta. Kristillisen liiton kansanedustaja Esko Almgrenin tekemässä eduskuntakyselyssä ministeri Björkstrandille Almgren kysyi: "Mitä hallitus aikoo tehdä, että Jouko Turkan, Jussi Parviaisen ja Teatterikorkeakoulun anarkismiin ja terroriin tähtäävä teatteritaidetta vahingoittava toiminta verovaroin, välittömästi lopetetaan". Tammikuun lopussa 1987 hallitus ilmoitti asettavansa ympäristöministeriön kansliapäällikön Lauri Tarastin johtaman työryhmän selvittämään Teatterikoulun sisäisiä ongelmia.


title: Jumalan teatteri

text:
Poliitikkojen reagointi herätti myös Suomen akateemiset piirit ja kulttuuriväen. Teatterikriitikko Juha-Pekka Hotinen kirjoitti Helsingin Sanomien debattiartikkelissaan, että "teon tarkoitus oli läpivalaista sameaa konsensusyhteiskuntaa ja sen vallankäyttöä". Tässä jumalanteatterilaiset Hotisen mukaan olivat onnistuneet. Yhteiskunnan kontrollijärjestelmä oli Hotisen mielestä näkynyt paljaana hetken aikaa. Skandaali estetiikkaa hyväksi käyttäen ja sen nopea toteutus muistutti Hotisen mukaan terrorismia. Pitäessään Jumalan teatterin esitystä nuoren teatterisukupolven kapinana Hotinen vertasi sitä "Lapualaisoopperaan" vuodelta 1966 ja "Pete Q" -näytelmään vuodelta 1978. Hän katsoi tiedotusvälineiden paisuttaneen Jumalan teatterin merkitystä "järjettömästi", koska kyseessä ei hänen mielestään ollut ennenkuulumaton tapaus teatterin piirissä: ""Historia tuntee monia tapauksia yleisöön kohdistuneista hyökkäyksistä taiteilijoiden rituaali-itsemurhiin asti. – – – Edellä esitetty ei kumoa sitä, että aktio oli monella tavalla vastenmielinen.""
Teatterikorkeakoulun opettaja professori Jouko Turkka arveli "Helsingin Sanomien" haastattelussa, että todellinen terrorismi ei alkaisi teatterista, mutta yksittäiset terroriteot olisivat kasinotalouden, juppikulttuurin ja postmoderniuden Suomessa mahdollisia.


title: Jumalan teatteri

text: Ainoastaan Hufvudstadsbladetin uutisoinnissa esitys arvioitiin esityksenä ja erotettiin esityksen nostattama reagointi erilliseksi itse esityksestä. Jyrkimmin Jumalan teatterin esityksen tuomitsivat Uusi Suomi ja Iltalehti. Uuden Suomen päätoimittaja Jyrki Vesikansa otsikoi pääkirjoituksen alle sijoitetun pienoiskolumninsa "Milloin ruumiita?" vaatien kulttuuriministeriltä toimia "turkkalaista" teatterikasvatusta vastaan. Keskustelu Jumalan teatterin ympärillä vaimeni helmi- ja maaliskuun vaihteen tienoilla, mutta heräsi uudelleen oikeudenkäynnin alettua syyskuun alussa.


title: Jumalan teatteri

text: Helsingin Sanomien pilapiirtäjä Kari Suomalainen kommentoi tapausta piirroksella, jossa kaksi miestä keskusteli kadulla: ""Arvaa, mikä yhden kirjaimen ero on tasa-arvovaltuutetulla ja nykyteatterilla?” – ”En tiedä.” – ”Toinen on Nikula ja toinen nakula!”"


title: Jumalan teatteri

text: Kirjailija Matti Mäkelä on analysoinut skandaalia vuonna 2016 julkaistussa esseekokoelmassaan "Tämä ei ole taidetta". Mäkelän mukaan Jumalan teatterin tapaus käsiteltiin julkisuudessa aikanaan hämmästyttävän nopeasti ja pintapuolisesti. Tämä johtui useasta syystä: Yleisradio ei vielä ollut oppinut provokaatiota uutisena, lehdistön määrä oli vähentynyt eikä internet ollut vielä muuttanut julkisuuden rakennetta. Esittäjiltään Jumalan teatteri -tempaus oli Mäkelän mielestä ennen kaikkea huonoa käytöstä.


title: Jumalan teatteri

text: Vapauduttuaan Oulun poliisiasemalta tiistaina 27.1.1987 jumalanteatterilaiset kiirehtivät Helsinkiin, jossa he pitivät 29.1. Lepakon pihalla tiedotustilaisuuden, jossa he kertoivat eläneensä pidätysaikana "suurempaa elämää". Todellinen taide edellytti heidän mielestään tekijältä enemmän kuin vain pelkkää puhetta. He totesivat, etteivät halunneet vaikuttaa yhteiskunnalliseen keskusteluun. Kriitikko Juha-Pekka Hotisen mielestä "”Jumalan teatterin jäsenet menettivät nopeasti julkisuudessa hankkimansa edun, koska eivät pystyneet perustelemaan tekoaan verbaalisesti”".


title: Jumalan teatteri

text: Jari Halonen kertoi vuonna 2016 Ylen Perjantai-ohjelmassa asiasta seuraavaa:


title: Jumalan teatteri

text: Jussi Parviainen kertoi vuonna 2017 Oulun Merikoskikerhon järjestämässä tilaisuudessa asiasta yhdessä entisen kulttuuritoimittajan Kaisu Mikkolan kanssa, että Jumalan teatterilla ei ollut mitään tekemistä teatterin kanssa. Se oli terroriteko. Vihaa ja huomiontavoittelua. Muuta selitystä ei ole ilmennyt.


title: Jumalan teatteri

text: Tutkintaa johtaneen rikosylikomisario Kari Myllyniemen mukaan Turkka käyttäytyi raukkamaisesti kiistäessään poliisikuulusteluissa maininneensa julkisesti Jumalan teatterista mitään positiivista. Parviaisen mukaan Teatterikorkeakoulun lopullinen tuho käynnistyi juuri niistä Turkan sanoista. Se synnytti koulun tuhonneen Pirun teatterin. Parviainen sanoi olleen anteeksiantamatonta, että monet teatterikorkeakoulun opiskelijat jäivät Jumalan teatterin jälkimainingeissa ilman opetusta ja kouluttamatta ammattiinsa. Monet lopettivat koulun. Teatterikorkeakoululaisten provokaatiot jatkuivat Helsingissä. Pirun teatteriksi itsensä nimenneet opiskelijat riehuivat koulussa. Suuri osa oppilaista pelkäsi. Parviainen muisteli, että se oli hirveää, ja että koulu kaatui itsensä päälle.


title: Jumalan teatteri

text: Parviainen vahvisti, että Turkan ”horkkateatterista” kohuttiin ja media oli kääntynyt sitä vastaan. Siinä tilanteessa oppilaat halusivat puolustaa koulua. Parviaisen mukaan Teatterikorkeakoulussa oli myös erittäin paljon hyvää ja sen tuhoutuminen oli menetys suurelle määrälle lahjakkaita opiskelijoita, jotka opiskelivat intensiivisesti ja halusivat jatkaa opintojaan täysin ulkopuolella Jumalan teatterista ja sen provokatorisesta toiminnasta.


title: Jumalan teatteri

text: Kaksi päivää esityksen jälkeen kymmenkunta teatteripäiville osallistunutta henkilöä teki ryhmää vastaan rikosilmoituksen ja Oulun poliisi aloitti asiasta esitutkinnan. Helsingin rikospoliisi kuulusteli asian vuoksi Jouko Turkkaa ja Jussi Parviaista heidän mahdollisesta osuudestaan jupakkaan.


title: Jumalan teatteri

text: Jutun oikeuskäsittely alkoi Oulun raastuvanoikeudessa syyskuun alussa. Syyttäjänä toiminut Oulun kaupunginviskaali vaati ryhmän jäsenille rangaistusta varkaudesta, petoksesta ja jatketusta rikoksesta, jossa räjähteitä käyttämällä aiheutettiin vaaraa toisen hengelle ja terveydelle, sekä jatketusta solvauksesta, jatketusta pahoinpitelystä ja vahingonteosta. Näyttelijät myönsivät lähes kaikki syytteet. Syyttäjä oli harkinnut ryhmän asettamista syytteeseen myös jumalanpilkasta, mutta luopunut aikeesta arkkipiispa John Vikströmin kielteisen kannan vuoksi.


title: Jumalan teatteri

text: Ryhmän jäsenet erotettiin Teatterikorkeakoulusta vuodeksi, ja heidät tuomittiin seitsemän kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin, 17 000 markan sakkoihin ja maksamaan 40 000 markkaa vahingonkorvauksia, jotka johtuivat lähinnä sairaala-, siivous- ja pesulalaskuista. He tyytyivät Oulun raastuvanoikeuden langettamaan tuomioon ja sovittivat rangaistuksensa työsiirtolassa.


title: Jumalan teatteri

text: Jumalanteatterilaisten puolesta mieltä osoittaneen, Teatterikorkeakoulun irtaimistoa särkeneen ryhmän jäsenet menettivät niin ikään opiskeluoikeutensa sekä saivat lyhyitä ehdollisia tuomioita. Tämän "Pirun teatteriksi" nimetyn ryhmän tunnetuin jäsen oli nykyinen toimittaja Timo Harakka.


title: Jumalan teatteri

text: Jupakka johti Teatterikorkeakoulun rehtorin Outi Nyytäjän ja kolmen opettajan eroon viroistaan.


title: Pentu

text: Pentu on biologinen nimitys eläimen, erityisesti nisäkkään poikasesta.Ihmisen poikasesta käytetään nimitystä lapsi. Pentu-nimitys tässä yhteydessä on halventava tai murteellinen.


title: James Coburn

text: James Coburn (31. elokuuta 1928 Laurel, Nebraska – 18. marraskuuta 2002 Beverly Hills, Kalifornia) oli Oscar-palkittu yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: James Coburn

text: Coburn tunnettiin etenkin karskeista rooleistaan, joita hän näytteli muun muassa lännenelokuvissa "7 rohkeata miestä", "Maahan, senkin hölmö!" sekä "Pat Garrett ja Billy the Kid", toiseen maailmansotaan sijoittuvassa sotavangeista kertovassa elokuvassa "Suuri pakoretki", vakoiluelokuvassa "Derek Flint erikoistehtävissä", lama-ajan katutappeluelokuvassa "Haastaja" ja Sam Peckinpahin elokuvissa "Rautaristi" ja "Majuri Dundee".


title: James Coburn

text: Pahan nivelreuman takia hän esiintyi vain muutamassa elokuvassa 1980-luvulla. Hän väitti parantuneensa rikkitablettien avulla. Coburn palasi täten elokuviin 1990-luvulla.


title: James Coburn

text: Coburn esiintyi 1990-luvulla muun muassa elokuvissa "Nuoret sankarit 2", "Nunnia ja Konnia 2", "The Player", "Eraser – suojelija", "Pähkähullu professori", "Maverick", "Payback" ja "Lumihauvat". Hän voitti parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon elokuvasta "Verijäljet", jossa hän näytteli Nick Nolten isää. Coburn antoi äänensä myös Disneyn ja Pixarin animaatioelokuva Monsterit Oy:n herra Rumilukselle.


title: James Coburn

text: Coburnin poika David Coburn on myös näyttelijä ja on esiintynyt muun muassa Renny Harlinin läpimurtoelokuvassa Jäätävä polte vuonna 1985.


title: James Coburn

text: Coburnin viimeisin rooli oli pääosa elokuvassa "Amerikka aseiden armoilla" vuonna 2002. Samana vuonna hän kuoli yllättäen sydänkohtaukseen 74-vuotiaana.


title: Christiaan Barnard

text: Christiaan Neethling Barnard (8. marraskuuta 1922 – 2. syyskuuta 2001) oli eteläafrikkalainen kardiologinen kirurgi. Hän tuli tunnetuksi tehtyään maailman ensimmäisen sydämensiirtoleikkauksen.


title: Christiaan Barnard

text: Barnard syntyi ja kasvoi Beaufort Westissä Etelä-Afrikassa, ja hänen äidinkielensä oli afrikaans. Hän opiskeli lääketiedettä Kapkaupungin yliopistossa, teki harjoittelunsa Groote Schuurin sairaalassa ja lähti yleislääkäriksi Ceresiin, maalaiskaupunkiin Western Capen provinssissa. Vuonna 1948 hän avioitui sairaanhoitaja Aletta Louwin kanssa. 1951 Barnard palasi Kapkaupunkiin työskentelemään kahteen sairaalaan ja suorittamaan loppuun maisterintutkintonsa, jonka hänelle luovutti 1953 Kapkaupungin yliopisto. Vuodesta 1956 lähtien hän opiskeli kirurgiaa Minnesotan yliopistossa. Siellä hän joutui kosketuksiin kardiologisen kirurgian kanssa, ja myöhemmin hän erikoistui siihen.


title: Christiaan Barnard

text: Barnard valittiin kardiologiseksi kirurgiksi Groote Schuurin sairaalan ensimmäiselle sydänosastolle vuonna 1958. 1959 Barnard suoritti Etelä-Afrikan ensimmäisen munuaisensiirtoleikkauksen. Hän myös luennoi Kapkaupungin yliopistossa, ja vuonna 1961 hän sai ylennyksen yliopiston kardiologisen kirurgian esimieheksi.


title: Christiaan Barnard

text: Maailman ensimmäinen sydämensiirtoleikkaus suoritettiin 3. joulukuuta 1967 Etelä-Afrikassa. Toimenpide kesti yhdeksän tuntia, ja työryhmässä oli 30 henkeä. Potilas, Louis Washkansky, oli 55-vuotias ja kärsi diabeteksesta sekä sydänsairaudesta. Hänelle siirretty sydän oli peräisin nuorelta naiselta, Denise Darvallilta, joka oli kuollut auto-onnettomuudessa. Washkansky selviytyi leikkauksesta ja eli 18 päivää, kunnes menehtyi keuhkokuumeeseen, jonka aiheuttivat hänen nauttimansa lääkkeet.


title: Christiaan Barnard

text: Barnard oli melko valokuvauksellinen ja nautti median huomiosta, joka seurasi hänet tunnetuksi tehneestä operaatiosta. Barnard jatkoi elinsiirtoleikkauksien tekemistä: hänen 2. tammikuuta 1968 tekemänsä elinsiirtoleikkauksen potilas, Philip Blaiberg, eli leikkauksen jälkeen 19 kuukautta. Barnardin viimeinen potilas eli 24 vuotta leikkauksesta selviydyttyään. 1969 Barnard erosi vaimostaan ja avioitui vuonna 1970 Barbara Zoellnerin kanssa.


title: Christiaan Barnard

text: Barnard myös raivasi tietä uusille ja riskejä sisältäville tekniikoille, muun muassa kaksoiselinsiirroille (1974), keinotekoisille läpille ja eläinten sydänten käyttämiselle hoitotarkoituksiin.


title: Christiaan Barnard

text: Barnard erosi Zoellnerista vuonna 1982, ja vetäytyi eläkkeelle 1983.


title: Christiaan Barnard

text: Hän oli kiinnostunut ikääntymisen hidastamista koskevasta tutkimuksesta, ja hänen maineensa kärsi, kun hän vuonna 1986 toi markkinoille Glycelin, tuotteen, jonka Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkintäviranomainen Food and Drug Administration FDA veti nopeasti pois markkinoilta.


title: Christiaan Barnard

text: Hän avioitui kolmannen kerran 1988 Karin Setzkornin kanssa ja erosi tästä vuonna 2000. Christiaan Barnard menehtyi akuuttiin astmakohtaukseen lomaillessaan Páfoksessa Kyproksella. Häneltä jäi viisi lasta.Lisäksi Chris Logan on kirjoittanut Barnardista elämäkertakirjan "Celebrity Surgeon: Christiaan Barnard - A Life" (2004)


title: Paul O’Dette

text: Paul O’Dette (s. 1954) on yhdysvaltalainen luutisti ja kapellimestari. Hän on toiminut vuodesta 1976 lähtien vanhan musiikin johtajana Eastman School of Musicissa, Rochesterissa.


title: Paul O’Dette

text: O’Dette on tehnyt yli sata levytystä. Hän on levyttänyt muun muassa kaikki John Dowlandin luuttukappaleet Harmonia Mundi -levy-yhtiölle. O’Dette on johtanut useita barokkioopperoita.


title: Fazerin Sininen

text: Fazerin Sininen on Fazerin valmistama suklaalevy, -patukka ja irtomakeinen. Fazerin Sininen oli vuonna 2016, kuten monina aiempinakin vuosina, Suomen myydyin makeistuote, ja siitä on muodostunut suomalaisen suklaan symboli. Fazerin Sininen valittiin vuonna 2017 jo yhdeksännen kerran peräkkäin Suomen arvostetuimmaksi tuotemerkiksi "Markkinointi & Mainonta" -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä. Kolmanneksi arvostetuimmaksi äänestettiin yrityksen kattobrändi Fazer.


title: Fazerin Sininen

text:
Karl Fazerin pojalla Svenillä oli 1920-luvulla englantilainen liiketuttava Shaller, jonka vävyllä oli vakava silmäsairaus. Sven Fazer auttoi suhteillaan miehen silmäsairauksiin erikoistuneen lääkärin hoitoon. Vävyn parannuttua Shaller lahjoitti Fazerille kiitokseksi hallussaan olleen sveitsiläisen suklaareseptin.
Suomessa tuote tuli markkinoille vuonna 1922. Suklaan valmistuksessa käytetään monista muista nykypäivän suklaatuotteista poiketen tuoretta maitoa. Kaakaopavuista kaksi kolmasosaa tulee Ecuadorista ja loput Länsi-Afrikasta. Fazerin Sinisen tuoteperheen suosituimmat tuotteet ovat maitosuklaalevy, maitosuklaarasia ja hasselpähkinälevy.


title: Fazerin Sininen

text: Maitosuklaan raaka-aineet ovat maito, sokeri, kaakaovoi, kaakaomassa, emulgointiaine (soijalesitiini), ruokasuola, aromit (vanilja) ja (vanilliini). Vähintään 30 % ainesosista on kaakaota.


title: Fazerin Sininen

text: Alusta asti suklaan sinisestä pakkauksesta on löytynyt Karl Fazerin kultainen nimikirjoitus. Sininen väri oli Karl Fazerille tärkeä, sillä se symboloi Suomen luontoa ja itsenäisyyttä. Suklaalevyjen käärepaperissa käytetty sininen väri on rekisteröity ainoastaan Fazerin käyttöön, ja se on merkitty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään tavaramerkkirekisteriin 30. huhtikuuta 2001 ensimmäisenä Suomessa hyväksyttynä väritavaramerkkinä.


title: Fazerin Sininen

text: Vuoden 2013 alussa Fazerin Sininen -tuoteperhe sai ympärilleen uudistetun kääreen.


title: Taisteluplaneetta Galactica

text: Taisteluplaneetta Galactica voi tarkoittaa seuraavia:


title: Béla Fleck

text: Béla Fleck (s. 10. heinäkuuta 1958 New York) on yhdysvaltalainen banjonsoittaja. Hän on ollut Grammy-ehdokkaana useammassa eri kategoriassa kuin kukaan muu. Fleck on mullistanut banjon aseman musiikissa ja osoittanut sen soveltuvan muuhunkin kuin bluegrass-musiikkiin. Normaalisti hänen musiikkinsa liikkuu bluegrassin ja jazzin rajamailla.


title: Béla Fleck

text: Klassista musiikkia sisältävällä "Perpetual Motion" -albumilla Fleck sanoi halunneensa ottaa musiikkia, jota ei ole kirjoitettu banjolle ja saada se kuulostamaan hyvältä.


title: Béla Fleck

text: Fleck aloitti banjon soittamisen vuonna 1973, jolloin hän sai isoisältään ensimmäisen banjonsa. 1970-luvun lopulla Fleck toimi Jack Tottlen ja Mark Schatzin kanssa yhtyeessä Tasty Licks. Ensimmäisen sooloalbuminsa "Crossing the Tracksin" Fleck julkaisi vuonna 1979. Vuonna 1981 Fleck liittyi yhtyeeseen New Grass Revival, jossa hän soitti yhdeksän vuotta. Fleck on toiminut vuodesta 1988 lähtien yhtyeen Béla Fleck and the Flecktones keulahahmona.


title: Verijäljet

text: Verijäljet () on vuonna 1997 julkaistu yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka perustuu Russell Banksin romaaniin "Affliction". Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Paul Schrader.


title: Verijäljet

text: "Verijäljet" kertoo pikkukaupungin poliisista Wade Whitehousesta (Nick Nolte), jolla on väkivaltainen ja alkoholistinen isä (James Coburn) ja jonka tutkimukset vääristyvät hänen pakkomielteestään menneisyyteen.


title: Verijäljet

text: James Coburn voitti roolistaan parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon. Nick Nolte oli ehdolla parhaan miespääosan Oscarin ja parhaan draamaelokuvan miespääosan Golden Globen saajaksi.


title: Verijäljet

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Verijäljet" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.


title: Taisteluplaneetta Galactica (vuoden 2004 televisiosarja)

text: Taisteluplaneetta Galactica () on Ronald D. Mooren luoma yhdysvaltalainen sci-fi-televisiosarja, jota esitettiin alun perin vuosina 2004–2009. Sarja kertoo Cylon-robottien tuhoaman ihmiskunnan viimeisten eloonjääneiden pakoretkestä avaruuden halki "Taisteluplaneetta Galactica" -avaruusaluksella ja heidän kamppailustaan löytää uusi koti tarujen myyttiseltä planeetalta nimeltä Maa. Sarja perustuu löyhästi vuosina 1978–1979 esitettyyn samannimiseen televisiosarjaan. Sarjan pääosissa nähdään muun muassa Edward James Olmos, Mary McDonnell, Katee Sackhoff, Jamie Bamber, James Callis, Grace Park ja Tricia Helfer. "Taisteluplaneetta Galactica" alkoi kaksiosaisena minisarjana vuonna 2003, ja varsinainen televisiosarja alkoi vuotta myöhemmin minisarjan toimiessa sen pilottijaksona. Televisiosarjaa esitettiin vuosina 2004–2009 yhteensä neljän tuotantokauden ja 73 jakson verran. Sarjan pohjalta on tehty lisäksi kaksi televisioelokuvaa, "Razor" vuonna 2007 ja "The Plan" vuonna 2009. Sarjan pohjalta on tehty myös spin-off-sarja "Caprica", joka alkoi Yhdysvalloissa 22. tammikuuta 2010. Suomessa "Taisteluplaneetta Galacticaa" on esittänyt Nelonen.


text: Sarja alkaa kun ihmisen luomat robotit, jo kerran aiemmin kapinaan nousseet ja ihmiskuntaa vastaan sotineet cylonit palaavat tuhoamaan entiset isäntänsä. Minisarjan alussa cylonit hävittävät asutuksen ihmisten kotiplaneetoilta, Kobolin kahdestatoista siirtokunnasta() tappaen samalla suuren osan ihmiskuntaa. Pieni joukko ihmisiä selviytyy maailmat tuhonneesta iskusta. Heidän joukossaan on vanhan, jo käytöstä poistumassa olleen "Galactica"-nimisen taisteluplaneetan miehistö. Aluksen komentaja William Adama (Edward James Olmos) ja yllättäen Siirtokuntien presidentiksi noussut opetusministeri Laura Roslin (Mary McDonnell) ottavat tehtäväkseen johtaa ihmiskunnan tuhoutuneista kodeistaan kohti uutta kotia, legendoissa esiintyvää kolmattatoista siirtokuntaa, planeetta Maata, jonka sijainnista heillä on vain vähäisiä vihjeitä. "Galactican" miehistön joukossa ovat muun muassa taistelulentäjät Kara "Starbuck" Thrace (Katee Sackhoff) ja Lee "Apollo" Adama (Jamie Bamber), William Adaman vanha luotettu ystävä Saul Tigh (Michael Hogan) ja cylon-soluttautuja Sharon "Boomer" Valerii (Grace Park). Matkassa mukana on myös nerokas mutta epäluotettava tiedemies Gaius Baltar (James Callis), joka tietämättään edesauttoi cylonien tuhoavaa iskua ja joka nyt näkee outoja näkyjä kanssaan yhteistyössä olleesta cylon Numero 6:sta (Tricia Helfer). Yhä cylonien jahtaamana ihmiskunnan viimeiset eloonjääneet aloittavat pakoretken avaruuden halki. Osa cyloneista on kuitenkin ehtinyt soluttautua "Galacticalle", ja niiden tunnistamisesta tekee vaikeaa se, että ne näyttävät ihmisiltä. Ongelmia nousee paitsi cyloneista myös aluslaivaston sisäisistä jännitteistä kuten kapinoivasta vankialuksesta sekä veden ja ruoan puutteesta.


text: "Taisteluplaneetta Galactica" on Ronald D. Mooren käsikirjoittama ja Michael Rymerin ohjaama kaksiosainen minisarja, joka esitettiin Yhdysvalloissa ensi kertaa vuonna 2003. Se toimii myös pilottijaksona samannimiselle sarjalle, joka alkoi vuotta myöhemmin. Se esitettiin alun perin yhdysvaltalaisella Sci Fi Channelilla 8. joulukuuta–9. joulukuuta 2003. Sarjan ensimmäinen osa keräsi 3,9 miljoonaa katsojaa ja toinen osa 4,5 miljoonaa katsojaa, ja siitä tuli yksi Sci Fi Channelin kaikkien aikojen katsotuimmista ohjelmista. Minisarja sai muun muassa kolme Emmy-ehdokkuutta. Minisarja aloittaa "Taisteluplaneetta Galactican" tarinan kun ihmisen luomat robotit, jo kerran kapinaan nousseet cylonit palaavat tuhoamaan entiset isäntänsä ja tuhoavat ihmisten kotiplaneetat. Pieni joukko selviytyjiä, heidän joukossaan "Taisteluplaneetta Galactica" -aluksen miehistö, aloittavat pakomatkan halki avaruuden tarkoituksenaan eksyttää cylonit ja löytää uusi koti taruissa kerrotulla planeetalla nimeltä Maa.


text: "Taisteluplaneetta Galactica" on samannimisen minisarjan jatkoksi tehty televisiosarja. Se alkoi vuonna 2004 ja päättyi vuonna 2009. Sitä tehtiin yhteensä neljän tuotantokauden verran. Vaikka vuoden 2003 minisarja, joka toimii varsinaisen sarjan pilottina, keräsi vahvat katsojaluvut, ei sen pohjalta tehtävän sarjan jatkuminen ollut vielä varmistunut. Muutaman kuukauden sarjan kehittäjien Ronald Mooren ja David Eickin ja Sci Fi Channelin käymien neuvottelujen jälkeen brittiläinen British Sky Broadcasting -yhtiö tarjoutui osittain maksamaan sarjan ensimmäisen kauden, mikä varmisti sarjan jatkon. Vastineeksi yhtiö halusi oikeuden näyttää sarjaa ensimmäisten joukossa. Minisarjassa mukana olleet näyttelijät palasivat kaikki päärooleihin, ja sarjan ensimmäistä kautta kuvattiin Kanadan Vancouverissa yhteensä 13 jakson verran. Sarja alkoi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 18. lokakuuta 2004 ja noin kolmea kuukautta myöhemmin 14. tammikuuta 2005 Yhdysvalloissa. "Taisteluplaneetta Galactica" päättyi neljän tuotantokauden jälkeen 20. maaliskuuta 2009 erityispitkään finaalijaksoon.


text: "Taisteluplaneetta Galacticaan" on tehty yhteensä 27 webisodia. Ensimmäinen webisodisarja, kymmenosainen "The Resistance" tehtiin vuonna 2006. Sen käsikirjoittivat Ronald D. Moore, Bradley Thompson ja David Weddle, ja sen ohjasi Wayne Rose. Sarjan pääosissa näyttelevät muun muassa Aaron Douglas, Michael Hogan ja Nicki Clyne. Vuonna 2007 tehdyt "Razor Flashback" -webisodit käsikirjoitti Michael Taylor, ja ne ohjasivat Wayne Rose ja Felix Alcala. Seitsemänosaisen sarjan pääosassa nähdään Nico Cortez nuorena William "Bill" Adamana. Kymmenenosainen "The Face of the Enemy" -webisodisarja tehtiin vuonna 2008. Sen käsikirjoittivat Jane Espenson ja Seamus Kevin Fahey, ja sen ohjasi Wayne Rose. Sarjan pääosissa näyttelevät Alessandro Juliani ja Grace Park.


text: "Battlestar Galactica: Razor" on ensimmäinen "Taisteluplaneetta Galactican" pohjalta tehty televisioelokuva vuodelta 2007. Sen kehitti Ronald D. Moore, käsikirjoitti Michael Taylor ja ohjasi Félix Enríquez Alcalá. Sen pääosissa ovat sarjan varsinaisten näyttelijöiden lisäksi muun muassa Michelle Forbes ja Stephanie Jacobsen. Se kertoo takautumien kautta "Taisteluplaneetta Galactican" tarinan toisen cylonien iskusta selviytyneen taisteluplaneetan "Pegasuksen" näkökulmasta.


text: "Battlestar Galactica: The Plan" on toinen "Taisteluplaneetta Galactican" pohjalta tehty televisioelokuva. Sen on käsikirjoittanut Jane Espenson ja ohjannut sarjassa William Adamaa näytellyt Edward James Olmos. Sen pääosissa nähdään sarjasta tuttuja näyttelijöitä kuten Olmos itse, Tricia Helfer ja Grace Park. Televisioelokuva kuvattiin Kanadan Vancouverissa. Se sijoittuu aikaan hieman jälkeen cylonien ihmiskunnan tuhoavan iskun ja kertoo cylonien suunnitelmasta eloonjääneiden ihmisten varalle. "The Plan" on määrä esittää Yhdysvalloissa marraskuussa 2009.


text: "Taisteluplaneetta Galactican" pohjalta tehty spin-off-sarja "Caprica" julkaistiin DVD:llä ja digitaalisena latauksena huhtikuussa 2009. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa Syfy -kanavalla 22. tammikuuta 2010.


text: Tarina sijoittuu Caprica-nimiselle planeetalle 58 vuotta ennen ihmiskunnan tuhoa ja "Taisteluplaneetta Galactican" tapahtumia. Sarja keskittyy kuvaamaan Adaman ja Greystonen perheitä ja kertoo kuinka ihmiskunta ensi kertaa loi cylonit. Sen pääosissa näyttelevät muun muassa Eric Stoltz, Esai Morales, Paula Malcomson ja Polly Walker.


text: "Taisteluplaneetta Galacticaa" on kehuttu esimerkiksi sen feministisiksi nähdyistä piirteistä. Sen useita naishahmoja, kuten Kara Thracea ja Laura Roslinia, on pidetty vahvoina ja moniulotteisina henkilöhahmoina, ja sarjan maailmaa, jossa molemmat sukupuolet kuvataan tasa-arvoisina, on myös kehuttu. "Taisteluplaneetta Galactican" on sanottu laajentaneen naishahmojen roolia sci-fi-sarjoissa. "Seattle Post-Intelligencer" -lehden Melanie McFarland on kutsunut Thracen hahmoa "feministiseksi televisioikoniksi".


text: "Taisteluplaneetta Galactica" on saanut positiivista palautetta myös muilta kirjoittajilta. Esimerkiksi kirjailija Stephen King on sanonut sarjan olevan "kauniisti kirjoitettu" ja kehunut sarjan näyttelijöitä. Hänen mukaansa sarja on parempi kuin "Star Trek", mutta ei yhtä hyvä kuin "Lost". Käsikirjoittaja-ohjaaja Joss Whedon on kertonut kuuluvansa sarjan ihailijoihin ja sen olevan yksi hänen suosikkisarjoistaan.


text: "Taisteluplaneetta Galactica" on voittanut useita palkintoja ja ollut useita kertoja palkintoehdokkaana. Se voitti esimerkiksi Peabody Awardin vuonna 2006. Se on saanut useita Hugo-palkintoehdokkuuksia ja voittanut kerran vuonna 2005. "Taisteluplaneetta Galactica" on saanut myös Creative Arts Primetime Emmy -ehdokkuuksia muun muassa erikoisefektien suunnittelusta, ja sarjan näyttelijät ovat saaneet Saturn-palkintoehdokkuuksia ja voittaneet joitakin kertoja.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1980)

text: Taisteluplaneetta Galactica (1980) ("Galactica 1980") on yhdysvaltalainen, vuonna 1980 tuotettu jatkokausi 1978–1979 tuotetulle scifi-sarjalle Taisteluplaneetta Galactica.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1980)

text: Tässä sarjassa cylon–robotteja pakenevat ihmiset ovat löytäneet Maan, joka on kuitenkin teknologisesti kehittymätön, eikä pysty tarjoamaan pakomatkalaisille suojaa cyloneilta. Galactican väki yrittää jouduttaa maan teknistä kehitystä paljastamatta kuitenkaan itseään maan asukkaille.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1980)

text: Sarjan tuotanto lopetettiin alhaisten katsojalukujen vuoksi kymmenen jakson jälkeen. Suurin osa alkuperäisen sarjan faneista pettyi katkerasti jatkosarjan huonoon laatuun.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1978)

text: Taisteluplaneetta Galactica () on vuosina 1978–1979 tuotettu yhdysvaltalainen television tieteissarja, jonka loi Glen A. Larson. Sarja kertoo ihmiskunnan viimeisistä eloonjääneistä, jotka pakenevat cylon-nimisiä robotteja avaruuden halki. Sarjan pääosissa nähdään muun muassa Richard Hatch, Dirk Benedict ja Lorne Greene. Sarjan pilottijakso maksoi 7 miljoonaa dollaria, ja se oli aikanaan kallein siihen mennessä tehty; pilottijaksoa esitettiin myös elokuvateattereissa.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1978)

text: Sarjan tuotanto Yhdysvalloissa lopetettiin 21 jakson jälkeen huhtikuussa 1979 (pilottijakso lasketaan joissain yhteyksissä kolmeksi jaksoksi ja sarjan pituudeksi ilmoitetaan 24 jaksoa), mutta vuotta myöhemmin sitä seurasi spin-off-sarja "Galactica 1980". Sarja on saanut sittemmin huomiota vuonna 2003 alkaneen "Taisteluplaneetta Galactican" myötä, joka pohjautuu löyhästi alkuperäiseen 1970-luvun sarjaan.


title: Taisteluplaneetta Galactica (1978)

text: Sarjaa esitettiin Suomessa Mainostelevisiossa 17. helmikuuta 1981 (jakso: "Kadonnut Planeetta I") - 28. lokakuuta 1982 (jakso: "Jumalan Käsi). Pilottijaksoa ei esitetty Suomen televisiossa ennen kuin 1980-luvun lopulla.


title: Welthauptstadt Germania

text: Welthauptstadt Germania () on jälkeenpäin annettu nimitys natsi-Saksassa vireillä olleelle rakennusprojektille, jonka tavoitteena oli uudelleenrakentaa valtakunnan pääkaupunki, Berliini ”maailmanpääkaupungiksi”. Adolf Hitler nimitti arkkitehti ja varusteluministeri Albert Speerin hankkeen johtajaksi, mutta Speerin laatimista suunnitelmista ja pohjapiirroksista huolimatta Welthaupstadt Germanian rakennustöistä ehdittiin vuosina 1937–1943 toteuttaa vain pieni osa.


title: Welthauptstadt Germania

text: Welthauptstadt Germania oli Hitlerin suunnitelma tehdä Berliinistä kokosuhteeltaan ja väkiluvultaan maailman suurin asutuskeskus, joka olisi myös Euroopan pääkaupunki ja koko maailmanhistorian suurenmoisin metropoli. Hitler olisi halunnut kaupungin symbolisoivan kansallissosialistisen ”Suur-Saksan” maailmanmahtia ja vertasi sitä muinaisen maailman suurkaupunkeihin, kuten Babyloniin ja Roomaan.


title: Welthauptstadt Germania

text: Suunnitelman pääosan muodosti Berliinin vanhan keskustan, Mitten länsipuolelle, pääasiassa Tiergartenin puistoalueen ja Schönebergin itäosaan rakennettava kaupungin uusi laaja ja mahtipontinen keskusta-alue. Näiltä alueilta olisi lähes koko vanha rakennuskanta purettu uudisrakennusten tieltä.


title: Welthauptstadt Germania

text: Vuonna 1937 Hitler nimitti luotetun arkkitehtinsä Albert Speerin "Generalbauinspektor für die Reichshauptstadt Berlinin" eli ”valtakunnanpääkaupunki Berliinin päätarkastajan” virkaan, mutta ensimmäinen askel ”maailmanpääkaupungin” luomiseksi oli jo otettu, kun Berliinin olympiastadion oli rakennettu vuoden 1936 kesäolympialaisia varten. Speer esitteli Hitlerille ja Saksan rakennusministeriölle luonnoksia ja pohjapiirroksia kaupungista, joka oli tarkoitus rakentaa silloisen Berliinin paikalle. Speerin suunnitelmien pohjalta rakennettiin Welthauptstadt Germanian pienoismalli, jonka avulla voitiin tarkastella kaupungin kokosuhdetta ja rakennuskaavoja. Speerin laatiman aikataulun mukaan maailmanpääkaupunki olisi rakennettu 1940-luvun varrella ja se olisi valmistunut vuoteen 1950 mennessä, mutta toisen maailmansodan alkamisen jälkeen aikataulun arvioitiin viivästyvän muutamalla vuodella.


title: Welthauptstadt Germania

text: Suunnitelman keskeisin osa oli noin viisi kilometriä pitkä ja 120 metriä leveä puistokatu "Prachtallee" ("Mahtikatu") tai "Nord-Süd-Achse" (Pohjois-etelä-akseli). Se olisi kulkenut pohjois-eteläsuunnassa vanhan valtiopäivätalon edustalta, hieman nykyisen Straße des 17. Junin pohjoispuolelta, vanhan Siegesalleen kohdalla Tiergartenin puistoalueen poikki jatkuen lähelle Tempelhofin lentokenttää. Keskuskatu oli suunniteltu vain jalankulkijoille ja juhlatilaisuuksissa sotilasparaateihin, joten ajoneuvoliikennettä varten Speer suunnitteli maanalaisen tunnelin, joka olisi sijainnut Nord-Süd-Achsen alapuolella. Osa tunnelista rakennettiinkin, ja se on yhä olemassa. Itse paraatikadun rakentamista sen sijaan ei edes aloitettu, joskin Speer vuonna 1938 siirsi vanhan Siegesalleen Tiergartenissa toiseen kohtaan vapauttaakseen täten tilaa paraatikadulle.


title: Welthauptstadt Germania

text: Suunnitelmaan kuului myös kahden uuden suuren rautatieaseman rakentaminen, sillä paraatikatu olisi katkaissut Anhalter Bahnhofille ja Potsdamer Bahnhofille johtaneet raiteet, minkä vuoksi ne olisi ollut suljettava. Uudet rautatieasemat olisi sijoitettu S-Bahnin rengaslinjan (Berlin Ringbahn) varrelle, "Nordbahnhof" Weddingin kaupunginosaan ja laajempi "Südbahnhof" Tempelhof-Schönebergiin paraatikadun eteläpäähän. Alkuperäinen Anhalter Bahnhof, joka olisi menettänyt merkityksensä rautatieasemana, olisi muutettu uimahalliksi.


title: Welthauptstadt Germania

text: Paraatikadun pohjoispäähän, jossa sijaitsi "Königsplatz" eli nykyisen Platz der Republik, suunniteltiin paljon laajempaa, 350 000 neliömetrin suruista "Großer Platz" -nimistä aukioita. Sitä olisivat ympäröineet kaikkein suurimmat rakennukset. Aukion länsipuolella olisi Führerin palatsi aikaisemman Krollin oopperatalon paikalla, kun taas itäpuolella olisi säilynyt vuonna 1894 rakennettu valtiopäivätalo. Aukion eteläreunalle, Prachtalleen pohjoispään kummallekin puolelle, suunniteltiin valtakunnankanslian ja Saksan armeijan päämajan rakennukset. Aukion pohjoislaidalle, Spreejoen yläpuolelle, olisi rakennettu suunnattoman suuri kupolimainen rakennus, Volkshalle ("kansan halli"), jonka Hitler luonnosteli itse. Jos se olisi toteutettu, se olisi edelleen maailman suurin katettu rakennus. Vaikka sota ehti alkaa ennen kuin rakennustyöt tällä alueella edes aloitettiin, kaikki tarvittavat maa-alueet oli jo ehditty hankkia ja insinöörit laativat tarvittavat suunnitelmat. Volkshalle olisi ollut yli 200 metriä korkea ja läpimitaltaan 250 metriä, 16 kertaa niin suuri kuin Rooman Pietarinkirkon kupoli.


title: Welthauptstadt Germania

text: Vuonna 1938 koko Spreen mutkassa sijainnut Alsenviertelin kortteli määrättiin purettavaksi Volkshallen tieltä. Alueella sijaitsi paljon ulkovaltojen lähetystöjä, joille tarjottiin korvaavat tilat muualta kaupungista. Myös Suomen suurlähetystö suostui vaihtamaan alueella sijainneen toimitalonsa isompaan kiinteistöön Tiergartenin etelälaidalla. Ainoastaan Sveitsin valtio ei suostunut luovuttamaan lähetystörakennustaan, joten sitä ei voitu purkaa. Sveitsin suurlähetystö toimii edelleen samassa talossa, jonka ympäriltä on hävitetty kaikki muut vanhat rakennukset.


title: Welthauptstadt Germania

text: Paraatikadun eteläpäähän suunniteltiin riemukaarta, jonka esikuvana oli Pariisin suuri riemukaari, mutta se olisi ollut paljon suurempi, melkein sata metriä korkea, ja maailman suurin laatuaan. Riemukaaren sisäpuolelle oli tarkoitus hakkauttaa ensimmäisessä maailmansodassa kaatuneiden 1 800 800 saksalaisen sotilaan nimet.


title: Welthauptstadt Germania

text: Riemukaarta ei koskaan toteutettu, mutta toiseen kohtaan, suunnitellun paraatikadun ja Straße des 17. Junin risteykseen Neuvostoliitto rakennutti valloitettuaan Berliinin vuonna 1945 muistomerkin, johon haudattiin noin 2000 kaatunutta Neuvostoliiton sotilasta.


title: Welthauptstadt Germania

text: Speer oli jo suunnitellut kansallissosialistiselle puolueelle uuden valtakunnankanslian vuonna 1938, mutta Hitlerin pyynnöstä Speer lisäsi Welthauptstadt Germanian pohjapiirroksiin uudemman ja suuremman valtakunnankanslian, jonka oli tarkoitus korvata nykyinen rakennus. Suunnitelmien laajat osat silloista kaupunkia kuului purkaa maan tasalle, jotta Welthauptstadt Germanian uusien, Rooman valtakunnan arkkitehtuurista vaikutteita saaneiden rakennuksien perustuksille olisi ollut tilaa. Keskeisimmillä alueilla vain Brandenburgin portti ja muut vanhat muistomerkit olisi ollut tarkoitus säilyttää silloisilla paikoillansa. Rakennustöiden aikana yli 200 000 berliiniläistä olisi joutunut kodittomiksi, joten Speer suunnitteli majoittavansa heidät tilapäisesti kaupungin juutalaisväestöltä takavarikoituihin asuntoihin.


title: Welthauptstadt Germania

text: Vaikka rakennustöistä ehdittiin toteuttaa vain pieni osa, ennen toisen maailmansodan alkua Berliinistä oli jo ehditty purkaa useita rakennuksia uusien suunniteltujen tieltä.


title: Welthauptstadt Germania

text: Suunnitelman harvoihin toteutuneisiin osiin kuului Valtakunnankanslian uudisrakennus, jonka suuri sali oli kaksi kertaa niin pitkä kuin Versailles'n palatsin peilisali. Hitler halusi hänen rakentaa kolmannenkin, vielä suuremman Valtakunnankanslian, mutta sitä ei koskaan aloitettu. Puna-armeija tuhosi toisen Valtakunnankanslian vuonna 1945.


title: Welthauptstadt Germania

text: Suunnitelman mukaisesti kaupungin läpi oli määrä rakentaa myös pitkä suora itä-länsi-suuntainen pääkatu Unter den Lindenin jatkeeksi. Tämä toteutettiinkin, kun Tiergartenin läpi kulkenutta silloista Charlottenburger Chaussée -katua (nykyinen Straße des 17. Juni) levennettiin ja Siegessäule siirrettiin sen varrelle muodostetulle aukiolle.


title: Welthauptstadt Germania

text: Muilta osin Welthauptstadt Germania ei ikinä valmistunut, koska vuonna 1939 Speer antoi käskyn siirtää rakennusprojekteihin suunnatut raaka-aineet Saksan sotatoimiin.


title: Welthauptstadt Germania

text: Vuonna 1941 rakennusministeriö laski Berliinin maaperään, lähelle riemukaaren suunniteltua paikkaa, 12 650 tonnia painavan betonisylinterin, Schwerbelastungskörperin, jotta maaperän kantavuus olisi saatu selville. Sylinterin kuului kolmessa vuodessa painua maaperään enintään 2,5 tuumaa, mutta todellisuudessa painuma oli 11–18 cm. Schwerbelastungskörperin ansiosta Speer päätteli, että maaperä Berliinissä oli pehmeämpi ja soisempi kuin Welthauptstadt Germanian rakennusten suunnaton paino olisi sallinut. Vuonna 1944 Saksan rakennusministeriö lakkautti hankkeen, ja vuonna 1945 Berliinin taistelussa kaupunki raunioitui puna-armeijan pommituksessa.


title: Welthauptstadt Germania

text: Projektista käytetyn nimityksen "Welthauptstadt Germania" otti tässä muodossa käyttöön Albert Speer vuonna 1969 ilmestyneessä muistelmateoksessaan "Erinnerungen". Vaikka sitä ei ollut koskaan virallisesti käytetty natsihallinnon aikana eikä myöskään Hitler ollut sitä käyttänyt, nimi on sittemmin vakiintunut tarkoittamaan natsiaikaista kaupunkisuunnitelmaa, josta oli virallisesti käytetty nimitystä "Gesamtbauplan für die Reichshauptstadt" ("Valtakunnanpääkaupungin yleiskaava").


title: Welthauptstadt Germania

text: Henry Pickerin mukaan Hitler olisi pöytäpuheissaan 8. kesäkuuta 1942 puoliksi leikillään ehdottanut Berliinin nimen muuttamista Germaniaksi antaakseen Suur-Saksalle selvän keskuksen:


title: Welthauptstadt Germania

text: Nimitystä "Welthauptstadt" (maailmanpääkaupunki) Hitler oli jo käyttänyt kolme kuukautta aikaisemmin, maaliskuun 11. ja 12. päivien välisenä yönä, sanoessaan Wolfsschanzessa:


title: Welthauptstadt Germania

text: Nimitys 'maailmanpääkaupunki' ("Welthauptstadt") valittiin, koska tuntui siltä, että Berliinin arkkitehtuuri oli siihen aikaan liian provinsiaalista ja oli tarpeen saada Berliini maailman muiden pääkaupunkien kuten Lontoon, Pariisin ja varsinkin Rooman vertaiseksi ja ylittämäänkin ne laadultaan.


title: Limerick

text: Limerick (iiriksi "Luimneach") on Irlannin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Limerickin kreivikunnassa, Munsterin provinssissa Länsi-Irlannissa. Limerickin asukasluku on noin 94,192 (2016).


title: Limerick

text: Limerickin perustivat viikingit vuonna 812 Shannon-joen keskellä sijaitsevalle saarelle. Alueella oli mahdollisesti asutusta jo aiemmin. Normannit suunnittelivat kaupungin uudelleen 1100-luvulla, ja sinne rakennettiin suuri linna, King John's Castle. Kaupunkia piiritettiin 1600-luvulla kolmeen otteeseen, ensin Oliver Cromwellin Irlannin-sotaretken yhteydessä vuonna 1650 sekä kahdesti vilhelmiläissodan yhteydessä vuosina 1690 ja 1691.


title: Limerickin kreivikunta

text: Limerickin kreivikunta (, ) on Irlannin kreivikunta Munsterin historiallisessa provinssissa maan lounaisosassa. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Limerick. Kreivikunnassa on arviolta 195 175 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 683,04 neliökilometriä.


title: Limerickin kreivikunta

text: Limerickin kreivikunta rajoittuu pohjoisessa Claren kreivikuntaan, etelässä Corkin kreivikuntaan, lännessä Kerryn kreivikuntaan ja idässä Tipperaryn kreivikuntaan. Shannonjoki virtaa Limerickin kaupungin läpi Atlantin valtamereen.


title: Kastanjetit

text: Kastanjetit ovat idiofoneihin kuuluva lyömäsoitin, joka koostuu kahdesta kuperasta palasta puuta (tai muuta kovaa materiaalia), jotka on yhdistetty toisiinsa narulla. Soittajalla on yleensä käytössään kaksi kastanjettia.


title: Kastanjetit

text: Tyypillisesti klassisessa soittotavassa kastanjetteja pidetään soittajan kämmenissä peukaloon kiinnitettynä (yksi soitin kummassakin kädessä), ja sormilla soittimen vastakappaleet painetaan yhteen äänen synnyttämiseksi. Klassisessa soittotavassa vasemman käden soitinparilla luodaan taustarytmiä ja oikean käden korkeampiäänisellä kastanjetilla soitetaan monimutkaisempaa rytmiä.


title: Kastanjetit

text: Kastanjetteja käytetään paljon espanjalaisessa, latinalaisamerikkalaisessa ja romanien musiikissa. Esimerkiksi flamencoa tanssivat voivat säestää niillä tanssiaan erityisesti Espanjassa, Baleaareilla ja eteläisessä Italiassa.


title: Kastanjetit

text: Kastanjettien kaltaisia koverrettuja, yhdellä kädellä soitettavia "taputin"soittimia käytettiin jo muinaisessa Egyptissä 2000 eaa. Nykyisen kastanjetin esimuodot ilmestyivät populaarimusiikin käyttöön Egyptissä ja Kreikassa noin 500 eaa. Soitinten käyttö koptilaisten uskonnollisessa musiikissa nykypäivänä on kehittynyt tästä. Myös antiikin Roomassa tunnettiin kastanjetit. Espanjasta on kirjallisia kuvauksia keskiajalta, jossa kerrotaan sarabandea tanssitun kanstanjettien rytmissä. Niitä käytettiin espanjalaisen laulun ja myös kirkkomusiikin säestyksessä 1200-luvun toisella puoliskolla.


title: Kastanjetit

text: Klassisessa musiikissa kastanjetteja on käytetty barokin ajoilta lähtien. Klassisen musiikin teoksia, joissa kastanjetteja käytetään, ovat muun muassa Emmanuel Chabrierin "España" ja Georges Bizet'n "Carmen". Orkesterikäytössä kastanjetit on usein kiinnitetty varteen ja niitä soitetaan ravistamalla tai ne on kiinnitetty jalustaan, jolloin niitä voidaan soittaa sormilla tai rumpukapuloilla.


title: Anicetus

text: Pyhä Anicetus (k. 160) oli Rooman piispa eli paavi noin vuosina 152-160.The Book of Saints: 45 Hän oli kotoisin Syyrian Homsista. Anicetus antoi Smyrnan (nyk. İzmir) piispalle Polykarpokselle luvan juhlia ylösnousemusjuhlaa tarvittaessa muuna viikonpäivänä kuin roomalaisten oikeana pitämänä sunnuntaina, sillä smyrnalaisessa kirkossa juhlan ajankohta ei määräytynyt viikonpäivän mukaan. Ristiriita aiheutti vastakkainasettelua myöhempinä vuosisatoina. Anicetus oli ensimmäinen kerettiläisyystuomion antanut Rooman piispa, kun hän tuomitsi montanolaisuuden. Hän vastusti myös aktiivisesti gnostilaisuutta ja markionismia. Anicetuksen on kerrottu kärsineen marttyyrikuoleman, mutta sitä koskevat yksityiskohdat ovat tuntemattomia. Hänen muistopäivänsä on 17. huhtikuuta.


title: Kerryn kreivikunta

text: Kerryn kreivikunta () on Irlannin kreivikunta Munsterin historiallisessa provinssissa maan lounaisosassa. Se rajoittuu idässä Limerickin kreivikuntaan, kaakossa Corkin kreivikuntaan, lännessä Atlantin valtamereen ja pohjoisessa Shannonjokeen. Kreivikunnassa on 147 554 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 678,84 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Tralee.


title: Kerryn kreivikunta

text: Kerryn kreivikunnassa sijaitsee Killarneyn kaupunki, suosittu matkailukohde. Siellä ovat myös Irlannin korkeimmat vuoret, Macgillycuddy's Reeks ("Na Cruacha Dubha"). Maailmanperintökohde Skellig Michael -saari sijaitsee Kerryn rannikolla.


title: Crack (tietotekniikka)

text: Crack tai kräkki tarkoittaa tietotekniikassa yleensä ohjelmaa, joka poistaa tai ohittaa toisen ohjelman kopiosuojauksen tai esimerkiksi trial/demo-versiosta aikarajoituksen. Crack-nimitystä käytetään usein myös salasanan purkuohjelmista. Esimerkiksi ns. No-CD-crackit poistavat pelin vaatimuksen asettaa pelin CD-asemaan peliä käynnistettäessä.


title: Pyhä Soter

text: Pyhä Soter (k. n. 174) oli paavi vuosina 166–174. Hän määräsi, että avioliitto oli pätevä ainoastaan papin siunaamana. Hän oli kotoisin Italian Fondista ja kuoli perimätiedon mukaan marttyyrinä. Hänet haudattiin Calixtus I:n hautausmaalle Roomaan. Hänen muistopäivänsä on 22. huhtikuuta. Soter ilmeisesti perusti pääsiäisen vuotuiseksi juhlapäiväksi Roomassa.


title: Matilda II

text: A12 Infantry Tank II Matilda oli brittiläinen toisen maailmansodan jalkaväentukipanssarivaunu (). Roolissaan se oli tarkoitettu hyökkäävän jalkaväen tukemiseen ja uhrasi nopeutta panssaroinnin hyväksi.


title: Matilda II

text: Vanhempi Matilda tai Matilda II ei ollut nimestään huolimatta A11 Infantry Tank I Matildan tai Matilda I:n jatkokehitysversio, eivätkä vaunut jakaneet yhteisiä komponentteja.


title: Matilda II

text: Infantry Tank Mk II suunniteltiin Royal Arsenalilla Woolwichissa. Matilda II painoi 27 tonnia ja se oli aseistettu 2-naulaisella 40 mm:n tykillä mallia Q.F. 2-pdr kolmen miehen tornissa. Mk II oli näin yli kaksi kertaa painavampi kuin ainoastaan konekivääreillä aseistettu edeltäjänsä. Jalkaväkitankkien tapaan se oli raskaasti panssaroitu: panssaria oli edessä 78 mm. Vaunun paino ja kahden linja-autosta lainatun 180-hevosvoiman moottorin teho ja ongelmallinen jousitus rajoittivat nopeutta merkittävästi. Vaunun maantienopeus oli 26 km/h ja Pohjois-Afrikan aavikoilla Matilda II saavutti 9,5 km/h nopeuden. Tätä ei pidetty ongelmana Matildan roolin vuoksi, jossa sen ei brittiläisen doktriinin mukaan tarvinnut saavuttaa kuin sotilaan kävelynopeus. Taisteluissa tämä ajattelu osoittautui virheelliseksi. Vahva panssarointi kuitenkin kompensoi puutteita liikkuvuudessa. Matildan valetun tornin panssarointi osoittautui kuitenkin legendaariseksi: vuosina 1940–1941 se sai lempinimen ”Aavikon kuningatar” ("Queen of the Desert").


title: Matilda II

text: Ensimmäisen Matilda II:t rakennettiin 1937, mutta sodan puhjetessa syyskuussa 1939 vain kaksi oli käytössä. Vuoteen 1943 mennessä, jolloin valmistus lopetettiin, vaunuja rakennettiin 2987 Fowler, Ruston and Hornsbyn ja myöhemmin LMS:n, Harland and Wolffin ja North British Locomotive Co:n tehtailla.


title: Matilda II

text: Matilda II:ta käyttivät taistelussa ensimmäisinä 4. ja 7. kuninkaallinen panssarivaunurykmentti Ranskassa 1940. Panssarinsa vahvuuden ansiosta se oli lähes immuuni saksalaisten vaunujen tykeille. Epätoivoissaan saksalaiset ottivat käyttöön myöhemmin suurta mainetta saaneet 8,8 cm FlaK 18 ja 36-ilmatorjuntatykit panssarintorjuntaan.


title: Matilda II

text: Pohjois-Afrikan taistelujen alussa Matildat osoittautuivat taas tehokkaiksi italialaisia ja saksalaisia vaunuja vastaan. Kaksinaulainen oli verrattavissa toisten vaunujen 37–45 mm tykkeihin. Erwin Rommelin Afrikakorpsin harjoittava liikkuva sodankäynti oli kuitenkin ongelmallista Matildan hitauden ja epäluotettavan ohjausjärjestelmän vuoksi. Toinen ongelma oli tykin sirpalekranaatin puute.


title: Matilda II

text: Kun saksalaiset saivat uusia vaunuja, Matilda jäi ajastaan jälkeen. Vaunuun ei saanut isompaa tornia tai tykkiä. Vaunun valmistus oli myös kallista. Vickers suunnitteli halvemman vaihtoehdon Valentinen, jossa oli sama tykki ja samantasoinen panssarointi, mutta nopeammalla ja halvemmalla alustalla. Valentinen, Lee/Grantin ja Shermanin myötä Matilda jäi käytöstä brittiarmeijassa. El Alameinin taistelun aikaan vain harvoja Matildoja oli enää käytössä.


title: Matilda II

text: Yli tuhat Matildaa vietiin Neuvostoliittoon. Siellä ne taistelivat jo Moskovan taistelussa ja yleistyivät 1942 etenkin etelärintamalla, joka oli lähinnä Persian huoltotietä. Myös Neuvostoliitossa vaunu havaittiin hitaaksi ja epäluotettavaksi, eikä ollut puna-armeijan panssarimiesten suosiossa. Neuvostoliitossa Matildoja käytettiin pääasiassa vuonna 1942, mutta muutamia selviytyi vuoden 1944 taisteluihin.


title: Matilda II

text: Tyynellämerellä japanilaisilta puuttui raskas aseistus ja Matilda jäi käyttöön muutamissa australialaisissa rykmenteissä Australian 4. panssariprikaatissa lounaisen Tyynenmeren alueella. Ensimmäisen kerran ne taistelivat Houninniemen kampanjassa lokakuussa 1943. Ne olivat käytössä sodan loppuun asti Wewakissa, Bougainvillessa ja Borneolla. Vahvan panssarointinsa ansiosta Matilda oli täysin immuuni japanilaisten panssarivaunujen tulitukselle, ja sen 40 mm tykki oli riittävä tuhoamaan kaikki japanilaisvaunut. Vaunusta valmistettiin myös versio Matilda Hedgehog, jossa vaunun takakannella oli seitsemänputkinen Hedgehog-syvyyspomminheitin. Tätä versiota käytettiin bunkkerien ja linnoitettujen kohteiden tuhoamiseen. Australialaisjoukkojen keskuudessa Matilda sai epävirallisen lempinimen "Queen of the Jungle".


title: Corkin kreivikunta

text: Corkin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Munsterin historiallisessa provinssissa maan lounaisosassa. Se ympäröi Corkin kaupunkia, joka toimii sen hallinnollisena pääkaupunkina. Kreivikunnassa on 416 574 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7 402,94 neliökilometriä.


title: Corkin kreivikunta

text: Corkia kutsutaan usein ”Kapinalliseksi kreivikunnaksi” ("The Rebel County") sen värikkään historian takia. Corkilaiset tukivat Perkin Warbeckia vuonna 1491 ruusujen sodan aikana. Myös Irlannin sisällissodassa vuosina 1922–1923 Cork asettui Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta vastustaneiden kapinallisten puolelle.