title: Marsilio Ficino

text:
Ficinon tärkein omaperäinen työ oli hänen tutkielmansa sielun kuolemattomuudesta, "Theologia Platonica de immortalitate animorum" (”Platonilainen teologia sielun kuolemattomuudesta”, 1474). Antiikista periytyvän maailmankuvan seurauksena hän oli hyvin kiinnostunut myös astrologiasta, mikä saattoi hänet vaikeuksiin katolisen kirkon kanssa. Vuonna 1489 häntä syytettiin magiasta paavi Innocentius VIII:n edessä. Hän selviytyi harhaoppisuussyytöksiltä ainoastaan vahvan puolustuksen ansiosta.
Ficino, kirjoittaen vuonna 1492, julisti: ”Tämä vuosisata, kuten kulta-aika, on palauttanut vapaat taiteet, jotka olivat lähes kadonneet, valoon: grammatiikan, runouden, retoriikan, maalaustaiteen, kuvanveiston, arkkitehtuurin, musiikin .. tämä vuosisata vaikuttaa täydellistäneen astrologian.”


title: Marsilio Ficino

text: Ficinon kirjeet vuosilta 1474–1494 ovat säilyneet ja julkaistu. Hän kirjoitti myös teokset "De amore" ja vaikutusvaltaisen "De vita libri tres" (”Kolme kirjaa elämästä”) "De vita", joka julkaistiin vuonna 1489, tarjoaa suuren joukon lääketieteellisiä ja astronomisia neuvoja terveyden ja elinvoiman säilyttämiseksi, sekä kuvaa maailman sielullisuutta ja sen kietoutumista ihmissieluun uusplatonilaiseen tyyliin. Hän kirjoitti: ”[...] On joitakin ihmisiä, taikauskoisia ja sokeita, jotka näkevät elämää selvästi alhaisimmissakin eläimissä ja kehnoimmissakin kasveissa, mutta eivät näe elämää taivaissa tai maailmassa [...] Jos nämä pienet ihmiset suovat elämän maailman pienimmille hiukkasille, mikä mielettömyys! mikä kateus! kun ei tiedetä, että Kokonaisuus, jossa ’me elämme, liikumme ja olemme’ on itse elävä, eikä myöskään toivota asian olevan niin.” ("De vita", "Apologia"). Yksi tämän kokonaisvaltaisen ”elossaolon” metafora oli Ficinon astrologia.


title: Marsilio Ficino

text: Ficino kuoli Careggissa vuonna 1499. Hänen muistoaan on kunnioitettu patsaalla Santa Maria del Fioren katedraalin edustalla Firenzessä.


title: Carlos Zárate

text: Carlos Zárate Serna, ""El Cañas"", (s. 23. toukokuuta 1951 Tepitossa, liittovaltion alueella, Meksikossa) on meksikolainen entinen kääpiösarjan nyrkkeilijä. Hänen uransa parhaat vuodet ajoittuivat 1970-luvulle, jolloin hän oli painoluokassaan maailman huipulla.


title: Carlos Zárate

text: Amatööriurallaan Zárate otteli 33 ottelua, joista voitti kaikki, 30 tyrmäyksellä. Vuonna 1970 alkaneella ammattilaisurallaan hän otteli 65 ottelua, joista voitti 61 (58 tyrmäyksellä) ja hävisi neljä. 23 ensimmäisessä ammattilaisottelussaan hän voitti vastustajansa tyrmäyksellä ennen kuin 30. tammikuuta 1974 voitti Victor Ramirezin pisteillä. Tämän jälkeen hän jälleen tyrmäsi kaikki vastustajansa ennen vuotta 1978. Vuonna 1976 hän voitti WBC-liiton kääpiösarjan maailmanmestaruusottelussa Rodolfo Martinezin tyrmäyksellä yhdeksännessä erässä. Hän puolusti mestaruuttaan tyrmäyksillä Paul Ferreria, Waruinge Nakayama ja Fernando Cabanelaa vastaan.


title: Carlos Zárate

text: 23. huhtikuuta vuonna 1977 Zárate kohtasi Inglewoodissa, Kaliforniassa WBA-liiton maailmanmestarin, maanmiehensä Alfonso Zamoran, jonka tilasto ennen ottelua oli 29-0 29:llä tyrmäyksellä. Neljännessä erässä Zamora kävi lattiassa kolmesti ennen kuin hänen isänsä heitti pyyhkeen kehään. Zárate julistettiin kiistattomaksi maailmanmestariksi, mutta vain epävirallisesti, kun kumpikaan liitto ei suostunut tunnustamaan ottelua. "Ring Magazine" -lehti valitsi Záraten vuoden nyrkkeilijäksi.


title: Carlos Zárate

text: Zárate puolusti WBC-liiton kääpiösarjan mestaruuttaan menestyksekkäästi Danilo Batistaa, Juan Francisco Rodriguezia, Alberto Davilaa, Andres Hernandezia ja Emilio Hernandezia vastaan. 28. lokakuuta 1978 hän otteli WBC-liiton ylemmän kääpiösarjan mestaruudesta Wilfredo Gomezia vastaan, mutta hävisi teknisellä tyrmäyksellä viidennessä erässä.


title: Carlos Zárate

text: Zárate palasi tappionsa jälkeen takaisin kääpiösarjaan, missä hän menestyksekkäästi puolusti mestaruuttaan Mensah Kpalongoa vastaan. 3. kesäkuuta 1979 hän puolusti mestaruuttaan Lupe Pintoria vastaan. Pintor kävi neljännessä erässä lattiassa, mutta Zárate lopulta hävisi kamppailun pistein 142-143, 142-143, 145-133.


title: Carlos Zárate

text: Pintorille kärsityn tappion jälkeen Zárate lopetti uransa, mutta palasi takaisin vuonna 1986. Hän voitti 12 peräkkäistä ottelua ennen tappiotaan WBC:n ylemmän kääpiösarjan mestaruusottelussa Jeff Fenechille 16. lokakuuta 1987. 29. helmikuuta 1988 hän otteli samasta tittelistä vielä Daniel Zaragozaa vastaan, mutta hävisi jälleen ja lopetti uransa lopullisesti.


title: Carlos Zárate

text: Vuonna 1994 Zarate valittiin nyrkkeilyn Hall of Fameen.


title: Daniel Zaragoza

text: Daniel Zaragoza (s. 11. joulukuuta 1957 Méxicossa, Meksikossa) on meksikolainen entinen kääpiösarjan ja ylemmän kääpiösarjan nyrkkeilijä.


title: Daniel Zaragoza

text: Kolme vuotta kestäneellä amatööriurallaan Zaragoza saavutti 54 voittoa ja 4 tappiota. Moskovan olympialaisten 1980 jälkeen hän ryhtyi ammattilaiseksi. 1982 hän voitti Meksikon kääpiösarjan mestaruuden ja puolusti sitä menestyksekkäästi kymmenen kertaa. 4. toukokuuta 1985 hän voitti WBC-liiton kääpiösarjan mestaruuden ottelussa Freddie Jacksonia vastaan, mutta hävisi sen kolme kuukautta myöhemmin seuraavassa ottelussaan Miguel Loraa vastaan. Hän hävisi myös seuraavan ottelunsa Jeff Fenechiä vastaan. 29. helmikuuta 1988 hän voitti NABF-mestaruuden ylemmässä kääpiösarjssa Mike Ayalalta ja puolusti sitä menestyksekkäästi Aaron Lopezia ja Darryl Thigpeniä vastaan.


title: Daniel Zaragoza

text: 29. helmikuuta 1988 Zaragoza otteli WBC-liiton ylemmän kääpiösarjan mestaruudesta maanmiestään Carlos Zaratea vastaan ja voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä kymmenennessä erässä. Hän puolusti mestaruuttaan Seung Hoon Leetä (ratkaisematon), Valerio Natia, Paul Bankea, Frankie Duartea ja Chan Yong Parkia vastaan, kunnes toisessa ottelussaan Bankea vastan 13. huhtikuuta 1991 hävisi teknisellä tyrmäyksellä yhdeksännessä erässä. Vuonna 1991 hän voitti Moi Hernandezin ja eteni mestaruusotteluun WBC:n ylemmän kääpiösarjan mestaria Kiyoshi Hatanakaa vastaan.


title: Daniel Zaragoza

text: Hän voitti 12-eräisen ottelun pisteillä ja puolusti mestaruuttaan Chun Huhia ja Paul Bankea vastaan kunnes 20. maaliskuuta 1992 hävisi Thierry Jacobille. Saman vuoden joulukuussa hän kohtasi mestaruusottelussa Tracy Harris Pattersonin ottelussa, joka päättyi ratkaisemattomaan. Uusintaottelussa seuraavan vuoden syyskuussa hän hävisi, mutta ei luovuttanut, vaan oli jälleen vuonna 1995 saman tittelin mestaruusottelussa vastassaan mestari Hector Acero Sanchez. Ottelu päättyi ratkaisemattomaan, mutta uusintaottelussa neljä kuukautta myöhemmin Zaragoza, joka tuolloin oli 35 vuoden ikäinen, voitti 12 erää kestäneen kamppailun ja oli jälleen mestari. Hän puolusti titteliään Joichiro Tatsuyoshia, Tsuyoshi Haradaa, Wayne McCullougha ja toistamiseen Tatsyoshia vastaan ennen kuin 6. syyskuuta vuonna 1997 hävisi maanmiehelleen Erik Moralesia vastaan, minkä jälkeen lopetti uransa.


title: Daniel Zaragoza

text: Ammattilaisurallaan Zaragoza otteli 66 kertaa. Otteluista 55 päättyi hänen voittoonsa (28 tyrmäystä), kahdeksan tappioon ja kolme ratkaisemattomaan. Vuonna 2004 hänet valittiin Nyrkkeilyn Hall of Fameen.


title: Jigotai

text: Jigotai ry on 1970 perustettu Jyväskylän ja Keski-Suomen suurin budoseura. Tällä hetkellä budolajeja Jigotaissa ovat aikido, iaido, judo, jujutsu, karate, kickboxing, taido ja taiji. Seuralla on monissa lajeissa aktiivista junioritoimintaa.


title: Dysforia

text: Dysforialla tarkoitetaan epämiellyttävää oloa tai huonovointisuutta. Se on euforian vastakohta. Dysforiasta kärsivä henkilö ajattelee, että "mikään ei ole oikein". Yhden tyypin dysforia on sukupuoli-dysforia, jota kärsivä ei ole tyytyväinen omaan sukupuoleensa. Syömishäiriöt ja masennus ovat yleisiä dysforiasta kärsivillä.


title: Dysforia

text: Termiä käytetään muun muassa kuvattaessa lääkkeen tai päihteen epämiellyttäviä vaikutuksia.


title: Konginkankaan kantri

text:
Konginkankaan kantri on jyväskyläläinen musiikki-, teatteri- ja performanssiryhmä.
Esitetty ainakin No-TV:ssä (MTV3) 1993
Esitetty mm. Tampereen elokuvajuhlilla 1993, YLE TV1:ssä "Punaista vaniljaa"-vuoden 1993 parhaat kotimaiset musiikkivideot, Oulun musiikkivideofestivaaleilla 1993


title: Konginkankaan kantri

text:
Esitetty satunnaisesti YLE TV1:ssä, Voittanut erikoispalkinnon ja napinpainajien palkinnon Tampereen lyhytelokuvajuhlilla 1998.
Englanninkielinen versio "Bear it and grin" (laulajana Billy Carson) pääpalkinto Travelling Rennes Film Festival 1998.


title: Siedätyshoito

text: Siedätyshoidossa pyritään kehittämään sietokykyä allergeenia vastaan. Hoito on sitovaa ja pitkäjännitteistä. Hoidon aloituksessa huolellinen ohjaus on tärkeää ja sitä on jatkettava koko hoidon ajan. Hoidon aloittaa aina asiaan perehtynyt lääkäri. Ruokasiedätyksen aloitus tehdään yliopistosairaaloissa ja keskussairaaloissa. Hoitoa voidaan tehdä pistoshoitona, kielenalustablettihoitona ja ruokasiedätyksen tapauksessa kyseisellä ruoka-aineella sellaisenaan.


title: Siedätyshoito

text: Pistossiedätyshoito ja tablettisiedätyshoito jatkuvat yleensä kolmen vuoden ajan, ruokasiedätys noin puolen vuoden ajan. Pistossiedätyshoidossa pistetään pieniä annoksia allergeenia 6–8 viikon välein. Tablettisiedätyshoidossa tabletteja nautitaan joka päivä ympäri vuoden ajan. Ruokasiedätyksessä nautitaan päivittäin pieni annos allergeenia kohottaen annosta vähitellen.


title: Siedätyshoito

text: Hoidon teho on hyvä allergisen nuhan hoidossa ja mehiläis- ja ampiaisallergiassa. Joskus se voi jopa estää tai hidastaa allergisen astman puhkeamista. Hoitotulos saattaa kestää pitkäänkin, jopa 10–15 vuotta ja oireet saattavat vähentyä 80–90 prosenttia. Siitepölyvalmisteilla teho on säilynyt useimmilla hyvänä 3–6 vuotta. Yhdessä siitepölyallergian hoidosta tehdyssä tutkimuksessa haitalliset oireet olivat palanneet noin joka kolmannelle hoidetulle neljän vuoden kuluessa. Aloitettu hoito lopetetaan, ellei kahden vuoden kuluessa saada osoitettavaa hyötyä. Ruokasiedätystutkimuksissa on saatu aikaiseksi 80 %:lla hoidetuista joko täydellinen ruoka-aineen sietokyky tai ainakin osittainen sietokyvyn lisääntyminen.


title: Erkki Salomaa

text: Erkki Salomaa (16. lokakuuta 1917 Jyväskylä – 11. marraskuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, tutkija ja ammattiyhdistysmies. Hän toimi Suomen kommunistisen puolueen varapuheenjohtajana 1966–1971 ja Rakennustyöläisten liiton puheenjohtajana 1966–1970. Hän kirjoitti useita kirjoja Suomen työväenliikkeen ja ammattiyhdistystoiminnan historiasta.


title: Erkki Salomaa

text: Jyväskylässä "syntymässä käynyt" Salomaa muutti jo varhain Tampereelle, jossa hän asui − lyhyttä Kajaanissa vietettyä ajanjaksoa lukuun ottamatta − koko lapsuutensa ja nuoruutensa. Erkki Salomaan äiti oli yksinhuoltaja, Haapamäen rautatieaseman asemaravintolan työntekijä Selma Augusta Salomaa s. "Stolt" (n. 1895 – 1969). Erkki Salomaan isä, sekatyömies ja torpan poika Heikki Salo kuoli punakaartissa hieman ennen Tampereen valtausta 1918 ja äiti kasvatti pojan. Hän liittyi "Tampereen sosialidemokraattiseen nuorisoseuraan" 17-vuotiaana ja Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) 1936. Vuonna 1940 Salomaa oli Moskovan rauhan jälkeen perustamassa Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran Tampereen osastoa ja aktiivinen niin sanotussa työläisrintamamiesliikkeessä, joka luotiin Suomen Aseveljien Liiton vasemmistolaiseksi kilpailijaksi. Epäilyttävät aktiviteetit veivät talvisotaan osallistuneen veteraanin jatkosodan alettua vankileirille.


title: Erkki Salomaa

text: Jo 1930-luvun puolivälissä Salomaa nousi luottamustehtäviin Tampereen rakennustyöläisten keskuudessa. Vapauduttuaan vankilasta hän päätyi Rakennustyöläisten liiton leipiin valistussihteeriksi. Ura eteni tämän jälkeen ammattiyhdistysliikkeen kansainvälisiin tehtäviin, joissa mies viihtyi vuoteen 1960. Vuonna 1966 Salomaa valittiin kommunistijohtoisen Rakennustyöläisten liiton puheenjohtajaksi Aarne Saarisen siirryttyä SKP:n puheenjohtajaksi. Salomaa nimitettiin myös jäseneksi komiteaan, joka valmisteli esityksen uudeksi työsopimuslaiksi. Eduskunnan 1970 hyväksymä laki perustui monissa kohdin – muun muassa työehtosopimusten yleissitovuuden osalta – Salomaan eriävään mielipiteeseen eikä komitean viralliseen ehdotukseen. Salomaa siirtyi Rakennusliiton johdosta 1970 työvoimaministeriön apulaisosastopäälliköksi.


title: Erkki Salomaa

text: Salomaa joutui konfliktiin SKP:n johdon kanssa jo vuoden 1949 lakkoliikkeen aikana ehdotettuaan yhdessä Arvo Hautalan kanssa uuden kommunistisen ammatillisen keskusjärjestön perustamista. Salomaan epäortodoksiset aatteelliset linjauksetkaan eivät parantaneet miehen mainetta SKP:n marxilais-leniniläistä puhdasoppisuutta vaalineiden mielissä. Vuonna 1956 kansainvälisessä kommunistisessa liikkeessä tapahtuneiden muutosten seurauksena Salomaasta tuli puolueensa johtavia stalinismin vastustajia. Hän ei pelännyt olemassa olleen sosialismin arvostelua ääneen. Elokuussa 1968 Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Andrei Kovalev esitti SKP:n puheenjohtajalle Aarne Saariselle paheksuntansa siitä, että Salomaa oli julkisesti sanonut Neuvostoliiton miehittäneen Tšekkoslovakian. Vastauksessaan Kovaleville Saarinen ilmoitti yhtyvänsä täysin Salomaan kantaan.


title: Erkki Salomaa

text: Vuonna 1960 Salomaa vaihtoi ay-uran sivistystehtäviin tultuaan valituksi Sirola-opiston rehtoriksi. Hän luki itsensä maisteriksi Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta 1953 ja oli tästä syystä kieltäytynyt, tapojen vastaisesti, jopa arvostetusta mahdollisuudesta opiskella Neuvostoliitossa. Hallintotehtävien ohella Salomaa luennoi Sirolassa ahkerasti ja harjoitti tutkimustyötä. Salomaan kirjallinen tuotanto oli laajaa. Hän aloitti ammattiyhdistysaiheisilla opuksilla siirtyen Sirola-vuosina myös suomalaisen työväenliikkeen historian pariin. Viimeiseksi teokseksi jäi "Ammattiyhdistysliike tänään" (1971).


title: Erkki Salomaa

text: Salomaan loppu tuli yllättäen. Tunnettu poliitikko löydettiin hirttäytyneenä siirtolapuutarhamökistään Helsingin Marjaniemessä 11. marraskuuta 1971. Kasaantuneet paineet kävivät ylivoimaisiksi ja aiemmin alkoholiin hyvin pidättyvästi suhtautunut Salomaa tarttui pulloon yhä useammin, kärsi unettomuudesta sekä käytti psyykenlääkkeitä. Salomaan rooli SKP:n 1960-luvun uudistajien näkyvänä ja sanavalmiina keulahahmona ei ollut helppo. Puolueoppositio piti Salomaata yhtenä SKP:n pahimmista luopioista ja suhtautui tähän kuin luokkaviholliseen. SKP:n puheenjohtaja Aarne Saarinen luonnehti Salomaata SKP:n kahtiajakautumisen näkyvimmäksi uhriksi.


title: Pommeri

text: Pommeri on historiallinen ja maantieteellinen alue Keski-Euroopassa. Se käsittää Saksan koillisen ja Puolan luoteisen osan, eli Oderjoen suistoa ympäröivän Itämeren etelärannikon. Pommeri sijaitsee Itämeren Pommerinlahden rannoilla ja Oderinhaffin (eli Stettininhaffin tai Szczecininhaffin) ympärillä.


title: Pommeri

text: Pommerin nimi on saksaksi ja ruotsiksi "Pommern", latinaksi "Pomerania" ja puolaksi "Pomorze". Alueen väestöllinen koostumus on vaihdellut sen mukaan, minkä valtioiden alueisiin se on kuulunut. Nykyään pommerilaiset jakaantuvat saksalaisiin, puolalaisiin ja kašubeihin.


title: Pommeri

text: Pommerin nimi tulee siihen viitanneista latinankielisistä nimityksistä "longum mare" ("meren rannalla"), joka pommerin vanhalla kielellä on "po more". Pommerin läheisillä slaavilaisilla sukukielillä, kuten puolaksi, nimi kuulostaa melko samanlaiselta.


title: Pommeri

text: Pommerin perinteinen tunnus on griippi eli aarnikotka, merkillinen mytologinen olento, jossa yhdistyvät kotkan ja leijonan piirteet. Se on Pommerin vaakunaeläin. Aarnikotka on seudulle edelleen tärkeä symboli. Sen mukaan nimettiin muinoin hallitsijasuku "Greifen" ("Gryfici"), samoin se esiintyy eräiden kaupunkien, kuten "Greifswald", nimissä.


title: Pommeri

text: Läntinen, Saksan puoleinen Pommeri tunnetaan nimellä Etu-Pommeri ("Vorpommern"), kun taas Puolalle kuuluva itäpuoli tunnetaan nimellä Taka-Pommeri ("Hinterpommern"). Saksan osa Pommerista kuuluu nykyisin kokonaisuudessaan Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltioon, josta se muodostaa itäisen tai koillisen puoliskon. Puolan osa on sen sijaan jaettu eri tavalla, ja siellä nimellä Pommeri saatetaan kutsua myös historiallisen Pommerin itä- ja eteläpuolelle jääviä alueita kuten Veikseljoen suistoa. Puolalaista käytäntöä ei kuitenkaan tule sekoittaa nimen normaaliin merkitykseen. Joskus Pommeriksi sanotaan koko Itämeren etelärannikkoa.


title: Pommeri

text: Saksalaiseen Etu-Pommeriin kuuluu myös suuri saari Rügen, joka on tunnettu lomanviettopaikka. Itä-Saksassa Pommerin rannikot olivat hyvin tärkeitä lomakohteita ulkomaanmatkailun vähyyden vuoksi. Pommeri kokonaisuudessaan on keskisen Euroopan järvisimpiä alueita.


title: Pommeri

text: Puolan läntiset kolme maakuntaa yhdistettiin vuonna 1999 Pommerin voivodikunnaksi. Erillisinä ne olivat Gdańskin voivodikunta, Słupskin voivodikunta ja Elblągin voivodikunta.


title: Pommeri

text: Pommeri ei ole kovin tiheään asuttua aluetta muuhun Keski-Eurooppaan verrattuna, ja itse asiassa paitsi että Mecklenburg-Etu-Pommeri on Saksan harvimpaan asuttu osavaltio, on Etu-Pommeri vieläpä sen harvimpaan asuttu osa. Koko historiallisen Pommerin pinta-ala on runsaat 30 000 km² ja sen asukasluku noin 2,4 miljoonaa, josta kolme neljäsosaa Puolassa ja vain 600 000 Saksassa. Jo 1920-luvulla Pommerissa oli 1,9 miljoonaa asukasta, eli alueen väestönkasvu on ollut vaatimatonta.


title: Pommeri

text: Pommerin ylivoimaisesti suurin kaupunki on nykyään Puolalle kuuluva Szczecin eli entinen saksalainen Stettin, jossa on 420 000 asukasta. Sen suurkaupunkiasema on vanha; jo vuonna 1905 Stettinissä asui 225 000 ihmistä. Toinen, nykyään paljon pienempi, historiallinen keskus on Saksan Pommerin suurin kaupunki, vanha hansakaupunki Stralsund, jossa on 60 000 asukasta. Vähemmän tunnettu, mutta yhtä lailla vanha hansa- ja yliopistokaupunki on Saksan Greifswald, joka on vajaan 53 000 asukkaan paikkakunta. Puolan alueen toinen merkittävä kaupunki on vuoden 1960 jälkeen kasvanut Koszalin 110 000 asukkaallaan.


title: Pommeri

text: Pommerin väestö 1800-luvulta aina vuoteen 1945 oli pääasiassa saksalaista, ja alue kuului kokonaisuudessaan saksalaiseen Preussiin. Vuoden 1945 jälkeen Etu-Pommeri säilyi saksalaisena, mutta Taka-Pommerista he hävisivät lähes tyystin ja tilalle tuli puolalaisia. Sekä saksalaiset että puolalaiset pyrkivät pitkään vähättelemään alueella asuvien pienten slaavilaisten kansojen olemassaoloa. Näistä kansoista tunnetuimmat ovat kašubin kieltä puhuvat kašubit. Tätä slaavilaiskielten ryhmää kutsutaan "pommerilaisiksi kieliksi". Erityisesti Etu-Pommerissa on Ruotsin suurvaltakauden jäljiltä myös ruotsalaisia vaikutteita.


title: Pommeri

text: Keski-Euroopan pohjoisimpana alueena Pommeri oli jääkaudella kokonaisuudessaan jäätikön peittämä. Jääkausi aiheutti alueelle tyypillisen rikkonaisen, järvisen ja hiekkaisen maastonmuodon. Jään sulamista seuranneina esihistoriallisina vuosituhansina siellä on ollut lukuisia pyynti- ja kalastuskulttuureita. Joskus ennen roomalaisaikaa Pommeriin saapuivat germaanit, joiden asutuksesta siellä on historiallista tietoa monien vuosisatojen ajalta.


title: Pommeri

text: 500-luvulla germaanit siirtyivät etelään, ja Pommeriin saapui idästä slaaveja. Viikinkiaikana siellä vaikuttivat erityisesti tanskalaiset mutta myös ruotsalaiset. Kristinuskon levitessä Saksaan ja koko Keski-Eurooppaan pysyi Itämeren eteläranta pitkään pakanallisena. Vuoden 1000 paikkeilla Puolan valtakunta otti Pommerin haltuunsa, mutta sen käännyttäminen kristinuskoon vei kauan.


title: Pommeri

text: Pommeri saksalaistui 1100-luvulla, kun Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta vahvistui ja levittäytyi Elben itäpuolelle aina pitkälle Oderin yli. Keisari Fredrik I Barbarossa vahvisti Pommerin aseman valtakuntaan kuuluvana perinnöllisenä herttuakuntana, jollaisena se pysyi vuoteen 1637, jona vuonna Pommerin herttuoiden suku sammui. Koko tänä aikana Pommeri ei juurikaan saanut olla rauhassa, vaan sen naapurit, erityisesti Brandenburg, pyrkivät yhtenään valtaamaan itselleen maapalasia.


title: Pommeri

text: Kolmikymmenvuotisen sodan melskeissä päättyi itsenäisen Pommerin aika. Jo ennen herttuasuvun sammumista oli Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf miehittänyt koko alueen vuonna 1630. Valta siirtyi lopulta Ruotsille vuonna 1637 Pommerin herttua Bogislaw XIV:n kuoltua. Sodan loppuvaiheen neuvotteluissa Ranskan, Brandenburgin ja Ruotsin välillä sovittiin Pommerin hallintojärjestelyistä. Westfalenin rauhassa 1648 sai Ruotsi koko Etu-Pommerin ja osan läntistä Taka-Pommeria, kun taas Brandenburg sai lopun Taka-Pommerin. Ruotsin hallintaan siirtyneistä alueista muodostettiin ns. Ruotsin Pommeri.


title: Pommeri

text: Alueesta kiisteltiin edelleen ja Pommerista muodostui Ruotsille eurooppalaisen valtapolitiikan sillanpääasema. Puolan sotaa (1655-1657) varten Pommeriin tuotiin muonitettavaksi 26 000 sotilasta. Pommeriin varustetut joukot osallistuivat myös 1666 Bremenin sotaan. Jatkuvasti sotaan valmistautunut Pommerin sotajoukko koki tappion lopulta Skoonen sodassa vuonna 1678. Huolimatta Ruotsin tappiosta, onnistui sen liitolainen Ranska neuvottelemaan alueet takaisin ruotsalaishallintaan Lundin rauhassa 1679. Suuren Pohjan sodan loppuvaiheissa 1720 Ruotsi menetti suuren osan Pommerin eteläisistä alueistaan Brandenburgille eli Preussille. Ruotsille jäi vain Etu-Pommerin pohjoisosa ja se yrittikin menestyksettä saada alueitaan takaisin Pommerin sodassa 1757–1762, joka oli Ruotsin osanotto seitsenvuotiseen sotaan. Suurin osa Pommeria pysyi tiukasti Preussin hallinnassa.


title: Pommeri

text: Ranskan vallankumouksen jälkeen käydyissä liittokuntien sodissa Ranskan joukot valloittivat Pommerin 1807 ja miehittivät sitä useita vuosia. Liittolaisuussuhteen katkeaminen katkaisi lopulta myös Ruotsin valtakauden Pommerissa. Wienin kongressin ja Ruotsin, Tanskan ja Preussin välisten sopimusten jälkeen myös loppukin osa ruotsalaista Pommeria siirtyi Preussin alle 1815. Tästä aina vuoteen 1945 Pommeri oli Preussin maakunta, vuoden 1870 jälkeen myös osa Saksan valtakuntaa.


title: Pommeri

text: Natsi-Saksan hävittyä toisen maailmansodan Neuvostoliitto miehitti Pommeria. 1945 sopimuksissa Saksan ja Puolan uudeksi rajaksi sovittiin Oder-Neisse -linja, ja näin historiallinen alue jaettiin kahtia. Itäpuoli Pommerista on siitä lähtien ollut Puolaa, länsipuoli ensin Itä-Saksaa ja vuoden 1990 jälkeen jälleenyhdistynyttä Saksaa.


title: Pierre Laigle

text: Pierre Laigle (s. 2. syyskuuta 1970, Auchel, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän aloitti RC Lensissä, nyt pelaa Saint-Priestissä. Hän on edustanut myös mm. Lyonia, U.C. Sampdoria ja Montpellier HSCta. Laigle on keskikenttäpelaaja.


title: Donat Acklin

text: Donat Acklin (s. 6. kesäkuuta 1965) on sveitsiläinen rattikelkkailija. Hän edusti Sveitsiä olympialaisissa 1992 ja 1994, joissa voitti neljä mitalia joista kaksi kultaista . Guido Acklin, vuoden 1994 olympiahopeamitalisti samasta lajista, on Donat Acklinin veli .


title: Thane

text: Thane (), aikaisemmin Tana tai Thana, on kaupunki Intian länsirannikolla, Maharashtran osavaltiossa. Kaupunki sijaitsee Thanajoen suistoalueella Salsettesaaren pohjoisosassa noin 30 km Mumbaista koilliseen. Thane on käytännössä kasvanut yhteen Mumbain kanssa.


title: Thane

text: Intian ensimmäinen rautatie avattiin Thanen ja Bombayn Victoria Terminuksen välille vuonna 1853.


title: Thane

text: Kaupunki ilmoittaa portaalillaan, täsmentämättä ajankohtaa, pinta-alakseen 48,0 neliökilometriä ja väkiluvukseen 750 000–800 000 (käyttäen ilmaisua: "7,5–8 lakhia ja nousussa", lakh= 100 000). Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku oli kuitenkin 1 841 488.


title: Thane

text: Thanessa on Mumbain lailla paljon siirtoväestöä muista Intian osavaltiosta, mutta osavaltion virallinen kieli marathi on silti yleisin kieli kaupungissa. Thane oli aiemmin mainittu yhdeksi Intian kauneimmista kaupungeista (järvien Thana) mutta nykyisin se on tunnettu lähinnä laajoista teollisuusalueistaan.


title: Sami Ylihärsilä

text: Sami Jussi Petri Ylihärsilä (s. 14. kesäkuuta 1975 Lapua) on suomalainen entinen keski- ja kestävyysmatkojen juoksija.


title: Sami Ylihärsilä

text: Ylihärsilä voitti 1 500 metrin juoksun Suomen mestaruuden Tampereella vuonna 1996 ajalla 3.47,51 .


title: Sami Ylihärsilä

text: Seuratasolla Ylihärsilä edusti Lapuan Virkiää ja Lahden Ahkeraa.


title: Baikalinhylje

text: Baikalinhylje ("Pusa sibirica", aik. "Phoca sibirica") eli "Baikalin norppa" on hyljelaji, joka elää ainoastaan Siperian Baikaljärvessä Venäjällä. Kanta on elinvoimainen, sen kooksi arvioidaan 80 000–100 000 yksilöä.


title: Baikalinhylje

text: Baikalinhylkeet painavat keskimäärin 50 kilogrammaa, enimmillään 150 kiloa. Pituutta on yleensä 1,8 metriä. Ravintona ovat pääasiassa kalat. Poikasia syntyy yleensä yksi, joskus kaksi. Sukellusaika on yleensä 20–25 minuuttia, mutta enimmillään 45–60 minuuttia.


title: Baikalinhylje

text: Baikalinhylje on ainoa hyljelaji, jota esiintyy pelkästään makeassa vedessä. Myös saimaannorppa ja laatokannorppa elävät makeassa vedessä, mutta ne eivät ole omia lajejaan vaan norpan alalajeja.


title: Sami Valtonen

text: Sami Juhani Valtonen (s. 24. huhtikuuta 1975 Lahti) on suomalainen keskimatkojen juoksija ja maastojuoksija.


title: Sami Valtonen

text: Valtonen voitti 1 500 metrin juoksun Suomen mestaruuden Lappeenrannassa vuonna 1997 ajalla 3.43,43 . Matkan SM-hopeaa Valtonen on voittanut 1996 ja 1999 sekä pronssia 2002. Hallissa Valtonen on voittanut 1 500 metrillä hopeaa 2000 ja pronssia 2002 sekä 3 000 metrillä hopeaa 2000. Maastojuoksussa Valtonen on ollut parhaimmillaan SM-kisoissa neljäs (lyhyt rata vuonna 1996).


title: Sami Valtonen

text: Seuratasolla Valtonen edustaa Teivo Stayersia.


title: Matheran

text: Matheran on vuoristolomakylä Maharashtran osavaltiossa Intiassa. Vuonna 2001 kylän väkiluku oli 5 139.


title: Matheran

text: Matheran sijaitsee Länsi-Ghatien vuoristossa Intian länsirannikolla noin 800 metrin korkeudella meren pinnasta. Matkaa Mumbaihin on noin 110 kilometriä ja Puneen noin 120 kilometriä. Kaupunki on brittien luoma lomakohde, jonne paettiin Bombayn kuumia kesäkuukausia ja se on edelleen hyvin suosittu kaupunkilaisten lomakohde. Tänne luonnonkauniin metsäisen "pöytävuoren" huipulle pääsee vain pienen kapearaiteisen junan avulla. Öisin voi nähdä myös Mumbain valot.


title: Matheran

text: Useat kaupungin rakennuksista ovat brittien aikakaudelta muun muassa vanha kirjasto ja kirkko sekä useat hotelleista. Asukkaita on n. 5000 ja pääasiallinen toimeentulo on turismi. Useat heistä ovat käsivoimin vedettävien riksojen kuljettajia.


title: Matheran

text: Matheran on Intian ympäristöministeriön päätöksellä (2006) saanut luontoarvoilleen virallisen statuksen (ecosensitive region). Kaupungin metsiköissä asustelee mm. laajat marakattiyhteisöt ja alueen kasvi- ja perhoslajit ovat osin hyvin harvinaisista lajeista koostuvia. Alueen tiikerit metsästettiin sukupuuttoon brittien aikana mutta useissa hotelleissa on edelleen runsaasti intiantiikerin metsästykseen liittyvää aineistoa esillä.


title: Matheran

text: Matheran kupeessa, vuoren rinteiden viidakossa, elää eristäytynyttä elämää myös luontaiskansoihin kuuluvia heimoja, jotka elävät pääasiassa keräilytaloutta mutta näyttäytyvät välillä myös turistikaupungin liepeillä.


title: Matheran

text: Useat valtion päämiehet ovat lomailleet alueella (mm. Yhdysvaltain presidenttejä) ja paikalliset hotellit pitävät näyttävästi esillä hotelleissaan vieraillen valtion päämiesten kuvia.


title: Rooman sopimus

text: Rooman sopimus ( ja ) loi Euroopan talousyhteisön. Sopimus allekirjoitettiin Roomassa 25. maaliskuuta 1957.


title: Rooman sopimus

text: Sopimuksen allekirjoittajamaat olivat:


title: Rooman sopimus

text: Rooman sopimus oli tavallaan looginen jatkumo samojen kuuden allekirjoittajamaan vuonna 1951 allekirjoittamalle ns. Pariisin sopimukselle, jolla luotiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö. Tästä yhteistyöstä saadut kokemukset olivat kannustavia ja rohkaisivat rakentamaan vielä pidemmälle menevämpää eurooppalaista yhteistyötä.


title: Rooman sopimus

text: Sopimuksesta oli käyty pitkiä neuvotteluja Val Duchessen linnassa Brysselissä. Sen keskeinen sisältö oli Euroopan talousyhteisön (ransk. Communauté économique européenne (CEE) ja engl. European Economic Community (EEC)) perustaminen. Sopimus astui voimaan 1. tammikuuta 1958.


title: Rooman sopimus

text: Kun puhutaan monikkomuodossa Rooman sopimuksista, niin edellisen Euroopan vapaakauppasopimuksen lisäksi tarkoitetaan saman aikaan allekirjoitettua Euroopan atomienergiasopimusta (Euratom) (Communauté Européenne de l'Énergie Atomique (CEEA)).


title: Rooman sopimus

text: Myöhemmin Euroopan talousyhteisö, Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä Euroopan atomienergiayhteisö ovat kokenut monia uudistavia sopimuksia ja muodostunut Euroopan yhteisöiksi.


title: Rooman sopimus

text: Keskeisimmät yhteistyötä syventävät sopimukset ovat olleet:Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 2009 Euroopan yhteisö ei ollut enää laillisesti erillinen Euroopan unionista ja Rooman sopimuksen virallinen nimi muutettiin Sopimukseksi Euroopan unionin toiminnasta.


title: Rooman sopimus

text: Vuonna 2007 sopimuksen allekirjoittamisesta tuli kuluneeksi 50 vuotta. Tämän kunniaksi euromaat julkaisivat yhteisen kahden euron erikoisrahan.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Terttu Mirjam Vire-Tuominen (15. elokuuta 1919 Kuhmoinen – 24. elokuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja järjestövaikuttaja. Hän toimi Suomen Rauhanpuolustajien pääsihteerinä (1949–1975), SKDL:n kansanedustajana Helsingin vaalipiiristä (1970–1979) ja Naisten kansainvälisen demokraattisen liiton pääsihteerinä (1978–1987).


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vire kirjoitti ylioppilaaksi 1937 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1945. Vire-Tuominen työskenteli sota-aikana Valtion tapaturmatoimistossa ja sotien jälkeen kansanhuoltoministeriössä 1945–1946, sosiaaliministeriössä 1947–1949. Vuonna 1949 perustettiin Suomen Rauhanpuolustajat, jonka ensimmäiseksi pääsihteeriksi valittiin Vire-Tuominen. Tehtävässään pääsihteeri tuli tunnetuksi rauhanliikkeen piirissä ympäri maailmaa ja vuonna 1965 Vire-Tuomiselle myönnettiin Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vire-Tuominen oli aktiivisesti mukana Suomen Kommunistisen Puolueen toiminnassa. Hän liittyi puolueeseen vuonna 1946. Vuonna 1966 Vire-Tuominen nousi . Kun kommunistien sisäiset riidat 1960-luvulla alkoivat, Vire-Tuominen asettui puolueen vähemmistön riveihin. 1970-luvulla Vire-Tuominen oli taistolaisina tunnetun opposition julkinen keulakuva Helsingissä. Eduskuntavaaleissa pääkaupungin taistolaiset keskittivät mainontansa ja äänensä Vire-Tuomiselle, joka valittiin kansanedustajaksi SKDL:n listalta vuosina 1970, 1972 ja 1975. Vire-Tuominen oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen (1969–1976) sekä presidentin valitsijamies vaaleissa 1968 ja 1978.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vuonna 1968 Suomen Rauhanpuolustajat antoi Vire-Tuomisen johdolla tukensa Varsovan liiton toteuttamalle Tšekkoslovakian miehitykselle. Toiminta edisti Vire-Tuomisen mukaan maailmanrauhaa, koska siten estettiin Saksan liittotasavallan sotasuunnitelmat ja uuden maailmansodan alkaminen. Päätös aiheutti suuren kohun, pääsihteeriä kritisoitiin ja hänen eroaan vaadittiin, mutta Vire-Tuominen sai pitää paikkansa vuoden 1969 liittokokouksessa. Tuominen vaikutti Rauhanpuolustajissa myös liiton julkaiseman "Rauhan puolesta" -lehden vastaavana toimittajana (1957–1975) ja sitä edeltäneen "Tänään"-lehden toimittajana (1951–1956).


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Eduskunnassa Vire-Tuominen oli lakivaliokunnan, pankkivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen. Hän kuului Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text:
Vire-Tuominen kuului Akateemisen Sosialistiseuraan, Suomi-Vietnam -seuran johtokuntaan (vpj)
ja Osuusliike Elannon edustajistoon.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vire-Tuominen julkaisi puolalais-saksalaista vallankumouksellista Rosa Luxemburgia käsittelevän teoksen "Kuka oli Rosa Luxemburg" (DSL 1995) ja Suomen Rauhanpuolustajien historiaa käsittelevän "Rauhaa rakentavaa työtä" (DSL 2003).


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vire-Tuomisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Samuel Vire sekä Jenny Aura Töllikkö. Hän oli naimisissa Erkki Tuomisen kanssa vuodesta 1941 lähtien, ja heillä oli yksi lapsi (s. 1947).


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Vire-Tuominen teki eduskunnassa lakialoitteen (LA 28/1973) kuuluisasta rauhanlaista 15. helmikuuta 1973. Aloitteen allekirjoitti Tuomisen lisäksi yhteensä 12 SKDL:n kansanedustajaa. Aloitteen takana oli myös useita SDP:n kansanedustajia kuten Tellervo M. Koivisto, Erkki Liikanen, Kaisa Raatikainen ja Ulf Sundqvist.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Aloitteen perustelut alkoivat: Rikoslaissamme ei vielä ole säännöstä, joka kieltäisi sodan aloittamisen ja sotapropagandan harjoittamisen. Kuitenkin on sota kansainvälisen oikeuden mukaan oikeudenvastainen teko, jonka estäminen on kaikkien valtioiden velvollisuutena.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Tällä perusteella aloitteessa ehdotettiin Suomen rikoslain 12. lukuun, joka käsitteli maanpetosta, lisättäväksi seuraava 5 a §:


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Lakialoite koettiin julkisuudessa yritykseksi kieltää Neuvostoliiton kritisoiminen, mutta Vire-Tuominen perusteli sitä varsinkin YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (1966) 20 artiklan kohdalla 1 ("Kaikki propaganda sodan puolesta on kiellettävä lailla"), johon Suomi kuitenkin muiden pohjoismaiden tavoin oli tehnyt varauman hyväksyessään sopimusta, koska artiklan oli katsottu olevan ristiriidassa saman sopimuksen takaaman sananvapauden kanssa.


title: Mirjam Vire-Tuominen

text: Ehdotus ei Vire-Tuomisen ehdottamassa muodossa tullut eduskunnassa edes äänestykseen, mutta kun hallitus saman vuoden lopulla laati esityksen rikoslain täydentämisestä rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevilla säädöksillä, siihen sisältyi myös hyökkäyssodan aloittamisen, mutta ei sotapropagandan kriminalisointi. Asian eduskuntakäsittelyn aikana 26. marraskuuta 1974 Anna-Liisa Hyvönen ehdotti rikoslain 13. lukuun lisättäväksi sotapropagandaa koskevan pykälän. Hallituksen ehdottama laki säädettiinkin, mutta Hyvösen lisäysehdotus hylättiin.


title: Mirjam Tuominen

text: Mirjam Tuominen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1980

text: Vuoden 1980 yleisurheilun MM-kilpailut järjestettiin Sittardissa Alankomaissa 14.–16. elokuuta 1980. Kisoissa järjestettiin naisten 3 000 metrin juoksu ja 400 metrin aitajuoksu, jotka eivät olleet saman vuoden Moskovan olympialaisten ohjelmassa.


title: Anders Rockas

text: Anders Veli Pekka Rockas (s. 7. lokakuuta 1977 Porvoo) on suomalainen keskimatkojen juoksija ja maastojuoksija.


title: Anders Rockas

text: Rockas voitti 1 500 metrin juoksun Suomen mestaruuden Seinäjoella vuonna 1999 ajalla 3.50,40. Matkan SM-hopeaa hän on saavuttanut 2004 sekä pronssia 2001, 2003 ja 2005. Hallikisoista hänellä on SM-kultaa 2003 ja pronssia 2004 sekä 800 metrin hopea vuodelta 2003. Maastojuoksun SM-kisoissa Rockas on parhaimmillaan ollut kuudes lyhyellä radalla vuonna 2002.


title: Anders Rockas

text: Seuratasolla Rockas edustaa Turun Urheiluliittoa. Häntä valmensi aiemmin Ari Suhonen, nykyään Rockas vastaa omasta valmennuksestaan.


title: Toyota Celica

text: Toyota Celica on alun perin Toyota Carinan pohjalta tehty urheiluauto, mutta nykyään sillä ei ole mitään tekemistä Carinan kanssa.


title: Toyota Celica

text: Ensimmäisen sukupolven Celica tuli myyntiin vuonna 1970 Toyota 2000GT:n seuraajana. Celicasta tuli halpa urheiluauto.


title: Toyota Celica

text: Celica (TA22) oli tyylikkäästi muotoiltu ja sen ajo-ominaisuudet olivat hyvät. Celican eri mallit olivat japanissa ET, LT, ST, GT ja GTV. Japanin ulkopuolella mallinimet olivat LT, ST ja GT. Halvimmassa LT -mallissa oli 1,6 -litrainen 2T -moottori. ST -mallissa oli kaksikaasuttiminen 2T-B. GT-mallissa oli tuplakaasuttimella varustettu Twincam moottori 2T-G. Pohjois-Amerikan ST -mallissa vuonna 1971 oli 1,9 -litrainen 8R, mutta 1972–1974 vuosimalleissa moottorin koko nostettiin 2,0 -litraiseen 18R:ään. Liftback-malli tuli Japanin markkinoille vuonna 1973 ja Yhdysvaltoihin vuonna 1976. Japanin markkinoilla Liftback-mallien mallinimet olivat 1600ST, 1600GT, 2000ST ja 2000GT.


title: Toyota Celica

text: Ensimmäisen polven Toyota Celica ST HardTop Coupe merkitsi merkille samaa kuin Capri Fordille: Se tarjosi mustangmaisen urheilullisuuden eurooppalaisen keskiluokan ulottuville.


title: Toyota Celica

text: GT-mallin varusteluun kuului mm. helmalevikkeet, sävytetyt lasit, sähköikkunat, ilmastointi ja erilainen etumaski.


title: Toyota Celica

text: GTV-malli on LT ja GT -mallien sekoitus, siinä on 2T-G moottori mutta ei kaikkia GT-mallin varusteita.


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Japani):


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Suomi):


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Yhdysvallat):


title: Toyota Celica

text: RA28 ei ollut korimallina uusi, vaan se oli samankaltainen Hardtop edeltäjänsä kanssa. 1,8-litraisten moottorien tilalle tuli 2,0 -litrainen 18R, poikkeuksena Pohjois-Amerikan malleissa 2,2 -litrainen 20R.


title: Toyota Celica

text: RA29 oli uusi Ford Mustangia muistuttava hatchback -tyylinen korimalli.


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot suomi


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot:


title: Toyota Celica

text: Tämän sukupolven Celicat jaetaan kahteen osaan: A-sarjaan ja B-sarjaan.


title: Toyota Celica

text: Myös seuraavasta A-sarjan Celicasta oli Coupé- ja Liftback-versiot. Celica muuttui edeltäjästään huomattavasti. Halvoissa malleissa oli kromipuskurit, mutta parempien mallien puskurit olivat kumiset. Ulkonäössä oli myös muita pieniä eroavaisuuksia. A-sarjan Celicassa on pyöreät etuvalot.


title: Toyota Celica

text: Yhdysvaltojen markkinoilla moottori oli 2,2 -litrainen sekä ST että GT -mallissa. Japanissa ja muualla moottoreita oli 1,6, 1,8 ja 2,0 -litraisia. Uusi Celica oli turvallisempi, tehokkaampi ja vei vähemmän polttoainetta kuin edeltäjänsä.


title: Toyota Celica

text: Japanin mallit olivat ET, LT, ST, SE, XT, GT ja GTV. GT:ssä ja GTV:ssä oli 18R-G Twincam moottori. Myöhemmin GTV:n tilalle tuli GT Rally.


title: Toyota Celica

text: B-sarjan Celican moottorit olivat samoja kuin A-sarjassa, mutta ulkonäkö oli muuttunut. Valot olivat nyt kulmikkaat ja puskurit kaikissa malleissa mustat.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1980 Celica mallistoon tuli myös neliovinen versio. Sen nimi oli Toyota Celica Camry, käytännössä auto oli Carina jossa oli Celican keula. Celica Camryä valmistettiin vain kaksi vuotta.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1980 tuli rajoitettu erä US Grand Prix GT -versiota ja vuonna 1981 GTA Coupé -malli tuli myyntiin juhlistamaan Celican 10 vuotispäivää.


title: Toyota Celica

text: Korinumerot:


title: Toyota Celica

text: Seuraavan sukupolven Celica oli saatavana Coupé ja Hatchback -versioina. Muotoilu oli muuttunut edellisistä malleista ja auto oli nyt hyvin kulmikas.


title: Toyota Celica

text: Eri versioita oli nyt SV, ST, ST-EFI, SX, GT ja GT Rally. Loppuvuodesta 1982 tuli myös turboahtimella varustettu GT-T. Lisäksi valmistettiin 200 kappaletta GT-TS mallia josta tehtiin myös B-ryhmän ralliauto, Celica Twincam Turbo (TA64) Group B Toyota Team Europen käyttöön.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1983 mallistoon lisättiin myös GT-S malli jossa oli isommat vanteet ja renkaat, erillisjousitus takana, sporttisisusta ja nahkapäällysteiset hallintalaitteet.


title: Toyota Celica

text: Vuosimallissa 1984 keula muotoiltiin uudelleen ja Japanin mallistoon lisättiin GT-R ja GT-TR (turbo) mallit. Polttoaineensuihkutus tuli myös vakioksi kaikkiin Pohjois-Amerikan malleihin joten 22R -moottorin korvasi 22R-E.


title: Toyota Celica

text: American Sunroof Corporation valmisti GT-S mallista avoautoa Kaliforniassa vuodesta 1984 alkaen.


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Australia):


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Eurooppa):


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Japani):


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Yhdysvallat):


title: Toyota Celica

text: Vuosimallin 1986 Celica oli täysin uudelleen muotoiltu ja se oli ensimmäinen etuvetoinen Celica. Se oli edeltäjäänsä jonkin verran pyöreämpi muodoiltaan ja muistutti Toyota Carinaa.


title: Toyota Celica

text: Saatavilla oli ST, GT ja GT-S versiot Coupé ja Liftback -malleina. GT -mallista oli myös kangaskattoinen avomalli. ST:n ja GT:n voimanlähteenä toimi Camryn 2S-E 2,0 -litrainen SOHC -moottori josta tehoa oli saatu 92 hv, sen tilalle kuitenkin vaihdettiin pian 116 hevosvoimainen Twincam moottori 3S-FE joka oli myös Camrystä peräisin. GT-S:n voimanlähteenä sen sijaan oli 135 hevosvoimainen 3S-GE, jossa oli myös T-VIS.


title: Toyota Celica

text: Japanin markkinoille tuotiin vuonna 1986 huippumalli GT-Four, jossa oli kokoaikainen neliveto ja turboahdettu versio GT-S :n moottorista. GT-Fourista tehtiin myöhemmin Toyotan ralliauto. Vuonna 1988 GT-Fouria alettiin viedä myös ulkomaille ja Yhdysvalloissa sen nimi oli All-trac turbo.


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot (Japani, Yhdysvallat):


title: Toyota Celica

text: Seuraavan sukupolven Celica oli huomattavasti edeltäjäänsä pyöreämpi. Japanin markkinoilla mallit olivat nyt S-R, Z-R, GT-R, Active Sports ja GT-Four. Pohjois-Amerikassa mallit olivat tutut ST, GT, GT-S ja GT-Four. ST-mallissa oli nyt Twincam moottori. Kaikki Japanin ulkopuolelle myydyt GT-Fourit ovat Liftbackeja, mutta Japanissa myytiin myös normaaliversiota. Ausralian mallit olivat SX Coupé, SX Liftback ja GT-Four.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1990 myyntiin tuli GT-Four A ja avomalli Japanin markkinoille. Celican 20:nnen vuosipäivän juhlistamiseksi tuli myös GT-R malli.


title: Toyota Celica

text: GT-S mallissa oli lisävarusteena saatavilla lukkiutumattomat jarrut ja GT-malliinkin ne saatiin vuosina 1992–1993, GT-Fourissa ne olivat vakiona. GT-Fourissa oli myös sähkökäyttöinen kuljettajan istuin, urheilullinen sisusta ja aurinkokatto.


title: Toyota Celica

text: Lisäksi Euroopan markkinoille tuli Carlos Sainz Edition (CS), jota valmistettiin vain 5000 kappaletta Toyotan kuuluisan rallikuljettajan kunniaksi. Tämä auto tunnettiin Japanissa nimellä RC ja Australiassa Group A Rallye. Carlos Sainz Editionissa on normimallin lisäksi uusi ahtoilmanjäähdytin, uusi konepelti, turboahdin ja kevyempi puskuri.


title: Toyota Celica

text: Korinumerot:


title: Toyota Celica

text: Mallivuodelle 1994 markkinoille tuli hieman edeltäjästään poikkeava uusi Celica, josta oli saatavana Pohjois-Amerikan markkinoilla ST ja GT -versiot. Siihen oli myös saatavana sporttipaketti, joka vastasi edellisen mallin GT-S:ää, Kanadassa tätä mallia myös myytiin GT-S nimellä. Uusi Celica muistutti jonkin verran Honda Integraa ja se olikin kohdistettu kilpailemaan sen kanssa. Celicasta oli saatavana Coupé ja Liftback -versiot, sporttipaketin sai vain liftbackiin. Japanin mallit olivat SS-I, SS-II ja nelivetoinen ST205 GT-Four.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1995 Celicasta tuli myös avomalli, joka oli tehty GT Coupésta. Avomalli rakennettiin ASC:n tehtaalla Rancho Dominiguezissa Kaliforniassa. Avomalli oli saatavilla vain Yhdysvalloissa. Siinä oli takakonttiin taittuva kovakatto Coupé Cabriolet -tyyliin.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 1995 Celican Japanin valikoimaan lisättiin myös uusi SS-III. 1996 vuonna uusina lisävarusteina sai aerodynamiset helmalistat ja takaspoilerin.


title: Toyota Celica

text: GT Coupén myyminen Yhdysvalloissa loppui 1997, Japanin markkinoilla SS-II ja SS-III saivat VVT-i:n ja GT-Four sekä SS-III saivat WRC -tyylisen takaspoilerin. Vuonna 1998 ST-Celican myynti lopetettiin ja kaikki Celicat olivat GT -malleja. Coupé malli poistui kokonaan vuonna 1999 ja viimeisenä vuonna tehtiin vain GT Liftbackia.


title: Toyota Celica

text: Varustelutaso oli jo suhteellisen korkea: 2 turvatyynyä ja abs jarrut vakiona, useissa Celicoissa oli myös ilmastointi.


title: Toyota Celica

text: Toyota rakensi GT-Fourista jälleen ralliautonsa, ja 2500 tuotantokappaletta ralliversiosta tiekäyttöön.


title: Toyota Celica

text: Viimeinen Celica tehtiin Toyotan XYR -konseptin pohjalta vuonna 2000. Se on osa Toyotan projekti Genesistä, jolla yritettiin saada nuoret ostamaan Toyotan autoja Yhdysvalloissa.


title: Toyota Celica

text: Celicasta tuli kaksi eri versiota, GT ja GT-S. GT-S:n 2ZZ moottori on suunniteltu yhteistyössä Yamahan kanssa. GT Celican moottori on varustettu VVT-i:llä ja GT-S:n VVTL-i:llä. GT malli on saatavana 6-vaihteisena manuaalina ja 4-portaisella automaattivaihteistolla, mutta GT-S mallin manuaalivaihteistossa on 6 vaihdetta.


title: Toyota Celica

text: Toyota julkaisi Celican liian myöhässä kilpailijoihinsa nähden, joten sen myynti Yhdysvalloissa jäi vähäiseksi. Hondan vuonna 2002 julkaisema Acura RSX vei pahasti Celican markkinoita Yhdysvalloissa.


title: Toyota Celica

text: Vuonna 2004 Toyota ilmoittikin Celican ja sen pikkuveljen, kaksipaikkaisen MR2:n myynnin Yhdysvalloissa loppuvan. Tilalle tulee halvempi Scion tC. Muualla Celican valmistus loppui vuonna 2005.


title: Toyota Celica

text: Moottorivaihtoehdot:


title: Yhtenäinen talousalue

text: Yhtenäinen talousalue "(Единое экономическое пространство", "Jedinoje ekonomitšeskoje prostranstvo", lyhenne "ЕЭП)" on kauppapoliittinen hanke Kazakstanin, Ukrainan, Valko-Venäjän ja Venäjän kesken. Ukrainaa lukuun ottamatta muut maat ovat valmiita allekirjoittamaan järjestelyyn liittyvät 38 sopimusta.


title: Yhtenäinen talousalue

text: Ukraina on valmis allekirjoittamaan vain 11 sopimusta ja odottamaan WTO-jäsenyyttä, minkä jälkeen muihin sopimuksiin olisi mahdollista palata.


title: Yhtenäinen talousalue

text: Ukrainan entisen pääministerin Juri Jehanurovin mukaan vapaakauppa-alueen muodostaminen on Ukrainalle mahdollista, mutta muut osat pitäisi siirtää tulevaisuuteen.


title: Yhtenäinen talousalue

text: Ukrainan osalta sopimuksiin liittyy kysymys integraatiosta Euroopan unioniin, koska Euroopan unionin ja toisaalta yhtenäisen talousalueen välisen kauppapolitiikan yhteen sovittaminen ilman EU:n ja Venäjän välistä kauppapoliittista yhteistyötä voi osoittautua hankalaksi.


title: Yhtenäinen talousalue

text: Samaa ЕЭП-lyhennettä käytetään myös Euroopan talousalueesta (ETA).


title: Punainen kitara

text: Punainen kitara on suomalaisen laulajan Seppo Tammilehdon studioalbumi. Se julkaistiin 1994. albumi on äänitetty Mercavox-Studiossa Kangasalla ja äänittäjänä oli Tapani Puranen.


title: Rossijskaja gazeta

text: Rossijskaja gazeta (, ) on Venäjän federaation perustama ja omistama yhteiskunnallis-poliittinen ja yleisvenäläinen sanomalehti, jonka toimituksellinen linja heijastelee Venäjän hallituksen piirissä vallitsevia mielipiteitä. Venäjän presidentti muokkasi sanomalehden toimituksen kokoonpanoa esimerkiksi 9. joulukuuta 2013 annetulla asetuksella yhdistämällä siihen Rodina-lehden toimituksen.


title: Rossijskaja gazeta

text: Uutislehden lisäksi lehdellä on myös Venäjän federaation virallisen lehden asema perustuslain, liittovaltiolakien ja valtiopäivälaitoksen päätösten julkaisemisen määrittelevän lain 4. pykälän perusteella. Suomessa vastaava tehtävä on annettu Viralliselle lehdelle.


title: Rossijskaja gazeta

text: Lehteä painetaan 32 paikassa Venäjällä. Sillä on 14 paikallisedustustoa ja 38 toimitusta tai kirjeenvaihtajapaikkaa Venäjällä ja ulkomailla.


title: Rossijskaja gazeta

text: Lehti on alkanut ilmestyä 11. marraskuuta 1990, ja sitä painetaan broadsheet-koossa (A2).


title: Yrityskulttuuri

text: Yrityskulttuurilla tai organisaatiokulttuurilla viitataan yrityksen käyttäytymisnormien, arvojen, toimintatapojen ja muiden vastaavien tekijöiden muodostamaan kokonaisuuteen. Tällaisia tekijöitä voivat olla esimerkiksi tervehtiminen, puhuttelu, virallinen ja epävirallinen hierarkia, johtamistapa, kokouskäytännöt, tiedotuspolitiikka ja monet muut asiat.


title: Yrityskulttuuri

text: Yrityskulttuuri muovautuu pitkän ajan kuluessa ja on jatkuvassa muutoksessa, eikä sitä voida täydellisesti kuvata. Yrityskulttuuria voidaan ohjata jonkin verran virallisilla määräyksillä, arvoilla ja muilla välineillä, mutta merkittävä osa yrityskulttuurista syntyy myös epävirallisten normien kautta.


title: Yrityskulttuuri

text: Yrityskulttuurin tutkimuksessa on todettu muun muassa, että kulttuurin kehittyminen pohjautuu sosiaaliseen vuorovaikutukseen ja yrityksen ja sen työntekijöiden historiaan. Yrityskulttuurin tiedostettu muuttaminen vaatii näin myös sosiaalista vuorovaikutusta; käytännön toimenpiteitä voivat olla muutospuhe ja tarinallisuus (yrityksen tarinan kontrolloitu muodostaminen).


title: Yrityskulttuuri

text: Yritys- tai organisaatiokulttuurin tutkimus tarkastelee organisatorisia symboleita ja merkitysjärjestelmiä. Nämä teoriat pohjautuvat 1980-luvulla Yhdysvalloissa syntyneeseen ongelmaan, kun kansainvälinen kilpailu koventui ja (kansainvälisten) työyhteisöjen oli muututtava paremmin työntekijää motivoiviksi. Edelleen jo 1960-luvulla koulutuksen merkitys oli alkanut kasvaa ja useat koulutetut työntekijät kokivat kuuluvansa entistä vahvemmin omaan ammattikuntaansa (vrt. omaan työnantajaansa). Yhteiskunta myös muuttui nopeasti moniarvoisemmaksi ja perinteisten auktoriteettien merkitys väheni. Tältä pohjalta oli tärkeää luoda yrityksiin vahva kulttuuri, joka sitoutti ja motivoi työntekijöitä.


title: Yrityskulttuuri

text: Organisaatioiden jäsenten kulttuurierot voivat aiheuttaa ristiriitoja. Ristiriidat eivät ole niin yleisiä oikeasti monikulttuurillisissa organisaatioissa. Monikulttuurillinen organisaation luodaan


title: Mikrolisäys

text: Mikrolisäys tarkoittaa kasvien suvutonta lisäämistä eli kloonaamista solukkoviljelymenetelmien avulla. Mikrolisättäessä kasvia siitä irrotetaan solukkoa tai kasvupiste, joka siirretään kasvamaan steriilille ravintoalustalle, jossa siitä muodostuu uusi kasvi.


title: Mikrolisäys

text: Mikrolisäyksessä käytetään usein apuna kasvihormoneja, kuten auksiinia ja sytokiniiniä.


title: Mikrolisäys

text: Mikrolisättävästä kasvista irrotetaan haluttua solukkoa tai kasvupisteitä ja siirretään ne kasvamaan joko ravintoliuokseen tai kiinteälle ravintoalustalle. Irrotettu kasvupiste alkaa muodostaa yleensä versoa, mutta irrotettu solukko ryhtyy tuottamaan kallusta erilaistuneiden solujen sijaan.


title: Mikrolisäys

text: Kasvupisteen tuottama verso siirretään yleensä suoraan juurrutusalustalle, joka sisältää auksiinia, ja juurten muodostuttua se istutetaan multaan. Solukosta muodostunut kallus voidaan jakaa pienempiin osiin ja siirtää edelleen ravintoliuokseen tai -alustalle ja siten lisätä kalluksen määrää. Kun kallusta on tuotettu tarpeeksi, siirretään kalluspaloja versotusalustoille, jotka sisältävät sytokiniiniä ja joissa kallus alkaa tuottaa pieniä versoja. Versojen ollessa noin senttimetrin korkuisia ne leikataan irti kalluksesta ja siirretään juurrutusalustalle, jossa niihin muodostuu juuret. Juurten ollessa sopivan mittaisia voidaan tuotetut versot istuttaa multaan.


title: Mikrolisäys

text: Mikrolisäys on taloudellisesti merkittävä tapa tuottaa uusia taimia monilla kasvilajeilla joiden siementuotanto on heikkoa tai olematonta, kuten banaanilla. Muita yleisesti mikrolisättäviä lajeja ovat mm. avokado, sitrushedelmät, ananas, peruna, mansikka, viiniköynnös, vadelma, herukat sekä puut kuten lehmukset.


title: Kim Bergdahl

text: Kim Peter Bergdahl (s. 5. maaliskuuta 1978 Kokkola) on suomalainen entinen yleisurheilija. Hän menestyi parhaiten estejuoksijana, mutta kilpaili myös keski- ja kestävyysmatkoilla sekä maastojuoksussa.


title: Kim Bergdahl

text: Bergdahl on voittanut Suomen mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa 2000, 2001, 2002 ja 2004 sekä 1 500 metrin juoksussa 2002. Esteissä hopeaa hänellä on vuosilta 2003 ja 2005 sekä pronssia maastojuoksun lyhyen radan kilpailusta 2002. Bergdahl oli mukana 3 000 metrin esteissä Münchenin EM-kisoissa 2002.


title: Kim Bergdahl

text: Bergdahlin ennätys 3 000 metrin esteissä on Tukholmassa Dn-galassa vuonna 2002 juostu 8.30,02. Seuratasolla hän edusti Gamlakarleby Idrottsföreningia.


title: Merirosvoradio

text: Merirosvoradio voi tarkoittaa:


title: Tony Zale

text: Tony Zale, oikealta nimeltään Anthony Florian Zaleski, ”Man of Steel”, (29. toukokuuta 1914 – 20. maaliskuuta 1997) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä. Zalen nyrkkeilyuran parhaat vuodet ajoittuivat 1940-luvulle, jolloin hän oli maailman huipulla ja voitti kahdesti keskisarjan maailmanmestaruuden. Ammattilaisurallaan hän otteli 87 ottelua, joista voitti 67 (tyrmäyksellä 44), hävisi 18 ja kaksi päättyi ratkaisemattomaan.


title: Tony Zale

text: Zale syntyi Garyssä, Indianassa. Hän työskenteli nuoruudessaan kotikaupunkinsa terästehtaalla ennen kuin ryhtyi ammattilaiseksi vuonna 1934. Terästehtaalla vietetystä ajasta Zale sai myös "Man of Steel" kutsumanimen. Tammikuussa 1940 hän otteli NBA-liiton keskisarjan maailmanmestaria Al Hostakia vastaan, mutta ottelussa ei ollut panoksena titteliä. Zale voitti kamppailun ja pääsi samana kesänä ottelemaan uudelleen Hostakia vastaan, tällä kertaa mestaruudesta. Ottelussa Zale tyrmäsi Hostakin 13. erässä ja voitti mestaruuden. Zale otteli samana vuonna vielä lukuisia muita otteluita ja puolusti seuraavana vuonna mestaruuttaan Steve Mamakosia ja Hostakia vastaan. Vuoden 1941 marraskuussa hän voitti Georgie Abramsin ja sai tämän ansiosta mestaruudelleen kiistattoman tunnustuksen. Seuraavassa ottelussaan helmikuussa 1942 hän hävisi ei-titteliottelussa Billy Connille. Tämän jälkeen hän lähti Yhdysvaltain laivastoon, missä palveli toisen maailmansodan loppuun saakka.


title: Tony Zale

text: Sodan loputtua 33-vuotias Zale oli yhä yleisesti tunnustettu maailmanmestari. Syyskuussa 1946 hän puolusti mestaruuttaan ensimmäisen kerran Rocky Grazianoa vastaan. Kumpikin ottelija kävi lattiassa kahden ensimmäisen erän aikana ja keskivaiheilla Graziano vaikutti hallitsevan tapahtumia, mutta kuudennessa erässä Zale yllättäen tyrmäsi hänet. Voittonsa ansiosta Zale valittiin muun muassa "Ring Magazinen" ja amerikkalaisten nyrkkeilytoimittajien taholta vuoden nyrkkeilijäksi.


title: Tony Zale

text: Graziano ja Zale kohtasivat uudelleen 26. heinäkuuta 1947. Tällä kertaa Graziano voitti tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Miesten kolmannessa kohtaamisessa 10. kesäkuuta 1948 Zale tyrmäsi Grazianon jo kolmannessa erässä ja otti mestaruuden takaisin itselleen. Kolmen kuukauden kuluttua Zale puolusti mestaruuttaan Marcel Cerdania vastaan ja hävisi teknisellä tyrmäyksellä viimeisessä erässä. Ottelun jälkeen hän lopetti uransa.


title: Tony Zale

text: Zale valittiin nyrkkeilyn Hall of Fameen vuonna 1991.


title: Tony Zale

text: Zale kuoli 82 vuoden iässä Parkinsonin taudin seurauksena. Zalella oli myös imusolmukesyöpä.


title: John Morton

text: John Morton voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Kylli Koski

text: Kylli Annikki Koski (6. heinäkuuta 1906 Ruskeala – 19. syyskuuta 1997 Espoo) oli suomalainen taiteilija, taidekasvattaja ja kuvaamataidonopettaja.


title: Kylli Koski

text: Hän tuli erityisesti tunnetuksi Yleisradion lastenohjelmien Kylli-tätinä. Ohjelmissaan Koski kertoi satua, ja maalasi samalla sen kuvitusta vieressään olevalle paperille.


title: Kylli Koski

text: Koski haaveili jo lapsena taiteilijan urasta, mutta hänen vanhempansa edellyttivät, että hänen tulee hankkia itselleen sopiva ammatti. Koski valmistui kansakoulunopettajaksi Rauman seminaarissa vuonna 1928. Hän jatkoi opintojaan Taideteollisuuskeskuskoulussa graafisen taiteen osastolla, ja vielä uudelleen 1940-luvulla kuvaamataidonopettajaosastolla. Kansakouluopettajana hän toimi usealla paikkakunnalla. Valmistuttuaan kuvaamataidon opettajaksi hän asettui asumaan Helsinkiin kahden poikansa kanssa. Siellä hän toimi opettajana Normaalilyseossa ja Tyttönormaalilyseossa, opettajakorkeakoulussa ja Juutalaisessa yhteiskoulussa. Lisäksi hän järjesti kesäisin piirustus- ja maalaskursseja ympäri Suomea.


title: Kylli Koski

text: Vapaata ja luovaa työskentelyä rajoittaneet määräykset oppilaitoksissa sekä materiaali- ja resurssipula harmittivat Koskea. Hän haaveili pitkään omasta piirustuskoulusta, jossa voisi herätellä oppilaiden mielikuvista ja kehittää taitoja. Syksyllä 1963 hän aloittikin oman piirrustuskoulunsa Helsingissä. Hän jätti opettajan tehtävät, ja keskittyi piirustuskouluunsa. Alun perin lasten taidekerhona aloittanut koulu laajensi toimintaansa niin, että päivisin hän toimi lasten kanssa, ja iltaisin luokkahuoneen täyttivät aikuiset.


title: Kylli Koski

text: Lisäksi hän piti monia taidenäyttelyitä ja kuvitti kirjoja. Taiteellisen debyyttinsä Koski teki Helsingissä vuonna 1931 Suomen Taidegraafikoiden näyttelyssä. Hänet valittiin vuoden isovanhemmaksi vuonna 1995. Hänen viimeinen näyttelynsä pidettiin Munkinseudun galleriassa. Koski piti yllä taitojaan maalaamalla tai piirtämällä lähes päivittäin kuolemaansa saakka. Mieluisimpia kuvitusaiheita olivat eläimet ja erityisen luonteikkaita olivat kissa-aiheiset maalaukset.


title: Kylli Koski

text: Koski esiintyi ensimmäisen kerran lastenohjelmassa jo Suomen television koelähetyksissä vuonna 1957. Hänen varhaisia ohjelmiaan olivat "Tenavakanava", "Kärpänen" ja "Satusivellin". Televisioon Kosken löysi lastenohjelmia suunnittelevan toimittajan Osmo Visurin vaimo Elina, Kosken entinen oppilas, joka suositteli Koskea miehelleen. Tuolloin Tyttönormaalilyseon kuvaamataidon ja kaunokirjoituksen opettajana työskennellyt Koski vastasi tiedusteluun: ”En tunne lainkaan televisiotoimintaa, mutta jos pidätte minua sopivana siihen työhön, lähden mielelläni mukaan”.


title: Kylli Koski

text: Nimitystä "Kylli-täti" käytti aluksi ohjelmia kuuluttava Teija Sopanen, jonka vanhemmat olivat Kylli Kosken ystäviä. Ensimmäinen lähetys jo teki hänestä suositun. Kylli-täti -nimitys vakiintuikin nopeasti kaikkien suomalaisten tuntemaksi.


title: Kylli Koski

text: 1970-luvulla hän piti taukoa televisiosta. Vuonna 1981 hän palasi ruutuun ja ihastutti uutta sukupolvea "Joulukalenteri" -ohjelmalla. Vuosien ajan nähtiinkin televisiossa jouluaattoisin usein heti joulurauhan julistuksen jälkeen, Kylli-tädin piirtämä ja kertoma joulusatu. Viimeisen kerran hän esitti joulusadun jouluna 1995, ja sitä seurasi noin 700 000 katsojaa. Kylli Koskesta kertova dokumentti "Kyllin elämää" esitettiin TV1-kanavalla hänen 90-vuotispäivänään vuonna 1996. Nämä, ja monet muut Kylli Kosken ohjelmat toimitti pitkäaikainen TV1:n lastenohjelmien tekijä Laura Lilja-Haataja.


title: Kylli Koski

text: Kylli Koski -seura ry syntyi 1998 taiteilijan ystäväpiirin aloitteesta hänen muistokseen, ja se alkoi kokoontua Kaija Aarikan luona Aarikka Oy:n tiloissa. Seura tukee lastenkulttuuria Suomen Kulttuurirahastoon perustetun Kylli Kosken nimikkorahaston kautta. Rahaston tehtävänä on jakaa apurahoja lastenkulttuurin hyväksi työskenteleville henkilöille, jotka toteuttavat työtään "Kylli Kosken hengessä" ja työllään edistävät lasten hyvinvointia lasten oman luovuuden, sadun, tarinoiden ja taiteen avulla.


title: Kylli Koski

text: Kylli Koski -seuran 15 000 euron palkinnon sai vuonna 2006 kuvittaja ja graafinen suunnittelija, taiteen maisteri Christel Rönns työstään lastenkulttuurin hyväksi. Vuonna 2009 kuvittaja ja kuvataideopettaja Katri Kirkkopelto sai 10 000 euron suuruisen palkinnon. Vuonna 2010 palkinto myönnettiin kuvittaja-kirjailija Liisa Kalliolle 10 000 euron suuruisena.Pirkka-Pekka Petelius on parodioinut Kylli-tätiä sketsisarjassa "Velipuolikuu", nimellä Fylli-täti. Sketsissä Petelius piirtää tussilla paperille hahmoja. Hän on esittänyt Kylli-tätiä myös "Yömyöhä" -radio-ohjelmassa vuonna 1987.


title: Simplicius

text: Simplicius voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1976

text: Vuoden 1976 yleisurheilun MM-kilpailut järjestettiin Malmössä Ruotsissa 18. syyskuuta 1976. Kisojen ohjelmassa oli vain yksi laji; miesten 50 kilometrin kävely, joka ei ollut Montrealin olympiakisojen ohjelmassa.


title: Butaani

text: Butaani eli n-butaani (CH) on ilmaa raskaampi kaasu, jonka rakennekaava on (CHCHCHCH) on väritöntä, tulenarkaa ja helposti nesteytettävää kaasua. Se on suoraketjuinen alkaani, jonka moolimassa on 58,12 g/mol, sulamispiste −138,3 °C, kiehumispiste −0,5 °C, leimahduspiste −60 °C, itsesyttymislämpötila 287 °C ja CAS-numero 106-97-8. Butaani -nimitystä voidaan käyttää myös suoraketjuisen n-butaanin isomeeristä isobutaanista eli 2-metyylipropaanista (CH(CH)).


title: Butaani

text:
Butaani muodostaa runsaassa hapessa palaessaan hiilidioksidia ja vesihöyryä:
Kun happea on rajoitetusti, voi myös hiiltä (nokea) ja hiilimonoksidia muodostua.


title: Butaani

text: Yhdiste erotetaan tislaamalla maaöljystä tai maakaasusta tai krakkaustuotteista.


title: Butaani

text: Butaania käytetään nestekaasun muodossa polttoaineena esimerkiksi retkikeittimissä ja tupakansytyttimissä. Sitä käytetään myös krakkauksessa petrokemikaalien valmistusprosessissa tuotettaessa eteeniä, propeenia, butadieeniä ja isopropeenia.


title: Butaani

text: Butaanin elintarvikkeiden E-koodi on E 943a. Elintarvikkeissa butaania käytetään lähinnä pakkauskaasuna tai ponneaineena. Muita käyttökohteita ovat kaasuhellat ja kaasusytyttimet.


title: Butaani

text: Butaani on yleistynyt päihteenä jonkin verran nuorten keskuudessa helpon saatavuuden vuoksi. Sen vaikutukset ovat muiden impattavien aineiden tavoin etanoliin verrattuna lyhytkestoisia mutta alkavat nopeammin.


title: Express Yourself

text: Express Yourself on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan toinen single albumilta Like a Prayer vuodelta 1989. Kappaleen sävelsivät ja tuottivat Madonna ja Stephen Bray ja viralliset remixit teki Shep Pettibone. Kappaleesta tuli suuri hitti, muttei yltänyt listamenestyksellä kuitenkaan edellisen singlen Like a Prayerin tasolle. "Express Yourself" sijoittui ensimmäiseksi Billboard Hot Dance/Club Party Chart-listalla, Billboard Hot Dance Music-listalla sekä Eurochart Hot 100-listalla. Suomessa single ylsi virallisen singlelistan sijalle 2.


title: Express Yourself

text: Kappaleen musiikkivideolla Madonna aiheutti kaaoksen mediassa. Lähtökohtana oli Fritz Langin klassikkoelokuva Metropolis. Videolla Madonna on pukeutunut miehen asuun ja nuori työntekijä tapaa alastoman ja puolustuskyvyttömän Madonnan. Videon on ohjannut David Fincher.


title: Ahola (Posio)

text: Ahola on Posion kunnan keskustaajama. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 1 512 asukasta. Ahola syntyi vähitellen 1900-luvun kuluessa Rovaniemi–Kuusamo-maantien varteen, Kitkan vesistöön kuuluvan Posiojärven itärannalle. Posion kirkonkylä jäi kolmisen kilometriä Aholasta lounaaseen, Taivalkosken suuntaan.


title: Ahola (Posio)

text: Aholasta on matkaa Rovaniemelle 132 kilometriä ja Kuusamon keskustaan 59 kilometriä. Ahola sai nimensä Aholan talon ja suvun perusteella. Sukunimenä Ahola on kylässä edelleen yleinen.


title: Ahola (Posio)

text: Aholassa sijaitsevat päivittäistavara- ja erikoisliikkeiden lisäksi muiden muassa kunnanvirasto, terveyskeskus, lukio, peruskoulu, kirjasto, urheilukenttä, seurakuntatalo ja Pentik Oy:n keramiikkatehdas. Aholan taajamarakenne on hajanainen. Keskeisellä alueella asuin- ja palvelurakennusten välillä on vielä viljelyskäytössäkin säilynyttä maata, jossa porot usein alkutalvesta laiduntavat. Lännempänä Rovaniementien varressa sijaitseva Ahosenniemen 1980-luvulla syntynyt asuinalue liittyy kiinteästi Aholaan, joskin välissä on Posionjärven kapea Peukaloisensalmi.


title: Ahola

text: Ahola tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ajopeli

text: Ajopelit ovat videopelejä, jossa pelaaja ajaa autoa, moottoripyörää, venettä tai muuta kulkuvälinettä. Usein kriteerinä on jonkin tietyn reitin (radan) suorittaminen mahdollisimman nopeasti tai kilpailun voittaminen muita pelaajia tai tekoälyä vastaan.


title: Ajopeli

text: Esimerkiksi:Atarin vuonna 1974 julkaisema kolikkopeli "Gran Trak 10" on lajityypin ensimmäisiä pelejä. Myös Tomohiro Nishikadon "Speed Race" julkaistiin samana vuotena. Edeltävänä vuonna Atari julkaisi "Space Race" kolikkopelin, jossa kaksi pelaajaa kilpailee avaruusaluksilla väistellen asteroideja.


title: Ajopeli

text: Yū Suzukin "Out Run" (1986) voitti Golden Joystick Awards -palkinnon vuoden pelinä. Ensimmäinen "Test Drive" -sarjan peli julkaistiin vuonna 1987.


title: Ajopeli

text: PlayStationille julkaistun "Gran Turismo" -sarjan ensimmäistä osaa pidetään yhtenä aikansa realistisimmista ajopeleistä. Peli on myös konsolin parhaiten myynyt videopeli.


title: Ajopeli

text: Ajopelien osa-alue on realismia tavoittelevat simulaatiopelit.


title: Chalky Wright

text: Albert "Chalky" Wright (10. helmikuuta 1912 Durango, Meksiko – 12. elokuuta 1957 Los Angeles, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen höyhensarjan nyrkkeilijä.


title: Chalky Wright

text: Wright ryhtyi ammattilaiseksi vuonna 1928 vain kaksi viikkoa 16-vuotissyntymäpäivänsä jälkeen. Ammattilaisurallaan hän otteli 201 ottelua, joista voitti 145 (74 tyrmäyksellä), hävisi 39 ja 16 päättyi ratkaisemattomaan. Ensimmäisessä ottelussaan hän voitti Nilo Ballesin nelieräisessä kamppailussa. Ensimmäiset vuotensa Wright otteli pääasiassa eteläisessä Kaliforniassa. 1938 hän kohtasi tulevan välisarjan maailmanmestarin Henry Armstrongin, mutta hävisi. Seuraavassa ottelussaan itäisellä rannikolla hän voitti Al Reidin.


title: Chalky Wright

text: Vuonna 1941 Wright voitti New Yorkissa tulevan maailmanmestarin Sal Bartolon, ja pääsi tämän seurauksena 139. ammattilaisottelussaan, 14 vuoden ammattilaisuran kokemuksella, iskemään ensimmäistä kertaa urallaan tittelistä, NYSAC:n höyhensarjan mestaruudesta Joey Archibaldia vastaan. Hän voitti ottelun tyrmäyksellä 11. erässä. Lähiaikoina hän voitti myös kovatasoiset Jose Peraltan ja entisen mestarin Leo Rodakin. 1942 hän tyrmäsi tulevan mestarin Richie Lemosin ja puolusti mestaruuttaan menestyksekkäästi Harry Jeffraa (tyrmäys 10. erässä) ja Lulu Constantinoa vastaan. Saman vuoden marraskuussa hän kuitenkin menetti mestaruutensa hävittyään Willie Pepille. Wright ja Pep kohtasivat mestaruusottelussa vielä vuonna 1944, mutta myös tällä kertaa Pep voitti tuomarien yksimielisellä päätöksellä. Wright saavutti urallaan vielä joitakin voittoja kovatasoisia vastustajia, kuten Phil Terranovaa, Jackie Wilsonia ja Johnny Brattonia vastaan. Hän lopetti uransa vuonna 1948 201 ammattilaisottelun jälkeen.


title: Chalky Wright

text: Wright kuoli tapaturmaisesti 45-vuotiaana vuonna 1957 liukastuttuaan kylpyammeessa.


title: Elokuvakerho

text: Elokuvakerho on epäkaupallinen yhdistys tai järjestö, jonka tarkoituksena on välittää elokuvakulttuuria. Se tapahtuu usein järjestämällä elokuvaesityksiä jäsenille.


title: Elokuvakerho

text: Elokuvakerho syntyi maailmansotien välillä Ranskassa. Ensimmäinen elokuvakerhomaininta on vuodelta 1907. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Ranskassa perustettiin useita elokuvakerhoja. Merkittävin niistä oli Henri Langlois’n ja Georges Franjun 1935 perustama "Cercle du cinéma", josta kehittyi Ranskan elokuva-arkisto. Kansainvälinen elokuvakerhojen liitto FICC perustettiin Cannesissa vuonna 1947. Vuonna 1956 myös Suomeen saatiin oma elokuvakerhojen kattojärjestö, kun elokuvasivistyksen kehittämiseksi toimiva Suomen elokuvakerhojen liitto SEKL ry perustettiin.


title: Elokuvakerho

text: Suomessa elokuvakerhojen kukoistuskausi ajoittuu 1960-luvulta 1980-luvulle. Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut elokuvakerho on vuonna 1952 perustettu Turun elokuvakerho. Elokuvakerhojen toiminnan hiipumiseen on vaikuttanut videon ja DVD:n yleistyminen, television parantunut elokuvatarjonta ja klassikkoelokuvien kopioiden vaikeutunut saatavuus.


title: Elokuvakerho

text: Elokuvakerhojen kansainvälinen liitto FICC ("Fédération internationale des ciné-clubs") perustettiin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1947. Sen päämaja perustettiin Pariisiin, ja vuosikymmenten kuluessa sen puheenjohtajina ovat toimineet elokuva-alan tunnetut nimet kuten François Truffaut ja Theó Angelópoulos. Järjestön kokouksia on pidetty joka toinen vuosi eri puolilla Eurooppaa sekä vuonna 1985 Kuubassa, vuonna 2010 Brasiliassa ja vuonna 2013 Tunisiassa. Helsingissä kokous oli vuonna 1983. FICC jakaa omaa Don Quijote -palkintoaan yli kymmenillä elokuvafestivaaleilla Euroopassa ja Etelä-Amerikassa. Suomi ei ole nykyisin mukana FICC:n toiminnassa.


title: Elokuvakerho

text: Jonkinlaista elokuvakerhotoimintaa oli Suomessa ilmeisesti jo 1920-luvulla. Vuosien 1921–1923 Filmiaitta-lehdissä on satunnaisia mainintoja Bioyhdistyksestä ja Filmiharrastajain Klubista, mutta niiden toiminnasta ei tiedetä enempää. Syksyllä 1934 aloitti toimintansa ensimmäinen varsinainen elokuvakerho, Filmistudio Projektio. Sen perustajajäseniä olivat Hans Kutter sekä Nils Gustav Hahl ja Alvar Aalto, jotka olivat tutustuneet elokuvakerholiikkeeseen Pariisissa ja Lontoossa. Kerho piti näytöksiä elokuvateatteri Joukolassa, ja mukana olivat myös muun muassa Nyrki Tapiovaara, Valentin Vaala ja Teuvo Tulio. Kerho joutui kuitenkin Etsivän keskuspoliisin tarkkailuun vasemmistolaisesta toiminnasta epäiltynä, ja sen toiminta loppui 1936 saamatta jääneisiin tullimaksupalautuksiin Ruotsista lainatuista elokuvista.


title: Elokuvakerho

text: Elokuvakerhojen toinen aalto alkoi Helsingistä ja Turusta vuonna 1952. Kaikille avoin Elokuvakerho Studio aloitti näytäntönsä helmikuussa Aito Mäkisen puuhaamana ja Lasse Pöystin puheenjohtamana. Jouko Tyyrin ja Pekka Lounelan perustama, opiskelijoille rajattu Akateeminen Filmikerho AFK käynnistyi lokakuussa 1952. Vuosikymmenen mittaan syntyivät pääkaupunkiin myös Helsingin Teinien Elokuvakerho (HeTeK), teekkareiden elokuvakerho Montaasi sekä Elannon elokuvakerho. Pääkaupungin ulkopuolelle kerhotoiminta alkoi levitä aluksi etenkin ruotsinkielisen väestön asuttamille paikakunnille. Turun elokuvakerho aloitti myös 1952, minkä jälkeen seurasivat Karjaa, Kokkola, Vaasa, Tammisaari ja Loviisa.


title: Elokuvakerho

text: Vuonna 1956 perustetun Elokuvakerhojen liiton perustajajäseniä olivat Jörn Donner, Jerker A. Eriksson, Kaj Gahnström, Risto Hannula, Dave Liebkind, Pekka Lounela, Inkeri Lius, Helge Miettunen, Aito Mäkinen, Bengt Pihlström, Lasse Pöysti, Jouko Tyyri, Pentti Siivonen, Stig Stenholm, Risto Varjonen ja Auli-Maija Viljanen. Kevyempiä ja edullisempia projektoreita käyttävät 16 mm filmikopiot elokuvista mahdollistivat elokuvakerhotoiminnan laajenemisen yhä pienemmille paikkakunnille ja erityisryhmille kuten ylioppilaskuntatoimintaan.


title: Elokuvakerho

text: Kajaanin ensimmäinen elokuvakerho oli vuonna 1960 perustettu KaTe-Kino, jota seurasivat elokuvakerho Méliès ja vuonna 1972 perustettu Kajaanin elokuvakerho. Näiden kerhojen ”kasvatteja” ovat muiden muassa elokuvakriitikko Mikael Fränti, elokuvatutkija Sakari Toiviainen ja elokuvaohjaaja Tapio Suominen. Hämeenlinnaan elokuvakerho syntyi taideyhdistyksen aloitteesta marraskuussa 1964. Hämeenlinnan elokuvakerho HEK aloitti näytöksensä keväällä 1965, ja ne jatkuivat yhtäjaksoisesti kevääseen 1969 saakka, jolloin kerhon alkuperäiset vetäjät jäivät pois toiminnasta. Kerho perustettiin kuitenkin uudelleen seuraavana vuonna ja liitettiin osaksi Hämeenlinnan kansalaisopiston toimintaa. Kouvolaan perustettu Pohjois-Kymenlaakson teiniyhdistyksen elokuvakerho muutti nimensä Edvin Laineelta suostumuksen saatuaan Elokuvaryhmä Edviniksi. Turun yliopiston ylioppilaskunta perusti elokuvakerho Kinokoplan 1965. Samana vuonna aloitti Tampereella Elokuvakerho Monroe, jonka toiminta oli 1980-luvun alussa Suomen laajinta noin 1 300 jäsenellä ja 50–60 vuosittaisella elokuvanäytöksellä.


title: Elokuvakerho

text: 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa aktiiviset elokuvakerholaiset seurasivat mahdollisuuksien mukaan kansainvälisen taide-elokuvan uutuuksia ja pyrkivät vaikuttamaan elokuvien maahantuojiin esimerkiksi amerikkalaisen underground-elokuvan ja eurooppalaisten merkkiteosten Suomeen saamiseksi. Kun Alain Resnais’n merkkiteosta "Viime vuonna Marienbadissa" ei aiottu tuoda maahan, suurimmat elokuvakerhot kirjoittivat vetoomuksen maahantuojille, ja lopulta elokuva saatiin ohjelmistoon.


title: Elokuvakerho

text: 1960-luvun lopulta alkaen monien elokuvakerhojen toiminta kytkeytyi taistolaisuuteen tai muihin vasemmistoliikkeisiin. Esimerkiksi Turun Kinokoplassa esitettiin eräässä vaiheessa pääosin neuvostoliittolaisia ja muiden sosialistimaiden elokuvia sekä kotimaisia yhteiskunnallisia draamoja kuten Jaakko Pakkasvirran "Jouluksi kotiin".


title: Elokuvakerho

text: Projektio oli Suomen elokuvakerhojen liiton vuosina 1960–1967 ja 1976–1989 julkaisema jäsenlehti, joka ilmestyi neljä kertaa vuodessa.


title: Elokuvakerho

text: Lehden alussa 1960 päätoimittajana oli Erik Wiik, ja toimituskuntaan kuuluivat Risto Hannula, Inkeri Lius ja Bengt Pihlström. Vuonna 1961 päätoimittajaksi tuli Pihlström, seuraavaksi vuodeksi Hannula. Peter von Bagh oli toimittajana Projektio-lehdessä sen alkuaikoina 1962–1963, ja muita toimituskunnan jäseniä olivat Matti Salo ja Antero Helasvuo. Muita 1960-luvun alun kirjoittajia lehdessä olivat Jerker A. Eriksson, Jörn Donner, Aito Mäkinen, Tauno Huotari, Pertti Lumirae ja Jaakko Ylinen. Vuoden 1963 paikkeilla elokuvakerhoväki alkoi kritisoida Projektion elokuvaesteettistä ja elitististä painotusta, minkä seurauksena uudeksi päätoimittajaksi tuli Modest Savtschenko ja toimituskuntaan Jeja-Pekka Roos, Pentti Pajukallio ja Jaakko Tervasmäki. Vuonna 1965 päätoimittajaksi tuli Tapani Maskula, ja lehden toimitus muutti Turkuun ja vaihtui jälleen. Uusina kirjoittajina aloittivat muun muassa Erkka Lehtola ja Markku Tuuli. Vuonna 1967 ilmestyi pari Projektion numeroa Osmo Jokisen päätoimittamana, kunnes lehden ilmestyminen keskeytyi lähes yhdeksäksi vuodeksi. 1970–luvun lopulla ja 1980-luvulla Projektion päätoimittajia olivat Jukka Vilhunen, Erkki Astala, Marja Kivelä ja Seppo Seppä. Muita Projektio-lehden teossa mukana olleita ovat Mikael Fränti, Sakari Toiviainen, Touko Yrttimaa ja Timo Malmi.


title: Elokuvakerho

text: Projektio-lehti järjesti vuosittain johtavien elokuvakriitikkojen keskuudessa äänestyksen vuoden parhaista elokuvaensi-illoista. Se myös tilastoi Suomen elokuvakerhojen eniten esittämiä elokuvia.


title: Elokuvakerho

text: Suurimmillaan elokuvakerhotoiminta oli 1970–1980-luvuilla, jolloin Suomessa toimi parhaimmillaan yli 200 aktiivista elokuvakerhoa. Nykyisin Suomessa on elokuvakerhoja enää vajaat parikymmentä. Elokuvakerhojen kohtaloksi koitui ensin videoelokuvien suosio 1980-luvun lopulta lähtien ja sen jälkeen DVD- ja BlueRay-levyt. Teatterien esitystoiminnan siirtyessä digiprojisointiin elokuvakerhot ovat monen ongelman edessä: elokuvien filmikopioita ei enää tahdo saada, esityksille ei tahdo enää löytyä projektorikalustoa, ja toisaalta elokuvia ei ole saatavissa digitaalisessa muodossa kaupallisten teatteriesitysten ulkopuolisille toimijioille.


title: Elokuvakerho

text:
Myös Suomen elokuvakerhojen liiton toiminta on lamaantunut, eikä liiton verkkosivuja ole ilmeisesti päivitetty vuoden 2008 jälkeen. Tuolloin Suomen elokuvakerhojen liittoon kuului 16 elokuvakerhoa, jotka olivat Anjalankosken elokuvakerho (perustettu 1968), Elokuvakerho Hyvät Kuvat Kuopiossa, Elokuvakerho Kinos Kemijärvellä, Elokuvakerho Majakka Kotkassa, Elokuvakerho Pennittömät Imatralla, Elokuvaryhmä Edvin Kouvolassa, Filmklubben Chaplin Maarianhaminassa, Forssan kansalaisopiston elokuvakerho, Heinolan elokuvakerho, Hyvinkään elokuvakerho, Järvenpään, Mäntän ja Pietarsaaren työväenopistojen elokuvakerhot, Rauman elokuvakerho, Saarijärven elokuvakerho
sekä Helsingissä toimiva Walhalla.


title: Elokuvakerho

text: Kevätkaudella 2015 näytäntöjä järjestivät ainakin Hyvinkään ja Järvenpään opistojen elokuvakerhot,Seinäjoen elokuvakerho Raina, Kemiönsaaren elokuvakerho Pony, Inarin elokuvakerho Filbmari, Kajaanin elokuvakerho, Pennittömät Imatralla, Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunnan Hyvät kuvat, Turun Kinokopla, Saarijärven elokuvakerho, Mänttä-Vilppulan kunnallinen elokuvakerho, Mäntyharjun kansalaisopisto ja Loimaan taidemuseo. Lisäksi eri puolilla Suomea toimi muutamia eläkeläisille ja lapsille suunnattuja elokuvien näytössarjoja.


title: Elokuvakerho

text: Varsinais-Suomen Elokuvakeskuksen yhteydessä on toiminut vuodesta 1994 valtakunnallinen Elokuvakerhopalvelu, joka välittää lähinnä uudehkoja 35 millimetrin elokuvakopioita suomalaisille elokuvakerhoille, järjestää koulutusta ja pyrkii edistämään suomalaista elokuvakerhokulttuuria.


title: Elokuvakerho

text: Elokuvakerhojen kaltaista toimintaa Suomen eri kaupungeissa jatkaa Kansallinen audiovisuaalinen instituutti (ent. Suomen Elokuva-arkisto) Helsingin Orionin ohjelmiston lisäksi aluesarjoillaan, joita esitetään Hämeenlinnassa (Bio Rex, Verkatehdas), Joensuussa (Kino Tapio), Jyväskylässä (Ilokivi), Kuopiossa (Kino Kuvakukko), Lahdessa (Kino Iiris), Oulussa (Studio), Rovaniemellä (kulttuuritalo Wiljami, tauolla keväästä 2015), Tampereella (Art House Cinema Niagara) ja Turussa (Logomo). Tätäkin toimintaa alkavat vaikeuttaa filmiprojektorikaluston poisto elokuvateattereista ja pula osaavista koneenkäyttäjistä.


title: Elokuvakerho

text: Kavin ja sen edeltäjien toiminnan on katsottu toisaalta vievän muilta elokuvakerhoilta mahdollisuuksia klassikkoelokuvien esittämiseen, sillä Kavi antaa arkistoituja elokuviaan etusijassa omaan esityskäyttöönsä ja ulkomaisille yhteistyökumppaneille.


title: Bretagnenbassetti

text: Bretagnenbassetti () on harvinainen ranskalainen ajokoira. Suomeen rotu tuli 1980-luvulla, kanta käsittää noin 400 yksilöä.


title: Bretagnenbassetti

text: Koira on muita basset-rotuja pienikokoisempi ajokoira: sen säkäkorkeus on 32–38 cm. Se on jonkun verran korkeuttaan pidempi. Rodun kuono on melko pitkä ja korvat ohuehkot, riippuvat ja melko suuret. Kaula on lyhyt, häntä pitkä ja sirppimäinen. Koira on liikkeissään nopea ja ketterä.


title: Bretagnenbassetti

text: Bretagnenbassetin turkki on karkea, tiivis ja melko lyhyt, väriltään kultaan vivahtava vehnänvärinen, tiilenpunertava tai kellanruskea. Turkki ei koskaan ole pörröinen tai villava.


title: Bretagnenbassetti

text: Turkkia huolletaan säännöllisellä harjaamisella, sekä nyppimällä kuollut karva pois. Koiran turkki on yksilöllinen, mutta yleensä turkki nypitään kahdesti vuodessa. Turkkia ei saa leikata, kuin korkeintaan tassuista ja leuan alta. Turkin karkeus katoaa, mikäli sitä käsitellään saksilla tai koneella.


title: Bretagnenbassetti

text: Bretagnenbassetti on vilkas, metsästysviettinen, herkkä ja toisinaan vahvaluonteinen. Rotu on kuitenkin osoittautunut myös erinomaiseksi kotikoiraksi. Rodulla on saavutettu hyviä tuloksia verijälkikokeissa. Vapaana pitäminen saattaa metsästysvietin vuoksi olla vaikeaa. Rotu tarvitsee vilkkautensa vuoksi paljon aktivointia. Bretagnenbassetti oppii helposti uusia asioita ja yrittää parhaansa miellyttääkseen isäntäänsä. Se sopii hyvin agilityyn, näyttelyihin ja metsästys- tai verijälkikilpailuihin.


title: Bretagnenbassetti

text: Rotu on kotoisin Ranskasta, Bretagnen alueelta, missä karkeakarvaisia koiria on käytetty ajureina metsästyksessä tiheikköisissä ja kallioisissa metsissä. Vallankumouksen jälkeen rotu miltei hävisi. Suuremmasta grand fauve de bretagnesta kehitettiin pienikokoisempi rotu risteyttämällä siihen karkeakarvaisia mäyräkoiria, beagleja sekä mahdollisesti myös terrierejä. Uusi rotu soveltui paremmin hitaammalla vauhdilla ajamiseen sekä metsästykseen pienemmillä alueilla.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Nanboku-chō-kausi () eli ”eteläisen ja pohjoisen hovin kausi” oli Japanin historian noin 60 vuoden pituinen aikakausi, joka kesti vuodet 1336–1392. Sitä voidaan pitää osana pidempää Muromachi-kautta tai omana siitä erillisenä aikakautenaan. Nanboku-chō-kausi alkoi keisari Go-Daigon yrittämästä keisarinvallan palauttamiseen tähdänneestä Kemmu-restauraatiosta vuosina 1333–1336. Restauraation epäonnistuttua keisari joutui pakenemaan hoveineen Kiotosta Yoshinoon. Ashikaga-klaanin pää Ashikaga Takauji perusti samalla Kiotoon uuden sotilashallinnon ja keisarihuoneen. Kahden hovin välinen konflikti ratkesi vasta vuonna 1392.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Kamakurasta käsin hallinneen Kamakura-shōgunaatin valta heikkeni 1200-luvun lopulla. Sen myötä Kioton aatelisten keskuudessa vahvistui liike saada valta takaisin sotilasluokalta. Samaan aikaan syntyi kaksi vallasta kilpailevaa keisarihuoneen sukuhaaraa, vanhempi haara ja nuorempi haara. Molemmat tavoittelivat Kamakuran sotilashallinnon tukea. Vuonna 1317 shōgunaatti ehdotti, että haarat voisivat vuorotella valtaannousussa, mutta kiista ei hellittänyt kompromissiehdotuksen myötä. Vuonna 1318, kun keisariksi nousi nuoremmasta haarasta Go-Daigo, väistynyt keisari Go-Uda hajotti eläköityneen keisarin "in no chō" -viraston, jolloin kaikki valta keskittyi Go-Daigon käsiin.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Go-Daigo halusi palauttaa suoran keisarinvallan, jollainen oli viimeksi vallinnut Heian-kauden alkupuolella ennen Kamakura-sotilashallintoa ja Fujiwara-klaanin sijaishallitsijoiden aikakautta. Hänen ympärilleen ryhmittyi nuoria restauraatiota tukeneita hoviaatelisia. Sotilashallinto sai kuitenkin tietää hänen suunnitelmistaan ja karkotti hänet Okisaarelle. Kansain alueen paikallisjohtajat ja buddhalaiset munkit nousivat sotilashallintoa vastaan, mutta shōgunaatin kaatoivat lopulta vuonna 1333 sen hallitsijasuvun Hōjō-klaanin tyytymättömät vasallit Ashikaga Takauji ja Nitta Yoshisada. Keisari Go-Daigo palasi shōgunaatin romahdettua Kiotoon ja aloitti Kemmu-restauraation. Monet sotilashallinnon kaatamiseen osallistuneet sotilaat olivat kuitenkin tyytymättömiä keisarin uudistuksiin ja saamiinsa palkkioihin, ja jo kolmen vuoden kuluttua vuonna 1336 Takauji kääntyi keisaria vastaan, voitti Yoshisadan joukot ja ajoi keisarin Kiotosta.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Go-Daigo pakeni hoveineen Kioton eteläpuolisille vuorille Yoshinoon lähelle Naraa. Takauji nimitti keisariksi Kiotoon keisarisuvun vanhemman sukuhaaran edustajan ja perusti siten kilpailevan hovin. Takauji perusti myös uuden sotilashallinnon, jonka hänen pojanpoikansa Ashikaga Yoshimitsu siirsi myöhemmin Kioton Muromachi-kaupunginosaan, jossa se sai lopullisen muotonsa ja jonka mukaan se on nimetty Muromachi-shōgunaatiksi.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Go-Daigo ja hänen seuraajansa pitivät pakolaishovin elossa usean vuosikymmenen ajan. Koska Ashikaga-hallinto sai legitimiteettinsä omalta Kioton-hoviltaan, kilpaileva hovi vahvisti heitä vastustavia voimia. Voimakkailla sotilaskuvernööreillä ("shugo") oli ollut ratkaiseva asema uuden hallinnon perustamisessa, ja he tulivat yhä itsenäisemmiksi keskushallinnosta. Yoshimitsu onnistui vähitellen saamaan heidät hallintaansa. Vuonna 1392 hän onnistui lopulta myös yhdistämään kilpailevat hovit, lähes 60 vuoden jaon jälkeen. Vallanperimys siirtyi tällöin pohjoiselle Kioton-hoville. Yoshimitsun myötä Ashikaga-hallinto saavutti täysi-ikäisyytenä, ja lyhyttä aikakautta vuosina 1392–1408 pidetään Ashikagojen huippukautena ja kulttuurin kukoistusaikana.


title: Nanboku-chō-kausi

text: Nanboku-chō-kausi oli epävakaa, kaoottinen ja verinen ajanjakso Japanin historiassa. Siitä huolimatta uudenlainen kulttuuri syntyi sen aikana: ”uusi runomuoto "renga" (klassinen ketjuruno) syntyi Nijō Yoshimoton (1320–1388) johdolla; historiankronikoita alettiin kirjoittaa kansankielellä; zenmunkit kirjoittivat hienoimmat kiinalaiset runonsa ("kanshi"); kyōgen-näytelmiä (koomista draamaa) esitettiin; ja Kan’ami (1333–1384) teki ensi kerran nō-teatterista korkean taidemuodon.”


title: Nanboku-chō-kausi

text: Nanboku-chō-kauden tapahtumia kuvaa elävästi 1340–1370-luvuilla kirjoitettu sotakronikka "Taiheiki" (”suuren rauhan kronikka”). Se kertoo paitsi hovin myös eri samuraisukujen historiasta ajan levottomuuksien aikana, ja sillä oli merkittävä vaikutut kansankulttuuriin. Muita merkittäviä Nanboku-chō-kaudella kirjoitettuja historiankirjoja ovat Kamakura-kaudesta kertova "Masukagami" (”kirkas peili”, 1338–1376) ja eteläisen hovin näkökulmasta kirjoitettu Kitabatake Chikafusan laatima "Jinnō Shōtōki" (”jumalten ja hallitsijoiden kronikka”, 1339, 1343).


title: Nanboku-chō-kausi

text: Klassinen hovikulttuuri katosi vähitellen Nanboku-chō-kaudella. Sen korvasivat etenkin edellä mainitut kirjallisuuden ja draaman muodot: ketjurunous, kiinalainen runous, nō-teatteri, kyōgen ja tanssi.


title: Ascension (albumi)

text: Ascension on John Coltranen vuonna 1965 julkaistu avantgarde-jazz-levy, joka on edelleen yksi hänen kiistellyimmistä teoksistaan.


title: Ascension (albumi)

text: 28. kesäkuuta 1965 Coltrane ja kymmenen muuta enimmäkseen nuorta kokeilevaa avantgarde-jazzmuusikoa (muun muassa Archie Shepp, Pharoah Sanders, Freddie Hubbard, Marion Brown, ja John Tchicai) levyttivät Rudy Van Gelderin studiolla yhdesät 40 minuuttia pitkästä teoksesta koostuvan "Ascension"-albumin, jonka keskeisin sisältö oli soolojen väliset kollektiiviset keskustelunomaiset improvisaatiojaksot. Sessioiden aikana teoksesta äänitettiin kaksi eri versiota, joista Coltrane myöhemmin valitsi julkaistavan version, mutta pian päättikin pitävänsä toisesta versiosta enemmän ja tuottaja Bob Thiele muuttikin julkaistavan version seuraaviin painoksiin, vaikka esimerkiksi soolojen järjestys ei vastannut levynkansiteksteissä kuvattuja. Ainoana merkkinä äänityksen vaihtumisesta on pieni levyn etiketin viereen kaiverrettu "Edition II" teksti.


title: Ascension (albumi)

text: Levystä ei tullut yhtä suosittua kuin "A Love Supremesta", vaikka esimerkiksi Jefferson Airplanen Grace Slick kuvasi sitä "”jonkinlaiseksi happotripiksi”". Myös kriitikkojen vastaanotto oli ristiriitainen: Down Beat -lehden kriitikko Bill Mathieu sanoi ""levyn olevan ehkä vaikuttavinta ihmisääntä, jota on koskaan nauhoitettu"", mutta toisaalta "Hifi/Stereo"-lehden Joe Goldberg kirjoitti "Meditations" levyn arvostelussa, että ""Ascension-levyn ja tämä jälkeen en voi enää tulla revityksi ja raavituksi.. Minusta tuntuu, että kimppuuni on villisti hyökätty ja minun täytyy puolustautua olemalla kuuntelematta""


title: Ascension (albumi)

text: Teos alkaa viiden sävelen teemalla, joka muistuttaa etäisesti A Love Supreme-levyn aloitusta, jonka Coltrane itse soittaa ja jota käytetään useaan otteeseen teoksen aikana. Thielen omaelämäkerran mukaan Coltrane jakoi levytyssession alussa muusikoille nuotteja, mutta noiden nuottien sisältö on jäänyt epäselväksi. Shepp on myöhemmin kertonut yhteissoittojaksojen perustuneen soinnuille, mutta että kyseiset soinnut olivat vapaaehtoisia. ""Laskevassa sointukulussa oli kuitenkin tonaalinen perusta, kuten h-molli, mutta siihen saattoi päätyä eri teitä."" Useat musiikkitieteilijät ovat todenneen "Ascensionin" perustuvan löyhästi sävelasteikoille, jotka on myös helpompi erottaa tiivistä yhteissoitosta kuin mahdolliset soinnut. Etnomusikologi David Such on tunnistanut teoksesta neljä tällaista sävelasteikkoa: h-mollin, fryygialaisen kirkkosävellajin D:ssä, G-lyydialaisen ja F-fryygialaisen. Yhteissoittojaksoissa Coltrane on ilmeisesti ilmoittanut joko soittamalla tai käsimerkillä milloin sointua ja vastaavasti sävelasteikkoa tuli vaihtaa. Yksittäisissä sooloissa h-molli on yleisimmin käytetty asteikko.


title: Ascension (albumi)

text: Levyllä soittaneen Marion Brownin mukaan Coltrane oli tarkkaan miettinyt mitä levyllä halusi tehdä, mutta suurin osa varsinaisesta sävellystyöstä tapahtui vasta studiossa: ""Coltrane soitti melodiapätkiä ja sanoi, että kaikkien tuli soittaa tuo pätkä yhteissoittojaksossa. Hän myös ilmoitti että haluaa cresendon ja diminuendon jokaisen soolon lopuksi.""


title: Anna Hagman

text: Anna Josefina Hagman (27. joulukuuta 1895 – 18. huhtikuuta 2006) oli Suomen vanhin asukas ja kaikkien aikojen neljänneksi pisimpään elänyt suomalainen, jonka elinaika on pystytty varmasti osoittamaan.


title: Anna Hagman

text: Anna Hagman syntyi Saltvikin Vassbölen kylässä Ahvenanmaalla. Hänen vanhempansa olivat Magnus Robert Nordström (s. 14. joulukuuta 1859 Åsgårda, Saltvik) ja Albertina Josefina Öhman (s. 2. marraskuuta 1864 Vassböle, Saltvik). Hagman asui kotonaan Vassbölessä satavuotiaaksi asti ja vietti viimeiset elinvuotensa Sunnanbergin hoitokodissa Saltvikissa. Hänestä tuli Suomen vanhin elossa oleva asukas 31. joulukuuta 2005, jolloin Hilda Häkkinen kuoli Töysässä 111-vuotiaana. Hagman kuoli 18. huhtikuuta 2006 Saltvikissa 110-vuotiaana ja oli Suomen vanhin elossa oleva asukas 108 päivän ajan. Hagmanin kuoltua Suomen vanhin ihminen oli Pöytyällä asunut Elsa Vilhelmiina Tilkanen, joka syntyi 26. syyskuuta 1896.


title: Intensiteetti

text: Intensiteetti on fysiikassa suure, joka ilmoittaa kuinka paljon energiaa siirtyy pinta-alayksikön läpi aikayksikössä. Intensiteetin SI-yksikkö on watti neliömetriä kohden (W/m²). Intensiteettisuuretta käytetään usein aaltojen yhteydessä, jos halutaan kuvata pinnan läpäisevän aallon kuljettama energiamäärä sekunnissa.


title: Intensiteetti

text: Intensiteetti formula_1 voidaan ilmaista alla olevan yhtälön muodossa:


title: Intensiteetti

text: missä formula_3 on teho ja formula_4 pinta-ala.


title: Intensiteetti

text: Äänen intensiteetti formula_5 ajanhetkellä formula_6 (äänen teho pinta-alayksikköä kohti) voidaan määritellä hiukkasnopeuden formula_7 ja äänenpaineen formula_8 tulona:


title: Intensiteetti

text: Hetkellisen intensiteetin sijaan käytännössä useammin tarvitaan varsinaista ääni-intensiteettiä, joka on hetkellisen intensiteetin keskiarvo ajan suhteen:


title: Intensiteetti

text: Heikoin ääni, jonka ihmisen korva havaitsee 1000 Hz:n taajuudella, on intensiteetiltään noin 10 W/m². Tämä intensiteetin arvo on valittu akustiikassa äänen intensiteettitason vertailuarvoksi, koska se vastaa likimain kuulokynnystä. Voimakkain ääni, jonka ihmisen korva sietää, on intensiteetiltään noin 1 W/m². Tämä voimakkain ääni on 10 kertaa kuulokynnyksen suuruinen. Logaritminen asteikko soveltuu hyvin kuvaamaan näin laajaa voimakkuusaluetta.


title: Intensiteetti

text: Äänen intensiteettitaso formula_11 desibeleinä määritellään havaittavan intensiteetin formula_1 ja intensiteetin vertailuarvon formula_13 = 10 W/m² suhteen kymmenkantaisen logaritmin avulla seuraavasti:


Intensiteetti


title: Intensiteetti

text: Intensiteetin määrittämiseksi tulee tuntea sekä äänenpaine että hiukkasnopeus. Perinteinen mikrofoni mittaa kuitenkin vain äänenpainetta, joten hiukkasnopeuden mittaamiseksi tarvitaan kaksi lähekkäin sijoitettua mikrofonia, joiden havaitseman äänenpaineen vaihe-erosta saadaan hiukkasnopeudelle likiarvo. Mittaamalla intensiteetti äänilähteen ympäriltä voidaan lähteen ääniteho laskea kertomalla intensiteetti mittauspinnan pinta-alalla.


title: Ghost in the Machine

text: Ghost in the Machine on vuonna 1981 julkaistu The Policen albumi. Albumin tekoa inspiroi Arthur Koestlerin kirja "The Ghost in the Machine", josta nimi on peräisin. Albumi oli The Policen ensimmäinen, jossa käytettiin runsaasti kosketinsoittimia ja saksofoneja. Yhtye ei pystynyt päättämään valokuvasta albumin kanteen, joten siihen tehtiin kuva yhtyeen kolmen jäsenen päistä LED-grafiikalla, selvästi toisistaan erottuvilla hiustyyleillä, vasemmalta oikealle Andy Summers, Sting ja Stewart Copeland.


title: Ghost in the Machine

text: "Invisible Sun" julkaistiin singlenä ennen albumin julkaisua. Se oli menestys Britanniassa, saavuttaen parhaimmillaan listasijoituksen 2, vaikka BBC kielsi videon esittämisen, koska se sisälsi aineistoa joka viittasi Pohjois-Irlannin konfliktiin. Myöhemmin kappale "Every Little Thing She Does Is Magic" saavutti listasijoituksen 1 Britanniassa ja 3 Yhdysvalloissa ja "Spirits in the Material World" pääsi Yhdysvalloissa Top 20:een.


title: Ghost in the Machine

text: "Every Little Thing She Does Is Magic" - kappaleen demoversio on julkaistu Strontium 90 -kokoonpanon "Police Academy" -albumilla.


title: Ghost in the Machine

text: Arthur Koestlerin reaktio albumiin on sanottu olleen hiljainen. Hän tunsi kasvavaa rockmusiikin uuden aallon suuntausta vähän. Sting oli nuorena innokas Koestlerin lukija ja myös seuraavaa The Policen albumia, "Synchronicityä", inspiroi Koestlerin tuotanto.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Flatwoodsin hirviö, tunnettu myös Braxtonin piirikunnan hirviönä, on väitetty tapahtuma, joka tapahtui 12. syyskuuta 1952 Flatwoodsissa Länsi-Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Tuona iltapäivänä sheriffi Robert Carr ja varasheriffi Burnell Long kutsuttiin tutkimaan palavaa esinettä, jonka nähtiin putoavan taivaalta maahan Flatwoodsissa Elk Riverin lähellä.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Myöhemmin, hämäränkoitossa, neljä jalkapalloa pelaamassa ollutta poikaa näkivät jonkin laskeutuvan Bailey Fisherin talon lähistöllä olevalle kukkulalle. Matkalla kukkulalle poikien seuraan liittyi Kathleen Mayn kaksi poikaa.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Paikan päällä pojat väittivät nähneensä sihisevän, hohtavan noin kolme metriä halkaisijaltaan olevan esineen. Sen vieressä he näkivät leijuvan olennon, jolla oli kirkkaat punaiset kasvot, "pataässän muotoinen pää" ja kirkkaanvihreä vaatetus, joka roikkui laskoksilla vyötäröltä. Olento vaikutti leijuvan hypäyksittäin lapsia kohti. Lapset lähtivät juoksemaan kukkulalta alas Mayn kotiin, josta he soittivat sheriffin toimistoon. Tutkimuksien lopputuloksena pääteltiin, että lapset olivat nähneet meteorin, ja jonkin eläimen, esimerkiksi pesukarhun tai pöllön, silmät olivat pelästyttäneet heidät.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Hirviöstä tehdyt ja useissa sanomalehdissä ja kirjoissa julkaistut piirrokset kuuluvat tunnetuimpiin ja pelottavimpiin kuvauksiin avaruusolennoista. Tämän kuvan oli piirtänyt "We the People" -tv-ohjelman piirtäjä Mayn kuvauksen perusteella.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Vaikka tapaus kuuluu ufologian tunnetuimpiin, ei sen yhteydessä ole vuosikymmeniin juuri tapahtunut edistystä. Tästä innostuneena yhdysvaltalainen Frank Feschino Jr. julkaisi vuonna 2004 352-sivuisen kirjan "The Braxton County Monster: The Cover-Up of the Flatwoods Monster Revealed" (2004), joka väittää kertovansa koko totuuden tapauksesta.


title: Flatwoodsin hirviö

text: Feschino myös arvelee, että Itä-Timorissa olevissa toteemipaaluissa on kuvattu sama olento kuin jonka May ja lapset näkivät vuonna 1952.


title: Motor Sitš

text: Motor Sitš () on ukrainalainen, vuonna 1907 perustettu lentokone- moottoreiden ja voimaloiden kaasuturbiinien valmistaja. Sen kotipaikka ja päätoimipiste sijaitsee Zaporižžjassa. Vuonna 2012 yhtiöllä oli yhteensä runsas 25 000 työntekijää.


title: Motor Sitš

text: Yhtiön pääasiakkaana ovat Venäjällä ja kaukoulkomailla toimivat lentokone- ja helikopteritehtaat. Yhtiön valmistamia kaasuturbiineja ja pientuulivoimaloita käytetään puolestaan energiantuotannossa. Yhtiön johto ilmoitti keväällä 2014 jatkavansa moottoritoimituksia venäläisille asiakkailleen; toimitukset jatkuivat myös kesällä 2014.


title: Motor Sitš

text: Yhtiö valmistaa, korjaa ja ylläpitää 55 eri tyyppiä tai mallia olevaa moottoria, mitä käytetään 61 erityyppisessä lentokoneessa tai helikopterissa, mitä käytetään 109 eri maassa. Yhtiö on yhteistyössä moskovalaisen koneenrakennusyritys Saljutin, Permin moottoritehtaan ja tieteellis-teknisen instituutti Saturnin kanssa. Yhtiön valmistamia potkuriturbiinimoottorityyppejä ovat muun muassa AI-20, AI-24 ja TVZ-117VMA-SBM1.


title: Motor Sitš

text:
Tunnettuja lentokonetyyppejä, missä käytetään Motor Sitšin moottoreita ovat:Yhtiöllä on teollista yhteistyötä FGUP Zavod imeni Klimova:n kanssa Antonov An-3:ssa, Antonov An-38:ssa ja Beriev Be-132:ssa käytettävän VK-1500-moottoriin ja sen helikopteriversioihin ja uusiin VK-800, VK-2500 ja VK-3500 liittyen.
Mil Mi-17:ssä käytetyn uuden (TV-3-117) pystyttiin Intian armeijan ja kašmirilaisten välisessä taistelussa 1999 Mi-17:ää käyttämään tulitukena kahden kilometrin korkeuteen saakka ja Himalajalla tehdyissä kokeissa uuden (VK-2500)-moottorin avulla saavutettiin Mil Mi-17:llä 7 500 metrin lakikorkeus. Vuonna 2014 yhtiö raportoi uudesta helikoptereiden korkeusennätyksestä (9 150 m) Mil Mi-8MSB kopterin modernisoidulla versiolla.


title: Motor Sitš

text: Moskovalainen Saljut valmistaa yhteistyössä Motor Sitšin kanssa D-436- ja AI-222-25-moottoreita. D-436:a käytetään suunnitteilla olevissa lentokoneissa Beriev Be-200 ja Tupolev Tu-334. Beriev Be-200 voi kuljettaa tulipalonsammutuksessa 300 000 litraa vettä, sitä markkinoi EADS. Kone on kanadalaisen CL-450:n kilpailija.


title: Motor Sitš

text: Motor Sitš osallistuu myös Antonov An-70:n jatkokehittämiseen. Siinä käytetään moottoria D-27.


title: Africa

text: Africa oli Rooman provinssi, joka vastasi osapuilleen nykyisen Tunisian aluetta ja Libyan rannikkoa. Provinssin mukaan sai myöhemmin nimensä koko Afrikan manner.


title: Africa

text: Provinssi perustettiin vuonna 146 eaa. kolmannen puunilaissodan jälkeen, kun Rooma valtasi Karthagon silloiset alueet. Provinssin pääkaupungiksi tuli Utica, ja sen johtoon tuli prokonsuli. Keisariajalla Africasta tuli senaatin hallitsema provinssi. Diocletianus jakoi provinssin kahteen osaan, jotka olivat "Africa Proconsularis" ja "Africa Byzacena " (Africa Nova, Numidia). Nämä pysyivät valtakunnan osana siihen asti, kunnes vandaalit valtasivat ne 400-luvulla. Vuonna 533 keisari Justinianus I lähetti sotapäällikkö Belisariuksen valtaamaan Afrikan pohjoisrannikon takaisin valtakunnalle. Tämän jälkeen alueesta muodostui Afrikan eksarkaatti, joka kuului Rooman valtakuntaan aina 600-luvulla tapahtuneisiin muslimien valloituksiin saakka.


title: Alpes Cottiae

text: Alpes Cottiae oli Rooman provinssi. Se oli yksi kolmesta pienestä provinssista (Alpes Maritimae ja Alpes Poenninae) jotka sijaitsivat Alpeilla, nykyisen Ranskan ja Italian rajalla. Provinssin tärkein tehtävä oli turvata Alppien läpi johtavien solien kautta kulkeva liikenne. Provinssin pääkaupunki oli Segusio (nykyinen Susa). Alue sai nimensä ligurialaisten kuninkaan Cottiuksen mukaan jonka aikana alue liitettiin Rooman valtakuntaan. Cottius ja hänen poikansa hallitsivat aluetta Rooman alaisina kuninkaina, mutta myöhemmin provinssin hallintaan nimitettiin prefekti.


title: Vaarniemen koulu

text: Vaarniemen koulu on Kaarinassa sijaitseva, vuonna 1989 valmistunut yläasteen koulu. Yläasteella on oppilaita noin 270 ja opettajia 27. Piispanristin koulu ja Vaarniemen koulu yhdistyivät 1.8.2007 ja nimeksi annettiin Piispanlähteen koulu.


title: Salolampi

text: Salolampi on Pohjois-Minnesotassa toimiva suomen kielen leirikeskus, jossa järjestetään leiritoimintaa niin lapsille ja nuorille kuin aikuisillekin vuoden ympäri. Suurin osa leiriläisistä on juuriltaan suomalaisia, mutta joukossa on amerikansuomalaisten lisäksi myös muita suomen kielestä ja kulttuurista kiinnostuneita.


title: Salolampi

text: Salolampi on osa Concordia Language Villages -organisaatiota, joka taas toimii Concordia Collegen alaisena. Kielikylien tärkeimpänä opetusmetodina on kielikylpy, mistä johtuen Salolammellakin käytetään mahdollisuuksien mukaan vain suomen kieltä.