title: Ryijy

text: Ryijyjä voidaan valmistaa kahdella tavalla: kutomalla kangaspuissa tai ompelemalla nukat valmiiseen pohjaan. Ryijy koostuu loimi-, kude- ja nukkalangoista.


title: Ryijy

text: Suomen sana "ryijy" pohjaa varhaisuusruotsin sanaan "ryia" (nykyruotsissa "rya"). Se tulee muinaisskandinaavisesta sanasta "ry" tai "ru", joka tarkoittaa takkuista ja karkeaa.


title: Ryijy

text: Ryijyjä on tehty jo viikinkien aikana, jolloin niitä käytettiin venepeittoina ja käärinliinoina. Suomessakin niitä käytettiin tyypillisesti peitteinä ja lämmikkeinä, ei niinkään lattialla kuten itämaisia mattoja. 1500-luvun ryijyt olivat pitkänukkaisia ja joko yksivärisiä tai hillitysti kuvioitu villalangan luonnollisilla väreillä. Nukkaa pidettiin alaspäin.


title: Ryijy

text: 1700-luvulla vuoteissa alettiin käyttää täkkejä, ja ryijyjä käytettiin juhlissa ja koristeina. Ryijyjä alettiin myös koristella ylenpalttisesti. Nukka leikattiin lyhyemmäksi, jotta kuviot erottuivat paremmin. Nukkaa pidettiin päällepäin. Eri alueille kehittyi tyypillisiä malleja, joita tehtiin esimerkiksi kapioiksi tai suvun morsiusryijyiksi. Niinpä vuosiluku, ihmishahmot ja sydänkuviot olivat suosittuja. Toisissa ryijyissä myös nurjalla puolella on nukka, usein nukkarivien välit ovat harvemmat kuin kuviopuolella ja nukkalanka on yksiväristä.


title: Ryijy

text: 1800-luvulla ryijytuotanto alkoi taantua, kun teollistumisen myötä markkinoille tulivat halvat tehdastuotteet. Vastareaktiona teollistumiselle perustettiin taidemaalari Fanny Churbergin aloitteesta vuonna 1879 Suomen Käsityön Ystävät, jonka tehtäväksi määriteltiin suomalaisen käsityön edistäminen ja jalostaminen isänmaalliseen ja taiteelliseen suuntaan.


title: Ryijy

text: 1800-luvun lopulla kansallisromantiikka nosti ryijyt uuteen kukoistukseen, ja tunnetut taiteilijat kuten Akseli Gallen-Kallela ja Louis Sparre alkoivat suunnitella taideryijyjä. Gallen-Kallelan Pariisin maailmannäyttelyyn vuonna 1900 suunnittelema jugend-henkinen Liekki-ryijy on ehkä ensimmäinen perinteisistä malleista vapaa taideryijy. Yksi 1900-luvun alun suurhankkeista oli myös arkkitehtikolmikko Gesellius-Lindgren-Saarisen suunnittelema Suur-Merijoen kartano, jonne kudottiin peräti 15 ryijyä. Varsinainen ryijyinnostus Suomessa alkoi 1920-luvulla. Sen käynnistäjänä oli vuonna 1924 ilmestynyt U. T. Sireliuksen tutkimus Suomen ryijyt. Impi Sotavalta ja Toini Nyström laativat sen pohjalta ryijyjen työpiirustusmalliston ja Suomen Käsityön Ystävät alkoi myydä ryijymalleja ja tarvikepaketteja. Malleja julkaistiin värikuvina muun muassa Kotiliesi-lehdessä. Taiteilijat alkoivat samalla suunnitella uusia ryijymalleja aluksi kansanryijyjen tyyliin. 1920- ja 1930-lukujen tunnetuimpia ryijysuunnittelijoita olivat Impi Sotavalta ja Maija Kansanen.


title: Ryijy

text: Vasta 1920-luvun lopulla alkoi kansallisromanttisten mallien mukainen tyyli lopullisesti väistyä uusien taidesuuntausten, kubismin ja funktionalismin tieltä. Kansallisromanttisten koristelujen sijaan ryijy jaettiin nyt jyrkästi rajattuihin nelikulmioihin ja värit muuttuivat kirkkaammiksi. 1930-luvun lopulla Impi Sotavalta loi niin sanotun valööriryijyn, jossa oli luovuttu selvistä väripinnoista, ja Eva Brummer niin sanotun reliefiryijyn. Sodan jälkeen 1940- ja 1950-luvuilla Eva Brummer, Kirsti Ilvessalo ja Uhra-Beata Simberg-Ehrström loivat näillä uusilla tekniikoilla maalauksellisia ja värikkäitä ryijyjä. Erityisesti 1960-luvulla värikkäät taideryijyt olivat moderniin kotiin kuuluvia taide-esineitä.


title: Ryijy

text: 1900-luvun loppuvuosikymmenien tunnetuimpia ryijysuunnittelijoita ovat muun muassa Ritva Puotila, Irma Kukkasjärvi ja Timo Sarpaneva.


title: Ryijy

text: Tavallisessa huoneilmassa ryijy säilyy pitkään puhtaana ja tarvitsee harvoin vesipesua. Sitä voi huoltaa aika ajoin varovasti imuroimalla. Ryjyä voi tuulettaa varjossa ulkona kuivalla säässä, mutta vasta imuroinnin jälkeen, jotta ilmankosteus ei kiinnitä pölyä entistä tiiviimmin tekstiiliin. Ryijyä ei pidä ravistella. Vanhaa lumipesuohjetta ei pidä enää noudattaa nykylumen likaisuuden vuoksi.


title: Mika Sundqvist

text: Yrjö Mikael ”Mika” Sundqvist (s. 22. helmikuuta 1947 Kihniö) on suomalainen musiikkituottaja, kevyen musiikin säveltäjä ja sanoittaja, muusikko ja laulaja. Sundqvistin omistamalla MSL-studiolla on äänitetty suuri joukko suomalaisia äänilevyjä, erityisesti suuri osa Poko Rekordsin tuotannosta. Myös valtaosa Juice Leskisen levytyksistä on tehty hänen studiollaan.


title: Mika Sundqvist

text: Sundqvist soitti 1970-luvun alkupuolella bassoa Paula Koivuniemen ja Irwin Goodmanin taustayhtyeissä. Vuonna 1974 Jukka Rautiainen pyysi hänet mukaan Alwari Tuohitorvi -yhtyeeseen, josta kolme jäsentä oli juuri eronnut asepalveluksen vuoksi. Yhtye oli erittäin suosittu keräten monella paikkakunnalla Hurriganesin veroisia yleisömääriä. Yhtyeen loppuvaiheessa se teki musiikkia englanniksi ja yhtyeen nimi lyhentyi muotoon Alwari T. Yhtyeen hajottua vuonna 1979 Sundqvist levytti suureksi hitiksi muodostuneen huumorilaulunsa ”Moottoripyörä on moottoripyörä”.


title: Mika Sundqvist

text: Hän perusti myös Seppo Tammilehdon kanssa lyhytaikaiseksi jääneen Nonstop-yhtyeen. ”Moottoripyörän” humoristista tyyliä edusti myös Sundqvistin vuoden 1982 Syksyn Sävel -voittokappale ”Hormoonihiiret”. Myöhemmin Sundqvist on keikkaillut muun muassa haitaristi Veli-Matti Järvenpään kanssa nimellä Veli-Matti Järvenpää & Mika Sundqvist Tex Mex Duo. Sundqvist säveltää ja sanoittaa kappaleita myös muille artisteille, esimerkiksi Popedan vuoden 1992 ”Kersantti Karoliina” -hitin sanoitus on Sundqvistin käsialaa. Sundqvist on myös tehnyt tilaustyönä moottoriurheilusankareista kertovia kappaleita: ”Häkkisen Mika” (1998), Tommi Mäkisestä kertova ”Puuppolan paholainen” (2001) sekä Marcus Grönholmista kerova ”Marcus” (2003, uusi versio 2007).


title: Mika Sundqvist

text: Mika Sundqvist on käyttänyt sanoittajana myös salanimeä Mr. Spirit. Popedan vuoden 1984 "Harasoo"-albumilla Sundqvistin nimi on kannessa muodossa ”Ludmila Sundqvistova” (albumi oli hyvin ”Venäjä-henkinen”, ja kannetkin kuvattiin Moskovassa). Levyn ”Palle & The Boys” -kappaleessa taustalla kuuluva, falsetissa laulettu ”venäläinen sopraano” -osuus on Sundqvistin laulama. Tämän lisäksi Sundqvist on tehnyt mainosmusiikkia, kuten 1990-luvulla huvipuisto Visulahden tv-mainoksen musiikin sekä huvipuisto Wasalandian tunnuskappaleen.


title: Suomen Talvisota 1939–1940

text: Suomen Talvisota 1939–1940 oli vuosina 1969–1970 toiminut suomalainen underground-rockyhtye ja performanssiryhmä. Sen keskeisiä perustajahahmoja olivat turkulaiset runoilijat Jarkko Laine ja Markku Into sekä somerolainen muusikko M. A. Numminen. Yhtyeen tunnetuin kappale on ”Kekkonen-rock”. Ryhmä teki myös "Aamurusko" -nimistä sanomalehteä sekä radio-ohjelmaa "Maanalaista menoa", jota varten osa yhtyeen musiikista alun perin tehtiin.


title: Suomen Talvisota

text: Suomen Talvisota tarkoittaa seuraavia asioita:


title: John Hanning Speke

text: John Hanning Speke (4. toukokuuta 1827 – 15. syyskuuta 1864) oli Britannian Intian armeijan upseeri, joka teki kolme tutkimusmatkaa Afrikkaan. Niilin alkulähteiden etsimistä käsittelevässä kirjassaan "Discovery of the Source of the Nile" hän myös esittää tutsien ja hutujen alkuperästä niin sanotun haamilaisen teorian.


title: John Hanning Speke

text: Speke liittyi Britannian Intian armeijaan vuonna 1844. Hän palveli ensimmäisessä sikhisodassa Sir Colin Campbellin alaisuudessa. Hän teki matkoja Himalajan vuoristoon ja Tiibetiin. Speke teki ensimmäisen tutkimusmatkansa Richard Francis Burtonin kanssa Somaliaan. Matka oli vaarallinen, retkikuntaa vastaan hyökättiin ja molemmat haavoittuivat vakavasti. Speke vangittiin ja häntä kidutettiin useita kertoja keihäällä ennen kuin hän onnistui vapauttamaan itsensä ja pakenemaan. Burton pakeni molemmat posket nuolten lävistäminä. Speke palasi Englantiin ja palveli brittijoukoissa Krimin sodassa.


title: John Hanning Speke

text: Vuonna 1856 Speke ja Burton tekivät matkan Itä-Afrikkaan tavoitteenaan löytää Suuret järvet ja Niilin lähteet. Matka oli äärimmäisen rasittava ja molemmat miehet kärsivät erilaisista trooppisista sairauksista. Speke kärsi vakavammin, kun kovakuoriainen pisti hänen korvaansa ja hän joutui sen poistamaan veitsellä. Hän myös sokeutui myöhemmin hetkellisesti. He löysivät ensimmäisinä eurooppalaisina Tanganjikajärven. He kuulivat toisesta järvestä alueella, mutta Burton oli myös liian sairas jatkamaan matkaa. Speke meni siten yksin ja löysi järven, jonka hän nimesi Victorianjärveksi. Tämä oli se järvi, jota voitiin pitää Niilijoen lähteenä. Kuitenkin suurin osa retkikunnan teknisistä välineistä oli kadonnut tässä vaiheessa matkaa ja siten tärkeisiin kysymyksiin järven korkeudesta ja laajuudesta ei saatu vastauksia.


title: John Hanning Speke

text: Speke palasi Englantiin ennen Burtonia ja piti Kuninkaalliselle Maantieteen Seuralle heidän matkastaan kuuluisan puheen, jossa hän ilmoitti löytäneensä Niilin alkulähteet.


title: John Hanning Speke

text: Burton oli suuttunut Speken toimista, koska he olivat sopineet puhuvansa tiedeseuralle yhdessä. Tämä johti siihen, että Speke lähti seuraavalle löytöretkelle ilman Burtonia. James August Grantin kanssa Speke lähti Sansibarista lokakuussa 1860. Kun he saapuivat Ugandaan Grant matkusti pohjoiseen ja Speke jatkoi matkaansa kohti länttä. Speke saapui Victorianjärvelle 28. heinäkuuta 1862 ja matkusti sitten järven länsipuolelle, jossa ei ollut paljonkaan näkemistä, mutta järven pohjoispuolella Speke löysi Niiliä seuraamalla Ripponin putoukset. Speke matkusti sitten alas Niiliä ja liittyi Grantin seuraan. Seuraavaksi hän matkusti Gondoharaan eteläisessä Sudanissa, missä hän tapasi Samuel Bakerin ja hänen vaimonsa ja jatkoi Khartumiin, josta hän lähetti Lontooseen juhlallisen sanoman: "Niili on selvitetty".


title: John Hanning Speke

text: Speken matkan merkitystä ei tunnustettu. Burton ilmoitti, että koska Speke ei ollut seurannut Niiliä siitä paikasta, josta se virtaa Victorianjärvestä Gondoharaan, hän ei voinut olla varma olivatko he samalla joella. Keskustelu oli suunniteltu pidettäväksi näiden kahden välillä Kuninkaallisessa Maantieteen Seurassa 16. syyskuuta 1864, mutta Speke kuoli metsästysretkellä edellisenä päivänä hänen aseensa lauettua itsestään. Tämä herätti kysymyksiä siitä, oliko laukaus onnettomuus vai itsemurha. Speke on haudattu Dowlish Wakesiin, Somersetiin.


title: John Hanning Speke

text: Elokuvassa "Mountains of the Moon" (1990) Iain Glen näyttelee Spekeä. Elokuva perustuu William Harrisonin romaaniin "Burton ja Speke".


title: John Hanning Speke

text: Mount Speke Ruwenzorivuoristossa on nimetty hänen kunniakseen, koska hän kuului alueen varhaisimpiin eurooppalaisiin löytöretkeilijöihin.


title: Kylpylä

text: Kylpylä on paikka, jossa oleskellaan vesialtaissa virkistäytymisen tai terveyden takia. Kylpylöissä käyminen on sosiaalista toimintaa. Tarjolla on yleensä myös monenlaisia hoitoja, kuten hierontaa sekä kasvo-, vartalo-, käsi- ja jalkahoitoja. Ensimmäiset kylpylät perustettiin kuumien lähteiden tai mineraalipitoisten vesien äärelle.


title: Kylpylä

text: Perinteisiä kylpyläkulttuuripaikkoja ovat olleet Japani ja muinainen Rooman valtakunta. Antiikin Rooman kylpylöistä käytettiin nimitystä termit. Rooman vallan aikana rakennettiin käytännössä jokaisesta valtakunnan kaupungista kylpylä tai kylpylöitä. Monet kaupungit, kuten Tivoli Italiassa tai Bath Englannissa, ovat syntyneet ja kasvaneet juuri kylpylänsä ansiosta.


title: Kylpylä

text: Islaminuskoiset maat perivät Rooman valtakunnan kylpyläperinteet, mistä alkoi esimerkiksi Turkin ja Marokon kylpemisen ja kylpylöiden pitkä historia. Roomalaisen kylpyläperinteen perillisiä on esimerkiksi turkkilainen sauna ja hamam. Muslimien Espanjan-valloituksella 700-luvulla ja myöhemmällä Itä-Euroopan valloituksella oli merkitystä myös paikalliseen kylpyläkulttuuriin.


title: Kylpylä

text: Uuden ajan alussa kylpyläperinne kuihtui, sillä niissä levisivät kulkutaudit ja kuppa. Osansa kylpylöiden häviämisessä on ollut protestanttisella moraalikäsityksellä. Myöhemmin uudella ajalla ja erityisesti teollisen vallankumouksen luoman uuden vauraan keskiluokan myötä alkoi kylpylöiden uusi nousukausi.


title: Kylpylä

text: Suomessa sauna on hoitanut kylpylän sosiaalista ja kulttuurillista tarvetta. 1830-luvulta alkaen Suomeen alkoi kuitenkin syntyä keskieurooppalaisten esikuvien mukaisia kylpylöitä. Monet niistä perustettiin vanhojen tunnettujen terveyslähteiden äärelle. Niiden kukoistusaikaa olivat 1800-luvun loppupuoli ja 1900-luku toiseen maailmansotaan saakka.


title: Kylpylä

text: Monista vanhoista suomalaiskylpylöistä tuli sotien jälkeen parantoloita ja sotaveteraanien kuntoutuskeskuksia. Uudentyyppisiä kylpylöitä syntyi 1970-luvulla, kun veteraaneja alettiin kuntouttaa julkisin varoin vuodesta 1977 ja lakisääteisesti vuodesta 1983. 1980-luvulta alkaen alkoivat tulla muotiin viihdekylpylät, jotka tarjoavat ajanvietettä lapsiperheille. Niiden rinnalle on syntynyt nykyaikainen spa-kulttuuri. Samalla monia perinteisiä kunnallisia uimahalleja on muutettu pienoiskylpylöiksi.


title: Dagobah

text: Dagobah on fiktiivinen planeetta Tähtien sota -elokuvasarjan viidennessä osassa Tähtien sota: Episodi V – Imperiumin vastaisku. Dagobah on ulkokehän planeetta Dagobahin järjestelmässä. Kaukainen kartoittamaton ja asumaton soiden ja metsien planeetta, joka palveli Jedineuvoston jäsenen, tunnettu nimellä Yoda, suojapaikkana maanpaon aikana. Dagobah ei muutoin omaa mainittavampia älyllisiä elämänmuotoja.


title: Dagobah

text:
Jedimestari Yoda pakeni Dagobahiin , mutta planeettaa saati kyseistä kohtausta ei elokuvassa näytetty. Yoda pakeni planeetalle maanpakoon, koska juuri muodostettu hirmuvalta Galaktinen Imperiumi oli tuhonnut aikaisemman Vanhan Tasavallan kloonisotien päätteeksi. Obi-Wan Kenobia ja Yodaa lukuun ottamatta lähes kaikki muut tunnetut jediritarit salamurhattiin. Dagobah oli sopiva paikka piiloutua Galaktiselta Imperiumilta, syrjäisestä sijainnista johtuen planeetta oli lähes tuntematon ja kartoittamaton, eikä siellä ollut tunnettua älyllistä elämää, teknologiasta puhumattakaan.
Yodan varsinainen syy valita Dagobah piilopaikakseen oli kuitenkin se, että planeetalla oli voimakas Voiman pimeän puolen vaikutus, joka peitti Yodan läsnäolon Voiman pimeän puolen käyttäjiltä.


title: Dagobah

text: Dagobah on elinkelpoinen planeetta. Planeetan ilmakehä on valtaosin paksun sumukerroksen ja pilvien peitossa. Planeetan pinta koostuu lähes yksinomaan rämeiköistä, joista, pienistä järvistä ja usvaisista soista. Aluskasvillisuus on vähäistä, mutta mangrovepuita muistuttavissa puissa on kiemuraisia juuria, taipuneita runkoja, joissa oksat alkavat korkealta. Koko planeetta on käytännössä yhtä rämeistä suota. Kaupunkeja eikä rakennuksia ei ole. Eläimistöä on kuitenkin runsaasti, enimmäkseen vedessä eläviä sekä lentäviä suurpetoja ja maalla eläviä niveljalkaisia. Dagobahissa ei tiettävästi ole muita älyllisiä olentoja kuin Yoda.


title: Jukka Härmälä

text: Jukka Sakari Härmälä (s. 15. lokakuuta 1946 Helsinki) on entinen Stora Enso Oyj:n toimitusjohtaja, vuorineuvos ja yksi Suomen talouselämän keskeisistä vaikuttajista.


title: Jukka Härmälä

text: Härmälä valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1969. Hän toimi Enso-Gutzeitin palveluksessa 1970–1984 mm. talousjohtajana ja sahaliiketoiminnasta vastaavana varatoimitusjohtajana. KOP:n varatoimitusjohtajana Härmälä toimi vuosina 1984–1988, josta siirtyi takaisin Enson palvelukseen vuonna 1988.


title: Jukka Härmälä

text: Jukka Härmälä jätti Stora Enson toimitusjohtajan tehtävät yhtiökokouksen jälkeen maaliskuussa 2007. Ennakkospekulaatioissa Härmälän seuraajana pidettiin yleisesti Stora Enson hienopaperidivisioonan johtaja Pekka Laaksosta, mutta Stora Enson uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Jouko Karvinen. Laaksonen puolestaan valittiin Valion toimitusjohtajaksi. Karvisen valinnassa Stora Enson hallituksen puheenjohtaja Claes Dahlbäck korosti hänen kykyään parantaa yhtiön kannattavuutta. Härmälä jatkoi Stora Enson palveluksessa elokuuhun 2007, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Jukka Härmälä

text: Härmälä oli Stora Enson toimitusjohtajana myös Suomen suurimpia palkansaajia. Syyskuussa 2007 suomalaisessa lehdistössä kritisoitiin suuresti Jukka Härmälän johtamista, koska Stora Enson epäonnistunut Amerikan valloitus johti viiden miljardin euron tappioon.


title: Jukka Härmälä

text: Härmälä toimii lisäksi muun muassa seuraavissa tehtävissä:Härmälä on naimisissa ekonomi Marjatta Härmälän kanssa ja heillä on kolme lasta. Härmälä harrastaa hiihtoa, tennistä, metsästystä ja kalastusta. Jukka Härmälä nauttii Suomen suurinta eläkettä. Eläkkeellä olevan Härmälän kuukausiansio oli vuonna 2010 62 089 euroa.


title: Jukka Härmälä

text: Jukka Härmälän työhistoriaan sisältyy Consolidated Papers osto vuonna 2000. Se oli yksi Suomen taloushistorian suurimmista ja epäonnistuneimmista yrityskaupoista. Yhtiön ostohinta vuonna 2000 oli 5 mrd. € ja myyntihinta v. 2007 NewPage-paperiyhtiölle 1,8 mrd. €. DI-työ (2010) arvioi tappioiksi 2-2,7 mrd. €.


title: C. J. Ramone

text: C. J. Ramone (oik. Christopher Joseph Ward, s. 8. lokakuuta 1965) oli Ramones-yhtyeen basisti vuosina 1989–1996. CJ liittyi Ramonesiin vuonna 1989 Dee Dee Ramonen erottua yhtyeestä. CJ soitti yhtyeessä aina vuoteen 1996 saakka, jolloin yhtye hajosi. Hän myös kirjoitti kaksi kappaletta yhtyeen viimeiselle studioalbumille "¡Adios Amigos!"ille. Kappaleet olivat ”Scattergun” ja ”Got a Lot to Say”.


title: C. J. Ramone

text: CJ Ramonen omia yhtyeitä ovat olleet Los Gusanos, Warm Jets ja Bad Chopper. Hänen nimeään kantavassa yhtyeessä ovat soittaneet tai soittavat yhä esimerkiksi Brant Björk , Daniel Rey ja Steve Soto.


title: Kelja

text: Kelja (, , ) on ortodoksisen munkin asunto. Kreikassa se merkitsee sekä munkin asumaa taloa tai huonetta että pientä, joskus luostariin kuulumatontakin kilvoituspaikkaa. Sanan latinalainen muoto merkitsee kammiota, ja siitä on muotoutunut myös sana selli.


title: Kelja

text: Slaavilaisessa perinteessä kelja merkitsee ainoastaan munkin asuinhuonetta.


title: Clem Burke

text: Clement "Clem" Burke (s. 24. marraskuuta 1955 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko. Burke on ollut rumpalina muun muassa yhtyeissä Blondie, Ramones, Eurythmics, The Plimsouls, Dramarama ja The Romantics. Hän on soittanut myös Bob Dylanin, Pete Townshendin ja Nancy Sinatran taustayhtyeissä.


title: Clem Burke

text: Ramonesin rumpalina Burke oli lyhyen aikaa vuonna 1987, nimellä "Elvis Ramone". Levytyksiä Ramonesin kanssa ei ilmestynyt. Burke on sittemmin soittanut muiden entisten Ramonesin jäsenten kanssa syöpäsairaiden avustuskonserteissa.


title: Arusha

text: Arusha on Tansanian Arushan alueen pääkaupunki, joka sijaitsee maan pohjoisosassa. Kaupunki sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoaman ylängöllä Serengetin, Ngorongoron kraatterin ja Kilimanjaron vuoren luonnonpuistojen keskellä. Vuonna 2012 kaupungissa asui 416 442 asukasta.


title: Arusha

text: Kaupungissa on solmittu monia merkittäviä sopimuksia. Tansanian itsenäisyyden myöntävät asiakirjat allekirjoitettiin kaupungissa vuonna 1961. Vuonna 1993 kaupungissa solmittiin Arushan rauhansopimus Ruandan hallituksen ja RPF kapinallisliikkeen kanssa tarkoituksena lopettaa Ruandan sisällissota. Nykyisin kaupungissa toimii YK:n Ruandan kansanmurhaa tutkiva kansainvälinen sotarikostuomioistuin, Ruanda-tuomioistuin.


title: Arusha

text: Tansanian ylimmässä jalkapallosarjassa, Vodacom Premium Leaguessa, Arushaa edustaa joukkue JKT Oljoro.


title: Pedro Hietanen

text: Pedro Heikki ”Hessu” Kalevi Hietanen (s. 5. toukokuuta 1949 Jaala) on suomalainen muusikko, kapellimestari, tuottaja sekä televisio- ja radioesiintyjä.


title: Pedro Hietanen

text: Musikaaliseen sukuun syntynyt Hietanen sai harmonikansoiton opetusta äidiltään jo kolmivuotiaana. Hietanen esiintyi ensimmäisen kerran yleisölle jo viisivuotiaana, jolloin hän esitti kaksi kappaletta soittaen haitaria ja laulaen. Myöhemmin koulussa hän jatkoi musiikkiharrastustaan. Hän pääsi välituntisin koulun musiikkiluokkaan väittäen, että hänen pitää harjoitella pianonsoittoa.


title: Pedro Hietanen

text: 14-vuotiaasta lähtien Hietanen esiintyi muun muassa Matti Lavin yhtyeen mukana tanssikeikoilla ja ravintoloissa pääasiassa Kymenlaaksossa. Alaikäinen Hietanen tarvitsi luvan Kouvolan nimismieheltä ja koulunsa rehtorilta sekä vanhempiensa suostumuksen päästäkseen esiintymään ravintoloissa. 1960-luvulla Tampereella perustetussa orkesterissa Hietanen säesti sen aikaisia huippusolisteja kuten Irwin Goodmania, Paula Koivuniemeä, Eino Gröniä, Sammy Babitzinia, Kari Kuuvaa ja Kristina Hautalaa.


title: Pedro Hietanen

text: Hietanen on soittanut kosketinsoittimia muun muassa yhtyeissä Wigwam (1975−1979), Pepe & Paradise (1969−1974) ja Pedro's Heavy Gentlemen (1980–). Hän on ollut mukana myös monissa M. A. Nummisen kokoonpanoissa, kuten Underground Rock Orchestrassa, Uusrahvaanomaisessa Jatsiorkesterissa sekä lapsille suunnatussa Gommi ja Pommi -duossa.


title: Pedro Hietanen

text: Hietanen on tehnyt yhteistyötä myös lukuisten muiden artistien, muun muassa Pirkka-Pekka Peteliuksen, Tapio Liinojan, Remu Aaltosen, Veikko Lavin, Yrjänä Sauroksen, Topi Sorsakoski & Agentsien, Jukka Pojan, Laura Mikkola-Pedro Hietanen-Jukka Perko-trion, Ritva Oksasen, Matti Salmisen ja Ismo Alangon kanssa.


title: Pedro Hietanen

text: Hietanen on säveltänyt ja sovittanut musiikkia suomalaisiin elokuviin, kuten Aki Kaurismäen "Rikos ja rangaistus", Jörn Donnerin "Dirty Story", "Kuulustelu", "Isäni jalanjäljillä" ja Tapio Piiraisen "Glenn" sekä Mika Kaurismäen "Haarautuvan rakkauden talo". Hän on toiminut kapellimestarina television viihdeohjelmissa, kuten TV1:n "Velipuolikuussa", "Mutapainin ystävissä" ja "Hotelli Soinnussa".


title: Pedro Hietanen

text: Hietanen tunnetaan myös koomikon työstään yhdessä Pirkka-Pekka Peteliuksen kanssa televisio-ohjelmissa "Hei hulinaa", "Hui helinää" ja "Neurovisio" sekä Yleisradion "Yömyöhä"-radiolähetyksissä. EMI on julkaissut kaikki 1980- ja 1990-lukujen Yömyöhät CD-levyillä otsikolla "Serpien kylässä".


title: Pedro Hietanen

text: Pedro Hietanen työskenteli EMI Oy:n tuotantopäällikkönä vuosina 1984−1989 ja freelance-tuottajana eri levy-yhtiöille, sekä studiomuusikkona vuodesta 1970 lähtien. Muusikkona hänen pääinstrumenttejaan ovat olleet piano ja harmonikka sekä sähköurut ja muut kosketinsoittimet.


title: Pedro Hietanen

text: Vuonna 1969 Hietanen siirtyi tanssikeikoilta Pepe Willbergin Pepe & Paradise -orkesteriin ja vuonna 1975 progebändi Wigwamiin. Pedro-nimen synty on alun perin Dave Lindholmilta joka alkoi nimittää Hietasta muhkeiden meksikolaisviiksien takia Pedroksi. Myöhemmin, kun Hietanen alkoi esiintyä M. A. Nummisen kanssa, hän alkoi käyttää Pedro-taiteilijanimeä. Tästä seurasi myöhemmin ongelmia esimerkiksi lentolippujen kanssa, koska ne oli varattu nimellä Pedro, joka ei siis ollut Hietasen virallinen nimi. Tämän vuoksi Hietanen otti Pedron ensimmäiseksi viralliseksi nimekseen.


title: Pedro Hietanen

text: 1980- ja 1990-luvuilla Hietanen esiintyi useissa televisio-ohjelmissa moninaisissa rooleissa. Lastenohjelmissakin Hietanen nähtiin Pommi-kissana M. A. Nummisen esittämän Gommi-jäniksen kanssa. Pirkka-Pekka Peteliuksen kanssa Hietanen esiintyi myös radiossa Yömyöhä -huumorilähetyksissä vielä 2000-luvun alkuvuosina. Viimeisin Yömyöhä lähetettiin 29. toukokuuta 2009.


title: Pedro Hietanen

text: Hietanen on toiminut myös Ruisrockin juontajana 1990-luvulla.


title: Pedro Hietanen

text: Pedro Hietaselle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 2012.


title: Pedro Hietanen

text: "Serpien kylässä" -sarjan osia 7, 8 ja 0 ei saa yksittäisinä, vaan ne ovat mukana ainoastaan "Serpien kylässä Box 2":lla, joka ilmestyi vuonna 2007. Samaan boxiin kuuluu myös osat 5 ja 6. "Serpien kylässä Box 1" taas sisältää neljä ensimmäistä Serpien kylässä -julkaisua, sekä ekstralevyn "Kovan päivän ilta haastattelu", joka sisältää Kalevi Pollarin tekemän radiohaastattelun.


title: Domina

text: Domina (latinan sanasta "rouva") on eroottisissa sadomasokistisissa roolileikeissä hallitseva naistyyppi, "valtiatar". Domina voi tehdä mitä tahansa subin, alistujan eli ”uhrinsa” turhauttamisesta ja nöyryyttämisestä sitomiseen tai piiskaamiseen. Tällaisista roolileikeistä syntyvä tyydytys on luonteeltaan seksuaalista, vaikkei niihin välttämättä liity suoraa yhdyntää.


title: Domina

text: Domina voi olla maksullinen ammattilainen, jonka palveluihin saattaa kuulua myös seksi. Tällöin käytetään joskus nimitystä Dominatrix.


title: Jumalallistuminen

text: Jumalallistuminen (joskus myös jumaloituminen) eli teosis tai theosis () tarkoittaa ortodoksisessa teologiassa ihmisten pyhittymistä Jumalan armolla takaisin alkuperäiseen olemukseensa Jumalan kuvaksi ja kaltaiseksi. Jumalallistumisen tarkoitus on saavuttaa synergisesti uudelleen Jumalan ja ihmisen yhteys, joka hajosi syntiinlankeemuksessa. Jumalallistuminen saavutetaan sielun ja ruumiin "puhdistumisen" () kautta. Ortodoksisessa ajattelussa jumalallistuminen on ihmiselämän tarkoitus.


title: Jumalallistuminen

text: Metropoliitta Hierotheos Vlachoksen mukaan jumalallistumisen korostus ortodoksisessa teologiassa johtuu siitä, että ortodoksinen teologia perustuu pyhien ja askeetikkojen henkilökohtaisiin ja suoriin kokemuksiin Jumalasta, toisin kuin läntinen roomalaiskatolinen ja protestanttinen teologia, jotka nojautuvat rationalistisiin teologian muotoihin, esimerkiksi skolastiikkaan. Ortodoksiteologi Vladimir Losskyn mukaan: "Kukaan, joka ei kilvoittele yhteyteen Jumalan kanssa, ei voi olla teologi".


title: Jumalallistuminen

text: Ihmisluonnon jumalallistuminen on osa tätä maailmankaikkeuden pyhittymistä ja siihen pyritään mm. askeettisen elämäntavan avulla. Siinä tavoitteena on muuttaa ja kehittää ihmisluontoa kohti Kristuksen antamaa esikuvaa.


title: Jumalallistuminen

text: Jumalallistumisen teologia perustuu ortodoksisessa kirkossa Raamattuun ja kirkkoisien kirjoituksiin. 2. Pietarin kirjeessä on suora viittaus jumalallistumiseen "jumallallisen luonnon osallisuutena."


title: Jumalallistuminen

text: Athanasios Suuren, Aleksandrian patriarkan mietelause, ""Hän (Jumala) tuli ihmiseksi, tehdäkseen meistä jumalia."" () tiivistää jumalallistumisen teologian. Teosis perustuu siihen, että Jumala syntyi ihmiseksi, että ihminen voisi saada takaisin "Jumalan kaltaisuuden", jonka hän menetti syntiinlankeemuksessa.


title: CQD

text: CQD on vanha radiosähkötyksessä käytetty hätämerkki, jota käytettiin ennen SOS-hätämerkin käyttöönottoa. Legendan mukaan hätämerkki on muodostettu sanoista "Come Quick Danger". Todellisuudessa koodi ei kuitenkaan ole lyhenne mistään sanoista. Morseaakkosilla CQD on  — · — ·    — — · —    — · ·


title: CQD

text: Alku CQ tarkoittaa sähkötyksessä ""Attention All Stations"" eli ""huomio kaikki asemat"". CQ-alkuisia kutsuja oli aikoinaan useita ja kolmas kirjain oli kutsun tarkoitus. D tarkoitti hätää, .


title: CQD

text: Matkustaja-alus "RMS Titanic" lähetti uppoamisyönään huhtikuussa 1912 useita CQD- ja SOS-viestejä. Radiosähkötyksen sääntöjen mukaan "Titanicin" lähettämät hätäsanomat alkoivat esimerkiksi "CQD CQD CQD MGY", jossa MGY oli "Titanicin" kutsutunnus.


title: Speden saluuna

text: Speden saluuna oli keväällä 1965 esitetty suomalainen Spede Pasasen 13-osainen televisiosarja. Sarjan ohjasi Pekka Parikka. Ensimmäinen ohjelma lähetettiin 6. tammikuuta 1965. Sketseistä koostuneesta sarjasta ei ole säilynyt kokonaisia jaksoja MTV3:n arkistoissa, ainoastaan muutamia yksittäisiä sketsejä.


title: Speden saluuna

text: Ohjelma sijoittui "Speden saluuna" -nimiseen saluunaan. Spede Pasanen perusti vuonna 1967 Simo Salmisen kanssa Kouvolaan samannimisen ravintolan, joka toimii yhä.


title: Spedevisio

text: Spedevisio on vuosina 1965–1970 lähetetty suomalainen Spede Pasasen sketsisarja. Ensimmäinen lähetys oli 1. syyskuuta 1965 nimellä "Spede Pasanen esittää". Ohjelmatiedoissa ohjelman nimi on ollut myös muodossa "SpedeVisio". Puolituntinen sketsikimara esitettiin kahden viikon välein vuosina 1965–1966 ja vuodesta 1967 alkaen ohjelma esitettiin kerran kuukaudessa. Käsikirjoituksesta vastasi Spede Pasanen. Myös Jukka Virtanen kirjoitti jonkin verran sketsejä. Vuosien aikana ohjaajina toimivat Pekka Parikka, Ilkka Linnasalmi, Jouko Sorjanen, Juhani Tiikkanen, Ere Kokkonen ja Jukka Virtanen.


title: Spedevisio

text: "Spedevision" ajalta on säilynyt vain kaksi koostejaksoa MTV3:n arkistossa, koska tuohon aikaan kalliita kuvanauhoja käytettiin uudelleen. Jaksot on julkaistu "Spede Show – Pääasia että on kivvaa 1965-1972" DVD:llä. Kyseiseltä DVD:ltä löytyy Spedevision jakso numero 37 (esityspäivä 2. elokuuta 1967) sekä Spedevisioksi nimetty jakso (esityspäivä 30. huhtikuuta 1967), jonka alkuperäinen nimi on "Speden toiseksi parhaat".


title: Spedevisio

text: "Spedevisiossa" nähtiin vuonna 1968 ensimmäinen versio Speden ”Rautakauppa”-sketsistä, joka toteutettiin vuonna 1978 uudelleen elokuvaan "Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy". Alkuperäisessä sketsissä Spede esittää hidasta ja epäkohteliasta rautakaupan myyjää. "Aamulehden" vuonna 2005 järjestämässä lukijaäänestyksessä Rautakauppa-sketsi äänestettiin kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi tv-sketsiksi.


title: Stuart (panssarivaunu)

text: Stuart oli yhdysvaltalainen kevyt panssarivaunu, jonka valmistus aloitettiin maaliskuussa 1941. Sitä käytettiin toisen maailmansodan aikana. Brittien antama nimi viittaa Yhdysvaltain sisällissodan aikaiseen kenraaliin ja sitä käytettiin sekä M3 että M5-sarjan vaunuista.


title: Stuart (panssarivaunu)

text: Stuartissa oli paksumpi panssari kuin aiemmissa M2-sarjan vaunuissa. Aseina oli 37 millimetrin tykki ja viisi konekivääriä. Mallia M3 valmistettiin vuosina 1941–1943 ja mallia M5 1942–1944. Vaunua käyttivät yhdysvaltalaiset, britit, kansainyhteisön joukot ja kiinalaiset.


title: Stuart (panssarivaunu)

text: Brittien sanotaan usein pitäneen vaunusta ja siksi antaneen vaunulle lempinimen Honey. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa sillä honey-sanan käyttäminen tällä tavalla on amerikkalainen tapa. Briteille honey tarkoittaa yksinkertaisesti vain hunajaa.


title: M5

text: M5 tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Nieuport 10

text: Nieuport 10 oli ranskalaisen Nieuportin valmistama puurakenteinen, yksi- ja kaksipaikkainen tiedustelukone. Koneen suunnitteli Nieuportille tullut Gustave Delage, jonka menestyksekäs Nieuport-kaksitasojen sarja alkoi tästä mallista. Eturunkoa lukuun ottamatta Nieuport 10 oli verhoiltu kokonaan kankaalla. Kone lensi ensimmäisen kerran vuonna 1914.


title: Nieuport 10

text: Nieuport 10 oli käytössä tiedustelukoneena ja hävittäjänä ensimmäisessä maailmansodassa länsirintamalla vuosina 1914-1915. Tyyppiä valmistettiin lisenssillä myös Italiassa (Nieuport-Macchi) ja Venäjän keisarikunnassa (A/O Duks). Kone oli käytössä Ranskan lisäksi ainakin Britanniassa, Italiassa ja Venäjällä.


title: Nieuport 10

text: Valkoinen armeija sai ensimmäisen Nieuport 10 -koneensa sotasaaliiksi Lylyjärvellä Vilppulan eteläpuolella 17. maaliskuuta 1918 Lento-osasto I:n siirryttyä entiselle punaisten lentoasemalle. Pietarista hankittiin siellä olleiden suomalaisten toimesta vuoden 1918 alkupuolella kaksi Nieuport 10 -konetta värväämällä viisi punaisten palveluksessa ollutta entistä tsaarin armeijan upseeria lentämään koneet Suomeen. Ohjaajat Mihail Safonov (Mikko Vuorenheimo) ja Igor Zaizewsky (Erik Ilmarinen) lensivät koneet Antreaan 11. huhtikuuta 1918 ja liittyivät valkoiseen armeijaan.


title: Nieuport 10

text: Lylyjärveltä saatu kone oli purettuna ainakin joulukuulle 1918 asti, mutta venäläisten Suomeen lentämiä koneita käytettiin heti.


title: Kolehti

text: Kolehti on kristillisen jumalanpalveluksen aikana kerättävä vapaaehtoinen rahalahjoitus. Se käytetään yhteisöstä riippuen joko yhteisön toiminnan ylläpitämiseen tai laupeudentyöhön. Kolehdin kerääminen oli jo varhaiskristillinen tapa, siitä puhutaan Paavalin kirjeissä. Sen taustalla on vanhatestamentillinen tapa kymmenysten antamisesta. Kristillisessä kolehdissa rahasumman suuruutta ei ole kuitenkaan määritelty.


title: Kolehti

text: Sanaa käytetään myös kuvaannollisesti pienimuotoisesta rahankeräyksestä: "Kerättiin kolehti ja ostettiin autokuskille pullakahvit." Kolehtia käytetään rahankeräykseen ja siitä lahjoitetaan jonkin verran hyväntekeväisyyteen.


title: Kolehti

text: Evankelis-luterilaisen jumalanpalvelusoppaan mukaan: ""kolehti [on] osoituksena seurakunnan diakonisesta huolenpidosta. Seurakunta antaa lahjaksi siitä, mitä se itse on saanut lahjaksi Jumalalta (1. Kor. 4:7). Samalla se rukoilee, että sen antama uhrilahja tulisi siunaukseksi lahjan saajalle (kolehdin siunaaminen)."" Kolehti on osa kristillistä rakkaudenpalvelua.


title: Kolehti

text: Kolehti kerätään pääsääntöisesti esirukouksen jälkeen. Ennen kolehdin keräämistä ilmoitetaan sen kohde. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kirkkohallitus määrittelee pääosan kirkkopyhien kolehdinkeräyskohteista, osasta päättää hiippakunnan tuomiokapituli ja osasta paikallinen seurakunta.


title: Kolehti

text: Käytännössä keräys tapahtuu jumalanpalveluksissa siten, että kolehdinkantajat kiertävät salissa kolehtihaavin kanssa. Kolehtihaavin pussi tuodaan osanottajan eteen. Hän voi halutessaan laittaa haaviin sopivaksi katsomansa summan rahaa. Sopivasta määrästä on sanottu, että vasen käsi ei saisi tietää, mitä oikea käsi tekee. Etenkin erityismessuissa kolehti saatetaan (afrikkalaiseen tapaan) viedä salin etuosassa olevaan koriin.


title: Kolehti

text: Yleisimmän tavan mukaan kolehtihaavit viedään keräyksen jälkeen kirkon etuosaan telineeseen näkyville. Joissakin kirkoissa kolehtihaavit viedään suoraan sakastiin.


title: Kolehti

text: Jumalanpalveluksen jälkeen rahat lasketaan ja tilitetään pankkiin. Kolehdista laaditaan kuitti, josta käy ilmi kolehdin kantopaikka, -päivä ja -kohde. Sen allekirjoittaa tavallisesti kaksi jumalanpalveluksen toimittajaa, esim. suntio ja liturgi.


title: Niilo Wälläri

text: Niilo Frans Wälläri (alk. Välläri; 6. heinäkuuta 1897 Lieto – 25. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistyspoliitikko. Wälläri oli Suomen Merimies-Unionin puheenjohtaja vuodesta 1938 aina kuolemaansa saakka.


title: Niilo Wälläri

text: Niilo Wällärin isä oli Punkalaitumelta kotoisin ollut nahkuri Frans Wälläri. Perheeseen syntyi kaikkiaan kahdeksan lasta ja isä kuoli esikoispoika Niilon ollessa 12-vuotias.


title: Niilo Wälläri

text: Wälläri lähti vuonna 1913 merille ja hän päätyi kolmisen vuotta myöhemmin Yhdysvaltoihin. Amerikassa Wälläri omaksui syndikalistisen ammattiyhdistystoiminnan periaatteet osallistuttuaan IWW:n toimintaan. Hän opiskeli amerikansuomalaisten iww-läisten ja sosialistien Työväen Opistossa () opettajanaan muun muassa Leo Laukki.


title: Niilo Wälläri

text: Maaliskuussa 1919 Wälläri vangittiin ja hänelle langetettiin karkotustuomio, perusteena luvaton maahan saapuminen. Päästyään takuusummaa vastaan vapauteen muutaman viikon jälkeen hän siirtyi toimittamaan IWW:n suomenkielistä julkaisua "Tie Vapauteen". Wällärin karkotus pantiin toimeen lokakuussa 1920.


title: Niilo Wälläri

text: Wälläri palasi Suomeen marraskuussa 1920, mutta hän siirtyi lähes heti tämän jälkeen Pietariin poliittisille kursseille. Palattuaan opista helmikuussa hänet valittiin Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen Uudenmaan piirisihteeriksi. Tammikuussa 1922 Wälläri nousi SSTP:n puheenjohtajaksi, jota tehtävää hän hoiti hieman yli vuoden. Kesällä 1922 SKP:n puoluejohdon laajennetussa kokouksessa Wälläri valittiin SKP:n Suomen byroon jäseneksi. 1920-luvun alussa Wälläri työskenteli myös Liiketyöntekijäin liiton toimistotehtävissä.


title: Niilo Wälläri

text: Loppuvuodesta 1922 SKP:n keskuskomitea huomautti Wälläriä ja Kusti Kuloa "puoluekurin rikkomisesta" kaksikon jätettyä noudattamatta joitakin Suomen byroon päätöksiä. Suomessa SSTP:n johtajia kritisoivat varsinkin Laukki ja Adolf Taimi. Pudottuaan puheenjohtajan paikalta Wälläri valittiin toukokuussa 1923 uudelleen nimetyn Suomen Työväenpuolueen sihteeriksi. Saman vuoden syksyllä viranomaiset päättivät lakkauttaa STP:n ja sen johtajat ja kansanedustajat pidätettiin. Wällärin oikeudenkäynti pidettiin marraskuussa.


title: Niilo Wälläri

text: Tammisaaren pakkotyölaitoksessa tuomiotaan kärsinyt Wälläri riitaantui kiven sisällä entistä pahemmin samassa vankilassa olleen muun SKP:n johdon kanssa. Hän vastusti puolueen vankilaosaston kurinpitotoimenpiteitä sekä linjauksia, ja alkoi agitoida niitä vastaan. Wälläri keräsi ympärilleen joukon lähinnä ammattiyhdistysliikkeessä ansioituneita tovereita. Vuonna 1925 ryhmä julkaisi pamfletin "Irti emigranteista!", jossa kritisoitiin voimakkaasti sanelumenetelmiä, joita SKP:n Neuvostoliitossa oleskellut johto käytti ohjatessaan puoluetoimintaa Suomessa.


title: Niilo Wälläri

text: Wällärin kannattajat jatkoivat linjan propagointia vapauduttuaan vankiloista 1920-luvun loppupuolella ja vuonna 1929 perustettiin Suomen työväen vasemmistoryhmä, jolla oli jonkun verran kannatusta Etelä-Suomen teollisuuskaupungeissa. SKP leimasi ryhmän "hoipertelijoiksi", koska nämä eivät noudattaneet Kominternin linjan mukaista jyrkkää suhtautumista sosiaalidemokraatteihin, vaan päinvastoin kannattivat yhteistyötä esimerkiksi ammattiyhdistysliikkeessä. Vasemmistoryhmä puolestaan kutsui kriitikkojaan "huitojiksi". Vuonna 1930 Wälläri oli mukana Suomen sosialististen työväenyhdistysten keskuskomiteassa, joka perusti SAK:n yhdessä sosiaalidemokraattien kanssa.


title: Niilo Wälläri

text: Wälläri vastusti jatkosodan aikana äänekkäästi valtiojohdon saksalaissuuntautuneisuutta. Sisäasiainministeri Toivo Horelli järjesti 1942 Wällärin kuulusteluihin, koska tällä epäiltiin olevan yhteyksiä vihollisiin. Wälläri myönsi olleensa Ruotsin matkallaan yhteyksissä muun muassa englantilaisiin ammattiyhdistysjohtajiin. Helmikuussa 1942 SAK:n hallituksen työvaliokunta käsitteli asiaa, kehotti Wälläriä eroamaan työvaliokunnasta ja suositteli Merimies-Unionia erottamaan Wällärin puheenjohtajan tehtävästä. Wälläri ei kuitenkaan suostunut eroamaan, eikä Merimies-Unioni erottanut puheenjohtajaansa. Käytännössä SAK:n työvaliokunta ei kuitenkaan enää kutsunut Wälläriä kokouksiinsa. Hän vältti turvasäilöön joutumisen, koska viranomaiset pelkäsivät merenkulkijoiden katkaisevan laivaliikenteen ulkomaille vastatoimena, ja toisaalta koska Neuvostoliiton radiopropaganda haukkui Wälläriä jatkuvasti. Wälläri siirsi Merimies-unionin toimiston sodanajaksi Tukholmaan.


title: Niilo Wälläri

text: Sotien jälkeen Wälläri oli mukana kansandemokraattien toiminnassa. Hän kuului lyhyen aikaa SKDL:n sisällä toimineen Sosialistisen yhtenäisyyspuolueen hallitukseen.


title: Niilo Wälläri

text: 1950-luvun lopulla Wälläri johdatti merimiesunionin ulos skogilaisten ja kommunistien vaikutusvallassa olleesta SAK:sta ja unioni liittyi myöhemmin sosiaalidemokraattien perustamaan uuteen SAJ:hin. Wälläri tuli merimiesunionin johtajana kuuluisaksi jatkuvasta lakonuhasta erilaisten etujen saavuttamiseksi – laivaliikenne oli pullonkaula Suomen vientiteollisuudelle, ja siksi pidettävä toiminnassa. Hän ehdotti, että miespuoleisilta merenkulkijoilta poistettaisiin asevelvollisuus. Erityisesti jäänmurtajalakot olivat tehokas ase, sillä ne pysäyttivät talvimerenkulun kokonaan. 1950- ja 1960-luvuilla muodostui suoranaiseksi yleiseksi vitsiksi esittää Wällärin organisoimat jokatalviset jäänmurtajalakot kuin vuodenkiertoon kuuluvina, ja niille irvaili usein mm. pilapiirtäjä Kari Suomalainen.


title: Niilo Wälläri

text: Wällärillä oli ammattiliittonsa merimiesten ehdoton kannatus, ja kun ulkomaankauppa oli pitkälti riippuvainen kauppamerenkulun sujuvuudesta häntä jopa pelättiin politiikan ja talouselämän päättäjien keskuudessa.


title: Niilo Wälläri

text: Suomen Joutsen -laivan säilyminen voidaan laskea Niilo Wällärin ansioksi. Kun laiva oli menossa muiden vanhojen purjelaivojen tavoin romuttamolle, Wälläri uhkasi pysäyttää laivaliikenteen, jos sijoituspaikkaa laivalle ei löydy. Valtio taipui ja laivasta tehtiin 1961 Turkuun merimiesammattikoulu.


title: Niilo Wälläri

text: Niilo Wälläri on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle. Haudan osoite on 45-4-112.


title: 356 mm/52 -tykki vm. 1913

text: 356 mm/52 -tykki vm. 1913 oli venäläinen 14-tuumainen taistelulaivoille kolmoistykkitorniin ja Pietari Suuren merilinnoitukselle kaksoistykkitorniin tarkoitettu tykki. Tykki ei ehtinyt valmistua alkuperäisiin tarkoituksiinsa, mutta muutama palveli puna-armeijassa toisessa maailmansodassa rautatietykkinä.


title: 356 mm/52 -tykki vm. 1913

text: Tykin kaliiperi oli 356 millimetriä. Putken pituus oli 52 kaliiperia eli noin 18,5 metriä. Suurin kantama olisi ollut 1910-luvun ampumatarvikkeilla kolmoistykkitornissa noin 23 kilometriä ja kaksoistykkitornissa noin 25 kilometriä. Suurin kantama oli toisen maailmansodan aikaisilla ampumatarvikkeilla rautatietykkinä noin 53 kilometriä. Tulinopeus oli kolmoistykkitornilla korkeintaan 3 laukausta minuutissa, kaksoistykkitornilla 2 laukausta minuutissa ja rautatietykillä 1,5 laukausta minuutissa.


title: 356 mm/52 -tykki vm. 1913

text: Tykin suunnittelu alkoi 1910. Se tarkoitettiin Imperatritsa Maria -luokan taistelulaivojen pääaseeksi. Yhteensä 76 tykkiä tilattiin Obuhovin terästehtaalta ja Vickersiltä, ja tuotanto alkoi 1913. Tykkien valmistuksen viivästymisen vuoksi ne päätettiin vaihtaa myöhemmin valmistuvan Izmail-luokan taisteluristeilijöiden pääaseeksi. 18 tykkiä oli tarkoitettu Pietari Suuren merilinnoitukselle, joista kolme kaksoistornia Mäkiluotoon. Obuhov ehti valmistaa yhden tykin ja Vickers 16, joista se toimitti Venäjälle kymmenen. Tykkejä ei ehditty sijoittaa laivoille eikä rannikkopattereihin ennen lokakuun vallankumousta.


title: 356 mm/52 -tykki vm. 1913

text: Britit yrittivät kehittää toimittamatta jääneistä tykeistä rautatietykkiä, mutta tykit eivät palvelleet. Puna-armeija suunnitteli 1920- ja 1930-luvuilla tykkien sijoittamista erilaisiin rannikkopuolustuksen tehtäviin, mutta kehitti lopulta tykistä rautatietykin tyyppimerkinnällä TM-1-14. Toisessa maailmansodassa Puna-armeijan TM-1-14:t palvelivat kahtena rautatietykkipatterina. Toinen taisteli Leningradin piirityksessä ja toinen palveli muttei taistellut Venäjän kaukoidässä.


title: Alderaan

text: Alderaan on kuvitteellinen planeetta George Lucasin luomassa "Tähtien sodan" kuvitteellisessa universumissa. Planeetta oli prinsessa Leia Organan kotiplaneetta. Todennäköisesti planeetan nimi on peräisin oikealta Aldebaran-tähdeltä.


title: Alderaan

text:
"Planeetasta on olemassa kolme keskenään ristiriitaista kuvausta"
Alderaanilaiset arvostivat oppineisuutta ja koulutusta, taiteita, arkkitehtuuria, runoutta, näyttämötaiteita, ja rauhanomaisia ratkaisuja konflikteihin. He arvostivat myös osallistumistaan Galaktiseen (ja myöhempään) Imperialiseen Senaattiin.


title: Alderaan

text: Vaikka Alderaan oli pääosin demokraattinen yhdyskunta, sen hallitusmuoto oli perustuslaillinen monarkia. Kuningasperheen nimi oli "Royal House of Organa", joka oli hierarkiassa korkeimman oikeuden lainsäädännöllisen korkeimman neuvoston yläpuolella. Kuningasperheen jäsenet saivat usein tittelikseen "prinssi", "puheenjohtaja" ja "varakuningas". Perinteisesti Alderaanin hallitsija toimii myös korkeimman neuvoston puheenjohtajana sekä Alderaanin senaattorina. Planeetan viimeinen hallitsija oli Bail Organa, hänen hallituskautensa päättyi Kuolemantähden tuhotessa planeetan. Tuolloin prinsessa Leia toimi Alderaanin senaattorina.


title: Alderaan

text: Kloonisotien jälkeen Alderaanin massiivinen taistelulaitteisto purettiin ja aseet sijoitettiin asevarastona toimineeseen "Another Chance" -nimiseen taistelulaivaan. Alus oli ohjelmoitu liikkumaan hyperavaruudessa jatkuvasti siihen saakka, kunnes se kutsuttaisiin takaisin Alderaanille.


title: Alderaan

text: Taisteluasema Kuolemantähti tuhosi Alderaanin planeetan suurmoffi Tarkinin käskystä, todistaakseen prinsessa Leialle taisteluaseman tehon. Planeetan alkuperäisasukkaista vain noin 60 000 pelastui, koska he olivat muilla planeetoilla. Planeetan tuhoutuessa miljoonat sen asukkaat menettivät henkensä.


title: Alderaan

text: Alderaanin suojakenttä ei ollut läheskään riittävän vahva estääkseen Kuolemantähden laseraseen tuhovoiman. Suojakenttä kesti hyökkäyksen vain noin 0,13 sekunnin ajan, jonka jälkeen planeetta räjähti kappaleiksi.


title: Muotkatunturin erämaa

text: Muotkatunturin erämaa-alue perustettiin 1991 erämaalailla samoin kuin 11 muutakin Lapin erämaa-aluetta. Muotkatunturien erämaa sijaitsee Lapin maakunnassa Utsjoen ja Inarin kuntien alueella. Pinta-alaltaan se on 1 570 km². Muotkatunturit ovat poronhoitoaluetta ja siellä harjoitetaan myös metsätaloutta.


title: Muotkatunturin erämaa

text: Retkeilijöille ei ole merkittyjä reittejä, ja alueella on vain neljä autiotupaa. Koilliskulmassa on laajoja soita, pohjoisessa ja lännessä tunturiharjanteita ja niitä halkovia jokilaaksoja, lounaasta löytyy mäntymetsää. Erämaan keskellä on Peltojärvi. Korkein tunturi on 590 metrin korkeuteen nouseva Kuárvikozza (Koarvikodds). Peltojärvestä kohoaa Peltoaivi (567 m m.p.y.).


title: Muotkatunturin erämaa

text: Aluetta rajoittaa etelässä Inarin–Angelin tie, lännessä Angelin–Karigasniemen tie, pohjoisessa Kaamasen–Karigasniemen tie ja idässä valtatie 4. Aluetta hoitaa Metsähallitus.


title: Kryptoniitti

text:
Kryptoniitti on "Teräsmies"-sarjakuvalehdissä esiintyvä kuvitteellinen mineraali.
Vuoden 1938 jälkeen Teräsmiehen voimat kasvoivat siinä määrin, että hahmolle täytyi kehittää myös tiettyjä heikkouksia. Kryptoniitti ei kuitenkaan esiintynyt ensimmäisenä sarjakuvissa vaan radiokuunnelmassa vuonna 1943. Vihreä kryptoniitti on alkuperäinen ja yleisin kryptoniitti-mineraali. Erityisesti 1960- sekä 70-luvuilla sarjakuviin lisättiin useita erilaisia kryptoniitteja.


title: Kryptoniitti

text:
Kryptoniittia ei tule sekoittaa krypton-alkuaineeseen.
Kryptoniittia syntyi Krypton-planeetan tuhoutuessa, kun planeetan sisältä alkanut suunnaton paine oli aiheuttanut ketjureaktion, joka lopulta johti Kryptonin tuhoon. Planeetan jäljelle jääneet meteoriitin kappaleet olivat ketjureaktiosta johtuen radioaktiivisia. Tästä mineraalin nimi krypto"niitti". Lyijy suojaa kryptoniitin säteilyltä (mm. tästä syystä Teräsmiehen avaruuspuvuissa käytetään lyijyä).
"Teräsmies III" -elokuvassa aine analysoitiin, ja sen koostumukseksi todettiin "kuuman fuusion yhdiste": 15,08 % plutoniumia, 18,06 % tantaalia, 27,71 % ksenonia, 24,02 % prometiumia, 10,62 % dialiumia (joka on todellisuudessa palkokasvi, ei alkuaine), 3,94 % elohopeaa ja loput 0,57 % jaksolliseen järjestelmään kuulumatonta alkuainetta.


title: Kryptoniitti

text: Kryptoniiteista tunnetuin. Vihreän kryptoniitin radioaktiivisuustason vuoksi pitkäaikainen altistuminen sille voi olla vahingollista myös ihmiselle, mutta erityisen kuolettavaa se on syntyperäisille kryptonilaisille (ks. Teräsmies, Terästyttö, Kenraali Zod ja Krypto). Kryptoniitti tuottaa suurta kipua kryptonilaisille ja heikentää näiden kehon sisäistä immuunijärjestelmää.


title: Kryptoniitti

text: Käänteisuniversumissa asuva Teräsmiehen paha kaksoisolento Ultramies saa aina uuden superkyvyn vihreästä kryptoniitista.


title: Kryptoniitti

text: Osaa näistä kryptoniiteista ei ole nähty sarjakuvissa enää vuoden 1986 jälkeen. Osa taas on kehitelty "Smallville"-televisiosarjaa varten. Joidenkin kryptoniittien esiintyminen on ollut kertaluonteista.


title: Kryptoniitti

text: "Kryptoniitti"-sana on piirtynyt "akilleen kantapään" tavoin myös pop-kulttuuriin; kryptoniitilla saatetaan tarkoittaa heikkoutta tai arkaa kohtaa.


title: Minä (ego)

text: Minä (latinaksi "ego") on psykoanalyysin näkemyksessä yksi persoonallisuuden osa. Se on ihmisen psyyken keskimmäinen kerros viettipohjan (lat. "id") ja yliminän ("superego") välissä. Tietoista toimintaa ohjaileva ego tasapainottelee viettipohjan vaistonalaisuuden ja yliminän järjen välillä. Ristiriitatilanteissa se ottaa käyttöön puolustusmekanismit.


title: Minä (ego)

text: Minä kehittyy, kun lapsen kognitiivinen kehitys etenee ja kun hän saa ympäristöstä palautetta. Ihminen kokee minänsä minähavaintona. Minän toiminnot ovat suurelta osin tietoisia.


title: Yliminä

text: Yliminä eli superego (saks. "Über-Ich") on psykoanalyyttisen teorian mukaan yksi ihmisen psyyken kolmesta kerroksesta.


title: Yliminä

text: Metapsykologiassaan Sigmund Freud jakoi psyyken kolmeen osaan tai asteeseen: minä (latinaksi "ego"), viettipohja ("id") ja yliminä.


title: Yliminä

text: Psykoanalyysin mukaan persoonallisuuden kolmas rakenne yliminä muotoutuu lapsen oppiessa kasvattajiltaan, millainen toiminta on hyväksyttävää. Lapsi siis sisäistää lähiympäristön normit, ja se vastaa osin omaatuntoa. Yliminän muodostumiseen ja lujittumiseen vaikuttavat lapsen myöhemmätkin kokemukset, vaikkapa kouluajan samastumiset auktoriteetteihin.


title: Yliminä

text: Yliminää voidaan luonnehtia oidipuskompleksin perilliseksi. Kun lapsi havaitsi, että isä on esteenä oidipaalisten toiveiden täyttymiselle, minä muodosti saman esteen itseensä ja jäljittelemällä pääsi osalliseksi isän voimasta. Yliminä ei kuitenkaan ole vain varhaisimpien eroottisten kohteenvalintojen jäänne, vaan sen perustana on myös reaktionmuodostusta: paitsi että lapsen pitää olla sellainen kuin isä, hän ei toisaalta saa tehdä kaikkea, mitä isä tekee. Minän heikkous yliminän vaatimusten ja syytösten edessä johtuukin juuri siitä, että yliminän muodostuessa minä oli vielä heikko ja riippuvainen, ja tämä suhde on jäänyt vallitsevaksi. Yliminä on etäämpänä tietoisuudesta kuin minä, ja se yltää syvälle viettipohjaan. Yliminä on lapsen kuvitelmien ja viettipyrkimysten värittämä, ei vanhempien realistinen jäljennös. Yliminä on paitsi rankaiseva myös suojeleva: se ennakoi ympäristön reaktioita lapsen toimintaan.


title: Yliminä

text: Yliminä sisältää yksilön ja yhteisön arvomaailman — tai sen, mitä yksilö luulee tuon arvomaailman olevan. Yliminän arvot periytyvät menneisyydestä ja ne voivat siksi olla ristiriidassa yksilön nykyisten arvojen kanssa. Yliminän tehtäviin kuuluvat paitsi itsetarkkailu myös minäihanteen ylläpito ja moraaliarvojen vakiinnuttaminen sekä omantunnon tehtävät. Velvollisuudentunto kuuluu yliminään, eikä siihen liity moraalista harkintaa: sama yliminä vaatii sodan ja rauhan velvollisuuksia noudatettavan.


title: Yliminä

text: Uusimmissa psykoanalyysin suuntauksissa on pyritty luopumaan rakennemallista ja korostamaan psyykkisen kehityksen prosessiluonteisuutta ja vuorovaikutusta


title: Pullonkaulailmiö

text: Populaation pullonkaulailmiö on evoluutioteorian käsite tapahtumalle, jossa yli 50 % populaatiosta tai ekosysteemin lajeista tuhoutuu. Syynä voivat olla äkillinen kuolleisuuden kasvu tai lisääntymisen estyminen. Nämä taas voivat johtua ympäristön muutoksista tai yksilöiden siirtymisestä uudelle elinalueelle. Jälkimmäisessä tapauksessa puhutaan usein perustajavaikutuksesta. Pullonkaulailmiön nimi tulee tapahtumaa kuvaavan populaation kokokuvaajan muodosta.


title: Pullonkaulailmiö

text: Pullonkaulat voivat aiheuttaa evoluutioon hyppäyksiä, koska ne lisäävät geneettisen ajautumisen ja sisäsiitoksen todennäköisyyttä.


title: Pullonkaulailmiö

text: Yleisemmin nimitystä pullonkaula voidaan käyttää eri yhteyksissä myös muista vastaavista ilmiöistä eri elämänaloilla.


title: Pullonkaulailmiö

text: 1900-luvun alussa 12 yksilöön supistunut visenttipopulaatio oli vuonna 2000 noin 3600 yksilön suuruinen. Populaatiossa esiintyy vain kahta erilaista Y-kromosomia.


title: Pullonkaulailmiö

text: Suomalaisen tautiperinnön muodostumisessa on vaikuttanut kaksi pullonkaulailmiötä: ensin Suomea asutettaessa Suomeen tuli pienen asuttajajoukon mukana vain osa eurooppalaisesta tautiperinnöstä. Sitten Suomen eri osia asutettaessa pienet asuttajien joukot rikastivat eri tautigeenien esiintymistä paikallisesti uusilla asuinalueillaan.


title: Ingvar Kamprad

text: Feodor Ingvar Kamprad (30. maaliskuuta 1926 Ljungby – 27. tammikuuta 2018 Liatorp, Älmhultin kunta) oli ruotsalainen yrittäjä, joka perusti kansainvälisen Ikea-sisustustavarataloketjun. Kuollessaan tammikuussa 2018 hän oli Pohjoismaiden rikkain ja maailman kahdeksanneksi rikkain henkilö.


title: Ingvar Kamprad

text: Ingvar Kamprad syntyi 30. maaliskuuta 1926 "Elmtaryd"-nimisellä maatilalla Agunnarydin kylän liepeillä Ljungbyn kunnassa. Hän kuului vauraaseen kauppiassukuun. Hänen äitinsä oli ruotsalainen ja isänsä oli syntynyt Saksassa ja muuttanut yksivuotiaana Ruotsiin.


title: Ingvar Kamprad

text: Kamprad alkoi harjoittaa liiketoimintaa jo kuusivuotiaana myymällä tulitikkuja naapureilleen. Hän keksi, että voi ostaa tulitikkuja Tukholmasta suurissa erissä halvalla ja myydä ne alhaisella hinnalla ja tehdä silti hyvin voittoa. Tulitikuista hän laajensi myyntiä kalaan, joulukoristeisiin ja siemeniin sekä myöhemmin kuulakärki- ja lyijykyniin.


title: Ingvar Kamprad

text: Vuonna 1943 Kampradin ollessa 17 vuoden ikäinen hänen isänsä palkitsi hänet hyvästä koulumenestyksestä. Lahjan turvin hän perusti yrityksen, josta on kasvanut Ikea. Lyhenne Ikea tulee hänen nimensä etukirjaimista sekä lisäksi syntymäkotitilastaan nimeltään Elmtaryd ja kotikylästään Agunnarydistä.


title: Ingvar Kamprad

text: Ikea myi aluksi muun muassa kyniä, lompakoita, kelloja ja nailonsukkia Ingvarin sedän Ernstin pöydästä. Vuonna 1948 Kamprad monipuolisti huonekaluvalikoimaansa. Hän myi tavaraa enimmäkseen postimyyntinä. Vuoteen 1955 mennessä valmistajat alkoivat kuitenkin boikotoida Ikeaa liian halpojen hintojen takia. Tämä pakotti Kampradin suunnittelemaan tuotteitaan sisäisesti. Tästä kehittyi hänen liikeideansa: hän alkoi myydä tuotteitaan litteinä koottavina. Tämä johti Ikean kansainvälistymiseen: se laajentui aluksi Norjaan ja Tanskaan, sen jälkeen Keski-Eurooppaan ja lopulta Amerikkaan ja Aasiaan.


title: Ingvar Kamprad

text: Vuonna 1988 Kamprad perusti Ikano Bank -nimisen pankin. Sen jälkeen Kampradilla ei ole ollut enää operatiivista virkaa yrityksen johdossa, mutta hän on toiminut yrityksen erityisasiantuntijana. Kamprad erosi Ikean hallituksesta vasta kesäkuussa 2013. Hänen kolme poikaansa jatkoivat yrityksen johtoasemassa.


title: Ingvar Kamprad

text: Kamprad värväsi toisen maailmansodan aikana uusia jäseniä Ruotsin fasistiseen, natsi-Saksaa kannattaneeseen liikkeeseen. Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpon edeltäjän Allmänna Säkerhetstjänstenin arkistojen mukaan Kamprad luokiteltiin 1943 natsiksi ja hänen toimiaan seurattiin, muun muassa hänen postiaan luettiin. Kamprad on elämäkerrassaan luonnehtinut toimiaan liikkeessä ”nuoruudensynniksi”, johon on vaikuttanut hänen perheensä saksalainen tausta. Ruotsalaisen natsimyönteisen järjestön Nysvenska rörelsenin johtaja Per Engdahl kuului kuitenkin vielä sodan päätyttyäkin hänen lähipiiriinsä. Kamprad toimi aktiivisesti Nysvenska rörelsenissä ja jonkin aikaa myös selvästi natsistisessa Svensk socialistisk samlingissa (SSS eli ”Lindholmarna”). Hän on vuonna 2010 todennut, että pitää niin kauan kuin elää kiinni siitä, että Engdahl on ”suuri ihminen”.


title: Ingvar Kamprad

text: Ingvar Kamprad on ollut naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäisen vaimonsa Kerstin Wadlingin kanssa hän adoptoi tytön, jolle annettiin nimeksi Annika. Toisen avioliittonsa hän solmi Margaretha Stennertin kanssa 1960-luvulla. Heillä oli kolme poikaa: Peter, Jonas ja Mathias. Pojat seurasivat isäänsä Ikean johdossa tämän toimiessa vanhempana neuvonantajana.


title: Ingvar Kamprad

text: Vuonna 1973 Kamprad ei halunnut maksaa Ruotsin korkeita veroja vaan muutti Sveitsiin. Maaliskuussa 2014 hän muutti takaisin Ruotsiin. Kamprad tunnettiin erityisestä säästeliäisyydestään: hän muun muassa ajoi vanhalla Volvolla, lensi turistiluokassa ja majoittui halpoihin hotelleihin.


title: Ingvar Kamprad

text: Kamprad on elämässään kärsinyt alkoholiongelmista.


title: Ingvar Kamprad

text: Ingvar Kamprad kuoli lauantaina 27. tammikuuta 2018 kotonaan Smoolannissa. Kuollessaan hän oli 91-vuotias.


title: Luotsaus

text: Luotsaus on merenkulussa termi, joka tarkoittaa tietylle väylälle henkilön, jolla on paikallistuntemusta, eli luotsin antamaa navigointiapua. Kyseinen henkilö on saanut merenkulun yleiskoulutuksen lisäksi oman erikoiskoulutuksensa. Valtiot yleensä huolehtivat luotsauksen järjestämisestä aluevesillään. Suomessa alusten luotsauksesta on määritelty lailla ja asetuksella. Tietyin edellytyksin ulkomaalainen alus voi saada luotsausvapautuksen tietylle väylälle tai sen osalle. Lisäksi on niin sanottu Itämeren luotsaus, jonka Itämeren reunavaltiot järjestävät koko Itämeren alueella, mutta se on käymässä harvinaiseksi kehittyneen navigointitekniikan myötä.


title: Luotsaus

text: Suomessa luotsauksen hoitaa valtakunnallisesti valtionyhtiö Finnpilot Pilotage Oy.


title: Katariina (Turku)

text: Katariina tai Katariinanlaakso () on kaupunginosa Turun kaakkoisosassa noin kuusi kilometriä kaupungin keskustasta. Alue on saanut nimensä joko Ispoisten kartanon rouvan Katarina Bergin tai kenties Katariina Jagellonican mukaan. Sen asukasluku on noin 1 300 (2007). Alueen asutus on rakentunut vuoden 1988 asuntomessualueen ympärille, ja se koostuu pääosin pientaloista ja matalista kerrostaloista.


title: Katariina (Turku)

text: Katariinassa sijaitsee lintuvetenä tunnettuun Rauvolanlahteen rajoittuva luonnonsuojelualue, Ispoisten kartanon nykyisin yksityisenä päiväkotina toimiva päärakennus vuodelta 1784 ja Erik Bryggmanin suunnittelema varhaisfunktionalistinen huvila, Villa Solin (1926-29).


title: Katariina (Turku)

text: Katariina kuuluu aluekumppanuusprojektiin Turku74, joka kattaa alueet Ilpoinen-Peltola-Koivula-Harittu-Katariina.


title: Dolph Lundgren

text: Hans ”Dolph” Lundgren (s. 3. marraskuuta 1957 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä ja entinen karateka, joka muistetaan monista rooleistaan toimintaelokuvissa, kuten "Rocky IV", "Masters of the Universe", " Punainen skorpioni", "Rankaisija" ja "Täydellinen sotilas".


title: Dolph Lundgren

text: Ennen elokuvauraansa hän saavutti vuonna 1982 ylemmän korkeakoulututkinnon kemiantekniikan alalla (kemian insinööri) Sydneyn yliopistosta Australiasta, suoritettuaan ensin alemman tutkinnon Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa Tukholmassa. Korkeakoulututkinto toi hänelle myös stipendin tieteellistä jatkotutkintoa varten arvostettuun Massachusetts Institute of Technologyyn Yhdysvaltoihin, josta hän kuitenkin ajautui elokuvauralle vain muutaman viikon opintojen jälkeen.


title: Dolph Lundgren

text: Lundgrenin tunnetuin rooli lienee Ivan Drago elokuvassa "Rocky IV". Hänen ensimmäinen oma ohjaustyönsä on elokuva "The Defender" (2004), jonka jälkeen hän ohjasi elokuvan "The Mechanik". Hänellä on parhaillaan tekeillä historiallisen seikkailuelokuvan "Double or Nothing" ohjaustyö. Elokuussa 2010 sai ensi-iltansa toimintaelokuva "The Expendables", jossa Lundgren on keskeisessä roolissa. Elokuvassa nähdään myös iso liuta muita toimintatähtiä kuten Sylvester Stallone, Arnold Schwarzenegger, Jason Statham, Bruce Willis, Jet Li ja Mickey Rourke. Lundgrenilla on sama rooli myös kahdessa "The Expendablesin" jatko-osassa.


title: Dolph Lundgren

text: Lundgrenilla on kolmannen danin (asteen) musta vyö kyokushin-karatessa, ja hän on Ruotsin kolminkertainen mestari sekä kaksinkertainen British Openin mestari. Atlantan olympialaisissa hän toimi Yhdysvaltain nykyaikaisen viisiottelujoukkueen joukkueenjohtajana.


title: Dolph Lundgren

text:
"Rocky IV:n" kuvauksista Sylvester Stallone on kertonut Lundgrenista seuraavaa:
”Käskin häntä tyrmäämään minut, kun kamerat kuvasivat. Eräässä kohdassa hän löi minua niin lujaa päälaelle, että tunsin selkärankani puristuvan. Seuraavaksi hän löi kaikkivaltiaan kohokoukun. Sinä iltana minun rintani ja sydämeni alkoivat turvota, ja minut piti kuljettaa helikopteriambulanssilla hotelliltani läheiselle ensiapuasemalle. Minulle kerrottiin, että Dolph iski kylkiluuni rintani sisään, jolloin sydämeni jäi puristuksiin. Jos se olisi paisunut yhtään enempää, olisin kuollut.”


title: Dolph Lundgren

text: Tämän jälkeen oli hänelle erityisesti Stallonen huomautettava, että tämä on vain pelkkä elokuva. Sitaatit elokuvassa kertovatkin osan totuudesta.


title: Dolph Lundgren

text: Lundgren aloitti kamppailulajien harrastamisen kolmetoistavuotiaana judolla, kunnes päätti vaihtaa lajia Gōjū-ryū karateen. Lundgren siirtyi kuitenkin pian Kyokushin tyylisuuntaan ja harjoitteli läpi lukion. Muutettuaan Tukholmaan suorittamaan armeijan, Lundgren tapasi sensei Brian Fitkinin, jonka myötä hän alkoi kilpailemaan 19-vuotiaana pisteotteluissa. Lundgren hävisi viidestä ensimmäisestä otteluistaan neljä.


title: Dolph Lundgren

text: 1979 hän voitti ensimmäisen Ruotsin mestaruuden ja osallistui myöhemmin marraskuussa Kyokushinin historiaan toiseen World Open -turnaukseen. Lundgren oli tuolloin vielä vihreävöinen ja hänen täytyi lainata ruskeaa vyötä voidakseen otella turnauksessa. Hän voitti kaksi enimmäistä otteluaan tyrmättyään vastustajansa polviosumalla päähän. Kolmannessa ottelussaan Lundgren kohtasi japanilaisen Makoto Nakamuran, joka oli 2. asteen mustavyö. Varsinainen erä päättyi tasapeliin, jonka jälkeen ottelu meni jatkoajalle kahdesti, joista jälkimmäisessä Nakamura voitti tuomariäänin. Nakamura voitti myöhemmin kolmipäiväisen turnauksen.


title: Dolph Lundgren

text: Lundgren voitti 1980 ja 1981 aikana kaksi Ruotsin mestaruutta ja BKK British Openin kahdesti. Muutettuaan Australiaan opiskeluiden myötä hänelle oli myönnetty 1. danin mustavyö. Lundgren kilpaili vielä Australian Openissa yksittäis- ja joukkuekisassa. Hän voitti molemmista mestaruudet. Lundgren perusti oman karateseuran Sydneyn yliopistossa opintojensa ajaksi saadakseen rahaa.


title: The Jam

text: The Jam oli brittiläinen uuden aallon punk rock -yhtye, joka perustettiin Wokingissa 1970-luvun puolivälissä. Yhtyeen keulahahmo oli kitaristi-laulaja Paul Weller. Yhtye oli mod revivalin -tyylilajin johtava edustaja.


title: The Jam

text: The Jam herätti henkiin 1960-luvun puolivälin brittiläisen modtyylin, joka nousi nyt uudestaan katu-uskottavan nuorisomuodin ilmiöksi punktyylin rinnalle. Myös The Jamin musiikissa oli selviä vaikutteita Small Facesin ja The Whon kaltaisilta modien suosikkiyhtyeiltä. Modien musiikkiin viittasivat myös soul- ja skavaikutteet. Merkittävä The Jamin esikuva oli myös The Kinks, jolta Paul Weller omaksui tavan säveltää brittiläistä arkitodellisuutta kuvaavia lauluja. Voimakkaista 1960-lukuvaikutteistaan huolimatta The Jam kuitenkin edusti myös oman aikakautensa rocktyyliä kovanaamaisen imagonsa sekä vasemmistolaisesti kantaa ottavien, usein synkkien ja väkivaltaisten laulujensa johdosta. Yhtyeen debyyttilevy ilmestyi "punkin kapinavuonna" 1977.


title: The Jam

text: The Jamin levyistä varsinkin "All Mod Cons" (1978) ja "Setting Sons" (1979) saavuttivat sekä rockyleisön että arvostelijoiden suosion. Vuonna 1980 ilmestyneellä "Sound Affects" -levyllä oli mukana selviä dub- ja psykedeliavaikutteita. Yhtyeen suuri hitti "Going Underground" nousi kolmeksi viikoksi Ison-Britannian singlelistan ykkössijalle keväällä 1980. Vuonna 1982 julkaistiin yhtyeen viimeinen studioalbumi "The Gift", joka nousi suoraan Britannian albumilistan ykkössijalle. Albumin tunnetuinta antia lienee yhtyeen viimeinen suuri hitti "A Town Called Malice".


title: The Jam

text: Suomessa The Jam esiintyi kerran Turun Ruisrockissa vuonna 1980. Ruisrock 40 vuotta -dokumentin mukaan The Jam halusi olla pääesiintyjä ja kielsi ohjelmaan heidän jälkeensä merkityn Eppu Normaali -yhtyeen esiintymisen. Eppu Normaalia odottanut yleisö raivostui tästä ja seurauksena oli kaikkein pahin suomalaisilla rockfestivaaleilla nähty mellakka.


title: The Jam

text: The Jam lopetti toimintansa yllättäen jo vuonna 1982, eikä comeback-kiertuetta ole nähty. Paul Weller on ollut mukana The Style Council -yhtyeessä ja julkaissut sittemmin tiuhaan tahtiin soololevyjä.


title: Hauli

text: Hauli on tavallisimmin pyöreä metallikuula. Yleisemmin hauleja käytetään ammuksina, mutta hauleiksi nimitetään myös esimerkiksi ongessa painona käytettäviä lyijykuulia.


title: Hauli

text: Haulikon patruunassa käytetään tavallisimmin pieniä, halkaisijaltaan useimmin 2-9 mm:n hauleja, jotka on valmistettu lyijystä, nykyisin myös tinasta, sinkistä, volframista, teräksestä tai vismutista. Pienimpiä hauleja on yhdessä ammuksessa jopa useita satoja latauksesta ja kaliiperista riippuen. Tähän saakka tavallisin "lataus" on ollut 36 grammaa (12- tai 20 mag. kaliiperisissa ammuksissa). Haulien koko ilmaistaan joko halkaisijan mukaan millimetreinä tai numero- ja kirjaintunnuksin, esimerkiksi nro 9 (2,03 mm) tai BB (4,57 mm).


title: Hauli

text: Metsästäjät ja sotilaat valmistivat itse ampumatarvikkeensa aina 1700-luvulle saakka. Pienten ammushaulien valmistus oli luotien valamista vaikeampaa, suuremmat 5–6 millin ns. susihaulit voitiin tehdä kuten luodit eli käsityönä luotipihtejä muistuttavissa valupihdeissä. Esimerkiksi musketit tai kiväärin patruunat voitiin ladata vain yhdellä isolla ”haulilla”. Tällöin puhutaan kuitenkin palloluodista tai kuulasta, eroksi hauleihin tai ns. täyteisiin. Pienet haulit tehtiin alun perin valuttamalla lyijyä siivilän läpi vesiastiaan, mutta näin saadut pisaranmuotoiset haulit olivat huonokäyntisiä. Pyöreitä hauleja varten piti valuttaa sulaa lyijyä 20–30 metriä korkeasta "haulitornista" seulan läpi, josta ne lähes vapaassa pudotuksessa muotoutuivat pallonmuotoisiksi ja kovettuivat hauleiksi. Pudottamisen jälkeen haulit lajiteltiin kokonsa mukaan. Suomen kuuluisin haulitehdas on ollut Pispalan Haulitehdas Tampereella, joka perustettiin 1855. Haulikon ohella myös pienoiskivääreihin on valmistettu pienin haulein ladattuja patruunoita tuhoeläinten torjuntaan. Pyöreiden haulien ohella valmistetaan myös kuutionmuotoisia tarkoituksena saavuttaa lähietäisyyksiltä tavallista laajempi osuma-alue.


title: Hauli

text: Lyijy on ympäristömyrkky, joka kulkeutuu esimerkiksi petolintujen elimistöön niiden saaliseläimiin jääneiden haulien kautta. Eniten se kertyy merikotkiin: joka kolmas Suomen uhanalaisista merikotkista kuolee lyijymyrkytykseen, joka todennäköisesti johtuu lyijyhauleista niiden ravinnossa: riistassa tai vesilinnuissa. Lyijymyrkytys aiheuttaa yleensä hitaan kuoleman. Eviran tutkijan mukaan lyijyammusten käyttö tulisi kieltää kokonaan.


title: Hauli

text: Tanska on kieltänyt lyijyammusten käytön kokonaan. Norjassa oli aiemmin täyskielto, mutta vuonna 2015 lakia muutettiin, ja lyijyhaulien käyttö kiellettiin vain kosteikkoalueilla ja ampumaradoilla. Ruotsissa ja vuodesta 1996 lähtien myös Suomessa lyijyhaulien käyttö on kielletty vesilintujen metsästyksessä kuten sorsastuksessa. Poikkeuksena on lintujen tärkeä talvehtimisalue Ahvenanmaa, jossa kieltoa ei ole.


title: Iževsk

text: Iževsk (, tai Ижкар, "Ižkar") on Venäjän Udmurtian tasavallan pääkaupunki. Se sijaitsee Ižjoen varrella Venäjän Euroopan-puoleisella alueella Volgan ja Uralvuorten välissä 1 129 kilometrin päässä Moskovasta. Kaupungissa oli 627 734 asukasta vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 315,15 neliökilometriä.


title: Iževsk

text: Se on perustettu vuonna 1760. Vuosina 1985–1987 kaupunki tunnettiin nimellä "Ustinov" Dmitri Ustinovin mukaan.


title: Iževsk

text: Kaupungin talous on keskittynyt metalliteollisuuteen, kuten koneiden ja aseiden valmistukseen. Mihail Kalašnikov suunnitteli kuuluisan AK-47:n juuri Iževskissä. Kaupungissa valmistetaan myös autoja ja moottoripyöriä merkillä IŽ (ИЖ).


title: Iževsk

text: Iževskin rautatieasemalta johtaa pohjois-eteläsuuntainen dieselkalustolla liikennöitävä junarata reitillä Balezino–Igra–Iževsk–Alnaši. Tämän osuuden pääteasemien kautta liitytään Venäjän sähköistettyihin, poikittaisiin päärataverkkoihin. Maantieyhteyksistä mainittakoon esimerkiksi Latviasta Moskovan kautta saapuva eurooppatie Kazan–Možga–Iževsk–Igra, joka jatkaa muun muassa Tjumeniin. Iževskssä on lentoasema, josta tasavallan oma lentoyhtiö Ižavia operoi. Esimerkiksi syksyllä 2012 Iževskistä oli lentovuoroja Jak-42-kalustolla Moskovaan (kaksi vuoroa päivittäin Domodevoon), Pietariin (kaksi vuoroa viikoittain), sekä harvakseltaan Ufaan ja Permiin.


title: Iževsk

text: Yksi kaupungin merkittävimmistä kulttuurikohteista on "Kalašnikovin asemuseo", jossa kerrotaan sekä Mihail Kalašnikovin elämästä että venäläisten ampuma-aseiden historiasta. Udmurtian kansallismuseon näyttely on myös tutustumisen arvoinen; museo on tehnyt kulttuuriyhteistyötä muiden suomalais-ugrilaisten kansallismuseoiden kanssa. Kaupungissa toimii myös Udmurtian kansalliskirjasto.


title: Iževsk

text: Kulttuuriohjelmasarjassa Suomensukuiset 30 päivässä (2013) Ville Haapasalo tutustuu Udmurtian osuudessa esimerkiksi kuuluisan rynnäkkökiväärin historiaan Kalašnikovin asemuseossa Iževskissä.


title: Katariina

text: Katariina voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Alexandria (Virginia)

text: Alexandria on kaupunki Virginiassa Yhdysvalloissa, jossa asui 150 575 henkilöä vuonna 2014. Kuten loputkin Pohjois-Virginiasta, modernia Alexandriaa on muovannut sen läheisyys maan pääkaupunkiin. Sen asukkaista huomattava osa on ammattilaisia, jotka työskentelevät liittovaltion hallinnon tehtävissä sekä sotilaallisissa toimissa.


title: Alexandria (Virginia)

text: Suurin osa nykypäivän Alexandriasta oli osa noin kymmenen kilometrien maapalaa, jonka Virginian kuvernööri luovutti englantilaiselle kapteenille, Robert Howsonille vuonna 21. marraskuuta 1669. Noin kuukautta myöhemmin Howson myi maan 6 000 punnasta tupakan kasvattaja John Alexanderille.


title: Alexandria (Virginia)

text: Vuoteen 1732 mennessä Hugh West oli rakentanut paikalle varastot tupakan viljelyä varten. Maata olivat raivanneet jo 1720-luvulla John Summers ja Gabriel Adams. Vuonna 1748 brittikauppiaat pyysivät Virginiaa hallinneelta neuvostolta lupaa perustaa kylä Hugh Westin varastojen läheisyyteen mahdollistaakseen tupakan kuljetuksen. Vuonna 1749 keväällä paikka valittiin, ja perustettiin kylä nimeltä Alexandia John Alexanderin kunniaksi. Tontit huutokaupattiin kesällä 1749.


title: Alexandria (Virginia)

text: Alexandria muodostui vilkkaaksi satamaksi ja suureksi viennin keskukseksi. Kaupunkikuvaa leimasivat kookkaat tiilitalot. Vuonna 1789 Alexandria liitettiin Virginian osavaltion päätöksellä osaksi Columbian kuntaa.


title: Alexandria (Virginia)

text: Sisällissodan alkaessa Alexandria oli yksi tärkeimmistä vaihdon keskuksista ja satamista. Alexandria oli myös poliittisen elämän keskus, ja esimerkiksi nuori George Washington omisti sieltä talon, vaikka asuikin pääsääntöisesti Mount Vernonilla.


title: Alexandria (Virginia)

text: Unionin joukot valloittivat Alexandrian melkein heti sisällissodan alettua 24. toukokuuta 1861. Siitä tuli tärkeä huoltokeskus. Joukkoja ja tarvikkeita siirreltiin Alexandrian kautta sekä meriteitse että rautateitse. Junat toivat takaisin haavoittuneita sotilaita, jotka täyttivät kaupungin sairaalat. Samana aikana Alexandriaan rakennettiin useita linnoituksia Washingtonin kaupungin puolustusstrategian mukaisesti.


title: Alexandria (Virginia)

text: Vaikka Alexandria toimi orjakaupan keskuksena ennen sisällissotaa, siellä oli myös useita vapaita mustien yhteisöjä, joiden piirissä toimi paljon kulttuuriorganisaatioita sekä taitavia käsityöläisiä.


title: Alexandria (Virginia)

text: Alexandria, joka on noin 50 vuotta Washingtonin kaupunkia vanhempi, on yksi Amerikan vanhimmista yhteisöistä. Kaupungissa on edelleen paljon 1700-luvun rakennuksia, joita on suojeltu huolellisesti. Nämä suojeluprojektit aloitettiin vuonna 1960.


title: West Side Story

text: West Side Story on Arthur Laurentsin kirjoittama musikaali. Sen on säveltänyt Leonard Bernstein, käsikirjoittanut Arthur Laurents ja laulut on sanoittanut Stephen Sondheim. Alkuperäinen tuottaja, koreografi ja ohjaaja on Jerome Robbins.


title: West Side Story

text: "West Side Story" -musikaalin ensi-ilta oli Broadwaylla sijaitsevassa Winter Garden -teatterissa 26. syyskuuta 1957. Musikaalia esitettiin 732 kertaa ennen sen kiertueelle siirtymistä. "West Side Story" oli alusta asti aikansa suosituimpia musikaaleja.


title: West Side Story

text: Nykyään "West Side Storya" esitetään edelleen säännöllisesti teattereissa kautta maailman. Lisäksi Bernsteinin säveltämä musiikki on erittäin suosittua. Musikaalin tunnetuimpia lauluja ovat ”America”, ”Maria”, ”Tonight” ja ”Somewhere”. Bernstein kokosi vuonna 1961 musikaalin pohjalta orkesterisarjan "Sinfonisia tansseja West Side Storysta" ("Symphonic Dances from West Side Story"), joka on ollut monien sinfoniaorkesterien ohjelmistossa. Varsinkin osa ”Mambo” on ollut suosittu myös erillisenä kappaleena.


title: West Side Story

text: Vuonna 1984 säveltäjä Bernstein äänitti uudelleen musikaalin toimien ensi kertaa oman musiikkinsa kapellimestarina. Hän sai levystään Grammy-palkinnon vuonna 1985.


title: West Side Story

text: Vuonna 1961 musikaalin pohjalta valmistui samanniminen musikaalielokuva, jonka ohjasivat Jerome Robbins ja Robert Wise.


title: Marni Nixon

text: Marni Nixon (22. helmikuuta 1930, Altadena, Kalifornia – 24. heinäkuuta 2016, New York, New York) oli yhdysvaltalainen laulaja, joka tunnetaan parhaiten jälkiäänitysrooleistaan lukuisille naistähdille elokuvamusikaaleissa. Tämän takia hän on ansaitsi lempinimet "The Ghostess with the Mostess" ja "Hollywood's "invisible voice"".


title: Marni Nixon

text: Margaret McEathronina syntynyt Marni Nixon aloitti laulu-uransa nuorena kuoroissa. Hänen äänensä kuultiin valkokankaalla ensimmäisen kerran elokuvassa "Joan of Arc" (1948), jossa 18-vuotias Nixon lauloi Ingrid Bergmanin kuulemat enkelten äänet. Ensimmäisen ääniroolinsa hän teki seuraavana vuonna toimimalla Margaret O'Brienin lauluäänenä elokuvassa "Salainen puutarha" (1949).


title: Marni Nixon

text: Nixon lauloi Deborah Kerrin äänenä elokuvissa "Kuningas ja minä" ("The King and I", 1956) ja "Unohtumaton rakkaus" ("An Affair to Remember", 1957). Komediassa "Herrat pitävät vaaleaveriköistä" ("Gentleman Prefer Blondes", 1953) hän lauloi korkeat nuotit Marilyn Monroen puolesta tunnuslaulussa "Diamonds Are a Girl's Best Friend". Musikaalielokuvassa "West Side Story" (1961) Nixon esitti päätähti Natalie Woodin Marian laulut. Hän lauloi myös osan Rita Morenon lauiluista West Side Storyssa.


title: Marni Nixon

text: Nixon sai runsaasti huomiota laulaessaan Audrey Hepburnin esittämän Elizan roolin elokuvassa "My Fair Lady" (1964). Aiemmin elokuvamaailma oli pysytellyt hiljaa siitä tosiasiasta, etteivät monet tähtinäyttelijät laulaneet omilla äänillään, ja Nixonin kaltaiset ääninäyttelijät olivatkin työskennelleet nimettöminä. Nyt lehdistö kuitenkin kaivoi Nixonin esiin ja esitteli yleisölle. Tätä pidetään syynä siihen, miksi Audrey Hepburn ei saanut Oscar-ehdokkuutta muuten erittäin onnistuneesta roolisuorituksestaan Elizana.


title: Marni Nixon

text: Seuraavana vuonna Nixon näytteli ja lauloi yhtenä nunnista (sisar Sophiana) elokuvassa "The Sound of Music" (1965). Elokuvan päätähti oli Julie Andrews, joka oli näytellyt ja laulanut menestyksellä "My Fair Ladyn" alkuperäisessä näyttämöversiossa mutta menettänyt elokuvaroolin laulutaidottomalle Audrey Hepburnille. Monet pelkäsivät, että Andrews suhtautuisi penseästi Hepburnin haamulaulajaan, mutta kun Nixon ja Andrews ensi kertaa tapasivat "Sound of Musicin" merkeissä, Andrews kätteli Nixonia sydämellisesti ja totesi: "Rakastan töitäsi!" Itse asiassa Nixon oli jo laulanut Andrewsin tähdittämässä elokuvassa "Maija Poppanen" (1964) yhden animaatiohahmon roolin. Kun Nixon harjoitteli Elizan rooliin, hän sai arvokkaina pitämiään neuvoja roolin tekemisestä juuri Andrewsilta. He harjoittelivat yhdessä "Sound of Musicin" kulisseissa muun muassa tohvelin heittämistä oikealla tavalla kohtausta varten, jossa Elizan tulee heittää tohvelinsa tietyllä tavalla.


title: Marni Nixon

text: Kun Hollywoodin musikaalit alkoivat työllistää Nixonia vähemmän, hän alkoi luoda uraa teatterissa, Eliza Doolittlena "My Fair Ladyssa" ja Fraulein Schneiderina "Cabaret'ssa". 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa hän juonsi lasten televisio-ohjelmaan nimeltä "Boomerang". 1990-luvulla Nixon lainasi äänensä isoäiti Fan rooliin Walt Disneyn animaatioon "Mulan" ja toimi Joan Robertsin sijaisena Heidi Schillerin roolissa Broadwaylla Stephen Sondheimin näytelmässä "Follies". Hän on myös levyttänyt Jerome Kernin ja Arnold Schönbergin lauluja.


title: Marni Nixon

text: Yksi Marni Nixonin kolmesta aviomiehestä oli Ernest Gold, joka loi tunnuslaulut elokuvaan "Exodus" ja tv-sarjaan "Hulluna sinuun" ("Mad About You"). He saivat yhdessä kolme lasta, joista yksi on laulaja ja laulujen sanoittaja Andrew Gold (1951-2011). Hän kuoli 86-vuotiaana rintasyöpään.


title: Naiad

text: Naiad on Neptunuksen kuu. Se löydettiin syyskuussa 1989 Voyager 2-luotaimen ottamista kuvista, ja se on lähin Neptunuksen kuu. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen. Siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Naiad kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).


title: OpenDocument

text: OpenDocument-tiedostomuoto on avoin tiedostomuotostandardi, johon tallennetaan muokattavia toimistoasiakirjoja kuten teksti-, taulukkolaskenta-, kaavio- ja esitysgrafiikka-asiakirjoja. Alun perin OpenOffice.orgia varten kehitetty standardi perustuu XML-tiedostomuotoon. ISO-standardointijärjestön antama tunnus OpenDocumentille on ISO/IEC 26300:2006. Käytetty lyhenne ODF on nimestä OASIS Open Document Format for Office Applications.


title: OpenDocument

text: Standardin on kehittänyt OASIS industry consortium. OpenDocument-standardia oli kuitenkin kehittämässä useita eri organisaatioita, ja se on julkisesti saatavilla. Kuka tahansa voi sisällyttää sen omaan ohjelmaansa ilman rajoituksia. Se on muokattavien toimistoasiakirjojen saralla ainoa sovelluskehittäjästä riippumaton standardi. OpenDocument on ensisijaisesti tarkoitettu rajoitteettomaksi vaihtoehdoksi sovelluskohtaisille asiakirjatyypeille, kuten Microsoft Officessa käytössä olevat DOC, XLS ja PPT. Se on kilpailija Microsoft Office Open XML -formaatille, jossa on lisenssivaatimuksia ja rajoituksia, jotka estävät Microsoftin kilpailijoita käyttämästä sitä omissa ohjelmissaan. Organisaatiot ja yksityishenkilöt, jotka tallentavat tietoja avoimeen tiedostomuotoon, kuten OpenDocumentiin, eivät siten voi joutua riippuvaiseksi yhden ohjelmistokehittäjän tuotteesta.


title: OpenDocument

text: Koska yksi avoimien tiedostomuotojen, kuten OpenDocumentin, tavoitteista on varmistaa pitkäaikainen pääsy tiedoston sisältöön ilman teknisiä tai juridisia esteitä, eri maiden viranomaiset ovat alkaneet yhä paremmin ymmärtää avoimien tiedostomuotojen etuja.


title: OpenDocument

text: Vuoden 2005 alkupuolella Massachusettsin osavaltion talous- ja hallintosihteeri Eric Kriss oli ensimmäinen Yhdysvaltojen osavaltionhallinnon virallinen edustaja, joka yhdisti avoimet tiedostomuodot julkiseen käytäntöön tarkoituksella: "On äärimmäisen tärkeää amerikkalaisen demokratian kannalta saada tiedostojamme tallennetuksi sovelluksesta riippumattomalla tiedostomuodolla, koska muuten tulevaisuudessa tiedostojamme ei välttämättä pääse lukemaan tai ne ovat riippuvaisia ohjelmistokohtaisista lisensseistä, jotka rajoittavat käyttöä."


title: OpenDocument

text: Kriss tukee yritysten oikeuksia omistusoikeuteen, mutta yrityksillä ei hänen mukaansa saa olla määräysvaltaa siihen, mitä osavaltio tekee omille tiedoilleen. Niinpä esimerkiksi Euroopan Unionin komissio suosittelee OpenDocument-tiedostomuodon käyttöä, jotta hallinnon asiakirjojen käsittely ei olisi riippuvaista yksittäisen ohjelmistovalmistajan toiminnasta.


title: OpenDocument

text: Avoimien ja vapaiden tiedostomuotojen puolesta on tehty Suomessa kannanotto ja adressi kesäkuussa 2006.


title: OpenDocument

text: ISO ja CCITT määrittelivät 1990-luvulla ennen ODF:n standardointia Open Document Architecture (ODA) -standardin. Se sisältää dokumenttien muuntoformaatit, esityskonseptit ja muotoiluparametrien merkityksen. Se on tekstiosien, geometristen graafisten elementtien ja rasterigrafiikan yhdistetyn muodon ja esityksen malli.


title: OpenDocument

text: ODF:n version 1.0 ominaisuudet sovittiin pitkän kehitys- ja keskusteluvaiheen jälkeen useiden eri tahojen kanssa. Ensimmäisessä virallisessa OASIS-tapaamisessa 16. joulukuuta 2002 keskusteltiin standardista ja sen potentiaalisista mahdollisuuksista. OASIS hyväksyi OpenDocumentin OASIS-standardiksi 1. toukokuuta 2005.


title: OpenDocument

text: ISO/IEC 26300 standardi on julkaistu 30. marraskuuta 2006.


title: OpenDocument

text: Standardisointiprosessissa oli mukana useiden erilaisten toimisto-ohjelmistojen tai niihin liittyvien asiakirjajärjestelmien parissa työskenteleviä kehittäjiä. Esimerkkejä (aakkosjärjestyksessä):


title: OpenDocument

text: Itse standardin määrittelyt ovat luettavissa standardin työryhmän kotisivuilta.


title: OpenDocument

text: Microsoft on kehittänyt oman avoimien dokumenttien tiedostomuodon OOXML. Jotkut näkevät sen suoraan ODF:n vastustuksena.


title: OpenDocument

text: Dokumenttien webissä esittämistä varten on W3C kehittämässä yhdistelmäformaattia CDF (Compound Document Format)


title: OpenDocument

text: OpenDocument-spesifikaatio on ladattavissa ilmaiseksi käyttöön oasis-open.orgin sivulta. Sivustolla on luettavissa lisenssi, jolla spesifikaatio voidaan lisensoida vastavuoroisilla, maksuttomilla ehdoilla sitä pyydettäessä.Yleisimmät OpenDocument-asiakirjojen tiedostopäätteet ovat .odt tekstiasiakirjoille, .ods taulukkolaskennoille, .odp esitysohjelmille, .odg grafiikalle ja .odb tietokantaohjelmistoille. Isäntäasiakirja voi sisältää mitä tahansa osia näistä.


title: OpenDocument

text: Seuraavassa on täydellinen luettelo eri asiakirjatyypeistä, jossa näkyvät tiedoston tyyppi, suositeltu tiedostomääre ja MIME-tyyppi:


title: OpenDocument

text: OpenDocument tukee myös asiakirjamalleja, jotka sisältävät vain asiakirjan tyylin määrittävää muotoilutietoa.


title: OpenDocument

text:
Tuettu joukko on:
Kuten edellä on huomautettu, OpenDocument voi sisältää tekstiä (yleensä tekstinkäsittelyohjelman muokkaamaa), taulukkolaskentaa, esitysgrafiikkaa, piirroksia/grafiikkaa, kuvia, kaavoja, matemaattisia lausekkeita, tietokantoja ja niin sanottuja "isäntäasiakirjoja", joka yhdistää näitä kaikkia. Se voi myös esittää mallin monille näistä.


title: OpenDocument

text: OpenDocument-tiedosto on itse asiassa ZIP-pakattu arkisto, joka sisältää useita erilaisia tiedostoja ja hakemistoja. Tästä yksinkertaisesta mekanismista on se hyöty, että OpenDocument-tiedostot ovat yleensä huomattavasti pienempiä kuin vastaavat Microsoftin Doc- tai Powerpoint-muotoiset tiedostot. Tiedoston pieni koko on tärkeä organisaatioille, jotka säilövät suuria asiakirjamääriä pitkäksi aikaa, ja myös organisaatioille, joiden täytyy siirtää tiedostonsa hitaan internetyhteyden kautta (kuten kehitysmaissa ja harvaan asutuilla seuduilla). Kun paketti on purettu osiin, on suurin osa datasta yksinkertaisissa tekstipohjaisissa XML-tiedostoissa, joita voi muokata halutessaan myös tekstieditorilla.


title: OpenDocument

text:
Pakatut tiedostot ja hakemistot purettuna sisältävät seuraavaa:
OpenDocument-tiedostomuoto erottelee dokumentin sisällön, tyylin ja metadatan. XML-muotoiset tiedostot on määritelty RELAX NG -kuvauskielellä.


title: OpenDocument

text: Tärkeimmät pakatut tiedostot ovat content.xml, styles.xml, meta.xml, settings.xml, mimetype ja hakemisto pictures.


title: OpenDocument

text: content.xml on OpenDocumentin zip-paketin olennaisin tiedosto. Se sisältää asiakirjan tosiasiallisen sisällön pois sulkien binääridatan, kuten kuvatiedostot. Perusformaatti perustuu HTML:ään, ja vaikkakin OpenDocument käyttää monimutkaisempaa ja monipuolisempaa merkintä, sen pitäisi olla ihmisen luettavissa ja ymmärrettävissä:


title: OpenDocument

text: styles.xml sisältää tyyli-informaation. OpenDocument käyttää tyylejä tekstin rikastuttamiseen ja muotoilemiseen. Suurin osa asiakirjan ulkoasusta eli tyylistä on tallennettuna tähän tiedostoon (vaikkakin pieni osa on tallennettu content.xml-tiedostoon).


title: OpenDocument

text: Tyylimuotoiluita ovat:


title: OpenDocument

text: OpenDocument-määritelmä on sikäli poikkeuksellinen, että siinä ei voi välttää tyylien käyttöä muotoilussa. Jopa "ohjekirjojen" muotoilut on määritelty ja sisällytetty tyylien kautta (ohjelmisto luo tarvittaessa dynaamisesti uuden tyylin).


title: OpenDocument

text: meta.xml sisältää metadatan tiedostosta – esimerkiksi kirjoittajan, muokkaajat, muokattu viimeksi, jne. Sisältö näyttää kutakuinkin tältä:


title: OpenDocument

text: Nimet -tägeissä ovat Dublin Core -XML-standardin mukaisia.


title: OpenDocument

text: settings.xml sisältää asetukset kuten suurennustason tai kursorin paikan. Nämä ovat asetuksia, jotka eivät ole osana asiakirjan sisältöä tai ulkoasua.


title: OpenDocument

text: Pictures/ on kansio joka sisältää kaikki asiakirjan kuvatiedostot. Niihin viitataan content.xml-tiedostossa -tägillä joka vastaa HTML:n -tägiä:


title: OpenDocument

text: Asettelutietoa (pituus, ankkuroitu, jne.) tarjoaa -tägi, joka sisältää -tägin.


title: OpenDocument

text: Useimmat kuvat tallennetaan niiden alkuperäisessä muodossa (GIF, JPEG, PNG), mutta esimerkiksi bittikarttakuvat muunnetaan PNG-kuviksi, koska näin saadaan tiedostokoko pienemmäksi.


title: OpenDocument

text: mimetype on vain yhden rivin sisältävä tiedosto, joka kertoo asiakirjan MIME-tyypin, joka kertoo tiedoston tyypin. Tiedostopääte, kuten .odt, on olemassa vain käyttäjää ja käyttöjärjestelmää varten.


title: OpenDocument

text: OpenDocument on suunniteltu jo olemassa olevien avointen XML-standardien pohjalta, ja tavoitteena on luoda uusi tiedostomuoto vain, jos olemassa oleva standardi ei pysty tarjoamaan tarvittavaa toimintoa.


title: OpenDocument

text: OpenDocument käyttää muiden muassa Dublin Corea metadatalle, MathML:ea matemaattisille kaavoille, SVG:ia vektorigrafiikkaan ja SMIL:a multimediasisällölle.


title: OpenDocument

text: Yleisesti:


title: OpenDocument

text: Seuraavilla sivuilla on ohjelmistoja, jotka on kehitetty OpenDocument standardin ympärille


title: OpenDocument

text:
[[Luokka:Tiedostomuodot|Tietokoneen tiedostomuodot]]
[[Luokka:Metadata]]
[[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]


title: Thalassa (kuu)

text: Thalassa on Neptunuksen kuu. Se löydettiin syyskuussa 1989 Voyager 2 -luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Thalassa kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).


title: Despina

text: Despina on Neptunuksen kuu. Se löydettiin heinäkuussa 1989 Voyager 2 -luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Despina kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan). Akselin kaltevuus: 0,080° (suhteessa Neptunuksen päiväntasaajaan).


title: Galatea (kuu)

text: Galatea on Neptunuksen kuu. Se löydettiin heinäkuussa 1989 Voyager 2-luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Galatea kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).


title: Larissa (kuu)

text: Larissa on Neptunuksen kuu. Larissa havaittiin ensimmäisen kerran toukokuussa 1981 maasta käsin tehtyjen havaintojen perusteella. Varmistus kuun olemassaololle saatiin kuitenkin vasta heinäkuussa 1989 kun avaruusluotain Voyager 2 lensi Neptunuksen ohi. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja kraattereiden peittämä eikä siellä ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Larissa kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkko on Suomen evankelisluterilaisen kirkon Espoon hiippakunnan tuomiokirkko ja kahden seurakunnan eli Espoon tuomiokirkkoseurakunnan ja Esbo svenska församlingenin kotikirkko. Kirkko sijaitsee Espoon keskuksen Pappilanmäen Kirkonmäellä Espoonjoen rannalla. Keskiaikaista harmaakivikirkkoa pidetään yleisesti Espoon tärkeimpänä historiallisena rakennuksena, ja eräs kunnan julkaisu määrittää sen olevan ”rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti Espoon tärkein yksittäinen kohde”. Kirkko on pyhitetty apostoli Matteukselle.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Tuomiokirkkona rakennus on Suomen evankelisluterilaisen kirkon nuorin, sillä tuomiokirkko siitä tuli kirkolliskokouksen päätöksellä 1. tammikuuta 2004 lähtien. Samalla Espoon vanhan kirkon kirkkoherrasta tuli Espoon tuomiorovasti ja Kanta-Espoon seurakunnasta Espoon tuomiokirkkoseurakunta.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkko on mahdollisesti Vantaan Pyhän Laurin kirkon jälkeen pääkaupunkiseudun vanhin säilynyt rakennus. Markus Hiekkasen mukaan Espoon kirkon tyylipiirteet sekä puulustoanalyysi alkuperäisistä jalashirsistä ja rakennustelineistä osoittavat yksiselitteisesti, että kirkko rakennettiin vuosien 1485 ja 1490 välissä. Alun perin kirkko rakennettiin kolmilaivaiseksi suorakaiteen muotoiseksi hallikirkoksi, jossa oli pieni asehuone ja sakasti. Ikkunoita oli vähemmän kuin nykyään, ja ne olivat pienempiä. Seinät ja kattoholvit oli peitetty niin sanotuin munkkimaalauksin – kaikki eivät suinkaan osanneet lukea.


title: Espoon tuomiokirkko

text:
Kirkkoon rakennettiin saarnastuoli ja penkit uskonpuhdistuksen jälkeen 1500-luvun alussa. Uusi saarnatuoli on 1690-luvulta. Katto- ja seinämaalaukset peitettiin 1791ja ikkunoita suurennettiin, jotta kirkosta tulisi valoisampi. Kirkossa on ollut urut 1700-luvun lopusta alkaen.
Kirkon alkuperäisen runkohuoneen muoto näkyy nykyään itä- ja länsisakaroissa.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon väkiluku oli 1700-luvun lopussa noin 1900 henkilöä ja kirkko alkoi käydä ahtaaksi, vaikka tilaa oli saatukin lisää puisista lehtereistä. Kirkko laajennettiin arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitelmien pohjalta poikkilaivaiseksi ristikirkoksi 1821–1823. Asehuone oli purettu jo 1810-luvulla. Poikkilaivan rakentamiseksi kirkon sivuseinistä purettiin keskiosat, kaksi tiilipilaria ja näihin tukeutuneet kuusi kattoholvia. Poikkilaivan ulkoseinät on muurattu alkuperäisten kiviseinien tapaan, mutta niiden yksityiskohdat viittaavat modernimpaan empiretyyliin, kuten myös uudet holvit, jotka tehtiin tiilestä muurattuina tynnyriholveina.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Keskiaikaisia kivikirkkoja herättiin arvostamaan 1900-luvun alussa kansallisromantiikan suosion myötä. Poikkilaiva hallitsi kirkon sisätilaa. Palauttaakseen sisätilaa tasapainoisemmaksi professori Armas Lindgrenin suunnittelemissa korjaustöissä 1930-luvulla ristikeskukseen tehtiin tähtiholvi, joka kohosi tynnyriholvia korkeammalle. Aluksi oli tarkoitus muurata holvi tiilestä, mutta päädyttiin kuitenkiin betoniseen kuoriholviin, jossa on ruoteet tiiliholvin tapaan. 1700-luvun lopulla peitetyt kalkkikivimaalaukset itä- ja länsisakaroiden seinissä ja tähtiholveissa paljastettiin. Paljastuneet maalaukset kuvaavat maailman historiaa luomisesta lunastukseen ja myös arkielämän asioita, kuten hevoskauppaa ja lehmänlypsyä.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Kirkon viimeisin korjaus valmistui 1982 professori Ola Hanssonin suunnitelman mukaan. Näkyvin uudistus oli alttaripöydän siirtäminen itäpäädystä etupilarien väliin. Kirkossa on nykyään istumapaikkoja noin 550 hengelle. Alttarin yläpuolelle kuoriholviin sijoitettiin entiselle paikalleen 1400-luvulta peräisin oleva puinen krusifiksi. Krusifiksi oli ollut muualla 150 vuotta, viimeisimpänä sijoituspaikkana oli ollut Kansallismuseo. Alttaritauluna kirkossa on ikkuna, jossa oleva Gunnar Forsströmin 1942 tekemä lasimaalaus kuvaa Vuorisaarnaa.


title: Espoon tuomiokirkko

text: 1980-luvun korjausten yhteydessä kirkossa tehtiin arkeologisia kaivauksia ja lattian alle haudattujen espoolaisten jäänteet haudattiin kirkkomaahan.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Kirkon nykyiset urut ovat valmistuneet vuonna 2012. Ne ovat Veikko Virtasen urkurakentamon valmistamat, äänikertoja on 42, ja ne edustavat Friedrich Ladegast -henkistä saksalais-romanttista traditiota. Kirkossa pidetään paljon konsertteja.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Julkisivun on suunnitellut urkufasaadien suunnitteluun erikoistunut ruotsalainen arkkitehti Ulf Oldæus.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Kirkon edelliset urut olivat puusepänliike J. N. Virtasen rakentamat, 38-äänikertaiset ja peräisin vuodelta 1967; urkuja oli laajennettu vuonna 1989. Seurakunta piti urkujen korjausta liian kalliina saatuun hyötyyn nähden ja päätti hankkia uudet urut. Vanhat urut myytiin ja ne ovat nykyään Oulun Rauhanyhdistyksen toimitalossa.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkko ja sitä ympäröivä Kirkonmäki sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Kirkko on rakennettu liikenteellisesti oivalle paikalle: lähellä olivat sekä Kirkkojärven ja Espoonjoen vesireitit että tärkeä maakulkuväylä, Suuri Rantatie. Sijainti oli vuonna 1458 itsenäistyneessä kirkkopitäjässä keskeinen.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Nykyinen erillinen kellotapuli valmistui vuonna 1767. Sen alaosa on kiveä ja yläosa puuta. Tapulin kellot on valettu Tukholmassa, suurin vuonna 1765 ja kaksi pienintä vuonna 1736.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkon ympärillä oleva hautausmaa on noin yhdentoista hehtaarin laajuinen ja sitä on laajennettu viidesti. Kirkkomaalla on toiminut vuodesta 1976 toimituskappeli. Historiallinen hautausmaa on kirkon välittömässä läheisyydessä ja kellotapulin puoleisen oven vieressä on Karjalaan jääneiden vainajain muistomerkki. Hautausmaalla on oma osasto sotaveteraaneille ja sankarihaudoille.


title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkon seurakuntatalo on arkkitehtitoimisto G. & E. Adlercreutzin suunnittelema, ja se valmistui vuonna 1995. Seurakuntatalon tornin paikalla oli aiemmin palokunnantalon torni, ja rakennuksen paikalla oli vuoden 1941 maaottelumarssin lähtöpaikka.


title: Alexei Eremenko

text: Alexei Eremenko voi tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo osmanien Euroopassa käymistä sodissa

text: Osmanien valtakunta (nykyinen Turkki) kävi Euroopassa useita sotia aina 1300-luvulta vuonna 1918 tapahtuneeseen hajoamiseensa asti. Luettelosta on jätetty pois Osmanien valtakunnan sisällissodat.


title: The Circus (Erasuren albumi)

text: The Circus on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren huhtikuussa 1987 julkaistu toinen studioalbumi. Flopanneen debyyttialbumi "Wonderlandin" jälkeen "The Circus" oli yhtyeen kaupallinen läpimurto, ja neljän hittisinglen myötä myös yhtyeen pisimpään Ison-Britannian albumilistalla pysynyt julkaisu.


title: The Circus (Erasuren albumi)

text: Albumin on tuottanut Flood yhdessä Vince Clarken kanssa, ja se edustaa soundillisesti yhtyeen alkuaikojen tyypillistä, digitaalisen Fairlight CMI:n käyttöön perustuvaa äänimaailmaa.


title: The Two Ring Circus

text: The Two Ring Circus on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren vuonna 1987 julkaistu yhdistetty live- ja remix-albumi, joka sisältää remixejä ja live-versioita yhtyeen kahden aikaisemman albumin "(Wonderland, The Circus)" kappaleista, sekä live-version ABBAn kappaleesta "Gimme! Gimme! Gimme!".


title: The Two Ring Circus

text:
Tupla-albumina julkaistu vinyyliversio ei sisällä liveversioita.
"The Two Ring Circus" -albumilta ei julkaistu singlejä.


title: Matti Markkanen

text: Matti Vilho Olavi Markkanen eli ”Volvo-Markkanen” (myöh. Martin Edholm, 4. joulukuuta 1937 Lapua – 2. maaliskuuta 2016 Helsinki) oli Suomen tunnetuimpia rikollisia. Hän teki 1960-luvun lopulta aina 1980-luvun alkuun saakka satoja rikoksia lähes kaikissa Pohjoismaissa.


title: Matti Markkanen

text: Markkanen tuli tunnetuksi lähinnä pankkiryöstöistä ja siitä, että hän varasti pakoautokseen tavallisesti Volvon, mistä median keksimä lisänimi juontuu. Syyksi juuri Volvon valintaan Markkanen on maininnut sen, että kyseistä automerkkiä mainostettiin 1960-luvun Tanskassa murtovarmaksi, joten hän koki kyseisen auton varastamisen ikään kuin haasteena. Hän tutustui autoon vuokraamalla yhden ja opettelemalla, kuinka se voidaan ottaa käyttöön ilman avaimia. Itse ryöstelyjen motiiveiksi hän kertoi jännityksen kaipuun ja halun vastustaa vallitsevia auktoriteetteja.


title: Matti Markkanen

text: Markkanen ehti tehdä lukuisia rikoksia ja olla pitkään etsintäkuulutettuna, ennen kuin hänet onnistuttiin pidättämään ensimmäisen kerran, Tanskassa maaliskuussa 1968. Siihen mennessä hänen kontollaan oli jo lukuisia aseellisia ryöstöjä, autovarkauksia, salakuljetuksia ja muun muassa hotellin eteisvahtimestarin haavoittaminen ampuma-aseella hotelliryöstön yhteydessä. Syytteet johtivat 16 vuoden vankeusrangaistukseen, josta hän suoritti lopulta seitsemän vuotta.


title: Matti Markkanen

text: Vapauduttuaan Markkanen ryhtyi jälleen tekemään ryöstöjä. Kun hän 1. joulukuuta 1975 oli yhdessä Matti Mäki -nimisen rikostoverinsa kanssa ryöstänyt Nurmijärven osuuspankin Röykän konttorin ja paennut paikalta, poliisi käynnisti takaa-ajo-operaation, jonka aikana Markkanen yritti ampuakin häntä etsineen poliisin ja poliisikoiran, Lexin. Häntä kiinniottamaan hälytettiin sotaväkeäkin, ja useita tunteja kestäneen takaa-ajon jälkeen hänet saatiinkin kiinni jo samana iltana Espoon Röylässä. Hänet tuomittiin ryöstöistä jälleen seitsemäksi vuodeksi vankeuteen.


title: Matti Markkanen

text: Jouduttuaan näin uudestaan vankilaan hän onnistui kuitenkin karkaamaan peräti kahdesti. Ensimmäinen vankilapako tapahtui vuonna 1977 ja päättyi kuukauden päästä Norjassa siellä tapahtuneen ryöstön jälkeen. Markkanen pakeni uudestaan 7. syyskuuta 1980 kahdesta taposta 16 vuoden rangaistusta kärsineen Mikko Salmisen kanssa Helsingin keskusvankilasta. Pakomatkansa aikana miehet syyllistyivät kymmeniin rikoksiin Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Markkanen jäi kiinni 3. marraskuuta 1980 Smålandissa, Etelä-Ruotsissa. Poliisin koirapartio oli saanut vihjeen Markkasen piilopaikasta sen perusteella, että eräästä kesämökistä oli varastettu patja. Markkanen oli aseistautunut vahvasti, mutta antautui poliisille tekemättä vastarintaa. Salminen puolestaan oli palannut jo kuukautta aiemmin Suomeen ja jäänyt kiinni Kajaanissa.