title: Rannikko-Pohjanmaa

text: Rannikko-Pohjanmaa tai "Ranta-Pohjanmaa" oli myös Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen ehdotus nykyisen Pohjanmaan maakunnan nimeksi valtioneuvoston nimetessä Suomen nykyisiä maakuntia vuonna 1998. Maakunnan kunnat ja maakunnan liitto halusivat kuitenkin säilyttää maakunnan nimenä ruotsiksi "Österbotten", jonka suomenkielinen vastine on "Pohjanmaa". Nimi aiheuttaa sekaannusta Pohjanmaan historiallisen maakunnan ja sen alueella olevien muiden nykymaakuntien, varsinkin Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan kanssa. Vaikka nimi onkin sama kuin historiallisella maakunnalla, Pohjanmaan vaakunaa (ilman kreivikunnan kruunua) sen sijaan käytetään Pohjois-Pohjanmaan tunnuksena.


title: Winona Ryder

text: Winona Ryder (oik. Winona Laura Horowitz; s. 29. lokakuuta 1971 Winona, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-ehdokkaana ollut näyttelijä. Ryder tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa "Beetlejuice" (1988), "Äitini on merenneito" (1990), "Saksikäsi Edward" (1990), "Bram Stokerin Dracula" (1992), "Pikku naisia" (1994), "Vuosi nuoruudestani" (1999) ja "Black Swan" (2010). Vuodesta 2016 Ryder on näytellyt jännityssarjassa "Stranger Things".


title: Winona Ryder

text: Hänen uransa huippuaikoina näyttelemänsä hahmot olivat yleensä sarkastisia ja haavoittuvaisia nuoria tyttöjä, ja hän tarjosikin uudenlaisen roolimallin 1980-luvun vaaleiden cheerleader-hahmojen rinnalle.


title: Winona Ryder

text: Ryder voitti Golden Globen parhaasta naissivuosasta elokuvassa "Viattomuuden aika" vuonna 1993. Hän sai tästä roolista myös ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa: toinen ehdokkuus tuli seuraavana vuonna elokuvasta "Pikku naisia", jossa Ryder näytteli Jo Marchia.


title: Winona Ryder

text: Ryderin suhde näyttelijä Johnny Deppin kanssa sekä pidätys myymälävarkaudesta vuonna 2001 saivat paljon mediajulkisuutta. Varkausjupakan johdosta Ryder poistui osittain julkisuudesta muutamiksi vuosiksi. Hän on myös ollut avoin ongelmistaan ahdistuneisuushäiriön ja masennuksen kanssa.


title: Winona Ryder

text: Winona Laura Horowitz syntyi juutalaiseen perheeseen 29. lokakuuta 1971 Winonassa, Minnesotassa. Hänet nimettiin kotikaupunkinsa mukaan. Ryderin vanhemmat olivat kirjailijoita. Ryder oli perheen neljäs lapsi. Kaksi vanhinta lasta olivat Ryderin äidin ensimmäisestä avioliitosta. Hänen sukujuurensa ovat Romaniasta ja Ukrainasta. Ryderin isä on ateisti ja äiti uskonnoltaan buddhalainen.


title: Winona Ryder

text: Ryderin vanhemmat olivat hippejä, joiden ystäväpiiriin kuuluivat muun muassa beat-runoilija Allen Ginsberg ja LSD-guru Timothy Leary, joka oli myös Ryderin kummisetä. Winonan ollessa aivan pieni perhe asui jonkin aikaa Kolumbiassa, mutta palasi Kaliforniaan vuonna 1974. He muuttivat Rainbow-kommuuniin lähelle Elkin maaseutukaupunkia, jossa elivät seitsemän muun perheen kanssa. Paikassa ei ollut sähköä, ja Ryderin ensimmäinen kiinnostus elokuviin syntyi, kun hänen äitinsä heijasti elokuvia ladossa.


title: Winona Ryder

text: Ryderin ollessa kymmenvuotias perhe muutti Petaluman kaupunkiin, jossa Winona meni yläasteelle, mutta joutui koulukiusatuksi ja näin ollen suoritti lopun kouluvuodesta kotikoulussa. Samoihin aikoihin Winona aloitti näyttelemisen käymällä draamatunneilla American Conservatory Theaterissa San Franciscossa. 13-vuotiaana Ryder koe-esiintyi elokuvaan "Desert Bloom". Hän ei saanut osaa, mutta hänen nauhansa koe-esiintymisestä meni eteenpäin ja päätyi lopulta ohjaaja-käsikirjoittaja David Seltzerin käsiin. Näin Ryder pääsi ensimmäiseen elokuvarooliinsa Seltzerin vuoden 1986 elokuvassa "Lucas". Tällöin Winona päätti käyttää elokuvissa nimeä ”Ryder” oikean sukunimensä sijasta. Nimi on peräisin muusikko Mitch Ryderilta, jonka ihailija hänen isänsä oli. Ryderin seuraava elokuva oli "Ensimmäinen rakkaus" vuodelta 1987. Elokuvat menestyivät kohtalaisesti, mutta eivät vielä tuoneet Ryderille suosiota.


title: Winona Ryder

text: Ryderin läpimurtorooli oli Tim Burtonin vuoden 1988 kauhukomediassa "Beetlejuice", jossa hän esitti rikkaan perheen goottitytärtä Lydiaa. Kriitikot kehuivat sekä elokuvaa että Ryderin suoritusta. "Beetlejuice" menestyi hyvin myös kaupallisesti. Läpimurron myötä Ryder sai pian osat satiirisesta nuorisoelokuvasta "Heathers" ja Jerry Lee Lewisin elämästä kertovasta elokuvasta "Great Balls Of Fire!". Ensin mainittu on independent-elokuva, jossa kuvataan satiirisesti kapinallista teinielämää. Arvostelijoiden reaktio oli laajalti positiivinen, mutta elokuva oli kaupallinen floppi. Sittemmin se on kuitenkin noussut kulttielokuvaksi.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1990 Ryder näytteli elokuvissa "Saksikäsi Edward", "Äitini on merenneito" ja "Tervetuloa kotiin, Roxy!". Kaksi ensin mainittua olivat menestyksiä, ja Ryderin ura oli nousukiidossa. Hänen piti myös näytellä ohjaaja Francis Ford Coppolan "Kummisetä"-trilogian päätösosassa, mutta joutui kieltäytymään roolista uupumuksen takia. Roolin sai Coppolan tytär Sofia Coppola.


title: Winona Ryder

text: Seuraavana vuonna Ryder näytteli ohjaaja Jim Jarmuschin elokuvassa "Night on Earth". Sen jälkeen hän esiintyi kahdessa tunnettuihin romaaneihin perustuvassa elokuvassa. Ensin Ryder näytteli Newland Archerin morsianta Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "Viattomuuden aika". Hän sai roolistaan ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa ja voitti Golden Globen. Ryder on kuvaillut Scorsesea ”maailman parhaaksi ohjaajaksi”. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti, mutta sai arvostelijoilta kiitosta. "Bram Stokerin Draculassa" Ryder näytteli kaksoisroolissa Draculan rakkauden kohdetta Minaa sekä edesmennyttä rakastettua Elisabetaa. Ryder alkoi saada maineen ”Amerikan kullannuppuna”, ja hän oli hyvin suosittu.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1994 Ryder valittiin Josephine Marchin rooliin Louisa May Alcottin samannimiseen romaaniin perustuvaan elokuvaan "Pikku naisia". Kriitikot kiittivät hänen suoritustaan kautta linjan. Ryder sai roolistaan myös toisen Oscar-ehdokkuutensa. Samana vuonna ensi-iltaan tuli X-sukupolvea kuvaava draamaelokuva "Reality Bites", jossa Ryderin esittämä nuori nainen etsii suuntaa elämälleen. Elokuva ei menestynyt odotetusti, mutta Ryderia kehuttiin.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1997 ilmestynyt Sigourney Weaverin tähdittämä tieteiselokuva "Alien – ylösnousemus" on "Alien"-elokuvasarjan neljäs osa ja se sai suuret lipputulot, vaikka olikin yksi sarjan heikoiten menestyneistä elokuvista. Ryderin veli Uri oli elokuvien suuri fani, joten Ryder suostui pyydettäessä elokuvaan androidin rooliin. Seuraavaksi Ryder näytteli Woody Allenin komediassa "Celebrity". Vuonna 1999 hän esiintyi pääosassa elokuvassa "Vuosi nuoruudestani", joka oli myös hänen ensimmäinen työnsä elokuvatuottajana. Angelina Jolie palkittiin sivuroolistaan Oscar-palkinnolla.


title: Winona Ryder

text: Ryder näytteli myös muun muassa elokuvissa "Syksy New Yorkissa" ja "Herra Deeds". Useimmat hänen 2000-luvun alussa tekemänsä elokuvat eivät juuri saaneet suosiota, mutta romanttinen komedia "Herra Deeds" oli suuri kaupallinen menestys ja Ryderin uran ensimmäinen yli 100 miljoonaa dollaria tuottanut elokuva. Samoihin aikoihin Ryder teki vierailevan yhden jakson roolin suosittuun komediasarjaan "Frendit".


title: Winona Ryder

text: 12. joulukuuta 2001 Ryder pidätettiin vaatteiden ja asusteiden varastamisesta Saks Fifth Avenue -tavaratalosta Beverly Hillsissä. Häneltä löydettiin myös reseptittömiä lääkkeitä. Oikeudessa syytteet lääkkeiden luvattomasta hallussapidosta hylättiin Ryderin hankittua niille reseptit. Hänet kuitenkin tuomittiin myymälävarkaudesta yhdyskuntapalveluun ja sakkoihin. Skandaalin tuoma julkisuus ei ollut Ryderin uralle hyväksi. Tapauksesta noussut kohu herätti suurta mielenkiintoa mediassa, ja esimerkiksi internetissä myytiin t-paitoja sloganilla "Free Winona" ("Vapauttakaa Winona").


title: Winona Ryder

text: Suurin osa Ryderin näpistämistä vaatteista oli muotisuunnittelija Marc Jacobsin suunnittelemia. Jacobs palkkasikin Ryderin mainoskampanjaansa skandaalin jälkeen.


title: Winona Ryder

text: Ryder piti hiljaiseloa varkaudesta johtuneen skandaalin jälkeen eikä tehnyt vuosina 2001–2005 merkittäviä elokuvarooleja. Vuonna 2006 hän teki paluun esiintyen ensiksi tieteiselokuvassa "Hämärän vartija" ja sen jälkeen komediassa "Darwin Awards". Vuonna 2007 seurasivat roolit elokuvissa "The Ten" ja "101 naista". Edellä mainitut elokuvat eivät kuitenkaan menestyneet. Todellisen paluuroolinsa Ryder teki vuoden 2009 tieteiselokuvassa "Star Trek", jossa hän näytteli Amanda Graysonia. Vuonna 2010 hän näytteli sivuroolissa ikääntyvää balettitanssijaa suurhitiksi nousseessa elokuvassa "Black Swan".


title: Winona Ryder

text: Ryderin muita 2010-luvun elokuvia ovat muun muassa trillerit "The Iceman" ja "Homefront". Vuonna 2012 hän teki ääniroolin elokuvaan "Frankenweenie".


title: Winona Ryder

text: Vuonna 2016 Ryder näytteli Joyce Byersia Netflixin jännitystieteissarjassa "Stranger Things". Ryder sai roolistaan sekä Golden Globe että SAG-ehdokkuuden parhaasta naispääosasta draamasarjassa.


title: Winona Ryder

text: Winona Ryder oli kihloissa Johnny Deppin kanssa kolme vuotta heinäkuusta 1990 alkaen. He tapasivat toisensa "Great Balls of Fire!" -elokuvan ensi-illassa ja alkoivat seurustella kaksi kuukautta myöhemmin. Suhteen ajan Deppillä oli käsivarressaan tatuointi ”Winona Forever”, jonka hän muutti muotoon ”Wino Forever” heidän eronsa jälkeen vuonna 1993. Suhteen päätyttyä Ryder seurusteli kolme vuotta Soul Asylum -yhtyeen johtohahmon Dave Pirnerin kanssa. Myöhemmin Ryder oli kahden vuoden ajan kihloissa näyttelijä Matt Damonin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2000.


title: Winona Ryder

text: Vuonna 1993 Ryder tarjosi vihjeestä, joka johtaisi kotoaan siepatun 12-vuotiaan Polly Klaasin löytymiseen. Polly asui Petaluman kaupungissa, jossa Ryder oli varttunut. Ryder tarjosi palkkiota tytön turvalliseen kotiinpaluuseen johtavasta vihjeestä. Sieppauksen uhri löydettiin myöhemmin murhattuna ja tekijä tuomittiin. Winona Ryder omisti Jo Marchin roolinsa elokuvassa "Pikku naisia" tytön muistolle, sillä kirja oli ollut Pollyn suosikki.


title: Felix Gottwald

text: Felix Gottwald (s. 13. tammikuuta 1976 Zell am See) on itävaltalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Felix Gottwald

text: Gottwald on yksi menestyneimmistä yhdistetyn urheilijoista ja tunnetaan erityisen hyvänä hiihtäjänä. Olympialaisiin Gottwald osallistui ensimmäisen kerran jo Lillehammerissa 1994. Neljänsissä olympialaisissaan Torinossa 2006 Gottwald voitti olympiakultaa henkilökohtaisessa sprinttikilpailussa ja joukkuekilpailussa sekä saavutti hopeaa normaalikilpailussa. Salt Lake Citystä 2002 Gottwald saavutti pronssia molemmista henkilökohtaisista kilpailuista sekä joukkuekilpailusta. Vancouverissa 2010 Gottwald oli mukana Itävallan kultaa voittaneessa joukkueessa.


title: Felix Gottwald

text: Maailmanmestaruuskilpailuista Gottwaldilla on viisi henkilökohtaista mitalia, hopea ja neljä pronssia. Lisäksi hänellä on joukkuekilpailusta kolme MM-kultaa, yksi MM-hopea ja kaksi MM-pronssia. Yhdistetyn maailmancupin Gottwald voitti kaudella 2000–2001. Hän lopetti uransa kauden 2006–2007 jälkeen, mutta teki paluun kaudella 2009–2010 ja sijoittui cupin kokonaiskilpailussa toiseksi.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Raamattu on perinteisesti jaettu protestanteilla 66, katolisilla 73 ja ortodokseilla 79 kirjaan. Kirjat on jaettu edelleen lukuihin ja luvut jakeisiin.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Suomenkielisessä Raamatussa on 1189 lukua ja n. 31 166 jaetta, joista Vanhassa testamentissa 929 lukua ja n. 23 209 jaetta ja Uudessa testamentissa 260 lukua ja n. 7 957 jaetta. Lukuja on siis keskimäärin n. 18 kirjaa kohden ja jakeita n. 26 lukua kohden.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Vaikkakin jotkut osat alkuperäisestä hepreankielisestä raamatusta Tanakhista oli jaettu loogisesti osiin heprealaisen kirjaimiston mukaan, alkuperäiset tekstit eivät sisältäneet jakoja lukuihin tai jakeisiin nykyisin tunnetussa numeroidussa muodossa. Esimerkkejä aakkosittain etenevistä osista ovat Psalmi 119 ja Valitusvirret. Varhaisimmat tunnetut kopiot Jesajan kirjasta käyttävät heprealaisen aakkoston kirjaimia kappaleiden merkitsemiseen. Jotkut kopiot ovat käyttäneet muunlaisia keinoja osien erottamiseen kuin nykyisin tunnetut.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Vanhan testamentin jakaminen osiin alkoi ennen Babylonin vankeutta, joka alkoi vuonna 586 eaa. Mooseksen kirjat jaettiin 154 osaan kolme vuotta kestävän lukuohjelman mukaisesti. Myöhemmin, ennen vuotta 536 eaa., Toora oli jaettu 54 pääosaan ja 669 pienempään osaan lukemisen helpottamiseksi.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text:
On epäselvää, kuinka pitkään heprealainen jako jakeisiin on ollut osana niitä kirjoja, jotka on myöhemmin valittu Raamatun kaanoniin. Tanakh on kuitenkin ainakin tuhannen vuoden ajan sisältänyt jaon lukuihin, kappaleisiin ja lauseisiin. Ne oli merkitty masorettisilla vokaali- ja kantillaatiomerkeillä. Yleisin näistä oli erityinen välimerkki, "sof passuq", lause-erotin, joka muistuttaa suomen kaksoispistettä (:). Käännösten ja Raamatun painamisen kehittymisen myötä Vanhan testamentin jaejako tehtiin suurin piirtein näiden merkkien mukaan, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Näin Vanhan testamentin jakeet ovat olennaisilta osiltaan samoissa paikoissa kuin muinaisina aikoina.
Nykyisen mittaiset luvut tulivat Vanhaan testamenttiin vasta sen jälkeen kun se oli jo jaettu jakeisiin. Samalla luvut lisättiin Uuteen testamenttiin. Ennen Nikean kirkolliskokousta vuonna 325 Uusi testamentti oli jaettu osiin, jotka olivat erilaisia kuin nykyinen jaottelu. Arkkipiispa Stephen Langton ja kardinaali Hugo de Sancto Caro määrittivät erilaisia tapoja jakaa latinankielinen Raamattu "Vulgata" systemaattisesti vuosien 1227 ja 1248 välillä. Langtonin menetelmästä tuli perusta nykyiselle lukujaolle. Luvut lisättiin myös kreikankielisiin alkuteksteihin 1400-luvulla.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Uudessa testamentissa jaon numeroituihin jakeisiin lisäsi ensimmäisenä Robert Estienne vuoden 1551 versiossaan kreikankielisestä Uudesta testamentista. Päinvastoin kuin Vanhassa testamentissa, kreikan kielen rakenne tekee sen herkäksi sille, että se hajoaa syntaktisesti epäsopiviksi tai jopa järjenvastaisiksi osiksi. Kreikankielisen tekstin epätarkka jakaminen jakeisiin voisi siis helposti hämärtää tekstin alkuperäisen tarkoituksen, painotukset, sen osien väliset suhteet ja sanojen oman voiman. Se, että Estiennen jaejako on jäänyt voimaan, on merkki siitä, että hän tunsi tekstit ja tavoitti muinaiskreikan vivahteet hyvin. Hänen työtään onkin arvostettu merkittävänä panoksena raamatuntutkimukseen, ja hänen jaejakonsa tuli pian käyttöön kaikissa sitä seuranneissa Raamatuissa. Uudessa testamentissa se otettiin käyttöön ensimmäisenä vuonna 1565 ja Vanhassa testamentissa 1571.


title: Raamatun luvut ja jakeet

text: Seuraavat tiedot pätevät vain protestanttisiin Raamattuihin:Raamatun tekstin jako jakeisiin on tehty lukemisen, muistamisen ja raamatunviittausten tekemisen helpottamiseksi. Tämä jaottelu on kuitenkin saanut kritiikkiä useilta raamatuntutkijoilta, sillä teksti on heidän mukaansa jaettu epäkoherentisti tai kerrontaan nähden epäsopivista kohdista. He väittävät, että se rohkaisee irrottamaan lauseita asiayhteydestään ja niiden irralliseen tulkitsemiseen. Joka tapauksessa jopa kriitikot myöntävät, että luvuista ja jakeista on tullut tarpeellinen apuväline viittaamiseen raamatuntutkimuksessa.


title: AVL-puu

text: Tietojenkäsittelytieteessä AVL-puu on binäärinen hakupuu. Se on ensimmäinen tietojenkäsittelytieteessä esitetty itsestään tasapainottuva binäärinen hakupuu. AVL-puussa kaikkien solmujen alipuiden korkeusero on korkeintaan yksi. Haun, lisäyksen ja poiston asymptoottinen suoritusaika on "O"(log "n") sekä keskimääräisessä että pahimmassa tapauksessa. Lisäykset ja poistot saattavat vaatia puun tasapainottamisen uudelleen yhdellä tai useammalla "kierrolla".


title: AVL-puu

text: AVL-puu on nimetty keksijöidensä Georgi Adelson-Velskin ja Jevgeni Landisin mukaan. He esittelivät puun vuonna 1962 artikkelissaan "”An algorithm for the organization of information.”"


title: AVL-puu

text: Solmun tasapainokerroin on sen oikeanpuoleisen alipuun korkeus vähennettynä vasemmanpuoleisen alipuun korkeudella. Solmu jonka tasapainokerroin on -1, 0 tai 1 on tasapainoinen. Solmu jonka tasapainokerroin on jokin muu arvo on epätasapainossa ja vaati tasapainotuksen. Tasapainokerroin voidaan tallettaa jokaiseen solmuun tai se voidaan laskea suoraan alipuista.


title: AVL-puu

text: Lisäys AVL-puuhun tehdään lisäämällä alkio puuhun samalla tavalla kuin binääriseen hakupuuhun. Samalla puun solmujen tasapainokertoimia päivitetään. Jos jokin puun solmu menee epätasapainoon suoritetaan kierto alimmassa epätasapainoisessa solmussa, jolloin puu saadaan taas tasapainoon.


title: AVL-puu

text: Poisto AVL-puusta voidaan tehdä kiertämällä poistettava solmu lehtisolmuksi ja sitten poistaa se.


title: AVL-puu

text: Haku tehdään kuten tavallisessa binääripuussa. Koska AVL-puu on aina tasapainossa on haun aikavaatimus aina "O"(log "n").


title: Shaman

text: Shaman voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sublimaatio

text: Sublimaatio (lat. "sub" 'alla' + "limen" 'kynnys') eli jalostuminen (myös ylevöityminen) on psykologian ja erityisesti psykoanalyysin käsite. Sublimaatiolla tarkoitetaan vietin purkamista henkisen työn avulla: kielletyiksi koetut viettiyllykkeet muuntuvat sellaisiksi, että ne pääsevät tyydyttymään sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla. Käsite liittyy erityisesti Sigmund Freudin varhaiseen ajatteluun; hän piti kulttuuria ja taidetta vietin jalostumina.


title: Sublimaatio

text: Sublimaatiossa voidaan erottaa seuraavat vaiheet:


title: Sublimaatio

text: Esimerkiksi älyllistä uteliaisuutta voidaan pitää tirkistelyviettymyksen (skoptofilian) jalostumana.


title: Sublimaatio

text: Sublimaatio on tiedostumatonta, ja Anna Freud liitti sen puolustusmekanismien joukkoon. Sublimaatio edellyttää psyykkistä symbolitoimintoa, ja egon kehitys edellyttää sublimaatiota. Sublimaatio voi kohdistua vain ns. esigenitaalisiin vietteihin.


title: Sublimaatio

text: Nykyään psykoanalyysissa sovelletaan mieluummin sitomisen () käsitettä.


title: Ötökän elämää

text: Ötökän elämää ("A Bug’s Life") on Disneyn ja Pixarin yhteistyönä vuonna 1998 valmistunut ja 1999 Suomessa julkaistu tietokoneanimaatioelokuva. "Ötökän elämää" oli ensimmäinen Disney-elokuva, josta tehtiin suoraan myös DVD-versio.


title: Ötökän elämää

text: Tarina sijoittuu Murkkusaari-nimiseen paikkaan, jota asuttavat muurahaiset. On kesä, ja muurahaiset keräävät viljaa heinäsirkoille. Prinsessa Atta odottaa kauhuissaan heinäsirkkojen tuloa. Muurahaisyhdyskunnan älykkö Flik kehittää viljankeruukoneen, jonka pitäisi nopeuttaa sadonkorjuuta. Pian vartiomies huomaa heinäsirkkojen saapuvan, ja koko yhdyskunta kiirehtii kekoon turvaan. Paniikissaan Flik hajottaa vahingossa kivialustan, jolle viljaa kerättiin, tuhoten siten koko ruokasadon. Flik on juuri kertomassa Atalle tapahtuneesta, kun yksi sirkoista huomaa ruoan hävinneen. Raivopäissään sirkat hyökkäävät murkkujen kimppuun, mutta sirkkojen johtaja Hopper keskeyttää hyökkäyksen. Hän on tyytymätön ja vaatii yhdyskuntaa kerämään koko sadon uudestaan ennen kuin viimeinen lehti puusta putoaa.


title: Ötökän elämää

text: Muurahaisten neuvosto järjestää Flikille oikeudenkäynnin. Flik keksii, että hän voisi lähteä etsimään Citystä suuria sotureita, jotka taistelisivat heinäsirkkoja vastaan. Atta ja muut antavat Flikin lähteä etsimään apua, vaikka todellisuudessa he haluavat vain päästä Flikistä eroon.


title: Ötökän elämää

text: Flik lähtee Cityyn etsimään sotureita. Flik saapuu kapakkaan, jossa hän kohtaa sattumalta ryhmän, joka taistelee kärpäsiä vastaan kutsuen itseään sotureiksi, vaikka ovat todellisuudessa vain sirkusötököitä. Flik pyytää sirkusötököitä avuksi mukaan saarelle torjumaan heinäsirkkojen hyökkäystä, mihin nämä suostuvatkin, koska luulevat Flikin olevan kykyjenetsijä, joka palkkaa heidät tekemään sirkustemppuja.


title: Ötökän elämää

text: Saarella yhdyskunta on lopen uupunut viljankeruusta. Flik saapuu sirkusötököiden kanssa ja saa muilta muurahaisilta raikuvat aplodit. Muurahaisten järjestämän näytelmän jälkeen, jossa soturiötökät taistelevat sirkkoja vastaan, uudet tulokkaat kertovat Flikille totuuden, että he ovat oikeasti sirkusötököitä. Sirkusötökät lähtevät saarelta, mutta lintu hyökkää heidän kimppuunsa. Ötökät pelastavat kuitenkin Dotin, nuoren muurahaisprinsessan, ja heitä luullaan oikeiksi sotureiksi. Ötökät rakentavat ison linnun joka on tarkoitettu pelottamaan sirkat pois.


title: Ötökän elämää

text: Sirkkojen tukikohdassa Hopper ei ole unohtanut Flikiä, joka uskalsi uhmata häntä Murkkusaarella. Hermostunut Hopper tappaa yhden sirkoista, joka on eri mieltä hänen kanssaan, ja lähtee muiden sirkkojen kanssa takaisin saarelle.


title: Ötökän elämää

text: Muurahaisilla on meneillään juhlat, kun sirkusötököiden johtaja P.T. Kirppu ilmestyy paikalle, ja haluaa ryhmänsä takaisin. Samalla paljastuu, että Flik valehteli sirkusötököiden olevan sotureita. Petoksen paljastuttua Flik lähtee saarelta muiden ötököiden kanssa.


title: Ötökän elämää

text: Saarelle jääneet murkut eivät ehdi kerätä satoa ja sirkat saapuvat. Hopper ottaa muurahaiskuningattaren panttivangikseen. Dot lähtee etsimään Flikiä ja onnistuu taivuttamaan tämän tulemaan takaisin. Sirkusötökät harhauttavat Hopperia ja muita sirkkoja, samaan aikaan kun Flik ja murkkulapset suuntavat kohti tekolintua. Taikatempun varjolla sirkusryhmän taikuri Manny onnistuu pelastamaan kuningattaren, mutta Hopper hyökkää tämän kimppuun tempun paljastuttua. Flik ja muut hyökkäävät sirkkojen kimppuun rakentamallaan linnulla. P.T. Kirppu huomaa Mannyn kuolemaa jäljittelevän taikatempun, luulee sitä todeksi, tajuaa sirkuksensa kovan kohtalon, ja sytyttää linnun tuleen. Hopper luulee ensin Attan tehneen linnun, mutta Flik tunnustaa linnun olevan hänen keksintönsä. Hopper lähettää tappelijaheinäsirkka Thumperin Flikin kimppuun, joka mukiloi Flikin. Flik kertoo Hopperille että muurahaisten ei tarvitse palvella heitä, vaan sirkkojen pitäisi kunnioittaa muurahaisia. Tämän myötä muurahaiset nousevaan kapinaan sirkkoja vastaan ylivoimansa turvin. Sade yllättää ötökät. Flik ja Atta lentävät karkuun Hopper kintereillään, johdattaen tämän oikean linnun pesään. Hopper yrittää tappaa Flikin, mutta jähmettyy linnun nähdessään. Hopper luulee kyseessä olevan taas jonkin tekolinnun, mutta joutuu linnunpoikasten ruoaksi. Saarella muurahaiset juhlivat vapautumistaan heinäsirkkojen ikeestä. Sirkusötökät palaavat takaisin Cityyn, ja heihin on liittynyt myös Hopperin entinen kätyri Molt. Flik ja Atta saavat toisensa, ja Flikin maine on palautunut. Hänestä on tullut yhdyskunnan sankari.


title: Ötökän elämää

text: Suomenkielisen version sivurooleista vastaavat Petteri Halmela, Outi Haverinen ja Tuomas Oksanen.


title: Vuokko (taruolento)

text: Vuokko oli noidan apuolento saamelaisessa mytologiassa. Vuokko toimitti asioita noidan puolesta, kuten toi rikkautta varastamalla muilta. Vuokko saattoi myös kuljettaa noidan sielua transsitilan aikaisella matkalla.


title: Vuokko (taruolento)

text: Toisaalta vuokko oli eräässä tarinassa jättiläismäinen lintu, joka vaani kivisaarella ohikulkevia laivoja. Vuokko on laina vaakaa tarkoittavasta sanasta.


title: Öljynjalostus

text: Öljynjalostus on teollinen, öljynjalostamoissa käytetty petrokemiallinen prosessi, jossa raakaöljystä valmistetaan hyödyllisiä öljytuotteita. Öljy on erilaisten hiilivetyjen seos, josta öljynjalostusprosessissa erotetaan tislaamalla eri jakeita. Jakotislauksen tuotteena tulee raskasöljyä, kevyttä polttoöljyä, petrolia ja bensiiniä sekä kaasumaisia osia, joita käytetään nestekaasussa ja muovien polymeroinnissa. Öljynjalostuksen yksi vaihe on krakkaus, jossa öljyn suuria hiilivetymolekyylejä pilkotaan pienemmiksi. Jalostuksessa raakaöljystä poistetaan suola ja tislaustuotteista rikki.


title: Öljynjalostus

text: Maailman ensimmäisen öljynjalostamon perusti vuonna 1854-56 Ignacy Łukasiewicz lähelle Jasloa silloiseen Itävalta-Unkariin (nykyisen Puolan alueelle). Tämä oli pieni laitos eikä silloin ollut vielä todellista kysyntää jalostetulle öljylle. Kun Łukasiewiczin öljylamppu tuli suositummaksi, jalostustoimintakin kasvoi kyseisellä alueella. Maaöljystä tehty polttoöljy korvasi eläinrasvan ja traanin eli valaanrasvan.


title: Öljynjalostus

text: Ensimmäinen laajempi jalostamo avattiin Ploieștissa, Romaniassa vuonna 1856. Useita muitakin jalostamoja rakennettiin tälle öljyntuotantoalueelle amerikkalaisten yritysten investointeina ennen kuin Natsi-Saksa toisen maailmansodan aikana otti alueen haltuunsa. 1943 USA:n ilmavoimat pommittivat näitä. Myöhemmin jalostamot on korjattu.


title: Öljynjalostus

text: Edwin Draken historiallisia porauksia elokuussa 1859 Titusvillessa Pennsylvaniassa (USA) pidetään yleisesti öljyteollisuuden alkuna. USA:n varhaisista öljymiljonääreistä kuuluisin on John D. Rockefeller.


title: Öljynjalostus

text: Nesteen (entinen Neste Oil) Naantalin jalostamo käynnistyi 1957 ja Porvoon jalostamo käynnistyi 1966.


title: Öljynjalostus

text: Öljynjalostamot eri puolilla maailmaa on rakennettu tuottamaan sijaintialueensa kulutusta vastaavia öljyjalosteita. 1960-luvulla Länsi-Euroopassa eri öljyjalosteiden kulutus kasvoi tasapainoisesti niin, että jalostuksen luonnollinen saantojakautuma eri laatujen tislelaatujen vastasi kulutusta. Yhdysvalloissa tuotettiin runsaasti maakaasua raakaöljyn sivutuotteena. Kaasun hinta oli säännösteltyä ja halpaa, jonka seurauksena sitä käytettiin talojen lämmitykseen ja kaasua riitti myös suurkuluttajille. Raskaampien polttoöljyjen osuus kulutuksesta on siellä jäänyt pieneksi ja joissakin jalostamoissa raskasta polttoöljyä, jonka luonnollinen osuus on noin 50 %, ei tuoteta lainkaan.


title: Öljynjalostus

text: Raakaöljyn laatu vaihtelee huomattavasti tuotantoalueiden mukaan. Öljy voi olla paksua ja puuromaista tai hyvinkin juoksevaa. Tiheys vaihtelee välillä 0,8–0,9 g/cm. Tämä vaikuttaa myös "luonnolliseen" saantoon siten, että esimerkiksi Arabian Heavy -laadusta saadaan yli 60 % pohjaöljyä (yli 343 °C), hieman yli 20 % keskitisleitä (175–343 °C) ja noin 15 % bensiinejä (30–175 °C). Saharan Blend -laatu tuottaa noin 30 % pohjaöljyä, 35 % keskitisleitä ja saman verran bensiinejä. Myös rikkipitoisuus vaihtelee vähärikkisten laatujen kuten Saharan Blend -laadun 0,1 prosentista venezuelalaisen Boscan-laadun 5,4 prosenttiin. Raakaöljyn laatuluokka Light Sweet Crude esimerkiksi sisältää vähemmän kuin 0,5 % rikkiä ja sen tiheyttä mittaavan API-asteikon lukema on korkeampi kuin 31,1 °API.


title: Öljynjalostus

text: Tislatessa raakaöljystä eroaa muun muassa bensiiniä, etaani- ja butaanikaasua, petrolia, dieselöljyä, raskasta polttoöljyä ja bitumia. Kevyempiä jalosteita, kuten bensiiniä ei voida toistaiseksi muuttaa raskaammiksi, kuten lentopetroliksi. Siksi pelkän bensiinin tarpeen väheneminen ei vähennä öljyn kulutusta, vaan samaan aikaan kun luovutaan bensiinistä, pitäisi etsiä vaihtoehtoja myös polttoöljyn käytölle, öljypohjaisille muoveille, teiden asfaltoinnille ja lentämiselle. Esimerkiksi lentopetrolia saa raakaöljystä maksimissaan 10 prosenttia.


title: Öljynjalostus

text: Öljynjalostuksen ensimmäinen vaihe on suolanpoisto. Raakaöljy sisältää hiilivetyjen lisäksi vettä, suoloja ja kiinteitä epäpuhtauksia kuten hiekkaa. Jalostusprosessin kannalta ongelmallisimpia ovat suolat, koska ne muodostavat happoja, jotka syövyttävät prosessilaitteistoja. Suolat poistetaan lisäämällä esilämmitettyyn 120–130-asteiseen öljyyn voimakkaasti sekoittaen vettä ja seos ohjataan sen jälkeen korkeajännitteiseen sähkökenttään, jossa pienet suolan keränneet vesipisarat yhtyvät suuremmiksi ja painuvat astian pohjalle. Myös erilaiset kiinteät epäpuhtaudet kulkeutuvat tähän pohjalietteeseen.


title: Öljynjalostus

text: Öljyn sisältämät eri hiilivety-yhdisteet saadaan erilleen jakotislauksella, koska näillä aineilla on erilainen kaasuuntumislämpötila. Öljyn tislauksessa kuumennettu öljy pumpataan tislaustorniin, jonka pohjalla on alle 400 °C krakkautumisen estämiseksi ja huipulla n. 20 °C ja mahdollisimman alhainen paine. Tällaisessa tornissa on useita eri lämpötiloissa olevia tasoja, joille tiivistyvät ne hiilivedyt, joiden kaasuuntumislämpötila on korkeampi kuin tuon tason lämpötila. Tornin pohjalta kuumasta alueesta saadaan ulos pohjaöljy, josta voidaan tehdä bitumia ja sen avulla asfalttia, väliotoista raskasöljy, kevytöljy ja raakabensiini. Kylmimmästä huipusta tulevat ulos kaasumaiset aineet kuten etaani ja butaani.


title: Öljynjalostus

text: Ennen kuin oli opittu hyödyntämään öljyntislausta, raakaöljyä käytettiin sellaisenaan höyrykoneissa ja lamppuöljynä. Tämä oli kuitenkin vaarallista, sillä raakaöljystä muodostui sen lämmetessä paljon kaasumaisia hiilivetyjä jotka aiheuttivat räjähdyksiä. Nykypäivänä jalostamoissa on varoventtiilijärjestelmä, joka purkaa paineiden noustessa "soihtuun" (liekki, joka palaa joka jalostamolla tolpan nokassa).


title: Öljynjalostus

text: Tislauksessa syntyneitä tuotteita parannetaan poistamalla niistä rikki, joka palaessaan muodostaisi rikkihappoa savukaasun vesihöyryn kanssa syövyttäen kattiloita ja savupiippuja sekä happamoittaen ympäristöä. Rikinpoisto tehdään korkeassa vetypaineessa (30–100 bar) tietyssä lämpötilassa katalysaattorikemikaalin avustuksella. Rikkiyhdisteet muuttuvat tällöin rikkivedyksi. Samalla hiilivetyjen kaksoissidokset hydrautuvat kemiallisesti stabiileimmiksi. Reaktiotuotteesta erotetaan jäännösvety ja rikkivety, jotka pestään DEA:lla (DiEtyyliAmiinilla), minkä jälkeen öljy voidaan tislata uudelleen.


title: Öljynjalostus

text: Krakkausprosessissa öljyn hiilivetyjä pilkotaan pienemmiksi. Krakkauksen tarve riippuu raakaöljyn laadusta (mitä raskaampaa, sitä enemmän krakataan) ja siitä, mitä lopputuotteita jalostamo haluaa pääasiassa tuottaa. Tuotantopaikan mukaan raakaöljy voi koostua pitkistä hiilivedyistä ja hiilivetyrenkaista ollen olemukseltaan rasvamaista tai ohutta ja juoksevaa. Krakkausprosesseja on useita erilaisia ja niiden avulla saadaan öljystä haluttuja lopputuotteita. Krakkauksen jälkeen öljy tislataan uudelleen jakeiden erottamiseksi.


title: Öljynjalostus

text: Tislauksesta saadaan kaasumaisia tuotteita, joista on polymeroitavissa katalyyttien avulla nestemäisiä polttoaineita, kuten bensiiniä ja nestekaasua. Tämän prosessin lopputuotteena saadaan aikaan korkeaoktaanista bensiinikomponenttia. Erilaisten öljytuotteiden ominaisuuksia ja viskositeettia säädetään sekoittamalla eri prosessivaiheista saatuja laatuja.


title: Öljynjalostus

text: Hiilivedyt ovat orgaanisen kemian perusraaka-aineita. Hiilivetyjä ovat muun muassa eteeni, propeeni, bentseeni ja hydroksibentseeni (fenoli). Hiilivedyistä voidaan edelleen valmistaa lukemattomia uusia yhdisteitä. Niitä käytetään muun muassa reaktioiden lähtöaineina, liuottimina sekä esimerkiksi muovien, maalien ja lääkkeiden raaka-aineina. Orgaanisia hiiliyhdisteitä tunnetaan yli 10 miljoonaa. Niiden valmistuksessa ovat yli 90-prosenttisesti lähtöaineina öljy, maakaasu ja kivihiili.


title: Öljynjalostus

text: Kemianteollisuuden kannalta öljyhuippu vaikuttaa öljypohjaisten hiilivetyjen hintaan ja saatavuuteen. Öljyhuipun vuoksi täytyisi löytää vaihtoehtoisia hiilivetyjen lähteitä. Maakaasusta ja kivihiilestä saadaan helposti hiilivetyjä, mutta kaikille fossiilisille polttoaineille yhteistä on ehtyminen. Uusiutuvia hiilivetyjen lähteitä tutkitaan vihreässä kemiassa, jota kutsutaan myös kestäväksi kemiaksi.


title: Viola Bauer

text: Viola Bauer (s. 13. joulukuuta 1976 Annaberg-Buchholz, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen entinen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Viola Bauer

text: Bauer voitti 2002 Salt Lake Cityn olympialaisten viestijoukkueessa kultaa ja takaa-ajokilpailussa pronssia. Viestissä hän voitti MM-kultaa 2003 Val di Fiemmen kisoissa, MM-hopeaa 2007 Sapporossa ja MM-pronssia 1999 Ramsaussa. 2006 Torinon olympialaisissa hän voitti viestihopeaa. Uransa hän lopetti 25. maaliskuuta 2007 Falunissa käytyyn viestiin, joka päättyi hänen maansa, Saksan voittoon.


title: Viola Bauer

text: Ammatiltaan Bauer on sotilas. Hänellä on sosiaalipedagogin koulutus.


title: Lansing

text: Lansing on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltion pääkaupunki. Pääkaupunki siirrettiin tuolloin vain harvaan asuttuun Lansiniin vuonna 1847. Sittemmin kaupunki kasvoi teollisuuden ja esimerkiksi autojenvalmistuksen siivittämänä. Lansingin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 116 986 ja suuremman metropolialueen 464 036.


title: Lansing

text: Lansing sijaitsee Grand River- ja Red Cedar-jokien yhtymäkohdassa Inghamin piirikunnassa noin 140 kilometriä Detroitin kaupungista luoteeseen. Ilmasto alueella vaihtelee mantereisen ja puolimerellisen välillä. Merelliseen ilmastoon vaikuttavan läheisiltä Suurilta järviltä ajoittain puhaltavat navakat tuulet. Alueella esiintyy ajoittain myrskyjä ja joskus myös tornadoja. Lansingin alueen jokien tulvat aiheuttavat suuria vahinkoja keskimäärin kerran kymmenessä vuodessa.


title: Lansing

text: Nykyinen Lansingin alue oli pitkään käytännössä koskematonta erämaata. Alueen ensimmäiset eurooppalaistaustaiset siirtolaiset saapuivat New Yotkin alueelta Lansing-nimisestä kylästä, jonka mukaan uusi kunta Michiganissa nimettiin. 1830-luvulla James Seymour osti maat Lansingista. Michiganin vuoden 1835 perustuslain mukaan osavaltion olisi siirrettävä pääkaupunkinsa väliaikaisesta pääkaupunki Detroitista vuoteen 1847 mennessä. Vuoden 1812 sodan kokemusten perusteella Detroitia pidettiin liian alttiina ulkoisille uhille pääkaupunin pitämiseksi siellä. Seymour ehdotti uuden pääkaupunin paikaksi Lansingia, jossa tuolloin sijaitsi vain yksi hirsitalo ja saha. Pääkaupunki siirrettiin Lansingiin vuonna 1847, joskin paikka tunnettiin vuoteen 1849 saakka nimellä Village of Michigan. Edellä mainittuna vuonna Lansingin asukasluku oli 1 500.


title: Lansing

text: Lansing kasvoi aluksi varsin hitaasi hankalien kulkuyhteyksien takia. Lisäksi monet uskoivat, että pääkaupunki saatettaisiin tulevaisuudessa siirtää vielä uudestaan. Kaupunin kehitystä nopeutti kuitenkin lopulta rautatieyhteyden saapuminen. Nykyinen Michigan State Capitol rakennettiin Lansingiin vuosina 1872–1878. Vuosisadan lopulla Lansinissa vaikutti amerikkalaisen autoteollisuuden pioneeri Ransom E. Olds ja hänen vuonna 1897 perustamansa Olds Motor Vehicle Company. Yhtiö toimi osana General Motorsia aina vuoteen 2004 saakka. Vuonna 1855 oli perustettu puolestaan Michigan Agricultural College, joka oli nykyisen Michiganin osavaltionyliopiston edeltäjä. Yliopisto kuuluu nykyisin naapurikaupunki East Lansingiin.


title: Lansing

text: Lansingin huomattavin työnantajataho on sen pääkaupunkiaseman takia osavaltio. Muita huomattavia talouden aloja Lansinissa ovat palvelut, teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, sekä koulutus. Teollisuuden puolesta Lansing on osa Yhdysvaltojen keskilännen teollisuusvyöhykettä. Kaupunki on edelleen merkittävä autoteollisuuden keskus ja teollisuuden muihin tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi tekstiilit, metallit ja lasi. Kaupungissa on myös useiden vakuutusyhtiöiden alue- ja pääkonttorit.


title: Lansing

text: Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Lansingissa aikavälillä 2013–2017 olivat 60 470 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 31 637 dollaria. 10,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.


title: Lansing

text: Lansingin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 114 297 ja vuoden 2017 arvion mukaan 116 986. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 464 036. Kaupungin asukkaista 61,3 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 55,1 %), 22 % afroamerikkalaisia, 0,5 % intiaaneja, 12,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3,7 % aasialaisia. 12,7 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 8,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.


title: Axel Teichmann

text: Axel Teichmann (s. 14. heinäkuuta 1979 Ebersdorf, Itä-Saksa) on saksalainen entinen maastohiihtäjä.


title: Axel Teichmann

text: Teichmann nousi hiihtomaailman tietoisuuteen kun hän vuonna 1999 voitti juniorien maailmanmestaruuden 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa sekä viestissä.


title: Axel Teichmann

text: Aikuisten arvokisoissa Teichmann 2003 Val di Fiemmen MM-hiihdoissa voitti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kultaa ja viestissä hopeaa. Kaksi vuotta myöhemmin Oberstdorfin MM-kisoissa hän saavutti hopeaa sekä viestistä että sprinttihiihdon parikilpailusta.


title: Axel Teichmann

text: Kaudella 2004–2005 Teichmann voitti maastohiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun. Hän on voittanut urallaan kahdeksan maailmancupin osakilpailua (tilanne 25.2.2009).


title: Axel Teichmann

text: Teichmann jättäytyi pois 2006 Torinon olympialaisista. Sapporon MM-kisoissa 2007 Teichmann voitti 30 kilometrin yhdistelmäkilpailun puolen sekunnin erolla ennen maanmiestään Tobias Angereria . Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa parisprintistä ja viestistä. Vancouverin olympialaisissa 2010 Teichmann oli hopealla 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa ja vapaan hiihtotavan parisprintissä Tim Tscharnken kanssa. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia viestissä.


title: Jakokulma

text: Jakokulma on matemaattinen menetelmä, jolla voi jakaa kaksi reaalilukua. Saman tyylistä menetelmää eli algoritmia käytetään, kun jaetaan polynomeja keskenään.


title: Jakokulma

text: Esimerkiksi osamäärä "900 jaettuna 4 on 225" merkitään näin:


title: Jakokulma

text: Algoritmin muistisääntö on: "jaa, kerro, vähennä, luku alas pudota, alusta taas aloita".


title: Jakokulma

text: Kirjoitetaan aluksi jaettava (900) jakokulman sisään ja jakaja (4) sen kylkeen:


title: Jakokulma

text: 1. Jaa – etsitään "jakajan" (4) suurin monikerta, joka on pienempi kuin "jaettavan" ensimmäinen numero (9). Jos jakaja on suurempi kuin jaettavan ensimmäinen numero, otetaan mukaan toinenkin numero (tässä se olisi 0). Tässä tapauksessa 9 on kuitenkin suurempi kuin 4 ja sen suurin 9:ää pienempi monikerta on 8. Kirjoitetaan tämä monikerran kerroin (8 / 4 = 2) viivan yläpuolelle ensimmäisen numeron kohdalle "osamääräksi".


title: Jakokulma

text: 2. Kerro – kerrotaan osamäärän ensimmäisellä numerolla (2) jakaja (4) ja merkitään "tulo " (2*4 = 8) jaettavan alle.


title: Jakokulma

text: 3. Vähennä – vähennetään jaettavan ensimmäisestä numerosta (9) tulo (8). Saadaan "erotukseksi" 1.


title: Jakokulma

text: 4. Luku alas pudota – pudotetaan jaettavan seuraava numero (0) erotuksen viereen.


title: Jakokulma

text: 5. Alusta taas aloita – nyt jaettavaksi otetaan viivan alle saatu luku (10). Sitä pienempi 4:n suurin monikerta on 2*4 = 8. 2 siirretään osamääräksi, kerrotaan sillä jakaja 4 ja sijoitetaan tulo jaettavan (10) alle. Vähennetään.


title: Jakokulma

text: Toistetaan näin kohtia 1-5 kunnes päästään viimeiseen lukuun asti. Jos viimeinen erotus on muu kuin 0, voidaan merkitä jakojäännös (katso alla) tai jatkaa desimaaliosiin (katso alla).


title: Jakokulma

text: Jos erotukseksi jää muu kuin 0, kun pudotettavia ei enää ole, on erotus jaettavan jakojäännös.


title: Jakokulma

text: Algoritmia voidaan jatkaa desimaaleihin, jos ei haluta jakojäännöstä. Tällöin pudotetaan erotuksen viereen jaettavasta 0 ja merkitään väliin pilkku.


title: Jakokulma

text:
Angloamerikkalainen jakokulma otettiin Suomessa käyttöön 1970-luvun alussa, koska aiemmin käytetyssä italialaisessa tavassa tehtiin virheitä desimaalipilkun sijoittamisessa. Italialaisella tavalla 9 : 2 = 4,5 merkitään:
Anglo-amerikkalaisessa mallissa taas desimaalipilkku sijoittuu osamäärässä oikein (suoraan jaettavan desimaalipilkun yläpuolelle), mutta jaettava ja jakaja taas ovat käänteisessä järjestyksessä. Se on tuottanut kouluopetuksessa jonkin verran hankaluuksia; sanallisissa tehtävissä ei ole aina ollut oppilaalle selvää, kumpi kahdesta luvusta pitää jakaa kummalla, ja luvut ovat voineet mennä jakokulmaan väärin päin.


title: Jakokulma

text: Vanha italialainen järjestelmä on kuitenkin uutta angloamerikkalaista käyttökelpoisempi erityisesti silloin, jos jaettava on jonkin toisen peruslaskutoimituksen tulos (summa, erotus tai tulo). Tällöin voi nimittäin välitulosta kopioimatta kirjoittaa osamäärän paikkaan, jossa se ei tule yhdenkään lähtöarvon päälle. Keskiarvo, joka on osamäärä, jossa jaettava on lähtöarvojen summa ja jakaja niiden lukumäärä, on hyvä esimerkki tästä. Angloamerikkalaisella merkintätavalla summa joudutaan kopioimaan yhteenlaskuviivan alta jakokulmaportaiden alle, koska osamäärä tulee portaiden päälle, mutta italialaisella merkintätavalla riittää kallistetun T-kirjaimen piirtäminen yhteenlaskuviivan oikealle puolelle, yhteenlaskettavien lukumäärän merkitseminen jakajan paikalle ja sen jälkeen varsinainen jakaminen, jolloin keskiarvo ilmestyy jakajan alle.


title: Jakokulma

text:
Ruotsissa siirryttiin 1980-luvulla jakokulmaan nimeltä "liggande stolen" (makaava tuoli). Siinä jakaja ja jaettava ovat tavanomaisessa järjestyksessä mutta osamäärä tulee yläpuolelle.
Joissakin 2000-luvun suomalaisissa oppikirjoissa on luovuttu jakokulman piirtämisestä ja laskettu algoritmi laskutehtävän alle saksalaiseen ja unkarilaiseen tapaan.


title: Jakokulma

text: Kaikissa tavoissa algoritmi on sama, vain merkintätavat vaihtelevat.


title: Alfayksilö

text: Alfayksilö on eläinlauman johtava yksilö. Monilla laumaeläimillä esiintyy tarvetta muodostaa hierarkioita, joiden huipulla on alfauros, alfanaaras tai niiden yhdessä muodostama alfapari


title: Alfayksilö

text: Yksilö pääsee usein laumassaan johtavaan asemaan kokonsa, sosiaalisten kykyjensä tai muiden positiivisten ominaisuuksien avulla. Usein alfayksilöillä on myös etuja muihin lauman jäseniin nähden, ne esimerkiksi saavat saaliista osansa ensimmäisinä tai saavat valita minkä tahansa vastakkaisen sukupuolen edustajan parittelukumppanikseen.


title: Katinlieko

text: Katinlieko ("Lycopodium clavatum") on liekokasveihin kuuluva maassa suikertava yhtäläisitiöinen sanikkainen. Katinlieon lajinimi "clavatum" periytyy latinan nuijaa merkitsevästä clava-sanasta ja viittaa itiötähkien nuijamaiseen muotoon.


title: Katinlieko

text: Katinlieko kuuluu liekokasveihin (Lycopodiaceae), joita tunnetaan kaikkiaan 450 lajia. Muita heimoon kuuluvia Suomessa kasvavia lajeja ovat muun muassa keltalieko ("Diphasiastrum complanatum"), riidenlieko ("Lycopodium annotinum"), ketunlieko ("Huperzia selago") ja konnanlieko ("Lycopodiella inundata"). Liekokasvit kuuluvat sanikkaisiin (Pteridophyta), joita ovat myös kortteet ("Equisetum") ja saniaiset (Pteridophytina).


title: Katinlieko

text: Katinlieon maassa suikerteleva vaaleanvihreä varsi kasvaa yli metrin pituiseksi. Päävarresta nousee pystyjä tai tyvestä kohenevia haarovia haaroja. Neulasmaiset lehdet ovat pitkäsuippuisia, karvakärkisiä, sirottavia tai varrenmyötäisiä ja sijaitsevat varressa ja haaroissa lähes kierteisesti. 1–4 cm pitkät itiötähkät sijaitsevat haarojen kärjissä yksittäin, pareittain tai kolmittain. Itiötähkän perä ovat harva- ja pienilehtinen, ja perän pituus on 0,5–12 cm. Katinlieon kukinta osuu Suomessa kesä-syyskuuhun. Alkeisvarsikko on yksikotinen, mukulamainen, lehtivihreätön ja sijaitsee tavallisesti maan alla.


title: Katinlieko

text: Suomessa katinlieosta tavataan kahta alalajia: metsäkatinlieko (subsp. "clavatum") ja pohjankatinlieko (subsp. "monostachyon"). Kookkaammalla metsäkatinlieolla lehdet ovat sirottavia ja lehden kärkikarva on 2–4 mm pitkä, ja itiötähkät ovat pareittain tai kolmittain ja niiden perät ovat 3–12 cm pitkiä. Pohjankatinlieolla puolestaan lehdet ovat jokseenkin varrenmyötäisiä ja lehden kärkikarva on 1,5–3 mm pitkä, ja itiötähkät ovat yksittäin ja niiden perät ovat 0,5–3 cm pitkiä. Varsinkin Pohjois-Suomessa esiintyy alalajien välimuotoja.


title: Katinlieko

text: Katiliekoa tavataan laajalti pohjoisen pallonpuoliskon havu- ja lehtimetsävyöhykkeellä. Lajia tavataan koko Euroopassa Islantia, Pyreneiden niemimaata, Etelä-Ranskaa ja -Italiaa, Kreikkaa, Itä-Balkania ja Etelä-Ukrainaa lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Siperian Tyynelle valtamerelle ja Japaniin saakka, sekä edelleen Alaskaan, Yhdysvaltojen pohjoisosiin ja Kanadan etelä- ja keskiosiin. Suomessa katinliekoa tavataan koko maassa. Alalajeista metsäkatinliekoa tavattaan Etelä-Lapin korkeudelle, ja pohjankatinliekoa noin Oulun korkeudelta pohjoiseen.


title: Katinlieko

text: Katilieko suosii valoisia kasvupaikkoja, jotka usein ovat muodostuneet ihmisen toiminnan seurauksena. Tyypillisesti lajia esiintyy tuoreissa, kuivahkoissa ja kuivissa kangasmetsissä, kaskikoivikoissa, tunturikankailla, hakamailla ja metsäpolkujen läheisyydessä.


title: Katinlieko

text: Katinliekon itiöpöly on riidenlieon itiöpölyn tapaan hienojakoista, keltaista pulveria, jota on käytetty kansanlääkinnässä haavojen ja ihotautien hoitoon. Pölyä on käytetty myös apteekeissa pillereiden päällystämiseen, jotta ne eivät takertuisi rasioissa toisiinsa.


title: Katinlieko

text: Myös katinlieon – samoin kuin riidenlieon – itiöpölyä on kutsuttu myös kärpäsruudiksi, koska se palaa räiskähdellen. Itiöt sisältävät runsaasti helposti syttyvää öljyä. Ilmaan heitetty kourallinen itiöpölyä syttyy humahdusmaisesti yhdestä tulitikusta, mitä ominaisuutta on aikoinaan hyödynnetty esimerkiksi valokuvauksessa ja teatteriesityksissä.


title: Katinlieko

text: Kasvilla on myös muita käyttötarkoituksia. Ruotsissa riidenliekoa käytetään yhä joulukoristeina esimerkiksi seppeleissä, ja sen pitkistä varsista on aikaisemmin kudottu mattoja.


title: Katinlieko

text: Katinliekon siemenet sisältävät mm. lykopodiinia (CHNO) ja annotiniinia (CHNO). Siemenistä valmistettavaa tuotetta kutsutaan kasvirikiksi, jota käytetään ihojauheissa, ruudin lisäaineen ja peräpuikkojen päällysteenä.


title: Maanviljelijäin puolue

text: Maanviljelijäin puolue oli suomalainen talonpoikaispuolue, joka toimi aktiivisesti vuosina 1926-1929.


title: Maanviljelijäin puolue

text: Maanviljelijäin puolueen perustivat lähinnä parikkalalaiset talonpojat, jotka marssivat Juho Roihan johdolla ulos Jyväskylässä 18.2.1927 pidetystä kokouksesta, jonka enemmistö perusti Talonpoikaiskansan puolueen. Perustajat olivat päättäneet uuden puolueen perustamisesta edellisvuoden lopussa pitämässään kokouksessa. Puolueen ohjelma oli populistinen ja maaseudun vähäosaiseen väestöön vetoava.


title: Maanviljelijäin puolue

text: Puolue osallistui vuoden 1927 eduskuntavaaleihin asettaen ehdokkaita Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä ja saaden 784 (0,09%) ääntä. Eduskuntavaaleissa 1929 tehtiin vaaliliitto Talonpoikaiskansan puolueen kanssa, mutta menestys jäi entistä vaatimattomammaksi. Maanviljelijäin puolueen organisaatio jäi kehittymättömäksi ja toiminta varsin vähäiseksi.


title: Polynomin jakokulma

text: Polynomin jakaminen jakokulmassa on tavallisen jakokulman tapainen algoritmi, jolla voi jakaa kaksi polynomia.


title: Polynomin jakokulma

text: Jakolasku


title: Polynomin jakokulma

text: Toinen tapa laskea polynomin juuria on synteettinen jako.


title: Polynomin jakokulma

text: Halutaan laskea:


title: Polynomin jakokulma

text: Merkitään jaettava ja jakaja jakokulmaan (huomaa, että vaikka termiä "x" ei ole, merkitään se kerrottuna nollalla):


title: Polynomin jakokulma

text:
1. Jaetaan jaettavan ensimmäinen "termi" ("x") jakajan suurimmalla termillä ("x").
Siirretään osamäärä kulman ylle ("x ÷ x = x").


title: Polynomin jakokulma

text: 2. Kerrotaan jakaja ("x-3") juuri saadulla osamäärällä ("x"). Kirjoitetaan tulo ensimmäisten kahden termin alle ("x * (x-3) = x - 3x").


title: Polynomin jakokulma

text: 3. Vähennetään termeittäin. (("x-12x) - (x-3x) = -12x + 3x = -9x") Sitten pudotetaan seuraava termi alas.


title: Polynomin jakokulma

text: 4. Toistetaan kohdat 1-3 mutta käytetään nyt jaettavana erotusta, joka juuri saatiin.


title: Polynomin jakokulma

text: 5. Toistetaan kunnes ei ole pudotettavaa.


title: Polynomin jakokulma

text: Polynomi, joka saatiin viivan yläpuolelle, on osamäärä ja "(-123)" jakojäännös.


title: Polynomin jakokulma

text: Tämä tapa on tavallisen ala-asteella opetettavan jakokulman tyyppinen.


title: Polynomin jakokulma

text: Synteettisessä jaossa, jota joskus kutsutaan myös Ruffinin säännöksi keksijänsä (1809) Paolo Ruffinin mukaan, metodi on lyhyempi, mutta sen taustalla ovat samat laskutoimitukset. Synteettinen jako toimii kuitenkin vain binomeilla jaettaessa.


title: Polynomin jakokulma

text: Käsitellään samaa esimerkkiä kuin äsken:


title: Polynomin jakokulma

text: Otetaan termien kertoimet. Jakajabinomista "x + b" otetaan palkin vasemmalle puolelle "-b", jotta voidaan laskutoimituksissa käyttää helpompaa lisäämistä eikä vähentämistä.


title: Polynomin jakokulma

text: Vaihdettiin -3 siis 3:ksi. Pudotetaan ensimmäinen luku alas kolmannelle riville.


title: Polynomin jakokulma

text: Kerrotaan pudotettu luku (1) jakajalla (3) ja sijoitetaan se seuraavan luvun alapuolelle toiselle riville.


title: Polynomin jakokulma

text: Lisätään sarakkeen luvut toisiinsa ja sijoitetaan summa kolmannelle riville.


title: Polynomin jakokulma

text: Toistetaan edellisiä, ja lopuksi saadaan seuraavaa:


title: Polynomin jakokulma

text: Luvut tarkoittavat osamäärän termien kertoimia, ja viimeinen luku on jakojäännös. Ensimmäinen luku (1) tarkoittaa tässä toisen asteen termin kerrointa, toinen luku ensimmäisen asteen ja kolmas nollannen asteen eli vakion kerrointa. Termien asteet luetaan siis kasvavasti oikealta vasemmalle, ja jakojäännöksen vasemmalla puolella olevan luvun aste on 0.


title: Polynomin jakokulma

text: Jakolaskun tulos on siis:


title: Lidija Skoblikova

text: Lidija Pavlovna Skoblikova (, s. 8. maaliskuuta 1939 Zlatoust, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen pikaluistelija ja kuusinkertainen olympiavoittaja. Hän on olympialaisten historian menestynein pikaluistelija kultamitalien määrässä ja ensimmäinen urheilija, joka saavutti talviolympialaisista kuusi kultamitalia.


title: Lidija Skoblikova

text: Vuonna 1959 Skoblikova pääsi Neuvostoliiton maajoukkueeseen sijoittumalla kolmanneksi maansa mestaruuskilpailuissa. Samana vuonna yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa Sverdlovskissa hän oli myös pronssilla. Seuraavana vuonna hän voitti Östersundin MM-kilpailuissa 500 ja 3 000 metrin matkat mutta kaatuminen 1 000 metrillä pudotti Skoblikovan pronssille. Squaw Valleyssä järjestettyihin olympialaisin Skoblikova lähti yhtenä suosikeista. Ensimmäisellä matkallaan 1 500 metrillä hän rikkoi maailmanennätyksen ajallaan 2.25,2 ja otti kultaa. Toisen voittonsa Skoblikova otti 3 000 metrillä, ja 1 000 metrillä hän sijoittui neljänneksi.


title: Lidija Skoblikova

text: Seuraavina vuosina Skoblikova jatkoi menestystään MM-kisoissa. Hän otti pronssia Tønsbergissä 1961, hopeaa Imatralla 1962 sekä lopulta kultaa Karuizawassa 1963 ja Kristinehamnissa 1964.


title: Lidija Skoblikova

text: Vuoden 1964 talviolympialaisissa Innsbruckissa Skoblikova osallistui kaikille neljälle luistelumatkalle ja voitti kultaa jokaisesta. Hänestä tuli näin ensimmäinen urheilija, joka on saavuttanut kuusi kultamitalia talviolympialaisista. Lisäksi Skoblikova oli ensimmäinen urheilija, joka voitti yksissä talvikisoissa neljä henkilökohtaista kultamitalia. Skoblikovan ennätyksen rikkoi Eric Heiden viemällä viisi kultaa vuoden 1980 talviolympialaisista.


title: Lidija Skoblikova

text: Skoblikova jätti kilpakentät kahdeksi kaudeksi. Hän palasi kuitenkin luistinradoille uudelleen vuonna 1967 ja rikkoi 3 000 metrin maailmanennätyksen tammikuussa. Skoblikova ei kuitenkaan enää palannut arvokisojen palkintokorokkeelle. MM-kilpailuissa Deventerissä 1967 hän oli neljäs ja Helsingissä 1968 seitsemäs. Grenoblen olympialaisissa 1968 hän sijoittui 3 000 metrillä kuudenneksi ja 1 500 metrillä 11:nneksi. Vuonna 1969 Skoblikova lopetti uransa. Hän ei voittanut urallaan ainuttakaan Neuvostoliiton mestaruutta.


title: Isuzu

text: Isuzu jidōsha kabushikigaisha (, ) on japanilainen yritys, joka tunnetaan raskaan kaluston ja dieselmoottoreiden valmistajana.


title: Isuzu

text: Isuzun pääkonttori sijaitsee Shinagawassa Tokion prefektuurissa, ja kokoamista ja valmistusta tehdään Fujisawassa, Tochigissa, Hokkaidōlla ja Thaimaassa. Vuonna 2003 yhtiö tuotti 16 miljoonaa dieselmoottoria. Moottoreita käytetään kaikkialla maailmassa.


title: Isuzu

text: Isuzun valmistamia henkilö-, paketti- ja kuorma-autoja markkinoitiin Suomessa 1960-luvulta 1990-luvulle. Vuosina 1965–1972 maahantuojana oli Helkama-konsernin tytäryhtiö Suomen Koneliike Oy, sittemmin Suomen General Motors Oy.


title: Maastojuoksu

text: Maastojuoksu on juoksua maastossa. Juoksuradalla tai kadulla suoritettavaan juoksuun verrattuna maastojuoksu vaatii enemmän kestävyyttä. Maastojuoksussa myös sydämen sykkeen vaihtelu on suurempaa.


title: Maastojuoksu

text: Aloittelevalle juoksuharrastelijalle maastojuoksua pidetään hyvänä muotona, sillä alusta on pehmeämpi, eikä se näin rasita jalkoja yhtä voimakkaasti kuin kovempi maantiealusta. Maastossa liikkuminen myös rauhoittaa mieltä.


title: Maastojuoksu

text: Maastojuoksukilpailuista arvostetuimmat ovat maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut. Aikaisemmin maastojuoksu oli myös kesäolympialaisten ohjelmassa.


title: Maastojuoksu

text: Maastojuoksu kuuluu osana myös nykyaikaisen viisiottelun ohjelmaan. Aiemmin maastojuoksu tunnettiin suomeksi nimellä murtomaajuoksu. Esimerkiksi Paavo Nurmi voitti aikanaan lukuisia murtomaajuoksun kultamitaleita.


title: Taitouinti

text: Taitouinti on uintiurheilun muoto, jossa uima-altaassa tehdään koordinaatiota, voimaa, taitoa, taiteellisuutta ja kestävyyttä vaativia liikkeitä musiikin tahdissa. Vaikeutta tuo myös se, että osa liikkeistä tehdään pää veden alla, joten hyvä hapenottokyky on tarpeen. Taitouinti vaatii lisäksi hyvää uimataitoa sekä kovaa kuntoa, sillä musiikkiohjelman kesto voi olla jopa viisi minuuttia. Ohjelmat koostuvat eri liikesarjoista: nostoista, heitoista, hypyistä, kierteistä ja käsi- ja jalkaliikesarjoista. Lajista on käytetty myös nimitystä "kuviokellunta", joka ei kuitenkaan kuvaa lajin vaatimaa voimaa, tasapainoa ja erittäin tarkkaa koordinaatiokykyä.


title: Taitouinti

text: Taitouimarilla on hyvä uimataito, kestävyyttä ja voimaa, tekniikoiden hallintaa, koordinaatiokykyä, rytmitajua, esiintymistaitoa ja notkeutta. Kilpailuissa seniorisarjassa kokonaispisteistä 50 prosenttia tulee teknisestä ja 50 prosenttia vapaaohjelmasta, jossa tuomarit jakavat pisteet teknisistä ja taiteellisista elementeistä.


title: Taitouinti

text: Taitouinnin musiikkiohjelmia ovat yksinuinti (solo), pariuinti (duo), kolminuinti (trio), joukkueohjelma (4–8 uimaria) sekä näiden yhdistelmä eli yhdistetty vapaaohjelma (combo, max. 10 uimaria). Suomessa trio on harvinainen, ja yleensä sitä uidaankin vain osana comboa.


title: Taitouinti

text: Ensimmäiset taitouimarit 1800-luvulla olivat miehiä. Miesten ensimmäiset muistiin merkityt kilpailut olivat vuonna 1890 Berliinissä. Annette Kellerman, australialainen naisuimari, ilahdutti yleisöä New Yorkissa vuonna 1907 esiintyessään lasitankissa. Kiinnostus lajia kohtaan alkoi kasvaa. 1800–1900-lukujen vaihteessa taitouinti alkoikin muotoutua naisten lajiksi. Maailman ensimmäiset maakuntakilpailut pidettiin Montréalissa v. 1924, joissa Peg Selleristä tuli ensimmäinen voittaja. Tämän jälkeen taitouinti levisi ympäri Amerikkaa ja Yhdysvaltoja. Katherine Curtisin kouluttamasta 60 uimarista, jotka tunnettiin nimellä ”The Modern Mermaids” (vapaa suom. Modernit merenneidot), sai alkunsa nimi taitouinti. Tunnetuksi taitouintia teki yhdysvaltalainen uimari Esther Williams, joka toi 1940–1950-luvuilla taitouinnin ihmisten nähtäviksi televisiosarjoilla ”Aqua Musicals” (vapaa suom. Vesimusikaalit).


title: Taitouinti

text: Yhdysvalloissa The Amateur Athletic Union (vapaasuom. Amatööriurheilijoiden liitto) hyväksyi sekä duon että joukkuekilpailut 1940-luvun alussa. Duo ja joukkuekilpailu olivatkin mukana Yhdysvaltojen ensimmäisissä, kansallisissa taitouinnin mestaruuskilpailuissa vuonna 1946. Taitouinti oli näytöslajina viisissä olympialaisissa vuodesta 1948 vuoteen 1968 (muun muassa Helsingissä 1952), mutta viralliseksi olympialajiksi taitouinti hyväksyttiin vasta Los Angelesissa vuonna 1984. Rytmisen voimistelun tavoin olympialaisten taitouinnissa kilpailevat ainoastaan naiset.


title: Taitouinti

text: Ensimmäiset taitouinnin SM-kilpailut pidettiin vuonna 1972. Nykyisin taitouinnin harrastajia on Suomessa 400–800. Lisäksi taitouinnin parissa toimii aktiivisesti noin sata valmentajaa ja tuomaria. Suomessa taitouintia harrastetaan Helsingissä, Vantaalla, Espoossa , Kirkkonummella, Tampereella, Joensuussa, Oulussa, Turussa, Kuopiossa ja Jyväskylässä. Taitouinnilla on pitkät perinteet Kuopion Uimaseuralta.


title: Taitouinti

text: Uimarin on mahdollista osallistua oman ikäsarjansa lisäksi vanhempien sarjoihin. Nuoremmassa sarjassa uiminen ei ole mahdollista.


title: Teemu Salo

text: Teemu Salo (s. 11. helmikuuta 1974) on suomalainen curling-pelaaja. Hän toimii ykkösheittäjänä Markku Uusipaavalniemen kipparoimassa joukkueessa, joka on usein myös edustanut Suomea arvokilpailuissa.


title: Teemu Salo

text: Curlingin Teemu Salo aloitti vuonna 1989. Hän on kuulunut Uusipaavalniemen joukkueeseen vuodesta 2002 lähtien. Hänen seuransa on Hyvinkään Curling Ry.


title: Teemu Salo

text: Salo pitää kotipaikkaansa Hyvinkäällä ja on koulutukseltaan tradenomi. Hän on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 85 kilogrammaa.


title: Kalle Kiiskinen

text: Kalle Kiiskinen (s. 6. syyskuuta 1975 Hyvinkää, Suomi) on suomalainen curling-pelaaja.


title: Kalle Kiiskinen

text: Kiiskinen on toiminut maajoukkueen kapteenina kaudesta 2007-2008 lähtien. Kiiskinen pelasi Markku Uusipaavalniemen kipparoimassa maajoukkueessa 2002-2007 ja saavutti olympiahopeaa Torinossa 2006. Vuonna 1997 hän voitti juniorien MM-hopeaa. Suomen mestaruuden hän on voittanut vuosina 2004-2008. Hänen seuransa on Hyvinkään Curling ry.


title: Kalle Kiiskinen

text: Koulutukseltaan Kiiskinen on kasvatustieteen maisteri. Hän toimii luokanopettajana Riihimäellä ja asuu Hyvinkäällä. Kiiskinen on 186 cm pitkä ja painaa 84 kg.


title: Pulamiesten vaaliliitto

text: Pulamiesten vaaliliitto oli lähinnä muhoslaisten talonpoikien perustama yhteenliittymä vuoden 1933 eduskuntavaaleihin osallistumista varten.


title: Pulamiesten vaaliliitto

text: Pulamiesten vaaliliitto syntyi Oulussa ilmestyneen "Kansan Pula" -lehden (1932–1936) ympärille järjestäytyneiden joulukuussa 1932 perustaman Pulatoimikuntien keskustoimikunnan aloitteesta. Kyseisen toimikunnan perustamisessa keskeistä roolia näytteli "Muhoksen pulatoimikunta", mutta pulatoimikuntia ja -kerhoja oli muuallakin ja Kansan Pula levisi eri puolille maata. Suomen kommunistisella puolueella (SKP) oli myös vahvasti näppinsä pelissä, sillä kommunistit etsivät toimintavaihtoehtoja julkisten vasemmistolaisten järjestöjen lakkauttamisten jälkeen. SKP rahoitti Kansan Pulaa ja puolueen jäseniä, kuten Yrjö Leino, osallistui toimikuntien työskentelyyn.


title: Pulamiesten vaaliliitto

text: Pulamiesten vaaliliitto sai vuoden 1933 vaaleissa 645 (0,06%) ääntä Oulun läänin eteläisessä vaalipiirissä, jossa listan johtava nimi oli radikaali pienviljelijä Väinö Mustonen, pulaliikkeen keskus- ja vaalitoimikuntien puheenjohtaja. Pulamies Oulun läänin pohjoisessa vaalipiirissä, Edvin Mäkinen, sen sijaan hylättiin kommunistina ja kannattajien oli tyytyminen "villiin" listaan. Seuraaviin vaaleihin alettiin valmistautua hyvissä ajoin, mutta ehdokasasettelusta muodostui vaaliliiton kannalta katastrofi. Oulun eteläisessä vaalipiirissä pulamiehet hylättiin vaaliasiakirjoissa esiintyneiden puutteellisuuksien vuoksi samalla kun pohjoisessa asiakirjat myöhästyivät. Pulamiesten vaaliliitolla oli siten vain kaksi villiä listaa ja ehdokasta, Mustonen ja Arvid Oukka, jotka saivat yhteensä noin 750 ääntä.


title: Pulamiesten vaaliliitto

text: Pulamiesten menestys kunnallisvaaleissa oli huomattavasti eduskuntavaaleja parempaa. Vaaleissa 1933 pulamiehet nousivat Muhoksen valtuuston suurimmaksi ryhmittymäksi 7 valtuutetulla ja saivat lisäksi kaksi paikkaa Alatorniolla. Seuraavissa vaaleissa oli tyytyminen viiteen paikkaan Muhoksella.


title: Pulamiesten vaaliliitto

text: Loppuvuodesta 1936 pulamiehet liittyivät perustettuun Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolueeseen ja käytännössä lopettivat omat organisaationsa. Tämä ei kuitenkaan estänyt jo aiemmin pulamiesten toimintaa epäilyksellä katsonutta Etsivää keskuspoliisia toimimasta ja pulamiesten johtohenkilöt pidätettiin kesällä 1937.


title: Uimahypyt

text: Uimahypyt on koordinaatiokykyä, rytmitajua, rohkeutta, avaruudellista hahmotuskykyä sekä tyylikkyyttä vaativa uintilaji. Se on arvostelulaji, jonka varsinainen suoritus kestää alle kaksi sekuntia. Kilpailuun kuuluu viisi tai kuusi hyppykierrosta. Uimahypyt on ollut lajina olympialaisissa vuodesta 1904 alkaen.


title: Uimahypyt

text: Uimahypyt määritellään hypyn telineestä katsotun pyörintäsuunnan mukaan kuuteen hyppyryhmään. Kierre- ja vain kerroksilta suoritettavat käsinseisonnasta tehtävät hypyt muodostavat omat hyppyryhmänsä. Hyppyryhmät ovat:Hyppy voidaan suorittaa suorin vartaloin, taittaen, kerien tai vapaata suoritustapaa käyttäen:Jokaisella hypyllä on vaikeusaste. Vaikeusaste nousee hypyn vaikeutumisen mukaan. Vaikeusasteen suuruuteen vaikuttavia tekijöitä ovat volttien määrä, suorituskorkeus ja -tapa, kierteiden määrä, hyppyryhmä sekä luonnoton veteenmenosuunta, mikä merkitsee selkä veteen päin menoa ulos- ja taaksepäin hypyissä.


title: Uimahypyt

text: Arvokilpailuissa uimahyppyjen tuomaripaneellissa on seitsemän tuomaria, muissa kisoissa tavallisesti viisi. Parihyppykilpailuissa tuomareita on yhdeksän. Tuomarit arvostelevat hypyn pistein puolen numeron tarkkuudella väliltä 0–10. Tuomari antaa ponnistuksesta, ilmalennosta ja veteenmenosta enintään kolme pistettä kustakin. Kymmenennen pisteen tuomari antaa harkintansa mukaan. Hypyn lopullinen pistemäärä lasketaan poistamalla korkein ja alin tuomariarvosana ja kertomalla saatu arvosanojen summa hypyn vaikeusasteella.


title: Uimahypyt

text: Asioita, joihin tuomarit kiinnittävät huomiota, ovat vauhti, lentorata, korkeus, voltin pyöriminen, kierteen pyöriminen, nopeus, asento, pysäytys, esteettisyys, tyyli ja helppous. Myös veteenmeno on tärkeä: sen onnistumisen merkki on se, että hypystä ei tule roiskeita.


title: Uimahypyt

text: Uimahyppyjä hypätään ponnahduslaudalta ja vakailta kerrostasoilta. Miehille, naisille, tytöille ja pojille on omat kilpailusarjansa.


title: Uimahypyt

text: Ponnahduslautakilpailussa käytettävien ponnahduslautojen korkeudet vedenpinnasta ovat 1 ja 3 metriä. Miehet hyppäävät kuusi ja naiset viisi hyppyä ilman vaikeusasterajoitusta. Hyppyä ei toisteta, ellei hyppääjää ole häiritty hypyn aikana niin, että sen on katsottu selkeästi vaikuttavan hypyn laatuun.


title: Uimahypyt

text: Suorituspaikat ovat 5, 7,5 ja 10 metriä. Miehet hyppäävät kerroskilpailussa kuusi ja naiset viisi hyppyä ilman vaikeusasterajoitusta. Poikkeuksena kaikissa kansainvälisen uimaliiton FINAn yleisen sarjan kilpailuissa sallitaan hypyt ainoastaan kymmenestä metristä.


title: Uimahypyt

text: Parihyppykilpailussa eli "syncrohypyissä" kaksi hyppääjä hyppää yhtä aikaa samalta korkeudelta. Lajit ovat kolmen metrin ponnahduslauta sekä kerrokset. Kilpailussa arvostellaan suoritusten yhtäaikaisuus sekä kumpikin hyppy erikseen. Ainakin yhden hypyn pitää suuntautua eteenpäin, eikä sitä saa suorittaa ponnahduslaudalta paikallaan.


title: Uimahypyt

text: Parihypyissä miehet hyppäävät kolmen metrin ponnahduslaudalta ja kerroksilta kuusi ja naiset viisi hyppykierrosta. Kahdella kierroksista vaikeusaste on 2,0 hypystä riippumatta. Muilla kierroksilla ei ole vaikeusasterajoituksia.


title: Hallgeir Brenden

text: Hallgeir Brenden (10. helmikuuta 1929 Trysil – 21. syyskuuta 2007) oli norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja ja yleisurheilija.


title: Hallgeir Brenden

text: Brenden voitti olympiakultaa 1952 Oslon kisoissa 18 kilometrillä ja 1956 Cortinassa 15 kilometrillä. Oslossa 1952 ja Squaw Valleyssa 1960 hän saavutti olympiahopeaa Norjan viestijoukkueessa. Cortinassa 1956 hän sijoittui viestissä neljänneksi.


title: Hallgeir Brenden

text: Brenden voitti hiihdossa useita Norjan-mestaruuksia vuosina 1951–1960. Lisäksi hän voitti maansa mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa.


title: Hallgeir Brenden

text: Seuratasolla Brenden edusti Vestre Trysil IF:ää. Hän kuoli 78-vuotiaana.


title: George Gaynes

text: George Gaynes (alk. George Jongejans, 16. toukokuuta 1917 Helsinki – 15. helmikuuta 2016 North Bend, Washington) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja oopperalaulaja. Hän tuli tunnetuksi näyttelijänä niin Broadwaylla kuin monissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Hänet muistetaan parhaiten elokuvasta "Tootsie – lyömätön lyyli", jossa hän näytteli John Van Hornia, ja seitsemästä "Poliisiopisto"-elokuvasta, joissa hän näytteli poliisiopiston johtaja Eric Lassardia. Ennen uraa näyttelijänä hän esiintyi monissa oopperoissa sekä Euroopassa että New Yorkin kaupunginoopperassa.


title: George Gaynes

text: George Gaynes syntyi Helsingissä Suomessa. Hänen venäläinen äitinsä Iya De Gay (myöhemmin Lady Iya Abdy) oli taiteilija ja hollantilainen isänsä Gerrit Jongejans liikemies. Hänen setänsä oli muun muassa "Casablancassa" näytellyt Gregory Gaye. George kasvoi Ranskassa, Englannissa ja Sveitsissä.


title: George Gaynes

text: Gaynes tutustui oopperaan äitinsä ystävän venäläisen laulaja Fjodor Šaljapinin kautta. Hän opiskeli alaa Milanossa ja esiintyi Italiassa ja Ranskassa. Toinen maailmansota keskeytti hänen uransa. Sodan aikana Gaynes ylitti Pyreneet Espanjaan, missä hänet internoitiin. Hänet vapautettiin kolmen kuukauden kuluttua. Gaynes muutti Britanniaan ja listautui Alankomaiden merivoimiin.


title: George Gaynes

text: Sodan jälkeen Gaynes muutti New Yorkiin ja sai paikan New Yorkin kaupunginoopperasta. Hän esiintyi siellä muun muassa Leporellona "Don Giovannissa" sekä Gilbertin ja Sullivanin opereteissa. Gaynes ei kuitenkaan kokenut itseänsä oopperalaulajaksi, vaan hän itsensä mukaan ”näytteli oopperalaulajaa” ja jätti siksi oopperalavat.


title: George Gaynes

text: Gaynes näytteli 1950-luvulla Broadwayllä. Hän esiintyi muun muassa Cole Porterin musikaalissa "Out of This World" ja "My Sister Eileen" -novellisarjan musikaaliversiossa.


title: George Gaynes

text: Gaynes siirtyi 1950-luvun puolivälin jälkeen televisiotuotantoihin ja näytteli muun muassa "The Alfred Hitchcock Hour" -sarjassa, "Bonanzassa", "Vaarallisessa tehtävässä", "Hawaii Five-O:ssa", "Kuuden miljoonan dollarin miehessä" ja minisarjassa "Rich Man, Poor Man".


title: George Gaynes

text: Gaynesin elokuvaura alkoi 1960-luvulla. Hän näytteli muun muassa Sidney Lumetin "Ryhmässä" (1966), Sydney Pollackin romanttisessa elokuvassa "Parhaat vuotemme" (1973), Peter Bogdanovichin komediassa "Viiden pennin leffa" (1976), Ken Russellin tieteiskauhuelokuvassa "Muutostiloja" (1980) ja Steve Martinin komediassa "Kuollut mies ei palttoota kaipaa" (1982).


title: George Gaynes

text: Vuonna 1982 ilmestyi menestyskomedia "Tootsie – lyömätön lyyli", josta myös Gaynes sai runsaasti kehuja kriitikoilta. Sen jälkeen hän alkoi saada huomattavasti enemmän uusia elokuvarooleja, ja hän näytteli komedioissa "Ollakko vai eikö olla – siinä leffa!" ja "Micki & Maude".


title: George Gaynes

text: Gaynes nousi tähtikaartiin television komediasarjassa "Punky Brewster", jota esitettiin vuosina 1984–1988. Vuonna 1984 ilmestyi myös ensimmäinen "Poliisiopisto"-elokuva, jossa Gaynes näytteli hieman höpsähtänyttä poliisiopiston komentajaa Eric Lassardia. Hän palasi rooliin kuudessa jatko-osassa ja televisiosarjassa "".


title: George Gaynes

text: Ensimmäisen "Poliisiopiston" jälkeen Gaynesin elokuvia olivat muun muassa Louis Mallen "42. kadun Vanja", Nicholas Hytnerin "Noitavaino" ja poliittinen satiiri "Wag the Dog – häntä heiluttaa koiraa". Gaynes jäi eläkkeelle vuonna 2003.


title: George Gaynes

text: Gaynes oli naimisissa Allyn Ann McLerien kanssa vuodesta 1953. Liitosta syntyi kaksi lasta.


title: Håkon Brusveen

text: Håkon Brusveen (s. 15. heinäkuuta 1927 Vingrom) on norjalainen maastohiihdon olympiavoittaja.


title: Håkon Brusveen

text: Brusveenin oli alun perin määrä olla kotiinjäävä varamies Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960. Hän kuitenkin osoitti ennen kisoja hyviä otteita ja tuli valituksi kisajoukkueeseen. Kisoissa hän voittikin olympiakultaa 15 kilometrin kilpailussa. Samoissa kisoissa hän hiihti Norjan viestijoukkueen ankkurina. Vaihdossa hän oli 20 sekuntia Suomen Veikko Hakulista edellä. Hakulinen otti hänet kiinni 1,5 kilometriä ennen maalia ja lopulta jätti Brusveenin ja Norjan hopealle vain 0,8 sekunnin erolla.


title: Håkon Brusveen

text: Aiemmissa arvokilpailuissa Brusveen ei ollut päässyt mitaleille. Falunin MM-kilpailuissa 1954 hän sijoittui viestissä neljänneksi ja 15 kilometrillä 20:nneksi. Cortina d'Ampezzon olympialaisissa 1956 hän oli viestissä neljäs ja 15 kilometrillä viides, ja samat sijoitukset toistuivat Lahden MM-kilpailuissa 1958.


title: Håkon Brusveen

text: Brusveen sijoittui Holmenkollenin kisoissa toiseksi vuosina 1954 ja 1956 sekä Salpausselän Kisoissa kolmanneksi vuonna 1956. Hän oli erikoistunut pikamatkalle ja inhosi 50 kilometrin kilpailua.


title: Grete Ingeborg Nykkelmo

text: Grete Ingeborg Nykkelmo (s. 25. joulukuuta 1961) on norjalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä ja ampumahiihtäjä.


title: Grete Ingeborg Nykkelmo

text: Nykkelmo nousi maastohiihtäjänä maailman huipulle vuonna 1985, jota ennen hän ei ollut yltänyt edes Norjan-mestaruuskilpailuissa mitaleille. Hän hiihti Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 kaikki matkat ja aloitti saavuttamalla kaksi pronssimitalia: 10 kilometrillä hän hävisi kultamitalisti Anette Bøelle 3,2 sekuntia ja 5 kilometrillä samalle naiselle 11,8 sekuntia. Viestissä hän hiihti kolmannen osuuden ja saavutti hopeaa; kultamitalin menetykseen saattoi osaltaan vaikuttaa se, että johtoasemassa vaihtoon tullut Nykkelmo kompuroi vaihdossa ja katkaisi ankkurina hiihtäneen Berit Aunlin sauvan, mikä auttoi Neuvostoliittoa saamaan etumatkan nopeasti kiinni. Viimeisenä kilpailuna hiihdetylle 20 kilometrille Nykkelmo valittiin viime hetkillä Anne Jahrenin sijasta ja hänet sijoitettiin ensimmäiseen arvontaryhmään. Lähtönumerolla 2 hiihtänyt Nykkelmo ohitti nopeasti ensimmäisenä lähteneen Sveitsin Gabi Scheideggerin ja hiihti suurimman osan matkasta "ladunavaajana". Nykkelmon hiihto riitti kultamitaliin 18,4 sekunnin erolla Brit Petterseniin, ja Norja otti kisassa neloisvoiton.


title: Grete Ingeborg Nykkelmo

text: Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 Nykkelmo oli toipilas ja hiihti vain 20 kilometrin kilpailun, jossa hän sijoittui 19:nneksi lähes kolme minuuttia kultamitalisti Marie-Helene Westinille hävinneenä. Lahden MM-hiihdoissa 1989 hän sijoittui 10 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa 26:nneksi ja 30 kilometrin vapaan tyylin kisassa 15:nneksi.


title: Grete Ingeborg Nykkelmo

text: Ampumahiihdossa Nykkelmo saavutti vuoden 1990 maailmanmestaruuskisoissa Oslossa viestihopeaa. Vuoden 1991 Lahden MM-kisoissa hän voitti kultaa 7,5 kilometrin sprinttikisassa sekä hopeaa normaalimatkalla ja viestissä.


title: Grete Ingeborg Nykkelmo

text: Nykkelmolle myönnettiin vuonna 1990 Egebergs Ærespris. Hän elää avioliitossa toisen entisen kilpahiihtäjän Vegard Ulvangin kanssa.


title: Luxemburgin jääkiekkomaajoukkue

text: Luxemburgin jääkiekkomaajoukkue edustaa Luxemburgia kansainvälisissä jääkiekkoturnauksissa. Joukkueen sijoitus IIHF:n vuoden 2014 jääkiekon maailmanrankinglistalla oli 42.


title: David Murdoch

text: David Murdoch (s. 17. huhtikuuta 1978) on skotlantilainen curling-pelaaja ja Skotlannin maajoukkueen kapteeni.


title: David Murdoch

text: Vuosina 1995 (ykkösheittäjänä) ja 1996 (kolmosheittäjänä) hän voitti juniorien maailmanmestaruuden. Vuonna 2003 hän johdatti Skotlannin Euroopan mestaruuteen ja 2005 MM-hopealle ensimmäisissä aikuisten MM-kisoissaan. Murdochin johtama skottijoukkue kilpaili myös 2006 Torinon ja 2010 Vancouverin olympialaisissa Ison-Britannian lipun alla.


title: David Murdoch

text: Sotsin olympialaisissa 2014 Murdochin johtama joukkue sai hopeamitalin. Se oli Britannian paras sijoitus vuden 1924 kultamitalin jälkeen.


title: David Murdoch

text: Murdoch pitää kotipaikkaansa Lockerbiessä.


Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2006 pelattiin Reykjavíkissa, Islannissa, 24.–29. huhtikuuta 2006. Turnauksen kaksi parasta nousivat 2. divisioonan MM-kisoihin vuonna 2007.


title: Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Armenia teki kisoissa jääkiekkohistoriaa voittamalla historiansa ensimmäisen A-maaottelun 6–0-tuloksella Irlannista.


title: Joël Retornaz

text: Joël Retornaz (s. 30. syyskuuta 1983 Sveitsissä) on italialainen curling-pelaaja ja Italian maajoukkueen kapteeni.


title: Joël Retornaz

text: Curling on Italiassakin harvojen harrastama marginaalilaji. Retornaz valittiin Italian puoliammattilaisjoukkueen kapteeniksi 2006 Torinon olympialaisissa, missä se pystyi panemaan kampoihin ennalta huomattavasti kovempia vastustajiaan vastaan. Retornazin joukkue saavutti voitot sellaisista lajin huippumaista kuin Saksa, Yhdysvallat ja Kanada. Hyvien esitystensä myötä hän on samalla lisännyt curlingin tunnettavuutta Italiassa ja villinnyt Pinerolon kisahallin yleisöä.


title: Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Aucklandissa, Uudessa-Seelannissa, 3.–6. huhtikuuta 2003. Turnauksen voittajat, Uusi-Seelanti ja Luxemburg, nousivat 2. divisioonaan vuodeksi 2004.


title: Peja Lindholm

text: Peter "Peja" Lindholm (s. 2. kesäkuuta 1970 Östersund, Ruotsi) on ruotsalainen curling-pelaaja.


title: Peja Lindholm

text:
Lindholm on toiminut pitkän aikaa Ruotsin maajoukkueen kapteenina. Hän on voittanut kolmesti maailmanmestaruuden (1997, 2001 ja 2004) ja kahdesti Euroopan mestaruuden (1998 ja 2001) sekä juniorien maailmanmestaruuden vuonna 1989.
Seuratasolla hän edustaa Östersunds CK:ta. Hänen joukkuetoverinsa ovat Tomas Nordin, Magnus Swartling, Peter Narup ja Anders Kraupp.


title: Peter Lindholm

text: Peter Lindholm (s. 12. tammikuuta 1960) on suomenruotsalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.


title: Peter Lindholm

text: Lindholm tunnetaan muun muassa rikoselokuvista "Anita" (1994) ja "Isältä pojalle" (1996) sekä Kjell Westö -filmatisoinneista "Leijat Helsingin yllä" (2001) ja "Missä kuljimme kerran" (2011). Lindholm vastasi myös Tove Idströmin käsikirjoittaman kiitetyn minisarjan "Ilman kavaluutta" (1996) ohjaamisesta ja lopullisen kuvausversion kirjoittamisesta.


title: Peter Lindholm

text: Esikoiselokuvansa "Tappavat sekunnit" (1985) Lindholm ohjasi salanimellä Juhani Hurme. Elokuvan tuotti Petri Pykälä, joka puolestaan tuli 1990-luvun lopulla tunnetuksi jännityskirjailijana nimimerkillä Ilkka Remes. Tämän lisäksi Lindholm on ohjannut myös elokuvan "Kill City" (1986), joka kuvasi nimensä mukaisesti kyseistä punkkaritaloaluetta Helsingissä.


title: Peter Lindholm

text: Lindholmin elokuva "Kolmistaan" (2008) julkaistiin vain vähän aikaa elokuvan "Musta jää" jälkeen. Elokuvilla on monia yhteisiä piirteitä; ne ovat kummatkin Helsingin seudulle sijoittuvia kolmiodraamoja, miespääosan hahmo on korkeakouluopettaja ja elokuvien henkilöt viettävät varakasta elämää asunnoissa, joissa on uudet sisustukset.


title: Peter Lindholm

text: Vuonna 2008 Lindholm suunnitteli uudelleenfilmatisointia Erik Blombergin vuoden 1952 elokuvasta "Valkoinen peura".


title: Peter Lindholm

text: Tehtyään tv-sarjan "Missä kuljimme kerran" Lindholm seurasi neljä vuotta teatteriryhmän Nya Rampenin työskentelyä eurooppalaisilla näyttämöillä. Hän teki tästä dokumettielokuvan "Ur själens källare". Samoihin aikoihin Lindholm alkoi paneutua edesmenneen Gösta Sundqvistin elämään. Tarkoituksena oli tehdä ns. mysteerimiehestä elokuva. Mutta koska Suomen elokuvasäätiö ei tukenut tuotantoa, niin Lindholm teki vuonna 2018 tarinasta Yleisradiolle kuunnelmasarjan.


title: Peter Lindholm

text: Radio Suomessa kuultu sarja "Itkisitkö onnesta - tarina Gösta Sundqvistista" rikkoi suosiossa kaikki ennätykset. Yle Areenassa pelkästään sitä kuunneltiin yli miljoona kuuntelukertaa - mitään vatsaavaa ei ole aiemmin tapahtunut. Lindholmin tarkoitus on yhä tehdä Gösta Sundqvista elokuva, ja mahdollisesti tv-sarja.


title: Johann Mühlegg

text: Johann Mühlegg (s. 8. marraskuuta 1970 Marktoberdorf, Länsi-Saksa) on entinen maastohiihtäjä. Hän on alkujaan saksalainen, mutta edusti vuodesta 1999 lähtien Espanjaa. Hänen uransa päättyi doping-käryyn 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa.


title: Johann Mühlegg

text: Mühlegg kilpaili Saksan joukkueessa 1992, 1994 ja 1998 olympialaisissa sijoittuen sijoille 4–31. Hänellä oli Saksan liiton johdon kanssa pitkäaikaisia erimielisyyksiä, joiden seurauksena hän vuonna 1998 vaihtoi kansalaisuuttaan.


title: Johann Mühlegg

text: Vuonna 1999 hän voitti Espanjan väreissä kilpaillessaan ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa ja koko maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1999–2000. 2001 Lahden MM-hiihdoissa Mühlegg saavutti 50 kilometrin vapaan tyylin kilpailusta kultaa ja takaa-ajossa hän nousi hopealle, kun Jari Isometsä diskattiin doping-rikkeen takia. Kyseessä ovat Espanjan historian ainoat hiihdon MM-kisoista voittamat mitalit.


title: Johann Mühlegg

text: Vuoden kuluttua Salt Lake Cityn olympialaisissa Mühleggin voittoisat otteet jatkuivat, kun hän hiihti voittoon 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa, takaa-ajossa sekä 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa. Päätösmatkan, 50 kilometrin kilpailun jälkeen, hänen ilmoitettiin jääneen doping-testissä kiinni kielletyn darbepoetiini-hormonin käytöstä. 50 kilometrin kisan jälkeen Mühlegg ryhtyi virtsaamaan hankeen saatuaan kutsun doping-testiin ja alkoi tankata itseensä nestettä pystyäkseen antamaan näytteen, mikä herätti epäilyksiä. Kuitenkin hänen aikaisemmin kilpailuissa antamastaan näytteistä oli käynyt ilmi doping-rike. Urheilun välitystuomioistuimen joulukuussa 2003 tekemän päätöksen myötä Mühlegg menetti myös kaksi muuta kisoissa voittamaansa mitalia.


title: Johann Mühlegg

text: Expressen löysi Mühleggin vuonna 2014 Brasilian Natalista, jossa hän asuu vaimonsa ja lapsensa kanssa. Lehden tietojen mukaan Mühlegg työskentelee rakennusyrityksessä.


title: Laval

text: Laval voi tarkoittaa seuraavia:


title: Gelsenkirchen

text: Gelsenkirchen on kaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksan länsiosassa Ruhrin alueella. Kaupungin väkiluku vuoden 2011 väestönlaskennassa oli 258 766 asukasta.


title: Gelsenkirchen

text: Kaupungin talous on perinteisesti ollut suurelta osin kaivostoiminnan varassa, 1900-luvun alkupuolella Gelsenkirchen olikin Euroopan merkittävin hiilikaupunki. Hiilentuotannon tyrehtyminen vuosisadan loppupuolella ajoi myös kaupungin talousvaikeuksiin, ja Gelsenkirchen onkin aktiivisesti pyrkinyt etsimään uusia elinkeinoja. Hiilivoimasta toista vuosisataa eläneeseen kaupunkiin avattiinkin Saksan suurin aurinkovoimala, ja sen ohessa myös suuri aurinkopaneeleiden tuotantolaitos. Niiden myötä Gelsenkirchen pyrkiikin hiilivoiman pääkaupungista aurinkovoiman vastaavaksi, lakkautettuja hiilikaivoksia on muunnettu muun muassa kulttuurikäyttöön.


title: Gelsenkirchen

text: Toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin rajusti, mutta kolme linnaa säilyi pommituksissa: Schloss Berge, Schloss Horst ja Haus Lüttinghof.


title: Gelsenkirchen

text: Schalken kaupunginosasta on kotoisin Bundesliigassa pelaava jalkapalloseura FC Schalke 04.


title: A-ha

text: A-ha on norjalainen yhtye, joka oli suosituimmillaan 1980-luvulla. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat monien myyntilistojen ykköspaikalle nousseet ”Take on Me”, ”The Sun Always Shines On TV” sekä James Bond -elokuvan tunnuskappale ”The Living Daylights”. Yhtye koostuu laulaja Morten Harketista, kitaristi Pål Waaktaar-Savoysta ja kosketinsoittaja Magne Furuholmenista. Yhtyeen albumeita on myyty yli 35 miljoonaa kappaletta.


title: A-ha

text: A-ha ilmoitti lokakuussa 2009 lopettavansa ja yhtye piti jäähyväiskiertueen vuonna 2010. Vuonna 2011 A-ha palasi hetkeksi takaisin yhteen esiintyäkseen Norjan terrori-iskujen uhrien muistolle järjestetyssä tilaisuudessa. Joulukuussa 2014 A-ha ilmoitti ottavansa vastaan kutsun Rock in Rio -festivaaliin yhdeksi pääesiintyjäksi festivaalin 30-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Esiintyminen oli syyskuussa 2015. Maaliskuussa 2015 yhtye ilmoitti palaavansa takaisin uudella albumillaan "Cast in Steel".


title: Gelderland

text: Gelderland on Alankomaiden provinssi maan keskiosassa. Vuonna 2015 provinssin väkiluku oli . Sen pääkaupunki on Arnhem.


title: Gelderland

text: Veluwezoomin ja Hoge Veluwen kansallispuistot sijaitsevat Gelderlandissa.


title: Zeeland

text: Zeeland on provinssi Alankomaissa. Se koostuu pääasiassa saarista, jotka ovat osaksi merenpinnan alapuolella ja jotka on suojattu valleilla. Vuonna 2010 provinssin alueella asui 381 409 asukasta, ja sen pinta-ala on 1 788 neliökilometriä.


title: Zeeland

text: Jokisuistona ja muutenkin sijaintinsa vuoksi maakunta on hyvin altis tulville. Vuoden 1953 tulvien jälkeen Zeelandissa aloitettiin laaja patosuunnitelma Deltawerken.


title: Zeeland

text: Uusi-Seelanti on saanut nimensä tämän maakunnan mukaan.


title: Limburg

text: Limburg tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lezhë

text: Lezhë eli Lezha on kaupunki Lezhën alueella, Albaniassa. Sen asukasluku on 14 495 (vuonna 2001). Kaupungin perusti Syrakusan hallitsija Dionysios vanhempi ennen ajanlaskun alkua. Kaupungin entinen nimi on Alessio.


title: Lezhë

text: Lezhë oli vuosina 1387–1444 Dukagjinin ruhtinaskunnan pääkaupunki.


The Lord of the Rings: The Battle for Middle-earth (lyhyesti BFME) on EA Los Angelesin kehittämä ja EA Gamesin julkaisema reaaliaikainen strategiapeli. Peli julkaistiin joulukuussa Microsoft Windowsille.


title: The Lord of the Rings: The Battle for Middle-earth

text: Peli pohjautuu "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiaan. Peli käyttää "in" pelimoottoria.


text: Pelille on julkaistu jatko-osa "".


text: Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanan 8.3/10.


title: Limburg (Alankomaat)

text: Limburg on provinssi Alankomaissa. Sen pääkaupunki on Maastricht. Vuonna 2010 Limburgissa oli , ja provinssin pinta-ala on .


title: Malang

text: Malang on kaupunki Itä-Jaavalla, Indonesiassa. Sen pinta-ala on noin 124 neliökilometriä. Malangin ympärillä on useita vuoria, kuten Bromo. Kaupungin asukasluku on yli 800 000. Suurin osa asukkaista on muslimeja ja puhuu äidinkielenään jaavaa tai maduraa.


title: Kings Kuopio

text:
Kings Kuopio on vuonna 1980 perustettu kuopiolainen jalkapalloseura. Sen edustusjoukkue putosi kaudeksi 2009 Kolmoseen pelattuaan aikaisemmin 19 kautta (1989, 1991–2008) Kakkosessa. Seuran peliasu on valkomusta ja lempinimi Kuninkaat. Seura lopetti kilpailutoimintansa talvella 2009 talousongelmien takia. Erillisenä yhdistyksenä toimiva Kings juniorit ry jatkoi seuran junioritoimintaa.
Kingsin ja Kuopion Palloseuran välille solmittiin joulukuussa 2006 farmisopimus, kun Kakkosessa pelannut KuPS Akatemia päätettiin lakkauttaa. Kings teki samalla yhteistyösopimuksen Kolmosessa pelanneen Siilinjärven Palloseuran kanssa. Taustaorganisaatioon kuuluu myös Juniori Kings ry.


title: Kings Kuopio

text: Kingsin kotikenttänä toimi seuran toiminnan viimeisinä vuosina Magnum-areena. Seuran yleisöennätys 2 013 on Väinölänniemen stadionilta vuoden 1998 harjoitusottelusta englantilaista Nottingham Forestia vastaan. Kings kunnostautui kansainvälisten otteluiden saralla useina muinakin vuosina. Kesällä 2003 Leicester City FC vieraili Väinölänniemen stadionilla, ja 2008 silloinen tuore UEFA Cupin mestari Zenit Venäjältä.


title: Kings Kuopio

text: Kaudeksi 2011 Kings palasi takaisin miesten sarjoihin, nyt nimellä Kings SC. Ensimmäisellä kaudellaan Viitosessa Kings SC ei vielä saavuttanut nousua ylemmäksi, mutta kaudella 2012 Kings SC sijoittui Viitosessa kolmanneksi ja varmisti nousun kaudelle 2013 Neloseen. Kauden 2013 sijoitus Nelosessa oli lopulta neljäs. Kaudella 2014 Kings oli Nelosessa ylivoimainen ja nousi Kolmoseen kaudelle 2015. Kaudella 2016 Kings SC sijoittui Itä- ja Keski-Suomen Kolmosessa yhdeksänneksi. Kauden 2017 alla joukkue luopui sarjapaikastaan ja anoi sarjapaikkaa Itä-Suomen Nelosesta. Kausi 2017 päättyi Itä-Suomen Nelosen voittoon seitsemän pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Toivalan Urheilijoihin. Kaudella 2018 Kings tekee paluun Itä- ja Keski-Suomen Kolmoseen. Seuran joukkue määrä myös nousee kaudeksi 2018, kun edelliskaudella samassa sarjassa pelannut KuPS/2 siirtyy Kingsin alaisuuteen ja pelaa ottelunsa Kings Akatemia nimen alla.


title: Holetown

text: Holetown on kaupunki Barbadoksella. Kaupunki oli alun perin nimetty Englannin Jaakko I:n (englanniksi "James I") mukaan Jamestowniksi. Holetown on Barbadoksen vanhin asutuskeskus. Siellä pidetään joka helmikuussa vuosittaiset Holetown -festivaalit.


title: Teksti-TV

text: Teksti-TV (tunnettu myös tekniikan nimellä "teletext") on televisiokanavan tarjoama lisäpalvelu, josta voi lukea esimerkiksi uutisia ja ohjelmatietoja. Teksti-TV:tä käytetään myös kuulovammaisille ohjelmien tekstittämiseen. Teksti-TV:n vastaanottoon tarvitaan televisiovastaanotin, digiboksi tai näiden yhdistelmä, jossa on teksti-TV-toiminto.


title: Teksti-TV

text: Yksi televisiokanava voi lähettää 800 sivua, joiden sivunumerot ovat väliltä 100–899. Minkään teksti-TV-sivun numero ei ala 0:lla tai 9:llä.


title: Teksti-TV

text:
Käyttäjä voi valita haluamansa teksti-TV-sivun kaukosäätimen numeronäppäimillä tai +- ja −-painikkeilla.
Monisivuissa on vähintään kaksi alasivua, jotka vaihtuvat tietyllä aikavälillä. Käyttäjä voi kuitenkin halutessaan pysäyttää monisivun painamalla kaukosäätimen pysäytysnäppäintä.


title: Teksti-TV

text: Yleisradion tekstitelevisio kykenee näyttämään jokaisen sivun kohdalla 99 alasivua yhdelle kantasivulle. Käytännössä kuitenkin alasivujen katseleminen olisi vaikeaa monille päätelaitteille, koska niistä vain osa latautuisi päätelaitteeseen, esimerkiksi digiboksiin. Näin ollen päätelaitteen käsittelykyvylle ylimääräiset sivut näkyisivät vain satunnaisesti eikä niitä voitaisi selata. Käytännössä päätelaitteiden vuoksi suuri mahdollinen alasivumäärä on noin 30. Esimerkiksi Suomen puolustusvoimien varotiedotesivulla 592 on 30 alasivua.


title: Teksti-TV

text: Teksti-TV:n sivut on yleensä luokiteltu aihepiirien mukaan siten, että jokainen sadan sivun paketti käsittää yhden aihepiirin. Esimerkiksi Yleisradion teksti-TV:ssä sivuilla 100–199 on uutisia, sivuilla 200–299 urheilutuloksia, sivuilla 300–399 ohjelmatietoja ja sivuilla 700–799 ruotsinkieliset sivut. Sivut, joiden numero on jaollinen sadalla, ovat yleensä hakemistosivuja.


title: Teksti-TV

text: Teksti-TV:n fontti on tasalevyinen ja tausta on musta. Teksti-TV:ssä on kahdeksan mahdollista tausta- ja tekstiväriä: valkoinen, punainen, keltainen, vihreä, syaani, sininen, magenta ja musta. Teksti voi myös olla korostettu vilkkumalla. Teksti voi myös olla piilotettuna; esimerkiksi kieliopetusohjelmien teksti-TV-sivuilla harjoitusten vastaukset voivat olla piilotettu. Katsoja näkee piilotekstin painamalla REV-painiketta (reveal).


title: Teksti-TV

text: Jos televisiokanavan vastaanotto on huono, teksti-TV:ssäkin näkyy häiriöitä. Analogisesti välitettävässä televisiolähetyksessä teksti-TV on vielä herkempi kuin normaali TV-kuva. Analogisen lähetyksen yhteydessä lähetettävässä teksti-TV:ssä häiriöt voivat olla seuraavanlaisia:


title: Teksti-TV

text: Digitaalisessa televisiolähetyksessä vastaavia häiriöitä ei esiinny. Mikäli televisiokuva näkyy, toimii myös teksti-TV. Digitaalisessa lähetyksessä käytettävä virheenkorjaus suoritetaan myös teksti-TV:lle. Tämän ansiosta teksti-TV:tä vaivanneet vastaanotto-ongelmat ovat poistuneet lähes kokonaan.


title: Teksti-TV

text: Teksti-TV:n vastaanottoa voi parantaa samoin menetelmin kuin TV-kuvankin vastaanottoa, eli säätämällä antennia linkkimastoa kohti, mikäli asuu antennitaloudessa. Jos asuu kaapelitaloudessa, pitää ottaa yhteys kaapeli-TV-operaattoriin. Hyvä on varmistaa, että antennijohto on kunnolla kiinni. Mikäli digivastaanotin ilmoittaa signaalin olevan virheetöntä, johtuvat teksti-TV-ongelmat muusta syystä, esimerkiksi televisiovastaanottimesta tai digivastaanottimen itsensä bugeista.


title: Teksti-TV

text: Yleisradio aloitti teksti-TV-lähetykset 7. lokakuuta 1981. Tuohon aikaan teksti-TV-vastaanottimet olivat harvinaisia ja ne yleistyivät vasta 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Ensisijaisena kohdeyleisönä olivat 1980-luvulla Suomen sadattuhannet kuulovammaiset. Ensimmäisenä vuonna Teksti-TV tavoitti 100 000 katsojaa vaikka Ylen Teksti-TV:n sivumäärä oli vain 80. Ensimmäinen pysyvä online-yhteys solmittiin jääkiekon SM-liigaan vuonna 1988. Vuonna 1991 TV1 aloitti ympärivuorokautisen testikuvalähetyksen, joka mahdollisti Teksti-TV:n näkyvyyden 24 tuntia vuorokaudessa. Aiemmin Teksti-TV oli käytettävissä vain kun tv-kanavalla oli ohjelmalähetys tai näkyi testikuvaa. Lokakuun alusta 1996 Yle Teksti-TV:n sivut ovat löytyneet myös Internetistä. 1990-luvun alussa katsojien määrä oli jo 700 000. Sittemmin säännöllisten käyttäjien joukko on noussut yli 2 miljoonan.


title: Teksti-TV

text: Yleisradion teksti-TV tarjoaa muun muassa uutisia, urheilutuloksia, television ohjelmatietoja, säätiedotuksia ja Veikkauksen pelien tuloksia. Lisäksi Yleisradion teksti-TV tarjoaa kuulovammaisille tekstityksiä. Esimerkiksi joka päivä kello 20.30 Yle TV1-kanavalla oleva TV-uutiset ja sää (kuten myös kello 17.00 uutislähetys) tekstitetään. Yleisradio lopetti kuulovammaistekstitykset tekstitelevision kautta vuonna 2014.


title: Teksti-TV

text: MTV3-kanava aloitti vuoden 1993 alussa, mutta vasta vuonna 1994 MTV3 sai oman teksti-TV-lähetyksensä. Ennen kanavauudistusta Yle Teksti-TV:llä näkyi myös joillekin MTV:n ohjelmille omat sivunsa ja Kolmoskanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:tä. Vuonna 1993 MTV3-kanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:n sivuja 100–399 sekä MTV3:n omia sivuja 700–899. MTV Tekstikanava on muiden MTV:n palveluiden tapaan kaupallinen, sillä usealla tekstikanavan sivulla on jotain mainontaa. Vuonna 2013 MTV3 Tekstikanava muutti nimensä MTV Tekstikanavaksi MTV3:n ilmeuudistuksen takia. Palvelu näkyy myös Subilla ja AVAlla.


title: Teksti-TV

text: MTV Tekstikanava tarjoaa interaktiivisia palveluita, muun muassa chatteja sivuilla 890–899, joihin osallistutaan matkapuhelimella. MTV Tekstikanava ei tarjoa kuulovammatekstitystä mihinkään ohjelmiin.


title: Teksti-TV

text: TekstiNelonen on Nelosen teksti-TV-palvelu. Sen tarjonta on huomattavasti suppeampaa kuin MTV3:n ja Ylen teksti-tv-palveluiden tarjonta. TekstiNelonen on tarjonnut ennen suppenemistaan uutisotsikoita, urheilutuloksia, TV-ohjelmatietoja ja mainoksia. Marraskuun alusta 2009 lähtien TekstiNelonen uudistui siten, että sivuille ei enää päivitetä uutisia, vaan näkyvillä ovat ainoastaan uutisotsikot ja nettiosoitteet, joissa varsinaiset uutiset voi lukea. TekstiNelonen pitää sisällään vain etusivun ja ohjelmatekstityssivun 333 alkaen 20. toukokuuta 2017.


title: Teksti-TV

text: Subteksti oli Subin teksti-TV-palvelu, jonka sisällöt keskittyivät ohjelmatietojen lisäksi musiikkiaiheiden ja kevyen uutistarjonnan ympärille. Myös Subtekstillä oli erilaisia interaktiivisia palveluita, kuten chatteja, kilpailuita ja mobiilipalveluita. Subteksti aloitti toimintansa vuonna 2001. Subtv:n edeltäjällä TVTV!:llä näytettiin MTV3 Tekstikanavaa. MTV3:n uudistusten yhteydessä syksyllä 2013 Subteksti lakkautettiin ja kanavalla näkyy jälleen MTV Tekstikanava. Subtekstiä kuitenkin päivitettiin vuoteen 2015 asti.


title: Deloksen meriliitto

text: Deloksen meriliitto oli antiikin kreikkalaisten polisten eli kaupunkivaltioiden vuonna 478 eaa. muodostama liittouma. Se perustettiin persialaissotien jälkeen Ateenan johdolla Persian uhkaa vastaan ja sai nimensä Deloksen saaresta, joka toimi alun perin liiton muodollisena keskuksena. Ajan kuluessa liitto muuttui Ateenan valtapolitiikan välineeksi. Liitto lakkasi olemasta Spartan kukistettua Ateenan peloponnesolaissodassa vuonna 404 eaa. Liiton nimitys on nykyaikainen, ei peräisin antiikin ajalta. Sitä kutsutaan usein myös Ateenan tai Attikan (meri)liitoksi tai Ateenan imperiumiksi.


title: Deloksen meriliitto

text: Deloksen meriliittoon kuului kaupunkeja pääasiassa Egeanmeren itä- ja pohjoisrannikolta sekä saarilta. Ateenan lisäksi jäseniä tunnetaan ainakin 330. Tärkein antiikin ajan lähde liiton vaiheiden kannalta on Thukydideen "Peloponnesolaissota". Lisäksi liiton jäsenistä on säilynyt tietoja liiton verotusluetteloissa.


title: Deloksen meriliitto

text: Deloksen meriliitto kehittyi kreikkalaisten varhaisemmasta yhteistoiminnasta persialaisia vastaan. Tätä edustavat erityisesti Ateenan tuki Joonian kapinalle (499–494 eaa.) sekä kreikkalaisten yhteistoiminta persialaissotien aikana muun muassa Salamiin (480 eaa.) ja Plataiain taisteluissa (479 eaa.) sekä operaatioissa persialaisten vallassa olleille kreikkalaisalueille näiden taisteluiden jälkeen. Näissä Ateena ja Sparta olivat toimineet yhdessä kreikkalaisten johdossa. Persialaissotien jälkeen Ateena sai johtoaseman persialaisia vastaan, kun taas Sparta vetäytyi vapaaehtoisesti sivummalle.


title: Deloksen meriliitto

text: Varsinaisen liiton perustamisen taustalla oli keskeisenä ateenalainen Themistokles. Liiton jäsenten tuli varustaa liiton käyttöön laivoja ja miehiä yhteistä puolustusta varten ja turvata Kreikka persialaisia vastaan. Alkuperäisiin tavoitteisiin kuului myös Vähän-Aasian kreikkalaiskaupunkien vapauttaminen. Liitto sai nimensä Kykladien saariston keskellä sijaitsevasta Deloksen saaresta. Deloksesta tuli liiton muodollinen keskus ja alkuperäinen kokoontumispaikka, koska se oli tärkeä yhteiskreikkalainen kulttipaikka ja näin asemaltaan puolueeton liiton alkuvaiheessa. Liiton yhteistä kassaa säilytettiin Deloksella niin kutsutussa Poros-temppelissä liiton 25 ensimmäisen vuoden ajan. Liiton kokouksissa jokaisella kaupungilla oli alun perin yksi ääni.


title: Deloksen meriliitto

text: Liiton ensimmäinen yhteinen sotatomi oli Eionin valtaaminen Traakiassa vuonna 476 eaa. Siitä tuli Ateenan kauppa-asema. Seuraavaksi ateenalaiset valtasivat liittoa käyttäen itselleen Skyroksen saaren. Tämän jälkeen tehtiin Persian vastaisia sotaretkiä muun muassa Kaariaan, Lyykiaan, Kyprokselle ja Egyptiin.


title: Deloksen meriliitto

text: Sen jälkeen kun kävi selväksi, ettei Persian valtakunta tulisi olemaan uhka Kreikkaa kohtaan, useat jäsenet yrittivät erota liitosta. Naksos yritti erota liitosta jo vuonna 470 eaa., mutta Ateenan laivasto pakotti sen pysymään mukana. Eurymedonin taistelun vuonna 466 eaa. jälkeen monet kaupungit kannattivat liiton lakkauttamista, mutta liitosta hyötynyt Ateena ei suostunut tähän. Thasos kapinoi vuosina 465–462 eaa., mutta joutui myös alistumaan.


title: Deloksen meriliitto

text: Ajan myötä liiton luonne muuttui, ja se kehittyi eräänlaiseksi Ateenan merelliseksi imperiumiksi. Tämä muutos oli seurausta radikaalien demokraattien noususta valtaan Ateenassa vuonna 461 eaa. Merkittävässä roolissa muutoksen taustalla oli Ateenan johtajiin tämän jälkeen kuulunut Perikles. Nyt jäsenten tuli maksaa liitolle, käytännössä Ateenalle, rahaa laivojen varustamisen sijasta. Ateenan lisäksi ainoastaan Khios, Lesboksen pentapoliin kaupungit ja Samos saivat jatkaa omien laivastojen ylläpitämistä. Ateena luopui liitosta Spartan kanssa, ja liittoutui sen sijaan tämän vihollisten Argoksen ja Thessalian kanssa.


title: Deloksen meriliitto

text: Antiikin lähteistä välittyvän kuvan kautta liiton historia näyttäytyy usein Ateenan kasvavana ylimielisyytenä, röyhkeytenä ja alistamispyrkimyksinä muita jäseniä kohtaan. Vuonna 454 eaa. liiton kassa ja kokoontumispaikka siirrettiin Delokselta Ateenaan. Tämä perusteltiin sillä, että Ateena olisi saarta turvallisempi paikka. Siirtoa pidetään usein merkittävänä käännekohtana liiton historiassa ja kehityksessä kohti ateenalaista imperialismia. Ateenassa liiton varoja käytettiin muun muassa Parthenonin temppelin ja muiden Ateenan Akropoliin rakennusten rakentamiseen ja kaunistamiseen. Seuraavien vuosikymmenten aikana Ateena käytti johtavaa asemaansa hyväkseen ja sekaantui liiton jäsenten sisäisiin asioihin. Ateena pyrki pitämään liiton jäsenet valtiomuodoiltaan demokratioina, minkä seurauksena alemmat kansanryhmät usein kannattivat liiton jäsenyyttä, kun taas oligarkiaa kannattanut ylimystö usein vastusti sitä.


title: Deloksen meriliitto

text: Kalliaan rauha päätti persialaissodat virallisesti vuonna 449 eaa. Tämä vei liitolta sen alkuperäisen tarkoituksen. 440-luvulla eaa. liiton kokoontumiset Ateenassa lopetettiin, ja Ateena alkoi päättää kaikista asioista itse. Ateena ja Sparta solmivat rauhansopimuksen vuonna 446 eaa. niin kutsutun "ensimmäisen" peloponnesolaissodan jälkeen. Ateena tunnusti Spartan johtaman peloponnesolaisliiton ja Sparta puolestaan Deloksen meriliiton. Samos kapinoi Ateenaa vastaan vuonna 440 eaa. ja lähes onnistui kapinassaan, mutta joutui lopulta kukistetuksi.


title: Deloksen meriliitto

text: Ateenan imperiumin kausi ja Perikleen aika oli kaupungin ja sen kulttuurin suurinta kukoistuskautta. Ateenan toimien seurauksena liiton suosio kuitenkin laski 430-luvulle eaa. tultaessa huomattavasti. Ateenan vallan kasvu liiton välityksellä johti lopulta — ainakin Thukydideen tulkinnan mukaan — vuonna 431 eaa. alkaneeseen peloponnesolaissotaan, sillä Sparta ja monet muut kaupungit tunsivat itsensä uhatuksi. Sota muutti liiton Ateenan aseeksi Spartaa ja peloponnesolaisliittoa vastaan.


title: Deloksen meriliitto

text: Mytilene kapinoi sodan aikana vuonna 428 eaa. ja oli tulla tuhotuksi kokonaan. Vuosina 428 ja 425 eaa. Ateena nosti liiton jäsenten rahaveroja huomattavasti sodan vuoksi. Vuosina 412–411 eaa., Ateenan epäonnistuneen Sisilian sotaretken (413 eaa.) jälkeen, yhä useammat liittolaiset kapinoivat Ateenaa vastaan ja vaihtoivat Spartan puolelle. Kapinaan liittyivät muun muassa useimmat Euboian kaupungit (tärkeimpinä Eretria, Karystos ja Khalkis) sekä Byzantion, Efesos, Khios ja Miletos ja uudelleen myös Thasos.


title: Deloksen meriliitto

text: Peloponnesolaissota johti lopulta liiton hajoamiseen, Ateenan imperiumin romahtamiseen ja itse kaupungin antautumiseen vuonna 404 eaa. Sodan jälkeen asetelma kääntyi, ja Spartan vallan kasvu sai useat entiset liittolaiset kääntymään jälleen Ateenan puoleen. Tämän seurauksena muodostettiin niin kutsuttu toinen Ateenan liitto vuosiksi 378–355 eaa. Ateena ei kuitenkaan koskaan saanut takaisin entisen kaltaista valta-asemaansa.