title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset eivät olleet kiinnostuneita tieteestä sen itsensä vuoksi, vaan he käyttivät tieteen keinoja käytännön hyödyn tavoitteluun. Matematiikkaa he käyttivät pyramidejaan ja muita rakennuksiaan varten, tähtitiedettä tarvittiin ajan määrittämiseen ja kalentereihin, ja lääketiedettä egyptiläiset hyödynsivät uskontonsa vaatimassa ruumiiden palsamoinnissa. Egyptiläinen historiankirjoituskin oli luettelomaista ja satujen elävöittämää.


title: Muinainen Egypti

text: Tähtitiedettä egyptiläiset tunsivat jonkin verran, mutta he eivät osanneet selittää useimpia tähtitaivaan ilmiöitä. Egyptiläisten lääketiede perustui pitkälti taikauskoon, mutta luukirurgia ja silmien hoito olivat korkealla tasolla.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset merkitsivät luvut yhteenlaskumenetelmää käyttäen niin että luvuille 1, 10, 100, 1000 jne. oli omat merkkinsä, joiden määrä kuvasi kyseisen yksikön määrää. He eivät tunteneet nollaa, vaan kuvasivat sitä vain tyhjällä tilalla. Myöskään potensseja tai juuria he eivät tunteneet, ja he käyttivät vain harvoja murtolukuja. Egyptiläiset laskivat piin arvoksi 3,16.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaiset egyptiläiset jakoivat vuoden 12 kuukauteen, joista jokaisessa oli 30 päivää kolmena 10 päivän jaksona. Ylimääräiset viisi päivää sijoitettiin vuoden loppuun. Karkausvuotta ei tunnettu. Vuodenaikoja oli kolme: "tulva", "kylvö" ja "sadonkorjuu", ja vuosi alkoi 19. heinäkuuta. Egyptiläiset numeroivat vuodet kulloisenkin faaraon hallituskauden alusta lukien aina ykkösestä aloittaen. Vuorokaudessa oli 24 tuntia. Aikaa mitattiin aurinkokelloilla ja vesikelloilla. Itävaltalais-amerikkalainen matemaatikko ja tiedehistorioitsija Otto Neugebauer on kutsunut egyptiläisten kalenteria "järkevimmäksi koskaan kehitetyksi kalenteriksi".


title: Muinainen Egypti

text: Hautalöytöjen perusteella eniten tiedetään egyptiläisten virkamiesten arjesta, sillä heillä oli etuoikeutettuina mahdollisuus rakentaa ja sisustaa omat hautansa, joiden esineistöstä ja kuvituksesta saadaan melko tarkka kuva elämästä. Tavallisten egyptiläisten tavoista tiedetään selvästi vähemmän, ja sekin yleensä virkamiesten kertomana.


title: Muinainen Egypti

text: Kreikkalaisen historioitsija Herodotoksen mukaan egyptiläisten tavat erosivat muiden kansojen tavoista monilta osin. Egyptiläiset asuivat hänen kuvauksensa mukaan tiiviisti eläintensä kanssa, he söivät ulkona kaduilla, naiset kävivät toreilla ja miehet kutoivat kotona (työntäen kuteen alaspäin, toisin kuin muut). Egyptiläiset söivät spelttiä, eivät vehnää tai ohraa. Egyptiläiset olivat Herodotoksen mukaan erittäin siistejä: he pesivät astioitaan ja vaatteitaan usein, ja ympärileikkasivat itsensä puhtauden vuoksi. Erityisesti pappien henkilökohtainen hygienia oli korkea.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisten kaupunkien ja kylien kaupunkisuunnittelu oli harvinaista, ja kaupungit laajenivat usein satunnaisesti ja joskus vaikeakulkuisesti jonkin keskeisen rakennuksen ympärille.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset rakensivat asuintalonsa savitiilistä, eikä niitä siksi ole säilynyt paljoakaan. Maalauksista ja teksteistä sekä hautaesineistä saadaan kuitenkin paljon yksityiskohtaista tietoa ajan asumisesta ja kotioloista. Myös huonekaluja ja muuta irtaimistoa on kuivan ilmaston ansiosta säilynyt.


title: Muinainen Egypti

text: Suurimpien asuintalojen pihalla oli usein koristeltu lammikko, jota käytettiin myös peseytymiseen. Sisällä oli usein kylpyhuone ja käymälä. Suihkuna toimi kivilaatta, jonka päällä kylpijä kaatoi vettä ylleen. Käymälänä toimi hiekalla täytetty astia. Sängyissä oli usein tyynyn sijaan niskatuki.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset söivät maton päällä tai pienen pöydän ääressä. Tuolit olivat matalia.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptissä oli yleensä riittävästi ruokaa kaikille, ja nälänhädät olivat harvinaisia. Egyptiläinen perusruoka koostui leivästä, oluesta ja vihanneksista, etenkin sipulista. Leivän sekaan jäi aina hiekkaa, mikä kulutti egyptiläisten hampaita. Myös kalaa syötiin usein, samoin monenlaisia hedelmiä, etenkin taateleita ja viikunoita. Lihasta saivat nauttia etupäässä varakkaammat: egyptiläiset pitivät sikoja, vuohia, lampaita, lehmiä ja hanhia, ja lisäksi metsästivät villieläimiä. Mausteita käytettiin paljon. Viini oli varakkaamman väen juomaa. Tavallinen kansa söi yleensä kaksi ateriaa päivässä.


title: Muinainen Egypti

text: Avioliittoseremonioita ei Egyptissä juurikaan ollut, eikä häitä esittäviä kuvia ole säilynyt. Vaimon asema oli hyvä. Avioero oli helppo saada, ja vaimon oikeudet olivat tasa-arvoiset. Miehillä oli yleensä yksi vaimo, vaikka moniavioisuuskin oli laillista ja faaraoilla olikin joskus haaremi. Kuninkaallisissa piireissä esiintyi myös insestisiä avioliittoja isän ja tyttären välillä; tavallisellakin väellä esiintyi usein serkusten välisiä avioliittoja.


title: Muinainen Egypti

text: Myös ei-kuninkaallisilla miehillä oli joskus jalkavaimoja, jotka asuivat perheen talossa ilman vaimon oikeuksia. Prostituutiota esiintyi myös jonkin verran. Vaimon uskottomuudesta rangaistiin usein ankarasti.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisnaiset synnyttivät kyykyssä tai polvillaan. Lasten nimeksi annettiin aina nimi, jolla oli jokin merkitys. Lapsikuolleisuus oli 25–35 prosenttia. Adoptiot olivat yleisiä, ja adoptiolapset olivat tasa-arvoisia oikeuksiltaan. Lasten pää ajeltiin lähes paljaaksi puberteettiin asti. Yleensä vain pojat kävivät koulua, vaikkakaan peruskouluja ei ollut, vain erikoiskouluja kuten sota- ja kirjurikouluja.


title: Muinainen Egypti

text: Niin naiset kuin miehetkin ehostivat itseään. He käyttivät öljyjä, hajusteita, voiteita ja silmämaaleja. Silmäluomien maalaaminen suojasi silmiä auringolta; vanhan valtakunnan alussa värinä oli malakiitista jauhettu vihreä, myöhemmin musta ja joskus myös valkea tai harmaa. Väreissä käytettiin usein lyijykiillettä ja joskus synteettisiäkin aineita. Poskipuuterin värinä oli okra. Egyptiläisillä ei ollut lasisia peilejä, vaan he peilasivat itseään kiiltäväksi hiotuilla metallipeileillä, jotka olivat usein kullattuja ja koristeellisia.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisten vaatemuoti vaihteli eri aikoina, ja joskus hautamaalaukset ollaankin voitu ajoittaa niiden kuvaamien vaatteiden perusteella. Miehet pukeutuivat yksinkertaiseen, polviin ulottuvaan lannevaatteeseen. Joillakin virkamiehillä oli ominaiset virka-asunsa. Naiset käyttivät tavallisesti kotelomaista hametta, jossa oli kaksi olkanauhaa. Lapset kuvattiin taiteessa alastomina. Vaatemateriaalina käytettiin useimmiten pellavaa, ei koskaan villaa, ja vaatteet olivat yleensä väriltään valkoisia. Jalkineina oli papyruksesta tai kaisloista tehdyt sandaalit. Ylemmät yhteiskuntaluokat käyttivät peruukkia.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläinen musiikki oli luultavasti itämaisen ja afrikkalaisen välimuoto; monia vanhoja egyptiläisiä melodioita ja musiikkiperinteitä on säilynyt esimerkiksi koptilaisten perinteessä. Egyptiläiset soittivat muun muassa harppua, luuttua ja lyyraa sekä huilua ja muita puhallinsoittimia. Myös lyömäsoittimia kuten rumpuja ja tamburiineja käytettiin, etenkin kulkueissa ja tanssiesityksissä. Palloleikit olivat yleisiä harrastuksia, kuten myös paini ja kilpajuoksu. Suosittuja pelejä olivat lautapeli senet ja arpapeli mehen. Juhlia egyptiläisillä oli paljon ympäri vuoden, etenkin jumalten kunniaksi järjestettyjä ja maanviljelykauden eri vaiheiden mukaisia.


title: Muinainen Egypti

text: Kissoista tuli yleisiä lemmikkieläimiä Uuden valtakunnan aikana. Myös koiria ja apinoita pidettiin lemmikkeinä, ja koirista oli jalostettu eri rotuja eri tarkoituksiin. Kuninkaiden hautoihin haudattiin usein näille kuuluneita eläimiä.


title: Muinainen Egypti

text: Aasi oli maalla yleisin kulkuväline. Maassa ei kuitenkaan ollut maanteitä juuri lainkaan, joten tärkein kulkuväylä oli Niili. Koska tuuli puhalsi yleensä pohjoisesta, matkattiin jokea alas purjeet alhaalla ja jokea ylös tuulen voimalla purjeet ylhäällä. Joen eteläisen varren vesiputoukset eli kataraktit vaikeuttivat matkantekoa. Vanhimpia ja yleisimpiä veneitä olivat papyruslautat, joita käytettiin etenkin matalilla vesillä metsästykseen ja kalastukseen. Suuret, rakennuksiin tarkoitetut kivet kuljetettiin suuremmilla puisilla laivoilla. Egyptiläiset hallitsivat myös merenkäynnin, vaikka he eivät koskaan merivalta olleetkaan. He toivat meritse maahan kuitenkin muun muassa setripuuta Libanonista, ja heillä oli myös sotalaivoja.


title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin ilmasto oli kuiva ja subtrooppinen; pohjoisella deltalla saatiin talvella jonkin verran sateita. Viljelykelpoista aluetta oli 34 000 neliökilometriä. Niilin laaksoa ympäröivän aavikon ilmasto oli myöhäisellä kivikaudella kuitenkin huomattavasti nykyistä kosteampi, ja savannimainen luonto tarjosi hyvän elinympäristön villieläimille. Muinaisen Egyptin savanneilla ja Niilissä esiintyi taiteessa usein kuvattuja kasvi- ja eläinlajeja, joita ei esiinny nykyisessä Egyptissä, kuten virtahepo, leijona, paviaani, pyhäiibis ja genetti. Niilinkrokotiilia esiintyy nykyisin enää maan eteläosissa.


title: Muinainen Egypti

text: Niili tulvi heinäkuun ja syyskuun aikana ja täytti rannat hedelmällisellä lietteellä. Egyptiläiset rakensivat patoja, kanavia ja tulva-altaita sekä käyttivät vedennostolaitteita hyödyntääkseen tulvat mahdollisimman tarkasti. Maahan imeytynyt kosteus riitti kasveille koko kasvukaudeksi; pitkään egyptiläiset saivat vain yhden sadon vuodessa, mutta Ptolemaiosten aikaisen kanavakastelun myötä päästiin kahteen vuosittaiseen satoon.


title: Muinainen Egypti

text: Faarao omisti kaiken maan, mutta kolmannen dynastian aikana hän ryhtyi jakamaan viljelymaita valtion virkamiehille, mikä johti yksityisomistuksen syntyyn. Suurin osa egyptiläisistä maatyöläisistä oli käytännössä maaorjia. Tilojen tuli luovuttaa tietty osa tuotannostaan valtion viljavarastoihin.


title: Muinainen Egypti

text: Maatalouskäytössä maata oli Uuden valtakunnan aikana noin 1,65 miljoonaa hehtaaria, josta 65–75 prosenttia viljapeltona. Varastojen viljan oli tarjoitus riittää koko väestölle vuodeksi.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptissä viljeltiin lähinnä spelttiä, ja jonkin verran ohraa. Vilja kylvettiin lokakuun puolivälin jälkeen ja sato korjattiin huhti-toukokuussa. Myös puutarhat tuottivat runsaasti ruokaa, etenkin hedelmiä ja vihanneksia, mutta myös mausteita.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptissä oli entisaikaan metsiä enemmän kuin nykyisin, ja puuteollisuus tuotti paljon materiaalia niin rakentamiseen ja käyttöesineisiin kuin polttouuneihinkin, joissa tuotettiin keramiikkaa ja sulatettiin metallia. Tärkeimpiä puulajeja olivat sykomori, akaasia, tamariski, taatelipalmu ja mulperipuu. Myös pellavaa viljeltiin paljon.


title: Muinainen Egypti

text: Nauta oli tärkein kotieläin, mutta myös lampaita, vuohia ja sikoja pidettiin. Siipikarjalla oli myös suuri merkitys elinkeinoelämässä, mikä johtui osin Egyptin hyvästä sijainnista lintujen muuttoreiteillä.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptin maaperässä oli hyvin runsaasti kultaa, etenkin Ala-Nubiassa, ja sitä louhittiin runsaasti. Hopeaa Egyptistä ei löytynyt, ja se oli tuotava ulkomailta. Kuparia egyptiläiset saivat aluksi Siinailta, ja myöhemmin he toivat sitä muun muassa Syyriasta. Rauta oli Egyptissä harvinaista. Jalokiviä maassa ei esiintynyt, ja niitäkin oli tuotava ulkomailta, lapis lazulia aina Afganistanista saakka.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläiset käyttivät rakennusmateriaalinaan yli 40 kivilajia. Eniten he käyttivät eoseenikauden kalkkikiveä, jota esiintyy paksuina penkereinä Niilinlaakson molemmin puolin. Siitä rakennettiin muun muassa Gizan pyramidit sekä Keskivaltakunnan ja Uuden valtakunnan temppelit. Ooliittista kalkkikiveä käytettiin erityisesti Ptolemaiosten aikaan. Muita yleisiä rakennuskivilajeja olivat liitukauden hiekkakivi, jota käytettiin Egyptin myöhempiin temppeleihin, sekä basaltti, kvartsiitti, graniitti ja granodioriitti, joita käytettiin niin arkkitehtuurissa kuin veistoksissakin. Läpikuultavaa alabasteria louhittiin myös moniin tarkoituksiin. Itäiseltä aavikolta louhittiin silttikiveä ja monia muita kivilajeja. Valkoista marmoria louhittiin itäisen aavikon eteläosassa.


title: Muinainen Egypti

text: Talttojen materiaalina käytettiin Vanhan valtakunnan alkuun asti kuparia, sen jälkeen pronssia, ja Myöhäiskaudella lopulta rautaa. Kaikkein kovimpiin kivilajeihin käytettiin doleriitista valmistettuja työkaluja. Kivilouhoksilla työskenteli louhijoiden lisäksi kivenhakkaajia, kuvanveistäjiä ja kirjureita, joten louhokselta lähtiessään esineet olivat melkein valmiita. Ne kuljetettiin lopuksi laivoilla eri kohteisiin.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläinen kieli ja kulttuuri hävisivät ihmisten tietoisuudesta ensimmäisellä vuosituhannella. Egyptistä tuli pääosin kristitty jo 200-luvulla, ja egyptiläinen kirjoitus, muinaisuskonto ja samalla kulttuuri olivat käytännössä kadonneet viimeistään 500-luvulla, kun viimeinen temppeli suljettiin. Varhaiskristityt ja varhaismuslimit näkivät egyptiläisten rakennukset ja perinteet pakanallisina, joten he hävittivät niitä järjestelmällisesti. Jäljelle muinaisesta Egyptistä jäi vain se kuva, joka välittyi Raamatun ja Koraanin kertomuksista sekä jonkin verran myös Herodotoksen ja Manethon teoksista, joista niistäkin jälkimmäisestä säilyi vain lainauksia eräiden myöhempien kirjoittajien teoksissa. Kuva muinaisesta Egyptistä perustui Roomassa ja muualla Euroopassa harhakäsityksiin aina uudelle ajalle asti.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläinen tutkija Okasha El-Daly on kerännyt keskiaikaista arabiankielistä Egypti-kirjallisuutta ja todennut, että arabitutkijat olivat kiinnostuneita tutkimaan ja selittämään muinaisen Egyptin kieltä ja kulttuuria, lähinnä koptilaisten lähteiden kautta. Kyvyttömyys tulkita hieroglyfejä sekä muinaisen perinteen katkeaminen estivät kuitenkin historiallisesti todenmukaisen kuvan luomisen.


title: Muinainen Egypti

text: Tärkeässä osassa egyptologian tieteen synnyssä oli Ranskan keisari Napoleon Bonaparten sotaretki Egyptiin vuonna 1798. Napoleon vei maahan suuren joukon tiedemiehiä, jotka alkoivat tutkia egyptiläisiä monumentteja johdonmukaisesti.. Hieroglyfejä oli yritetty tulkita jo 1400-luvulta lähtien, mutta vasta ranskalainen Jean-François Champollion onnistui ratkaisemaan niiden arvoituksen 1820-luvulla Rosettan kiven avulla. Kun egyptiläisten kirjoituksia pystyttiin näin lukemaan, heräsi heidän historiansa ja kulttuurinsa jälleen eloon. Kiinnostus maan kulttuuriin kasvoi, ja Egyptin rakennelmia ja aarteita ostettiin ja ryövättiin lukemattomin määrin eri puolille maailmaa tai käytettiin rakennusmateriaaliksi. Ensimmäiset tieteelliset hautatutkimukset aloitettiin 1800-luvun lopulla, ja merkittäviä löytöjä on tehty nykyaikaan saakka. Yksi tunnetuimpia löytöjä oli Howard Carterin vuonna 1922 löytämä Tutankhamonin hauta.


title: Muinainen Egypti

text: Egyptiläisten muinaismuistojen kokoelmat ovat olleet monen suuren museon suosituimpia ja laajimpia osastoja 1800-luvulta alkaen. Merkittäviä egyptiläisiä kokoelmia sisältävät etenkin Kairon Egyptiläinen museo, Lontoon British Museum, Berliinin egyptiläinen museo, Pariisin Louvre ja New Yorkin Metropolitan Museum of Art. Gizaan on tarkoitus avata vuonna 2015 Suuri egyptiläinen museo, jonne asetetaan näytteille 100 000 muinaisegyptiläistä esinettä.


title: Raamatun kaanon

text: Raamatun kaanon (kreikan sanasta "kanon" (κανων)) tarkoittaa juutalaisuudessa ja kristinuskossa Raamattuun hyväksyttyjen, ohjeellisiksi ja sitoviksi ymmärrettyjen kirjojen kokoelmaa.


title: Raamatun kaanon

text: Alkukirkko nimitti kaanoniksi niitä kirjoituksia, joiden auktoriteetti ja pyhyys tunnustettiin. Nämä kirjat hyväksyttiin osaksi (kristillistä) Raamattua. Varhaisin tunnettu luettelo Uuden testamentin kirjoista eli varhaisin Uuden testamentin kirjojen kaanon on ns. Muratorin kaanon noin vuodelta 170. Uuden testamentin kaanonin, sellaisena kuin se nykyisin tunnetaan, luetteli ensimmäisenä Aleksandrian piispa Pyhä Athanasios kirkolleen osoitetussa kirjeessä vuonna 367.


title: Raamatun kaanon

text: Kaanonia hyväksyttäessä jäi ulkopuolelle suuri määrä evankeliumikirjoituksia, kuten esimerkiksi Tuomaan evankeliumi, ja muita varhaiskristillisiä kirjoituksia. Näitä kirjoituksia alettiin nimittää apokryfisiksi kirjoituksiksi. Katolinen ja ortodoksinen kulttuuri nimittää joitakin kirjoja deuterokanonisiksi (esikanonisiksi) erotukseksi apokryfisistä kirjoista. Protestanttisessa perinteessä — siis myös luterilaisessa perinteessä — nämä kirjat luokitellaan apokryfisiksi.


title: Raamatun kaanon

text: Erityisesti Suomen ortodoksinen kirkko käyttää sanaa 'kanoni' yleisemmässä merkityksessä viittaamaan kirkollisen lain järjestykseen, etiikkaan ja tapoihin liittyviin sääntöihin, jotka ovat muotoutuneet lähinnä yleisten ja paikallisten kirkolliskokousten päätöksinä tai kirkkoisien ohjeina. Kanoniksi kutsutaan myös erästä ortodoksisen hymnologian muotoa. Näistä eräs eniten käytettyjä on Suuren Paaston ensimmäisellä ja viidennellä toimitettava Pyhän Andreas Kreetalaisen katumuskanoni.


title: CatCat

text: CatCat on suomalainen naisduo, jonka muodostavat sisarukset Katja (s. 1972) ja Virpi Kätkä (s. 1969). Duon ensimmäinen studioalbumi julkaistiin vuonna 1992. CatCat edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa vuonna 1994 kappaleella "Bye Bye Baby", joka sijoittui sijalle 22. Duo teki paluun 2000-luvun alussa.


title: CatCat

text: Yhtyeen nimi CatCat on englannin kielen kirjoitusasun mukainen muunnos laulajien sukunimen monikosta "Kätkät".


title: CatCat

text: Tanssijoina esiintyivät James Black ja Charles E.Salter


title: Cannaen taistelu

text: Cannaen taistelu oli tärkeä taistelu toisen puunilaissodan aikana. Taistelussa, joka käytiin 2. elokuuta 216 eaa., karthagolaisen kenraalin Hannibalin armeija saartoi ja murskasi täydellisesti roomalaisten paljon suuremman armeijan, jota johtivat konsulit Lucius Aemilius Paullus ja Gaius Terentius Varro.


title: Cannaen taistelu

text:
Hannibal halusi kostaa ensimmäisessä puunilaissodassa (264-241 eaa.) Karthagon kärsimän tappion, joten hän kokosi Hispaniassa armeijan ja marssitti sen Alppien yli Italiaan.
Hannibal toivoi, että Italian kansat nousisivat kapinaan Roomaa vastaan ja liittyisivät Hannibalin armeijaan. Toive oli realistinen, sillä Italian kansat oli kukistettu ja monet kaupungit olivat ärtyneitä jouduttuaan Rooman valtaan ja Pohjois-Italian gallit olivat sekä valloittamattomia että vihamielisiä.


title: Cannaen taistelu

text: Taistelun alussa Hannibalin kuuluisa raskas ratsuväki teki rynnäkön Paulluksen johtamaa Rooman jalkaväkeä vastaan, jolloin Paullus hylkäsi lyödyt joukkonsa ja liittyi pääjoukkoon, joka rynnisti päin karthagolaisten päälinjaa vastaan antaen hitaasti periksi.


title: Cannaen taistelu

text: Kreikkalainen historioitsija Polybios kertoo näin:


title: Cannaen taistelu

text: Samaan aikaan Varro johdatti ratsuväkensä Maharbalin numidialaisia vastaan, mutta se elpyi pian heikon roomalaisen ratsuväen takaa-ajosta ja hyökkäsi rintamalinjan takaa Varron ratsuväen kimppuun, jolloin Rooman ratsuväki joutui hyökkäyksen kohteeksi kahdelta puolelta. Roomalaiset ratsumiehet pakenivat jättäen Rooman jalkaväen taakse tuhansia karthagolaisia ratsumiehiä kenenkään vartioimatta.


title: Cannaen taistelu

text: Hannibalin komentama karthagolainen jalkaväki oli samaan aikaan pettämässä jolloin taistelulinja taipui U-kirjaimen muotoiseksi. Gallit ja espanjalaiset vetivät viimeisiä henkäyksiään, kun voimakas libyalainen jalkaväki iski molemmilta puolilta roomalaisten kimppuun. Samalla hetkellä karthagolaisten ratsuväki hyökkäsi Rooman taistelulinjaan takaapäin. Roomalaiset olivat nyt piiritettyjä joka puolelta yhteen suureen massaan, joka ei pystynyt liikkumaan normaalisti. Kokeneet roomalaiset sotilaat olisivat ehkä murtautuneet ulos motista, mutta suurin osa sotilaista oli uusia alokkaita. Taistelun jälkeen Cannaen tasangolla lojui 60 000 kuollutta roomalaista heidän joukossaan Aemilius Paullus, karthagolaisten tappioiden ollessa "vain" n. 6000-8000 miestä.


title: Cannaen taistelu

text: Taistelun jälkeen suurin osa Etelä-Italian kaupungeista siirtyi Karthagon puolelle. Rooma ei kuitenkaan kukistunut vieläkään.


title: Nivalan konikapina

text: Nivalan konikapinaksi sanotaan vuonna 1932 Nivalassa tapahtunutta yhteenottoa viranomaisten ja paikallisten maanviljelijöiden kesken.


title: Nivalan konikapina

text: Vuoden 1929 pörssiromahdus aiheutti maailmanlaajuisen talouslaman. Tämä näkyi Suomessa muun muassa siten, että kaupunkiväestön ostovoima heikkeni viennin vaikeuksien alettua vaikuttaa myös kotimaan talouteen. Tästä syystä maatalousvaltaisilla alueilla sadosta ei saatu kunnon hintaa, joten pankeille velkaantunut viljelijäväestö joutui vaikeuksiin ja näki jopa nälkää.


title: Nivalan konikapina

text: Ongelmaksi muodostuivat deflaatio-oloissa korkeaksi jäävät reaalikorot, jotka olivat osaltaan vaikeuttamassa maaseudun velanmaksukykyä aiheuttaen pakkohuutokauppoja. Myös talollisten kasaantunut ahdinko heijastui maaseututyöväkeen viennin metsäteollisuudelle aiheuttamien vaikeuksien lisäksi. Tilanne näkyi eri puolilla maata niin sanottuina pulaliikkeinä ja radikalismina. Vahvasti maito- ja myös metsätaloudesta elävästä Pohjois-Pohjanmaan Nivalasta tuli yksi tapahtumapaikka monien vähemmän kuuluisien tapahtumien joukossa.


title: Nivalan konikapina

text: Kun alueella huhuttiin liikkuvan tarttuvaa hevosten näivetystautia, eläinlääkärit määräsivät paljon eläimiä lopetettavaksi, vaikka varmoja tautitapauksia oli todettu vain Lapin läänissä. Haapaveden piirieläinlääkärinä toiminut jääkärieläinlääkintämajuri Kaarlo Engelberg määräsi myös nivalalaisen pienviljelijän Sigfrid Ruuttusen Hilppa-tamman kesällä 1932 lopetettavaksi näivetystaudin vuoksi, vaikka tämä kärsikin mitä ilmeisimmin vain aliravitsemuksesta, joka johtui sen vuoden huonosta sadosta. Lisäksi tamma oli tiineenä. Engelbergin sihteerinä toimineen nivalalaisen mukaan paikkakunnalla uskottiin ratkaisussa olleen mukana myös paikallispoliittisia näkökohtia.


title: Nivalan konikapina

text: Kylän väki ymmärsi tilanteen eikä tammaa lopetettu. Kun Ruuttunen sitten määrättiin eläinrääkkäyksestä pidätettäväksi ja Ouluun vietäväksi, oli Nivalan asemalle 10. kesäkuuta 1932 kerääntynyt huomattava määrä pulaliikkeeksi järjestäytyneitä pitäjäläisiä vastustamaan pidätystä. Noin 200 hengen väkijoukko mukiloi epäsuosittua vallesmanni Bertil Vahlgrenia ja muita poliiseja. Ruuttusen oli määrä mennä kärsimään vankeuteen 40 päiväsakkoa, jotka hän oli kieltäytynyt maksamasta perusteettomana pitämästään pidätyksestä. Nimismies ei onnistunut suorittamaan pidätystä, vaan väkijoukko kuljetti Ruuttusen pois asemalta pyörän tavaratelineellä.


title: Nivalan konikapina

text: Oulun poliisin johto piti tilannetta kapinointina virkavaltaa vastaan ja pyysi sotaväkeä mukaan viemään pidätyksen päätökseen. Kapteeni Nikke Pärmin johtama komppania siirtyi junalla Nivalan asemalle Oulusta. Kapteeni Pärmi käski asemalle kokoontunutta väkijoukkoa hajaantumaan käskien kiinnittää panosvyöt tavaravaunuissa oleviin konekivääreihin. Väkijoukko asemalla hajaantui. Pärmin komppania marssi kolmen kilometrin päähän Kuoppalan tilalle, mihin pulamiehet olivat linnoittautuneet. Tilanne laukesi rauhanomaisesti ja pulamiehet tuomittiin.


title: Nivalan konikapina

text: Yli 200 miestä, naista ja lasta pidätettiin kapinahenkisinä ja kahdeksan heistä sai kahden vuoden kuritushuonetuomion. Presidentti Svinhufvud armahti heidät kuitenkin vuoden 1933 jouluksi. Tamma Hilppa eli vuosia tapauksen jälkeen.


title: Nivalan konikapina

text: Tilanne vaikutti ylireagoinnilta, mutta vain 14 vuotta sisällissodan, talonpoikaismarssin ja samana vuonna helmikuun Mäntsälän kapinan jälkeen reaktio oli esimerkin antamisen vuoksi radikalismin kitkemiseksi ymmärrettävissä.


title: Nivalan konikapina

text: Kirjailija Pentti Haanpää julkaisi myöhemmin konikapinasta "Tulenkantajat"-lehdessä tarinat "Pulamiehet puhelevat" ja "Pulamiehet lähtevät liikkeelle", joista sekä Haanpää että päätoimittaja Erkki Vala tuomittiin sakkoihin julkisen viranomaisen ja laillisen yhteiskuntajärjestyksen halventamisesta.


title: Spinefarm Records

text: Spinefarm Records on Universal Musicin omistama suomalainen metallimusiikkiiin keskittynyt levymerkki ja aiemmin itsenäinen levy-yhtiö. Sen tunnetuimpia artisteja ovat muun muassa Nightwish ja Children of Bodom.


title: Spinefarm Records

text: Levymerkillä on toimistot Helsingissä, Lontoossa ja New Yorkissa.


title: Spinefarm Records

text: Spinefarm Recordsin alamerkkejä ovat Spikefarm Records, Ranka Recordings, Odor, Ranch, Freeride ja Hawaii Sounds.


title: Spinefarm Records

text: Spinefarm Recodsin perusti Riku Pääkkönen vuonna 1990. Pääkkönen pyöritti alun perin levyjen jakelijana toiminutta postimyyntiyritystä, kunnes aloitti oman julkaisutoiminnan. Spinefarm Recordsin ensimmäinen julkaisu oli Rytmihäiriön "Ihmisiä kuolee!" -minialbumi.


title: Spinefarm Records

text: Spinefarm Recordsin taustayhtiön Spin-Farm Oy:n osake-enemmistö myytiin kansainväliselle Universal Musicille keväällä 2002. Universal Music osti yhtiön kokonaan vuonna 2005, ja se sulautettiin Universal Music Oy:hyn vuoden 2014 lopussa. Pääkkönen jätti Spinefarm Recordsin tammikuussa 2011. Hän on sittemmin jatkanut levy-yhtiötoimintaa Ranka Kustannuksen kanssa, joka toimi alun perin Spinefarm Recordsin kustantamona. Spinefarm Recordsia ovat hänen jälkeensä johtaneet "label manager" Teemu Suominen ja Universal Musicin Jarkko Nordlund. Vuonna 2013 levymerkin Britannian- ja Yhdysvaltain-toimintojen johtoon palkattiin aiemmin Roadrunner Recordsia johtanut Jonas Nachsin.


title: Kiekko.tk

text: Kiekko.tk on Suomessa kehitetty Java-pohjainen Internet-jääkiekkopeli, jossa on yli 20 000 rekisteröityä käyttäjää. Kiekko.tk:n on kehittänyt Jouko Pynnönen yhdessä veljensä Mikko Pynnösen kanssa. Vastoin useimpia muita jääkiekkopelejä yksi henkilö kontrolloi vain yhtä pelaajaa, joten tiimityöskentely on onnistuneen pelaamisen kannalta keskeistä. Ohjaamiseen käytetään ainoastaan hiirtä. Pelaaminen on ilmaista, mutta tietyt toiminnot kuten joukkueen perustaminen tai nimimerkin vaihtaminen maksavat pelimerkkejä, joita voi tilata puhelimella tai luottokortilla. Itse pelaamista helpottavia, maksullisia toimintoja ei ole mahdollista ostaa. Kiekko.tk on esillä ja pelattavissa tammikuussa 2017 avatussa Suomen pelimuseossa.


title: Kiekko.tk

text: Kiekko.tk alkoi alkuvuodesta 2004 yksinkertaisena Java-applettina, jossa ei ollut rekisteröitymismahdollisuutta ja vain kymmenen käyttäjää mahtui peliin yhtä aikaa. Grafiikka oli alkeellista: pelaajat olivat pyöreitä hymiönaamoja (tästä juontuu joskus käytetty nimitys ”hymiöversio”), kiekko neliömäinen ja kaukalon merkinnät varsin summittaisia.


title: Kiekko.tk

text: Peliä on kehitetty eteenpäin sen ollessa jatkuvasti pelaajien käytettävissä. Seuraavassa lista tärkeimmistä ominaisuuksista:


title: Kiekko.tk

text: Pelissä yksi henkilö ohjaa yhtä kenttäpelaajaa hiiren avulla. Maalivahteja ei voi ohjata itse, mutta kaikki muut kenttäpelaajat ovat jonkun käyttäjän ohjaamia. Pelaaja laukoo vasemmasta hiiren painikkeesta. Laukaisun voima riippuu siitä, kuinka kauan hiiren vasenta painiketta pidetään pohjassa. Laukauksen korkeus riippuu siitä kuinka kaukana hiiren kursori on omasta pelaajasta. Kiekkoa kohotetaan pitämällä hiirtä oman pelaajan lähellä. Hiiren oikealla painikkeella syötetään, ”blokataan” pelaajaa, ohjataan kiekkoa tai koukitaan. Peliä voi pelata joko yksin tai joukkueena.


title: Kiekko.tk

text: Pelaajat jaetaan neljään kokemustasoon: novice, amateur, pro ja elite. Kokemustaso määräytyy ajasta, jonka pelaaja on pelannut tilastokelpoisissa otteluissa. Alle neljä tuntia pelanneet saavat automaattisesti novice-kokemustason. Vähintään neljä tuntia pelanneet järjestetään peliajan mukaan ja jaetaan lukumäärällisesti em. ryhmiin suhteessa 30%-30%-30%-10%. Peliä eniten pelannut 10% saa siis elite-kokemustason.


title: Kiekko.tk

text: Peliaika lasketaan tilastokelpoiseksi, kun huoneessa on molemmissa joukkueissa vähintään kolme pelaajaa ja kyseessä on joko joukkueiden välinen haasteottelu tai pelin automaattisesti luoma ”virallinen” autoplay-, training-, pro-, tai elite-huone.


title: Kiekko.tk

text: Kokemustasolla ei ole juurikaan konkreettista merkitystä pelissä. Joissakin huoneissa on pääsyvaatimuksena pro- tai elite-kokemustaso. Pelaajan taitoja arvioitaessa esimerkiksi joukkueen pelaajavalinnoissa kokemustaso voi antaa karkeasti viitettä pelaajan kyvyistä.


title: Kiekko.tk

text: Kokemustasoihin vaadittavat tuntimäärät vaihtelevat siis pelaajien jääajan jakauman mukaan. Kesäkuussa 2006 elite-tasolle vaadittiin noin 120 tuntia peliaikaa tilastokelpoisissa otteluissa. Nykyään elite-tasolle vaaditaan 450-500 tuntia, ja määrä kasvaa koko ajan.


title: Kiekko.tk

text: Tehokäyttäjä-toiminnon mukana tulevan kokemustasomittarin avulla voi seurata montako tuntia pelaajalla on pelattavaa jäljellä kokemustason vaihtumiseen.


title: Kiekko.tk

text: Oman joukkueen luominen maksaa yhden pelimerkin. Yksi pelimerkki maksaa tekstiviestillä tilatessa 1,90 euroa. Pelimerkkejä voi tilata mm. tekstiviestillä, luottokortilla ja bitcoinilla. Pelimerkeillä voi ostaa myös muita palveluita kuten joukkueen logon, joka näkyy kotiotteluissa hallin keskellä sekä joukkueen profiilisivulla.


title: Kiekko.tk

text: Joukkueet pelaavat keskenään otteluita. Yhdessä joukkuepelissä on kolme viisiminuuttista erää. Joidenkin liigojen, kuten Kiekkoliigan ja Hoki-Liigan otteluiden erät kestävät kuusi minuuttia. Joukkueeseen hankitaan pelaajia värväämällä. Joukkueessa voi olla korkeintaan 50 pelaajaa. Pelissä on myös top 100 -lista, jossa näytetään 100 eniten ranking-pisteitä kerännyttä joukkuetta. Joukkueilla on aluksi 1000 ranking-pistettä. Pisteiden laskussa käytetään Elo-järjestelmää.


title: Kiekko.tk

text: Joukkueen pelaaja voi saada adminin tai masterin aseman. Master voi kutsua ja erottaa pelaajia, haastaa otteluita ja vaihtaa joukkueen asetuksia. Adminin oikeuksiin kuuluu pelien haastaminen. Yleinen käytäntö on, että kun pelaaja on varmistanut paikkansa joukkueessa, hän saa adminin aseman. Joukkueen perustaja on automaattisesti master, eikä häntä voi erottaa kukaan toinen master.


title: Kiekko.tk

text: Peliin on tehty monenlaisia liigoja sekä turnauksia joukkueita varten. Liigat eivät ole rekisteröityjä tai virallisia, vaan pelaajien perustamia. Alkuaikoina parhaiten menestyneitä sekä suosittuja liigoja olivat Kiekkoliiga, Hoki-Liiga, Suomiliiga sekä Hokisarja, jotka pyörivät 4vs4 peliformaatilla. Liigoista löytyy lisää tietoa niiden omilta kotisivuilta. Kiekkoliiga yhdistyi SHL:n kanssa, jolloin 2. divari palasi Kiekkoliigaan, kahdessa lohkossa. Silloin tällöin pelaajat järjestävät myös omia ”miniturnauksiaan” useimmiten 1vs1 peliformaatilla. Niillä ei useimmiten ole omaa kotisivua, mutta niitä löytää melko helposti selailemalla Kiekko.tk:n foorumeita. Suositut Datsun-liiga loppui syksyllä 2007, SHL syksyllä 2009 yhdistyessään Kiekkoliigaan ja IKS myös syksyllä 2009.


title: Kiekko.tk

text: Lisäksi, niin ikään pelaajien ylläpitämä, Spectator järjesti muun muassa Super Saturday -tapahtumia, sekä World Cupeja joissa mitataan maajoukkueiden paremmuus. Kustakin osallistuvasta maasta valitaan yksi pelaaja, joka valitsee joukkueen edustamaan maata muun muassa World Cupeissa ja muissa Spectatorin järjestämissä tapahtumissa. Nämä tapahtumat keräävät yleensä ennätysmäärän katsojia, kuten myös suurimpien liigojen ratkaisuottelut. Myöhemmin kuitenkin Spectator siirtyi toimimaan Soccerin puolelle ja uusi 3League, eli Kiekkoliigan, Hoki-liigan ja SHL:n johtokunnat siirtyivät järjestämään World Cupeja.


title: Kiekko.tk

text: Kesällä 2013 Suomiliiga ja Hokisarja yhdistyivät Eliittiliigaksi, sekä Kiekkoliigan 2. divari sulautettiin 1. divariin. Vuoden 2013 joulukuussa perustettiin Pro League.


title: Kiekko.tk

text: Aloittelijoille perustettiin oma liiga 2016 keväällä ja ensimmäinen turnaus siitä pelattiin heti seuraavana kesänä. Aloittelijaliigalla oli myös oma joukkue World Cup V:ssa. Pro League ja Eliittiliiga taas yhdistyivät yhdeksi isoksi Superliigaksi vuoden 2016 syksyllä alkavalle liigakaudelle. 2017 kevättalvella alkoi uusi projekti Amatööriliiga, jossa on kyse on hieman parempitasoisesta liigasta kuin Aloittelijoiden liiga, mutta Superliigaa selvästi alemmasta sarjasta. 2017 talvella Amatööriliiga ja Aloittelijoiden liiga jatkuivat Superliigan alaisena Power Leaguena, kun taas Kiekkoliiga aloitti 2018 keväällä ehkä viimeisen Last Bangina tunnetun liigakautensa. Näin ollen Kiekko.tk:ssä on tällä hetkellä kolme liigaa.Keväällä 2007 pelistä ilmestyi aprillipilana jalkapalloversio, Soccer.kiekko.tk, joka oli luotu vaihtamalla kiekko.tv-pelin grafiikat jalkapalloaiheisiksi. Pila aiheutti keskustelua ja kiinnostusta, joten Jouko ja Mikko Pynnönen tekivät pelistä kokonaan uuden, jääkiekkopelistä irrallisen version. Peliin tuli VIP-ominaisuus ja pelimerkkien tilaus 2008 loppupuolella.


title: Kiekko.tk

text: Pelille annettiin myöhemmin virallinen nimi Socceracy.


title: Kiekko.tk

text: Pelissä yksi henkilö ohjaa yhtä kenttäpelaajaa hiiren avulla. Maalivahteja ei voi ohjata itse, mutta kaikki muut kenttäpelaajat ovat jonkun käyttäjän ohjaamia. Pelaaja laukoo vasemmasta hiiren painikkeesta. Laukaisun voima riippuu siitä, kuinka kauan hiiren vasenta painiketta pidetään pohjassa. Laukauksen korkeus riippuu siitä kuinka kaukana hiiren kursori on omasta pelaajasta. Pallo kohotetaan pitämällä hiirtä oman pelaajan lähellä. Hiiren oikealla painikkeella syötetään pallon ollessa hallussa. Kun pelaaja klikkaa oikeaa näppäintä ilman palloa, tekee hahmo liukutaklauksen ja näppäintä pohjassa pitämällä pystyy pelaaja puskemaan palloa.


title: Kiekko.tk

text: Peliin tehtiin vuoden 2008 joulukuussa mittavia uudistuksia, kuten sivujen uusi ulkoasu, grafiikan parantaminen ja pelattavuuden parantaminen.


title: Kiekko.tk

text: Pelissä on moderaattoreita, joiden tehtävänä on puuttua sääntörikkomuksiin. Heitä ei ole palkattu, vaan työ perustuu vapaaehtoisuuteen. Moderaattoreille voi raportoida pelissä tapahtuneesta sääntörikkeestä /report-komennolla.


title: Rajakylä (Vantaa)

text: Rajakylä () on tiivis pientaloista koostuva Vantaan Hakunilan suuralueen kaupunginosa Porvoonväylän ja Helsingin rajan välissä. Se muodostaa Helsingin Vesalan kaupunginosan kanssa yhtenäisen pientaloalueen, jossa molempien kaupunginosien rakennetut tontit ulottuvat rajalle saakka.


title: Rajakylä (Vantaa)

text: Rajakylä on rakennettu pääasiassa 1980-luvulla. Siellä ei juurikaan ole teollisuutta ja työpaikkojen määrä on pieni. Vantaan historiakirjojen mukaan Rajakylän nykyinen suurin tie, johon myös bussiliikenne on painottunut Rajakyläntien lisäksi, on talkoo- ja työttömyystöinä rakennettu Maratontie. Se on aluksi ollut pieni metsäpolku, johon on sittemmin tehty kivipäällyste. Siitä on siis tullut niin sanottu ”tykkitie”. Nykyisin se on asfaltoitu, kaksikaistainen tie. Rajakylässä on runsaasti metsäalueita, joissa on kivipäällysteisiä tykkiteitä ja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallihautoja, joiden rakennus aloitettiin vuonna 1914 Pietarin puolustamiseksi. Rajakylässä on myös Pallopuisto-niminen leikkialue, joka on alueen lapsiperheiden aktiivisessa käytössä. Rajakylässä on koulun liepeillä urheilukenttä.


title: Rajakylä (Vantaa)

text: Suuri osa Rajakylän asukkaista käy töissä Helsingissä. Rajakylän koulussa on 1.−6. luokat. Rajakylän kautta kulkevat bussilinjat Mellunmäen metroasemalle, Tikkurilaan, Länsisalmeen, Sotunkiin ja Myyrmäkeen.


title: Lisäaine

text: Lisäaineita käytetään elintarvikkeissa parantamaan muun muassa niiden säilyvyyttä, makua, väriä, rakennetta tai muuta ominaisuutta. Lisäaineilla ei saa peittää elintarvikkeessa olevaa virhettä.


title: Lisäaine

text: Elintarvikelisäaine voi olla luontainen, luontaisen kaltainen tai kokonaan keinotekoinen eli synteettinen.


title: Lisäaine

text: "Luontainen lisäaine" on luonnonmateriaalista esimerkiksi muuttamalla, tai muulla menetelmällä erotettu aine. "Luontaisen kaltainen lisäaine" vastaa kemialliselta rakenteeltaan täysin luontaista lisäainetta, mutta se on valmistettu kemiallisin menetelmin. "Keinotekoinen eli synteettinen lisäaine" on aine, joka on valmistettu kokonaan kemiallisin menetelmin ja jota ei esiinny luonnossa.


title: Lisäaine

text: Lisäaineita sisältävien teollisten lihavalmisteiden on todettu lisäävän ennenaikaista kuolleisuutta 18 prosentilla jokaista päivittäin nautittua 50 gramman annosta kohti ja riskiä sairastua esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksiin, diabetekseen ja syöpään. Riskin arvellaan johtuvan niiden lisäaineista, kuten nitraatista, fosfaatista ja natriumista.


title: Lisäaine

text: Lapset voivat saada mehuista liikaa bentsoehappoa.


title: Lisäaine

text: Lisäaineallergiat ovat harvinaisia (harvinaisempia kuin kala-, pähkinä-, maito- tai vilja-allergia), ja ne ovat yleisempiä aikuisilla kuin lapsilla. Lisäaineille yliherkillä ihmisillä on usein jokin muukin allergia. Eniten yliherkkyyttä on ihmisillä, joilla on astma tai krooninen nokkosihottuma.


title: Lisäaine

text: Oireita voivat aiheuttaa esimerkiksi atsovärit, bentsoehappo, rikkidioksidi ja sulfiitit.


title: Lisäaine

text: Elintarviketurvallisuusvirasto Evira on kuvailee lisäaineiden riskejä karkealla tasolla vuoden 2018 julkaisuisussaan. Kukin lisäaine on lueteltu ja niiden päivittäisen enimmäissaannin määrä on esitetty lyhyesti lisäaineluettelossa.


title: Lisäaine

text: Lisäaineet tulee lainsäädännön mukaan ilmoittaa ryhmänimellä.


title: Lisäaine

text: Elintarvikkeiden lisäaineita koskeva lainsäädäntö on harmonisoitu Euroopan unionin alueella eli jokaisessa maassa lisäaineiden osalta noudatetaan samoja määräyksiä. Euroopan lisäainemääräykset on rakennettu siten, että säädöksissä luetellaan kaikki ne lisäaineet, joita saa käyttää elintarvikkeiden valmistuksessa. Jos jotakin lisäainetta ei löydy säädöksistä, sen käyttö elintarvikkeissa on kielletty. Lisäaineen ilmoittamisesta elintarvikkeen pakkausmerkinnöissä on määrätty pakkausmerkintäasetuksessa 1084/2004. Lisäaineet merkitään niin sanotulla E-koodilla.


title: Lisäaine

text: Elintarvikkeiden lisäaineiden ryhmänimimä käytetään seuraavia termejä:


title: Osteoartroosi

text: Osteoartroosi eli nivelrustokato on nivelruston sairaus, jossa on useita eri vaiheita. Tautia on vaikea diagnosoida, sillä alkuvaiheet ovat oireettomat. Tämä on kuitenkin suuri kansantaloudellinen riski, sillä yli 60-vuotiaista yli 60 % sairastaa nivelrustokatoa. Aikaisemmin taudin kulun sai määritettyä vain artroskopialla, mutta nykyään magneettikuvaus on osoittautunut parhaaksi ei-invasiiviseksi menetelmäksi. Lääkettä tautiin ei ole, implantteja voidaan laittaa paikkaamaan kuluneita ruston kohtia. Rusto voi myös muodostaa uutta rustoa, ns. syyrustoa, jonka biomekaaniset ominaisuudet ovat huomattavasti huonommat kuin normaalin nivelruston.


title: Kurdi

text: Kurdi on iranilaisiin kieliin kuuluva indoeurooppalainen kieli. Sitä puhuu arviolta 30–40 miljoonaa ihmistä etupäässä Kurdistanissa (Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Syyriassa). Se on sukua Iranin viralliselle kielelle, persialle (farsi). Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2016 lopussa 12 226 henkilöä, joiden äidinkieleksi on rekisteröity kurdi.


title: Kurdi

text: Kurdin kieli on vahvin eri uskontoja ja lahkoja kannattavia, eri maissa asuvia kurdeja yhdistävä tekijä.


title: Kurdi

text: Kurdin kielessä on lukuisia murteita, joista suurimmat ovat kurmancî (kurmandži) ja soranî. Molemmilla on kehittynyt kirjallinen muoto. Kumpaakin on kirjoitettu sekä arabialaisin että latinalaisin aakkosin, kurmancîa nykyisin kuitenkin lähinnä vain latinalaisin.


title: St. John’s (Kanada)

text: St. John’s on kaupunki Newfoundlandin saarella Kanadan itärannikolla. Se on Newfoundland ja Labradorin provinssin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuonna 2016 siellä asui noin 108 000 ihmistä.


title: St. John’s (Kanada)

text: St. John’s sijaitsee Atlantin rannalla Avalonin niemen koillisosassa Newfoundlandin saarella. Se on Pohjois-Amerikan itäisin kaupunki. Kaupungin keskusta sijaitsee St. Johnin sataman pohjoispuolella ja muu kaupunki levittäytyy kukkuloille länteen, pohjoiseen ja itään. Kaupungin aseman seudun asutus sai vuonna 1921.


title: St. John’s (Kanada)

text: Newfoundlandin saaren alkuperäisasukkaita olivat beothukit. On todennäköistä, että beothukit käyttivät Avalonin niemeä aikanaan joko asuinalueena tai metsästysalueena.


title: St. John’s (Kanada)

text: Kaupungin tarkkaa perustamisajankohtaa ei tiedetä, mutta paikkakunnalla uskotaan, että italialainen tutkimusmatkailija Giovanni Caboto (John Cabot) olisi saapunut paikkakunnalle 24 kesäkuuta 1497. Näin tulkiten se voisi olla vanhin eurooppalainen siirtokunta Pohjois-Amerikassa. Portugalilaisessa Pedro Reinelin kartassa (1516–20) seudulle on merkitty "Rio de San Johem" ja myöhemmin, vuoden 1527 kirjeessä englantilainen merenkulkija John Rut mainitsee paikan "Haven of St. John's." Hänen mukaansa St. Johnin satamassa oli jo tuolloin laivoja Normandiasta, Bretagnesta ja Portugalista.


title: St. John’s (Kanada)

text: Kun Sir Humphrey Gilbert saapui ottaakseen alueen Englannin siirtokunnaksi 5. elokuuta 1583, uudisasutusta oli kehittynyt sataman pohjoispuolella. Kaupunki kasvoi 1600-luvulla kukoistavan kalastuksen mukana. Kalastajille oli tavallista asua St. Johnissa kesäisin ja muuttaa talveksi muualle. Kaupungin vakinainen asutus pysyikin varsin pienenä aina 1800-luvulle saakka. Uudisasukkaat estivät seudun alkuperäisasukkaiden toimeentulolle välttämättömän pääsyn rannikolle, ja heistä levisi alkuperäiskansaan tartuntatauteja kuten tuberkuloosia. Nääntymys ja taudit tappoivat saaren alkuperäisasukkaat sukupuuttoon. Viimeinen beothuk Shawnadithit menehtyi tuberkuloosiin St. John'sissa vuonna 1829.


title: St. John’s (Kanada)

text: Vuonna 1815 St. Johnin vakituinen asukasluku oli kasvanut lukemaan 10 000 edellisen vuosisadan noin tuhannesta. Vuoden 1870 jälkeen kaupunkiin kehittyi pienimuotoista teollisuutta ja vuonna 1882 avattiin kaupungin kuivasatama. Vuonna 1898 rakennettiin puolestaan Newfoundlandin rautatie. Toisaalta 1800-luvun aikana kaupunkia hävittivät useat eri suurpalot. Kalan hinta romahti ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja tilannetta pahensi entisestään1930-luvun lama. Taloudellinen ahdinko päättyi vuonna 1941, jolloin Yhdysvallat alkoi rakentaa kaupunkiin toisen maailmansodan aikana käytettyjä sotilastukikohtia. Kaupunki kasvoi myös sodan jälkeen. Kun Newfoundland ja Labrador liittyi Kanadan liittovaltioon rakennusbuumi sai tukea myös liittovaltion kassasta. Toisaalta kaupunki tuli entistä riippuvaisemmaksi julkisen puolen työpaikoista menettäen samalla asemansa pääasiallisena kalanvientisatamana.


title: St. John’s (Kanada)

text: St. Johns kärsi huomattavasti turskan kalastuksen romahduksesta 1990-luvun alussa. Lisäksi sen sataman merkitys on vähentynyt huomattavasti. Sittemmin alueen rannikolta on kuitenkin alettu porata öljyä. Esimerkiksi ExxonMobil Canada muutti päätoimistonsa kaupunkiin vuonna 2010. Myös turismin merkitys on kasvanut. 2000-luvulla kaupunkiin on avattu useita hjotelleja. Kaupungin kautta kulkee useita risteilyaluksia. Julkinen hallinto liittovaltion, provinssin ja kunnan tasolla on kuitenkin edelleen yksi huomattavimmista työnantajista. Suurimpia yksittäisiä työnantajia ovat Eastern Health ja Memorial University.


title: St. John’s (Kanada)

text: St. Johnin asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 108 860. Vuoden 2011 laskennan mukaan sama luku oli 106 172. Kaupungin suuremman metropolialueen väkiluku oli vuonna 2016 205 955.


title: St. John’s (Kanada)

text: Vuonna 2016 kaupungin asukkaista 100 010 puhui äidinkielenään englantia ja 650 ranskaa. Muita kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 6 180 henkilöä. Maahanmuuttajia kaupungin asukkaista oli samaan aikaan 6 535. Vuonna 2016 kyseltiin myös kanadalaisten etnistä taustaa. St. Johnissa oli 45 270 kanadalaista, 43 295 englantilaista, 35 035 irlantilaista, 9 955 skottia, 5 790 ranskalaista, 3 895 ensimmäisten kansojen jäsentä, 3 085 saksalaista, 1 860 kiinalaista, 1 640 walesilaista ja 1 435 newfoundlandilaista.


title: St. John’s (Kanada)

text: Kaupungissa sijaitsee Signal Hill National Historic Site. Historiallinen kohde sisältää niin sanotun Cabot Tower-tornin. Torni on rakennettu vuonna 1897 Caboton Newfoundlandin vierailun 400-vuotispäivän kunniaksi. Torni on myös paikka, jolla Guglielmo Marconi sai vuonna 1901 ensimmäisen Atlantin ylittäneen langattoman viestin. Torni sijaitsee kukkulalla, jonka rinteellä on myös Newfoundlandin geologiaan keskittynyt museo. Kaupungin muita museoita ovat The Railway Costal Museum ja Provincial Museum of Newfoundland and Labrador. Kaupungissa sijaitsevat myös Arts and Culture Centre ja Resource Centre for the Arts. St. John’s Day -juhlapäivää on vietetty vuodesta 1978 lähtien vuosittain 24. kesäkuuta. Newfoundland and Labrador Folk Festival on yksi provinssin suurimmista tapahtumista.


title: St. John’s (Kanada)

text: Vuosittain joka elokuun ensimmäinen keskiviikko järjestetään Royal St. John’s Regatta. Kisa on järjestetty vuodesta 1818 lähtien.


title: Englannintorvi

text: Englannintorvi on puupuhaltimiin kuuluva musiikki-instrumentti. Se on rakenteeltaan jokseenkin samanlainen kuin oboe ja oboe d’amore, mutta näitä isompi. Englannintorvi on F-vireinen, transponoiva soitin, eli nuotteihin merkityt sävelet soivat soittimella soitettuna puhdasta kvinttiä matalammalta.


title: Englannintorvi

text: Myös englannintorven soittotekniikka on jokseenkin samanlainen kuin oboen, mutta kevyempi puhaltaa. Niinpä useimmat oboistit soittavat säännöllisesti myös englannintorvea. Toisaalta soitin on suuremman kokonsa vuoksi oboeta raskaampi käsitellä; usein sitä kannatellaankin kaulahihnan avulla.


title: Englannintorvi

text: Englannintorven ääni on oboen ääntä pehmeämpi ja helpommin ympäristöön sulautuva, mutta silti solistinen.


title: Englannintorvi

text: Nimestään huolimatta englannintorvi ei ole englantilaista alkuperää. Nimen selityksenä pidetään yleensä soittimen ranskankielistä nimitystä "cor anglé", joka tarkoittaa "kulmatorvea"; ensimmäiset englannintorvet olivat keskeltä kulmalle taivutettuja, jotta soittaja ylettäisi helpommin alapään äänireikiin.


title: Säilöntä

text: Säilöntä tarkoittaa käsittelyä, jonka avulla elintarvikkeet säilyvät pilaantumatta tavallista pidempään. Säilöntä estää mikrobien vaikuttamisen ja entsyymien toiminnan. Säilönnän avulla elintarviketuotteita voidaan markkinoida ympäri vuoden maantieteellisestä sijainnista huolimatta, mikä tasaa tuotannon paikallisia vaihteluita sekä eri vuodenaikojen välisiä eroja saatavuudessa.


title: Säilöntä

text: Yleisimpiä säilöntätapoja ovat pakastus, sokerointi, kuivaaminen, suolaaminen, maitohappokäyminen, savustus, hapattaminen, etikkasäilöntä, umpiointi, lämpökäsittely, säteilytys, säilöntäaineiden käyttö, pastörointi ja iskukuumennus.


title: Säilöntä

text: Säilönnällä pyritään estämään tai hidastamaan raaka-aineiden luonnollista muutosta, joka aiheutuu usein mikrobien toiminnasta. Mikrobien toiminnan voi pysäyttää tai hidastaa tuhoamalla ne tai tekemällä elintarvikkeesta niille sopimattoman elinympäristön. Yleisimpiä säilöntämenetelmiä ovat:


title: Säilöntä

text: Ennen vanhaan oli hyvin vähän keinoja saada ruoka tuoreena käyttäjille, mikä oli suuri este elintarvikekaupan kehittymiselle. 1700-luvun lopulla ranskalainen François Appert tuotti kirjan "Kuinka kaikenlaisia eläin- ja kasvisperäisiä aineita säilötään moneksi vuodeksi". Hänen kehittämäänsä menetelmään kuului ainesten hidas kuumentaminen umpinaisissa lasipurkeissa. Tätä menetelmää ei saatu täysin luotettavaksi ennen vuotta 1859, jolloin yhdysvaltalainen John Landis Mason patentoi toimivan version siitä. Säilykkeitä alettiin kuitenkin käyttää esimerkiksi armeijoiden ruokinnassa.


title: Säilöntä

text: 1840-luvun Britanniassa aloitti toimintansa "Wenham Lake Ice Company". Se asetti Lontoon-liikkeensä näyteikkunaan suuren läpinäkyvän jääkimpaleen, joka herätti suurta huomiota. Ihmeteltiin, kuinka se säilyi kesälläkin pitkään sulamatta. Yhtiö toi jään Pohjois-Amerikan Uudesta-Englannista. Toiminta muuttui 1850-luvulla kaupalliseksi ja ihmiset hankkivat koteihinsa jääkimpaleita. Jää antoi myös tukku- ja vähittäiskaupalle uusia mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa.


title: Säilöntä

text: Brittiläinen Bryan Donkin kehitti 1810-luvulla säilyketölkin. Ruoka säilyi tölkissä erittäin hyvin, mutta varhaiset takoraudasta valmistetut tölkit olivat miltei mahdottomia avata. Sotilaat käyttivät avaamiseen yleensä pistintä. Turvallinen tölkinavaaja, jossa on kaksi pyörivää osaa, on peräisin vuodelta 1925.


title: ADI-arvo

text:
ADI-arvolla () tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia.
ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon.


title: ADI-arvo

text: ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä.


title: ADI-arvo

text: Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg. 20 kiloa painava lapsi vain 100 mg.


title: ADI-arvo

text:
Eli:
Mehuihin bentsoehappoa laitetaan korkeintaan 200 mg/kg. 60-kiloinen ihminen voi näin ollen juoda mehua 1,5 kiloa päivässä, joka on noin 1,5 litraa ja 20 kiloa painava lapsi vain puoli litraa.


title: ADI-arvo

text: Eli:


title: Susanna Pöykiö

text: Susanna Kristiina Pöykiö (s. 22. helmikuuta 1982 Oulu) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija. Hän voitti hopeaa vuoden 2005 taitoluistelun EM-kisoissa ja on siten ensimmäinen suomalainen nainen, joka on päässyt mitaleille yksinluistelussa kansainvälisissä arvokisoissa. Helsingin EM-kilpailuissa 2009 hän sai Laura Lepistön ja Carolina Kostnerin jälkeen pronssia. Lisäksi hän on sijoittunut EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007, kuudenneksi 2002 ja 2004, seitsemänneksi 2006 ja yhdeksänneksi 2003.


title: Susanna Pöykiö

text: Taitoluistelun MM-kilpailuissa Pöykiö on sijoittunut kahdeksanneksi vuosina 2005 ja 2007, yhdeksänneksi 2006, 11:nneksi 2002, 12:nneksi 2004 ja 13:nneksi 2009. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli kolmastoista.


title: Susanna Pöykiö

text: Pöykiö voitti pronssia vuoden 2001 junioreiden MM-kisoissa. Hän on voittanut Suomen mestaruuden aikuisten sarjassa vuosina 2000, 2002, 2005, 2006 ja 2007.


title: Susanna Pöykiö

text: Susanna Pöykiön valmentajana toimii hänen sisarensa Heidi Pöykiö. Lisäksi hän käy ajoittain Kanadassa Kristiina Wegeliuksen valmennettavana.


title: Susanna Pöykiö

text: Pöykiö ilmoitti lopettavansa huippu-urheilijan uransa maaliskuussa 2010. Hän ilmoitti viimeiseksi esiintymiskerrakseen 18.4.2010 Oulussa luisteltavan näytöksen.


title: Yliherkkyys

text: Yliherkkyys () on immunologisen järjestelmän ei-toivotusta reaktiosta johtuva epämiellyttävä ja haitallinen reaktio elimistön ulkopuolista, mutta sinänsä vaaratonta ainetta kohtaan. Yliherkkyysreaktiot voivat välittyä erilaisilla immunologisilla mekanismeilla. Tunnetuin yliherkkyyden muoto on allergia, mutta sen lisäksi yliherkkyysreaktioita tunnetaan useita muitakin tyyppejä.


title: Yliherkkyys

text: Yliherkkyydellä voidaan viitata myös muihin kuin fysiologisiin reaktioihin. Näitä voivat olla esimerkiksi aistiyliherkkyydet, emotionaalinen yliherkkyys (tunneyliherkkyys) sekä psykomotorinen yliherkkyys.


title: Torjunta-aine

text: Torjunta-aineilla tarkoitetaan yleensä aineita, joita käytetään kasvitautien, rikkakasvien ja tuhohyönteisten torjunnassa. Torjunta-aineen toiminta perustuu yleensä myrkyllisyyteen. Suomessa valvotaan torjunta-aineiden käyttöä ja tutkitaan torjunta-aineita elintarvikkeista. Tulli valvoo maahan tuotavia torjunta-aineita. Suomen laissa torjunta-aineita käsitellään säädöksessä 159/1984, 4§.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Kummunrakentajat olivat Pohjois-Amerikan mantereen itäosissa asuneita muinaisia intiaaneja. Heidän jäljiltään on löydetty lukemattomia eri kokoisia kumpuja, joista useat ovat arkeologisissa kaivauksissa paljastuneet muinaisten arvohenkilöiden hautakummuiksi ja hengellisiksi seremoniapaikoiksi. Eniten kumpuja on löydetty Ohiosta, sekä Mississippi-joen varrelta.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Ensimmäiset kummut tehtiin jo tuhansia vuosia ennen ajanlaskun alkua. Tämän rakennustaiteen varsinainen kukoistuskausi alkoi noin vuonna 500 eaa. Tuon aikakauden Adena-kulttuuri ja sitä seurannut Hopewellin perinne muuttivat kumpujen rakentamista monimutkaisemmaksi ja laaja-alaisemmaksi. Näiden kausien aloittamaa rakennusperinnettä jatkoi noin vuonna 700 jaa. alkanut Mississippin kulttuuri, joka synnytti muun muassa oman aikakautensa ylikansoitetun suurkaupungin Cahokian.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Kumpujen malli oli vaihteleva. Mississippin kulttuurin jäljiltä löytyi pyramidimaisia hautakumpuja. Ilmasta erottuvat niin kutsutut kuvakummut olivat monesti eläimen muotoisia. Ohiosta löytynyt Suuri käärmekumpu (Great Serpet Mound) ja Iowan Suuri karhukumpu (Great Bear Mound) ovat kooltaan vaikuttavia muistomerkkejä, jotka on rakennettu eläinten kunniksi. Kummunrakentamisen huippukausi kääntyi laskuun 1200-luvun aikana ja päättyi käytännöllisesti kokonaan seuraavilla vuosisadoilla.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Hautakumpujen rakentaminen oli vilkkaimmillaan vuosina 700 eaa.–1000 jaa. ja liittyi asutuksen paikoilleen asettumiseen. Tuolloin tehdyt kartiomaiset kummut voidaan yhdistää varhaiseen itäiseen metsämaa-vaiheeseen. Näiden kumpujen rinnalle tuli suorakaiteen muotoisia kumpuja ajanlaskun alkuvuosina. Myöhemmin tehtyjen temppelikumpujen suosio ajoittui vuosien 800–1300 jaa. välille. Näiden tasapäisten pyramidien tekijät pystyttivät rakennelmansa aluksi lähelle Meksikonlahtea Mississippi-joen suistoon, mutta valtasivat vähitellen pohjoisemmat alueet. Temppelikummuissa ei suoritettu useinkaan hautauksia, vaan ne toimivat aikakautensa seremoniakeskuksina.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text:
Etelä-Louisianan Monte Sano saattaa olla vanhin ala-Mississippin kumpuryhmä. Se on iältään noin 7000 radiohiilivuotta vanha Myöhemmän ajan kummunrakentajien enemmän suosimat maakummut ilmestyivät keskiarkaaisella ajalla jo 4500-4000 kalenterivuotta eaa. Varhaisimmat Labradorin kumpuhautaukset ovat ajalta 5600 eaa. Jotkut merkit viittaavat siihen, että kumpuja tehtiin jo varhaisarkaaisella kaudella. Kummunrakentajien on todettu työskennelleen myös Ontariossa ja New Yorkissa, josta on löytynyt Point Peninsulan kulttuuriin yhdistettyjä hautakumpuja.
Varhainen kummunrakentajien vaihe on ajoitettu Mississippin alajuoksulle vuosina 1500–700 eaa. Tämän alueen tärkein keskus oli todennäköisesti Louisianasta löydetty Poverty Point, jonka asukasluvuksi on arveltu sen kukoistuskaudella noin 5 000 ihmistä. Paikka muodostui puoliympyrän muotoon rakennetuista harjannemaisista kummuista ja muistutti amfiteatteria. Harjanteet eivät ole varsinaisia temppelikumpuja ja ne tunnistettiin ihmiskäden tekemiksi vasta 1950-luvulla tehtyjen ilmakuvien perusteella.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Hautakummut jaetaan Adena- ja Hopewell-kumpuihin, joista jälkimmäinen perinne korvasi asteittain Adenan. Varsinainen kummunrakentajien aikakausi alkoi Adena-kulttuurin nousun myötä. Tiedot Adenan vaikutuspiirin ihmisistä ovat vähäiset. Heidän kylänsä olivat pieniä, ja niihin kuului aluksi korkeintaan kahden perheen jäseniä. Myös itse kulttuuri keskittyi suhteellisen pienelle alueelle eteläisessä Ohiossa, jossa on uskottu olleen noin 300 Adenaan lukeutunutta paikkaa. Saman aikakauden kumpukeskittymiä on löydetty yhteensä 200 Indianasta, Kentuckystä, Länsi-Virginiasta ja Pennsylvaniasta.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Adena-ihmisten alkuperä on hämärän peitossa, mutta heidän hautojensa avaaminen on tuonut esille monia seikkoja. Haudoille on ripoteltu mangaanidioksidia ja grafiittia, useasti myös keltaista tai punaista okraa. Viimeksi mainittua on käytetty jo niinkin varhain kuin 2450 eaa. Red Lake -järvellä New Yorkin osavaltiossa. Toisinaan ruumiit on maalattu kirjavin värein. Lukuisten hautausten myötä myös kummut ja niiden koko lisääntyivät. Vaikka suurin osa kummuista oli tehty hautajaistilaisuuksiin, on joukosta löytynyt myös suurikokoisia maarakennelmia, joiden käyttötarkoitusta ei ole pystytty ratkaisemaan.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Noin vuonna 500 eaa. kummut olivat nousseet tärkeimpään osaan hautajaisiin liittyvissä seremonioissa. Tutkijoiden mukaan Adena-kulttuurin saviastiat ja pienimuotoinen maanviljely viittaavat paikoillaan pysyvään elämäntapaan, joskin metsästys ja pähkinöiden keruu tekivät heistä puoliksi liikkuvia.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Luultavasti Adena perinteen pohjalta syntyi uusi kulttuuriryhmä. Sen yhteiskuntaluokkaerot olivat nyt aiempaa isompia. Silti Hopewellin päälliköt eivät liene olleet kovin voimakkaita. Hopewellin ihmiset harjoittivat yleensä polttohautausta.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Hopewellin perinteen rakentamat kummut olivat adenalaisten kumpuja suurempia ja näyttävämpiä. Ympyrän, suorakaiteen, neliön tai kahdeksankulmion muotoista kumpua ympäröi monesti maavalli. Monet näistä kummuista peittivät kaksikerroksisia hautoja, ja niiden korkeus saattoi yltää jopa kymmeneen metriin. Maakumpujen tutkijat ovat todenneet kummunrakentajien olleen hyvin perillä matematiikasta ja geometriasta. Heillä on myös ollut selkeä tietämys astronomiasta ja mittayksiköistä. Kumpuja ei oltu rakennettu sattumanvaraisesti, vaan rakentamisen on uskottu liittyneen kuun, auringon ja tähtien liikkeisiin. Ohion keskuspaikkoina sijanneiden Chillicothen ja Newarkin kumpujen välillä on todettu kulkeneen suojavallien reunustama kujanne. Tämä reitti on nimetty "Suureksi Hopewellin tieksi" (Great Hopewell Road), ja sen pituus on ollut lähes 100 kilometriä.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Hopewellin perinteen mukana kasvanut kauppa levittäytyi Mississippin jokilaaksosta Suurten järvien alueelle, josta tuotiin kuparia. Etelässä kauppaverkko laajeni jokiliikenteen mukana Meksikonlahdelle ja lännessä kauppayhteyksien on todettu yltäneen Suurille tasangoille. Suhteet naapurikyliin vahvistettiin avioliitoin ja niiden mukana tulleiden lahjojen avulla. Myös kylät kasvoivat isommiksi maanviljelyn saadessa entistä enemmän sijaa metsästykseen ja ravintokasvien keräilyyn kuuluneiden pääelinkeinojen rinnalla. Vuosien 300 - 350 jaa. välisenä ajanjaksona Hopewellin yhteisöjen keskinäiset suhteet alkoivat rakoilla. Kummunrakentajien määrät vähenivät ja kylien keskeisenä voimavarana toimineita yhteisiä seremonioita järjestettiin harvemmin. Eräänä syynä perinteen loppumiseen arvellaan kylien kasvamista liian isoiksi. Farmarien plantaasien ravintolähteet eivät riittäneet tyydyttämään työväestön lisääntyviä tarpeita. Vuoteen 750 mennessä Hopewellin perinne oli kadonnut kokonaan.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Hopewellin perinne jätti jälkensä sitä seuranneeseen Mississippin kulttuuriin, joka kehittyi myöhäisestä Metsämaan kulttuurista vuosina 750–1000 jaa. ja saavutti huippunsa toisen vuosituhannen alkaessa. Kummuntekijöiden arkkitehtuuri monimutkaistui. Heidän pääsuunnittelijansa halusivat jättää tunnusomaiset merkkinsä jälkipolville ja rakennuttivat osan kummuista neliöpohjaisiksi pyramidin tavoin muotoilluiksi monitasoisiksi rakennelmiksi. Näiden piirteissä oli havaittavissa yhteyksiä Meksikon ja Keski-Amerikan vanhojen sivilisaatioiden kulttuureihin. joissa uskonnollisiin menoihin liitettiin joskus ihmisuhreja.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Tunnetuin Mississippin kumpukylistä oli "Auringon kaupunki" Cahokia. Se rakennettiin nykyisen St. Louisin lähistölle, jossa se monien jokien vaikutuspiirissä sai ympärilleen hedelmällisen maaperän. Cahokiasta tuli koko Mississippin kulttuurin uskonnollisen elämän ja kaupankäynnin keskus. Varsinkin päällikkökuntia yhdisti laaja kauppaverkosto, joka perustui pääsääntöisesti Hopewellin perinteen vaihtosysteemiin. Selvät luokkajaot korostuivat. Ylimpään arvoasteikkoon kuuluvat ylimykset hallitsivat alempia luokkia. Nämä merkkihenkilöt asuivat omien kumpujensa päälle rakennetuissa taloissa. Muu väestö asui paalu-lehvä majoissaan kumpujen ympärillä.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Joidenkin tietojen mukaan Cahokian lähistöille syntyi laajeneva alue (), jonne kumpuja ei enää rakennettu. Mahdolliset punataudin ja tuberkuloosin kaltaiset taudit ovat saattaneet levitä itärannikolta Cahokiaan epidemian tavoin. Vuoden 1250 paikkeilla maapalloa ravistellut pieni jääkausi on myös voinut edesauttaa Mississippin kulttuurin tuhoutumista lyhentämällä kesien pituutta ja estämällä näin satojen ylijäämän. Kummunrakentajat saivat aikaan myös ympäristökatastrofeja. Cahokiassa he yrittivät huonoin seurauksin muuttaa jokien virtausten suuntaa turvatakseen juomaveden saannin kaupungin asukkaille.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Cahokian kaupunki ja sen ympäristö autioituivat äkillisesti ennen vuotta 1350 tuntemattomasta syystä. Syitä on etsitty taudeista tai nälänhädästä, jotka johtuivat maissisatojen epäonnistumisista. Samoilta ajoilta on löydetty merkkejä sotien lisääntymisestä koko Mississippin kulttuurin alueella.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Kuvakummut () ovat pääasiassa eläimen muotoisia kumpuja. Niihin liittyy joskus hautauksia, joko yksittäin tai joukossa. Eniten kuvakumpuja löytyy Wisconsinissa. Tunnetuin kuvakumpu on Ohion Adamsin piirikunnassa sijaitseva Great Serpent Mound eli Suuri käärmekumpu. Käärmekumpu seuraa Bush Creek -joen mutkittelua, ja se on noin 405 metriä pitkä. Kummun tai "geoglyfin" keskikorkeus on vain metri ja leveys 6 metriä. Tämä kumpu lienee tehty Adenan jaksolla noin 320 eaa.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Kuvakumpujen suurin pituus vaihtelee muutamasta metristä sataan metriin, korkeus lienee monesti metrin luokkaa. Tunnettuja ovat myös suuren ympyränmuotoisen kummun sisällä oleva "Eagle Mound" Newarkissa ja Kotkakumpu. Muita käytettyjä eläinhahmoja ovat olleet pantterit, kilpikonnat, sisiliskot ja linnut. Näiden kuvakumpujen oikeaa muotoa on vaikea havaita maasta käsin.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Kuvakumpuja lienee tehty Adenan ajoista lähtien vielä Missisippin kulttuuriin saakka..


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Vuoteen 1550 mennessä kummunrakentajien pitkä vaikutuskausi oli päättynyt lopullisesti. Jotkut Pohjois-Amerikan kaakkoisissa osissa asuvat kansat jatkoivat kuitenkin maakumpujen käyttöä. Heistä choctawit ja creekit ovat saattaneet olla temppeli-kummunrakentajien jälkeläisiä. Tästä voidaan esittää todisteena espanjalaisen löytöretkeilijä Hernando de Soton muistiinpanot 1500-luvulta. Suurin yhteys kummunrakentajien aikakauden kulttuuriin on todettu olleen natchezeilla, jotka harjoittivat monia Mississippin kulttuurista tuttuja tapoja vielä 1700-luvulla.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Arkeologiasta kiinnostunut myöhempi Yhdysvaltain presidentti Thomas Jefferson suoritutti ensimmäisen stratigrafisen kumpukaivauksen vuonna 1781. Tapaus herätti jonkin verran julkisuutta ja muinaiseen kumpukulttuuriin alettiin ottaa kantaa. Yhdysvaltalainen lääkäri Benjamin Smith Barton kirjoitti 1787, että kummunrakentajat olivat uuteen maailmaan asettuneita viikinkejä. Käsitys perustui väitteeseen, jonka mukaan viikingit olivat purjehtineet Pohjois-Amerikkaan noin vuonna 1000 ja perustaneet Vinlandin kaupungin. Tämä paikka on myöhemmin löytynyt Kanadasta ja tunnetaan nykyään nimellä L'Anse aux Meadows (Meduusalahti).


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: Smithsonian-instituutti kallistui 1800-luvulla Bartonin puolelle kummunrakentajien alkuperän suhteen. Kirjailija Josiah Priestin 1838 esittämän väitteen mukaan kumpujen rakentajat olisivat olleet egyptiläisiä, kiinalaisia ja norjalaisia. Vahvoja ehdokkaita ovat olleet myös israelilaiset, walesilaiset ja intialaiset. Myös Atlantiksen muinaisia asukkaita on ehdotettu. Kenraali William Henry Harrisonin (nousi myöhemmin Yhdysvaltain presidentiksi) kirjoittaman tutkielman mukaan asteekit olivat rakentaneet kummut. Saman teorian mukaan paikalliset vihamieliset heimot olivat ajaneet asteekit Wisconsiniin, jossa he olivat perustaneet "Aztalan"-nimisen kumpukaupungin. Delaware-intiaanien vanha perimätieto kertoo Ohion seuduilla asuneesta "allegewi"-muinaiskansasta, joka oli rakentanut kumpuja. Irokeesien auttamina delawaret olivat ajaneet kummunrakentajat etelään.


title: Pohjois-Amerikan kummunrakentajat

text: 1900-luvun alussa aloitetut tieteelliset tutkimukset osoittivat toteen, että kumpuja olivat rakentaneet useat kansat useina eri aikakausina moniin erilaisiin tarkoituksiin. Niiden rakentaminen on vienyt suunnattomasti aikaa, sillä käytetyt maa-ainekset on tuotu muualta. Tiedemiesten arvioiden mukaan intiaanit olivat yksistään Poverty Pointin kumpuja rakentaessaan siirtäneet noin 405 000 neliömetriä maata. Suurin kummunrakentajien maatöistä oli Cahokian Munkkien kumpu, jonka pohja on 316 metriä pitkä, leveys yli 200 metriä ja korkeus on noin 30 metriä. Pelkästään nämä kaksi kumpua ovat vaatineet suunnattoman määrän työvoimaa ja aikaa, sillä kummunrakentajilla on ollut maansiirtoon käytössään vain korit ja vuodista tehdyt säkit.


title: Joutseno (sanomalehti)

text: Joutseno on Länsi-Savo-konserniin kuuluvan ESV-Paikallismedioiden julkaisema Joutsenossa kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Sen levikki vuonna 2006 oli 3 630, ja 95 % sen tilaajista on joutsenolaisia. Joutseno-lehdellä oli 2006 kolme työntekijää, joista kaksi toimittajia. Lehdellä on myös toimiva toimitusneuvosto.


title: Joutseno (sanomalehti)

text: Ensimmäinen Joutseno-lehti ilmestyi vuonna 1966 Etelä-Saimaan kustantamana. Paikallinen Lions Club oli kuitenkin virinnyt jo pari vuotta aikaisemmin ajatellut paikallislehden perustamisesta. Lehden levikki alkoi kasvaa voimakkaasti, ja jo ensimmäisen julkaisuvuotensa aikana lehden tilauskanta oli 3 000 kappaletta. Parhaimmillaan lehden levikki oli 1990-luvun lopussa, jolloin lehteä tilasi noin 4 000 ihmistä. Vuoteen 2000 asti Joutseno-lehteä kustansi Etelä-Saimaan kustannus, kunnes lehti myytiin Kymen Lehtimedialle, joka myöhemmin muutti nimensä Sanoma Lehtimediaksi. Vuonna 2010 Sanoma myi paikallislehtensä Länsi-Savo-konsernille.


title: Joutseno (sanomalehti)

text: Lehden päätoimittajina ovat toimineet Heimo Hänninen (1966), Jorma Räsänen (1966–1974), Anja Okkonen (1974–1985), Heikki Räty (1985–2004) ja Mirja Pekkanen (2004-2016). Vuoden 2016 lokakuusta lehden päätoimittaja on ollut Liisa Hupli-Oinonen.


title: Pääteohjelma

text: Pääteohjelma voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Messias

text: Messias ("voideltu", hepreaksi מָשִׁיחַ, "mashiach") oli alun perin muinaisen Israelin kuninkaista käytetty arvonimi, mutta myöhemmin nimitys tuli tarkoittamaan profeettojen lupaamaa tulevaa pelastajakuningasta. Kristinuskon käsityksen mukaan Jeesus on tuo profeettojen lupaama Messias, minkä vuoksi hänestä käytetään myös nimitystä Kristus (), joka on Messias-nimen kreikankielinen käännös.


title: Messias

text: Arvonimenä Messias, joka tarkoittaa voideltua, viittaa arvonimenä muinaisen Israelin kuninkaiden ja pappien virkaanastumismenoihin, joiden alkuperä on ehkä vielä vanhemmissa menoissa. Vaikutusvaltainen henkilö voiteli kuninkaaksi asetettavan pään hänen kuninkuutensa merkiksi. Esimerkki tästä käytännöstä mainitaan Raamatussa, 1. Samuelin kirjassa, missä kerrotaan kuinka profeetta Samuel vihki Israelin ensimmäisen kuninkaan Saulin. Kaadettuaan öljyä Saulin päähän hän sanoi: ""Herra antaa sinulle myös merkin siitä, että hän on voidellut sinut kansansa hallitsijaksi"".


title: Messias

text: Suomenkielisessä Raamatussa nimi Messias on yleensä suomennettu sanalla "voideltu". Sitä käytetään Vanhassa testamentissa sekä kuningas Saulista että toisinaan myös ennustetusta pelastajakuninkaasta. Jesajan kirjassa kutsutaan myös Persian kuningas Kyyrosta "Herran voidelluksi" sen vuoksi, että hän antoi juutalaisille luvan palata Babylonin vankeudesta kotimaahansa.


title: Messias

text: Vanhan testamentin profetiat lupasivat juutalaisille kuningas Daavidin sukuisen hallitsijan, jonka tultua Israelin valtakunta rakennettaisiin uudelleen. Esimerkiksi Jesaja käytti tästä hallitsijasta nimeä "Ihmeellinen neuvonantaja, väkevä Jumala, iankaikkinen isä, rauhanruhtinas."


title: Messias

text: Profeettakirjoissa on monia ennustuksia siitä, mitä Messiaan tullessa tapahtuisi. Niiden mukaan silloin juutalaiset kootaan kaikista maailman ääristä Israelin maahan ja Jerusalemin temppeli rakennetaan uudestaan.. Vanhat kultit hylätään kaikkialla maailmassa ja koko ihmiskunta tunnustaa yhden Jumalan.


title: Messias

text: tultua maan päälle tulee ikuinen ja universaali rauha (Jes.2:4; 11:5-9 ja Miika 4:3-4)


title: Messias

text: Miikan kirjan mukaan Israelin tuleva hallitsija, jonka valta ulottuu maan ääriin saakka, syntyy Betlehemissä.


title: Messias

text: Juutalaiset odottavat yhä profeettojen ennustamaa Messiasta. He ovat selittäneet monien Tanakhin (kristittyjen Vanhan testamentin) kohtien olevan Messiasta koskevia ennustuksia. Alfred Edersheim löysi 456 kohtaa, joiden ”muinainen Synagoga katsoi olevan messiaanisia”, ja kaikkein vanhimmissa rabbiinisissa kirjoituksissa oli 558 viittausta, jotka tukivat näitä tulkintoja. Esimerkiksi 1. Mooseksen kirjan 49:10:ssä ennustettiin, että hallitsijan valtikka kuuluisi Juudan heimolle ja että Silo (eli se jolla on valta) tulisi tuosta sukuhaarasta. Onkeloksen targum, Jerusalemin targumit ja midraš kaikki katsovat ilmauksen ”Silo” tarkoittavan Messiasta.


title: Messias

text: Ajanlaskumme alkuaikoina Qumranin essealaislahko odotti kahta Messiasta, joista toisen piti olla pappi, toisen kuningas.


title: Messias

text: Josefuksen perusteella saa sen käsityksen, että viimeisellä vuosisadalla ennen toisen temppelin tuhoa vuonna 70 nousi useita messiaita, jotka lupasivat vapautusta Rooman ikeestä ja jotka saivat alttiita seuraajia.


title: Messias

text: Vuonna 132 tervehdittiin messiaskuninkaana Bar Kokhbaa (ben Kosibaa), joka oli huomattavimpia Messiaana pidettyjä henkilöitä. Kukistaessaan hänen johtamaansa kapinaa roomalaissotilaat surmasivat tuhansia juutalaisia. Tällaisten messiaina pidettyjen henkilöiden ilmaantuminen ilmaisee, että monet juutalaiset olivat ensisijaisesti kiinnostuneita poliittisesta Messiaasta, ja lisäksi se osoittaa, että ihmiset odottivat henkilöä, joka olisi Messias, eivät vain messiaanista aikakautta tai messiaanista kansakuntaa. Jotkut ajattelivat Bar-Kokhban olleen Daavidin jälkeläinen, mikä olisi tukenut hänen väitettään, että hän oli Messias. Sukuluettelot kuitenkin ilmeisesti tuhoutuivat vuonna 70, ja sen jälkeen Messiaaksi pyrkivät eivät voineet todistaa olevansa Daavidin sukua.


title: Messias

text: Muita vuoden 70 jälkeen itseään Messiaaksi väittäviä olivat kreetalainen Mooses, joka vakuutti, että hän jakaisi Kreetan ja Palestiinan välisen meren, Serenus, joka johti monia juutalaisia Espanjassa, ja sabbatealaisen harhaopiksi katsotun mystisen liikkeen perustanut Šabbetai Tsevi. "The Jewish Encyclopedia" (X osa, s. 252–255) luettelee 28 väärää messiasta vuosilta 132–1744.


title: Messias

text: Kristityille arvonimen "Messias" ainoa oikea haltija, odotettu kuningas, oli Jeesus Nasaretilainen. Ensimmäinen muistiin merkitty tapaus, jolloin hänet tunnustettiin sen haltijaksi, on Luukkaan evankeliumin luvussa 9, missä Pietari sanoo: "Sinä olet Kristus, Jumalan Voideltu"


title: Messias

text: Vanhan testamentin profetioiden viittaukset Messiaaseen yhdistyivät selväksi kokonaiskuvaksi, joiden perusteella varhaiset kristityt pitivät Jeesusta Messiaana. Tämä loi perustan sille, että hänen voitiin uskoa olevan Jumalan lähettämä Johtaja.


title: Messias

text: Evankeliumit antavat yleiskuvan siitä, millainen käsitys Messiaasta vallitsi juutalaisten keskuudessa ajanlaskumme ensimmäisellä vuosisadalla. Yleisesti juutalaiset olivat sitä mieltä, että Messias olisi Daavidin sukuhaaraan kuuluva kuningas. Kun itämaan tietäjät kyselivät sitä, joka on syntynyt juutalaisten kuninkaaksi, Herodes Suuri tiesi heidän kyselevän Messiasta.


title: Messias

text: Jeesus kysyi fariseuksilta, kenen jälkeläinen Kristus eli Messias olisi. Vaikka fariseukset eivät uskoneetkaan Jeesukseen, myös heidän mukaansa Messias olisi Daavidin poika.


title: Messias

text: Luukkaan kertomuksesta käy ilmi, että monet juutalaiset odottivat innokkaasti Messiaan ilmaantuvan juuri siihen aikaan, kun Jeesus oli maan päällä. Simeon ja muut juutalaiset odottivat Israelin lohdutusta ja Jerusalemin lunastusta, kun Jeesus-lapsi tuotiin temppeliin. Johannes Kastajan palveluksen aikaan kansa oli odotuksen vallassa Kristuksen eli Messiaan suhteen.


title: Messias

text: Miikan kirjan mukaan Israelin hallitsija, jonka valta ulottuu maan ääriin saakka, oli syntyvä Betlehemissä. Tämän ymmärrettiin tarkoittavan Messiasta. Kun Herodes Suuri kysyi ylipapeilta ja kirjanoppineilta, missä Messiaan oli määrä syntyä, he vastasivat: Juudean Betlehemissä ja lainasivat tätä kohtaa Miikan kirjasta.. Jopa jotkut tavalliset ihmiset tiesivät tämän.


title: Messias

text: Jo Viidennessä Mooseksen kirjassa ennustettiin suuren profeetan tulevan. Tätä profeettaa juutalaiset odottivat Jeesuksen päivinä. Tapa, jolla apostoli Pietari Apostolien tekojen mukaan käytti Mooseksen sanoja, osoittaa hänen tienneen, että jopa uskonnolliset vastustajat tunnustaisivat niiden koskevan Messiasta, ja tästä voidaan päätellä, että tämä ennustus ymmärrettiin laajalti. Myös eräs samarialainen nainen ajatteli, että Messias olisi profeetta. Ihmiset odottivat Messiaan tekevän tunnusmerkkejä.


title: Messias

text: Vaikka juutalaiset yleensä tiesivät tulevasta Messiaasta, kaikilla ei ollut hänestä samoja tietoja tai käsityksiä. Monet tiesivät, että Messias tulisi Betlehemistä, niin jotkut eivät olleet selvillä siitä . Jotkut uskoivat, että Profeetta ja Kristus olisivat eri henkilöitä. Edes opetuslapset eivät ymmärtäneet kaikkia Messiasta koskevia profetioita. Näitä olivat erityisesti ne profetiat, jotka koskivat Messiaan hylkäämistä, kärsimystä, kuolemaa ja ylösnousemusta . Mutta kun kaikki tämä oli tapahtunut ja profetiat oli selitetty, hänen opetuslapsensa ja jopa sellaiset, jotka eivät vielä olleet opetuslapsia, alkoivat käsittää näiden Vanhassa testamentissa olevien raamatunkohtien profeetallisuuden . Koska useimpien juutalaisten käsityksen mukaan Messiaan ei pitänyt kärsiä ja kuolla, varhaiskristityt korostivat sitä kertoessaan Messiaasta juutalaisille .


title: Messias

text: Monet odottivat kuitenkin Messiaan vastaavan heidän ennakkokäsityksiään. Vanhan testamentin profetioiden mukaan Messias tulisi kahdella eri tavalla. Toisaalta nöyränä ja aasilla ratsastaen ja toisaalta taivaiden pilvien mukana tuhoamaan vastustajat ja alistamaan kaikki hallitusvallat palvelukseensa .


title: Messias

text: Juutalaislähteet osoittavat, että tuohon ihmiset odottivat tuohon aikaan Jerusalemin vapautusta. Tuosta ajasta kerrotaan: ”He kaipasivat Daavidin huoneesta luvattua vapauttajaa, joka päästäisi heidät vihatun vierasmaalaisen vallananastajan ikeestä, lakkauttaisi jumalattoman Rooman hallinnon ja perustaisi oman rauhan ja oikeuden hallituksensa.” He yrittivät tehdä Messiaasta maallisen kuninkaan. Jeesus ei suostunut tähän ja monet hylkäsivät hänet.


title: Messias

text: Ilmeisesti myös Johannes Kastaja ja hänen opetuslapsensa odottivat, että Messias olisi maallinen kuningas. Johannes tiesi, että Jeesus oli Messias ja Jumalan Poika. Hänen kysymyksensä: ”Pitääkö meidän odottaa jotakuta toista?” on siis voinut tarkoittaa: ’Pitääkö meidän odottaa vielä jotakuta muuta, joka täyttää kaikki juutalaisten toiveet?’ Vastaukseksi Kristus viittasi tekoihin, joita hän teki ja jotka oli ennustettu vanhassa testamentissa. Tämä vastaus, joka osoitti, että tarvittaisiin uskoa ja tarkkanäköisyyttä, tyydyttäisi ja lohduttaisi Johannesta ja vakuuttaisi hänelle, että Jeesus oli se, joka täyttäisi Jumalan lupaukset . Jeesuksen opetuslapsilla oli myös ennen hänen taivaaseen nousemistaan se käsitys, että hän vapauttaisi Israelin tuolloin pakanoiden herruudesta ja perustaisi Valtakunnan ennallistaisi Daavidin sukuhaaran hallinnon maan päälle .


title: Messias

text: Koska kaikki Messiasta koskeneet profetiat eivät kuitenkaan Jeesuksen aikana toteutuneet, kristityt selittivät osan niistä viittaavan hänen toiseen tulemiseensa, joka tapahtuisi vasta pitkän ajan kuluttua hänen ensimmäisen tulemisensa jälkeen.


title: Messias

text: Islamilaisuudessa Jeesusta pidetään Messiaana ("Masih"), jonka paluuta odotetaan, mutta samalla odotetaan myös toisen messiaanisen hahmon, Mahdin, paluuta.


title: Asiakasohjelma

text: Asiakasohjelma (myös: pääteohjelma) on sovellus, joka on yleensä käyttöliittymä ihmisiä varten, ja jolla yleensä otetaan verkon yli yhteys palvelimeen ja näin käytetään palvelimella olevia palveluita etäkäyttönä. Aina tätä ei kuitenkaan tehdä verkon yli, vaan palvelin ja asiakasohjelma saattavat sijaita samalla koneella. Joskus voidaan tehdä asiakasohjelma, jota varsinaisen ajon aikana ei käytä ihminen, vaan toiminnot ovat ennalta suunniteltuja ja ihminen asettaa asetukset haluamallaan tavalla ennen ajoa. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityskäytössä olevat virustentorjuntaohjelmat.


title: Asiakasohjelma

text: Pääteohjelmaksi voidaan sanoa myös pääte-emulaattoria, joka yleensä emuloi merkkipohjaista päätettä kuten VT100:aa.


title: Lyngenin suunta

text: Erikiinit eli johnsenilaisuus on lestadiolaisuuden haara joka vaikuttaa lähinnä vain Norjassa Yykeänvuonon seudulla. Erikiinit on saanut nimensä perustajansa Erik Johnsenin etunimen mukaan. Muita nimityksiä erikiineille ovat "Lyngenin suunta" ja "Yykeän suunta", jotka tulevat Lyngenin vuonosta eli Yykeänvuonosta, jonka rannoilla liikkeen kannatus on voimakasta. Ryhmän katsotaan erkaantuneen vanhoillislestadiolaisuudesta noin 1910. Erikiinit katkaisivat välit myös August Lundbergiin ja "lundbergilaisiin" (Toomas Paaven ryhmä Etelä-Tromssassa) vuonna 1925. Erikiineillä oli paljon yhteistyötä myös Norjan uusheränneitten kanssa vuoteen 1951 asti, jolloin sen voidaan katsoa eräästä näkökulmasta saaneen vasta alkunsa itsenäisenä lestadiolaisuuden suuntana erkaantumalla uusheränneistä. Tuolloin uusheränneitten ja erikiinien välille syntyi kiistaa mm kasteopista ja perisyntiopista.


title: Lyngenin suunta

text: Erikiinit ovat jakaantuneet myöhemmin neljään haaraan, joista päähaaraa kutsutaan vanhaerikiineiksi (muilta nimiltään ""konservatiiviseksi Lyngenin suunnaksi"" tai ""konservatiiviseksi Yykeän suunnaksi"").


title: Lyngenin suunta

text: Vanhaerikiinit on suurin erikiiniryhmä ja erikiinien pääryhmä. Vuonna 2012 vanhaerikiinejä oli n 1 200 henkilöä, joten kannatus oli säilynyt saman suuruisena vuoden 2001 jälkeen. Vanhaerikiinit ovat kuudenneksi suurin lestadiolaisuuden haara. Suurin lestadiolaisuuden haara on vanhoillislestadiolaisuus n 115 000 henkilöllä, josta erikiinit ovat erkaantuneet vuonna 1910.


title: Lyngenin suunta

text: Erikiinien keskeisimpänä vaikuttajahahmona pidetään Erik Johnsenia (""junsan erkki"") (1844-1941). Liikkeen erottaa muista lestadiolaissuunnista sen voimakas painotus tunnustuskirjoihin Raamatun ohitse. Kasteessa opetetaan tapahtuvan uudestisyntymisen, kuten "elämänsanalaisuudessa" (Elämänsanalaisuus on eräs hyvin pieni lestadiolaisuuden haara).


title: Lyngenin suunta

text: Erikiineistä erkani noin vuonna 1992 liberaalimman ja "nykyaikaisemman" käsityksen eräistä asioista omaksunut ryhmä, jota kutsutaan suomenkielessä nimellä uuserikiinit tai vaikeammin ""liberaali Lyngenin suunta"" tai ""liberaali Yykeän suunta"", ja norjankielessä ""Den Luthersk Læstadianske Menighet"". Oppierimielisyydet koskivat avioeroa ja Raamatun luomiskertomusta, muun muassa sitä saako petetty puoliso ottaa avioeron ja hankkia uuden puolison. Ryhmien väliset sovintokokoukset ovat päättyneet tuloksettomina. Erikiinien pääsuuntaa kutsutaan vuoden 1992 hajaannuksen jälkeen vanhaerikiineiksi tai ""konservatiiviseksi Lyngenin suunnaksi"" tai ""konservatiiviseksi Yykeän suunnaksi"".


title: Lyngenin suunta

text: Vanhaerikiinit joista norjankielessä käytetään nimitystä ""Luthersk Læstadiansk Menigheton"", on erikiinien päähaara. Vanhaerikiinejä saatetaan kutsua puhekielessä ""konservatiiveiksi"" tai ""fundamentalisteiksi"" silloin kun oletetaan kuulijoiden tietävän mitä kyseisillä termeillä siinä yhteydessä tarkoitetaan. Konservatiivien mukaan Jumala loi maailman kuudessa päivässä. Ryhmään kuuluu vuonna 2012 noin 1200 henkilöä. Vuosina 1994-1995 ryhmästä erkani noin 50 hengen ryhmä nimeltä kvaenangenilaisuus eli "valkoiset enkelit"("svärmeri"). Myös vuonna 1998 ryhmästä erkaantui noin 40 hengen gundersenilaisuudeksi kutsuttu ryhmä saamelaissaarnaajan johdolla.


title: Lyngenin suunta

text: Uuserikiinit eli vaikeammin ilmaistuna "liberaali Lyngenin suunta" erkaantui erikiinien pääsuunnasta n. vuonna 1992. Erikiinien pääsuuntaa kutsutaan vanhaerikiineiksi sen jälkeen kun uuserikiinit olivat erkaantuneet siitä vuonna 1992. Uuserikiinien mielestä avioero ja uudelleenavioituminen on hyväksyttävää jos toinen pettää puolisoaan avioliiton ulkopuolella. Petetyllä on uuserikiinien mielestä siinä tapauksessa mahdollisuus erota ja mennä uusiin naimisiin. Uuserikiinien oppien mukaan Jumala ei luonut maailmaa kuudessa päivässä, koska Jumala loi auringon ja kuun erottamaan päivän ja yön toisistaan vasta neljäntenä päivänä. Päivää ei siis uuserikiinien Raamatun tulkinnan mukaan ole ollut olemassa ennen neljättä luomispäivää. Noin puolet uuserikiinien seuraväestä on lapsia ja nuoria. Uuserikiini-lestadiolaisryhmään kuuluu vuoden 2012 arvion mukaan noin 800 henkilöä, joten se on seitsemänneksi suurin lestadiolaisuuden haara maailmassa. Uuserikiinien kannatus on säilynyt saman suuruisena vuoden 2001 arvion jälkeen


title: Lyngenin suunta

text: Kvaenangenilaisuus eli vaikeammin ilmaistuna "valkoiset enkelit"-lestadiolaishaara ("svärmeri") syntyi 1994-1995 erkanemalla vanhaerikiineistä. Professori Jouko Talosen mukaan kvaenangenilaiset "painottavat evankeliumin näkökulmaa". Kvaenangenilaisuus vaikuttaa Norjassa lähinnä Kvaenangenin seudulla. Ryhmä on ainoa lestadiolaisryhmä joka on irrottautunut vapaaehtoisesti luterilaisesta kirkosta, lukuun ottamatta vanhoillislestadiolaisista Pohjoissavossa ja Viipurin läänissä vuonna 1907 erkaantunutta väyrysläisyyttä jota ei ole enää olemassa. Kvaenangenilaisuus hoitaa itse sakramentit ja hautaukset. Kvaenangenilaisuuteen kuuluu vuoden 2012 arvion mukaan n 50 henkilöä, joten sen kannatus oli säilynyt saman suuruisena vuoden 2001 arvion jälkeen.


title: Lyngenin suunta

text: Gundersenilaiset erkanivat vanhaerikiineistä saarnaaja Egil Gundersenin johdolla vuonna 1998 n. 40 henkilön erilliseksi lestadiolaissuunnaksi.


title: Hammond Innes

text: Hammond Innes (15. heinäkuuta 1913 – 10. kesäkuuta 1998) oli englantilainen kirjailija, joka kirjoitti seikkailukirjoja, lastenkirjoja ja matkailukirjoja. Sota-aikana Innes palveli tykkimiehenä ilmatorjunnassa ja osallistui taisteluun Englannista. Hän kirjoitti näiden kokemustensa perusteella romaanin "Attack Alarm" (1941).


title: Hammond Innes

text: Innes avioitui vuonna 1937 Dorothy Langin kanssa. Avioliitto kesti Langin vuonna 1989 tapahtuneeseen kuolemaan asti. Innes itse kuoli Kerseyssä Suffolkissa 10. kesäkuuta 1998.


title: Hammond Innes

text: Innes sai Brittiläisen imperiumin ritarin arvon (CBE).


title: Artemis (satelliitti)

text: ARTEMIS on ESAn kokeellinen tietoliikennesatelliitti.


title: Artemis (satelliitti)

text: Artemis on eurooppalais-japanilainen satelliitti. Se laukaistiin 12. heinäkuuta 2001 Ariane 5 -kantoraketilla yhdessä brasilialaisen BSAT 2b -tietoliikennesatelliitin kanssa.


title: Artemis (satelliitti)

text: Sen rata on geosynkrooninen rata, jonne se nousi maaliskuussa 2003 satelliitin aseman säätelyyn tarkoitetuilla ionitrustereilla sen Ariane 5-kantoraketilla tehdyn laukaisun vain osittaisen onnistumisen takia. Täten sen toiminta-aika lyheni merkittävästi.


title: Artemis (satelliitti)

text: Satelliitti kokeilee myös optista tietoliikennettä lähettämällä laserilla dataa sen maa-asemalle Espanjaan ja vastaanottamalla SPOT-kaukokartoitussatelliitin dataa avaruudessa laser-linkillä.


title: Artemis (satelliitti)

text: Satelliitin maa-asema on Redussä, Belgiassa. Maa-aseman toteutuksessa VTT:llä ja Elektrobit-yhtiöllä oli merkittävä rooli.


title: Pollarilaisuus

text: Pollarilaisuus on Amerikassa vaikuttava lestadiolaissuunta. Ryhmä syntyi noin vuonna 1922 erkanemalla vanhoillislestadiolaisuudesta USA:ssa. Vetelistä Amerikkaan muuttanut John (Juho) Pollari (1865-1945) oli suunnan keskeinen saarnaaja, joka oli aiemmin toiminut Vetelissä äärimmäisevankelisten piireissä Pollarilaiset kutsuvatkin itseään myös "evankelisiksi". Ryhmä väheksyi syntiä, eikä halunnut että siitä nuhdeltaisiin. Myös ripin merkitystä vähäteltiin.


title: Pollarilaisuus

text: Pollarilaisuudesta erkani vuonna 1929 lamppalaisuus-niminen pieni ryhmä, ja vuonna 1940 koskelalaisuus-niminen pieni ryhmä, mutta nykyään näitä kahta ryhmää ei ole enää olemassa. Nykyään Yhdysvalloissa vaikuttaa neljä tai viisi pollarilaisuuden suuntaa.


title: Pollarilaisuus

text: Vuonna 1964 pollarilaisuudesta erkaantui kohtalaisen kokoinen ryhmä nimeltä auneslaiset. Tämän hajaannuksen jälkeen pollarilaisuuden pääsuuntaa alettiin kutsua myös riitinmattilaisuudeksi. Riitinmattilaisia oli hajaannuksen jälkeen ylivoimaisesti enemmän kuin auneslaisia, mutta vuoden 2012 arvioiden mukaan ne ovat suunnilleen saman suuruisia, koska vuoden 2001 jälkeen riitinmattilaisten määrä on romahtanut viidesosaan.


title: Pollarilaisuus

text: Vuonna 1978 auneslaisuudesta erkaantui pieni ryhmä nimeltä hankalaisuus (melvinites). Auneslaisuus on tuon hajaannuksen jälkeenkin yhä toiseksi suurin pollarilaisryhmä. Jo samana vuonna 1978 hankalaisuudesta erkani ryhmä nimeltä davidiitit (davidites). Professori Jouko Talosen arvion mukaan vuonna 2001 hankalaisia oli vähemmän kuin davidiitteja


title: Pollarilaisuus

text: Riitinmattilaisista erkani vuonna 1982 erittäin pieni ryhmä nimeltä ollanketolaisuus saarnaaja Elden Ollankedon johdolla, mutta ei ole varmaa onko ollanketolaisuutta enää olemassa nykyään.


title: Pollarilaisuus

text: Riitinmattilaisuus oli vuoden 2012 arvion mukaan viidenneksi suurin lestadiolaisuuden haara . Riitinmattilaisten määrä on on pysynyt varsin vakaana 2000-luvulla. Onpa paikoin rakennettu uusia suuria kirkkoja, kuten Duluthissa ja Minneapolin kaupungin pohjoispuolella. Riitinmattilaisia lienee tällä hetkellä 3000 - 4000 henkeä.


title: Pollarilaisuus

text: -Riitinmattilaisuus("pollarilaisuus") (IALC): Matt Reed. (Lehti: Newsletter) jäseniä 3000 - 4000


title: Pollarilaisuus

text: -Auneslaiset ("auneslaiset pollarilaiset"): Aunes Salmela. jäseniä 600


title: Pollarilaisuus

text: -Davidiitit ("davidites"): David Salmela. jäseniä 50 (vuoden 2001 arvio)


title: Pollarilaisuus

text: -Hankalaiset ("melvinites"): Melvin Hanka. jäseniä 25 (vuoden 2001 arvio)


title: Pollarilaisuus

text: -Ollanketolaiset: Elden Ollanketo. jäseniä 0-20 (kuollut ryhmä?)


title: Pollarilaisuus

text: -Koskelalaiset: John Koskela. kuollut ryhmä (0)


title: Pollarilaisuus

text: -Lamppalaiset: Isaac Lamppa. kuollut ryhmä (0)


title: Leskisläisyys

text: Leskisläisyys on Ruotsin vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksessa syntynyt ryhmä. Hajaannus tapahtui vuosina 1953-1954. Ryhmää kutsuttiin Ruotsissa Laestadinska Missionsförbundetiksi (tai Laestadianska Missionsstyrelse). Ryhmä oli pieni mutta julkaisi jonkin aikaa omaa A&O-lehteään. Yhdistys on lakannut toimimasta. Ryhmä on nimetty pappi Iivari Leskisen mukaan. Toinen ryhmän perustajista oli saarnaaja J. O. Axelsson. Leskisläiset antoivat pikkuesikoisten puhujien ja ei-lestadiolaisten pappien saarnata seuroissaan. Leskisläiset ryhtyivät yhteistyöhön Norjan Hans Nilssenin lestadiolaisryhmän kanssa ("nilsseniläisyys"), ja näin leskisläisyys sai kannattajia Ruotsin lisäksi myös Norjassa.


title: Leskisläisyys

text: Vuonna 2001 ja myös vuonna 2012 professori Jouko Talonen oli ilmoittanut leskisläisten määräksi kysymysmerkin, mutta Talosen arvioiman suuruusjärjestyksen perusteella leskisläisten määrä lienee noin 50-200 henkilöä. Näin ollen leskisläisyys lienee ollut vuonna 2012 kahdenneksitoista suurin lestadiolaisryhmä maailmassa.


title: Leskisläisyys

text: Leskisläisillä on ilmeisesti Piteåssa toimintaa edelleen.


title: Leeviläisyys

text: Leeviläisyys käsite on syntynyt esikoislestadiolaisuuden hajaannuksissa 1965. Leeviläisyys sai nimensä ruotsalaisen saarnaajan Levi Älvgrenin mukaan. Hän ei hyväksynyt uudistuksia seurakunnassa. Kiistat syntyivät mm. Laestadiuksen postilloihin tehdyistä muutoksista.


title: Leeviläisyys

text: Leeviläiset pitävät tiukasti kiinni Laestadiuksen saarnojen alkuperäisesta asusta eivätkä hyväksy karkeidenkaan ilmausten muokkaamista. He katsovat siksi edustavansa alkuperäistä lestadiolaisuutta. Leeviläiset ovat kirjoittaneet opistaan ja ajatuksistaan oman kirjan "Hengellisen hallituksen vaiheet ensinsyntyneessä laestadiolaisessa seurakunnassa Ruotsin Lapin maalla" ( ruots.1976, suom.1977), jota leeviläiset jakoivat esikoislestadiolaisten seuroissa leeviläisyyden synnyn aikoihin.


title: Leeviläisyys

text: Leeviläiset ovat omaksuneet esikoislestadiolaisilta Ruotsin Lapin vanhimmat, jotka muodostavat esikoislestadiosten "hengellisen hallituksen" korvaavan varjohallituksen. Leeviläiset uskovat Lapin vanhimmuuden periytyvän Raattamaasta esikoislestadiolaisten Lapin vanhimpiin 1960-luvulle asti, kunnes se jatkui leeviläisyyteen. Leeviläisten Ruotsin Lapin vanhimpia ovat suomalaissyntyiset Lauri Koistinen ja Eero Mäkelä.


title: Leeviläisyys

text: Leeviläisiä oli vuoden 2012 arvion mukaan noin 200 henkeä maailmassa - pääosin Suomessa, joten se oli yhdenneksitoista suurin lestadiolaisryhmä maailmassa. Leeviläisten määrä säilyi samana vuoden 2001 jälkeen. Seuroja he järjestävät säännöllisesti mm. Eurassa ja Pöytyällä. Vuonna 1977 leeviläisyydestä erosi steeniläisyys. Leeviläisyyteen liittyi kymmeniä esikoislestadiolaisia USA:ssa vuonna 1976, mutta he menivät melkein kaikki vuoden 1977 hajaannuksessa steeniläisyyteen. Myös steeniläisyydessä tapahtui hajaannus vuonna 1979, jolloin siitä erkani niskalaisuus-niminen ryhmä USA:ssa ja Norjassa.


title: Leeviläisyys

text: Kuuluisia leeviläisiä ovat muun muassa Euran daltonien vanhemmat.


title: Leeviläisyys

text: Norjan nyt jo hiipunutta leeviläisyyttä kutsutaan myös nimellä kjöllefjordilaisuus sen paikan nimen mukaan jossa he enimmäkseen asuivat. Kjöllefjordilaiset ja USA:n leeviläiset erkaantuivat esikoislestadiolaisuudesta vuonna 1976. Kjöllefjordilaiset ja USA:n leeviläiset tosin siirtyivät vuoden 1977 hajaannuksessa steeniläisyyteen. Vuoden 1979 hajaannuksessa osa Norjan ja Amerikan steeniläisistä perustivat niskalaisuuden (tai jenseniläisyyden). Norjassa Thoralf Jensen oli niskalaisten johtaja.


title: Leeviläisyys

text: Vuonna 1976 esikoislestadiolaisuudesta erkani USA:ssa pieni ryhmä nimeltä "niskalaisuus" ja liittyi leeviläisiin. "Niska" oli yleinen sukunimi tuon ryhmän parissa, joten siitä nimitys ryhmälle. Heillä oli saarnaajina mm Melvin Niska ja Ralph Niska. Vuoden 1977 hajaannuksessa Amerikan leeviläiset liittyivät steeniläisyyteen. Vuonna 1979 osa Amerikan ja Norjan steeniläisistä erkani omaksi ryhmäkseen nimeltä niskalaisuus. Norjan niskalaisuutta kutsutaan myös jenseniläisyydeksi.


title: Leeviläisyys

text: Vuonna 1977 leeviläisyydestä erkaantui ruotsalaisen saarnaajan Sten Johanssonin johdolla ryhmä nimeltä steeniläisyys, johon liittyivät osa Ruotsin ja Suomen leeviläisistä, sekä kaikki Norjan ja USA:n leeviläiset lukuun ottamatta yhtä naishenkilöä. Steeniläisiä oli vuoden 2001 arvion mukaan n 20 henkilöä maailmassa - lähinnä Suomessa. Professori Jouko Talonen mainitsi ryhmän silti lestadiolaisryhmien listassaan, vaikka henkilömäärä oli alle 25.


title: Leeviläisyys

text: Vuonna 1979 steeniläisyydestä erkaantui Norjassa ja USA:ssa ryhmä nimeltä niskalaisuus(B) (tai jenseniläisyys) USA:laisen saarnaajan Ralph Niskan ja Norjalaisen saarnaajan Thoralf Jensenin johdolla. Niskalaisia lienee nykyään alle 25 henkilöä maailmassa, sillä professori Jouko Talonen ei maininnut sitä lestadiolaisryhmien listassaan vuonna 2001. Saattaa olla mahdollista että niskalaisia ei enää ole olemassa.


title: Leeviläisyys

text: Vuonna 1994 leeviläisyydestä erkaantui Suomessa ryhmä nimeltä sukarilaisuus Tenho Sukarin johdolla. Tenho Sukari syytti leeviläisten enemmistöä mm hypnoosin hyväksymisestä ja nimitti leeviläisten enemmistöä "hypnoosilaisiksi". Vuonna 1997 sukarilaisuudesta erkaantui ryhmä nimeltä viljolaisuus Viljo Heimanin johdolla. Nämä ovat erittäin pieniä lähinnä yhdestä perheestä muodostuvia ryhmiä.


title: Vuostimo

text: Vuostimo on kylä Kemijärven kaupungin ja Pelkosenniemen kunnan rajan tuntumassa lähellä Pyhätunturia.


title: Luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista

text: Tämä on luettelo suomalaisista musiikkitapahtumista:


title: Ebla

text: Ebla oli muinainen kauppakaupunki ja valtio nykyisessä Syyriassa Lähi-idässä noin 3500–1600 eaa. Eblan valtio kattoi mahtavimmillaan noin vuonna 2400 eaa. osia Turkista, Iranista ja Syyriasta. Ebla hankki monien tuon ajan seemiläisten kaupunkien tapaan elantonsa kaupalla ja kasvoi kaupankäynnin ansiosta suureksi. Sen sijainti kauppateiden solmukohdassa ja setrimetsien lähellä sekä Anatolian ja Mesopotamian välillä teki maasta vauraan. Ebla-nimen merkitys on ”Valkoinen kivi”, joka viittaa kaupungin linnavuoren pohjakallioon. Italialaisten arkeologien tekemä Eblan löytö ja kaivaminen 1960-luvulta alkaen oli merkittävä löytö alallaan. Eblalaiset puhuivat seemiläistä kieltä ebliittiä.


title: Ebla

text: Alueen pääkaupunki Ebla, nykyinen Tall Mardikh tai Tell Mardikh (arabiaksi عبيل، إيبلا), sijaitsi Alepposta lounaaseen, Orontes-joen varrella. Eblan sijainti on 35°47'55.49" pohjoista leveyttä, 36°47'54.91" itäistä pituutta.


title: Ebla

text: Jotkut tutkijat ovat väittäneet Eblan asukkaiden olevan mahdollisesti juutalaisten esi-isiä, kyse saattaa olla juutalaisten ja eblalaisten osin yhteisestä kulttuuriperinteestä. Lähi-idässä yleinen pohjakulttuuri vaikutti sekä heprealaisiin että eblalaisiin, ja näin ollen suoraa yhteyttä on mahdoton todistaa aukottomasti.


title: Ebla

text: Tell Mardikh on alaltaan 50 hehtaaria, ylhäältä katsoen 700–800 metrin läpimittainen soikiomainen kumpu, jonka keskellä on pyöreä, noin 170 metrin läpimittainen "akropolis" (linnavuori, yläkaupunki). Tell Mardikhin alakaupungin ala on 45 hehtaaria. Kaivaukset Eblassa alkoivat italialaisen arkeologi Paolo Matthiaen johdolla. Vuonna 1968 löytyi Eblan kuninkaan Ibbit-Limin patsas. 1970-luvulla löytyi kuuluisa savitauluarkisto.


title: Ebla

text: Joko Akkadin Sargon tai Naram-Sin hävitti kaupungin luultavasti 2240 eaa. Ebla on tunnettu kuninkaallisen arkiston palosta, missä kovettuneet savitaulut ja savitaulun palaset säilyivät erittäin hyvin. Tutkijat Pettinato ja Matthiae löysivät savitauluarkiston vuonna 1975. Eblan kuninkaallisen palatsin tulipalossa paloi kivikoviksi noin 17 000 savitaulua ja sirpaletta. Koottua on saatu vasta 2 500 taulua. Noin 2 000 kokonaista taulua kertovat historiasta, hallitusmuodosta, politiikasta, uskonnosta ja tieteestä. Eblan arkistoista on löydetty muun muassa sumerilais-eblalaisia sanakirjoja ja sumerin kielen sanaluetteloita sekä ensyklopedioita, Lähi-idän maantieteellinen sanakirja eli luettelo 289 kaupungista.


title: Ebla

text: Suurimmillaan Eblan kaupungissa oli noin 15 000–30 000 asukasta, ja koko Eblan valtiossa asui noin 300 000 ihmistä. Maa tuotti käsityötuotteita teollisesti. Kankaat olivat päätuote niin kuin Mesopotamiassa yleensä, mutta kaupunki myi myös elintarvikkeita, metalleja ja puutuotteita. Libanonin setripuu lienee ollut Eblan päätuote sen ollessa voimakkaimmillaan noin 2400–2240 eaa. Eblalaiset antoivat lahjoja muun muassa faarao Pepi I:lle. Kauppaa käytiin hopealla ja kullalla sekä vaihtokauppana. Vaatteita tuottivat naistyöntekijät kutomoissa ja kehräämöissä palkkaa vastaan. Eblan kauppareitit ulottuivat Siinaille, Kyprokselle, Turkkiin ja Persianlahdelle sekä Pohjois-Iraniin. Eblan kuninkaat valittiin mahdollisesti aluksi vaaleilla seitsemän vuoden välein. Myös neuvosto tai senaatti valittiin samaan aikaan vaaleilla. Yleensä Ebla ei sotinut; sota Maria vastaan oli poikkeus. Eblan armeija koostui pohjoisiranilaisista Hamazin palkkasotureista, joilla oli vaikutusvaltaa maassa.


title: Ebla

text: Ebla mainitaan melko harvoin Kaksoisvirtainmaan lähteissä; muun muassa Akkadin savitaulut ja Egyptin faarao Thutmosis III:n annaalit mainitsevat Eblan. Alussa 2900–2350 eaa. Ebla kasvoi nopeasti kontrolloiden lopulta alueen puutavaran, kuparin ja hopean kauppaa. Voimakkaimmillaan Ebla oli vuosina 2400–2240 eaa. Samaan aikaan kukoistivat muun muassa Kišin dynastia ja Hamazi, joka sijaitsi Iranissa. Noin 2450 eaa. Eblaa hallitsi kuningas nimeltä Igriš-Halam. Tunnetuin Eblan kuninkaista on Ebrium tai Ibrium, joka sopi Assyrian kuninkaan Tudian kanssa, että Ebla valvoo suurta osaa kauppateistä. Ebriumin poika Ibbi-Sipiš julistautui itsevaltiaaksi. Hän oli kuninkaana, kun akkadilaiset hyökkäsivät maahan ja Ebla ryöstettiin ja poltettiin.


title: Ebla

text: 2250–1900 eaa. Eblan asutus oli pienempi ja kaupunki köyhempi, ja läheinen Ushun kaupunki hallitsi aluetta. Eblaan hyökättiin noin 2000 eaa., jolloin koko kaupungin väestö vaihtui akkadilaiseksi. Tuolloin Ebla saattoi joutua Marin haltuun, ja kuningas Ibbit-Lim olisi ollut Marin vasalli. Tämä seikka ja monet muut Eblan historiaa koskevat asiat ovat vahvasti kiistanalaisia.


title: Ebla

text:
Syyriassa oli Amuq-keramiikkaa vuodesta 6000 eaa.
(Amuq A). Uruk-kautta vastasi Amuq G.
Lista vaihtoehtoisine ajoituksineen


title: Ebla

text: Uskonnon merkitys Eblan taloudessa ja politiikassa ei ollut tärkeällä sijalla. Uskonto on saattanut olla kehittymässä kohti yhden jumalan kohottamista muiden yläpuolelle. Monia entuudestaan tuttuja seemiläisiä jumalia tunnetaan Eblan arkistosta: Dagan, Baal, Ishtar, Resheph, Kaniš, Hadad). Joitain muitakin, kuten Kura ja Nidakul tunnetaan. Eblalaisten jumaluuksissa oli mukana lisäksi muutama sumerilainen jumala (Enki, Ninki) ja hurrilaisia jumalia (Aštapi, Hapat, Išara) eli varsin tyypillinen tuon ajan seemiläinen pantheon. On kiistelty ankarasti siitä, olisivatko eblalaiset olleet heprealaisten esi-isiä. Joidenkin mukaan Eblan uskonto olisi ollut juutalaisuuden edeltäjä.