title: Jörn Donner

text: Donner oli alle 20-vuotias aloittaessaan kirjallisen tuotantonsa novellikokoelmalla "Välsignade liv" (1951). Hän on julkaissut runsaan viidenkymmenen vuoden aikana kymmeniä teoksia. Ansiokas on esimerkiksi Ingmar Bergmanin elokuvatuotantoa analysoiva "Djävulens ansikte" (1962; suomeksi "Paholaisen kasvot", suom. Juha Virkkunen, 1967). Donnerin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu myös "Nya boken om vårt land" (1967; suom. Uusi maammekirja). Viime teoksissaan Donner on pohtinut paljon omaa elämänhistoriaansa, muun muassa teoksessa "Varför finns jag till" (1998; suomeksi "Miksi olen", suom. Veijo Kiuru, 1998). Silti nopeaan, keskimäärin kaksi kirjaa vuodessa tahtiin on lukeutunut myös Anders-sarjaan kuulumattomia uusia romaaneja. Donner on osallistunut myös keskustelukirjojen elvytykseen muun muassa myyntimenestykseksi nousseella kirjallaan John Vikströmin kanssa – sen sijaan Stefan Lindforsin kanssa tehty uusinta ei kantanut.


title: Jörn Donner

text: Mittavin Donnerin suoritus kirjallisuuden alalla on romaanisarja Andersin suvun tarinasta. Se käsittelee suomalaista suuryritysmaailmaa ja suomenruotsalaista yläluokkaa 1930-luvun lopusta vuoteen 2000. Sarjassa on ilmestynyt kaikkiaan kymmenen osaa, ellei kokonaisuuteen lasketa mukaan eräitä siihen myöhemmin liitettyjä romaaneja, joitten sidos tarinaan on löyhä. Sarjan kolmesta päähenkilöstä Jacob Anders edustaa eräänlaista Donnerin alter egoa. Sarjan kuudes osa "Isä ja poika" toi Donnerille Finlandia-palkinnon vuonna 1985. Donnerille myönnettiin myös Ruotsin akatemian Suomi-palkinto vuonna 2004. Donner julkaisi elokuussa 2009 muistelmateoksen Ingmar Bergmanista.


title: Jörn Donner

text: Donner suoritti siviilipalveluksen aikana (1959–1961), jolloin se vielä oli Suomessa hyvin harvinaista eikä yleisesti hyväksyttyä. Siviilipalveluspaikkana oli Porin yleinen sairaala. Hän kirjoitti palvelusaikansa kokemuksista vuonna 1961 suomeksi julkaistun kirjan "Terveenä sairaalassa".


title: Jörn Donner

text: Donnerilta löydettiin loppuvuonna 2006 keuhkoista syöpäkasvain, joka poistettiin. Ennen keuhkosyöpään sairastumista hän oli toipunut eturauhassyövästä.


title: Jörn Donner

text: Donner asuu Helsingin Kruununhaassa. Hän on ollut naimisissa kolme kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli kirjailija Inga-Britt Wik (aviossa 1954–1962), toinen vaimo oli Jeannette Bonnier (aviossa 1974–1988). Hänen nykyinen vaimonsa on Bitte Westerlund vuodesta 1995.


title: Jörn Donner

text: Donnerilla on kuusi lasta: Johan (s. 1955), Jakob (s. 1959), Susanna (1981–2017) jonka äiti on Meri Vennamo, Otto (s. 1981), Daniel (s. 1988) ja Rudolf Rafael (s. 1990).


title: Jörn Donner

text: Ensimmäisen avioliiton Wikin kanssa päätyttyä hänen välinsä siitä syntyneisiin lapsiin Johaniin ja Jacobiin katkesivat. Myöhemmin syntyneisiin Susannaan ja Ottoon hän piti yhteyttä vain satunnaisesti, koska hän ei elänyt lasten kanssa samassa perheessä. Omien sanojensa mukaan hän on oikeasti huolehtinut vain kahdesta nykyisen vaimonsa Westerlundin kanssa saadusta lapsesta Danielista ja Rudolfista.


title: Jörn Donner

text: 1960-luvulla Donnerilla oli suhde Harriet Anderssonin kanssa. Andersson on kuvannut suhdetta yhdeksi harvoista onnellisista rakkaussuhteistaan ja elämänsä parhaaksi ajaksi.


title: Dalmatius Caesar

text: Flavius Dalmatius (kuoli syyskuussa 337) oli Konstantinus Suuren veljenpoika. Hänen isänsä oli Konstantinuksen velipuoli Dalmatius censori. Hannibalianus oli Dalmatiuksen veli.


title: Dalmatius Caesar

text: Konstantinus Suuri teki Dalmatiuksesta apukeisarin eli "caesarin" 19. syyskuuta 335. Hän sai Makedonian, Kreikan ja Traakian hallittavakseen. Dalmatius murhattiin sen jälkeen kun Konstantinus kuoli toukokuussa 337.


title: Kalmukia

text: Kalmukia (, ) on Venäjän osatasavalta Etelä-Venäjällä Kaspianmeren luoteispuolella. Se rajoittuu koillisessa ja idässä Astrahanin alueeseen, kaakossa Kaspianmereen, etelässä Dagestaniin ja Stavropolin aluepiiriin, lännessä Rostovin alueeseen ja luoteessa Volgogradin alueeseen. Kalmukian suurin pituus on pohjois-eteläsuunnassa 448 kilometriä ja itä-länsisuunnassa 423 kilometriä.


title: Kalmukia

text: Pinnanmuodostukseltaan Kalmukia voidaan jakaa kolmeen osaan: itäosat kuuluvat Kaspian syvänköön, länsiosat Jergenin ylänköön ja luoteisosa Manytšin alankoon.


title: Kalmukia

text: Kalmukia on suureksi osaksi aroa tai aavikkoa. Maan luoteisosat ovat muuta maata hedelmällisempää. Siellä kasvatetaan vehnää, sokerijuurikasta, viiniköynnöstä ja monia hedelmiä.


title: Kalmukia

text: Kalmukiassa vallitsee kuiva mannerilmasto, kuumine ja kuivine kesineen sekä kylmine ja vähälumisine talvineen. Keskilämpötila on tammikuussa –7 °C ja heinäkuussa +24 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on maan itäosassa 170 mm ja länsiosassa 400 mm.


title: Kalmukia

text: Kalmukian suurin järvi on, ellei Kaspianmerta lasketa, Manytš-Gudilo, joka sijaitsee maan läntisimmässä osassa. Se laskee Manytšia pitkin länteen ja yhtyy Rostovin alueella Doniin, joka virtaa edelleen Asovanmereen. Sen lisäksi maan pohjoisosassa on lukuisia pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Barmantsak, Sostinskije ja Tsagan-Hak.


title: Kalmukia

text: Alueella ei ole merkittäviä jokia. Tosin Volga kulkee lyhyen matkan Kalmukian puolella maan koillisosassa. Kuma-joki puolestaan muodostaa Kalmukian ja Dagestanin välisen rajan. Doniin laskevan Sal-joen latvahaarat ulottuvat lisäksi maan luoteisosaan, ja maan luoteisosassa virtaa Manytš. Kaspianmeren rannikolla on jokunen pieni saari.


title: Kalmukia

text: Kalmukkien autonominen alue perustettiin vuonna 1920 ja se korotettiin Kalmukian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi vuonna 1935.


title: Kalmukia

text: Toisen maailmansodan aikana Kalmukiakin joutui sota-alueeksi.


title: Kalmukia

text: Jo vuonna 1941, jolloin Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon, alettiin Saksassa suunnitella Kalmukian valloitusta. Saksan propagandaministeri Joseph Goebbels kutsui useita merkittäviä kalmukkeja muun muassa Belgradista, Pariisista ja Prahasta Berliiniin auttamaan kalmukeille suunnatun propagandan suunnittelussa. Saksa toivoi kalmukkien liittyvän heidän puolelleen taistelussa Neuvostoliittoa vastaan.


title: Kalmukia

text: Goebbels muodosti näistä kalmukeista ytimen komiteaan, jonka tarkoituksena oli suunnitella ja tukea kalmukkien vapautusta kommunismin alaisuudesta. He painoivat kalmukinkielisiä sanomalehtiä ja toimittivat kalmukinkielisiä radiolähetyksiä Kalmukiaan.


title: Kalmukia

text: Saksan 16. motorisoitu jalkaväkidivisioona marsalkka Mansteinin johdolla valloitti Kalmukian länsiosan alkuvuodesta 1942. Pääkaupunki Elista siirtyi saksalaisten haltuun 13. elokuuta 1942. Saksalaisten joukkojen mukana oli myös kolme Goebbelsin nimittämän komitean kalmukkijäsentä. Saksan valloitettua Jugoslavian huhtikuussa 1941, osa Belgradissa asuneista kalmukeista liittyi Saksan armeijaan ja otti osaa myös Kalmukian valloitukseen.


title: Kalmukia

text: Kalmukit ottivat saksalaiset vastaan vapauttajina, jotka vapauttaisivat heidät neuvostovallasta. Saksalaisia joukkoja tervehdittiin voilla ja maidolla, mikä on perinteinen kalmukkien tapa toivottaa vieraansa tervetulleiksi. Yhtään kalmukkia ei lähetetty keskitysleireille.


title: Kalmukia

text: Saksalaiset tarjosivat kalmukeille kollektiivijärjestelmän purkamista ja maiden yksityistämistä. Saksalaiset sallivat myös kalmukkien harjoittaa jälleen buddhalaista uskontoaan. Tästä riemuissaan kalmukit kaivoivat esiin uskonnolliset tekstit, mitkä oli haudattu turvaan neuvostovallan alkuaikoina. Kalmukit rakensivat myös tilapäisen buddhalaisen temppelin.


title: Kalmukia

text: Kalmukkien vapaudentunnetta ei kuitenkaan kestänyt kauan, sillä jo marras-joulukuussa 1942 Neuvostoliitto valloitti Kalmukian ja neuvostojoukot tuhosivat kaiken mitä kalmukit olivat tällä välin rakentaneet uudelleen. Vuonna 1943 Kalmukian alue siirtyi suoraan Neuvostoliiton keskushallinnon alaisuuteen.


title: Kalmukia

text: Saksan perääntyessä Kalmukiasta noin 5 000 kalmukkimiestä otti vastaan tarjouksen ja liittyi Saksan armeijaan, jossa he muodostivat Kalmukian vapaaehtoisen ratsujoukon. Myös heidän perheenjäseniään pakeni saksalaisten mukana. Kalmukkien vapaaehtoinen ratsujoukko osallistui taisteluihin muun muassa Asovanmeren alueella. Sodan jälkeen nämä kalmukit päätyivät pakolaisiksi Saksan liittotasavaltaan ja Yhdysvaltoihin.


title: Kalmukia

text: Vallattuaan Kalmukian takaisin Neuvostoliitto syytti kalmukkeja yhteistoiminnasta saksalaisten kanssa. Rangaistuksena tästä Kalmukiassa suoritettiin etninen puhdistus ja koko kalmukkikansa karkotettiin 28. joulukuuta 1943 härkävaunuissa Siperiaan ja Keski-Aasiaan ja Kalmukian ASNT lakkautettiin. Tämän väestösiirron yhteydessä kuoli 1/3 kalmukeista. Kalmukkien karkotuksen ja Kalmukian ASNT:n lakkauttamisen jälkeen maasta pyrittiin hävittämään kaikki merkit kalmukkikansan olemassaolosta. Muun muassa noin 600 buddhalaista temppeliä tuhottiin ja paikannimistökin muutettiin (esimerkiksi pääkaupungin Elistan nimi muutettiin Stepnoiksi). Kalmukian ASNT:n lakkauttamisen jälkeen alue liitettiin Astrahanin alueeseen. Nikita Hruštšovin valtakaudella kalmukit saivat palata kotimaahansa oltuaan karkotettuina 13 vuotta. Kalmukian ASNT perustettiin tämän jälkeen uudelleen.


title: Kalmukia

text: Vuonna 1990 Kalmukian ASNT antoi julistuksen valtiollisesta suvereenisuudestaan. Vuonna 1992 maan nimi muutettiin muotoon Kalmukia-Halmg Tanggtš ja vuoden 1996 helmikuussa nimi muutettiin muotoon "Kalmukian tasavalta". Samana vuonna Kalmukia hyväksyi liittovaltiosuhteen Venäjän kanssa, sillä ehdolla, että alueen luonnonvarat jäivät paikallisen hallinnon hallintaan.


title: Kalmukia

text: Kalmukian asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 289 481. Asukastiheys oli 3,8 asukasta/km².


title: Kalmukia

text:
Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan Kalmukian väkiluku oli 292 410. Tuolloin väestöstä oli kalmukkeja 155 938 (53,3 %), venäläisiä 98 115 (33,5 %), gardeja 7 295 (2,49 %), tšetšeenejä 5 979 (2,04 %), kazakkeja 5 011 (1,71 %), ukrainalaisia 2 505 (0,86 %), avaareja 2 305 (0,79 %), saksalaisia 1 643 (0,56 %) ja korealaisia 1 049 (0,36 %). Loput 4,39 % väestöstä koostuu 88 kansallisuudesta.
Vuonna 1931 Kalmukiassa asui 164 500 ihmistä, joista kalmukkeja oli 76 %. Kalmukit karkotettiin 1943–1956 väliseksi ajaksi Siperiaan (vrt. historia) ja maahan siirrettiin tuhansittain venäläisiä maahanmuuttajia sekoittamaan kansallisuusoloja. Tämän jälkeen kalmukkien määrä on pikkuhiljaa kasvanut ja venäläisten määrä puolestaan laskenut.
Vuonna 1989 Kalmukian kansallisuusjakauma oli seuraavanalainen: kalmukkeja 45,4 %, venäläisiä 37,7 %, gardeja 4,0 %, tšetšeenejä 2,6 %, kazaheja 1,9 %, saksalaisia 1,7 %, ukrainalaisia 1,3 % ja avaareja 1,2 %.


title: Kalmukia

text: Vuonna 2002 väestöstä asuu kaupungeissa 44 % ja maaseudulla 56 %. Kalmukian suurin kaupunki on pääkaupunki Elista (103 800 as.). Muita kaupunkeja ovat Lagan (14 400 as.) ja Gorodovikovsk (10 700 as.) (kaupunkien asukasluvut vuodelta 2004).


title: Kalmukia

text: Kalmukian väestöstä on miehiä 47,9 % (140 097) ja naisia 52,1 % (152 313). Kalmukian väestö on varsin nuorta, sillä väestön keski-ikä on 33 vuotta. Miesten keski-ikä on 31 vuotta ja naisten 35 vuotta. Kaupunkiväestön keski-ikä puolestaan on 32 vuotta ja maaseutuväestön 34 vuotta. Odotettavissa oleva elinikä on naisilla 72 vuotta ja miehillä 60 vuotta.


title: Kalmukia

text: Kalmukia on jaettu 13 hallintopiiriin ja kolmeen kaupunkiin. Kaupungit ovat pääkaupunki Elista, Lagan ja Gorodovikovsk.


title: Kalmukia

text:
1. Gorodovikovskin piiri
2. Iki-Burulin piiri (Ik Buurlin piiri)
3. Kettšeneryn piiri (Kötšnrin piiri)
4. Laganin piiri
5. Malyje Debetyn piiri (Bağ Dörvdin piiri)
6. Oktjabrskin piiri (Oktjabrin piiri)
7. Prijutnojen piiri (Prijutnin piiri)
8. Sarpinskin piiri
9. Tselinnyin piiri (Tselinnin piiri)
10. Mustanmullan piiri (Harğazrin piiri)
11. Justan piiri (Üstinskin piiri)
12. Jašaltan piiri (Jašltin piiri)
13. Jaškulin piiri


title: Kalmukia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Kalmykian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 24,34 miljardia ruplaa eli 0,07 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 84,09 tuhatta ruplaa eli vain noin 2 060 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on kolmanneksi alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuudella mitattuna erittäin matala.


title: Kalmukia

text: Kalmukia ei ole teollisesti kehittynyt, vaan maatalous on tärkein elinkeino. Alueella harjoitetaan laajaa karjanhoitoa ja siellä kasvatetaan lampaita (karakullampaita) ja nautoja. Myöskään kameli ei ole harvinainen näky Kalmukian maaseudulla. Paimenkulttuuri elää vahvana.


title: Kalmukia

text: Vähäinen teollisuus on elintarvikkeiden sekä öljyn ja kaasun jalostusta. Suurin osa Kalmukian öljy-, maakaasu- ja kivihiilivaroista on kuitenkin vielä hyödyntämättä.


title: Kalmukia

text: Kaspianmeren rannikolla ja Volgan varrella kalastetaan. Volgan kalastajien tärkein pyyntikala on sampi.


title: Kalmukia

text: Kalmukit ovat uskonnoltaan buddhalaisia, mikä tekee Kalmukiasta Euroopan ainoan buddhalaisen maan. Venäläiset puolestaan ovat pääasiassa ortodokseja. Lisäksi Kalmukiassa on pieni islaminuskoinen vähemmistö, joka koostuu pääasiassa tšetšeeneistä, kazakeista, gardeista ja avaareista.


title: Kalmukia

text: Kalmukian presidenttinä oli vuosina 1993–2010 Kirsan Iljumžinov, joka oli virkaan astuessaan vain 30-vuotias. Hänen seuraajakseen presidentti Medvedev nimitti syksyllä 2010 Aleksei Orlovin, joka oli tuolloin ensimmäinen varapääministeri.


title: Kalmukia

text: Kalmukian nykyinen perustuslaki hyväksyttiin 5. huhtikuuta 1994. Perustuslain virallinen nimi on "Tasangon laki" (). Tasavallan parlamentti on nimeltään Kansan Hural (). Tasavallan johtajasta käytetään perustuslaissa virallisesti nimikettä 'päämies' (), tosin myös nimitystä 'presidentti' käytetään.


title: Kalmukia

text: Elistassa toimii Kalmukian valtionyliopisto.


title: Silmukointi

text: Silmukointi on eukaryoottisoluissa geenin transkription (DNA:sta esi-mRNA:ksi) ja translaation (mRNA:sta proteiiniksi) välissä tapahtuva prosessi. Silmukoinnissa geenistä poistetaan transkriptoidussa esi-mRNA:ssa olevat jaksot, jotka eivät vaikuta proteiinin sekvenssiin (intronit), jolloin jäljelle jäävät vain geenin koodaavat osat eli eksonit.


title: Silmukointi

text: Useimmat korkeimpien eukaryoottien geeneistä ovat DNA:ssa epäjatkuvina. Eksoneiden, joiden sekvenssi määrää proteiinien rakenteen, välissä on introneita, jotka poistetaan ennen proteiinisynteesiä. Proteiinisynteesi alkaa kuitenkin koko geenin – eksoneiden ja introneiden – transkriptiolla esi-mRNA:ksi.


title: Silmukointi

text: Esi-mRNA:sta poistetaan tumassa intronit, jolloin syntyy valmiita mRNA-juosteita (lähetti-RNA:ta), jotka siirretään tumasta solulimaan proteiinisynteesiä varten.


title: Silmukointi

text: Silmukointikohdan tunnistus perustuu introneiden päissä oleviin konservoituneisiin jaksoihin. RNA:n 5'-päässä ovat nukleotidit GU ja 3'-päässä AG. Silmukointireaktiossa esi-mRNA katkeaa ensin intronin 5'-päästä, kun intronissa oleva adeniinin -OH-ryhmä hyökkää intronin 5'-pään fosforisidokseen. Molekyyli muodostaa tällöin lasson (""). Toisessa vaiheessa 5'-päässä ollut eksoni hyökkää 3'-pään eksonin fosfaattiryhmään.


title: Silmukointi

text: Yleensä silmukointiin osallistuu spliseosomi, joka koostuu lyhyistä RNA-molekyyleistä ja proteiineista. Tietyt silmukoinnit tapahtuvat RNA:n itsensä katalysoimana eikä reaktio tällöin vaadi energiaa.


title: Silmukointi

text: Esi-mRNA:n silmukointi voi tapahtua vain yhdellä tavalla, mutta usein samasta geenistä voidaan silmukoinnin avulla luoda erilaisia mRNA-molekyylejä ja siten erilaisia proteiineja. Tämä mahdollistaa eliöiden kasvavan monimutkaisuuden ja nopeamman evoluution. Vaikka silmukoinnin lopputuotteet voivat olla erilaisia, eksonit ovat niissä aina samassa järjestyksessä kuin esi-mRNA:ssa.


title: Silmukointi

text: Vaihtoehtoisen silmukoinnin säätelyjärjestelmää ei tunneta hyvin.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig XIII Oikeudenmukainen (ranskaksi "Louis XIII le Juste", 27. syyskuuta 1601 — 14. toukokuuta 1643) oli Ranskan ja Navarran kuningas vuosina 1610–1643. Hän oli Henrik IV:n ja hänen toisen vaimonsa Maria de’ Medicin ensimmäinen poika ja Ludvig XIV:n isä sekä toinen Bourbon-sukuinen kuningas.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig XIII:sta tuli isänsä Henrik IV:n kuoltua vuonna 1610 Ranskan kuningas. Henrik IV oli lopettanut uskonsodat ja saanut rauhan aikaiseksi Ranskassa, joten hänen kuolemansa oli kova kolaus Ranskan kuningashuoneelle. Alkoivat taas rauhattomuudet ja sisäiset epävakaudet. Aina vuoteen 1614 Ranskaa hallitsi sijaishallitsijana Ludvigin äiti Maria de’ Medici, joka oli itserakas hallitsija ja monien suosikkien, etenkin Concino Concinin vaikutusalaisena. Maria de’ Medici ei suostunut luovuttamaan valtiota Ludvigille, mutta vuonna 1617 nuori Ludvig otti vallan itselleen ja murhautti Concinin. Katolisen Ludvigin aikana jatkuivat sodat katolisten ja protestanttien (hugenotit) välillä. Vuonna 1624 kuninkaallisen neuvoston johtoon nousi kardinaali Richelieu, joka toimi vuoteen 1642 asti hänen pääministerinään. Richelieu oli nerokas poliitikko ja hän otti Ranskan hallinnan omiin käsiinsä.


title: Ludvig XIII

text: Ludvigin hallituskauden pääpiirteenä oli Richelieun dominoima Ranska. Ludvig ei ollut taitava hallitsija ja hänellä oli huono terveys. Siksi häntä ja myös Richelieuta vastaan tehtiin salaliittoja, joiden päämääränä oli hänen veljensä Gastonin nousu valtaistuimelle ja Richelieun syökseminen vallasta. Richelieu oli mahtava hallitsija, ja hänen kukistamisekseen pyydettiin apua valtion ulkopuolelta. Se ei kuitenkaan onnistunut. Ludvig XIII:n vastustajiin kuuluivat muun muassa hänen veljensä ja vaimonsa, joten Ludvig tarvitsi kiperästi Richelieun apua asemansa puolustamisessa. Ludvig XIII olikin, kiitos Richelieun, joka puolusti vankasti absolutismia, Ranskan alkavan itsevaltiuden eli absolutismin ensimmäinen hallitsija.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig piiritti protestanttien La Rochellea vuosina 1627–1628 ja soti Espanjaa vastaan 1635–1642.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig nai Habsburgin prinsessan Anna Itävaltalaisen, Espanjan kuninkaan Filip III:n tyttären. Heidän avioliittonsa ei ollut onnellinen, he vihasivat toisiaan silmittömästi ja elivät suurimman osan ajastaan erillään ja olivat kauan lapsettomina. 23 vuoden odotuksen jälkeen Anna synnytti vihdoinkin lapsen, Ludvigin. Kaksi vuotta myöhemmin syntyi toinen poika Filip.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig XIII:lla oli koko elämänsä huono terveys ja hän kuoli heti Richelieun jälkeen vuonna 1643. Kerrotaan, että hänelle tehdyn ruumiinavauksen yhteydessä todettiin erään sairauden vieneen häneltä kyvyn saada lapsia ja nousi kohu Ludvig XIV:n oikeasta isästä. Väitetään myös, että Filipin isä olisi ollut oikeasti kardinaali Mazarin, joka avioitui Ludvigin kuoltua salaa Anna Itävaltalaisen kanssa.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig XIII:n kuoltua Annasta tuli viisivuotiaan Ludvig XIV:n sijaishallitsija yhdessä Mazarinin kanssa.


title: Ludvig XIII

text: Ludvig nai 24. marraskuuta 1615 Anna Itävaltalaisen (22. syyskuuta 1601 – 20. tammikuuta 1666)


title: Maynard James Keenan

text: Maynard James Keenan (s. 17. huhtikuuta 1964, Yhdysvallat) on tullut tunnetuksi muun muassa yhtyeiden Tool, A Perfect Circle sekä Puscifer laulajana.


title: Maynard James Keenan

text: Keenan syntyi baptistiperheeseen Ravennassa, Ohion osavaltiossa. Hän liittyi armeijaan vuonna 1982 ja palveli tulenjohdossa. Erottuaan armeijasta 1984 Keenan opiskeli taidetta Michiganin Grand Rapidsissä. Ennen uraansa Toolissa hän lauloi yhtyeissä Green Jellÿ ja Children of the Anachronistic Dynasty sekä soitti bassoa Tex A. N. S. -yhtyeessä.


title: Maynard James Keenan

text: Keenan oli kihlattuna Jennifer Fergusonin kanssa, mutta pari on sittemmin eronnut. Heillä on Devo-niminen poika (s. 5. elokuuta 1995).


title: Maynard James Keenan

text: A Perfect Circlen kappale "Breña" levyltä "Mer de Noms" on nimetty Fergusonin toisen nimen mukaan ja levyllä oleva toinen kappale "Judith" puolestaan Keenanin äidin mukaan. Hänen äitinsä on ollut myös innoituksena Toolin tuoreimman albumin "10,000 Days" kaksiosaisessa kappaleessa "Wings for Marie". Keenan toimii tällä hetkellä Toolin, A Perfect Circlen sekä Pusciferin laulajana sekä pitää viinitilaa Arizonassa.


title: Kynä

text: Kynä on väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille. Kyniä on monenlaisia, mutta tärkeimpiä kynätyyppejä ovat lyijykynä ja sen muunnos värikynä, teräskärkinen mustekynä ja siitä muuntunut täytekynä sekä kuulakärkikynä, jossa käytetään kuivamustetta.


title: Kynä

text: Sana "kynä" tarkoittaa varsinaisesti linnunsulan onttoa ruoto-osaa, ja vasta myöhemmin sanan merkitys laajeni tarkoittamaan myös kirjoitusvälinettä, aluksi luonnollisesti sulkakynää. Alkuperäiseen, varsinaiseen merkitykseen viittaa verbi "kyniä". Sukulaissanoja ovat ehkä myös "kynsi" ja "kyntää".


title: Kynä

text: Monissa muissakin kielissä sanalla on samantyyppinen alkuperä. Latinan "penna" tarkoittaa samoin sulan ruoto-osaa ja myös sulasta viistosti teräväksi leikattua ja kärjestään halkaistua kirjoitusvälinettä.


title: Kynä

text: Tyvestään katkaistua ja viistoksi teroitettua linnunsulkaa on - samalla tavalla leikatun ruokokynän ohella - käytetty piirtämiseen ja kirjoittamiseen jo tuhansien vuosien ajan. Vanhimpia säilyneitä sulkakynällä kirjoitettuja tekstejä on Kuolleenmeren kääröissä vuosilta 200 eaa. – 400 jaa. Kirjallinen viittaus itse sulkakynään löytyy 700-luvulta Isidorus Sevillalaisen kokoamasta sanakirjasta.


title: Kynä

text: Yleensä käytettiin hanhen sulkia. Joutsenesta otetut sulat olivat harvinaisempia ja kalliimpia. Kyninä käytettiin myös kalkkunan, kotkan, haukan ja pöllön sulkia. Ohuen viivan piirtoon parhaana pidettiin korpin sulkaa. Kestävimpinä pidettiin elävistä linnuista keväällä otettuja sulkia, siiven viisi ulommaista sulkaa (niin sanotut "sormisulat") olivat vahvimmat. Vasemman siiven sulat olivat halutuimpia, sillä sulka kiertyi oikeakätisille sopivasti.


title: Kynä

text: Sulka katkaistiin tyvestään ja teroitettiin, usein tarkoitukseen kehitetyllä kynäveitsellä. Yksi sulka kesti noin viikon. Erityisesti ennen paperin keksimistä pergamentille ja nahalle kirjoittaminen vaati sulan kärjen jatkuvaa puhdistamista ja teroittamista. Sulkakynää käytettiin 1800-luvun loppupuolelle asti, kunnes sen syrjäyttivät teollisesti valmistetut, puuvarteen kiinnitettävät ja mustepulloon kastettavat terästerät. Samoja terästeriä käytetään erilevyisinä edelleen kalligrafiatarkoituksiin.


title: Kynä

text: Ruokokynä leikataan ohuesta ruo'osta tai bambuvarresta, ja sen kapeassa kärjessä on rako. Sitä käytetään samaan tapaan kuin sulkakynää. Ruokokynä on lähes kadonnut lukuun ottamatta sen käyttöä Pakistanissa, jossa nuoret koululaiset opettelevat kirjoittamista sillä. Suomessa ruokokynän valmistukseen voi käyttää rytiä eli järviruokoa ("phragmites australis"), joka on tähän tarkoitukseen kerättävä kuivuneena kevättalvella.


title: Kynä

text: Musteeseen kastettavan sulkakynän seuraajaksi kehitettiin 1800-luvulla säiliöllinen mustetäytekynä, jolla kirjoitettiin kaikki viralliset tekstit. Metallisen kynän säiliössä on vesiliukoista juoksevaa, hyvin säilyvää mustetta. Nykyisin täyttömekanismina on useimmiten vaihdettava patruuna, mutta myös täytettäviä säiliöitä ja mäntäpumppumekanismeja on olemassa.


title: Kynä

text: Mustekynissä on metallinen vaihdettava kärki, joka voi olla kultaa, ruostumatonta terästä tai muuta metallia. Parhaat terät ovat kullattua jousikarkaistua hiiliterästä, joka sekä on joustavaa että kestää hyvin kulutusta. Kultauksen varsinainen tarkoitus on estää teräksen syöpyminen ja siten parantaa sekä terän toimivuutta että sen käyttöikää. Terä tulisi aina käytön jälkeen pyyhkiä puhtaaksi pehmeällä flanellitilkulla. Koska muste on vesiliukoista, tilkku voidaan tarvittaessa pestä. Teriä on erilevyisiä ja -muotoisia erilaisia käsialoja ja kirjoitustyylejä varten.


title: Kynä

text: Arkisena kirjoitusvälineenä täytekynän korvasi kuulakärkikynä 1960-luvulla. Täytekynä tuli 1980-luvun lopulla uudelleen muotiin ja keräilyn kohteeksi.


title: Kynä

text: Ensimmäinen patentti kuulakärkikynälle myönnettiin 30. lokakuuta 1888, ja sen sai John J. Loud (GB Patent No. 15630). Kuulakärkikynän keksijä on unkarilainen toimittaja Laszlo Biro (Bíró László József 1899–1985), joka sai idean kuulakärkikynästä 1930-luvulla. Bíró haki englantilaista patenttia 15. kesäkuuta 1938. Laszlo Biro ja hänen veljensä Georg viimeistelivät kynää ollessaan natsi-Saksasta maanpaossa Argentiinassa. He hakivat uutta patenttia ja perustivat yrityksen "Bíró Pens of Argentina". Ensimmäiset kynät tulivat myyntiin vuonna 1943. Vuonna 1944 Biro myi osuutensa rahoittajalleen, jolta Yhdysvaltain ilmavoimat alkoi hankkia kyniä, koska ilmanpaine ei vaikuta niiden toimintaan.


title: Kynä

text: Kuulakärkikynän toiminta perustuu äärimmäisen tarkasti hiottuun, teräksestä valmistettuun kuulaan, joka kuljettaa nopeasti kuivuvaa öljypohjaista mustetta paperille. Kuula pannaan kynän päässä sijaitsevaan hylsyyn, jossa se voi pyöriä vapaasti mutta josta se ei pääse putoamaan pois. Kynän muste syötetään säiliöstä, jonka on oltava avonainen, jotta säiliöön ei muodostuisi alipainetta. Yhdellä kynällä voi piirtää noin 2–4 kilometriä viivaa.


title: Kynä

text: Tussikynän keksijänä pidetään amerikkalaista Sidney Rosenthalia, joka liitti musteen täyttämään lasiastiaan kiinteän siveltimen. Hänen yrityksensä myi 1952 alkaen "Magic Marker" -nimisiä huopakärkisiä kyniä, joista tuli suosittuja. Varhaisia tussien valmistajia olivat myös Papermate ja Pentel.


title: Kynä

text: Päälleviivaus- eli korostuskynät ja kapeakärkiset tussit tulivat markkinoille 1970-luvulla, samoin kuin permanent marker -nimellä myydyt pysyvää jälkeä tekevät tussit. Kapeakärkiset tussit nousivat suosioon 1990-luvulla.


title: Kynä

text: Sittemmin on tullut myyntiin erikoistusseja, kuten kalligrafiset tussit, joiden kärki on ruuvitaltan muotoinen kalligrafiaa ajatellen. "Kalvokynillä" taas voi piirtää esimerkiksi piirtoheittimen muovikalvolle. Kalvokynien muste irtoaa kalvolta helpommin, mutta toisaalta se myös tarttuu muovipinnalle paremmin eikä helmeile kuten tavallisten huopakynien muste.


title: Kynä

text: Muinaisessa Egyptissä sekä antiikin Kreikassa ja Roomassa käytettiin piirtämiseen ja kirjoittamiseen pieniä lyijykiekkoja. Eurooppalaiset taiteilijat alkoivat 1300-luvulla käyttää lyijystä, sinkistä tai hopeasta valmistettuja puikkoja (kts. hopeakynä) himmeän harmaiden piirrosten tekemiseen.


title: Kynä

text: Lyijykynä ei nykyään nimestään huolimatta sisällä enää lyijyä. Lyijykynissä on jo pitkään käytetty grafiittia. Grafiitti on eräs hiilen allotrooppinen muoto, ja kun sitä painetaan paperia vasten, siitä irtoaa ohuita hiutaleita, jotka jättävät paperiin mustan jäljen. Paras lyijykynägrafiitti on saatu Englannin Cumbriasta vuonna 1564 löydetystä esiintymästä. Esiintymän löytyminen johti myös nykyaikaisen lyijykynän syntyyn, kun hauras grafiitti keksittiin suojata puulla.


title: Kynä

text: Hyvälaatuinen, puhtaana käyttökelpoinen grafiitti on kuitenkin harvinaista, ja lähes kaikissa lyijykynissä käytetään nykyään keinotekoista lyijyä. 1600-luvulla yritettiin valmistaa lyijyjä grafiitista, rikistä ja antimonista, mutta tulokset olivat kehnoja. Ensimmäiset savipohjaiset keinotekoiset lyijyt valmisti saksalainen Kasper Faber 1700-luvun loppupuolella. Kehittyneempiä menetelmiä keksivät 1790-luvulla Ranskassa taiteilija-upseeri Nicolas-Jacques Conté, kun Napoleonin Ranskaan oli vaikeuksia saada grafiittia Englannista, sekä Itävallassa keraamikko Joseph Hardtmuth. Contén keinotekoinen lyijy osoittautui hyväksi käytössä, ja sen kovuutta voitiin säädellä. Contén menetelmä on pääpiirteissään nykyäänkin käytössä. Suuri osa lyijykynäteollisuudesta on edelleen vanhojen sukuyritysten kuten Contén, Faberin, Staedtlerin ja Hardtmuthin hallussa.


title: Kynä

text: Keinotekoinen lyijykynän lyijy tehdään hienontamalla grafiittia, johon lisätään posliinisavea ja vettä. Jauheesta muotoillaan sauvoja, jotka poltetaan uunissa 1 200 °C:ssa ja käsitellään lopuksi kirjoitusjälkeä tasoittavalla vahalla sekä aineella, joka estää lyijyn liukumisen pois puisen kynän sisältä. Posliinisaven ja grafiitin suhdetta muuttamalla säädellään lyijyn kovuutta.


title: Kynä

text: Puiset lyijykynät valmistetaan levyittäin: kahteen puulevyyn työstetään yhdensuuntaisia kouruja grafiittisydäntä varten, sydämet asetetaan paikalleen ja levyt liimataan yhteen. Kynät leikataan irti toisistaan, viimeistellään muotoonsa ja yleensä maalataan. Lyijykynien valmistuksessa yleisimmin käytetty puu on Kalifornian tuoksusetri.


title: Kynä

text: Ensimmäisen lyijytäytekynän patentoivat englantilaiset Sampson Mordan ja John Isaac Hawkins vuonna 1822. Lyijytäytekynästä teki menestystuotteen kuitenkin vasta 1900-luvulla japanilainen Tokuji Hayakawa, joka markkinoi kynää nimellä "Ever-Sharp" ("aina terävä"). Hayakawan yritys otti myöhemmin nimekseen Sharp. Lyijytäytekynässä käytetään ohuita, nykyisin yleensä 0,5 tai 0,7 millimetrin paksuisia pyöreitä kirjoituslyijytankoja. Kynän kärjen kuluessa käyttäjä työntää lyijyä lisää esiin painamalla nappia, kiertämällä kynää tai muulla vastaavalla tavalla.


title: Kynä

text: Värikynien lyijyssä ei ole grafiittia vaan väriaineita. Värikyniä on ollut saatavilla 1800-luvun alusta alkaen. Aluksi värikyniä myytiin merkkauskyniksi ja käsikirjoitusten ja vastaavien tarkastamisen avuksi. Ensimmäisiä värikynien valmistajia olivat nykyisinkin keskeiset Caran d'Ache, Faber ja Stabilo.


title: Kynä

text: Kosmoskynä eli kopiokynä on puuvärikynä, jossa väriaineena on aniliiniväri. Kosmoskynän kärkeä on kostutettava, jotta se jättää jäljen, ja sillä kirjoitetusta tekstistä voidaan tehdä jäljennös. Kosmoskynän jälki paperilla on myös lähtemätön, mistä syystä sitä on käytetty sellaisten merkintöjen tekemiseen, joita ei voi huomaamatta muuttaa.


title: Vaskiluoto

text: Vaskiluoto () on saari Vaasan keskustan edustalla. Sen koko on 2,5 neliökilometriä. Vaasan Kaupunki pakkolunasti alueen Klemetsön suvulta. Nykyisin siellä on Vaasan ulkosatama, leirintäalue, hotelleja ja vesipuisto Tropiclandia, sekä aiemmin huvipuisto Wasalandia. Vaskiluodossa on lisäksi Cultor Oy:n tuotantolaitoksia ja Vaskiluodon voimalaitos. Vaskiluodossa sijaitsee myös yksi Vaasan kolmesta aidatusta koirapuistosta.


title: Vaskiluoto

text: Vaskiluodon saari on myös yksi Vaasan kahdestatoista suuralueesta. Suuralueella asuu 334 (31.12.2016) asukasta. Vaskiluoto muodostaa oman tilastollisen taajamansa, eikä täten ole osa Vaasan keskustaajamaa.


title: Vaskiluoto

text: Vaskiluodon yhdistää Vaasan kaupungin mantereeseen Vaskiluodon silta.Vaasan ulkosatama toimii Vaskiluodossa. Vaasanlaivat harjoittaa sieltä ympärivuotista reittiliikennettä Uumajaan, Ruotsiin.


title: Luettelo Färsaarten kylistä

text: Tämä on luettelo Färsaarilla sijaitsevista kaupungeista ja kylistä. Saarelaiset itse sanovat vain Tórshavnia och Klaksvíkia kaupungeiksi.


title: Kastilia ja León

text: Kastilia ja León () on Espanjan suurin itsehallintoalue.


title: Kastilia ja León

text: Kastilia ja Leónin muodostavat muinaiset Kastilian ja Leónin kuningaskunnat. Rajanaapureita ovat pohjoisessa Asturia ja Cantabria, idässä Baskimaa, La Rioja ja Aragonia, kaakossa Madrid ja Kastilia-La Mancha, etelässä Extremadura ja lännessä Galicia ja Portugali.


title: Kastilia ja León

text: Kastilia ja León koostuu Ávilan, Burgosin, Leónin, Palencian, Salamancan, Segovian, Sorian, Valladolidin ja Zamoran maakunnista. Kuntia on 2248.


title: Kastilia ja León

text: Pääkaupunki (ei virallista asemaa) on Valladolid. Muita tunnettuja kaupunkeja ovat Burgos, Salamanca, León ja Segovia.


title: Latvian presidentti

text: Latvian presidentti on Latvian valtionpäämies. Latviassa on sen itsenäisyyden aikana ollut kaikkiaan kahdeksan presidenttiä. Nykyinen presidentti on vuonna 2015 virkaansa astunut Raimonds Vējonis. Presidentti on muun muassa valtion päämies ja asevoimien ylipäällikkö. Latviassa presidenttiä ei valita suoralla kansanvaalilla, vaan hänet valitsee virkaansa parlamentti eli "Saeima" neljän vuoden virkakaudelle, joita voi olla korkeintaan kaksi peräkkäin. Ennen vuotta 1997 kauden pituus oli vain kolme vuotta. Presidentin tulee olla Latvian kansalainen ja vähintään 40−vuotias.


title: Suksi

text: Sukset ovat yleensä monoilla jalkaan sidottavia lumessa kulkemista helpottavia apuvälineitä. Yleensä suksia käytetään pareittain hiihtoon, lasketteluun ja mäkihyppyyn.


title: Suksi

text: Pohjois-Amerikassa on käytetty lumikenkiä, jotka olivat käytössä intiaaneilla eurooppalaisten tullessa sinne. Lumikenkiä käytettiin muinoin Itä-Siperiassa, josta ne luultavasti levisivät Amerikkaan. Suksissa on luisto-ominaisuus, jonka vuoksi matkanteko niillä on lumikenkiä nopeampaa, mutta lumikenkien etu on painon tasaisempi jakautuminen paksussa pehmeässä hangessa. Umpihangessa hiihtäminen onnistuu ns. eräsuksilla, joita myös metsäsuksiksi kutsutaan. Suksien ja lumikenkien muinaiset leviämisalueet rajautuvatkin Siperiassa puuterilumen reunalle.


title: Suksi

text: Hiihto on ollut pitkään myös urheilulaji, sillä ensimmäiset yleiset hiihtokilpailut järjestettiin Tyrnävällä 23. maaliskuuta 1879. Tasapituisilla ns. nykysuksilla hiihdettiin 1800-luvun lopulla kilpaa jäillä luistelutyylillä. Hiihtokilpailut siirrettiin Tahko Pihkalan aloitteesta meren- ja järvenjäiltä maastoon norjalaisia mukaellen 1902–1920. Maastohiihtoon palasi kuitenkin 1980-luvulla niin sanottu vapaa hiihto (luistelutyyli) eri tekniikoineen: Virtanen & Siitonen, perusluistelu (Doug Peterson & Bill Koch), Wassberg, Mogren. Luisteluhiihtosukset (Skate) ovat lyhyempiä eikä niissä ole ns. pitoaluetta tai käytetä pitovoiteita.


title: Suksi

text: Sukset on tunnettu jo esihistoriallisella ajalla. Aiemmin on käytetty tasapituisia suksia, mutta esihistoriallisella ajalla yleistyivät eripariset sukset: lyhyempi potkusuksi "kalhu" ja pidempi liukusuksi "lyly". Lyly oli vasemman jalan ja kalhu (tai sivakka) oikean jalan suksi. Hiihdettäessä liu´uttiin vasemman jalan varassa samalla oikealla jalalla potkien. Suksien kanssa käytettiin vain yhtä sauvaa, jolloin toinen käsi vapautui pitämään esimerkiksi metsästysasetta.


title: Suksi

text: Umpihankihiihtämisen välineenä käytetään nykyään metsäsuksia, jotka ovat latu-urille tarkoitettuja suksia leveämmät ja pidemmät ja joiden siteet on usein tarkoitettu huopakumi- tai nahkasaappaisiin sopiviksi.


title: Suksi

text: Puusuksien myynti alkoi 1880-luvulla, kun vapaa-aika ja hiihtokilpailut lisääntyivät. Suksien kaupallinen tuotanto alkoi Kainuussa, josta se levisi 1910–1920-luvulla myös Uudellemalle koneellistumisen ja tuotantomäärien kasvaessa. Talvisodan myötä tuotantomäärä nousivat huippuunsa.


title: Suksi

text: Uudellamaalla ensimmäisiä suksia tehtiin Porvoon Kerkkoossa tiettävästi vuonna 1883. Emil Lampinen oli yksi teollisen suksenvalmistuksen uranuurtaja. Häntä kutsuttiin myös Suomen murtomaasuksen isäksi. Ensimmäisen suksitehdas nousi Lampiselle hänen ollessa 18-vuotias vuonna 1901. Itsenäisyyden alkuaikoina vuonna 1916 perustettiin uusi yhtiö Oy Urheilutarpeita Ab, jonka osakkaaksi ja osastopäälliköksi Lampinen ryhtyi.


title: Suksi

text: Hiihtokilpailujen myötä suksien suunnittelun merkitys kasvoi. Akseli Gallen-Kallela toimi Lampisen suksitehtaalla suunnittelijana. Puusuksien kultakaudella Suomessa suksia valmistettiin Porvoossa, Jyväskylässä ja Vimpelissä, joiden osuus.oli noin 75 % koko Suomen suksituotannonsta.


title: Suksi

text: Sälesukset korvasivat puusuksia 1950–1960–luvulla. Mallia haettiin Ruotsista. Mailmanmarkkinoiden kärkeen nousi Esko Järvinen Oy Lahdesta. Suksituotanto kukoisti 1950-luvulla myös Porvoossa, Jyväskylässä, Vimpelissä ja Haminan seudulla. Vuosikymmenen puolivälissä suksitehtaita oli jäljellä enää 26.


title: Suksi

text: Suurin suksien valmistaja 1980-luvulla oli Esko Järvinen Oy miljoonan parin vuosivolyymilla. Puusuksien pohjat tervattiin suksitervalla ja luistovoideltiin ”kynttilällä”, tai parafiinilla ja pitovoiteeksi kävi mäntytervapiki tai (Johannes Schefferin jo vuonna 1673 antaman voiteluohjeen mukaan) hartsi.


title: Suksi

text: Nykyaikaiset sukset ovat yleensä sekä pohja- että pintarakenteeltaan muovia.


title: Suksi

text: Suksien puumateriaali on kehittynyt yksipuisesta liimapuusukseen, sälesukseen ja siitä puu-ilmakanavarunkoiseen, jota yhä käytetään halvimmissa suksimalleissa. 1970-luvun lasikuitukuori korvautui ABS-muovikuorella. Nykyaikaisessa suksessa on jäykkyyttä antavia lasikuitu-/basalttikuitu-/hiilikuituvahvisteita, sekä täyte, joka voi olla PU-vaahtoa, tai kalleimmissa malleissa kevyttä komposiittihunajakennorakennetta, kuten Nomexia. Suksen komponentit ladotaan muottiin, laminoidaan kasaan epoksihartsilla paistamalla kuumaprässissä parikymmentä minuuttia vesitiiviksi paketiksi, poistetaan reunapurseet, hiotaan pohja ja muodostetaan suksien jousto-ominaisuudet mittaamalla mahdollisimman identtisiä pareja. Erikoismateriaalien hintojen jatkuvasti laskiessa suksi kevenee ja ominaisuuden kehittyvät tuotekehityksen ansiosta ilman merkittävää tuotantokustannusten nousua. 10 vuotta sitten valmistettu kilpasuksi vastaakin tämänpäiväistä keskihintaista kuntohiihtäjän suksea.


title: Suksi

text: FIS:n spesifikaatioiden mukaisen maastohiihtokilpasuksen pituuden tulee olla vähintään hiihtäjän pituus –10 cm, suksen leveyden vähintään 40 mm ja kärjen kaarevuuden vähintään 30 mm, mutta kannan käyryys ei saa ylittää 30 mm. Poikkileikkauksen korkeus tulee olla 20–35 mm, eikä suksi saa levetä sivuiltaan ylöspäin. Molempien suksien tulee olla identtisiä rakenteeltaan ja pituudeltaan. Minimimassa on 750 g/pari. Ulkopuolisen energianlähteen käyttö ei ole sallittua. Suksi ei myöskään saa vaikuttaa kanssakilpalijoita haittaavasti lumiolosuhteisiin. Kuluttajille myytävät massatuotantosukset täyttävät nämä vaatimukset. Suurimmilla suksivalmistajilla Maailman Cup -tason kilpasukset valmistetaan erikseen huippu-urheilijan ominaisuuksille optimaalisiksi ja muun muassa suksien P-tex -pohjamateriaaleissa voi olla jopa kymmeniä eri vaihtoehtoja. Tällaisen suksiparin hinta on reilun tuhannen euron luokkaa, kun kuluttajalle valmistetun vastaavan suksiparin jälleenmyyntihinta on 450–650 euroa.


title: Suksi

text: Nykyään halvempien suksien pohjamateriaalina on helposti kuluva ja voitelua hylkivä pursotemuovi. Parempilaatuiten suksien pohjat on tehty sintratusta polyeteenistä (UHMWPE). Materiaali tunnetaan sen kehittäneen sveitsiläisen valmistajan, CPS Austria Groupin (alun perin IMS Plastics) tuotenimellä P-tex. P-tex pohjamateriaalit jaotellaan molekyylipainon ja täyteaineiden mukaan eri keleille, tyypillisesti vesikelin suksi on transparenttipohjainen. Pakkas- ja yleiskelin suksien pohjamateriaaliin on lisätty täyteaineeksi 5–15 % staattista sähköä poistavaa 20 um partikkelikoon hiiliainesta, sekä grafiittia ja hiili-fluoridi-yhdisteitä luiston parantamiseksi. Hiiliaines tekee suksen pohjasta mustan, mutta heikentää hieman sen kulutuskestävyyttä. Gallium-yhdiste puolestaan lisää pohjan lämmönjohtavuutta, mutta sama imua vähentävä vaikutus saadaan transparentiin pohjamateriaaliin boori-nitridi-täyteaineistuksella. Ultramariini-väripigmenttiä käytetään myös täyteaineena hiiliaineettomissa grafiikkaa sisältävissä pohjamateriaaleissa parantamaan luistoa.


title: Suksi

text: 1800-luvun loppupuolen nahkaremmisten Fritz Huitfeldin mäystimien tilalle tulivat yksinkertaiset, osittain metalliset Bergendahl lenkkisiteet 1913. Bror With kaupallisti Norjassa oman sidekeksintönsä ja nimitti sen Rottefellaksi 1927 - uudenlainen suksiside, jossa sanka puristaa kengän lestin etureunaa ja pohjapuolen reiät osuvat siteessä oleviin nystyihin. 1936 Tuomas Vohlosen idealtaan samankaltainen Voitto-side tuli kilpailemaan markkinoista lahtelaisen kenkätehtaan tehdessä siihen sopivaa Mono-kenkää ja 1950-luvulla melko samakaltainen ns. Y-side tuli vaihtoehdoksi, Voitto-siteen kadotessa jo pois kaupan hyllyiltä.


title: Suksi

text: Vielä 1980-luvulla näki uusissa maastohiihtosuksissa 3-piikkistä 75 mm NN (Nordic Norm) -sidettä, joka oli v. 1973 luotu standardi silloisen Rottefellan ja mm. Y-siteen pohjalta. Leveät 75 mm NN -siteet eivät soveltuneet luisteluhiihtoon, eivätkä mahtuneet koneella tehtyihin kapeisiin ja syviin latu-uriin ja kaikilla nällä lestinreunasta puristavilla siteillä oli taipumus rikkoa kengän pohja. Välissä ehtivät piipahtaa ainakin kilpakäytössä 50 ja 37 mm kärkisiteet, mutta jo 1970-luvun loppupuolelta alkaen tulivat ensimmäisen sukupolven integroidut sidejärjestelmät: muun muassa Adidas SDS, Salomonin vanhempi SNS, jossa oli D-muotoinen metallirengas kengän kärjessä. Rottefellan NNN-sidetyyppi kehitettiin vuonna 1983-1985.


title: Suksi

text: Perinteiseen hiihtotyyliin ja ns. luistelutyyliin on omat sidemallinsa (tai ainkin erilaiset joustopalat) ja hiihtokenkänsä. Tosin on olemassa myös kombi-mallin kenkiä sekä ns. automaattisiteitä, harjoitussiteitä ja latujen ulkopuoliseen maastoon backcountry-siteitä (Salomon XA, Rottefella NNN-BC).


title: Suksi

text: Salomonin vuonna 1989 esittelemä niin sanottu uudempi SNS-sidejärjestelmä syrjäytti hetkessä kaikki aiemmat maastohiihtosidejärjestelmät. SNS Profil-kengässä on yksi puikko, josta se kiinnittyy SNS Profil -siteeseen ja kengän kärki nojaa joustopalaan. Myöhemmin markkinoille tullut SNS Pilot -kengässä on kaksi puikkoa, joista etummainen kiinnittyy Profil-kengän puikon tavoin ja taaempi SNS Pilot -siteen joustavaan keskikinnikkeeseen eikä siinä ole joustopalaa. Profil-kenkä ei toimi Pilot-siteessä, koska Pilot-siteessä ei ole edessä joustopalaa ja Profil-kengässä taas ei ole taaempaa puikkoa.


title: Suksi

text: Salomonin SNS-kenkää on tehty RS0-, RS10- ja RS17-pohjalla. Lukema kertoo etummaisen puikon paikan kengän kärjestä mitattuna millimetreinä. Suurin ongelma on Profil-siteiden joustopalojen pituuden kanssa, jos kenkä ei mahdu siteeseen, palaa olisi lyhennettävä leikkamalla. Valmistajan mukaan RS17-pohjaiselle kengälle joustopalaa ei voi lyhentää riittävästi, eli RS17-pohjainen kenkä ei olisi yhteensopiva Profil-siteen kanssa. SNS-kengän pohjatyyppi vaikuttaa myös hieman kengän paikkaan suksen päällä. 1990-luvulla valmistettuihin Profil-siteisiin pitää kiskoon tehdä lisäura Pilot-kengän taaemmalle puikolle. Yhteensopivuus on yleensä hyvä, jos SNS-kenkä ja SNS-side ovat samalta vuosikymmeneltä ja samaa tyyppiä.Maastohiihtosuksissa on yleistynyt norjalaisen Rottefellan NIS-kiinnityslevy, mihin Rottefellan NNN-side kiinnittyy helposti ilman ruuveja. NIS-levylle asennetun NNN-siteen paikkaa voi myös muuttaa ja hakea sopivaa kompromissia esim. luistelusuksessa vakauden / nopeuden suhteen, tai perinteisen suksessa lisää pitoa siirtämällä sidettä eteenpäin. Nykyinen NNN-sidejärjestelmä on nimeltään Xcelerator, NNN 3 -sidejärjestelmä esiteltiin 1999 ja sen edeltäjä NNN 2 1989. NNN-siteet ja -kengät ovat toisiinsa yhtensopivia NNN 2:sta eteenpäin.


title: Suksi

text: Suksiin, joissa ei ole NIS-levyä (Salomon, One-Way, Atomic), NNN-siteen saa kiinnitettyä asennuslevyn avulla ja levyssä on myös siteen paikan säätömahdollisuus, mutta karkeampi kuin NIS-levyssä. Rottefellan ruuvikiinnitteinen R3-side on poistunut tuotannosta, kuten muutkin NNN 2 ja 3 siteet, mutta niitä on vielä myynnissä. Siteen hinta nousee painon laskiessa. Saman sidemallin perinteisen- ja vapaan tyylin siteillä voi olla parinkymmen gramman painoero. Xelerator Pro, SSR ja Titan sidemalleissa on myös ns. QuickLock-mekanismi, eli siteen paikkaa pystyy muuttamaan käsin ilman työkalua. Rottefellan siteisiin on saatavana molemmille hiihtotyyleille erikseen kolmea eri kovuuksista joustopalaa, soft, medium ja hard.Vuoden 2016 alussa Salomon toi markkinoille NNN-yhteensopivat Prolink-hiihtokengät ja ruuveilla kiinnitettävät Prolink-siteet. Prolink-siteen kiinnitysruuvien paikat ovat samat, kuin SNS-siteissä, joten vaihtotyö on helppo, mutta Prolink-siteen paikkaa ei pysty säätämään, eikä suksen NIS-levystä ole mitään hyötyä.Toisin kuin Salomonin SNS-sidejärjestelmä, Prolink-side ja -kenkä on NNN-yhteensopiva.


title: Suksi

text: Suurin maastohiihtosuksien valmistaja on itävaltalainen Fischer, jonka perässä seuraavat Madshus, Atomic (& Salomon), Rossignol, Yoko ja Peltonen. Suksien valmistus työllistää relut 50 työntekijää myös Suomessa Peltosen ja KSF Sportin suksitehtailla. Useimmat suksivalmistajat teettävät tiukan hintakilpailun takia halvimmat suksiparinsa alihankijoilla, joskin muutamilla on omat tehtaansa lastensuksille ja edullisille puu-ilmakanavasuksille, kuten Fischerin tehdas Mukachevossa Ukrainassa ja Amer-konsernin Pamporovo Ski Bulgariassa. Rossginolin tehdas Barcelonan alueella Espanjassa valmistaa myös kalleimmat suksimallit. Suuria alihankintavalmistajia ovat mm. STC Venäjällä, Sporten Tšekissä ja Hasiky Sports Goods Kiinassa. Tuotekehitys ja laadukkaampien mallien, kuten Maailman Cup, kilpa- ja aktiivikuntoilijasuksien valmistus kuitenkin säilyy valmistajan omissa käsissä. Suomessa vuosittain myydystä keskimäärin noin 180 000 suksiparista noin puolet valmistetaan Venäjällä ja Kiinassa, vajaa viidesosa on Suomessa valmistettuja ja loput tulevat ulkomailta ulkomaisten suksivalmistajien tehtailta. Globaali markkina on reilut miljoona suksiparia vuodessa, kun maastohiihdon harrastajia arvellaan olevan yhteensä noin 16 miljoonaa.


title: Suksi

text: Sintratun polyeteenipohjaisen suksen kitkakerroin lumella vaihtelee tyypillisesti välillä 0,02–0,05. Pohjiin on tehty ns. stukturointihionta, jonka karkeus riippuu suksen aiotusta kelialueesta. Pakkaskelin suksessa hionta on hienoin, vesikelille karkein. Suksen luistoon vaikuttavat myös suksen jäykkyys, profiili ja pohjan kuviointi, jotka pyritään valitsemaan lumen lämpötilan, kosteuden, lumikiteen rakenteen ja lumipinnan ominaisuudet huomioiden. Tarkoituksena on saada lumen ja suksen pohjan välisen vesikalvon paksuus noin 10 μm tienoille, mikä on normaaliolosuhteissa merkittävin luistoon vaikuttava tekijä. Pohjan hionnalla vaikutetaan pohjan ja lumen väliseen kosketuspinta-alaan, joka vaihtelee välillä 5–15 % ja mikä puolestaan vaikuttaa liukuvan suksen alle syntyvän vesikerroksen paksuuteen.


title: Suksi

text: Vaikka UHMW-PE -pohja on luisto-ominaisuuksiltaan lumella jo sinällään erinomainen esim. puuhun verrattuna, yleensä luistovoitelulla saadaan luistoa vielä merkittävästi parannettua. Polyeteenillä pintajännitys on noin 0,032 N/m, kun tavallisella hiilivetypohjaisella luistovoiteella pinnoitettuna 0,029 N/m ja fluorivoiteilla ja -pinnoitteilla jopa vain 0,017 N/m. Yhden maastohiihtosuksen pohjaan saadaan materiaalivalmistajan (CPS) mukaan ns. imeytymään (liukenemaan UHMW PE:n sisältämään amorfiseen olomuotoon) reilun gramman verran luistovoidetta 110 °C:n lämpötilassa. Suksien voiteluun löytyy kymmeniä eri tuotteita jokaiselta voidevalmistajalta. Merkittävin lisäaine luistovoiteisiin on kuitenkin ollut fluori, jonka tärkein ominaisuus on parantaa luistoa vesikeleillä hylkimällä vettä, eli vähentämällä ns. kapillaarista imua, mikä johtuu liian paksusta vesikerroksesta suksen ja lumen välissä. Suksen luisto on parhaimmillaan muutaman pakkasteen tienoilla. Sitä kylmemmässä se heikkenee tasaisesti luistoa antava ohuen vesikerroksen huvetessa. Pakkaskelillä noin alle –15 °C:n lämpötilassa tätä kalvoa ei enää suksen alle synny ja kahden kiinteän pinnan välinen liikekitka kasvaa voimakkaasti lämpötilan laskiessa ja lumikiteiden muuttuessa yhä kovemmiksi. Luistovoide valitaan kelin mukaan siten, että voiteen kovuus vastaa lumen kovuutta.


title: Suksi

text: Pitovoide on lähempänä liimaa kuin voiteluvahaa ja sen tarkoitus on antaa hyvä pito perinteisen tyylin maastohiihtosukseen potkuvaiheen aikana. Pitovoide on siis oltava riittävän pehmeää, että lumikide uppoaa siihen painettaessa suksen keskiosan voidepesä ladun pintaan, mutta sen pitää myös irrota lumesta. Pakkaskelin pitovoide on kovaa, nollakeliä lähestyttäessä toimiva pitovode on pehmeää ja ongelmakeleillä käytetään liisteriä. Pitovoide saattaa jäätyä, tai siihen voi tarttua lumipaakku. Pitoteippi on osittain korvannut pitovoiteen tarpeen.


title: Suksi

text: Pitopohjasuksissa on karhennettu (ns. Zerot), tai kohokuvioitu voidepesä, tai pitokarva ja niissä ei tarvita pitovoidetta. Zero-suksen toiminta-alue on kapeahko ja lähellä nollakeliä.


title: Suksi

text: Hieman laajempi toimintalämpötila-alue on Matti Järvisen nanoteknologiaan perustuvilla pinnoitteilla valmistetuilla suksilla, jotka toimivat hyvin nollakeleillä ja pikku pakkasessa lumen kosteudesta riippuen ilman pitovoitelua (Peltonen Nanogrip, Yoko ja Järvinen Optigrip, Karhu Beargrip), mutta pakkaskeleillä eivät ole olleet ainakaan vielä perinteisen pitovoidellun suksen veroisia luistoltaan.


title: Suksi

text: Luistovoitelu voidaan korvata ns. Kuzminin menetelmän avulla, jossa suksen pohja hiotaan sileäksi kovalla, terävällä terässiklillä. Menetelmä perustuu ajatukseen siitä, että UHMW-PE -materiaali on luisto-ominaisuuksiltaan jo sinällään erinomainen, jolloin pohjan huolellinen hiominen sileäksi ja nukattomaksi tekee siitä yhtä liukkaan kuin parafiinilla voideltu. Teorian mukaan teräksellä siklattu (tai pikemminkin leikattu) pohja säilyttää (olosuhteista riippuen) luistonsa paremmin ja kerää likaa vähemmän kuin luistovoideltu pohja. Kuzmin-siklattu pohja voidaan myös kuvioida tai voidella perinteiseen tapaan esimerkiksi fluorivoiteilla, jolloin sen ominaisuuksia voidaan saada optimoitua.


title: Suksi

text: Nykyään suksia on lukemattomia erilaisia eri tarkoituksiin suunniteltuina mäkihypystä telemark- ja laskettelusuksiin. Valinta täytyy tehdä tekniikan, rinteen, tyylin ynnä muitten muuttujien mukaan. Esimerkkinä voidaan mainita Newschool-tyylissä käytettävä, LINE:n Eric Pollardin suunnittelema "pro model" -suksi, jonka erikoiserä on keskeltä jopa 150 mm leveä. Tämä on tavallisia alppisuksia leveämpi. Ne ovat keskiosaltaan usein vain 50–60 mm leveitä.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Mancha () on itsehallintoalue Espanjassa. Sen rajanaapureita ovat Kastilia ja Leónin, Madridin, Aragonian, Valencian, Murcian, Andalusian ja Extremaduran itsehallintoalueet. Itsehallintoalueen väkiluku vuonna 2017 oli 2 031 479.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Mancha koostuu Toledon, Ciudad Realin, Albaceten, Cuencan ja Guadalajaran maakunnista. Pääkaupunki on Toledo, ja muita suuria kaupunkeja ovat Albacete, Talavera de la Reina, Guadalajara ja Ciudad Real.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kirjailija Miguel de Cervantesin menestysromaanin "Don Quijote" (1605) tapahtumat sijoittuvat nykyisen Kastilia-La Manchan alueelle, ja tätä on usein hyödynnetty alueen matkailun markkinoinnissa. Alue tunnetaan myös auringonkukista, tuulimyllyistä ja Manchego-juustosta.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Mancha koostuu viidestä maakunnasta:Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 919 kuntaan, joista 288 sijaitsee Guadalajarassa, 238 Cuencassa, 204 Toledossa, 102 Ciudad Realissa ja 87 Albacetessa.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Mancha voidaan maantieteellisesti jakaa kahteen osaan. Keskiosa on pääosin alavaa peltomaata, josta itsehallintoalueen nimen toinen osa tulee: "la mancha" tarkoittaa täplää. Tasankoa ympäröivät Kastilian rajavuoret pohjoisessa ja Sierra Morena etelässä.


title: Kastilia-La Mancha

text: Alueen läpi virtaa kolme suurta jokea, Tajo ja Guadiana länteen ja Júcar itään. Myös Cabañerosin ja Tablas de Daimielin kansallispuistot sijaitsevat Kastilia-La Manchassa.


title: Kastilia-La Mancha

text: Eräs huomattava maantieteellinen piirre on eroosion aiheuttamat kivimuodostelmat Cuencan maakunnassa.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Manchan historia on ollut sekasortoinen. Muslimien hallitessa Iberian niemimaata alueella käytiin useita taisteluita krisittyjen ja muslimien välillä. Yksi "Reconquistan" käännekohtia oli kun Kastilian kuningas Alfonso VI valloitti Toledon vuonna 1085. Taistelut jatkuivat vuoteen 1492, jolloin Isabellan ja Ferdinandin avioliiton yhdistämät Kastilian ja Aragonian kuningaskunnat kukistivat viimeisen maurilaislinnakkeen Granadassa.


title: Kastilia-La Mancha

text: Kastilia-La Manchan maakunnat ja Madridin maakunta kuuluivat aikaisemmin Uuteen-Kastiliaan ("Castilla la Nueva"), mutta itsehallintojärjestelmän astuessa voimaan Madrid erotettiin omaksi itsehallintoalueekseen johtuen suurista taloudellisista ja väestöllisistä eroista sen ja alueen muiden maakuntien välillä.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonsuojelu on toimintaa, jonka tavoitteena on eliölajien, luontotyyppien, luonnon monimuotoisuuden, luonnonkauneuden ja maisema-arvojen elin nk. luonnon säilyttäminen. Suojelu voi kohdistua eliölajiin, elinympäristöön, luontotyyppiin, luonnonmuistomerkkiin, alueeseen tai koko maailman kattaviin järjestelmiin kuten meret, ilmakehä ja ilmasto. Luonnonsuojelulle osittain rinnakkainen käsite on ympäristönsuojelu.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonsuojelu pyrkii ehkäisemään ihmisen aiheuttamia muutoksia luonnontilaisessa ympäristössä. Tämän lisäksi pyritään säilyttämään ihmisen pitkäaikaisen toiminnan aikaansaamia ympäristöjä, joille on muodostunut omaleimainen pienekosysteemi. Lisäksi pyritään palauttamaan ihmisen toiminnan tuhoamia ympäristöjä entiselleen.


title: Luonnonsuojelu

text: Tyypillisesti luonnonsuojelussa keskitytään ihmisen toiminnan aiheuttamiin uhkiin luonnolle. Ihmisen toiminnasta aiheutuu luonnontilaisen ympäristön muuttumista tai tuhoutumista, saastumista, roskaantumista, rehevöitymistä ja muista kuormittumista. Eliölajien pyynti aiheuttaa muutoksia lajitasapainoon, ja eliölajien teollinen kasvattaminen ja viljely yksipuolistavat ympäristöä.


title: Luonnonsuojelu

text: Kasvi-,sieni- ja eläinlajien yksilömääriä tutkitaan ja seurataan, ja tutkimusten mukaan pidetään kirjaa uhanalaisista lajeista. Kun jokin laji on käymässä uhanalaiseksi, sen elinympäristöä pyritään suojelemaan. Esimerkiksi metsikön hakkaaminen tai tien rakentaminen voidaan estää, jos todetaan, että se uhkaa uhanalaisen lajin elinmahdollisuuksia.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonsuojelua toimeenpannaan monenlaisilla julkisen hallinnon direktiiveillä, laeilla, asetuksilla ja päätöksillä ja ohjeilla.


title: Luonnonsuojelu

text: Lainsäädäntö asettaa yhteiskunnalle ja yritystoiminnalle vaatimuksia päästörajoitusten, maankäytön ja ympäristövahinkojen ennaltaehkäisyn suhteen. Pääosiltaan tämä lasketaan ympäristönsuojelun piiriin.


title: Luonnonsuojelu

text: Julkishallinnon lisäksi luonnonsuojeluun osallistuu suuri määrä järjestöjä, yhdistyksiä ja yksityishenkilöitä.


title: Luonnonsuojelu

text: Euroopan unionissa luonnonsuojelu perustuu pääasiassa sitoviin lainsäädäntöohjeisiin, direktiiveihin, jotka jäsenvaltioiden on saatettava kohtuullisessa ajassa kansallisiin lainsäädäntöihinsä osaksi uhalla, että muutoin Euroopan unionin komissio haastaa oikeuteen.


title: Luonnonsuojelu

text: Euroopan unionissa noudatettava ensimmäinen luonnonsuojelua tarkoittava direktiivi oli Euroopan talousyhteisön neuvoston 2. huhtikuuta 1979 hyväksymä direktiivi 79/409/EEC, johon viitataan lintudirektiivinä yleisesti. Lintudirektiivin I liite määrittelee 181 uhanalaista villieläinlintua, joista Suomessa esiintyy 63 lajia.


title: Luonnonsuojelu

text: Euroopan unionissa noudatettava toinen luonnonsuojelua tarkoittava direktiivi Euroopan talousyhteisön neuvoston 21. toukokuuta 1982 hyväksymä direktiivi 92/43/EEC, johon viitataan luontodirektiivinä yleisesti.


title: Luonnonsuojelu

text: Luontodirektiivin I liite määrittelee suojeltavia kasvupaikkoja. Luontodirektiivin II liite puolestaan Euroopan talousyhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisiä suojelutoimen alueita, joita I liitteen kanssa Suomessa ovat Natura 2000-alueet.


title: Luonnonsuojelu

text: Lisäksi direktiivissä on Luontodirektiivin III liite, Luontodirektiivin IV liite ja Luontodirektiivin IV (a) liite, joista Luontodirektiivin IV liittessä suojellaan mm. liito-oravaa, ja jonka suojelematta jättämisestä mm. Lounaisen Sisä-Suomen luonnonsuojeluyhdistys on jättänyt kantelun Euroopan unionin komissiolle "yhteisöoikeuden sovitus- ja harmonisointivirheestä sekä noudattamis- ja valvontavelvollisuuden rikkomisesta Suomen valtiota, ympäristöministeriötä, Hämeen ympäristökeskusta ja Forssan kaupunginvaltuuston ympäristölautakuntaa koskien.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonsuojelusta määrää Suomessa Luonnonsuojelulaki (20.12.1996/1096), jonka tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen, luonnonkauneuden ja maisema-arvojen vaaliminen, luonnonvarojen ja luonnonympäristön kestävän käytön tukeminen, luonnontuntemuksen ja yleisen luonnonharrastuksen lisääminen sekä luonnontutkimuksen edistäminen.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnon- ja maisemansuojelua ohjaava ja valvova ylin elin on ympäristöministeriö. Alueellisten ympäristökeskusten tehtävänä on edistää ja valvoa suojelua alueellaan. Kunnat on velvoitettu edistämään suojelua alueellaan.


title: Luonnonsuojelu

text: Suomessa lähes kaikki luonnossa elävät eli luonnonvaraiset eläimet on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Niitä ei saa ampua tai pyydystää, niiden pesiä ei saa vahingoittaa eikä eläimiä muutenkaan häiritä tahallaan. Riistaeläimiä, kuten hirveä tai jänistä, saa metsästää tiettyinä aikana vuodesta, muulloin nekin on rauhoitettu. Joitakin petoeläimiä, kuten kettua ja minkkiä, metsästetään sen vuoksi, että ne syövät riistaeläimiä ja aiheuttavat haittaa muullekin luonnolle. Tarpeen tullen jokin metsästettävä voidaan kokonaan rauhoittaa. Esimerkiksi ahmaa ei saa lainkaan metsästää sen takia, että se on vaarassa hävitä Suomen luonnosta. Joka vuosi määrätään erikseen, kuinka monta ilvestä, sutta ja karhua saa ampua. Luonnonsuojelun tavoitteena on pitää näiden eläinten määrä sopivana metsästyksellä säätelemällä.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonsuojelulain mukaan luonnonsuojelualueita ovat kansallispuistot, luonnonpuistot ja muut luonnonsuojelualueet.


title: Luonnonsuojelu

text: Kansallispuisto on valtion omistama alue, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla. Vaatimuksena on alueen merkitys yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta. Vähimmäispinta-ala kansallispuistolle on 1000 hehtaaria.


title: Luonnonsuojelu

text: Kaikkia Suomen kansallispuistoja hoitaa Metsähallitus.


title: Luonnonsuojelu

text: Kansallispuistoissa saa liikkua puiston järjestyssääntöjä noudattaen.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonpuisto on valtion omistama alue, jonka käyttö luonnonpuistona on säädetty lailla (pinta-ala 1000 hehtaaria tai enemmän), tai asetuksella (pinta-ala alle 1000 hehtaaria). Vaatimuksena on alueen merkitys luonnonmukaisen kehityksen turvaamiselle, tieteelliselle tutkimukselle tai opetukselle.


title: Luonnonsuojelu

text: Luonnonpuistoissa liikkuminen on sallittu vain merkittyjä reittejä pitkin.


title: Luonnonsuojelu

text: Suomessa on myös lehtojensuojelualueita, soidensuojelualueita ja vanhojen metsien suojelualueita. Pohjoiseen Lappiin on perustettu erämaalailla 12 erämaa-aluetta. Erämaa-alueet eivät ole varsinaisia luonnonsuojelualueita, vaikka niiden tarkoituksena on alueensa erämaaluonteen säilyttäminen.


title: Luonnonsuojelu

text: Muita luonnonsuojelualueita voidaan perustaa kunnan, yhteisön ja yksityinen omistamalle maalle maanomistajan hakemuksesta tai suostumuksella ympäristökeskusten päätöksellä.


title: Luonnonsuojelu

text: Vuonna 2017 Suomessa on luonnon monimuotoisuuden edistämiseksi suojeltu Luonnonvarakeskuksen mukaan 12 prosenttia metsä- ja kitumaan alasta. Nagoyan sopimuksen periaatteilla laskien määrä on Suomessa vähintään Nagoyan sopimuksen tavoitteen mukainen 17 prosenttia suojeltuja maa- ja vesialueita.


title: Luonnonsuojelu

text: Meristä alle neljä prosenttia on jollain tasolla suojeltu ja osittain vain paperilla.


title: Luonnonsuojelu

text: 2016 Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR) sopi Rossinmerelle perustettavasta suojelualueesta. 1,55 miljoonan km kokoisena se olisi suurin meren suojelualue.


title: Luonnonsuojelu

text: Usein ajatellaan, että luonnonkansat ovat pitkään eläneet luonnon kanssa tasapainossa siten, ettei luonnonvaroja ole riistetty eikä luonto juuri muuttunut. Nykyihminen tosin on jo varhain aikaansaanut metsäpaloja ja metsästänyt monet jättimäiset nisäkäslajit eli megafaunan sukupuuttoon. Luonnonkansojen elämäntyyli ei kuitenkaan ole luonnonsuojelua sanan pääasiallisessa merkityksessä. On vain niin, että esimaataloudellinen tai esiteollinen elämäntapa ei kykene rasittamaan luontoa samalla volyymillä. Näin pitkän ajan saatossa populaatiot ovat voineet asettua tasapainoon ympäröivän luonnon kanssa ja ne jotka eivät ole tähän kyenneet ovat hävinneet.


title: Luonnonsuojelu

text: 1800-luvulla alkoi moderni luonnonsuojeluaate. Britanniassa oli eläinsuojeluyhdistyksiä ja luontoharrastusta. Suomessa luonnonsuojelu liittyi kansallismielisyyteen. Sen puolesta toimivat muun muassa tutkimusmatkailija A. E. Nordenskiöld ja kirjailija Zachris Topelius.


title: Luonnonsuojelu

text: Natsi-Saksa eläinsuojelukysymykset olivat suosiossa. Siellä otettiin käyttöön ensimmäiset eläinsuojelulait. Tuskan tuottamisesta eläimelle määrättiin rangaistus sen mukaan, miten monimutkaiseksi eläin oli luokiteltu. Pelätty ja vihattu petoeläin susi rauhoitettiin ensi kertaa länsimaissa.


title: Luonnonsuojelu

text: 1960-luvulla länsimaissa alettiin kiinnittää huomiota tuholaismyrkkyjen, kuten DDT:n vaarallisuuteen. Rachel Carsonin kirja "Äänetön kevät" (1962) nosti ympäristömyrkyt keskustelun kohteeksi. Yrjö Kokon kirja "Laulujoutsen" (1950) havahdutti suomalaiset sukupuuttoriskiin.


title: Luonnonsuojelu

text: 1970-luvun alussa yhdysvaltalaisten ja norjalaisten tutkijoiden "Kasvun Rajat" raportti nousi menestyskirjaksi, ja kysymys maapallon kestokyvystä tuli laajemmin keskustelunaiheeksi. 1970-luvun energiakriisi kiinnitti huomion kohdistumisen erityisesti energiavarojen riittävyyteen. Monet luonnonsuojeluyhdistykset kannattivat ydinvoimaa.


title: Luonnonsuojelu

text: 1970- ja 1980-lukujen vaihde oli metsäaktivismin kiihkeintä aikaa Suomessa. Vanhoja metsiä ja vesistöjä suojeltiin asettumalla niitä uhkaavien toimien tielle. Usein esimerkiksi kahliuduttiin puihin. Toimittajat olivat usein paikalla, kun poliisit kantoivat luontoaktivisteja pois.


title: Luonnonsuojelu

text: 1980-luvun aikana pelko maailmanlaajuisia ympäristöongelmia kuten kasvihuoneilmiötä laajeni. Suomeen perustettiin monen muun maan tavoin ympäristöministeriö. Monien luonnonsuojelijoiden kanta ydinvoimaa kohtaan muuttui silti kielteiseksi; eräänä syynä tähän oli Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus. Uusiutuvien energianlähteiden kannatus alkoi kasvaa.


title: Luonnonsuojelu

text: 1990-luvulla Suomessa luonnonsuojeluliike näivettyi suurien lamojen vuoksi. Kierrätystä ja kestävää kehitystä ylläpitävää elintapaa alettiin suosia. Aktivistien määrä laski, mutta nämä muuttuivat varmemmiksi. Tiedotusvälineitä pyrittiin hyödyntämään aina kun mahdollista suuremman julkisuuden aikaansaamiseksi. Kansainväliset luonnonsuojeluyhdistykset kuten Greenpeace alkoivat toimia aktiivisemmin Suomessa. Greenpeace levitti maailmalla kuvaa Suomesta maana, missä vanhatkin metsät hävitetään.


title: Luonnonsuojelu

text: 2000-luvulla on Suomessa alettu yhä enemmän velvoittaa kuntia ja yrityksiä kierrätykseen. Tutkimuksissa nuorison myönteisyys ympäristönsuojelua kohtaan on kasvanut, vaikka varsinaisten aktivistien määrä nousee vain hitaasti.


title: Luettelo Suomen kansallispuistoista

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen kansallispuistoista. Suomen luonnonsuojelulaki määrittää kansallispuiston yhdeksi tyypiksi Suomen luonnonsuojelualueista. Lain mukaan kansallispuisto voidaan perustaa vain valtion omistamalle alueelle, mutta puistoon liittyvä, muun julkisoikeudellisen yhteisön kuin valtion omistama alue voidaan yhteisön suostumuksella liittää kansallispuistoon. Kansallispuiston pinta-alan on oltava vähintään 1 000 hehtaaria. Alueella on oltava merkitystä yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta.


title: Luettelo Suomen kansallispuistoista

text: Suomessa on 40 kansallispuistoa.


title: Murcia (itsehallintoalue)

text: Murcia on itsehallintoalue Espanjassa. Murcia koostuu vain yhdestä samannimisestä maakunnasta. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Välimeren rannalla ja sen rajanaapureita ovat Andalusian, Kastilia-La Manchan ja Valencian itsehallintoalueet.


title: Murcia (itsehallintoalue)

text: Itsehallintoalueen pääkaupunki on Murcia. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Cartagena ja Lorca. Itsehallintoalueen pinta-ala on 11 313 neliökilometriä ja väkiluku 1,4 miljoonaa, joista kolmasosa asuu pääkaupungissa.


title: Murcia (itsehallintoalue)

text: Murcia on suuri hedelmien, vihannesten ja kukkien tuottaja sekä Espanjan että koko Euroopan mittakaavassa. Bullasin, Yeclan ja Jumillan kunnat tunnetaan erinomaisista viineistään sekä Moratalla oliiviöljystään. Murcian ilmasto on lämmin ja kuiva, joten viljelyksillä joudutaan käyttämään laajalti keinokastelua. Pääasiallisena vedenlähteenä toimii Segura, joka on kuitenkin yksi Euroopan saastuneimmista joista. Korkein vuori on Revolcadores (2 015 metriä).


title: Murcia (itsehallintoalue)

text: Murcia jakaantuu 45 kuntaan.


title: Mbalax

text: Mbalax on Senegalissa ja Gambiassa kehittynyt populaarimusiikin tyylilaji. Se on saanut rytminsä senegalilaisesta sabar-nimisestä soittimesta. Maailmanlaajuiseksi tyylilajin teki tunnetuksi senegalilainen laulaja Youssou N’Dour.


title: Mbalax

text: Suomessa toimii mbalax-yhtye Galaxy, joka sai vuonna 2005 Opetusministeriön Suomi-palkinnon.


title: Youssou N’Dour

text: Youssou N’Dour (lausutaan ; s. 1. lokakuuta 1959 Dakar) on senegalilainen laulaja. Hän teki tunnetuksi paikallisen populaarimusiikin tyylilajin mbalaxin. Vuonna 1979 N’Dour perusti Étoile de Dakar -yhtyeen, mutta hänet tunnetaan silti paremmin sooloartistina. Hänen tunnetuin kappaleensa on ”7 Seconds”, jonka hän on levyttänyt Neneh Cherryn kanssa vuonna 1994 ja esittänyt Didon kanssa Live 8 -konsertissa kesällä 2005.


title: Youssou N’Dour

text: N’Dour valittiin Senegalin kulttuuri- ja matkailuministeriksi huhtikuussa 2012. Hänet vapautettiin ministerin tehtävistä syyskuussa 2013, jolloin hän siirtyi presidentin neuvonantajaksi.


title: Youssou N’Dour

text: N’Dour sai Polar-palkinnon vuonna 2013.


title: Lp

text: Lp, lp tai LP voivat tarkoittaa seuraavia:Aihepiiriin liittyy myös seuraava:


title: Pergamon

text: Pergamon () oli kreikkalainen kaupunki Myysiassa Vähän-Aasian länsiosassa antiikin aikana. Pergamon oli myös samannimisen lyhytaikaisen (282—133 eaa.) valtakunnan sivistyskeskuksena tunnettu pääkaupunki. Kaupungissa oli suuri kirjasto, joka kilpaili Aleksandrian kirjaston kanssa. Legenda kertoo, että kun Aleksandria kilpailijaa häiritäkseen kielsi papyruksen maastaviennin, kehittivät pergamonilaiset tilalle pergamentin. Pergamonista on jäljellä huomattavia muinaisjäännöksiä, muun muassa Zeuksen alttaristo.


title: Pergamon

text: Pergamonin valtakunta syntyi, kun attalidien hallitsijasuvun ensimmäinen jäsen Filetairos petti Traakian kuninkaan Lysimakhoksen ja luovutti Pergamonin Seleukos I:lle. Vaikka Pergamon olikin tämän jälkeen periaatteessa seleukidien vallan alla, siitä tuli todellisuudessa itsenäinen. Myöhemmät Pergamonin hallitsijat laajensivat valtakuntaansa seleukidien kustannuksella. Pergamon oli Rooman valtakunnan liittolainen ja soti Rooman kanssa Makedoniaa ja seleukidien Persiaa vastaan. Roomalaiset kukistivat seleukidien kuninkaan Antiokhos III Magnesian taistelussa vuonna 190 eaa. ja hän joutui luopumaan Vähässä-Aasiassa olleista alueistaan. Roomalaiset antoivat valtaamansa alueet liittolaisensa Pergamonin hallittavaksi. Kun Pergamonin viimeinen kuningas Attalos III kuoli, hän testamenttasi valtakuntansa Roomalle. Roomalaiset tekivät Pergamonista "Asian" provinssin.


title: Pergamon

text: Pergamonista tuli johtava kulttuurikeskus muun muassa kirjastonsa ansiosta. Siellä sijaitsi alkukristillinen seurakunta jo ensimmäisellä vuosisadalla. Se oli yksi niistä seitsemästä seurakunnasta, joille Ilmestyskirja oli osoitettu.


title: Pergamon

text: Pergamonia hallitsivat Attalidien hallitsijasuvun jäsenet. Attalos III testamenttasi Pergamonin kuollessaan Rooman valtakunnalle. Attalos I oli ensimmäinen, joka julistautui kuninkaaksi.codice_1


title: Lyly

text: Lyly tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ernő Rubik

text: Ernő Rubik (s. 13. heinäkuuta 1944 Budapest) on unkarilainen keksijä, kuvanveistäjä ja arkkitehtuurin professori. Hän on myös Rubikin kuution keksijä.


title: Ernő Rubik

text: Rubik syntyi Budapestissa. Hänen isänsä Ernő Rubik oli lentokonesuunnittelija. Valmistuttuaan insinööriksi hän työskenteli ensin arkkitehtina ja sai sitten professuurin "Iparművészeti Főiskola" -oppilaitoksesta. Hän ryhtyi peleistä ja älypeleistä kertovan "...És játék" -lehden toimittajaksi ja työllisti sitten itsensä perustamalla Rubik Stúdión. Nykyään hän työskentelee edelleen Rubik Stúdión johdossa.Rubikin viralliset kotisivut (engl.)


title: Hizbollah

text: Hizbollah (, hizbullāh eli "Jumalan puolue") on vuonna 1982 perustettu poliittinen ja sotilaallinen libanonilaisten šiiamuslimien järjestö ja puolue. Israel, Saudi-Arabia, Yhdysvallat ja Kanada luokittelevat Hizbollahin terroristijärjestöksi, mutta esimerkiksi Kiina ja Venäjä eivät näin tee. Euroopan Unioni ja Australia luokittelevat ainoastaan Hizbollahin sotilaallisen siiven luonteeltaan terroristiseksi, mutteivät poliittista organisaatiota.


title: Hizbollah

text: Hizbollah-järjestö luotiin vastustamaan Israelin invaasiota Libanoniin sekä Israelin myöhempää Libanonin eteläosien miehitystä. Libanonilaisten apuna oli Iranin lähettämiä vallankumouskaartilaisia, joiden läsnäolo oli mahdollista Syyrian myötämielisyyden ansiosta. On esitetty arvioita, että Iranin todelliset syyt Hizbollahin avokätiseen tukemiseen oli levittää iranilaista, islamilaista vallankumousta Libanoniin ja yli koko arabimaailman. Alkuaikoinaan Hizbollah todella kannattikin Iranin kaltaisen islamistijohtoisen mallin tuomista Libanoniin, mutta 1980-luvun jälkeen Hizbollah on merkittävästi maltillistunut ja toimii nykyään monilta osin tavallisen puolueen tavoin. Hizbollahilla on merkittävä vaikutus alueellaan. Se pitää yllä sairaaloita, kouluja, orpokoteja ja al-Manar-televisioasemaa.


title: Hizbollah

text: Hizbollah nousi kansainväliseen tietoisuuteen vuonna 1983, kun sen järjestämässä itsemurhaiskussa Beirutin laidalla kuoli 241 amerikkalaissotilasta. Pian iskun jälkeen Yhdysvallat veti joukkonsa Libanonista. Yhdysvaltojen vetäytymisen jälkeen lähellä Hizbollahia olevat lukuisat pienemmät ja radikaalimmat ryhmittymät syyllistyivät lukuisiin sieppauksiin ja itse järjestö jatkoi sissisotaansa Israelin miehitysjoukkoja vastaan. Taistelut päättyivät Hizbollahin voittoon keväällä vuonna 2000, kun Israel veti viimeisetkin joukkonsa Libanonista ja hylkäsi libanonilaiset liittolaisensa. Arabimaailma juhli Hizbollahin voittoa, sillä milloinkaan aiemmin Israel ei ollut aseellisen vastarinnan vuoksi vetäytynyt miehittämiltään alueilta. Israelin vetäytymisen jälkeen Hizbollah julisti, ettei se aio iskeä rajan yli Israelin alueille. Kahakat ovat jatkuneet muun muassa kiistellyllä Shebaan alueella, jota Israel pitää osana Syyriaa ja Libanonin hallitus sekä Hizbollah osana Libanonia. Shebaan alue on ollut Israelin miehittämä vuoden 1967 kuuden päivän sodasta lähtien, mutta Syyrian viranomaiset ovat suullisesti todenneet Shebaan alueen osaksi Libanonia. Yhdistyneiden kansakuntien näkemyksen mukaan Shebaan alue tulee katsoa toistaiseksi osaksi Syyriaa. Hizbollahin ja Israelin välinen aseellinen konflikti kesällä 2006 johti muun muassa Pohjois-Israelin rakettipommituksiin.


title: Hizbollah

text: Hizbollah tekee yhteistyötä palestiinalaisten asejärjestöjen kanssa. Israelin entisen ulkoministerin Silvan Shalomin mukaan Hizbollah rahoitti vuonna 2004 yli 7,5 miljoonalla eurolla kuuttakymmentä eri vastarintasolua Israelin miehittämillä alueilla.


title: Hizbollah

text: Hizbollah sai vuoden 2005 vaaleissa 14 paikkaa 128-henkisessä Libanonin parlamentissa ja siitä tuli kahdella ministerillä hallituspuolue. Libanonin hallituksessa on myös kolmas ministeri, joka on Hizbollahin tukema. Hizbollah on liittoutunut Amal-puolueen ja eräiden muiden pienempien ryhmien kanssa. Libanonissa presidentti on maroniittikristitty, pääministeri sunnimuslimi ja parlamentin puhemies šiiamuslimi.


title: Hizbollah

text: Ryhmää johtaa šeikki Hassan Nasrallah ja puolue on laajalti Iranin ja Syyrian rahoittama, vaikka Hizbollah saa varoja myös hyväntekeväisyyden ja kaupallisten aktiviteettien kautta. Hizbollah on mainostanut hyväntekeväisyyttä al-Manar-television ja al-Nour-radion kautta.


title: Hizbollah

text: Hizbollah tukee Syyrian sisällissodassa presidentti Bašar al-Assadin hallitusta. Hizbollahin joukot valtasivat kesäkuussa 2013 tärkeän al-Qusairin kaupungin. Niinpä järjestön uskotaan vaikuttavan merkittävästi sodan kulkuun.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus oli Pohjois-Amerikan kolmentoista brittiläisen siirtokunnan edustajien allekirjoittama itsenäisyysjulistus, jonka myötä ne julistautuivat itsenäiseksi valtioksi, Yhdysvalloiksi. Philadelphiassa kokoontunut toinen mannermaakongressi julisti siirtokunnat itsenäisiksi 2. heinäkuuta 1776 ja hyväksyi itsenäisyysjulistuksen 4. heinäkuuta. Nykyään juuri heinäkuun 4. päivää juhlitaan Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistusta pidetään Amerikan vallankumouksen (1775–1783) kohokohtana ja Yhdysvalloissa lähes myyttisenä kansakunnan perustamistapahtumana. Julistuksen alkuun sisältyvä luettelo ihmisoikeuksista innoitti myöhemmin monia muita liberaaleja vallankumouksia ja ihmisoikeusjulistuksia. Erityisen kuuluisa on julistuksen toinen virke, jonka mukaan kaikki ihmiset ("men") on luotu tasa-arvoisiksi ja heillä on luovuttamaton oikeus elämään, vapauteen ja onnen tavoitteluun ("Life, Liberty and the pursuit of Happiness").


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Itsenäiseksi julistautuneet kolmetoista entistä Britannian siirtokuntaa ja tulevaa Yhdysvaltain osavaltiota olivat Georgia, Pohjois-Carolina, Etelä-Carolina, Massachusetts, Maryland, Virginia, Pennsylvania, Delaware, New York, New Jersey, New Hampshire, Rhode Island ja Connecticut.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Ison-Britannian ja Pohjois-Amerikan kolmentoista siirtokunnan väliset suhteet alkoivat kiristyä 1760-luvulla ja 1770-luvulla. Suhteiden kiristyminen johti aseelliseen selkkaukseen 19. huhtikuuta 1775 Lexingtonissa ja Concordissa. Taistelu oli alkusysäys Yhdysvaltain vapaussodalle.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Vielä vapaussodan alkuvaiheessa pääosa siirtokuntalaisista katsoi taistelevansa vain perinteisten oikeuksiensa puolesta osana brittiläistä imperiumia, ja vain harvat tavoittelivat täydellistä irtautumista emämaasta. Sodan edetessä ja sovitteluyritysten kariutuessa itsenäisyysajatus alkoi kuitenkin voittaa alaa. Vuoden 1776 alussa ilmestynyt Thomas Painen pamfletti "Common Sense" onnistui vakuuttamaan monet täyden itsenäisyyden välttämättömyydestä. Philadelphiassa kokoontunut siirtokuntia edustanut toinen mannermaakongressi keskusteli itsenäisyysajatuksesta pitkin kevättä. Jo 6. joulukuuta 1775 kongressi ilmoitti kiistävänsä Britannian parlamentin suvereniteetin siirtokuntien alueella ja 10. toukokuuta 1776 se kyseenalaisti myös kuninkaan auktoriteetin ja kehotti siirtokuntia muodostamaan itselleen riippumattomat hallitukset.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Pohjois-Carolinan edustajakokous valtuutti 12. huhtikuuta edustajansa äänestämään mannermaakongressissa itsenäisyyden puolesta ja 15. toukokuuta Virginian vastaava kokous neuvoi edustajiaan tekemään aloitteen. Tämän rohkaisemana virginialainen Richard Henry Lee esitti 7. kesäkuuta mannermaakongressille itsenäisyysjulistuksen antamista. Päätöksen hyväksyminen viivästyi vielä kuukaudella, sillä osa edustajista epäröi sitä edelleen, osa odotti valtuutusta omalta siirtokunnaltaan ja osan mielestä olisi ensin perustettava keskushallitus ja varmistettava ulkomainen apu sodassa.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Sitoutumatta vielä itsenäistymispäätökseen mannermaakongressi asetti 11. kesäkuuta viisihenkisen komitean valmistelemaan julistusta, jossa esitettäisiin perustelut itsenäisyydelle. Komiteaan kuuluivat Thomas Jefferson, John Adams, Benjamin Franklin, Robert R. Livingston ja Roger Sherman. Julistuksen kirjoitti pääosin Jefferson. Hän kuitenkin otti siihen ainakin 48 muutosesitystä Franklinilta, ja myös Adams sai kommentoida luonnosta. Luonnos esiteltiin kongressille 28. kesäkuuta, jolloin siihen tehtiin eräitä muutoksia.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text:
Heinäkuun ensimmäisenä päivänä pidetyssä käsittelyssä itsenäisyysjulistusta kannattivat yhdeksän siirtokunnan edustajat, mutta muun muassa John Dickinson vastusti edelleen. Seuraavana päivänä kongressi äänesti Richard Henry Leen kesäkuussa tekemästä aloitteesta ja hyväksyi lauselman, jonka mukaan ”"nämä yhdistyneet siirtokunnat ovat ja oikeuden mukaan niiden pitääkin olla vapaita ja itsenäisiä valtioita"”. Päätös oli muodollisen yksimielinen, joskin New Yorkin edustajat pidättäytyivät äänestämästä, sillä he eivät olleet vielä ehtineet saada omalta siirtokunnaltaan valtuuksia itsenäisyyden kannattamiseen. Jeffersonin laatima julistusteksti hyväksyttiin kaksi päivää myöhemmin, 4. heinäkuuta. Itsenäisyysjulistuksen hyväksyminen tapahtui mannermaakongressin kokouspaikassa, Philadelphian Pennsylvania State Housessa, joka nykyään tunnetaan nimellä Independence Hall (”Itsenäisyyden talo”). Rakennus, jossa Jefferson luonnosteli julistuksen (alkujaan muurari Jacob Graffin talo) tunnetaan puolestaan nimellä Declaration House. Alkuperäinen Declaration House purettiin vuonna 1883, mutta talo rakennettiin uudelleen kopiona alkuperäisestä vuonna 1975.
New Yorkin edustajakokous asettui 9. heinäkuuta kannattamaan itsenäisyyttä, ja 15. heinäkuuta myös New Yorkin edustajat mannermaakongressissa äänestivät jälkeenpäin itsenäisyyden puolesta. Neljä päivää myöhemmin kongressi määräsi, että julistuksesta oli laadittava kirjallinen kappale otsikolla ”Kolmentoista yhdistyneen Amerikan valtion yksimielinen julistus” ("The Unanimous Declaration of the Thirteen United States of America"). Tekstin kirjasi pergamentille todennäköisesti philadelphialainen Timothy Matlack, joka oli kongressin sihteerin Charles Thomsonin avustaja. Läsnä olleet mannermaakongressin edustajat allekirjoittivat sen 2. elokuuta, ja muut myöhemmin. Ensimmäisenä oli kongressin puheenjohtaja "(President of the Congress)" John Hancock näyttävällä allekirjoituksellaan. Lopulta itsenäisyysjulistukseen tuli kaikkiaan 56 jäsenen nimi. Allekirjoittajien joukossa oli myös pennsylvanialainen John Morton, jonka juuret olivat Suomessa. Viimeisenä paperin allekirjoitti Delawaren Thomas McKean vasta seuraavan vuoden puolella. Jotkut mannermaakongressin edustajista eivät koskaan allekirjoittaneet julistusta. Tässä joukossa oli myös julistuksen valmistelleeseen komiteaan kuulunut Robert R. Livingston.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Ennen kuuluisan pergamenttiversion laatimista julistuksesta ehdittiin teettää siirtokuntien edustajakokouksille ja siirtokuntien armeijan komentajille useita kopioita, joissa oli vain Hancockin allekirjoitus ja Thomsonin varmennus. Nämä itsenäisyysjulistuksen ensimmäiset painetut kappaleet tunnetaan Dunlapin arkkeina ("Dunlap broadsides"), koska ne teetettiin kirjanpainaja John Dunlapilla, jonka paino oli Philadelphiassa parin korttelin päässä mannermaakongressin työtiloista. Dunlapin painamista noin 200 kopiosta 25 on tiettävästi säilynyt tähän päivään.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Britannia tunnusti Yhdysvaltain itsenäisyyden vapaussodan päätyttyä 3. syyskuuta 1783 Pariisin rauhansopimuksella.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistuksen tekstin voi jakaa viiteen osaan: esipuheeseen, asian esittelyyn, Britannian kuningas Yrjö III:n syytelistaan, Britannian kansan moittimiseen ja viimein lopetukseen, jossa osavaltiot julistautuvat itsenäiseksi.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Julistuksessa ilmenee vaikutteita englantilaisten poliittisten teoreetikkojen, erityisesti John Locken ajattelusta. Tuomitessaan kuningas Yrjö III:n julistus ei vetoa enää siirtokuntalaisten laillisiin oikeuksiin Britannian kansalaisina, vaan luonnonoikeuksiin ja yhteiskuntasopimusteorioihin. Myös Thomas Painen "Common Sensen" vaikutus on nähtävissä.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Kun mannermaakongressi käsitteli julistusta, Thomas Jeffersonin laatimaan alkuperäistekstiin tehtiin joitain poistoja ja täydennyksiä. ”Kaikki ihmiset ovat syntyneet vapaiksi ja tasa-arvoisiksi” sai jäädä, samoin useimmat ihmisoikeudet, mutta orjakaupan tuominnut kohta poistettiin, sillä monet edustajista pitivät sitä hyökkäyksenä itseään kohtaan. Kongressi poisti myös kohdan, jossa tuomittiin britit kansakuntana, mutta lisäsi kuninkaaseen henkilönä kohdistuneita syytöksiä. Lisäksi poistettiin lause, jossa skotit määriteltiin ulkomaalaisiksi. Kuuluisassa lauseessa, jossa puhutaan luovuttamattomista ihmisoikeuksista, sana "inalienable" vaihtui tuntemattomasta syystä muotoon "unalienable", jota nykyään pidetään kieliopillisesti virheellisenä.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus vaikutti paljon sitä seuranneisiin vastaavanlaisiin julistuksiin. Vuonna 1789 laadittu Ranskan vallankumouksen ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus tarkastutettiin tuolloin suurlähettiläänä Pariisissa toimineella Jeffersonilla ennen sen hyväksymistä.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistuksen kaikki allekirjoittaneet olivat miehiä ja heitä oli 56. Itsenäisyysjulistuksen allekirjoittivat:Allekirjoittajista Yhdysvaltain toinen presidentti John Adams ja kolmas presidentti Thomas Jefferson kuolivat tasan viisikymmentä vuotta myöhemmin 4. heinäkuuta 1826.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Itsenäisyysjulistuksen pergamenttikappale on ollut vuodesta 1952 nähtävillä Yhdysvaltain kansallisarkiston näyttelyssä Washingtonissa. Se on sijoitettu arkistorakennuksen Rotunda for the Charters of Freedom -nimiseen näyttelytilaan. Dokumentin mitat ovat 75,5 cm x 62 cm. 1800-luvun huonojen konservointimenetelmien vuoksi teksti on nykyään pahasti haalistunut.


title: Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus

text: Elokuvassa "National Treasure – kansallisaarre" julistuksen takana on näkymätön kartta, joka toimii johtolankana temppeliherrojen aarteeseen. Todellisuudessa takapuolella lukee vain ”Original Declaration of Independence, dated 4th July 1776”.


title: Syömishäiriö

text: Syömishäiriöt ovat mielenterveyden häiriöitä, joista kärsivän ihmisen ruokailu- ja/tai liikuntatavat vaikuttavat heidän terveyteensä haitallisesti. Syömishäiriöt voidaan jakaa neljään päätyyppiin, joilla on variaatioita. Päätyypit ovat "anoreksia nervosa", "bulimia nervosa", "BED" (Binge Eating Disorder) ja "ortoreksia". BED on vähän tunnettu ahmimishäiriö, jossa ihminen ahmii suuria määriä ruokaa oksentamatta tätä ruokailunsa päätteeksi. Ortoreksialla tarkoitetaan häiriötä, jossa henkilö säätelee ja rajoittaa syömistään kohtuuttomasti pyrkiessään ravinnon terveellisyyteen. Tämän lisäksi on ns. epätyypillinen syömishäiriö (EDNOS), jossa on kyse syömishäiriöstä, mutta oireet eivät täytä anoreksian, bulimian tai muun määritellyn syömishäiriön diagnostisia kriteereitä.


title: Syömishäiriö

text: Syömishäiriöt mielletään usein teini-ikäisten tyttöjen ja nuorten naisten sairauksiksi. Niitä esiintyy kuitenkin kaikilla sukupuolilla ja kaikissa ikäryhmissä. On arvioitu, että noin 0,5 % miehistä sairastaisi anoreksiaa tai bulimiaa. Tytöillä ja naisilla sairastuneiden prosentuaalinen osuus on kuitenkin moninkertainen. Anoreksiaan ja bulimiaan sairastuvista noin 10% on poikia.


title: Syömishäiriö

text: Autismin kirjoon kuuluvilla lapsilla on usein syömiseen liittyviä häiriötiloja. Harvinaisempia syömishäiriöiksi luokiteltavia häiriötiloja ovat pica ja ruminaatio, jotka ovat lähinnä lasten ongelmia. Suomessa syömishäiriöistä kärsiviä ja heidän omaisiaan tukee Syömishäiriöliitto eli SYLI ry.


title: Syömishäiriö

text: Anoreksia nervosalla tarkoitetaan sairaalloista halua laihtua (laihtumishäiriö). Siihen liittyy usein masennusta ja ahdistuneisuutta. Anoreksiaa sairastava syö hyvin vähän tai muuten rajoittaa energiansaantinsa minimiin sekä liikkuu paljon. Tavallisimmin anoreksiaan sairastunut nuori on 12–20-vuotias. Anoreksiaa sairastaa noin 1–5 % väestöstä.


title: Syömishäiriö

text: Voimakkaan laihtumisen myötä anoreksiaan liittyy aliravitsemusta ja erilaisia puutostiloja sekä vastustuskyvyn heikentymistä. Anoreksia voi johtaa kuolemaan esimerkiksi sydänpysähdyksen tai itsemurhan kautta.Anoreksian helpoimmin havaittava oire on laihtuminen. Vaikeaksi havaitsemisen tekee usein myös se, että anorektikot ovat yleensä taitavia piilottelemaan ongelmaansa. Anorektikko ei välttämättä hakeudu hoitoon, vaikka kokisi käytöksensä epänormaaliksi ja jopa vaaralliseksi.


title: Syömishäiriö

text: Bulimia nervosa on ahmimishäiriö, jossa toistuviin ahmimiskohtauksiin liittyy tyhjennysvaihe. Bulimiaan sairastutaan tavallisimmin teini-iän viimeisinä vuosina tai nuorella aikuisiällä. Bulimiaa on arvioitu sairastavan noin 1–3 % naisista, miehistä prosentuaalisesti pienempi osa. Bulimia voi anoreksiaa helpommin jäädä myös huomaamatta.


title: Syömishäiriö

text: Monet bulimian komplikaatioista liittyvät toistuvaan oksenteluun. Monesti bulimiaan kuuluu liitännäissairauksina masennusta ja ahdistuneisuutta. Anorektikon tavoin bulimikko yleensä salaa sairautensa ja ahmii vain yksin ollessaan. Oksentelu syövyttää hampaita ja voi käheyttää puheäänen.


title: Syömishäiriö

text: BED (engl. "Binge eating disorder") on ahmimishäiriöiden joukkoon kuuluva tavallisin epätyypillinen syömishäiriö. Sitä sairastava ei pysty aina kontrolloimaan syömistään vaan saa silloin tällöin ahmimiskohtauksia ja syö suuret määrät ruokaa. Tyypillisesti hän myös salailee syömisiään, tuntee häpeän tunnetta eikä kykene lopettamaan.


title: Syömishäiriö

text: Ahmimishäiriö – kuten kaikki muutkin syömishäiriöt – ovat vakavia sairauksia, ja hoito tulisi aloittaa mahdollisimman pian hyvän parantumisen saamiseksi. Pahimmillaan syömishäiriöt voivat aiheuttaa jopa kuoleman tai muita vakavia sivuvaikutuksia.


title: Syömishäiriö

text: Ahmimiskohtaukset ovat toistuvia ja hallitsemattomia. Syötyä ruokaa ei oksenneta, mutta joskus ahmimista yritetään hallita jättämällä ateria väliin aamulla tai aamupäivällä, mikä taas johtaa helposti ahmimiskohtaukseen iltapäivällä tai illalla. Laihdutusyritykset usein laukaisevat ahmimisen, joten ne olisi syytä lopettaa.


title: Syömishäiriö

text: Ahmimishäiriö on yleisempää naisilla, ja se alkaa usein jo nuorella iällä.Ahmimishäiriön keskeiset komplikaatiot liittyvät lihavuuteen ja ylipainoon. Näitä ovat muiden muassa diabetes ja eräät syöpätaudit.


title: Syömishäiriö

text: EDNOS (engl. "Eating Disorder Not Otherwise Specified") eli muu syömishäiriö on keräilyluokka muista syömishäiriöistä, joille on oleellista henkinen tila, jossa henkilön syöminen ja ruokaan liittyvät tuntemukset ovat häiriintyneet mutta joka ei vastaa anoreksian, bulimian tai muun tarkemmin määritellyn syömishäiriön kuvausta. Ihminen voi esimerkiksi vuoroin paastota, ahmia (toisinaan hyvinkin paljon, toisinaan määriä, joita terve ei pitäisi kovin isoina) ja toisinaan taas syödä normaalisti.


title: Syömishäiriö

text: Tämä diagnoosi annetaan syömishäiriöisille, joiden fyysiset oireet eivät osu muihin diagnoosiluokkiin. Jos esimerkiksi selkeästi syömishäiriöinen naishenkilö A voitaisiin muutoin diagnosoida anorektikoksi mutta hän edelleen saisi kuukautisensa, olisi hänellä monen tulkinnan mukaan "ednos". Toisaalta kyseessä voi olla lääkäreiden mielipide-ero: henkilö A voi esimerkiksi ajatella itse olevansa anorektikko ja suhtautua ruokaan ja omaan kokoonsa pakkomielteisesti mutta silti pakottautua syömään tarpeeksi perheen painostuksen tms. takia ja siksi saada kuukautisensa.


title: Syömishäiriö

text: Ednos-nimikettä käytettäessä tuleekin huomata, että syömishäiriöt ovat psyykkisiä eivätkä fyysisiä sairauksia.Oireisto ei juuri poikkea esim. stressin seuraamuksista, hieman ylipainoisen laihdutus-lihomissykleistä.


title: Syömishäiriö

text: Kaikkia syömiseen liittyviä häiriötiloja ei ole olemassa virallisina diagnooseina. Picaan kuuluu epätavallisten asioiden syömistä, ja tätä tilaa tavataan verrattain yleisenä mm. lapsilla ja raskaana olevilla naisilla. Yösyömishäiriöön kuuluu päiväsaikaista anorektisuutta ja yöllistä syöpöttelyä. Anoreksian vastakohdaksi on kehitetty "bigoreksia", jota ei ole virallisesti tunnustettu syömishäiriöksi. Imeväisiässä saattaa esiintyä ruminaatiota.


title: Syömishäiriö

text: Syömisen ongelmia liittyy usein myös sairauksiin, joita ei luokitella syömishäiriöiksi. Esimerkiksi Prader-Willin oireyhtymään saattaa kuulua syömähimoa, autismiin erilaisia syömisongelmia sekä Kleine-Levinin oireyhtymään huomattavaa ylensyöntiä. Unissasyöminen kuuluu parasomnioihin, ja sitä saattaa kuulua unissakävelyyn.


title: Syömishäiriö

text: Emetofobia saatetaan toisinaan diagnosoida syömishäiriöksi, koska se on melko tuntematon fobia mielenterveyden ammattilaisten keskuudessa. Emetofoobikko saattaa vältellä syömistä vatsataudin tai ruokamyrkytyksen pelon takia eikä siksi, että hän haluaisi laihtua. Oksentamisen pelosta voi olla vaikeaa puhua hoitohenkilökunnalle, koska foobikko ei itsekään osaa välttämättä sanoa, mikä häntä vaivaa.


title: Syömishäiriö

text:
Nälkiintynyt keho joutuu sairauden edetessä luovuttamaan elimistön tärkeitä ainesosia ylläpitääkseen välttämättömiä elintoimintoja. Esimerkiksi aivojen valkeasta aineesta jopa 10–20 % voi kadota elimistön hätäravinnoksi.
Muita oireita joita aliravitsemus aiheuttaa ovat: anemia (punasolujen kato), osteoporoosi (luukato), lihasheikkous, unettomuus, hiustenlähtö, kehon karvoituksen runsastuminen, kuiva iho, sydän-, keuhko- tai munuaisvauriot ja kehon nestekierron hidastuminen, valtimopaineen vähentyminen ja sydämen verenkiertoon liittyvien häiriöiden riskin lisääntyminen, krooninen suolistotulehdus, joka ajan mittaan johtaa suoliston liikkeiden vähentymiseen ja pysyvään ummetukseen, vatsakalvon tulehtuminen, hampaiden kiillevauriot sekä sylkirauhasten kivulias turpoaminen. Tämä lisäksi vakavasta masennuksesta kärsiviä on laihuusoireisista suuri osa.


title: Syömishäiriö

text: Pitkittäistutkimusten mukaan kuolleisuus on anoreksiaa sairastavilla 4–18 %. Tämä vastaa huumeriippuvaisten kuolleisuutta.


title: Syömishäiriö

text: Sairastuneet saavat suurimman avun läheisiltään ja perheeltään psykiatrin ja ravintoterapeutin kanssa keskustelemisen ohella. Sairastuneet yritetään saada ymmärtämään, että kyseessä on sairaus, josta on mahdollista parantua. Heidän painoaan ja yleistilaansa seurataan lääkärin kontrolleissa samalla, kun syömiseen ja ruokaan suhtautumista yritetään saada normaaliksi. Joissain tapauksissa turvaudutaan myös sairaalahoitoon ja psykiatriseen konsultaatioon.


title: Syömishäiriö

text: Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa on syömishäiriöyksikkö. Kriittisimmät tapaukset pääsevät ensiarviointiin heti ja lievemmät tapaukset parissa kuukaudessa. Syömishäiriöyksikössä on poliklinikka sekä vuode- ja päiväosastot. Hoitoon tullaan lääkärin lähetteellä. Vuosittain uusia potilaita tulee noin 200. Tilanne on hyvä myös muissa suurissa kaupungeissa, joissa toimii syömishäiriöihin erikoistunut moniammatillinen tiimi. Pienillä paikkakunnilla asiantuntevaa apua ei aina saa yhtä nopeasti. Läheisten tuki on tärkeintä syömishäiriöstä toipuessa .


title: Syömishäiriö

text: Pro-ana- ja pro-mia-liikkeiden kannattajat pitävät syömishäiriöitä, kuten anoreksiaa, elämäntapana, eivät hoitoa tarvitsevana sairautena.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaari () on Askaisissa nykyisen Maskun kunnan alueella Varsinais-Suomessa sijaitseva kartanolinna. Päärakennusta sekä sivurakennuksia ympäröi englantilaistyylinen puisto, ja kokonaisuus muodostaa yhden Suomen parhaiten säilyneistä kartanomiljöistä. Päärakennus ja sivurakennukset ovat valmistuneet vuonna 1655.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaari kuului Fleming-suvulle noin vuodesta 1450 vuoteen 1791 ja Mannerheim-suvulle vuodesta 1795 vuoteen 1903. Se on Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin syntymäkoti. Kartano päätyi vuonna 1961 Suomen valtion omistukseen ja Muinaistieteellisen toimikunnan eli nykyisen Museoviraston hallintaan. Päärakennus sivurakennuksineen restauroitiin ja avattiin museoksi sisustettuna yleisölle 1. kesäkuuta 1967.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaaren kartano on ollut alueen merkittävä maanomistaja, päätilan lisäksi kokonaisuuteen kuului useita sivutiloja. Päätilan pinta-ala 1930-luvulla oli noin 770 hehtaaria. Louhisaarella oli myös torppia, vuonna 1900 niitä oli kahdeksantoista.


title: Louhisaaren kartano

text: Kartanon historiaan kuuluu kaksi merkittävää aatelissukua: Flemingit, jotka omistivat Louhisaaren noin vuodesta 1450 vuoteen 1791 eli noin 340 vuotta ja Mannerheim-suku, jonka hallussa kartano oli runsaan sadan vuoden ajan vuodesta 1795 vuoteen 1903. Ensimmäinen Fleming-sukuinen omistaja oli suomalaissyntyinen aseenkantaja Magnus Fleming, joka solmi avioliiton kartanon varhaisimman tunnetun omistajan Elin Korken kanssa. Fleming-suku luopui kartanosta, kun ”viimeiseksi rikkaaksi Flemingiksi” mainitun hovijunkkari Herman Klaunpoika Flemingin (1734–1789) perilliset joutuivat Flemingin velkojen takia myymään Louhisaaren parin vuoden kuluttua hänen kuolemastaan. Ensimmäinen Mannerheim-sukuinen omistaja oli ruotsalaissyntyinen majuri ja kreivi Carl Erik Mannerheim ja viimeinen vapaaherratar Vilhelmina Mannerheim (1836–1905), joka oli marsalkka Mannerheimin isän sisar.


title: Louhisaaren kartano

text: Louhisaarta lähestyttäessä avautuu eteen pitkälti sama näkymä kuin 1650-luvun lopullakin: kartanoon johtaa pitkä puukuja ja sen päässä avautuu päärakennuksen, toisiinsa nähden symmetristen sivurakennusten ja aidan rajaama niin kutsuttu kunniapiha (). Louhisaaren kunniapiha on ranskalaisten esikuviensa mukaisesti ankaran karu eli vailla mitään istutuksia. Piha on hiekkapintainen ja alun perin sitä rajasi tulosuunnasta sivurakennusten päätyjen kohdalla sijainnut muuri, josta on vielä näkyvissä jäänteitä. Myöhemmin rakennettiin uusi muuri hieman loitommaksi rakennuksista, sen paikkaa merkitsee nykyisen pihahiekan ja nurmikon raja. Kolmannen muurin paikka sijaitsi vielä etäämpänä nykyisen rauta-aidan kohdalla. Aita on rakennettu 1960-luvulla, mallia on otettu ruotsalaisista aidoista. Päärakennuksen ja sivurakennusten väli oli suljettu myös muureilla, jotka nekin on nykyään korvattu aidalla.


title: Louhisaaren kartano

text: Askaisten kirkon ja Louhisaaren välinen Louhisaarentie eli yhdystie 1932 on pituudeltaan runsaat kaksi kilometriä ja tekee niin kutsutun Temppelinmutkan kohdalla 90 asteen käännöksen. Tienvarren puuistutuksista 1600-luvulta ei ole säilynyt tietoja ja alkuperäisiin puihin kohdistuvat oletukset perustuvat Louhisaaren kartanon arvoon ja 1600-luvun yleisiin ihanteisiin. Niiden perusteella Louhisaareen olisi alun perin istutettu tammikuja. Vuodelta 1757 olevassa matkakuvauksessa on mainittu, ettei kartanolla ole tammia, vaikka ne kaunistavat maisemaa ja ovat laivanrakennuksen hyötypuita. Samassa matkakertomuksessa sanotaan, että Nousiaisissa olleen kartanon tammet oli viety isonvihan (1700–1721) aikana, joten Louhisaaren tammet olisivat voineet kokea saman kohtalon. Myös suurina nälkävuosina vuosien 1696 ja 1697 välinen talvi oli poikkeuksellisen kylmä ja alkuperäinen puusto olisi voinut paleltua silloin. Nykyään Louhisaarentien varressa Temppelinmutkan kohdalla ja myös muissa maisemakohdissa on hyvin vanhoja tammia, joiden ikää ei ole tutkittu, samoin tien varrella on vanhoja maisemamäntyjä. Kirkon ja kartanon välille istutettiin koivukuja viimeistään 1810- tai 1820 luvulla, jolloin Vendla Sofia Mannerheim uudisti myös Louhisaaren puutarhaa. Nykyään Temppelinmutkan ja kirkon välillä ei ole puukujaa. Temppelinmutkasta kartanoon johtava nykyinen koivukuja on istutettu 1960-luvulla, kun kartano oli tullut valtion omistukseen.


title: Louhisaaren kartano

text: Vuonna 1655 valmistunut kartanon päärakennus on yksi Suomen harvoista italialaisesta palladiolaisesta arkkitehtuurista vaikutteita saaneista linnoista. Suurvalta-ajalta on Suomessa vain kaksi ylhäisaatelin arkkitehtuurioppien mukaan rakennettua kartanoa: Louhisaari ja sitä hieman nuorempi Suur-Sarvilahden kartano, joka on tyylillisesti hollantilaista klassismia. Louhisaaren päärakennuksen ja sivurakennukset rakennutti Herman Klaunpoika Fleming. Samaan aikaan Fleming rakennutti myös Askaisten kirkon kartanon kappelikirkoksi.


title: Louhisaaren kartano

text: Kolmikerroksinen kivilinna on muurattu tiilestä, rapattu ja kalkittu valkoiseksi, kivijalan ylin osa on suorakulmaiseksi hakattua hiekkakiveä.. Julkisivut ovat tiukan symmetriset Paanuilla verhottu katto on korkea niin kutsuttu hollantilaiskatto eli aumakatto, jossa on kaartuvat lappeet. Katolla on kattokolmiot jokaisella neljällä sivulla, ja räystään alla konsolirivi – muita julkisivukoristeita ei portaalin lisäksi ole. Rakennuksen nykyiset ikkunat ovat rokokootyyliset, alinta kerrosta lukuun ottamatta 16-ruutuiset.


title: Louhisaaren kartano

text: Linnan sisäänkäyntiä korostaa kivestä veistetty näyttävä portaali, joka on tyyliltään kuten samaan aikaan Tukholmaan tehdyt portaalit. Tekijä oli tukholmalainen kivenhakkaaja Johan Wendestam. Portaalin kivi on harmaanvihreää gotlantilaista hiekkakiveä ja yläosan kirjoituslaatta on punaista kalkkikiveä. Nykyinen ulko-ovi on 1960-luvulta, mallina oli Askaisten kirkon 1600-luvulta oleva pääovi, lukko on 1600-luvulta. Linnassa oli alun perin turvallisuussyistä vain yksi ulko-ovi, toinen ovi tehtiin luoteispäätyyn palvelusväen käyttöön vasta 1800-luvulla.


title: Louhisaaren kartano

text: Rakennuksen kaikissa kerroksissa on sama huonejako: kaksi rakennuksen päätyseinien suuntaista seinää jakavat kerrokset kolmeen osaan, keskiosaan sijoittuu pihan puolella eteishalli ja hallit ja puiston puolella kamari tai salonki. Rakennuksen itänurkassa on pääportaikko, joka johtaa kellarista ullakolle. Toinen portaikko on palvelusväen käyttämä kierreporras, joka sijaitsee eteläkulman lähellä. Huonejaosta on kaksi poikkeusta: kolmannen kerroksen juhlasali, joka kohdalla alemmissa kerroksissa on kaksi huonetta ja toisen kerroksen kreivin eteinen, jonka tila ensimmäisessä kerroksessa kuuluu eteishalliin ja kolmannessa halliin.