title: Lihansyöjäkasvit

text: "Cephalotus follicularis" on pieni kannukasvilaji Länsi-Australiasta. Sen kannun reunus on erityisen jyrkkä, minkä vuoksi kiinni jäänyt hyönteinen ei pääse pois. Suurimmalla osalla kannukasveista kannun reunus on löysän vahamaisen aineen peitossa. Aine luo liukkaan pinnan hyönteisille, jotka laskeutuvat kannun reunalle tämän erittämän meden ja kirkkaiden kukkamaisten antosyaanikuvioiden houkuttelemina.


title: Lihansyöjäkasvit

text: "Brocchinia hechtioides" ja "Brocchinia reducta" kasvavat muiden ananaksen sukulaisten tavoin vahamaisten lehtien muodostamana tiiviinä ruusukkeena ja muodostaa kasvupisteen keskelle uurnan. Useimmissa bromelioissa vesi kerääntyy helposti tähän osaan ja se pystyy tarjoamaan elinympäristön esimerkiksi sammakoille, hyönteisille ja kasville tärkeille typensitojabakteereille. "Brocchinia"n kohdalla tämä kuppi on erikoistunut hyönteisloukku, joka vahamaisen sisäpinnan sekä ruoansulatusbakteerien avulla pyydystää hyönteisiä. Vuonna 2005 analysoitiin sen ruusukkeessa olevan veden koostomusta ja havaittin sen sisältävän fosfataasi entsyymiä. "Catopsis berteroniana" puolestaan pyydystää vesialtailla jotka muodostuvat sen lehtihankoihin, toimien samalla tavalla kuin "Brocchinia"-suvun kasvien saalistusruusukkeet, mutta sen ruusukkeissa ei ole entsyymejä.


title: Lihansyöjäkasvit

text: Kärpäspaperiansa perustuu tahmeaan kasviliimaan tai liimaan. Lehti on ansoitettu liimaa erittävillä rauhasilla jotka voivat olla, lyhyitä (erittäin pieniä) (yökönlehdet), tai pitkiä ja näyttäviä (kihokit).


title: Lihansyöjäkasvit

text: Kihokit ("Drosera") ovat levinneet kaikkialle maailmaan (paitsi arktisille alueille) ja suku sisältää yli 150 lajia. Suurin lajienpaljous esiintyy Australiasta, jossa on sekä kääpiökihokkeja (esim. "Drosera pygmaea") että mukulakihokkeja (esim. "Drosera peltata"), jotka vaipuvat mukulaan horrokseen kuumina kesäkuukausina. Nämä lajit ovat niin riippuvaisia hyönteisistä typenlähteenä, että niiltä yleensä puuttuu nitraattireduktaasientsyymi, jonka useimmat kasvit vaativat muuntaakseen maaperän nitraatin orgaanisiin muotoihin.


title: Lihansyöjäkasvit

text: Yökönlehtien suku ("Pinguicula") käyttää tahmeita rauhasten peitoissa olevia lehtiä houkutellakseen hyönteisiä ansaan ja sulattaakseen saaliinsa. Kuten lähes kaikilla lihansyöjäkasveilla, yökönlehden kukat ovat muuta kasvia korkeammalla, jotta kasvin kukkia pölyttävät hyönteiset eivät joutuisi ansoihin. Nykyisin tunnetaan noin 80 eri yökönlehtilajia, joista suurin osa esiintyy Etelä- ja Keski-Amerikassa. Suvun lajit luokitellaan eri ilmastotyyppien avulla trooppisiin ja lauhkeisiin. Suomessa esiintyy kolme yökönlehtilajia: valkoyökönlehti ("Pinguicula alpina"), karvayökönlehti ("Pinguicula villosa") ja siniyökönlehti ("Pinguicula vulgaris").


title: Lihansyöjäkasvit

text:
Kihoruohot ("Byblis") on pieni lihansyöjäkasvien suku Pohjois-ja Länsi-Australiasta. Suvun kasvien lehdet ja varret ovat karvojen peitossa, ja karvojen päässä on tahmea pisara, jota hyönteiset luulevat medeksi. Kasvi onkin hyvin samanlainen kuin kihokki, mutta epäsymmetriset kukat ja heteiden ja emin sijainti erottavat kihoruohot kihokeista.
Näiden kasvisukujen ansoitusmekanismia on kuvattu hiiren- ja karhunansoiksi, mikä perustuu kasvien nopeisiin liikkeisiin reagoida saaliiseen. "Aldrovanda" kasvaa vedessä ja on erikoistunut pienien selkärangattomien saalistamiseen, "Dionaea" pyydystää maanpäällisenä erilaisia niveljalkaisia esimerkiksi hämähäkkejä.
Kaikista kuuluisin lihansyöjäkasvi on kärpäsloukku ("Dionaea muscipula"). Kasvin ansastusrakenne on rakentunut jokaisen lehden päähän omaksi osakseen. Kyseisessä lehden osassa kummallakin puolella sijaitsevat karvat laukaisevat kosketuksesta lehden ansamekanismin. Jos hyönteinen koskettaa liikkuessaan kasvin ansalehdellä vähintään kahteen eri karvaan 20 sekunnin sisällä, ansa sulkeutuu ja hyönteinen jää ansan sisälle. Kahden karvan kosketusmekanismi suojaa kasvia tarpeettomilta tapauksilta, jolloin kasvi ei menetä energiaa sulkeutuessaan turhaan esim. vesipisaran kosketuksen takia.


title: Lihansyöjäkasvit

text: "Aldrovanda"-suvusta on jäljellä vain yksi laji "Aldrovanda vesiculosa". Sukupuuttoon kuolleet lajit tunnetaan lähinnä vain fossiileina säilyneiden siitepölyn ja siementen ansiosta. "Aldrovanda vesiculosa" saalistaa pieniä vedessä eläviä selkärangattomia käyttämällä kärpäsloukun ansamekanismin kaltaisia ansoja. Ansat on järjestetty kierteille vapaasti kelluvan varren ympärille. Tämä kasvi on yksi harvoista kasveista, jotka kykenevät nopeisiin liikkeisiin. Lajin varsi on 6–11 cm pitkä ja ansat 2–3 mm kokoisia. Varsinaiset ansat, joita lehtiruodit kannattelevat, pidättävät ilmaa sisällään, mikä auttaa kellumisessa. Toisen pään varsi kasvaa jatkuvasti samalla kun toinen pää kuolee pois. IUCN:n luokituksen mukaan "Aldrovanda vesiculosa" on erittäin uhanalainen laji


title: Lihansyöjäkasvit

text: Suoraan vedessä, maanpäällisinä tai epifyytteinä kasvavat vesiherneet ("Utricularia") saalistavat pienenpieniä eliöitä ansoilla, joiden mekanismi muistuttaa tyhjiötä. Ne elävät jokaisella mantereella lukuun ottamatta Antarktista. Vesiherneisiin kuuluu noin 223 lajia. Pääosa vesiherneestä sijaitsee pinnan/maanpinnan alla. Maanpäälliset eli terrestriaaliset lajit tekevät joskus muutamia lehtiä, jotka lepäävät hienovaraisesti maanpäällä. Suurimmalla osalla lajeilla vain pitkän varren päähän muodostuva kukka on huomiota herättävä. Ansat ovat suuruusluokaltaan 0,2 millimetristä 1,2 senttimetriin, kukat 2 mm – 10 cm lajikohtaisesti. Suomessa kasvaa 5–7 vesihernelajia, joista kolme on yleisiä koko maassa.


title: Lihansyöjäkasvit

text: Alkueläimiä erikoistuneilla lehdillään saalistavat "Genlisea"-lajit elävät kosteikoilla ja semi-akvaattisissa oloissa Afrikassa, Madagaskarilla ja Etelä-Amerikassa. Ne kasvavat hintelästä maavarresta ja tuottavat maanpäälle yhteyttäviä lehtiä ja maanalaisia, lehtivihreättömiä saalistuslehtiä, jotka toimivat myös kasvin ankkureina. "Genlisea"-lajien kukat ovat lajikohtaisesti 0,5–5 cm:n pituisia.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Valtion lentokonetehdas tai Ilmailuvoimien lentokonetehdas oli suomalainen lentokonevalmistaja, joka toimi 1920-luvun alusta aina 1950-luvun alkuun, jolloin yhtiön toiminnot siirtyivät Valmetille. Lentokonetehdas aloitti toimintansa 1921 ilmavoimien alaisuudessa nimellä Ilmailuvoimien Lentokonetehdas (IVL tai I.V.L.). Yhtiön nimi vaihtui lopulliseen Valtion lentokonetehdas -muotoonsa 23. helmikuuta 1928, jolloin tehdas siirtyi ilmavoimien alaisuudesta puolustusministeriön alaisuuteen. Yhtiöstä ja sen tuotteista käytettiin tästä eteenpäin lyhennettä VL (toisinaan VLT).


title: Valtion lentokonetehdas

text: Yhtiö jatkoi 1920-luvun lopun ajan toimintaa Suomenlinnassa ja Santahaminassa tehdastiloissa. Suomenlinna oli uusien lentokoneiden rakentamista varten ja Santahamina lentokoneiden ja moottoreiden peruskorjausta varten. Lentokonetehdas käytti Suomenlinnassa Suomenlinnan telakan aluetta ja rakennuksia 66, 67, 68, 74, 76, 77, 79, 105, 108 ja 110. Näistä rakennukset 76 ja 110 on kokonaan purettu, minkä lisäksi rakennuksesta 79 on purettu osa ja 105 jaettu kahtia (nykyisin rakennukset C35 ja C36). Lentokonetehtaan ensimmäinen johtaja (1921–1932) oli luutnantti Asser Järvinen, joka opiskeli vuosina 1923–1925 lentokoneenrakennusta Ranskassa, joka tuohon aikaan oli Euroopan parhaita ilmailun kouluttautumispaikkoja.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Vaikka lentokonetehtaan ensimmäiset koneet olivat lisenssillä rakennettuja Caudron G.3 -koneita, alkuvuosien tuotanto pohjautui lähes kokonaan IVL A.22 Hansa -meritoimintakoneeseen, jonka rakentamista varten oli hankittu Saksasta Hansa-Brandenburg W.33 -koneen valmistuslisenssi. Sen tuotantoa varten tehtaalle palkattiin tekniseksi johtajaksi Hansa und Brandenburgische Flugzeugwerken työnjohtajana ollut Ernst Schneider. Hän toi mukanaan viisi saksalaista ammattimiestä. Näiden lisäksi palkattiin suomalaisia työmiehiä aluksi 12. Heidät alistettiin tekniselle johtajalle, mikä järjestelynä ei toiminut mm. kielivaikeuksien vuoksi. Tehtaan johtaja Asser Järvinen ja piirtäjä Gunnar Semenius johtivat tuotantoa tehtaan alkuvaiheissa ”kädestä pitäen”. Heidän lisäkseen tehtaalla oli konttoripäällikkö Johan Henrik Sylvin, insinööri Paul Gunn ja piirtäjä Karl Korhonen. Koelentäjänä toimi vuodesta 1923 vääpeli Georg Jäderholm. Hansan valmistus piti lopettaa 78. koneen jälkeen vuonna 1925 mutta muun tuotannon puutteessa Hansoja rakennettiin lopulta 120. Viimeinen valmistui heinäkuussa 1926 ja valmistuneista koneista 118 meni Ilmailuvoimille ja kaksi myytiin Latviaan.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Ilmailuvoimien esikuntapäällikkö Bertel Mårtensonin ja tehtaanjohtaja Asser Järvisen Hansan pohjalta vuodenvaihteessa 1922–1923 suunnittelema kellukkein varustettu koulukone IVL B-tyyppi ei päässyt prototyyppivaiheeseen ollenkaan, vaan tilalle hankittiin Caudron C.60 -maakone, jota hankittiin 30 kpl vuosina 1923–1924. Konetta rakennettiin myös lisenssillä vuosina 1927–1928 kaikkiaan 34 kpl.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Vuonna 1922 yhtiö palkkasi ensimmäisen konstruktöörin insinööri Kurt Bergerin, joka oli opiskellut Lontoossa vuosina 1919–1922 lentokoneinsinööriksi. Hän suunnitteli parannetun potkurin Hansaan. Hänen suunnittelemansa lentokoneet, hävittäjät IVL C.24 ja IVL C.25 sekä matkailukone IVL K.1 Kurki (1927), jäivät kukin vain yhteen prototyyppiin. Bergerin vuosina 1924–1925 suunnittelemien koneiden epäonnistumisen pääsyy oli kelvoton moottori, Siemens-Halske Sh IIIa. Englantiin suuntautuneen opintomatkan jälkeen Kurt Berger suunnitteli IVL Haukan, jonka kolme prototyyppiä valmistuivat vuosina 1926–1927. Haukan sarjatuotannon sijasta päädyttiin hankkimaan kaksi Gloster Gamecockin vertailu- ja mallikonetta sekä 15 koneen valmistuslisenssi. Gamecockit valmistuivat vuosina 1929–1930.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Ilmavoimien Breguet XIV -koneiden korvaajaksi valittiin vuonna 1925 NVI F.K.31 ja N.V. Nationale Vlietuig Industrielta tilattiin kahdeksan konetta ja valmistuslisenssi. Koneen suunnittelija Frederick Koolhoven jätti tehtaan jo helmikuussa 1926 ja Suomen tilaamat koneet valmistuivat vastoinkäymisten jälkeen syksyllä 1926. Kone osoittautui pahaksi virhehankinnaksi, koska siinä oli lukemattomia suunnittelu- ja valmistusvirheitä. Lentokonetehdas vastusti koneen lisenssivalmistusta, mutta sai neljän koneen tilauksen syksyllä 1927 samaan aikaan, kun Hollannista ostetut koneet joutuivat lentokieltoon. Lentokonetehtaan rakentamat koneet valmistuivat vuodenvaihteessa 1929–1930 ja osoittautuivat vielä hollantilaisiakin huonommiksi. Koko F.K.31-kalusto poistettiin ilmavoimien kirjanpidosta helmikuussa 1932.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Kurt Berger suunnitteli vuonna 1927 Sääski-koneen tehtaan johtohenkilöistä ja muutamista ulkopuolisista koostuvan avoin yhtiö Sääsken lukuun. Koneen prototyyppi rakennettiin Erkki Nymanin konepajalla ja se lensi ensilentonsa helmikuussa 1928. Osakeyhtiöksi muuttunut avoin yhtiö Sääski rakennutti lentokonetehtaalla toisen prototyypin ja neljä sarjakonetta vuonna 1929. Lopulta lentokonetehdas rakensi kolmessa sarjassa VL Sääskeksi nimettyä konetta 32 kpl vuosina 1929–1932. Kaikkiaan Sääski-koneita rakennettiin 39, joista lentokonetehtaalla 38. Samaan aikaan ilmavoimat hankki Sääsken tapaisen mutta kevyemmän de Havilland D.H.60 Moth -koneen valmistuslisenssin ja lentokonetehdas rakensi ilmavoimien tilauksesta 21 konetta vuosina 1929–1930.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Hansa-meritoimintakoneen korvaajaksi valittiin Blackburn Ripon ja vuonna 1928 tilattiin Blackburnilta näytekoneen lisäksi valmistuslisenssi. Lentokonetehdas rakensi kolmessa sarjassa yhteensä 25 Riponia vuosina 1929–1934. Riponit olivat kuitenkin kalliita eikä niihin oltu kaikilta osin tyytyväisiä. Tämä vuoksi ilmavoimat tilasi vuonna 1930 lentokonetehtaalta VL Kotkaksi nimetyn koneen suunnittelun ja prototyypin. Koneen suunnitteli Kurt Berger ja koneen prototyyppi lensi syksyllä 1930. Prototyypin lisäksi rakennettiin viiden koneen koesarja vuonna 1931. Kotkaa ei otettu kuitenkaan laajempaan sarjavalmistukseen.


title: Valtion lentokonetehdas

text:
Caudron C.60 -koulukoneen korvaajaksi tarvittiin vuonna 1930 uusi kone, joksi kaavailtiin tšekkiläistä Letov Smolikia. Yksi Smolik ostettiin ilmavoimille vuonna 1930 ja koneen valmistuslisenssin hankintaa alettiin valmistelemaan. Puolustusministeriö päätti kuitenkin, että lentokonetehtaalta tilataan kotimaisen koulukoneen prototyyppi syksyllä 1930. VL Paarmaksi nimetty prototyyppi suunniteltiin kovalla kiireellä suurentamalla VL Sääskeä. Kesken prototyypin rakentamisen ilmavoimat tilasivat yhdeksän Smolik-konetta ja valmistuslisenssin marraskuussa 1930. Paarma valmistui ja lensi vasta maaliskuussa 1931. Lentokonetehdas rakensi ilmavoimille 29 Smolikia vuosina 1933–1936. VL Paarma jäi viimeiseksi Bergerin suunnittelemaksi koneeksi.
Vuosina 1931–1932 lentokonetehtaan toimintaa tutki kolme komiteaa. Kritiikin kohteena olivat muun muassa Siemens-Halske ShIIIa ja Gnome-Rhône Jupiter -moottorihankinnat, Koolhoven F.K.31-projekti, Blackburn Riponin moottorikokeilut, Osakeyhtiö Sääskelle tehtyjen koneiden hinnoittelu sekä omat lentokonekonstruktiot. Tutkimusten lopputuloksena lentokonetehtaan johtaja erosi vuoden 1932 lopussa ja pääsuunnittelija Kurt Berger ja kaksi muuta johtajaa syksyllä 1933. Tehtaan johtajaksi nimitettiin Erkki Mäkinen ja pääsuunnittelijaksi Arvo Ylinen, joka oli tullut lentokonetehtaan palvelukseen kesällä 1931.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Tuisku-koneen suunnittelu alkoi Suomenlinnan lentokonetehtaan nuorten suunnittelijoiden vapaa-ajan harrastuksena vuonna 1932. Suunnittelua johti Arvo Ylinen, joka oli juuri saanut lentotekniikan opintonsa päätökseen Berliinissä. Komiteatutkimusten päätyttyä puolustusministeriö myönsi varat suunnittelun jatkamiseksi ja prototyypin rakentamiseksi keväällä 1933. Prototyyppi lensi ensilentonsa tammikuussa 1934 mutta tuhoutui vielä saman kuukauden aikana rajasyöksykokeessa flutteri-ilmiön takia. Arvo Ylinen pystyi selittämään oudon ilmiön syyt julkisessa tilaisuudessa maaliskuussa 1934 ja jo saman vuoden toukokuussa puolustusvoimat tilasi toisen prototyypin. Ensimmäinen sarja (13 konetta) rakennettiin Suomenlinnassa vuonna 1936, toinen sarja (16 konetta) laitettiin alulle Suomenlinnassa ja rakennettiin valmiiksi Tampereella vuonna 1937


title: Valtion lentokonetehdas

text: Smolik-koneen kotimaisen seuraajan valmistelu aloitettiin vuonna 1934. Prototyyppi tilattiin kesällä 1935 ja koelennettiin tammikuussa 1936. VL Viima -nimen saaneen koneen prototyyppi jäi viimeiseksi Suomenlinnassa valmistuneeksi, sillä toinen prototyyppi rakennettiin vuonna 1937 Tampereella.


title: Valtion lentokonetehdas

text:
Uutta paikkaa alettiin 1930-luvun alussa etsiä etäämpää Neuvostoliiton rajasta. Tehtaan sijainti rannikolla Helsingin edustalla oli sotilasstrategisesti huono. Suomenlinnan tehdastilat olivat myös liian pienet esim. Blenheimin kokoisten pommikoneiden kokoonpanoon sarjatuotantona tai suuremman konemäärän huoltoon ja korjauksiin. Suomenlinnassa ei myöskään ollut lentokenttää – se oli toiminut merikoneiden kokoonpanotehtaana, mutta ei maakoneiden, joiden koelennotkin jouduttiin tekemään talvisin jäältä.
Tehtaan uudesta sijoituspaikasta syntyi 1930-luvulla kova kilpailu useiden kuntien kesken. Tuleva uusi lentokonetehdas tarvitsi myös lentokentän, jonka rakennustyöt antaisivat työtä maailmanlaajuisen lamakauden aikana sadoille työttömille. Toisaalta kentän rakentaminen työllisyysmäärärahoilla merkitsi tehtaan rakentamiskustannusten alenemista – se sai kentän ja muuta infrastruktuuria puolustusministeriön kannalta ilmaiseksi.
Tampere näki lentokonetehtaassa mahdollisuuden työpaikkojen luomiseen ja mahdollisuuden rakennuttaa Tampereelle lentokenttä valtion avustuksella. Mannerheim vastusti Tamperetta perustelunaan, että teollisuuskaupunkina se joutuisi mahdollisessa sodassa pommitusten kohteeksi. Hän ajoi Vaasaa tehtaan kotipaikaksi.


title: Valtion lentokonetehdas

text:
Valtioneuvosto teki vuonna 1931 päätöksen lentokonetehtaan sijoittamisesta Parolaan, joka ei ollut merkittävästi kauempana Neuvostoliitosta kuin Suomenlinna, mutta tosin olisi mahdollistanut tehdasrakennusten hajauttamisen ja piilottamisen metsiin. Parolan ympärille olisi myös voinut rakentaa ilmatorjuntatykistöllä syvemmän suojauksen. Tämä sai Tampereen lupaamaan omaa panostusta lentokentän rakentamiseen. Puolustusministeriö puolsi lentokonetehtaan sijoittamista Parolan sijasta Tampereelle.
Valtion lentokonetehdas siirrettiin Tampereelle, Härmälään, vuonna 1936.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Tehtaalle rakennettiin Suomen ensimmäinen tuulitunneli vuonna 1939. Sen mittalaitteet hankittiin Saksasta.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Se valmisti sekä Suomessa suunniteltuja koneita että ulkomaisia malleja lisenssillä. Suomen ilmavoimille kehitettiin ja rakennettiin Tampereella


title: Valtion lentokonetehdas

text: Toisen maailmansodan aikana tehtaalla koottiin englantilaisia Bristol Blenheim -pommikoneita ja huollettiin muun muassa saksalaisia Ju 88 -pommikoneita.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Tampereen tehtaan työntekijämäärä kasvoi vuoden 1936 665 henkilöstä vuoden 1941 1697 henkilöön.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Puolustusministeriön talvisodan aikana antaman käskyn mukaisesti lentokonetehdas hajasijoitettiin seuraavasti


title: Valtion lentokonetehdas

text: Lentokonetehtaan viimeinen itse suunnittelema lentokone oli Pyörremyrsky, mutta sen valmistajan nimeksi tuli VMT (Valtion metallitehtaat), koska koneen koelennot tehtiin vasta sodan päätyttyä.


title: Valtion lentokonetehdas

text: Tuolloin Suomessa uskottiin, että Neuvostoliitto laskisi rauhansopimuksen sallimaan Suomen asevoimien miesvahvuuteen myös puolustusministeriön omistamien asetehtaiden henkilökunnan. Asetehtaat siirrettiin 6. syyskuuta 1945 Kauppa- ja teollisuusministeriön hallintoon, erään tarinan mukaan Eduskunnan tehdessä asiasta päätökset vuorokaudessa.


title: Valtion lentokonetehdas

text:
Asetehtaista 29. syyskuuta 1946 syntynyt Valtion Metallitehtaat, VMT, oli siviiliyhtiö. Sen osana lentokoneteollisuus sai sotakorvaustoimituksista sellaiset laitteet, joiden suunnittelu oli suomalaiselle teollisuudelle erityisen vaikeaa. Toive, että Neuvostoliitto tilaisi sotakorvauksena koululentokoneita, ei toteutunut. Lentokoneiden suunnittelu ja rakentaminen päättyi lentokonetehtailla Tampereella ja Kuorevedellä kokonaan muutamaksi vuodeksi. Samoina vuosina Suomen Ilmavoimien lentokaluston huoltamiseenkin oli perin rajoitetusti resursseja. Suomen pankki ei juurikaan antanut lupaa käyttää ulkomaanvaluuttaa lentokoneiden laiteostoja varten.
Vuonna 1945 lentokonetehdas rupesi valmistamaan laskutikkuja, joiden materiaalina oli lentokoneiden potkureihin kehitetty kolupuu.


title: Valtion lentokonetehdas

text: 1. tammikuuta 1951 VMT:n lentokonetehtaasta tuli osa Valmetia. Lentokonetehdas hajosi sodanaikaisen rakenteensa mukaisesti


title: Kevin Moore

text: Kevin Moore (s. 26. toukokuuta 1967) on yhdysvaltalainen kosketinsoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Dream Theaterin perustajajäsenenä. Hän aloitti muusikon uransa John Petruccin, Mike Portnoyn, John Myungin ja Chris Collinsin kanssa yhtyeessä Majesty, joka myöhemmin vaihtoi nimeään Dream Theateriksi.


title: Kevin Moore

text: Vuonna 1994, kahdeksan vuoden ja kolmen studioalbumin jälkeen, Moore päätti erota Dream Theaterista. Hän oli kyllästynyt progressiiviseen musiikkiin ja päätti, että paras ratkaisu olisi ryhtyä soolouralle. Myöhemmin hän julkaisi albumin "Dead Air For Radios" nimellä Chroma Key. Albumi oli lähes vastakohta Dream Theaterin musiikille: se oli tummaa, ambienttia konemusiikkia, joka muistutti lähinnä Depeche Modea.


title: Kevin Moore

text: Moore muutti Los Angelesiin vuonna 2000. Siellä hän äänitti seuraavan albuminsa "You Go Now":n. Albumin julkaisun jälkeen hän muutti Costa Ricaan, jossa hän työskenteli Radio For Peace Internationalille. Vuonna 2003 Fates Warningin kitaristi Jim Mattheos pyysi Moorea mukaan uuteen projektiinsa, OSI:in. Projektissa oli mukana myös Dream Theaterin rumpali Mike Portnoy. Tästä tulikin ensimmäinen kerta lähes kymmeneen vuoteen, kun Kevin työskenteli Portnoyn kanssa. OSI julkaisi albumin "Office of Strategic Influence".


title: Kevin Moore

text: Vuonna 2004 Kevin muutti Istanbuliin säveltämään musiikin kauhuelokuvaan "Okul". Musiikki julkaistiin myös Chroma Keyn albumina "Ghost Book". Hänen seuraava projektinsa oli säveltää musiikki 1950-luvulla julkaistuun opetuselokuvaan "Age 13". Tämä albumi sai nimen "Graveyard Mountain Home".


title: Suomen neito (patsas)

text:
Suomen neito on yksi Wäinö Aaltosen tekemistä neljästä Hämeensillan Pirkkalaisveistoksesta Tampereella.
Patsas asetettiin paikoilleen muiden Pirkkalaisveistosten ohessa 26. syyskuuta 1929.


title: Suomen neito (patsas)

text: Suomen neito edustaa mieshahmojen rinnalla paitsi naiseutta, myös isänmaan tervettä elinvoimaa.


title: Suomen neito (patsas)

text: Teekkarit lakittavat vappuisin Suomen neidon esikuvanaan Helsingin Havis Amandan lakitus.


title: Suomen neito (patsas)

text: Pirkkalaisveistoksista Wäinö Aaltonen ehti syventyä parhaiten Suomen neitoon. Veistos on ollut kahdesti esillä ulkomailla. Vuonna 1931 se oli Sveitsissä Kunsthaus Zürichin näyttelyssä Plastik, sekä Saksassa vuonna 1965 Essenin puutarhanäyttelyssä. Kipsiversio oli mukana myös New Yorkin maailmannäyttelyssä 1939. Neidolle oli lisätty ylös ojennettuun käteen pieni kantele, joka näkyy kuvassa joka on otettu kipsiveistosta matkaa varten viimeisteltäessä. Suomen neito julistettiin New Yorkissa näyttelyn kauneimmaksi veistokseksi.


title: Suomen neito (patsas)

text: Suomen neito antoi hahmon myös Eduskuntatalon istuntosalin "Tulevaisuus" -naisveistokselle (1932), joka seinäkomerossaan selin kääntyneenä jatkaa antiikista tuttua "takaapäin kauniin Venuksen" traditiota.


title: Suomen neito (patsas)

text: Tampereen pronssiveistoksen ohella Wäinö Aaltosen museon aulassa on Hämeensillan neidon tapaan yli nelimetrinen kipsinen "Suomen neito", joka on museon Aaltos-kokoelman kookkaimpia. Teoksesta on myös muutamana valoksena pronssiin valettu 87 cm korkea pienoisversio (1927-1929) sekä graniittiin ja kullattuun puuhun veistetty versio.


title: Suomen neito (patsas)

text: Ihmetystä on herättänyt se, että miespatsaat edustavat ammatteja, kuten "Eränkävijä" ja "Kauppias", mutta "Suomen neito" edustaa naiseutta eikä esimerkiksi perinteistä naisammattia.


title: Goljat

text: Goljat oli Raamatun mukaan filistealainen jättiläinen, josta kerrotaan Ensimmäisessä Samuelin kirjassa. Goljat oli syntyisin Gatista, jossa asui jättiläiskokoisten anakilaisten heimo. Hän palveli filistealaisten sotilasjoukoissa, kunnes Daavid voitti hänet kaksintaistelussa.


title: Goljat

text: Raamattu kertoo Goljatin pituudeksi kuusi kyynärää ja yhden vaaksan (292 cm). Hänen panssarinsa painoksi sanotaan 5 000 sekeliä (82 kg) ja peitsen kärjen 600 sekeliä (10 kg). Kuolleen meren kääröjen mukaan (4QSam) Goljatin pituus oli kuitenkin neljä kyynärää ja yhden vaaksan, eli noin kaksi metriä, mikä olisi kuitenkin tehnyt hänestä jättiläisen keskimäärin noin 160 cm pitkien aikalaistensa keskuudessa. Koska heprean kielessä on perinteisesti merkitty lukuja kirjaimilla, ja lukua 4 merkitsevä dalet (ד) ja lukua 6 merkitsevä vav (ו) muistuttavat toisiaan suuresti, on todennäköistä, että jossakin vaiheessa on tapahtunut sekaannus.


title: Goljat

text: Talmudissa ja joissakin latinalaisissa raamatuissa Goljatin pituudeksi ilmoitetaan 8–9 metriä. Muinaiset mitat olivat epästandardeja eikä niistä voida varmuudella päätellä henkilöiden tarkkoja pituuksia.


title: Goljat

text: Goljat mainitaan myös Toisessa Samuelin kirjassa ja Ensimmäisessä aikakirjassa, joiden mukaan Elhanan, Jairin poika, surmasi gatilaisen Goljatin tai tämän veljen Lahmin. Perimätiedon mukaan Goljatin suku polveutui moabilaisesta Orpasta (Ruutin kirja, luku 1). Talmudin mukaan Goljat oli polyspermian tulos ja hänellä oli sata isää. Goljatin tappaminen on saatettu lisätä Daavidin legendaan jälkikäteen. Tähän viittaa se, että Raamatun kohdassa, jossa Saul tapaa Goljatin surmaajan, Saul ei tunne tätä, vaikka Daavid oli palvellut Saulin hovissa ja ollut Saulin suosikki. Raamatun mukaan Daavid myös toi Goljatin pään Jerusalemiin, vaikka Jerusalem oli Saulin aikana jebusiittien valtaama.


title: Goljat

text: Nimi "Goljat" on selkeästi indoeurooppalainen: se palautuu kreikkalais-lyydialaiseen nimeen "Aljat" tai "Aljattes".


title: Goljat

text: Goljatista johtuu suomen kielessä käytetty ilmaisu "goljatti" tai "koljatti", joka tarkoittaa hyvin suurta ja voimakasta ihmistä tai myös organisaatiota.


title: Kannukasvit

text: Kannukasvit ("Nepenthes") ovat trooppisten lihansyöjäkasvien suku, johon kuuluu noin 130 lajia ja useita luonnollisia ja viljeltyjä risteymiä. "Nepenthes" on samalla kannukasvien tai kannukasvikasvien heimon (Nepenthaceae) ainoa suku.


title: Kannukasvit

text: Kannukasvit saalistavat pieniä hyönteisiä, koska ne kasvavat vähäravinteisilla alueilla. Ravinteeton maaperä ei mahdollista ravinteiden saantia, joten ravinteet on saatavat eläimistä. Kasvin saaliiksi joutuu usein hyönteisiä, mutta suurimmat lajit (esimerkiksi "N. rajah" ja "N. truncata") voivat toisinaan ottaa kiinni pieniä selkärankaisia, kuten hiiriä ja liskoja. On jopa kirjattu tapauksia, joissa kasvatetut kasvit ovat napanneet pieniä lintuja.


title: Kannukasvit

text: "Nepenthes"-lajeista käytettävä englanninkielinen nimitys ""monkey cups"" viittaa siihen, että apinoiden on nähty tutkivan ja juovan kannukasvien ansoihin, kannuihin kertynyttä sadevettä.


title: Kannukasvit

text: "Nepenthes"-lajeilla on usein matala juuristo ja joko maata pitkin kasvava tai ylöspäin kipuava varsi. Varsi voi olla monta metriä pitkä (jopa 15 metriä) ja 1 cm tai vähemmän paksu. Varresta kasvavat vuorottelevat miekanmuotoiset lehdet ja lehden päästä jatkuu kärhi, joka päättyy pyyntikannuun. Monet muunlaiset kasvit (esim. villiviinit ja herneet) käyttävät kärhiä kiinnittääkseen itsensä kiivettävään alustaan. "Nepenthes"-lajin kärhien päihin muodostuvat kannut, jotka asteittain kasvavat pienestä "silmusta" täysin kehittyneeksi kannuksi, joka on lajista riippuen erimuotoinen.


title: Kannukasvit

text: Kannun sisäosan alaosassa on rauhasia, jotka imevät ravintoaineet kiinni jääneeltä ja hukkuneelta saaliilta. Kannun ylempi sisäosa on pinnaltaan liukas ja vahamainen, mikä tekee saaliiden pakoyritykset lähes mahdottomiksi. Kannun reunus on yleensä värikäs. Se houkuttelee saalista ja tekee saaliille jalansijasta epävarman. Reunuksen yläpuolella sijaitsee läppä, jonka tarkoituksena on estää vettä laimentamasta kannun pohjalla olevaa nestettä. Läpän alapuolella voi erittyä mettä, joka siten houkuttelee hyönteisiä.


title: Kannukasvit

text: Kannukasvit tuottavat yleensä kahden tyyppisiä kannuja. Kasvin alaosassa olevat kannut ovat isompia alakannuja ""lower pitchers"", jotka tyypillisesti sijaitsevat maan päällä. Yläkannut ""upper pitchers"" ovat yleensä pienempiä, toisenlaisen värisiä ja niiden ominaisuudet poikkeavat alemmista kannuista. Nämä yläkannut muodostuvat yleensä kasvin kasvaessa korkeammaksi ja varttuessa täysikasvuiseksi. Jotta kasvi pysyisi vakaana, jokainen yläkannun kärhi tekee silmukan lähellä olevan puun- tai kasvinoksan ympärille ja tarraa itsensä siihen. Kärhen päähän muodostuu normaalisti kannu.


title: Kannukasvit

text: "Nepenthes"-suvun kasvit ovat levittäytyneet pääosin trooppiseen Malaijien saaristoon, mutta kannukasvit esiintyvät kokonaisuudessaan Euraasian ja Afrikan trooppisilla alueilla, Etelä-Kiinasta, Indonesiaan, Malesiaan, Madagaskariin (2 lajia), Seychelleille (1), Australiaan (3), Uuteen Kaledoniaan (1), Intiaan (1) ja Sri Lankaan (1). Laajin lajien monimuotoisuus on tavattavissa Borneossa ja Sumatralla, koska siellä esiintyy monia endeemisiä lajeja. Monet lajit viihtyvät alavilla, kuumilla ja kosteilla alueilla, mutta enemmistö lajeista on trooppisia vuoristokasveja, jotka nauttivat lämpöisistä päivistä mutta jotka saavat kylmät ja kosteat yöt vuoden ympäri. Muutama laji kasvaa alueella, jolla on viileät päivät ja jääkylmät yöt, jolloin lämpötila voi laskea jopa lähelle 0 °C.


title: Kannukasvit

text: "Nepenthes" kukkii täysi-ikäisenä, noin 5-10-vuotiaana. "Nepenthes"-kasvit ovat kaksikotisia eli uros- ja naaraspuoliset kukat (hede- ja emikukat) ovat eri yksilöissä. Siemenet ovat noin 5-10 mm pitkiä ja ne kehittyvät nelisivuisiin koteloihin. Kaikki kasvin siemenkotelot yhteensä voivat sisältää 50–500 siementä. Ne levittyvät tuulen avulla uusille alueille. Siemenen itäminen kestää lajista riippuen parista kuukaudesta vuoteen.


title: Kannukasvit

text: Kasveja voidaan lisätä siemenien, pistokkaiden ja kloonaamisen avulla. Siemenet voidaan kylvää kostean hienonnettuun sammaleeseen, ja ne kannattaa kylvää heti tuoreeltaan, koska ne menettävät itämiskykynsä nopeasti. Kylvömullaksi sopii 1:1-seos orkideamultaa ja lannoittamatonta turvetta. Siemenet itävät yleensä noin kaksi kuukautta, mutta itäminen voi kestää jopa vuodenkin. Täysikasvuiseksi kasvi kasvaa noin kolmessa vuodessa. Pistokkaat voi juurruttaa kosteissa rahkasammaltupoissa muovipussin sisällä tai kosteailmaisessa terraariossa, joka ei altistu auringonpaisteelle. Ne juurtuvat 1-2 kuukaudessa ja alkavat tehdä kannuja noin kuuden kuukauden kuluttua juurtumisesta. Kloonaamisella saadaan harvinaisista lajeista kopioita myytäväksi kasvien harrastajille tuhoamatta alkuperäisiä yksilöitä. Kannukasvit ovat uhanalaisia kasveja ja ne on lueteltu CITES-sopimuksen liitteissä 1 ja 2.


title: Kannukasvit

text: Koska kannukasvien eri lajien elinympäristöt vaihtelevat, lajit luokitellaan joko Lowland- tai Highland-kategoriaan, riippuen lajien kasvupaikan korkeudesta merenpinnasta. 1 200 m on summittainen korkeus, joka jakaa lajit näihin kahteen luokkaan.


title: Suomen kansallismuseo

text: Kansallismuseo esittelee Suomen historiaa kivikaudelta nykypäivään esinekulttuurin avulla. Kansallismuseo on osa opetus- ja kulttuuriministeriön alaista Museovirastoa. Kansallismuseo toimii valtakunnallisena kulttuurihistorian museona, joka vastaa myös Kulttuurien museon, Suomen merimuseon, Seurasaaren ulkomuseon, Olavinlinnan, Hämeen linnan, Hvitträskin, Tamminiemen ja Louhisaaren toiminnasta.


title: Suomen kansallismuseo

text: Kansallismuseolla on noin puolen miljoonan esineen kokoelmat, joista vastaavat museon kokoelma- ja tutkimusyksikkö sekä Kokoelmakeskus. Vakinaista henkilökuntaa on noin 120. Museo sijaitsee Helsingin Etu-Töölössä Mannerheimintien varrella Finlandia-taloa vastapäätä.


title: Suomen kansallismuseo

text: Kansallismuseon rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto Gesellius, Lindgren, Saarinen. Toimiston lopetettua toimintansa museon suunnittelua jatkoi Eliel Saarinen. Ulkoasu jäljittelee vapaasti Suomen eri aikakausien arkkitehtonisia aiheita, mm. keskiaikaisia kirkkoja ja linnoja. Arkkitehtuuri edustaa kansallisromantiikkaa, ja sisäosat ovat pääasiassa jugendia. Museo rakennettiin 1905–1910, ja se avattiin yleisölle vuonna 1916. Museo nimettiin virallisesti Suomen kansallismuseoksi maan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1917. Viimeisimmän suuren peruskorjauksen jälkeen museo avattiin heinäkuussa 2000.


title: Suomen kansallismuseo

text: Museon sisääntuloaulan katossa on Akseli Gallen-Kallelan maalaamat Kalevala-aiheiset kattofreskot, joita pääsee katsomaan ilman pääsymaksua. Vuonna 1928 maalattujen freskojen esikuvana olivat Gallen-Kallelan vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen paviljonkiin maalaamat freskot.


title: Suomen kansallismuseo

text: Kansallismuseon torni peruskorjattiin vuonna 2017. Korjauksen yhteydessä kaikki tornin kivet valokuvattiin, dokumentoitiin, numeroitiin ja irrotettiin yksi kerrallaan. Lämmityskaapeleitten asentamisen ja tuuletuskanavien rakentamisen jälkeen kivet asennettiin uudelleen täysin samaan kohtaan kuin missä ne aiemmin sijaitsivat, ja välit täytettiin laastilla. Tornin sisäpuoli, aukot, ovet ja parvekkeet entisöitiin. Pääovi valaisimineen konservoitiin.


title: Suomen kansallismuseo

text: Kansallismuseon perusnäyttelyt uudistetaan täysin vuosien 2016–2019 välillä. Ensimmäisenä uudistettiin esihistoriaa käsittelevä näyttely, joka avautui täysin uudenlaisena 1. huhtikuuta 2017. Näyttelyssä ovat esillä ensimmäisinä museokokoelmaan liitetyt esineet kultakin esihistorian kaudelta: vasarakirves kivikaudelta, olkakirves pronssikaudelta ja rautakaudelta keihäänkärki. Itsenäisyyden aikaa käsittelevä näyttely avataan vuoden 2017 lopulla. Vielä uudistamaton valtakunta-näyttely kertoo suomalaisen yhteiskunnan ja kulttuurin kehityksestä keskiajalta Suomen itsenäistymiseen.


title: Suomen kansallismuseo

text: Työpaja Vintti museon kolmannessa kerroksessa on toiminnallinen näyttely koko perheelle. Vintissä historiaan pääsee tutustumaan oman tekemisen ja myös leikin kautta.


title: Nimby

text: Nimby on lyhenne englanninkielisistä sanoista ”not in my back yard” eli ’ei minun takapihalleni’ ja se tarkoittaa lähialueille suunniteltujen, epämiellyttäväksi koettujen rakennusprojektien vastustamista.


title: Nimby

text: Tyypillinen nimby-ilmiö liittyy esimerkiksi syrjäytyneille tarkoitetun asuntolan rakentamiseen asuntoalueelle. Alueen asukkaat voivat periaatteessa olla samaa mieltä asuntolan tarpeellisuudesta, mutta käytännössä he eivät halua sitä rakennettavan omalle asuinalueelleen, vaan jonnekin muualle.


title: Nimby

text: Hankkeiden vastustajien usein käyttämiä perusteluja ovat asuntojen arvon aleneminen, lasten turvallisuuden heikkeneminen ja teiden ruuhkautuminen.


title: Nimby

text: Esimerkiksi mielenterveys- ja päihdekuntoutujien palvelukotien perustamista vastustetaan usein sillä perusteella, että perustaminen laskisi lähialueen asuntojen hintoja, mutta Ylen selvityksen mukaan tämä väite ei pidä paikkaansa ainakaan seinänaapuria kauempana palvelukodista.


title: Nimby

text: 19 % suomalaisista ei haluaisi mielenterveyskuntoutujaa naapurikseen. Palvelukotihankkeiden vastustajat saattavat ajatella virheellisesti, että mielenterveyspotilaat ovat vaarallisia tai olemukseltaan epäsiistejä.


title: Nimby

text: YIMBY (”yes in my back yard” ts. ’kyllä minun takapihalleni’) on vastareaktiona NIMBY-ilmiölle syntynyt kansanliike. Suomalaisena esimerkkinä YIMBY-ilmiöstä voidaan pitää esimerkiksi Kallio-liikettä, joka vuonna 2011 nousi vastustamaan julkisuudessa esitettyjä vaatimuksia häätää joidenkin asukkaiden mielestä häiriötä aiheuttanut Hurstin leipäjono Helsingin Kalliosta. Espoolainen Villa Huvi ry. järjestää vuosittain YIMBY-nimisen juoksutapahtuman, joka sai alkunsa kehitysvammaisten nuorten ryhmäkodin rakennushankkeen ympärillä velloneesta kohusta.


title: Fates Warning

text: Fates Warning on yhdysvaltalainen progressiivista metallia soittava yhtye, joka on vaikuttanut vahvasti kyseisen genren kehitykseen 1980-luvun puolivälistä alkaen. Yhtye on tunnettu hyvin teknisestä ja kokeilevasta progerockin tyylilajin, spacerockin futuristisen psykedelian, Itämaisen musiikin ja jazzin erikoisien rytmien ja kappale-melodioiden rakenteen perinteiseen heavy metaliin taiteellisesta yhteen fuusioinnista.


title: Fates Warning

text: Fates Warning on perustettu Hartfordin kaupungissa Connecticutissa vuonna 1983. Sen tuotanto oli aluksi perinteistä heavy metalia höystettynä laulaja John Archin omituisella tulkinnalla, mutta jo toisella levyllään "The Spectre Within" (1985) yhtye omaksui vaikutteita progressiivisen rockin suuntaan. Kolmatta levyä "Awaken the Guardian" (1986) voidaan pitää eräänä progressiivisen metallin synnyn ja kehityksen kulmakivenä. Ristiriitaisia mielipiteitä herättänyt laulaja John Arch vaihdettiin vuonna 1987 nuoreen Ray Alderiin. Muutos merkitsi seuraavalla albumilla "No Exit" myös tyyliloikkaa suoraviivaisempaan, jopa paikoin speed metalista vaikutteita hakevaan ilmaisuun. Samalla tekstein aihemaailma vaihtui mytologiamaailmoista kohti myöhempää tuotantoa hallitsevaa ihmissuhteiden ja arjen symbolista ilmaisua. Ilmaisun muutos jatkui seuraavalla "Perfect Symmetry" -levyllä, jossa Steve Zimmermanin tilalle rumpaliksi oli istutettu ex-Warlord Mark Zonder. Levyä hallitsee edellisen levyn tapaisten ankarien kitarariffien ohella Zonderin vaihteleva synkooppinen rytmiikka ja akustisten kitaroiden luomat kontrastit. Kokoonpano pyrki seuraavilla levyillä "Parallels" (1991) ja "Inside Out" (1994) luomaan virtaviivaisempaa ja radioystävällisempää ilmaisua suuremman yleisön tavoittamiseksi menettämättä kuitenkaan kaikkia ominaispiirteitään. Fates Warning pysyi kuitenkin pienehkönä nimenä.


title: Fates Warning

text: 1990-luvun puolivälissä Frank Arestin musiikilliset näkemykset alkoivat kulkea toiseen suuntaan kuin Jim Matheoksella. Aresti lähti bändistä 1996 ja perusti oman Dragon Spoon -projektin. Samassa yhteydessä myös Joe DiBiase lähti perhesyihin vedoten. DiBiasea on korvannut Joe Vera (mm. ex-Armoured Saint). Matheos on jatkanut ainoana kitaristina. Myös muille jäsenille alkoi tuolloin kertyä enemmän sivuprojekteja ja soolotöitä: Alderilla Engine, Veralla Chroma Key yhdessä ex-Dream Theater Kevin Mooren kanssa sekä Engine ja Armored Saint, Matheoksella soolotöitä ja Zonderilla Paradigm yhdessä Eric Zimmermanin kanssa. Fates Warning muuttui myös projektiksi muiden joukossa ja levyjen julkaisutahti ja kiertueet harvenivat. Vuoden 1997 "A Pleasent Shade of Gray" koostuu progressiivisen rockin parhaiden perinteiden mukaisesti 12 osaan jaetusta yhdestä sävellyksestä. Tällä, samoin kuin vuoden 2000 "Disconnected" -levyllä vahvan roolin saavat Kevin Mooren soittamat koskettimet ja konerytmit. "Disconnectedilta" on myös kitarasoolot riisuttu pois. Tässä mielessä vuonna 2004 syksyllä ilmestynyt "FWX" merkitsi paluuta perinteisemmän bändisoundin pariin. Sävellykset ovat pääosin ilmavia ja mukana on itämaisia sävyjä. Mark Zonder erosi yhtyeestä levyn julkaisun jälkeen.


title: Fates Warning

text: Fates Warningin ilmaisu on muuttunut usein radikaalistikin vuosien myötä. Yhdistäviä tekijöitä ovat lähinnä sävellysten vahvat tunnelmat, joiden ehdoilla musiikkia on rakennettu.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Kartvelilaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Kaukasuksen alueella.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Eteläkaukasialaisiin kieliin kuuluu ainoastaan neljä kieltä.Eteläkaukasialaisia kieliä puhutaan pääasiassa Georgiassa ja Turkissa. Pieniä vähemmistöjä on myös Venäjällä, Ukrainassa, Azerbaidžanissa ja Iranissa sekä siirtolaisuuden vuoksi myös muualla maailmassa. Puhujia on yhteensä noin 8 miljoonaa.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Georgiaa puhuu 7,5 miljoonaa ihmistä, joista 4,15 miljoonaa asuu Georgiassa, 100 000 Turkissa, 100 000 Venäjällä sekä jonkin verran myös Iranissa, Azerbaidžanissa ja monissa muissa maissa.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Lazia puhuu 120 000 ihmistä Mustanmeren itärannikolla. Heistä 30 000 asuu Georgiassa ja 90 000 Koillis-Turkissa. Turkissa asutuksen ydinaluetta ovat Pazar (Atina), Ardeşen, Fındıklı, Arhavi ja Hopa. Huomattavia vähemmistöjä on muuttoliikkeen vuoksi myös Istanbulissa, Ankarassa, Sakaryassa, Kocaelissa, Erzurumissa, Ardahanissa sekä monissa muissa suurissa kaupungeissa.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Mingreliä puhuu 300 000 ihmistä Georgiassa Mustanmeren rannikolla. Heistä valtaosa asuu Samegrelon alueella sekä pienenä vähemmistönä Abhasiassa.


title: Kartvelilaiset kielet

text: Svania puhuu 40 000 ihmistä Pohjois-Georgian vuoristoseuduilla.


title: Moby

text: Moby (oikealta nimeltään Richard Melville Hall, s. 11. syyskuuta 1965 Harlem, New York) on yhdysvaltalainen elektronisen musiikin artisti. Moby on ottanut taiteilijanimensä sukulaisensa, kirjailija Herman Melvillen kirjasta Valkoinen valas, alkuperäiskielellä Moby Dick.


title: Moby

text: Moby soittaa itse kosketinsoittimia, kitaraa ja bassokitaraa. Hän on kuulunut punk-yhtyeeseen "Vatican Commandos", mutta siirtyi elektroniseen musiikkiin vuonna 1989.


title: Moby

text: Hänen ensimmäinen levynsä Elektra Records -levy-yhtiölle oli "Everything Is Wrong", joka sai hyvät arvostelut kriitikoilta. Tämän jälkeen Moby julkaisi levyt "Animal Rights" ja "I Like to Score", jotka eivät menestyneet kaupallisesti ja Mobyn ja Elektra Recordsin tiet erkanivat.


title: Moby

text: Mobyn lopullinen läpimurto tuli levyn "Play" myötä. Mobyn ja levyn suosiota edisti se, että levyn kaikki 18 kappaletta lisensoitiin elokuviin, televisioon tai mainoksiin.


title: Moby

text: Moby julkaisi vuonna 2005 albumin "Hotel", jolta on taottu hitti "Lift Me Up".


title: Moby

text: Moby on avoimesti tunnustuksellinen kristitty ja vegaani. Levyjen "Everything Is Wrong" ja "Play" kansilehdissä hän kirjoittaa mm. veganismista, luonnonsuojelusta, fundamentalismista ja humanitarismista. Vuonna 2001 hän syytti Eminemin musiikkia misogynistiseksi ja homofobiseksi. Hän on kutsunut George W. Bushia ”Saatanasta siinneeksi” (”Spawn of Satan”). Tämä voi viitata isä-Bushiin (George H. W. Bush), tai olla yleisluontoinen vertauskuva Bushin hallinnosta.


title: Moby

text: Mobylla on New Yorkissa kahvila nimeltä TeaNY, jossa hän toisinaan tarjoilee.


title: Arkontti

text: Arkontti () oli johtavan virkamiehen nimitys monissa antiikin Kreikan kaupunkivaltioissa, etenkin Ateenassa.


title: Arkontti

text: Ateenassa arkontteja oli kolme, "arkhon eponymos" eli eponyymi arkontti, "arkhon polemarkhos" eli polemarkki (joka korvattiin vuonna 501 eaa. kymmenellä "strategoksella") sekä "arkhon basileus" eli ”kuningasarkontti” (joka oli seremoniallinen jäänne Ateenan kuninkaista).


title: Arkontti

text: Vuoden 683 eaa. jälkeen arkontin virka kesti yhden vuoden. Vuosi nimettiin "arkhon eponymoksen" mukaan. "Arkhon eponymos" oli arkonttien pää ja edusti bulen ja ekklesian kokouksissa. "Arkhon eponymos" oli valtion päämies jopa demokratian aikana, vaikka tällöin hänen merkityksensä olikin vähäisempi. Vuoden 457 eaa. jälkeen entisistä arkonteista tuli automaattisesti areiopagin neuvoston elinikäisiä jäseniä, vaikka neuvosto ei ollutkaan kovin merkittävä enää tuohon aikaan.


title: William Byrd

text: William Byrd (noin 1540–1623) oli arvostettu englantilainen säveltäjä. Katolinen Byrd johti kuninkaallista kappelia ja toimi anglikaanisen kirkon palveluksessa. Byrdin laaja tuotanto sisältää myös katolista kirkkomusiikkia.


title: William Byrd

text: William Byrd syntyi vuonna 1539, 1540, tai 1543. Hän alkoi laulaa kuorossa jo melko nuorena. Myöhemmin hän toimi laulajan lisäksi urkurina ja säveltäjänä. Vuonna 1575 Byrd julkaisi ensimmäisen kolmesta "Cantiones Sacrae" -kokoelmastaan. Loput kaksi ilmestyivät vasta vuosina 1589 ja 1591. Vielä merkittävämpiä olivat hänen englanniksi lauletut teoksensa, "Psalmes, Sonets and Songs" (1588) sekä "Songs of Sundrie Natures" (1589).


title: Arcangelo Corelli

text: Arcangelo Corelli (17. helmikuuta 1653 Fusignano – 8. tammikuuta 1713 Rooma) oli italialainen säveltäjä ja viulisti.


title: Arcangelo Corelli

text: Tiedot Arcangelo Corellin historiasta ovat puutteellisia. Corelli oli vauraan maanomistajaperheen viides lapsi Fusignanon kylässä lähellä Ravennaa. Todennäköisesti Corillin ensikosketus musiikkiin tuli paikallisen papiston kautta, viimeistään Lugossa ja Faenzassa. Morte Ferrarassa toimineen urkuri ja säveltäjä Giovanni Battista Bassanin on väitetty olevan Corellin ensimmäinen opettaja. Corellin tiedetään muuttaneen Bolognaan vuonna 1666, missä hän tapasi Giovanni Benvenutin ja viuluvirtuoosi Leonardo Brugnolin. Vuonna 1675 (tai ehkä vasta vuonna 1671) Corelli opiskeli sävellystä Roomassa laulaja Matteo Simonellin johdolla. Roomassa asuessaan 19-vuotias Corelli teki oletettavasti matkan Ranskaan ja ehkä myös Espanjaan. Vuonna 1675 Corellista on mainitnta Roomassa asumistesta, missä hän johtaa orkesteria kuningatar Christina Alexandran kunniaksi. Vuonna 1680 Corelli vierailee Saksassa.


title: Arcangelo Corelli

text: Vuosina 1689-1690 Corelli on Modenan herttuan suojeluksessa ja hän palaa vuonna 1708 Roomaan, asuen kardinaali Ottobonin palatsissa. Corelli vierailee Napolissa ja saa kutsun kuninkaan luo samana vuonna. Vuodesta 1681 kuolemaansa asti Corelli asui Roomassa. Hän oli aktiivinen esiintyjä ja johtaja pienissä ja suuremmissa instrumentaalikamarikokoonpanoissa Rooman kodeissa, kirkoissa ja julkisissa tilaisuuksissa. Hänen tunnetuimmat oppilaansa lienevät viulistit Francesco Geminiani ja Pietro Locatelli.


title: Arcangelo Corelli

text: Corelli tunnetaan parhaiten hänen säveltämiensä Concerto grossojen ansiosta. Maineikas on myös hänen "La Folia" -muunnelmansa viululle.


title: Arcangelo Corelli

text: Corelli on haudattu Pantheoniin Roomassa.


title: Francesco Geminiani

text: Francesco Geminiani (1687-1762) oli italialainen säveltäjä ja viulisti.


title: Francesco Geminiani

text: Geminiani syntyi Luccassa 5. joulukuuta 1687. Hän opiskeli musiikkia aluksi Alessandro Scarlattin johdolla. Sitten hän alkoi soittaa viulua Carlo Lonatin ja myöhemmin Arcangelo Corellin johdolla. Vuodesta 1711 saakka Geminiani toimi eräässä napolilaisessa oopperaorkesterissa ensiviulistina. Vuonna 1714 hän muutti Lontooseen. Täällä Geminiani pääsi soittamaan omia viulukonserttojaan Georg Friedrich Händelin kanssa. Sen jälkeen hän asui jonkin aikaa Pariisissa, kunnes palasi Englantiin vuonna 1755. Geminiani kuoli 17. syyskuuta 1762.


title: Osborne Reynolds

text: Osborne Reynolds (23. elokuuta 1842 – 21. helmikuuta 1912) oli pohjoisirlantilainen insinööri.


title: Osborne Reynolds

text: Reynolds valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1867 opiskeltuaan matematiikkaa. Hänestä tuli insinööritieteden professori Manchesterissä. Vuonna 1877 hänet hyväksyttiin Royal Societyyn ja vuonna 1888 hän sai Royal Medal -palkinnon. Eläkkeelle hän jäi 1905 ja kuoli Watchetin kaupungissa Somersetin läänissä, Englannissa vuonna 1912.


title: Osborne Reynolds

text: Reynolds tunnetaan ennen muuta Reynoldsin luvusta. Reynolds tutki fluidien (eli nesteiden ja kaasujen) virtausta putkissa ja huomasi, että virtaukset voidaan karkeasti jakaa laminaareihin ja turbulentteihin perustuen dimensiottomaan lukuun, joka on inerttien ja viskoosien voimien osamäärä. Luku on tärkeässä asemassa virtausdynamiikassa nykyäänkin. Osborne Reynoldsin mukaan on nimetty myös Reynoldsin jännitys.


title: Osborne Reynolds

text: Eräs Marsin kraatteri on nimetty Reynoldsin mukaan.


title: Reynoldsin luku

text: Reynoldsin luku on tärkeä dimensioton suhdeluku virtausmekaniikassa. Se saadaan jakamalla fluidiosaseen vaikuttava inertiavoima osasen muodonmuutosta vastustavilla voimilla. Reynoldsin luku on nimetty fyysikko Osborne Reynoldsin mukaan, joka esitti sen vuonna 1883. Sen kuitenkin esitteli ensi kerran vuonna jo vuonna 1851 George Gabriel Stokes.


title: Reynoldsin luku

text: Reynoldsin luku määritellään yhtälöllä Jos Reynoldsin luku on pieni, ovat osasen muodonmuutosta vastustavat voimat merkittäviä. Tällöin virtaus on laminaarinen: se pysyy paremmin koossa. Vastaavasti jos Reynoldsin luku on suuri, virtaus on turbulenttinen. Tällöin sisäisen kitkan vaikutus virtauksessa on pieni eivätkä fluidiosasten liikeradat ole yhdensuuntaisia. Avoimen uoman virtaus on laminaarista jos Reynoldsin luku on pienempi kuin 500 ja turbulenttista, jos se on suurempi kuin 1 000–2 000.


title: Reynoldsin luku

text: Se, että virtaus pystyy kuljettamaan mukanaan väliainetta tiheämpiä hiukkasia perustuu turbulenssiin.


title: Reynoldsin luku

text: Fluidin käyttäytymisellä on tärkeä osa lämmön siirtymisessä ja sekoitusoperaatioissa. Turbulentti virtaus aiheuttaa putken sisäpinnalle ohuemman kalvon kuin laminaarinen virtaus ja mahdollistaa siten suuremman lämpövirran.


title: Reynoldsin luku

text: Putkivirtaukselle Reynoldsin luku merkitään muotoon:Putkivirtauksessa Reynoldsin luku tulkitaan seuraavasti:


title: Reynoldsin luku

text: Virtauksen muuttuminen täysin turbulenttiseksi on vaikea ennustaa tarkasti, ja vasta kun Re on noin 10 000 voidaan virtausta pitää varmasti täysin turbulenttisena.


title: Ihmemies MacGyver

text: Ihmemies MacGyver, ensimmäisellä näytöskerralla Suomessa nimellä Ihmemies, () on 1980-luvulla suosioon noussut televisiosarja, jonka pääosaa Angus MacGyveria näytteli Richard Dean Anderson. Sarja nauttii edelleen kulttisuosiota. Sarjan ensimmäinen jakso Yhdysvalloissa esitettiin syyskuussa 1985 ja viimeinen toukokuussa 1992. Yksi jakso kesti noin 46 minuuttia. Sarjaa lähetettiin seitsemän kautta ja 139 jaksoa. Siitä tehtiin myös kaksi televisioelokuvaa vuonna 1994: "Kadonnut aarre (Lost Treasure of Atlantis, toukokuu 1994)" ja "Tuomiopäivä" "(Trail to Doomsday, marraskuu 1994)" Sarjan luoja on Lee David Zlotoff ja vastaavat tuottajat Robert Chartoff, Henry Winkler ja John Rich. MacGyverista on ollut suunnitteilla myös kokoillan elokuva, mutta projekti on edennyt hitaasti.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarjaa kuvattiin aluksi Kaliforniassa, minkä jälkeen sarjan kuvaukset siirrettiin Vancouveriin tuotantokausien 3–6 ajaksi. Lopuksi sarja palasi takaisin Kaliforniaan.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarja teki paluun televisioon Yhdysvalloissa syyskuussa 2016 nimellä "Nuori MacGyver". Uuden CBS-televisiokanavalla esitettävän sarjan Angus MacGyveria näyttelee Lucas Till.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarjan päähenkilö Angus MacGyver työskentelee Pete Thorntonin (Dana Elcar) alaisena Phoenix-säätiössä epämääräisissä tehtävissä. Phoenix-säätiö on voittoa tavoittelematon ajatushautomo, joka toimii lähinnä urakoitsijana valtiolle hyvin vaihtelevissa hankkeissa, kuten etsiväoperaatioissa, huumekaupan tainnuttamisessa ja ympäristönsuojelussa. Osin työnsä vuoksi MacGyver ajautuu usein erilaisiin tiukkoihin tilanteisiin, mutta ylivertaisen nokkeluutensa sekä muun muassa ilmastointiteipin ja linkkuveitsen avulla hän selvittää itsensä täpäristä tilanteista. MacGyver ei muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta käytä ampuma-aseita, ja yleensä hän kieltäytyy alkoholista.


title: Ihmemies MacGyver

text: MacGyver joutuu lähes joka jaksossa tekemisiin erilaisten rikollisten kanssa. Näistä rikollishahmoista näyttävimpiä esiintymisiä tekee Murdoc, jonka suunnitelmat MacGyver tekee kerta toisensa perään tyhjiksi. Murdocille on tyypillistä häviönsä jälkeen lavastaa oma kuolemansa ja kadota.


title: Ihmemies MacGyver

text: MacGyverin ystäviin kuuluvat hänen työnantajansa Pete Thornton sekä hämäristä liiketoimistaan tunnettu lentäjä Jack Dalton, jonka palveluksia MacGyver usein tarvitsee päästäkseen maapallon eri kolkkiin. Toisaalta Jack onnistuu usein keplottelemaan Macin auttamaan hänet liemestä. Muita toistuvia hahmoja ovat MacGyverin isoisä Harry Jackson sekä Nikki Carpenter ja Penny Parker.


title: Ihmemies MacGyver

text: Yhtenä piirteenä sarjassa on MacGyverin etunimen salailu: useimmissa jaksoissa sitä ei mainita lainkaan, ja jos se paljastuisi esimerkiksi lähikuvassa olevasta henkilötodistuksesta, etunimen kohta on todistuksessa esimerkiksi palanut tai jonkun sormi on sen päällä. MacGyverin etunimi, "Angus", paljastui 7. tuotantokauden jaksossa "Ritari MacGyver, osa 2" () ja se mainittiin myös myöhemmin 7. tuotantokauden viimeisessä jaksossa.


title: Ihmemies MacGyver

text: Andersonin sijaisnäyttelijänä toimi Steve Blalock ja Elcarin sijaisnäyttelijänä Don S. Davis, joka näytteli kenraali George Hammondia "Tähtiportissa". Viidennen tuotantokauden 13. jaksossa on toinen yhtäläisyys "Tähtiportin" kanssa. Kyseisen jakson alussa MacGyver opettaa Christopher Judgea, joka näytteli Richard Dean Andersonin kanssa myöhemmin "Tähtiportissa".


title: Ihmemies MacGyver

text: Vaikka Dana Elcar tunnetaan sarjassa MacGyverin esimiehenä Pete Thorntonina, hän esiintyi sarjan pilottijaksossa valtion virkamiehenä nimeltä Andy Colson.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarja esitteli monta myöhemmin kuuluisaksi tullutta näyttelijää, kuten esim. Teri Hatcher ja Cuba Gooding Jr.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarjasta tehdyn hupaelman nimi on MacGruber jossa pääosan esittäjä töppäilee yrityksissään pelastaa tilanteita.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarjan käsikirjoittajat perustivat MacGyverin keksinnöt kuvauspaikkojen esineisiin, aiheisiin joita sarjan tieteelliset neuvonantajat John Koivula ja Jim Green antoivat, ja todellisiin tapahtumiin. Sarja myös tarjosi rahapalkkion henkilöille, jotka lähettivät hyviä ideoita ohjelmaan.


title: Ihmemies MacGyver

text: Sarjan ensimmäinen kausi ilmestyi Yhdysvalloissa DVD:llä 25. tammikuuta 2005 ja toinen kausi 4. kesäkuuta. Ohjelmasta on julkaistu myös koko sarjan kattava DVD-kokoelma, joka sisältää lisäksi molemmat TV-elokuvat. Myös Suomessa on julkaistu kaikki tuotantokaudet, joista viimeinen julkaistiin 11. maaliskuuta 2009. Kaikki kaudet sisältävä kokoelma julkaistiin Suomessa syyskuussa 2009. TV-elokuvat julkaistiin 6. lokakuuta 2010.


title: Embraer

text: Empresa Brasileira de Aeronáutica S.A. eli Embraer on brasilialainen, vuonna 1969 perustettu lentokonetehdas.


title: Embraer

text: Embraer on suurimpia syöttöliikenteen () lentokoneita valmistavia yhtiöitä. Se oli Brasilian suurin vientiyritys 1999–2001 ja toiseksi suurin vuonna 2002. Vuonna 2002 yhtiössä työskenteli 12 160 ihmistä.


title: Embraer

text: Embraer perustettiin 19. elokuuta 1969 ja se aloitti toimintansa 2. tammikuuta 1970. Lentokoneiden valmistuksen ohella se aloitti 1980-luvulla komposiittiosien valmistuksen Sikorsky S-70C -helikopteriin sekä McDonnell Douglas MD-11 -lentokoneeseen.


title: Embraer

text: Yhtiön pääkonttorin sijaintipaikka on São José dos Campos, São Paulo, Brasiliassa. Embraer-yhtiötä omistavat Brasilian valtio (20 % osakkeista), EADSin, Dassault-Breguet'een ja SNECMAn sekä Thalesin konsortio (20 % osakkeista). Aérospatiale omisti osan Embraeria ja tämä osakkuus periytyi EADSille. Dassaultin osakkuus on peruja Embraerin tarkoituksesta valmistaa Rafale-konetta lisenssillä. Loput osakkeista on pörssin kautta myyty ympäri maailmaa.


title: Embraer

text: Embraer on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liiton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa.Embraerin liikelentokoneita


title: Embraer

text:
Patria valmisti Embraer ERJ-145-koneen takarunkoja 1999, tuolloin tosin Finavitec-yhtiönä.
Sotilaskoneita


title: VL Myrsky

text: VL Myrsky oli Valtion lentokonetehtaan Suomen ilmavoimille jatkosodan aikana kehittämä hävittäjälentokone. Sen eri kehitysversiot saivat nimet Myrsky, Myrsky I, Myrsky II ja Myrsky III.


title: VL Myrsky

text: Puolustusneuvosto heräsi syksyllä 1938 tarpeeseen hankkia hävittäjälentokoneita ulkomailta lähiaikoina puhkeavan sodan varalta. Ilmavoimat teki keväällä 1939 selvityksen mahdollisista ulkolaisista hävittäjätyypeistä ja pyysi Valtion Lentokonetehdasta laatimaan ehdotuksen kotimaisesta yksipaikkaisesta hävittäjäkoneesta. Lopulta Valtion lentokonetehdas laati viisi vaihtoehtoa hävittäjäkoneeksi. Kesäkuussa 1939 järjestetyssä Puolustusneuvoston kokouksessa päätettiin jättää yksi kaukotoimintalaivue perustamatta ja perustaa sen tilalle hävittäjälaivue. Tälle päätettiin hankkia koneet ulkomailta. Samalla päätettiin tilata kotimaisen hävittäjäkoneen suunnittelu.


title: VL Myrsky

text:
Päätös lähteä suunnittelemaan oma hävittäjälentokone perustui useampaan asiaan. Hävittäjälentokoneiden kysyntä sotaan valmistautuvassa Euroopassa ylitti tarjonnan, eivätkä parhaat konetyypit olleet myytävänä. Valtion lentokonetehtaan suunnittelema ja rakentama VL Pyry -harjoitushävittäjä vaikutti lupaavalta ja lisenssillä rakennetut Fokker D.XXI -hävittäjät olivat osoittautuneet yhtä hyviksi kuin hollantilaiset, mutta merkittävästi halvemmiksi. Vuonna 1936 Tampereelle valmistuneella lentokonetehtaalla oli kapasiteettia.
Myrskyn esisuunnittelun tekivät pääasiassa Arvo Ylinen, joka oli Valtion Lentokonetehtaan teknillinen johtaja, Martti Vainio ja Torsti Verkkola. Ylisen siirryttyä Teknilliseen korkeakouluun syksyllä 1940, lentokonetehtaan suunnitteluosaston johdon otti Edward Wegelius. Vainion vastuulla oli Myrsky-projektissa aerodynamiikka ja Verkkolan rakennestatistiikka. Valtion lentokonetehdas ei nimennyt koneilleen pääsuunnittelijaa, joten sellaista ei Myrskylläkään ollut.


title: VL Myrsky

text:
Prototyypin suunnitteluspesifikaatiota muutettiin suunnittelun aikana useaan otteeseen. Suunnittelu keskeytettiin 8. joulukuuta 1939 talvisodan aiheuttamien resurssiongelmien vuoksi neljäksi kuukaudeksi. Moottorien saatavuusongelmat viivästyttivät suunnittelua kesällä 1940 useilla kuukausilla. Voimalaitteeksi kaavailtua Bristol Taurus III -moottoria ei kyetty hankkimaan puhjenneen toisen maailmansodan vuoksi ja sen tilalle valittiin syksyllä 1939 Pratt & Whitney Twin Wasp R-1830. Prototyyppi tilattiin joulukuussa 1940.
Myrskyn prototyyppi lensi ensilentonsa joulukuussa 1941. Prototyyppi osoittautui lupaavaksi, mutta liian raskaaksi. Tämä johti suunnittelumuutoksiin sekä kolmen koesarjakoneen (VL Myrsky I) rakentamiseen. Suunnittelumuutoksilla parannettiin koneen aerodynamiikkaa, suurennettiin siipeä ja kevennettiin rakenteiden painoa. Koneessa ilmeni rakenteellisia ongelmia suurilla lentonopeuksilla. Koesarjan koneet tuhoutuivat koelennoilla, joissa kaksi lentäjää kuoli ja yksi, kapteeni Per-Erik Sovelius, loukkaantui vakavasti.


title: VL Myrsky

text: Pääsyyksi onnettomuuksiin osoittautui aeroelastinen värähtely eli niin sanottu flutter-ilmiö. Ilmiössä rakenteisiin syntyy ilman virtauksen seurauksena hallitsematon, voimistuva värähtely, joka pahimmassa tapauksessa rikkoo rakenteen. Kokeissa löydettiin useita ilmiön mahdollistavia rajanopeus- ja korkeusyhdistelmiä. Koneen korkeusvakaajista ja -peräsimistä löytyi kaksi tai kolme flutter-muotoa. Yksi koneista (MY-4) tuhoutui siiven vääntymisestä ja siivekkeen rotaatiosta aiheutuvaan flutteriin, jonka pohjimmaisena syynä oli siivekkeiden tasapainotuksessa tapahtunut työvirhe. Perimmäisenä syynä ilmiöön oli liiallinen kevennys rakenteen jäykkyyden kustannuksella.


title: VL Myrsky

text: 47 koneen VL Myrsky II -suursarja tilattiin Valtion lentokonetehtaalta 18. elokuuta 1942, eli paljon ennen Stalingradin tappiota, joka laukaisi Saksan myymään laivueellisen Messerschmitt Bf 109 -hävittäjiä, jotka saatiin maahan keväällä 1943. Muu hävittäjäkalusto hupeni samaan aikaan sekä määrällisesti että laadullisesti, joten kotimaista hävittäjäkonetta kaivattiin kipeästi. Ensimmäiset VL Myrsky II -sarjatuotantokoneet, jotka valmistuivat vuodenvaihteessa 1943–1944, otettiin kokeilukäyttöön tuhoutuneiden koesarjan koneiden tilalle. Laatuongelmien vuoksi Ilmavoimat alkoi saada Myrskyjä vasta heinä–elokuussa 1944, joten niiden merkitys jatkosodassa jäi vähäiseksi.


title: VL Myrsky

text: Prototyyppi, koesarjakoneet ja suursarja mukaan lukien rakennettiin kaikkiaan 51 konetta. Viivästysten vuoksi kone ei vastannut ajan vaatimuksia hävittäjälentokoneelle. Silti se oli Messerschmitt Bf 109:n jälkeen ilmavoimien nopein hävittäjäkone jatkosodassa. Myrskyä käyttivät sodan aikana vain Tiedustelulentolaivue 12 ja 16.


title: VL Myrsky

text: Kymmenen koneen Myrsky III -sarja tilattiin 16. maaliskuuta 1944. Työt kuitenkin keskeytettiin 30. syyskuuta ja tilaus peruutettiin 30. toukokuuta 1945. Sarja olisi ollut varustettu M-63-moottorilla. Ennen sarjan valmistuksen keskeyttämistä valmistetut osat käytettiin Myrsky II -sarjan hyväksi.


title: VL Myrsky

text: Myrskyn neljäs prototyyppi luovutettiin laivuekokeisiin joulukuussa 1943. Myrskyn ensimmäiseksi käyttäjäksi määrättiin Tiedustelulentolaivue 12. Ohjaajien tyyppikoulutus alkoi heinäkuun puolessa välissä ja koneiden luovutukset laivueelle elokuussa 1944. Ennen jatkosodan loppua Tiedustelulentolaivueet 12 ja 16 ehtivät vastaanottaa yhteensä 30 Myrskyä.


title: VL Myrsky

text: Jatkosodassa kaikkiaan 15 Myrskyä teki yhteensä 68 sotalentoa, joista toisessa käytiin ratkaisematon ilmataistelu Jak-7-hävittäjää vastaan. Kahdella muulla Myrskyllä vaurioitettiin kahta venäläistä hävittäjää. Kuusi Myrskyä teki pommituslennon 3. syyskuuta 1944.


title: VL Myrsky

text: Lapin sodassa kuusi Myrskyä teki 2.–23. marraskuuta 1944 yhteenä 13 sotalentoa, jotka olivat kaikki tiedustelutehtäviä.


title: VL Myrsky

text:
Myrskyä pidettiin miellyttävänä lentää ja sen rullaus- ja maakäsittelyominaisuudet olivat leveän laskutelineen ansiosta myös hyvät. Se oli nopea ja riittävän ketterä, että sillä saattoi taistella kaartotaistelua uusimpien venäläiskoneidenkin kanssa. Sen pahimmaksi viholliseksi osoittautui lopulta Suomen sää. Pakon sanelemat kompromissit koneen materiaalivalinnoissa kostautuivat erityisesti liiman heikkona laatuna. Liimauksista oli vaikea tehdä tasalaatuisia ja ne eivät kestäneet sateista syksyä, koneiden säilyttämistä ulkona tai varastoimista kylmissä tiloissa. Liitokset aukeilivat ja niitä jouduttiin vahvistamaan ruuveilla tai jopa nauloilla.
Vuosina 1943–1947 kymmenen Myrskyä tuhoutui onnettomuuksissa, joissa kuoli neljä lentäjää. Myrskyjen käyttö lopetettiin toukokuussa 1947 yhden koneen hajottua ilmassa. Viimeisen lentonsa Myrsky lensi helmikuussa 1948. Lentotunteja tuli yhteensä 3 051. Onnettomuuden jälkeen oli todettu ettei koneita kannata sisällyttää Pariisin rauhansopimuksessa määriteltyyn 60:n hävittäjän joukkoon ja koneet romutettiin 1952-1953.


title: VL Myrsky

text:
Koneista on jäljellä kolme epätäydellistä runkokehikkoa niihin kiinnitettyine pienosineen, aseet, neljä laskusiivekettä, kaksi korkeusperäsintä, laskutelineen renkaat sekä ohjaamon tuulilasi, kuomu ja varustus. Näiden lisäksi Keski-Suomen ilmailumuseossa on Myrskyn tuulitunnelimalli sekä noin tuhat piirustusta. Ilmailumuseoyhdistys, Keski-Suomen ilmailumuseo ja Suomen ilmailumuseo ovat käynnistäneet 16. maaliskuuta 2013 projektin, jonka tavoitteena on entistää yksi Myrsky II (MY-14) museokuntoiseksi vuoteen 2019 mennessä.
Projektissa mm. siiven rakenteissa alkuperäisiä puumateriaaleja on korvattu nykyaikaisemmalla vastineella, koska alkuperäistä ei ole enää saatavilla. Joitakin osia on suunniteltu ja valmistettu alusta uudelleen toisten osien rakenteiden ja piirustusten perusteella.
Projektin siihen mennessä valmistunut osuus oli näytteillä Ilmavoimien 100- vuotisjuhlanäytöksessä 16-17. Kesäkuuta 2018 Jyväskylässä.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Harry Potter ja Feeniksin kilta () on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman "Harry Potter" -kirjasarjan viides osa. Se seuraa Harry Potterin viidettä kouluvuotta Tylypahkassa, jota rasittavat päävastustaja lordi Voldemortin salaperäinen paluu, V.I.P. -kokeet ja yhteistyöhaluton Taikaministeriö. Se ilmestyi alkuperäiskielellä 21. kesäkuuta 2003 ja suomeksi 12. maaliskuuta 2004.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Romaanin elokuvasovitus sai ensi-iltansa 11. heinäkuuta 2007.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Harry tapaa ankeuttajat jo ennen koulun alkua. Ankeuttaja on lähellä ”suudella” Dudley Dursleya, mutta Harry taikoo suojelius-loitsun pelastaakseen Dudleyn. Harry joutuu taikuuden luvattoman käyttämisen vuoksi kuulusteltavaksi taikaministeriöön ja hänet melkein erotetaan koulusta, mutta lopulta hänet vapautetaan kaikista syytteistä. Viidentenä vuonna Tylypahkassa on uusi pimeyden voimilta suojautumisen opettaja, Dolores Pimento, jonka taikaministeriö on lähettänyt opettajaksi. Pimento ei ole muiden kuin luihuisoppilaiden mielestä miellyttävä. Harry ei oikein tule toimeen Pimennon kanssa. Hän saa useita jälki-istuntoja Pimennolta, koska Pimento ei usko Voldemortin palanneen. Jälki-istunnot ovat erittäin tuskallisia. Harryn täytyy kirjoittaa paperille taiotulla sulkakynällä "En saa valehdella". Kirjoitettu teksti ilmestyy Harryn kämmenselkään ja jäljet syvenevät aina, kun Harry toistaa lausetta paperille.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Hermionelle tulee ajatus, että he voisivat perustaa kerhon, jossa opetellaan pimeyden voimilta suojautumista Harry opettajanaan, sillä Pimennon tunneilla ei opetella taikomista ollenkaan. He perustavat kerhon ja sen nimeksi tulee Albuksen Kaarti eli AK. Professori Kalkaros opettaa Harrylle joulun jälkeen okklumeusta, mielen taikasuojaa, sillä Harry näkee unen kaltaisia näkyjä lordi Voldemortista. Tunneilla selviää että Voldemortin ja Harryn välissä on tietynlainen yhteys, josta Harryn arpi on merkkinä ja jonka kautta Harry voi tuntea Voldemortin mielialoja ja nähdä ajatuksia hänen näkökulmastaan. Jos Voldemort havaitsisi yhteyden, hän pystyisi hallitsemaan Harryn mieltä. Harry ei kuitenkaan opi sulkemaan mieltään.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Kun Dumbledore lähtee Tylypahkasta, hänen seuraajakseen tulee Pimento. Pimento "terrorisoi" koulua siihen malliin, että Weasleyn kaksoset kyllästyvät siihen. Eräänä päivänä Inkvisitiopartio on napannut heidät kaksikon viimeisimmästä kepposesta: he muuttivat koulun käytävän suoksi. Pimento uhkailee kaksosia rangaistuksilla, mutta pojat vain toteavat, etteivät usko saavansa rangaistusta ja ovat kasvaneet yli kokopäiväisen opiskelun. Sen jälkeen he kutsuvat luutansa tulejo-loitsulla ja lentävät niillä auringonlaskuun aplodien kera. Ennen tätä legendaarista lähtöä Fred pyytää Riesua kostamaan Pimennolle. Riesu tekee sen mielihyvin, mutta kaksosten viimeiseksi kepposeksi jäi tuo suojuttu. Kaksosten hienon lähdön jälkimaininkeihin kuului se, että käytävillä kuultiin ihmisten kutsuvan heidän lähtöään sanoilla 'tehdä Weasleyt'.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Lopussa hän näkee unen, jossa Voldemort pitää Harryn kummisetää Sirius Mustaa hallussaan, kiduttaa häntä ja uhkaa tappaa hänet, jos tämä ei anna erästä asetta, jonka avulla hän saisi tietoonsa miten tappaa Harry.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Kun Harry ottaa hormiverkon avulla yhteyttä Feeniksin killan päämajassa, Kalmahanaukio 12:ssa olevaan Oljo-kotitonttuun kysyäkseen onko Sirius siellä, Oljo valehtelee että ei ole. Pimento yllättää Harryn ja tämän kumppanit. Pimento tunnustaa lähettäneensä ankeuttajat Harryn kimppuun kesällä. Harry ja Hermione houkuttelevat Pimennon kiellettyyn metsään väittäen että siellä olisi ase taikaministeriötä vastaan, missä kentaurit nappaavat Pimennon.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Harry, Ron, Hermione, Ginny, Luna ja Neville pakenevat Tylypahkasta Thestralien selässä. Harry ja kumppanit lähtevät auttamaan Siriusta taikaministeriöön, mutta selviääkin, että uni ei ollut totta, vaan Voldermortin luoma näky. Kuolonsyöjät saapuvat paikalle ja Harry ystävineen taistelee heitä vastaan. Feeniksin killan jäsenet Kingsley Kahlesalpa, Villisilmä Vauhkomieli, Nymfadora Tonks ja Remus Lupin tulevat Sirius Mustan kanssa auttamaan Harrya. Sekasorron keskellä Bellatrix Lestrange surmaa Siriuksen.


title: Harry Potter ja Feeniksin kilta

text: Kun Harry lähtee Bellatrix Lestrangen perään kostaakseen Siriuksen kuoleman, paikalle saapuu lordi Voldemort. Harryn onneksi rehtori Dumbledore saapuu pelastamaan hänet, tai paremminkin Harry pelastaa loppujen lopuksi itsensä, sillä hetken taisteltuaan Dumbledoren kanssa Voldemort tunkeutuu kokonaan Harryn ruumiiseen. Näin ollen Dumbledore ei voi tappaa Voldermortia tappamatta samalla Harrya. Harry onnistuu kuitenkin tunteillaan karkottamaan Voldemortin irti riivaamasta häntä. Voldemort joutuu pakenemaan taikaministeriöstä, mutta kaikkien onneksi taikaministeri Cornelius Toffee näkee Voldemortin ja kaikki alkavat uskoa, että Harry ei olekaan valehdellut Voldemortin paluusta. Kirjan lopussa taikamaailma on sekasorrossa, kun tieto Voldemortin palaamisesta leviää.


title: Acid jazz

text: Acid jazz on eräs jazzin tyylilaji. Se kehittyi 1980–1990-luvuilla erityisesti Lontoossa, ja siinä on vaikutteita jazzin lisäksi soulista, funkista, diskosta ja hip hopista. Suosittuja acid jazz -yhtyeitä ovat muun muassa Pier Paolo De Bovis, Jamiroquai, Incognito, Galliano, Brand New Heavies, James Taylor Quartet, Young Disciples ja Corduroy. Yleensä acid jazzia soittaviin yhtyeisiin kuuluvat laulajan lisäksi bassokitara, sähkökitara, rummut, vaskipuhaltimia, DJ ja jokin kosketinsoitin. Musiikin tuotannossa ja live-esiintymisissä voidaan hyödyntää elektronisen ja hip hop -musiikin elementtejä, kuten sampleja ja skrätsäystä.


title: Diftongi

text: Diftongi eli pariääntiö on kahden samaan tavuun kuuluvan keskenään erilaisen vokaalin yhtymä tai foneettisesti tarkasteltuna oikeammin pitkä vokaali, jonka laatu äännettäessä muuttuu siten, että loppuosa on erilainen kuin alkuosa. Joissakin kielissä, kuten pohjoissaamessa, voi esiintyä myös lyhyitä diftongeja.


title: Diftongi

text: Diftongi voi olla "nouseva", jolloin loppuosa ääntyy voimakkaampana kuin alkuosa, mutta tavallisempia ovat "laskevat" diftongit, joiden alkuosa ääntyy voimakkaampana kuin loppuosa (esimerkiksi kaikki suomen diftongit ovat laskevia). Toisaalta diftongi voi olla "suppeneva", jolloin suu supistuu äänteen loppua kohti, tai "väljenevä", jolloin suu avartuu äänteen loppua kohti. Yleisesti ottaen suppenevat diftongit ovat tavallisempia kuin väljenevät, ja esimerkiksi suomessa on kaikkiaan 15 suppenevaa diftongia ("ai", "ei", "oi", "ui", "yi", "äi", "öi", "au", "eu", "iu", "ou", "äy", "öy", "iy", "ey") mutta vain kolme väljenevää diftongia ("ie", "uo", "yö").


title: Diftongi

text: Diftongien määrä vaihtelee eri kielissä suuresti. Esimerkiksi unkarin kirjakielessä ei ole lainkaan diftongeja, saksassa niitä on kolme ("au" [aʊ], "ei/ai" , "eu/äu" ), pohjoissaamessa neljä ("ea" , "ie" , "oa" , "uo" ), mutta virossa useita kymmeniä.


title: Diftongi

text: Lause, johon sisältyvät lähes kaikki suomen diftongit:


title: Diftongi

text: "Suomen kouluissa hiukan ihaillaan syksyisinä työpäivinä meidän poikien höyläystöiden kauneutta."


title: Diftongi

text: Harvinainen ey esiintyy esimerkiksi sanoissa "leyhyä," tai "eheytyminen". Lisäksi iy saattaa ääntyä diftongina sellaisissa sanoissa kuin vihkiytyä.


title: Diftongi

text: Suomen kielessä diftongien avartuminen tai väljentyminen tarkoittaa sitä, että väljenevän diftongin jälkikomponentti äännetään väljempänä kuin yleiskielessä, esimerkiksi "tiätää, suami, hyvää yätä". Ilmiö on tunnettu suomen länsimurteissa ja myös nykyisessä puhekielessä, jossa diftongien "ie", "uo" ja "yö" puolisuppeat jälkivokaalit voidaan ääntää puoliväljinä tai väljinä: [iɛ ~ iæ], [uɔ ~ uɑ] ja [yɛ ~yæ].


title: Diftongi

text: Suomen murteissa diftongien avartumista tavataan lounaismurteissa, hämäläismurteissa ja eteläpohjalaisissa murteissa, heikkona myös Oulun ja Raahen seudulla ja Viipurin länsipuolella. Toisaalta diftongit ovat säilyneet avartumattomina osassa Etelä-Pohjanmaata ja Turun ja Salon välisissä lounaismurteissa.


title: Diftongi

text: Suomen kielessä diftongin reduktio tarkoittaa sitä, että suppenevan diftongin jälkikomponentti äännetään väljempänä kuin yleiskielessä, esimerkiksi "ai > ae", "äi > äe" ja "au > ao": "aeka, päevä, laolu". Tämä voi johtaa diftongin monoftongiutumiseen eli muuttumiseen pitkäksi vokaaliksi, esimerkiksi "laulu > laolu > laalu, leipä > leepä". Suomen murteissa diftonginreduktio tunnetaan toisaalta savolaismurteissa, toisaalta lounaismurteissa, mutta sen luonne on niissä erilainen. Savolaismurteissa pitenee diftongin alkukomponentti, esimerkiksi "sairaat > sàeraat ~ sàerraat", lounaismurteissa puolestaan jälkikomponentti: "sairaat > saèraat ~ saèra". Savolaismurteiden tyyppistä diftonginreduktiota tavataan heikkona myös Pohjois-Pohjanmaalla ja Päijät-Hämeessä.


title: Diftongi

text: Diftongiutuminen tarkoittaa sitä, että pitkä vokaali muuttuu diftongiksi. Suomen yleiskielen pitkät väljät vokaalit voivat muuttua joissain murteissa väljeneviksi diftongeiksi: "aa > oa ~ ua" ja "ää > eä ~ iä", esimerkiksi "maa > moa ~ mua" tai "pää > peä ~ piä". Muualla kuin ensimmäisessä tavussa diftongi on voinut kehittyä edelleen pitkäksi vokaaliksi: "kalaa > kaloa ~ kalloa > kalloo, leipää > leipeä > leipee, antaa > antoa > antoo."


title: Diftongi

text: Ilmiö on edennyt pisimmälle Pohjois- ja Etelä-Savossa sekä Pohjois-Karjalassa, missä "maa » mua, pää » piä, kalaa » kalloo" ja "leipää » leipee". Muualla savolaismurteissa sekä kaakkoismurteiden itä- ja pohjoisosissa tavataan muodot "moa, peä, kaloa ~ kalloa" ja "leipeä".


title: Hisham Abbas

text: Hisham Abbas on yksi suosituimmista egyptiläisistä laulajista. Hän syntyi Kairossa 13. syyskuuta 1963. Abbas on noussut suureen kansainväliseen suosioon muun muassa hittinsä "Habibi Dah"in ("Nary nary") ansiosta.


title: Siirat

text: Siirat ("Isopoda") on kuoriäyriäisten luokkaan kuuluva eläinlahko. Siirat on poikkeuksellinen äyriäisryhmä, sillä niitä elää sekä maalla että vesissä. Noin puolet 10 000 tunnetusta siiralajista on maasiiroja ("Oniscidea"-alalahko), 500 elää makeissa vesissä ja noin 4 500 on merieläimiä. Suomessa on tavattu 33 siiralajia.


title: Siirat

text: Siirojen ruumis on yleensä litteä ja päältä katsottuna soikea tai pitkulainen. Pää on kilpimäinen, siinä on kaksi verkkosilmää. Keskiruumiissa on kahdeksan jaoketta, joista ensimmäiset ja viimeiset saattavat olla päähän kiinni kasvaneita tai surkastuneita. Raajat ovat perusrakenteeltaan seitsenjaokkeiset, mutta yleensä kuusi jaoketta on liikkuvaa. Siirojen lahkon tieteellinen nimi "Isopoda" tarkoittaa yhtäläisjalkaisia ja tämä johtuu keskiruumiin hyvin yhdenmukaisista raajapareista. Näitä raajapareja on seitsemän. Pään jaokkeiden raajat ovat kehittyneet tuntosarviksi, ruuan tavoittamiseen ja leukaraajoiksi. Takaruumiin raajat ovat puolestaan hengitysraajoja ja ensimmäinen usein paritteluelin. Kuoren luonti tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin etuosa, parin päivän päästä takaosa.


title: Siirat

text: Siirojen alkiot (n. 30 kappaletta) kehittyvät parittelun ja hedelmöityksen jälkeen naaraan vatsapuolella raajojen välissä sijaitsevassa hautomataskussa, ilman erillistä toukkavaihetta. Ne lähtevät liikkeelle aikuisen näköisinä pikkusiiroina, joilla tosin on yksi raajapari vähemmän.


title: Siirat

text: Suurikokoisimpia siiroja ovat syvän meren jättiläissiirat ("Bathynomus"), jotka voivat kasvaa lähes puolen metrin mittaisiksi ja parin kilon painoisiksi. Useimmat siirat ovat 5–50 mm:n pituisia.


title: Siirat

text: Maalla elävät siirat suosivat kosteita ympäristöjä kuten rantojen ruskoleväkasoihin, kostean metsän ja puutarhojen karikkeeseen, lautojen ja kivien alle. Ravintona ovat kasvit, jätteet ja toiset eläimet. Siirat elävät kaikissa vyöhykkeissä vuorovesialueelta syvän meren hautoihin. Porasiira ("Limnoria lignorum") tekee vahinkoa kaivamalla käytäviä puisiin rantarakennelmiin.


title: Girona (maakunta)

text: Girona () on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Ranska ja Andorra sekä Lleidan ("Lérida") ja Barcelonan maakunnat. Gironan maakuntaan kuuluva Llívian kunta on Espanjan eksklaavi, sillä se on kokonaan Ranskan ympäröimä.


title: Girona (maakunta)

text: Maakunnan väkiluku on 755 716 (vuonna 2017), joista noin kahdeksasosa asuu pääkaupungissa Gironassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Figueres ("Figueras"), Olot, Banyoles, Besalú ja Lloret de Mar.


title: Girona (maakunta)

text: Girona on maantieteellisesti Katalonian monimuotoisin maakunta. Gironan pitkä Välimeren rantaosuus tunnetaan nimellä Costa Brava. Se on jyrkkien merenrantakallioiden ja tasaisten suistoalueiden muodostama kokonaisuus. Gironan alueella Garrotxan piirikunnassa ("comarca") on sammuneita tulivuoria ja pohjoisessa se rajoittuu Pyreneiden vuoristoon.


title: Strontium

text: Strontium () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sr ja järjestysluku 38. Se on maa-alkalimetalleihin kuuluva metalli, jota esiintyy runsaasti maankuoressa. Se on kuitenkin harvinaisempi kuin esimerkiksi kalsium tai magnesium, jotka ovat maa-alkalimetalleista yleisimmät.


title: Strontium

text: Strontium on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteä, hopeanvalkoinen, kevyt ja pehmeä. Täysin kuivassakin ilmassa säilytettynä metalli hapettuu täydellisesti. Strontiumin tiheys on 2,64 g/cm³, sulamispiste 777 °C, kiehumispiste 1 382 °C ja CAS-numero 7440-24-6.


title: Strontium

text: Strontiumin elektronegatiivisuus on 0,95 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 548 kJ/mol. Strontiumin pinta on heti leikkaamisen jälkeen hopeankiiltävä, mutta hapettuu ilmassa pian kellertäväksi. Hienojakoinen strontiumjauhe syttyy ilmassa itsekseen. Strontium reagoi myös hitaasti ilman typen kanssa. Strontiumnitraattia (Sr(NO)) käytetään irislasin valmistukseen ja ilotulitteissa punaisen värin aikaansaamiseksi. Haihtuvat strontiumsuolat värjäävät kaasuliekin karmiininpunaiseksi. Strontiumhydroksidia (Sr(OH)) ja -sulfidia (SrS) käytetään loistevärien valmistuksessa ja strontiumkromaatti (SrCrO) on puolestaan käytössä keltaisena maalipigmenttinä, mutta on myrkyllistä. Strontiumsulfaattia (SrSO) puolestaan käytetään valkoisena maalipigmenttinä.


title: Strontium

text: Keinotekoinen ja verrattain pehmeä strontiumtitanaatti (SrTiO) taittaa valoa voimakkaasti ja sillä on hyvä dispersiokyky sekä suuri dielektrinen vakio. Luonnossa oleva strontium ei ole radioaktiivista toisin kuin strontiumin isotooppi Sr-90, jolla on vaarallisuudestaan huolimatta teknistä käyttöä ydinparistoissa. Luonnon strontiummineraaleista tärkeimmät ovat strontianiitti (SrCO) ja selestiini (SrSO).


title: Strontium

text: Tärkeimmät strontiumesiintymät sijaitsevat Saksassa Reinin alueella, Strontiassa Skotlannissa ja Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Strontiumia ei kuitenkaan valmisteta taloudellisesti huomattavia määriä, vaikka sitä käytetään muun muassa lasiteollisuudessa, jalostuksessa, optisissa materiaaleissa, ilotulitteissa ja kestomagneeteissa. Radioaktiivisia isotooppeja, joista tunnetuin on strontium-90, käytetään ainakin luuydinsyövän hoitoon.


title: Strontium

text: Metallista strontiumia valmisti ensimmäisenä englantilainen Sir Humphry Davy vuonna 1808. Strontiumia on ensimmäistä kertaa löydetty skotlantilaisen Strontian-kylän kaivoksesta, josta alkuaine on myös perinyt nimensä.


title: Strontium

text: Strontium toimii elimistön aineenvaihdunnassa kalsiumin kaltaisesti eli se muun muassa kertyy luustoon.


title: Kosketinsoitin

text: Kosketinsoittimet ovat soittimia, joita soitetaan koskettimistolla. Eri kosketinsoittimet muistuttavat toisiaan lähinnä ulkonäöltään ja soittotavaltaan, mutta ääni voi niissä syntyä hyvinkin eri tavoilla: vasaroiden lyödessä kieliin kuten pianossa, ilmapatsaan värähtelystä kuten uruissa ja urkuharmonissa tai sähköisesti kuten syntetisaattorissa ja Hammond-uruissa. Useat kosketinsoittimet voidaan luokitella myös muihin soitinlajeihin, kuten kielisoittimiin, puhallinsoittimiin tai vapaalehdykkäsoittimiin. Nykyään yleisimmät kosketinsoittimet lienevät piano ja syntetisaattori. Kosketinsoittimia soittava henkilö on kosketinsoittaja.


title: Kosketinsoitin

text: Kaikissa tavallisimmissa kosketinsoittimissa on oktaavia kohti 7 valkoista ja 5 mustaa kosketinta, ja mustat koskettimet ovat lyhempiä, mutta korkeampia kuin valkoiset. Valkoisilla koskettimilla soitetaan diatonisen perusasteikon (C-duuriasteikon) sävelet, mustilla taas useimmat korotetut ja alennetut sävelet (poikkeuksena kuitenkin eis ja his sekä ces ja fes). Enharmonisia säveliä kuten gis ja as tai eis ja f vastaa sama kosketin. Kosketinsoitinta ei voi virittää täysin puhtaaksi kaikissa soinnuissa ja sävellajeissa; tavallisimmin nykyään käytetään tasavireistä viritystä.


title: Kosketinsoitin

text: Varhaisimpana kosketinsoittimena pidetään urkuja, jotka kehittyivät jo 500-luvulla eaa. Siitä renessanssin alkuun saakka urut olivat ainoa käytössä ollut kosketinsoitin. Renessanssin aikana kehittyivät klavikordi ja cembalo, joista erityisesti viimeksi mainitusta tuli barokin aikana hyvin suosittu. Ensimmäiset pianoa muistuttavat soittimet kehitettiin 1700-luvun alkupuolella. 1900-luvun alkupuolella syntyivät sähköiset kosketinsoittimet, kuten ondes Martenot.


title: C. S. Lewis

text: Clive Staples Lewis (29. marraskuuta 1898 Belfast – 22. marraskuuta 1963 Oxford) oli Irlannissa syntynyt ja suurimman osan elämästään Britanniassa viettänyt kirjailija, keskiajan ja renessanssin kirjallisuuden tutkija ja tunnettu kristinuskon puolustaja. Hänen teoksistaan tunnetuimpia ovat kaunokirjallinen kristillinen teos "Paholaisen kirjeopisto", tieteis- ja fantasiakirjallisuutta edustava "Ransom-trilogia" ja lapsille kirjoitettu fantasiakirjasarja "Narnia".


title: C. S. Lewis

text: Lewis syntyi Belfastissa, Irlannissa. Ystävät ja tuttavat kutsuivat häntä Jackiksi, minkä nimen hän oli omaksunut. Nelivuotiaana Clive oli ilmoittanut itseään osoittaen: ”Hän on Jacksie.” Ja siitä lähtien hän kieltäytyi tottelemasta mitään muuta nimeä.


title: C. S. Lewis

text: Lewis kuului The Inklings -nimiseen epämuodolliseen kirjallisuuspiiriin, johon kuuluivat myös muun muassa J. R. R. Tolkien, Hugo Dyson, Owen Barfield sekä Lewisin veli Warren Lewis. The Inklings kokoontui 1930-luvulta alkaen usein oxfordilaisessa The Eagle and Child -pubissa. Toisen maailmansodan alussa seuraan liittyi omintakeista fantasiaa ja realistista kirjallisuutta yhdistänyt Charles Williams. Kokoontumisissa vierailivat myös runoilija Roy Campbell ja fantasiakirjailija E. R. Eddison.


title: C. S. Lewis

text: Lewis toimi Oxfordin yliopiston Magdalen Collegen opettajana vuosina 1925–1954 ja siirtyi sitten Magdalene Collegeen Cambridgen yliopistoon, jossa hän toimi keskiajan ja renessanssin kirjallisuuden professorina vuodesta 1954 alkaen.


title: C. S. Lewis

text: Ajatus fantasiamaailma Narniaan sijoittuvan kirjan kirjoittamiseen syntyi C. S. Lewisin päässä hänen ollessaan kuudentoista vuoden ikäinen. Tällöin hän tuli ajatelleeksi faunia kantamassa lahjapaketteja lumisessa metsässä. Myöhemmin, toisen maailmansodan aikana Lewisin taloon majoitettiin koulutyttöjä pakoon Lontoon pommituksia. Tällöin Lewis sai ajatuksen kirjasta, josta myöhemmin kehittyi Narnia-sarja. Lewis jätti kuitenkin kirjoitustyön kesken, ja vasta vuosien kuluttua sodan jo loputtua hän palasi jatkamaan teostaan.


title: C. S. Lewis

text: Lewis esitteli kirjansa "Velho ja leijona" ensimmäisenä muille Inklingseille. "Velho ja leijona" ei kuitenkaan saanut lämmintä vastaanottoa J. R. R. Tolkienilta. Lewis päätti kuitenkin julkaista kirjan ja teos ilmestyi 1950. Kaksikymmentä vuotta myöhemmin se sijoittui "Times"-lehden äänestyksessä brittilapsien toiseksi suurimmaksi kirjallisuussuosikiksi heti Roald Dahlin "Jali ja suklaatehdas" -kirjan jälkeen. Sarjan muut osat olivat "Prinssi Kaspian" (1951), "Kaspianin matka maailman ääriin" (1952), "Hopeinen tuoli" (1953), "Hevonen ja poika" (1954), "Taikurin sisarenpoika" (1955) ja "Narnian viimeinen taistelu" (1956). Viimeinen osa palkittiin lastenkirjallisuuden Carnegie-mitalilla.


title: Marko

text: Marko tai Marco on miehen etunimi.


title: Marko

text: Muodossa Marko nimi on käytössä muun muassa Suomessa, Virossa, Kroatiassa, Sloveniassa ja baskeilla, muodossa Marco varsinkin Italiassa sekä espanjan- ja portugalinkielisissä maissa. Kyrillisillä kirjaimilla nimi kirjoitetaan "Марко", ja näin kirjoitettuna se esiintyy Ukrainassa, Serbiassa, Bulgariassa ja Makedoniassa.


title: Marko

text: Nimet Marko ja Marco tulevat latinalaisesta nimestä Marcus. Se on peräisin antiikin roomalaisten sodanjumalan Marsin nimestä, jonka uskotaan liittyvän latinan sanaan "mas" ’mies’.


title: Marko

text: Markon, samoin kuin Markun ja Markuksen, nimipäivä on mukaan 25. huhtikuuta, evankelista Markuksen muistopäivänä. Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa nimi Marco on samalla päivällä. Marko on ollut kalenterissa vuodesta 1973, Marco vuodesta 2015.


title: Marko

text: Marko-nimisiä on Väestörekisterikeskuksen mukaan ollut Suomessa huhtikuuhun 2015 mennessä noin 33 360 miestä ja muutama nainen. Marco-nimisiä on noin 1 430.


title: Orlando Bloom

text: Orlando Jonathan Blanchard Bloom (s. 13. tammikuuta 1977) on englantilainen näyttelijä, jonka tunnetuimpia roolisuorituksia lienevät hänen läpimurtoroolinsa "Taru sormusten herrasta" -trilogian (2001–2003) Legolasina sekä Will Turnerin rooli "Pirates of the Caribbean" -sarjassa (2003–2017).


title: Orlando Bloom

text: Orlando Bloom syntyi Canterburyssä, Kentin kreivikunnassa, Englannissa. Hänet nimettiin 1600-luvun alulla vaikuttaneen säveltäjä Orlando Gibbonsin mukaan. Lapsena hänelle kerrottiin, että hänen isänsä oli hänen äitinsä Sonia Constance Copelandin puoliso, Etelä-Afrikassa syntynyt kirjailija ja apartheidin vastustaja Harry Bloom. Todellisuudessa Orlandon isä oli kuitenkin perheystävä Colin Stone, josta tuli hänen huoltajansa Harry Bloomin kuoltua vuonna 1981. Totuus isyydestä paljastettiin Orlandolle vasta kun hän oli 13-vuotias.


title: Orlando Bloom

text: Bloom opiskeli kolme vuotta näyttelemistä lontoolaisessa Guildhall School of Music and Dramassa.


title: Orlando Bloom

text: Bloom tuli tunnetuksi "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian myötä, jossa hän näytteli Legolasia, Sormuksen Saattueeseen kuulunutta haltiaa. Hän pyrki alun perin Faramirin rooliin, mutta koska David Wenham oli jo valittu siihen, hänelle suositeltiin Legolasin roolia. Bloomin ensimmäinen pääosarooli oli elokuvassa "Kalsiumipoika" vuonna 2004. Hän näytteli myös kolmessa ensimmäisessä "Pirates of the Caribbean" -elokuvassa. Neljännessä hän ei esiintynyt, mutta palasi rooliinsa viidennessä elokuvassa "" vuonna 2017.


title: Orlando Bloom

text: Bloom näytteli Legolas-haltiaa myös Peter Jacksonin ohjaaman "Hobitti"-elokuvatrilogian toisessa ja kolmannessa osassa.


title: Orlando Bloom

text: Bloom teki Broadway-debyyttinsä "Romeon ja Julian" miespääosassa vuonna 2013.


title: Orlando Bloom

text: Bloom seurusteli neljän vuoden ajan katkonaisesti näyttelijä Kate Bosworthin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2006. Bloom alkoi seurustella huippumalli Miranda Kerrin kanssa tiettävästi vuonna 2007. Pari ilmoitti kihlautumisestaan kesäkuussa 2010, ja he menivät naimisiin kuukautta myöhemmin. He saivat pojan 6. tammikuuta 2011. Syksyllä 2013 pari ilmoitti eroavansa. Bloom on seurustellut noin vuoden vuonna 2016 laulaja Katy Perryn kanssa.


title: Mannerliikunnot

text: Mannerliikunnot tarkoittavat mantereiden liikkumista toisiinsa nähden laattatektoniikan vaikutuksesta. Teoriaa, jonka mukaan mantereet ovat ajautuneet vuosimiljoonien kuluessa maan sisällä tapahtuvien magmavirtausten (laavavirtausten) takia, pidettiin mullistavana 1900-luvun alkupuolella, ja se herätti alussa vastustusta. Nykyään mannerliikuntateoriaa pidetään todistettuna.


title: Mannerliikunnot

text: Teorian mannerliikunnoista esitti Alfred Wegener vuonna 1915 kirjassaan "Die Entstehung der Kontinente und Ozeane" ("Mannerten ja valtamerten alkuperä"). Teorian mukaan Etelä-Amerikka ja Afrikka olisivat olleet joskus liittyneinä toisiinsa ja myöhemmin erkaantuneet. Idea perustui alun perin huomioon Etelä-Amerikan ja Afrikan mantereen vastakkaisten rannikkoviivojen samankaltaisuudesta kartalla. Wegener ei ollut ensimmäinen, joka oli huomannut tämän, mutta hän oli ensimmäinen, joka esitti myös paleontologisia, paleotopografisia ja paleoklimatologisia todisteita teorialleen.


title: Mannerliikunnot

text: Mannerliikunnot selitetään laattatektoniikka -teorialla: maan kiinteä kuori koostuu litosfäärilaatoista, jotka kelluvat jähmeästä, sitkaasta materiaalista koostuvassa astenosfäärissä. Jähmeän astenosfäärin hitaat virtaukset saavat litosfäärilaatat liikkeeseen.


title: Mannerliikunnot

text: Mannerliikuntojen voimanlähteenä on maan sisustaa lämmittävä radioaktiivinen hajoaminen. Lämpöä muuttavat liike-energiaksi lämpötilaeroista johtuvat konvektiovirrat, joista on esitetty yksikerrosteoria ja kaksikerrosteoria, joiden ero on siinä, millainen epäjatkuvuuskerros on 670 km syvyydessä. 1990-luvulle asti ajateltiin että liikkeen pääasiallinen syy on konvektio keskiselänteiden kohdalla, missä syntyvä uusi kuori työntää laattoja erilleen. Myöhemmin on annettu yhä tärkeämpi rooli saumakohdille, joissa reunat painuvat toisensa alle ja vetävät laattaa kohti saumaa.


title: Mannerliikunnot

text: Laatat voivat liikkua toisistaan poispäin, toisiaan kohti tai sivuttain toisiinsa nähden.


title: Mannerliikunnot

text: Erkaantumisvyöhykkeellä laatat liikkuvat toisistaan poispäin ja syntyy uutta maankuorta. Tyypillisiä erkaantumisvyöhykkeitä ovat valtamerten keskiselänteet. Itä-Afrikan hautavajoamajärjestelmän Afrikan mantereen osassa on maalla sijaitseva erkaantumisvyöhyke.


title: Mannerliikunnot

text: Subduktiovyöhykkeellä ("alityöntövyöhyke") mereinen laattaa painuu toisen laatan alle. Subduktiovyöhykkeellä voi hyvinkin syvällä tapahtua maanjäristyksiä ennen kuin merellinen laatta sulaa magmaksi.


title: Mannerliikunnot

text: Kahden mantereisen laatan törmätessä kevyet mantereiset kivilajit nousevat usein mieluummin ylös- kuin alaspäin. Himalajan vuoristo on seurausta Intian laatan jatkuvasta työntymisestä Euraasian laatan reunan alle ja Euraasian laatan nousemisesta tämän takia.


title: Mannerliikunnot

text: Laatat, jotka eivät liiku toisiaan kohti tai pois, voivat liukua eri suuntiin tai samaan suuntaan eri nopeuksilla. Laattojen epätasaiset reunat voivat juuttuvat toisiinsa. Näiden jumiutumien pusertuessa irti toisistaan syntyy sivuuttamisvyöhykkeellä maanjäristyksiä, esimerkkinä San Andreasin transformisiirros.


title: Mannerliikunnot

text: Muinaisia mannerliikuntoja on saatu selville tutkimalla eri alueiden vuosimiljoonien takaista magnetismia, paleomagnetismia. Mannerliikuntoja on pystytty mittaamaan myös tarkoilla nykyisillä paikannusmenetelmillä.


title: Mannerliikunnot

text: Geodeettiset nykymenetelmät, kuten GPS-paikannus, pitkäkanta-interferometria (VLBI) ja Satelliitti-laser, mahdollistavat geodeettisten havaintoasemien tarkan paikannuksen maailmanlaajuisessa vertausjärjestelmässä. Saavutettava tarkkuus on cm-luokkaa. Näiden mittausten avulla, joita on tehty jo 1970-luvulta saakka, on mannerten liike voitu havaita varsin tarkasti. Saadut eri mannerlaattojen keskinäiset liikenopeudet ja -radat sopivat erinomaisesti yhteen paleomagnetismin tutkimuksesta saatujen tietojen kanssa.


title: Mannerliikunnot

text: Maapallolla on nykyisin kuusi suurta laattaa: Tyynenmeren, Euraasian, Antarktiksen, Indo-Australian, Amerikan ja Afrikan laatat. Intia ja Arabia ja Etelä- ja Pohjois-Amerikka lasketaan joskus eri laatoiksi. Näiden lisäksi on kuusi melko suurta laattaa (Arabia, Filippiinienmeri, Juan de Fuca, Karibia, Kookossaaret, Nazca) sekä 38 pienempää laattaa.


title: Mannerliikunnot

text: Mannerlaattojen liike on nopeinta Pääsiäissaarten lähellä, noin 15 cm vuodessa, ja hitainta Arktisessa selänteessä, alle 2,5 cm vuodessa.


title: Mannerliikunnot

text: Abraham Ortelius huomasi jo vuonna 1596, miten Etelä-Amerikan itärannikko ja Afrikan länsirannikko sopivat toisiinsa kuin palapelin palat, ja arveli niiden revenneen toisistaan maanjäristysten ja tulvien takia. 1700-luvulle asti uskottiin yleisesti, että maapallon muodot muuttuivat rajujen raamatullisten tapahtumien kuten vedenpaisumusten kautta.


title: Mannerliikunnot

text: Saksalainen meteorologi ja geofyysikko Alfred Wegener esitti 1912 mannerliikuntoteoriansa Saksan geologien liitolle. Hän väitti, että kaikki mantereet olisivat syntyneet yhden suurmantereen, Pangean hajottua. Täydellisemmin Wegener esitteli teoriaansa vuonna 1915 julkistamassaan kirjassa, jonka nimi oli "Die Entstehung der Kontinente und Ozeane", suomeksi "Mannerten ja valtamerten alkuperä".


title: Mannerliikunnot

text: Teorian saamasta laajasta vastustuksesta huolimatta jotkut geologit tukivat Wegenerin ajatusta. Eräs Wegenerin ajatusten varhaisia tukijoita oli eteläafrikkalainen geologi Alexander du Toit, joka toi 1930-luvulla ajatuksen kahdesta alkumantereesta, Lauraasiasta ja Gondwanasta. Myöhemmin todettiinkin, että Pangea hajosi ensin Lauraasiaksi ja Gondwanaksi.


title: Mannerliikunnot

text: Myös brittiläinen geologi Arthur Holmes tuki Wegenerin ajatuksia. Hän esitti aivan oikein 1928, että Maan vaipan virtaukset olisivat mantereita siirtelevä voima. Hänen mielestään mantereet liikkuivat syvemmällä olevien virtausten takia, mikä on aivan oikein. Wegenerin ajatuksia tuki kivikerrostumien sekä muinaisten eläimistöjen ja kasvistojen samankaltaisuus suunnilleen samoilla leveysasteilla esimerkiksi Etelä-Amerikassa ja Afrikassa. Eräs näistä oli permikautinen Glossopteris-kasvillisuus.


title: Mannerliikunnot

text: Vuonna 1947 seismologit huomasivat Atlantin pohjan sedimenttikerroksen olevan huomattavan ohut. 1950-luvulla useat tutkimusryhmät löysivät Atlantin keskiselänteen.


title: Mannerliikunnot

text: 1950-luvulta alkaen monet tutkijat tutkivat merenpohjan leviämistä ja maan magneettikentän napaisuuden käännöksiä. Kun todettiin saman magnetismin alueiden olevan Atlantin keskiselänteen suuntaisia samanikäisiä vyöhykkeitä, merenpohjan leviämiselle oli saatu vahvistus. Muun muassa merenpohjan iänmäärityksillä ja lasermittauksillakin on todettu Atlantin leveneminen. Seismologit löysivät merenpohjan viereisten vuorijonojen alla olevat maanjäristysvyöhykkeet, jotka on tulkittavissa mannerten alle painuviksi merenpohjalaatoiksi.


title: Mannerliikunnot

text: Kanadalainen geofyysikko John Tuzo Wilson esitteli laattatektonisen teoriansa vuonna 1965.


title: Mannerliikunnot

text: Noin 1 000–750 miljoonaa vuotta sitten oli maapallolla jättiläismanner Rodinia. Se hajosi useaan osaan, ja osista syntyi 300–180 miljoonaa vuotta sitten uusi jättiläismanner, Pangaia. Näiden kahden välissä saattoi olla kolmannenkin jättiläismantereen, Pannotian aika.


title: Mannerliikunnot

text: Pangaia muutti maapallon ilmaston kylmäksi ilmastoksi laajoine aavikkoineen ja ainakin paikallisine monsuunipiirteineen. Pangaia (Pangae) hajosi vuosimiljoonien kuluessa Lauraasiaksi ja Gondwanamaaksi, jotka olivat olemassa dinosaurusten aikaan mesotsooisella maailmankaudella.


title: Mannerliikunnot

text: Lauraasia käsitti Pohjois-Amerikan ja suurimman osan Euraasiaa, Gondwanamaa vuorostaan Afrikan, Etelä-Amerikan, Intian, Australian ja Etelämanteren. Gondwanan ja Lauraasian välissä oli Tethysmeri, nykyisen Välimeren edeltäjä. Nämä kaksi suurmannerta hajosivat nykyisiksi mantereiksi viimeistään kenotsooisen maailmankauden keskivaiheille mennessä.


title: Mannerliikunnot

text: Viimeisen sadan miljoonan vuoden kuluessa on tapahtunut mm. Amerikan ja Euroopan ajautuminen irti toisistaan, Intian törmääminen Aasiaan ja Antarktiksen vaeltaminen Etelänavalle.


title: Mannerliikunnot

text: Nykyinen maapallon kartta alkoi muotoutua kenotsooisella kaudella viimeisen 60 miljoonan vuoden kuluessa.


title: Mannerliikunnot

text: Yhdysvaltalaisen professori John Rogersin mukaan ensimmäinen manner syntyi 3 miljardia vuotta sitten, ja hän on antanut sille nimen Ur. Tämän jälkeen syntyivät Arctica ja sitten Baltica ja Atlantia puolen miljardin vuoden välein. Niiden kolmen liittymisestä Antarktikaan synyi Nena, ja sen ja Urin liittyessä muodostui sitten Rodinia. Näin vanhoista mantereista on muitakin teorioita.


title: Claudio Monteverdi

text: Claudio Monteverdi (kastettu 15. toukokuuta 1567 – 29. marraskuuta 1643) oli italialainen säveltäjä, laulaja ja viulisti. Monteverdiä pidetään eräänä varhaisen barokin ajan suurimmista säveltäjistä. tai myöhäisen renessanssin edustajana.. Enimmäkseen maallista musiikkia säveltäneen Monteverdin tunnetuimmat teokset ovat hänen vuonna 1607 säveltämänsä ooppera, "l’Orfeo", vuoden 1610 Vesperit sekä madrigaalit, joista tunnettuja ovat etenkin madrigaalien viides ja kahdeksas kirja. Monteverdin Orfeo on ensimmäinen niistä oopperoista, jota vieläkin esitetään hyvin yleisesti. Hänen kaksi muuta säilynyttä oopperaansa ovat myös suosittuja.


title: Claudio Monteverdi

text: Lapsuudessaan Monteverdi () opiskeli kontrapunktia Cremonan katedraalin kapellimestarina toimineen Marc Antonio Ingegnerin johdolla. On päätelty, että oppitunnit olivat yksityisiä, koska kirkonkirjoissa ei ole mainintaa Monteverdin osallistumisesta katedraalin kuoron toimintaan. Monteverdin ensimmäiset julkaistut teokset olivat vuosina 1582 ja 1583 sävellettyjä motetteja ja madrigaaleja. Tuolloin Monteverdi oli vain 15-vuotias ihmelapsi. Vuonna 1587 ilmestyivät Monteverdin ensimmäiset maalliset madrigaalit, joiden luoman maineen turvin hän ryhtyi etsimään töitä kotikaupunkinsa ulkopuolelta.


title: Claudio Monteverdi

text: Vuonna 1590 Monteverdi alkoi työskennellä Gonzagan Vincenzo I:n hovissa Mantovassa laulajana ja alttoviulun soittajana. Vuoteen 1602 mennessä hän oli kohonnut tämän hovin kapellimestariksi. Neljänteenkymmenenteen ikävuoteensa asti Monteverdi työskenteli pääasiassa madrigaalien parissa, saaden valmiiksi lopulta yhdeksän madrigaalien kirjaa. Viides madrigaalien kirja (1605) nousi kiistelyn kohteeksi, kun Giovanni Artusi syytti kyseistä teosta sekä joitain neljännen madrigaalikirjan osia niiden modernin tyylin "karkeuksista". Monteverdi puolustautui viidennen kirjan esipuheessa ehdottaen musiikin jakamista kahteen virtaukseen, joita hän nimitti termeillä "prima prattica" ja "seconda prattica". Näistä ensin mainittu viittasi aiempaan 1500-luvun polyfoniseen sävellysmuotoon, joka noudatti tiukasti kontrapunktia, dissonanssia sekä eri korkuisten lauluäänten tasa-arvoisuutta. Jälkimmäinen puolestaan oli vapaampi kontrapunktin käytön suhteen, sekä lisäsi lauluäänten hierarkkisuutta painottamalla sopraanoa ja bassoa. Tällä tavoin Monteverdin on myöhemmin katsottu liikkuneen kohti uudentyylistä monodia eli yksinlaulun tyyliä. Tietoisempi askel moderniin musiikkiin päin oli Monteverdin tapa lisätä soitinten continuo moniin madrigaaliensa osiin. Viidennen kirjan on katsottu myös aloittaneen tietoisen funktionaalisen tonaalisuuden käytön. Monteverdin kahdeksas madrigaalien kirja ("Ottavo Libro", 1638) on usein nähty madrigaalisävellysten täydellisimpänä ilmentymänä. Kaiken kaikkiaan Monteverdin kahdeksan ensimmäistä madrigaalien kirjaa sisältävät valtavan kehityskulun renessanssin polyfonisesta musiikista barokille tyypilliseen monodiseen tyyliin. Yhdeksäs kirja julkaistiin postuumisti vuonna 1651. Se on todennäköisesti sävelletty useiden vuosikymmenien varrella, ja se sisältää musiikkia Monteverdin tuotannon kevyemmästä päästä.


title: Claudio Monteverdi

text: Koska madrigaalien yksinlauluosuudet, monodit, painottivat selkeitä melodisia kulkuja, helppotajuisia italiankielisiä tekstejä (munkkilatinan sijaan) sekä hillittyä säestystä, oli Monteverdin siirtyminen oopperan pariin luonnollisena nähty askel. Monteverdi sävelsi ensimmäisen oopperansa, l’Orfeon, vuonna 1607. Hän laati sen Mantovassa pidettävää vuotuista karnevaalia varten ja se sai heti loistavan vastaanoton. Teos vaikutti dramaattisella voimakkuudellaan sekä eloisalla orkestraatiollaan. Sitä pidetään mahdollisesti ensimmäisenä tunnettuna teoksena, jossa säveltäjä jakaa eri soittimet ryhmiin, ja se on myös yksi ensimmäisistä suurista sävellyksistä, joiden tiedot alkuperäisissä esityksissä käytettyjen soitinten kokoonpanosta ovat säilyneet selvästi tallennettuna. Katsotaan, että tämän oopperansa myötä Monteverdi loi kokonaan uuden musiikin tyylin nimeltä "dramma per musica" eli musikaalinen draama. Monteverdin oopperoiden luokitellaan usein edustavan esibarokkia tai varhaista barokkia.