title: Asuntojen hintakupla

text:
Tutkimuksissaan Shiller muodosti historiatiedoista Yhdysvaltain asuntoja koskevan hintaindeksin ajanjaksolle 1890–2004. Shillerin muodostama hintaindeksi on ilmeisesti pisin koko maata koskeva indeksi. Oheisessa kuvassa on Shillerin esitys Yhdysvaltain inflaatiokorjatusta asuntojen
hintaindeksistä, rakennuskustannuksista sekä väestökehityksestä ja pitkistä koroista. Kuvan asuntojen hintaindeksin kehityksestä voidaan tehdä se merkittävä huomio, että asuntojen hintojen reaalinen muutos ei ole jatkuvasti nouseva. Lukuun ottamatta toisen maailmansodan jälkeistä ja viimeisen kymmenen vuoden aikana tapahtunutta hinnan nousua reaalisesti hinnat ovat pysyneet ennallaan tai laskeneet. Koko ajanjaksona, eli 114 vuodessa, reaaliset hinnat nousivat 66 % ja vuodesta 1997 vuoteen 2004 reaaliset hinnat nousivat 52 %. Eli koko ajanjakson 114 vuodessa reaaliset hinnat nousivat vain 0,4 % vuodessa, missä on mukana vuoden 1997 jälkeen tapahtunut poikkeuksellisen nopea nousu. Vuodesta 1890 vuoteen 1996 reaaliset hinnat nousivat vain 9,2 % eli 0,08 % vuodessa.


title: Asuntojen hintakupla

text:
Varmistaakseen näin pienen reaalisen kehityksen oikeellisuuden Shiller etsi riippumattomia hintaindeksejä muista maista. Amsterdamin yliopiston professorin Piet Eichholtzin aineisto sisältää Amsterdamin Herengracht-kanaalin varrella olevien asuntojen hinnat vuodesta 1628 vuoteen 1973. Näiden asuntojen hintatiedot ovat erityisen hyviä hintaindeksin kehityksen tarkastelulle, sillä asunnot ovat pysyneet huomattavan samanlaisina yli vuosisatojen.
Hintaindeksissä on monia laskuja ja nousuja, mikä on ymmärrettävää esimerkiksi 1600-luvulla tapahtuneen tulppaanimanian takia. Koko ajanjaksona, eli 346 vuodessa, asuntojen reaaliset hinnat noin kaksinkertaistuivat eli reaalinen hinnan nousu vuodessa oli vain 0,2 %.


title: Asuntojen hintakupla

text:
Näin pienet reaaliset hintojen nousut ovat vastoin yleistä, ja myös virheellistä, käsitystä asuntojen hintojen kehityksestä ja asunnoista hyvinä sijoituskohteina. Tämän ilmeisesti aiheuttaa kodiksi ostettujen asuntojen harvoin tapahtuvat kaupat ja nimellisten tuottojen synnyttämä harha. Jos esimerkiksi osti Yhdysvalloista 16 000 dollarin asunnon vuonna 1948 ja myi sen 190 000 dollarilla vuonna 2004, sijoitus näyttää erittäin kannattavalta. Kuitenkin kyseisenä aikana kuluttajahinnat nousivat kahdeksankertaiseksi eli reaalista tuottoa tuli vain vähemmän kuin yksi prosentti vuodessa. Yleisesti oletetaan, että asuntojen hintojen vaihtelua selittää rakennuskustannukset, väestönkasvu ja/tai korkotason muutokset. Kuitenkin jo kuvasta voidaan huomata, että nämä tekijät pystyvät selittämään heikosti reaalista hintakehitystä. Esimerkiksi niissä ei tapahdu sellaista merkittävää muutosta, joka voisi selittää 1997 alkaneen jyrkän hinnan nousun. Shillerin ja Casen tekemä tilastollinen analyysi osoittaa, että vuoden päästä tapahtuvasta asuntojen hintojen vaihtelusta noin puolet on
ennustettavissa. Eli noin puolta vaihtelusta heidän tutkimuksen mukaan ei pystynyt enustamaan. Lisäksi ennustuksen tekeminen viiden tai kymmenen vuoden päähän (eli lähemmäksi asunnon omistusaikaa) on käytännöllisesti katsoen mahdotonta.


title: Asuntojen hintakupla

text:
Kuvasta voidaan nähdä, että vuoden 1997 jälkeen tapahtuneesta hintojen nopeasta noususta huolimatta rakennuskustannukset ovat pysyneet lähes ennallaan. Eli asuntojen korkeasuhdanteesta huolimatta kysynnän kasvu ei ole nostanut rakennuskustannuksia, vaikka niin yleisesti oletetaan. Ylipäätään inflaatiota nopeampaa asuntojen hintojen kehitystä selittävät teoriat ovat heikkoja. Yhdysvalloissa asuntojen hintojen reaalinen hinnannousu alittaa myös reaalisen ansiotason kehityksen, joka oli keskimäärin kaksi prosenttia vuodesta 1929 vuoteen 2003. Näin heikkoa reaalista hinnan nousua selittää teknologian kehittyminen, mikä on mahdollistanut rakennusteollisuuden koneistamisen ja automatisoinnin nopeammin verrattuna paljon työllistävään palvelusektoriin nähden. Rakennusteollisuuden teknologisen kehittymisen takia asunnot voidaan rakentaa aikaisempaa halvemmin ja niiden hinnat laskevat suhteessa ansiotason kehitykseen nähden (eli reaalinen asuntojen hintojen
kehitys on hitaampaa kuin reaalinen ansiotulojen kehitys). Inflaation ylittävä, eli reaalinen, hinnan nousu voi selittyä osittain asuntoihin tehdyillä asumusmukavuutta parantavilla investoinneilla (asuntoihin on lisätty keskuslämmitys, suihkuja ja kodinkoneita, taloyhtiöön lisätty
hissi jne.) ja lähiympäristöön tehdyillä investoinneilla (kaukolämpö, metro- ja juna-asemat, tiet jne.)


title: Asuntojen hintakupla

text:
Jo 1880-luvulla Kaliforniassa asuntojen hintakuplassa ihmiset pelkäsivät, että vapaista tonteista tulee pulaa. Sen jälkeen alueen hohdokkaat kaupungit (kuten esim. Los Angeles) ovat kokeneet monia hintojen laskuja ja nousuja. Vaikka Yhdysvaltain maa-alasta vain 2,6 % on urbaania aluetta (eli tilaa uusille kaupungeille riittää) tonttien hinnat joissakin kaupungeissa ovat kokeneet hintakuplia ihan näihin päiviin asti. Viime aikoina hintakuplat ovat tapahtuneet hämmästyttävän samanaikaisesti - jopa Yhdysvaltain ulkopuolella olevissa kaupungeissa (esim. Lontoo, Sydney, Pariisi). Shiller nimeää tällaiset kaupungit hohdokkaiksi kaupungeiksi ("glamour cities"), joissa asuntojen hintakuplaa ruokkii aina välillä järjetön innostuneisuus. Kuvaavaa hintakehityksessä on, että näissä kaupungeissa ensin asuntojen hintojen nousu on muuta maata nopeampaa, mutta kun hinnat kääntyvät laskuun, lasku on muuta maata nopeampaa (katso esim. kirjan kuvat 2.2 ja 2.3). Niissä kaupungeissa, joiden ympäristössä ei ole rajoitteita tonttien saatavuudessa, ei ole esiintynyt kuplia (esim. Phoenix, Milwaukee). Tällaisia rajoitteita voivat aiheuttaa kaupungin ja sen ympäristön geologiset tekijät (ympärillä meri, vuoristo ja/tai muita kaupunkeja,
juomavettä vain rajoitetusti jne.) tai viranomaisten sääntely (esim. kaavoitus). Jos rajoituksia ei ole, hinnan nousu lisää tarjontaa, mikä taas estää hintakuplan syntymistä.


title: Asuntojen hintakupla

text: Jos tonttien saatavuudessa on rajoituksia, tonttien hinnoista muodostuu merkittävä tekijä asuntojen hintoihin. Kun tällaisissa kaupungeissa markkinoihin iskee järjetön innostuneisuus, asuntojen ostajat muuttuvat aggressiivisiksi, ja jopa epätoivoisiksi, tekemällä tarjouksia asunnoista, joihin he eivät ole edes kunnolla tutustuneet. Joskus asunnot myydään yli pyydetyn hinnan jo ensimmäisenä päivänä. Hintojen nousu tekee ostajista epätoivoisia ja he alkavat pelätä, että kohta hinnat nousevat niin korkealle, ettei heillä ole enää varaa ostaa asuntoa (mikä nostaa hintoja vielä lisää). Vaikka tonttien hinnat muodostavat merkittävän osan asuntojen hinnoista, tällaisissa kaupungeissa järjettömässä innostuneisuudessa ihmiset sortuvat ajattelemaan, että tonttien hinnat jatkavat nousuaan. Tällaista harhaa voi ruokkia alueeseen liittyvät tarinat uudesta aikakaudesta, ostajien liiallinen itsevarmuus (jota on ruokkinut lähihistorian hintojen nousu) ja maaginen ajattelu liittyen alueen hohdokkuuteen.


title: Asuntojen hintakupla

text: Hohdokkaalla alueella asumisesta voi olla jotain taloudellistakin hyötyä ja ihmiset nauttivat asua siellä, mutta siellä asuvat sortuvat helposti maagiseen ajatteluun; koska he haluavat asua siellä ja omistavat sieltä asunnon, he ajattelevat kasvavan joukon muitakin ihmisiä haluavan asua siellä ja ostaa sieltä asunnon. Tästä seuraa hohdokkaan alueen muita nopeampi hintatason nousu. Todellisuudessa hohdokkaalla alueella asuva ei saavuta kovin merkittävästi mainetta tai etua. Jos alueen hinnat nousevat niin korkealle ansiotasoon nähden, että ihmisten tulot eivät riitä kunnollisen asunnon ostamiseen, alkavat ostajat kyseenalaistaa hintatasoa. Vaikka jollakin hetkellä näyttäisi jokin yritystoiminta sidotuksi johonkin tiettyyn alueeseen, uusia alueita syntyy jatkuvasti ja liian korkea hintataso toimii hyvänä motivaationa siirtää yritystoiminta halvempaan alueeseen. Lisäksi korkea hintataso luo poliittista painetta rakentamista estävien rajoituksien vähentämiseksi, mikä jossakin vaiheessa lisää tarjontaa ja laskee hintoja.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneetta on aurinkokuntamme ulkopuolella sijaitseva eli ekstrasolaarinen planeetta. Ensimmäinen varmistettu eksoplaneetta löydettiin vuonna 1992, ja toukokuussa 2016 löydettyjen planeettojen määrä oli jo 3 300. Lisäksi Nasan Kepler-avaruusteleskooppi on havainnut yli 4 700 eksoplaneettaehdokasta, jotka odottavat lisähavaintoja ennen löytöjen varmistamista.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneetalla ei ole yleisesti hyväksyttyä määritelmää, joten arviot planeetoiksi laskettavien aurinkokunnan ulkopuolisten kappaleiden määristä vaihtelevat. Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan Linnunradassa sijaitsevilla tähdillä on kiertolaisinaan keskimäärin 1,6 planeettaa. Lisäksi Linnunradassa saattaa olla jopa 100 000 kertaa enemmän tähtienvälisiä planeettoja kuin galaksissa on pääsarjan tähtiä. Nämä vapaat planeetat eivät ole gravitaationaalisesti sidottuja muihin kohteisiin.


title: Eksoplaneetta

text: Joitakin eksoplaneettoja on löydetty kuvaamalla ne suoraan. Menetelmä on kuitenkin hankala, ja eksoplaneetat havaitaankin usein epäsuorasti tutkimalla niiden emotähteä. Yleisimmät havaintamenetelmät ovat säteisnopeusmenetelmä ja ylikulkumenetelmä. Säteisnopeusmenetelmällä havainnoidaan eksoplaneetan aiheuttamaa tähden vähäistä huojumista, ja ylikulkumenetelmällä tähden kirkkauden muutosta eksoplaneetan kulkiessa sen editse.


title: Eksoplaneetta

text: IAU:n planeetan määritelmä koskee vain Aurinkokunnassa sijaitsevia planeettoja, joten sitä ei sovelleta Aurinkokunnan ulkopuolisiin planeettoihin. Eksoplaneetalle ei siis ole olemassa yleisesti hyväksyttyä määritelmää ja näin ollen eri tahojen määritelmät, ja luvut vahvistettujen eksoplaneettojen määrästä, voivat vaihdella niiden julkaisijasta riippuen. Ainoa IAU:n eksoplaneetojen määritelmään liittyvä julkaisu on sen eksoplaneettatyöryhmän vuonna 2001 julkaisema ja 2003 päivittämä työmääritelmä. Sen mukaan:NASAn ylläpitämän eksoplaneettatietokannan hyväksymiskriteeri on alle 30 Jupiterin massan koko. Exoplanet Encyclopaedia lukee planeetaksi lähtökohtaisesti alle 13 Jupiterin massaisen taivaankappaleen, mutta hyväksyy tietokantaansa myös alle 20 Jupiterin massaiset kiertolaiset mikäli saman tähden kiertoradalla on havaittu vähintään yksi toinen planeetta.


title: Eksoplaneetta

text: On pitkään väitetty, että joidenkin tähtien ympärillä kiertää planeettoja. Esimerkiksi Peter van de Kamp väitti jo 1960-luvun lopulla, että Barnardin tähteä kiertää planeetta, joka aiheuttaa jaksollisia muutoksia Barnardin tähden paikkaan. Muut tutkijat eivät ole kyenneet todentamaan väitettä.


title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäiset vahvistetut eksoplaneetat löytyivät vuonna 1992, kun Aleksander Wolszczan ja Dale Frail havaitsivat planeettoja pulsari PSR 1257+12:n ympäriltä. Planeetat aiheuttivat muutoksia millisekuntipulsarin paikkaan ja sitä kautta pulsarin lähettämien radiopulssien saapumisaikoihin. Aikaisemmin oli jo julkaistu väittämiä löydetyistä eksoplaneetoista, mutta niiden olemassaoloa ei ollut voitu vahvistaa. Yksi tällainen oli vuonna 1988 julkaistu tutkimus, jonka mukaan Gamma Cepheillä olisi planeetta. Planeetan olemassaolo vahvistettiin vuonna 2003.


title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäisen auringonkaltaista tähteä kiertävän eksoplaneetan löysivät 1995 sveitsiläiset Michel Mayor ja Didier Queloz. Heidän onnistui mitata spektrometrillä 51 Pegasi -tähtijärjestelmässä sijaitsevan eksoplaneetan vetovoimavaikutus keskustähteensä. Planeetta 51 Pegasi b on kaasuplaneetta, ja se kiertää keskustähteään lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa.


title: Eksoplaneetta

text: Aluksi havaittujen eksoplaneettojen kiertoradat olivat hyvin soikeita, ja ne sijaitsivat lähellä keskustähteä. Monet löydetyt eksoplaneetat olivat 51 Pegasi b:n kaltaisia kuumia jupitereita, eli karkeasti Jupiterin massaisia jättiläisplaneettoja, jotka kiertävät emotähteään hyvin lähellä. Tämän tyyppisten eksoplaneettojen uskottiin olevan yleisiä, mutta myöhemmät tutkimukset osoittivat niiden olevan huomattavasti harvinaisempia.


title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäinen pääsarjaan kuuluvan tähden ympäriltä löytynyt usean planeetan järjestelmä oli Upsilon Andromedaen järjestelmä, joka vahvistettiin vuonna 1999. Ensimmäisen elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitsevan eksoplaneetan, Gliese 581 c:n, löytymisestä ilmoitettiin 24. huhtikuuta 2007. Ensimmäiset auringonkaltaista tähteä kiertävät maankokoiset planeetat löydettiin Keplerin keräämän aineiston avulla vuonna 2011.


title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäinen suora kuva eksoplaneetasta oli lähellä infrapunavaloa olevilla taajuuksilla otettu kuva 2M1207b:stä. Ensimmäinen silmin nähtävän valon avulla valokuvattu eksoplaneetta oli pölykiekkotähti Fomalhautia kiertävä eksoplaneetta. Fomalhaut b:n kuvat julkaistiin Science-lehdessä 14. marraskuuta 2008. Ensimmäinen kartta eksoplaneetan pilvistä oli vuonna 2013 julkaistu jättiläisplaneetta Kepler-7b:n pilvikartta. Kartan muodostamisessa käytettiin Spitzerin ja Keplerin keräämiä aineistoja.


title: Eksoplaneetta

text: Vuoden 2014 alussa havaittujen eksoplaneettojen määrä oli kasvanut jo noin tuhanteen. 26. helmikuuta 2014 Nasa julkaisi tiedon, että 715 Kepler-avaruusteleskoopin aiemmin havaitseman eksoplaneetan olemassaolo oli varmistettu. Näin varmistettujen eksoplaneettojen määrä kasvoi noin 1 700:n. Suurin osa planeetoista oli Neptunusta pienempiä.


title: Eksoplaneetta

text: Vuonna 2012 julkaistun Probing Lensing Anomalies NETworkin keräämän aineiston pohjalta tehdyn tutkimuksen mukaan Linnunradassa sijaitsee yli 100 miljardia planeettaa, joista yli 10 miljardia on kiviplaneettoja. Tutkimuksessa selvitettiin 0,5–10  AU:n päässä keskustähdestään kiertävien planeettojen määrää ja todettiin jokaisella tähdellä olevan keskimäärin 1,6 kiertolaista. Eri planeettatyyppien yleisyydestä todettiin 17 %:lla tähdistä olevan Jupiterin massainen kiertolainen, 52 %:lla kylmä neptunus ja 62 %:lla supermaa.


title: Eksoplaneetta

text: Galakseissa on tähtien kiertoradoille sidottujen eksoplaneettojen lisäksi myös tähtienvälisiä planeettoja, jotka eivät ole gravitaatiolla sidottuja mihinkään muuhun taivaankappaleeseen. Monthly Notices of the Royal Astronomical Societyssa vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan näitä planeettoja saattaisi Linnunradassa olla jopa 100 000 kertaa enemmän kuin tähtiä.


title: Eksoplaneetta

text: Jättiläisplaneettoja on huomattu löytyvän yleisemmin tähdiltä, joiden metallipitoisuus on korkea. Pienempien planeettojen esiintymisen ei sen sijaan ole todettu olevan riippuvainen tähden metallisuudesta. Planeettoja omaavilla tähdillä on myös huomattu olevan yleisemmin tavallista vähemmän litiumia.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneettojen viralliset nimet muodostetaan lisäämällä planeetan keskustähden nimen perään pieni kirjain. Kirjaimet alkavat 'b':stä ja määrittyvät planeettojen löytöjärjestyksen mukaan. Näin ollen planeettakunnan ensimmäisenä löytynyt planeetta on 'b' ja toisena löytynyt 'c'. Planeettojen nimikkeet pysyvät samoina vaikka planeettakunnasta löydettäisiin myöhemmin lisää planeettoja. Elokuussa 2012 aakkosissa viimeinen vahvistetulle planeetalle annettu kirjain oli 'h'.


title: Eksoplaneetta

text: Vuonna 2009 Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU päätti työryhmänsä suosituksen perusteella olla antamatta eksoplaneetoille erillisnimiä. Eksoplaneettojen valtavan määrän vuoksi työryhmä piti niiden nimeämistä epäkäytännöllisenä. Vuonna 2013 IAU otti nimeämisen uudestaan harkintaansa ja elokuussa 2013 se ilmoitti ottavansa vastaan ehdotuksia eksoplaneettojen erillisnimiksi. Näiden erillisnimien tuli noudattaa IAU:n pikkuplaneettojen nimeämiseen asettamia sääntöjä ja rajoituksia. Joulukuussa 2015 IAU ilmoitti nimenneensä ehdotusten pohjalta 31 eksoplaneettaa. Planeetat saivat nimiään esimerkiksi tutkijoiden, uskontojen tai kulttuuriperintöjen mukaan. Suomesta ehdotettuja nimiä ei kelpuutettu.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneetojen ominaisuuksien tutkimusta vaikeuttaa niiden etäisyys Maasta. Havaintomenetelmien rajoitteet ovat perinteisesti aiheuttaneet otosvääristymän, kun suuret ja lähellä keskustähteään kiertävät planeetat ovat olleet yliedustettuina.


title: Eksoplaneetta

text: Pienimmät löydetyt eksoplaneetat ovat massaltaan Merkuriusta pienempiä ja suurimmat yli kolmekymmentä kertaa Jupiterin kokoisia. Aurinkokunnan planeettojen tapaan eksoplaneetat voidaan jakaa karkeasti kaasujättiläisiin ja kiviplaneettoihin. Eksoplaneettojen kohdalla planeettatyyppien koot kuitenkin vaihtelevat huomattavasti enemmän kuin Aurinkokunnassa. Pienimpien kaasuplaneettojen massat ovat muutaman Maan massan suuruisia ja suurimpien kiviplaneettojen massat jopa kymmenen Maan massaa. Maata suurempia kiviplaneettoja kutsutaan supermaiksi.


title: Eksoplaneetta

text: Monien ylikulkumenetelmällä havaittavien planeettojen on huomattu olevan merkittävästi suurempia, kuin mitä tunnettujen fysiikan teorioiden mukaan olisi niiden massa huomioon ottaen todennäköistä. Planeettojen kiertoajat vaihtelevat alle vuorokaudesta satoihin vuosiin. Moniplaneettaiset järjestelmät ovat usein resonanssissa ja planeettojen kiertoratojen eksentrisyys voi olla korkea. Näistä johtuen Keplerin lait eivät kykene selittämään kaikkia eksoplaneetoilla havaittuja liikeratoja.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneettojen suora kuvaaminen on vaikeaa, koska pienemmät kohteet hukkuvat helposti kirkkaan keskustähden valoon. Havaitsemista vaikeuttavat myös tähden ilmakehän rauhattomuus ja teleskooppien huono erotuskyky. Eksoplaneettojen suoran havaitsemisen vaikeuden vuoksi niiden havaitsemiseen on kehitetty useita epäsuoria menetelmiä.


title: Eksoplaneetta

text: Säteisnopeusmenetelmä ja ylikulkumenetelmä ovat epäsuoria menetelmiä, joiden avulla on löydetty valtaosa kaikista varmistuneista eksoplaneetoista. Molemmilla menetelmillä löydetyt planeetat sijaitsevat tyypillisesti verrattain lähellä keskustähteään. Säteisnopeusmenetelmä perustuu keskustähden spektriä tarkkailemalla selvitetyn Doppler-ilmiön perusteella tehtyyn säteisliikkeen mittaamiseen. Säteisnopeusmenetelmän avulla on löydetty yli 60 % vahvistetuista eksoplaneetoista (elokuussa 2012). Ylikulkumenetelmän avulla voidaan havaita eksoplaneettoja, kun ne kulkevat keskustähtensä ja Maan välistä. Tähden kiekon yli kulkeva valo pimentää hyvin pienen osan tähdestä säännöllisin väliajoin.


title: Eksoplaneetta

text: Pulsariajoituksen avulla on mahdollista jäljittää pulsaria kiertäviä taivaankappaleita. Pulsari lähettää tasaisin väliajoin radioaalloista muodostuvia pulsseja. Mahdollinen kiertolainen aiheuttaa muutoksia pulssien ajoitukseen, ja ajoituspoikkeamia voidaan käyttää eksoplaneettojen havaitsemiseen. Astrometrian avulla voidaan havaita eksoplaneetta, kun se ratajaksonsa aikana siirtelee yhteistä painopistettä kiertävää keskustähteään. Mikrolinssien avulla voidaan havaita eksoplaneettoja niiden painovoiman vuoksi taittuneiden valonsäteiden perusteella. Tällä tavalla voidaan löytää planeettoja, jotka sijaitsevat kauempana keskustähdestään kuin säteisnopeus- ja ylikulkumenetelmillä löydetyt planeetat.


title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneettojen etsimistä varten on rakennettu useita satelliitteja ja luotaimia. Ranskan avaruusjärjestön CNESin CoRoT-satelliitti laukaistiin kiertoradalleen joulukuussa 2006 ja saattaa löytää jopa Maan kokoluokan planeettoja ylikulkumenetelmällä. Nasan Kepler-luotain etsi Maan kokoluokan planeettoja ylikulkumenetelmällä. Se laukaistiin kohti Aurinkoa kiertävää rataansa maaliskuussa 2009 ja oli toiminnassa toukokuussa 2013 tapahtuneeseen rikkoutumiseensa asti. Myös Hubble-avaruusteleskoopin ottamista suorista valokuvista on pystytty löytämään useita eksoplaneettoja. Euroopan avaruusjärjestön ESAn Gaia-luotaimen toivotaan löytävän kymmeniätuhansia eksoplaneettoja mittaamalla tähtien sijainnin ja säteisnopeuden muutoksia. Sen laukaisu on suunniteltu tapahtuvan vuonna 2013. Avaruusteleskooppien lisäksi eksoplaneettoja etsitään myös maassa olevilla laitteilla. Näistä menestynein on HARPS, joka oli vuoteen 2011 mennessä löytänyt 150 eksoplaneettaa. Nasan tulevan projektin, TESS-satelliitin, tarkoitus on etsiä eksoplaneettoja ylikulkumenetelmän avulla. Satelliitti on suunniteltu laukaistavaksi vuonna 2017.


title: Tyko Brahe

text: Tyko Brahe (oikealta nimeltään Tyge Ottesen Brahe; 14. joulukuuta 1546 Knudstrup – 24. lokakuuta 1601 Praha) oli tanskalainen tähtitieteilijä. Hän oli omana aikanaan myös tunnettu astrologi ja alkemisti. Hän rakennutti Venin saarelle kaksikin observatoriota, ensin Stjerneborgin ja hiukan myöhemmin isomman ja paremmin varustetun Uranienborgin, mistä tuli varhainen "tutkimusinstituutti". Kummastakaan rakennuksesta ei ole edes peruskiviä jäljellä. Rakennusten ulkonäkö tunnetaan vain niistä tehtyjen piirrosten ja maalausten perusteella.


title: Tyko Brahe

text: Julkaisutoiminnan takia hän omisti kirjapainon ja paperimyllyn. Brahen tunnetuin apulainen oli Johannes Kepler.


title: Tyko Brahe

text: Tyko Brahe, jonka etunimestä on olemassa useita muotoja (Tyge tanskaksi ja Tycho latinaksi), syntyi 14. joulukuuta 1546 Tanskassa Otto ja Beata Brahen perheeseen. Hän aloitti opintonsa vuonna 1559 Kööpenhaminan yliopistossa, ollen silloin vain 12 vuoden ikäinen, opiskellen ajan hengen mukaisesti retoriikkaa ja filosofiaa. Kolme vuotta myöhemmin Brahe siirtyi Leipzigin yliopistoon opiskelemaan lakia. Näinä vuosina hän myös itse opiskeli tähtitiedettä. Kemiaa hän opiskeli Augsburgissa vuosina 1570–1572. Tyko myös taivutteli setänsä rakentamaan hänelle oma kemian laboratorion Herritzwadin linnaansa. Näinä vuosina Tyko joutui miekkataisteluun, jossa hän menetti nenänsä. Hänelle valmistettiin nenäproteesi, kertomusten mukaan hopeasta tai kullasta. Vuonna 2010 tehty tutkimus osoitti, että proteesi oli messinkinen.


title: Tyko Brahe

text: Vuonna 1572 Brahe havaitsi Kassiopeian tähdistössä uuden tähden. Hän tarkkaili sitä tiiviisti ja tuli siihen johtopäätökseen, että kyseessä oli uusi taivaalla paikallaan pysyvä tähti. Seuraavana vuonna hän julkaisi teoksen "De Stella Nova" (lat. uudesta tähdestä). Nyt tiedetään, että kyse oli supernovaräjähdyksestä, ja tätä "uutta tähteä" sanotaan nykyisin Tykon novaksi (SN 1572). Kirja herätti tyrmistystä papiston keskuudessa. Siihen aikaan nimittäin uskottiin vakaasti, että tähdet olisivat jumalaista alkuperää, eikä maailmankaikkeuteen ollut syntynyt mitään uutta sen jälkeen kun Jumala oli lopettanut luomistyönsä. Tuohon aikaan lähes kaikki tähtitietous oli peräisin Aristoteleen ja Ptolemaioksen ajatuksiin perustuvista kirjoista.


title: Tyko Brahe

text: Vuonna 1575 Tanskan kuningas Fredrik II antoi hänelle pienen eläkkeen ja elinikäiseksi lahjaksi Juutinraumassa Landskronan lähistöllä sijaitsevan Venin saaren. Brahe rakensi saarelle observatorion ja aloitti tähtitaivaan tarkkailun. Vuonna 1588 hänen suojelijansa Fredrik II kuoli. Hänen seuraajansa Kristian IV lopetti hänen eläkkeensä ja rahavaikeuksien takia Brahen oli pakko lähteä saareltaan vuonna 1597 21 tuloksellisen vuoden jälkeen. Hän jatkoi vähän aikaa työtään Hampurissa, mutta jatkoi sitten Benatkyn linnaan Tšekkiin, jonne hän asettui 1599 Rudolf II:n suojelukseen. Praha oli tuolloin erittäin merkittävä tieteen keskus ja Brahe löysi jatkajan elämäntyölleen. Vuonna 1600 hän tapasi tuolloin varsin tuntemattoman Johannes Keplerin.


title: Tyko Brahe

text: Tyko Brahe kuoli seuraavana vuonna (24. lokakuuta 1601). Kepler viimeisteli hänen elämäntyönsä ja julkaisi Brahen tähtiluettelon "Astronomiae Instauratae Progymnasmata", joka sisälsi 777 tähden sijaintitiedot. Tyko Brahe oli ensimmäisiä jotka tajusivat järjestelmällisen havaitsemisen tärkeyden tähtitieteessä. Tätä saavutusta voisi hyvin verrata Galileo Galileihin, joka alkoi ensimmäisenä soveltaa empiiristä tutkimusta. Ilman hänen tutkimustuloksiaan Kepler ei välttämättä olisi keksinyt lakejaan planeettojen radoista.


title: Tyko Brahe

text: Tarinan mukaan tähtitieteilijä kuoli virtsarakon pullistumaan juotuaan liikaa viiniä päivällisellä Rosenbergin paronin kanssa. Brahe pelkäsi etikettirikettä niin paljon, ettei poistunut pöydästä.


title: Tyko Brahe

text: Brahen kuolemansyy on yhä epäselvä, mutta vuonna 2016 tehdyn tutkimuksen mukaan kyse ei ollut akuutista myrkytyksestä. Brahe saattoi kuolla virtsarakon tulehdukseen. Hänen epäillään yrittäneen hoitaa itseään elohopeaa sisältäneillä lääkkeillä, joka selittää korkean elohopeamäärän hänen elimistössään. Brahe kuoli aamulla yhdeksän ja kymmenen välillä.


title: Tyko Brahe

text:
On myös esitetty epäilyjä siitä, että Brahen olisi murhannut Kepler. Väite perustuu 1990-luvulla tehtyihin oikeuslääketieteellisiin tutkimuksiin, jotka perustuivat vuonna 1901 haudasta otettuihin hiusnäytteisiin. Vertaamalla hiusten kasvunopeutta Brahen hiuksista löytyneisiin elohopeamääriin on pystytty päättelemään, milloin ja minkä kokoisina annoksina Brahe oli elohopeaa saanut. Koska Brahen elämän loppuvaiheista on tarkat päiväkirjat, on voitu osoittaa, että Kepler oli käytännössä ainut mahdollinen henkilö, joka olisi voinut myrkyttää Brahen. Vuonna 2010 hauta avattiin uudelleen, jotta kuolinsyy pystyttäisiin määrittelemään tarkemmin.
Brahen kuva on ollut maalattuna yhden Norwegian Air Shuttlen sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.


title: Arrow’n paradoksi

text: Arrow’n paradoksi tai Arrow’n mahdottomuusteoreema on vaalitapoihin liittyvä teoreema, jonka mukaan mikään sellainen vaalitapa, jossa äänestäjät laittavat osan tai kaikki ehdokkaista suosituimmuusjärjestykseen, ei voi täyttää Arrow’n määrittämiä viittä maalaisjärjen mukaista kriteeriä. Teoreeman kehittäjä Kenneth Arrow voitti tutkimuksiaan esittävällä kirjalla "Social choice and individual values" Nobelin taloustieteiden palkinnon 1972.


title: Arrow’n paradoksi

text: Yksinkertaistettuna teoreeman mukaan yhteisön tulee päästä sopuun yhteisistä preferensseistä ja panna tietyt vaihtoehdot järjestykseen. Jokaisella yksilöllä on omat preferenssinsä ja pitäisi löytää jonkinlainen sosiaalisten preferenssien funktio, joka yhdistää kaikkien yksilöiden preferenssit yhteisiksi. Tällaisella funktiolla eli vaalitavalla tulisi olla kourallinen uskottavia ominaisuuksia:Arrow’n teoreema sanoo, että jos äänestäjiä on enemmän kuin kaksi ja valintavaihtoehtoja enemmän kuin kolme, ei mikään ehdokkaiden järjestykseen pistämiseen perustuva vaalitapa voi täyttää kaikkia viittä ehtoa.


title: Arrow’n paradoksi

text: On korostettava, että Arrow’n mahdottomuusteoreema koskee vain sellaisia vaalitapoja, joissa äänestäjät asettavat ehdokkaita suositummuusjärjestykseen. Jotkut vaalitavat, joissa äänestäjät pisteyttävät ehdokkaat, täyttävät kaikki Arrow'n kriteerit.


title: Arrow’n paradoksi

text: Löysentämällä epärelevanttien vaihtoehtojen ehtoa poistamalla Smith-joukon kandidaatit, eräät Condorcet’n vaalitavat täyttävät ehdot.


title: Neutronitähti

text: Neutronitähti on painovoiman vaikutuksesta kokoon luhistunut tähti, joka koostuu pääasiassa neutroneista. Neutronitähtien läpimitta on yleensä muutamien kymmenien kilometrien luokkaa ja massan alaraja 1,4 Auringon massaa. Mikäli massa on tätä pienempi, tähdestä tulee valkoinen kääpiö. Massan ylärajaa ei tiedetä kovin tarkkaan, mutta sen uskotaan olevan korkeintaan 2–3 Auringon massaa. Tätä suurempimassainen tähti luhistuisi mustaksi aukoksi tai teoreettiseksi kvarkkitähdeksi.


title: Neutronitähti

text: Neutronitähden sisältämä aine on erittäin tiheää: teelusikallinen neutronitähteä painaisi Maan pinnalla kuusi miljardia tonnia. Neutronitähden tiheys selittää sen suuren painovoiman, joka on 2×10 – 3×10 kertaa suurempi kuin Maan. Suuri painovoima aiheuttaa neutronitähden suuren pakonopeuden, noin 150 000 kilometriä sekunnissa (eli noin puolet valonnopeudesta). Neutronitähden painovoimakenttää kuvaa se, jos jokin kappale pudotettaisiin siellä 1 metrin korkeudesta, se ehtisi saavuttaa pintaan osuessaan 2 000 km/s nopeuden.


title: Neutronitähti

text: Neutronitähti syntyy raskaan tähden kuollessa, kehityksen loppuvaiheissa, kun tähden ydin romahtaa kokoon ja tähden kuorikerrokset sinkoutuvat avaruuteen muodostaen tähden ympärille nopeasti laajenevan räjähdyspilven. Tähden kuolintapahtuma on havaittavissa laajalle maailmankaikkeuteen supernovana.


title: Neutronitähti

text: Tähtien loppuvaiheessa esiintyy normaalisti urca-prosessi, jossa vapautuu runsaasti neutriinoja. Se tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin jokin atomiydin kaappaa elektronin ja vapauttaa samalla neutriinon, sitten se vapauttaa elektronin ja lähettää samalla antineutriinon:


title: Neutronitähti

text: Loppuun saakka tapahtuessaan prosessi ei siis muuta tähden koostumusta. Jos kuitenkin elektronikaasu on degeneroitunutta, uusia elektroneja ei voi muodostua vaan Paulin kieltosäännön vuoksi prosessin jälkimmäinen vaihe estyy. Tämän vuoksi ytimien protonit muuttuvat vähitellen lähes kaikki neutroneiksi. Samalla ytimien sidosenergia pienenee ja neutronit alkavat irrota ytimistä, kunnes tiheyden ollessa noin 10 kg/m ei enää esiinny atomiytimiä vaan pelkkiä neutroneja.


title: Neutronitähti

text: Neutronitähdet havaitaan pulsareina, jotka pyörivät nopeasti ja joiden pyörähdysaika on tyypillisesti muutamia sekunteja. Joissakin tapauksissa (nuorimmissa pulsareissa) pyörähdysaika voi olla vain muutamia millisekunteja. Tällaista pulsaria kutsutaan millisekuntipulsariksi.


title: Neutronitähti

text: Neutronitähdillä uskotaan olevan muutaman senttimetrin paksuinen ”kaasukehä”, jonka tiheys vastaa Maapallolla esiintyvää rautaa. Kaasukehä muodostuu raskaista atomeista. Neutronitähden kiinteä ja tiheä kuori koostuu atomiytimistä ja elektroneista muodostavasta hilasta, ja kuoren paksuus on muutama kilometri. Kuoren alla on ydin. Röntgenastronomian havainnot viittaavat siihen, että ydin koostuu erittäin hyvin sähköä johtavasta neutronimassasta eli niin sanotusta supranesteestä, joka on täysin kitkatonta. Siinä saattaa olla neutronien lisäksi pioneita ja kaoneita.


title: Neutronitähti

text:
Neutronitähdet muodostavat yleensä ympärilleen voimakkaan magneettikentän, joka aiheutuu tähden erittäin nopeasta pyörimisestä. Tällaisen magneettikentän voimakkuus saattaa suurimmillaan olla ehkä jopa 100 gigateslaa.
Magneettikenttä hidastaa pikkuhiljaa tähden pyörimistä, mistä tähtitieteilijät voivat laskea neutronitähden iän. Mitatut hidastumisnopeudet ovat väliltä 10 ja 10 sekuntia yhtä kierrosta kohti, mikä tarkoittaa sitä, että neutronitähti joka nyt pyörii kierroksen sekunnissa pyörii miljoonan vuoden päästä kierroksen 1,03 sekunnissa.


title: Neutronitähti

text: Osa neutronitähdistä on osana kaksoistähtijärjestelmää. Toinen komponentti voi olla tavallinen tähti, toinen neutronitähti, valkoinen kääpiö, tai jopa musta aukko. Neutronitähden voimakas painovoimakenttä imee materiaa toisesta tähdestä.


title: Neutronitähti

text: Lokakuussa 2017 julkistettiin tieto, että kahden neutronitähden törmäyksen aiheuttamia gravitaatioaaltoja on havaittu yhdessä valohavainnon kanssa. Ilmiön tapahtui noin 130 miljoonaa vuotta sitten Vesikäärmeen tähdistön galaksissa NGC 4993.


title: Tähtitieteen harrastus

text: Tähtitieteen harrastuksella tarkoitetaan tähtitaivaan kohteiden ja ilmiöiden katselua, harrastusluonteista tutkimista ja tähtitieteen tutkimuksen seuraamista omaksi iloksi. Usein tähtiharrastuksen alueelle lasketaan myös avaruustekniikan seuraaminen ja harrastaminen sekä ilmakehän ilmiöiden tarkkailu.


title: Tähtitieteen harrastus

text: Tähtitieteen harrastus tapahtuu yleensä jonkun tähtiharrastusyhdistyksen puitteissa, Suomessa Ursan tai jonkun paikallisen tähtiyhdistyksen.


title: Tähtitieteen harrastus

text: Tähtitieteen harrastajat harvemmin pyrkivät tekemään itse tiedettä, vaan useimmiten kiinnostus tähtimaailman ilmiöihin on tiedollisen uteliaisuuden tyydyttämistä ja oman elinympäristön tarkkailua laajassa mittakaavassa. Toki edistyneimmät harrastajat ovat saavuttaneet jopa tieteellisesti merkittäviä tuloksia.


title: Tähtitieteen harrastus

text: Tähtiharrastus voidaan jakaa karkeasti muutamaan osa-alueeseen:


title: Petolliset ystävät

text: Petolliset ystävät (; ) eli sekaannussanat ovat kahden eri kielen sanoja ja sanontoja, jotka muistuttavat toisiaan ulkoisesti (ääntämykseltään tai oikeinkirjoitukseltaan) mutta tarkoittavat eri asioita. Alun perin termi tulee ranskan ja englannin välisistä merkitystään muuttaneista lainasanoista. Petolliset ystävät ovat ongelmallisia varsinkin vieraan kielen opiskelijalle, mutta myös kielen ammattilaiset lankeavat joskus niihin. Petolliset ystävät voivat olla sukulaissanoja eli samaa alkuperää tai sattumalta samankaltaisia.


title: Petolliset ystävät

text: Hyvin harva kielten välinen sanapari tarkoittaa täysin samaa asiaa. Sanan merkitys vaihtelee käyttöyhteyden mukaan. Sanoilla on merkityskenttiä, jotka kertovat miten laajasti sana käsittää jonkun asian tai ilmiön. Esimerkkinä yleisin käännös suomen sanalle "poika" on ruotsiksi "pojke", mutta jos tarkoitetaan jonkun omaa jälkeläistä, on ruotsinnos "son".


title: Petolliset ystävät

text: Yleensä merkityskentät ovat lähes samoja, mikä on vaarallinen tilanne, sillä silloin merkityskentän rajalla eroa on vaikeinta huomata. Lainasanoilla on taipumus ottaa alkuperäisen sanan merkityskirjosta vain yksi tietty merkitys. Sanojen eri merkityskenttiä selittää myös se, että kielet muuttuvat jatkuvasti ja lainasana, joka olisikin kopioitunut alun perin samanmerkityksisenä, saattaa olla kehittynyt eri suuntaan kuin alkukielinen vastineensa.


title: Petolliset ystävät

text:
On olemassa myös petollisia ystäviä, jotka ovat täysin eri alkuperää, esimerkiksi suomen "siili" ja englannin "seal" [siil] 'hylje'.
Suomen ja viron kielessä etelää ja lounasta tarkoittavien ilmansuuntien nimet ovat keskenään toisin päin. Viron "edel" tarkoittaa suomen 'lounasta' ja vastaavasti viron "lõuna" suomen 'etelää'.


title: Petolliset ystävät

text: Suomen kielessä hallitus tarkoittaa 'valtioneuvostoa' tai muun 'organisaation johtoa'. Viron kielessä sana merkitsee 'hometta'.


title: Petolliset ystävät

text: "Teippi"-sana on laina englannin "tape"-sanasta. Englannissa "tape" kuitenkin tarkoittaa mitä tahansa nauhaa, vertaa esimerkiksi "video tape". Suomen kieleen lainattiin sanan merkitys "adhesive tape" eli kiinnittyvä nauha, liimanauha.


title: Petolliset ystävät

text: "Identity" on hyvä esimerkki väärästä ystävästä ja yleisestä käännösvirheestä. Suomen "identiteetti" on ihmisen käsitys omasta itsestään, kun englannissa "identity" merkitsee myös henkilöyttä.


title: Petolliset ystävät

text: Sana "president" merkitsee (joukon) edessä istuvaa. Yleinen merkitys on 'puheenjohtaja', mutta valtioissa ja ylioikeuksissa 'presidentti'. Siten esimerkiksi Amerikassa yhtiöistä puhuttaessa "president" tarkoittaa 'yhtiön hallituksen puheenjohtajaa'. Moottoripyöräjengit kuitenkin kutsuvat johtajiaan "presidenteiksi".


title: Petolliset ystävät

text: Amerikanenglannissa "minister" merkitsee 'pappia', "ministeri" taas on "secretary" ("sihteeri"). Yhdysvalloissa "Secretary of State" on 'ulkoministeri' eikä "valtiosihteeri". Brittienglannissa taas "minister" merkitsee 'ministeriä' kuten myös "Secretary of State".


title: Petolliset ystävät

text: Suomen sana korporaatio tarkoittaa yhdistystä tai järjestöä, esimerkiksi ylioppilaskuntaa. Amerikanenglannin "corporation" on suomeksi lähinnä "oikeushenkilö", tai useimmiten "yritys". Erityisesti salaliittoteoreetikot viljelevät tätä sekaannusta.


title: Atomilause

text: Atomilause on logiikassa lause, jonka mikään osa ei voi toimia lauseena. Toisin sanoen, atomilause ei sisällä loogisia konnektiiveja.


title: Atomilause

text: Predikaattilogiikassa yksilöolioita (eli partikulaareja) kuvaavista yksilövakioista ja yksilömuuttujista sekä ominaisuuksia ja relaatioita (eli universaaleja) kuvaavista predikaateista voidaan muodostaa kahdenlaisia kaavoja: suljettuja ja avoimia. Suljetut kaavat, eli lauseet, eivät sisällä vapaita muuttujia, ja ne ovat joko tosia tai epätosia annetusta tulkinnasta riippuen. Esimerkiksi "Helsinki on Suomen pääkaupunki" ja "7 + 1 = 2" ovat suljettuja kaavoja, ensimmäinen tosi ja jälkimmäinen epätosi.


title: Atomilause

text: Avoimet kaavat, eli lyhyemmin kaavat, sisältävät yhden tai useamman vapaan muuttujan, ja niiden totuus riippuu vapaiden muuttujien arvosta (tai arvoista). Esimerkiksi "x on Suomen pääkaupunki" ja "7 + y = 2" ovat avoimia lauseita. Avoimia lauseita voidaan kutsua myös "predikaateiksi".


title: Atomilause

text:
Avoimesta kaavasta saadaan lause sijoittamalla vapaiden muuttujien paikoille yksilövakioita tai sitomalla ne
kvanttoreilla, esimerkiksi seuraavasti:


title: Atomilause

text:
Yllä
formula_1
ja
formula_2
ovat predikaatteja,
formula_3
ja
formula_4
yksilömuuttujia
ja
formula_5
yksilövakio.


title: Ylikulkumenetelmä

text: Ylikulkumenetelmällä etsitään eksoplaneettoja eli planeettoja, jotka sijaitsevat muualla kuin omassa aurinkokunnassamme. Ylikulkumenetelmä perustuu siihen, että eksoplaneetta kulkiessaan keskustähtensä editse aiheuttaa keskustähtensä kirkkauteen pienen mutta havaittavan muutoksen. Tämä sitten rekisteröidään Maassa ja kyseistä tähteä aletaan seurata. Koska planeetta kulkee emotähtensä editse yleensä useammin kuin kerran, voidaan tästä selvittää planeetan kiertoaika ja siitä edelleen planeetan massa ja etäisyys emotähdestään. Jos planeetalla on kaasukehä, voidaan sen kemiallista koostumusta arvioida havaitsemalla kaasukehän aiheuttamaa pientä jälkeä emotähden spektrissä.


title: Ylikulkumenetelmä

text: Suomalaiset harrastajat ovat havainneet eksoplaneettoja tällä menetelmällä.


title: Kieku ja Kaiku

text: Kieku ja Kaiku on sarjakuvapiirtäjä Asmo Alhon piirtämä ja kirjailija Mika Waltarin kirjoittama sarjakuva, joka ilmestyi "Oma Koti" -lehdessä vuosina 1932-1934 (+näytenumero 1931) ja Kotiliedessä vuosina 1934 - 1975. Kieku ja Kaiku oli aikansa suosituimpia sarjakuvia ja ilmestyi monina kokoelmina.


title: Kieku ja Kaiku

text: Sarjakuva sijoittuu aikansa suomalaiselle maaseudulle, ja sen päähenkilöt ovat valkea kukonpoika Kieku sekä musta kukonpoika Kaiku. Päähenkilöt olivat aivan aluksi, kuuden sarjan verran, normaaleja kanalintuja, mutta sitten ne muuttuivat antropomorfisiksi eläimiksi. Sivuhahmoista keskeisin oli Kieun ja Kaiun porsasystävä Possu, joka nousi vuosien varrella yhä olennaisempaan asemaan, ja sarjakuva tunnetaankin myös pitemmällä nimellä "Kieku, Kaiku ja Possu" tai "Kieku ja Kaiku ja Possu". Muina sivuhahmoina esiintyi muita eläimiä, mm. karhuja ja jäniksiä.


title: Kieku ja Kaiku

text: Kieun ja Kaiun maailma oli konservatiivinen, ja siinä opetettiin (lapsi)lukijoille hyviä tapoja ja käyttäytymissääntöjä pienten arkipäiväisten kommellusten avulla. Yhden sivun mittaisissa sarjakuvissa oli tavallisesti jokin opetus, jossa joku päähenkilöistä sai kokea, mitä esimerkiksi ylpeydestä, laiskuudesta tai hätäilemisestä seuraa. Kieku ja Kaiku saattoivat myös opettaa yhteisvastuuta kutsumalla kodittomia eläimiä viettämään joulua kanssaan tai jakamalla ateriansa vähäosaisille. Mukana oli kuitenkin myös puhtaita vitsisarjoja.


title: Kieku ja Kaiku

text: Vanhaan eurooppalaisen sarjakuvan tapaan Kieku ja Kaiku ei käyttänyt puhekuplia, vaan tarina kerrottiin ruutujen alle sijoitetuilla, Mika Waltarin riimittelemillä kuvateksteillä. Sarjakuvan tavallinen syntyprosessi oli se, että Asmo Alho keksi tarinaluonnoksen ja Waltari kirjoitti siihen kuvatekstit, joiden pohjalta Alho piirsi sarjakuvan puhtaaksi. Sarjakuvan suosion salaisuus olivat Waltarin nokkelasti riimittelemät tekstit, joissa tavallisesti käytettiin vaikeita kolmitavuisia loppusointuja, kuten "Kissakin jää joskus hiirettä / jos se pitää liian kiirettä" tai "Opetus on oiva tällistä / törmäily on häpeällistä". Muun muassa aikansa kuuluisin runoilija, professori V. A. Koskenniemi, kertoi lukevansa Kiekua ja Kaikua vain nähdäkseen, kuinka paljon kolmitavuisia loppusointuja Waltari pystyy keksimään. Vaikka Waltari lopetti varsinaisen kirjailijannuransa 1964, jolloin häneltä ilmestyi hänen viimeinen romaaninsa, Kieku ja Kaiku - riimejä häneltä syntyi yhä helposti. Sarjakuvan tekeminen päättyi Asmo Alhon poismenoon 1975.


title: Kieku ja Kaiku

text: Waltarin lisäksi riimejä kirjoittivat sarjan historian aikana myös Valentin (Ensio Rislakki), Fr. Ruotsalainen ja Viljo Kajava.


title: Kieku ja Kaiku

text: Sarjakuvasta on tehty muutamia pastissejakin, joista tunnetuin ja määrätietoisin lienee "Rieku ja Raiku".


title: Rieku ja Raiku

text: Rieku ja Raiku on Jari Lehikoisen kirjoittama, Tomi Riionheimon piirtämä ja Hannu Lajusen värittämä sarjakuva, joka on parodia Asmo Alhon ja Mika Waltarin sarjakuvasta Kieku ja Kaiku.


title: Rieku ja Raiku

text: Siinä missä Kieku ja Kaiku on asiallinen, opettavainen, lähinnä lapsille tarkoitettu sarjakuva, joka ilmentää konservatiivista arvomaailmaa ja jossa eletään vastuullista, siivoa elämää, toilailivat Rieku ja Raiku alkuaikoinaan viinan, huumeiden, irtoseksin ja jos jonkinlaisten poikamiehen elämään liittyvien ongelmien parissa, välillä olivat hieman väkivaltaisiakin ja syyllistyivät pikkurikoksiin, mutta Rieun ja Raiun ilmestyessä Me-lehden sivuille sarjakuva oli sen verran siistiytynyt, että se soveltuu myös lasten luettavaksi. Sarjat muuttuivat jossain määrin opettavaisiksi esikuvasarjakuvan tapaan, tosin on se myöhemminkin säilyttänyt jonkinlaisen vinon näkökulman asioihin.


title: Rieku ja Raiku

text: Rieku ja Raiku -sarjakuvan tekstit on kirjoitettu esikuvansa mukaisesti riimiin eikä sarjakuvassa ole puhekuplia.


title: Rieku ja Raiku

text: Ensimmäinen Rieku ja Raiku -sarjakuva julkaistiin Suuressa kurpitsassa vuonna 1988 ja seuraava myöhemmin Pieni kurpitsa -lehdessä. Tekijöiden turhautumisen vuoksi sarja oli jäädä kahteen strippiin kunnes vuonna 1993 sarjakuva ilmestyi ensin Joensuun ylioppilaslehdessä ja sittemmin Helsingin Ylioppilaslehdessä. Näistä sarjoista Jalava julkaisi kokoelman Tiputarhan kuvakirja vuonna 1996. Toinen painos kirjasta julkaistiin vuonna 2005.


title: Rieku ja Raiku

text: Vuosina 1999–2004 pääasiassa Me-lehdessä nähtyjä sarjoja löytyy Ilias- ja Hankikanto-kustantamojen julkaisemasta kokoelma-albumista Me Rieku ja Raiku.


title: Rieku ja Raiku

text: Vuonna 2003 Rieku ja Raiku -sarjakuvan julkaisu aloitettiin Karjalaisessa ja vuonna 2004 Aamulehdessä.


title: Rieku ja Raiku

text: Sarjakuvasta on tehty 13-osainen lyhytanimaatiosarja, jonka ovat ohjanneet Tomi Riionheimo ja Hannu Lajunen ja tuottanut Indie Films. Elokuvat saivat ensiesityksensä televisiossa Yle TV1:n Uusi kino -esityspaikalla kesällä 2003.


title: Rieku ja Raiku

text: Kukkopojat ovat esiintyneet myös tietokonejoulukalenterissa, jonka alkuperäistä versiota jaettiin disketeillä kaveripiirissä. Siitä Arto Kivimäen latinaksi kääntämä versio julkaistiin YLE:n www-sivuilla nimellä "Nexus et Plexus".


title: Kenia

text: Kenia (swahiliksi ja ), virallisesti Kenian tasavalta (, ) on Itä-Afrikassa sijaitseva 48 miljoonan asukkaan valtio, joka rajoittuu kaakossa Intian valtamereen, idässä Somaliaan, pohjoisessa Etiopiaan, luoteessa Etelä-Sudaniin, lännessä Ugandaan ja etelässä Tansaniaan. Entinen brittien siirtomaa oli parikymmentä vuotta yksipuoluevaltio. Puoluerajoja tärkeämpiä ovat olleet heimojen väliset erimielisyydet, jotka ovat ajoittain leimahtaneet väkivaltaisuuksiksi. Talouden kulmakiviä ovat maatalous ja matkailu.


title: Kenia

text: Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä.


title: Kenia

text: Kenian maasto nousee rannikon alavasta tasangosta kohti maan keskiosan vuoriketjuja, joiden korkeimmat huiput kohoavat kolmeen kilometriin. Afrikan toiseksi korkein vuori Mount Kenya yltää 5 199 metriin merenpinnasta. Iso hautavajoama halkoo maata Nairobin pohjoispuolella. Siitä pohjoiseen on kuiva tasankoalue.


title: Kenia

text: Vaikka Kenia sijaitsee päiväntasaajalla, sen sademäärät ovat vähäiset verrattuina sademetsäalueisiin. Sadekausia on kaksi, toinen maalis–toukokuussa, toinen marras–joulukuussa. Vain rannikolla vallitsee tropiikille tyypillinen kuuma ja kostea ilmasto, vuoristoisemmilla alueilla on korkeuden takia viileämpää. Korkeimmilla alueilla kuten Elgon- ja Keniavuorilla on vuosittain pakkasta ja osa sateesta tulee lumena.


title: Kenia

text: Keniassa elää monia suuria nisäkkäitä kuten elefantteja, leijonia, kirahveja, seeproja ja antilooppeja sekä harvinaisia lintulajeja. Metsästys ja kasvava väkiluku saivat eläinten määrän vähenemään 1900-luvulla. Niinpä valtio rajoitti metsästystä ja perusti suojelualueita jäljellä olevan luonnon suojelemiseksi. Kaikkiaan kahdeksan prosenttia Kenian pinta-alasta on suojelualuetta: luonnonpuistoja, kansallispuistoja tai muuta kansallista suojelualuetta. Kenian 23 maalla sijaitsevaa ja kuusi merellistä kansallispuistoa kuuluvat maan tärkeimpiin matkailukohteisiin. Niistä suosituimpia ovat Nairobin kansallispuisto pääkaupungin liepeillä, Masai Mara, jossa monenlainen suurriista on yleistä, Amboselin kansallispuisto ja Tsavo afrikannorsuineen sekä Nakurujärven kansallispuisto flamingoineen. Sibiloin kansallispuistossa elää maailman suurin krokotiilipopulaatio. "Dendrosenecio keniensis" on Kenian vuorten endeeminen kasvilaji, jonka varsi kasvaa kuusimetriseksi ja kukat voivat kasvaa yli metrin korkuisiksi. Vuorilla kasvaa villeinä myös "Lobelia keniensis". Nämä erikoiset kasvit kestävät sen, että lämpötila laskee öisin pakkasen puolelle.


title: Kenia

text: Itä-Afrikasta on löydetty protohominidien fossiileja noin 20 miljoonan vuoden takaa. Turkanajärven kaivauksissa Keniassa niitä on löydetty 2–4 miljoonan vuoden takaa.


title: Kenia

text: Kuušilaisten kielten puhujat nykyisen Sudanin ja Etiopian alueelta asettuivat nyky-Keniaan noin 2000-luvulla eaa. 1000-luvulla saapuivat niloottisten ja bantukielten puhujat, joita on nykyään kaksi kolmasosaa Kenian väestöstä. Arabien kauppa Kenian rannikolla alkoi ensimmäisellä vuosisadalla. Arabian kielestä vaikutteita saanut bantukieli swahili syntyi alueella kaupan myötä.


title: Kenia

text: Arabikauppiaiden vaikutuksen katkaisi portugalilaisten saapuminen vuonna 1498. Eurooppalaiset kuitenkin kolonisoivat maan vasta 1800-luvun lopulla. Brittiläinen tutkimus 1800-luvun puolivälistä johti Brittiläisen Itä-Afrikan protektoraatin muodostamiseen vuonna 1895. Samana vuonna britit aloittivat rautatien rakentamisen Mombasasta Victorianjärvelle. Britit kannustivat eurooppalaisten uudisasukkaiden asettumista hedelmällisille keskiylängöille, mikä johti kikujujen ajamiseen pois heidän asuinalueiltaan. Myös hautavajoaman ja länsiylänköjen aluetta otettiin maasailta ja kalenjineilta eurooppalaisten käyttöön. Muualla brittien läsnäolo oli vähäistä.


title: Kenia

text: Vuonna 1920 Keniasta tuli virallisesti Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaa. Afrikkalaiset saivat ensimmäistä kertaa äänivaltaa maan hallinnossa vuonna 1944, jolloin muutama brittien valitsema paikallinen otettiin parlamenttiin.


title: Kenia

text: Vuosina 1952–1959 siirtomaa oli hätätilassa kikujujen Mau Mau -kapinan vuoksi, joka kohdistui siirtomaavaltaan ja erityisesti sen maapolitiikkaa vastaan. Kymmeniä tuhansia kuoli taisteluissa ja siirtoleireillä. Brittien tappiot olivat 650 miestä. Tänä aikana paikalliset saivat merkittävää äänivaltaa maan asioissa. Ensimmäiset suorat vaalit järjestettiin vuonna 1957. Tuleva valtionpäämies Jomo Kenyatta vangittiin kapinan yhteydessä ja vapautettiin kotiarestiin vasta vuonna 1959.


title: Kenia

text: Keniasta tuli itsenäinen 12. joulukuuta 1963, ja se liittyi seuraavana vuonna Kansainyhteisöön. Tasavalta maasta tuli vuonna 1964.


title: Kenia

text: Kenian ensimmäinen presidentti oli Jomo Kenyatta vuosina 1964–1978, oikealta nimeltään Kamau wa Ngengi. Hän oli kikuju ja edusti Kenian Afrikkalainen Unioni -puoluetta (Kenya African National Union; KANU), jolla ei ollut juuri vastustajia. Pieni vasemmistolainen Kenian kansanliitto (Kenya People’s Union; KPU) perustettiin vuonna 1966, mutta se kiellettiin vuonna 1969 ja sen johtajat vangittiin. Kenyattan kuollessa vuonna 1978 häntä seurasi hänen varapresidenttinsä Daniel arap Moi, josta tuli KANU:n johtaja ja maan toinen presidentti.


title: Kenia

text: Kesällä 1982 maasta tehtiin virallisesti KANU:n hallitsema yksipuoluevaltio. Kaksi kuukautta myöhemmin ilmavoimien upseerit ja eräät opposition voimat yrittivät vallankaappausta, jonka armeijan uskolliset yksiköt kukistivat. Moin hallituksesta tuli yksi maailman korruptoituneimpia. Moin kaudella Yhdysvallat liittolaisineen tuki Keniaa, koska se oli etuvartio kommunistien tukemia Etiopiaa ja Tansaniaa vastaan.


title: Kenia

text: Kylmän sodan päätyttyä yksipuoluejärjestelmä poistettiin maan perustuslaista, ja vuonna 1992 järjestettiin maan historian ensimmäiset monipuoluevaalit. KANU ja Moi säilyttivät asemansa vuosien 1992 ja 1997 vaaleissa. Vuonna 1997 KANU joutui turvautumaan ensimmäisen kerran muiden puolueiden tukeen pysyäkseen hallituksessa.


title: Kenia

text: Lokakuussa 2002 oppositiopuolueet ja KANU:sta eronneet muodostivat Kansallisen sateenkaarikoalition (National Rainbow Coalition; NARC), ja sen ehdokas Mwai Kibaki valittiin maan kolmanneksi presidentiksi äänivyöryllä.


title: Kenia

text: Keniassa järjestettiin yhdistetyt parlamentti-, paikallis- ja presidentinvaalit 27. joulukuuta 2007. Ääntenlaskennan viivytysten jälkeen presidentti Mwai Kibaki julistettiin presidentiksi toiselle kaudelle 30. joulukuuta 2007. Vaalituloksen tökerö väärentäminen johti opposition protestointiin ja väkivaltaisiin levottomuuksiin, joissa kuoli yli 1 500 henkeä. Väkivaltaisuuksia käytiin kikuju- ja luo-heimojen välillä, mikä on jakanut kansan kahtia. Levottomuuksia on esiintynyt koko maassa, ja Kenian poliisille annettiin lupa tappaa. Lisäksi opposition edustaja surmattiin kotiovelleen. Esimerkiksi Kisumussa, Migorissa, Eldoretissa, Kakamegassa ja osassa Mombasaa on ollut erityisen levotonta. Nairobin suurimmissa slummeissa tilanne oli väkivaltainen ja arvaamaton.


title: Kenia

text: Kansanedustajan paikalta putosi esimerkiksi Kibakin hallituksen ministereistä peräti 21. Yleisesti Raila Odingan ODM-puolue oli vaalien suuri voittaja. ODM sai peräti 99 edustajaa uuteen 210-paikkaiseen parlamenttiin. Kibakin edustama PNU-puolue sai vain 46 edustajapaikkaa ja ODM-Kenya 16 paikkaa. KANU-puolueelle, jota aikanaan johti entinen presidentti Daniel Arap Moi, tuli 14 paikkaa.


title: Kenia

text: Vuonna 2011 itäistä Afrikkaa koetteli pahin kuivuus vuosikymmeniin.


title: Kenia

text: Vuonna 2012 Keniasta löydettiin öljyä.


title: Kenia

text: Loppuvuonna 2012 oli useita verisiä yhteenottoja, jotka liittyivät maanomistukseen, muslimien asemaan ja etnisten ryhmien välisiin kiistoihin.


title: Kenia

text: Somalian Al-Shabaab haluaa Kenian joukot pois Somaliasta, ja on vuosina 2012–2013 tehostanut vaatimuksiaan useilla iskuilla joissa on kuollut kymmeniä ihmisiä.


title: Kenia

text: Jomo Kenyattan poika Uhuru Kenyatta voitti vuoden 2013 presidentinvaalit täpärästi.


title: Kenia

text: Kenia on tasavalta, jonka presidentti toimii myös hallituksen johdossa. Vuoden 2008 vallanjakosopimuksessa maalle määriteltiin pääministeri mutta pääministerin tehtävästä luovuttiin vuoden 2013 vaaleissa. Presidentti ja varapresidentti valitaan viisivuotiskaudelle, sama henkilö voidaan valita toisellekin kaudelle. Voittajan on saatava äänten yksinkertainen enemmistö ja lisäksi vähintään neljännes annetuista äänistä vähintään puolessa 47 vaalipiiristä. Vuonna 2013 Uhuru Kenyatta sai 50,1 prosenttia äänistä.


title: Kenia

text: Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen parlamentti. Sen ylähuoneessa eli senaatissa on 67 jäsentä, alahuoneessa 249 jäsentä. Parlamentin vaalikausi on viisi vuotta.


title: Kenia

text: Kenia on Afrikan unionin perustajajäsen, ja toimii sitoutumattomien maiden liitossa (NAM). Sen joukkoja on vuosien varrella osallistunut runsaasti sekä Afrikan unionin että YK:n rauhanturvatehtäviin. Kenian joukkoja osallistuu Afrikan unionin AMISOM-missioon Somaliassa. Alkuvuonna 2014 siellä oli 3 600 kenialaista sotilasta.


title: Kenia

text: Paikallishallinto on järjestetty jakamalla Kenia 47 piirikuntaan, ja nämä edelleen 290 vaalipiiriin. Piirikunnilla on omat valtuustonsa. Väkirikkain piirikunnista on Nairobin piirikunta yli kolmella miljoonalla asukkaallaan. Muita yli 1,5 miljoonan asukkaan piirikuntia olivat vuoden 2009 väestönlaskennassa Kakamega, Kiambu ja Nakuru. Piirikuntien johdossa ovat kuvernöörit, jotka valitaan viisivuotiskaudelle. Ensimmäiset kuvernöörinvaalit pidettiin maaliskuussa 2013.


title: Kenia

text:
Kenian 47 piirikuntaa ovat:
Kenia on Itä-Afrikan suurin talous, mutta se kuuluu silti alhaisen tulotason maihin. Kenian väestöstä suurin osa saa toimeentulonsa maataloudesta. Tärkeimmät viljelykasvit ovat tee, kahvi, maissi, vehnä, riisi, sisal, ananas, pyretriini ja karjataloustuotteet.


title: Kenia

text: Matkailun lisääntyessä turismista on tullut yksi tärkeimmistä talouden sektoreista. Vuonna 2009 se tuotti 807 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, missä oli lähes 20 prosenttia kasvua edellisvuoden lukuihin.


title: Kenia

text: Vuodesta 1993 lähtien, jolloin kansainvälisiä asekauppoja alettiin seurata, Kenia on ilmoittanut, ettei se ole ostanut tai myynyt aseita. Tästä huolimatta maahan on YK:n mukaan vuonna 2007 viety 77 panssarivaunua, 15 suihkuhävittäjää ja 40 000 rynnäkkökivääriä, jotka on mahdollisesti myyty eteenpäin. Kaupat nousivat laajempaan huomioon, kun Ukrainasta 33 panssarivaunua kuljettanut "MV Faina" joutui merirosvojen kaappaamaksi Somalian rannikolla.


title: Kenia

text: Keniassa on 191 lentokenttää, joista 17:n kiitotie on päällystetty. Päällystettyjä maanteitä on 11 197 kilometriä ja rautatietä 2 778 kilometriä. Rata jatkuu Tansanian puolelle, mutta kansainvälinen junaliikenne on keskeytetty. Tansaniaan on monia bussiyhteyksiä, samoin Ugandaan ja Etiopiaan. Victorianjärvellä ei ole kansainvälistä matkustajaliikennettä. Yhteydet Mombasasta Tansanian saarille ovat satunnaisia.


title: Kenia

text: Keniassa elää yli 40 erilaista etnistä ryhmää aina seitsemän miljoonan ihmisen kikujuista noin 500 hengen kokoiseen El Molo -heimoon. Kenian etniset ryhmät voidaan kielitieteellisesti jakaa kolmeen haaraan: bantukieliin, joita puhutaan maan länsiosassa ja rannikolla, nilosaharalaisiin kieliin Victorianjärven lähistöllä ja kuušilaisiin kieliin maan pohjoisosassa. Suurimmat etniset ryhmät ovat kikujut (22 prosenttia väestöstä), luhyat (14 %), luot (13 %), kalenjinit (12 %) ja kambat (11 %), kisiit (6 %) ja merut (6 %). Muita afrikkalaisia on 15 prosenttia, muita kuin afrikkalaisia yhteensä alle prosentti.


title: Kenia

text: Näistä kikujut ovat kaikista eniten edustettuina julkisen elämän sektorilla, hallituksessa, liike-elämässä ja ammateissa. Luot ovat pääasiallisesti kaupustelijoita ja käsityöläisiä. Kambat ovat hyvin edustettuina puolustuksessa ja lainsäädännössä. Kalenjinit ovat pääasiassa maanviljelijöitä (ja juoksijoita). Alkuperäisten afrikkalaisten heimojen lisäksi Keniassa asuu myös arabeja ja itäaasialaisia, pääasiassa keskittyneinä suuriin kaupunkeihin, kuten Mombasaan. Arabit ovat lähes poikkeuksetta Kenian kansalaisia ja puhuvat swahilia.


title: Kenia

text: Kenian etninen monimuotoisuus on johtanut usein myös hankaluuksiin. Heimojen välinen kilpailu vallasta ja erityisesti katkeruus kikujujen hallinnoimassa politiikassa ja liike-elämässä on vaikuttanut kielteisesti yhteisen kansallisuustunteen syntymiseen. Se on ajoittain puhjennut myös väkivaltaisuuksiksi. Vuoden 2010 väestönlaskennan tuloksia on kyseenalaistettu etnisten ryhmien osalta.


title: Kenia

text: "Ethnologue"-kirjan mukaan Keniassa puhutaan 67 eri kieltä. Niistä kolme on vaikeuksissa ja kolme kuolemassa.Vaikka Kenia on yksi alueensa talouskeskuksista, se on edelleen köyhä maa. Vuonna 2000 köyhyysrajan alapuolella eli puolet väestöstä. Köyhien osuus oli kasvanut 1990-luvun aikana.


title: Kenia

text: Äiti- ja lapsikuolleisuus on yleistä, ja lähes 15 000 naista kuolee vuosittain raskauden aiheuttamiin komplikaatioihin, kuten verenvuotoon ja erilaisiin tulehduksiin. Lapsikuolleisuus on kasvanut 1990-luvun aikana. Vuonna 2003 vauvoina kuoli 77 lasta tuhannesta ja ennen viidettä ikävuottaan 115 lasta tuhannesta. Lapsikuolemien syynä ovat yleensä viisi yleistä sairautta (hengitystietulehdukset, ripuli, tuhkarokko, malaria ja aliravitsemus), ja niiden yleistyminen liittyy ainakin osaksi rokotusten vähenemiseen.


title: Kenia

text: Tasa-arvossa Kenia laahaa jäljessä: naisten osuus poliittisessa ja taloudellisessa elämässä on alhaisin Itä-Afrikassa. Kansanedustajista 8,3 prosenttia on naisia.


title: Kenia

text: Myös edistystä on tapahtunut. AIDSin leviämistä on saatu hillityksi, ja maan vesi- ja sanitaatiotilanne on osittain parantunut. Peruskoulu muutettiin maksuttomaksi vuonna 2003. Vuonna 2004 ala-asteikäisistä lapsista 82 prosenttia oli koulussa. Korruptionvastaisessa työssä on saavutettu hieman edistystä. Maa kuuluu silti edelleen Transparency Internationalin listalla maailman korruptoituneimpien valtioiden joukkoon (vuonna 2009 sijoitus 146.).


title: Kenia

text: Inhimillisen kehityksen indeksillä (HDI) mitattuna Kenian sijoitus on ollut nousussa jo useamman vuoden, vaikka maa sijoittuu edelleen asteikon hännille. Maa kohosi vuoden 2006 sijalta 152 sijalle 146 vuonna 2007. Tämä YK:n kehitysohjelma UNDP:n luoma indeksi mittaa valtioiden kehitysastetta odotettavissa olevan elinajan, lukutaidon, koulutuksen ja elintason perusteella.


title: Kenia

text: Kenia on onnistunut taistelussa AIDSia vastaan ja viime vuosien aikana uusien tartuntojen määrä on saatu laskuun. Tietoisuus taudista ja sen leviämistavoista on valistusohjelmien ansiosta tavoittanut lähes koko kansan. Lääkitystä saavien osuus on kasvanut dramaattisesti: vuonna 2003 antiretroviruslääkkeitä sai viisi prosenttia tarvitsevista, vuonna 2009 jo yli 70 prosenttia.


title: Kenia

text: Kenialla ei ole varoja AIDSin torjuntaan. Vaikka Kenian hallitus on jo viiden vuoden ajan käyttänyt vuosittain 34 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria AIDSin vastaiseen työhön, tämä ei riitä edes kolmanneksen rahoitusosuuteen, vaan vuonna 2009 yli 70 prosenttia kokonaisrahoituksesta saatiin avustuksina.


title: Kenia

text: Vuonna 2012 Kenian väestöstä 1,6 miljoonalla oli HIV-tartunta; 200 000 heistä on lapsia, joten 6,1 prosenttia aikuisväestöstä oli HIV-positiivisia. HIV on yleisempää naisilla: 1,4 miljoonasta HIV-positiivista aikuisesta 820 000 oli naisia. Maassa oli miljoona AIDS-orpoa.


title: Kenia

text: Kaupungeissa HIV on suhteessa yleisempää kuin maaseudulla, mutta koska valtaosa väestöstä asuu maalla, myös enemmistö HIV-potilaista – vuonna 2010 noin miljoona henkeä – asuu maaseudulla, kun kaupungeissa heitä asui alle 400 000.


title: Kenia

text: Vesi ja sanitaatio ovat vahvasti mukana Kenian kansallisessa kehityssuunnitelmassa, ja puhtaan veden saanti onkin parantunut vuosikymmenien kuluessa. Toisaalta 20–40 vuotta sitten avustusrahoilla rakennetut vesi- ja viemärijärjestelmät ovat rappeutumassa ylläpidon puuttuessa. Vuonna 2005 puhdasta juomavettä oli käytössä 89 prosentilla kaupunkien väestöstä ja 49 prosentilla maalaisista. Veden tarve kuitenkin kasvaa väestönkasvun ja ilmastonmuutoksen myötä ja maantieteelliset erot veden saannissa ovat suuret. Nairobissa puhdasta juomavettä on saatavilla 92 prosentilla asukkaista, kun läntisessä Keniassa vain 13 prosentilla. Samoin erot hygieniassa ovat suuret alueittain. Käymälöitä on Nairobissa lähes jokaisen saatavilla, mutta maan koillisosassa vain joka neljännellä.


title: Kenia

text: Kun puhtaasta vedestä on pulaa ja hygienia on riittämätöntä, saastuneen veden takia sairastutaan moniin tappaviin tauteihin, kuten ripuliin. Puhtaan veden puutteen vuoksi naiset joutuvat kulkemaan usein 10–15 kilometrin matkan veden äärelle. Tytöt osallistuvat usein vedenhakuun, mikä vaikeuttaa heidän mahdollisuuttaan käydä koulua.


title: Kenia

text: Keniaa ja sen naapurimaata Etiopiaa vaivaavat toistuvat kuivuusongelmat. Vuoden 2005 kuivuus oli pahin vuosikymmeniin. Vuonna 2009 uutisoitiin, että 2,5 miljoonaa ihmistä sai ruoka-apua ja kuivuuden pahetessa avuntarvitsijoita oli vielä 1,3 miljoonaa lisää.


title: Kenia

text: Arvioiden mukaan maanviljely sekä kahvin ja teen tuotanto vaikeutuvat Keniassa ilmastonmuutoksen lisätessä kuivuutta. Ratkaisuja on etsitty uusien viljelyalueiden raivaamisesta käyttöön. Asiantuntijat ovat muun muassa esittäneet, että Mount Kenyan alueen teentuotantoa voitaisiin jatkaa siirtämällä teeviljelmät korkeammalle vuoren rinteelle. Tämä kuitenkin merkitsisi metsien hakkuuta, mikä vahingoittaisi ympäristöä.


title: Kenia

text: YK:n mukaan Keniassa ankarat tulvat, pidentyneet kuivuuskaudet ja epäsäännölliset sateet ovat jo arkea. Keniassa ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät väkivaltaisina konflikteina Ugandan, Etiopian ja Somalian rajojen lähellä. UNDP:n mukaan viime vuosina sateet ovat olleet erittäin epäsäännöllisiä ja monet ihmiset ovat joutuneet myymään koko omaisuutensa selvitäkseen. Kurjuus näkyy alle viisivuotiaiden aliravitsemuksen kasvuna. Ilmastopakolaiset lähtevät hakemaan elantoa kaupungeista, kuten Nairobista ja Mombasasta.


title: Kenia

text: Avustusrahojen osuus Kenian vuoden 2010 budjetista on noin viisi prosenttia.


title: Kenia

text: Kenia on yksi Suomen kahdeksasta kehitysyhteistyön pääkumppanimaasta. Hyvä hallinto, metsätalous sekä energiantuotanto ovat Suomen ensisijaisia kehitysyhteistyön kohteita Keniassa. Suomi tukee myös Keniassa toimivia paikallisia, suomalaisia ja kansainvälisiä järjestöjä. Suomen kehitysyhteistyö Kenian kanssa alkoi jo 1960-luvulla, ja sen piiriin on kuulunut muun muassa maaseudun terveydenhuollon, ravinnon ja veden saatavuuden parantamista sekä metsätalouden ja osuuskuntatoiminnan kehittämistä.


title: Kenia

text: Kenian kirjavan etnisen monimuotoisuuden vuoksi maassa ei ole olemassa varsinaista yhtenäistä ”kenialaista kulttuuria”. Useimmat kenialaiset samaistuvat enemmän heimoonsa tai etniseen ryhmäänsä kuin kokonaiseen kansakuntaan. Kikujuilla, jotka olivat voimakkaasti mukana itsenäisyysliikkeessä, on voimakkaampi kenialainen identiteetti kuin muilla etnisillä ryhmillä. Kullakin heimolla on omanlaisensa kulttuuri niin arkkitehtuurin, keittiön, vaatetuksen, maanviljelyn, metsästyksen, mattojen, aseiden, kilpien, kaiverrusten, kuvanveiston ja muiden osa-alueiden muodossa.


title: Kenia

text: Perinteisiä käsitöitä ja taide-esineitä valmistetaan myös turisteille myytäväksi, ja laatuero on silminnähtävä. Enemmän tai vähemmän taidokkaasti veistettyjä patsaita ja kuvia myydään vaihtelevin hinnoin. Muita turisteille kaupusteltavia tuotteita ovat muun muassa korit ja vuolukivestä veistetyt esineet.


title: Kenia

text: Kaikille Kenian heimoille tärkeitä tavaroita, joita ei ole tarkoitettu turisteille kaupusteltavaksi, ovat käsityöläisten pois viskatuista tavaroista valmistettavat normaalit jokapäiväiset esineet ja tavarat, kuten vanhoista öljytynnyreistä valmistetut keittokattilat tai vanhoista renkaista tehdyt sandaalit.


title: Kenia

text: Erityisen näkyvä, monilla väestönosilla esiintyvä kenialainen vaate on "kanga". Se on suuri ja värikäs vaate, jota erityisesti naiset pitävät muun muassa muun vaatetuksen päällä estämässä niitä likaantumasta, tai vaikkapa lasten tai tavaroiden kantamiseen.


title: Kenia

text: Kenialainen keittiö on osa itäisen Afrikan ruokakulttuuria, jossa melkein kaikki ruoka valmistetaan keittämällä vedessä tai kookosmaidossa, uppopaistamalla öljyssä tai grillaamalla avohiilloksella. Ruokaa paahdetaan myös kuumilla kivillä tai rautapannulla. Perinteinen liesi on kolmen kiven keskelle sytytetty nuotio. Polttopuiden niukkuuden takia polttoaineena käytetään myös kuivaa eläinten lantaa. Maissia käytetään paljon, ja siitä valmistettua puuroa, ugalia, syödään koko itäisessä Afrikassa. Ugalia syödään sormin oikealla kädellä, ja sen avulla nostetaan kastiketta tai muhennosta suuhun. Kikujuiden perusruokaa on "irio", herneistä, maissista ja perunasta tehty maustettu sose. Miltei joka ruokalajissa käytetään tomaattia, sipulia, inkivääriä ja chiliä. Rannikkoalueilla kookosmaidon käyttö on myös yleistä. Tilapia-kirjoahven tai pienen silakan näköinen ndaga ovat paikallisia kalalajeja. Kalat yleensä kuivataan ja haudutetaan muhennokseksi.


title: Kenia

text: Ngũgĩ wa Thiong’o on kenialainen kikujunkielinen kirjailija, jota on pidetty varteenotettavana Nobelin kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana. Hän on ollut yhteiskunnallisesti aktiivinen ja sen takia vankilassa ja maanpaossa. Ngugi aloitti kirjoittamalla englanniksi, mutta siirtyi myöhemmin kikujunkieleen. Muita nykykirjailijoita ovat Marjorie Oludhe Macgoye, Grace Ogot ja Rebecca Njau.


title: Kenia

text: Keniassa toimii kuusi julkista ja noin 13 yksityistä yliopistoa. Niissä on yhteensä noin 50 000 opiskelijaa, joista 40 000 julkisissa yliopistoissa. Koulunsa päättäneistä noin joka neljäs pääsee jatkamaan korkeakoulussa. Näiden lisäksi maassa on noin 60 000 toisen asteen oppilasta. Vanhin ja suurin yliopistoista on Nairobin yliopisto, joka perustettiin vuonna 1956. Kenyattan yliopisto toimii myös Nairobin lähistöllä. Sen historia alkaa vuodesta 1965.


title: Kenia

text: Kenia tunnetaan hyvin kestävyysjuoksijoistaan, kuten kaikkien aikojen parhaan ajan maratonilla juossut Eliud Kipchoge, ja saman matkan monikertainen arvokisamitalisti Catherine Ndereba. Wilson Kirwa on tunnettu suomalaistunut kenialainen juoksija.


title: Kenia

text: Maa on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1956, ja hiihtäjä Philip Boit on edustanut sitä kolmissa talviolympialaisissa. Kip Keino on sanut kaksi kultaa ja kaksi hopeaa 1 500 ja 3 000 metrin juoksussa.


title: Kenia

text: Keniassa ajetaan vuosittain Safari-ralli, joka kuului myös Rallin maailmanmestaruussarjaan vuosina 1974–2002.


title: Kenia

text: Kenian jalkapallomaajoukkue on voittanut Itä- ja Keski-Afrikan mestaruuden (CECAFA) viisi kertaa. Afrikan-mestaruuskisoissa se on jäänyt alkulohkoon, maailmanmestaruuskisoissa se ei ole päässyt lopputurnaukseen asti.


title: Kenia

text: Kenia on aikoinaan saavuttanut huomattavaa menestystä myös kriketissä. Vuoden 2003 MM-kisoissa maa selviytyi välieriin voitettuaan kovista krikettimaista muun muassa Uuden-Seelannin ja Sri Lankan. Vuonna 2014 Kenian krikettimaajoukkue tippui pääsarjasta eli menetti ODC-statuksensa neljäksi vuodeksi.


title: Paikanmittausmenetelmä

text: Paikanmittausmenetelmää käytetään astronomiassa tähtien ja muiden kohteiden etäisyyden määrittämiseen ja eksoplaneettojen etsimiseen.


title: Paikanmittausmenetelmä

text: Menetelmän idea on havaita tähden paikka suhteessa taustataivaan tähtiin ja verrata onko paikka ollut eri aiemmassa mittauksessa. Menetelmän käyttökelpoisuutta rajoittaa se että sitä ei voi soveltaa kovin kaukana sijaitseville kohteille, koska mittausepätarkkuus kasvaa nopeasti etäisyyden lisääntyessä.


title: Protuberanssi

text: Protuberanssit ovat Auringosta nousevia kaasupurkauksia, jotka voivat kohota kymmenien tuhansien kilometrien korkeuteen. Protuberanssien muoto vaihtelee koronassa vallitsevien magneettikenttien mukaan:


title: 2010

text: 2010 (MMX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi perjantaista.


title: 2010

text: Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2010 kansainväliseksi luonnon monimuotoisuuden vuodeksi.


title: Eino Leino

text: Eino Leino (oikealta nimeltään Armas Einar Leopold Lönnbohm, 6. heinäkuuta 1878 Paltamo – 10. tammikuuta 1926 Hyvinkään Nuppulinna [nyk. Tuusula]) oli suomalainen kirjailija, lehtimies ja kriitikko. Leinon laaja ja monipuolinen kirjallinen tuotanto sisälsi runoutta, romaaneja, näytelmiä, esseitä ja lehtipakinoita sekä suomennoksia ulkomaisesta kirjallisuudesta. Leino luetaan Suomen merkittävimpiin kirjailijoihin. Sekä hänen lyriikkansa että aaterunonsa ovat vuosikymmenestä toiseen pysyneet laajojen lukijapiirien suosiossa.


title: Eino Leino

text: Eino Leino kuului sanomalehti "Päivälehden" ympärille muodostuneeseen radikaaliliberalistiseen "Nuoren Suomen" kulttuuripiiriin. Kulttuuripoliittisiin väittelyihin hän osallistui aktiivisesti paitsi "Päivälehden" ja sen seuraajan "Helsingin Sanomien" palstoilla myös veljensä Kasimir Leinon kanssa julkaisemassaan "Nykyajassa", viikkolehti "Päivässä" sekä L. Onervan kanssa toimittamassaan "Sunnuntaissa".


title: Eino Leino

text: Eino Leino syntyi 6. heinäkuuta 1878 Paltamon Paltaniemellä (nykyisin osa Kajaania) sivistyneeseen keskivarakkaaseen maalaisvirkamieskotiin. Leinon isä vaihtoi nimensä Antti Mustosesta Anders Lönnbomiksi parantaakseen mahdollisuuksiaan tulevaan säätyläistaustaiseen vaimoonsa. Hän oli valtion palveluksessa oleva maanmittari, joka viljeli samalla omistamaansa Hövelön tilaa. Oulujärven välittömässä läheisyydessä sijaitseva maatila oli sama, jossa Elias Lönnrot oli asunut Kajaanin vuosinaan nelisenkymmentä vuotta aikaisemmin. Sekä isän että äidin Anna Emilian (o.s. Kyrenius) kautta Leinon sukujuuret juontavat Liperiin ja Sortavalaan Karjalassa, äidin kautta lisäksi Varsinais-Suomeen.


title: Eino Leino

text: Lönnbohmien kodissa vaikutti nousevan snellmanilaisen suomalaisuusaatteen henki. Kymmenlapsisen perheen nuorimpana Eino Leinosta kasvoi varhaisvanha poika, joka omaksui aatteellis-kirjallisia vaikutteita vanhemmilta veljiltään Oskarilta, Kaarlolta, Viktorilta ja Kasimirilta. Varsinkin Kasimir Leino välitti sisaruksilleen ajan yleiseurooppalaisia kulttuurivaikutteita.


title: Eino Leino

text: Leinon lapsuuden henkiseen ympäristöön Hövelössä kuului vanha kainuulainen tarinaperinne loitsuineen ja runoineen sekä värikkäät kertomukset isonvihan ja Kajaanin linnan aikoihin liittyneistä tapahtumista Pohjois-Pohjanmaalla. Elämän karuista tosiasioista muistuttivat Hövelön rantaan pysähtyneet nälkämailta Ouluun matkaavat tervansoutajat.


title: Eino Leino

text:
Käytyään Kajaanin alkeiskoulua ja Oulun suomalaista lyseota (1889–1890) Leino siirtyi veljensä, toimittaja Oskar Lönnbohmin luokse Hämeenlinnaan. Tähän pakotti perheen taloudellisen tilanteen heikkeneminen isän kuoleman jälkeen 1890. Hämeenlinnan lyseosta hän valmistui 16-vuotiaana ylioppilaaksi 1895. Leino aloitti opinnot myös Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa Helsingissä, mutta ne jäivät pian taka-alalle kirjallisten harrastusten vuoksi.
Leinon runokokeilut alkoivat jo kouluvuosina. Ensimmäisen runonsa hän sai julkisuuteen 12-vuotiaana, kun "Kajaanin linna" ilmestyi "Hämeen Sanomissa" syksyllä 1890 lehden päätoimittajan Oskar Lönnbohmin myötävaikutuksella. Hämeenlinnan lyseon toverikunnan käsin kirjoitettuun "Vasama"-lehteen kirjoitettuja runoja ilmestyi myöhemmin uusina versioina Leinon ensimmäisessä runokokoelmassa "Maaliskuun lauluja" (1896). Hämeenlinnan kouluvuosina Leino kartutti tietojaan maailmankirjallisuudesta. Antiikin kirjailijat tulivat tutuiksi latinan tunneilla. Hän oppi lukemaan alkukielillä myös saksan- ja ranskankielisiä tekstejä – Heinrich Heinea, Friedrich Nietzscheä, Émile Zolaa, Guy de Maupassantia. Leino aloitti uran maailmankirjallisuuden suomentajana Runebergin "Kuningas Fjalarilla", jonka SKS julkaisi 1894.


title: Eino Leino

text: Koti- ja kouluympäristönsä tapahtumia Leino kuvaili elämänsä lopulla muistelmateoksessaan "Elämäni kuvakirja" (1925).


title: Eino Leino

text: Helsinkiin saapunut Eino Leino löysi luontevan henkisen kodin nuorsuomalaisen "Päivälehden" aateyhteisöstä. Eero Erkon, Juhani Ahon ja Arvid Järnefeltin aloitteesta 1889 perustettu sanomalehti ajoi äänioikeusuudistusta ja poliittisten oikeuksien laajentamista sekä vastusti vanhemman fennomaanipolven ahdasmielistä kielinationalismia ja kirkollis-konservatiivista aatemaailmaa. Alkavassa Venäjän-poliittisessa kiistassa, joka koski Suomen asemaa Venäjään kuuluvana suuriruhtinaskuntana, lehti edusti perustuslaillista kantaa. Vuonna 1898 Leinosta tuli lehden vakituinen kirjallisuus- ja teatteriarvostelija. Joitakin vuosia myöhemmin hän alkoi kirjoittaa kulttuuripakinoita nimimerkillä ”Mikko Vilkastus”. Kun Venäjän viranomaiset lakkauttivat "Päivälehden" sen radikaalien kannanottojen vuoksi, tilalle perustettiin "Helsingin Sanomat", jossa Leino jatkoi pakinointiaan ”Teemu”-nimimerkillä. Suurlakkovuonna 1905 hän kirjoitti satakunta pakinaa, joissa ruoskittiin ”venäläismielisiä virastoja ja virkamiehiä, uskonnonvapauden kuristajia, valtiollista urkkija- ja santarmijärjestelmää”, kuten L. Onerva kuvaa Leino-elämäkerrassaan. Pistävänsatiirisen vitsailunsa vuoksi Leino sai mainetta, mutta myös vihamiehiä.


title: Eino Leino

text: Toimittajan ammattia Eino Leino oli opetellut veljensä Kasimirin kanssa kulttuurilehti "Nykyajassa" (ilmestyi 1897–1899). Lehden perustaneet veljekset ottivat tehtäväkseen esitellä ja kommentoida uusimpia eurooppalaisia taidevirtauksia. Leino kirjoitti lehdessään muun muassa esteettisen kasvatuksen puolesta, vaati korkeatasoisia klassikkosuomennoksia ja ajoi kieliriidoista vapaata ”jakamattoman, yhteisen isänmaan” ihannetta. Leino koki sanomalehdet kanavaksi joiden kautta hän saattoi puhua suoraan Suomen kansalle.


title: Eino Leino

text:
Journalistinen tuotteliaisuus ei estänyt Eino Leinoa paneutumasta samanlaisella vimmalla myös runouteen. Runokokoelmille "Sata ja yksi laulua" (1898) sekä "Ajan aalloilla" (1899) oli ominaista isänmaallinen miete- ja herätysrunous. Suvaitsevaisuutta ja lähimmäisenrakkautta ylistävä runoelma "Hymyilevä Apollo" ja kansallinen toiveunelma "Päivän poika" ilmensivät nuoren Leinon optimistista ihmisyysuskoa. "Hiihtäjän virsiä" -kokoelmaa (1900) sävytti puolestaan melankolinen lapsuudenkodin nostalgia.
Ystävystyminen nousevan suomalaisen muusikko- ja taiteilijapolven edustajien Axel Gallénin, Jean Sibeliuksen, Robert Kajanuksen, Pekka Halosen ja Emil Wikströmin kanssa synnytti virikkeitä uudenlaiseen taiteelliseen ilmaisuun. Ajan karelianistis-uusromanttisen valtavirran mukana Leino alkoi syventyä kalevalaiseen aihepiiriin. Runonäytelmien "Tuonelan joutsen" (1898) ja "Sota valosta" (1900) on katsottu aloittaneen suomalaisen kirjallisen symbolismin. Realismia ja naturalismia vastaan suuntautunut yleiseurooppalainen taidesuuntaus kohdisti kiinnostuksen yleisinhimillisiin myytteihin ja ikivanhoihin tarinoihin, joiden uskottiin heijastelevan ihmiskunnan universaaleja tuntemuksia ja ideoita. Tämän mukaisesti myös Leino pyrki löytämään kalevalaisesta muinaissuomalaisuudesta aineksia oman aikansa tulkitsemiselle.


title: Eino Leino

text: Nämä pyrkimykset huipentuivat vuonna 1903 ilmestyneessä "Helkavirsiä"-kokoelmassa, jota pidetään suomalaisen runouden yhtenä merkkiteoksena. Kalevalaista runomittaa soveltaen ja varioiden Leino loi muinaistyylisiä balladeja ja legendoja, joiden aiheissa ja kohdehenkilöissä on löydettävissä kiinnekohtia sekä roomalaiskatoliseen hämäläiseen keskiaikaan että karjalais-bysanttilaiseen ja kalevalais-ortodoksiseen maailmaan. Syvimmiltään runoissa on kuitenkin kyse modernin ihmisyyden peruskysymyksistä: yksilön suhteesta tuntemattomaan ja kuolemaan, yksilöllisestä vapaudesta ja tiedon rajoista. "Helkavirsien" on tulkittu heijastelevan ibseniläistä individualistista ”tinkimättömyyden eetosta” ja Nietzschen filosofiaan pohjautuvaa pohdiskelua ihmisen kyvystä uhmata omaa kohtaloaan. ”Kansanomaiseen ja jylhään tarupiiriin” liittyi myös Leinon vuonna 1904 julkaisema runotarina "Simo Hurtta", joka kuvasi Isovihan aikaisia tapahtumia Pohjois-Karjalassa.


title: Eino Leino

text: Leinon 1900-luvun alkuvuosien luomiskautta innoitti rakkaus kielenkääntäjä Freya Schoultziin, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1905. Avioliitosta syntyi tytär Eya Helka. Kokoelmassaan "Talviyö" (1905) Leino julkaisi rakastetulleen omistamansa kesäisen yön mystiikkaa säteilevän kuuluisan runon "Nocturnen". Pitkän Pariisiin ja Berliiniin suuntautuneen yhteisen ulkomaanmatkan jälkeen pariskunnan välit alkoivat viilentyä. Vuonna 1908 Leino muutti pois yhteisestä kodista Länsi Rannassa (nyk. Eteläranta 12). Samoihin aikoihin alkoi vahvistua Leinon suhde ja hengenheimolaisuus kirjailijaystävä L. Onervaan.


title: Eino Leino

text: Suurlakon jälkimainingeissa Leino ryhtyi laajaan aikakauden tilitykseen niin sanotuissa routavuosiromaaneissaan – "Tuomas Vitikka" (1906), "Jaana Rönty" (1907) ja "Olli Suurpää" (1908) – joissa hän lehtipolemiikkinsa jatkoksi ruoti kansallisia heikkouksia ja eritteli ajanjakson ihmistyyppejä, ihanteettomia aatteidensa luopioita ja anarkismiin päätyviä juurettomia kapinoitsijoita. "Tuomas Vitikka" -romaanissa Leino ivaili itsekylläisen kansallisuusajattelun kustannuksella ja loi suomalaisuus-liikkeen eri sukupolvien edustajista satiirisia hahmoja, joita aikalaisten oli helppo tunnistaa.


title: Eino Leino

text: Leinon palava kiinnostus teatteria kohtaan jatkui myös sekä teatterikritiikeissä että omina näytelminä. Ihailemansa August Strindberg esikuvanaan hän paneutui historialliseen keskiaikaan ja luotsasi suomalaisen kansansielun kehitystä näytelmissä "Lalli" (1907) ja "Maunu Tavast" (1908). Näytelmä "Simo Hurtta" (1908) jatkoi aiemmin ilmestyneen samannimisen runoelman aihepiiriä.


title: Eino Leino

text: Suurlakko, valtiopäiväuudistus ja ensimmäiset eduskuntavaalit 1907 olivat kärjistäneet yhteiskunnallis-poliittisia ristiriitoja ja ajaneet vanhasuomalaiset, ruotsinmieliset, sosialistit ja nuorsuomalaiset repivään taisteluun vaikutusvallasta. Uusi ”routakausi” Venäjän-suhteissa teki tuloaan. Myös nuorsuomalainen puolue oli jakaantunut sisäisten kiistojen vuoksi konservatiiviseen ja sosiaalisesti radikaalimpaan siipeen. Tässä tilanteessa Eino Leino alkoi tehdä pesäeroa rooliinsa "Helsingin Sanomien" nuorsuomalaisena päivänpoliittisena pakinoitsijana. Pettyneenä hän pelkäsi vanhan päivälehteläisen aatteellisen liberalismin katoavan kabinettipoliittisiin vehkeilyihin ja toivoi syvällisempää kulttuuris-aatteellista keskustelua maan tulevaisuudesta.


title: Eino Leino

text: Uudessa viikkolehti "Päivässä", joka yhdisti suomen- ja ruotsinkielisiä aktivistipiirejä ja vasemmistoliberaaleja, ilmestyivät Leinon kuuluisat kirjoitukset "Aleksis Kivi ja Päivä" (10.10.1907), "Runebergin päivän vietosta sananen" (13.2.1908) ja "Hedelmättömyyden henki" (1.12.1908). Niissä hän yritti löytää syitä kansalliseen eripuraisuuteen ja esitti oman ”kulttuurisuomalaisuuden” julistuksensa. Runebergin ja Snellmanin varaan rakennetun ohjelmasuomalaisuuden tilalle hän asetti Aleksis Kiveen ja Elias Lönnrotiin pohjautuvan syvemmän virran. "Päivään" kirjoittamissaan artikkeleissa Leino arvosteli muun muassa koulujen ”pappilakasvatusta” ja pääkaupungin sivistyneistön ”väsynyttä pessimismiä”. Runebergin päivän juhlinnassa hän näki ”rummunpäristävää humpuukia” ja "yläluokan huvia".


title: Eino Leino

text: Elokuussa 1908 Eino Leino jätti Suomen ja suuntasi kohti Italiaa. Matkan mahdollisti Suomalaisen kirjallisuuden edistämisvaroista annettu apuraha Danten "Divina Commedia" -teoksen suomentamista varten. Kotiuduttuaan Roomaan Saksassa vietettyjen kuukausien jälkeen Leino ryhtyi intensiivisiin italian opintoihin ja työhön Danten parissa. Talvella 1908–1909 Roomassa oleskeli muitakin suomalaisia kirjailijoita ja tutkijoita, kuten L. Onerva, Aarni Kouta, Santeri Ivalo, Onni Okkonen, Liisi Karttunen ja Henry Biaudet, joiden yhteiseen seuraelämään Leino otti osaa. Paitsi Dante-suomennosta Leino työsti Rooman aikana näytelmäluonnoksiaan ja kirjoitti matkakirjeitä "Turun Sanomiin". Hän lähti Suomea kohti L. Onervan kanssa keväällä 1909, mutta pysähtyi matkalla Berliiniin. Vaikka Leinon ja L. Onervan suhde ei vakiintunut avioliitoksi, heidän ystävyytensä ja yhteistyönsä jatkui Leinon kuolemaan asti.


title: Eino Leino

text: Leino muuntautui 1910-luvulla hahmoksi, jollaisena jälkimaailma on oppinut hänet tuntemaan: pyylevöitynyt boheemi pitkine kiharoineen ja viittoineen, ravintoloissa työskentelevä flanööri ja seuramies, jolla oli laajat sosiaaliset verkostot. Vuonna 1914 Leino avioitui Robert Kajanuksen tyttären, harpputaiteilija Aino Kajanuksen kanssa, mutta jo seuraavana vuonna hän jätti jälleen taakseen vakiintuneen elämänmenon.


title: Eino Leino

text: Tänä aikana Leinon kirjallinen tuotteliaisuus tuntui vain kiihtyvän. Danten "Jumalaisen näytelmän" suomennos ilmestyi vuosina 1912–1914, ja uudet runokokoelmat seurasivat toinen toistaan. Rooman-matkan jälkeen Leino alkoi kirjoittaa kirjallisuushistoriallisia esseitä, joissa hän kartoitti niin koti- kuin ulkomaisenkin kirjallisuuden kehityslinjoja ja esitteli eri suuntausten edustajia. Aluksi "Helsingin Sanomien" ”alakertoina” ilmestyneistä kotimaisista kirjailijakuvista Leino muokkasi teoksensa "Suomalaisia kirjailijoita" (1909). Hänen taitavat hahmotelmat eri aikojen henkisestä ilmapiiristä ja kulttuuriympäristöstä sekä osuvat kiteytykset eri kirjailijoiden ominaispiirteistä ovat tehneet teoksesta suomalaisen esseistiikan klassikon.


title: Eino Leino

text: Oman aikakautensa kulttuuris-yhteiskunnallisen läpileikkauksen hän loi "Orja"-romaanisarjassaan (1911–1913), jossa elämänsä merkitystä etsivää päähenkilöä kuljetetaan Berliinistä Pariisiin ja Kööpenhaminan kautta Roomaan. Romaani "Pankkiherroja" (1914) kuvasi vararikkojen ja keinottelun Helsinkiä. Sisäiset tunnot ja oman runoilijakohtalon pohdinta sai vertauskuvallisen ilmaisun eläintarinoissa "Mesikämmen" (1914) ja "Musti" (1916) sekä runollisessa teosofis-panteistisessa tunnustuskirjassa "Alla kasvon Kaikkivallan" (1917).


title: Eino Leino

text: 1910-luvun alku oli Leinolle toimeliasta aikaa myös teatterimiehenä ja esiintyjänä. Kesällä 1912 hän perusti yhdessä teatteriohjaaja Kaarle Halmeen kanssa Seurasaareen ”Helkanäyttämön”, ulkoilmateatterin omille Kalevala-aiheisille näytelmilleen. Tuhatpäinen yleisö ei kuitenkaan kuullut repliikkejä ja oli pettynyt kaiken teatterirekvisiitan puuttumiseen. Yritys päättyi fiaskoon. Myös ympäri maata ulottuvilla runonlausuntakiertueilla Leino pyrki tuotteistamaan säkeitään lisäansioiden hankkimiseksi. Omia näytelmätekstejä syntyi tasaisena virtana: "Tuomas piispa" (1909) täydensi aikaisempia keskiaikanäytelmiä, "Alkibiades" (1909) oli antiikin aikaan sijoittuva poikkeusihmisen tragedia. Leinon omaan aikaan sijoittuivat keskustelunäytelmät "Kirkon vihollinen" ja vanhasuomalaisten tekopyhyyttä ivaileva "Maan parhaat" (1911). Kalevalamitalla kirjoitettu aatenäytelmä "Karjalan kuningas" (1917) oli herätyshuuto puhtaan ihmisyyden puolesta. Lähes kaikki näytelmätekstinsä Leino julkaisi kuusiosaisessa "Naamioita"-sarjassa (1905–1911). "Naamioiden" viidennessä osassa (1909) ilmestyi näytelmätekstien ohella myös "Shakkipeli"-niminen historiallinen pienoiskuvaelma, jolla oli kosketuskohta kirjailijan henkilökohtaisiin harrastuksiin. Eino Leino oli elämänsä loppuun asti intohimoinen shakinpelaaja. Helsingin Shakkiklubin talviturnauksessa helmikuussa 1906 hän oli jopa voittanut ensimmäisen palkinnon.


title: Eino Leino

text: Leinon yhteistyö Kaarle Halmeen kanssa jatkui myöhemmin elokuvan parissa. Halmeen ohjaaman varhaisen suomalaisen näytelmäelokuvan "Kesä" käsikirjoitus oli Leinon käsialaa. Filmin ensi-ilta pidettiin Lyyra-teatterissa Helsingissä tammikuussa 1915.


title: Eino Leino

text: Vuonna 1915 Leino oli mukana perustamassa "Sunnuntai"-nimistä uutta kirjallista viikkolehteä. Leinon päätoimittaman lehden taustavoiman muodosti joukko pääkaupungin älykköjä, pasifisteja ja teosofeja. Suhteillaan Leino sai sen avustajaksi monia tunnettuja kirjailijoita ja tutkijoita. Lehdessä hän pakinoi maailman menosta ”Kanttori Sepeteus” -nimimerkillä ja kirjoitti laajoja pääkirjoituksia ajan valtiollisesta tilanteesta. Niissä hän yritti ylläpitää luottamusta ihmisyyteen maailmansodan melskeiden keskellä.


title: Eino Leino

text: Loppuvuodesta 1916 painosta ilmestyi "Helkavirsien" toinen sarja, jonka parissa Leino oli painiskellut öisinä hetkinään "Sunnuntain" toimituksessa. Viljo Tarkiaisen mukaan kosmis-mytologiset runonäyt liikkuivat nyt ”milloin pakanallis-samanistisilla, milloin kristillis-panteistisilla, milloin teosofis-haaveellisilla linjoilla”. Runojen on tulkittu heijastavan myös leinolaista aistillisuutta ja erotiikkaa. Samana vuonna 1916 syttyi molemminpuolinen ihailu ja ihastus Aino Kallaksen kanssa. Pahennustakin herättänyt suhde virolaisen tutkijan ja diplomaatin suomalaissyntyiseen kirjailijapuolisoon antoi virikkeen renessanssi-tyyliin sommiteltuun runoelmaan "Juhana Herttuan ja Catharina Jagellonican lauluja" (1919). Tätä ensin Turun, sitten Gripsholmin linnassa käytyä runollista vuoropuhelua Leino itse nimitti ”viimeisen romantikon” lahjaksi rakastetulleen. Omaa runoilijankohtaloaan Eino Leino käsitteli "Bellerophon"-runoelmassa (1919), jossa hän tulkitsi antiikin kreikkalaista myyttiä Bellerofonista ja tämän siivekkäästä ratsustaan Pegasoksesta ja loi traagis-optimistisen elämänkäsityksensä synteesin.


title: Eino Leino

text: Jo marraskuussa 1917 Eino Leino oli "Sunnuntaissa" tuskastuneena varoittanut, että maa oli ”kansalaissodan kynnyksellä”, ja arvostellut raivokkaasti sosialisteja näiden lähtiessä ”ajamaan asiaansa kansalaisverellä ja vieraan valloittajan pistimillä” (nro 40–41/1917). Sisällissodaksi kärjistynyt poliittinen tilanne oli katkera kokemus Leinolle, joka oli aina kirjoittanut suvaitsevuuden puolesta ja arvostanut myös työväenliikettä, jonka piiristä hänellä oli hyviä ystäviä. Kevään 1918 tapahtumat Leino koki punaisessa Helsingissä. Kokemuksiaan hän kuvasi reportaasiromaanissa "Helsingin valloitus" (1918). Etelä-Suomeen tunkeutunutta ja Helsingin valloittanutta saksalaista Itämeren-divisioonaa hän tervehti säkeillään vapauttajana. Mutta toisaalta Leino myöhemmin ajoi yleistä armahdusta vankiloissa oleville punaisen puolen rivimiehille ja -naisille ja vaati kuolemanrangaistuksista luopumista.


title: Eino Leino

text: Sosialidemokraattisessa "Työn vallassa" ilmestyi huhtikuussa 1918 Leinon kuusiosainen ”Suomen työväelle” osoitettu artikkelisarja, jossa hän ”sivistyneeseen köyhälistöön” kuuluvana puolueettomana kirjailijana vetosi voimakkaasti rauhan ja keskinäisen ymmärryksen puolesta. Sosialidemokratialla ei Suomessa olisi enää tulevaisuutta, ellei se kykene sisäistämään laillisuuden, kansanvallan ja kansalaisvapauden ”ikuisia ihanteita”, hän kirjoitti.


title: Eino Leino

text: Sisällissodan tapahtumia Leino kuvasi myös romaanissa "Punainen sankari" (1919) ja eeppisessä runoelmassa "Vanha pappi" (1921). "Punaisessa sankarissa" päähenkilö, sosialisteihin lukeutuva tuomari, surmaa itsekunnioituksen säilyttääkseen raakalaismaisen punapäällikön, mutta joutuu maksamaan siitä hengellään punaisten teloituskomppanian edessä. "Vanhassa papissa" Leino maalaa lavean kuvan hämäläisestä pappilayhteisöstä, joka joutuu punaisten ”kadun rääsyläisten” ja ”esikaupunkien eläinkansan” piinaamaksi. Valkoisten sankariensa ”itseuhria” hän kuvasi runoelmassaan runebergiläiseen tyyliin voimakkaasti ihannoiden. Myös runokokoelma ”Vapauden kirja” (1918), johon Leino kokosi poliittis-valtiollisia runojaan kahdelta vuosikymmeneltä, heijasteli sisällissodan synnyttämiä ristiriitaisia tuntemuksia. Aikalaiskriitikko Huugo Jalkaselle se oli kuin ”noitarumpu”, josta tulevat sukupolvet saavat välittömän kuvan esi-isiensä kohtaloista ja heidän järkyttävistä kokemuksistaan.


title: Eino Leino

text: Heinäkuussa 1918 Eino Leinon 40-vuotispäiviä vietettiin juhlavasti ystävien järjestämine illallisineen. Samana vuonna hänelle myönnettiin valtion kirjailijaeläke.


title: Eino Leino

text: 1920-luvun alussa Eino Leinon voimat alkoivat ehtyä niin ruumiillisesti kuin henkisesti ja hän joutui viettämään pitkiä aikoja sairaalahoidossa. Osittain tähän oli syynä kauan jatkunut epäsäännöllinen elämä majatalojen ja lepokotien vaihdoksineen sekä ravintolailtoineen. Lamaannus ja levottomuus vaihtelivat Leinon mielessä, samoin asenteet ja mielipiteet. C. G. E. Mannerheimin presidenttiehdokkuuden kannattajasta Leino oli muuttunut K. J. Ståhlbergin ihailijaksi. Ravintoloiden kantavieras ja kieltolain rikkoja laati myös teesejä kieltolain puolesta. Tilapäisrunoissaan hän kirjoitti ylistyksiä niin ”Rauhan Internationaalelle” kuin nuoren tasavallan ”järeälle tykistölle” ja ”Vapaalle Vienalle”.


title: Eino Leino

text: Kesällä 1921 Leino matkusti Viroon suomalais-virolaisen ystäväpariskunnan Aino ja Gustav Suitsin järjestämälle kirjalliselle kiertueelle. Runoiltoineen, esitelmineen ja juhlineen Tartossa ja Tallinnassa matkasta tuli menestys, ja Eino Leino otettiin kaikkialla vastaan merkittävänä runoilijana. Viron matkan jälkeen hän solmi kolmannen avioliittonsa pankkivirkailija Hanna Laitisen kanssa. Epätoivoinen yritys tuen ja turvan saamiseksi päättyi melkein välittömästi puolisoiden asumuseroon.


title: Eino Leino

text: Vuonna 1921 Leino anoi vapautusta Suomen kansalaisuudesta. Hän kirjoitti kirjeet presidentti K. J. Ståhlbergille ja Viron valtionpäämiehelle Konstantin Pätsille ja pyysi päästä Viron kansalaiseksi. Leino oli kyllästynyt apurahojen puutteeseen ja saamaansa arvosteluun.


title: Eino Leino

text: Leinon viimeisessä runokokoelmassa "Shemeikan murhe" (1924) kuvastui sairausvuosien aikana ”melkein maniaksi kehittynyt kunnianteko-asenne tunnettuja ja edustavia henkilöitä kohtaan”, kuten L. Onerva kirjoittaa Leino-elämäkerrassaan. Kokoelma sisälsi myös elegisen tilinpäätöksen ”Löysäläisen laulun”:


title: Eino Leino

text: Viimeisten elinvuosiensa aikana Leino laati muistelmateoksensa "Elämäni kuvakirjan" (1925). Hänen viimeinen asuinpaikkansa oli Hyvinkään Nuppulinnassa (nyk. Tuusulaa) Riitahuhta-nimisessä talossa ystäväperheen alivuokralaisena. Siellä Eino Leino kuoli 47-vuotiaana 10. tammikuuta 1926. Hänet haudattiin valtion kustannuksella, ja hautajaisiin osallistui presidentti Relander ja muuta maan johtoa.


title: Eino Leino

text: Leinoa pidetään ensimmäisenä ja merkittävimpänä kansallisen uusromantiikan muotoilijana suomalaisessa kirjallisuudessa. Itse asiassa käsite "kansallinen uusromantiikka" oli Leinon kiteyttämä kuvaus Sibeliuksen, Gallen-Kallelan ja Eliel Saarisen tyyleille.


title: Eino Leino

text: Eino Leinon tyyli muuttui hänen 35 vuotta kestäneen kirjallisen uransa kuluessa. Varhaiseen tuotantoonsa, kuten "Helkavirsiin", hän on saanut vaikutteita "Kalevalasta". Hän palasi kansallisromanttisiin teemoihin uudestaan viimeisinä vuosinaan.


title: Eino Leino

text: Uransa keskivaiheilla Leino käänsi suomeksi monia maailmankirjallisuuden merkkiteoksia, ja samaan aikaan kirjoitti itse sekä runoja, näytelmiä ja proosaa että erilaisia sanomalehtikirjoituksia. Hän kuvasi erilaisia syviä tunteita rakkaudesta ihmisinhoon. Vuoden 1908 vaiheilla koettujen vastoinkäymisten jälkeen tuotannossa korostuvat tummat sävyt, yksinäisyys ja pettymys elämään.


title: Eino Leino

text: Leinon tuotannon sisäinen dynamiikka kumpuaa jännitteistä itsekeskeisen sankaruuden ja ajan hengen aistimisen välillä.


title: Eino Leino

text: Leinon tuotantoon on suhtauduttu aina hyvin kaksijakoisesti sekä akateemisessa maailmassa että muiden kirjailijoiden keskuudessa. Lahjakas mutta monisärmäinen persoonallisuus herätti aikalaisissa monenlaisia tunteita. Erityisesti 1920-luvun kirjailijapolvi otti Leinon tuotantoon etäisyyttä, vaikka moni oli ihaillut häntä nuorempana. Myös toisen maailmansodan jälkeen uransa aloittaneet modernistit näkivät Leinon oman tuotantonsa vastakohtana. Kirjailijakollegoiden väheksyntä on vaikuttanut moniin tutkijoihin, ja Leinoa on tutkittu suhteellisen vähän, verrattuna siihen että hän sai kuitenkin lukuisia valtionpalkintoja, huomionosoituksia ja lopulta taiteilijaeläkkeen.


title: Eino Leino

text:
Kattavimman Leinon elämää käsittelevän teoksen kirjoitti jo 1930-luvulla on hänen rakastettunsa ja aikalaisensa L. Onerva. Dramaattisessa tarinassa Onerva kirjoittaa samalla omasta elämästään. Vielä 1953 Onerva hehkutti Kaltio-lehdessä:
Leinon kärjekkäissä runoissa ja kirjoituksissa, kuten näytelmässä "Maan Parhaat" (1911) esiintyivät helposti tunnistettavina entiset ystävät, nykyiset kirjalliset viholliset kuten kirjailijat Maila Talvio ja V. A. Koskenniemi. Nämä vastasivat samalla mitalla, esimerkiksi Koskenniemi kirjoitti Iltalehden toimittajalle:
Runoilija Elmer Diktonius koetti kuvata Leinon kaksijakoista asemaa Suomen kulttuuripiireissä käännösvalikoimansa "Lyriskt Urval" esipuheessa 1931:
Kirjailija Erno Paasilinna kuvasi Leinon kulttuurikritiikin kestävyyttä puheessaan Paltaniemellä Leinon 100-vuotisjuhlissa:
Jopa kriittisenä tunnettu Helsingin Sanomien kulttuurikriitikko Seppo Heikinheimo nosti Leinon kielelliset kyvyt maailman kärkikastiin omassa arviossaan:
Myöhempinäkään vuosikymmeninä Leino ei kuitenkaan ole ollut kaikkien mieleen, ja esimerkiksi Matti Klinge vähättelee julkaistuissa päiväkirjoissaan:
Toisaalta nuoren polven teatteriväki löytää Leinon tuotannosta edelleen uusia näkökulmia ja draaman tajua. Ohjaaja Juha Hurme kirjoittaa:


title: Eino Leino

text: Vaikka Eino Leinolla ei aikalaistietojen mukaan ollut varsinaisesti sävelkorvaa, hän osoitti runoudessaan täydellistä rytmin ja kielen musikaalisten ominaisuuksien tajua. Hän oli myös taitava erittelemään kuulemiaan konsertteja. Leinon tekstit – niin laulurunous kuin näytelmät – tarjosivatkin jo hänen elinaikanaan innoituksen lähteen monelle säveltäjälle ja toisaalta sävellettyinä lauluina hänen runonsa tulivat entistä tunnetummiksi. Näin Eino Leino tuli olennaisella tavalla vaikuttaneeksi myös suomenkielisen musiikkikulttuurin kehitykseen.


title: Eino Leino

text: Tuotteliaimpia varhaisista Leino-tulkitsijoista olivat säveltäjäystävät Toivo Kuula, Leevi Madetoja ja Oskar Merikanto. Kuula sävelsi kaikkiaan 22 Leino-runoa, joista tunnetuimpia ovat "Virta venhettä vie" (1906), läpimurtoteos "Tuijotin tulehen kauan" (ilm. 1907), kantaatti "Kuolemattomuuden toivo" baritonille, kuorolle ja orkesterille (1910) sekä Helkavirsi-ruonoelmat "Merenkylpijäneidot", "Orjan poika" sekä "Impi ja Pajarin poika" (1911). Eino Leinon runoudesta Kuula löysi kaikupohjan mietiskeleville tumman-romanttisille sävelkuvilleen.


title: Eino Leino

text: Myös Leevi Madetojan ura alkoi Leinon merkeissä; näytelmämusiikki Leinon "Shakkipeliin" (1910) oli hänen ensimmäinen huomiota herättänyt orkesteriteoksensa. Vaativat viisiääniset kuorolaulut, kuten "Iltatunnelma" (1916) ja "Soita somer, helkä hiekka", ovat vakiinnuttaneet paikkansa suomalaisessa kuorokirjallisuudessa. Madetojan viimeiset Leino-sävellykset, kuten valoisaa kesätunnelmaa henkivä "Hän kulkevi yli kukkien", syntyivät vasta 1940-luvulla vähän ennen hänen kuolemaansa. Kuulaan ja Madetojaan verrattuna Oskar Merikannon yksinlaulut edustivat kansanomaisempaa, vaivattoman kaunista melodisuutta. Eräinä kaikkein rakastetuimpina Leino-lauluina ovat pysyneet "Hymyilevän Apollon" säkeisiin pohjautuva duetto "Oi kiitos sa luojani armollinen" (1906) sekä koraalimainen "Oi muistatko vielä sen virren" (1905).


title: Eino Leino

text: Varhaisia Leino-säveltäjiä oli myös Erkki Melartin. Näyttämömusiikki Leinon näytelmään "Hiiden miekka" syntyi 1906. Hänen kahdentoista Leino-yksinlaulun joukkoon kuuluvat muun muassa "Mirjamin laulut", "Minä metsän polkua kuljen" sekä "Päivän pojan" muutamaan säkeistöön pohjautuva "Päivän laulu" (1903). Turkulaisen säveltäjän Sune Carlssonin pienoisooppera "Väinämöisen kosinta" (1914) pohjautui niin ikään Leinon tekstiin. Jean Sibeliuksen harvoista Leino-sävellyksistä tunnetuin on vuonna 1920 syntynyt "Maan virsi", kantaatti sekakuorolle ja orkesterille.


title: Eino Leino

text: Itsenäisyyden ensi vuosikymmenillä modernimpaa Leino-tulkintaa tarjosivat muun muassa Aarre Merikannon mieskuorolle ja orkesterille säveltämä "Ukri "(1938–1943) sekä Tauno Pylkkäsen ooppera "Simo Hurtta" (1948). Lausujan taustamusiikiksi sävellettyä pianosäestyksellistä melodraamaa edusti muun muassa Lauri Parviaisen "Tumma" (1941).


title: Eino Leino

text: Aivan uudentyyppiseen eloon monet tunnetut Leinon runot nousivat 1960-luvulla Kaj Chydeniuksen sävellysten ansiosta. "Nocturnen", "Lapin kesän" ja "Lemminkäisen äidin kehtolaulun" herkät, mutta sentimentaalisuutta välttelevät melodiat vetosivat 60-lukulaiseen nuorisopolveen. Kehtolaulu sisältyi Ylioppilasteatterille sävellettyyn näytelmämusiikkiin Leinon runonäytelmään "Tuonelan joutsen" (1966). Sittemmin Chydeniukselta on tullut julkisuuteen lukuisia muitakin Leino-sävellyksiä.


title: Eino Leino

text: Eino Leinon satavuotispäivän tienoilla 1978 julkaistiin uusia Leino-sävelmiä levytyksinä. Suuren suosion saivat Perttu Hietasen iskelmällisen tunteelliset melodiat Leinon runoihin, jotka Taisto Wesslinin taitavina sovituksina ja Vesa-Matti Loirin ekspressiivisesti tulkitsemina jäivät helposti kuulijoidensa mieleen ("Eino Leino 1–3", vuosilta 1978–1985). Juhlavuonna 1978 ilmestyi myös Heikki Sarmannon "Moment musical", jolla Maija Hapuoja ja Tapani Kansa tulkitsivat Sarmannon jazz- ja chanson-vaikutteisia hyväntuulisia Leino-tunnelmia. Jo vuotta aikaisemmin 1977 oli ilmestynyt Jorma Panulan "Juhana herttuan ja Catharina Jagellonican lauluja" kamarikuorolle ja solisteille. Panulan moderni melodiikka seuraili runoelman mutkikkaita psykologisia käänteitä.


title: Eino Leino

text: Antti Karin ohjaamaan "Helkavirsiin" perustuvaan kolmiosaiseen tietokoneanimaatioon (1979–1982) sävelsi elektronisen musiikin Jukka Ruohomäki. "Helkavirsiin" pohjautui myös itävaltalaissyntyisen säveltäjän Johann Strohoferin oratorio "Herramme vapahtajamme", jonka ensiesitys oli 1975. Vuonna 1980 sai ensiesityksensä Ilkka Kuusiston Leinon "Sota valosta" -näytelmään pohjautuva ooppera.


title: Eino Leino

text: 2000-luvulla Leinon "Helkavirsiä" on säilyttänyt asemansa säveltaiteen innoittajana. Olli Mustosen "Sinfonia no. 1 Tuuri" baritonille ja orkesterille, joka sai kantaesityksensä Tampere Filharmonian tulkitsemana helmikuussa 2012, pohjautuu "Helkavirsien" ensimmäiseen sarjaan sisältyvään "Tuuri"-runoon. Kaija Saariaho puolestaan sävelsi vuonna 2007 neljä Leinon varhaisrunoa teoksessaan "Leino Songs for voice and orchestra". Myös Hollannissa on tuotettu suomenkielinen levy Eino Leinon runoista. Hollantilainen Munich Records julkaisi vuonna 2006 CD-levyn "Aina Leino", millä esiintyy hollantilais-suomalainen Aina–yhtye solistinaan suomalainen Pauliina May. Levyllä on 14 Eino Leinon runoa. Sävellykset ovat hollantilaisen Izak Boomin.


title: Eino Leino

text: Leinon syntymäpäivä 6. heinäkuuta nimettiin vuonna 1992 Eino Leinon sekä runon ja suven päiväksi. Se on vakiintunut liputuspäivä. Eino Leinon Seura jakaa vuosittain Eino Leinon palkinnon arvokkaasta teoksesta tai julkaisutoiminnasta.


title: Eino Leino

text: Esplanadin puistossa Helsingissä on Lauri Leppäsen veistämä Eino Leinon patsas, joka paljastettiin 1953. Patsas paljastettiin 26. syyskuuta, jolloin tuli kuluneeksi päivälleen 63 vuotta siitä, kun Leino oli julkaissut ensimmäisen runonsa "Hämeen Sanomissa". Patsaan jalustaan on kaiverrettu säe Leinon runosta "Väinämöisen laulu": ”Yksi on laulu ylitse muiden: ihmisen aattehen hengen ankara laulu”. Kiintoisa yksityiskohta patsaassa on sen käsi, johon on valettaessa asetettu viiden markan kolikko.


title: Eino Leino

text: Leinon syntymäkunnassa Paltamossa on vuonna 1978 Leinon syntymän 100-vuotispäivänä paljastettu Jouko Toiviaisen suunnittelema osin abstrakti muistomerkki "Ukonlintu ja virvaliekki". Sen jalustassa on myös säe "Väinämöisen laulusta": ”Kansat katoo / ei katoa mahti / jonka on laulanut / mahtaja heimonsa hengen”. Kajaanissa puolestaan on vuonna 1980 pystytetty Eino Leinon näköispatsas. Nina Sailon veistos, joka pohjautui hänen miehensä Alpo Sailon luonnostelmiin, sijaitsee Koivukosken kohdalla Rantapuistossa. Leinon puretusta syntymäkodista Hövelöstä Paltaniemellä rakennettiin jäljennös 1978. Nykyisin Kainuun Eino Leino -seuran omistama rakennus sijaitsee lähellä Paltaniemen kuvakirkkoa.