title: Videopeli

text: Videopelien vaikutustutkimusta on tehty lähes yhtä kauan kuin videopelejäkin. Useiden eri alojen tutkijat ovat vuosikymmenien ajan yrittäneet löytää tai kiistää yhteyttä mm. videopelien ja ihmisen aggressiivisuuden välille. Pelialaan liittyvät tutkimukset painottuivat vielä ainakin 2010-luvulle mentäessä enemmän negatiivisiin vaikutuksiin, suuresti aggressioon liittyvän tutkimustyön takia, mutta niin positiivisten kuin muidenkin vaikutusten tutkimus on alkanut lisääntyä. 80-luvun alkupuolelta videopelien kannattajat ovat painottaneet videopelien asemaa yhtenä taidelajina, argumentoineet pelien suojelemista hallitsevien sananvapauslakien varjolla sekä nostaneet esille pelien hyötykäytön opetuksellisena välineenä. Videopelien laajat ja monimuotoiset vaikutukset yhteiskunnalle ja yksilöille ovat nousseet pinnalle sittemmin uudestaan pelikulttuurin muuttuessa yhä suuremmalle ihmisjoukoille suunnatuksi, mennen ajanvietteenä pian jo television katselun ohi.


title: Videopeli

text: Pelien vaatima aktiivinen toimintaa tukee oppimisprosessia, sillä oppiminen on tehokasta oppijan käsitellässä itse aktiivisesti oppimaansa. Peleissä opetettava asia on laitettu kontekstiin, joka on oleellinen asian ymmärtämisen kannalta. Pelit antavat jatkuvaa palautetta oppimisesta, koska oppilaan tekemillä valinnoilla on aina jokin vaikutus. Parhaimmillaan oppimispelit saavat saavat oppilaan viihtymään kauemmin opittavan asian parissa ja oppimaan innokkaammin uutta. Viihtyminen tukee myös uusien asioiden siirtymistä lyhytkestoisesta muistista pitkäkestoiseen, jolloin opitut asiat säilyvät muistissa kauemmin.


title: Videopeli

text:
Oppimisen näkökulmasta pelit voivat myös toimia erilaisia rajoja ylittävinä oppimisympäristöinä. Ne mahdollistavat esimerkiksi oppiainerajoja ylittävän oppimisen ja erilaisten oppimisympäristöjen yhdistelemisen. Suomen uuden perusopetuksen opetussuunnitelman luonnoksissa oppimisympäristöillä viitataan toimintakäytäntöihin, joissa oppiminen tapahtuu. Perinteisiin oppimisympäristöihin on liitetty ajatus niiden fyysisyydestä. Pelit ja peliympäristöt kuitenkin kyseenalaistavat perinteisen fyysinen-virtuaalinen jaottelun. Se, että pelit eivät ole sidoksissa formaaliin kouluympäristöön, ylittää formaalin ja informaalin oppimisen rajoja. Oppimispelit luovat rajoja ylittävän oppimisympäristön myös opettajalle ja osallistavat parhaassa tapauksessa myös opettajan oppimaan.
Joidenkin pelien väkivaltaisuuden ja seksuaalisen sisällön vuoksi osalla peleistä on ikärajoituksia. Suurin osa peleistä on jo muutenkin suunnattu aikuisille. Kaikki videopelit käyvät läpi yleiseurooppalaisen videopelien Pan European Game Information -luokituksen (PEGI). 18 vuoden ikäraja perustuu lakiin, muut ovat suosituksia. Pelit luokitellaan kaikille sopiviksi sekä 3 vuotta täyttäneille, 7, 12, 16 ja 18 vuotta täyttäneille sopiviksi. Yli 18-vuotiaille tarkoitetun pelin luovuttaminen alaikäiselle on rikos. Kauppojen velvollisuus on noudattaa ikärajoja.


title: Videopeli

text: Eri ikäkausina lasta kiinnostavat erilaiset pelisisällöt. Varhaisessa vaiheessa yksinkertaiset pelit kiinnostavat eniten, mutta teknisten taitojen kehittyessä lapselle avautuu laajempi pelitarjonta. Tällöin myös pelattavien pelien teemojen kirjo monipuolistuu.


title: Videopeli

text: Suurimmalle osalle pelaajista pelit ovat hauskaa ajanvietettä, eikä niistä aiheudu pelaajille haittaa. Osalla kuitenkin saattaa esiintyä pelaamisesta johtuvia haittoja, kuten esimerkiksi päänsärkyä, hartia- ja niskakipuja, arjen hallinnan heikkenemistä, univaikeuksia ja pelimaailman ulkopuolisen maailman ja sosiaalisten suhteiden kaventumista. Vähäiset lieveilmiöt eivät kuitenkaan vielä kerro varsinaisesta ongelmapelaamisesta, vaan tilannetta tulisi aina tarkastella kokonaisuutena. Tämän vuoksi tarkkoja rajoja ongelmalliselle pelaamiselle ei voida määritellä.


title: Videopeli

text: Digitaalisten pelien vaaroja ja väkivaltaisuutta koskevissa uutisissa ja tutkimuksissa keskitytään usein poikiin ja nuoriin miehiin. Peliteollisuus on miesvaltainen ala, mikä näkyy pelien sisällöissä ja ulkoasuissa. Stereotypia peleistä poikien juttuna ei kuitenkaan pidä täysin paikkaansa. Molemmat sukupuolet pelaavat, mutta usein erilaisia pelejä. Pelaajat ovat kuitenkin ennen kaikkea yksilöitä, omine mieltymyksineen.


title: Videopeli

text: Peleissä käsitellään sukupuolta usein kärjistäen ja stereotyyppisesti. Olennaista on myös oman pelihahmon sukupuoli. Pienille lapsille suunnatuissa peleissä on usein sukupuoleton hahmo, esimerkiksi eläinhahmo. Isommille lapsille suunniteluissa peleissä hahmot ovat ihmismäisempiä. Naispuoliset hahmot ovat usein korostetun naisellisia.


title: Videopeli

text: Peleihin liittyy vahvasti kuluttaminen, oheistuotteet ja oikea raha. Peleissä oleva omaisuus on omistajalleen hyvin samanlaista kuin fyysinen omaisuus. Osa peleissä vaadittavista ominaisuuksista hankitaan rahalla ja tällaisesta toiminnasta käytetään nimitystä RMT, real money trade. Kasvattajia ovat 2010-luvulla huolestuttaneet ns. Free to Play -verkko- ja mobiilipelit, jotka ovat periaatteessa ilmaisia, mutta pitemmän päälle pyrkivät houkuttelemaan pelaajansa käyttämään niihin rahaa. Pelit synnyttävät monenlaisia oheistuotteita kuten elokuvatkin. Oheistuotteita hankkimalla ihmiset osoittavat olevansa pelin faneja.


title: Videopeli

text: Mobiilipelaaminen on räjähdysmäisesti kasvussa. Lisäksi pelit ovat muuttumassa tuotteista palveluiksi ja pelinkehittäminen on siirtymässä pelinkehittäjiltä pelaajille. Yhä useampi haluaa tehdä pelejä itse. Ohjelmoinnin lisäksi on hyvä tällöin perehtyä suunnitteluteoriaan ja peliteollisuuden arkeen.


title: Videopeli

text: Elektroninen urheilu on videopelien uudempia ilmiöitä, johon liittyy ammattimainen pelaaminen kilpailullisesti. Elektronisen urheilun pelit ovat usein samoja joita pelataan myös viihdekäyttöön.


title: Videopeli

text: Videopeliteollisuus koostuu pääasiassa pelejä kehittävistä itsenäisistä pelitaloista ja kehitystä rahoittavista julkaisijoista.


title: Videopeli

text: Videopelikehityksen voidaan katsoa koostuvan kolmesta eri vaiheesta, jotka ovat suunnittelu, esituotanto ja tuotanto (toisinaan on myös neljäs vaihe, jälkituotanto). Jokainen vaihe sisältää erilaisia päämääriä, mutta vaiheet voivat myös sulautua toisiinsa kehityksen aikana. Suunnitteluvaiheessa kehittäjät miettivät kuinka peliä pelataan ja miltä peli näyttää, mutta varsinaista ohjelmointia ei vielä tehdä. Esituotannossa suunnitteluvaiheen ideoita toteutetaan ja pelistä tehdään pelattava prototyyppi, jota käytetään varsinaisen tuotannon pohjana. Monissa projekteissa esituotanto ja varsinainen tuotanto ovat yksi yhtenäinen prosessi.


title: Videopeli

text: Varsinaisessa tuotannossa peliin lisätään yksityiskohtainen sisältö, ja yleensä tässä vaiheessa projektin henkilökunta kasvaa. Jokaisella uudella jäsenellä on oma erikoistumisalansa, joka voi olla esimerkiksi tasosuunnittelu, musiikin säveltäminen tai tarinan kirjoittaminen. Valmista kaikki suunnitellut ominaisuudet sisältävää peliä kutsutaan alpha-versioksi; peliä josta on korjattu kaikki tunnetut ohjelmointivirheet kutsutaan beta-versioksi. Kun peli on valmis markkinoille, sitä kutsutaan ”kulta”-versioksi.


title: Videopeli

text: Lokalisointia käytetään kun eri markkina-alueelle suunniteltu peli julkaistaan toisella alueella, esimerkiksi japanilaisen pelin julkaisemisessa euroopassa. Kielikäännöksen lisäksi on voitu tehdä muun muassa vaikeustason sovittamista eri markkina-alueelle sopivaksi.


title: Alkaloidit

text: Alkaloidit eli kasviemäkset ovat kasveissa esiintyviä typpipitoisia, emäksisiä, elimistön toimintoihin yleensä merkittävästi vaikuttavia orgaanisia yhdisteitä. Alkaloidit ovat usein kitkerän makuisia.


title: Alkaloidit

text: Vaikka useimmat alkaloidit ovat myrkyllisiä, joitakin käytetään kivun lievityksessä, nukutuksessa tai päihteenä. Joitakin tunnetuimpia alkaloideja ovat mm. morfiini, kokaiini, kofeiini, kiniini ja nikotiini.


title: Oppiminen

text: Oppiminen on tietojen, taitojen tai tapojen omaksumista. Oppiminen voi tapahtua joko opiskelemalla, opettelemalla tai harjoittelemalla, tai kokemuksen, esimerkin tai ympäristön vaikutuksen kautta.


title: Oppiminen

text: Behavioristisesti käsitettynä oppiminen tarkoittaa käyttäytymisessä havaittavia pysyviä muutoksia, jotka syntyvät pääasiassa olion ja ympäristön vuorovaikutuksessa.


title: Oppiminen

text: Psykologiassa oppiminen tarkoittaa yleensä ihmisen tai eläimen oppimista, didaktiikassa taas oppimista tarkastellaan nimenomaan opetuksen näkökulmasta. Muilla tieteenaloilla puhutaan oppivista dataohjelmista, oppivista organisaatioista ja oppivista alueista.


title: Oppiminen

text: Perustasollaan yksilön oppiminen edellyttää muistia ja aistitoimintaa. Oppimista tapahtuu lähes aina kun ihminen vertailee tapahtunutta ja aiottua toimintaa (palaute) tai tapahtunutta ja aiempaa toimintaa (oppiminen kokemuksesta).


title: Oppiminen

text: Oppimistapoja on hyvin erilaisia, koska eri tilanteisiin soveltuvat erilaiset oppimisen menetelmät, ja koska oppijoissa on yksilöllisiä eroja.


title: Oppiminen

text: Oppimista syntyy motivaation, tarkkaavaisuuden ja muistin yhteistoiminnasta. Oppimista voi myös tehostaa erilaisilla menetelmillä.


title: Oppiminen

text: Ihminen oppii tietoja ja taitoja säilömällä niitä pitkäkestoiseen muistiinsa, joka sijaitsee hajautettuna koko aivokuoren alueen hermoverkossa. Aistiärsykkeet ja muut asiat tallettuvat aluksi työmuistiin, jolla on hyvin pieni kapasiteetti. Suurin osa etenkin aistimuistien vastaanottamasta tietomäärästä katoaa välittömästi. Oppimisen yhteydessä työmuistin kapasiteettia voidaan jatkaa muistiinpanojen avulla. Opittaviksi tarkoitetut asiat siirtyvät työmuistista pitkäkestoiseen muistiin kertaamisen tai fyysisen harjoittelun avulla. Pitkäkestoisen muistin kapasiteetti on ääretön, minkä ansiosta oppimista voi tapahtua loputtomasti. Kyky painaa mieleen uusia asioita heikkenee kuitenkin lapsuuden jälkeen.


title: Oppiminen

text: Oppimisen edellytys on se, että ihmisellä on motivaatiota eli pitkäkestoista kiinnostusta, innostusta, itseasetettuja tavoitteita ja suunnitelmia. Oppimisen motivaatio on sitä, että aivojen palkkiojärjestelmä palkitsee hyvällä mielellä ja mukavalla ololla oppijan, joka huomaa oppineensa ponnistelujensa seurauksena. Kun oppijalle kertyy paljon myönteisiä oppimiskokemuksia, hän on valmis tekemään kovaakin työtä oppimisen ja siitä seuraavan sisäisen palkkion eteen. Oppimismotivaatiota voidaan myös yrittää lisätä ulkopuolelta käsin palkkioiden ja rangaistusten avulla. Ulkoisen motivaation avulla voidaan yrittää kasvattaa oppijan sisäistä motivaatiota, mutta ulkoisella motivaatiolla on myös havaittu olevan kielteinen vaikutus sisäiseen motivaatioon.


title: Oppiminen

text: Oppimisen tehostamiseksi käytettyjä menetelmiä ovat esimerkiksi oppimisen hajauttaminen eri päiville, taukojen pitäminen, testaaminen ja siihen liittyvä opitun kertaaminen, miksi-kysymysten esittäminen sekä eri aistien käyttö kuten näköaistin käyttäminen miellekarttojen ja muiden kuvien piirtämisessä sekä kuuloaistin käyttäminen lorujen ja laulujen kautta.


title: Oppiminen

text: Oppimisen tapoja ovat muun muassa tottuminen, herkistyminen, ehdollistuminen ja leimautuminen. Tottuminen tarkoittaa olion ärsykkeen seurauksena tuottaman vasteen vähenemistä tilanteessa jossa vasteesta ei seuraa palkintoa tai rangaistusta. Herkistyminen tarkoittaa että asia tuottaa vasteen alkuperäistä pienemmän ärsykkeen vuoksi oppimisen seurauksena. Ehdollistumisessa ehdottomat ja ehdolliset ärsykkeet ja reaktiot opitaan yhdistämään toisiinsa oppimisen seurauksena määrätyillä tavoilla.


title: Oppiminen

text: Ihmisyksilöillä on erilaisia vahvimpia oppimisen kanavia. Visuaalinen oppija oppii parhaiten näkemällä, auditiivinen oppija kuulemalla, kinesteettinen oppija liikkeen ja tekemisen kautta, ja taktiilinen oppija käsin tekemisen ja koskemisen kautta. Analyyttinen oppija oppii yksityiskohdista kokonaisuuksiin, ja holistinen oppija kokonaisuuksista yksityiskohtiin.Oppimista edeltävä ja seuraava yö vaikuttavat oppimisen onnistumiseen. Riittävän pitkä ja laadukas yöuni ennen oppimista mahdollistaa sellaisen vireystilan ja tunnetilan, jossa oppiminen on mahdollista. Oppimista seuraavan yön aikana aivot konsolidoivat opitun materiaalin eli järjestelevät ja valikoivat sen sekä siirtävät sen pitkäkestoiseen muistiin aivokuorelle aiemmin opitun tiedon joukkoon. Taitojen konsolidaatiota tapahtuu myös lyhyillä päiväunilla. Jos yöunet jäävät huonoiksi, konsolidaatiota siirtyy seuraavalle päivälle ja yölle, mutta osa uudesta opitusta tiedosta silti häviää.


title: Oppiminen

text: Vastasyntyneen aivoihin syntyy jatkuvasti uusia hermosoluja, solut muodostavat yhteyksiä toisiinsa, ja soluja vaeltaa uusille paikoille. Vauvan aivoja muokkaa paljon se ympäristö, jossa hän kasvaa, mukaan lukien sikiöaikainen ympäristö. Esimerkiksi oman äidinkielensä oppimisen vauva aloittaa jo kohdussa.


title: Oppiminen

text: Vauvan aivojen hermoverkko oppii ohjaamattomasti eli altistusoppimisella. Hänen aivojensa kehitys reagoi kaikkeen siihen, mitä ympäristössä on aistittavissa, niin valveilla kuin unenkin aikana. Hermosolujen yhteyksien muodostumisessa ratkaisevaa on ajoitus, eli niiden hermosolujen välinen yhteys vahvistuu, jotka aktivoituvat samanaikaisesti. Näin aivojen hermoverkko pystyy jatkuvasti organisoimaan rakennettaan ja toimintaansa. Aivoalueiden järjestyminen riippuu geenien, stimulaation ja toiminnan yhteisohjauksesta. Perimä määrää sen, kuinka suuren alueen jokin kehon alue saa aivoista, mutta tämä alustava järjestys muovautuu läpi elämän kehon käytön seurauksena.


title: Oppiminen

text: Leikki-ikäinen lapsi tutkii kaikkea uteliaana, sillä hänen aivojensa palkkiojärjestelmä antaa lapselle tutkimisesta hyvänolon tunteen ja näin edesauttaa oppimista ja aivojen kehitystä. Lapsen aivojen ja lihasten väliset hermoyhteydet vahvistuvat ahkerassa käytössä. Yhteydet aistikanavista aivoihin vahvistuvat kun lapsi tekee, katselee, kuuntelee, haistelee, maistelee ja tunnustelee.


title: Oppiminen

text: Lapsi oppii altistusoppimisen ohella myös yrityksen ja erehdyksen kautta. Lapsi on hyvin sitkeä ja yrittää kaatumisen jälkeen aina jatkaa kävelyn opettelua, sillä hän nauttii oppimisesta. Hän myös matkii innokkaasti kaikkea mitä näkee. Aivojensa peilisolujärjestelmän avulla lapsi jäsentää maailmaa ympärillään ja oppii katselemalla aikuisten ja muiden lasten tekevän konkreettisia asioita.


title: Oppiminen

text: Leikki-iässä lapsen kyky oppia vieraiden kielten äänteitä alkaa jo heikentyä. Aivotutkimuksen kannalta paras aloitusikä vieraan kielen opettelulle on noin kolme vuotta, sillä siinä iässä lapsen äännekartta ja koko kielen havaitsemisen järjestelmä ovat vielä erittäin muovautuvaisia. Ennen kolmen vuoden ikää opitut kielet aktivoivat aivoissa eri alueita kuin myöhemmällä iällä opitut kielet, ja tällaisten kielten käyttö on sujuvaa ja vaivatonta. Jos lapsi ei ennen kymmenen vuoden ikää edes kuule mitään muuta kieltä kuin äidinkieltään, hänellä voi olla suuria vaikeuksia oppia myöhemmin lausumaan ja ymmärtämään vierasta kieltä. Erityisen tehokas tapa oppia uusi kieli lapsuusiässä on laulamisen kautta.


title: Oppiminen

text: Lukemaan oppiminen on lapselle pitkä ja vaativa prosessi, sillä lukeminen ei ole aivoille luonnollista. Lukeminen on oppimisen perustaito, joten sen opettamiseen lapselle käytetään paljon aikaa ja vaivaa. Kirjainsymbolit lapsi voi oppia jo parivuotiaana. Esikoulun aloittava lapsi osaa usein tunnistaa oman nimensä kirjoitettuna ja joskus osaa jo kirjoittaakin sen. Tutkimusten mukaan käsin kirjoittaminen tehostaa kirjainten oppimista näppäimistöllä kirjoittamiseen verrattuna. Lapsi oppii lukemisen salaisuuden usein oivalluksena, joka tuo hänelle paljon iloa. Tämän oivalluksen jälkeenkin sujuvan lukutaidon lapsi saavuttaa vasta harjoittelun ja lukemisen kautta, sillä sujuva lukeminen vaatii aivojen rakenteellista uudelleenjärjestäytymistä.


title: Oppiminen

text: Kouluiässä oppiminen muuttaa luonnettaan, sillä lapsen kyky käsitteelliseen ajatteluun kehittyy. Nykyaikana lapset laitetaan kouluun, jossa heille opetetaan heille tarpeellisia asioita. Entisaikoina ja edelleen joissakin kulttuureissa oppiminen on koulun sijaan tapahtunut arkisessa ympäristössä tekemällä. Koulussa oppimisen lisäksi lapsi oppii myös harrastustensa kautta. Oppimisen kannalta hyödyllisiä päiväunia kouluikäiset lapset nukkuvat vielä esimerkiksi Aasian ja Etelä-Euroopan maissa mutta harvemmin esimerkiksi Suomessa. Teknologia, kuten älylaitteet, on noussut nykyaikana entistä merkittävämpään osaan kouluoppimisessa. Älylaitteiden käytöllä on nähty oppimisen kannalta hyötyjen lisäksi myös haittoja, ja joissain maissa, kuten Ranskassa, niiden käyttöä kouluissa on rajoitettu.


title: Oppiminen

text: Ihmisen oppimiskyky säilyy vanhuusikään, mutta sen luonne muuttuu. Merkityksettömien sanalistojen tai numerosarjojen opettelu vaikeutuu, mutta sellainen oppiminen, joka liittyy aiempaan tietoon, voi säilyä entisellään. Ikääntynyt ihminen voi pystyä opettelemaan nuorta ihmistä paremmin asioita, joiden ymmärtäminen vaatii yhteyden näkemistä aiemmin opittuihin asioihin.


title: Oppiminen

text: Bloomin taksonomia on oppimistavoitteiden luokittelu, joka on luotu yhdysvalloissa 50-luvun puolessa välissä koulutuksen teoreettisen tarkastelun viitekehykseksi. Bloomin taksonomiassa oppiminen jaetaan kognitiiviseen, taidolliseen ja tunneperäiseen alueeseen. Lisäksi on kuusi tiedon tasoa jotka ovat mieleenpalauttaminen, ymmärtäminen, soveltaminen, analysoiminen, syntetisoiminen ja arvioiminen.


title: Oppiminen

text: Viimeaikaisessa oppimistutkimuksessa on korostettu tunteiden ja vaikuttimien vaikutusta oppimiseen, sekä niin sanottua yhteisöllisen oppimista ja yhteistoiminnallista oppimista perinteisen opettajajohtoisen kouluoppimisen rinnalla.


title: Oppiminen

text: Nykyisessä informaatioyhteiskunnassa opetuksessa ja oppimisessa korostetaan yhä enemmän taitoja tietojen sijaan. Tiedot vanhenevat yhä nopeammin, mutta taidot säilyvät hyödyllisinä pidempään. Tärkeitä opittavia taitoja ovat metakognitio (joka vastaa kakkostason oppimista, yllä), mediakriittisyys, ajanhallinta, tiedonhankintataidot, sosiaaliset taidot sekä väittely- ja perustelutaidot. Metakognitiiviset taidot auttavat sopeutumaan uusiin oppimisympäristöihin. Digitalisoituvat työn ja opiskelun kulttuurit vaativat samalla panostusta tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämiseen opiskelussa ja opetuksessa.


title: Oppiminen

text: Sulautuva oppiminen viittaa oppimisen ympäristöjen sulautumiseen. Termi on vielä uusi ja sen määrittely on muotoutumassa, joten määritelmät vaihtelevat jonkin verran käyttökontekstista riippuen. Yhteistä kaikille on, että sulautuva oppiminen ottaa oppijalähtöisesti huomioon eri paikoissa, eri aikoina, eri välineillä ja eri tavoin tapahtuvan oppimisen ja antaa näin oppijalle ja opettajalle vapauden mitata osaamista ilman kytköstä siihen tapaan, millä osaaminen on hankittu. Opiskelija voi valita itselleen parhaiten sopivat työkalut. Sulautuva oppiminen eroaa oppimisesta monimuoto-opetuksessa siten, että monimuoto-opetuksessa yhdistyy opetuksen menetelmien monimuotoisuus (luokka-, verkko-, luento-, ryhmä-, lähi-, etäopetus), kun taas sulautuva oppiminen kuvaa oppimisen ympäristöjen sulautumista uudeksi kokonaisuudeksi.


title: Neutroni

text: Neutronit ovat sähkövarauksettomia hiukkasia, jotka yhdessä protonien kanssa muodostavat atomiytimet (lukuun ottamatta vedyn yksinkertaisinta isotooppia, "protiumia", joka koostuu vain yhdestä protonista). Neutroni kuuluu baryoneihin, ja se muodostuu kolmesta alkeishiukkasesta, kahdesta alas-kvarkista sekä yhdestä ylös-kvarkista. Neutronista ja protonista käytetään myös yhteisnimitystä "nukleoni". Neutronia ei tule sekoittaa neutriinoon.Ytimen ulkopuolella neutroni on epästabiili ja hajoaa spontaanisti protoniksi, elektroniksi sekä antineutriinoksi (beeta-miinus-hajoaminen):


title: Neutroni

text: Tämän beeta-miinus-hajoamisen puoliintumisaika on T = 885,7 ± 0,8 sekuntia (n. 15 minuuttia). Vastaava hajoamisreaktio voi tapahtua myös joissakin radioaktiivisissa atomeissa (erityisesti isotoopeissa, jotka sisältävät protonien lukumäärään nähden reilusti neutroneja). Stabiileissa ytimissä tätä hajoamista ei tapahdu, ei myöskään neutronitähdissä, joissa neutronit ovat yhtä tiheässä kuin atomiytimissä niin, että niistä muodostuu neutroniumia.


title: Neutroni

text: Neutroni vuorovaikuttaa kaikkien neljän perusvuorovaikutuksen kautta.Neutroneilla on merkittävä osa sekä rauhanomaisen ydinvoiman kuin ydinaseenkin toiminnassa. Molemmissa ketjureaktio saadaan aikaan neutronien avulla, siten että fissioreaktioissa syntyvät neutronit aiheuttavat uusia reaktioita osuessaan polttoaineytimiin. Reaktion nopeutta voidaan siis säädellä säätämällä neutronivuon voimakkuutta reaktoriin sijoitettavan, neutroneja absorboivan aineen avulla (esimerkiksi säätösauvat).


title: Neutroni

text: Neutroneja voidaan käyttää myös aineen rakenteen tutkimiseen samaan tapaan kuin röntgensäteitä, sillä varauksettomina hiukkasina ne tunkeutuvat varsin syvälle aineeseen. Ominaisuutta on myös hyödynnetty lääketieteessä esimerkiksi BNCT-hoidoissa. Vapaita neutroneja syntyy kuitenkin vain ydinreaktioissa, joten neutronilähteiden saatavuus rajoittaa neutronien käyttöä näihin tarkoituksiin.


title: Neutroni

text: Vuonna 1930 tutkijat Walther Bothe ja H. Becker havaitsivat, että energisten alfahiukkasten osuessa tiettyihin alkuaineisiin, etenkin berylliumiin, poloniumiin ja litiumiin, syntyi erittäin läpitunkevaa säteilyä, jota luultiin aluksi gammasäteilyksi. Kaksi vuotta myöhemmin Irène Joliot-Curie ja Frédéric Joliot huomasivat, että tämä säteily, osuessaan vetyä sisältäviin yhdisteisiin, tuotti korkeaenergiaisia protoneja. Jos kyseessä olisi ollut gammasäteily, olisi sen energian täytynyt olla huomattavasti korkeampi kuin koskaan aiemmin oli havaittu ja suurempi kuin säteilyn synnyttävistä reaktioista saatava energia. Myöhemmin samana vuonna James Chadwick näytti, että energian säilymisongelma ratkeaa, jos kyseessä onkin protonin kanssa yhtä suuren massan omaava, sähköiseltä varaukseltaan neutraali hiukkanen, jolle myöhemmin annettiin nimeksi "neutroni".


title: Marilyn Monroe

text: Marilyn Monroe (alk. Norma Jeane Baker; 1. kesäkuuta 1926 Los Angeles, Kalifornia – 5. elokuuta 1962 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, laulaja ja malli. Monroe on kaikkien aikojen tunnetuimpia filmitähtiä ja seksisymboleita.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen syntymänimi oli Norma Jeane Mortenson, mutta vähän syntymän jälkeen hän sai sukunimekseen Baker. Hän otti vuonna 1946 taiteilijanimekseen Marilyn Monroe ja virallisti sen vuonna 1956. Monroella oli rikkinäinen lapsuus, ja hän asui usein orpokodissa ja sijaisvanhempien luona. Hän solmi ensimmäisen avioliittonsa 16-vuotiaana ja aloitti pian uransa mallina, mikä johti ensimmäiseen elokuvasopimukseen vuonna 1946. Hänen varhaiset roolinsa olivat pieniä, mutta hänen suorituksensa elokuvissa "Asfalttiviidakko" ja "Kaikki Eevasta" (1950) saivat hyvän vastaanoton. Hänen komediennen kykyjään ylistettiin muun muassa elokuvissa "Herrat pitävät vaaleaveriköistä" (1953), "Kuinka miljonääri naidaan" (1953) ja "Kesäleski" (1955), ja hänestä tuli yksi Hollywoodin kirkkaimmista ja samalla koko maailman palvotuimmista tähdistä.


title: Marilyn Monroe

text:
Monroen luokittelu ”tyhmäksi blondiksi” rajoitti hänen uramahdollisuuksiaan, joita hän yritti aktiivisesti laajentaa. Hän opiskeli Actors Studiossa ja perusti oman tuotantoyhtiön Marilyn Monroe Productions. Kriitikot kehuivat hänen roolisuoritustaan elokuvassa "Bussipysäkki" (1956), ja hän sai parhaan naispääosan Golden Globe -palkinnon musikaali- tai komediaelokuvan kategoriassa roolisuorituksestaan elokuvassa "Piukat paikat" (1959).
Monroe oli naimisissa kolme kertaa: merisotilas Jim Doughertyn (1942–1946), baseball-tähti Joe DiMaggion (1954) ja näytelmäkirjailija Arthur Millerin (1956–1961) kanssa. Hänen elämänsä viimeisiä vuosia leimasivat henkilökohtaiset ja terveysongelmat, riippuvuudet sekä hankalan työtoverin maine. Monroe kuoli barbituraattien yliannostukseen. Viralliseksi kuolinsyyksi annettiin ”todennäköinen itsemurha”, mutta onnettomuutta tai henkirikosta ei myöskään ole suljettu pois.


title: Marilyn Monroe

text: Norma Jeane Mortenson syntyi Los Angeles County Hospitalissa 1. kesäkuuta 1926. Hän oli Gladys Pearl Bakerin kolmas lapsi. Kaksi vanhinta olivat Robert (1918–1933) ja Berniece (s. 1919) Gladysin edellisestä avioliitosta Jasper Newton Bakerin kanssa. Syntymätodistukseen Norma Jeanen sukunimeksi kirjattiin Mortenson, joka oli Gladysin aviomiehen Martin Edward Mortensenin sukunimi, tosin väärin kirjoitettuna. Hänen toinen etunimensä kirjoitettiin usein ja kirjoitetaan joskus edelleen lyhyemmin ’Jean’ – jopa Monroen ystävät ja aviomiehet luulivat aikoinaan sen olleen oikea kirjoitusmuoto.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen syntymätodistuksessa isäksi on nimetty ”Edward Mortenson” ja tämän asuinpaikaksi ”tuntematon”. Gladys Baker oli avioitunut Mortensenin kanssa vuonna 1924, mutta he olivat eronneet ennen Gladysin raskautta. Tytön kastetodistuksessa sukunimeksi on merkitty Baker, mutta ensimmäisessä avioliittoluvassa taas Mortensen. Useat Monroen elämäkerran kirjoittajat ovat esittäneet, että Gladys Baker käytti entisen miehensä nimeä välttääkseen aviottoman lapsen leimaa. Mortensenin kuoltua 85-vuotiaana selvisi papereista, että hän oli hakenut avioeroa Gladysista vasta vuonna 1927, ja lopullinen päätös annettiin seuraavana vuonna.


title: Marilyn Monroe

text: Koko elämänsä ajan Marilyn Monroe kielsi, että Mortensen olisi ollut hänen isänsä. Hän kertoi, että hänelle oli lapsena näytetty valokuva miehestä, jonka Gladys oli kertonut olevan hänen isänsä, Charles Stanley Gifford. Hän muisti, että miehellä oli ollut ohuet viikset ja että tämä oli muistuttanut jonkin verran Clark Gablea, joten hän oli huvikseen kuvitellut Gablen olevan hänen isänsä.


title: Marilyn Monroe

text: Gladys antoi Norma Jeanen vauvana kasvattivanhemmille mutta maksoi hänen elättämisensä kuluja ja kävi katsomassa häntä. Vuonna 1933 Gladys otti kahdeksanvuotiaan Norma Jeanen takaisin itselleen säästettyään rahaa omaan taloon. Gladys joutui kuitenkin työttömäksi, hänen terveytensä romahti, ja vuonna 1935 hänellä diagnosoitiin paranoidi skitsofrenia. Gladysin parhaasta ystävästä Grace McKeestä tuli tytön huoltaja.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe kertoi aikuisena, että häntä oli käytetty kahdeksanvuotiaana ja myöhemminkin seksuaalisesti hyväksi tai raiskattu. Väitteitä ei voida todistaa puoleen tai toiseen; jotkut Monroen elämäkerturit ovat pitäneet niitä uskottavina ja toiset eivät.


title: Marilyn Monroe

text: McKeen luona Norma Jeane sai aluksi elää normaalia elämää, ja hän sai leikkitoverin McKeen uuden miehen tyttärestä. Pariskunnan erottua väliaikaisesti Norma Jeane kuitenkin sijoitettiin orpokotiin ja sen jälkeen eri sijaiskoteihin, myös McKeen sukulaisten luo. 12-vuotiaana hän alkoi myös pitää kirjeitse yhteyttä vanhempaan sisarpuoleensa Bernieceen, joka asui Kentuckyssa, mutta suunnitelma muuttaa yhteen ei toteutunut. Kun McKee oli muuttamassa vuonna 1941 miehensä kanssa itärannikolle, 15-vuotias Norma Jeane jouduttiin jättämään taakse, sillä hän oli osavaltion holhouksen alainen. McKee keksikin ajatuksen saada Norma Jeane ja 20-vuotias naapurinpoika James ”Jim” Dougherty avioitumaan.


title: Marilyn Monroe

text: Nuoret alkoivat tapailla ja menivät naimisiin kesäkuussa 1942 kun Norma Jeane oli 16-vuotias. Pari eli aluksi onnellista joskin Norma Jeanen mukaan tylsää elämää Catalina Islandilla. Lentokoneteknikkona työskennellyt Dougherty joutui kauppalaivastoon ja sai komennuksen ulkomaille vuonna 1944, ja Norma Jeane muutti takaisin Los Angelesiin. Hän sai työpaikan lentokonetehtaalta, josta hänet löydettiin valokuvamalliksi, mikä ei aviomiestä miellyttänyt. Norma Jeane haki avioeroa Doughertysta ja sai eron vuoden 1946 lopulla.


title: Marilyn Monroe

text: Norma Jeane työskenteli lentokonetehtaalla, kun "Yank"-lehden valokuvaaja tuli kuvaamaan sotaponnisteluissa tukevia naisia. Kuvia ei julkaistu lehdessä, mutta niiden ansiosta Norma Jeane sai Blue Book Modelling -mallitoimiston kanssa sopimuksen 19-vuotiaana. Hän kävi kolmen kuukauden mallikurssin, jolla hän oppi meikkaamaan ja muut mallin elkeet, vaikka hänen luontaisesti hytkyvä kävelytyylinsä olikin mallille epätavallinen. Hänen hiuksensa vaalennettiin ja suoristettiin, ja hän opetteli tunnusomaisen värisevän hymynsä. Hän teki töitä tapahtumaemäntänä sekä lehtien mainoskasvona ja valokuvamallina, ja hän pääsi usean lehden kanteen.


title: Marilyn Monroe

text: Norma Jeanen suosio mallina ja onnistunut koekuvaus studiojohtajan ja kykyjenetsijän Ben Lyonin edessä johtivat puolen vuoden elokuvasopimukseen 20th Century Foxin kanssa. Norma Jeane allekirjoitti sopimuksen elokuun 1946 lopulla kaksi viikkoa ennen kuin avioero Jim Doughertysta tuli voimaan. Hänen palkkansa oli 75 tai 125 dollaria viikossa, minkä lisäksi hänellä oli yhä epäsäännöllisiä tuloja mallintöistä.


title: Marilyn Monroe

text: Elokuvayhtiössä ei pidetty nimestä Norma Jeane, joten Lyon valitsi aluksi tähtösen lavanimeksi Carole Lind. Sekään ei kuulostanut oikealta, joten Norma Jeane itse valitsi sukunimekseen äitinsä tyttönimen Monroe. Lyon vaimoineen sekä Norma Jeane sovittelivat yhdessä erilaisia nimiä, kuten Norma Jeane Monroe, Norma Monroe tai Jeane Monroe. Lopulta Lyon ehdotti Marilyniä, koska hänen mielestään Norma Jeane muistutti Marilyn Milleriä, 1920- ja 30-lukujen kuuluisaa Broadway-tähteä. Monroe ryhtyi näin käyttämään taiteilijanimeä Marilyn Monroe. Hän otti sen myös viralliseksi nimekseen kymmenisen vuotta myöhemmin maaliskuussa 1956.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe teki ensimmäisen roolinsa elokuvassa "Ihannesihteeri" (1947). Hänen osansa puhelinkeskuksen hoitajana oli pieni, eikä häntä mainittu näyttelijäluettelossa. Monroen ensimmäisenä julkaistu puherooli oli elokuvassa "Dangerous Years" (1947). Hän tosin saattoi kuvata seuraavana ilmestyneen elokuvansa "Scudda Hoo! Scudda Hay!" (1948) puhekohtauksen sitä ennen. "Dangerous Years" -elokuvassa Monroe esitti tarjoilijaa nimeltä Evie. Hänen osuutensa kesti 22 sekuntia, ja hänen ensimmäinen repliikkinsä oli ”Vielä kuusi jäätelöannosta”.


title: Marilyn Monroe

text: Ura 20th Century Foxilla ei kuitenkaan ottanut tuulta alleen, joten Monroe teki puolen vuoden sopimuksen Columbia Picturesin kanssa. Samaan aikaan hän otti laulu- ja tanssitunteja. Hän sai pian ison roolin pienen budjetin elokuvassa "Ladies of the Chorus" vuonna 1948, mutta sen saamat huonot arvostelut johtivat siihen, ettei Monroen sopimusta enää uusittu.


title: Marilyn Monroe

text:
Vuonna 1949 Monroe oli palannut jällen mallintöihin. Rahapulassa hän suostui alastonkuviin, jotka valokuvaaja Tom Kelley otti toukokuussa 1949 punaista samettipeitettä vasten. Kuvat ilmestyivät kalenterissa, josta tuli hyvin suosittu kolme vuotta myöhemmin kun Monroesta oli tullut tunnettu elokuvanäyttelijä. Studio pelkäsi kuvien tuhoavan Monroen uran, mutta ne vain lisäsivät hänen suosiotaan.
Pieni rooli Marxin veljesten elokuvassa "Sardiinimysteerio" (1949) saattoi Monroen agentti Johnny Hyden tietoisuuteen. Monroe sai merkittävät sivuosat elokuvissa "Asfalttiviidakko" (1950) ja "Kaikki Eevasta" (1950). Hyde kuoli 1950, ja Monroe otti läheisen ystävänsä ja tukijansa kuoleman hyvin raskaasti. Hyde oli järjestänyt Monroelle lyhytaikaisen sopimuksen 20th Century Foxin kanssa, mutta studion johtaja Darryl F. Zanuck ei edelleenkään uskonut tähtösen menestyvän. Monroen suosio oli kuitenkin kasvanut "Kaikki Eevasta" -elokuvan ansiosta, ja agentti Hugh French sai solmittua hänelle Foxin kanssa seitsenvuotisen sopimuksen toukokuussa 1951.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe kirjoittautui vuonna 1951 Kalifornian yliopistoon opiskelemaan muun muassa kirjallisuutta. Hän jatkoi sivuosaroolien esittämistä vuosien 1951–1953 aikana, joskin ne olivat laajempia kuin ennen. Hänestä alettiin myös julkaista täysimittaisia lehtiartikkeleita. "Photoplay Magazine" -lehti äänesti vuonna 1952 Monroen Hollywoodin lupaavimmaksi kyvyksi. Hän sai arvostelijoilta kiitosta erityisesti suorituksestaan elokuvassa "Purkaus yössä" (1952), johon hänet oli lainattu RKO Picturesille. Samaan aikaan Monroen vanhat alastonkuvat tulivat julkisuuteen, mikä kasvatti hänen mainettaan entisestään.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe teki kolme elokuvaa loppuvuonna 1952. Hän esiintyi pääosassa elokuvassa "Draama hotellissa" (1952), joka oli hänen ensimmäinen pääroolinsa kokoillan elokuvassa. Hän alkoi samalla saada mainetta hankalana työtoverina, ja tuottaja Zanuck kielsi häneltä draamaroolit. Kolme viikkoa myöhemmin julkaistusta episodielokuvasta "Neljä helmeä" (1952) Monroe sai jälleen hyvät arvostelut, vaikka hänen osuutensa oli lyhyt. Komediassa "Rakas, minä nuorrun" (1952) Monroe esiintyi ensi kertaa platinablondina.


title: Marilyn Monroe

text: Supertähti Monroesta tuli vuonna 1953, kun hän esiintyi psykopaattisena vamppina Henry Hathawayn film noir -draamassa "Niagara". Zanuck piti Monroen potentiaalia kehittämisen arvoisena ja kiinnitti hänet femme fatalen osaan. Kriitikot huomioivat elokuvassa Monroen avoimen seksuaalisuuden, ja hänen vuonna 1949 otettu alastonkuvansa nousi pinnalle yhä uudelleen – tällä kertaa "Playboy"-lehden kannessa vuonna 1953.


title: Marilyn Monroe

text: Samana vuonna valmistuneet menestyskomediat, Howard Hawksin "Herrat pitävät vaaleaveriköistä" ja Jean Negulescon "Kuinka miljonääri naidaan", sinetöivät Monroen aseman yhtenä ajan valovoimaisimmista filmitähdistä. Ne kuitenkin loivat Monroesta julkisuuteen kuvaa ”tyhmänä blondina”. "Herrat pitävät vaaleaveriköistä" -elokuvan Los Angelesin ensi-illassa Marilyn Monroe ja Jane Russell pääsivät painamaan käden- ja jalanjälkensä sementtiin Grauman's Chinese Theatren edessä.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe alkoi tapailla baseball-tähti Joe DiMaggiota vuonna 1952. Hänen tähtensä lähti seurusteluhuhuista yhä suurempaan nousuun. He avioituivat San Franciscossa tammikuussa 1954. Monroe matkusti häämatkalta Japanista Koreaan, jossa hän esiintyi jopa sadalletuhannelle USA:n merijalkaväen sotilaalle kolmen päivän aikana. Suuresiintymiset auttoivat Monroeta pääsemään vihdoin eroon häntä riivanneesta lavajännityksestä. Korean-matkan myötä avioliitto lähti kuitenkin DiMaggion mukaan pian luisumaan alamäkeen.


title: Marilyn Monroe

text: Syyskuussa 1954 Marilyn Monroe kuvasi kenties uransa kuuluisimman kohtauksen komediaelokuvaan "Kesäleski". New Yorkin maanalaisessa metrossa tuuletusaukosta pöllähtävä ilmavirta nosti Monroen valkoisen mekon helmat taivaisiin, mutta ohjaaja Billy Wilder ei jättänyt tapahtumaa sattuman varaan. Kohtausta kuvattiin yhä uudelleen ja uudelleen suuren ihmisjoukon edessä. Aviomies Joe DiMaggion kerrotaan olleen paikalla ja raivostuneen luodusta spektaakkelista. Pari järjesti julkisen riidan asiasta, mutta palasi yhdessä New Yorkista Kaliforniaan. Kahden viikon kuluttua Monroe ilmoitti lehdistölle avioerosta liiton kestettyä vain kahdeksan kuukautta. Ero myönnettiin marraskuussa 1954.


title: Marilyn Monroe

text: Vuonna 1955 ensi-iltansa saaneesta "Kesäleskestä" tuli hitti ja Monroe sai hyvät arvostelut roolisuorituksestaan tyttönä, joka valloittaa kesäksi kaupunkiin jääneen ukkomiehen sydämen. Elokuvan myötä Monroen suosio oli huipussaan.


title: Marilyn Monroe

text: Vuoden lopussa Monroe solmi jälleen seitsenvuotisen neljä elokuvaa kattavan sopimuksen 20th Century Foxin kanssa. Oman tuotantoyhtiön Marilyn Monroe Productionsin turvin Monroe takasi itselleen 100 000 dollaria ja tietyn osuuden kustakin elokuvasta, oikeuden tehdä elokuvia muiden studioiden kanssa sekä oikeuden kieltäytyä käsikirjoituksesta, ohjaajasta tai kuvaajasta, jota ei hyväksynyt.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe solmi kolmannen avioliittonsa näytelmäkirjailija Arthur Millerin kanssa kesäkuussa 1956 vuoden seurustelun jälkeen. Liitto kesti vuoteen 1961 saakka.


title: Marilyn Monroe

text: 1950-luvun puolivälissä Monroe opiskeli New Yorkissa näyttelemistä Lee Strasbergin johtamassa The Actors Studiossa. Hän sai opettajaltaan kehuja: ”Olen työskennellyt satojen ja satojen näyttelijöiden kanssa, ja on vain kaksi jotka nousevat kirkkaasti muiden yläpuolelle. Ensimmäinen on Marlon Brando ja toinen on Marilyn Monroe”, Strasbergin kerrotaan sanoneen.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen seuraava roolityö oli elokuvassa "Bussipysäkki" (1956). Suoritus keräsi kehuja arvostelijoilta ja Monroe sai roolistaan Golden Globe -ehdokkuuden. Sen jälkeen hän näytteli Laurence Olivierin kanssa musiikkikomediassa "Prinssi ja revyytyttö" (1957). Myös Olivier vaikuttui Monroen näyttelijäntaidoista ja roolisuoritus keräsi tunnustusta Euroopassa. Monroe sai Italian ja Ranskan elokuvapalkinnot ja ylsi Britanniassa Bafta-ehdokkuuteen.


title: Marilyn Monroe

text: Menestysroolien jälkeen Monroe piti taukoa näyttelemisestä ja vietti kesän 1957 aviomiehensä kanssa. Hän sai keskenmenon elokuussa. Millerin kannustamana Monroe näytteli seksipommin osan elokuvassa "Piukat paikat" (1958). Elokuva nousi jättimenestykseksi ja Monroe palkittiin roolistaan Golden Globe -palkinnolla. Monroe sai toisen keskenmenon joulukuussa 1958, kun kuvaukset olivat jo päättyneet. Monroella ja "Piukat paikat" -vastanäyttelijä Tony Curtisilla oli ollut aiemmin suhde, jonka Curtis myöhemmin kertoi syvenneen elokuvan kuvausten aikana. Curtis myös sanoi, että Monroe oli tullut raskaaksi nimenomaan tästä suhteesta, vaikka hän oli yhä naimisissa Arthur Millerin kanssa.


title: Marilyn Monroe

text:
Monroe ei ollut tyytyväinen seuraavan elokuvansa "Lemmenloukku" käsikirjoitukseen. Miller teki siihen muutoksia, mutta vastanäyttelijöiksi kaavaillut Gregory Peck, Cary Grant, Charlton Heston, Yul Brynner ja Rock Hudson kieltäytyivät yksi toisensa perään muutosten jälkeen. Rooliin tarttui ranskalainen Yves Montand. Kun Miller ja Montandin vaimo Simone Signoret matkustivat ulkomaille työn perässä, syntyi Monroen ja Montandin välille lyhyt suhde.
"Lemmenloukun" kuvausten aikana Monroen terveys heikkeni ja hän alkoi käydä psykiatrilla. Hän kärsi unettomuudesta ja alkoi ottaa yhä suurempia määriä lääkkeitä olonsa helpottamiseen. Heinäkuussa 1960 alettiin Nevadassa kuvata elokuvaa "Sopeutumattomat", johon Miller oli muokannut käsikirjoituksen aiemmasta novellistaan ja uskonut sen olevan sopiva myös Monroelle. "Sopeutumattomista" tuli paitsi Monroen viimeinen elokuva, myös niitti parin avioliitolle. Monroe sairasteli jatkuvasti, hänen päihteidenkäyttönsä lisääntyi, eikä hän kyennyt näyttelemään. Hänet kiidätettiin sairaalaan Los Angelesissa, jossa hän oli hoidettavana kymmenen päivän ajan. Lehdet kirjoittivat hänen käyneen lähellä kuolemaa, mutta tarkkaa tietoa sairauden laadusta ei saatu.


title: Marilyn Monroe

text: Vaikeuksista tähtensä kanssa kuvausten aikana kärsinyt ohjaaja John Huston kuvaili Monroen roolisuoritusta "Sopeutumattomissa": ”Hänellä ei ollut mitään tekniikoita. Se oli kaikki totta. Se oli vain Marilyn.”


title: Marilyn Monroe

text: Monroe sai "Sopeutumattomien" kuvaukset päätettyä, mutta hänen ja Millerin välit tulehtuivat entisestään. Kymmenessä päivässä kuvausten päättymisestä Monroe oli ilmoittanut eroavansa Milleristä. Avioero myönnettiin tammikuussa 1961.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen riippuvuus lääkkeistä ja alkoholista paheni. Helmikuussa 1961 hän kirjautui psykiatriselle klinikalle, jota kutsui myöhemmin painajaiseksi. Hän soitti klinikalta Joe DiMaggiolle, joka riensi heti Floridasta avustamaan Monroen siirtymisessä hoitoon New Yorkiin. Monroe viipyi newyorkilaisessa sairaalassa kolme viikkoa. Hän ei sairastelujen takia kyennyt työskentelemään enää loppuvuonna oltuaan kahdesti leikkauksessa. Monroe palasi Kaliforniaan parantelemaan itseään.


title: Marilyn Monroe

text: Vuonna 1962 aloitettiin "Something’s Got to Give" -elokuvan kuvaukset. Sairaudet tai niiden pelko eivät kuitenkaan jättäneet Monroeta rauhaan, ja hänen kerrotaan jälleen kärsineen pahasta esiintymiskammosta. Toukokuussa 1962 Monroe teki viimeisen merkittävän julkisen esiintymisensä presidentti John F. Kennedyn varhaisissa syntymäpäiväjuhlissa New Yorkin Madison Square Gardenissa. Monroe esitti juhlissa Kennedylle ”Happy Birthday Mr. President” -onnittelulaulun. Monroella oli useiden lähteiden mukaan epäsäännöllinen seksisuhde presidentti Kennedyn ja luultavasti myös tämän veljen Robert Kennedyn kanssa. Monroen kiusallisen syntymäpäiväesityksen jälkeen presidentti alkoi kuitenkin pitää häneen etäisyyttä.


title: Marilyn Monroe

text: Jatkuva poissaolo kuvauksista johti Monroen erottamiseen "Something's Got to Give" -elokuvasta. 20th Century Fox myös haastoi hänet oikeuteen puolesta miljoonasta dollarista. Töiden hiipuessa Monroe aloitti julkisuuskampanjan, ja hän antoi kuvia ja haastatteluja muun muassa "Cosmopolitanille" ja "Voguelle". Riita studion kanssa sovittiin ja Monroen sopimus uusittiin miljoonan dollarin arvoiseksi kahden elokuvan sopimukseksi. Myös kesken jääneen elokuvan kuvausten oli määrä jatkua syksyllä 1962.


title: Marilyn Monroe

text: Marilyn Monroe kuoli 36-vuotiaana 5. elokuuta 1962 kotonaan Brentwoodissa, Los Angelesissa barbituraattien yliannostukseen.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen psykiatri Ralph Greenson oli tavannut Monroen 4. elokuuta, ja tämä vaikutti olevan kunnossa. Seuraavana iltana Peter Lawford soitti ja kutsui Monroen illalliselle, mutta Monroe kieltäytyi; Lawfordin mukaan Monroe sammalsi puhuessaan. Monroe puhui illan aikana puhelimitse muidenkin kanssa, ja kymmeneltä illalla hän kutsui erään naisystävänsä käymään, mutta tämän mukaan oli jo liian myöhä. Yöllä Monroen sisäkkö soitti poliisille, koska Monroen lukitussa huoneessa oli keskiyön jälkeen vielä valot, mutta tämä ei vastannut koputuksiin. Paikalle saapunut Ralph Greenson meni huoneeseen ikkunan kautta ja löysi Monroen makaamasta vuoteellaan alastomana puhelimen kuuloke kädessään. Yöpöydällä oli pilleripurkkeja. Monroe todettiin kuolleeksi paikan päällä ja kuolinajaksi arvioitiin 5. elokuuta klo 21.30 ja 23.30 välillä.


title: Marilyn Monroe

text: Ruumiinavauksessa Monroen elimistössä todettiin kloraalihydraattia kahdeksan milligrammaa millilitrassa ja pentobarbitaalia 4,5 mg/ml, ja Los Angelesin kuolinsyyntutkijan viraston tohtori Thomas Noguchi merkitsi kuolinsyyksi ”akuutti barbituraattimyrkytys”, jonka syynä oli ”mahdollisesti itsemurha”.


title: Marilyn Monroe

text: Marilyn Monroe haudattiin Westwood Village Memorial Parkin hautausmaalle Los Angelesissa 8. elokuuta läheisten ystävien läsnä ollessa. Joe DiMaggio järjesti hautajaiset eikä päästänyt paikalle Hollywoodin väkeä.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen kuolemasta esitetään edelleen monenlaisia spekulaatioita. Kuolinpäivään liittyy joitain epäselviä yksityiskohtia, kuten että Monroen kuolleeksi julistamisen ja poliisin hälyttämisen välissä oli 35 minuuttia, puhelutiedot ovat puutteelliset, toksikologiset testit olivat vajavaiset ja tärkeitä elimiä ei säilytetty.


title: Marilyn Monroe

text: Los Angelesin syyttäjä aloitti uudet tutkimukset Monroen kuolemasta vuonna 1982. Mahdolliseksi kuolinsyyksi tarjottiin vahinkoa. Unettomuudesta kärsinyt Monroe otti pillerin toisensa jälkeen, kun ei saanut unta. Lopulta hän vaipui koomaan lääkkeiden vaikutuksesta ja menehtyi yliannostukseen. Mitään todisteita murhasta ei löytynyt, mutta selvityksen mukaan tapaturmainen yliannostus oli mahdollinen.


title: Marilyn Monroe

text: Jotkut ovat esittäneet, että Monroe murhattiin piikittämällä rauhoittavia lääkkeitä hänen kehoonsa. Joidenkin mukaan Monroe olisi aikonut kertoa suhteestaan sekä John F. että Robert Kennedyyn, ja Kennedyt olisivat halunneet vaientaa hänet skandaalin välttämiseksi. Robert Kennedyn on myös huhuttu vierailleen salaa Los Angelesissa Monroen kuolinpäivän tienoilla. Myös moni muu taho on eri teorioissa yhdistetty Monroen kuolemaan, kuten mafia ja FBI.


title: Marilyn Monroe

text: Monroe jätti suurimman osan huomattavasta omaisuudestaan Lee Strasbergille ja Marianne Krisille, joka oli hänen psykiatrinsa New Yorkissa. Strasbergin leski Anna myi vuonna 1999 kaikki miehensä Monroelta perimät henkilökohtaiset esineet ”vuosisadan huutokaupassa”. Yli 1,2 miljoonalla dollarilla myytiin leninki, jossa Monroe oli laulanut presidentti Kennedylle onnittelulaulun. Vuonna 2005 Los Angelesissa myytiin huutokaupassa vielä 200 muuta esinettä.


title: Marilyn Monroe

text: Marilyn Monroe tunnetaan myös laulajana. Hän esiintyi viidessä elokuvamusikaalissa ja lauloi joissain muissakin elokuvissaan sekä levytti vähän myös levytysstudiossa. Häneltä taltioitiin elokuvissa ja studiossa uransa aikana kaikkiaan kolmisenkymmentä kappaletta. Monroe tulkitsi esimerkiksi Harold Adamsonin ja Hoagy Carmichaelin, Harold Arlenin ja Johnny Mercerin, Irving Berlinin, Sammy Cahnin ja James Van Heusenin, Cole Porterin, sekä Leo Robinin ja Jule Stynen kappaleita.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen kuuluisimpia esityksiä ovat esimerkiksi ”Diamonds Are a Girl’s Best Friend” elokuvasta "Herrat pitävät vaaleaveriköistä", ”That Old Black Magic” elokuvasta "Bussipysäkki", sekä ”I Wanna Be Loved By You” ja ”I’m Through With Love” elokuvasta "Piukat paikat"; näistä kaksi viimeistä esitystä United Artists Records julkaisi singlenä. 20th Fox Records julkaisi syksyllä 1962 albumin "Marilyn", jolla on Monroen elokuvissaan laulamaa musiikkia.


title: Marilyn Monroe

text: Toukokuussa 1962 Monroe lauloi Madison Square Gardenissa syntymäpäivälaulun ”Happy Birthday, Mr. President” Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedylle. Vuonna 1954 hän kävi konsertoimassa amerikkalaissotilaille Koreassa.


title: Marilyn Monroe

text: Monroelle myönnettiin neljä Golden Globe -palkintoa:


title: Marilyn Monroe

text: Oscar-palkintoja tai ehdokkuuksia Monroe ei koskaan saanut. Euroopassa Monroe sai parhaan ulkomaalaisen naisnäyttelijän italialaisen David di Donatello -patsaan 1958 ja ranskalaisen Crystal Star Awardin 1959, molemmat elokuvasta "Prinssi ja revyytyttö" (1957).


title: Marilyn Monroe

text: American Film Institute nimesi vuonna 1999 Monroen vuosisadan kuudenneksi tärkeimmäksi naisnäyttelijäksi.


title: Marilyn Monroe

text: Monroella on vuodesta 1960 ollut tähti Hollywood Walk of Famella osoitteessa 6774 Hollywood Blvd.


title: Marilyn Monroe

text: Suomessa "Apu"-lehden yleisöäänestyksessä 1997 Monroe valittiin kaikkien aikojen merkittävimmäksi Hollywood-tähdeksi.


title: Marilyn Monroe

text: Monroen tähtikuvaan kuuluu traaginen yksityiselämä: epäonninen lapsuus, haparoivat miessuhteet, ammatillinen epävarmuus ja salaperäinen kuolema. Vaikka hän oli koko maailman palvoma tähti, yksityiselämässään hän oli onneton. Monroe kärsi mielenterveysongelmista, päihde- ja lääkeriippuvuudesta sekä heikosta itsetunnosta. Hänen epävarmuutensa vaikeutti hänen työskentelyään ja ihmissuhteitaan.


title: Marilyn Monroe

text: Monet Monroen raskauksista päättyivät keskenmenoon. Hänen uskotaan yleisesti halunneen lapsen ainakin ollessaan naimisissa Millerin kanssa, mutta hänen uskotaan tehneen myös useita abortteja uraansa varjellakseen.


title: Marilyn Monroe

text: Monroesta on kuolemansa jälkeen tullut Elvis Presleyn ja James Deanin veroinen myytti, ja hänestä lienee kirjoitettu enemmän elämäkertakirjoja kuin kenestäkään muusta lähihistorian henkilöstä. Hänen vaikutustaan naiskuvaan ja länsimaiseen filmitähtikulttiin pidetään merkittävänä. Häntä pidetään myös vedenjakajana vanhan ajan tähtikuvan sekä myöhemmän arkisemman tähtikuvan välillä. On sanottu, että Monroe rakensi 1950-luvun murroskaudessa olevaan länsimaailmaan uudenlaisen seksisymbolin mallin, joka oli yhtä aikaa eteerinen ja inhimillinen. Monroen pituus oli 166 cm ja mitat 90-60-90 (rinta, vyötärö, lantio). Kyseistä numerosarjaa on pidetty kaikkien aikojen naisten kauneusihanteena. Myös hänen asemansa pop-ikonina on vaikuttanut muun muassa Andy Warholin ja Madonnan taiteeseen.


title: Tunguskan räjähdys

text:
Tunguskan räjähdys oli 30. kesäkuuta 1908 Siperiassa Venäjällä nykyisen Evenkian alueella tapahtunut erittäin voimakas räjähdys, jonka aiheuttajaa ei varmuudella tiedetä vieläkään. Räjähdys kaatoi valtavat määrät metsää ja sytytti metsäpaloja. Se surmasi kymmeniä poroja ja tappoi ainakin kaksi ihmistä.
Todennäköisesti sen aiheutti asteroidin tai komeetan räjähtäminen maan ilmakehässä. Vuosien varrella on esitetty myös erilaisia vaihtoehtoisia teorioita. Räjähdys tapahtui Kivinen-Tunguska-joen latvoilla Vanavaran kauppa-aseman lähistöllä korkealla ilmassa monena erillisenä jyrähdyksenä. Räjähdyksestä levinnyt paineaalto ja myrskytuuli kaatoivat noin 60 miljoonaa puuta 2 150 neliökilometrin suuruisella alueella eli noin 40 kilometrin säteellä. Räjähdyksen kuumuus poltti metsää noin 14,5 kilometrin säteellä ja tuntui polttavana vielä 60 kilometrin päässä. Palamisalue oli muodoltaan pitkulainen ja puiden kaatumisalue perhosmainen. Tuhoalueesta tuli epäsäännöllinen kumpuilevan maaston takia ja myös siksi, että räjähdyksen keskipiste liikkui ilmassa räjähdyksen kestäessä. Räjähdyksen aiheuttama ilmanpainevaihtelu ja järistys havaittiin ympäri maailman.


title: Tunguskan räjähdys

text: Räjähdyksen vaikutukset ilmakehässä olivat havaittavissa eri puolilla maailmaa, mutta Tunguskan syrjäisen sijainnin ja tuhoalueen asumattomuuden vuoksi itse räjähdys sai vain paikallista julkisuutta ja jäi muilta aikalaisilta lähes huomaamatta. Tapaus tuli maailmalla yleiseen tietoon vasta vuosikymmeniä myöhemmin, kun neuvostoliittolaiset tutkijat löysivät tuhoalueen ja suorittivat siellä tieteellisiä tutkimuksia.


title: Tunguskan räjähdys

text: Noin kello 7.15 paikallista aikaa asukkaat Baikaljärven luoteispuolella sijaitsevilla kukkuloilla havaitsivat halki taivaan liikkuvan tulipallon, jonka kirkkaus lähenteli auringon kirkkautta. Silminnäkijälausuntoja saatiin muun muassa seudulla liikkuneilta venäläisiltä turkiskauppiailta ja alkuperäisasukkailta. Kello 7.17 näkyi suuri välähdys, joka valaisi puolet taivaasta. Sumumainen, pyrstön kasvattanut kappale sukelsi ilmakehään pystysuunnasta katsoen 30–35 asteen kulmassa. Kappaleen pyrstö venyi lopulta 800 kilometriä pitkäksi. Sitten kappale räjähti korkealla ilmakehässä. Tämä tapahtui Podkamennaya Tunguska -joen (Kivinen-Tunguska) yllä. Luultavasti räjähdyksiä tapahtui peräkkäin ainakin kolme ja niitä seurasi iskuaalto. Paineaalto tuntui jopa tuhannen kilometrin päässä. Lähellä räjähdystä olleet porolaumat paloivat tuhkaksi. 300 kilometrin päässä Angarajoen varrella ihmisiä kaatui paineaallon takia ja ikkunoita särkyi tärinän vuoksi.


title: Tunguskan räjähdys

text: Vanavarassa 60 kilometrin päässä räjähdyksestä kuultiin voimakas räjähdysääni, havaittiin maanjäristys ja tunnettiin polttava kuumuus sekä paineaallot, jotka heittivät ihmisiä maahan kahden metrin päähän niin, että he menettivät tajuntansa. Räjähdyksen tulihehku oli aurinkoa kirkkaampi. Eräs vanhempi mies lensi 12 metriä ja sai kuolettavia vammoja. Monet ikkunat särkyivät ja kuuma tuuli puhalsi valtavalla nopeudella. Noin 40 kilometrin päässä räjähdyspaikasta metsä syttyi tuleen ja puita kaatui. Ensimmäiset pamaukset kuultiin kappaleen vielä lentäessä nopeasti tulipallona taivaan yli. Kappaleen kokoa ja muotoa ei kyetty hahmottamaan sen nopeuden vuoksi. Kappale oli taivaanrannan tasolla, liekki leimahti taivaan poikki ja pian huomattiin kummallinen pilvi. Liekin hehku heijastui huoneisiin voimakkaana. Liekki katosi juuri pamausten tullessa.


title: Tunguskan räjähdys

text: Uusimpien tietokonesimulaatioiden mukaan Tunguskan räjähdyksen voima olisi ollut vain noin 3–5 megatonnia, mutta puut kaatuivat hyvin laajalla alueella, koska olivat alueella heikompia kuin havumetsissä normaalisti. Tämä olisi johtanut räjähdyksen voiman yliarviointiin. Aiemmin räjähdysvoima arvioitiin noin 10–15 megatonnin räjähdysainemäärää vastaavaksi, ja jotkut väittivät voimakkuudeksi jopa 50 megatonnia. Tämä on noin 10 joulea. Räjähdyspaikalta on löydetty hyvin pieniä kivisiruja, lasipallosia ja nikkelirautaa.


title: Tunguskan räjähdys

text: Räjähdyspaikan koordinaatit ovat 60° 53′ pohjoista leveyttä ja 101° 53′ itäistä pituutta. Melko kaukana etelässä Tunguskan räjähdyspaikasta sijaitsevat eri suuntiin suuret kaupungit Krasnojarsk ja Irkutsk. Lähempänä ovat Kežma, Tetere ja Vanavaran pieni kauppa-asema.


title: Tunguskan räjähdys

text:
Tunguskan räjähdyksen tuhoalue on epäsäännöllisen ja epäsymmetrisen muotoinen, soikea, viuhka- tai perhosmainen. Puiden kaatuminen ei ole säteittäistä vaan puiden kaatumisella on ollut monta leikkauspistettä. Elämä hävisi kokonaan 250 km² alalta. Guinnessin ennätyskirjan mukaan tuhoalue oli 3 900 km².
Yleensä sanotaan että tuuli kaatoi puita 2150 km alalta, ja puut kaatuivat lähes täysin
600 km alalta. . Metsästä 90% kaatui 15-25 km päässä. Paineaalto oli tappava noin 30 km päässä, ja vielä 200 km päässä räjähdys saattoi heittää ihmisiä tajuttomiksi maahan. Vanavaran taloihin tuli pieniä vaurioita 65 km pässä, ja evenkien majat sortuivat yli 100 km päässä. Ikkunoita särkyi 400 km asti, mutta
joissain tapauksissa jopa 570 km päässä, 25 km päässä oli ylipaine noin 25 kPa, 500 km päässä 2 kpa.
Vanavarassa 65 km päässä polttava tunne vaati 3 cal/cm. Kuiva sammal, kuiva puu ja kuivat lehdet paloivat vielä 50 km päässä. Eläviä neulasia putosi 30-40 km päässä. Räjähdyksen maanpintakeskipiste sai lämpöpulssin 15 cal/cm. 5 km päässä oli noin 10 cal/cm (5-15 cal/cm ) lämpöaalto.


title: Tunguskan räjähdys

text: Muuten pilvettömällä taivaalla pohjoisessa nähtiin tuhkanharmaa pilvi, joka häipyi iltapäivään mennessä. Noin tuhat poroa paloi räjähdysalueella tuhkaksi. Räjähdys rekisteröitiin seismisillä asemilla ympäri Euraasiaa, jopa Potsdamissa Saksassa saakka. Se aiheutti ilmanpaineessa vaihteluita, jotka havaittiin vastakeksityllä barometrilla Lontoosta käsin vielä viisi tuntia räjähdyksen jälkeen, jolloin räjähdyksen synnyttämä paineaalto oli kiertänyt maapallon kahdesti. Havaittu järistys oli noin 5 Richteriä.


title: Tunguskan räjähdys

text: Räjähdyksen ilmakehään levittämä pöly heijasti auringon valoa toiselta puolelta maapalloa ja vaalensi esimerkiksi Lontoon öitä viikkokausiksi. Seuraavina viikkoina yötaivas Euroopan ja läntisen Venäjän yllä oli poikkeuksellisen valkea ja Yhdysvalloissa havaittiin ilmakehän läpinäkyvyyden lasku, jota kesti useita kuukausia. Ilmakehän vaalenemisen havaittiin pari päivää ennen räjähdystä voimistuvan kesäkuun 23. päivästä kesäkuun 30. päivään. Tätä on selitetty komeettateoriassa komeetan pyrstön saapumisella ilmakehään ennen emokappalettaan.


title: Tunguskan räjähdys

text: Euroopassa vaalenemisilmiöitä nähtiin Tukholman–Pohjois-Italian leveyksillä Jeniseijoen pituuksilta yli Euroopan kauas Atlantille asti. Vaaleneminen oli voimakkainta heinäkuun 1. ja 2. päivänä, mutta jatkui heikentyen yli kuukauden ajan. Englannissa oli pohjoistaivas oudon kirkas. Hohtavia yöpilviä näkyi kaikkialla, keltaisenpunainen valaistus oli niin kirkas, että kesäkuun 30. ja heinäkuun 1. päivänä ei ollut yötä lainkaan. Valokuvia voitiin ottaa Tukholmassa keskiyöllä ilman salamaa, sanomalehtiä näki lukea. Suomen leveyksillä vaalenemista ei nähty, koska Suomessa on luonnostaan valoisat kesäyöt. Valaistusilmiöt johtuivat komeetan tai asteroidin räjähdyksessä syntyneestä pölystä ja ehkä myös ionisoituneesta kaasusta. Ilmiö toi mieleen Krakataun tulivuorenpurkauksen pölyn aiheuttamat iltojen vaalenemiset. Helsingin Sanomat otsikoi näyttävästi "Keltasenpunanen Valaistus Pohjoisella Taivaalla" 4. päivänä heinäkuuta 1908: "Berliinissä, Kööpenhaminassa ... ja koko Itämeren alueella huomattiin viime yönä omituinen keltasenpunanen valaistus pohjoisella taivaalla, joka muistutti Krakataun tulivuoren v. 1883 tapahtuneen purkauksen aikana huomatusta ilmiöstä".


title: Tunguskan räjähdys

text: Johtuen Tunguskan alueen syrjäisestä sijainnista tapahtuma ei juuri herättänyt tieteellistä mielenkiintoa, ja mikäli räjähdyspaikalle tehtiin varhaisia tutkimusmatkoja, niiden dokumentit hävisivät seuraavina sotien ja vallankumousten varjostamina vuosina. Ensimmäinen vierailu tapahtumapaikalle tehtiin vasta vuonna 1927, kun venäläinen mineralogi Leonid Kulik päätteli räjähdyksen johtuneen meteoriitin törmäyksestä ja suostutteli Neuvostoliiton hallituksen rahoittamaan tutkimusmatkan mahdollisten rautaesiintymien toivossa. Yllätyksekseen retkikunta ei löytänyt lainkaan törmäyskraatteria, vaan noin 50 kilometrin läpimittaisen alueen, jonka puut olivat palaneet pahoin ja kaatuneet säteittäin poispäin räjähdyksen keskuksesta. Alle viiden kilometrin etäisyydellä räjähdyskohdasta puut olivat kuitenkin säilyneet pystyssä, vaikka olivat menettäneet oksansa ja kaarnansa. Vuonna 1938 Kulikin järjestämässä ilmakuvauksessa havaittiin, että kaatuneiden puiden alue muodosti suuren perhosen muotoisen kuvion. Alueelta löydetyt kuopat todettiin kuitenkin normaaleiksi luonnonmuodostelmiksi eikä kraattereiksi.


title: Tunguskan räjähdys

text: Kulik jatkoi tutkimuksiaan, mutta toinen maailmansota keskeytti ne ja seuraavan kerran tutkimusryhmiä kävi paikalla vasta 1950-luvun loppupuolella. 1950- ja 1960-luvuilla tutkimusryhmät löysivät maaperästä mikroskooppisia lasipisaroita, jotka sisälsivät meteoriiteille tyypillistä iridiumia ja nikkeliä. Gennadi Plehanovin johtama ryhmä ei havainnut normaalista poikkeavaa radioaktiivista säteilyä alueella, mikä rajasi pois mahdollisuuden ydinperäiseen räjähdykseen.


title: Tunguskan räjähdys

text: Räjähdyksen syytä ei ole varmuudella kyetty selittämään, mutta yleisesti hyväksytyin teoria on asteroidin tai komeetan räjähtäminen alueen yläpuolella. Yksi todennäköinen vaihtoehto on muutaman kilometrin korkeudessa räjähtänyt kivimeteoriitti, joka on läpimitaltaan 60–100 metriä. Toisaalta todennäköinen vaihtoehto on myös 5–10 kilometrin korkeudella räjähtänyt läpimitaltaan 500-metrinen komeetta: meteoriitista olisi jäänyt jäljelle isompia kappaleita, ja komeetan pyrstön suurella nopeudella ilmakehään osuvien hiukkasten aiheuttamat ilmakehän häiriöt selittäisi nähdyt valoilmiöt. Pieni komeetta ei olisi kehittänyt suurta pyrstöä, minkä lisäksi sen tulosuunta olisi estänyt havaitsemisen. Komeettateoriaa puoltaa se, että suurin osa nähdyistä tulipalloista on ollut saatujen spektrien perusteella hyvin harvaa ainetta, jonka tiheys on lähellä veden tiheyttä Toisaalta etenkin pienet asteroidit voivat olla rakenteeltaan löyhiä materiaalikasaumia tai komeetan ytimiä, joissa ei ole enää sulamalla irtoavaa materiaalia näyttävän pyrstön kehittymiseen.


title: Tunguskan räjähdys

text: Guinnessin ennätyskirja pitää syynä halkaisijaltaan 30-metristä ääntä nopeammin liikkunutta asteroidia, joka hajosi palasiksi kymmenen kilometrin korkeudessa. Kirjan mukaan kyseessä on suurin nähty Maahan osunut törmäys.


title: Tunguskan räjähdys

text: Yleisesti ottaen kappale on melko varmasti peräisin ulkoavaruudesta, oli se sitten mikä tahansa, koska räjähdyspaikalta on löydetty iridiumia, jota on vähän maankuoressa, mutta paljon meteoriiteissa ja asteroideissa. Tunguskan alueen suoturpeesta löytyy meteoriperäisen nikkeliraudan siruja. Etelämantereen ja Grönlannin vuosina 1908 ja 1909 muodostuneesta jäästä on löydetty epätavallisen paljon iridiumia ja meteoripölyä, jotka ovat saattaneet joutua ilmakehään ja sitä kautta jäähän juuri Tunguskan räjähdyksen seurauksena.


title: Tunguskan räjähdys

text: Tutkijat ovat esittäneet useita teorioita Tunguskan räjähdyksen syyksi, mutta yhtäkään niistä ei ole varmasti voitu todistaa. Seuraavassa esitetään tunnetuimpia teorioita sekä nykyään yleisesti kumottuja hypoteeseja, jotka sisältävät liikaa olettamuksia ollakseen hyväksyttäviä selityksiä.


title: Tunguskan räjähdys

text: Ensimmäisten joukossa esitetyn ja yleisesti hyväksytyimmän teorian mukaan Tunguskan räjähdyksen aiheutti avaruudesta pudonnut kappale, joka saapui hyvin matalassa kulmassa. Meteoriitti olisi ilmakehään saapuessaan kuumentunut ja räjähtänyt juuri ennen törmäämistään maanpintaan. Tässä tapauksessa tuho olisi voinut olla ihmishenkien kannalta paljon suurempi. Erään teorian mukaan törmännyt kappale olisi ollut 50–60 metrin läpimittainen C- tai S-tyypin asteroidi, joka olisi törmännyt Maan ilmakehään nopeudella 20 km/s.


title: Tunguskan räjähdys

text: Luigi Foschinin johtaman italialaisen tutkimusryhmän mukaan asteroidi olisi ollut hauras pienistä kivistä koostunut kappale, joka hajosi pölyksi ennen kuin osui Maahan. Ryhmän tutkijat ovat käyneet paikan päällä useita kertoja, tutustuneet silminnäkijälausuntoihin ja aikaisempiin raportteihin. Kappaleen mahdollisen radan laskemiseksi he kartoittivat puiden kaatumissuuntia ja vertasivat niitä tietoja Siperiassa vuonna 1908 tehtyihin seismologisiin mittauksiin. Tuloksena oli 886 mahdollista vaihtoehtoa, joista 83 prosenttia oli asteroidien ja loput komeettojen ratoja, minkä perusteella he pitävät siis todennäköisempänä selityksenä asteroidia.


title: Tunguskan räjähdys

text: Space Science Institutessa työskentelevän Alan W. Harrisin tekemän simulaation mukaan avaruudessa on suunnilleen puoli miljoonaa asteroidia, jotka vastaavat kooltaan Tunguskaan mahdollisesti osunutta ja hän on arvioinut, että Maahan niistä voisi jokin osua aina tuhannen tai 2 000 vuoden välein.


title: Tunguskan räjähdys

text: Venäläisen geologin Vladimir Epifanovin ja saksalaisen astrofyysikon Wolfgang Kundtin mukaan Tunguskan räjähdys saattoi olla peräisin maan alta purkautuneesta metaanikaasupilvestä, joka räjähti kovassa paineessa sisäsyntyisen salaman sytyttämänä. Kyseessä olisi Kundtin mukaan ollut siis sulien kivimassojen Maan sisuksista pintaan nostaman maakaasupurkauksen aiheuttama räjähdys. Metaani olisi ollut peräisin vulkaanisesta toiminnasta: räjähdyksen episentrumi sijaitsee keskellä 250 miljoonan vuoden ikäistä Kulikovski-nimistä vulkaanista kraatteria ja alueen läpi kulkee useita siirroslinjoja. Eräs toinen venäläinen geologi osoitti tutkimuksillaan 1980-luvulla, että räjähdyksen episentrumi sijaitsee suuren kaasukasaantuman yläpuolella. Metaaniräjähdykseen viittaavat myös muun muassa Euroopassa havaitut valoisat yöt, jotka alkoivat jo 29. kesäkuuta eli ennen varsinaista räjähdystä ja joita on aiemmin havaittu lähinnä Krakataun tulivuorenpurkauksen yhteydessä. Puut eivät myöskään kaatuneet täysin yhdensuuntaisesti yhdestä pisteestä poispäin, vaan niiden muodostamat säteittäiset kuviot ovat lähtöisin kahdesta tai useammasta keskipisteestä ja ovat luonteeltaan aaltoilevia ja maastoa seuraavia. Osa puista on säilynyt elävinä laaksossa lähellä räjähdyksen tapahtumapaikkaa, ja myös varsinaisen tuhoalueen ulkopuolella on pieniä kaatuneiden puiden saarekkeita. Siten puutuhot eivät välttämättä olisi ulkopuolelta tulleen räjähdyksen aiheuttamia. Kaasuräjähdyksen vaikutukset vastaavat muuten vetypommia, paitsi radioaktiivinen säteily puuttuu.


title: Tunguskan räjähdys

text: 1950-luvulla Tunguskan räjähdyksen syyksi esitettiin ulkoavaruudesta peräisin olevaa avaruusalusta, joka putosi maahan. Pohjana oli venäläisen tieteiskirjailija Aleksandr Kazantsevin 1946 julkaisema fiktiivinen kertomus "Gost iz kosmosa" (, englanniksi julkaistu nimellä "A Visitor From Outer Space"), jossa alus on tulossa noutamaan vettä Baikaljärvestä, mutta tuhoutuu.


title: Tunguskan räjähdys

text: Monet ufotutkijat uskovat teoriaan vieläkin. Esimerkiksi japanilaisen ufotutkijan Kozo Kawain mukaan kyseessä oli kurssiltaan eksyneen avaruusaluksen törmäys. Elokuussa 2004 eräät venäläiset ufotutkijat ilmoittivat löytäneensä Tunguskasta ufon hylyn.


title: Tunguskan räjähdys

text: Teorioita on perusteltu havaituilla jäänteillä radioaktiivisesta röntgensäteilystä, mutta tämän selittää kappaleen suuri liike-energia, joka ilmakehän kitkan vaikutuksesta muuttui lämpö- valo- ja muuksi sähkömagneettiseksi säteilyksi. Suurienergiaisin osa tästä oli röntgensäteilyä.


title: Tunguskan räjähdys

text: Vuonna 1965 esitetty teoria väittää, että räjähdyksen aiheutti avaruudesta pudonnut antimateriasta koostunut antikappale. Joutuessaan kosketuksiin tavallisten atomien kanssa se aiheutti äärettömän voimakkaan räjähdyksen, joka puolestaan aiheutti Tunguskan räjähdyksen. Löydetyt hiukkaset ovat kuitenkin peräisin normaalista taivaankappaleesta.


title: Tunguskan räjähdys

text: Yhdysvaltalaisten tiedemiesten vuonna 1973 esittämän teorian mukaan Siperiaan putosi pieni musta aukko, joka lävisti koko maapallon. Se putosi Tunguskaan aiheuttaen räjähdyksen ja tuli esiin Atlantilla. Musta aukko olisi siis ollut hyvin pieni, ehkä pölyhiukkasen kokoinen. Jos musta aukko olisi ollut suurempi, se olisi voinut nielaista sisäänsä koko maapallon. Teoria ei ole kuitenkaan erityisen suosittu, ja sitä pidetään epäuskottavana. Mustan aukon olisi esimerkiksi pitänyt aiheuttaa maapallon sisästä ulos tullessaan vastaavan kokoinen räjähdys ja sellaista ei tapahtunut.


title: Tunguskan räjähdys

text:
Monissa science fiction -aiheisissa elokuvissa, televisiosarjoissa, kirjoissa ja sarjakuvissa kuten "Salaisissa kansioissa" Tunguskan räjähdyksen selitettiin olevan pudonneen ufon syytä. Stanisław Lem kehitti kirjassaan "Kuoleman planeetta" ("Astronaucij") erään tällaisen teorian; kirjan pohjalta tehtiin aikanaan elokuva "Venus on vaiti" ("Der Schweigende Stern", 1960). Alistair MacLean hyödynsi antimateriateoriaa viitaten Tunguskan tapahtumaan romaanissaan "Kuolonhyppy".
Ransom Riggsin kirjassa "Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille" on viittaus, jossa räjähdys selitetään epäonnistuneella yrityksellä luoda vanhenemisen estävä aikasilmukka, joka muodostaisi rinnakkaistodellisuuden kuluvan ajan sisään.


title: Tunguskan räjähdys

text: Vuonna 2006 Deep Silver julkaisi PC:lle videopelin "Secret Files: Tunguska", joka pohjautuu Tunguskan räjähdykseen. Peli on toteutettu klassisella "osoita ja klikkaa" -tekniikalla ja on genreltään puhdas seikkailu. Pelistä julkaistiin vuonna 2009 versiot myös Nintendo DS:lle ja Wiille.


title: Torstai

text: Torstai (lyhenne to tai torst.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon neljäs päivä. Torstaita ennen on keskiviikko ja sen jälkeen tulee perjantai.


title: Torstai

text: Torstai-sana on tullut suomen kieleen todennäköisimmin ruotsin kielen torstaita tarkoittavasta sanasta, "torsdag" (Tor-jumalan päivä). Myös saksassa 'torstai' on ukkosen jumalan päivä: "Donnerstag" (Donner tarkoittaa sekä ukkosta että on myös ukkosen jumalan nimi).


title: Torstai

text: Myös englannin "Thursday"-sanan etymologia on sama kuin ruotsin ja saksan torstaita merkitsevillä sanoilla.


title: Torstai

text: Useissa muissa kielissä se on Rooman Juppiterin päivä. Juppiter-nimen latinalaisesta genetiivistä "Iovis" ("Jovis") johtuvat muun muassa espanjan "Jueves" ja ranskan "jeudi".


title: Torstai

text: Venäjässä torstai on четверг (neljäs päivä), samaa perua lienee unkarin kielen "csütörtök". Portugalissa torstai on taas "Quinta-feira" (viides päivä).


title: Torstai

text: Japanissa se on puun päivä 木曜日 (mokuyōbi).


title: Torstai

text: Kreikaksi torstai on Πέμπτη (Viides).


title: Playboy

text: Playboy on Hugh Hefnerin Chicagossa vuonna 1953 perustama aikakauslehti. Lehti ilmestyy kuukausittain. Se sisältää naisten alastonkuvia sekä novelleja, julkisuuden henkilöiden haastatteluja ja asia-artikkeleita.


title: Playboy

text: Lehdellä on tarkoin harkittu imago, jota se myy lukijoilleen. Imagoon kuuluvat kauniit naiset, kalliit autot ja erilaiset kalliit ylellisyystarvikkeet. Playboy on oman näkemyksensä mukaan juhlinut naiskauneutta sen sijaan, että se olisi alentanut naisia. Lehteen liittyi klubitoiminta ja softcore-seksivideot, joiden molempien taloudellinen menestys on hiipunut sitten 1970-luvun.


title: Playboy

text: Lehti löi läpi jo ensimmäisellä numerollaan, jossa oli Marilyn Monroen alastonkuvia.


title: Playboy

text: Hugh Hefner loi Playboyn Chicagon-asunnossaan vuonna 1953, kun hän ei ollut saanut toivomaansa viiden dollarin palkankorotusta Esquire-lehden copywriterina. Hän keräsi 8000 dollaria ensimmäisen numeron tuottamiseen. Lehden ensimmäisessä numerossa oli Marilyn Monroen kansikuva ja alastonkuvia, ja se myi menestykselliset 54 000 kappaletta. Monroen kuvat Hefner oli ostanut paikallisesta kalenteripainosta. Lehdessä oli 44 sivua, mutta kannessa ei ollut päiväystä, sillä Hefner ei ollut varma että toista numeroa tulisi. Hefner kirjoitti ensimmäisellä sivulla: "Haluamme tehdä heti alusta selväksi, ettemme ole mikään perhelehti. Jos olet jonkun sisko, vaimo tai anoppi ja poimit tämän lehden vahingossa, ole hyvä ja ojenna meidät miehellesi ja palaa Ladies Home Companion -lehtesi pariin." Hefner oli aikonut nimetä lehden "Stag Party" (engl. "sulhasen polttarijuhla"), mutta vaihtoi nimen viime hetkellä työtoverinsa Eldon Sellersin ehdotuksesta.


title: Playboy

text: Lehdessä alettiin julkaista tyttökuvien lisäksi novelleja tunnetuilta kirjailijoilta kuten John Updikelta ja Vladimir Nabokovilta. Playboy oli 1960-luvun seksuaalisen vallankumouksen kärjessä, mutta samalla rohkeammat lehdet kuten Penthouse ja myöhemmin Hustler alkoivat uhata sen asemaa. Playboy palasi rohkeampien kokeilujen jälkeen kuitenkin takaisin pehmeämpään kuvastoon.


title: Playboy

text: Playboyn suosio oli huipussaan vuonna 1972 kun sen levikki oli 7 miljoonaa ja joka neljäs miespuolinen college-opiskelija osti lehteä. Lehti meni pörssiin 1971.


title: Playboy

text: Artikkelen kirjoittajien joukossa on ollut tulevia menestyskirjailijoita kuten Stephen King. Lehti on aika ajoin – etenkin Yhdysvaltain suurempien vaalien tienoilla – julkaissut poliitikkojen haastatteluja, joista kuuluisin lienee Jimmy Carterin haastattelu presidentinvaalin aikana 1980.


title: Playboy

text: Nykyisin Playboy on menettänyt asemansa muille lehdille ja internet-pornografialle, ja sitä julkaiseva Playboy Enterprises saa suuren osan tuloistaan muuta kautta.


title: Playboy

text: Graafinen suunnittelija Art Paul loi kuuluisan Playboy-logon, joka esittää rusettikaulaista kanin sivuprofiilia. Logo ilmestyi lehden toisessa numerossa ja on ollut siitä lähtien erottamaton osa Playboyn imagoa. Kaninpää esiintyy miltei poikkeuksetta jossakin muodossa lehden kannessa, joko näkyvästi tai piilokuvana. Aikoinaan kanin löytämisestä oli kussakin numerossa kilpailu.


title: Playboy

text: Hugh Hefner kertoi valinneensa kanin lehtensä symboliksi siihen liitettävän seksuaalisuuden vuoksi, ja koska kani on eloisa ja leikkisä. Kanin smokki edustaa hienostuneisuutta. Kani myös erottui muiden lehtien symboleista. Playboy-kanin kunniaksi on nimetty kanin alalaji "sylvilagus palustris hefner".


title: Playboy

text: Hugh Hefner avasi Playboy-lehden kuvaaman elämäntyylin ilmentymäksi Playboy-klubeja Yhdysvaltoihin ja ulkomaille. Kerhot olivat yökerhoja, joiden tarjoilijattaret ("Playboy-puput") pukeutuivat pupuasuihin töpöhäntineen ja pupukorvineen. Playboy-klubit toimivat Yhdysvalloissa vuodesta 1960 aina 1980-luvun puoliväliin, ja muualla maailmassa hiukan pidempään. Klubeja oli yhteensä 33. New Yorkin -klubin jäsenille 1960-luvulla lähetetyssä tietopaketissa luki: "Astu leikkihuoneeseen, ja Playboyn ihmeellinen maailma on sinun! Lehden upeat kansikuvat seinillään lehden sivujen ilmentämä elämänilo herää henkiin."


title: Playboy

text: Playboyn julkaisuissa on nähty myös suomalaisia. Lehdessä ovat esiintyneet ainakin Gina Goldberg (Tiina Virenius), Katariina Souri (""Playmate of the Month"" joulukuussa 1988) ja Linda Lampenius. Lampenius on ainoa suomalainen, joka on ollut lehden julkkis-kansikuvahahmo. Lampenius oli ""Sex & Music"" -erikoisnumerossa ja hänestä tehtiin kymmenen sivun artikkeli. Susanna Penttilä on poseerannut Playboy-konsernin toiselle lehdelle nimeltä Voluptuous Vixens.


title: Aika

text: Aika on olemassaolon ja tapahtumien jatkuvaa ilmeisesti peruuttamatonta etenemistä menneisyydestä tulevaisuuteen nykyhetken kautta. Aika on fysiikan perussuure, jonka yksikkö on sekunti.


title: Aika

text: Ajan perusyksikkö on SI-järjestelmän mukaisesti sekunti. Sen lisäyksiköitä ovat minuutti (60 sekuntia) ja tunti (60 minuuttia). Muita perusyksikön kerrannaisia ovat vuorokausi (24 tuntia) ja viikko (7 vuorokautta). Maan kiertoliikkeeseen auringon ympäri perustuva yksikkö on vuosi (noin 365,25 vuorokautta), joka jakautuu kahteentoista, kestoltaan vaihtelevaan kuukauteen.


title: Aika

text: Sekunti jaetaan edelleen pienempiin aikayksikköihin, kuten millisekunteihin (1/1000 sekuntia). Lyhyin mahdollinen aikayksikkö on Planckin aika, noin 10 sekuntia.


title: Aika

text: Vuosi, Kuun vaiheisiin perustuva kuukausi sekä vuorokausi on tunnettu aikayksikköinä jo kauan. Muut aikayksiköt perustuvat sopimukseen. Eri kulttuureissa on ollut omat viikkonsa, joiden pituus vaihteli viidestä kymmeneen päivään. Babylonialaiset jakoivat vuorokauden 12 osaan mutta egyptiläiset ja kiinalaiset jakoivat 12 osaan vain päivän. Kun egyptiläiset ryhtyivät pitämään aikaa myös yöllä, heidän vuorokauteensa tuli yhteensä 24 tuntia, minkä tavan myös babylonialaiset ottivat käyttöön. Tunnit olivat tuolloin vielä eripituisia päivän valoisan ajan pituudesta riippuen. Vakiomittaisiin tunteihin siirryttiin vasta 1300–1400-luvuilla. Minuutteja ja sekunteja opittiin mittaamaan kelloilla 1600-luvulla. Niitä oli käytetty jo paljon aikaisemmin tähtitieteessä, mihin niiden kantaluku 60 oli otettu babylonialaisilta. Sekuntia lyhyemmistä ajoista alettiin käyttää sekunnin desimaaliosia.


title: Aika

text: Fysiikassa perussuure "aika" (, tunnus "t") määritellään tapahtumien välisenä etäisyytenä aika-avaruuden neljännellä akselilla. Einsteinin erityisen suhteellisuusteorian mukaan aikaa ei voi esittää muuten kuin aika-avaruuden osana. Tapahtumien välinen etäisyys riippuu tapahtumia tarkkailevien havainnoitsijoiden suhteellisesta nopeudesta tapahtumaan nähden. Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria muutti ajan määritelmää vielä enemmän esittämällä kaareutuneen aika-avaruuden käsitteen. Eristetyssä järjestelmässä ajan kuluessa eteenpäin entropia eli haje aina kasvaa, joten hajeen kasvusta voidaan päätellä ajan suunta. Normaalisti syy-seuraussuhteen mukaisesti syy on myös aina ennen seurausta.


title: Aika

text: Ajan voi käsittää myös nopeudeksi, jolla eri ilmiöt tapahtuvat. Esimerkiksi suuressa painovoimakentässä aika kuluu suhteellisuusteorian mukaan hitaammin kuin pienessä painovoimakentässä, mikä näkyy esimerkiksi kemiallisten reaktioiden ja kellojen käynnin hidastumisena. Ihmiset eivät kuitenkaan voi itse huomata ajan kulumisessa tapahtuvia muutoksia lähiympäristössään, sillä aivot ja havainnot toimivat samalla aikaan sidotulla nopeudella.


title: Aika

text: Ajanlasku tarkoittaa pitkien ajanjaksojen määrittämistä kalentereilla.


title: Aika

text: Ihminen on jo esihistoriallisina aikoina osannut tunnistaa vuoden pisimmän ja lyhimmän päivän, ja niiden merkitsemiseksi on pystyttänyt suuria monumentteja, jotka osoittavat auringonnousun sijainnin tai auringonvalon suunnan avulla tarkan päivämäärän.


title: Aika

text: Muinaiset kansat ovat jakaneet vuoden 365 päivää eri tavoin kuukausiin. Kuukalenteri on ollut helppo ja yleinen tapa ryhmitellä päivät samanmittaisiin jaksoihin jo ennen kuin vuoden pituus tunnettiin. Kuukalenterin kuukaudet ja auringon mukaan lasketut vuodet voidaan yhdistää 19 vuoden mittaisella niin sanotulla Metonin jaksolla, jossa on lähes tasan 235 kuukautta. Muinaisessa Egyptissä vuotta jaksotti useimmille ihmisille Niilin säännöllinen tulviminen, mutta papisto kehitti myös 12 kuukauden ja 30 vuorokauden kalenterin, johon lisättiin viisi ylimääräistä juhlapäivää. Omat kalenterinsa ovat olleet esimerkiksi muslimeilla, juutalaisilla, mesoamerikkalaisilla ja kiinalaisilla. Islamilaista kuukalenteria käytetään yhä monessa islamilaisessa maassa.


title: Aika

text: Rooman hallitsija Julius Caesar laaditutti aiempaa kalenteria tarkemman juliaanisen kalenterin vuonna 46 eaa. Siitä kehitettiin vuonna 1582 vielä tarkempi gregoriaaninen kalenteri, joka on nykyisinkin laajalti käytössä.


title: Aika

text: Maailmassa käytettiin paikallisaikoja vielä gregoriaanisen kalenterin käyttöönoton jälkeenkin, sillä ennen nopeaa viestintää oman kylän aika riitti ihmisille. Kun ajan yhdenmukaistaminen alettiin 1800-luvulla vihdoin nähdä välttämättömänä, maailma jaettiin aikavyöhykkeisiin, joiden sisällä aika oli aina sama. Kesäaika otettiin useissa maissa käyttöön 1900-luvun aikana. Vuonna 1972 otettiin käyttöön virallisesti koordinoitu yleisaika (UTC), jossa otetaan huomioon myös maapallon epätasainen pyörimisliike.


title: Aika

text: Ajan mittaaminen tarkoittaa lyhyiden aikojen mittaamista erilaisilla kelloilla ja elektronisilla ajanottajilla. Kellon kolme perustekijää ovat virtalähde, näytön laskinjärjestelmä sekä käynninsäätelijä, joka yhdistää kaksi muuta osaa. Kellonaika annetaan tunteina, minuutteina ja sekunteina vuorokauden vaihtumisesta. Tunnit voidaan laskea yhdessä 24 tunnin jaksossa tai kahdessa 12 tunnin jaksossa.


title: Aika

text: Varhaisia kelloja ovat esimerkiksi aurinkokello, vesikello, tiimalasi ja kynttiläkello. Aurinkokello näyttää ajan Auringon luomasta varjosta silloin kun Aurinko paistaa. Vesikellossa vesi valuu astian reiästä ulos tietyssä ajassa, tiimalasissa hiekka. Kynttiläkellossa ajan kulumisen näkee palavan kynttilän korkeudesta.


title: Aika

text: Mekaaninen kello keksittiin 1200- tai 1300-luvulla. Varhaisissa mekaanisissa kelloissa virranlähteenä käytettiin putoavia painoja. Euroopan katedraaleihin sijoitettiin keskiajalta alkaen valtavia tornikelloja. 1500-luvulla kehitetyssä taskukellossa käynninsäätiminä olivat lipottimet. Galileo Galilei oivalsi 1580-luvulla, että heilurista saataisiin mekaaniseen kelloon hyvä käynninsäädin. Ensimmäisen heilurikellon suunnitteli ja rakennutti Galileon työn pohjalta vuonna 1657 Christiaan Huygens. Hänen jälkeensä kellojen mekanismin tekniikkaa kehitettiin edelleen, ja kelloista tuli tarkempia ja pienempiä. Itsensä vetävä automaattikello keksittiin vuonna 1770.


title: Aika

text: Englantilainen John Harrison kehitti 1700-luvulla laivakronometrin. Se pystyi pitämään hyvin tarkkaa aikaa myös merillä, mikä teki merenkululle tärkeän pituusasteen määrittämisen mahdolliseksi.


title: Aika

text: Sähkökello keksittiin 1800-luvulla. Sähkökello kääntää vaihtovirran taajuuden sekunneiksi, minkä ansiosta kaikki kellot samassa virtapiirissä näyttivät saman ajan. 1900-luvulla on kehitetty entistä tarkemmat kvartsikello ja atomikello.


title: Aika

text:
Ajan olemuksesta, eli "Mitä aika on?", on väitelty jo antiikin Kreikan ajoista lähtien, ja filosofit ovat esittäneet siitä keskenään vastakkaisia käsityksiä. Kiistelyä on herättänyt se, onko aikaa olemassa ihmisten kellojen ulkopuolellakin vai onko se puhtaasti ihmisen luoma käsite, ja siitä, onko aika liikettä ja muutosta vai peräkkäisten hetkien sarja.
Kreikkalaisen filosofi Parmenidesin mukaan (n. 450 eaa.) aika ja liike olivat harhaa. Hänen oppilaansa Zenon Elealainen kehitti väitteiden todistamiseksi kaksi kuuluisaa paradoksia, ”Akhilleus ja kilpikonna” ja ”lentävän nuolen paradoksi”. Pari sukupolvea myöhemmin elänyt Platon uskoi, että aika oli luotu yhdessä maailmankaikkeuden kanssa ja oli olemassa itsenäisesti. Hän piti aikaa tyhjänä säiliönä, joka voitiin täyttää siinä liikkuvilla asioilla ja tapahtumilla. Hänen oppilaansa Aristoteleen mukaan aikaa ei kuitenkaan ole olemassa tapahtumista riippumatta, vaan aika on muutosta ja liikettä. Aristoteles päätteli, että aika ei koostu peräkkäisistä jakamattomista ”nyt”-hetkistä, kuten Zenon nuoliparadoksinsa kautta oli pyrkinyt sanomaan. Aristoteleen mukaan nyt-hetkien sarjaa ei ole olemassa, koska sellaiset hetket eivät ole voineet kadota oman kestonsa aikana tai seuraavassa nyt-hetkessä.


title: Aika

text: Kirkkoisä Augustinus pohti 300-luvun lopulla teoksessaan "Tunnustukset" paljon ajan olemusta sekä menneisyyden ja tulevaisuuden paradokseja.


title: Aika

text: Tiedemies Isaac Newton (1642–1726) tarvitsi aikaa yhtälöidensä muuttujaksi ja ryhtyi pohtimaan aikaa tieteellisesti. Newton kannatti Platonin ajatusta ajan itsenäisyydestä. Hän jakoi ajan absoluuttiseen (matemaattiseen) aikaan ja suhteelliseen (tavalliseen) aikaan. Absoluuttinen aika eli kesto on todellista ja matemaattista, ja se virtaa tasaisesti ilman suhdetta mihinkään ulkpuoliseen. Suhteellinen aika on näennäistä ja on liikkeen avulla aistein havaittava ulkoinen keston mittari, joka voi olla tarkka tai epätarkka.


title: Aika

text: Gottfried Leibniz (1646–1716) oli Aristoteleen kannalla ja ajatteli, että ilman tapahtumia ja muutosta ei olisi aikaa. Filosofi Immanuel Kantin mukaan aika on perusintuitio, jonka avulla me ymmärrämme aistien kokemuksen. Filosofi J. M. E. McTaggartin (1866–1925) mukaan aikaa ei ole olemassa. Hän jakoi ajalliset suhteet "suoraan A-sarjaan" ja "epäsuorasti järjestettyyn B-sarjaan", ja koska A-sarja on itsessään ristiriitainen, ajan täytyy olla epätodellista.


title: Aika

text: Psykologi William Jamesin (1842–1910) mukaan ihminen tuntee kokemuksen virrassa noin 12 sekuntia kestävän ”näennäisen nykyhetken”. Filosofi René Descartes taas piti aikaa välittömien nykyhetkien sarjana.


title: Aika

text: Teoreettinen fyysikko Lee Smolin kirjoitti vuonna 2010, että kvanttipainovoiman tutkimus vahvistaa, että neliulotteisessa aika-avaruudessa on järkeä vain, jos aika on todellista, perusluonteinen ja jopa ainoa suoraan kokemamme todellisuuden aspekti.


title: Aika

text: Eri kulttuurien aikakäsitykset eli tavat käsittää aika, menneisyys ja tulevaisuus voidaan jakaa karkeasti pistemäiseen, sykliseen ja lineaariseen aikakäsitykseen. Primitiivisessä "pistemäisessä aikakäsityksessä" aikaa ei tajuta jatkuvana, vaan jokainen hetki on oma kokonaisuutensa. "Syklinen aikakäsitys" vallitsi lähes kaikissa varhaisissa korkeakulttuureissa. Siinä katsotaan, että aika kiertää kehää, ja kaikki tapahtumat toistuvat pitkissä, tuhansien vuosien aikasykleissä, jotka päättyvät katastrofiin. "Lineaarinen aikakäsitys" muodostui Mesopotamiassa, ja se selkeytyi juutalaisilla ja kristityillä, joiden kautta se siirtyi koko länsimaiseen ajatteluun. Siinä ajalla on tietty alku ja mahdollisesti myös loppu. Nykyajan yleisen käsityksen mukaan maailma syntyi tiettynä ajankohtana, kuten alkuräjähdyksessä. Erään teorian mukaan maailma myös palaa alkupisteeseensä ja loppuu miljardien vuosien kuluttua.


title: Aika

text: Ihmisellä ei tiettävästi ole aikaa suoranaisesti havaitsevaa aistia. Ihmisen ajantajussa on kyse kognitiivisesta prosessista – keskittymisestä ja muihin tapahtumiin vertaamisesta.


title: Aika

text: Kokeissa on havaittu, että ihmisen tietoisuus laahaa puoli sekuntia ulkomaailman tapahtumien jäljessä (niin sanottu ”Libetin puolen sekunnin viive”). Tajunta kuitenkin ikään kuin ajastetaan takaisin tosiaikaiseksi, niin että henkilö uskoo kokeneensa aistimuksen yhtä aikaa sen aiheuttaneen ärsykkeen kuten kosketuksen kanssa.


title: Aika

text: Psykologi William Jamesin mukaan ihminen aistii ajan ”sekä alun että lopun sisältävänä kokonaisuutena”. Silmillään ihminen ei havaitse eroa kahden kuvan välillä silloin kun ne näkyvät tiheämmin kuin 1/60 sekunnin välein. Kuuloaistillaan ihminen erottaa 1/500 sekunnin välein toistuvat äänet. Ihmisen kuuloaisti pystyy käyttämään hiukan eri aikoina korviin saapuneiden äänten aikaväliä äänen suunnan arvioimiseksi.


title: Aika

text: Ihminen kokee ajan kulkevan hitaammin ikävystyttävässä tilanteessa kuin silloin kun on jotain tekemistä. Tämä ilmiö on vahvistettu myös kokeiden avulla. Jälkikäteen tällaisiin tilanteisiin pätee kuitenkin usein päinvastainen: toiminnantäyteisestä ajanjaksosta on jäänyt muistoja, ja se tuntuukin nyt pidemmältä kuin ikävystyttävä ajanjakso, jolta ei ole jäänyt muistoja. Vanhoista ihmisistä aika tuntuu usein kuluvan nopeammin kuin nuoremmista, mikä voi liittyä siihen, että nuori ihminen saa vanhaa enemmän uusia kokemuksia, jotka jäävät muistoina mieleen.


title: Aika

text: Psyykeen vaikuttavat aineet muuttavat usein ajan kokemusta. Piristeet voivat saada käyttäjän yliarvioimaan kuluneen ajan pituuden, mutta depressantit kuten alkoholi tuntuvat lyhentävän aikaa. Psykedeelit voivat sotkea ajantajun täysin, ja aika voi jopa tuntua kulkevan taaksepäin.


title: Aika

text: Ihminen, joka on ollut vähällä kuolla, voi nähdä elämänsä kulkevan silmiensä editse pikakelauksella muutaman sekunnin aikana. Hätätilanteissa kuten pudotessa aika sen sijaan voi hidastua, ja ihminen voi nähdä tapahtumien etenevän kuin hidastettuna kuvasarjana. Testitilanteessa on kuitenkin havaittu, että ihminen ei pudotessaan kykene näkemään nopeammin vaihtuvia kuvia kuin tavallisestikaan. Ajan hidastumisen kokemus syntyy ilmeisesti siitä, että aivojen mantelitumake tallentaa hätätilanteessa muistikuvat eräänlaiseen apumuistiin, johon ne kiinnittyvät tavallista lujemmin.


title: Aika

text: Lapsen ajantaju kehittyy vaiheittain. Puolitoistavuotiaana useimmat lapset näyttävät elävän vain nykyisyydessä, ja aluksi lapsi oppiikin lähinnä vain nykyhetkeen liittyviä sanoja. Vähitellen tulevaisuuteen liittyvät lauseet lisääntyvät, mutta menneisyyteen liittyvät lisääntyvät hitaammin. Sittenkin kun pieni lapsi on jo alkanut tajuta ajallisia tapahtumaketjuja, aika jää riippuvaiseksi hänen omista toimistaan. Oppiessaan kieltä lapsi oppii myös aikaan liittyviä abstrakteja käsitteitä, mikä mahdollistaa ajallisten suhteiden tajun kehittymisen. Muistin kehittyminen mahdollistaa sen, että lapsi alkaa oivaltaa, että asiat eivät ole suhteessa vain toisiinsa vaan myös lapseen itseensä. Noin kahdeksan vuoden iässä lapselle muodostuu käsitys yhdestä yhteisestä ajasta, jossa kaikki asiat tapahtuvat. Lapsen älykkyyden kehitysnopeudesta riippuu, milloin hän alkaa pitää aikaa abstraktina, todellisista kelloista riippumattomana käsitteenä; kymmenvuotiaista lapsista näin tekee joka neljäs. Lapsen ollessa 13–14 vuoden ikäinen hän jo useimmiten tajuaa, että kellon ilmaisema aika on pelkästään sopimuksenvarainen. Joidenkin ei-länsimaisten kulttuurien lasten ajantajun kehittymisen on havaittu olevan erilainen kuin länsimaisten; joissain sellaisissa kulttuureissa, joissa ajalla ei ole yhtä suurta merkitystä kuin länsimaissa, kuten Afrikassa tai Australiassa, lapset eivät opi arvioimaan ajan pituutta tai lukemaan kelloa yhtä hyvin kuin länsimaiden lapset.


title: Aika

text: Aika on noussut hallitsevaan asemaan modernissa yhteiskunnassa. Ajan mittaamisen kehitys ja rannekellojen yleisyys ovat tehneet ihmisistä jatkuvasti tietoisia tarkasta ajasta, ja aikataulut ohjaavat ihmisten elämää ja yhteiskunnan toimintaa. Entisinä aikoina ihmiset ajattelivat vähemmän ajan kulumista eivätkä olleet tietoisia tarkasta ajasta. Maatalouden tarpeisiin riitti taivaan tarkkailu, ja vuorokausirytmin määräsivät Auringon nousu ja lasku.


title: Vakuutus

text: Vakuutus on menettely, jolla tietyn riskin alaiset henkilöt tai yritykset sopivat vahinkojen tasaamiseen erikoistuneen laitoksen kanssa siitä, että laitos riskin toteutuessa korvaa aiheutuneen vahingon. Näin syntyvää sopimusta kutsutaan vakuutukseksi.


title: Vakuutus

text: Liiketaloudellisesti vakuutus voidaan määritellä keinoksi, jolla sattumanvaraisesti toteutuvasta vahingosta aiheutuvat kustannukset voidaan muuntaa tasaisesti vuosittain jatkuvaksi vuosikustannukseksi.


title: Vakuutus

text: Vakuutuksen keskeisiä ominaisuuksia ovat


title: Vakuutus

text:
Vakuutukset jaotellaan yksityisvakuutukseen ja sosiaalivakuutukseen
Suomessa oli 1900-luvun alkuvuosina käytössä muun muassa seuraavia vakuutuksia:Vuonna 2004 vakuutusyhtiöiden kotimainen "vakuutusmaksutulo" oli 13 345 miljoonaa euroa. Tästä lakisääteisen eläkevakuutuksen osuus oli 7 494 miljoonaa, muun henki- ja eläkevakuutuksen 2 907 miljoonaa, palo- ja muun omaisuusvakuutuksen 619 miljoonaa, liikennevakuutuksen 588 miljoonaa, lakisääteisen tapaturmavakuutuksen 547 miljoonaa ja autovakuutuksen 455 miljoonaa euroa lopun jakautuessa muiden vakuutusmuotojen kesken mukaan lukien ulkomainen vakuutustoiminta.


title: Vakuutus

text: Vuonna 2012 "vakuutusmaksutulo" oli jo yli 20 miljardia euroa, josta 68 % tuli lakisääteisistä vakuutuksista eli työeläke-, tapaturma- ja liikennevakuutuksista. Neljän suurimman henki- ja vahinkovakuutusyrityksen/yhtiöryhmän osuus maksutulosta oli yli 85 %. Myös työeläkevakuutuksissa neljä suurinta toimijaa saivat lähes 91 %:n osuuden.


title: Vakuutus

text: Vakuutusyhtiöiden sijoituskannan käypä arvo oli 89 miljardia euroa vuonna 2004. Vuoden 2011 lopussa sijoituskannan käypä arvo oli jo 118 miljardia euroa.


title: Vakuutus

text: "Korvauskulut" olivat vuonna 2004 yhteensä noin 10 500 miljoonaa euroa, ja vuonna 2012 korvauksia ja eläkkeitä maksettiin yhteensä noin 18 600 miljoonaa euroa.


title: Vakuutus

text: Väärin perustein maksettavista korvauskuluista on olemassa vain arvioita. Vuonna 2009 vakuutusalan toimijat ovat arvioineet summan 100-200 miljoonaan euroon vuodessa. Vuonna 2013 Finanssialan Keskusliitto on arvioinut, että Suomessa väärin perustein maksetaan "kymmeniä miljoonia euroja vuodessa". Esimerkiksi edellä mainittuihin vuoden 2012 korvauskuluihin verrattuna tämä summa on noin 0,2-0,5% kaikista alan korvauskuluista. Vakuutustutkijat selvittävät vuodessa pari tuhatta epäselvää vahinkotapausta, mikä on 0,2 % kaikista vakuutusyhtiöille ilmoitetuista vahingoista. Poliisille näistä ilmoitetaan noin 100–200 tapausta.


title: Vakuutus

text: Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan vakuutusalan toimistotyöntekijöiden arvioidaan häviävän tai työtehtävien sisällön olennaisesti muuttuvan seuraavan 10–20 vuoden aikana 96,8 prosentin todennäköisyydellä tietotekniikan kehityksen seurauksena.


title: Vakuutus

text: Väärin perustein maksettavien korvausten ehkäisyyn on palkattu niin sanottuja vakuutusetsiviä. Myös nimitystä vakuutustutkija käytetään usein. Tehtävään palkattavilla on poliisitausta, mutta heillä ei enää tehtävistä luovuttuaan ole mitään poliisin valtuuksia. Ensimmäinen vakuutusetsivä palkattiin Suomessa vuonna 1972 ja käytäntö yleistyi nopeasti. Jokaisessa alan yhtiössä oli oma vakuutusetsivä vuonna 1985. Vuonna 2001 vakuutusetsivinä toimi Suomessa 26 henkilöä ja vuonna 2013 hieman enemmän, 33 henkilöä. Heitä toimii sekä vakuutusyhtiöissä että alan järjestöissä, kuten Liikennevakuutuskeskuksessa ja SVK:ssa. Yleisimmin tutkittavat jutut liittyvät autoihin tai henkilövahinkoihin, ja taustalla on rahavaikeuksia. Tästä syystä henkilön taloudellinen tilanne selvitetään julkisista tiedoista. Tyypillisesti tehtäviin kuuluu asiakkaiden tapaamisia, vahinkopaikkojen tarkastuskäyntejä ja muun henkilöstön kuten vahinkokäsittelijöiden, vahinkotarkastajien ja myyntihenkilöstön koulutusta vilppien havaitsemiseksi. Vakuutusetsivillä ei ole tavallista kansalaista laajempia valtuuksia suorittaa tutkintaa. Tämän vuoksi suurin osa tiedoista on saatava asiakkaalta itseltään tai julkisista lähteistä kuten rekistereistä tai internetistä. Vakuutusalalla on kuitenkin erityislupa pitää kahta yhtiöiden väliseen tiedonvaihtoon keskittyvää asiakasrekisteriä.


title: Vakuutus

text: Vakuutuksenantajan on maksettava vakuutuskorvaus joutuisasti. Korvaus on maksettava viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun vakuutuksenantaja on saanut tarpeelliset tiedot korvauksen maksua varten. Jos korvauskäsittely viivästyy, tulee asiakkaalle ilmoittaa viivästymisestä ja sen syistä. Vakuutuksenantaja maksaa viivästyneelle korvaukselle oma-aloitteisesti viivästyskorkoa lain ja vakuutusehtojen mukaisesti.


title: Vakuutus

text: Tietosuojalautakunnan erityisluvalla vakuutustoimialalla on lupa pitää seuraavanlaisia erityisrekistereitä. Asiakkailla on oikeus tarkastaa häntä koskevat rekisteritiedot.


title: Vakuutus

text: Rekisteri mahdollistaa asiakkaiden vakuutuskorvaushakemusten selaamisen myös muista vakuutusyhtiöistä käsin. Tarkoituksena on erityisesti estää se mahdollisuus, että korvauksia voitaisiin hakea samasta asiasta monesta eri vakuutusyhtiöstä. Korvaushakemushistoria mahdollistaa myös toistuvien hakemusten tarkemman tarkastelun.


title: Vakuutus

text: Toisille vakuutuslaitoksille luovutettavat tiedot


title: Vakuutus

text: Tietoja voidaan luovuttaa ainoastaan silloin, kun tiedot saavalle toiselle vakuutuslaitokselle on tehty korvaushakemus tai muutoin ilmenee sellaista uutta tietoa, jonka perusteella tehty korvauspäätös on otettava uuteen käsittelyyn virheellisten tai puutteellisten tietojen vuoksi. Tietoja voivat vakuutuslaitoksessa käsitellä vain korvausasioita tai vakuutuslaitoksiin kohdistuvia rikoksia käsittelevät ja tutkivat henkilöt. Toisilta vakuutuslaitoksilta saatuja tietoja saa käyttää vain vakuutuslaitoksiin kohdistuvan rikollisuuden ehkäisemiseen. Tietoja ei saa käyttää asiakasvalinnassa, vakuutusta myönnettäessä, vakuutusten markkinoinnissa, vakuutusten hinnoittelussa tai muissa vastaavissa tarkoituksissa. Tietoja saa luovuttaa vain sellaisista vahingoista, joista on haettu korvausta 1.1.2002 jälkeen. Tietoja ei saa luovuttaa sellaisista vahingoista, joiden rekisteröinnistä on kulunut yli 10 vuotta.


title: Vakuutus

text: Vakuutuslaitos saa pyytää muilta vakuutuslaitoksilta asianomaisia vahinkoja koskevat tarkemmat tiedot, jos edellä kohdassa tietojen perusteella voidaan arvioida, että useille vakuutuslaitoksille on tehty korvaushakemus saman vahingon perusteella (sama vahinkopäivä ja vahinkotyyppi) tai korvauksenhakija on ilmoittanut lyhyen ajan sisällä useita vahinkoja taikka korvauksenhakija on tehnyt useita samantyyppisiä vahinkoilmoituksia.


title: Vakuutus

text: Vahinkorekisteri hyväksyttiin ensi kerran Tietosuojalautakunnan 2001 tekemällä määräaikaisella päätöksellä ja on sittemmin vakiinnutettu toistaiseksi voimassa olevalla päätöksellä vuonna 2009.


title: Vakuutus

text: Vakuutusalalla on käytössään myös niin sanottu vilppirekisteri eli väärinkäytösrekisteri. Tietoja ei saa rekisteröidä ennen kuin asiasta on tehty rikosilmoitus, tutkintapyyntö tai syytepyyntö taikka rikosprosessi on saatettu muulla tavoin vireille. Tieto on poistettava välittömästi, kun asianomainen on alioikeuden tuomiolla todettu syyttömäksi väärinkäytökseen tai oikeusprosessista on luovuttu. Tieto on poistettava välittömästi myös silloin, kun ylempi oikeusaste vapauttaa alemman oikeusasteen tuomitseman henkilön. Tieto on poistettava viimeistään 5 vuoden kuluttua siitä, kun väärinkäytös on ensimmäisen kerran rekisteröity.


title: Vakuutus

text: Toisille vakuutuslaitoksille saa luovuttaa seuraavat tiedot:


title: John Wayne Gacy

text: John Wayne Gacy (17. maaliskuuta 1942 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 10. toukokuuta 1994 Crest Hill, Illinois, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja. Hänet tuomittiin vuosina 1972–1978 tekemistään 33 pojan ja nuoren miehen raiskauksesta ja murhasta. Gacya kutsuttiin "tappajaklovniksi", koska hän toimi usein viihdyttäjänä ja pukeutui ja naamioitui Pogo-nimiseksi klovniksi.


title: John Wayne Gacy

text: Gacy syntyi ja varttui Chicagossa Illinoisin osavaltiossa. Hän oli perheen kolmesta lapsesta keskimmäinen ja ainoa poika. Gacyn lapsuus oli vaikea. Perheystävä hyväksikäytti Gacya lukuisia kertoja hänen ollessaan 9-vuotias muuta hän ei uskaltanut kertoa isälleen, koska pelkäsi isän syyttävän siitä häntä.


title: John Wayne Gacy

text: Gacy kärsi myös väkivaltaisen, vihamielisen ja alkoholisoituneen isänsä käytöksestä. John Stanley Gacy, Sr. (20. kesäkuuta1900 – 25. joulukuuta 1969) vaati lapsiltaan täydellistä käytöstä. Rangaistuksena hän hakkasi heitä paksulla nahkavyöllä, mutta erityisesti John Jr. piti pintansa eikä koskaan itkenyt, mikä teki isän usein entistä vihaisemmaksi.


title: John Wayne Gacy

text: Erityisen vaativasti isä suhtautui ainoaan poikaansa, joka ei täyttänyt isän asettamia vaatimuksia, vaan oli täydellinen pettymys. Isä piti kalastuksesta ja metsästyksestä ja yritti opettaa taitoja pojalleen,joka ei kuitenkaan ollut kiinnostunut. Sen sijaan poika reunusti taloa kukkapenkillä ja teki leivonnaisia sisartensa ja äitinsä kanssa, johon hänellä oli hyvin läheiset välit.


title: John Wayne Gacy

text: Gacy jäi jälkeen myös koulunkäynnissä sairastellessaan usein nuorena alkaneen oudon pyörtyilyn vuoksi. Syy löytyi kuitenkin vasta vuosien päästä: Gacylla oli eräiden muiden sarjamurhaajien (Albert Fish, Henry Lee Lucas, Arthur Shawcross, Andrei Tšikatilo) tavoin päähän kohdistunut vamma. Pojan ollessa 11-vuotias hän sai keinusta otsaansa iskun, joka aiheutti aivoihin verenpurkauman ja hyytymän. Oireilu alkoi vasta Gacyn ollessa 16-vuotias. Sen jälkeen verihyytymä löydettiin, ja hänelle määrättiin hyytymiä liuottava lääkitys.


title: John Wayne Gacy

text: Sairastelun takia Gacy ei voinut suorittaa high schoolia loppuun, ja lopulta hän jätti perheensä, aggressiivisen isänsä ja muutti länteen. Rahojen loputtua Las Vegasissa hän työskenteli hetken saadakseen rahat matkaan takaisin Chicagoon. Hän ei palannut high schooliin mutta suoritti kaupallisen tutkinnon Northwestern Collegessa.


title: John Wayne Gacy

text: Gacy alkoi jälleen ansaita kenkäkauppiaana pian valmistumisensa jälkeen, ja vuonna 1964 hän sai siirron Springfieldiin Illinoisiin. Syyskuussa 1964 Gacy meni naimisiin Marlynn Myersin kanssa.


title: John Wayne Gacy

text: Vuonna 1964 Gacy muutti Iowaan, ja hänen appensa palkkasi hänet johtamaan vaimon perheen omistamaa Kentucky Fried Chicken -ravintolaa. Gacy rakasti työtään ja halusi työskennellä johtajana. Hän vaati työntekijöitä kutsumaan häntä everstiksi.


title: John Wayne Gacy

text: Perheidylli ei kestänyt kauan. Toukokuussa 1968 Gacy houkutteli nuoren pojan kotiinsa, ja katsellessaan tämän kanssa pornofilmiä hän harrasti pojan kanssa suuseksiä. Gacy yritti maksaa pojan hiljaiseksi, mutta lopulta poika murtui ja kertoi asiasta vanhemmilleen. Gacy tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen, mutta kiisti syyllistyneensä minkäänlaiseen rikokseen tai olleensa pojan kanssa missään tekemisissä. Hän vaati päästä valheenpaljastustestiin ja pääsi, mutta ei läpäissyt testiä vaan joutui vankilaan. Tutkijat vitsailivat, että Gacy puhui totta vain, kun häneltä kysyttiin hänen nimeään. Tapahtuman johdosta Gacyn vaimo otti avioeron, eikä Gacy enää koskaan tavannut tätä eikä kahta lastaan.


title: John Wayne Gacy

text: Vuonna 1971 Gacy pääsi ehdonalaiseen vapauteen ja palasi Chicagoon, jossa hän työskenteli rakennusalalla. Seuraavan vuoden tammikuussa Gacy murhasi ensimmäisen uhrinsa, Timothy McCoyn. Vuonna 1975 hän osti Norwood Parkista talon, jossa hän asui leskeksi jääneen äitinsä kanssa. Gacy perusti oman yrityksen, jolle hän antoi nimen P.D.M. (lyhenne sanoista painting, decorating and maintenance) ja meni naimisiin naisen kanssa, jonka oli tuntenut high schoolista asti. Vaimo muutti kahden lapsensa kanssa asumaan Gacyn luokse, ja äiti muutti pois. Gacystä tuli tunnettu paikallinen liikemies. Avioliitto hajosi, ja vaimo otti eron vuoden 1976 puolivälissä. Eron jälkeen Gacy kävi päivisin töissä, mutta teki murhat öisin.


title: John Wayne Gacy

text: Kukaan ei epäillyt mitään ennen vuoden 1978 loppua. Tällöin poliisi tutki viimeksi Gacyn seurassa nähdyn teini-ikäisen Robert Piestin katoamista. Etsivä Joseph Kozenczak tutki talon ja löysi joukon raskauttavia todisteita, jotka yhdistivät Gacyn muihin katoamisiin. Joulukuussa 1978 Gacy meni poliisin luo ja tunnusti. Hän tunnusti yhteensä 33 murhaa ja näytti 28 ruumiin sijainnin – hän oli haudannut ne oman talonsa alle. Loput viisi hän sanoi heittäneensä Des Plaines -jokeen. Suurin osa uhreista oli Gacyn mukaan nuoria miespuolisia prostituoituja. Gacy kertoi olevansa bi-, eikä homoseksuaali. Osa uhreista oli teinipoikia, jotka Gacy oli ottanut yhtiöönsä töihin. Ruumiita löytyi joulukuusta 1978 aina huhtikuuhun 1979 asti, jolloin viimeisen uhrin ruumis löydettiin Illinois Riveristä.