title: Konevitsa

text: Lähin merkittävä kaupunki on Käkisalmi, joka on 40 kilometrin päässä saaresta. Valamon saareen on matkaa 60 kilometriä ja Pietariin vesitse 170 kilometriä. Saarelle pääsee yhteysaluksella Sortanlahdesta (), josta on 6,5 kilometrin ja 40–50 minuutin matka. Saarelle tehdään myös kotiseuturetkiä.


title: Konevitsa

text: Saaren pituus etelästä pohjoiseen on noin 6,5 kilometriä ja leveys enimmäkseen alle kaksi kilometriä, enimmillään noin kolme kilometriä luostarin kohdalla lähellä eteläpäätä. Saari on kokonaan hiekkamaata ja suuri osa rannoista on hienoja hiekkarantoja. Saari on pinnanmuodostukseltaan enimmäkseen tasainen. Maasto kohoaa rannoilta loivana hiekkakankaana kohti saaren sisäosaa. Siellä on kaksi ympäristöstään poikkeavaa jyrkkäreunaista kukkulaa, Pyhämäki ("Svjataja", Святая) 34 metriä merenpinnan yläpuolella ja Kyymäki ("Zmeinaja", Змеиная) 29 metriä merenpinnan yläpuolella. Kukkuloiden jyrkät rinteet ovat syntyneet eroosion seurauksena Laatokan veden pinnan ollessa rinteiden tyven tasolla eli hieman alle 20 metriä merenpinnan yläpuolella, useiden tuhansien vuosien ajan ennen Nevan syntymistä. Suurimmaksi osaksi saari on asumaton ja havumetsän peittämä. Vuoden keskilämpötila on 3,5 astetta. Kesä on lyhyehkö, kesäkuun puolivälistä elokuun toiselle puoliskolle. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Talvet saattavat olla hyvinkin ankaria. Talvisin saarelle voi kävellä jäätä pitkin.


title: Konevitsa

text: Saaren varhaisemmasta historiasta ei ole varmoja tietoja. Luostarin perustamisesta kertovien lähteiden mukaan siellä oli karjalaisten pakanallinen uhripaikka Hevoskivi ("Konj-kamen", Конь-камень). Kivi sijaitsee noin kilometrin luostarista pohjoiskoilliseen Pyhävuoren länsirinteen juurella. Se on yhdeksän metriä pitkä, kuusi metriä leveä ja noin neljä metriä korkea muodoltaan pyöristynyt graniittilohkare. Lohkare muistuttaa muodoltaan hevosen päätä. Sen päälle on rakennettu tsasouna. Saaren venäjänkielinen ja siten myös nykyinen suomenkielinen nimi johtuvat Hevoskivestä tai ehkä saaren oletetusta alkuperäisestä karjalaisesta nimestä Hevossaari.


title: Konevitsa

text: Saarella sijaitsevan ortodoksisen "Konevitsan Jumalansynnyttäjän syntymän luostarin" perusti novgorodilainen Arseni vuonna 1393. Ruotsalaiset valtasivat saaren ja tuhosivat luostarin vuosina 1577 ja 1610. Suuren Pohjan sodan päätyttyä Pietari I:n voittoon saari jäi venäläisten haltuun. Nykyiset rakennukset ovat pääosin peräisin 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta. Venäjän vallankumous ei aiheuttanut vahinkoa saarella, koska se siirtyi itsenäiselle Suomelle vuonna 1920.


title: Konevitsa

text: Toisen maailmansodan aikana vuonna 1940 munkit muuttivat Sisä-Suomeen liittyen lopulta Uuden Valamon luostarin veljestöön. Saari luovutettiin Neuvostoliitolle ja luostari joutui rappiolle. Vuosina 1944–1990 saari oli suljettua sotilasaluetta. Pääsy saarelle sallittiin jälleen vuonna 1991 ja luostarin korjaustyöt aloitettiin. Luostarin restaurointityötä rahoitetaan myös Suomesta, ja saarella näkee suomalaisia vapaaehtoisia avustustyöntekijöitä. Munkkeja asuu saarella noin 20 henkeä. Saari on nykyään hyvin suosittu pyhiinvaelluskohde.


title: Maire Gullichsen

text: Maire Eva Johanna Gullichsen (o.s. Ahlström, myöh. Gullichsen-Nyströmer; 24. kesäkuuta 1907 Porin maalaiskunta – 9. heinäkuuta 1990 Pori) oli suomalainen taiteen mesenaatti, joka toimi rahoittajana, ideoijana sekä käytännön toteuttajana monissa suomalaisen kuvataiteen, taideteollisuuden ja arkkitehtuurin hankkeissa. Hän syntyi ja kuoli Suomen varakkaimpiin teollisuusperheisiin kuuluneen Ahlströmin suvun Honkala-nimisessä huvilassa, joka sijaitsee Pihlavan huvila-alueella Porissa.


title: Maire Gullichsen

text: Maire Gullichsen jätti lukion kesken yhteiskoulun 7. luokalla ja opiskeli sen jälkeen taidetta Pariisissa Santeri Salokiven johdolla vuonna 1925, Helsingin yliopiston piirustussalilla, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Werner Åströmin yksityisoppilaana 1926–1927 sekä Pariisin vapaissa akatemioissa 1927–1928.


title: Maire Gullichsen

text: Vuonna 1935 hän perusti Aino ja Alvar Aallon kanssa Artekin, jonka tavoitteena oli yhdistää taide, tekniikka ja tiede. Sen mukaisesti Artekin tiloissa järjestettiin myös taidenäyttelyitä, jotka myöhemmin vuodesta 1949 alkaen siirtyivät vastaperustettuun Galerie Artekiin, joka puolestaan liitettiin Galerie Anhavaan vuonna 1997. Samana vuonna Artekin kanssa aloitti toimintansa Vapaa taidekoulu, jota Maire Gullichsen oli perustamassa ja jossa hän myös itse opiskeli.


title: Maire Gullichsen

text: Maire ja Harry Gullichsenin yhteistyö Aino ja Alvar Aallon kanssa tuotti eräitä tunnetuimpia modernin suomalaisen arkkitehtuurin ja taideteollisuuden esimerkkejä. Niitä ovat muun muassa Noormarkun ruukin alueella sijaitseva Gullichsenien koti ja edustusasunto Villa Mairea, Ahlström Oy:n teollisuus- ja asuinrakennukset Euran Kauttualla ja Kotkan Sunilassa, sekä lukuisat nykyäänkin tuotannossa olevat lasiesineet, kuten Savoy-maljakko. Gullichsen oli vuonna 1939 perustetun Nykytaide ry:n ideoija ja hän oli myös järjestämässä useita ajankohtaisen nykytaiteen näyttelyitä Helsingissä. Abstraktin ja erityisesti konstruktivistisen taiteen läpimurtoon Suomessa vaikuttivat ratkaisevasti vuonna 1952 järjestetty Klar Form -näyttely sekä vuodesta 1950 lähtien toimineen Galerie Artekin näyttelyt.


title: Maire Gullichsen

text: 1960-luvulta lähtien Gullichsen toimi aktiivisesti tavoitteenaan modernin taiteen museon perustaminen syntymäkaupunkiinsa Poriin. Se aloitti toimintansa lopulta vuonna 1979. Porin taidemuseo sai perustamisensa yhteydessä haltuunsa Maire Gullichsenin nimeä kantavan taidesäätiön suomalaisen taiteen kokoelman. Professorin arvonimi Gullichsenille myönnettiin vuonna 1980. Hän kuoli vuonna 1990 syntymäkodissaan 83-vuotiaana, ollessaan kirjoittamassa muistelmateostaan. Teos ilmestyi myöhemmin hänen tyttärensä toimittamana nimellä "Sateenkaaren värejä, tummia sävyjä".


title: Maire Gullichsen

text: Gullichsen oli Ahlström-yhtiöiden perustajan Antti Ahlströmin pojan Walter Ahlströmin tytär. Vuonna 1928 hän meni naimisiin norjalaistaustaisen insinöörin Harry Gullichsenin (1902–1954) kanssa, joka toimi A. Ahlström Osakeyhtiön pääjohtajana vuodesta 1932 lähtien. Vuonna 1969 Gullichsen avioitui ruotsalaisen Bertil C. Nyströmerin (1904–1995) kanssa.


title: Maire Gullichsen

text: Maire ja Harry Gullichsenin lapsia ovat arkkitehti Kristian Gullichsen (s. 1932), professori Johan Gullichsen (s. 1936) sekä professori Lilli Alanen (s. 1941).


title: Ford Expedition

text: Ford Expedition on Fordin SUV-malli, joka kilpailee Amerikassa Chevrolet Tahoen, Chevrolet Suburbanin, Nissan Armadan ja Toyota Sequoian kanssa. Kooltaan se asettuu Fordin Explorerin ja Excursionin väliin.


title: Ford Expedition

text: Expeditionin ensimmäinen sukupolvi rakennettiin hyvin suositun Ford F-150 -kuorma-auton pohjalle. Se korvasi Ford Broncon ja tarkoitus on kilpailla yhä vain suosiotaan lisäävien suurten SUV:ien luokassa varsinkin Chevroletin Suburbania vastaan.


title: Ford Expedition

text: Moottorivalikoimassa tarjolla oli:


title: Ford Expedition

text: Expeditionista on johdettu mm. ylellinen Lincoln Navigator.


title: Ford Expedition

text: Toinen sukupolvi on tehty Fordin U-pohjalevylle. Samaa pohajalevyä käyttävät mm. Lincoln Navigator (uusi versio). Muotoilu on aikaisempaa kulmikkaampi.


title: Ford Expedition

text: Moottorivalikoima:


title: Guineanlahti

text: Guineanlahti on laaja Atlantin valtameren lahti Afrikan länsirannikolla Liberiassa sijaitsevan Cape Palmasin ja Gabonissa sijaitsevan Cap Lopezin välissä.


title: Guineanlahti

text: Niger-joen suisto erottaa Guineanlahden erillisiksi Bonnyn- ja Benininlahdeksi.


title: Guineanlahti

text: Rantavaltioita edellä mainittujen lisäksi lännestä etelää kohti ovat Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Nigeria, Kamerun ja Päiväntasaajan Guinea.


title: Guineanlahti

text: Guineanlahteen virtaavat Nigerin lisäksi Volta ja Ogooué. Suurimmat saaret, Bioko, São Tomé ja Príncipe, kuuluvat tuliperäiseen ”Kamerunin-linjaan” (). Saarista viimeisinä mainitut muodostavat São Tomé ja Príncipen saarivaltion. Kamerunin-linjaan kuuluva Annobónin saari jää lahden etelärajan ulkopuolelle.


title: Guineanlahti

text: Guineanlahden pohjoisrannikko tunnetaan historiallisesti nimellä Ylä-Guinea, itärannikko nimellä Ala-Guinea. Eurooppalaiset kauppiaat ja tutkimusmatkailijat jakoivat Ylä-Guinean rannikon varhain neljään osaan, jotka saivat lännestä itään lueteltuina nimet Pippurirannikko, Norsunluurannikko, Kultarannikko ja Orjarannikko. Näistä nimistä Norsunluurannikko on nykyisinkin käytössä alueella sijaitsevan valtion nimenä. Kultarannikko tunnetaan nykyään maana nimellä Ghana.


title: Guineanlahti

text: 2000-luvulla merirosvous on lisääntynyt nopeasti Guineanlahdella. Vuonna 2011 hyökkäyksiä sattui 64, kun vuosikymmen aiemmin niitä ei ollut yhtään. Merirosvous on vaikuttanut etenkin Beniniin, jonka Cotonoun sataman liikenne on laskenut 70 %.


title: Winamp

text: Winamp on Nullsoftin (nykyään osa Time Warneria) kehittämä mediasoitin Windows-käyttöjärjestelmille. Ensimmäisen version ohjelmasta julkaisi Justin Frankel vuonna 1997. Ohjelman kehitys loppui 20. joulukuuta 2013, mutta uusi omistaja, Radionomy, ilmoitti jatkavansa kehitystä ja poistavansa sovelluksesta AOL:ille kuuluneet lisenssit.


title: Winamp

text: Ohjelman suosion vuoksi siitä on kehitetty myös lukuisia klooneja Linux-ympäristöön, kuten X Multimedia System (XMMS), Beep Media Player (BMP) ja Audacious.


title: Winamp

text: Winampin tukemia ääniformaatteja:


title: Winamp

text: Tuettuja ovat myös monet yleiset videoformaatit ja nettiradiot.


title: Winamp

text: Winamp tukee myös vaihdettavia ulkoasuja eli "skinejä". Lisäksi siihen voi ladata erillisiä lisäohjelmia (esimerkiksi tiedostoformaatti- ja visualisointi-plugineja). Nämäkin ovat ladattavissa ohjelman kotisivuilta. Winamp tukee myös globaaleja pikanäppäimiä, joilla soitinta voi ohjata vaikka sen ikkuna ei olisikaan esillä.


title: Winamp

text: Winamp on ilmaisohjelma, mutta tarjolla on myös maksullinen Pro-versio. Tämä sisältää normaalien toimintojen lisäksi rippaus-, poltto- ja purkuominaisuudet. Rippausominaisuus on toteutettu LGPL-lisenssin alaisen LAME:n avulla.


title: Winamp

text: Winampin loi Utahin yliopiston opiskelija Justin Frankel huhtikuussa 1997. Hänen opiskelukaverinsa Dimitry Boldyrev oli luonut vapaasti saatavaa "amp"-mp3-dekooderia käyttävän soitto-ohjelma Macintoshille nimeltä MacAMP. Frankel halusi opetella Windows-ohjelmointia ja päätti, että samanlaisen ohjelman tuottaminen Windows 95 -käyttöjärjestelmälle olisi siihen hyvä tapa. Hän sai Winampin ensimmäisen version 0.2.0 valmiiksi viikossa. Winamp oli ensimmäisten MP1-, MP2- ja MP3-formaatteja toistavien ohjelmien joukossa. Muita olivat mm. Winplay3 ja MuseArc.


title: Winamp

text: Winamp 1:n kehityksen aikana Frankel loittoni kauemmas vanhasta koodistaan. Hän lisäsi ohjelmaansa erilaisia uusia ominaisuuksia kuten "skinit" sen kasvavan käyttäjäkannan pyyntöjen mukaisesti. Lisäksi Frankel otti käyttöön nimellisen käyttöoikeusmaksun, joka perustui shareware-lisenssiin. Winampista tuli suosittu vasta toisen version myötä. Winamp 2 oli yksi ladatuimpia ohjelmia Windows-käyttöjärjestelmälle.


title: Winamp

text: Seuraava suuri julkaisu, Winamp3 julkaistiin 9. elokuuta 2002. Winamp3:a kehitettiin rinnakkain Winamp 2:n kanssa. Monien käyttäjien mielestä tämä versio käytti kuitenkin liikaa järjestelmäresursseja ja oli epävakaa (ja siitä jopa puuttui joitain arvostettuja ominaisuuksia, kuten mahdollisuus etsiä numeerisesti ja kronologisesti kaikkien soittolistalla olevien raitojen summa). Lisäksi Winamp3:n uusi ohjelmistorunko ei sisältänyt taaksepäin yhteensopivuutta Winamp 2 skineille ja plugineille. Suuri puute oli se, että SHOUTcast pluginia ei tuettu, eikä Winamp3-versiota SHOUTcastista ikinä julkaistu. Tämän seurauksena Winamp-käyttäjät vaihtoivat takaisin Winamp 2:een. Nullsoft kuunteli käyttäjiään ja keskittyi vanhempaan ja vakaampaan ohjelmaan.


title: Winamp

text: Winamp 2 ja Winamp3 -haarat sulautettiin myöhemmin Winamp 5:een. Nullsoft selitti epäjärjestyksellisen versionumerointinsa letkauttamalla, että 2 + 3 = 5. Winamp 5 ottikin parhaat puolet molemmista versioista. Winamp 5 perustui Winamp 2:n koodipohjaan monilla Winamp3:n ominaisuuksilla terästettynä. Winamp 5.0 julkaistiin joulukuussa 2003.


title: Winamp

text: Winamp 5 :sta on kolme versiota, Lite (kevyt-), Full (täysi-) ja Pro (ammattilais-). Lite- ja Full-versiot ovat freewarea. Litessa on paljon vähemmän ominaisuuksia toisintaen suurimman osan Winamp 2:n ominaisuuksista pienemmässä asennuspaketissa. Pro-versio (nykyhintana 19,95 Yhdysvaltain dollaria) tarjoaa hieman runsaammin ominaisuuksia, pääasiassa musiikin rippaamiseen ja CD-polttoon liittyviä.


title: Ray Harryhausen

text: Raymond Frederick ”Ray” Harryhausen (29. kesäkuuta 1920 Los Angeles, Yhdysvallat – 7. toukokuuta 2013 Lontoo, Englanti) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja animaattori, joka tunnetaan stop motion -tekniikalla tehdyistä erikoistehosteista. Harryhausen teki pitkän yhteistyön tuottaja Charles H. Schneerin kanssa ja loi erikoistehosteita moniin tieteis- ja fantasiaelokuviin. Harryhausenin tunnetuimpia luomuksia on "Taistelu kultaisesta taljasta" -elokuvan luurankoarmeija.


title: Ray Harryhausen

text: Ray Harryhausen syntyi Los Angelesissa vuonna 1920. Hänen vanhemmillaan Frederick ja Martha Harryhausenilla oli saksalaiset sukujuuret. Ray kiinnostui lapsena esihistoriallisista eläimistä ja teki niistä vahamalleja. Elokuva-alasta hän innostui nähtyään vuoden 1933 elokuvan "King Kong", joka oli ensimmäisiä stop motion -tekniikoita käyttäneitä elokuvia. Pian hän alkoi koneenrakentaja- ja keksijäisänsä avustuksella opiskella stop motion -tekniikan perusteita ja tehdä autotallissa lyhytelokuvia dinosauruksista ja apinoista. High school -ikäisenä Harryhausen tapasi "King Kongin" animaatioista vastanneen Willis O’Brienin, joka neuvoi häntä opiskelemaan anatomiaa ja kuvanveistoa.


title: Ray Harryhausen

text: Animaattori George Pal oli paennut vuonna 1940 Euroopasta Yhdysvaltoihin. Harryhausen näytti hänelle töitään ja sai paikan Paramountilta, joka tuotti Palin elokuvien lyhytelokuvasarjan. Harryhausen liittyi 1942 armeijaan, ja hänet määrättiin viestijoukkoihin Frank Capran johtamaan propagandaelokuvia tuottavaan osastoon.


title: Ray Harryhausen

text: Sodan jälkeen Harryhausen jäi työttömäksi ja alkoi tuottaa kaksiminuuttisia satutarinoita löytämälleen vanhalle 16-millimetriselle filmille. Hän liitti elokuviinsa esi- ja jälkinäytöksen, joissa esiintyi Hanhiemo, ja sai myytyä niitä kouluihin ja kirjastoihin. "King Kongin" tuottaja ja ohjaaja Merian C. Cooper oli samoihin aikoihin tekemässä O’Brienin kanssa uutta elokuvaa suuresta apinasta. O’Brien pyysi Harryhausenia mukaan toteuttamaan elokuvan "Afrikan aave" animointeja. O’Brien oli myös elokuvan tuottaja, joten Harryhausen joutui tekemään lopulta noin 80 prosenttia elokuvan animaatioista. Elokuva ei menestynyt taloudellisesti, mutta O’Brien sai siitä parhaiden erikoistehosteiden Oscarin.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausen suunnitteli 1950-luvun alussa uuden stop motion -tekniikan, joka säästi tuotantokustannuksissa. Ensimmäinen tekniikkaa käyttänyt elokuva oli Harryhausenin pitkäaikaisen ystävän Ray Bradburyn novelliin perustunut "Syvyyksien hirviö" (1953). Elokuvan jälkeen Harryhausen teki muutamia satuanimaatiota ja mainoksia, kunnes tapasi tuottaja Charles H. Schneerin, jonka kanssa hän aloitti pitkän yhteistyön.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausen teki viimeisen kerran animaatiota O’Brienille elokuvassa "Eläinten maailma" (1956). Tämän jälkeen hän jatkoi yhteistyötä Schneerin kanssa. Seuraavaksi valmistui elokuva "Lentävien lautasten hyökkäys" (1956). Harryhausen siirtyi hirviöelokuvista fantasiaan vuoden 1958 elokuvassa "Sinbadin uudet seikkailut". Siitä tuli sekä kaupallinen menestys että arvostelumenestys. Se oli myös Harryhausenin ensimmäinen värielokuva, ja siinä nähtävää Sindbadin ja luurangon välistä taistelua pidettiin Britanniassa liian pelottavana.


title: Ray Harryhausen

text: "Gulliverin matkojen" esituotantovaiheessa Harryhausen ja Schneer muuttivat Britanniaan, missä travelling matte -tekniikka, jolla yhdistettiin erikseen kuvattuja kohtauksia, oli parempaa kuin Hollywoodissa. Britanniassa Harryhausen tapasi tutkimusmatkailija David Livingstonen jälkeläisen Diana Livingstone Brucen, jonka kanssa hän meni myöhemmin naimisiin ja sai tyttären.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausenin ja Schneerin yhteistyö kesti 1980-luvun alkuun asti. Heidän elokuviaan olivat "Salaperäinen saari" (1961), "Taistelu kultaisesta taljasta" (1963), "Ensimmäiset miehet kuussa" (1964), "The Valley of Gwangi" (1969), "Sinbad, merten sankari" (1973), "Sinbad ja tiikerinsilmä" (1977) ja "Jumalten taistelu" (1981). Näistä "Taistelu kultaisesta taljasta" on erityisen tunnettu Harryhausenin luomasta kreikkalaissankarien ja luurankoarmeijan välisestä miekkataistelusta. "Jumalten taistelu" oli hänen ja Schneerin yhteistyön tietynlainen huipennus, sillä siinä yhdistyivät ensimmäisen kerran Harryhausenin animaatiot ja tähtinäyttelijät. Elokuvassa esiintyivät muun muassa Laurence Olivier Zeuksena sekä Maggie Smith ja Claire Bloom. Harryhausenin työtehtävät olivat jo vähentyneet 1970-luvulla, kun Hollywood käänsi kiinnostuksensa enemmän digitaalisiin ja optisiin tehosteisiin, joiden käytöstä Harryhausen ei ollut kiinnostunut. "Jumalten taistelu" jäikin hänen viimeiseksi pitkäksi elokuvakseen.


title: Ray Harryhausen

text: "Jumalten taistelu" ei ollut kuitenkaan Harryhausenin viimeinen elokuva, sillä hän viimeisteli vielä vuonna 2002 kahden nuoremman animaattorin avustuksella aiemmin keskeneräisen Hanhiemo-animaation "The Story of The Tortoise & the Hare".


title: Ray Harryhausen

text: Jäätyään eläkkeelle elokuva-alalta Harryhausen palasi kuvanveistoharrastukseensa ja kiersi maailmaa luennoimassa. Hän myös julkaisi vuonna 2004 omaelämäkerran "An Animated Life". Vuonna 2012 ilmestyi Harryhausenia käsitellyt dokumenttielokuva "Ray Harryhausen: Special Effects Titan". Harryhausen lahjoitti vuonna 2010 Bradfordissa sijaitsevaan Kansalliseen mediamuseoon noin 20 000 esinettä käsittäneen kokoelmansa. Siihen kuuluu muun muassa malleja, piirroksia, maalauksia ja kuvasuunnitelma Harryhausenin elokuvista.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausen eli viimeiset vuotensa Britanniassa vaimonsa Dianan kanssa. Hän kuoli Lontoossa 7. toukokuuta 2013.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausenin kehittämät erikoistehosteet ovat inspiroineet useita, erityisesti tehostepainotteisten suurelokuvien tekijöitä. George Lucas, Steven Spielberg, James Cameron ja Peter Jackson ovat kaikki tunnustaneet Harryhausenin töidensä edelläkävijäksi. Monet animaattorit ovat myös jättäneet elokuviin pieniä kunnianosoituksia Harryhausenille: Tim Burtonin "Corpse Bridessa" on Harryhausen-piano ja Pixarin "Monsterit Oy" -elokuvassa on Harryhausenin ravintola. Harryhausen sai vuonna 1992 Yhdysvaltain elokuva-akatemian jakaman Gordon E. Sawyer -palkinnon tunnustuksena pitkästä urastaan.


title: Ray Harryhausen

text: Harryhausen suunnitteli erikoistehosteet hyvin luonnollisen näköisiksi, toisin kuin esimerkiksi hänen jälkeensä nousseet animaattorit Tim Burton ja Nick Park, joiden animaatiot ovat hyvin tyyliteltyjä. Harryhausen etsikin jatkuvasti uusia tapoja, joilla hänen hahmonsa voisivat kanssakäydä oikeiden näyttelijöiden kanssa mahdollisimman luonnollisesti. Harryhausen käytti erityisesti kehittämäänsä niin sanottua Dynamation-tekniikkaa. Yksinkertaistettuna Harryhausen heijasti elokuvaa läpikuultavalle kankaalle, jonka eteen hän asetti mallihahmonsa. Sen eteen sijoitettiin osittain tummennettu lasi. Kamera kuvasi lasin läpi ja tummennetun alueen kohdalle luotiin toisessa otoksessa hahmon etualalla olevat kohteet.


title: Ray Harryhausen

text: Vaikka Harryhausen tunnetaan erityisesti stop motion -tekniikasta, hän käytti elokuvissaan useita erilaisia visuaalisia efektejä. Lisäksi hänellä oli useassa elokuvassa myös laajempi rooli, sillä hän muun muassa etsi kuvauspaikkoja ja vaikutti käsikirjoitukseen sekä lavastukseen.


title: Unissakävely

text: Unissakävely ("somnambulismi") tarkoittaa kävelemistä tai muiden valvetilaan kuuluvien toimien tekemistä tietämättään unitilassa. Unissakävely kuuluu NREM-univaiheen aikaisiin poikkeaviin tapahtumiin eli parasomnioihin. Unissakävelijän silmät ovat auki, mutta hän ei ole tietoinen toimistaan.


title: Unissakävely

text: Unissakävelijöitä on 1–15 prosenttia väestöstä, ja yleensä kävely alkaa 4–8 vuoden iässä. Unissakävely on yleistä nuoressa lapsuusiässä, ja se saattaa usein liittyä painajaisiin. Lapsista jopa neljännes saattaa kävellä unissaan, mutta kävely vähenee iän myötä niin, että aikuisista enintään pari prosenttia harrastaa yöllistä kävelyä. Lasten unissakävelyn taustalla ei yleensä ole psyykkisiä häiriöitä, mutta aikuisilla siihen voi liittyä psyykkisiä ongelmia, vaikka myös täysin terveillä aikuisilla voi väsymyksen myötä esiintyä unissakävelyä. Unissakävely ei siis ole sairaus, eikä se ole merkki mielenterveysongelmista, mutta aikuisen kannattaa kuitenkin kääntyä lääkärin puoleen, jotta mahdolliset elimelliset sairaudet voidaan sulkea pois. Unissakävely voi joskus johtua korkeasta kuumeesta. Aikuiset unissakävelijät ovat yleensä kävelleet unissaan myös lapsena. Unissakävely on usein perinnöllistä.


title: Unissakävely

text: Unissakävelijä ei yleensä muista unissakävelyään jälkeenpäin. Jos ensikertalainen unissakävelijä herää kesken kävelynsä, hän voi ihmetellä, kun löytää itsensä sängyn sijaan jostain väärästä paikasta. On suositeltavaa, että unissakävelijä ohjataan rauhallisesti sänkyyn.


title: Vihreä aalto

text: Vihreä aalto on liikennevalo-ohjauksessa käytettävä ajoitusmenetelmä, jossa pääväylän liikennevalot ajoitetaan siten, että liikennevirta pystyy etenemään risteyksestä toiseen pysähtelemättä. Peräkkäisissä risteyksissä vihreä valo siis syttyy ja sammuu siinä tahdissa kuin liikenne etenee.


title: Vihreä aalto

text: Vihreä aalto pitää katkaista välillä, koska sivukaduilta tulijoiden ja jalankulkijoidenkin pitää päästä ylittämään risteystä. Joskus on mahdotonta saada vihreää aaltoa toimimaan molempiin suuntiin, jos kadulla on myös kääntyvää sekä poikittaisliikennettä. Yhteen suuntaan pystytään aina tekemään vihreä aalto, mutta molempiin ajosuuntiin samaan aikaan se on mahdollinen, jos liikennevalojen kiertoaika, valoristeysten välimatka ja liikenteen ajonopeus ovat sopivat. Ajoituksessa otetaan huomioon liikennetilanne ja aalto pyritään järjestämään vilkkaimpaan kulkusuuntaan eri vuorokaudenaikoina.


title: Vihreä aalto

text: Vihreän aallon voivat myös saada hälytysajoneuvot joko liikenteenohjauskeskuksesta tehtävällä ohjauksella tai automaattisesti ajoneuvoihin sijoitetun radiolähettimen avulla.


title: Assurbanipal

text: Assurbanipal (myös Aššurbanipal) oli Assyrian kuningas 669–627 eaa. Hän pidetään Assyrian viimeisenä suurena kuninkaana. Hän oli kuninkaana kuuluisa siitä, että osasi itse lukea ja kirjoittaa ja kokosi suuren kirjaston.


title: Assurbanipal

text: Assurbanipalin edeltäjän Assarhaddonin jälkeen valtakunta oli jakautunut kahtia, Assyriaan ja Babyloniaan, jota hallitsi Assurbanipalin veli Šamaš-šum-ukin. Assurbanipal hyökkäsi Babyloniaan ja tuhosi sen pääkaupungin Babylonin. Hän hallitsi rautaisella otteella ja murskasi myöhemmätkin kansannousut Babyloniassa ja Egyptissä. Assurbanipal valloitti myös Elamin, Foinikian ja Armenian sekä suuren osan Arabiaa.


title: Assurbanipal

text: Assurbanipalin aikana Assyrian kulttuuri ja taide saavuttivat kukoistuksensa. Assurbanipalin kirjastosta pääkaupunki Ninivessä on jäänyt suuri kokoelma savitauluja nykyajan ihmisten ihmeteltäväksi.


title: Assurbanipal

text:
Assurbanipal oli uskonnollinen, sivistynyt ja älykäs mies, joka kykeni johtamaan Assyriaa paremmin kuin isänsä Assarhaddon. Assurbanipalin noustessa kuninkaaksi armeija oli sotaretkellä Egyptissä ja voitti sen faaraon Taharkan vuodessa. Assyrian joukot tunkeutuivat Ylä-Egyptiin Thebaan, jonka asukkaita Assyrian ryöstelevä armeija kohteli julmasti. Foinikiassa merilinnoitukseen saarretun Tyyroksen kuningas antautui välttääkseen Theban kohtalon, ja sen mukaan tulivat Syyrian ja itäisen Turkin kuninkaat. Myös Lyydian Gyges halusi sopimuksen Assyrian kanssa. Tanisissa Assyrian valtaan nostama Psammetik nousi kapinaan Lyydian Gygesin kanssa 656 eaa. Egyptissä oli palkkasotilaita Kaariasta ja Jooniasta. Assurbanipal vetäytyi Egyptistä, ja Egyptin liittolaiskuningas, Lyydian Gyges, kuoli sodassa kimmerialaisia vastaan. Babyloniassa valtaan noussut Assurbanipalin veli Shamasshumukin hyökkäsi Assyriaan Mardukin pappien ja aramealaisten babylonialaiskansallismielisten painostuksen takia.
Shamassumukia tukivat Elam, Egypti, aramealaiset ja arabian heimot. Assyrian armeija eteni pian Babylonia ja muita maan kaupunkeja piirittämään. Babyloniassa puhkesi kauhea nälänhätä ja sairaudet riehuivat siellä. Assurbanipalin mukaan ihmiset söivät toisiaan. Elamissa vallitsi kaaos, ja sen lähettämä arabialainen kameliosasto pakeni Babyloniin taisteluista.


title: Assurbanipal

text: 648 eaa. assyrilaiset kostivat saarretulle Babylonille ryöstäen, kiduttaen, tappaen ja polttaen kaupungissa.´


title: Assurbanipal

text: Šamaš-šum-ukin paloi palatsiinsa, mutta temppeleitä ei tuhottu. Jo vuonna 664 Babyloniaan hyökänneessä Elamissa vahvistui assyrialaisvastainen mieliala. Assyrialaiset hyökkäsivät Teummanin johtamaan Elamiin tappaen kuninkaan ja hänen poikansa.


title: Assurbanipal

text: Pian Elamissa nousi kapina, ja sen jälkeen Persia valtasi maan. Assurbanipalin viimeisistä hallitusvuosista tiedetään hyvin vähän, nuolenpääkirjoituksia ei ole säilynyt. Nimrudin kaupunkiin Assurbanipal loi suuren kirjaston, josta on säilynyt yli 5000 savitaulua. Hän keräsi savitauluja.


title: Assurbanipal

text: Asurbanipalin elämän loppuajalla monet eri oppositioryhmät nostivat päätään. Sotaintoilijat olivat häntä vastaan, ja Babyloniaan myönteisesti suhtautuvat syyttivät häntä Babylonin julmasta hävityksestä. Pahin vastustaja oli kenraali Sinshumlishirin johtama armeija, joka kaappasi vallan ja kuningas joutui lähtemään sisäiseen maanpakoon Harraniin, jota hän hallitsi kuolemaansa asti, vuoteen 627 eaa.


title: Assur-Etil-Ilani

text: Assur-Etil-Ilani oli Assyrian kuningas 627-623 eaa. Hänen isänsä ja edeltäjänsä Assurbanipal kuoli 627 eaa., joidenkin historioitsijoiden mukaan tämä tosin luopui vallasta jo 630 eaa.


title: Assur-Etil-Ilani

text: Assur-Etil-Ilanin valtakausi jäi lyhyeksi. Hänen veljensä Sinsharishkun julistautui vasallivaltio Babylonian kuninkaaksi, mutta babylonialaiset nousivat kapinaan ja karkottivat tämän. Sinsharishkun kaappasi sen sijaan vallan Assyriassa. Maa joutui sisällissotaan, ja Assur-Etil-Ilani kuoli taistelussa.


title: Kemi (Viena)

text: Kemi (myös "Vienan Kemi", ) on kaupunki, kaupunkikunta ja Kemin piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Kemijoen suussa 434 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kaupungissa on 13 800 ja kunnassa 14 500 asukasta (vuonna 2011).


title: Kemi (Viena)

text: Kemin kunnan pinta-ala on 1 980,98 neliökilometriä. Se rajoittuu lounaassa Kemin piirin Vääränkosken, pohjoisessa Kuuseman ja idässä Papinsaaren maalaiskuntiin sekä etelässä Belomorskin piirin Sosnavitsan maalaiskuntaan. Pinta-alasta suurin osa on metsää.


title: Kemi (Viena)

text: Seutu kuuluu Vienanmeren alankoon. Suurin joki on Kemijoki, joka on liikennöintikelpoinen Kemin kaupunkiin asti. Kemijoella on Putkinskojen ja Usmanalankosken patoaltaat. Sen sivujokia ovat Pueta ja Levis. Hyötykaivannaisiin kuuluvat savi, amfiboliitti ja turve.


title: Kemi (Viena)

text: Kemissä vallitsee meri-ilmasto. Talvi on pitkä ja leuto, kesä lyhyt ja viileä. Sää on usein epävakaa, pilvinen ja sateinen. Helmikuun keskilämpötila on –10,8 ºC ja heinäkuun +13,8 ºC. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 410,3 millimetriä.


title: Kemi (Viena)

text: Kaupungin lisäksi kuntaan kuuluvat Vuotsaskosken (ven. Votšaž) sekä Kemin ja Uhtuan välisellä maantiellä sijaitsevat 6. ja 14. kilometrin asutukset, joista jälkimmäinen tunnetaan myös nimellä Sokol. Vuotsaskosken lähistöllä ja Uhtuan tien varrella on kymmenen huvila- ja puutarhapalsta-aluetta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 3 % valkovenäläisiä, 3 % karjalaisia ja 2 % ukrainalaisia.


title: Kemi (Viena)

text: Kemin kauppias- ja käsityöläisasutus mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvulla. Se kuului Novgorodin posadnikan leskelle Marfa Boretskajalle, joka vuonna 1450 lahjoitti alueen Solovetskin luostarille. 1500-luvun puolivälistä lähtien Kemi oli Kuolan kihlakuntaan kuulunut luostarin esikaupunki. Vuonna 1571 sinne rakennettiin puinen linnoitus, joka 1500–1600-lukujen vaihteessa joutui puolalaisten ja ruotsalaisten hyökkäysten kohteeksi. Tsaari Aleksei Mihailovitš määräsi vuonna 1657 Solovetskin luostarin rakentamaan uuden puisen linnoituksen, joka seuraavana vuonna torjui ruotsalaisten yrityksen tunkeutua Vienanmeren rannikolle. Suuressa Pohjan sodassa Kemin linnoituksella oli tärkeä strateginen merkitys.


title: Kemi (Viena)

text: 1700-luvun loppupuolelta lähtien Kemi oli huomattava laivanrakennuksen, merenkulun ja kalastuksen keskus. Vuodesta 1764 lähtien se kuului Arkangelin, vuodesta 1784 Aunuksen ja vuodesta 1799 jälleen Arkangelin lääniin. Vuonna 1785 Kemistä tuli kihlakuntakaupunki. 1800–1900-lukujen vaihteessa seudulla alettiin harjoittaa puunhankintaa ja -uittoa. Vuonna 1888 perustettiin Papinsaaressa sijaitseva Kemin saha.


title: Kemi (Viena)

text: Kaupungin kautta kulkee Muurmannin rata, josta haarautuu sivurata Kemin satamaan. Kemin asema on rautatiepiirin keskus. Lännessä kaupungin ohittaa Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie, jonka kautta kulkee maantie Uhtualle ja Suomen rajalle Lonkkaan. Kemistä on linja-autoyhteydet Papinsaareen, Kostamukseen, Louhen ja Tšuupan kautta Kantalahteen sekä Belomorskin, Segežan ja Karhumäen kautta Petroskoihin. Myös kaupungin sisällä on linja-autoliikennettä. Uhtuan maantien varrella sijaitsee lentokenttä.


title: Kemi (Viena)

text: Tärkeimmät teollisuudenalat ovat puunjalostus (Kemin saha ja puunjalostustehdas), sähköntuotanto (Kemijoen vesivoimalaitokset) sekä rakennusteollisuus. Kaupungissa toimii myös öljyvarasto, leipätehdas sekä kalanviljelylaitos ja -jalostamo.


title: Kemi (Viena)

text: Kemissä on neljä keskikoulua ja iltakoulu, musiikki- ja urheilukoulut sekä lasten ja nuorten harrastuskeskus. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluu palvelukeskus sekä piiri- ja rautatiesairaalat. Kulttuurilaitoksia ovat viisi kerhotaloa, kaksi kirjastoa ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Sovetskoje Belomorje". Toimivan Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraalin lisäksi kaupungissa on miesluostari ja evankelinen kirkko.


title: Kemi (Viena)

text: Kemillä on historiallisen kaupungin status. Sen alueella on useita muinaisia ja keskiaikaisia asuinpaikkoja. Keskustassa on säilynyt 1800–1900-lukujen vaihteen puisia asuintaloja. Rakennusmuistomerkkejä ovat 1700-luvun alussa rakennettu puinen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali, 1600-luvulta peräisin oleva Pyhän kolminaisuuden tsasouna, Marian ilmestyksen kirkko (1882–1904) sekä 1700-luvulla pystytetty kihlakunnankassa, joka on kaupungin vanhin tiilirakennus. Historiallisia kohteita ovat Kemin linnoituksen sijaintipaikka Kemijoen saarella sekä Venäjän kansalaissotaan ja toiseen maailmansotaan liittyvät hauta- ja muistopaikat. Proletarski-prospektilla on vuonna 1961 pystytetty komsomoljohtaja Viktor Mininin patsas.


title: Kemi (Viena)

text: Kaupungissa toimii 90-paikkainen Kuzova-hotelli ja eräitä muita majoituspalveluja. Matkailu suuntautuu lähinnä Solovetskin luostariin sekä kaupungin edustalla sijaitsevalle Kuzovasaarten luonnonsuojelualueelle.


title: Sin-šar-iškun

text: Sin-šar-iškun oli Assyrian viimeinen varsinainen kuningas 623–612 eaa. Hän oli Assurbanipalin poika ja Assur-Etil-Ilanin veli.


title: Sin-šar-iškun

text: Sin-šar-iškunin aikana Assyrian suurvalta koki loppunsa. Meedialaiset ja babylonialaiset hävittivät Assurin ja piirittivät pääkaupunki Niniven. Taistelun tai antautumisen asemesta Sin-šar-iškun poltti valtavan kuninkaanpalatsinsa ja sen mukana itsensä, vaimonsa, lapsensa ja orjansa. Ninive hävitettiin maan tasalle 612 eaa. Kolmen vuoden kuluttua tästä koko Assyrian valtio oli kadonnut maailmankartalta.


title: Maus (sarjakuva)

text: Maus () on yhdysvaltalaisen Art Spiegelmanin piirtämä kaksiosainen omaelämäkerrallinen ja tunnustuksellinen sarjakuva, joka sai vuonna 1992 Pulitzer-palkinnon.


title: Maus (sarjakuva)

text: Ensimmäinen Maus-jakso ilmestyi Spiegelmanin ja hänen vaimonsa Françoise Moulyn toimittaman avantgardistisen sarjakuvalehti RAW:n toisessa numerossa. RAW oli formaatiltaan isokokoinen lehti, mutta Spiegelman halusi julkaista Mausia pienikokoisena 20-sivuisena liitteenä lehden mukana.


title: Maus (sarjakuva)

text: Spiegelman on sanonut keksineensä, että hän voisi kertoa sukutarinansa "funny animals" -tyyliin (Funny Animals -lehdessä ilmestyi ensimmäinen Maus-tarina jo vuonna 1972), kuvitteellisen kerronnan avulla. Maus on myös piirretty suoraan julkaisukokoon, jotta muoto välittäisi vaikutelman päiväkirjan kirjoittamisesta.


title: Maus (sarjakuva)

text: Tarina etenee kahdella tasolla, toisaalta kuvataan Yhdysvalloissa elävän sarjakuvapiirtäjän ongelmallista isäsuhdetta, toisaalta isän kokemuksia 1930- ja 1940-luvuilla. Spiegelmanin isä oli puolanjuutalainen, joka selvisi hengissä keskitysleiriltä.


title: Maus (sarjakuva)

text: Sarjakuvan ensimmäinen osa sijoittuu Puolaan, ennen toista maailmansotaa ja saksalaismiehityksen aikaan. Toinen osa kuvaa lähinnä keskitysleirielämää, jonkin verran myös sodanjälkeistä Eurooppaa. Kansallisuudet esitetään eläiminä: juutalaiset ovat hiiriä, saksalaiset kissoja (ja natsit "katzeja"), puolalaiset sikoja, ranskalaiset sammakoita, britit kaloja, ruotsalaiset poroja, yhdysvaltalaiset koiria ja romanit yöperhosia.


title: Maus (sarjakuva)

text:
Yhdysvalloissa Mausia on usein käytetty myös opetuksessa.
M A U S at the National Museum of American Jewish History


title: Williamsin oireyhtymä

text: Williamsin oireyhtymä eli Williams-Beurenin oireyhtymä (WS) on harvinainen geneettinen häiriö, joka johtuu 7. kromosomissa sijaitsevan elastiinigeenin (ELN) virheestä. Oireyhtymän kuvasi uusiseelantilainen kardiologian tohtori J. C. P. Williams vuonna 1961. Sen esiintyvyys väestössä on noin 1:10 000. Esiintyvyys sukupuolten välillä jakautuu tasaisesti. Sydänviat, purentaviat, diabetes ja muut elimistön häiriöt ovat siinä hyvin yleisiä. Älykkyysosamäärä on keskimäärin noin 60. Sydänongelmien syynä uskotaan suurimmaksi osin olevan elastiini-proteiinikompleksia koodaavan geenin puute. Tällä geenivirheellä saattaa myös olla vaikutusta kognitiivisiin toimintoihin.


title: Williamsin oireyhtymä

text: Williamsin oireyhtymästä kärsivillä on tunnusomaisesti ”tonttumaisia” kasvonpiirteitä; pieni pystynenä ja leuka, pitkä ylähuuli / leveä suu sekä turvotusta silmien ympärillä. Sinisissä tai vihreissä silmissä on usein tähtimäinen kuvio iiriksen ympärillä. Tähän pohjautuen professori Howard Lenhoff onkin väittänyt, että he olisivat olleet esimerkkeinä peikko- ja keijukaistarinoille.


title: Williamsin oireyhtymä

text: Oireyhtymää sairastavat ovat usein erittäin ulospäinsuuntautuneita, puheliaita ja sosiaalisia. Monilla heistä on musiikillisia taipumuksia. Absoluuttinen sävelkorva on yleinen (jopa 30 %). Muusikoillakin absoluuttinen sävelkorva on harvinaisempaa. Myös yliherkkä kuulo on tyypillistä. Tämä vaiva vähenee yleensä iän myötä.


title: Tarkastaja Ankardo

text: Ankardo () on Benoît Sokalin luoma aikuissarjakuva, jonka päähenkilö on samanniminen yksityisetsivä. Ankardo on ankka, joka pukeutuu pitkään takkiin. Ankardon hahmo viittaa paitsi Aku Ankkaan, myös stereotyyppiseen kovaksikeitetyn dekkarin etsivään. Seikkailut sijoittuvat eläinmaailmaan, joka varhaisissa albumeissa on tarkemmin selittämättä olemassa ihmisten maailman rinnalla ja myöhemmissä itsenäisesti.


title: Tarkastaja Ankardo

text: Sarjakuvan muita hahmoja on muun muassa "Rasputin", joka on venäläinen kollikissa.


title: Evergrey

text: Evergrey on progressiivista metallia soittava Göteborgista, Ruotsista kotoisin oleva yhtye, joka perustettiin vuonna 1996. Yhtyeen ensimmäinen albumi "The Dark Discovery" julkaistiin vuonna 1998.


title: Evergrey

text: Evergreyn sanoitukset käsittelevät ihmisen tuskaa ja ahdistusta. "Solitude, Dominance, Tragedy" -albumin kantava teema on yksinäisyys. Laulaja-kitaristi Tom S. Englund sai inspiraation "In Search of Truth" -albumin aihepiiriin luettuaan Whitley Strieberin UFO-sieppauskokemuksensa pohjalta kirjoittaman kirjan "Communion". Vuonna 2003 ilmestynyt "Recreation Day" puolestaan kertoo elämän uudelleenrakentamisesta suuren menetyksen tai trauman jälkeen. Vuoden 2004 "The Inner Circle" -albumin sanoitukset käsittelevät uskontoa ja lasten hyväksikäyttöä.


title: Evergrey

text: Toukokuussa 2010 yhtye ilmoitti, että Jari Kainulainen, Jonas Ekdahl sekä Henrik Danhage eroavat bändistä yhteisymmärryksessä jäljelle jääneiden jäsenien kanssa. Tilalle tulivat Marcus Jidell, Johan Niemann sekä Hannes Van Dahl.


title: Asterix

text: Asterix on ranskalainen sarjakuvahahmo, joka on päähenkilönä hänestä kertovissa sarjakuva-albumeissa. Jokaisella albumilla on eri nimi, mutta ne muodostavat yhdessä sarjan nimeltä "Asterix seikkailee".


title: Asterix

text: Asterix on pienikokoinen, mutta älykäs gallialainen soturi, joka ystävänsä, hiidenkivien toimitusmies Obelixin kanssa seikkailee Rooman valtakunnan aikana Julius Caesarin hallituskaudella noin vuonna 50 ennen ajanlaskun alkua. Asterix omistaa siivellisen kypärän joka vaihtaa siipien asentoa omistajan mielialan mukaan sarjakuvissa. Asterixin kotikylä on Gallian (Ranskan) viimeinen maa-alue, jota Rooma ei ole valloittanut. Asterix saa itselleen yli-inhimilliset voimat juomalla tietäjä Akvavitixin tekemää taikajuomaa, jota hän kuljettaa mukanaan pienessä pullossa. Obelixissa taikajuoma vaikuttaa pysyvästi, koska hän putosi pienenä taikajuomapataan. Asterixin ja Obelixin lempipuuhiin kuuluu roomalaisten löylyttäminen sekä villisikojen metsästys.


title: Asterix

text: Obelix on Asterixin aisapari, apurihahmo, jonka Uderzo keksi sen jälkeen, kun Goscinny vaati päähenkilön olevan pieni kooltaan. Uderzo olisi itse halunnut Asterixin olevan päinvastainen; suuri ja vahva soturi, joten Obelixin liittäminen mukaan tarinoihin oli eräänlainen kompromissi.


title: Asterix

text: Asterix kumppaneineen ilmestyi ensimmäisen kerran 29. lokakuuta 1959, jolloin sarjaa alettiin julkaista ranskalaisessa "Pilote"-lehdessä. Käsikirjoittajana toimi René Goscinny ja piirtäjänä Albert Uderzo. Goscinnyn kuoleman jälkeen (1977) Uderzo on jatkanut sarjan käsikirjoittamista itse. Vuonna 2013 ilmestyi uusin albumi "Asterix ja Piktit", joka on Uderzon itsensä valitseman käsikirjoittaja Jean-Yves Ferrin ja kuvittaja Didier Conradin tekemä.


title: Asterix

text: Asterix on myös esiintynyt kahdeksassa piirroselokuvassa ja neljässä näytellyssä elokuvassa, jotka ovat "Asterix ja Obelix vastaan Caesar" (1999), "" (2002), "Asterix olympialaisissa" (2008) ja "Asterix ja Obelix Britanniassa" (2012).


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese on italialaisen sarjakuvataiteilija Hugo Prattin tunnetuin sarjakuvahahmo. "Corto Maltese" edustaa aikuisille suunnattua seikkailullista mutta vakavaa taidesarjakuvaa, ja se on vakiinnuttanut asemansa eurooppalaisen sarjakuvan klassikoiden joukossa. Pratt laati Corto Maltesen seikkailuista 8 pitkää sarjakuvaromaania ja yhteensä 21 lyhyttä sarjakuvanovellia. Ensimmäinen julkaistiin 1967–1969, viimeinen 1988. Kaikki Corto Maltese -sarjakuvat on suomennettu, lyhyet sarjakuvanovellit neljäksi albumikokonaisuudeksi koostettuina.


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese on merikapteeni vailla laivaa, Maltalla syntynyt ja kasvanut gibraltarilaisen mustalaisnaisen ja cornwallilaisen merimiehen poika, maailmankansalainen, ammattiseikkailija (”onnensoturi”) ja vallankumouksellinen. Hän on kansalaisuudeltaan britti, mutta toimii usein yksiselitteisesti ”isänmaansa” etujen vastaisesti. Virallisesti hän asuu Antiguassa, mutta hän pysyy harvoin pitkään aloillaan missään. Nuorena poikana hän huomasi, ettei hänen kädessään ollut kohtalonviivaa, ja teki itse mielensä mukaisen viivan käteensä isänsä partaveitsellä. Tämä kuvaa hänen elämänasennettaan: hän on omaehtoinen romantikko ja idealisti. Cortolla on myötämielisyyttä 1900-luvun alun vallankumousliikkeitä kohtaan, mutta hän osallistuu niiden toimintaan vain satunnaisesti.


title: Corto Maltese

text: Corto on pitkäkasvuinen ja hoikka. Hänellä on hiukan kihartuva lyhyt musta tukka ja ruskeat silmät. Hän pitää rengasta vasemmassa korvassaan Britannian kauppalaivaston, anarkismin tai molempien tunnuksena ja päässään yleensä kaartin tykistöupseerin lakkia, jonka hän sanoo saaneensa lahjaksi. Hän pukeutuu varsinkin ihmisten ilmoilla ollessaan rennon tyylikkäästi.


title: Corto Maltese

text: Corton elämäntarina tunnetaan varsinkin nuoruusvuosien osalta puutteellisesti. Hän näyttää kuitenkin syntyneen 1887 ja aloittaneen merimiehen uransa vuoden 1900 tienoilla laivapoikana Britannian kauppalaivastossa. Jouduttuaan vaikeuksiin esimiestensä kanssa hän ryhtyi ensin salakuljettajaksi ja ajautui lopulta merirosvouteen Tyynellä valtamerellä ("Corto Maltese Etelämerellä"). Ensimmäisen maailmansodan alun aikoihin hän sai tarpeekseen suoranaisesta rikollisuudesta ja valitsi (ainakin jossakin määrin lainkuuliaisemman) onnensoturin elämän. Britannian poliisi suhtautuu häneen varauksellisesti, sillä hänen merirosvon taustansa tunnetaan, ja hän on myös saanut Afrikassa syytteen murhasta (hänet kuitenkin vapautettiin, koska hän tappoi vakoojia). Corto noudattaakin lähinnä aivan omia lakejaan. Tarpeen vaatiessa hän on kylmäverinen tappaja. Pratt maalailee Corto Maltesen monisyistä hahmoa yhdistelemällä hienovaraista piirros- ja sanataidetta.


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese -tarinoissa seikkailullisuuteen ja piirtäjän luomien hahmojen vuorovaikutukseen yhdistyvät historialliset ilmiöt, henkilöt ja tapahtumat. Erityisesti taustalla vaikuttavat ensimmäinen maailmansota ja Venäjän sisällissota. Corto seikkailee eri puolilla Eurooppaa, latinalaista Amerikkaa, Afrikkaa, Aasiaa ja Oseaniaa. Jokaista maanosaa kuvataan asiantuntevasti. Corton seikkailut kestävät 1900-luvun alusta 1930-luvun alkuun. Toisessa sarjakuvassaan "Aavikon skorpionit" Pratt mainitsee ohimennen Corton kadonneen Espanjan sisällissodassa, vaikka jättää hänen lopullisen kohtalonsa avoimeksi. Pratt katsoi, ettei myöhempinä aikakausina enää ollut tilaa romanttiselle hahmolle.


title: Corto Maltese

text: Realistisista ja pikkutarkoista ympäristö- ja ajankuvauksista huolimatta Corton seikkailuissa on usein myös yliluonnollisia piirteitä. Paljon tapahtuu puhtaasti päähenkilön pään sisälläkin. Niin Pratt itse kuin Corto Maltesekin ovat perehtyneet perusteellisesti monenlaisiin myytteihin eri puolilta maailmaa. Corton tähtäimessä on yleensä jonkinlainen historiallinen aarre, joka useimmiten jää jostakin syystä tavoittamatta.


title: Corto Maltese

text: Tarinoiden luonne vaihtelee. Toisessa ääripäässä on kepeää aarteenmetsästystä tai rikosten selvittelyä, toisessa myyteillä leikittelyä, mutta mukana on aina ironinen huumori. Kaksi viimeistä Corto-tarinaa ("Corto Maltese Sveitsissä" ja "Mu – kadonnut manner") tapahtuvat lähinnä myyttisessä maailmassa ja ainakin osittain unessa. Joskus sekavaksi, jopa maneerimaiseksi arvosteltu "Mu" poikkeaa selvästi Corto Maltese -tarinoiden tavallisesta tyylistä.


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese -sarjakuvissa esiintyy suuri joukko mieleenpainuvia sivuhenkilöitä. Näistä tärkein on psykopaattisuudestaan huolimatta melko sympaattinen venäläinen rikollinen Rasputin, jonka ulkoista yhdennäköisyyttä historialliseen Rasputiniin Pratt ei selitä lähemmin ("Corto Maltesen nuoruus" -albumi tosin antaa selkeästi ymmärtää, että kyse on eri henkilöistä, ja nimi on tavallinen Siperiassa). Selittelemättä jää myös Corton ja Rasputinin omituinen ja räjähdysherkkä suhde, joka ainakin tiukan paikan tullen osoittautuu lujaksi ystävyydeksi. Lukuisien ystävien, vihamiesten ja muuten vain ohimennen tavattujen hahmojen lisäksi Pratt kertoo epäsuorasti ja hajanaisesti joistakin Corton tuttavuuksista, joita sarjakuvissa ei koskaan nähdä.


title: Corto Maltese

text: Vaikka Corto Maltese onkin yleensä ottaen selvä päähenkilö, Pratt käyttää tämän seikkailuja usein välineenä kertoa jonkun aivan muun henkilön tai ihmisryhmän tarina. Useissa tarinoissa hän myös nostaa etualalle muita hahmoja jättäen Corton pieneen sivurooliin tai melkein pelkäksi taustavaikuttajaksi. Tällaisia tarinoita ovat erityisesti "Corto Maltese – nuoruus", "Suloisten unten laguuni" ja "Mammonan lipun alla".


title: Corto Maltese

text: Corto kohtaa usein todellisia henkilöitä, jotka ankkuroivat hänen seikkailunsa todella tapahtuneeseen historiaan. Corton kohtaamia historiallisia hahmoja ovat ainakin:


title: Corto Maltese

text: Tarinoista ja niiden esipuheista käy myös ilmi, että Corto tuntee henkilökohtaisesti esimerkiksi Josif Stalinin, amerikkalaiskommunisti John Reedin, kirjailijat James Joycen, Joseph Conradin ja Frederick Rolfen (”paroni Corvo”) sekä upporikkaan Soongin kiinalaisperheen.Corto Maltese -tarinoissa kohdataan joukko kauniita ja kohtalokkaita naisia, joista monet ovat erittäin voimakasluonteisia oman elämänsä valtiattaria. Hugo Prattin naiskuvaa on kuitenkin arvosteltu myös seksismistä.


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese on selvästi mieltynyt naisiin ja nämäkin usein häneen. Matkassa tuntuu kuitenkin aina olevan liikaa mutkia, ja kaikenlaisten aarteiden tavoittamattomuus on toki oleellinen osa hahmon romanttisuuttakin. Toisinaan kyse on myös ilmeisen puhtaasta ystävyydestä. Hugo Pratt ei milloinkaan revittele ”kauniin merimiehen” naissuhteilla. Eniten paljasta pintaa ja suorasukaisinta kielenkäyttöä sisältyy prostituution ympärillä pyörivään dekkarimaiseen argentiinalaisseikkailuun "Tango", jossa siinäkin pelataan pitkälti tulkinnanvaraisuudella ja lukijan mielikuvituksella.


title: Corto Maltese

text: Tarinoissa viitataan usein tiettyyn nimeämättömään naiseen, jonka perään Corto jatkuvasti ja ilmeisen turhaan huokailee. Yleisin tulkinta lienee, että kyseessä on Pandora Groovesnore (tarinasta "Corto Maltese Etelämerellä"). Selvää romanttista kiinnostusta Cortolla kuitenkin on useita muitakin naisia kohtaan, näiden joukossa Soledad Lokaart ("Sen lokin vuoksi", "Herra presidentin voodoo" ja "Mu"), Banshee O'Dannan ("O-mollikonsertto harpulle ja nitroglyseriinille") ja Shanghai Li ("Corto Maltese Siperiassa").


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese -sarjakuvien alkukieli on italia, ei ranska. Suomennokset on kuitenkin tehty lähinnä ranskannetuista sarjakuvista. Kaikki suomennokset ovat ranskankielisen laatusarjakuvan kääntäjinä kunnostautuneiden Heikki tai Soile Kaukorannan (tai molempien) työtä.


title: Corto Maltese

text: Corto Maltese -sarjakuvanovelleja sisältävät suomalaiset albumit on koottu samalla tavoin kuin ranskalaiset kokoelmat. Alkukielellä eli italiaksi lyhyet tarinat on koottu kokoelmiksi hiukan eri tavoin. Kokoelmiin "Kauriin merkin alla", "Banaanikonga" ja "Herra Presidentin voodoo" sisältyviä novelleja julkaistiin 1970–80-luvuilla myös suomalaisissa sarjakuvalehdissä "Non Stop" ja "Tapiiri".


title: Corto Maltese

text: Kaikki Corto-tarinat on seuraavassa listattu niiden oletetussa tapahtumajärjestyksessä, joka poikkeaa hiukan ilmestymisjärjestyksestä. Kaikkien suomenkielisten albumeiden julkaisija on Kustannus Oy Jalava. Osa suomennetuista albumeista on väritettyjä, osa mustavalkoisia; kolmesta on julkaistu sekä väritetty että mustavalkoinen laitos. Useat suomenkieliset Corto Maltese -albumit on julkaistu kahdella eri nimellä ja hieman toisistaan poikkeavilla suomennoksilla.


title: Corto Maltese

text: "Banaanikongan" kolme ensimmäistä novellia on julkaistu myös väritettynä kokoelmana nimellä Herra Presidentin voodoo (2010). Kaksi viimeistä novellia yhdessä "Kelttiläistarinoiden" kahden ensimmäisen novellin on julkaistu myös väritettynä kokoelmana nimellä Mysteerien laguunit (2015). Vuonna 2002 julkaistiin täyspitkä piirretty Corto Maltese -elokuva, joka valmistui italialais-ranskalaisena yhteistyönä. Animaatioelokuva perustuu tarinaan "Corto Maltese Siperiassa", jota se myös varsin uskollisesti seuraa. Elokuva on julkaistu DVD:nä myös Suomessa nimellä "Corto Maltese". Samat tekijät ovat 2000-luvulla valmistaneet televisiolevitykseen lähinnä Ranskassa ja Italiassa myös runsaasti muita Corto Maltese -piirrettyjä sekä lyhyistä että pitkistä tarinoista.


title: Corto Maltese

text:
Helsingissä Q-teatterin isolla näyttämöllä esitettiin vuonna 2011 Fiikka Forsmanin ohjaamaa näytelmää
Corto Maltesen seikkailut. Näytelmä perustui suurimmalta osin tarinaan "Corto Maltese Samarkandissa", mutta muidenkin Corto Maltese-tarinoiden kohtauksia oli kirjoitettu mukaan näytelmän käsikirjoitukseen. Hugo Prattin perikunnalta oltiin saatu tähän suostumus. Corto Maltesea esitti näytelmässä Tommi Korpela


title: Obelix

text: Obelix () on hahmo Asterix-sarjakuvassa. Hän on päähenkilön Asterixin paras ystävä ja aisapari. Obelix on apuhahmo, jonka piirtäjä Albert Uderzo keksi sen jälkeen, kun käsikirjoittaja René Goscinny vaati päähenkilön olevan pieni kooltaan. Uderzo olisi itse halunnut Asterixin olevan päinvastainen, suuri ja vahva soturi, joten Obelixin liittäminen mukaan tarinoihin oli eräänlainen kompromissi. Goscinnyn alkuperäisenä ajatuksena oli käyttää vain yhtä päähenkilöä ilman apuhahmoja. Obelix esiintyy jo sarjan ensimmäisessä albumissa "Asterix gallialainen", mutta hänen roolinsa Asterixin apurina vakiintui vasta seuraavassa albumissa "Kultainen sirppi".


title: Obelix

text: Obelixin nimi viittaa tietynmallista kulmikasta pylvästä tarkoittavaan sanaan obeliski, ranskaksi "obélisque". Nimi viittaa myös obeliski-nimiseen typografiseen merkkiin, joka on kuin pidempi versio asteriski-merkistä, jonka mukaan Asterix on vuorostaan nimetty. Sarjan muista hahmoista poiketen Asterixin ja Obelixin nimet ovat samat lähes kaikissa erikielisissä käännöksissä.


title: Obelix

text: Obelix on pudonnut lapsena tietäjä Akvavitixin taikajuomapataan ja saanut pysyvästi yli-inhimilliset voimat. Neuvokkaan Asterixin ohella voimakas Obelix on tärkein gallialaista kylää suojeleva soturi. Obelixille ei lähes koskaan anneta lisää taikajuomaa, koska tietäjä ei tiedä, miten se vaikuttaisi Obelixiin. Tästä hän aina suuttuu ja mutisee sen olevan epäreilua. Tarinassa "Asterix ja Kleopatra" Obelix saa kuitenkin kolme tippaa taikajuomaa, jotta voisi murtaa seinämän kun hän on Asterixin ja Akvavitixin kanssa kiipelissä pyramidin sisällä. Juodessaan seuraavan kerran taikajuomaa (tosin väärää) tarinassa "Obelixin kaleeri" hän muuttuu kiveksi ja sen jälkeen lapseksi.


title: Obelix

text: Obelix on ammatiltaan ”hiidenkivien” eli alkutekstissä menhir-kivien toimitusmies ja hänellä on kylän laidalla oma avolouhos. Todellisuudessa Ranskan menhir-megaliitit ovat peräisin tuhansia vuosia varhaisemmalta ajalta kuin mihin Asterix sijoittuu. Obelix rakastaa paistettua villisikaa ja yli-inhimillisten voimien ohella hänellä on lähes yli-inhimillinen ruokahalu. Hänen lempiharrastuksensa ovat villisikojen metsästys sekä roomalaisten löylyttäminen ja siinä ohessa näiden kypärien keräily. Obelix taistelee ja metsästää aina paljain käsin ilman aseita. Obelixin vakiohokema on ”"Hulluja nuo roomalaiset"”. Hän käyttää vastaavaa ”Hulluja nuo...” -lausahdusta kaikista vieraista kansoista aina kun ei ymmärrä näiden tapoja tai jonkun yksittäisen henkilön käytöstä.


title: Obelix

text: Obelix pukeutuu aina sinivalkoraidallisiin housuihin ja kulkee ylävartalo paljaana. Hänen punaiset hiuksensa on letitetty ja lettien päässä on pienet rusetit. "Asterix gallialaisessa" Obelix käytti sarvikypärää, mutta myöhemmissä tarinoissa kypärän sarvet on typistetty. Ensimmäisen albumin alussa Obelix myös kantoi mukanaan sotakirvestä, joka kuitenkin jäi pian pois, koska Goscinny ja Uderzo halusivat hahmosta vähemmän sotaisalta vaikuttavan.


title: Obelix

text: Obelixilla on lemmikkinä Idefix-koira, joka harrastaa luonnonsuojelua ja rakastaa puita. Se liittyi hänen seuraansa tarinassa "Asterix lyö vetoa".


title: Obelix

text: Obelix on paitsi kokonsa myös teräväpäisyyden puolesta Asterixin vastakohta, sillä hän on hidasälyinen ja lapsellisen naiivi. Hän on kuitenkin pelastanut Asterixin monta kertaa heidän seikkailuissaan. Obelix on myös melko herkkä. Hän suuttuu, jos häntä sanotaan pulskaksi, paksukaiseksi tai lihavaksi. Omasta mielestään hän ei ole lihava, vaan ”hieman ylikehittynyt”.


title: Obelix

text: Tarinassa "Kuinka Obelix putosi pienenä tietäjän taikajuomapataan" esitellään Obelixin vanhemmat, Obedalix ja Gelatine, jotka esiintyivät myöhemmin vielä kahdessa muussa tarinassa. Näiden tarinoiden mukaan Asterix ja Obelix ovat syntyneet samana päivänä. Obelixilla on pikkuserkku Amerix, joka esiintyy pelkästään albumissa "Kultainen sirppi".


title: Akvavitix

text: Akvavitix () on hahmo Asterix-sarjakuvassa, Asterixin kotikylän tietäjä eli druidi. Akvavitix on ainoa, joka osaa valmistaa yli-inhimilliset voimat antavaa taikajuomaa. Juoman tunnetuin osa-aines on misteli, joka pitää aina leikata kultaisella sirpillä. Koska juoma on ratkaiseva voima taistelussa roomalaisia vastaan, nämä ovat kerran (jos toisenkin, ehkä) napanneet tietäjän. Akvavitix osaa valmistaa myös eräitä muita ihmejuomia. Hän osallistuu säännöllisesti tietäjien kokoontumiseen Carnotumin metsässä (toisissa suomennoksissa Karnuuttien metsä) ja on useasti voittanut siellä parhaan tietäjän palkinnon.


title: Akvavitix

text: Asterixin ystävä Obelix putosi pienenä taikajuomapataan, minkä seurauksena juoma vaikuttaa hänessä pysyvästi.


title: Akvavitix

text: Akvavitix on mukana jo sarjan ensimmäisessä albumissa "Asterix gallialainen". Nimi Akvavitix perustuu luultavasti latinankieliseen ilmaisuun "aqua vitis" eli "voiman vesi".


title: Äänisen aallot

text: Äänisen aallot on George de Godzinskyn säveltämä ja Kerttu Mustosen sanoittama suomalainen valssi jatkosodan vuosilta.


title: Äänisen aallot

text: Aloite ”Äänisen aaltojen” sanoittamiseksi ja säveltämiseksi tuli Suomen armeijan päämajoitusmestarilta, kenraaliluutnantti A. F. Airolta. Monet tuon ajan suositut valssisävelmät olivat alkuaan venäläisiä, kuten Maks Kjussin ”Amurin aallot”, Itämeren laivaston kapellimestari G. Dobrianskin ”Elämää juoksuhaudoissa” tai Ilja Šatrovin Mantšurian kukkuloilla. Airo piti tätä ongelmallisena ja halusi tilalle jotain suomalaista.


title: Äänisen aallot

text: George de Godzinsky sävelsi valssin Äänisjärven rannalla, mistä se sai nimensä. Kerttu Mustosen kirjoittamat propagandistiset sanat heijastelevat Suur-Suomi-ideologiaa ja kuvaavat suomalaiset Itä-Karjalan vapauttajina.


title: Äänisen aallot

text:
Alun perin valssin levytti Georg Malmstén Saksassa helmikuussa 1942 31 muun kappaleen kanssa.
Myöhemmin ”Äänisen aaltoja” ovat levyttäneet mm. Reijo Taipale, Joensuun Mieslaulajat, Solistiyhtye Suomi, Espoon Mieslaulajat, Korsuorkesteri, Jaakko Ryhänen ja Eino Grön, harmonikalla mm. Kalle Palonen ja Veikon Hanurikvartetti.


title: Tuonelan virta

text: Tuonelan virta eli Tuonen joki erottaa suomalaisessa mytologiassa Tuonelan elävien maailmasta. Vainajien on ylitettävä vaarallinen virta päästäkseen kuolleiden maahan Tuonelaan. Virta on joko verkkaisesti virtaava synkkä joki tai raivoisa ”palava” koski, jättiläismäinen pyörre eli Kinahmi. Rauhallinen tuonen joki esiintyy muun muassa Kalevalassa.


title: Tuonelan virta

text: Vainajat vie verkkaisesti virtaavan joen yli Tuonen tytti lautallaan. Elävätkin saattavat pyrkiä kyytiin, uskotellen olevansa oikeasti kuolleita. Joesta voi myös päästä läpi uimalla, esimerkiksi muuttumalla vesieläimeksi. Tiellä voi kuitenkin olla rautaverkkoja, ja Tuonelassa on vartijoita. Manalla käynti onkin erittäin uskaliasta, sillä kerrotaan, että sinne menneitä on paljon, mutta ei paljon palanneita.


title: Tuonelan virta

text: Virrassa ui Tuonen joutsen. Lemminkäinen kuolee, ja hänet syöstään virtaan, kun hän aikoo tappaa linnun. Lemminkäisen äiti kuitenkin noukkii poikansa vedestä ja saa herätettyä hänet eloon.


title: Tuonelan virta

text: Jos virta on koski, siinä voivat virrata teräaseet: miesten miekat, urhojen tapparat ja naisten neulat. Sinne joutuneiden kerrotaan myös palavan. Kosken läpi pitää ilmeisesti kahlata, jos on tehnyt pahaa eläessään. Koski on sama kuin Rutjan (eli Ruijan) koski, jäämereen oletettu valtava pyörre, jonka sai kenties aikaan maailmanpylvään pyörintä akselinsa ympäri.


title: Tuonelan virta

text: Myös skandinaavisessa mytologiassa teräaseita vilisevä virta tulee vastaan matkalla kuolleiden maahan. Koskea on verrattu myös skandinaavisen mytologian ginnungagapiin, kaoottiseen alkutilaan, jossa yhtyvät tuli ja jää.


title: Tuonelan virta

text: Samankaltaisia virtoja esiintyy myös muissa mytologioissa; vertaa esimerkiksi kreikkalaisen mytologian Styksiin ja Akheroniin.


title: Idefix

text: Idefix () on René Goscinnyn ja Albert Uderzon luoma pieni koira, joka seikkailee Asterix-sarjakuvassa ja omassa lastenkirjasarjassaan. Se on Obelixin lemmikki. Idefixillä on usein tärkeä rooli Asterixin ja Obelixin seikkailuissa ja se pelastaa tarpeen mukaan, esimerkiksi johdattamalla sankarit pois Kheopsin pyramidin salakäytävistä tai löytämällä jonkun hajuaistinsa avulla.


title: Idefix

text: Idefix esiintyy ensimmäisen kerran taustahahmona albumissa "Asterix lyö vetoa", joka on Asterix-sarjan viides albumi. Asterixin ja Obelixin oleskellessa Parisiumissa Idefix löytää heidät lihakaupan luota ja seuraa heitä heidän kiertäessään koko Gallian ympäri. Vasta aivan tarinan lopussa Obelix huomaa sen. Sankareita seuraavan koiran lisääminen tarinaan oli piirtäjä Uderzon idea eikä sitä mainita Goscinnyn alkuperäisessä käsikirjoituksessa. Goscinnyn täydentämässä käsikirjoituksessa Asterixin oli tarkoitus lopussa silittää koiraa, mutta Uderzo vaihtoikin tilalle Obelixin, josta näin tuli Idefixin omistaja. Tarinan valmistumisen jälkeen Asterixia julkaissut "Pilote"-lehti järjesti lukijakilpailun koiran nimestä ja neljän nuoren lukijan muodostama raati valitsi voittajaksi nimiehdotuksen "Idéfix". Ranskan kielessä "idée fixe" voisi tarkoittaa ”määrättyä ajatusta” tai pakkomiellettä.


title: Idefix

text: Idefix rakastaa puita ja ulvoo aina jos näkee niitä kohdeltavan huonosti. Asterix-animaatioissa Idefixin rooli on usein suurempi kuin sarjakuvissa ja sille on voitu kirjoittaa omia kohtauksia tai sivujuonia.


title: Idefix

text: Neliosaisen Idefix -kirjasarjan julkaisi Suomessa vuonna 1973 Sanoma Oy. Ranskankieliset alkuteokset ilmestyivät edellisenä vuonna. Idefix-sarjan suomensi Outi Walli.


title: Idefix

text:
Teksti: René Goscinny – Kuvitus: Albert Uderzo
Teksti ja kuvitus: Albert Uderzo


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vetehinen on vedenhaltija suomalaisessa mytologiassa ja kansanperinteessä. Yleensä vetehinen käsitetään pahaksi olennoksi, toisinaan taas hyväksi. Vetehinen oli luultavasti veden väkeä.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vetehinen saattoi olla hukkuneen sielu, joka pyrki houkuttelemaan eläviä hukkumaan. Vetehinen saattoi nousta maallekin ja tulla houkuttelemaan maan asukkaita veteen. Näissä suhteissa vetehinen muistuttaa näkkiä, ja saattaa Suomessa olla vierasperäisen näkki-hahmon kotoinen edeltäjä.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vetehinen ei kuitenkaan aina ole paha. Eräissä loitsuperinteissä vetehiseen vedotaan paremman kalansaaliin toivossa, ja häntä kutsutaan Karjalan kala-Jumalaksi. Ihmisten myös kerrotaan saaneen kiinni vetehisen lehmiä, erityisen hyviä lypsylehmiä.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Erään kansantarinan mukaan vetehinen ahdisteli järvellä kalamiehiä. Se seurasi venettä pitkään ja tarttui lopulta kiinni sen laitaan, jolloin veneessä olleet miehet iskivät kirveellä vetehisen käden irti. Vetehinen lupasi jättää ihmiset rauhaan, jos saisi kätensä takaisin. Niin tapahtui, eikä vetehinen sen jälkeen ole noussut syvyyksistä ihmisiä häiritsemään.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Erään käsityksen mukaan vetehinen on nimitys miespuolisesta merenneidosta. Tällöin vetehinen kuvataan komeana ja lihaksikkaana miehenä, jolla alkaa navan alapuolelta pyrstö. Pyrstö on leveämpi kuin merenneidolla.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vetehishevonen on muun muassa irlantilaisilla, skoteilla ja ruotsalaisilla ihmisiä syvyyksiin houkutteleva hevonen.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vodjanoi () on slaavilaisen kansanperinteen miespuolinen veden henki. Vodjanoi voi esiintyä hyvin monenlaisissa hahmoissa. Hänen sanotaan asuvan vedenpyörteessä tai vedenalaisessa palatsissa, joka on täynnä uponneista laivoista peräisin olevia aarteita.


title: Vetehinen (taruolento)

text: Vodjanoin sanotaan esiintyvän vanhan miehen hahmossa, jolla on vihertävä, lian peittämä parta. Hänen uskotaan aiheuttavan hukkumisia: hukkuneet hän vie veden alle palvelijoikseen. Kalastajilla on ollut tapana uhrata vodjanoille tupakkaa hyvän kalaonnen saadakseen. Vodjanoita voi lepytellä myös uhraamalla hänelle voita tai ensimmäisen saaliiksi saadun kalan. Vodjanoi on mylläreiden, mehiläistenkasvattajien ja kalastajien suojelushenki.


title: Klepsydra

text: Klepsydra () voi viitata seuraaviin:


title: Mark Spitz

text: Mark Andrew Spitz (s. 10. helmikuuta 1950 Modesto, Kalifornia) on yhdysvaltalainen uimari. Hän on yksi historian menestyneimpiä uimareita ja olympiaurheilijoita. Vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä Spitz voitti seitsemän kultamitalia.


title: Mark Spitz

text: Spitz syntyi 1950 Modestossa, Kaliforniassa. Hänen perheensä muutti kaksi vuotta myöhemmin Havaijille, mistä he palasivat neljän vuoden päästä Kaliforniaan, Sacramentoon. Siellä Spitz sai paikallisessa NMKY:ssä ensimmäisen kerran kilpauimakoulutusta. Yhdeksänvuotiaana Spitz pääsi tunnetun Sherm Chavoorin valmennukseen, Chavoorista tuli Spitzin pitkäaikainen ohjaaja. Spitz nimettiin kymmenvuotiaana ikäluokkansa maailman parhaaksi uimariksi. Arnold Spitz halusi panostaa poikansa uintiuraan, ja perhe muutti Markin ollessa 14-vuotias Santa Claraan, missä hän pääsi George Hainesin valmennettavaksi Santa Clara Swim Clubiin.


title: Mark Spitz

text: Spitz nousi nuorena maailman huipulle, ja hän voitti 16-vuotiaana ensimmäisen Yhdysvaltain amatööriurheilumestaruutensa. Seuraavana vuonna hän voitti viisi kultamitalia Pan-Amerikan kisoissa. Spitz lähti Méxicon olympialaisiin suurin toivein, sillä hän julisti itsevarmasti ja hieman röyhkeästi voittavansa kuusi kultamitalia. Hän ei saanut kisoista kuitenkaan kuin kaksi viestikultamitalia, 4 × 100 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviesteistä. Henkilökohtaisilta matkoilta Spitz sai hopeaa 100 metrin perhosuinnista ja pronssia 100 metrin vapaauinnista. 200 metrin perhosuinnin finaalissa Spitz oli jäänyt viimeiseksi.


title: Mark Spitz

text: Olympialaisten jälkeen Spitz jatkoi uintiuraansa menestyksekkäästi. Hän voitti ennen seuraavia olympialaisia useita kilpailuja ja teki maailmanennätyksiä. NCAA:n yliopistourheilukisoissa Spitz otti kahdeksan mestaruutta, ja vuonna 1971 hänet palkittiin James E. Sullivan Awardilla Yhdysvaltain parhaana amatööriurheilijana. Maailman parhaaksi uimariksi hänet valittiin 1969 ja 1971.


title: Mark Spitz

text: Münchenin olympialaisissa Spitzin ensimmäinen uintimatka oli 200 metrin perhosuinti, jonka finaalissa hän oli viimeksi jäänyt viimeiseksi. Tällä kertaa Spitz oli ylivoimainen ja voitti toiseksi tulleen Gary Hallin yli kahdella sekunnilla. Puoli tuntia myöhemmin Spitz voitti myös 4 × 100 metrin vapaauintiviestin. Tämän jälkeen hän voitti 200 metrin vapaauinnin, 100 metrin perhosuinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin. Viidellä kultamitalilla Spitz nousi jakamaan olympialaisten ennätystä Nedo Nadin ja Paavo Nurmen kanssa, jotka olivat ainoat viisi kultamitalia samoissa olympialaisissa voittaneet urheilijat. Tämän jälkeen hän oli kultamitalisti vielä 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Spitz voitti Münchenissä ennätykselliset seitsemän kultamitalia ja teki jokaisella matkalla myös maailmanennätyksen. Spitzin olympiaennätyksen pystyi rikkomaan vasta uimari Michael Phelps, joka voitti kahdeksan kultamitalia Pekingin olympialaisissa 2008.


title: Mark Spitz

text: Spitzin viimeinen matka Münchenissä uitiin 4. syyskuuta, ja seuraavana päivänä alkoi Münchenin verilöylyksi päätynyt panttivankitapaus, jossa israelilaisurheilijoita joutui palestiinalaisen Musta syyskuu -terroristojärjestön uhreiksi. Viranomaiset pelkäsivät, että Spitz, joka oli juutalainen ja kisojen tunnetuin urheilija, olisi myös vaarassa. Turvamiehet ympäröivät Spitzin nopeasti, ja hän matkusti vielä samana päivänä Lontooseen ja sieltä takaisin Yhdysvaltoihin. Lontoossa Spitz ehti tehdä mainoskuvan, jossa hänellä oli yllään vain uimahousut ja kaulallaan seitsemän kultamitaliaan. Kuvasta tuli Yhdysvaltain myydyimpiä julisteita, ja sitä myytiin yli miljoona kappaletta. Olympiakisojen jälkeen Spitz ilmoitti myös lopettavan kilpauransa.


title: Mark Spitz

text: Spitz sopi uran lopettamisen jälkeen useita mainossopimuksia, muun muassa Schickin, California Milk Advisory Boardin, Adidaksen ja Speedon kanssa. Hänellä oli myös oma uima-asu- ja vapaa-ajan vaatemallistonsa, ja hän tienasi uransa jälkeen kahdessa vuodessa kuusi miljoonaa dollaria. Spitz alkoi saada olympialaisten jälkeen myös tarjouksia Hollywoodista, ja hänen agenttinsa ilmoitti, että Spitzistä tulee merkittävä elokuvatähti. Ensiesiintymisensä näyttelijänä hän teki Bob Hopen ohjelmassa. Tämän jälkeen hän esiintyi muutamissa muissakin ohjelmissa, mutta hänen näyttelijäntaitonsa olivat huonot, ja lopulta Hollywood menetti kiinnostuksensa.


title: Mark Spitz

text: Spitz meni naimisiin 1973 Suzy Weinerin kanssa. Weiner oli Spitzin isän yritystutun tytär, Kalifornian yliopiston draamaopiskelija ja osa-aikainen malli. He ovat saaneet liitostaan kaksi poikaa, Matthew’n (s. 1981) ja Justinin (s. 1991). Spitz on työskennellyt monilla eri aloilla. Hän on ollut grynderi ja pörssivälittäjä ja hän on auttanut yritysten perustamisessa.


title: Mark Spitz

text: Elokuvaohjaaja Bud Greenspan tarjosi Spitzille miljoona dollaria, jos Spitz onnistuisi hankkimaan itselleen paikan vuoden 1992 Barcelonan olympialaisiin. Spitz ei kuitenkaan onnistunut saavuttamaan tarvittavaa aikarajaa.


title: Twilightning

text: Twilightning oli vuosina 1998–2009 toiminut imatralainen metalliyhtye, jonka tyyli vaihtelee ensimmäisen levyn power metalista myöhempien julkaisujen melodiseen hard rockiin.


title: Twilightning

text: Twilightning julkaisi ensimmäisen demonsa "Change of Scepter" vuonna 1999 kokoonpanolla Tommi Sartanen (laulu, kitara), Ville Wallenius (kitara), Jussi Kainulainen (basso), Mikko Naukkarinen (kosketinsoittimet) ja Juha Leskinen (rummut). Tätä seurasivat "Affection Seeker" vuonna 2000 ja "Return to Innocence" vuonna 2001, joista jälkimmäisellä kuultiin myös uutta laulajaa Heikki Pöyhiää. Viimeiseltä demolta päätyi kaksi kappaletta myös debyyttialbumi "Delirium Veilille", joka julkaistiin vuonna 2003 Spinefarmin kautta.


title: Twilightning

text: Toisen, enemmän hard rock -vaikutteisen albuminsa "Plague-House Puppet Show’n" Twilightning julkaisi vuonna 2004. Tammikuussa 2006 ilmestyi minialbumi "Bedlam", joka jäi kosketinsoittaja Naukkarisen viimeiseksi yhtyeessä. Twilightningin kolmas albumi "Swinelords" julkaistiin maaliskuussa 2007.


title: Twilightning

text: Yhtye ilmoitti toimintansa lopettamisesta heinäkuussa 2009.


title: K/T-raja

text: K/T-raja (L/T-raja) kivikerrostumissa näkyvä raja liitukauden ja tertiäärikauden välissä. K/T-raja päätti liitukauden noin 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin liitua tuottaneet pieneliöt, dinosaurukset ja monet muut maalla, merellä ja ilmassa eläneet eläimet kuolivat. Maailmanlaajuisessa joukkosukupuutossa hävisi arviolta puolet kaikista eliösuvuista, tunnetuimpina eläiminä maalla eläneet dinosaurukset.


title: K/T-raja

text: Tuho kosketti eniten suuria matelijoita maalla, meressä ja ilmassa. Monet pussinisäkkäät hävisivät. Meristä kaikki ammoniitit hävisivät, ja suuri määrä sammaleläimiä. Vähiten tuhosta kärsivät pienet nisäkkäät ja sammakkoeläimet.


title: K/T-raja

text: Joukkosukupuuton aiheuttajaksi on ehdotettu erilaisia tapahtumia, mutta todennäköisimpänä pidetään valtavan meteoriitin eli asteroidin törmäystä Maahan.


title: K/T-raja

text: Kilpaileva tai täydentävä selitys liitukauden lopulle ovat valtavat Deccanin laakiobasalttipurkaukset, jotka joidenkin tutkijoiden mielestä ovat saattaneet kiihtyä asteroidin iskusta.


title: K/T-raja

text: KT-raja tai LT-raja geologisessa ajanlaskussa määrittää liitukauden vaihtumisen tertiäärijaksoon tai nykyisin "paleogeenijaksoon".


title: K/T-raja

text:
Yhdysvalloissa on kohtia, jossa KT-rajalla näkyy ensin meteoriitin heitteleitä,
sitten nokea ja lopuksi savea liitukauden ja paleoseenikauden kerrostumien välissä.
KT-rajalta tai sen läheisyydestä on löydetty suuria määriä iridiumia. Tämä metalli liittyy useimmiten meteoriittiin tai asteroidiin. Hiiltä ja nokea on löydetty koko maapallolta tuon ajan kerrostumista.


title: K/T-raja

text: Yleensä tutkijat ajattelevat törmäyksen tapahtuneen nykyiseen Mesoamerikkaan, Etelä-Meksikoon Jukatanin niemimaalle, jonne syntyi valtava, 180 kilometrin läpimittainen Chicxulub-kraatteri osin matalaan mereen. Kraatteri syntyi valtavassa räjähdyksessä, kun hirmuisella nopeudella maahan törmännyt asteroidi sinkosi sulaa lasia ja muuta heitettä 1000–8000 km päähän. Maa järisi valtavalla voimalla koko maapallolla niin että halkeili. Törmäyslämpö poltti laajalla alueella, kuumat kaasut pyyhkivät maata hurrikaanin voimalla. Hyökyaalto hukutti laajat alueet, ja hehkuva törmäysheite poltti metsää. Kaikki kasvillisuus kuoli alle 3600 km säteellä, ja sienet ja saniaiset kukoistivat alussa. Törmäysheitteiden ja törmäyskaasujen sekä tulipalojen noen vaikutus lienee pimentänyt ja kylmentänyt koko maapallon kuukausiksi. Yhteyttäminen loppui pitkäksi aikaa, mikä tuhosi kasvit, tuottajaplanktonin ja näistä riippuvaiset kasvinsyöjät ja kasvinsyöjiä syövät pedot.


title: K/T-raja

text: Mutta liitukauden lopun syyksi on ehdotettu toista, voimakkaampaa asteroiditörmäystä ehkä nykyiseen Intiaan Shiva-kraatteriin tai muualle. Tähän viittaa se, että joidenkin tietojen mukaan Jukatanin törmäys olisi sattunut noin 300 000 vuotta aiemmin kuin liitukauden loppu. Nykyisin ajatellaan törmäyksen sekoittaneen kerrostumia niin, että törmäyspaikan läheisissä ajoituksissa on epätarkkuutta.


title: K/T-raja

text:
Liitukauden lyhenteenä on perinteisesti käytetty K-kirjainta. K tulee saksankielisestä liitua tarkoittavasta sanasta "Kreidezeit".
KT-rajaa edelsi liitukauden lopun Maastricht-vaihe ja sen jälkeen tuli paleoseenin Dania-vaihe. Dania-vaiheen alusta alkoi nisäkkäiden luonnehtima kenotsooinen maailmankausi. Tertiäärin ja sitä seuraavan kvartäärin sijasta käytetään nykyään kenotsooisen kauden jakoa paleogeeniin ja neogeeniin.


title: K/T-raja

text: Vuonna 1970 tiedemiesryhmä, johon geologi Walter Alvarez kuului, päätti mitata noin sentin paksuisen, kalkkikiven keskellä olevan harmaan savisen kerrostuman muodostumiseen kuluneen ajan, ja päätteli sen olleen vain 1000 vuoden luokkaa. Tämä viittasi miljoonia vuosia kestäneen liitukauden päättyneen melko äkkiä.


title: K/T-raja

text: Walter ja Luis Alvarez havaitsivat tutkimuksissaan Gubbiossa, Italiassa vuonna 1980, tarkalleen KT:n aikana sedimentoituneissa sedimenttikivissä senttimetrin kerroksen, joka sisälsi erittäin korkeita määriä iridium-metallia. Ryhmä totesi iridiumin olevan lähtöisin avaruudesta tulleesta 10 km läpimittaisesta asteroidista, joka räjähti maan pinnalla hirvittävällä voimalla, koska sen törmäysenergia oli valtava. Asteroidin aines nesteytyi, kaasuuntui ja muuttui sirpaleiksi ja pölyhiukkasiksi, ja iridium levisi koko maapallon alalle. Alvarez julkisti tuloksensa "Science"-lehdessä vuonna 1980.


title: K/T-raja

text: Myöhemmissä tutkimuksissa ympäri maailmaa on yli sadassa paikassa löydetty vastaava kivikerros. Kerroksen iridium on peräisin asteroiditörmäyksen ilmaan nostattamista hiukkasista, jotka ovat levittäytyneet ilmakehässä ympäri maailman ja lopulta laskeutuneet. Asteroideissa iridium on yleisempää kuin maankuoressa.


title: K/T-raja

text: Sedimenttikivestä Euroopassa ja Uudesta Seelannissa ainakin viidessä paikassa on löydetty merkkejä kasvillisuuden palamisesta KT-ajanjaksolla. Maahan törmätessään asteroidi aiheuttaa polttavan paineaallon jo ilmakehään saapuessaan kuten myös osuessaan maankuoreen.


title: K/T-raja

text: Lisäksi KT-ajan kerrostumista on löydetty tyypillisiä meteoroidi- tai asteroiditörmäyksen levittämiä metamorfoituneen kiven roiskeita (tektiittejä) ja shokkimetamorfoitunutta kvartsia "stishoviittia".


title: K/T-raja

text: Täydellinen liitukauden ja paleogeenikauden raja on Mead Hillin muodostuma Flaxbourne River -joella, Marlboroughin rannikolla Uudessa-Seelannissa. 50 metriä paksussa kerrostumasarjassa on liitukauden fossiileja, selvä tulipallokerrostuma, jossa on runsaasti iridiumia sekä varhaisen paleoseenikauden planktonia.


title: Másfél

text: Másfél on unkarilainen, instrumentaalista progressiivista rockia soittava yhtye, joka yhdistelee musiikissaan punkkia, jazzia, heavy metalia ja teknoa. Yhtye perustettiin 1991. Levyjen lisäksi bändi on tehnyt musiikkia tietokonepeleihin ja elokuviin.Bändissä aikaisemmin soittaneita:


title: Corratec

text: Corratec on saksalainen polkupyöriä valmistava yritys. Suomessa Corretecin pyöriä maahantuo ja jälleenmyy Suomen Polkupyörätukku.


title: Battlelore

text: Battlelore on lappeenrantalainen metalliyhtye. Sen perustivat vuonna 1999 Jyri Vahvanen ja Miika Kokkola. Yhtyeen ensimmäinen albumi "...Where the Shadows Lie" julkaistiin vuonna 2002. Kuuden studioalbumin jälkeen yhtye vetäytyi tauolle vuonna 2011.


title: Battlelore

text: Battleloren musiikin tyylilaji on vaikeasti määriteltävissä, mutta se on lähellä eeppistä fantasia-, viikinki- ja power metalin sekoitusta. Kaikki yhtyeen sanoitukset käsittelevät J. R. R. Tolkienin Keski-Maata ja sen ympärille kirjoitettuja tarinoita. Erityistä huomiota Battlelore on herättänyt omatekoisilla fantasiahenkisillä asusteilla, joita yhtyeen jäsenet käyttävät niin lavalla kuin mainoskuvissakin.


title: Battlelore

text: Battlelore on uransa aikana kiertänyt ahkerasti Keski-Euroopassa, jossa se lieneekin tunnetumpi kuin Suomessa.


title: Battlelore

text: Jyri Vahvanen ja Miika Kokkola perustivat Battleloren Lappeenrannassa vuonna 1999. Muita alkukokoonpanon jäseniä olivat Patrik Mennander, Tommi Havo ja Gorthaur. Jo perustamisvuonna he julkaisivat "Warrior’s Talen", ensimmäisen promo-CD:nsä. Seuraavana vuonna tehtiin uusi promo-CD, "Dark Fantasy", jolla olivat mukana myös uusi laulaja Kaisa Jouhki, kosketinsoittaja Maria sekä Gorthaurin rumpalina korvannut Henri Vahvanen. "Dark Fantasy" herätti Napalm Recordsin kiinnostuksen, ja tuotantoyhtiön pyynnöstä levytettiin vielä kolmen kappaleen nimetön promo-CD. Sen jälkeen Napalm Records oli valmis sopimukseen.


title: Battlelore

text: Syksyllä 2001 Battlelore levytti debyyttialbuminsa "...Where the Shadows Lie". Tuottajana toimi Miitri Aaltonen. Pian levytyksen jälkeen kitaristi Tommi Havo lähti yhtyeestä, ja hänet korvaajakseen löydettiin Jussi Rautio. Debyyttialbumin saatua hyvän vastaanoton Battlelore jatkoi innolla eteenpäin. Seuraava levy, "Sword’s Song", julkaistiin keväällä 2003. Tuottajana toimi jälleen Aaltonen. Julkaisun jälkeen Battlelore teki ensimmäisen kiertueensa Euroopassa. 2004 julkaistiin "The Journey" -DVD, Tavastian keikan livetallenne.


title: Battlelore

text:
Elokuussa 2004 Battleloren rivit muuttuivat taas, kun laulaja Patrik Mennander jätti yhtyeen jatkaakseen musiikillista uraansa toisaalla. Seuranneella Euroopan-kiertueella häntä paikkasi Tomi Mykkänen ja bassossa nähtiin Timo Honkanen, joka toimi Miika Kokkolan väliaikaisena sijaisena. Pian myös Kokkola ilmoitti kuitenkin eroavansa, joten sekä Mykkänen että Honkanen saivat sijan yhtyeen muuttuneessa kokoonpanossa.
Yhtyeen kolmas albumi, "Third Age of the Sun", julkaisiin keväällä 2005, tuottajana tällä kertaa Terje Refsnes. Se nousi viikolla 30 Suomen virallisen albumilistan sijalle 38.


title: Battlelore

text: Neljännen levynsä, nimeltään "Evernight", Battlelore levytti jälleen tuottaja Miitri Aaltosen kanssa. "Evernight" äänitettiin syksyllä 2006 ja julkaistiin ystävänpäivänä 14. helmikuuta 2007.


title: Battlelore

text: Battleloren viides albumi "The Last Alliance" ilmestyi 24. syyskuuta 2008, vain puolitoista vuotta edellisen jälkeen. Sen on tuottanut Janne Saksa ja miksannut Dan Swanö. "The Last Alliance" nousi heti ilmestymisensä jälkeen viikolla 40 listasijalle 26, mikä on Battleloren tähänastinen ennätys.


title: Battlelore

text: Tammikuussa 2011 ilmestyneen kuudennen albuminsa "Doomboundin" jälkeen Battlelore teki vain muutamia keikkoja, ja lokakuussa yhtye ilmoitti päättäneensä vetäytyä määrittelemättömän pitkälle tauolle.


title: Fentanyyli

text: Fentanyyli (1-fenetyyli-4-N-propionyylianilinopiperidiini) on täyssynteettinen opioidi, joka syntetisoitiin ensimmäisen kerran Belgiassa 1950-luvun lopulla. Se on vahvuudeltaan noin sata kertaa morfiinia vahvempaa. Fentanyyli esiteltiin 1960-luvulla kipulääkkeenä lääkenimellä Sublimaze.


title: Fentanyyli

text: Fentanyylia käytetään nykyisin kipulääkkeenä erityisesti anestesian yhteydessä. Nukutuksessa ei tarvita niin syvää narkoosia, kun fentanyylillä estetään kivun tunne. Fentanyylin LD50-arvo on 3,1 mg/kg rotilla ja 0,03 mg/kg apinoilla. Ihmisen LD50-arvoa ei tunneta.


title: Fentanyyli

text: Durogesic on laastarimuodossa oleva fentanyylivalmiste. Sitä määrätään erittäin voimakkaisiin kroonisiin kiputiloihin, esimerkiksi leikkauksien jälkeen tai syöpäsairaille. Laastarin vaikutusaika on noin 72 tuntia.


title: Fentanyyli

text: Päihdekäyttö alkoi 1970-luvulla aineeseen käsiksi pääsevien keskuudessa. Fentanyyli on kymmeniä kertoja heroiinia vahvempaa, vaikutus alkaa välittömästi aineen nauttimisesta ja vaikutukset kestävät alle tunnin.


title: Fentanyyli

text: Fentanyyliä sisältävän laastarin nieleminen voi johtaa lähes välittömään yliannostukseen ja kuolemaan. Myös käytetyt laastarit ovat vaarallisia. Väärinkäyttäjät myös imeskelevät niitä, jolloin vaikuttava aine limakalvojen kautta kulkeutuu nopeammin aivoihin.


title: Fentanyyli

text: Väärinkäytössä fentanyyli on erittäin helposti hengenvaarallista ennen kaikkea sen hengitystä lamaavan vaikutuksen vuoksi. Fentanyylillä on euforisoiva vaikutus ja yliannostuksen vaara on suuri. Yleensä fentanyyliä käytetään suonensisäisesti, mutta myös polttaminen ja nuuskaaminen onnistuvat. Aineen huumekäyttöön liittyy myös muiden huumaavien aineiden nauttimista, jolla pyritään tehostamaan yhteisvaikutusta.


title: Fentanyyli

text: Yhdysvalloissa fentanyylin käyttö dopingaineena laukkahevosilla aiheutti suuren kohun vuonna 1976. Satojen hevosten virtsatesteistä löytyi fentanyyliä, ja positiivisen tuloksen saaneista hevosista suurin osa oli kotoisin itärannikolta. Kivun lievityksen lisäksi fentanyyli on voimakas stimulantti hevosille. Hevosten saavutukset hylättiin ja omistajat saivat sakkoja tai hyllytettiin.


title: Fentanyyli

text: Fentanyylillä on useita johdannaisia, joilla ei ole lääketieteellistä käyttöä. Ne kaikki ovat kiellettyjä huumeita:


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Liitukauden joukkosukupuutto tapahtui Maapallolla 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Silloin dinosaurukset ja monet maa- ja merieläimet kuolivat sukupuuttoon ja liitukuoriset eläimet katosivat. Tuho kosketti eniten suuria lajeja, pienet selvisivät paremmin hengissä. Kotilomaiset ammoniitit hävisivät meristä täysin. Pienet matelijat, nisäkkäät ja linnut selvisivät.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Joukkosukupuutto johtui lähes täysin varmasti harvinaisen suuren asteroidin törmäyksestä Jukatanin niemimaalle. Tämä on päätelty siitä, että liitukauden päättävä KT-raja sisältää huomattavasti normaalia enemmän Maassa harvinaista iridiumia. Törmäyksessä syntyneitä lasipallosia on myös säilynyt. Vuonna 1991 selvisi, että poikkeuksellisen voimakas asteroiditörmäys synnytti liitukauden lopun aikoihin Mesoamerikkaan Jukatanin niemimaalle nykyään jo maanalaisen Chicxulubin kraatterin. Valtava törmäysräjähdys levitti kuumaa kaasua ympärilleen myrskytuulen voimalla. Puita kaatava paineaalto, hyökyaallot ja kuuman kiven sade olivat tappavia törmäyskohdan lähellä. Voimakas maanjäristys mylläsi maata ja aiheutti suuria maanvyöryjä. Kuumat kiviheitteet ja kuuma törmäyskaasu nostivat suuria tulipaloja. Törmäyksen nostama pöly ja kemikaalit pimensivät auringon. Merissä kuoli yhteyttävä plankton vähäksi aikaa, mikä tappoi monet planktonia syövät nilviäiset ja nilviäisiä syövät meriliskot. Monet syvänmeren eliöt, sammakkoeläimet ja kaikkiruokaiset sekä hajottajat selvisivät hengissä. Maakasvit kuolivat laajoilla alueilla, mikä tappoi muista törmäystuhoista hengissä selvinneitä kasvinsyöjäeläimiä. Tämän takia kasvinsyöjiä syövät petodinosaurukset kuolivat. Yksi menestyneistä selviytyjistä oli nisäkkäät.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Liitukauden lopulla oli meneillään Maastricht-vaihe, jolloin eli muun muassa kuuluisa petolisko "Tyrannosaurus rex". Liitukauden loppua kohti dinosauruslajisto harveni ja merenpinta laski kauden lopuilla hitaasti, mikä on voinut hävittää matalan meren eliölajeja. Harveneminen näkyi noin 70 miljoonaa vuotta sitten fossiilien mukaan joillain alueilla, mutta ei ole varmaa oliko väheneminen maailmanlaajuista.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Samoin Maan keskilämpötila laski, ja lämpötilojen vuodenaikavaihtelu lisääntyi varsinkin napojen lähellä. Yhdysvaltain seudun ilmasto kostui ja ehkä soistui. Tämä saattoi vähentää joidenkin laiduntavien dinosaurusten ja niistä riippuvien lihansyöjien määrää. Törmäyksen aikoihin merenpinta aleni.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Nokkaliskojen määrä väheni Pohjois-Amerikassa kohti liitukauden loppua, ja eräälle seudulle jäi vain yksi, "Edmontosaurus". Hell Creekin seuduilla eli aivan liitukauden lopuilla noin 10 suuren dinosauruslajin yhteisö. Kolmisarvinen "Triceratops" oli tavallisin, oli myös Anatosaurus ja hirviömäinen petolisko Tyrannosaurus, noin 20 pienempää ei-dinosaurusliskoa, 2 käärmettä ja 19 nisäkästen lajia. Useimmat nisäkkäät olivat multituberkulaatteja, pussieläimiä ja muita alkeellisia tyyppejä, ja vain harvat nykyisen tyyppisiä istukallisia nisäkkäitä


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Noin 65,5 miljoonaa vuotta sitten tapahtuneen liitukauden lopun näkyvimpiä merkkejä kivikerrostumissa oli dinosaurusten luurankojen ja liitua tuottavien pieneliöiden häviäminen. Vain joitakin harvoja dinosaurusten luita on liitukauden päättävän KT-rajan yllä. Vuonna 2009 amerikkalainen James Fasset löysi ankylosaurusten, hadrosaurusten ja tyrannosaurusten luita KT-rajan yltä paleoseenikauden hiekkakivestä. Joka tapauksessa dinosaurukset olivat paleoseenikaudella harvinaisia ja lienevät hävinneen viimeistään kauden loppuun mennessä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Ne siirtyivät sinne todennäköisesti eroosion, maanvyöryjen ja vastaavien syiden aiheuttamien kerrostumien uudelleenjärjestymisen takia. On kiistelty siitä, miten nopea liitukauden joukkosukupuutto oli. Jotkut väittävät sen tapahtuneen alle tuhannessa vuodessa, toiset väittävät sukupuuton vieneen miljoonia vuosia, kolmannet kannattavat alle vuorokauden mittaista aikaa. Nykyisin vallalla oleva asteroiditeoria olettaa tuhon tapahtuneen äkkiä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Eläinten tuhoon uskotaan liittyneen uuden kasviravinnon ja yhteyttävän planktonin tilapäinen häviäminen, joka tuhosi ravintoketjussa ylempänä olevat kasvinsyöjät ja lihansyöjät. Jätteiden- ja haaskansyöjät ja ei-yhteyttävät planktonit selvisivät paremmin. Joidenkin mukaan kasvinsyöjät kuolivat kasvien vähenemisen myötä, jonka jälkeen kasvinsyöjiä syövät petodinosaurukset kuolivat. Ammoniitteja ja muita meren nilviäisiä syövät merieläimet kuten mosasaurit katosivat. Matalan veden lajeja kuoli enemmän kuin merenpohjan lajeja.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Liitukauden lopun joukkotuho vei kaikki dinosaurukset maalta, mereltä ja ilmasta. Merien joutsenliskot, kalaliskot, mosasaurit ja lentoliskot. Suuret maaeläimet kuolivat. Harva yli metriä pidempi ja yli 30 kg painoinen maaeläin selvisi hengissä tuhosta. Merissä pitkään olleet ammoniitit ja belemniitit hävisivät myös. Linnusta liitukauden yleisin ryhmä vastalinnut eli enantiornit hävisivät. Ammoniitit näyttävät ensin harvinaistuneen ja muuttuneen pieniksi, sitten hävinneen kokonaan.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Lähes kaikki merien pinnalle olevan planktonin "foraminifera"-suvut hävisivät. Planktonista hävisi 90 %. Maan biomassasta tuhoutui 99 prosenttia . Kaikista lajeista kuoli 50–75 %. Meressä kaikista eläinsuvuista hävisi 50 prosenttia, -lajeista 85 prosenttia ja -heimoista 15 prosenttia. Merilajeista kuoli 70 %, muun muassa monet simpukat ja kotilot. Merimatelijoista hävisi 93 prosenttia, ammoniiteista 100 prosenttia, koralleista 65 prosenttia ja planktonista 83 prosenttia. Maalla eläinheimoista hävisi 25 prosenttia ja -suvuista 56 prosenttia. Ei-dinosaurusmatelijoistakin kuoli 56 prosenttia.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Monia nisäkäs- ja lintulajeja kuoli vaikka monet selvisivät, esimerkiksi suuri osa Pohjois-Amerikan pussieläimistä. Monet kuoriäyriäislajit hävisivät. Kasvit säilyivät melko hyvin, niistä hävisi vain 10 prosenttia. Mikroskooppisen pieniä lajeja kuten dinoflagellaatteja hävisi myös, muttei kokonaisuuden kannalta merkittävissä määrin.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Joukkosukupuutosta selvisivät pienet maaeläimet kuten nisäkkäät. Höyhenten peittämät linnut selvisivät. Matelijoista selvisivät kilpikonnat, krokotiilit, liskot ja käärmeet. Kalat ja sammakot selvisivät myös. Luukalat selvisivät erittäin hyvin, vaikka niissäkin tuho kosketti suuria lajeja. Hyönteiset selvisivät. Luukalat selvisivät parhaiten. Nämä olivat makean veden eliöitä, samoin kuin sammakot, krokotiilit ja vesikilpikonnatkin. Nämä eliöt kärsivät nykyään eniten happosateista, joten happosateet eivät liene olleen merkittävä eliöitä hävittänyt tekijä. Monet kaikkiruokaiset hyönteissyöjät ja raadonsyöjät selvisivät. Hyönteiset, etanat ja muut eläimet jotka söivät kuollutta eläin- ja kasviainesta, joutuivat hyönteisten ja nisäkkäiden ravinnoksi. Krokotiilit selvisivät luultavasti sen takia, että ne pystyivät syömään jätettä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Pohjois-Amerikan kasvilajeista hävisi kuitenkin noin 57 prosenttia. Mutta jo ennen liitukauden loppua uskotaan tapahtuneen merkittäviä muutoksia Pohjois-Amerikan kasvilajistossa. Uudessa-Seelannissa ja Etelämantereella kasvilajisto säilyi kutakuinkin ennallaan, mutta niiden kokonaismäärä väheni merkittävästi. Saniaiset yleistyivät merkittävästi seuraavan paleoseenikauden alussa. Muun muassa Saint Helensin tulivuoren purkauksessa saniaiset valtasivat ensimmäisenä kuolleiden kasvien seudulla alaa hyötyen itiöiden avulla lisääntymisestä. Hajottajat kuten sienet näyttävät olleen yleisiä jonkin aikaa. Useimmat sammakkoeläimet selvisivät hengissä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Nisäkkäiden määrä 2,2-kertaistui. Useimmat säilyneet nisäkkäät olivat pieniä, alle 1-kiloisia, ja pienen kokonsa puolesta pystyivät hakemaan suojaa eri ympäristöissä. Pohjoisen pallonpuoliskon pussinisäkkäät katosivat, mutta säilyivät Australiassa ja Etelä-Afrikassa. Pohjois-Amerikan ainoa selvinnyt pussieläin oli opossumia muistuttanut myöhäisliitukauden Alphadon, joka on suunnilleen sama kuin paleoseenin Peradectes. Pohjois-Amerikassa eli tuhon jälkeen muun muassa puupäästäistä muistuttanut "Purgatorius". Puoli miljoonaa vuotta tuhon jälkeen erään alueen ravintoketjun huipulla oli melko pieni lihansyöjä "Protungulatum".


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Liitukauden lopun joukkosukupuuttoa alettiin 1970-luvun lopulta alkaen yhä enemmän selittää suuren asteroidin törmäyksellä melko varmasti Jukatanille. Kun asteroidi törmäsi suurella nopeudella maahan, valtava törmäyskitka kaasuunnutti suuren osan siitä. Kaasua sinkosi sivulle ja ylös. Törmäys räjäytti kiveä ilmaan 100 km läpimittaiselta alueelta. Kivi satoi osaksi alas kuumana sateena. Kivisade kuumensi ilmaa ja maanpinnan jopa kiehumispisteeseen muutamaksi minuutiksi, mutta Maan vesistöt eivät ehtineet alkaa kiehua. Silti syntyi maailmanlaajuinen tulipalo.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Jo tämä yksistään tappoi elämää lähialueelta. Törmäyskohdan lähialueen kivi aaltoili kuin meri. Törmäysräjähdyksessä syntynyt kuuma kaasu pyyhki laajan alueen elottomaksi. Paineaalto pyyhki maata ja aiheutti tuhansien kilometrien päässä hirmumyrskyn. Mannerten laajuiset alueet metsää paloivat. Törmäys vastasi yli magnitudin 10 järistystä koko maapallolla. Maan pinta mylläytyi sen takia. Järistysaallot kimpoilivat maan sisässä vaimeten hiljalleen. Järistykset synnyttivät suuria maanvyöryjä. Koska törmäys tapahtui osin mereen, syntyi hyökyaalto, jonka korkeus oli 1 000 km päässä ehkä noin puoli kilometriä, ja maalle noustessaan kilometri.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Välittömät tuhovaikutukset kuten lämpöaalto ulottuivat tappavana hyvinkin kauas asteroidin osumakohdasta. Joitain eläimiä selvisi joissain suojaisissa kohdissa, mutta välittömien vaikutuksen jälkeen ne kohtasivat häiriintyneen ekosysteemin, jossa monia syötäväksi kelpaavia kasveja ja eläimiä oli kuollut. Törmäyksen nostamasta vedestä syntyi voimakkaita sade- tai lumikuuroja.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Kuuma törmäys vapautti seudun anhydriittikivestä rikkiyhdisteitä, jotka reagoivat veden kanssa muuttuen rikkihapoksi. Näin ylempään ilmakehään syntyi Maata peittänyt rikkihappopilvi, joka peitti auringonvalon pitkäksi aikaa ja siten katkaisi monien eläinten ravinnonsaannin. Yhteyttäminen lakkasi ja ekosysteemit luhistuivat. Monesti väitetään pimentäväksi tekijäksi pölyä ilman syytä. Törmäyksessä syntyi vesihöyryä ja alla olevasta kivestä vapautui rikkiyhdisteitä, joista auringonvaloa himmentäviä rikkihappopisaroita. Vaikutus olisi ollut paljon voimakkaampi kuin yhdenkään tulivuorenpurkauksen synnyttämässä rikkihappopäästössä. Lisäksi pilvessä oli pölyä, savua ja tuhkaa. Pilven aiheuttama talvi kesti yli 3 vuotta. Typpiyhdisteet luultavasti tuhosivat otsonikerroksen 20 vuodeksi ja myös ehkä happamoittivat merta niin, että kalkkikuoriset eliöt hävisivät.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text:
Asteroiditörmäys olisi ensin lämmittänyt maata kuumilla törmäyskaasuilla ja paineaallolla muutaman minuutin sisään. Myös törmäyksessä noussut vesihöyry kuumensi Maata kasvihuonevaikutuksella. Sitten muutaman päivän päästä törmäyksessä syntyneet stratosfääriin nousseet pöly, noki ja rikkihappopisarat ja muut hiukkaset viilensivät Maata muutamasta vuodesta muutamaan kymmeneen vuoteen ”ydintalveksi”. Kuukauden sisään Afrikassa oli –10 °C keskilämpötila, ja pakkanen kiristyi ainakin kolme vuotta.
Auringon valoa tuli maan pinnalle yhtä paljon kuin nykyään Saturnuksen pilvien ylle, eli noin sadasosan nykyisestä.
Maan keskilämpötila putosi 26 astetta ja pysyi nollan alapuolella ainakin kolme vuotta. Maapallon keskilämpötila saattoi olla kylmimmillään –30 °C. Meret pysyivät koko jakson sulina, mutta viilenivät ainakin 3 km syvyydeltä.
Pintavedet viilenivät 21 °C:stä 6 °C:hen.
Tropiikin keskilämpötila putosi 27:stä 5 asteeseen. Afrikassa saattoi olla jopa yli 20 astetta pakkasta.
Lämpö alkoi palata tropiikkiin noin 5 vuoden kuluttua törmäyksestä, ja 8 vuodessa oli jo helteitä. Mutta ennalleen maapallo palautui vasta 30 vuodessa.
Lopuksi muutaman kymmenen- tai muutaman sadan vuoden aikana olisivat kasvihuonekaasut lämmittäneet Maata. Niitä syntyi metsäpaloissa ja liian eloperäisen aineen hapettumisessa.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: On myös mahdollista, että kyseessä oli kaksoisasteroidi.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Fyysikko Luiz Alvarez, hänen poikansa kemisti Walter Alvarez ja kemistit Frank Azaro ja Helen Michels löysivät vuonna 1979 liitukauden ja paleoseenikauden väliseltä rajalta normaalia suurempia iridiumpitoisuuksia mittaamalla kerrostumia neutroniaktivaatioanalyysillä NAA:lla.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Vuonna 1970 Alverez oli ollut mukana löytämässä erästä kerrostumaa, josta voitiin päätellä liitukauden päättäneen KT-rajan syntyneen alle 1000 vuodessa. 1970-luvulla olivat Sarna-Wojcicki ja muut ajatelleen, että iridiumia voisi käyttää iänmäärityksessä, koska iridiumia sataa maahan meteoriiteista melko tasaista vauhtia.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Painovoimamittaukset ja muut havainnot paljastivat Jukatanilta vuonna 1991 kerrostumien sisään hautautuneen rengasmaisista muodostumista koostuvan Chicxulub-kraatterin, joka syntyi liitukauden lopun aikoihin. Liitukauden ja seuraavan paleoseenikauden rajalla on kerrostuma, jossa on merkkejä asteroiditörmäyksestä, lasimaisia pallosia, tektiittejä ja murskaantunutta kvartsia ja merkkejä kondriittimeteoriittiaineksen normaalia suurimmista määristä näihin aikoihin. Vuonna 2010 41 tutkijan paneeli hyväksyi suuren asteroidin törmäyksen liitukauden lopun joukkotuhon syyksi hyläten Science-lehden artikkelissa tulivuorenpurkauksen riittämättömänä. Selvisi myös, että maakerrostumien sotkeutuminen törmäyksessä selittää sen, että joissain paikoissa Chicxulub-törmäys näyttää tapahtuneen 0,3 miljoonaa vuotta ennen varsinaista joukkotuhoa.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Joidenkin tutkijoiden mukaan Maahan törmäsi suhteellisen lyhyen ajan sisään muutamia suuria asteroideja. Yksi synnytti ehkä Intian seuduille Shiva-kraatterin saattoi laukaista Deccanin laavapurkaukset tai laajentaa niitä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Iridiumpitoisuuksista on laskettu joukkotuhon aiheuttaneen asteroidin läpimitaksi noin 12–15 kilometriä. Tämänkaltaisia törmäyksiä tapahtuu suurin piirtein kerran sadassa miljoonassa vuodessa tai kaksi kertaa tiheämmin.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Asteroidi osui Maan pintaan luultavasti melko viistoon 20–30 asteen kulmassa ja vauhdilla 20 kilometriä sekunnissa. Iridiumpitoisuuden mukaan arvioitu meteoriittikraatterin läpimitta on noin 150–200 kilometriä. Törmäyshetkellä syntynyt kraatteri oli 100 km leveä ja 30 km syvä, mutta tasoittui nopeasti noin 170–180 km läpimittaiseksi rengaskehämuodostumaksi. Tasoittuminen tapahtui törmäyksessä sulaneen ja murskautuneen kiven aaltoillessa niin, että keskushuippu nousi ajoittain jopa 3 kertaa Mount Everestiä korkeammalle.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Törmäyksessä vapautui 500 zettajoulea eli energiaa päätellen kraatterin koosta. Tämä vastaa 100 biljoonan TNT-tonnin räjähdysvoimaa, mikä on sama kuin 100 000 gigatonnia ja 100 miljoonaa megatonnia, eli 10 miljardia Hiroshiman pommia tai 2 miljoonaa suurinta koskaan räjäytettyä lämpöydinpommia, Tsar-Bombaa. Vertailun vuoksi suurimman vulkaanisen kraatterin La Garitan kalderan syntyräjähdys tuotti vain 10 zettajoulea. Lievempien arvioiden mukaan räjähdys olisi ollut vain kymmenesosa yllä mainitusta eli 10 miljoonaa megatonnia. Törmäyksen voiman tarkka arvioiminen on vaikeaa, koska se riippuu monista tarkasti tuntemattomista suureista, jotka ovat asteroidin aineen tiheys, läpimitta ja nopeus.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text:
Asteroiditeorian kanssa on kilpaillut tulivuoriteoria. Tulivuorten väitetään myrkyttäneen ilmakehän, syöneen happea ja aiheuttaneen happosateita sekä nostaneen ilmaan auringonvaloa pois heijastavaa pölyä. Joidenkin aiempien väitteiden mukaan myös suuret tulivuorenpurkaukset hävittivät suuren osan lajistoa.
Nykyisin tulivuoriteoriaa pidetään riittämättömänä, koska purkaukset jatkuivat pitkään ja dinosaurusten tuho tuli äkkiä.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Ilmaston ja/tai kasvillisuuden muutoksen on väitetty tuhonneen dinosaurukset. Dinosaurusten tuhon syyksi on myös väitetty nisäkästä, joka olisi syönyt niiden munia. Jotkut ovat väittäneen dinosaurusten tylsistyneen ja rappeutuneen aivoiltaan ja hävinneen sen takia. On puhuttu myös lähellä tapahtuneesta supernovaräjähdyksestä, sairauksista ja mannerliikuntojen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta. Saattaa olla, että tuhon syitä on useita, tai että yksi pääasiallinen tekijä laukaisi tapahtumaketjun, jolla oli pitkäaikaista vaikutusta.


title: Liitukauden joukkosukupuutto

text: Monetkaan aiemmin esitetyistä dinosaurusten häviämisteorioista ei selitä miksi toiset lajit säilyivät ja toiset tuhoutuivat. Dinosaurusten tuhon selittävän teorian olisi selitettävä myös monien merieläinten kuten ammoniittien tuho ja se, miksi niin monet etupäässä pienet lajit säilyivät hengissä. Dinosaurukset olivat useimpien näkemysten mukaan tasalämpöisiä, lämpimään sopeutuneita eläimiä. Lyhytaikainenkin ilmaston muutos olisi ollut niille epäedullinen. Nisäkkäät sen sijaan selviävät hengissä monenlaisissa oloissa.


title: Kim Basinger

text: Kimila Ann ”Kim” Basinger (s. 8. joulukuuta 1953 Athens, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja entinen malli. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan elokuvissa "9½ viikkoa" (1986), "Batman" (1989) ja "L.A. Confidential" (1997), josta hän sai parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon.


title: Kim Basinger

text: Basingerin vanhemmat olivat viihdealalla. Hän voitti kauneuskilpailun 18-vuotiaana ja lähti New Yorkiin malliksi. Hän halusi kuitenkin esiintymään, ja otti jo nuorena tanssi- ja laulutunteja. New Yorkissa hän opiskeli näyttelemistä ja äänenkäyttöä. Vuonna 1976 Basinger muutti Los Angelesiin ryhtyäkseen näyttelijäksi.


title: Kim Basinger

text: Alkuvuosinaan Los Angelesissa Basinger esiintyi televisiosarjoissa. Vuonna 1983 hän pääsi kunnon elokuvaosiin vastanäyttelijöinään kuuluisuuksia kuten Sean Connery ja Burt Reynolds.


title: Kim Basinger

text: Basinger oli naimisissa Alec Baldwinin kanssa 1993–2002. Heillä on yksi tytär. Basinger on ollut naimisissa myös Ron Snyder-Brittonin kanssa 1980–1988.


title: Kaljakellunta

text: Kaljakellunta on uusimaalainen avoin kesätapahtuma. Kaljakellunnassa tuhannet ihmiset kelluvat kumiveneissä tai muissa kelluvissa välineissä pitkin Keravanjokea tai Vantaanjokea Vantaan ja Helsingin kaupunkien alueella. Tapahtumaan kuuluu oluen juonti.


title: Kaljakellunta

text: Kaljakellunnan ajankohta on pidetty heinäkuun viimeisenä viikonloppuna tai elokuun ensimmäisenä viikonloppuna. Reitti vaihtelee vuosittain ja määräytyy erilaisten sosiaalisten medioiden ja keskustelufoorumien kuten Facebookin ja IRC-gallerian käyttäjien kesken kollektiivisesti, kunnes kellunnasta vallitsee riittävä yksimielisyys. Kellunta on tapahtunut yleensä heinä-elokuun vaihteessa joko heinäkuun viimeisenä tai elokuun ensimmäisenä lauantaina siten, että kelluntavälineet on laskettu vesille ennen puoltapäivää.