title: Palantír

text: Toisella ajalla haltiat antoivat osan kivistä lahjana Númenorin Dúnedainille. Näistä seitsemän Elendil toi mukanaan, kun hän saapui Keski-maahan, ja ne asetettiin hänen valtakuntaansa, neljä Gondoriin ja kolme Arnoriin. Kolmannen ajan lopussa kolme niistä oli kadonnut lopullisesti, yksi oli lukittu Elostirioniin, yksi oli hautautunut Barad-dûrin raunioihin ja kuudetta ei voinut käyttää. Seitsemäs kivi oli Yhdistyneiden Kuningaskuntien kuninkaan omistuksessa.


title: Palantír

text:
Tässä on kivien alkuperäiset paikat Toisella ajalla, minne Elendil oli ne asettanut:
Myöhemmin Gríma Kärmekieli heitti Orthancin kiven ulos ikkunasta, tähdäten Sarumania tai Gandalfia, mutta se meni ohi, ja Peregrin Tuk nosti tuon kiven. Myöhemmin Peregrin otti kiven, ja joutui yhteyteen Sauronin kanssa, mutta Gandalf pelasti hänet ja antoi kiven Aragornille.
Käyttämällä tätä kiveä, Aragorn paljasti itsensä Sauronille Isildurin perillisenä, ja etsien Frodoa. Sauron joutui luuloon, että Aragornilla oli hallussaan Valtasormus ja tästä syystä Sauron kiirehti hyökkäämään Gondoriin. Sauron hyökkäsi, ennen kuin oli täysin valmis, järjestäen sodan huonosti. Orthancin kivi pysyi Gondorin kuninkaan hallussa Neljännellä ajalla.


title: Palantír

text: Kivien katse läpäisi minkä tahansa, paitsi pimeyttä ja varjoa. Näiden kivien katseelta pystyttiin suojautumaan jollakin tekniikalla, mutta tieto siitä oli kadonnut ja kauan sitten, vaikka Sauron saattoi tuntea taidon. Valtakivi pysyi Avallonëssa, Tol Eressëassa, mutta tunnettua yhteyttä palantírin tai valtakiven välillä ei ole ollut.


title: Gondolin

text: Gondolin on kuvitteellinen, J.R.R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion" esiintyvä salainen kaupunki, jonka perusti kuningas Turgon Ensimmäisellä ajalla. Sen nimi oli sindariksi ”piiloitettu kivi”.


title: Gondolin

text: Kuten Silmarillionissa kerrotaan, vala Ulmo, Vesien herra, paljastaa "noldor"in Turgonille unessa Tumladenin laakson paikan. Turgon lähti näyn johdattamana valtakunnastaan Nevrastista etsimään Laaksoa, ja löysi sen myöhemmin. Echoriathissa sijaitsevat, Ympäröivät Vuoret sijaitsivat Dorthonionista länteen ja Sirion-joesta itään, ja niiden keskellä oli pyöreä tasanko, ympärillään muurimaiset vuorenseinämät ja tunneli, joka johti lounaaseen, eli Salainen Tie. Kaiken keskellä oli Amon Gwareth, eli ”Vartiomäki”, jyrkkärinteinen kukkula. Sinne Turgon päätti perustaa suuren kaupungin, joka olisi piilossa ja suojassa Morgothilta.


title: Gondolin

text: Turgon ja hänen väkensä rakensivat Gondolinin salassa. Kun se oli valmis, hän johdatti koko kansansa Nevrastista, melkein kolmasosan "noldor"ista, tuohon paikkaan, kuten myös kolme neljäsosaa Sindarista. Hän nimesi kaupungin aluksi Ondolindëksi, mikä tarkoittaa quenyaksi ”Veden musiikin kiveä”, heti Amon Gwarethin kevään jälkeen. Nimi vaihtui aikanaan sindarinkieliseen muotoonsa, Gondoliniin.


title: Gondolin

text: Kaupunki sijaitsi Laaksossa yli 400 vuotta, kunnes Maeglin, Turgonin sisarenpoika, petti heidät Morgothille ja johti tämän armeijat paikalle. Sillä armeijalla oli örkkejä ja lohikäärmeitä, mutta myös rautaisia koneita, jotka kävivät ikuisella tulella. Koneilla voitiin ylittää vaikeakulkuinen maasto ja tuhota linnoituksia. Morgothin armeija hyökkäsi Gondoliniin pohjoisten vuorten yli, ei Salaista Tietä.


title: Gondolin

text: Gondolin oli jaettu kahteentoista huoneeseen, ja jokaisella oli oma johtajansa. Vuonna 1916–1917 ensimmäistä aikaa nämä Huoneet olivat:


title: Gondolin

text:
Tämä oli Tuorin henkivartosto, ja pienin Huone. Heidän tunnuksensa oli joutsenen siipi, sinisellä taustalla
Tämän Huoneen kansa oli kaivajia ja uskollisia Maeglinille. Heidän tunnuksensa oli myyrä mustalla taustalla.
Tämä kansa oli Gondolinin parhaita jousimiehiä. Heidän tunnuksensa oli viuhka violetteja sulkia.
Tällä kansalla oli suuria rikkauksia; heillä oli puolet Gondolinin jousimiehistä.
Tästä kansasta ei ole kerrottu paljoa. Heidän johtajansa kaatui Gondliniin hyökkäyksessä; hän oli Eldarin suuri kirjoittaja
Tällä kansalla oli nuijat ja lingot; heidän tunnuksensa oli puu, vihreällä pohjalla
Tämän kansan tunnus oli kultainen kukka vihreällä niityllä.
Tämä kansa vartioi suihkulähteitä, pääosin kuninkaan lähteitä. Tämän kansan sotilaat puolustivat Gondolinin seitsemättä porttia. Kansa rakasti hopeaa ja timantteja, ja marssi taisteluun soittaen huiluja
Tämä kansa oli muusikkoja, ja heidän tunnuksensa oli hopeinen harppu, mustalla pohjalla. Kuitenkin heidän johtajansa oli pelkuri.
Tämä oli suurin ja arvostetuin kansa. Heillä oli ne sepät, jotka eivät olleet uskollisia Maeglinille. He kaatuivat kaikki Gondolinin valtauksessa. Heidän tunnuksensa oli musta alasin ja vasara, punaisella taustalla.
Kuninkaan kansa oli hänen perheensä ja henkivartijansa. Heidän tunnuksensa oli tähti, kuu ja Finwë Nölemen punainen sydän.


title: Gondolin

text: Gondolinin seitsemän porttia olivat puu, kivi, pronssi, koristeltu rauta, hopea, kulta ja teräs. Jokaisella oli oma vartiostonsa ja kapteeninsa. Gondolinin seitsemän nimeä kerrottiin Tuorille: Gondobar, Gondothlimbar, Kivikaupunki, Gwarestrin, Vartioiva torni, Gar Thurion tai Salattu Paikka.


title: CISV

text: CISV (alun perin "Children’s International Summer Villages") on sitoutumaton vapaaehtoisvoimin toimiva globaalikasvatusjärjestö. CISV järjestää paikallista, kansallista ja kansainvälistä toimintaa.


title: CISV

text: CISV sai alkunsa vuonna 1950 yhdysvaltalaisen sosiaalipsykologi Doris Allenin aloitteesta. Allen perusti järjestön, joka sai nimekseen Children’s International Summer Villages, ja jonka ajatuksena oli rakentaa rauhanomaisempaa maailmaa järjestämällä toimintaa lapsille.


title: CISV

text: CISV-toiminta alkoi 11-vuotiaista, sillä tämänikäiset lapset olivat Doris Allenin mukaan oikeassa kehityksellisessä vaiheessa: riittävän itsenäisiä, mutta yhä avoimia ja ennakkoluulottomia ystävystymään erilaisten ihmisten kanssa. Allen uskoi myös, että tehokkainta on ensisijaisten kokemusten kautta tapahtuva oppiminen. Näin muodostuivat CISV:n kasvatukselliset periaatteet sekä arvot: ystävyys, yhteistyö, avoimuus, innostavuus ja aktiivisuus.


title: CISV

text: Ensimmäinen kesäkylä (Village) järjestettiin 11-vuotialle lapsille Yhdysvalloissa, Cincinnatissa. Leiriin osallistui ryhmiä kahdeksasta eri maasta. Ensimmäisen kesäkylän jälkeen vastaavia leirejä on pidetty yli 1400 ja nykyään CISV toimii yli 70 maassa. CISV sai osakseen kansainvälistä tunnustusta vuonna 1979, kun Doris Allen nimettiin ehdokkaaksi Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Vuodesta 1951 lähtien yli 190 000 ihmistä on osallistunut yli 5000 kansainväliseen ohjelmaan. Vuonna 2006 järjestöstä ryhdyttiin käyttämään pelkästään lyhennettä CISV, sillä alkuperäinen nimi koettiin liian rajoittavaksi.


title: CISV

text: Suomen CISV aloitti toimintansa Mannerheimin Lastensuojeluliiton alaisuudessa vuonna 1953, jolloin Suomesta osallistui ensimmäistä kertaa lapsiryhmä kansainväliselle Village-leirille. Ensimmäinen paikallisyhdistys perustettiin vuonna 1959 Helsinkiin, ja Suomen CISV-liitto sai alkunsa 1963.


title: CISV

text: Tällä hetkellä paikallisyhdistyksiä on kuusi: Helsinki (per. 1959), Lappeenranta (per. 1977), Naantali (per. 1975), Porvoo (per. 1964), Tampere (per. 1965) ja Vaasa (per. 2002). Vuosien varrella CISV on toiminut myös Mäntsälässä, Kankaanpäässä ja Jyväskylässä.


title: CISV

text: CISV:n ideologia perustuu aktiiviseksi maailmankansalaiseksi kasvamiseen. CISV:n ideologian mukaan maailmankansalaisuus edellyttää erilaisten tietojen, taitojen ja asenteiden omaksumista, joiden pohjalta kasvatukselliset ohjelmat ovat saaneet tavoitteensa. Toiminnassa käytetään neljää eri sisältöaluetta (ihmisoikeudet, kestävä kehitys, konfliktien ratkaisu sekä monimuotoisuus), jotka vuorottelevat eri vuosina pääteemana. Ohjelmat rakennetaan David A. Kolbin kokemuksellisen oppimisen teoriaan pohjautuen. Myös vastuullisuuteen ja johtajuuteen kasvaminen kuuluu osaksi toimintaa. Vastuullisuutta ja johtajuutta sisällytetään kaikkiin ohjelmiin mm. antamalla nuorille vapaus suunnitella osa ohjelmasta tai leirin aikataulusta.


title: CISV

text: Kaikki CISV:n 15-25 -vuotiaat kuuluvat Junior Branchiin (JB). JB-toimintaa (kuten leirejä ja erilaisia tapahtumia ja tempauksia) järjestetään sekä paikallisella että kansainvälisellä tasolla, ja vastuu toiminnasta on aina nuorilla itsellään. JB:n tavoitteena on kehittää johtajuutta, organisointikykyä ja vastuullisuutta, mutta myös pitää hauskaa muiden CISV:läisten kanssa.


title: CISV

text: Suomessa JB-toimintaa ohjaa kaksi NJR:ää (National Junior Representative). NJR:n kausi on kaksivuotinen, ja valinta tapahtuu kerran vuodessa, joten joka vuodelle on sekä junior- että senior- NJR.


title: Ruoska

text: Ruoska on rankaisu- tai kidutusväline, jota on käytetty jo muinaisten korkeakulttuurien ajoilta lähtien. Myös eläinten ohjastamiseen tarkoitettuja yleensä pitkiä piiskoja kutsutaan ruoskiksi (valjakkoruoskat, härkäruoskat). Ruoska on yleensä valmistetty nahasta. Nykyään on myös sähköruoskia.


title: Ruoska

text: Englannin laivastosta kertovissa kirjoissa ja novelleissa mainitaan toistuvasti, että purjelaivakaudella ruoskiminen ns. yhdeksänhäntäistä kissaa käyttäen oli vakituinen rangaistus. Sen häviämisen tarkkaa ajankohtaa ei tiedetä; käytäntö vain hävisi purjelaivojen mukana, ja korvattiin pääasiassa raskaalla ja erittäin inhotulla kolilemppauksella eli hiilenlastauksella höyrylaivojen kattilahuoneissa.


title: Ruoska

text: Ruoskia käytetään myös sadomasokistisessa erotiikassa joko toiminnan välineinä tai rekvisiittana.


title: Ruoska

text: Musiikissa ruoska on jakoaerofoneihin luettu soitin. Ääni voi syntyä ilmavirran jakautuessa ruoskan siiman eri puolille jaksottaisena, jolloin ruoska ulisee, tai sen pään paukahtaessa rikkoessaan äänivallin. Orkesterikokoonpanoissa käytetään ruoskan tilalla tosin useammin sitä kätevämpänä pidettyä piiskaa.


title: Kansainvälinen koulu

text: Kansainvälinen koulu on koulu, jonka pääasiallinen tarkoitus on tarjota opetusta lapsille, jotka eivät ole koulun sijaintimaan kansalaisia. Näitä lapsia ovat usein esimerkiksi kansainvälisten yritysten ja järjestöjen tilapäisesti maassa olevien työntekijöiden lapset. Myös kielitaitojaan parantamaan pyrkivät kotimaiset oppilaat opiskelevat usein kansainvälisissä kouluissa.


title: Kansainvälinen koulu

text: Kansainväliset koulut käyttävät usein opetussuunnitelmia, jotka perustuvat muiden maiden, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan tai Yhdysvaltojen vastaaviin. Ne voivat myös noudattaa kansainvälisiä opetussuunnitelmia kuten International Baccalaureate (IB) tai European Baccalaureate. Suuri osa kansainvälisistä kouluista käyttää englantia opetuskielenään, mutta myös esimerkiksi ranskan- ja saksankielisiä kouluja on paljon.


title: Kansainvälinen koulu

text: Kansainväliset koulut ovat usein jonkin organisaation ylläpitämiä yksityiskouluja, mutta etenkin Suomessa on myös valtion omistamia kansainvälisiä kouluja.


title: Puustock

text: Puustock oli Juvalla järjestetty rockfestivaali. Festivaalin tapahtumapaikkana oli Hotelli Juvan puisto noin kahden kilometrin päässä Juvan keskustasta. Puustock järjestettiin ensimmäisen kerran heinäkuussa 2000.


title: Puustock

text: Puustock oli alun perin yksipäiväinen festivaali, mutta vuodesta 2004 alkaen se muuttui kaksipäiväiseksi. Vuonna 2005 Puustockin yleisömäärä oli 8 100, ja vuonna 2007 yleisöä oli 9 100. Festivaaleilla esiintyi pelkästään suomalaisia pop- ja rockyhtyeitä.


title: Puustock

text: Festivaalin järjestänyt Puustock Oy haettiin konkurssiin Mikkelin käräjäoikeudessa 4. joulukuuta 2008. Festivaalin jatko todettiin epävarmaksi. Vuonna 2009, jolloin olisi vietetty Puustockin kymmenvuotisjuhlia, se jäi järjestämättä, koska tärkeitä taustavaikuttajia vetäytyi pois viime hetkellä. Järjestäjät olivat kuitenkin toiveikkaita, että festivaali järjestettäisiin jälleen välivuoden jälkeen.


title: Puustock

text: Festivaalin paluu Hotelli Juvan takapihan puistoon näyttää hyvin epätodennäköiseltä, koska hotellin toiminta on päättynyt. Kiinteistö on remontoitu ja vuokrattu, ja siinä toimii nykyään hoivakoti Wilma.


title: Puustock

text: Puustockin taustavoimia on mukana vuodesta 2013 alkaen Juva Camping -leirintäalueella järjestetyssä Juva Rokkaa -festivaalissa.


title: Puustock

text: Hanoi Rocks, Apulanta, CMX, Poets of the Fall, YUP, Yö, Klamydia, Mokoma, Lovex, Viikate, Ruoska, Turmion Kätilöt, Himanes, Anatomia, Pave Maijanen, Jussi Hakulinen & Jani Viitanen, Honey B and the T-Bones


title: Puustock

text: Kotiteollisuus, Apulanta, CMX, Yö, PMMP, Maija Vilkkumaa, Popeda, Irina, Tiktak, Viikate, Maj Karma, Ruoska, The Micragirls, Häiriköt


title: Puustock

text: Olutteltassa: Tumppi Varonen, Jarkko Martikainen, Duo Maria Hänninen, Costello Hautamäki


title: Puustock

text: Rehtorit, Francine, Klamydia, Popeda, Mokoma, Apulanta, Bloodpit, Diablo, Ruoska, Ypö-Viis, Yö, Stam1na, Teräsbetoni, Timo Rautiainen


title: Puustock

text: Yö, Apulanta, YUP, Kotiteollisuus, CMX, Maija Vilkkumaa, Negative, The 69 Eyes, Ruoska, Popeda, Pojat, Ismo Alanko Säätiö, Uniklubi, Himanes, Kalle G & Rytinäkerjäläiset


title: Puustock

text: Kotiteollisuus, Negative, Popeda, Luonteri Surf, Maija Vilkkumaa, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Yö, Neljä Ruusua, Apulanta, Klamydia, Ruoska, Mokoma, Häiriköt


title: Puustock

text: Olutteltassa: Miika Söderholm, Tumppi Varonen, Kari Peitsamo, Joey Luumäki, KKane


title: Puustock

text: Ruoska, Viikate, Rehtorit, Peer Günt, Ne Luumäet, Yö, The Flaming Sideburns, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Popeda


title: Puustock

text: Perjantai-camping: Luomakunta, Oikosulku, Protoni, Lumo


title: Puustock

text: Perjantaiklubilla: Technicolour, Pojat, Honey B & T-Bones, Melrose, Absoluuttinen Nollapiste


title: Puustock

text: Sleepparit vm. 74, Kotiteollisuus, Klamydia, Tehosekoitin, Apulanta, Osmo's Cosmos, Popeda, Bloodpit, Denigrate


title: Puustock

text: Perjantai-camping: Pojat, Yltiö, Grayscale, Reduced to Ash


title: Puustock

text: Perjantaiklubilla: Francine, Pelle Miljoona, Maukka Perusjätkä, Dragons


title: Puustock

text: Ne Luupojat Surf, Yö, Klamydia, Tehosekoitin, Apulanta, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, The 69 Eyes, Iiwana Julma, The 7th Floor


title: Puustock

text: Perjantaiklubilla: Tumppi Varonen & Problems, Luonteri Surf, Tolpat, Leewings


title: Puustock

text: YUP, Sentenced, Remu, Osmo's Cosmos, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Luonteri Surf, Natsipaska, Seireeni, Tolpat


title: Aleksei Prokurorov

text: Aleksei Aleksejevitš Prokurorov (Алексей Алексеевич Прокуроров; 25. maaliskuuta 1964 – 10. lokakuuta 2008) oli neuvostoliittolainen ja venäläinen hiihtäjä.


title: Aleksei Prokurorov

text: Prokurorov voitti olympiakultaa 30 kilometrin hiihdossa 1988 Calgaryn talviolympialaisissa. 30 kilometrillä hän voitti kultaa myös 1997 Trondheimin MM-hiihdoista. Lisäksi hän on voittanut lukuisia himmeämpiä arvokisamitaleja. Prokurorov tunnettiin erityisesti hyvänä pitkien matkojen hiihtäjänä: hän voitti Holmenkollenin 50 km hiihdon kahdesti (1993 ja 1998) ja oli toinen vuonna 1995.


title: Aleksei Prokurorov

text: Lopetettuaan uransa Prokurorov ehti toimia kahden vuoden ajan Venäjän hiihtomaajoukkueen naisten päävalmentajana ennen kuin kuoli 10. lokakuuta 2008 kotikaupungissaan Vladimirissa tapahtuneessa liikenneonnettomuudessa, jossa ajokortiton rattijuoppo ajoi hänen päälleen.


title: Aleksei Prokurorov

text: Seuratasolla Prokurorov edusti Moskovan TsSKA:ta.


title: Kristillinen etiikka

text: Kristillinen etiikka on yleisnimitys kristinuskon piirissä vallitseville eettisille käsityksille. Kristinusko on ennen kaikkea uskonto, mutta monien muiden uskontojen tavoin se sisältää myös moraalisen ulottuvuuden, joka on läheisessä yhteydessä uskonnollisiin opetuksiin. Yhtenäistä kristillistä etiikkaa ei kuitenkaan ole, koska eri kristilliset kirkot ja suuntaukset tulkitsevat kristinuskon pyhää kirjaa, Raamattua, eri tavoin ja nojautuvat eri perinteisiin. Yhteisiä yleisperiaatteita ja lähtökohtia kuitenkin on.


title: Kristillinen etiikka

text: Kristillisen etiikan pohjana on raamatullinen jumala- ja ihmiskäsitys. Käytännössä Raamatun ohjeellisuus johtaa arvojärjestykseen, jonka kulmakivenä on Jumalan olemassaolon ja auktoriteetin tunnustaminen sekä ihmisen näkeminen suhteessa Luojaansa ja lähimmäiseen. Yksi osa perusarvoja on kymmenen käskyn hyväksyminen elämää suojaavaksi normistoksi.


title: Kristillinen etiikka

text: Raamatun eettisistä periaatteista etenkin kaksi ovat hyvin tunnettuja: kultainen sääntö (Matt 7:12) ja rakkauden kaksoiskäsky (Mark 12:28-34). Näiden periaatteiden mukaan ihmisen tulisi rakastaa lähimmäistä niin kuin itseään ja Jumalaa yli kaiken. Lähimmäisille tulisi tehdä niin kuin ihminen haluaisi itselleen tehtävän. Käskyt on yhdessä tulkittu myös rakkauden kolmoiskäskyksi: ihmisen tulisi rakastaa Jumalaa, lähimmäistä ja itseään. Nämä säännöt tunnustetaan kaikissa kristinuskon suuntauksissa, joskin näitäkin sääntöjä on mahdollista tulkita eri tavoin.


title: Kristillinen etiikka

text: Kymmenen käskyä on ehkä vielä edellisiä periaatteita tunnetumpi Raamatun moraaliopetus. Käskyt edustavat alkuperäisessä kontekstissaan sekä lakia että moraalia. Jeesus vahvistaa evankeliumeissa kymmenen käskyä, ja esimerkiksi tästä syystä alun perin juutalaisille annetut käskyt katsotaan osoitetuksi myös kristityille. Sen sijaan useimmat muista Vanhan testamentin laeista ja säädöksistä, joita Mooseksen kirjoissa annetaan, eivät yleisimmän kristillisen tulkinnan mukaan koske kristittyjä, koska Jumalan katsotaan tehneen ”uuden liiton” maailman ihmisten kanssa Jeesuksen kautta. Säädöksiin kuuluu muun muassa paljon juutalaisia kulttisäädöksiä, jotka ei useinkaan katsota nykymaailmassa olevan enää ajankohtaisia tai niitä tulkitaan vertauskuvallisesti. Raamatun tutkijoiden kesken on kuitenkin erimielisyyksiä siitä, vastustiko historiallinen Jeesus todella Mooseksen kirjojen lakeja ja säädöksiä.


title: Kristillinen etiikka

text: Kristinuskon eri suuntausten moraalikäsityksissä on vaihtelua esimerkiksi sen mukaan, kuinka pitkälti halutaan vedota suoraan Raamattuun. Esimerkiksi Paavalin antamat opetukset voidaan ymmärtää Jumalan kautta Raamattuun päätyneinä lakeina, jotka ovat yhtä velvoittavia kuin Jeesuksen antamat periaatteet, tai vaihtoehtoisesti Paavalin opetuksia voidaan pitää vain Paavalin subjektiivisina näkemyksinä, jotka vaativat yhtä kriittistä arviointia kuin kenen tahansa ihmisen näkemykset. Jotkut suunnat näkevät myös Mooseksen kirjojen lakien kertovan Jumalan moraalisista mielipiteistä, toiset suuntaukset taas eivät anna niille suurta painoarvoa.


title: Kristillinen etiikka

text: Kristillisessä etiikassa suuria nykyajan kiistakysymyksiä ovat esimerkiksi suhtautuminen aborttiin ja homoseksuaalisuuteen. Aiemmin on keskusteltu kristinuskon suhtautumisesta muun muassa orjuuteen, avioliittoon, avioeroon, esiaviollisiin suhteisiin sekä eläimiin ja muuhun luontoon.


title: Kristillinen etiikka

text: Fundamentalistisen Raamattunäkemyksen mukaan Raamatun ohjeet ovat ehdottomia ja lopullisia ja ihmisjärkeen turvautumista pyhissä asioissa on visusti kavahdettava.


title: Niilo Lauttamus

text: Niilo Johannes Lauttamus (16. toukokuuta 1924 Sakkola – 8. toukokuuta 1977 Jyväskylä) oli suomalainen sotakirjailija ja armeijan kanta-aliupseeri.


title: Niilo Lauttamus

text: Niilo Lauttamuksen vanhemmat olivat ilmavoimien esikuntamestari Juho Einari Lauttamus ja Elvi Paakeli. Hänen puolisonsa 1945–1952 (er.) oli Laura Musakka ja Meeri Rämänen vuodesta 1952.


title: Niilo Lauttamus

text: Lauttamus kuvaa useassa teoksessaan suomalaisia SS-miehiä. Lauttamus itse osallistui toiseen maailmansotaan vapaaehtoisessa suomalaisessa SS-pataljoonassa kahden vuoden ajan ja sen jälkeen Suomessa jatkosotaan ja Lapin sotaan.


title: Niilo Lauttamus

text: Lauttamus julkaisi kaikkiaan 21 teosta, joissa aiheena oli lähinnä toinen maailmansota Suomessa, Venäjällä ja Saksassa.


title: Uskontotiede

text: Uskontotiede on humanistis-yhteiskuntatieteellistä uskontojen tutkimusta. Uskontotieteen pääalat ovat uskontoantropologia, uskontososiologia, uskontopsykologia, uskontohistoria, uskontofenomenologia sekä nykyään kognitiivinen uskontotiede. Evolutiivinen uskonnontutkimus sijoittuu kognitiivisen uskontotieteen alle. Uskontotiede tutkii ihmisten uskonnollista käyttäytymistä. Tieteenalan perimmäisiin kysymyksiin kuuluu kysymys uskontojen luonteesta ja synnystä. Uskontotiede voi olla myös vertailevaa uskontotiedettä, joka etsii uskontojen yhteisiä ja toisistaan eroavia piirteitä.


title: Uskontotiede

text: Nykyaikainen akateeminen uskontotiede on suhteellisen nuori tutkimusala. Tutkijat ovat kautta aikojen kiinnittäneet huomiota uskonnollisiin ilmiöihin, mutta ensimmäinen varsinainen uskontotieteen oppituoli perustettiin vasta 1800-luvulla. Varsinaisesti uskontotiede syntyi 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla valistuksen ja ihmistutkimuksen kehityksen tuloksena. Uskontotieteellinen tutkimus yleistyi merkittävästi vasta 1960-luvulla.


title: Uskontotiede

text: Kiinnostus uskonnon yleiseen tutkimukseen syntyi jo antiikin aikana, ja uskontoa tutkivat muiden muassa Hekataios (n. 550–476 eaa.) ja Herodotos (n. 484–425 eaa.). Keskiajalla islamilaiset oppineet tutkivat persialaisia (zarathustralaisuus), juutalaisia, kristillisiä ja hindulaisia uskomuksia ja käytäntöjä. Ensimmäinen uskonnonhistoria oli islamilaisen oppineen Muhammad al-Shahrastanin kirjoittama "Tutkielma uskonnollisista ja filosofisista lahkoista" (1127). Länsi-Euroopassa Petrus Venerabilis, joka toimi samoin 1100-luvulla, tutki islamia ja teki latinankielisen käännöksen Koraanista.


title: Uskontotiede

text: Uskontotieteen syntyyn vaikuttivat muiden muassa valistusajan pyrkimykset deistisen luonnollisen uskonnon etsimiseen sekä lisääntynyt tietämys muista kulttuureista ja uskonnoista muun muassa Intiassa ja Kiinassa.


title: Uskontotiede

text: Ennen kuin uskontotieteestä tuli itsenäinen tutkimusala, monet tieteilijät tutkivat uskontoa erilaisista lähtökohdista. Uskontofenomenologian ja uskontohistorian kehitykseen vaikutti erityisesti Friedrich Schleiermacher, joka pyrki tutkimaan eri kulttuureissa esiintyviä myyttejä. Herbert Spencerin yhteiskunnallinen evoluutioteoria, joka linkittyi Charles Darwinin tutkimuksiin, suuntasi tutkimusta positivistiseen suuntaan, tutkien erityisesti uskontojen syntyä ja kehitystä. Evolutionistista uskontotutkimusta harjoittivat muun muassa Edward Burnett Tylor ja sir James George Frazer. Bronisław Malinowski tutki uskontoja funktionalistisista lähtökohdista ja määritteli uskonnon yksilöllisten ja yhteisöllisten tarpeiden tyydyttämiseksi. Tunnettu pragmatisti William James tutki teoksessaan "Uskonnollinen kokemus" uskontoa psykologis-filosofisesta näkökulmasta. Max Weber tutki uskontoa taloudellisesta näkökulmasta tunnetuimmassa teoksessaan "Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki", ja on vaikuttanut myöhempään uskonnon yhteiskunnalliseen eli sosiologiseen tutkimukseen. Émile Durkheim tutki itsemurhaa koskevia asenteita ja oppeja protestanttisuudessa ja katolisuudessa teoksessaan "Le Suicide". Vuonna 1912 hän julkaisi teoksen "Uskontoelämän alkeismuodot". Strukturalistista myyttitutkimusta edusti muiden muassa Claude Levi-Strauss. 1900-luvulla uskontotiede kehitty muiden humanististen alojen lailla kulttuurirelativistiseen suuntaan, mitä vahvistivat postmodernismi ja jälkistrukturalismi.


title: Uskontotiede

text: Ensimmäisenä uskontotieteen virkana pidetään Helsingin yliopiston teologiseen tiedekuntaan vuonna 1886 perustettua teologisen esikäsitteiden apulaisen virkaa, jonka alaan kuului myös vieraiden uskontojen opettamisen. Virkaa hoitivat mm. Jaakko Gummerus, Erkki Kaila (Erik Johansson) ja Antti J. Pietilä. Kristillisestä näkökulmasta vieraiden uskontojen tutkimus lisääntyi myöhemmin teologian piirissäkin.


title: Uskontotiede

text: Muuten Suomessa uskontotieteen historia on kulkenut käsi kädessä kansallisten tieteiden, kansatieteen ja kansanrunouden tutkimuksen kanssa: uskontotiedettä harjoitettiin niiden piirissä, muttei omana tieteenalanaan. Samasta syystä varsinkin varhaisemmat uskonnon tutkijat tunnetaan paremmin jonkin muun tieteenalan edustajana. Varhaiseen suomalaiseen uskontontieteeseen lukeutuvat muun muassa Henrik Gabriel Porthanin ja Christfried Gananderin ("Mythologia Fennica", 1789) työt, jotka loivat pohjaa 1800-luvun suomalaiskansalliselle mytologiatutkimukselle, joka ilmenee Elias Lönnrotin kokoamassa "Kalevalassa" ja erityisesti Matthias Alexander Castrénin töissä. 1800- ja 1900-luvun vaihteessa folkloristisessa uskontotutkimuksessa vaikutti Kaarle Krohnin ns. suomalainen koulukunta, ja ruotsinkielisissä piireissä puolestaan sosiaaliantropologisesti suuntautunut Edvard Westermarckin koulukunta. Jälkimmäiseen kuului muun muassa Rafael Karsten, joka kirjoitti ensimmäisen suomenkielisen uskontotieteen menetelmäoppaan "Uskontotieteen perusteet" (1931).


title: Uskontotiede

text: Suomalaisen uskontotieteen pioneerina voidaan pitää Uno Harvaa, joka oli Kaarle Krohnin ja Edvard Westermarckin oppilas. Hän ajoi itsenäisen akateemisen uskonnontutkimuksen asiaa. Hänen jälkeensä alalla on vaikuttanut erityisesti Martti Haavio, joka on tutkimut muun muassa suomalaista šamanismia ja tietäjäperinnettä.


title: Uskontotiede

text: Kognitiivinen uskontotiede tutkii uskontoa inhimillisen tiedonkäsittelyn näkökulmasta. Kognitiivinen uskontotiede lähtee siitä olettamuksesta, että uskonto on inhimillistä tiedonkäsittelyä sekä yksilön mielessä että yksilöiden välisessä kommunikaatiossa. Kognitiotieteessä ihmisen ”ajattelun” ominaisuuksia pyritään mallintamaan hyödyntämällä hyvin erilaisia tutkimuksen traditioita, esimerkiksi neurotiedettä, kokeellista psykologiaa, evoluutiopsykologiaa, keinoälyn tutkimusta ja filosofiaa. Kognitiotieteen uusia tuloksia on ryhdytty soveltamaan uskonnollisen käyttäytymisen ja traditioiden tutkimuksessa.


title: Uskontotiede

text: Uskontoantropologian tutkimusmenetelmä on kenttätyö, eli yhteisön havainnointi, jonka pohjalta tuotetaan etnografista tietoa. Uskontososiologia tutkii uskontoa yhteiskunnallisena ilmiönä, ja menetelmät ovat sekä laadullisia (kuten uskontoantropologiassa) että määrällisiä. Uskonnonhistoria perustuu kirjoitetuille lähteille, mutta myös arkeologian ja kielitieteen tutkimustuloksia käytetään hyväksi. Rajan vetäminen uskontotieteen ja kulttuuriantropologian, folkloristiikan tai eri yksittäisiä kulttuureja tutkivien alojen välille on käytännössä mahdotonta, sillä samat kysymykset ja teoriat ovat relevantteja kaikilla näillä aloilla.


title: Uskontotiede

text: Uskontofenomenologiassa menetelmänä on eläytyminen ja pyhän kokemus on keskeinen metodinen apuväline. Jotkut uskontofenomenologit olettavat pyhän johtuvan transsendentista eli tuonpuoleisesta, kun taas antropologisessa uskontotieteessä sen yleisesti nähdään johtuvan yhteisöllisestä vuorovaikutuksesta (sosiaalinen konstruktivismi) tai ihmisen mielen ominaisuuksista.


title: Uskontotiede

text: Uskontopsykologia tutkii uskontoja psykologian tutkimusmenetelmien, käsitteiden ja teorioiden avulla. Niin sanottu neuroteologia on osoittanut erilaisten uskonnollisten kokemusten liittyvän aivojen tiettyjen osien aktivoitumiseen. Tämä havainto on uskontotieteellisen tutkimuksen, varsinkin uskontopsykologian kannalta merkityksellinen. Myös aivotutkimukseen ja evoluutioteoriaan vahvasti nojautuva kognitiivinen uskontotiede on puolestaan saanut tuloksia, joiden mukaan uskonnollisuus ei ole sidoksissa mihinkään tiettyyn osaan aivoja, vaan uskonnolliset elämykset syntyvät samalla tapaa kuin muut kognitiiviset kokemukset.


title: Uskontotiede

text: Kriittinen uskontotiede tarkastelee uskonnollisia väitteitä tiedollisesta näkökulmasta ja esittää niille samoja vaatimuksia kuin muillekin olemassaoloväitteille. Uskontotieteilijä Matti Kamppisen mukaan uskontojen tunnusmerkki on yliluonnollisten toimijoiden kuten jumalien olettaminen ja vanhentuneiden ajattelutapojen tuominen nykyaikaan. Hänen mukaansa näiden molempien piirteiden oikeutus on mahdollista kyseenalaistaa käyttämällä kriittisen yhteiskuntatieteen menetelmiä. Kamppisen mukaan nykyaikaisen kuvailevan uskontotieteen sekä uskontokritiikin taustalla ovat samat käsitykset. Kamppisen mielestä ei ole olennaista, onko tutkija itse uskonnoton vai uskonnollinen. Sen sijaan se on tärkeää, että uskonnollisia väitteitä ei yhdistetä tieteeseen.


title: Olli Kortekangas

text: Olli Paavo Antero Kortekangas (s. 16. toukokuuta 1955 Turku) on suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli vuosina 1974–1981 Sibelius-Akatemiassa Einojuhani Rautavaaran ja Eero Hämeenniemen johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Berliinissä opettajanaan Dieter Schnebel. Kortekangas kuuluu Korvat auki -yhdistyksen perustajajäseniin. Hän on myös toiminut opettajana muun muassa Teatterikorkeakoulussa, Sibelius-Akatemiassa ja Espoon musiikkiopistossa. Vuosina 1997-2007 Kortekangas oli Oulu Sinfonian nimikkosäveltäjä.


title: Olli Kortekangas

text: Kortekangas on säveltänyt noin 140 teosta eri kokoonpanoille. Hänet tunnetaan erityisesti teoksista, jossa hän käyttää ihmisääntä. Keskeistä tuotantoa ovat oopperat "Grand Hotel" (1985), "Joonan kirja" (1995), "Marian rakkaus" (1999), "Messenius ja Lucia" (2004), "Isän tyttö" (2006), "Yhden yön juttu" (2011) ja "Oma vika" (2015). Veljeni vartija -ooppera (2017) saa kantaesityksensä helmikuussa 2018 Tampere-talossa. Ooppera pureutuu vuoden 1918 tapahtumiin sodan eri puolille ajautuvien sisarusten tarinan kautta.


title: Olli Kortekangas

text: Yhteistyössä suomalaisten ja ulkomaisten kuorojen kanssa ovat syntyneet teokset "MAA, A" ja "Ikikaiku" Tapiolan kuorolle, "Shadows" Eric Ericsonin kamarikuorolle, "Three Romances" Dominante-kuorolle, "The Way to the Woods" Syracuse Vocal Ensemblelle ja "The Return" Tapiolan kamarikuorolle. Tuoreimpiin kuoroteoksiin lukeutuu Naantalin musiikkijuhlilla kesällä 2017 kantaesitetty oratorio Via viidelle sooloäänelle, kaksoiskuorolle, uruille ja orkesterille.


title: Olli Kortekangas

text: Oopperoiden ja kuoromusikin lisäksi Olli Kortekankaan tuotantoon kuuluvat muun muassa "Amores" mezzosopraanolle ja orkesterille (1989), "Konzertstück" klarinetille, sellolle ja orkesterille (1993), "Charms" pianotriolle ja kamariorkesterille (1998), "Pianokonsertto" (2010) ja "Klarinettikonsertto" (2014). Viime vuosina hän on säveltänyt myös paljon kamari- ja soolosoitinmusiikkia, mm. lukuisia urkuteoksia.


title: Olli Kortekangas

text: Kortekankaan laajamittainen oratorio "Seven Songs for Planet Earth" kantaesittiin Washingtonissa vuonna 2011. Se on Choral Arts Society of Washingtonin ja Tampereen kaupunginorkesterin yhteinen tilausteos, joka perustuu muun muassa Wendell Berryn runoihin, joikuperinteeseen ja Fransiskus Assisilaisen "Aurinkolauluun". Suomen-ensiesityksensä teos sai Tampere-talossa 13. syyskuuta 2013.


title: Olli Kortekangas

text: Minnesotan orkesterin tilauksesta sävelletty "Migrations" Sheila Packan teksteihin sai kantaesityksensä helmikuussa 2016 Minneapolisissa. BIS Records on levyttänyt sen, ja CD on kerännyt kiitosta koti- ja ulkomaisissa medioissa.


title: Olli Kortekangas

text: Olli Kortekangas on saanut lukuisia palkintoja ja huomionosoituksia, mm. Salzburgin kaupungin oopperapalkinnon ja Prix Italia -kilpailun erikoispalkinnon. Marraskuussa 2007 hänelle myönnettiin Teosto-palkinto musiikista oopperaan "Isän tyttö". Palkintoraati luonnehti oopperaa teokseksi, jossa vivahteikas orkestraatio ja vokaali-ilmaisu kuljettavat ilmeikkäästi oopperan tarinaa.


title: Olli Kortekangas

text: Kortekangas valittiin vuonna 2011 Naantalissa "Vuoden Unikeoksi", ja syyskuussa 2015 Suomen Musiikkikustantajat valitsi hänet Vuoden taidemusiikin säveltäjäksi.


title: Olli Kortekangas

text: Olli Kortekankaan isä on TT, piispa Paavo Kortekangas, äiti FM, äidinkielenopettaja Ritva Kortekangas.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Järjestyksessään 29. hiihdon MM-kilpailut järjestettiin 21. helmikuuta – 2. maaliskuuta 1997 Trondheimissa, Norjassa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 2. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 23. helmikuutaNopeimman ajan kilpailussa hiihti Venäjän Ljubov Jegorova, joka kuitenkin jäi doping-testissä kiinni bromantan-piristeen käytöstä ja hänen suorituksensa hylättiin.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: 'Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 23. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1997

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Midland F1 Racing

text: Midland F1 Racing (usein lyhennetty MF1 Racing) oli kaudella 2006 Formula 1 -sarjassa ajanut kilpatalli. Se osallistui sarjaan venäläisellä lisenssillä ja oli käytännössä ensimmäinen venäläinen talli sarjassa. Kuljettajina tallissa toimivat alankomaalainen Christijan Albers sekä portugalilainen Tiago Monteiro. Testikuljettajina toimi Giorgio Mondini, Markus Winkelhock, Adrian Sutil, Alexandre Prémat ja Ernesto Viso. Talli ei saavuttanut lyhyen historiansa aikana yhtään MM-pistettä.


title: Midland F1 Racing

text: Talli syntyi, kun venäläissyntyisen Alex Shnaiderin johtama Midland Group osti Jordan-tallin vuoden 2004 lopussa sen perustajalta Eddie Jordanilta. Talli kilpaili kaudella 2005 vielä Jordan-nimellä. Kaudella 2006 talli tunnettiin Midland-nimellä.


title: Midland F1 Racing

text: Midland kilpaili ainoastaan kaudella 2006, kuljettajinaan Christijan Albers ja Tiago Monteiro. Monteiro oli kilpaillut kauden 2005 Midlandia edeltäneessä Jordan-tallissa. Midlandin M16-nimisissä autoissa oli Toyotan moottorit. Tallin menestys jäi vaisuksi, sillä se ei saavuttanut kauden aikana yhtään pistettä. Parhaiksi sijoituksiksi jäivät Unkarin GP:n yhdeksäs ja kymmenes sija. Pisteitä jaettiin kuitenkin kahdeksalle parhaalle. Saksan GP:ssä tallin molemmat autot hylättiin liiaksi taipuvien takasiipien takia. Sijoitus valmistajien MM-sarjassa oli lopulta kymmenes. Taakse jäi ainoastaan Super Aguri.


title: Midland F1 Racing

text: Syyskuussa alankomaalainen autonvalmistaja Spyker ilmoitti ostaneensa tallin. Talli kilpaili viimeiset kolme kilpailua Spyker MF1 Racing nimellä, ja samalla nimenvaihdos Spykeriin tarkoitti myös värien vaihtumista Midlandin punavalkoisesta oranssin ja hopean sekoitukseen. Kaudella 2007 talli kilpaili nimellä Spyker F1. Se myytiin kuitenkin uudestaan, ja talli aloitti kilpailemisen kaudesta 2008 alkaen nimellä Force India.


title: Joululaulu

text: Joululaulu on laulu, jonka sanat liittyvät aiheeltaan jouluun. Joululauluja esitetään yleensä ennen joulua, ja sen aikana.


title: Joululaulu

text: Joululauluja voi esittää yksi esittäjä, mutta useimmiten ne esitetään suuremmissa yhtyeissä, yleensä kuorossa. Niitä lauletaan myös yhteislauluna esimerkiksi koulujen joulujuhlissa ja Kauneimmat joululaulut -tilaisuuksissa. Joululaulu voi tyyliltään kuulua niin taide- kuin populaarimusiikkiin. On myös muusikkoja, jotka ovat erikoistuneet joululaulujen tekemiseen. Monet, joskaan eivät kaikki, joululaulut ovat luonteeltaan uskonnollisia. On myös monia joululauluja, joissa joulun uskonnolliseen merkitykseen viitataan vasta viimeisessä säkeistössä.


title: Joululaulu

text:
Vanhimmat joululaulut ovat yhtä vanhoja kuin joulu itse. Yksi vanhimpia joululauluja on "Kuului laulu enkelten" (Gloria in excelsis Deo), joka määrättiin laulettavaksi jouluyönä vuonna 129. 300-luvulle Roomassa alettiin esittää jouluaiheisia hymnejä. 1200-luvulla yleistyi varsinainen joululauluperinne Saksassa, Ranskassa ja Italiassa.
Martti Luther runoili vuonna 1535 virren "Enkeli taivaan", ja vuonna 1539 loi sille sävellyksen. Suomessa käytetyssä vuonna 1582 ilmestyneessä Piae Cantiones -kokoelmassa on hengellisiä joululauluja, joita edelleen lauletaan niin latinan kuin suomen kielellä.


title: Erkki Lepokorpi

text: Erkki Valdemar Lepokorpi (26. toukokuuta 1930 Tampere – 26. marraskuuta 2001) oli tamperelainen kirjailija. Alun perin hän oli laivaston soittokunnassa oppinsa saanut muusikko. Musiikista ei kuitenkaan tullut hänen elämänuraansa, vaan hän toimi Kansan lehden ilmoitustoimittajana. Hän oli päätoimensa ohella pitkään keikkamuusikkona, mutta lopetti keikkailun kiinnostuttuaan kirjoittamisesta 1960-luvun alussa. Työnsä Kansan Lehdessä hän jätti 1978. Lepokorpi avioitui loviisalaisen Synnöve Bergströmin kanssa 1948.


title: Erkki Lepokorpi

text: Lepokorven pääteokset olivat romaanit "Jumalauta meitä ammutaan" (1972) ja "Käy ruusutkin kukkimaan" (1977). Ne kuvaavat sisällissotaa punaisten puolelta. Ensin mainittua voi pitää jälkimmäisen esiversiona: kirjailijalla on jo tietoa ja materiaalia sisällissodasta, mutta hän upottaa sotatapahtumien kuvaamisen sanomalehtimaailmaan. Romaanin päähenkilö kirjoittaa ilmoituspäällikön työnsä ohessa romaania, jonka työniminä ovat Taistelu Tampereesta ja Jumalauta meitä ammutaan.


title: Erkki Lepokorpi

text: Romaani "Käy ruusutkin kukkimaan" kuvaa tarkasti kansalaissotaa pispalalaisten punakaartilaisten näkökulmasta. Tapahtumat käynnistyvät suurlakkoaikana ja vievät aina valkoisten piirittämälle Tampereen raatihuoneelle huhtikuussa 1918. Kuvaus on tarkkaa: hän kuvaa petosta ja kaaosta, joskin myös ystävyyttä ja arjen sankaruutta. Romaania edelsi samanniminen ja karsitusti lähes samansisältöinen näytelmä, joka sai ensi-iltansa Tampereen Työväen Teatterissa 4. maaliskuuta 1976.


title: Erkki Lepokorpi

text: Romaani "Käy ruusutkin kukkimaan" avaa laajan näkökulman Suomen sisällissotaan, Punaisten pohjoisen rintaman esikuntaan Tampereella ja taisteluihin punaisten pohjoisen rintaman alueella. Monet historialliset suomalaiset ja venäläiset henkilöt heräävät romaanissa henkiin. Punaisten sodanjohdon sankariksi nousee harrastelijanäyttelijä-vahtimestari, kotkalainen Hugo Salmela. Hän pystyy luomaan niin kovan vastuksen valkoisen puolen sotilaallisesti ylivoimaisen kompetentille voimalle, että sisällissodan Tampereen ratkaisutaistelusta muodostuu lajissaan siihen asti suurin taistelu Pohjoismaissa. Lepokorpi kuvaa myös omien tuoreiden tietojensa pohjalta, kuinka Salmela haavoittuu kuolettavasti tehtävänsä ääressä 23. maaliskuuta 1918. Kirjailija teki laajoja tutkimuksia ja haastatteluja romaaniaan varten ja teos tuo oman merkittävän lisän ja näkökulman siihenastiseen sisällissotakirjallisuuteen. Romaanit Rautakoura ja Pulmunen sekä Lasikuisti ovat Käy Ruusutkin kukkimaan -romaanin jatko-osia ja kuvaavat sisällissodan jälkeistä aikaa.


title: Erkki Lepokorpi

text: Lepokorpen kirjojen miljööt sijoittuivat vahvasti Tampereelle.


title: Poyntingin–Robertsonin ilmiö

text:
Poynting-Robertson-ilmiö on ilmiö, jossa Aurinkoa tai jotain muuta tähteä kiertävä hyvin pieni pölyhiukkanen ajautuu ajan mittaan kiertämäänsä tähteen. Ilmiö on nimetty sen selittäjien John Henry Poyntingin ja Howard Percy Robertsonin mukaan.
Pölyhiukkasta jarruttaa radallaan siitä lähtevä lämpösäteily, jonka suuntaa siirtää hyvin pienen kulman hiukkasen oma rataliike. Epätasainen ulossäteily vaikuttaa rataliikkeeseen rekyylin tavoin. Poynting-Robertsonin ilmiöllä on taipumus ajaa hiukkanen hidasta spiraalia pitkin tähteen ja myös tasoittaa hiukkasen radan soikeutta.
Esimerkiksi 1 AU:n päässä Auringosta olevalle yhden mikrometrin (1 µm, miljoonasosa metriä) läpimittaiselle hiukkaselle ajautumisaika Auringon lähelle vie muutama tuhat vuotta. Lähellä Aurinkoa pölyhiukkaset haihtuvat
kuumuudessa. Jos hiukkanen on hyvin pieni, esimerkiksi Auringon lähellä alle 0,1 mikrometriä, säteilynpaine estää Poynting-Robertsonin ilmiön.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkäripataljoona 27, virallisesti Kuninkaallinen preussilainen jääkäripataljoona 27 (), oli Saksan armeijassa vuosina 1915–1918 toiminut yksikkö, joka koostui suurimmaksi osaksi suomalaisista jääkäriliikkeen vapaaehtoisista. Pataljoona muodosti jatkon ja laajennuksen "partiolaiskursseille" (Pfadfinderkursus) ja Lockstedtin harjoitusjoukolle (Ausbildungstruppe Lockstedt), joilla oli annettu sotilaskoulutusta Suomen itsenäistymistä ajaville vapaaehtoisille. Jääkäripataljoona 27:ssä palvelleiden sotilasarvon edessä käytettiin myöhemmin Suomen puolustusvoimissa määriteosaa "jääkäri" (esim. jääkärimajuri). Viimeisenä heistä puolustusvoimia palveli jalkaväenkenraali Kaarlo Heiskanen (puolustusvoimain komentaja 1953–1959). Viimeinen jääkäri, jääkärikenraali Väinö Valve kuoli vuonna 1995.


title: Jääkäripataljoona 27

text: "Partiolaiskurssiin" osallistui 200 ylioppilasta, "pfadfinderiä" (partiolaista), joista tuli myöhemmin jääkärien suomalaista päällystöä. Salaamissyistä osasto myös puettiin aluksi partiolaisasuihin. Kurssia ja myöhemmin pataljoonaa ryhtyi johtamaan majuri Maximilian Bayer. Osastoa koulutettiin Lockstedter Lagerin leirialueella, nykyisessä Hohenlockstedtissa.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Osasto laajennettiin 31. elokuuta 1915 annetulla käskyllä Lockstedtin harjoitusjoukoksi ("Ausbildungstruppe Lockstedt"), johon kuului tavanomaisen saksalaisen jääkäripataljoonan kokoonpanosta poiketen myös mm. tykistö- ja pioneeriyksiköitä. Joukon vahvuudeksi kaavailtiin noin 1 200:aa miestä.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Miehistöä muodostuvaan joukkoon hankittiin Suomesta ns. suurella värväyksellä syksyn 1915 ja kevään 1916 välisenä aikana. Tämä merkitsi jääkäriliikkeen tuloa yleisemmin tunnetuksi ja suurta ilmitulon vaaraa.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Kolmannes värvätyistä oli itsenäisiä tilallisia, lopuista suurin osa työväestöä. Jääkäriliikkeen osana työväestö tuki näin Suomen itsenäistymistä porvarillisemman kansanosan rinnalla. Suomesta värvättyjen lisäksi pataljoona sai miehistöä Saksasta, vankileireiltä, joihin oli internoitu muun muassa suomalaisia merimiehiä.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Viimeistään suuren värväyksen myötä oli selvää, ettei jääkäreiden enemmistöllä ollut tullessaan saksankielen taitoa. Koulutusta varten alettiin luoda suomenkielistä sotilaskirjallisuutta saksasta kääntämällä ja soveltamalla. Saksan jalkaväen harjoitusohjesääntö jaettiin miehille vuoden 1916 alkaessa. Samalla alkoivat hahmottua suomenkieliset komentosanat ja muut ajanmukaiset sotilaalliset termit.


title: Jääkäripataljoona 27

text: 9. toukokuuta 1916 ilmoitettiin pataljoonalle nimitys Jääkäripataljoona 27 ("Königlich Preussisches Jägerbataillon Nr. 27"). Merkkinä uudesta asemasta pataljoona sai käyttöönsä vihreät jääkäripuvut. Pataljoonassa oli saksalainen päällystö, jolla oli suomalaiset apulaiset, korkeimpana pääjoukkueenjohtaja ("Hauptzugführer") Erik Jernström. Jääkärien sotilasarvot muodostivat oman järjestelmänsä, joka sijoittui periaatteessa kokonaan saksalaisten arvojen alapuolelle.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkäripataljoonan miehistöluetteloon on merkitty myös kaksi naista, vapaaehtoiset suomalaiset sairaanhoitajattaret Ruth Munck ja Saara Rampanen. Pataljoonassa heistä käytettiin nimiä "Schwester Ruth" ja "Schwester Saara".


title: Jääkäripataljoona 27

text: Sekä pataljoonan johdossa että suomalaisten jääkäriliikkeen johtomiesten keskuudessa pidettiin tärkeänä, että pataljoona saisi taistelukokemusta. Sen olemassaoloa ei kuitenkaan saisi liian suurin riskein vaarantaa. Riski suurista tappioista oli todellinen: samoihin aikoihin vastaavanlainen irlantilaisista aktivisteista koostunut pataljoona jauhautui länsirintamalla olemattomiin. Suomalainen pataljoona olikin rintamapalveluksessa 8. armeijan osana jaksoittain kesäkuun 1916 ja maaliskuun 1917 välisenä aikana.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Kesä-elokuussa 1916 suomalaiset olivat asemissa Riian edustalla Misse-joella (nyk. Misa). Pioneerikomppania osallistui Schmardenin taisteluun (nyk. Smārdes) 25. heinäkuuta ja kenttähaupitsijaos Ekkau-Kekkaun torjuntataisteluun 18. heinäkuuta – 4. elokuuta.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Asemataistelut Riianlahden ranta-asemissa jatkuivat elokuusta joulukuuhun. Joulukuussa 1916 pataljoona siirrettiin Libauhun (nyk. Liepāja) rantavartiotehtäviin 4. tammikuuta 1917 saakka. Juuri ennen tätä siirtoa oli Suomessa käyty Simon kahakka, ensimmäinen aseellinen yhteenotto jääkärien sekä suomalaisten ja venäläisten viranomaisten välillä. Aa-joen talvitaistelut käytiin 5. tammikuuta – 3. helmikuuta välisenä aikana ja niitä seurasi olo reservissä Tukumsissa 24. maaliskuuta saakka.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Libaussa oltiin pitkä jakso rantavartiossa ja täydennyskoulutuksessa (24. maaliskuuta 1917 – 13. helmikuuta 1918). Tämän jakson kuluessa ehtivät tapahtua niin Suomen itsenäistyminen kuin sisällissodan alkaminenkin.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Pataljoonalle aiheutuivat rintamakomennusten aikana seuraavat tappiot:


title: Jääkäripataljoona 27

text: Itärintama oli länsirintamaa huomattavasti rauhallisempi. Siitä huolimatta pataljoonan melko vähäiset tappiot osoittavat, että pataljoona oli rintamalla ensisijaisesti hankkimassa kokemusta, ja sitä todennäköisesti säästettiin tarkoituksella tärkeämpään tehtävään, Suomen vapauttamiseen.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkäripataljoona 27 luovutti Riianlahden asemansa saksalaisille 13. joulukuuta 1916 ja saapui junakuljetuksena Libauhun (nyk. Liepāja) 17. joulukuuta. Täällä oli määrätty tapahtuvaksi pataljoonan sotilaskoulutuksen viimeistely.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkärien lähes 11 kuukautta kestänyt Libaun-jakso oli toisaalta joukon kehityksen kannalta antoisa sisältäessään monipuolista erikoiskoulutusta, toisaalta tätä jaksoa leimasi etenkin alkupuolella epävarmuus siitä, miten pataljoonan luonne ymmärrettiin ja mikä olisi sen tarkoituksenmukaista käyttöä.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Pataljoonan täydennyskoulutus oli Libaussa tuskin ehtinyt alkaa ja toinen "sotajoulu" vietetty, kun tapahtumat kääntyivät yllättävään suuntaan: jo pfadfinder-kursseja johtanut, ja suomalaisten asian syvällisesti omakseen ottanut majuri Bayer komennettiin uusiin tehtäviin. Tieto tästä tuli pataljoonalle 4. joulukuuta ja jo seuraavana päivänä järjestettiin komentajan jäähyväisparaati. Saman päivän iltapäivällä tuli tieto, että jääkäripataljoona 27 komennettaisiin vastoin lupauksia jälleen rintamalle, nyt reserviksi Lielupejoen rintamakaistalle.


title: Jääkäripataljoona 27

text:
Lokakuusta 1917 lähtien alettiin Suomeen lähettää – aiempien yksittäisten värvärien, "pommarien" ja etappimiesten ohella – 5–23 miehen vahvuisia komennuskuntia ”vapaussotaa valmistelemaan”, kuten "Jääkärit maailmansodassa" (1933) ilmaisee. Erikoiskoulutusta ja komennuskuntien lähettämistä varten oli perustettu Polangenin komennuskunta (Sprengkommando Polangen).
15. tammikuuta 1918 tapahtui tuhoisa Osnabrückin junaturma, jossa menetti henkensä 12 jääkäriä – lähes saman verran kuin taistelut olivat vaatineet yhteensä.


title: Jääkäripataljoona 27

text:
Epäselvässä tilanteessa tyytymättömyys kasvoi pataljoonassa. Pfadfinder-päällystön ja miehistön suhteet kiristyivät; tietoa Suomen tapahtumista saatiin niukasti, vaikka kirjeet jo kulkivatkin.
Jännite erityisesti vasemmistolaisittain ajattelevien rivimiesten ja päällystön välillä tiivistyi. Miehistön joukossa perustettiin komiteoita, joita pataljoonan johto ei hyväksynyt, vaan piti niitä ”sotamiesneuvostoina”. Tämä konflikti aiheutti sen, että osaa jääkäreistä ei päästetty palaamaan Suomeen yhtä aikaa muiden kanssa ja muutamat eivät palanneet lainkaan.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkärien pääjoukko, 700 miestä, saapui Vaasaan 25. helmikuuta 1918 S/S Arcturuksen tuomana – kolmen vuoden kuluttua siitä, kun ensimmäiset vapaaehtoiset olivat saapuneet Lockstedtin leirille. Pataljoona astui Suomen kamaralle Vaasan Vaskiluodossa. Vaasan Hovioikeudenpuiston reunaan pystytettiin myöhemmin tapahtumasta muistuttava jääkäripatsas.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Viimeisen kerran pataljoona oli koossa Vaasan torilla 26. helmikuuta 1918. Jääkärit itse olisivat halunneet taistella yhtenäisenä iskuosastona. Päämaja ei kuitenkaan sallinut arvokkaiden, koulutettujen miesten tuhlailevaa käyttöä miehistönä vaan hajotti pataljoonan.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Jääkärit muodostivat sotaa käyvän valkoisen armeijan päällystöstä valtaosan. He myös kouluttivat asevelvolliset "jääkärijoukot". Eräs merkittävimmistä syistä sisällissodan päättymiseen valkoisten voittoon olikin jääkärien muodostama koulutettu päällystö, joka tehosti armeijan toimintakykyä merkittävästi. Sodan alkuvaiheessa myös valkoisen puolen kouluttamattomat suojeluskunnat esimerkiksi ottivat omavaltaisia lomia ja joutuivat helposti paniikkiin. Jääkärien saavuttua tällainen käytös jäi lähinnä punakaartin ammattitaidottomasti johdettujen joukkojen ominaisuudeksi.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Osa jääkäreistä otti osaa niin sanottuun valkoiseen terroriin eli sodan aikaisiin ja jälkeisiin toimenpiteisiin, joilla kostettiin punaisten tekemiä hirmutöitä surmaamalla punakaartilaisia. Esimerkiksi Erik Grotenfelt Inkoossa, Väinö Strömberg Lappeenrannassa, Ragnar Heikel Kouvolassa, Jalmari Kara Kotkassa ja Juho Jauhiainen Haminassa ottivat osaa punaisten surmaamisiin.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Kaatuneita jääkäreitä olivat mm.Sisällissodan jälkeen vakinaiseen palvelukseen jääneet jääkärit muodostivat pääosan Suomen sotavoimien nuoremmasta upseerikunnasta. Monet heistä eivät katsoneet sodan olevan ohi vaan jatkoivat sitä lähtemällä vapaaehtoisina taistelemaan Viron, Karjalan ja Aunuksen vapauden puolesta.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Eräät jääkärit jatkoivat aktivistisen liikkeen perinteitä Karjalan vapautuksen jäätyä unelmaksi Lapuan liikkeessä ja IKL:ssä. Muun muassa kyyditysten järjestäjiin tai ainakin suosijoihin lukeutui useita jääkäreitä, tunnetuimpana Kurt Martti Wallenius. Nämä yksilöt eivät kuitenkaan edustaneet kokonaisuutta: muun muassa Puolustusvoimien komentaja Aarne Sihvo, jääkäri, osallistui tarmokkaasti Mäntsälän kapinan lannistamiseen.


title: Jääkäripataljoona 27

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet jääkärit saivat lisäkoulutusta ulkomaisissa sotilasakatemioissa ja syrjäyttivät lähes kaikki vanhan Venäjän armeijan upseerit johtopaikoilta 1930-luvun alkuun mennessä, vaikkakaan eivät ilman katkeria kiistoja. Talvi- ja jatkosodassa suuri osa kenraalikunnasta oli entisiä jääkäreitä. Viimeisenä puolustusvoimia palveli jalkaväenkenraali Kaarlo Heiskanen, puolustusvoimain komentajana vuosina 1953–1959.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1925

text: Kautta aikain ensimmäiset hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 4.–14. helmikuuta 1925 Janské Lázněssa (saks. "Johannisbad") Tšekkoslovakiassa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1925

text: Päivämäärä: 12. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1925

text: Päivämäärä: 14. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1925

text: Päivämäärä: 4. helmikuuta


title: Säteilynpaine

text: Säteilynpaine on sähkömagneettisen säteilyn aiheuttama tavallisesti hyvin pieni paine, joka kohdistuu kaikkiin pintoihin, joihin osuu sähkömagneettista säteilyä. Massiivisissa tähdissä säteilynpaineella on huomattava merkitys, samoin joissakin muissa kuumissa ja tiheissä ympäristöissä, kuten mustien aukkojen ympäristössä. Säteilynpaine aiheutuu fotonien liikemäärästä, eikä sitä pidä sekoittaa tähdestä sinkoutuvien massallisten hiukkasten aiheuttamaan, käytännössä merkityksettömään vaikutukseen.


title: Säteilynpaine

text: Esimerkiksi Maahan saapuu Auringosta 1 370 W/m säteilyä, joka aiheuttaa 4,6 μPa:n (mikropascalin) säteilynpaineen. Jos tähden sisuksissa säteily ylittää niin kutsutun Eddingtonin rajan, säteily alkaa puhaltaa tähden kaasua ulospäin. Säteilynpaine kasvaa lämpötilan neljänteen potenssiin eli formula_1. Suuren jättiläistähden sisällä lämpötila on jopa 1 000 miljoonaa kelviniä.


title: Säteilynpaine

text: Säteilynpainetta on ajateltu käytettäväksi hyväksi hitaassa mutta taloudellisessa avaruusmatkailussa aurinkopurjeilla tai sähköpurjeilla varustetuilla aluksilla.


title: Intrigue

text: Intrigue on suomalaisen metalliyhtye Zero Ninen viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1986 levymerkillä Megafon Records. Levyllä on myös yksi harvoista Zero Ninen levyttämistä covereista: John Cameronin säveltämä ja sanoittama Na Na Naa, jonka on esittänyt ainakin Cozy Powell.


title: Kielotorni

text: Kielotorni on asuintornitalo Vantaan Tikkurilassa. Talossa on 17 kerrosta ja 78 asuntoa. Kielotien varrella sijaitseva Kielotorni on yksi Vantaan korkeimmista asuinrakennuksista, ja korkeutta sillä on 50 metriä. Talo valmistui joulukuussa 2005. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Timo Vormala Gullichsen Vormala Arkkitehdeista ja rakentanut Skanska.


title: Sarah McLachlan

text: Sarah Ann McLachlan OC, OBC (s. 28. tammikuuta 1968 Halifax, Nova Scotia, Kanada) on kanadalainen laulaja ja lauluntekijä. Mclachlanin tunnetuin kappale lienee "In the Arms of an Angel".


title: Sarah McLachlan

text: Sarah McLachlan opiskeli lapsena laulamista sekä klassista pianoa ja kitaraa. McLachlan levytti ensimmäisen albuminsa, "Touchin" vuonna 1988. Siltä julkaistiin singleinä "Vox" ja "Steaming". Albumi myi kultaa, kuten myös seuraava albumi, "Solace" (1991). Tämän jälkeen McLachlan on julkaissut useita albumeja.


title: Sarah McLachlan

text: McLachlan on voittanut kolme Grammy-palkintoa. Vuonna 1997 hän voitti palkinnot kappaleista "Building a Mystery" ja "Last Dance" ja vuonna 1999 kappaleesta "I Will Remember You". Vancouverin talviolympialaisten avajaisissa McLachlan lauloi kappaleen "Ordinary Miracle".


title: Shenzhou 6

text: Shenzhou 6 oli Kiinan toinen miehitetty avaruuslento. Lento alkoi 12. lokakuuta 2005 Pitkä Marssi 2F -kantoraketilla Jiuquanin satelliittien laukaisukeskuksesta. Shenzhou-avaruusaluksen miehistönä oli ensimmäistä kertaa kaksi taikonauttia, Fei Junlong (Komentaja) ja Nie Haisheng (ohjaaja). Matalalle Maata kiertävälle lentoradalle asettunut avaruuslento kesti lähes viisi päivää (115 tuntia ja 28 minuuttia).


title: Shenzhou 6

text:
Miehistö pystyi riisuutumaan uudesta kevyemmästä avaruuspuvustaan, suorittamaan tieteellisiä kokeita ja siirtymään kiertoratakapseliin ensimmäistä kertaa, missä sijaitsivat myös WC-tilat. Lento laskeutui Sisä-Mongoliaan kuten sitä edeltävät miehitetyt ja miehittämättömät Shenzou-lennotkin.
Kyseessä oli Kiinan ensimmäinen kahden avaruuslentäjän avaruuslento. Miehistö esiteltiin julkisuudelle viisi tuntia ennen lähtöä. Nie Haisheng juhli 41:tä syntymäpäiväänsä avaruudessa.


title: Shenzhou 6

text:
Shenzhou 6:n laukaisu tapahtui 12. lokakuuta 2005 kello 01:00:03.583 UTC Jiuquanin satelliittien laukaisukeskuksesta. Shenzou 6 irtautui 200 kilometrin korkeudessa Pitkä Marssi -kantoraketista ja käynnisti omat moottorinsa, mitkä veivät sen 211 km x 345 km kiertoradalle 21 minuutin kuluttua lähdöstä. Kiinan keskustelevisio esitti laukaisun suorana lähetyksenä.
Myöhempi ratamuutos nosti aluksen 332 km x 336 km kiertoradalle. Miehistö avasi aluksen laskeutumis- ja kiertoratamoduleja erottavan luukun ja työskenteli myös kiertoratamoduulissa. Miehistön tieteellisistä kokeista ei kovin paljon kerrottu julkisuudessa. Lännessä onkin epäilty osan kokeista olleen luonteeltaan sotilaallisia.


title: Shenzhou 6

text: Maahanlaskeutumistoimet aloitettiin 16. lokakuuta kello 19:44 irrottamalla kiertoratamoduuli laskeutumismoduulista. Toisin kuin Sojuz-avaruusaluksissa tämä tapahtuu ennen maahanlaskeutumispolttoa, mikä sallii kiertoratamoduulin jäävän kuukausien ajan kiertoradalle tai toimivan seuraavien lentojen telakoitumiskohteena (kiertoratamoduuli käynnistikin myöhemmin kahdesti omat moottorinsa 19. lokakuuta nostaen sen 355 kilometrin ympyränmuotoiselle kiertoradalle). Avaruuskapseli laskeutui laskuvarjojen varassa noin kilometrin päähän tarkoitutetusta laskeutumispaikastaan Sisä-Mongolian ruohoaroille kello 4:33 paikallista aikaa (20:33 UTC). Miehistö kuljetettiin erikoislentokoneella Pekingiin kahdeksi viikoksi lääketieteelliseen eristykseen. Kapseli kuljetettiin Pekingiin junalla.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1926

text: Vuonna 1926 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa, Suomessa. Kisoilla ei ollut vielä silloin maailmanmestaruuskilpailujen arvoa, vaan ne olivat ”kongressikilpailut”, joille annettiin MM-arvo myöhemmin.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1926

text: Kaikki paikalliset koululaiset saivat lomaa kisojen ajaksi, sillä kouluja tarvittiin majoitustiloiksi.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1926

text: Päivämäärä: 4. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1926

text: Päivämäärä: 6. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1926

text: Päivämäärä: 4. helmikuuta. Norjan Johan Grøttumsbråten oli ylivoimaisesti paras hiihtäjä kolmen minuutin aikaerolla ennen Norjan Thorleif Haugia. Suomen Esko Järvinen hävisi Grøttumsbråtenille 7,5 minuuttia ollen kolmas. Muista suomalaisista Aarne Lukander oli 12., Urho Kunttu 14. ja paremmin uimarina tunnettu Toivo Reingoldt 22.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1927

text: Vuoden 1927 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Cortina d'Ampezzossa Italiassa 2.–5. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1927

text: Päivämäärä: 3. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1927

text: Päivämäärä: 5. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1927

text: Päivämäärä: 2. helmikuuta


title: Paulina Rubio

text: Paulina Rubio Dosamantes (s. 17. kesäkuuta 1971, México), tunnetaan paremmin nimellä Paulina Rubio, on meksikolainen vahvasti latinovaikutteisen popin laulaja ja näyttelijä. Hän on julkaissut musiikkia sekä espanjan että englannin kielillä. Hän on moninkertainen Grammy-ehdokas ja esiintynyt mm. yhdessä Enrique Iglesiasin kanssa. Paulina Rubion albumeja ja singlejä on myyty yhteensä jo yli 20 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti.


title: Paulina Rubio

text: Rubio on näyttelijä Susana Dosamantesin tytär. Hänellä on pikkuveli Enrique Rubio.


title: Paulina Rubio

text: Rubio opiskeli Centro de Educación Artísticassa ja aloitti uransa jo lapsena. Hän kuului vuodesta 1982 Timbiriche-yhtyeeseen, jonka kanssa ennätti julkaista yksitoista albumia. Ensimmäisen roolinsa telenovelassa hän esitti vuonna 1988. Eräs näyttelijänuran tunnetuimmista rooleista oli Andrea telenovelassa "Baila Conmigo" (1992).


title: Paulina Rubio

text: Paulina on ollut kihloissa Nicolas ValleJon kanssa vuodesta 2005.


title: Paulina Rubio

text: Paitsi telenoveloissa, Rubiolla on ollut rooleja myös suosituissa meksikolaisissa elokuvissa. Hän meni 30. huhtikuuta 2007 naimisiin Nicolas Colate Vallejo-Nageran kanssa. "Stuff"-lehti asetti hänet 97. sijalle maailman "102 seksikkäimmän naisen" listalla vuonna 2002.


title: Paulina Rubio

text: Paulina Rubio jätti Timbirichen vuonna 1991. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa "La chica dorada", joka julkaistiin EMI:n kautta 1992, oli välitön menestys. Tulevia julkaisuja olivat "24 Kilates" (1993), "El Tiempo Es Oro" (1995) ja "Planeta Paulina" (1996). "Planeta Paulinaa" seurasi neljä vuotta kestänyt tauko levytysuralta.


title: Paulina Rubio

text: Rubion comebackalbumi "Paulina" nosti esittäjänsä Billboard-listan kärkeen Yhdysvalloissa. Levytyssopimus EMI:n kanssa oli päättynyt, ja "Paulina" julkaistiin Universal Music Groupin kautta 23. toukokuuta 2000. "Paulinaa" seurasi Rubion ensimmäinen englanninkielinen albumi "Border Girl" vuonna 2002.


title: Paulina Rubio

text: Rubion tuoreimmat albumijulkaisunsa ovat "Pau-Latina" (2004) ja "Ananda" (2006), jotka molemmat julkaistiin Universalilla. Levyjä on maailmanlaajuisesti myyty miljoonia.


title: Paulina Rubio

text: Paulina Rubion yhdeksäs studioalbumi Gran City Pop (2009) julkaistiin 23. Kesäkuu 2009. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan yli 300 000 kpl ja nousi Yhdysvaltojen albumilistalla sijalle #44.Suurin osa levyn lauluista oli Paulina Rubion itsensä kirjoittamia. Albumilta julkaistiin singlet Causa y Efecto (2009), Ni rosas ni juguetes (2009), sekä Ni rosas ni juguetes feat Pitbull (2010).


title: Paulina Rubio

text: Vuonna 2013 ilmoitettiin Rubion liittyvän amerikkalaisen hittiformaatin X-Factor USA:n kolmannen kauden tuomaristoon Demi Lovaton, Simon Cowellin ja Kelly Rowlandin lisäksi.


title: Paulina Rubio

text: Paulina Rubio julkaisi seuraavat albumit osana Timbiriche-kokoonpanoa:Timbiriche teki vuonna 1998 lyhyen paluun, josta syntyivät seuraavat albumit:


title: Macy Gray

text: Macy Gray (oikealta nimeltään Natalie Renee McIntyre, s. 6. syyskuuta 1967 Canton, Ohio) on yhdysvaltalainen soul- ja R&B -laulaja sekä näyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 1999 levyttämällä albumin "On How Life Is". Hän on tunnettu erityisesti kansainvälisestä ”I Try” -hitistään, josta hän sai Grammy-palkinnon. Muita hänen suuria hittejään ovat ”Sweet Baby” ja ”Sexual Revolution”. Yhteistyötä Gray on tehnyt muun muassa Fatboy Slimin, The Black Eyed Peasin, Slick Rickin, Erykah Badun sekä OutKastin kanssa.


title: Macy Gray

text: Gray on albumiensa lisäksi tehnyt DVD:n "Live in Las Vegas" elokuussa 2005. Gray oli naimisissa Tracy Hindsin kanssa vuosina 1996–1998. He saivat kolme lasta.


title: Macy Gray

text: Gray oli mukana kappaleella ”Amoré (Sexo)” Santanan albumilla "Shaman", joka julkaistiin vuonna 2002.


title: Macy Gray

text: Suomessa Macy Gray on esiintynyt Pori Jazz -tapahtumassa vuonna 2004 ja Imatran big band -festivaaleilla 2012.


title: Laura Hubert

text: Laura Hubert on kanadalainen jazz- ja rock-laulaja. Hän toimi 1980- ja 1990-luvuilla Leslie Spit Treeo -yhtyeen laulajana ja on tämän jälkeen julkaissut kolme sooloalbumia.


title: Mi Reflejo

text: Mi Reflejo on yhdysvaltalaisen laulajan Christina Aguileran toinen studioalbumi, jonka julkaisi BMG U.S. Latin 12. syyskuuta 2000. Kaupallisesti menestyneen debyyttialbuminsa "Christina Aguilera" (1999) jälkeen Aguilera levytti "Mi Reflejon" vuonna 2000. Se sisältää viisi espanjankielistä versiota aikaisemmalta albumilta ja lisäksi neljä uutta sekä kaksi cover-kappaletta. Rudy Pérez sovitti kappaleet sekä tuotti albumin.


title: Mi Reflejo

text: Yhdysvalloissa "Mi Reflejo" pääsi ykköseksi listoilla Billboard Top Latin Albums ja Latin Pop Albums ja pysyi molempien kärjessä 19 viikkoa. Albumi oli maassa vuoden 2000 myydyin latinopop-albumi ja RIAA antoi sille kuusinkertaisen platinalevyn (latinokatetoriassa). Albumi oli albumilistojen kakkosena Argentiinassa ja Uruguayssa, ja sitä on myyty maailmanlaajuisesti noin kolme miljoonaa kappaletta. Yhdysvalloissa sitä on myyty yli 480 000 kappaletta.


title: Mi Reflejo

text: Albumi oli Latin Grammy -ehdokkaana kategoriassa Best Female Pop Vocal Album ja Grammy-ehdokkaana kategoriassa Best Latin Pop Album.


title: Mi Reflejo

text: "Mi Reflejolta" julkaistiin kolme singleä: ”Ven Conimgo (Solamente Tú)”, ”Pero Me Acuerdo de Ti” ja ”Falsas Esperanzas”.


title: Vanessa Carlton

text: Vanessa Lee Carlton (s. 16. elokuuta 1980 Milford, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Hän valmistui School of American Balletista, mutta päätti tanssimisen sijaan pyrkiä laulajaksi, ja esiintyi New Yorkin baareissa ja klubeilla samalla kun kävi yliopistoa. Hän levytti demon tuottaja Peter Zizzon kanssa ja kolmen kuukauden päästä sai sopimuksen A&M Recordsin kanssa.


title: Vanessa Carlton

text: Carltonin debyyttisingle ”A Thousand Miles” ylsi kärkiviisikkoon Billboard Hot 100 -listalla vuonna 2002. Hänen ensimmäinen albuminsa "Be Not Nobody" myi platinaa Yhdysvalloissa. Seuraavat albumit "Harmonium" (2004) ja "Heroes & Thieves" (2007) eivät yltäneet debyytin myyntimenestykseen. Carlton tuotti neljännen albuminsa "Rabbits on the Run" (2011) itsenäisesti ennen kuin julkaisi sen levy-yhtiön kautta.


title: Vanessa Carlton

text: Carlton on naimisissa John J. McCauleyn kanssa, ja heillä on tammikuussa vuonna 2015 syntynyt tytär.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1929

text: Vuonna 1929 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Zakopanessa, Puolassa 5.–9. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1929

text: Päivämäärä: 7. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1929

text: Päivämäärä: 9. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1929

text: Päivämäärä: 5. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1930

text: Vuoden 1930 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Oslossa Norjassa 27. helmikuuta – 1. maaliskuuta. Kisojen menestynein maa oli yhdeksän mitalia kerännyt isäntämaa Norja (kolme kultaa, neljä hopeaa, kaksi pronssia).


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1930

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1930

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1930

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1931

text: Vuoden 1930 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Oberhofissa Saksassa 13.–15. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1931

text: Päivämäärä: 13. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1931

text: Päivämäärä: 15. helmikuuta


title: Maanpetos

text: Maanpetos on erityisesti sotiin tai muutoin levottomiin aikoihin liittyvä rikos, joka kohdistuu valtion turvallisuuteen tai muihin etuihin. Maanpetoksen tunnusmerkistöä on rikoslakia (39A/1889) uudistettaessa kavennettu, minkä takia tässä artikkelissa käsitellään yleisemmin maanpetosrikoksia, joilla tarkoitetaan rikoslain 12. luvussa mainittuja rikoksia.


title: Maanpetos

text: Rikoslaki määrittelee maanpetoksen:


title: Maanpetos

text: "Suomen kansalainen, joka Suomea koskevan sodan, aseellisen selkkauksen tai miehityksen aikana tai sellaisen välittömästi uhatessa"


title: Maanpetos

text: "on tuomittava maanpetoksesta vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi."


title: Maanpetos

text: "Maanpetoksesta tuomitaan myös ulkomaalainen, joka tekee 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun teon Suomessa oleskellessaan tai ollessaan valtakunnan palveluksessa."


title: Maanpetos

text: "Yritys on rangaistava."


title: Maanpetos

text: "Tämän pykälän 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuna vihollisen auttamisena ei pidetä sellaista miehityksen aikana suoritettua toimenpidettä, joka on ilmeisen tarpeellinen väestön elinolojen turvaamiseksi."


title: Maanpetos

text: Maanpetos on teko, johon ei voida syyllistyä kuin poikkeusoloissa. Tämä rajoittaa rikoksen tunnusmerkistöä tuntuvasti. Huomattavaa on, että maanpetoksessa rikoksen muodostaa vihollisen puolella toimiminen. Tämä on tyypillistä kaikille maanpetosrikoksille: Niihin tarvitaan vieras valtio. Sen sijaan valtiopetosrikoksissa rikos kohdistuu yhteiskuntajärjestystä vastaan kotimaisin voimin.


title: Maanpetos

text:
Törkeä maanpetos on maanpetoksen törkeä tekomuoto, josta tuomitaan vankeutta vähintään neljä vuotta ja enintään elinkautinen vankeusrangaistus. Maanpetoksen tekee törkeäksi se, että siinä
ja rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä.


title: Maanpetos

text: Rikoslain 2. luvun 14a. pykälässä määrätään lisärangaistukseksi maanpetoksesta vankeuteen tuomittavalle henkilölle sotilasarvon menettäminen. Määräys on otettu rikoslakiin jatkosodan aikana vuonna 1944 ja sen tarkoituksena on ollut estää rikoksesta tuomitun henkilön pääsy tärkeisiin sodan ajan tehtäviin.


title: Maanpetos

text: Suurin osa aiemmin maanpetoksen nimellä kulkeneista teoista on tarkennettu omiksi rikoksikseen. Näitä ovat


title: Maanpetos

text: Suomen itsemääräämisoikeuden vaarantaminen, jossa yritetään väkivaltaa tai ulkomaiden painostusta käyttäen saattaa Suomi tai maan osa vieraan valtion alaisuuteen taikka antaa itsenäisyys osalle valtakuntaa. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava.


title: Maanpetos

text: Sotaan yllyttäminen on rikos, jossa joku Suomessa tai Suomen kansalainen maan ulkopuolella Suomea koskevan sotilaallisen tai kansainvälisen poliittisen kriisin aikana tai sellaisen välittömästi uhatessa, tarkoituksenaan saattaa Suomi sotaan tai sotatoimen kohteeksi, pyrkii yllyttämällä, vääriä tietoja levittämällä tai hyökkäysteolla saattamaan Suomen osaksi sotatoimia. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta.


title: Maanpetos

text: Vakoilu on ”rauhanaikainen maanpetos”, jossa "Suomen vahingoittamiseksi tai vieraan valtion hyödyttämiseksi" välitetään, julkistetaan, ilmaistaan tai hankitaan valtakunnan turvallisuudelle, ulkomaansuhteille tai kansantaloudelle tärkeä salainen tieto. Vihollissotilas tuomitaan rikoksesta vain, jos hän salaa kuulumisensa vihollissotavoimiin Suomessa tai Suomen puolustusvoimien sotatoimialueella. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava.


title: Maanpetos

text: Törkeä vakoilu on rikos, jossa vakoilu tehdään poikkeusoloissa taikka se voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa tai koskee erityisen arkaluonteista seikkaa. Jotta vakoilu olisi törkeä, rikoksen on oltava myös kokonaisuutena törkeä. Rangaistusasteikko on neljästä vuodesta vankeutta elinkautiseen, yritys on rangaistava.


title: Maanpetos

text: Turvallisuussalaisuuden paljastaminen on vakoilun lievä tekomuoto, joka eroaa vakoilusta siten, että siinä vahingoittamis- tai hyödyttämistarkoitus puuttuu, mutta tekijä kuitenkin tietää, että tieto on salassa pidettävä. Rangaistusasteikko on 4 kuukaudesta 4 vuoteen vankeutta, yritys on rangaistava.


title: Maanpetos

text: Tuottamuksellinen turvallisuussalaisuuden paljastaminen on tuottamuksellinen tekomuoto, jossa ei vaadita, että tekijä olisi tiennyt tiedon olevan salaista. Sen sijaan vaaditaan, että rikos on aiheutunut törkeästä huolimattomuudesta. Rangaistusasteikko: sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta.


title: Maanpetos

text: Luvaton tiedustelutoiminta on rikos, jossa tiedustelutoimintaa harjoitetaan kolmatta valtiota vastaan, mutta rikoksesta aiheutuu vaaraa tai vahinkoa Suomen ulkomaansuhteille. Nimi antaa ymmärtää, että asianmukaisella luvalla tiedustelutoimintaa voidaan harjoittaa. Rangaistusasteikko on neljästä kuukaudesta kuuteen vuotta vankeutta, yritys on rangaistava.


title: Maanpetos

text: Puolueettomuusmääräysten rikkomisessa maan turvallisuus vaarannetaan rikkomalla puolueettomuudesta kahden ulkovallan välisessä kriisissä annettuja määräyksiä. Rangaistuksena on sakkoa tai enintään vuosi vankeutta.


title: Maanpetos

text: Maanpetoksellinen yhteydenpito on väljästi määritelty rikos, jossa tarkoituksena on harjoittaa tiedustelutoimintaa, mikä ei ehdi edes yrityksen asteelle. Rikokseen syyllistyy se, joka tehdäkseen jonkin edellä mainitun rikoksen ryhtyy yhteydenpitoon vieraan valtion tai sen asiamiehen kanssa. Rangaistus on sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta.


title: Me sotasankarit

text: Me sotasankarit () on Joseph Hellerin 1961 kirjoittama satiirinen mustan huumorin sävyttämä sotaromaani. Romaanista on myös tehty samanniminen näytelmäversio vuonna 1961 ja elokuva vuonna 1970.


title: Me sotasankarit

text: Hellerin romaani kuvaa Yhdysvaltain armeijan taistelulentäjiä toisen maailmansodan aikaan. Sääntöjen mukaan lentäjä saisi vapautuksen lennoilta ainoastaan todistamalla olevansa mielisairas. Toisaalta vapautuksen hakeminen hengenvaarallisilta lennoilta olisi nimenomaan järkevän ihmisen toimintaa. Vapautusta anova lentäjä siis todistaa jo hakemuksellaan olevansa täysjärkinen, eikä vapautusta näin ollen voida myöntää.


title: Me sotasankarit

text: Toinen romaanin esimerkki samasta logiikasta on Jossarianin ja Lucianan suhde. Luciana kertoo Jossarianille masentuneena, ettei kukaan mies halua avoitua hänen kanssaan, koska hän ei ole enää neitsyt. Jossarianin kosiessa Lucianaa tämä toteaa, ettei Jossarian ole täysjärkinen halutessaan naimisiin tytön kanssa, joka ei ole enää neitsyt, eikä hän itse voi puolestaan naida ketään vähäjärkistä.


title: Me sotasankarit

text: Romaani teki tutuksi termin "catch-22" kuvaamaan tilannetta, jossa ongelman ainoa ratkaisu on ongelman itsensä estämä. Toisin kuin usein luullaan, "catch-22" ei tarkoita mitä tahansa vaikeaa valintatilannetta tai ratkaisematonta ongelmaa, vaan nimenomaan yllä mainittujen tyyppistä kehäpäätelmäristiriitaa.


title: Me sotasankarit

text: Vuonna 1994 Joseph Heller julkaisi "Me sotasankarit" -romaanin tarinaa jatkavan teoksen "Closing Time", joka ilmestyi seuraavana vuonna suomeksi nimellä "Lopun ajat".


title: Catch 22

text: Catch 22 -oireyhtymä ("22q11.2-deleetio", "Catch-oireyhtymä", "DiGeorgen oireyhtymä", "velokardiofasiaalinen oireyhtymä" eli "VCFS", "Sphrintzenin oireyhtymä", "konotrunkaalinen sydänvika-kasvoepämuodostumaoireyhtymä" eli "CTAF") on kehitysvammaoireyhtymä joka johtuu 22. kromosomin poikkeavuudesta (monosomia 22q11.2). Se on yleisin kromosomihäviämä, ja on arvioitu, että yhdellä (elävänä syntyneellä) ihmisellä 2 000−4 000:sta olisi Catch-oireyhtymä. Oireyhtymä on yhtä yleinen miehillä ja naisilla. Suomessa syntyy noin 10−20 catch-lasta vuodessa.


title: Catch 22

text: Oireyhtymän nimi on muodostettu tyypillisimpiä oireita kuvaavien englanninkielisten sanojen alkukirjaimista.


title: Catch 22

text: Oireyhtymää sairastavalla on tavallisesti puheen ja kielen kehityksen ongelmia ja oppimisen hitautta. Arviosta riippuen noin 35−50 %:lla älyllinen kehitys jää kehitysvammaisen tasolle.


title: Catch 22

text: Oireyhtymään liittyy suurentunut todennäköisyys tarkkaavuuden ongelmiin kouluiässä, vaikeuksiin sosiaalisissa suhteissa ja vetäytymiseen. Piirteet saattavat osittain liittyä kielellisen kehityksen ongelmiin ja mahdolliseen suulakihalkioon. Myöhemmin henkilöllä on tyypillisesti lisääntyvässä määrin ahdistus- ja masennusoireita. Ulospäin suuntautuva aggressiivisuus on vähäisempää. Myös autismityyppiset oireet ovat mahdollisia. Aikuisella on suurentunut riski sairastua skitsofreniaan, skitsoaffektiiviseen häiriöön tai kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön.


title: Catch 22

text: Jos vanhempi sairastaa oireyhtymää, se periytyy 50 %:n todennäköisyydellä lapselle riippumatta vanhemman tai lapsen sukupuolesta. Oireyhtymää sairastavista 5−10 % on perinyt geenimuunnoksen vanhemmaltaan. Oireet ja niiden vaikeusaste saattavat vaihdella sukupolvesta toiseen, eli oireet voivat periytyä lievempinä tai vaikeampina.


title: Catch 22

text: 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa huomattiin, että useamman lääkärin kuvaamat oireet johtuivat samasta kromosomipoikkeavuudesta. Näitä kuvauksia olivat tehnet yhdysvaltalainen lastenlääkäri Angelo DiGeorge vuonna 1965, japanilaiset lastensydänlääkärit vuonna 1976 sekä yhdysvaltalainen logopedi Robert Shprintzen vuonna 1978. Vuonna 1993 brittiläinen tutkijaryhmä ehdotti ilmiölle nimen CATCH 22.


title: Catch 22

text: Monessa maassa, kuten englanninkielisissä maissa, ei enää käytetä nimeä Catch 22, koska se saattaa viitata Joseph Hellerin samannimiseen romaaniin ja koska käsite viittaa yleisessä englanninkielisessä kielenkäytössä tilanteeseen, jossa kaikki vaihtoehdot ovat huonoja. Siksi kansainvälisesti käytetään nimitystä 22q11.2-häviämä. Suomessa nimitys Catch 22 on vakiintunut, myös potilaiden ja omaisten keskuudessa.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Louis Antoine de Bougainville, Bougainvillen kreivi (12. marraskuuta 1729 – 31. elokuuta 1811) oli ranskalainen löytöretkeilijä ja meriupseeri. Hänen mukaansa on nimetty Bougainvillen saari Papua-Uudessa-Guineassa.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Bougainville syntyi Pariisissa, Ranskassa notaarin poikana. Hän opiskeli nuorempana lakia mutta luopui pian siitä ja liittyi vuonna 1753 armeijan muskettijoukkoihin. 25-vuotiaana hän julkaisi tutkielman integraalilaskennasta liitteeksi Guillaume François Antoinen, Marquis de l'Hôpital'en tutkielmaan "Des infiniment petits".


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Vuonna 1755 hänet lähetettiin Lontooseen Ranskan suurlähetystön sihteeriksi, ja hänestä tuli Royal Societyn jäsen.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Hän lähti vuonna 1756 Kanadaan ja osallistui siellä seitsenvuotiseen sotaan (Suuri siirtomaasota: Ranskan ja intiaanien sota Englantia vastaan).


title: Louis Antoine de Bougainville

text: 1766 Bougainville sai Ludvig XV:ltä tehtäväkseen purjehtia maailman ympäri. Hän onnistui tässä 14:nä purjehtijana maailmassa ja ensimmäisenä ranskalaisena. Suoritus nosti Ranskan arvonantoa seitsenvuotisen sodan häviön jälkeen. Bougainville lähti matkaan 1766 kahdella laivalla: "La Boudeuse" ja "L'Étoile". Hän saapui Tahitille huhtikuussa 1768 lähes ensimmäisenä eurooppalaisena. Hän ei tiennyt että Samuel Wallis oli käynyt saarella HMS Dolphinilla vajaata vuotta aikaisemmin. Maaliskuussa 1769 tutkimusmatkalaiset saivat maailmanympärimatkansa päätökseen ja saapuivat St Malo'lle menetettyään vain seitsemän henkeä lähes kahdestasadasta, mikä oli erittäinen alhainen kuolleiden määrä vastaaviin matkoihin verrattuna. Bougainvillen maailmanympäripurjehdus oli myös ensimmäinen mihin nainen osallistui. Jeanne Baré oli tutkimusmatkan luonnontieteilijän Philibert Commerçonin palvelija.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Hän kuvasi Tahitia vuoden 1771 kirjassaan "Voyage autour du monde" lähes maanpäälliseksi paratiisiksi, missä miehet ja naiset elävät onnellisina ja viattomina, erossa sivistyksen korruptoivasta vaikutuksesta. Hän kuvasi "ylvään villin" käsitettä ja vaikutti utopististen filosofien kuten Jean-Jacques Rousseaun ajatteluun ennen Ranskan vallankumousta.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Maailmanympärimatkansa jälkeen hän hyväksyi jälleen laivastokomennuksen ja osallistui useisiin meritaisteluihin. Hänestä tuli vara-amiraali 1791, ja vuonna 1792, onnistuttuaan lähes ihmeenomaisesti pakenemaan Pariisin verilöylyjä, vetäytyi eläkkeelle Normandian tilalleen. Bougainvillen vanhoilla päivillä Napoleon I teki hänestä senaattorin, imperiumin kreivin ja Ranskan Kunnialegioonan jäsenen. Hän kuoli Pariisissa 31. elokuuta 1811. Hän oli naimisissa ja hänellä oli kolme poikaa, jotka palvelivat Ranskan armeijassa.


title: Louis Antoine de Bougainville

text: Bougainvillen nimi on annettu suurimmalle Salomonsaarelle ja salmelle joka erottaa sen Choiseul'in saaresta. Se on myös annettu salmelle, joka erottaa Mallicollon ja Espiritu Santon saaret Vanuatulla, samoin on eteläamerikkalainen köynnöskasvi "Bougainvillea", jota usein kasvatetaan kasvihuoneissa, nimetty hänen mukaansa. Lisäksi on 13 Ranskan laivaston alusta nimetty hänen kunniakseen.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1933

text: Vuoden 1933 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa 8.–12. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1933

text: Päivämäärä: 10. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1933

text: Päivämäärä: 12. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1933

text: Päivämäärä: 8. helmikuuta


title: Olympique Lyonnais

text: Olympique Lyonnais on ranskalainen jalkapalloseura, joka vuonna 1950 irtautui vuonna 1899 perustetusta rugby- ja jalkapalloseura "Lyon Olympiquesta". Siksi sillä on periaatteessa kaksi eri perustamisvuotta. Seura hallitsi Ranskan Ligue 1:tä 2000-luvun alkupuolella, kun se voitti seitsemän perättäistä liigamestaruutta Jacques Santinin, Paul Le Guenin, Gérard Houllierin sekä Alain Perrinin johdolla.


title: Olympique Lyonnais

text: Kaudella 2011/12 Lyon palasi neljän kuivan kauden jälkeen pokaalikantaan, kun se voitti Coupe de Francen loppuottelussa US Quevillyn 1-0.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Vuoden 1934 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin 20.–25. helmikuuta Sollefteåssa, Ruotsissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Talouspulan vaivaamassa Suomessa harkittiin jopa osallistumatta jättämistä, mutta lopulta matkaan saatettiin pieni, iskukykyinen joukkue. Esimerkiksi 18 kilometrin kilpailussa suomalaiset ottivat kolmoisvoiton lisäksi kuusi sijoitusta kymmenen parhaan joukossa. Suomen joukkueen viestivoitto oli kisahistorian ylivoimaisin, kun eroa hopealle tulleeseen Saksaan kertyi yli 11 minuuttia.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1935

text: Vuoden 1935 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Vysoké Tatryssa, Tšekkoslovakiassa 13.–18. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1935

text: Päivämäärä: 15. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1935

text: Päivämäärä: 17. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1935

text: Päivämäärä: 18. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1935

text: Päivämäärä: 13. helmikuuta


title: Hilde Güden

text: Hilde Güden (aik. Hulda Gerin, oik. Hulda Geiringer, 15. syyskuuta 1917 Wien – 17. syyskuuta 1988 Klosterneubrg) oli itävaltalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Güden tunnettiin eritoten rooleistaan Mozartin ja Richard Straussin oopperoissa.


title: Hilde Güden

text: Güden opiskeli laulua Otto Iron ja pianonsoittoa Maria Wetzelsbergerin johdolla sekä tanssia Wienin Akatemiassa. Ensiesiintymisensä lavalla hän teki Ralph Benatzkyn operetissa "Herzen im Schnee" Wienin Volksoperissa 1937. Pari vuotta myöhemmin hän lauloi Susannan roolin Mozartin Figaron häissä Zürichin oopperassa. Hän käytti näihin aikoihin saakka taiteilijanimeä Hulda Gerin.


title: Hilde Güden

text:
Vuonna 1941 kuulu kapellimestari Clemens Krauss kiinnitti hänet Münchenin oopperaan, jossa hän nousi suureen suosioon. Näihin aikoihin hän otti käyttöön nimen Hilde Güden. Juutalaisten sukujuuriensa vuoksi hän joutui lähtemään natsien hallitsemasta Saksasta.
Tullio Serafin kutsui hänet Roomaan ja Firenzeen laulamaan "Ruusuritarin" Sophieta. Güden lauloi tämän jälkeen menestyksekkäästi maailman oopperakeskuksissa; Pariisissa, Milanossa, Venetsiassa, Lontoossa ja Glyndebournessa. Hän teki debyyttinsä Salzburgin festivaaleilla 1946 laulaen Zerlinan roolin Mozartin "Don Giovannissa". Seuraavana vuonna hän aloitti pitkän työrupeaman Wienin Staatsoperissa ja lauloi siellä vuoteen 1973.


title: Hilde Güden

text: Joulukuussa 1951 hän esiintyi ensi kertaa Metropolitan-oopperassa, roolina "Rigoleton Gilda". 1953 hän lauloi Metropolitanissa "Ann Truloven" roolin Stravinskin "Hulttion tiessä"


title: Hilde Güden

text: 1950-luvun lopulla hän siirtyi kevyistä rooleista lyyrisempiin, Susannasta Kreivitär Almavivaan (Figaron häät), Zerlinasta Donna Elviraan (Don Giovanni), Despinasta Fiordiligiin (Così fan tutte), Nannetasta Alice Fordiin (Falstaff) ja Musetasta Mimiin (La bohème). Muita rooleja, joista hän keräsi ylisanoja, olivat "La traviatan" Violetta, "Faustin" Marguerite ja "Carmenin" Micaela.


title: Hilde Güden

text: Hilde Güden oli hyvin monipuolinen laulaja. 50-60-luvuilla hän levytti useita levyjä sukupolvensa muiden huippulaulajien kanssa. Mozart- ja Strauss-ohjelmistonsa ohella hän oli loistava opereteissa tunnetuimpana Rosalinden rooli Johann Strauss nuoremman "Lepakossa". Bel canton puolella hän keräsi kiitosta "Rigoleton" Gildana ja "Lemmenjuoman" Adinana. Güden lauloi myös liedejä sekä esiintyi oratorioissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1937

text: Vuoden 1937 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Chamonix'ssa, Ranskassa 14.–18. helmikuuta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1937

text: Päivämäärä: 14. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1937

text: Päivämäärä: 16. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1937

text: Päivämäärä: 18. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1937

text: Päivämäärä: 12. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Vuoden 1938 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa, Suomessa 25.–28. helmikuuta. Lahti sai kilpailut järjestettäväkseen jo toisen kerran MM-kisojen historiassa. Isäntämaata edusti kisoissa yli 200 urheilijaa, ja paikalla oli yli 100 000 kisavierasta.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: 187 kaikkiaan 188 kilpailijasta hiihti maaliin saakka.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: 62 kaikkiaan 99 kilpailijasta hiihti maaliin saakka. Kymmenen parhaan joukossa oli lähes pelkästään suomalaishiihtäjiä, ulkomaisista joukossa oli ainoastaan pronssia saanut norjalainen Lars Bergendahl.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1938

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

text: Vuoden 1939 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Zakopanessa, Puolassa 25.–28. helmikuuta. Zakopane sai kilpailut järjestettäväkseen jo toisen kerran MM-kisojen historiassa. Kilpailut olivat viimeiset ennen toisen maailmansodan aiheuttamaa pitkää taukoa maailman urheiluelämässä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

text: Päivämäärä: 15. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

text: Päivämäärä: 17. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1939

text: Päivämäärä: 11. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Vuoden 1950 hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lake Placidissa, Yhdysvalloissa 1.–6. helmikuuta. Hiihtokilpailut käytiin Rumfordissa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Päivämäärä: 3. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Päivämäärä: 6. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Päivämäärä: 5. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Hasun ja Vellosen osuuksien jälkeen Suomi oli vielä kärjessä, mutta kolmannella osuudella Lonkila jäi Lundströmistä.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Päivämäärä: 1.–3. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1950

text: Bjørnstad pääsi Norjan joukkueeseen viimeisenä miehenä.


title: Semperoper

text: Semperoper on Sächsische Staatsoper Dresden ‑oopperan oopperatalo ja Sächsische Staatskapelle Dresden ‑orkesterin konserttisali Dresdenissä, Saksassa. Rakennusta käyttää esiintymispaikkanaan myös Semperoperin baletti. Tyyliltään uusbarokkia edustava rakennus sijaitsee Elbe-joen rannalla teatteriaukiolla.


title: Semperoper

text: Oopperatalo on nimetty suunnittelijansa, arkkitehti Gottfried Semperin mukaan, jonka johdolla se rakennettiin alun perin vuonna 1841 varhaisrenessanssiseen tyyliin. Vuonna 1869 talo kuitenkin jouduttiin rakentamaan uudelleen tulipalon tuhottua sen.


title: Dragonlance-kronikat

text: Kronikat on Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin kirjoittama, kolme kirjaa sisältävä Dragonlance-fantasiakirjasarjan osa. Kronikoihin kuuluvat kirjat ovat tapahtumajärjestyksessä "Syyshämärän lohikäärmeet", "Talviyön lohikäärmeet" ja "Kevätaamun lohikäärmeet".


title: Dragonlance-kronikat

text: Kronikoiden ensimmäisen osan pohjalta on tehty animaatioelokuva "".


title: Dragonlance-kronikat

text: Viisi vuotta aikaisemmin Tanis Puolihaltia, Flint Tulivasara, Tasslehoff Takiaisjalka, Kitiara Uth Matar, Sturm Kirkaskalpa ja kaksoset Caramon ja Raistlin Majere olivat vannoneet pyhän valan. He lupasivat toisilleen tapaavansa Otikin majatalossa tasan viiden vuoden kuluttua. Tapaaminen ei kuitenkaan suju aivan niin kuin kumppanukset olisivat toivoneet: Kitiara ei tule ja Laakso on muuttunut, kun kaduilla kulkee suurhiisiä. Majataloon saapuu kaksi barbaaria, jotka kaipaavat apua. Barbaarien mukana ystävykset joutuvat seikkailuun, joista kaikki eivät selviä ja joukkoon saapuu lisää ystäviä. Heidän ansiosta Peitsen sota ratkeaa hyvyyden voitoksi ja Peitsen sankarit muistetaan Krynnissä ikuisesti urotöistään.


title: Jamppa Tuominen

text: Jarmo ”Jamppa” Antti Jussi Tuominen (11. toukokuuta 1949 Oulu – 19. marraskuuta 1998 Playa del Inglés, Espanja; joidenkin lähteiden mukaan kuoli vasta 25. marraskuuta tai sen vastaisena yönä 1998) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli suosionsa huipulla 1970- ja 1980-luvuilla, ja hänen tunnetuimpiin kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Aamu toi, ilta vei”, ”Kuumat kyyneleet” ja ”Kevään ensi kukkanen”. Yli 500 000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa.


title: Jamppa Tuominen

text: Jamppa Tuomisella oli absoluuttinen sävelkorva. Laulamisen ohella hän soitti seitsemää instrumenttia, huilua, klarinettia, baritoni-, tenori- ja alttosaksofonia, kitaraa ja pianoa. Tuominen oli vasenkätinen ja opetteli kitaransoitossa omat otteet vaihtamatta kielien paikkaa, eli hän soitti soinnut ikään kuin ylösalaisin. Tuominen oli äänialaltaan tenori.


title: Jamppa Tuominen

text: Jamppa Tuomisen isä Turo oli ammattimuusikko. Turo Tuominen soitti pitkään selloa Oulun kaupunginorkesterissa. Myös Jamppa Tuomisen sisar Annette Tuominen tuli jo 1960-luvulla tunnetuksi iskelmälaulajana. 1960-luvun alussa Tuominen opiskeli Oulun musiikkiopistossa huilunsoittoa opettajanaan Simo Säilänne ja klarinettia opettajanaan Vilho Huomo.


title: Jamppa Tuominen

text: Ennen iskelmäuraansa Tuominen oli orkesterimuusikkona ja soitti altto- ja baritonisaksofonia sekä huilua ja klarinettia tanssimusiikki- ja jazzyhtyeissä. Hänen uransa alkoi kuitenkin 11-vuotiaana vuonna 1961 oululaisen Pertti Haipolan nuoriso-orkesterin laulusolistina. Noihin aikoihin hän soitti myös useissa muissa yhtyekokoonpanoissa. Lapsena ja nuorena hän osallistui myös moniin laulukilpailuihin. Vuonna 1962 hän voitti kansakoululaisten Suomen mestaruuden laulajana. Hän työskenteli 1970-luvulla musiikkiliikkeessä ja veti iltaisin lauluiltoja oululaisravintolassa.


title: Jamppa Tuominen

text: Tuominen meni naimisiin Sirkka Sjömanin kanssa vuonna 1971, ja heille syntyi kaksi poikaa. Perheeseen kuuluivat myös Sjömanin poika entisestä avioliitosta ja hänen veljenpoikansa, joka otettiin sijaislapseksi. He erosivat vuonna 1979, mutta palasivat vielä myöhemmin asumaan yhdessä. Vuonna 1982 Tuominen löysi Ruotsista Tuulan, jonka kanssa hän meni avioon vuonna 1985. Heille syntyi poika joulukuun 22. päivänä.


title: Jamppa Tuominen

text: Tuominen soitti 1970-luvun alussa monta vuotta Polar Big Bandissä, jossa soitti myös Matti Esko. Levy-yhtiön tuottaja oli kerran sattumalta mukana lauluillassa ja kuuli Tuomisen laulavan Veikko Juntusen tekemää kappaletta ”Aamu toi, ilta vei” ja suositteli tälle osallistumista Iskelmähaavi-kilpailuun. Tuominen sijoittui vuonna 1976 "Apu"-lehden järjestämässä kilpailussa toiseksi ja menestyksekäs iskelmälaulajan ura alkoi. Ensimmäisen albumin nimikappale ”Aamu toi, ilta vei”, jonka sävelsi ja sanoitti Veikko Juntunen, nousi hitiksi ja esikoisalbumi "Jamppa Tuominen" sai peräti timanttilevyn (myyty yli 50 000 kpl). Juntunen teki sittemmin kaikkiaan noin neljäsosan Tuomisen kappaleista.


title: Jamppa Tuominen

text: Ensimmäiset levytykset tehtiin CBS-yhtiölle. Siihen aikaan levytettiin paljon ulkomaisten hittien käännöksiä, mutta Tuomisen ensimmäiselle levylle laitettiin poikkeuksellisen monta kotimaista kappaletta; toiselle levylle kaikki kappaleet olivat kotimaista tuotantoa. Viimeiseksi jäänyt eli 17. levy ilmestyi vuonna 1995. Sen jälkeen on kuitenkin julkaistu vielä useita kokoelmalevyjä, myös postuumisti.


title: Jamppa Tuominen

text: Vuonna 1982 Tuomisen ollessa kiertueella Ruotsissa, hän sai verenpurkautumia niin että suusta tuli hyytynyttä verta. Tuominen vietti kaksi viikkoa Östran sairaalan teho-osastolla, ja hänelle annettiin kaikkiaan 57 pussillista uutta verta. Verensyöksy johtui katkenneesta valtimosta ruokatorven alaosassa, mikä aiheutui monen tekijän yhteisvaikutuksesta. Tuomisella oli myös ongelmia alkoholin kanssa, vaikka hän olikin välillä pitkiäkin aikoja ilman.


title: Jamppa Tuominen

text: Vuoden 1983 "Kuumat kyyneleet" on Tuomisen ostetuin levy: sitä on myyty yli 73 000 kappaletta. Seuraavan vuoden "Onnesta otteen sain" sai myös timanttilevyn (myyty yli 50 000 kpl), 50 000 myydyn levyn ja timanttilevyn rajan on rikkonut vuoden 1979 "En hyvästellyt sinua". Kultalevy Tuomiselle tuli useista albumeista: läpimurron jälkeen vuoteen 1988 mennessä julkaistuista 13 albumista 12 ja yksi kokoelmalevy myivät kultaa sekä kolme levyä saavutti timanttilevyn. Kolme seuraavaakin levyä olivat tosin lähellä kultalevyn 25 000 myydyn albumin rajaa. Yli 700 000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa. Levymyyntitilastoissa hän on neljäntenä Eppu Normaalin, Matin ja Tepon sekä Kirkan jälkeen.


title: Jamppa Tuominen

text: 1990-luvulla Tuomisen suosio hiipui, ja hän siirtyi esiintymään pääasiassa suomalaisturisteille Kanariansaarilla. Vuonna 1998 Tuominen joutui siellä 70 vuorokaudeksi tutkintavankeuteen, mikä oli hänelle traumaattinen kokemus. Erään keikan jälkeen helmikuussa hän oli mennyt katsomaan, miksi lapsi itkee viereisessä huoneessa; irlantilaisperheen isä pahoinpiteli hänet ja molemmat joutuivat kuulusteluun. Juttu meni oikeuteen, ja Tuominen joutui tutkintavankeuteen. Tuominen pääsi vankeudesta vapaaksi odottamaan uutta oikeudenkäyntiä, mutta hänelle oli asetettu matkustuskielto, eli hän ei päässyt Espanjasta Suomeen. Loppuvuodesta 1998 hän teki vielä jonkin verran keikkoja paikallisissa ravintoloissa.


title: Jamppa Tuominen

text: Tuomisen uran loppuvaihetta varjostivat alkoholiongelmat, ja hän kuoli Kanarialla vuonna 1998. Hänet löydettiin hotellihuoneistostaan kuolleena 25. marraskuuta ja kuolemansyyksi merkittiin verenvuoto, jonka oli aiheuttanut laskimolaajentumien rikkoutuminen. Oulun hautausmaalla sijaitsevalle Tuomisen haudalle pystytettiin syyskuussa 2009 muistomerkki, johon on sijoitettu lasilevyjen väliin laminoitu kuva Tuomisesta.


title: Leonnatos

text: Leonnatos Anteaan poika (356 eaa. - 322 eaa.) oli makedonialainen sotilas. Hän toimi Aleksanteri Suuren henkivartijana, ja oli yksi diadokeista. Hänen isänsä oli Anteas joka kuului ehkä Lynkestis-maakunnan entiseen hallitsijasukuun. Sudan mukaan Leonnatos oli sukua Filippos II:n äidille Eurydikelle, joka kuului tähän sukuun. Leonnatoksen isästä Anteaasta taas ei tiedetä mitään, mutta hän oli ehkä Filippos II:n "hetairos".


title: Leonnatos

text: Leonnatos mainitaan ensimmäisen kerran antiikin lähteissä Aleksanteri Suuren isän Filippos II:n murhan yhteydessä. Leonnatos oli yksi niistä sotilaista jotka ottivat kiinni ja tappoivat Filippoksen murhaajan Pausaniaan. On epäselvää oliko Leonnatos tuolloin henkivartija ("somatofylakes") tai hypaspisti.


title: Leonnatos

text: Leonnatos mainitaan Issoksen taistelun jälkeisten tapahtumien yhteydessä. Persian kuninkaan Darios III:n perhe jäi makedonialaisten vangiksi. Aleksanteri sai kuulla että Dareioksen perhe luuli Dareioksen kuolleen taistelussa. Aleksanteri aikoi ensin lähettää Sardiin entisen satraapin Mithreneen heidän luokseen, mutta epäili että petturin näkeminen vain aiheuttaisi enemmän harmia. Aleksanteri lähetti tämän takia Leonnatoksen heidän luokseen viemään sanaa. Saattaa olla ettei Leonnatoksella ollut mitään tekemistä koko tapahtuman kanssa. Arrianos kertoo nimittäin että Peukestas oli ainut makedonialainen joka opetteli persian kielen. Toisaalta Aleksanterin lähipiiriin kuului Laomedon Mytileneläinen, joka tiettävästi osasi persiaa. Aleksanteri laittoikin hänet johtamaan persialaiset vankien valvomista juuri siksi että hän osasi persiaa. Arrianoksen versio tapahtumista perustuu Ptolemaioksen teokseen. Aleksanterin kuoleman jälkeen Ptolemaios ja Laomedon olivat vihamiehiä. Ehkä Ptolemaios vaihtoi vihollisensa nimen toiseen.


title: Leonnatos

text: Gazan piirityksen jälkeen Leonnatos ja Filotas toivat kaupungin hallitsijan Batiin Aleksanterin luokse. Kerrotaan että Aleksanteri veti Batista sotavaunujensa perässä kuten Akilleus aikanaan. Tätä tapausta pidetään kuitenkin yleisesti fiktiivisenä.


title: Leonnatos

text: Tämän jälkeen Leonnatos mainitaan seuraavan kerran vasta kun hänestä tuli kuninkaan henkivertija noin vuonna 331 eaa. Hänen edeltäjänsä oli Arybbas, joka kuoli Egyptissä. Kun Aleksanteri kuoli vuonna 323 eaa. nimitti uusi hallitsija Perdikkas, joka myös oli entinen henkivartija, Leonnatoksen Hellespontin Fryygian satraapiksi. Samaan aikaan kreikkalaiset kapinoivat Makedonian valtaa vastaan (ns. Lamian sota). Leonnatos lähti armeijan kanssa avustamaan Makedonian hallitsijaa Antipatrosta. Leonnatos sai kuitenkin surmansa taistelussa ateenalaisia vastaan.


title: Laokoon

text: Laokoon (, ), Akoeteksen poika, oli Poseidonin (tai eräiden lähteiden mukaan Apollonin) pappi Troijassa. Hän on tunnettu epäonnistuneesta yrityksestään varoittaa troijalaisia ottamasta vastaan kreikkalaisten lahjaksi tarjoamaa Troijan puuhevosta Troijan sodassa ja varoitusta seuranneesta jumalallisesta teloituksestaan.


title: Laokoon

text: Vergiliuksen "Aeneis"-kertomus kuvaa Laokoonin kuolemaan johtaneita tapahtumia seuraavasti:


title: Laokoon

text: Troijalaiset eivät kuitenkaan noudattaneet hänen neuvoaan, ja siitä vihastuneena Laokoon heitti hevosta keihäällä. Poseidon (joidenkin mukaan Pallas Athene), joka tuki kreikkalaisia, lähetti merikäärmeitä kuristamaan Laokoonin ja hänen kaksi poikaansa Antiphanteen ja Thymbraeuksen. (Eräiden lähteiden mukaan Apollon lähetti merikäärmeet tuohon tapaukseen liittymättömän loukkauksen johdosta, ja vain onneton ajoitus sai troijalaiset tulkitsemaan tapahtuman seuraukseksi hevosen vahingoittamisesta. Itse asiassa Poseidon rankaisi Laokoonia siveettömästä käyttäytymisestä Poseidonille pyhitetyllä maaperällä)


title: Laokoon

text: Laokoonin kuolema kuvataan monumentaalisessa veistoksessa ”Laokoon ja hänen poikansa” (tekijöinä pidetään rodoslaisia kuvanveistäjiä Hegesandrosta, Athenedorosta, ja Polydorosta). Veistos tunnetaan yleisesti nimellä Laokoon-ryhmä.


title: Herbert Spencer

text: Herbert Spencer (27. huhtikuuta 1820 Derby, Englanti – 8. joulukuuta 1903 Brighton, Englanti) oli englantilainen filosofi ja sosiologi, joka oli uuden ajan kehitysfilosofian merkittävin teoreetikko. Spencer oli oman käsityksensä mukaan synteettinen filosofi, joka syntetisoi luontoa, ihmistä ja yhteiskuntaa koskevat yleiset kehityslainalaisuudet, jotka olivat samat koko elollisessa luonnossa. Hän kuului aikansa ei-akateemisten ja itseoppineiden sosiologi-yhteiskuntafilosofien joukkoon.


title: Herbert Spencer

text: Spencer oli aikanaan hyvin suosittu. On laskettu, että hänen teoksiaan myytiin vuoteen 1913 mennessä 400 000 kappaletta, joka oli tuohon aikaan paljon. Hän pystyi elättämään itsensä kirjoituksillaan ja jopa palkkaamaan avustajia sekä julkaisemaan omaa kirjasarjaa "Descriptive Sociology". Ennen tätä hän toimi mm. insinöörinä ja The Economist -lehden toimittajana. Euroopassa Spencerin suosio alkoi 1800-luvun lopulla hiipua, mutta Yhdysvalloissa hän oli vielä 1900-luvun alkuvuosikymmeninä merkittävä ajattelija.