title: Janne Immonen

text: Immonen oli syytettynä Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2013 liittyen Lahden niin kutsuttuun doping-oikeudenkäyntiin perättömästä lausumasta. Immonen myönsi käyttäneensä epohormonia ja nesteytystä hiihtourallaan. Immonen myönsi menetelleensä osittain totuuden vastaisesti todistaessaan vuonna 2011 oikeudessa liittyen dopinghankintoihin. Lisäksi Immonen myönsi salanneensa dopingiin liittyviä seikkoja ja saaneensa EPO-hormonia Kari-Pekka Kyröltä.


title: Myllylä

text: Myllylä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kinyras

text: Kinyras () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen kuningas. Hän oli Apollon poika ja Metharmen aviomies. Heidän lapsiaan olivat Adonis ja Myrrha.


title: Kinyras

text: Kinyras ja Apollon järjestivät kilpailun nähdäkseen kumpi on parempi soittaja. Kinyras hävisi ja surmasi itsensä.


title: Kinyras

text: Ovidiuksen mukaan Kinyras oli Arabian takana sijaitsevan Panchaian kuningas ja Myrrhan isä. Kun hän huomasi saattaneensa tyttärensä raskaaksi, hän yritti tappaa tämän, mutta jumalat muuttivat Myrrhan puuksi, josta kasvoi Adonis.


title: A. C. Bhaktivedanta Swami

text: A. C. Bhaktivedanta Swami (syntyjään Abhay Charan De, 1. syyskuuta 1896 Kalkutta, Länsi-Bengali – 14. marraskuuta 1977) tunnetaan parhaiten Krishna-liike ISKCON:n perustajana. Hän tapasi henkisen opettajansa Bhaktisiddhanta Saraswatin, Gaudiya Mathan perustajan, vuonna 1922 ja sai tältä vihkimyksen vuonna 1933. Abhay Charan toimi vuoteen 1950 asti perheellisenä apteekkarina, minkä jälkeen hän muutti asumaan Vrindavanaan Radha-Damodaran temppeliin ja otti muodollisen sannyasin (hindu-askeetin) valan vuonna 1959.


title: A. C. Bhaktivedanta Swami

text: Vuonna 1965 A. C. Bhaktivedanta Swami matkusti Jaladhuta-höyrylaivalla pois Intiasta julistaakseen Sri Chaitanya Mahaprabhun sanomaa läntisessä maailmassa, kuten hänen henkinen opettajansa oli tätä opastanut. Heinäkuussa 1966 hän perusti ISKCON:n New Yorkissa. Myöhemmin hän vihki useita tuhansia oppilaita, perusti kymmeniä temppeleitä ympäri maailmaa ja käänsi sekä kommentoi Vaishnava-perinteen kirjallisuutta.


title: A. C. Bhaktivedanta Swami

text: Prabhupadan kuoltua Krishna-liikettä on johtanut hallintoelin ().


title: A. C. Bhaktivedanta Swami

text: Bhaktivedanta sai oppilailtaan lisänimen "Prabhupāda", ”hän joka on herran asemassa”. Hänet tunnetaankin siksi usein nimellä Šrīla Prabhupāda, jossa "Šrīla" on yleinen kunnioittava etuliite hinduopettajille.


title: Huulikukkaiskasvit

text: Huulikukkaiskasvit (Lamiaceae, aik. Labiatae) on kasviheimo. Huulikukkaiskasvit ovat ruohoja tai varpuja, joilla on usein minttua muistuttava voimakas tuoksu, jonka saa esille helposti, kun lehtiä hieroo sormissaan. Varsi on nelisärmäinen ja lehdet ovat kiinnittyneenä vastakkain korvakkeettomasti. Monet mausteyritit ovat huulikukkaiskasveja. Kukat ovat kypärämäisiä; alahuulessa on iso keskiliuska ja sivulla kaksi pienempää liuskaa.


title: Huulikukkaiskasvit

text: Huulikukkaiskasveihin kuuluu pääasiassa ruohoja, myös joitakin pensaita, köynnöksiä ja harvoin puita, joiden oksat ovat usein korkkihuokosellisia. Sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita ovat mm. diterpenoidit, betaiinit ja eräät iridoidit. Kasvit ovat usein aromaattisia. Anatomisia tuntomerkkejä on korkkijällen sijainnissa, lehtiruodin johtojänteissä ja ilmarakotyypeissä. Varsi on usein nelikulmainen. Lehdet ovat vastakkaisia ja tavallisesti hammaslaitaisia. Kukinto koostuu viuhkomaisista osakukinnoista, joissa on vastakohtaisia kukkia. Kukassa ei ole tavallisesti joutohedettä. Heteenponnen tapetumin solut ovat monitumaisia. Siitepöly on trikolpaattinen, eikä eksiini ole paksuuntunut itureikien läheltä. Sikiäin on kahden emilehden yhteenkasvettuma, ja vartalo on kaksihaarainen sekä usein gynobaasinen (kiinnittyy sikiäimen tyveen), luotti on huomaamaton. Sikiäimessä on neljä siemenaihetta emilehtien sisäsivuilla, ja niissä on 5–9 solukerroksen paksuinen kalvo eli integumentti. Hedelmä on avautumaton ja verhiöllinen; verhiö toimii leviämisen apuvälineenä; joskus hedelmä on mehevä. Siemen on ohutkuorinen.


title: Huulikukkaiskasvit

text: Huulikukkaiskasvien heimon levinneisyys on yleismaailmallinen.


title: Huulikukkaiskasvit

text: Huulikukkaiskasveja tunnetaan 7173 lajia, ja ne ryhmitellään 236 suvuksi ja seitsemäksi alaheimoksi.


title: Myllytulli

text: Myllytulli on vanhalle teollisuusalueelle rakennettu kaupunginosa Oulun keskustan tuntumassa. Myllytullissa asuu noin 2 100 asukasta, ja siellä on noin 1 850 työpaikkaa.


title: Myllytulli

text: 1980-luvun alussa teollisuuden väistyttyä alueelta Myllytullin vanha teollisuusalue haluttiin kaavoittaa osaksi kaupungin keskustaa. Nykyisen kaavan 1984 on tehnyt arkkitehti Juhani Boman, joka voitti alueen suunnittelusta järjestetyn arkkitehtikilpailun. Kaavan toteutuminen on tehnyt Myllytullista nykyaikaisen kaupunginosan, jossa näkyvät hyvin menneen ajan piirteet. Myllytulli rajautuu etelässä Pokkisen ja Vaaran kaupunginosiin. Idässä Intiön kaupunginosaan ja pohjoisessa Oulujokeen ja sen takaiseen Tuiraan.


title: Myllytulli

text: Teollisuusalueen lisäksi Myllytullin kaupunginosaan kuuluvat Merikosken kuntoutus- ja tutkimuskeskuksen (nyk. Verve) alue (entinen sotilassairaalan alue) Lasaretinsaaressa, Oulun lääninvankilan alue ja Koskenniska korkeine asuinkerrostaloineen.


title: Pakkala

text: Pakkala () on kaupunginosa Vantaan keskiosassa Helsinki-Vantaan lentoaseman eteläpuolella. Se rajautuu lännessä Ylästöön, pohjoisessa Viinikkalaan ja Veromieheen, idässä Koivuhakaan ja Helsingin pitäjän kirkonkylään sekä etelässä Tammistoon. Kaupunginosa on saanut nimensä Backaksen kartanosta, jonka maille se on rakennettu.


title: Pakkala

text: Tammiston–Pakkalan alue on kehittynyt seudulliseksi kaupalliseksi keskukseksi. Alueelle on sijoittunut myös muuta yritystoimintaa. Pakkalan asuntoalueita ovat ajallisessa järjestyksessä "Veromäki" (1950-1960 -luku), "Sandbacka" (1990-luku), Kartanonkoski (2000–2008) ja "Pakkalanrinne" (noin 2005-).


title: Pakkala

text: Kaupunginosan halki kulkee Ylästöntie, joka on osa keskiaikaisperäistä Turun–Viipurin maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantietä). Pohjoispuolella kulkee Kehä III. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa 3–4 kilometriä.


title: Pakkala

text: Merkittävimmät luontokohteet ovat Vantaanjoki ja Krakanojan luonnonsuojelualue.


title: Pakkala

text: Pakkala on saanut nimensä Backaksen kartanosta, joka perustettiin 1600-luvulla. Ruotsin vallan aikana kartano oli säteri eli ratsutila, jolla oli velvollisuus varustaa ratsumies kuninkaan joukkoihin ja joka sai vastapalvelukseksi nauttia verovapaudesta. Tämän vuoksi kartanon omistajat 1600-1700-luvuilla olivat sotilaita ja sotilasvirkamiehiä. 1818 kartano siirtyi Hagelstamin suvulle, joka mm. rakennutti sen nykyisen päärakennuksen (1818–1844), ja heidän jälkeensä vuonna 1886 Ehrnroothin suvulle.


title: Pakkala

text: Carl Ehrnrooth luopui tilasta 1916 ja myi sen Osuusliike Elannolle, joka tarvitsi suurtilan Helsingin läheisyydestä tuottaakseen elintarvikkeita pääkaupungin myymälöihin ja ravintoloihin. Tuolloin Backaksen tila oli laajuudeltaan yli 700 hehtaaria ja ulottui Vantaanjoelta Tuusulan rajalle saakka. 1900-luvun alkupuolella Backaksen mailla viljeltiin suuri osa helsinkiläisten päivittäisistä elintarvikkeista. Tilan valtavilta metsäalueilta tuotiin puutavaraa ja turvetta omaa rautatietä pitkin. Elanto perusti oman tiilitehtaan ja rakensi sen tuotteilla kartanon nykyiset muhkeat ulkorakennukset, kuten tallin, navetan, suursikalan ja työntekijöiden asuintaloja. Myös Veromiehenkylän kansakoulu (nyk. Veromäen koulu) valmistui vuonna 1926 Elannon tiilistä Backaksen työntekijöiden lapsia varten.


title: Pakkala

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin kasvu kuitenkin söi vähän kerrallaan kartanon valtavat maa-alueet. Backaksen maita pakkolunastettiin siirtoväen asuttamiseksi, ja Helsinki-Vantaan lentoaseman rakentaminen vei niistä yli 400 hehtaaria. Vuonna 1986 Elanto myi kaiken vielä jäljellä olleen maan rakennusliikkeille, jättäen itselleen vain kartanon ulkorakennuksineen. Backaksen entisille maille on rakennettu muun muassa Veromiehen kaupunginosa sekä Pakkalaan kuuluvat Vantaanportin ja Kartanonkosken alueet.


title: Pakkala

text: Nykyisin Backaksen kartanon rakennukset on suojeltu ja sen tiloissa toimi Elannon (loppuaikoina HOK-Elannon) puutarhakeskus syksyyn 2009 asti. Nykyisin tiloissa jatkaa pitopalvelu.


title: Pakkala

text: Pakkalan asukasluku oli arviolta 5 664 vuonna 2005, ja se on muutamassa vuodessa kaksinkertaistunut. Vuonna 1990 asukkaita oli vain 416. Tähän on syynä vilkas uudisrakentaminen, joka alkoi 2000-luvun vaihteessa ja on keskittynyt erityisesti Kartanonkosken asuinalueeseen, joka valmistui vuonna 2008. Rakennuskanta koostuu harjakattoisista matalahkoista kerros- ja pientaloista.


title: Pakkala

text: Kaupunginosan väkiluku on kasvanut 25 vuodessa liki 10 000:een, ja Pakkala on noussut asukasluvulla mitattuna Vantaan 4. suurimmaksi kaupunginosaksi Myyrmäen, Martinlaakson ja Hakunilan jälkeen (2015). Asumisväljyys on alhaisempi kuin Vantaalla keskimäärin ja asuntokannasta 45 prosenttia on vuokra-asuntoja ja 12 prosenttia asumisoikeusasuntoja. Väestö on nuorta; alle kouluikäisiä lapsia on runsaasti ja yli 65-vuotiaita vähän.


title: Pakkala

text: Pakkalassa sijaitsee Vantaanportin yrityspuisto ja liikekeskus. Sen merkittävin yksittäinen osa on Kauppakeskus Jumbo, joka valmistui lokakuussa 1999. Vuonna 2005 valmistuneen laajennuksen jälkeen Jumbon pinta-ala on 85 000 neliömetriä ja sisältää noin 3 600 autopaikkaa. Jumbo nousi 2010-luvulla liikevaihdoltaan Suomen suurimmaksi kauppakeskukseksi noin 400 miljoonan euron liikevaihdollaan (2015). Jumbon viereen valmistui 2008 Flamingo, jossa on hotelli, kylpylä ja vapaa-ajan palveluiden keskus. Yrityspuistossa sijaitsee muun muassa osaamiskeskus Leija. Muita alueen keskeisiä toimijoita ovat elintarviketeollisuuden laitokset, kuten HKScan, Finn-Catering ja Vaasan.


title: Pakkala

text: Tammiston elintarvikeliikkeet ovat noin kahden kilometrin etäisyydellä. Pakkalasta löytyy Teboilin huoltoasema, joissa on K-Market, Arinatieltä Vaasan leipomo ja konditoriamyymälä sekä Hagelstamintieltä Alepa ja K-Market. Valimotien varrella on lukuisia erikoisliikkeitä. Ylästöntiellä on hotelli Pilotti, jossa on ravintola, ja Elannontiellä huoneistohotelli Bonus-Inn.


title: Pakkala

text:
Ylästöntiellä on Veromäen koulu. Hagelstamintiellä on informaatio- ja oppimiskeskus Point, jossa on kirjasto, Vantaan kansainvälinen koulu ja päiväkoti Y.E.S., jossa on englanninkielisiä ryhmiä. Pakkalassa on myös muita päiväkoteja (mm. Illenpihan pk, Illenpuiston pk, Lystilän pk, Pakkalanrinteen pk, Pehtoorin pk ja Riihipellon pk). Tilkuntiellä toimii Kartanonkosken koulu (2006), jossa rakennuksessa on myös kaupungin nuorisotila Wintti ja Kartanonkosken päiväkoti. Vantaan ammattiopisto Varian oppisopimus- ja työelämäpalveluista vastaava Leija yrityspalvelukeskus toimii Pakkalassa (Elannontie 3).
Ruotsinkielinen päiväkoti ja koulut sijaitsevat Helsingin pitäjän kirkonkylän puolella.


title: Pakkala

text: Kaupungin terveyskeskus on Tikkurilassa. Neuvola toimii Pehtoorintie 3:ssa. Lustikullanpolulla on hoitokoti.


title: Pakkala

text: Pakkalassa on Tikkurilan seurakunnan kerhotilat osoitteessa Käräjäkuja 1b ja Kartanonkoskella osoitteessa Hagelstamintie 20. Pakkalassa toimii myös helluntaiseurakunta Vantaan kotikirkko.


title: Pakkala

text: Pakkalasta kulkee bussilinjoja mm. Helsinkiin, Myyrmäkeen, Tikkurilaan, Malmille, Itäkeskukseen ja Lentoasemalle.


title: Pakkala

text: Helsinki-Vantaan lentoasemalle on vain 3–4 kilometriä.


title: Pakkala

text: Pakkalan lähellä sijaitsevat seuraavia virkistysalueita ja nähtävyyksiä ovat muun muassa:


title: Intiö

text: Intiö on Oulun keskustan suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, noin 1,5 kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen jossa on noin 2 500 asukasta ja 1 270 työpaikkaa. Intiötä rajaavat pohjoisessa Oulujoki, jonka takana on Laanila; idässä Pohjantie, jonka takana ovat Värttö ja Peltola; etelässä Kainuuntie, jonka takana on Raksila ja lännessä Tulliväylä, jonka takana on Myllytulli.


title: Intiö

text: Oulun hautausmaa siirrettiin Intiöön 1780-luvulla. Hautausmaata on laajennettu vuosien kuluessa useaan otteeseen ja nykyisin hautausmaa peittää koko eteläisen kolmanneksen kaupunginosasta. Vuosina 1881–1882 Intiöön rakennettiin arkkitehti August Bomanin suunnittelema puukasarmialue Suomen 4. tarkk’ampujapataljoonan käyttöön. Kasarmialuetta laajennettiin 1950-luvulla. Hautausmaan ja kasarmialueen väliin rakennettiin 1970-luvulla Intiönmäen (Vesitorninmäki) asuinkerrostaloalue J. S. Sirénin piirtämän vanhan Intiön vesitornin lähistölle.


title: Intiö

text: Vuosina 1997–1998 Puolustusvoimien toiminta siirrettiin Oulusta Kajaaniin Kainuun prikaatiin. Ainoastaan Pohjoisen maanpuolustusalueen ja Oulun Sotilasläänin esikunnat säilyivät Oulussa. Sotilasläänin esikunta sijaitsee Hiukkavaaran kasarmialueella. Armeijan siirryttyä pois Intiöstä vanhat puukasarmit luovutettiin Merikosken ammatillisen koulutuskeskuksen toimintaan. Myöhemmin rakennettuihin kivikasarmeihin ovat sijoittuneet maanpuolustusalueen esikunnan lisäksi Pohjois-Pohjanmaan TE-keskus, Tiehallinto ja Metsähallitus. 2000-luvulla aloitettiin kasarmialueen täydennysrakentaminen pääosin asuinkerrostaloalueeksi. Alueelle rakennetaan noin 40 000 kerrosneliömetriä uutta asuinkerrosalaa.


title: Intiö

text: Kasarmin ja Oulujoen välinen alue, Koskenniska, on vuosituhannen vaihteen jälkeen rakennettu pääasiassa asuinkäyttöön. Alueelle, joka aiemmin oli pääasiassa teollisuusaluetta, valmistui vuonna 2009 asuin- ja liikekortteli, jossa on noin 17 000 neliötä asuintilaa ja noin 5 500 neliötä toimitilaa suojelluissa makasiinirakennuksissa. Koskenniskan rannan asemakaavoitus sai vuonna 2009 Pohjois-Suomen paras rakennusteko -palkinnon.


title: Kreosootti

text: Kreosootti (kreosiitti, koliterva, karboliterva) on yleisnimitys useille korkean lämpötilan avulla puusta, kivihiilestä tai kreosoottipensaan pihkasta valmistetuille kemiallisille aineille. Näissä aineissa on jopa satoja erilaisia kemiallisia yhdisteitä, kuten polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä (PAH-yhdisteet), fenoleita ja kresoleita. Kreosoottia on pitkään käytetty puunkyllästysaineena suojaamaan esimerkiksi sähkö- ja puhelinpylväitä ja ratapölkkyjä.


title: Kreosootti

text: Puusta valmistettu kreosootti on väritöntä tai kellertävää rasvaista nestettä. Kivihiilestä valmistettu on tummaa, öljyistä ja paksua nestettä. Kivihiiliterva ja -piki ovat yleensä paksuja, mustia tai tummanruskeita puoliksi nestemäisiä tai kiinteitä aineita. Kreosootille on tyypillistä pistävä haju, jonka voi aistia esimerkiksi aineella käsitellyistä ratapölkyistä. Kuitenkin kreosootin pitoisuudet ovat ratapölkyissä niin alhaisia, että monet ihmiset jopa sanovat pitävänsä kreosootin aromaattisesta tuoksusta. Kreosootin CAS-numero on 8001-58-9.


title: Kreosootti

text: Kreosootti on terveydelle vaarallista erityisesti sisältämiensä syöpää ja perimävaurioita aiheuttavien PAH-yhdisteiden takia. Iholle joutuessaan aine saattaa aiheuttaa kirvelyä ja punoitusta sekä ärsyttää hengitystä.


title: Kreosootti

text: Yleisimmin kreosootilla tarkoitetaan puunsuojaukseen 1800-luvulta asti käytettyä kemikaalia. Ainetta on käytetty myös vanhoissa rakennuksissa kosteuseristeenä.


title: Kreosootti

text: Kreosootilla kyllästetystä puusta haihtuu tai liukenee myrkyllisiä yhdisteitä. Liuenneista jakeista osa vajoaa vettä raskaampana pohjavesipinnan alapuolelle ja kerrostuu sinne altaiksi saavutettuaan läpäisemättömän maakerroksen.


title: Kreosootti

text: Ympäristö- ja terveyshaittojen vuoksi kreosoottia saa Suomessa käyttää vuoden 2003 asetuksen voimaantulon jälkeen vain teollisuudessa ja ammattikäytössä, kuten rautateillä, sähkö- ja puhelinpylväissä, aitauksissa, maataloudessa sekä satamien ja vesiväylien rakentamisessa.


title: Kreosootti

text: Kreosootilla käsitellyn puun käyttö on kiellettyä tilanteissa, joissa aine voi joutua kosketuksiin ihon kanssa tai joissa puu voi joutua kosketuksiin ravintona käytettävien tuotteiden kanssa tai muuten saastuttaa niitä.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pikisaari () on pääasiassa taiteilijoiden ja käsityöläisten asuttama saari ja kaupunginosa Oulujoen suistossa, vastapäätä Oulun keskustaa Rommakonselällä. Alue on miljöönä suojeltu. Pikisaari sijaitsee Oulun kauppatorin ja Hietasaaren välissä (kartta), joten se on suosittu kävelyn ja pyöräilyn saaristoreitti matkalla Nallikariin.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pikisaari on saanut nimensä sinne 1600–luvulla perustetusta pikiruukista. Saari mainitaan Oulun varhaisimmissa kartoissa vuosina 1649 ja 1651 nimellä Beckholm. Ensimmäiset maininnat pikipolttimosta ovat 1640-luvulta. 1700-luvulla saarta kutsuttiin joskus myös Tullisaareksi, koska meritulli oli siirretty sinne vuonna 1724.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pienpolttoa tärkeämmäksi elinkeinoksi muodostui 1600– ja 1700–luvuilla laivanrakennustoiminta. Pikisaaren laivanveistämöt olivat aluksi pieniä ja niitä oli enimmillään kahdeksan kappaletta, mutta 1700-luvun lopulla jäljellä oli enää neljä veistämöä: Zachris Franzénin, Johan Henrik Peuronin ja Johan Nylanderin veistämöt sekä Nylanderin ja Johan Westmanin yhteisesti omistama yritys. Pienpoltto ja laivanrakentaminen säilyivät saaren pääelinkeinoina vielä 1800–luvun puoleen väliin asti, vaikka muutakin teollisuustoimintaa saarelle alkoi syntyä. 1800–luvulla suurimmaksi laivanveistämöksi kasvoi Niskan ja Wacklinin omistama veistämö, joka oli saanut 1811 erioikeuskirjan.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pikisaari säilyi pitkään asumattomana, mutta 1800–luvulla saarelle alkoi syntyä vakituista asutusta. Suurin osa saaren asukkaista oli vielä 1800–luvun puolessa välissä luotseja. Lisäksi saarelle oli sijoitettu venäläistä sotaväkeä ja pari sataa työmiestä, joiden tehtävänä oli rakentaa Venäjän armeijalle kanuunaveneitä. Venäläiset aloittivat kanuunaveneiden rakentamisen Suomen sodassa valtaamassaan Oulussa jo ennen Haminan rauhaa allekirjoittamista.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Oolannin sodassa 1854 englantilaiset polttivat Pikisaaren ja muut Oulun laivanrakennuspaikat maan tasalla. Myös Toppilassa sijainnut Tervahovi poltettiin. Laivanrakennus alkoi Pikisaaressa uudelleen 1856, mutta ei enää toipunut sotaa edeltäneelle tasolle. Rantojen madaltumisen takia veistämöt siirtyivät Pikisaaren luoteispuolella sijaitsevaan Korkeasaareen, mutta joutuivat pian maankohoamisen vuoksi siirtymään myös sieltä pois. Laivanrakennus keskittyi Pateniemeen ja Varjakkaan, joissa oli aloitettu laivarakennus 1856.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Oulun kaupungin omistama viinanpolttimo perustettiin Pikisaareen 1840. Kaupunki valmisti saaressa viinaa aina vuoteen 1883 asti, jolloin kaupunki myi polttimon yksityiselle yrittäjälle. Viinaa poltettiin Pikisaaressa 1890-luvulle asti, jolloin viinanpolttimon tiloihin perustettiin tehdasmaisesti toimiva värjäämö. Värjäämön omistajana ja värjärimestarina toimi Otto Lindgren, joka suomensi nimensä myöhemmin Karhiksi. Värjäämön nimeksi tuli Oulun Villatehdas Oy Karhin myytyä värjäämön Valde Hyrylle. Sotien jälkeen Villatehtaalla työskenteli enimmillään lähes 500 työntekijää.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pikisaaren historian merkittävin teollisuuslaitos on ollut 1874 toimintansa aloittanut Oulun Konepaja Oy. Konepajan ("Uleåborgs Mekaniska Werkstads Aktiebolag") perusti englantilainen yhtiö The Finland Charcoal Iron Works Company Limited, joka oli 1872 ostanut Kurimon ja Ämmän ruukit. Yhtiö halusi toisaalta turvata ruukkien tuottaman jalostamattoman raudan kysynnän ja toisaalta Pohjois-Suomessa oli markkinoita raudanjalostustuotteille kasvavan sahateollisuuden vuoksi. Yhtiön tekninen johtaja Karl Löfhjelm osti konepajan vuonna 1886, kun konepaja oli edellisenä vuonna kärsinyt suuria vahinkoja tulipalossa. Löfhjelmin kuoltua yhtiön osake-enemmistö siirtyi Pohjois-Suomen suurille puunjalostusyhtiöille. Suurimmillaan konepajan toiminta oli sotien jälkeen, kun Neuvostoliitolle piti maksaa sotakorvauksia. 1960-luvulla kun Raahe Oy osti konepajan, oli pajan tuotanto jo merkittävästi supistunut. Toiminta konepajassa loppui 1972. Nykyisessä Pikisaaressa konepajasta muistuttaa vielä sen koristeellinen konttorirakennus, joka on valmistunut kahdessa osassa vuosina 1885 ja 1889.


title: Pikisaari (Oulu)

text: 1960- ja 1970-luvulla kaupunki hankki alueelta omistukseensa konepajan rakennuksia, jotka se 1980-luvulla kunnosti taiteilijoiden ja käsityöläisten asunnoiksi ja työtiloiksi.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Nykyisin Pikisaaren yhdistää keskustaan Pikisaarensilta, Raatinsaareen Pikisilta, ja Hietasaareen Korkeasaarensilta. Näistä ainoastaan Pikisilta on tarkoitettu moottoriajoneuvoliikenteelle. Saaren pinta-ala on 1,85 km² ja sen rantoja seurailevan ulkoilureitin pituus kaksi kilometriä.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Pikisaaressa asuu ja työskentelee useita kymmeniä eri alan taiteilijoita ja käsityöläisiä. Saareen on muodostunut taiteilijayhteisö, jota Oulun kaupunki on kehittänyt 1980-luvulta asti. Saaressa on 38 kaupungin vuokra-asuntoa, joista kahtatoista asuttavat taiteilijat ja monilla taiteilijoilla on myös työtilat Pikisaaressa, useilla samassa rakennuksessa kodin kanssa.


title: Pikisaari (Oulu)

text: Tammikuussa 2007 Pikisaaressa oli 149 asukasta.. Siellä on yhä useita alkuperäisiä puutaloja, joista osa on suojelukohteita. Alueella sijaitsee muun muassa Oulun seudun ammattiopiston Pikisaaren yksikkö (entinen Oulun kulttuurin ja tekniikan oppilaitos, sitä ennen Käsi- ja taideteollisuusoppilaitos), johon sijoittuu Oulun seudun ammattiopiston kulttuurialan ja vaatetusalan koulutus,Oulun arkkitehtikillan talo, taidegalleria Galleria Harmaja, Proto-Pohjois-Suomen muotoilijat ry:n Showroom sekä arkkitehtitoimisto.


title: Värttö

text: Värttö on pääasiassa 1970-luvulla rakennettu asuinalue noin 2,5 kilometrin päässä Oulun kaupungin keskustasta, Oulujoen varrella. Pääosin rakennuskanta on vuosina 1960–1980 valmistuneita omakotitaloja. Kaupunginosan itäosassa on uudempia kerrostaloja, mm. 2004 valmistunut kerrostaloyhtiö. Värtön alkuperäinen puutaloalue on korvautumassa uusrakennuksilla, ja alkuperäisestä rakennuskannasta on jäljellä enää muutamia puutaloja.


title: Värttö

text: Värttö rajoittuu lännessä Pohjantiehen (valtatie 4), pohjoisessa Oulujokeen, idässä Oulunsuuntiehen ja etelässä Peltolaan ja Kajaanintiehen.


title: Värttö

text: Nimitys "värttö" on peräisin alueella asuneen Värttöisen suvun nimestä, sekä nykyisen Jaakonkuja paikkeilla sijainneesta Wärtön tilan päärakennuksesta.


title: Värttö

text: Oulujoen rannassa sijaitsevat Värtön venesatama sekä Koivurannan kahvila. Kahvilana toimii vuonna 1920 rakennettu jugendtyylinen huvila. Koivurannan kahvilan laiturista lähtevät kesäisin jokiristeilyt Turkansaareen. Värttöön vuosina 2006–2011 rakennettu kerrostaloasuinalue 'Riverside Värttö' lisäsi niin asumismahdollisuuksia, kuin palveluitakin. Värttöön valmistui K-Market keväällä 2011.


title: Värttö

text: Kaupungin liikuntaviraston ylläpitämä Värtön palloiluhalli on monen oululaisen alemman sarjatason salibandyjoukkueen vakioharjoittelupaikka.


title: Elbrus

text: Elbrus () on Euroopan korkein vuori Venäjän Kabardi-Balkarian tasavallan länsiosassa Kaukasuksen päävuorijonolla, lähellä Georgian rajaa. Euroopan unionin tai Länsi-Euroopan korkein kohta on puolestaan Alpeilla sijaitseva Mont Blanc.


title: Elbrus

text:
Elbrus on kaksihuippuinen. Korkein huippu on 5 642 metrin korkeudella ja itäinen sijaitsee 5 621 metrissä (toisen lähteen mukaan 5 595 metrissä). Huiput sijaitsevat kaikkiaan 23 jäätiköstä koostuvalla, 122 neliökilometrin laajuisella jäätikköalueella.
Antiikin ihmiset tunsivat vuoren nimellä "Strobilus" ja uskoivat Prometheuksen olevan kahlittuna sinne. Elbruksen kahdesta huipusta matalammalle nousi ensin Hillar Haširov Venäjän armeijan retkikunnasta vuonna 1829. Korkeamman huipun saavutti ensimmäisenä britti Florence Crauford Groven johtama kansainvälinen retkikunta vuonna 1874. Saksalaiset valloittivat Elbruksen vähäksi aikaa toisessa maailmansodassa. Neuvostoliiton alkuvuosina vuorikiipeily oli suosittu koko kansan harrastus, ja vuorella oli toisinaan suorastaan ruuhkaa. Maaliskuussa 1936 suuri joukko kokemattomia Komsomolin jäseniä yritti kiivetä vuorelle. Kaikkiaan 33 hengen nuorisojärjestöryhmässä oli vain neljä ryhmänjohtajaa. Joukossa ei ollut talvesta huolimatta yhtään vuorikiipeilynopasta eikä enemmistöllä ollut ennakkokokemusta vuorikiipeilystä. Ryhmät onnistuivat kuitenkin kiipeämään huipuille hyvissä olosuhteissa. Alastullessa kuitenkin ensin yksi toisiinsa kiinnittyneistä seitsemän kiipeilijän ja yhden vetäjän ryhmän jäsenistä liukastui ja kaatoi alas liukuessaan muita tuulen lumesta vapauttamalla jäätiköllä. Lopulta koko ryhmä putosi; liukastuneista neljä kuoli ja muut loukkaantuivat.


title: Elbrus

text: Vuonna 1964 Elbrusille avattiin suuri matkailu- ja kiipeilykeskus. Nykyään vuorelle järjestetään ohjattuja ryhmänousuja. Vuonna 1967 vuorelle nousi 2 400 henkeä. Vuoren juurella on useita kiipeilijöiden leiripaikkoja. 4 100 metrin korkeudessa oli kolmikerroksinen vuoristohotelli, joka paloi vuonna 1998. Etelärinteellä hissit nousevat 3 450 metrin korkeudelle saakka. Alueella on ainakin kymmenkunta hiihto- tai muuta hissiä ja toistakymmentä laskettelurinnettä.Saksalaislähteen mukaan seudulle matkustaa tätänykyä vuosittain noin 350 000 henkeä, joista noin viisi prosenttia (eli 17 500 henkeä) tähtää vuoren huipulle.


title: Elbrus

text: Elbrusin pohjois-, itä- ja etelärinteiden pääosa kuuluu vuoren mukaan nimettyn vuonna 1986 perustetun kansallispuiston alueeseen.


title: Elbrus

text: Vuonna 2014 olympiatuli vietiin Elbrusin huipulle matkalla Sotšin talviolympialaisiin.


title: Mahtisormus

text: Mahtisormukset tai Mahtavat sormukset ovat fiktiivisiä taikaesineitä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".


title: Mahtisormus

text:
Keski-Maassa taottiin kaksikymmentä Mahtisormusta. Eregionin haltiat takoivat niistä yhdeksäntoista Sauronilta opituilla taidoilla. Sauron esiintyi nimellä Annatar, "Lahjojen herra" ja hän käytti suunnitelmansa laatimisessa
hyväkseen haltiaseppien tiedonjanoa. Mahtisormuksia alettiin takoa noin 1500 Toista aikaa. Gandalf toteaa, että haltiat olisivat valmistaneet joukon vähäisempiä sormuksia opetellessaan taitoa. Sauron oppi samalla haltioiden taidot.


title: Mahtisormus

text:
Sauron itse takoi kahdennenkymmenennen Mahtisormuksen, Valtasormuksen salassa Tuomiovuoren tulissa n.1600 Toista aikaa. Sauron loi sillä käskyvallan muihin Sormuksiin, ja laittoi suurimman osan mahdistaan tähän Sormukseen.
Kun hän asetti sormuksen sormeensa, kolmen sormuksen haltijat kuulivat hänen lausumansa runon sanat ja tajusivat Sauronin petoksen ja suunnitelman kätkien sormukset. Sauron julisti haltioille sodan.


title: Mahtisormus

text: Sauron antoi kääpiökuninkaille seitsemän Sormusta. Kääpiöt väittävät että haltiat antoivat yhden Durin III:lle ja yhdeksän Sormusta kuolevaisille ihmisille. Kääpiöt käyttivät Sormuksia luodessaan kaupunkeja, mutta Sauron ei saanut määräysvaltaa heihin. Ne saattoivat lisätä heidän ahneuttaan.


title: Mahtisormus

text: Lohikäärmeet tuhosivat kolme Sormusta ja loput neljä joutuivat Sauronille. Thráin II joutui vangiksi Dol Gulduriin, jossa Sauron valmisteli paluutaan Mordoriin ja viimeinen Seitsemästä vietiin häneltä. Ruhtinas Balin lähti retkikunnan kanssa Moriaan osaksi juuri etsimään tätä sormusta, sillä hän ei tiennyt Thrórin antaneen sormuksen pojalleen ennen uhmapäistä menoaan Moriaan. Sauron yritti lahjoa kääpiöitä lähettilään välityksellä uudelleen lupaamalla sormukset takaisin.


title: Mahtisormus

text: Ihmiset, joille annettiin yhdeksän Sormusta, murtuivat ja heistä tuli Sauronin palvelijoita joille annettiin eri nimiä. Mordorin kielellä ne olivat Nazgûl, Sormusvarjot ja haltjoiden kielellä Ülairi.


title: Mahtisormus

text: Eregionin haltioiden takomiin Sormuksiin Sauron ei koskaan koskenut, vaan ne takoi yksin Celebrimbor. Niitä kutsuttiin nimillä Narya, Nenya ja Vilya. Niitä pidettiin salassa koko Kolmas Aika, kunnes Suurin Sormus ja Sauron, tuhottiin.


title: Mahtisormus

text: Ne, joille Mahtisormukset annettiin, näkyy selvästi seuraavassa runossa, jonka Sauron lausui asettaessaan valtasormuksen sormeensa:


title: Mahtisormus

text:
Velhojen saapuessa Keski-Maahan sormusten valmistumisesta on kulunut jo yli 2500 vuotta ja taito valmistaa niitä on kadonnut.
Velho Saruman etsi ennen petostaan tietoa sormuksista ja niiden valmistamisesta ja hän sai selville, miltä ne sekä Valtasormus näyttivät.


title: Exocet

text: Exocet on ranskalaisvalmisteinen meritaisteluohjus. Siitä on tehty useita versioita laukaistavaksi maalta, laivoista, sukellusveneistä ja lentokoneista. Exocet-ohjus on ollut operatiivisessa käytössä 1980-luvulta lähtien. Nimensä ohjus on saanut ranskan kielen liitokalaa tarkoittavasta sanasta. Ohjusta valmistaa MBDA.


title: Exocet

text: Exocet-ohjus tuli tunnetuksi Falklandin sodassa argentiinalaisten käytettyä niitä brittiläisiä sota-aluksia vastaan.


title: Exocet

text: Exocet-ohjuksen kehitys aloitettiin 1967 laivasta laukaistavalla MM38-mallilla. Ilmasta laukaistava malli kehitettiin 1974 ja se tuli Ranskan merivoimien käyttöön 1979.


title: Exocet

text: Exocetista on tehty monta eri versiota joita voi laukaista laivasta, ilmasta ja sukelluveneestä.


title: Aleksandr Skrjabin

text: Aleksandr Nikolajevitš Skrjabin (, 6. tammikuuta 1872 Moskova – 27. huhtikuuta 1915 Moskova) oli venäläinen säveltäjä ja pianisti. Skrjabin syntyi Moskovassa. Hän aloitti pianon soittamisen jo nuorena Nikolai Zverevin johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Moskovan konservatoriossa. Skrjabin oli kiinnostunut musiikin lisäksi teosofiasta. Hänen varhaisissa teoksissaan oli vaikutteita puolalaisen säveltäjä Frederic Chopinin musiikista. Myöhemmin säveltäjä onnistui luomaan hyvin omaperäisen tyylin. Musiikin venäläinen modernismi liitetään useimmin juuri hänen hahmoonsa. Hänen sävellystensä subjektiivisen mystiikan ja hysteerisen ekstaattisuuden on katsottu edustavan musiikin symbolismia ja futurismia. Tunnetuimpiin teoksiin kuuluu muun muassa kymmenen pianosonaattia. Skrjabin sävelsi niiden lisäksi muun muassa pianokonserton fis-mollissa (op. 20), sinfoniat nro 1 (op. 26), nro 2 (op. 29) ja nro 3 (op. 43) sekä sinfoniset runoelmat "Ekstaasin runoelma" (op. 54) ja "Prometeus, tulen runoelma" (op. 60).


title: Aleksandr Skrjabin

text: Skrjabin kuoli 43-vuotiaana verenmyrkytykseen.


title: Aleksandr Skrjabin

text: Aleksandr Skrjabinin poika Julian Skrjabin, joka kuoli vain 11-vuotiaana, sävelsi myös.


title: Helsinki-päivä

text: Helsinki-päivä on joka vuosi 12. kesäkuuta järjestettävä juhlapäivä Helsingin kaupungin kunniaksi. Juhlapäivään kuuluvissa tapahtumissa käy vuosittain yli satatuhatta ihmistä. Helsinki-mitali luovutetaan Helsinki-päivänä ansioituneille kaupunkilaisille. Kaupunginhallitus myöntää mitalit.


title: Helsinki-päivä

text: Hankkeen panivat alulle ylipormestari Lauri Aho ja Helsinki-seuran sihteeri Jorma Waronen 1950-luvun lopulla. Ensimmäistä Helsinki-päivää vietettiin vuonna 1959 sinä päivänä, jona Helsinki täytti 409 vuotta.


title: Helsinki-päivä

text: Helsinki-päivän tilaisuuksissa kävi ensimmäisen kerran yli 10 000 vierailijaa 1960-luvun alkupuolella. Saman vuosikymmenen lopussa päivistä tehtiin viihtellisempiä ja monipuolisempia. Mukaan tulivat päätapahtumat kuten jäähallikonsertit. Suosion kasvaessa Helsinki-päivästä haluttiin tehdä Helsinki-viikko Helsingin kaupunginosayhdistysten liiton aloitteesta 1970-luvun lopulla, mutta kaupunginhallitukselta ei saatu tähän lupaa. Nykyään Helsinki-päivään huipentuva Helsinki-viikko on saatu toteutettua, ja sitä ohjaa Helsingin kaupungin tapahtumayksikkö.


title: Helsinki-päivä

text: Helsinki-päivän ohjelmistosta ovat vastanneet 1990-luvulta lähtien kaupungin yksiköt ja erilaiset yhdistykset ja yritykset. Kaivopuiston maksuton Kaivopuiston kesäkonsertti on tapahtumista mahdollisesti parhaiten yleisön tiedossa.


title: Helsinki-päivä

text: Helsinki-päivien yhteydessä valitaan Stadin Kundi ja Stadin Friidu. Nimityksen jakaa Stadin Slangi ry.


title: Veikka Gustafsson

text: Eero Veikka Juhani Gustafsson (s. 14. tammikuuta 1968 Espoo) on suomalainen vuorikiipeilijä, sittemmin lehtikustantaja. Hänellä on takanaan 20 vuoden ura ammattivuorikiipeilijänä. Hän valloitti ensimmäisenä suomalaisena Mount Everestin ja on ainoana suomalaisena noussut maailman korkeimman vuoren huipulle kolmesti, joista kerran ilman lisähappea. Gustafsson asuu Kirkkonummella.


title: Veikka Gustafsson

text: Heinäkuussa 2009 Gustafsson saavutti tavoitteensa nousta kaikille yli kahdeksan kilometriä korkeille huipuille valloittaessaan Gasherbrum I:n japanilais-suomalais-bulgarialaisen kiipeilyryhmän mukana, jälleen käyttämättä happilaitteita.


title: Veikka Gustafsson

text: Gustafsson on toiminut henkilöstövalmentajana Start Now -valmennuskeskuksessa ja kolumnistina Retki-lehdessä. Hän on Retki-lehteä kustantavan Outdoor Media Oy:n hallituksen puheenjohtaja.


title: Veikka Gustafsson

text: Veikka Gustafssonin vanhemmat ovat Helsingissä syntyneet ja opiskelleet Kaj Gustafsson (s. 1937) ja Marja Gustafsson. Vuonna 1968 perheen lapset, viisivuotias Elina ja kolmevuotias Erkki, saivat Eero-veljen (Veikka). Seuraavana vuonna syntyi perheen nuorimmainen Esa.


title: Veikka Gustafsson

text: Kaj ja Maria Gustafsson ostivat vuonna 1968 Tuupovaaran Pirttijärven kylästä vaatimattoman vapaa-ajan mökin jossa perhe alkoi viettää lomiaan, kunnes vuonna 1976 kauppakorkeakoulussa opettajana työskennellyt Kaj Gustafsson näki ilmoituksen, jossa Tuupovaaraan etsittiin elinkeinoasiamiestä. Kaj Gustafsson haki virkaa ja sai sen, ja perhe muutti Tuupovaaraan pieneen mökkiinsä. Pian Veikan isä valittiin Tuupovaaran kunnanjohtajaksi ja mökin lähelle rakennettiin omakotitalo. Mökki ja omakotitalo sijaitsivat Gustafssonien ostamalla maatilalla. Veikka kävi Tuupovaarassa peruskoulun toisen ja kolmannen luokan.


title: Veikka Gustafsson

text: Veikan isä Kaj, koulutukseltaan ekonomi, opetteli Märsyvaaran tilalla maanviljelijäksi ja metsänhoitajaksi. Pojat, Erkki, Veikka ja Esa kilpailivat joskus miten pitkään jaksoivat tehdä metsätöitä: poikien tehtävänä oli käydä vesurilla karsimassa metsään jääneet latvat ja vetää ne tien varteen. Vähän yli kymmenvuotiaana Veikka teki joskus 15-tuntisia työpäiviä. Isä Kaj maksoi pojille urakkapalkkaa.


title: Veikka Gustafsson

text: Tuupovaarassa pojilla oli tilaisuus seikkailla. Talvella he joskus yöpyivät metsässä havulaavussa ja kesällä saattoivat lähteä vaeltamaan pariksi päiväksi mukanaan vain onget, suolaa ja tulitikut. Pojat harrastivat rajuja leikkejä, hippaa puiden latvoissa, juoksua koskissa, ja sillalta veteen hyppimistä. Pienenä poikana Veikka harrasti Himalajalle sijoittuvien seikkailukertomusten lukemista: Veikan idoli oli Mount Everestille ensimmäisenä noussut sherpa Tenzing Norgay.


title: Veikka Gustafsson

text: Kun isä Kaj valittiin Kirkkonummen kunnanjohtajaksi perhe muutti pois Tuupovaarasta ja Veikka aloitti neljännen luokan uudessa koulussa. Gustafssonit jatkoivat Tuupovaaran tilalla metsänhoitoa.


title: Veikka Gustafsson

text: 18-vuotiaana Veikka kiipesi isän ja ystävien seurassa Mont Blancille ja neljä vuotta myöhemmin Kilimanjarolle. Veikka ja hänen veljensä palvelivat kaikki rauhanturvaajina Golanilla.


title: Veikka Gustafsson

text: Henkilökohtaisena tavoitteenaan Gustafssonilla on ollut valloittaa kaikki 14 yli 8 000 metriä korkeaa vuorenhuippua ilman lisähappea. Tämä tavoite täyttyi 26.7.2009, jolloin hän nousi Gasherbrum I:n huipulle. Gustafsson on 17:s ihminen maailmassa, joka on kiivennyt kaikille 14:lle yli 8 000-metriselle vuorelle eli valloittanut ns. kasitonniset. Ilman lisähappea näin on tehnyt Gustafsson mukaan luettuna ainoastaan yhdeksän vuorikiipeilijää. Gasherbrum I:llä oli suunnitelmien mukaisesti kumppanina Kazuya Hiraide, joka oli mukana vuoden 2008 retkellä


title: Veikka Gustafsson

text:
Gustafsson, joka valloitti 11. vuorensa, Kanchenjungan, vuonna 2006, suunnitteli kiipeävänsä jäljellä olevat huiput 6. kesäkuuta 2008 aloittamallaan retkellä. Retken ensimmäisen välitavoitteen eli Gasherbrum II:n huipun "Veikka" saavutti 8.7.2008. Gasherbrum I:n huippu jäi saavuttamatta, sankka lumisade pakotti hänet kääntymään takaisin sadan metrin päässä huipulta. Veikka huiputti Broad Peakin 31.7.2008. Mukana Broad Peakilla olivat Hirotaka Takeuchi ja Kazuya Hiraide.Gustafssonin vuonna 2006 kiipeämä vuori Kanchenjunga on ollut ajanjaksolla 1990–2003 huipuista vaarallisin:
vuorella menehtyneiden ja huipulle päässeiden suhde on ollut 18 : 81 (22%). Kaikkien aikojen tilastossa vaarallisin vuori on ollut Annapurna. Monien mielestä K2 on maailman vaarallisin vuori.Gustafssonista on tehty myös toimintafiguuri. Veikka vuorikiipeilijä-nuken ideana oli olla aseeton ja väkivallaton sankarihahmo. Nuken odotettiin olevan yksi joulun 1999 hittituotteista.


title: Gustafsson

text: Gustafsson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Gustavsson

text: Gustavsson tai Gustavson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Sovinismi

text: Sovinismi (myös chauvinismi ja šovinismi) on jonkin ryhmän tai ryhmän jäsenen äärimmäisyyksiin menevää, yksipuolista ja fanaattistakin käyttäytymistä jotakin toista ryhmää tai sen yksityisiä jäseniä kohtaan. Sovinismista käyttäytymistä voi ilmetä niin maan tai kansan kuin muunkin ryhmän puolustamisessa. Yleensä sovinismia ilmenee silloin kun toinen ryhmä koetaan viholliseksi ja uhaksi.


title: Sovinismi

text: Käsite on nimetty Napoleon Bonaparten armeijassa palvelleen erittäin isänmaallisen sotilaan Nicolas Chauvinin mukaan. Tarinan mukaan tämä sotilas oli fanaattinen ja kiihkoileva Napoleonin ihailija, joka jatkoi taistelua Ranskan puolesta, vaikka oli haavoittunut jo 17 kertaa. Hänen kerrotaan huutaneen ranskalaisten hävitessä Waterloon taistelun: "Vanha kaarti kuolee, mutta ei antaudu!" Chauvinismi käsitteenä tuli yleiseen käyttöön vuonna 1831 ilmestyneen satiirisen näytelmän "La Cocarde Tricolore" jälkeen. Eräs näytelmän roolihenkilöistä oli juuri Nicolas Chauvin.


title: Sovinismi

text: Käsitettä tulkitaan eri tavalla eri maissa. Ranskassa 1800-luvun lopulla sovinismilla () alettiin tarkoittaa ylikorostunutta kansallismielisyyttä, äärinationalismia. "Chauvinisme"-sanan käyttö ei yleistynyt, ja Isossa-Britanniassa alettiin 1870-luvulla käyttää samaa asiaa tarkoittavaa käsitettä jingoismi. Suomen kielessä käsite tuli käyttöön muodossa "šovinismi" (toisinaan myös shovinismi), mutta myöhemmin sana on vakiintunut muotoon "sovinismi".


title: Sovinismi

text: Koska sanalla "sovinismi" on sekä yleinen merkitys että erityismerkityksensä, joista kansalliskiihkoilu on alkuperäinen mutta miesten harjoittama sukupuolisovinismi tänään vallitseva, joskus puhutaan tarkennuksen vuoksi yleisestä sovinismista, mikä kattaa sisäänsä yhtä hyvin kansalliskiihkoilun, sukupuolisovinismin kuin rasisminkin.


title: Sovinismi

text: Englanninkielisissä maissa miesten paremmuutta tai miesten suosimista kannattavaa ajattelua tai aatetta on kutsuttu 1960-luvulta lähtien "male chauvinismiksi" eli miessovinismiksi. Englannin kielen mallin mukaan sovinismi on alkanut 1960-luvulta lähtien tarkoittaa suomen kielessä lähinnä sukupuolikiihkoilua, ja nimitystä on käytetty haukkumasanana miesten ylivaltaa kannattavasta aatteesta. Vastaavasta naisten sovinistisesta asenteesta miehiä kohtaan on aloitettu käyttää käsitettä naissovinismi ().


title: Sovinismi

text: Viime aikoina englanninkielisissä lähteissä on myös alkanut näkyä aivan uusi käsite heterosovinismi (), jolla tarkoitetaan heteroseksuaalien ylimielistä suhtautumista homoseksuaaleihin.


title: Sovinismi

text: Yleensä sovinismilla tarkoitetaan jonkin valtion tai kansan uhittelevaa ja imperialistista käytöstä. Sovinismi kiistää jonkin kansan tai valtion oikeuden olemassaoloon ja kansalliseen itsemääräämisoikeuteen. Sovinistisesti ajatteleva taas katsoo, että hänen maansa ja valtionsa on aina oikeassa ja kaikki muut maat ovat huonompia kuin hänen omansa. Ajattelutapa tuli esille 1800-luvun lopulla, kun perusteltiin mm. Ison-Britannian ja Ranskan kolonialismia ja suurvaltojen valloitushalua. Sovinistit väittivät, että kaikki kansat eivät olleet tarpeeksi suuria hallitsemaan itseään ja luomaan kansallisvaltioita. Parempana pidettiin, että suuret valtiot hallitsisivat pienempiä kansoja ja sulauttaisivat nämä omiin valtioihinsa. Sovinismi ei tällöin siis korosta kansan yhtenäistä etnisyyttä, vaan valtion maa-alueiden laajuutta, sen väkimäärää ja sen kansalaisten uskollisuutta. Yhtenäistä samanlaista etnistä kansakuntaa tärkeämmäksi nousee ajatus suuresta samankielisestä ja -kulttuurisesta kansasta, joka on uskollinen valtiolleen ja sen hallinnolle.


title: Sovinismi

text: Sovinistista ajattelua on historian saatossa ilmennyt erityisesti suurvalloissa, kuten Venäjällä ja Kiinassa, Yhdysvalloissa sekä Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa näiden suuruuden aikoina. Myös islamilaisessa sivilisaatiossa on kautta aikojen esiintynyt sovinismia, mikä tänään ilmenee etenkin islamilaisen fundamentalismin useissa muodoissa. Kansallissosialismi oli saksalaisen sovinismin äärimmäinen muoto. Fasismit ovat sisältäneet historiallisesti poikkeuksetta sovinistisia piirteitä. Venäjän pyrkimyksiä venäläistää naapurivaltionsa tai omat vähemmistökansallisuutensa kutsutaan tilanteesta riippuen "isovenäläisyydeksi", "panslavismiksi", "venäläistämiseksi" tai vain yleensä imperialismiksi. Venäläisen sovinismin eli isovenäläisyyden ilmiöitä ovat olleet mun muassa Venäjän keisarikunnan toimeenpanemat Suomen sortokaudet. Venäläinen sovinismi sai uusia muotoja Neuvostoliiton aikana, kun siihen yhdistyi bolševismi. Nyky-Venäjällä venäläistä sovinismia edustaa tunnetuimmin poliitikko Vladimir Žirinovski.


title: Sovinismi

text: Kiinan imperialismin ja nationalismin ilmentymää kutsutaan "han-sovinismiksi", joka korostaa han-kiinalaisten ylivaltaa muihin naapuri-ja vähemmistökansoihin, kuten hui-kiinalaisiin ja mantšuihin, mongoleihin ja tiibetiläisiin nähden.


title: Sovinismi

text: Sovinistiseksi muodoksi voidaan nähdä myös amerikkalainen imperialismi, joka nykyään lähinnä pyrkii Yhdysvaltain mahdollisimman suureen kulttuuriseen, taloudelliseen ja poliittiseen valtaan eri puolilla maailmaa. Alkuperäisemmässä šovinistisessa muodossa amerikkalainen imperialismi esiintyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa, kun Yhdysvallat pyrki valtaamaan ja hankkimaan siirtomaita. Amerikkalaisen imperialismin piirteitä kutsutaan angloamerikkalaisissa teksteissä myös jingoismiksi.


title: Sovinismi

text: Sovinismia voi myös esiintyä alistettujen kansojen keskuudessa. Yhdysvaltojen mustaa nationalismia, jota edustaa muun muassa järjestö Nation of Islam, on kutsuttu mustaksi sovinismiksi. Vähemmistökansojen sovinismille on tyypillistä valkoisiin ja eurooppalaisiin kohdennettu rasismi.


title: Sovinismi

text: Tunnetuimmat šovinismin esimerkkimaat kuitenkin lienevät Euroopan vanhimmat siirtomaavaltiot Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Espanja. Brittiläinen šovinismi tuli tavallaan esiin brittiläisen imperiumin luomisessa. Käsitteen alkuperämaa Ranska taas toteutti šovinismia erityisesti Pohjois-Afrikassa, muun muassa Algeriassa. Ranska katsoi siirtomaiden olevan kiinteä osa emämaatansa ja näin ollen kuuluivat Ranskaan.


title: Sovinismi

text: Englanninkielisissä lähteissä šovinismista ja kiihkoisänmaallisuudesta käytetään usein nimitystä jingoismi. Jingoismilla saatetaan tarkoittaa myös niin pintapuolista isänmaallisuutta eli "lipun heilutusta" kuin ultranationalismiakin. Jingoismin käsite syntyi Britanniassa, mutta sittemmin sitä on käytetty paljon kuvaamaan amerikkalaista imperialismia ja ekspansiota. Käsite syntyi, kun brittiläiset pelkäsivät venäläisten laajenemishalua ja asettuivat Turkin sodassa Turkin puolelle. Britannian jingoismin ja painostuksen takia Venäjä menetti valtaamansa alueet. Tällöin jingoismiin yhdistyi käsitys sen konservatiivisuudesta. Käsite perustuu pubeissa Turkin sodan aikoihin laulettuun runoon:


title: Sovinismi

text: Jingolla saatetaan tarkoittaa kaunistellussa muodossa niin Jeesusta kuin baskinkielistä sanaa "Jainko", joka tarkoittaa Jumalaa. Jingoismilla alettiin pian 1900-luvun alussa tarkoittaa Yhdysvaltain sisäpolitiikassa esiintyvää "haukka-ajattelua", johon kuului isänmaallinen sotilaallisuuden ja voiman korostaminen ulkopolitiikan hoidossa. Englanninkielisissä maissa jingoismiksi nähtiin myös I maailmansodan veriset ja hurmahenkiset taistelut, kuten verinen Sommen taistelu, jossa suurin osa brittisotilaista syöksyi suoraan kuolemaan maansa puolesta.


title: Nelimaali

text: Nelimaali on pesäpalloa muistuttava pallopeli, jossa pelaajat ajetaan ulko- ja sisäpelijoukkueisiin. Kenttä muodostuu tietystä määrästä pesiä, yleensä neljä, jotka muodostavat nelikulmion, jonka yhdestä sivusta lähtevät viistoon juoksuradat, jotka yhdistävät ensimmäisen ja viimeisen pesän. Pelistä on olemassa versiot jossa käytetään lyöntimailaa tai heitetään palloa. Pisteitä joukkue saa kun lyöntivuorossa olevan joukkueen jäsenet pääsevät kiertämään koko kentän. Pesäpallon tapaan lyönnit tehdään lukkarin heittämistä pystysyötöistä.


title: Nelimaali

text: Pesäpolttajia ei ole nelimaalissa, vaan kentällä olevat palavat, kun kentällä pelaava joukkue saa kuljetettua pallon lukkarille ja lyöntivuorossa olevan joukkueen pelaajat eivät ole ehtineet pesille. Samanaikaisesti pesillä olevien pelaajien lukumäärää ei ole rajoitettu, kuten ei ole pelaajien kokonaislukumäärääkään.


title: Nelimaali

text: Kärkkyminen eli juoksemaan lähteminen muulloin kuin pallon ollessa ilmassa ei nelimaalissa ole sallittu.


title: Nelimaali

text: Jos lyöjä ei lähde juoksemaan kolmannen lyöntinsä jälkeen, hän ei pala, vaan joutuu kanalaksi nimettyyn paikkaan lyöntipaikan vieressä. Sieltä voi edelleen yrittää juosta ykköspesälle. Vuorot vaihtuvat kun tietty määrä paloja on tullut täyteen.


title: Nelimaali

text: Brännboll


title: Bertine Zetlitz

text: Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz (s. 9. huhtikuuta 1975) on norjalainen Oslossa varttunut pop-artisti, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen ensimmäinen singlensä "Getting Out" ilmestyi helmikuussa 1997, ensimmäinen albumi "Morbid Late Night Show" seurasi seuraavana vuonna. Levy nosti hänet heti pinnalle Norjassa ja muissa pohjoismaissa. Zetlitz voitti levynsä myötä palkinnot Norjan Grammy Awardseissa (Spellemannsprisen) parhaasta pop-levystä ja parhaasta debyyttialbumista.


title: Bertine Zetlitz

text: Menestyksekästä ensimmäistä albumia seurasi Tore Johanssonin (Cardigans) tuottama "Beautiful So Far" (2000) ennen kuin Bertinen parhaiten myynyt levy "Sweet Injections" (2003) ilmestyi. Levy sisälsi Bertinen ykköshitit "Girl Like You" sekä "Twisted Little Star". Vuonna 2001 Zetlitz teki ensimmäisen ja tähän saakka ainoan vierailunsa Suomeen, kun hän esiintyi Turun DBTL:ssä.


title: Bertine Zetlitz

text: Neljäs levy "Rollerskating" (2005) oli menestys Norjassa; "Fake Your Beauty" ja "Ah-Ah" kappaleille tehtiin musiikkivideot, jotka soivat tiuhaan myös MTV:llä. Musiikillisesti levyä vertailtiin mm. Madonnaan, Kylie Minogueen ja Annieen.


title: Bertine Zetlitz

text: Bertinen uusin albumi "My Italian Greyhound" julkaistiin 18. syyskuuta 2006. Levyn ensimmäinen single "500" ilmestyi 3. heinäkuuta ja kyseisen kappaleen video on nähtävissä Bertinen kotisivulla. Toinen single "Midnight" seurasi myöhemmin perässä. Levyn myötä Zetlitzin nettisivut uudistuivat.


title: Bertine Zetlitz

text: Bertine on myös kirjoittanut kirjan "Og dagen inntil nå er god"


title: Bertine Zetlitz

text: Bertinen esikoinen, Lili, syntyi tammikuussa 2007. Zetlitz ilmoitti jäävänsä äitiyslomalle, mutta julkaisi vuoden lopussa kokoelman "In My Mind 1997-2007", joka sisälsi aiemmat singlejulkaisut ("Fi Fy Fo Fum" -joulusingleä lukuun ottamatta), kaksi uutta kappaletta ("Bubble Bursts" ja uusi single "Ashamed") sekä bonus-kiekon, jolta löytyi remix-versioita. Kokoelma ei kuitenkaan sisältänyt Bertinen vuonna 1997 julkaisemaa "In My Mind" -kappaletta.


title: Nantes

text: Nantes on kaupunki Länsi-Ranskassa Atlantin rannikon tuntumassa Loirejoen suulta 55 kilometriä yläjuoksuun. Se on Pays de la Loiren alueen pääkaupunki ja Loire-Atlantiquen departementin prefektuuri (pääkaupunki) sekä lisäksi historiallisen Bretagnen provinssin pääkaupunki. Nantesin asukasluku oli vuonna 2006 yhteensä 282 853 (kaupungin pinta-ala 65,19 neliökilometriä) ja metropolialueen väkiluku 763 118 vuonna 2006 (pinta-ala 2 242,6 neliökilometriä). Itse kaupunki on siten väkiluvultaan Ranskan kuudenneksi suurin ja metropolialue kahdeksanneksi suurin. Nantes oli vuoden 2013 Euroopan vihreä pääkaupunki.


title: Nantes

text: Namnetit-niminen kelttiläinen heimo perusti kaupungin nykyisen Nantesin lähistölle noin vuonna 70 eaa., kunnes Julius Caesar valloitti sen vuonna 56 eaa. ja antoi sille nimen "Portus Namnetus". Ensimmäisen vuosituhannen aikana kaupungin valloittivat saksit noin vuonna 285, frankit noin vuonna 500, britit 500- ja 600-luvulla sekä normannit vuonna 843.


title: Nantes

text: Vuonna 937 Alain Barbe-Torte, normannien karkottaman Bretagnen viimeisen kuninkaan pojanpoika, ajoi normannit pois kaupungista ja perusti Bretagnen herttuakunnan, joka pysyi itsenäisenä aina vuoteen 1532 saakka, kun se liitettiin Ranskan kuningaskuntaan. Nantes sai pitää Bretagnen parlamentin muutamia vuosia, kunnes se siirrettiin Rennesiin. Vuonna 1598 Henrik IV allekirjoitti Nantesin ediktin, joka antoi Ranskan protestanteille oikeuden uskontoonsa. Nantesin yliopisto perustettiin 1460, mutta siirrettiin Rennesiin 1735 ja avattiin uudelleen vasta 1962.


title: Nantes

text: 1700-luvulla Nantes oli Ranskan orjakaupan keskus, ja samalla siitä syntyi maan ensisijainen satama ja siten varsin vauras kaupunki. Nantes päätti ottaa osaa Ranskan vallankumoukseen vuonna 1789 siitä huolimatta, että kaupunkia ympäröivä alue ryhtyi pian avoimeen sisällissotaan uutta tasavaltaa vastaan. 1800-luvulla Nantesista tuli teollisuuskaupunki. Siellä avattiin vuonna 1826 omnibussijärjestelmä, joka oli mahdollisesti maailman ensimmäinen julkinen liikennejärjestelmä, ja se kopioitiin nopeasti suurkaupunkeihin, kuten Pariisiin, Lontooseen ja New Yorkiin. Ensimmäisen rautatieyhteyden kaupunki sai vuonna 1851, mikä toi sinne lisää teollisuutta.


title: Nantes

text: Kasvavan autoliikenteen myötä 1900-luvun alussa useat Loiren suiston haarat täytettiin, sillä kaupunki sijaitsi alun perin useiden haarojen erottamien saarekkeiden alueella. Saksan joukot miehittivät Nantesin toisessa maailmansodassa vuonna 1940. Saksalaisen päällikön murha seuraavana vuonna aiheutti 48 panttivangin teloittamisen. Englantilaiset ja amerikkalaiset koneet pommittivat kaupunkia kahdesti 1943, ja amerikkalaiset vapauttivat kaupungin natsimiehityksestä 1944. Toisen maailmansoda] jälkeen Nantes menetti vähitellen teollisuuttaan, ja sen satama siirrettiin aivan Loiren suulle Saint-Nazairen kaupunkiin. Vasta 1980-luvulla kaupunki on siirtynyt modernimpaan talouteen. Kaupungissa avattiin raitiovaunuliikenne vuonna 1985.


title: Nantes

text: Jules Verne syntyi Nantesissa 8. helmikuuta 1828.


title: Nantes

text: Nantesin paikallisliikenne perustuu kolmeen raitiotielinjaan.


title: Nantes

text: Nantesiin pääsee paikallisjunalla sekä TGV-suurnopeusjunalla. TGV:llä pääsee Pariisiin, Lyoniin, Marseilleen ja Lilleen. Vuonna 2007 avautui junayhteys Strasbourgiin, La Rochelleen, Bordeaux'hon, Lyoniin ja Toulouseen. Paikallisjunalla pääsee Saint-Nazaireen, Angersiin, Le Mansiin ja La Roche sur Yoniin.


title: Nantes

text: Nantesia palvelee Nantesin kansainvälinen lentoasema aivan kaupungin tuntumassa.


title: Synkmetsä

text: Synkmetsä () on suuri ja vaarallinen metsä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin". Synkmetsä mainitaan myös Tolkienin suurteoksessa "Taru sormusten herrasta". "Hobitissa" Synkmetsä on yksi kirjan keskeisistä tapahtumapaikoista. Synkmetsän englanninkielinen nimi perustuu skandinaavisessa mytologiassa mainittuun Myrkviðr-metsään.


title: Synkmetsä

text: Synkmetsä on suuri ja mahtava metsä Sumuvuorilta itään, Rhovanionissa, ja siellä asuu haltiakansa, johtajanaan kuningas Thranduil, jonka poika oli Legolas, metsän prinssi. Metsää kutsuttiin aluksi Mahtavaksi Vihermetsäksi, mutta vuonna 1050 Toista Aikaa, kun Sauronin varjo laskeutui sen ylle, se sai nykyisen nimensä Synkmetsä, sindariksi Taur-nu-Fuin tai Taur-e-Ndaedelos. Sauron perusti itselleen linnakkeen, Dol Guldurin, Amon Lancin kukkulalle, ja ajoi kuningas Thranduilin kansoineen pohjoisemmaksi.


title: Synkmetsä

text: Hobitissa Bilbo ja kääpiöt kohtasivat jättiläismäisiä hämähäkkejä, jotka olivat Lukitarin sukua. Seurue joutui yhden hämähäkin pesään, mutta kääpiöt karkasivat, ja haltiat ottivat heidät kiinni. Näiden tapahtumien jälkeen Valkoinen Neuvosto kokoontui Dol Gulduriin, ja Sauron ajettiin takaisin Mordoriin. Pahan varjo väistyi väliaikaisesti Synkmetsän yltä.


title: Synkmetsä

text: Vapauduttuaan Mordorista Klonkku jäi kiinni, ja Aragorn toi sen kuningas Thranduilin luo vangiksi. Klonkku karkasi örkkien tekemässä yllätyshyökkäyksessä ja vaelsi Moriaan.


title: Synkmetsä

text: Kun Sauron tuhottiin Kolmannella Ajalla Synkmetsän taistelussa, pahuus poistui Synkmetsästä, ja sitä alettiin kutsua taas vanhalla nimellään, Eryn Lasgalen, sindariksi Viherlehtien metsä.


title: Alexander Agricola

text: Alexander Agricola (noin 1446 – 5. elokuuta 1506) oli alankomaalainen säveltäjä. Säveltäjän varhaisesta elämästä on hyvin vähän tietoa. Edes hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta. Agricola opiskeli Alankomaissa ja oli Ranskan Kaarle VII:n palveluksessa. Vuosina 1471–1474 Agricola toimi Milanossa laulajana. Agricolan sävellyksiin kuuluu messuja, motetteja, maallisia lauluja sekä soitinmusiikkia.


title: Ranskan departementit

text: Departementti on aluehallinnon yksikkö Ranskassa. Departementteja on 101, joista 96 sijaitsee Euroopassa ja jotka on ryhmitelty 18 alueeseen, "région", joista 13 sijaitsee Euroopassa. Departementit jaetaan edelleen 342 arrondissementtiin. Ranskan hallitus nimittää prefektin "(préfet") jokaisen departementin johtoon ja departementin asukkaat valitsevat sille yleisneuvoston, "conseil général".


title: Ranskan departementit

text: Useimmat departementit ovat saaneet nimensä jokien mukaan. Jokaisella departementilla on lisäksi järjestysnumero, jota yleisesti käytetään nimen yhteydessä, postinumeroissa ja autojen rekisterikilvissä. Numerointi on alkujaan ollut aakkosjärjestyksen mukainen, mutta departementtijakoon myöhemmin tehtyjen muutosten vuoksi numeroinnissa on nykyään muutamia poikkeuksia aakkosellisuudesta. Departementtien toimivaltaan kuuluvat sosiaalihuolto, liikenne, "collèget" peruskoulun yläluokat ja kulttuuri.


title: Ranskan departementit

text: Departementit luotiin Ranskan vallankumouksen yhteydessä vuonna 1790 aluehallinnon yhtenäistämiseksi. Sitä ennen Ranska oli jaettu provinsseihin, joilla saattoi olla hyvinkin suuri itsehallinto ja hyvinkin merkittävästi toisistaan poikkeavia lakeja. Departementtien koko suunniteltiin niin, että matka niiden pääkaupunkiin kesti yhden päivän hevosella departementin rajoilta. Alun perin departementteja oli 83 kappaletta. Enimmillään departementteja oli 130 kappaletta vuonna 1811, kun Napoleon liitti keisarikuntaansa laajoja alueita ympäröivistä maista. Napoleonin kukistumisen jälkeen Ranskan alueet palautuivat samoiksi kuin vuonna 1790. Departementtien lukumääräksi tuli kuitenkin 86, kun Rhône-et-Loire'n departementti jaettiin kahtia Rhônen ja Loiren departementeiksi ja luotiin Vauclusen ja Tarn-et-Garonnen departementit. Vuonna 1860 Ranskassa oli 89 departementtia sen jälkeen, kun Nizza ja Savoiji liitettiin Ranskaan. Nizzan alueelle luotiin Alpes-Maritimes'in departementti, ja Savoiji jaettiin Savoien ja Haute-Savoien departementteihin.


title: Ranskan departementit

text: Vuonna 1871 Ranska menetti Saksan keisarikunnalle Elsass-Lothringenin, joka käsitti Alsacen maakunnan kaksi departementtia (Bas-Rhin ja Haut-Rhin sekä suurimman osan Mosellen departementista). Tällöin departementtien lukumäärä väheni 86:een sillä Mosellen departementin jäljelle jäänyt osa yhdistettiin Meurthen departementin kanssa uudeksi Meurthe-et-Mosellen departementiksi. Tämä alue liitettiin takaisin Ranskaan vuonna 1919, jolloin departementtien lukumäärä kasvoi jälleen 89:een ja lopulta 90:een vuonna 1922, kun muodostettiin Territoire de Belfort'in departementti.


title: Ranskan departementit

text: Muutamat Ranskan siirtomaista – Ranskan Guayana, Guadeloupe, Martinique ja Réunion – muutettiin vuonna 1946 Ranskan merentakaisiksi departementeiksi. Lisäksi Ranskalla oli Algeriassa vielä viisi departementtiä vuoteen 1956 asti ja viisitoista vuoteen 1962 asti.


title: Ranskan departementit

text: Vuoden 1968 alussa muutettiin Pariisin seudun departementtijakoa. Seinen departementista muodostettiin neljä pienempää departementtia Pariisi, Hauts-de-Seine, Seine-Saint-Denis ja Val-de-Marne, joista ensin mainittu käsittää ainoastaan Pariisin kaupungin alueen. Samalla Seine-et-Oisen departementti jaettiin kolmeen departementtiin: Essonne, Yvelines ja Val-d'Oise. Kun Korsika vuonna 1976 jaettiin vielä Corse-du-Sud'in ja Haute-Corsen departementteihin, oli niitä tasan sata, joista neljä merentakaisia.


title: Ranskan departementit

text: 31. maaliskuuta 2011 Mayottesta tuli Ranskan 101. departementti. Liittymisestä lähemmin Ranskan yhteyteen päätettiin kansanäänestyksessä, jossa 95,2 prosenttia äänestäneistä mayottelaisista oli liittymisen kannalla.


title: Mika Muranen

text: Mika Kalevi Muranen (s. 1971 Kotka) on suomalainen väkivaltarikollinen, joka surmasi kolme ihmistä kotikaupungissaan Kotkassa huhtikuussa 1994 karattuaan varusmiespalveluksensa aikana varuskunnasta rynnäkkökiväärin kanssa. Muranen tuomittiin teosta elinkautiseen vankeusrangaistukseen.


title: Mika Muranen

text: Muranen oli jo aiemmin tuomittu muun muassa lukuisista vahingonteoista, laittomista uhkauksista ja murhapoltosta. Muraselle oli tehty vuonna 1987 mielentilatutkimus, jossa hänen todettiin olevan täyttä ymmärrystä vailla.


title: Mika Muranen

text: Saman vuoden kesäkuussa Ruotsissa tapahtui samankaltainen verilöyly, jossa ruotsalainen vänrikki Mattias Flink murhasi 7 ihmistä AK5-rynnäkkökiväärillä.


title: Mika Muranen

text: 22-vuotias tykkimies Mika Muranen palasi isänsä autokyydillä viikonloppulomalta yksikköönsä Kymen ilmatorjuntarykmenttiin Haminaan noin kello 22.00. Käytännön mukaan ensimmäisenä lomalta saapunut Muranen nimettiin yksikkönsä päivystäjäksi. Varusmiespäivystäjänä hän sai asetelineiden avaimet. Patruunat Muranen oli saanut ampumaleiriltä. Muranen varasti rynnäkkökiväärin ja meni taksilla kotiinsa Kotkan Kyyhkylään.


title: Mika Muranen

text: Muranen lähti kotoaan aikaisin aamulla ja vietti aikaansa läheisessä metsässä 4-vuotiaan saksanpaimenkoiransa kanssa. Hän palasi kotiinsa noin 15.30. Poliisit olivat päivän aikana käyneet hakemassa Murasta tämän kotoa kahdesti. Poliisit olivat molemmilla käyntikerroilla pyytäneet Murasen vanhempia käskemään poikaa saapumaan poliisiasemalle heti kun hän ilmaantuisi kotiinsa. Vanhemmat eivät kertoneet Muraselle poliisien käynnistä.


title: Mika Muranen

text: Noin kello 22.00 Muranen surmasi jalkajousella kotitalonsa naapurissa asuneen juuri töistä kotiin palanneen 53-vuotiaan miehen tämän pihamaalla. Nuoli osui miestä vasempaan kylkeen, ja uhri kuoli heti. Teon jälkeen Muranen astui sisään ja surmasi tämän 54-vuotiaan osin liikuntakyvyttömän vaimon ampumalla tätä jousella selkään.


title: Mika Muranen

text: Yöllä Muranen lähti koiransa kanssa puolentoista kilometrin päähän Suulisniemen kaupunginosan Metsäkulman Raamikadulle. Muranen soitti noin kello 02.00 erään viisihenkisen perheen ovikelloa ja meni perheen miehen pakettiauton taakse väijymään rynnäkkökiväärin kanssa. Mies havaitsi Murasen ja soitti poliisille. Muranen ja koira pakenivat paikalta ennen poliisin tuloa.


title: Mika Muranen

text: Muranen palasi koiransa kanssa Raamikadulle aamuyöllä viiden aikaan ja alkoi ammuskella rynnäkkökiväärillä taloja. Ammuskelun aikana surmansa sai kotiinsa palaamassa ollut 45-vuotias mies, joka oli ollut vaimonsa sijasta jakamassa aamulehtiä. Rynnäkkökiväärillä ammuskelun jälkeen Muranen ampui viisihenkisen perheen taloon yhden valopistoolin ammuksen. Ikkunaverhot syttyivät tästä tuleen.


title: Mika Muranen

text: Muranen pakeni paikalta metsiä pitkin koiransa kanssa. Yleisön keskuudessa tilanne aiheutti hätäännystä. Muun muassa ulkona liikkumista vältettiin, eikä lapsia lähetetty kouluun. Murasesta annettiin varoitus paikallisradion kautta.


title: Mika Muranen

text: Noin kello 06.00 Murasen vanhemmat löysivät jalkajousella ammutun 53-vuotiaan miehen ruumiin. He menivät henkilökohtaisesti tekemään ilmoituksen Kotkan poliisiasemalle.


title: Mika Muranen

text: Ajojahdin aikana Muranen joutui vastakkain erään konepistoolin kanssa varustautuneen poliisin kanssa. Poliisi komensi konepistoolilla uhaten Murasta laskemaan rynnäkkökiväärin maahan. Muranen polvistui ja laski samanaikaisesti koiransa irti. Poliisi ampui koiraa kohti. Koira kaatui, mutta ei kuollut. Muranen ampui tämän jälkeen poliisia kohti. Poliisi suojautui hyppäämällä maahan pieneen painautumaan. Ammuskelun jälkeen Muranen pyysi poliisia lopettamaan koiransa. Poliisi ampui koiran ja Muranen pakeni paikalta.


title: Mika Muranen

text: Tämän jälkeen Murasen luultiin linnoittautuneen Keltakalliolla tyhjillä olleeseen taloon. Poliisit tekivät talon ympärille piiritysrenkaan. Poliisit piirittivät taloa noin viisi tuntia ennen kuin huomattiin, että Muranen ei ollut talossa. Muranen oli piileskellyt läheisessä maakuopassa, josta hän onnistui pakenemaan piiritysrenkaan lävitse.


title: Mika Muranen

text: Ajojahti päättyi aamuyöllä poliisin ampumaan laukaukseen, joka osui Murasta olkapäähän kotipaikan lähellä sijaitsevalla Korsulankadulla. Murasella oli kiinnioton hetkellä rynnäkkökivääri ja ammuksia.


title: Mika Muranen

text: Oikeudenkäynti alkoi Kotkan käräjäoikeudessa 20. toukokuuta. Murasta syytettiin kolmesta murhasta, kahdeksasta murhayrityksestä, kahdesta tapon yrityksestä, murhapolton yrityksestä, virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, kavalluksesta, varkaudesta, vahingonteosta ja vartiorikoksesta.


title: Mika Muranen

text: Muranen lähetettiin 25. toukokuuta mielentilatutkimukseen Niuvanniemen mielisairaalaan. Muranen oli Niuvanniemen lääkärien mielestä toiminut täyttä ymmärrystä vailla, kun taas Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen (TEO) mielestä Muranen oli toiminut täydessä ymmärryksessä. Sekä Niuvanniemen lääkärit että TEO totesivat lausunnoissaan, että Muranen on vaikea-asteisesti häiriintynyt ja että hänellä on vakava itsetunto-ongelma sekä taipumus väkivaltaiseen toimintaan.


title: Mika Muranen

text: Käräjäoikeus kallistui TEO:n kantaan ja tuomitsi Murasen 6. lokakuuta elinkautiseen vankeusrangaistukseen kolmesta täydessä ymmärryksessä tehdystä murhasta, kahdeksasta murhayrityksestä ja kolmesta tapon yrityksestä. Lisäksi Muranen määrättiin maksamaan korvauksia 850 000 markkaa. Muranen lähetettiin suorittamaan rangaistustaan Mikkelin vankilaan.


title: Mika Muranen

text: Rikoslehti "Alibin" marraskuun 2006 numerossa julkaistiin toimittaja Mika Lahtosen tekemä Murasen haastattelu, jossa Muranen kertoi tulevaisuudensuunnitelmistaan. Muranen istui haastattelun aikana tuomiotaan Laukaan avolaitoksessa ja hänellä oli työpaikka vankilan ulkopuolella. Murasella on tytär. Muranen kertoi haastattelussa anoneensa armahdusta presidentti Tarja Haloselta, mutta anomus hylättiin syyskuussa 2006.


title: Mika Muranen

text: Muranen anoi joulukuussa 2007 ehdonalaista vapautta Helsingin hovioikeudelta. Ehdonalaishakemus hylättiin Helsingin hovioikeudessa 12. kesäkuuta 2008.


title: Mika Muranen

text: "Iltalehti" uutisoi 1. maaliskuuta 2010 Murasen hakeneen uudelleen ehdonalaista vapautta Helsingin hovioikeudelta. Hakemus hylättiin 31. maaliskuuta. Hovioikeuden ratkaisun perusteet olivat salaisia.


title: Mika Muranen

text: Helsingin hovioikeus käsitteli huhtikuussa 2011 jälleen Murasen anomusta ehdonalaiseen vapauteen pääsemisestä. Hän oli siihen mennessä istunut 17 vuotta elinkautisestaan.


title: Mika Muranen

text: Syyskuussa 2013 Helsingin hovioikeus hyväksyi Murasen ehdonalaisanomuksen. Vapaus alkoi syyskuussa 2014.


title: Sanna Sillanpää

text: Sanna Riitta Liisa Sillanpää (s. 1968) on suomalainen atk-suunnittelija, joka syyllistyi henkirikoksiin.


title: Sanna Sillanpää

text: Taustaltaan tuolloin 30-vuotias Sillanpää on filosofian maisteri pääaineenaan tietojenkäsittelytiede. Hän on toiminut atk-asiantuntijana. Ennestään Sillanpäällä ei ollut lainkaan rikollista taustaa. Sillanpää oli eläinrakas ihminen, joka oli joitain vuosia aiemmin alkanut eristäytyä ihmisistä. Sillanpää ei ollut ennen tekoa osoittanut mitään viitteitä väkivaltaan.


title: Sanna Sillanpää

text: Sillanpää ampui vuokraamallaan pistoolilla 21. helmikuuta 1999 Helsingin Albertinkadulla Helsinki Shooting Club -ampumakerhon tiloissa kolme miestä ja haavoitti yhtä siten, että uhrille jäi ampumisesta elinikäiset vammat. Yksi paikalla olleista miehistä selvisi vahingoittumatta. Surmansa saivat 23-vuotias ampumaradan valvoja, 25-vuotias automaatiomekaanikko ja 37-vuotias autonkuljettaja.


title: Sanna Sillanpää

text: Poistuessaan ampumaradalta Sillanpää tokaisi: ”Näinhän opetettiin FBI-akatemiassa”. Hän matkusti ase ja panoksia mukanaan tavallisessa reittibussissa Helsingin keskustasta Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Lentoasemalla hän osti lentolipun epämääräisesti ”jonnekin päin”. Sillanpään taskusta löytyi turvatarkastuksessa patruunoita, jotka hän selitti muistoksi, mutta löydöstä huolimatta hänet päästettiin odottamaan lentoaan.


title: Sanna Sillanpää

text: Sillanpää saatiin kiinni neljän tunnin kuluttua lentoasemalta hänen ollessaan nousemassa Lontooseen lähtevään koneeseen. Ennen lentokoneeseen siirtymistään hän oli pudottanut murha-aseen lentoasematerminaalin roskakoriin, josta sen löysi siivooja.


title: Sanna Sillanpää

text: Oikeudenkäynneissä ja kuulusteluissa Sillanpää ei puhunut juuri mitään, eikä teon motiivi selvinnyt. Selvisi kuitenkin, että hänellä oli harhakuvitelmia, joiden mukaan hän olisi amerikkalaisen FBI-agentin leski ja kostamassa tämän kuolemaa. Motiivia etsittiin Salaiset kansiot-sarjasta, johon löytyviä viitteitä löytyi Sillanpään kotoa, mutta vastaavaa tarinan kulkua sarjasta ei löydetty.


title: Sanna Sillanpää

text: Välikohtauksesta selvinnyt mies tunnisti Sillanpään. Ampuma-aseesta löydettiin Sillanpään sormenjäljet. Sillanpään iholta löytyi ruutijäämiä.


title: Sanna Sillanpää

text: Sillanpää lähetettiin 2. kesäkuuta mielentilatutkimukseen. Hänen todettiin sairastavan paranoidista skitsofreniaa.


title: Sanna Sillanpää

text: Helsingin käräjäoikeudessa valtionsyyttäjä Maarit Loimukoski vaati Sillanpäälle vankeusrangaistusta kolmesta täyttä ymmärrystä vailla tehdystä taposta ja kahdesta tapon yrityksestä. 11. lokakuuta 1999 käräjäoikeus totesi Sillanpään syylliseksi, mutta jätti hänet syyntakeettomana tuomitsematta vankeusrangaistukseen. Sillanpää tuomittiin maksamaan uhreille korvauksia satojen tuhansien markkojen edestä.


title: Sanna Sillanpää

text: Loimukoski valitti Helsingin hovioikeuteen, mutta käräjäoikeuden päätös pysyi voimassa 10. lokakuuta 2000. Loimukoski perusteli rangaistusvaatimustaan muun muassa sillä, että Sillanpää oli hänen mielestään käyttäytynyt suunnitelmallisesti yrittäessään teon jälkeen paeta Suomesta. Sillanpää toimitettiin psykiatriseen hoitoon Niuvanniemen mielisairaalaan.


title: Sanna Sillanpää

text: Tapauksen jälkeen sisäministeriö vaati kaupallisten ampumaratojen turvallisuuden ja lupaehtojen tarkistamista. Ampumaratojen sääntöihin tuli tiukennuksia.


title: Sanna Sillanpää

text: Televisiosarjan "Kylmäverisesti sinun" ensimmäisen kauden ensimmäinen jakso "Salainen agentti" perustuu Sillanpään tapaukseen. Sarjaa ja Sillanpään tapausta on käsitelty Metropolia Ammattikorkeakoulun elokuvan ja television koulutusohjelman opinnäytetyössä.


title: Sanna Sillanpää

text: Katastrofin anatomia -sarjan toisen kauden seitsemäs jakso perustuu Sillanpään tapaukseen.


title: Einhard

text: Einhard (noin 775–14. maaliskuuta 840) oli frankkilainen historioitsija ja Kaarle Suuren uskollinen avustaja.


title: Einhard

text: Einhard oli kotoisin frankkien valtakunnan itäosista, Main-joen läheltä. Hän opiskeli Fuldassa. Luostarissa on säilynyt kaksi Einhardin kirjoittamaa käsikirjoitusta vuosilta 788 ja 791. Pian vuoden 791 jälkeen apotti Baugolf lähetti Einhardin Kaarle Suuren hovikouluun Aacheniin, ja sitä kautta Einhard tutustui keisariin sekä tämän poikiin. Kaarle kokosi ympärilleen oppineita miehiä northumbrialaisen Alkuinin johdolla. Einhard oli myös tunnettu arkkitehtina ja rakennutti mm. Aachenin tuomiokirkon sekä palatseja Aacheniin ja Ingelheimiin.


title: Einhard

text: Kaarlen kuoltua vuonna 814 hänen poikansa Ludvig Hurskas teki Einhardista henkilökohtaisen kirjurinsa.


title: Einhard

text: Ludvigin ja hänen poikiensa välisten riitojen aikana noin vuonna 830 Einhard vetäytyi pois Aachenista luostariin, Hessenin Seligenstadtissa toimineeseen benediktiläisluostariin. Siellä Einhard kirjoitti monia kirjoja, joista kuuluisin on Kaarle Suuren elämäkerta, "Vita Karoli Magni", joka sisältää paljon tietoa Kaarlen henkilöstä ja elämästä. Einhard jäljitteli tietoisesti kuuluisia roomalaisia elämäkertojia, kuten Suetoniusta.


title: Einhard

text: Einhard kuoli 840 Seligenstadtissa. Hänen vaimonsa Imma kuoli samoin siellä vuonna836.


title: Einhard

text: Einhardin kirjoituksista on säilynyt neljä latinaksi kirjoitettua teosta. "Vita Karoli Magni", joka on kirjoitettu 829−836, "Einhardi Epistolae", joka sisältää tekstejä vuosilta 814−840, "De translatione et miraculis sanctorum suorum Marcellini et Petri" ja Servatus lupukselle omistettu "Libellus de adoranda Cruce".


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalu on austronesialainen kieli, jota puhuu noin 11 000 ihmistä pääasiassa Tuvalun saarivaltiossa.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalun kielilautakunta perustettiin 1972. Se on muun muassa tehnyt etelämurteesta virallisen standardin sekä tuvalun ortografiaa koskevia päätöksiä.


title: Tuvalun kieli

text: Raamattu käännettiin tuvaluksi ensimmäistä kertaa kokonaan 1987.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalun kielellä on kaksi päämurretta. Ne ovat:


title: Tuvalun kieli

text: Päämurteet jakautuvat useisiin pienempiin murteisiin. Jokaisella Tuvalun atollilla on omat murteensa. Vaitupun atollilla puhuttavaa murretta ymmärretään hyvin muuallakin Tuvalussa.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalun kielessä on käytössä kuusitoista aakkosta. Niistä viisi ovat vokaaleja ja yksitoista konsonantteja. Kirjainta "h" käytetään vain Nukulaelaen murteessa ja kirjain "g" äännetään ŋ eli ng. Aakkoset ovat: a, e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, s, t, u, v


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalussa on viisi vokaalia /i e a o u/, jotka voivat esiintyä myös pitkinä vokaaleina. Konsonantteja on 10: /p t k m n ŋ s f v l/. Nukulaelaen murteessa on kuitenkin 11 konsonanttia, edellisten lisäksi myös /h/.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalussa on vain kaksi tavurakennetta, V (pelkkä vokaali) tai CV (konsonantti ja vokaali). Konsonanttiyhtymiä ei ole, mutta muuten konsonanttien esiintymiselle ei ole rajoituksia. Diftongeja ei ole, joten kaikki peräkkäiset vokaalit äännetään eri tavuissa.


title: Tuvalun kieli

text: Jokaisen sanan viimeinen kirjain on vokaali. Kielessä on kuusi artikkelia. Yksikön kanssa voidaan käyttää artikkeleita "te", "se" tai "a" ja monikon kanssa "ni", "ne" tai "a".


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalun kielen substantiivit eivät koskaan taivu. Monikko näkyy substantiiviä edeltävästä artikkelista tai possessiivipronominista. Monikko voidaan muodostaa myös pidentämällä sanan ensimmäistä vokaalia.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalunkielisissä lauseissa adjektiivi tulee substantiivin jälkeen.


title: Tuvalun kieli

text: Tuvalun kielen verbit eivät koskaan taivu.


title: Nahkealehtinen kasvillisuus

text: Nahkealehtinen kasvillisuus eli välimerenkasvillisuus on kuuma kesällä kuivalle ja talvisateiselle Välimerenilmastolle tyypillinen kasvillisuusvyöhyke, jonka kasvit ovat sopeutuneet kesien kuumuuteen ja kuivuuteen monin eri tavoin. Kasvien lehdet ovat usein pieniä, vahapintaisia tai karvaisia, jotta haihtuminen olisi niistä mahdollisimman vähäistä. Kasveja ovat mm. sitrushedelmäpuut ja viinirypälepensaat. Kosteammilla alueilla, esimerkiksi jokilaaksoissa ja painanteissa nahkealehtinen kasvillisuus on parhaimmillaan kuivahkoa subtrooppista metsää, kuivemmilla alueilla läpitunkematonta pensaikkoa. Useimmiten se on kuitenkin jotakin tältä väliltä.


title: Nahkealehtinen kasvillisuus

text: Välimeren alueella maannos on paikalla aiemmin kasvaneen metsän tuottaman ruskomullan ja aavikkomaannoksen välimuoto. Kallioperän rauta värjää laajoilla alueilla maan punaiseksi, mistä on peräisin maannoksen nimi terra rossa. Humuskerros on historiallisena aikana tehtyjen hakkuiden ja laiduntamisen sekä niitä seuranneen eroosion vuoksi hyvin ohut. Monin paikoin humuskerros puuttuu kokonaan.


title: Nahkealehtinen kasvillisuus

text: Välimeren kasvillisuuden alueella ihminen on vaikuttanut tuhansia vuosia. Hakattujen metsien tilalla kasvaa monin paikoin matalaa piikkipensaikkoa, ja esimerkiksi parkkitammi on yleistynyt rautatammen harvinaistuessa. Muita ihmisen toiminnasta hyötyneitä kasveja ovat jänönpavut, piiskaherneet ja väriherneet.


title: Nahkealehtinen kasvillisuus

text: Talvi on sateinen ja selvästi kesää viileämpi. Talvella hepoasteiden pysyvä korkeapaineen rintama siirtyy auringon mukana etelään, jolloin lauhkealle vyöhykkeelle tyypilliset viileät ja kosteat länsituulet pääsevät puhaltamaan talvisadealueelle, tuoden runsaasti sateita. Sateita saadaan lähinnä lokakuun alun ja huhtikuun lopun välisenä aikana, mutta myös kesäisin, jos korkeapaineet väistyvät. Ensimmäisten talvisateiden alkamista ei kuitenkaan voida ennustaa samalla tavalla tarkasti, kuin esimerkiksi Aasian monsuunisateita. Välimerellä talvet vaihtelevat, eli joskus talvi voi olla kuivahko, joskus liiankin märkä, yleisesti talven aikana sataa talvisadealueella 60–100 cm, eli selvästi enemmän kuin Suomessa vuoden aikana.


title: Nahkealehtinen kasvillisuus

text:
Talvisin pohjoisesta saapuvat matalapaineet saavat edelleen lisää kosteutta itseensä lämpimästä Välimerestä. Talvella Välimerelle pääsevät pohjoisten länsituulten tuomat satunnaiset Atlantilta tulevat matalapaineet ovat keskeisessä asemassa puhuttaessa Välimeren sateisuudesta, talvella länsituulet ovat voimakkaita ja tämä näkyy myös Etelä-Suomessa asti talvella: Etelä-Suomessa talvet ovat yllättävän harmaita ja pilvisiä.
Hallaöitä on Välimerellä monesti keskitalvella, yöpakkaset ovat harvinaisempia. Öiset lumi- ja räntäsateet ovat harvinaisia, mutta niitäkin esiintyy muutaman vuoden välein. Talven sateet aloittavat kasvukauden, jolloin monet vyöhykkeelle tyypilliset sipulikasvit versovat ja kukkivat. Sadekaudella maa on vihreä ja kukkien peitossa. Appelsiinipuut, oliivit ja viinit ovat tyypillistä välimerenkasvillisuutta, sillä ne tarvitsevat pitkän kypsymiskauden.
Kesän tullen eteläinen subtrooppinen pysyvä korkeapainealue siirtyy auringon mukana pohjoiseen, jolloin kosteat länsituulet eivät enää pääse puhaltamaan talvisadealueelle. Keväsin tuulet puhaltavat etelästä, Saharan suunnilta, ja yhdessä välimerestä haihtuvan kosteuden kanssa, ne saavat ajoittain aikaan Välimeren Pohjois-Rannikolla kurasateita. Samaan aikaan päiväntasaajan pysyvä matalapaineen alue pääsee tuomaan sateita Saharan ja Kongon sademetsien välisille savanneille, joilla koittaa tällöin sadekausi. Kesä on nahkealehtisen kasvillisuuden alueella kuiva ja kuuma, jolloin kasvien hedelmät kypsyvät. Hedelmät kehittyvät talvella talvisateiden ansiosta. Kesän kuivuuden takia metsä- ja pensastopalot ovat tällöin tavallisia ja eräille alueen kasveille lisääntymisen ehto.


title: Jaguar

text: Jaguar Cars on brittiläinen autonvalmistaja. Nykyisin Jaguar Cars on toinen Jaguar Land Rover Automotive PLC:n tavaramerkeistä yhdessä Land Roverin kanssa. Yhtiön perustivat William Lyons ja William Walmsley vuonna 1922 nimellä "Swallow Sidecar Company" valmistamaan moottoripyörien sivuvaunuja. Vuonna 1926 nimi vaihtui Swallow Sidecar & Coachbuilding Companyksi, ja ensimmäisten autojen valmistus alkoi. Yhtiön nimi muutettiin Jaguariksi toisen maailmansodan jälkeen, koska alkukirjaimiin SS liittyi epätoivottuja natsimielleyhtymiä.


title: Jaguar

text: Yhtiö oli itsenäinen vuoteen 1966 asti, jolloin siitä tuli osa valtion täysin omistamaa British Motor Corporationia. Vuonna 1984 sen osakekanta myytiin pörssiin erillisenä yhtiönä osana pääministeri Margaret Thatcherin yksityistämiskampanjaa. Vuosina 1989–1990 amerikkalainen Ford Motor Company hankki sen omistukseensa. Vuonna 2008 Ford myi yhtiön intialaiselle Tata Motorsille.


title: Jaguar

text: Yhtiö toimi aluksi Blackpoolissa mutta siirtyi Coventryyn, brittiläisen autoteollisuuden sydämeen. Coventryn tehdas suljettiin 2005. Nykyisin tehtaita on Birminghamissa ja Liverpoolissa.


title: Jaguar

text: Jaguar omistaa Daimlerin tuotemerkin (jota ei pidä sekoittaa Daimler-Benziin), jonka se osti vuonna 1960. Nykyisin Daimleria pidetään kalleimpien Jaguarien markkinointinimenä.


title: Jaguar

text: Suomessa Jaguar-autoja edustaa Inchcape Motors Finland Oy.


title: Jaguar

text: Swallow Sidecar Company muuttui 1926 Swallow Sidecar & Coachbuilding Companyksi, ja ensimmäiset autot tulivat kuvaan. Nämä olivat Austin Seven -pikkuautoja, joille Lyons muotoili uudet korit. Tuotannon noustessa 25 autoon viikossa Blackpoolin tehdas jäi ahtaaksi. Näin tehdas siirtyi West Midlandsiin, Coventryyn jossa oli löydettävissä sekä ammattitaitoisia autorakentajia että sopivia tiloja. Toiminta jatkui edelleen korivalmistuksen piirissä. Lyons teki kaupat Standard Cars Ltd:n kanssa autojen alustoista, joiden päälle hän pääsi suunnittelemaan korit. Vuonna 1931 valmistuivat ensimmäiset näistä autoista, SS1 ja SS2. Autot olivat tyylikkäitä ja edullisia, ja vuoteen 1935 mennessä niitä oli ehditty valmistaa jo yli 4 000 kappaletta.


title: Jaguar

text: Vuonna 1934 Walmsley päätti jättää yhtiön ja Lyons jäi sitä yksin hoitamaan. Seuraavana vuonna esiteltiin uusi auto, joka oli kantoi ensimmäisenä Jaguarin nimeä, SS Jaguar.


title: Jaguar

text: Toisen maailmansodan ajaksi autonvalmistus ajettiin alas ja yhtiö siirrettiin valmistamaan mm. sivuvaunuja armeijan moottoripyörille, pommikoneiden osia sekä panssarivaunujen moottoreita. Tällöin Lyons alkoi pienen insinööritiimin kanssa vapaa-aikanaan suunnitella ensimmäistä omaa autonmoottoriaan. Tästä alkoi Jaguar XK-moottorin todella pitkä elinkaari.


title: Jaguar

text:
Vuonna 1948 esiteltiin uusi porrasperäinen henkilöauto, Mark V, jonka moottorina oli vanha kuusisylinterinen rivimoottori. Samana vuonna esiteltiin Englanniin ensimmäisessä sodanjälkeisessä autonäyttelyssä Lontoossa Jaguar XK 120 -urheiluauto, jossa oli uusi kuusisylinterinen XK-moottori. XK 120 oli siinä vaiheessa lähinnä muotoilututkielma, joskin toimiva auto. Sulavamuotoinen ja suorituskykyinen auto herätti kuitenkin niin suurta innostusta, että se päätettiin ottaa tuotantoon.
1950-luvun aikana Mark V uudistui Mark VII, VIII ja IX -malleiksi, joiden ulkoiset erot ovat pieniä. Bentley oli ehtinyt tuoda markkinoille Mark VI-mallin, mistä johtuu hyppäys Jaguarin mallinumeroinnissa. Urheiluautojen puolella XK 120 sai seuraajakseen XK 140:n, ja vuonna 1957 uusi malli XK 150 tuli tuotantoon.


title: Jaguar

text: Pienempi porrasperä Mark I tuli tuotantoon 1956, ja kolmen vuoden kuluttua vuonna sen seuraajasta Mark II:sta tuli suuri menestystarina.


title: Jaguar

text: E-Type on kaikkien aikojen tunnetuin Jaguar-malli ja ehkä kaikkien aikojen kuuluisin urheiluauto. Se esiteltiin 1961 mallin XK 150 seuraajaksi. 1960-luku oli muutenkin hyvää aikaa Jaguarille. Mark IX:ää seurasi Mark X, Jaguarin siihen mennessä isoin auto. Vuonna 1968 XJ-sarja näki päivänvalon.


title: Jaguar

text: 1960-luvun keskivaiheella Lyons näki, että yhtiö tarvitsee laajemman rahoituspohjan ja aloitti neuvottelut mahdollisten partnereiden kanssa. Vuonna 1968 Jaguar meni yhteen British Motor Companyn kanssa ja muodostui British Motor Holdings Ltd (BMH). Vuoteen 1970 mennessä, jolloin Sir William Lyons siirtyi eläkkeelle, BMH oli yhdistynyt Leylandin kanssa valtavaksi British Leylandiksi. Jaguarin mallistopolitiikka oli koko 1970-luvun paljolti 'yhden mallin politiikkaa'. XJ-sarja muodosti ytimen, ja urheilumallistossa E-typen seuraajaksi tuli 1974 XJ-S.


title: Jaguar

text: British Leyland oli valtionyhtiö, jossa Jaguar muodosti vain pienen, joskin hyvin itsenäisen osan. British Leylandin aikana kärsi ennen kaikkea tuotteiden valmistuslaatu lukuisten lakkojen ja etäiseksi jättäytyneen johtoportaan takia. Suunta saatiin muutettua, kun Jaguarin johtoon astui Uniparts-yhtiön menestyksen rakentanut John Egan.


title: Jaguar

text: Margaret Thatcherin avulla Jaguar itsenäistyi jälleen vuonna 1984. Myynti sujui erittäin hyvin, ja yhtiö teki hyvää tulosta. Vuonna 1984 XK-moottori oli saanut seuraajan uuden Jaguar AJ6-moottorin muodossa. Vuonna 1986 lanseerattiin uusi porrasperämalli, XJ40. Se myi hyvin heti alusta alkaen, joskin alkuvuoden mallit kärsivät vielä joistakin laatuongelmista. XJ-S:n myyntiluvut lähtivät myös nousuun. Autonvalmistajana Jaguar Cars oli kuitenkin pieni, ja Egan kuten aikoinaan Lyons tarvitsi kipeästi rahoitusta tuotekehittelyä varten. Neuvottelut kulminoituivat osakekannan siirtymisellä Fordille vuonna 1990.


title: Jaguar

text: XJ sai uudet ulkokuoret vuosimalliin 1995. XJ-S uudelleenmuotoiltiin vuodelle 1991, ja nimikin muuttuin XJS:ksi. Seuraajansa tämä malli sai vuonna 1996, ja samalla vanha nimi otettiin taas käyttöön. Lanseerattiin XK8/XKR. Vuonna 1997 Jaguar jätti kuusisylinterisen rivimoottorin ja toi markkinoille V8:n. 1999 siirryttiin takaisin useamman mallisarjan linjalle, ja uusi pieni porrasperämalli S-Type tuli markkinoille.


title: Jaguar

text: 2000-luvulla Jaguarilla on tapahtunut todella paljon uutta: ensimmäinen diesel, ensimmäinen etuvetoinen auto, ensimmäinen farmari, ensimmäinen turbo (dieselissä). Uusi 'Baby-Jaguar', X-Type näki päivänvalon vuonna 2001. Uusi täysalumiininen XJ (iso sedan) tuli vuonna 2002, ja samana vuonna S-type sai huomattavan faceliftin. Vuonna 2006 esiteltiin uusi urheilumalli, XK.


title: Jaguar

text: Nykyisin Jaguarin tehdasyksiköt ovat Birminghamin Castle Bromwich (XJ, S-Type), Liverpoolin Halewood (X-Type) sekä Midlandsissä Whitley (XK). Browns Lane suljettiin 2005 ennen kaikkea logistisesti huonon sijainnin takia.


title: Jaguar

text: Fordin alaisuudessa Jaguar keskittyi laadun jatkuvaan parantamiseen. Se voitti kolmena perättäisenä vuotena arvostettuja JDPowers laatupalkintoja Yhdysvalloissa. Yhteistyö Fordin konsernin osien, etenkin Volvon ja Land Roverin kanssa muodostui tiiviiksi. Vuonna 2007 tuotiin markkinoilla XF-malli.


title: Jaguar

text: Vuonna 2008 intialainen Tata Group teki Fordille ostotarjouksen Jaguarista. Maaliskuussa 2008 yhtiö ilmoitti ostaneensa sekä Jaguarin että Land Roverin merkit.


title: Jaguar

text: Lyons osti vuonna 1960 Daimlerin merkin ja sijainniltaan hyvän tehtaan moottoriensa valmistukseen. Daimler tunnetaan Englannin vanhimpana automerkkinä. Jaguar jatkoi kunniakkaan nimen vaalimista. Jo Mark II valmistettiin Daimler-nimisenä huippumallina, se malli vielä Daimler-moottorilla 2,5 l V8. Aina vuoteen 2002 asti Daimler-kilpi on koristanut porrasperämallin huippuversiota. Sen jälkeen Daimler oli hyllyllä muutaman vuoden, kunnes se vuonna 2005 teki uuden tulemisensa huippuvarusteltuna Daimler Super 8 -mallina.


title: Jaguar

text: Vanden Plas oli alun perin belgialainen vaununrakentaja. BMC osti Lontoon pohjoispuolella toimineen englantilaisen Vanden Plas-koritehtaan, ja Vanden Plas -nimisiä autoja on nähty jo 1960-luvulta, jopa Minin ulkomuodoilla. Vanden Plas valmisti korit muun muassa Daimler Limousineen DS420, kunnes Jaguarin oma erikoisosasto otti ne rakentaakseen vuoteen 1993 asti. Vuosina 1972–1979 myös Daimler Double Six Vanden Plas-mallien korit viimeisteltiin ja maalattiin tuolla tehtaalla. Ne olivat ainoat XJ-mallit, joissa oli käsin maalattu koristeraita, muissa oli teippi. Vanden Plas -nimellä oli tunnettuvuutta, ja Jaguar ottikin sen käyttöön USA:n markkinoiden XJ-huippumalleille vuodesta 1987.


title: Kari-Pekka Kyrö

text: Kari-Pekka Kyrö (s. 30. joulukuuta 1963 Utsjoki) on suomalainen urheiluvalmentaja. Kyrö toimi Suomen hiihtomaajoukkueen päävalmentajana vuosina 1998–2001.


title: Kari-Pekka Kyrö

text: Kari-Pekka Kyrö oli junioritasolla Suomen parhaimmistoa maastohiihdossa. Aikuisten tasolla Kyrö oli lähellä maajoukkueeseen pääsyä, mutta suuri läpimurto jäi tekemättä. Hän hiihti vuoden 1987 SM-kisoissa 50 kilometrillä pronssille ja oli lähellä päästä Calgaryn olympialaisiin. Kyrö tavoitteli vielä edustuspaikkoja vuoden 1989 maailmanmestaruuskisoihin, mutta sairastui kauden aikana ja kisat jäivät haaveeksi. Kyrön edustama seura oli "Inarin Yritys", jonka joukkueessa hän voitti viestihiihdon Suomen mestaruuden.


title: Kari-Pekka Kyrö

text: Kari-Pekka Kyrö valittiin Suomen maastohiihdon päävalmentajaksi kesällä 1998. Kyrö julisti, että Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa Suomi tulisi olemaan maailman parhaita hiihtomaita. Hyvin alkaneet kisat päättyivät dopingskandaaliin, kun kuusi suomalaishiihtäjää kärysi dopingin käytöstä. Skandaalin yhteydessä paljastui, että Kari-Pekka Kyrö oli toimittanut hiihtäjille Hemohesiä. Kyrö erotettiin tehtävästään ja Suomen hiihtoliitto langetti hänelle elinikäinen toimitsijakiellon, joka kuitenkin kumottiin syyskuussa 2016. Marraskuussa 2016 FIS:n hallituksen piti päättää kansainvälisen kiellon purkamisesta. Päätös kuitenkin siirrettiin toukokuulle 2017 "asiatulvan takia". Toukokuussa 2017 Kyrön kansainvälinen toimistajakielto purettiin.


title: Kari-Pekka Kyrö

text: Vuonna 2004 Vantaan käräjäoikeudessa Kyrö tuomittiin sakkoihin dopingaineiden salakuljetuksesta ja petoksen yrityksestä.


title: Kari-Pekka Kyrö

text: Kesällä 2008 Kyrö väitti, että Suomessa käytettiin 1990-luvun alusta vuoteen 2001 asti veridopingia ”sen kaikissa muodoissa”. Kyrön mukaan Hiihtoliitto oli yksi kiellettyjen aineiden hankkijoista.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Hydroksietyylitärkkelykset (HES) ovat synteettisiä, glykogeenin kaltaisia polysakkarideja. Niitä on käytetty suonensisäiseen nestehoitoon tarkoitetuissa liuoksissa.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Kolloidityyppinen plasmankorvike on nimitys infuusionesteelle, joka sisältää jotain kolloidia, esimerkiksi hydroksietyylitärkkelystä. Valmistetta on käytetty suonensisäisesti esimerkiksi verenvuodon aiheuttaman šokin hoitoon sekä verenpaineen laskun ehkäisyyn anestesialääkityksen yhteydessä.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Aiempi käsitys hydroksietyylitärkkelyksen turvallisuudesta nestehoidossa perustui saksalaisen lääkärin Joachim Boldtin tutkimustuloksiin, jotka sittemmin mitätöitiin, koska hänen katsottiin toimineen epäeettisesti tai ehkä jopa tekaisseen tutkimustuloksia. Vuonna 2008 julkaistiin tulokset VISEP-kokeesta, jossa todettiin suuren molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksen aiheuttavan munuaisvaurion riskin ja lisäävän kuolleisuutta. Tämän johdosta suuren molekyylikoon liuosten käytöstä luovuttiin. Sittemmin saatiin samanlaisia tuloksia pienen molekyylikoon hydroksietyylitärkkelysliuoksista. Vt. professori Ville Pettilä ja dosentti Ari Uusaro totesivatkin vuonna 2013 "Duodecim"-aikakauskirjan pääkirjoituksessa, että hydroksietyylitärkkelysliuoksia ei uuden tutkimustiedon valossa saa antaa potilaille. Nämä riskit on todettu nimenomaan kriittisesti sairailla potilailla kuten sepsistä sairastavilla. Leikkauspotilailla ei vastaavia riskejä todettu meta-analyysissä.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Euroopan lääketurvallisuuden riskinarviointikomitea on todennut, ettei hydroksietyylitärkkelystä pidä antaa sepsistä, munuaisvauriota, maksavauriota tai aivoverenvuotoa sairastaville eikä elinsiirron tai kriittisesti sairaiden tehohoidon yhteydessä. Muutoin niitä pitää antaa pienimpinä mahdollisina annoksina ainoastaan, jos muut valmisteet eivät riitä.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Esimerkiksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa kuusi suomalaishiihtäjää jäi kiinni doping-testeissä HES-valmisteen, kauppanimeltään Hemohes, käytöstä.


title: Hydroksietyylitärkkelys

text: Hemohesiä on käytetty doping-aineena laskemaan veren hemoglobiinipitoisuutta sallittuihin rajoihin. Liian korkeat hemoglobiiniarvot johtuvat tyypillisesti veritankkauksesta tai EPO:n eli veren kasvuainetekijän käytöstä doping-aineena. Korkeat hemoglobiiniarvot voivat johtua muustakin.


title: Gobi

text: Gobi (, ) on suuri autiomaa-alue Pohjois-Kiinassa ja eteläisessä Mongoliassa. Sana "gobi" on mongolin kielen aavikkoa tarkoittava sana. Gobin autiomaan pinta-ala on noin 1 300 000 km², ja se on yksi maailman suurimmista aavikoista.


title: Gobi

text: Suurin osa Gobista on kivikkoista ja kallioista aluetta, jossa kasvaa niukasti ruohoa ja pensaita. Hiekka-aavikkoa on varsin vähän. Seutua sanotaankin usein puoliaavikoksi. Gobin autiomaassa elää monia eläimiä, esimerkiksi kameleita ja villihevosia. Kylmä talvi on vähäluminen ja kesä kuuma. Hiekkamyrskyjä esiintyy usein.


title: Gobi

text: Gobin aavikko liittyy erityisesti mongoli-imperiumin historiaan ja moni silkkitien tärkeä kaupunki sijaitsi siellä.


title: Gobi

text: Gobi sijaitsee Mongolian ja Kiinan rajan molemmin puolin enimmäkseen Etelä-Mongoliassa, loppuosa enimmäkseen Kiinan Sisä-Mongoliassa. Gobi kattaa noin kolmanneksen Mongoliasta. Gobin autiomaa on Bagrash Golin ja Lop Norin välinen kaarimainen 1 300 000 neliökilometrin alue, joka on enimmäkseen puoliaavikkoa ja aavikkoa. Alueen pituus on noin 1 600 ja leveys noin 480–970 kilometriä. Gobi sijaitsee 910–1 520 m:n korkeudella merenpinnasta.


title: Gobi

text: Gobin ilmasto on kesällä kuuma, talvella kylmä mannerilmasto, ja talvi kestää pitkään. Kevätkin on kylmä ja kesä kuiva. Gobi on tyypillinen lauhkean vyöhykkeen ”kylmä aavikko”. Talvella Gobissa sataa monesti lunta. Kuukauden keskilämpötila on talvella -15 – -6 °C, kesällä +22 – +26 °C. Lämpötilan vaihtelut ovat lyhyessäkin ajassa suuria; vuorokauden sisällä lämpötila voi nousta tai laskea 35 asteella.


title: Gobi

text: Vuoret ja laaja manner estävät sadepilvien saapumisen mereltä. Himalaja estää eteläisten sateiden tulon Gobiin. Tyyneltämereltä ja pohjoisen taigalta saapuvatkaan sateet eivät ylety Gobiin. Gobissa sataa keskimäärin 194 mm vuodessa, pääosin kesällä. Itäinen osa Gobista on hieman läntistä osaa kosteampi. Lännessä sataa 69 mm, koillisessa 200 mm. Alue on erittäin kuiva varsinkin talvella. Kaakkoismonsuuni ulottuu Gobin kaakkoisosaan. Varhain tammikuussa, kesällä ja varhain kesällä esiintyy jäisiä hiekka- ja lumimyrskyjä.


title: Gobi

text: Gobi on enimmäkseen puoliaavikkoa, jonka keskellä on monia pieniä aavikoita ja keitaitakin. Gobi on enimmäkseen kivikkoista, soraista ja kallioista. Hiekkadyynit kattavat vain kolme prosenttia Gobista. Gobissa on runsaasti pohjavettä. Maannos on ruskeaa tai harmaanruskeaa. Tasangoilla kasvaa pensaita, suola-alueilla suolaa sietävää kasvillisuutta ja aavikkoruohoa altaissa ja vuorten alarinteillä.


title: Gobi

text: Gobin kasvillisuus on melko niukkaa. Gobissa elää vain 600 pääosin kuivuuteen sopeutunutta kasvilajia. Gobin kasveissa on kylmien vyöhykkeiden ja kuivien alueiden kasvien piirteitä, mikä näkyy varsinkin Lounais-Gobin Trans-Altain kasveissa. Gobin kasvillisuutta luonnehtivat kasviheimot revonhäntäkasvit, savikkakasvit (41 lajia), tyräkkikasvit, heinäkasvit (25 lajia), tatarkasvit ja portulakkakasvit.


title: Gobi

text: Kasvien biomassan tuotanto on alempi kuin kuumilla aavikoilla. Talvet ovat hyvin kylmiä, ja lämpötilat laskevat kasvien sietokyvyn rajoille. Lounais-Gobi on hiekka-aavikkoa, jossa kasvaa sklerofyllejä ja mehikasveja. Gobin sklerofyllit ovat joko ruohoja tai puumaisia kasveja. Gobissa kasvaa villiä raparperia, rautayrttejä, kurjenherneitä, mykerökukkaiskasveja ja marunaa. Gobin mehikasvit käyttävät joko CAM-yhteyttämistä tai C4-fotosynteesiä. Erittäin hyvin kuivuuteen sopeutuneet kasvit käyttäjät C4-yhteyttämistä.


title: Gobi

text: Gobin eläimistö on alueen kuivuudesta huolimatta rikas. Suurelta osin uhanalaiseen eläimistöön kuuluu villinä elävä kameli, aasianvilliaasi, przewalskinhevonen, argaalin alalaji, kuhertajagaselli, mongoliangaselli ja gobinkarhu.


title: Gobi

text: Alueella harvassa asuvien ihmisten pääelinkeino on paimentolaisuus, maanviljelyä harjoitetaan vain jokilaaksoissa


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Hyvinkään paloittelusurma oli 21. marraskuuta 1998 Hyvinkäällä tapahtunut saatananpalvontaan yhdistetty murha.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Murhan päätekijä oli Jarno Sebastian Elg (s. 1975). Elg oli ennen paloittelusurmaa tuomittu pahoinpitelyistä ja kesäkuussa 1992 tehdystä tuhopoltosta. Murhatyötä edeltävänä lokakuuna Elg oli myös tappanut oman ilmastointiteipillä sidotun koiransa lyömällä sitä saksilla ja metalliputkella. Koiran tappaminen oli ilmeisesti jonkinlainen kokeilu.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Tapauksen tutkinta aloitettiin marraskuussa 1998, kun Hyvinkään Kapulan kaatopaikalta löytyi Uudeltamaalta kotoisin olleen 23-vuotiaan miehen jalka.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Verityön tekijöihin kuuluivat tuolloin 23-vuotias Jarno Elg, 20-vuotias mäntsäläläinen Mika Kristian Riska, 17-vuotias järvenpääläinen Terhi Johanna Tervashonka (s. marraskuussa 1981) sekä julkisuudessa tuntemattomaksi jäänyt 16-vuotias keravalaispoika. Aluksi he joivat kiljua järvenpääläisessä asunnossa ja kuuntelivat black metal -musiikkia. Tämän jälkeen seurue siirtyi helluntaiseurakunnan ylläpitämään, nuorisolle suunnattuun teetupaan. Epäillyt ja seurueen mukaan liittynyt uhri lähtivät junalla kello 23 jälkeen Hyvinkäälle.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Kaikki menivät asemalta Hyvinkään Torikadulle kerrostaloasuntoon, missä tappajat kiduttivat teräaseilla ja alistivat erilaisilla sadistisilla teoilla uhriaan sekä lopuksi tukehduttivat tämän peittämällä hänen kasvonsa ilmastointiteipillä. Uhri oli alun perin vapaaehtoisesti lähtenyt joukon matkaan. Uhrin ruumista silvottiin ja sen kanssa tehtiin saatananpalvontaan liittyviä riittejä. Pitkitetyn surmatyön lopuksi uhri paloiteltiin sahalla. Paloitteluvaiheessa ryhmän 16-vuotias jäsen oli jo paennut paikalta. Elg ja Tervashonka veivät lopuksi ruumiinosat roskalaatikoihin.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Vuonna 2000 "Alibille" antamassaan haastattelussa Tervashonka kertoi tapahtumien kulun siten, että he olivat kaikki olleet kovassa humalassa ja uhri oli alkanut jossain vaiheessa möykätä, jolloin muut sitoivat hänet ilmastointiteipillä, johon hän oli muiden ajattelemattomuuden takia tukehtunut. Tervashonka myönsi paloittelun mutta kiisti kannibalismin. Hänen mukaansa kyseessä oli kuolemantuottamus eikä murha, eikä se liittynyt saatananpalvontaan mitenkään.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Oikeudessa syytettiin ryhmän 16-vuotiasta jäsentä törkeästä pahoinpitelystä sekä Elgiä ja ryhmän kahta muuta jäsentä murhasta. Elg sai myös erikseen syytteen eläinrääkkäyksestä. Oikeuden edessä Elg peitteli hieman kasvojaan, mutta esiintyi ylimielisesti (muun muassa näytti televisiokameralle keskisormea ja pirunsarvi-käsimerkkiä). Hän kielsi olevansa saatananpalvoja ja sanoi olevansa satanisti. Oikeus käsitteli tapauksen suljetuin ovin Elgin ja Tervashongan edustajien tätä pyydettyä. Tapausta koskevat asiakirjat julistettiin salaisiksi 40 vuoden ajaksi.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Hyvinkään käräjäoikeus tuomitsi Elgin murhasta elinkautiseen 11. elokuuta 1999. Tervashonka tuomittiin täyttä ymmärrystä vailla ja nuorena henkilönä tehdystä murhasta kahdeksan ja puolen vuoden vankeuteen. Riskan murhasyyte hylättiin ja hänet tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä kahdeksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen. 16-vuotias poika vapautettiin syytteistä, koska hänen katsottiin toimineen Elgin painostuksen alaisena. Elg ja Tervashonka valittivat tuomioistaan. Helsingin hovioikeus ei muuttanut tuomioita.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Associated Press -uutistoimisto julkaisi lyhyen sähkeuutisen tapauksesta, jonka kautta uutinen levisi maailmalle.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Terhi Tervashonka vapautui vankilasta ehdonalaiseen keväällä 2003 ja vaihtoi sukunimekseen Tukio.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Tukio surmasi 47-vuotiaan miehen Vaajakoskella 7. kesäkuuta 2007 iskulla vesurilla niskaan. Jyväskylän käräjäoikeus aloitti tapauksen käsittelyn 23. elokuuta 2007. Syyttäjä Tapani Salomaa vaati Tukiolle yli yhdeksän vuoden vankeusrangaistusta taposta. Tukiota syytettiin myös törkeästä pahoinpitelystä tai vammantuottamuksesta, sillä eräs toinen tapahtumapaikalla ollut mies sai vesurista vamman käteensä. Tukio kiisti tapon. Hänen puolustusasianajajan Henry Salevan mukaan Tukiolla oli tarkoitus osua vesurilla pöytään. Salevan mielestä kyseessä oli tapon sijasta törkeä kuolemantuottamus. Käräjäoikeus jatkoi käsittelyä 5. syyskuuta. Tuolloin pohdittiin sitä, pitäisikö Tukiolle suorittaa uusi mielentilatutkimus. Tukio ja syyttäjä vastustivat uutta tutkimusta, mutta Tukion asianajaja Saleva halusi uuden tutkimuksen, johon käräjäoikeus ei suostunut.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Jyväskylän käräjäoikeus tuomitsi 19. syyskuuta 2007 Tukion yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen taposta ja törkeästä vammantuottamuksesta. Vaasan hovioikeus katsoi myös Terhi Tukion syylliseksi tappoon toukokuussa 2008, mutta kovensi käräjäoikeuden rangaistuksen 10 vuodeksi vankeutta. Tukio otti Tervashonka-sukunimen uudelleen käyttöönsä. Tervashonka karkasi heinäkuussa 2011 Vanajan avovankilasta Hämeenlinnasta työvuoronsa päätteeksi, mutta jäi kiinni elokuun alussa Pälkäneellä. Tervashonka toimi puistotyöntekijänä Hämeenlinnan kaupungille.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Elokuussa 2011 Jarno Elg oli normaalilla kasvatuksellisella lomareissulla Vanajan vankilan avo-osastolta. Hän suuttui helsinkiläisessä ravintolassa ja iski kaksi muuta asiakasta ja paikalle hälytetyn järjestyksenvalvojan maahan. Poliisit ottivat hänet pian teon jälkeen kiinni.


title: Hyvinkään paloittelusurma

text: Helsingin hovioikeus hylkäsi 13. kesäkuuta 2012 Elgin anomuksen päästä elinkautisesta ehdonalaiseen vapauteen. Kaksi vuotta myöhemmin, 23. joulukuuta 2014, hovioikeus hyväksyi Elgin ehdonalaisanomuksen. Vapautuspäiväksi määrättiin 1. helmikuuta 2016.


title: Matti Haapoja

text: Matti Heikinpoika Haapoja (16. syyskuuta 1845 Isokyrö – 8. tammikuuta 1895 Turku) oli eteläpohjalainen murhaaja ja puukkojunkkari. Hänen tiedetään varmasti tehneen kolme murhaa, mutta niitä on väitetty olleen yhteensä jopa 22–25. Haapojasta tuli eläessään kuuluisa ja sanomalehdet käsittelivät hänen murhatöitään laajasti ja yksityiskohtaisesti.


title: Matti Haapoja

text: Matti Haapoja syntyi 1845 Etelä-Pohjanmaan Isossakyrössä. Hän eli lapsuutensa Isoonkyröön kuuluneessa Ylistarossa.