title: Andromeda (tähdistö)

text: Gamma (γ) Andromedae on nelinkertainen tähti: kirkkaimmista tähdistä toinen on keltainen, toinen sinertävä. Systeemin päätähti (γ) on kirkkaudeltaan +2.13 oleva oranssi, kirkas jättiläistähti. Järjestelmän toiseksi kirkkain komponentti (γ), kirkkaudeltaan +4,84, on taivaalla 9,6 kaarisekunnin välimatkan päässä. γ:ta kiertää vielä kaksi tähteä: pääsarjan B8 spektriluokkaan kuuluva kääpiötähti, kirkkaus +5,1 ja spektriluokan A0 kääpiö (+6,3). Kirkkaampi näistä kahdesta on vielä spektroskooppinen kaksoistähti, kiertoaika 2,67 vuorokautta.


title: Andromeda (tähdistö)

text: υ eli Ypsilon Andromedae on 44 valovuoden päässä oleva magnitudin +4,09 kaksoistähti, jolla on planeettoja. Järjestelmän kirkkaampi komponentti on valko-keltainen kääpiötähti, noin 1,3 kertaa Aurinkoamme massiivisempi. Himmeämpi komponentti on vuonna 2002 löydetty punainen kääpiö.


title: Andromeda (tähdistö)

text: Tunnetuin Andromedan tähdistön kohde on Andromedan suuri galaksi, Messierin luettelon kohde numero 31. Se on meistä noin kahden ja puolen miljoonan valovuoden päässä oleva Sb-tyypin kierteisgalaksi. M31:lla on seuralaisina M32 ja M110 sekä runsas 10 muuta pienempää galaksia. Lisäksi tähdistössä on runsaan asteen kokoinen avoin joukko NGC 752, joka on Maasta 1 300 valovuoden päässä.


title: Andromeda (tähdistö)

text: Vain 7 kaariminuutin päässä Mirachista on 8 miljoonan valovuoden päässä oleva elliptinen galaksi NGC 404 eli "Mirachin aave", jonka William Herschel löysi vuonna 1784. Himmeän galaksin ja kirkkaan Mirachin verrattaen pieni välimatka taivaalla tekee galaksista vaikean kuvattavan; joko galaksi alivalottuu tai tähti ylivalottuu.


title: Andromeda (tähdistö)

text: Kreikkalaisen tarun mukaan kaunis Andromeda oli Kassiopeian ja Kefeuksen, kuningattaren ja kuninkaan, tytär joka piti uhrata merihirviölle (Cetus). Perseus kuitenkin tuli paikalle ja näytti merihirviölle Medusan päätä ja merihirviö muuttui kiveksi. Perseus vapautti kallioon kahlitun Andromedan ja sai hänet vaimokseen. Andromedan äiti sijoitettiin kostoksi taivaalle niin, että hän joutuisi roikkumaan osan päivästä ylösalaisin.


title: Bereniken hiukset

text: Bereniken hiukset (lat. "Coma Berenices") on Otavan alla oleva pohjoisen taivaan himmeätähtinen tähdistö. Sitä rajoittavat Ajokoirat, Leijona, Neitsyt ja Karhunvartija.


title: Bereniken hiukset

text: Berenike oli Egyptin kuningas Ptolemaios III:n puoliso, joka lupasi uhrata hiuksensa Afroditelle, jos hänen miehensä palaisi turvallisesti taistelusta. Bereniken hiukset pantiin temppeliin, mutta ne katosivat. Temppelin vartijat olivat jo saamassa kuolemantuomion, kun hoviastronomi Konon Samoslainen ilmoitti kuninkaalle, että hiukset ovatkin löytyneet taivaalta Afroditen lahjoittamana, jotta kaikki saisivat niitä ihailla.


title: Bereniken hiukset

text: Tähdistön kirkkainkin tähti, β Comae Berenices, on magnitudiltaan vain 4,26. Absoluuttisesti se on vain hiukan omaa Aurinkoamme kirkkaampi, joten se antaa hyvän kuvan siitä, miten himmeästi Aurinko loistaisi 27 valovuoden päästä. Toiseksi kirkkain tähti on α Com (Diadem), suhteelliselta kirkkaudeltaan 4,32. Tähti edustaa tähdistön mytologiassa Bereniken kruunun jalokiveä. Se on kaksoistähti jonka molemmat osapuolet ovat melkein yhtä kirkkaita. Niiden rata on Maasta katsoen 0,1 asteen verran vinossa, joten ne eivät peitä toisiaan. Kolmas neljännen magnitudin tähti tähdistössä on γ Com; 4,36.


title: Bereniken hiukset

text: FK Comae Berenices on muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 8,14 - 8,33 2,4 päivän jaksolla. Se edustaa FK Comae -luokan muuttujia. On arveltu että tähden kirkkauden muutoksen aiheuttaisivat suuret ympäristöään viileämmät ja siten myös himmeämämmät tähdenpilkut pyörivän tähden pinnalla. FS Com on epäsäännöllinen muuttuva tähti, joka vaihtelee 5,3 -  6,1 58 vuorokauden jaksolla. R Comae Berenices on Mira-tyyppinen muuttuja, joka vaihtelee kirkkauttaan välillä 7,1 ja 14,6 363 päivän jaksolla.


title: Bereniken hiukset

text: Tähdistön alueella on kolmen kaariminuutin kokoinen pallomainen tähtijoukko M53. Myös joitakin Neitsyen galaksijoukon galakseja on tähdistön alueella, kuten Messierin kohteet M64 (Mustasilmägalaksi), M85, M88, M91, M98 ja M99. Samoin tähdistössä sijaitsee Coman galaksijoukko, joka on tähtiharrastajille liian himmeä.


title: Bereniken hiukset

text: Avoin tähtijoukko Mel 111 on tähdistön γ Com -tähden luokse levittäytynyt laaja, harvahko joukko, jonka muutamat jäsenet voi nähdä jo paljain silmin. Suurin osa joukon tähdistä on kuitenkin kirkkaudeltaan noin 5 - 10. Etäisyyttä joukolla Aurinkokunnasta on noin 270 valovuotta.


title: Bereniken hiukset

text: Galaktinen pohjoisnapa (12h 51,42m ja deklinaatio 27° 07,8′ (vuoden 2000 epookki)) sijaitsee Bereniken hiusten tähdistön alueella, josta johtuen tähdistön alueella voidaan havaita runsain mitoin galakseja; oman Linnunratamme pöly ja tähtienvälinen kaasu ei ole estämässä valon kulkua kauempaa.


title: Hannibal

text: Hannibal Barka (247 eaa.–183 eaa.) oli karthagolainen poliitikko ja yksi antiikin ajan nerokkaimmista sotapäälliköistä. Hänet tunnetaan parhaiten toisen puunilaissodan aikaisista saavutuksistaan. Hannibalin isä oli karthagolainen sotapäällikkö Hamilkar Barka. Hannibalilla oli kaksi veljeä Hasdrubal ja Mago. Nimi "Hannibal" on latinalainen muoto puunin kielen sanoista "Baal on armollinen".


title: Hannibal

text:
Karthago ja Rooma olivat 200-luvulla eaa. Välimeren kaksi johtavaa valtiota, ja ne kävivät toisiaan vastaan kolme puunilaissotaa, joista Hannibal osallistui toiseen sotaan. Hannibal arvioi, että Roomalla oli suurempi ja iskukykyisempi jalkaväki. Sen vuoksi hän pyrki kehittämään ratsuväkeään.
Karthagon kärsittyä tappion ensimmäisessä puunilaissodassa Hannibalin isä Hamilkar yritti saada valtion uuteen nousuun. Hamilkar pyrki ulottamaan Karthagon vallan Hispanian heimojen alueille. Karthagon laivasto oli heikolla tolalla, ja Espanjaan oli marssittava Gibraltarinsalmen kautta. Tarinan mukaan Hannibal oli mukana tällä retkellä ja hänen isänsä oli vaatinut häntä vannomaan ikuista vihaa Roomaa kohtaan. Hamilkar valloitti Hispanian, mutta hän kuoli taistelussa. Hänen veljensä Hasdrubal oli hänen seuraajansa ja pyrki lujittamaan Karthagon aseman Iberian niemimaalla. Hän muun muassa solmi sopimuksen Rooman kanssa aluejaosta. Hasdrubalin kuoltua 221 eaa. Hannibal julistettiin armeijan ylipäälliköksi.


title: Hannibal

text: Vuonna 219 eaa., Hispanian valloituksen päätyttyä, Hannibal hyökkäsi Saguntumin kaupunkiin. Saguntumilla oli Rooman turvatakuut, joten tämä teko ajoi hänet suoraan konfliktiin Rooman kanssa. Roomalaisten lähettiläiden protesteista huolimatta hän valloitti kaupungin kahdeksan kuukauden piirityksen jälkeen. Karthagon hallitus olisi vielä tässä vaiheessa ehkä voinut estää sodan irtisanoutumalla suositun sotapäällikön toimista, mutta ei puuttunut asiaan. Sodanjulistukset annettiin vuoden lopulla.


title: Hannibal

text: Hannibal lähti sotaan marssimalla läpi Hispanian Etelä-Galliaan. Hän otti mukaansa libyalaisista ja iberialaisista palkkasotureista muodostetusta armeijastaan kaikkein luotettavimmat ja taisteluihin karaistuneimmat. Hannibal johti armeijansa Hispaniasta Alppien yli, Italian niemimaalle ja löi roomalaiset Trebiajoella vuonna 218 eaa., Trasimenus-järvellä vuonna 217 eaa. ja Cannaessa vuonna 216 eaa. Cannaen jälkeen roomalaiset eivät uskaltautuneet kenttätaisteluun Hannibalia vastaan.


title: Hannibal

text: Keväällä 218 eaa. Hannibal saavutti Pyreneet. Galliassa hän onnistui välttämään niin paikallisten heimojen kuin roomalaistenkin hyökkäysyritykset. Syksyllä hän saapui Alpeille, joita hän lähti ylittämään. Tämä vaarallinen reitti toi Hannibalin suoraan roomalaisten alueille. Roomalaiset olivat toivoneet taistelun pysyvän vieraiden kansojen alueilla, mutta nyt heidän oli kohdattava haaste Italiassa. Hannibal varmisti ensin asemansa hyökkäämällä paikallisten heimojen kimppuun. Saman vuoden joulukuussa roomalainen sotapäällikkö hyökkäsi hänen kimppuunsa Trebian taistelussa. Väsytettyään roomalaisten jalkaväen hän löi roomalaisten asemat palasiksi yllätysrynnäköllä sivustaan. Voiton myötä Hannibalin asema Pohjois-Italiassa näytti vahvalta. Talven jälkeen Hannibal lähti kohti etelää, sillä gallit, joiden luona hän oli viipynyt, olivat alkaneet osoittaa kyllästymisen merkkejä. Hän ylitti Apenniinit ilman vastarintaa, mutta sen jälkeen hänen joukkonsa kärsivät vakavia tappioita suoalueilla tautien takia. Hannibal itse menetti näön toisesta silmästään.


title: Hannibal

text: Hannibal eteni Etruriaan, jossa hän kohtasi Rooman armeijan pääjoukon Trasimenusjärven taistelussa. Hannibal murskasi roomalaisten joukot veteen ja läheisille rinteille. Reitti kohti Roomaa oli nyt vapaa. Mutta Hannibal jatkoikin suoraan Rooman ohi kohti etelää. Syytä tälle liikkeelle on pohdittu pitkään. Eräs mahdollisuus on, että Hannibal arvioi Rooman piirityksen liian raskaaksi, koska hänellä ei ollut piirityskoneita. Toisaalta on epäilty, että Hannibalin joukot olivat jo kyllästyneet jatkuvaan sotimiseen. Rooman piiritys olisi saattanut merkitä kuukausien paikallaanoloa huonolla ruoalla ilman toivoakaan sotasaaliista. Hannibal ei ehkä luottanut palkkasoturiensa uskollisuuteen, vaan katsoi parhaaksi suunnata helpommin ryövättäville seuduille.


title: Hannibal

text: Apuliassa Hannibal kohtasi roomalaisten häthätää muodostaman uuden armeijan. Hannibal ei uskonut tuoreista joukoista olevan hänelle vastusta, mutta roomalaisten komentaja Quintus Fabius Maximus Verrucosus liikanimeltään "Cunctator" ("Viivyttelijä", liikanimi monien mielestä liian varovaisesta sotilastaktiikasta) piti kiinni asemistaan kukkuloilla. Kun Fabiuksen provosointi taisteluun ei onnistunut, Hannibal suuntasi kohti Samniumia ja rikasta Campaniaa. Hannibal hävitti Campanian maaseutuja jopa raivokkaammin kuin Apuliassa osoittaen näin Rooman heikkouden, mutta Fabius ei edelleenkään lähtenyt taisteluun. Vuosi lähestyi loppuaan. Hannibal ei olisi halunnut talvehtia hävitetyillä Campanian tasangoilla, mutta Fabius oli tukkinut kaikki poistumistiet. Hannibal harhautti roomalaisia vartijoita karjalaumalla. Fabius olisi ollut iskuetäisyydellä, mutta epäillen väijytystä hän jatkoi varovaista linjaansa, tällä kertaa omaksi vahingokseen. Hannibal vietti talven Apulian tasangoilla, jonne roomalaiset eivät uskaltautuneet.


title: Hannibal

text: Keväällä 216 eaa. suuri roomalaisten armeija saapui Apuliaan murskaamaan Hannibalin. Seurasi Cannaen taistelu, jossa Hannibal loistavalla ratsuväkitaktiikalla löi ylivoimaisen vastustajan. Arvioiden mukaan roomalaisten tappiot nousivat kymmeniin tuhansiin, tappio oli Rooman tasavallan historian pahin. Roomalaisten moraali mureni pahoin ja suuret osat Etelä-Italiaa siirtyivät Hannibalin puolelle. Jos Hannibal olisi saanut vahvistuksia Karthagosta, olisi hän ehkä nyt voinut suunnata kohti Roomaa. Puutteellisten resurssien takia hän kuitenkin tyytyi hävittämään lähiseutuja. Hannibal teki Capuasta tukikohtansa, kun se oli siirtynyt hänen puolelleen. Roomalaiset puolestaan palasivat Fabius Cuntactorin strategiaan ja sissisotaan.


title: Hannibal

text: Hannibal voitti Cannaessa vastoin odotuksia. Hänellä oli pienempi armeija, joka oli tehnyt pitkän retken Alppien yli. Voitto perustui vahvan ratsuväen taitavaan käyttämiseen, hyökkäyksen oikea-aikaisuuteen ja riskinottoon.


title: Hannibal

text: Hannibal pysytteli Campaniassa useita vuosia. Voitosta huolimatta Hannibalin asema Etelä-Italiassa muuttui asteittain vaikeammaksi. Hänen oma hallituksensa tai hänen liittolaisensa Makedonian Filippos V eivät olleet hänelle suureksi avuksi. Vuonna 212 eaa. roomalaisiin kyllästyneet asukkaat juonivat Taraksen Hannibalille. Hannibalin kerrotaan lupautuneen suojelemaan Taraksen vapautta ja määränneen kaupungista ryövättäväksi vain roomalaisten omaisuuden, taraslaisten omaisuus oli jätettävä rauhaan. Hannibalin pahaksi onneksi roomalaiset onnistuivat säilyttämään kaupungin linnoituksen hallinnan, mikä teki sataman käytön mahdottomaksi. Samana vuonna Hannibal joutui vetäytymään Campaniasta roomalaisten armeijoiden ahdistelun takia. Hän yritti vetää roomalaiset armeijat toisaalle marssimalla parhaillaan vain kolmen kilometrin päähän Roomasta, mutta roomalaisten hätäännyksestä huolimatta ei hyökännyt.


title: Hannibal

text: Seuraavina vuosina Hannibalin asema kuitenkin jatkoi heikentymistään. Hän menetti yksi toisensa jälkeen aikaisemmat valloituksensa. Hänen liittolaisensa ja maamiehensä kärsivät vakavia tappioita. Lopulta vuonna 203 eaa. hänet kutsuttiin takaisin Afrikkaan, jossa seurasi sodan loppunäytös.


title: Hannibal

text: Vuonna 203 eaa. Rooman sotapäällikkö Scipio oli hyökännyt Afrikkaan. Jotkut karthagolaiset poliitikot suunnittelivat aselepoa Rooman kanssa. Sodan kannattajat päättivät kutsua Hannibalin kotiin Italiasta. Hannibalin saapumisen myötä sodan kannattajat pääsivät uudelleen niskan päälle karthagolaisessa politiikassa. Hannibalin käyttöön annettiin hänen oman palkka-armeijansa lisäksi afrikkalaisia vahvistuksia. Vuonna 202 eaa. Hannibal tapasi Scipion neuvotteluissa, mutta, huolimatta molemminpuolisesta ihailusta, neuvottelut eivät edistyneet. Lopulta Scipio ja Hannibal kohtasivat toisensa Zaman taistelussa. Tällä kertaa tasaisen kamppailun jälkeen Rooman kokeneet joukot ottivat voiton Hannibalin suurelta osin kokemattomista joukoista. Karthagolaisten tappiot olivat merkittävät. Karthagon sotakone oli nyt lyöty lopullisesti ja heidän oli pakko antautua Roomalle.


title: Hannibal

text: Sodan jälkeen Hannibal toimi Karthagossa rauhanajan poliittisissa tehtävissä. Karthagon nopea toipuminen sodasta kuitenkin herätti roomalaisten epäluulot. Seitsemän vuotta Zaman jälkeen he vaativat Hannibalin luovuttamista, mutta Hannibal lähti vapaaehtoiseen maanpakoon. Hannibal pakeni aluksi seleukidien hallitsemaan Aasiaan Antiokhos III:n luokse. Kun roomalaiset löivät seleukidit vuonna 189 eaa., oli Hannibalin paettava. Moninaisten vaiheiden jälkeen hän päätyi Bithynian kuninkaan Prusias I:n luokse. Vuonna 182 eaa. roomalaiset vaativat että Prusias luovuttaisi Hannibalin heille, mutta Hannibal teki mieluummin itsemurhan kuin antautui. Hän joi myrkkyä ja kuoli. Viimeisinä sanoinaan Hannibalin kerrotaan todenneen: "Tahdon vapauttaa roomalaiset pelosta, koska he eivät salli vanhan miehen kuolla rauhassa."


title: Hannibal

text: Tärkeimmät lähteet Hannibalin elämästä ovat roomalaisia ja niitä värittää roomalaisen historian viholliskuva karthagolaisista. Livius ja Cicero sanovat Hannibalia julmaksi. Polybios suhtautui Hannibaliin myönteisemmin, mutta oli monilta osin roomalaisten, mahdollisesti propagandan värittämien, lähteiden varassa.


title: Delfiini (tähdistö)

text: Delfiini (lat. "Delphinus", gen. "Delphini") on pieni ja himmeä pohjoisen taivaan tähdistö, joka muistuttaa toisaalta delfiiniä, toisaalta pientä leijaa.


title: Delfiini (tähdistö)

text: "α Del" eli Sualocin on seitsenkertainen tähti, komponentit A ja G ovat oikea pari, loput ovat vain sattumalta samassa suunnassa Maasta katsottuna eli ovat joukon optisia komponentteja. Sualocin toisin päin luettuna on Nicolaus, joka on 1700- ja 1800-luvuilla vaikuttaneen italialaisen tähtitieteilijän Niccolò Cacciatoren etunimen latinallistus. Tähti on meistä noin 240 valovuoden päässä ja kirkkaudeltaan se on +3,7.


title: Delfiini (tähdistö)

text: 100 valovuoden päässä meistä oleva "β Del" eli Rotanev on äsken mainitun Cacciatoren sukunimen latinankielinen versio väärin päin kirjoitettuna. Se on viisinkertainen tähti, järjestelmän komponentit A ja B ovat fyysinen pari, loput ovat optisia komponentteja. Pääparin jäsenet ovat kirkkaudeltaan +4,1 ja +5,1; loput ovat kirkkaudeltaan alle +10.


title: Delfiini (tähdistö)

text: "γ Del" on kaunis kaksoistähti. Järjestelmän kirkkaampi (γ) osapuoli on 4:nnen magnitudin oranssi alijättiläinen ja toinen (γ) viidennen magnitudin pääsarjan tähti, väriltään kelta-valkoinen. Pari on Maasta noin 100 valovuoden matkan päässä.


title: Delfiini (tähdistö)

text: "ε Del" tai arabiankieliseltä nimeltään "Deneb Dulfin" joka tarkoittaa suomeksi Delfiinin pyrstöä, on 350 valovuoden päässä oleva kirkkaudeltaan aavistuksenomaisesti muuttuva sininen jättiläistähti.


title: Delfiini (tähdistö)

text: Tähdistössä on kaksi pallomaista tähtijoukkoa, NGC 6934 ja NGC 7006. Ensin mainittu on kirkkaampi, +9,75, NGC 7006 on vastaavasti vain +11,5 ja Maasta jopa 185 000 valovuoden päässä. Lisäksi on vielä himmeä planetaarinen sumu NGC 6891, kirkkaudeltaan vain +10,5 ja halkaisijaltaan vain 0,36 kaariminuuttia.


title: Delfiini (tähdistö)

text: Myös pieniläpimittainen on tähdistön länsiosassa majaileva planetaarinen sumu NGC 6891, joka on noin 7200 valovuoden päässä. Kirkkaudeltaan se on noin +10,7 magnitudia ja läpimitaltaan 12 kaarisekuntia.


title: Eridanus

text: Eridanus (, gen. "Eridani"), joskus Eridanus-virta tai vain Virta, on pitkä ekvaattorilta syvälle eteläiselle taivaalle ulottuva tähdistö Orionin länsipuolella. Tähdistön on ajateltu kuvaavan Eufratia tai Niiliä.


title: Eridanus

text: "Omikron2 (o2) Eridani" on kolmoistähti, jossa on 4 magnitudin kääpiö, 9 magnitudin valkoinen kääpiö ja 11 magnitudin punainen kääpiö. Valkoinen kääpiö on luokassaan ainoa, jonka voi nähdä pienellä kaukoputkella.


title: Eridanus

text: "Epsilon (ε) Eridani" on Aurinkoamme lähimpiä naapureita (10,8 valovuotta), josta on etsitty merkkejä elämästä.


title: Eridanus

text: Eridanuksen tähdistöstä on löydetty poikkeuksellisen suuri aukko avaruudessa. Sen läpimitta on miljardi valovuotta.


title: Herkules (tähdistö)

text: Herkules (, gen. "Herculis") on iso pohjoisen taivaan tähdistö. Antiikin Kreikan tarujen mukaan sankari Herakles teki monia urotekoja ja palkinnoksi hänen urheudestaan Zeus sijoitti Herakleen taivaalle.


title: Herkules (tähdistö)

text: "Rasalgethi" tai "Ras Algethi" (α Her) on väriltään hyvin punainen moninkertainen epäsäännöllinen sykkivä muuttuja 550 valovuoden päässä Maasta. α on kaksoistähti, jossa systeemin muodostavat punainen ylijättiläinen ja sen pienempi kumppani. α on myös kaksoistähti, jossa parina on keltainen jättiläistähti ja F-spektriluokan kääpiötähti. α on neljänneksi suurin tunnettu tähti, sen halkaisija on Aurinkoamme jopa 460 kertaa suurempi. Tähden nimi on johdettu arabiasta ja tarkoittaa "polvistuvan päätä".


title: Herkules (tähdistö)

text: β Herculis eli "Kornephoros" on noin 150 valovuoden päässä oleva K0-spektriluokan tähti ja sen kirkkaus on +2,8. Myös tämän tähden nimi on johdettu arabiasta ja tarkoittaa "aseen kantajaa".


title: Herkules (tähdistö)

text: "Rutilicus" (ζ Her) on +2,81 magnitudin kaksoistähti, jossa juuri pääsarjavaiheensa päättänyt alijättiläistähti ja himmeämpi kumppani (+5,53) kiertävät toisensa noin 35 vuoden jaksoissa keskimäärin 15 tähtitieteellisen yksikön etäisyydellä toisistaan. Pari on osa suurempaa yhtenäisesti liikkuvaa järjestelmää, johon kuuluvat myös φ Pavonis, ζ Reticuli, 1 Hydra, Gl 456, Gl 678 sekä Gl 9079.


title: Herkules (tähdistö)

text:
Muita nimettyjä tähtiä ovat "λ Her" eli Maasym ("ranne"), +4,41 ja 370 valovuotta; "δ Her" eli Sarin, +3,2 ja 96 valovuotta; "ω Her" tai Kajam joka kuvaa Herkuleen nuijaa, josta tähden nimikin on peräisin (+4,57/235 valovuotta).
Messier 13 ("NGC 6205") on näyttävä pallomainen tähtijoukko 2,5 astetta η Her-tähdestä etelään. Joukon tunnistaa helposti niin sanotusta "Mersun merkistä", Y-kirjaimen muotoinen pimeä sumu joukon keskiosissa. Joukko on meistä runsaan 25 000 valovuoden päässä ja sen koko on noin 145–165 valovuotta (lähteestä riippuen) joka vastaa taivaalla noin runsasta 20 kaariminuuttia. Tähtiä joukossa on 300 000. Vuonna 1974 Arecibon radioteleskoopilla lähetettiin yksinkertainen radioviesti joukon suuntaan.


title: Herkules (tähdistö)

text: Neljännesaste M13:sta pohjoiseen päin sijaitsee galaksi IC 4617, joka on +14,5 magnitudin kierteisgalaksi. Edellisestä neljännesaste itään ja puoli astetta pohjoiseen sijaitsee myös kierteisgalaksi NGC 6207. Se on kirkkaudeltaan +11,6 ja kooltaan 3×1,3 kaariminuuttia.


title: Herkules (tähdistö)

text: Messier 92 (kuvassa) on myös pallomainen tähtijoukko, muttei yllä näyttävyydessä edellisen tasolle, vaikka on myös kirkkaimpia pallomaisia pohjoisella taivaanpuoliskolla. Joukon löysi saksalainen tähtitieteilijä Johann Elert Bode vuonna 1777 ja uudelleen Charles Messier 1781.


title: Ilves (tähdistö)

text: Ilves (lat. "Lynx") on vaikeasti hahmotettava, suurehko pohjoistaivaan tähdistö Otavan vasemmalla puolella. Tähdistö on heikkovaloinen ja harvatähtinen. Ilveksestä oikealle alas ovat Kaksosten tähdet.


title: Ilves (tähdistö)

text: Ilveksen nimesi Johannes Hevelius 1600-luvulla. Ilveksessä näkyy paljain silmin 32 tähteä, joista kirkkain on Alfa Lyncis, kirkkaudeltaan 3,13. Tähdistössä sijaitsee himmeä pallomainen tähtijoukko NGC 2419, joka on hyvin kaukana, noin 210 000 valovuoden päässä, ja jota Harold Shapley on nimittänyt "galaksienväliseksi kulkuriksi".


title: Bash

text: GNU Bash (sanoista "Bourne again shell") on GNU-projektin POSIX-yhteensopiva komentotulkki. Se on siten Stephen R. Bournen alkuperäisen Bourne Shellin kanssa yhteensopiva ja sen korvaava.


title: Bash

text: Bashin pääasiallinen kirjoittaja on Brian Fox, joka aloitti shellin kirjoittamisen 1988.


title: Bash

text: Bash on GPLv3-lisenssin alainen, ja se toimii GNU:n lisäksi monissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä Windowsissa. Bash on oletuskomentotulkki useimmissa Linux-jakeluissa ja OS X:ssä.


title: Bash

text: Bash voidaan mieltää ohjelmointikieleksi ja se on Turing-täydellinen eli sillä voi tehdä kaikki ne asiat, joita tietokoneella voi ylipäätään tehdä.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Joutsen (lat. "Cygnus", gen. "Cygni") on pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Tähdistössä on varsin runsaasti Linnunradan sumuja, tähtijoukkoja ja pimeitä sumuja sekä kiinnostavia tähtiä. Linnunrata pyörii siten, että Aurinkomme lähitähtineen liikkuu Joutsenen suuntaan.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Joutsenen tähdistöstä löydettiin vuonna 2014 ensimmäinen maan kokoinen elinkelpoinen planeetta, Kepler-186f. 23. heinäkuuta 2015, NASA tiedotti, että tähdistöstä löydettiin toinenkin mahdollisesti elinkelpoinen eksoplaneetta, joka nimettiin Kepler-452b:ksi.


title: Joutsen (tähdistö)

text: "Deneb" (Alfa (α) Cygni) on paitsi Joutsenen myös koko tähtitaivaan absoluuttisesti kirkkaimpia tähtiä, 60 000 kertaa kirkkaampi kuin Aurinko. Kesäöinä Deneb muodostaa Lyyran Vegan ja Kotkan Altairin kanssa Kesäkolmion.


title: Joutsen (tähdistö)

text: "Albireo" (Beta (β) Cygni) on yksi kauneimmista kaksoistähdistä, jonka tähdet ovat 34 kaarisekunnin päässä toisistaan ja silmiinpistävän erivärisiä: toinen on kullankeltainen, toinen syaaninsininen. Värit erottuvat parhaiten isommalla teleskoopilla. Todellisuudessa tähtien värit eivät ole mitenkään poikkeuksellisen silmiinpistäviä, mutta niiden sijaitessa lähekkäin ihmissilmä korostaa niiden välistä kontrastia.


title: Joutsen (tähdistö)

text: "61 Cygni" on nopea tähtitaivaan vaeltaja ja samalla kaksoistähti. Tähti liikkuu useita kaarisekunteja vuodessa taustatähtiin nähden, ja se on harrastajienkin havaittavissa. Tähti on vain 11 valovuoden päästä aurinkokunnasta ja oli ensimmäisiä tähtiä joiden etäisyys saatiin selville mittauksilla.


title: Joutsen (tähdistö)

text: "Khii (χ) Cygni" on pitkäjaksoinen muuttuva Mira-luokan tähti, joka kirkkaimmillaan näkyy paljain silmin (+4-+5) ja himmeimmillään karkaa monien pienten teleskooppienkin ulottumattomiin (+13) noin 13 kuukauden jaksoissa.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Tähdistön alueelta tunnetaan myös muutamia eksoplaneettakuntia, esimerkiksi tähtien 16 Cygni B ja HD 188753 A ympäriltä. NASAn eksoplaneettoja etsivä Kepler-avaruusteleskooppi on jatkuvasti suunnattu Joutsenen tähdistöä kohti, ja se saattaa löytää planeettakuntia runsaasti lisää.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Denebin lähellä sijaitseva Pohjois-Amerikka-sumu eli NGC 7000 on tunnettu emissiosumu, joka valokuvissa näyttää paljon Pohjois-Amerikan mantereelta. Sumu peittää taivaalta 10 täydenkuun alan, mutta sillä on pieni pintakirkkaus, joten sitä on vaikea havaita paljain silmin ellei käytä apuna UHC-suodinta. NGC 7000 löydettiin 1890-luvulla ensimmäisissä pitkän valotusajan tähtikuvista. Sumu koostuu lähinnä ionisoituneesta vedystä, joka antaa sille sen tunnusomaisen punaisen värin. Sumun ja Maan välissä on tähtienvälisiä pölypilviä, jotka peittävät osia sumusta taakseen ja antavat sille sen ominaismuodon. Sumun länsipuolella on pimeän sumun "LDN 935" erottama pienikokoisempi Pelikaanisumu.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Noin 20 000 vuotta sitten räjähtäneen supernovan jäänteet muodostavat Cirrus-sumun, joka koostuu muutamasta NGC-kohteesta (6960, 6992 ja 6995), on pintakirkkaudeltaan erittäin himmeä harsomainen sumu, sumu on kuitenkin huomattavasti helpompi havaita OIII-suotimen läpi. NGC 6992/6995 muodostavat sumun länsiosan.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Messierin kohteista Joutsenessa ovat tähtijoukot M29 ja M39. M29 eli NGC 6913 on pienehkö avoin tähtijoukko meistä noin 3000-5000 valovuoden päässä, jonka löysi Charles Messier 1764. Joukon tarkkaa etäisyyttä on vaikea arvioida koska on erittäin vaikea mitata paljonko joukon tähtien valo himmenee matkalla. M39 on lähempänä Maata, noin 800 valovuoden päässä. Senkin löysi Charles Messier samana vuonna kuin edellä mainitunkin joukon. Joukon muodostaa noin 30 löyhästi yhteen kasautunutta tähteä.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Vilkkusumu (NGC 6826) on ihmissilmän muotoinen planetaarinen sumu. Sumu on saanut nimensä siitä että se himmenee tai jopa katoaa jos sitä katsoo suoraan, mutta katsomalla hieman kohteesta sivuun se ilmestyy taas näkyviin kirkkaampana. Halkaisijaltaan se on noin 2,3 kaariminuuttia ja kirkkaudeltaan alle +10.


title: Joutsen (tähdistö)

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Joutsenen tähdistö edustaa useita joutsenia, kuten Zeusta kun hän naamioi itsensä joutseneksi päästäkseen suutelemaan spartalaiskuninkaan vaimoa Ledaa. Lisäksi Orfeuksen kerrotaan muuttuneen kuolemansa jälkeen joutseneksi ja sijoitetun taivaalle lyyransa viereen.


title: Darwin (ESA)

text: Darwin on Euroopan avaruusjärjestön (ESA) tiedeohjelman ehdotettu avaruuslento, jolla etsitään muiden tähtien Maan kaltaisia planeettoja. Avaruusalukset laukaistaan aikaisintaan vuonna 2015. Avaruuslento kuuluu ESAn "Cosmic Vision 2015/2025" -ohjelmaan, joka hyväksyttiin toukokuussa 2005 Helsingissä järjestetyssä ESAn tiedeohjelmakomitean kokouksessa.


title: Darwin (ESA)

text: Avaruuslento koostuu seitsemästä muodostelmassa lentävästä avaruusaluksesta, joista kuudessa on 1,5 metrin teleskooppi ja yksi kerää kuuden teleskoopin keräämän valon. Koko järjestelmä toimii interferometrisesti (nulling interferometer), jolloin havainto tähdestä ei enää peitä sitä kiertäviä planeettoja. Planeettoja havaitessaan laitteisto pystyy analysoimaan niiden kaasukehää, josta voi tehdä päätelmiä elämästä planeetalla. Nimensä lento on saanut on brittiläisen biologin, Charles Darwinin, mukaan.


title: Darwin (ESA)

text: NASAlla on suunnitelmissa TPF eli "Terrestrial Planet Finder" -avaruuslento, joka on samanlainen kuin ESAn Darwin. Hankkeiden arvellaan yhdistyvän.


title: Jousimies

text: Jousimies (latinaksi "Sagittarius", genetiivi "Sagittarii", lyhenne "Sgr", merkki ) on eteläinen eläinradan tähdistö. Tämä runsastähtinen, laaja eteläisen taivaan tähdistö näkyy huonosti Suomessa. Linnunradan keskus sijaitsee Jousimiehessä ja Linnunradan vyö on sen alueella leveimmillään, minkä ansiosta tähdistössä on erityisen runsaasti tähtijoukkoja ja kaasusumuja. Jousimiehen kirkkain tähti on Kaus Australis eli Epsilon Sagittarii. Jousimiehestä on löydetty juuri Linnunradan ulkopuolella sijaitseva Jousimiehen kääpiögalaksi. Jousimiestä, Sagittarius, ei saa sotkea Nuolen (Sagitta) pieneen tähdistöön, jonka lyhenne on Sge, Jousimiehen Sgr.


title: Jousimies

text: Paljon huomiota herättänyt ”Wow!-signaali” vastaanotettiin vuonna 1977 Jousimiehen suunnalta.Jousimiehen τ, ζ, σ, φ, λ, ε, δ, η ja γ muodostavat tunnetun "epävirallisen tähtikuvion" eli asterismin, Teepannun. Tähdet δ Sgr (Kaus Media), ε Sgr (Kaus Australis), ζ Sgr (Ascella), ja φ Sgr muodostavat teepannun säiliön, kansi on λ Sgr (Kaus Borealis):n kohdalla ja γ (Alnasl) on kaatonokan kärki sekä σ Sgr (Nunki) ja τ Sgr muodostavat kahvan.


title: Jousimies

text: α Sgr (Rukbat) ei ole suinkaan Jousimiehen kirkkain tähti, sillä se on magnitudiltaan melko himmeä: 3,96.


title: Jousimies

text: Tähdistön alueella sijaitsevat Messierin kohteet M8 (Laguunisumu), M17 (Omegasumu), M18, M20 (Trifidsumu), M21, M22, M23, M24 (Jousimiehen tähtipilvi), M25, M28, M54, M55, M69, M70 ja M75. Linnunradan keskuksen suunnassa sijaitsee radiosäteilijä Sagittarius A jonka sisässä on tiiviimpi Sagittarius A* (lue: "Sagittarius A tähti"), musta aukko, jonka ympärillä on kuuma kaasukiekko.


title: Valhalla

text: Valhalla (, ”kaatuneiden soturien sali”) on sankarivainajien asuinsija skandinaavisessa mytologiassa. Se on jumala Odinin sali, jonne valkyriat toivat urhoollisesti kuolleet soturit ja muut Odinin suosikit nauttimaan syömingeistä ja juomingeista. Odin valitsi ensin puolet sotureista, kun taas toinen puolikas kuului erään myyttiversion mukaan Freijalle. Valhallan sotureita kutsuttiin nimellä "einherjar". He taistelivat keskenään päivittäin mutta heräsivät joka ilta uudestaan eloon jatkaakseen syöminkejä ja taisteluita.


title: Valhalla

text: Valhallassa sanottiin olevan 540 ovea, ja sen katot oli päällystetty kultaisilla kilvillä ja pylväät keihäillä ja tuolit rintapanssareilla. Ragnarökin koittaessa jokaisesta ovesta mahtuu marssimaan rivissä 800 soturia taistelemaan Odinin rinnalla.


title: Valhalla

text: Valhalla-nimi sisältää muinaisenglannista omaksutun ”salia” tarkoittavan lainasanan. Nimen otaksutaan syntyneen Englannin skandinaavisissa siirtokunnissa 900-luvulla. Uskomukset soturien paratiisista ja Odinin salista kuitenkin lienevät vanhempaa perua.


title: Freija

text: Freija (tai Freyja, Freya, Freia, Freja, Fröja, muinaisnorjan ”rouva”) on skandinaavisessa mytologiassa vaanien sukuun kuuluva jumalatar. Hän on kauneuden, rakkauden ja hedelmällisyyden jumalatar, ja samalla myös kaikkein kaunein jumalista. Useat paikannimet todistavat Freijan laajalle levinneestä palvonnasta, varsinkin Ruotsissa ja Norjassa.


title: Freija

text: Freijan isä on Njord, ja hänellä on kaksosveli Freyr. Freijan äiti on ilmeisesti Njordin jättiläisvaimo Skadi. Freija on Ódrin vaimo, ja heillä on kaksi tytärtä, Hnoss ja Gersimi. Ódrin uskotaan olleen alun perin sama jumala kuin Odin. Ódr lähtee usein pitkille matkoille, ja kotiinjätetty Freija lähtee sitten etsimään miestään ja vuodattaa kultaisia kyyneleitä.


title: Freija

text: Freija asuu Fólkvangrissa. Hän ratsastaa kissojen vetämillä vaunuilla ympäri myyttistä maailmankaikkeutta. Hän on pukeutunut viittaan tai leninkiin, joka on tehty haukan sulista. Yhdessä tarinassa Freija ratsastaa Hildisvíní-nimisellä karjulla. Freijaan yhdistetään myös hevonen.


title: Freija

text: Freija on kaunis ja monitaitoinen. Hänet yhdistetään rakkauteen, himoon, vaurauteen ja taikuuteen. Hän esiintyy useassa myytissä rakastajana tai himon kohteena. Myytit korostavat Freijan roolia kaikessa seksuaalisuuteen liittyvässä, synnytystä lukuun ottamatta. Freija esitetään usein vastustamattoman himon kohteena, etenkin jättiläisten silmissä. Esimerkiksi jättiläinen Thrym haluaa varastamansa vasaran palkaksi ainoastaan Freijan omakseen. Freija nähdäänkin monen asian ”palkkiona”, ja muut jumalat pyrkivät välttämään hänestä luopumista. Toisissa myyteissä kuitenkin korostetaan Freijan vapaata ja huomattavaa seksuaalisuutta, ja esimerkiksi Loki toruu Freijaa väittämällä kaikkien jumalten ja haltioiden maanneen tämän kanssa. Yhdessä runossa Freijaa kutsutaan sankari Óttarin rakastajattareksi. Kun Freija tahtoi saada kuuluisan Brisingamenin kaulakorun neljältä kääpiöltä, jokainen heistä pyysi saada viettää yhden yön naisen kanssa, mihin Freija viimein suostui.


title: Freija

text: Freijan tärkein rooli on hedelmällisyyden jumalatar. Hänen toinen nimensä on Horn, joka tarkoittaa mahdollisesti pellavaa tai pellavakangasta, jonka tekeminen oli naisen työtä. Pellavakankaan kautta Freijasta tuli myös rakkauden ja häiden suojelija. Toinen Freijan rinnakkaisnimistä, Gefn, ’antaja’, viittaa runsauden jumalattaren rooliin. Myös moni tarina viittaa hänen aarteeseensa, ja Freijan kyynelten sanotaan olevan kultaisia.


title: Freija

text: Freija myös valitsee puolet taistelukentällä kaatuneista sotureista Odinin Valhallaan. Valitessaan vainajia Odinille Freija toimii kuoleman, ehkä myös taistelun jumalattarena.


title: Freija

text: Freija opetti myös šamanistista taikuutta aasoille.


title: Freija

text: Freija oli hedelmällisyyden jumalattarena luultavasti keskeisessä osassa skandinaavisessa uskonnossa. Mahdollisesta Freijan kultista ei ole säilynyt kuvausta muinaisnorjalaisissa lähteissä, mutta Ruotsissa ja Norjassa on paljon paikannimiä, jotka viittaavat Freijan palvontaan tai kulttiin.


title: Freija

text: Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa, tulee Freijan tai Friggin nimestä.


title: Homotsygootti

text: Samaperintäisellä eli homotsygootilla solulla tai yksilöllä on parillisen kromosomiston tietyssä tai tietyissä geenipaikoissa sama geenimuoto. Suvullisilla eliöillä kummaltakin vanhemmalta saatu geenimuoto on siis samanlainen. Samaperintäisen vastakohta on eriperintäinen eli heterotsygootti, jolla vanhemmilta saadut geenimuodot ovat erilaisia.


title: Homotsygootti

text: Itsesiittoinen lisääntymistapa (esimerkiksi monilla kasveilla) johtaa korkeaan tai lähes täydelliseen samaperintäisyyteen. Samoin sukusiittoisuuden muut muodot lisäävät samaperintäisten osuutta.


title: Columbus (ISS)

text: Columbus on Kansainvälisen avaruusaseman kiertoradalla oleva tutkimuslaboratorio-moduuli. Se laukaistiin kiertoradalle 8. helmikuuta 2008 avaruussukkulalennolla STS-122. Moduuli on Euroopan avaruusjärjestön rahoittama ja EADS Space Transportation -yhtiön Bremenissä valmistama.Columbukseen kuuluvat seuraavat tutkimuslaitteistot:


title: Columbus (ISS)

text: Lisäksi moduulin ulkopuolelle kiinnitetään


title: Columbus (ISS)

text: ESA aloitti Columbus-ohjelman vuonna 1985. Sen piti alun perin tulla osaksi Euroopan omaa avaruusasemaa, jonne lennettäisiin ESAn Hermes-sukkulalla. 1980-luvun lopulta alkaen kaikkien suurten avaruusvaltioiden avaruustoiminnan rahoituksen kasvu päättyi, niin myös Euroopassa. Siksi Columbuksesta tuli osa ISS-avaruusasemaa.


title: Magdalan Maria

text: Magdalan Maria, vanhassa suomalaisessa kirkkoraamatussa Maria Magdaleena (), on Raamatun Uuden Testamentin henkilöhahmo, joka kuvataan sekä kristillisten kirkkojen virallisiksi julistamissa evankeliumeissa että Uuden testamentin niin sanotuissa apokryfisissä kirjoituksissa Jeesuksen seuraajana. Magdalan Mariaa kunnioitetaan pyhimyksenä katolisessa kirkossa, vanhakatolisessa kirkossa, ortodoksisessa kirkossa, koptilaisessa kirkossa, anglikaanisessa kirkossa ja muissa protestanttisissa suuntauksissa. Magdalan Maria tunnetaan muun muassa naisten, Italian, apteekkarien, kampaajien, parfymerioiden, parkitsijoiden, kontemplatiivisen elämän, seksuaalisten kiusausten, katuvien syntisten, katuvien naisten ja käännynnäisten suojeluspyhimyksenä. Pyhimyksen tunnuksia ovat esimerkiksi voidelaatikko, pääkallo, kirja, maustevaasi, krusifiksi ja laiva. Hänen juhlaansa vietetään 22. heinäkuuta.


title: Magdalan Maria

text: Alkuperäisen kreikankielisen kirjoitusasun suomennos ”Magdalan” perustuu tulkintaan, että lisänimellä ”Magdalene” olisi tarkoitettu Magdalan kaupungista kotoisin olevaa henkilöä. Tulkinta on viety Raamatun käännöksiin asti, vaikka kriitikot eivät uskoneet Magdala-nimistä kaupunkia olleen olemassa ajanlaskun alussa. Vuonna 2007 aloitettiin kaivaukset Magdalan raunioissa. Dalmanutha, jossa myös on tehty arkeologisia kaivauksia, on todennäköisesti toinen nimitys Magdalan kaupungille.


title: Magdalan Maria

text: Toinen tulkinta nimelle Magdalene on, että se olisi kreikankielinen väännös hepreankielisestä sanasta ”migdal”, joka tarkoittaa ”tornia”. Jälkimmäinen sopisi gnostilaiseen perimätietoon, jonka mukaan Maria oli Jeesuksen rakastetuin opetuslapsi. Kirkkoraamatussa Mariaa ei kuvata Jeesuksen opetuslapseksi, jotka kaikki olivat miehiä. Silti joidenkin tulkintojen mukaan Johanneksen evankeliumin mainitsema ”rakastettu opetuslapsi” olisi nimenomaan Maria.


title: Magdalan Maria

text: Aramean kielellä sana "magdala" merkitsee "korotettua, suurta, mahtavaa", joten Jeesus saattoi antaa tämän lisänimen Marialle, koska hän oli tärkein nainen oppilaiden joukossa. Toisaalta Talmudissa nimitys viittaa naisen hiuksien kihartamiseen eli avionrikkojaan.


title: Magdalan Maria

text: Magdalan Marian nimiin on laitettu apokryfisiin kirjoihin kuuluva gnostilainen "Marian evankeliumi".


title: Magdalan Maria

text: Pyhälle Magdalan Marialle on laadittu novena ja roomalaiskatolisen kirkon messuissa ja hetkipalveluksessa Magdalan Mariaa on muistettu seuraavalla latinankielisellä kollehtarukouksella:


title: Magdalan Maria

text: ""Beátæ Maríæ Magdalénæ, quaesumus, Dómine, suffrágiis adiuvémur: cuius précibus exorátus, quatriduánum fratrem Lázarum vivum ab ínferis resuscitásti.""


title: Magdalan Maria

text: Ortodoksisessa kirkossa Mariaa muistetaan yhtenä mirhaa tuoneista naisista toisena pääsiäisen jälkeisenä sunnuntaina vietettävän Mirhantuojien sunnuntain yhteydessä. Lisäksi Marialle on omistettu akatistos ja seuraava tropari:


title: Magdalan Maria

text: ""Oi pyhä Maria Magdaleena, sinä pidit Kristuksen käskyt | ja seurasit Häntä, joka meidän tähtemme syntyi Neitseestä. | Tänään me juhlimme sinun muistoasi || saaden päästön synneillemme rukouksiesi kautta.""


title: Magdalan Maria

text: Paavi Gregorius Suuri leimasi Magdalan Marian entiseksi prostituoiduksi ja teki väitteen suosituksi.


title: Magdalan Maria

text: Kirkon piirissä on ollut erilaisia näkemyksiä kolmen Uudessa testamentissa esiintyvän naisen henkilöllisyydestä:Kreikkalaisten kirkkoisien mukaan kyseessä oli kolme eri henkilöä, kun taas latinalaisessa perinteessä on yleisesti katsottu, että kyseessä on sama ihminen.


title: Magdalan Maria

text:
Pyhä Magdalan Maria mainitaan Uudessa Testamentissa 12 kertaa, joka sisältää myös vanhimman historiallisen maininnan hänen nimestään. Kaikki 12 mainintaa tehdään evankeliumeissa:
Maria Magdalena mainitaan myös jokaisen evankeliumin pääsiäissunnuntain tapahtumissa ja jokainen evankelista esittää nämä tapahtumat omasta näkökulmastaan. Kriitikkojen mielestä näkökulmat ovat keskenään ristiriidassa. Jeesuksen ylösnousemukseen liittyvien tapahtumien yhteensovittaminen on eksegeettinen ongelma. Eräs mahdollinen tulkinta tapahtumien kululle on seuraava:
Pyhän Magdalenan myöhemmistä vaiheista Raamatussa ei kuitenkaan kerrota mitään eikä häntä mainita esimerkiksi Apostolien teoissa.


title: Magdalan Maria

text: Suomessa Hannele Koivunen on väitellyt aiheesta: "The Woman Who Understood Completely; A Semiotic Analysis of the Mary Magdalene Myth in Gnostic gospel of Mary". Väitöskirjan pohjalta hän on kirjoittanut teoksen "Madonna ja huora" (1995). Koivunen syyttää "Madonna ja huora" -kirjassaan kirkkoa siitä, että Magdalan Mariasta on tehty katuvan huoran peruskuva, jonka kautta miehet säätelevät naisen seksuaalisuutta. Koivusen mukaan naisen on oltava madonna tai huora.


title: Magdalan Maria

text: Pseudohistoriallisessa kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal" esitetään väite, jonka mukaan Magdalan Maria olisi ollut Jeesuksen vaimo. Tämä perustuu gnostilaisista evankeliumeista kirjassa tehtyihin tulkintoihin. "Marian evankeliumin" lopussa Magdalan Maria esitetään Jeesuksen suosikkioppilaana.


title: Magdalan Maria

text: Apokryfisessä "Filippuksen evankeliumissa" Jeesuksen ja Marian suhde esitetään vielä läheisempänä, ja Jeesus esimerkiksi suutelee Mariaa. Opetuslapset ”kysyivät Vapahtajalta: ’Miksi sinä rakastat häntä enemmän kuin meitä?’ Hän vastasi ja sanoi heille: ’Miksi en rakasta teitä kuten häntä?” Gnostilaisuuden asiantuntijoiden Ismo Dunderbergin ja Antti Marjasen mukaan ei kuitenkaan ole todennäköistä, että Maria olisi haluttu kuvata kirjoituksessa Jeesuksen puolisoksi, koska hänestä käytetään termiä 'kumppani' ("koinōnos"), kun taas 'vaimosta' käytetään samassa tekstissä toista sanaa ("šime"). Kumppanuussuhde sen sijaan voi tarkoittaa yhtä hyvin esimerkiksi liiketuttavaa, tai uskonveljeä tai -sisarta. Suudelma liittyy eroottisen suhteen sijasta hengellisen tiedon ja erityisen ilmoituksen välittämiseen, ja Jeesus suuteli samalla tavalla myös muita opetuslapsia. Näin tosiasia on se, ettei varhaiskristilliseltä ajalta tunneta yhtään tekstiä, joka olisi väittänyt yksiselitteisesti Jeesuksella olleen puoliso tai lapsia. Toisaalta katolisessa traditiossa kirkkoa on pidetty Jeesuksen vaimona eikä mikään Raamatussa viittaa Magdaleenan olleen Jeesuksen vaimo tai salarakas.


title: Magdalan Maria

text: Myös vuonna 2012 julkaistu niin kutsuttu ”Jeesuksen vaimon evankeliumi” vaikuttaa viittaavan Magdalan Mariaan Jeesuksen vaimona.


title: Magdalan Maria

text: Kirjailija Dan Brown hyödynsi menestysromaanissaan "Da Vinci -koodi" kirjassa "Pyhä veri, pyhä Graal" esitettyä käsitystä. Sen mukaan Magdalan Maria olisi saanut Jeesuksen kanssa lapsen, josta polveutuivat merovingit. Kirjan mukaan Maria oli raskaana Jeesuksen ristiinnaulitsemisen aikaan, ja Jeesuksen kuoleman jälkeen Maria olisi paennut Ranskaan ja jatkanut siellä sukuaan.


title: Magdalan Maria

text: Näiden kahden kirjan analyyttisesta tutkinnasta tehtiin kaksiosainen TV-elokuva, joka antoi käsityksen, että Ranskan ja Espanjan rajalla olevaan Perpignanin kaupunkiin ei saapunut Magdalan Maria vaan toinen mirhantuojista, Maria Salome. Hänellä oli mukanaan Saara-niminen tyttö, joka oli hänen egyptiläinen palvelijansa – ei suinkaan Jeesuksen tytär, kuten "Pyhä veri, pyhä Graal" -kirjassa väitetään.


title: Magdalan Maria

text: Nimi on puhdas sattuma: se oli silloin ja on yhä sangen suosittu juutalaisten keskuudessa – onhan se Abrahamin eli "patriarkkojen patriarkan" puolison ja koko juutalaisen heimon kantaäidin nimi.


title: Magdalan Maria

text: Se, että nimi on hepreaksi "prinsessa" tai "ruhtinatar", ei tässä yhteydessä merkitse mitään: "Pyhä veri, pyhä Graal" -kirjassa esitetty väite, että nimi olisi annettu juuri sen vuoksi että kyseessä olisi ollut "kuninkaiden kuninkaan" jälkeläinen, on TV-elokuvan mukaan täysin tuulesta temmattu


title: Magdalan Maria

text: Magdalan Maria esiintyy myös useiden pop-kappaleiden sanoituksissa. Muun muassa popyhtye PMMP on tehnyt kappaleen nimeltä ”Maria Magdalena”, jonka lyriikan he ovat kertoneet puolestaan olevan vastaus Mana Mana -yhtyeen samannimiselle kappaleelle. Sandra on julkaissut jo 1980-luvulla kappaleen ”(I’ll Never Be) Maria Magdalena”, ja siitä on tehty useita cover-versioita.


title: Magdalan Maria

text: Lady Gagan kolmannen studioalbumin "Born This Wayn" "Judas"-kappaleen musiikkivideossa Lady Gaga esittää Magdalan Mariaa.


title: Magdalan Maria

text: Maria Magdaleena esiintyy myös seuraavissa elokuvissa ja videoissa:


title: Magdalan Maria

text: Ortodoksinen kirkko kertoo Mariasta maalailua välttäen mutta kattavasti; elämäkerta on julkaistu suomeksi kaksiosaisessa teoksessa "Kirkkovuoden Pyhät".


title: Magdalan Maria

text: Useat kirkkoisät ja pyhiä tekstejä kirjoittaneet historioitsijat todistavat että Magdalan Maria ensimmäistä juutalaissotaa paetessaan siirtyi Efesokseen. Myös Gregorius Toursilaisen mukaan hän muutti Efesokseen. Siellä hänen kerrotaan avustaneen apostoli Johannesta tämän evankeliumin kirjoitustyössä aina siihen saakka, kunnes kuoli. Maria haudattiin Efesoksen kaupunkiin.


title: Magdalan Maria

text: Hänen reliikkinsä siirrettiin 900-luvulla Konstantinopoliin pyhän Lasaruksen luostarin kirkkoon. Roomalaiskatoliset ristiretkeläiset ryöstivät ne ja veivät ne Roomaan, jossa ne sijoitettiin Lateraanikirkkoon. Siellä ne ovat edelleen.


title: Heterotsygootti

text: Eriperintäisellä eli heterotsygootilla solulla tai yksilöllä on kaksi eri geenimuotoa samasta geenistä. Suvullisilla eliöillä eri vanhemmilta saadut geenin muodot ovat siis erilaiset. Eriperintäisen vastakohta on samaperintäinen eli homotsygootti, jolla molemmat vastingeenit ovat samanlaisia. Yksilö voi olla eriperintäinen joidenkin geenin sijaintipaikkojen osalta ja samaperintäinen toisten osalta. Eriperintäisessä geenipaikassa oleva vallitseva geenimuoto tulee näkyviin yksilön ilmiasussa.


title: Heterotsygootti

text: Jos laji on itsesiittoinen (kuten esimerkiksi monet kasvit) ja on elänyt jo useiden sukupolvien ajan itsesiittoisesti, voi suurin osa sen perimää olla samaperintäistä. Samoin muut sukusiittoisuuden muodot johtavat samaperintäisyyden kasvuun. Jos kaksi pitkän sukusiitoksen takia eri geenimuotojen suhteen samaperintäistä yksilöä risteytetään, syntyy eriperintäinen yksilö, joka voi äärimmillään olla eriperintäinen suuressa osassa geenipaikoista. Tällaisten risteytysten tuloksena syntyneet yksilöt ovat usein huomattavasti vanhempiaan elinvoimaisempia eli heteroottisia.


title: Eksentrisyys

text: Eksentrisyys eli epäkeskisyys "e" on kartioleikkauksen kuten ellipsin tai hyperbelin muotoa kuvaava parametri, joka on suuruudeltaan leikkauksen polttopisteiden välimatkan suhde isoakselin pituuteen. Ellipsillä eli soikiolla se on aina 0:n ja 1:n välillä, ja on sitä suurempi, mitä pitkänomaisempi ellipsi on. Ympyrän eksentrisyys on nolla. Eksentrisyys voidaan määritellä myös paraabelille, jolla se on 1, ja hyperbelille, jolla se on suurempi kuin 1.


title: Eksentrisyys

text: Koska taivaankappaleiden radat ovat ellipsin muotoisia, on käsitteellä huomattava merkitys myös tähtitieteessä.


title: Eksentrisyys

text: Ellipsin isoakseli on sen suurin pituus. Ellipsillä on kaksi polttopistettä: F ja F. Ellipsin reuna kiertää ellipsin määritelmän mukaisesti polttopisteitä siten, että missä hyvänsä reunan pisteessä P kolmion FFP ympärysmitta pysyy aina saman pituisena. Mitä soikeampi ellipsi on, sitä kauempana polttopisteet ovat toisistaan. Näin eksentrisyys ilmoittaa polttopisteiden välisen etäisyyden suhteen ellipsin isoakselin pituuteen; polttopisteiden väli ikään kuin venyttää ellipsiä. Ympyrässä polttopisteet sulautuvat keskipisteeksi.


title: Eksentrisyys

text: Jos eksentrisyys on nolla ( "e" = 0 ), kyseessä on ympyrä. Mitä suurempi eksentrisyys on ellipsillä, sitä soikeampi tämä on. Ympyrän eksentrisyys on nolla, ellipsillä se on nollan ja yhden välillä (0 < e < 1).


title: Eksentrisyys

text: Keplerin ensimmäisen lain mukaan planeetat kiertävät aurinkoa ellipsin muotoisia ratoja, joiden toisessa polttopisteessä Aurinko sijaitsee. Taivaanmekaniikassa radan eksentrisyys on yksi kappaleen rataa kuvaavista rataelementeistä. Jos jonkin radan eksentrisyys on lähellä nollaa, kyse on ympyrämäisestä radasta. Maan radan eksentrisyys on 0,0167, mikä tarkoittaa sitä, että Maan etäisyys Auringosta vaihtelee muutaman prosentin verran sen kiertojakson aikana. Maan radan soikeus vaihtelee aikojen kuluessa välillä 0–0,05. Aurinkokunnan planeettojen ratojen eksentrisyydet ovat enimmäkseen alle 0,05. Merkuriuksella ja Marsilla eksentrisyyden arvo on kuitenkin suurempi. Nämä radat näyttävät paperille piirrettyinä jo silminnähden soikeilta. Yleensä taivaankappaleen radan eksentrisyyttä pidetään suurena, jos se on suurempi kuin 0,1.


title: Eksentrisyys

text: Komeetat kiertävät Aurinkoa hyvin soikeilla radoilla. Myös esimerkiksi Sedna-nimisellä Aurinkokunnan ulko-osissa kiertävällä pikkuplaneetalla on hyvin suuri eksentrisyys: 0,855.Taivaanmekaniikassa käytetään usein planeetan radan "eksentrisyysvektoria", jonka itseisarvo on yhtä suuri kuin radan eksentrisyys, ja suunta osoittaa, millä puolella Aurinkoa planeetta on ollessaan perihelissä. Tämä vektori mahdollistaa radan eksentrisyyden laskemisen, jos kappaleen paikka- ja nopeusvektorit jollakin ajanhetkellä tunnetaan.


title: Titan IV

text: Titan IV on Yhdysvaltain ilmavoimien käyttämä kantorakettiperhe, joka pohjautuu 1950-luvun lopun mannertenvälisiin Titan-ohjuksiin. Kantoraketteja on kahta tyyppiä, IVA ja IVB, ja niitä laukaistiin kahdesta tukikohdasta; Floridasta Cape Canaveralin ilmatukikohdasta sekä Kaliforniasta Vandenbergin lentotukikohdasta.


title: Titan IV

text: Titan IV poistetaan käytöstä vuoden 2005 aikana. Viimeinen laukaisu Cape Canaveralista tapahtui 29. huhtikuuta ja Vandenbergista viimeinen laukaisu tehtiin 19. lokakuuta.


title: Titan IV

text: Viimeinen Titan IVA laukaistiin elokuussa 1998, ja ensimmäinen Titan IVB laukaistiin 23. helmikuuta 1997.


title: Titan IV

text: Titan-rakettiperhe syntyi lokakuussa 1955, kun Yhdysvaltain ilmavoimat solmi Martin Marietta -yhtiön (vuodesta 1995 Lockheed Martin) kanssa sopimuksen mannertenvälisen ballistisen ohjuksen ("Intercontinental Ballistic Missile, ICBM") rakentamisesta (SM-68). Siitä tuli Titan I, Yhdysvaltain ensimmäinen kaksivaiheinen mannertenvälinen ballistinen ohjus. Se syrjäytti aikaisemman Atlaksen toisena pystysuorassa säilytettynä siilosta laukaistavana ohjuksena. Titan I:n molemmat vaiheet käyttivät nestemäistä happea ja alkoholia polttoaineena.


title: Titan IV

text: Titan II oli samanlainen kuin Titan I, mutta tehokkaampi. Sen tunnus oli LGM-25C, ja se oli aikansa suurin ohjus.


title: Titan IV

text: Titan III:n kehitys alkoi 1961. Vuosia myöhemmin Titan IVB kehittyi Titan III:sta.


title: Titan IV

text: Hyötykuormat:


title: Bo Carpelan

text: Bo Gustaf Bertelsson Carpelan (25. lokakuuta 1926 Helsinki – 11. helmikuuta 2011 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti ruotsiksi.


title: Bo Carpelan

text: Bo Carpelan kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1944 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1948, filosofian lisensiaatiksi vuonna 1956 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1960. Hänen väitöskirjansa käsitteli Gunnar Björlingin runoutta. Kirjailijauransa Carpelan aloitti vuonna 1946 runoteoksella "Som en dunkel värme". Seuraavien parinkymmenen vuoden aikana Carpelan julkaisi useita runoteoksia sekä lastenkirjoja. Hän oli "Hufvudstadsbladetin" kirjallisuusarvostelija vuosina 1949–1964 ja Helsingin kaupunginkirjaston apulaiskirjastonjohtaja vuosina 1964–1980. Ensimmäinen romaani, "Rösterna i den sena timmen" (suom. "Myöhäiset äänet"), ilmestyi vuonna 1971. Taiteilijaprofessorina Carpelan toimi vuosina 1980–1993.


title: Bo Carpelan

text: Carpelan myös käänsi ruotsiksi suomalaisten nykykirjailijoiden, muiden muassa Paavo Haavikon, Helena Anhavan ja Antti Hyryn tuotantoa. Carpelan sai lukuisia palkintoja, kuten valtion kirjallisuuspalkinnon neljä kertaa ja Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon vuonna 1977. Carpelanille myönnettiin Finlandia-palkinto kahdesti, vuonna 1993 teoksesta "Urwind" (suom. "Alkutuuli") ja vuonna 2005 teoksesta "Berg" (suom. "Kesän varjot"). Hän on ensimmäinen, joka on saanut Finlandia-palkinnon kaksi kertaa.


title: Bo Carpelan

text: Bo Carpelan asui Espoossa ja harrasti kirjallisuuden lisäksi muun muassa musiikkia ja kuvataidetta. Hän kuului vapaaherralliseen Carpelan-sukuun. Carpelanin veli oli toimittaja Lars Erik Carpelan.


title: Metroid Prime

text: Metroid Prime on Retro Studiosin kehittämä ja Nintendon vuonna 2002 julkaisema videopeli Nintendo GameCubelle. Peli on "Metroid"-pelisarjan ensimmäinen kolmiulotteinen osa. Peli edustaa Nintendon mukaan lajityypiltään ensimmäisen personan seikkailupeliä, sillä peli sisältää paljon tutkimista ja seikkailuelementtejä.


title: Metroid Prime

text: "Metroid Prime" on ensimmäinen osa pelisarjan "Prime"-tarinalinjassa, joka sijoittuu alkuperäisen "Metroidin" ja "in" välille. Pelille on myös ilmestynyt jatko-osat "" ja "". Kuten muissa sarjan peleissä, myös "Metroid Primessa" pelaaja ohjaa palkkionmetsästäjä Samus Arania. Samus taistelee avaruuspiraatteja ja heidän biologisia kokeita vastaan Tallon IV -nimisellä planeetalla.


title: Metroid Prime

text: Peli oli ilmestyttyään menestys sekä pelaajien että kriitikoiden keskuudessa. Nintendo on harvoin antanut tärkeitä brändejä ulkopuolisten studioiden kehitettäviksi, mutta "Metroid Primen" kohdalla Nintendo teki poikkeuksen, sillä "Metroid"-pelisarja ei ole ollut koskaan erityisen suosittu Japanissa.


title: Metroid Prime

text: Peli sijoittuu ajallisesti vuosi ensimmäisen "Metroid"-pelin tapahtumien jälkeen. Samus Aran on paikallistanut Avaruuspiraattien avaruusaseman ja tunkeutuu sinne. Aluksessa hän tuhoaa jättimäisen parasiittikuningattaren, joka kuollessaan tuhoaa aluksen keskusreaktorin aloittaen ketjureaktion, joka lopulta päättyy aseman tuhoutumiseen. Paetessaan asemalta Samus näkee ensimmäisessä Metroid-pelissä kertaalleen tuhotun Avaruuspiraattien komentajan, Ridleyn, ja ottaa sen pääkohteekseen. Ridley lähtee karkuun räjähtävää asemaa. Ennen kuin Samus itse onnistuu pakenemaan asemalta hän joutui räjähdykseen, jonka voimasta hän menettää voimakkaamman suojapukunsa ja kaikki muut sen aseet paitsi sen perussäteen. Samus pääsee Metsästäjä-luokan avaruusalukselleen ja aloittaa Ridleyn jahtaamisen kohti alla näkyvää planeettaa, Tallon IV:tä. Jouduttuaan turbulenssiin Samus menettää lukituksen Ridleyhin ja on pakotettu aloittamaan planeetan pintatutkinta. Etsiessään Ridleytä Samus ymmärtää saaneensa kuin sattumalta paljon tärkeämmänkin tehtävän ja selvittää pelin edetessä Chozojen tuhon syyn.


title: Metroid Prime

text: Samus saa selville, että Tallon IV:lle on muinoin syöksynyt meteoriitti, jonka myötä mystinen radioaktiivinen aine nimeltään "Phazon" on saastuttanut planeetan eläimistöä tekemällä niistä hirmusia mutantteja. Sen on myös arveltu johtaneen Tallon IV:llä eläneen Chozo-rodun tuhoon. Samus saa myös tietää piraattien syyn olla kyseisellä planeetalla. Piraatit olivat planeetta Zebesissä Samuksen suorittaman hyökkäyksen jälkeen jakautuneet kahteen ryhmään, joista toinen jäi Zebesiin rakentamaan uutta tukikohtaa tuhoutuneen tilalle, kun taas toinen ryhmä lähti etsimään toisista planeetoista uusia energiavaroja. Piraatit olivat Tallon IV:lle saavuttuaan havaineet Phazonia, jolloin he jäivät tekemään kokeita sillä. Avaruuspiraatit olivat valmistaneet kaksi tutkimusasemaa: yhden jäisellä Phendrana Driftsille (voidakseen käsitellä sitä turvallisesti alhaisen lämpötilan turvin) ja yhden planeetan kiertoradalle (tutkiakseen painottomassa tilassa), jonka Samus tuhosi tunkeuduttuaan sinne. Piraatit ovat myös tuoneet Zebesistä mukaan Metroideja, joita ne aikovat käyttää Phazon-kokeissa. Ridley, jonka Samus näki avaruusasemalla, oli Avaruuspiraattien rakennuttama, "Meta Ridleyksi" ristitty korvike heidän alkuperäiselle komentajalleen, jota parhaillaan Zebesissä yritettiin elvyyttää. Samus huomaa, että piraatit ovat myös yrittäneet tehdä kokeita itselleen, luoden mm. Omega Piraten, jota vastaan Samus joutuu taistelemaan.


title: Metroid Prime

text: Samus kerää menetetyt varusteensa takaisin planeetan joka kolkasta, tuhoaa Avaruuspiraatit ja taisteltuaan Meta Ridleytä vastaan hän lopultakin laskeutuu Tallon IV:n syvyyksiin, Impact Crateriin, ja kukistaa Phazonin alkulähteen, Metroid Primen. Metroid Primen ollessa kuolinkouristuksissa se tarttuu Samukseen ja ottaa hänen pukuunsa Omega Piraten jäljiltä sulautuneen phazon-kerroksen itselleen. Samus pakenee ennen kuin Impact Crater sisuksineen räjähtää ja lähtee aluksellaan Tallon IV:ltä.


title: Metroid Prime

text:
Mikäli pelissä suorittaa tietyt ehdot, näytetään lopuksi kohtaus, jossa Samuksen menettämän phazon-puvun musta käsi nousee tuhoutuneen Metroid Primen sisältä antaen ymmärtää, että Metroid Prime ei vielä kuollutkaan. Tarina jatkuu pelissä "".
Peli on ensimmäinen kolmiulotteinen "Metroid"-peli. Ilmoitus pelin lajityypistä aiheutti välittömästi šokin lehdistön ja fanien keskuudessa, jotka pelkäsivät pelisarjan muuttuvan sarjaksi merkityksettömiä ensimmäisen persoonan ammuntapelejä. Nintendo kuitenkin tyynnytteli kohua, ja määritteli pelin ensimmäisen persoonan ammuntapelin sijaan ”First Person Adventureksi”, ensimmäisen persoonan seikkailupeliksi, eli yhdistelmäksi ammunta- ja seikkailupeliä. Julkaisun jälkeen peli nousi kaikista ennakkopeloista huolimatta välittömästi niin kriitikoiden kuin sarjan fanien suosikiksi. Yleisen käsityksen mukaan peli onnistuu siirtämään "Metroid"-pelien pelattavuuden hyvin kaksiulotteisesta kolmiulotteiseen ympäristöön.


title: Metroid Prime

text: Metroid Prime ja sen jatko-osa edustavat GameCuben pelitarjonnan kirkkainta huippua kaikilta osin. Ne ovat sen lisäksi listattu monella kaikkien aikojen Top100-pelit listalla (esimerkiksi IGN ja GameSpot) sekä vielä useammalla GameCuben omien pelien top-listalla.


title: Metroid Prime

text: Peli julkaistiin uudestaan vuonna 2009 osana "a". Pelin kontrollit ovat tässä versiossa samanlaiset kuin "issa".


title: Metroid Prime

text: Ensimmäisestä Metroidista alkaen pelaajat ovat etsineet keinoja kerätä esineitä eri järjestyksessä kuin ne on tarkoitettu kerättäväksi. Metroid Primestäkin löydettiin keinoja saada esineitä eri järjestyksessä. Tätä esineiden keräilyä "väärässä" järjestuksessä kutsutaan Sequence Breakingiksi. Esimerkiksi Metroid Primessa pystyy hakemaan avaruushyppysaappaan ensimmäisenä. Jotkut taitavat pelaajat voivat päästä Metroid Primen lävitse vaikka ilman spider-palloa tai ilman Painovoimapukua.


title: Horoskooppi

text: Horoskooppi tarkoittaa varsinaisesti astrologiassa käytettyä pelkistettyä tähtikarttaa, johon on merkitty Auringon, Kuun ja planeettojen sijainnit suhteessa Eläinradan merkkeihin ja tietyn paikkakunnan horisonttiin tiettynä ajanhetkenä. Tavallisimmin kyseessä on niin sanottu syntymäkartta, joka osoittaa taivaankappaleiden sijainnit jonkun henkilön syntyessä. Sanaa ”horoskooppi” käytetään myös niistä ennustuksista ja tulkinnoista, joita astrologit tekevät tällaisten karttojen perusteella. Sana on peräisin kreikan kielen sanoista, ὥρα, hora ja σκοπεῖν, skopéin, jotka tarkoittavat "tunnin tarkkailua" (horo = hetki, tunti, skopein = katsoa). Tunnin tarkkailulla viitattiin syntymän hetkeen ja nousuasteeseen (Askendentti), josta varsinainen horoskoopin laadinta aloitettiin.


title: Horoskooppi

text: Tavallinen horoskooppi sisältää paitsi planeettojen, kuun ja auringon sijainnin eläinradan merkeissä ja asteissa, myös niiden sijainnin 12 huoneessa ja mahdollisesti vielä planeettojen väliset kulmasuhteet eli aspektit. Nykyaikainen tietokonekartta voi sisältää vielä enemmän erilaisia tekijöitä valinnan mukaan, asteroideja, laskennallisia pisteitä ja niin edelleen. Astrologiassa ihmisen syntymähetken horoskooppia käytetään lähtökohtana ihmisen luonteen arvioimiseen ja siltä pohjalta tapahtuvaan neuvontaan.


title: Horoskooppi

text: Nykyään horoskoopeista puhuttaessa tarkoitetaan useimmiten aikakauslehdissä julkaistuja horoskooppipalstoja, joissa on otettu huomioon vain, missä Eläinradan merkissä Aurinko sijaitsi henkilön syntyessä. Niissä sama koskee siis kaikkia, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa samassa Eläinradan merkissä. Kiista lehtihoroskooppien merkityksestä jakaa astrologeja.


title: Horoskooppi

text: Horoskooppimerkki käytännössä tarkoittaa sitä trooppisen eläinradan merkkiä, jossa Aurinko sijaitsi syntymähetkellä. Merkkien nimiä käytetäänkin usein myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa kussakin merkissä. Useimmiten horoskooppimerkin voi tietää pelkän syntymäpäivän perusteella. Länsimaisen astrologian mukaan Auringon sijainti tietyssä merkissä antaa luonteen perustan, sillä on tärkeä osuus oman itsekuvan ja egon rakentumisella, mutta syntymäkartassa on paljon muuta, joka täytyy ottaa huomioon.


title: Horoskooppi

text: Horoskooppi-nimitysten alla on monenlaisia populaareja versioita astrologiasta. Kuukausihoroskooppeja ovat muun muassa länsimainen horoskooppi ja druidien puuhoroskooppi ja vuosihoroskooppeja ovat muun muassa kiinalainen horoskooppi sekä 9:n tähden ki.


title: Horoskooppi

text: Horoskooppimerkki kertoo vain Auringon sijainnin ihmisen syntyessä. Astrologisella kartalla on paljon muuta. Astrologinen kartta jakautuu 12 merkkiin, mutta myös 12 huoneeseen, jonka ensimmäinen huone, l. nouseva merkki eli askendentti määräytyy syntymähetken ja syntymäpaikan mukaan. Itäisessä horisontissa oleva eläinradan kohta on syntyvän ihmisen nouseva merkki ja kellonjana mukainen tarkka piste on nousuaste eli askendentti. Siitä alkaa 12 huoneen muodostama kokonaisuus, jossa jokaisella huoneella, planeetalla ja planeettojen välisilä kulmasuhteilla on oma symbolimerkityksensä.


title: Horoskooppi

text: Eläinradan merkit ovat saaneet nimensä niiden tähdistöjen mukaan, joiden kanssa ne likipitäen sattuivat yhteen noin 2200 vuotta sitten. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty niin, että Aurinko saapuu esimerkiksi Oinaan merkkiin aina kevätpäiväntasauksen, Kravun merkkiin kesäpäivänseisauksen, Vaa’an merkkiin syyspäiväntasauksen ja Kauriin merkkiin aina talvipäivänseisauksen aikaan. Täten astrologien eläinrata on sidottu luonnolliseen vuodenkiertoon.


title: Horoskooppi

text: Tähtitieteen kannalta prekession vuoksi Maa ei kuitenkaan enää nykyisin ole samana vuodenaikana samassa kohdassa kiertorataansa, minkä vuoksi nämä merkit ja tähdistöt eivät enää satu yhteen. Lisäksi Auringon näennäinen rata eli ekliptika kulkee myös Käärmeenkantajan tähdistön kautta, jossa se on 29. marraskuuta - 17. joulukuuta, mutta tämän tähdistön mukaan ei ole nimetty Eläinradan merkkiä.Ennustamista tai ihmisen luonteen arvaamista mm. eläinradan merkin perusteella käsittelee (näennäistiede) astrologia.


title: Horoskooppi

text:
Kiinalaisella horoskoopilla tarkoitetaan kiinalaiseen ajanlaskuun liittyvää järjestelmää, jossa vuodet on nimetty eri eläinten mukaan siten, että saman eläimen mukaan nimetty vuosi toistuu joka kahdestoista vuosi. Nämä eläimet ovat seuraavat:
 Sana "Ocelotl" voi tarkoittaa myös oselottia, joka on jaguaaria huomattavasti pienempi kissaeläin.


title: Horoskooppi

text: Druidien puuhoroskooppi on Robert Gravesin kirjassaan "The White Goddess" (1948) keksimä ”kelttiläinen” horoskooppi. Tietyn puun ajateltiin olevan ihmisen kaksoisolento ja suojelevan ja antavan elinvoimaa.


title: Kyle Katarn

text: Kyle Katarn on "Tähtien sodan" universumissa esiintyvä kuvitteellinen henkilö, joka on esiintynyt "Tähtien sota" -aiheisissa videopelipeleissä ja kirjoissa. Kylen ensiesiintyminen oli ensimmäisen persoonan ammuntapelissä "Star Wars: Dark Forces" vuodelta 1995.


title: Kyle Katarn

text: Kyle on karkeapintainen sankari, joka ei aina pidä jedien menettelytavoista, mutta tietää millaista pahuutta Imperiumi ja sithit voivat saada aikaan. Juuri Kyle Katarn varasti ja välitti prinsessa Leialle Kuolemantähden pohjapiirrokset, joita Darth Vader jahtasi ensimmäisessä "Tähtien sota" -elokuvassa. Kylen lentäjäpilotti on Jan Ors, josta tulee lopulta myös Kylen rakastettu. Hän on myös Luke Skywalkerin hyvä ystävä.


title: Kyle Katarn

text: Muutama vuosi Imperiumin romahtamisesta kuolleen jediritari Qu Rahnin henki ilmestyi Kylelle ja kertoi olleensa Morgan Katarnin ystävä. Kyle palasi Suloniin ja löysi isänsä valmistaman valosapelin ja oppi käyttämään Voimaa. Hän sai selville, että hänen isänsä surmannut musta jedi Jerec ja hänen palvelijansa yrittivät löytää Jedien laakson, jonka avulla Jerec saisi rajattomat voimat. Kyle ja Jan kukistivat hänet ja hänen seuraajansa. Jerec sai surmansa.


title: Kyle Katarn

text:
Viisi vuotta Jerecin kuoleman jälkeen Kyle on liittynyt Uuden Tasavallan joukkoihin Altyr 5-planeetalla. Siellä hän on saanut koulutettavaksi Mara Jaden. Kylen ja Maran välinen koulutus keskeytyy yllättäen kun Imperiumi hyökkää Altyriin. Kyle keksii keinon pysäyttää Imperiumilaiset, ennen kuin on liian myöhäistä. Hän tuhosi kaksi hyökkäyksen aiheuttamaa asteroidia ja heti tämän jälkeen hän päätti lähteä etsimään vanhaa raunioitunutta temppeliä syrjäiseltä Dromund Kaasin planeetalta.Mara ei halunnut Kylen lähtevän, mutta ei voinut mitään. Kun Kyle oli ollut poissa jo kauan, Mara päätti lähteä etsimään häntä. Hän löysikin Kylen, mutta Kyle oli alkanut omaksua temppelissä olevaa Voiman Pimeää Puolta. Kyle antoi Maralle mahdollisuuden liittyä häneen, jotta Sithit nousisivat jälleen. Mara kieltäytyi ja Kyle yritti tappaa hänet. Mutta sitten Kyle näki tekojensa vääryyden ja sammutti sapelinsa. Hän huomasi, ettei hän voinut tappaa ystäviään ja vihollisiaan. Hän luuli epäonnistuneensa. Mara yritti saada Kylen huomaamaan, ettei hän epäonnistunut, mutta turhaan. Tämän jälkeen he lähtivät takaisin kotiin.
Muutama vuosi Mysteries of the Sithin tapahtumien jälkeen, Kyle oli katkaissut kaikki yhteytensä Voimaan, koska hän melkein kääntyi Dromund Kaasissa pimeälle puolelle. Näin ollen hän palasi takaisin palkkasoturin asemaan. Kyle Katarn kohtasi Artus-planeetalla liskomaisen mustan jedin Desannin ja hänen oppilaansa Tavionin. Kyle luuli että Tavion tappoi Jan Orsin ja raivostuneena hän meni Jedien laaksoon, jotta saisi takaisin kykynsä käyttää Voimaa kukistaakseen Desannin. Desann kuitenkin seurasi Kylea ja käytti laakson voimia ja kristalleja luoden mustien jedien armeijan. Kyle hankki Yavin 4:ssä takaisin valosapelinsa Lukelta ja lähti Desannin perään. Pilvikaupungissa Tavion paljasti, että Jan Ors olikin hengissä Desannin ja amiraali Galak Fyyarin lippulaivan selliosastolla. Hän pelasti Janin, surmasi Galak Fyyarin ja auttoi Uutta tasavaltaa pysäyttämään Desannin hyökkäyksen Luken jediakatemiaan. Pelin lopussa Kyle tappaa Desannin ja päätti ryhtyä taas jediksi.
"Jedi Knight: Jedi Academy" -pelissä Kyle toimi jedi-oppilaiden Jaden Korrin ja Rosh Peninin opettajana.


title: Kyle Katarn

text: "Star Wars: Dark Forcesissa" Kylen ääninäyttelijänä toimi Peter Jameson. "Dark Forces II: Jedi Knightin" animaatioissa häntä näyttelee Jason Court. "Star Wars: Jedi Knight II: Jedi Outcast" ja "Jedi Knight: Jedi Academyssa" Kylen ääninäyttelijä on Jeff Bennett.


title: Kirkkohistoria

text: Kirkkohistoria on teologian osa-alue, joka käsittelee kristinuskon, kirkon ja kristillisten liikkeiden menneisyyttä. Tutkimuksessa kirkkohistoria käyttää historiatieteen menetelmiä. Näin se ei ole oma itsenäinen tieteenala, vaan teologiaan ja historiaan liittyvä oppiaine. Kirkon historiaan liittyvistä asioista saadaan tietoa vanhojen kirjoitusten, arkeologisten löytöjen ja perimätietojen kautta. Kirkkohistorian avulla saadaan selville, miten kirkko on kehittynyt ja millaista kristillinen ajattelu on ollut eri aikoina.


title: Kirkkohistoria

text: Kirkkohistoria on myös kristillisen perinteen tutkimista ja Raamatun tulkinnan historiaa. Kirkkohistorian tavoitteena on ymmärtää, miksi kirkko tai kristityt ovat toimineet tavallaan.


title: Kirkkohistoria

text: Kirkkohistoria jaetaan yleensä alaoppiaineisiin historian eri aikakausien mukaisesti.


title: Kirkkohistoria

text: Ensimmäisenä kristillisenä historiankirjoituksena voidaan pitää jo evankeliumeja, vaikka niitä ei olekaan kirjoitettu nykyaikaisen historiankirjoituksen kriteereihin perustuen. Ne kertovat enemmän niistä kokemuksista ja tapahtumista, joita Jeesuksen seuraajat kokivat. Ensimmäisenä kristillisen seurakunnan historiana voidaan pitää Apostolien tekoja, jonka kirjoitti sama henkilö, joka kirjoitti myös Luukkaan evankeliumin, perimätiedon mukaan evankelista Luukas. Apostolien teot on historiallisesti hyvin arvokas, koska sen puolin Uudessa testamentissa kuin sen ulkopuolellakaan ei ole toista vastaavaa teosta. Ilman sitä, alkukristillisestä ns. apostolisesta ajasta ei voisi saada jälkeenpäin kokonaiskuvaa. Apostolien tekojen ansiosta myös Paavalin kirjeet ovat historiallisesti arvokkaita ja ymmärrettäviä; ilman sitä, ne olisivat ainoastaan sirpaleisia ja epätäydellisiä, jopa harhaan johtavia. Apostolien teot ja Paavalin kirjeet ovat yleisesti harmoniassa, eikä Apostolien teot näytä perustuvan kirjeiden antamaan selontekoon, vaan on tekstiltään itsenäinen.


title: Kirkkohistoria

text: Varsinaisia kirkkohistorioita alettiin kirjoittaa vasta joitakin satoja vuosia ajanlaskun alun jälkeen. Alkukristillisinä aikoina kristityt eivät olleet kiinnostuneita historiasta, vaan odottivat Jeesuksen pikaista paluuta. Historiankirjoitus alkoi laajemmin ja sille tuli enemmän tarvetta, kun kristinuskon asema alkoi vakiintua ja siitä tuli osa Rooman valtakunnan yhteiskuntaa. Kolmena ensimmäisenä vuosisatana kristittyjä vainottiin Rooman valtakunnassa, eikä historiankirjoitukseen ollut juuri mahdollisuuksia. Merkittävin ensimmäisten vuosisatojen kirkkohistoria on Eusebios Kesarealaisen "Kirkkohistoria" ("Historia Ecclesiastica"), joka valmistui vuonna 330. Eusebioksen teos on kirjoitettu voittaneen uskonnon näkökulmasta ja kertoo, mitä tuohon aikaan tiedettiin historiasta ja miten se haluttiin esittää. Muita varhaiskristillisiä kirkkohistorioitsijoita olivat mm. Sokrates Skholastikos (n. 380–440), Theodoretos Kyrrhoslainen (n. 393–457) ja Sozomenos (n. 400–450).


title: Kirkkohistoria

text: Keskiajalla maallinenkin historiankirjoitus seurasi kirkollisen historiankirjoituksen esikuvaa. Historia perustui Raamattuun, joka kertoi sekä maailman alkuajoista että maailmanlopusta. Maallisen ja kirkollisen historiankirjoituksen yhteensulatuminen näkyi muun muassa Bedan "Englannin kirkkohistoriassa" (700-luvun alku). Toinen keskiajan historiankirjoitukselle tyypillinen piirre olivat lukuisat pyhimyslegendat.


title: Kirkkohistoria

text: Uskonpuhdistuksen jälkeen kirkon historiaa alettiin tulkita uudella tavalla erityisesti protestanttisessa leirissä. Katolisesta kirkosta eronneet liikkeet halusivat osoittaa emäkirkon luopuneen alkuperäisestä kristillisyydestä ja joutuneen turmiolle. Katolinen kirkko puolestaan halusi puolustaa asemaansa vetoamalla vuosituhantiseen perimätietoonsa, jonka valossa kirkon oppia tulkittiin. Tämän johdosta alkukirkon historian ja patristiikan tutkimus lisääntyi kummallakin puolella.


title: Kirkkohistoria

text: Ensimmäinen suomalainen kirkkohistoria ja samalla Suomen ensimmäinen historiateos oli Paavali Juustenin 1570-luvulla kirjoittama "Suomen piispainkronikka" ("Chronicon episcoporum Finlandensium" ), joka julkaistiin vasta vuosina 1784–1800 . Se käsitteli kaikkia Turun piispoja piispa Henrikistä Juusteniin itseensä.


title: Kirkkohistoria

text: Vielä 1600-luvulla James Ussher laski ns. Ussherin–Lightfootin kalenterissa maailman ajoituksen Raamatun avulla. Raamattuun pohjautuvan historiankirjoituksen valta-asema murtui kuitenkin valistusajan jälkeen. Tieto muinaisista kulttuureista muun muassa Egyptissä ja Kiinassa lisääntyi. Vielä enemmän ongelmia tuottivat geologian kehityksen myötä syntyneet geologiset ajoitukset maan iästä. Moderni historiankirjoitus syntyi 1800-luvulla. Nykyään kirkkohistoriaa tutkitaan samoilla menetelmillä kuin muutakin historiaa, erona on vain tutkimuskohde.


title: Jänis (tähdistö)

text: Jänis (, genetiivi "Leporis") on ekvaattorin eteläpuolella Orionin alla sijaitseva heikko tähdistö. Antiikin aikaan tähtikuviota pidettiin Orionin tuolina.


title: Jänis (tähdistö)

text: Jäniksessä on yksi Messierin kohde, pallomainen tähtijoukko M79. "R Leporis" on muuttuva pitkäjaksoinen tähti, jonka jakso on 14 kuukautta. Sen kirkkaus vaihtelee 5,5–11,7 magnitudin välillä.


title: Kalat (tähdistö)

text: Kalat (latinaksi "Pisces", genetiivi "Piscium") on heikkotähtinen laaja tähdistö Pegasuksen edustalla, jonka muodossa on nähty kala tai kaksi jo tuhansia vuosia sitten.


title: Kalat (tähdistö)

text: Kalojen tähdistössä on nykyään kevättasauspiste, ekvaattorin ja eläinradan leikkauspiste, jossa Aurinko on kevättasauspäivänä 22. maaliskuuta.


title: Kalat (tähdistö)

text: "Zeta (ζ) Piscium" on kaksoistähti, jonka komponenttien väli on 24 kaarisekuntia.


title: Kalat (tähdistö)

text: Kaloissa on yksi Messierin kohde, M74, joka on suuri kierteisgalaksi. Kalojen kuviossa sijaitsee myös Van Maanenin tähti, harvinainen esimerkki valkoisesta kääpiöstä, joka 12,2 magnitudin kirkkaudellaan erottuu 20 cm kaukoputkella.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: Kassiopeia (latinaksi "Cassiopeia", genetiivi "Cassiopeiae") on pohjoinen tähdistö. Se on helppo löytää taivaalta sen kirkkaimpien tähtien muodostaman W-kirjaimen ansiosta. Se näkyy Suomessa ympäri vuoden, talvisin usein lähellä zeniittiä. Se on suunnilleen samalla etäisyydellä Pohjantähdestä ja pohjoisesta taivaannavasta kuin Otava, mutta vastakkaisella puolella. Linnunrata kulkee Kassiopeian halki.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: "Gamma (γ) Cassiopeiae" on epäsäännöllinen muuttuja, kirkas säteiden lähde ja spektroskooppinen kaksoistähti, joka 1930-luvulla oli yhtä kirkas kuin Joutsenen Deneb (+2,2), nykyisin tähti loistaa taivaalla +2,74 kirkkaudella. Se on tunnettu kuoritähti ja se pyöriikin nopeasti muodostaen kiekon omasta materiaalista ympärilleen. On arveltu että pienempi kumppani voisi olla neutronitähti. Tähti on prototyyppi GCAS-muuttujille. Tähteä käytettiin navigointitähtenä Yhdysvaltain avaruuslennoilla.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: "Eta (η) Cassiopeiae" eli Archird on puolestaan tunnettu kaksoistähti. Päätähti on auringonkaltainen G-spektriluokan tähti ja kumppani K-spektriluokan oranssinvärinen kääpiötähti.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: "Rho (ρ) Cassiopeiae", on jättiläistähti ja muuttuva tähti, jonka kirkkauden ja värin muutoksia voi seurata paljain silminkin. Se on nykyarvioiden mukaan jopa 10 000 valovuoden päässä, joten se on ehkä kaukaisin paljain silmin havaittava tähti ja yksi halkaisijaltaan suurimpia (738 kertaa Auringon halkaisija) ja absoluuttisesti kirkkaimpia (-9,6 magnitudia) tunnettuja tähtiä. Tämän levottoman tähden lasketaan olevan kosmisesti lyhytikäinen ja sen arvellaan suhteellisen pian räjähtävän supernovana.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: V509 Cas on keltainen F-spektriluokan puolisäännöllinen muuttuva hyperjättiläinen ja se onkin yksi kirkkaimmista tunnetuista tähdistä absoluuttisella kirkkaudellaan -6,7. Tähden näennäinen kirkkaus on noin +5,2 ja se vaihtelee välillä +4,75 - +5,5.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: Vuonna 1572 Kassiopeiassa räjähti Tyko Brahen havaitsema supernova, jolle nykyisin käytetään merkintää SN 1572. Lisäksi tähdistössä on supernovajäänne "Cassiopeia A", joka on Auringon ohella taivaan suurin radioaaltojen lähde. Sen lasketaan räjähtäneen noin vuonna 1667, mutta tapauksesta ei ole ainakaan säilynyt mitään havaintoja.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: Kassiopeiassa on kaksi Messierin kohdetta: avonaiset tähtijoukot M52 ja M103. M103 (NGC 581) on ranskalaisen tähtitieteilijän Pierre Méchainin vuonna 1781 löytämä 8000 valovuoden päässä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka kirkkaus on 7,4 ja koko taivaalla kuutisen kaariminuuttia. Joukon lähistöllä on vielä muutama himmeämpi avonainen tähtijoukko ja joukossa itsessään on joitakin muuttuvia tähtiä joiden kirkkauden vaihtelua harrastaja voi seurata.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: M52 (NGC 7654) on Charles Messierin vuonna 1774 löytämä avoin tähtijoukko. Joukon kirkkaus on 5,0 ja se on noin 5000 valovuoden päässä Maasta. Halkaisijaltaan se on 13 kaariminuuttia. 20 kaariminuuttia joukosta kaakkoon sijaitsee pieni, 15 tähden muodostama avoin tähtijoukko Cz43.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: Kassiopeiaan kuuluvaa tähteä HR 8832 kiertää 1,6 kertaa Maata suurempi HD 219134b -kiviplaneetta, joka löydettiin osana Spitzer-avaruusteleskoopin tutkimusta 2015.


title: Kassiopeia (tähdistö)

text: Kreikkalaisessa tarussa kuningatar Kassiopeia oli Kefeus-kuninkaan vaimo ja Andromedan äiti. Hän kerskaili olevansa kauniimpi kuin nereidit ja Poseidon vaati tästä hyvitykseksi Andromedan uhrattavaksi Cetus-merihiviölle, mutta Perseus ehätti aikomusten edelle ja tappoi Cetuksen ja sai Andromedan vaimokseen. Kostoksi ylimielisyydestään Kassiopeia sijoitettiin taivaalle tuoliinsa kahlittuna niin, että hän roikkuu osan päivästä ylösalaisin.


title: Kefeus (tähdistö)

text: Kefeus (latinaksi "Cepheus", genetiivi "Cephei") on varsin huomaamaton tähdistö pohjoisella tähtitaivaalla lähellä Pohjantähteä Kassiopeian vierellä. Linnunrata kulkee Kefeuksen halki. Tarun mukaan kuningas Kefeus oli Kassiopeian mies ja Andromedan isä.


title: Kefeus (tähdistö)

text: Mu (μ) Cephei eli Granaattitähti on poikkeuksellisen punainen tähti, jonka kirkkaus vaihtelee epäsäännöllisesti.


title: Kefeus (tähdistö)

text: Delta (δ) Cephei on tunnettu muuttuja, jonka 5,4 vuorokauden jaksoisen kirkkauden vaihtelun (3,3—4,4 mag) voi erottaa paljain silmin. Muuttujaksi sen havaitsi ensimmäisenä kuuromykkä John Goodricke vuonna 1784. Delta Cephei on kefeidien muuttujaluokan prototyyppi, galaktisten etäisyysmittausten "standardikynttilä", jollaisilla on määritetty muun muassa Andromedan galaksin M31 etäisyys.


title: Kefeus (tähdistö)

text: "Kruger 60" on 10 magnituden tähtipari 13 valovuoden päässä. Sen muodostaa kaksi punaista kääpiötä, joiden kiertoaika on 44 vuotta. Lähellä Pohjantähteä on NGC 188, joka on yksi vanhimmista avoimista tähtijoukoista. Kefeuksessa on myös Herschelin löytämä kierteisgalaksi NGC 6946, jossa havaittu poikkeuksellisen monta supernovaa: 7 kappaletta 85 vuodessa.


title: Darwin-palkinto

text: Darwin-palkinto () on yhdysvaltalaisen tieteilijän Wendy Northcuttin keksimä, luonnontieteilijän ja evoluutioteorian isän Charles Darwinin mukaan nimetty internetissä myönnettävä ironinen palkinto. Se myönnetään "Homo sapiens" -lajin yksilölle, joka on poistanut perimänsä lajin geenipoolista "erityisen typerällä tavalla" ja parantanut näin ihmislajin pitkäaikaisia selviytymismahdollisuuksia. Perimänsä voi poistaa geenipoolista esimerkiksi kuolemalla tai steriloimalla itsensä. Mikäli tapahtuman aikana kuolee viattomia sivullisia (joiden perimä geenipoolissa olisi mahdollisesti ollut hyödyksi), palkintoehdokas hylätään. Kaupunkilegendojen päätymistä palkituiksi pyritään välttämään.


title: Darwin-palkinto

text: Suomalaisia ehdokkaita palkinnon saajaksi on ollut kolme. Vuonna 1996 ehdokkaaksi pääsi mies, joka jäi ratapihalla kemikaalivaunun alle irrotettuaan sen junasta turvamääräysten vastaisesti junan liikkuessa. Vuonna 2001 ehdokkaana oli mies, joka bensiinin loputtua yritti huonon sään aikana pysäyttää ohiajavan auton makaamalla keskellä moottoritietä. Vuonna 2013 ehdokkaana oli suomalaismies, joka yritti purkaa Lapista löytämäänsä panssarintorjunta-aseen kranaattia aiheuttaen ammuksen osittaisen räjähdyksen. Lähiympäristön onneksi muut miehen keräilemät kymmenet ammuskilot eivät räjähtäneet.


title: Darwin-palkinto

text: Wendy Northcutt on kirjoittanut aiheesta useita kirjoja, joista on suomennettu ainakin kaksi.


title: Darwin-palkinto

text: Jotta henkilö voisi päätyä ehdokkaaksi Darwinin palkintojen listalle, hänen on täytettävä joitakin ehtoja:


title: Spirit (luotain)

text: Spirit (MER-A) () on Yhdysvaltojen avaruusjärjestö NASAn Mars Exploration Rover (MER) -avaruutehtävän Mars-mönkijä, joka laskeutui onnistuneesti Marsin pinnalle 4. tammikuuta 2004 kello 6.35 Suomen aikaa. Spirit laskeutui Marsin pinnalle muun muassa tutkan ja kameroiden avulla, joilla arvioitiin nopeutta ja sijaintia. Laskussa luotaimen laskuvarjo aukesi ja pinnalle laskeutumista pehmentävät kaasutyynyt täyttyivät. Spirit laukaistiin Marsia kohti 10. kesäkuuta 2003.


title: Spirit (luotain)

text: Spiritin tehtävänä oli toimia Marsin pinnalla kolme kuukautta tutkien, analysoiden, kuvaten ja mitaten Marsin pintaa ja ilmakehää. Mönkijän käyttöä päätettiin kuitenkin jatkaa niin kauan kuin se on käyttökelpoinen. Spirit juuttui hiekkaan vuonna 2009 ja lähetti viimeiset Maahan vastaanotetut signaalinsa maaliskuussa 2010. Spiritin mönkijäpari, Opportunity, sammui tuntemattomasta syystä Marsin hiekkamyrskyn aikaan kesäkuussa 2018 ja on vieläkin sammuksissa.


title: Spirit (luotain)

text: Spirit laskeutui suureen Gusev-kraatteriin 3. tammikuuta 2004. Laskeutumisen jälkeen kaikki toimi hyvin, mutta laskeutumislavetilta rullaaminen Marsin pinnalle viivästyi erään kaasutyynyn epäonnistuneen tyhjennyksen takia. Mönkijää käännettiin, ja se pääsi toista ramppia alas. Sitä ennen mönkijän tietokone sekosi pahan kerran, kun sen muisti täyttyi. Ongelma selvisi, ja Spirit pääsi ajamaan Marsin pinnalle.


title: Spirit (luotain)

text: Ensimmäinen kohde oli Adirondack-kivi, johon Spirit testasi hioma- ja poratyökalujaan. Muita kohteita Spiritin laskeutumispaikalla olivat matala Sleepy Hollow -kraatteri. Mönkijää alettiin ajaa kohti suurempaa Bonneville-kraatteria, jonka halkaisija on noin 200 metriä. Kraatteri paljastui varsin epämielenkiintoiseksi kohteeksi, koska siellä ei ollut tutkijoiden toivomia peruskalliorepeytymiä. Kraatterin toisella reunalla on Spiritin lämpökilpi, joka oli irronnut laskeutumisen aikana.


title: Spirit (luotain)

text: Matka jatkui, ja seuraavaksi pitkän tähtäimen kohteeksi otettiin kolmen kilometrin päässä olevat Kolumbia-kukkulat. Matka niille sujui hyvin, eikä matkan aikana ollut mitään erityisen kiinnostavia tutkimuskohteita. Kun mönkijä viimein saapui kukkuloille, löytyi ensimmäinen kallio varsin pian. Tästä kalliosta Spirit löysi todisteita siitä, että paikalla oli ollut muinoin vettä. Pian tämän jälkeen mönkijä kuvasi ensimmäistä kertaa pölypyörteitä, joita ei ollut ennen nähty, vaikka niiden olemassaolosta tiedettiinkin.


title: Spirit (luotain)

text: Seuraavaksi mönkijä siirtyi Larry's Lookoutiksi nimetylle paikalle, jossa on myös paljon kalliota. Tehtyään aikansa havaintoja Spiritiä alettiin ajaa Husband-kukkulan sata metriä korkeaa huippua kohti. Mönkijä saapui tännekin suhteellisen nopeasti, ja matkan varrella yksi pölypyörre ehti puhdistaa mönkijän pölystä. Itse huipulta on hieno näköala ympärille oleville tasangoille, ja havaintoja tehtiin tuulen kuluttamista kivistä, kallioista, hiekkadyyneistä, Kolumbia-kukkuloiden toisella puolella olevasta tasangosta, pölypyörteistä ja jopa mönkijästä kolmen kilometrin päässä olevia laskeutujan osia onnistuttiin kuvaamaan. Päästyään huipulle mönkijä ajettiin sieltä melkein saman tien alas. Tällä kertaa kohteena oli Homeplate-kalliokehä, joka on erikoinen muodostuma. Mönkijä pääsikin tänne ohitettuaan ja tutkittuaan monia mielenkiintoisia kohteita, ja myös Homeplatea tutkittiin. Tämän jälkeen mönkijää pidettiin paikallaan, koska talvi teki tuloaan.


title: Spirit (luotain)

text: Ennen talvitaukoa Spirit juuttui pehmeään hiekkaan 1. toukokuuta 2009. Tammikuussa 2010 NASA ilmoitti, että luotainta ei kyetä pelastamaan. Luotain kuitenkin jatkoi tutkimuksiaan niin kauan kuin sen tutkimuslaitteet toimivat. NASA katkaisi loputkin yhteydet mönkijään 25. toukokuuta 2011.


title: Kettu (tähdistö)

text: Kettu (latinaksi "Vulpecula", genetiivi "Vulpeculae") on himmeä tähdistö Joutsenen vasemman ”siiven” alla Delfiinin yläpuolella. Tähdistön poikki kulkee Linnunrata.


title: Kettu (tähdistö)

text: Ketun kirkkain tähti on Anser ("α Vulpeculae"), 297 valovuoden päässä oleva M0 III -tyypin punainen jättiläinen, jonka magnitudi on vaatimaton +4,44. Se on myös kiikareilla erottuva optinen kaksoistähti.


title: Kettu (tähdistö)

text:
Vuonna 1967 löydetty ensimmäinen pulsari "PSR 1919+21" löydettiin Ketun tähdistöstä. PSR 1919+21 löydettiin vahingossa kun tähtitieteilijät Antony Hewish ja Jocelyn Bell etsivät kvasaareja. Pulsari sykki ja sykkii edelleen 1,3373 sekunnin välein ja sen kirkkaus on +8,22. Aikaisemmin kohde tunnettiin merkinnällä CP 1919 (Cambridge Pulsar near Right ascension 19h 19m), nykyinen merkintä tulee sanasta Pulsar ja kohteen koordinaateista taivaalla (rektaskensio 19h 19 min ja deklinaatio +21 astetta).
Ketussa on yksi tunnetuimmista planetaarisista sumuista, Nostopainosumu M27, joka erottuu jo kiikareilla. Sen löysi 1764 ranskalainen tähtitieteilijä Charles Messier. Sumu on noin 3 000–4 000 vuotta vanha (toiset lähteet arvioivat iäksi jopa 48 000 vuotta) ja Maasta tuhannen valovuoden päässä, taivaalla sumun läpimitta on noin kahdeksan kaariminuuttia, kokonaisuudessaan noin 15 kaariminuuttia jos mukaan lasketaan sumua ympäröivä himmeä "halo". Se on tähtitaivaan planetaarisista joukoista toiseksi kirkkain heti Vesimiehen Helix-sumun jälkeen. Nostopainosumusta kaksi astetta länteen sijaitsee 20–30 tähden muodostama avoin tähtijoukko NGC 6830.


title: Kettu (tähdistö)

text: "Cr 399" on pieni, noin yhden asteen läpimittainen tähtiasterismi Ketun tähdistön oikealla alareunalla. Se muistuttaa hieman nurin päin olevaa vaateripustinta. Per Collinder luokitteli kohteen avoimeksi joukoksi vuonna 1931, mutta 1970 tehty tutkimus osoitti että vain kuusi kirkkainta tähteä muodostavat joukon. Vuodesta 1998 lähtien on Hipparcos-satelliitin mittaustuloksiin nojaten päätelty ettei kohde ole ollenkaan avoin joukko vaan sattumalta samassa suunnassa olevia tähtiä. Kohteen kokonaiskirkkaus on +3,6 ja se on Maasta noin 420 valovuoden päässä.


title: Kettu (tähdistö)

text: Ketun tähdistön nimesi 1600-luvun lopulla Johannes Hevelius. Alkuperäiseltä nimeltään se oli "vulpecula cum ansere" (kettu hanhen kanssa) tai "vulpecula et anser" (kettu ja hanhi). Hanhi jäi myöhemmin elämään Anser-tähden nimessä. Vulpecula tarkoittaa kirjaimellisesti ”pientä kettua”.


title: Kilpi (tähdistö)

text: Kilpi (lat. "Scutum", gen. "Scuti") on pieni tähdistö ekvaattorin eteläpuolella, Linnunradan tähtipilvien kohdalla. Suomessa se näkyy parhaiten syksyisin.


title: Kilpi (tähdistö)

text: Tähdistön alueella sijaitsevia Messierin kohteita ovat tiivis tähtijoukko M11, jota on epäilty välillä avoimeksi, välillä pallomaiseksi tähtijoukoksi, sekä M26.


title: Kilpi (tähdistö)

text: R Scuti on puolisäännöllinen RV Tauri -tyyppinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 5,7–8,4 magnitudia.


title: Kilpi (tähdistö)

text: Tähtikuvion alkuperäinen koko nimi on "Scutum Sobieskii" eli Sobieskin kilpi. Johannes Hevelius nimesi sen vuonna 1690 puolalaisen kansallissankarin ja vaalikuninkaan Jan Sobieskin eli Juhana III:n (1629–1696) mukaan.


title: Papyrologia

text: Papyrologia on papyrukselle kirjoitettuja tekstejä tutkiva tiede. Papyrologian tutkimuskohteisiin lasketaan myös muille materiaaleille kirjoitettuja tekstejä, jotka sekä sisällön että paleografian suhteen muistuttavat papyrustekstejä. Tällaiset tekstit ovat löytyneet vahalla peitetyistä kirjoitustauluista ("tabulae ceratae"), ruukunsirpaleilta (ostrakoneilta) ja puulevyiltä. Papyrologiseen aineistoon ei yleensä lasketa faaraoiden aikaisia papyruksia, jotka kuuluvat egyptologian alaan.


title: Papyrologia

text: Papyrusta käytettiin antiikin aikana kirjoitusmateriaalina koko Välimeren alueella, mutta papyrustekstejä on löytynyt merkittävässä määrin ainoastaan Lähi-idän aavikkoalueilta, joissa orgaaniset aineet säilyvät kuivan aineiston takia. Merkittäviä löytöpaikkoja ovat muun muassa Syyrian Dura-Europos, Israelin Masada ja Jordanian Petra. Kaikkein tärkeimmät löytöpaikat sijaitsevat Egyptissä, joka on myös papyruskasvin kotimaa.


title: Papyrologia

text: Papyrologisen aineiston tärkein löytöpaikka Lähi-idän ulkopuolella on Herculaneum, josta on löydetty niin sanotun Papyrushuvilan (Villa dei Papiri) papyrusten (yhteensä yli 1 800 tekstiä tunnetaan) lisäksi merkittävä määrä vahatauluja. Tällaisia papyrologiseen aineistoon laskettavia kirjoitustauluja on löytynyt myös muualta Vesuviuksen alueelta, esimerkiksi Pompejista ja Murecinesta. Papyrologista aineistoa tunnetaan nykyään myös Pohjois-Euroopasta; Britteinsaarten Vindolandasta on 1970-luvulta lähtien löydetty satoja puulevyille (”leaf tablets”) kirjoitettuja dokumentteja, jotka valaisevat elämää roomalaisessa varuskunnassa. Tekstejä on löydetty myös Sveitsin Vindonissasta ja Unkarin Voräspatakista (Alburnus Maior).


title: Papyrologia

text: Tärkeitä löytöpaikkoja ostrakon-ruukunsirpaleille kirjoitetuille teksteille ovat Libyan Golas (Bu Njem) ja Egyptissä sijaitseva Mons Claudianus.


title: Papyrologia

text: Papyrukset alkoivat kiinnostaa tutkijoita vasta 1800-luvun alussa, jolloin Napoleonin sotaretki Egyptiin herätti Euroopassa suurta kiinnostusta Egyptiä kohtaan. Vasta nyt ruvettiin etsimään egyptiläisiä antikviteettejä. Kiinnostus oli ensisijaisesti kohdistunut faaraoiden aikaisiin esineisiin, mutta myös kreikkalais-roomalaisajan papyrusteksteille löytyi ostajia. Kun innostus papyrologiseen aineistoon kasvoi, huomattiin Egyptissä mahdollisuudet myydä papyruksia eurooppalaisille. Tämän seurauksena jotkut paikalliset papyrusmetsästäjät muun muassa vandalisoivat papyruksia paloittelemalla ne pienempiin osiin myyntiä varten.


title: Papyrologia

text: Satunnaisia papyruslöytöjä oli tehty jo varhain, ja jo ennen 1800-lukua tällaisia tekstejä oli joutunut eurooppalaisiin yksityiskokoelmiin. Ensimmäinen tieteellisesti julkaistu papyrusdokumentti on ns. "Charta Borgiana", jonka julkaisi vuonna 1778 tanskalainen filologi Niels Iversen Schow. Monien pettymykseksi kyseinen dokumentti paljastui nimiluetteloksi, koska sen oli toivottu sisältävän kaunokirjallisuutta. Huomattiin kuitenkin varhain, että eri dokumenttien lisäksi papyrustekstit sisälsivät myös kadonneeksi luultua lyriikkaa ja muuta kaunokirjallisuutta. Niinpä 1800-luvulla alettiin kasvavalla innolla etsiä papyruksista juuri kirjallisuutta. Euroopassa syntyi pian ensimmäiset papyrustekstien kokoelmat ja 1820-luvulta lähtien esiintyi myös huomattavaa editointitoimintaa.


title: Papyrologia

text: Papyruksia käytettiin kirjoitusmateriaalina koko Välimeren alueella, mutta niitä on löytynyt pääasiallisesti Lähi-idän aavikoista, sillä papyrus säilyy vain erityisen kuivissa oloissa. Egyptissä papyruksia on löytynyt ensisijaisesti muinaisilta kaatopaikoilta paikkakunnilla, jotka keinokastelun rappeuduttua ovat joutuneet aavikon valtaan. Tekstejä on löydetty myös haudoista, varsinkin muumioiden kuolinnaamioista, jotka usein tehtiin poisheitettävistä papyruksista. Erityisen rikas löytöpaikka on ollut Faijum-keitaan alue (antiikin Arsinoë), jossa sijaitsee Tell Umm-el-Breigat (Tebtynis). Toinen merkittävä löytöpaikka on ollut el-Behnesa (Oksyrhynkhos), Niilin Bahr Yussef -haaran laaksossa noin 160 kilometriä Kairosta etelään. Brittiläiset papyrologit Bernard P. Grenfell ja Arthur S. Hunt käynnistivät suuria kaivauksia näillä paikkakunnilla 1890-luvulla; kaivaukset rahoitti "Egypt Exploration Fund" (myöh. "Society"). Tekstilöydöt on julkaistu kahdessa merkittävässä sarjassa: "The Oxyrhynchus Papyri" (London 1898– ) ja "The Tebtunis Papyri" (London 1902–).


title: Papyrologia

text: Muita papyrologian suuria nimiä eri puolilta maailmaa ovat muun muassa W. M. Flinders Petrie, U. Wilcken, L. Mitteis, F. Preisigke, P. Jouguet, G. Vitelli ja A. Calderini.


title: Papyrologia

text: Suurin osa kreikkalais-roomalaiselta kaudelta säilyneistä papyrusteksteistä on kirjoitettu kreikan kielellä. Tämä johtuu löytöpaikkojen sijainnista. Aleksanteri Suuren jälkeen Egyptissä hallitsi kreikankielinen Ptolemaiosten dynastia, ja kreikka säilyi hallinnon kielenä roomalaisella kaudella. Lähi-idän löytöpaikoilta on löytynyt myös tekstejä muun muassa latinan, demoottisen egyptin, koptin, aramean ja syyrian kielillä.


title: Papyrologia

text: Papyrologinen aineisto jaetaan yleensä kahteen pääryhmään: a) kirjallisiin teksteihin (lyriikkaa ja muuta kaunokirjallisuutta) ja b) ei-kirjallisiin teksteihin (julkisia ja yksityisiä asiakirjoja).


title: Papyrologia

text: Mitä kirjallisiin teksteihin tulee, on voitu todeta, että koulu-opetuksessa käytetyt tekstit dominoivat. Niinpä on löydetty erittäin runsaasti katkelmia Homeroksesta. Myös muuta kirjallisuutta on löydetty. Papyrologit ovat pystyneet palauttamaan meille huomattavan määrän kadonneeksi kuviteltua kirjallisuutta. Egyptistä on löydetty katkelmia tai kokonaisia teoksia muun muassa seuraavilta kirjailijoilta: Sapfo, Alkman, Bakkhylides, Ibykos, Pindaros ja Menandros.


title: Papyrologia

text: Ei-kirjallinen aineisto on hyvin kirjava. Siihen kuuluu kaikenlaisia yksityisiä ja julkisia asiakirjoja: yksityiskirjeitä; kuninkaallisia ja keisarillisia kirjeitä ja lauselmia; viranomaisille kirjoitettuja anomuksia, valituksia, hakemuksia; vihkisopimuksia, kutsuja; prosessiasiakirjoja: oikeuden päätöksiä, kuulusteluasiakirjoja, lausuntoja; kauppakirjoja, sopimuksia, kuitteja ja kirjanpitoa; uhritodistuksia ("libelli") kristittyjen vainojen ajoilta sekä kaikenlaista arkista töhertelyä. Erityisen huomioitavaa on, että on löytynyt jopa kokonaisia arkistoja.


title: Papyrologia

text: Sekä talous- että sosiaalihistoria ovat suuresti hyötyneet papyruslähteistä. Perinteiset kirjalliset lähteet voivat rajata antiikista saatavaa kuvaa. Kopioina säilyneet tekstit ovat kapea otos ajan kirjallisuudesta, ja kopioitavat teokset on usein valittu erilaisin subjektiivisin kriteerein. Toisaalta monet teokset on kirjoitettu edistämään erilaisia tarkoitusperiä, mikä heikentää niiden objektiivista todistusvoimaa. Säilyneessä kirjallisuudessa käsitellään lähinnä aiheita, joista kirjoittaminen katsottiin kirjoitusajankohtana tarpeelliseksi. Papyrukset sen sijaan ovat säilyneet meille ilman välikäsiä, ja niiden antamaa kuvaa voidaan siksi pitää jossain määrin autenttisempana kuin kopioitujen lähteiden. Papyruksista voidaan löytää myös kirjoitusvirheitä ja puhekielisyyksiä, jotka kertovat kielen muuttumisesta.


title: Papyrologia

text: Assuan-padon aiheuttamien ilmastomuutosten takia suuria papyruslöytöjä ei todennäköisesti enää ole Egyptistä odotettavissa. Nykyisin papyrusta tuotetaan Egyptissä matkamuistoiksi turisteille.


title: Papyrologia

text: Papyrustutkimuksen ensimmäinen edustaja Suomessa oli Helsingin yliopiston Kreikan kielen ja kirjallisuuden professori Johan Henrik Zilliacus, joka jo 1940-luvulla sekä julkaisi papyrusdokumentteja että käytti papyrologista aineistoa lähteinään monissa kreikan kieltä käsittelevissä tutkimuksissaan. Myös Turun yliopiston klassillisen filologian professori Heikki Koskenniemi, joka tutki papyruskirjeiden tyyliä vuonna 1956 julkaistussa väitöskirjassa, on suomalaisen papyrustutkimuksen varhainen edustaja.


title: Papyrologia

text: Helsingin yliopiston papyrustutkimusryhmä aloitti työnsä vuonna 1968, jolloin Zilliacus sai Egypt Exploration Societyn kautta tutkittavakseen joukon Oksyrhynkhoksesta peräisin olevia papyruksia. Zilliacuksen tutkimusryhmään kuuluivat myös Jaakko Frösén, Paavo Hohti, Jorma Kaimio ja Maarit Kaimio. Ryhmän ensimmäinen papyruseditio, "Fifty Oxyrhynchus Papyri" (= "P.Oxy. Hels."), julkaistiin vuonna 1979. Myöhemmin työryhmä sai tutkittavakseen yhteensä 60 Itävallan kansalliskirjaston papyruskokoelman tekstiä, jotka julkaistiin vuonna 1979 ("Corpus Papyrorum Raineri" VII: "Griechische Texte" IV = "CPR" VII). Lisää materiaalia saatiin, kun 1970-luvun lopulla Suomen Kansalliskirjaston kokoelmiin hankittiin joukko muumiokartongeista peräisin olevia papyruksia. Kreikaksi kirjoitetut asiakirjat julkaistiin Jaakko Frösénin johdolla vuonna 1986 ("Papyri Helsingienses" I. "Ptolemäische Urkunden" = "P. Hels." I).


title: Papyrologia

text: Muumiokartonkien papyrusteksteihin ja hiiltyneisiin papyruksiin erikoistunut Jaakko Frösén, joka on Helsingin yliopiston ylimääräinen kreikkalaisen filologian professori, on nykyään Suomen kuuluisin papyrologi. Wienissä hän on perehtynyt menetelmään, jolla muumiosuojusta varten käytetyt papyrukset voidaan irrottaa tutkittaviksi ilman että suojuksen kalkkipinnan maalaus tuhoutuu; hiiltyneiden papyrusten konservointiin hän on perehtynyt Kölnissä. Hänen kansainvälistäkin huomiota herättänyt ammattitaitonsa on sittemmin siirtynyt hänen oppilailleen. Niinpä esimerkiksi Erja Salmenkivi on jatkanut Frösenin työtä muumiokartonkien papyrustekstien parissa. 1990-luvulta lähtien Helsingin yliopiston entisestäänkin laajentunut papyrustutkimusryhmä on tutkinut ja julkaissut Petrasta löydettyjä hiiltyneitä papyruksia.


title: Papyrologia

text: Papyrologia on epigrafiikan ohella toinen antiikintutkimuksen painopisteistä Helsingissä. Kansalliskirjaston lisäksi myös Turun yliopistolla on omia papyruksia ("P.Turku").


title: Molière

text: Molière, oikealta nimeltään Jean-Baptiste Poquelin, (kastettu 15. tammikuuta 1622 Pariisi – 17. helmikuuta 1673 Pariisi) oli ranskalainen näytelmäkirjailija, ohjaaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan etenkin komedioiden kirjoittajana. Hänen aikalaisensa ja maanmiehensä Pierre Corneille ja Jean Racine kirjoittivat vakavahenkisempiä näytelmiä.


title: Molière

text: Jean-Baptiste Poquelin syntyi kuninkaallisen hovin verhoilijan perheeseen. Hovi maksoi verhoilusta hyvää palkkaa, ja isällä oli varaa kustantaa pojalleen koulutus.


title: Molière

text: Poquelin valmistui notaariksi vuonna 1642. Pian hän kuitenkin ryhtyi näyttelijäksi ja otti peitenimekseen "Molière". Tämä oli isälle suuri pettymys. Teatteri oli tuohon aikaan Ranskassa vielä kovin kehittymätöntä, ja kuningas Ludvig XIII oli vastikään julkaissut asetuksen, jonka mukaan myös näyttelijän ammatti on kunniallinen. Suurin osa maassa tuolloin esitettävistä näytelmistä oli markkinoilla esitettyjä rahvaanomaisia komedioita. Valistuneemman yleisön teatterikysynnän täyttivät ammattimaiset, useimmiten italialaiset teatteriseurueet.


title: Molière

text: Teatteriura ei alkanut mitenkään lupaavasti. Molière esiintyi aluksi eräässä pariisilaisessa teatterissa, joka meni pian konkurssiin. Tämän jälkeen hänen oli pakko liittyä Etelä-Ranskan maaseutua kiertelevään seurueeseen. Seurue esiintyi markkinoilla, ja sen piti kilpailla yleisön huomiosta ja rahoista silmänkääntäjien, hampaanvetäjien ja puoskarien kanssa. Molière oppi näillä karuilla kiertueilla tuntemaan ihmistyypit ja ihmisten heikkoudet, joista hän sai hyvää aineistoa näytelmiinsä. Elämää ja sen ilmiöitä hän tarkasteli näytelmissään ennakkoluulottomasti.


title: Molière

text: Molière kiersi Etelä-Ranskan maaseutua näyttelijänä 13 vuotta, kunnes hän palasi Pariisiin 1658. Hän oli nyt teatteriseurueensa johtaja. Itse aurinkokuningas, Ludvig XIV, suvaitsi saapua katsomaan seurueen esityksiä. Aurinkokuningas viihtyi ja lahjoitti seurueelle oman huoneiston.


title: Molière

text: Pariisissa Molière saavutti farsseillaan hovin suosion. Hovissa oli myös ihmisiä, joita kirjailijan taitava iva satutti. Hän ystävystyi aikansa merkittävimpien ranskalaisten kirjailijoiden kuten Nicolas Boileaun, Jean de La Fontainen ja Jean Racinen kanssa.


title: Molière

text: Molièren ensimmäinen tunnettu komedia, "Sievistelevät hupsut", valmistui 1659. Teos pilkkaa kaikenlaista tärkeilyä ja hienostelua. Molièren elinaikana Ranskassa oli tullut muotiin teennäinen ja pingottunut tapa ilmaista asioita. Tyyli esiintyi niin ylhäisön puheessa kuin romaanikirjallisuudessakin, missä sen merkittävin edustaja oli Madame de Scudéry. Muodikas puhetyyli teki mahdottomaksi ilmaista mitään arkipäiväistä, esimerkiksi sanan "korva" tilalla käytettiin ilmaisua "kuulon portti".


title: Molière

text: Näytelmän päähenkilönä on kaksi kirjojen maailmassa elänyttä nuorta naista, jotka haluavat kaiken olevan hienostunutta. Kaksi nuorta herraa kiinnostuu neideistä, mutta he saavat rukkaset. Kostoksi herrat määräävät palvelijansa esittämään varakreiviä ja markiisia ja käyttämään mahdollisimman koukeroista ja hienostunutta kieltä. Torjuttujen kosijoiden jekku onnistuu, ja neidit joutuvat häpeään.


title: Molière

text: "Sievistelevät hupsut" niitti mainetta; koskaan aikaisemmin ei yksikään ranskalainen ollut kirjoittanut näyttämölle mitään yhtä hauskaa. Suurmenestys tuli vuonna 1662 näytelmän "Naisten koulu" myötä.


title: Molière

text: Vuonna 1664 sai ensiesityksensä Molièren kuuluisimpiin kuuluva teos, "Tartuffe". Siinä kirjailija ruoskii armotta kaikenlaista tekopyhyyttä, ja sana "Tartuffe" on saanut teeskentelijää tarkoittavan sivumerkityksen. Päähenkilö on lihan himojen palvoja sekä harjoittaja ja on onnistunut pääsemään varakkaan porvarin, Orgonin, ystäväksi.