title: Helmikuun manifesti

text:
Heiden sai luvan perustaa venäläis-suomalaisen sekakomitean. Heidenin komiteassa suomalaisten ja venäläisten näkemykset Suomen perustuslaista olivat niin erilaiset, ettei mitään päätöstä saatu syntymään. Venäläiset toistivat Kesar Ordinin näkemyksiä, ja suomalaiset tahtoivat pitää kiinni omasta perustuslain tulkinnastaan. Komitean laatimat pöytäkirjat ja erilaiset lausunnot lähetettiin sellaisenaan senaatin v. 1884 asetetulle Weissenbergin komitean mietintöä tarkastavalle valiokunnalle.
Vuonna 1884 asetettiin Alexander von Weissenbergin johtama komitea, jonka jäsenet olivat suomalaisia. Komiteaan kuuluivat senaattori N. I. Fellman, professorit Thiodolf Rein ja Robert Hermanson sekä tuomari K. W. Nystén. Sihteerinä toimi J. R. Danielson-Kalmari. Komitean tarkoituksena oli koota voimassa olevat Suomen valtion oikeudellista asemaa koskevat säädökset.


title: Helmikuun manifesti

text: Komitea jätti senaatille mietintönsä vuoden 1886 loppupuolella. Senaatti ei pitänyt asian käsittelyssä erityistä kiirettä. Mietinnössä oli ehdotus Suomen uudeksi hallitusmuodoksi ja säätyprivilegioksi perusteluineen. Robert Hermanson oli jättänyt mietintöön vastalauseensa sen johdosta, että ehdotukseen oli liitetty Suomen ja Venäjän poliittisia suhteita koskevia kysymyksiä.


title: Helmikuun manifesti

text: Heiden jätti heti mietinnön Venäjän oikeusministerille ja valtakunnan kodifikaatio-osaston päällikölle, sekä pyysi niistä lausuntoa. Hän oli saanut hallitsijalta luvan pyytää lausuntoa Venäjän oikeusviranomaisilta v. 1889. Lausunnot saapuivat syksyllä 1890. Suomen senaatti oli viivytellyt asian käsittelemissä asettamalla valiokunnan käsittelemään asiaa vasta vuoden 1890 alussa.


title: Helmikuun manifesti

text: Heidenin venäläis-suomalainen sekakomitea kokoontui Helsingissä 1890.


title: Helmikuun manifesti

text: Komitean jäseninä olivat senaattorit J. Ph. Palmén, Samuel Werner von Troil, Cederholm, August Nybergh, Emil Streng, Victor Napoleon Procopé, K. F. Ignatius ja Johan Gustaf Sohlman. Komitean sihteerinä toimi venäläisen kimnaasin opettaja Jakuboff. Komitean venäläisinä jäseninä olivat kenraalikuvernööri F. L. Heiden sekä muutamia Venäjän oikeusviraston virkamiehiä.


title: Helmikuun manifesti

text: Komitea laati uuden hallitusmuotoesityksen, johon kuitenkin sisältyi sen aikainen Suomen valtio-oppi. Heiden ei tätä voinut hyväksyä, ja hän laati itse vastaesityksen, johon hän sisällytti oman ehdotuksensa hallitusmuodoksi.


title: Helmikuun manifesti

text: Heiden liitti senaatin lausuntoon oman ehdotuksensa "Suomen suuriruhtinaskunnan läänien hallitsemiseksi". Suomen lakien kodifioimisen verukkeella venäläiset olivat toteuttamassa poliittista päämääräänsä, mitätöidä Suomen autonominen asema.


title: Helmikuun manifesti

text: Sekä Weissenbergin komitean että Heidenin esitykset menivät Venäjän valtakunnanneuvoston lakikodifikaatio-osaston tarkistukseen. Osasto ei voinut hyväksyä Suomen valtio-oppia sisältänyttä esitystä hallitusmuodoksi, vaan piti kiinni ajatuksesta että Suomi on Venäjän maakunta, jonka lainsäädäntö on alisteinen keisarikunnan yleiselle lainsäädännölle.


title: Helmikuun manifesti

text: Osaston lausunnon perusteella asetettiin entisen finanssiministerin, Venäjän ministerikomitean presidentin Nikolai Bungen sekakomitea laatimaan sääntöjä yleisen ja paikallisen lainsäädännön suhteista.


title: Helmikuun manifesti

text: Bungen komiteassa yleisvaltakunnallisen lainsäädäntökysymyksen esille nostamiseen taas johti Kenraalikuvernööri Heidenin vuonna 1882 aloittama lakikodifikaatio.


title: Helmikuun manifesti

text: Kenraalikuvernööri Heidenin esityksestä perustettiin kesällä v. 1891 Bungen komitea.


title: Helmikuun manifesti

text: Pietarissa kokoontuneen N. H. Bungen sekakomitean (1892-1894) merkittävimpinä venäläisinä jäseninä oli kenraalikuvernööri F. L. Heiden ja sotaministeri Pjotr Vannovski, sisäasiainministeri Durnovo, valtiosihteeri Frisch, oikeusministeri Nikolai Aleksandrovitš Manassein ja suomalaisista senaattori, vapaaherra von Alfthan, sekä vakinainen ministerivaltiosihteeri von Daehn, hänen apulaisenaan olivat kenraali V. N. Procopé ja prokuraattori G. H. W. Colonius. Komitea ei saanut aikaan yksimielistä päätöstä, jonka johdosta komitean venäläinen enemmistö päätti maaliskuussa 1893, että heidän laatimansa ehdotus alistetaan keisarin hyväksyttäväksi. Tämän ehdotuksen mukaan oli kaikki keisarikunnan etuja koskevat Suomen lait ennen keisarille suoritettavaa esittelyä alistettava keisarikunnan hallintoelinten tarkastettaviksi. Komitean suomalaiset jäsenet vastustivat Suomen säätyjen lainsäädäntöoikeuden rajoittamista. Suomalaisten vastustuksesta johtuen keisari lykkäsi asian ratkaisua eikä ottanut sitä ennen kuolemaansa esille.


title: Helmikuun manifesti

text: Bungen sekakomitean jäsen oikeusministeri Manassein oli 1880-luvulla murskannut Baltian maiden autonomisen aseman.


title: Helmikuun manifesti

text: Bungen komitean lausunto valmistui maaliskuussa v. 1893. Komitea päätti että hallitsijalle alistetaan hyväksyttäväksi komitean ehdotus koko valtakuntaa ja Suomea sen osana koskevasta lainsäädännön laatimisjärjestyksestä. Tämän ehdotuksen mukaan kaikki keisarikunnan etuja koskevat Suomen lait on ensin alistettava tarkistettaviksi keisarikunnan hallintoelimille, ennen kuin ne lähetetään esiteltäviksi keisarille. Komitean suomalaiset jäsenet torjuivat ehdotuksen pitäen sitä Suomen säätyjen lainsäädäntöoikeuden rajoittamisena. Keisari lykkäsi suomalaisten jäsenten vastustuksen vuoksi asian ratkaisua, eikä ottanut sitä enää esille.


title: Helmikuun manifesti

text: Sotaministeri Vannovski oli tehnyt v. 1891 Aleksanteri III:lle ehdotuksen Suomen sotaväen sulattamisesta Venäjän armeijaan, mutta keisari ei ollut tahtonut toimia antamiansa lupauksia vastaan.1893.


title: Helmikuun manifesti

text: Vjatšeslav von Plewne tahtoi saada Bungen komitean mietinnön valtakunnanneuvoston käsiteltäväksi vuoden 1895 alussa, mutta Nikolai II ei hyväksynyt sitä. Suomalaiset eivät voineet hyväksyä sellaista venäläisten tavoittelemaa yleisvaltakunnallista lainsäädäntöä, jossa Suomen valtiopäivillä olisi vain neuvoa-antava rooli, eivätkä suunniteltua valtakunnanneuvoston ylempää valta-asemaa Suomen säätyihin nähden.


title: Helmikuun manifesti

text: Seuraavaksi sotilaskysymyksen käsittelyä varten perustettiin suomalais-venäläinen komitea, jota johti kenraali Viktor Dandeville joka johti myös myöhemmin perustettua uutta komiteaa. Suomalaisten jäsenten vastustuksesta huolimatta keväällä 1897 valmistui komiteanmietintö, joka totesi, että Suomen kotimainen sotaväkilaitos oli lakkautettava ja Venäjän asevelvollisuuslaki saatettava voimaan Suomessa.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifestin oli laatinut erityinen salainen neuvottelukunta, jonka puheenjohtajana oli toiminut valtakunnanneuvoston puheenjohtaja suuriruhtinas Mikael Nikolajevitšin. Jäseninä olivat Pyhän Synodin prokuraattori K. P. Pobedonostsev, aikaisempi kenraalikuvernööri Heiden, Nikolai Bobrikov, väliaikainen kenraalikuvernööri, kenraali S. O. Gontšarov, sotaministeri Aleksei Kuropatkin ja oikeusministeri N. V. Muravjev, valtiosihteeri E. V. Frisch, valtakunnan sihteeri V. K. Plehwe ja vt. ministerivaltiosihteeri Victor Procopé. Komitea kokoontui vain kolme kertaa. Helmikuun 15. päivänä 1899 keisari allekirjoitti valmiin manifestin.


title: Helmikuun manifesti

text: Vuonna 1898 valmistui komitean työhön perustunut esitys uudeksi laiksi, jossa toistettiin Miljutinin ja Vannovskin yhdenmukaisuusvaatimukset. Kuropatkin hyväksyi ne, ja hän näki sotaväen yhdenmukaistamisen alkuna Suomen yhdistämiseen keisarikuntaan yleisessäkin mielessä. Koska oli todennäköistä, että Suomen valtiopäivät eivät hyväksyisi uutta asevelvollisuuslakia, tahtoi Kuropatkin ottaa kysymyksen käsittelyn pois niiden päätösvallasta. Kuropatkin hankki keisarilta ukaasin valtiopäivien kokoon kutsumiseksi 1.1.1899. Procopén ehdotuksesta kutsuttiin virallisten valtiopäivien sijasta ylimääräiset valtiopäivät käsittelemään yksistään sotaväkiasiaa. Keisari allekirjoitti 19.7.1898 ukaasin ylimääräistä valtiopäivistä.


title: Helmikuun manifesti

text: Uuden sotaministeri Aleksei Kuropatkinin johdolla päädyttiin valtakunnanneuvoston ulkopuolelle perustettuun Suuriruhtinas Mihail Aleksandrovitšin neuvottelukuntaan, jonka tehtäväksi tuli säätää esitys sellaiseksi yleisvaltakunnallisen lainsäädännön järjestykseksi, jonka nojalla asevelvollisuuslaki voitaisiin saattaa voimaan ilman Suomen säätyjen hyväksyntää.


title: Helmikuun manifesti

text: Tämän neuvottelukunnan työn tuloksena syntyi helmikuun manifesti, joka nojasi Bungen komitean venäläisen enemmistön mietintöön.


title: Helmikuun manifesti

text: Koska uutta asevelvollisuuslakia ei hyväksytty Suomen senaatissa, Aleksei Kuropatkin tilasi keisarilta Helmikuun manifestin, joka riisti Suomen autonomisen aseman ja mahdollisti asevelvollisuuslain hyväksymisen ilman Suomen säätyjen hyväksyntää.


title: Helmikuun manifesti

text: Venäjän pyrkiessä yhtenäistämään Venäjää, erityisesti rajamaakuntia venäläistämällä, esteenä olivat Suomen autonomia ja Suomen perustuslaki, joten ne täytyi joko lakkauttaa ja tai määritellä uudestaan. Helmikuun manifesti tuli erityisen ajankohtaiseksi, kun haluttiin uudistaa vuoden 1878 vanhentunutta asevelvollisuuslakia ja toteuttaa jo vuodesta 1826 suunnitteilla ollut lakien yleinen kodifikaatio eli lakien ja säädösten yhtenäistäminen.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifestin oli laatinut salainen neuvottelukunta. Puheenjohtajana oli Mikael Nikolajevitś, jäseniä muun muassa Konstantin Pobjedonostsev, Bobrikov ja Plehwe. Ainoana suomalaisena jäsenenä ministerivaltiosihteeri Procopé.


title: Helmikuun manifesti

text: Ensimmäinen komitean kokoontuminen oli 18. tammikuuta, toinen 29. tammikuuta ja kolmas 1. helmikuuta 1899. Kenraali Procopé ei hyväksynyt komitean kantaa, mutta sillä ei ollut merkitystä. Hän ei voinut vielä puhua asiasta yleisesti, mutta kertoi manifestista kuitenkin Leo Mechelinille.


title: Helmikuun manifesti

text: Keisari Nikolai II allekirjoitti manifestin helmikuun 15. päivänä 1899. Suomalaisten mielestä kyseessä oli Suomen perustuslakien vastainen teko.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifestin tuoman muutoksen vuoksi voitiin Venäjällä säätää Suomea koskevia lakeja, vaikka ne olivat vastoin Suomen perustuslakia. Siten voitiin ohittaa Suomen säädyt, joiden yksimielinen päätös oli edellytyksenä perustuslakien muutoksille.


title: Helmikuun manifesti

text: Näistä uusista laista huomattavin oli vuoden 1901 asevelvollisuuslaki, jonka tarkoituksena oli yhdenmukaista Venäjän ja Suomen armeijat, käytännössä siten, että suomalaiset jatkossa palvelisivat Venäjän armeijassa, myös Suomen rajojen ulkopuolella. Laki antoi myös venäläisille mahdollisuuden tulla Suomen armeijan upseereiksi. Yhtenä asevelvollisuuslain tarkoituksena oli se, että palvellessaan Venäjän armeijassa suomalaiset oppisivat venäjää ja heistä tulisi kunnon venäläisiä. Palvelusaikaa laki pidensi kolmesta vuodesta viiteen.


title: Helmikuun manifesti

text: Tämä laki oli vastoin vuoden 1878 asevelvollisuuslain säännöksiä, eikä sitä ollut säädetty Suomen perustuslakien säätämällä tavalla, jonka vuoksi sitä voitiin pitää perustellusti laittomana lakina.


title: Helmikuun manifesti

text: Torstaina 16. helmikuuta 1899 levisi helsinkiläisten keskuuteen tieto pian julkaistavasta manifestista, joka toteuttaisi salassa valmistellun valtiokaappauksen Suomen perustuslakia vastaan. Manifestin koettiin rikkovan Suomen perustuslakia vastaan.


title: Helmikuun manifesti

text:
Venäläiset lehdet tulkitsivat manifestin merkitystä siten, että eräskin niistä kirjoitti:
"Paitsi sotalaitosta, postia, sähkölennätinlaitosta ja tullia koskevia kysymyksiä tulee näihin kysymyksiin luultavasti lukea myös kysymykset perinnöstä, holhouksesta, oikeusalaan kuuluvista asioista, tuomioistuimisen päätöksistä, satamista, konsuleista, henkivakuutusyhtiöstä, tavaraleimasta, kenraalikuvernöörin vallasta, kreikkalaisen papiston asemasta, venäläisistä kouluista jne."


title: Helmikuun manifesti

text: Ei olisi yhtään säädöstä, jonka ei voisi selittää koskevan yleisiä valtakunnan etuja ja jota ei voisi hallinnollisesti muuttaa ja kumota. Manifestin tarkoitus oli siis kumota Suomen perustuslait.


title: Helmikuun manifesti

text: Perustuslailliset (nuorsuomalaiset ja useimmat ruotsalaiset) aloittivat passiivisen vastarinnan professori Leo Mechelinin johdolla: he kieltäytyivät tottelemasta laittomina pitämiään määräyksiä ja kehottivat kansaa samaan. Perustuslaillisten lehdet kävivät kiivasta polemiikkia vanhasuomalaisia lehtiä vastaan. Myös työväki kannatti passiivista vastarintaa.


title: Helmikuun manifesti

text: Monet senaattorit ja kansalaiset vastustivat Helmikuun manifestin julkaisemista, mutta myöntyväisyyssuuntauksen kannattajat saivat Senaatissa tahtonsa lävitse. Säädyt olivat lupautuneet puolustamaan Senaatin toimenpidettä, mikäli julkaisua ei tapahdu.


title: Helmikuun manifesti

text: Suuri kansalaiskokous, joka pidettiin Arvid Neoviuksen aloitteesta Helsingin Ateneumissa perjantaina 17. helmikuuta ja johon osallistui noin 400 henkilöä, päätti lähettää prokuraattorin ja muiden Senaatin jäsenten luokse lähetystöjä esittämään, ettei senaatti julkaisisi manifestia.


title: Helmikuun manifesti

text: Entinen senaattori ja professori Leo Mechelin oli alkuun kannattanut manifestin julkaisemista, mutta ajateltuaan asiaa uudelleen suuren kansalaiskokouksen jälkeen hän päätyi vastustamaan julkaisemista.


title: Helmikuun manifesti

text: Senaatti äänesti lauantaina 18. helmikuuta 1899. Äänet menivät tasan, mutta senaatin varapuheenjohtaja Sten Carl Tudeer antoi ratkaisevan äänensä julkaisemisen puolesta.


title: Helmikuun manifesti

text: Varhain lauantaiaamuna oli Helsingin Senaatintorilla väkeä tuhansittain liikkeellä odottamassa tietoa manifestin julkaisemisesta.


title: Helmikuun manifesti

text: Tieto manifestin julkaisemisesta otettiin vastaan kaikkialla Suomessa surun, toivottomuuden ja katkeruuden tuntein vastaan. Helsingissä muotiliikkeiden ikkunoissa oli suruvaatteita, harsoja ja kankaita, kirjakauppojen ikkunoilla Suomen oikeuksia puolustavia teoksia. Erityistä huomiota herätti se, että melkein kaikki kaduilla kulkevat naiset olivat surupuvuissa. Ylioppilaiden käsissä oli suruharsot. Koko kaupunki oli hautajaistunnelmissa.


title: Helmikuun manifesti

text: Aleksanteri II:n, silloisen hallitsijan Nikolai II:n isoisän muistopatsas oli kukitettu hyvin kauniiksi. Ihmiset tahtoivat kunnioittaa häntä Suomen perustuslakien suojelijana.


title: Helmikuun manifesti

text:
Maaliskuun 13. päivänä, joka oli Aleksanteri II:n kuolinpäivä, koko maassa juhlittiin
mielenosoituksellisesti hänen muistoaan. Helsingissä kukitettiin hänen kaikkien aikojen suurimmalla kukka- ja seppelepaljoudella; seppeleitä oli lähetetty kaukaa maaseudulta saakka. Patsaan edessä ihmiset lauloivat Maamme-laulun ja huusivat lopuksi yhdeksänkertaisen eläköön huudon Aleksanteri II:n kunniaksi.


title: Helmikuun manifesti

text: Manifestin julkaisemista kannattaneita senaattoreita vastaan tehtiin ilkivaltaa, ja he joutuivat yleisen epäkunnioituksen kohteiksi. Erään senaattorin asunnon seinään kirjoitettiin sana "petturi".


title: Helmikuun manifesti

text:
Senaatti toimitti keisarille selostuksen, jossa selostettiin manifestin perustuslain vastaista
luonnetta ja vedottiin hallitsijan antamaan vakuutukseen Suomen perustuslaillisten oikeuksien säilyttämisestä.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti nostatti Suomessa suuren kohun. Manifesti herätti sekä passiivista että aktiivista vastarintaa, joihin kuuluneet toimet Suuren adressin ohella tekivät ihmiset tietoisiksi perustuslaeista ja Suomen valtio-opista. Suomessa kieli ei voinut toimia kansakuntaa yhdistävänä tekijänä, mutta perustuslait saattoivat. Tämä kansallisuusaate ilmenee myös ajan taiteessa; kuten Edvard Iston tunnetussa maalauksessa Hyökkäys, jota painokuvan muodossa levitettiin ympäri Suomea. Suomalaisten ajatukset kiteytyivät myös ulkomailla, kuten vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyssä, harjoitetussa propagandassa. Erityisesti Leo Mechelin toimi aktiivisena tällaisen propagandan levittämisessä kansainvälisesti.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti ja sitä seurannut asevelvollisuuslaki saivat aikaan myös muutoksia Senaatissa. Perustuslailliset senaattorit erosivat vastalauseena, ja ne jotka eivät suostuneet toimeenpanemaan vääriksi katsomiaan lakeja tai asetuksia, erotettiin. Kun tilalle otettiin vanhasuomalaisia, sekä senaatti että koko virkakoneisto suomalaistuivat.


title: Helmikuun manifesti

text: Ulkomaiden oikeusoppineet olivat tutkineet Suomen valtio-oikeudellista asemaa, joka nousi väittelyjen aiheeksi yliopistojen kateedereissa ja kansainvälisissä neuvotteluissa. Suomen asemasta pidettiin esitelmiä runsaille kuulijakunnille.


title: Helmikuun manifesti

text: Monet saksalaiset lehdet julkaisivat useita kirjoituksia melko pian helmikuun manifestin julkaisemisen jälkeen. Samoin tapahtui Englannissa, jossa Times ja monet muut lehdet puolustivat Suomen näkemystä asiasta. Samoin asiaan suhtautuivat monet lehdet Ranskassa. Suomeen lähetettiin lehtien kirjeenvaihtajia seuraamaan tilannetta.


title: Helmikuun manifesti

text: Euroopan eri valtioissa kerättiin adresseja tukemaan suomalaisten protestia helmikuun 3/15 päivänä 1899 annettua julistuskirjaa vastaan. Pro Finlandia -adressin allekirjoittajina olivat tieteiden, politiikan, kirjallisuuden ja taiteiden alojen huomattavampia henkilöitä. Allekirjoittajista oli Belgian flaamilaiselta alueelta 26, Belgian ranskankieliseltä alueelta 8, Hollannista 38, Iso-Britanniasta 150, Italiasta 289, Itävallasta 39, Norjasta 31, Ranskasta 68, Ruotsista 79, Saksasta 158, Sveitsistä 100, Tanskasta 45 sekä Unkarista 30. Viisihenkinen kansainvälinen lähetystö pyrki pääsemään tsaari Nikolai II:n luo jättääkseen hänelle adressin.


title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti oli muodollisesti voimassa marraskuuhun 1905 saakka. Suurlakon jälkeen Nikolai II antoi 15. marraskuuta 1905 senaattori Leo Mechelinin saneleman julistuksen eli marraskuun manifestin, jolla kumottiin helmikuun manifestin säädökset toistaiseksi ja luvattiin kutsua kokoon Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Samalla marraskuun manifesti peruutti Suomen kenraalikuvernöörin diktaattorinvaltuudet. Lopullisesti helmikuun manifestin perussäännökset kumottiin maaliskuun manifestilla vuonna 1917.


title: X-Men 2

text: X-Men 2 on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin luomaan suosittuun supersankariryhmään Ryhmä-X. Elokuvan ohjasi Bryan Singer ja se on "X-Men" -elokuvasarjan toinen osa. Pääosissa näyttelevät Hugh Jackman, Patrick Stewart, Ian McKellen, Alan Cumming, Famke Janssen, Anna Paquin, Shawn Ashmore, Aaron Stanford, Rebecca Romijn, James Marsden, Halle Berry sekä Kelly Hu. Elokuva, joka sisältää otteita sarjakuvan "X-Men: God Loves, Man Kills" juonesta, kertoo kuinka Ryhmä-X:n jäsenet ja heidän vihollisensa, Veljeskunnan, joutuvat yhdessä taistelemaan mutanttien kansanmurhaa suunnittelevaa eversti William Strykeria vastaan.


title: X-Men 2

text: Elokuvan suunnittelu alkoi pian elokuvan "X-Men" (2000) ensi-illan jälkeen. David Hayter ja Zak Penn kirjoittivat erilliset käsikirjoitukset elokuvalle ja yhdistivät molempien parhaat ajatukset yhteen. Lopulta myös Michael Dougherty ja Dan Harris palkattiin kirjoittamaan käsikirjoituksen uudestaan viimeistellen muun muassa hahmokaartin. Elokuvan juoneen otettiin vaikutteita Marvel Comicsin tarinoista "Return to Weapon X" ja "God Loves, Man Kills". Elokuvan kuvaukset alkoivat kesäkuussa 2002 ja päättyivät marraskuussa. Suurin osa kohtauksista kuvattiin Vancouverin elokuvastudiolla, Pohjois-Amerikan suurimmassa tuotantolaitoksessa Los Angelesin ulkopuolella. Tuotantosuunnittelija Guy Hendrix Dyas toteutti elokuvan suunnittelun John Myhren työn pohjalta edellisestä elokuvasta.


title: X-Men 2

text: Elokuva sai ensi-iltansa 2. toukokuuta 2003. Se sai kriittisesti hyvän vastaanoton, kriitikoiden ylistäessä sen tarinaa, toimintakohtauksia ja näyttelemistä. Sitä pidettiin yhtenä parhaimmista supsersankarielokuvista, ansaiten muun muassa kahdeksan Saturn-ehdokkuutta sekä noin 407 miljoonan dollarin maailmanlaajuisen tuoton.


title: X-Men 2

text: Alkukohtauksessa mutantti tunkeutuu Valkoiseen taloon ja yrittää murhata Yhdysvaltain presidentin McKennan. Hän kuitenkin epäonnistuu jouduttuaan presidentin henkivartijan ampumaksi, mutta selviytyy hengissä ja katoaa. Presidentti joutuu myöntämään mutantteja vihaavalle eversti William Strykerille valtuudet vangita ja kuulustella mutantteja. Senaattori Kellyksi ja myöhemmin Strykerin avustajaksi Yurikoksi naamioitunut Mystikko tunkeutuu eversti Strykerin tietokoneelle saadakseen Magneton vankilan pohjapiirrokset, ja saakin lisäksi selville Strykerin salaisen tukikohdan sijainnin.


title: X-Men 2

text: Wolverine saapuu Alkali-järvelle toivoen saavansa selville menneisyytensä tapahtumia. Hän ei kuitenkaan löydä muuta kuin vanhan teollisuuslaitoksen jäätyneet rauniot sekä yksinäisen padon.


title: X-Men 2

text: Toisaalla Charles Xavierin mutanttiopiston opettajat ja oppilaat vierailevat museossa. Jean Grey kertoo Kykloopille, että hänen telepaattiset kykynsä eivät toimi toivotulla tavalla. Hän myös sanoo, että hän aistii jotakin pahaa tapahtuvan lähitulevaisuudessa. Samaan aikaan Jäämies, Rogue ja Pyro joutuvat sanaharkkaan kahden nuoren miehen kanssa. Pyro sytyttää toisen miehen vaatteet palamaan, mutta Jäämies sammuttaa liekit. Yhtäkkiä kaikki ihmiset museossa jähmettyvät paikoilleen kuin aika olisi pysähtynyt. Ainoastaan mutantit kykenevät liikkumaan. Xavier ilmestyy ja nuhtelee Pyroa. Hän toteaa, että on aika lähteä, ja kun tavalliset ihmiset kykenevät jälleen liikkumaan, mutantit ovat poissa.


title: X-Men 2

text: Wolverine palaa mutanttikouluun ja päätyy vahtimaan mutanttilapsia. Cerebro-supertietokonetta käyttäen Xavier paikantaa presidentin henkeä uhanneen mutantin, ja lähettää Jeanin ja Stormin hakemaan tämän. Sitten Xavier lähtee Kykloopin kanssa tapaamaan muovivankilassaan vankina olevaa Magnetoa saadakseen selville, onko tällä osuutta presidentin murhayritykseen.


title: X-Men 2

text: Jean ja Storm saapuvat Bostonissa sijaitsevaan hylättyyn kirkkoon, jossa presidentin henkeä uhannut mutantti piileskelee. He nappaavat mutantin, joka kertoo olevansa Painajainen, oikealta nimeltään Kurt Wagner. Painajainen kertoo, ettei hän muista mitään presidentin murhayrityksestä, ja että hän ei halunnut tappaa presidenttiä vapaasta tahdostaan.


title: X-Men 2

text: Xavier ja Kyklooppi saapuvat Magneton vankilaan. Magneto kertoo Xavierille, että William Stryker on useasti kuulustellut häntä. He keskustelevat Strykerin pojasta Jasonista, joka on aikoinaan ollut Xavierin oppilas. Pian Magneto kuitenkin paljastaa, että Stryker on manipuloinut häntä paljastamaan Xavierin mutanttikoulun sijainnin. Xavier kauhistuu ja yrittää paeta, mutta hän ja Kyklooppi joutuvat Strykerin vangeiksi.


title: X-Men 2

text: Wolverine näkee painajaisia, ja herättyään hän suuntaa koulun keittiöön. Hän keskustelee Jäämiehen kanssa, mutta yhtäkkiä eversti Strykerin joukot hyökkäävät kouluun. Useimmat oppilaat onnistuvat pakenemaan Kolossin saattamina, mutta muutamat joutuvat sotilaiden vangeiksi. Wolverine, Jäämies, Rogue ja Pyro pakenevat, mutta Wolverine kohtaa Strykerin. Stryker väittää tuntevansa Wolverinen ja tietävänsä asioita tämän menneisyydestä. Wolverine haluaisi tietää enemmän, mutta Jäämies luo heidän väliinsä paksun jääseinämän. Rogue suostuttelee Wolverinen pakenemaan ystäviensä kanssa.


title: X-Men 2

text: Paettuaan sotilaiden miehittämästä mutanttiopistosta nelikko lähtee Bostoniin, missä Jäämiehen vanhemmat ja veli asuvat. Kotona Jäämies paljastaa vanhemmilleen, että hän on mutantti. Vanhemmat järkyttävät suuresti, ja Jäämiehen veli soittaa paikalle poliisin väittäen olevansa perheineen panttivankina. Poliisit saapuvat paikalle, ja eräs poliiseista erehtyy luulemaan Wolverinen kynsiä veitsiksi. Poliisi ampuu Wolverinea päähän, ja raivostunut Pyro luo sytyttimensä avulla tulipalloja, joilla hän tuhoaa poliisiautot. Rogue tarttuu kiinni Pyron nilkasta, jolloin hän imee tämän mutanttivoimat ja käyttää niitä liekkien sammuttamiseen. Jeanin ja Stormin ohjaamana Ryhmä-X;n suihkukone Mustalintu laskeutuu ja ottaa mutanttinelikon mukaansa.


title: X-Men 2

text: Lennon aikana suihkukone joutuu kahden hävittäjän jahtaamaksi. Storm ja Jean yrittävät vältellä hävittäjien ohjuksia, mutta viimein yksi niistä osuu. Juuri kun Mustalintu on syöksymässä maahan siihen tullut reikä korjaantuu ja sen vauhti pysähtyy. Maassa heidän edessään seisovat Magneto ja hänet vankilasta vapauttanut Mystikko.


title: X-Men 2

text: He pitävät neuvonpitoa, ja Magneto kertoo Strykerin kaavailevan kaikkien mutanttien tappamista cerebroa ja Xavierin mutanttikykyjä käyttäen. He lähtevät Alkalijärvelle, jossa Strykerin tukikohta on. Mystikko soluttautuu tukikohtaan ja auttaa kaikki sisälle lukuun ottamatta Rogueta, Jäämiestä ja Pyroa, jotka jäävät odottamaan Mustalintuun. Valvomon kamerasta Storm näkee vankina olevat mutanttilapset, jotka on lukittu selliin, ja lähtee Painajaisen kanssa vapauttamaan heitä. Jean, Mystikko ja Magneto lähtevät cerebron luo estääkseen Strykerin suunnitelmat. Wolverine lähtee etsimään Strykeriä aikomuksenaan ottaa selville tämän roolin menneisyydessään.


title: X-Men 2

text: Jean joutuu jättämään Magneton ja Mystikon yksin, sillä huumattu Kyklooppi hyökkää heidän kimppuunsa. Jean puolustautuu Kykloopin säteitä vastaan ja tapahtuu räjähdys, joka aiheuttaa murtumia tukikohdan yllä olevaan patoon. Kyklooppi tointuu huumauksestaan ja lähtee Jeanin kanssa Magneton ja Mystikon perään.


title: X-Men 2

text: Stryker huomaa pisaroita laseillaan ja katsoessaan vedenpainemittareita huomaa, että pato on murtumaisillaan. Hän lähtee avustajansa Yurikon, toiselta nimeltään Lady Kuolemaniskun kanssa paetakseen tukikohdasta.


title: X-Men 2

text: Samaan aikaa Wolverine saapuu huoneeseen, josta hänellä on vähemmän miellyttäviä muistoja. Samassa Stryker ja Lady Kuolemanisku saapuvat huoneen ovelle. Stryker toteaa luulleensa Wolverinen olleen ainutlaatuinen, mutta olleensa väärässä. Kun Stryker kääntyy paetakseen Wolverine lähtee raivoissaan hänen peräänsä, mutta Lady Kuolemanisaku lyö hänet maahan. Seuraa taistelu, jossa Wolverine huomaa myös Lady Kuolemaniskulla olevan regeneraatio -kyvyn ja adamantium -metallilla päällystetyt kynnet. Tasaväkisen kamppailun päätteksi Wolverine lyö Lady Kuolemaniskun pumppaamalla tämän täyteen nopeasti kovettuvaa adamantiumia.


title: X-Men 2

text: Magneto ja Mystikko saapuvat Cerebron luo, jossa Xavier on Strykerin pojan Jasonin mielenhallinnan vankina. Yhtäkkiä kaikkia mutantteja alkaa sattua, paitsi Magnetoa, joka estää Xavierin telepatian kypärällään. Hän menee voimiensa avulla sisälle ja katkaisee Xavierin Cerebrosta. Sitten hän kääntää Cerebron siten , ettei se enää keskity mutantteihin vaan ihmisiin. Mystikko naamioituu Strykeriksi ja antaa Jasonille uudet ohjeet. Niinpä Xavier alkaa etsiä ihmisiä, jotta he kuolisivat.


title: X-Men 2

text: Stryker yrittää paeta helikopterillaan, mutta Wolverine estää sen ja alkaa udella tietoja häneltä. Mutta pato murtuu yhä enemmän ja Wolverine lähtee auttamaan muita. Stryker yrittää vielä pakoon, mutta Cerebro alkaa vaikuttaa häneen eikä hän voi liikkua enää. Magneto ja Mystikko tulevat paikalle ja ripustavat hänet ketjusta kiinni muuriin ja ottavat helikopterin ja samalla Pyron, joka kyllästyi odotteluun ja X-meneihin.


title: X-Men 2

text: Kun kaikki padolla olevat mutantit pääsevät Cerebron luo, Storm ja Painajainen siirtyvät Cerebron sisälle. Siellä he kohtaavat pikkutytön, joka on Jasonin luoma illuusio. Storm alkaa tehdä pakkasta Cerebroon ja lopulta Jason menettää hallintansa Xavierista. Painajainen vie Stormin ja Xavierin pois ennen kuin Cerebron katto romahtaa heidän päälleen. Sitten he yrittävät paeta patoaukon kautta, mutta Wolverine sulkee sen ennen kuin vesi tulvii sisään. Wolverine johdatta heidät ulos. Wolverine löytää Magneton kahliman Strykerin ja hyvästelee hänet ilolla. Kaikki näyttävät olevan loukussa, mutta Rogue ja Jäämies saavat tuotua Mustalinnun paikalle. Kaikki kapuavat koneeseen, mutta yhtäkkiä kaikki virta katkeaa koneesta ja pato murtuu. Jean menee ulos yrittäen saada koneen ilmaan ja pidätellä samalla hyökyaaltoa. Kun Kyklooppi huomaa Jeanin olevan ulkona, hän murtuu ja yrittää saada hänet tulemaan takaisin, mutta Jean estää sen ja Painajaisen teleportaation. Hän antaa viimeiset sanansa Xavierin kautta telepaattisesti. Kone nousee ilmaan ja Jean jää vesimassojen alle. Sekä Wolverine että Kyklooppi murtuvat Jeanista.


title: X-Men 2

text: Mutantit menevät Valkoiseen taloon, jossa presidentti pitää televisiossa puhetta päivän tapahtumista. He tulevat Stormin aiheuttaman myrskyn ja Xavierin voimien avulla paikalle huomaamatta. He antavat presidentille kansion, jossa on kaikki tieto Strykerin suunnitelmasta ja kertovat että maailmassa on sekä ihmisiä ja mutantteja, jotka uskovat ihmiskunnan ja mutanttien väliseen sotaan, ja että Stryker yritti jo tehdä sen. Presidentti on alkuun epluuloinen, mutta vakuuttuu.


title: X-Men 2

text:
Lopussa Xavier, Kyklooppi ja Wolverine keskustelevat Jeanin kuolemasta. Samalla koulusta paenneet mutantit palaavat ja kaikki on taas hyvin. Ihan lopuksi Jean puhuu ensimmäisen X-men -elokuvan alkusanat ja näytetään Alkalijärvestä heijastuva kuvajainen, joka on Feeniks.
Ensimmäisen "X-Men" -elokuvan menestyis sai 20th Century Foxin kiinnostumaan jatko-osasta ja sitä alettiin suunnitella välittömästi. Marraskuusta 2000 lähtien, Bryan Singer tutki useita erilaisia tarinoita Ryhmä-X -sarjakuvista ja valitsi vuoden 1982 tarinan "X-Men: God Loves, Man Kills". Singer halusi tutkia "ihmisen perspektiiviä, sellaista sokeaa raivoa, joka ruokkii terrorismia ja sodanlietsontaa," todeten tarvinneensa elokuvaan ihmisvihollisen. Elokuvan käsikirjoittajiksi palkattiin David Hayter sekä Zak Penn ja heidän tehtävinä oli kirjoittaa erilliset käsikirjoitukset, joista he sitten kokosivat yhteen molempien parhaat ajatukset yhdeksi käsikirjoitukseksi. Lisäksi Singer ja Hayter työskentelivät toisen käsikirjoituksen parissa, joka valmistui vuonna 2001. Tuottaja Avi Arad julkaisi elokuvan alustavaksi julkaisupäiväksi marraskuun 2002.


title: X-Men 2

text: Vuoden 2002 helmikuussa Michael Dougherty ja Dan Harris palkattiin kirjoittamaan Hayterin ja Pennin käsikirjoitus uudestaan. Enkeli ja Peto esiintyivät elokuvan varhaisissa luonnoksissa, mutta heidät poistettiin jo ennestään runsaan hahmomäärän takia. Peto nähdään kuitenkin Hank McCoyna televisiohaastattelussa eräässä kohtauksessa. Alkuperäisen Pedon oli tarkoitus muistuttaa ulkonäöltään Jim Leen versiota hahmosta vuoden 1991 sarjassa "X-Men: Legacy". Enkelin tuli puolestaan olla William Stryker koekappale ja hänet olisi muutettu kokeissa Arkkienkeliksi. Viittaus Enkeliin nähdään yhä Strykerin laboratioriossa olevissa röntgenkuvissa. Myös Sapelihampaan oli tarkoitus esiintyä elokuvassa Tyler Manen näyttelemänä, mutta tämä korvattiin lopulta Lady Kuolemaniskulla. Elokuvaan käsikirjoitettiin myös kohtaukset, joissa Stryker aivopesi Kykloopin ja Professori X:n. Nämä kohtaukset kuvattiin, mutta Fox leikkasi ne pois elokuvan pituuden ja tarinan hankaloitumisen takia. Hayer oli pettynyt tähän, sillä hänestä James Marsden olisi ansainnut lisää aikaa kameroiden edessä.


title: X-Men 2

text: Elokuva käsikirjoitettiin vielä kerran, jotta Halle Berry saisi enemmän näkyvyyttä. Tämä päätös johtui lähinnä hänen suosiostaan "Monster's Ballissa", josta Berry voitti Oscar-palkinnon. Lisäksi vahdit ja vaarahuone leikattiin elokuvasta budjettileikkausten johdosta, vaikka Guy Hendrix Dyas ja tuotantotiimi oli jo rakentanut vaarahuoneen lavasteet. Myös vahdit oli suunniteltu ja niistä kaavailtiin onttoja robotteja, jotka pystyttiin puristaa kokoon. Vahdin animoiminen olisi maksanut 7 miljoonaa.


title: X-Men 2

text: Tuottaja Lauren Shuler Donner oli toivonut elokuvan kuvausten alkaneen maaliskuussa 2002, mutta ne siirtyivät kesään ja tuotanto alkoi 17. kesäkuuta 2002 Vancouverissa kestäen marraskuuhun. Elokuvan kuvauksissa käytettiin yli 64:ää lavastusta 38 eri paikassa. Kuvausryhmä muun muassa kohtasi ongelmia, kun Kananaskisissa, Albertassa ei satanut tarpeeksi lunta. Tämän takia paikalle tuotiin suunnattomia määriä tekolunta. Ongelmia syntyi myös kohtauksessa, jossa Pyro joutuu ongelmiin poliisin kanssa, sillä elokuvaaja Newton Thomas Sigel sekä kaksi stunttiajajaa melkein kuoli. Ajatus Jean Greyn uhrauksesta ja henkiinheräämisestä kolmannessa elokuvassa pidettiin hyvin salassa. Singer ei kertonut asiasta edes Greyn näyttelijälle, Famke Janssenille, kuin vasta kuvausten puolessa välissä.


title: X-Men 2

text: Michael Kamen, ensimmäisen elokuvan säveltäjä, tarjosi palveluksiaan elokuvan sävellyksessä, mutta Singer päätti valita tehtävään John Ottmanin, joka myös avusti elokuvan editoinnissa. Ottman loi elokuvalle uuden tunnusmusiikin, sekä ominaiset kappaleet erityisesti Magnetolle, Jean Greylle, Painajaiselle, Mystikolle ja Pyrolle. Vaikka Ottman yritti parhaansa ylläpitää Kamenin tyyliä edellisessä elokuvassa, hän löysi inspiraatiota myös vuoden 1992 "X-Men" -animaatiosarjasta. Lisäksi elokuvan alkukohtauksessa, jossa Painajainen hyökkää Valkoiseen taloon, käytettiin Mozartin sävellystä "Requiem".


title: X-Men 2

text: Motion Picture Association of America luokitteli elokuvan ensimmäisen leikkauksen ikärajaksi K-17, johtuen Wolverinen ja Strykerin sotilaiden taistelusta Xavierin kartanolla. Elokuvasta leikattiin kuitenkin muutamia sekunteja pois, jotta sille saatiin K-13-luokitus.


title: X-Men 2

text: Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 2. toukokuuta 2003. ja se keräsi 85 558 732 dollarin lipputulot ensimmäisenä viikonloppunaan 3739 elokuvateatterissa. Kaiken kaikkiaan elokuva tuotti 214 949 694 dollaria Pohjois-Amerikassa ja 192 761 855 dollaria muualla maailmassa. Yhteensä lipputulot nousivat siis 407 711 549 dollariin. Tämän myötä elokuvasta tuli taloudellinen voitto, sillä se tuotti kolminkertaisesti tuotantokulunsa. Elokuva debytoi samanaikaisesti yhteensä 93:ssa maassa, mikä oli tuolloin kaikkien aikojen suurin kansainvälinen elokuva-avaus. Lisäksi elokuva on kuudenneksi eniten tuottanut Marvelin sarjakuviin perustuva elokuva ja oli vuoden 2003 kuudenneksi eniten tuottanut elokuva. Elokuvan DVD-versio tuotti 107 miljoonaa dollaria ensimmäisenä viitenä julkaisupäivänään.


title: X-Men 2

text: Elokuvan lisäksi samaan aikaan julkaistiin videopeli, "", joka ei kuitenkaan liity elokuvan tapahtumiin. Se kertoo ajasta elokuvan ja sitä seuraavan "" välillä. Peli selittää erityisesti Painajaisen puuttumisen jatko-osasta.


title: X-Men 2

text: Elokuva sai julkaistuaan melko myönteisen vastaanoton. Roger Ebert kirjoitti ettei elokuvan juoni noussut potentiaaliinsa ja oli kriittinen juonen aukkoja kohtaan. Hän oli kuitenkin vaikuttunut siitä, kuinka Singer kykeni käsittelemään niin useita hahmoja yhdessä elokuvassa. Hän myös mainitsi, että elokuvan loppu oli täydellinen jatkoa ajatellen ja antoi elokuvalle kolme tähteä neljästä. Los Angeles Timesin kriitikko Kenneth Turan kirjoitti elokuvan olleen edeltäjäänsä parempi. Hän havainnoi, että elokuva käsitteli herkkiä aiheita, jotka ovat läsnä nykymaailmassa ja kommentoi näyttelyn olleen parempaa kuin tavallisesti supersankarielokuvissa. Rolling Stonen Peter Travers kirjoitti Hugh Jackmanin parantaneen suoritustaan merkittävästi ja totesi elokuvan olleen "kunnianosoitus hylkiöille, teineille, homoseksuaaleille, vähemmistöille, jopa Dixie Chicksille."


title: X-Men 2

text: San Francisco Chroniclen Mick LaSalle kritisoi elokuvan tarinaa, erikoisefektejä ja toimintakohtauksia. The Washington Posti' Stephen Hunter totesi "kaikista supersankarielokuvista, tämä on kaikista typerin, meluisin, pisin." Timen Richard Corliss väitti, että Singer nojasi liikaa elokuvan vakavuuteen. Empire kutsui "X-Men 2":ta kaikkien aikojen parhaaksi sarjakuvaelokuvaksi vuonna 2006 ja Wizard nimesi sen kaikkien aikojen 23:ksi parhaaksi cliffhangeriksi.


title: X-Men 2

text: "X-Men 2" voitti Saturn-palkinnon parhaasta tieteiselokuvasta. Lisäksi Bryan Singer (ohjaus), Dan Harris ja Michael Dougherty (käsikirjoitus) sekä John Ottman (musiikki) olivat kaikki ehdolla palkinnonsaajiksi. Elokuva oli myös ehdolla puvustuksesta, meikkauksesta, erikoisefekteistä sekä DVD-julkaistusta keräten yhteensä kahdeksan ehdokkuutta. Political Film Society kunnioitti elokuvaa ihmisoikeusten sekä rauhan kategorioissa ja elokuva oli ehdolla Hugo-palkinnon parhaan näytelmäteoksen kategoriassa.


title: X-Men 2

text: Internet Movie Databasessa elokuva on saanut arvosanaksi 7,8 yli 99 500 käyttäjän äänestettyä. Metacriticissä vastaava arvosana on 8,3 38:n arvostelun jälkeen. Rotten Tomatoesin keräämien 217 arvostelun keskiarvona elokuva on saanut 88 prosenttia sadasta, ansaiten näin "tuoreen" arvosanan. Toukokuussa 2007, Rotten Tomatoes listasi elokuvan parhaimpien sarjakuvaelokuvien listalla viidenneksi.


title: X-Men 2

text: Yhdessä elokuvan kohtauksessa Mystikko murtautuu Yurikon tietokoneelle saadakseen tietoa Magneton vapauttamiseksi. Bryan Singer asetti tarkoituksella tietokoneruudulle useiden sarjakuvahahmojen nimiä ja viittauksia eri tarinoihin. Näihin nimiin kuuluvat Kenuicho Harada, Garrison Kane, Remy LeBeau, Eric M. Lensherr, Artie Maddicks, Jamie Madrox, Xi'an Coy Manh, Moira McTaggart ja Danielle Moonstar. Magneton vankilan vartijoiden nimiluettelosta voi huomata "T. DeSanton" (Tom DeSanto, tuottaja); "M. Doughertyn" (Michael Dougherty; käsikirjoittaja); "L. Donnerin" (Lauren Shulen Donner, tuottaja); "R. D. Youngin" (Rob Young, äänisuunnittelija); "D. Harrisin" (Dan Harris, käsikirjoittaja); ja "B. Singerin (Bryan Singer, ohjaaja).


title: X-Men 2

text: Lisäksi toisen näytön työpöydillä on kansiot, jotka on nimetty Franklin Richards, Omega Red, Muir Island, Cerebro sekä Project Wideawake. Tarkemmalla tarkastelulla voi erottaa myös nimet Pyro, Sabra, Dr. Ceclia Reyes, Synch, Penance, Nightcrawler, Mystique, Lady Deathstrike, Copycat, Deadpool, Cyclops, Dazzler, Fenris, Jamie Braddock, David North, Sunfire, Boom Boom, Mimic, Dr. Nathaniel Essex, Toad, Wolfsbane, Strong Guy, Kitty Pryde, Sauron ja Forge.


title: Elaine Cunningham

text: Elaine Cunningham (s. 12. elokuuta 1962) on yhdysvaltalainen fantasia- ja tieteiskirjailija. Hänet tunnetaan erityisesti Forgotten Realms -fantasiamaailmaan sijoittuvista töistään.


title: Elaine Cunningham

text: Cunninghamin suosituimpia hahmoja ovat puolihaltia Arilyn Kuunterä, bardi Danilo Thann ja omapäinen drow-velhotar Liriel Baenre. Cunninghamin suomennetuista teoksista Arilyn ja Danilo seikkailevat "Laulut ja miekat" -sarjassa ja Liriel "Drowprinsessa"-sarjassa.


title: Heitor Villa-Lobos

text: Heitor Villa-Lobos () oli brasilialainen säveltäjä.


title: Heitor Villa-Lobos

text: Heitor Villa-Lobos aloitti musiikin opiskelun isänsä johdolla. Tämän kuoltua vuonna 1899 Villa-Lobos alkoi ansaita rahaa soittamalla kahviloissa. Vuonna 1905 hän teki ensimmäisen matkansa Brasilian kaakkoisosiin keräämään paikallista kansanmusiikkia. Myöhemmin hän opiskeli musiikkia Rio de Janeiron kansallisessa musiikki-instituutissa. Villa-Lobos esitti omia sävellyksiään ensimmäistä kertaa julkisesti 13. marraskuuta 1915 Rio de Janeirossa. Myöhemmin hän sai sävellyksistään rahapalkinnon, jonka turvin hän saattoi vuonna 1923 matkustaa Pariisiin opiskelemaan. Kun Villa-Lobos palasi Rio de Janeiroon vuonna 1930, hänet nimitettiin musiikkikasvatuksen johtajaksi. Vuonna 1944 Villa-Lobos matkusti Yhdysvaltoihin johtamaan omien sävellystensä esityksiä. Useat paikalliset orkesterit tilasivat säveltäjältä uusia teoksia.


title: Heitor Villa-Lobos

text: Villa-Lobos selvisi vuonna 1948 suoritetusta syöpäleikkauksesta mutta kärsi heikosta terveydestä ja kuoli Rio de Janeirossa 72-vuotiaana marraskuussa 1959.


title: Heitor Villa-Lobos

text: Villa-Lobosin tuotantoon kuuluu monenlaisia sävellyksiä. Hän sävelsi muun muassa sinfonioita, oopperoita, kamarimusiikkia ja pianokappaleita. Säveltäjän kuuluisimpiin teoksiin kuuluu "Bachianas brasileiras" ("Bachia brasilialaisittain"), jossa hän pyrki yhdistelemään Johann Sebastian Bachin ja brasilialaisen musiikin vaikutteita.


title: Heitor Villa-Lobos

text: Sinfonioita Villa-Lobos sävelsi kaksitoista. Niistä viimeinen on vuodelta 1957. Säveltäjän tuotantoon kuuluu lisäksi muun muassa tunnettu "Choros"-sarja sekä viisi pianokonserttoa.


title: Almagest

text: Almagest () on yhden antiikin merkittävimmän tähtitieteilijän, 100-luvulla Aleksandriassa eläneen Klaudios Ptolemaioksen pääteos. "Almagest" on yksi tähtitieteen historian merkittävimpiä kirjoja, ja se säilyi alan perusteoksena melkein 1500 vuotta. Se kokosi yhteen ja vei huippuunsa koko antiikin kreikkalaisen tähtitieteen saavutukset. Ptolemaioksen "Almagestissa" esittämä geosentrinen aurinkokuntamalli, jossa planeettojen radat konstruoitiin episykleillä, eksentreillä ja ekvanteilla korvaantui lopullisesti vasta Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskisellä mallilla.


title: Almagest

text: Teoksen yleisesti käytetty nimitys ”Almagest” on peräisin kirjan arabiankielisen version nimestä "al-kitabu-l-mijisti" eli 'suurin kirja'.


title: Almagest

text: "Almagest" koostuu kolmestatoista kirjasta, jotka käsittelevät eri aiheita seuraavasti:


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut, virallisesti "Pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskilpailut" järjestetään ratkaistaessa maastohiihdon, mäkihypyn ja yhdistetyn maailmanmestaruudet. Nykyisin kilpailut käydään kahden vuoden välein. Ensimmäiset talviolympialaisista erilliset MM-hiihdot olivat Janské Lázněssa 1925. Vuosina 1924–1980 talviolympialaisten pohjoismaisten hiihtolajien kilpailuilla oli myös MM-arvo, eikä siten erillisiä MM-kilpailuja järjestetty olympiatalvina. Ennen toista maailmansotaa kilpailut järjestettiin joka vuosi (1924–1939). Sodan jälkeen kilpailuja järjestettiin vain parillisina vuosina 1948–1984 siten, että olympialaiset ja MM-kilpailut vuorottelivat keskenään. Täten erillisiä MM-kilpailuja oli vain joka neljäs vuosi. Kun MM-kilpailuja alettiin pitää parittomina vuosina 1985 alkaen, siirryttiin nykyiseen järjestelmään, jossa neljän vuoden arvokisajakso (olympiadi) kulkee syklissä: MM-kilpailut, välivuosi, MM-kilpailut, olympialaiset.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Viestihiihto tuli ohjelmaan vuonna 1933 ja naiset pääsivät mukaan vuonna 1954. Kilpailujen lajivalikoima pysyi konservatiivisena vuoteen 1987 asti, jolloin perinteinen ja vapaa hiihtotapa jakautuivat. Sprinttihiihto tuli MM-ohjelmaan vuonna 2001.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuosien 1925–1927 kilpailuja kutsuttiin kongressikisoiksi, ja vuosien 1928–1935 kilpailuja FIS-kisoiksi. Näille kisoille annettiin takautuvasti MM-arvo vuonna 1965.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Suomessa hiihdon MM-kilpailut on järjestetty seitsemän kertaa Lahdessa: 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017. Lisäksi Suomi järjesti Rovaniemellä vuonna 1984 yhdistetyn joukkue-MM-kilpailun, sillä kyseinen kilpailu ei kuulunut vuoden 1984 olympialaisten ohjelmaan. Samana vuonna Engelberg järjesti vastaavasti mäkihypyn joukkue-MM-kilpailun.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: = olympiakisojen yhteydessä


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS (, lyhennettynä NDS tai DS, Kiinassa iQue DS) on Nintendon kehittämä ja vuonna 2004 julkaisema käsikonsoli. DS on simpukkamallinen konsoli, jossa on kaksi nestekidenäyttöä, joista toinen on kosketusnäyttö. Nintendo DS:ssä on myös sisäänrakennettu mikrofoni, ja se tukee langatonta IEEE 802.11 -standardia (Wi-Fi) , mikä mahdollistaa käyttäjien kommunikoinnin lyhyellä kantamalla tai verkossa Nintendo Wi-Fi Connection -palvelun välityksellä. Laitteen kehitysnimi oli "Project Nitro", joka selittää NTR-merkinnän pelimoduuleissa ja laitteessa.


title: Nintendo DS

text: Konsolin nimi viittaa Dual Screen -sanayhdistelmään () eli laitteen näkyvimpään ominaisuuteen, ja Developers System -sanayhdistelmään () viitaten uuteen pelikehitystapaan, johon laite inspiroi .


title: Nintendo DS

text: Nintendo julkaisi laitteesta uudelleen suunnitellun version, Nintendo DS Liten, 2. maaliskuuta 2006 Japanissa. Se julkaistiin Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Australiassa kesäkuussa 2006. DS Lite on alkuperäistä versiota kevyempi ja siinä on kirkkaammat näytöt.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS:n alempi näyttö on painoherkkä kosketusnäyttö. Kosketusnäyttöä voidaan käyttää esimerkiksi Stylus-kynällä, pelaajan sormilla tai muotoillulla muovipalalla, joka sidotaan pelaajan peukaloon kiinni. Joissain peleissä ei tarvitse käyttää nappeja ollenkaan. Hyvä esimerkki DS:n kosketusnäytön kykyjä hyödyntävästä pelistä on , jossa kosketusnäyttöä käytetään hyödyksi erilaisilla minipeleissä, tai 42 All-Time Classics, jota ohjataan pelkällä kosketusnäytöllä.


title: Nintendo DS

text: Perinteiset kontrollivaihtoehdot sijaitsevat konsolin alaosan oikealla ja vasemmalla puolella. Konsolin vasemmalla sivulla sijaitsee D-pad, eli ristiohjain, sekä Power-nappi, joka käynnistää ja sammuttaa konsolin. Konsolin oikealla sivulla ovat A-, B-, X- ja Y-nappulat, joiden yllä on vielä Start- ja Select- nappulat. Konsolin olkanäppäimet L ja R sijaitsevat aivan konsolin alaruudun päässä. L (Left) sijaitsee vasemmalla puolella ja R (Right) oikealla. Nappuloiden järjestys ja muoto ovat Super Nintendo Entertainment Systemin ohjaimen tapaiset.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS sisältää stereokaiuttimet, jotka sijaitsevat konsolin yläruudun kummallakin alasivulla. Nintendo DS on ensimmäinen käsikonsoli, joka mahdollistaa stereoäänen. Game Boy -konsolissa stereoääni saatiin vain korvakuulokkeiden avulla.


title: Nintendo DS

text: Sisäänrakennettu mikrofoni on konsolin alaruudun vasemmalla puolella. Mikrofonia on hyödynnetty eri peleissä useasti erilaisilla tavoilla, kuten esimerkiksi äänentunnistukseen.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS voi myös ottaa langattoman yhteyden Wiihin.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS:llä voi pelata sen omien pelien lisäksi Game Boy Advance -pelejä. Pienet DS-moduulit sopivat laitteen yläosassa olevaan asemaan, GBA-pelimoduulit asetetaan laitteen alaosassa olevaan asemaan. Yhdelle näytölle kehitetyt pelit käyttävät vain toista Nintendo DS:n näyttöä, jonka käyttäjä voi itse valita. Koska Nintendo DS:n näyttötarkkuus on 256×192 pikseliä ja GBA:n 240×160, käytetään näytöstä vain osa ja kuvan ympärillä on kapeat mustat kehykset. Toisin kuin Game Boy Advancessa, Nintendo DS:ssä ei ole Zilog Z80 -suoritinta eikä GBA-kaapeliliitintä. Tämän takia Nintendo DS:llä ei voi pelata Game Boyn ja Game Boy Colorin pelejä, Game Boy Advance -pelejä moninpelinä, tai käyttää Game Boy Advancen ja Nintendo GameCuben linkitysmahdollisuutta.


title: Nintendo DS

text: Osa Nintendo DS:n peleistä pystyy hyödyntämään DS:n GBA-asemaan syötettyjä pelejä tai lisälaitteita, kuten Rumble Pakia tai lisämuistilaajennusta. Oikeat DS-pelin ja samaan aikaan koneeseen asetetun GBA-pelin yhdistelmät voivat myös avata DS-pelin salattuja ominaisuuksia.


title: Nintendo DS

text:
"Nintendo Wi-Fi Connection" on Nintendon ylläpitämä verkkopalvelu, joka mahdollistaa ilmaisen verkkopelaamisen Wi-Fi:n avulla Nintendo DS:n ja Wiin peleissä, joissa tähän on mahdollisuus. Palvelu julkaistiin Pohjois-Amerikassa 14. marraskuuta 2005, ja marraskuun aikana se tuli toimintaan muillakin alueilla. Palvelun lanseeraamisen yhteydessä julkaistiin verkkopelillä varustetut "Mario Kart DS", "Tony Hawk's American Sk8land", ja 5. joulukuuta 2005 "". Nintendo DS:lle on myös julkaistu tavallisen pelimoduulin kokoinen Nintendo DS Browser, jolla voi Wi-Fi:n välityksellä selata internetiä.
Ensimmäisenä virallisena lisälaitteena 24. lokakuuta 2005 Japanissa julkaistu Rumble Pak on GBA-moduulin kokoinen värinätehostin. Laite värisyttää pelikonsolia normaalien pelitehosteiden tapaan ja toimii muun muassa peleissä Metroid Prime Pinball, , Star Fox Command ja . Nintendo DS Liteä varten on olemassa oma, 1 cm ohuempi Rumble Pak.


title: Nintendo DS

text: Play-Yan-adapteri mahdollistaa SD-muistikortille tallennettujen MPEG-4-videoiden ja MP3-musiikkitiedostojen toistamisen.


title: Nintendo DS

text: Nintendon tuottamat kuulokkeet liitetään konsolin yhdistettyyn 3,5 mm:n kuuloke- ja mikrofoniporttiin. Kuulokkeissa on mikrofoni ja kaiutin yhdelle korvalle .


title: Nintendo DS

text: TV Tuner on vain Japanissa julkaistu, digitaalisen TV-lähetyksen vastaanottamiseen tarkoitettu oheislaite.


title: Nintendo DS

text: Internetin selaamiseen tarkoitettu Opera-ohjelmisto toimitetaan GBA-moduulin muotoon pakatun ylimääräisen keskusmuistin kanssa. Lisämuisti mahdollistaa suurienkin sivujen lataamisen kerralla laitteen muistiin. Sivuja selataan molempien näyttöjen avulla.


title: Nintendo DS

text: PC-tietokoneen USB-porttiin asetettava Nintendo DS Wi-Fi -lähetin mahdollistaa viiden Nintendo DS -konsolin langattoman yhteyden Nintendo Wi-Fi Connection -palveluun. Yhteys muodostetaan tietokoneen internet-yhteyden kautta. Laite toimii vain Windows XP:ssä.


title: Nintendo DS

text: Nintendo julkaisi SD-muistikortteja käyttävän MP3-soittimen Nintendo DS:lle joulukuussa 2006.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS on ensimmäinen Nintendon konsoli, jonka saatavuudessa on ollut katkoja liian suuren kysynnän seurauksena. 5. tammikuuta 2006 Nintendo esitti virallisen anteeksipyynnön Nintendo DS:n loppuunmyynnin takia. 15. helmikuuta 2006 Nintendo ilmoitti Japanin myynnin saavuttaneen 5 miljoonan myydyn laitteen rajan alle 13 kuukautta laitteen julkaisemisesta. 21. marraskuuta 2006 Nintendo ilmoitti Nintendo DS:n myyneen Euroopassa 7 miljoonaa kappaletta. 3. lokakuuta 2006 Nintendo ilmoitti yhtiön tuloksen nousseen 20,5 %, osaksi Nintendo DS:n hyvien myyntilukujen ansiosta.


title: Nintendo DS

text: Nintendo DS- ja DS Lite -konsolien myynti 30. lokakuuta 2008 mennessä:


title: Mariaanien hauta

text: Mariaanien hauta on läntisellä Tyynellämerellä sijaitseva maailman syvin tunnettu syvänmeren hauta. Sen syvin kohta Challengerin syvänne on noin 11 kilometriä merenpinnan alapuolella ja sijaitsee Yhdysvalloille kuuluvan Mariaanien saariston Guamin saaresta noin 300 kilometriä lounaaseen. Mariaanien haudan pituus on noin 2 550 kilometriä ja keskimääräinen leveys 69 kilometriä. Saaristo ja siten myös hauta ovat saaneet nimensä Espanjan leskikuningattaren Maria Anna (Mariana) Itävaltalaisen (1634–1696) mukaan, jonka aikana seutua alettiin valloittaa.


title: Mariaanien hauta

text: Mariaanien hauta on muodostunut Tyynenmeren mannerlaatan subduktoituessa Filippiinien laatan alle. Haudan pohjalla vedessä vallitsee 1 086 baarin paine, joka on tuhatkertainen normaaliin ilmanpaineeseen verrattuna.


title: Mariaanien hauta

text: Paikkaa luodattiin vuonna 1875 Challenger-tutkimusmatkalla, jolloin syvyydeksi mitattiin 8 184 metriä. Kaikuluotaimella syvännettä kartoitettiin ensimmäistä kertaa 76 vuotta myöhemmin seitsemännellä HMS Challengerilla, "Challenger II:lla". Tuolloin syvyydeksi mitattiin 10 900 metriä.


title: Mariaanien hauta

text: Mariaanien hautaan laskeuduttiin vuonna 1960 Trieste-nimisellä batyskafi-sukellusveneellä. Yhdysvaltain laivaston omistama alus oli suunniteltu Sveitsissä ja rakennettu Italiassa. Sukellukseen osallistuivat sveitsiläinen merivalokuvaaja-insinööri Jacques Piccard ja luutnantti Don Walsh Yhdysvaltain laivastosta. Trieste saavutti haudan pohjan 23. tammikuuta 1960 klo 13.06 ja ilmoitti syvyydeksi 11 521 metriä. Syvyys korjattiin myöhemmin 10 916 metriksi, kun otettiin huomioon suolapitoisuuden ja lämpötilan vaihtelun aiheuttamat virheet. Sen jälkeen hautaan on laskettu miehittämättömiä sukellusaluksia vuosina 1995 ja 2009. Vuonna 1995 japanilainen miehittämätön alus Kaiko laskeutui 10 911 metrin syvyyteen. Vuonna 2011 tehtiin syvimmästä kohdasta Challengerin syvänteestä jälleen uusi mittaus, ja alin kohta on 10 994 metriä. Mittauksessa käytettiin moniäänisiä kaikuluotaimia.


title: Mariaanien hauta

text: Mariaanien haudassa on elämää jopa sen syvimmässä kohdassa 11 kilometrin syvyydessä. Vaikka aivan pohjalla vallitsee hyvin suuri paine, siellä on jopa runsaammin bakteereja kuin matalammissa vesissä. Pohjan eliöt saavat ravinteita sinne vajonneista kuolleiden eliöiden jäännöksistä, levistä ja muista pieneliöistä.


title: Mariaanien hauta

text: Syvimmät kalahavainnot on tehty 8 145 metrin syvyydessä, mistä vuonna 2014 löydettiin uusi imukalaksi otaksuttu laji. Niiden lisäksi haudasta on onnistuttu kuvaamaan partanilkkakaloja sekä 35-senttisiä "Alicella"-suvun kaloja.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Maakeskinen maailmankuva eli geosentrinen maailmankuva tai ptolemaiolainen maailmankuva tarkoittaa käsitystä, jonka mukaan Maa on maailmankaikkeuden liikkumaton keskipiste, jota planeetat, tähdet, Aurinko ja Kuu kiertävät. Tämä käsitys oli vallalla kaikkialla maailmassa, myös läntisessä kristikunnassa ennen kopernikaanista vallankumousta, jolloin sen syrjäytti aurinkokeskinen maailmankuva. Nykykäsityksen mukaan maailmankaikkeudella ei ole lainkaan tiettyä keskipistettä.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Maakeskinen maailmankuva syntyi todennäköisesti siitä harhavaikutelmasta, että maan kiertäessä akselinsa ympäri muut taivaankappaleet kiertävät säännöllisesti taivaankannen poikki maan näyttäessä pysyvän täysin paikoillaan. Varhaisina aikoina maan liikkumattomuutta pidettiinkin naiivin realismin mukaisesti tulkitun välittömän kokemuksen perusteella itsestään selvänä asiana.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Varhaisimpina aikoina oletettiin myös, että Maa on litteä. Virheelliset käsitykset Maan muodosta ja liikkumattomuudesta eivät kuitenkaan estäneet babylonialaisia tähtitieteilijöitä laatimasta havaintojensa perusteella taivaan ilmiöistä yksityiskohtaisia taulukoita, joiden perusteella niitä voitiin tyydyttävällä tarkkuudella ennustaakin. Niinpä esimerkiksi kuun anomalistinen ja sideerinen jakso tunnettiin jo satoja vuosia ennen ajanlaskumme alkua, samoin ulkoplaneettojen (Marsin, Jupiterin ja Saturnuksen) kiertoajat, ja muun muassa planeettojen konjunktiot, oppositiot sekä heliakiset nousut ja laskut pystyttiin ennustamaan.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Sen jälkeen kun Maan pallonmuotoisuus tuli Antiikin Kreikassa hyväksytyksi, maakeskisen maailmankuvan perusoletukset voitiin muotoilla seuraavasti:


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Taivaanpallo katsottiin yleensä reaaliseksi, aineelliseksi kappaleeksi Kiintotähtien oletettiin olevan kiinnitetyt joko itse taivaanpalloon tai, sen jälkeen kun prekessio tuli tunnetuksi, erityiseen kiintotähtien palloon, jonka oletettiin hitaasti kiertyvän varsinaisen taivaanpallon suhteen.. Auringon, Kuun ja tunnettujen planeettojen oletettiin toisaalta tekevän kerran vuorokaudessa kierroksen maapallon ympäri, toisaalta myös liikkuvan kiintotähtien suhteen Eläinrataa pitkin. Niiden oletettiin olevan kiinnitetyt Maata ympäröiviin sisäkkäisiin pallonkuoriin, sisimpänä Kuun, sen jälkeen Merkuriuksen, Venuksen, Auringon, Marsin, Jupiterin ja Saturnuksen sekä vihdoin kiintotähtien pallonkuori.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Aristoteleen mukaan taivaanpallon ulkopuolella oli vielä Ensimmäinen liikuttaja, josta lähti kaikkia taivaankappaleita liikuttava, maailmaa käynnissä pitävä voima.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Aristoteleen mukaisesti uskottiin uuden ajan alkuun saakka, että "kuunylinen" maailma oli luonteeltaan aivan erilainen kuin "kuunalinen" maailma. "Kuunalinen" maailma koostui neljästä klassisesta alkuaineesta, ja siellä kaikki oli jatkuvassa muutoksen tilassa, syntyi, kasvoi, lakastui ja kuoli. Sitä vastoin "kuunylinen" maailma, jossa taivaankappaleet liikkuivat, oli täydellinen ja muuttumaton, ja siellä esiintyi vain ympyräliikettä sekä ympyräliikkeistä muodostuvaa episykliliikettä. Taivaankappaleiden oletettiin koostuvan viidennestä alkuaineesta.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Vähitellen vakiintuikin useimpien oppineiden hyväksymäksi käsitykseksi, että maapalloa ympäröi kymmenen sisäkkäistä pallonkuorta: Kuun, Auringon ja viiden tunnetun planeetan pallonkuoret sekä niiden ulkopuolella vielä kolme. Kahdeksas eli kiintotähtien pallonkuori suoritti hidasta prekessioliikettä sen ulkopuolella sijainneen yhdeksännen pallonkuoren suhteen, joka pyörähti kerran vuorokaudessa Maan ympäri, ja kaikkein uloimpana oli kymmenes, "primum mobile".


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Planeettojen havaittiin kuitenkin pian tekevän mutkia näennäisellä radallaan, minkä selittämiseen Apollonios Pergalainen kehitti noin 230 eaa. episyklimallin, pienen ympyräradan, jota planeetta kiersi samaan aikaan maapalloa kiertäessään ja jonka keskipisteenä oli deferentti eli maakeskinen kiertorata. Klaudios Ptolemaios kehitti antiikin episykleihin perustuvan planeettojen liikettä kuvaavan mallin huippuunsa kirjassaan "Almagest". Episyklit säilyi käytössä aina Johannes Keplerin uudistuksiin saakka.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Maakeskisen maailmankuvan omaksuivat myös keskiajan kristityt, jotka yrittivät sovittaa yhteen Aristoteleen ja kristinuskon käsitteet. Niinpä Jumala sijoitettiin Aristoteleen Ensimmäisen liikuttajan paikalle, ja maailman jakoa sisäkkäisiin pallonkuoriin täydennettiin lisäämällä Maan sisään vielä helvetin eri piirit.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Maakeskisen maailmankuvan kyseenalaistivat jo eräät pythagoralaiset filosofit sekä heiltä vaikutteita saanut Parmenides. Heidän mukaansa Maa ja planeetat kiersivät ympyrärataa oletetun keskustulen ympäri.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Herakleides Pontoslainen esitti jo 300-luvulla eaa, että taivaanpallo ei kierrä Maata, vaan Maa pyörii akselinsa ympäri kerran vuorokaudessa. Tämä ei kuitenkaan vielä merkinnyt maakeskisen maailmankuvan hylkäämistä: hänen mukaansa Aurinko teki kierroksen Maan ympäri kerran vuodessa, ja myös planeetat kiersivät Maata. Myöhemmin myös Ptolemaios piti Maan vuorokautista pyörimisliikettä tähtitieteen kannalta mahdollisena ja yksinkertaisempanakin kuin oletusta taivaanpallon pyörimisestä, mutta hylkäsi sen, koska hänen mukaansa Maan pyöriminen olisi saanut maan päällä aikaan dynaamisia ilmiöitä, joita kuitenkaan ei esiinny. Kysymystä pohti myöhäiskeskiajalla kysymystä maapallon mahdollisesta pyörimisestä pohti erityisesti Nicolas Oresme.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Aristarkhos Samoslainen osoitti 200-luvulla eaa, että planeettojen liike on yksinkertaisemmin selitettävissä olettamalla, että Maa kiertää Aurinkoa. Oppi ei kuitenkaan tullut vanhalla ajalla yleisesti hyväksytyksi, koska sitä pidettiin "terveen järjen" vastaisena. Sekä Aristoteles että Ptolemaios kuitenkin katsoivat jo tarpeelliseksi esittää perustelujakin käsitykselle Maan liikkumattomuudesta. Aristoteles perusteli sitä opillaan eri alkuaineiden "luonnollisilla liikkeillä", kun taas Ptolemaios viittasi siihen, ettei tähtien vuotuista parallaksia ollut havaittu.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Jo Ptolemaios tiesi, että planeettojen havaittujen liikkeiden poikkeamat tasaisesta ympyräliikkeestä liittyivät selvästi siihen, missä asemassa planeetta kulloinkin oli suhteessa Aurinkoon. Näitä ns. "aurinkoon liittyviä anomalioita" käsitelläänkin "Almagestissa" varsin tarkoin. Nikolaus Kopernikus osoitti 1500-luvulla, että nämä poikkeamat oli helpoiten selitettävissä olettamalla planeettojen ja myös Maan kiertävän Aurinkoa.


title: Maakeskinen maailmankuva

text: Uudella ajalla aurinkokeskinen maailmankuva syrjäytti vähitellen maakeskisen, mihin Kopernikuksen ohella vaikuttivat varsinkin Johannes Kepler ja Galileo Galilei.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellinen vallankumous (myös tieteen tai luonnontieteiden vallankumous) on tieteenhistoriassa käytetty nimitys noin vuosien 1500–1700 välisenä aikana tapahtuneelle luonnontieteiden edistykselle. Ajalle oli tyypillistä kokeellisten menetelmien käyttö tiedon hankkimisessa. Luonnon ilmiöitä pyrittiin kuvaamaan mahdollisimman tarkasti matemaattisin keinoin. Tieteellisen vallankumouksen myötä siis hylättiin Aristoteleen ja muiden antiikin aikaisten kirjoittajien sitä ennen saavuttama auktoriteettiasema ja siirryttiin käyttämään niitä perusmenetelmiä, joita käytetään edelleen tutkimuksessa. Järkiperäisen ajattelun kehittymisen ja kirkosta irtaantumisen myötä myös kirkon asema tieteen auktoriteettina katosi. Uskonnollisia tekstejä kritisoivan ja uskonnollisiin teksteihin perustavan tieteen välille syntyi jännite, joka ei ole hävinnyt vieläkään. Maantieteellisesti ajankohdan tapahtumat sijoittuvat Eurooppaan, ja yhteiskunnallisessa hierarkiassa tapahtumat koskivat oppineista koostunutta eliittiä; koko kansaa koskevaksi saavutukset tulivat pitkälti vasta teollisen vallankumouksen myötä. Tieteellisen vallankumouksen muutokset ja perintö ovat niin keskeisiä, että sen sanotaan synnyttäneen nykyaikaisen tieteen mallin. Yhtä lailla tieteellinen vallankumous on nähty vaiheena länsimaisen ajattelun vapautumisessa uskonpuhdistuksen ja renessanssin tapaan.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Vallankumouksen myötä tiedepiirit järjestyivät tieteen kehittämiselle omistettuihin yhteisöihin, joista maineikkaimpia ovat brittiläinen Royal Society ja ranskalainen Académie des sciences. Ajan suurimpia havaintoja oli Kopernikuksen aurinkokeskinen maailmankuva, Isaac Newtonin mekaniikan peruslait sekä hänen ja Gottfried Leibnizin samaan aikaan kehittämä differentiaali- ja integraalilaskenta. Tähtitieteessä ajanjaksosta käytetään usein nimeä "kopernikaaninen vallankumous". Tieteellisen vallankumouksen jälkeen Euroopan historiassa vaikutti valistuksen ajaksi nimitetty aikakausi (1700-luku), jolloin korostettiin järkiperäistä ajattelua ja vallitsevien olojen kritisoimista. Tieteellisen vallankumouksen ansiosta eurooppalaisen tieteen taso ohitti muun maailman.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Väite tieteen vallankumouksellisesta kehittymisestä on ollut jatkuvan keskustelun alla. Monet tieteenhistorioitsijat ovat sitä mieltä, ettei tiede kehittynyt mitenkään äkkinäisesti keskiajan ja uuden ajan vaihteessa, vaan sen kehitys jatkui pikemminkin tasaisena virtana. Monien mielestä tiede ei edes kehity vallankumouksellisesti. Tapahtuman kyseenalaistajien käyttämä väite tunnetaan jatkuvuusteesinä.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Alla on lueteltu suurimpia eri tieteenalojen saavutuksia ja keksintöjä kronologisessa järjestyksessä tieteellisen vallankumouksen aikana keksijöineen ja heidän elinaikatietoineen.Varhaiskeskiajalla oppineisuus oli keskittynyt luostarilaitoksiin, joissa munkit ja nunnat käänsivät ja opiskelivat antiikin ajan tekstejä. Luostareihin oli muotoutunut opetusjärjestelmä, jossa uudet munkit ja nunnat opetettiin luku- ja kirjoitustaitoisiksi. Joskus luostareihin pääsi myös ulkopuolisia, mutta tämä ei ollut kovinkaan yleistä. Syntyi tarve perustaa luostareihin pääsemättömille oma oppilaitos. Kaarle Suuren hyväksymien uudistusten myötä koulutusjärjestelmä laajeni siten, että jokaisen luostarin ja katedraalin yhteyteen oli perustettava koululaitos pappien opettamista varten. Katedraalikoulut saivat ammattimaisia piirteitä, ja kouluista valmistuneille maistereille myönnettiin opetuslupa. Katedraalikoulun käynyt kykeni siis 1000-luvun alussa perustamaan oman koulun ja opettamaan laajahkoa joukkoa sivistymättömiä kaupunkilaisia. Näihin aikoihin – niin sanottuna 1100-luvun renessanssina – antiikin aikaisia kreikkalaisia tekstejä käännettiin suuri määrä joko suoraan kreikasta tai sitten arabialaisista käännöksistä. Esimerkiksi joukko Aristoteleen teoksia tuli uudelleen eurooppalaisten tietoisuuteen. Juuri Aristoteleen teoksille rakentui Euroopan yliopistoja hallinnut skolastinen tiede. Islamilaisessa maailmassa vaikutti voimakas tieteellisen tutkimuksen nousukausi. Kristityt ja muslimit olivat keskenään läheisessä kontaktissa esimerkiksi kaupankäynnissä, ja nykyinen Espanja oli arabien hallinnassa.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Eurooppaan syntyi sydänkeskiajalla yliopistolaitos, jossa oppineet jakoivat tietämystä opiskelijoille. Nykyään keskiajan yliopistosta puhuttaessa tarkoitetaan keskiajan "studium generale"a. Keskiajan tiedekunnista käytettiin nimitystä "universitas". Keskiajan yliopisto koostui 1400-luvulta lähtien periaatteessa neljästä tiedekunnasta. Aiemmin yliopistossa oli ollut pääosin yhdestä kolmeen tiedekuntaa. Filosofiaa joutui jokainen opiskelemaan maisterintutkintoon saakka. Maisterintutkinnon suorittaminen mahdollisti sitten lääketieteeseen, oikeustieteeseen tai teologiaan erikoistumisen. Teologia oli oppiaineista arvostetuin, mutta samalla harvinaisin tiedekunta koska paavit tahtoivat pitää papinopintoja tiukassa kontrollissa. Ote löyheni 1400-luvulta lähtien. Euroopan oppineet saivat tietoa ja pyrkivät ymmärtämään luontoa lähinnä humanististen tieteiden avulla, ja luonnon ymmärtämisessä käytettiin islamilaisten ja bysanttilaisten kirjoitusten käännösten ansiosta uudelleen löydetyn Aristoteleen antiikin aikana kehittämiä ajatuksia. Myös Raamatulla oli tärkeä osa opetettaessa ympäröivän maailman tapahtumia. Oikeustieteen opettamisen kulmakivi taas oli "Corpus Juris Civilis" -lakikokoelma, ja lääketieteen opit nojasivat Aristoteleen ohella roomalaisen lääkäri Galenosin ajatuksiin. Käytännön kokeita ei yliopistossa tai keskiajalla muutoinkaan juuri harrastettu, sillä skolastisen metodin luotettavuuteen uskottiin lujasti. Auktoriteetteihin uskomista ja haluttomuutta tehdä omia aloitteita kuvaa erään 1600-luvun oppineen lausahdus, kun häneltä kysyttiin mielipidettä Galilein kaukoputkella havaitsemista auringonpilkuista: Olen lukenut Aristoteleen teokset läpi kahdesti enkä ole löytänyt sanaakaan auringonpilkuista. Sellaisia ei ole. Vika on joko kaukoputkessa tai sitten sinun silmissäsi.”


title: Tieteellinen vallankumous

text: Aristoteles asetti myös tarkat menetelmät siitä, miten luontoa pitää tutkia. Siihen ei kelvannut matematiikka, sillä hänen näkemyksensä mukaan luontoa pitää kuvailla ilmiön todellisten syiden perusteella eikä matematiikka siis abstraktin luonteensa vuoksi kelpaa. Edes optiikan ja tähtitieteen kaltaiset tieteenalat eivät kelvanneet, koska ne sekoittivat luonnon kuvaamisen ja geometrisen ajattelun keskenään. Siispä tällaisten tieteiden avulla ei voida Aristoteleen mielestä saavuttaa minkäänlaista tietoa luonnosta. Matematiikan alueet kuten aritmetiikka ja geometria kyllä kuuluivat Euroopan varhaisten yliopistojen opetussuunnitelmiin, mutta opetuksessa selvitettiin seikkaperäisesti näiden olevan ”alempiarvoisia” menetelmiä verrattuna luonnonfilosofiaan, jota siis opetettiin filosofisissa ja teologisissa tiedekunnissa. Myös Euroopassa riehunut musta surma ja satavuotinen sota halvaannuttivat osaltaan eurooppalaista tiedettä. "Science and Technology in World History" -kirjassa (s. 193) esitetyn diagrammin mukaan eurooppalaisten tieteilijöiden lukumäärä oli ollut kasvusuunnassa 1350-luvulle saakka, mutta epidemian vuoksi se heidän lukumääränsä romahti. Vasta sata vuotta myöhemmin tieteilijöiden määrä ylitti vuosien 1325–1350 tason.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Keskiajalla yliopistot eivät olleet suinkaan ainoita opillisia keskuksia. Älyllistä toimintaa tapahtui myös luostareissa ja ennen kaikkea kuninkaallisten tai muiden korkea-arvoisten mesenaattien hoveissa. Italiassa Medici-suvun hoteisiin pääsy oli monien tieteilijöiden ja taiteilijoiden unelmien täyttymys.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Opillista ilmapiiriä hallitsi renessanssin aikana humanismi, joka korosti ihmiskeskeisyyttä ja väheksyi muun luonnon tuntemista. 1400-luvun humanistit pitivät ensimmäisenä humanistina Francesco Petrarcaa, joka hylkäsi barbaarisena ja pedanttisena pitämänsä skolastiikan. Hän ihmetteli suuresti sitä, mitä hyötyä on ymmärtää luonnon hienoisimpia ominaisuuksia, kun ymmärrys ihmisistäkään ei ollut järin korkealla tasolla. Petrarca katsoi luonnon salaisuuksien olevan Jumalan luomia mysteerejä, joiden tutkimus oli paitsi turhaa myös ajan haaskaamista. Salat oli vain nöyrästi hyväksyttävä. Skolastisten filosofien syvästi kunnioittamaan Aristoteleeseen Petrarca suhtautui varsin halveksuen, mutta Platonin syvällisyys sai hänet vakuuttuneeksi. Humanistien piirissä Platonista tuli skolastikkojen Aristoteles, mutta myös Ciceron tekstien sivuja käännettiin ahkerasti. Aristoteles ei kuitenkaan unohtunut. Perinteisen historiankirjoituksen mukaan renessanssin humanismilla ja tieteellisellä vallankumouksella ei ollut mitään yhteyttä, koska humanistit olivat kiinnostuneita sellaisista aloista kuin retoriikka, dialektiikka, historia ja etiikka. Samalla väitettiin, etteivät humanistit olleet halukkaita oppimaan luonnontieteitä, matematiikkaa tai muita käytännöllisiä taitoja ("artes mechanicae"). Tämä käsitys on häviämässä, ja historioitsijat ovat kiinnittäneet huomiota siihen, että 1500-luvulla humanistit katsoivat aikansa tieteen olevan selvästi antiikin tieteen tasoa alempana. Syntyi virtaus, joka halusi päästä vastaavalle tasolle eri tieteen aloilla antiikin kirjoitusten löytämisen kautta tai uusien tulkintojen ansiosta. Keskiajan nominalistien vaikutustakaan ei pidä vähätellä tieteelliseen vallankumoukseen, sillä juuri he olivat varhaisessa vaiheessa muokkaamassa tieteenkäsitystä. Siinä missä aristoteelinen käsitys piti tärkeänä tiedon ja totuuden omistamista, niin nominalistit korostivat totuuden etsimistä esimerkiksi kokeellisen tutkimuksen muodossa. Perinteisen tulkinnan mukaan vuoden 1453 Konstantinopolin valtauksella oli tärkeä rooli renessanssin humanismin kannalta, sillä se sai kreikkalaisen sivistyneistön muuttamaan Italiaan ja tuomaan mukanaan vanhoja käsikirjoituksia. Toisaalta tämä näkemys on haastettu väittämällä, että valtauksen vuoksi länsieurooppalaiset eivät enää voineet luottaa antiikin kirjallisten lähteiden tyyssijana olleeseen Bysanttiin, mikä kirvoitti 1300-luvun kriisistä toipuvaa oppineistoa tutkimukseen.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellisen vallankumoukseen johti myös humanistien etsinnän seurauksena ennalta tuntemattomien antiikin lähteiden löytäminen. Näiden tekstien tunnetuksi tekeminen synnytti kirjavan valikoiman oppeja renessanssiluonnonfilosofian sisälle. Yhtenä tärkeimmistä oli antiikin skeptikkojen tekstien synnyttämä skeptinen liike. Skeptikot saivat puolellensa huomattavan kannattajajoukon, jolta löytyi uskallusta ja halua kyseenalaistaa vallalla olevat luulot. Heidän näkökulmansa mukaan maailmasta oli mahdotonta saada aistien avulla varmaa tietoa. Muut tärkeät traditiot olivat epikurolaisuus ja platonismi.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Humanismin uuden tulkinnan ohella varhaisimpiin ja perustavanlaatuisimpiin syihin kuuluu Johannes Gutenbergin keksimä metallisiin irtokirjaimiin perustuva kirjapaino. Keksintö omaksuttiin yllättävän nopeasti ympäri Eurooppaa ja sen keksiminen oli palkitsevaa humanisteille, koska heidän uutteran lähteiden etsimisen päätteeksi tulokset saatettiin painattaa kirjoiksi. Kirjapainon ansiosta kirjoja saatiin myyntiin paljon, ja niiden hintakin oli halpa. Hinnan alenemiseen vaikutti myös paperin kaltaisen materiaalin käyttäminen. Se oli huomattavasti halvempaa kuin lehmän tai lampaan nahasta saatu pergamentti. On esimerkiksi laskettu, että Raamatun painaminen olisi vaatinut noin 170 lehmän nahat. 1400-luvulla keksittiin uusi mustetyyppi, joka soveltui erinomaisesti painamiseen. Kirjojen hintojen lasku näkyi konkreettisesti siinä, että lukijakunta saattoi ostaa useampia kirjoja vuodessa. Joillekin kertyi oman kirjaston verran luettavaa. Kirjapainon keksiminen siis mahdollisti oppineiden tutustumisen monipuolisemmin aiheeseen, kun käsillä oli eri kirjoittajien teoksia. Toisaalta taas suurempi valikoima hankaloitti tiedon löytämistä.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kirjapainon keksimisen tärkeyttä on usein ylikorostettu. Todellisuudessa lukijakunta saattoi koostua vain oppineista, koska tavallisella väestöllä ei ollut varaa ostaa kirjoja. Lisäksi tuohon aikaan varsinkaan tavallisen kansan piirissä läheskään kaikki eivät osanneet lukea. Uusi tilanne osoittautui varsin kiusalliseksi roomalaiskatolisen kirkon kannalta, sillä monet harhaoppisina pidetyt ajatukset saivat uutta voimaa. Kirkko yritti kyllä estää ”pahan tiedon” leviämistä ylläpitämällä kiellettyjen kirjojen luetteloa ("Index Librorum Prohibitorum"), mutta se ei kaikissa tapauksissa toiminut kovinkaan tehokkaasti.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Maailmankuvaavat laajensi kirjapainotaidon kanssa samaan aikaan käynnistyneet suuret löytöretket, joiden ansiosta uusista aiemmin tuntemattomista mantereista saatiin tietoa. Kristoffer Kolumbus oli matkaansa suunnitellessa käyttänyt Ptolemaioksen "Geographia"-teosta, jonka sisältämä mittavirhe sai Kolumbuksen valitsemaan läntisen merireitin Intiaan. Intiaan hän ei päässyt, vaan löysi "uuden mantereen", jossa eli elinvoimaisia korkeakulttuureja. Eurooppalaisia nämä uudet tuttavuudet häiritsivät, heistähän ei löytynyt Raamatusta tai muista lähteistä mainintaa. Samalla eläin- ja kasvitiede saivat uutta materiaalia, mikä loi tarpeen empiiriselle tutkimukselle. Tieteenhistorioitsija Reijer Hooykaas nostaa löytöretket yhdeksi tärkeimmäksi kehityslinjaksi, sillä uusien alueiden löytö osoitti selvästi antiikin tiedon olleen vajavaista ja että omalla kokemusperäisellä tutkimuksella tietoa saatiin lisää. Uusien alueiden löytäminen oli joillekin suuri šokki, osittain sen vuoksi että antiikin filosofien uskottiin menettäneen maineensa ja osittain koska näin suuren löydön olivat tehneet sivistymättömät merimiehet.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellisen vallankumouksen yksi oleellisimmista ajatuksista oli kokeellisuuteen perustuva tiedon hankinta ja varmentaminen. Tietoteoreettinen empirismiä korostava koulukunta syntyi Britteinsaarilla 1600-luvulla. Sen johtavina hahmoina olivat John Locke, George Berkeley, David Hume ja Thomas Hobbes sekä Francis Bacon. Tieteen kokeellisen luonteen historia on kuitenkin syvemmällä historiassa. Kokeellisen menetelmän juuret ovat itse asiassa keskiajalla uudelleen löydettyjen antiikin maagikkojen kuten Hermes Trismegistoksen kirjoitusten pohjalta kummunneessa hermeettisessä sekä sen ohella toimineessa kabbalistisessa traditiossa. Keskiajan tieteellisempää empirismiä edustivat 1200–1300-luvuilla vaikuttaneet Merton Collegen matemaatikot Robert Grosseteste, Robert Bacon ja Petrus Peregrinus. Kabbalismi ja hermetismi vaikuttivat voimakkaasti uusplatonilaiseen ja pythagoralaiseen tieteenkäsitykseen. Osa renessanssin oppineista arvostivat näiden tekstejä suuresti, minkä vuoksi magiikka ja sen kokeelliset piirteet saivat jalansijaa Euroopassa. Esimerkiksi magnetismin tutkija William Gilbertin käyttämät menetelmät olivat hyvin tiedossa maagikkojen keskuudessa. Huomionarvoista on myös, että monet tieteellisen vallankumouksen tieteilijät harjoittivat tieteen ohella myös epätieteellisempää toimintaa kuten astrologiaa ja alkemiaa. Laajalti tunnettu keskiajan alkemisti Paracelsus irtisanoutui kaikesta keskiajan skolastiseen tieteenharjoittamiseen liittyvästä. Hän vaati tieteenharjoittamisen ensisijaiseksi keinoksi omaan kokemukseen perustuvaa tiedonhankintaa ja rationaalisen ajattelun jättämistä toissijaiseen arvoon. Samaa vaativat myös nominalistit.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Empirismi loi tarpeen kehittää aiempaa tarkempia ja aivan uusiin käyttötarkoituksiin tarkoitettuja mittalaitteita. Tähtitieteen kannalta ehkä tärkein tällainen väline oli kaukoputki, jonka keksivät hollantilaiset Hans Lippershey ja Sacharias Jansen, ja jonka rakennetta Galileo Galilei paransi huomattavasti. Myös sellaiset välineet kuin lämpömittari, ilmapuntari ja mikroskooppi ovat tieteellisen vallankumouksen aikaisia keksintöjä.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellisen vallankumouksen alkuaikoina, ja itse asiassa jo aiemminkin, ihmisiä pohditutti mikä on tieteen rooli tiedon hankinnassa ja millaista tietoa pitäisi tieteen avulla hankkia sekä mikä on oikea tapa lähestyä ilmiöihin liittyviä ongelmia, jotta niistä johdetut päätelmät olisivat tosia. Vallankumouksen suurimpia tieteen puolestapuhuja oli Francis Bacon, joka julisti tiedon olevan valtaa. Hän laati kokemusperäiselle menetelmälle määritelmän: varmaa tietoa saatiin ainoastaan lukemalla luontoa kuin avointa kirjaa. Tiedolle hän vaati käytännöllisten piirteiden täyttymistä ja tieteen tehtävänä oli luonnossa havaittavien tosiasioiden kerääminen, analysointi ja vertailu. Bacon ymmärsi kuitenkin, ettei kokemusperäinen tutkimus ollut ongelmatonta. Suurimpana ongelmana hän näki tutkijoiden ennakkoluulot, joista tutkijoiden tulisi irrottautua. Auktoriteettiin perustuvaa tietoa Bacon arvosteli äärimmäisen jyrkästi.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Ei ollut mitenkään yksiselitteistä, mikä on oikeanlainen tapa ratkaista tieteellisiä ongelmia, jotta johtopäätökset olisivat tosia. Aristoteles oli erotellut loogisesta päättelystä kaksi haaraa. Dialaktisen, jossa ei oltu kiinnostuneita oletusten luotettavuudesta, ja apodeiktisen, jossa taas vaadittiin oletuksilta eli premisseiltä tosia totuusarvoa. Jälkimmäisen Aristoteles nosti tieteellisen tiedon hankinnan tavoitteelliseksi keinoksi. Tämä taas vaati sen, että päättelyssä käytettyjen oletusten piti olla vähintään yhtä hyvin tunnettuja kuin päättelyn seurauksena syntyvien johtopäätösten. Ongelmana oli kuitenkin, mistä tiedettiin jokin oikeaksi ja toisaalta jokin vääräksi. Myöhäiskeskiajan tieteenkäsityksessä erotettiin tieteellisen tiedon kaksi muotoa, joita skolastikot nimittivät termeillä: "propter quia" ja "propter quid". Ensimmäisessä ajattelu kulki vaikutuksista syihin (induktio) ja oltiin kiinnostuneita minkälainen ilmiö on, kun taas jälkimmäisessä ajattelun reitti oli syistä vaikutuksiin (deduktio) ja oltiin halukkaita selvittämään miksi ilmiö oli sellainen kuin se nyt sattui olemaan. Induktiivisen ajattelun huomattiin kuitenkin olevan monelta osin varsin rajoittunut. Sitä ei voinut ajatella käytettävän tähtitieteessä, koska havaintojen kautta saadut tiedot saattoivat olla erheellisesti tulkittuja. Galilei itse luotti regressioon ja deduktioon. Häntä kutsutaankin hypoteettis-deduktiivisen tutkimusmenetelmän – eli luonnontieteellisen menetelmän – kehittäjäksi. Siinä annetuista hypoteeseista johdetaan havaittava ilmiö, joka sitten joko vahvistaa hypoteesia tai kumoaa sen.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Empirismi ei ollut ainoa tietoteoreettinen koulukunta tieteellisen vallankumouksen aikana ja valistuksen aattona. Rinnalla vaikutti voimakkaasti rationalismi eli järkiperäiseen ajatteluun perustuva tiedon hankkiminen. Koulukunnan suurin ajattelija oli René Descartes. Hän oli vakaasti sitä mieltä, että ihmisen mieli koostuu omasta tulkinnasta ja ulkopuolisesta todellisuudesta saaduista aineksista. Tähän perustuen Descartes osoitti kokemusperäisyyden sisältävän vaarallisia aineksia, jotka vääristävät totuutta. Ihminen ei hänen mukaansa voinut tietää mikä on vain hänen omaa tulkintaansa ja mikä taas totta. Descartesin ajatuksia vastaan hyökkäsi brittifilosofi John Locke "tabula rasa" -ajatuksellansa (). Locke näki vastasyntyneen ihmisen ajatusmaailman olevan kuin tyhjä taulu, johon kokemukset ja luonto piirtävät jälkiä. Locken filosofiassa ihmisen mieli heijasteli luontoa itsessään.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Keskiajalla luonnonfilosofien ajatukset perustuivat pitkälti Aristoteleeseen, mutta Platonin, Epikuroksen ja muiden antiikin filosofien kuten skeptikkojen, stoalaisten, uusplatonistien ja pythagoralaisten tekstien löytäminen nakersi skolastista, humanismiin ja kirjallisuuteen perustuvaa asennetta, ja aiheutti asennemuutoksen oppineiden keskuudessa. Platonin ajatukset vaikuttivat matematiikan arvon nousuun erittäin keskeisesti. Platonin mukaisesti matematiikka nähtiin tietynlaisena perustavanlaatuisena tieteenä, joka heijasteli periaatteittensa kautta kaikkein perustavanlaatuisinta (jumalallista) alkuperää. Matematiikan ajateltiin olevan siten ainoa keino, jolla luonnosta voitiin saada oikeata ja tarkkaa tietoa. Ajan matemaatikot korostivat tätä piirrettä, sillä he katsoivat matematiikan olevan täysin immuuni skeptikkojen – joiden lukumäärä Euroopassa oli kasvamassa – epäilyjä kohtaa. Platonin ja pythagoralaisten lähteiden löytö renessanssiaikana vaikutti eurooppalaiseen luonnonfilosofiaan kahdella tavalla. Yhtäältä se nosti algebran ja geometrian arvoon luonnon kuvaamisessa, mutta toisaalta se innosti kabbalistista lukumystiikkaa.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Suuri muutos matematiikan kehittymisessä tapahtui 1400-luvun puolivälissä, kun Bysantti menetti Konstantinopolin turkkilaisille 1453. Ratkaisevassa asemassa oli myös kaupan vilkastumisesta johtunut talouden virkistyminen. Tehokkaalle laskennolle tuli tarvetta. Samaan aikaan käynnissä olleille löytöretkille tarvittiin entistä parempia karttoja, joiden tekemiseen myös tarvittiin matemaattista tietoutta. Matematiikka lähti siis nousuun käytännön tarpeiden ja kaupankäynnin ansiosta. Arabian vaikutus on tässä oleellinen, sillä Fibonacci oli jo 1200-luvulla tehnyt työtä arabialaisen (tai oikeammin intialaisen) numerojärjestelmän yleistymisen eteen Euroopassa. Lukujärjestelmän muutos oli suuri edistysaskel, sillä arabialaisella järjestelmällä kyetään tehokkaampaan laskemiseen. Keskiajan ja uuden ajan taitekohdan aikaan valmistetuissa puupiirroksissa usein kuvataankin kaksi matemaatikkoa, joista toisella on käytössä helmitaulu ja toisella arabialaiset numerot. Näistä jälkimmäisellä on iloinen ja aiemmalla hyvin hapan ilme. Renessanssiaikana taas otettiin käyttöön nykyäänkin käytössä olevat merkinnät yhteen- ja vähennyslaskulle.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Jo keskiajalla oli käytetty koordinaatistoon piirrettyjä kuvaajia, joiden avulla saatettiin laskea kappaleen etenemismatkan pituus. Perinteisesti ilmiöt kuvattiin selostavasti, mutta uuden ajan kynnyksellä luonnon kuvaaminen muuttui matematiikan kielelle. Galilei oli aikanaan johtavia hahmoja luonnonilmiöiden matemaattisessa mallintamisessa. Hän näki, että matematiikan avulla tutkijan oma tulkinta kyettiin kitkemään pois. Galilei ymmärsi, etteivät luonnonilmiöt voineet olla keskenään ristiriidassa, ja hän vaati luonnontutkimiselta skeptistä ja epädogmaattista otetta. Galilei näki myös, että luonnonilmiöt ovat pohjimmiltaan matemaattisia, minkä vuoksi ilmiöiden matemaattisen mallintamisen avulla uusia ilmiöitä voidaan ennustaa.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Renessanssin suuret muutokset loivat perinnettä, josta seuraavan sukupolven matemaatikot saattoivat ammentaa. Siitä versosi 1600-luvulla matematiikan historian yksi suurimmista käännekohdista. Tuolloin nimittäin brittimatemaatikko ja fyysikko Isaac Newton ja saksalaisfilosofi Gottfried Leibniz löysivät infinitesimaalilaskennaksi kutsuttavat differentiaali- ja integraalilaskennat. Viitteitä samanlaisessa laskennasta on Arkhimedeen "Metodi"-teoksessa, mutta humanistien uutterasta työstä huolimatta sitä ei vielä tuolloin tunnettu. Sekä differentiaali- että integraalilaskennat ovat kumpikin korvaamattomia nykytieteen teoreettisen tutkimuksen kannalta.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Newton ja Leibniz eivät olleet ainoita keskeisiä matemaatikoita. Ranskalainen monilahjakkuus René Descartes keksi analyyttisen geometrian.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellisen vallankumouksen aikaan havaittiin tarve luoda yliopistojen rinnalle uusia laitoksia, joissa samanmieliset tieteilijät pääsevät keskustelemaan toistensa kanssa havaitsemistaan ilmiöistä ja keksimistään teorioista vapaamassa hengessä kuin ajan yliopistoissa muutoin oli mahdollista. Euroopan kuninkaallisia rohkaistiin rahoittamaan tällaisten laitosten perustamista. Britanniaan perustettiin vuonna 1660 Royal Society, joskin vain nimellisesti Kaarle II:n tukemana. Ranskaan taas perustettiin Jean-Baptiste Colbertin johdolla Ranskan tiedeakatemia vuonna 1666. Saksaan oli näitäkin aiemmin perustettu vuonna 1652 "Academia Naturae Curiosorum" (nyk. Kansallinen Leopoldina-tiedeakatemia). Euroopan ensimmäiset akatemiat perustettiin Italiassa. Euroopan ensimmäinen tieteellinen akatemia oli Accademia Segreta, joka perustettiin 1540-luvulla Napoliin. Sen ohella toimi myös padovalainen Accademia degli Infiammati, mutta se sulki ovensa varsin lyhyen toiminta-ajan jälkeen. Seuraava, ”modernia” mallia edustanut, akatemia Accademia dei Lincei perustettiin vuonna 1603. Nämä 1500-luvun ja 1600-luvun alun tieteelliset akatemiat olivat luonteeltaan maagisempia alueita tutkivia kuin myöhemmät 1600-luvun akatemiat. Tieteentekijän asema muuttui samanaikaisesti entistä arvostetummaksi. Asennemuutos näkyy erityisen hyvin kun vertaillaan kokeellisten tutkijoita arvostusta keskiajalla ja uudella ajalla.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tähtitieteen vallankumouksen on perinteisesti katsottu alkaneen Nikolaus Kopernikuksen kuolinvuotena, jolloin hän julkaisi kauan valmiina olleen "De revolutionibus orbium coelestium" (1543), jossa hän esitti aurinkokeskisen mallin. Kopernikuksen ajatus oli itsessään vallankumouksellinen, sillä se oli täydellisessä ristiriidassa aiemman ptolemaiosilais-aristoteleellisen ja katolisen kirkon totuudeksi julistaman geosentrisen eli maakeskisen mallin maailmankaikkeudesta. Hän korvasi sen heliosentrisellä eli aurinkokeskisellä mallilla. Kopernikuksen väite ei perustunut tarkkoihin kokeisiin tai muuhun modernin tieteen menetelmiin, vaan puhtaasti hänen kristillis-mystiseen maailmankuvansa värittämään järjenjuoksuun. Aiemmista skolastikoista hän poikkesi siinä suhteessa, että hänen ajatuksensa pohjautuivat Platoniin eikä Aristoteleeseen. Platonismi halveksi kokeellisuutta, sillä sen mukaan todellinen totuus löytyy ideamaailmasta, johon päästään käsiksi ainoastaan järjen avulla.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kopernikus oli vankasti sitä mieltä, että jos Jumala on luonut maailman, niin hän ei varmastikaan olisi luonut mitään niin kömpelöä kuin maakeskinen maailmanjärjestys. Geosentrisessä mallissa jouduttiin turvautumaan episykleihin, joka ei sopinut alkuunkaan Kopernikukselle. Hän halusi uusplatonistien korostaman matemaattisen harmonian vuoksi planeetoille ympyräradat, mikä tarkoittaisi aurinkokeskistä mallia. Se sopi Kopernikukselle varsin mainiosti, sillä uusplatonistien tapaan hän ylisti Aurinkoa ja sen olemusta, joten maailmankaikkeuden keskipiste on täydellisen oikea paikka Auringolle.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Omia havaintoja Kopernikus teki hyvin vähän, nekin varsin kömpelöillä välineillä. Kopernikus ei hylännyt aiempaa mallia kokonaan, vaan vaihtoi Maan ja Auringon paikkoja mallissa. Hellenistisen ajan perintönä näkyi vielä ”kristallisfäärit”. Ne olivat tietynlaisia ympyränmuotoisia alueita, joiden mukana taivaankappaleet liikkuivat ja joissa vallitsi kaikkeuksien moninaisuus. Planeetat eivät siis itsessään liikkuneet vaan liikkuivat ikään kuin ratojen mukana. Kopernikuksen ajatukset menivät aluksi kuin kuuroille korville. Kirjasta otettiin tuhannen kappaleen kokoinen painos, mutta sitä ei edes myyty loppuun. Uskonpuhdistuksen ollessa käymistilassa protestanttiajattelijat kävijät kilpaa toistensa kanssa, minkä takia he ottivat Kopernikuksen kirjan hampaisiinsa. Martti Luther ei hyväksynyt aurinkokeskistä mallia alkuunkaan. Kopernikus sai kuitenkin kannatusta etenkin matemaatikkojen ja tähtitieteilijöiden sekä uusplatonistien ja hermeetikkojen piirissä. Enemmistö tieteilijöistä piti kopernikaanista mallia kuitenkin edelleen epätyydyttävänä. Ratkaisevaa kuitenkin on, että aikansa tieteilijät olivat hyvin tietoisia uudesta mallista ja siihen saatettiin joissain sopivissa yhteyksissä viitatakin. Esimerkiksi Giordano Bruno ajoi Kopernikuksen ajatuksia eteenpäin ehdottaen samalla, että maailmankaikkeus oli ääretön eikä sille voida sanoa mitään tiettyä keskipistettä. Bruno pantiin vastaamaan ajatuksistaan inkvisition eteen, jossa hänet tuomittiin roviolla poltettavaksi. Katolinen kirkko hyväksyi heliosentrisen maailmankuvan vasta 1820-luvulla.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kopernikuksen menetelmiä mukaillen saksalainen tähtitieteilijä Erasmus Reinhold laski ja luetteloi "Tabulae prutenicae" -efemeridissä taivaankappaleiden koordinaatit tiettyinä päivinä. Julkaisu tarjosi aiempaan jo 300 vuotta käytössä olleeseen "Alfonsine tables" -efemeridiin verrattuna entistä tarkempia arvoja, joten Reinholdin taulukko otettiin hyvin vastaan niin tähtitieteilijöiden kuin astrologien piirissä, vaikka sen tulokset perustuivat kiistanalaisen tieteilijän tuloksiin.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kopernikuksen jälkeen seuraava tähtitieteen uranuurtaja oli tanskalainen Tyko Brahe. Hän ei suostunut hyväksymään kopernikaanista mallia apulaisensa Johannes Keplerin kovasta painostuksesta huolimatta. Brahe käytti työssään uusinta tekniikkaa, joka mahdollisti tarkkojen mittausten tekemisen (virhe oli yhden kaariminuutin luokkaa). Kaukoputkea hänellä ei vielä ollut kuitenkaan käytössä. Havainnoissaan Brahe ei havainnut parallaksia eli tähdet eivät liikkuneet suhteessa Maahan, minkä perusteella hän väitti Kopernikuksen olleen väärässä. Brahe kehitti oman mallin, tykonisen aurinkokuntamallin. Se oli eräänlainen aurinko- ja maakeskisen aurinkokuntamallien synteesi, jossa kaikki muut planeetat kiertävät Aurinkoa paitsi Maa, jota taas Aurinko muine planeettoineen kiertää. Ratojen ympyränmuotoisuutta ei kyseenalaistettu.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Fyysikkona ja tähtitieteilijänä kunnostautunut italialainen Galileo Galilei paranteli kaukoputkea, tai ”näkölasia” kuten hän itse sitä nimitti. Hän onnistui kymmenkertaistamaan kaukoputken suurennuksen. Hollantilaiset välineen keksijät pääsivät 3–4-kertaiseen suurennokseen, mutta Galilei näki kohteet 20–30-kertaisina. Kaukoputki keksittiin vuoden 1608 lopulla, ja tiedot siitä kiirivät nopeasti ympäri Eurooppaa siten, että Italiassa oli laitetta saatavilla seuraavana keväänä. Tuoreen keksinnön linssit suunnattiin kohti merta ja mantuja. Galilei suuntasi kuitenkin kaukoputken kohti tähtiä ja planeettoja. Myöhemmin keksinnöstä tuli tähtitieteilijän päähavaintoväline. Kaukoputkensa avulla Galilei löysi todistusaineistoa Kopernikuksen aurinkokeskiselle mallille ja huomasi tähtien sijaitsevan oletettua paljon kauempana. Ajatuksensa hän julkaisi nopeasti vuonna 1610 teoksessaan "Sidereus Nuncius", sillä tuoreimmat havainnot olivat ainoastaan muutaman päivän vanhoja ennen teoksen julkaisua.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Heliosentrismin puolustaminen ei sopinut katoliselle kirkolle, joka laittoi Galilein vastaamaan ajattelustaan, koska hän puolusti kopernikaanista järjestelmää. Galilei julistettiin elinikäiseen kotiarestiin, mutta se ei estänyt uusien oppien leviämistä. Huomattavaa on kuitenkin, etteivät Galilein heliosentrismin puolustukset herättäneet kummoistakaan kiinnostusta, vaan kiinnostuneempia oltiin ensin vain Galilein näkemistä Jupiterin kuista. Galilein ja Kopernikuksen jalanjälkiä kulki myös papiksi itsensä lukenut Johannes Kepler. Hänen mielestään: “Jos korkeampi voima on luonut aurinkokunnan, planeetat eivät voi olla sinne tänne ripoteltuja.” Päästyään Brahen apulaiseksi ja tämän pian kuoltua Kepler peri Brahen keräämän laajan havaintoaineiston. Tämän aineiston perusteella Kepler julisti planeettojen ratojen olevan todellisuudessa ellipsejä eikä ympyränmuotoisia. Pian havainnon jälkeen hän muotoili niin sanotut Keplerin lait, joilla planeettojen liikettä voidaan ellipsiradoilla kuvata. Keplerin havainnot olivat tärkeänä tekijänä Newtonille tämän muotoillessa mekaniikan lakeja, jotka vihdoin antoivat teoreettisen perustelun heliosentriselle aurinkokunnalle.


title: Tieteellinen vallankumous

text: 1600-luvulle tultaessa aika oli kypsä uuden mekaniikan kehittämiselle aiemman aristotelisen liikeopin tilalle. Ranskalainen Nicole Oresme oli tosin jo 1370-luvulla rohkeasti kyseenalaistanut aristotelisen kuvan liikkeestä. Hänen näkemyksensä eivät kuitenkaan saanut riittävästi julkisuutta, jotta ne olisivat syrjäyttänyt Aristoteleen. Galileo Galilei oli aikansa tieteen eturintamassa kehittämässä mekaniikkaa. Hän korosti tutkimuksissaan kokeellisuutta, muttei vähätellyt teoreettisen tutkimuksen osuutta, hän pikemminkin vaati sitä. Galilei loi mekaniikalle perusteet, joiden pohjalta Isaac Newtonin oli helpompi täydentää teoriaa.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Galilei hylkäsi aristotelisen uskomuksen, jonka mukaan kappaleen vauhti pienenee lopulta nollaan ellei siihen vaikuta lainkaan voimia. Galilein mukaan kappale jatkaa liikettään eteenpäin suoraviivaisesti tasaisella nopeudella kuinka kauan tahansa, ellei mikään voima, esimerkiksi kitka sitä pysäytä. Ajatus ei ollut uusi, sillä Ibn al-Haitham oli keksinyt tämän islamistisen tieteen kukoistusaikana, ilmeisesti myös Mozi oli päätynyt vastaavaan ratkaisuun. Galilein saavutukseksi tosin voidaan lukea hänen johtama matemaattinen ilmaisu.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Mekaniikan ohella Galileita kiinnosti aikakauden fysiikan toisen keskeisen osa-alueen, optiikan, tutkiminen. Tällä alalla hän kunnostautui yrittäessään mitata valon nopeutta oppilaittensa kanssa. Vaikka mittaus epäonnistui tavoitteessaan, ei Galilei uskaltanut varmasti sanoa oliko nopeus ääretön vai äärellinen. Hän uskoi, aivan oikein, mittauksissa käytetyn välimatkan turhan lyhyeksi ajan mittausmenetelmille. 1600-luvun taitteessa englantilainen lääkäri William Gilbert raportoi havaitsemistaan magneettisesta ilmiöstä, minkä voidaan sanoa olleen oleellinen tekijä sähkön ja magnetismin tutkimukselle.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Kemian juuret ovat filosofiassa, alkemiassa ja lääketieteessä. Itsenäiseksi tieteenalaksi se erottautui kuitenkin vasta valistusajalla 1600-luvun fysiikan synnyttämän mekanistisen ajattelun myötä. Lääketiede oli keskiajalle asti niin kutsutun humoraaliopin ja Galenosin opetusten sävyttämä. Ruumiinavausten yleistyessä aiemmat käsitykset alkoivat horjua, kun ne osoittautuivat virheellisiksi tai ainakin puutteellisiksi. Molempia tieteenaloja oli yhdistänyt renessanssin aikakautena elänyt Paracelsus ja iatrokemiana tunnettu alkemian suuntaus.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Padovan yliopiston professori, Italiassa vaikuttanut ja oppinsa Pariisissa saanut belgialainen Andreas Vesalius koetteli myöhäisantiikin suuren lääketieteentuntija Galenosin väitteitä ihmisen anatomiasta suoraan leikkelemällä ihmisiä ja muita eläimiä. Hän oli niin tohkeissaan ruumiiden leikkelystä, että ryösteli hirttotuomion saaneiden sekä hautausmaiden ruumiita. Havaintoihinsa perustuen hän huomasi Galenosin kirjoituksissa yli 200 virhettä, mutta virheitä hän ei itsekään kyennyt välttämään. Nämä tutkimukset jakoivat aikansa anatomistit ja kirurgit kahtia. Vesaliuksen voidaan sanoa aloittaneen, William Harveyn ohella, kokonaan uuden vaiheen anatomian tutkimuksessa.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Harvey oli kotoisin Britanniasta, mutta tohtorin tutkintonsa hän suoritti Padovassa. Hän jatkoi Padovassa Vesaliuksen jalanjälkiä. Itse asiassa Vesaliuksen oppilaana oli Gabriele Falloppio, jonka oppilaana vastaavasti oli Harveyn opettaja Hieronymus Fabricius. Opiskellessaan Harveyn silmiin oli osunut verenkierto, joka näytti tapahtuvan sydämen kautta. Noin 80 eläimen leikkaamisen jälkeen hänelle oli selkiytynyt ajatus verenkierron toiminnasta. Vaikka hän tunsi toiminnan jo vuonna 1616, ei hän julkaissut tuloksiaansa ennen kuin vuonna 1628 kirjassaan "Exercitatio anatomica de motu cordis et sanguinis in animalibus". Harveyn johtopäätös oli, että veri kiersi ruumiissa eräänlaista kehää ja että sydämen tehtävänä oli supistusten kautta ylläpitää veren jatkuvaa kulkua – samaan johtopäätökseen oli tullut René Descartes. Tämä on kuitenkin hieman yksinkertaistettu kuvaus, sillä Harveyn näkemykset olivat paljon mystisempiä. Mysteerinä oli vielä se, kuinka veri pääsi valtimoista laskimoihin. Vastaus saatiin pian Harveyn kuoleman jälkeen kun Marcello Malpighi tarkkaili mikroskoopilla sammakon sydämen pintaa, jossa suonten välillä oli ohuita hiussuonia, joiden kautta veri siirtyy laskimoon. Uusi ajatus sai vastustusta, mutta se hyväksyttiin kuitenkin jo Harveyn elinaikana. Verenkierron selittämistä ei aluksi osattu soveltaa niin, että siitä olisi ollut mitään käytännön hyötyä.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellisen vallankumouksen aikaansaama kehitys luonnontieteissä loi pohjaa edistysuskolle ja positivismille. Valistusfilosofit näkivät tieteen parhaimpana tapana ratkaista ongelmia ja saavuttaa Tietoa ja saavuttaa valaistus. Se tarkoitti samalla uskonnon vähättelyä. Ateisteja valistusfilosofien keskuudessa oli erittäin vähän, useimmat heistä olivat deistejä, mutta heitä yhdisti yhteinen viha perustettuja uskontoja kohtaan, erityisesti eurooppalaisessa yhteiskunnassa näkyvimpään, katolilaisuuteen. Valistusfilosofit kokivat kenties olevansa jonkinlaisia vapaustaistelijoita, jotka pyrkivät korvaamaan uskonnon paremmalla keinolla päästä Jumalan lähelle. Heille se oli tiede.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Tieteellinen vallankumous kiinnosti myös 1800-luvulla elänyttä Auguste Comtea, joka teorisoi ihmisen maailmankatsomushistorian koostuvan kolmesta vaiheesta: ensimmäisenä olisi uskonnollinen maailmankuva, joka korvautui metafysikaalisella, joka taas johtaisi ”positivistisen” (tieteeseen perustuvan) maailmankuvan syntymiseen. Tieteellinen vallankumous tarkoitti Comtelle maailmankatsomusmuutosten viimeistä vaihetta ja kutsui tuonaikaisia tieteilijöitä positivismin perustajiksi.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Valistus ei ollut ainoastaan tiedeihannoinnin aikaa. Valitukseen kuului avoin kritisointi, joten filosofeilla ja kirjailijoilla oli lupa kritisoida myös tiedettä. Eräs esimerkki on Jonathan Swiftin satiirisen "Gulliverin matkojen" kolmannen osan kertomus, jossa Gulliver haaksirikkoutuu Laputan saarelle. Saarella oli taiteille ja tieteille pyhitetty kuningaskunta, jossa ei kuitenkaan osattu hyödyntää tieteellistä osaamista käytännön tarpeisiin. Samalla hän näkee kuinka tällainen yhteiskunta on tuomittu tuhoutumaan. Swift ei vastustanut tiedettä totaalisesti, vaan ainoastaan kyvyttömyyttä hyödyntää sitä ihmisen tarpeisiin. Swiftin näkemykseen kuului myös se, että tiede on eettisesti neutraali; tieteen keinoin voidaan tehdä paljon pahoja asioita ja myös hyviä.


title: Tieteellinen vallankumous

text: Usein valistukselle vastakohtaisena suuntauksena nähty romantiikka kritisoi voimakkaasti valistuksen korostamaa tiedeihannetta. Sen sijaan he korostivat tunteita ja mielikuvitusta unohtamatta kuitenkaan luontoa. Maalaustaiteessa eräs tiedettä kritisoiva romantiikan ajan teos on William Blaken "Newton" (1795). Maalauksessa kivellä istuva Isaac Newton tutkii geometrian avulla luonnon perimmäisyyttä, mutta samalla unohtaen häntä ympäröivän runsaan luonnon.