title: Rock

text: Rockin varhaisin muoto rock and roll syntyi useiden juurimusiikkien, kuten bluesin ja countryn synteesinä. Aiemmin paikallisena kansanperinteenä sukupolvelta toiselle siirtyneet musiikinlajit saavuttivat 1940-luvulla uutta yleisöä muuttoliikkeen ja radion avulla, ja lopulta niiden välinen rotumuuri alkoi murtua. Näihin aikoihin kehitettiin myös uusia soittimia, kuten sähkökitara, sekä 33⅓ ja 45 rpm:n levyt. Uutta musiikkia olivat julkaisemassa etenkin itsenäiset levymerkit, sillä suuret levymerkit eivät rock and rollista vielä alussa kiinnostuneet.


title: Rock

text: Ensimmäisenä rock and roll -levynä pidetään usein Jackie Brenstonin kappaletta ”Rocket 88” vuodelta 1951. Nimityksen "rock and roll" teki tunnetuksi radio-DJ Alan Freed. Rock and roll nousi 1950-luvulla suureen suosioon ensin Yhdysvalloissa ja pian sen jälkeen Britanniassa ja muualla maailmassa. Rock and roll vetosi aiempaa kapinallisempaan nuoreen sukupolveen rytmikkyydellään sekä sanoituksillaan, jotka käsittelivät teini-ikäisille tärkeitä asioita heidän näkökulmastaan. Tunnettuja ja uraauurtavia rock and roll -artisteja olivat esimerkiksi Bill Haley, Chuck Berry, Little Richard, Bo Diddley, Buddy Holly ja ”rock and rollin kuningas” Elvis Presley. 1950-luvun lopussa rock and roll oli jo menettänyt hiukan shokkivaikutustaan, ja suosioon alkoi nousta “turvallisempia” esiintyjiä.


title: Rock

text: 1960-luvun taitteessa syntyi Dick Dalen ja Duane Eddyn johdolla instrumentaalinen, letkeää rytmiä painottanut rockin suuntaus, jota kutsutaan surf-musiikiksi.


title: Rock

text: 1960-luvulla rock muutti muotoaan. Tärkeä muutos rockin soundissa oli se, että särjetty sähkökitaran soundi tuli nyt keskeiseen asemaan. Sähköbasso korvasi akustisen kontrabasson.


title: Rock

text:
Rock nousi 1960-luvulla merkittäväksi kulttuuriseksi voimaksi, ja se vaikutti muotiin, elokuvaan, taiteeseen ja kirjallisuuteen. Rockyhtyeet kirjoittivat 1960-luvulla suurimmalta osin itse oman materiaalinsa, ja rock erkaantui näin pop-musiikista. Pitkäsoittoalbumi eli LP syrjäytti singlen rock-musiikin tärkeimpänä julkaisumuotona, ja jotkin yhtyeet julkaisivat jopa kaksoisalbumeita. Albumikansitaiteesta tuli oma taidemuotonsa.
Rhythm and bluesista otettiin edelleen paljon vaikutteita. Monet artistit varsinkin Englannissa hakivat vaikutteensa vielä kauempaa vanhasta bluesista. Vuosina 1963–1965 brittiläinen rockmusiikki nousi sekä innovatiivisuudessa että kaupallisessa menestyksessä maailman huipulle. Merkittäviä brittiyhtyeitä olivat muun muassa The Beatles, The Rolling Stones, The Who ja The Kinks.


title: Rock

text: Folkmusiikki oli myös tärkeä vaikutin rockmusiikille. Folkin uusi tuleminen ja siihen perustuva folk rock olivat 1960-luvun musiikin keskeisiä ilmiöitä. Nykyaikaisen, vakavasti otettavan rocklyriikan isänä pidetään folkartistina aloittanutta Bob Dylania. The Byrds oli toinen amerikkalaisen folk rockin klassikko. Tunnettu on myös duo Simon & Garfunkel.


title: Rock

text: Blues- ja folk-vaikutteisen rockin rinnalle syntyi vuosina 1966–1967 hippikulttuurin myötä psykedeelinen rock, jossa tietoisesti tavoiteltiin omaperäisiä sävellyksiä, sanoituksia ja soundeja. Psykedeelisen rockin suuriin nimiin lukeutuivat esimerkiksi yhdysvaltalainen kitarataituri Jimi Hendrix ja brittiläinen Cream. Näiden antamalla esikuvalla oli suuri merkitys kokeelliselle rockille ja raskaalle rockille.


title: Rock

text: Muita amerikkalaisia 1960-luvun rocklegendoja olivat muun muassa ensimmäinen naispuolinen rocktähti Janis Joplin, synkeä The Doors ja hippihenkinen Jefferson Airplane. 1960-luvun amerikkalaisen rockin historiaan kuuluvat myös ns. kulttiyhtyeet, joiden musiikki oli usein liian hyökkäävää 1960-lukulaiseen makuun, ja jotka alkoivat saada laajaa huomiota osakseen vasta toimintansa jo päätyttyä. Tällaisia olivat esimerkiksi The Velvet Underground ja MC5.


title: Rock

text: Vuosikymmenen lopulla alettiin järjestää suuria rockfestivaaleja, kuten Monterey Pop Kaliforniassa 1967 ja Woodstock New Yorkissa 1969.


title: Rock

text:
1960- ja 1970-luvun vaihteessa rockissa yhä lisääntyvä kokeellisuus johti progressiivisen rockin syntymiseen. Progressiivinen rock jatkoi psykedeeliselle rockille tyypillistä musiikin tietoisen omaperäisen kehittämisen linjaa. Kappaleet venyivät usein LP:n puoliskon mittaiseksi ja ne olivat sävellyksinä ja soundiensa puolesta monimutkaisia. Monet alkoivat pitää rockia taiteena. Progressiivista rockia edustivat esimerkiksi King Crimson, Yes, Jethro Tull, Pink Floyd ja Genesis.
Toinen psykedeelisen rockin perillinen oli heavy metal, joka syntyi Led Zeppelinin, Black Sabbathin ja Deep Purplen kaltaisten yhtyeiden myötä. Heavy metalissa tärkeää oli raskaan soundin painottaminen. Jo varhain synkkä tematiikka tuli erottamattomaksi osaksi heviä. Se erkani pian omaksi metallimusiikin traditiokseen, joka nähdään usein muusta rockista selvästi erillisenä.


title: Rock

text: 1970-luvun alussa myös monet jazzmuusikot innostuivat rocksoundista ja ns. fuusiojazzin parissa perustettiin jazz-rockia soittavia yhtyeitä, monet näistä Miles Davisin oppilaiden johdolla. Jimi Hendrixin aloittaman funkrockin parissa myös mustat artistit, merkittävimpänä funkadelic-yhtye, kokeilivat rockmusiikin soundeja. Tämä suuntaus tosin jäi jonkinlaisena väliinputoajana varsin pieneen rooliin.


title: Rock

text: 1970-luvun alkupuoliskon ilmiöihin lukeutui myös melodramaattinen glam rock, joka korosti rockin visuaalisuutta ja tähtikulttia, usein ironisella ja seksuaali-identiteettejä sekoittavalla tavalla. Musiikillisesti glam rock lähestyi toisinaan heavy metalia. Tyylin kuuluisimmat edustajat olivat David Bowie ja Marc Bolanin yhtye T. Rex, glam-henkisen hard rock -suuntauksen puolella Kiss ja Queen. Glam rockin varhaisena edelläkävijänä pidetään esimerkiksi jo 1960-luvulla kiiltäviä vaatteita ja silmämeikkiä käyttänyttä Alice Cooperia.


title: Rock

text: Yhdysvalloissa säilyi folk rockin perinne, jota 1970-luvulla vaalivat muun muassa Joni Mitchell ja Neil Young. The Eagles popularisoi country rockin. Bruce Springsteen vei kantaa ottavan lauluntekijän perinnettä urbaanimpaan suuntaan. Carlos Santana teki suosituksi latinalaisamerikkalaisen populaarimusiikin ja rockin fuusion. Yhdysvaltojen "syvästä etelästä" nousi southern rock, jota edustivat muun muassa Allman Brothers Band, Creedence Clearwater Revival ja Lynyrd Skynyrd.


title: Rock

text: 1970-luvun puolivälin jälkeen progressiivinen rock alkoi menettää vauhdilla suosiotaan. Samalla päätään nosti yksinkertaisempi punk-musiikki, joka otti taas vaikutteita perinteisestä rock and rollista ja amerikkalaisesta underground-musiikista. Punkia voitiin soittaa joko humoristisella tai poliittisella asenteella. Musiikki synnytti uuden alakulttuurin muodon, jonka edustajia kutsutaan punkkareiksi. Tärkeimpiä punk-yhteitä olivat yhdysvaltalainen Ramones, Patti Smith sekä brittiläiset Sex Pistols ja The Clash. Punkin rinnalla kehittyi hillitympi uuden aallon rock, jonka pohjalta syntyi monenlaisia tyylisuuntia. Esimerkkejä suosituista uuden aallon edustajista olivat urbaanin kovapintainen The Jam, synkeän goottirockin pioneeri Joy Division ja muodikkaita reggae-vaikutteita hyödyntänyt The Police.


title: Rock

text: 1970-luvun puolestavälistä 1980-luvulle saakka nousi suureen suosioon myös hard rock, joka käyttää tavanomaisien rock-kaavojen soittamista raskaammalla tyylillä. Tämän tyylilajin tunnetuin edustaja 1970-luvulla oli AC/DC.


title: Rock

text: 1980-luvun alkua rockin kentällä hallitsivat vielä uuden aallon perilliset. Kaupallisen uuden aallon vastapainoksi oli kehittynyt 1970-luvun lopulta alkaen hardcore-punk. Vuosikymmenen jälkipuolella rockin valtavirtaan nousivat muun muassa Bon Jovin suurieleinen stadionrock ja Guns N' Rosesin sleaze-henkinen hard rock. Yksi 1980-luvun hallitsevista uusista tyylilajeista oli glam metal eli "tukkahevi". Sitä edustivat muun muassa amerikkalaiset Ratt, Skid Row, Poison, Mötley Crue ja Twisted Sister, sekä brittiläinen Def Leppard. The Smiths oli vuosikymmenen arvostetuimpia brittiläisiä yhtyeitä. 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa huomiota herätti The Stone Roses, joka heijasteli aikaisempien vuosikymmenten musiikkia hyödyntävien kierrätystyylien kasvavaa merkitystä rockissa. Mustan populaarimusiikin (R & B) ja rockin fuusiota edusti muun muassa Prince.


title: Rock

text: Myös uuden nousun kokenut ja moniksi eri tyylilajeiksi hajonnut metallimusiikki oli 1980-luvulla erittäin suosittua. Hardcore punkin vaikutuksesta kehittyi thrash metalin kaltaisia entistä hyökkäävämpiä tyylejä, joiden edustajista tunnetumpia ovat Metallica, Megadeth, Anthrax ja Slayer. Perinteisen melodisen heavy metalin uutta suuntausta edusti muun muassa Iron Maiden.


title: Rock

text: Vuosikymmenen lopun menestyksekkäisiin stadionrock-yhtyeisiin lukeutui muun muassa Dire Straits.


title: Rock

text:
1990-luvun alun ehkä merkittävimmät rock-tyylit olivat Nirvanan esiin nostamat grunge ja muu vaihtoehtorock, jotka syrjäyttivät 1980-luvulla hallinneen "tukkahevin". Vaihtoehtorock sisälsi monia erilaisia tyylejä, joka olivat kehittyneet Yhdysvalloissa 1980-luvun mittaan ja nousivat nyt rockin valtavirtaan. Esimerkkejä 1980-luvulla aloittaneista, mutta vasta nyt suuren yleisön tietoisuuteen lopullisesti nousseista vaihtoehtorockin edustajista olivat Red Hot Chili Peppers ja R.E.M.. Ensin mainittu sekoitti 1970-luvun alusta juontuvaan funkrockiin rapvaikutteita ja jälkimmäinen edusti vaihtoehtorockin pehmeämpää, folkhenkistä suuntaa. Metallican ja Faith No Moren kaltaiset yhtyeet (jotka olivat nekin aloittaneet toimintansa jo edellisen vuosikymmenen aikana) puolestaan viitoittivat raskaan rockin uusia suuntaviivoja. Metallimusiikin kenttää leimasi 1990-luvun edetessä pirstaloituminen monenlaisiin alatyyleihin.
1990-luvun mittaan rockissa saivat yhä suuremman jalansijan kierrätystyylit, jotka jäljittelevät aikaisempien vuosikymmenten musiikkia. 1990-luvulla pinnalle nousi uudestaan punk (esimerkiksi yhtyeet Offspring ja Green Day) sekä 1960-luvun tyylinen brittipop (esimerkiksi yhtyeet Oasis ja Blur). Kierrätyshenkeä jatkoivat 2000-luvun alussa glam rock, garage rock ja post-punk.


title: Rock

text: Rockmusiikkia on pidetty miesvaltaisena musiikkina rock n rollin alkuajoista lähtien. Kuitenkin jo 1950-luvun lopulla Brenda Lee levytti menestyneitä rock n roll -kappaleita. Brenda Leetä pidetään ensimmäisenä naisrokkarina. Janis Joplin oli menestynyt rockmusiikin naisartisti lyhyen uransa aikana 1960-luvun lopussa ja vuonna 1970 ennen kuolemaansa. Stevie Nicks lauloi rockmusiikkia osana Fleetwood Mac -kokoonpanoa ja Grace Slick osana Jefferson Airplane -kokoonpanoa. Heart-yhtyeen muodostavat siskokset Ann Wilson ja Nancy Wilson aloittivat 1970-luvulla, mutta naisten rockyhtyeen oli vielä vaikeaa tulla vakavasti otetuiksi miesvaltaisella rockalalla. 1980-luvulla naisrokkareiden joukkoon liittyivät muiden muassa Pat Benatar ja Joan Jett ja naisten rockmusiikki löi vihdoin läpi. The Pretenders -yhtyeen solistina toimii Chrissie Hynde. Viime vuosikymmenien tunnettuihin naisrokkareihin kuuluvat muiden muassa Evanescence-yhtyeen Amy Lee ja Nightwishin Tarja Turunen.


title: Rock

text: Ensimmäinen Rock and Roll Hall of Fameen päässyt nainen oli Aretha Franklin vuonna 1987. Muita päässeitä naisia tai naisia sisältäviä kokoonpanoja ovat ABBA (2010), Joni Mitchell (1997), Blondie (2006), Joan Baez (2017), Etta James (1993), Heart (2013) ja The Supremes (1988).


title: Rock

text: Parhaan naisrocklaulajan Grammy-palkintoa on jaettu vuosina 1980-2004 lukuun ottamatta vuosia 1988, 1992 ja 1994. Palkinnon jakaminen lopetettiin, koska kategoriassa ei ollut tarpeeksi ehdokkaita. Palkinnon ehti vuosien varrella voittaa Donna Summer (1980), Pat Benatar (1981-1984), Tina Turner (1985-1987, 1989), Bonnie Raitt (1990), Alannah Myles (1991), Melissa Etheridge (1993, 1995), Alanis Morissette (1996, 1999), Sheryl Crow (1997, 2000, 2001, 2003), Fiona Apple (1998), Lucinda Williams (2002) ja Pink (2004).


title: Bosoni

text: Bosoniksi sanotaan alkeishiukkasia ja niiden yhdistelmiä, joiden spin on kokonaisluku. Bosonit on nimetty Satyendra Bosen mukaan. Useita bosoneja käsittävä systeemi noudattaa Bosen–Einsteinin statistiikkaa.


title: Bosoni

text: Yleisesti ottaen hiukkaset voidaan jakaa kahteen luokkaan spinin mukaan: Mikäli spin on puoliluku (useimmiten +1/2, -1/2, +3/2 tai -3/2), kutsutaan hiukkasta fermioniksi ja spinin ollessa kokonaisluku (0, 1, 2), on kyseessä bosoni.


title: Bosoni

text: Hiukkasten erottelu bosoneihin ja fermioneihin perustuu kvanttimekaniikkaan. Fermioneja koskee Paulin kieltosääntö, jonka mukaan kahta tai useampaa saman lajin fermionia ei voi olla samassa kvanttilukujen määrittämässä kvanttimekaanisessa tilassa. Bosoneja tämä kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla samassa kvanttitilassa kuinka monta tahansa.


title: Bosoni

text: Ero bosonien ja fermionien välillä perustuu viime kädessä niiden aaltofunktion käyttäytymiseen kahden hiukkasen vaihdossa. Kahden identtisen fermionin aaltofunktio on antisymmetrinen, bosonien tapauksessa symmetrinen. Tällöin kahden samassa tilassa olevan samanlaisen fermionin yhdistetty aaltofunktio häviää identtisesti, joten tällainen kokonaistila ei ole mahdollinen.


title: Bosoni

text: Erona bosonien ja fermionien välillä on myös se, että fermionien eri ryhmille kuten baryoneille ja leptoneille on voimassa lukumäärän säilymislaki. Tällaista säilymislakia ei ole bosoneille, vaan niitä voi eri vuorovaikutustapahtumissa syntyä ja hävitä.


title: Bosoni

text: Bosonit jakaantuvat kahteen ryhmään: perusvuorovaikutusta välittäviin alkeishiukkasiin ja yhdistelmähiukkasiin.


title: Bosoni

text: Mittabosonit ovat alkeishiukkasia eikä niillä siis ole omaa sisäistä rakennetta, ja ne toimivat fermioneiden välillä perusvuorovaikutusten välittäjinä. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaisesti mittabosoneita ovatMyös gravitaatiovuorovaikutuksen hypoteettinen välittäjähiukkanen, gravitoni, on teorian mukaan bosoni, samoin kuin standardimallin ennustama Higgsin hiukkanen on bosoni. Standardimallin muut hiukkaset ovat fermioneja.


title: Bosoni

text: Yhdistelmähiukkaset koostuvat pienemmistä hiukkasista ja eivät täten ole alkeishiukkasia. Yhdistelmähiukkaset kuuluvat joko bosoneihin tai fermioneihin. Fermionien (esimerkiksi kvarkkien) spin on puoliluku. Yhdistäessä parillinen määrä spin-½-hiukkasia saadaan yhdistelmähiukkanen, jonka spin on kokonaisluku. Tällainen yhdistelmähiukkanen on siis bosoni, vaikka se koostuukin fermioneista.


title: Bosoni

text: Esimerkkejä yhdistelmähiukkasbosoneista:


title: Pidgin (pikaviestin)

text: Pidgin (entinen Gaim) on avoimeen lähdekoodiin perustuva pikaviestinohjelma, joka tukee lähes kaikkia yleisesti käytettyjä pikaviestinprotokollia ja -palveluita sekä IRCiä. Pidgin toimii muun muassa Windowsilla, Linuxilla ja macOS:llä. Vuonna 2007 sillä arvioitiin olevan yli kolme miljoonaa käyttäjää.


title: Pidgin (pikaviestin)

text:
Pidgin rakentuu "libpurple"-kirjaston päälle ja käyttää GTK+-käyttöliittymäkirjastoa. Pidginiä varten kehitetty libpurple (entinen "libgaim") on pikaviestinohjelmien ytimeksi tarkoitettu kirjasto, joka muun muassa hoitaa yhteydenpidon eri pikaviestinverkkoihin sekä hallinnoi käyttäjätilejä ja asetuksia. Siihen perustuvien ohjelmien, kuten Pidginin tehtäväksi jää toteuttaa käyttöliittymä ja vuorovaikutus käyttäjän kanssa. Muita libpurplea käyttäviä ohjelmia ovat ainakin tekstitilassa toimiva "Finch" sekä OS X:lle tarkoitettu Adium.
Alun perin Pidgin tunnettiin nimellä "GTK+ AOL Instant Messenger", mutta AOL:n painostuksesta nimeksi vaihdettiin "Gaim". Myöhemmin AOL rekisteröi tavaramerkin AIM ja alkoi painostaa Gaimin kehittäjiä. Lopulta 6. huhtikuuta 2007 Gaimin kehitystiimi julkaisi pitkän välienselvittelyn tuloksen, ja Gaim nimettiin uudelleen toistamiseen, tällä kertaa Pidginiksi.


title: Siemenkasvit

text: Siemenkasvit (Spermatophyta) ovat putkilokasveja (Tracheobionta), jotka nimensä mukaisesti lisääntyvät siemenistä. Siemenkasvi koostuu tyypillisesti varresta, lehdistä sekä yhdestä tai usemmasta kukasta. Siemen kehittyy kukan emiössä olevasta siemenaiheesta. Siemen sisältää alkion ja yleensä varastoravintoa, ja sitä ympäröi siemenkuori. Siemenkasvien kukkalehdet eivät muistuta kasvulehtiä, esimerkiksi männyn käpy. Värikkäitä kehälehtiä on kuitenkin vain osalla koppisiemenisistä.


title: Siemenkasvit

text: Muut kasvit kuin siemenkasvit ovat yhteiseltä nimeltään itiökasveja.


title: Siemenkasvit

text: Siemenkasvit jaetaan viiteen alakaareen:Aikaisemmassa luokittelussa Cycadophyta, Gingkophyta, Gnetophyta ja Pinophyta sijoitettiin kaikki paljassiemenisiin (Gymnospermae), mutta tarkempi tutkimus on osoittanut, että ne eivät muodosta monofyleettistä ryhmää, sillä niiden yhteinen kantamuoto on myös paljassiemenisiin kuulumattomien kasviryhmien kantamuoto.


title: Kopete

text: Kopete on KDE-työpöytäympäristön pikaviestinohjelma, joka tukee useita protokollia. Tällä hetkellä tuettuina ovat AIM-, Gadu-Gadu-, ICQ-, IRC-, XMPP (entinen Jabber)-, MSN- ja Yahoo-protokollat. Näiden lisäksi Kopete tukee myös viestien lähettämistä Windows-lähiverkoissa (WinPopup) sekä tekstiviestien lähettämistä Internetin kautta.Liitännäisenä Kopeteen on saatavilla muun muassa seuraavat toiminnot:


title: Kopete

text: Liitännäisiä voi ottaa käyttöön menemällä pääikkunasta "Asetukset > Aseta liitännäisiä..."


title: Varallisuus

text: Varallisuus tarkoittaa tyypillisesti ihmisen, kotitalouden tai suuremman kokonaisuuden, kuten kansan tai yrityksen, omaisuuden rahallista arvoa.


title: Varallisuus

text: Robert Kiyosakin mukaan varallisuus on sitä mikä tuottaa tuloja (kts. pääomatulo) riippumatta siitä, onko töissä vai ei.


title: Varallisuus

text: Kehittyneiden maiden varallisuus jakautuu suurin piirtein puoliksi asuinkiinteistöihin ja tuotannolliseen pääomaan.


title: Varallisuus

text: Varallisuutta voidaan mitata useilla tavoilla riippuen siitä, mitä omaisuuslajeja otetaan mukaan tarkasteluun. Erityisesti kun tehdään vertailua maiden välillä, vaikuttaa julkisen omaisuuden ja etenkin eläkevarojen laskutapa lopputulokseen.


title: Varallisuus

text: Käsitteitä "varallisuus" ja "pääoma" pidetään taloustieteessä toisinaan synonyymeinä, kun taas toisinaan ne erotetaan toisistaan. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma on varallisuutta, jonka ihminen on luonut, erotukseksi muusta varallisuudesta kuten maa tai luonnonvarat. Toisten määritelmien mukaan pääoma on tuotantoprosessissa käytettävää varallisuutta erotukseksi sellaisesta varallisuudesta kuten kulta, jota käytetään vain arvon säilyttäjänä.


title: Varallisuus

text: Kansanvarallisuus eli kansallisvarallisuus on julkisen varallisuuden ja yksityisen varallisuuden summa. "Julkinen varallisuus" tarkoittaa valtion ja muiden julkisyhteisöjen nettovarallisuutta. "Yksityinen varallisuus" tarkoittaa yksityisten talousyksiköiden nettovarallisuutta. Nettovarallisuus lasketaan siten, että varojen markkina-arvosta vähennetään velkojen markkina-arvo.


title: Varallisuus

text: Julkinen varallisuus on useimmissa teollisuusmaissa pieni – tai negatiivinen, jos julkinen velka ylittää julkiset varat. Kansanvarallisuus on nykyään lähes kaikkialla valtaosaltaan yksityistä varallisuutta. Aina ei näin kuitenkaan ole ollut.


title: Varallisuus

text: Pelkästään maailman kotitalouksien vauraus on yhteensä 241 biljoonaa dollaria (2013) ja nousee arviolta 40 % viidessä vuodessa. Korkeimmat luvut ovat Yhdysvaltojen nettovarallisuus 100 biljoonaa dollaria ja Sveitsin 0,51 miljoonaa dollaria/asukas.


title: Varallisuus

text: 4000 dollarilla pääsee varakkaampaan puoliskoon, 75 000 dollarilla 10 %:iin ja 753 000 dollarilla rikkaimpaan 1 %:iin.


title: Varallisuus

text: Professori Tim Harfordin mukaan pikkulapsikin omistaa enemmän kuin 2 miljardia köyhintä yhteensä, koska pikkulapsella ei ole velkaa toisin kuin köyhimmillä.


title: Varallisuus

text: Rikkaiden maiden asukkailla oli vuonna 2010 keskimäärin 180 000 euroa varallisuutta ja 30 000 euron vuositulot. Varallisuudesta 90 000 euroa oli asuinkiinteistöjä. Saman verran oli osakkeita, obligaatioita, säästöjä ja muita sijoituksia. Varallisuuden jakautuminen kahteen yhtä suureen osaan on hyvä nyrkkisääntö, vaikka maiden välillä olikin eroja.


title: Varallisuus

text: Maailman historiallisia varallisuuseroja tutkineen Thomas Pikettyn mukaan kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa kaikkina aikoina pätee seuraava havainto: Väestön vähiten omistavan puolikkaan varallisuus on mitätön, tavallisesti enintään 5 % kokonaisvarallisuudesta. Varakkain kymmenesosa omistaa selvästi suurimman osan kaikesta omistamisen arvoisesta (tavallisesti 60–90 %). Ääripäiden väliin jäävä osa, jota Piketty kutsuu ”keskiluokaksi”, kattaa 40 % väestöstä. Se omistaa varallisuudesta loput 5–35 %. ”Keskiluokan” omistusosuudessa on tapahtunut 1900-luvulla huomattava nousu niin, että nykyisin ”keskiluokan” osuus kokonaisvarallisuudesta vaihtelee 1/4 ja 1/3 välillä.


title: Varallisuus

text:
Suomen kotitalouksien nettovarallisuuden mediaani oli vuonna 2013 yhteensä 110 000 euroa. Keskimääräinen nettovarallisuus oli 195 300 euroa, mikä on seuraus siitä, että varallisuus on jakautunut epätasaisesti.
Varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista noin 45 %. Vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan 7 %. Nettovarallisuus oli negatiivinen noin 9 prosentilla kotitalouksista. Niiden velat ylittivät varojen arvon. Vastaavasti vuonna 2016 varakkain kymmenesosa omisti nettovaroista jo noin 47 %. Vuonna 2016 vähävaraisin puolikas kotitalouksista omisti varoista ainoastaan noin 6 %.


title: Varallisuus

text: Nettovarallisuus tässä yhteydessä koostuu reaali- ja rahoitusvarallisuudesta, josta on vähennetty kotitalouden velat. Reaalivarallisuus koostuu asunnoista, kulkuvälineistä, metsistä, pelloista ja yritysvarallisuudesta. Se vuonna 2013 muodosti 79 % kotitalouksien varoista. Loput 21 % oli rahoitusvaroja, joihin luetaan tavanomaisten pankkitalletusten lisäksi sijoitukset.


title: Varallisuus

text: Vuonna 2013 omassa asunnossa asui kotitalouksista 68 %, kun taas asuntovelkaa oli kotitalouksista kolmasosalla. Oma asunto muodosti kokonaisvarallisuudesta 53 %. Kun lasketaan yhteen oma asunto, loma-asunnot, sijoitus- ja muut asunnot, asunnot muodostivat kotitalouksien varoista kaikkiaan 69 %.


title: Varallisuus

text: Samana vuonna yli puolella kotitalouksista oli myös muuta rahoitusomaisuutta kuin talletuksia. Tavallisimpia olivat sijoitusrahastot ja pörssiosakkeet. Noteerattomia osakkeita oli 12 prosentilla, peltoa oli 10 prosentilla ja metsää 15 prosentilla kotitalouksista.


title: Varallisuus

text: Ikäryhmittäin tarkasteltuna on nettovarallisuus oli vanhemmilla ikäluokilla nuoria suurempaa. Omaisuus karttuu iän myötä muun muassa säästämällä, perimällä ja arvonnousujen kautta. Eniten nettovarallisuutta oli vuonna 2013 65–74-vuotiailla, mutta sitä vanhemmilla nettovarallisuus oli taas alhaisempaa. Kun velkoja ei oteta huomioon, bruttovarallisuus oli suurinta 35–54-vuotiailla. Nuoret alle 25-vuotiaat olivat molemmilla tavoin laskien kaikkein köyhimpiä. Heillä oli varoja tuskin ollenkaan.


title: Varallisuus

text: Capgeminin ja Merrill Lynchin selvityksen mukaan vuonna 2008 Suomessa oli 19 700 rikasta, kun rikkaaksi luettiin henkilö, jolla on kiinteistöt pois lukien omaisuutta vähintään miljoonan dollarin verran. Rikkaiden määrä oli laskenut 23 prosentilla edellisvuoden 25 600:sta.


title: Varallisuus

text: Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 talletuksia 123 miljardia euroa ja sijoitusrahastoissa 57,7 miljardia euroa, yhteensä 181 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 35 000 euroa.


title: Varallisuus

text: Suomalaisilla yrityksillä, kotitalouksilla ja muilla oli tammikuussa 2012 lainaa 181,5 miljardia euroa. Jokaista suomalaista kohti tämä tarkoittaa noin 36 000 euroa.


title: Varallisuus

text: Avustusjärjestö Oxfam julkaisi 2014 raportin, jonka mukaan entistä suurempi varallisuus on keskittynyt entistä pienemmälle määrälle henkilöitä maailmassa. Tilanne kärjistynyt erityisesti vuonna 2008 alkaneen talouskriisin myötä. Raportin mukaan puolella maailman köyhimmistä (740 000 000 000 €) on saman verran varallisuutta mitä 85 rikkaimmalla.


title: Varallisuus

text: Ennen teollista vallankumousta ja kansainvälisen kaupan kehittymistä poliittinen valta oli tärkein avain rikkauteen. Esimerkiksi Julius Caesar oli uransa huipulla Rooman valtakunnan ja todennäköisesti koko silloisen maailman rikkain mies. Uudemmalla ajalla maailman rikkaimman ihmisen titteliä tai ainakin arviota tällaisesta asemasta ovat pitäneet hallussaan muun muassa John D. Rockefeller, Jean Paul Getty ja Bill Gates.


title: Varallisuus

text: Forbes-lehti arvioi vuonna 2011 seuraavat henkilöt maailman rikkaimmiksi (luvut miljardeina euroina). Forbes-lehden luettelo perustuu henkilöiden omistamien osakkeiden yhteisarvoon arviointihetkellä.


title: TCL

text: TCL () on John Ousterhoutin luoma tulkattava ohjelmointikieli. Sen nimi voidaan lausua englanniksi ”tickle”. TCL:ää pidetään helposti opittavana, mutta silti tehokkaana työvälineenä oikeissa käsissä. TCL:ää käytetään yleensä nopeiden prototyyppien luomiseen, ohjelmien komentosarjakielenä, graafisissa käyttöliittymissä ja testauksessa. TCL on vuoden nuorempi kuin Perl.”»”-merkkijono kuvaa ohjelman antamaa tulostetta eikä kuulu TCL:ään.


title: TCL

text: "#"-merkki rivin alussa on kommenttirivin merkki eli tulkki jättää kyseisen rivin huomioimatta.


title: TCL

text:
Hello world:
Yksikkömuotoilija


title: TCL

text: Vaikka TCL:ssä itsessään ei ole olio-ohjelmointirajapintaa, sitä voi laajentaa tukemaan uusia ominaisuuksia tarpeen mukaan. Kieleen on tehty monia C-laajennuksia, jotka mahdollistavat olio-ohjelmoinnin, esimerkiksi XOTcl ja incr Tcl. Myös kokonaan TCL:llä tehtyjä olioperustaisia laajennuksia on. Tästä esimerkkinä Snit.


title: TCL

text: TCL:ää käyttäviä ohjelmia ovat aMSN, eggdrop, x-chat ja BitchX.


title: Kansanpuolue (maalaisten)

text: Kansanpuolue oli vuosina 1917–1918 toiminut suomalainen puolue.


title: Kansanpuolue (maalaisten)

text: Puolueen takana oli vaikuttajia (varsinkin maataloustuottaja-aktiiveja) sekä Vanhasuomalaisesta että Nuorsuomalaisesta puolueesta. Perustajat pitivät porvarikentän kahtiajakoa turhana ja haitallisena. Loppukesällä 1917 perustetun Kansanpuolueen oli tarkoitus kerätä kahden puolueen kannattajat. Yhdistymistä ei kuitenkaan tapahtunut. Porvarillista kenttää jakoi konservatismin ja liberalismin välinen ero, joka nousi pian esille Suomen valtiomuotoa pohdittaessa.


title: Kansanpuolue (maalaisten)

text: Vuoden 1917 eduskuntavaaleissa Kansanpuolue oli vaaliliitossa nuorsuomalaisten ja vanhasuomalaisten kanssa. Puolue sai viisi kansanedustajaa, joista kolme nousi eduskuntaan Mikkelin läänin vaalipiiristä. Kansanpuolue keräsi kannatuksensa pääasiassa porvarilliselta maalaisväestöltä, kuten tilanomistajilta.


title: Kansanpuolue (maalaisten)

text: Osa Kansanpuolueesta ryhmittyi 1918 monarkian kannattajiin, osa tasavallan. Porvarikentän yhdistäjäksi perustettu puolue oli siten itsekin hajalla. Enemmistö päätti 8. joulukuuta 1918 sulauttaa puolueen Kansalliseen Edistyspuolueeseen. Puolueen kansanedustajista tasavaltalaiset Taavetti Heimonen, Erkki Pullinen ja Kaarlo Vuokoski liittyivät Edistyspuolueeseen ja monarkistit Jussi Puumala ja August Tanttu Kokoomukseen.


title: Kansanpuolue (maalaisten)

text: Edistyspuolueessa moni aiemmista kansanpuoluelaisista asemoitui 1920-luvulla konservatiiviseen siipeen (niin sanottu Pullisen–Viljasen linja). Edistyspuolueen muovauduttua yhä kaupunkilaisemmaksi sekä kuluttaja-asioille ja virkamiesluokalle myönteiseksi, siirtyi puolueen jäsenistä runsas joukko (mm. Erkki Pullinen) Maalaisliittoon, joka oli lähellä Kansanpuoluetta niin aatteellisesti kuin poliittisestikin. Tällöin edistyspuolue menetti suuren osan Mikkelin vaalipiirin kannatuksestaan Maalaisliitolle.


title: MAC

text: MAC "(Media Access Control)" on IEEE 802-verkoissa (esimerkiksi Ethernet) verkon varaamisen ja itse liikennöinnin hoitava osajärjestelmä. Kaikkien IEEE 802-standardien siirtoyhteyskerros koostuu samanlaisesta LLC-kerroksesta "(Logical Link Control)" ja verkkotyypistä riippuvasta MAC-kerroksesta.


title: MAC

text: Ethernetin MAC-kerroksella huolehditaan myös verkkokortin MAC-osoitteista.


title: MAC

text:
Windowsissa:
Käynnistä > suorita > cmd


title: MAC

text: Tulosteesta katso kohta "Fyysinen osoite"


title: MAC

text: Linuxissa:


title: MAC

text: Tulosteesta katso kohta "HWaddr"


title: MAC

text: Käynnistä > suorita > cmd


title: MAC

text: Etsi saamastasi listasta kyseinen IP ja vastaava MAC


title: Muistikortti

text: Muistikorteissa tietoa tallennetaan elektroniseen Flash-muistiin. Tällaiset muistit ovat käytössä mm. digitaalikameroissa, PDA -laitteissa sekä useimmissa matkapuhelimissa. Myös useisiin tietokoneisiin voidaan liittää erityyppisiä muistikortteja. Useimmissa uusissa PC-koneissa on muistikortinlukija valmiina.


title: Muistikortti

text:
Käytettäviä erilaisia muistikorttitekniikoita:
Muistikortit ovat näppäriä ja kestäviä, mutta väärällä käsittelyllä kortti saattaa tulla lukukelvottomaksi. Yleensä seuraavat syyt aiheuttavat tietojen häviämistä tai kortin muuttumisen lukukelvottomaksi joko osittain tai kokonaan: sormien rasva kontaktipinnoilla, kosteus, hankaussähkö, taivutus ja rajut lämpötilan vaihtelut. Myös kesken kortin lukemisen tai kirjoittamisen aikana tehty irrotus yleensä viottaa korttia. Yleisin tiedostojen hukkaamistapa on kuitenkin kortin käyttäjä itse; vahingossa tehdyt tiedostojen tuhoamiset, kortin tahaton alustus tai epäonnistunut siirto toiselle laitteelle ovat yleisiä. Tietojen hukkuminen ei läheskään aina ole lopullista, vaan sopivilla laitteilla ja ohjelmilla tiedot pystytään usein kaivamaan esiin. Tiedot eivät varsinaisesti katoa kortilta, vaan niiden lukemiseen tarvittavat tiedot ovat näissä tapauksissa saattaneet vioittua.


title: Muistikortti

text: Joissakin muistikorteissa on mekaaninen kirjoitussuojauskytkin, jonka päällekytkemisen jälkeen tiedostoja ei voi poistaa tai lisätä mutta ominaisuus voidaan peruuttaa kytkemällä kytkin toiseen asentoon.


title: DHCP

text: DHCP () on verkkoprotokolla, jonka yleisin tehtävä on jakaa IP-osoitteita uusille lähiverkkoon kytkeytyville laitteille. Ylläpitäjä antaa tietyn IP-osoiteavaruuden, jolloin jokainen laite pyytää käynnistyksen yhteydessä DHCP-palvelimelta oman IP-osoitteen. Annettu osoite on voimassa ennalta määrätyn ajan. Menettely yksinkertaistaa asiakaskoneiden asetuksien hallintaa huomattavasti.


title: DHCP

text: DHCP-palvelin voi jakaa asiakkaille myös muita asetuksia, kuten oletusyhdyskäytävän ja nimipalvelimen (tai nimipalvelimien) IP-osoitteen. Käytännössä DHCP-palvelin voi jakaa lähes mitä tahansa asetuksia, kuten reitittimille käyttöjärjestelmän lataamiseen käytetyn TFTP-palvelimen osoitteen, aikapalvelimet kellon synkronointiin tai Windowsin SMB-tiedostojaon asetuksia.


title: DHCP

text: DHCP on BOOTP-protokollan suora seuraaja. Se määriteltiin ensimmäisen kerran RFC 1531:ssa lokakuussa 1993. Virheen vuoksi tämän korvasi lähes heti RFC 1541. Myöhemmin protokollaa laajennettiin RFC 2131:ssa maaliskuussa 1997 ja tämä on nykyisin voimassa oleva versio.


title: DHCP

text: IPv6:n standardi RFC 3315 julkaistiin vuonna 2003, ja sitä täydennettiin useaan kertaan, mm. RFC 3633:ssa ja RFC 3736:ssa. IPv6 sisältää jo osittain DHCP:tä vastaavan toiminnallisuuden (Stateless address autoconfiguration, SLAAC) mutta ei kaikkea, joten erillinen DHCP-palvelin voi olla tarpeen.


title: DHCP

text: Tyypillisesti DHCP:n jakamat osoitteet kuuluvat yksityisille verkoille varattuihin alueisiin, joita ovat 192.168.0.0 – 192.168.255.255, 10.0.0.0 – 10.255.255.255 ja 172.16.0.0 – 172.31.255.255. (RFC 1918, IPv6:lle katso RFC 4193).


title: DHCP

text: Jos DHCP:tä käyttävä verkkolaite ei saa yhteyttä palvelimeen, se ottaa tyypillisesti satunnaisesti käyttöönsä Link Local -osoitteen välillä 169.254.1.0 – 169.254.254.255 (RFC 6890, RFC 3927, IPv6:lle katso RFC 4862).


title: DHCP

text: DHCP-protokolla ei reitity. IP-osoitteita jakava DHCP-palvelu voi kuitenkin sijaita eri verkossa. Tällöin IP-osoitepyynnöt voidaan välittää verkkojen välillä DHCP Relay -toiminnon avulla. DHCP Relay määritetään reitittävän laitteen konfiguraatioon. DHCP Relay toiminnosta voidaan puhua myös DHCP-helper tai IP-helper -address nimillä. DHCP-helper-nimeä käytetään toiminnosta joka nimenomaan käsittelee DHCP-pyynnöt eteenpäin. IP-helper käsittää useiden toimintojen käsittelyä, joista yksi on DHCP-Relay.


title: DHCP

text: Kun DHCP-pyyntöjä käsittelevä laite saa pyyntöjä eri verkkoalueilta, päättelee se oletusyhdyskäytävän IP-osoitteesta mihin verkko-alueeseen IP-osoitevaraus tehdään.


title: Lähiliikennevaunu

text: Lähiliikennevaunulla tarkoitetaan rautatien vaunukalustossa sellaista henkilöliikenteen vaunua, joka on suunniteltu käytettäväksi veturivetoisissa junissa. Lähiliikennevaunun ovien sijoittelu ja ovijärjestelmät ovat sellaisia, että matkustajien nousu junaan ja poistuminen junasta on nopeaa, vaivatonta ja mahdollisimman väljää. Vaunuja käytetään pääasiassa ruuhka-ajan veturivetoisissa junissa.


title: Lähiliikennevaunu

text: Suomessa käytettiin ruuhka-ajan lähijunissa Eil- ja Eilf-sarjojen vaunuja säännöllisesti vuoteen 2017. Ne on rakennettu 1980-luvulla. 1980-luvun lopulle asti oli käytössä myös puukorisia 1950-luvulla rakennettuja Ei-vaunuja, joihin oli muutostyönä tehty kumpaankin päähän pariovet matkustajaruuhkien helpottamiseksi.


title: UDP

text: UDP () on ns. yhteydetön protokolla, joka ei vaadi yhteyttä laitteiden välille, mutta mahdollistaa tiedostojen siirron.


title: UDP

text: UDP eroaa TCP:stä monin tavoin. Muun muassa paketin perillemenoa ei varmisteta päästä päähän (alempi taso kyllä varmistaa seuraavaan solmuun asti). UDP:ta käytetään esimerkiksi DNS-pyyntöjen lähettämiseen, verkkopeleissä ja reaaliaikaisen videon ja äänen välittämiseen. UDP:n yleisrasite on pienempi kuin TCP:n, siinä ei suoriteta alkukättelyä, pakettien kuittausta eikä yhteyden lopettamista. Se ei silti välttämättä ole nopeampi kuin TCP, koska TCP:n liukuva ikkuna (sliding window) kompensoi tehokkaasti kuittausten viemää aikaa.


title: UDP

text: Vaaleanpunaisella taustalla näkyvät kohdat eivät ole pakollisia. Data-osion teoreettinen maksimikoko on 65,527 tavua.


title: UDP

text: Hyötykuorma tarkoittaa datan pituutta IPv6-paketin otsakkeen jälkeen, siihen lasketaan pakettiin lisänä tulevat ylimääräiset otsakkeet.UDP on IP-protokolla numero 17. UDP-porttien numerointi löytyy artikkelista "portti".


title: SQL

text: Structured Query Language (SQL) on IBM:n kehittämä standardoitu kyselykieli, jolla relaatiotietokantaan voi tehdä erilaisia hakuja, muutoksia ja lisäyksiä. Käytännössä kaikki relaatiotietokannat ymmärtävät SQL-kieltä.


title: SQL

text: SQL ei määritä verkkoprotokollaa tai standardia, jolla SQL-komentoja välitetään. ODBC tarjoaa jonkinnäköisen tietokantariippumattoman ajuriratkaisun, mutta sekin vaatii samaisen ODBC-ajurin jokaiselle asiakasohjelmalle. LDAP on esimerkki tietokannasta, jossa myös verkkoprotokolla on standardoitu.


title: SQL

text: ISO/IEC on standardoinut SQL:n, uusimman standardin ollessa SQL-2008. Tärkeimmät käyttökäskyt ovat SELECT, UPDATE, INSERT ja DELETE. Tärkeimmät tiedon määrittelykäskyt ovat CREATE TABLE, CREATE VIEW, joilla luodaan uusia tietokantaobjekteja (taulu ja näkymä, vastaavasti). ALTER-käskyllä voidaan muuttaa objektia (esim. lisätä tauluun jälkeenpäin uusi sarake).


title: SQL

text: "Suljettu lähdekoodi"


title: SQL

text: "Avoin lähdekoodi"


title: ARP (protokolla)

text: ARP () on protokolla, jolla Ethernet-verkoissa selvitetään "loogista" osoitetta vastaava "fyysinen" osoite: IP:tä käytettäessä IP-osoitetta vastaava Ethernet- eli MAC-osoite. ARP toimii tavallisesti vain "broadcast" tyyppisissä verkoissa, mutta muun tyyppisiin verkkoihin on olemassa NBMA (RFC 2332).


title: ARP (protokolla)

text: Jotta laite voisi liikennöidä toisen laitteen kanssa Ethernet-verkossa, sen täytyy tietää tuon toisen laitteen MAC-osoite. Niinpä ennen liikennöintiä kone lähettää verkkoon ARP-kyselyn, johon se liittää haluamansa IP-osoitteen. Kaikki koneet kuulevat viestin ja se, jolla on kyseinen IP-osoite, lähettää ARP-vastausviestissä oman MAC-osoitteensa. Liikennöivä kone tallentaa tuon vastauksen myös välimuistiin (ARP cache), joten ARP-kyselyä ei tarvitse tehdä ennen jokaista liikennöintiä.


title: ARP (protokolla)

text: ARP-protokolla on hyvin haavoittuvainen hyökkäyksille ja sen avulla on mahdollista salakuunnella jopa kytkentäisiä lähiverkkoja, ks. ARP-väärennös.


title: ARP (protokolla)

text: Päätelaitteille on kehitetty käänteinen ARP-protokolla eli RARP-protokolla (RFC 903), jolla fyysisen osoitteensa tietävä laite voi selvittää loogisen osoitteensa.


title: ARP (protokolla)

text: Unix-ympäristössä komento codice_1 näyttää tuon ARP-välimuistin sisällön.


title: ARP (protokolla)

text: Verkkoon lisättäviä laitteita mahdollista seurata codice_2-nimisellä daemonilla, joka lähettää ylläpitäjälle sähköpostin aina, kun verkkoon tulee uusi, aiemmin tuntematon laite.


title: Valtionrautatiet

text: Valtionrautatiet (lyh. VR, ruots. "Statsjärnvägarna", vuoteen 1922 asti Suomen Valtion Rautatiet eli SVR) oli Suomen valtiollinen rautatielaitos, joka ylläpiti valtakunnallista rataverkkoa ja harjoitti sillä verkolla rautatieliikennettä sekä sitä tukevaa autoliikennettä.


title: Valtionrautatiet

text: Valtionrautatiet toimi liikenneministeriön alaisuudessa valtion keskusvirastomuotoisena laitoksena vuoteen 1989 asti, jolloin siitä muodostettiin niin sanottu uusimuotoinen liikelaitos, jonka taloudenpito oli irrotettu valtion talousarviosta.


title: Valtionrautatiet

text: 1. heinäkuuta 1995 Valtionrautatiet yhtiöitettiin ja jaettiin kahtia. Siinä yhteydessä muodostettiin valtion rataverkkoa ylläpitävä Ratahallintokeskus (nyk. osa Väylävirastoa) ja liikenteen rataverkolla hoitava osakeyhtiömuotoinen VR-Yhtymä.


title: Valtionrautatiet

text: Yhtiön mainoslauseita eli sloganeita ovat olleet: "Kiskoilla on aina kesäkeli" ja "Junassa on hauska matkustaa". Jälkimmäinen oli Autoliiton Moottori-lehden mukaan, käytössä vuonna 1985. Samalla uusi logo korvasi aiemman, niin kutsutun siipipyörä-tunnuksen.


title: National Security Agency

text: National Security Agency (suom. ”Kansallinen turvallisuusvirasto”) eli NSA on 1952 perustettu Yhdysvaltain tiedusteluelin ja -virasto, jonka erikoisaloja ovat kryptoanalyysi (esimerkiksi salakielen murtaminen), kryptografia (viestien salaaminen) ja signaalitiedustelu. NSA:n tehtäviin kuuluvat vieraiden kielten osaaminen, sähköinen salakuuntelu, salakirjoitusmenetelmien kehittäminen ja salausten purku sekä Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden ylläpitäminen yhteistyössä liittovaltion poliisin FBI:n kanssa.


title: National Security Agency

text: NSA harjoittaa erilaisia kryptografisia ja kryptoanalyyttisiä toimia, joiden tarkoituksena on suojella Yhdysvaltain tietoliikennettä. Sääntöjensä mukaan NSA saa salakuunnella vain sellaista viestiliikennettä, joka tapahtuu Yhdysvaltain ulkopuolella tai on tulossa Yhdysvaltoihin. Vuonna 2013 NSA:n entisen työntekijän Edward Snowdenin aloittama NSA:n sisäisten dokumenttien vuotaminen on paljastanut viraston harjoittavan erittäin laajamittaista, sekä kansalaisten että yritysten yksityisyyttä loukkaavaa tietoverkkojen urkintaa.


title: National Security Agency

text: Virallisten tietojen mukaan NSA:lle työskentelee maailmanlaajuisesti arviolta 30 000 työntekijää. Viraston itsensä mukaan se on Yhdysvaltain suurin matemaatikkojen työnantaja. NSA:n päämaja Marylandin Fort Meadessä, Baltimoren lentoaseman läheisyydessä, on Marylandin osavaltion suurimpia työnantajia ja toiseksi suurin sähkön kuluttaja.


title: National Security Agency

text: NSA:n historia juontaa juurensa vuoteen 1949, jolloin Yhdysvallat perusti armeijan turvallisuusvirasto AFSA:n ("The Armed Forces Security Agency"). Sen tehtävänä oli harjoittaa elektronista tiedustelua ja ohjata Yhdysvaltain asevoimien eri puolustushaarojen tiedusteluosastojen tietoliikennettä. Virastolla oli kuitenkin vain vähän vaikutusvaltaa, ja 10. joulukuuta 1951 silloinen CIA:n johtaja Walter Bedell Smith esitti AFSA:n korvaavan tiedustelupalvelun perustamisesta. Smithin ehdotus hyväksyttiin 13. kesäkuuta 1952, ja NSA:n perustamiseen valtuuttavat oikeudet myönsi presidentti Harry S. Truman. Vaikka NSA muodostettiin 24. lokakuuta 1952, virallisesti se perustettiin 4. marraskuuta 1952.


title: National Security Agency

text: NSA on kehittänyt erilaisia sähköisiä salausjärjestelmiä, mukaan lukien EKMS tavanomaisille sähköisille tietojärjestelmille, SINCGARS Yhdysvaltain ja sen liittolaisten asevoimien yhteysjärjestelmille, STE puhelinkeskusteluille sekä TACLANE Internet-yhteyksille. NSA:lla on myös huomattava rooli maailman suurimmassa sähköisessä valvontajärjestelmä ECHELON:ssa.


title: National Security Agency

text: NSA:n olemassaolo oli pitkään julkinen salaisuus, minkä johdosta syntyi vitsi, että ”NSA” olisi lyhenne sanoista ”"No Such Agency"” (”Ei ole tällaista virastoa”). Nykyisin NSA on kuitenkin ottanut aikaisempaa julkisemman roolin, ja sen on tiedetty antaneen yhdysvaltalaisille yrityksille neuvoja tietojärjestelmien turvaamisesta erityisesti ulkomailta tulevia uhkia vastaan. NSA:n budjetti on yhä salainen, mutta NSA:n antamien tietojen mukaan se kuuluisi Yhdysvaltain 50 suurimman yrityksen joukkoon, mikäli se olisi viraston sijasta yritys.


title: National Security Agency

text: NSA on herättänyt kiistelyä myös sen takia, että syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen presidentti George W. Bush myönsi NSA:lle valtuudet valvoa Yhdysvaltain sisäistä tietoliikennettä ja salakuunnella tavallisten Yhdysvaltain kansalaisten puhelinkeskusteluja.


title: National Security Agency

text: NSA on ollut kansainvälisessä julkisuudessa kesäkuusta 2013 asti. Tiedotusvälineissä alettiin silloin sarja paljastuksia NSA:n ja sen kansainvälisten yhteistyötahojen harjoittamasta ulkomaalaisiin ja Yhdysvaltain kansalaisiin kohdistuvasta maailmanlaajuisesta joukkovalvonnasta. Raportit ovat suurimmaksi osaksi lähtöisin huippusalaisten asiakirjojen kätköstä, jonka vuosi entinen NSA:n urakoitsija Edward Snowden työskennellessään Booz Allen Hamiltonille, yhdelle Yhdysvaltojen suurimmista puolustus- ja tiedustelualihankkijoista. Yksi ensimmäisistä paljastuksista oli PRISM-ohjelman olemassaolo.


title: National Security Agency

text:
"The Washington Postin" mukaan NSA on rakentanut MYSTIC-ohjelmassa RETRO-nimisen järjestelmän, joka pystyy tallentamaan kokonaisen maan kaikki puhelut ja säilyttämään ne kuukauden ajan. Viranomaisten pyynnöstä lehti ei paljastanut mistä valtiosta on kysymys.
The Intercept -julkaisun mukaan salakuunneltu maa on Bahama.
Järjestelmä oli valmis vuonna 2011. Kahta vuotta myöhemmissä suunnitteludokumenteissa kaavaillaan samanlaisia operaatioita kohdistettavaksi muihinkin valtioihin. Vuoden 2013 budjetissa mainitaan viisi valtiota, joista MYSTIC-ohjelma takaa ”laajan kattavuuden” ja kuudes mainitaan lisättäväksi lokakuussa.


title: National Security Agency

text: Vuonna 2013 paljastui, että NSA oli vakoillut Saksan liittokanslerin, Angela Merkelin, matkapuhelinta yli vuosikymmenen ajan. Tämä aiheutti suuren kohun, jonka jälkeen Merkel ehdotti keinoja suojautua EU:n sisäisesti Yhdysvaltain harjoittamalta vakoilulta.


title: National Security Agency

text: Edward Snowdenin vuotamien asiakirjojen aikaansaamissa jälkimainingeissa Yhdysvaltain hallinnon asiantuntijalautakunta ilmoitti tammikuun 2014 loppupuolella, että turvallisuusvirasto NSA:n harjoittama amerikkalaisten puhelutietojen keruu on laitonta ja tehotonta. Lautakunta myös suositteli, että Obama lopettaa ohjelman ja määrää kerätyt sadat miljoonat tiedot tuhottaviksi. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ilmoitti 27.3.2014, että kansallinen turvallisuusvirasto NSA lopettaa amerikkalaisten puhelutietojen joukkokeräämisen. Obaman mukaan NSA voi taltioida puhelutietoja jatkossa vain, jos tuomioistuin myöntää luvan tiettyjen numeroiden tarkkailuun. Hätätilanteessa puhelutietoja voitaisiin kuitenkin pyytää ilman oikeuden lupaa. Ulkomaisiin henkilöihin kohdistuvaa verkkovalvontaa ei ole luvattu vähentää tai lopettaa.Kun NSA muuttui 1990-luvulle mennessä julkisemmaksi, virasto on ollut siitä lähtien mukana monissa vakoiluaiheisissa kirjoissa, elokuvissa ja tietokonepeleissä. NSA kuitenkin kuvataan niissä usein hyvin epätarkasti, ja että virasto suorittaisi kryptografia ja kryptoanalyysin sijasta mittavia ja riskialttiita tiedusteluoperaatioita, jotka todellisuudessa kuuluisivat keskustiedustelupalvelu CIA:lle tai Yhdysvaltain asevoimien puolustushaarojen erikoisjoukoille.


title: National Security Agency

text: NSA:n merkittäviin esiintymisiin populaarikulttuurissa kuuluvat muiden muassa Dan Brownin esikoisteos "Murtamaton linnake", joka käsittelee NSA:n salauksenpurkujärjestelmiä; vuoden 2002 James Bond -elokuva "Kuolema saa odottaa", missä Bond-tyttö Giacinta "Jinx" Johnson on James Bondin kanssa työskentelevä NSA-agentti; sekä Ubisoft-pelitalon "Splinter Cell" -pelisarja, jonka päähenkilö Sam Fisher on NSA:n kuvitteellisen operatiivisen osaston Third Echelonin kenttäagentti. Näistä Dan Brownin teos on lähinnä NSA:n todellista toimialaa.


title: Bob Bemer

text: Robert William Bemer (tunnetaan paremmin nimellä Bob Bemer) (8. helmikuuta 1920 – 22. kesäkuuta 2004) oli yhdysvaltalainen tietotekniikan kehittäjä. Hän oli ASCII-merkistöjärjestelmän kehittäjä.


title: Bob Bemer

text: Bob Bemer syntyi Sault Sainte Mariessa, Michiganissa. Hän valmistui Cranbrook Schoolista vuonna 1936 ja valmistui matematiikankandidaatiksi () Albion Collegesta vuonna 1940. Hän sai myös todistuksen ilmalutekniikasta Curtiss-Wright Teknisestä Instituutista vuonna 1941.


title: Bob Bemer

text: Työuransa Bemer aloitti Douglas Aircraft Companyn palvelusessa vuonna 1941. Bob Bemer aloitti ohjelmoijana alkuvuodesta 1949 ja jatkoi sillä tiellä eläkeikään asti. Urallaan hän oli yksi ensimmäisistä jotka tekivät töitä tietokoneiden parissa ja kehittivät tietokoneita siihen mitä ne tänä päivänä ovat. Kaiken kaikkiaan hän ehti uransa aikana olla töissä useissa eri yrityksissä RAND Corporation, Marquardt, Lockheed, IBM (ohjelmastandardien johtaja), Univac, Bull GE, General Electric ja Honeywell.


title: Bob Bemer

text: Yksi Bemerin tärkeimmistä keksinnöistään on ASCII-standardin keksiminen. Tämä standardi on mahdollistanut muun muassa sähköpostin, World Wide Webin sekä monet muut asiat tietokonealalla. Hän oli mukana komiteassa, joka yhdisti hänen kehittämänsä COMTRAN -kielen Grace Hopperin kehittämän FLOW-MATIC -kielen joista syntyi COBOL.


title: Bob Bemer

text: Vuonna 1971 Bemer julkaisi ensimmäisen kerran varoituksen ongelmista, jotka syntyisivät kahden numeron käyttämisestä neljän sijasta vuosien esittämiseen tietokonekoodissa. Bemerin varoituksia Y2K-ongelmasta ei kuitenkaan uskottu ja ongelman korjaamiseen käytettiin paljon rahaa myöhemmin.


title: Bob Bemer

text: Bob Bemer kuoli syöpään 22. kesäkuuta 2004 hänen kotonaan Possum Kingdom järvellä Teksasissa. Bemer ehti olla elämänsä aikana kuusi kertaa naimisissa.


title: Heikki A. Ollila

text: Heikki Antero Ollila (s. 26. toukokuuta 1950 Kangasala) on kokoomuslainen poliitikko, maanviljelijä ja entinen kansanedustaja. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden kandidaatti ja hänen asuinkuntansa on Kangasala. Ollila kuului 1970-luvulla Kokoomuksen remonttimiehiin ja toimi 2000-luvun alulla lyhyen aikaa kokoomuksen puoluesihteerinä.


title: Heikki A. Ollila

text: 1980-luvun lopulla Ollila, Sauli Niinistö ja Kari Häkämies muodostivat eduskunnassa Tupuksi, Hupuksi ja Lupuksi kutsutun kolmikon; joskus kolmikkoon luettiin Ollilan sijasta Anssi Rauramo. Miesten työhuoneet olivat samalla käytävällä ja he istuivat samoissa valiokunnissa.


title: Heikki A. Ollila

text: Ollilalla on puoliso Pirkko-Liisa ja lapset Kalle (s. 1969) ja Kaisa (s. 1979).


title: Harri Jaskari

text: Harri Matti Jaskari (s. 26. maaliskuuta 1964 Virrat) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut kokoomuksen kansanedustajana Pirkanmaan vaalipiiristä vuodesta 2007 ja Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 2000. Jaskari on myös Pirkanmaan maakuntaliiton hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Harri Jaskari

text: Ennen eduskuntaa Jaskari työskenteli ministerin erityisavustajana sisäasiainministeriössä vuonna 2000, Tampereen kauppakamarin toimitusjohtajana 2001–2004 ja kokoomuksen puoluesihteerinä 2004–2006. Hän oli Sauli Niinistön kampanjapäällikkö presidentinvaaleissa 2006.


title: Harri Jaskari

text: Jaskari valmistui ylioppilaaksi 1983, hallintotieteiden maisteriksi 1990 ja lisensiaatiksi 1993. Hän on toiminut tutkijana Tampereen yliopistossa (1987–1990), Suomen Akatemiassa (1990–1993) ja Edinburghin yliopistossa (1991–1992). Vuosina 1994–1995 Jaskari oli projektipäällikkönönä Kymenlaakson kauppakamarilla ja 1996–1999 teollisuusasiamiehenä Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitossa.


title: Harri Jaskari

text: Jaskari valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2007 vaaleissa 4812 äänellä. Vuoden 2011 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 4556 äänellä. Eduskunnassa Jaskari on jäsen talousvaliokunnassa (2007–) ja tulevaisuusvaliokunnassa (2007–). Hän oli Välimeri-unionin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja vaalikaudella 2011–2015 ja puheenjohtajuuden myötä myös kansainvälisten asiain foorumin jäsen.


title: Harri Jaskari

text: Vuonna 2007 Jaskari osallistui kokoomuksen perustuloa pohtivan "Sisällä vai ulkona - kohti perustuloa?" -raportin kirjoittamiseen. Hänen mukaansa syrjäytyminen ja huono-osaisuuden lisääntyminen ovat vakavia uhkia suomalaiselle yhteiskunnalle. Jaskari oli huolissaan väestön ikääntymisestä ja työmarkkinoille tulevien ikäluokkien pienenemisestä ja näki korkean työllisyysasteen edellytyksenä pohjoismaisen hyvinvointiyhteiskunnan säilymiselle.


title: Harri Jaskari

text: Vuonna 2013 hän kirjoitti yhdessä kansanedustaja Marjo Matikainen-Kallströmin kanssa kokoomuksen kasvutyöryhmän raportin "Innostunut Yhteiskunta" ja vuonna 2015 kokoomuksen energiapoliittisen vision "Valoa ja lämpöä Suomelle".


title: Harri Jaskari

text: Keväällä 2016 Jaskari ryhtyi kokoomuksen puheenjohtajuutta tavoittelevan Elina Lepomäen kampanjapäälliköksi.


title: Harri Jaskari

text: Vuonna 2010 Jaskari julkaisi Lobbaus-kirjan yhdessä Minna Hyytiäisen, Jussi Lähteen ja Pekka Perttulan kanssa. Hän on myös isännöinyt keskusteluohjemaa Radio Rapu -kanavalla.


title: Harri Jaskari

text: Jaskari on mukana useiden eri yritysten toiminnassa pienenä omistajana, hallituksen jäsenenä tai ulkopuolisena asiantuntijajäsenenä. Hän on mukana Aurinkotekno Oy, Exote Oy, Lippula Oy, Nordic Senior Services Oy, Team Action Zone Oy, Tutorhouse Oy ja Vicolo Oy -yritysten toiminnassa.


title: Harri Jaskari

text: Lokakuussa 2006 Jaskarin entinen naisystävä syytti häntä parituksesta ja pahoinpitelystä. Nainen kuitenkin perui paritussyytökset. Jaskari erosi esitutkinnan ajaksi puoluesihteerin tehtävistä ja hänen tilalleen valittiin Kokoomuksen Naisten Liiton pääsihteeri Taru Tujunen. Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen ilmoitti marraskuussa 2006, ettei Jaskarilla ole edellytyksiä palata puoluesihteeriksi. Esitutkinnan jälkeen Jaskaria syytettiin yhdestä, vuonna 2004 tapahtuneesta laittomasta uhkauksesta. Tampereen käräjäoikeus tuomitsi hänet 55 päiväsakkoon. Jaskari itse kiisti uhanneensa, muttei kuitenkaan valittanut päätöksestä, sillä hän ei uskonut mahdollisuuksiinsa saada muutosta tuomioon.


title: Harri Jaskari

text: Kesällä 2008 Jaskari avioitui Helsingin Kaupunginteatterin tuottaja Marinella Vartiaisen kanssa. Hänellä on kaksi lasta aiemmasta liitosta. Sotilasarvoltaan Jaskari on reservin yliluutnantti.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Marjo Tuulevi Matikainen-Kallström (o.s. "Matikainen", s. 3. helmikuuta 1965 Lohja) on suomalainen entinen hiihtäjä, moninkertainen arvokisavoittaja, entinen europarlamentaarikko, kokoomuksen kansanedustaja ja Espoon kaupunginvaltuutettu. Hän oli puolueensa varapuheenjohtaja kesäkuuhun 2006 asti.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen oli 1982 nuorten MM-kisoissa Suomen viestipronssia voittaneessa joukkuessa. Seuraavana vuonna hän voitti nuorten MM-kisoissa viestikultaa. Matikainen voitti ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa vuonna 1984. Samana vuonna hän oli Sarajevon olympialaisissa viidellä kilometrillä 22. ja oli mukana Suomen viestijoukkueessa, joka voitti olympiapronssia. Seefeldin MM-kisoissa 1985 Matikainen sijoittui viidellä kilometrillä 11:nneksi ja viestissä neljänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti hiihdon maailmancupin ja vuoden lopuksi hänet valittiin Suomen vuoden urheilijaksi.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen voitti Oberstdorfin MM-kisoissa 1987 kultaa sekä viidellä että kymmenellä kilometrillä. Hän hiihti neljänneksi 20 kilometrin kilpailussa. Hän uusi maailmancupin ja Suomen vuoden urheilija -voittonsa. Seuraavana vuonna Calgaryn olympialaisissa Matikainen voitti olympiakultaa viiden kilometrin kilpailussa. Kymmenen kilometrin henkilökohtaisella matkalla ja viestissä hän saavutti olympiapronssia. Hän voitti myös kauden maailmancupin. Lahden MM-kisoissa 1989 Matikainen voitti MM-kultaa perinteisen tyylin hiihdossa ja MM-hopeaa kymmenen kilometrin vapaan tyylin kisassa. Kisojen kymmenen kilometrin perinteisen ja vapaan tyylin kilpailuista hän voitti molemmista MM-pronssia. Lisäksi hän oli mukana Suomen viestijoukkueessa, joka voitti MM-kultaa. Hänet valittiin vuoden lopuksi Suomen vuoden urheilijaksi.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Juniori-ikäisenä Matikainen juoksi nuorten SM-tasolla 800 metriä ja osallistui maastokisoihin. 800 metrillä hänen ennätyksensä on 2.16,42 vuodelta 1986. Yleisurheilussa Matikaisen seura oli Espoon Tapiot.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen voitti hiihdossa 11 arvokisamitalia. Henkilökohtaisilla matkoilla hän voitti kolme kultaa: viiden kilometrin perinteisellä hiihtotavalla Obertsdorfin MM-kisoissa 1987 ja Calgaryn olympialaisissa 1988 sekä 15 kilometrin perinteisessä hiihdossa Lahden MM-kisoissa 1989. Matikainen voitti hiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun vuosina 1986–1988.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen valittiin Vuoden urheilijaksi 1986, 1987 ja 1989. Hänet valittiin neljä kertaa 1986–1989 pääkaupunkiseudun parhaaksi urheilijaksi. Hän lopetti huippuhiihdon 24-vuotiaana keväällä 1989.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Huhtikuussa 2008 Nelosen uutiset kertoi, että Matikaisen pöydällä oli ollut EPO-hormonipullo hiihtomaajoukkueen leirillä vuonna 1988. Nelosen tiedot perustuvat kahden maajoukkueen jäsenen (Erja Kuivalainen ja Jaana Savolainen) valaehtoisiin lausuntoihin. Matikainen-Kallström kiisti olleensa koskaan uransa aikana tekemisissä EPO-hormonin tai muiden kiellettyjen aineiden kanssa. EPO on ollut Kansainvälisen olympiakomitean kiellettyjen aineiden listalla vuodesta 1990.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Kesäkuussa 2008 myös Suomen maastohiihdon entinen päävalmentaja Kari-Pekka Kyrö väitti Matikaisen käyttäneen dopingia hiihtomenestyksen saavuttamiseen. Matikainen-Kallströmistä tehtiin tietojen perusteella rikosilmoitus, mutta syyttäjä ei löytänyt väitteille näyttöä.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Urheilu-uransa jälkeen Matikainen-Kallström valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1992. Hän on työskennellyt Imatra Steelillä (1989–1990), Neste Oy:ssä (1992), IVO International Oy:ssä (1992–1995) ja ennen siirtymistään politiikkaan Posiva Oy:ssä (1996).


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Vuoden 1996 europarlamenttivaaleissa Matikainen-Kallström valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi kokoomuksen listalta. Hän sai puolueessaan Kirsi Pihan () jälkeen eniten ääniä (). Matikainen-Kallström uusi paikkansa vuoden 1999 eurovaaleissa kokoomuksen ääniharavana ja maan toiseksi suurimmalla äänimäärällä ().


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Matikainen-Kallström valittiin kansanedustajaksi, mutta hän istui europarlamenttikautensa loppuun, ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi runsaan vuoden ajaksi Tapani Mäkinen. Matikainen-Kallström palasi eduskuntaan europarlamenttikautensa päätyttyä heinäkuussa 2004. Hänet valittiin jatkokausille vuosien 2007 ja 2011 vaaleissa. Lokakuussa 2014 Matikainen-Kallström ilmoitti, ettei asetu ehdolle enää vuoden 2015 vaaleissa.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen-Kalström toimi Espoon kaupunginvaltuustossa vuosina 2005–2012. Hän on vuodesta 2011 Karjalan Liiton ja Tekniikan Akateemiset TEK:n puheenjohtaja. Hän on myös Neo Industrial -sijoitusyhtiön hallituksen jäsen vuodesta 2015. Jättäydyttyään politiikasta Matikainen-Kallström perusti yrityksen nimeltä HAVU&PER Oy, jonka nimi viittaa hänen tunnettuun huudahdukseensa ”Havuja, perkele!” Oberstdorfin MM-kisoissa 1987.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Matikainen-Kallström on ollut vuodesta 1995 naimisissa Arne Matias Kallströmin kanssa. Heillä on kolme lasta.


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: Olympialaiset


title: Marjo Matikainen-Kallström

text: MM-kisat


title: Ari Vatanen

text: Ari Pieti Uolevi Vatanen (s. 27. huhtikuuta 1952 Tuupovaara) on suomalainen poliitikko, maailmanmestaruuden saavuttanut ralliautoilija, autoteknikko ja maanviljelijä. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1999–2009.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen syntyi ja vietti lapsuutensa Tuupovaarassa. Nykyään hän asuu Etelä-Ranskassa. Hän aloitti ralliautoilun vuonna 1971 ja voitti ensimmäisenä suomalaisena rallin maailmanmestaruuden Ford Escort RS1800:lla vuonna 1981, lukuun ottamatta Markku Alénin vuonna 1978 voittamaa FIA Cupia. Vuonna 1985 hän joutui Argentiinan rallissa vakavaan onnettomuuteen, mutta palasi toivuttuaan takaisin huipulle.


title: Ari Vatanen

text: Ranskalaisen Metro-lehden kyselyssä vuonna 2006 Ari Vatanen oli kymmenenneksi suosituin eurooppalainen ranskalaisten keskuudessa. Arvostetun Le Monde -lehden mukaan Vatanen oli 2004 ”äärimmäisen suosittu” europarlamentaarikkojen keskuudessa.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen voitti Pariisi–Dakar-rallin Peugeot’lla kolmesti, vuosina 1987, 1989 ja 1990, ja Citroënillä vuonna 1991. Vuonna 1988 hän voitti Pikes Peak -ajon Peugeot’lla kilpailun ennätysaikaan. Hänen ajostaan tehtiin palkittu lyhytelokuva "Climb Dance". Vuonna 1997 hän voitti aavikkorallien maailmanmestaruuden. Vatanen osallistui vuoden 2007 Dakar-ralliin Volkswagenin Race Touareg -mallilla. Kartanlukijana toimi italialainen Fabrizia Pons.


title: Ari Vatanen

text: Kaikkiaan Vatanen ajoi rallin MM-sarjassa 101 kilpailua, joista voitti kymmenen. Vatasen autoihin on kuulunut myös Opel Manta- i400 -malli. Kyseistä Vatasen käyttämää autoa kaupattiin 110 000 eurolla.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen oli vuonna 2009 ehdokkaana Kansainvälisen autourheiluliiton FIA:n puheenjohtajaksi Max Mosleyn vetäytyessä tehtävästä. Vaikka Mosley antoi tukensa Vatasen kilpailijalle, Jean Todtille, Vatanen sai taakseen muun muassa Saudi-Arabian moottoriliiton. Vatanen hävisi äänestyksen 135–49. Vuonna 2013 Vatanen valittiin Viron autourheiluliiton puheenjohtajaksi.


title: Ari Vatanen

text: Vuosina 1999–2009 Vatanen oli Euroopan parlamentin EPP–ED-ryhmän jäsen. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 1999 vaaleissa Kansallisen Kokoomuksen listalta, ja vuoden 2004 vaaleissa Ranskasta, Union pour un Mouvement Populairen listalta Sud-Estin vaalipiiristä. Eurovaaleissa 2009 hän oli ehdolla jälleen kokoomuksen listalla, mutta ei tullut valituksi 17 806 äänellään.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen on tunnettu myös siitä, että hän vastustaa aborttia ja eutanasiaa, eikä hänen mielestään asiasta pitäisi päättää EU-tasolla.


title: Ari Vatanen

text: Vuonna 2009 Vatanen tuki egyptiläistä oppositiojohtajaa Ayman Nouria. Vuoden 2009 eurovaaleissa hän kampanjoi Garri Kasparovin kanssa.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen on kannattanut Turkin, Ukrainan ja Moldovan EU-jäsenyyttä, kunhan liittymiskriteerit täyttyvät.


title: Ari Vatanen

text: Toukokuussa 2009 Vatanen herätti huomiota ilmastonmuutosta koskevilla lausunnoillaan. Hän sanoi 23. toukokuuta 2009, että käsitys ihmisen vaikutuksesta ilmaston lämpenemisessä on valheellisten ja väärennettyjen tutkimustulosten seurausta. 27. toukokuuta hän julkaisi verkkosivuillaan oikaisun, jossa hän totesi muun muassa, että ”olemme joka tapauksessa menossa kohti seuraavaa jääkautta”.


title: Ari Vatanen

text: Kesäkuussa 2009 kokoomuksen pitkäaikainen poliitikko ja kansanedustaja Ben Zyskowicz arvosteli Vatasta toukokuussa esitettyjen ilmastonäkemysten johdosta ja väitti, että näkemykset veivät puolueelta ääniä tuolloin pidetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa.


title: Ari Vatanen

text: Vatanen on naimisissa Rita Helen Holmborgin kanssa. Hänellä on neljä lasta: Kim (1972), Ria (1980), Tua (1982) ja Max (1990). Kim Vatanen toimii rallikuski Sébastien Ogierin managerina yhdessä Craig Pollockin kanssa. Vatanen hoitaa muun muassa myös Jukka Ketomäen, Jari Ketomaan ja Taisko Larion asioita.


title: Portti (tietoliikenne)

text:
Portit ovat TCP/IP:tä käyttävissä tietokoneissa olevia numeroituja palvelupisteitä. Palvelu voi kytkeytyä odottamaan yhteyttä johonkin hyvin tunnettuun porttiin. Käyttäjätkin joutuvat varaamaan portin siitä koneesta, josta he ottavat yhteyttä. Tämä porttinumero on satunnainen.
Asiakaspään TCP-yhteydelle arvotaan satunnainen porttinumero, johon serveripää lähettää paluupaketit.
Satunnaiset portit ovat väliltä 1025–65535.


title: Portti (tietoliikenne)

text: Suurin sallittu porttinumero on 65535. Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä porttien, joiden numero on alle 1024, avaamiseen tarvitaan pääkäyttäjäoikeudet. Näitä portteja käytetään siis yleensä "hyvin tunnettuina portteina" ja muita portteja yhteydenottoihin ulospäin. Porttinumeron 0 käyttö on sallittu, mutta usein sillä pyydetään järjestelmää valitsemaan vapaa portti.


title: Portti (tietoliikenne)

text: Portit ovat yhteinen mekanismi sekä TCP- että UDP-protokollille. TCP-portti 80 ei ole sama kuin UDP-portti 80. Yleinen käytäntö on kuitenkin se, että jos TCP-portti 80 on varattu jollekin protokollalle (HTTP) niin vastaavaa UDP-porttia 80 pidetään varattuna samaan käyttötarkoitukseen, vaikkei protokolla sitä tarvitsisikaan.


title: Portti (tietoliikenne)

text: Esimerkki:


title: Portti (tietoliikenne)

text: 1 TCPMUX (TCP Port Service Multiplexer)


title: Portti (tietoliikenne)

text: Nämä ovat vain vakioportteja — mikään taho ei pakota esimerkiksi ajamaan HTTP-palvelinta juuri portissa 80. Tällöin portti on kuitenkin tiedettävä, esim. on käytettävä URL:ia "http"://"yritys.fi:8080" ottamaan yhteyttä HTTP-palvelimeen, joka odottaa yhteyksiä vaihtoehtoisessa HTTP-portissa 8080.


title: Portti (tietoliikenne)

text:
TCP-portteihin otettu yhteys on yleensä selväkielistä. Monia protokollia voi kokeilla Telnet-pääteohjelmalla mainitsemalla portin.
Komennolla
otetaan yhteys koneen yritys.fi porttiin 80 (HTTP). Telnet-komento löytyy useimmista Windows- ja Linux/Unix-käyttöjärjestelmillä varustetuista tietokoneista. (Useimmat HTTP-palvelimet vastaavat esimerkiksi yksinkertaiseen syöteriviin "GET /").


title: Voi

text: Voi on meijerituote, joka on valmistettu kirnuamalla maitoa, hapatettua kermaa tai niiden sekoitusta. Voi on päivittäiselintarvike lähes kaikkialla maailmassa. Voi on kiinteä emulsio, jossa kantajafaasina on maitorasva ja dispergoituneena faasina vesi. Voi koostuu maitorasvasta, jota ympäröivät pienikokoiset vesi- ja maitoproteiinipisarat. Lehmänmaidosta valmistettu voi on tavallisinta, mutta voita voidaan valmistaa myös muiden nisäkkäiden, esimerkiksi lampaan, vuohen, vesipuhvelin tai jakin maidosta. Suola on yleisin voin mauste. Voihin voidaan joskus lisätä säilöntäaineita, aromeja ja väriaineita. Voita käytetään maun antajana ja sitä lisätään ruoanvalmistuksessa estämään kiinnipalamista leivonnassa, kastikkeiden valmistuksessa ja paistamisessa. Poistamalla voista kiintoaineita ja vettä saadaan kirkastettua voita, jota on esimerkiksi Intiassa käytettävä ghi.


title: Voi

text: Voi on kylmässä kovaa, huoneenlämmössä se pehmenee nopeasti ja on levitettävissä helposti voileivälle. Kun voita lämmitetään 32–35 celsiusasteeseen, se sulaa ohueksi nesteeksi. Voin väri on tavallisesti vaaleankeltainen, ja se johtuu Tyndallin ilmiöstä: mitä rasvapitoisempaa voi on, sitä keltaisempaa se on, mutta vuodenaikojen ja käytetyn rehun vaikutuksesta se voi vaihdella syvän keltaisesta lähes valkoiseen. Väriaineita annatto ja betakaroteeni lisäämällä voidaan saada haluttu tasainen väri ympäri vuoden. Suomessa voita ei enää nykyisin värjätä.


title: Voi

text: Suomessa sanaa "voi" ei EU-direktiivin mukaan saa käyttää muusta kuin maitorasvasta valmistetusta tuotteesta. Säännös johti esimerkiksi siihen, että Valion piti luopua tuotenimestä Voimariini, koska tuote sisälsi myös kasvirasvaa. Tuote nimettiin uudestaan Oivariiniksi. Sanaa "voi" käytetään kuitenkin edelleen osana nimeä kasvirasvoista kaakaovoi ja maapähkinävoi, mutta tavallisesti voista puhuttaessa tarkoitetaan meijerivoita. Meijerivoi-nimityksen tarkoituksena on ollut, silloin kun sekaannuksen vaara on olemassa, tehdä ero sen ja kotivoin välillä. Näiden laatujen välillä saattoi olla voin meijerivalmistukseen siirryttäessä suuria eroja kuluttajan makutottumusten kannalta, kuten Yrjö Kokko kirjoittaa romaanissaan "Täydennysmies" (1962): ”Vanha Elviira ei ollut suostunut syömään meijerin ’keitettyä’ voita, ja kotivoi maistui Inkerinkin suussa paremmalta.”


title: Voi

text: Sana "voi" on peräisin hyvin varhaisilta ajoilta, ja samaa alkuperää olevia vastineita löytyy useista suomalais-ugrilaisista kielistä, esimerkiksi virosta ("või"), unkarista ("vaj"), udmurtista ("võj") ja hantista ("woj"). Etäsukukielten vastineet eivät välttämättä merkitse maidosta tehtyä, vaan myös rasvaa tai öljyä yleisemminkin. Sanaa on arveltu hyvin vanhaksi indoeurooppalaiseksi lainaksi.


title: Voi

text: Homogenoimaton maito ja kerma sisältävät maitorasvaa emulsiona miselleinä, pieninä palloina, joista jokaista ympäröi fosfolipideistä ja proteiineista koostuva kalvo. Kalvo estää maidon rasvan kerääntymisen yhteinäiseksi massaksi. Voin valmistuksessa kermaa käsitellään niin, että kalvot vahingoittuvat ja rasvapalloset kerääntyvät yhteen ja erottuvat maitoherasta. Tällöin tapahtuu faasi-inversio, jolloin maitorasvasta tuleekin kantajafaasi ja vedestä dispergoitunut faasi. Kerman erilaisilla käsittelyillä saadaan erilaisia voivalmisteita. Voi sisältää rasvaa kolmessa eri muodossa: vapaana maitorasvana, maitorasvakiteinä ja alkuperäisinä rasvapallosina. Valmiissa voissa näiden suhteelliset osuudet voin koostumuksesta määräävät sen rakenteen. Voi joka sisältää enemmän kiteitä, on kovempaa kuin voi, jossa on vapaata rasvaa.


title: Voi

text: Lähes kaikki kaupallinen voi valmistetaan nykyisin pastöroidusta kermasta, joka on kuumennettu noin 80 °C:een. Ennen kirnuamista kerma jäähdytetään 5 °C:een ja se jätetään tuohon lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi, jolloin noin puolet maitorasvasta kiteytyy. Kiteytynyt rasva toimii apuna rasvapallosten rikkomisessa ja kirnuamisprosessi nopeutuu.


title: Voi

text: Kirnuaminen tuottaa pieniä rasvajyväsiä, jotka kerääntyvät kirnupiimän pinnalle. Kirnupiimä juoksutetaan pois ja kerääntynyttä rasvaa huuhdotaan vedellä kirnupiimäjäämien poistamiseksi. Tämän jälkeen kerätty rasva työstetään vaivaamalla ja tuloksena saadaan kiinteää voita jossa voihin jäänyt vesi jakaantuu pieniksi pisaroiksi voin sisälle.


title: Voi

text: Voi pilaantuu helposti väärin säilytettynä ja härskiintyy eli voin rasvahappoketjut murtuvat ja jakaantuvat pienempiin osiin kuten voihapoksi ja diasetyyliksi.


title: Voi

text: Ennen nykyaikaista voin tehdasvalmistusta kerma kerättiin useista lypsyistä. Tämä aiheutti sen, että pastöroimaton kerma ehti hapantua ennen kirnuamista. Voista joka on valmistettu happamoituneesta kermasta käytetään Suomessa nimitystä voi. Happamoitumisen aikana tietyt bakteerit muuttavat maitosokerin maitohapoksi. Hapantuminen tuottaa myös aromiaineita, esimerkiksi diasetyyliä, joka tuottaa voille sen tunnusomaisen maun. Nykyaikana ei enää luoteta spontaaniin hapantumiseen vaan tulos varmistetaan käyttämällä puhtaaksi viljeltyjä "lactococcus"- ja "leuconostoc"-bakteerikantoja.


title: Voi

text: 1970-luvulla kehitettiin toinen tapa valmistaa hapatettua voita. Siinä voi valmistettiin tuoreesta kermasta ja voihin lisättiin bakteeriviljelmiä ja maitohappoa. Tuloksena oli voi, joka sai kylmävarastoinnin aikana voille tyypillisen maun vähitellen. Valmistajille menetelmä oli taloudellisesti kannattava, sillä kerman hapattamiseen tarkoitettua tilaa ei tarvittu. Samankaltainen ja vielä taloudellisempi menetelmä oli lisätä maitohappoa ja makuaineita suoraan valmiiseen imelävoihin. Vaikka menetelmällä saavutettu voin maku on lähes aito, niin tuote ei kuitenkaan ole aitoa hapatettua voita.


title: Voi

text: Nykyisin lähes kaikki meijerituotteet tehdään pastöroiduista raaka-aineista haitallisten bakteerien ja muiden patogeenien välttämiseksi. Pastöroidusta tuoreesta kermasta valmistettua voita kutsutaan imelävoiksi. Imelävoin tuotanto tuli tavalliseksi vasta 1800-luvulla kun teollinen jäähdytys ja separointikoneet kehittyivät. Pastöroimattomasta kermasta valmistettua voita ei enää valmisteta teollisesti vaan kaikki valmistus on joko kotitarvevalmistusta tai pienmeijeritoimintaa.


title: Voi

text: Hapatettu voi on tavallisinta manner-Euroopassa, kun taas imelävoi hallitsee Yhdysvalloissa ja Britteinsaarilla.


title: Voi

text: Kaikkia voityyppejä valmistetaan sekä suolattuina että suolaamattomina. Suolatussa voissa suola lisätään kiteisenä tai liuoksena voin vaivaamisen aikana. Myös imelävoi suolataan usein. Paitsi maun antajana, suola toimii myös säilyvyyttä parantavana aineena. Suomessa myydään hapatettua suolatonta, normaalisuolaista ja voimakassuolaista voita. Teollisuus ja leipomot käyttävät myös imelävoita, mutta vähittäismyynnissä sitä ei Suomessa ole.


title: Voi

text: Voin rasvamäärä on asetuksella määrätty ja se perustuun EU:n direktiiviin. Voissa pitää olla maitorasvaa vähintään 80 % painosta, jotta tuotetta saa kutsua voiksi. Rasvan määrä vaihtelee hieman Euroopan eri maissa.


title: Voi

text: Kirkastettu voi on voita, josta on poistettu lähes kaikki maidon osat ja vesi. Tuloksena on kirkas, lähes 100-prosenttinen rasva, jota voi hyvin käyttää ruoanvalmistukseen. Valmistus tapahtuu kuumentamalla voita, jolloin siitä erottuu hera ja rasva sekä kiinteä aine. Nämä erotellaan pois joko heti kuumana tai vasta kun tuote on jäähtynyt.


title: Voi

text: Keskiajalla voita kirnuttiin, mutta se oli kallista. Pohjois-Ranskassa, Englannissa ja Alankomaissa voita käytettiin joskus paistamiseen öljyn sijaan. Monien mielestä voi sopi huonon säilyvyytensä takia vain barbaareille. Ehkä sen takia Euroopassa voin merkitys oli suurin Pohjoismaissa, mistä sitä myös vietiin Keski-Eurooppaan myytäväksi. Suomessa voi maustettiin valkosipulilla ja kätkettiin maahan maustumaan. Leivän päälle voita ei ollut tapana levittää, vaan sitä sipaistiin nokare leivän kärkeen, joka sitten haukattiin pois. Joka suupalaa varten voita ei kuitenkaan pantu, vaan ainoastaan muutamalle palalle leivästä.


title: Voi

text: Voin lisäksi saatettiin leivällä käyttää laardia eli sianrasvaa. Itse kirnuttu voi on ollut hyvin suolaista, koska suolaamattomana se olisi pilaantunut nopeasti. Liika suola pestiin voista pois jääkylmällä vedellä, mutta se jäi silti hyvin suolaiseksi. Itse kirnutussa perinteisessä voissa on hieman hapan maku, jollaista teollisessa voissa ei ole.


title: Voi

text: Meijerivoi sisältää nykyisten säännösten mukaan vähintään 80 % rasvaa ja noin 15 % vettä. Perinteisesti kirnuttu maalaisvoi on rasvapitoisuudeltaan vaihteleva ja maitorasvan määrä saattaa olla jopa vain 65 %. Maitorasva koostuu monista tyydyttyneistä rasvahappoketjuista. Maitorasva on rakenteeltaan triglyseridi eli esteri, joka koostuu gryserolista ja kolmesta rasvahaposta.


title: Voi

text: Voin sisältämä maitorasva sisältää luonnostaan tiettyjä transrasvoja. Maitorasvan luontaisesti muodostuva transrasva poikkeaa teollisesti hydrogenoidusta transrasvasta koostumukseltaan: siinä on etenkin vakseenihappoa ja konjugoitua linolihappoa (CLA). Teollisten ja luontaisten transrasvojen terveysvaikutusten eroista ei ole tehty kattavia tutkimuksia, mutta joidenkin epidemologisten tutkimusten mukaan luontainen transrasva ei ole sydänterveydelle haitallista kuten teollinen transrasva.


title: Voi

text: Transrasvojen käyttöä on Yhdysvalloissa pyritty rajoittamaan vuoden 2006 jälkeen, minkä seurauksena myös voi on sen transrasvapitoisuuden vuoksi joskus jouduttu korvaamaan leipomoissa teollisilla rasvoilla.


title: MAC-osoite

text: MAC-osoite ("Media Access Control") on verkkosovittimen ethernet-verkossa yksilöivä osoite. Se on useimmiten fyysisesti kirjoitettu jo tehtaalla kortille, mutta sitä voi myös vaihtaa ohjelmallisesti jälkikäteen. Osoite koostuu kuudesta kaksinumeroisesta heksadesimaalisesta luvusta, joista kolme ensimmäistä on valmistajan itselleen varaama etuliite ja kolme jälkimmäistä on juokseva sarjanumero.


title: MAC-osoite

text: Erityisiä MAC-osoitteita käytetään multicast-lähetysten välittämiseen. Niitä kutsutaan multicast-ryhmiksi.


title: MAC-osoite

text: RARP muuntaa MAC-osoitteet IP-osoitteiksi ja ARP päinvastoin.


title: Duplex

text: Duplex on tietoliikenteen käsite, jolla tarkoitetaan yhteyden tai järjestelmän kaksisuuntaisuutta. Vastakohtana on simplex, jolloin järjestelmässä on lähettäjä ja vastaanottaja, joiden roolit eivät muutu.


title: Duplex

text: Vuorosuuntaisessa () järjestelmässä lähettäviä osapuolia voi olla vain yksi kerrallaan, mutta lähettäjä voi vaihtua, jolloin kukin lähettäjä toimii omalla vuorollaan tai tarpeen mukaan, ja yhteys on eriaikaisesti kaksisuuntainen. Kaksisuuntaisessa () järjestelmässä lähettäminen ja vastaanotto voivat tapahtua samanaikaisesti, yleensä kahden osapuolen välillä.


title: Duplex

text: Käytännön esimerkki vuorosuuntaisesta kommunikaatiosta on kahden tai useamman ihmisen kesken käytävä keskustelu. Myös radiopuhelinliikenne on vuorosuuntaista, koska sekä lähettäminen että vastaanotto tapahtuvat samalla taajuudella.


title: Duplex

text: Kaksisuuntaisia järjestelmiä käytetään mm. tietokoneverkoissa, jolloin esimerkiksi 100 Mbit/s Ethernet-verkon tehollinen nopeus on samanaikaisesti lähetettäessä ja vastaanottaessa 200 Mbit/s. Tällöin myös vuorosuuntaisen verkon edellyttämä vuoronvarausmenetelmä käy tarpeettomaksi, eikä verkko kärsi mahdollisten törmäysten ja niitä seuraavan uudelleenlähettämisen aiheuttamasta suorituskyvyn heikkenemisestä.


title: Duplex

text: Termejä full duplex ja half duplex käytetään myös tietokoneen äänipiirien tai -sovittimien kohdalla osoittamaan, tukeeko piiri saman- tai eriaikaista toistoa ja digitointia.


title: Duplex

text: Radioliikenteessä dupleksiluku kertoo mistä taajuusparin toinen kanava löytyy suhteessa käytettyyn kanavaan. Dupleksiluku ilmoitetaan esimerkiksi muodossa +4,6, jolloin kanavaparin toinen kanava sijaitsee 4,6 MHz kyseistä taajuutta korkeammalla taajuudella.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kytkin (engl. "Network switch") on laite, joka yhdistää pakettikytkentäisen paikallisverkon osia. Se perustuu moniporttiseen siltaukseen, ja mahdollistaa sekä fyysisesti että loogisesti tähtimäisen rakenteen. Kytkimillä korvataan yleensä moniporttitoistin, eli keskitin (engl. "hub"), koska se välittää liikennettä tehokkaammin.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kytkin voi yhdistää Ethernet, Token Ring tai muita pakettikytkentäisiä verkon osia toisiinsa, jotta saadaan muodostettua yhtenäinen OSI-viitemallin kerroksella kaksi (siirtoyhteys) toimiva verkko.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Paketin saapuessa kytkimelle, kytkin tallentaa saapuvan paketin lähettäjän MAC-osoitteen ja portin kytkimen osoitetauluun. Tämän jälkeen kytkin vertaa paketissa olevaa vastaanottajan MAC-osoitetta osoitetauluun ja lähettää paketin eteenpäin oikeaan porttiin. Jos vastaanottajan osoitetta ei löydy taulusta, tai kyseessä on yleislähetys- tai ryhmälähetys-paketti, kytkin lähettää paketin kaikkiin portteihin. Jos vastaanottajan portti on sama kuin lähettäjän portti, paketti hävitetään.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kytkimien ansiosta on mahdollista käyttää full-duplex -liikennöintiä. Jokaisella portilla on oma kaistansa, jolloin 8-porttinen 10/100 Mbit/s-kytkin pystyisi teoriassa välittämään jopa 1,6 Gbit/s. Yleensä rajoittavaksi tekijäksi muodostuu kuitenkin kytkimen taustaväylän nopeus. Niin sanotuissa wire-speed-kytkimissä taustaväylän nopeus ei rajoita liikenteen nopeutta.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Yhdistämällä kytkimiä toisiinsa voidaan verkkoa laajentaa suuremmaksi. Kytkimessä on tavallisimmin kahdeksan, kuusitoista tai kaksikymmentäneljä porttia.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kytkimillä voidaan parantaa verkon suorituskykyä ja tietoturvallisuutta jakamalla eli segmentoimalla verkko pienempiin osiin. Virtuaalisia lähiverkkoja (VLAN) käyttämällä verkon jako ei ole sidottu fyysisiin kytkinlaitteisiin ja kaapelointeihin.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kytkimen avulla voidaan myös yhdistää toisiinsa samanlaisia, mutta eri nopeudella toimivia verkkoja. Esimerkiksi niin sanottuun Gigabit-Ethernet -kytkimeen voidaan liittää 1000 Mbps laitteiden lisäksi vanhempia 100 Mbps ja 10 Mbps laitteita.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Kaikkiin portteihin toistettavat Broadcast-paketeista aiheutuvan liikenteen suuri määrä voi muodostaa rajoituksen lähiverkon koolle. Tällöin verkkoa voidaan jakaa useisiin osiin esimerkiksi reitittimien avulla.


title: Kytkin (tietoliikenne)

text: Jotkin kytkimet sisältävät edellä kuvatun perustoiminnallisuuden ohella laajan joukon lisäominaisuuksia, joilla voidaan valvoa ja hallita kytkimen toimintaa. Esimerkiksi tietyntyyppiselle liikenteelle voidaan määritellä ensisijaisuus muuhun liikenteeseen nähden tai kytkinten välille voidaan muodostaa esimerkiksi varmennettuja yhteyksiä. Yhteyden vioittuessa kytkimet voivat muodostaa automaattisesti uuden yhteyden varayhteyksien avulla. Yhdistämisellä voidaan myös kasvattaa kahden kytkimen välillä olevan yhteyden nopeutta.


title: Toistin

text: Toistin () on tietoliikennetekniikassa käytetty verkon komponentti, joka ottaa signaalin vastaan ja lähettää sen edelleen muuttamattomana. Toistin toimii OSI-mallin kerroksella yksi (fyysinen kerros). Toistimen avulla voidaan esimerkiksi pidentää kaapeloinnin pituutta.


title: Toistin

text: Kaksiporttisten toistinten lisäksi käytetään "moniporttitoistimia", jotka ottavat signaalin vastaan yhdestä tulosta, portista, ja lähettävät sen edelleen jokaiseen porttiin. Niitä käytetään keskittiminä (), joilla voidaan koota verkon liikenne yhteen paikkaan, ja siten vähentää kaapeloinnin määrää.


title: Toistin

text: Toistin on myös radiotekniikassa käytetty releasema. Releasemia käytetään esimerkiksi:


title: Eggdrop

text: Eggdrop on UNIX-järjestelmissä toimiva modulaarinen IRC-bottiohjelma. Nykyään eggdrop on suosituin IRC-botti. Useimmat peruskäyttäjien ajamista boteista ovat eggdroppeja. Erilaisia botteja tarvitsevat esimerkiksi IRC-operaattorit, jotka ajavat verkkopalveluja kuten ChanServ ja NickServ.


title: Eggdrop

text: Eggdropin loi Robey Pointer vuonna 1993 alun perin EFnetin #gayteen-kanavaa varten. Se on kirjoitettu pääasiassa C-ohjelmointikielellä, mutta skripteissä käytetään TCL-kieltä.Linux-koneen resursseja Eggdrop-botti kuluttaa tyypillisesti hyvin vähän. Virtuaalista keskusmuistia se tarvitsee noin 2 MB, ja koko kasvaa käyttäjätietokannan koon mukaan. Prosessoriaikaa Eggdrop-botti kuluttaa erittäin vähän verrattuna Linux-koneen muihin prosesseihin.


title: Eggdrop

text: Eggdropin toiminnallisuutta voi laajentaa skripteillä ja moduuleilla, joita on saatavilla runsaasti erilaisiin eri käyttötarkoituksiin. Skripteistä useimmat ovat eggdrop-käyttäjien kirjoittamia. Skriptin tarkoituksena voi olla esimerkiksi TV-ohjelmien näyttäminen, uusimmat uutiset -esitys, google-haku, tilastointi, tiedostojen jakaminen (yleensä DCC-protokollalla) tai vaikkapa tietokilpailun pitäminen kanavalla.


title: Eggdrop

text: Skriptien lisäksi Eggdrop-bottiin voi kirjoittaa omia C-kielisiä moduuleita. Niiden etuna on nopeampi toiminta, sillä skriptit suoritetaan tulkkausmenetelmällä.


title: Eggdrop

text: Partyline mahdollistaa botin täydellisen hallinnan DCC-menetelmällä (direct client to client), joka on tuettu kaikissa yleisimmissä IRC-asiakasohjelmissa. Partyline avautuu yksityiskeskusteluksi botin ja käyttäjän välillä ja on täysin irrallinen IRC-verkosta. Bottiin lisätyt käyttäjät voivat kirjautua partylineen, mikäli heille on asetettu oikeudet siihen ja henkilökohtainen salasana on asetettu. Partyline on yksi eggdropin suurimmista vahvuuksista. Käyttäjät voivat keskustella partylinessä toistensa kanssa sekä hallita kanavia, mikäli heillä on tarvittavat oikeudet siihen. Botin saa myös raportoimaan partylineen erikseen määritellyistä tapahtumista kuten esimerkiksi siitä, kun kanavalle asetetaan jokin tietty kanavamoodi. Eggdrop-botti ei sisällä ainuttakaan ns. public-komentoa puhtaan asennuksen jälkeen, sillä kaikki hallinta voidaan toteuttaa turvallisemmin ja paremmin privaatissa partylinessä. Ainoana ns. public-komentona eggdropissa on pysynyt "seen"-komento, mutta se pitää erikseen aktivoida partylinen kautta kanavakohtaisesti. Public-komentojen määrittäminen skriptien avulla nopeuttaa hallintaa ja samalla tuo botin ominaisuuksia käytettäväksi niillekin käyttäjille, joilla ei ole oikeutta partylineen. Bottiin voidaan lisätä käyttäjä, jolla on pelkkä oikeus käyttää partylineä, mutta ei oikeuksia millään kanavalla tai muualla.


title: Eggdrop

text: Bottiin on valmiiksi ohjelmoitu kaikki kanavan hallintaa koskevat ominaisuudet, joista merkittävimpiä ovat muun muassa: flood-rajoitukset (kaikissa seuraavissa tapahtumissa: kanavalle liittyminen, nimimerkin vaihto, kanavalaajuisen ctcp-komennon (client to client protocol) käyttö, muiden käyttäjien häätäminen (kick) kanavalta, kanavalle lähetettyjen rivien määrä), kanavan omistajien ja tunnettujen käyttäjien hallinta tarkoin sovitussa hierarkiassa, kanavan asetusten ylläpitäminen, kuten kanavamoodin pakottaminen. Lisäksi kanavakohtaisesti voidaan määritellä useita turvallisuutta koskevia asetuksia, kuten asetus, joka estää bottiin lisäämättömiltä käyttäjiltä operaattorin statuksen saavuttamisen kanavalla, tai ystäväksi lisättyjen käyttäjien suojeleminen.


title: Eggdrop

text:
Eggdrop voi hallita useita kanavia samaan aikaan. Kanavien määrään ei tiettävästi ole rajoitusta mutta IRC-verkot usein rajoittavat tätä asiakaskohtaisesti. Eggdrop kuitenkin hidastuisi huomattavasti, jos siihen lisättäisiin esimerkiksi satoja kanavia, joissa on paljon toimintaa, tai vastaavasti vaikeutettaisiin kanavien hallintaa ylläpitäjän kannalta. Tosin yhdellä botilla voi olla useita ylläpitäjiä.
Toistaiseksi eggdrop pystyy hallitsemaan ainoastaan yhtä IRC-verkkoa kerrallaan.


title: Eggdrop

text: Eggdropissa on sisäänrakennettu jononhallinta sen käskyjen lähettämisessä IRC-verkkoon. Esimerkiksi, jos käyttäjä on kirjoittanut skriptin, joka virheellisesti lähettää tietoa IRC-verkkoon monta kertaa lyhyessä ajassa, botti ei lähetä komentoa verkkoon täysin reaaliajassa, vaan se käy käskyjonon läpi, jolloin botti muun muassa tutkailee onko sama tieto jo lähetetty verkkoon tai onko kulunut sopiva aika siitä, kun viime viesti on lähetetty. Näin mahdollistetaan se, että IRC-verkko ei katkaise botin yhteyttä liian nopean tiedon lähettämisen vuoksi (Excess flood). Jononhallinta koostuu kolmesta erilaisesta jonosta, joista kahdessa on viive ja muuta tarkkailua ja kolmannessa tieto välitetään suoraan verkkoon. On siis käyttäjän harkinnassa, mitä jonoa käytetään ja minkälaisessa tilanteessa. Tämä tulee kysymykseen sitten, kun kirjoitetaan omia skriptejä.


title: Eggdrop

text: Käynnistyessään botti lukee suuren, noin tuhannen rivin config-tiedoston, jonka yhteydessä myös ladataan käyttäjä- ja kanavatiedostot, joihin on määritelty lisätyt käyttäjät sekä kanavat, joihin botti liittyy verkkoon päästyään. Kaikki asetukset on hyvin dokumentoitu ja useista on myös hyviä esimerkkejä configissa. Config-tiedostoa voidaan muokata ns. lennossa ja se voidaan ladata uudelleen partylinessä, jolloin uudet asetukset tulevat voimaan. Config-tiedosto käsittää käytännössä kaiken sen miten botti käyttäytyy, mitä moduuleita tai skriptejä ladataan ja muita lukemattomia asetuksia.


title: Eggdrop

text: Eggdropia käytetään usein myös botnettien tekemiseen. Botnetit ovat IRC-bottien verkkoja, joiden avulla linkitetään kaksi tai useampi botti yhteen. Toinen IRC-kanavalla oleva botti voi kutsua toisen botin invite-only-kanavalle tai avaimella suojatulle kanavalle, jolloin tulevaan bottiin ei tarvitse erikseen asettaa kulloistakin avainta. Botit voivat jakaa toisillensa käyttäjätiedot. Silloin bottien toiminta yhdellä kanavalla on yhtenäistä, eikä tule bottisotia.


title: Eggdrop

text: Botnettejä käytetään myös muun kuin käyttäjätietojen jakamiseen. Kanavan muutettu käyttäjärajoitus voidaan välittää kanavan kaikille boteille botnetin kautta. Idle-kick-aikaa voidaan myös vaihtaa, ja botnetin kautta kaikki kanavan botit saavat uudet tiedot. Botteja voidaan asettaa käynnistämään uusia botteja, jos jokin botti kanavalla tulee toimintakelvottomaksi tai häviää.


title: Eggdrop

text: Botnetin botit voivat bannata käyttäjiä synkronoidusti. Käyttäjät, joka yhdistävät botnettiin bottien kautta DCC-chatilla tai telnetillä, voivat kommunikoida botnetissä monilla kanavilla eli periaatteessa "pienemmässä" IRC:ssä. Netsplit ei katkaise botnetin omaa chattia.


title: Eggdrop

text: Yksi suosittu botnet-skripti Eggdropille on "netbots". Siinä on ominaisuuksia bottien kanavallekutsumiseen, netsplit-opsien väärinkäytön estäminen, bottien IRC-palvelimien kontrollointi, kanava-asetusten säätö koko botnetissä, käyttäjätietojen kontrollointi (esimerkiksi liian monta host-tietoa), yms.


title: Eggdrop

text: Laajemmissa botneteissä on botteja hierarkkisissa tasoissa. Ylemmän tason botit eivät ole ollenkaan IRC-neteissä vaan ohjaavat IRC-neteissä olevia botteja. Näiden etuna on nopeampi toiminta kun IRC-moduulia ei tarvita. Näitä kutsutaan Eggdrop-terminologiassa "tandem"-boteiksi tai "limboiksi".


title: Eggdrop

text:
Virallinen eggdropin tukikanava on #eggdrop UnderNetissä.
Eggdrop-apua on saatavilla myös #egghelp-kanavalla esimerkiksi freenodessa ja IRCNetissä ja #eggdrop kanavalla IRCNetissä sekä #eggdrop.support Quakenetissä.


title: Eggdrop

text: Eggdropin TCL-skriptaukselle on myös apukanava #tcl UnderNet sekä Quakenet verkoissa


title: Naisten rauha

text: Naisten rauha oli 3. elokuuta 1529 Cambrain kaupungissa solmittu rauhansopimus Ranskan kuningas Frans I:n ja Kaarle V:n välillä. Kaarle oli Espanjan kuningas ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija. Nimensä sopimus sai siitä, että Ranskan puolelta neuvottelijana oli Fransin äiti, Savoijin Louise, ja Kaarlen puolelta tämän täti, Alankomaiden käskynhaltija Margareeta Itävaltalainen. Margareeta oli lisäksi ollut aikaisemmin naimisissa Louisen veljen, Savoijin herttua Philibert II:n kanssa.


title: Naisten rauha

text: Naisten rauha katkaisi italialaissodat. Edellinen Fransin ja Kaarlen välinen rauha oli solmittu Madridissa 14. tammikuuta 1526, mutta taistelut puhkesivat uudestaan jo seuraavana kesänä. Aluksi ranskalaiset sotivat menestyksekkäästi, mutta loppuvuonna 1528 sotaonni kääntyi ja he kärsivät menetyksiä. Ranskalaisten vaikeuksien vuoksi sodassa alkoi aselepo joulukuussa 1528. Aselepoa seurasivat heinäkuussa 1529 alkaneet rauhanneuottelut Cambraissa. Neuvotteluiden ilmapiiri oli hyvä. Frans pysytteli neuvottelujen aikana Cambrain lähistöllä, mutta tätinsä neuvottelutaitoihin täydellisesti luottanut Kaarle oli Genovassa. Kaarlen tärkeimpänä tavoitteena oli rauha Italiassa, joka saavutettaisiin solmimalla rauha Ranskan kanssa. Margareeta saavutti neuvotteluissa kaikki tavoitteensa ja rauha solmittiin 3. elokuuta 1528.


title: Naisten rauha

text: Rauhansopimuksen ehdot olivat lähes samat aikaisemman Madridin rauhan kanssa. Frans luopui vaatimuksistaan Napolin kuningaskuntaan, Milanon herttuakuntaan, Genovaan ja Astiin ja oikeuksistaan Flanderissa, Artois'ssa ja Tournaissa. Hänen ja Eleanor Itävaltalaisen Madridin sopimuksessa sovittu kihlaus pidettiin voimassa. Lisäksi Fransin ja Kaarlen piti toteuttaa yhteinen ristiretki muslimeja vastaan. Ainoana erona Madridin sopimukseen Frans ei luovuttanut Burgundin herttuakuntaa Kaarlelle. Koska Frans oli rikkonut Madridin sopimuksen törkeästi ja koska hän sai uudessa sopimuksessa pitää Burgundin tuli hänen maksaa kaksi miljoonaa kultaécua. Fransin muodostaman Kaarlen vastaisen Cognacin liigan muut jäsenet jätettiin sopimuksen ulkopuolelle.


title: Naisten rauha

text: Fransin kaksi poikaa olivat vuodesta 1526 Madridin rauhan panttina Madridissa. Cambrain sopimuksen mukaan pojat vapautettaisiin vasta kun Frans täyttäisi uuden rauhansopimuksen ehdot ja samoin Eleanor lähtisi Ranskaan vasta kun ehdot olisi täytetty. Tämä tapahtui vasta 1. heinäkuuta 1530, koska Fransilla oli vaikeuksia kerätä rahasumma sopimuksen täyttämiseksi. Yhteisestä ristiretkestä ei koskaan tullut mitään, joten 1535 Kaarle hyökkäsi Tunisin merirosvoja vastaan ilman Fransin apua.


title: Naisten rauha

text: Rauha katkaisi italialaissodat marraskuuhun 1535 asti, jolloin Milanon herttua Francesco II Sforza kuoli. Helmikuussa 1536 Fransin joukot miehittivät Savoijin herttuakunnan ja etenivät maaliskuussa Piemonteen. Kesällä 1536 Kaarle teki vastahyökkäyksen Ranskaan.


title: Brainfuck

text: Brainfuck on Urban Müllerin noin vuonna 1993 kehittämä esoteerinen ohjelmointikieli, joka tunnetaan äärimmäisestä minimalismistaan. Müllerin tarkoituksena oli saada aikaan mahdollisimman pienikokoinen kääntäjä. Kieli tarjoaa ohjelmoijille älyllistä haastetta ja hupia, mutta käytännöllisiin tarkoituksiin se ei sovellu.


title: Brainfuck

text: Brainfuck on yksi tunnetuimmista "esoteerisistä ohjelmointikielistä". Kieli on Turing-täydellinen, eli kaikki mahdolliset algoritmit on periaatteessa mahdollista ohjelmoida sillä. Esteenä on ennen kaikkea ohjelmoijan kyky kirjoittaa nämä ohjelmat.


title: Brainfuck

text: Brainfuck-ohjelmien tiedostopäätteenä käytetään useimmiten .b. Ohjelmaa suoritettaessa tulkin tulisi ottaa vain ja ainoastaan huomioon brainfuckin omat kahdeksan komentoa ja karsia muu data. Joissakin tulkeissa saattaa olla erityistoimintoja kuten '#', jolla tulkki näyttää osoittimen nykyisen paikan ja muutaman viereisen solun arvot, tai vastaavaa.


title: Brainfuck

text: Brainfuck-ohjelmat on suurimmalta osin tehty käyttämään UNIXin rivinvaihtoa, ASCII #010. Jos tulkki lukee syötteen jostain tiedostosta ja päätyy tiedoston loppuun, EOF, sen tulisi jättää solu ennalleen eikä muuttaa sitä. Varsin usein tulkit palauttavat nollan (0) EOF-tilanteessa.


title: Brainfuck

text: Brainfuckissa on kahdeksan komentoa:


title: Brainfuck

text: Seuraava ohjelma tulostaa tekstin "Hello World!":


title: Brainfuck

text: Luettavuuden parantamiseksi ohjelman voi kuitenkin jakaa useammalle riville ja siihen voi lisätä kommentteja keskelle, sillä Brainfuck ottaa huomioon vain merkit codice_1 eli erillistä kommentointisyntaksia ei tarvita:


title: Brainfuck

text: Ensimmäinen rivi kasvattaa taulukon ensimmäisen solun arvoon 10, eli codice_2. Rivien 2—4 silmukka alustaa muiden solujen arvot lähelle hyödyllisiä arvoja: a[1] = 70 (lähellä 72:ta, joka on H-kirjaimen ASCII-koodi), codice_3 (lähellä 101:tä, 'e'), codice_4 (lähellä 32:ta, välilyönti) ja codice_5 (rivinvaihto). Silmukka toimii kertomalla solun codice_6 arvoa, codice_7, seitsemällä, kymmenellä, kolmella ja yhdellä, tallentaen tulokset muihin soluihin. Silmukan päättyessä codice_8.


title: Brainfuck

text: Sen jälkeen codice_9 siirtää osoittimen kohtaan codice_10 jossa nyt on tallennettuna arvo codice_11, lisää siihen kaksi, jolloin solun arvo on 72 eli H-kirjaimen ASCII-koodi, ja tulostaa sen.


title: Brainfuck

text: Seuraava rivi siirtää osoittimen kohtaan codice_12, lisää siihen yhden (jolloin codice_13, 'e') ja tulostaa sen.


title: Brainfuck

text: Pieni-l on seitsemäs kirjain e:n jälkeen, joten ohjelma lisää soluun codice_12 seitsemän (codice_15) ja tulostaa sen kahdesti (codice_16).


title: Brainfuck

text: Pieni-o on kolmas kirjain l:n jälkeen, joten codice_12:ta kasvatetaan kolme kertaa ja tulostetaan se (codice_18).


title: Brainfuck

text: Ohjelman loppu toimii kuten edellä.


title: Vehnä

text: Vehnä eli leipävehnä ("Triticum aestivum") on vehnien sukuun kuuluva tuulipölytteinen viljalaji, josta tehdään muun muassa leipää ja pastaa.


title: Vehnä

text: Vehnän lähisukulaiset yksijyvävehnä ("Triticum monococcum") ja emmervehnä ("Triticum turgidum") ovat maailman vanhimpia viljelyskasveja. Molempien villimuotoja kasvaa Lähi-idässä, missä niitä alettiin viljellä jo 10 000 vuotta sitten. Molemmista on olemassa useita toisistaan poikkeavia viljelysmuotoja, mutta nykyisin niiden viljelys on vähäistä, lukuun ottamatta emmervehnästä kehittynyttä durumvehnää ("Triticum durum") eli makaronivehnää, jota viljellään runsaasti varsinkin Välimeren maissa ja käytetään etupäässä makaronien ja pastojen valmistukseen.


title: Vehnä

text: Nykyisin eniten viljelty vehnälaji, leipävehnä ("Triticum aestivum"), on ilmeisesti syntynyt emmervehnän ja Kaspianmeren ympäristössä sekä Keski-Aasiassa luonnonvaraisena kasvavan heinälajin "Aegilops squarrosa" risteytymänä. Arkeologisten todisteiden mukaan sitä on viljelty ainakin jo kuudennella vuosituhannella eaa. Antiikin Roomassa leipä oli perusravintoa ja aikuinen mies söi kilon vehnäleipää päivässä.


title: Vehnä

text: Lounais-Suomessa vehnää on viljelty jonkin verran jo vuosisatoja, mutta yleiseksi vehnän viljely tuli Suomessa vasta 1900-luvun kuluessa.


title: Vehnä

text: Vehnä on riisin ja maissin ohella yksi maailman kolmesta eniten viljellystä viljalajista, ja vuosittain sitä tuotetaan maailmassa noin 600 miljoonaa tonnia. Se on eniten viljelty viljalaji lauhkeassa vyöhykkeessä, kuten suuressa osassa Eurooppaa, Yhdysvaltojen pohjoisosissa, Kanadassa, Pohjois-Kiinassa ja myös eteläisellä pallonpuoliskolla esimerkiksi Argentiinassa. FAO:n tilastoissa vuosilta 2002–2004 vehnä oli maailman selvästi laajimmalla alalla (yli 200 miljoonaa hehtaaria) viljelty viljalaji.


title: Vehnä

text: Suomessa viljellään kahdentyyppisiä vehnälajikkeita, syysvehniä ja kevätvehniä. Syysvehnät kylvetään syksyllä ja ne talvehtivat oraana. Kevätvehnät kylvetään vasta keväällä. Vuonna 2008 syysvehnän viljelyala Suomessa oli 21 180 hehtaaria ja kevätvehnän 182 694 hehtaaria. Vuotuinen vehnäsato on noin 700–800 miljoonaa kiloa. Suomessa vehnän viljely rajoittuu pääasiassa maan lounaisosiin, koska vehnä tarvitsee pidemmän kasvukauden kuin ohra ja kaura ja on myös maaperän suhteen vaativa kasvatettava. Syysvehnän pohjoisraja on Etelä-Suomessa, kevätvehnää viljellään suotuisilla paikoilla Oulun läänin korkeudelle asti.


title: Vehnä

text: Puolikarkeissa vehnäjauhoissa on sataa grammaa kohden 1 408 kJ (336 kcal) energiaa. Hiilihydraatteja on 70 %, rasvaa 1,2 % ja proteiineja 10,2 %.


title: Vehnä

text: Vehnän kuten muidenkin viljavalmisteiden terveellisyys riippuu siitä, mitä jyvän osia viljatuotteeseen on käytetty. Täysjyväviljassa on enemmän kivennäisaineita kuin "valkoisissa jauhoissa", joihin käytetään pelkästään jyvän ydinosaa. Ytimessä on B-ryhmän vitamiineja, erityisesti riboflaviinia, niasiinia ja pantoteenihappoa. Vehnä ei sovi keliakiaa sairastaville sisältämänsä gluteenin takia. Myös vähähiilihydraattista dieettiä noudattavat välttelevät vehnän käyttöä.


title: Vehnä

text: Vehnänjyvistä tehdään jauhamalla ja seulomalla erilaisia tuotteita: mannasuurimoita, graham-, ydin- ja hiivaleipäjauhoja, leseitä, hiutaleita ja kuskusta. Parhaan pastan valmistukseen käytetään erityisen kovaa durumvehnää, jonka valkuaispitoisuus on 15 % ja sakoluku ainakin 300.


title: Vehnä

text: Puhdistettua, vähäkuituista viljaa pidetään terveydelle haitallisena ja sen jättäminen pois ruokavaliosta voi parantaa terveyttä. Täysjyväviljasta saa kuituja, vitamiineja ja hivenaineita, mitkä voivat olla hyväksi suoliston mikrobeille. Täysjyväviljan terveellisyys on vahvemmin osoitettu kuin puhdistetun viljan epäterveellisyys. Yhdysvaltalainen sydänlääkäri William Davis korostaa "Eroon vehnästä" -kirjassaan vehnän terveyshaittoja. Suomessa Davisin väitteitä ovat kritisoineet muun muassa ravitsemustietielijä Mikael Fogelholm ja ravitsemusterapeutti Anette Palssa.


title: Leipä

text: Leipä on viljasta valmistettua ruokaa, joka leivotaan taikinasta ja paistetaan. Yleensä leipätaikinaan lisätään hiivaa tai käytetään taikinajuurta, jotta taikina nousisi. Leipäjauhojen tärkein viljalaji on länsimaissa vehnä.


title: Leipä

text: Leipä on yksi vanhimmista ruuista, se on tunnettu jo neoliittisella kaudella. Muinaisessa Egyptissä leivän leipominen oli yksi tärkeimmistä ruuanvalmistuksen aloista, oluen valmistuksen ohella, ja sillä oli myös uskonnollinen merkitys. Leipä on ollut Euroopassa pääruokalaji ainakin 1000-luvulta eaa. nykypäiviin. Viljaa on käytetty ruoaksi jo 10 000 vuoden ajan, aluksi veteen sekoitettuna puurona.


title: Leipä

text: Suomessa leipää on leivottu yleisesti paitsi vehnästä, myös rukiista. Tapa lienee perua kaskiviljelystä, jossa tärkein viljeltävä viljalaji oli korpiruis. Pohjoisessa Suomessa myös ohra on ollut tärkeä leipävilja.


title: Leipä

text: Itse leipä-sana on germaanista alkuperää. Jo ensimmäisen Raamatun käännöksessä tunnetaan sana "hlaifs" ja vanhempi muoto "hlaiba", jotka ovat muinaisesta gootin kielestä 300-luvulta (jaa.). Suomessa ennestään leivistä käytettiin nimityksiä "kyrsä" ja "rieska".


title: Leipä

text: Markkinoilla on monenlaisia erikoisleipiä, muun muassa vähähiilihydraattinen leipä, jossa jauhot korvataan siemenillä, kuidulla, rasvalla tai proteiinilla..


title: Leipä

text: Leivällä on tärkeä uskonnollinen merkitys juutalaisuudessa ja kristinuskossa. Kristinuskon piirissä leipää käytetään myös ehtoollisleipänä.


title: Leipä

text: Osittain Raamatun vaikutuksesta leipä merkitsee länsimaisissa kielissä kuvaannollisesti myös ylipäänsä ravintoa tai laajemmassa merkityksessä toimeentuloa, esimerkiksi sanonnoissa "pitää perhe leivässä" ja "leipälaji" sekä englannin sanassa "breadwinner" = perheen elättäjä. Myös Isä meidän -rukouksessa esiintyy lause "Anna meille meidän jokapäiväinen leipämme", jonka Luther selitti Vähässä Katekismuksessa tarkoittavan "kaikkea, mitä ruumiimme ravinnoksi tai muuten välttämättä tarvitsee"; ruoan ja muiden aineellisten hyödykkeiden lisäksi siihen kuuluu hänen mukaansa myös muun muassa "kunnolliset ja luotettavat esimiehet, hyvä hallitus, hyvät säät, rauha, terveys, järjestys, kunnia, hyvät ystävät, luotettavat naapurit ja muu sellainen.


title: Leipä

text: Suomessa tehdään monenlaisia leipiä, koska maassa kohtaavat itäinen ja läntinen kulttuuri.


title: Leipä

text: Vuosittain vietetään kansainvälistä leipäpäivää (World Bread Day), joka on 16. lokakuuta. Suomessa vietetään lisäksi leipäviikkoa viikolla 37.