title: Rullakiekko

text: Vain IIHF:n säännöt tuntevat paitsion. Pelaaja saa ylittää keskiviivan ennen kiekkoa, mutta kiekkoa ei saa syöttää keskiviivan yli pelaajalle, joka on ylittänyt viivan ennen kiekkoa.


title: Rullakiekko

text: Vuodesta 2002 alkaen MM-kisat on pelattu 16 joukkueen turnauksena, johon on osallistunut maita kuudesta eri maanosasta. Mitalistien lisäksi kisoissa ovat esiintyneet seuraavat maat (suluissa paras sijoitus): Itävalta (4.), Venäjä (5.), Slovenia (5.), Italia (7.), Alankomaat (8.), Brasilia (8.), Iso-Britannia (8.), Australia (9.), Japani (9.), Kroatia (9.), Unkari (9.), Uusi-Seelanti (10.), Argentiina (12.), Namibia (13.), Chile (14.), Latvia (14.), Belgia (15.), Portugali (15.), Etelä-Afrikka (16.), Taiwan (16.) ja Bulgaria (16.).


title: Rullakiekko

text: Molempiin MM-turnauksiin osallistuva Yhdysvallat on hallinnut FIRS:n kisoja. Vain kerran, vuonna 2007, se on jäänyt mitaleiden ulkopuolelle. Myös Tšekki on osallistunut säännöllisesti molempiin turnauksiin. Sveitsi ja Italia ovat 2000-luvulla pelanneet vain FIRS:n kisoissa. Suomi oli mukana vuonna 1995, mutta siirtyi heti seuraavana vuonna pelaamaan vain IIHF:n kisoja.


title: Rullakiekko

text: Yhdysvaltain ja Tšekin lisäksi molemmissa turnauksissa ovat viime aikoina esiintyneet Ruotsi, Saksa, Iso-Britannia, Japani, Australia, Brasilia, Argentiina, Portugali, Belgia, Taiwan sekä 2008 paluun IIHF:n kisoihin tehnyt Kanada. Itävalta ja Etelä-Afrikka ovat Suomen tavoin 2000-luvulla keskittyneet vain IIHF:n turnaukseen. Vain FIRS:n turnauksessa nähtyjä maita ovat Ranska, Espanja, Kreikka, Romania, Israel, Meksiko, Kolumbia, Ecuador, Etelä-Korea, Pakistan, Singapore, Kiina, Venezuela ja Iran.


title: Rullakiekko

text: Olympialaisten ulkopuolisista lajeista koostuvan World Gamesin ohjelmaan rullakiekko on kuulunut kolmesti. Se syrjäytti vuoden 2005 kisoissa aiemmin mukana olleen rullaluistinhockeyn. Kaikilla kerroilla Yhdysvallat on vienyt kirkkaimmat mitalit.


title: Clavier-Übung

text: Clavier-Übung () on Johann Sebastian Bachin kolmen teoskokoelman sarja, joka sisältää musiikkia kosketinsoittimille, erityisesti cembalolle tai klavikordille sekä uruille.


title: Clavier-Übung

text: "Clavierübung I" sisältää kuusi klaveerisarjaa (BWV 825–830) ja se julkaistiin vuonna 1731.


title: Clavier-Übung

text: "Clavierübung II" sisältää Bachin kuuluisat klaveeriteokset "ranskalainen sarja" ja "italialainen konsertto".


title: Clavier-Übung

text: "Clavier-Übung III", joka julkaistiin syyskuussa 1739, koostuu etupäässä kirkollisesta urkumusiikista, ja sitä kutsutaan joskus myös (virheellisesti) "saksalaiseksi urkumessuksi".


title: Clavier-Übung

text: Teossarjansa nimen "Clavier-Übung" Bach lainasi Tuomaskoulun kanttorin virassa häntä edeltäneen Johann Kuhnaun vuonna 1689 julkaisemasta teoksesta "Neue Clavier-übung", joka sisälsi kuusi klaveerisarjaa duurisävellajeissa.


title: Clavier-Übung

text: Goldberg-muunnelmia voidaan pitää sarjan neljäntenä osana, vaikka Bach ei sitä siksi nimennytkään.


title: Clavier-Übung

text: "Clavier-Übung I:n" viisi ensimmäistä sarjaa Bach julkaisi, noin yhden vuodessa, vuosien 1726 ja 1730 välissä ja vuonna 1731 ne julkaistiin yhdessä Bachin ensimmäisenä virallisesti painettuna teoksena (Opus 1). Säveltäjä oli tuolloin 46-vuotias. Teoksesta tuli ilmeisesti kohtalaisen suosittu, koska siitä tiedetään otetun ainakin kaksi painosta Bachin elinaikana.


title: Clavier-Übung

text: "Clavier-Übung I":n partitat sisältävät tavanomaiset barokkisarjan osat: allemande, courante, sarabande ja gigue, paitsi 2. sarja, josta puuttuu gigue-osa. Bach kuitenkin lisää tähän tavalliseen kokoonpanoon muita tansseja "ander Galantierien", kuten säveltäjä itse asian ilmaisi teoksen nimilehdellä. Näitä ylimääräisiä tansseja on vähintään yksi joka sarjassa. Jokaisen sarjan avaavat alkusoitot on nimetty eri tavalla ja ne ovat luonteeltaan erilaisia: praeludium, sinfonia, fantasia, ouverture, praeambulum ja toccata.


title: Clavier-Übung

text: Kun ensimmäinen sarja sai myönteisen vastaanoton, Bach julkaisi neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1735, teossarjan toisen osan. Toinen osa sisälsi vain kaksi teosta, "Concerto nach italianischerm Gusto" ("italialainen konsertto") BWV 971 ja "Ouvertüre nach französischer Art" ("ranskalainen alkusoitto[sarja]") BWV 831. Säveltämällä sekä italialaiseen että ranskalaiseen tyyliin Bach osoitti hallitsevansa aikansa kaksi merkittävintä musiikillista muotivirtausta, kuitenkin niin, että lopputulos kuulostaa erehtymättömästi Bachilta. Teosten ainoa yhdistävä piirre lienee se, että molemmissa Bach pyrkii sovittamaan orkesterimusiikkia kaksisormioiselle cembalolle.


title: Clavier-Übung

text: Ranskan ja Italian musiikillinen kilpailu juontui aina Kaarle Suuren aikaan, joka palasi Roomasta mukanaan joukko italialaisia muusikoita ranskalaisten kollegojen suureksi harmiksi. Kamppailu kävi yhä kuumana 1700-luvulla. Saksalainen säveltäjä Johann Mattheson kirjoitti 1713:


title: Clavier-Übung

text: Italialaiset voivat ylpeillä kuten haluavat lauluäänestään ja taiteestaan, mutta yrittäkööt kirjoittaa aidon ranskalaisen overtyyrin. Tämä tarkoittaa, että ranskalainen instrumentaalimusiikki on hyvin omintakeista. Vaikkakin italialaiset pyrkivät loistamaan sinfonioissaan ja konsertoissaan, mitkä kylläkin ovat kauniita, täytyy kuitenkin eläväistä ranskalaista overtyyriä pitää parempana.


title: Clavier-Übung

text: Toisaalta Jean-Jacques Rousseau kuvaili ranskalaista laulua "keskeytymättömäksi ja kestämättömäksi koiran haukunnaksi".


title: Clavier-Übung

text: Ranskalaisesta alkusoitosta on säilynyt Bachin vaimon Anna Magdalenan käsin kirjoittama varhaisempi versio, joka oli sävelletty c-molliin. Säveltäjä ilmeisesti transponoi teoksen h-molliin saadakseen enemmän kontrastia F-duuriin sävelletyn Italialaisen konserton ja alkusoittosarjan välille. Nyt "Clavier-Übung II:n" kaksi osaa ovat sävellajeiltaan niin kaukana toisistaan kvinttiympyrässä kuin mahdollista.


title: Clavier-Übung

text: Italialainen konsertto on Antonio Vivaldin tyylisen soolokonserton sovitus kaksisormioiselle cembalolle, niin että toinen sormio edustaa solistia ja toinen orkesteria, jota Bach ilmaisi nuoteissa sanoilla "forte" ja "piano". Soolo-osuuksissa soittajan oikea käsi usein toimii solistin roolissa, jota vasen käsi säestää lisäten välillä melodista ainesta.


title: Clavier-Übung

text: Konserton huippukohtana voidaan pitää hidasta, "andanteksi" merkittyä toista osaa, jonka kaunis melodia leijuu systemaattisen ja toistuvan bassolinjan päällä. Aikansa yleisestä tavasta poiketen Bach on kirjoittanut nuotteihin auki kaikki barokinajalle tyypilliset ornamentit, jotka yleensä jätettiin esittäjän improvisaation varaan. Andanten keskellä oleva soolo-osa muistuttaa kantaateista ja konsertoista löytyviä vastaavia osia, jotka Bach sävelsi viululle ja oboelle. Teoksen päättää nopea "presto"-osa.


title: Clavier-Übung

text: "Ranskalainen alkusoitto" on tehty orkesterisarjojen mallin mukaisesti, ja sen alkusoitto, jossa hidastempoiset ja arvokkaat alku- ja loppuosa ympäröivät konserttotyylistä fuugaa, muistuttaakin Bachin 2. orkesterisarjan alkusoittoa. Perinteisistä barokkisarjan tansseista allemande puuttuu ja sen sijaan sarjaan on lisätty useita ranskalaisia "galanterien"-osia: gavotte, passepied, bourée, jotka tulee soittaa "alternativement", ja lopuksi "Echo", jossa kaikuefekti aikaansaadaan siirtymällä sormiolta toiselle. Echo muistuttaa etäisesti h-molli-orkesterisarjan kuuluisaa "Badinerie"-osaa.


title: Clavier-Übung

text: Vuonna 1739 julkaistu "Clavier-Übung III" sisälsi urkumusiikkia, lukuun ottamatta kokoelman lopussa olevia neljää klaveerille kirjoitettua duettoa (BWV 802–805), joiden sijoittaminen urkumusiikin sekaan on herättänyt paljon hämmennystä musiikkitieteilijöiden piirissä. Yhtenä mahdollisena selityksenä pidetään teoksen laajaa kolminaisuussymboliikkaa. Teos muun muassa sisältää 9 (3 × 3) messun kyrie- ja gloria-osan saksalaisia versioita, joita seuraa kaksitoista koraalia (4 × 3), joiden aiheet pohjaavat Martti Lutherin katekismukseen. Neljän klaveeridueton kanssa teosten kokonaismäärä nousee 27:ään (eli 3 × 3 × 3). Teosta jopa myytiin kolmen taalerin hintaan.


title: Clavier-Übung

text: Teoksen julkaisuun saattaa liittyä vuonna 1739 vietetty Augsburgin julistuksen 200-vuotisjuhla, jota juhlistaakseen Bach on saattanut julkaista teoksensa. Tätä teoriaa tukee teoksessa olevat viittauksen Lutherin katekismukseen.


title: Clavier-Übung

text: Clavier-Übung III alkaa preludilla (BWV 552), jonka melodia on otettu koraalista "Was mein Gott will" ja se päättyy 27 osaa myöhemmin kolmiääniseen fuugaan, joiden äänet pohjautuvat samaan melodiaan. Koska saksalainen koraali muistuttaa William Croftin sävellystä "O God Our Help in Ages Past", englantilaiset urkurit alkoivat nimittää teoksia "Pyhän Annan" ("St. Anne") preludiksi ja fuugaksi. Preludin alussa esitellään kolme eri teemaa, joiden arvellaan edustavan kolminaisuusteeman mukaisesti Isää, Poikaa ja Pyhää Henkeä. Tämän ranskalaisen alkusoiton tyylisen osan jälkeen seuraa homofoninen trio-osa ja päättyy lopulta fuugaosaan.


title: Clavier-Übung

text: Tämän jälkeen seuraavat kolme preludia (BWV 669–671), jotka pohjautuvat saksalaisen messun kyrie-osan koraaleihin "Kyrie Gott Vater in Ewigkeit", "Christe aller Welt Trost" ja "Kyrie Gott heiliger Geist". Nämä preludit ovat sävelletty "stile anticossa" eli renessanssin aikana käytetyn kontrapunktin mukaisesti. Preludeista ensimmäinen esittää koraalin melodian ylä-äänissä, keskimmäinen tenoriäänialassa ja viimeinen urun pedaaleilla, eli mahdollisimman matalassa äänialassa. Seuraavat kolme preludia (BWV 672–674) on merkitty esitettäväksi "alio modo", toisella tapaa, ja niissä ei käytetä lainkaan urun jalkiota. Lisäksi koko koraalin melodiaa ei ole käytetty, vaan jokaisen koraalin ensimmäinen säe , jonka pohjalta on rakennettu lyhyt fughetta. Seuraavat kolme kappaletta (BWV 675-677), jotka perustuvat messun gloria-osaa vastaavaan koraaliin "Allein Gott in der Höh sey Ehr", ovat trioja, jotka on sävelletty laskevin sävellajein (F, G, A).


title: Clavier-Übung

text: Katekismuskoraalit (BWV 678–689) perustuvat Martin Lutherin teksteihin ja käsittelevät kymmentä käskyä (BWV 678–679), uskontunnustusta (BWV 680–681), Isä meidän -rukousta (BWV 682–683), kastetta (BWV 684–685), synnintunnustusta (BWV 686–687) ja ehtoollista (BWV 688–689). Jokaisesta teemasta on täysimittainen versio, joka esitetään sekä sormioilla että pedaalilla, ja pienimuotoisempi versio vain sormioilla esitettäväksi.


title: Clavier-Übung

text: Neljä duettoa (BWV 802–805) ovat kaksiosaisia inventioita jotka eivät pohjaudu koraalimelodioihin. Teoksen päättää jo aikaisemmin mainittu vaikuttava viisiääninen fuuga (BWV 552). Oikeastaan se koostuu kolmesta eri fuugasta, joilla jokaisella on oma teemansa.


title: Clavier-Übung

text: Clavier-Übung IV: ks. Goldberg-muunnelmat.


title: Junakohtaus

text: Junakohtaus on rautatieliikenteessä määritelmä, jolla tarkoitetaan tilannetta, jossa yksiraiteisella radalla kaksi (tai useampia) vastakkaisiin suuntiin kulkevaa junaa kohtaa toisensa jollakin rautatien liikennepaikalla. Tällöin toinen (tai jotkin) junista ohjataan sivuraiteille odottamaan, kunnes pääraidetta käyttävä juna on saapunut asemalle tai sivuuttanut sen. Tämän jälkeen sivuraiteilla odottava juna voi jatkaa matkaansa sitä raidetta pitkin, jolta kohdattava juna on saapunut.


title: Junakohtaus

text: Junien kohtaamisia kaksi- tai useampiraiteisella radalla ei pidetä junakohtauksina, koska junat käyttävät eri raidetta.


title: Junakohtaus

text: Yleisesti Euroopassa käytössä olevien säännösten mukaan kohtaavat junat eivät saa saapua liikennepaikalle samanaikaisesti. Tällä saadaan riittävä turvamarginaali, mikäli jarrutus syystä tai toisesta menee pitkäksi. Oheisista kaavioista opastimet on selkeyden vuoksi poistettu. Vihreä nuoli kuvaa junalle asetettua kulkutietä, jolle opastimet näyttävät ajon sallivaa opastetta.


title: Musicalisches Opfer

text: Musicalisches Opfer (, BWV 1079), alkuperäiseltä nimeltään "Regis Iussu Cantio Et Reliqua Canonica Arte Resoluta", on Johann Sebastian Bachin säveltämä kokoelma, joka sisältää kaanoneita, fuugia ja yhden triosonaatin. Ne pohjautuvat Preussin kuninkaan Fredrik II Suuren säveltämään teemaan.


title: Musicalisches Opfer

text: Musicalisches Opfer sai alkunsa 7. toukokuuta 1747, kun Johann Sebastian Bach matkusti Fredrik II Suuren hoviin Potsdamiin tapaamaan poikaansa Carl Philipp Emanuelia, joka oli siellä töissä hovimuusikkona. Johann Sebastian Bach oli tunnettu taitavana kosketinsoittajana ja improvisoijana, joten Fredrik II pyysi häntä improvisoimaan fuugan antamansa melodian pohjalta.


title: Musicalisches Opfer

text: Aikalaiskertomuksen mukaan Bach onnistui improvisoimaan samalta istumalta kaksi fuugaa, yhden kolme- ja toisen kuusiäänisen ja palattuaan Leipzigiin hän liitti näihin joukon kaanoneita ja triosonaatin, jossa oli huiluosa, koska Fredrik II soitti tuota soitinta. Tämä kokoelma julkaistiin kahden kuukauden kuluttua tapaamisesta nimellä "Regis Iussu Cantio Et Reliqua Canonica Arte Resoluta" (""Kuninkaan antama teema lisäyksin, toteutettuna kaanonimuodossa""), jonka sanojen alkukirjaimista muodostuu sana "ricercar".


title: Musicalisches Opfer

text: Douglas Hofstadter analysoi Musicalisches Opferia ja varsinkin sen sisältämää kuusiäänistä ricercaria laajasti kirjassaan (teosta ei ole suomennettu).


title: Musicalisches Opfer

text: "Musicalisches Opfer" sisälsi:Triosonaattia, joka on sävelletty huilulle, viululle ja basso continuolle, lukuun ottamatta teoksiin ei ole merkitty, millä soittimilla ne tulisi esittää. Arvellaan kuitenkin, että teos olisi alun perin tarkoitettu esitettäväksi klaveerilla tai cembalolla. Myöhemmin teosta on esitetty eri soittimin ja se on sovitettu useasti myös kamariorkesterille.


title: Musicalisches Opfer

text: Koska painettu teos ei ollut nidottu, eikä nuotteihin ole merkitty sivunumeroita, on teosten tarkoitettu esittämisjärjestys jäänyt epäselväksi. On myös arveltu, ettei Bach ajatellutkaan koko teosta esitettäväksi kerralla alusta loppuun, vaan käytettäväksi soveltuvin osin eri tilanteissa.


title: Die Kunst der Fuge

text: Die Kunst der Fuge ("Fuugan taito") BWV 1080 on Johann Sebastian Bachin keskeneräiseksi jäänyt teos, joka julkaistiin säveltäjän kuoleman jälkeen vuonna 1750. Teoksen 14 fuugaa ja neljä kaanonia veivät barokin ajan kontrapunktisen polyfonisen musiikin huippuunsa ja samalla se päättää Bachin loppukauden instrumentaalisuurteosten sarjan, johon kuuluvat myös Goldberg-muunnelmat ja Musicalisches Opfer.


title: Die Kunst der Fuge

text: Bach ei itse nimennyt teostaan "Die Kunst der Fugeksi", vaan nimitti kaikkia teoksen erillisiä kappaleita vain nimellä "contrapunctus".


title: Die Kunst der Fuge

text: Bach oli ilmeisesti aloittanut teoksen säveltämisen jo 1740-luvun alkupuolella ja työsti sitä useaan otteeseen seuraavien vuosien aikana. Kahtena viimeisenä elinvuotenaan hän valmisteli sitä painamista varten, mutta kuoli ennen teoksen painolaattojen valmistumista vuonna 1750. Teoksen saattoivat painokuntoon hänen vanhimmat poikansa Carl Philipp Emanuel ja Wilhelm Friedemann, ja teos painettiin lopulta vuonna 1751. Bachin pojat eivät kuitenkaan ilmeisesti täysin ymmärtäneet isänsä tavoitteita teoksen suhteen, ja lopullinen versio sisälsi 17 fuugaa ja neljä kaanonia, joista yksi oli "Contrapunctus 10:n" vanhempi ja lyhyempi versio, ja lisäksi tämän kolmiäänisen peilifuugan molempien versioiden sovitukset kahdelle kosketinsoittimelle.


title: Die Kunst der Fuge

text: Teoksen viimeinen fuuga on otsikoitu painetussa versiossa "Fuga a 3 Soggetti", jonka italiankielisyys viittaa siihen, että nimen on jälkikäteen lisännyt joku Bachin pojista. Se jäi säveltäjältä kesken, ja Carl Philipp Emanuel lisäsi painokseen tekstin: ”NB Tekijä kuoli tehdessään tätä fuugaa, jossa nimi B A C H ilmaantuu kontrasubjektina.” (”NB Über dieser Fuge, wo der Nahme B A C H im Contrasubject angebracht worden, ist der Verfasser gestorben.”). Huomautus ei nykykäsityksen mukaan ole kirjaimellisesti totta, sillä nuottikirjoitus on siihen asti Bachin omakätistä, vaikka hän oli viimeiset kuukautensa lähes sokea.


title: Die Kunst der Fuge

text: Koska viimeinen fuuga oli jäänyt näin keskeneräiseksi, Bachin kuoltua korvaukseksi ostajille teoksen loppuun lisättiin vielä "Wenn wir in höchsten Nöten sein" -koraalin pohjalta tehty sävellys BWV 668a. Koska muutoin koko "Die Kunst der Fuge" perustuu vain yhteen teemaan, tämä koraali ei selkeästi kuulu teokseen lainkaan. Lisäksi musiikkitieteilijöiden keskuudessa on herättänyt paljon keskustelua teoksen tarkoitettu järjestys ja erityisesti neljän kaanonin paikat teoksessa.


title: Die Kunst der Fuge

text: Vuonna 1756 Carl Philipp Emanuel ilmoitti, että teosta oli myyty vain kolmekymmentä kappaletta. Vielä 1800-luvun loppupuolella sitä esitettiin hyvin vähän. "Die Kunst der Fugen" pääsy viime vuosina esille konserttiohjelmistoihin johtuu pitkälti teoksesta tehdyistä orkesterisovituksista, jotka tekevät siitä helpommin lähestyttävän kuin säveltäjän ilmeisesti alkuperäisen tarkoituksen mukainen kosketinsoitinesitys.


title: Die Kunst der Fuge

text: Teos alkaa kahdella fuugalla. "Contrapunctus 1" esittelee teeman, kun taas "Contrapunctus 2" käyttää teemaa pisteellisillä kahdeksasosanuoteilla ja tavallisilla kuudestoistaosanuoteilla. "Kunst der Fugen" teema on Bachin omaa käsialaa ja on valittu siten, että se sopii hyvin kontrapunktiseen käsittelyyn, myös käännettynä. "Contrapunctus 3" ja "4" ovat myös neliäänisiä fuugia, jossa käytetään juuri esitellyn teeman käännöstä.


title: Die Kunst der Fuge

text: Seuraavat kolme osaa ovat fuugia, jotka käyttävät sekä teemaa, että sen käännöstä yhtä aikaa. "Contrapunctus 5":n teema koostuu pisteellisistä neljäsosanuoteista ja tavallisista kahdeksasosanuoteista. "Contrapunctus 6" on tihennettynä ja muistuttaa ranskalaisia alkusoittoja. "Contrapunctus 7" on yhtä aikaa sekä tihennettynä että harvennettuna.


title: Die Kunst der Fuge

text: Seuraava ryhmä fuugia "Contrapunctus 8–11" koostuu joukosta vastafuugia, joissa käytetään uutta teemaa, joka esiintyy yhtä aikaa alkuperäisen "Kunst der Fugen" teeman kanssa. "Contrapunctus 8" käyttää kolmea teemaa, jotka ovat kromaattinen alaspäin menevä teema, sama teema muunnettuna kahdeksasosanuoteiksi ja "Contrapunctus 3":n ja "4:"n teeman variaatio. "Contrapunctus 9" on nopea duodesiimifuuga ja "Contrapunctus 10" desiimifuuga. "Contrapunctus 11" on hyvin monimutkainen kontrapunktinen rakennelma. Siinä kaikki kolme "Contrapunctus 8:n" teemaa, mukaan lukien teoksen alkuperäinen teema, esiintyvät käännettyinä, uudelleen järjesteltyinä ja yhdistettyinä muodostaen neliosaisen fuugan.


title: Die Kunst der Fuge

text: Tämän jälkeen teoksen tarkoitettu järjestys käy epäselvemmäksi. Carl Philipp Emanuelin toimittamassa laitoksessa seuraa kaksi peilifuugaa ("Contrapunctus 12 ja 13") ja "Contrapunctus 14", lyhyempi versio "Contrapunctus 10:stä", joka ei luultavasti ollut tarkoitettu lopulliseen teokseen.


title: Die Kunst der Fuge

text: Kolmentoista fuugan jälkeen seuraa neljä kaanonia. Yhden toinen ääni on kokonaan käännetty ja kaksi kertaa hitaampi. Toinen kaanon on nopea 9/16-tahtilajinen oktaavikaanon. Kolmas on duodesiimi/kvinttikaanon ja neljäs desiimi/terssikaanon.


title: Die Kunst der Fuge

text: Teoksen päättää keskeneräiseksi jäänyt fuuga, jonka nimi alkuperäispainoksessa on "Fuga a 3 Soggetti". Sen nimen pitäisi oikeasti olla "Fuga a 4 Soggetti." Sen kolmesta teemasta yksi on hidas ja ricercar-tyylinen, toinen nopeampi ja liikkuu kahdeksasosanuoteissa. Kolmas teema on Bachin ”nimikirjoitus”, eli nuotit B-A-C-H puolinuotin pituisina. Alkuperäisen käsikirjoituksen perusteella on todennäköistä, että Bachin tarkoituksena oli yhdistellä teoksen lopussa näitä teemoja eri tavoin.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Emanuel Kanajärvi (27. maaliskuuta 1801 – 2. kesäkuuta 1868 Kanajärvi, Kalvola) oli hämäläinen talollinen ja talonpoika. Hän oli itseoppinut, mutta hän arvosti koulutusta ja sivistystä sekä kirjallisuutta ja kovaa työtä. Hän asui kaukana, lähes tiettömässä korvessa, mutta silti hän pystyi kehittymään aikakautensa yhdeksi kansalliseksi merkkihenkilöksi.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Kanajärvi syntyi hyvin vaatimattomiin oloihin Hämeen syrjäiseen korpeen Kanajärven taloon. Kotitilalla elämä oli vaatimatonta. Kivisten peltojen tuotto oli hyvin vähäistä, ja keskeisin elanto ja veronmaksukyky tulivat kalastamisesta. Kanajärven äiti oli perinyt pitkään suvun hallussa olleen tilan vanhemmiltaan. Puolisokseen hän otti itseään huomattavasti vanhemman torpparin pojan ja rengin.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Tila siirtyi vanhemmilta Kanajärvelle, joka maksoi sisaruksilleen sisarosuudet ja uudisti tilaa tuottavaksi yksiköksi. Peltoja raivaamalla hän pystyi parantamaan rehutilannetta ja siten reilusti kaksinkertaistamaan sekä lypsykarjan että hevosten määrän. Ajan myötä tila kuitenkin rappeutui sekä Kanajärven fyysisen heikkouden ja uupumuksen että myös maataloudelle epäsuotuisten säiden takia. Elettiinhän niin sanottuihin suuriin nälkävuosiin johtaneita heikkojen satojen aikaa.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Kanajärven vanhemmat olivat Maria Kristiina, joka oli perinyt talon vanhemmiltaan, ja naapurikylästä rengiksi tullut torpparinpoika Matti Jaakonpoika, jotka avioituivat ja saivat viisi lasta. Vanhin heistä, Emanuel Kanajärvi avioitui orpantyttären Eeva-Stiina Rimminpään kanssa vuonna 1831. Kanajärven kotitila on yksityisenä museona ja sitä on kunnostettu.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Lukemaan Emanuel Kanajärvi oppi, lukuisten muiden tuon ajan nuorten tavoin, oman äitinsä opastuksella. Samalla hänessä syttyi myös kiinnostus kirjoihin. Varhaisin tunnettu kirjahankinta, jossa on hänen omakätinen nimikirjoituksensa, on vuodelta 1819. Kymmenessä vuodessa olikin kertynyt merkittävä kokoelma kirjoja, jotka olivat eri tavoin hankittu kaupungeista. Kyseessä ei ollut pelkästään uskonnollinen kirjallisuus, joka tuolloin oli pääsääntöisesti kotien kirjallisuutta, vaan mukaan mahtui maallisiakin kirjoja, historiaa ja niin edelleen.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Aluksi kirjoja hankittiin luettavaksi, mutta myöhemmin kirjojen hankkimisesta muodostui itsetarkoitus ja keräily. Tätä kautta hän tutustui Kirja-Mattiin eli Matti Pohtoon, jolla oli oma kammari Kanajärven talossa. Kanajärvelle Pohto kuljetti omat arvokkaat kirjansa pakoon niin sanottua itämaista sotaa.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Kanajärvi oli hyvin tarkka kirjoistaan ja säilytti niitä hyvin. Kuitenkin hän lahjoitti Kalvolan kirkolle 1861 perustettuun kirjastoon kohtalaisen kirjakokoelman, josta tuli tavallaan uuden kirjaston peruskokoelma. Kanajärven kirjakokoelma myytiin vuonna 1908 Helsingin yliopiston seminaarikirjastolle. Kokoelmaan kuului 650 teosta ja 72 vuosikertaa sanomalehtiä. Myöhemmin tämä kokoelma on hajonnut, joten sen todellisesta sisällöstä tiedetään sangen vähän. Kaikki kokoelman teokset olivat joka tapauksessa suomenkielisiä.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Emanuel Kanajärvi osallistui kotipitäjänsä yhteiskunnalliseen toimintaan. Hän otti osaa pitäjänkokouksiin. Lisäksi hän toimi kuudennusmiehenä oman alueensa piiritarkastajana. Hän oli myös köyhäinhoitolautakunnan ja lainamakasiinin hoitokunnan jäsen.


title: Emanuel Kanajärvi

text: Suurten nälkävuosien seurauksena tulivat nälkä ja erilaiset kulkutaudit, ja tällaiseen lavantautiepidemiaan myös Emanuel Kanajärvi kuoli 2. kesäkuuta 1868; hänen puolisonsa oli kuollut edellisenä päivänä. Poika Heikki eli vuodet 1838–1872.


title: Talonpoika

text: Talonpoika on hallinnoimaansa (omistamaansa tai vuokraamaansa) maata viljelevä ja siitä pääasiallisen toimeentulonsa saava maanviljelijä.


title: Talonpoika

text: Ruotsin ja Suomen sääty-yhteiskunnasta puhuttaessa "talonpoika"-termillä tarkoitetaan maantilansa "omistavaa" maanviljelijää, talollista, joka vastasi tilalle asetetuista veroista ja muista velvoitteista. Talolliset muodostivat talonpoikaissäädyn. "Kruununtalonpoika" taas ei omistanut viljelemäänsä maata, vaan tilan omisti valtio.


title: Talonpoika

text: Alun perin ”talonpoika” () merkitsi "kiinteästi asuvaa miestä" vastakohtana liikkuvaa elämää viettävälle erämiehelle. Käsite muuttui tarkoittamaan maatilaa asuvaa ja viljelevää isäntää, kun erätalous väistyi. Viimeistään 1600-luvulle tultaessa talonpojalla tarkoitettiin talollista. Myöhemmin sääty-yhteiskunnan purkautuessa termi sai nykyisen laajemman merkityksen: maata viljelevä väestö, talonpoikaisväestö.


title: Sääty

text: Sääty on nimitys, jota käytetään etenkin antiikin aikana ja keskiajalla yhteiskunnalliseen työnjakoon perustuneista erioikeuksia nauttineista yhteiskuntaluokista. Sääty-yhteiskunnan säädyt olivat aatelisto, papisto, porvaristo sekä Pohjoismaissa myös talonpojat. Kaksi ensin mainittua muodostivat yläsäädyn, porvaristo ja maataomistavat talonpojat alasäädyn. Ranskassa porvaristosta käytettiin vuoden 1789 vallankumoukseen saakka nimitystä kolmas sääty ().


title: Sääty

text: Monissa maissa järjestettiin säätyvaltiopäiviä, joissa kullakin säädyllä oli omat edustajansa. Tämän vuoksi sanalla sääty voidaan tarkoittaa myös kunkin säädyn valtiopäiville kokoontuneita edustajia. Useimpien maiden parlamenteista säätyjako poistettiin viimeistään 1800-luvulla. Suomen säätyvaltiopäivät toimivat vuoteen 1906 saakka.


title: Sääty

text: Säädyillä oli asemaansa liittyviä erioikeuksia, esimerkiksi aatelista tai pappia ei saanut tuomita tavallisessa oikeusistuimessa. Sääty määräytyi pääosin vanhempien syntyperän mukaan. Säätykiertoa tapahtui esimerkiksi avioliiton kautta sekä myönnettäessä uusia aatelisarvoja.


title: Sääty

text: Ruotsissa aatelisia eli maallista rälssiä olivat alun perin ne tilalliset, jotka sitoutuivat toimittamaan ratsumiehen sotaan. Myöhemmin aatelisto oli perinnöllinen viranhaltijoiden luokka. Pappissäädyn erioikeudet antoivat papeille ja heidän perheenjäsenilleen oikeuksia ja etuuksia. Pappien erioikeuksissa on lausuttu uskontopakon periaate ja valtion velvollisuus kouluttaa papit kustannuksellaan. Porvarissäädyn erioikeudet muodostivat perustan kaupunkien itsehallinnolle.


title: Sääty

text: Ranskan kansalliskokous lopetti Ranskan kolmeen säätyyn perustuvan säätyjärjestelmän 4. elokuuta 1789. Tällöin lakkautettiin kerralla kaikki säätyerioikeudet.


title: Sääty

text:
Ruotsissa, siihen kuulunut Suomi mukaanluettuna, vuonna 1789 annettu yhdistys- ja vakuuskirja teki muillekin kuin aatelisille mahdolliseksi hankkia omistukseensa rälssitiloja, jotka kuitenkin pysyivät verovapaina rälssitiloina riippumatta siitä, kuka ne omisti. Samalla poistettiin myös aateliston yksinoikeus eräisiin korkeimpiin virkoihin. Muilta osin Ruotsin aateliston vuonna 1723 vahvistetut erioikeudet pysyivät Suomessa voimassa myös Venäjän vallan aikana. Vuonna 1864 aatelisto poistettiin myös aateliston vapaus henkirahan maksamisesta, ja samoilla valtiopäivillä keskusteltiin jo aateliston kaikkien muidenkin erioikeuksien lakkauttamisesta.
Kaupankäyntiä koskeneet kaupunkien erioikeudet kumottiin vuonna 1868.


title: Sääty

text: Kun vuonna 1879 säädettiin joukko lakeja elinkeinovapauden toteuttamiseksi, porvariston säätyerioikeudet kumottiin siltä osin, kuin ne koskivat porvareita henkilöinä, mutta kaupungeilla julkisyhteisöinä oli vielä kauan tämän jälkeen eräitä erioikeuksista..


title: Sääty

text: Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksellä laajennettiin lisäksi äänioikeutta pappis- ja porvarissäädyn vaaleissa, niin että pappien lisäksi edustajia pappissäätyyn saivat valita myös yliopiston ja oppikoulujen opettajat, kun taas porvarissäädyn vaaleihin saivat porvarien ohella tietyin edellytyksin osallistua monet muutkin varakkaat kaupunkilaiset.


title: Sääty

text: Suomessa säätyvaltiopäivät lakkautettiin 1906 ja tilalle tuli yleiseen äänioikeuteen perustuva eduskunta. Osa säätyjen erioikeuksista oli kuitenkin edelleen voimassa, ja tällöin säädetyn valtiojärjestyksen mukaan niiden kumoaminen tai muuttaminen edellytti, että asiasta oli säädettävä perustuslain säätämisjärjestyksessä. Tästä aiheutui ajoittain vaikeuksia käytännön lainsäädäntötyössä. Esimerkiksi vuonna 1983 voimaan tullut rikesakkolaki oli käsiteltävä perustuslain säätämisjärjestyksessä, koska se olisi loukannut papiston erioikeuksia; niiden mukaan jokaisen pappiin kohdistuvan rankaisutoimen oli mentävä tuomiokapitulin kautta. Useat kirkolliset komiteat ja toimielimet olivat esittäneet erioikeuksien kumoamista. Viimeiset vielä muodollisesti voimassa olleet säätyerioikeudet lakkautettiin vuonna 1995, kun hallitusmuodossa olleet kansalaisten perusoikeuksia koskeneet säännökset uudistettiin.


title: Sääty

text: 1800-luvulla Suomessa yhteiskunnalliset erot aateliston, papiston ja porvariston välillä lievenivät vähitellen, kun taas ero näiden ryhmien sekä toisaalta talonpoikien ja mihinkään säätyyn kuulumattomien välillä pysyi jyrkkänä. Tämän vuoksi ylemmistä säädyistä alettiin käyttää yhteisnimitystä säätyläiset erotukseksi talonpoikaisesta "rahvaasta". Säätyläiset-sanan synonyymina voitiin puhua myös "herrasväestä". Jako säätyläisiin ja rahvaaseen vastasi kuitenkin vain osapuilleen vanhaa säätyjakoa, sillä joillekuille talonpoikaista syntyperää olevillekin avautui mahdollisuus nousta säätyläisten joukkoon joko opiskelemalla oppikoulussa ja yliopistossa taikka taloudellisen yritteliäisyyden avulla. Oli myös ihmisryhmiä, joita pidettiin säätyläisinä, vaikka heillä ei ollut äänioikeutta minkään säädyn vaaleissa; sellaisia olivat esimerkiksi monet maaseudulla asuvat virkamiehet kuten kihlakunnantuomarit, sekä erityisesti kaikki säätyläissukujen naisjäsenet.


title: Sääty

text: Säätyläiset rahvaasta erottavia tekijöitä olivat ennen kaikkea sivistystaso, joka tosin usein käsitettiin hyvin ulkonaisesti, sekä pukeutuminen, kirjallinen harrastuneisuus, käyttäytyminen, oma säätytietoisuus, ylemmyys ja ruumiillisen työn tekemättömyys. Vielä 1860-luvulla suurimmassa osassa Suomea selvä ero säätyläisten ja rahvaan välillä oli myös kieli: säätyläiset puhuivat ruotsia, rahvas yleensä suomea, paitsi eräillä täysin ruotsinkielisillä rannikkoseuduilla. Sitä vastoin vuosisadan lopulla osa säätyläisistäkin puhui jo suomea.


title: Sääty

text: Termiä "säätyläiset" käytetään myös rajatummasta ryhmästä, 1800-luvulla kasvaneesta aatelittomasta virkamies- ja yrittäjäväestöstä, joka oli yllä kuvatulla tavalla myös sivistyneistöä ja herrasväkeä.


title: Sääty

text: Säätyläisillä kaikkialla oli vanhastaan sukunimet, jotka Suomessa tavallisesti olivat joko ruotsinkielisiä tai latinalaistettuja, mutta myös saksankielisiä nimiä esiintyy. Tavallisia ovat olleet myös nimet, joissa pohjautuvat johonkin vanhaan suomenkieliseen suku- tai paikannimeen, johon kuitenkin on esimerkiksi lisätty latinalaisperäiset päätteet -aeus, -ius säätyläisaseman osoittamiseksi (esim. Alopaeus, Gezelius).


title: Lokalahti

text: Lokalahti () oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Asukkaita 497 (1995). Lokalahden kunta liitettiin 1981 Uuteenkaupunkiin. Lokalahdella on puukirkko (J. Höckert, 1763).


title: Lokalahti

text: Lokalahden naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Kalanti, Kustavi, Taivassalo, Uusikaupunki ja Vehmaa.


title: Lokalahti

text: Lokalahti on runsaan tuhannen asukkaan rannikkoseurakunta, joka sijoittuu länsirannikolle. Seurakunta kuuluu Uudenkaupungin seurakuntayhtymään, johon kuuluvat myös Pyhämaa ja Kalanti.Alhontaka, Apali (Åböle), Haaroinen, Hakula, Heikkalanpää, Hermansaari (Hermansö), Kaimanen, Kelo, Korpi (Skog), Korvenranta (Skogstrand), Kutkumaa, Kuusisaari (Granö), Lokalahti (Lokalax), Loppmeri, Marttila (Martböle), Mattinen (Mattböle), Muntila (Mundila), Mähkärlä, Nopperla, Oja, Palkkinen (Balkis), Perkiö (Björkö), Pietinalho, Pinipaju, Pitkäluoto (Långholm), Pyöli (Böle), Ranta (Strand), Rauttinen, Riihiranta (Ristrand), Ruissaari (Rågö), Tammisto, Teerimaa, Tirkkala, Varanpää, Vartsaari, Viljattula, Väättänen


title: Lokalahti

text: Vuoden 1980 taajamarajauksen mukaan Lokalahden ainoa taajama oli 305 asukkaan kirkonkylä.


title: Lumivaara

text: Lumivaara () on entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella.


title: Lumivaara

text: Lumivaara kuului Viipurin lääniin, Kurkijoen tuomiokuntaan ja Kurkijoen kihlakuntaan.


title: Lumivaara

text:
Lumivaaran kunta perustettiin 1923, jolloin osa Jaakkimaan kuuluneista kylistä irtaantuivat ja
muodostivat Lumivaaran kunnan. Lumivaaran kunnan syntymisen taustalla oli yhteismetsän osakkaiden pyrkimys päästä eroon yhteismetsän puiden myynnistä saamiensa jakorahojen kaksinkertaisesta verottamisesta, Jaakkiman kunnalle ja seurakunnalle maksetuista veroista, sekä osakkaiden henkilökohtaisista jakorahoista perityistä veroista. Lumivaaran Yhteismetsän ympärillä olevan lankakunnan kokouksessa, joka pidettiin 11.10.1920 Huhtervun koululla, esitettiin ehdotus kunnan ja seurakunnan perustamisesta, toimikunta päätti perustaa seurakunnan ja valitsi eri kylistä henkilöitä keräämään nimiä seurakunnan perustamisanomukseen.


title: Lumivaara

text: Seurakunnan perustamispäätös hyväksyttiin valtioneuvostossa 2.2.1922, jonka johdosta Jaakkiman kunnanvaltuuston kokouksessa 8.4.1922 hyväksyttiin yksimielisesti Lumivaaran seurakunnan perustaminen. Valtioneuvoston päätöksellä Lumivaaran seurakunta erosi Jaakkiman seurakunnasta vuoden 1923 alussa.


title: Lumivaara

text: Kunnan perustamista vastustivat Jaakkiman seurakunnan kirkkoherra rovasti Viktor Salminen ja nimismies Palvola ja useat muut.


title: Lumivaara

text:
Kunnan keskustan ja kunnantoimiston paikan valitsemisesta käytiin useita keskusteluja, sekä tehtiin useita valituksia, ja turvauduttiin maaherran virka-apuun. Kumolan kylä valittiin lopulta pitäjän keskukseksi, kirkkotontille rakennettiin 1926 kunnan ja seurakunnan yhteinen talo, jonne kunnantoimisto sijoittui.
Kunnallinen palotoimi alkoi 17.6.1935, palopäällikköinä toimivat Toivo Saikkonen, Matti Vallius.


title: Lumivaara

text: Köyhäinhoitolautakunta toimi v. 1934 asti, jonka jälkeen Huoltolautakunta perustettiin. Kunnalliskoti rakennettiin Huhtervun kylään, kunnalliskodilla oli viljeltyä maata enimmillään 20 ha, kaksi hevosta ja 8 lehmää. Kunnalliskodissa asui 30 henkilöä, joista pieni osa oli henkilökuntaa, ja loput hoidokkeja. Kunnalliskodin henkilökuntaan kuuluivat johtajatar, emännöitsijä, karjapalvelija ja maataloustyönjohtaja. Kunnalliskodin hoidokit osallistuivat maataloustyöhön.


title: Lumivaara

text: Lumivaaran kunnankirjasto aloitti toimintansa 1938, jolloin lainattavissa oli 139 kirjaa.


title: Lumivaara

text: Lumivaarassa ei ollut kunnallista terveydenhuoltolautakuntaa, kunnanlääkäri ja kunnan eläinlääkäri olivat yhteiset Jaakkiman ja Lahdenpohjan kauppalan kanssa, ja he ottivat vastaan potilailta Jaakkimassa.


title: Lumivaara

text: Lumivaaran pitäjä sijaitsi Laatokan luoteisnurkassa Jaakkiman ja Kurkijoen pitäjien välissä. Lumivaaran pitäjä on kaakosta luoteeseen suuntautuvana 34 kilometriä pitkä ja Tervajärven ja Kumolan kylien kohdalla noin 15 kilometriä leveä. Pitäjän koko pinta-ala oli 292,4 neliökilometriä.


title: Lumivaara

text: Pitäjän asukasluku oli suurimmillaan n. 6200 1920-luvun loppupuolella (1928).


title: Lumivaara

text:
Vuonna 1940 sen asukkaista sai elantonsa maa- ja metsätaloudesta 93 %, teollisuudesta, käsityöstä 2,6% ja kaupasta 2,1 %. Lumivaaran yhteismetsä, jonka pinta-ala oli 3321 hehtaaria, oli aikaisemmin kuulunut lahjoitusmaatilaan, joka oli sittemmin ollut Besborodkon kruununpuistona, luovutettiin lahjoitusmaatalonpoikien vaatimuksien johdosta 1.12.1910 yhteismetsänä käytettäväksi 112287 markan kauppahinnasta.
Yhteismetsästä myytiin puita mm. Yhtyneille Paperitehtaille, Oy Kymille, Laatokan Puulle ja OY Vuoksenniskalle.


title: Lumivaara

text:
Kunnan alueella olevat keskeiset kulkuväylät olivat:
Parikkalan tie, johon Ihalassa yhtyi Kurkijoen-Jaakkiman maantie.
Maasillan-Kurenrannan tie ja sen jatkona oleva vesireitti Laatokalla.


title: Lumivaara

text: Maasillan-Kurenrannan tie oli huonokuntoinen ja sitä pidettiin vaarallisena, Huhtervun kylän kohdalla olevien viiden kallioisen rinteen ja Kuorjärven läheisyydessä olevan Maailmanlopun rinteen vuoksi. Tietä kohennettiin valtionavustuksien avulla, tien kunnossapidon suurten kustannuksien vuoksi, tietä tarjottiin valtion tieksi 1924, joka kuitenkin toteutui vasta 1936.


title: Lumivaara

text: Uutta tietä kunnan keskuskylästä Kumolasta, runsasväkiseen Ihalan kylään, suunniteltiin kunnallisvaltuuston kokouksessa 1923. Uuden tien alkamispaikaksi hyväksyttiin Ihalan asema, josta tie kulki Kumolaan Ihalan joen pohjoispuolella, kulkien Myllykylän kautta, ylittäen Ihalan joen Haukkavaaran kohdalla, lopulta saapuen Pönttöahon kohdalla Kurenrannan-Maasillan tielle.


title: Lumivaara

text: Lumivaaran perustamisen aikana tieverkon pituus oli 33 km, kunnan luovutushetkellä tieverkon pituus oli 134 km.


title: Lumivaara

text: Laatokan rannoilla sijaitsevien kylien välittämiä tavaroita ja ihmisiä kuljetettiin veneillä ja laivoilla. Lumivaaralaisilla oli useita purje- ja höyrylaivoja, joilla kuljetettiin puutavaraa, halkoja, elävää kalaa ja parkkia Pietariin.


title: Lumivaara

text: Matkustajaliikenne Lumivaaran kylistä keskittyi pääasiassa Lahdenpohjan kauppalaan, Lopottiin, jossa pidettiin markkinoita ja jonka kirkossa lumivaaralaiset olivat tottuneet käymään.


title: Lumivaara

text: Matkustajaliikennettä palvelemassa oli useita höyrylaivayrittäjiä, joista useimman toiminta kuitenkin jäi varsin lyhyeksi matkustajien vähyyden ja kovan kilpailun vuoksi. Harvion, Utusen rannan ja Kesvalahden kyläteiden valmistuminen paransi rannikkokylien kulkumahdollisuuksia ja huononsi laivaliikenteen kannattavuutta, jota oli jo aikaisemmin huonontanut yksityisten moottoriveneiden lukumäärän lisääntyminen.


title: Lumivaara

text: Lumivaarassa olivat edustettuina berghiläinen herännäisyys, rukoilevaisuus, evankelisuus ja lestadiolaisuus. Lumivaarassa vaikutti myös voimakkaasti Uukuniemeläinen herätysliike, erityisesti unissasaarnaajat Matti Könönen, Helena Konttinen ja Anna Kormano vaikuttivat paikkakunnalla.


title: Lumivaara

text: Hyppääjä-liikkeeseen ja kuohittuihin kuuluvat pitivät kokouksiaan suurina kirkkopyhinä, jolloin Jaakimaan saapui hyppijöitä Hiitolasta ja Uukuniemeltä.


title: Lumivaara

text:
Lumivaaran kirkon suunnitteli arkkitehti Ilmari Launis ja kirkko vihittiin 7.7.1935 Viipurin hiippakunnan piispa Yrjö Loimirannan ja usean piispan avustamana. Kirkko rakennettiin Rokkapata nimiselle kalliolle tiilistä, sinne mahtui virallisesti 720 henkeä, ja se oli tyypiltään pitkäkirkko, jonka länsipäädyssä oli kahdeksankulmainen torni.
Lumivaaran v. t. kirkkoherrana toimi 1923 rovasti Viktor Salminen, pitäen jumalanpalveluksia Tervajärven rukoushuoneella, jota käytettiin Lumivaaran kirkon valmistumiseen asti Jumalanpalveluksien pitämiseen. Kesän 1924 ajan v.t. kirkkoherrana toimi Aarne Auvinen, jonka siirryttyä Helsingin suomalaisen tyttölyseon nuoremmaksi lehtoriksi, v.t. kirkkoherran tehtäviä hoiti Viktor Salminen, rovasti Liliuksen avustamana.


title: Lumivaara

text:
Lumivaaran ensimmäisenä vakinaisena pappina toimi v. 1925 alkaen kirkkoherra Niilo J. Heikkilä. v. 1927 asti. Hänen jälkeensä väliaikaisena kirkkoherrana pastori Julius Utriainen, syksystä 1927 rovasti Emil Nyholm. Järjestyksessään toisen vakinaisen papin Lumivaara sai 1928, jolloin rovasti Otto Aleksanteri Louhelainen astui virkaansa, hänen virkakautensa päättyi v. 1935. Lumivaaran kolmantena vakituisena pappina toimi 1936-1941 Paavo Kiuru.
Rovasti Otto Aleksanteri Louhelaisen aikana apulaispappeina toimivat Taito Lumme, Eelis Manninen, Paavo Kattelus ja Martti Korhonen.


title: Lumivaara

text: Lumivaaran ja Saaren seurakunnat palkkasivat v. 1939 yhteiseksi nuorisopastoriksi Kauko Voitto Kanervon, jonka työkausi jäi varsin lyhyeksi.


title: Lumivaara

text: Evankelisuuden vaikutusalueena olivat Huhtervu ja Tervajärvi. Kumolan ja Saariston alueilla berghiläinen herännäisyys. Lestadiolaisia oli Myllykylässä, Kesvalahdella, Tervajärvellä ja Oinavaarassa.


title: Lumivaara

text:
Jaakkiman kirkkoherra 1843–1857 Johan Fredrik Berghin perustama kiertokoulu, toimi Tervajärvellä vuoteen 1929 asti, jonka jälkeen opetuksesta huolehtivat kunnalliset alakansakoulut ja yläkansakoulut. Lumivaaran erottua Jaakkimasta, Lumivaaran alueelle jäi ainoina kunnallisina rakennuksina 5 kansakoulua, jotka sijaitsivat Huhtervussa, Kesvalahdella, Ihalassa, Akkaharjussa ja Kumolassa.
Akkaharjun koulu, tunnettiin myöhemmin nimellä Kostamojärven koulu.


title: Lumivaara

text: Lumivaaran kunnan perustamia kouluja olivat Harvion koulu (1925), Kuhkaan koulu (1928), Oinaanvaaran koulu (1925), Tervajärven koulu (1927), Kalksalon koulu (1928) ja Myllykylänkoulu (1932).


title: Lumivaara

text: Lumivaarassa ei ollut oppikouluja, joten opintoja jatkettiin tarvittaessa Sortavalan lyseossa ja seminaarissa, Lahdenpohjan ja Elisenvaaran yhteiskouluissa.


title: Lumivaara

text: Nykyisin Lumivaaran kunnan alue kuuluu Venäjän Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piiriin kuuluviin Miinalan ja Kurkijoen kylähallintoalueisiin sekä Elisenvaaran asutushallintoalueeseen.


title: Lumivaara

text: Harvio, Huhtervu, Ihala, Kalksalo, Kesvalahti, Kostamojärvi, Kuhkaa, kunnan keskuskylä Kumola, Oinaanvaara ja Tervajärvi


title: Lumivaara

text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin.


title: Olhava (Ii)

text: Olhava () on noin 150 asukkaan kylä Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla, Nelostien ja Oulu–Tornio-rautatien varressa, noin 55 kilometriä pohjoiseen Oulusta.


title: Olhava (Ii)

text: Kokonaisuutena Olhavan kylä muodostuu useista kulmakunnista, joista suurimmat ovat Kuninkaanniemi, Perso, Muhojoki, Tyykiluoto, Seljänperä, Lahdenperä, Vuormanperä, Räyskö ja Seppälänkangas. Varsinainen kylä on muodostunut valtatien ja rautatien väliselle alueelle Olhavanjoen rannoille.


title: Olhava (Ii)

text: Kylästä lähtee tieyhteys seututie 855 Oijärven kylään sekä Oulun Yli-Iin Tannilan kylään ja siitä edespäin Pudasjärven kaupunkiin. Olhavassa on entinen rautatieasema.


title: Olhava (Ii)

text: Olhavan maisemaa hallitsevat maaliskuussa 2013 käyttöön vihityt Tuuliwatti Oy:n tuulivoimalat, joiden korkeus on 140 metriä ja kunkin teho 3 megawattia


title: Olhava (Ii)

text: Asutusta Olhavassa on ollut luultavasti yhtä kauan kuin Iissäkin. Vuonna 1556 oli Olhavassa kuusi veroa maksavaa taloa. Koko Iin talomäärä oli tuolloin 31. Olhava on karjalankieltä ja tarkoittaa notkoa ja rotkoa, usein vesipohjaista paikkaa. Vuosina 1783–1885 Olhavan Nybyssä toimi Nybyn lasitehdas, joka oli aikanaan yksi Pohjoismaiden suurimmista. Olhavassa on lasitehtaan muistomerkki.


title: Olhava (Ii)

text: Olhavassa sanotaan asuvan "tuhat Tolosta, sata Sassia, kymmenen Kyröläistä ja pirtillinen Pimpereitä". Tämän sanonnan sukunimet ovat hyvin yleisiä Olhavassa ja Iissä.


title: Olhava (Ii)

text: Olhavassa käytiin eräs Lapin sodan ensimmäisistä taisteluista 29. syyskuuta 1944 suomalaisten ja saksalaisten joukkojen kesken. Taistelussa saksalaiset räjäyttivät Olhavan yhdistetyn rauta- ja maantiesillan. Taistelussa kaatui viisi suomalaista sotilasta, joista tuli Lapin sodan ensimmäiset suomalaiset kaatuneet. Olhavan koulun edessä on taistelun muistomerkki.


title: Olhava (Ii)

text: Kylämaisema on säilynyt lähes samanlaisena noin sadan vuoden ajan. Ennen uutta maantiesiltaa ja nelostien oikaisua Valtatie 4 kulki kylän halki rautatiesillalle. Ison muutoksen kylämaisemaan teki niin kutsutun Penjalan talon palaminen vuonna 2005. Talo oli kylän vanhin, ja siinä oli ollut 1800-luvulla kestikievari sekä samalla paikalla postitalo jo 1700-luvulla. Aikoinaan kylässä on ollut neljä päivittäistavarakauppaa sekä Säästöpankin konttori. Ihmiset ovat saaneet elantonsa pääasiassa maa- ja metsätaloudesta sekä kalastuksesta. Nykyisin kylällä ei harjoiteta maataloutta, vaan ihmiset ovat siirtyneet palveluammatteihin. Useimmat työskentelevät joko kuntakeskuksessa tai kunnan ulkopuolella.


title: Olhava (Ii)

text: Olhavan kylässä on vuonna 1893 toimintansa aloittanut 0.–6. luokkien peruskoulu, jossa on noin 30-40 oppilasta ja kolme opettajaa. Vuonna 2005 kouluun siirrettiin oppilaat lopetetusta Yli-Olhavan koulusta.


title: Olhava (Ii)

text: Seljänperällä sijaitsee leirintäalue, jossa on myös uimaranta.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Matteus-passio (BWV 244, ) on saksalaisen Johann Sebastian Bachin säveltämä kaksiosainen passio, oman tyylilajinsa mestarinäyte, joka kuvaa pääsiäisen ajan tapahtumat Jeesuksen Betanian ennustuksesta hautaamiseen saakka. Passio kantaesitettiin Leipzigin Tuomaskirkossa pitkänäperjantaina 15. huhtikuuta 1729 tai ehkä jo vuonna 1727. Teoksen esitys kestää noin 3½ tuntia.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Carl Philipp Emanuel Bachin ja Johann Friedrich Agricolan laatiman muistokirjoituksen mukaan J. S. Bach sävelsi uransa aikana viisi passiota, joista kuitenkin vain kaksi – "Matteus-passio" (BWV 244) ja "Johannes-passio" (BWV 245) – on säilynyt kokonaisina. "Markus-passiosta" on säilynyt nykypolville vain otteita. "Matteus"- ja "Johannes-passio" kuuluvatkin kuorojen vakio-ohjelmistoon pääsiäisaikaan.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Ennen uskonpuhdistusta kirkoissa oli piinaviikoilla tapana lukea tai laulaa Jeesuksen kärsimyshistoriat. 1600-luvulla Saksassa kehittyi uusi "oratoriopassion" perinne, jonka varhaisimpia esimerkkejä oli hampurilaisen Thomas Sellen säveltämä "Johannes-passio" vuodelta 1641. Bachin passiosävellykset jatkoivat tätä perinnettä. Bachin tiedetään itse johtaneen eri passioidensa esityksiä Leipzigissa vuodesta 1724 vuosittain aina vuoteen 1739 asti ja todennäköisesti myöhemminkin, vaikka näistä esityksistä ei olekaan säilynyt todisteita.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Bachin Matteus-passion ”rehabilitoi” Felix Mendelssohn, kun hän vuonna 1829 esitytti ensimmäistä kertaa noin sataan vuoteen välillä unohdetun teoksen. Konsertti oli suuri kulttuuritapaus, josta yli tuhat pyrkijää piti lähettää kotiin tilanpuutteen vuoksi. Passion Mendelssohn-version nuottimateriaali on saatettu nyttemmin esityskuntoon ja julkaistu marraskuussa 2009.


title: Matteus-passio (Bach)

text: "Matteus-passio" on sävelletty kaksoiskuorolle, kaksoisorkesterille, kaksille uruille sekä solisteille (sopraano, altto, tenori, basso). Teoksen libretto on peräisin Matteuksen evankeliumin luvuista 26 ja 27. Runoilija Christian Friedrich Henrici, (tunnetaan usein pseudonyymillä Picander) kirjoitti lisäksi tekstiä resitatiiveja ja aarioita varten. Vuonna 1736 Bach lisäsi teokseensa "Johannes-passiosta" kuoron koraalin "O Mensch, bewein dein Sünde groß" ja teki lisäksi vuonna 1740 partituuriin pieniä muutoksia.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Bachin passiot koostuvat aarioista, kuoro-osista, koraaleista sekä resitatiiveista, joiden tarkoituksena on viedä juonta eteenpäin. Aariat ovat usein pohdiskelevia ja pysäyttävät juonenkulun. Ne saattavat myös olla rukousmaisia tai kommentoida tarinaa, kuten alttosoolo "Buß und Reu" (parannus ja katumus). "Turba"-kuoro-osissa Bach käyttää kuoroa milloin suurena kansanjoukkona tai toisinaan esimerkiksi Jeesuksen vanginneiden sotilaitten suuna. Joskus Bach käyttää kuoroa kommentointiin tai välihuomautuksiin. Koraaleita Bach käyttää kommentoivana, ajoittain myös rukoilevana vuoropuheluna passion draamalle.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Passioissa käytetyt koraalit olivat muiden jo aikaisemmin kirjoittamia, säveltämiä ja yleisesti tunnetuiksi tulleita virsiä. Bachin molemmat passiot alkavatkin samalla koraalilla "Herzliebster Jesu, was hast du verbrochen". "Matteus-passion" ”johtoaiheen” muodostaa koraali "O Haupt voll Blut und Wunden" (suom. "Oi rakkain Jeesukseni", sävelmä tunnetaan myös nimellä "Herzlich tut mich verlangen"), joka kuullaan passiossa viidesti.


title: Matteus-passio (Bach)

text:
Matteus-passiossa henkilöiden resitatiiveille tyypillistä on minimaalinen säestys - useimmiten Bach käyttää näissä vain urun ja sellon duettoa, poikkeuksena Jeesus, jonka lauluosuuteen hän on lisännyt sädekehänomaisen viulu- ja alttoviuluosuuden. Ainoastaan Jeesuksen kuoleman hetkellä Bach luopuu tästä tunnusomaisesta jousikvintetosta, jättäen dramaattisen tyhjyyden Jeesuksen huudahtaessa ”"Eli, Eli, lama asabthani?"”.
Kuoron tehtävä on toisaalta toimia ylipappien ja vihaisten kansanjoukkojen tulkkina (”"Halt! laß sehen, ob Elias komme und ihm helfe?"”), sekä toisaalta seesteisenä kantavana voimana toistaen perusmelodiaa ja sitoen näytökset toisiinsa.
Ajalle tyypillisessä oratoriossa Bach käyttää kahta kuoroa sekä kahta orkesteria - väliin vuorotellen, mutta useimmin antifoneissa unisonona yhtäaikaa.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Bachin passioita voi verrata draamasisällöltään oopperaan, joita Bach ei lainkaan säveltänyt. Rakenteellisesti ja soitinvalinnoissaan Bach pysyy lujasti saksalaisessa 1600-luvun passioperinteessä. Trumpetteja ja patarumpuja ei käytetä. Soitinnukseltaan "Matteus-passio" on kuitenkin vaihtelevan tasapainoinen. Jotkin teoksen yksityiskohdat avautuvat parhaiten nuottikuvan perusteella.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Ensimmäinen osa alkaa suurella prologimaisella kaksoiskuoro-osalla "Kommt, ihr Töchter, helft mir klagen" (Tulkaa tyttäret, auttakaa minua valittamaan), jonka tarkoituksena on kuvata tulevia tapahtumia. Passion juonellinen sisältö alkaa Betanian ennustuksesta, jossa Jeesus tulkitsi oman ristinkuolemansa. Tämän jälkeen passio etenee Raamatun kertomuksen mukaan. Ensimmäinen osa huipentuu Jeesuksen vangitsemiseen. Kutakin kertovaa jaksoa seuraa kommentoiva resitatiivi ja aaria tai koraali.


title: Matteus-passio (Bach)

text: Toisen osan aloittaa Jeesuksen vangitsemista valittava prologi. Tämän jälkeen Jeesusta kuulustellaan, Pietari kieltää Jeesuksen ja lopulta Pilatus tuomitsee Jeesuksen ristiinnaulittavaksi. Teos päättyy Jeesuksen kuolemaan, hautaamiseen ja loppukuoron huokaukseen "Wir setzen uns mit Tränen nieder" (Istuudumme kyynelin ja huudamme sinulle hautaan: Lepää rauhassa!).


title: Kuurinmaa

text:
Kuurinmaa (, ) on nykyisen Latvian alueella sijainnut historiallinen maakunta, joka vuosisatojen saatossa kuului Liivinmaan liittoon, Puola-Liettuaan ja Venäjän keisarikuntaan.
Kuurinmaa kattaa Latvian läntiset osat. Jos siihen lasketaan kuuluvaksi myös Zemgalen alue, sen koillisraja kulkee pitkin Väinäjokea. Alueen korkein kohta on vain 213 metriä meren pinnasta.


title: Kuurinmaa

text: Kuurinmaa on saanut nimensä muinaisesta kuurien eli kuurilaisten kansasta, joka puhui balttilaista kieltä. Viikinkiajalla alueella asui lättiläisiä, joilta virolaiset ja liiviläiset valloittivat Kuurinmaan rannikkoalueita. Kuurinmaa kuului 1200-luvun alusta Saksalaiselle ritarikunnalle, joka hajosi uskonpuhdistuksen vaikutuksesta 1500-luvun alussa. Ritarikunnan raunioille perustettiin Liivinmaan liitto, joka kuitenkin hajosi 1555. Vuonna 1561 perustettiin Kuurinmaan herttuakunta, joka haki suojelua asettumalla Liettuan vasalliksi. Kuurinmaa kuului Puola-Liettualle vuoteen 1795, jolloin se liitettiin Venäjän keisarikuntaan Puolan kolmannessa jaossa, ja se muodosti Kuurinmaan kuvernementin. Siitä sekä Virosta ja Liivinmaasta käytettiin yhteisnimitystä Itämerenmaakunnat.


title: Kuurinmaa

text: Vuodesta 1918 Kuurinmaa kuului itsenäiselle Latvialle vuoteen 1940 asti, jolloin Latvian tasavallasta tuli Latvian sosialistinen neuvostotasavalta ja Neuvostoliiton jäsen. Vuonna 1991 Latvia itsenäistyi uudelleen.


title: Kuurinmaa

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheissa vuonna 1944 saksalainen armeijaryhmä jäi mottiin Kuurinmaalle ja taisteli siellä aina Saksan antautumiseen asti. Latvialaiset partisaanit taistelivat alueella vielä puna-armeijaa vastaan, mutta 1940-luvun lopulla vastarinta hiipui.


title: Kuurinmaa

text: Vuonna 1897 Kuurinmaan kuvernementissa oli 674 437 asukasta. Heistä 79 prosenttia oli latvialaisia, 8,5 % saksalaisia, 1,7 % venäläisiä, 1 % puolalaisia ja 1 % liettualaisia. Suurimmat kaupungit olivat Libau (64 500 asukasta) ja Mitau (35 011 asukasta). 75 prosenttia väestöstä oli luterilaisia, loput ortodokseja ja katolisia. Kuurinmaalla oli myös pieni juutalainen yhteisö.


title: Commodore 16

text: Commodore 16 on Commodoren vuonna 1984 markkinoille tuoma edullinen kotitietokone, jonka oli tarkoitus toimia VIC-20:n seuraajana alle sadan dollarin hintaluokassa. C-16:sta ei kuitenkaan tullut kovin suosittua, koska pari vuotta aiemmin ilmestynyt Commodore 64 saavutti kalliimmasta hinnastaan huolimatta markkinaylivoiman. Laite muistuttaa ulkoisesti VIC-20:ta ja vanhan kotelomallin C-64:ää mutta on väriltään musta.


title: Commodore 16

text: Commodore 16:n suorittimena on MOS 6502 -yhteensopiva 8-bittinen "MOS 7501" ja keskusmuistia on perusmallissa 16 kilotavua. Muistinlaajennuksella keskusmuisti voidaan kasvattaa 64 kilotavuun. Erillisten video-, ääni- ja I/O-piirien sijaan on käytössä yksi yleispiiri, TED, joka sisältää kaikki nämä ominaisuudet. TEDin grafiikkaominaisuudet muistuttavat C-64:n VIC-II:tä mutta laajemmalla väripaletilla ja ilman sprite-grafiikkaa. Ääniominaisuudet sen sijaan ovat kehnommat kuin VIC-20:n VIC-piirissä, eli käytössä on vain kaksi kanttiaaltokanavaa, joista toisen tosin voi vaihtaa myös kohinatilaan.


title: Commodore 16

text: C-16:n BASIC-tulkki on versiota 3.5, joka oli tarkoitus ottaa käyttöön jo Commodore 64:ssä, mutta jota ei kiireisestä aikataulusta johtuen saanut mukaan laitteistoon. Tämä BASIC-versio sisältää muun muassa grafiikka- ja äänikäskyt sekä konekielimonitorin. C-16:n laiteliitännät ovat osittain erilaiset kuin VIC-20:ssa ja C-64:ssä, mistä johtuen samoja muuntajia, peliohjaimia ja kasettiasemia ei voi käyttää ilman sopivaa konvertteria.


title: Commodore 16

text: Commodore julkaisi myöhemmin myös C-16:n kanssa yhteensopivan Commodore 116:n, joka erosi C-16:sta vain koteloinniltaan. Toinen C-16 -yhteensopiva laite oli Commodore Plus/4, jossa oli 64 kilotavua keskusmuistia ja ROM-varusohjelmistossa neljä lisäohjelmaa: tekstinkäsittely, taulukkolaskenta, tietokanta ja graafinpiirto. Plus/4 oli lähes täydellinen floppi, joskin se sai jonkin verran kannatusta Itä-Euroopassa.


title: Väinäjoki

text: Väinäjoki (, (”Läntinen Dvina”), , , , liiviksi "Vēna") on 1 020 kilometriä pitkä Itämeren Riianlahteen laskeva joki. Se on Latvian tärkein ja Valko-Venäjän toiseksi tärkein joki.


title: Väinäjoki

text: Väinäjoen latva on Venäjän Tverin alueen Penon piirissä, joka sijaitsee Valdain ylänköalueella. Alueella oli varhaisella keskiajalla valtavan suuri Okovin metsä. Lähtöpisteen korkeus on 221,2 metriä merenpinnasta. Väinäjoki virtaa aluksi Venäjän Tverin ja Smolenskin alueiden kautta ja jatkaa sitten Valko-Venäjän pohjoisosissa sijaitsevan Vitsebskin alueen läpi länsiluoteeseen. Kuljettuaan Latvian ja lopuksi sen pääkaupungin Riian läpi Väinäjoki saavuttaa Riianlahden.


title: Väinäjoki

text: Väinäjoen pääuoman varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat:


title: Väinäjoki

text: Väinäjoen alajuoksulla Latviassa on kolme vesivoimalapatoa ja tekojärveä, 35, 70 ja 107 kilometrin päässä joen suulta: Riika (402 MW), Kegums (264 MW) ja Plavinas (869 MW). Voimalaitokset omistaa Latvenergo.


title: Väinäjoki

text: Latvian suurin kauppasatama, Riian vapaasatama, sijaitsee noin 15 kilometrin matkalla Väinäjoen laskukohdasta ylävirtaan. Latvian puolen vesivoimaloiden ohi ei ole kanavayhteyttä, mutta yläjuoksulla jokea käytetään kuljetuksiin jossain määrin.


title: Palermo

text: Palermo on Sisilian suurin kaupunki, Sisilian autonomisen alueen pääkaupunki ja Palermon metropolikaupungin pääkaupunki. Sen väkiluku on vajaat .


title: Palermo

text: Palermon perustivat foinikialaiset noin 600-luvun eaa. puolessa välissä. Kaupunki kreikkalaistui ajan kuluessa, vaikka sinne ei koskaan perustettukaan kreikkalaista siirtokuntaa. Kreikkalaiset kutsuivat kaupunkia nimellä "Panormos", ja myöhemmin roomalaisella ajalla se tunnettiin latinaksi nimimuodossa "Panormus" tai "Panhormus". Nämä nimet viittaavat sen hyvään satamaan.


title: Palermo

text: Panormos tuli viimeistään 400-luvun eaa. alussa Karthagon valtaan, ja toimi tämän jälkeen karthagolaisten pääkaupunkina ja tärkeimpänä tukikohtana Sisiliassa. Roomalaiset valtasivat Panormoksen ensimmäisessä puunilaissodassa vuonna 254 eaa. Sodan jälkeen se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi, ja oli yksi saaren kukoistavimmista kaupungeista. Noin vuonna 20 eaa. kaupungista tehtiin roomalainen colonia "Colonia Augusta Panhormitanorum". Kaupungissa on säilynyt vain vähän antiikin aikaisia jäänteitä.


title: Palermo

text: Panormos vaikuttaa säilyneen kukoistavana Rooman keisariajan lopulle ja myöhäisantiikkiin saakka, vaikkakaan sillä ei ollut Sisiliassa koskaan aivan samaa asemaa kuin Palermolla nykyisin saaren pääkaupunkina. Kaupunki päätyi muun Sisilian mukana goottien valtaan, ja oli saaren viimeinen keskus, jonka Belisarius valtasi Itä-Roomalle eli Bysantille vuonna 535 jaa. Tämän jälkeen kaupunki säilyi osana Bysanttia vuoteen 835, jolloin saraseenit valtasivat sen. Nämä tekivät kaupungista keskuksensa Sisiliassa. Sillä säilyi tämä asema myös normannivallan aikana.


title: Palermo

text: Myöhemmin Palermo kuului Pyhälle saksalais-roomalaiselle keisarikunnalle, Espanjalle ja Napolille. 1800-luvun puolessa välissä kaupungissa oli noin asukasta. Palermo liitettiin muun Sisilian mukana Italian kuningaskuntaan vuonna 1860.


title: Palermo

text: Palermon keskusta ja satama pommitettiin käyttökelvottomaksi liittoutuneiden hyökkäyksessä toisen maailmansodan aikana vuonna 1943, eikä niitä ole vieläkään täysin korjattu.


title: Palermo

text: Palermo oli pitkään Sisilian mafian tärkein keskus. 1980-luvun alun suuressa mafiasodassa mafian johto kuitenkin siirtyi palermolaisperheiltä Corleone-nimisen pikkukaupungin mafiaperheille. Sisiliassa kuoli silloin yli mafiosoa, suurin osa murhista tapahtui Palermossa. Mafia on toteuttanut siellä myös poliittisia murhia.


title: Napuka

text: Napuka on koralliatolli Tuamotu-saarilla Ranskan Polynesiassa. Atollilla oli 234 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Sen suurin kylä on Te Puka Maru Ia. Atollin maapinta-ala on noin kahdeksan neliökilometriä.


title: Vienanjoki

text: Vienanjoki () on Venäjän pohjoisosassa Arkangelin ja Vologdan alueilla kulkeva joki, joka laskee Vienanmeren Vienanlahteen. Joen suulla on laaja suistoalue, jossa sijaitsevat Arkangelin ja Severodvinskin kaupungit.


title: Vienanjoki

text: Vienanjoki on 744 kilometriä pitkä. Sen alkukohdaksi katsotaan Suhonan ja Jugin yhtymäkohta Vologdan alueen itäosassa. Sieltä se virtaa pääasiassa luoteeseen kohti Vienanmerta. Muita merkittäviä Vienanjokeen laskevia jokia ovat Pinega, Uftjuga, Vaga, Vajenga, Vytšegda ja Jemtsa. Viena- ja Suhonajokien yhteinen pituus on 1302 kilometriä.


title: Vienanjoki

text: Vienanjoki soveltuu laivaliikenteelle koko pituudeltaan. Joella on mittavaa puutavaran kuljetusta. Vienanjoelta on kanavayhteys Volgaan. Joen varressa olevista kaupungeista mainittakoon Veliki Ustjug, Kotlas, Novodvinsk, Arkangeli ja Severodvinsk.


title: Magnificat (Bach)

text: Johann Sebastian Bach sävelsi kaksi Magnificat-teosta ("Neitsyt Marian ylistysvirsi"), joista myöhempi, D-duuriin sävelletty, BWV 243 pohjautuu aikaisempaan Es-duuri versioon (BWV 243a). Molemmat ovat kuorolle ja orkesterille sävellettyjä teoksia. Teos on kestoltaan tavanomaisen kantaatin pituinen eli noin 25 minuuttia.


title: Magnificat (Bach)

text: "Magnificat"ia laulettiin luterilaisissa kirkoissa 1600- ja 1700-luvuilla iltajumalanpalveluksessa, eli vesperissä yksiäänisesti Martti Lutherin saksankieliseen tekstiin "Meine Seele erhebet den Herrn". Suurina juhlapyhinä oli kuitenkin tapana esittää monimutkaisempi latinankielinen versio.


title: Magnificat (Bach)

text: Es-duuri "Magnificat" ensiesitettiin Leipzigin "Nicholauskirche"ssä joulupäivänä 1723. Tämä versio sisältää neljä erityisesti jouluun liittyvää alkuperäistekstiin lisättyä osaa. D-duuri versio on tehty joskus vuosien 1728 ja 1730 välisenä aikana ja siitä on jouluun liittyvät osat poistettu.


title: Magnificat (Bach)

text: Es-duuri "Magnficat"in ylimääräisistä osista kolme on kuoro-osuuksia ("Von Himmel hoch", "Freuet euch und jubiliert" ja "Gloria in excelsis Deo") ja viimeinen on sopraanon ja basson duetto ("Virga Jesse floruit"). Teos on kirjoitettu viisiääniselle kuorolle, solisteille ja orkesterille, johon sisältyi nokkahuiluja, trumpetteja, patarummut, jouset ja basso continuo.


title: Magnificat (Bach)

text: D-duuri versio on sovitettu juhlavammin ilmeisesti "Thomaskirche"n suurempaa kokoa ja käytettävissä olevia muusikoita ajatellen. Nokkahuilut on korvattu poikkihuiluilla ja orkesteriin on lisätty oboet. Lisäksi monia yksityiskohtia on muutettu Es-duuri versiosta.


title: Magnificat (Bach)

text: Bach jakoi molemmissa "Magnificat"eissaan Raamatun tekstin kahteentoista lyhyeen jaksoon, mikä mahdollisti tekstin yksittäisten sanojen ja sanaryhmien sisällön ilmaisun musiikin keinoin. Mistä esimerkkinä voidaan antaa kohdan "Omnes generationes" ("Katso, tästedes kaikki sukupolvet", Luuk 1:48) monimutkainen kuorosovitus. Kommentaattorit ovat pitäneet kahta osiota, "Quia fecit mihi magna" sekä "Esurientes implevit bonis", humoristisina.


title: Tubuain kieli

text: Tubuai (myös austral) on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Ranskan Polynesiassa sijaitsevalla Austral-saarten eli Tubuai-saarten saariryhmällä. Kielellä on noin 3 000 äidinkielistä ja 2 000 muuta puhujaa (2007). Monet puhujat ovat kaksikielisiä tahitin kielen kanssa.


title: Tubuain kieli

text: Tubuaissa on kahdeksan konsonanttia /p t k m n ŋ r v / sekä viisi lyhyttä vokaalia /i e a o u/ ja viisi pitkää vokaalia /i: e: a: o: u:/.


title: Kirje

text: Kirje on kirjallinen viesti henkilöltä (luonnolliselta tai juridiselta) toiselle. Kirje kirjoitetaan paperille ja paperi suljetaan kirjekuoren sisälle. Kirjekuoren voi jättää myös avonaiseksi. Kirjeitä lähetetään yleensä pitkien välimatkojen päähän. Ennen kuin kirjoituskoneet ja tietokoneet yleistyivät, kirjeet kirjoitettiin käsin. Nykyäänkin näin voidaan tehdä, varsinkin epämuodollisten kirjeiden kanssa tai juhlallisissa kirjeissä. Myös sähköpostiviestiä kutsutaan joskus kirjeeksi.


title: Kirje

text: Posti kuljettaa kirjeet, joissa on maksettu postimerkki. Kirjeitä voi myös lähettää kuriirin tai kuriiriyhtiön välityksellä. Kirje voidaan lähettää kirjattuna, jolloin lähettäjä saa erillisen kuitin lähetyksestä ja vastaanottaja saa tiedon tulleesta kirjeestä. Kirjattu kirje pitää hakea postista. Näin varmistetaan kirjeen kulku varmasti vastaanottajalle. Postin kulkemisen nopeuteen vaikuttaa kiireellisyysluokka. Näitä ovat 2. luokka, 1. luokka ja express. Kirje voidaan haluta perille seuraavaksi työpäiväksi tai kahden päivän sisällä.


title: Kirje

text: Kirjeeseen liittyy juridisia määräyksiä. Kirjesalaisuus tarkoittaa sitä, että vain vastaanottajalla on oikeus avata (suljettuna lähetetty) kirje ja lukea sen sisältämä viesti. Kirjettä avoimempi on kortti, jonka sisältö katsotaan juridisesti julkiseksi.


title: Kirje

text: Kirjeen ominaisuuksiin kuuluu tieto kirjoittajasta, vastaanottajasta, kirjoitushetki, allekirjoitus, salaus, lähetyshetki, saapumishetki, lukuhetki ja liitteet. Mikä tahansa näistä tiedoista voi puuttua.


title: Kirje

text: Kirje varustetaan vastaanottajatiedolla, ellei kyseessä ole joukkokirje. Kirjeissä on yleensä kirjoitushetki (yleisimmin päiväys). Hyvän tavan mukaan kirjeen kirjoittaja allekirjoittaa nimellänsä viestin. Jos lähettäjä on ei-luonnollinen henkilö (yritys, yhdistys, instituutio, jne.), kirjeen allekirjoittaa valtuutettu henkilö (nimenkirjoitusoikeus).


title: Kirje

text: Kirjeen saapumisajankohta voi olla merkittävä esimerkiksi kirjeissä, jotka vaativat saajalta toimenpiteitä (maksukehotukset, verotusasiat, asevelvollisuusasiat, syytteet, jne.). Näissä tilanteissa varmistetaan kirjeen saapuminen vastaanottajalle esimerkiksi kirjattuna lähettämisellä.


title: Kirje

text: Kirjeen saapumisajankohdan ja lukuajankohdan välillä voi olla viivettä varsinkin elektronisessa kirjeenvaihdossa. Lähettäjä voi pyytää sähköiseen kirjeeseen saapumiskuittauksen tai lukukuittauksen. Saapumiskuittaus tulee kun sähköposti on saapunut vastaanottajan sähköpostijärjestelmään ja lukukuittaus tulee kun vastaanottaja avaa sähköpostiviestin.


title: Kirje

text: Kirje voi sisältää oheen liitettyjä asiakirjoja eli liitteitä. Tällöin kirjeessä mainitaan liitteistä, jotta lukija voi varmistaa niiden mukanaolon.


title: Kirje

text: Kirjeen viesti voi olla salattu salakirjoitusmenetelmällä. Salauksella halutaan varmistaa, että vain haluttu vastaanottaja (kenellä on salausavain) pystyy saamaan selville viestin sisällön. Jos kirje päätyy ulkopuolisen käsiin, salausta voidaan yrittää purkaa.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Brandenburgilaiset konsertot (BWV 1046–1051), alkuperäiseltä nimeltään "Six Concerts Avec plusieurs Instruments" eli "Kuusi konserttoa useille soittimille", ovat kuusi Johann Sebastian Bachin säveltämää orkesteriteosta.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Bach lähetti konserttojen nuotit 24. maaliskuuta 1721 Brandenburgin varakreiville, Christian Ludwigille, hakiessaan tältä hovikapellimestarin paikkaa. Teokset on ilmeisesti kuitenkin sävelletty aiemmin kuin juuri tähän tarkoitukseen. Konserttojen soitinnukset eroavat toisistaan huomattavasti ja on mahdollista, että Bach pyrki osoittamaan teoksilla kykynsä säveltää musiikkia mahdollisimman monille orkesterin eri kokoonpanoille. Kaiketi teoksia ei juuri esitetty, vaan ne jäivät vaativuutensa vuoksi lipastoon pölyttymään. Nykyään "Brandenburgilaiset konsertot" ovat Vivaldin "Neljän vuodenajan" ohella pidetyimpiä ja arvostetuimpia barokkiajan orkesterimusiikin teoksia.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: I. Allegro


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: II. Adagio


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: III. Allegro


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: IV. Menuetti


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Ensimmäinen konsertto eroaa muista siten, että sen lopussa on neljäs, erilaisista tansseista koostuva osuus.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: II. Andante


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: III. Allegro assai


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Johann Sebastian Bachin toinen Brandenburgilainen konsertto on sävelletty vuosien 1717 ja 1718 vaiheilla. Sävellys on kirjoitettu F-duuriin. Vaikean trumpettisoolon Bach kirjoitti varta vasten Köthenin hoviorkesterin trumpetistille Johann Ludwig Schreiberille. Bach kirjoitti konserton partituurin trumpetille, nokkahuilulle, oboelle, viuluille, alttoviuluille, selloille, jousiorkesterille ja basso continuolle. Koska teoksen hidas (keskimmäinen) osa on eri sävellajissa kuin muut noudattaen tässä suhteessa kolmiosaisten konserttojen vakiintunutta kaavaa, ei trumpetti soita siinä, koska barokkiajan venttiilittömät trumpetit olivat rajoittuneita sävelten suhteen.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: I. Allegro moderato - Adagio


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: II. Allegro


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Kolmannen konserton adagiossa on vain kaksi sointua. Ei voida olla varmoja, miten ne on tarkoitus esittää, mutta useissa levytyksissä cembalo antaa soinnut ja viulu soittaa niiden pohjalta kadenssin. Toinen usein käytetty vaihtoehto on cembalon kadenssi sointujen pohjalta. Teoksen ensimmäisessä osassa on huomattavaa melodista kehittelyä.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: III. Presto


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Tämä konsertto on alun perin sävelletty nokkahuiluille, mutta usein sitä esitetään poikkihuiluilla.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: II. Affettuoso


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Tässä konsertossa on muista poiketen pitkä cembalon soolo-osuus, jonka on nähty ennakoineen Bachin varsinaisia cembalokonserttoja.


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: II. Adagio ma non troppo


title: Brandenburgilaiset konsertot

text: Tätä konserttoa on sen viimeisestä järjestysnumerosta huolimatta arvioitu muita aiemmin sävelletyksi.


title: Britannian laivastoliput

text: Britannian laivastoliput ovat lippuja, joita käytetään sekä sotilaallisissa että yksityisissä laivoissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja joissakin Kansainyhteisön maissa. Eri tarkoituksiin käytettävissä laivoissa on erilaiset liput.


title: Britannian laivastoliput

text: Red Ensign on Ison-Britannian kauppalaivaston lippu, ja se on ollut pohjana monen valtion lipulle.


title: Britannian laivastoliput

text: Lipun mittasuhteet ovat 2:1 (pituus:korkeus). Sen pohjaväri on punainen. Tangonpuoleisessa yläkulmassa on Ison-Britannian Union Jack -lippu, jonka pituus ja korkeus ovat puolet koko lipun vastaavista mitoista.


title: Britannian laivastoliput

text: Blue Ensign on Ison-Britannian valtiollisen kauppalaivaston ja kruununsiirtokuntien lippu, ja pohjana monen valtion lipulle, esimerkiksi Australia ja Uusi-Seelanti.


title: Britannian laivastoliput

text: Lipun mittasuhteet ovat 2:1 (pituus:korkeus). Sen pohjaväri on merensininen. Tangonpuoleisessa yläkulmassa on Ison-Britannian Union Jack -lippu, jonka pituus ja korkeus ovat puolet koko lipun vastaavista mitoista.


title: Britannian laivastoliput

text:
Lippua käyttävät mm. sellaiset kauppa-alukset, joiden päällikkö on palvellut Britannian laivastossa tai kuuluu sen reservinupseereihin.
Joillakin brittiläisillä venekerhoilla, jotka ovat edelleen tai ovat aloittaneet nimenomaan reserviläisten yhteenliittyminä, on oikeus käyttää tätä lippua; jotkut kerhot ovat saaneet lisätä siihen oman erikoismerkkinsä.


title: Britannian laivastoliput

text: White Ensign on Ison-Britannian Kuninkaallisen laivaston lippu.


title: Britannian laivastoliput

text: Lipun mittasuhteet ovat 2:1 (pituus:korkeus). Sen pohjaväri on valkoinen ja siinä on punainen risti (Pyhän Yrjön risti), jonka palkit jakavat lipun neljään yhtä suureen osaan. Ristin rajaamassa tangonpuoleisessa yläkulmassa on Ison-Britannian Union Jack -lippu, jonka pituus ja korkeus siis ovat vähemmän kuin puolet koko lipun vastaavista mitoista. Royal Yacht Squadron -pursiseuralle on myönnetty oikeus tämän lipun käyttöön.


title: Mataiva

text: Mataiva on atolli Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Tuamotun saariryhmään. Mataivan lähin naapurisaari on Tikehau, joka sijaitsee noin 35 kilometriä Mataivasta itään. Tahiti sijaitsee Mataivasta 311 kilometriä etelään. Atollilla oli 294 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Sen ainoa kylä on Pahua.


title: Lemmenjoen kansallispuisto

text: Lemmenjoen kansallispuisto () sijaitsee Suomen Lapissa, Inarin ja Kittilän kuntien alueella. Se on pinta-alaltaan (2 850 km²) Suomen suurin kansallispuisto ja Euroopan suurimpia metsäerämaita. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Lemmenjoen kansallispuisto on saanut nimensä aluetta halkovasta noin 80 kilometriä pitkästä Lemmenjoesta, jonka nimitys taas on peräisin saamenkielisestä sanasta "Leammijohka", joka tarkoittaa lämmintä jokea. Lemmenjoen kansallispuisto rajoittuu osaltaan Norjan Övre Anarjohka -kansallispuistoon. Kansallispuisto on valtion omistuksessa ja sitä hoitaa Metsähallitus.


title: Lemmenjoen kansallispuisto

text: Kansallispuiston luontoon kuuluvat tunturipaljakat, tunturikoivikot, laajat suot eli jängät ja Lemmenjokilaakson vanhat mäntymetsät. Kultasataman ja Jäkäläpään välisellä alueella voi nähdä kullanhuuhdonnan ja -kaivun historiaa ja nykyisyyttä, sekä kullankaivun luonnolle aiheuttamia jälkiä. Alueella toimii kesäisin noin sata henkilöä kullankaivun parissa, valtausmäärän ollessa hieman alle 40. Kansallispuiston suurin tunturi on Viipustunturien alueella sijaitseva noin 600 metriä korkea Morgam-Viibus. Kansallispuistossa asustaa myös suurpetoja kuten karhuja, maakotkia, ahmoja ja satunnaisesti myös susia. Uhanalaisia lajeja on 70.


title: Lemmenjoen kansallispuisto

text: Suurin osa puistossa liikkuvista ihmisistä on kesäisiä retkeilijöitä. Kokoon suhteutettuna Lemmenjoella käy kuitenkin verraten vähän retkeilijöitä, eli noin 15 000 henkilöä vuodessa. Kansallispuistossa on merkittyjä reittejä noin 60 kilometriä ja Lemmenjoen ylityksiin on rakennettu retkeilijöitä varten joitakin siltoja ja veneitäkin. Lemmenjoella on kesäisin myös järjestettyä moottoriveneliikennettä kuljettamassa retkeilijöitä Njurkulahdesta ylös jylhärantaista jokea Kultasatamaan. Kansallispuistossa on yli kymmenen autiotupaa ja kolme maksullista varaustupaa. Erä-lehden järjestämässä äänestyksessä Lemmenjoen kansallispuisto valittiin Suomen parhaaksi vaellusalueeksi.


title: Lemmenjoen kansallispuisto

text: Lemmenjoen kulta-alueelle on rakennettu kaksi pientä lentokenttää, Martiniiskonpalon (467 m) ja Keurulaisen (noin 500 m) ylätasangoille. Kentille voidaan laskeutua ja niiltä nousta pienehköillä potkurikoneilla.


title: Maahanmuutto

text: Maahanmuutto eli immigraatio tarkoittaa muuttoa johonkin maahan.


title: Maahanmuutto

text: Maahanmuuttajia on yli 200 miljoonaa, heistä Euroopassa 70,6 miljoonaa (v. 2005), Pohjois-Amerikassa 45,1 miljoonaa ja Aasiassa 25,3 miljoonaa. Noin 700 miljoonaa aikuista haluaisi muuttaa pysyvästi toiseen maahan, jos se olisi mahdollista. Halutuin määränpää on Yhdysvallat.


title: Maahanmuutto

text: Vuonna 2009 Suomeen muutti 26 699 henkilöä, kun vuonna 2000 luku oli 16 895 ja vuonna 1990 se oli vastaavasti 13 558 henkilöä. Luvut pitävät sisällä myös Suomen kansalaiset. Mikäli huomioidaan ainoastaan ulkomaan kansalaiset, niin luku oli vuonna 2009 yhteensä 18 078 henkilöä. Suomessa asui vuonna 2008 ulkomaan kansalaisia, mukaan lukien kaksoiskansalaisia, yhteensä 143 256 henkilöä.


title: Maahanmuutto

text: Vuonna 2006 Yhdysvalloissa oli 37,5 miljoonaa maahanmuuttajaa, ja heitä tulee lisää yli 1,5 miljoonaa vuodessa, josta melkein puolet laittomasti. 1,27 miljoonalle maahanmuuttajalle myönnettiin oleskelulupa vuonna 2006. Maahanmuuttajat tulevat lähinnä kehitysmaista (kärjessä Meksiko, Kiina, Intia ja Filippiinit joka vuosi 1998 alkaen).


title: Maahanmuutto

text: Tutkimusten mukaan maahanmuutto ei juurikaan vaikuttaisi tulomaan palkkoihin. Maahanmuuton pitkän aikavälin vaikutukset riippuvat olennaisesti siitä, kuinka hyvin maahanmuuttajien kotouttaminen onnistuu. Tutkijat Hämäläinen ja Sarvimäki (2015) ovat osoittaneet, että kotouttamisohjelmat voivat olla tehokas apu maahanmuuttajien työllistymisessä lähtömaasta ja maahanmuuton syistä riippumatta.


title: Maahanmuutto

text: Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtaja Juhana Vartiaisen mukaan työttömyysaste ei juuri muutu, vaikka työvoima kasvaisi. Työttömyysastetta ei voi laskea työvoimaa vähentämällä sen enempää, kuin rikkaruohoja saa pois peltoalaa vähentämällä.


title: Maahanmuutto

text: Juhana Vartiaisen mukaan maahanmuuttajat voisivat parantaa Suomen huoltosuhdetta, ellei heidän työllisyysasteensa jää alemmaksi kuin kantaväestön. Maahanmuuttajat ovat keskimäärin kolmikymppisiä, mikä periaatteessa tuottaisi valtavan hyödyn Suomen kansantaloudelle, sillä lapset, nuoret ja vanhukset aiheuttavat kuluja. Näyttää kuitenkin siltä, että maahanmuuttajien työllisyyttä pitäisi nostaa, jotta päästäisiin voitolle. Työvoimapolitiikkaa pitäisi parantaa. Myös vuonna 1999 aloitetut yksilölliset kotouttamissuunnitelmat johtivat VATT:n analyysin perusteella halvalla hyviin tuloksiin, korkeampaan työllisyyteen ja tuloihin.


title: Maahanmuutto

text: Maahanmuuttajien lasten ongelmat kuten sairastavuus, koulutushalukkuuden vähyys ja rikollisuus olivat vain vähän suurempia kuin yhtä köyhien kantasuomalaisten lapsilla. Ongelmat näyttävät Juhana Vartiaisen mukaan johtuvan lähinnä pienituloisista vanhemmista eivätkä niinkään maahanmuutosta sinänsä.


title: Maahanmuutto

text: Juhana Vartiaisen mukaan olisi syytä poistaa kokonaan yritysten ulkomaisen rekrytoinnin tarveharkinta. Näin saataisiin Suomeen ne ihmiset, jotka todella työllistyisivät. Kansanedustaja Anna Kontula teki tarveharkinnan poistamisesta lakialoitteen, jonka 103 kansanedustajaa allekirjoitti syksyllä 2017. Suomalaisista taloustieteilijöistä 79 % kannattaa tarveharkinnan poistamista, 6 % oli eri mieltä.


title: Maahanmuutto

text: Vuonna 2014 julkaistun University College Londonin tutkimuslaitoksen selvityksen mukaan EU-maahanmuuttajien positiivinen panos (maksavat enemmän veroja valtiolle kuin saavat tulonsiirtoja) Britannian talouteen on ollut vuosina 2000–2011 yli 25 miljardia puntaa. Saman tutkimuksen mukaan EU:n ulkopuolelta tulleet maahanmuuttajat ovat saaneet 17 vuoden aikana (1995–2011) valtiolta 120 miljardia puntaa enemmän tulonsiirtoja kuin mitä he ovat maksaneet verotuloja valtiolle.


title: Maahanmuutto

text: Hallituksen raportin mukaan Tanskan maahanmuuttopolitiikan kiristykset ovat tuoneet 6,7 miljardin euron säästöt viimeisten 10 vuoden aikana. Pravdan mukaan arviolta 40 % Tanskan sosiaalitulonsiirroista maksetaan muslimimaahanmuuttajille.


title: Maahanmuutto

text: Yli 12 prosenttia yhdysvaltalaisista on siirtolaisia. Maa on ihmiskunnan historian monietnisimpia ja monikulttuurisimpia. Vaikka rotuerottelu lopetettiin vasta 1964, maan siirtolaispolitiikka on erittäin onnistunutta. Professori Marko Maunulan mukaan tämä johtuu siitä, että maahanmuuttajien on tehtävä töitä eikä elettävä tuilla.


title: Maahanmuutto

text: Maahanmuuttajien keskittyminen tietyille asuinalueille, joissa maahanmuuttajien määrä on kasvanut suureksi verrattuna kantaväestön määrään, on joissain länsimaissa tuottanut termin maahanmuuttajalähiöt.


title: Maahanmuutto

text: Joskus maahanmuuttajien vaikea tilanne (esimerkiksi uuden kielen oppiminen) uuteen maahan asettumisessa ja uuteen kulttuuriin sopeutumisessa saattaa aiheuttaa ongelmia.


title: Maahanmuutto

text: Vuonna 2017 tehtyjen gallup-tutkimusten mukaan lähes puolet yhdysvaltalaisista uskoi, että maahanmuutto saa aikaan lisääntyvää rikollisuutta. Useat Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset kuitenkin osoittavat, että näin ei ole.


title: Maahanmuutto

text: Yhdysvalloissa maahanmuuttajaväestöt ovat kasvaneet jo useiden vuosikymmenien ajan, mutta samaan aikaan väkivaltaisen rikollisuuden määrä on kuitenkin vähentynyt. Neljän yliopiston tekemässä laajassa, keväällä 2018 julkaistussa tutkimuksessa verrattiin maahanmuuttajien ja rikollisuuden määriä 200 suuren kaupungin alueella useiden vuosikymmenien ajalta. Valitut alueet olivat urbaaneja keskittymiä, kuten New York sekä pienempiä teollisuuskeskuksia, ja ne ulottuivat maahan laajalle alueelle.


title: Maahanmuutto

text: Tutkimuksen tulokset osoittivat, että maahanmuuton vaikutus on ylipäätään joko se, että rikollisuuden määrä keskimäärin vähenee, tai että näillä kahdella asialla ei yksinkertaisesti ole mitään tekemistä toistensa kanssa, ja että tutkitusta 54 alueesta, joissa molempien määrä kasvoi, oli kyse yhteensattumista, eikä syistä ja seurauksista. Kuvio, jossa maahanmuuttajaväestö lisääntyi ja rikollisuus ei kasvanut toistui ristiriidattomasti vuodesta 1980 vuoteen 2016. Myös tammikuussa 2018 julkaistussa tutkimuksessa pääteltiin ylivoimaisessa enemmistössä tutkimuksista havaitun, että maahanmuuton ja rikollisuuden välillä ei ole vastaavuutta, tai maahanmuutto on hyödyllinen siten, että maahanmuuttajayhteisöt tuovat taloudellista ja kulttuurista elpymistä asuinympäristöihinsä.


title: Kuriiri

text: Kuriiri on henkilö tai yhtiö joka toimittaa paketteja ja kirjeitä eri paikkojen välillä. Tyypillisesti kuriiri toimittaa tavarat perille nopeammin kuin perinteinen posti. Kaupalliset kuriiriyritykset eroavat yleensä postista myös siinä, että ovat lähes poikkeuksetta vastuussa kuljettamastaan tavarasta. Kuriirit saattavat käyttää kaupungeissa polkupyöriä tai moottoripyöriä mutta tyypillisesti pakettien kuljettamiseen käytetään maanpäällisessä liikenteessä pakettiautoja, kuorma-autoja ja ajoneuvoyhdistelmiä, sekä maiden väliseen kuljetukseen lentokoneita.


title: Kuriiri

text: Kuriiritoimittavia yhtiöitä on monia. Kaksi maailman suurinta kuriiriyhtiötä ovat UPS ja FedEx.


title: Kuriiri

text: Alkuperäisesti sana kuriiri tarkoittaa henkilöä joka ottaa kiinni karanneita eläimiä.


title: Kuriiri

text: Kuriireja on ollut olemassa jo ennen tavallisen postin perustamista.


title: Tepoto

text: Tepoto on saari Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Tuamotun saariryhmään. Saaren asukasluku oli 50 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Tepoton suurin kylä on Tehekega. Saarta kutsutaan joskus nimellä Pohjois-Tepoto, jotta sitä ei sekoitettaisi samannimiseen kolmen asumattoman atollin ryhmään Tuamotussa.


title: Tepoto

text: Saaren löytäjä vuonna 1765 oli brittiläinen kapteeni John Byron. Hän nimesi Tepoton ja Napukan yhteisellä nimellä "Islands of Dissapointment", koska niiden asukkaat suhtautuivat tulijoihin vihamielisesti.


title: Boulder Dash

text: Boulder Dash on Peter Liepan ohjelmoima ja First Star Softwaren vuonna 1984 julkaisema tietokonepeli. Se julkaistiin aluksi Apple II:lle, ZX Spectrumille, Commodore 64:lle ja Atari 400/800:lle ja myöhemmin myös NES:lle, PC:lle ja monille muille laitteille. Pelistä on myös lukemattomia klooneja myös sellaisille koneille, joille ei ole virallista "Boulder Dash" -versiota, esimerkiksi Texas Instrumentsin grafiikkalaskimille.


title: Boulder Dash

text: "Boulder Dash" on klassinen pulmapeli, jonka perusideana on kerätä kaksiulotteiselta tasolta tarvittava määrä timantteja ja ehtiä ulospääsytielle ennen ajan loppumista. Tasot on rakennettu pienestä määrästä peruselementtejä, joita ovat muun muassa hiekka-alueet, putoavat kivet ja tulikärpäset. Vaikka elementtejä on varsin vähän, ne ovat kuitenkin niin monikäyttöisiä, että niistä voi rakentaa hyvinkin monipuolisia tasoja ja erilaisia ratkaistavia ongelmia.


title: Boulder Dash

text: First Star Software on edelleen olemassa, joskin se on 1980-luvun jälkeen pääosin keskittynyt myymään peli-idean oikeuksia eri pelivalmistajille sekä haastamaan muun muassa harrastelijaohjelmoijia oikeuteen idean kloonaamisesta ja tekijänoikeussuojattujen pelien levittämisestä esimerkiksi Internetin vanhojen pelien arkistosivuilla.


title: Boulder Dash

text: "Boulder Dashin" perusidea muistuttaa hieman vuonna 1982 julkistettua kolikkopeliä "Mr. Do!", johon kuuluu myös onkaloiden kaivamista hiekkaan sekä "Pac-Manin" tyylistä keräilyä ja vihollisten välttelyä. "Boulder Dash" toi kuitenkin monipuolisemmalla pelimekaniikallaan pelityyppiin huomattavasti pulmakeskeisemmän lähestymistavan.


title: Boulder Dash

text: Suomessa erityisesti MikroBitti-lehdessä 1980-luvulla Peliluola-palstaa kirjoittanut Nordic (Risto Hieta) piti "Boulder Dashin" lippua yllä ja valitsi sen useana vuonna peräkkäin vuoden peliksi.


title: Boulder Dash

text: Joitakin "Boulder Dash" -pelejä ja klooneja:


title: Boulder Dash

text: Tavanomainen "Boulder Dash" -taso koostuu 40 x 25 -kokoisesta "ruudukosta", jossa kussakin ruudussa voi olla yksi elementti. Elementit noudattavat pääosin yksinkertaisia sääntöjä, mistä johtuen "Boulder Dashin" "fysiikalla" on yhtymäkohtia soluautomaattien teoriaan. Elementit ovat perinteisissä "Boulder Dash" -peleissä seuraavat:


title: Epistola

text: Epistola (kreik. ἐπιστολή, "epistolē," "kirje") on Uudessa testamentissa oleva kirje. Nämä kirjeet on kirjoitettu ensimmäisellä vuosisadalla antamaan ohjeistusta seurakunnan järjestelyistä ja käytännöistä. Niiden säilymistä on auttanut se, että ne on alun perinkin kirjoitettu kirjalliseen muotoon, toisin kuin esimerkiksi evankeliumit, jotka kulkivat aluksi suullisessa muodossa. Suurimman osan epistoloista on kirjoittanut apostoli Paavali.


title: Epistola

text: Perinteiseen jumalanpalveluksen kaavaan kuuluu yhden epistolaotteen lukeminen. Epistolaiskirjeitä on yhteensä kaksikymmentäyksi.


title: Rankki (saari)

text: Rankki () on saari Kotkan edustalla Suomenlahdessa, noin 10 kilometrin päässä Kotkansaarelta. Saari oli aiemmin puolustusvoimien käytössä vartiolinnakesaarena.


title: Rankki (saari)

text: Saari oli osa Pietari Suuren merilinnoituksen Kotkan–Kurkolanniemen–Merikülan puolustuslinjaa, jonka venäläiset perustivat vuonna 1916 suojelemaan Pietaria. Koska 1918 suojeluskunnat eivät olleet hyökänneet Rankkiin, joutuivat saksalaiset nousemaan osasto Brandensteinin voimin Kotkan asemesta Loviisaan.


title: Rankki (saari)

text: Tarton rauhansopimuksen edellyttämä Suomenlahden ulkosaarien demilitarisointi aiheutti sen, että Lavansaaren järeät patteriston tykit jouduttiin siirtämään Koivistolle, ja RT 2:lle jäivät enää Kilpisaaren ja Rankin raskaat patterit. Vuonna 1926 Rankin patteri hajaryhmitettiin jaoksittain ja sille saatiin viides tykki Kilpisaaresta.


title: Rankki (saari)

text: Vuoden 2006 lopussa Rankki muutettiin vartiolinnakkeeksi, ja varusmieskoulutus siellä lopetettiin kokonaan, mutta saari jäi kuitenkin puolustusvoimien harjoitusalueeksi. Kotkan rannikkopataljoona lakkautettiin vuoden 2013 loppuun mennessä ja Senaatti-kiinteistöt myi 21.1.2015 Rankin ja Kirkonmaan varuskunta-alueet kotkalaisen yrittäjän Ismo Rädyn perustamalle yhtiölle Kotkan Saaret Oy:lle.


title: Rankki (saari)

text: Rankissa oli puolustusvoimain ylläpitämä sääasema, joka tekee merisäätiedotuksia Ilmatieteen laitokselle.


title: Rankki (saari)

text: Parhaiten Rankki tunnettaneen juuri sääasemastaan, jonka säätiedot luetaan päivittäin radion merisäätiedotuksessa, esimerkiksi: ”Kotka Rankki: ohutta yläpilveä, näkyvyys…”.


title: Rankki (saari)

text: Aiemmin sääasemaa ylläpitivät varusmiehet, jotka oli koulutettu Niinisalon Tykistöprikaatissa. Sääryhmän johtajana toimi aliupseerikoulutuksen saanut varusmies. Ryhmän vahvuus oli 1+3 eli kerrallaan 24 tunnin vuorossa oli yksi säämies. Sääasema lähetti kerran kolmessa tunnissa synop-sääsähkeen, josta kävivät ilmi muun muassa ilman lämpötila, tuulen suunta ja nopeus, ilman suhteellinen kosteus sekä kokonaispilvisyys. Tämän lisäksi sääasemalta lähetettiin kuuden tunnin välein Kirkonmaan linnakkeelle säätiedot.


title: Rankki (saari)

text: Nykyään sääasema on täysin automaattinen.


title: Gal (yksikkö)

text: Gal tai galileo (tunnus Gal tai gal) on Cgs-järjestelmän yksikkö putoamiskiihtyvyydelle. Sen määritelmä on 1 senttimetri sekunnissa potenssiin kaksi. Yksikkö on nimetty Galileo Galilein mukaan, joka teki ensimmäiset painovoimaan liittyvät mittaukset.


title: Gal (yksikkö)

text: SI-yksiköissä: 1 Gal = 0,01 m/s².


title: Gal (yksikkö)

text: Painovoiman aiheuttama kiihtyvyys maan pinnalla on noin 981 Galia.


title: Gal (yksikkö)

text: Maan pinnalla havaittavassa painovoimassa olevat muutokset, jotka tyypillisesti aiheutuvat maan kuoren tiheyden muutoksista tai vuoristoista, ovat tyypillisesti kymmeniä tai satoja milligaleja (mGal).


title: Astor Piazzolla

text: Astor Pantaleón Piazzolla (11. maaliskuuta 1921 – 4. heinäkuuta 1992) oli argentiinalainen säveltäjä, eräs kaikkien aikojen tunnetuimmista tangosäveltäjistä ja koko musiikkilajin uudistaja. Piazzollan kehittämä "tango nuevo" () sekoitti perinteiseen argentiinalaiseen tangoon elementtejä erityisesti jazzista ja taidemusiikista. Länsimaisen taidemusiikin muotorakenteiden yhdistäminen tangon tuliseen intohimoon ja jazzin vapaaseen improvisaatiorevittelyyn sai aikaan valtavan myrskyn perinteisen argentiinalaisen tangon piirissä. Piazzollan tunnetuimpaan ja yleisimpään soitinkokoonpanoon, niin sanottuun Piazzolla-kvintettiin, kuuluvat bandoneón, viulu, piano, sähkökitara ja kontrabasso. Useat maailmankuulut muusikot, kuten viulisti Gidon Kremer ja sellisti Yo-Yo Ma, ovat sittemmin esittäneet ja levyttäneet laajalti Piazzollan tuotantoa.


title: Astor Piazzolla

text: Piazzolla syntyi Mar del Platan kaupungissa Argentiinassa Vicente ”Nonino” Piazzollan ja Asunta Mainettin ainoana lapsena. Perhe muutti New Yorkiin Piazzollan ollessa nelivuotias. Hän oppi soittamaan bandoneónia jo lapsena ja aloitti esiintymiset yhdeksänvuotiaana. Lapsuudessa suurimmat musiikilliset vaikuttajat nuoren muusikon elämässä olivat unkarilainen pianisti, Rahmaninovin oppilas Bela Wilda sekä kaikkien aikojen kuuluisin tangolaulaja Carlos Gardel. Wilda tutustutti Piazzollan Johann Sebastian Bachin musiikkiin ja opetti tämän rakastamaan sitä. Gardel taas huomasi 13-vuotiaan pojan kyvyt ja Piazzolla pääsi mukaan Gardelin tulevaan elokuvaan "El Dia Que me Queiras" yhdessä NBC Symphonyn kanssa. Nuoren ikänsä vuoksi häntä ei kuitenkaan otettu mukaan elokuvan promootiokiertueelle. Se saattoi pelastaa pojan hengen – vuotta myöhemmin Carlos Gardel menehtyi lentokoneen maahansyöksyssä Kolumbiassa kesken kiertueen.


title: Astor Piazzolla

text: Palatessaan kotimaahansa ja Mar del Plataan Piazzolla menetti lopullisesti sydämensä tangolle. Intohimo musiikkia kohtaan antoi hänelle rohkeutta muuttaa yksin Buenos Airesiin vuonna 1938, vain 17-vuotiaana. Taitava bandoneonisti pääsi vuonna 1939 Anibal ”Pichucho” Troilon orkesteriin, joka oli yksi tuon ajan parhaista ja suurimmista yhtyeistä. Vuonna 1941 Piazzolla aloitti musiikki- ja sävellysopinnot Alberto Ginasteran johdolla. Piazzollan musiikki oli usein liiaksi aikaansa edellä tämän imiessä vaikutteita niin jazz-musiikista kuin länsimaisesta taidemusiikistakin, erityisesti Bartókilta ja Stravinskylta, ja lähdettyään Troilon orkesterista jo 1944 hän oli 1940-luvun lopulla musiikillisen sekasorron vallassa vähällä hylätä tangon kokonaan.


title: Astor Piazzolla

text: Vuonna 1953 Piazzolla voitti Fabien Sevitsky-kilpailun teoksella "Sinfonia Buenos Aires". Kilpailun voittajana Piazzollalle myönnettiin stipendi Nadja Boulangerin sävellysluokalle Pariisiin. Ensi alkuun nuori säveltäjä yritti salata tanguero-taustansa ja toimia klassisena säveltäjänä, mutta Boulangerin kuultua Astorin säveltämän tangon "Triunfal" tämä lausui tangomaailmassa kuuluisaksi tulleen kehotuksensa jatkaa tangon säveltämistä: ”Astor, klassiset kappaleesi ovat hyvin kirjoitettuja, mutta tämä on todellista Piazzollaa, älä koskaan jätä sitä taaksesi.” Boulangerin kannustus oli kimmokkeena tango nuevon syntyyn. Siinä missä aiemmin oli ollut joko taidemusiikki tai tango, Piazzolla yhdisti nyt tangon leiskuvan intohimon länsimaisen taidemusiikin muotorakenteisiin. Palattuaan Argentiinaan 1955 hän jatkoi tangon vallankumoustaan muuttaen tyylilajin kamarimusiikiksi ilman laulajaa tai tanssijoita, rikkoen myös perinteiset tango-orkesterikokoonpanot uusilla kokeiluilla. Perinteiset tanguerot olivat raivoissaan, mutta Piazzolla itse tiesi olevansa lopulta oikealla tiellään.


title: Astor Piazzolla

text: Vuosina 1958–1960 Piazzolla teki erilaisia jazz/tango-kokeiluja New Yorkissa Buenos Airesin edelleen suhtautuessa häneen vihamielisesti. Tuolloin syntyi eräs hänen ylivoimaisesti tunnetuimmista teoksistaan, "Adiós Nonino", hänen isänsä kuoleman seurauksena 1959. Palatessaan Yhdysvalloista takaisin Argentiinaan hän loi ensimmäisen Piazzolla-kvintettinsä, kokoonpanon josta ajan myötä tuli hänen musiikkinsa paras tulkki.


title: Astor Piazzolla

text: Piazzollan taiteellisia työtovereita olivat muiden muassa runoilija Horacio Ferrer, kirjailija Jorge Luis Borges, laulaja ja puoliso Amelita Baltar, saksofonisti Gerry Mulligan ja sellisti Mstislav Rostropovitš. Baltarista tuli sittemmin hänen toinen vaimonsa. Astor Piazzollan musiikkia ovat esittäneet ja levyttäneet muiden muassa viulisti Gidon Kremer, sellisti Yo-Yo Ma, pianistit Emmanuel Ax ja Arthur Moreira Lima, Kronos Quartet sekä valtava määrä kaikenlaisia kokoonpanoja sooloinstrumenteista ja pienistä kamariryhmistä aina sinfoniaorkestereihin saakka.


title: Astor Piazzolla

text: Suomalaisista Piazzollan tulkkeina ovat tulleet tunnetuksi esimerkiksi harmonikkataiteilija, bandoneonisti Mika Väyrynen, tamperelainen InTime Quintet, jyväskyläläiset kvintetit Otra Vez sekä Quinteto Fuego, duo Milla Viljamaa & Johanna Juhola, Tango for Four, Novjaro Quintet sekä monet muut. Piazzollan lauluja ovat suomeksi levyttäneet Anneli Saaristo ("Los pajaros perdidos", suom. Daniel Katz) ja Petri Kaivanto ("Balada para mi muerte", "Oblivion" ja "Vuelvo al sur", suom. Petri Kaivanto).


title: SL Benfica

text: Sport Lisboa e Benfica on portugalilainen jalkapalloseura. Se on perustettu vuonna 1904. Benfica pelaa tällä hetkellä Portugalin korkeimmalla sarjatasolla. Sen kotikaupunki on Lissabon. Silloin seuran nimenä oli pelkkä "Sport Lisboa", mutta sen yhdistyttyä vuonna 1908 "Sport Club de Benfican" kanssa, nimi vakiintui nykyiseen muotoonsa. Benficalla on perinteisen jalkapallon lisäksi toimintaa myös esimerkiksi Futsalissa, koripallossa, lentopallossa ja rugbyssa. Benfica on kansallisella puolella Portugalin menestynein seura kaikissa kilpailuissa. Euroopan kilpailuissa ainoastaan FC Porto on saavuttanut enemmän mestaruuksia.


title: SL Benfica

text: Jalkapallojoukkue pelaa kotiottelunsa Lissabonin Estádio da Luz -stadionilla, jolle mahtuu 65000 katsojaa. Seuran värit ovat punainen ja valkoinen. Lisäksi Benficalla on symboleina kotka sekä ""E Pluribus Unum"" -motto, jonka voi kääntää ""Yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta"".


title: SL Benfica

text: Suurimmat menestykset Benficalla ajoittuvat 1960-luvun alkuun, jolloin se voitti vuosina 1961 ja 1962 Euroopan Cupin kahdesti peräkkäin. 1960-luvulla joukkueessa pelasikin Eusébio, yksi Portugalin kaikkien aikojen parhaimmista jalkapalloilijista. Häviävänä osapuolena Euroopan Cupin finaaleissa Benfica on ollut vuosina 1963, 1965, 1968, 1988, 1990 ja 2013. Kansallisella puolella Benfican pahimpia kilpailijoita ovat FC Porto ja Sporting CP. Benfica on voittanut 33 Portugalin mestaruutta, joista viimeisimmän se saavutti Jorge Jesusin valmentamana vuonna 2014 kolmen vuoden tauon jälkeen. Kausi 2014 oli muutoinkin joukkueelle täydellinen. Liigamestaruuden seuraksi joukkue voitti sekä Portugalin Cupin että myös Liigacupin. Nykymuotoista liigacupia alettiin pelata kaudella 2007-2008, ja Benfica on ensimmäinen triplaan yltänyt joukkue.


title: SL Benfica

text: Vuosina 1971–73 Benfica voitti peräti 29 sarjapeliä yhteen menoon.


title: SL Benfica

text: Pelinumero 29 poistettiin käytöstä vuonna 2004 numeroa käyttäneen unkarilaisen Miklós Fehérin kuoltua kentälle kesken ottelun.


title: Nokia 9210 Communicator

text: Nokia 9210 Communicator on Nokian ensimmäinen Symbian-käyttöjärjestelmällä varustettu matkapuhelin ja kolmas Communicator-tyyppinen matkapuhelin 9000/9000i:n ja 9110/9110i:n jälkeen. Myöhemmin puhelimesta julkaistiin päivitetty 9210i -malli. Nokia 9210/9210i-malleja seurasi ensiksi Nokia 9500 Communicator ja sitten halvempi ja pienikokoisempi Nokia 9300 Communicator. Nokia 9210:aa edeltävät Communicatorit käyttivät GEOS-käyttöjärjestelmää.


title: Nokia 9210 Communicator

text: 9210:n käyttöjärjestelmä on Symbian OS v6.0, joka oli myös Symbianin ensimmäinen Symbian-niminen käyttöjärjestelmä (ennen tunnettu Epocina). Puhelimen käyttöympäristö kuuluu Series 80 -sarjaan (ennen kutsuttu Crystaliksi), jonka jokaisessa puhelimessa on 640x200 pikselin kokoinen näyttö. Nokia 9210:n ja 9210i:n Series 80-versionumero on 1.0 (uudemmat kommunikaattorit käyttävät 2.0:aa).


title: Nokia 9210 Communicator

text: Markkinoille tulonsa aikaan myytäviin kehittyneisiin puhelimiin verrattuna siitä puuttui GPRS ja Bluetooth, mikä oli melko paha puute, koska laite oli tarkoitettu nimenomaan internetin ja tiedonsiirron tehokäyttöön.


title: Nokia 9210 Communicator

text: Nokian aikaisempiin 9110/9110i -malleihin verrattuna siinä oli kuitenkin värinäyttö ja ns. kaupunki-GSM (GSM 1800).


title: Nokia 9210 Communicator

text: Nokia 9210:n puhelukaiutin sijaitsee puhelimen takana, eli käyttäjän täytyy kääntää puhelin toisin päin kuin yleensä muilla puhelimilla, kun hän puhuu. Nokia on keksinyt tähän helpottavan ratkaisun: kun avaa tieturipuolen, tulee toisen osapuolen puhe sisäpuolen kaiuttimesta, jolloin se kuuluu kauas.


title: Rankki

text: Rankki tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bassorumpu

text: Bassorumpu on rumpu, jota käytetään orkesterissa voimakkaana tehosteena, sillä bassorummulle on ominaista sen hyvin leveä, peittävä ja syvä ääni. Nykyinen bassorumpu on kaksikalvoinen, ja sitä soitetaan huopa- tai nahkapäällysteisellä nuijalla, joissakin tapauksissa myös puisella.


title: Bassorumpu

text: Orkesterisoittimena bassorumpua ei viritetä millekään tietylle sävelelle, toisin kuin sitä yleisemmin käytettyjä patarumpuja.


title: Bassorumpu

text: Rumpusetissä bassorumpu sijoitetaan alimmaiseksi lattian rajaan vaakatasoon ja sitä soitetaan jalalla pedaalia polkemalla. Bassorumpuja voi olla myös kaksi tai useampia. Kaksi bassorumpua otti käyttöön ensimmäisten joukossa jazz-rumpali Louie Bellson 1930–1940 -lukujen taitteessa.


title: Bassorumpu

text: Esimerkiksi metallimusiikissa monesti bassorummun ääntä vaimennetaan esimerkiksi tyynyillä tai pyyhkeellä, jolloin saadaan lyhyempi ja "märempi" soundi. Bassorumpuun kuten muihinkin rumpuihin voidaan kiinnittää triggeri, joka muuntaa kalvon värähdyksen sähköiseen muotoon. Triggerit ovat kiinni soundimoduulissa, josta lähtevää soundia voidaan muokata.


title: Bassorumpu

text: Tuplabasari viittaa etenkin rock- ja metallimusiikissa yleiseen bassorummun toistuvaan iskuun nopeassa rytmissä. Nimensä tuplabasari juontaa siitä, että suuren nopeuden saavuttaakseen rumpalin on poljettava vuorojaloin joko kahta erillistä pedaalia (mikäli käytössä on kaksi bassorumpua) tai ns. tuplapedaalia (mikäli vain yksi). Kumpikaan em. tavoista ei varsinaisesti ole toista huonompi, vaan molemmilla tyyleillä on omat kannattajansa.


title: Bassorumpu

text: Tuplabasaria on mahdollista soittaa myös hitaasti sekä rytmiä vaihdellen, mutta yleisesti termillä tarkoitetaan nimenomaan tasaista nopeiden lyöntien sarjaa. Klassinen esimerkki tuplabasarin käytöstä löytyy esimerkiksi Metallican "One"-kappaleesta, jossa tuplabasarilla mukaillaan AK-47- aseen ääntä.


title: Bassorumpu

text: Tim Waterson oli vuonna 2001 nopein tuplabasarin soittaja maailmassa. Hän rummutti jaloillaan 1 407 iskua minuutissa.


title: Turtles

text: Turtles voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: CARP

text: Common Address Reduncancy Protocol (CARP) on Michael Shalayeffin ja Ryan McBriden luoma vastine IETF:n reitittimien kahdennusprotokolla VRRP:lle. CARP ilmestyi ensimmäistä kertaa OpenBSD 3.5:een. CARP:sta on portattu versiot mm. FreeBSD:lle, NetBSD:lle sekä GNU/Linux:lle.


title: CARP

text: Konfiguroidessa CARP:a luodaan virtuaaliverkkoliitäntä, jonka IP-osoite on klustereiden jakama IP, ja johon vastaa master-laite. Muut laitteet ovat backup-koneita ja ne omivat IP-osoitteen vasta, kun master-laite on lakannut lähettämästä CARP-sanomia. Täten yksi kone vastaa koko ajan carpattavaan IP-osoitteeseen, sekä jokainen klusterin kone myös omaan fyysiseen osoitteeseensa.


title: CARP

text: Virtuaalisen IP-osoitteen lisäksi CARP-klusterilla on virtuaalinen MAC-osoite. Tämä on muotoa 00-00-5e-00-00-01-vhid, jossa vhid on CARP-verkkoliitännän id. Vhid-arvo määräytyy väliltä 1-255, joten yhdessä verkkosegmentissä voi olla korkeintaan 255 CARP-osoitetta.


title: CARP

text: CARP:n konfigurointi:


title: CARP

text: jossa virtuaaliverkkoliitäntä on "carp0", "192.168.0.1" carp-osoite, "vhid" viittaa CARP-id:hen joka on maksimissaan 255, "pass" SHA-1 HMAC-salauksen avaimeen sekä "advskew"-arvo CARP-sanomien lähetystiheyteen. Pienemmällä lähetystiheydellä lähettävä on oletusarvoisesti master-laite. Jos PF:ssä on käytössä binat-sääntöjä jotka viittaavat CARP-osoitteeseen, on syytä tehdä aliaksista myös CARP-verkkoliitäntöjä. Näitä voi liittää useampia yhteen virtuaaliverkkoliitäntään.


title: CARP

text: Jotta CARP-klusteri on tilatietoinen, eli yhteydet eivät katkea master-tilan vaihtuessa, on syytä implementoida pfsync lähettämään tilatiedot koneiden kesken.