title: Tundra

text: Tundravyöhyke on maksimissaan 300 km leveä Siperiassa. Havumetsä vaihtuu vyöhykkeeksi jossa on tundrasaarekkeita havumetsässä, ja tundraksi jossa on havumetsäsaarekkeita, ja lopulta tundraksi melko kapealla, noin 30–150 km:n levyisellä metsätundraksi sanotulla vyöhykkeellä. Tätä sanotaan myös tundran ja taigan rajaksi. Tällä rajavyöhykkeellä maa voi olla kokonaan pensaiden peitossa ja puita siellä täällä. Myös korkeusvyöhyke vaikuttaa kasvillisuuteen. Siperiassa on tundravuoristoja ja taiga-alankoja.


title: Tundra

text: Suomea lähimmät tundra-alueet ovat Kuolan niemimaan pohjoisrannikolla. Fennoskandiassa ei katsota olevan aitoa tundraa vaikka Lapissa esiintyykin ikiroutaa palsakummuissa ja korkeiden tuntureiden lakiosissa. Mantereisen ilmaston alueella ikiroutaa voi esiintyä kaukana metsänrajan eteläpuolellakin. Arktinen tundra sijaitsee Jäämerta reunustavilla alueilla metsänrajan ja napaseutujen kylmyysaavikoiden välissä leveyksillä 60–75. Arktista tundraa on noin 25 miljoonan neliökilometrin alalla.


title: Tundra

text: Merillä tundran rajaa vastaa suunnilleen ajojään laajin levinneisyys ja polaariaavikkoa alue joka on jään peitossa suurimman osan vuotta. Kanadassa ja Brooksin vuorilla Alaskassa ikiroudan ja puuttoman alueen raja kulkee suunnilleen samassa. Siperiassa taas ikirouta ulottuu puurajasta huomattavasti etelään. Itäisimmässä Siperiassa ja Labradorin niemimaallakin puita kasvaa selvästi heinäkuun 10 asteen isotermin pohjoispuolella.


title: Tundra

text: Tundra jaetaan joskus puuttomaan tundraan ja subarktiseen metsätundraan. Pohjois-Suomen hemiarktiset vaivaiskoivumetsät ovat eräänlaista tundran vaihettumisvyöhykettä, joskaan ei varsinaista tundraa. Hemiarktisella vyöhykkeellä viihtyvät vain koivu ja haapa, eivät havupuut.


title: Tundra

text: Jääkaudella Eurooppaa peitti oma, nykyisin kadonnut tundralajinsa, jääkauden tundra. Jääkausiajan tundralla kasvoi marunoiden (esimerkiksi pujo) tyyppistä kasvillisuutta.


title: Tundra

text: Antarktinen tundra sijaitsee Etelämantereen elämälle suotuisimmilla paikoilla, erityisesti Antarktiksen niemimaalla, sekä Etelä-Georgiassa ja Sandwichsaarilla ja Kerguelensaarella välillä 45–61° eteläistä leveyttä.


title: Tundra

text: Tundraa muistuttava kasvillisuusvyöhyke on kylmässä korkeilla vuorilla kasvava alpiininen vyöhyke, jossa on karua tundramaista vuoristokasvillisuutta. Valaistusolot siellä ovat monesti parempia kuin varsinaisella tundralla, ja jolla esiintyy myös normaali vuorokaudenaikojen välinen lämpötilanvaihtelu, toisin kuin tundralla. Arktisesta vyöhykkeestä etelään olevilla vuoristojen tundra-alueille päivä on yhtä pitkä kuin ympäristössä, ei samanlainen kuin arktisilla vyöhykkeillä. Tämä luo kasvillisuudelle toisenlaisia mahdollisuuksia kuin arktisilla tundrilla. Toisaalta tuulisuus ja vuorenrinteiden kaltevuus sekä ilman ohuus rasittavat kasvillisuutta. Valoa on silloin saatavilla paremmin ympäri vuoden kuin kaamos-napa-alueille. Vuoristoissa myös sataa usein ja on eroa vuorten etelä- ja pohjoisrinteiden välillä. Pohjoisrinne on useammin varjossa. Vuoristokasvillisuutta kasvaa esimerkiksi Andeilla, Alpeilla ja Himalajalla. Vuoristoille ovat tyypillisiä muun muassa erilaiset saarekekasvit ("Kobresia"). Sekä tundralla että vuoristoalueilla viihtyy niin sanottu arktis-alpiininen lajisto, johon kuuluvat esimerkiksi hetehorsma ("Epilobium alsinifolium") ja valkoyökönlehti ("Pinguicula alpina"), mutta joistain lajeista, esimerkiksi jääleinikistä ("Ranunculus glacialis"), on olemassa sekä alppi- että tundraversio.


title: Tundra

text:
Melko kylmää ja myrskyistä tundrailmastoa merkitään Köppenin ilmastoluokituksessa lyhenteellä ET ja Trewarthan luokituksessa FT. Korkean vuoriston kasvillisuus muistuttaa tundraa, mutta on osin erilaista.
Napaseudun tundra on kesäyön auringon ja talven kaamoksen maa, vaikka Siperiassa tundra ulottuu osittain napapiirin eteläpuolellekin. Niinpä yleensä tundralla on kesäyön aurinko (aurinko ei laske) ja talven kaamosyö, jolloin aurinko ei nouse.


title: Tundra

text: Tundralla ei ole käytännössä kesää lainkaan, lämpötila on aina alle +10 astetta, usein alle +6 °C. Talvella on monesti –22...–34 °C pakkanen. Vuoden keskilämpötila on monesti vain -9 °C, aina kylmempi kuin - 5 °C. Kesän lämpimin lämpötila vaihtelee välillä 1,5-10/12 °C ja kesän pituus 1,5-3,5 kk. Kasvukausi voi koska tahansa pysähtyä pakkaseen. Yleensä tundralla lumettomien kuukausien keskilämpötilat ovat alle 5 °C, joskin yli 0 °C.


title: Tundra

text: Lyhyt kesä kestää esimerkiksi 6—10 viikkoa ja sulattaa ohuen joskus noin 10 sentin paksuisen kerroksen ikiroudasta. Puurajan lähellä sulavan ikiroudan paksuus on 80 cm, mutta polaariaavikoilla 40 cm.


title: Tundra

text: Kesälläkin sataa joskus lunta, mutta yleensä vettä. Sademäärä on pieni, monesti 160-250 millimetriä vuodessa mikä on yhtä vähän kuin monilla aavikoilla. Puolet sateesta tulee kahden kesäkuukauden, heinä- ja elokuun aikana. Lumi peittää tundralla maan lähes 9 kk.


title: Tundra

text: Tundran kasvillisuus on kuivaa tai kosteaa niittyä tai nummimaista ja toisin paikoin suota. Hallitsevana kasvillisuutena ovat ainavihannat kukkakasvit, varvut, heinäkasvit, sienet, sammalet, jäkälät, levät ja kitukasvuiset puut ja pensaat. Heinät, sarat ja vihvilät ovat tundralle ominaisia, samoin patjamaiset kasvit.


title: Tundra

text: Tunnettuja tundrakasveja ovat todella kitukasvuinen vaivaispaju ("Salix herbacea"), tunturipaju ("Salix glauca") ja lapinvuokko ("Dryas octopetala") kalkkipitoisilla mailla ja uuvana ("Diapensia lapponica"), joka kasvaa patjamaisina mattoina. Tundralla voi kasvaa myös pensaita, kuten vaivaiskoivua ("Betula nana").


title: Tundra

text: Tundran kasvillisuuteen vaikuttavat muun muassa lämpötila, ilmaston kosteus ja maaperä.


title: Tundra

text: Lämpötilan mukaan tundra jakautuu karkeasti ottaen kolmeen vyöhykkeeseen. Tundran kylmintä osaa sanotaan polaariaavikoksi ja siellä kasvaa lähinnä sammalta ja jäkälää. "Tyypillinen tundra" eli tundran keskiosa kasvaa varpuja ja heinää ja myös sammalta ja jäkälää. Eteläisimmässä osassa kasvaa runsaasti vaivaiskoivua ja vaivaispajua.


title: Tundra

text: Pensaikkoista tundraa kasvaa tundran paksulumisissa notkoissa, joissa lumi suojaa pensaita paleltumasta talvella. Siellä kasvaa mm. vaivaiskoivua, erilaisia arktisia pajuja ja kitukasvuista katajaa. Kivennäismailla ja myös suovillojen seassa kasvaa variksenmarjaa. Varsinkin soilla kasvaa saraa, mm. suovilloja Eriophorum. Kiinteillä alustoilla kasvaa mm. kurjenkanervaa ja sielikköä aivan maan pinnassa. Ruohoa kasvaa eniten kalkkipitoisella maalla. Tundran pohjoisosassa missä kasvukausi on korkeintaan kuukauden verran, kasvaa kivennäismaalla tai soistumattomalla alueella lähinnä jäkälää tai yleisemmin sammalta, mm. karhunsammalta ja kynsisammalta sekä laajoilla soilla rahkasammalta.


title: Tundra

text: Tundran kasvillisuus vaihtelee mm. sen mukaan, onko kyse tuulen lakaisema harjanne, suojainen rinne vai painuma. Arktiset keitaat ovat kosteita alueita, joissa kesällä kasvit kasvavat nopeasti tavallista lämpimämmässä ympäristössä, normaalia paksummassa maannoksessa. Nämä eivät ole varsinaisia soita..


title: Tundra

text: Tundralla sataa vähän, mutta myös haihtuminen on vähäistä, ja maa on sen takia monesti märkää. Tämä luo laajoja soita, varsinkaan kun ikirouta ei päästä vettä imeytymään maahan. Myrskyt ovat tavallisia, ne muokkaavat kasvillisuutta. Tuuli ja kasvinsyöjät tasoittavat tundrakasvillisuuden monestikin vain muutaman sentin paksuiseksi. Jäkälä ja sammal sietävät kuivuutta ja kylmyyttä ilman erityisiä suojakeinoja. Monet tundran kasvit ovat patjamaisia tai mätästäviä, varsinkin alueilla jossa lumikerros ei suojaa. Mättääseen varastoituu lämmintä ilmaa. Lämpötila saattaa siellä nousta jopa 20 astetta koholle ympäristöön verrattuna ja ilma olla melko kosteaa. Samoin mättään hajoavassa osassa on ravinteita. Mättäissä kasvavat uuvana, sinirikko ja tunturikohokki. Kasveilla saattaa olla kylmältä suojaava karvapeite.


title: Tundra

text: Usein kasvit käyttävät lumipeitteen tarjoamaa suojaa hyväkseen talvella ja kasvavat matalana sen takia. laaja maanalainen juuristo saattaa varastoida ravinteita.


title: Tundra

text: Monet tundran kukkakasvit, sammalet ja jäkälät ovat ainavihantia, sillä silloin ne pystyvät yhteyttämään varhain keväällä ja myöhään syksyllä. Ainavihannat kasvit hyödyntävät auringon valoa jo lumen alla, minne syntyy kasvihuoneita lumen alaisiin taskuihin kertyneestä hiilidioksidista. Kasvu alkaa jo lumen alla. Vaikka kasvien katsotaan yleensä kasvavan voimakkaasti 5 °C yläpuolella, jotkut tundralajit yhteyttävät jo nollassa tai jopa lumen alla -5 °C:ssä. Jotkut kasvit kehittävät nuppua jo syksyllä. Sulavassa lumessa on kosteaa ja tasalämpöistä. Puhkeavat kukat ovat hallalle alttiita. Lapinvuokko ja tunturiunikko suuntaavat lehtensä kohti aurinkoa. Tumma kasvin varsi voi kerätä lämpösäteilyä, karvainen suojalta kylmältä. Paksu päällysketto suojaa kylmältä. Pienet kasvit ovat paremmin suojassa tuulelta ja lumi suojaa niitä paremmin.


title: Tundra

text: Tundran ankarien osien kasvit lisääntyvät monesti kasvullisesti juuriversojen, itusolmujen tai siementen avulla suvuttomasti.


title: Tundra

text: Yksivuotiset kasvit ovat harvinaisia, koska ovat hallalle alttiita. Verkkolehtipaju ja lapinvuokko sekä uuvana, karvakuusio ja tunturiunikko ovat tyypillisiä tundrakasveja. Kasvillisuus madaltuu ja muuttuu laikukkaaksi hyvin kylmillä ja kuivilla alueilla. Pohjoisessa tundrassa on harvalajista matalaa kasvillisuutta, jota luonnehtivat sammal ja jäkälä. Korkeilla leveysasteilla pajusta tulee maassa kiemurtelevaa suikeroa matalien ruohokasvien ja sammalien ympäröiminä. Mutta eteläisellä tundralla kosteilla alueilla kasvaa korkeita pensaita ja saroja. Nummella voi kasvaa vaivaiskoivua, riekonmarjaa, variksenmarjaa ja jäkälää. Erityisen hyvät kasvien kasvualueet ovat aurinkoisilla etelärinteillä, mistä lumi sulaa keväällä nopeasti pois. Näillä alueilla kasvaa paikasta riippuen jopa matalia pajuja, koivuja ja leppiä tai sitten tundraniittyjä joissa kasvaa heiniä, sammalia ja jäkäliä.


title: Tundra

text: Arktisella tundralla on laajoja soita. Ne peittyvät talvisin suojaavan lumikerroksen alle ja selviävät siten seuraavaan kesään. Tundrakasvillisuuteen vaikuttaa maaperän tyypin (kalliota, suota) ja kosteuden sekä lämpötilan lisäksi myös maaperän mineraalikoostumus. Aivan tundran ja taigan rajalla kasvaa niin sanottuja kylmiä ruohomaita.


title: Tundra

text: Kukkakasvilajeja tundralla tavataan yhteensä noin 900, esimerkiksi Grönlannissa noin 400 ja Huippuvuorilla 150. Etelämantereella esiintyy vain kahta siemenkasvilajia, mutta sammalia esiintyy noin 100 lajia, jäkäliä noin 250 lajia, maksasammalia noin 30 lajia ja leviä noin 700 lajia.


title: Tundra

text: Tundran eläinlajien määrä on pieni, mutta saman lajin yksilöitä on joskus suuria määriä, varsinkin pienten eläinten edustajia. Tundran eläimillä on paksu turkki ja lyhyet ruumiinosat. Kaikkein kylmimmän tundran eläimistöä ovat jääkarhu, myskihärkä, ohutsarvilammas, piiskujänikset ja napajänis sekä linnuista rannoilla lokit ja kihut. Hieman tai melko lämpimämmässä viihtyvät riekko, kojootti, sopulit, naali, karibu, tunturikihu, myyrät, sorsat, hanhet ja kodiakinkarhu. Lämpimimmän tundran lajeja ovat susi, karibu, jänikset, kuikka, joutsenet ja kahlaajat.


title: Tundra

text: Tundran tyypillisiä nisäkkäitä ovat myyrät, sopulit, myskihärkä, naali, metsäjänis, napajänis, ahma, kärppä ja peura. Jääkarhua tavataan vain hyvin pohjoisessa. Peurat joita mm. karibut ja porot ovat, vaeltavat yleensä talvella metsän suojiin, mutta niitäkin elää ympäri vuoden jopa tundran kylmimmillä alueilla, tosin normaalia pienempinä. Paremmin tundralle ovat sopeutuneita myskihärkä ja naali. Monilla tundralajeilla on valkea talviturkki. Useimmat tundran nisäkkäät sietävät hyvin -40 °C pakkasta. Naali sietää jopa -70 °C, mutta kaivautuu silloin mieluiten lumeen.


title: Tundra

text: Jääkarhu on tundralla nykyään niin harvinainen, että monet Kanadan pohjoisosien alkuasukkaat, inuitit, eivät ole koskaan nähneet sitä. Isokokoisten maaeläinten on liikuttava ruoan perässä laajoilla alueilla, koska ravinto on harvassa. Maan rajassa lumen suojissa asuvat sopulit ja punamyyrä sekä harmaakuvemyyrä. Päästäiset voivat olla yleisiä. Sopulit syövät sammalia, jäkälää ja sieniä sekä raatoja. Muut jyrsijät käyttävät ravinnokseen juuria, varpujen ja puiden kuorta ja hyönteisiä.


title: Tundra

text: Harva lintu viihtyy tundralla talven yli kuten tunturipöllö. Kesäaikaan tundralle muuttaa runsaasti muuttolintuja, jotka ovat suurimmaksi osaksi soilla ja järvillä viihtyviä kahlaajia ja vesilintuja. Soilla viihtyvät esimerkiksi jänkäkurppa, suokukko, suosirri, rantasipi ja lapinsirri. Muuallakin asuvia muuttolintuja tundralla on, esimerkiksi sinirinta, tundraurpiainen sekä törmäpääsky. Linnut syövät monesti hyönteisiä, esimerkiksi sääskiä. Tundran talvilintuja ovat esimerkiksi kiiruna ja korppi. Kiiruna kestää jopa 40 asteen pakkasta. Tunturipöllö on tyypillinen tundran petolintu.


title: Tundra

text: Hyttysten ja punkkien lisäksi muun muassa kimalaiset ja hämähäkit ovat yleisiä. Kovakuoriaiset ja muurahaiset ovat harvinaisuus. Vaihtolämpöinen eläimistö, esimerkiksi sammakot ja matelijat, eivät juurikaan viihdy tundralla. Antarktisella tundralla ei esiinny suurta maanisäkäslajistoa, päinvastoin kuin arktisella tundralla, johtuen sen eristäytyneestä sijainnista. Merinisäkkäitä ja -lintuja esiintyy rannikoilla.


title: Tundra

text: Tundran maaperä maannostuu humukseksi erityisen hitaasti, koska lämpötila on alhainen, mikä hidastaa kasvien kasvua ja maaperän kemiallisia reaktioita.Kaiken lisäksi routiminen myllää maaperää estäen sen kerrostumisen. Bakteereja on maaperässä vähän, typpibakteeri kuitenkin on, lintujen ulosteet tuottavat muun muassa typpeä. Tundran maaperä on monesti soista ja märkää, koska ikirouta estää laajalti sadeveden painumisen pohjavedeksi. Tundran maaperää muokkaa routa siirtämällä kiviä ja estäen myös maakerrostumien synnyn. Kuviomaa tai ruutumaa koostuu linssimäisistä jääkimpaleista maan sisässä. Näiden maanalaisten jäälinssien reunoilla on kiviä. Tundran maaperä on eroosioaltis. Ikiroutainen tundramaannos on tieteelliseltä nimeltään kryosoli. Tundralla on paljon palsasoita, ikijäässä olevia mineraalimaakumpuja, pingoja ja kuviomaita. Ikiroudan jäätä on runsaasti alavilla, märillä ja savisilla mailla, mutta vähän ylämailla, joiden kosteus voi vaihdella kosteasta kuivaan. Tundran maannos on tundramaannos joka on ravinteikas vähäisen huuhtoutumisen vuoksi. Kesällä tundran ikiroudan pintakerros sulaa laajalla alueella ja muuttaa sen mutaiseksi ja vetiseksi. Tundran maaperän laji vaihtelee suuresti mm. happamuudeltaan. Esimerkiksi myskihärän suosima tundraniitty kasvaa parhaiten happamessa ja neutraalissa maassa, nimenomaan hiekkakivialueella ja lähinnä etelään päin olevilla rinteillä. Soraiset alueet kuivuvat kesällä nopeasti, kun vesi imeytyy maan sisään. Tällöin soran päällä kasvaa heinän sijasta mieluummin saraa, vaivaispajua siellä täällä sekä poronjäkälää. Runsaskalkkinen alue suosii ruohokasveja, niin kuin Alaskan Cape Thompsonissa. Lämmin tundra vettä läpäisevällä maalla synnyttää rikkaan, ruskean maaperän, jossa kasvaa monenlaisia kasveja, joita syövät eläimet kierrättävät ulosteissaan ja kuollessaan ravinteita maahan. Näitä arktisia ruskomaita on lähellä puurajaa.


title: Tundra

text: Tundra tuottaa vain vähän biologista ainetta eli kasviainetta, koska se on niin kylmä. Tundra tuottaa ekosysteeminä suunnilleen yhtä paljon kuin piikkipensaikko tai aavikko. Kosteat alavat niityt tuottavat enemmän kuin kuivat niityt ja kiviset alueet riippuen paikallisesti muun muassa lumen syvyydestä ja veden imeytymisestä. Niinpä tundraniitty on tuottavin tundran yhdyskunta, karuilla alueilla kasvaa vain sammalta ja jäkälää. Kasvien yhteyttämiseen käyttämä energia on pieni. Tundra on altis kaikenlaisille vaihteluille, muun muassa lämpötilan vaihteluille.


title: Tundra

text: Koko maapallon tundra tuottaa 1 100 miljoonaa tonnia vuotta kohden. Tämä on keskimäärin noin kuudesosa havumetsän vastaavasta. Tästä eläimet kuluttavat kuivapainona 33 miljoonaa tonnia tuottaen jatkoon 3 miljoonaa tonnia biomassaa. Tundran eläinten kuivapaino on 4 miljoonaa tonnia, mikä on pinta-alayksikköä kohden noin 1/10 havumetsän vastaavasta. Näin ollen suurin osa tundran vähäisestä tuotannosta jää käyttämättä.


title: Tundra

text: Tuotannon kuivapaino on keskimäärin 10–400 g/m²/v mikä on sama kuin 100 kiloa – 4 tn/ha. Tyypillinen tundra tuottaa 100–200 g/m²/v. Tundran pohjoisosa kylmyysaavikko voi tuottaa vain 50 kg/ha. Tundra tuottaa kasviaineista keskimäärin erittäin niukasti, vain 1 tonnin hehtaaria kohden. Suurempi tuotantoon pensastundralla, kääpiöpensastundralla ja sammal/jäkälätundralla noin 1–2,5 tonnia hehtaaria kohden.


title: Vaajakoski

text: Vaajakoski (aik. Haapakoski) on kaupunginosa Jyväskylässä keskustaajaman itälaidalla (vuoteen 2008 Jyväskylän maalaiskunnassa). Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaupungin keskustasta, Päijänteen pohjoispään rannalla, Vaajavirran varrella ja Leppäveden länsipuolella. Vaajakoskea ympäröivät vesistöt ja jylhät mäet. Usein Vaajakoskella tarkoitetaan hieman laajempaa aluetta kuin varsinainen Vaajakosken kaupunginosa; siihen katsotaan kuuluvan myös osa naapurikaupunginosista.


title: Vaajakoski

text: Vaajakoski on ollut merkittävä teollisuuskeskus. Vaajakoski kasvoi pienestä maalaiskylästä sahateollisuuspaikkakunnaksi 1800-luvulla, jolloin T. & J. Salvesen oli paikkakunnan suuri työllistäjä. Vuonna 1916 SOK osti paikkakunnan sahat maa-alueineen ja laajensi toimintaa muille teollisuuden alueille. SOK:n Vaajakosken tehtaat työllistivät enimmillään noin 2 000 henkeä. Vaajakoskella on toiminut myös suuri tukinuittoreitti ja tukinerottelu.


title: Vaajakoski

text: SOK luopui tehdastoiminnasta 1980-luvun alussa, minkä jälkeen tehdasrakennukset ovat olleet pienteollisuuden ja muiden yritysten käytössä. Vaajakosken teollisuusmiljöö vesistönäkymineen on rakennushistoriallisesti valtakunnallisesti merkittävä kulttuuriympäristö.


title: Vaajakoski

text: Vaajakoskella on perinteisesti ollut paljon yhdistystoimintaa. Kotiseutuyhdistys "Vaajakosken Kohinat" on edelleen aktiivinen. Vaajakosken historiasta on julkaistu useita kirjoja. Paikkakunnalla ilmestyy oma paikallislehti "Wessmanni".


title: Vaajakoski

text: Vaajakoski sijaitsee Päijänteen pohjoisimpien lahtien rannoilla, Leppäveden länsirannalla ja Päijänteen ja Leppäveden yhdistävän Vaajavirran molemmin puolin. Vaajavirrassa on kaksi suurehkoa saarta, Naissaari ja Varassaari, sekä muutama pienempi. Naissaaren kohdalla joessa on kaksi koskea, länsipuolella Vaajakoski ja itäpuolella Naiskoski. Ylempänä virrassa ovat Haapakoski ja Ylinenkoski. Vaajakosken kanava, joka on osa Keiteleen kanavaa, kulkee Naissaaren ohi länsipuolelta.


title: Vaajakoski

text: Päijänteen lahdista Haapalahti ulottuu Niitynpään omakotialueelle Vaajakosken keskustan tuntumaan. Suuri osa lahdesta jäi moottoritien alle 1970-luvun lopulla. Viereinen pieni lahti on Sammallahti, jonka rannalla on samanniminen teollisuusalue. Vaajakosken seudulta löytyy kaksi lampea: Haapalampi lähellä Haapaheikin ja Kotimäen asuinalueita sekä Kivilampi samannimisen omakotitaloalueen lähellä Kaunisharjun kaupunginosassa.


title: Vaajakoski

text: Jyrkkäseinäinen ja kallioinen Kanavuori sijaitsee Vaajavirran itäpuolella. Kanavuoren korkeus on 197,5 metriä merenpinnasta ja yli sata metriä viereisten vesistöjen pinnasta. Vaajakosken keskustan läheisyydessä sijaitseva Savonmäki on hieman korkeampi, 198,5 metriä. Kanavuoren pohjoispuolella sijaitsee Koskenvuori. Koskenvuoren huippu ympäristöineen on luonnonsuojelualue. Kanavuoren lähistöllä on neljä pienempää luonnonsuojelualuetta. Kanavuori ja Koskenvuori ovat EU:n Natura 2000 -ohjelman suojelukohteita. Kanavuorta kiertää 3,7 kilometriä pitkä luontopolku. Myös Savonmäen metsissä on mahdollisuus tutustua paikalliseen luontoon: Vaajakosken urheilukentän reunalta lähtevät ulkoilureitit ovat pituudeltaan yhteensä 23 kilometriä, ja niistä osa on valaistuja.


title: Vaajakoski

text:
Vaajakosken ja Jyväskylän keskustan yhdistää noin seitsemän kilometrin pituinen 1978 valmistunut Vaajakosken moottoritie. Moottoritien päässä on liikenneympyrä. Valtatie 4 ja valtatie 9 kulkevat Vaajakosken läpi samana tienä ja haarautuvat Kanavuoressa eri suuntiin. Vaajakosken liikenneympyrästä johtaa myös seututie 638 Leppävedelle. Tie kulkee Vaajakosken keskustan kautta Tölskän ja Kaunisharjun ohitse Leppäveden kylään, missä se yhtyy seututiehen 637.
Vaajavirran tienoot olivat jo esihistoriallisina aikoina metsästäjien ja kalastajien asuinpaikka. Ensimmäiset maatilat perustettiin seudulle 1500-luvun lopulla. Niiden asukkaat olivat vuokraviljelijöitä, lampuoteja.


title: Vaajakoski

text: Vuonna 1819 Carl Christian Bröijer ja Bengt Stenius perustivat Vaajavirran rannalle sahan.Kolu 2011, s. 6. Finland Wood -osakeyhtiö osti sahan 1871, ja 1886 T. & J. Salvesen perusti paikkakunnalle toisen sahan.Kolu 2011, s. 8. Sahojen johdossa toimi patruuna James Salvesen yli 40 vuoden ajan. Vuonna 1916 SOK osti saha-alueen rakennuksineen ja koskiosuuksineen SalveseniltaKolu 2011, s. 15. ja lisäksi maa-aluetta yhteensä 692 hehtaariaKolu 2011, s. 16.. Pian SOK alkoi laajentaa toimintaansa muuhun teollisuuteen.Kolu 2011, s. 33.


title: Vaajakoski

text: Patruunan aiemmasta huolenpidosta huolimatta Haapakoski oli päässyt huonoon kuntoon. Salvesen oli keskittynyt Lauritsalan sahansa toimintaan, ja Haapakoski oli jäänyt heitteille.Kolu 2011, s. 11. SOK alkoi rakentaa parempia asuintaloja huonokuntoisten mökkien tilalle. Asutus levisi Naissaaren tienoilta erityisesti Wessmanninmäelle päin, mutta myös Vaajavirran toiselle puolelle Hupeliin ja Kanavuoreen.


title: Vaajakoski

text: Suurlakon aikana Haapakosken punakaarti oli aktiivinen, mutta kansalaissodan aikana Haapakoskella ei sodittu. Haapakosken nimi muutettiin SOK:n aloitteesta Vaajakoskeksi 1920. Tulevina vuosikymmeninä Vaajakosken asema tehdaspaikkakuntana vahvistui. Vaajakosken tehtaista kehittyi yksi maailman monipuolisimpia saman omistajan omistuksessa olevista teollisuuskeskuksista.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken keskusta muuttui täysin 1930-luvun lopulla. Nykyisen Vaajakoskentien pohjoispuolelle rakennettiin kahden perheen puisia omakotitaloja, eteläpuolelle kerrostaloja, joissa oli sekä asuntoja että liikehuoneistoja. Sotien jälkeisinä vuosikymmeninä Vaajakoskelle rakennettiin paljon omakotitaloja sekä Wessmanninmäelle lisää kerrostaloja.Kolu 2011, s. 127


title: Vaajakoski

text: 1950-luvulla SOK laajensi tehdastoimintaansa Sammallahteen. Tukinuitto Vaajavirrassa loppui 1960-luvun alussa. 1970-luvulla Vaajakoskelle valmistui terveyskeskus ja uimahalli. Vaajakosken keskustaan rakennettiin uusia liiketiloja, jotta vaajakoskelaiset kävisivät ostoksilla omalla paikkakunnallaan. 1970-luvulla valmistuivat myös Linnan ja Kotimäen kerrostaloalueiden ensimmäiset talot.


title: Vaajakoski

text: 1970-luvun lopulla Vaajakosken tehtaiden toiminta oli laajimmillaan: paikkakunnalla toimi kymmenen eri tehdasta apulaitoksineen. Niiden työntekijämäärä oli silloin noin 2000 henkeä.Kolu 1992, s. 20. Sitten SOK ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin ja alkoi sen vuoksi uudistaa toimintaansa ja luopui teollisuudesta 1980-luvun alussa. Myös Vaajakosken tehtaat lakkautettiin. Tehdasrakennukset ovat edelleen käytössä. Niissä on pääasiassa pienteollisuutta ja muita yrityksiä.Kolu 1992, s. 21 Vaajakosken säilynyt vanha teollisuusmiljöö vesistönäkymineen on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.


title: Vaajakoski

text: Vuonna 1987 Vaajakosken kirjasto muutti uuteen Urheilutien varrella olevaan taloon. Vaajakosken kanava valmistui 1993. Se yhdistää Leppäveden Päijänteeseen ja on osa Keiteleen kanavaa. Kanavan rakensivat neuvostoliittolaiset osana bilateraalikaupan tasapainottamista. 1990-luvun puolivälissä tavaratalo Vaajalan rakennus purettiin, vaikka sillä oli ikää vasta vähän yli 20 vuotta.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken keskustan puutaloista suurin osa on purettu pois. 1990-luvun lopulla kiisteltiin kauppias Varoninin talon säilyttämisestä. Sivistyslautakunta totesi talon olevan paikallishistoriallisesti arvokas kiinteistö, ja sen säilyttämisen puolesta kerättiin 400 nimeä. Talo kuitenkin purettiin ja sen paikalle rakennettiin talo, johon tuli apteekki ja asuinhuoneistoja.


title: Vaajakoski

text: Vuoden 2009 alussa Vaajakoskesta tuli kuntaliitoksen kautta osa uutta Jyväskylän kaupunkia. Syksyllä 2013 valmistui uusi kauppakeskus Vaajala vanhan makeistehtaan viereen radan varteen. Siihen muuttivat muun muassa S-market, apteekki ja kahvila. 1990-luvulla rakennettu Vaajalan kiinteistö purettiin vuonna 2014. Kaupunki rakennuttaa sen paikalle terveyskeskuksen.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken kaupunkimainen osa oli aiemmin Jyväskylän maalaiskunnan taajama. Vuosina 1920–1955 Vaajakoski oli maalaiskuntaan kuuluva itsehallinnollinen taajaväkinen yhdyskunta. Nykyisin Vaajakoski on Jyväskylän 69. kaupunginosa. Se muodostaa yhdessä Jyskän ja muiden naapurikaupunginosien kanssa Jyväskylän tilastollisen suuralueen Vaajakoski–Jyskä, jonka asukasluku on noin 14 600.


title: Vaajakoski

text: Nykyisessä virallisessa kaupunginosajaossa Haapaniemi, Hupeli, Kanavuori, Kaunisharju ja Tölskä ovat omia kaupunginosia. Taajaväkisen yhdyskunnan aikaan ne olivat virallisesti (kokonaan tai osittain) osa Vaajakoskea. Niiden postinumeroalue on nykyisinkin 40800 Vaajakoski. Niitä pidetäänkin edelleen usein Vaajakosken osa-alueina.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken rautatieasema ja Vaajakosken teollisuustalo sijaitsevat Tölskässä. Kanavuoressa sijaitseva ABC-liikennemyymälä on nimeltään ABC Vaajakoski. Haapaniemessä sijaitsevat nuorisokoti ja veneilysatama kertovat sijaitsevansa Vaajakoskella.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken keskustaa kutsutaan Wesmanninmäeksi. Jyväskylän kaupungin virallisessa pienaluejaossa Vaajakosken osa-alueita ovat Wessmanninmäki ja Savonmäki sekä osa Jyskän pienalueesta. Pienempiä Vaajakosken kaupunginosan asuinalueita ovat Kakaravaara, Kotimäki, Haapaheikki, Lepolanmäki, Niitynpää ja Linna.


title: Vaajakoski

text:
Vaajavirrassa on Naissaari, jonka vanha teollisuus- ja työläismiljöö 1800-luvun puutaloineen ja 1930-luvun funkkistaloineen on muutettu virkistyskäyttöön. Naissaaren itäpuolella olevassa Naiskoskessa on Vaajakosken vesivoimalaitos, saaren toisella puolella sijaitsevassa Vaajakoskessa käytöstä poistettu Vaajakosken vanha vesivoimalaitos, jossa järjestetään erilaisia näyttelyitä ja tapahtumia. Naissaaren kupeessa on Vaajakosken kanava, joka on osa Keiteleen kanavaa. Naissaaren eteläpuolella sijaitsee Varassaari, jonka vanhoja arvokkaita rakennuksia on kunnostettu liike- ja asuinkäyttöön.
Vaajakosken seudulla on kaksi luontopolkua: Kanavuoren luontopolku sekä Haapaniemessä Iso-Haapasaaren luontopolku, joka esittelee alueen pienehköjä lehtoja, rantamaisemia, vanhaa metsää ja niittyjä sekä kallioalueita.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken seudun muita matkailukohteita ovat muun muassa Niitynpään työläiskotimuseo, Pandan makeistehtaan tehtaanmyymälä, Savutuvan apaja sekä Noukanniemen veneilykeskus.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken keskustassa sijaitsee Vaajakosken kirjasto, joka oli ennen Jyväskylän maalaiskunnan pääkirjasto. Se on nykyään Jyväskylän kaupungin aluekirjasto. Vaajakoskella sijaitsevat myös vuonna 1977 valmistunut uimahalli Wellamo sekä 1954 valmistunut Vaajakosken kirkko.


title: Vaajakoski

text:
Vaajakoskella on peruspalveluiden, terveyskeskuksen, kauppojen ja pankkien lisäksi muun muassa autokouluja, Alko, ravintoloita ja optikkoliike. Aiemmin Vaajakoskella oli lukio, mutta se lakkautettiin 2009. Jo edellisenä vuonna lukion toiminta oli siirtynyt väistötiloihin Jyväskylän keskustaan.
Vaajakoski on aina ollut tunnettu kalastusmahdollisuuksistaan. Paikkakunnalla toimii metsästys- ja kalastusseura Vaajakosken Koukku ja Paukku, joka hallinnoi Vaajavirran kalastusta. Liikuntamahdollisuuksia on Palloilukeskus Hutungissa, Vaajakosken liikuntakeskuksessa, yleisurheilu- ja jalkapallostadionilla sekä uimahallissa. Tunnettuja urheiluseuroja ovat jalkapallo- ja salibandyseura FC Vaajakoski, suunnistus- ja koripalloseura Vaajakosken Terä, yleisurheilu-, paini- ja voimisteluseura Vaajakosken Kuohu sekä jääurheiluseura Vaajakosken Pelikaanit.


title: Vaajakoski

text: Seurakuntatoiminta on Vaajakoskella aktiivista. Paikkakunnalla toimivat Vaajakosken baptistiseurakunta ja evankelisluterilainen Jyväskylän seurakunnan Vaajakosken alueseurakunta, joka kattaa koko Vaajakoski-Jyskän alueen. Baptistiseurakunnalla on noin 150 kastettua jäsentä ja se on yksi Suomen Baptistikirkon voimakkaimmista seurakunnista yhdessä Turun ja Tampereen baptistiseurakuntien kanssa. Vaajakoskella toimivat partiojärjestöt poikalippukunta Vaajan valppaat ja tyttölippukunta Valppaat tytöt. Vaajakosken sotaveteraanit ry on perustettu 1966, ja Vaajakosken Lions Club 1956.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken kohinat ry on vuodesta 1982 järjestänyt Vaajakosken kohinat -kesätapahtuman, julkaissut Vaajakoski-aiheisia kirjoja ja "Kohinat"-lehteä. Vaajakoskella on vuodesta 1996 lähtien ilmestynyt aluelehti "Wessmanni". Aiemmin paikkakunnalla on ilmestynyt paikallislehti "Vaajakoski" vuosina 1970–1980 ja 1992–1994. Vaajakosken kohinat ja Jyväskylän maalaiskunta ovat julkaisseet useita kirjoja Vaajakosken historiasta.


title: Vaajakoski

text: Vasemmistopuolueiden kannatus oli hyvin korkea Vaajakoskella 1900-luvun alkupuolella.Kolu 2011, s. 69 Toisen maailmansodan jälkeen porvaripuolueiden kannatus kääntyi nousuun.


title: Vaajakoski

text:
Vaajakosken äänestysalueeseen kuuluvat Wessmanninmäki, Kanavuori, Hupeli, Leppälahden kylä ympäristöineen sekä laajahko maaseutualue aina Oravasaaren kylän eteläpuolelle asti. Vaajakosken kaupunginosaan kuuluu myös Savonmäen äänestysalue. Tölskän ja Kaunisharjun kaupunginosat kuuluvat Janakan
äänestysalueeseen. Vaajakoskelaisten äänestyskäyttäytymisen selvittäminen on ongelmallista, koska Vaajakoski jakaantuu useaan äänestysalueeseen. Alla oleva taulukko on koottu kolmen Vaajakosken seudulla sijaitsevan äänestyspaikan tuloksista, eivätkä siinä ole mukana ne Kotimäen asukkaat, jotka äänestävät Jyskän äänestysalueella, eivätkä ne Haapaniemen asukkaat, jotka äänestävät Haapaniemen äänestysalueella.


title: Vaajakoski

text: Vaajakoskelta kulkevat Jyväskylään Jyväskylän Liikenteen bussit 1, 2 ja 3 sekä muutama muukin harvemmin kulkeva vuoro. Myös pitkänmatkanbussit pysähtyvät Vaajakoskella. Linja-autolla pääsee etelään Lahteen ja itään Kuopioon. Laivaliikennettä on kesäisin Vaajakosken kanavaa pitkin Suolahteen ja Jyväskylään. Vaajakosken rautatieasema on nykyisin junien kohtauspaikka, ja siellä lastataan jonkin verran tavaraa juniin. Henkilöliikenne asemalla loppui vuonna 1992.


title: Vaajakoski

text:
Moottoritien Vaajakosken puoleisessa päässä on liikenneympyrä, joka oli aluksi kaksikaistainen, välillä yksikaistainen ja muutettiin vuonna 2008 taas kaksikaistaiseksi. Liikenneruuhkat ja tiejärjestelyjen toimimattomuus yksikaistaisessa ympyrässä huolestuttivat viranomaisia ja maakuntavaltuustoa. Uusitussa kaksikaistaisessa ympyrässä pyrittiin liikenteenohjauksen selkeyteen paremmilla opasteilla ja viitoituksella.
Uusitussakin kaksikaistaisessa ympyrässä on kuitenkin sattunut onnettomuuksia.


title: Vaajakoski

text: Vaajakosken moottoritielle on suunniteltu noin kolmen kilometrin pituista jatkoa, joka ohjaisi liikenteen Vaajakosken keskustan ohi. Vaajakosken ohitustie kulkisi Haapalahdesta Kanavuoreen Sammallahden teollisuusalueen ja Varassaaren läpi uutta siltaa pitkin Vaajavirran yli. Ohitustie sijoittuisi osittain Vaajakosken valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön alueelle. Sille on kaavailtu vaihtoehdoksi myös tunnelia, jonka pituus olisi lyhyemmän vaihtoehdon mukaan kaksi kilometriä ja pidemmän 3,4 kilometriä. Tammikuussa 2012 Keski-Suomen ELY-keskus tiedotti valinneensa jatkosuunnitteluun vaihtoehdon, jossa ohitustie kulkee maastokäytävässä Varassaaren kautta.


title: Kriketti

text: Kriketti on vanha englantilainen, varsinkin anglosaksisissa maissa suosittu mailapallopeli, jota pelataan 11-miehisin joukkuein suurella kentällä tavoitteena tehdä mahdollisimman monta juoksua hieman baseballin tai pesäpallon tavoin.


title: Kriketti

text: Krikettiä pelataan mailalla ja pallolla 11-henkisin joukkuein. Kenttä on ovaalin muotoinen ja sen keskellä on 20,12 metriä (22 jaardia) pitkä ja 3,04 metriä (10 jalkaa) leveä suorakulmainen keskialue ("pitch"), jonka molemmissa päissä on kolmesta pystyyn asetetusta kepistä ja niiden päällä olevasta kahdesta poikittaisesta pienemmästä kepistä tai palikasta ("bails") koostuva hila eli portti ("wicket"). Joukkueet syöttävät ja lyövät vuoron perään. Vuoroparia kutsutaan nimellä "innings" sekä yksikössä että monikossa. Riippuen sovitusta ottelun kestosta kummallakin joukkueella on yksi tai kaksi "inningsiä". Syöttäjä ("bowler") syöttää pallon käsi suorana tarkoituksenaan osua hilaan niin että keppien päällä olevat palikat putoavat, mikä on yksi tapa "polttaa" eli saada ulos ("out") lyöjä ("batsman"), joka yrittää lyödä palloa ja estää osuminen hilaan. Syöttäjä syöttää peräkkäin kuuden syötön sarjan, jota kutsutaan nimellä "over" eli syöttövuoro, minkä jälkeen vaihdetaan toiseen hilaan ja saman joukkueen toinen pelaaja syöttää.


title: Kriketti

text: Kentällä on samaan aikaan kaksi lyöjää. Lyöjän tarkoituksena on estää syöttäjää osumasta hiloihin lyömällä palloa. Lyönti voi olla luonteeltaan puolustava tai hyökkäävä. Puolustavan lyönnin tarkoituksena on suojata vain hilaa siten, ettei hila/portti mene rikki (eli palikat putoavat keppien päältä), jolloin lyöjä palaisi. Mikäli lyönti on hyökkäävä ja se onnistuu, hän ja toinen lyöjä ("nonstriker") juoksevat vastakkaisille hiloille, mistä seuraa yksi juoksu ("run"). Lyöjät voivat jatkaa juoksemista niin pitkään kuin pystyvät. Mikäli lyöjä onnistuu lyömään pallon ilmassa kentän rajojen ulkopuolelle, saa joukkue kuusi juoksua. Kentän pintaan osuneesta mutta rajojen yli menevästä lyönnistä saa neljä juoksua. Enemmän juoksuja tehnyt joukkue voittaa ottelun. Mikäli joukkueet eivät ehdi pelata vuoroparejaan määräaikaan mennessä, tuomitaan ottelu tasapeliksi. Yli sadan menevät pistemäärät ovat kriketissä yleisiä.


title: Kriketti

text: Koska kriketti on erityisen suosittua entisen Brittiläisen imperiumin alueilla – mukaan lukien väkiluvultaan suuret maat Intia ja Pakistan – kriketin on arvioitu olevan koko maailman toiseksi suosituin urheilulaji heti jalkapallon jälkeen. Arvioiden mukaan yli 3 miljardia ihmistä joko seuraa tai harrastaa krikettiä.


title: Kriketti

text: Kriketin uskotaan syntyneen mahdollisesti jo 1200-luvun alussa maaseudulla pelatuista peleistä, joissa hilana toimi lammaskarsinan portti, joka koostui kahdesta pystytolpasta ja poikittaisesta rimasta joka lepäsi niiden päällä vaoissa, mutta irtosi jos porttia lyötiin. Vuodelta 1706 peräisin olevian tietojen mukaan porttien väli eli "keskialue" oli nykyisen kokoinen eli n. 20 metriä. Pallona käytettiin alkuaikoina luultavasti kiveä. Nykyisenlainen pallo otettiin käyttöön jo 1600-luvulla: painoltaan 140–170 grammaa (5–6 unssia). Paino määriteltiin virallisesti vuonna 1774. Maila muistutti alkujaan muodoltaan nykyaikaista maahockeyn mailaa, mutta oli kooltaan isompi ja painavampi. Suora maila kehitettiin pienessä Hambledonin kyllässä eteläisessä Englannissa, ja sittemmin mailan koko on pienentynyt ajan myötä mukautumaan paremmin käytettyihin ja kehittyneisiin syöttötekniikoihin.


title: Kriketti

text: Ensimmäiset maininnat 11-miehisin joukkuein pelatusta ottelusta ovat vuodelta 1697 Sussexista. Ensimmäinen kreivikuntien välinen ottelu käytiin Dartfordissa vuonna 1709, kun Kent kohtasi Surreyn. Luultavasti näihin aikoihin kirjoitettiin ensimmäiset säännöt. Vanhimmat säilyneet säännöt ovat vuodelta 1744. 1700-luvun alkuun asti krikettiä pelattiin vain Englannin eteläosissa, mutta sittemmin lajin suosio laajeni muualle maahan. Lontoossa pelattiin vuonna 1744 historiankirjoihin jäänyt ottelu Kentin ja muun Englannin välillä. Otteluihin kuului olennaisena osana vedonlyönti ja suuret yleisömäärät.


title: Kriketti

text: Edellä mainitun Hambledonin joukkue, joka pelasi ottelunsa Hampshiressa, oli Englannin johtava krikettijoukkue 1700-luvun jälkimmäisellä puoliskolla, ennen kuin valta-asema vaihtui lontoolaiselle "Marylebone Cricket Clubille" (MCC). MCC julkaisi uudistetut krikettisäännöt vuonna 1788. Vuonna 1814 MCC, tai ""Lord's"", kuten seura perustajansa Thomas Lordin mukaan tunnettiin, muutti St. John's Woodin kentälle, mistä sittemmin muodostui maailma kriketin päämaja. Vuonna 1836 pohjoiset ja eteläiset kreivikunnat pelasivat ensi kertaa vastakkain. Vuonna 1846 nottinghamilaisen William Clarken perustama "All-England XI" alkoi kierrellä maata, ja vuonna 1852 joukko huipputason ammattilaispelaajia irtautui joukkueesta ja muodosti kilpailevan "United All-England XI:n". Pitkän aikaa kaikki parhaat pelaajat pelasivat jommassakummassa näistä joukkueista, ja niiden pelaajista koottiin ensimmäinen ulkomaiden kiertueen vuonna 1859 tehnyt Englannin joukkue.


title: Kriketti

text: Vuonna 1969 MCC:n tilalle perustettiin lajin englantilaiseksi kattojärjestöksi "The Cricket Council". MCC:llä kuitenkin säilyi yhä vastuu lajin sääntöjen päättämisestä. Cricket Council koostuu seuraavista osista: TCCB ("Test and County Cricket Board"), NCA ("National Cricket Association") sekä MCC. TCCB vastaa test-otteluista ja Englannin maajoukkueesta. Vuonna 1997 uudelleenjärjestelyä tehtiin jälleen, kun kaikki toimielimet siirtyivät yhteisen Englannin ja Walesin liiton ECB:n ("England and Wales Cricket Board") alaisuuteen.


title: Kriketti

text: 1800-luvun alkuvuosiin saakka syöttäminen tapahtui yksinomaan alakautta. Yleisin tapa oli korkea roikkupallo. Ajan myötä syöttäjät ryhtyivät syöttämään entistä ylempää, minkä johdosta vuonna 1835 sääntöjä muutettiin ja määriteltiin niin, ettei kämmen saa nousta olkapään tason yläpuolelle. Ajan myötä syötöt kovenivat ja syöttötavat liikkuivat säännön rajamailla. Vuonna 1862 Englannin ja Surreyn välisessä ottelussa Lontoon Kennington Ovalilla Surreyn joukkue marssi ulos kentällä protestiksi, koska tuomari ei ollut heidän mielestään puuttunut vastustajan sääntöjenvastaisiin syöttöihin. Kiista koski tulkintaa, saako käsivarsi nousta olkapäätason yläpuolelle. Tapauksen seurauksena vuonna 1864 päätettiin sallia yläkautta syöttäminen, minkä myötä syötöt muuttuivat entistä kovemmiksi ja lyöjälle hankalammiksi.


title: Kriketti

text: Ajan myötä lyöjät kehittivät suojakseen suojakäsineitä sekä muita varusteita ja käyttöön tulivat rottinkiset mailanvarret. Kentät olivat kuitenkin epätasaisia ja ainoastaan parhaat lyöjät pystyivät lyömään maan kautta pomppaavia kovia ja vaikeasti ennakoitavissa olevia syöttöjä. Ajan myötä kentät kehittyivät, kuten myös lyöjien taito ja tekniikka. 1900-luvulle tultaessa tehtyjen juoksujen määrä nousi niin suureksi, että sääntöjä päätettiin muuttaa ja lyöjää kiellettiin suojaamasta hilaa vartalollaan.


title: Kriketti

text: 1900-luvulla yritettiin monin tavoin helpottaa peliä syöttäjän kannalta ja nopeuttaa peliä. 1950-luvulle tultaessa kriketti oli kuitenkin kehittynyt luonteeltaan hidastempoiseksi ja puolustavaksi peliksi, ja yleisömäärät olivat laskussa. Tähän ratkaisuksi kehitettiin yhden päivän mittainen pelimuoto ("one-day" t. "limited overs"), jossa nimensä mukaisesti syöttövuorojen määrä on rajattu, tavallisimmin viiteenkymmeneen kumpaakin joukkuetta kohti. Myös ulkopelaajille asetettiin rajoituksia. Ensimmäisen kerran pelimuoto oli maaottelussa käytössä kun perinteinen "test"-muotoinen ottelu viivästyi useita päiviä vesisateen vuoksi ja ainoastaan yksi pelipäivä oli jäljellä. Ottelumuoto saavutti suuren yleisösuosion ja kehitti lajia viihdyttävämpään suuntaan. Vuonna 2003 otettiin käyttöön erityinen "Twenty20"-muoto yhden päivän pelistä, jossa syöttövuorojen määrä on rajattu kahteenkymmeneen. Twenty20 nousi pian suosiossa perinteisen pitkän test-ottelun ohi maailmanlaajuisesti.


title: Kriketti

text: Englantilaiset pelasivat krikettiä missä tahansa löytyi kenttä ja saatiin jalkeille kaksi joukkueellista pelaajia. Vuonna 1909 Englanti, Australia ja Etelä-Afrikka perustivat "Imperial Cricket Conferencen", johon vuonna 1926 liittyivät Intia, Uusi-Seelanti ja Länsi-Intia, ja Pakistan vuonna 1952. Vuonna 1965 liiton nimi muutettiin muotoon "International Cricket Conference". Seuraavana liiton täysjäsenyyden saivat Sri Lanka vuonna 1981, Zimbabwe vuonna 1992 ja Bangladesh vuonna 2000. Nämä maat ovat ns. "test"-maita. Liitännäisjäseniksi liittyivät vuonna 1965 Yhdysvallat ja Fidži, myöhemmin Bermuda, Alankomaat, Tanska, Itä-Afrikka, Malesia, Kanada, Gibraltar, Hongkong, Papua-Uusi-Guinea, Argentiina, Israel, Singapore, Länsi-Afrikka ja Kenia. 1984 toissijaisiksi liitännäisjäseniksi liittyivät Italia, Sveitsi, Bahamasaaret, Ranska ja Nepal. Vuonna 1989 ICC:n nimi muutettiin muotoon "International Cricket Council". Liitto asetti tavoitteekseen kriketin levittämisen maailmanlaajuiseksi urheilulajiksi, ja lajin pariin onkin tullut uusia maita eri puolilta maailmaa, mm. Japani, Kenia, Kreikka, Saksa, Nepal, Namibia ja Uganda. Vuosisadan loppuun mennessä krikettiä pelattiin yli sadassa maassa.


title: Kriketti

text:
"Test"-otteluilla tarkoitetaan pisintä kriketin pelimuotoa, jota pelaavat ainoastaan parhaat maajoukkueet parhaista pelaajista koostuvilla joukkueilla. Ensimmäinen test-ottelu pelattiin Englannin ja Australian välillä Melbournessa vuonna 1877. Ottelun voitti kotijoukkue Australia. Australia voitti myös joukkueitten toisen kohtaamisen Lontoossa vuonna 1882, minkä johdosta "Sporting Times" kirjoitti, että englantilainen kriketti on polttohaudattu ja tuhkat viety Australiaan. Tästä sai nimensä Englannin ja Australian välinen lähes jokavuotinen kohtaaminen ""The Ashes"" (suom. tuhkat), joka on yhä tänäkin päivänä eräs kansainvälisen kriketin suurimmista tapahtumista.
Etelä-Afrikka pelasi ensimmäiset test-ottelunsa Englannissa vuonna 1907 ja kohtasi myös Australian, joka hallitsi otteluita maailmansotien välillä tähtipelaajanaan sittemmin aateloitu Donald Bradman. Sotien välillä test-maiden joukkoon liittyivät Länsi-Intia, Uusi-Seelanti ja Etelä-Afrikka. Englannin ja Australian väliset suhteet kokivat kolauksen 1932–1933 Australiassa käytyjen kohtaamisten myötä. Englannin kapteeni D. R. Jardine oli kehittänyt syöttötaktiikan, jossa pallo syötetään kovaa lähelle tai kohti lyöjää, ja lyöjän takana oleva ulkopelaaja ottaa pallon kiinni. Taktiikan tarkoituksena oli puolustautua Bradmanin tehokkuutta vastaan, mutta syötöt vammauttivat useita Australian pelaajia, mikä aiheutti polemiikkia. Englanti voitti ottelusarjan 3–1, mutta syöttötaktiikka kiellettiin pian otteluiden jälkeen.


title: Kriketti

text: Toisen maailmansodan jälkeen Englanti pelasi joka kesä kotonaan test-otteluita, yleensä Australiaa vastaan. Vuonna 1952 Pakistan liittyi test-maiden joukkoon. Test-otteluita pelattiin tulevina vuosina hyvin ahkerasti. Ensimmäisten 500 test-ottelun pelaamiseen meni kaikkiaan 84 vuotta, mutta toinen 500 pelattiin 23 vuoden aikana. Vuonna 1982 Sri Lanka liittyi test-maiden joukkoon, aikana jolloin johtava maajoukkue oli Länsi-Intia (Karibianmeren englanninkielisten saarten yhteisjoukkue). Vuonna 1992 test-maiden joukkoon liittyi Zimbabwe ja kymmenentenä ja toistaiseksi viimeisimpänä Bangladesh vuonna 2000.


title: Kriketti

text: Test-ottelut ovat kestoltaan hyvin pitkiä, ja yhden päivän 50 (alkujaan 60) overiin joukkuetta kohti rajoitettu ottelumuoto perustettiin tälle vastapainoksi. Pelimuodon maaotteluita alettiin pelata vuonna 1972, ja ottelumuodolla käytävät maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin ensi kerran vuonna 1975. Tapahtuma keräsi suuren suosion ja MM-kisoja ruvettiin pelaamaan neljän vuoden välein.


title: Kriketti

text: 1900-luvun loppupuoliskolla test-kriketti kohtasi useita vastoinkäymisiä. Etelä-Afrikan Englannin-vierailu 1969–1970 jouduttiin perumaan, kun maan rotuerottelupolitiikka kohtasi vastustusta. Vuosina 1977 ja 1979 australialainen televisiopomo Kerry Packer palkkasi lukuisia maailman huippupelaajia järjestämiinsä yksityisotteluihin. Hankalien neuvottelijen ja oikeusprosessien jälkeen pelaajat palasivat ruotuun, mutta kaupallisuus oli saanut jalansijaa kriketissä. Vuonna 1982 12 englantilaista pelaajaa teki sopimukset kaupallisesti tuetusta Etelä-Afrikan kiertueesta, josta kullekin maksettiin 50 000 puntaa, minkä johdosta pelaajat saivat pelikiellon test-otteluihin kolmeksi vuodeksi. Myös intialaiset ja srilankalaiset pelaajat tekivät Etelä-Afrikan kiertueen ja saivat rangaistuksensa. Test-maita uhkasi lopullinen kahtiajakautuminen, mutta lopulta jännitteet purkautuivat vuonna 1990, kun Etelä-Afrikka luopui rotuerottelupolitiikastaan.


title: Kriketti

text: Viimeisimmän skandaalinsa test-kriketti kohtasi vuonna 1999, kun monien intialaisten ja pakistanilaisten pelaajien havaittiin syyllistyneen sopupeleihin ja yhteistyöhön vedonlyöntitoimistojen kanssa, jotka olivat tarjonneet heille rahaa huonosti pelaamisesta. Vyyhdin purkautumisen johdosta usea pelaaja sai elinikäisen pelikiellon ja kriketin maine koki pahan kolauksen.


title: Kriketti

text: Krikettikentän kokoa ja muotoa ei ole säännöissä määritelty, ja kenttien koko vaihteleekin mm. 2,2 hehtaarin kokoisesta Lord'sin kentästä pienempiin ruohoalueisiin. Krikettikentän pintamateriaalina paras on hyvin hoidettu luonnonnurmi, mutta kentän pinta voi olla myös esimerkiksi tekonurmea.


title: Kriketti

text: Hila ("wicket") on portti, joka koostuu kolmesta 71,1 senttimetriä korkeasta yhtä paksusta (n. 3 cm) pystyyn asetetusta kepistä pystyasennossa asetettuna sellaiselle etäisyydelle toisistaan, ettei pallo mahdu niiden välistä. Keppien päällä on kaksi sorvattua puupalikkaa ("bails"), jotka ovat pituudeltaan 11,1 senttimetrin mittaisia. Koko hila eli portti on leveydeltään 22,86 senttimetriä. Kentän keskialueella eli syöttökaistalla tai syöttöalueella ("pitch") on kaksi hilaa, yksi sen kummassakin päissä.


title: Kriketti

text: Keskialue on 20,12 metriä pitkä ja 3,05 metriä leveä alue kentän keskellä. Se rajautuu molemmissa päissä pesään, jäljempänä selostettuun syöttalueen viivaan ja sivuilla kuviteltuihin viivoihin, jotka ovat sivusuunnalla 1,52 metrin etäisyydellä keskimmäisestä kepistä. 1,32 metriä keskimmäisestä kepistä molempiin suuntiin ulottuu syöttöalueen/pesän raja ("bowling crease"), joka yhdessä samansuuntaisen, hilojen 4 jalan etäisyydellä etupuolella olevan viivan kanssa osoittaa alueen, jolla syöttäjän takajalan täytyy syöttäessä olla. 18,9 metrin päässä hiloista toiseen päähän on merkitty lisäksi "popping crease", joka osoittaa alueen, jolla lyöjä on juostessaan "turvassa" eli pesässä, ainoastaan mailan tarvitsee koskettaa aluetta.


title: Kriketti

text: Krikettimaila on melan muotoinen. Mailan lapa on valmistettu pajupuusta ja sen enimmäisleveys on 10,8 senttimetriä. Mailan pituus kahva mukaan luettuna saa olla enimmillään 96,5 senttimetriä. Miesten peleissä käytettävä pallo saa uutena painaa vähintään 155 grammaa (5 1/2 unssia) ja enintään 163 grammaa (5 3/4 unssia), ja olla ympärysmitaltaan 22,9 senttimetriä (9 tuumaa). Pallon sisus on korkkia. Vanhastaan pallo on päällystetty punaisella nahalla, mutta nykyisin käytetään usein valkoista palloa. Perinteisesti koko ottelu pelattiin samalla pallolla, eikä se ole tavatonta tänäkään päivänä, mikä aiheuttaa oman elementtinsä pallon ominaisuuksien muuttuessa ottelun edetessä.


title: Kriketti

text: Krikettivaatetus on kehittynyt miesten muodin virtausten mukana. 1700-luvun alussa kriketinpelaajat käyttivät kolmikulmaisia päähineitä, polvihousuja, silkkisiä sukkia ja solkikenkiä. Asusteet olivat nykyaikaista värikkäämpiä, ja vasta 1800-luvun lopulla vakiintui käyttöön nykyaikana kriketissä käytettävä asukokonaisuus, johon kuuluu valkoiset housut ja paita sekä V-kaula-aukkoinen neulepusero. Aikojen saatossa lukuisat erilaiset päähinet ovat olleet muodissa aina silintereistä olkihattuihin. Värillinen lippalakki tuli käyttöön 1880-luvulla, samaten muotiin tulivat valkoiset nahkakengät, mistä lähtien kriketinpelaajat ovat käyttäneet valkoisia kenkiä. Vasta 1900-luvulla kriketissä on yhden päivän mittaisissa otteluissa ruvettu käyttämään värikkäämpää vaatetusta.


title: Kriketti

text: Syöttöjen kovenemisen myötä kriketinpelaajat ottivat käyttöön suojaavia varusteita. Lyöjällä on käytössään vaaleat säärisuojat, vatsasuoja sekä sormia suojaavat käsineet. Lyöjä voi myös käyttää muita suojia, mm. kypärää. Hilavahti käyttää myös säärisuojia ja suojakäsineitä, kun muut ulkopelaajat ovat paljain käsin.


title: Kriketti

text: Yksi joukkueen pelaajista toimii kapteenina. Ottelua tuomitsee kaksi tuomaria, toinen sijoittuu syöttäjän hilan taakse, toinen noin 15 metriä lyöjästä. Ottelussa joukkueen tavoitteena on tehdä enemmän juoksuja kuin vastustajajoukkue. Ottelun alussa heitetään kolikkoa, ja kolikonheiton voittava kapteeni valitsee aloittaako ulko- vai sisävuorossa. Sisävuorossa olevan joukkueen kaksi lyöjää ovat yhtä aikaa kentällä ja pyrkivät tekemään mahdollisimman monta juoksua.


title: Kriketti

text: Sisävuoro ("innings") voi päättyä kolmella tavalla:


title: Kriketti

text: Ottelun voittaja ratkaistaan tehtyjen juoksujen perusteella kun ennalta päätetty määrä vuoropareja on pelattu. Test-ottelut kestävät viisi päivää (30 pelituntia), muut korkean tason ("first-class") ottelut kolmesta neljään päivään, muut ottelut yhden päivän.


title: Kriketti

text: Ulkovuorossa oleva joukkue sijoittuu kentälle omille paikoilleen. Yksi ulkovuorossa oleva pelaaja on syöttäjä ("bowler"), yksi on hilavahti ("wicketkeeper"), loput yhdeksän pelaajaa ottaa kentältä paikkansa kapteenin tai syöttäjän ohjeiden mukaan. Ensimmäinen lyöjä puolustaa hilaa lyömällä syötettyä palloa. Hänen parinsa on syöttäjän puoleisen hilan pääsä.


title: Kriketti

text: Lyöjän ensisijaisena tavoittena on estää syöttäjää osumasta pallolla hilaan. Kun palloon tulee hyvä osuma, on mahdollista tehdä juoksuja ("run") ennen kuin ulkopelaaja saa pallon kiinni ja heitettyä sillä hilan rikki (pudotettua vähintään toisen poikittaispalikoista). Lyöjän ei ole pakko juosta, vaikka hän osuisi palloon. Mikäli lyöjä saa hyvän osuman ja päättää juosta, tapahtuu se siten että hän ja keskialueen toisessa päässä oleva lyöjä juoksevat vastakkaisille hiloille. Juoksu syntyy, kun kumpikin koskettaa mailallaan kentän pintaa vastakkaisen puolen rajan takana ("popping crease"). Juoksuja voi tehdä niin monta putkeen kuin on aikaa. Mikäli juoksuja tehdään pariton määrä, lyöjien paikka ja tämän myötä lyöjä vaihtuu, kun taas parillisen määrän tapauksessa jäävät lyöjät alkuperäisiin päihinsä ja sama lyöjä jatkaa. Jos pallo menee lyönnistä rajojen ulkopuolelle osuttuaan sitä ennen kenttään joukkueelle merkitään neljä juoksua. Vastaavasti suoraan ilmassa kentän ulkopuolelle menneestä lyönnistä saa kuusi juoksua. Mikäli jompikumpi lyöjä ei ole juostessaan ehtinyt "pesään" ennen kuin hila hajoaa heitetystä pallosta, tai jos palloa kädessään pitävä syöttäjä tai hilavahti sen hajottaa, syntyy palo.


title: Kriketti

text: Ainoastaan lyönnistä tulleet juoksut lasketaan lyöjän tilastoihin, mutta joukkue voi saada juoksuja myös muista syistä:


title: Kriketti

text: Syöttäjä syöttää kerrallaan kuuden syötön sarjan, jota kutsutaan nimellä "over". Siihen ei lasketa vääriä syöttöjä ("wides" ja "no balls"). Kuuden syötön jälkeen lyöjät pysyvät entisillä paikoillaan, mutta uusi syöttäjä aloittaa oman kuuden syötön sarjansa vastakkaisen hilan luota. Yhden päivän otteluissa yhden syöttäjän overien määrä on rajattu kymmeneen.


title: Kriketti

text: Kriketissä on kymmenen erilaista tapaa, jolla lyöjä voi palaa ("dismissal"), eli hänet tuomitaan ulos ("out"). Seuraavassa tavat lueteltuna yleisimmästä harvinaisimpaan:Palamisen syystä riippumatta lyöjä ei pala, jos vastapuoli ei sitä tuomarilta vaadi ja vasta tämän seurauksena tuomari niin tuomitse. Tilanteessa, jossa lyöjä sääntöjen mukaan palaisi, täytyy ulkovuorossa olevan joukkueen siis erikseen tuomarille asiasta huomauttaa kysymällä ""How's that?"" (lausutaan [howzat]). Pelaaja voi myös oma-aloitteisesti myöntää palaneensa.


title: Kriketti

text: Yleisesti katsottuna syöttäjän ensisijaisena tehtävänä on lyöjän polttaminen ja toissijaisesti estää juoksujen tekeminen. Näiden seikkojen painopiste kuitenkin vaihtelee hieman pelimuodon mukaan. Lyöjän tehtävä on suojella hilaa ja tehdä juoksuja. Muiden ulkopelaajien tehtävänä on niin ikään ensijaisesti poltaa juoksija ja toissijaisesti estää juoksujen syntyminen.


title: Kriketti

text:
Ulkopelaajien sijoittuminen kentälle on eräs keskeisimpiä asioita kriketin taktiikassa. Tästä päättää joukkueen kapteeni, ja siihen vaikuttavat monet asiat kuten syöttäjän syöttötekniikka, lyöjä, kentän kunto, ottelun tilanne ja ennalta määritelty taktiikka. Joukkueen 11 pelaajasta yksi on syöttäjä ja yksi hilavahti, muut ulkopelaajat kapteeni voi ryhmittää mielensä mukaan kentälle ja vaihtaa ryhmitystä koska tahansa. Kriketissä lyönti voi lähteä mihin suuntaan tahansa, joten mahdollisuuksia on lukuisia.
Taktisesti kenttä on jaettu lyöjän ympärille sektoreihin ("leg") hänen lyöntiasentonsa (rintamasuunta) ja kätisyytensä mukaisesti. Kuitenkin yhden päivän kriketissä on tiettyjä rajoituksia ulkopelaajien sijoittumiselle.


title: Kriketti

text: Hyvältä ulkopelaajalta vaadittavia ominaisuuksia ovat juoksunopeus, reaktionopeus ja heiton nopeus ja tarkkuus. Tärkeää on myös osata ennakoida lyönnin lähtösuunta ja lyönnin lentorata.


title: Kriketti

text: Syöttäjä syöttää ("bowl") pallon vaakatasossa. Syötön voi tehdä vasemmalla tai oikealla kädellä, mutta käden asennon täytyy pysyä samana, joten lähes poikkeuksetta syöttö tehdään käsi suorana yläkautta. Syöttäjä voi ottaa vauhtia syöttöönsä mista suunnasta tahansa syöttörajan takaa. Tavallisesti pallo syötetään pompun kautta, mutta se ei kuitenkaan ole sääntöjen mukaan välttämätöntä. Pyrkimyksenä on että pallo pomppaisi juuri lyöjän etupuolella, mutta asiaan vaikuttavat paljon lyöjän sijoittuminen ja taito sekä kentän kunto. Syötössä keskeistä on myös syötön suunta. Taitava syöttäjä saa sormillaan palloon kierrettä, minkä tarkoituksena on vaikeuttaa lyöntiä, koska pallo pomppaa kentän pinnasta arvaamattomaan suuntaan tai vaikeassa kulmassa. Sisäkierteisessä syötössä pallo kiertää lyöjää kohti ja ulkokierteisessä hänestä poispäin. Taitava syöttäjä voi saada palloin pomppaamaan eri suuntaan kuin lyöjä aavistaa. Tarpeeksi kovaan (135 km/h) syöttöön saa kierteen ilman sormia, mikä tekee lyömisestä vaikeampaa, koska suuntaa ei pysty syöttäjän liikkeistä tai otteesta pallosta aavistamaan.


title: Kriketti

text: Syöttäjän ohella hilavahti ("wicketkeeper") on tärkeässä osassa ulkovuorossa. Hän on sijoittuneena lyöjän hilan taakse. Hilavahti keskittyy jokaiseen syöttöön ja on valmiina pysäyttämään ohi tulevat pallot, vastaanottaa pallon kiinni saaneiden ulkopelaajien heitot ja hajottaa hilan mahdollisimman nopeasti jos lyöjä on päättänyt tehdä juoksuja.


title: Kriketti

text: Lyöjä voi lyödä sekä oikea- että vasenkätisesti. Hyvässä lyönnissä maila osuu palloon kohtisuoraan (maila pystyssä), hiljaisemmissa syötöissä voi myös lyödä maila vaakatasossa.


title: Kriketti

text: Suomessa pelataan krikettiä SM-sarjassa.


title: Kriketti

text: suomalaisia krikettiyhdistyksiä


title: Leo V

text: Leo V (775–820), lisänimeltään Armenialainen, oli Bysantin keisari vuosina 813–820.


title: Leo V

text: Leo kunnostautui kenraalina keisarien Nikeforos ja Mikael I aikana. Hän taisteli menestyksekkäästi arabeja vastaan vuonna 812, ja seuraavana vuonna Mikael I kutsui hänet mukaan sotaretkelle bulgareja vastaan. Leo käytti sotilaiden tyytymättömyyttä hyväkseen ja jätti Mikaelin pinteeseen Adrianoplen taistelussa. Taistelun jälkeen Leo johti kapinaa Mikaelia vastaan, ja hänet julistettiin keisariksi. Myöhemmin Leo löi bulgarialaiset useaan otteeseen.


title: Leo V

text: Leosta tuli epäsuosittu, koska hän sorti paulikaaneja ja ikonofilejä. Lopulta hänen ystävänsä Mikael Psellos yritti kapinaa, mutta hänet vangittiin. Mikaelin kannattajat salamurhasivat Leon, ja Mikael julistettiin keisariksi.


title: Aragonia

text: Aragonia (espanjaksi ja aragoniaksi "Aragón", katalaaniksi "Aragó") on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta.


title: Aragonia

text: Aragonian rajanaapurit ovat pohjoisessa Ranska, idässä Katalonia, etelässä Valencia ja lännessä Kastilia-La Mancha, La Rioja ja Navarra. Aragoniaan kuuluvat Zaragozan, Huescan ja Teruelin maakunnat. Ne on edelleen jaettu 33 piiriin ("comarca").


title: Aragonia

text: Itsehallintoalueen johtajana on toiminut Javier Lambán Montañés heinäkuusta 2015 alkaen.


title: Aragonia

text: Aragonia koostuu kolmesta hyvin erilaisesta maantieteellisestä osasta. pohjoisosaa hallitsevat Pyreneet, etelärajalla on Iberian vuoret ja niiden välissä Ebron laakso. Monte Perdido (3 355 m) on osa Ordesa y Monte Perdidon kansallispuistoa.


title: Aragonia

text: Aragonia koostuu kolmesta maakunnasta:Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 731 kuntaan.


title: Aragonia

text: Espanjan lisäksi Aragoniassa puhutaan aragonian kieltä joillain alueilla Pyreneiden laaksoissa ja katalaania Katalonian rajaseuduilla. Espanjan kielen Aragoniassa puhuttavaa murretta kutsutaan aragonianespanjaksi.


title: Aragonia

text: Aragonia oli Ranskan läänitysmaa ("Jaca"), itse julistettu kuningaskunta, joka yhdistettiin Pamplonan kuningaskuntaan (myöhemmin Navarra) 925. Aragonian kuningaskunta perustettiin uudelleen 1035 ja se kesti vuoteen 1707. Aragonian kuninkaat hallitsivat myös Kataloniaa, ja myöhemmin Baleaareja, Valenciaa, Sisiliaa, Napolia ja Sardiniaa.


title: Aragonia

text: Aragonian kuninkaat käyttivät myös Valencian ja Mallorcan kuninkaan, Barcelonan kreivin, Montpellier’n lääninherran, sekä Ateenan ja Neopatrian herttuan arvonimiä. Arvonimet vaihtelivat sitä mukaa kun alueita valloitettiin, menetettiin tai jaettiin jälkeläisille.


title: Aragonia

text: Kastilia ja Aragonia yhdistyivät 1479 avioliiton kautta personaaliunioniin ja Espanja luotiin tosiasiallisesti 1516 ja virallisesti 1707.


title: Aragón

text: Aragón voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Freddie Mercury

text: Frederick ”Freddie” Mercury (syntyjään Farrokh Bulsara, ) (5. syyskuuta 1946 Kivikaupunki, Sansibarin sulttaanikunta – 24. marraskuuta 1991 Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilaisen rockyhtye Queenin laulaja, lauluntekijä ja pianisti.


title: Freddie Mercury

text: Mercury syntyi Sansibarin saarella Itä-Afrikan rannikolla parsiperheeseen. Hän aloitti laulajanuransa Englannissa vuonna 1969. Mercury toimi Queenin laulusolistina vuosina 1970–1991 ja nousi yhtyeen mukana maailmanmaineeseen. Hän julkaisi 1980-luvulla myös kaksi sooloalbumia ja muutaman singlen.


title: Freddie Mercury

text: Mercury tunnettiin näyttävistä lavaesiintymisistään ja laaja-alaisesta äänestään, ja häntä on usein kutsuttu yhdeksi rockin suurimmista laulajista. Myös hänen pianonsoittotaitojaan on arvostettu.


title: Freddie Mercury

text: Farrokh Bulsara syntyi 5. syyskuuta 1946 Sansibarin saarella Afrikan itärannikolla. Hänen sukunsa oli Intiasta tulleita zarathustralaisia parseja. Hänen isänsä työskenteli Britannian hallituksen palveluksessa korkeimman oikeuden kassanhoitajana. Farrokh lähetettiin kahdeksanvuotiaana Bombayhin Intiaan englanninkieliseen sisäoppikouluun, missä hän sai koulukavereiltaan lempinimekseen Freddie.


title: Freddie Mercury

text: Freddie kiinnostui jo nuorena taiteesta ja musiikista ja alkoi ottaa pianotunteja sekä soittaa ystäviensä rock and roll -yhtyeissä. Freddien ensimmäinen yhtye oli nimeltään The Hectics. Hän myös lauloi koulun kuorossa ja näytteli kouluteatterissa. Mercury kertoi myöhemmin, että sisäoppilaitos opetti hänelle omatoimisuutta ja riippumattomuutta muista ihmisistä. Koulunkäyntinsä loputtua Freddie palasi vanhempiensa luo Sansibariin.


title: Freddie Mercury

text: Bulsaran perhe pakeni Sansibarin poliittisia kuohuja Englantiin vuonna 1964. He asuivat Felthamissa Middlesexissä ensin sukulaistensa luona ja sitten paritalossa. Palvelijoistaan he olivat joutuneet luopumaan. Freddie joutui erilaisuutensa vuoksi kiusaamisen kohteeksi, mistä hän selvisi parodioimalla itseään esittämällä persialaista keikaria. Jälkeenpäin hän kieltäytyi puhumasta tästä elämänvaiheestaan. Freddie kävi Isleworthin koulua mutta läpäisi vain kolme oppiainetta. Hän suunnitteli muusikon uraa eikä menestynyt lyhyissä työsuhteissaan.


title: Freddie Mercury

text: Bulsara aloitti opinnot Ealingin College of Art -taidekoulussa ja valmistui vuonna 1969 sen grafiikan ja muotoilun koulutusohjelmasta. Opiskeluaikanaan hän tutustui paikallisen yhtyeen Smilen soittajiin kuten Brian Mayhin ja Roger Tayloriin, joista tuli myöhemmin hänen yhtyetovereitaan Queenissa. Saadakseen rahaa elämiseen hän avasi Piccadilly Circukselle Lontooseen rockmuusikoille suunnatun myyntikojun Roger Taylorin kanssa. Bulsara halusi kiihkeästi Smilen laulajaksi, ja odotellessaan paikan avautumista hän lauloi vuoden 1969 aikana muissa yhtyeissä. Pääasiassa Liverpoolissa esiintyneessä Ibexissä laulaessaan Bulsara oli jo kehittänyt luonteenomaisen esiintymistyylinsä, johon kuului pröystäilevä pukeutuminen sekä mahtailevat liikkeet ja poseeraukset kuten mikrofonitelineen käyttö kitarana. Bulsaran aloitteesta yhtyeen nimeksi vaihdettiin Wreckage. Kun se ei hänen mielestään esiintynyt tarpeeksi usein, hän liittyi lyhyeksi ajaksi musiikilehden ilmoituksella laulajaa etsineeseen Sour Milk Seahin. Se kuitenkin hajosi jo muutaman viikon kuluttua. Bulsara jatkoi Wreckagessa kunnes jätti sen vuoden 1970 alussa huomattuaan ettei yhtyeestä tulisi koskaan kuuluisaa.


title: Freddie Mercury

text: Kun Smilessa vihdoin avautui paikka helmikuussa 1970, yhtyeeseen jo pitkään pyrkinyt Bulsara otettiin sen laulajaksi. Smile otti heavyrock-vaikutteita Led Zeppeliniltä ja Jimi Hendrixiltä, lauluharmoniavaikutteita Beatlesilta sekä ulkonäköönsä vaikutteita glam rock -liikkeeltä kuten David Bowielta ja T. Rexiltä.


title: Freddie Mercury

text: Heinäkuussa 1970 Bulsara vaihtoi sukunimekseen Mercury, joka sopi hänen mielestään paremmin tulevalle rocktähdelle kuin liian etninen Bulsara. Nimen hän otti roomalaisen mytologian Mercuriuksesta, jumalten sanansaattajasta. Virallisessa passissaan hänen nimensä oli Frederick Mercury.


title: Freddie Mercury

text: Mercury keksi Smilelle uudeksi nimeksi Queen ja suunnitteli sen logon. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "Queen" vuonna 1973. Vähän ennen albumin julkaisua Mercury julkaisi kahdesta cover-kappaleesta koostuneen soolosinglen ”I Can Hear Music” / ”Goin’ Back”, jolla häntä säestivät Queenin Brian May ja Roger Taylor. Single julkaistiin Larry Lurex -taiteilijanimellä, sillä Mercury ei halunnut hämmentää kuulijoita Queenin albumin tullessa myyntiin pian singlen jälkeen. Taiteiljanimi oli tölväisy glamrokkari Gary Glitteriä kohtaan, minkä vuoksi jotkin DJ:t kieltäytyivät soittamasta sitä, eikä single myynyt hyvin.


title: Freddie Mercury

text: Mercury oli jo Queenin alkuajoista alkaen poikkeuksellisen näyttävä lavaesiintyjä niin pukeutumiseltaan, meikiltään kuin liikkumiseltaankin. Queenin suosio kasvoi hitaasti mutta varmasti 1970-luvun aikana, ja heidän läpimurtokappaleensa, Mercuryn kirjoittama ”Bohemian Rhapsody” (1975) nosti Queenin yhdeksi rockin kärkiyhtyeistä. Mercuryn kirjoittamia hittejä Queenille olivat myös esimerkiksi ”Killer Queen”, ”Somebody to Love”, ”We Are the Champions”, ”Don’t Stop Me Now” ja ”Crazy Little Thing Called Love”.


title: Freddie Mercury

text: Mercury oli opiskellut nuorena klassista pianonsoittoa, ja hän sävelsi kappaleensa pianolla. Häntä on kutsuttu taitavaksi rock-pianistiksi, vaikka itse hän ei pitänytkään itseään loistavana pianistina. Vuosien myötä Mercury käytti pianoa Queenin levytyksissä entistä vähemmän voidakseen liikkua lavalla vapaammin.


title: Freddie Mercury

text: 1970-luvun loppuun tultaessa Mercury oli luopunut glam rock -imagostaan ja leikannut tukkansa lyhyeksi, kasvattanut viikset ja alkanut pukeutua nahkaan.


title: Freddie Mercury

text: Queen säilytti suosionsa 1980-luvullakin, ja heidän esityksistään muistetaan erityisesti vuoden 1985 Live Aid -konsertti. Mercury toimi Queenin laulusolistina elämänsä loppuun asti.


title: Freddie Mercury

text: Mercury julkaisi vuonna 1985 ensimmäisen sooloalbuminsa "Mr. Bad Guy". Hän levytti vuonna 1983 kolme kappaletta Michael Jacksonin kanssa. Muokattu versio Jackson-duetosta ”There Must Be More to Life Than This” julkaistiin Queen-kokoelmalla vuonna 2014, mutta kahta muuta duettoa ei ole julkaistu. Mercury julkaisi vuonna 1988 toisen sooloalbuminsa "Barcelona", jolla hän laulaa yhdessä oopperalaulaja Montserrat Caballén kanssa. Mercury julkaisi 1980-luvun lopulla myös albumiensa ulkopuolelta singlet ”The Great Pretender” ja ”Time”.


title: Freddie Mercury

text: Mercury varjeli yksityisyyttään tiukasti koko elämänsä ajan eikä puhunut seksuaalisuudestaan julkisuudessa. Yksityisesti hän kertoi ensimmäisen homoseksuaalisen kokemuksensa tapahtuneen sisäoppilaitoksessa. Mercury asui vuonna 1970 tapaamansa Mary Austinin kanssa yhdessä seitsemän vuoden ajan. Heidän erottuaan ystävinä vuonna 1977 Mercury aloitti kokonaan homoseksuaalisen elämän, johon kuului seuraavien vuosien aikana satoja irtosuhteita ja homoklubien kiertelyä. Hän oli noihin aikoihin aloittanut myös kokaiinin käytön. Viimeiset kuusi elinvuottaan Mercury asui kampaaja Jim Huttonin kanssa.


title: Freddie Mercury

text: Mercury ystävystyi Walesin prinsessa Dianan kanssa 1980-luvulla. Hän sai yhdessä televisioesiintyjä Kenny Everettin kanssa mieheksi pukeutuneen Dianan vierailemaan ainakin kerran lontoolaisella homoklubilla.


title: Freddie Mercury

text: Mercury keräili antiikkia, posliinia ja arvokasta taidetta, etenkin japanilaista taidetta. Kotonaan hän piti useita kissoja sekä koikarppeja. 9–12-vuotiaana hän keräili postimerkkejä.


title: Freddie Mercury

text: Kun Mercuryn entisiä rakastajia oli alkanut kuolla aidsiin, hän kävi testissä vuoden 1985 lopulla, mutta tartuntaa ei vielä silloin havaittu. Keväällä 1987 Mercury sai aids-diagnoosin. Sairauden edetessä Mercury laihtui ja sai ihoonsa läikkiä, joita hän pyrki peittelemään meikillä. Hän ei kuitenkaan puhunut sairaudestaan edes ystävilleen.


title: Freddie Mercury

text: Mercuryn viimeinen konserttiesiintyminen oli lokakuussa 1988 Barcelonan La Nit -ulkoilmafestivaalilla, missä hän esitti kappaleensa ”Barcelona”. Hänen oli alun perin ollut tarkoitus laulaa, mutta kurkkukivun vuoksi laulu tuli taustanauhalta. Sen jälkeen hän vältteli näyttäytymistä julkisuudessa. Hän kasvatti kasvojensa peitoksi myös parran, joka hänellä nähdään joillain noiden vuosien musiikkivideoillakin. Lehdistössä Mercuryn sairaudella spekuloitiin kiihtyvällä tahdilla.


title: Freddie Mercury

text: Mercuryn vointi huononi vuonna 1991 nopeasti, ja hänellä oli jatkuvia kipuja, jotka tekivät levytysstudiossa työskentelyn melkein mahdottomaksi. Hän kuitenkin levytti vuoteen 1991 asti ja osallistui Queenin musiikkivideoiden kuvauksiin. Hänen viimeinen videonsa ”These Are the Days of Our Lives” kuvattiin toukokuussa 1991.


title: Freddie Mercury

text: Mercury kuoli 24. marraskuuta 1991 kotonaan Lontoossa. Hän oli julkistanut tiedon sairaudestaan vain päivää aiemmin. Mercury tuhkattiin sukulaisten ja valittujen ystävien todistamassa zarathustralaisessa seremoniassa ja haudattiin salaiseen paikkaan Länsi-Lontoossa. Hautapaikan, jonka tietää vain hänen entinen elämänkumppaninsa Mary Austin, Mercury itse vielä eläessään pyysi salaamaan.


title: Freddie Mercury

text: Mercury jätti omaisuudestaan suurimman osan Mary Austinille sekä vanhemmilleen ja siskolleen. Austin sai Mercuryn 22 miljoonan euron arvoisen Garden Lodgen kartanonsa Lontoon Kensingtonissa ja 10 miljoonaa euroa rahaa. Queen-yhtyeen jäsenille hän jätti neljänneksen neljän viimeisen albumin tuotoista. Mercuryn kotona asuneille ystävilleen kuten viimeiselle kumppanilleen Jim Huttonille hän jätti puoli miljoonaa puntaa kullekin.


title: Freddie Mercury

text: Queen järjesti Mercurylle hyväntekeväisyysmuistokonsertin Wembleyn stadionilla huhtikuussa 1992. Konsertissa esiintyi suuri joukko rockin ja popin tähtiä. Viimeisiä Mercuryn kirjoittamia ja laulamia kappaleita kuullaan hänen kuolemansa jälkeen julkaistulla Queen-albumilla "Made in Heaven" (1995). 1990-luvulla julkaistiin myös joitain Mercuryn soolokokoelma-albumeja, ja vuonna 2000 julkaistulla "The Solo Collection" -albumilla ovat kaikki Mercuryn soololevytykset ja videot.


title: Freddie Mercury

text: Mercuryn ja Queenin vaiheista kertova elokuva "Bohemian Rhapsody" sai ensi-iltansa marraskuussa 2018. Mercurya näyttelee elokuvassa Rami Malek.


title: Freddie Mercury

text: Freddie Mercurya pidetään yhtenä rockin historian suurimmista laulajista. "Rolling Stone" -lehti nimesi Freddie Mercuryn vuonna 2008 kaikkien aikojen 18. suurimmaksi laulajaksi. "Billboard"-lehti sijoitti Mercuryn kakkoseksi vuoden 2015 listallaan rockin kaikkien aikojen laulusolisteista.


title: Freddie Mercury

text: Mercuryn mukaan nimettiin vuonna 2016 asteroidi 17473 Freddiemercury, joka oli löydetty Mercuryn kuolinvuonna 1991.


title: Cantabria

text: Cantabria () on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta ja yksi Espanjan 50 maakunnasta. Se on jaettu edelleen seitsemään piiriin. Cantabrian rajanaapurit ovat Baskimaa (Biskajan maakunta), etelässä Kastilia ja León (León, Palencia ja Burgos), lännessä Asturia ja pohjoisessa Atlantin Biskajanlahti.


title: Cantabria

text: Cantabria on saanut nimensä ennen roomalaisia alueella eläneeltä kelttiläiseltä cantabri-kansalta. Ennen itsehallintojärjestelmän käyttöönottoa Cantabria tunnettiin Santanderin maakuntana.


title: Cantabria

text: Cantabria jakaa vuoristossa sijaitsevan Picos de Europan kansallispuiston Asturian ja Leónin maakuntien kanssa. Vuoristo kohoaa jopa 2 500 metrin korkeuteen. Atlantin rannikon läheisyyden vuoksi sademäärät kohoavat jopa 1 200 millimetriin vuodessa ja ilmasto on viileämpi kuin muualla Espanjassa.


title: Cantabria

text: Itsehallintoalueen ainoa virallinen kieli on espanja. Alueella puhutaan kuitenkin yhä jonkin verran hyvin uhanalaista seudun alkuperäiskieltä kantabrian murretta, jota huolimatta sen läheisestä sukulaisuussuhteesta espanjaan ei kuitenkaan pidetä nykyään espanjan vaan asturia-leónin kielen murteena.


title: Cantabria

text: Cantabria on jaettu kymmeneen piirikuntatasoiseen "comarca"-nimiseen alueeseen, jotka jakaantuvat vielä kaikkiaan 102 kuntaan, joista kullakin on oma kaupungin- tai kunnanvaltuustonsa.


title: Cantabria

text: Cantabrian työvoimasta 5,8 prosenttia työskentelee alkutuotannon, 30,3 prosenttia jalostuksen ja 63,8 prosenttia palvelusektorilla. Maaliskuussa 2007 Cantabrian työttömyysprosentti oli 8,11 prosenttia, kun se koko Espanjassa oli 9,44.


title: Cantabria

text: Perinteinen kantabrialainen urheilulaji on paikallinen keilailupeli, josta harjoitetaan eri alueilla neljää erityylistä muotoa. Rannikolla suosittu laji on soutu, jota on perinteisesti harjoitettu kalastusveneillä. Suurin jalkapalloseura on Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa pelaava Racing Santander. Menestynein koripalloseura on Cantabria Lobos ("sudet").


title: Hansa

text: Hansa viittaa seuraaviin asioihin:


title: Charles Baudelaire

text: Charles Pierre Baudelaire (lausunta [budlöː]) (9. huhtikuuta 1821 Pariisi, Ranska – 31. elokuuta 1867 Pariisi) oli ranskalainen runoilija, kääntäjä, esseisti ja kriitikko. Hänen tunnetuin teoksensa on "Les Fleurs du mal" (suom. "Pahan kukat", 2011). Baudelaireen liitetään usein käsite "fin de siècle" ('vuosisadan loppu'), ja hänet luetaan Edgar Allan Poen ja Théophile Gautierin ohella dekadenttien johtohahmoihin. Baudelaire sai arvostusta myös Edgar Allan Poen teosten ranskantajana.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelaire syntyi ja eli suuren osan elämästään Pariisissa. Hänen isänsä oli paljon äitiä vanhempi ja kuoli pojan ollessa kuusivuotias. Baudelaire palvoi äitiään eikä hyväksynyt tämän toista avioliittoa. Hänet lähetettiin sisäoppilaitoksiin, ensin Lyonin Collège Royaliin ja myöhemmin Pariisin Louis-le-Grandiin, josta hänet erotettiin. Jo nuorena hän päätti elättää itsensä kirjoittamalla, mutta kirjautui kuitenkin oikeustieteen opiskelijaksi. Opiskeluaikanaan hän tuli riippuvaiseksi oopiumista ja sai syfiliksen eikä saanut opintojaan valmiiksi.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelaire lähti 1840-luvun lopulla mukaan politiikkaan. Hänen ensimmäinen romaaninsa ilmestyi vuonna 1847.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelaire ja hänen kustantajansa Auguste Poulet-Malassisi saivat eräiden "Pahan kukkien" ensimmäisessä laitoksessa (1857) olleiden runojen takia sakkotuomion, minkä lisäksi kyseiset kuusi runoa pantiin Ranskassa julkaisukieltoon. Syynä oli ”yleisen moraalin ja hyvien tapojen halventaminen”.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelairen ajatusta ”moderniudesta” ilmensi vuonna 1863 julkaistu essee ”Modernin elämän maalari”, jonka kohdehenkilö ”herra G.” on kuvittaja ja kirjeenvaihtaja Constantin Guys.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelaire kuoli äitinsä käsivarsille vuonna 1867.


title: Charles Baudelaire

text:
Baudelairen mielestä ihanteellinen taidekriitikko on ammattikuljeskelija, sellainen joka pystyy maleksimaan koko päivän ja pystyy näin olemaan hyödyksi paitsi itselleen, myös muille. Vaikka Baudelaire on ehkä empiirisen taidekritiikin merkittävimpiä edustajia, hän on epäluotettava opas 1800-luvun puolivälin ranskalaiseen maalaustaiteeseen. Vaikka Eugène Delacroix oli ajan virallisen järjestelmän suosima taiteilija, Baudelaire palvoi häntä ja hyljeksi hänen suurta kilpailijaansa Jean-Auguste Dominique Ingresiä. Hän ihaili jonkin aikaa mutta voimakkaasti Daumieria, suositteli Courbetia tämän modernisuuden takia, mutta piti tätä vulgaarina, ei kunnioittanut Corotia ja oli hyvin epäoikeudenmukainen Milletiä kohtaan.
Baudelaire aloitti uransa taidekriitikkona arvostelemalla vuoden 1845 Salongin. Kirjoituksen johdannossa hän totesi: ”Puhumme kaikesta, mikä viehättää yleisön silmää, ja taiteilijoista; ammatillinen vakaumuksemme pakottaa meitä tekemään näin. Kaikella, mikä miellyttää, on jokin syy miellyttämiseen, eikä harhaantuneita ihmisjoukkoja pilkkaamalla saada heitä takaisin sinne, missä heidän kuuluu olla.”
Baudelaire kirjoitti vuoden 1846 Salongista: ”...ellei kirjaa ole suunnattu enemmistölle – lukumääränsä ja älykkyytensä puolesta – se on typerä kirja." Baudelaire oli boheemi, joka ei kirjoittanut taiteellisesti suuntautuneelle lukijalle vaan keskiluokalle, joka tarvitsi koulutusta kipeimmin.
Baudelaire kasvoi romantiikan aikakauden ihmiseksi. Hänen Salonkien kritiikeistään käy ilmi, että hänellä oli paljon romantiikan ajan ajattelua, mutta hänen uransa alussa romantiikka oli menossa ohi ja taiteeseen oli kehittymässä uusia näkökulmia.
Baudelaire tunnisti kirjoituksissaan urbaanin nykyajan painostavuuden. Hänelle ja monille muille taiteilijoille romantiikka merkitsi juuri sellaisen ilmaisemista, mikä oli modernia: taiteellista vapautta ja yksilöllisyyden ilmaisua.


title: Charles Baudelaire

text: Baudelairen mukaan kaikki kauneuden muodot sisältävät ikuisuuden ja ohimenevyyden elementit, absoluuttisen ja erityisen. Absoluuttista ja ikuista kauneutta ei ole olemassa, tai se on pikemminkin abstraktio, joka kuoritaan erilaisten kauneuksien yleisestä pinnasta. Erityinen elementti jokaisessa ilmentymässä tulee emootioista. Ja kuten meillä jokaisella on omat tietyt tuntemuksemme, jokaisella on myös oma kauneutensa.


title: Charles Baudelaire

text: Esseessään ”Nykyajan elämän maalari” hän vetoaa menneisyyden värikkäiden pukujen sijaan aikansa miesten nykymuotiin, jonka oli demokratisoinut mustan puvun univormu, joka Baudelairen mukaan: ”...ei ainoastaan sisällä poliittista kauneutta, joka on universaalin tasa-arvon ilmaus.” Vakuutettuaan lukijansa siitä, että taiteilijat kykenevät hallitsemaan mustan ja harmaan sävyt, missä esimerkiksi Manet oli kunnostautunut, hän jatkoi: ”...tärkein ja oleellisin ongelmamme on ymmärtää se, onko meillä jotain erityistä kauneutta, joka on luontaista uusille emootioillemme...”. Hän rohkaisee taiteilijoita katsomaan poispäin ”julkisista ja virallisista aiheista” ”yksityisiin aiheisiin, jotka ovat niitä paljon sankarillisempia


title: Kalmarin unioni

text: Kalmarin unioni oli personaaliunioni Pohjoismaissa vuosina 1397–1523. Unioniin kuuluivat aikoinaan Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtakunnat. Näiden valtakuntien alueisiin kuuluivat myös suuri osa Suomesta, Islanti ja Färsaaret, pieni osa Pohjois-Saksaa ja aina 1470-luvulle asti sittemmin Skotlannille siirtyneitä saaria, kuten Shetlanti ja Orkneysaaret. Teoriassa myös Grönlanti oli unionin aluetta. Unionin jäsenvaltakunnat säilyttivät erilliset lakinsa ja valtaneuvostonsa, mutta niillä oli yhteinen kuningas.


title: Kalmarin unioni

text: Unioni syntyi, kun Tanskan ja Norjan kuningatar Margareeta I valittiin vuonna 1389 Ruotsin hallitsijaksi. Kalmarin unionin katsotaan kuitenkin varsinaisesti alkaneen Eerik XIII Pommerilaisen kruunajaisista 1397, jolloin kuningatar Margareeta I laaditutti unionikirjeen. Kirjeen sitovuudesta on kuitenkin kiistelty, sillä siitä puuttuvat monien osanottajien sinetit. Vaikka Eerik XIII Pommerilainen kruunattiin kuninkaaksi, käytti Margareeta I todellisuudessa valtaa kuolemaansa asti.


title: Kalmarin unioni

text: Unionin päätökset tehtiin etupäässä Tanskassa. Unioni aiheutti lopulta ristiriitoja, sillä Ruotsi oli politiikassaan kiinnostunut idästä, nykyisen Venäjän suunnasta (Novgorod, Moskovan Venäjä, joka syntyi 1500-luvulla), kun taas Tanskan intressit suuntautuivat enemmän etelää kohti (Hansaliitto).


title: Kalmarin unioni

text: Kalmarin unioni pysyi koossa vuoteen 1412 asti, jolloin kuningatar Margareeta I kuoli. Tämän jälkeen osa ruotsalaisista kapinoi uutta unionikuningasta vastaan. Unioni palautettiin lopulta, mutta tämän jälkeenkin 1400-luvun historiaa leimasivat Ruotsissa esiintyneet jatkuvat pyrkimykset irrottautua unionista pysyvästi. Tämä johti väkivaltaisuuksiin sekä Ruotsin sisällä että Tanskan ja Ruotsin välillä.


title: Kalmarin unioni

text: Vuonna 1520 Tanskan kuningas Kristian II hyökkäsi Ruotsiin ja valloitti samalla Tukholman. Kruunajaisjuhlissaan uusi kuningas teloitutti korkea-arvoisia ruotsalaisia. Tapahtumaa kutsutaan Tukholman verilöylyksi. Pian tämän jälkeen Kalmarin unioni hajosi lopullisesti ja Ruotsin kuninkaaksi nousi Kustaa Vaasa. Norja kuitenkin pysyi Tanskan yhteydessä vielä tämän jälkeen vuoteen 1814 saakka.


title: Kalmarin unioni

text: 1800-luvun keskivaiheilla esiintynyt skandinavistinen aate sai innoitusta Kalmarin unionin muistosta.


title: Kalmarin unioni

text: Uutta Kalmarin unionia ehdotettiin Ruotsissa vuonna 2009, kun ruotsalainen historiantutkija Gunnar Wetterberg ehdotti Pohjolan liittovaltion perustamista. "Dagens Nyheter" -lehteen kirjoittamassaan mielipidekirjoituksessa Wetterberg perustelee liittovaltiota monilla synergiaeduilla. Uudessa valtiossa olisi 25 miljoonaa asukasta, ja se olisi maailman kymmenenneksi suurin talousmahti; se jättäisi jälkeensä muun muassa Venäjän ja Brasilian. Suomessa lahtelainen apulaispoliisipäällikkö Aimo Ojanen esitti Kalmarin unionin henkiinherättämistä vuonna 2006 kirjassaan "Eilispäivää ei ole". Unionin pääkaupungiksi hän esitti Maarianhaminaa.


title: SPC700

text: Sony SPC700 on Super Nintendo Entertainment Systemissa (SNES) käytetty 8-bittinen äänipiiri. Mainittu piiri on osana SNESin äänimoduulia. SPC700-piiri oli erittäin edistynyt aikaisekseen (1991) ja sitä voidaankin luonnehtia tietyin tavoin nykyisien wavetable-synteesiin perustuvien äänikorttien kilpailijaksi.


title: SPC700

text: SPC700:n ja sen kumppanina toimivan 16-bittisen S-DSP:n kehitti ja valmisti Sony. Super Nintendo Entertainment Systemin sisällä SPC700 sijaitsee S-DSP:n yläpuolella, äänimoduulin vasemmalla laidalla. Piiri on kytketty piirilevylle juotettuun 64 kilotavun muistiin ja käy 2,048 MHz:n nopeudella. Se koostuu kuudesta sisäisestä rekisteristä ja voi suorittaa 256 operaatiokoodia. SPC700:n ääninäytteet ovat digitaalisesti pakatussa muodossa.


title: SPC700

text: SPC700:n kumppani, S-DSP toimii samankaltaisesti kuin modernit wavetable-äänikortit, kuten Sound Blaster Audigy. Se pystyy suoltamaan ulos 8 samanaikaista ADPCM-ääntä millä tahansa korkeudella ja voimakkuudella. SPC700:lle ja S-DSP:lle voidaan kehittää soitto-ohjelmistoa siinä missä tavallisille PC- tai Macintosh-koneillekin. Emulointiin liittyvä ääniformaatin tiedostonimi .SPC tulee tämän piirin nimestä.


title: Esperanton kielioppi

text: Esperanto on keinotekoinen apukieli, jonka kielioppi on luonnollisiin kieliin verrattuna hyvin helppo. Vaikka useimmat esperanton kieliopin piirteistä onkin lainattu eurooppalaisista kielistä, on kielen oppiminen säännöllisistä ja loogisista rakenteista johtuen helppoa myös muiden kielten puhujille.Esperantossa on ainoastaan määräinen artikkeli, "la", jota käytetään sekä yksikössä että monikossa. Määräistä artikkelia käytetään ilmaisemaan jotain joukkoa edustavaa yksilöä, aikaisemmin mainittua asiaa, tai tilanteen vuoksi tuttua asiaa. Joskus se voidaan suomentaa sanalla "se".Koska määräisen artikkelin käyttö voi olla vaikeaa erityisesti sellaisten kielten puhujille, joissa määräistä artikkelia ei esiinny, aloittelijan ei yleensä katsota tarvitsevan käyttää sitä.


title: Esperanton kielioppi

text: Esperantossa pääte "-o" tarkoittaa substantiivia, "-a" adjektiivia, "-i" verbin infinitiiviä ja "-e" adverbia. Kun substantiiviin tai adjektiiviin lisätään "-j", tulee sanasta monikollinen. Viimeiseksi tulee mahdollisen akkusatiivin pääte "-n". Substantiivilla ja sen määritteenä olevalla adjektiivilla on samat päätteet.Sanojen päätteitä vaihtamalla voi helposti muodostaa uusia eri sanaluokkien sanoja. Lisää kohdassa Sanojen muodostaminen.Akkusatiivin päätteen ansiosta sanajärjestys on melko vapaa:Substantiivin ja artikkelin loppuvokaali voi jäädä pois esim. runokielessä. Tällainen loppuheitto osoitetaan heittomerkillä, esim. "belec' de l' mond"' (sama kuin "beleco de la mondo", suomeksi "maailman kauneus").


title: Esperanton kielioppi

text:
"mi" - minä
"vi" - sinä
"li" - hän (mies)
"ŝi" - hän (nainen)
"ĝi" - se
"ni" - me
"vi" - te
"ili" - he, ne


title: Esperanton kielioppi

text: Lisäksi esperantossa on suomen kielestä puuttuva passiivipronomini "oni", joka suomennetaan passiivilla. Vanhanaikaisessa, raamatullisessa tekstissä saatetaan käyttää myös pronominia "ci" (sinä). Nykyesperantossa sitä ei kuitenkaan enää käytetä.


title: Esperanton kielioppi

text: Refleksiivipronominia "si" käytetään, kun yksikön tai monikon kolmannen persoonan tekeminen kohdistuu itseensä.


title: Esperanton kielioppi

text: Pronominit taipuvat myös akkusatiivimuodossa. Lisäämällä pronominin perään pääte "-a", saadaan aikaan omistusmuoto, jolla on myös monikko ja akkusatiivimuoto.


title: Esperanton kielioppi

text: Kaikki esperanton verbit ovat säännöllisiä. Perusmuodon pääte on aina "-i", jonka korvaamalla muilla päätteillä saadaan eri aikamuotoja. "-as" on preesens, "-is" on preteriti ja "-os" on futuuri. Suomen kielestä tuttuja perfektiä ja pluskvamperfektiä ei varsinaisesti ole, mutta ne voidaan muodostaa partisiipeilla. Verbit eivät taivu subjektin mukaan.


title: Esperanton kielioppi

text: Indikatiivin lisäksi esperantossa voidaan muodostaa kaksi muuta modusta: imperatiivi päätteellä "-u" ja konditionaali päätteellä "-us". Imperatiivi tunnetaan esperantossa myös nimellä "volitiivi" ja se voi toimia myös konjunktiivina.


title: Esperanton kielioppi

text: Kahdesta peräkkäisestä verbistä jälkimmäinen on aina perusmuodossa.


title: Esperanton kielioppi

text: "Mi petas, ke vi foriru."


title: Esperanton kielioppi

text: Väitelauseesta tehdään kielteinen käyttämällä sanaa "ne", tai jotakin "neni-" -alkuisista korrelatiiveista. Yhdessä lauseessa voi olla vain yksi kieltävä sana.Kieltosana tulee ennen kiellettävää sanaa, useimmiten ennen verbiä.Omistuspronominien lisäksi omistusta voi ilmaista sanalla "de". Yleensä omistettava sana tarvitsee tällöin määräisen artikkelin. "De"-prepositiolla voidaan korvata myös persoonapronominien omistusmuoto.Esperanton erikoisominaisuus on sanojen helppo muodostaminen. Yhdestä juurisanasta voidaan päätteitä vaihtamalla ja liitteitä lisäämällä saada jopa kymmeniä uusia sanoja täysin säännönmukaisella muodostustavalla.


title: Esperanton kielioppi

text:
"amo" - rakkaus
"ama" - rakas
"ame" - rakkaasti
"ami" - rakastaa


title: Esperanton kielioppi

text:
"intereso" - mielenkiinto
"interesa" - mielenkiintoinen
"interese" - mielenkiintoisesti
"interesi" - kiinnostaa


title: Esperanton kielioppi

text:
Yhdyssanat muodostetaan liittämällä sanat yhteen. Ensimmäisen sanan sanaluokkapääte voidaan jättää pois, jos se kuulostaa paremmalta. Esimerkiksi "maanosa" on "mondoparto" ja pääkaupunki on "ĉefurbo".Myös monia muita esperanton sanajuuria (prepositioita, promineja, adverbeja, numeraaleja jne) voidaan käyttää etuliitteiden tapaan. Näistä tavallisimpia ovat:
Esperantossa komparatiivi muodostetaan sanalla "pli" ja superlatiivi sanalla "plej". Vertailusana "kuin" on "ol". Superlatiivissa substantiivi vaatii määräisen artikkelin. Myös vertailumuodot tarvitsevat monikon ja akkusatiivin päätteen.


title: Maavoimat

text: Maavoimat on asevoimien puolustushaara, johon kuuluvat useimmat mantereella toimivat yksiköt. Useimmat asevoimat erottavat maavoimat selkeästi merivoimista ja ilmavoimista.


title: Maavoimat

text: Maavoimat ovat perinteisesti jakautuneet useisiin aselajeihin, joista tärkeimmät ovat jalkaväki, ratsuväki, tykistö, pioneeri, viesti sekä huolto. Aselajit voidaan lisäksi jakaa luonteensa mukaisesti taisteleviin, taistelua tukeviin ja huoltaviin.


title: Maavoimat

text: Maavoimissa taistelevan osan muodostaa jalkaväki, jonka osiksi luetaan myös tukevina aselajina jalkaväkipataljoonissa myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta. Prikaatitasolla jalkaväkipataljoonien taistelua tukevat siitä itsenäisinä osina kenttätykistö, ilmatorjunta, rannikkotykistö, pioneerit ja viesti.


title: Maavoimat

text: Nykyaikana ratsuväki on lähes kaikkien maiden maavoimista joko poistettu tai motorisoitu ja tykistö jaettu ilmatorjuntaan ja kenttätykistöön. Panssarijoukot eivät muodosta omaa aselajiaan vaan ovat osa jalkaväkeä kuten myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta.


title: Maavoimat

text: Monissa NATO-maiden asevoimissa, muun muassa Yhdysvalloissa, helikopterein varustettuja joukkoja nimitetään usein ratsuväeksi (, ”Ilmaratsuväki”), kunnioittaen ratsuväen perinteitä ja kykyä saapua nopeasti taisteluun. Myös eräitä raskaita panssarijoukkoja lasketaan osaksi ratsuväkeä.


title: Maavoimat

text: Huoltavan osan muodostaa huolto, jonka osia, huoltojoukkueita, huoltokomppanioita jne. kuuluu elimellisenä osana kaikkien taistelevien ja tukevien aselajien yksiköihin.


title: Maavoimat

text: "Pääartikkeli: Suomen maavoimat"


title: Maavoimat

text:
Koko valtakunnan puolustaminen pohjautuu asevelvollisuuden kautta tuotettuun laajaan reserviin. Maavoimien kahdeksassa joukko-osastossa koulutetaan vuosittain noin 20 000 varusmiestä ja vapaaehtoista naista. Reservin osaamista ylläpitävissä kertausharjoituksissa koulutetaan vuosittain tuhansia reserviläisiä.
Maavoimat tukee muuta yhteiskuntaa antamalla vuosittain yli 400 kertaa virka-apua muille viranomaisille.
Maavoimat johtaa pääosan puolustusvoimien kansainvälisen sotilaallisen kriisinhallinnan operaatioista ja kouluttaa sekä varustaa kriisinhallintatehtäviin lähetettävät joukot.


title: Maavoimat

text: Maavoimien tehtävät:


title: Maavoimat

text:
1. Vastaa Suomen maa-alueen puolustamisesta
2. Tukee muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa
3. Osallistuu käskettyihin kriisinhallintaoperaatioihin


title: Maavoimat

text: Maavoimien sodan ajan joukot muodostusvat operatiivista ja alueellisista joukoista, paikallisjoukoista sekä erikseen perustettavista joukoista. Joukkojen vahvuus on yhteensä 160 000 sotilasta.


title: Maavoimat

text: Operatiiviset joukot


title: Maavoimat

text: Operatiiviset joukot ovat hyvin varustettuja ja suunniteltu vaativiin liikkuviin taistelutehtäviin. Operatiivisiä joukkoja käytetään painopistetaisteluissa koko valtakunnan alueella.


title: Maavoimat

text: Alueelliset joukot


title: Maavoimat

text: Alueelliset joukot toimivat alueellisessa taistelutehtävissä tehtävän mukaisessa varustuksessa. Alueellisten joukkojen tavoitteena on tuottaa tappioita vastustajalle ja hallita tärkeimpiä alueita.


title: Maavoimat

text: Paikallisjoukot


title: Maavoimat

text: Paikallisjoukkojen tehtävänä on kohteiden suojaaminen, joukkojen perustaminen ja viranomaisyhteistyö. Paikallisjoukot ovat kevyesti varustettuja ja kattavat koko maan.


title: Maavoimat

text: Maavoimien joukko-osastot toimivat sotilasläänien ja maavoimien komentajan alaisuudessa. Useimmat joukko-osastot koostuvat joukkoyksiköistä, jotka jakautuvat edelleen perusyksiköihin. Joukko-osaston komentaja on sotilasarvoltaan everstiluutnantti, eversti tai prikaatikenraali. Komentajalla on laajat valtuudet joukko-osaston palveluksen ja toiminnan järjestelyissä.


title: Maavoimat

text: Joukko-osastojen päätehtävä on kouluttaa puolustusvoimien rauhan ja sodan ajan joukkoja. Maavoimiin kuuluu yhteensä 14 joukko-osastoa, joista 12 on sotilasläänien johtamia. Maasotakoulu ja Utin jääkärirykmentti ovat suoraan maavoimien komentajan alaisuudessa.


title: Kalle Väisälä

text: Kalle Väisälä (vuoteen 1906 Veisell; 19. elokuuta 1893 Utra, Kontiolahti – 16. syyskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko. Hän toimi professorina Turun yliopistossa ja Teknillisessä korkeakoulussa, Helsingin yliopiston dosenttina sekä Munkkiniemen yhteiskoulun matematiikan opettajana. Hän oli myös koulumatematiikan uudistaja ja suomalaisuusmies sekä esperanton harrastaja.


title: Kalle Väisälä

text: Kalle Väisälä syntyi Kontiolahdella. Hänen vanhempansa olivat konttoristi Johannes Veisell ja Emma Brigitta Jääskelä. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi (1911) Väisälä opiskeli matematiikkaa Helsingin yliopistossa. Sen lisäksi hän opiskeli Göttingenissä 1914 ja 1920 sekä Tukholmassa 1916–1917.


title: Kalle Väisälä

text: Filosofian kandidaatiksi Väisälä valmistui 1914. Sen jälkeen hän valmistui lisensiaatiksi 1916 ja maisteriksi 1917. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1917 Helsingin yliopistossa. Hänen väitöskirjansa aiheena olivat viidennen asteen yhtälöt. Valmistumisen jälkeen Väisälä toimi 1917–1922 Helsingin yliopiston matematiikan dosenttina. Sitten hän työskenteli 1919–1922 Tarton yliopiston matematiikan professorina.


title: Kalle Väisälä

text: Väisälä nimitettiin 1922 Turun yliopiston matematiikan professoriksi. Hän toimi virassa vakinaisesti vuoteen 1938 asti. Vuosina 1934–1938 hän oli myös Turun yliopiston vararehtori. Vuonna 1939 Väisälä siirtyi matematiikan professoriksi Teknilliseen korkeakouluun. Hän hoiti TKK:n professuurin ohella Turun yliopiston professuuria sivutoimenaan vuoteen 1949 asti. Hän oli sen ohella myös toistamiseen Helsingin yliopiston dosenttina 1939–1957.


title: Kalle Väisälä

text: Väisälän kirjoittama kirja "Vektorianalyysi" on ollut erittäin käytetty matematiikan oppikirja Suomen korkeakouluissa. Hän laati myös oppikouluissa ja lukioissa käytettyjä algebran ja geometrian oppikirjoja. Työllään hän uudisti käytössä ollutta oppikirjallisuutta ja sitä kautta matematiikan opetusta kouluissa. Väisälä kirjoitti oppikirjoja myös yliopistoon. Hänen teoksensa "Lukuteorian ja korkeamman algebran alkeet" oli pitkään käytössä yliopisto-opetuksessa.


title: Kalle Väisälä

text: Kalle Väisälä oli vuodesta 1923 aviossa Eeva Lyydia Kukkolan kanssa. Pariskunnalla oli kuusi lasta. Isänsä tavoin matemaatikkona vaikuttanut Kalle Väisälän poika Jussi on Helsingin yliopiston matematiikan emeritusprofessori.


title: Kalle Väisälä

text: Kalle Väisälän veljistä Vilho oli meteorologi ja Vaisala Oyj:n perustaja, kun taas Yrjö oli geodeetti ja tähtitieteilijä. Väisälän palkinto on Väisälän rahaston jakama 15 000 euron suuruinen rahapalkinto, joka jaetaan Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän edustamille tieteenaloille.


title: Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot

text: Yhdistyneisiin kansakuntiin on liittynyt tähän mennessä (heinäkuu 2011) 193 jäsenvaltiota.


title: Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot

text: Kiinan tasavalta oli yksi viidestä YK:n perustajajäsenestä 1945. Kiinan sisällissodan jälkeen 1949 Guomindangin hallitsema tasavalta pakeni Taiwanin saarelle ja kommunistipuolue julisti Kiinan kansantasavallan perustetuksi.


title: Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot

text: Kiinan tasavalta jatkoi edustusta YK:ssa huolimatta sen huomattavan pienestä maa-alueesta ja väestöstä verrattuna mantereella sijaitsevaan Kiinan kansantasavaltaan. Lopulta YK:n päätös 2758 yleiskokouksessa 25. lokakuuta 1971 erotti Kiinan tasavallan kaikista YK:n elimistä ja Kiinan kansantasavalta sai sen paikan myös . Kiinan tasavalta on yrittänyt useita kertoja päästä uudelleen YK:n jäseneksi — ei koko Kiinan, vaan ainoastaan Taiwanin 23 miljoonan asukkaan edustajana — mutta sitä ei ole hyväksytty.


title: Al-Šarqiyya

text: Al-Šarqiyya (, itäinen) -nimisiä paikkoja on monissa arabiankielisissä maissa:


title: Arabiliitto

text: Arabiliitto ( "al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya") tai Arabivaltioiden liitto ( "JāmiArabiyya") on arabimaiden järjestö.


title: Arabiliitto

text: Arabiliitto pyrkii lähentämään jäsenmaiden välisiä suhteita, koordinoinaan niiden talous-, kulttuuri ja turvallisuuspolitiikkaa sekä säilyttämään jäsentensä itsenäisyyden ja suvereniteetin. Poliittisesti järjestön tehtävä on arabimaailman etujen ja kansallisten tavoitteiden puolustaminen yhteisten toimintasuunnitelmien toteutuksen kautta niin alueellisesti kuin kansainvälisestikin. Järjestö myös sovittelee jäsenmaiden välisiä kiistoja rauhanomaisesti.


title: Arabiliitto

text: Arabiliitto koostuu neuvostosta, sihteeristöstä sekä 11 erikoistuneesta eri alojen ministerivaliokunnasta (informaatio, sisäiset asiat, oikeus, asuminen, liikenne, sosiaaliasiat, nuoriso ja urheilu, terveys, ympäristö, tietoliikenne ja sähkö). Järjestö toimii YK:n puitteissa, jossa järjestön pääsihteeri on tarkkailijana. Sillä on pysyvät YK-lähetystöt New Yorkissa ja Genevessä sekä Afrikan unionin lähetystö Addis Abebassa.


title: Arabiliitto

text: Arabiliiton perustivat Kairossa 22. maaliskuuta 1945 Egypti, Irak, Jemen, Jordania, Libanon, Saudi-Arabia ja Syyria. Liiton päämaja siirrettiin vuonna 1979 Kairosta Tunisiin vastalauseena Camp Davidin rauhansopimukselle. Egyptin sallittiin palata täysjäseneksi vuonna 1989 ja päämaja palautettiin Kairoon 1990. Vuonna 2011 Arabiliitto tuki YK:n päätöslauselmaa, joka valtuutti Libyan johtaja Gaddafin vastaiset toimet, ja se erotti Syyrian jäsenyydestään maan opposition vainojen johdosta. Järjestö on myös esimerkiksi tukenut Palestiinan pyrkimyksiä saada YK:n tunnustus sekä pyrkinyt saamaan Israel vetäytymään kiistanalaisilta alueilta.


title: Epoksi

text: Epoksi on kertamuovi, joka kovettuu kovettajan avulla. IG Farben keksi materiaalin Saksassa vuonna 1939.


title: Epoksi

text: Epoksimuovien käyttökohteita ovat maalit, liimat ja rakennuspinnoitteet, sähkötarvikkeet, elektroniikka, autojen ja veneiden osat sekä urheiluvälineet.


title: Epoksi

text: Epoksikemian historia alkoi luultavasti vuonna 1909, kun venäläinen kemisti Nikolai Priležajev keksi, että olefiinit reagoivat peroksibentsoehapon kanssa muodostaen epoksideja. 1930-luvun puolivälissä saksalainen Paul Schlack haki patenttia korkean molekyylipainon omaavien polyamiinien valmistustavalle, jossa amiinit reagoivat useampaa kuin yhtä epoksidiryhmää sisältävien epoksidiyhdisteiden kanssa. Patenttia kuvailtiin epoksidiyhdistereaktioksi, jossa epikloorihydriini reagoi bisfenoli-A:n kanssa.


title: Epoksi

text: Nykyisen epoksikemian keksivät samanaikaisesti sveitsiläinen Pierre Castan ja yhdysvaltalainen Sylvan Owen Greenlee. Molemmat kemistit hakivat useita patentteja 1930-luvun lopulla. Sveitsiläinen kemianteollisuusyritys Ciba toi ensimmäiset epoksihartsityypit markkinoille vuonna 1946.


title: Lentopallo

text: Lentopallo on yleensä sisätiloissa pelattava joukkuepeli, jossa kaksi verkon erottamaa kuusihenkistä joukkuetta lyövät ilmatäytteistä palloa puolelta toiselle. Pallo ei saa koskettaa kenttää. Pelin kehitti tenniksestä ja koripallosta William Morgan, ja sitä alettiin pelata 1800-luvun lopulla Yhdysvalloissa, Suomessa 1930-luvulla.


title: Lentopallo

text: Lentopallo on Kansainvälisen olympiakomitean tunnustamista lajeista levinnein kansainvälisen lajiliiton jäsenmailla (220) mitattuna.


title: Lentopallo

text: Pelikenttä muodostuu kahdesta 9 × 9 metrin kenttäalueesta, joka erotetaan verkolla. Kummallakin puolella on hyökkäysraja kolmen metrin etäisyydellä verkosta. Takarajojen takana on 9 metriä leveät aloitusalueet. Verkon korkeus on miehillä 243 cm ja naisilla 224 cm. Verkon päissä on antennit, joiden päät ulottuvat 80 cm verkon yläpuolelle.


title: Lentopallo

text: Pelivälineenä käytettävä lentopallo on kuoreltaan nahkaa tai synteettistä nahkaa, ja sen ympärysmitta on 65–67 cm ja paino 260–280 g.


title: Lentopallo

text: Jokainen pallo aloitetaan aloitussyötöllä. Pelaajat pyrkivät saamaan pallon vastapuolen kenttään tai pelaamaan pallon ulos pelialueelta siten, että vastustaja koskee palloon viimeksi. Pallon voittaja aloittaa seuraavan pallon. Mikäli pallon on voittanut syöttöä vastaanottanut joukkue, suorittavat voittaneen joukkueen pelaajat kiertovaihdon myötäpäivään.


title: Lentopallo

text: Pallon voittanut joukkue saa pisteen. Erävoittoon vaaditaan 25 pistettä, mutta tasatilanteessa 24–24 jatketaan siihen asti, että toinen joukkue saavuttaa kahden pisteen eron. Ottelun voittaa se joukkue, joka voittaa ensin kolme erää. Jos erävoitot ovat 2–2, viides erä pelataan 15 pisteeseen ja vähintään kahden pisteen eroon.


title: Lentopallo

text: Palloa saa pelata kaikilla ruumiinosilla. Sitä on kuitenkin lyötävä, eikä sitä saa kopata tai heittää.


title: Lentopallo

text: Kun pallo saapuu joukkueen kenttäpuoliskolle, joukkueella on käytössään korkeintaan kolme kosketusta, jotka ovat yleensä vastaanotto, passi ja hyökkäys. Sama pelaaja ei saa koskea palloa kahdesti peräkkäin, ellei ensimmäinen kosketus ole torjunta – torjuntaa ei lasketa joukkueen kosketukseksi, vaan torjunnan jälkeen joukkueella on edelleen kolme kosketusta jäljellä. Kuitenkin pallon mennessä torjunnasta ”ulos”, on virhe torjuvan joukkueen. Joukkueen ensimmäiseksi kosketukseksi sallitaan myös tahaton kaksoiskosketus, johon pelaaja ei reagoi tai ehtisi reagoida (esim. kädestä päähän). Tällöin käytössä on vielä kaksi kosketusta.


title: Lentopallo

text: Joukkue asettaa kentälle kuusi pelaajaa, joista kolme etukentälle ja kolme takakentälle. Pelaajat siirtyvät seuraavalle pelipaikalle myötäpäivään aina, kun oma joukkue saa syöttövuoron. Näin jokainen pelaaja on vuorollaan kolme paikkaa edessä ja kolme paikkaa takana. Heti kun syöttö lähtee, etukenttäpelaajat saavat vaihtaa keskenään paikkaa, samoin takakenttäpelaajat. Takakenttäpelaaja ei saa lyödä etukentältä palloa vastustajan puolelle, paitsi jos pallo on verkkonauhan alapuolella tai jos hän ponnistaa hyökkäysrajan ("kolmen metrin viivan") takaa.