title: Prolatiivi

text: Esimerkkejä prolatiivista:


title: Prolatiivi

text: Suoniemi-Taipale, Inga 1994: Itämerensuomalaisten kielten prolatiivi. Helsinki: SKS.


title: Tuhkimotarina (albumi)

text: Tuhkimotarina on Dingon vuonna 1993 julkaisema kokoelmalevy, joka oli yhtyeen ensimmäinen kokoelma ja julkaistiin samoihin aikoihin, kun yhtye teki ensimmäisen comebackinsa. "Tuhkimotarina" sisälsi yhden uuden kappaleen, edellisenä syksynä miksatun ”Levottoman Tuhkimon” remix-version.


title: Riikinkukot

text: Riikinkukot ("Pavo") on kanalintuihin kuuluva suku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joista molemmat elävät Aasiassa: Riikinkukko eli intianriikinkukko ("Pavo cristatus") ja viherriikinkukko ("Pavo muticus"). Afrikassa elävä kongonriikinkukko ("Afropavo congensis") luetaan eri sukuun kuin varsinaiset riikinkukot.


title: Riikinkukot

text: Riikinkukon ääni on käheä rääkäisy. Naaras munii 4–7 munaa, jotka kuoriutuvat noin kuukauden kuluttua muninnasta.


title: Sinä & Minä

text: Sinä & Minä oli Dingon vuonna 1993 julkaisema kokoelmalevy, joka tuli markkinoille aiemmin samana vuonna julkaistun "Tuhkimotarina"-kokoelman jälkeen. "Sinä & Minä" sisältää myös yhden uuden kappaleen ”Perjantai”.


title: Strutsi

text: Strutsi ("Struthio camelus") on suurin nykyisin elävä lintu, joka kasvaa jopa 2,8 metriä korkeaksi. Sillä on pitkät jalat ja kaula. Se on lentokyvytön, mutta voi juosta 65 km/h. Se elää villinä Afrikassa, mutta sitä tarhataan kaikkialla maailmassa, Suomessakin, munien, lihan ja höyhenten takia.


title: Strutsi

text:
Vanhassa suomen kirjakielessä strutsista on käytetty nimityksiä nälkä- ja kamelikurki. Sanan "strutsi" katsotaan olevan ruotsin, alasaksan ja latinan kautta peräisin kreikan sanasta "strouthíōn", jonka arvellaan olevan taustaltaan onomatopoeettinen.Villeistä alalajeista on jalostettu edelleen risteyttämällä uusia rotuja, esimerkiksi:
Strutsi on suurin nykyisin elävä lintu. Vastakuoriutunut poikanen painaa n. 800–900 g. Teuraskypsyyden se saavuttaa n. 11–12 kk ikäisenä, jolloin sen paino on n. 100 kg, mistä hyödynnettävän lihan osuus on n. 40–45 kg. Aikuinen strutsi painaa 90–170 kg. Uros on naarasta kookkaampi, täysikasvuinen strutsi on n. 2,1–2,8 metrin pituinen.


title: Strutsi

text: Vaikka strutsi onkin lintu, se ei kykene lentämään: ruumiinpainoon verrattuna strutsilla on aivan liian pienet siivet, ja sillä on aivan liian pieni rintalihas, rintalihaksen tulisi olla 500 mm:n paksuinen, jotta se pystyisi nostamaan koko painonsa ylös. Höyhenien rakenne ei myöskään sovi lentämiseen: niistä puuttuvat lentävien lintujen höyhenissä esiintyvät väkäset, jotka pitävät höyhenen untuvat yhdessä ja saavat aikaan höyhenen sileän pinnan.


title: Strutsi

text: Strutsilta puuttuu linnuille tyypillinen rasvarauhanen, jonka öljymäisellä eritteellä ne hoitavat höyhenpukuaan.


title: Strutsi

text: Strutsi pakenee juoksemalla: se voi juosta jopa 70 km/h ja ylläpitää tätä vauhtia jopa puoli tuntia. Se voi ottaa jopa neljän metrin pituisia askelia juostessaan. Strutsi on nopein kaksijalkainen eläin maapallolla. Lisäksi strutsi puolustautuu potkimalla: se potkaisee eteenpäin ja potku voi tappaa aikuisen ihmisen. Lisäksi sillä on varpaissaan terävät kynnet.


title: Strutsi

text: Täysikasvuiset urokset ovat väriltään mustavalkoisia. Naaraat sekä nuoret koiraat ruskeanharmaita. Koiraan höyhenpuku on muun lintumaailman tyyliin koreampi kuin naaraan: kiiltävän musta ja siipiä sekä pyrstöä koristaa pitkät valkeat koristesulat. Jalat ja pää ovat sekä naaraalla että uroksella höyhenettömät.


title: Strutsi

text:
Kaula on erittäin taipuva, noin metrin pituinen, josta n. 30 cm on höyhenien ja loppuosa untuvan peitossa.
Päässä on isot silmät ja tuuheat silmäripset. Strutsi on erittäin kauko- ja laajakatseinen. Sanotaan, että se voi nähdä 2–3 cm suuruisen esineen jopa 1,6 kilometrin päästä. Strutsin aivot ovat pienemmät kuin sen silmät, aivot painavat n. 30–40 g.


title: Strutsi

text: Strutsilla on pitkät, sorkkamaiset ja vahvat jalat. Voimakkaat jalkalihakset alkavat kantapäästä, n. 60 cm maasta. Polvi sijaitsee noin metrin korkeudella maasta. Jalassa on vain kaksi varvasta, minkä takia strutsi poikkeaa muista Ratites-sukuun kuuluvista linnuista, joilla on vähintään kolme varvasta. Pidemmässä varpaassa on kestävä, terävä kynsi, jota strutsi käyttää mm. taistelutilanteessa ja pesänkaivussa. Kynsi on kovimpia eläinkunnasta löytyviä materiaaleja.


title: Strutsi

text: Strutsilla on erinomainen sairauksien vastustuskyky, ja se voi elää 50–80-vuotiaaksi. Suomen olosuhteissa arvellaan strutsien olevan tuotantokykyisiä 20–30 vuotta.


title: Strutsi

text:
Vahvin strutsista kulkeva myyttinen tarina on linnun taipumus haudata pelottavissa tilanteissa päänsä hiekkaan. Tämä juontaa juurensa linnun tavasta kaivella hiekasta ruokaa, sillä todellisuudessa strutsi ei hautaa päätään hiekkaan. Pelästyessään strutsi useimmiten juoksee karkuun tai puolustautuu potkimalla, ei hautaamalla päätään maahan. Tarhatut strutsit ovat varsin uteliaita ja linnuille ominaiseen tapaan nokkivat kiinnostavia kohteita.
Luonnossa strutsit elävät 5–50 yksilön parvissa ja liikkuvat usein nisäkäslaumojen, kuten seeprojen tai antilooppien seurassa. Parvi on löyhä sidoksiltaan, ja strutsit siirtyvät vaivattomasti ryhmästä toiseen sen mukaan, missä ryhmässä ne viihtyvät parhaiten.


title: Strutsi

text:
Strutsi on sukukypsä 3 vuoden ikäisenä, mutta alkaa munia tehokkaasti vasta ollessaan 5–6 vuoden ikäinen.
Strutsi voi munia ympäri vuoden lämpimissä olosuhteissa, mutta Suomessa munintakausi on keväästä syksyyn; talvella on lepokausi. Emolintu munii vuodessa noin 40–70 munaa. Strutsinmuna painaa noin 1,3–1,5 kg, joka vastaa noin 20–25 kananmunaa.


title: Strutsi

text: Paritusaikana muodostaa johtajakoiras lempinaaraansa kanssa parin. Parittelun jälkeen koiras kaivaa naaraalle pesän, johon naaras munii joka toinen päivä munan. Samaan pesään munivat myös muut lauman naaraat, mutta haudonnan suorittaa lempinaaras yhdessä koiraan kanssa. Naaras voi munia 40–70 munaa munintasesongin aikana. Luonnossa on tavattu strutsinpesiä, joissa on ollut jopa 120 munaa.


title: Strutsi

text: Strutsikoiras parittelee paritteluaikana usean naaraan kanssa. Tämä ominaisuus varmistaa kannan säilymisen, koska luonnossa munavarkaat vievät 50 prosenttia munituista munista. Kun koiraalla on useampi naaras pariteltavana, yhdellä haudontakerralla – hävikistä huolimatta – syntyy riittävästi eläviä poikasia, jotta kanta säilyy.


title: Strutsi

text: Lempinaaraalla on kyky erottaa omat munansa muiden naaraiden munista, jotka se vierittää pesästä pois, jos pesässä on liikaa munia. Se tarjoilee muiden naaraiden munia myös munavarkaille kuten hyeenoille ja leijonille säilyttääkseen omat munansa pesässä. Tällä tavalla myös voimakkaat, hyvät yksilöt jatkavat sukua ja heikompien yksilöiden munat tuhoutuvat.


title: Strutsi

text: Strutsinpoikasella on kova työ edessään, kun kuoriutumisen aika koittaa. Se joutuu jaloillaan potkimalla ja niskallaan työntämällä rikkomaan 2 millimetrin paksuisen munankuoren. Sillä ei ole "munahammasta", joka muilla linnuilla on munankuoren rikkomista varten. Poikaselta menee noin 9 tuntia kuoren rikkomiseen. 24 tunnin kuluttua kuoriutumisesta se on valmis jättämään pesän ja seuraamaan vanhempiaan.


title: Strutsi

text: Strutsinpoikanen on hyvin varustettu syntyessään. Sillä on höyhenpeite valmiina, hyvä näkö ja eväspussi mukanaan. Kuoriutumisen viimeisinä tunteina poikasen keltuaispussi vetäytyy poikasen vatsaan, ja tällä tavalla poikasella on syntyessään vararavintoa, jolla se selviää luonnossa ensimmäiset päivänsä. Keltuaispussi on suoraan yhteydessä poikasen ruuansulatusjärjestelmään.


title: Strutsi

text: Luonnossa ollessaan poikaset alkavat 4–5 päivän päästä kuoriutumisestaan nyppiä maasta pieniä hiekanjyväsiä, munankuoren palasia ja aikuisten lintujen ulostetta. Strutsinpesä on usein kaukana ruoka- ja juomapaikoista; siksi on varsin käytännöllistä, että poikaset aloittavat syömisensä ravintoaineella, jota on jatkuvasti läheltä saatavissa – eli aikuisten ulosteella. Ulosteessa on paljon kuituja ja tarpeellisia bakteereja, jotka ovat välttämättömiä poikasen ruuansulatuksen käynnistymiselle sekä immuniteetin rakentamiselle. Samoin ulosteessa on suhteellisen paljon nestettä, joka sammuttaa janon. Luonnossa keltuaispussi on imeytynyt poikasen verenkiertoon 2–3 viikon kuluessa syntymästä. Tällöin poikanen on oppinut myös nokkimaan luonnosta muita ravintoaineita kuten ruohoa ja erilaisia siemeniä.


title: Strutsi

text: Poikaset kasvavat erittäin nopeasti. Syntymäpaino on noin 800–900 g ja 10 viikon kuluttua painoa on kertynyt jo 10 kg. Poikasen paino kasvaa huimaa vauhtia myös jatkossa. Kolmen kuukauden iässä sen paino nousee melkein puoli kiloa päivässä. Tällä vauhdilla se vuoden ikäisenä painaa jo yli 100 kg.


title: Strutsi

text: Luonnossa yksi poikanen kahdeksasta selviää täysikasvuiseksi. Poikaset ovat alttiita erilaisille loisille ja tulehduksille kuten keuhkotulehdukselle. Ne ovat myös helppo saalis villipedoille. Poikaset elävät vanhempiensa kanssa aina yhdeksän kuukauden ikään saakka. Saavuttaessaan tämän iän strutsi on jättänyt taakseen vaikeimman ajan ja suurella todennäköisyydellä tämän jälkeen elää hyvinkin kauan.


title: Strutsi

text: Strutsin luonnollista ravintoa ovat ruoho, lehdet, siemenet ja pähkinät, mutta toisinaan ne saattavat myös syödä pieniä matelijoita, sammakkoeläimiä ja nisäkkäitä. Tarhoissa strutseille syötetään esimerkiksi sinimailasta ja siipikarjarehua. Kanojen tapaan strutseille on myös annettava soraa ruuansulatuksen edistämiseksi.


title: Strutsi

text: Strutsi on hyvin sopeutumiskykyinen eläin: Sen luonnollisella asuinalueella Afrikan savanneilla lämpötila saattaa vuorokauden aikana vaihdella +40 celsiusasteesta jopa alle nollan. Hyvä sopeutumiskyky mahdollistaa kasvattamisen ympäri maailmaa. Villinä strutsia tavataan Afrikassa, mutta sitä tarhataan menestyksellisesti noin 50 maassa Alaskasta päiväntasaajalle.


title: Strutsi

text: Suomessa strutseja tarhataan lihan ja munien vuoksi. Ensimmäiset strutsit tuotiin Suomeen 1990-luvun puolivälissä, ja nyt niitä on jo 500–600 ympäri maata, joskin kasvatus ja myynti on keskittynyt Etelä-Suomeen. Vuonna 2010 Suomessa oli 23 strutsitarhaa, joissa kussakin oli keskimäärin alle kymmenen lintua. Strutsien olot muistuttavat hyvää lattiakanalaa tai väljää broilerikanalaa. Suurimpana erona on, että strutsien tulee päästä pihalle, joten niille on oltava tarpeeksi suuri ulkotarha, jossa on kylmän ja sateen varalle hyvä, lämmin suoja. Strutsit ruokitaan useimmiten ulkotarhaan.


title: Strutsi

text: Lisääntyminen tapahtuu hautomoissa. Suomen leveysasteilla strutsi ei pysty lisääntymään luonnollisella tavalla eli itse hautomalla. Heinäkuussa 2010 oli niin kuuma, että normaali lisääntyminen onnistui Rajamäellä ensimmäistä kertaa pohjoismaissa.


title: Strutsi

text: Strutsin lihaa myydään Suomessa vuosittain vain muutamia tuhansia kiloja: tästä suurin osa pakasteena, tuoretta on saatavilla pääasiassa ennen suuria juhlapyhiä. Strutsin liha on yhtä tummaa kuin hirven liha. Se on karkeasyisempää kuin naudanliha. Raakana se tuoksuu maksalta. Liha on lähes rasvatonta ja kolesteroliakin on vain vähän. Vain nahattomassa broilerin ja kalkkunan rintalihassa on vähemmän rasvaa. Tuoretta strutsin lihaa täytyy raakakypsyttää joitakin viikkoja. Lihan maussa on ripaus riistan makua, joidenkin mielestä liha maistuu hieman ankalta, vasikalta tai kalkkunalta.


title: Strutsi

text: Strutsin sulat ovat myös haluttua tavaraa: niitä käytetään muun muassa koriste-esineissä, pölyhuiskussa, perhoissa ja sambatanssijoiden koristeellisissa asuissa. Täysikasvuiselta strutsilta voidaan kerran vuodessa ottaa noin 40–50 plyymisulkaa, jotka kasvavat takaisin 8–10 kuukaudessa.


title: Strutsi

text: Strutsinmuna painaa n. 1,3–1,5 kg ja vastaa n. 20–25 kananmunaa. Sisällön voi käyttää kananmunan tapaan ja kuorista saa koriste-esineitä.


title: Strutsi

text: Strutsin nahasta tehdään designtuotteita kuten rahapusseja, käsilaukkuja ja kenkiä. Täysikasvuisesta strutsista saa nahkaa n. 1,25 m².


title: Strutsi

text: Strutsin rasvasta voidaan valmistaa kosmetiikkaa, öljyä ja saippuaa ja strutsin uloste on kanankakan veroista lannoitetta, joten strutsista voidaan hyödyntää lähes kaikki luita lukuun ottamatta.


title: Autiotalo (albumi)

text: 20 suosikkia – Autiotalo on vuonna 1997 julkaistu Dingon kokoelmalevy, joka kuuluu Warner Music Finlandin julkaisemaan "20 suosikkia" -levysarjaan ja on levysarjan myydyin levy.


title: Komitatiivi

text: Komitatiivi eli seuranto on sijamuoto. Suomen kielessä komitatiivin sijapääte on "-ine-" ja possessiivisuffiksi. Koska komitatiivin päätteen alussa on "i", komitatiivi on monikossa samanlainen kuin yksikössä. Sellaisia keinotekoisia yksikön komitatiiveja kuin esim. "orkesterineen" ei pidä käyttää. Substantiivit vaativat aina possessiivisuffiksin eli omistusliitteen. Komitatiivi on jokseenkin marginaalinen sija, ja sitä käytetään moniin vakiintuneisiin sanontoihin kiteytyneenä. Sen yhteydessä käytetään usein vahvistussanaa "kaikkineen", varsinkin puhekielessä myös "päivineen". Komitatiivi on usein mahdollista korvata postpositiolla "kanssa": "hän tuli lapsineen → hän tuli lapsensa ~ lastensa kanssa", mutta toisinaan komitatiivilla ja "kanssa"-lausekkeella on erotettavissa selvästi erilaiset funktiot, esim. "Tuomioja ei kollegoineen aio käydä sissien kanssa suoria neuvotteluja Filippiinien hallituksen ohitse".


title: Komitatiivi

text: Esimerkkejä komitatiivista:


title: Komitatiivi

text: Komitatiivimuotoja käytetään ennen kaikkea vakiintuneissa sanonnoissa:


title: Komitatiivi

text:
Viron kielessä on komitatiivi-niminen sija, joka ilmaisee yhdessäoloa, välinettä, aikaväliä tai ominaisuutta. Muutamien verbien rektio edellyttää komitatiivia, esimerkiksi "harjuda", "rahul olla" ja "tutvuda". Komitatiivin tunnus on -"ga".
EsimerkiksiViron komitatiivi käännetään suomeksi eri sijoin tai rakentein, kuten mm. edellä olevista esimerkeistä näkyy. Sijan merkitys suomeksi on kuitenkin helppo mieltää ajattelemalla päätteen -ga olevan sama kuin suomen postpositio "kanssa" tai etenkin sen puhekielinen versio "kaa": sinuga "sinun kanssasi, sinun kaa" jne.


title: Komitatiivi

text: Unkarin kielessä esiintyy sijamuoto, jolla on sekä instrumentaalin että komitatiivin tehtävä. Muodon tunnus on vokaaliloppuisten sanojen yhteydessä "-val/-vel"; konsonanttipäätteisiin sanoihin liittyessään tunnuksen "v" assimiloituu loppukonsonantin kaltaiseksi.


title: Komitatiivi

text: Instrumentaali-komitatiivi ilmaisee muun muassa


title: Komitatiivi

text:
a) sitä, kenen kanssa jotakin tehdään tai tapahtuu (komitatiivinen merkitys)
b) keinoa tai välinettä (instrumentaalinen merkitys)
c) tapaa (instrumentaalinen merkitys)
d) aikaa


title: Basisti

text: Basisti on henkilö, joka soittaa kontrabassoa, bassokitaraa, bassotorvea tai kosketinsoitinbassoa. Bassokitaralla soittava basisti yleensä säestää kompeilla kappaletta rumpujen kanssa, mutta basisti pystyy myös soittamaan sooloja. Populaarimusiikissa bassokitaraa tai kontrabassoa soittavat basistit soittavat harvoin muille kielisoittimille tyypillisiä sointuja, mutta joissakin musiikkityyleissä, kuten fuusiojazzissa, progressiivisessa rockissa tai teknisessä death metalissa, usean kielen sointujakin käytetään.


title: Basisti

text: Bassoääniä tuottavia soittimia voidaan käyttää missä tahansa musiikkityyleissä, mutta jotkut soittimet ovat tyypillisempiä tietyissä musiikin lajeissa kuin toiset. Esimerkiksi bassokitara eli sähköbasso on ollut rock-, fuusiojazz-, heavy metal-, country-, reggae- ja popmusiikkiyhtyeiden vakioinstrumentti 1960-luvulta lähtien. Kontrabassoa on käytetty runsaasti eurooppalaisessa taidemusiikissa, bluegrassissa sekä swing- ja bepop-aikakausien jazzissa. Matalarekisteriset vaskipuhaltimet, kuten sousafoni ja tuuba, kuuluvat kiinteästi Dixieland- ja New Orleans -tyylisiin jazzkokoonpanoihin.


title: Basisti

text: Basistien instrumentit ovat kuitenkin vaihdelleet totutusta, kun yhtyeet ovat halunneet tehdä kokeiluja. The Doors -yhtyeen Ray Manzarek soitti yhtyeen konserteissa ja kolmella ensimmäisellä studioalbumilla kosketinsoitinbassoa. Yhtye levytti kuitenkin bassokitararaitoja kappaleilleen, mutta käytti harvoin bassokitaraa konserteissaan. Jotkin 1990- ja 2000-luvun rock- ja popyhtyeet, kuten Barenaked Ladies tai The Decemberists, ovat käyttäneet kontrabasisteja kokoonpanoissaan. Sting soittaa popalbumeillaan kontrabassoa, akustista bassokitaraa ja sähköbassoa. Myös modernit jazz-yhtyeet tai kamariorkesterit saattavat käyttää bassokitaraa tai sähköisesti vahvistettuja kontrabassoja soitossaan. Fuusio- ja R&B-yhtyeiden konemusiikkitaustoissa saatetaan käyttää syntetisaattori- tai kosketinsoitinbassoa.


title: Rumpali

text: Rumpali on henkilö, joka soittaa rumpuja. Useimmiten sanalla viitataan nimenomaan rumpusetin soittajaan. Muita rumpuja ja lyömäsoittimia soittavia henkilöitä kutsutaan usein lyömäsoittajaksi tai perkussionistiksi ().


title: Ruokki

text: Ruokki ("Alca torda") on merilintu, pohjoisen pingviiniksikin kutsuttu.


title: Ruokki

text: Valkea vatsa ja rinta, musta selkä ja pää, korkea pingviinimäinen musta nokka, jossa valkeita raitoja. Vartalon asento maissa ollessa pysty.


title: Ruokki

text: Pituus 38–43 cm. Siipien kärkiväli 60–70 cm. Paino 700 grammaa.


title: Ruokki

text: Ruokki ääntelee harvoin ja "lausahtaa" silloin "korrrr".


title: Ruokki

text: Vanhin suomalainen rengastettu ruokki on ollut 24 vuotta 11 kuukautta 27 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut brittiläinen vähintään 30 vuoden 5 kuukauden ikäinen ruokki.


title: Ruokki

text: Pohjois-Atlantin rannikot Amerikassa Mainen osavaltioon asti, Euroopassa Islannista ja Kuolan niemimaalta Pohjois-Ranskaan. Suomessa ruokki pesii ulkoluodoilla. Talveksi ruokit muuttavat sinne missä meri ei jäädy, Euroopassa joskus jopa läntiselle Välimerelle asti. Kevätmuutto on huhti-toukokuussa, syysmuutto vaivihkaa elo-marraskuussa. Talvellakin voi nähdä ruokkeja eteläisillä merialueillamme.


title: Ruokki

text: Suomen pesimäkanta on noin 8000 paria. Euroopan kanta on 430 000-560 000 paria.


title: Ruokki

text: Ruokki pesii yhdyskunnissa jyrkillä kallioisilla rannikkoalueilla ja puuttomilla ulkoluodoilla.


title: Ruokki

text: Ruokki munii paljaalle kalliolle kivilohkareen suojaan tai kallionhalkeamaan vuoren juurelle. Harmahtavia ja tummakuvioisia munia on vain yksi. Molemmat emot hautovat yhteensä noin viisi viikkoa. Untuvikko on muuten tumma, mutta vatsapuolelta valkoinen. Se pysyttelee pesäkolossa 2-3 viikkoa, jonka aikana emot syöttävät sille kalaa. Emot houkuttelevat sen mereen, ja uivat sitten yhdessä ulapalle. Poikasen hoito jatkuu siellä useita viikkoja. munii v-vll,pesii vasta 4-5-vuotiaana.


title: Ruokki

text: Pääravinto on kala, jota ruokki pyydystää sukeltamalla pitkiäkin matkoja veden alla. Ruokki voi sukeltaa sadan metrin syvyyteen. Myös äyriäiset ja muut meren selkärangattomat ovat sen ravintoa.


title: Ondes Martenot

text: Ondes Martenot [õd martno] (ransk. ’Martenot’n aallot’) on koskettimistollinen sähkösoitin. Soittimen keksi ranskalainen Maurice Martenot (1898–1980) vuonna 1928. Ensimmäinen soittimelle sävelletty teos oli Dimitrios Levidisin (1885–1951) "Poème symphonique pour solo d’Ondes Musicales et Orchestre" op. 43B samalta vuodelta. Sen jälkeen monet säveltäjät, kuten Olivier Messiaen, Giacinto Scelsi, Marcel Landowski, Tristan Murail ja Edgar Varèse, ovat käyttäneet sitä teoksissaan. Ensimmäisen tunnetun Ondes Martenot -konserton sävelsi André Jolivet vuonna 1947.


title: Riskilä

text: Riskilä ("Cepphus grylle") on rannoilla elävä, muodoltaan kyyhkystä muistuttava mustavalkoinen lintu.


title: Riskilä

text: Riskilän höyhenpeite on muuten musta, mutta siivessä on selvärajainen valkea täplä. Jalat ovat punaiset ja nokka musta. Talveksi lintu vähän harmaantuu. Talvipukuinen lintu on mustan-harmaan-valkoisen kirjava. Nuori lintu on kesällä ja syksyllä samoin kirjava, ja etuosassa on ruskehtava sävy.


title: Riskilä

text: Riskilän pituus on 32–38 cm, siipien kärkiväli 50–60 cm ja paino 350–450 g.


title: Riskilä

text: Riskilän ääni on kimeä vihellys.


title: Riskilä

text: Suomen ja koko Euroopan vanhin rengastettu riskilä on ollut 26-vuotias.


title: Riskilä

text: Riskilää esiintyy Pohjois-Atlantin kallioisilla rannoilla, Euroopan puolella Fennoskandiassa ja Britteinsaarilla, runsaasti Merenkurkun saaristossa sekä Suomen että Ruotsin puolella. Suomessa pesii 8 000 - 20 000 paria koko merialueen ulko- ja välisaaristossa. Euroopassa pesivä kanta on 87 000 - 140 000 paria.


title: Riskilä

text: Riskilä on muuttolintu, joka saapuu keväällä aikaisin jäänlähdön aikaan. Pesimäyhdyskunta saapuu pesäluodolle varhain, mutta pesintä alkaa suhteellisen myöhään. Syysmuutto on vaivihkainen tapahtuma, ja talvehtijoita jää ulkomerelle, jos meri ei jäädy. Suomen riskilät talvehtivat eteläisellä Itämerellä ja Tanskan salmissa. Kaikkien aikojen kolmas talvihavainto lajista Suomen sisämaassa tehtiin Savonlinnassa 23. helmikuuta 2010.


title: Riskilä

text: Riskilä viihtyy puuttomilla kallioluodoilla, joilla on kivilouhikoita, mielellään lokki- tai tiirayhdyskunnissa.


title: Riskilä

text: Riskilä munii kerralla 1-2 munaa kivenlohkareiden suojaan tai kallionhalkeamaan. Muna on joko valkea tai vaaleanvihreä, ja siinä on tummia täpliä. Muninta tapahtuu touko-kesäkuussa. Haudonta kestää noin 4 viikkoa. Siihen osallistuu kumpikin vanhemmista. Poikanen on päältä hyvin tumma ja alapuolelta vaalea. Vanhemmat syöttävät sille kalaa; pesä on helppo löytää hajun perusteella. Poikanen viihtyy pesälohkareen alla 6 viikon ikäiseksi, jolloin se kömpii mereen uimaan ja alkaa itse opetella kalastamista.


title: Riskilä

text: Riskilä syö ennen kaikkea kalaa ja äyriäisiä, mutta myös muita meren selkärangattomia. Itämerellä se suosii ruokanaan tuulenkaloja.


title: Harjalintu

text: Harjalintu ("Upupa epops)" on harjalintujen heimoon kuuluva lintulaji.


title: Harjalintu

text: Harjalintu on Israelin kansallislintu.


title: Harjalintu

text: Linnulla on pitkä töyhtö päässä, mustavalkean kirjava selkä ja punertavanruskea pää ja rinta. Kävellessään ruoanhaussa harjalintu heilahtelee puolelta toiselle ja hyppelee kuin kottarainen. Sen lento on epävarmaa räpyttelyä, siivet leveät ja mustavalkokirjavat.


title: Harjalintu

text: Harjalinnun silmiinpistävin piirre eli viuhkamainen harja voi olla pitkin päälakea tai kohotettuna eteen- ja ylöspäin. Tavallisesti harja on alaspainuneena ja pystyssä vain linnun häiriintyessä. Harjan ruskehtavien sulkien kärjet ovat mustat.


title: Harjalintu

text: Harjalintu on 25–30 senttimetriä pitkä, sen siipien kärkiväli on 44–48 senttimetriä. Sen nokka on käyrä ja ohut.


title: Harjalintu

text: Ääni on ontto puputus ”pu-pu-pu”, mikä on antanut linnulle nimen useissa kielissä.


title: Harjalintu

text: Harjalinnun esiintymisalue ulottuu Afrikasta Eurooppaan ja Aasiaan. Se pesii Virossa harvinaisena, muualla Manner-Euroopassa yleisempänä mutta Pohjoismaissa ei lainkaan. Harjalintuja vaeltaa ajoittain Suomeen etenkin syysmuuton yhteydessä. Euroopasta se muuttaa talveksi Afrikkaan Saharan eteläpuolelle.


title: Harjalintu

text: Harjalintu on riippuvainen avoimesta maanviljelysmaisemasta. Se etsii hyönteisiä kyntömailta ja laitumilta ja viettää pääosan ajastaan maassa. Harjalinnut nukkuvat puissa.


title: Harjalintu

text: Koiras esittelee soitimella naaraalle hyöhenpukuaan. Harjalinnun pesäpaikka on yleensä kolo kivimuurissa, puussa tai maassa. Harjalintu munii 5–7 harmaanvalkoista tai oliivinkeltaista munaa ja naaras hautoo niitä yksinään 15–18 päivän ajan koiraan ruokkiessa sitä. Harjalintu ei siivoa pesäänsä, joten se saattaa tulla ajan mittaan likaiseksi.


title: Harjalintu

text: Harjalintu syö maassa eläviä hyönteisiä, toukkia ja matoja. Lisäksi sille kelpaavat kovakuoriaisten ja kärpästen toukat lehmänlannasta. Joskus harjalinnut saattavat syödä pieniä selkärankaisia, kuten pieniä liskoja.


title: Ludwig Abeille

text: Johann Christian Ludwig (Louis) Abeille (20. helmikuuta 1761 Bayreuth − 2. maaliskuuta 1838 Stuttgart) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hänen isänsä toimi paronin palvelijana Bayreuthissa.


title: Ludwig Abeille

text: Abeille opiskeli Karlsschulessa, Stuttgartissa. Hänen opettajinaan olivat Antonio Boroni, Ferdinando Mazzanti ja Johann Gottlieb Sämann.


title: Ludwig Abeille

text: Abeille sävelsi muun muassa kaksi oopperaa.


title: Bernard Hill

text: Bernard Hill (s. 17. joulukuuta 1944 Manchester) on englantilainen näyttelijä.


title: Bernard Hill

text: Vuonna 1997 Bernard Hill esitti RMS Titanicin kapteenia Edward J. Smithiä James Cameronin ohjaamassa elokuvassa "Titanic", vuonna 1999 vankilanjohtaja Luther Plunkittia Clint Eastwoodin trillerissä "Pahin rikos", vuonna 1984 William Colea elokuvassa "Bounty – kapina laivalla" ja vuonna 2002 Philosta elokuvassa "Skorpionikuningas". Hän esiintyi myös Peter Jacksonin Taru sormusten herrasta -elokuvissa "" ja "", joissa hänen roolihahmonsa oli kuningas Théoden.


title: Turkmenistanin lippu

text: Turkmenistanin lippu on Turkmenistanin kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Lipun alkuperäinen malli otettiin käyttöön 19. helmikuuta 1992 suunnittelukilpailun perusteella. Myöhemmin lippuun on lisätty eri yksityiskohtia. Nykymallin lippu on ollut käytössä 24. tammikuuta 2001 asti. Se on yksi maailman yksityiskohtaisimmista lipuista. Lipun suhde on 2:3.


title: Turkmenistanin lippu

text: Turkmenistanissa valmistetuissa itämaisissa matoissa on samanlainen punainen kuvio kuin valtion lipussa.


title: Turkmenistanin lippu

text: Tähdet kuvaavat maan viittä eri aluetta ja kuu symboloi islamia. Punakuviot edustavat viittä erilaista heimoryhmää.


title: Lama

text: Lama tarkoittaa seuraavia:


title: Taufa’ahau Tupou IV

text: Taufa'ahau Tupou IV (s. 4. heinäkuuta 1918 Nukuʻalofa – 10. syyskuuta 2006 Auckland, Uusi-Seelanti) oli Tongan kuningas äitinsä Salote Tupou III:n kuolemasta vuonna 1965 lähtien. Kruununprinssinä hänet tunnettiin nimellä Siaosi Taufa'ahau Tupoulahi. Tupou IV hallitsi Tongaa absoluuttisena itsevaltiaana 41 vuotta.


title: Taufa’ahau Tupou IV

text: Hänen puolisonsa oli kuningatar Halaevalu (s. 1926). Heille syntyi neljä lasta: kruununprinssi Siaosi Tāufaʻāhau Manumataongo Tukuʻaho Tupou, prinsessa Sālote Mafileʻo Pilolevu Tuita, Fatafehi ʻAlaivahamamaʻo Tukuʻaho, jolta riistettiin hänen asemansa hänen naituaan aatelittoman sekä prinssi ʻAhoʻeitu ʻUnuakiʻotonga Tukuʻaho.


title: Taufa’ahau Tupou IV

text: Kuningas oli nuorena innokas urheilun harrastaja ja saarnaaja. Hän opiskeli lakia Australiassa ja hänet nimitettiin opetusministeriksi vuonna 1943, terveysministeriksi vuonna 1944 ja pääministeriksi vuonna 1949. Hän oli koko elämänsä ajan metodistikirkon saarnaaja.


title: Taufa’ahau Tupou IV

text: Hän sai kuninkaan aseman äitinsä Salote Tupoun kuoltua 1965. Kuningas alkoi uudistaa maansa koulutusta ja infrastruktuuria. 1970-luvulla hän pääsi Guinnessin ennätysten kirjaan lihavimpana kuninkaana painettuaan yli 200 kg. 1990-luvulla hän johti kuitenkin kansallista kuntokampanjaa ja pudotti kolmanneksen painostaan.


title: Taufa’ahau Tupou IV

text:
Suurimmat osan valtakaudestaan kuningas Tupou nautti alamaistensa kunnioitusta ja uskollisuutta. Hänen viimeisinä vuosinaan arvostelu kuitenkin kasvoi ja vuonna 2005 tuhannet protestoivat kaduilla demokratian puolesta ja vaativat kuningassuvun omaisuuden siirtämistä valtion haltuun. Helmikuussa 2006 Tonga sai ensimmäisen vaaleilla valitun pääministerinsä. Kuningas oli tuolloin jo sairaalahoidossa Uudessa-Seelannissa.
Kuningas kuoli 10. syyskuuta 2006 pitkällisen sairauden jälkeen sairaalassa Aucklandissa.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Lalli oli vuosina 1917–2009 ilmestynyt sanomalehti, joka oli Suomen Keskustan äänenkannattaja. Lehti aloitti ilmestymisensä Raumalla, josta se siirtyi Kokemäelle vuonna 1920 ja lopulta Poriin 1995. Lallin pääasiallinen levikkialue oli Kokemäenjokilaakso ja Satakunnan maakunnan eteläosa. Viimeisinä vuosikymmeninään se oli ainoa eteläisessä Suomessa ilmestynyt keskustalainen sanomalehti. Lalli oli myös vuosikymmenten ajan ainoa maasetupaikkakunnalla ilmestynyt sanomalehti.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Lalli perustettiin vuonna 1917 Raumalla Maalaisliiton länsisuomalaiseksi äänenkannattajaksi. Puuhamiehenä oli Eurassa syntynyt taiteilija ja kansallisromantikko Jalmari Karhula, joka myös keksi lehden nimen. Sanomalehden nimeäminen Piispa Henrikin murhaajana tunnetun talonpoika Lallin mukaan arvelutti kuitenkin niin paljon, että neuvoa käytiin kysymässä maalaisliiton ideologiselta isältä Santeri Alkiolta. Hänen mukaansa Lalli oli Suomen ensimmäinen itsenäisyysmies ja ensimmäinen talonpoikien oikeuksien puolustaja, joten nimi otettiin käyttöön. Lallin ensimmäinen näytenumero julkaistiin saman vuoden marraskuussa ja säännöllisesti se alkoi ilmestymään tammikuussa 1918. Sisällissodan aikana lehteä ei julkaistu helmikuun alun ja huhtikuun jälkipuoliskon välisenä aikana kansanvaltuuskunnan lakkauttaessa kaikki porvarilliset lehdet 2. helmikuuta.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Lalli ilmestyi aluksi Jalmari Karhulan kustantamana, kunnes elokuussa 1918 perustettiin Kustannus Oy Lalli. Uusi kustantaja päätti muuttaa lehden keskemmälle maakuntaa, jolloin paikaksi valittiin rautateiden risteyksessä sijaitseva Kokemäki. Muutto kuitenkin viivästyi ja vasta 1920 lehdelle ostettiin talo Kokemäen Tulkkilasta. Syyskuussa 1921 Lalli myytiin euralaisten ja harjavaltalaisten maanviljelijöiden perustamalle Satakunnan Kustannus Oy:lle. Lehteä varten päätettiin Tulkkilaan rakentaa myös kokonaan uusi toimitalo, jonka suunnittelivat Jalmari Karhula sekä rakennusmestari Einar Färd.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Pulavuosien aikana Satakunnan Kustannus Oy joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja vuonna 1931 toimitalo ja kirjapaino myytiin konkurssihuutokaupassa uudelle yhtiölle Satakunnan Maakunta Oy:lle. Sen omistivat lehden taustalla aikaisemminkin toimineet maanviljelijät Heikki Lähteenmäki, Ilmari Pero ja Albert Lähteenoja sekä eversti K. J. M. Collan. 1930-luvun alussa Lalli suhtautui aluksi myötämielisesti äärioikeistolaiseen Lapuan liikkeeseen, mutta muutti suhtautumistaan kevään 1932 Mäntsälän kapinan jälkeen. Lehdessä työskenteli järjestön johtomiehiin kuulunut toimittaja Lauri Lohi. Lallin levikki oli vuonna 1920 noin 2 000 kappaletta. Se ilmestyi aluksi kolme kertaa viikossa ja vuodesta 1924 lähtien kuudesti viikossa.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Vuonna 1939 levikki oli jo 9 300. Sotavuosien jälkeen se kasvoi edelleen nopeasti, kun seudulle asutettiin karjalaista siirtoväkeä. 1950-luvun alussa levikki oli yli 13 000 kappaletta ja seuraavan vuosikymmenen alussa yli 14 000. Vuonna 1955 valmistui uusi kolmikerroksinen toimitalo Kallaksenmäkeen Tulkkilantien varrelle. Päätoimittaja Erkki Järnforsin vuonna 1963 alkaneella aikakaudella lehti nousi myös valtakunnalliseksi vaikuttajaksi saaden jopa myllykirjeitä presidentti Urho Kekkoselta. Kohua aiheutti muun muassa Järnforsin kirjoitukset kokoomuslaisen valtiovarainministerin Osmo P. Karttusen kytköksistä liike-elämään. 1970-luvun alussa Lalli alkoi taloudellisten syiden vuoksi ilmestymään viisipäiväisenä, jonka seurauksena levikki lähti laskuun. Vuonna 1977 se oli 10 500 kappaletta. Vuonna 1972 lehden kustantajaksi tuli Satakunnan Maakunta Oy:stä omaksi yhtiökseen erotettu Keskustan Kustannus Oy. Kirjapaino muutti uusiin tiloihin Haanojan teollisuusalueelle vuonna 1974 ja vaihtoi nimensä 1981 Satakunnan Painotalo Oy:ksi. Keväällä 1985 Lalli lopetti lauantainumeronsa, jonka tilalla alkoi maanantaisin ilmestymään "Lalli Viikonvara" -niminen viihteeseen ja tulevan viikon tapahtumiin keskittyvä lehti.


title: Lalli (sanomalehti)

text: 1990-luvun alussa Lallin levikki oli vielä noin 10 000 kappaletta. Samaan aikaan lehti yritti laajentua myös muualle Etelä-Suomeen, ja perusti vuonna 1992 aluetoimitukset Turkuun ja Tampere]]elle. Helsingissä aloitti samaan aikaan Lallin, "Suomenmaan" ja Oulussa ilmestyneen "Liiton" yhteinen toimitus, jonka esimiehenä oli Lallin päätoimittaja Seppo Keränen. Satakunnan Painotalo Oy ajautui konkurssiin 1993. Konkurssipesän toimintaa jatkoi vuoteen 1996 saakka Satakunnan Painotuote Oy, jonka jälkeen kirjapaino siirtyi Lalli Oy:lle. Vuonna 1995 lehti muuttui yksipäiväiseksi ja samalla sen toimitus siirtyi Poriin, jonne muuttoa oli ensimmäisen kerran suunniteltu jo 1950-luvun alussa. Tämän seurauksena useat kokemäkiläiset lopettivat tilauksensa ja Lalli menetti noin 500 lukijaa. Lehden muutettua Poriin Lallin vanhasta Kokemäen toimitalosta saneerattiin kaupungintalo, joka otetiin käyttöön syksyllä 1996. Kirjapainolta tyhjiksi jääneissä tiloissa olivat jo aikaisemmin toimineet Kokemäen vesihuolto Oy ja Kokemäen Sähkö Oy. Nykyään tiloissa on päiväkoti.


title: Lalli (sanomalehti)

text: Satakunnan Painotalon konkurssin jälkeen kirjapainotoimintaa ja sanomalehden kustantamista jatkoi Lalli Oy. Lehti erotettiin siitä 2000-luvun alussa muutaman vuoden ajaksi omaksi yhtiökseen Lallin Kustannus Oy:ksi, joka yhdistettiin jälleen Lalli Oy:n kanssa vuoden 2009 alussa. Vielä vuonna 2005 Lalli oli onnistunut kasvattamaan levikkiään yli 1 400 kappaleella eli lähes 30 prosenttia. Ilmestyminen päättyi vuoden 2009 lopussa, kun lehti yhdistettiin Suomenmaahan. Lallin levikki oli tolloin noin 3 000 kappaletta. Lehden toimitus jatkoi Suomenmaan aluetoimituksena, ja lisäksi Lalli Oy kustantaa edelleen muun muassa "Satakunnan Viikko" -ilmaisjakelulehteä.


title: Sääksi

text: Sääksi eli kalasääski, vanhemmalta nimeltään kalasääksi, "(Pandion haliaetus)" on suurikokoinen petolintu, joka elää järvialueilla ja merenrannikoilla. Saaristossa levinneisyys rajoittuu sisä- ja välisaaristoon.


title: Sääksi

text: Sääksi luetaan sääksien heimon (Pandionidae) ainoaksi lajiksi. Joskus se luokitellaan myös haukkojen heimon alaheimoksi Pandioninae.


title: Sääksi

text: Sääksi on kalasääsken synonyymi. Nimi on säilynyt monissa suomalaisissa paikannimissä (Sääksmäki, Sääksjärvi), vaikka itse lintu olisi jo aika päiviä sitten kadonnut paikkakunnalta. Kalasääksi on linnun vanhentunut nimitys, ja esiintyy mm. Espoossa kadunnimenä (Kalasääksentie, -katu, ja -kuja). Eri lähdeteoksista löytyy kuitenkin ristiriitaista tietoa nimiin liittyen, monien lähteiden mukaan "kalasääski" olisi vanhentunut nimitys.


title: Sääksi

text: Sääksi on keskikokoinen petolintu, jonka siivet ovat hyvin pitkät ja kapeat. Sen pituus on 52–60 cm, ja siipien kärkiväli 152–167 cm. Naaras on koirasta isompi. Se painaa noin 1,5–2,2 kg ja koiras 1,2–2 kg.


title: Sääksi

text: Sääksen lajityypillisessä lentosiluetissa siivet näyttäytyvät kapeina, joissa käsisiivet ovat pitkät. Siipien kärjissä on vain neljä harittajaa. Sääksen lyhyt pyrstö on melko tasapäinen. Liidon aikana sääksi pitää siipiä kulmalla, jolloin siiventaipeet työntyvät eteen. Edestä päin nähtynä siivet näyttävät olevan pehmeästi alaspäin kuperat.


title: Sääksi

text: Sääksen höyhenpuku on alapuolelta pääosin valkea ja selkäpuolelta tummanruskea. Rinnassa sääksellä on vaihtelevan yhtenevä ruskea rintavyö, joka naaraalla on keskimäärin laajempi ja tummempi kuin koiraalla. Samana kesänä syntyneet poikaset poikkeavat vanhoista linnuista selkäpuolen höyhenpeitteen värityksen perusteella. Nuorilla selkäpuolen höyhenet samoin kuin siipi ja pyrstösulat ovat vaaleakärkiset, minkä vuoksi koko yläpuolen yleisväritys näyttää kirjavammalta.


title: Sääksi

text: Sääksi päästelee soidinlennon aikana valittavia, piipittävältäkin kuulostavia vihellyksiä ”j-ilp j-ilp j-ilp...”. Varoitusääni, jota sääksi käyttää usein lentäessään, on hieman epäpuhdas ja terävän kuuloinen ”kju-kju-kju-...”. Kutsuääni on lyhyt ja selkeästi kuuluva vihellys ”pjyp”.


title: Sääksi

text: Sääksi on eräs maailman laajimmalle levinneistä lintulajeista. Euroopassa sen pesimisalue ulottuu Skotlannin pohjoisosiin ja Itä-Saksasta Mustallemerelle vedetyn linjan koillispuolelle. Euroopassa pesii noin 5 000 paria. Suomessa arvioidaan olevan noin 1 200 paria ja laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Kanta on pysynyt vakaana ja sitä aiemmin verottaneen DDT:n ja muiden ympäristömyrkkyjen vaikutus on katoamassa ravintoketjuista. Skotlannissa pesii 99 paria. Euroopan sääkset talvehtivat Afrikassa, Pohjois-Amerikan sääkset Etelä-Amerikassa. Australian sääkset eivät muuta.


title: Sääksi

text: Suomessa sääksi on levittäytynyt koko maan alueelle. Vain vähävesistöisimmiltä alueilta ja ulkosaaristosta pesivä sääksikanta puuttuu. Tiheimmillään sääksikanta on Suomessa mosaiikkimaisilla vesistöalueilla, kuten Saimaan alueella ja lounaissaaristossa. Suomen ja samalla maailman pohjoisimmat sääksiparit pesivät Utsjoen pohjoisosissa. Sääksi on vakiintunut esimerkiksi Vanajaveden ympäristöön pysyväksi petolinnuksi. Sääksi on Kanta-Hämeen maakuntalintu.


title: Sääksi

text: Sääksi kelpuuttaa elinympäristökseen lähes minkälaisen ympäristön tahansa, jos vain riittävän lähellä on sopivia saalistusvesiä, pesäpaikka on riittävän rauhallinen ja paikalta löytyy sopiva pesäpuu.


title: Sääksi

text: Sääksi tekee pesänsä paikkaan josta on hyvä näkyvyys, tyypillisesti ison männyn latvaan korkealle kalliolle tai suon laitaan. Näkyvyyttäkin ehkä tärkeämpi tekijä pesäpaikan valinnassa on esteetön lentomahdollisuus itse pesälle. Pitkine siipineen sääksi on erittäin kömpelö lentäjä eikä mielellään laskeudu puiden latvuston alapuolelle. Pesäpuun vaatimuksena on latvan tukevuus. Sääksen pesä sijaitsee tyypillisesti ja lähes kaikista muista lintulajeistamme poiketen aivan puun latvassa, "puun päällä". Saman pesän ollessa käytössä vuodesta toiseen se kasvaa ajan kuluessa. Pesärakennelman koko saattaa nousta yli metriin ja paino useisiin satoihin kiloihin. Nykyisten metsienkäsittelytoimenpiteiden seurauksena metsistä on hävitetty vanhat känkkyrälatvaiset männyt, jotka luontaisesti sopisivat sääksen pesien alustaksi. Pesäpaikkapula onkin yksi merkittävimmistä sääkseen kohdistuvista uhista. Sääksen suojelemiseksi ihminen onkin tehnyt ikimäntyjen vähentyessä tekopesiä tukevaksi pesimisalustaksi. Sääksen pesäpuu on luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu. Laji pesii myös laivareitin linjamerkin päälle.


title: Sääksi

text: Sääkset solmivat elinikäisen parisuhteen. Etelä-Suomessa ne munivat vapun aikoihin 2–3 kananmunan kokoista, kanelinruskeaa munaa. Pohjoisimmassa Suomessa muninta alkaa lähes kuukauden Etelä-Suomen ensimmäisiä pesiviä pareja myöhemmin. Poikaset kehittyvät lentokuntoisiksi kahdeksassa viikossa.


title: Sääksi

text: Sääksi syö mitä tahansa saatavilla olevia kaloja. Sääksi saalistaa lekuttelemalla 10–30 metrin korkeudella ilmassa, josta syöksyy kalan kimppuun. Se pystyy sulkemaan sierainaukot sukeltaessaan. Saaliskalojen lajikirjo riippuu eniten saalistusvesistöjen kalalajistosta. Etelä-Suomessa yleisimpiä saalislajeja ovat monet särkikalat, joista lahna on monin paikoin erityisesti keväällä kutuaikana yleisin. Myös ahvenet ja pienet hauet ovat yleisiä saaliskaloja. Sääksen saaliskalojen keski- ja ihannekoko on noin 300 grammaa. Tätä isompiakin kaloja sääksi toki toisinaan saaliikseen saa, mutta puheet esimerkiksi puolentoista kilon saaliskaloista ovat useimmiten liioiteltuja. Myös pienemmät saaliskalat ovat varsin yleisiä. Muiden kuin kalojen esiintyminen sääksen saalisvalikoimassa on erittäin vähäistä. Todistettavasti sääksi saattaa saada saalikseen myös sammakoita ja erittäin harvinaisissa tapauksissa myös vesimyyriä ja piisameita. Niiden osuus saalisvalikoimassa on kuitenkin olematon. Kalaan lähes yksinomaan keskittyvä saalisvalikoima onkin johtanut siihen, että monissa kielissä sääksen nimi onkin "kalakotka" tai "kalahaukka".


title: Muranen

text: Muranen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Pikkukajava

text: Pikkukajava ("Rissa tridactyla") on pohjoisten valtamerten lokinsukuinen lintu.


title: Pikkukajava

text: Pää ja vartalo ovat valkoiset, selkä ja siivet harmaat, siivenkärjet mustat. Nokka on keltainen ja jalat mustat. Nuori yksilö muistuttaa väritykseltään nuorta pikkulokkia. Pikkukajavalla on kolme varvasta, kun taas muilla lokeilla on neljä varvasta. Suomessa kutsuttiin pikkukajavaa ennen "kolmevarvaslokiksi", ruotsiksi pikkukajavaa kutsutaan edelleen kolmevarvaslokiksi (tretåig mås).


title: Pikkukajava

text: Pikkukajavan pituus on 40 cm ja siipien kärkiväli 90–100 cm.


title: Pikkukajava

text: Englanninkielisten mielestä pikkukajava huutaa "kittee-wa-aaake, kitte-wa-aaake" mistä se on saanut nimen "kittiwake". Suomenkieliset toteavat leikkimielisesti lajin mekastavan "mää putoan, mää putoan".


title: Pikkukajava

text: Pikkukajavia esiintyy lähinnä Pohjois-Atlantilla Kanada Nova Scotiasta ja Yhdysvaltain Uudesta-Englannista, Grönlannin kautta Euroopan länsi- ja pohjoisosiin sekä Taimyrin niemimaalla ja Severnaja Zemljalla. Tyynen valtameren pohjoisosissa se pesii Siperian koillisosissa, Kamtšatkan niemimaalla, Kuriileilla ja Alaskassa. Atlantin yksilöt talvehtivat Sargassomerellä ja Afrikan länsirannikolla. Tyynenmeren yksilöt puolestaan Itä-Kiinan merellä ja Meksikon luoteiosissa.


title: Pikkukajava

text: Laji harhautuu silloin tällöin Suomeenkin. Suomessa säännöllinen mutta vähälukuinen läpimuuttaja keväällä huhti-toukokuussa ja syksyllä erityisesti loka-marraskuussa. Suomen pesimälinnustoon pikkukajava kuului 1920–1944 Petsamon ollessa Suomella.


title: Pikkukajava

text: Pikkukajava pesii suurissa yhdyskunnissa kalliojyrkänteiden kielekkeillä. Jos tällaisia paikkoja ei ole vapaana, se saattaa pesiä rannikon talojen katolla esim. Norjassa.


title: Pikkukajava

text: Pikkukajavat perustavat elinikäisen parisuhteen, ja yrittävät myös vallata saman pesäpaikan vuodesta toiseen.


title: Pikkukajava

text:
Pikkukajava pyydystää avomerien ulapan pintavesistä pikkukaloja, äyriäisiä ja nilviäisiä. Talvisin kajava syö myös planktonia.
Nykyisin linnut ovat oppineet myös hyödyntämään kalastusaluksista mereen heitettyjä kalanperkeitä.


title: Etelänkiisla

text: Etelänkiisla ("Uria aalge") on nimestään huolimatta pohjoisten merialueiden mustavalkea lintu.


title: Etelänkiisla

text: Linnun vartalo on virtaviivainen, kuikkaa muistuttava. Sen höyhenpuku menee hyvin tiiviisti vartaloa vasten niin että se näyttää melkein nahkalta. Pää, siivet ja selkä ovat mustat, vatsapuoli valkea. Etelänskiisla saatetaan joskus sekoittaa sen lähimpään sukulaiseen pohjankiislaan.


title: Etelänkiisla

text: Eteläkiislan ääni on kuuluvaa ulinaa, röhkinää ja korinaa, myös vinkuvia ääniä.


title: Etelänkiisla

text: Etelänkiislan pituus on 38–46 cm ja siipien kärkiväli 60–75 cm.


title: Etelänkiisla

text: Suomen vanhin rengastettu etelänkiisla on ollut 24 vuotta 11 kuukautta 22 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut 38-vuotias ruotsalainen lintu.


title: Etelänkiisla

text:
Etelänkiisla pesii Pohjois-Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisosien rannikoilla.
Itämeren lintuvuorilla pesii 45 000 paria, joista noin 10 000 paria Gotlannin lintusaarilla.


title: Etelänkiisla

text: Suomessa pesii noin 40-50 paria pääasiassa Suomenlahdella.


title: Etelänkiisla

text: Etelänkiisla on uhanalaisuusluokassa vaarantuneet. Sitä uhkaa ennen kaikkea kalastus: Itämerellä ajoverkkoihin joutuu paljon etelänkiisloja. Suomen kanta on hyvin pieni ja voitaisiin laskea erittäin uhanalaisiin. Suomen kanta saa kuitenkin säännöllisesti täydennystä muualta Itämeren alueelta.


title: Etelänkiisla

text: Kiislat pesivät tiiviissä yhdyskunnissa paljaalla kalliolla. Munien väri vaihtelee, ehkä siksi että kukin emo tunnistaisi omansa. Munat ovat epäsymmetrisiä joten jos niitä tuuppaa, ne eivät kieri kauas vaan alkavat kiertää kehää. Munii vain 1 munan. Haudonta-aika on noin kuukausi. Molemmat emot hautovat vuorotellen. Poikanen lähtee uimaan 15-17 päivän ikäisenä.


title: Etelänkiisla

text: Kiislat pyydystävät ravinnokseen kalaa ja äyriäisiä sukeltamalla.


title: René Arnoux

text: René Arnoux (s. 4. heinäkuuta 1948, Pontcharra, Ranska) on ranskalainen kilpa-autoilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja.


title: René Arnoux

text: Arnoux aloitti uransa Italian karting-sarjoissa ja voitti Ranskan Formula Renault -sarjan 1973. Kaksi vuotta myöhemmin hän valloitti Euroopan Super Renault -sarjan ja nousi Formula 2 -sarjaan, jonka mestaruuden hän voitti vuonna 1977.


title: René Arnoux

text: Arnoux ajoi Formula 1 -sarjassa vuosina 1978–1989. Hän ajoi urallaan 149 GP-kilpailua, joissa ajoi 7 voittoa, 18 paalupaikkaa ja 12 kilpailun nopeinta kierrosta. MM-pisteitä Arnoux keräsi urallaan 181. Parhaimmillaan hän sijoittui MM-sarjassa kolmanneksi (1983) Nelson Piquet'n ja Alain Prostin jälkeen.


title: René Arnoux

text: F1-uransa jälkeen Arnoux toimi osakkaana Formula 3000 -sarjaan kuuluneessa DAMS -tallissa.


title: Palsasirri

text: Palsasirri ("Calidris melanotos") eli alaskansirri on pieni ruskeankirjava kahlaaja. Lajin nimesi ja kuvaili tieteelle Louis Jean Pierre Vieillot 1819.


title: Palsasirri

text: Palsasirri on muualta harmahtavan ruskeankirjava, mutta rinta on yksivärisen harmaa. Jalat ovat kellertävät.


title: Palsasirri

text: Koko: pituus 19-24 cm, siipien kärkiväli 26-45 cm paino 31-126 g.


title: Palsasirri

text: Palsasirri pesii tundra-alueiden palsasoilla Koillis-Aasiassa Taimyrin niemimaalta itään, Alaskan ja Kanadan pohjoisrannikoilla ja joillakin saarilla, sekä Hudsoninlahden länsirannalla. Maailman populaation koko on 25 000–100 000 yksilöä ja lajin kanta elinvoimainen. Se muuttaa todella pitkiä matkoja. Amerikkalaiset yksilöt ja osa aasialaista talvehtivat Etelä-Amerikassa, mutta jotkut Aasiassa pesivistä muuttavat talveksi Australiaan ja Uuteen Seelantiin. Muuttomatkoillaan linnut poikkeavat niin säännöllisesti Länsi-Euroopassa, ettei sitä pidetä erityisen harvinaisena Suomessakaan. Se on tavattu Suomessa lähes 80 kertaa vuoteen 2006 mennessä.


title: Palsasirri

text: Arktisen tundran palsasuot, kuivat jäkälää ja sammalta kasvavat nummet ja saraniityt. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla laji viihtyy ruohostoisilla rannoilla ja avomailla, kuten pampalla.


title: Palsasirri

text: Palsasirri pesii maassa ja munii yleensä 4 munaa. Haudonta kestää 21-23 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 3 viikkoa vanhoina. Soidinmenoihin kuuluu koiraan rintakehän pullistelu.


title: Palsasirri

text: Palsasirrin ravintoa ovat hyönteiset ja muut selkärangattomat.


title: Lampiviklo

text: Lampiviklo ("Tringa stagnatilis") on pieni kahlaaja. Lajin nimesi Johann Matthäus Bechstein 1803.


title: Lampiviklo

text: Höyhenpuku on harmaanruskea kesällä, vaaleampi talvella, ja siinä on selässä vaalea raita, joka näkyy vain linnun lentäessä. Suomeen harhautuvat lampiviklot ovat usein vaihtopuvussa, eli niiden väritys on jotain kesä- ja talvipuvun väliltä. Jalat ovat keltaiset ja erittäin pitkät, nokka pitkä ja ohut. Lentävästä linnusta huomaa, miten jalat ulottuvat pitemmälle kuin pyrstö.


title: Lampiviklo

text: Euroopan vanhin rengastettu lampiviklo on ollut ranskalainen vähintään 7 vuoden 1 kuukauden ikäinen yksilö.


title: Lampiviklo

text: Pituus 20–26 cm, siipien kärkiväli 40–60 cm, paino noin 50–120 g.


title: Lampiviklo

text: Soidinääni on 'tuiiu tuiiu'. Varoitusääni on terävä 'tsirp', myös 'sviik' pituudeltaan n. 1s, 8s välein.


title: Lampiviklo

text: Lampiviklo pesii lammissa ja kosteilla ruohoalueilla aroilla ja taigalla Itä-Euroopassa ja Aasiassa. Maailman populaation koko on 190 000–1,2 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se muuttaa talveksi Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja Etelä-Aasiaan, varsinkin Intiaan. Jotkut yksilöt muuttavat Kaakkois-Aasiaan ja jopa Australiaan asti. Suosituimpia talvehtimisalueita ovat sisämaan kosteikot ja lammet. Muuttomatkoillaan linnut harhautuvat säännöllisesti läntiseen Eurooppaan – Suomessakin tehdään vuosittain kymmeniä havaintoja. Se on myös pesinyt Suomessa.


title: Lampiviklo

text: Lampiviklot pesivät harvoissa yhteisöissä, joissa pesien väliä on kymmenkunta metriä. Pesä on maassa lähellä vettä. Munia on 4, ja molemmat emot hautovat niitä. Poikaset ovat pesäpakoisia. Molemmat vanhemmat osallistuvat poikasten ruokkimiseen. Sukukypsä 1-vuotiaana.


title: Lampiviklo

text: Lintu kaivelee liejusta tai matalasta vedestä hyönteisiä ja muita pikkueläimiä. Koska ne ruokailevat talvehtimisalueillaan mm. riisipelloilla, niitä uhkaavat maataloudessa käytetyt hyönteismyrkyt.


title: Accu

text: Accu on elektronista musiikkia soittava suomalainen yhtye. Yhtyeen perustivat vuonna 1998 Heads & Bodies -yhtyeestä tunnetut serkukset Lasse ja Harri Väyrynen. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi Jere Garcia. Alkuaikoina yhtye toimi lähinnä omassa Pentagon-studiossaan tehden satunnaisia lavakeikkoja. Nykyään yhtye keikkailee ympäri maailmaa. Yhtye on tunnettu energisestä lavaesiintymisestään.


title: Lalli (täsmennyssivu)

text: Lalli voi tarkoittaa seuraavia asioita:Etunimi


title: Lalli (täsmennyssivu)

text: Sukunimi


title: Lalli (täsmennyssivu)

text: Paikannimi


title: Paksujalka

text: Paksujalka ("Burhinus oedicnemus") on paksujalkojen heimoon kuuluva kahlaajalaji. Lajin nimesi Carl von Linné Englannista 1758.


title: Paksujalka

text: Ruskehtavan linnun höyhenpeitteessä on selvärajaiset mustat ja valkeat raidat siivissä, jotka näkyvät varsinkin linnun lentäessä. Sen silmät näyttävät pullistuvan päästä, sillä kallonmuoto muistuttaa krokotiilia tai liskoa. Jalat ovat voimakkaat. Nokka on päästä musta, tyvestä keltainen ja kahlaajalinnun nokaksi paksu. Pituus 41–43 cm, siipien kärkiväli noin 82 cm ja paino 400 –550 g.


title: Paksujalka

text: Paksujalka pesii harvalukuisena Keski-Euroopassa ja Etelä-Euroopan kuivilla aromailla sekä Afrikassa ja Lounais-Aasiassa. Suomea lähimmät pesimäalueet ovat olleet Puolassa ja Saksan itäosissa, mutta laji on viime aikoina vähentynyt kaikkialla ja paikoin hävinnyt kokonaan. Nykyisin Euroopassa paksujalkaa tavataan enää lähinnä Unkarissa ja Alsacessa. Sen tuhoksi ovat koituneet maatalouden rakennemuutos, hyönteismyrkyt, munien keräily sekä metsästys. Maailman populaation suuruus on 140 000–330 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen.


title: Paksujalka

text: Lajia tavataan satunnaisesti Suomessakin. Suomen ensimmäinen havainto on vuodelta 1972 ja viimeisin toukokuulta 2010.


title: Paksujalka

text: Pohjoiset ja itäiset populaatiot ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Välimeren maissa ja Afrikan pohjoisosissa.


title: Paksujalka

text: Paksujalka munii 1-3, tavallisesti 2 munaa maassa olevaan pesään. Pesä on usein pudonneen oksan tai pensaan suojassa. Haudonta-aika on 24-26 päivää, molemmat puolisot hautovat. Haudonta alkaa yleensä toisen munan tultua. Poikaset kuoriutuvat yleensä samana päivänä. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka ovat pesäpakoisia. Ne oppivat lentämään 5-6 viikon ikäisinä. Pesii ensi kerran tavallisesti vasta 3-vuotiaana, mutta saattaa joskus pesiä jo 1-vuotiaana.


title: Paksujalka

text: Paksujalka syö hyönteisiä, muita selkärangattomia ja pieniä liskoja.


title: Puutarha

text: Puutarha on hyöty- ja koristekasvien, varsinkin hedelmäpuiden, marjapensaiden tai kukkien viljelyalue. Usein puutarhan on tarkoitus olla näyttävä ja rauhallinen alue. Tällöin pääosa puutarhan kasveista on istutettu niiden ulkonäön takia, vaikka mukana voi olla pieni hyötykasvimaa ja mahdollisesti joitakin hedelmäpuita.


title: Puutarha

text: Asuinrakennukseen välittömästi liittyvää puutarhaa sanotaan kotipuutarhaksi, ja jos tuotteita viljellään myyntiin, kyseessä on kauppapuutarha. Puisto on yleensä suurempi ja julkisempi tila kuin puutarha.


title: Puutarha

text: Suomessa puutarhasta nauttiminen keskittyy yleensä kesään, vaikka puutarhavalojen ja ikivihreiden kasvien avulla kautta voidaan pidentää. Puutarhasuunnittelussa pitää täällä ottaa huomioon vesialtaiden jäätyminen ja katolta putoava lumi. Kulkureiteiltä lapioitavalle lumellekin pitää jättää tilaa.


title: Puutarha

text: Tavallisia puutarhatyyppejä ovat:


title: Puutarha

text: Puutarhassa kasvatettavat kasvit voidaan jakaa ryhmiin:


title: Puutarha

text: Puutarha muodostuu sekä luonnonmateriaaleista ja olosuhteista että ihmisen lisäämistä elementeistä:


title: Puutarha

text: Ihmisen luomia elementtejä:


title: Puutarha

text: Suomessa maisema-arkkitehdiksi on voinut valmistua Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolta, maisema-arkkitehtuurin koulutusohjelmasta vuodesta 1969 alkaen. Käytännössä kohteiden viher- ja puutarhasuunnittelijoina toimivat tyypillisesti puutarhurit ja hortonomit.


title: Puutarha

text: Puutarhatalouden keskusjärjestöjä ovat Puutarhaliitto ja Viherympäristöliitto.


title: Afrikan unioni

text: Afrikan unioni on 55 Afrikan valtion muodostama kansainvälinen järjestö. Se perustettiin 9. heinäkuuta 2002 Etelä-Afrikassa, ja se on Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) sekä Afrikan talousyhteisön (AEC) seuraaja.


title: Afrikan unioni

text: Rakenteeltaan unioni muistuttaa Euroopan unionia ja Amerikan valtioiden järjestöä. Sen päämääriä ovat demokratian, ihmisoikeuksien ja vakaan talouden edistäminen. Tärkeänä pidetään myös Afrikan sisäisten konfliktien kitkemistä ja tehokkaiden yhteismarkkinoiden luomista. Unionin pitkän ajan tavoitteita ovat myös yhteiseen valuuttaan (afro) siirtyminen ja puolustusvoimien yhdentäminen.


title: Afrikan unioni

text: Afrikan yhtenäisyyden idea heräsi uudelleen 1990-luvun puolivälissä Libyan johtajan Muammar Gaddafin aloitteesta. 9. syyskuuta 1999 annettiin Sirtessä Sirten julistus järjestön luomiseksi. Suunnitelmia kehitettiin seuraavina vuosina tapaamisissa Loméssa ja Lusakassa.


title: Afrikan unioni

text: Koska Länsi-Sahara on jäsenenä, sitä tunnustamaton Marokko pysyi pitkään unionin ulkopuolelle, vaikka unionin toiminnassa olivat mukana kaikki muut Afrikan maat. Marokosta tuli kuitenkin Afrikan unionin jäsenmaa 30. tammikuuta 2017.


title: Afrikan unioni

text: Afrikan unionin puheenjohtajuus on aina jollakin sen jäsenmaista. Unionilla on myös oma lainsäädäntäelin, Panafrikkalainen parlamentti, joka kokoontuu Etelä-Afrikassa.


title: Afrikan unioni

text: Afrikan unionissa on 55 jäsentä, jotka muodostavat suurimman osan Afrikasta:


title: Afrikan unioni

text:
Nykyiset jäsenet:
Afrikan unionin logon keskellä on keltainen Afrikan kartta, jossa ei ole rajoja. Tämä symboloi Afrikan yhtenäisyyttä. Karttaa ympäröivä keltainen kehä symboloi Afrikan rikkautta ja sen valoisaa tulevaisuutta, vihreä taas symboloi toivoa. Punaiset renkaat symboloivat afrikkalaisten välistä solidaarisuutta ja palmunlehdet logon molemmin puolin symboloivat rauhaa.


title: Instruktiivi

text: Instruktiivi eli keinonto on sijamuoto (ns. tapasija), joka ilmaisee keinoa tai välinettä tai tapaa, jolla toiminta suoritetaan. Suomen kielessä instruktiivin sijapääte on "-n" sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuodot ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi sanan "jalka" instruktiivimuodot ovat "jalan : "jaloin. Välineen merkityksessä käytetään usein instruktiivin tilalla adessiivia. Koska instruktiivimuodot muistuttavat tapaa ilmaisevia adverbeja, eli miten tekeminen suoritetaan ("Kaivoin hiekkaa paljain käsin (instr.)/Kaivoin hiekkaa hienosti käsilläni" (adv.), voitaisiin instruktiivi periaatteessa lukea adverbisijaksi.


title: Instruktiivi

text: Instruktiivimuotoja käytetään lähinnä vakiintuneissa sanonnoissa, mutta niitä on varsin paljon. Muutamat instruktiivifraasit ovat asyndeettisia eli sidesanattomia ("suin päin"). Monet sanonnat liittyvät ruumiinosiin:


title: Instruktiivi

text: Myös seuraavat ilmaisevat inhimillistä toimintaa:


title: Instruktiivi

text: Paikkaa ilmaisevia instruktiiveja:


title: Instruktiivi

text: Määrää ilmaisevia sanontoja:


title: Instruktiivi

text: Aikaa ilmaisevia sanontoja:


title: Instruktiivi

text: Muita:


title: Instruktiivi

text: Monet sanat, joita pidämme lähinnä partikkeleina, ovat itse asiassa instruktiivimuotoja:


title: Instruktiivi

text: Verbien toisen infinitiivin instruktiivi ilmaisee tekemisen tapaa tai samanaikaista tekemistä:


title: Instruktiivi

text: Verbien kolmannen infinitiivin instruktiivi esiintyy harvinaisena vanhahtavassa kielessä pitää-verbin yhteydessä ilmaisemassa jotakin, mitä täytyy tapahtua:


title: Adeniini

text: Adeniini (A) on guaniinin (G) ohella toinen DNA:n puriiniemäksistä. Se muodostaa kahden vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa tymiinin (T) ja RNA:ssa urasiilin (U) kanssa.


title: Adeniini

text: Kun adeniini liittyy riboosisokeriin, syntynyttä nukleosidia kutsutaan adenosiiniksi ja deoksiadenosiiniksi kun se liittyy deoksiriboosiin. Adenosiini myös muodostaa adenosiinitrifosfaattia (ATP), kun siihen liittyy kolme fosfaattiryhmää. ATP:tä käytetään solun metaboliassa kemiallisen energian siirtoon: ATP:n pilkkoutuminen adenosiinidifosfaatiksi (ADP) ja ADP:n pilkkoutuminen adenosiinimonofosfaatiksi (AMP) vapauttaa energiaa muiden kemiallisten reaktioiden käyttöön.


title: Adeniini

text: Adeniini on rakenneosana solun aineenvaihdunnan kannalta tärkeissä koentsyymeissä kuten NAD ja FAD.


title: Adeniini

text: Adeniinin CAS-numero on 73-24-5.


title: Tymiini

text:
Tymiini (T) on sytosiinin (C) ohella toinen kahdesta DNA:n pyrimidiiniemäksestä. Se muodostaa kahden vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa adeniinin (A) kanssa.
Tymiiniä ei ole RNA:ssa vaan se korvautuu translaatiossa urasiililla (U).


title: Guaniini

text: Guaniini (G) on adeniinin (A) ohella toinen kahdesta DNA:n ja RNA:n puriiniemäksestä. Se muodostaa kolmen vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa sytosiinin (C) kanssa.


title: Guaniini

text: Guaniinin CAS-numero on 73-40-5.


title: Sytosiini

text:
Sytosiini (C) on toinen DNA:n ja RNA:n pyrimidiiniemäksistä. Se muodostaa kolmen vetysidoksen avulla emäsparin DNA:ssa guaniinin (G) kanssa. DNA:n toinen pyrimidiiniemäs on tymiini (T), jota vastaa RNA:ssa urasiili (U). Sytosiini voi sekä DNA:ssa että RNA:ssa mutatoitua urasiiliksi spontaanin deaminaation seurauksena.
Sytosiini muodostaa nukleosidin riboosisokerin kanssa, jota kutsutaan sytidiiniksi.


title: Mikroskooppi

text: Mikroskooppi (kreikasta: "mikrós" = pieni ja "skopeîn" = nähdä) on optinen laite, jonka avulla ihmissilmin näkymätön (eli "mikroskooppisen" pieni) hiukkanen – esimerkiksi solu tai bakteeri – voidaan nähdä suurennettuna. Mikrobiologian kehitys on ollut riippuvainen mikroskooppien teknisestä kehityksestä, erityisesti erotuskyvyn eli resoluution lisäyksestä.


title: Mikroskooppi

text: Erotuskyvyksi nimitetään pienintä etäisyyttä, joka kahdella pisteellä voi olla, jotta ne havaittaisiin erillisinä. Ihmissilmän erotuskyky rajoittuu kohteisiin, joiden läpimitta on yli 0,01 mm eli 10 µm. Tätä pienempien kohteiden tarkasteluun on käytettävä mikroskooppia. Yksinkertaisin optinen mikroskooppi on vain telineeseen kiinnitetty suurennuslasi eli kupera linssi, jonka polttopisteessä on peili, jonka päälle tutkittava näyte kiinnitetään.


title: Mikroskooppi

text: Varsinaisissa mikroskoopeissa on vähintään kaksi linssiä. Objektiivissa – joka on lähinnä tutkittavaa näytettä – oleva linssi muodostaa varsinaisen kuvan tarkasteltavasta kohteesta. Okulaarissa – jota vasten silmä asetetaan – olevalla linssillä tarkennetaan objektiivin heijastama kuva. Näyte kiinnitetään objektiivin polttopisteeseen, ja silmä painetaan okulaaria vasten. Liikuttamalla linssiä ja okulaaria lähemmäs toisiaan mikroskooppi tarkennetaan haluttuun kohteeseen. Moderneissa mikroskoopeissa on vielä enemmän linssejä, joilla kompensoidaan aberraatiota. Peilin sijasta näytteen valaisuun käytetään lamppua.


title: Mikroskooppi

text: Tärkein valomikroskoopin erotuskykyä rajoittava tekijä on käytettävän valon aallonpituus. Optinen mikroskooppi suurentaa enintään 2000-kertaiseksi.


title: Mikroskooppi

text: Mikroskooppien käyttö tieteessä kasvoi 1600-luvun loppupuolella, kun Robert Hooke julkaisi ohjeet leikkeiden valmistamisesta. Kun biologisesta kohteesta leikataan läpikuultavan ohut leike, sen tarkastelu mikroskoopilla kertoo paljon sen rakenteesta.


title: Mikroskooppi

text: Kiinteitä aineita kuten kiviä tutkitaan mikroskoopissa ohuthieinä: kivi sahataan ja hiotaan niin ohueksi että tietyt mineraalit muuttuvat läpikuultaviksi.


title: Mikroskooppi

text: Stereomikroskoopissa kummallekin silmälle on oma okulaarinsa, mikä yhdessä silmien syvyysnäön kanssa mahdollistaa kohteen tarkastelun kolmiulotteisena.


title: Mikroskooppi

text: Elektronimikroskooppi käyttää näkyvän valon sijasta elektronisuihkua ja sillä "nähdään" jo molekyylitason yksityiskohtia tutkittavasta kohteesta.


title: Charlotte Brontë

text: Charlotte Brontë (21. huhtikuuta 1816 Thornton, Yorkshire – 31. maaliskuuta 1855 Haworth, Yorkshire) oli englantilainen kirjailija ja runoilija. Hän oli yksi niin kutsutuista Brontën kirjailijasisarista, ja hänen sisariaan olivat Emily ja Anne Brontë. Brontë julkaisi ensimmäisen ja kenties tunnetuimman romaaninsa "Kotiopettajattaren romaani" vuonna 1847. Teos oli sekä myynti- ja arvostelumenestys. Hän kirjoitti yhteensä neljä romaania ja julkaisi lisäksi sisariensa kanssa yhteisen runokirjan "Poems" vuonna 1846. Brontë kuoli kotonaan vuonna 1855 raskautensa aikana.


title: Charlotte Brontë

text: Charlotte Brontë syntyi Thorntonissa, Yorkshiressa, Pohjois-Englannissa. Hänen isänsä oli anglikaaninen pappi, joka muutti perheineen Haworthiin, Yorkshiren nummille vuonna 1820. Perheen äidin ja kahden vanhemman sisaren kuoltua Charlotte jäi sisartensa Emilyn ja Annen ja veljensä Branwellin kanssa isänsä ja ankaran uskonnollisen tätinsä Elisabeth Branwellin huollettavaksi. Yksinäisyydessä elävät lahjakkaat lapset leikkivät keskenään mielikuvitusleikkejä ja kirjoittelivat pieniin vihkoihin mielikuvitusvaltakuntien Angrian ja Gondalin historiaa ja seikkailuja.


title: Charlotte Brontë

text: Charlotte kävi kirkonmiesten tytärten sisäoppilaitosta Cowan Bridgessä vuonna 1824, mutta palasi kotiin koulun ankarien olosuhteiden vuoksi. Myöhemmin hän kuvasi "Kotiopettajattaren romaanissa" kirveleviä lapsuudenkokemuksiaan tässä julmassa oppilaitoksessa. Vuonna 1831 hän jatkoi koulunkäyntiään Roe Headin koulussa ja työskenteli siellä myös jonkin aikaa opettajana, mutta sairastui, kärsi koti-ikävästä ja lopulta luopui virastaan. Hän yritti myös onneaan kotiopettajattarena, mutta hänen ujoutensa ja tottumattomuutensa tavallisiin lapsiin estivät häntä sopeutumasta. Kotipaikka ja keskinäinen yhteys olivat Brontën sisarille niin tärkeitä, etteivät he viihtyneet sisäoppilaitoksissa, eivätkä työpaikoissaan kodin ulkopuolella, vaan palasivat yksi toisensa jälkeen lapsuuskodin suojiin.


title: Charlotte Brontë

text: Vuonna 1842 Charlotte matkusti Brysseliin Emilyn kanssa opiskelemaan ranskaa ja saksaa ja koulunhoitoa aikomuksenaan perustaa mahdollisesti oma pieni tyttökoulu. Täällä Charlotte rakastui epätoivoisesti ja vastakaikua saamatta professori Hegeriin, brysseliläisen tyttöpensionaatin johtajaan, joka oli naimisissa oleva mies. Sisarukset palasivat masentuneina kotiin, eikä kouluhankkeesta tullut koskaan todellisuutta. Charlotten ensimmäinen romaani "Professori" perustuu Brysselin kokemuksiin, mutta se julkaistiin vasta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Charlotte Brontë

text: Charlottelta julkaistiin kolme romaania: "Kotiopettajattaren romaani", "Shirley" ja "Syrjästäkatsojan tarina", ja hän oli omana aikanaan suosituin Brontën sisaruksista, muttei ehtinyt nauttia saamastaan menestyksestä. Branwell-veli, jonka huonot elämäntavat olivat aiheuttaneet paljon huolta sisarille, kuoli syyskuussa 1848. Emily kuoli keuhkotautiin saman vuoden joulukuussa ja Anne samaan tautiin seuraavana kesänä. Näin Charlotte menetti melkein yhdellä iskulla, ei ainoastaan rakkaita sisaruksiaan, vaan myös kirjailijatoverinsa. Hän jäi yksin vanhan isänsä seuraksi karuun pappilaan ainoana lohtunaan uskonto ja kirjallinen työnsä.


title: Charlotte Brontë

text: Vuonna 1854 Charlotte avioitui pitkän epäröinnin jälkeen isänsä kappalaisen Arthur Bell Nichollsin kanssa. Avioliitto toi hänelle turvallisuutta ja seuraa yksinäisyyteen, mutta tuskin suurta romanttista rakkautta. Liiton aikana Charlotte alkoi odottaa lasta, mutta hänen huono terveytensä ei kestänyt raskautta ja hän kuoli yhdeksän kuukautta häidensä jälkeen, raskautensa aikana 31. maaliskuuta 1855. Hän oli 38-vuotias.


title: Charlotte Brontë

text: Brontën sisarten yksinäisyys, varhainen kuolema ja traaginen kohtalo ovat kiehtoneet monia ja synnyttäneet useita sensaationhaluisia, melodramaattisia ja yliromanttisia elämäkertoja. Vakavien tutkijoiden on kuitenkin luettava "Life of Charlotte Brontë" vuodelta 1857, jonka tekijä Elizabeth Gaskell oli Charlotten henkilökohtainen tuttava. Gaskellin jälkeen syvin ja tyhjentävin elämäkerta on Juliet Barkerin "The Brontës", tuhatsivuinen teos, joka ilmestyi vuonna 1994.


title: Charlotte Brontë

text: Vuonna 1846 sisarukset julkaisivat runoja salanimillä Currer (Charlotte), Ellis (Emily) ja Acton (Anne) Bell, mutta runokokoelmaa myytiin vain kaksi kappaletta. Tästä huolimatta sisarukset jatkoivat kirjallisia harrastuksiaan, ja vuoden 1847 aikana ilmestyi kultakin romaani.


title: Charlotte Brontë

text: Charlotte Brontën teoksesta "Kotiopettajattaren romaani" tuli välittömästi menestys. Charlotte omisti teoksensa William Makepeace Thackeraylle, sen ajan Englannin suosituimmalle kirjailijalle, joka kuvasi sitä ”suuren neron mestarityöksi”. Romaanin sankari, pennitön orpo Jane Eyre menee rikkaaseen, salaperäiseen kartanoon kotiopettajattareksi. Brontë arvostelee viktoriaanisen ajan suhtautumista sivistyneisiin, mutta varattomiin naisiin, joiden ahtaaseen elämänpiiriin mahtui vain vanukkaan valmistamista, pianonsoittoa ja pöytäliinojen kirjailua. Ulkonaisesti säyseä, mutta sisäisesti intohimoinen ja aikansa arvoja uhmaava Jane Eyre kaipaa laajempia elämänaloja ja rakkautta. Hänen tunteensa kartanonherra Rochesteriin syttyy. Rochester edustaa byronilaista romanttista sankaruutta, jossa miehinen hellyys yhtyy miehiseen voimaan. Romaanin mutkikas juoni on täynnä yllättäviä käänteitä. Yksi romaanin tärkeistä teemoista on yhteiskuntaluokkien ja sukupuolten välinen suhde. Romaanin lopussa Jane on henkisesti voimistunut.


title: Charlotte Brontë

text: "Shirley" on Charlotte Brontën yhteiskunnallisesti kantaa ottavin teos. Sen tapahtumat sijoittuvat Yorkshireen Napoleonin sotien aikaan. Seudun tekstiiliteollisuus kärsii lamasta ja kutomon omistaja haluaa tuoda sinne työväkeä säästäviä koneita, mikä johtaa työläisten mielenosoitusmellakoihin. Shirley, romaanin nimihenkilö, on itsenäinen, peloton ja suorasukainen sankaritar. Vaikka romaanin juoni on paikoitellen melodramaattinen, on siinä selvä naistietoinen sanoma: naisten pitää saada enemmän mahdollisuuksia toteuttaa itseään yhteiskunnassa kuin pelkästään menemällä avioon tai vaihtoehtoisesti elämään itsekieltäymyksessä, naimattomana, muiden hyväntekeväisyyden varassa.


title: Charlotte Brontë

text: "Villette" tai suomeksi "Syrjästäkatsojan tarina" on vahvasti omaelämäkerrallinen. Lucy Snowe, köyhä, yksinäinen ja tavallisen näköinen nuori nainen, löytää opettajan paikan belgialaisessa tyttökoulussa Villetten kaupungissa. Lucy rakastuu tyrannimaiseen professori Paul Emanueliin, joka on taas Heger-hahmo. Lucyn henkilökuva on psykologinen tutkielma yksinäisyydestä, eristäytyneisyydestä ja onnettomasta rakkaudesta. "Syrjästäkatsojan tarina" on kypsempi ja samalla synkempi teos kuin "Kotiopettajattaren romaani".


title: Charlotte Brontë

text: Kirjailijana Charlotte Brontë kuvasi naisten tunne-elämää, etenkin sellaisten naisten, jotka yhteiskunnallisten olosuhteittensa vuoksi eivät ole pystyneet toteuttamaan itseään älyllisesti tai tunteellisesti, mutta jotka ovat silti voimakkaasti tuntevia ihmisiä. Kaikki Brontën teokset kuvaavat viktoriaanisen yhteiskunnan epäoikeudenmukaista suhtautumista naisiin, ja on selvää, että hänen vastalauseensa pohjautuu omakohtaisiin kokemuksiin.


title: Josefa Iloilo

text: Ratu Josefa Iloilo Uluivuda (29. joulukuuta 1920 – 6. helmikuuta 2011) oli fidžiläinen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä kahteen kertaan: 13. heinäkuuta 2000–5. joulukuuta 2006 ja 4. tammikuuta 2007–30. heinäkuuta 2009.


title: Josefa Iloilo

text: Iloilo syntyi Viti Levulla. Ennen poliittisella urallaan menestymistä hän työskenteli opettajana. Hänestä tuli alun perin varapresidentti 18. tammikuuta 1999; Kamisese Maran viraltapanon jälkeen hän nousi presidentiksi 13. heinäkuuta 2000.


title: Josefa Iloilo

text: Korkeasta iästään huolimatta Iloilo aloitti uuden kauden maaliskuussa 2006. Saman vuoden joulukuussa Fidži ajautui pahemman luokan poliittiseen kaaokseen, ja amiraali Frank Bainimarama kaappasi Iloilon vallan. Hän kuitenkin antoi Iloilolle tämän valtionpäämiehen arvon takaisin 4. tammikuuta 2007 ja on itse toiminut siitä lähtien maan pääministerinä.


title: Josefa Iloilo

text: Iloilo vietti 85-vuotispäiväänsä Lautokalla joulukuussa 2005. Hän sairasti Parkinsonin tautia. Iloilo jäi eläkkeelle elokuussa 2009. Hän kuoli helmikuussa 2011.


title: Suomumatelijat

text: Suomumatelijat (Squamata) on matelijoihin kuuluva lahko. Se on suurin matelijoiden lahko, sisältäen liskot, käärmeet ja matoliskot. Suomumatelijat erottaa muista matelijoista niiden suomumaisen ihon perustella. Ne pystyvät myös liikuttamaan yläleuan äärimmäisen ylös, minkä näkee erityisen hyvin käärmeillä niiden syödessä suurta saalista. Suomumatelijoiden koiraat ovat ainoita selkärankaisia, joilla on hemipenis. Suomumatelijat on myös ainut matelijoiden lahko, johon kuuluu sekä ovovivipaarisia, vivipaarisia ja tyypillisiä ovipaarisia lajeja, eli toiset lajit munivat ja toiset synnyttävät eläviä poikasia.


title: Suomumatelijat

text: Perinteisesti lahko on jettu kolmeen alalahkoon:.


title: Suomumatelijat

text: Näistä liskot muodostavat parafyleettisen ryhmän. Uudemmissa luokitteluissa nimeä Sauria käytetään linnuista ja matelijoista yleisesti, ja Squamata on jaoteltu eri tavalla:


title: Frank Pappa Show

text: Frank Pappa Show on Kolmoskanavalla ja myöhemmin MTV3-kanavalla vuosina 1991–1994 lähetetty talk show- ja uutisparodiaohjelma. Heimo ”Holle” Holopaisen luoma uutisankkurihahmo Frank Pappa esiintyi aluksi Broadcasters Oy:n tuottamassa, nuorisolle suunnatussa musiikki- ja ajankohtaisohjelmassa "NoTV", jota esitettiin Kolmoskanavalla 1990–1991. Ohjelma lakkautettiin keväällä 1991, mutta jo syksyllä Frank Pappa palasi ruutuun oman spin-off-nimikkoshow’nsa isäntänä. Myös sen tuotti Broadcasters. Ohjelmaa käsikirjoittivat Heimo Holopaisen lisäksi muun muassa Roope Lehtinen ja Saku Tuominen.


title: Frank Pappa Show

text: Ohjelmasta muistetaan muun muassa kehonrakentajasäämies Toni, Kalevankadun laulava talonmies Sepi Kumpulainen sekä Frank Papan lentävät lauseet ”Kosketelkaa toisianne!”, ”Armotonta menoa!” ja ”Bailatkaa ankarasti!”. Frank Papan ohella show’n vakiohahmoja olivat muun muassa insinööri ja isä Raimo H. Jussila (Yrjö Fonselius), topakka mediavaikuttaja Laura Kent (Nina Jääskeläinen) ja Frank Papan seksikäs assistentti Dada (Sara Hirvelä). Ohjelman lopuksi Frank Pappa istuutui pallotuoliinsa ja kääntyi lavasteiden taakse. Samalla studioääni ilmoitti että ”Frank Pappa on poistunut studiolta”. Ohjelman studioyleisönä olivat Jokereiden jääkiekkojoukkueen fanit.


title: Frank Pappa Show

text: Kevätkaudella 1993 ohjelmaa esitettiin MTV3:n perjantai-illan myöhäisohjelmistossa nimellä "Frank Pappa Late Show". Keväällä 1994 Frank Pappa Show siirtyi MTV3:n lauantai-illan prime time -ohjelmistoon, jossa sarja pyöri toukokuulle saakka. Sen jälkeen Frank Pappa ilmoitti julkisesti siirtyvänsä pitkälle tauolle, joka jatkuu edelleen. Heimo Holopainen sen sijaan siirtyi tuota pikaa muun muassa Yle TV1 -kanavan "Iltalypsy"- ja "Hohtohetki"-ajankohtaisviihdeohjelmien käsikirjoittajaksi ja sittemmin Yle TV2 -kanavan "Kodin kääntöpiiri" -ohjelman juontajaksi.


title: Frank Pappa Show

text: Frank Pappa Show edusti Kolmoskanavaa Montreux’n Kultainen ruusu -kilpailussa keväällä 1992. Edellisenä syksynä Frank Papalta ilmestyi single ”Bailataan ankarasti” ja keväällä 1994 presidentinvaalien kynnyksellä toinen single ”Mara-Walk”.


title: Frank Pappa Show

text: 1970-luvun puolivälin Hullujussi-yhtyeen, jossa Heimo Holopainen toimi basistina, keulahahmo oli Eeki Mantereen esittämä Viktor Kalborek. Viktor Kalborekin hahmon nimi oli aluksi Frank Krappa.


title: Hapetusluku

text: Hapetusluku eli hapetusaste on luku, joka kuvaa jossakin määrin atomin luovuttamaa tai vastaanottamaa elektronijakaumaa. Hapetusluku on kuvitteellinen varaus, jonka atomi saa, jos kunkin sidoksen elektronit annetaan sille atomille, joka vetää niitä enemmän puoleensa. Jos sidoksen atomit ovat samaa alkuainetta, elektronit jaetaan tasan.


title: Hapetusluku

text: Hapetusluku on kemialliseen kirjanpitoon käytettävä käsite, eikä sitä voida mitata suoraan samalla tavalla kuin esimerkiksi massaa tai lämpökapasiteettia. Hapetuslukujen avulla voidaan tarkastella elektronien siirtymistä kemiallisissa reaktiossa. Hapetuslukua käytetään myös yhdisteiden nimeämiseen ja kemiallisten kaavojen kirjoittamiseen. Hapetusluku ilmoitetaan roomalaisin numeroin.


title: Hapetusluku

text: Hapetusluku voi vaikuttaa huomattavasti alkuaineen ominaisuuksiin. Esimerkiksi kromi on hapetusluvulla +III ihmiselle välttämätön hivenaine, mutta hapetusluvulla +VI se on myrkyllinen.


title: Hapetusluku

text: Vesimolekyylissä (HO) yhteiset sidoselektronit ovat lähempänä happiatomia, koska se on vetyä elektronegatiivisempi. Hapetuslukuja laskettaessa hapella on siis kahdeksan ulkoelektronia. Hapen kuvitteellinen varaus eli hapetusluku on siten −II, sillä neutraalilla hapella on kuusi ulkoelektronia. Molempien ilman elektroneita jäävien vetyatomien hapetusluku on sama kuin protonin varaus eli +I.


title: Hapetusluku

text: Hapetuslukujen laskemisessa ongelmallisia ovat useimmiten siirtymämetallit, jotka voivat esiintyä hyvin monella eri hapetusluvulla yhdisteestä riippuen, mutta niiden hapetusluvut voidaan useimmiten selvittää yhdisteen muiden atomien hapetuslukujen perusteella. Hapetuslukuja ei tarvitse aina laskea suoraan määritelmän pohjalta, vaan voidaan käyttää seuraavia sääntöjä:


title: Hapetusluku

text: Kaliumkarbonaatissa (KCO) on kaksi K-ionia ja yksi CO-ioni. Kaliumin hapetusluku karbonaatissa on siten +I. Hapen hapetusluku on −II. Jotta karbonaatti-ionin varaukseksi saadaan −2, hiilen hapetusluvun on oltava +IV, sillä −2 · 3 + 4 = −2.


title: Hapetusluku

text: Magnetiitissa (FeO) raudan keskimääräinen hapetusluku on +8/3, sillä 8/3 · 3 − 2 · 4 = 0. Tämä hapetusluku ei ole kokonaisluku, sillä magnetiitissa on kaavayksikköä kohden yksi Fe-ioni ja kaksi Fe-ionia.


title: Hapetusluku

text: Koska sinkin hapetusluku on aina +II, voidaan päätellä, että sinkkikloridin kaava on ZnCl. Jos alkuaineella voi olla useita hapetuslukuja, hapetusluku merkitään yhdisteen nimessä roomalaisin numeroin, esimerkiksi rauta(II)kloridi (FeCl) ja rauta(III)kloridi (FeCl).


title: Hapetusluku

text: Hapetuslukujen avulla voidaan tarkastella hapetus-pelkistysreaktioita. Esimerkiksi metaani palaa seuraavasti: CH + 2O → CO + 2HO. Reaktiossa vedyn hapetusluku ei muutu. Neljä happiatomia saavat muodollisesti yhteensä 8 elektronia, sillä alussa niiden hapetusluku on nolla ja lopussa −II. Reaktio on elektronien suhteen tasapainossa, koska hiili menettää 8 elektronia (hapetusluku alussa −IV ja lopussa +IV). Reaktiossa hiilen hapetusluku suurenee eli hiili hapettuu. Hapen hapetusluku pienenee eli happi pelkistyy.


title: Guantánamo

text: Guantánamo on kaupunki Kaakkois-Kuubassa. Se on Guantánamon provinssin pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 257,39 km² ja siellä oli vuonna 2014 noin 230 000 asukasta. Sen pääelinkeinot ovat sokeriruo’on ja puuvillan kasvatus.


title: Guantánamo

text: "Guantanamera" () on ehkä tunnetuin kuubalainen laulu.


title: Guantánamo

text: 15 kilometriä kaupungista sijaitsee Yhdysvaltain Guantanamo Bayn laivastotukikohta. Tukikohtaan perustettiin 2002 vankileiri, jossa Yhdysvallat säilyttää al-Qaida- ja Taliban-yhteyksistä epäilemiään henkilöitä.


title: Baski

text: Baski tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Viikunanlehti (vappulehti)

text: Viikunanlehti on 1928 perustetun Lahden Akateemiset Urheilijat ry:n vuodesta 1948 alkaen julkaisema vappulehti. Se postitetaan jäsenille, mutta sen voi ostaa vapaasti myös joistain lehtikioskeista. Yhdistyksen jäseneksi voi päästä ylioppilastutkinnon suorittanut mies tai mies, jolla on vastaavat tiedot.


title: Mace Windu

text: Mace Windu on elokuvaohjaaja George Lucasin luoma fiktiivinen hahmo "Tähtien sota" -elokuvista, joka on myös esiintynyt "Tähtien sota" -aiheisissa kirjoissa, sarjakuvissa ja videopeleissä. Mace Windua esittää yhdysvaltalainen näyttelijä Samuel L. Jackson.


title: Mace Windu

text: Mace Windu on kotoisin Haruun Kal -planeetalta. Hänen vanhempansa kuolivat, kun Windu oli vasta kuusi kuukautta vanha. Jedit huomasivat, että hän oli vahva Voimassa ja kasvattivat ja kouluttivat hänet. Hänen jedimestarinsa oli Yoda. Mace Windusta tuli nuorena jedineuvoston johtava jäsen ja yksi voimakkaimmista jedeistä. Hän koulutti esimerkiksi Echuu Shen-Jonin ja Depa Billaban.


title: Mace Windu

text: Windu vastusti sitä, että Anakin Skywalkerista tulisi jediritari. Qui-Gon Jinnin kuoltua hän kuitenkin suostui ja antoi Obi-Wan Kenobille luvan kouluttaa hänet.


title: Mace Windu

text: Geonosiksen taistelun aikana Windu johti sataa jediritaria pelastaakseen Obi-Wan Kenobin, Anakin Skywalkerin ja Padmé Amidalan. Samalla hän tappoi palkkionmetsästäjä Jango Fettin. Jangon poika Boba näki isänsä kuoleman ja alkoi vihata jedejä. Mace komensi kloonisotilaita separatistien taisteludroideja vastaan taistelun loppupuolella. Kloonisotien aikana Windusta tuli yksi klooniarmeijan arvostetuimmista komentajista.


title: Mace Windu

text: Kloonisotien loppuvaiheessa Mace Windu yritti pidättää kolmen muun jedimestarin – Agen Kolarin, Kit Fiston ja Saesee Tiinin – kanssa kansleri Palpatinen virasta, sillä Anakin Skywalker oli saanut selville, että Palpatine oli paha sith-lordi Darth Sidious. Sidious tappoi muut jedit helposti yllätyshyökkäyksellä, mutta Mace Windu onnistui torjumaan Sidiouksen ja sai lopulta yliotteen taistelussa. Paikalle saapunut Anakin Skywalker kuitenkin keskeytti taistelun ja katkaisi valosapelilla Windun miekkakäden. Tämän jälkeen Darth Sidious tappoi Windun pimeän puolen-salamoilla.


title: Jaksollinen järjestelmä (hapetusluvut)

text: Tässä taulukossa on alkuaineiden tavallisimpia hapetuslukuja. Joidenkin aineiden (kuten vedyn ja hapen +1 ja −2) selvästi yleisimmät hapetusluvut on lihavoitu. Viiva merkitsee, että hapetuslukua ei tiedetä. Jalokaasujen hapetusluvuiksi ilmoitetaan usein myös 0, koska ne eivät reagoi helposti. Keinotekoisten alkuaineiden järjestysluku on merkitty sulkeilla.


title: Mauri Pekkarinen

text: Reijo Mauri Matias Pekkarinen (s. 6. lokakuuta 1947 Kinnula) on suomalainen poliitikko, keskustalainen kansanedustaja ja viiden hallituksen ministeri. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri. Toukokuusta 2015 hän on toiminut eduskunnan ensimmäisenä varapuhemiehenä.


title: Mauri Pekkarinen

text: Ennen eduskuntaan valitsemistaan Mauri Pekkarinen toimi muun muassa Keskustapuolueen Keski-Suomen piirijärjestön toiminnanjohtajana vuosina 1974–1979, työvoimaministerinä toimineen Paavo Väyrysen poliittisena sihteerinä 1976–1977, sisäasiainministeri Eino Uusitalon poliittisena sihteerinä 1978–1979, Jyväskylän kaupunginvaltuutettuna 1977–2004 sekä presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaalissa. Vuosina 1987–1991 hän oli puolueensa Keski-Suomen piirin puheenjohtaja.


title: Mauri Pekkarinen

text: Kansanedustajana Mauri Pekkarinen on ollut vuodesta 1979. Tuolloin hänet valittiin eduskuntaan vajaalla 8 000 äänellä. Seuraavissa vaaleissa 1983 äänimäärä kasvoi 400:lla ja jonkin verran vielä vuoden 1987 vaaleissa. Seuraavissa vaaleissa äänimäärä nousi yli 10 000:n. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Pekkarinen sai Keski-Suomessa enemmän ääniä kuin kukaan toinen tässä vaalipiirissä aiemmin, mutta vuonna 2011 keskustan kärsiessä ison vaalitappion Pekkarinen keräsi kaikkien aikojen huonoimman eduskuntavaalien äänisaaliinsa ja hävisi vaalipiirin äänikuninkuuden keskustalaiselle Anne Kalmarille.


title: Mauri Pekkarinen

text: Pekkarinen on toiminut eduskunnan pankkivaltuustossa vuosina 1995–2003, keskustapuolueen eduskuntaryhmän puheenjohtajana 1999–2003 sekä Yleisradio Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana 1987–1991. Keskustan ollessa oppositiossa vaalikaudella 1995–2003 aktiivisesti puheenvuoroja käyttänyt Pekkarinen sai lempinimen ”eduskunnan terrieri”.


title: Mauri Pekkarinen

text: Pekkarinen on toiminut viiden hallituksen ministerinä. Ahon hallituksessa (1991–1995) hän toimi sisäasiainministerinä ja Jäätteenmäen hallituksessa (2003) sekä Vanhasen I hallituksessa (2003–2007) kauppa- ja teollisuusministerinä. Vanhasen II hallituksessa Pekkarinen oli kauppa- ja teollisuusministeri 31. joulukuuta 2007 asti.


title: Mauri Pekkarinen

text: Vuonna 2008 tämän tehtävän nimeksi tuli elinkeinoministeri. Pekkarinen jatkoi elinkeinoministerinä Kiviniemen hallituksessa. Kevään 2011 vaalien jälkeen keskusta jäi oppositioon. Pekkarisesta tuli tällöin yhdeksännellä eduskuntakaudellaan eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtaja. Nykyisistä kansanedustajista Pekkarinen häviää valtiopäivävuosissa vain Ilkka Kanervalle.


title: Mauri Pekkarinen

text: Pekkarinen toimi myös Vapaan koulutuksen tukisäätiössä (VKTS), jonka tavoitteena oli kamppailla kouluihin tunkeutuvaa sosialismia vastaan. Säätiö muun muassa kokosi "mustaa listaa" opettajien poliittisesta suuntautumisesta. Pekkarinen oli kesäkuussa 2010 ehdolla keskustan uudeksi puheenjohtajaksi ja pääministeriksi Matti Vanhasen tilalle ja pääsikin toiselle kierrokselle, mutta hävisi Mari Kiviniemelle.


title: Mauri Pekkarinen

text: Maaliskuussa 2012 Pekkarinen ilmoitti pyrkivänsä jälleen keskustan puheenjohtajaksi kesän puoluekokouksessa. Hän painotti tiedotustilaisuudessaan, että puolueelle tulee löytää ylin johto, joka pystyy innostamaan ja yhdistämään sekä viemään sanomaa perille. Huhtikuussa Pekkarinen kuitenkin vetäytyi puheenjohtajakisasta, koska koki puolueenjohdon toivovan puolueessa sukupolvenvaihdosta.


title: Mauri Pekkarinen

text: Syyskuussa 2018 Pekkarinen ilmoitti, ettei asetu ehdolle vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Mauri Pekkarinen

text: Iiro Viinanen otti tiettävästi käyttöön – Pekkarista tarkoittaen – termin ”pekkarointi” Ahon hallituksen aikana. Termillä tarkoitetaan kotiinpäinvetämistä, josta näkyvimmäksi esimerkiksi nimettiin Kärkisten silta. Yleensä ”pekkaroinnilla” viitataan kansanedustajien ja ministereiden väitettyyn oman vaalipiirin ja kotiseudun suosimiseen esimerkiksi budjettimäärärahojen jakamisessa. Termi on uusi versio aikaisempina vuosina suosituksi tulleesta termistä ”iltalypsy”, jossa jo aikaisemmin sovitun jälkeen epäillään vaadittavan vielä (illalla) lisää.


title: Mauri Pekkarinen

text: Helsingin Sanomien tekemässä huippupolitiikkojen arvioinnissa asiantuntijajoukko katsoi Pekkarisen olevan paras neuvottelija arvioiduista.


title: Mauri Pekkarinen

text: Pekkarinen on kinnulalaisen maanviljelijäperheen esikoinen. Hänen äitinsä on emäntä Hellin "Inkeri" (o.s. Kinnunen, 1929–2018) ja isänsä oli maanviljelijä Niilo Matti Pekkarinen (1922–2004). Pekkarinen on ollut naimisissa vuodesta 1972, ja hänellä on vaimonsa Raijan kanssa vuosina 1973 ja 1976 syntyneet pojat sekä vuosina 1982 ja 1988 syntyneet tyttäret.


title: Mauri Pekkarinen

text: Pekkarinen on kirjoittanut ylioppilaaksi Kannuksen yhteiskoulusta vuonna 1968 ja valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1974. Lappeenrannan teknillinen yliopisto myönsi Pekkariselle tekniikan kunniatohtorin arvonimen vuonna 2008 ja Jyväskylän yliopisto taloustieteen kunniatohtorin arvon 2009.


title: Ultra Bra

text: Ultra Bra oli suomalainen poliittissävytteinen pop- ja rockyhtye, joka sai alkunsa vuonna 1994 ja lopetti varsinaisen toimintansa vuonna 2001. Yhtye teki lyhyen paluun lavoille vuonna 2017 tuotteliaimpien vuosiensa 12 hengen kokoonpanossa. Myös alkuvuosien laulaja Anna Tulusto oli mukana vierailijana kesän festivaalikeikoilla.


title: Ultra Bra

text: Yhtye perustettiin alun perin Suomen demokraattisen nuorisoliiton (nyk. Vasemmistonuoret) järjestämää laulukilpailua varten. Alun perin tarkoituksena ei ollut muodostaa pysyvää yhtyettä puhumattakaan menestyvästä sellaisesta, mutta kilpailun voitettuaan osa yhtyeen jäsenistä päätti jatkaa musiikin luomista yhdessä. Kilpailunauhalla lauloi muun muassa Maija Vilkkumaa. Alkuvaiheen laulajiin kuuluivat myös Joel Melasniemen sisko, näyttelijä Vilma Melasniemi sekä näyttelijä Petriikka Pohjanheimo.


title: Ultra Bra

text: Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli SDNL:n laulukilpailun voittopalkintona kustantama "Houkutusten kiihottava maku" -EP heinäkuussa 1995. Tämän jälkeen yhtyeen kiinnitti Johanna Kustannus, jonka kautta yhtyeen kaikki myöhemmät julkaisut ilmestyivät. Ensimmäinen kokopitkä studioalbumi "Vapaaherran elämää" ilmestyi 20. syyskuuta 1996, ja se valittiin vuoden albumiksi Rumbassa. Toinen albumi, "Kroketti", julkaistiin vuonna 1997, ja se on myynyt tuplaplatinaa. Albumin kappale ”Älä soita tänne enää koskaan” oli "Isänmaan toivot" -TV-sarjan tunnusmusiikkina. ”Sinä lähdit pois” oli ainut albumilta julkaistu single ja sai paljon radiosoittoa.


title: Ultra Bra

text: Vuonna 1998 Ultra Bra osallistui Suomen Euroviisukarsintaan ”Tyttöjen välisestä ystävyydestä” -kappaleella ja sijoittui jaetulle kolmannelle sijalle. Samana vuonna laulaja Anna Tuluston ja yhtyeen tiet erosivat. Kerkko Koskisen mukaan ”perusongelma oli, että Anna ei osannut laulaa”.


title: Ultra Bra

text: Yhtyeen kolmas levy "Kalifornia" julkaistiin 13. maaliskuuta 1999. Se myi heti julkaisuviikollaan kultaa ja nousi albumilistan ensimmäiseksi.


title: Ultra Bra

text: Yhtyeen viimeinen levy "Vesireittejä" ilmestyi 13. lokakuuta 2000 ja myi nopeasti platinaa. Single ”Heikko valo” myi myös kultaa. Vuonna 2001 yhtye päätti lopettaa, julkaisi tuplakokoelman "Sinä päivänä kun synnyin" ja soitti viisi perättäistä jäähyväiskonserttia Helsingin Tavastialla. Yhtye ei varsinaisesti hajonnut vaan kertoi, että saattaa jatkaa toimintaansa joskus tulevaisuudessa.


title: Ultra Bra

text: Yhtyeen hajottua Kokkonen, Lehtinen, Melasniemi ja Saarikivi jatkoivat yhdessä Scandinavian Music Group -yhtyeessä. Lokakuussa 2006 julkaistun ”Uuden ajan kynnyksellä” -kappaleen työryhmässä oli mukana suuri osa Ultra Bran jäsenistä. Kerkko Koskinen ja Vuokko Hovatta ovat mukana vuosina 2012 ja 2014 kaksi albumia julkaisseessa Kerkko Koskinen Kollektiivissa.


title: Ultra Bra

text: Ultra Bra esiintyi tunnetuimmassa kokoonpanossaan Juhani Merimaan 60-vuotisjuhlissa Helsingin Tavastialla 26. marraskuuta 2007. Seuraavan kerran yhtye esiintyi 30. tammikuuta 2012 Helsingin jäähallissa Pekka Haaviston presidenttikampanjan tukikonsertissa "Kokoaan suurempi Suomi 2012".


title: Ultra Bra

text: Ultra Bra teki kolmen festivaalin kiertueen Provinssissa, Ruisrockissa ja Ilosaarirock)issa kesällä 2017. Lisäksi Ultra Bra ilmoitti elokuun lopussa pitävänsä Helsingin Hartwall areenalla keikan 15. joulukuuta 2017. Keikka myytiin nopeasti loppuun, ja yhtyeen ilmoitettiin soittavan toisen keikan seuraavana päivänä. Pian tämän jälkeen paljastettiin, että on tulossa vielä kolmaskin keikka sunnuntaina 17. joulukuuta 2017.


title: Ultra Bra

text: Yhtyeestä kertova tietokirja "Ultra Bra – Sokeana hetkenä" ilmestyi 16. elokuuta 2018. Kirjan ovat kirjoittaneet Ville Similä ja Mervi Vuorela, ja se on ehdolla vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi.


title: Ultra Bra

text: Ultra Bra tunnetaan myös musiikkivideoistaan. Videot ”Kirjoituksia” ja ”Sinä lähdit pois” ovat voittaneet kultaisen Muuvin sekä ”Kaunis ja ylpee” ja ”Tyttöjen välisestä ystävyydestä” saaneet pronssisen Muuvin. ”Villiviini” oli Jyrki Video Awardseissa vuoden popvideo.


title: Ultra Bra

text: Ultra Bran tunnetuin sanoittaja oli sittemmin muun muassa työministerinä ja Vihreiden puheenjohtajana toiminut Anni Sinnemäki. Muita sanoittajia olivat Janne Saarikivi, Pekka Lahdenmäki, Juhana Rossi, Erpo Pakkala, Tommi Saarikivi ja Ville Putro. Lisäksi muutamat Ultra Bran laulut perustuvat Anna Ahmatovan suomennettuihin runoihin. Kaikki kappaleet sävelsi Kerkko Koskinen lukuun ottamatta ”Kuka haluaa” -kappaletta, jonka sävelsi Antti Lehtinen.


title: Nelson Piquet

text: Nelson Piquet Souto Maior (s. 17. elokuuta 1952, Rio de Janeiro, Rio de Janeiro, Brasilia) on brasilialainen uransa lopettanut kilpa-autoilija ja kolminkertainen Formula 1 -sarjan kuljettajien maailmanmestari.


title: Nelson Piquet

text: Piquet osallistui urallaan 207 Grand Prix -kilpailuun, joista hän saavutti 23 voittoa, 60 palkintosijaa, 24 paalupaikkaa ja 23 kilpailun nopeinta kierrosta. MM-pisteitä hän keräsi urallaan 481,5 (485,5).


title: Nelson Piquet

text: Piquet'n mukaan on nimetty Rio de Janeirossa sijaitseva kilparata Autódromo Internacional Nelson Piquet, joka tunnettiin aiemmin nimellä Jacarepaguá. Rata oli mukana F1-sarjassa vuosina 1978, 1981–1989. Piquet voitti radalla ajetun kilpailun kahdesti vuosina 1983 ja 1986.


title: Nelson Piquet

text: Piquet'n pojat Nelson Piquet nuorempi ja Pedro Piquet ovat myös kilpa-autoilijoita. Heistä vanhempi veli on myös kilpaillut F1-sarjassa.


title: Nelson Piquet

text: Piquet syntyi 17. elokuuta 1952 Rio de Janeirossa, joka oli vielä silloin Brasilian pääkaupunki. Nelsonin isä, Estácio Souto Maior, oli Brasilian kongressin jäsen ja toimi hallituksen terveysministerinä. Perhe asui maan hallinnollisessa pääkaupungissa, Brasíliassa, viettäen luksuselämää. Nelsonilla oli kaksi veljeä; Alexis ja Geraldo sekä sisko Genusa. Nelson oli lapsista nuorin.


title: Nelson Piquet

text: Nuorena Piquet harrasti isänsä tavoin tennistä, ja hänestä olikin kehittymässä lahjakas pelaaja, mutta tulevaisuuden suunnitelmat olivat vielä avoinna. Autot ja moottoripyörät kiinnostivat myös. Isä halusi Nelsonista tennispelaajan, ja hänet lähetettiin opiskelemaan Yhdysvaltoihin sanfranciscolaiseen lukioon, joka oli tennispainotteinen. Opiskeluaikana Piquet innostui tenniksen sijasta kilpa-autoilusta, mutta tiesi palattuaan kotimaahansa, ettei isä hyväksyisi uutta harrastusta. Nelson kuitenkin aloitti kilpailemisen kartingissa salaa vanhemmiltaan käyttäen äitinsä, Dona Clotilden, tyttönimeä Piquet.


title: Nelson Piquet

text: Aluksi Piquet kilpaili entisen F1-kuljettaja Alex Ribeiron Camber-kilpatallissa tallikaverinaan Roberto Moreno. Tallin kalustolla Piquet osallistui Brasilian mestaruussarjaan. Hän voitti sarjan mestaruuden toisella kokonaisella kaudellaan 1971, mutta nousu isompaan luokkaan estyi rahoituksen puuttuessa. Pettynyt isä ei halunnut tukea pojan harrastusta millään tavoin, vaan yritti käännyttää häntä lähtemään opiskelemaan johonkin yliopistoon Yhdysvaltoihin. Nelson kuitenkin kieltäytyi tarjouksesta ja jatkoi maansa mestaruussarjassa uusimalla edelliskauden mestaruutensa kaudella 1972.


title: Nelson Piquet

text: Tämän jälkeen Piquet siirtyi kilpailemaan seuraavaksi vuodeksi "koppiautosarjaan". Voittojakin tuli, mutta hän päätti siirtyä pikkuformulasarjaan kesällä 1974. Kolme seuraavaa vuotta kului Formula Super Vee -sarjassa, josta käteen jäi lopulta Brasilian mestaruus kaudelta 1976.


title: Nelson Piquet

text: Kaksinkertaisen F1-maailmanmestarin, Emerson Fittipaldin, suosituksesta Piquet teki päätöksen muuttaa Britanniaan keväällä 1977. Tavoitteena hänellä oli voittaa arvostetun Britannian F3-sarjan mestaruus. Säästöillään Piquet osti Marchin F3-auton, joka ei kuitenkaan ollut kovinkaan hyvä. Piquet sai myöhemmin kerättyä enemmän rahaa kasaan ja osti kilpailukykyisemmän Raltin, joka oli varustettu Toyotan moottorilla. Uudella autollaan hän kykeni jo voittamaan kilpailuja, mutta Euroopanmestaruussarjan voiton vei italialainen Piercarlo Ghinzani Piquet'n jäädessä kolmanneksi.


title: Nelson Piquet

text: Piquet osallistui ensimmäistä kertaa Britannian F3-sarjaan kaudella 1978 samalla Ralt-Toyotallaan. Hänen tavoitteenaan oli alun perin tehdä paras mahdollinen ajosuoritus ja kamppailla välillä voitoista. Yllättäen Piquet kuitenkin voitti sarjan mestaruuden ylivoimaisesti. Hän voitti myös lähes puolet kauden kilpailuista ja parhaimmillaan voitti seitsemän kilpailua peräkkäin.


title: Nelson Piquet

text: Piquet tuli mukaan F1-sarjaan värikkäänä pienenä miehenä, ja poistui sarjasta neljäntoista vuoden jälkeen kolminkertaisena maailmanmestarina. Mestaruuskamppailut olivat aina tiukkoja eikä mikään tullut ilmaiseksi.


title: Nelson Piquet

text: Piquet debytoi F1-sarjassa Saksan GP:ssa 1978 Ensign-tallin autolla. Kilpailu päättyi hänen osaltaan kierroksella 32. moottoririkkoon, mutta hänen kykynsä kuljettajana havaittiin varikolla. Seuraavat kolme kilpailua Piquet ajoi Ensingin sijaan BS Fabrications -yksityistallissa, joka käytti McLarenin vanhaa M23-autoa. Uudessa tallissa hän keskeytti kahdesti, mutta Italian GP:ssa hän ajoi ensimmäistä kertaa urallaan maaliin sijoittuen yhdeksänneksi. Tämän jälkeen edessä oli jälleen tallin vaihtuminen, kun tallille ei ollut varaa lennättää kalustoa enää loppukauden kilpailuihin Pohjois-Amerikkaan. Bernie Ecclestone, joka toimi tuolloin Brabham-tallin tallipäällikkönä, halusi Piquet'n ajamaan jo kauden päättäneeseen Kanadan GP:hin. Kilpailussa Piquet selviytyi maaliin sijalla 11. Hänen ajosuorituksensa vakuuttivat tallin johdon ja Piquet sai vakituisen kuljettajan paikan seuraavaksi kaudeksi.


title: Nelson Piquet

text: Kaudesta tuli Piquet'n ensimmäinen kokonainen kausi F1:sissä. Hän ajoi Brabham-tallissa kaksinkertaisen maailmanmestarin, Niki Laudan, tallikaverina. Kausi oli vaikea tallille, joka oli tottunut menestykseen. Piquet keskeytti kauden 15 kilpailusta yksitoista. Kahdesti hän onnistui sijoittumaan kymmenen parhaan pistesijojen ulkopuolelle ja oli kerran 12:s. Uransa ensimmäiset MM-pisteet hän saavutti kauden lopulla ajetusta Hollannin GP:sta sijoituttuaan neljänneksi. Lauda lopetti ajamisen jo ennen kauden loppua Kanadan GP:n harjoituksissa ja näin Piquet nousi tallin ykköskuljettajan rooliin.


title: Nelson Piquet

text: Kaudella Brabham palasi huipulle siirryttyään Alfa Romeon alitehoisista moottoreista Ford Cosworthiin. Piquet aloittikin kauden hyvin ajamalla ensimmäistä kertaa urallaan palkintokorokkeelle sijoituttuaan toiseksi Argentiinan GP:ssa. Samalla hän myös todisti sen, ettei ollut enää vain pelkkä tulevaisuuden lupaus. Piquet tuli hyvin toimeen tallin pääsuunnittelijan, Gordon Murrayn, ja mekaanikkojen kanssa. Yhteistyön tuloksena auton suorituskykyä oli helppo parantaa nopeammin. Etelä-Afrikan GP:ssa Piquet oli pisteillä neljäs. Vieläkin parempaa menestystä tuli Länsi-Yhdysvaltain GP:ssa, jossa Piquet voitti kilpailun startattuaan paalupaikalta sekä ajoi nopeimman kierroksen. Monacon GP:ssa hän jatkoi hyviä otteitaan ajamalla kolmanneksi ja nousi samalla ensimmäistä kertaa urallaan MM-sarjan johtoon. Ranskan GP:ssa Piquet ajoi neljänneksi, kunnes nousi taas palkintokorokkeelle Britannian GP:ssa sijoituttuaan toiseksi. Saksan GP:ssa hän oli neljäs ja Itävallan GP:ssa viides, mutta hyvistä sijoituksista huolimatta ero kasvoi MM-sarjassa kärkipaikkaa pitäneeseen Alan Jonesiin 11 pisteeseen. Hollannin GP:ssa Piquet ajoi voittajaksi ja sama vauhti jatkui myös voittoon päättyneessä Italian GP:ssa. Voittojen myötä hän nousi mestaruustaistossa pisteen Jonesin edelle. Kanadan GP:hin Piquet lähti paalupaikalta, mutta joutui kilpailussa keskeyttämään. Keskeytykseen päättyi myös kauden viimeinen kilpailu, Yhdysvaltain GP. Jones kuitenkin voitti kaksi viimeistä kilpailua ja hänet kruunattiin mestariksi Piquet'n jäädessä hopealle.


title: Nelson Piquet

text: Piquet avasi kauden ajamalla kolmanneksi Länsi-Yhdysvaltain GP:ssa. Brasilian GP:hin hän starttasi paalupaikalta, mutta hyytyi lopputuloksissa sijalle 12. Argentiinan GP:sta hän saavutti kaiken mahdollisen: paalupaikan, voiton ja nopeimman kierroksen. Piquet ylsi voittoon myös seuraavaksi ajetussa historian ensimmäisessä San Marinon GP:ssa. Seuraavissa kolmessa kilpailussa matkanteko katkesi keskeytykseen. Ranskan GP:ssa hän palasi palkintosijoille ajamalla maaliin kolmantena. Saksan GP:sta Piquet saavutti kauden kolmannen voittonsa, joka jäi myös kauden viimeiseksi. Itävallan GP:ssa hän oli kolmas ja Hollannin GP:ssa toinen, samalla hän nousi MM-sarjassa tasapisteisiin johtaja Carlos Reutemanniin kanssa. Kanadan GP:hin Piquet starttasi paalupaikalta, mutta jäi kilpailussa viidenneksi. Kuitenkin hän onnistui kaventamaan eron Reutemanniin yhteen pisteen MM-sarjassa, kun kaudesta jäljellä oli enää yksi kilpailu. Päätöskilpailussa, Las Vegasin GP:ssa, Reutemannille olisi riittänyt mestaruuteen sijoittuminen Piquet'n edelle tai hänen keskeytys/jääminen pisteiden ulkopuolelle. Myös Jacques Laffitella oli mahdollisuus mestaruuteen. Piquet kuitenkin onnistui voittamaan uransa ensimmäisen mestaruuden pisteen erolla sijoittumalla kilpailussa viidenneksi, Reutemannin jäädessä kahdeksanneksi ja Laffiten kuudenneksi.


title: Nelson Piquet

text: Brabham siirtyi käyttämään BMW:n turbomoottoreita kaudella . Moottorin luotettavuusongelmat vaivasivat tallia läpi koko kauden ajan. Brasilian GP:ssa Piquet ajoi maaliin ensimmäisenä, mutta hänet hylättiin alipainoisen auton takia. Myös toiseksi tullut Keke Rosberg koki saman kohtalon. Tapahtuman seurauksena FOCAa edustaneet tallit vetäytyivät San Marinon GP:sta. Piquet avasi kauden pistetilinsä sijoittumalla viidenneksi Belgian GP:ssa. Epäonnistuneen aika-ajon vuoksi hän jopa karsiutui Itä-Yhdysvaltain GP:sta. Seuraavaksi ajetussa Kanadan GP:ssa tulos oli täysin päinvastainen Piquet'n voittaessa kilpailun ensimmäistä kertaa BMW:n moottorilla. Hänen hyvä vauhti jatkui myös Hollannin GP:ssa, mistä tulokseksi jäi toinen sija. Saksan GP:ssa Piquet johti kilpailua selvästi, mutta eteen tullut hitaampi Eliseo Salazar teki ohitustilanteessa virheen, minkä seurauksena molemmat keskeyttivät yhteentörmäyksessä. Piquet hermostui äkillisestä tilanteesta niin pahoin, että hyökkäsi Salazarin kimppuun lyöden ja potkien häntä. Itävallan GP:hin Piquet starttasi paalulta ja ehti kilpailussa ajaa nopeimman kierroksen, mutta joutui lopulta keskeyttämään sähkövikaan. Kauden viimeiset pisteet hän saavutti Sveitsin GP:sta ajamalla neljänneksi. Kauden aikana Piquet onnistui saavuttamaan 20 pistettä, joilla hän sijoittui kuljettajien MM-sarjassa vasta sijalle 11.


title: Nelson Piquet

text: Kausi käynnistyi Piquet'n osalta hyvin, kun hän saavutti avauskilpailusta, Brasilian GP:sta, voiton ja nopeimman kierroksen. Ranskan GP:ssa hän ajoi toiseksi ja ylsi samaan sijoitukseen myös Monacon GP:ssa saavuttaen samalla kilpailun nopeimman kierroksen. Piquet ajoi Belgian- ja Itä-Yhdysvaltain GP:ssa neljänneksi ja onnistui näin kaventamaan eron yhteen pisteen MM-sarjaa johtaneeseen Alain Prostiin. Britannian GP:ssa Piquet palasi jälleen palkintokorokkeelle ajamalla toiseksi. Itävallan GP:ssa hän oli kolmas, mutta ero MM-taistossa Prostiin kasvoi jo 14 pisteeseen hänen voitettuaan kilpailun. Hollannin GP:ssa sattui yllättävä tilanne, kun Prost ajautui ohitustilanteessa kilpailua johtaneen Piquet'n kylkeen. Tapahtuman seurauksena molemmat joutuivat keskeyttämään. Piquet palasi voittojen kantaan Italian GP:ssa, jossa hän kellotti myös nopeimman kierroksen. Hän voitti myös seuraavaksi ajetun Euroopan GP:n. Voitto oli hänen uransa kymmenes. Kauden päätöskilpailuun, Etelä-Afrikan GP:hin, lähdettiin Prostin johtaessa kuljettajien MM-sarjaa kahden pisteen erolla Piquet'hen. Piquet varmisti kilpailussa uransa toisen mestaruuden sijoittumalla kolmanneksi, kun Prost keskeytti turbon rikkoonnuttua.