title: Steinerkoulu

text: Suomen ensimmäinen steinerkoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1955. Vuonna 1977 tuli voimaan steinerkouluja koskeva laki, jonka piiriin kuului kolme steinerkoulua. 1980-luvulla kouluja perustettiin yksityisopetusryhminä. Eräänä syynä laajenemiselle oli se, ettei koululainsäädäntö tarjonnut käytännössä mitään muita vaihtoehtoja valtakunnallisesti ohjatulle peruskoululle. 1990-luvun alussa lakia muutettiin ja myös muut steinerkoulut saivat mahdollisuuden valtionapuun. Tämänkin jälkeen on perustettu yksittäisiä steinerpedagogiikkaa noudattavia kouluja, jotka ovat saaneet opetuksenjärjestämisluvan. Steinerkoulut ovat kannatusyhdistysten ylläpitämiä yksityisiä kouluja. Vanhemmat ovat yhdistysten jäseniä. Vuonna 2017 Suomessa toimii 25 steinerkoulua, joilla kaikilla on virallinen opetuksenjärjestämislupa. Näistä 10 antaa lukio-opetusta. Lisäksi on 44 yksityistä steinerpäiväkotia ja kolme hoitopedagogista erityissteinerkoulua (2017).


title: Steinerkoulu

text: Suomen steinerkoulujen opetussuunnitelmat ja tuntijako noudattavat opetushallituksen määräämiä perusopetuksen ja lukion opetussuunnitelmien perusteita. Steinerkoulujen opetussuunnitelmissa on joitakin maailmankuvasta johtuvia poikkeamia yleisistä opetussuunnitelmista. Todistukset ovat pääasiassa sanallisia, oppilaan taitojen kehittymistä luonnehtivia lausuntoja. Numerotodistuksia annetaan lisäksi opetuslainsäädännön mukaisesti luokilla 7–9 ja lukioasteella.


title: Steinerkoulu

text: Tunnettuja suomalaisia steinerkoulun käyneitä ovat muun muassa muusikko Lauri Porra, lastenpsykiatri Raisa Cacciatore, näyttelijä Heidi Herala, kansanedustaja Oras Tynkkynen, kansanedustaja Sofia Vikman, kuvataiteilija Heta Kuchka, kokki Sara La Fountain, näytelmäkirjailija Laura Ruohonen, rumpali Antti Lehtinen, sarjakuvataiteilija Ville Ranta, säveltäjä Kaija Saariaho, ohjaaja Lauri Maijala, kirjailija Hanna Tuuri, performanssitaiteilija Mimosa Pale sekä runoilija Juhana Vähänen.


title: Steinerkoulu

text: Steinerpedagogiikkaa on ulkopuolelta arvosteltu kahdesta pääsuunnasta: Toisaalta pedagogiikan perusteita, maailmankuvaa ja ihmiskäsitystä sekä sielu- ja temperamenttioppeja pidetään pseudotieteellisinä eikä Steinerin selvänäkemää tietoa kosmisista lainsalaisuuksista sekä astrologisia ja okkultistisia väitteitä nähdä vakuuttavana. Dosentti Heikki Ervasti ei katso uskottavaksi Steinerin oppeja kansansieluista, eetteri- ja astraaliruumiista, maahisista, juuriroduista ja ylipäätään hengentieteellisistä löydöksistä. Esimerkiksi sairauksien karmallista luonnetta ja vasenkätisyyden johtumista edellisestä elämästä hän ei näe mielekkääksi pedagogiseksi uskomukseksi. Antroposofiaa ei steinerkouluissa Suomessa opeteta, vaikkakin pedagogiset käytännöt, oppiaineet ja opetukset ovat ymmärrettäviä ja loogisia vain antroposofisesta näkökulmasta. Enhqvistin mukaan antroposofia välittyy selvästi Helsingin Rudolf Steiner-koulun opetussuunnitelman filosofisiin perusteisiin, tavoitteisiin ja oppisisältöihin käsittäen metodit, tietoteorian, ihmiskäsityksen, opettajankoulutuksen, koulun hallinnon ja koulun kehittämisen.


title: Steinerkoulu

text: Toisaalta steinerpedagogiikkaa on kritisoitu uskontona. Steiner itse ei pitänyt esoteerista oppiaan uskontona. Steinerkouluissa onkin mahdollista osallistua eri uskontojen tunnustusten mukaiseen uskonnonopetukseen, elämänkatsomustietoon tai Steinerin perustaman Kristiyhteisö-nimisen uskontokunnan mukaiseen opetukseen.


title: Steinerkoulu

text: Paavo Hiltusen mukaan steinerkoulut eivät informoineet 1980-luvulla vanhempia antroposofian uskonnollisesta luonteesta, siitä, että antroposofia läpäisee kaiken opetuksen eivätkä esimerkiksi eurytmian todellisesta tarkoituksesta. Eurytmian tarkoituksen esittämisessä on vaihtelua kouluittain ja päiväkodeittain: Toisinaan sitä kuvataan lähinnä musiikki- tai näyttämöltaideliikuntana. Toisaalta esim. Snellman-korkeakoulun opettaja Irmeli Salomaa kuvasi artikkelissaan Eurytmia: ""Eurytmian opiskelija tekee monta hämmästyttävää löytöä sekä kehostaan että erityisesti sielustaan. Taiteellisten harjoitusten avulla hän löytää itsestään uinuvia sielunpuolia, joita ei aavistanut olevan olemassakaan"". Risto Suurla, Reijo Wilenius ja Tony Dunderfelt vastasivat osittain kritiikkiin teoksessa "Huomautuksia Paavo Hiltusen Steiner-kirjasta" (1991). Heidän mukaansa Hiltunen erehtyy muun muassa väittäessään, ettei Steiner uskonut persoonalliseen, rukouksia kuulevaan jumalaan, ja että Steinerin harjoittama salatiede olisi tiedettä, joka on salattava ja että Steiner oli spiritisti. Heidän mukaansa salatiede on tiede salaisista asioista ja Steiner oli selvänäkijä, eikä spiritisti, mikä on eri asia.


title: Steinerkoulu

text:
Alan valtakunnallinen steinerpedagoginen yhteistyöorganisaatio on Steinerkasvatuksen liitto, perustettu 2008, ruotsiksi Förbundet för steinerpedagogik, englanniksi Federation for Steiner Waldorf Education in Finland. Steinerpedagogiikan seura ry (SPS, perustettu 1953) ja Steinerprdagogiikan yhteisöt ry (SPY) olivat liiton edeltäjiä..
Steinerkasvatuksen liitto toimii Suomen steinerkoulujen ja -päiväkotien ja muiden rekisteröityjen steinerpedagogisten yhteisöjen yhteistyöorganisaationa, edistää jäsenten välistä yhteistoimintaa ja edustaa steinerpedagogiikkaa ja sen tuntemusta Suomessa jäsenjärjestöjensä rinnalla. Yhdistys toimii myös yhteistyöorganisaationa kansainväliseen steinerpedagogiseen liikkeeseen, ja valvoo Suomessa steinerkoulu- ja steinerpäiväkoti -nimien käyttöä.


title: Steinerkoulu

text: Tehtävien toteuttamiseksi liitto mm. antaa lausuntoja, pitää yhteyttä päättäjiin, järjestää ja tukee steinerpedagogista tutkimus- ja selvitystyötä, esitelmä-, näyttely-, kurssi- ja seminaaritoimintaa sekä julkaisee steinerpedagogista kirjallisuutta.


title: Steinerkoulu

text: Steinerkasvatuksen liiton johtokunnan puheenjohtaja on vuonna 2017 Helena Sandell Liiton hallitus toimii steinerpedagogiikan yhteistyö- ja asiantuntijaelimenä, joka käsittelee monia erilaisia steinerpedagogiikkaan ja sen toteuttamiseen liittyviä kysymyksiä.


title: Steinerkoulu

text: Steinerkasvatuksen liiton edeltäjä, Steinerpedagogiikan seura on edustanut steinerpedagogiikkaa Suomessa jo ennen ensimmäisen steinerkoulun perustamista Suomeen. Steinerkasvatuksen liiton ensimmäinen puheenjohtaja Jarno Paalasmaa toimi myös Steinerpedagogiikan seuran puheenjohtajana. Aiempia seuran puheenjohtajia ovat olleet mm. Reijo Wilenius, Marja Dahlström, Lea Blåfield ja Simo Taimi.


title: Steinerkoulu

text: Steinerkoulut ja -päiväkodit kuuluvat kansainvälisiin verkostoihin, kuten: ECSWE - The European Council for Steiner Waldorf Education, IASWECE - International Association for Steiner/Waldorf Early Childhood Education , IF - International Forum for Steiner/Waldorf Education.


title: Steinerkoulu

text: Suomen steinerkoulujen oppilasyhdistys ry on steinerkoulujen yläluokkalaisten perustama kattojärjestö oppilaskuntatoiminnalle juuri steinerkouluissa. Yhdistyksen toiminta lähti käyntiin syksyllä 2002. Tällä hetkellä mukana on steinerkoulujen oppilaita lähes kymmenestä eri koulusta ympäri Suomea.


title: Steinerkoulu

text: Yhdistyksen tarkoituksena on toimia Suomen steinerkoulujen oppilaiden edunvalvojana ja yhteistyöelimenä. SKOY haluaa edistää oppilaiden viihtyvyyttä ja etuja ja parantaa steinerkoulun mainetta ja ihmisten tietoutta steinerkouluista. SKOY pyrkii luomaan kansainvälisiä suhteita steinerkoulujen välille ja kunnioittaa steinerkoulun perusperiaatteita. Yhdistys järjestää kokouksia, keskustelutilaisuuksia, yhteisiä jäsentapahtumia, pitää yhteyttä muihin oppilaskuntiin, koulujen johtokuntiin, opettajakuntiin, rehtoreihin/ vuosirehtoreihin, harjoittaa kulttuuri-, valistamis- ja julkaisutoimintaa sekä toimii muilla vastaavilla tavoilla steinerkoululaisten hyväksi.


title: Steinerkoulu

text: Puheenjohtajina ovat toimineet Julian Remes 2002-2004, Lauri Maijala vuoden 2005 ja Miika Tomi vuoden 2006. Vuonna 2007 yhdistyksen puheenjohtajana toimi Pia Johansson, kautena 2008-09 Milja Tomi ja kautena 2009-10 Elina Hammarström.


title: Prosenttiyksikkö

text: Prosenttiyksikkö on mitta, joka ilmaisee prosenttiosuuksien välisiä absoluuttisia eroja.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Kaleva on Oulussa ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Toimittaja Juho Raappanan vuonna 1899 perustama Kaleva on nykyisin Suomen neljänneksi suurin seitsenpäiväinen sanomalehti.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Kalevaa julkaisee Kaleva Oy, jonka suurimmat osakkeenomistajat ovat yksityishenkilöitä. Vuonna 2008 silloisen Kaleva Kustannus Oy:n toimitusjohtaja oli Jukka Haapalainen ja sanomalehti Kalevan päätoimittaja Risto Uimonen. Uimonen jäi eläkkeelle vuodenvaihteessa 2009 ja uutena päätoimittajana aloitti maaliskuussa 2009 Markku Mantila. Mantilan siirtyessä valtioneuvoston viestintäjohtajaksi marraskuussa 2014 uudeksi päätoimittajaksi tuli Kyösti Karvonen. Aiemmilta vuosilta näkyviä, pitkäaikaisia päätoimittajia ovat olleet sodanjälkeisenä aikana Valde Näsi ja Oulun kasvun vuosikymmeninä 1970-luvulta vuosituhannen vaihteeseen Teuvo Mällinen.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Kalevan toimitalo sijaitsee Karjasillan kaupunginosassa. Syksyllä 2012 lehden paino ja postitus muuttivat Oulun Takalaanilaan osoitteeseen Graniittitie 6, jonne Kaleva sai uuden painotalon. Kaleva on ilmoittanut rakennuttavansa uuden pääkonttorinsa Karjasillan kaupunginosaan heti Ympäristötalon viereen. Rakennus on arvioitu valmistuvan vuoden 2016 loppuun mennessä ja sen kustannukset ovat n. 9 miljoonaa euroa.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Toukokuussa 2014 Kaleva ilmoitti, että lehti alkaa ilmestyä tabloidikokoisena 14. helmikuuta 2015 alkaen.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Pohjois-Suomessa ilmestyvät Lapin Kansa, Lounais-Lappi ja Uusi Rovaniemi siirtyivät Kalevan omistukseen huhtikuussa 2018.


title: Kaleva (sanomalehti)

text: Kalevan päätoimittajat:


title: Makroevoluutio

text: Makroevoluutio tarkoittaa evoluutiobiologiassa evolutiivista muutosta lajitasolla tai sitä ylemmällä tasolla. Uusien lajien, sukujen, heimojen ja sitä korkeampien eliöluokkien synty on makroevoluutiota. Lajitason yläpuolella tapahtuvaa makroevoluutiota on esimerkiksi uusien adaptiivisten vyöhykkeiden valtaaminen sekä siihen liittyvät uudet evolutiiviset "keksinnöt", joita ovat esimerkiksi lintujen siivet ja maalla elävien nisäkkäiden adaptaatiot. Makroevoluutio on itsenäinen evolutiivisen tutkimuksen haara, joka on perinteisesti kuulunut paleontologeille ja systemaatikoille, tosin viime vuosina molekyylibiologia on edistänyt huimasti makroevoluution muutosten ymmärrystä.


title: Makroevoluutio

text: Käsitettä makroevoluutio käytti ensimmäisenä ilmeisesti Juri Filiptšenko 1927, ja sen tekivät tunnetuksi Theodosius Dobzhansky 1937, Ernst Mayr ja John Maynard Smith sekä myöhemmin myös Richard Dawkins ja Stephen Jay Gould.


title: Makroevoluutio

text: Tieteellinen väittely mikro- ja makroevoluution eroista alkoi vuonna 1860, kun evoluutio oli ensimmäistä kertaa laajasti esitetty ja hyväksytty Charles Darwinin kirjan "Lajien synty" julkaisun jälkeen. Ensimmäisen makroevoluutioteorian esitti Jean-Baptiste Lamarck. Lamarckismissa oletettiin, että yksilöt kehittivät ominaisuuksia, joita ne harjoittivat, ja menettivät ominaisuuksia, joita ne eivät käyttäneet, sekä että nämä muutokset periytyivät niiden jälkeläisille. Lamarckin mallissa makroevoluution kaltaiset suuret erilaistumiset tapahtuivat, kun ympäristön muuttuminen johti lajien tarpeiden muuttumiseen, joka puolestaan johti siihen, että ne harjoittivatkin aivan erilaisia ominaisuuksia kuin aikaisemmin.


title: Makroevoluutio

text: Nykyisin Tšekin alueella syntynyt munkki Gregor Mendel löysi geneettisen muuntelun lait kasvitutkimuksissaan. Mendel uskoi, että makroevoluutiolle ei ole mahdollisuuksia, sillä muutoksia tapahtui ainoastaan olemassa olevien geenialleelien suhteissa. Hänestä muuntelu oli poikkeus, ei sääntö. Darwin taas ei nähnyt huomattavaa eroa mikro- ja makroevoluution välillä. Hän viittasi usean alalajin muunteluun ja yksilöiden eroavaisuuksiin. Hänestä lajin ja alalajin välillä ei ollut selvää eroa.


title: Makroevoluutio

text: Vaikka Mendelin lait julkaistiin jo vuonna 1866, hänen teoriaansa ylenkatsottiin 1900-luvun alkuun saakka. Osasyynä oli se, että teoria julkaistiin epäselvässä julkaisussa Verhandlungen des naturforschenden Vereins Brünn eikä julkaisija ollut tiedeyhteisöön jäsen. Darwin ei ollut tietoinen Mendelin tutkimuksesta, ja hänen esittämänsä perinnöllisten ominaisuuksien mekanismi pangeneesi oli hyödyllisempi biometrisen koulun tilastotieteilijöille kuin biologeille. Tutkiessaan leijonankitoja Darwin löysi muuntelusuhteen 2,4:1, joka on samansuuntainen Mendelin löytämän variaatiosuhteen 3:1 kanssa. Darwin ei kuitenkaan ollut varma tämän lopullisesta merkityksestä. Kun Mendelin lait tulivat julkisuuteen 1900-luvulla, tilastotieteilijät ja biologit väittelivät keskenään kunnes R. A. Fisherin työ 1930-luvulla saattoi heidät yhteisymmärrykseen.


title: Makroevoluutio

text: 1930-luvun lopulla evoluutiobiologi Theodosius Dobzhansky esitti modernin evolutionaarisen synteesin. Tuodessaan mikro- ja makroevoluution käsitteet kielenkäyttöön hän kuitenkin epäröi, voitaisiinko käsitteet rinnastaa. Monet olivat sitä mieltä, että epäröinti johtui siitä, että hänen opettajansa Filiptšenko oli ortogeneesin kannattaja ja hänen mielestään mikro- ja makroevoluutiolla oli eri mekanismi ja suuruusluokka.


title: Makroevoluutio

text: Kun DNA:n ja geenien rakenne löydettiin 1960-luvulla, mutaatiot hyväksyttiin muutosmekanismiksi. Tätä teorian kehitysvaihetta kutsuttiin moderniksi synteettiseksi evoluutioteoriaksi, joka on nykyisinkin yleisesti hyväksytyin. Synteettisen evoluutioteorian mallissa mikro- ja makroevoluution ainoa ero on niiden vaatimassa ajassa ja ilmiöiden laajuudessa.


title: Makroevoluutio

text: Stephen J. Gould haastoi 1970-luvun lopulla synteettisen evoluutioteorian ja esitti punktualismin. Punktualismin mukaan suuret evolutionaariset muutokset tapahtuivat rajoitetuissa geenipooleissa radikaalien ilmastonmuutosten jälkeen. Vaikka Gould hylkäsi fyleettisen gradualismin eli opin evoluution tasaisen hitaasta vauhdista, hän oli vakaasti sitä mieltä, että evoluutioteoria on nyt vahvempi kuin koskaan.


title: Makroevoluutio

text: On esitetty, että makroevolutiiviset prosessit tapahtuvat populaatioissa ja yksilöiden genotyypeissä, joten ne ovat samanaikaisesti myös mikroevolutiivisia prosesseja.


title: Makroevoluutio

text: Makroevoluutiolle on esitetty kahta toisilleen vastakkaista toimintatapaa. Yhtäältä on esitetty, että riittävän ajan kuluessa pienet, mikroevoluution aikaansaamat muutokset kasautuvat eristyneissä populaatioissa ja johtavat uusien lajien syntyyn. Toisaalta makroevoluution on väitetty ilmenevän nopeina ja äkillisinä muutoksina. S. J. Gouldin niin sanotun jaksoittaisen tasapainon teorian mukaan eliöillä on kriittisiä geenejä: pieni muutos niissä voi muuttaa eliöitä niin paljon, että uusia eliölajeja syntyy varsin nopeasti.


title: Japanin transkriptio suomalaisella ortografialla

text: Japanin merkistön voi transkriboida suomalaisilla merkeillä lähes täydellisesti. Englantia puhuvissa maissa yleiseen Hepburn-järjestelmään verrattuna Hepburnin "y" on suomalainen "j", "sh" on "š", "ch" on "tš" ja "j" on "dž".


text:
Alla esitetyt äänteet vastaavat suomalaista kirjoitusjärjestelmää vain muutamin poikkeuksin. Poikkeuksena on japanilainen r, joka on yhdistelmä suomalaista r:ää, l:ää ja d:tä. Toisella tavoin esitettynä japanilainen r on kuin suomalainen r, mutta hyvin pehmeä ja siinä on vain yksi "tärähdys" kitalakea vasten. Myös japanilainen u on sekoitus suomalaista u:ta ja y:tä, vastaten pitkälti ruotsin kielen u:ta.Seuraavassa on esimerkki ääntämistavasta.
Olettaen, että lukija huomaa lukea ng:n ja nk:n suomalaiseen tapaan, voidaan niiden tapauksissa jättää äng-merkit käyttämättä. Tällöin esimerkiksi sana かんごふ voidaan kirjoittaa kangofu. Sanansisäisen g:n vaatimalle yksittäiselle äng-äänteelle ei kuitenkaan ole vastinetta tavallisessa suomalaisessa kirjoituksessa, joten sitä merkitään yhdellä äng-merkillä.


text: Huomionarvoista on myös, että alla oleva järjestelmä ei ole käytössä missään Suomen ulkopuolella, joten se on avuksi vain äänneasun havaitsemisessa.


title: Diabetes

text: Diabetes, , vanhalta nimeltään sokeritauti, on sokeriaineenvaihdunnan sairaus. Nuoruus- eli ykköstyypin diabetes (diabetes mellitus juvenilis) johtuu insuliinin tuotannon vähenemisestä tai lakkaamisesta haimassa. Aikuis- eli kakkostyypin diabetes johtuu insuliinin käsittelyn heikkenemisestä elimistössä. Jos aikuistyypin diabeteksen etenemistä ei saada pysäytettyä, se alkaa vähitellen muistuttaa nuoruustyypin diabetesta. Kahden päätyypin lisäksi diabeteksesta on lukuisia välimuoto- ja erityistyyppejä, joista yleisin on raskaudenaikainen diabetes.


title: Diabetes

text: Diabeteksessa verensokeri nousee liian korkeaksi. Ravinnossa olevat hiilihydraatit hajoavat glukoosiksi (rypälesokeri) ja kulkeutuvat vereen. Normaalioloissa veren glukoosipitoisuuden kasvaessa haima erittää insuliinia, joka auttaa siirtämään glukoosia soluihin ja alentamaan veren glukoosipitoisuutta. Kun ihminen sairastaa diabetesta, glukoosia ei siirry verestä solujen käyttöön riittävästi sen vuoksi, ettei keho tuota tarpeeksi insuliinia tai insuliinin vaikutus on heikentynyt. Koholla oleva verensokeri voi pitkällä aikavälillä vahingoittaa monia kehon kudoksia, kuten silmiä, munuaisia, sydäntä ja verenkiertoa.


title: Diabetes

text: Vaikka vesitystaudin latinankielinen nimi, "diabetes insipidus", on hyvin samantapainen, ei taudeilla juuri muuta yhteistä olekaan.


title: Diabetes

text: Vuonna 1988 diabeetikkoja oli Suomessa 94 000 ja vuonna 2000 166 000. Tyypin 1 diabetesta sairasti noin 30 000 ihmistä vuonna 2003, ja sairastavien määrä lisääntyy keskimäärin 2,8 prosenttia vuodessa. Siten diabeetikkojen määrän kasvu aiheutuu pääosin aikuistyypin diabeteksesta. Duodecimin vuoden 2016 Käypä hoito -suosituksen mukaan yli 500 000 suomalaista sairastaa diabetesta. Vajaalla puolella 45–74-vuotiaista miehistä ja joka kolmannella naisella on aikuistyypin diabetes tai sen esiaste. Puolet kaikista diabeetikoista eli 200 000 suomalaista sairastaa tyypin 2 diabetesta tietämättään.


title: Diabetes

text: Maailmanlaajuisesti diabetesta sairasti vuoden 2015 arvion mukaan 415 miljoonaa maailman 20–79-vuotiaista. On arvioitu, että vuoteen 2040 mennessä diabeetikoiden määrä kasvaa 642 miljoonaan. Yhdysvalloissa afroamerikkalaisilla riski sairastua diabetekseen on 1,7 kertaa suurempi kuin valkoisella väestöllä. Tutkimusten mukaan 17 prosenttia aikuisista qatarilaisista sairastaa diabetesta. Aikuisiän diabetes on Qatarissa noin kaksi kertaa yleisempää kuin muualla maailmassa.


title: Diabetes

text: Diabetes on yksi merkittävimmistä kansantaudeista. Se vaikuttaa elämänlaatuun, aiheuttaa lisätauteja ja lisää kuolleisuutta. Pitkään kestänyt tai huonosti hoidettu diabetes saattaa aiheuttaa silmien verkkokalvosairautta (diabeettinen retinopatia), munuaismuutoksia, ääreishermoston vaurioita ja jalkaongelmia. Diabetes lisää myös sydänsairauksien ja jossakin määrin haimasyövän riskiä. Diabeteksen aiheuttama munuaisvaurio (diabeettinen nefropatia), on Suomessa yleisin syy munuaisensiirtoon.


title: Diabetes

text: Klassiset diabeteksen oireet ovat tihentynyt virtsauksen tarve, janon tunne, tahaton laihtuminen ja väsymys. On myös mahdollista, että potilaan uloshengitys haisee asetonille, mikä kertoo korkeasta verensokerista.


title: Diabetes

text: Virtsaan erittyy myös glukoosia, joka havaitaan helposti laboratoriotesteissä. Tyypin 1 diabeteksen oireet voivat kehittyä nopeasti viikkojen tai kuukauden sisällä. 2. tyypin diabetes kehittyy yleensä hitaammin ja muutoksia voi olla vaikea havaita.


title: Diabetes

text: Jos tilaa ei hoideta, veren korkea glukoositaso voi aiheuttaa silmän linssien vääristymän vaikuttaen näkökykyyn. Sumentunut näkökyky onkin hyvä merkki varsinkin 1. tyypin diabeteksesta.


title: Diabetes

text: Jalan päkiöihin voi tulla turvotusta. Se on tyypillinen diabeteksen oire. Jaloissa tuntoaisti heikkenee ja voi kadota pikkuhiljaa kokonaan. Tuntoherkkyyttä mitataan asteikolla 1–3, jossa taso 3 on pahin tunnottomuustila.


title: Diabetes

text: Jalkaongelmat ovatkin diabeetikoilla yleisiä. Ajan mittaan diabeetikon jalkoihin voi tulla pitkäaikaisia haavaumia ja pahimmillaan tämä voi johtaa jopa amputaatioon. Jalka-amputaatioon joutuminen onkin diabeetikoille jopa 15 kertaa todennäköisempää kuin muille ihmisille.


title: Diabetes

text: 1. tyypin diabeetikoilla voidaan havaitaan seuraavia oireita: hyperventilointia, pahoinvointia, oksentelua, vatsakipuja tai tajunnan heikkenemistä.


title: Diabetes

text: Diabeteksen toteamiseen tarvitaan verensokerin tason määrittäminen. Diabetes voidaan diagnosoida mikäli paastoplasman glukoosipitoisuus on vähintään 7 mmol/l tai mikäli kahden tunnin arvo sokerirasituskokeessa on yli 11 mmol/l. Normaalin paastosokerin ylärajana pidetään 6 mmol/l. Jos arvo on 6-7, voidaan puhua niin sanotusta esidiabeteksesta.Tutkijat ovat pitäneet ykköstyypin eli nuoruusiän diabetesta autoimmuunisairautena eli taudin on ajateltu johtuvan siitä, että elimistön immuunijärjestelmä hyökkää elimistön omia soluja vastaan tuhoten haiman Langerhansin saarekkeiden beetasolut, jotka tuottavat insuliinia. Myöhemmän havainnon mukaan virukset kykenevät tunkeutumaan haimaan ja tuhoamaan insuliinia tuottavat beetasolut.


title: Diabetes

text: Diabeteksen taustalla on usein perinnöllinen alttius sairastumiseen, jonka lisäksi tarvitaan laukaiseva tekijä. Enterovirustartuntoja epäillään tällaiseksi tekijäksi sen perusteella, että diabeteksen puhkeaminen on yleisintä syksyllä ja talvella, jolloin enterovirustartuntoja on paljon. Lisäksi diabetekseen liittyvien autovasta-aineiden ilmestymistä edeltää usein todettu enterovirustartunta.


title: Diabetes

text: Suomalainen tutkimusryhmä löysi vuonna 2013 viisi ykköstyypin diabetestä mahdollisesti aiheuttavaa enterovirusta, jotka tunkeutuvat haimaan tuhoten insuliinia tuottavat solut. Suomalaiset tutkijat ovat kehittämässä yhdessä ruotsalaisten ja brittiläisten tutkimusryhmien kanssa ykkötyypin diabetekselta suojaavaa rokotetta, jonka markkinoille saattamiseksi tarvittavat ihmiskokeet ovat alkamassa . Myös haiman insuliinia tuottavia soluja uusivia lääkkeitä kehitellään.


title: Diabetes

text: Maaliskuussa 2017 toinen tutkimusryhmä julkisti tiedon, että suoliston bakteerikannalla ja antiobiooteilla voi olla yhteys ykköstyypin diabeteksen puhkeamiseen.


title: Diabetes

text: Imetyksen on tutkimuksissa havaittu olevan yhteydessä pienempään diabeteksen esiintyvyyteen. Varhaislapsuudessa saatavan lehmänmaitoa sisältävän ravinnon ja erityisesti lehmänmaidon insuliinin mahdollista osuutta ykköstyypin diabeteksen syntyyn tutkitaan. Lapsena saadun päivittäisen D-vitamiinilisän on huomattu vähentävän sairastumisriskiä.


title: Diabetes

text: Ykköstyypin diabetes puhkeaa yleensä 0–20 vuoden iässä. Sairastumisprosessin alettua kestää yleensä muutamia kuukausia ennen kuin insuliinin tuotanto on supistunut niin pieneksi, että sairauden ulkoisia oireita aletaan havaita. Tyypillisimpiä oireita ovat laihtuminen sekä janon ja virtsaamistarpeen lisääntyminen. Sairaus voidaan varmistaa veren sokeripitoisuuden mittauksella.


title: Diabetes

text: Sairauden puhkeamista seuraa yleensä niin sanottu remissiovaihe, jossa elimistön omaa insuliinituotantoa on vielä jonkin verran jäljellä. Tällöin sairautta voidaan hoitaa hyvin pienillä insuliiniannoksilla, ja joskus niistä jopa voidaan väliaikaisesti luopua. Oma insuliinituotanto loppuu kuitenkin yleensä kokonaan muutaman vuoden kuluessa.


title: Diabetes

text: Ykköstyypin diabetes on Suomessa suhteellisesti yleisempi sairaus kuin missään muualla maailmassa. Tutkijat epäilevät sen johtuvan siitä, että Suomessa esiintyy muita maita vähemmän enterovirusinfektioita. Tämä altistaisi infektioon sairastuneet suomalaislapset enterovirusten diabetesta aiheuttavalle vaikutukselle.


title: Diabetes

text: Ykköstyypin diabetes johtaa Suomessa automaattiseen vapautukseen asepalveluksesta sekä rauhan että sodan aikana, sillä sen hoito saattaisi olla kenttäoloissa ylivoimaisen vaikeaa. Hyvin sairautensa hoitavat diabeetikot voivat kuitenkin anomuksesta saada erityisluvan suorittaa asepalvelus.


title: Diabetes

text: Hitaasti etenevä ykköstyypin diabetes voi myös ilmentyä yli 35-vuotiaalla, jolloin saattaa olla kyse LADA-diabeteksestä. LADA-tyypin diabetes todetaan GAD-vasta-aineista, ja kyse on tällöin autoimmuuni-diabeteksestä.


title: Diabetes

text: Kakkostyypin diabetes (tyypin 2 diabetes) on ykköstyypin diabetesta selvästi yleisempi. Tyypin 2 diabeteksessa haima erittää insuliinia riittämättömästi samalla kun tämän vaikutukset soluissa ovat estyneet. Se on usein – mutta ei aina – osa niin sanottua metabolista oireyhtymää, johon kuuluvat kohonneen verensokerin lisäksi kohonnut verenpaine, poikkeavat veren rasva-arvot ja keskivartalolihavuus eli niin sanottu omenavatsa. Kakkostyypin diabetes ilmaantuu vähitellen, ja siihen sairastuvat yleensä keski-ikäiset ylipainoiset henkilöt, joilla saattaa olla perinnöllinen alttius sairauteen. Yleensä, mutta ei aina, kakkostyypin diabeteksen ensioireina ovat janontunteen lisääntyminen ja jatkuva väsymys. Tarpeen vaatiessa hoidossa turvaudutaan ensin tablettihoitoon ja vasta tarvittaessa niin sanottuun yhdistelmähoitoon, jossa on päivisin tablettihoito ja sen lisäksi esimerkiksi illalla yötä vasten insuliinipistoshoito, tai myöhemmin vain insuliinipistoshoitoon.


title: Diabetes

text: Raskaus on aikaa, jolloin piilevä diabetes saattaa puhjeta, mutta toisaalta sen yhteydessä virtsaan saattaa ilmaantua sokeria ilman diabetestakin.


title: Diabetes

text: Diabeetikon raskaus menee helpommin kesken kuin verrokin. Diabeetikkojen synnytykset pyritään käynnistämään komplikaatioiden varalta joitakin viikkoja ennen laskettua aikaa. Sikiölle ei ilman tätäkään tule suurentunutta riskiä saada diabetesta, mutta se kasvaa tavallista isommaksi ja saattaa olla syntyessään tavallista veltompi.


title: Diabetes

text: Stakesin tilastojen mukaan vuonna 2004 raskausdiabetes eli niin sanottu gestaatiodiabetes oli 12 prosentilla synnyttäjistä. Yleisyys vaihtelee alueittain: Vuonna 2004 se oli Etelä-Savon sairaanhoitopiirissä 25 prosenttia, Itä-Savon sairaanhoitopiirissä 22 prosenttia, Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiirissä 22 prosenttia, HUS:ssä 12 prosenttia, Lapin sairaanhoitopiirissä 6 prosenttia ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä 5 prosenttia synnyttäjistä. Raskausdiabetes viestii alttiudesta sairastua aikuistyypin diabetekseen. Sen puhkeamista voidaan jarruttaa harrastamalla liikuntaa ja pysymällä hoikkana. Joka kolmas synnyttäjä oli ennen raskautta ylipainoinen (painoindeksi yli 25).


title: Diabetes

text: Esidiabetes tarkoittaa lievästi kohonnutta verensokeria, joka ei riitä vielä diabetesdiagnoosiin. Kohonnut verensokeri tekee tuhojaan valtimoissa hyvin aikaisessa vaiheessa. Tästä johtuvia haittoja voitaisiin ehkäistä elintapamuutoksilla kuten liikunnalla ja ruokavaliolla. Tällöin terveydenhuollon säästöt olisivat huomattavat. Sydän- ja verisuonisairauksien riskiryhmään kuuluvilla ehkäisevä lääkehoito voisi tulla kyseeseen. Koska sairausvakuutus korvaa hoitoa vasta varsinaisen diabetesdiagnoosin jälkeen, ehdotetaan viitearvojen alentamista, jotta hoitoa voitaisiin tarjota sitä käytännössä tarvitseville.


title: Diabetes

text: Diabeetikoiden hoidon vuotuiset kokonaiskustannukset ovat yli 11 prosenttia terveydenhuollon kokonaiskustannuksista. Diabeteksen aiheuttamista kustannuksista arviolta 90 prosenttia johtuu lisätautien hoidosta (Stakes). Lisätaudit taas merkittävältä osalta aiheutuvat jatkuvasti kohollaan olevasta verensokerista. Tätä tasoa on helppoa seurata esimerkiksi HbA1C-testillä (B-GHb-A1C), jolla katsotaan, mikä on hemoglobiinin valkuaisaineen glykosyloitumis- eli glykoitumisaste. Se on terveillä normaalisti noin 5 prosenttia, mutta saattaa pitkään kestäneessä huonossa sokeritasapainossa kasvaa paljon tätä suuremmaksi. Kuuluisassa DCCT-tutkimuksessa (Diabetes Control and Complications Trial) osoitettiin, että jokaista HbA1C-tasossa tapahtuvaa 10 prosentin pienennystä kohden diabeteksen lisätautien aiheuttamat kustannukset supistuvat keskimäärin 40 prosenttia.


title: Diabetes

text: Salkinoja-Salosen ryhmän julkaisema tutkimus tutki kroonisten sairauksien ja myrkyllisten kemikaalien yhteyttä. Tutkimuksessa havaittiin, että perunassa luontaisesti olevat kaksi bakteerilajia tuottavat vielä keittämisen jälkeen ihmiselle erittäin myrkyllisiä kereulidi- ja paenilidi-nimisiä myrkkyjä, joita löytyy myös hometaloista. Näiden myrkkyjen tuotanto saattaa jatkua vielä jääkaapissakin. Perunavalmisteilla ja teollisilla lastenruokatuotteilla on mahdollisesti osuutta siihen, että Suomi pitää itsellään ennätystä lasten ykköstyypin diabeteksen esiintyvyydessä. Toisella sijalla on Ruotsi.


title: Diabetes

text: Ravinnon osuus ykköstyypin diabetekseen on havaittu myös THL:n ja Tampereen yliopiston tutkimuksessa, jossa seurattiin yli 6000 lasta vuosina 1996–2004. Suvi Virtasen johtaman tutkimuksen tulokset julkaistiin vuonna 2011, ja niissä tuotiin esille juuresten vauvoille syöttämisen yhteys lasten ykköstyypin diabetekseen.


title: Diabetes

text: Ruoalla tai ympäristötekijöillä täytyy olla merkitystä, koska Venäjän Karjalassa lapsuusiän diabetes ja allergiat ovat kuudesta kahdeksaan kertaa harvinaisempia kuin Suomen puolella, vaikka väestön geenit ovat samanlaiset. Itärajan takaisessa Karjalassa asuvat lapset, jotka ovat sairastuneet allergioihin ja diabetekseen, ovat eläneet samankaltaisessa ympäristössä kuin suomalaiset lapset.


title: Diabetes

text: On viitteitä siitä, että kalanmaksaöljyn nauttiminen ensimmäisen elinvuoden aikana vähentää riskiä sairastua ykköstyypin diabetekseen 25 prosentilla. Suojavaikutuksen arvellaan johtuvan kalanmaksaöljyn sisältämistä tulehdusta hillitsevistä pitkäketjuisista ω-3-rasvahapoista.


title: Diabetes

text: Lehmänmaitoa on pidetty eräänä altistavana tekijänä. Lehmänmaidon insuliini- ja valkuaisainepitoisuus voi olla perimmäinen syy. Maidossa esiintyvän insuliinin vaikutuksesta on jo tutkimusnäyttöä. Insuliinin poistaminen äidinmaidonkorvikkeesta vähensi lapsilla mitattuja diabetesta ennakoivia autovasta-aineita. Myös lehmänmaidon ottaminen lapsen ruokavalioon varhaisessa vaiheessa voi olla osasyynä.


title: Diabetes

text: Riskitekijöiksi on nimetty esimerkiksi virukset, suoliston vääränlainen bakteerikanta, varhain lopetettu imetys, nopea lihominen sekä aikaisin lapsen ruokavalioon otetut viljatuotteet. D-vitamiinin puutteellisen saannin osuudesta lasten sairastumisessa on kiistelty.


title: Diabetes

text: Toisaalta perinnöllinen alttius taudille on myös keskeinen syy sairastua.


title: Diabetes

text: Ykköstyypin diabetesta hoidetaan insuliinipistoksilla (insuliinikynä, -ruisku, -pumppu). Lisäksi sairastuneelle suunnitellaan ruokavalio, jossa tarkkaillaan ensisijaisesti hiilihydraattien määrää ravinnossa sekä terveellisyyttä. Ravinnon ja insuliinipistosten yhteen sovittamisella pyritään mahdollisimman normaaleihin veren sokeripitoisuuksiin. Ihmisen normaali verensokeri (kokoveren glukoosipitoisuus) on 4–7 millimoolia litrassa.


title: Diabetes

text: Erittäin lupaavia tuloksia 1-tyypin diabeteksen hoidossa on saatu vanhalla, alunperin tuberkuloosia vastaan kehitetyllä BCG-rokotteella, jolla vain kahdella pistoskerralla on saatu diabetespotilaiden verensokeriarvot palautettua lähes normaalille tasolle jopa kolmeksi vuodeksi.


title: Diabetes

text: Ajoissa havaittua tyypin 2 diabetesta voidaan hillitä liikunnalla, laihduttamisella ja VHH-ruokavaliolla. Tällöin haiman insuliinin tuotanto ja insuliinin vaikutus voivat palautua normaaleiksi. Ilman lihavuutta 90 prosenttia aikuisdiabeteksesta jäisi puhkeamatta tai puhkeaisi myöhemmin. Esimerkiksi vihreiden lehtivihannesten syömisen on todettu vähentävän sairastumisriskiä merkittävästi. Tupakointi on erityisen vaarallista diabeetikoille, koska diabeetikon riski sairastua sydän- ja verisuonisairauksiin on ennestään muuta väestöä suurempi ja tupakointi kasvattaa sitä entisestään. Tämän vuoksi tupakoivia diabeetikoita kehotetaan lopettamaan tupakointi. Riskiä sairastua tyypin 2 diabetekseen vaikuttaa korkea eläinperäisen proteiinin saanti ruokavaliosta. Riskiin sairastua tyypin 2 diabetekseen ei vaikuta kasviperäisen proteiinin saanti. Hiilihydraattien saanti ruokavaliosta ei vaikuta riskiin sairastua tyypin 2 diabetekseen.


title: Diabetes

text: Maailmanlaajuista diabetespäivää vietetään Frederick Bantingin syntymäpäivän, 14. marraskuuta 1891, johdosta marraskuun 14. päivinä vuosittain. Suomessa Diabetesliitto järjestää valtakunnallisen diabetespäivän järjestämällä opintosuoritukseksi kelpaavia seminaaritapahtumia Helsingissä. Vuonna 2017 diabetespäivän teema oli diabetes ja naiset. Tällä haluttiin kiinnittää huomiota muun muassa siihen, että nykyään joka seitsemäs raskaus maailmassa aiheuttaa naiselle raskaudenaikaisen diabeteksen.


title: Ducati

text: Ducati on italialainen moottoripyörämerkki, jonka omistaa Volkswagen Groupiin kuuluva Audi. Vielä ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa polkupyörän apumoottoreita valmistanut Ducati on kasvanut merkittäväksi moottoripyörävalmistajaksi.


title: Ducati

text: Vuonna 1966 Ducati esitteli 250 cm³:n katukäyttöön suunnitellun Mach 1 -moottoripyörän. Vuonna 1970 saatettiin markkinoille Ducatin toinen merkittävä uutuus – 750 cm³:n V2-moottorilla varustettu 750 GT. Vuonna 1972 moottorista tehtiin uusi versio, joka sisälsi venttiilien pakko-ohjausjärjestelmän ("desmodromic valve design"). Uusi Desmo-moottori julkaistiin 750 SS -mallissa, joka ylsi 220 km/h huippunopeuteen ja jolla myös voitettiin Imola 200 -kilpailu.


title: Ducati

text: Uuden Desmo-moottorin myötä Ducati erikoistui suuriin urheilullisiin moottoripyöriin. Niistä kuuluisimpia malleja ovat 851 SBK ja 916 SBK, joista edellisen sarjavalmistus alkoi vuonna 1987 ja jälkimmäisen vuonna 1995. Kumpaisellakin on saavutettu mitaleja lukuisissa Road Racing -kilpailuissa.


title: Ducati

text: Ducatin nykyisiä mallisarjoja ovat:


title: Insuliini

text: Insuliini on hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä. Insuliinia tuottavat haiman Langerhansin saarekkeissa sijaitsevat beetasolut. Rakenteeltaan insuliini on monimutkainen aminohappoketju, jonka aminohappojärjestyksessä on eri eläinlajien välillä pieniä eroja. Insuliinin vastavaikuttajia ovat glukagoni ja adrenaliini.


title: Insuliini

text: Insuliini ohjaa insuliinireseptoreiden säätelemää glukoosin kulkua rasva- ja lihassolujen solukalvon läpi. Insuliinitasojen ohjaamana insuliinireseptorit säätelevät glukoosin varastoitumista glykogeeniksi ja rasvahapoiksi, sekä mahdollistavat glukoosista syntyvien aineenvaihduntatuotteiden käyttöä sitruunahappokierrossa ja elektroninsiirtoketjussa. Insuliinin eritystä haimasta lisäävät pääasiassa pohjukaissuolen seinämästä verenkiertoon erittyvä GIP-hormoni, parasympaattinen hermosto sekä glukoosin määrä veressä.


title: Insuliini

text: Ihmisen insuliinin kemiallinen kaava on (CHNOS), moolimassa 5807,61 g/mol ja CAS-numero 11061-68-0.


title: Insuliini

text: Insuliini sisältää kaksi melko lyhyttä aminohapoista koostuvaa peptidiketjua. Toisessa ketjussa on 30 aminohappoa, toisessa 21. Nämä ketjut yhdistyvät toisiinsa kysteiini-aminohappojen rikkiatomien kovalenttisilla sidoksilla.


title: Insuliini

text: Insuliinin puutoksesta tai insuliinin käsittelyn heikkenemisestä elimistössä johtuvaa sairautta nimitetään diabetekseksi. Diabetesta hoidetaan insuliinipistoksilla esimerkiksi insuliinikynällä, insuliinipumpulla tai insuliinin käyttöä tehostavilla lääkkeillä. Aiemmin hoitoon käytettiin eläinten haimoista uutettua insuliinia. Nykyisin käytetään pääasiassa bioteknisesti tuotettua ihmisinsuliinia.


title: Insuliini

text: Ihmisen luontaisen insuliinin kanssa samanlaisen ihmisinsuliinin lisäksi diabeteksen hoitoon on kehitetty insuliinianalogeja, joissa insuliinimolekyylin ominaisuuksia on muutettu. Muutoksilla nopeutetaan tai hidastetaan insuliinin vaikutusta elimistössä, ja näin tasoitetaan diabetesta sairastavan henkilön veren glukoosipitoisuuden vaihteluita.


title: Insuliini

text: Lispro on nopeavaikutteinen insuliinianalogi, jossa lysiinin ja proliinin paikkaa aminohappoketjussa on vaihdettu. Hidasvaikutteisia analogeja ovat glargiini ja detemir. Glargiinissa aminohappoketjuun on lisätty glysiini ja kaksi arginiinimolekyyliä. Detemirissä insuliinimolekyylin rasvahapposivuketjua on muutettu siten, että se sitoutuu verenkierrossa albumiiniin ja näin tasoittaa insuliinin imeytymistä.


title: Insuliini

text: Pitkävaikutteisen insuliinin ohjeellinen vaikutus kestää selvästi muita insuliinityyppejä pidempään. Vaikutus alkaa usein vasta tuntien kuluttua pistoksesta ja huippu saavutetaan esimerkiksi 4–12 tunnin kuluttua. Vaikutus kestää insuliinista riippuen 8–24 tuntia. Näin pyritään simuloimaan haiman omaa perusinsuliinin tuotantoa ja varsinaiset aterioista johtuvat verensokerin muutokset pyritään kumoamaan pikainsuliinilla tai (nykyään vähemmässä määrin) lyhytvaikutteisella insuliinilla.


title: Insuliini

text: Lyhytvaikutteisen insuliinin avulla pyritään kumoamaan aterian hiilihydraattien aiheuttamaa verensokerin nousemista samoin kuin pikavaikutteisilla insuliineilla. Ominaista analogityypille on se, että insuliini tulee pistää oikean suuruisena jo noin 30 minuuttia ennen aterioinnin aloittamista. Tämän vuoksi päivittäisessä käytössä useimmat 1-tyypin diabeetikot ovat siirtyneet käyttämään ateriainsuliinina pikavaikutteisia insuliineja.


title: Insuliini

text: Ateriainsuliini jota otetaan sen mukaan paljonko ateria on sisältänyt hiilihydraattia. Insuliini voidaan annostella joko ennen ateriaa, sen aikana tai jopa heti sen jälkeen. Tyypillinen insuliinianalogin vaikutushuippu saavutetaan noin 1,5 tunnin kuluttua pistoksesta ja vaikutus jatkuu noin 4–6 tuntia.


title: Y2K

text: Lyhenteellä Y2K (tulee sanoista "Year 2 kilo", vuosi 2000) viitataan vuoden 2000 aiheuttamiin ongelmiin tietotekniikassa.


title: Y2K

text: Vuosilukuja kirjoitetaan yleisesti eri yhteyksissä neljän numeron sijasta kahdella numerolla. Näissä käyttökohteissa vuosisatojen kesken ei ole ilmeistä sekaantumisvaaraa. Tietojenkäsittelyn alkuaikoina tietokonelaitteiden muistimäärät olivat pieniä ja sisälsivät rajoituksia. Lisäksi muisti oli kallista. Muistia yritettiin säästää esittämällä vuosiluku kahdella merkillä, esimerkiksi ”88” (tarkoittaa vuotta 1988).


title: Y2K

text: Vuosituhannen vaihtuessa tämä menetelmä aiheutti ajan vuosilukeman ”pyörähtämisen ympäri”, jolloin ”00” saattoi tarkoittaa joko vuotta 1900 tai 2000. Vuosituhannen vaihtuminen ei ollut ainoa ongelma, ongelmia aiheutti myös vuoden 2000 karkauspäivä: gregoriaanisessa kalenterissa vain 400:llä jaolliset tasasatavuodet ovat karkausvuosia: vuosi 1900 ei ollut, vuosi 2000 oli.


title: Y2K

text: Vastaavanlaisia ongelmia, vaikkakin pienemmässä mittakaavassa, koettiin vuodenvaihteessa 2010 - niin kutsuttu Y2.01K-ongelma. Seuraavan kerran vastaavan kaltainen ongelma tullaan mahdollisesti kokemaan vuonna 10 000. Tätä ongelmaa kutsutaan (ehkä vielä leikkisästi) Y10K:ksi. Toistaiseksi hieman realistisempi ongelma saattaa olla Y2K38–ongelma vuonna 2038, jolloin joidenkin tietokoneiden tai käyttöjärjestelmien sisäinen, 32-bittinen kello saattaa ”pyörähtää ympäri”.


title: Y2K

text: Ongelmia alkoi ilmaantua jo 1990-luvun kuluessa tulevaisuuden päivämäärien mennessä vuosituhannen vaihteen yli. 1990-luvun lopussa käytettiin valtavasti rahaa Y2K-ongelmien korjaamiseen ennalta. Useimmat suuret yritykset kävivät kaikki käyttämänsä järjestelmät ja ohjelmat läpi vuosilukuongelmien korjaamiseksi. Monia vanhoja järjestelmiä korvattiin kokonaan uusilla.


title: Y2K

text: Y2K-ongelmaa lietsottiin etenkin vuoden 1999 aikana, jotkut jopa keräsivät ruokavarastoja tulevan katastrofin odotuksessa.


title: Y2K

text: Mitään merkittäviä ongelmia ei lopulta ilmaantunutkaan vuoden vaihtuessa. Suurimmat ongelmat koettiin maissa joissa tietokoneiden määrä on vähäinen, ja ongelmaan ei ollut varauduttu ennalta. Osa tapahtumista pääsi julkisuuteen, kuten ydinvoimalan pysäytys Japanissa varajärjestelmässä ilmenneiden ongelmien vuoksi, mutta useimmissa tapauksissa kohdatut ongelmat olivat pieniä ja helposti korjattavissa.


title: Y2K

text: Vuoden 2000 lähestyminen oli loistokautta ohjelmistoteollisuudelle, joka ajautui lamaan (IT-kupla) pian vuosituhannen vaihteen jälkeen.


title: Mikrofoni

text: Mikrofoni (lempinimeltään joskus myös "mikki" tai "maikki") on sähköakustinen muunnin, joka muuntaa äänivärähtelyn vastaavaksi sähköiseksi värähtelyksi. Mikrofoneja käytetään yleisimmin musiikin ja puheen muuttamiseen sähköiseen muotoon vahvistusta tai tallennusta varten.


title: Mikrofoni

text:
Mikrofoni on nykyaikaisen äänentallennus ja -toistotarpeiston vanhin väline, mikäli itse johtoja ei lasketa mukaan. Ensimmäisiä mikrofonikokeiluja tehtiin jo 1800-luvun alkupuoliskolla; ensimmäisen varsinaisen mikrofonin kehitti kuitenkin Emil Berliner -niminen fysiikan opiskelija vuonna 1877. Hän myi sen patentin Bell Telephone Companylle. Tätä mikrofonia käytettiin varhaisissa puhelimissa, mutta sitä kehitettiin paremmaksi juuri keksityn radion tarpeisiin. Hiilimikrofonin keksi David Edward Hughes 1878, mutta sen teollinen valmistus alkoi vasta 1920-luvulla. Mikrofoneja käytettiin siis radiossa ja puhelimissa, joihin ne olivat tarpeeksi laadukkaita, mutta äänitetallennukseen mikrofonien tuottama äänenlaatu oli liian heikko ja niiden taajuusvaste oli epätasainen.
1930-luvulla kehitettiin ensimmäiset dynaamiset ja kondensaattorimikrofonit. Dynaamisen mikrofonin periaatteen patentoi Ernst Siemens 1874. Tällainen liikkuvakelainen mikrofoni perustuu samaan ideaan kuin dynaaminen kaiutin, eli magneettikentässä liikkuvaan kuparilankakelaan, joka tuottaa liikkeestä sähkövirtaa. Dynaaminen mikrofoni toi selkeän parannuksen verrattuna aiemmin käytössä olleen hiilimikrofonin äänenlaatuun.


title: Mikrofoni

text: Kondensaattorimikrofonin valmistus tuli mahdolliseksi elektroniputken keksimisen jälkeen 1910-luvulla: kondensaattorikapselin jännitemuutosten mittaamiseen tarvittiin suuri-impedanssinen vahvistin, joka ei kuormita kapselia eikä siten pura sen sähkövarausta. Dynaamiset ja kondensaattorimikrofonit otettiin suurimmissa radioyhtiöissä teknisten sovellusten osaksi sillä niiden äänenlaatu oli ratkaisevasti parempi kuin aiempien mikrofonien. 1970-luvulla FET- transistori syrjäytti pääosin elektroniputken kondensaattorimikrofonin vahvistinosassa.


title: Mikrofoni

text: Pietsosähköinen mikrofoni eli kidemikrofoni oli yleisesti käytössä myös 1930–1950-luvuilla. Tämä pietsosähköiseen ilmiöön perustuva mikrofoni pystyi tuottamaan huomattavasti dynaamista mikrofonia korkeamman jännitteen, joten se soveltui hyvin esimerkiksi kotiäänittäjän käyttöön. Alun perin pietsomikrofonien materiaalina käytettiin rochellesuolakiteitä, nykyisin käytössä ovat erilaiset muovit ja keraamiset materiaalit. Nykyisin pietsomikrofonin tärkeimmät sovellukset ovat akustisten soittimien tallamikrofoneissa sekä ultraääniantureissa.


title: Mikrofoni

text: Dynaamisen mikrofonin toimintaperiaate on vastakkainen dynaamiselle kaiuttimelle. Yksinkertaisimmillaan dynaaminen mikrofoni sisältää neljä osaa: kalvon, sähköä johtavan kelan, magneetin napakappaleineen, sekä johtimet. Kela on kiinnitetty kalvoon, joka kytkeytyy runkoon joustavilla ripustuksilla, samaan tapaan kuin kaiuttimen elementti. Ilman liike saa kalvon värähtelemään. Tällöin myös kalvoon kiinnitetty kela liikkuu magneettikentässä, ja siihen indusoituu vaihtojännite. Johtimet kuljettavat tämän heikon sähköisen signaalin vahvistimeen, joka vahvistaa signaalin esitys- tai tallennuskelpoiseksi. Dynaaminen mikrofoni on kaikkein yleisin mikrofoni, ja se toistaa sekä instrumentteja että laulua vaativissakin olosuhteissa melko laadukkaasti. Dynaamiset mikrofonit ovat erityisen suosittuja konserttikäytössä niiden kestävyyden, laadukkuuden ja silti hyvän toiston takia.


title: Mikrofoni

text: Dynaamisen mikrofonin erikoistapaus, magneettinen mikrofoni perustuu kiinteään kestomagneettiin ja kiinteään kelaan. Magneettivuon suuntaa kelassa ohjaa ohut teräskieli, jota mikrofonin kalvo liikuttelee. Tunnetuin esimerkkitapaus magneettisesta mikrofonista lienee Shure "green bullet", joka on alun perin suunniteltu kuulutusmikrofoniksi, mutta on yleistynyt huuliharppumikrofonina.


title: Mikrofoni

text: Magneettisen mikrofonin periaatteella toimii myös sähkökitaran mikrofoni. Siinä kitaran kieli säätelee magneettivuota kelan sisällä.


title: Mikrofoni

text: Dynaamiset mikrofonit ovat aina herkkiä ulkoisille magneettisille häiriöille. Näiden eliminointiin käytetään laadukkaimmissa mikrofoneissa n.s. humbucking- kelaa. Tämä kela sisältää saman verran kierroksia kuin itse mikrofonin puhekela mutta se kytketään puhekelan kanssa sarjaan, vastakkaisvaiheisesti, jolloin näiden kahden kelan poimima magneettikenttä kumoutuu. Kitaroiden humbucker- mikrofonissa puhekelan puolikkaat kytketään vastaavalla tavalla.


title: Mikrofoni

text: Kondensaattorimikrofonin toimintaperiaate on monimutkaisempi kuin dynaamisen mikrofonin. Kondensaattorimikrofonissa on dynaamisen mikrofonin kalvon ja kelan sijasta niin sanottu kondensaattori, joka koostuu ohuen ohuesta metallisesta kalvosta, joka vastaanottaa ääniaallot, sekä rei'itetystä elektrodista. Kondensaattoriin synnytetään tasajännite joko ulkopuolisella jännitelähteellä omaa johdinta pitkin tai käytetään hyväksi phantom-jännitettä ( ), josta jännitemuuntimen avulla tehdään tarvittava polarointijännite. Mittauskäyttöön tarkoitetuissa mikrofoneissa 200 V jännite on yleinen. Kun äänenpaine saa metallikalvon liikkumaan kauemmas ja lähemmäs elektrodista, kondensaattorin kapasitanssi ja sitä kautta sähkövaraus muuttuu. Tämä muutos tuottaa heikon signaalin, joka on liian pieni, jotta se voitaisiin sellaisenaan käyttää. Sen takia mikrofonissa itsessään − tai sitä hyvin lähellä signaalitiellä – täytyy olla esivahvistin, joka vahvistaa signaalia. Kondensaattorimikrofoni on mikrofoneista herkin ja poimii suurimmat ja pienimmät taajuudet melko vaivattomasti. Äänimittauksissa kondensaattorimikrofoni on suosittu, koska sillä on hyvin tasainen taajuusvaste. Suurikalvoiset kondensaattorimikrofonit ovat kaikkein herkimpiä, mutta toisaalta ne eivät kestä yhtä suuria äänenpaineita kuin pienemmät ilman pysyviä herkkyyden muutoksia. Mittausmikrofoneilla tyypillinen herkkyys on suurilla yhden tuuman mikrofoneilla 50 mV/Pa, kun taas pienillä neljännestuuman mikrofoneilla herkkyys on tyypillisesti 5 mV/Pa. Pienikalvoiset kestävät suurempaa painetta ja jonkin verran iskujakin. Pienten mikrofonien taajuusvaste on mahdollista ulottaa pitkälle ultraäänialueelle, yli 100 kilohertsiin, mutta suurempien mikrofonien taajuusvaste kattaa yleensä vain audioalueen eli enintään 20 kilohertsiä.


title: Mikrofoni

text: Kondensaattorimikrofonin erikoisversioista tärkein lienee RF-periaatteella toimiva mikrofoni. Siinä kapselin kapasitanssin muutoksia mitataan radiotaajuudella. Kiinteätaajuinen oskillaattori syöttää signaalia virityspiiriin, jonka kapasitanssina toimiva mikrofonikapseli virittää piirin hetkellisesti ylä- tai alavireeseen. Virityspiirin ulostulojännite vahvistetaan ja syötetään mikrofonin lähtöön. RF-mikrofonin etuina on pieni pohjakohina sekä kosteuden sieto vaikeissa äänitysolosuhteissa. Tällä tekniikalla toteutetut SENNHEISER MKH-sarjan mikrofonit ovatkin suosittuja esimerkiksi elokuva- ja televisioäänittäjien työkalupakissa huolimatta niiden kohtuullisen korkeasta hinnasta.


title: Mikrofoni

text: Elektreettimikrofonissa kondensaattorikapselin vaatima sähkövaraus siirretään pysyvästi kapselin takaelektrodin muovimateriaaliin lämpökäsittelyn avulla. Mikrofoni ei siis tarvitse ulkoista polarisaatiojännitettä, joten se tarvitsee vain 1-9 V jännitteen vahvistinta varten. Elektreettimikrofonit ovat yleistyneet pienten tuotantokustannustensa ansiosta erityisesti mobiililaitteissa.


title: Mikrofoni

text: Nauhamikrofonit ovat tavallaan dynaamisia mikrofoneja, sillä erotuksella, että niiden kalvo ja kela ovat yksi sähköä johtava nauha, joka on sijoitettu magneettien väliin. Muutoin nauhamikrofoni toimii periaatteessa samalla tavoin kuin dynaaminen mikrofoni.


title: Mikrofoni

text: Hiilimikrofoni, jota käytettiin puhelimen ja radion alkuaikoina, sisälsi kahden metallilevyn väliin puristettuja hiilirakeita. Äänen aiheuttamat painevaihtelut välittyivät hiilirakeisiin, joiden välinen resistanssi vaihteli paineen mukana. Jos metallilevyihin kytkettiin ulkoinen tasajännite, mikrofonin läpi kulki sähkövirta, jonka voimakkuus seurasi resistanssin muutoksia Ohmin lain mukaisesti. Tämä virta voitiin yksinkertaisimmillaan syöttää suoraan kovaääniseen, joka toisti värähtelyt äänenä.


title: Mikrofoni

text: Langaton mikrofoni sisältää mikrofonivahvistimen ja radiolähettimen, joka lähettää signaalin langattomasti radiolähettimen kautta vastaanottimeen. Langaton mikrofoni ei siis tarvitse mikrofonikaapelia. Vastaanotin täytyy kytkeä kuitenkin mikseriin tai muuhun laitteeseen johdolla.


title: Mikrofoni

text: Langattomat mikrofonit käyttävät äänen siirtoon radioaaltoja. Kukin mikrofonijärjestelmä (mikrofoni ja vastaanotin) käyttää tiettyä taajuutta, joka on sama lähettimessä ja vastaanottimessa. Useissa järjestelmissä on muutama oletustaajuus, mutta ammattijärjestelmissä on mahdollisuus valita käytännössä mikä taajuus tahansa. Taajuus ilmoitetaan megahertseinä. Langattomat mikrofonit käyttävät taajuusalueita VHF (Very high frequency 30 MHz – 300 MHz) ja UHF (Ultra high frequency 300 MHz – 3000 MHz), joista jälkimmäinen on käytetympi. Esimerkki hertsitaajuudesta on 427,500 MHz.


title: Mikrofoni

text: Koska langaton mikrofoni toimii ilman johtoja, ainoa virtalähde signaalin lähettämiseen on akku- tai paristovirta. Langaton mikrofoni käyttää yleensä 1,5 V tai 9 V jännitettä. Langattomat mikrofonit toimivat yhdellä paristolla yleensä vajaat kymmenen tuntia. Akuilla toiminta-aika on lyhyempi.


title: Mikrofoni

text: Langattomat mikrofonit voidaan lajitella kahteen ryhmään: käsilähettimiin ja taskulähettimiin. Käsilähettimet () ovat kädessä pidettäviä mikrofoneja, jotka ovat yleensä dynaamisia. Taskulähettimeen kytketään usein instrumentti (esimerkiksi kitara) tai mikrofoni. Yleisimmin käytettyjä taskulähettimeen kiinnitettäviä mikrofoneja ovat päämikrofonit () ja solmiomikrofonit, jotka kummatkin ovat yleensä kondensaattorimallisia.


title: Mikrofoni

text: Eräs langattomien mikrofonien käyttämä 800 megahertsin taajuusalue siirtyi mobiililaajakaistan käyttöön vuoden 2014 alusta alkaen. Tämä uudistus estää kyseistä taajuusaluetta käyttävien mikrofonien käytön. Suurin osa tällä hetkellä käytössä olevista langattomista mikrofoneista toimii 800 megahertsin poistuvalla taajuusalueella. Osa mikrofoneista on viritettävissä mobiilitaajuuksien ulkopuolelle. 800-taajuusalue sisältää taajuudet 790–862 MHz, 700-taajuusalueella (694–790 MHz) radiomikrofonikäyttöä voisi olla 31. joulukuuta 2020 asti. Radiomikrofonien taajuuksiksi ehdotetaan ensisijaisesti televisiotoimintaan osoitettuja alueita 174–230 MHz ja 470–694 MHz.


title: Mikrofoni

text: Phantomsyöttö on yleinen tapa syöttää jännitettä kondensaattorimikrofonien aktiivisille komponenteille. Nimensä Phantom ("suom. haamu") on saanut siitä, että se on käytännössä näkymätöntä mikrofonille, joka ei sitä tarvitse (balansoidun linjan informaatio on nimenomaan johtimien signaalierossa). Phantom-lähde syöttää molempiin signaalijohtimiin suojavaippaan nähden tasavirtakomponentin. On syytä olla varovainen liitettäessä XLR-adapterilla muita laitteita phantomsyöttöihin, sillä laitteiden ulostulovahvistimet eivät kestä ulkoapäin syötettyä korkeaa tasajännitettä.


title: Mikrofoni

text: Useimmiten phantom-virran jännite on 48 V, mutta myös 12 V jännite on määritelty DIN 45596-standardissa. Käytännössä mikrofonien virrantarve kuitenkin vaihtelee tapauskohtaisesti, jolloin erikoiskäytössä voidaan käyttää myös eri jännitteitä.


title: Mikrofoni

text: Phantomsyötön lisäksi on olemassa muita tapoja syöttää jännitettä mikrofoneille, kuten T-syöttö (DIN 45595), jotka eivät ole yhteensopivia phantomsyötön kanssa.


title: Mikrofoni

text: Ammattikäyttöön tarkoitetuissa mikrofoneissa käytetään "balansoitua" kaapelia, mikä vähentää matalaimpedanssisen mikrofonisignaalin häiriöherkkyyttä sen kulkiessa pitkässä kaapelissa. Liittimenä käytetään useimmiten kolmepinnistä XLR-liitintä, mitä tästä syystä kutsutaankin useimmiten mikrofoniliittimeksi. XLR-liittimen lisäksi myös TRS-liitin ("engl. Tip-Ring-Sleeve") on yleinen studiokäytössä. Balansoidussa kaapelissa hyötysignaali syötetään kahteen johtimeen vastakkaisvaiheessa ja kolmas johdin toimii maalinjana. Matkalla vastaanottimeen ulkoiset häiriöt indusoituvat molempiin signaalijohtimiin samassa vaiheessa. Vastaanotin on differentiaalinen, eli se vahvistaa signaalijohtimien välisen jännite-eron. Siten kumpaankin johtoon yhtä suurina kytkeytyneet häiriöt kumoutuvat.


title: Mikrofoni

text: Mikrofonia valittaessa tarkoitukseen kuin tarkoitukseen tärkeimpiä asioita taajuusvasteen lisäksi on mikrofonin suuntakuvio. Suuntakuvioita on erilaisia, mutta fysiikan laeista johtuen ne ovat kaikki pyöreitä. Suuntakuvio riippuu mikrofonin akustisesta toimintaperiaatteesta, joita on periaatteessa vain 2: paineherkkä ja nopeusherkkä. Näiden toimintaperiaatteiden yhdistelmillä saadaan toteutettua kaikki seuraavassa esitettävät suuntakuviot, haulikkoa lukuun ottamatta. Suuntakuviota muokataan pääasiassa jättämällä kalvon takakammio osittain tai kokonaan avoimeksi. Mitä suuntaavampi mikrofonin suuntakuvio (herttakuvioisilla ja sen muunnoksilla) on, sen erikoisominaisuutena ns. lähiäänivaikutus-, eli proximity-efekti korostuu. Tämä tarkoittaa, että mikäli mikrofoni on todella lähellä äänilähdettä, kuten esimerkiksi rumpusetissä, bassotaajuudet korostuvat luonnottomasti. Proximity-efekti puuttuu painemikrofonilta täysin (pallokuvio). Pallomikrofoni on myös vähemmän herkkä käsittelyäänelle ja tuulelle.


title: Mikrofoni

text:
Pallo ("engl. omnidirectional") on vanhin suuntakuvio. Mikrofoni, jonka suuntakuvio on pallo, poimii kaikista suunnista tulevat äänet yhtä voimakkaasti.
Hertta ("engl. cardioid") on ns. suuntaava kuvio, ja kaksi seuraavaa ovat sen variaatioita. Herttakuvioinen mikrofoni poimii tehokkaasti äänet edestä ja sivuilta, mutta jättää takaa tulevat äänet hiljaisiksi.
Superhertta ("engl. supercardioid") on hertan ensimmäinen variaatio, jonka suuntakuvio on kapeampi kuin hertan. Tekniikastaan johtuen se poimii lisäksi myös hiukan takaa tulevia ääniä.
Hyperhertan ("engl. hypercardioid") suuntakuvio on vieläkin kapeampi ja se poimii takaa tulevat äänet voimakkaammin kuin superhertta.
Kahdeksikko ("engl. bidirectional, figure-8") on nimensä mukaisesti suuntakuvio, joka poimii kahdelta vastakkaiselta puolelta tulevat äänet yhtä voimakkaasti, ja jättää sivuilta tulevat äänet hiljaisiksi.
Haulikko ("engl. shotgun") on erityisesti elokuva- ja televisiotuotantoon tarkoitettu mikrofoni, joka poimii tarkasti edestä tulevat äänet (esim. dialogin, toiminnan äänet) ja hiukan heikommin takaa ja sivulta tulevia ääniä (tilaääniä).


title: Mikrofoni

text: Mikrofonia voidaan käyttää myös esimerkiksi äänenvoimakkuuden mittaamiseen. Jotta mikrofonilla voitaisiin mitata äänenvoimakkuutta tarkasti, se täytyy kalibroida.


title: Mikrofoni

text: "Normaliäänilähde" () on eräänlainen kaiutin, jota voi käyttää mikrofonien herkkyyden tasaukseen. Se on erityisen täsmällinen taajuusgeneraattori, joka ei ei muuta signaalin tasoa lämpötilan vaihteluista huolimatta. Mikrofonikapselin voi asettaa siten, että ympärillä olevat hälyäänet eivät paljon voi vaikuttaa mittaustulokseen.


title: Mikrofoni

text: "Mäntä-äänilähde" () on mikrofonien kalibrointiin tarkoitettu laite, joka tuottaa tunnetun äänenpaineen. Kalibroitava mikrofoni asetetaan mäntä-äänilähteen kalibrointionteloon, jonka tilavuutta yksi tai useampi jaksollisesti liikkuva mäntä muuttaa. Mäntien iskutilavuuden, ontelon tilavuuden sekä ilman ominaisuuksien avulla voidaan laskea ontelossa vaikuttava äänenpaine. Kalibrointitaajuus on tavallisesti 250 Hz ja kalibrointitaso 124 dB. Mäntä-äänilähteellä ei toimintaperiaatteen vuoksi päästä kovin suuriin taajuuksiin.


title: Kaikulaite

text:
Kaikulaitteella lisätään ääneen keinotekoisesti kaikua.
Kaiku tuotetaan lisäämällä sisään tuleva signaali kahdennettuna tai monistettuna lähtevään signaaliin pienellä viiveellä. Käsiteltävä signaali on linjatasoista eli (Line-in, Line-out) liittimiin sopivaa. Kaiussa on sisään- ja ulostulevan signaalin voimakkuuden säätimet sekä kaikuparametreille omat säätimet.


title: Kaikulaite

text: Kaikulaitteessa sisään tulevasta äänisignaalista pyritään yleensä saamaan sopivilla mikrofoneilla varsin kaiuton, jotta sitä pystyttäisiin käsittelemään paremmin.


title: Kaikulaite

text: Kaikulaitteet tulivat suosituiksi rautalankamusiikin tulon myötä 60-luvulla. Perinteisesti nauhakaiku oli suosittua rautalankamuusikoiden keskuudessa, jousikaiku taas surf-musiikissa. Digitaaliset kaikulaitteet ja ohjelmistot ovat nykyisin korvanneet perinteiset analogiset kaikulaitteet, vaikka viime vuosina perinteisten analogisten kaikulaitteiden arvostus on jälleen kasvanut niiden luonnollisempana pidetyn äänen vuoksi.


title: Kaikulaite

text: Erilaisia kaikulaitetyyppejä ovat mm. jousikaiku, nauhakaiku, kiekkokaiku ja digitaalinen kaiku.


title: Kaikulaite

text: Nykyään harvinaisempia analogisia kaikutyyppejä ovat fyysisesti paljon tilaa vievät levykaiku ja hallikaiku. Levykaiussa äänen muokkaamisesta vastaa tukevaan kehikkoon kireälle pingotettu suurikokoinen, yleensä noin 2 m × 1 m, suorakaiteenmuotoinen teräslevy. Hallikaiussa suljettuun tilaan asetetaan kaiutin ja mikrofoni, ja ääni ajetaan kaiuttimeen ja napataan takaisin mikrofonilla, jolloin itse tila toimii kaiun tuottajana.


title: Kaikulaite

text: Lähes kaikkia edellä mainittuja kaikutyyppejä pystytään mallintamaan digitaalisilla laitteilla.


title: Kompressori (audio)

text: Kompressori on laite tai tietokoneohjelma, jonka avulla voidaan pienentää äänisignaalin dynamiikkaa eli äänenvoimakkuuden vaihteluväliä signaalissa. Koska kompressori vaimentaa voimakkaimpia ääniä, vahvistetaan yleensä siitä tuleva signaali niin, että korkein äänenvoimakkuus pysyy samana. Näin saadaan koko raita kuulostamaan keskimäärin kovemmalta välttymällä kuitenkin signaalin yliohjaukselta. Tämä kompressoriin liittyvä vahvistus aiheuttaa myös hiljaisten äänten kohoamisen esiin niinä hetkinä, jolloin vaimennus (kompressio) ei ole toiminnassa.


title: Kompressori (audio)

text: Kun äänisignaalin voimakkuus ylittää kompressorissa määritetyn kynnysarvon (threshold), kompressori pienentää sitä. Vaimennuksen määrä riippuu kompressiosuhteesta (compression ratio) – esimerkiksi suhteella 3:1 äänenvoimakkuus pienenee kynnyksen ylittävältä osin kolmannekseen alkuperäisestä.


title: Kompressori (audio)

text: Kompressoreista löytyy myös usein toiminnan jyrkkyyden säädin (knee), joka säätelee sitä, kuinka pehmeästi signaali ylittää määritetyn kynnyksen. Jyrkässä muutoksessa (hard knee) ääni siis kompressoituu määritetyssä suhteessa välittömästi kynnyksen ylittämisen jälkeen, kun taas pehmeässä muutoksessa (soft knee) kompressiosuhde muuttuu portaattomasti 1:1:stä määritettyyn suhteeseen.


title: Kompressori (audio)

text: Kompressorin äärimuoto on limitteri eli rajoitin, joka estää äänisignaalia ylittämästä asetettua rajaa. Kompressorista saadaan limitteri, kun sen suhde säädetään suureksi (äärimmillään ∞:1) ja sen toiminta-ajat asetetaan nopeiksi. Lisaksi laitteessa on joko make-up gain tai output-niminen säätö jolla voidaan kompensoida syötyä signaalia. Laitteesta loytyy myös attack -ja release-aikojen säätimet. Ajat vaihtelevat millisekunneista satoihin millisekunteihin. Liian lyhyet (alle 1 ms) attack-ajat aiheuttavat säröä äänessä. Releasen suhde attackiin kuuluisi olla ainakin nelinkertainen, väärin säädetty suhde aiheuttaa "pumppaavaa" efektiä äänessä. Joissakin tapauksissa se voi olla myös tarkoituksellista äärimmilleen vedettynä, kuten Eric Prydzin vuonna 2004 julkaistussa hittisinglessä "Call On Me" ja yleisesti french houseksi kutsutussa elektronisen musiikin alalajissa.


title: Teollisuusvakoilu

text: Teollisuusvakoilu on vakoilun eli laittomien keinojen käyttämistä kohteen, tavallisesti valtion, tärkeään teollisuuteen liittyvien tietojen hankintaan.


title: Teollisuusvakoilu

text: Totalitaarisissa maissa, joissa merkittävä osuus puolustusvälinetuotannossa tapahtuu pääasiassa samassa valtiossa ja missä kaupankäynti suuntautuu pääasiassa liittolaisille, on salassa pidettävän tiedon piiri laajempi kuin maissa, joissa talous perustuu laajemmin verkottumiseen ja vapaisiin sopimussuhteisiin, jolloin tieto on hankittavissa laillisesti ja avoimesti messuilla esimerkiksi alihankkijoilta tai osatoimittajilta.


title: Teollisuusvakoilu

text: Joskus teollisuusvakoiluun sisältyy pelkkä kilpailijoiden tai vastustajavaltioiden tuotantomäärien seuranta niiden kaupallisen menestymisen tai sotilaallisen suorituskyvyn arvioimiseksi. Esimerkiksi autoteollisuudessa kilpailijoiden tuotantomäärät voidaan selvittää autossa tarvittavien avainkomponenttien valmistusmääristä, jotka saadaan alihankkijalta. Mikäli tieto on saatu luvallisesti alihankkijalta eikä esimerkiksi salassapitosopimuksen vastaisesti luvattomin keinoin, ei kyse ole teollisuusvakoilusta, vaikkakin se voi olla alihankkijan sopimusrikkomus päämiestä kohtaan kilpailijan hyväksi. Saksassa merkittävä teollisuusvakoilutapaus liittyi alihankintaverkostoihin, missä autoteollisuuskonserni Volkswagen selvitytti luvattomasti toisen autoteollisuuskonserni Opelin alihankkijaverkoston kaupallisine ehtoineen saaden näin kilpailukykyä ostotoiminnassa.


title: Teollisuusvakoilu

text: Teollisuusvakoilun kohteita ovat muun muassa:


title: Teollisuusvakoilu

text: Teollisuusvakoilun keinoja ovat muun muassa:


title: Teollisuusvakoilu

text: Teollisuusvakoilun "harmailla keinoilla" tarkoitetaan sellaisia keinoja, jotka ovat laillisuuden rajoilla, mutta usein vähintäänkin eettisesti kyseenalaisia. Tällaisia ovat muun muassa:


title: Teollisuusvakoilu

text: Teollisuusvakoilua ei ole se, että yrityksestä kerätään tietoja, jotka yritys itse on julkistanut tai jotka muuten ovat tulleet julkisiksi. Laillisia tietolähteitä, joita myös monien yritysten business intelligence -yksiköt käyttävät, ovat esimerkiksi:


title: Teollisuusvakoilu

text: 1990-luvulla monien kansallisten tiedusteluorganisaatioiden toiminta suunnattiin idän ja lännen välisestä kamppailusta taloudelliseen tiedusteluun. Suomen Suojelupoliisi on varoittanut tästä julkisuudessa toistuvasti. Hakkeritiedustelun tärkeyttä on kuvattu niin, että se on osittain korvaamassa satelliittitiedustelun.


title: Teollisuusvakoilu

text:
Ensimmäinen kysymys on, onko yrityksellä sellaista tietoa, osaamista ym., joilla on:
Jos on, yritys on teollisuusvakoilun potentiaalinen kohde.


title: Teollisuusvakoilu

text: Toiseksi on ymmärrettävä miten ja minkälaisilla välineillä teollisuusvakoilu toimii. Vain näin siltä on mahdollista suojautua. Tunne vihollisesi, sanoi jo 2500 vuotta sitten kiinalainen strategi Sun Tzu. Tähän Suomessa saa apua muun muassa Suojelupoliisilta.


title: Teollisuusvakoilu

text: Kolmanneksi on ymmärrettävä, erityisesti ylimmän johdon, että tulokset ovat yleensä satsattujen panosten mukaiset. Ilman yritysjohdon tukea, rahaa, tiloja, välineitä, ammattitaitoisia ihmisiä, tietoja, yhteistyötä, verkottumista jne. yritysvakoilunkaan vastustamisessa ei ole mahdollista saada tuloksia.


title: Teollisuusvakoilu

text: Neljänneksi kaikkea ei voi suojata, on arvioitava riskit ja käytettävä johdon antama panos yrityksen kannalta vakavimpien riskien torjuntaan. Teollisuusvakoilun on siis oltava osa yrityksen kokonaistoimintaa.


title: Teollisuusvakoilu

text: Viidenneksi, ihmelääkkeitä ei tällä alalla ole. Teollisuusvakoilun estämisessä menestyminen on pitkällinen, työtä ja ammattitaitoa vaativa, eikä koskaan lopullisesti kunnossa oleva prosessi.


title: Vakoilu

text: Vakoilu on luvatonta tiedustelutoimintaa, jonka avulla pyritään hankkimaan tietoa kohteen tietämättä ja tahdonvastaisesti. Vakoilun kohteena on yleensä valtion hallinto tai sotilaallinen organisaatio, yksittäinen henkilö tai henkilöjoukko, jokin teollisuuden haara tai yksittäinen yritys, jolloin on kyse teollisuusvakoilusta. Vakoilu on siten myös yksi organisaatioiden tiedonhankintakeinoista. Organisaatiossa toimivat "vakoojat", jotka ovat soluttautuneet tiettyihin kohteisiin paljastamaan tietoa ja välittämään sitä organisaatiolle. Vakoilukeinoja ovat ihmisten eli vakoojien suorittama vakoilu, apuvälineiden käyttö (muun muassa vakoilusatelliitit) ja salakuuntelu. Vakoilua suoritetaan monella tasolla.


title: Vakoilu

text: "Yksittäisen ihmisen" vakoilu keskittyy esimerkiksi kohteen sijaintiin ja tekemisiin. Henkilön yhteyksiä toisiin henkilöihin voidaan myös vakoilla kun halutaan saada tietoa verkostoista. Erityinen laji vakoilua on aviopuolison uskottomuuden vakoilu. Tähän voidaan käyttää yksityisetsiviä. Henkilökohtaista vakoilua sanotaan myös "varjostukseksi".


title: Vakoilu

text: "Teollisuusvakoilussa" kohdeyrityksestä vakoillaan tuotantoprosessien menetelmiä, muotoilua ja käytettyjä raaka-aineita, tuotesuunnitelmia sekä tulevaisuudensuunnitelmia.


title: Vakoilu

text: Vakoilukohteina "valtiotasolla" voivat olla esimerkiksi vieraan maan strategiset sotilas- ja siviilikohteet kuten rakennukset, joukkojen sijoituskohteet, rautatiet ja ohjusasemat. Suurimittaisinta vakoilu on valtioiden välillä kriisitilanteissa, missä tiedustelua hoitaa nimetty organisaatio. Rauhan aikana sodan uhatessa vihollisesta tiedustellaan mahdollista sotilaallisia varustelutoimenpiteitä. Sodankäynnissä vakoilutulosten perusteella voidaan suunnitella vastatoimia vihollisen pyrkimyksiä estämään.


title: Vakoilu

text: , ja jossain määrin myös videopeleissä vakoilu ja siihen liittyvä välineistö on erittäin suosittu aihe. Tunnetuin kuvitteellinen vakooja lienee James Bond.


title: Vakoilu

text: Vakooja on agentti eli asiamies, joka toimii vakoilun kohteen tietämättä toimeksiantajansa (tavallisesti valtiollisen organisaation) eduksi. Kaksoisagentti on vakooja, joka toimii vakoilun kohteen eduksi varsinaista toimeksiantajaansa vastaan.


title: Vakoilu

text:
Vakoiluun liittyy aina suhteellisen edun hankkimisen pyrkimys. Vakoiluun liittyvät keskeisesti:
(1) vakoilutoiminta, (2) vastatoiminta eli hyökkäys vakoilua vastaan (vastavakoilu) tai vakoojien paljastaminen
(3) vastavastatoiminta, eli suojautuminen vakoilua vastaan tapahtuvalta hyökkäykseltä; esimerkiksi omien vakoojien suojaus soluttautumalla vastustajan vastavakoiluorganisaatioon.


title: Vakoilu

text: Vakoilussa vastatoiminnan periaate näkyy muun muassa kaksois- ja kolmoisagentteina sekä erillisinä vakoilu- ja vastavakoiluorganisaatioina NSA, CIA, FBI, MI6 (Britannian ulkoinen), MI5 (Britannian sisäinen), SVR/FSB (entinen KGB), SUPO, SÄPO.


title: Vakoilu

text: Kiinalainen sotateoreetikko Sun Tzu kirjoitti vakoilijoiden käytöstä jo yli 2 000 vuotta sitten. Hän luokitteli salaiset asiamiehet viiteen tyyppiin:


title: Vakoilu

text: Sun Tzu totesi: ”Salaiset operaatiot ovat olennaisia sodassa, niiden varassa on armeijan jokainen liike.”


title: Vakoilu

text: "Lain näkökulmasta vakoilua käsitellään tarkemmin artikkelissa Maanpetos"


title: Vakoilu

text: Suomea vastaan toimineista vakoojista kuuluisin ja aikansa merkittävin vakoilija Neuvostoliitolle oli Vilho Pentikäinen. Hän muun muassa luovutti Suomi-konepistoolin piirustukset Neuvostoliitolle. Pentikäinen paljastui valokuvatessaan salaisia asiakirjoja ja hän loikkasi nopeasti Neuvostoliittoon.


title: Vakoilu

text: Toinen kuuluisa suomalainen vakooja sodan aikana oli kirjailija ja kulttuurivaikuttaja Hella Wuolijoki, joka oli NKVD:n agentti koodinimellä ”Runoilija”. Wuolijoki muun muassa majoitti ja suojeli desanttia sekä välitti tietoja Neuvostoliiton tiedustelupalvelu NKVD:lle.


title: Vakoilu

text: Suomesta karkotetaan vuosittain 2–3 diplomaattia, joista osa vakoiluepäilyjen takia. Syytteeseen johtamattomista vakoilutapauksista ei yleensä tiedoteta julkisuuteen, vaan tieto niistä annetaan vain valtakunnan poliittiselle johdolle. Vuonna 1992 Suomesta karkotettiin poikkeuksellisesti 11 Venäjän diplomaattia vakoilusta epäiltyina. Diplomaatit olivat aikaisemmin toimineet muissa länsimaissa, mutta tulleet karkotetuiksi vakoilusta. Venäjä tunnetusti vakoilee diplomaattisen koskemattomuuden turvin länsimaissa. Heidän sallittiin kuitenkin Suomen ulkopoliittisen linjan mukaisesti toimia Suomessa. Poliittinen vastuu karkotuksista siirtyi vuonna 1992 Tasavallan presidentiltä pääministerille ja muille ministereille.


title: Vakoilu

text: Vuosina 1992-2006 Suomessa tuli julkisuuteen kaksi tapausta, joissa vakoiltiin venäläisille: Ensimmäisessä ulkoministeriön työntekijä toimitti venäläisille EU:n salaisia asiakirjoja. Kaksi venäläistä vakoojaa taas jäi kiinni Suomen tullissa matkalla Lontooseen.


title: Vakoilu

text: Tampereella toimiva Vakoilumuseo on lajissaan harvinainen vakoilun erikoismuseo.


title: Business intelligence

text: Business intelligence eli liiketoimintatiedon hallinta on systemaattista yrityksen suorittamaa liike-elämän tietojen hankintaa, tallennusta ja analysointia.


title: Business intelligence

text: Termin määritelmä vaihtelee lähteestä riippuen. Alun perin termillä tarkoitettiin lähinnä organisaation ulkopuoliseen tietoon kohdistuvaa toimintaa, kilpailijaseurantaa, teknologiaseurantaa jne., mutta 1990-luvun lopulla termin omaksuivat käyttöönsä myös ohjelmistoyritykset, jotka tarjoavat tuotteita organisaation oman, sisäisen numeerisen tiedon analysointiin ja hyödyntämiseen. Karkeasti jaotellen voidaankin sanoa, että Euroopassa Business intelligence tarkoittaa organisaation ulkopuoliseen tietoon kohdistuvaa toimintaa, ja Pohjois-Amerikassa sillä ymmärretään organisaation sisäiseen, numeeriseen tietoon kohdistuvaa toimintaa.


title: Business intelligence

text: Yrityksen tiedonhankinnan tavoite on kerätä yrityksen johtamisessa ja toiminnassa tarvittava keskeinen tieto, käsitellä ja jalostaa se, sekä jakaa tieto tarvitsijoille ja seurata tiedon vaikuttavuutta. Tiedonhankintaan kuuluu myös tietoprosessien päivitys niin, että saadaan ylläpidettyä yrityksen päätöksentekotarpeita vastaava tietovirta. BI-informaation päätavoite on luonnollisesti tukea päätöksentekoa jatkuvasti niin että yrityksen tavoitteet voivat toteutua.


title: Business intelligence

text: Tiedon merkityksen kasvettua oleellisesti 1990-luvulla, yhä useampaan yritykseen perustettiin tiedonhankintaa ja tiedonkäsittelyä suorittava organisaation osa. Muita osittan päällekkäisiä termejä ovat competitor intelligence (CI), knowledge management (KM), market intelligence, marketing research ja strategic intelligence.


title: Business intelligence

text: Business Intelligence –työkalujen avulla kerätään järjestelmistä (usein toiminnanohjaus- tai kommunikaatiojärjestelmä- tms. hallinnointijärjestelmä) systemaattisesti oleellista tietoa, tutkitaan ja analysoidaan sitä ja käytetään lopulta päätöksenteon tukena. Informaatiota voidaan erinäisillä ratkaisuilla kerätä myös kaikkien matkapuhelinten kommunikaatiotapahtumien osalta. Asioiden ja esineiden liittäminen internetiin kasvattaa BI-ratkaisujen potentiaalisten datalähteiden määrää entisestään.


title: Business intelligence

text: Business Intelligence -ratkaisuja voidaan hyödyntää kaikessa liiketoiminnassa, yrityksen sisällä eri prosesseissa ja tarvittaessa myös hallittuna tiedon jakeluna yhteistyökumppaneille ja asiakkaille. Yleisesti liiketoimintatieto on ollut yrityksen ylimmän johdon käytössä sen strategisessa päätöksenteossa, mutta nykyisin sitä hyödyntää myös keskijohto.


title: Business intelligence

text: Tarkemmin tämä tavallisesti tarkoittaa tiedon keräämistä ETL -välineillä lähdejärjestelmistä tietovarastoon ja edelleen tiedon analysointia ja raportointia.


title: Business intelligence

text: Business intelligence on laillista tiedonhankintaa yrityksen ulkopuolelta: erityisesti kilpailijoista, niiden toiminnasta ja markkinoista. Kohteita ovat edellisen lisäksi muun muassa asiakkaat ja markkinat ylipäätään, alihankkijat ja muut sidosryhmät, teknologiat, yrityksen kohdemaiden hallinto, kulttuuri ja lainsäädäntö (EU) sekä tulevaisuus ja trendit ylipäätään.


title: Business intelligence

text: Jokaisella yrityksellä on jo olemassa jonkinlaisia business intelligence -toimintoja, niitä ei vain välttämättä tunnisteta, tai kaikkia sen osa-alueita ei kutsuta sillä nimellä. BI-toiminnan rakentamisessa on siis kyse toiminnan systematisoimisesta ja järjestämisestä ammattimaisella tavalla, sekä sen saattamisesta ohjauksen, koordinoinnin ja kehittämisen piiriin.


title: Business intelligence

text:
BI-toiminnan rakentaminen ja kehitys voi koostua esimerkiksi seuraavista osista:
Laittomien keinojen käyttöä tiedon hankkimiseksi kilpailijoista kutsutaan teollisuusvakoiluksi.


title: Yrityksen informatisointi

text: Yrityksen informatisointi tarkoittaa:


title: Yrityksen informatisointi

text: Yrityksen informatisointi ei tarkoita vain teknisiä ratkaisuja. Se on kokonaisvaltainen muutos, joka sisältää muun muassa vallan, ihmiset, roolit, teknologian, organisaation, koulutuksen, asiakkaat, kilpailijat, alihankkijat ja yrityksen liikeidean.


title: Yrityksen informatisointi

text: Merkittäviä yrityksen informatisointeja on esim:


title: Tiedonhallinta

text: Tiedonhallinta (engl. "Database Management") tarkoittaa tietojen järjestämistä tietokoneissa oleviin tietokantoihin tehokkaasti.


title: Tiedonhallinta

text:
Tiedonhallinta (engl. "Knowledge Management"), josta useammin käytetään nimeä tietämyksenhallinta on menetelmäkokonaisuus, jolla pyritään ohjaamaan ja hallitsemaan yrityksen inhimillistä pääomaa ja aineetonta omaisuutta.
Se on noussut viime vuosikymmeninä yhä useamman organisaation keskeiseksi taidoksi. Tiedonhallinnan merkitys on kasvanut tiedon yleisen merkityksen kasvaessa yhteiskunnissa, yrityksissä, hallinnossa ja sodankäynnissä.


title: Tiedonhallinta

text: Tiedonhallinnalla tarkoitetaan tiedon näkemistä yrityksissä esimerkiksi rahoitukseen verrattavana menestystekijänä ja johtamisen kohteena. Tietoa, yrityksen aineetonta pääomaa, on hallittava samalla tavalla kuin henkilöstöä tai rahoitusta, yhä tärkeämpänä osana yrityksen kokonaistoimintaa.


title: Tiedonhallinta

text: Tiedon käyttö mahdollistaa täsmätoiminnan, toiminnan vähemmillä resursseilla, joita korvaa suurempi määrä ja parempaa tietoa. Tieto on yhä merkittävämpi suhteellisen edun lähde kilpailijan omaavassa toiminnassa.


title: Rasmus (nimi)

text: Rasmus on miehen etunimi. Se on lyhentymä laajalti käytössä olevasta nimestä Erasmus, joka on peräisin kreikan sanasta "erasmios" ’rakastettu’.


title: Rasmus (nimi)

text: Suomenkielisen kalenterissa Rasmuksen nimipäivä on 24. lokakuuta. Etunimi lisättiin kalenteriin vuonna 2000. Nimi on yleinen erityisesti Skandinavian maissa. Suomessa se oli vielä 1900-luvun puolivälissä vain muutamalla henkilöllä, mutta on myöhemmin yleistynyt. Lokakuuhun 2016 mennessä se oli annettu noin 8 280 henkilölle.


title: OODA-loop

text: OODA-loop on John Boydin Korean sodassa keksimä johtamisen silmukka: Observation - Orientation - Decision - Action, suomalaisittain lähinnä Havainnointi - Tilanteenarviointi - Päätös - Toiminta, eli HTPT- silmukka.


title: OODA-loop

text: OODA- loop on hyvin lähellä kyberneettistä mallia johtamisesta. OODA- loop on myös informaatiosodankäynnin, johtamisen ja tiedon ydintä.


title: Murphyn laki

text: Murphyn laki on Yhdysvaltain armeijan kapteeni Edward A. Murphyn mukaan nimetty periaate, jonka mukaan "”jos jonkin asian voi tehdä monella tavalla ja näistä tavoista yksi johtaa onnettomuuteen, ennen pitkää joku tekee asian sillä tavalla”". Lyhyemmässä ja ehkä tunnetummassa muodossa periaate kuuluu ”"jos jokin voi mennä pieleen, se menee pieleen"”. Murphy työskenteli sotilasinsinöörinä koelentoprojektien parissa ja huomasi tapahtuneista onnettomuuksista, että onnettomuudet estää parhaiten varmistamalla, ettei mikään voi mennä vikaan.


title: Murphyn laki

text: Murphyn lakia siteerataan usein virheellisesti ja siitä on tullut pessimistinen hokema, jolla ei välttämättä ole mitään tekemistä Murphyn alkuperäisen tarkoituksen kanssa. Murphyn tarkoitus oli kiinnittää huomiota huolelliseen työhön, kun tehdään tieteellistä tutkimusta, jossa on aina olemassa onnettomuuksien riski.


title: Murphyn laki

text: Laki sai alkunsa vuonna 1949 Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa, jossa USA:n ilmavoimat suoritti törmäyskokeita. Kapteeni Murphy oli suunnitteluinsinöörinä Wright Fieldin lentokonelaboratoriossa, kun erääseen mittariin tuli johdotusvirheen vuoksi häiriö. Tästä turhautuneena Murphy tokaisi: ”Jos sen suinkin voi tehdä väärin niin hän tekee”, tarkoittaen vastuullista teknikkoa. Pari viikkoa myöhemmin lehdistötilaisuudessa projektin päällikkö eversti J.P. Stapp ilmoitti kokeiden edistyneen, koska Murphyn lakiin uskottiin ja sen toteutumista pyrittiin välttämään. Lähikuukausina laki mainittiin useissa mainoksissa ja levisi nopeasti yleisön tietoisuuteen.


title: Christian Ruuttu

text: Christian Ruuttu (s. 20. helmikuuta 1964 Lappeenranta) on entinen jääkiekkoilija ja Espoon Bluesin entinen toiminnanjohtaja.


title: Christian Ruuttu

text: Peliuransa jälkeen Ruuttu toimi kykyjenetsijänä Phoenix Coyotesin palveluksessa vuosina 2004–2011, minkä jälkeen hän siirtyi Los Angeles Kingsin organisaatioon. Ruuttu työskentelee Kingsin Euroopan scoutingin päällikkönä. Kun Kings voitti Stanley Cupin NHL-kauden 2011–2012 päätteeksi, myös Ruuttu sai Stanley Cup -sormuksen.


title: Christian Ruuttu

text: Pelaajana Christian Ruuttu tunnettiin hyvänä syöttelijänä, jolla oli oivallinen pelinäkemys. Taidollisen osaamisen lisäksi hänestä löytyi kaukalokamppailuja pelkäämätöntä taistelijaluonnetta.


title: Christian Ruuttu

text: Ruuttu valittiin vuonna 2003 Suomen jääkiekkoleijonaksi numero 134.


title: Christian Ruuttu

text: Ruuttu muutti jo pikkupoikana isänsä työn perässä Poriin ja pelasi koko junioriuransa vaihto-oppilasvuotta lukuun ottamatta Porin Ässissä.


title: Christian Ruuttu

text: Ruutun ura alkoi Ässissä SM-liigassa 1982. Hänestä tuli Veli-Pekka Ketolan "manttellinperijä" joukkueen ykköskentällisen keskushyökkääjänä. Laitahyökkääjinään hänellä oli yleensä Arto Javanainen ja Kari Makkonen. Ässissä hän pelasi kaudet 1982–1985 ja teki 105 ottelussa 47 maalia.


title: Christian Ruuttu

text: Kauden 1985–1986 Ruuttu kiekkoili HIFK:ssa. Hänet valittiin tuona kautena SM-liigan All Stars -hyökkääjäksi, ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi NHL:ään.


title: Christian Ruuttu

text: NHL-seura Buffalo Sabres varasi Ruutun seitsemännellä kierroksella numerolla 134 . Ruuttu pelasi Buffalossa kaudet 1986–1992.


title: Christian Ruuttu

text: Nuori suomalainen sai "myllyttäjänä" tunnetun kookkaan laitahyökkääjän Mike Folignon heti ketjukaverikseen, kun NHL-ura oli aluillaan Buffalo Sabresissa vuonna 1986. "Ryminäpelistä" tunnettu nuori joukkue koki valmentajavaihdoksia, mutta kasvoi kuitenkin nopeasti liigan häntäpään joukosta yhdeksi NHL:n kärkiryhmistä.


title: Christian Ruuttu

text: Kesällä 1992 Ruuttu myytiin Winnipeg Jetsin kautta Chicago Blackhawksiin, jossa hän pelasi kaudet 1992–1994. Buffalo vaihtoi Ruutun Winnipegin Stephane Beauregardiin 15. kesäkuuta. Winnipeg puolestaan vaihtoi Ruutun uudestaan Beauregardiin 10. elokuuta Chicagosta, joka oli vaihtanut Dominik Hašekin Beauregardiin ja varausoikeuteen kolme päivää aikaisemmin. Kauppojen lopputuloksena Chicago sai Ruutun ja neljännen kierroksen varausoikeuden, Buffalo Hašekin ja Winnipeg ei mitään. Ruuttu pelasi HIFK:ss kaudella 1994–1995 NHL:n työsulun ajan. Ruutun NHL-ura päättyi kauteen 1994–1995 Vancouver Canucksissa, jonne hän siirtyi kesken kauden Chicago Blackhawksista. NHL:ssä hän pelasi yhteensä 621 ottelua, joissa teki 134 maalia ja antoi 298 syöttöä.


title: Christian Ruuttu

text: NHL-uran jälkeen Ruuttu pelasi Ruotsin Elitserienin Västra Frölundassa joukkueensa kapteenina 1995–1996 (32 ottelua, 13 maalia ja 25 syöttöä) sekä Grasshoppersissa Sveitsin B-liigassa kaudella 1996–1997 (42 ottelua, 31 maalia ja 40 syöttöä).


title: Christian Ruuttu

text:
Ruuttu palasi Suomeen kaudeksi 1997–1998, jolloin hän voitti Suomen mestaruuden HIFK:ssa.
Ruutun ura päättyi 1998–1999 kauteen Espoo Bluesissa, jossa hän teki 45 ottelussa tehot 11+28=39.


title: Christian Ruuttu

text: Christian Ruutulla on tilillään kaikkiaan 136 A-maaottelua ja 20 nuorten maaottelua. Hän voitti Suomen jääkiekkomaajoukkueessa kaksi MM-hopeaa vuosina 1992 sekä 1994 ja yhden Kanada-cupin pronssin.


title: Christian Ruuttu

text: Ruutun poika Alexander Ruuttu, on myös jääkiekkoilija. Hänen nykyinen seuransa on KalPa. Christianin isä Kalevi Ruuttu, loi pitkän uran jääpalloerotuomarina, ja isoisä Lauri Ruuttu pelasi jääpalloa Viipurin Susissa ja Helsingin Jalkapalloklubissa.


title: Miyamoto Musashi

text: Miyamoto Musashi (, 1584 – 19. toukokuuta 1645) oli samurai ja ehkäpä kaikkien aikojen kuuluisin "rōnin". Hän kasvoi orpona samurain poikana, eli elämänsä kurinalaisesti ja kulki Samurain tietä. Hän tutustui myös muihin taitoihin kuten kalligrafiaan. Kuuluisan kirjansa mukaan hän painottaa, että samurain täytyy tutustua miekan lisäksi myös kaikkiin muihin taitoihin. Musashi arvosti rehellisyyttä, nöyryyttä ja kovaa työtä.


title: Miyamoto Musashi

text: Musashi on japanilaisille "kensei" eli miekkapyhimys. Musashi antoi "bushidon" seuraajille ohjeita, joista löytyy kehotus estetiikan harjoittamiseen ja myös teeseremonian periaatteita. Musashin ohjeena oli olla laiminlyömättä pikkuasioita ja olla tekemättä mitään turhaa. Hänestä tuli käsityön sekä taiteen mestari ja hänen tekemänsä maalaukset ovat Japanissa arvostettuja. Omien kirjoitustensa mukaan Musashi alkoi ymmärtää strategiaa ollessaan viidenkymmenen vuoden ikäinen. Viimeiset vuodet hän vietti erakkona luolassa, jossa hän kirjoitti kirjan "Go rin no sho". Kirjassa hän esittää monia pääperiaatteita, joiden avulla saavutetaan voitto vihollisesta. Tässä mielessä kirja on samankaltainen kuin esimerkiksi kiinalainen Sodankäynnin taito. Myamoto kuitenkin korostaa, että näitä sääntöjä voidaan soveltaa myös käytännön elämään, ei pelkästään taisteluun. Seuraavassa listassa on esitetty joitakin kirjan pääajatuksia:- Miyamoto Musashi


title: Miyamoto Musashi

text: Hyōhō niten ichi -ryū kenjutsu-koulu on Miyamoton kehittämä. Hän kutsui kirjassaan "Go rin no sho" koulukuntaansa nimellä "Niten ichi" (, "kaksi taivasta yhdessä") tai "Nitō ichi" (, "kaksi miekkaa yhtenä". Hyōhō niten ichi -ryūssa harjoitetaan pääasiassa daishō-miekkaparin kenjutsutekniikoita.Nykyään harjoiteltavat kenjutsu-tekniikat sekä muut asetekniikat("waza").Musashista on tehty 36 elokuvaa ja televisiosarja. Jo Musashin elinaikana hänestä oli olemassa sarjakuvan kaltaisia fiktiivisiä teoksia, joten faktan ja fiktion välinen ero on varsin hankalaa löytää Musashin elämää käsitellessä. Eiji Yoshikawan romaani on vaikuttanut suuresti myöhempiin tulkintoihin, ja sitä on usein erehdytty pitämään aitona kuvauksena.


title: Miyamoto Musashi

text: Stan Sakain tekemässä suositussa sarjakuvassa Usagi Yojimbo () seikkailee päähenkilönä miekkamestari-"ronin" "Miyamoto Usagi."


title: Salvador Dalí

text: Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech (11. toukokuuta 1904 Figueres, Katalonia, Espanja – 23. tammikuuta 1989 Figueres), tunnetaan nimellä Salvador Dalí, oli espanjalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja elokuvakäsikirjoittaja. Dalí tunnetaan surrealistisista maalauksistaan, erilaisista taiteellisista kokeiluistaan ja julkisuustempuistaan.


title: Salvador Dalí

text: Salvador Dalí syntyi 11. toukokuuta 1904 Figuerasissa (katalaaniksi Figueres) Kataloniassa. Salvador-isä oli ateisti ja Felipa-äiti harras katolilainen, mutta avioliitto oli onnellinen. Salvadorille syntyi pikkusisko Ana Maria. Salvadorin yksivuotiaana kuollut vanhempi veli oli myös ollut nimeltään Salvador. Dalí on kertonut, että hänelle tuli siitä pysyvästi tunne, että hän oli vain kuolleen veljensä korvike, mistä seurasi epävarmuutta ja huomionkipeyttä.


title: Salvador Dalí

text: Nuorena Dalí oli rauhaton ja kapinallinen. Hän menestyi koulussa vain kohtalaisesti ja oli kiinnostunut ainoastaan piirtämisestä, missä hän olikin jo taitava. Dalí sai 14-vuotiaana töitään Figuerasissa järjestettyyn yhteisnäyttelyyn. 17-vuotiaana hän kirjoittautui oppilaaksi Madridin taideakatemiaan, missä hän tutustui nuoriin intellektuelleihin, kuten elokuvaohjaaja Luis Buñueliin ja runoilija Federico García Lorcaan. Taiteellisesti hän ei akatemiasta enää hyötynyt, sillä hän piti jo tuolloin itseään paljon opettajiaan etevämpänä. Uppiniskaisuutensa vuoksi hänet erotettiin akatemiasta ensin määräajaksi ja vuonna 1926 lopullisesti hänen väheksyttyään opettajiensa pätevyyttä arvioimaan hänen työtään.


title: Salvador Dalí

text: Varhaisteoksissaan Dalí kuvasi usein sisartaan Ana Mariaa. Dalí saavutti menestystä vuonna 1925 näyttelyllään barcelonalaisessa avantgardegalleria Dalmaussa. Kun Pablo Picasso kertoi pitäneensä näyttelystä, Dalí otti häneen yhteyttä Pariisin-matkallaan seuraavana vuonna. Useiden tyylilajikokeilujensa jälkeen Dalí kiinnostui ensisijaisesti surrealismista. Hän teki Buñuelin kanssa vuonna 1928 historian ensimmäisen surrealistisen elokuvan "Andalusialainen koira".


title: Salvador Dalí

text: Vuonna 1929 Dalí tutustui moniin surrealismin merkkihenkilöihin, joiden joukossa oli runoilija Paul Éluard vaimonsa Galan kanssa. Erottuaan miehestään vuonna 1932 Galasta tuli Dalín muusa ja manageri; naimisiin he menivät vasta 1958. Dalín menestyksen tärkeänä osana on pidetty Galan liikevainua ja hänen ideoimiaan mainostemppuja.


title: Salvador Dalí

text: Löydettyään surrealismin Dalí teki vuosina 1929–1937 maalaukset, joista hän tuli maailmankuuluksi. Hän esitti tauluissaan unimaailmaan, jossa hän kuvasi jokapäiväisiä esineitä epänormaalisti sijoitettuina, epämuodostuneina tai muuten muotoa muuttaneina. Dalín tunnetuimpiin teoksiin tuolta ajalta kuuluu "Muiston pysyvyys" (1931), johon hän maalasi sulavia kelloja aavemaisen rauhallisessa ympäristössä.


title: Salvador Dalí

text: Dalí etääntyi 1930-luvun alussa surrealistien vasemmistolaisista aatteista yhä selvemmin ja muuttui vuosi vuodelta oikeistolaisemmaksi. Dalín tempaukset herättivät pahaa verta joissakin surrealismin johtohahmoissa, sillä heidän mielestään Dalín käyttäytyminen saattoi vahingoittaa liikettä ja sen radikaalivasemmistolaisuuteen perustuneita tavoitteita. Dalí maalasi vuonna 1933 kiistellyn Leninin muotokuvan "Wilhelm Tellin arvoitus" sekä toiseen teokseensa hakaristin. Surrealistien johtaja André Breton järkyttyi ja järjesti vuonna 1934 surrealistien piirissä ”oikeudenkäynnin” Dalín erottamiseksi ryhmästä. Dalí puolustautui selittämällä, että hän oli maalannut Leninin ja Hitlerin näkemiensä unien pohjalta ja että hänen kiinnostuksensa Hitleriin oli epäpoliittista ja puhtaasti taiteellista.


title: Salvador Dalí

text: Kun Espanjan sisällissota puhkesi kesällä 1936, ulkomailla oleskellut Dalí sanoi kannattavansa tasavaltalaisia. Francon fasistien päästyä voitolle hän kuitenkin käänsi takkinsa varmistaakseen, että voisi palata sodan jälkeen Espanjaan. Kun Dalí ei vastustanut Francon diktatuuria sisällissodan päättymisen 1939 jälkeen, Breton syytti Dalía fasistisista mielipiteistä, itsekeskeisyydestä, itsensä korostamisesta ja taloudellisesta ahneudesta, ja hän karkotti Dalín vuonna 1939 surrealistien piiristä lopullisesti. Eräät myöhemmätkin kriitikot ovat nimittäneet Dalía fasistiksi.


title: Salvador Dalí

text:
Dalí suunnitteli García Lorcan kanssa teatterihanketta vuonna 1934. Idea toteutettiin vuonna 1939 baletissa "Bacchanale". Dalí lavasti myös baletit "Labyrinth" (1941) ja "Kolloquium der Gefühle" (1944).
Dalí osti vuonna 1939 itselleen huvilan Port Lligatin kylästä ja laajensi sitä. Hän muutti 1940 Yhdysvaltoihin pakoon toista maailmansotaa ja oleskeli lähinnä New Yorkissa aina vuoteen 1948 saakka. Yhdysvalloissa vietetty aika toi Dalílle aiempaakin suurempaa menestystä. Hänen näyttelynsä kiersi maan suurimmissa kaupungeissa, ja hän julkaisi omaelämäkertansa, josta tuli myyntimenestys. Hän teki yhteistyötä Walt Disneyn kanssa: he suunnittelivat surrealistista piirroselokuvaa "Destino", mutta tuotanto keskeytettiin ja elokuva valmistui vasta vuonna 2003. Alfred Hitchcockille Dalí suunnitteli lavasteet elokuvan "Noiduttu" (1945) unijaksoon.


title: Salvador Dalí

text: Yhdysvalloissa Dalí maalasi paljon kirjankuvistuksia sekä suunnitteli pukuja, näyteikkunasomistuksia ja koruja ja osallistui mainosten suunnitteluun ja työskenteli aikakauslehdille. Hän maalasi myös paljon yläluokan muotokuvia tilaustyönä. Dalín kaupallisen vaiheen innoittamana André Breton muodosti hänen nimestään anagrammin ”Avida Dollars” ’dollarinhimoinen’.


title: Salvador Dalí

text: Palattuaan 1948 Eurooppaan ja Port Lligatiin Dalí jatkoi uraansa. Hän suunnitteli valtavan määrän erilaisia kaupallisia tuotteita kuten tapetteja ja postimerkkejä. Hän esiintyi myös televisiomainoksessa esittäen hullua. Esiintymiset veivät asiantuntijoiden silmissä Dalílta uskottavuutta taiteilijana, mutta hänen näyttelynsä olivat suurmenestyksiä.


title: Salvador Dalí

text: Dalí maalasi 1970-luvulla enää vähän. Hän teki kokeiluja hologrammeilla, mutta luopui kokeilusta pian tekniikan puutteellisuuden vuoksi. Hän maalasi myös stereoskooppisia töitä erikoiskameralla otettujen valokuvien pohjalta.


title: Salvador Dalí

text: Dalí työskenteli ahkerasti aina 70-vuotiaaksi asti, kunnes hänen terveytensä alkoi 1970-luvun puolivälissä horjua. Gala kuoli 1982, ja Dalí vietti viimeiset vuotensa lähes erakkona. Hän sai vuonna 1986 palovammoja tulipalossa. Dalí kuoli 23. tammikuuta 1989. Hänet haudattiin Figueresiin.


title: Salvador Dalí

text: Dali oli julkisuutta rakastanut valovoimainen taiteilija ja suuren yleisön keskuudessa hyvin suosittu. Hänen huomiota herättävät viiksensä tekivät hänestä tunnetun myös taiteen ulkopuolella. Dalísta sanottiin myös arvostelevasti, että hän oli pelkkä kyvykäs showmies, rahan kerääjä eikä vakava taiteilija. Dalí oli ensimmäisiä taiteilijoita, joka käytti julkisuutta taiteellisena ilmaisumuotona. Hän toi itseään esille koko elämänsä ajan esiintymisillään ja oudoilla mainostempauksillaan. Hän saavutti 1960-luvulta alkaen television kautta yleisön, jota hänen taiteensa ei kiinnostanut, ja hän olikin Picasson ohella aikansa kuuluisin elävä taiteilija.


title: Salvador Dalí

text: Dalí tunnetaan ensisijaisesti maalauksistaan, ja hänen maineensa perustuu valtaosin hänen 1930-luvulla maalaamiinsa surrealistisiin teoksiin. Dalí oli taiteilijana kuitenkin hyvin monipuolinen. Hän kokeili ensimmäisten taiteilijoiden joukossa uusia tekniikoita kuten holografiaa. Hän teki maalausten lisäksi piirustuksia, painokuvia, veistoksia ja omintakeisia taide-esineitä. Hän kirjoitti useita omaelämäkertoja, romaanin "Arvoituksellisia kasvoja" (1944) ja taidearvosteluja. Lisäksi hän suunnitteli sisustuksia ja muotia sekä teki lasi- ja korutaidetta ja elokuvia.


title: Salvador Dalí

text: Dalí oli tuottelias kirjailijana. Hän julkaisi kaksi päiväkirjaa, useita näennäisomaelämäkerrallisia teoksia, romaanin, runoja sekä lukuisia taidetta käsitteleviä manifesteja ja esseitä. Kirjoituksissaan Dalí usein selitti omien maalaustensa tulkintoja. Dalí oli myös suosittu esitelmöijä, jonka luennot olivat assosiaatioineen ja liioitteluineen kuin taideteoksia.


title: Salvador Dalí

text: Dalí kuvitti omia kirjoituksiaan ja muiden kirjailijoiden teoksia. Hänen kirjakuvituksensa olivat haluttuja etenkin 1950- ja 1960-luvuilla, sillä ne takasivat kirjoille suuret myyntiluvut. Dalí kuvitti esimerkiksi Danten, Cervantesin, Maon ja Goethen teoksia.


title: Salvador Dalí

text: Opiskeluaikoinaan Dalí kokeili rinnakkain useita tyylejä, kuten impressionismia ja dadaismia. Hän sai omaan fotorealistiseen tyyliinsä erityisen paljon vaikutteita Pablo Picasson klassisistisista teoksista. Vuoden 1924 lopulla Dalí suosi uusasiallista tyyliä maalatessaan sisartaan.


title: Salvador Dalí

text: Dalí ryhtyi sijoittamaan vapaan assosiaation tuottamia aiheita epätodelliselta vaikuttaviin maisemiin vuonna 1926 saatuaan vaikutteita Joan Mirólta, Giorgio de Chiricolta ja Yves Tanguylta. Hän maalasi Costa Bravan kalliotaustoihin vartalon, raajojen ja kasvojen kappaleita sekä aasinruhoja ja lintujen luurankoja mätänemisen kohteina. Näitä maalauksia on tulkittu elämäkerrallisesti sekä pyrkimyksenä luoda maalauksia, jotka esittävät Dalín sanoin ”konkreetin irrationaalisuuden käsintehtyä värivalokuvausta”.


title: Salvador Dalí

text: Dalí kehitti 1920-luvulla oman merkki- ja symbolikielen, jota hän käytti joskus myöhemmässäkin tuotannossaan. Yksi näistä symboleista oli eläimen raadon ja sitä syövien muurahaisten kautta kuvattu mätäneminen, jolla Dalí pilkkasi vihaamaansa poroporvarillista ja vanhoillista yhteiskuntaa. Toinen Dalín suosima aihe oli lipasto, joka avautuu ihmisen vartalosta tai raajoista. Dalílle laatikot olivat muistin ja piilotajunnan symboleita sekä viittasivat ”lokeroajatteluun”, jonka käsitteen hän omaksui Sigmund Freudin teoksista.


title: Salvador Dalí

text: Dalín surrealistinen vaihe kattoi vuodet 1929–1936, jolloin hän maalasi tunnetuimmat teoksensa. Hän myös selosti ajatuksiaan ja niiden toteutusta lukuisissa esseissään, joita ilmestyi surrealistisissa julkaisuissa. Dalí teki lisäksi surrealistisia esineitä ja kirjoitti niistä. Hänen mukaansa merkitykseltään symboliset esineet eivät soveltuneet mekaaniseen käyttöön, vaan perustuivat mielikuviin ja fantasioihin, jotka ilmentävät piilotajuista toimintaa. Hänen mukaansa tällaiset esineet täyttäisivät maailman ja murentaisivat tarpeettomuudellaan yhteiskunnan sovinnaisuussääntöjä.


title: Salvador Dalí

text: Surrealistisena maalarina Dalí kertoi pyrkivänsä ”materialisoimaan läpikotaisin irrationaalisia kuvia hyperrealistisella tarkkuudella” ja kutsui taulujaan ”käsinmaalatuiksi univalokuviksi”. Luomisprosessiaan Dalí nimitti ”paranoidis-kriittiseksi menetelmäksi”.


title: Salvador Dalí

text: Vuosina 1936–1939 Dalín maalauksissa nähdään tyylillistä varmuutta ja kypsyyttä. Hän maalasi myös piilokuvia, kuten "Loputon arvoitus" (1938), joissa katsoja voi nähdä erilaisia sisältöjä.


title: Salvador Dalí

text: Palattuaan Yhdysvalloista sodan jälkeen Eurooppaan Dalí sovelsi paranoidis-kriittistä menetelmäänsä vanhoihin mestariteoksiin, joista hän tuotti uudenlaisia toisintoja. Vuodesta 1958 alkaen hän maalasi suuria historiallisia maalauksia. Hän kiinnostui klassisista kompositiomenetelmistä, varsinkin kultaisesta leikkauksesta.


title: Salvador Dalí

text: Dalin atomimystiikan kausi kattoi vuodet 1948–1958. Hän paneutui syvällisesti luonnontieteellisiin ilmiöihin ja atomiteoriaan. Hän maalasi myös klassis-uskonnollisia aiheita, kuten ristiinnaulitsemiskuvia ja enkeleitä. Dalín atomimystiikan kauden aikaiset maalaukset yhdistelivät omaperäisesti uskonnollisia ja mystisiä aiheita luonnontieteellisiin aiheisiin. Atomin löytymisen vaikutuksesta Dalí purki maalaustensa aiheita pienempiin osiin. Tällä hän pyrki tuomaan näkyvästi esiin hiukkasten välillä vaikuttavat voimat ja lähentämään omaa luomistyötään uuteen luonnontieteelliseen maailmankuvaan. 1960-luvulla Dalí kiinnostui maailmankaikkeuden alkuperää ja syntyä koskevista kysymyksistä.


title: Salvador Dalí

text: Viimeisissä töissään Dalí kokeili myös abstraktia ekspressionismia ja poptaidetta sekä teki joukon uskonnollisia töitä.


title: Salvador Dalí

text: Maalauksen pehmeä, sulava taskukello edustaa Dalín teoriaa ”pehmeydestä” ja ”kovuudesta”, joka oli keskeinen hänen ajattelulleen tuona aikana. Dawn Adesin mukaan ”Pehmeät kellot ovat alitajuntainen symboli tilan ja ajan suhteellisuudesta, surrealistinen pohdinta käsittämämme kiinteän kosmisen järjestyksen romahduksesta.”


title: Salvador Dalí

text: Maalaus ilmaisee Espanjan sisällissodan aikaista tuhoa. Maalauksen hirviö on itsetuhoinen, kuten sisällissotakin. Maalaus ei pyri kuvaamaan jommankumman osapuolen valitsemista, vaikka Dalílla oli useita syitä osapuolen valitsemiseen: Tasavallan puolesta taistelevat kommunistisotilaat kiduttivat ja vangitsivat hänen sisarensa ja fasistinen teloituspartio murhasi hänen hyvän ystävänsä taidekoulun ajoilta.


title: Salvador Dalí

text: Maalauksessa Narkissos istuu altaassa tuijottaen alaspäin. Hänen lähellään on rapistuva kivihahmo, joka muistuttaa Narkissosta, mutta joka on myös erilainen. Hänen kädessään on lamppu tai muna, josta kasvaa Narkissos. Dalín muissa maalauksissa munaa on käytetty seksuaalisuuden symbolina. Taustalla on alastomia hahmoja ja kolmas Narkissoksen kaltainen hahmo ilmestyy horisontissa.


title: Salvador Dalí

text: Maalausta hallitsevat ruskeakuoriset päärynät eponyymisessa, jalallisessa hopeisessa hedelmävadissa, joka muistuttaa jossain määrin viinilasia. Eponyymin ihmiskasvon tarkoituksella luotu optinen illuusio toistui uudestaan Dalín myöhemmissä teoksissa.


title: Salvador Dalí

text: Dalí valitsi maalaustensa aiheiksi sellaisia, joita hän piti spirituaalisina ja pyrki paljastamaan niissä olevia piileviä voimia. Hän uskoi, että kaikissa esineissä on tällaisia voimia ja halusi vangita ne maalauksiinsa ja itselleen niitä maalaamalla. Tätä edisti hänen kiinnostuksensa atomipommiin, joka oli hänen mielestään erityisen mystinen ja voimakas. Käyttämällä klassismia Dalí pyrki käyttämään hyväkseen sen realismia päästäkseen lähemmäksi kaikissa substansseissa olevaa henkisyyttä, ja siksi lähemmäksi ylhäisyyttä. Maalaus on ensimmänen, jossa hän käytti klassismia tällä tavalla ja siinä ennakoitiin muita teemoja, joita Dalín kiinnostus henkisyyteen toi myöhemmin mukanaan, kuten levitointi ja painovoiman neutralisointi.


title: Salvador Dalí

text: Vuonna 2009 "The Guardianin" taidekriitikko Jonathan Jones luonnehti maalausta ”kitschinä ja sokeeraavana”, mutta huomioi maalauksen olevan ”hyvässä tai huonossa, luultavasti kaikkein kestävin visio ristiinnaulitsemisesta, joka on maalattu 1900-luvulla."


title: Salvador Dalí

text: Dalín itselleen Figueresiin rakennuttama museo Teatre-Museu Dalí avattiin yleisölle vuonna 1974. Museossa on monenlaisia tauluja, veistoksia, mobileja, koriste-esineitä ja kuriositeetteja, ja sen jokainen huone ja tila on taideteos. Kuoltuaan Dalí haudattiin museossa sijaitsevaan kryptaan. Museossa vieraili vuonna 2014 noin 1,3 miljoonaa kävijää, ja se on Espanjan suosituin yksityinen museo.


title: Salvador Dalí

text: Dalísta on tehty enemmän väärennöksiä kuin kenestäkään toisesta taiteilijasta. Dalía itseään jäljittely ei häirinnyt, vaan hän joskus jopa yllytti siihen. Lukemattomien markkinoilla liikkuvien väärennettyjen vedosten vuoksi moni taidegalleria ei ota kokoelmiinsa Dalín töitä.


title: Salvador Dalí

text: Poliisi takavarikoi toukokuussa 2004 Helsingissä avatusta Dalí-näyttelystä satoja väärennöksiksi epäiltyjä teoksia. Osa teoksista oli erittäin tökerösti väärennettyjä, mutta osa niin taitavasti tehtyjä, ettei maallikko olisi oikeuden mielestä pystynyt erottamaan niitä aidoista. Teoksia tarjottiin myytäväksi 2 300 – 250 000 euroon. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi kaikki väärennetyt teokset valtiolle.


title: Alkeishiukkanen

text: Alkeishiukkanen on hiukkasfysiikassa hiukkanen, jolla ei ole omaa sisäistä rakennetta eikä se siis koostu muista hiukkasista.