title: Kap Verden historia

text: Gavin Menzies väittää, etteivät portugalilaiset kuitenkaan olisi olleet ensimmäisiä Kap Verdellä. Menzies sanoo, että hänellä on todisteita kiinalaisen Ming-dynastian aikaisen tutkimusmatkailija Zheng Hen purjehtineen Hyväntoivonniemen ohitse ja käyneen Kap Verdellä saakka 1420-luvulla. Asiantuntijat eivät vielä ole päässeet yksimielisyyteen Menziesin väitteiden uskottavuudesta.


title: Talviolympialaiset 2006

text: XX talviolympialaiset pidettiin Italian Torinossa 10. – 26. helmikuuta vuonna 2006. Kisoihin osallistui 2 633 urheilijaa 80 maasta. Kilpailutapahtumia järjestettiin 84 kaikkiaan viidessätoista urheilumuodossa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Aikaisemmin Italiassa on järjestetty 1956 talviolympialaiset Cortina d'Ampezzossa ja 1960 kesäolympialaiset Roomassa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisamaskotteina olivat Neve (italiaksi "lumi"), naispuolinen lumipallo ja Gliz, miespuolinen jääkuutio. Kisojen virallinen tunnuslause oli "Passion lives here" ("intohimo asuu täällä").


title: Talviolympialaiset 2006

text:
Torino valittiin isäntäkaupungiksi 1999, kun se voitti ratkaisevassa äänestyksessä Sveitsin Sionin. Muut hakijat olivat Helsinki ja Lahti (Suomi) (alppilajit ja kelkkailut olisi järjestetty Lillehammerissa Norjassa), Klagenfurt (Itävalta), Poprad-Tatra (Slovakia) ja Zakopane (Puola). Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) oli juuri ottanut käyttöön uuden äänestyskäytännön, koska äänestyksiin vuosien 1998 ja 2002 talviolympialaisten järjestäjistä oli liittynyt lahjontaskandaaleja.
Kisat myönnettiin Torinolle pääasiassa sen vuoksi, että se lupasi järjestää urheilijoiden majoituksen yhteen olympiakylään kilpailupaikkojen lähelle. Niin ei kuitenkaan tapahtunut. Kisat järjestettiin eri puolilla Piemonten maakuntaa ja urheilijat asuivat kolmessa eri kylässä. Lisäksi kisapaikkojen etäisyydet toisistaan olivat pitkät ja vaikeakulkuiset.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Olympialaisten taloudessa tärkein yksittäinen asia on televisio. Suurin osa kisojen talousvirrasta tulee televisioyhtiöiltä. Kisojen televisiosopimusten arvo oli 883 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Tarkempia lukuja televisiosopimuksista ei annettu, mutta Urheilulehti esitti vuoden 2006 seitsemännessä numerossaan arvion, jonka mukaan noin 613 miljoonaa dollaria olisi tullut yhdysvaltalaiselta NBC:ltä, noin 135 miljoonaa dollaria Euroopan yleisradioyhtiö EBU:lta, 38,5 miljoonaa japanilaisilta NHK:lta ja NAB:lta, 14 miljoonaa australialaiselta Seveniltä, 950 tuhatta Tyynenmeren alueen ABU:lta, 900 tuhatta eteläkorealaiselta Korea Poolilta ja 600 tuhatta afrikkalaiselta Supersportilta.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Muita tulonlähteitä olivat olympialiikkeen TOP-ohjelma, jonka raha tulee olympialiikkeen sponsoreilta. TOP-ohjelman sopimusten arvo oli 886 miljoonaa dollaria. Torinon kisojen järjestelykoneistolle tästä summasta meni noin 20 prosenttia. Tärkeimpiä sponsoreita olivat Coca-Cola, Kodak, McDonald's, Samsung, Atos Origin, Lenovo, Omega, Visa, General Electrics, Manulife ja Panasonic.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Lisäksi kisajärjestäjällä oli paikallisia sponsoreita. Torinon kisoissa paikallinen sponsorimyynti tuotti 271 miljoonaa dollaria, josta neljältä paikalliselta pääsponsorilta (FIAT, Telecom Italia, Sao Paolo ja Piemonten maakunta) tuli noin 200 miljoonaa dollaria. Suuri osa yrityksistä tuki kisoja lisäksi erilaisten palvelujen ja muiden hyödykkeiden muodossa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Lipunmyyntitulojen osuus budjetista oli 64 miljoonaa euroa. Kisojen avauspäivänä ennakkomyynnin jälkeen oli koossa 60 miljoonaa. Lippumyynnin tulot menivät kokonaisuudessaan kisaisännälle. Lipputuloja pienempi, tarkemmin määrittelemätön rahamäärä, tuli olympiakisojen lisenssimyynnistä. Yli 30 yhtiötä oli ostanut oikeuden käyttää kisojen virallisia tunnuksia tuotteissaan. Tärkeä osa koko kisojen järjestämistä oli myös vapaaehtoistyö. Torinon olympiakisojen järjestelykomitean vapaaehtoisissa joukoissa oli noin 30 000 henkeä, joiden työn rahalliseksi arvoksi arvioitiin vähintään lipputulojen tasoa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisojen tilinpäätös jäänee 50–100 miljoonaa dollaria alijäämäiseksi. Tähän Torinon kaupunki on luvannut 50 miljoonan dollarin tappiotakuun ja Italian valtio on järjestänyt tarkoitusta varten olympialoton, jonka tuotto lisätään kisojen järjestäjän kassaan.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Olympiatuli sytytettiin perinteiden mukaisesti 26. marraskuuta 2005 Olympiassa. Tuli saapui Roomaan 7. joulukuuta ja kiertäen sitten eri puolilla Italiaa ja Italian naapurimaita Slovenia, Itävalta, Sveitsi ja Ranska. Olympiatulen kantajissa oli yksitoista suomalaista eli kolminkertainen olympiavoittaja Marja-Liisa Kirvesniemi, tekstiilisuunnittelija ja -yrittäjä Paola Suhonen, Kwan-yhtyeen solistit Mariko ja Tidjan, oululainen urheiluvalmentaja Mika Heljäsvaara, innokas kotkalainen maratonharrastaja Maija Sankamo, turkulainen poliisi Mika Laaksonen, Katariina Rautalahti, rovaniemeläinen Ritva Niska, helsinkiläinen Terhi Jylhä, espoolainen Jan Virkki ja aktiivi maratonharrastaja Jarmo Nevari.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisojen avajaisissa urheilijoiden valan vannoi italialainen alppihiihtäjä Giorgio Rocca. Olympiatulen toi stadionille Alberto Tomba ja sen sytytti Stefania Belmondo. Tilaisuudessa esiintyivät muun muassa Yoko Ono, Peter Gabriel, Luciano Pavarotti sekä Luca Badoer.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisojen päättäjäisissä 26. helmikuuta esiintyi myös monia maailmankuuluja artisteja, kuten Avril Lavigne ja Ricky Martin, jonka esiintymiseen päättäjäiset päättyivät. Pienen tahran kisojen järjestelyihin toi lavalle katsomosta päässyt häirikkö.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Olympiaohjelmassa oli 84 tapahtumaa 15 eri urheilulajissa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisat järjestettiin useilla eri paikkakunnilla Piemonten maakunnassa:


title: Talviolympialaiset 2006

text: Kisoihin osallistui 2 508 urheilijaa 80 maasta.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Vuoden 2006 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Saksa.


title: Talviolympialaiset 2006

text: Yhteensä kisojen televisiointioikeuksista maksettiin 833 miljoonaa dollaria.


title: Biafran sota

text: Biafran sota eli Nigerian sisällissota käytiin vuosina 1967–1970 itsenäiseksi julistautuneen Kaakkois-Nigerian eli Biafran ja Nigerian liittovaltion joukkojen välillä. Sota päättyi liittovaltion joukkojen voittoon ja Nigerian jälleenyhdistämiseen.


title: Biafran sota

text: Nigerian itsenäistyttyä vuonna 1960 maa oli liittovaltio, jonka osavaltioiden rajat kulkivat pitkälti etnisten ryhmien mukaan, joista tärkeimmät olivat lännen jorubat, pohjoisen hausat ja fulanit sekä kaakon ibot (igbot).


title: Biafran sota

text: Hausa- ja jorubapuolueiden liittouduttua ja pohjoisnigerialaisten upseerien kaadettua lyhytikäisen, paljolti ibojen muodostaman sotilashallituksen, muslimit kohdistivat kristittyihin iboihin verilöylyjä. Ibot julistivat 30. toukokuuta 1967 Itä-Nigerian sotilaskuvernöörin, everstiluutnantti Chukwuemeka Odumegwu Ojukwun, johdolla Kaakkois-Nigerian itsenäiseksi Biafran tasavallaksi. Nigerian hallitus reagoi aluksi saarrolla ja 6. heinäkuuta lähetti armeijan kukistamaan kapinaa.


title: Biafran sota

text: Sodan alkuvaiheessa Biafran joukot etenivät kohti Lagosia heinä-elokuussa 1967, mutta joutuivat sen jälkeen puolustuskannalle. Biafran pääkaupunki Enugu joutui liittohallituksen haltuun jo lokakuussa 1967, mutta hallituksen joukkojen eteneminen pysähtyi ibojen puolustaessa tiukasti ydinalueitaan. Saarretussa Biafrassa puhkesi pian nälänhätä, josta kapinalliset syyttivät hallituksen joukkojen toimintaa. Lopulta Biafraa johtanut Ojukwu pakeni Norsunluurannikolle ja Biafran armeija antautui 12. tammikuuta 1970.


title: Biafran sota

text: Sodan seurauksena kuoli noin miljoona nigerialaista, pääasiassa nälkään ja tauteihin. Sodan jälkeen kansanryhmien välisiä suhteita on yritetty sovitella ja muun muassa Nigerian osavaltiojakoa on muutettu niin ettei se samaistuisi etnisten ryhmien jakaumaan.


title: Airsoft

text: Airsoft (”softaus”) on japanilaislähtöinen taistelupeli, jossa pelaajat pyrkivät suorittamaan erilaisia tehtäviä käyttäen apunaan 6 millimetrin muovikuulia ampuvia aseita. Muovikuulat eivät jätä osuessaan maalijälkeä. Merkittävin ero airsoftin ja sen sukulaislajien paintballin ja lasertagin/megazonen välillä onkin airsoftin painottuminen elämyksiin, kun taas paintball painottuu vahvasti kilpaurheiluun ja lasertag hauskanpitoon. Aitoja tuliaseita muistuttavien asejäljitelmien lisäksi airsoftpelille on myös luonteenomaista sotilasrekvisiitan käyttö.


title: Airsoft

text: Airsoftissa turvallisuuteen kiinnitetään erityistä huomiota. Kaikilta pelaajilta edellytetään hyväksyttyjen suojavarusteiden käyttöä. Lisäksi on hyvä myös olla tietoinen siitä miten käsitellä asetta ja miten aseen kanssa liikutaan julkisilla paikoilla.


title: Airsoft

text: Suomessa lajin harrastajamäärät ovat nousseet nopeasti erityisesti 2010-luvulle tultaessa ja harrastajamäärä on ollut noususuhdanteinen aina lajin rantautumisesta Suomeen. Tavallista on myös harrastusta aloittavien nuorten vanhemman innostuminen harrastuksesta. Lajia harrastetaan useimmiten airsoft-yhdistysten järjestämissä viikonloppupeleissä, jotka keskittyvät pääasiassa yhdessä tekemiseen. Peliä varten voidaan luoda taistelutilanne, esimerkiksi lipunryöstö tai linnoituksen valloitus. Erilaiset airsoft-tapahtumat eroavat suuresti toisistaan ja ovat sisällöiltään monipuolisia. Pelit voivat olla esimerkiksi hidastempoisia tai fyysisesti vaativia ja pelaajamäärä voi vaihdella muutamien kymmenien (viikonloppupelit) ja useiden tuhansien välillä. Kansainvälisiä suurpelejä ovat Berget Ruotsissa ja Border War Tšekissä.


title: Airsoft

text: Airsoft sai juurensa Japanista 1980-luvulla paikallisten aselakien kieltäessä useimpien oikeiden tuliasetyyppien hallussapidon. Useiden epäonnistuneiden kokeilujen jälkeen suosituimmaksi malliksi jäivät nykyiset, jousella ja ilmanpaineella kuulia ampuvat aseet. 1990-luvun alussa kauko-ohjattavista autoistaankin tunnettu Tokyo Marui kehitti ensimmäiset sähkömoottorilla toimivat automaattikuula-aseet, kuten FAMAS-replikan. Sähkötoimisten aseiden myötä kiinnostus airsoftiin alkoi levitä.


title: Airsoft

text: Airsoftissa voidaan pelata monenlaisia pelejä kuten skenaariopelejä, jotka on yleensä naamioitu jonkin teeman mukaisesti. Pelin teema voidaan rakentaa vaikka todellisen sotahistoriallisen tapahtuman ympärille. Enemmän tai vähemmän fiktiiviset, todellisuutta ja mielikuvitusta yhdistelevät asetelmat ovat kuitenkin tavallisia. Skenaariossa edellytetään usein eläytymistä ja teeman mukaista varustusta esimerkiksi maastopuvun ja aseistuksen suhteen. Teemallisissa peleissä taistelutilanne saattaa joskus perustua johonkin tapahtumaan, esimerkiksi tunnettuun sotaan kuten toiseen maailmansotaan tai Vietnamin sotaan. Tavanomaisissa kotimaisissa peleissä ei yleensä kuitenkaan harjoiteta vastaavanlaista eläytymistä.


title: Airsoft

text: Airsoftia voidaan pelata sisä- tai ulkotiloissa. Suomessa pelejä järjestetään yleensä hylätyissä teollisuusrakennuksissa tai metsämaastoissa. Yhdysvalloissa sisäpelipaikkoina toimivat muun muassa vanhat lentokentät ja koulut.


title: Airsoft

text: Sisätiloissa tapahtuvasta pelistä käytetään myös nimitystä CQB () tai joskus myös CQC (), jotka tarkoittavat lähitaistelua. Joka tapauksessa skenaariosta riippumatta pelaajan tulee tietty määrä osumia saatuaan huutaa ”osuma”, nostaa käsi ylös, esittää kuollutta tai muuta vastaavaa ja kävellä pois ennalta sovitulle alueelle.


title: Airsoft

text: Muita pelimuotoja ovat muun muassa lipunryöstö, jossa yritetään ryöstää vastustajan lippu tai yritetään viedä pelikentän keskellä sijaitseva lippu vastustajan tukikohtaan. Lipunryöstö tarkoittaa myös pommin purkamista tai sen varastamista. Yleensä ”pommi” on vanha reppu tai salkku, josta täytyy poistaa jokin esine. ”King of the Hill” -pelimuodossa yritetään vallata ennalta sovittu alue ja ”VIP”-pelimuodossa pyritään suojelemaan tiettyä pelaajaa vastustajan laukauksilta.


title: Airsoft

text: MilSim (lyhenne sanoista Military Simulation) on airsoftin alalaji, jonka ideana on nimensä mukaisesti asevoimien simuloiminen. MilSim voidaan ymmärtää monella eri tavalla, ja nämä tavat vaihtelevat suuresti maittain: esimerkiksi Yhdysvalloissa MilSim tarkoittaa ennen kaikkea varustautumista oikeiden sotilaiden tavalla. Suomessa ja Virossa MilSimillä käsitetään pelimuotoa, jossa pyritään simuloimaan sotilaallista hierarkiaa ja toimintaa, varustautumisen ja aseiden käytön ollessa sivuseikkoja. Tyypillisessä suomalaisessa MilSim-tapahtumassa kaksi eri osapuolta toimivat vähintään yhden vuorokauden ajan suurella, jopa monen neliökilometrin kokoisella alueella päätavoitteinaan ennaltamäärättyjen tehtävien suorittaminen. Toisin kuin tavallisessa airsoftissa, suomalaistyyppisessä MilSimissä toisen osapuolen eliminoiminen ei yleensä ole kovinkaan keskeisessä asemassa.


title: Airsoft

text: Airsoftauksessa käytetään erilaisia aseita, joissa on ulkonäollisiä kuin myös teknisiä eroavaisuuksia. Käytännössä on neljä eri tavalla toimivaa airsoft-asetta: sähkö-, kaasu-, paineilma-, ja jousitoiminen. Niissä käytetään eri painoisia kuulia, yleensä 0,12–0,48-grammaisia. Airsoft-aseet on usein tehty oikeita tuliaseita mukaillen, joskus jopa merkintöjä myöten. Yleisimmät airsoft-aseet ovat pistoolit, konepistoolit, rynnäkkökiväärit, tarkkuuskiväärit ja haulikot. On olemassa myös konekivääreitä tarkkuuskiväärejä ja sinkoja. Harrastajille on tarjolla myös airsoft-käyttöön valmistettuja kranaatteja ja miinoja, kranaatinheittimiä sekä pieniä kuulia ampuvia RC-panssarivaunuja. Aseisiin on myös mahdollista hankkia punapistetähtäimiä, kiikaritähtäimiä, lamppuja sekä lasertähtäimiä. Aseiden virittäminen on myös mahdollista, mutta virityksiä tapahtuu enemmän kokeneempien softaajien keskuudessa. Aseisiin voi myös hankkia tai tehdä itse aitoja puuosia ja metallisia runkoja, jotka tuovat niihin enemmän realistisuutta. Kaasuviritteisiä on saatavilla muutamaa mallia: Blow-back- ja ei-blow-back-pistooleja sekä -kiväärejä ja kaasutoimisia tarkkuuskiväärejä. Kaasuaseiden toimintaperiaate on seuraava: pieni määrä ponnekaasua, joko lippaasta tai erillisestä CO-kapselista, vapautuu ja työntää jo sisäpiippuun manuaalisesti ladattua kuulaa ja samalla piippua luistilla taaksepäin. Luisti lataa jousen voimalla eteen palatessaan piippuun uuden kuulan. Edellinen toiminto näkyy vain, jos ase on blow-back-tyyppinen. Ei-blow-back-aseissa luisti ei liiku, vaikka samat toiminnot suoritetaankin. Jousiviritteiset aseet ovat aina kerranlaukeavia, mikä tarkoittaa, että ase pitää ladata joka laukauksen jälkeen uudelleen, joko ”pumppaamalla” haulikkoa, vetämällä pistoolin luisti taakse tai vetämällä kiväärin lukkoa, tämä toistuu aina ampumisen jälkeen, kun taas sähköaseet tai blow-back toiminnolla varustetut kaasutoimiset aseet lataavat itsensä. Sähköviritteiset aseet ovat kaikkein monimutkaisenpia. Ne toimivat vaihdelaatikkoa pyörittävän moottorin voimalla. Yleensä aseessa oleva vaihdelaatikko on suunniteltu oikean, mallina toimivan aseen tulinopeuden mukaan. Vaihdelaatikon voi vaihtaa, jos haluaa eri tulinopeuden. Vaihdelaatikko siis syöttää kuulan ja vetää ilmamännän taakse viritysasentoon. Laukaistessa ase toimii kuin ilmakivääri.


title: Airsoft

text: Airsoft-aseen ammuksen lähtönopeudet vaihtelevat yleisesti aseen ja viritystason mukaan, alle 30 m/s aina yli 170 m/s asti. Useimmissa suurissa peleissä nopeuden ylärajaksi on asetettu esimerkiksi sarjatuliaseilla 0,2 gramman kuulalla mitattuna CQB:ssa 100 m/s (~1 J) ja muutoin 126 m/s (~1,6 J). Käytetystä suojauksesta huolimatta oletetaan, että ainakaan viritetyn aseen käyttäjät eivät ammu aivan lähietäisyyksiltä, vaan että he käyttävät mahdollista pienitehoisempaa vara-asettaan. Airsoft-aseita tulee käsitellä kuten oikeitakin aseita, ja vaikka ne eivät oikein käytettynä ole vaarallisia, voi onnettomuuksia tapahtua, mikäli aseita käsitellään väärin tai huolimattomasti. Suojia on saatavilla kolmea luokkaa: silmäsuojia, jotka jakaantuvat kahteen luokkaan: lasit, jotka suojaavat käytännössä minkä ammuksen tahansa, mutta heikentävät jonkin verran näkyvyyttä. Verkkolasit jotka ovat muovin sijasta teräsverkkoa, eivät sumene, mutta suurella voimalla osuva kuula saattaa murskaantua ja sen sirpaleet osuvat silmiin. Molemmat lasit auttavat tähtäämään, mutta eivät suojaa hampaita. Toinen luokka on maskit: maskeissa on samat ominaisuudet kuin laseissa, mutta ne suojaavat lisäksi hampaita. Maskit kuitenkin häiritsevät tähtäämistä. Kolmanteen luokkaan kuuluvat kaikki muut suojat, esimerkiksi polvi-, nivus-, ranne-, kyynär-, ja nilkka-, ym. suojat.


title: Airsoft

text: Erityisesti silmien suojaaminen on kaikessa Airsoftiin liittyvässä toiminnassa, sekä pelitapahtumissa että aseiden testaamisessa, poikkeuksetta pakollista. Hampaiden suojaaminen on myös suositeltavaa, sillä pienitehoinen ammus kykenee aiheuttamaan vakavia vammoja hampaille. Ilman airsoft-käyttöön valmistettuja ja CE-hyväksyttyjä silmäsuojaimia pelaaminen on vaarallista Airsoft-aseiden väärinkäyttöä.


title: Airsoft

text: Yleensä Airsoftissa käytetään maastoutumiseen tarkoitettuja vaatteita. Kaikkein suosituimpia ovat eri armeijoiden maastopuvut erilaisiin maastoihin soveltuvilla maastokuoseilla. Myös toisen maailmansodan sekä Vietnamin sodan asut ovat jossain määrin suosittuja, mutta niitä harvoin näkee käytettävän muualla kuin kyseisen teeman peleissä. Kasvot suojataan hyvin, sillä pienitehoinenkin ase voi vahingoittaa vakavasti silmiä. Yleisiä varusteita ovat myös pelissä käytettävien tarvikkeiden (kuulat, varalippaat, ponnekaasu, eväät) kantamiseen käytettävät taisteluliivit ja vyö- tai reisikotelot.


title: Airsoft

text: Yleispätevä sääntö on, että silmien lisäksi peitetään myös muut arat paikat kuten hampaat. Suomen laissa määrätään silmien suojaaminen pakolliseksi, koska vastuu osumasta on aina ampujan. Airsoft-käyttöön sopivia laseja valmistaa muun muassa ESS, Bollé ja Sansei. Maskit suojaavat koko kasvot.


title: Airsoft

text: Airsoft-käyttöön eivät sovellu esimerkiksi kemistinlasit, silmälasit, laskettelulasit taikka ilotulitteita ammuttaessa käytettävät lasit. Suomen airsoft-yhdistysten yhteisen päätöksen johdosta alle 18-vuotiaille ei suositella ampujanlasi-mallisten sangallisten suojalasien käyttöä. Aikuisen kasvoille suunnitellut suojalasit eivät aina anna tarvittavaa suojaa alaikäiselle käyttäjälle.


title: Airsoft

text: Hampaiden suojaamiseen käytetään usein jääkiekkoon tarkoitettuja hammassuojia, mutta muitakin mahdollisuuksia on: esimerkiksi suun peittävä verkko, muovilevy tai shemagh-huivi. Erityisesti paintball- eli värikuulapeleihin tarkoitetut, mutta myös airsoft-käyttöön sopivat suojaimet peittävät vähintään suun ja usein myös korvat.


title: Airsoft

text: Airsoftia on harrastettu Suomessa laajamittaisesti 1990-luvulta asti, mutta laajan yleisön tietoon airsoft tuli 2000-luvulla. Merkittävimpiä muutoksia suomalaisessa airsoftissa ovat olleet kiinalaisten halpatuotantoaseiden leviäminen vuodesta 2007 lähtien sekä harrastajakunnan nuoreneminen: toisin kuin useimmissa muissa maissa, Suomessa airsoftilla ei ole lakisääteistä ikärajaa.


title: Airsoft

text: Tyypillinen suomalainen airsoft-tapahtuma on ns. "viikonloppupeli": joko lauantaina tai sunnuntaina järjestettävä, kestoltaan yleensä noin kuuden tunnin pituinen tapahtuma, jonka aikana järjestetään useita pienempiä pelejä. Toinen tyypillinen tapahtumatyyppi on "skenaario", joka tarkoittaa kestoltaan tavanomaista viikonloppupeliä pidempää ja yleensä yhtäjaksoista peliä. Skenaariopelien tyypillisiä ominaisuuksia ovat laajuus – yksi skenaario saattaa kerätä parhaimmillaan satoja pelaajia – sekä tietty idea: skenaariopelit perustuvat yleensä tiettyyn tosipohjaiseen tai täysin fiktiiviseen juoneen, joka ohjaa pelin kulkua ja pelaajien käyttäytymistä. Skenaarioiden ideat saattavat vaihdella suurestikin: jotkut skenaariot erottuvat viikonloppupeleistä ainoastaan pituudellaan, kun toisessa ääripäässä olevat pelit saattavat käyttää jopa LARP-elementtejä niin, ettei viikonloppupeleissä tyypillinen objektiivi, eli toisen osapuolen eliminoiminen, olekaan enää ollenkaan tärkeä mikäli pelissä edes on osapuolia.


title: Airsoft

text: Suomessa ei ole vielä valtakunnallista airsoft-kattojärjestöä, mutta alueellisia yhdistyksiä on perustettu ympäri Suomea ja ne ovat järjestäytyneempiä kuin ennen. Nämä alueelliset yhdistykset pyrkivät ajamaan alueensa harrastajien asiaa järjestetyn toiminnan, jäsenetujen ja parempien harrastuspaikkojen avulla. Alueelliset yhdistykset ovat suomalaisen airsoft-harrastuksen kulmakivi: ne ovat oman alueensa pääasiallisia viikonloppupelien järjestäjiä ja parhaimmillaan ajavat airsoft-harrastajien oikeuksia alueellaan.


title: Airsoft

text:
Suurimpia ja tunnetuimpia Suomen airsoft-yhdistyksistä ovat esimerkiksi Ehasa Ry, PKS-Airsoft, Turkusoft, Jalasjärvi Airsoft, PPA-Airsoft ja KS-Airsoft. Teemallisten skenaarioiden järjestämisessä ovat kunnostautuneet myös muun muassa Ehasa ja Kotiniemenvaltio. Suuremmista airsoft-peleistä tiedotetaan entisen Softaaja-lehden verkkojulkaisussa softaaja.fi/pelikalenteri, sekä Ehasan ylläpitämällä kuulaportti.fi sivustolla. Softaaja-lehti (2005–2009) ja Leka-Airsoft (2002–) kunnostautuivat aikanaan lajin tunnetuksi tuomisessa ja toimivat harrastajien tietopankkeina lajin alkumetreillä Suomessa.
Pelaajayhdistykset järjestävät aloitteleville pelaajille opastusta, jossa opetetaan pelin säännöt sekä muovikuula-aseen asianmukaista käsittelyä. Arvostetun airsoftyhdistyksen eetokseen ja arvomaailmaan kuuluu ns. herrasmiespelaajien kouluttaminen, jossa keskeistä on asiallinen kielenkäyttö ja toisten huomioon ottaminen kaikissa tilanteissa niin peleissä kuin pelien ulkopuolellakin.


title: AIV-rehu

text: AIV-rehu on nautakarjan säilörehua, joka on käsitelty AIV-liuoksella paremman säilyvyyden takaamiseksi. Alkuperäinen AIV-liuos kaupallistettiin 1929. Alun perin se koostui rikkihaposta ja suolahaposta, mutta sittemmin on siirrytty orgaanisten happojen, lähinnä muurahaishapon, käyttöön. AIV-liuoksen tarkoituksena on maitohappokäymisen avulla alentaa rehun pH neljään eli voimakkaan happamaksi. Tällöin rehun nettoravintohävikki on noin 10–20 prosenttia, mutta haitallisia bakteereja kasvaa vähemmän. Rehuyksiköt ja valkuaisainearvo vähenevät, mutta etenkin rasvaliukoiset vitamiinit säilyvät hyvin.


title: AIV-rehu

text: AIV-rehun kehitti 1928 suomalainen Artturi Ilmari Virtanen apunaan Henning Karström. Virtanen sai keksinnöstään Nobelin kemianpalkinnon 1945. Alun perin tarkoituksena oli taata se, että lehmät lypsäisivät runsaasti maitoa myös talvella. Ennen AIV-rehua ne olivat joutuneet tyytymään talvioloissa kuivaan heinään, jolloin maidontuotanto aleni suhteessa kesäkauteen lehmien syödessä tuoretta ruohoa. Tämä oli vähentänyt maidontuotantoa siten, että Suomen voin vienti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan oli kärsinyt. Suomi sai joksikin aikaa kilpailuetua virolaisiin meijereihin nähden keksinnöllään, kunnes nämä huomasivat saman asian.


title: AIV-rehu

text: Valion johto oli 1920-luvulla muutaman kerran tiedustellut Virtaselta, olisiko mahdollista valmistaa säiliörehua, joka ei jättäisi maitoon pahaa hajua ja makua. Virtanen paneutui asiaan jonkin verran, mutta varsinaiset tutkimukset jäivät odottamaan vuoroaan, sillä Valion laboratorion henkilökunnan aika meni voin kestävyyskokeisiin ja palkokasvitutkimukseen.


title: AIV-rehu

text: Virtasen laboratoriossa suoritettiin vuonna 1925 alustavia kokeita happamuuden vaikutuksesta rehun säilymiseen. Vuosien 1925–1928 aikana on tiedossa, että Virtanen tutki happamuuden vaikutusta muun muassa palkokasvien juurinystyröiden typensidontaan ja maitohappokäymiseen. Yksityiskohtaisia dokumentteja tuon ajan kokeista ei ole kuitenkaan jäljellä, mutta hieman ennen kesää 1928 Virtanen oli päättänyt, että rehun säilymisessä oli ensisijaisesti kyse pH-arvosta. Siitä, mikä johti Virtasen pH-arvon jäljille, ei ole myöskään olemassa dokumentaarista tietoa.


title: AIV-rehu

text: Virtasella oli kuitenkin aikasempaa tietoa siitä, että eri bakteerien aiheuttamat hajoamisprosessit riippuivat happamuudesta. Hän tiesi, että monet käymisprosessit ja valkuaisaineiden hajoaminen pysähtyivät pH:n 4 tienoilla. Virtanen hahmottelikin sen pohjalta AIV-rehun teoreettisen perustan: happolisäyksellä säilötyn rehumassan pH tulisi laskea välille 3,5–4,0, jotta voitaisiin estää kaikki rehussa tapahtuvat haitalliset prosessit.


title: AIV-rehu

text: Virtasen apulaisen Henning Karströmin Valion laboratorion pihassa 30 litran sementtipöntössä tekemät kokeet vahvistivat Virtasen ajatusta pH-arvon merkityksestä.


title: AIV-rehu

text: Laboratoriokokeiden tuloksia alettiin testata käytännössä jo kesällä 1928. J. Tuiskulan tilalla Askolassa säilöttiin 10. heinäkuuta apila-timoteita, joka kasteltiin 2-normaalisella suolahapolla. Koe toistettiin syyskuussa agronomi Gustaf L. Rosenqvistin tilalla Lapinjärvellä ja uudestaan Tuiskulan tilalla. Rehusäiliöt avattiin myöhemmin syksyllä, jolloin havaittiin, että happolisäysmenetelmällä säilytyt rehut olivat säilyneet paremmin kuin hapottomat vertailurehut. Rosenqvist ehdotti samassa yhteydessä uuden säiliörehun kutsumusta AIV-rehuksi.


title: AIV-rehu

text: Virtanen jätti 27. syyskuuta Karjatalous-lehdelle artikkelin ”Tutkimuksia rehujen säilyttämisestä”. Siinä hän selvitti pH:n ja happolisäyksen merkityksen. Artikkeli julkaistiin kuitenkin vasta vuonna 1930, jolloin asia tuli ensimmäisen kerran julkisuuteen.


title: AIV-rehu

text: AIV-rehun patenttihakemus jätettiin 16. helmikuuta 1929 ja patentti myönnettiin 1933. Patentissa menetelmää ei sidota tiettyyn happoon, mutta siinä kerrotaan, että sopivia happoja tai niiden suoloja tuli lisätä niin paljon, että rehumassan pH oli 3–4.


title: AIV-rehu

text: Valion laiduntyönjohtajat saivan jatkossa edistää AIV-rehua ja neuvoa sen käytöä. AIV-rehua valmistettiin kesällä 1929 lähes 40 miljoonaa kilogrammaa. Leviäminen oli vauhdikasta, koska sen levittämiseen käytettiin paljon työtä. Esimerkiksi neuvonnan johtaja Rosenqvist piti vuoden 1930 aikana 201 esitelmää 93 paikkakunnalla. Ilman hänen panostaan AIV-rehun leviäminen olisi ollut paljon hitaampaa.


title: AIV-rehu

text: Virtanen ymmärsi keksintönsä taloudellisen merkityksen ja lähetti hakemuksia muiden maiden patenttivirastoihin. Sen jälkeen, vuonna 1931 alettiin julkaista tutkimuksia ulkomaalaisissa ammattilehdissä.


title: AIV-rehu

text: Henning Karström siirtyi vuonna 1931 täyspäiväisesti hoitamaan ulkomaalaisia patenttihakemuksia. Samaan aikaan rehuneuvonnan johtaja Rosenqvist matkusti ulkomailla neuvottelemassa käyttöoikeuksista ja neuvomassa sen valmistuksessa. Muutamassa vuodessa AIV-patentti myytiin Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan, Alankomaihin, Britanniaan, Irlantiin ja Islantiin ja hieman myöhemmin vielä Sveitsiin, Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.


title: AIV-rehu

text: AIV-rehunsäilöntäliuokset valmistaa nykyisin Taminco Finland Oy. AIV-liuoksia valmistetaan useita eri tyyppejä. Edullisimman koostumus on muurahaishappoa 76 prosenttia, ammoniumformiaattia 5,5 prosenttia ja loput vettä. Liuosta on käsiteltävä varovasti, sillä se on vahvasti syövyttävää. AIV-liuos syövyttää muun muassa ihoa ja laitteiden osia. AIV-liuostyypin valintaan vaikuttaa tavoiteltava rehun kuiva-ainepitoisuus ja käytettävä korjuumenetelmä.


title: AIV-rehu

text: Tyypillisesti AIV-rehua säilötään nurmikasveista, joista tärkeimpiä Suomessa viljeltäviä lajeja ovat timotei, koiranheinä, ja nurminata sekä ruokonata, jonka viljely yleistyy vuosi vuodelta; lisäksi AIV-liuoksella säilötään nurmipalkokasveja eli muun muassa puna-, valko-, ja alsikeapilaa sekä sokerijuurikkaan naatteja. Nurmikasvit (heinäkasvit, myös ohra, kaura ja vehnä) kasvavat usein seoskasvustoina, joissa saattaa olla myös apiloita seoksena. Viljojen jyväsadon murskesäilöntää tehdään myös AIV-liuoksella, jolloin säästetään huomattavia summia kuivauskustannuksista ja kuivuri-investoinneista.


title: AIV-rehu

text: Alkuaikoina liuosta annosteltiin esimerkiksi maakuoppaan tuoreen ruohon päälle kerroksittain. Nykyisin AIV-rehu tehdään joko tuoreena niittosilppureilla tai esikuivattuna tarkkuussilppureilla, paalaimilla tai noukinvaunuilla. Korjuun yhteydessä AIV-liuos annostellaan rehumassaan. Liuosta annostellaan pieniä määriä, noin kolmesta viiteen litraan rehutonnia kohden. Rehu ilmasuljetaan muovin sisään joko aumoihin tai paaleihin. Valmis rehu saattaa ärsyttää ihoa, mutta ei ole vaarallista ihmisille tai tuotantoeläimille.


title: AIV-rehu

text: Rehun varastoinnissa tiivistyksen yhteydessä syntyy puristemehua, jota ei saa vapaasti päästää kulkeutumaan vesistöön.


title: Pilotti

text: Pilotti tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavalta eli Keski-Afrikka on tasavalta Keskisessä Afrikassa. Ennen itsenäistymistään vuonna 1960 maa tunnettiin Ranskan Ubangi-Šari -nimisenä siirtomaana. Vuosina 1977–1979 maan nimenä oli Keski-Afrikan keisarikunta. Keski-Afrikan tasavalta on sisämaavaltio, jonka rajanaapureita ovat pohjoisessa Tšad, idässä Sudan ja Etelä-Sudan, etelässä Kongon demokraattinen tasavalta sekä Kongon tasavalta ja lännessä Kamerun. Maan yli viisi miljoonaa asukasta puhuvat yhteensä yli 80 kieltä.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavalta on laaja, lievästi kumpuileva tasanko, jolla on yksittäisiä erillisiä kukkuloita siellä täällä. Korkein niistä on 1 420 metrin korkuinen Mont Ngaoui.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Maa voidaan jakaa ilmastoltaan pohjois- ja eteläosiin. Pohjoisosassa on vuosittain yksi sadekausi toukokuusta syyskuuhun, jolloin sataa 875–1 000 mm. Muulloin on varsin kuivaa. Eteläosan ilmasto on trooppisempi, sadetta saadaan 1 500–2 000 mm ja se lankeaa tasaisesti muina kuukausina paitsi joulukuussa ja tammikuussa.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Maan pohjoisosa on savannia. Eteläosassa kasvaa trooppista sademetsää etenkin Ubangi- ja Sangha-jokien varrella. Savannilla elää monia antilooppeja, paviaaneja, puhveleita ja elefantteja. Sademetsissä eläinlajeja on vielä enemmän: gorilloita, simpansseja ja muita apinoita, leopardeja sekä harvinainen bongo-antilooppi.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Maan lounaisosassa sijaitseva Dzanga-Sanghan kansallispuisto, joka tunnetaan gorillan ja metsänorsun suojelualueena, ja pohjoisosassa sijaitseva Manovo-Gounda St. Floris’n kansallispuisto ovat Unescon maailmanperintökohteita.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikassa vaikutti ainakin 600-luvulta useita valtakuntia, kuten Kanem-Bornou, Ouaddai, Baguirmi ja Dafour, jotka ulottuivat Tšadjärveltä ja Ylä-Niililtä. Myöhemmin alueen valloittivat sulttaanikunnat, jotka varasivat koko Oubanguin alueen orjien metsästystä varten. Orjat kuljetettiin pohjoiseen Saharan läpi ja Länsi-Afrikkaan myytäväksi eurooppalaisille kauppiaille. 1700- ja 1800-luvulla alueelle saapui uusia asukkaista zande-, banda- ja baja-mandjia-kansat.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text:
Vuonna 1875 egyptiläinen sulttaani Rabah hallitsi Ylä-Oubanguia, joka käsitti nykyisen Keski-Afrikan tasavallan. Eurooppalaiset, ranskalaiset, saksalaiset ja belgialaiset saapuivat alueelle 1885. Ranska sai vuoden 1887 sopimuksella haltuunsa Oubanguijoen oikean rannan. Kaksi vuotta myöhemmin ranskalaiset perustivat Banguin ja vuonna 1894 Oubangui-Charista tuli Ranskan aluetta. Ranskan valta vakiintui 1900-luvun alussa, kun joukot löivät sulttaani Rabahin ja siirtomaavalta vakiinnutettiin koko alueelle.
Vuonna 1906 Oubangui-Chari liitettiin Tšadin siirtokuntaan, vuonna 1910 siitä tuli yksi neljästä Ranskan päiväntasaajan Afrikan alueesta Tšadin, Kongo-Brazzavillen ja Gabonin kanssa. Siirtokunnassa sattui pienimuotoisia kapinoita siirtomaavaltaa vastaan ja taloutta kehitettiin plantaasityyppiseksi. 1920-luvulta alkaen ranskalaiset alkoivat kehittää paikallista infrastruktuuria; rautatieverkko rakennettiin, terveyspalveluita perustettiin taistelemaan unitautia vastaan ja maanviljelyä organisoitiin. 1930-luvulla puuvilla ja kahvi olivat merkittäviä vientituotteita, ja timanttien sekä kullan kaivaminen oli aloitettu.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Elokuussa 1940 siirtokunta liittyi Vapaan Ranskan joukkojen rinnalle kenraali Charles de Gaullen kutsusta taistelemaan Saksaa vastaan. Toisen maailmansodan jälkeen vuoden 1946 Ranskan perustuslaki aloitti ensimmäiset uudistukset, jotka lopulta johtivat siirtomaiden itsenäistymiseen. Kansalaiset saivat Ranskan kansalaisuuden ja alueelle perustettiin demokraattinen paikallishallinto.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan edustajana Ranskan parlamentissa oli katolinen pappi Barthélemy Boganda, joka vetosi Afrikan vapauttamisen puolesta. Vuoden 1956 Ranskan laki eliminoi vaalien epäoikeudenmukaisuuksia ja perustuslaki vuodelta 1958 hajotti Ranskan Päiväntasaajan Afrikan ja saman vuoden joulukuussa parlamentti julisti Keski-Afrikan tasavallan perustetuksi Boganda pääministerinään. Hän johti maata aina maaliskuuhun 1959, jolloin kuoli lento-onnettomuudessa ja johtoon siirtyi hänen serkkunsa David Dacko. Dacko oli julistamassa maan itsenäisyyttä 13. elokuuta 1960. Dacko julisti maahan yksipuoluejärjestelmän, jota johti Bogandan perustama "Mouvement pour l'évolution sociale de l'Afrique noire" (MESAN). MESAN oli luonteeltaan nationalistinen ja puoliuskonnollinen.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Eversti Jean-Bédel Bokassa, joka oli Bogandan ja Dackon serkku, kaappasi vallan lähes verettömästi 1. tammikuuta 1966 maan ollessa ajautumassa konkurssiin ja yleislakon uhatessa. Bokassa peruutti perustuslain voimassaolon, hajotti parlamentin ja keskitti kaiken vallan itselleen. Hänen valtakauttaan sävyttivät laajat ihmisoikeusrikkomukset. Bokassa nimitti itsensä elinikäiseksi presidentiksi vuonna 1972.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Bokassan diktatuurihallinto huipentui vuonna 1976, jolloin hän muutti maansa valtiomuodon tasavallasta perinnölliseksi monarkiaksi ja kruunautti itsensä keisariksi nimellä Bokassa I. Samalla maa luonnollisesti vaihtoi nimensä Keski-Afrikan keisarikunnaksi. Bokassa teetti itselleen samanlaisen valtaistuimen kuin kuningas Salomolla. Kruunajaisjuhlallisuudet maksoivat noin 20 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, kun maan bruttokansantuote samana vuonna oli 250 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keisarikunnan aika jäi kuitenkin lyhyeksi. 20. syyskuuta 1979 ranskalaisten avustama Dacko kaappasi vallan takaisin itselleen ja muutti maan taas tasavallaksi. Dackon valtakausi päättyi sotilasvallankaappaukseen 1. syyskuuta 1981, jolloin valtaan nousi kenraali André Kolingba. Kolingba johti maata neljä vuotta sotilasjuntan johdossa. Juntta hajotettiin vuonna 1985, maahan perustettiin puolue Rassemblement Democratique Centrafricain (RDC) ja uusi perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä. Kolingba valittiin presidentiksi syyskuussa 1985 ilman vastaehdokkaita. Painostuksen jälkeen Kolingba suostui vuonna 1992 laillistamaan oppositiopuolueet ja sallimaan monen puolueen parlamentti- ja presidentinvaalit.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Vuonna 1992 järjestettiin ensimmäiset monen puolueen presidentinvaalit, jotka jouduttiin perumaan järjestämisvaikeuksien vuoksi. Uusissa lokakuussa 1993 järjestetyissä ensimmäisissä melko vapaissa vaaleissa Kolingma ja Dacko hävisivät oppositiojohtaja Ange-Félix Patassélle. Patassé valittiin uudelleen 1999.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text:
Patassé siivosi valtionhallintoa kovalla kädellä, mikä antoi Kolingban kannattajille aihetta puhua noitavainosta ja heimoerottelusta. Patasséa vastaan tehtiin kolme kaappausyritystä vuosina 1996 ja 1997. Ranskan joukot kukistivat kapinat ja Afrikan rauhaturvayksikkö (MISAB) valvoi Banguita vuoteen 1998, jolloin se korvattiin YK:n MINURCAlla. MINURCA-joukot lähtivät maasta maaliskuussa 2000 ja toukokuussa 2001 entisen presidentin Andre Kolingban tukijat yrittivät kaapata vallan. Patassé sai tukea Libyasta, Tšadista ja Jean-Pierre Bemban johtaman Kongon vapautusliikkeen (MLC) sisseiltä ja onnistui pysymään vallassa. Bemba sai myöhemmin syytteet Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa joukkojensa toimista kapinan kukistamisessa.
Lokakuussa 2002 erotettu asevoimien esikuntapäällikkö François Bozizé nousi kapinaan, joka päättyi maaliskuussa 2003 pääkaupungin valtaukseen ja Patassén syrjäytykseen.
Perustuslaki uusittiin ja uudet presidentin- ja parlamenttivaalit pidettiin maaliskuussa 2005 ja Bozizé uusi valtakirjansa toisella kierroksella.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Vuonna 2006 entinen presidentti Ange-Felix Patasse tuomittiin poissaolevana 20 vuodeksi vankilaan väärinkäytöksistä.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Vuonna 2008 pääministeri Elie Dote hallituksineen erosi. Presidentti Bozize nimitti hänen tilalleen Faustin-Archange Touaderan. Keväälle 2010 suunniteltuja vaaleja lykättiin, ja presidentti Bozizen toimikautta jatkettiin vastaavasti.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Lord's Resistance Army on hyökkäillyt Keski-Afrikan puolelle useita kertoja.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Séléka CPSK-CPJP-UFDR -liikkeen kapinalliset valtasivat pääkaupunki Banguin 23. maaliskuuta 2013. Bozizén hallinto oli solminut rauhansopimuksen liikkeen kanssa tammikuussa 2013 ja nimittänyt sen edustajan Nicolas Tiangayen pääministeriksi. Varapuolustusministerinä toiminut liikkeen johtaja Michel Djotodia julistautui maan presidentiksi.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Joulukuussa 2013 maa joutui anarkiaan, kun vastakkain olivat asettuneet entiset sélékat, jotka ovat pääosin muslimeja, ja kristityt anti-balaka-joukot. Tapahtumat käynnistyivät 4.12. Ympäri maata tapahtui murhia, kidutusta, raiskauksia ja muita ihmisoikeusloukkauksia. Asuntoja ja kokonaisia kyliä ryösteltiin väkivaltaisesti. Toreilla suoritettiin teloituksia.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Tammikuussa 2014 parlamentti valitsi Catherine Samba-Panzan väliaikaiseksi presidentiksi. Samba-Panza ei kuulu kumpaankaan taistelevaan ryhmään joten hänen toivotaan johtavan maata väkivaltaisuuksien päättymiseen.Vuonna 2004 uusitun perustuslain mukaan presidentti äänestetään viiden vuoden kaudelle, sama henkilö korkeintaan kahdelle kaudelle. Pääministerin nimittää se puolue joka saa enemmistön eduskunnassa. Eduskunta on yksikamarinen, sen 131 kansanedustajaa valitaan viiden vuoden kaudelle. Äänioikeus on 18 vuotta täyttäneillä.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Vuoden 2016 vaalien jälkeen parlamentin suurimmat ryhmät ovat UNDP ja URCA (molemmilla 13 paikkaa). Muut puolueet ovat RDC (10 paikkaa), MLPC (9 paikkaa) ja KNK (7 paikkaa). Sitoutumattomia edustajia on 56 ja muita 23.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallan puolustusvoimien palveluksessa on noin 2 000 sotilasta. Ne ovat toimineet tiiviissä yhteistyössä Ranskan kanssa. Joulukuussa 2013 Ranska kasvatti maassa toimivien joukkojensa määrän 1600:aan riisuakseen kapinalliset aseista.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: YK:n rauhanturvaoperaatio Minurcat toimi Tšadin ja Keski-Afrikan tasavallan alueella vuosina 2007-2010. Sen tarkoituksena oli turvata Darfurin konfliktin pakolaisten asemaa ja estää konfliktin leviäminen naapurimaihin.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavalta on jaettu 14:ään hallinnolliseen prefektuuriin, kahteen ekonomiseen prefektuuriin (Vakaga ja Sangha-Mbaéré) ja yhteen hallinnolliseen kaupunkialueeseen (Bangai).


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallan talous perustuu ennen kaikkea maanviljelyyn. Omavaraisviljely työllistää suuren osan väestöstä, ja vuonna 2006 maatalous toi 56 % bruttokansantuotteesta. Puuvilla, kahvi, tupakka, kassava, maapähkinä, maissi, seesami, durra, hirssi ja keittobanaani ovat tärkeimmät viljelykasvit. Tsetsekärpänen rajoittaa karjanhoitoa alueella.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallalla on runsaat mineraalivarat mutta niitä ei ole juuri hyödynnetty. Kallioperässä on timantteja, kultaa, uraania ja muita mineraaleja. Kotimaisena energialähteenä ovat Boalin alueen vesivoimalat.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallassa on 39 lentokenttää, joista vain kahdella on päällystetty kiitotie. Päällystettyjä maanteitä on 1 385 km eikä rautateitä ole lainkaan. Ubangi-jokea pitkin voi kulkea vain syyspuolella vuotta. Huonot kulkuyhteydet haittaavat sekä vientiä että tuontia; esimerkiksi polttoaineista on säännöllisesti pulaa.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallan väestö on kolminkertaistunut vuonna 1960 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 1961 maan väkiluku oli FAOn tilastojen mukaan 1 529 000.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Väestö koostuu yli 80 etnisestä ryhmästä, joista lähes jokaisella on oma kieli. Kaikkiaan maassa puhuttuja kieliä on kirjattu 72. Siirtomaa-ajan perintönä harvalukuisen eliitin puhuma ranska on virallinen kieli. Lähes koko väestö osaa sangoa, joka on paikallinen yleiskieli ja vuodesta 1996 lähtien myös toinen virallinen kieli. Nykyisin sitä puhutaan lähes kaikkialla muualla paitsi Mbororossa. Sangoa puhuttiin alkujaan Ubangi-joen varrella, mutta kristityt lähetyssaarnaajat levittivät sen yksinkertaista muotoa kaikkialle maahan.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Suurimmat etniset ryhmät Keski-Afrikan tasavallassa ovat bajat (33 %), bandat (27 %), mandžiat (13 %), sarat (10 %), mbumit (7 %), mbakat (4 %) ja jakomat (4 %). 2 % väestöstä kuuluu muihin ryhmiin. Asukkaista 35 % tunnustaa paikallisia uskontoja, 25 % on protestanttisia kristittyjä, 25 % katolisia kristittyjä ja 15 % islaminuskoisia. Myös kristityiksi itsensä laskevat ovat usein saaneet vaikutteita animistisista perinteistä ja uskomuksista.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Lapsikuolleisuus on erittäin korkea, sillä Maailman terveysjärjestön vuoden 2015 yhteenvedon mukaan 13,0 prosenttia Keski-Afrikan tasavallan lapsista kuoli ennen kuin saavutti 5-vuoden iän. Maa kuului myös äitiyskuolleisuudessa maailman mustimpiin alueisiin, sillä keskimääräinen äitiyskuolleisuus oli 882 menehtynyttä äitiä 100 000 synnytystä kohden (2015).


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Vuoden 2015 arvion mukaan aikuisväestössä HIV:n esiintyvyys on 3,7 %, noin 118 800 henkeä. Vuonna 2007 ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 45 000 henkeä, mutta sitä sai noin viidesosa heistä, alle 10 000 henkeä. Lääkitystilanne oli parantunut vaikkakin hitaasti, vuonna 2005 lääkettä sai alle 5 % tarvitsijoista.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavalta on maailman pahimpia tsetsekärpäsen levittämän unitaudin esiintymisalueita, vuosina 2008 ja 2009 se oli toinen kahdesta maasta, joissa oli yli tuhat uutta tapausta.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Ennen maan itsenäistymistä keskiafrikkalaisilla ei ollut yhteistä kulttuuri-identiteettiä, vaan ihmiset kokivat ensisijaisesti olevansa tietyn klaanin, kylän ja suvun jäseniä. Siirtomaavallan aikana, kun heimot joutuivat kosketukseen keskenään, syntyi jonkinlaisia ryhmittymiä jokivarren kansojen (sangot, tbanzilit ja ngbat), metsäläisten (mbatit ja isungut) ja ruohikkotasankojen asukkaiden (bajat ja bandat) kesken. Maan lounaisosan metsissä asuvilla pygmeillä on ollut oma metsästäjä-keräilijäkulttuurinsa.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Perinteinen perusruoka on kassavasta tai durrasta tehty paksu taikinamainen puuro. Sitä syödään kasviksista, kalasta tai lihasta tehdyn kastikkeen kanssa. Kylissä kasvatetaan kanoja ja vuohia, maaseudulla lihaa hankitaan metsästämällä. Metsäalueella durran kanssa syödään banaaneja, toukkia, öljypähkinöitä ja villivihanneksia. Proteiinin saanti on niukkaa koko maassa.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavallassa useimmat radio- ja televisiokanavat ovat hallituksen valvonnassa. Pääkaupungissa toimii YK:n sponsoroima radiokanava, joka toistaa ulkomaalaisia uutisia. Maassa ilmestyy yksityisten omistamia sanomalehtiä, jotka kritisoivat halitusta ja korruptiota. Niiden vaikutus on kuitenkin vähäinen, sillä vain harvoilla on varaa ostaa tai tilata sanomalehtiä ja lukutaitoisten osuus on melko pieni. Vuoden 2015 arvion mukaan vain 36,8 % aikuisväestöstä osasi lukea, miehistä 50,7 % ja naisista 24,4 %.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Maassa toimii vain yksi virallinen yliopisto, pääkaupungissa sijaitseva Banguin yliopisto. Se perustettiin vuonna 1969 entisen siirtomaavalta Ranskan lopetettua koulutukseen keskittyvän toimintansa alueella. Yliopistossa on neljä tiedekuntaa: humanistinen, kauppatieteellinen, luonnontieteellinen ja teologinen tiedekunta. Levottomuuksien aikana yliopiston toiminta on ollut katkonaista, sillä henkilökunta ei ole saanut palkkojaan ja sekä opettajat että opiskelijat ovat pelänneet turvallisuutensa puolesta.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Keski-Afrikan tasavalta on osallistunut olympialaisiin ensimmäisen kerran vuonna 1968 ja säännöllisesti vuodesta 1984 alkaen. Maa ei ole saanut mitaleita.


title: Keski-Afrikan tasavalta

text: Maan jalkapallomaajoukkue on FIFAn rankingissa 111. sijalla. Seurajoukkueita toimii 140 kappaletta, ja niissä pelaa 8 400 rekisteröityä pelaajaa.


title: Geneettinen selittäminen

text: Geneettinen selittäminen eli historiallinen selittäminen on jonkin ilmiön tai asian selittämistä sen historian ja synnyn selittämisellä. Kysyttäessä sydämen tarkoitusta, geneettinen selitys kertoisi sydämen syntyneen evoluution varhaisissa vaiheissa tukemaan lajien kehitystä.


title: Geneettinen selittäminen

text: Nykytiede perustuu pikemminkin teoreettiseen selittämiseen, jossa pyritään selittämään ilmiöitä joko funktionaalisella tai kausaalisella selittämisellä (teleologia ja deontologia).


title: Geneettinen selittäminen

text: Esimerkkinä formalistit arvostelivat aikansa kirjallisuudentutkimusta geneettisyydestä. Tarinoissa usein esiintyvää kolmen sääntöä seliteltiin sillä, että se juontuu jo antiikin Kreikan kirjallisista töistä. Formalistien mielestä fiksumpaa olisi selittää kyseessä olevan tehokeino, jonka tarkoitus on luoda jännitettä ja rakennetta teokseen. Syntyhistorian tuntemisella ei tällaisessa kontekstissa olisi formalistien mielestä mitään väliä.


title: Pussieläimet

text: Pussieläimet ("Metatheria", aiemmin "Marsupialia") ovat nisäkkäitä, joiden naarailla on sikiön kasvattamista ja poikasen kantamista varten erityinen pussi vatsan seudulla. Pussieläinten naarailla on kaksi emätintä ja uroksilla puolestaan kaksihaarainen siitin.


title: Pussieläimet

text: Pussieläinten sikiöt syntyvät pian hedelmöityksen jälkeen hyvin kehittymättöminä, mutta kuitenkin kykenevinä liikkumaan niin, että ne voivat siirtyä emän vatsaa pitkin ryömien pussiin. Pussissa ne tarrautuvat nisään ja pysyvät kiinni siinä tiiviisti seuraavat viikot.


title: Pussieläimet

text: Pussieläinten asema nisäkkäiden tieteellisessä luokittelussa on muuttunut useaan kertaan. Aluksi pussieläimet ("Marsupialia") oli vain yksi nisäkkäiden lahkoista muun muassa jyrsijöiden ja sorkkaeläinten rinnalla. Pian kuitenkin pussieläinten anatomian ja lisääntymistapojen havaittiin poikkeavan huomattavasti muista lahkoista, jolloin ne erotettiin istukkanisäkkäistä erilliseen istukattomien nisäkkäiden ("Metatheria") osaluokkaan, sen ainoaksi lahkoksi. Nykyisin vallitsevassa luokituksessa ""Marsupialia""-nimeä pidetään vain "Metatheria"-osaluokan vanhentuneena synonyymina, ja elossa olevien pussieläinlajien katsotaan jakautuvan kaikkiaan seitsemään eri lahkoon.


title: Pussieläimet

text: Lahkoista pussirotat eli opossumit, pussipäästäiset ja silkkipussirottien ainoa laji chilenpussirotta elävät Amerikan mantereella, muut neljä lahkoa puolestaan Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Aikaisemmin vallinneen luokittelun mukaan lahkot oli jaettu kahden ylälahkon, "Ameridelphia":n ja "Australidelphia":n kesken. Ensin mainittuun luettiin pussirotat ja pussipäästäiset, jälkimmäiseen kaikki muut pussieläimet, myös amerikkalainen chilenpussirotta.


title: Pussieläimet

text: Fossiiliaineiston todisteet, jotka ensimmäisenä julkaisi tutkija M. J. Spechtt, eivät tue enää ennen yleistä käsitystä pussieläimistä istukallisten nisäkkäiden primitiivisinä edeltäjinä. Molemmat nisäkkäiden tärkeimmät osaluokat (kolmas ryhmä on nokkaeläimet) näyttävät kehittyneen samoihin aikoihin mesotsooisella maailmankaudella ja ne ovat olleet kilpailijoita siitä lähtien.


title: Pussieläimet

text: Useimmilla mantereilla istukalliset nisäkkäät olivat paljon menestyksekkäämpiä ja pussieläimet katosivat. Etelä-Amerikassa opossumit saivat kuitenkin vankan jalansijan ja tertiäärikaudella pussieläimistä kehittyi myös saalistajia, kuten esimerkiksi sapelihampainen "Thylacosmilus". Australiassa istukalliset nisäkkäät eivät menestyneet, vaan pussieläimet ja nokkaeläimet hallitsivat tertiäärikauden ajan. Australian istukalliset nisäkkäät ovat muuttaneet mantereelle myöhemmin.


title: Pussieläimet

text: Viime vuosisatojen aikana ihmisen toiminta on vaikuttanut monien pussieläinlajien levinneisyyteen. Useat lajit ovat uhanalaistuneet ja muutamat, kuten pussihukka, aavikkopussimäyrä ja leveäotsapäästäiskenguru, ovat kuolleet sukupuuttoon. Ihminen on kuitenkin myös tarkoituksellisesti siirtoistuttanut joitain pussieläimiä niiden luontaisten elinalueiden ulkopuolelle. Esimerkiksi virginianopossumeja on viety Pohjois-Amerikan länsiosiin ja Uuteen-Seelantiin, punakaulakenguruita Britanniaan sekä parmavallebeja, damavallabeja ja kettukusuja Uuteen-Seelantiin.


title: Fay Wray

text: Vina Fay Wray (15. syyskuuta 1907 Kanada – 8. elokuuta 2004) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Fay Wray

text: Fay Wray muistetaan parhaiten pääroolistaan elokuvassa "King Kong", jossa hän valloitti hirviögorillan sydämen.


title: Fay Wray

text: Wray oli yksi kuudesta lapsesta ja hän muutti perheineen Kanadasta Yhdysvaltoihin ollessaan kolmevuotias. He asuivat Arizonassa ja Salt Lake Cityssä, Utahissa ennen kuin muuttivat Kaliforniaan. Hän oli naimisissa kolmesti: John Monk Saundersin, Robert Riskinin ja Sanford Rothenbergin kanssa. Hänellä oli kolme lasta, Susan Saunders sekä Victoria ja Robert Riskin Jr.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin historia aloitetaan joskus viikinkiajasta, joskus 1000-luvusta. Tätä edeltänyttä aikaa kutsutaan Ruotsin esihistoriaksi. Ruotsin kuningaskunta syntyi 1000–1200-lukujen kuluessa. Vuosina 1397–1523 Ruotsi oli ajoittain valtioliitossa Tanskan ja Norjan kanssa (Kalmarin unioni). 1600-luvulla Ruotsi nousi tilapäisesti eurooppalaisen suurvallan asemaan.


title: Ruotsin historia

text: Katolisen kirkon yhdessä ruotsalaisten kanssa 1200-luvun lopulla tekemien niin sanottujen toisen ja kolmannen ristiretken seuruksena hämäläiset ja karjalaiset kokivat tappion ja heidän alueensa ajautuivat hiljalleen Ruotsin vallan alle. Ruotsi menetti Suomen Suomen sodassa vuonna 1809. Vuosina 1814–1905 Ruotsi oli unionissa Norjan kanssa.


title: Ruotsin historia

text: Ihmiset alkoivat asettua Ruotsiin jääkauden loppuessa, ensin jäättömille rannikoille ja myöhemmin myös sisämaahan. Jäätikkö oli kokonaan poissa noin 7000 vuotta eaa. Asutus oli liikkuvaista, kesäisin kalastettiin ja pyydystettiin hylkeitä rannikolla, talveksi ainakin osa väestöstä siirtyi sisämaahan hirvijahtiin. Varhaisella kivikaudella asukkaita oli vain muutamia tuhansia. Ajanlaskun alussa saviastiat tulivat käyttöön. Maanviljely alkoi levitä Etelä-Ruotsiin noin 4000 eaa. Tämä johti väestönkasvuun ja entistä kerrostuneemman yhteiskunnan syntyyn. Indoeurooppalaisen kielen ajatellaan levinneen Ruotsiin nuorakeraamisen kulttuurin mukana noin 2800 eaa. On esitetty myös näkemyksiä uralilaisten varhaisesta läsnäolosta Ruotsista, mutta tällaiselle ei ole varsinaisia tieteellisiä perusteluja. Pikemminkin viime vuosien kielitieteelliset tulokset viittaavat siihen, että uralilaiset kielet ehtivät Fennoskandiaan myöhemmin kuin on viime vuosikymmeninä totuttu ajattelemaan (ks. Uralilaiset kielet). Pohjoisessa Fennoskandiassa on vielä 2000 vuotta sitten puhuttu tuntematonta paleoeurooppalaista kieltä, jonka saame syrjäytti ajanlaskun alun jälkeen.


title: Ruotsin historia

text: Mahdolliset kulttuurirajat Skandinaviassa (esim. limes norrlandicus) eivät siis automaattisesti merkitse rajaa juuri indoeurooppalaisten ja uralilaisten kielten välillä.


title: Ruotsin historia

text: Noin vuoden 1700 eaa. tienoilla alkoi pronssikausi. Pronssikauden kuluessa Etelä-Ruotsin alueella kukoisti vauras kulttuuri, jonka yhteydet ulottuvat Keski-Eurooppaan ja jopa Välimeren maailmaan saakka. Skånen Kivikissä sijaitsee pronssikautisen päällikön suuri kiviröykkiöhauta. Pronssikauden uskomusmaailmaa kuvittavat kalliopiirrokset ovat toinen kuuluisa muinaisjäännösryhmä. Tämän pronssikulttuurin edustajien uskotaan puhuneen indoeurooppalaista kieltä.


title: Ruotsin historia

text: Eteläinen pronssikulttuuri ulottui Mälaren-järven tienoille saakka. Tämän kulttuuripiirin pohjoispuolella asui pronssikaudella metsästäjä-kalastajaväestöä, jota voinee pitää Ruotsin saamelaisten geneettisinä esivanhempina.


title: Ruotsin historia

text: Suomen rannikoille levisi pronssikauden kuluessa voimakasta kulttuurivaikutusta Ruotsista, mahdollisesti pienimuotoisen maahanmuuton yhteydessä.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin oloista "rautakaudelta" (noin 500 eaa. – 1050 jaa.) on vain vähän kirjallisia tietoja. Roomalainen Tacitus on ensimmäinen, joka mainitsee Ruotsin alueen asukkaita ("suiones" eli svealaiset). Arkeologinen löytömateriaali sitä vastoin on runsas.


title: Ruotsin historia

text: "Esiroomalaisella ajalla" (noin 500–1 eaa.) rauta tuli yleiseen käyttöön. Arkeologisten löytöjen määrä ajalta on pienehkö, mutta maa pysyi jatkuvasti asuttuna. Viimeistään tässä vaiheessa Etelä-Ruotsin väestö lienee ollut kieleltään pääasiassa germaanista. Etelä-Ruotsissa viljeltiin maata ja hoidettiin karjaa. Pohjoisempana kalastuksen ja metsästyksen merkitys elinkeinoina oli suurempi. Pohjanlahden rannikoilla pyydettiin hylkeitä.


title: Ruotsin historia

text: Pohjois-Ruotsin väestöt puhuivat suomensukuista kieltä, jonka voinee yhdistää lähinnä saameen. Saamelaisalueen uskotaan ulottuneen Keski-Ruotsiin saakka. Eräät löydöt Uplannissa viittaavat myös yhteyksiin Baltian ja Etelä-Suomen itämerensuomalaiselle alueelle.


title: Ruotsin historia

text: "Vanhemmalla roomalaisajalla" (noin 1–200 jaa.) arkeologinen aineisto Etelä-Ruotsissa rikastui ja monipuolistui hautoihin laitettujen esineiden johdosta. Ruotsin alueelle kulkeutui melko paljon roomalaisia esineitä. Itä-Götanmaan ja Uplannin alueilta kohdistui ilmeisesti pienimuotoista muuttoa Lounais-Suomeen.


title: Ruotsin historia

text: "Nuoremmalta roomalaisajalta" (noin 200–400 jaa.) on Etelä-Ruotsissa rikkaiden hautalöytöjen muodossa merkkejä entistä hierarkkisemmasta yhteiskunnasta ja vilkkaammista yhteyksistä roomalaiseen maailmaan. Luultavasti Ruotsin alueen asukkaita palveli Rooman armeijassa. Aikakausi oli sotaisa myös Skandinaviassa.


title: Ruotsin historia

text: "Kansainvaellusajalla" (noin 400–550 jaa.) Ruotsiin kulkeutui kultaa, joka on peräisin mannermaalla käydyistä sodista. Luultavasti kansainvaellusajan melskeisiin ja ryöstöretkiin osallistui myös Ruotsin alueen asukkaita. Skandinaviassakin oli ilmeisesti levotonta. Etelä- ja Keski-Ruotsin ohella arkeologisia löytöjä on runsaasti myös pohjoisempaa, esim. Medelpadista. Poliittinen organisaatio kehittyi: Vanhan Uppsalan suuriin hautakumpuihin haudattiin mahtimiehiä tai kuninkaita. Helgön saarella Mälaren-järvessä sijaitsi kuuluisa käsityökeskus.


title: Ruotsin historia

text: "Vendel-aika" (550–800 jaa.) tunnetaan runsaista hautalöydöistään. Keski-Ruotsissa (Uplanti) paikallisten mahtimiessukujen jäseniä haudattiin veneissä aseineen ja sotavarusteineen muun muassa Vendelin kalmistoon. Löytöjä on runsaasti myös Gotlannissa. Mahdollisesti ruotsalaisylimyksillä oli liittolaisia tai kannattajia Suomessa.


title: Ruotsin historia

text: "Viikinkiaika" (800–1050 jaa.) on viimeinen ja kaiketi tunnetuin Ruotsin esihistorian jakso. Koska viikinkiajalta tunnetaan runsaasti riimukirjoituksia, se luetaan joskus jo historialliseen aikaan kuuluvaksi.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin alueelta lähti myös liikkuvien skandinaavisten ja balttien laivastojen mukaan joukkoja, viikinkejä, joita kutsuttiin myöhemmin idässä yhteisellä nimellä rusit. He kävivät kauppaa, ryöstivät ja perustivat uudisasutuksia Itämeren alueella sekä idäntien varsilla eli Venäjällä ja Mustallamerellä. Keski-Ruotsissa sijaitseva Birka oli kuuluisa viikinkikaupan keskus Jyllannin niemimaalla sijaitsevan Hedebyn, Räävelin, Olhavajoen rannalla olevan Holmgårdin ja Oslon eteläpuolella olevan Kaupangin ohella. Viikinkiretkillä hankittua hopeaa haudattiin aarteina. 900-luvun jälkipuoliskolla idänkauppa hiipui. Bysantin keisari puolestaan kokosi kuuluisan valiojoukkonsa varjagikaartin viikinkisotureista. Viikingit olivat sotaisia ja taistelivat paljon myös keskenään. Harald Sinihammas toi kristinuskon Tanskaan ja yhdisti ensimmäisen kerran Tanskan ja Norjan 900-luvun loppupuolella. Ruotsin keskeiseksi alueeksi muodostui Sveanmaa, erityisesti Uppsalan ja Mälaren ympäristö. Nykyisen Ruotsin alueet Kalmarista etelään ja Skåne kuuluivat Tanskalle, joka pystyi hallitsemaan merenkulkua Tanskan salmissa. Tanska pystyi keräämään suuria veroja Danelagenista Englannista. Tanskan asema heikentyi 1200-luvulla, kun nouseva Hansaliitto alkoi kuljettamaan kauppatavaroita Lyypekin ja Hampurin välillä jokia pitkin ohitse Tanskan.


title: Ruotsin historia

text: Viikinkiajan loppuvaiheessa yleistyi Keski-Ruotsin alueella tapa pystyttää riimukiviä elävien ja kuolleiden mahtimiesten ja -naistenkin muistoksi ja kunniaksi. Tunnetuista 6500 riimukirjoituksesta noin 3500 on löydetty nykyisen Ruotsin alueelta, jossa ne ovat keskittyneet Mälaren ympäristöön. Ruotsin riimukivistä ajallisesti noin neljä viidesosaa on 900-luvun lopulta 1100-luvun alkuvuosikymmenille. Mitä nuorempia ne ovat, sitä enemmän niissä on havaittavissa kristillistä vaikutusta. Riimukirjoitusta voi löytää vielä 1500-luvun hautakivissä, koska näillä merkeillä katsottiin olevan enemmän voimaa kuin latinalaisella kirjoituksella.


title: Ruotsin historia

text: Viikinkiajalla skandinaavinen, talonpoikainen elämäntapa ulottui pohjoisessa suurin piirtein Merenkurkun tienoille, Ångermanlandiin saakka. Pohjoisempana asui väestöä, josta käytettiin nimeä kveenit ja tunturialueilla oli toinen kiertävää paimentolaiselämää elävä ryhmä, saamelaiset. Pysyviä rajoja näillä ryhmillä ei ilmeisesti ollut. Pohjanmaalla, merenkurkun molemmin puolin asunut kveeneiksi kutsuttu väestö on ilmeisesti nykyisten Tornionjokilaakson asukkaiden edeltäjiä. Adam Bremeniläinen mainitsee saamelaisten hallitseman Hälsinglandin sijaitsevan Ruotsin ja Norjan välissä. Paavi Innocentius II ja keisari Fredrik I Barbarossa mainitsevat Hälsinlandin Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan, Färsaariin ja Grönlandiin verrannollisena alueena. Norjalaisessa Historia Norvegiæ 1100-luvun jälkipuolelta Ångermanlandin (Angaria) katsotaan olevan Norjan rajanaapuri. Pohjoisen Ruotsin väestöjen tuolloisista kielisuhteista ei tiedetä. Ajan kanssa nämä alueet ovat ruotsalaistuneet pohjoista kohden.


title: Ruotsin historia

text: Kristinusko saapui Ruotsiin viikinkiajalla. Uskontoa levittivät sekä länsieurooppalaiset lähetyssaarnaajat että Bysantin ortodoksisesta kulttuurista omaksutut vaikutteet. 900-luvun lopulla syntyi Sigtunan kaupunki kristinuskon ja uuden kuninkaanvallan tukikohdaksi. Ensimmäinen Ruotsin kuningas, josta on konkreettisia tietoja, on noin vuosina 995-1022 hallinnut Olavi Sylikuningas, joka lyötätti rahaa Sigtunassa. Tämän hallitsijan tiedetään hallinneen kyliä niin Vättern kuin Mälaren järvien ympäristössä, mutta otettuaan kristityn kasteen, hän ilmeisesti menetti otettaan vielä pakanallisilla pohjoisilla alueilla. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin valtakunnasta ei voi puhua vielä tässä vaiheessa. Paikalliset päälliköt tunnustivat kuninkaan herrakseen, jos tunnustivat, ja välillä kuninkaita saattoi olla useampia.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsiin syntyi vähitellen kirkkopitäjien ja hiippakuntien verkosto, joka edusti uudenlaista kirjoitustaitoon perustuvaa hallintokulttuuria. Sveanmaan ja Götanmaan yhdistymisen kannalta oli merkittävää, että ne liitettiin kirkollisesti vuonna 1164 perustetun Uppsalan arkkipiispanistuimen alaisuuteen. Myös luostarilaitos saapui Ruotsiin 1100-luvulla. Varsinkin dominikaaniveljestö sai suurta vaikutusvaltaa 1200-luvulta lähtien.


title: Ruotsin historia

text: 1100-luvulla ja seuraavan vuosisadan alussa Ruotsin kuninkuudesta taistelivat Sverkerin ja Eerikin suvut. Lopulta 1200-luvun puolivälissä jaarli Birger sai vallan käsiinsä ja hänen pojastaan Valdemarista tuli Bjälbo-suvun ensimmäinen kuningas.


title: Ruotsin historia

text: Birgerin ja hänen poikiensa vallan aikaa 1200-luvun keskivaiheilla ja jälkipuoliskolla voi pitää yhtenäisen Ruotsin kuningaskunnan varsinaisena syntykautena. Kuninkaanvallan ja verotuksen tukikohdiksi rakennettiin linnoja. Kaupunkilaitos alkoi kehittyä (mm. Tukholma perustettiin) ja Taalainmaan malmivaroja alettiin hyödyntää tehokkaammin. Saksalaisia kauppiaita, käsityöläisiä ja vuorimiehiä alkoi saapua Ruotsiin suurin joukoin. Kuningas Maunu Ladonlukko antoi vuonna 1280 Alsnön säädöksen, joka vapautti veroista raskaina ratsumiehinä palvelevat ritarit ja asemiehet (rälssi).


title: Ruotsin historia

text: Valtakunta myös laajeni alueellisesti: Suomen ja Norlannin alueita alettiin vähitellen liittää kiinteästi valtakuntaan. Suomenlahden itäpohjukassa Ruotsin valta törmäsi yhteen venäläisen Novgorodin valtion kanssa. Monenlaisten kahakoiden päätteeksi valtakunnat solmivat vuonna 1323 Pähkinäsaaren rauhan, jossa Karjala jaettiin. Viipuri jäi Ruotsille ja Käkisalmi Novgorodille.


title: Ruotsin historia

text: 1300-luvun alussa Ruotsissa raivosi valtataistelu kuningas Birgerin ja hänen veljiensä välillä. Vangittuaan veljensä petoksella Nyköpingin joulupidoissa vuonna 1317 Birger antoi heidän nääntyä nälkään vankityrmässä. Seurasi kapina, jonka johdosta Birger pakeni maasta. Uudeksi kuninkaaksi valittiin herttua Erikin poika Magnus (Maunu Eerikinpoika), joka peri äitinsä kautta myös Norjan kruunun. Tultuaan täysi-ikäiseksi Magnus alkoi hallita aktiivisesti pyrkien laajentamaan valtakuntaa. Ristiretki Novgorodia vastaan vuosina 1348–1350 epäonnistui. Musta surma levisi Ruotsiin tuhoten huomattavan osan väestöstä. Kuninkaan välit ylimystöön kiristyivät. Kuuluisa ruotsalainen näkijätär Pyhä Birgitta otti syntisenä pitämänsä Magnus-kuninkaan tulilinjalleen. Lopulta Magnus menetti Ruotsin valtaistuimen saksalaiselle vallantavoittelijalle Albrekt Mecklenburgilaiselle. Norja jäi Magnuksen pojan Hakonin valtaan. Uusi kuningas Albrekt ajautui pian ilmiriitoihin kannattajiensa kanssa.


title: Ruotsin historia

text: 1380-luvulla Norjan ja Tanskan kuningatar Margareeta käytti hyväkseen Albrekt-kuninkaan ja Ruotsin ylimystön välistä eripuraa. Hän onnistuikin liittämään Ruotsin valtakuntaansa. Valtakuntien yhdistyminen personaaliunioniksi vahvistettiin Kalmarin kaupungissa pidetyssä kokouksessa. Tästä alkoi Kalmarin unionin aika eli niin sanottu unioniaika. Margereetan kuoltua vuonna 1412 unionin kruunut peri Eerik Pommerilainen.


title: Ruotsin historia

text: Unionin poliittinen painopiste oli Tanskassa, ja osa ruotsalaisista alkoi pyrkiä eroon unionista jo Eerikin aikana. Vuonna 1438 puhkesi laaja unionivastainen kapina. Erilaisten vaiheiden jälkeen unioni palautui, mutta 1400-luvun loppu oli Ruotsissa rauhatonta. Osa Ruotsin ylimyksistä halusi erota unionista, osa tuki unionikuningasta. Vuonna 1471 tanskalaiset ja heidän ruotsalaiset kannattajansa lyötiin Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. Ruotsissa nousi valtaan valtionhoitaja Sten Sture. Hänen valtakaudellaan uhkatekijäksi muodostui Tanskan ohella Venäjä, joka oli yhdistynyt Moskovan suuriruhtinaiden alaisuuteen. Erimielisyydet Ruotsin itärajan kulusta johtivat sotaan Venäjää vastaan. Vuosina 1495 - 1497 Viipurin linna ja Olavinlinna kuitenkin kestivät venäläisten piiritykset.


title: Ruotsin historia

text: Unionitaistelut alkoivat uudelleen 1500-luvun alussa. Vuonna 1520 Tanskan kuningas Kristian Tyranni (tanskalaisille Kristian Hyvä) valloitti Tukholman ja surmautti oppositiossa olleet Ruotsin johtavat aateliset kuuluisassa Tukholman verilöylyssä.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1523 aatelisherra Kustaa Eerinkinpojan johtama kapinaliike karkotti tanskalaiset Ruotsista ja Suomesta Lyypekin hansakaupungin tuella. Kustaasta tuli kuningas, jonka jälkimaailma muistaa Kustaa Vaasana. Kuningas alkoi järjestelmällisesti kehittää valtakuntaansa. Keskushallintoa uudistettiin saksalaisten esikuvien mukaan. Riippuvaisuus Lyypekistä mitätöitiin ns. kreivisodassa. Ruotsissa alettiin varovaisesti toteuttaa uskonpuhdistusta eli reformaatiota, jonka turvin kuningas saattoi takavarikoida suuren osan kirkon omaisuudesta. Kiristyvä verotus ja kirkkoon kohdistuvat toimenpiteet provosoivat useita kapinoita, joista uhkaavin oli ns. Dacken sota Smålandissa 1540-luvulla. Kapinat kukistettiin verisesti. Kustaa loi modernin valtion, joka pystyi säätelemään alamaistensa elämää paljon keskiaikaista valtakuntaa tehokkaammin.


title: Ruotsin historia

text:
Valtakautensa lopulla Kustaa ajautui viisivuotiseen sotaan Venäjää vastaan. Kuningas kuoli vuonna 1560. Valtaistuimen peri vanhin poika Erik, joka tunnetaan hallitsijanimellä Eerik XIV. Nuorempi poika Juhana III hallitsi Suomea puoli-itsenäisenä herttuakuntana. Veljekset ajautuivat aseelliseen valtataisteluun. Juhana vangittiin, mutta kun Juhana pääsi vapaaksi vankilasta, hän suisti mielenterveytensä menettäneen Eerikin valtaistuimelta vuonna 1567. Juhanasta tuli uusi kuningas Juhana III.
Eerik kuoli myrkytykseen vuonna 1577 Örbyhusin linnassa.


title: Ruotsin historia

text: 1560-luvulla alkoi suuri sotakausi. Baltiaan oli syntynyt sekasorto ja valtatyhjiö Ritarikuntavaltion hajottua. Ruotsi alkoi sekaantua tilanteeseen ottaessaan Tallinnan suojelukseensa vuonna 1561. Tämä johti konflikteihin Tanskan ja Puolan kanssa, koska nekin tavoittelivat Baltian herruutta. Vuonna 1570 alkoi Venäjää vastaan käyty sota (pitkä viha eli 25-vuotinen sota), joka tuotti erittäin suurta vahinkoa varsinkin valtakunnan itäpuoliskolle eli Suomelle. Ilmaston viilentyessä ja sotarasitusten kiristäessä verotusta talonpoikaisto alkoi joutua ahdinkoon.


title: Ruotsin historia

text: Juhana oli naimisissa puolalaisen, katolisen prinsessan, Katariina Jagellonican kanssa. Kuningas kuoli vuonna 1592. Hänen pojastaan Sigismundista tuli sekä Puolan että Ruotsin kuningas. Ruotsin aateli suhtautui torjuvasti katoliseen kuninkaaseen. Ruotsin kirkko saattoi nyt uskonpuhdistuksen päätökseen julistautumalla evankelis-luterilaiseksi. Kustaa Vaasan nuorin poika Kaarle sai Ruotsissa valtionhoitajan aseman. 1590-luvulla Sigismundin yritys valloittaa Ruotsi Puolasta käsin torjuttiin. Suomessa kuitenkin pitivät valtaa Sigismundin kannattajat Klaus Flemingin johdolla. Kun nuijasotana tunnettu epätoivoinen talonpoikaiskapina ei onnistunut suistamaan Flemingiä vallasta, Kaarle otti Suomen haltuunsa asevoimin. Vuonna 1604 hänestä tuli kuningas Kaarle IX. Kuninkaan vanhuudenpäivät kuluivat vastoinkäymisten merkeissä. Baltian valloittaminen Puolalta ei edennyt, uusi sota Tanskaa vastaan päättyi tappioon.


title: Ruotsin historia

text:
Vuonna 1611 Ruotsia alkoi hallita kuningas Kustaa II Aadolf. Yhteistyössä kansleri Axel Oxenstiernan kanssa kuningas uudisti valtakunnan hallinnon perusteellisesti. Baltian sodassa Ruotsi sai nyt yliotteen ja Puolan oli pakko suostua rauhaan vuonna 1625. Liivinmaa (nykyisten Viron ja Latvian alueella) siirtyi Ruotsin hallintaan.
Tukholmasta tuli virallisesti valtakunnan pääkaupunki vuonna 1629.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1630 Ruotsi tuli mukaan Keski-Euroopassa raivoavaan kolmekymmenvuotiseen sotaan. Pohjois-Saksan protestanttiset ruhtinaat olivat joutuneet ahtaalle taistelussa katolista keisaria vastaan. Huippukuntoon trimmattu Ruotsin armeija tuli apuun ja murskasi keisarilliset useissa suurissa taisteluissa. Vuonna 1632 kuningas Kustaa II Aadolf kaatui Lützenin taistelussa. Tämän jälkeen sota pitkittyi. Vuonna 1648 solmittiin vihdoin Westfalenin rauha, jossa Ruotsille luovutettiin mittavat alueet Saksan pohjoisosasta. Ruotsi oli nyt noussut eurooppalaisen suurvallan asemaan. Sotamenestys oli rahoitettu nostamalla verotus korkeaksi. Armeija oli kerätty väenotoilla, ja suurin osa armeijaan otetuista miehistä kuoli sodassa.


title: Ruotsin historia

text: Kustaa II Aadolfin jälkeen hallitsijaksi tuli kuningatar Kristiina. Kristiina oli kuitenkin alaikäinen, joten hänet voitiin kruunata vasta vuonna 1650. Tätä ennen valtakuntaa johti holhoojahallitus. Hänen valtakaudellaan (1632–1654) Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahe uudisti yhteiskuntaa perustamalla Turun akatemian (1640), kymmenen uutta kaupunkia ja paransi infrastruktuuria luomalla postilaitoksen. Vuonna 1654 Kristiina luovutti kruunun serkulleen Kaarle Kustaalle. Kristiina muutti tämän jälkeen Roomaan, ja kääntyi katoliseksi.


title: Ruotsin historia

text:
Kaarle X Kustaan hallituskaudella (1654–1660) Ruotsi kävi useita sotia aggressiivisia naapureitaan vastaan. Ruotsi valloitti lisää alueitakin eri puolilta Pohjois-Eurooppaa, muun muassa Trondheimin läänin Norjasta, sekä Bornholmin saaren, jotka kuitenkin palautettiin takaisin Tanskalle Roskilden rauhassa vuonna 1660. Useimmat aluevaltauksensa Ruotsi siis menetti pian, mutta pysyväksi jäi siihen saakka Tanskalle kuuluneen Skånen liittäminen Ruotsiin Roskilden rauhansopimuksella 1658. Samoihin aikoihin Ruotsiin liitettiin myös Gotlanti. Kaarle menehtyi keuhkokuumeeseen Göteborgissa 13. helmikuuta, 1660.
Kaarle X Kustaan puoliso Hedvig Eleonoora (1636–1715), rakennutti Drottningholmin linnan vuonna 1662.


title: Ruotsin historia

text:
Kaarle XI:n valtakaudella vuosina 1660–1697 (kruunattiin vuonna 1672) Tanska yritti valloittaa takaisin Ruotsille menettämänsä maakunnat etelä-Ruotsista. Kaarle kohtasi tanskalaiset joulukuussa 1676 Lundin taistelussa, jossa Ruotsin armeija voitti tanskalaiset.
Vuonna 1680 Kaarle toteutti Reduktion, jossa aateliston läänityksiä peruutettiin takaisin kruunulle. Kaarle XI menehtyi vatsasyöpään huhtikuussa 1697.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1697 vasta 15-vuotias Kaarle XII nousi kuninkaaksi. Ruotsin viholliset Tanska, Puola-Liettua ja Venäjä tavoittelivat revanssia ja liittoutuivat keskenään. Seurasi suuri Pohjan sota, joka käytiin vuosina 1700–1721. Kaarle XII menestyi aluksi, mutta kärsi ratkaisevan tappion Pultavassa kesäkuussa vuonna 1709. Kaarle XII pakeni Turkkiin. Venäjä valtasi seuraavana vuonna Ruotsin Baltian tukikohtia ja Viipurin. Vuonna 1714 Kaarle XII ratsasti Euroopan halki ja lähti . Tämä herätti monissa tyytymättömyyttä, sillä ihmiset olivat kyllästyneet sotimiseen. Kuningas kuoli vuonna 1718 norjalaista linnaketta piiritettäessä. Itsevaltiaan mukana meni Ruotsin tahto jatkaa epätoivoista sotaa. Uudenkaupungin rauhassa 1721 Ruotsi menetti Suomenlahden eteläpuoliset alueet, Inkerin ja Kaakkois-Suomen. Ruotsin Itämeren suurvalta-asema oli romahtanut.


title: Ruotsin historia

text: Eri vaiheissa 1600- ja 1700-luvuilla Ruotsi valloitti myös muutamia siirtomaita, joista huomattavimpia olivat Uusi Ruotsi nykyisen Delawaren alueella Pohjois-Amerikassa sekä Kultarannikko nykyisen Ghanan alueella Afrikassa. Kaikki nämä Ruotsi kuitenkin menetti muille siirtomaavalloille lyhyen ajan kuluessa.


title: Ruotsin historia

text: Vuosina 1719–1772 Ruotsissa vallitsi vapauden ajaksi kutsuttu ajanjakso.


title: Ruotsin historia

text:
Kaarle XII:n sisar Ulrika Eleonora kruunattiin Ruotsin kuningattareksi Uppsalan tuomiokirkossa v. 1719, kun hän oli ensin hyväksynyt kuninkaan valtaa rajoittavan lain. Seuraavana vuonna 1720, hän kuitenkin jo luovutti kruunun miehelleen, Hessenin Fredrikille, josta tuli hallitsijana Fredrik I (1720–1751).
Hänen mukaansa on Suomessa nimetty Haminan kaupunki (). Fredrikiä ei juuri hallitseminen kiinnostanut, ja tämä johti kuninkaanvallan heikkenemiseen entisestään.
Vapaudenajalla valta oli säätyvaltiopäivillä ja kansliapresidentti, kreivi Arvid Hornilla, joka hoiti Ruotsin ulkopolitiikkaa, ja naapuruussuhteita valtaneuvostossa vuoteen 1738, jolloin hän joutui syrjään, ja vallan ottivat poliitikkoryhmät, joita kutsuttiin hatuiksi ja myssyiksi. Kun hattupuolue oli päässyt valtaan v. 1738, se alkoi valmistella Ranskan tuella sotaa Venäjää vastaan.


title: Ruotsin historia

text:
Ruotsi julisti elokuussa 1741 sodan Venäjälle, mutta pian sota kääntyi Ruotsille tappiolliseksi jo elokuun lopulla Lappeenrannan taistelussa, jossa venäläiset murskasivat Ruotsin armeijan.
Seuraavana vuonna venäläiset miehittivät syksyyn mennessä koko Suomen.


title: Ruotsin historia

text: Turun rauhassa v. 1743 Venäjä solmi rauhan Ruotsin kanssa ja luovutti melkein koko Suomen takaisin Ruotsille, kun keisarinna Elisabetin sukulainen Adolf Fredrik oli tunnustettu Ruotsin kruununperilliseksi. Hän toimikin sittemmin Ruotsin kuninkaana vuosina 1751–1771. Uusi itäraja oli nyt Kymijoella. Huono-onnisen hattujen sodan jälkeen vuonna 1745 perustettiin uusi tapulikaupunki, Loviisa, korvaamaan Haminaa, joka jäi Venäjän puolelle rajaa.


title: Ruotsin historia

text:
Vuonna 1748 aloitettiin Sveaborgin (Suomenlinnan) rakentaminen Helsinkiin, ja Loviisaan alettiin rakentaa maalinnoitusta, sekä Svartholman linnoitusta itärajan suojaksi. Nämä olivat Ruotsin valtion suurimmat ja kalliimmat hankkeet koko 1700-luvulla.
Linnoitusten rakennustyöt sai johtaakseen kreivi Augustin Ehrensvärd.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1748 perustettiin myös Serafiimiritarikunta, joka on yhä Ruotsin tärkein kunniamerkistö.


title: Ruotsin historia

text: Kuningas Kustaa III palautti itsevaltiuden, kun hän itselleen vuonna 1772. Hänen valtakauttaan on kutsuttu kustavilaiseksi ajaksi. Vallankaappauksen syynä oli Ruotsin heikentyminen sisäisten ristiriitojen vuoksi, jotka uhkasivat Vapauden ajan lopulla ajaa valtakunnan Puolan jakoja muistuttavaan tilanteeseen, jota Venäjä, Tanska, Preussi ja Habsburgien valtakunta olivat parhaillaan toteuttamassa. Kustaa III laati neuvonantajiensa tuella vallankaappaussuunnitelman valtakunnan pelastamiseksi. Vallankaappaus oli määrä aloittaa Suomesta, Viaporista, joka saatiinkin elokuussa 1772 Kustaalle uskollisten joukkojen haltuun. Tämän jälkeen, kun Suomen uskollisuus kuningasta kohtaan oli varmistettu uskollisuudenvaloin, eversti Jakob Magnus Sprengtportenin johtama joukko purjehti Tukholmaan, joka jo oli myös saatu Kustaa III:lle uskollisten joukkojen haltuun.


title: Ruotsin historia

text:
Vuonna 1788 Kustaa III aloitti sodan Venäjää vastaan valloittaakseen takaisin Ruotsille Itämeren suurvalta-aseman. Tämä sota tunnetaan "" (1788–1790). Värälän rauhassa 1790 Ruotsin rajat jäivät ennalleen.
Sodan jälkeen vastustus Kustaa III:tta kohtaan ylhäisaateliston piirissä voimistui kuninkaan tekemien valtiouudistusten myötä. Näihin kuului muun muassa Yhdistys- ja vakuuskirja vuodelta 1789, jossa aateliston yksinoikeus perintömaihin lopetettiin.
Kuningas murhattiin opperanaamiaisissa Tukholmassa maaliskuussa 1792.
Kustaa III:n kuoleman jälkeen kruunun peri hänen poikansa Kustaa IV Aadolf (1796–1809), joka kuitenkin oli 13 - vuotias, ja siis vielä alaikäinen tullessan kuninkaaksi, joten valtaa piti holhoojahallitus Kustaa III:n veli Kaarle - herttuan ja Gustaf Adolf Reuterholmin johdolla.


title: Ruotsin historia

text: Suomen sodassa vuonna 1808 Venäjän keisarikunta valtasi Ruotsilta Suomen, Ahvenanmaan ja osan Lapista. Venäjä muodosti Ruotsilta vallatuista alueista Suomen suuriruhtinaskunnan, joka oli osa Venäjää.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsi joutui 1800-luvulla lopullisesti sopeutumaan eurooppalaisen pikkuvaltion rooliin. Vuonna 1810 Ruotsin kuninkaan adoptoitu perillinen, marsalkka Bernadotte valittiin kruununprinssi Kaarle XIV:ksi. Kaarle XIV katsoi Norjan olevan otettavissa kuin korvauksena Suomen menettämiselle liittymällä Napoleonin vastaiseen liittoon, sillä Tanska-Norja oli ranskalaisten puolella. Napoleon joutui tappiolle, ja Kielin rauhassa 1814 Tanska-Norja joutui luovuttamaan Norjan Ruotsille Pommerin alueita vastaan. Pommerin alueet siirtyivät Tanskan sijaan Preussille, ja Norja julistautui itsenäiseksi, sääti perustuslain ja valitsi oman kuninkaansa. Ruotsi hyökkäsi Norjaan toteuttaakseen Kielin rauhan lupaukset. Lyhyen sodan jälkeen solmittiin Mossin rauha, jossa perustettiin personaaliunioni kahden itsenäisen valtion kesken. Unionia kesti vuoteen 1905, kunnes se raukesi rauhanomaisesti norjalaisten tahdosta.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin maatalous muuttui asteittain kylätyyppisestä yksityisomisteisiin tiloihin teollisen vallankumouksen aikana, mutta tämä ei riittänyt kasvavan väestön tarpeisiin.


title: Ruotsin historia

text: Osin toimeentulon takia noin miljoona ruotsalaista muutti Yhdysvaltoihin vuosina 1850–1890.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin 1800-lukua leimasivat paineet liberaaleihin uudistuksiin, mikä johti talouselämän vapautumiseen ja äänioikeus- ja veroreformien aloittamiseen. Liberaalien peruslähtökohtana oli yksilö ja hänen perusoikeutensa. Kuninkaan ja Liberaalien välinen kiista huipentui vuosien 1840-41 valtiopäivillä, jolloin liberaalinen koalitio saavuti enemmistön kaikissa neljässä säädyssä. Lopputulos johti kuninkaan vaikutusvallan olennaiseen kaventumiseen. Koalitio laati listan uudistukista, joista tärkein oli keskiaikaisten säätyvaltiopäivien korvaaminen uudenaikaisella parlamentilla. Liberaaleja ajatuksia levitti erityisesti uusi moderni päivällä painettu sanomalehti Aftonbladet.


title: Ruotsin historia

text: Kaarle XIV Juhanan kuoltua vuonna 1844, kuninkaaksi nousi hänen poikansa Oskar, joka oli hyvin liberaali ja uudistusmielinen. Hän muun muassa kieltäytyi usein allekirjoittamasta kuolemantuomioita, jos yksikin valtioneuvos äänesti armahduksen puolesta. Hän loi myös kirjassaan uusia käsitteitä, kuten vankeinhoito.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1866 vanhat säätyvaltiopäivät korvattiin kaksikamarisella parlamentilla, jonka alahuone valittiin vaaleilla. Äänioikeus oli kuitenkin aluksi sidottu omaisuuteen. Uuden tammikuussa 1867 aloittaneen parlamentin jäsenistö oli äärimmäisen konservatiivinen, 60 % sen jäsenistä oli samoja kuin edellisillä säätyvaltiopäivillä. Äärimmäisen harva Liberaali oli onnistunut pääsemään parlamenttiin. Havaittiin että säätyvaltiopäivien tilalle oli syntynytkin luokkavaltiopäivät. Kaupunkilaisherrojen ja talonpoikien välille syntyi valtiopäivillä suuri kuilu. Merkittäviä päätöksiä parlamentti kykeni saamaan aikaan vasta 1892.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsiin alettiin perustaa poliittisia puolueita, joista osa toimi parlamentissa ja osa sen ulkopuolella. Ensimmäinen valtakunnallinen puolue oli Liberaali kokoomuspuolue (Liberala samlingspartiet) vuonna 1900, jonka alaisesta järjestöstä syntyi vuonna 1902 Kansanpuolue (Folkpartiet). Ulkoparlamentaarinen Työväenpuolue (Arbetarpartiet) perustettiin vuonna 1889. Vuonna 1904 valtiopäivien oikeistovoimat muodostivat Yleisen valitsijaliiton, joka on nykyisen Maltillisen kokoomuspuolueen edeltäjä. Näistä syntyi poliittinen oikeisto ja vasemmisto, joka korvasi aikaisemman maalaisten ja kaupunkilaisten välisen kiistelyn.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1907 miehet saivat yleisen äänioikeuden, naiset vuonna 1919.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsi saavutti poliittisen taistelun jälkeen demokratian 1900-luvun alkupuolella. Yleisestä äänioikeudesta oli kiistelty pitkään 1850-luvulta lähtien ja se toteutui vuoden 1911 vaaleissa. Ensimmäiset todelliset demokraattiset valtiopäivävaalit järjestettiin vuonna 1911. Vaaleissa menestyi erityisesti poliittinen vasemmisto.


title: Ruotsin historia

text: 1900-luvun alkupuoli oli poliittisesti ja taloudellisesti rauhatonta aikaa. Sosialistinen vallankumousaalto pyyhkäisi Ruotsinkin yli ja maassa vaadittiin monenlaisia uudistuksia. Maassa lakkoiltiin usein ja vaadittiin muuan muassa kahdeksan tunnin päivittäistä työaikaa. Ruotsissa oli suurlakko vuonna 1909 ja väkivalta kyti samaan aikaan ammattiyhdistysliikkeen vasemmassa laidassa.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsalaiset tuomioistuimet langettivat poliittisia tuomioita vuosina 1907–1911 pakkotyönä yhteensä 90 vuotta ja vankeutta 15 vuotta. Suurin osa tuomituista oli sosiaalidemokraattisia agitaattoreita ja mielenosoittajia.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsiin syntyi 1930-luvulla useita äärioikeistolaisia liikkeitä. Monet ruotsalaiset tunsivat sympatiaa Saksan kansallissosialismia kohtaan. Suurimmat sanomalehdet olivat selkeästi saksalaismielisiä. Merkittävimmät kulttuurivaikutteet olivat tulleet jo 1800-luvulta lähtien Saksasta. Siitä huolimatta Natsien kannatus ei noussut kovin korkeaksi, Ruotsin Kansallissosialistisella Puolueella oli enimmillään 30 000 jäsentä, eikä onnistunut saamaan edustajiaan valtiopäiville. Äärivasemmistoon kuulunut Ruotsin Kommunistinen Puolue sai edustajia parlamenttiin, mutta sitä ei ole koskaan otettu mukaan hallitukseen.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsi oli muodollisesti puolueeton ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, joskin toisen maailmansodan aikana Ruotsi teki pitkälle meneviä myönnytyksiä Saksan suuntaan ja antoi tukea Suomelle. Kylmän sodan aikana Ruotsi pysyi virallisesti puolueettomana, mutta oli todellisuudessa läheisessä yhteistyössä länsivaltojen kanssa. Ruotsi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, muttei ole toistaiseksi liittynyt yhteisvaluutta euroon.


title: Ruotsin historia

text: Ennen ensimmäisen maailmansodan syttymistä vasemmisto ja erityisesti sosiaalidemokraatit halusivat supistaa rajusti maan asevarustelua ja lopettaa puolustuslaitoksen kokonaan. He pitivät varustautumista turhana ja rahan tuhlauksena. Ohjelmaa vastustivat eriyisesti oikeisto, maaseudun talonpojat ja kuningas Kustaa V, joka arvosteli voimakkaasti hanketta. Samaan aikaan useimmat muut maat kiihdyttivät varustelua, muun muassa Saksassa pidettiin sodan syttymistä itsestään selvyytenä jo vuosia ennen sen alkamista. Aseiden riisuntaa ajoi erityisesti Karl Staaf ja siitä varoitti Sven Hedin.


title: Ruotsin historia

text: Ulkopoliittiset paineet alkoivat kuitenkin kasvaa Ruotsinkin kohdalla. Ulkomaisia vakoojia alettiin nähdä kaikkialla. Suurimmat epäilyt kohdistuivat venäläisiin veitsenteroittajiin, jotka olivat Novgorodista peräisin olevia Ruotsin maaseudulla liikkuvia kausityöläisiä. He elättivät itsensä teroittamalla taloissa veitsiä ja työkaluja. Heitä ilmestyi erityisesti suurten siltojen ja laitosten läheisyyteen, mikä herätti ruotsalaisten keskuudessa suuria epäilyjä heidän tarkoitusperistään.


title: Ruotsin historia

text: Samaan aikaan Suomen maantieverkostoa ulotettiin pohjoiseen Norjan rajalle saakka ja Perämerelle rautatieverkkoa, joka yhdistyi Venäjän rataverkkoon. Suomessa ja Ahvenanmaalla olevia venäläisiä joukkoja vahvistettiin. Eurooppaan syntyi maiden keskeisia uusia liittoutumia. Uudessa tilanteessa Ruotsin vasemmisto halusi lopettaa puolustuslaitoksen ja käyttää varat sosiaalisiin uudistuksiin, jolloin maan varustelua jouduttiin hoitamaan kansalaiskeräyksillä. Vuonna 1914 järjestettiin Tukholmassa talonpoikaismarssi Ruotsin yksipuolista aseidenriisuntaa ja demokratiaa vastaan. Marssiin osallistui 30 000 talonpoikaa ja marssin otti vastaan Kustaa V.


title: Ruotsin historia

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Ruotsi, Tanskan ja Norjan kanssa julistautuivat puolueettomiksi, mutta valmiuteen puolustautua. Reserviläisiä kutsuttiin palvelukseen ja laivosto mobilisoitiin valmiuteen. Ruotsin laivostolla oli käytössään moderneja sukellusveneitä. Ruotsin laivasto puuttui Ruotsin alueille tunkeutuneisiin saksalaisiin ja venäläisiin aluksiin yli sata kertaa suursodan aikana. Ruotsin ilmavoimilla oli neljä lentokonetta.


title: Ruotsin historia

text: Saksan hallitus yritti houkutella Ruotsia liittolaisekseen muun muassa Ahvenanmaalla ja jopa koko Suomellakin, mutta turhaan, Ruotsi piti kiinni puolueettomuudestaan. Ruotsi alkoi kuitenkin käydä kauppaa sekä Saksan että Venäjän kanssa, josta sen talous alkoi elpyä. Rautamalmin vienti tuplaantui sodan aikana, lisäksi Saksaan vietiin elintarvikkeita, hevosia, härkiä ja puutavaraa. Ruotsin teollisuus sai suuria tilauksia myös Venäjältä.


title: Ruotsin historia

text: Ensimmäisen maailmansodan Ympärysvallat alkoivat houkutella Ruotsia Saksan vastaiseen saartoon, mutta tuloksetta. Samaan aikaan vienti alkoi kuitenkin ehtyä sotaa käyviin maihin ja maassa jouduttiin osittain turvautumaan säännöstelyyn.


title: Ruotsin historia

text: Kun Venäjällä alkoi Vallankumous 17. maaliskuuta 1917, Saksa lähetti vallankumousjohtaja Vladimir Leninin Ruotsin kautta Venäjälle sekoittamaan maan poliittista tilannetta ja tekemään rauhan Saksan kanssa. Lenin saapui seurueineen Tukholmaan 13. huhtikuuta ja jatkoi matkaa Haaparannan kautta Venäjälle, jossa hän onnistuikin järjestämään saksalaisten toivoman kaaoksen maahan. Vallankumous aalto koetteli tässä yhteydessä myös Ruotsia työläisten mellakointina ja lakkoiluna. Sosiaalidemokraatit pyrkivät puhumalla rauhoittelemaan massoja, samalla porvareilta ja kuningashuoneelta lypsettiin lisää poliittisia myönnytyksiä. Vasemmistopuolueet menestyivät jälleen hyvin syksyn 1917 vaaleissa.


title: Ruotsin historia

text: Suomen sisällissodan syttyessä 25.tammikuuta 1918, Ruotsista siirtyi vapaaehtoisia taistelemaan Suomeen. Tampereen valtaukseen osallistui 300 ruotsalaista. Virallinen Ruotsi varoi tukemasta kumpaakaan osapuolta sodassa. Sodan aikana ahvenanmaalaiset halusivat liittyä osaksi Ruotsia. Helmikuussa 1918 Ruotsi lähetti Ahvenanmaalle sotilaita ja laivasto-osaston suojaamaan väestöä sekä evakoimaan halukkaita Ruotsiin. Tilannetta seurattiin epäluuloisina Suomessa ja Mannerheim lähetti sotilasosaston Ahvenanmaalle valvomaan Suomen intressiä saarella. Saksalaisten joukkojen noustua saarille, Ruotsin joukko-osasto vetäytyi pois. Ruotsissa haluttiin yleisesti Ahvenanmaa liittää takaisin Ruotsiin ja sulkea pois mahdollisuus että Ahvenanmaa jäisi jatkossakin Venäjän laivastotukikohdaksi.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin valmius sodankäyntiin Toisen maailmansodan syttyessä 1. syyskuuta 1939 oli erittäin heikko. Suursodan syttymistä odotettiin Ruotsissa jännittyneissä tunnelmissa. Per Albin Hansson piti viikkoa ennen sodan puhkeamista rauhoittavan radiopuheen kansalle, jossa vakuuteltiin Ruotsin valmiuden olevan hyvän, jolla tarkoitettiin lähinnä taloudellista valmiutta. Maassa oli suuret polttoaine- ja ruokavarastot sodan varalta, mutta sotilaallinen varustautuminen oli lähes olematon. Maassa oli varastoituna polttoainetta kolmeksi kuukaudeksi. Tukholmassa järjestettiin monenlaisia siviiliharjoituksia sodan varalta.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsilla oli suursodan syttyessä vain 57 pommikonetta, 33 hävittäjää 9 sukellusvenettä. Muuta sotilaskalustoa oli vain olematon määrä. Sotilaiden Mauser kiväärit olivat vuosimallia 1896. Maa julistettiin vahvennettuun valmiuteen.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsin puolustusbudjetti oli vuonna 1936 vain 148 miljoonaa kruunua, joka kasvatettiin vuosina 1941–42 1846 miljoonaan kruunuun eli kymmenkertaistettiin.


title: Ruotsin historia

text: NL:n hyökättyä Talvisodassa Suomeen, Ruotsissa syntyi hallituskriisi kysymyksestä auttaa Suomea. Vanhan hallituksen tilalle synnytettiin uusi Kokoomusjohtoinen hallitus, johon osallistuivat kaikki demokratiaan sitoutuneet puolueet. Tällöinkään Suomelle ei luvattu virallisesti apua, eikä Ruotsi puuttunut sotilaallisesti tilanteeseen. Sitä vastoin laajat kansalaispiirit ja yhdistykset keräsivät rahaa Suomen auttamiseksi. Rahaa kertyi kaikkiaan puoli miljardia kruunua, joka vastasi lähes Suomen valtion vuosibudjettia. Lisäksi perustettiin 12 000 miehen vapaaehtoinen kaarti, joista 8 000 päätyi Suomen NL:n vastaiselle rintamalle. Lisäksi Suomeen toimitettiin 80 000 kivääriä ja 575 konekivääriä. Ruotsi vastaanotti 63 000 sotalasta Suomesta, joista osa jäi pysyvästi Ruotsiin.


title: Ruotsin historia

text: Jännitys kasvoi voimakkaasti Pohjois-Euroopassa ja Ruotsin asema muuttui entistä tukalammaksi Saksan hyökätessä 9. huhtikuuta 1940 Tanskaan ja Norjaan. Monista ennakkomerkeistä huolimatta naapurimaiden miehitys tuli Ruotsin hallitukselle täydellisena yllätyksenä. Miehitysten yhtenä tarkoituksena oli varmistaa Ruotsin puolueetomuuspolitiikasta johtuen sen malmikuljetukset Saksaan. Ruotsin oli täysin avoin mahdolliselle sotilaalliselle hyökkäykselle olemattomasta varustautumisesta johtuen. Ruotsin läntiset kauppareitit olivat sulkeutuneet ja maa oli kuin säkissä. Puolet Ruotsin kauppalaivoista oli miinoitettujen kauppareittien ulkopuolella pääsemättä kotisatamiin. Ranska oli antautunut ja NL uhkasi lähestyä Suomen ja Balttian kautta. Ruotsin asema oli tässä tilanteessa erityisen heikko. Ruotsi kutsui 50 000 reserviläistä palvelukseen.


title: Ruotsin historia

text: Syntyneessä tilanteessa Saksa vaati siirtää joukkojaan rautateitse Ruotsin kautta Norjaan ja takaisin. Toimintaa alettiin kutsua lomaliikenteeksi. Ruotsin hallitus suostui pyyntöön ja maan läpi kuljettiin kolmen vuoden aikana 2 miljoona sotilasta. Lisäksi kuljetettiin 100 000 vaunullista aseita ja varusteita. Kuljetukset sitoivat 10 % Ruotsin rautatiekuljetuksista ja niistä maksettiin 30 miljoonaa kruunua. Suursodan alkuvuosina Ruotsin ulkomaankaupasta 90 % suuntautui Saksaan.


title: Ruotsin historia

text: Vuoden 1940 lopussa Ruotsin hallitus pääsi Saksan ja Englannin kanssa sopimukseen, että sen kauppa-alukset saivat purjehtia länteen. Sopimuksen johdosta Ruotsiin alettiin ajoittain toimittaa perushyödykkeitä ja ylellisyystuotteita. Taloudellinen tilanne maassa oli vaikea mm. palkkasulun vuoksi, mutta maanviljelijät hyötyivät kysynnän kasvaessa ja tuotteiden hintojen noustessa. Ruotsissa elettiin eräänlaisen suunnitelmatalouden piirissä, jossa useita perustarpeita säännösteltiin.


title: Ruotsin historia

text: Saksan hyökättyä kesäkuussa 1941 Neuvostoliittoon, sen paine Ruotsia kohtaan alkoi edelleen kasvaa. Saksa vaati nyt kuljettaa sotilaitaan Ruotsin halki Suomeen, jossa niiden oli määrä osallistua sotatoimiin NL vastaan. Ruotsin Sosiaalidemokraatit epäröivät pitkään, mutta kuninkaan ja hallituksen uhatessa erota koko hallitus lupasi Saksalle kuljetukset. Kysymys oli todellisuudessa puolueettomuuspolitiikan törkeästä rikkomuksesta johon Ruotsi oli virallisesti sitoutunut. Saksalainen Engelbrecht-divisioona kuljetettiin sadalla junalla 17 päivän kuluessa Oslosta Haaparantaan. Yleinen mielipide yleisesti tuki näitä kuljetuksia ja uskoi samalla Ruotsin valinneen oikean puolen. Ruotsalaiset sairaanhoitajat saattoivat saksalaisia haavoittuneita takaisin Norjaan. Tämä toiminta oli äärimmäisen salaista ja paljastui vasta kymmeniä vuosia myöhemmin suurelle yleisölle.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsalaisten halu auttaa suomalaisia jatkosodan aikana oli lähes kokonaan hiipunut. Ainoastaan 800 vapaaehtoista ruotsalaista osallitui jatkosotaan.


title: Ruotsin historia

text: Ruotsissa vallitsi suursodan aikana voimakas sensuuri ja kaikenlainen Hitlerin ja Natsi-Saksan arvoteleminen oli kiellettyä maassa. Kaikkiaan 17 lehteä suljettiin, niiden kirjoitellessa saksalaisten suorittamista julmuuksista Norjalaisia vastarintaliikkeen edustajia vastaan.


title: Ruotsin historia

text: Vuonna 1943 Ruotsin oma sotilaallinen asema oli kaupankäynnistä syntyneiden tulojen turvin huomattavasti vahvistunut. Maa oli ostanut ja valmistanut lisensseillä suuria määriä uudenaikasta aseistusta. Sillä oli 300 panssarivaunua, tuhat tykkiä ja 500 lentokonetta, lisäksi laivostoa oli vahvistettu. Sillä oli palveluksessa jo 300 000 sotilasta vuonna 1943. Saksan sotamenestyksen heikentyessa Ruotsi alkoi kääntyä Länsiliittoutuneiden suuntaan. Se salli amerikkaisten rakentaa Kallaxiin lentotukikohdan ja Britit saivat rakentaa Öölantiin vakoiluaseman sekä lennonjohdon Malmööhön. Tuhannet Norjan ja Tanskan vastarintaliikkeen edustajat alkoivat saada koulutusta Ruotsissa. Vuonna 1943 Tanskan 11 000 juutalaista pelastettiin Ruotsiin.


title: Ruotsin historia

text: Baltian taisteluiden aikana Ruotsiin siirtyi 30 000 ihmistä. Neuvostoliitto vaati palauttamaan näitä, mutta Ruotsi suostui vain 145 balttialaisen henkilön palauttamiseen, riippumatta siitä oliko nämä värvätty väkisin vai vapaaehtoisesti Saksan armeijaan.


title: Ruotsin historia

text: Sodan loppuvaiheessa Neuvostoliiton ollessa Itämeren alueen vahvin valtio Ruotsi loi hyvät suhteet siihen ja tunnusti ensimmäisenä valtiona Baltian liittämisen Neuvostoliittoon.


title: Sähkömagneettinen säteily

text:
Sähkömagneettinen säteily eli sähkömagneettiset aallot ovat fotonien eli säteilykvanttien liikkeen aiheuttamia aaltoja. Sähkömagneettiset aallot muodostuvat nopeasti värähtelevistä sähkö- ja magneettikentistä, ja niiden aaltoyhtälö voidaan johtaa yleistä sähkömagneettista kenttää kuvaavista Maxwellin yhtälöistä. Tyhjiössä sähkömagneettiset aallot kulkevat taajuudestaan riippumatta vakionopeudella, valonnopeudella, joka on 299 792 458 metriä sekunnissa. Kvanttiteorian mukaan säteily on kvantittunut. Tämä tarkoittaa, että energian vaihtaminen on mahdollista ainoastaan diskreetteinä pulsseina, joita kutsutaan fotoneiksi.
Sähkömagneettinen säteily jaotellaan aallonpituuden mukaan seuraaviin osa-alueisiin: radioaallot, mikroaallot, infrapunasäteily, valo, ultraviolettisäteily, röntgensäteily ja gammasäteily. Nämä eri säteilylajit muodostavat sähkömagneettisen spektrin.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Sähkömagneettinen säteily syntyy erilaisten sähköisten ilmiöiden aiheuttamana. Matalilla taajuuksilla tyypillisiä radioaaltojen lähteitä ovat erilaiset sähköiset oskillaattorit, jotka sopivaan rakenteeseen eli antenniin kytkettyinä säteilevät. Myös tähdet ja muut syvän taivaan kohteet lähettävät säteilyä jo muutamien tuhansien hertsien taajuuksilta alkaen. Oskillaattoreiden ja antennien rakentaminen vaikeutuu, kun siirrytään useiden satojen gigahertsien taajuusalueelle.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Molekyylien pyörimistiloihin liittyvät viritykset säteilevät puolestaan gigahertsin luokkaa olevilla taajuuksilla. Tämän jälkeen luonnollisista rakenteista säteileviksi muodostuvat molekyylien värähtelytilat, jotka säteilevät mikrometriluokan aallonpituuksilla. Tavanomainen huoneenlämpötilassa olevien kappaleiden lämpösäteily sijoittuukin näille spektrin osille. Atomien ja molekyylien elektronien viritystilat ovat puolestaan energioilla, jotka vastaavat satojen nanometrien aallonpituuksia eli valoa, lähi-infrapunaa ja ultraviolettisäteilyä. Myös kuumat kappaleet säteilevät tällä aallonpituusalueella.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Ultravioletti- ja röntgensäteily liittyvät lähellä atomin ydintä olevien elektronien suuriin energioihin. Röntgensäteilyksi kutsutaan myös väliaineessa tehokkaasti jarruuntuvien elektronien lähettämää jarrutussäteilyä. Osittain päällekkäin tämän energia-alueen kanssa menee gammasäteily, joka on radioaktiivisista atomiytimistä lähtevää sähkömagneettista säteilyä.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Synkrotroneissa voidaan tuottaa erittäin korkeaenergistä säteilyä kääntämällä suureen energiaan kiihdytettyjen elektronien liikerataa magneettikentällä.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Taivaankappaleiden energiataloudessa säteily on merkittävin energian siirtymismekanismi, sillä taivaankappaleita ympäröivässä avaruuden tyhjiössä lämmön siirto johtumalla tai konvektiolla on mahdotonta. Maapallon energiataloudessa säteilyn vuorovaikutus maanpinnan ja ilmakehän kanssa määrittelee planeetan lämpötilan. Yläilmakehään tulee jatkuvasti Auringon säteilyä. Osa säteilystä heijastuu takaisin ilmakehästä ja pilvistä, osa absorboituu pilviin ja osa etenee pilvien läpi maanpinnalle. Maanpinta absorboi osan säteilystä osan säteilystä heijastuessa takaisin ilmakehään. Maanpinta puolestaan lähettää korkeampiaallonpituuksista infrapunasäteilyä avaruuteen, mikä jäähdyttää planeettaa. Se, miten tehokkaasti ilmakehän eri kerrokset absorboivat säteilyä ennen sen poistumista avaruuteen määrää kasvihuoneilmiön tehokkuuden ja maapallon lämpötilan muiden ilmastoon vaikuttavien ilmiöiden ohella.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: James Clerk Maxwell kehitti sähkömagnetismia koskevan teorian, joka voitiin esittää neljällä yhtälöllä, Maxwellin yhtälöllä. Näiden avulla hän saattoi päätellä, että sähkömagneettinen kenttä voi muodostaa aaltoja ja että niiden nopeuskin oli laskettavissa.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Maxwellin yhtälöiden mukaan sähkövarausta ympäröi aina säteittäinen sähkökenttä, ja sähkövirtaa ympäröi pyörteinen magneettikenttä. Lisäksi ajallisesti muuttuva magneettikenttä saa pyörteisen sähkökentän ja muuttuva sähkökenttä pyörteisen magneettikentän.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tyhjiössä ei ole varausta eikä virtaa, mutta sähkö- ja magneettikenttiä voi kyllä olla tyhjiössäkin. Tällöin Maxwellin yhtälöissä esiintyvät varaustiheys ja virrantiheys ovat nollia, jolloin kolmas ja neljäs yhtälö lyhenevät muotoon:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: missä formula_3 on vektoreihin liittyvä differentiaalioperaattori nabla. Tämän operaattorin ja vektorikentän ristitulo merkitsee samaa kuin vektorikentän roottori.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Vektorianalyysin avulla voidaan osoittaa, että mille tahansa vektorikentälle pätee:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Sähkökenttää koskevan yhtälön (1) molemmista puolista voidaan ottaa edelleen roottori seuraavasti:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Soveltamalla tähän yhtälöä (3) saadaan saadaan:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: mutta koska tyhjiössä sähkökentän divergenssi formula_7 ja näin ollen myös tämän gradientti ovat nollia, yhtälö lyhenee muotoon


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Yhtälön oikeaa puolta voidaan myös muokata seuraavasti:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Yhtälöt (4) ja (5) ovat yhtäpitäviä, joten tästä saadaan sähkökentälle vektoriarvoinen differentiaaliyhtälö


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Samaan tapaan saadaan magneettikentälle yhtälö


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Nämä yhtälöt ovat muodoltaan samankaltaisia kuin mille tahansa aaltoliikkeelle muodostettava aaltoyhtälö:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Osoittautuu, että tämä nopeus on sama kuin valonnopeus. Koska valo oli jo aikaisemmin osoittautunut erääksi aaltoliikkeen muodoksi, Maxwell päätteli tästä, että valoaallotkin ovat nimenomaan sähkömagneettisia aaltoja.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Maxwellin yhtälöistä seuraa myös, että tasopolaroituneessa aalloissa värähtelevät sähkö- ja magneettikenttä ovat samassa vaiheessa ja kohtisuorassa toisiaan ja myös aaltoliikkeen etenemissuuntaa vastaan. Sen sijaan "ympyräpolaroituneessa" aallossa kenttävektorit pyörivät tasaisella kulmanopeudella, mutta niiden suuruudet pysyvät vakioina.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Sähkömagneettiseen altoon liittyvän sähkö- ja magneettikentän voimakkuuksien välillä vallitsee yhteys


title: Sähkömagneettinen säteily

text: missä formula_12 on aallon etenemissuuntainen yksikkövektori.


title: Sähkömagneettinen säteily

text: Sähkökentän energiantiheydelle formula_13 on voimassa yleinen lauseke:


title: Sähkömagneettinen säteily

text: missä formula_15 on sähkökentän voimakkuus ja formula_16 yleinen sähkövakio. Vastaavasti magneettikentän energiantiheydelle on voimassa lauseke


title: Sähkömagneettinen säteily

text: missä B on kentän magneettivuon tiheys ja formula_18 magneettivakio.